Official Journal L 245 , 12/09/2002 P. 0001 - 0036



KOMISIJAS LēMUMS (2002. gada 30. maijs) par savstarpējās izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz Padomes Direktīvas 96/48/EK 6. panta 1. punktā minēto Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas uzturēšanas apakšsistēmu (izziņots ar dokumenta numuru C(2002) 1946) (dokuments attiecas uz EEZ) (2002/730/EK) EIROPAS KOPIENU KOMISIJA, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes Direktīvu 96/48/EK (1996. gada 23. jūlijs) par Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību[1], un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu, tā kā: (1) Saskaņā ar Direktīvas 96/48/EK 2. panta c) punktu Eiropas ātrgaitas dzelzceļa sistēma ir sadalīta strukturālās jeb funkcionālās apakšsistēmās. Šīs apakšsistēmas ir aprakstītas direktīvas II pielikumā. (2) Saskaņā ar direktīvas 5. panta 1. punktu savstarpējās izmantojamības tehniskā specifikācija (SITS) attiecas uz katru no apakšsistēmām. (3) Saskaņā ar minētās direktīvas 6. panta 1. punktu SITSprojektus izstrādā apvienotā komiteja. (4) Komiteja, kas izveidota saskaņā ar Direktīvas 96/48/EK 21. pantu atbilstoši šīs direktīvas 2. panta h) punktam kā apvienoto komiteju ir iecēlusi Eiropas Dzelzceļu Savstarpējās Izmantojamības Asociāciju (AEIF). (5) Saskaņā ar šīs direktīvas 6. panta 1. punktu AEIF ir pilnvarota izstrādāt uzturēšanas apakšsistēmas SITS projektu. Šis pilnvarojums ir noteikts saskaņā ar direktīvas 21. panta 2. punktā izklāstīto procedūru. (6) AEIF, kā noteikts direktīvas 6. panta 3. punktā, ir izstrādājusi SITS projektu kopā ar ievadziņojumu, kas satur izmaksu un guvumu analīzi. (7) Dalībvalstu pārstāvji saskaņā ar direktīvu izveidotajā komitejā izskata SITS projektu, pamatojoties uz ievadziņojumu. (8) Darbības veicināšanai saistībā ar projektēšanu, būvniecību, modernizāciju, kā arī infrastruktūras un ritošā sastāva ekspluatāciju, kā noteikts Direktīvas 96/48/EK 1. pantā, Eiropas ātrgaitas dzelzceļa sistēmas savstarpējas izmantojamības nodrošināšanas nosacījumiem ir jābūt ieviestiem ekspluatācijā pēc direktīvas spēkā stāšanās dienas. Attiecībā uz infrastruktūru un ritošo sastāvu, kas jau atrodas ekspluatācijā šīs SITS spēkā stāšanās dienā, SITSir jāpiemēro no brīža, kad ir paredzēts darbs pie šīs infrastruktūras un ritošā sastāva. Tomēr pakāpe, kādā SITS tiek piemērota, var mainīties atkarībā no paredzēto darbu apjoma un mēroga, kā arī iecerētā pielietojuma radītajām izmaksām un ieguvumiem. Lai šādiem daļējiem darbiem būtu iespējama pilnīga savstarpēja izmantojamība, tiem jābūt pamatotiem ar saskaņotu ieviešanas stratēģiju. Šajā kontekstā ir jāņem vērā atšķirība starp modernizāciju, atjaunošanu un ar uzturēšanas darbiem saistītu nomaiņu. (9) Ir atzīts, ka Direktīva 96/48/EK un SITSneattiecas uz atjaunošanu vai ar uzturēšanas darbiem saistītu nomaiņu. Tomēr ir vēlams, ka SITS attiektos arī uz atjaunošanu, kas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/16/EK[2] tiek ņemts vērā parastā dzelzceļa sistēmas tehniskajās specifikācijās. Ja prasības nav obligātas, un, ņemot vērā atjaunošanas darbību apjomu, dalībvalstis tiek aicinātas savu iespēju robežās piemērot SITS, veicot atjaunošanu un ar uzturēšanas darbiem saistītu nomaiņu. (10) SITS, kas ir šā lēmuma priekšmets, neuzliek par pienākumu specifisku tehnoloģiju vai tehnisko risinājumu izmantošanu, izņemot, ja tas ir nepieciešams savstarpējas izmantojamības nodrošināšanai Eiropas ātrgaitas dzelzceļa tīklā. (11) SITS, kas ir šā lēmuma priekšmets, pamatojas uz vislabākajām pieejamām speciālajām zināšanām attiecīgā projekta sagatavošanas laikā. Tehnoloģijas vai sociālo prasību attīstība var radīt nepieciešamību šo SITSgrozīt vai papildināt. Vajadzības gadījumā saskaņā ar Direktīvas 96/48/EK 6. panta 2. punktu tiek uzsākta pārskatīšanas vai atjaunināšanas procedūra. (12) Katras apakšsistēmas specifiskie noteikumi par tehnisko apkopi, kā arī tie, kas attiecas uz ierobežotiem režīmiem, ir izklāstīti attiecīgajās SITS. Tādēļ uzturēšanas SITS skar tikai jautājumus, kas attiecas uz loģistikas centriem vilcienu uzturēšanai. (13) Dažos gadījumos SITS, kas ir šā lēmuma priekšmets, pieļauj izvēli starp atšķirīgiem risinājumiem, dodot iespēju piemērot ar pašreizējo stāvokli savienojamus galīgos vai pārejas savstarpējās izmantojamības risinājumus. Bez tam atsevišķos gadījumos Direktīva 96/48/EK paredz īpašus īstenošanas noteikumus. Turklāt gadījumos, kas paredzēti direktīvas 7. pantā, dalībvalstīm ļauj nepiemērot atsevišķas tehniskās specifikācijas. Tādēļ dalībvalstīm jānodrošina infrastruktūras reģistra un ritošā sastāva reģistra ikgadēja publicēšana un precizēšana. Šie reģistri izklāsta valsts infrastruktūras un ritošā sastāva galvenās raksturīgās pazīmes (piemēram, galvenos parametrus) un to atbilstību piemērojamo SITS noteiktajām pazīmēm. Lai to panāktu, SITS, kas ir šā lēmuma priekšmets, precīzi norāda, kāda informācija jāatspoguļo reģistrā. (14) Piemērojot SITS, kas ir šā lēmuma priekšmets, jāņem vērā īpaši kritēriji attiecībā uz infrastruktūras un ekspluatācijā nododamā ritošā sastāva un tīkla, kurā tie jāintegrē, tehnisko un funkcionālo atbilstību. Šīs atbilstības prasības ir saistītas ar komplicētu tehnisko un ekonomisko analīzi, kas jāveic, katru gadījumu izskatot atsevišķi. Analīzē jāņem vērā: - Direktīvā 96/48/EK minēto atšķirīgo apakšsistēmu savstarpējās saskarnes, - šajā direktīvā minētās dažādās maršrutu un ritošā sastāva kategorijas, un - esošā tīkla tehniskā un ekspluatācijas vide. Tādēļ ir svarīgi izveidot SITSīstenošanas stratēģiju, kas ir šā lēmuma priekšmets un kurā izklāstīti tehniskie posmi pārejai no esošā tīkla stāvokļa līdz stāvoklim, kad tīkls būs savstarpēji izmantojams. (15) Šā lēmuma noteikumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Direktīvu 96/48/EK izveidotā Komiteja, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants Ar šo Komisija ir pieņēmusi Direktīvas 96/48/EK 6. panta 1. punktā minētoSITS attiecībā uz Eiropas ātrgaitas dzelzceļa sistēmas uzturēšanas apakšsistēmu. SITSir izklāstīta šā lēmuma pielikumā. Kā noteikts Direktīvas 96/48/EK I pielikumā un ievērojot šā lēmuma 2. pantu, SITS ir pilnībā piemērojama Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas infrastruktūrai un ritošajam sastāvam. 2. pants 1. Šajā pantā: -"modernizācija" ir ievērojama apjoma darbs, kas veikts, lai pārveidotu apakšsistēmu vai apakšsistēmas daļu, un kas izmaina šīs apakšsistēmas darbības efektivitāti, - "atjaunošana" ir ievērojama apjoma darbs, kas veikts, lai aizstātu apakšsistēmu vai apakšsistēmas daļu, un kas neizmaina šīs apakšsistēmas darbības efektivitāti, - "ar uzturēšanas darbiem saistīta nomaiņa" ir komponentu nomaiņa profilaktiskās vai korektīvās uzturēšanas gaitā ar sastāvdaļām, kam ir identiska funkcija un tehniskais raksturojums. 2. Modernizācijas gadījumā līgumslēdzējs iesniedz dokumentāciju ar projekta aprakstu attiecīgajai dalībvalstij. Dalībvalsts izskata dokumentāciju un, ņemot vērā pievienotās SITS 7. nodaļā izklāstīto ieviešanas stratēģiju, vajadzības gadījumā pieņem lēmumu par pievienotās SITS piemērošanas nepieciešamību. Ja tāda ir, dalībvalsts informē saskaņā ar Direktīvu 96/48/EK izveidoto komiteju. 3. Atjaunošanas un ar tehnisko apkopi saistītas nomaiņas gadījumā pievienotās SITS piemērošana ir brīvprātīga 3. pants Pievienotā SITSstājas spēkā sešus mēnešus pēc šā lēmuma paziņošanas. 4. pants Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm. Briselē, 2002. gada 30. maijā Komisijas vārdā - priekšsēdētāja vietniece Loyola De Palacio PIELIKUMS UZTURĒŠANAS APAKŠSISTĒMAS SAVSTARPĒJĀS IZMANTOJAMĪBAS TEHNISKĀ SPECIFIKĀCIJA Lpp. 1. IEVADS 1.1. TEHNISKĀ DARBĪBAS JOMA 1.2. ĢEOGRĀFISKĀ DARBĪBAS JOMA 1.3. ŠĪS SITS SATURS 2. APAKŠSISTĒMAS DEFINĪCIJA UN DARBĪBAS JOMA 3. PAMATPRASĪBAS 4. APAKŠSISTĒMAS RAKSTUROJUMS 4.1. UZTURĒŠANAS APAKŠSISTĒMAS PAMATPARAMETRI 4.2. UZTURĒŠANAS APAKŠSISTĒMAS SASKARNE 4.2.1. Apakšsistēmas saskarne 4.2.2. Šīs saskarnes raksturo: 4.2.2.1. Saskarne ar infrastruktūras apakšsistēmu 4.2.2.2. Saskarne ar ritošā sastāva apakšsistēmu 4.2.3. Reglamentējošie un ekspluatācijas noteikumi 4.3. PAREDZĒTIE UZTURĒŠANAS APAKŠSISTĒMAS EKSPLUATĀCIJAS PARAMETRI 5. SAVSTARPĒJĀS IZMANTOJAMĪBAS KOMPONENTI 6. ATBILSTĪBAS NOVĒRTĒJUMS UN/VAI PIEMĒROTĪBA EKSPLUATĀCIJAI 6.1. SAVSTARPĒJĀS IZMANTOJAMĪBAS KOMPONENTI 6.1.1. Atbilstības novērtēšanas procedūras (moduļi) 6.1.2. Moduļu piemērošana 6.2. UZTURĒŠANAS APAKŠSISTĒMA 6.2.1. Novērtēšanas procedūras (moduļi) 6.2.2. Moduļu piemērošana 6.2.2.1. Stacionāras iekārtas 6.2.2.2. Vilciena iekārtas 7. UZTURĒŠANAS SITS IEVIEŠANA 7.1. IEVIEŠANAS PROCEDŪRA UN GRAFIKS 7.1.1. Procedūra 7.1.2. Grafiks 7.1.3. Uzturēšanas iekārtu ieviešana (visu kategoriju līnijās) 7.1.3.1. Šķirotavas ceļi 7.1.3.2. Ūdens piegādes iekārtas 7.1.3.3. Pārvietojamas tualešu iztukšošanas vagonetes 7.2. ĪPAŠI GADĪJUMI: SĪKAS ZIŅAS PAR PIEMĒROŠANU 7.3. IETEIKUMS I PIELIKUMS ĪPAŠAS SITUĀCIJAS II PIELIKUMS ATBILSTĪBAS NOVĒRTĒŠANA III PIELIKUMS NOVĒRTĒŠANAS PROCEDŪRAS (MODUĻI) IV PIELIKUMS TUALEŠU IZTUKŠOŠANAS SISTĒMAS SAVIENOJUMI V PIELIKUMS IEPLŪDES SAVIENOJUMI ŪDENS TVERTNĒM 1. IEVADS 1.1. TEHNISKĀ DARBĪBAS JOMA Šīs SITS attiecas uz uzturēšanas apakšsistēmu, kas ir viena no Direktīvas 96/48/EK II pielikuma 1. pantā uzskaitītajām apakšsistēmām. Šīs SITSir viena no sešām SITS, kas aptver visas astoņas direktīvā noteiktās apakšsistēmas. Specifikācijas attiecībā uz "lietotāju" un "vides" apakšsistēmām, kas vajadzīgas, lai nodrošinātu Eiropas ātrgaitas dzelzceļa sistēmas savstarpējo izmantojamību saskaņā ar pamatprasībām, ir izklāstītas attiecīgajās SITS. Sīkāka informācija par uzturēšanas apakšsistēmu ir sniegta 2. nodaļā. 1.2. ĢEOGRĀFISKĀ DARBĪBAS JOMA Kā noteikts Direktīvas 96/48/EK I pielikumā, šīs SITS ģeogrāfiskā darbības joma ir Eiropas ātrgaitas dzelzceļa sistēma. Tas īpaši attiecas uz tām līnijām Eiropas ātrgaitas dzelzceļa tīklā, kas ir noteiktas ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1692/96/EK (1996. gada 23. jūlijs) par Kopienas pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai vai ar jebkuru šā lēmuma papildinājumu, kas pieņemts šā lēmuma 21. pantā noteikto grozījumu dēļ. 1.3. ŠĪS SITS SATURS Saskaņā ar Direktīvas 96/48/EK 5. panta 3. punktu un I pielikuma 1. punkta b) apakšpunktu šī SITS: a) paredz pamatprasības apakšsistēmām un to saskarnēm (3. nodaļa); b) nosaka pamatparametrus, kas ir izklāstīti šīs direktīvas II pielikuma 3. punktā un kuriem jāatbilst pamatprasībām (4. nodaļa); c) ievieš nosacījumus, kas jāizpilda, lai iegūtu noteiktos tehniskos raksturojumus katrai no šeit minētajām līniju kategorijām (4. nodaļa): - I kategorija - īpaši izbūvētas ātrgaitas līnijas, kas aprīkotas, lai uz tām varētu sasniegt ātrumu 250 km/h vai lielāku, - II kategorija - īpaši modernizētas ātrgaitas līnijas, kas aprīkotas ātrumiem 200 km/h robežās, - III kategorija - īpaši modernizētas ātrgaitas līnijas ar topogrāfisko, reljefa vai pilsētvides ierobežojumu radītām īpatnībām, uz kurām ātrums jāpielāgo katrā atsevišķajā gadījumā; d) paredz īstenošanas noteikumus īpašos gadījumos (7. nodaļa); e) nosaka savstarpējās izmantojamības sastāvdaļas un saskarnes, uz ko attiecas Eiropas specifikācijas, tostarp Eiropas standarti, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu Eiropas ātrgaitas dzelzceļa sistēmas savstarpējo izmantojamību, vienlaikus izpildot pamatprasības (5. nodaļa); f) konstatē katrā atsevišķā gadījumā, kurš no Lēmumā 93/465/EEK noteiktiem moduļiem vai, vajadzības gadījumā, kādas specifiskas procedūras, jāizmanto, lai novērtētu savstarpējās izmantojamības sastāvdaļu atbilstību vai piemērotību lietošanai, kā arī apakšsistēmu "EK" verifikāciju (6. nodaļa). 2. APAKŠSISTĒMAS DEFINĪCIJA UN DARBĪBAS JOMA Šīs tehniskās specifikācijas mērķis ir noteikt tehniskās un reglamentējošās prasības kopā ar nepieciešamajām un atbilstošajām procedūrām, kas attiecas uz uzturēšanas apakšsistēmu sastāvdaļām un saskarnēm, kas vajadzīgas, lai nodrošinātu Eiropas ātrgaitas dzelzceļa tīkla savstarpējo izmantojamību saskaņā ar uzturēšanas apakšsistēmas pamatprasībām. Ar uzturēšanas apakšsistēmu saistītās jomas un attiecīgo tehnisko specifikāciju piemērošanas jomas definīcija izriet no uzturēšanas vai uzraudzības darbībām, ko piemēro vispārējā praksē, lai izpildītu savstarpējās izmantojamības prasības. Ņemot vērā Eiropas ātrgaitas dzelzceļa tīkla ģeogrāfisko struktūru un vilcienu ekspluatācijas komerciālos ātrumus, ir iespējams sastādīt kustības sarakstus tā, ka katrs vilciens regulējamos intervālos var atgriezties noteiktā savas izcelsmes valsts bāzē, kur tiek veikta kompleksā tehniskā apkope ar biežumu, ko nosaka ātrgaitas vilcienu konstrukcija un drošums. Patiešām, ātrgaitas vilcienu konstrukcija apvieno ļoti drošus tehniskos risinājumus un funkcionālo arhitektūru, kas ietver dublēšanas iespēju ar ļoti augstu pieejamības pakāpi, kas ir daudz pārāka par parastu vagonu rindu ar vienu vai divām lokomotīvēm. Bez tam kontroles vai testēšanas ierīces, kurās izmanto automātisko kontroles aprīkojumu ļauj vieglāk noteikt faktisko vilciena sastāva funkcionālo stāvokli tā, lai tā komerciālā ekspluatācija varētu turpināties, līdz tas atgriežas tehniskās apkopes centrā. Infrastruktūru vadītāji un dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi saskaņā ar īpašiem ritošā sastāva parametriem un attiecīgo valstu vilcienu kustības normām vai noteikumiem katrā atsevišķā gadījumā vienojas par nosacījumiem, ar kādiem var veikt dažus remontdarbus, pirms ir iespējama ritošā sastāva nosūtīšana uz paredzēto tehniskās apkopes novietni, un par īpašiem ritošā sastāva ekspluatācijas nosacījumiem, kad tas atrodas neapmierinošā tehniskā stāvoklī. Nekādā gadījumā jebkādu būtisku korektīvās uzturēšanas darbību (izņemot tās, kas nepieciešamas īpašās situācijās, skat. šīs SITS I pielikumu) vai pārbaudi nedrīkst uzsākt ārpus specializētās ritošā sastāva uzturēšanas bāzes. Tādēļ ritošā sastāva uzturēšanas loģistikas centri, uz ko attiecas šī SITS, tiek izmantoti tikai darbībām, ar kurām nodrošina savstarpējo izmantojamību. Šādas darbības attiecas uz palīgmateriālu atjaunošanu (ūdens un smiltis), vilciena sastāva tīrīšanu (iekšpusē un no ārpuses) un tualešu iztukšošanu. Vispārīgi ņemot, uzturēšanas pasākumi, kas ir raksturīgi katrai atsevišķai apakšsistēmai, uz ko attiecas SITS, vajadzības gadījumā ir izklāstīti attiecīgajā SITS. Kas attiecas uz drošumu un ritošā sastāva funkcionālo arhitektūru, kā arī izmantoto uzturēšanas darbu organizāciju, uzturēšanas organizācija ir izveidota tā, lai būtu saderīga ar ekonomiski pieņemamu un rentablu vilciena sastāva ekspluatāciju. No šā viedokļa iekārtas, uz kurām attiecas uzturēšanas savstarpējās izmantojamības tehniskās specifikācijas piemērošana (SITS),ir tās, kas nepieciešamas, lai: -veiktu vilciena sastāva tīrīšanu no iekšpuses un no ārpuses, -veiktu slēgtā tipa tualešu apkopšanu, - atjaunotu ūdens un smilšu krājumus. 3. PAMATPRASĪBAS 3.1. Saskaņā ar Direktīvas 96/48/EK 4. panta 1. punktu Eiropas ātrgaitas dzelzceļa sistēmai, tās apakšsistēmām un to savstarpējas izmantojamības sastāvdaļām jāatbilst atbilstošajām pamatprasībām, kā noteikts direktīvas III pielikumā. 3.2. Pamatprasības attiecas uz: - drošību, - drošumu un pieejamību, - veselību, - vides aizsardzību, - tehnisko savietojamību. Saskaņā ar Direktīvu 96/48/EK pamatprasības var būt vispārīgas un ir piemērojamas visā Eiropas ātrgaitas dzelzceļa sistēmā, un var saturēt katras apakšsistēmas un to sastāvdaļu specifiskas īpašības. 3.3. Atbilstoši un papildus apsvērumiem, kas noteikti direktīvas III pielikumā, uzturēšanas apakšsistēmai (iekārtas un procedūras, ko izmanto uzturēšanas centros, kuros notiek savstarpējas izmantojamības ātrgaitas vilciena sastāvu apkope) norādītas šādas īpašas prasības: - Drošība Pamatprasība 1.1.1: "Drošībai kritisku elementu un jo īpaši vilcienu kustībā iesaistīto elementu projektēšanai, izgatavošanai vai montāžai, tehniskai apkopei un uzraudzībai jābūt tādai, lai garantētu dzelzceļu tīklam izvirzītajiem mērķiem atbilstošu drošības līmeni, tostarp mērķiem attiecībā uz īpašām robežsituācijām." Šo pamatprasību var uzskatīt par izpildītu, ja ir apstiprināta atbilstība pašreizējās SITS 4.2.2.2.5. punkta nosacījumiem (smilšu krājumu atjaunošanas aprīkojums). Pamatprasība 1.1.2.: "Parametriem, kas iesaistīti riteņa/sliedes kontaktā, jāatbilst nepieciešamajām stabilitātes prasībām, lai garantētu drošu kustību ar maksimālo atļauto ātrumu." Šī pamatprasība neattiecas uz uzturēšanas apakšsistēmu. Pamatprasība 1.1.3.: "Pielietojamiem elementiem jāiztur jebkura normāla vai ārkārtas slodze, kāda noteikta to ekspluatācijas periodā. Jebkura atkāpe no drošības normām, ko izraisa nelaimes gadījums, jāierobežo ar attiecīgiem līdzekļiem." Šī pamatprasība neattiecas uz uzturēšanas apakšsistēmu. Pamatprasība 1.1.4.: "Stacionāru iekārtu un ritošā sastāva projektēšana, kā arī izmantojamo materiālu izvēle jāveic ar mērķi aizdegšanās gadījumā ierobežot uguns un dūmu rašanos, izplatīšanos un sekas." Šo pamatprasību uzturēšanas apakšsistēmas stacionārajām iekārtām var uzskatīt par izpildītu, ja ir uzskatāmi pierādīta šo iekārtu atbilstība valsts tiesību aktiem. Pamatprasība 1.1.5.: "Jebkurai ierīcei, kas paredzēta lietotājiem, jābūt tā projektētai, lai nepasliktinātu tās drošību, ja paredzams, ka to neizmantos saskaņā ar paziņotajām instrukcijām." Šī pamatprasība neattiecas uz uzturēšanas apakšsistēmu. - Drošums un pieejamība Pamatprasība 1.2.: "Stacionāro vai kustīgo vilcienu kustībā iesaistīto detaļu uzraudzībai un tehniskai apkopei jābūt organizētai, veiktai un novērtētai tādā veidā, lai nodrošinātu to ekspluatāciju paredzētajos apstākļos." Ātrgaitas vilcienu sastāvos izmantoti augsta drošuma tehniskie risinājumi un funkcionālās izbūves īpašības ar iestrādātu dublēšanas iespēju, nodrošinot maksimālu dzelzceļa sastāva izmantojamību. Pie tam uzraudzības/kontroles aprīkojums kopā ar automātiskās izolācijas sistēmām uzlabo informētību par vilcienu sastāvu funkcionālo stāvokli un dod iespēju tos konfigurēt veidā, kas garantē nepārtrauktu vilciena sastāva ekspluatāciju komerciālā satiksmē līdz tā nonākšanai tehniskās apkopes depo. Tāpēc nav nepieciešams veikt īpašus pasākumus attiecībā uz uzturēšanas apakšsistēmu lai saistībā ar šo pamatprasību garantētu vilciena sastāva drošumu un pieejamību. - Veselība Pamatprasība 1.3.1.: "Materiālus, kas atkarībā no to izmantošanas veida, iespējams, var radīt apdraudējumu to personu veselībai, kam ar tiem ir saskarsme, nedrīkst izmantot vilcienos un dzelzceļa infrastruktūrā." Šo pamatprasību uzturēšanas apakšsistēmas stacionārajām iekārtām var uzskatīt par izpildītu, ja ir uzskatāmi pierādīta šo iekārtu atbilstība EK direktīvām un valsts tiesību aktiem. Pamatprasība 1.3.2.: "Šie materiāli jāizraugās, jāizvieto un jāizmanto tādā veidā, lai ierobežotu kaitīgu un bīstamu izgarojumu vai gāzes emisiju, īpaši aizdegšanās gadījumā." Šo pamatprasību uzturēšanas apakšsistēmas stacionārajām iekārtām var uzskatīt par izpildītu, ja ir uzskatāmi pierādīta šo iekārtu atbilstība valsts tiesību aktiem. Pamatprasība 2.5.1.: "Uzturēšanas centros izmantojamās tehniskās iekārtas un procedūras nedrīkst radīt draudus cilvēka veselībai." Šo pamatprasību uzturēšanas apakšsistēmas stacionārajām iekārtām var uzskatīt par izpildītu, ja ir uzskatāmi pierādīta šo iekārtu atbilstība valsts tiesību aktiem. - Vides aizsardzība Pamatprasība 1.4.1.: "Saskaņā ar spēkā esošajiem Kopienas noteikumiem Eiropas ātrgaitas dzelzceļa sistēmas ieviešanas un ekspluatācijas ietekme uz vidi jānovērtē un jāņem vērā sistēmas projektēšanas posmā." Šī pamatprasība neattiecas uz uzturēšanas apakšsistēmu. Pamatprasība 1.4.2.: "Materiāliem, kurus izmanto vilcienos un infrastruktūrā, jānovērš videi kaitīgu un bīstamu izgarojumu vai gāzes emisija, īpaši aizdegšanās gadījumā." Šo pamatprasību uzturēšanas apakšsistēmas stacionārajām iekārtām var uzskatīt par izpildītu, ja ir uzskatāmi pierādīta šo iekārtu atbilstība valsts tiesību aktiem. Pamatprasība 1.4.3.: "Ritošajam sastāvam un enerģijas padeves sistēmām jābūt projektētām un izgatavotām tādā veidā, lai tās būtu elektromagnētiski savietojamas ar iekārtām, aprīkojumu un valsts vai privātiem tīkliem, ar kuriem tie varētu pārklāties." Šī pamatprasība neattiecas uz uzturēšanas apakšsistēmu. Pamatprasība 2.5.2.: "Tehniskās apkopes centros izmantotās tehniskās iekārtas un procedūras attiecībā uz apkārtējo vidi nedrīkst pārsniegt atļautos traucējumu līmeņus." Šo pamatprasību uzturēšanas apakšsistēmas stacionārajām iekārtām var uzskatīt par izpildītu, ja ir uzskatāmi pierādīta šo iekārtu atbilstība valsts noteikumiem. - Tehniskā savietojamība Pamatprasība 1.5.: "Infrastruktūras un stacionāro iekārtu tehniskajām īpašībām jābūt savietojamām vienai ar otru un ar Eiropas ātrgaitas dzelzceļa sistēmā izmantojamo vilcienu īpašībām. Ja šo īpašību ievērošanu zināmos dzelzceļa tīkla sektoros grūti panākt, var ieviest pagaidu risinājumus, kas nodrošina savietojamību nākotnē." Šo pamatprasību var uzskatīt par izpildītu, ja ir apstiprināta atbilstība šīs SITS 4. nodaļas 4.2.2.1., 4.2.2.2.1., 4.2.2.2.2. un 4.2.2.2.4. punkta, kā arī 5. nodaļas 5.3.1. un 5.3.5. punkta prasībām. Pamatprasība 2.5.3.: "Uzturēšanas iekārtām ātrgaitas vilcienu apkalpošanai jābūt tādām, lai darbības attiecībā uz drošību, veselību un ērtībām varētu veikt uz visiem vilcieniem, kuriem tās ir paredzētas." Šo pamatprasību var uzskatīt par izpildītu, ja ir apstiprināta atbilstība šīs SITS 4. nodaļas 4.2.2.1., 4.2.2.2.1., 4.2.2.2.2., 4.2.2.2.4., 4.2.2.2.5. un 4.2.2.2.6. punkta, kā arī 5. nodaļas 5.3.1. un 5.3.5. punkta prasībām. 3.4. Pamatprasību, kas attiecas uz apakšsistēmu un tās sastāvdaļām, izpildes pārbaudi veic saskaņā ar Direktīvā 96/48/EK izklāstītajiem noteikumiem. 4. APAKŠSISTĒMAS RAKSTUROJUMS Eiropas ātrgaitas dzelzceļa sistēma, uz kuru attiecas Direktīvas 96/48/EK noteikumi un kuras sastāvdaļa ir uzturēšanas apakšsistēma, ir integrēta sistēma, kuras saskaņotība, īpaši attiecībā uz pamatparametriem, saskarnēm un darbības efektivitātes līmeņiem, jāpārbauda, ievērojot sistēmas savstarpējo izmantojamību attiecībā uz pamatprasību izpildi. Attiecībā uz savstarpējo izmantojamību, uzturēšanas apakšsistēmu raksturo šādi: 4.1. UZTURĒŠANAS APAKŠSISTĒMAS PAMATPARAMETRI Uzturēšanas apakšsistēma netiek raksturota ar Direktīvas 96/48EK II pielikuma 3. iedaļā minētajiem pamatparametriem. 4.2. UZTURĒŠANAS APAKŠSISTĒMAS SASKARNES 4.2.1. Apakšsistēmas saskarne Attiecībā uz tehnisko savietojamību uzturēšanas apakšsistēmas saskarnes ir saistītas ar: - infrastruktūras apakšsistēmu, - ritošā sastāva apakšsistēmu. 4.2.2. Šīs saskarnes raksturo: 4.2.2.1. Saskarne ar infrastruktūras apakšsistēmu: - Šķirotavas ceļi - Šķirotavas ceļiem jābūt aprīkotiem ar kontaktstrāvas līniju elektroenerģijas padevei vilcienam. - Ceļu ģeometriskiem raksturojumiem (ieskaitot garumu) jāatbilst infrastruktūras SITS4.3.3.5. punkta prasībām. - Ja tualetes iztukšošanai lieto mobilu vagoneti, ir jābūt vagonetei paredzētam sliežu ceļam ar minimālo distanci starp ceļu centriem 6 m. 4.2.2.2. Saskarne ar ritošā sastāva apakšsistēmu 4.2.2.2.1. Iekārtas vilciena sastāva tīrīšanai no ārpuses - Visās stacijās un iekārtās, kur vilcieni pietur vai ir nostabilizēti, jābūt iespējai notīrīt vadītāja kabīnes priekšējos stiklus kā no zemes, tā no platformas, 550 mm un 760 mm augstumā, izmantojot piemērotu (īpaši saistībā ar veselības un drošības aspektiem) tīrīšanas aprīkojumu. - Lietojot mazgāšanas mašīnas, tām jāspēj tīrīt viena vai divstāvu vilciena sastāva ārpusi visā tā augstumā: - no 1 000 līdz 3 500 mm vienstāva vilciena sastāvam, - no 500 līdz 4 300 mm divstāvu vilciena sastāvam. Jābūt iespējai ātrumu, ar kādu vilciena sastāvs virzās caur vilciena mazgāšanas iekārtu, pielāgot katrai mazgāšanas iekārtai, t.i., starp 4 un 6 km/h. - Vilcienu mazgāšanai izmantotajiem produktiem jāatbilst vietējiem vides aizsardzības noteikumiem. 4.2.2.2.2. Tualetes iztukšošanas sistēmas - Vilciena sastāva tualešu tehnoloģija pieļauj iztukšot hermetizētās tualetes (izmantojot tīru vai atkārtoti lietotu ūdeni) ik pēc trijām dienām tā, lai, ievērojot sarakstu, iztukšošanas operāciju varētu veikt nozīmētajos depo. - Tualešu iztukšošanas iekārtām (stacionārām vai pārvietojamām) jābūt saderīgām vai nu ar vienu no hermetizētām sistēmām, vai ar otru. - Mobilā vagonete paredzēta, lai nodrošinātu izsūknēšanu pēc vajadzības, tādējādi ļaujot ritošajam sastāvam turpināt pārvadājumus, līdz tas atgriežas savā depo. - Jebkura nepieciešamā mobilā tualetes iztukšošanas vagonete veic visas turpmāk minētās funkcijas: - sūknēšanu (noteiktā sūknēšanas vakuuma robežvērtība - 0,2 bāri), - skalošanu (piemēro tikai slēgtā tipa tualešu iztukšošanas iekārtai), - uzlāde ar piedevām(piemēro tikai slēgtā tipa tualešu iztukšošanas iekārtai), - iztukšošanu. 4.2.2.2.3. Vilciena sastāva iekšpuses tīrīšanas iekārta -Katrā vagonā jābūt barošanas avotam (3 000 VA, 230 V, 50 Hz) tīrīšanas un uzkopšanas iekārtas pieslēgšanai. Šādam elektroenerģijas pieslēgumam jābūt pieejamam vienlaicīgi visos vilciena sastāva vagonos. Elektroenerģijas kontaktligzdām vilciena iekšienē jābūt izvietotām tā, lai neviena tīrāmā vagona daļa nebūtu tālāk par 12 m no kontaktligzdas. 4.2.2.2.4. Ūdens krājumu atjaunošanas iekārta - Jaunā ūdens apgādes iekārta savstarpējās izmantojamības dzelzceļa tīklā tiek apgādāta ar dzeramo ūdeni saskaņā ar Direktīvu 98/83/EK, un tās ekspluatācijas režīms nodrošina, ka ūdens, ko piegādā pēdējā šīs iekārtas stacionārās daļas posmā, atbilst kvalitātei, kas ar šo direktīvu noteikta cilvēku patēriņam paredzētam ūdenim. 4.2.2.2.5. Smilšu atjaunošanas iekārta - Smilšu kastes parasti tiek piepildītas regulāro apkopes darbību laikā specializētās darbnīcās, kas ir atbildīgas par vilciena sastāva tehnisko apkopi. Tomēr vajadzības gadījumā smiltīm, kas atbilst vietējām specifikācijām šādai izmantošanai, jābūt pieejamām uzpildīšanai kastēs, tā lai ritošais sastāvs var turpināt pārvadājumus, līdz tas atgriežas uzturēšanas centrā. 4.2.2.2.6. Īpašas prasības vilcienu novietošanai šķirotavā Vilcieniem jābūt projektētiem tā, lai: - vilciena sastāvi stāvēšanas laikā ievērotu trokšņa līmeni, kas paredzēts ritošā sastāva SITSizvirzītajos noteikumos, - atrodoties zem sprieguma, tiem nav nepieciešama periodiska uzraudzība, - tos var konfigurēt dažādiem funkcionāliem līmeņiem (rezerves, sagatavošanas u.c.), - sprieguma trūkums nebojātu vilciena sastāvdaļas, - nostabilizētus vilcienus varētu nodrošināt pret visiem neparedzētas izkustēšanās riskiem. Vilcienos jābūt stāvbremzēm, lai nodrošinātu lokāli piemērojamo ekspluatācijas noteikumu ievērošanu gadījumos, kad ir nepieciešams lietot šādas bremzes. 4.2.3. Reglamentējošie un ekspluatācijas noteikumi Lai nodrošinātu saskaņotību Eiropas dzelzceļa sistēmā, uz iepriekš minētajām saskarnēm attiecas šādi reglamentējošie un ekspluatācijas noteikumi: (Nav) 4.3. PAREDZĒTIE UZTURĒŠANAS APAKŠSISTĒMAS EKSPLUATĀCIJAS PARAMETRI Ekspluatācijas parametru kritēriji, kuriem jāatbilst uzturēšanas apakšsistēmai, ir tādi paši kā parametri, kas noteikti attiecīgi katrai no šādām Eiropas ātrgaitas dzelzceļa līniju kategorijām: - līnijas, kas īpaši būvētas ātrgaitas satiksmei, - līnijas, kas īpaši uzlabotas ātrgaitas satiksmei, - līnijas, kas īpaši uzlabotas ātrgaitas satiksmei un kam ir speciālas īpatnības. Uzturēšanas apakšsistēmas gadījumā uz visām trim līniju kategorijām attiecas vienādi ekspluatācijas parametri. 5. SAVSTARPĒJĀS IZMANTOJAMĪBAS KOMPONENTI 5.1. Saskaņā ar Direktīvas 96/48/EK 2. panta d) punktu savstarpējās izmantojamības komponenti ir "visi komponenti, komponentu grupas, mezgli un samontētas iekārtas, kas iekļautas vai kuras paredzēts iekļaut apakšsistēmā, no kuras tieši vai netieši ir atkarīga Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas savstarpējā izmantojamība." 5.2. Savstarpējās izmantojamības komponentiem ir jāpiemēro attiecīgi Direktīvas 96/48/EK noteikumi, un šajā SITS savstarpējās izmantojamības komponenti ir šādi: - tualešu iztukšošanas sistēmas: savienojumi, - iekārtas vilciena sastāvu tīrīšanai no iekšpuses: elektriskās kontaktligzdas, - iekārtas ūdens un smilšu krājuma atjaunošanai: ūdens uzpildes (ieplūdes) adapteri. 5.3. Uz šiem savstarpējās izmantojamības komponentiem attiecas darbības efektivitātes specifikācijas. Atbilstības un/vai piemērotības lietošanai novērtēšanas prioritāte ir savstarpējās izmantojamības saskarnes prasības, uz konstrukcijas vai aprakstošiem parametriem atsaucoties tikai izņēmuma gadījumos. 5.3.1. Tualešu iztukšošanas sistēmu savienojumu savstarpējās izmantojamības komponenta specifikācijas ir šādas: - Savienojumiem (3 collu savienojumi iztukšošanai un 1 collas savienojumi skalošanai) un to blīvējumam ir jāatbilst attiecīgi IV pielikuma 1. un 2. attēlam. 5.3.2. Tualešu iztukšošanas sistēmu savienojumu savstarpējās izmantojamības komponenta raksturlielumi ir šādi: (Nav) 5.3.3. Iekārtu vilciena sastāvu tīrīšanai no iekšpuses elektrisko kontaktligzdu savstarpējās izmantojamības komponenta specifikācijas ir šādas: - Iekšējo kontaktligzdu izmēriem ir jāatbilst izmēriem, kas izklāstīti EN Standartā 60 309.1, izmēriem, kas norādīti EN Standarta 60 309.2 22. lpp. (kontaktligzda ar diviem izvadiem un sazemējuma izvadu) un raksturlielumiem, kas norādīti Standarta EN 50 153 8.3.1. un 8.3.1.1. iedaļā. 5.3.4. Iekārtu vilciena sastāvu tīrīšanai no iekšpuses, elektrisko kontaktligzdu savstarpējās izmantojamības komponenta saskarnes ir šādas: (Nav) Tā kā iekārtu vilciena sastāvu tīrīšanai no iekšpuses elektrisko kontaktligzdu savstarpējās izmantojamības komponenta specifikācijās ir dota atsauce uz Eiropas specifikācijām, kuras saskaņā ar Komisijas norādījumiem ir sastādījušas Eiropas standartizācijas iestādes CEN, CENELEC un ETSI, minētajām specifikācijām pašām ir jābūt sastādītām, pamatojoties uz darbības efektivitāti un tikai izņēmuma gadījumos - balstoties uz preskriptīvām prasībām. Attiecīgās Eiropas specifikācijas ir šādas: - Standarts EN 60 309.1, - Standarts EN 60 309.2 (22. lpp.), - Standarts EN 50 153 (8.3.1. un 8.3.1.1. iedaļa), - Direktīva 98/83/EK (ūdens kvalitāte). 5.3.5. Ūdens uzpildes adapteru savstarpējās izmantojamības komponenta specifikācijas ir šādas: - Ūdens uzpildes adapteri ir parādīti V pielikuma 3. attēlā. 5.3.6. Ūdens uzpildes adapteru savstarpējās izmantojamības komponenta saskarnes ir šādas: (Nav) 6. ATBILSTĪBAS NOVĒRTĒJUMS UN/VAI PIEMĒROTĪBA EKSPLUATĀCIJAI 6.1. SAVSTARPĒJĀS IZMANTOJAMĪBAS KOMPONENTI 6.1.1. Atbilstības novērtēšanas procedūras (moduļi) Savstarpējās izmantojamības komponentu atbilstības novērtējuma procedūru, kas definēta šīs SITS 5. nodaļā, veic, piemērojot šīs SITS III pielikumā norādītos moduļus. Savstarpējās izmantojamības komponentu atbilstības novērtēšanas procedūru pārbaudes metožu apraksti tualešu iztukšošanas sistēmu savienojumiem, iekārtām vilciena sastāvu tīrīšanai no iekšpuses (elektriskās kontaktligzdas) un ūdens uzpildes adapteriem, kā definēts šīs SITS 5. nodaļā, ir norādīti šīs SITS II pielikuma II.1, II.2 un II.3 tabulā. Ciktāl to prasa šīs SITS III pielikumā precizētie moduļi, savstarpējas izmantojamības komponenta atbilstību, ja tas norādīts procedūrā, izvērtē pilnvarotā iestāde, kurai ražotājs vai tā pilnvarotā persona Kopienā ir iesniedzis pieteikumu. Savstarpējas izmantojamības komponenta ražotājs vai tā pilnvarots pārstāvis Kopienā pirms savstarpējas izmantojamības komponenta laišanas tirgū sastāda EK atbilstības deklarāciju saskaņā ar Direktīvas 96/48/EK 13. panta 1. punktu un IV pielikuma 3. nodaļu. EK izmantošanas lietderības deklarācija uzturēšanas apakšsistēmas savstarpējas izmantojamības komponentiem netiek prasīta. 6.1.2. Moduļu piemērošana Atbilstības novērtēšana Visu uzturēšanas apakšsistēmas sasvstarpējās izmantojamības komponentu novērtēšanas procedūrā ražotājs vai tā pilnvarotais pārstāvis Kopienā izmanto ražošanas iekšējās kontroles procedūru (A modulis), kas noteikta šīs SITS III pielikumā (III.1). Novērtēšanas procedūru noteikšana Novērtēšanas procedūras ir noteiktas šīs SITS III pielikumā. Atbilstības novērtēšana attiecas uz fāzēm un raksturlielumiem, kas norādīti ar X šīs SITS II pielikuma II.1, II.2 un II.3 tabulā. 6.2. UZTURĒŠANAS APAKŠSISTĒMA 6.2.1. Novērtēšanas procedūras (moduļi) Pēc lemjošās iestādes vai tā pilnvarota pārstāvja Kopienā lūguma pilnvarotā iestāde veic EK verifikāciju saskaņā ar Direktīvas 96/48/EK 18. panta 1. punktu un VI pielikumu un saskaņā ar attiecīgo moduļu noteikumiem, kā precizēts šīs SITS III pielikumā. Ja lemjošā iestāde var pierādīt, ka iepriekšējo lietojumu testi vai pārbaudes ir derīgas attiecībā uz jauno lietojumu, tad pilnvarotajām iestādēm tās jāņem vērā, vērtējot atbilstību. Novērtēšanas procedūras uzturēšanas apakšsistēmas EK verifikācijai un testēšanas procedūru specifikāciju un aprakstu saraksts ir dots šīs SITS II pielikuma II.4 tabulā. Ciktāl tas precizēts šajā SITS, uzturēšanas apakšsistēmas EK verifikācijā ņem vērā tās saskarnes ar citām Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas apakšsistēmām. Lemjošā iestāde sastāda uzturēšanas apakšsistēmas EK verificēšanas deklarāciju saskaņā ar Direktīvas 96/48/EK 18. panta 1. punktu un V pielikumu. 6.2.2. Moduļu piemērošana 6.2.2.1. Stacionāras iekārtas Uzturēšanas apakšsistēmas (stacionāras iekārtas) verifikācijas procedūrai lemjošā iestāde vai tās pilnvarots pārstāvis Kopienā var izvēlēties vienu no šādām procedūrām: - eksemplāra verifikācijas procedūru (SG moduli), kas norādīta šīs SITSIII pielikumā (III.5), vai - pilnīgu kvalitātes nodrošināšanu ar konstrukcijas pārbaudes procedūru (SH2 modulis), kura norādīta šīs SITS III pielikumā (III.6). SH2 moduli var izvēlēties tikai tad, ja visas darbības, kas sekmē verificējamās apakšsistēmas projekta izpildi (projektēšana, ražošana, montāža, uzstādīšana), veic atbilstoši pilnvarotas iestādes akreditētai un uzraudzītai projektēšanas, ražošanas un gatavās produkcijas pārbaudes un testēšanas kvalitātes nodrošināšanas sistēmai. Novērtējumā iekļauj fāzes un raksturlielumus, kas noteikti šīs SITS II pielikuma II.4 tabulā. 6.2.2.2. Vilciena iekārtas Uzturēšanas apakšsistēmas (vilciena iekārtas) verifikācijas procedūrai lemjošā iestāde vai tās pilnvarots pārstāvis Kopienā var izvēlēties vienu no šādām procedūrām: - šīs SITS III pielikumā (III.2) norādīto tipa pārbaudes procedūru (SB modulis) projektēšanas un izstrādes posmam kopā ar: - vai nu šīs SITS III (III.3) pielikumā norādīto ražošanas kvalitātes nodrošinājuma procedūru (SD modulis) ražošanas posmam, vai šīs SITS III (III.4) pielikumā norādīto ražojuma verificēšanas procedūru ražošanas posmam (SF modulis), vai - pilnīgu kvalitātes nodrošināšanu ar konstrukcijas pārbaudes procedūru (SH2 modulis) visām fāzēm, kura norādīta šo SITS III (III.6) pielikumā. SD moduli var izvēlēties tikai tad, ja visas darbības, kas sekmē verificējamās apakšsistēmas projekta izpildi (ražošana, montāža, uzstādīšana), veic atbilstoši pilnvarotas iestādes akreditētai un uzraudzītai ražošanas un gatavās produkcijas pārbaudes un testēšanas kvalitātes nodrošināšanas sistēmai. SH2 moduli var izvēlēties tikai tad, ja visas darbības, kas sekmē verificējamās apakšsistēmas projekta izpildi (projektēšana, ražošana, montāža, uzstādīšana), veic atbilstoši pilnvarotas iestādes akreditētai un uzraudzītai projektēšanas, ražošanas un gatavās produkcijas pārbaudes un testēšanas kvalitātes nodrošināšanas sistēmai. Novērtējumā iekļauj fāzes un raksturlielumus, kas noteikti šīs SITS II pielikuma II.5 tabulā. 7. UZTURĒŠANAS SITS IEVIEŠANA 7.1. IEVIEŠANAS PROCEDŪRA UN GRAFIKS 7.1.1. Procedūra Uzturēšanas iekārtu specifikāciju ieviešana balstās uz šādiem vispārējiem posmiem. 1. posms: Ritošā sastāva ekspluatācijas plāna projektu izskata gan infrastruktūras pārvaldītājs, gan dzelzceļa uzņēmums. 2. posms: Gan infrastruktūras pārvaldītājs, gan dzelzceļa uzņēmums veic ekonomisku pētījumu, un, pamatojoties uz šī pētījuma rezultātiem, sākotnējo ekspluatācijas plānu var izmainīt. 7.1.2. Grafiks Ņemot vērā: - laiku, kas vajadzīgs, lai uzbūvētu vai pārveidotu stacionārās iekārtas un lai uzstādītu pārvietojamus tualešu iztukšošanas ratiņus, - principu, ka jau esošu stacionāru iekārtu atbilstība savstarpējas izmantojamības prasībām ir iespējama tikai tad, ja tās iekļauj ilgtermiņa remonta un atjaunošanas grafikos, par ieviešanas grafiku savstarpējās sarunās jāvienojas infrastruktūras pārvaldniekam un dzelzceļa uzņēmumam. Ja dzelzceļa uzņēmums vēlas uzsākt darbību savstarpēji izmantojamā maršrutā laikā, kas nav savietojams ar šiem ierobežojumiem, infrastruktūras pārvaldītājs un dzelzceļa uzņēmums apspriež pagaidu risinājumus (piemēram, sastādot ritošā sastāva pagaidu ekspluatācijas plānus). 7.1.3. Uzturēšanas iekārtu ieviešana (visu kategoriju līnijās) 7.1.3.1. Šķirotavas ceļi Pirmais posms: infrastruktūras pārvaldītājs un dzelzceļa uzņēmums kopīgi izskata ritošā sastāva ekspluatācijas plāna projektu, ko piedāvā dzelzceļa uzņēmums, un nosaka izskatāmā maršruta savstarpēji izmantojamā tīkla zonas, kurās vilciena sastāvi būtu (saskaņā ar šo ritošā sastāva ekspluatācijas plāna projektu) jānovieto un kur nav (vai nav pietiekami daudz) šķirotavas ceļu, kas atbilst šīs SITS prasībām. Otrais posms: infrastruktūras pārvaldītājs un dzelzceļa uzņēmums kopīgi veic ekonomisku pētījumu, kas var izraisīt ritošā sastāva ekspluatācijas plāna grozījumus. Šo ar vilcienu sastāvu novietošanas zonu skaitu un/vai atrašanās vietu saistīto grozījumu mērķis ir samazināt jaunu šķirotavas ceļu (kas atbilst uzturēšanas SITS prasībām) skaitu, kurus vajadzēs uzbūvēt, kā arī jau esošo šķirotavas ceļu skaitu, kuri jāpārveido tā, lai tie atbilstu šai SITS. 7.1.3.2. Ūdens piegādes iekārtas Pirmais posms: infrastruktūras pārvaldītājs un dzelzceļa uzņēmums kopīgi izskata ritošā sastāva ekspluatācijas plāna projektu, ko piedāvā dzelzceļa uzņēmums, un nosaka izskatāmā maršruta savstarpēji izmantojamā tīkla zonas, kurās vilciena sastāviem būtu (saskaņā ar šo ritošā sastāva ekspluatācijas plāna projektu) jāpiegādā ūdens un kur nav (vai nav pietiekami daudz) ūdens piegādes iekārtu, kas atbilst šīs SITS prasībām. Otrais posms: infrastruktūras pārvaldītājs un dzelzceļa uzņēmums kopīgi veic ekonomisku pētījumu, kas var izraisīt ritošā sastāva ekspluatācijas plāna grozījumus. Šo ar to zonu skaitu un/vai izvietojumu, kurās vilcienu sastāviem piegādās ūdeni, saistīto grozījumu mērķis ir samazināt jaunu ūdens piegādes iekārtu (kas atbilst uzturēšanas SITS prasībām) skaitu, kuras vajadzēs uzbūvēt, kā arī jau esošo iekārtu skaitu, kuras jāpārveido tā, lai tās atbilstu šai SITS. 7.1.3.3. Pārvietojamas tualešu iztukšošanas vagonetes Pirmais posms: infrastruktūras pārvaldītājs un dzelzceļa uzņēmums kopīgi izskata ritošā sastāva ekspluatācijas plāna projektu, ko piedāvā dzelzceļa uzņēmums, un nosaka izskatāmā maršruta savstarpēji izmantojamā tīkla zonas, kurās pēc vajadzības jāvar iztukšot vilcienu sastāvu tualetes (saskaņā ar šo ritošā sastāva ekspluatācijas plāna projektu) un kur nav (vai nav pietiekami daudz) stacionāru tualešu iztukšošanas iekārtu, kuras šim mērķim varētu izmantot. Otrais posms: infrastruktūras pārvaldītājs un dzelzceļa uzņēmums kopīgi veic ekonomisku pētījumu, kas var izraisīt ritošā sastāva ekspluatācijas plāna grozījumus. Šie grozījumi, kas ir saistīti ar to zonu skaitu un/vai izvietojumu, kurās pēc vajadzības varēs iztukšot vilcienu sastāvu tualetes, samazina pārvietojamo tualetes iztukšošanas vagonešu (kas atbilst uzturēšanas SITS prasībām) skaitu, kuras šajās zonās vajadzēs izvietot. 7.2. ĪPAŠI GADĪJUMI: SĪKAS ZIŅAS PAR PIEMĒROŠANU (Nav). 7.3. IETEIKUMS Lai pastāvīgi uzlabotu ūdens kvalitāti ātrgaitas satiksmes transportlīdzekļos, ir ieteicams 4.2.2.2.4. punktā aprakstītās iekārtas izmantot tā, lai transportlīdzekļus uzpildītu ar ūdeni, kura kvalitāte atbilst Direktīvai 83/18/EK. Šajā gadījumā ar pārvietojamajām iekārtām, šļūtenēm un sprauslām ir jārīkojas uzmanīgi, lai saglabātu ūdens kvalitāti. I PIELIKUMS ĪPAŠAS SITUĀCIJAS Kā norādīts šajā SITS, projektēšanas posmā ātrgaitas vilcienu sastāvu konstrukcijā iestrādātajam dublējumam vajadzētu nodrošināt profilaktisku un korektīvu tehniskās apkopes veikšanu galvenokārt īpašās ritošā sastāva tehniskās apkopes novietnēs. Tomēr dažu veidu bojājumi, kuru piemēri ir minēti turpmāk, var: - vai nu pasliktināt ritošā sastāva ekspluatācijas režīmu un radīt ekspluatācijas ierobežojumus (ātruma ierobežojums, vagonu slēgšana utt.), - vai arī radīt vajadzību pēc korektīvas tehniskās apkopes vilciena galastacijā. Tā kā finansiālu iemeslu dēļ ir svarīgi katrā galastacijā neuzstādīt īpašas iekārtas un neizvietot reti lietotu rezerves daļu krājumus un, ņemot vērā grūtības, kas saistītas ar personāla apmācību darbam ar vairāku tipu ritošajiem sastāviem, korektīvus tehniskās apkopes darbus vajadzētu veikt saskaņā ar vienu no šādiem četriem variantiem: - pamata remontdarbi, ko bez kādām īpašām zināšanām par ritošā sastāva tipu var veikt vilciena apkalpe, - remontdarbi, kuros palīdzību pa telefonu nodrošina bāzes novietnes speciālisti, - remontdarbi, ko veic uz notikuma vietu no bāzes novietnes tūlīt nosūtīta remontbrigāde, - bojātās sastāvdaļas izolēšana, un vilciena sastāva atgriešanās bāzē bez pasažieriem. Īpašie ekspluatācijas apstākļi pasliktinātas ekspluatācijas režīmā vai pēc tā veiktie daļējie vai pagaidu remontdarbi ir jāapstiprina katrā atsevišķajā gadījumā saskaņā ar ritošā sastāva specifiku un normām un noteikumiem, kas reglamentē vilcienu izmantošanu valstīs, kuru teritorijas tiek šķērsotas (ir vajadzīgi divpusēji līgumi). Iespējamu bojājumu piemēri: - pazīmes, ka riteņos ir robi, - pārkarsusi ass bukse, - ieķīlējusies ass, - iesprūdušas ieejas durvis, - gaisa kondicionētāja bojājums, - izsisti stikli, - bojāts pantogrāfs, - nedarbojas tualetes, - bojātas vilciena vadības iekārtas (TVM, LZB, RS 4 kodi...), - signāltaures vai priekšējā apgaismojuma bojājums, - balstiekārtas atsperes bojājums, - ratiņu bojājums, - slāpētāju bojājums, - sakabes bojājums, - vilciena sastāva energoapgādes defekts, - apgaismojuma bojājums. -... II PIELIKUMS ATBILSTĪBAS NOVĒRTĒŠANA SAVSTARPĒJĀS IZMANTOJAMĪBAS KOMPONENTU NOVĒRTĒJUMS II.1. Darbības joma Šajā pielikumā ir norādīts šādu savstarpējās izmantojamības komponentu atbilstības novērtējums: tualešu iztukšošanas sistēmas savienojumi, iekārtas vilciena sastāvu tīrīšanai no iekšpuses (elektriskās kontaktligzdas) un uzturēšanas apakšsistēmas ūdens uzpildes adapteri. II.2. Raksturlielumi Savstarpējās izmantojamības komponentu, kas novērtējami dažādās projektēšanas un ražošanas fāzēs, raksturlielumi II.1., II.2. un II.3. tabulā ir apzīmēti ar X. II.1. tabula Savstarpējās izmantojamības komponenta novērtējums: tualešu iztukšošanas sistēmas savienojumi 1 2 3 4 5 6 Raksturlielumi, kas jānovērtē Fāze, kurā notiek novērtēšana Projektēšanas un izstrādes fāze Ražošanas fāze (sērijveida) Raksturlielums Punkts Projekta pārbaude Ražošanas procesa pārbaude Modeļa pārbaude Ekspluatācijas pieredze Tips un izmēri 5.3.1 X n.p. n.p. n.p. X n.p.: Nepiemēro. II.2. tabula Savstarpējās izmantojamības komponenta novērtējums: iekārtas vilciena sastāvu tīrīšanai no iekšpuses (elektriskās kontaktligzdas) 1 2 3 4 5 6 Raksturlielumi, kas jānovērtē Fāze, kurā notiek novērtēšana Projektēšanas un izstrādes fāze Ražošanas fāze (sērijveida) Raksturlielums Punkts Projekta pārbaude Ražošanas procesa pārbaude Modeļa pārbaude Ekspluatācijas pieredze Tips un izmēri 5.3.3 X n.p. n.p. n.p. X n.p.: Nepiemēro. II.3. tabula Savstarpējās izmantojamības komponenta novērtējums: ūdens uzpildes adapteri 1 2 3 4 5 6 Raksturlielumi, kas jānovērtē Fāze, kurā notiek novērtēšana Projektēšanas un izstrādes fāze Ražošanas posms (sērijveida) Raksturlielums Punkts Projekta pārbaude Ražošanas procesa pārbaude Modeļa pārbaude Ekspluatācijas pieredze Tips un izmēri 5.3.5 X n.p. n.p. n.p. X n.p.: Nepiemēro. UZTURĒŠANAS APAKŠSISTĒMAS NOVĒRTĒJUMS II.3. Darbības joma Šajā pielikumā ir norādīts uzturēšanas apakšsistēmas atbilstības novērtējums. II.4. Raksturlielumi Dažādos projektēšanas, uzstādīšanas un ekspluatācijas posmos novērtējamās apakšsistēmas raksturlielumi II.4. tabulā (stacionārām iekārtām) un II.5. tabulā (vilciena iekārtām) ir apzīmēti ar X. II.4. tabula Uzturēšanas apakšsistēmas novērtējums (stacionāras iekārtas) 1 2 3 4 5 Raksturlielumi, kas jānovērtē Fāze, kurā notiek novērtēšana Projektēšanas un izstrādes fāze Ražošanas fāze Raksturlielums Punkts Projekta pārbaude Būvniecība, montāža, uzstādīšana Samontēta, pirms nodošanas ekspluatācijā Validācija pilnīgos ekspluatācijas apstākļos Mazgāšanas iekārta Tīrīšanas augstums 4.2.2.2.1 X n.p. n.p. X Ātrums 4.2.2.2.1 X n.p. n.p. X Pārvietojama iztukšošanas sistēma Funkcijas 4.2.2.2.2 X n.p. n.p. X Spiediens 4.2.2.2.2 X n.p. n.p. X Savietojamība ar vilciena tualetēm 4.2.2.2.2 X n.p. n.p. X Trakcijas ceļi Garums un ģeometriskie parametri X n.p. n.p. X Ūdens un smilšu piegādes iekārtas Ūdens kvalitāte 4.2.2.2.4 X n.p. n.p. X Smilšu pieejamība 4.2.2.2.5 X n.p. n.p. X Smilšu kvalitāte 4.2.2.2.5 X n.p. n.p. X n.p.: Nepiemēro. II.5. tabula Uzturēšanas apakšsistēmas novērtējums (vilciena iekārtas) 1 2 3 4 Raksturlielumi, kas jānovērtē Modulis novērtēšanai šādā fāzē Projektēšanas un izstrādes fāze Ražošanas fāze Raksturlielums Punkts Projekta pārbaude Modeļa pārbaude Sērijveida ražojuma kvalitāte Tualešu iztukšošana Vilciena sastāva tualešu tehnoloģija, kas nodrošina iztukšošanu ar trīs dienu starplaiku 4.2.2.2.2 X n.p. n.p. Energoapgāde tīrīšanai no iekšpuses Elektroapgāde - spriegums 4.2.2.2.3 X X n.p. Elektrisko kontaktligzdu pieejamība 4.2.2.2.3 X n.p. n.p. Attālums starp kontaktligzdām 4.2.2.2.3 X n.p. n.p. Vilciena sastāvu stāvēšana Stacionārā trokšņa līmenis 4.2.2.2.6 X X n.p. Novietojamība, atstājot vilcienu bez apkalpes, un ar palīgelektroapgādi 4.2.2.2.6 X n.p. n.p. Stāvbremze 4.2.2.2.6 X n.p. n.p. n.p.: Nepiemēro. III PIELIKUMS NOVĒRTĒŠANAS PROCEDŪRAS (MODUĻI) III.1. A modulis (iekšējā ražošanas kontrole) Savstarpējās izmantojamības komponentu atbilstības novērtēšana 1. Šajā modulī ir aprakstīta procedūra, kā ražotājs vai tā pilnvarots pārstāvis Kopienā, kurš pilda 2. punktā noteiktos pienākumus, nodrošina un deklarē, ka savstarpējās izmantojamības komponents atbilst SITS prasībām, kuras uz to attiecas. 2. Ražotājam jāsagatavo 3. punktā aprakstītā tehniskā dokumentācija. 3. Tehniskajai dokumentācijai jābūt tādai, kas ļauj novērtēt savstarpējās izmantojamības komponenta atbilstību šīs SITS prasībām. Tajā jābūt informācijai par savstarpējās izmantojamības komponenta projektu, izgatavošanu un ekspluatāciju, ciktāl šī informācija ir nozīmīga šādai novērtēšanai. Ciktāl tam ir nozīme novērtēšanā, šajā dokumentācijā jāiekļauj: - savstarpējās izmantojamības komponenta vispārīgs apraksts, - projekta skices, ražošanas rasējumi un komponentu, montāžas mezglu, strāvas slēgumu u.c. shēmas, - apraksti un skaidrojumi, kas vajadzīgi minēto rasējumu un shēmu, kā arī savstarpējās izmantojamības komponenta darbības izpratnei, - to tehnisko specifikāciju saraksts (attiecīgās SITS un/vai Eiropas specifikācijas ar attiecīgajiem noteikumiem, kas minēti SITS), kas jāpiemēro pilnīgi vai daļēji, - to risinājumu apraksti, ko pieņem, lai nodrošinātu atbilstību šīs SITS prasībām, ja Eiropas specifikācijas, kuras minētas SITS, nav piemērotas pilnīgi, - veikto projektēšanas aprēķinu, pārbaužu u.c. rezultāti, - pārbaužu protokoli. 4. Ražotājam jāveic visi pasākumi, kas vajadzīgi, lai panāktu, ka ražošanas procesā tiek nodrošināta izgatavotā savstarpējās izmantojamības komponenta atbilstība 2. punktā minētajai tehniskai dokumentācijai un SITS prasībām, kuras uz to attiecas. 5. Ražotājam vai tā pilnvarotam pārstāvim Kopienā jāsastāda rakstiska atbilstības deklarācija. Šajā deklarācijā jāiekļauj vismaz tā informācija, kas norādīta Direktīvas 96/48/EK IV pielikuma 3. punktā un 13. panta 3. punktā. EK atbilstības deklarācija un pavaddokumenti jādatē un jāparaksta. Deklarācijai jābūt tajā pašā valodā, kurā ir tehniskā dokumentācija, un tajā jāiekļauj: - norāde uz direktīvām (Direktīvu 96/48/EK un citām direktīvām, kas var attiekties uz savstarpējās izmantojamības komponentu), - ražotāja vai tā pilnvarota pārstāvja Kopienā vārds, uzvārds/nosaukums un adrese (jānorāda tirdzniecības nosaukums un pilnīga adrese, un, ja ir pilnvarots pārstāvis, tad arī ražotāja vai konstruktora tirdzniecības nosaukums), - savstarpēji izmantojamā komponenta apraksts (marka, tips u.tml.), - tās procedūras (moduļa) apraksts, kas ievērota, deklarējot atbilstību, - visi attiecīgie apraksti, kuriem atbilst savstarpējās izmantojamības komponents, un īpaši tā izmantošanas apstākļi, - norāde uz šo SITS un uz jebkuru citu SITS, kas jāpiemēro, un, ja vajadzīgs, norāde uz Eiropas specifikācijām, - tās personas identifikācija, kurai piešķirtas paraksta tiesības un kura ir pilnvarota uzņemties saistības ražotāja vai tā pilnvarota pārstāvja Kopienā vārdā. 6. Ražotājam vai tā pilnvarotam pārstāvim jāglabā EK atbilstības deklarācijas eksemplārs un tehniskā dokumentācija 10 gadus pēc pēdējā savstarpējās izmantojamības komponenta izgatavošanas. Ja ne ražotājs, ne viņa pilnvarotais pārstāvis nav reģistrēts Kopienā, pienākums tehnisko dokumentāciju glabāt tā, lai tā būtu pieejama, ir personai, kas laiž savstarpējās izmantojamības komponentu Kopienas tirgū. 7. Ja papildus EK atbilstības deklarācijai saskaņā ar SITS ir vajadzīga arī savstarpējās izmantojamības komponenta izmantošanas lietderības deklarācija, tā pievienojama pēc tam, kad ražotājs to izdod, ievērojot V moduļa nosacījumus. III.2. SB modulis (EK tipa pārbaude) Uzturēšanas apakšsistēmas EK verifikācija 1. Šajā modulī ir aprakstīta EK verifikācijas procedūras daļa, saskaņā ar kuru pilnvarota iestāde pēc lemjošās iestādes vai tās pilnvarota pārstāvja Kopienā pieprasījuma pārbauda un apliecina, ka attiecīgā tipa uzturēšanas apakšsistēma, kas ir reprezentatīva paredzētajam ražojumam: - atbilst šai SITS un jebkurai citai piemērojamai SITS, kas pierāda, ka Direktīvas 96/48/EK pamatprasības ir izpildītas, - atbilst pārējiem noteikumiem, kas izriet no Līguma. 2. Lemjošajai iestādei vai tās pilnvarotam pārstāvim Kopienā jāiesniedz apakšsistēmas EK verifikācijas (izmantojot tipa pārbaudi) pieteikums paša izraudzītai pilnvarotai iestādei. Pieteikumā jāiekļauj: - lemjošās iestādes vai tās pilnvarotā pārstāvja vārds, uzvārds/nosaukums un adrese, - tehniskā dokumentācija, kas aprakstīta 3. punktā. 3. Pieteikuma iesniedzējam jānodod pilnvarotās iestādes rīcībā tipisks plānotās produkcijas paraugs, še turpmāk "tips". Tipā var ietilpt vairākas apakšsistēmas versijas, ja atšķirības starp versijām neskar SITS noteikumus. Pilnvarotā iestāde var pieprasīt papildu paraugus, ja tie ir vajadzīgi, lai veiktu pārbaužu programmu. Jāpiegādā arī montāžas mezgla vai iekārtas paraugs vai paraugi, vai apakšsistēmas paraugs pirms montēšanas, ja tas vajadzīgs konkrētam testam vai pārbaudes metodei un norādīts SITS vai Direktīvas 96/48/EK 10. pantā minētajā Eiropas specifikācijā. Tehniskajai dokumentācijai jābūt tādai, lai pēc tās varētu izprast apakšsistēmas konstrukciju, izgatavošanu, uzstādīšanu un darbību un novērtēt tās atbilstību Direktīvas 96/48/EK un SITS noteikumiem. Tajā jābūt informācijai par apakšsistēmas projektu, izgatavošanu un darbību, ciktāl tas attiecas uz šādu novērtēšanu. Tajā jāiekļauj: - vispārīgs apakšsistēmas apraksts, vispārējā konstrukcija un uzbūve, - projekta skices, ražošanas rasējumi un elementu, montāžas mezglu, strāvas slēgumu u.c. shēmas, - apraksti un skaidrojumi, kas vajadzīgi minēto rasējumu un shēmu, kā arī ražojuma darbības izpratnei, - konstrukcijas tehniskās specifikācijas, to skaitā piemērotās Eiropas specifikācijas, - apstiprinoši pierādījumi, kas vajadzīgi, lai pierādītu to pietiekamību, jo īpaši, ja Direktīvas 96/48/EK 10. pantā minētās Eiropas specifikācijas un atbilstīgie punkti nav piemēroti pilnībā, - apakšsistēmā iebūvējamo savstarpējās izmantojamības komponentu saraksts, - tehniskā dokumentācija, kas attiecas uz apakšsistēmas izgatavošanu un montāžu, - apakšsistēmas konstruēšanā, izgatavošanā, montēšanā un uzstādīšanā iesaistīto ražotāju saraksts, - apakšsistēmas ekspluatācijas un uzturēšanas noteikumi (izmantošanas ilguma vai attāluma ierobežojumi, nodiluma robežas u.c.), - Direktīvas 96/48/EK 10. pantā vai konstrukcijas tehniskajā specifikācijā minēto Eiropas specifikāciju saraksts, - veikto projektēšanas aprēķinu, pārbaužu u.c. rezultāti, - pārbaužu protokoli. Ja SITS ir prasība pievienot tehniskajai dokumentācijai papildu informāciju, tad tā jāpievieno. 4. Pilnvarotajai iestādei: 4.1. jāpārbauda tehniskā dokumentācija; 4.2. ja SITS ir prasība, ka jāpārbauda konstrukcija, tad jāpārbauda projektēšanas metodes, projektēšanas līdzekļi un projektēšanas rezultāti, lai novērtētu to atbilstību apakšsistēmas atbilstības prasībām projektēšanas beigās; 4.3. ja SITS ir prasība, ka jāveic tipa pārbaudes, tad jāpārbauda, vai apakšsistēmas vai apakšsistēmas bloku vai mezglu paraugs(-i), kas vajadzīgs(-i), lai veiktu tipa pārbaudes, ir izgatavots(-i) atbilstīgi tehniskajai dokumentācijai, un jāveic vai jāpasūta tipa pārbaudes saskaņā ar SITS noteikumiem un attiecīgajām Eiropas specifikācijām; 4.4. jānosaka elementi, kas ir projektēti saskaņā ar attiecīgajiem SITS noteikumiem un Direktīvas 96/48/EK 10. pantā minētajām Eiropas specifikācijām, kā arī elementi, kuri projektēti, nepiemērojot šo Eiropas specifikāciju attiecīgos noteikumus; 4.5. jāveic vai jāorganizē attiecīgās pārbaudes un vajadzīgie testi saskaņā ar 4.2. un 4.3. punktu, lai noskaidrotu, vai attiecīgās Eiropas specifikācijas patiešām ir piemērotas, ja ražotājs ir nolēmis tās piemērot; 4.6. jāveic vai jāorganizē attiecīgās pārbaudes un vajadzīgie testi saskaņā ar 4.2. un 4.3. punktu, lai noteiktu, vai attiecīgās Eiropas specifikācijas (standarti) patiešām ir piemērotas, ja lemjošā iestāde vai ražotājs(-i) ir izvēlējies(-ušies) tās piemērot; 4.7. jāvienojas ar pieteikuma iesniedzēju par vietu, kur tiks veiktas pārbaudes un vajadzīgie testi. 5. Ja tips atbilst Direktīvas 96/48/EK un SITS noteikumiem, tad pilnvarotajai iestādei jāizdod pieteikuma iesniedzējam tipa pārbaudes sertifikāts. Sertifikātā ir jānorāda lemjošās iestādes nosaukums un adrese un ražotāja(-u) vārds, uzvārds/nosaukums un adrese, pārbaudes secinājumi, tās derīguma nosacījumi un dati, kas vajadzīgi apstiprinātā tipa identifikācijai. Derīguma termiņš nepārsniedz trīs gadus. Sertifikātam jāpievieno vajadzīgo tehniskās dokumentācijas daļu sarakstu, un vienam eksemplāram ir jāglabājas pilnvarotajā iestādē. Ja lemjošajai iestādei vai tās pilnvarotam pārstāvim Kopienā atsaka tipa pārbaudes sertifikātu, tad pilnvarotajai iestādei jāsniedz sīki izstrādāts šāda atteikuma pamatojums. Ir jāparedz pārsūdzēšanas kārtība. 6. Pieteikuma iesniedzējam jāinformē pilnvarotā iestāde, kurā glabājas tehniskā dokumentācija, kas attiecas uz EK tipa pārbaudes sertifikātu, par visām apstiprinātās apakšsistēmas modifikācijām, kam jāsaņem papildu apstiprinājums, ja šādas izmaiņas var ietekmēt atbilstību Direktīvas 96/48/EK un SITS prasībām vai apakšsistēmai noteiktajiem lietošanas nosacījumiem. Šo papildu apstiprinājumu sniedz, papildinot sākotnējo EK tipa pārbaudes sertifikātu, vai arī pēc vecā sertifikāta atsaukšanas izsniedz jaunu sertifikātu. 7. Ja saskaņā ar 6. punktu nekādas izmaiņas nav izdarītas, sertifikātu, kura derīguma termiņš beidzas, var pagarināt uz vēl vienu derīguma termiņu. Pieteikuma iesniedzējs pieprasa derīguma termiņa pagarinājumu, iesniedzot rakstisku apstiprinājumu par to, ka nekādas izmaiņas nav izdarītas, un pilnvarotā iestāde, ja nav nekādas citas informācijas, saskaņā ar 5. punktu sertifikāta derīgumu pagarina uz nākamo termiņu. Šo procedūru var atkārtot. 8. Katrai pilnvarotajai iestādei arī jādara zināma pārējām pilnvarotajām iestādēm attiecīgā informācija par EK tipa pārbaudes sertifikātiem, kurus tā atsaukusi vai atteikusi. 9. Pārējās pilnvarotās iestādes pēc pieprasījuma var saņemt izdoto EK tipa pārbaudes sertifikātu kopijas un/vai to papildinājumus. Sertifikātu pielikumiem jābūt pieejamiem pārējām pilnvarotajām iestādēm. 10. Lemjošajai iestādei vai tās pilnvarotajam pārstāvim Kopienā tipa pārbaudes sertifikātu un to papildinājumu eksemplāri kopā ar tehnisko dokumentāciju jāglabā visu apakšsistēmas darbmūžu un pēc pieprasījuma jānosūta jebkurai citai dalībvalstij. III.3. SD modulis (ražošanas kvalitātes nodrošināšana) Uzturēšanas apakšsistēmas EK verifikācija 1. Šajā modulī ir aprakstīta EK verifikācijas procedūra, saskaņā ar kuru pilnvarota iestāde pēc lemjošās iestādes vai tās pilnvarota pārstāvja Kopienā pieprasījuma pārbauda un apliecina, ka uzturēšanas apakšsistēma, par kuru pilnvarota iestāde jau ir izdevusi EK tipa pārbaudes sertifikātu, - atbilst šai SITS un jebkurai citai piemērojamai SITS, kas pierāda, ka Direktīvas 96/48/EK pamatprasības ir izpildītas, - atbilst pārējiem noteikumiem, kas izriet no Līguma, un to var nodot ekspluatācijā. Pilnvarotā iestāde veic procedūru ar nosacījumu, ka lemjošā iestāde un iesaistītie ražotāji pilda 2. punktā minētās saistības. 2. Par apakšsistēmu, uz ko attiecas EK verificēšanas procedūra, lemjošajai iestādei ir jāslēdz līgumi tikai ar tiem ražotājiem, kuru darbības, kas sekmē verificējamās apakšsistēmas projekta izpildi (ražošana, montāža, uzstādīšana), ir pakļautas 3. punktā norādītajai apstiprinātai ražošanas un gala produkta pārbaudes un testēšanas kvalitātes nodrošinājuma sistēmai un tiek uzraudzītas, kā norādīts 4. punktā. Termins "ražotājs" šo noteikumu izpratnē ietver arī uzņēmumus, kas: - atbild par visu apakšsistēmas projektu (īpaši, ieskaitot atbildību par apakšsistēmas integrāciju (ģenerāluzņēmēja atbildība)), - montē (montētāji) un uzstāda apakšsistēmu. Ģenerāluzņēmējam, kas atbild par visu apakšsistēmas projektu (īpaši, ieskaitot atbildību par apakšsistēmas integrāciju), jebkurā gadījumā jāpiemēro apstiprināta kvalitātes nodrošināšanas sistēma, kas paredzēta izgatavošanai un galaprodukta pārbaudei un testēšanai, kā noteikts 3. punktā, un to uzrauga, kā noteikts 4. punktā. Ja lemjošā iestāde ir tieši iesaistīta ražošanā (ieskaitot montāžu un uzstādīšanu) vai ja lemjošā iestāde pati atbild par visu apakšsistēmas projektu (īpaši, ieskaitot atbildību par apakšsistēmas integrāciju), tad tai šīm darbībām jāizmanto apstiprināta kvalitātes nodrošināšanas sistēma, kā noteikts 3. punktā, un to uzrauga, kā noteikts 4. punktā. 3. Kvalitātes nodrošināšanas sistēma 3.1. Iesaistītajam(-iem) ražotājam(-iem) un lemjošajai iestādei, ja tā ir iesaistīta, jāiesniedz brīvi izraudzītai pilnvarotai iestādei pieteikums savas kvalitātes nodrošināšanas sistēmas novērtēšanai. Šajā pieteikumā jāiekļauj: - visa būtiskā informācija par paredzēto apakšsistēmu, - kvalitātes nodrošināšanas sistēmas dokumentācija, - apstiprinātā tipa tehniskā dokumentācija un tipa pārbaudes sertifikāta eksemplārs, kas izdots pēc SB moduļa tipa pārbaudes procedūras pabeigšanas. Ražotājiem, kas iesaistīti tikai kādā apakšsistēmas projekta daļā, informācija jāsniedz tikai par attiecīgo daļu. 3.2. Ģenerāluzņēmēja kvalitātes nodrošināšanas sistēmai jānodrošina apakšsistēmas vispārēja atbilstība tipam, kas aprakstīts tipa pārbaudes sertifikātā, un apakšsistēmas vispārēja atbilstība SITS prasībām. Citu ražotāju (apakšuzņēmēju) kvalitātes nodrošināšanas sistēmai jānodrošina tā ieguldījuma, ko tie dod apakšsistēmai, atbilstība tipam, kurš aprakstīts tipa pārbaudes sertifikātā, un SITS prasībām. Visi pieteikumu iesniedzēju pieņemtie principi, prasības un noteikumi sistemātiski un mērķtiecīgi rakstiski jāapkopo nostādņu, procedūru un norādījumu veidā. Kvalitātes nodrošināšanas sistēmas dokumentācija nodrošina vienotu kvalitātes nodrošināšanas mērķu un pasākumu, proti, programmu, plānu, aprakstu un dokumentu izpratni. Visiem pieteikuma iesniedzējiem tajā jo īpaši jānorāda šāda informācija: - kvalitātes mērķi un organizatoriskā struktūra, - attiecīgi ražošanas, kvalitātes kontroles un kvalitātes nodrošināšanas paņēmieni, procesi un sistemātiskas darbības, ko izmantos ražošanā, - pārbaudes un testi, kas veicami pirms un pēc ražošanas, montāžas un uzstādīšanas, kā arī to laikā, un šādu pārbaužu un testu biežums, - kvalitātes nodrošināšanas uzskaites dati, piemēram, pārbaužu ziņojumi un testēšanas dati, kalibrēšanas dati, ziņojumi par attiecīgā personāla kvalifikāciju utt., un par ģenerāluzņēmēju, - vadības pienākumi un pilnvaras, kas attiecas uz vispārējo apakšsistēmas kvalitāti, tostarp jo īpaši apakšsistēmas integrācijas vadību. Pārbaudes un testēšanu veic visos turpmāk minētajos posmos: - apakšsistēmas uzbūve, tostarp jo īpaši inženiertehniskie pasākumi, komponentu montāža, galīgā regulēšana, - apakšsistēmas galīgā testēšana, - un, ja tas noteikts SITS, validācija pilnīgos ekspluatācijas apstākļos. 3.3. Pilnvarotajai iestādei, kas minēta 3.1. punktā, jānovērtē kvalitātes nodrošināšanas sistēma, lai noteiktu, vai tā atbilst 3.2. punktā minētajām prasībām. Tā pieņem, ka kvalitātes nodrošināšanas sistēmas, kurās ievēro attiecīgu saskaņoto standartu, atbilst šīm prasībām. Šis saskaņotais standarts ir 2000. gada decembra EN ISO 9001,ko pēc vajadzības papildina, lai ņemtu vērā tās apakšsistēmas specifiskumu, kurai to piemēro. Revīzijai jābūt specifiskai attiecīgajai apakšsistēmai, ņemot vērā pieteikuma iesniedzēja specifisko ieguldījumu apakšsistēmā. Vismaz vienam pārbaudes grupas dalībniekam jābūt ar pieredzi attiecīgās apakšsistēmas tehnoloģijas novērtēšanā. Novērtēšanas procedūrā iekļauj ražotāja telpu apmeklējumu novērtēšanas nolūkā. Lēmums jāpaziņo pieteikuma iesniedzējam. Paziņojumā jāietver pārbaudē gūtie secinājumi un pamatots novērtējuma lēmums. 3.4. Ražotājam(-iem) un lemjošajai iestādei, ja tā ir iesaistīta, jāuzņemas pienākumi, kas izriet no apstiprinātās kvalitātes nodrošināšanas sistēmas, un tā jāuztur pienācīga un efektīva. Tiem jāinformē pilnvarotā iestāde, kas apstiprinājusi kvalitātes nodrošināšanas sistēmu, par visiem paredzamajiem kvalitātes nodrošināšanas sistēmas atjauninājumiem. Pilnvarotajai iestādei jānovērtē ierosinātie grozījumi un jāizlemj, vai kvalitātes sistēma ar grozījumiem joprojām atbildīs 3.2. punktā minētajām prasībām un vai nav vajadzīga tās atkārtota novērtēšana. Tai jāpaziņo savs lēmums pieteikuma iesniedzējam. Paziņojumā iekļauj pārbaudē gūtos secinājumus un pamatotu novērtējuma lēmumu. 4. Kvalitātes nodrošināšanas sistēmas(-u) uzraudzība, par ko atbild pilnvarotā(-ās) iestāde(-es) 4.1. Uzraudzības mērķis ir nodrošināt to, ka ražotājs(-i) un lemjošā iestāde, ja tā ir iesaistīta, pienācīgi pilda pienākumus, kas izriet no apstiprinātās kvalitātes nodrošināšanas sistēmas. 4.2. Pilnvarotajai iestādei, kas minēta 3.1. punktā, pārbaudes nolūkos saskaņā ar pieteikuma iesniedzēja specifisko piedalīšanos apakšsistēmas projektā jābūt pastāvīgai pieejai būvlaukumiem, ražošanas cehiem, montāžas un uzstādīšanas vietām, glabāšanas zonām un pēc vajadzības rūpnieciskās ražošanas vai testēšanas iekārtām, un vispār visām telpām, ja tā uzskata, ka šī pieeja ir nepieciešama tās uzdevuma izpildei. 4.3. Ražotājam(-iem) un lemjošajai iestādei, ja tā ir iesaistīta, vai tās pilnvarotam pārstāvim Kopienā jānosūta (vai jānodrošina tas, ka tiek nosūtīti) pilnvarotajai iestādei, kura minēta 3.1. punktā, visi dokumenti, kuri šim nolūkam vajadzīgi, un īpaši izpildes plāni un tehniskie protokoli par apakšsistēmu (ciktāl tie attiecas uz pieteikuma iesniedzēja ieguldījumu apakšsistēmā), jo īpaši: - kvalitātes nodrošināšanas sistēmas dokumentācija, ietverot konkrētos līdzekļus, ar ko īsteno to, ka: - (ģenerāluzņēmējam) vispārējie vadības pienākumi un pilnvaras visas apakšsistēmas atbilstības nodrošināšanai ir pietiekami un pareizi noteikti, - visu ražotāju kvalitātes nodrošināšanas sistēmām ir pareiza vadība, lai sasniegtu integrāciju apakšsistēmas līmenī, - ir kvalitātes nodrošināšanas uzskaites dati, kas kvalitātes nodrošināšanas sistēmā ir paredzēti attiecībā uz izgatavošanu (ieskaitot montāžu un uzstādīšanu), piemēram, pārbaužu ziņojumi un testēšanas dati, kalibrēšanas dati, ziņojumi par attiecīgā personāla kvalifikāciju u.tml. 4.4. Pilnvarotajai(-ām) iestādei(-ēm) periodiski jāizdara revīzijas, lai nodrošinātu to, ka ražotājs(-i) un lemjošā iestāde, ja tā ir iesaistīta, uztur un piemēro kvalitātes nodrošināšanas sistēmu, un jādara tiem zināms revīzijas ziņojums. Revīzijas veic vismaz vienu reizi gadā, un vismaz vienai revīzijai ir jānotiek laikā, kad apakšsistēmai, uz kuru attiecas 6. punktā minētā EK verifikācijas procedūra, veic attiecīgas darbības (izgatavošana, montāža vai uzstādīšana). 4.5. Turklāt pilnvarotā(-ās) iestāde(-es) var apmeklēt 4.2. punktā minētās pieteikuma iesniedzēja(-u) teritorijas bez brīdinājuma. Šādu apmeklējumu laikā pilnvarotā iestāde var izdarīt pilnīgu vai daļēju revīziju un veikt vai organizēt testus, lai pēc vajadzības pārbaudītu, vai kvalitātes nodrošināšanas sistēma darbojas pareizi. Tai jādara zināms pārbaudes ziņojums pieteikuma iesniedzējam(-iem) un, ja ir izdarīta revīzija, tad arī revīzijas ziņojums, un, ja ir izdarīts tests, tad pārbaudes ziņojums. 5. Ražotājam(-iem) un lemjošajai iestādei, ja tā ir iesaistīta, vismaz 10 gadus pēc pēdējās apakšsistēmas izgatavošanas valsts iestāžu vajadzībām jāglabā: - dokumentācija, kas minēta 3.1. punkta otrās daļas otrajā ievilkumā, - papildinājumi, kas minēti 3.4. punkta otrajā daļā, - pilnvarotās iestādes lēmumi un ziņojumi, kas minēti 3.4. punkta pēdējā daļā un 4.4. un 4.5. punktā. 6. EK verifikācijas procedūra 6.1. Lemjošajai iestādei vai tās pilnvarotajam pārstāvim Kopienā jāiesniedz pilnvarotai iestādei pēc savas izvēles apakšsistēmas EK verificēšanas pieteikums (apliecinot ražošanas kvalitātes nodrošināšanu), tajā skaitā kvalitātes nodrošināšanas sistēmu uzraudzības koordinēšana, kā norādīts 6.5. punktā. Lemjošajai iestādei vai tās pilnvarotam pārstāvim Kopienā jāinformē iesaistītie ražotāji par šo izvēli un par pieteikumu. 6.2. Pieteikumam jārada priekšstats par apakšsistēmas konstrukciju, ražošanu, montāžu, uzstādīšanu un darbību, lai varētu novērtēt tās atbilstību Direktīvas 96/48/EK un SITS prasībām. Tajā jāiekļauj: - tehniskā dokumentācija attiecībā uz apstiprināto tipu, tajā skaitā tipa pārbaudes sertifikāts, kas izsniegts pēc SB modulī noteiktās procedūras pabeigšanas, kā arī šādi dokumenti, ja tie nav iekļauti šajā dokumentācijā: - konstrukcijas tehniskās specifikācijas, to skaitā piemērotās Eiropas specifikācijas, - apstiprinoši pierādījumi, kas vajadzīgi, lai pierādītu to pietiekamību, jo īpaši, ja Direktīvas 96/48/EK 10. pantā minētās Eiropas specifikācijas nav piemērotas pilnībā. Šajos apstiprinošajos pierādījumos ir jāiekļauj izmēģinājumu rezultāti, kas iegūti attiecīgajā ražotāja laboratorijā vai kas iegūti šī ražotāja uzdevumā, - tehniskā dokumentācija, kas attiecas uz apakšsistēmas izgatavošanu un montāžu, - apakšsistēmā iebūvējamo savstarpējās izmantojamības komponentu saraksts, - visu apakšsistēmas projektēšanā, izgatavošanā, montāžā un uzstādīšanā iesaistīto ražotāju saraksts, - uzskatāmi pierādījumi, ka visiem 3.2. punktā minētajiem posmiem ir piemērotas ražotāju un/vai iesaistītās lemjošās iestādes kvalitātes nodrošināšanas sistēmas, un pierādījumi to efektivitātei, - norāde uz pilnvaroto(-ajām) iestādi(-ēm), kas atbild par šo kvalitātes nodrošināšanas sistēmu apstiprināšanu un uzraudzību. 6.3. Pilnvarotajai iestādei jāpārbauda pieteikums attiecībā uz tipa pārbaudes un tipa pārbaudes sertifikāta derīgumu. 6.4. Pēc tam pilnvarotajai iestādei ir jāpārbauda, vai pieteikuma iesniedzēja(-u) kvalitātes nodrošinājuma sistēmas(-u) atbilstība un uzraudzība pietiekami un pareizi aptver visus 3.2. punkta pēdējā daļā minētos apakšsistēmas posmus. Ja apakšsistēmas atbilstība tipam, kas aprakstīts EK tipa pārbaudes sertifikātā, un apakšsistēmas atbilstība Direktīvas 96/48/EK un SITS prasībām pamatojas vairāk nekā uz vienu kvalitātes nodrošināšanas sistēmu, tad tai īpaši jāpārbauda: - vai saistība un saskarnes starp kvalitātes nodrošināšanas sistēmām ir precīzi dokumentētas, - vai ir pietiekami un pareizi noteikti ģenerāluzņēmēja vispārējie vadības pienākumi un pilnvaras visas apakšsistēmas atbilstības nodrošināšanai. 6.5. Ja pilnvarotā iestāde, kas atbild par EK verifikāciju, neuzrauga attiecīgo(-ās) kvalitātes nodrošināšanas sistēmu(-as) saskaņā ar 4. punktu, tad tai uzraudzības pasākumi jāsaskaņo ar kādu citu pilnvarotu iestādi, kura atbild par šo uzdevumu, lai nodrošinātu pareizu saskarņu vadību starp dažādajām kvalitātes nodrošināšanas sistēmām, ņemot vērā apakšsistēmas integrāciju. Šajā saskaņošanā ietilpst šādas par EK verifikāciju atbildīgās pilnvarotās iestādes tiesības: - saņemt visu (apstiprinājuma un uzraudzības) dokumentāciju, ko izdevusi cita pilnvarotā iestāde vai iestādes, - apliecināt uzraudzības revīzijas ziņojumus, kas minēti 4.4. punktā, - ierosināt papildu revīzijas saskaņā ar 4.5. punktu, par kurām tā ir atbildīga atsevišķi vai kopā ar citu pilnvaroto iestādi vai iestādēm. 6.6. Ja apakšsistēma atbilst Direktīvas 96/48/EK un SITS prasībām, tad pilnvarotajai iestādei, pamatojoties uz tipa pārbaudi un kvalitātes nodrošināšanas sistēmas(-u) apstiprinājumu un uzraudzību, jāsagatavo EK verifikācijas sertifikāts, kas paredzēts lemjošajai iestādei vai tās pilnvarotam pārstāvim Kopienā, kurš savukārt sastāda EK verifikācijas deklarāciju, kas paredzēta uzraudzības iestādei dalībvalstī, kurā atrodas un/vai darbojas apakšsistēma. EK atbilstības deklarācija un apstiprinošā dokumentācija ir jādatē un jāparaksta. Deklarācijai jābūt tajā pašā valodā, kurā ir tehniskā dokumentācija, un tajā jābūt vismaz tai informācijai, kas iekļauta Direktīvas 96/48/EK V pielikumā. 6.7. Pilnvarotā iestāde ir atbildīga par tās tehniskās dokumentācijas apkopošanu, kas jāpievieno EK verifikācijas deklarācijai. Tehniskajā dokumentācijā jāiekļauj vismaz tā informācija, kas norādīta Direktīvas 96/48/EK 18. panta 3. punktā, un jo īpaši: - visi vajadzīgie dokumenti, kas attiecas uz apakšsistēmas raksturlielumiem, - apakšsistēmā iebūvēto savstarpējās izmantojamības komponentu saraksts, - EK atbilstības deklarāciju un pēc vajadzības EK izmantošanas lietderības deklarāciju eksemplāri, kas minētajiem komponentiem jāpievieno saskaņā ar direktīvas 13. pantu, pēc vajadzības pievienojot atbilstošos dokumentus (sertifikātus, kvalitātes nodrošināšanas sistēmas apstiprinājuma un uzraudzības dokumentus), kurus, pamatojoties uz SITS, izdevušas pilnvarotās iestādes, - visi elementi, kas attiecas uz lietošanas nosacījumiem un ierobežojumiem, - visi elementi, kas attiecas uz instrukcijām par apkopi, pastāvīgu vai regulāru kontroli, regulēšanu un uzturēšanu, - apakšsistēmas EK tipa pārbaudes sertifikāts un tehniskie pavaddokumenti, - pilnvarotās iestādes izdots EK verifikācijas sertifikāts, kā noteikts 6.5. punktā, kam pievienoti attiecīgo aprēķinu pieraksti, ko tā pati apstiprinājusi ar parakstu, deklarējot, ka projekts atbilst Direktīvas 96/48/EK un SITS prasībām, un vajadzības gadījumā norādot uz piezīmēm, kas izdarītas pasākumu veikšanas laikā un nav atsauktas; sertifikātam jāpievieno arī pārbaudes un revīzijas ziņojumi, kas sastādīti saistībā ar verifikāciju, kā noteikts 4.4. un 4.5. punktā. 7. EK verifikācijas sertifikāta pilnīgā pavaddokumentācija jāiesniedz lemjošajai iestādei vai tās pilnvarotam pārstāvim, lai pamatotu EK verifikācijas sertifikātu, ko izdevusi pilnvarotā iestāde, un jāpievieno EK verifikācijas deklarācijai, kuru sastādījusi lemjošā iestāde un kura paredzēta uzraudzības iestādei. 8. Lemjošajai iestādei vai tās pilnvarotam pārstāvim Kopienā jāglabā dokumentācijas eksemplārs visu apakšsistēmas darbmūžu; pēc pieprasījuma tā jānosūta jebkurai citai dalībvalstij. III.4. SF modulis (ražojumu verifikācija) Uzturēšanas apakšsistēmas EK verifikācija 1. Šajā modulī ir aprakstīta EK verifikācijas procedūra, saskaņā ar kuru pilnvarota iestāde pēc lemjošās iestādes vai tās pilnvarota pārstāvja Kopienā pieprasījuma pārbauda un apliecina, ka uzturēšanas apakšsistēma, par kuru pilnvarota iestāde jau ir izdevusi EK tipa pārbaudes sertifikātu: - atbilst šai SITS un jebkurai citai piemērojamai SITS, kas pierāda, ka Direktīvas 96/48/EK pamatprasības ir izpildītas, - atbilst pārējiem noteikumiem, kas izriet no Līguma, un to var nodot ekspluatācijā. 2. Lemjošajai iestādei vai tās pilnvarotam pārstāvim Kopienā jāiesniedz apakšsistēmas EK verifikācijas pieteikums (verificējot ražojumu) pilnvarotai iestādei pēc savas izvēles. Pieteikumā iekļauj: - lemjošās iestādes vai tās pilnvarotā pārstāvja vārdu, uzvārdu/nosaukumu un adresi, - tehnisko dokumentāciju. 3. Minētajā procedūras daļā lemjošā iestāde vai tās pilnvarotais pārstāvis Kopienā pārbauda un apliecina, ka attiecīgā apakšsistēma atbilst EK tipa pārbaudes sertifikātā aprakstītajam tipam un atbilst Direktīvas 96/48/EK un tai piemērojamās SITS prasībām. 4. Lemjošajai iestādei ir jāveic visi pasākumi, kas vajadzīgi, lai ražošanas procesā (ieskaitot savstarpējās izmantojamības komponentu montāžu un integrāciju) nodrošinātu apakšsistēmas atbilstību tipam, kurš aprakstīts EK tipa pārbaudes sertifikātā, un SITS prasībām, kas uz to attiecas. 5. Tehniskajai dokumentācijai jābūt tādai, kas ļauj izprast apakšsistēmas konstrukciju, izgatavošanu, montāžu, uzstādīšanu un darbību un novērtēt tās atbilstību tipam, kas aprakstīts tipa pārbaudes sertifikātā, un direktīvas un SITS prasībām. Tajā jāiekļauj: - tipa pārbaudes sertifikāts un tā pavaddokumenti un papildinājumi un, ciktāl tie nav iekļauti EK tipa pārbaudes sertifikāta pavaddokumentos, - vispārīgs apakšsistēmas, tās vispārējās konstrukcijas un uzbūves apraksts, - projekta skices, ražošanas rasējumi un montāžas mezglu, strāvas slēgumu u.c. shēmas, - tehniskā dokumentācija, kas attiecas uz apakšsistēmas izgatavošanu un montāžu, - konstrukcijas tehniskās specifikācijas, to skaitā piemērotās Eiropas specifikācijas, - apstiprinoši pierādījumi, kas vajadzīgi, lai pierādītu to atbilstību, jo īpaši, ja Eiropas specifikācijas nav piemērotas pilnīgi, - apakšsistēmā iebūvējamo savstarpējās izmantojamības komponentu saraksts, - apakšsistēmas konstruēšanā, izgatavošanā, montēšanā un uzstādīšanā iesaistīto ražotāju saraksts, - Eiropas specifikāciju saraksts. Ja SITS ir prasība pievienot tehniskajai dokumentācijai papildu informāciju, tad tā jāpievieno. 6. Pilnvarotajai iestādei jāveic attiecīgās pārbaudes un testi, lai pārbaudītu apakšsistēmas atbilstību EK tipa pārbaudes sertifikātā minētajam tipam un Direktīvas 96/48/EK un SITS prasībām, pārbaudot un testējot visas apakšsistēmas, ko izgatavo sērijveidā, kā norādīts 4. punktā. 7. Verificēšana, pārbaudot un testējot visas apakšsistēmas (kas ir sērijveida ražojumi). 7.1. Pilnvarotajai iestādei jāveic testi, pārbaudes un verificēšana, lai nodrošinātu apakšsistēmas kā sērijveida ražojuma atbilstību direktīvas un SITS pamatprasībām. SITS paredzētās pārbaužu, testu un kontroles stadijas ir šādas: - apakšsistēmas uzbūve, ieskaitot komponentu montāžu un vispārēju regulēšanu, - apakšsistēmas galīgā testēšana, - un, ja tas noteikts SITS, validācija pilnīgos ekspluatācijas apstākļos. 7.2. Visas apakšsistēmas (kas ir sērijveida ražojumi) jāpārbauda atsevišķi, un jāveic attiecīgie testi un verifikācijas, kas noteiktas SITS un attiecīgajās Eiropas specifikācijās (vai līdzvērtīgi testi), lai verificētu to atbilstību tipam, kurš aprakstīts tipa pārbaudes sertifikātā, un SITS prasībām, kas uz tām attiecas. 8. Pilnvarotā iestāde var vienoties ar lemjošo iestādi par testu izdarīšanas vietām un par to, ka apakšsistēmas galīgā pārbaude un testēšana vai validēšana pilnīgos ekspluatācijas apstākļos, ja SITS ir šāda prasība, jāveic lemjošajai iestādei pilnvarotās iestādes tiešā uzraudzībā un klātbūtnē. 9. Pilnvarotajai iestādei testēšanas un verificēšanas nolūkos jābūt pastāvīgai pieejai ražošanas cehiem, montāžas un uzstādīšanas vietām un pēc vajadzības rūpnieciskās ražošanas un testēšanas iekārtām, lai izpildītu uzdevumus, kas paredzēti SITS. 10. Ja apakšsistēma atbilst Direktīvas 96/48/EK un SITS prasībām tad, pamatojoties uz visu sērijveida ražojumu testiem, verificēšanu un pārbaudēm, kā norādīts 7. punktā un pieprasīts SITS un Direktīvas 96/48/EK 10. pantā minētajās Eiropas specifikācijās, pilnvarotajai iestādei jāsagatavo EK verifikācijas sertifikāts, kas paredzēts lemjošajai iestādei vai tās pilnvarotam pārstāvim Kopienā, kas savukārt sagatavo EK verifikācijas deklarāciju, kas paredzēta uzraudzības iestādei dalībvalstī, kurā atrodas un/vai darbojas apakšsistēma. EK verifikācijas deklarācija un pavaddokumenti ir jādatē un jāparaksta. Deklarācijai jābūt tajā pašā valodā, kurā ir tehniskā dokumentācija, un tajā jābūt vismaz tai informācijai, kas iekļauta Direktīvas 96/48/EK V pielikumā. 11. Pilnvarotā iestāde ir atbildīga par tehniskās dokumentācijas apkopošanu pievienošanai EK verifikācijas deklarācijai. Tehniskajā dokumentācijā jāiekļauj vismaz tā informācija, kas norādīta Direktīvas 96/48/EK 18. panta 3. punktā, un jo īpaši: - visi vajadzīgie dokumenti, kas attiecas uz apakšsistēmas raksturlielumiem, - apakšsistēmā iebūvēto savstarpējās izmantojamības komponentu saraksts, - EK atbilstības deklarāciju un pēc vajadzības EK izmantošanas lietderības deklarāciju eksemplāri, kas minētajiem komponentiem jāpievieno saskaņā ar direktīvas 13. pantu, pēc vajadzības pievienojot atbilstošos dokumentus (sertifikātus, kvalitātes nodrošināšanas sistēmas apstiprinājuma un uzraudzības dokumentus), kurus, pamatojoties uz SITS, izdevušas pilnvarotās iestādes, - visi elementi, kas saistīti ar lietošanas nosacījumiem un ierobežojumiem, - visi elementi, kas attiecas uz instrukcijām par apkopi, pastāvīgu vai regulāru kontroli, regulēšanu un uzturēšanu, - EK tipa pārbaudes sertifikāts un tehniskā pavaddokumentācija, - pilnvarotās iestādes izdots EK verifikācijas sertifikāts, kā noteikts 10. punktā, kam pievienoti attiecīgo aprēķinu pieraksti, ko tā pati apstiprinājusi ar parakstu, deklarējot, ka projekts atbilst Direktīvas 96/48/EK un SITS prasībām, un vajadzības gadījumā norādot uz piezīmēm, kas izdarītas pasākumu veikšanas laikā un nav atsauktas; vajadzības gadījumā sertifikātam jāpievieno arī pārbaudes un revīzijas ziņojumi, kas sagatavoti saistībā ar verifikāciju. 12. EK verifikācijas sertifikāta pilnīgā pavaddokumentācija jāiesniedz lemjošajai iestādei vai tās pilnvarotam pārstāvim, lai pamatotu EK verifikācijas sertifikātu, ko izdevusi pilnvarotā iestāde, un jāpievieno EK verifikācijas deklarācijai, kuru sastādījusi lemjošā iestāde un kura paredzēta uzraudzības iestādei. 13. Lemjošajai iestādei vai tās pilnvarotam pārstāvim Kopienā jāglabā dokumentācijas eksemplārs visu apakšsistēmas darbmūžu; pēc pieprasījuma tā jānosūta jebkurai citai dalībvalstij. III.5. SG modulis (eksemplāra verifikācija) Uzturēšanas apakšsistēmas EK verifikācija 1. Šajā modulī ir aprakstīta EK verifikācijas procedūra, saskaņā ar kuru pilnvarota iestāde pēc lemjošās iestādes vai tās pilnvarota pārstāvja Kopienā pieprasījuma pārbauda un apliecina, ka uzturēšanas apakšsistēma: - atbilst šai SITS un jebkurai citai piemērojamai SITS, kas pierāda, ka Direktīvas 96/48/EK pamatprasības ir izpildītas, - atbilst pārējiem noteikumiem, kas izriet no Līguma, un to var nodot ekspluatācijā. 2. Lemjošajai iestādei vai tās pilnvarotam pārstāvim Kopienā ir jāiesniedz apakšsistēmas verifikācijas pieteikums (verificējot eksemplāru) pilnvarotai iestādei pēc savas izvēles. Pieteikumā iekļauj: - lemjošās iestādes vai tās pilnvarotā pārstāvja vārdu, uzvārdu/nosaukumu un adresi, - tehnisko dokumentāciju. 3. Tehniskajai dokumentācijai jābūt tādai, kas ļauj izprast apakšsistēmas konstrukciju, izgatavošanu, uzstādīšanu un darbību un novērtēt tās atbilstību SITS prasībām. Tajā jāiekļauj: - vispārīgs apakšsistēmas, tās vispārējās konstrukcijas un uzbūves apraksts, - projekta skices, ražošanas rasējumi un montāžas mezglu, strāvas slēgumu u.c. shēmas, - tehniskā dokumentācija, kas attiecas uz apakšsistēmas izgatavošanu un montāžu, - konstrukcijas tehniskās specifikācijas, to skaitā piemērotās Eiropas specifikācijas, - apstiprinoši pierādījumi, kas vajadzīgi, lai pierādītu to atbilstību, jo īpaši, ja SITS minētās Eiropas specifikācijas un attiecīgie noteikumi nav piemēroti pilnīgi, - apakšsistēmā iebūvējamo savstarpējās izmantojamības komponentu saraksts, - apakšsistēmas konstruēšanā, izgatavošanā, montēšanā un uzstādīšanā iesaistīto ražotāju saraksts, - SITS vai konstrukcijas tehniskajā specifikācijā norādīto Eiropas specifikāciju saraksts. Ja SITS ir prasība pievienot tehniskajai dokumentācijai papildu informāciju, tad tā jāpievieno. 4. Pilnvarotajai iestādei jāpārbauda pieteikums un jāveic atbilstoši testi un pārbaudes, kā noteikts SITS un/vai Eiropas specifikācijās, kuras minētas SITS, lai pārliecinātos par atbilstību Direktīvas 96/48/EK pamatprasībām, kā paredzēts SITS. SITS paredzētās pārbaužu, testu un kontroles stadijas ir šādas: - vispārējā konstrukcija, - apakšsistēmas struktūra, jo īpaši vajadzības gadījumā ietverot inženiertehniskos darbus, komponentu montāžu un vispārējo noregulēšanu, - apakšsistēmas beigu pārbaude, - un, ja tas noteikts SITS, validācija pilnīgos ekspluatācijas apstākļos. 5. Pilnvarotā iestāde var vienoties ar lemjošo iestādi par testu izdarīšanas vietām un par to, ka apakšsistēmas galīgās pārbaudes un testēšana pilnīgos ekspluatācijas apstākļos, ja SITS ir šāda prasība, jāveic lemjošajai iestādei pilnvarotās iestādes tiešā uzraudzībā un klātbūtnē. 6. Pilnvarotajai iestādei testēšanas un pārbaudes nolūkā ir jābūt pastāvīgai pieejai projektēšanas vietām, būvlaukumiem, ražošanas cehiem, montāžas un uzstādīšanas vietām un vajadzības gadījumā - rūpnieciskās ražošanas un testēšanas iekārtām, lai veiktu savus uzdevumus, kas paredzēti SITS. 7. Ja apakšsistēma atbilst SITS prasībām, tad pilnvarotajai iestādei, pamatojoties uz veiktajiem testiem, verifikācijām un pārbaudēm, kas nepieciešamas saskaņā ar SITS un Eiropas specifikācijām, kas minētas SITS, jāsastāda EK verifikācijas sertifikāts, kas paredzēts lemjošajai iestādei vai tās pilnvarotam pārstāvim Kopienā, kurš savukārt sagatavo EK verifikācijas deklarāciju, kas paredzēta uzraudzības iestādei dalībvalstī, kur apakšsistēma ir izvietota un/vai tiek ekspluatēta. EK verifikācijas deklarācija un pavaddokumenti ir jādatē un jāparaksta. Deklarācijai jābūt tajā pašā valodā, kurā ir tehniskā dokumentācija, un tajā jābūt vismaz tai informācijai, kas iekļauta Direktīvas 96/48/EK V pielikumā. 8. Pilnvarotā iestāde ir atbildīga par tās tehniskās dokumentācijas apkopošanu, kas jāpievieno EK verifikācijas deklarācijai. Tehniskajā dokumentācijā jāiekļauj vismaz tā informācija, kas norādīta Direktīvas 96/48/EK 18. panta 3. punktā, un jo īpaši: - visi vajadzīgie dokumenti, kas attiecas uz apakšsistēmas raksturlielumiem, - apakšsistēmā iebūvēto savstarpējās izmantojamības komponentu saraksts, - EK atbilstības deklarāciju un pēc vajadzības EK izmantošanas lietderības deklarāciju eksemplāri, kas minētajiem komponentiem jāpievieno saskaņā ar direktīvas 13. pantu, pēc vajadzības pievienojot atbilstošos dokumentus (sertifikātus, kvalitātes nodrošināšanas sistēmas apstiprinājuma un uzraudzības dokumentus), kurus, pamatojoties uz SITS, izdevušas pilnvarotās iestādes, - visi elementi, saistīti ar lietošanas nosacījumiem un ierobežojumiem, - visi elementi, kas attiecas uz instrukcijām par apkopi, pastāvīgu vai regulāru kontroli, regulēšanu un uzturēšanu, - pilnvarotās iestādes izdots EK verifikācijas sertifikāts, kā noteikts 7. punktā, kam pievienoti attiecīgo aprēķinu pieraksti, ko tā pati apstiprinājusi ar parakstu, deklarējot, ka projekts atbilst Direktīvas 96/48/EK un SITS prasībām, un vajadzības gadījumā norādot uz piezīmēm, kas izdarītas pasākumu veikšanas laikā un nav atsauktas. Vajadzības gadījumā sertifikātam jāpievieno arī pārbaudes un revīzijas ziņojumi, kas sagatavoti saistībā ar verificēšanu. 9. EK verifikācijas sertifikāta pilnīgā pavaddokumentācija jāiesniedz lemjošajai iestādei vai tās pilnvarotam pārstāvim, lai pamatotu EK verifikācijas sertifikātu, ko izdevusi pilnvarotā iestāde, un jāpievieno EK verifikācijas deklarācijai, kuru sastādījusi lemjošā iestāde un kura paredzēta uzraudzības iestādei. 10. Lemjošajai iestādei vai tās pilnvarotam pārstāvim Kopienā jāglabā dokumentācijas eksemplārs visu apakšsistēmas darbmūžu; pēc pieprasījuma tā jānosūta jebkurai citai dalībvalstij. III.6. SH2 modulis (pilnīga kvalitātes nodrošināšana ar konstrukcijas pārbaudi) Uzturēšanas apakšsistēmas EK verifikācija 1. Šajā modulī ir aprakstīta EK verifikācijas procedūra, saskaņā ar kuru pilnvarota iestāde pēc lemjošās iestādes vai tās pilnvarota pārstāvja Kopienā pieprasījuma pārbauda un apliecina, ka uzturēšanas apakšsistēma: - atbilst šai SITS un jebkurai citai piemērojamai SITS, kas pierāda, ka Direktīvas 96/48/EK pamatprasības ir izpildītas, - atbilst pārējiem noteikumiem, kas izriet no Līguma, un to var nodot ekspluatācijā. Pilnvarotā iestāde veic procedūru, tajā skaitā apakšsistēmas konstrukcijas pārbaudi, ar nosacījumu, ka lemjošā iestāde un iesaistītie ražotāji pilda 2. punktā minētās saistības. 2. Par apakšsistēmu, uz ko attiecas EK verificēšanas procedūra, lemjošajai iestādei ir jāslēdz līgumi tikai ar tiem ražotājiem, kuru darbības, kas sekmē verificējamās apakšsistēmas projekta izpildi (projektēšana, ražošana, montāža, uzstādīšana), ir pakļautas apstiprinātai projektēšanas, ražošanas un gala produkta pārbaudes un testēšanas kvalitātes nodrošinājuma sistēmai, kā norādīts 3. punktā, un ko uzrauga, kā norādīts 4. punktā. Termins "ražotājs" ietver arī uzņēmumus, kas: - ir atbildīgi par visu apakšsistēmas projektu (jo īpaši, ieskaitot atbildību par apakšsistēmas integrāciju (ģenerāluzņēmēja atbildība)), - veic projektēšanas pakalpojumus vai pētījumus (piemēram, konsultanti), - montē (montētāji) un uzstāda apakšsistēmu. Ražotājiem, kas apakšsistēmu tikai montē un uzstāda, pietiek ar kvalitātes nodrošināšanas sistēmu ražošanai un galaprodukta pārbaudei un testēšanai. Ģenerāluzņēmējam, kas atbild par visu apakšsistēmas projektu (jo īpaši, ieskaitot atbildību par apakšsistēmas integrāciju), jebkurā gadījumā jāizmanto apstiprināta kvalitātes nodrošināšanas sistēma projektēšanai, ražošanai un galaprodukta pārbaudei un testēšanai, kā noteikts 3. punktā, un to uzrauga, kā noteikts 4. punktā. Ja lemjošā iestāde ir tieši iesaistīta ražošanā (ieskaitot montāžu un uzstādīšanu) vai ja lemjošā iestāde pati atbild par visu apakšsistēmas projektu (īpaši, ieskaitot atbildību par apakšsistēmas integrāciju), tad tai šīm darbībām jāizmanto apstiprināta kvalitātes nodrošināšanas sistēma, kā noteikts 3. punktā, un to uzrauga, kā noteikts 4. punktā. 3. Kvalitātes nodrošināšanas sistēma 3.1. Iesaistītajam(-iem) ražotājam(-iem) un lemjošajai iestādei, ja tā ir iesaistīta, jāiesniedz brīvi izvēlētai pilnvarotai iestādei pieteikums savas kvalitātes nodrošināšanas sistēmas novērtēšanai. Šajā pieteikumā jāiekļauj: - visa būtiskā informācija par paredzēto apakšsistēmu, - kvalitātes nodrošināšanas sistēmas dokumentācija. Ražotājiem, kas iesaistīti tikai kādā apakšsistēmas projekta daļā, informācija jāsniedz tikai par attiecīgo daļu. 3.2. Ģenerāluzņēmēja kvalitātes nodrošinājuma sistēmai ir jānodrošina apakšsistēmas vispārēja atbilstība Direktīvas 96/48/EK un SITS prasībām. Citu ražotāju (apakšuzņēmēju) kvalitātes nodrošināšanas sistēmai jānodrošina tā ieguldījuma, ko tie dod apakšsistēmai, atbilstība SITS prasībām. Visi pieteikumu iesniedzēju pieņemtie principi, prasības un noteikumi sistemātiski un mērķtiecīgi rakstiski jāapkopo nostādņu, procedūru un norādījumu veidā. Kvalitātes nodrošināšanas sistēmas dokumentācija nodrošina vienotu kvalitātes nodrošināšanas mērķu un procedūru, proti, programmu, plānu, aprakstu un dokumentu izpratni. Visiem pieteikuma iesniedzējiem tajā jo īpaši jānorāda šāda informācija: - kvalitātes mērķi un organizatoriskā struktūra, - attiecīgi ražošanas, kvalitātes kontroles un kvalitātes nodrošināšanas paņēmieni, procesi un sistemātiskas darbības, ko izmantos ražošanā, - pārbaudes un testi, kas veicami pirms un pēc ražošanas, montāžas un uzstādīšanas, kā arī to laikā, un šādu pārbaužu un testu biežums, - kvalitātes nodrošināšanas uzskaites dati, piemēram, pārbaužu ziņojumi un testēšanas dati, kalibrēšanas dati, ziņojumi par attiecīgā personāla kvalifikāciju utt., ģenerāluzņēmējam un apakšuzņēmējiem (tikai tiktāl, ciktāl tas saistīts ar to konkrēto ieguldījumu apakšsistēmas projektā): - konstrukcijas tehniskās specifikācijas, to skaitā Eiropas specifikācijas, ko piemēros, un, ja Direktīvas 96/48/EK 10. pantā minētās Eiropas specifikācijas nepiemēros pilnībā, paņēmieni, kurus izmantos, lai nodrošinātu to SITS prasību ievērošanu, ko piemēro apakšsistēmai, - projektēšanas uzraudzības un projekta verifikācijas metodes, procesi un sistemātiskas darbības, ko izmantos, projektējot apakšsistēmu, - līdzekļi, ar kuriem pārrauga, vai ir panākta vajadzīgā projektēšanas un apakšsistēmas kvalitāte un kvalitātes nodrošināšanas sistēmas efektivitāte, un ģenerāluzņēmējam: - vadības pienākumi un pilnvaras, kas attiecas uz vispārējo projekta un apakšsistēmas kvalitāti, jo īpaši, ieskaitot apakšsistēmas integrācijas vadību. Pārbaudes, testēšanu un kontroli veic visos turpmāk minētajos posmos: - vispārējā konstrukcija, - apakšsistēmas uzbūve, jo īpaši, ieskaitot inženiertehniskos pasākumus, komponentu montāžu, galīgo regulēšanu, - apakšsistēmas beigu pārbaude, - un, ja tas noteikts SITS, validācija pilnīgos ekspluatācijas apstākļos. 3.3. Pilnvarotajai iestādei, kas minēta 3.1. punktā, jānovērtē kvalitātes nodrošināšanas sistēma, lai noteiktu, vai tā atbilst 3.2. punktā minētajām prasībām. Tā pieņem, ka kvalitātes nodrošināšanas sistēmas, kurās ievēro attiecīgu saskaņotu standartu, atbilst šīm prasībām. Šis saskaņotais standarts ir 2000. gada decembra EN ISO 9001,ko pēc vajadzības papildina, lai ņemtu vērā tās apakšsistēmas specifiku, kurai to piemēro. Pieteikuma iesniedzējiem, kas iesaistīti vienīgi montēšanā un uzstādīšanā, saskaņotais standarts ir 2000. gada decembra EN ISO 9001, ko vajadzības gadījumā papildina, ņemot vērā tās apakšsistēmas specifiku, attiecībā uz kuru to īsteno. Revīzijai jābūt specifiskai attiecīgajai apakšsistēmai, ņemot vērā pieteikuma iesniedzēja specifisko ieguldījumu apakšsistēmā. Vismaz vienam pārbaudes grupas dalībniekam jābūt ar pieredzi attiecīgās apakšsistēmas tehnoloģijas novērtēšanā. Novērtēšanas procedūrā iekļauj ražotāja telpu apmeklējumu novērtēšanas nolūkā. Lēmums jāpaziņo pieteikuma iesniedzējam. Paziņojumā jāietver pārbaudē gūtie secinājumi un pamatots novērtējuma lēmums. 3.4. Ražotājam(-iem) un lemjošajai iestādei, ja tā ir iesaistīta, jāuzņemas pienākumi, kas izriet no apstiprinātās kvalitātes nodrošināšanas sistēmas, un tā jāuztur pienācīga un efektīva. Tiem jāinformē pilnvarotā iestāde, kas apstiprinājusi to kvalitātes nodrošināšanas sistēmu, par visiem paredzamajiem atjauninājumiem kvalitātes nodrošināšanas sistēmā. Pilnvarotajai iestādei jānovērtē ierosinātie grozījumi un jāizlemj, vai grozītā kvalitātes nodrošināšanas sistēma joprojām atbilst 3.2. punktā minētajām prasībām vai arī tā ir jānovērtē atkārtoti. Tai jāpaziņo savs lēmums pieteikuma iesniedzējam. Paziņojumā iekļauj pārbaudē gūtos secinājumus un pamatotu novērtējuma lēmumu. 4. Kvalitātes nodrošināšanas sistēmas(-u) uzraudzība, par ko atbild pilnvarotā iestāde vai iestādes. 4.1. Uzraudzības mērķis ir nodrošināt to, ka ražotājs(-i) un lemjošā iestāde, ja tā ir iesaistīta, pienācīgi pilda pienākumus, kas izriet no apstiprinātās kvalitātes nodrošināšanas sistēmas. 4.2. Pilnvarotajai iestādei(-ēm), kas minēta 3.1. punktā, pārbaudes nolūkos saskaņā ar pieteikuma iesniedzēja specifisko piedalīšanos apakšsistēmas projektā jābūt pastāvīgai pieejai būvlaukumiem, ražošanas cehiem, montāžas un uzstādīšanas vietām, glabāšanas zonām un pēc vajadzības rūpnieciskās ražošanas vai testēšanas iekārtām un vispār visām telpām, par kurām tā uzskata, ka pieeja tām ir nepieciešama tās uzdevuma izpildei. 4.3. Ražotājam(-iem) un lemjošajai iestādei, ja tā ir iesaistīta, vai tās pilnvarotam pārstāvim Kopienā ir jānosūta (vai jānodrošina tas, ka tiek nosūtīti) pilnvarotajai iestādei, kura minēta 3.1. punktā, visi dokumenti, kuri šim nolūkam vajadzīgi, un jo īpaši izpildes plāni un tehniskie protokoli par apakšsistēmu (ciktāl tie attiecas uz pieteikuma iesniedzēja ieguldījumu apakšsistēmā), īpaši: - kvalitātes nodrošināšanas sistēmas dokumentācija, ieskaitot konkrētos līdzekļus, ar ko īsteno to, ka: - (ģenerāluzņēmējam) vispārējie vadības pienākumi un pilnvaras visas apakšsistēmas atbilstības nodrošināšanai ir pietiekami un pareizi noteiktas, - visu ražotāju kvalitātes nodrošināšanas sistēmām ir pareiza vadība, lai panāktu integrāciju apakšsistēmas līmenī, - ir kvalitātes nodrošināšanas uzskaites dati, kā paredzēts kvalitātes nodrošināšanas sistēmas projektēšanas daļā, piemēram, analīžu, aprēķinu, pārbaužu u.c. rezultāti, - ir kvalitātes nodrošināšanas uzskaites dati, kā paredzēts kvalitātes nodrošināšanas sistēmas izgatavošanas daļā (ieskaitot montāžu un uzstādīšanu), piemēram, pārbaužu ziņojumi un testēšanas dati, kalibrēšanas dati, ziņojumi par attiecīgā personāla kvalifikāciju u.tml. 4.4. Pilnvarotajai(-ām) iestādei(-ēm) periodiski jāizdara revīzijas, lai nodrošinātu to, ka ražotājs(-i) un lemjošā iestāde, ja tā ir iesaistīta, uztur un piemēro kvalitātes nodrošināšanas sistēmu, un jādara tiem zināms revīzijas ziņojums. Revīzijas veic vismaz vienu reizi gadā, un vismaz vienai revīzijai ir jānotiek laikā, kad apakšsistēmai, uz kuru attiecas 6. punktā minētā EK verifikācijas procedūra, veic attiecīgas darbības (izgatavošana, montāža vai uzstādīšana). 4.5. Turklāt pilnvarotā(-ās) iestāde(-es) var apmeklēt 4.2. punktā minētās pieteikuma iesniedzēja(-u) teritorijas bez brīdinājuma. Šādu apmeklējumu laikā pilnvarotā iestāde var veikt pilnīgas vai daļējas revīzijas, lai pēc vajadzības pārbaudītu, vai kvalitātes nodrošināšanas sistēma darbojas pareizi. Tai jāsniedz pārbaudes ziņojums pieteikuma iesniedzējam, bet, ja veikta revīzija - revīzijas ziņojums. 5. Ražotājam(-iem) un lemjošajai iestādei, ja tā ir iesaistīta, 10 gadus pēc pēdējās apakšsistēmas izgatavošanas valsts iestāžu vajadzībām jāglabā: - dokumentācija, kas minēta 3.1. punkta otrās daļas otrajā ievilkumā, - papildinājumi, kas minēti 3.4. punkta otrajā daļā, - pilnvarotās iestādes lēmumi un ziņojumi, kas minēti 3.4. punkta pēdējā daļā un 4.4. un 4.5. punktā. 6. EK verifikācijas procedūra 6.1. Lemjošajai iestādei vai tās pilnvarotam pārstāvim Kopienā pilnvarotai iestādei pēc savas izvēles jāiesniedz apakšsistēmas EK verifikācijas pieteikums (izmantojot pilnīgu kvalitātes nodrošināšanu ar konstrukcijas pārbaudi), kurā iekļauta kvalitātes nodrošināšanas sistēmu uzraudzības saskaņošana, kā noteikts 4.4. un 4.5. punktā. Lemjošajai iestādei vai tās pilnvarotam pārstāvim Kopienā jāinformē iesaistītie ražotāji par šo izvēli un par pieteikumu. 6.2. Pieteikumam ir jābūt tādam, lai pēc tā varētu izprast apakšsistēmas konstrukciju, izgatavošanu un darbību un novērtēt tās atbilstību SITS prasībām. Tajā jāiekļauj: - konstrukcijas tehniskās specifikācijas, to skaitā piemērotās Eiropas specifikācijas, - apstiprinoši pierādījumi, kas vajadzīgi, lai pierādītu to atbilstību, jo īpaši, ja Eiropas specifikācijas, kas minētas SITS, nav piemērotas pilnīgi. Šajos apstiprinošajos pierādījumos ir jāiekļauj izmēģinājumu rezultāti, kas iegūti attiecīgajā ražotāja laboratorijā vai kas iegūti šī ražotāja uzdevumā, - tehniskā dokumentācija, kas attiecas uz apakšsistēmas izgatavošanu un montāžu, - apakšsistēmā iebūvējamo savstarpējās izmantojamības komponentu saraksts, - visu apakšsistēmas projektēšanā, izgatavošanā, montāžā un uzstādīšanā iesaistīto ražotāju saraksts, - uzskatāmi pierādījumi, ka visiem 3.2. punktā minētajiem posmiem ir piemērotas iesaistītā ražotāja vai ražotāju un/vai lemjošās iestādes kvalitātes nodrošināšanas sistēmas, un to efektivitātes pierādījums, - norāde uz pilnvaroto iestādi vai iestādēm, kas atbild par šo kvalitātes nodrošināšanas sistēmu apstiprināšanu un uzraudzību. 6.3. Pilnvarotajai iestādei ir jāpārbauda pieteikums attiecībā uz konstrukcijas pārbaudi un, ja konstrukcija atbilst Direktīvas 96/48/EK un SITS prasībām, kas uz tām attiecas, pieteikuma iesniedzējam ir jāizsniedz konstrukcijas pārbaudes ziņojums. Ziņojumā iekļauj konstrukcijas pārbaudes secinājumus, derīguma nosacījumus, datus, kas vajadzīgi pārbaudītās konstrukcijas identifikācijai un vajadzības gadījumā apakšsistēmas darbības aprakstu. 6.4. Attiecībā uz citiem EK verifikācijas posmiem pilnvarotajai iestādei ir jāpārbauda, vai visiem 3.2. punktā minētajiem apakšsistēmas posmiem pietiekami un pareizi ir piemērota kvalitātes nodrošināšanas sistēmas(-u) apstiprināšana un uzraudzība. Ja apakšsistēmas atbilstība šajā SITS noteiktajām prasībām pamatojas uz vairākām kvalitātes sistēmām, tai jo īpaši jāpārbauda: - vai attiecības un saskarnes starp kvalitātes nodrošināšanas sistēmām ir precīzi dokumentētas un, - vai ģenerāluzņēmēja vispārējie vadības pienākumi un pilnvaras visas apakšsistēmas atbilstības nodrošināšanai ir pietiekami un pareizi noteiktas. 6.5. Ja pilnvarotā iestāde, kas atbild par EK verifikāciju, neuzrauga attiecīgo(-ās) kvalitātes nodrošināšanas sistēmu(-as) saskaņā ar 4. punktu, tad tai uzraudzības pasākumi jāsaskaņo ar kādu citu pilnvarotu iestādi, kura atbild par šo uzdevumu, lai nodrošinātu pareizu saskarņu vadību starp dažādajām kvalitātes nodrošināšanas sistēmām, ņemot vērā apakšsistēmas integrāciju. Šajā saskaņošanā ietilpst šādas par EK verificēšanu atbildīgās iestādes tiesības: - saņemt visu (apstiprinājuma un uzraudzības) dokumentāciju, ko izdevusi cita pilnvarotā iestāde vai iestādes, - piedalīties uzraudzības revīzijas procesā, kas minēts 4.4. punktā, - ierosināt papildu revīzijas saskaņā ar 4.5. punktu, par kurām tā ir atbildīga atsevišķi vai kopā ar citu pilnvaroto iestādi vai iestādēm. 6.6. Ja apakšsistēma atbilst Direktīvas 96/48/EK un SITS prasībām, pilnvarotajai iestādei, pamatojoties uz konstrukcijas pārbaudi un kvalitātes nodrošināšanas sistēmas(-u) apstiprinājumu un uzraudzību, jāsagatavo EK verifikācijas sertifikāts, kas paredzēts lemjošajai iestādei vai tās pilnvarotam pārstāvim Kopienā, kas savukārt sastāda EK verifikācijas deklarāciju, kas paredzēta uzraudzības iestādei dalībvalstī, kurā atrodas un/vai darbojas apakšsistēma. EK verifikācijas deklarācija un pavaddokumenti ir jādatē un jāparaksta. Deklarācijai jābūt tajā pašā valodā, kurā ir tehniskā dokumentācija, un tajā jābūt vismaz tai informācijai, kas iekļauta Direktīvas 96/48/EK V pielikumā. 6.7. Pilnvarotā iestāde ir atbildīga par tās tehniskās dokumentācijas apkopošanu, kas jāpievieno EK verifikācijas deklarācijai. Tehniskajā dokumentācijā jāiekļauj vismaz tā informācija, kas norādīta Direktīvas 96/48/EK 18. panta 3. punktā, un jo īpaši: - visi vajadzīgie dokumenti, kas attiecas uz apakšsistēmas raksturlielumiem, - apakšsistēmā iebūvēto savstarpējās izmantojamības komponentu saraksts, - EK atbilstības deklarāciju un pēc vajadzības EK izmantošanas lietderības deklarāciju eksemplāri, kas minētajiem komponentiem jāpievieno saskaņā ar direktīvas 13. pantu, vajadzības gadījumā pievienojot atbilstošos dokumentus (sertifikātus, kvalitātes nodrošināšanas sistēmas apstiprinājuma un uzraudzības dokumentus), kurus, pamatojoties uz SITS, izdevušas pilnvarotās iestādes, - visi elementi, kas attiecas uz lietošanas nosacījumiem un ierobežojumiem, - visi elementi, kas attiecas uz instrukcijām par apkopi, pastāvīgu vai regulāru kontroli, regulēšanu un uzturēšanu, - pilnvarotās iestādes izdots EK verifikācijas sertifikāts, kā noteikts 6.6. punktā un kam pievienoti attiecīgo aprēķinu pieraksti, ko tā pati apstiprinājusi ar parakstu, deklarējot, ka projekts atbilst Direktīvas 96/48/EK un SITS prasībām, un vajadzības gadījumā norādot uz piezīmēm, kas izdarītas pasākumu veikšanas laikā un nav atsauktas. Sertifikātam jāpievieno arī pārbaudes un revīzijas ziņojumi, kas sastādīti saistībā ar verifikāciju, kā noteikts 4.4. un 4.5. punktā. 7. EK verifikācijas sertifikāta pilnīgā pavaddokumentācija jāiesniedz lemjošajai iestādei vai tās pilnvarotam pārstāvim, lai pamatotu EK verifikācijas sertifikātu, ko izdevusi pilnvarotā iestāde, un jāpievieno EK verifikācijas deklarācijai, kuru sastādījusi lemjošā iestāde un kura paredzēta uzraudzības iestādei. 8. Lemjošajai iestādei vai tās pilnvarotam pārstāvim Kopienā jāglabā dokumentācijas eksemplārs v