Oficiālais Vēstnesis L 323 , 28/11/2002 Lpp. 0021 - 0037



Padomes Regula (EK) Nr. 2094/2002 (2002. gada 26. novembris), ar ko ievieš galīgu kompensācijas maksājumu Indijas izcelsmes teksturētu poliestera pavedienu (TPP) importam un ar ko izbeidz procedūru attiecībā uz Indonēzijas izcelsmes TPP EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 1997. gada 6. oktobra Regulu (EK) Nr. 2026/97 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis [1], un jo īpaši tās 14. un 15. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, kas iesniegts pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju, tā kā: A. PAGAIDU PASĀKUMI | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Imports no Indijas | 7583 | 16992 | 17210 | 7696 | 12886 | 22683 | 1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 | Tirgus daļas | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % | Cenas | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 | 1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Ražošanas apjoms | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 | Ražošanas jauda | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 | Tirgus ietilpības izmantošana | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Krājumi | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Pārdošanas apjoms | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Tirgus daļas | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Vidējā pārdošanas cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Rentabilitāte | 100 | 125 | 106 | 40 | –223 | –254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Ieguldījumi | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Peļņa no aktīviem | 100 | 170 | 130 | 25 | –5 | –45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Naudas plūsma | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Darbinieki | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Algas | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Darba ražīgums | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (1) Komisijas Regula (EK) Nr. 1411/2002 [2] (še turpmāk "regulas projekts") noteica pagaidu kompensācijas maksājumu par tādu teksturētu poliestera pavedienu (še turpmāk – "TTP") importu Kopienā, kuru KN kods ir 54023300 un kuru izcelsme ir Indijā. Indonēzijai noteiktais subsīdiju apjoms bija minimāls un tāpēc šai valstij nenoteica pagaidu kompensācijas maksājumu. (2) Vienlaikus Komisija ar Regulu (EK) Nr. 1412/2002 [3] noteica pagaidu antidempinga maksājumu par importētiem TTP, kuru izcelsme ir Indijā. (3) Jāatgādina, ka subsidēšanas un kaitējuma izmeklēšanas laikposms ilga no 2000. gada 1. oktobra līdz 2001. gada 30. septembrim (IP). Regulas projektā konstatēja pārrakstīšanās kļūdu un tiek apstiprināts, ka – kā liecina dažādās tabulas, kas sniegtas turpmāk – to tendenču pārbaude, kas saistītas ar kaitējuma analīzi, aptvēra laikposmu no 1996. gada 1. janvāra (un nevis no 1997. gada 1. oktobra, kā norādīts regulas projektā) līdz IP (izpētes laikposms) beigām. Minēto laikposmu izvēlējās, lai analizētu Kopienas ražošanas nozares vispārējā ekonomiskā stāvokļa izmaiņas, ņemot vērā ietekmi, kādu atstāja antidempinga pasākumu noteikšana Indonēzijai, Malaizijai, Taivānai un Taizemei 1996. gadā. B. TURPMĀKĀ PROCEDŪRA | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Imports no Indijas | 7583 | 16992 | 17210 | 7696 | 12886 | 22683 | 1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 | Tirgus daļas | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % | Cenas | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 | 1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Ražošanas apjoms | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 | Ražošanas jauda | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 | Tirgus ietilpības izmantošana | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Krājumi | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Pārdošanas apjoms | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Tirgus daļas | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Vidējā pārdošanas cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Rentabilitāte | 100 | 125 | 106 | 40 | –223 | –254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Ieguldījumi | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Peļņa no aktīviem | 100 | 170 | 130 | 25 | –5 | –45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Naudas plūsma | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Darbinieki | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Algas | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Darba ražīgums | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (4) Pēc tam, kad bija nodoti atklātībai būtiskie fakti un apsvērumi, pamatojoties uz kuriem pieņēma lēmumu piemērot pagaidu pasākumus, vairākas ieinteresētās personas iesniedza rakstiskas piezīmes. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2026/97 (še turpmāk – "pamatregula") 11. panta 5. punktu Komisija uzklausīja visas ieinteresētās personas, kas vēlējās, lai tās uzklausītu. (5) Komisija turpināja ievākt un pārbaudīt visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu galīgo secinājumu izdarīšanai. (6) Visām ieinteresētajām personām paziņoja būtiskos faktus un apsvērumus, ko plānoja ņemt par pamatu, ierosinot galīga kompensācijas maksājuma piemērošanu un to līdzekļu galīgu iekasēšanu, ko nodrošināja ar pagaidu maksājumiem. Tām arī deva laiku, kurā tās pēc minētās informācijas saņemšanas varēja iesniegt piezīmes. (7) Papildus pārbaudes apmeklējumiem, ko Komisija jau bija veikusi pagaidu posmā, pēc pagaidu pasākumu noteikšanas tika apmeklēts arī Kopienas TPP ražotājs Unifi Textured yarns Ltd, kas atrodas Īrijā. (8) Personu iesniegtās mutiskās un rakstiskās piezīmes izskatīja, un vajadzības gadījumā attiecīgi mainīja pagaidu atzinumus. C. IZSKATĀMAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGI RAŽOJUMI | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Imports no Indijas | 7583 | 16992 | 17210 | 7696 | 12886 | 22683 | 1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 | Tirgus daļas | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % | Cenas | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 | 1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Ražošanas apjoms | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 | Ražošanas jauda | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 | Tirgus ietilpības izmantošana | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Krājumi | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Pārdošanas apjoms | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Tirgus daļas | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Vidējā pārdošanas cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Rentabilitāte | 100 | 125 | 106 | 40 | –223 | –254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Ieguldījumi | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Peļņa no aktīviem | 100 | 170 | 130 | 25 | –5 | –45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Naudas plūsma | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Darbinieki | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Algas | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Darba ražīgums | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (9) Indijas ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka Komisija savā analīzē nav ņēmusi vērā trīs atšķirīgu TPP tirgus segmentu esamību Kopienā, par ko, iespējams, liecina ievērojami atšķirīgās vidējās cenas, par kādām pārdod Indijas izcelsmes TPP, citu valstu izcelsmes TPP un Kopienas ražošanas nozares ražotos TPP. Saskaņā ar šo ražotāju eksportētāju teikto, to apstiprina fakts, ka Kopienas ražošanas nozares vidējā cena izmeklēšanas laikposmā par vairāk nekā 50 % pārsniedza Indijas importa cenu, kas, iespējams, norāda, ka Kopienā ražotais TPP visos aspektos nelīdzinās Indijas izcelsmes TPP. (10) Jāatceras, ka provizoriski tika noteikts, ka dažāda veida un kvalitātes TPP galvenās fiziskās īpašības un lietojums būtiski neatšķiras un ka šādos apstākļos visi TPP veidi ir jāuzskata par vienu ražojumu šīs procedūras mērķiem. Tāpat arī provizoriski secināja, ka Indijā ražotajiem un uz Kopienu eksportētajiem TPP ir līdzīgas fiziskas īpašības un lietojums, salīdzinot ar Kopienas ražotāju ražotajiem TPP, un tāpēc tas jāuzskata par līdzīgu ražojumu pamatregulas 1. panta 5. punkta nozīmē. Šajā sakarā pārdošanas cenu atšķirības pašas par sevi nevar uzskatīt par līdzīga ražojuma noteikšanas kritēriju. (11) Turklāt attiecībā uz iebildumu par tirgus segmentiem, netika iesniegti vai atrasti pierādījumi par to, ka pastāv nepārprotams dalījums, kura pamatā ir objektīvi kritēriji, kas ļautu secināt, ka no Indijas importētais ražojums un Kopienas ražošanas nozares ražojums ir atšķirīgi ražojumi. Pārdošanas cenu kā tādu neuzskata par pietiekamu, lai konstatētu tirgus segmentus, jo īpaši ņemot vērā dempinga un subsidēšanas praksi. Attiecībā uz konstatēto ražojumu veidu atšķirību, ar ko patiešām saistīti atšķirīgi cenu veidošanas elementi – tas ir ņemts vērā, aprēķinot dempinga un kaitējuma novēršanas pakāpi, kā paskaidrots 46. apsvērumā. (12) Iepriekšminēto iemeslu dēļ šo iebildumu noraidīja, un attiecīgi apstiprināja secinājumus, ka TPP ir jāuzskata par vienu ražojumu un ka vispārēja analīze ir jāveic šajā līmenī. (13) Tā kā nav iesniegtas citas piezīmes, apstiprina regulas projekta 14. līdz 16. apsvērumā izklāstīto izskatāmā ražojuma un līdzīga ražojuma definīciju. D. SUBSĪDIJAS | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Imports no Indijas | 7583 | 16992 | 17210 | 7696 | 12886 | 22683 | 1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 | Tirgus daļas | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % | Cenas | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 | 1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Ražošanas apjoms | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 | Ražošanas jauda | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 | Tirgus ietilpības izmantošana | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Krājumi | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Pārdošanas apjoms | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Tirgus daļas | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Vidējā pārdošanas cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Rentabilitāte | 100 | 125 | 106 | 40 | –223 | –254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Ieguldījumi | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Peļņa no aktīviem | 100 | 170 | 130 | 25 | –5 | –45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Naudas plūsma | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Darbinieki | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Algas | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Darba ražīgums | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | I. INDIJA | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Imports no Indijas | 7583 | 16992 | 17210 | 7696 | 12886 | 22683 | 1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 | Tirgus daļas | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % | Cenas | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 | 1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Ražošanas apjoms | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 | Ražošanas jauda | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 | Tirgus ietilpības izmantošana | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Krājumi | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Pārdošanas apjoms | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Tirgus daļas | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Vidējā pārdošanas cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Rentabilitāte | 100 | 125 | 106 | 40 | –223 | –254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Ieguldījumi | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Peļņa no aktīviem | 100 | 170 | 130 | 25 | –5 | –45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Naudas plūsma | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Darbinieki | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Algas | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Darba ražīgums | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | 1. Paraugu atlase | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Imports no Indijas | 7583 | 16992 | 17210 | 7696 | 12886 | 22683 | 1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 | Tirgus daļas | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % | Cenas | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 | 1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Ražošanas apjoms | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 | Ražošanas jauda | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 | Tirgus ietilpības izmantošana | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Krājumi | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Pārdošanas apjoms | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Tirgus daļas | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Vidējā pārdošanas cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Rentabilitāte | 100 | 125 | 106 | 40 | –223 | –254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Ieguldījumi | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Peļņa no aktīviem | 100 | 170 | 130 | 25 | –5 | –45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Naudas plūsma | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Darbinieki | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Algas | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Darba ražīgums | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (14) Subsidēšanas izmeklēšanu Indijā veica saskaņā ar pamatregulas 27. pantu. Pēc pagaidu kompensācijas maksājuma noteikšanas Indijas ražotāji eksportētāji neiesniedza nekādas piezīmes par paraugu atlasi, un tādēļ apstiprina secinājumus, kas izklāstīti regulas projekta 17. līdz 23. apsvērumā. 2. Nodokļu tiesību reģistra grāmatas (DEPB) shēma – pēc eksportēšanas | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Imports no Indijas | 7583 | 16992 | 17210 | 7696 | 12886 | 22683 | 1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 | Tirgus daļas | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % | Cenas | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 | 1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Ražošanas apjoms | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 | Ražošanas jauda | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 | Tirgus ietilpības izmantošana | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Krājumi | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Pārdošanas apjoms | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Tirgus daļas | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Vidējā pārdošanas cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Rentabilitāte | 100 | 125 | 106 | 40 | –223 | –254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Ieguldījumi | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Peļņa no aktīviem | 100 | 170 | 130 | 25 | –5 | –45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Naudas plūsma | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Darbinieki | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Algas | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Darba ražīgums | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (15) Pēc pagaidu atzinumu publiskošanas viens ražotājs eksportētājs un asociācija, kas šo nozari pārstāv Indijā, iebilda, ka uzņēmums pārtraucis DEPB licenču izmantošanu izmeklēšanas laikposmā un tāpēc uzņēmumam nav jāpiemēro kompensācijas maksājumi saistībā ar šo shēmu. (16) Uzņēmums nav apstrīdējis atzinumu, ka tas ir izmantojis DEPB shēmu pēc eksportēšanas izmeklēšanas laikposmā un ka shēma Indijā joprojām darbojas. Saskaņā ar DEPB gūto labumu aprēķināja, pamatojoties uz kredītu, kas piešķirts par licencēm, kas ir izmantotas vai nodotas (pārdotas) izmeklēšanas laikposmā. Tādējādi apgalvojums, ka uzņēmums pārstāja saņemt DEPB licences un izmeklēšanas laikposmā uzsāka citas shēmas izmantošanu, nemaina to, ka uzņēmums faktiski izmantoja un pārdeva DEPB licences izmeklēšanas laikposmā un ka šī shēma uzņēmumam joprojām ir pieejama. Tāpēc secināja, ka izmeklēšanas laikposmā uzņēmums ir guvis labumu saskaņā ar DEPB shēmu un nav iemesla secināt, ka uzņēmums negūs labumu no šīs shēmas arī nākotnē. (17) Divi ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka ir izmantojuši DEPB shēmu, lai iegādātos izejvielas tikai attiecīgā ražojuma ražošanai, un tāpēc tā nav jāuzskata par kompensējamu subsīdiju. (18) Kā jau tika atzīmēts pagaidu atzinumos, DEPB shēma nav atļauta atvieglojumu/atmaksas shēma pamatregulas I, II un III pielikuma nozīmē. Eksportētāja pienākums nav faktiski patērēt bez ievedmuitas ievestās preces ražošanas procesā, un kredīta apjomu neaprēķina saistībā ar faktiski izmantotajām izejvielām. Preces, ko importē, pretī saņemot šādus kredītus, var pārdot vietējā tirgū vai izmantot citā veidā. Turklāt licences var brīvi pārdot. Izmeklēšanā ir konstatēts, ka šie uzņēmumi ir attiecīgi pārdevuši vairāk nekā 90 % un60 % no savām DEPB licencēm izmeklēšanas laikposmā. Tāpēc secina, ka šiem uzņēmumiem no DEPB gūtais labums ir kompensējama subsīdija. (19) Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka labumus, ko gūst saskaņā ar DEPB shēmu pēc eksportēšanas ir jāierobežo ar to DEPB licenču apjomu, ko piešķir attiecīgā ražojuma eksportēšanai, proti, TPP. (20) Tas, ka šīs licences var izmantot jebkura veida importa produkcijai vai pat nodot citiem, neļauj pilno labumu attiecināt uz dažādiem ražojumiem. Licences, kas piešķirtas par ražojumiem, kas nav konkrētais ražojums, var izmantot arī to izejvielu importēšanai, ko tieši vai netieši izmanto TPP ražošanā. Tāpēc jāapstiprina, ka labums, ko gūst no DEPB pēc eksportēšanas, ir sadalāms uz kopējo eksporta apgrozījumu izmeklēšanas laikposmā (regulas projekta 40. un 41. apsvērums). (21) Viens ražotājs eksportētājs arī apgalvoja, ka pastāv vairāki hipotētisko izmaksu veidi, piemēram, nodokļa samazināšana, procenti un zaudējumi no valūtas maiņas. (22) Pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunkta nozīmē no kopējā subsīdijas apjoma var atvilkt tikai tās izmaksas, kas rodas, lai varētu pretendēt uz subsīdiju vai saņemt to. Šajā sakarā eksportētāja minētās hipotētiskās izmaksas nav atvelkamas no noteiktā kompensējamās subsīdijas apjoma. (23) Tāpēc apstiprina atzinumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 31. līdz 41. apsvērumā. 3. Ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma (EPCG) | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Imports no Indijas | 7583 | 16992 | 17210 | 7696 | 12886 | 22683 | 1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 | Tirgus daļas | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % | Cenas | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 | 1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Ražošanas apjoms | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 | Ražošanas jauda | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 | Tirgus ietilpības izmantošana | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Krājumi | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Pārdošanas apjoms | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Tirgus daļas | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Vidējā pārdošanas cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Rentabilitāte | 100 | 125 | 106 | 40 | –223 | –254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Ieguldījumi | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Peļņa no aktīviem | 100 | 170 | 130 | 25 | –5 | –45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Naudas plūsma | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Darbinieki | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Algas | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Darba ražīgums | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (24) Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka labums, ko gūst no EPCG ir jāsadala uz visu apgrozījumu (eksporta un vietējo apgrozījumu), ņemot vērā to, ka ražošanas līdzekļi, ko iegūst saskaņā ar šo shēmu, ir izmantoti gan vietējās, gan eksporta produkcijas ražošanā. (25) Atzīmēts, ka EPCG nepārprotami ir subsīdiju shēma, kas pēc likuma ir atkarīga no eksporta rezultātiem pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunkta nozīmē. Licenci nevar iegūt bez apsolījuma eksportēt preces. Šis atzinums nav apstrīdēts. (26) Tāpēc eksporta subsīdija, proti, atbrīvojums no ievedmuitas par ražošanas līdzekļiem, ko iegādājas saskaņā ar šo shēmu, jāsadala uz visu eksporta apgrozījumu. (27) Tas pats ražotājs eksportētājs arī apgalvoja, ka EPCG labuma aprēķināšana ir jāattiecina tikai uz investīcijām, ko izmanto konkrētā ražojuma, t.i., TPP ražošanā. (28) Šis ražotājs eksportētājs ir ieguvis EPCG licences ne tikai, lai ražotu konkrēto ražojumu (TPP), bet arī lai ražotu citus ražojumus, piemēram, orientētus poliestera pavedienus (OPP), kas ir galvenā TPP izejviela. OPP ražoja trīs dažādos cehos un pārdeva kā gatavu ražojumu vai izmantoja dažādu ražojumu ražošanā. (29) Izmantojot uzņēmuma grāmatvedību, nebija iespējams noteikt, kurus ražošanas līdzekļus vai to daļu izmantoja TPP ražošanai. Tāpēc secina, ka vispiemērotākais veids, kā noteikt subsīdijas apjomu, ir EPCG licences labuma pilns apjoms, salīdzinot to ar kopējo eksporta apgrozījumu. (30) Tāpēc apstiprina atzinumus, kas izklāstīti regulas projekta 42. līdz 49. apsvērumā. 4. Kompensējamo subsīdiju apjoms | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Imports no Indijas | 7583 | 16992 | 17210 | 7696 | 12886 | 22683 | 1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 | Tirgus daļas | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % | Cenas | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 | 1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Ražošanas apjoms | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 | Ražošanas jauda | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 | Tirgus ietilpības izmantošana | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Krājumi | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Pārdošanas apjoms | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Tirgus daļas | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Vidējā pārdošanas cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Rentabilitāte | 100 | 125 | 106 | 40 | –223 | –254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Ieguldījumi | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Peļņa no aktīviem | 100 | 170 | 130 | 25 | –5 | –45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Naudas plūsma | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Darbinieki | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Algas | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Darba ražīgums | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (31) Pēc pagaidu kompensācijas maksājuma noteikšanas konstatēja pārrakstīšanās kļūdu subsīdijas kopapjomā, kas noteikts paraugā neiekļautajiem uzņēmumiem, kas sadarbojās. Konkrēti – 5,0 % procentuālajam subsīdijas apjomam, kas norādīts regulas projekta 69. apsvērumā attiecībā uz uzņēmumiem, kas sadarbojas, bet nav iekļauti paraugā, vajadzēja būt 5,2 %. (32) Asociācija, kas pārstāv nozari Indijā, apgalvoja, ka to trīs uzņēmumu patiesais vidējais svērtais subsīdijas apjoms, kuros notika izmeklēšana, bija zemāks par minimālo slieksni un tāpēc "procedūra ir jāizbeidz saskaņā ar ES tiesu praksi". (33) Kā norādīts regulas projekta 69. apsvērumā, visiem Indijas ražotājiem eksportētājiem noteiktie subsīdiju apjomi svārstās no 1,0 % līdz 9,1 %. Tikai vienam uzņēmumam konstatēja subsīdijas apjomu, kas bija zemāks pa3 % minimālo slieksni, kas noteikts Indijai. (34) Ņemot vērā visus subsīdiju apjomus, kas noteikti regulas projekta 69. apsvērumā, valsts svērtais vidējais subsīdijas apjoms ir 3,9 %, proti, virs minimālā sliekšņa. Tāpēc nav iemesla izbeigt procedūru pret Indiju. (35) Subsīdiju apjomos, kas noteikti regulas projekta 68. un 69. apsvērumā nebija vajadzīgas citas izmaiņas. Tāpēc apstiprina šādus atzinumus. Subsīdijas veids | EOU/EPZ | DEPB pēc eksportēšanas | EPCGS | ITES | Avansa licence | Kopā | IndoRama Synthetics Limited | | 2,9 % | 1,2 % | | | 4,1 % | Reliance Industries Limited | | 0,4 % | | 0,6 % | | 1,0 % minimums | Welspun Syntex Limited | | 9,1 % | | | | 9,1 % | Ražotāji eksportētāji, kas sadarbojas, bet nav iekļauti paraugā | | | | | | 5,2 % | Visi pārējie uzņēmumi | | | | | | 9,1 % | II. INDONĒZIJA | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Imports no Indijas | 7583 | 16992 | 17210 | 7696 | 12886 | 22683 | 1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 | Tirgus daļas | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % | Cenas | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 | 1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Ražošanas apjoms | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 | Ražošanas jauda | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 | Tirgus ietilpības izmantošana | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Krājumi | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Pārdošanas apjoms | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Tirgus daļas | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Vidējā pārdošanas cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Rentabilitāte | 100 | 125 | 106 | 40 | –223 | –254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Ieguldījumi | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Peļņa no aktīviem | 100 | 170 | 130 | 25 | –5 | –45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Naudas plūsma | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Darbinieki | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Algas | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Darba ražīgums | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (36) Pēc pagaidu pasākumu ieviešanas par atzinumu attiecībā uz minimālo subsīdiju apjomu Indonēzijā piezīmes netika saņemtas. Tāpēc jāapstiprina regulas projekta 70. līdz 74. apsvēruma atzinumi un attiecīgi ir jāizbeidz procedūra attiecībā uz Indonēziju. E. KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Imports no Indijas | 7583 | 16992 | 17210 | 7696 | 12886 | 22683 | 1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 | Tirgus daļas | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % | Cenas | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 | 1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Ražošanas apjoms | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 | Ražošanas jauda | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 | Tirgus ietilpības izmantošana | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Krājumi | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Pārdošanas apjoms | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Tirgus daļas | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Vidējā pārdošanas cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Rentabilitāte | 100 | 125 | 106 | 40 | –223 | –254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Ieguldījumi | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Peļņa no aktīviem | 100 | 170 | 130 | 25 | –5 | –45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Naudas plūsma | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Darbinieki | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Algas | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Darba ražīgums | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (37) Drīz pēc pagaidu pasākumu ieviešanas Dupont SA – viens no Kopienas ražotājiem, kas sadarbojas un pagaidu posmā ir iekļauts Kopienas ražošanas nozares definīcijā, pavisam pārtrauca TPP ražošanu Kopienā, iespējams tāpēc, ka Kopienas tirgū ir pieejami importa ražojumi par zemām cenām. Ņemot vērā šā notikuma galīgo raksturu, uzskatīja par lietderīgu uzskatīt, ka Dupont SA vairs neietilpst Kopienas ražošanas nozarē. Līdz ar to, lai noteiktu galīgos secinājumus, uzskatīja, ka Kopienas nozare ir jādefinē kā nozare, kurā darbojas divi atlikušie Kopienas ražotāji, kas sadarbojas, proti, UNIFI Textured yarns Ltd un Sinterama Spa. (38) Tāpēc tika pārbaudīts, vai šie divi uzņēmumi joprojām nodrošina lielāko daļu no Kopienas produkcijas apjoma, kā norādīts pamatregulas 10. panta 8. punktā. Konstatēja, ka abu atlikušo Kopienas ražotāju, kas sadarbojas, kopējais produkcijas apjoms ir 30 % no līdzīga ražojuma kopējā produkcijas apjoma Kopienā izmeklēšanas laikposmā. Šis apjoms pārsniedz iepriekšminētajā pantā norādīto 25 % slieksni. Tādēļ šie divi uzņēmumi pamatregulas 9. panta 1. punkta nozīmē veido Kopienas ražošanas nozari. (39) Indijas ražotāji eksportētāji iebilda, ka provizoriskā kaitējuma analīzē ir ņemts vērā tikai uz Kopienas ražotāju mazākuma stāvoklis. Viņi pamatoja savu pieņēmumu ar to, ka sūdzības iesniedzēji Kopienas ražotāji, kas faktiski sadarbojās izmeklēšanā, nenodrošina Kopienas produkcijas lielāko daļu. (40) Minētais iebildums ir nepareizs un ir noraidīts, jo abi atlikušie uzņēmumi nodrošina vairāk nekā 25 % no Kopienas kopējā produkcijas apjoma. Tāpēc apstiprina, ka abi divi Kopienas ražotāji, kas sadarbojas, veido Kopienas ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē. F. KAITĒJUMS | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Imports no Indijas | 7583 | 16992 | 17210 | 7696 | 12886 | 22683 | 1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 | Tirgus daļas | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % | Cenas | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 | 1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Ražošanas apjoms | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 | Ražošanas jauda | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 | Tirgus ietilpības izmantošana | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Krājumi | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Pārdošanas apjoms | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Tirgus daļas | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Vidējā pārdošanas cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Rentabilitāte | 100 | 125 | 106 | 40 | –223 | –254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Ieguldījumi | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Peļņa no aktīviem | 100 | 170 | 130 | 25 | –5 | –45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Naudas plūsma | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Darbinieki | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Algas | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Darba ražīgums | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | 1. Kopienas patēriņš | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Imports no Indijas | 7583 | 16992 | 17210 | 7696 | 12886 | 22683 | 1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 | Tirgus daļas | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % | Cenas | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 | 1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Ražošanas apjoms | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 | Ražošanas jauda | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 | Tirgus ietilpības izmantošana | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Krājumi | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Pārdošanas apjoms | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Tirgus daļas | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Vidējā pārdošanas cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Rentabilitāte | 100 | 125 | 106 | 40 | –223 | –254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Ieguldījumi | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Peļņa no aktīviem | 100 | 170 | 130 | 25 | –5 | –45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Naudas plūsma | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Darbinieki | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Algas | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Darba ražīgums | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (41) Tā kā jauna informācija nav iesniegta, apstiprina regulas projekta 84. līdz 85. apsvērumā aprakstītos pagaidu atzinumus par Kopienas patēriņu. Izpētes laikposmā Kopienas patēriņš attīstījās šādi. | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Kopienas patēriņš. | 285640 | 341660 | 369031 | 353376 | 360176 | 339352 | 1996 = 100 | 100 | 120 | 129 | 124 | 126 | 119 | 2. Subsidētais imports no Indijas | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Imports no Indijas | 7583 | 16992 | 17210 | 7696 | 12886 | 22683 | 1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 | Tirgus daļas | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % | Cenas | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 | 1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Ražošanas apjoms | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 | Ražošanas jauda | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 | Tirgus ietilpības izmantošana | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Krājumi | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Pārdošanas apjoms | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Tirgus daļas | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Vidējā pārdošanas cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Rentabilitāte | 100 | 125 | 106 | 40 | –223 | –254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Ieguldījumi | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Peļņa no aktīviem | 100 | 170 | 130 | 25 | –5 | –45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Naudas plūsma | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Darbinieki | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Algas | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Darba ražīgums | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (42) Absolūtā izteiksmē Indijas importa apjoms izpētes laikposmā gandrīz trīskāršojās – no 7583 tonnām 1996. gadā līdz 22683 tonnām izmeklēšanas laikposmā. Jāatzīmē, kalaikposmā no 1999. gada līdz izmeklēšanas laikposmam, kad kopējais Kopienas patēriņa apjoms samazinājās, no Indijas importēto ražojumu apjoms gandrīz divkāršojās. (43) Indijas importa daļa Kopienas tirgū pieauga no 2,7 % 1996. gadā līdz 6,7 % izmeklēšanas laikposmā. Vienlaikus ar importa apjomu straujo pieaugumu laikā no 1999. gada līdz izmeklēšanas laikposmam, tā tirgus daļa pieauga no 3,3 % līdz 6,7 %, kamēr kopējais Kopienas patēriņa apjoms samazinājās. (44) Runājot par vidējo importa cenu, laikā no 1996. gada līdz 1997. gadam tā vispirms samazinājās, bet pēc tam pieauga. Viszemāko cenu līmeni konstatēja 1999. gadā. (45) Tā kā nav saņemtas piezīmes par Indijas importa apjomu un cenu, apstiprina regulas projekta 86. līdz 88. apsvērumā aprakstītos pagaidu atzinumus. (46) Aprēķini ir pārskatīti attiecībā uz cenu samazinājumu, ņemot vērā iepriekšminētās izmaiņas Kopienas ražošanas nozares sastāvā. Cenu samazinājuma starpības aprēķināšanas metodika, kas aprakstīta regulas projekta 89. un 92. apsvērumā, tomēr nav mainīta. Jāatgādina, ka cenu samazinājuma analīzes nolūkā dažādu Indijas izcelsmes TPP veidu cenas tika salīdzinātas ar Kopienas ražošanas nozares ražotu un pārdotu līdzīgu TPP veidu cenām. Indijas ražotāju eksportētāju ierosinātajā vispārējo vidējo cenu salīdzinājumā nav ņemts vērā tas, ka pastāv dažādi ražojuma veidi, un iegūtie rezultāti ir maldinoši. (47) Tādējādi ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās izmeklēšanā, pārskatītā cenu samazinājuma starpība, izteikta procentos no Kopienas ražošanas nozares cenām, bija robežās no 23 % līdz 28 %. (48) Ņemot vērā to, ka viena Indijas ražotāja eksportētāja konstatētais subsīdijas apjoms bija mazāks par minimālo slieksni, Komisija veica analīzi, lai noteiktu, vai šā nesubsidētā importa izslēgšana būtiski mainītu iepriekšminētos secinājumus. Konstatēja, ka subsidētā Indijas importa līmeņa pieaugums ir salīdzināms gan absolūtā, gan relatīvā izteiksmē, t.i., laikā no 1996. gada līdz izmeklēšanas laikposmam tas divkāršojās un, konkrēti – pēc samazinājuma 1999. gadā – tā apjoms divkāršojās laikā no 1999. gada beigām līdz izmeklēšanas laikposmam. Attiecībā uz vidējām importa cenām, kaut arī izpētes laikposmā tām bija tendence pieaugt, izmeklēšanas laikposmā Indijas importa cenas joprojām bija ievērojami mazākas par Kopienas ražošanas nozares cenām, t.i., no 23 % līdz 28 %. Tāpēc secina, ka secinājumi būtu līdzīgi pat tad, ja iepriekšminētajā analīzē neņemtu vērā tā uzņēmuma ražojuma importu, kam konstatēja minimālo kaitējuma apmēru. 3. Kopienas ražošanas nozares stāvoklis | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Ražošanas apjoms | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 | Ražošanas jauda | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 | Tirgus ietilpības izmantošana | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Krājumi | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Pārdošanas apjoms | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Tirgus daļas | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Vidējā pārdošanas cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Rentabilitāte | 100 | 125 | 106 | 40 | –223 | –254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Ieguldījumi | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Peļņa no aktīviem | 100 | 170 | 130 | 25 | –5 | –45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Naudas plūsma | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Darbinieki | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Algas | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Darba ražīgums | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (49) Pēc tam, kad – kā minēts iepriekš – no Kopienas ražošanas nozares definīcijas izslēdza vienu Kopienas ražotāju, kas sadarbojās, attiecīgi pārskatīja provizoriski noteiktos kaitējuma rādītājus. Turpmāk sniegtie dati demonstrē kaitējuma rādītāju izmaiņas izpētes laikposmā attiecībā uz abiem atlikušajiem Kopienas ražotājiem, kas sadarbojas. Tā kā Kopienas ražošanas nozari veido tikai divi ražotāji, konfidencialitātes ievērošanas nolūkā skaitļi ir indeksēti. Ražošana, ražošanas jauda un tirgus ietilpības izmantošana (1996 = 100) | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Ražošanas apjoms | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 | Ražošanas jauda | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 | Tirgus ietilpības izmantošana | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Krājumi | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Pārdošanas apjoms | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Tirgus daļas | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Vidējā pārdošanas cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Rentabilitāte | 100 | 125 | 106 | 40 | –223 | –254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Ieguldījumi | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Peļņa no aktīviem | 100 | 170 | 130 | 25 | –5 | –45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Naudas plūsma | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Darbinieki | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Algas | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Darba ražīgums | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (50) Izpētes laikposmā Kopienas ražošanas nozares ražošanas apjoms palielinājās par 18 %. Jāatzīmē, ka vislielākais pieaugums bija vērojams laikā no 1996. gada līdz 1998. gadam. Pēc tam ražošanas apjoma izmaiņas bija nevienmērīgas un izmeklēšanas laikposmā tā līmenis bija salīdzināms ar 1998. gada līmeni. (51) Ražošanas jaudu noteica, pamatojoties uz iekārtu teorētisko maksimālo izlaidi stundā, sareizinātu ar teorētisko darba stundu skaitu gadā, ņemot vērā tehniskās apkopes un tamlīdzīgus ražošanas procesa pārtraukumus. (52) Ražošanas jaudas pieaugums norisinājās divās kārtās. Pirmā kārta bija laikā no 1996. gada līdz 1998. gadam, t.i., tā pieauga par 16 %. Jāatzīmē, ka šajā laikā ievērojami pieauga arī Kopienas ražošanas nozares ražošanas apjoms, kā rezultātā izveidojās stabils un augsts tirgus ietilpības izmantošanas līmenis. Otrais palielinājums bija vērojamslaikā no 1999. gada līdz izmeklēšanas laikposma beigām, kad ražošanas jauda palielinājās par apmēram 14 %. Šajā laikā ražošanas apjoms joprojām bija relatīvi stabils, ar ko var izskaidrot tirgus ietilpības izmantošanas līmeņa samazinājumu. Krājumi (1996 = 100) | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Krājumi | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Pārdošanas apjoms | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Tirgus daļas | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Vidējā pārdošanas cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Rentabilitāte | 100 | 125 | 106 | 40 | –223 | –254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Ieguldījumi | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Peļņa no aktīviem | 100 | 170 | 130 | 25 | –5 | –45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Naudas plūsma | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Darbinieki | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Algas | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Darba ražīgums | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (53) Krājumu samazinājumu laikā no 1996. gada līdz 1997. gadam izskaidro ar ievērojamu pārdošanas apjoma samazinājumu, proti, salīdzinot ar ražošanas apjomu tajā pašā laikā. Tāpēc krājumu apjoms palielinājās sakarā ar būtisko pārdošanas apjoma pieaugumu, kad nedaudz palielinājās ražošana. Pārdošanas apjoms, tirgus daļa un izaugsme(1996 = 100) | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Pārdošanas apjoms | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Tirgus daļas | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Vidējā pārdošanas cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Rentabilitāte | 100 | 125 | 106 | 40 | –223 | –254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Ieguldījumi | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Peļņa no aktīviem | 100 | 170 | 130 | 25 | –5 | –45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Naudas plūsma | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Darbinieki | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Algas | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Darba ražīgums | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (54) Izpētes laikposmā Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms palielinājās par 6 %. Tas sasniedza maksimumu 1998. gadā (pieaugums par 21 %, salīdzinot ar 1996. gadu) un pēc tam samazinājās par 13 %. (55) Laikā no 1996. gada līdz 1998. gadam Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms palielinājās mazāk, salīdzinot ar kopējā patēriņa pieaugumu Kopienā. Tāpēc tā samazinājums bija izteiktāks nekā TPP kopējā patēriņa samazinājums Kopienā no 1998. gada līdz izmeklēšanas laikposmam. Tas izskaidro faktu, ka tirgus daļas nepārtraukti samazinājās. (56) Indijas ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka Komisijai būtu vajadzējis ņemt vērā visu Kopienas ražotāju tirgus daļasizmaiņas izpētes laikposmā, nevis tikai Kopienas ražošanas nozares tirgus daļas izmaiņas. Līdz ar to būtu redzams, ka tirgus daļa kopumā ir palielinājusies. (57) Jāatzīmē, ka saskaņā ar pamatregulas 8. panta 1. punktu kaitējums ir būtisks kaitējums Kopienas ražošanas nozarei. Tāpēc kaitējuma noteikšanu attiecina tikai uz to Kopienas ražotāju ekonomisko stāvokli, kas sadarbojas un veido Kopienas ražošanas nozari, kā definēts 40. apsvērumā. Turklāt 86. apsvērumā sniegtā tabula liecina, ka izpētes laikposmā ievērojami samazinājās arī pārējo Kopienas ražotāju tirgus daļa. Pārējo Kopienas ražotāju loma faktiski ir novērtēta, aplūkojot jautājumu par cēloņsakarību. Tādēļ šo argumentu noraidīja. Pārdošanas cena (1996 = 100) | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Vidējā pārdošanas cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Rentabilitāte | 100 | 125 | 106 | 40 | –223 | –254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Ieguldījumi | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Peļņa no aktīviem | 100 | 170 | 130 | 25 | –5 | –45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Naudas plūsma | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Darbinieki | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Algas | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Darba ražīgums | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (58) Laikā no 1996. gada līdz 1998. gadam Kopienas ražošanas nozares vidējā pārdošanas cena bija stabili nemainīga un pēc tam pieauga par 5 %. Jāatgādina, ka izmeklēšanaslaikposmā Kopienas tirgū pārdoto salīdzināmo ražojumu veidu cenu salīdzinājumā tika noteikta cenu samazinājuma starpība no 23 % līdz 25 %. Rentabilitāte (1996 = 100) | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Rentabilitāte | 100 | 125 | 106 | 40 | –223 | –254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Ieguldījumi | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Peļņa no aktīviem | 100 | 170 | 130 | 25 | –5 | –45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Naudas plūsma | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Darbinieki | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Algas | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Darba ražīgums | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (59) Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte, izteikta kā peļņa no tīrā apgrozījuma Kopienas tirgū, izpētes laikposmā ievērojami samazinājās – no pozitīva līmeņa 1996. gadā līdz ievērojami negatīviem rādītājiem izmeklēšanas laikposmā. Ieguldījumi un spēja piesaistīt kapitālu (1996 = 100) | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Ieguldījumi | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Peļņa no aktīviem | 100 | 170 | 130 | 25 | –5 | –45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Naudas plūsma | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Darbinieki | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Algas | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Darba ražīgums | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (60) Ieguldījumu līmenis bija īpaši augsts 1996. un 1998. gadā, un tas ir jāsaista ar ražošanas jaudas pieaugumu. Izmeklēšanas laikposmā ieguldījumi bija ļoti ierobežoti, salīdzinot ar iepriekšminētajiem gadiem. (61) Kopienas ražošanas nozares spēja piesaistīt kapitālu vai nuno ārējiem finanšu avotiem, vai mātes uzņēmumiem izpētes laikposma sākumā būtiski nemainījās. Tomēr, ņemot vērā zaudējumu apjomu izmeklēšanas laikposmā, kapitāla piesaistīšanas spēja izmeklēšanas laikposmā bija ievērojami apdraudēta. Ienākums no ieguldījumiem (1996 = 100) | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Peļņa no aktīviem | 100 | 170 | 130 | 25 | –5 | –45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Naudas plūsma | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Darbinieki | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Algas | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Darba ražīgums | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (62) Šajā gadījumā peļņu no tīrajiem aktīviem (kas izsaka rentabilitāti procentos no Kopienas ražošanas nozares kopējiem aktīviem) uzskatīja par adekvātu rādītāju. (63) Izmaiņas peļņā no tīrajiem aktīviem atbilda rentabilitātes rādītājiem un liecināja par Kopienas ražošanas nozares finansiālā stāvokļa nepārprotamu pasliktināšanos, jo īpaši pēc 1998. gada. (64) Indijas ražotāji eksportētāji apšaubīja no tīrajiem aktīviem iegūtās peļņas līmeni, kura pamatā ir attiecīgās TPP cenu izmaiņas un TPP ražošanā izmantoto galveno izejvielu (proti, OPP) cenu izmaiņas. Viņi iebilda, ka TPP pārdošanas cena vidēji palielinājās vairāk nekā OPP iepirkuma cenas, un tāpēc peļņai no tīrajiem aktīviem jāpieaug. (65) Vispirms jāatzīmē, ka laikposmā no 1999. gada līdz izmeklēšanas laikposmam TPP un OPP vidējo cenu izmaiņas bija līdzīgas. Otrkārt, jāņem vērā citi izmaksu elementi, t.i., citi izmantotie materiāli, kā arī ražošanas izmaksas. Visi šie elementi ir pārbaudīti un ņemti vērā, nosakot rentabilitāti un ienākumu no ieguldījumiem izpētes laikposmā. Šajā sakarā jāņem vērā arī aktīvu vērtības izmaiņas. Tādēļ šo argumentu noraidīja. Naudas plūsma (1996 = 100) | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Naudas plūsma | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Darbinieki | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Algas | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Darba ražīgums | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (66) Naudas plūsmas rādītāji apstiprināja Kopienas ražošanas nozares finansiālā stāvokļa pasliktināšanos. Izpētes laikposmā naudas plūsma tomēr saglabājās pozitīva un sasniedza maksimumu 1999. gadā. Šis maksimums galvenokārt saistīts ar skaidras naudas ieplūšanu 1999. gadā, jo 1998. gadā reģistrēja ievērojamu skaitu pārdošanas darījumu, par kuriem naudu iekasēja 1999. gadā. Nodarbinātība, algas un darba ražīgums (1996 = 100) | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Darbinieki | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Algas | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Darba ražīgums | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (67) Izpētes laikposmā darbinieku skaits palielinājās par 23 %. Nodarbinātības izmaksas tajā pašā laikposmā palielinājās par 45 %. (68) Darba ražīgums izpētes laikposmā samazinājās par 5 %. Atgūšanās no iepriekšējā dempinga (69) Laikposmā no 1996. gada līdz 1998. gadam Kopienas ražošanas nozares finanšu rezultāti bija apmierinoši, kas liecināja, ka tā vismaz daļēji ir atguvusies no tā trešo valstu dempinga importa ietekmes, pret ko 1996. gadā ieviesa antidempinga pasākumus. Tāpēc laikā no 1999. gada līdz izmeklēšanas laikposmam Kopienas ražošanas nozares stāvoklis atkal kļuva nestabils, ņemot vērā Indijas subsidētā importa pieaugumu. Faktiskās subsīdijas normas (70) Galīgās subsīdijas normas ir ļoti ievērojamas. Ņemot vērā subsidētā importa apjomu un cenu, šo subsīdijas robežu ietekmi nevar uzskatīt par nenozīmīgu. 4. Secinājums par kaitējumu (71) Apstiprina pagaidu secinājumu, ka Kopienas ražošanas nozarei izmeklēšanas laikposmā ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 8. panta nozīmē. Kopienas ražošanasnozares nestabilais stāvoklis kļuva redzams 1998. gadā. No 1996. gada līdz 1998. gadam Kopienas ražošanas nozares ražošanas apjoms patiešām pieauga (+ 17 %) un tirgus ietilpības izmantošanas rādītājs bija augsts, palielinājās arī pārdošanas apjoms (+ 21 %), bet pārdošanas cenas saglabājās stabilas un ražošanas nozare joprojām bija rentabla (izteikta kā peļņa no tīrā apgrozījuma, peļņa no kopējiem aktīviem un naudas plūsmas stāvoklis). Tātad Kopienas ražošanas nozare varēja palielināt ieguldījumus un darbinieku skaitu, un šajā laikā naudas plūsma saglabājās pozitīva. Pozitīvo attīstību izskaidro ar apvienoto pozitīvo ietekmi, kādu atstāja antidempinga pasākumu ieviešana pret Indonēziju. Taizemi, Taivānu un Malaiziju, godīgas tirdzniecības atjaunošana Kopienas tirgū un TPP patēriņa palielināšanās Kopienā. (72) Pēc 1998. gada Kopienas ražošanas nozares stāvoklis sāka būtiski pasliktināties. Kaut arī ražošanas apjoms saglabājās stabils, ražošanas jaudas izmantojums samazinājās par septiņiem procenta punktiem, pārdošanas apjoms samazinājās par 13 %, bet pārdošanas cenas arī samazinājās par 5 %. Līdz ar to Kopienas ražošanas nozare sāka ciest būtiskus zaudējumus, un samazinājās arī ieguldījumu līmenis. (73) Indijas ražotāji eksportētāji iebilda, ka dažu iepriekšminēto kaitējuma rādītāju attīstība izpētes laikposmā bijusi pozitīva un tātad nav liecinājusi par kaitējumu. (74) Vispirms jāatzīmē, ka saskaņā ar pamatregulas 8. panta 5. punktu neviens no šajā pantā minētajiem ekonomiskajiem faktoriem obligāti nenorāda uz to, vai Kopienas ražošanas nozare cieš no būtiska kaitējuma. Vēl svarīgāk – kaut arī ir taisnība, ka Kopienas ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis laikā no 1996. gada līdz 1998. gadam uzlabojās, skaitļi un iepriekšminētie secinājumi skaidri liecina, ka pēc tam Kopienas ražošanas nozares stāvoklis ievērojami pasliktinājās un izmeklēšanas laikposmā Kopienas ražošanas nozarei nodarīts būtisks kaitējums. Tāpēc šo argumentu noraidīja un apstiprināja iepriekšminētos secinājumus, t.i., ka Kopienas ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums. G. CĒLOŅSAKARĪBA 1. Ievads (75) Saskaņā ar pamatregulas 8. panta 6. punktu izskatīja jautājumu, vai 40. apsvērumā definēto būtisko kaitējumu, kas nodarīts Kopienas ražošanas nozarei, izraisījis subsidēts imports no Indijas. Saskaņā ar pamatregulas 8. panta 7. punktu Komisija arī pārbaudīja citus zināmos faktorus, kas varētu būt radījuši kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei, lai pārliecinātos, ka šo faktoru radīto kaitējumu nepareizi nesaista ar subsidēto importu. 2. Subsidētā importa ietekme (76) Laikā no 1996. gada līdz izmeklēšanas laikposmam Indijas izcelsmes importa apjoms trīskāršojās no 7583 tonnām līdz 22683 tonnām. Tas palielinājās divās kārtās: vispirms laikā no 1996. gada līdz 1998. gadam, kad tas pieauga par 138 %, un pēc tam laikā no 1999. gada līdz izmeklēšanas laikposmam, kad tas pieauga par 92 % – no 11824 tonnām līdz 22683 tonnām, t.i., apmēram 10800 tonnu pieaugums. Jāatzīmē, ka pirmais palielinājums notika tad, kad Kopienas tirgus joprojām paplašinājās, bet otrais pieaugums norisinājās laikā, kad ievērojami samazinājās Kopienas patēriņš (–14000 tonnas). Tajā pašā laikposmā, t.i., no 1999. gada līdz izmeklēšanas laikposmam Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms samazinājās par apmēram 13 %. (77) To pašu var konstatēt relatīvā izteiksmē. Indijas tirgus daļa pieauga no 2,7 % 1996. gadā līdz 6,7 % izmeklēšanas laikposmā. Palielinājums notika divos posmos: no 1996. gada līdz 1998. gadam tirgus pieauga no 2,7 % līdz 4,9 %, un laikā no 1999. gada līdz izmeklēšanas laikposmam – no 3,3 % līdz 6,7 %. (78) 1999. gadā Indijas importa cena vidēji pazeminājās līdz 1,4 EUR par tonnu – samazinājums par 17 %, salīdzinot ar iepriekšējo gadu, un par 26 %, salīdzinot ar 1996. gadu. Izmantojot šo zemo cenu politiku, viņi varēja palielināt savu pārdošanas apjomu un 2000. gadā un izmeklēšanas laikposmā atgūt pazaudēto tirgus daļu. Tad cenas sasniedza 1998. gada līmeni, bet joprojām vidēji bija zemākas nekā 1996. un 1997. gadā. (79) Jāatgādina, ka izmeklēšanas laikposmā tika noteikta ievērojamas cenu samazinājuma starpība robežās no 23 % līdz 28 %. Tas skaidri liecina par to, ka imports no Indijas izmeklēšanas laikposmā radīja spēcīgu cenu spiedienu. Tā kā izmeklēšanas laikposmā tirgus daļa bija 6,7 %, šāds cenu samazinājuma līmenis noteikti atstāja būtisku negatīvu ietekmi uz pārredzamo un pazeminātas ekonomiskās aktivitātes Kopienas tirgu, kā arī uz ražojumu, kas strauji reaģē uz cenu izmaiņām. (80) Kopienas ražošanas nozare vienlaikus pieredzēja tirgus daļas samazināšanos par apmēram vienu procenta punktu laikā no 1996. gada līdz 1998. gadam un par vēl vienu procenta punktu laikā no 1999. gada līdz izmeklēšanas laikposmam. Šis samazinājums ir jāaplūko, ņemot vērā Kopienas ražošanas nozares cenu izmaiņas. Tai patiešām vajadzēja samazināt cenas par 7 % 1999. gadā, salīdzinot ar 1998. gadu, lai saglabātu savu pozīciju tirgū. Jāatgādina, ka tajā pašā gadā Indijas importa cenas samazinājās par 17 %. Pēc tam Kopienas ražošanas nozares cena bija samērā stabila, tomēr ar to nepietika, lai uzturētu pozitīvu finansiālo stāvokli. Atšķirībā no Indijas ražotājiem Kopienas ražošanas nozare nevarēja uzlabot savu vidējo pārdošanas cenu Kopienā laikā no 2000. gada līdz izmeklēšanas laikposmam. (81) Laikā no 1998. gada līdz 1998. gadam, neraugoties uz Indijas izcelsmes importa pieaugumu, Kopienas ražošanas nozare attīstījās pozitīvi, jo pēc antidempinga maksājumu ieviešanas par TPP importu no dažādām valstīm (skatīt turpmāk) bija atjaunota godīga tirdzniecība augošā Kopienas tirgū. Tomēr, sākot no 1999. gada Kopienas ražošanas nozares finansiālais stāvoklis būtiski pasliktinājās. Kā paskaidrots iepriekš, pārdošanas apjoms un cenas sāka samazināties, un tas ievērojami ietekmēja rentabilitāti, ienākumu no ieguldījumiem, kā arī naudas plūsmu. Tas sakrīt ar laikposmu, kad Indijas ražotāju cenas ievērojami samazinājās un importa apjoms sāka ievērojami palielināties, t.i., laikā no 1999. gada līdz izmeklēšanas laikposmam viņi divkāršoja savu importa apjomu. 3. Visu pārējo zināmo faktoru ietekme Imports ar izcelsmi citās trešās valstīs (82) Tā kā neviena ieinteresētā persona nav iesniegusi papildu informāciju vai piezīmes, apstiprina regulas projekta 121. apsvēruma secinājumu, ka izmeklēšanas laikposmā Indonēzijas un Taivānas izcelsmes imports arī, iespējams, ir radījis kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. (83) Šajā ļoti pārredzamajā tirgū zemas cenas TPP imports lielā apjomā no jebkuras valsts var radīt kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei tiktāl, ka to var uzskatīt par būtisku kaitējumu. Ja Indijas izcelsmes importu tomēr izsaka kvantitatīvā izteiksmē, salīdzinot ar Indonēzijas un Taivānas izcelsmes importa ietekmi, jāņem vērā Indijas izcelsmes importa būtiskais pieaugums laikā no 1999. gada līdz izmeklēšanas laikposmam gan absolūtā, gan relatīvā izteiksmē, kā arī vidējā Indijas izcelsmes importa cenaizmeklēšanas laikposmā, kas vidēji bija zemāka par Indonēzijas un Taivānas izcelsmes importa cenām, proti, ņemot vērā, ka šo importu daļēji ietekmēja ieviestie antidempinga maksājumi. Šādos apstākļos var secināt, ka Indijas izcelsmes importa ietekme noteikti nebija mazāka par Indonēzijas un Taivānas izcelsmes importa ietekmi, un ka tāpēc starp imports no Indijas un Kopienas ražošanas nozares nestabilais stāvoklis bija reāli un būtiski saistīts. (84) Tā kā nav piezīmju attiecībā uz importu no pārējām trešām valstīm, apstiprina arī pagaidu secinājumu – nevar uzskatīt, ka minētais imports ir radījis kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. Nesubsidēts imports (85) Ņemot vērā to, ka viena Indijas ražotāja eksportētāja konstatētais subsīdijas apjoms bija mazāks par minimālo slieksni, Komisija pārbaudīja, vai šis imports arī ir radījis kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. Paralēli notiekošajā antidempinga procedūrā attiecībā uz Indijas izcelsmes TPP importu izdarīja galīgu secinājumu (atsauce uz galīgo antidempinga regulu), ka cita starpā šis konkrētais Indijas ražotājs eksportēja savu ražojumu par dempinga cenām un radīja kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. Tas tomēr neietekmē secinājumu, ka subsidētais imports no Indijas radīja kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. Citi Kopienas ražotāji (86) Pamatojoties uz informāciju, kas saņemta no atsevišķiem uzņēmumiem un iekļauta sūdzībā, turpmāk sniegtā tabula atspoguļo citu Kopienas ražotāju pārdošanas apjoma un tirgus daļas izmaiņas. | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Izmeklēšanas laikposms | Pārdošanas apjoms (tonnās) | 134366 | 144831 | 150544 | 136097 | 142797 | 131924 | Tirgus daļa | 47,0 % | 42,4 % | 40,8 % | 38,5 % | 39,6 % | 38,9 % | (87) Iepriekšminētie dati liecina, ka pārējo Kopienas ražotāju TPP pārdošanas apjoms no 1996. gada līdz izmeklēšanas laikposmam ievērojami samazinājās gan absolūtā, gan relatīvā izteiksmē. Turklāt jāatgādina, ka ievērojama daļa no pārējiem Kopienas ražotājiem faktiski piedalījās sākotnējās sūdzības iesniegšanā. Šie uzņēmumi nevarēja pilnā apjomā sadarboties pašreizējās izmeklēšanas nolūkā, jo tiem trūka līdzekļu, bet viņi pilnībā atbalstīja procedūru un pilnīgi vai daļēji sadarbojās citās, līdzīgās nesenās procedūrās. (88) Ņemot vērā iepriekšminēto, secina, ka pārējie Kopienas ražotāji nav veicinājuši kaitējumu, kas radīts Kopienas ražošanas nozarei izmeklēšanas laikposmā. Kopienas ražošanas nozares ieguldījumi (89) Dažas ieinteresētās personas iebilda, ka Kopienas nozares lielie ieguldījumi izpētes laikposmā arī faktiski pasliktināja nozares finansiālo stāvokli. (90) Kā paskaidrots iepriekš, Kopienas ražošanas nozares ieguldījumi bija saistīti ar nozares ražošanas jaudas pieaugumu. Pirmā jaudas palielināšana notika laikā, kad palielinājās Kopienas patēriņš – no 1996. līdz 1998. gadam. Tāpēc Kopienas ražošanas nozare palielināja savu ražošanas apjomu un varēja palielināt arī pārdošanas apjomu atbilstīgi Kopienas tirgus palielinājumam. Ņemot vērā pozitīvās izmaiņas, Kopienas ražošanas nozare otro reizi palielināja savu ražošanas jaudu no 1999. gada līdz izmeklēšanas laikposmam. Palielinājums sasniedza aptuveni 10000 tonnas. Šoreiz Kopienas ražošanas nozare tomēr nevarēja palielināt ražošanu un pārdošanas apjomu, lai izmantotu radušos jaudu, un tāpēc tirgus ietilpības izmantojuma rādītājs būtiski samazinājās. Tā kā TPP nozare ir kapitāla ietilpīga nozare un attiecīgi tajā ir lieli pastāvīgie izdevumi, ražošanas un pārdošanas apjoma samazinājums no 1999. gada līdz izmeklēšanas laikposmam atstāja tiešu negatīvu ietekmi uz Kopienas ražošanas nozares finansiālo stāvokli. Jāatzīmē, ka tajā pašā laikposmā galveno izejvielu cenu bija stabila. (91) Tāpēc jaudas pieaugums no 1999. gada līdz izmeklēšanas laikposmam patiešām negatīvi ietekmēja Kopienas ražošanas nozares finansiālo stāvokli. Tas bija tāpēc, ka sakrita ar Kopienas ražošanas nozares ražošanas un pārdošanas apjoma samazināšanos. Pēdējo divu rādītāju samazināšanos tomēr izraisīja spiediens, ko uz Kopienas tirgu izdarīja Indijas izcelsmes TPP imports. Kaut arī no 1999. gada līdz izmeklēšanas laikposmam Kopienas patēriņš samazinājās par apmēram 14000 tonnām, Indijas TPP importa apjoms tajā pašā laikposmā palielinājās par apmēram 10000 tonnām sakarā ar agresīvu cenu politiku. Indijas izcelsmes TPP importa cenas tiešām bija ievērojami zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām izmeklēšanas laikposmā, un attiecīgais importa apjoms pieauga tiktāl, ka Kopienas ražošanas nozare nevarēja palielināt vai pat ierobežot krītošo pārdošanas apjomu un ražošanas apjomu, līdz ar to ierobežojot negatīvo ietekmi uz radīto jaudas pārpalikumu. (92) Uzskata, ka tad, ja ar ieguldījumiem saistītās izmaksas un līdz ar to radītās jaudas palielinājums tiešām negatīvi ietekmēja Kopienas ražošanas nozares finansiālo stāvokli no 1999. gada līdz izmeklēšanas laikposmam, šo ietekmi tomēr pastiprināja tas, ka Kopienas ražošanas nozarei vajadzēja samazināt pārdošanu, ražošanas apjomu un pārdošanas cenas. Tas, savukārt, bija saistīts ar spiedienu, ko radīja Indijas izcelsmes importa zemās cenas, un šā importa apjoms tajā pašā laikposmā vairāk nekā divkāršojās, kamēr kopējais Kopienas patēriņš samazinājās. (93) Tāpēc ir skaidrs, ka tad, ja nebūtu Indijas subsidētā importa, Kopienas ražošanas nozare būtu varējusi uzturēt savas pārdošanas cenas 1998. gada līmenī un palielināt savu ražošanas un pārdošanas apjomu. Tas arī būtu nodrošinājis apjomradītus ietaupījumus un godīgas tirdzniecības apstākļos Kopienas ražošanas nozare būtu varējusi absorbēt lielāko daļu – ja ne visus – papildu pastāvīgos izdevumus, kas saistīti ar ieguldījumiem. Pieprasījuma samazināšanās (94) Kaut arī Kopienas patēriņš izpētes laikposmā palielinājās, tas samazinājās no 1999. gada līdz izmeklēšanas laikposmam. Kaut arī šī samazinājuma tendence sakrita ar Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoma samazināšanos, vispirms ir jāatzīmē, ka Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms samazinājās proporcionāli vairāk nekā Kopienas patēriņš. Otrkārt, tajā pašā laikā Indijas izcelsmes importa vairāk nekā divkāršojās. Tāpēc, kaut arī nevar izslēgt, ka pieprasījuma samazinājums radīja kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei, šis faktors jāuzskata par nenozīmīgu, salīdzinot ar subsidētā importa ietekmi. Pasaules ekonomikas lejupslīde (95) Indijas ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka Kopienas ražošanas nozarei ir radīts kaitējums sakarā ar pasaules ekonomikas lejupslīdi kopš 2000. gada, un tas jāņem vērā un jāizsaka kvantitatīvā izteiksmē, analizējot cēloņsakarību. (96) Vispirms jāatzīmē, ka iepriekšminētā analīze liecina, ka Kopienas ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis sāka pasliktināties jau pirms 2000. gada beigām. Otrkārt, pasaules ekonomikas lejupslīdes laikā varētu gaidīt, ka visi uzņēmumi Kopienā cietīs vienlīdz lielā apmērā. Tomēr laikā, kad bija vērojama tirgus lejupslīde, Indijas ražotāji eksportētāji spēja ievērojami palielināt savu pārdošanas apjomu Kopienā. Kā paskaidrots iepriekš, Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms samazinājās proporcionāli vairāk nekā Kopienas patēriņš. Turklāt pasaules ekonomikas lejupslīdes ietekmi jau atspoguļo iepriekšminētais pieprasījuma samazinājums. (97) Ņemot vērā iepriekšminēto, pat ja nevar izslēgt ekonomikas lejupslīdes ietekmi uz Kopienas ražošanas nozaresstāvokli, secina, ka tai ir maza nozīme, salīdzinot ar subsidētā importa spiedienu uz cenām. Kopienas ražošanas nozares eksporta rezultāti (98) Indijas ražotāji eksportētāji iebilda, ka Kopienas ražošanas nozares tirgus daļas zaudēšanu izraisījis tas, ka ražošanas nozare izvēlējusies pievērsties eksportam, nevis vietējam tirgum. Kopienas ražošanas nozares eksporta apjoma pieaugums liecina, ka nozare ir konkurētspējīga tirgū, kur valda godīga tirdzniecība. Jāatgādina arī, ka – kaut arī eksporta apjoms izpētes laikposmā četrkāršojās, tas bija minimāls, salīdzinot ar Kopienas ražošanas nozares kopējo pārdošanas apjomu. Visbeidzot jāatzīmē, ka Kopienas ražošanas nozares rentabilitāti nosaka, izdarot atsauci tikai uz nozares pārdošanas apjomu Kopienas tirgū. Tā kā šajās pozīcijās nav iesniegtas papildu piezīmes, apstiprina secinājumus saskaņā ar regulas projekta 126. līdz 127. apsvērumu. Izejvielu cenas (99) Šajā sakarā piezīmes netika saņemtas un tāpēc apstiprina secinājumus saskaņā ar regulas projekta 123. līdz 125. apsvērumu, ka Kopienas ražošanas nozares izejvielu cena nav radījusi kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. Citi iebildumi, ko izvirzījušas ieinteresētās personas (100) Indijas ražotāji eksportētāji iebilda, ka ražošanas apjoma samazinājums izmeklēšanas laikposmā ir saistāms ar viena vai divu to Kopienas ražotāju ražotnes slēgšanu, kas veido Kopienas ražošanas nozari. Izmeklēšanā tomēr atklājās, ka izmeklēšanas laikposmā neviena ražotne netika slēgta. Attiecīgais ražotājs apstiprināja, ka ražotnes slēgšana nav notikusi un iebilda, ka ražošanas apjoma samazināšanos izmeklēšanas laikposmā ir izraisījusi zemas cenas TPP pieejamība Kopienas tirgū. Tādēļ šo argumentu noraidīja. 4. Secinājumi par cēloņsakarību (101) Nobeigumā apstiprina, ka subsidētais imports ir radījis kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei jo īpaši no 1999. gada līdz izmeklēšanas laikposmam, un nozares stāvokli raksturo pārdošanas apjoma samazināšanās, pazeminātas pārdošanas cenas, tirgus daļas samazināšanās un finansiālā stāvokļa ievērojama pasliktināšanās, jo īpaši rentabilitātes un ienākuma no ieguldījumiem izteiksmē. Tajā pašā laikposmā ievērojami palielinājās Indijas izcelsmes importa apjoms absolūtā un relatīvā izteiksmē, un tā cenas bija ievērojami zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām. (102) Tika pārbaudīti šādi citi zināmie faktori: citu ārpuskopienas valstu izcelsmes imports, citu Kopienas ražotāju pārdošanas apjoms, Kopienas ražošanas nozares ieguldījumi, pieprasījuma samazināšanās, pasaules ekonomikas lejupslīde, izejvielu cenas un Kopienas ražošanas nozares eksporta rezultāti. Secināja, ka daži no šiem faktoriem arī ir negatīvi ietekmējuši Kopienas ražošanas nozares stāvokli. Šo faktoru ietekme pastiprināja būtisko negatīvo ietekmi, ko uz Kopienas ražošanas nozares stāvokli atstāja Indijas izcelsmes importa pieaugums, kas – ja to aplūko izolēti – arī ir radījis būtisku kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. (103) Ņemot vērā iepriekšminēto analīzi, kas pienācīgā veidā ir noteikusi un nošķīrusi visu zināmo faktoru ietekmi un nodalījusi šo faktoru ietekmi uz Kopienas ražošanas nozares stāvokli no subsidētā importa būtiskās ietekmes, pēc pārliecināšanās, ka citu faktoru radīto kaitējumu nesaista ar subsidēto importu, ar šo apstiprina, ka citu faktoru ietekme nav bijusi tāda, lai mainītu secinājumu par to, ka starp subsidēto importu un Kopienas ražošanas nozarei radīto būtisko kaitējumu pastāv reāla un būtiska cēloņsakarība. H. KOPIENAS INTERESES (104) Ņemot vērā notikumus, kas risinājās pēc pagaidu atzinumunoteikšanas, t.i., Dupont SA ražotnes slēgšanu, tika veikta atkārtota pārbaude par to, vai neraugoties uz secinājumiem par kaitējumu radošo subsidēšanu, pastāv pārliecinoši iemesli, kā rezultātā varētu secināt, ka galīgu kompensācijas pasākumu ieviešana nav Kopienas interesēs. 1. Kopienas ražošanas nozare un citi Kopienas ražotāji (105) Kā paskaidrots regulas projektā, nav iemesla apšaubīt Kopienas ražošanas nozares dzīvotspēju un konkurētspēju normāla tirgus apstākļos. Fakti liecina, ka godīgas tirdzniecības apstākļu neesamības gadījumā Kopienas ražošanas nozares pastāvēšana ir nopietni apdraudēta. Negodīgas tirdzniecības prakse Kopienas tirgū jau ir novedusi pie Dupont SA slēgšanas, jo uzņēmums nevarēja izdzīvot tirgū ar pazeminātu ekonomisko aktivitāti. Ja pasākumus neievieš, nevar izslēgt līdzīga scenārija atkārtošanos pārējo Kopienas ražotāju vidū. (106) Jāatgādina, ka neraugoties uz to, ka tikai divi Kopienas ražotāji varēja sadarboties izmeklēšanā, procedūru pilnībā atbalstīja Kopienas ražotāji, kas nodrošina apmēram 75 % no Kopienas produkcijas. Kā paskaidrots iepriekš, pārējo Kopienas ražotāju tirgus daļa un pārdošanas apjoms Kopienas tirgū arī samazinājās. (107) Tāpēc apstiprina pagaidu secinājumus, ka pasākumu ieviešana ir Kopienas ražošanas nozares un pārējo Kopienas ražotāju interesēs. 2. Importētāji (108) Pagaidu posmā atbildes no importētājiem vai tirgotājiem netika saņemtas. Regulas projektā secināja, ka pasākumu ieviešana viņu stāvokli būtiski neietekmēs. (109) Tā kā pēc pagaidu pasākumu ieviešanas no ieinteresētajām personām netika saņemtas papildu piezīmes, apstiprina iepriekšminētos secinājumus. 3. Izejvielu piegādātāji (110) Tā kā piezīmes nav iesniegtas, apstiprina pagaidu secinājumu, ka pasākumu ieviešana ir iepriekšējās nozares interesēs. 4. Lietotāji (111) Pagaidu posmā sadarbojās tikai viens lietotājs. Tā kā pēc pagaidu pasākumu ieviešanas netika saņemtas piezīmes vai attiecīga reakcija, apstiprina secinājumu, ka pasākumu ieviešana neskars lietotāju dzīvotspēju un konkurētspēju. 5. Secinājums (112) Kompensācijas pasākumu neieviešana nopietni apdraudēs Kopienas ražošanas nozares un pārējo Kopienas ražotāju pastāvēšanu. Šo secinājumu pastiprina tas, ka sakarā ar negodīgas tirdzniecības apstākļiem Kopienas tirgū nesen Kopienā vienam Kopienas ražotājam vajadzēja slēgt savu ražotni. (113) Gluži pretēji, ja neieviesīs galīgos pasākumus, Kopienas ražošanas nozares nepārtrauktā lejupslīde, kas konstatēta izpētes laikposmā, vēl vairāk palielinās citu TPP ražotņu slēgšanas risku Kopienā. (114) Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija secināja, ka nav pārliecinošu iemeslu, lai neieviestu galīgus kompensācijas maksājumus. I. GALĪGĀ RĪCĪBAS GAITA (115) Ņemot vērā izdarītos secinājumus par subsīdijām, kaitējumu, cēloņsakarību un Kopienas interesēm, uzskata, ka jāpieņem galīgi kompensācijas pasākumi, lai Kopienasražošanas nozarē novērstu turpmāku kaitējumu, ko izraisa subsidēts imports no Indijas. 1. Kaitējuma novēršanas pakāpe (116) Lai noteiktu galīgi ieviešamo pasākumu līmeni, ar šo apstiprina, ka subsidētā importa cenas ir jāpalielina līdz tādam līmenim, kas nerada kaitējumu. (117) Indijas ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka peļņas līmenis, ko izmantoja tādas cenas aprēķināšanā, kas nerada kaitējumu, izvēlēts patvaļīgi, jo tā pamatā ir visaugstākā peļņas norma, kas konstatēta izpētes laikposmā. (118) Jāatceras, ka tādas cenas aprēķināšanā, kas nerada kaitējumu, izmantotajam peļņas līmenim jāatbilst tam līmenim, kādu Kopienas ražošanas nozare varētu pamatoti cerēt sasniegt apstākļos, kad nav kaitējumu radoša dempinga. 1998. gadu uzskatīja par piemērotu atsauces gadu, jo uzskatīja, ka šajā gadā Indijas izcelsmes imports vēl neizdarīja spiedienu uz Kopienas ražošanas nozares cenām un ka imports no valstīm, uz kurām bija attiecināti pasākumi, jau līdzinājās līmenim, kas dominēja izmeklēšanas laikposmā. Tas, ka vienu Kopienas ražotāju vajadzēja izslēgt no Kopienas ražošanas nozares definīcijas un līdz ar to izpētes laikposmam aprēķināja jaunus rentabilitātes rādītājus, nemaina pagaidu atzinumu, ka šī nozare godīgas tirdzniecības apstākļos varētu pamatoti cerēt sasniegt 8 % peļņas līmeni, ja nav dempinga un subsidētā importa. (119) Ņemot vērā iepriekšminēto, apstiprina regulas projekta 155. līdz 157. apsvērumā aprakstīto metodi, ar kuru nosaka kaitējuma novēršanas pakāpi. (120) Kā jau minēts attiecībā uz cenu samazinājuma starpību, arī kaitējuma apmērs tika pārskatīts un grozīts. 2. Maksājuma veids un apjoms (121) Tā kā subsīdijas apjoms izrādījās mazāks par kaitējumanovēršanas pakāpi, galīgajām ieviešamā kompensācijas maksājuma likmēm saskaņā ar pamatregulas 15. panta 1. punktu jāatbilst konstatētajam subsīdijas apjomam. Indo Rama Synthetics Limited | 4,1 % | Reliance Industries Limited | 0 % | Welspun Syntex Limited | 9,1 % | Ražotāji eksportētāji, kas sadarbojas, bet nav iekļauti paraugā | 5,2 % | Visi pārējie uzņēmumi | 9,1 % | (122) Atsevišķu uzņēmumu kompensācijas maksājuma likmes, kas precizētas šajā regulā, ir noteiktas, pamatojoties uz izmeklēšanas gaitā izdarītajiem secinājumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas laikposmā konstatēto stāvokli attiecībā uz minētajiem uzņēmumiem. Minētās maksājumu likmes (atšķirībā no valsts mēroga nodokļa, ko piemēro "visiem pārējiem uzņēmumiem") līdz ar to piemēro tikai to ražojumu importam, kuru izcelsme ir attiecīgajā valstī un ko ražojuši minētie uzņēmumi, tātad – minētās juridiskās personas. Importētie ražojumi, ko ražojis jebkurš cits uzņēmums, kura nosaukums un adrese nav norādīta šīs regulas rezolutīvajā daļā, tostarp uzņēmumi, kas saistīti ar norādītajiem uzņēmumiem, nevar izmantot minētās likmes, un uz tiem attiecina maksājumu likmi, ko piemēro "visiem pārējiem uzņēmumiem". (123) Jebkurš lūgums piemērot minētās individuālās uzņēmumu kompensācijas maksājuma likmes (piemēram, pēc struktūrvienības nosaukuma maiņas vai pēc jaunu ražošanas vai tirdzniecības struktūrvienību izveidošanas) tūlīt jāadresē Komisijai [4], pievienojot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par izmaiņām uzņēmuma darbībā saistībā ar ražošanu, pārdošanu vietējā tirgū un pārdošanu eksportam, kas saistītas, piemēram, ar minēto nosaukuma maiņu vai minētajām izmaiņām ražošanas un tirdzniecības struktūrvienībās. Komisija attiecīgā gadījumā pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju, izdarīs attiecīgus grozījumus regulā, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kas gūst labumu no individuālām maksājuma likmēm. J. PAGAIDU MAKSĀJUMA IEKASĒŠANA (124) Ņemot vērā konstatēto ražotāju eksportētāju kompensējamo subsīdiju apjomu, kā arī Kopienas ražošanas nozarei radītā kaitējuma lielumu, uzskata par nepieciešamu uzliktā galīgā maksājuma apmērā vai pagaidu maksājuma apmērā – ja tas ir zemāks – galīgi iekasēt summas, kas nodrošinātas ar pagaidu kompensācijas maksājumiem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1411/2002, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants 1. Ar šo ievieš galīgu kompensācijas maksājumu Indijas izcelsmes teksturētu poliestera pavedienu (TPP) ar KN kodu 54023300 importam. 2. Galīgā kompensācijas maksājuma likme, ko piemēro Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenai pirms nodokļa nomaksas, turpmāk minēto uzņēmumu ražojumiem ir tāda, kā noteikts turpmāk tabulā. Uzņēmums | Maksājuma likme (%) | TARIC papildu kods | Chhabria Polyester Corporation Mehta House, 1st Floor, 91, Bombay Samachar Marg, Mumbai 400 023, India | 5,2 % | A 388 | Indo Rama Synthetics Limited 51–A, Industrial Area, Sector III, Pithampur, 453 001, Distt. Dhar, Madhya Pradesh, India | 4,1 % | A 389 | Microsynth Fabrics Limited 6, Jai Tirath Mansion, Barrack Road, Behind Metro Cinema, Mumbai 400 020, India | 5,2 % | A 390 | Modern Petrofils NH No 8, Baman Gam, Taluka: Karjan, Distt: Baroda 391 210, India | 5,2 % | A 391 | Nova Petrochemicals Limited 402, Trividh Chambers, Ring Road, Surat, India | 5,2 % | A 392 | Parasrampuria Industries Limited 208, Nariman Point, Mumbai 400 021, India | 5,2 % | A 393 | Reliance Industries Limited Maker Chambers IV, Nariman Point, Mumbai, 400 021, India | 0,0 % | A 394 | Sarla Polyester Limited 304, Arcadia, 195 Nariman Point, Mumbai 400 021, India | 5,2 % | A 395 | Supertex Industries Limited Balkrishna Krupa, 2nd Floor, 45/49, Babu Genu Road, Princess Stree, Mumbai 400 002, India | 5,2 % | A 396 | Welspun Syntex Limited Kamani Wadi, 1st Floor, 542, Jaganath Shankar Sheth Road, Chira Bazar, Mumbai 400 002, India | 9,1 % | A 397 | Visi pārējie uzņēmumi | 9,1 % | A 999 | 3. Ja nav noteikts citādi, tad piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem. 2. pants Summas, kas par Indijas izcelsmes TPP importu nodrošinātas ar pagaidu kompensācijas maksājumu, ievērojot Regulu (EK) Nr. 1411/2002, iekasē ieviestā galīgā maksājuma likmes apmērā vai pagaidu maksājuma likmes apmērā, ja tās ir zemākas. Nodrošinātās summas, kas pārsniedz galīgā kompensācijas maksājuma likmes, atmaksā. 3. pants Ar šo izbeidz antisubsidēšanas procedūru pret Indonēzijas izcelsmes TPP importu. 4. pants Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 2002. gada 26. novembrī Padomes vārdā — priekšsēdētājs B. Bendtsen [1] OV L 288, 21.10.1997., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1973/2002 (OV L 305, 7.11.2002., 4. lpp.). [2] OV L 205, 2.8.2002., 26. lpp. [3] OV L 205, 2.8.2002., 50. lpp. [4] Eiropas Komisija – J–79 5/17 – B-1049 Brisele. --------------------------------------------------