7)

pievieno šādu pielikumu: “Ia PIELIKUMS Galvenie noteikumi, nosacījumi un procedūras projektu obligāciju riska dalīšanas instrumentam, kas minēts 6. panta 1. punkta g) apakšpunktā EIB ir riska dalīšanas partneris un Savienības vārdā pārvalda Savienības ieguldījumu projekta obligāciju riska dalīšanas instrumentā. Sīkāk izstrādātus noteikumus un nosacījumus minētā instrumenta īstenošanai, tostarp tā uzraudzībai un kontrolei, paredz sadarbības nolīgumā starp Komisiju un EIB, ņemot vērā šajā pielikumā paredzētos noteikumus. a) EIB mehānisms 1. Projektu obligāciju riska dalīšanas instrumentu veido katram atbilstīgam projektam kā subordinētu mehānismu parāda instrumenta vai iespējama (garantijas) mehānisma formā vai abējādi, lai veicinātu projektu obligāciju emisiju. 2. Ja EIB ir projekta kreditors vai kļūst par tādu, EIB tiesības saskaņā ar projekta obligāciju riska dalīšanas instrumentu ierindojas aiz pirmās kārtas parāda apkalpošanas, bet pirms pašu kapitāla un jebkāda ar pašu kapitālu saistīta finansējuma. 3. Mehānisms nepārsniedz 20 % no izsniegtā pirmās kārtas parāda kopējās summas. b) Budžets TEN-T: — 2012. gads: līdz EUR 100 miljoniem, — 2013. gads: kumulētais apjoms līdz EUR 200 miljoniem, kas ir jāpārdala no TEN-T budžeta, kurš paredzēts parāda garantijas instrumentam I pielikumā minētajiem TEN-T projektiem, bet nav izlietots. TEN-E: 2013. gads: līdz EUR 10 miljoniem. Pārvietojuma pieprasījumu par 2012. gada summu izdod pēc sadarbības nolīguma parakstīšanas bez nepamatotas kavēšanās. Pārvietojuma pieprasījumus par nākamajiem gadiem izdod līdz iepriekšējā gada 31. decembrim. Visos gadījumos pārvietojuma pieprasījumam pievieno prognozi par plānotā Savienības ieguldījuma nepieciešamību. Vajadzības gadījumā minētā prognoze var būt pamatojums summu samazināšanai atbilstoši pieprasījumam, un par to lemj saskaņā ar 15. panta 2. punktā minēto procedūru. c) Fiduciārs konts 1. EIB izveido divus fiduciāros kontus (vienu TEN-T, otru TEN-E projektiem) Savienības ieguldījumu un no tiem gūto ieņēmumu turēšanai. TEN-T fiduciāro kontu var apvienot ar fiduciāro kontu, kas izveidots aizdevuma garantijas instrumentam TEN-T projektiem, kas minēti I pielikumā, ar noteikumu, ka šāds pasākums nemazina j) un k) punktā minētās ziņošanas un uzraudzības kvalitāti. 2. Ņemot vērā izmēģinājuma posma ierobežoto ilgumu, procentus, kas gūti par fiduciārajiem kontiem, un citus ieņēmumus, kas gūti no Kopienas ieguldījuma, piemēram, garantijas prēmijas, procentus un riska robežas par EIB izmaksātajām summām, pievieno fiduciārā konta līdzekļiem. Tomēr Komisija saskaņā ar 15. panta 2. punktā minēto procedūru var pieņemt lēmumu, ka tie ir jāieskaita atpakaļ TEN-T vai TEN-E budžeta pozīcijā. d) Savienības ieguldījuma izmantošana EIB izmanto Savienības ieguldījumu, lai: 1) atbilstīgo projektu portfeļu subordinētajiem mehānismiem veidotu riska uzkrājumus pirmās kārtas zaudējumiem saskaņā ar EIB attiecīgajiem noteikumiem un riska novērtējumu, ko EIB veikusi saskaņā ar tās piemērojamo politiku; 2) segtu visas ar projektu nesaistītās atbilstīgās izmaksas, kas attiecas uz projektu obligāciju riska dalīšanas instrumenta izveidi un pārvaldību, tostarp tā novērtējumu. e) Riska un ieņēmumu dalīšana Riska dalīšanas modeli, kas izriet no d) punkta, atspoguļo tā riska atlīdzības sadalījumā starp Komisiju un EIB, ko EIB iekasē no darījuma partnera attiecībā uz katru mehānismu, kas veido projekta portfeli. Neatkarīgi no noteikumiem, ko piemēro I pielikumā minētajam aizdevuma garantijas instrumentam TEN-T projektiem, projektu obligāciju riska dalīšanas modelis attiecas arī uz minēto instrumentu, tostarp uz pašreizējā portfeļa darbībām. f) Cenu noteikšana Projektu obligāciju mehānismu cenu noteikšana pamatojas uz riska atlīdzību saskaņā ar attiecīgajiem EIB standarta noteikumiem un kritērijiem. g) Pieteikšanās procedūra Pieteikumus riska segšanai no projektu obligāciju riska dalīšanas instrumenta iesniedz EIB saskaņā ar EIB standarta pieteikuma procedūru. h) Apstiprināšanas procedūra EIB veic riska, finanšu, tehnisko un juridisko uzticamības pārbaudi un pieņem lēmumu par projektu obligāciju riska dalīšanas instrumenta izmantošanu, un izraugās atbilstīgu subordinētā mehānisma veidu saskaņā ar saviem standarta noteikumiem un kritērijiem, jo īpaši EIB Kredītriska politikas vadlīnijām un EIB atlases kritērijiem sociālajā, vides un klimata jomā. i) Darbības ilgums 1. Pēdējo daļu Savienības ieguldījumam projektu obligāciju riska dalīšanas instrumentā paredz ne vēlāk kā 2013. gada 31. decembrī. EIB Direktoru padome projektu obligāciju mehānismu faktisko apstiprināšanu pabeidz ne vēlāk kā 2014. gada 31. decembrī. 2. Ja projekta obligāciju instruments tiek izbeigts pašreizējās daudzgadu finanšu shēmas laikā, fiduciāro kontu atlikumus, izņemot līdzekļus, par kuriem uzņemtas saistības, un līdzekļus, kas nepieciešami citu atbilstīgo izmaksu un izdevumu apmaksai, ieskaita atpakaļ TEN-T un TEN-E budžeta pozīcijās. 3. Kad mehānismu termiņš beidzas, finansējumu, kas piešķirts projektu obligāciju riska dalīšanas instrumentam, atmaksā uz attiecīgo fiduciāro kontu vai atmaksā atpakaļ, ja vien riska segums saglabājas pietiekamā apjomā. j) Ziņošana Komisija un EIB vienojas par metodēm, kā sagatavot gada ziņojumus par projektu obligāciju riska dalīšanas instrumenta īstenošanu. Turklāt Komisija ar EIB atbalstu ik pēc sešiem mēnešiem ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par īstenošanu, sākot to darīt sešus mēnešus pēc 6. panta 1. punkta g) apakšpunktā minētā sadarbības nolīguma parakstīšanas. k) Uzraudzība, kontrole un novērtējums Komisija uzrauga instrumenta īstenošanu, tostarp pēc vajadzības veicot pārbaudes uz vietas, un veic pārbaudes un kontroli saskaņā ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002. EIB pārvalda subordinētus mehānismus saskaņā ar saviem noteikumiem un procedūrām, tostarp attiecīgiem revīzijas, kontroles un uzraudzības pasākumiem. Turklāt EIB Direktoru padome, kurā ir pārstāvēta Komisija un dalībvalstis, apstiprina katru subordinētu mehānismu un uzrauga, vai EIB tiek pārvaldīta saskaņā ar tās statūtiem un valdes noteiktajām vispārējām vadlīnijām. Komisija un EIB 2013. gada otrajā pusgadā iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei starpposma ziņojumu par projekta obligāciju riska dalīšanas instrumenta darbību izmēģinājuma posmā, lai varētu optimizēt minēto instrumentu. Neatkarīgu vispārēju novērtējumu veic 2015. gadā pēc projektu obligāciju galīgo darbību apstiprināšanas. Tajā cita starpā izskata pievienoto vērtību, papildināmību salīdzinājumā ar citiem Savienības vai dalībvalstu instrumentiem un citām ilgtermiņa parādu finansēšanas formām, panākto pastiprinošo ietekmi, iesaistīto risku novērtējumu, kā arī radīto vai koriģēto kropļojošo ietekmi, ja tāda ir. Novērtējumā izskata arī ietekmi uz projektu finansiālo dzīvotspēju, obligāciju emisijas apjomu, noteikumiem un izmaksām, plašāku ietekmi uz obligāciju tirgiem, kā arī kreditoru un iepirkuma kontroles aspektus. Ja iespējams, tajā sniedz arī izmaksu salīdzinājumu ar alternatīvām projektu finansēšanas iespējām, tostarp banku aizdevumiem. Izmēģinājuma posmā novērtē katru atlasīto projektu.”