LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 381/52

PADOMES LĒMUMS

(2004. gada 2. decembris),

ar ko izveido Eiropas Bēgļu fondu laikposmam no 2005. gada līdz 2010. gadam

(2004/904/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 63. panta 2. punkta b) apakšpunktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (2),

apspriedusies ar Reģionu komiteju,

tā kā:

(1) Kopīga patvēruma politika, tostarp Vienotā Eiropas patvēruma sistēma, ir daļa no Eiropas Savienības mērķa pakāpeniski radīt brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas ir atvērta tiem, kuri, apstākļu spiesti, likumīgi meklē aizsardzību Eiropas Savienībā.

(2) Šī politika būtu jāīsteno, balstoties uz dalībvalstu savstarpējo solidaritāti, un tā prasa, lai būtu mehānismi, kā savstarpēji līdzsvarot dalībvalstu pūliņus, uzņemot bēgļus un pārvietotas personas un pārvarot uzņemšanas radītās sekas. Lai to panāktu, laikposmam no 2000. gada līdz 2004. gadam ar Lēmumu 2004/596/EK (3) bija izveidots Eiropas Bēgļu fonds.

(3) Nepieciešams izveidot Eiropas Bēgļu fondu (turpmāk “Fonds”) laikposmam no 2005. gada līdz 2010. gadam, lai nodrošinātu dalībvalstu turpmāku solidaritāti atbilstīgi nesen pieņemtiem Kopienas tiesību aktiem patvēruma jomā, ņemot vērā pieredzi, kas gūta, laikposmā no 2000. gada līdz 2004. gadam īstenojot Fonda pirmo fāzi.

(4) Jāatbalsta dalībvalstu pūliņi nodrošināt atbilstīgus uzņemšanas apstākļus bēgļiem un pārvietotām personām un piemērot taisnīgas un iedarbīgas patvēruma procedūras, lai aizsargātu to personu tiesības, kurām vajadzīga starptautiska aizsardzība.

(5) Bēgļu integrācija tās valsts sabiedrībā, kurā viņi ir reģistrējušies, ir viens no mērķiem, kas ietverts 1951. gada 28. jūlija Ženēvas Konvencijā par bēgļu statusu, kas papildināta ar 1967. gada 31. janvāra Ņujorkas Protokolu. Ir jādod iespēja tādām personām dalīties vērtībās, kas noteiktas Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. Lai to nodrošinātu, vajadzētu atbalstīt dalībvalstu darbības, veicinot to sociālo, ekonomikas un kultūras integrāciju, tiktāl, ciktāl šādas darbības sekmē ekonomisko un sociālo kohēziju, ko saglabāt un stiprināt ir viens no Kopienas pamatmērķiem, kā paredzēts Līguma 2. pantā un 3. panta 1. punkta k) apakšpunktā.

(6) Tas ir gan dalībvalstu, gan attiecīgo personu interesēs, lai bēgļiem un pārvietotām personām, kam ir atļauts uzturēties dalībvalstu teritorijā, tiktu dota iespēja nodrošināt sevi, strādājot saskaņā ar saistītos Kopienas instrumentos ietvertiem noteikumiem.

(7) Tā kā struktūrfondu atbalstītie pasākumi un citi Kopienas pasākumi izglītības un arodmācību jomā paši par sevi nav pietiekami, lai veicinātu šādu integrāciju, būtu jāsniedz atbalsts īpašiem pasākumiem, kas ļautu bēgļiem un pārvietotām personām pilnībā izmantot izveidotās programmas.

(8) Ir vajadzīgs praktisks atbalsts, lai radītu vai uzlabotu apstākļus, kas bēgļiem un pārvietotām personām ļauj pieņemt apzinātu lēmumu atstāt dalībvalstu teritoriju un atgriezties mājās, ja viņi to vēlas.

(9) Šajā jomā veiktām darbībām, kurās iesaistītas divu vai vairāk dalībvalstu struktūras vai kuras izraisa ieinteresētību visā Kopienā, vajadzētu būt tiesīgām saņemt Fonda atbalstu, un būtu jāveicina dalībvalstu savstarpēja informācijas apmaiņa, lai noskaidrotu un popularizētu visefektīvāko praksi.

(10) Būtu jāizveido finanšu rezerve ārkārtas pasākumu īstenošanai, nodrošinot pagaidu aizsardzību bēgļu masveida pieplūduma gadījumos, kā noteikts Padomes Direktīvā 2001/55/EK (2001. gada 20. jūlijs) par obligātajiem standartiem, lai pārvietoto personu masveida pieplūduma gadījumā sniegtu tām pagaidu aizsardzību, un par pasākumiem, lai līdzsvarotu dalībvalstu pūliņus, uzņemot šādas personas un uzņemoties ar to saistītās sekas (4).

(11) Lai finanšu solidaritāti izvērstu efektīvi un samērīgi, un lai ņemtu vērā pieredzi, kas gūta, laikposmā no 2000. gada līdz 2004. gadam, īstenojot Fondu, būtu skaidri jānošķir Komisijas un dalībvalstu atbildība Fonda īstenošanā un pārvaldībā. Šim nolūkam dalībvalstīm būtu jānorīko atbilstīgas valsts iestādes, kuru pienākumi būtu jānosaka.

(12) Fonda sniegtais atbalsts būs efektīvāks un mērķtiecīgāks, ja atbilstīgo darbību līdzfinansēšana pamatosies uz divām daudzgadu programmām un gada darba programmu, ko katra dalībvalsts sagatavo, ņemot vērā savu situāciju un vajadzības.

(13) Ir taisnīgi resursus piešķirt proporcionāli slogam, ko katra dalībvalsts izjūt saistībā ar tās pūliņiem, uzņemot bēgļus un pārvietotas personas, tostarp bēgļus, kam saskaņā ar attiecīgo valstu programmām piešķirta starptautiska aizsardzība.

(14) Šā lēmuma īstenošanai vajadzīgos pasākumus būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (5).

(15) Efektīva uzraudzība ir viens no paņēmieniem, kā nodrošināt to, lai Fonda atbalstītās darbības būtu iedarbīgas. Būtu jāparedz noteikumi, kas reglamentē uzraudzību.

(16) Neskarot Komisijas pienākumus veikt finanšu kontroli, šajā jomā būtu jānodrošina dalībvalstu sadarbība ar Komisiju.

(17) Dalībvalstīm būtu jādod pietiekamas garantijas saistībā ar īstenošanas pasākumiem un izpildes kvalitāti. Būtu konkrēti jānorāda dalībvalstu pienākums vērsties pret kļūdām un pārkāpumiem un novērst tos, kā arī Komisijas pienākumi gadījumos, ja dalībvalstis neizpilda savus pienākumus.

(18) Fonda atbalstīto darbību efektivitāte un iespaids ir atkarīgs arī no šo darbību izvērtējuma. Būtu skaidri jādefinē dalībvalstu un Komisijas pienākumi šajā sakarā, kā arī pasākumi, kas nodrošina izvērtējuma uzticamību.

(19) Darbības būtu jāizvērtē, ņemot vērā starpposma pārskatu un to iespaida izvērtējumu, un izvērtēšanas process būtu jāiekļauj projekta uzraudzības pasākumos.

(20) Ņemot vērā to, ka šā lēmuma mērķi – proti, sekmēt savstarpēju līdzsvaru attiecībā uz dalībvalstu pūliņiem, uzņemot bēgļus un pārvietotas personas – nevar pietiekami labi sasniegt dalībvalstīs, un to, ka šo mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai.

(21) Saskaņā ar 3. pantu Protokolā par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju, kurš pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Apvienotā Karaliste paziņojusi, ka tā vēlas piedalīties šā lēmuma pieņemšanā un piemērošanā.

(22) Saskaņā ar 3. pantu Protokolā par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju, kurš pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Īrija vēstulē ir paziņojusi, ka tā vēlas piedalīties šā lēmuma pieņemšanā un piemērošanā.

(23) Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un tas nav Dānijai saistošs, un to nepiemēro attiecībā uz Dāniju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

I NODAĻA

MĒRĶI UN UZDEVUMI

1. pants

Izveide un mērķi

1. Ar šo lēmumu izveido Eiropas Bēgļu fondu (“Fonds”) laikposmam no 2005. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 31. decembrim.

2. Fonda mērķis ir nodrošinot līdzfinansējumu šajā lēmumā paredzētajām darbībām - atbalstīt un veicināt dalībvalstu centienus saistībā ar bēgļu un pārvietoto personu uzņemšanu un radušos seku pārvarēšanu, ņemot vērā Kopienas tiesību aktus, kas attiecas uz šiem jautājumiem.

2. pants

Finanšu noteikumi

1. Bāzes finansējums Fonda īstenošanai laikposmā no 2005. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim ir 114 miljoni euro.

2. Fonda gada apropriācijas apstiprina budžeta lēmējinstitūcija, ņemot vērā finanšu plānā noteiktos limitus.

3. pants

Darbību mērķgrupas

Šajā lēmumā mērķgrupas ietver šādas kategorijas:

1) jebkuri trešo valstu valstspiederīgie vai bezvalstnieki, kuriem ir statuss, kas definēts 1951. gada 28. jūlija Ženēvas Konvencijā par bēgļu statusu un tās 1967. gada protokolā, un kuriem kā bēgļiem atļauts dzīvot kādā no dalībvalstīm;

2) jebkuri trešo valstu valstspiederīgie vai bezvalstnieki, kuriem piemērots kāds no papildu aizsardzības veidiem, kā paredzēts Padomes Direktīvā 2004/83/EK (2004. gada 29. aprīlis) par minimālajiem standartiem un statusu, lai trešo valstu pilsoņus vai bezvalstniekus atzītu par bēgļiem vai personām, kam kādā citā veidā vajadzīga starptautiska aizsardzība, un par sniegtās aizsardzības apjomu (6);

3) jebkuri trešo valstu valstspiederīgie vai bezvalstnieki, kuri lūguši kādu no aizsardzības veidiem, kas aprakstīti 1) un 2) punktā;

4) jebkuri trešo valstu valstspiederīgie vai bezvalstnieki, kuriem piemērota pagaidu aizsardzība Direktīvas 2001/55/EK nozīmē.

4. pants

Darbības

1. Fonds atbalsta tādas darbības dalībvalstīs, kuras ir saistītas ar vienu vai vairākām šādām jomām:

a) uzņemšanas apstākļi un patvēruma procedūras;

b) tādu 3. pantā minēto personu integrācija, kas ilgstoši un pastāvīgi uzturas dalībvalstī;

c) šā lēmuma 3. pantā minēto personu brīvprātīga atgriešanās, ja vien attiecīgās personas nav ieguvušas jaunu valstspiederību un nav atstājušas dalībvalsts teritoriju.

2. Šā panta 1. punktā paredzētās darbības jo īpaši veicina Kopienas attiecīgo spēkā esošo un turpmāk pieņemto tiesību aktu īstenošanu Vienotās Eiropas patvēruma sistēmas jomā.

3. Darbībās ņem vērā īpašo stāvokli, kādā ir mazāk aizsargātas personas, proti, mazgadīgi bērni, nepilngadīgie bez pavadības, invalīdi, veci cilvēki, grūtnieces, vientuļie vecāki ar mazgadīgiem bērniem un personas, kas pārcietušas spīdzināšanu, izvarošanu vai cita veida nopietnu psiholoģisku, fizisku vai seksuālu vardarbību.

5. pants

Atbilstīgas darbības, kas saistītas ar uzņemšanas apstākļiem un patvēruma procedūrām Uzņemšanas apstākļi un patvēruma procedūras

Darbības, kas saistītas ar uzņemšanas apstākļiem un patvēruma procedūrām, ir tiesīgas saņemt Fonda atbalstu, un jo īpaši šādas darbības:

a) izmitināšanas infrastruktūra vai pakalpojumi;

b) materiālas palīdzības nodrošināšana un medicīniska vai psiholoģiska aprūpe;

c) sociāla palīdzība, informācija vai palīdzība saistībā ar administratīvajām formalitātēm;

d) juridiska palīdzība un palīdzība saistībā ar valodu;

e) izglītība, valodu apmācība un citas iniciatīvas, kas atbilst personas statusam;

f) tādu atbalsta pakalpojumu nodrošināšana kā tulkošana un apmācība, lai palīdzētu uzlabot uzņemšanas apstākļus un patvēruma procedūru efektivitāti un kvalitāti;

g) tās vietējās sabiedrības informēšana, kam būs saskarsme ar personām, kuras uzņem uzņēmējā valstī.

6. pants

Atbilstīgās valsts darbības, kas saistītas ar integrāciju

Darbības, kas saistītas ar 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto personu un viņu ģimenes locekļu integrāciju dalībvalstu sabiedrībā, ir tiesīgas saņemt Fonda atbalstu, un jo īpaši šādas darbības:

a) konsultācijas un palīdzība tādas jomās kā mājokļi, iztikas līdzekļi, integrācija darba tirgū, kā arī medicīniskā, psiholoģiskā un sociālā aprūpe;

b) darbības, kas saņēmējiem palīdz pielāgoties dalībvalsts sabiedrībai tās sociāli kulturālā nozīmē un dalīties Eiropas Savienības Pamattiesību hartā ietvertajās vērtībās;

c) darbības ar mērķi veicināt stabilu un ilgtspējīgu dalību pilsoniskajā un kultūras dzīvē;

d) pasākumi, kas vērsti uz izglītību, arodmācībām, kvalifikācijas un diplomu atzīšanu;

e) darbības, kas paredzētas, lai veicinātu pārliecību par sevi un palīdzētu šīm personām sevi nodrošināt;

f) darbības ar mērķi veicināt jēgpilnu saskarsmi un konstruktīvu dialogu starp šīm personām un uzņemošās valsts sabiedrību, tostarp darbības, kas veicina tādu galveno partneru iesaistīšanu kā vispārējā sabiedrība, vietējās iestādes, bēgļu apvienības, brīvprātīgo grupas, sociālie partneri un plašāka pilsoniskā sabiedrība;

g) pasākumi ar mērķi palīdzēt šīm personām apgūt prasmes, tostarp valodu apmācība;

h) darbības, kas veicina gan vienlīdzīgu pieeju, gan vienlīdzīgu rezultātu šo personu saskarsmē ar valsts iestādēm.

7. pants

Atbilstīgas valsts darbības, kas saistītas ar brīvprātīgu atgriešanos

Darbības, kas saistītas ar brīvprātīgu atgriešanos, ir tiesīgas saņemt Fonda atbalstu, un jo īpaši šādas darbības:

a) informācijas un konsultāciju pakalpojumi, kas attiecas uz brīvprātīgas atgriešanās iniciatīvām vai programmām;

b) informēšana par stāvokli izcelsmes valstī vai reģionā, vai iepriekšējā pastāvīgajā dzīvesvietā;

c) vispārēja vai profesionāla apmācība un palīdzība saistībā ar reintegrāciju;

d) Eiropas Savienībā pastāvīgi dzīvojošu izcelsmes kopienu darbības ar mērķi atvieglināt šajā lēmumā minēto personu brīvprātīgu atgriešanos;

e) darbības, kas atvieglina brīvprātīgās atgriešanās valsts programmu organizēšanu un īstenošanu.

8. pants

Kopienas darbības

1. Papildus projektiem, kas paredzēti 5., 6. un 7. pantā, pēc Komisijas iniciatīvas līdz 7 % no Fonda pieejamajiem līdzekļiem var izmantot, lai finansētu starptautiskas darbības vai darbības pašas Kopienas interesēs attiecībā uz patvēruma politiku un pasākumiem, kas attiecas uz bēgļiem un pārvietotām personām, kā minēts 2. punktā.

2. Atbilstīgas Kopienas darbības galvenokārt attiecas uz šādām jomām:

a) Kopienas sadarbības veicināšana Kopienas tiesību aktu un labas prakses īstenošanā;

b) atbalsts tāda starptautiska sadarbības tīkla un tādu pilotprojektu izveidei, kuri balstīti uz starptautiskām partnerattiecībām starp struktūrām divās vai vairākās dalībvalstīs un kuri paredzēti, lai veicinātu jauninājumus, atvieglinātu pieredzes un labas prakses apmaiņu un uzlabotu patvēruma politikas kvalitāti;

c) atbalsts starptautiskām izpratnes veicināšanas kampaņām par Eiropas patvēruma politiku un 3. pantā minēto personu stāvokli un apstākļiem;

d) atbalsts informācijas izplatīšanai un apmaiņai, tostarp IT un komunikāciju tehnoloģijas izmantošana, par labu praksi un visiem citiem Fonda aspektiem.

3. Gada darba programmu, kurā nosaka Kopienas darbību prioritātes, pieņem saskaņā ar 11. panta 2. punktā minēto procedūru.

9. pants

Ārkārtas pasākumi

1. Ja īsteno pagaidu aizsardzības mehānismus Direktīvas 2001/55/EK nozīmē, Fonds finansē arī tādus pasākumus, kuru mērķis ir palīdzēt dalībvalstīm, un šādi pasākumi ir nošķirami no 4. pantā minētajām darbībām un papildina tās.

2. Atbilstīgi ārkārtas pasākumi attiecas uz šādiem darbības veidiem:

a) uzņemšana un izmitināšana;

b) nodrošināšana ar iztikas līdzekļiem, tostarp pārtiku un apģērbu;

c) medicīniska, psiholoģiska vai cita palīdzība;

d) personāla un administratīvās izmaksas, kas saistītas ar attiecīgo personu uzņemšanu un pasākumu īstenošanu;

e) loģistikas un transporta izmaksas.

II NODAĻA

ĪSTENOŠANA UN PĀRVALDĪBAS NOTEIKUMI

10. pants

Īstenošana

Komisija ir atbildīga par šā lēmuma īstenošanu un, ja nepieciešams, pieņem īstenošanas noteikumus.

11. pants

Komitejas procedūra

1. Komisijai palīdz komiteja.

2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu.

Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā paredzētais termiņš ir trīs mēneši.

3. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 3. un 7. pantu.

4. Komiteja pieņem savu reglamentu.

12. pants

Komisijas un dalībvalstu attiecīgā atbildība

1. Komisija:

a) saskaņā ar 11. panta 2. punktā minēto procedūru pieņem pamatnostādnes par 15. pantā paredzēto daudzgadu programmu prioritātēm un paziņo dalībvalstīm par paredzamajām finanšu apropriācijām Fondam;

b) pildot savu pienākumu īstenot Eiropas Savienības vispārējo budžetu, nodrošina, ka dalībvalstīs ir atbilstīgas pārvaldības un kontroles sistēmas un ka tās darbojas nevainojami, lai tādējādi garantētu, ka Kopienas līdzekļus izmanto pareizi un efektīvi. Šie pasākumi ietver dokumentu pārbaudes un pārbaudes uz vietas, ko laikus veic attiecībā uz īstenošanas procedūrām, kontroles sistēmām, uzskaites procedūrām, kā arī attiecībā uz iepirkuma un dotāciju piešķiršanas procedūrām, ko piemēro atbildīgās iestādes. Būtisku izmaiņu gadījumā Komisija pārskata procedūras vai sistēmas;

c) īsteno Kopienas darbības, kas paredzētas 8. pantā.

2. Dalībvalstis:

a) ir atbildīgas par Fonda atbalstīto valsts darbību īstenošanu;

b) veic vajadzīgos pasākumus Fonda efektīvai darbībai valsts līmenī, iesaistot visus, uz kuriem saskaņā ar attiecīgās valsts praksi attiecas patvēruma politika;

c) izraugās atbildīgo iestādi, kura vada Fonda atbalstītos valsts projektus saskaņā ar attiecīgajiem Kopienas tiesību aktiem un pareizas finanšu vadības principu;

d) ir atbildīgas pirmām kārtām par darbību finansiālo kontroli un nodrošina, ka pārvaldības sistēmas un pārbaudes īsteno tā, ka tiek garantēta Kopienas līdzekļu pareiza un efektīva izmantošana. Tās nosūta Komisijai šo sistēmu aprakstu;

e) apliecina, ka Komisijai iesniegtās izdevumu deklarācijas ir precīzas, un nodrošina, ka tās ir sagatavotas, izmantojot uzskaites sistēmas, kuru pamatā ir pārbaudāmi attaisnojošie dokumenti;

f) sadarbojas ar Komisiju, apkopojot statistiku, kas vajadzīga 17. panta īstenošanai.

3. Komisija, sadarbojoties ar dalībvalstīm:

a) uzņemas atbildību par to rezultātu izplatīšanu, kuri attiecas uz darbībām, kas veiktas Fonda 2000.–2004. gada darbības fāzē, un tām, kas tiks īstenotas 2005.–2010. gada darbības fāzē;

b) raugās, lai būtu nodrošināta atbilstīga informācija, publicitāte un papildmateriāli par Fonda atbalstītajām darbībām;

c) nodrošina, ka darbības ir saderīgas ar citu attiecīgo Kopienas politiku, instrumentiem un iniciatīvām un papildina tās.

13. pants

Atbildīgās iestādes

1. Katra dalībvalsts izraugās atbildīgo iestādi, kas nodrošina visu saziņu ar Komisiju. Iestāde ir funkcionāla dalībvalsts struktūra vai attiecīgās valsts publisko tiesību struktūra. Atbildīgā iestāde var deleģēt dažus vai visus savus īstenošanas uzdevumus citai valsts pārvaldes vai privāttiesību struktūrai, kuru reglamentē dalībvalsts tiesību akti un kura pilda valsts dienesta uzdevumus. Ja dalībvalsts izraugās citu iestādi, nevis sevi pašu, tā paredz visus noteikumus, kas reglamentē tās attiecības ar minēto iestādi un šīs iestādes attiecības ar Komisiju.

2. Struktūra, ko izraugās par atbildīgo iestādi, vai jebkura deleģētā iestāde atbilst šādiem minimālajiem nosacījumiem:

a) tai ir juridiskas personas statuss, izņemot, ja tā ir funkcionāla dalībvalsts struktūra;

b) tai ir finanšu un pārvaldības kapacitāte, kas ir atbilstīga Kopienas līdzekļu apjomam, kurus tai uzticēs pārvaldīt, un kas ļauj tai pareizi pildīt tās pienākumus saskaņā ar noteikumiem, kas reglamentē Kopienas līdzekļu pārvaldību.

3. Atbildīgās iestādes pienākumi ir arī:

a) apspriesties ar attiecīgiem partneriem, lai izveidotu daudzgadu programmu;

b) organizēt un izziņot uzaicinājumus uz konkursiem un aicinājumus iesniegt priekšlikumus;

c) organizēt Fonda līdzfinansējuma atlases un piešķiršanas procedūras saskaņā ar pārskatāmības un vienādas attieksmes principiem un veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai izvairītos no iespējamiem interešu konfliktiem;

d) nodrošināt to, ka Fonda līdzfinansējums un citi valsts un Kopienas finanšu instrumenti ir savstarpēji saderīgi un papildina viens otru;

e) darbību administratīvā, līgumiskā un finanšu pārvaldība;

f) informēšanas un konsultatīvie pasākumi, kā arī rezultātu izplatīšana;

g) uzraudzība un izvērtējums;

h) sadarbība un saziņa ar Komisiju un atbildīgajām iestādēm pārējās dalībvalstīs.

4. Dalībvalstis nodrošina, ka atbildīgajai iestādei vai jebkurai deleģētajai iestādei ir atbilstīgi resursi, lai tā varētu turpināt pienācīgi pildīt savus uzdevumus visā Fonda finansēto darbību īstenošanas laikā. Īstenošanas darbības var finansēt saskaņā ar tehniskās un administratīvās palīdzības noteikumiem, kas minēti 18. pantā.

5. Komisija saskaņā ar 11. panta 2. punktā minēto procedūru pieņem noteikumus par pārvaldības un kontroles sistēmām dalībvalstīs, tostarp noteikumus par Fonda līdzfinansēto valstu projektu administratīvo un finanšu pārvaldību.

14. pants

Atlases kritēriji

Atbildīgā iestāde atlasa projektus, pamatojoties uz šādiem kritērijiem:

a) stāvokli attiecīgajā dalībvalstī un tās vajadzībām;

b) projekta izmaksu lietderību, ņemot vērā personu skaitu, uz kurām attieksies šis projekts;

c) pieredzi, kompetenci, uzticamību un finansiālo ieguldījumu, ko nodrošina organizācija, kura pieprasa finansējumu, un jebkādas sadarbības organizācijas;

d) to, cik lielā mērā projekti papildina citu darbību, ko finansē no Eiropas Savienības vispārējā budžeta vai kā daļu no valsts programmām.

III NODAĻA

PROGRAMMAS

15. pants

Daudzgadu programmas

1. Darbības dalībvalstīs īsteno, balstoties uz divām daudzgadu programmu fāzēm, no kurām katra ilgst trīs gadus (2005.–2007. un 2008.–2010.).

2. Pamatojoties uz daudzgadu programmu prioritāšu pamatnostādnēm, kā arī uz paredzēto finansējumu, ko nodrošina Komisija un kas paredzēts 12. panta 1. punkta a) apakšpunktā, katra dalībvalsts katrai programmas fāzei ierosina daudzgadu programmas projektu, kurā ir šādi elementi:

a) esošās situācijas apraksts dalībvalstī attiecībā uz 3. pantā paredzēto personu uzņemšanu, patvēruma procedūrām, integrāciju un brīvprātīgu atgriešanos;

b) to vajadzību analīze attiecīgajā dalībvalstī, kas attiecas uz uzņemšanu, patvēruma procedūrām, integrāciju un brīvprātīgu atgriešanos, un norādes par darbības mērķiem, kas paredzēti, lai nodrošinātu šīs vajadzības laikposmā, uz kuru attiecas programma;

c) izklāsts piemērotai stratēģijai, lai sasniegtu šos mērķus, un prioritāte, kas piešķirta to sasniegšanai, ņemot vērā apspriešanos ar 13. panta 3. punkta a) apakšpunktā minētajiem partneriem, kā arī īss to darbību apraksts, kuras paredzētas prioritāšu īstenošanai;

d) norāde par to, vai šī stratēģija ir saderīga ar citiem reģionālajiem, valsts un Kopienas instrumentiem;

e) orientējošs finanšu plāns, kurā katrai prioritātei un katram gadam paredz Fonda piedāvāto finansiālo ieguldījumu un valsts un privātā līdzfinansējuma kopapjomu.

3. Dalībvalstis iesniedz savu daudzgadu programmu projektus ne vēlāk kā četrus mēnešus pēc tam, kad Komisija ir izstrādājusi pamatnostādnes un paredzamo finansējumu attiecīgajam periodam.

4. Komisija saskaņā ar 11. panta 3. punktā minēto procedūru apstiprina daudzgadu programmu projektus trīs mēnešos pēc to saņemšanas, ņemot vērā ieteikumus pamatnostādnēs, kas pieņemtas saskaņā ar 12. panta 1. punkta a) apakšpunktu.

16. pants

Ikgadējās programmas

1. Komisijas apstiprinātās daudzgadu programmas īsteno, izmantojot ikgadējās darba programmas.

2. Komisija ne vēlāk kā katra gada 1. jūlijā norāda dalībvalstīm paredzamās summas, kuras tām nākamajā gadā atvēlēs no kopējām apropriācijām, kas piešķirtas saskaņā ar ikgadējo budžeta procedūru, un kuras aprēķina saskaņā ar 17. pantu.

3. Dalībvalstis ne vēlāk kā katra gada 1. novembrī iesniedz Komisijai nākamā gada ikgadējās programmas projektu, kas izstrādāts saskaņā ar apstiprināto daudzgadu programmu un kas ietver:

a) vispārējos noteikumus to projektu atlasei, kas finansējami saskaņā ar ikgadējo programmu, ja tie atšķiras no daudzgadu programmā noteiktā;

b) to uzdevumu aprakstu, kas atbildīgajai iestādei jāveic, īstenojot ikgadējo programmu;

c) ierosināto Fonda ieguldījuma finanšu sadalījumu starp dažādām programmas darbībām un norādi par summu, kas ikgadējās programmas īstenošanas sakarā pieprasīta tehniskajai un administratīvajai palīdzībai saskaņā ar 18. pantu.

4. Izskatot dalībvalsts priekšlikumu, Komisija ņem vērā to apropriāciju galīgo summu, ko Fondam piešķir saskaņā ar budžeta procedūru, un ne vēlāk kā attiecīgā gada 1. martā pieņem lēmumu par līdzfinansējumu no Fonda. Lēmumā norāda dalībvalstij piešķirto summu un laikposmu, kurā veiktie izdevumi ir atbilstīgi.

5. Ja notiek būtiskas izmaiņas, kas iespaido ikgadējās programmas īstenošanu un kas ietver tādu līdzekļu nodošanu starp darbībām, kas pārsniedz 10 % no kopējās dalībvalstij piešķirtās summas attiecīgajam gadam, dalībvalsts iesniedz Komisijai apstiprināšanai pārskatītu ikgadējo programmu, vēlākais, 23. panta 3. punktā minētā progresa ziņojuma iesniegšanas laikā.

17. pants

Ikgadējais līdzekļu sadalījums 5., 6. un 7. pantā minētajām darbībām dalībvalstīs

1. Katra dalībvalsts saņem nemainīgu summu EUR 300 000 apjomā no Fonda ikgadējā līdzekļu apjoma. Valstīm, kas Eiropas Savienībai pievienojās 2004. gada 1. maijā, šo summu 2005., 2006. un 2007. gadam nosaka EUR 500 000 gadā atbilstīgi jaunajiem finanšu plāniem.

2. Atvēlēto ikgadējo līdzekļu atlikušo daļu proporcionāli sadala starp dalībvalstīm šādi:

a) 30 % proporcionāli to personu skaitam, kas pēdējos trīs gados iekļautas kādā no 3. panta 1. un 2. punktā minētajām kategorijām;

b) 70 % proporcionāli to personu skaitam, kas minētas 3. panta 3. un 4. punktā un reģistrētas pēdējos trīs gados.

3. Atsauces skaitļi ir jaunākie statistikas dati, ko sagatavojis Eiropas Kopienu Statistikas birojs saskaņā ar Kopienu tiesību aktiem par patvēruma datu vākšanu un analīzi.

18. pants

Tehniska un administratīva palīdzība

Daļu no dalībvalstīm piešķirtā ikgadējā līdzfinansējuma var rezervēt tam, lai segtu izdevumus, kas saistīti ar tehnisku un administratīvu palīdzību, sagatavojot, uzraugot un izvērtējot darbības.

Ikgadējā summa, kas rezervēta tehniskai un administratīvai palīdzībai, nedrīkst pārsniegt 7 % no attiecīgajai dalībvalstij piešķirtā ikgadējā līdzfinansējuma kopapjoma, plus EUR 30 000.

19. pants

Īpaši noteikumi par ārkārtas pasākumiem

1. Dalībvalstis iesniedz Komisijai paziņojumu par vajadzībām un īstenošanas plānu saistībā ar ārkārtas pasākumiem, kas paredzēti 9. pantā, tostarp plānoto pasākumu aprakstu un informāciju par struktūrām, kas atbildīgas par to īstenošanu.

2. Fonda finansiālo palīdzību ārkārtas pasākumiem, kas paredzēti 9. pantā, var saņemt tikai sešus mēnešus, un tā nedrīkst pārsniegt 80 % no atsevišķa pasākuma izmaksām.

3. Pieejamos resursus sadala starp dalībvalstīm atkarībā no to personu skaita katrā dalībvalstī, kurām piemērota pagaidu aizsardzība, kā minēts 9. panta 1. punktā.

4. Piemēro 20. panta 1. un 2. punktu, 21. pantu un 23. līdz 26. pantu.

IV NODAĻA

FINANŠU PĀRVALDĪBA UN UZRAUDZĪBA

20. pants

Finansēšanas struktūra

1. Fonda finanšu dalība ir neatmaksājamas dotācijas.

2. Fonda atbalstītās darbības līdzfinansē no valsts vai privātiem avotiem, tās nav paredzētas peļņas gūšanai, un tām nevar saņemt finansējumu no citiem avotiem, kurus finansē no Eiropas Savienības vispārējā budžeta.

3. Fonda apropriācijas papildina valsts izdevumus vai līdzvērtīgus izdevumus, ko dalībvalstis piešķir pasākumiem, uz ko attiecas šis lēmums.

4. Kopienas ieguldījums atbalstītajiem projektiem nepārsniedz:

a) attiecībā uz darbībām, ko dalībvalstīs īsteno saskaņā ar 5., 6. un 7. pantu – 50 % no katras darbības kopējām izmaksām. Šo apjomu var palielināt līdz 60 % tādām īpaši inovatīvām darbībām kā darbības, ko veic starptautiskas partnerības, vai darbības, kas ietver 3. pantā minēto personu vai šo mērķgrupu izveidotu organizāciju aktīvu dalību, un šo apjomu palielina līdz 75 % dalībvalstīs, kas saņem līdzekļus no Kohēzijas fonda;

b) attiecībā uz uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus saistībā ar Kopienas darbībām saskaņā ar 8. pantu – 80 % no katras darbības kopējām izmaksām.

5. Kopienas finansiālo palīdzību, kas piešķirta Fonda atbalstītām darbībām, parasti sniedz laikposmā, kas nav ilgāks par trīs gadiem, paredzot regulārus progresa ziņojumus.

21. pants

Atbilstība

1. Izdevumi atbilst maksājumiem, ko veikuši dotāciju tiešie saņēmēji. Tos pamato ar kvitētiem rēķiniem vai līdzvērtīgiem grāmatvedības dokumentiem.

2. Izdevumus var uzskatīt par atbilstīgiem, lai saņemtu Fonda atbalstu, vienīgi tad, ja tie faktiski veikti ne agrāk kā tā gada 1. janvārī, kas minēts 16. panta 4. punktā minētajā Komisijas lēmumā par līdzfinansējumu.

3. Komisija saskaņā ar 11. panta 3. punktā minēto procedūru pieņem noteikumus par to izdevumu atbilstību, kuri rodas saistībā ar dalībvalstīs atbilstīgi 5., 6. un 7. pantam īstenotajām darbībām, ko līdzfinansē Fonds.

22. pants

Saistības

Kopienas budžetā paredzētās saistības uzņemas katru gadu, pamatojoties uz 16. panta 4. punktā minēto Komisijas lēmumu par līdzfinansējumu.

23. pants

Maksājumi

1. Fonda ieguldījumu Komisija maksā atbildīgajai iestādei saskaņā ar budžeta saistībām.

2. Pirmo avansa finansējuma maksājumu, kas ir 50 % no summas, kura noteikta Komisijas ikgadējā lēmumā par līdzfinansējumu no Fonda, dalībvalstij izmaksā sešdesmit dienās pēc tam, kad pieņem lēmumu par līdzfinansējumu.

3. Otro avansa finansējuma maksājumu veic ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc tam, kad Komisija ir apstiprinājusi progresa ziņojumu par ikgadējās darba programmas īstenošanu un izdevumu deklarāciju, kura aptver vismaz 70 % no pirmā maksājuma. Otrais avansa finansējuma maksājums, ko veic Komisija, nepārsniedz 50 % no kopsummas, kura paredzēta lēmumā par līdzfinansējumu, vai, jebkurā gadījumā, to Kopienas līdzekļu atlikumu, ko dalībvalsts ir faktiski piešķīrusi konkrētiem projektiem saskaņā ar ikgadējo darba programmu, no tā atskaitot pirmo avansa finansējuma maksājumu.

4. Atlikumu izmaksā ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc tam, kad Komisija ir apstiprinājusi nobeiguma ziņojumu par ikgadējās programmas īstenošanu un nobeiguma izdevumu deklarāciju, kā paredzēts 24. panta 3. punktā un 28. panta 2. punktā; pretējā gadījumā minētajā termiņā iesniedz prasību atlīdzināt summas, kas izmaksātas no pirmā vai otrā maksājuma līdzekļiem un kas pārsniedz galīgos Fonda apstiprinātos izdevumus.

24. pants

Izdevumu deklarācijas

1. Attiecībā uz visiem Komisijai deklarētajiem izdevumiem atbildīgā iestāde nodrošina apliecinājumu, ka īstenošanas valsts programmu pārvaldība ir saskaņā ar visiem attiecīgajiem Kopienas noteikumiem un ka līdzekļi ir izlietoti saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu.

2. Izdevumu deklarācijas apstiprina persona vai struktūrvienība, kas darbojas neatkarīgi no atbildīgās iestādes dienestiem, kas dod atļauju izdevumu veikšanai.

3. Deviņos mēnešos pēc izdevumu veikšanai paredzētā termiņa, kas noteikts lēmumā par līdzfinansējumu, atbildīgā iestāde Komisijai nosūta nobeiguma izdevumu deklarāciju. Pretējā gadījumā Komisija automātiski izbeidz ikgadējo programmu un atsauc attiecīgās apropriācijas.

25. pants

Pārskatu revīzija un finanšu korekcijas, ko veic dalībvalstis

1. Neskarot Komisijas pienākumus, īstenojot Eiropas Savienības vispārējo budžetu, pirmām kārtām dalībvalstis ir atbildīgas par darbību finanšu kontroli. Tālab tās veic arī šādus pasākumus:

a) pamatojoties uz atbilstīgu daļu, organizē darbību pārbaudes, kas aptver vismaz 10 % no katras ikgadējās īstenošanas programmas atbilstīgo izdevumu kopapjoma un apstiprināto darbību reprezentatīvu daļu. Dalībvalstis nodrošina to, ka attiecīgo pasākumu pārbaudes ir atbilstīgi nošķirtas no pasākumu īstenošanas un maksājumu procedūrām;

b) novērš, konstatē un labo pārkāpumus, par tiem paziņojot Komisijai saskaņā ar noteikumiem, kā arī informējot Komisiju par administratīvo procedūru un tiesvedības gaitu;

c) sadarbojas ar Komisiju, lai nodrošinātu Kopienas līdzekļu izmantošanu saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu.

2. Ja atklāts pārkāpums, dalībvalstis veic vajadzīgās finanšu korekcijas, ņemot vērā to, vai tas ir atsevišķs vai sistemātisks gadījums. Dalībvalstu veiktās korekcijas paredz Kopienas ieguldījuma pilnīgu vai daļēju atcelšanu un, ja summu neatmaksā attiecīgās dalībvalsts noteiktajā termiņā, soda procentus aprēķināšanu, piemērojot 26. panta 4. punktā paredzēto likmi.

3. Komisija saskaņā ar 11. panta 3. punktā minēto procedūru pieņem noteikumus un procedūras dalībvalstu veiktām finanšu korekcijām saistībā ar dalībvalstīs atbilstīgi 5., 6. un 7. pantam īstenotajām darbībām, ko līdzfinansē Fonds.

26. pants

Pārskatu revīzija un finanšu korekcijas, ko veic Komisija

1. Neskarot Revīzijas palātas pilnvaras vai pārbaudes, ko dalībvalstis veic saskaņā ar saviem normatīvajiem un administratīvajiem aktiem, Komisijas ierēdņi vai darbinieki var veikt pārbaudes uz vietas, tostarp pārbaudes izlases kārtā, attiecībā uz Fonda finansētajiem pasākumiem, kā arī attiecībā uz pārvaldības un kontroles sistēmām, paziņojot par tām vismaz trīs darba dienas iepriekš. Komisija par to paziņo attiecīgajai dalībvalstij, lai saņemtu visu vajadzīgo palīdzību. Attiecīgās dalībvalsts ierēdņi vai darbinieki var piedalīties šādās pārbaudēs.

Komisija var prasīt attiecīgajai dalībvalstij veic pārbaudi uz vietas, lai pārliecinātos par viena vai vairāku darījumu pareizību. Komisijas ierēdņi vai darbinieki var piedalīties šādās pārbaudēs.

2. Ja pēc vajadzīgo pārbaužu veikšanas Komisija secina, ka dalībvalsts neizpilda pienākumus, kas noteikti 25. pantā, tā aptur avansa maksājumu vai galīgo maksājumu attiecībā uz Fonda līdzfinansējumu attiecīgajām ikgadējām programmām, ja:

a) dalībvalsts neīsteno darbības, kā noteikts lēmumā par līdzfinansējumu; vai

b) kāda darbība pilnīgi vai daļēji neatbilst Fonda līdzfinansējumam kopumā vai kādai tā daļai; vai

c) pārvaldības un kontroles sistēmās ir nopietnas nepilnības, kas var būt par iemeslu sistemātiskiem pārkāpumiem.

Šādos gadījumos Komisija, norādot iemeslus, lūdz dalībvalsti sniegt savas piezīmes un, vajadzības gadījumā, noteiktā termiņā veikt korekcijas.

3. Beidzoties Komisijas noteiktajam termiņam, ja nav panākta vienošanās un ja dalībvalsts nav veikusi korekcijas, Komisija – ņemot vērā dalībvalsts piezīmes – trīs mēnešu laikā var pieņemt lēmumu:

a) samazināt avansa finansējuma maksājumu vai galīgo maksājumu; vai

b) izdarīt vajadzīgās finanšu korekcijas, pilnīgi vai daļēji anulējot Fonda ieguldījumu attiecīgajām darbībām.

Ja nav pieņemts lēmums saskaņā ar a) vai b) apakšpunktu, maksājumu apturēšana uzreiz zaudē spēku.

4. Jebkuru nepamatoti saņemtu vai atmaksājamu summu atmaksā Komisijai. Ja maksājamā summa nav atmaksāta Komisijas noteiktajā termiņā, tai aprēķina procentus atbilstīgi likmei, ko Eiropas Centrālā banka piemēro savām galvenajām refinansēšanas operācijām euro valūtā, pieskaitot trīsarpus punktus. Bāzes likme, kurai piemēro palielinājumu, ir likme, kas ir spēkā tā mēneša pirmajā dienā, kurā iekrīt maksājuma termiņa pēdējā diena, kā šī likme publicēta Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā.

5. Komisija saskaņā ar 11. panta 3. punktā minēto procedūru pieņem noteikumus un procedūras Komisijas veiktajām finanšu korekcijām saistībā ar dalībvalstīs atbilstīgi 5., 6. un 7. pantam īstenotajām darbībām, ko līdzfinansē Fonds.

V NODAĻA

UZRAUDZĪBA, IZVĒRTĒJUMS UN ZIŅOJUMI

27. pants

Uzraudzība un izvērtējums

1. Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm veic regulāru Fonda uzraudzību.

2. Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm regulāri izvērtē Fondu, lai apzinātu pasākumu lietderību, efektivitāti un ietekmi, ņemot vērā 1. pantā minētos mērķus. Komisija pievērš uzmanību arī tam, kā atbilstīgi Fondam īstenotās darbības un darbības, ko veic atbilstīgi citai attiecīgai Kopienas politikai, instrumentiem un iniciatīvām, savstarpēji papildina viena otru.

28. pants

Ziņojumi

1. Katrā dalībvalstī atbildīgā iestāde veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu projektu uzraudzību un izvērtēšanu.

Tālab nolīgumos un līgumos, ko tā noslēdz ar organizācijām, kuras ir atbildīgas par darbību īstenošanu, ietver noteikumus par pienākumu sniegt regulārus, sīki izstrādātus progresa ziņojumus par attiecīgo darbību īstenošanas gaitu un sīki izstrādātu īstenošanas nobeiguma ziņojumu par to, ciktāl ir sasniegti paredzētie mērķi.

2. Ne vēlāk kā deviņus mēnešus pēc izdevumu atbilstības termiņa beigām, kā tas noteikts katras ikgadējās programmas lēmumā par līdzfinansējumu, atbildīgā iestāde Komisijai iesniedz īstenošanas nobeiguma ziņojumu un 24. panta 3. punktā paredzēto izdevumu nobeiguma deklarāciju.

3. Dalībvalstis Komisijai iesniedz:

a) ne vēlāk kā 2006. gada 31. decembrī - izvērtējuma ziņojumu par Fonda līdzfinansēto darbību īstenošanu;

b) ne vēlāk kā 2009. gada 30. jūnijā un 2012. gada 30. jūnijā – izvērtējuma ziņojumu par Fonda līdzfinansēto darbību rezultātiem un ietekmi.

4. Komisija Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai iesniedz:

a) ne vēlāk kā 2007. gada 30. aprīlī – starpposma ziņojumu par gūtajiem rezultātiem un Fonda īstenošanas kvalitatīvajiem un kvantitatīvajiem aspektiem, pievienojot ierosinātos grozījumus;

b) ne vēlāk kā 2009. gada 31. decembrī – starpposma izvērtējuma ziņojumu un priekšlikumu par Fonda turpmāko attīstību;

c) ne vēlāk kā 2012. gada 31. decembrī – ex post izvērtējuma ziņojumu.

VI NODAĻA

PĀREJAS NOTEIKUMI

29. pants

Daudzgadu programma 2005.–2007. gadam

Atkāpjoties no 15. panta, daudzgadu programmas īstenošanai laikposmam no 2005. gada līdz 2007. gadam piemēro šādu grafiku:

a) ne vēlāk kā 2005. gada 31. janvārī Komisija paziņo dalībvalstīm par plānošanas pamatnostādnēm un norāda tām piešķirtās summas;

b) ne vēlāk kā 2005. gada 1. maijā dalībvalstis izraugās 13. pantā minēto atbildīgo iestādi un iesniedz priekšlikumu attiecībā uz 15. pantā minēto daudzgadu programmu laikposmam no 2005. gada līdz 2007. gadam;

c) Komisija saskaņā ar 11. panta 3. punktā minēto procedūru apstiprina daudzgadu programmas, ne vēlāk kā divus mēnešus pēc tam, kad saņemts priekšlikums daudzgadu programmai.

30. pants

Ikgadējā programma 2005. gadam

Atkāpjoties no 16. panta, īstenošanai 2005. finanšu gadā piemēro šādu grafiku:

a) līdz 2005. gada 31. janvārim Komisija paziņo dalībvalstīm tām paredzētās plānotās summas;

b) vēlākais, līdz 2005. gada 1. jūnijam dalībvalstis Komisijai iesniedz priekšlikumu attiecībā uz 16. pantā minēto ikgadējo programmu; priekšlikumam pievieno sīki izstrādātu informāciju par pārvaldības sistēmām un pārbaudēm, ko īstenos, lai nodrošinātu Kopienas līdzekļu pareizu un efektīvu izlietojumu;

c) pēc 12. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto aspektu pārbaudes, Komisija pieņem lēmumus par līdzfinansējumu, vēlākais, divus mēnešus pēc tam, kad iesniegts ikgadējās programmas projekts.

Atbalstu no Fonda var attiecināt uz izdevumiem, kas faktiski veikti laikposmā no 2005. gada 1. janvāra līdz dienai, kad pieņem lēmumus par līdzfinansējumu.

VII NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

31. pants

Pārskatīšana

Līdz 2010. gada 31. decembrim Padome pēc Komisijas priekšlikuma pārskata šo lēmumu.

32. pants

Adresāti

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu.

Briselē, 2004. gada 2. decembrī Padomes vārdā — priekšsēdētājs J. P. H. DONNER

(1) Atzinums sniegts 2004. gada 20. aprīlī (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

(2) OV C 241, 28.9.2004., 27. lpp.

(3) OV L 252, 6.10.2000., 12. lpp.

(4) OV L 212, 7.8.2001., 12. lpp.

(5) OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

(6) OV L 304, 30.9.2004., 12. lpp.