KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2019/915

(2019. gada 4. jūnijs),

ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes konkrētas alumīnija folijas ruļļu importam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulu (ES) 2016/1036 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 2. punktu,

tā kā:

1. PROCEDŪRA

1.1. Spēkā esošie pasākumi

(1) 2013. gada martā pēc antidempinga izmeklēšanas (“sākotnējā izmeklēšana”) Padome ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 217/2013 (2) (“galīgā regula”) noteica galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes tādas konkrētas alumīnija folijas ruļļu importam, kuru pašlaik klasificē ar kombinētās nomenklatūras (KN) kodiem ex 7607 11 11 un ex 7607 19 10.

(2) Ar galīgo regulu tika noteikts antidempinga maksājums, kura likmes bija robežās no 14,2 % līdz 15,6 % attiecībā uz importu, ko piegādāja izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās, 14,6 % – attiecībā uz uzņēmumiem, kuri sadarbojās, bet nebija iekļauti izlasē, un 35,6 % – attiecībā uz visiem pārējiem ražotājiem eksportētājiem ĶTR.

1.2. Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana

(3) 2017. gada 14. jūnijā Komisija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu par to spēkā esošo antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām, kas bija noteikti attiecībā uz ĶTR izcelsmes konkrētas alumīnija folijas ruļļu importu (3).

(4) 2017. gada 14. decembrī astoņi Savienības ražotāji (ALEURO Converting Sp. Z o.o., CeDo Sp. z o.o., Cuki Cofresco SpA, Fora Folienfabrik GmbH, ITS BV, Rul-Let A/S, SPHERE SA un Wrapex Ltd) (“pieprasījuma iesniedzēji”), kas reprezentē vairāk nekā 40 % no kopējā konkrētas alumīnija folijas ruļļu ražošanas apjoma Eiropas Savienībā (“Savienība”), iesniedza pārskatīšanas pieprasījumu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu.

(5) Pieprasījumu iesniedzēju pieprasījuma pamatā ir apgalvojums, ka pēc pasākumu termiņa beigām dempings un kaitējums Savienības ražošanas nozarei varētu turpināties vai atkārtoties.

(6) Konstatējusi, ka ir pietiekami daudz pierādījumu tam, lai sāktu termiņbeigu pārskatīšanu, Komisija 2018. gada 13. martāEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu (4) (“paziņojums par procedūras sākšanu”).

1.3. Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

(7) Dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2017. gada 1. janvāra līdz 2017. gada 31. decembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”).

(8) Tendences, kas ir svarīgas, lai novērtētu kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, tika pētītas laikposmam no 2014. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

1.4. Ieinteresētās personas

(9) Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja visas ieinteresētās personas pieteikties, lai piedalītos izmeklēšanā. Par termiņbeigu pārskatīšanas uzsākšanu Komisija īpaši informēja pieprasījuma iesniedzējus, zināmos Savienības ražotājus un to apvienības; konkrētas alumīnija folijas ruļļu zināmos importētājus Savienībā, ĶTR iestādes un zināmos ĶTR ražotājus eksportētājus un aicināja tos sadarboties.

(10) Visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja sniegt piezīmes par izmeklēšanas sākšanu un pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas. Neviena ieinteresētā persona uzklausīšanu nepieprasīja.

1.5. Atlase

(11) Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka saskaņā ar pamatregulas 17. pantu tā varētu veikt ieinteresēto personu atlasi.

1.5.1. Savienības ražotāju atlase

(12) Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā ir izveidojusi provizorisku Savienības ražotāju izlasi.

(13) Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu Komisija izveidoja izlasi, pamatojoties uz lielāko līdzīga ražojuma ražošanu reprezentatīvo apjomu, ko noteiktajā laikā bija iespējams pienācīgi pārbaudīt.

(14) Provizoriskajā izlasē bija trīs Savienības ražotāji, kas ražo aptuveni 66 % no to Savienības ražotāju kopējā ražošanas apjoma, kuri sadarbojās. Komisija aicināja ieinteresētās personas izteikt piezīmes par provizorisko izlasi un saņēma piezīmes tikai no Sphere SA, kas vēlējās gūt apstiprinājumu, ka minētajā izlasē tiks iekļauts tikai tā ražojošais uzņēmums Sphere France SAS. Tādējādi tika atzīts, ka minētā izlase ir reprezentatīva Savienības ražošanas nozarei.

1.5.2. Nesaistīto importētāju atlase

(15) Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja importētājus un apvienības, kas tos pārstāv, pieteikties un sniegt konkrētu informāciju, kas vajadzīga, lai varētu lemt par atlases nepieciešamību un vajadzības gadījumā to veikt.

(16) Neviens nesaistītais importētājs nesniedza pieprasīto informāciju un nepiekrita iekļaušanai izlasē. Viens uzņēmums atbildēja, ka tas neimportē un neizmanto pārskatāmo ražojumu.

1.5.3. ĶTR ražotāju eksportētāju atlase

(17) Lai izlemtu, vai ir nepieciešama atlase, un attiecīgā gadījumā izveidotu izlasi, Komisija aicināja visus zināmos ĶTR ražotājus sniegt informāciju, kas norādīta paziņojumā par procedūras sākšanu. Komisija turklāt lūdza ĶTR pārstāvniecību Eiropas Savienībā sadarboties, lai apzinātu citus iespējamos ražotājus, kuri varētu būt ieinteresēti piedalīties izmeklēšanā, un/vai ar tiem sazinātos.

(18) Atbildes uz atlases jautājumiem sniedza četras Ķīnas ražotāju grupas. Ņemot vērā atbilžu nelielo skaitu, Komisija nolēma, ka izlasi veidot nav nepieciešams, un lūdza visus Ķīnas ražotājus, kas bija snieguši atbildes uz atlases jautājumiem, aizpildīt anketu.

1.5.4. Lietotāji

(19) Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja lietotājus un apvienības, kas tos pārstāv, un organizācijas, kuras pārstāv patērētājus, pieteikties un sadarboties. Neviens Savienības lietotājs vai to apvienība nepieteicās.

1.5.5. Aptaujas anketas un pārbaudes apmeklējumi

(20) Komisija nosūtīja anketas trim izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem. Kā minēts 18. apsvērumā, anketas tika nosūtītas arī četrām ĶTR ražotāju grupām.

(21) Minētie trīs izlasē iekļautie Savienības ražotāji sniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Taču neviens no Ķīnas ražotājiem, kuri bija iesnieguši atbildes uz atlases jautājumiem, pēc tam neiesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Komisija informēja ražotājus eksportētājus par nesadarbošanās sekām, tomēr izmeklēšanā nesadarbojās neviens ražotājs eksportētājs.

(22) Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi saskaņā ar pamatregulas 16. pantu tika veikti šādu Savienības ražotāju telpās: — CeDo Sp. z o.o., Kąty Wrocławskie, Polija, — ITS BV, Apeldorna, Nīderlande, — SPHERE SA, Parīze, Francija.

1.6. Normālās vērtības noteikšanas procedūra saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punktu

(23) Ņemot vērā izmeklēšanas sākumā pieejamos pietiekamos pierādījumus, kas liecināja par to, ka pastāv nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, Komisija uzskatīja par lietderīgu sākt izmeklēšanu, pamatojoties uz pamatregulas 2. panta 6.a punktu.

(24) Tādēļ, lai ievāktu pamatregulas 2. panta 6.a punkta turpmākai piemērošanai nepieciešamos datus, Komisija paziņojumā par procedūras sākšanu aicināja visus ĶTR ražotājus eksportētājus sniegt paziņojuma par procedūras sākšanu III pielikumā pieprasīto informāciju par pārskatāmā ražojuma ražošanā izmantotajiem izejresursiem. Informāciju par šo jautājumu sniedza četras Ķīnas ražotāju grupas.

(25) Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskata par vajadzīgu izmeklēšanai attiecībā uz iespējamajiem nozīmīgajiem kropļojumiem 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, Komisija nosūtīja anketu arī Ķīnas Tautas Republikas valdībai (“ĶV”). No ĶV netika saņemta nekāda atbilde.

(26) Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija arī aicināja visas ieinteresētās personas 37 dienās no dienas, kad paziņojums publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, paust savu viedokli, iesniegt informāciju un pierādījumus, kas pamato pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošanas atbilstību. Šajā saistībā no ĶV vai ražotājiem eksportētājiem netika saņemti nekādi iesniegumi vai papildu pierādījumi.

(27) Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija arī precizēja, ka, ņemot vērā pieejamos pierādījumus, tai, iespējams, būs jāizvēlas atbilstoša reprezentatīvā valsts saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu, lai noteiktu normālo vērtību, balstoties uz neizkropļotām cenām vai atsauces vērtībām.

(28) 2018. gada 19. aprīlī Komisija publicēja pirmo paziņojumu šajā lietā (“2018. gada 19. aprīļa paziņojums”), kurā lūdza ieinteresētajām personām izteikt viedokli par attiecīgajiem avotiem, kurus Komisija varētu izmantot normālās vērtības noteikšanai. 2018. gada 19. aprīļa paziņojumā Komisija norādīja visu to ražošanas faktoru sarakstu (piem., materiāli, enerģija un darbaspēks), kurus pārskatāmā ražojuma ražošanai izmanto ražotāji eksportētāji. Turklāt, ņemot vērā kritērijus, pēc kuriem izvēlas neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības, Komisija šajā posmā identificēja, ka iespējamā reprezentatīvā valsts varētu būt Turcija. Komisija arī norādīja, ka ir identificējusi ražotāju Sedat Tahir A.S., kura finanšu pārskati ir publiski pieejami un kurš ražo pārskatāmo ražojumu iespējamajā reprezentatīvajā valstī.

(29) Komisija visām ieinteresētajām personām deva iespēju desmit dienās izteikt piezīmes, taču piezīmes netika saņemtas.

(30) 2018. gada 3. oktobra“Otrajā paziņojumā par normālās vērtības noteikšanas avotiem” (“2018. gada 3. oktobra paziņojums”) Komisija apstiprināja savu nodomu izmantot Turciju kā reprezentatīvo valsti, apstiprināja konkrētos muitas kodus un ražošanas faktoru datu avotus, kā arī ar Turcijas uzņēmumu Sedat Tahir A.S. saistītos pārdošanas, vispārējo un administratīvo izmaksu (“PVA izmaksu”) un peļņas rādītājus, kurus tā attiecīgā gadījumā plānoja izmantot normālās vērtības noteikšanai.

(31) Komisija visām ieinteresētajām personām deva iespēju desmit dienās sniegt piezīmes, taču piezīmes netika saņemtas.

2. PĀRSKATĀMAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

2.1. Pārskatāmais ražojums

(32) Pārskatāmais ražojums ir tas pats, kas sākotnējā izmeklēšanā, proti, alumīnija folija ar biezumu 0,007 mm vai vairāk, bet mazāku nekā 0,021 mm, bez pamatnes, velmēta, bet tālāk neapstrādāta, gofrēta vai negofrēta, vieglos ruļļos, kas sver 10 kg vai mazāk, ko pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 7607 11 11 un ex 7607 19 10 (Taric kodi 7607111110 un 7607191010) (“pārskatāmais ražojums”).

(33) Pārskatāmo ražojumu parasti izmanto kā patēriņa preci iepakošanai un citam lietojumam mājsaimniecībā / sabiedriskajā ēdināšanā (“saimniecības alumīnija folija”).

2.2. Līdzīgais ražojums

(34) Tika uzskatīts, ka pārskatāmajam ražojumam, ko ražo ĶTR un eksportē uz Savienību, ražojumam, ko ražo reprezentatīvajā valstī Turcijā, un ražojumam, ko Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod Savienībā, ir vienādas fizikālās un tehniskās pamatīpašības un to izmanto vienam un tam pašam mērķim. Neviena ieinteresētā persona nesniedza piezīmes par līdzīgā ražojuma noteikšanu.

(35) Tāpēc Komisija lēma, ka minētie ražojumi ir līdzīgi ražojumi pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

2.3. Apgalvojumi par ražojuma klāstu

(36) Komisija nesaņēma nekādus apgalvojumus par ražojuma klāstu.

3. DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

3.1. Ievadpiezīmes

(37) Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu Komisija pārbaudīja, vai pēc spēkā esošo pasākumu termiņa beigām dempings no ĶTR varētu turpināties vai atkārtoties.

(38) Kā minēts 21. apsvērumā, neviens no Ķīnas ražotājiem eksportētājiem nesadarbojās izmeklēšanā. Tādējādi ražotāji eksportētāji neiesniedza atbildes uz anketas jautājumiem, tostarp jebkādus datus par eksporta cenām un izmaksām, iekšzemes cenām un izmaksām, jaudu, ražošanu, ieguldījumiem u. c. Tāpat ĶV un ražotāji eksportētāji neatbildēja uz izmeklēšanas lietā esošajiem pierādījumiem, tostarp uz Komisijas dienestu darba dokumentu Significant Distortions in the Economy of the People's Republic of China for the Purposes of Trade Defense Investigations (5) (“ziņojums”), un pieprasījuma iesniedzēju papildus iesniegtajiem pierādījumiem, kas liecināja, ka šīs cenas un izmaksas ietekmēja būtiska valdības iejaukšanās. Tāpēc Komisija saskaņā ar pamatregulas 18. pantu izmantoja pieejamos faktus.

(39) Komisija informēja Ķīnas iestādes un 18. apsvērumā minētos ražotājus eksportētājus par pamatregulas 18. panta piemērošanu un deva tiem iespēju izteikt piezīmes. Komisija nesaņēma nekādas piezīmes. Tādējādi saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu tālāk izklāstītie konstatējumi attiecībā uz dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību ir uz pieejamajiem faktiem, īpaši termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā ietverto informāciju, ieinteresēto personu iesniegumiem un 14. panta 6. punktā minētajā datubāzē/Eurostat pieejamo statistiku.

3.2. Importa dempinga turpināšanās pārskatīšanas izmeklēšanas periodā

(40) Eurostat statistikas dati liecina, ka pārskata izmeklēšanas periodā turpinājās pārskatāmā ražojuma imports Savienībā no ĶTR. Tā apjoms bija 1 519 tonnas, un tas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā veidoja 1,8 % no kopējā Savienības patēriņa. Šajā ziņā Komisija norādīja, ka šāds līmenis termiņbeigu pārskatīšanas kontekstā nav neparasti zems, jo ir loģiski sagaidāms, ka efektīvi pasākumi, kuru mērķis ir neitralizēt kaitējumu, ko nodara imports par dempinga cenām, samazinās importu salīdzinot ar iepriekšējo dempinga līmeni, kas nodarīja kaitējumu. Faktiskais ĶTR izcelsmes importa apjoms PIP ir 22,9 % no visa importa. Turklāt, kā norādīts 165. apsvērumā, aprēķinot dempingu, balstoties uz eksporta cenām uz trešām valstīm PIP, arī tika konstatēts līdzīgs dempinga līmenis. Tas apliecina, ka arī secinājumi, kas izdarīti, balstoties uz importa apjomu Eiropas Savienībā PIP laikā, ir reprezentatīvi. Tādēļ Komisija secināja, ka faktiskais imports pārskata izmeklēšanas periodā bija reprezentatīvs, un tādējādi vērtēja, vai pārskata izmeklēšanas periodā dempings turpinājās.

3.3. Normālā vērtība

(41) Pamatregulas 2. panta 1. punktā noteikts: “Normālo vērtību parasti nosaka, pamatojoties uz cenām, kādas eksportētājvalstī ir maksājuši vai maksās neatkarīgie klienti.”

(42) Tomēr pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktā noteikts: “[j]a .. tiek konstatēts, ka nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas eksportētājvalstī, jo minētajā valstī pastāv nozīmīgi kropļojumi b) apakšpunkta nozīmē, normālo vērtību nosaka, pamatojoties tikai un vienīgi uz ražošanas un pārdošanas izmaksām, kas atspoguļo neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības,” un tā “ietver neizkropļotas un samērīgas administratīvās, pārdošanas un vispārējās izmaksas un peļņu”. Kā sīkāk paskaidrots tālāk, Komisija šajā izmeklēšanā secināja, ka, balstoties uz pieejamajiem pierādījumiem un ņemot vērā ĶV un ražotāju eksportētāju nesadarbošanos, ir lietderīgi piemērot pamatregulas 2. panta 6.a punktu.

3.3.1. Nozīmīgu kropļojumu pastāvēšana

3.3.1.1. Ievads

(43) Pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunktā ir noteikts, ka “nozīmīgi kropļojumi ir kropļojumi, kas rodas, ja paziņotās cenas vai izmaksas, arī izejvielu un enerģijas izmaksas, nav noteiktas brīvā tirgus spēku ietekmē, jo tās ietekmē būtiska valdības iejaukšanās. Novērtējot to, vai pastāv nozīmīgi kropļojumi, ņem vērā, inter alia, iespējamo ietekmi, kas var būt vienam vai vairākiem no turpmāk minētajiem faktoriem: — attiecīgajā tirgū lielā mērā darbojas uzņēmumi, kuri pieder eksportētājvalsts iestādēm vai kuru darbību tās kontrolē, stratēģiski uzrauga vai sniedz tiem norādes, — valsts ir pārstāvēta uzņēmumos un tādējādi var iejaukties jautājumos par cenām vai izmaksām, — diskriminējoša valsts politika vai pasākumi, kuros priekšroka tiek dota iekšzemes piegādātājiem vai kuri kaut kā citādi ietekmē brīvā tirgus spēkus, — bankrota tiesību, uzņēmējdarbības tiesību vai īpašuma tiesību trūkums, diskriminējoša piemērošana vai neatbilstīga izpilde, — izkropļotas algu izmaksas, — piekļuve finansējumam, ko piešķir iestādes, kuras īsteno valsts politikas mērķus vai kuru darbība citādi ir atkarīga no valsts”.

(44) Pamatregulas 2. panta 6.a punkta c) apakšpunktā ir noteikts: “ja Komisijai ir pamatotas norādes par to, ka konkrētā valstī vai minētās valsts konkrētā nozarē, iespējams, pastāv nozīmīgi kropļojumi, kas minēti b) apakšpunktā, un attiecīgā gadījumā – šīs regulas efektīvas piemērošanas nolūkā Komisija izstrādā, publisko un regulāri atjaunina ziņojumu par b) apakšpunktā minētajiem tirgus apstākļiem minētajā valstī vai nozarē”.

(45) Ieinteresētās personas tika uzaicinātas atspēkot, komentēt vai papildināt šajā izmeklēšanas lietā apkopotos pierādījumus, kuri bija pieejami procedūras sākšanas laikā. Lietā cita starpā bija iekļauti pieprasījuma iesniedzēju apgalvojumi un sniegtie pierādījumi par to, ka Ķīnas alumīnija tirgū pastāv nozīmīgi kropļojumi. Lietai bija pievienots arī Komisijas sagatavotā ziņojuma eksemplārs, kurā parādīts, ka daudzos ekonomikas līmeņos pastāv būtiska valdības iejaukšanās, ieskaitot daudzu svarīgu ražošanas faktoru (piem., zeme, enerģija, izejmateriāli un darbaspēks) konkrētus kropļojumus, kā arī kropļojumus konkrētās nozarēs (piem., alumīnija nozarē). Šis ziņojums tika pievienots izmeklēšanas lietai procedūras sākumposmā.

(46) Balstoties uz lietā pieejamajiem pierādījumiem, to starpā minētajā ziņojumā iekļautajiem pierādījumiem, Komisija tādēļ nolēma pārbaudīt, vai ir lietderīgi izmantot ĶTR iekšzemes cenas un izmaksas, jo pastāv nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē. Šī analīze aptvēra pārbaudi par būtisku valdības iejaukšanos tās ekonomikā vispār, kā arī par konkrēto tirgus situāciju attiecīgajā (t. i., alumīnija) nozarē, ieskaitot pārskatāmo ražojumu.

(47) Kā norādīts 25. un 26. apsvērumā, ne ĶV, ne ražotāji eksportētāji neiesniedza piezīmes par izmeklēšanas lietā esošajiem pierādījumiem, tostarp ziņojumu, un pieprasījuma iesniedzēju iesniegtajiem papildu pierādījumiem par nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu, un/vai par pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošanas atbilstību izskatāmajā lietā un nesniedza pierādījumus, kas esošos pierādījumus pamatotu vai atspēkotu.

3.3.1.2. Pieprasījuma iesniedzēju apgalvojumi un to pamatošanai iesniegtie pierādījumi

(48) Pieprasījumā bija ietverti atbilstīgi pierādījumi, kas pamato apgalvojumus par nozīmīgiem kropļojumiem un papildina ziņojumu.

(49) Pirmkārt, pieprasījuma iesniedzēji pieprasījuma III sadaļas A.1.a punktā norādīja, ka Komisija izmeklēšanā, kuras rezultātā tika pieņemta sākotnējā regula (6), jau bija konstatējusi, ka “sākotnējās pamatizejvielas (augšupējās pamatizejvielas), t. i., alumīnija, cena bija izkropļota” un ka “šos izkropļojumus konstatēja arī starpizejvielas, t. i., alumīnija folijas lielajos ruļļos, cenā”.

(50) Šajā sakarā izmeklēšanā, kuras rezultātā tika pieņemta sākotnējā regula, Komisija vispirms norādīja, ka uz primārā alumīnija ieguvi attiecas aptuveni 60-70 % no pārskatāmā ražojuma ražošanas izmaksām un tāpēc tas ir galvenais šīs ražošanas izmaksu avots. Otrkārt, Komisija norādīja, ka alumīnija cenas Ķīnas tirgū (tā dēvētā “SHFE cena”) (7) būtiski atšķīrās no LME cenas (8), kas ir pasaules references cena. Treškārt, Komisija uzskatīja, ka situāciju varētu izskaidrot tas, ka “virkne ar valsti saistītu faktoru tika kombinēta ar nozīmīgu valsts iejaukšanos iekšzemes tirgū, izmantojot vairākus rīkus” (9). Balstoties uz minēto, Komisija sākotnējā regulā šajā sakarā secināja, ka šie faktori būtībā ir radījuši situāciju, kurā Ķīnas primārā alumīnija cenas un lejupējo alumīnija ražojumu cenas veidojas valsts iejaukšanās rezultātā neatkarīgi no cenu svārstībām starptautiskajos tirgos.

(51) Otrkārt, pieprasījuma iesniedzēji pārskatīšanas pieprasījuma III sadaļas A.1.b punktā norādīja, ka papildus ziņojumā iekļautajiem pierādījumiem joprojām pastāv kropļojumi, kurus Komisija bija uzsvērusi sākotnējā regulā. Šajā ziņā tie norāda, ka Ķīnas krāsaino metālu nozarē pastāvošie tirgus kropļojumi ir uzsvērti 2017. gada 24. aprīļa ziņojumā, kas sagatavots Vācijas krāsaino metālu nozares apvienībai WV Metalle (“WV Metalle ziņojums”) (pieprasījuma 5. pielikums). WV Metalle ziņojums īpaši apstiprina, ka krāsaino metālu nozare ir svarīgs valdības plānošanas elements, kas saistīts ar stratēģisko jauno nozaru iniciatīvu, plānu Made in China 2025 un citām augsta līmeņa programmām. Tajā norādīts, ka ĶV tieši iejaucas kapitāla, darbaspēka, zemes, izejvielu un galveno ražošanas procesa izejresursu cenu noteikšanā.

(52) Kā norāda pieprasījuma iesniedzēji, WV Metalle ziņojumā papildus ir norādīts, ka pašreizējā iniciatīva konvertēt parādu pašu kapitālā nebalstās uz tirgu, krāsaino metālu nozare ir regulāri saņēmusi un turpina saņemt dāsnu finansiālu un nemonetāru atbalstu, Ķīnas krāsaino metālu nozare ir saņēmusi ievērojamas subsīdijas, tostarp enerģijas subsīdijas, kas ir īpaši piešķirtas valstij piederošiem uzņēmumiem, un ka ĶV stingri kontrolē krāsaino metālu izstrādājumu nozares apjomu un cenas, arī izmantojot eksporta nodevas, kvotas, licences, eksporta ierobežojumus, veicināšanas subsīdijas, nodokļus un nodokļu atvieglojumu.

(53) Treškārt, pieprasījuma 6. pielikumā pieprasījuma iesniedzēji norādīja, ka ASV Tirdzniecības departamenta provizoriskie apstiprinošie konstatējumi tā kompensācijas maksājumu izmeklēšanā, kas veikta par konkrētu Ķīnas izcelsmes alumīniju, liecināja, ka 37 % no iekšzemes alumīnija patēriņa Ķīnā veido valstij piederoši uzņēmumi un ka ĶV primārajam alumīnijam piemēro 30 % eksporta tarifu, tāpēc Ķīnas alumīnija lejupējā iekšzemes tirgū rodas kropļojumi. 2018. gada 5. martā ASV Tirdzniecības departaments galīgajā atzinumā apstiprināja provizoriskos konstatējumus.

(54) Pieprasījuma iesniedzēji arī uzskatīja, ka ASV Tirdzniecības departaments ir konstatējis, ka Ķīnas alumīnija folijas ražotāji ir guvuši labumu no vairākām kompensējamām subsīdijām, tādēļ pieprasījuma iesniedzēji uzskatīja, ka Ķīnas alumīnija tirgu ievērojamā apmērā apkalpo uzņēmumi, kas darbojas eksportētājas valsts iestāžu īpašumā, kontrolē vai politiskā pārraudzībā vai vadībā, ka Ķīnas alumīnija tirgū brīvā tirgus spēkus ietekmē un kropļo publiskā politika un ka Ķīnas ražotājiem ir pieejams finansējums, ko piešķir iestādes, kuras īsteno publiskās politikas mērķus vai citādi nerīkojas neatkarīgi no valsts. Tiek apgalvots, ka tā rezultātā tiek izkropļotas SHFE cenas.

3.3.1.3. Nozīmīgi kropļojumi, kas ietekmē iekšzemes cenas un izmaksas Ķīnas Tautas Republikā

(55) Pats Ķīnas ekonomikas sistēmas pamats, proti, tā sauktā “sociālistiskās tirgus ekonomikas” koncepcija, ir pretrunā priekšstatam par brīvu tirgus spēku darbību. Minētā koncepcija ir ietverta Ķīnas konstitūcijā un nosaka ĶTR ekonomisko pārvaldību. Minētās sistēmas pamatprincips ir “ražošanas līdzekļu sociālistiskais sabiedriskais īpašums, t. i., visas tautas īpašums un darbaļaužu kopīpašums”. Valsts īpašumā esošā ekonomika tiek uzskatīta par “valsts ekonomikas vadošo spēku”, un valsts ir pilnvarota “nodrošināt tās nostiprināšanu un izaugsmi” (10). Tādējādi Ķīnas ekonomikas kopējā struktūra ne tikai ļauj valdībai būtiski iejaukties ekonomikā, bet šādi iejaukties tā ir tieši pilnvarota. Priekšstats par sabiedriskā īpašuma pārākumu pār privāto īpašumu aptver visu tiesību sistēmu, un visos galvenajos tiesību aktos uzsvērts, ka tas ir vispārējs princips. Ķīnas īpašuma tiesības ir lielisks šādas cēloņsakarības piemērs: tās attiecas uz sociālisma pirmo fāzi un uztic valstij atbalstīt pamata ekonomikas sistēmu, kurā dominē sabiedriskais īpašums. Tiek pieļauti citi īpašuma veidi – likums ļauj tiem attīstīties līdztekus valsts īpašumam (11).

(56) Turklāt saskaņā ar attiecīgajiem Ķīnas tiesību aktiem sociālistiskā tirgus ekonomika attīstītās Ķīnas Komunistiskās partijas (ĶKP) vadībā. Ikvienā līmenī (juridiskajā, institucionālajā, personīgajā) Ķīnas valsts un ĶKP struktūras ir savstarpēji savijušās, veidojot visaptverošu struktūru, kurā nav atšķirama ĶKP un valsts loma.. Pēc tam, kad 2018. gada martā tika grozīta Ķīnas konstitūcija, ĶKP vadošā loma kļuva vēl ievērojamāka, jo tā tika vēlreiz apstiprināta konstitūcijas 1. panta tekstā. Minētajā noteikumā aiz pirmā teikuma “Sociālistiskā sistēma ir Ķīnas Tautas Republikas pamatsistēma,” tika iekļauts jauns teikums: “Noteicošā iezīme Ķīnai raksturīgajā sociālismā ir Ķīnas Komunistiskās partijas vadošā loma.” (12) Tas ilustrē neapstrīdamo un aizvien pieaugošo ĶKP kontroli pār ĶTR ekonomikas sistēmu. Šāda kontrole ir raksturīga Ķīnas sistēmai, un tā ir ievērojami spēcīgāka, nekā ierasts citās valstīs, kurās valdības īsteno plašu makroekonomisko kontroli, kuras ietvaros darbojas brīvā tirgus spēki.

(57) Lai sasniegtu mērķus, kas sakrīt ar ĶKP noteikto politisko darba kārtību, nevis atbilst dominējošajiem ekonomikas apstākļiem brīvā tirgū, Ķīnas valsts īsteno intervencionistisku ekonomikas politiku (13). Ķīnas iestāžu izmantotie intervencionistiskie ekonomiskie instrumenti ir daudzveidīgi, ieskaitot rūpniecības plānošanas sistēmu, finanšu sistēmu, kā arī dažādus normatīvās vides aspektus.

(58) Pirmkārt, vispārējās administratīvās kontroles līmenī Ķīnas ekonomikas virzību reglamentē sarežģīta rūpniecības plānošanas sistēma, kas ietekmē visu saimniecisko darbību valstī. Šo plānu kopums aptver plašu un sarežģītu nozaru un starpnozaru politikas jomu matricu un visus valdības līmeņus. Provinču līmeņa plāni ir diezgan detalizēti, savukārt valsts plāniem raksturīga plašāku mērķu izvirzīšana. Plānos precizēts arī paņēmienu kopums, kā atbalstīt attiecīgās nozares, kā arī termiņi, kuros mērķi ir jāsasniedz. Dažos plānos joprojām ir tieši formulēti produkcijas izlaides mērķi, savukārt iepriekšējos plānošanas ciklos tādi tika izvirzīti vienmēr. Minētajos plānos atbilstoši valdības prioritātēm kā (pozitīvas vai negatīvas) prioritātes tiek izceltas atsevišķas rūpniecības nozares un/vai projekti un tiem tiek izvirzīti konkrēti attīstības mērķi (rūpniecības modernizācija, darbības izvēršana starptautiskā mērogā utt.). Gan privātā, gan valsts īpašumā esošiem ekonomikas dalībniekiem ir efektīvi jāpielāgo sava saimnieciskā darbība plānošanas sistēmas noteiktajai realitātei. Tas ir saistīts ne tikai ar plānu formāli saistošo raksturu vien. Svarīgi, ka attiecīgās Ķīnas iestādes visos valdības līmeņos ievēro plānu sistēmu un attiecīgi izmanto tām piešķirtās pilnvaras, tādējādi piespiežot ekonomikas dalībniekus ievērot plānos noteiktās prioritātes (sk. arī 3.3.1.5. iedaļu) (14).

(59) Otrkārt, finanšu resursu piešķiršanas līmenī ĶTR finanšu sistēmā dominē valsts īpašumā esošas komercbankas. Veidojot un īstenojot savu aizdevumu politiku, šīm bankām ir jāpielāgojas valdības rūpniecības politikas mērķiem, nevis primāri jānovērtē konkrētā projekta ekonomiskais izdevīgums (sk. arī 3.3.1.8. iedaļu) (15). Tas pats attiecas uz pārējiem Ķīnas finanšu sistēmas elementiem, tādiem kā kapitāla vērtspapīru tirgi, obligāciju tirgi, privātā kapitāla tirgi u. c. Šīm finanšu sektora daļām gan ir mazāka nozīme nekā banku nozarei, taču institucionāli un darbības ziņā tās nav veidotas tā, lai panāktu finanšu tirgu maksimāli efektīvu darbību, bet gan lai nodrošinātu kontroli un ļautu iejaukties valstij un ĶKP (16).

(60) Treškārt, attiecībā uz normatīvo vidi valsts iejaukšanās ekonomikā notiek vairākos veidos. Piemēram, publiskā iepirkuma noteikumi regulāri tiek izmantoti, lai sasniegtu politikas mērķus, nevis ekonomisko efektivitāti, tādējādi apdraudot uz tirgu balstītus principus šajā jomā. Piemērojamie tiesību akti konkrēti paredz, ka publiskā iepirkuma uzdevums ir veicināt valsts politikā izvirzīto mērķu sasniegšanu. Tomēr šo mērķu būtība nav noteikta, tādējādi lēmumu pieņemšanas struktūrām tiek dota liela rīcības brīvība (17). Līdzīgi arī ieguldījumu jomā Ķīnas valdība saglabā nozīmīgu kontroli un ietekmi kā pār valsts, tā pār privāto ieguldījumu piesaisti un apjomu. Ieguldījumu izvērtēšanu, kā arī dažādus stimulus, ierobežojumus un aizliegumus, kas saistīti ar ieguldījumiem, iestādes izmanto par nozīmīgu instrumentu rūpniecības politikas mērķu atbalstam, piemēram, valsts kontroles saglabāšanai galvenajās nozarēs vai iekšzemes rūpniecības stiprināšanai (18).

(61) Kopumā Ķīnas ekonomikas modelis ir balstīts uz konkrētām pamataksiomām, kas paredz un veicina valdības iejaukšanos dažādos veidos. Šāda būtiska valdības iejaukšanās ir pretrunā brīvai tirgus spēku darbībai un tādējādi kropļo efektīvu resursu sadali, kas atbilstu tirgus principiem (19).

3.3.1.4. Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta pirmā ievilkuma nozīmē: attiecīgajā tirgū lielā mērā darbojas uzņēmumi, kuri pieder eksportētājvalsts iestādēm vai kuru darbību tās kontrolē, stratēģiski uzrauga vai sniedz tiem norādes.

(62) Situācijā, kad Ķīnas ekonomikas modelī raksturīga valsts iejaukšanās un dominē valsts īpašums, valsts īpašumā esoši uzņēmumi (“VU”) ir būtiska Ķīnas ekonomikas daļa. Valdība un ĶKP uztur struktūras, kas nodrošina to pastāvīgu ietekmi valsts uzņēmumos. Valsts puse ne tikai aktīvi formulē un pārrauga atsevišķu VU vispārējās ekonomikas politikas jomu īstenošanu, bet arī pastāv uz tiesībām piedalīties VU lēmumu pieņemšanā par to darbību. Parasti tas tiek darīts, veicot darbinieku rotāciju starp valdības iestādēm un VU, nodrošinot partijas biedru klātbūtni VU izpildstruktūrās un partijas pirmorganizācijas uzņēmumos (sk. arī 3.3.1.4. iedaļu), kā arī veidojot VU korporatīvo struktūru (20). Savukārt VU saņem pretī īpašu statusu Ķīnas ekonomikā, kas ietver virkni ekonomisku ieguvumu, jo īpaši aizsardzību pret konkurenci un preferenciālu piekļuvi attiecīgiem izejresursiem, ieskaitot finanses (21).

(63) Šajā sakarā 2019. gada janvārī publicētajā ESAO pētījumā (“ESAO pētījums”) (22) ir minēti alumīnija nozares VU, kas savos sistematizētajos reglamentējošajos dokumentos īpaši uzsver to, kā valsts īpašumtiesības ietekmē attiecīgo rūpniecības politiku un kā valsts īpašumtiesības izpaužas kā valdības atbalsts. Konkrētāk, kāds VU savā 2016. gada obligāciju prospektā minēja, ka ir viens no 52 galvenajiem valsts uzņēmumiem, ka tam ir svarīga loma enerģētikas nozares politikas formulēšanā un īstenošanā, kā arī tas saņem visaptverošu un noturīgu atbalstu no ĶV. Cits VU savā 2017. gada obligāciju prospektā atsaucās uz faktu, ka attiecīgā provinces valdība var būtiski ietekmēt attiecīgo grupu (23).

(64) Tas ir jo īpaši svarīgi tādēļ, ka ĶTR ir lielākā alumīnija ražotāja pasaulē un vairāki lieli VU ir starp pasaulē lielākajiem atsevišķajiem ražotājiem. Aplēses liecina, ka VU veido vairāk nekā 50 % no kopējā primārā saražotā alumīnija apjoma ĶTR (24). Nesens pētījums par ĶTR krāsaino metālu nozari arī liecina, ka VU varētu veidot noteicošo iekšzemes tirgus daļu (25). Lai gan jaudas palielinājums pēdējos gados daļēji tiek saistīts ar privātā īpašumā esošiem uzņēmumiem, šāds jaudas palielinājums parasti arī ietver (vietējās) valdības dažāda veida iesaisti, piemēram, iecietību pret nelikumīgu jaudas palielināšanu (26). Turklāt ir palielinājusies arī lielāko VU alumīnija ražošanas jauda, lai gan ne tik lielā mērā (27).

(65) Valdībai plaši iejaucoties alumīnija nozarē un nozarē darbojoties proprocionāli lielai daļai VU, pat privātā īpašumā esošiem alumīnija ražotājiem ir liegts darboties tirgus apstākļos. Patiešām, kā izklāstīts tālāk 3.3.1.5. iedaļā, gan uz valsts, gan privātā īpašumā esošiem uzņēmumiem alumīnija nozarē attiecas arī politikas uzraudzība un vadlīnijas.

(66) Valsts kontrole un iejaukšanās attiecībā uz attiecīgā ražojuma (saimniecības alumīnija foliju) ražošanu nav izslēgta no aprakstītā vispārējā satvara. Komisijai pieejamā informācija liecina, ka daudzi lielākie pārskatāmā ražojuma ražotāji ir valsts īpašumā. Tādējādi pieejamie pierādījumi liecina, ka alumīnija folijas ražotāji Ķīnas Tautas Republikā ir pakļauti vienādiem īpašuma noteikumiem, kontrolei un Ķīnas valdības īstenotai politikas uzraudzībai vai norādījumiem un tādējādi tie nedarbojas saskaņā ar tirgus principiem.

3.3.1.5. Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta otro ievilkuma nozīmē: valsts ir pārstāvēta uzņēmumos un tādējādi var iejaukties jautājumos par cenām vai izmaksām,

(67) Papildus tam, ka Ķīna īsteno kontroli pār ekonomiku, izmantojot īpašumtiesības uz VU, Ķīnas valsts var iejaukties cenās un izmaksās, izmantojot valsts klātbūtni uzņēmumos. Var uzskatīt, ka Ķīnas tiesību aktos paredzētās attiecīgo valsts iestāžu tiesības iecelt un atcelt no amata VU galveno vadību atspoguļo atbilstīgās īpašumtiesības (28), turklāt ĶKP pirmorganizācijas gan valsts, gan privātā īpašumā esošos uzņēmumos ir vēl viens kanāls, caur kuru valsts var iejaukties darījumdarbības lēmumu pieņemšanā. Saskaņā ar ĶTR uzņēmumu tiesībām ĶKP organizācija ir jāizveido ikvienā uzņēmumā (ar vismaz trim ĶKP biedriem, kā noteikts ĶKP konstitūcijā (29)) un uzņēmumam jānodrošina partijas organizācijas darbībai vajadzīgie apstākļi. Izrādās, ka pagātnē šī prasība ne vienmēr tika ievērota vai stingri izpildīta. Tomēr vismaz kopš 2016. gadā ĶKP politiska principa veidā ir pastiprinājusi pretenzijas uz darījumdarbības lēmumu kontroli valsts īpašumā esošajos uzņēmumos. Tiek arī ziņots, ka ĶKP izdara spiedienu uz privātiem uzņēmumiem, izvirzot priekšplānā “patriotismu” un partijas disciplīnas ievērošanu (30). Tiek ziņots, ka 2017. gadā partijas pirmorganizācijas bija 70 % no aptuveni 1,86 miljoniem privātā īpašumā esošajiem uzņēmumiem, un pieaug spiediens uz to, lai ĶKP organizācijām būtu izšķirīga ietekme darījumdarbības lēmumu pieņemšanā attiecīgajos uzņēmumos (31). Ķīnas ekonomikā šie noteikumi parasti tiek piemēroti, arī attiecībā uz pārskatāmā ražojuma ražotājiem un to izejresursu piegādātājiem.

(68) Tālāk izklāstītais piemērs labi ilustrē minēto praksi, ka alumīnija nozarē pieaug ĶV iejaukšanās līmenis:

(69) 2017. gadā Ķīnas valsts īpašumā esošs alumīnija ražotājs China Aluminium International Engineering Corporation Limited (“Chalieco”) grozīja savus statūtus, piešķirot lielāku lomu uzņēmumā partijas pirmorganizācijām. Statūtos tika ietverta vesela nodaļa, kas veltīta partijas komitejai, un 113. pantā tika noteikts: “Pieņemot lēmumus svarīgos korporatīvos jautājumos, valde iepriekš apspriežas ar uzņēmuma partijas komiteju.” (32) Turklāt Ķīnas Alumīnija korporācija (“Chalco”) savā 2017. gada pārskatā (33) norāda, ka vairāki vadītāji, uzraugi un augstākās vadības locekļi, tostarp priekšsēdētājs, izpilddirektors un uzraudzības komitejas priekšsēdētājs, ir ĶKP biedri.

(70) Valsts klātbūtne un iejaukšanās finanšu tirgos (sk. arī 3.3.1.8. iedaļu), kā arī izejvielu un izejresursu nodrošināšanā kropļo tirgu vēl vairāk. Tādējādi valsts klātbūtne uzņēmumos, ieskaitot VU alumīnija un citās nozarēs (piem., finanšu un izejresursu nozarē), ļauj valdībai iejaukties cenās un izmaksās.

3.3.1.6. Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta trešā ievilkuma nozīmē: diskriminējoša valsts politika vai pasākumi, kuros priekšroka tiek dota iekšzemes piegādātājiem vai kuri kaut kā citādi ietekmē brīvā tirgus spēkus

(71) Ķīnas ekonomikas virzienu lielā mērā nosaka komplicēta plānošanas sistēma, kurā noteiktas prioritātes un izvirzīti mērķi, kam jābūt centrālās un vietējās valdības uzmanības centrā. Attiecīgi plāni ir visos valdības līmeņos, un tie aptver praktiski visas ekonomikas nozares, ar plānošanas instrumentiem noteiktie mērķi ir saistoši, un katra pārvaldes līmeņa iestāde uzrauga, kā attiecīgais zemākais valdības līmenis īsteno plānus. Kopumā plānošanas sistēma ĶTR nodrošina, ka resursi tiek virzīti uz tām nozarēm, kuras valdība atzinusi par stratēģiskām vai citādi politiski nozīmīgām, nevis tiek sadalīti atkarībā no tirgus spēkiem (34).

(72) Piemēram, valdībai ir svarīga loma Ķīnas alumīnija nozares (ieskaitot pārskatāmo ražojumu) attīstībā. Pastāv daudzi plāni, direktīvas un citi dokumenti, kas attiecas uz alumīniju un ir izdoti valsts, reģionu un pašvaldību līmenī, un tas nepārprotami rāda, ka Ķīnas valdības iejaukšanās līmenis nozarē ir augsts. Ar šādiem un citādiem instrumentiem ĶV dod rīkojumus praktiski par ikvienu nozares attīstības un darbības aspektu un kontrolē tos.

(73) Šiem politikas pasākumiem un mērķiem attiecībā uz alumīnija nozari ir svarīga tieša vai netieša ietekme uz pārskatāmā ražojuma ražošanas izmaksām.

(74) Lai gan 13. piecgades ekonomikas un sociālās attīstības plānā (35) nav īpašu noteikumu par alumīniju, krāsaino metālu nozarē kopumā tajā ir paredzēta stratēģija – veicināt sadarbību attiecībā uz starptautiskās ražošanas jaudu un iekārtu ražošanu. Lai sasniegtu šos mērķus, plānā ir apstiprināts, ka tiks uzlabotas ar nodokļu, finanšu, apdrošināšanas, ieguldījumu un finansēšanas platformām saistītas atbalsta sistēmas, kā arī riska novērtēšanas platformas (36).

(75) Attiecīgajā nozares plānā, “Krāsaino metālu nozares attīstības plānā (2016–2020)” (“Plāns”), ir noteikti konkrēti politikas pasākumi un mērķi, kurus valdība cenšas sasniegt attiecībā uz vairākām krāsaino metālu nozarēm (37), tostarp alumīnija nozari.

(76) Plāna īstenošanas mērķis ir uzlabot to ražojumu veidu klāstu, kurus ražo Ķīnas alumīnija nozare, arī atbalstot inovāciju. Tajā ir pausts aicinājums strauji attīstīt jaukto īpašumtiesību sistēmu un stiprināt VU vitalitāti. Tajā arī ir paredzēta iespēja uzkrāt krāsainos metālus, uzlabot resursu, tostarp alumīnija, drošību, kā arī noteikti konkrēti kvantitatīvie mērķi enerģijas patēriņa samazināšanai, pārstrādāta alumīnija īpatsvara palielināšanai ražošanā un jaudas izmantojuma palielināšanai (38).

(77) Plānā paredzēts veikt arī strukturālas korekcijas, stingrāk kontrolējot jaunas kausēšanas iekārtas un likvidējot novecojušo jaudu. Tajā ir paredzēts ģeogrāfiski izkliedēt ražotnes, galveno uzmanību pievēršot projektiem palielināt boksītu un alumīnija oksīdu resursu izmantošanu, un ir aptverta arī elektroapgādes un cenu noteikšanas politika (39).

(78) Ar šo plašo pasākumu un politikas klāstu plānā tiek turpināta politika, kas tika īstenota ar 2009. gada “Krāsaino metālu nozares pielāgošanās un revitalizācijas plānu”, kurš tika pieņemts, lai mazinātu finanšu krīzes negatīvo ietekmi uz krāsaino metālu nozari. Viens no galvenajiem plānā izvirzītajiem mērķiem arī ir ražošanas apjoma kontrole, pārstrukturēšana, izejvielu ieguve, eksporta nodokļu politika, resursu drošība, krājumu veidošana, tehnoloģiskā inovācija, finanšu politika, plānošana un īstenošana. (40)

(79) Cits uz alumīnija nozari orientēts politikas dokuments ir rūpniecības un informācijas tehnoloģiju ministrijas (RITM) 2013. gada 18. jūlijā izdotie alumīnija nozarei piemērojamie standartnoteikumi, kuru mērķis ir paātrināt strukturālo korekciju un ierobežot neorganizētu alumīnija kausēšanas jaudas paplašināšanu. Ar minētajiem standartnoteikumiem tiek ieviests minimālais ražošanas daudzums jaunām ražotnēm, importēto un iekšzemē iegūto boksītu un alumīnija oksīdu kvalitātes standarti un piegādes drošība. Standartnoteikumi liecina, ka RITM ir iestāde, kas atbild par alumīnija nozares standartizāciju un vadību, kā arī alumīnija nozarē strādāt tiesīgo uzņēmumu saraksta publicēšanu (41).

(80) Turklāt alumīnija nozarei piemērojamajos iekļūšanas nosacījumos, kurus 2007. gada oktobrī izdeva valsts attīstības un reformu komisija (VARK) un kas formāli bija spēkā līdz 2016. gadam, kā galvenais mērķis bija noteikts alumīnija nozares attīstības veicināšana un siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšana (42).

(81) Visbeidzot, VARK 2006. gada aprīlī izdotajās alumīnija nozares pārstrukturēšanas paātrināšanas vadlīnijās (“pārstrukturēšanas vadlīnijas”) (43) alumīnijs tiek uzskatīts par valsts ekonomikas attīstībai svarīgu ražojumu.

(82) Pārstrukturēšanas vadlīnijās ir noteikts, ka, īstenojot valsts padomes apstiprināto rūpnieciskās attīstības politiku, noteiktās jomās ir jāsasniedz konkrēti mērķi. Šīs jomas ir šādas: — uzlabota ražošanas nozares koncentrācija, — piekļuve finanšu kapitālam (sk. arī 3.3.1.8. iedaļu), — ražošanas nozares organizācija, — elektrolītiskā alumīnija stingra eksporta kontrole, kā arī — novecojušas jaudas likvidēšana.

(83) Uz mērķiem, kas pārstrukturēšanas vadlīnijās pausti attiecībā uz nozares organizāciju un novecojušas jaudas likvidēšanu, ir orientēta arī nesenāka politika, piemēram, plāns, kurā pausts stimuls krāsaino metālu uzņēmumiem veidot augšupējās un lejupējās apvienības un veikt pārstrukturēšanu nozares ietvaros un starp nozarēm, lai palielinātu nozares koncentrācijas līmeni un stiprinātu uzņēmumu integrāciju un procesu pārstrukturēšanu (sk. arī 74.–76. apsvērumu).

(84) Tādēļ daudzie plāni, direktīvas un citi dokumenti, kas attiecas uz alumīniju un ir izdoti valsts, reģionu un pašvaldību līmenī, nepārprotami rāda, ka Ķīnas valdība plaši iejaucas alumīnija nozarē (44). Ar šādiem un citādiem instrumentiem ĶV dod rīkojumus praktiski par ikvienu nozares attīstības un darbības aspektu un kontrolē tos.

(85) Līdztekus minētajiem plāniem valdības iejaukšanās nozarē cita starpā ir izpaudusies arī kā ar eksportu saistīti pasākumi, tostarp eksporta nodevas, eksporta kvotas, prasības eksporta rādītājiem un minimālās eksporta cenas prasības dažādām alumīnija izejvielām.

(86) ĶV arī attur no primārā alumīnija un tā izejresursu eksporta ar mērķi atbalstīt alumīnija ražojumus ar augstāku pievienoto vērtību. Šis mērķis tiek īstenots, piešķirot lejupējiem alumīnija ražojumiem pilnīgu vai daļēju PVN atmaksu vienlaikus ar nepilnīgu PVN atmaksu un eksporta nodokļiem primārajam alumīnijam (45).

(87) Turklāt ir konstatēts, ka dažāda veida valdības iejaukšanās ietekmē galveno izejresursu, piemēram, enerģijas un elektroenerģijas, cenas (46). Citi valdības iejaukšanās veidi, kas rada tirgus kropļojumus, ir, piemēram, krājumu veidošanas politika ar valsts rezervju biroja starpniecību un SHFE loma (47). Turklāt vairākās tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanās ir konstatēts, ka Ķīnas valdība ir konsekventi piešķīrusi alumīnija ražotājiem dažāda veida valsts atbalsta pasākumus (48). ĶV plašā iejaukšanās alumīnija nozarē ir radījusi jaudas pārpalikumu (49), kas, iespējams, ir pati uzskatāmākā ilustrācija ĶV politikas ietekmei un kropļojumiem, kas no tās izriet.

(88) ESAO pētījumā tika identificēts arī papildu valdības atbalsts, kas ietekmē tirgus spēkus alumīnija nozarē. Šis atbalsts parasti izpaužas kā izejresursu, jo īpaši elektroenerģijas (50) un primāro alumīnija oksīdu, tirdzniecība par cenām, kas ir zemākas par tirgus cenām (51). ESAO pētījumā ir sīkāk aprakstīts, kā ĶV mērķi alumīnija nozarē tiek pārvērsti rūpniecības politikā un konkrētās darbībās provinces un vietējā līmenī, tostarp, piemēram, kapitāla iepludināšana, prioritāras minerālresursu valdījuma tiesības, valdības dotācijas un subsīdijas vai nodokļu atvieglojumi (52).

(89) Kopumā ĶV ir noteikusi pasākumus, lai panāktu, ka operatori ievēro publiskās politikas mērķus – sniegt atbalstu atbalstāmajām nozarēm, tostarp pārskatāmā ražojuma un tā ražošanā izmantoto izejmateriālu ražošanai. Šādi pasākumi traucē tirgus spēkiem normāli darboties.

3.3.1.7. Nozīmīgi kropļojumi saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta ceturto ievilkumu: bankrota tiesību, uzņēmējdarbības tiesību vai īpašuma tiesību trūkums, diskriminējoša piemērošana vai neatbilstīga izpilde

(90) Ķīnas bankrota tiesību sistēma šķietami nespēj pilnvērtīgi sasniegt tās galvenos mērķus, piemēram, taisnīgi noregulēt prasījumus un parādus, kā arī aizsargāt kreditoru un parādnieku likumīgās tiesības un intereses. Tā pamatā, šķiet, ir fakts, ka, lai gan Ķīnas bankrota tiesības formāli balstās uz līdzīgiem principiem kā atbilstīgie tiesību akti citās valstīs, Ķīnas sistēmai ir raksturīga sistemātiska nepietiekama izpilde. Bankrota gadījumu skaits, ņemot vērā valsts ekonomikas apjomu, joprojām ir ārkārtīgi zems, tostarp arī tādēļ, ka maksātnespējas procesam ir vairāki trūkumi, kas praksē attur no bankrota pieteikumu iesniegšanas. Turklāt valstij joprojām ir spēcīga un aktīva loma maksātnespējas procedūrā, kas bieži vien tieši ietekmē minētās procedūras rezultātu (53).

(91) Jo īpaši izteikti ĶTR ir arī īpašumtiesību sistēmas trūkumi attiecībā uz īpašumtiesībām uz zemi un zemes lietošanas tiesībām (54). Visa zeme pieder valstij (kolektīvajā īpašumā esošā lauku zeme un valstij piederošā pilsētu zeme). Tās piešķiršana ir atkarīga vienīgi no valsts. Ir tiesību normas, kuru mērķis ir piešķirt zemes izmantošanas tiesības pārredzami un par tirgus cenām, piemēram, ieviešot izsoles procedūras. Taču šīs normas regulāri netiek ievērotas un daži pircēji iegūst zemi par brīvu vai par cenu, kas ir zemāka nekā tirgus cena (55). Turklāt iestādes, piešķirot zemi, bieži vien īsteno konkrētus politiskos mērķus, tostarp saistībā ar ekonomisko plānu izpildi (56).

(92) Tādēļ Ķīnas bankrota tiesību un īpašuma tiesību akti šķietami nefunkcionē pareizi un tā rezultātā rodas kropļojumi, jo tiek turpināts uzturēt maksātnespējīgus uzņēmumus, kā arī attiecībā uz zemes piešķiršanu un iegūšanu ĶTR. Šie apsvērumi, balstoties uz pieejamajiem pierādījumiem, šķietami pilnībā ir piemērojami arī alumīnija nozarei, konkrētāk – attiecībā uz pārskatāmo ražojumu.

(93) Šo konstatējumu apliecina ASV Tirdzniecības departamenta provizoriskie konstatējumi kompensācijas maksājuma izmeklēšanā attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes konkrētu alumīnija foliju, kurā, izmantojot pieejamos nelabvēlīgos faktus, tika konstatēts, ka tas, ka ĶTR valdība piedāvā zemi par nepienācīgu atlīdzību, ir finanšu ieguldījums 1930. gada Tarifu likuma (ar attiecīgiem grozījumiem) 771. panta 5. punkta D apakšpunkta nozīmē (57).

3.3.1.8. Nozīmīgi kropļojumi saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta piekto ievilkumu: izkropļotas algu izmaksas

(94) Uz tirgu balstītu algu sistēma ĶTR nevar pilnībā attīstīties, jo tiek kavētas darbinieku un darba devēju tiesības apvienoties organizācijās. ĶTR nav ratificējusi vairākas svarīgas Starptautiskā Darba organizācijas (SDO) konvencijas, īpaši attiecībā uz biedrošanās brīvību un kolektīvajām sarunām (58). Saskaņā ar valsts tiesību aktiem darbojas tikai viena arodbiedrību organizācija. Tomēr šī organizācija nav neatkarīga no valsts iestādēm un tās iesaiste kolektīvajās sarunās un darbinieku tiesību aizsardzībā joprojām ir primitīva (59). Turklāt Ķīnas darbaspēka mobilitāti ierobežo mājsaimniecību reģistrācijas sistēma, kas konkrētās administratīvās teritorijas vietējiem iedzīvotājiem ierobežo piekļuvi visam sociālā nodrošinājuma un citu pabalstu klāstam. Parasti tā rezultātā darbinieki, kuriem nav vietējās dzīvesvietas reģistrācijas, atrodas neaizsargātā nodarbinātības situācijā un saņem zemākas algas nekā personas, kas ir reģistrējušas savu dzīvesvietu (60). Šie konstatējumi rada algu izmaksu kropļojumus ĶTR.

(95) Komisija nesaņēma nekādus pierādījumus par to, ka uz alumīnija nozari, tostarp pārskatāmo ražojumu, neattiektos aprakstītā Ķīnas darba tiesību sistēma. Tādējādi alumīnija nozari algu izmaksu kropļojumi ietekmē gan tieši (saistībā ar pārskatāmā ražojuma ražošanu), gan netieši (saistībā ar piekļuvi kapitālam vai izejresursiem no uzņēmumiem, uz kuriem attiecas tā pati ĶTR nodarbinātības sistēma).

3.3.1.9. Nozīmīgi kropļojumi saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta sesto ievilkumu: piekļuve finansējumam, ko piešķir iestādes, kuras īsteno valsts politikas mērķus vai kuru darbība citādi ir atkarīga no valsts

(96) Uzņēmumu piekļuve kapitālam ĶTR ir pakļauta dažādiem kropļojumiem.

(97) Pirmkārt, Ķīnas finanšu sistēmu raksturo valstij piederošo banku spēcīga tirgus pozīcija (61), un tās, piešķirot piekļuvi finansējumam, ņem vērā kritērijus, kas nav saistīti ar projekta ekonomisko dzīvotspēju. Līdzīgi kā nefinanšu VU, arī bankas joprojām ir saistītas ar valsti ne vien uz īpašumtiesību attiecību, bet arī personisku attiecību pamata (lielo valstij piederošo finanšu iestāžu augstākā līmeņa vadītājus ieceļ ĶKP) (62), un, tāpat kā nefinanšu VU, bankas regulāri īsteno valdības noteikto publisko politiku. Šādi rīkojoties, bankas pilda skaidri noteiktu juridisko pienākumu veikt darījumdarbību saskaņā ar valsts ekonomikas un sociālās attīstības vajadzībām un valsts rūpniecības politikas norādījumiem (63). Minēto pastiprina papildu esošie noteikumi, ar kuru palīdzību finansējums tiek novirzīts nozarēm, kuras valdība noteikusi kā atbalstāmas vai citādi nozīmīgas (64).

(98) Lai gan ir atzīts, ka dažādos juridiskajos noteikumos ir minēta nepieciešamība ievērot parasto banku darbību un prudenciālās prasības, piemēram, nepieciešamība izvērtēt aizņēmēja kredītspēju, pārliecinoši lielākā daļa pierādījumu, tostarp tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanas konstatējumi, liecina, ka, piemērojot dažādus juridiskos aktus, šiem noteikumiem ir tikai sekundāra loma.

(99) Turklāt obligāciju reitingi un kredītreitingi bieži vien ir izkropļoti dažādu iemeslu dēļ, tostarp tāpēc, ka riska novērtējumu ietekmē uzņēmuma stratēģiskā nozīme Ķīnas valdībai un jebkuru netiešu valdības garantiju spēks. Aplēses izteikti liecina, ka Ķīnas kredītreitingi sistemātiski atbilst zemākiem starptautiskajiem reitingiem.

(100) Minēto pastiprina papildu esošie noteikumi, ar kuru palīdzību finansējums tiek novirzīts nozarēm, kuras valdība noteikusi kā atbalstāmas vai citādi nozīmīgas (65). Alumīnija nozarē pārstrukturēšanas vadlīnijās ir noteikts pienākums izsniegt aizdevumus uzņēmumiem, kuri atbilst attiecīgajai valsts nozares politikai (66). Šāda iejaukšanās kapitāla sadalē rada noslieci aizdot VU, lieliem ietekmīgiem privātiem uzņēmumiem un svarīgu rūpniecības nozaru uzņēmumiem, un tas liecina, ka kapitāla pieejamība un kapitāla izmaksas nav vienādas visiem tirgus dalībniekiem. Ir pierādījumi, tostarp alumīnija nozarē, ka VU saņem privileģētu attieksmi no bankām, kas izpaužas kā izdevīgas aizdevumu procentu likmes, summas un termiņi, kuru rezultātā VU tiek radītas konkurences priekšrocības (67)..

(101) Otrkārt, lai stimulētu ieguldījumu pieaugumu, aizņemšanās izmaksas tiek mākslīgi uzturētas zemā līmenī. Tādējādi tiek pārmērīgi izmantoti kapitālieguldījumi ar aizvien mazāku ienākumu no ieguldījumiem. Minēto ilustrē nesenais korporatīvās sviras pieaugums valsts sektorā, neraugoties uz strauju rentabilitātes kritumu, kas liecina, ka banku sistēmā pastāvošie mehānismi neatbilst parastajai komerciālajai reakcijai.

(102) Šajā ziņā ESAO pētījumā ir dotas atsauces uz neoficiāliem pierādījumiem, ka daži ĶTR alumīnija ražotāji ir saņēmuši finansējumu uz izdevīgiem noteikumiem, kur finansēšanas izmaksas šķietami ir nesaistītas ar to līdzekļu attiecīgo līmeni, kurus uzņēmumi ir aizņēmušies. Saskaņā ar minēto pētījumu viens valstij piederošs alumīnija ražotājs savā 2016. gada obligāciju prospektā tieši norādīja, ka tas no Ķīnas politiskajām bankām saņem ievērojamu finansiālu atbalstu, kura procentu likme ir zem atsauces vērtības. Līdzīgi – arī cita valstij piederoša ražotāja 2017. gada obligāciju prospektā ir minēta ciešā saikne, kuru uzņēmums uztur ar Ķīnas bankām, tostarp politiskajām bankām, kas šim uzņēmumam ir nodrošinājušas zemu izmaksu finansējuma avotus. Saistībā ar to ESAO pētījumā ir secināts, ka, lai gan ir daudz iemeslu, kādēļ šiem uzņēmumiem ir zemas procentu likmes, sliktu finansiālo rādītāju un zemu procentu likmju pretstats varētu liecināt par varbūtēju ar šiem aizņēmējiem saistīta riska cenu samazinājumu (68).

(103) Treškārt, lai gan 2015. gada oktobrī tika panākta nomināla procentu likmes liberalizācija, cenu signāli vēl aizvien neizriet no brīvā tirgus spēkiem, bet tos ietekmē valsts izraisīti kropļojumi. Faktiski to aizdevumu daļa, kam nav pārsniegta atsauces likme, joprojām ir 45 % no visiem aizdevumiem, un šķiet, ka ir pastiprināta mērķtiecīgu kredītu izmantošana, jo kopš 2015. gada šī daļa ir ievērojami palielinājusies, kaut arī ekonomikas apstākļi ir pasliktinājušies. Mākslīgi zemu procentu likmju dēļ cenas ir nesamērīgi zemas, un tas izraisa pārmērīgu kapitāla izmantošanu.

(104) Kopējais kreditēšanas pieaugums Ķīnā liecina par mazāku kapitāla sadales efektivitāti, un nav pazīmju, ka kreditēšanas ierobežojumi kļūtu stingrāki, ko varētu gaidīt neizkropļotā tirgus vidē. Rezultātā pēdējos gados ir strauji palielinājies ienākumus nenesošu aizdevumu apjoms. Saskaroties ar situāciju, kad kļūst aizvien vairāk riskanto parādu, Ķīnas valdība ir izvēlējusies izvairīties no maksājumu saistību neizpildes. Tāpēc ar sliktajiem parādiem saistītie jautājumi tiek risināti, refinansējot parādu un tādējādi radot tā sauktos zombijuzņēmumus vai nododot īpašumtiesības uz parādu (piemēram, izmantojot apvienošanos vai parādsaistību kapitalizācijas mijmaiņas darījumus), bet ne vienmēr novēršot vispārējo parāda problēmu vai risinot tās pamatcēloņus.

(105) Būtībā, kaut arī nesen veikti tirgus liberalizācijas pasākumi, uzņēmumu kredītu sistēmu Ķīnā ietekmē nozīmīgas sistēmiskas problēmas un kropļojumi, ko rada pastāvīgi pieaugošā valsts loma kapitāla tirgos.

(106) Nav sniegti pierādījumi par to, ka alumīnija nozare, kas ietver arī pārskatāmo ražojumu, būtu brīva no iepriekš aprakstītās valdības iejaukšanās finanšu sistēmā. Tādēļ būtiskā valdības iejaukšanās finanšu sistēmā izraisa nopietnu ietekmi uz tirgus apstākļiem visos līmeņos.

3.3.1.10. Aprakstīto kropļojumu sistēmiskā būtība

(107) Komisija konstatēja, ka ziņojumā aprakstītie kropļojumi neskar tikai alumīnija nozari kopumā vai tikai pārskatāmo ražojumu atsevišķi. Gluži pretēji – pieejamie pierādījumi liecina, ka 3.3.1.1.–3.3.1.5. iedaļā un ziņojuma I daļā aprakstītie fakti un iezīmes, kas raksturo Ķīnas sistēmu, ir attiecināmi uz visu valsti un visām ekonomikas nozarēm. Tas pats attiecas uz aprakstītajiem ražošanas faktoriem 3.3.1.6.–3.3.1.8. iedaļā un ziņojuma II daļā.

(108) Lai ražotu pārskatāmo ražojumu, ir vajadzīgi dažādi izejresursi. Izmeklēšanas lietā nav pierādījumu, ka šie izejresursi nebūtu iegūti ĶTR. Ja Ķīnas alumīnija ražotāji iegādājas šos izejresursus/slēdz līgumu par tiem, tad cenas, ko ražotāji maksā (un kas tiek reģistrētas pie to izmaksām), ir nepārprotami saistītas ar tiem pašiem sistēmiskajiem kropļojumiem, kas minēti iepriekš. Piemēram, kropļojumi skar izejresursu piegādātāju izmantoto darbaspēku. Piegādātāji ĶTR var aizņemties naudu, kuru skar kropļojumi finanšu sektorā / kapitāla sadalē; tie ir pakļauti zemes izmantošanas tiesību sistēmai, kas kropļo zemes izmantošanas izmaksas, un, galvenais, – uz tiem attiecas plānošanas sistēma, kura tiek piemērota visos valdības līmeņos un visās nozarēs, tādējādi arī tieši un netieši ietekmējot to ražošanas procesu.

(109) Tādēļ ne vien nav iespējams izmantot pārskatāmā ražojuma iekšzemes pārdošanas cenas, bet arī visas izejresursu izmaksas (ieskaitot izejvielas, enerģiju, zemi, finansējumu, darbaspēku utt.) ir pakļautas nozīmīgiem kropļojumiem pamatregulas 2. panta 6.a punkta nozīmē, jo cenas veidošanu ietekmē būtiska valdības iejaukšanās, kā tā aprakstīta ziņojuma I un II daļā. Valdības iejaukšanās, kas aprakstīta saistībā ar kapitāla, zemes, darbaspēka, enerģijas un izejvielu sadali, ir izplatīta visā ĶTR. Tas nozīmē, ka, piemēram, izejresursi, kas paši ir ražoti ĶTR, apvienojot vairākus ražošanas faktorus, ir pakļauti nozīmīgiem kropļojumiem pamatregulas 2. panta 6.a punkta nozīmē. Komisija nesaņēma pierādījumus un nekonstatēja pretējus pierādījumus, kas apstrīdētu šo konstatējumu. Tas pats attiecas uz izejresursu ielaidi un tā tālāk. ĶV vai ražotāji eksportētāji šajā izmeklēšanā nav iesnieguši pierādījumus vai izvirzījuši argumentus par pretējo.

3.3.1.11. Secinājums

(110) Analīze 3.3.1.2.–3.3.1.9. iedaļā, kurā aplūkoti visi pieejamie pierādījumi par ĶTR iejaukšanos savā ekonomikā kopumā, kā arī alumīnija nozarē (ieskaitot pārskatāmo ražojumu), liecina, ka cenas un izmaksas, arī izejvielu, enerģijas un darbaspēka izmaksas, nav noteiktas brīvā tirgus spēku ietekmē, jo tās ietekmē būtiska valdības iejaukšanās pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē. Tādējādi un ņemot vērā, ka ĶV un ražotāji eksportētāji nesadarbojās, Komisija secināja, ka šajā lietā normālās vērtības noteikšanai nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas.

(111) Tāpēc Komisija, kā izklāstīts nākamajā iedaļā, normālo vērtību aprēķināja, pamatojoties vienīgi uz ražošanas un pārdošanas izmaksām, kas atspoguļo neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības, t. i., šajā gadījumā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu pamatojoties uz atbilstīgām ražošanas un pārdošanas izmaksām atbilstošā reprezentatīvā valstī. Komisija atgādina, ka izmeklēšanā nesadarbojās neviens ražotājs eksportētājs un ka netika iesniegtas pretenzijas, ka kādas iekšzemes izmaksas nebūtu izkropļotas pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta trešā ievilkuma nozīmē.

3.3.2. Reprezentatīvā valsts

3.3.2.1. Vispārīgas piezīmes

(112) Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmo ievilkumu normālā vērtība tika iegūta, pamatojoties uz ražošanas un pārdošanas izmaksām atbilstošā reprezentatīvajā valstī.

(113) Reprezentatīvās valsts izvēle balstījās uz šādiem kritērijiem: — ĶTR līdzīgs ekonomiskās attīstības līmenis. Šim nolūkam Komisija izmantoja valstis, kuru nacionālais kopienākums ir līdzīgs ĶTR, balstoties uz Pasaules Bankas datubāzi, — pārskatāmā ražojuma ražošana šajā valstī (69), — attiecīgo publisko datu pieejamība šajā valstī, — ja ir vairākas iespējamās reprezentatīvās valstis, priekšroku attiecīgā gadījumā dod valstij ar atbilstoša līmeņa sociālo un vides aizsardzību.

(114) Kā paskaidrots 28. un 29. apsvērumā, Komisija 2018. gada 19. aprīļa paziņojumā informēja ieinteresētās personas, ka ir identificējusi tikai Turciju kā iespējamo reprezentatīvo valsti, un aicināja ieinteresētās personas izteikt piezīmes un ierosināt citas valstis. Piezīmes par šo jautājumu netika saņemtas.

(115) Kā norādīts 30. un 31. apsvērumā, Komisija 2018. gada 3. oktobra paziņojumā apliecināja savu nodomu izmantot Turciju kā iespējamo reprezentatīvo valsti un lūdza iesniegt piezīmes. Arī par šo jautājumu vēlāk piezīmes netika saņemtas.

3.3.2.2. ĶTR līdzīgs ekonomiskās attīstības līmenis

(116) Pasaules Banka uzskata, ka Turcija ir valsts, kuras ekonomiskās attīstības līmenis ir līdzīgs ĶTR, proti, tā ir “valsts ar vidēji augstiem ienākumiem” no nacionālā kopienākuma (NKI) viedokļa (70) – tāpat kā ĶTR.

3.3.2.3. Pārskatāmā ražojuma ražošana reprezentatīvajā valstī

(117) Komisija 2018. gada 19. aprīļa paziņojumā norādīja, ka ir identificējusi pārskatāmā ražojuma ražotāju Turcijā – Sedat Tahir A.Ș. Ieinteresētās personas tika aicinātas sniegt piezīmes un ierosināt citus tādus ražotājus citās reprezentatīvajās valstīs, kas atbilstu pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmajā ievilkumā minētajiem kritērijiem. Netika saņemtas nekādas piezīmes vai priekšlikumi ne par reprezentatīvās valsts atbilstību, ne ar ierosinājumiem par reprezentatīvo valsti izvēlēties citu valsti, kas nav Turcija.

3.3.2.4. Attiecīgo publisko datu pieejamība reprezentatīvajā valstī

(118) Komisija 2018. gada 19. aprīļa paziņojumā norādīja, ka gan galveno izejvielu resursu (proti, alumīnija folija tā dēvētajos lielajos ruļļos, kuru svars pārsniedz 10 kg), gan pārskatāmo ražojumu (proti, alumīnija folija mazos ruļļos, kuru svars nepārsniedz 10 kg) klasificē ar vieniem un to pašiem Harmonizētās sistēmas (HS) kodiem, proti, 7607 11 un 7607 19. Lai nodrošinātu izejmateriāla pareizu identificēšanu, par piemērotām reprezentatīvajām valstīm pienācīgai normālās vērtības aprēķināšanai var uzskatīt tikai tās valstis, kas sīkāk nošķir galveno izejmateriālu no pārskatāmā ražojuma. Šajā posmā tika uzskatīts, ka vienīgi Turcijā galveno izejmateriālu klasificē ar kodiem, kas atšķiras no pārskatāmā ražojuma, un ir pieejami pilnīgi publiskie dati.

(119) Ieinteresētās personas tika uzaicinātas izteikt piezīmes par Turcijas atbilstību, tostarp atbilstīgi minētajiem kritērijiem. Piezīmes netika saņemtas.

a) Dati par ražošanas faktoriem

(120) Attiecībā uz Turciju importa dati par galvenajām izejvielām, ko izmanto pārskatāmā ražojuma ražošanā, bija viegli pieejami Pasaules tirdzniecības atlantā, savukārt dati par citiem svarīgiem ražošanas faktoriem, piemēram, darbaspēka un elektroenerģijas izmaksām, arī bija viegli pieejami Turcijas Statistikas institūta tīmekļa vietnē.

b) Finanšu dati (ražošanas pieskaitāmās izmaksas, PVA izmaksas un peļņa)

(121) Izmeklēšanā tika konstatēts, ka Turcijas ražotāja Sedat Tahir A.Ș. finanšu dati par 2017. gadu ir publiski pieejami.

3.3.2.5. Secinājums

(122) Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmo ievilkumu mērķis ir iespējamā reprezentatīvajā valstī atrast visus vai iespējami daudzus attiecīgos neizkropļotos ražošanas faktorus, ko izmanto Ķīnas ražotāji, kuri sadarbojās, un pēc iespējas neizkropļotas ražošanas pieskaitāmās izmaksas, PVA izmaksas un peļņu.

(123) Ņemot vērā iepriekš doto analīzi, Turcija atbilda visiem pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmajā ievilkumā norādītajiem kritērijiem, lai to varētu uzskatīt par atbilstošu reprezentatīvo valsti. Jo īpaši Turcijā tiek ražots pārskatāmais ražojums un ir pieejama pilnīga datu kopa par visiem ražošanas faktoriem, ražošanas pieskaitāmajām izmaksām, PVA izmaksām, kā arī peļņu.

(124) Tā kā bija konstatēts, ka Turcija šajā gadījumā ir atbilstoša reprezentatīvā valsts, nebija nepieciešams turpināt analizēt Turcijas sociālās un vides aizsardzības līmeni.

3.3.3. Ražošanas pieskaitāmās izmaksas, PVA izmaksas un peļņa

(125) Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta ceturto daļu “[s]aliktā normālā vērtība ietver neizkropļotas un samērīgas administratīvās, pārdošanas un vispārējās izmaksas un peļņu”.

(126) Kā minēts 28.–31. apsvērumā, Komisija arī norādīja, ka ir identificējusi ražotāju Sedat Tahir A.S., kura finanšu pārskati ir publiski pieejami un kurš iespējamajā reprezentatīvajā valstī ražo pārskatāmo ražojumu. Komisija arī norādīja, ka plāno izmantot Sedat Tahir A.S. 2017. gada peļņas un zaudējumu konta rādītājus kā pamatu PVA izmaksu un peļņas procentu noteikšanai, lai noskaidrotu normālo vērtību. Par šo jautājumu noteiktajā desmit dienu termiņā piezīmes netika saņemtas.

(127) Pieejamajos Sedat Tahir A.Ș. peļņas un zaudējumu kontu rādītājos ražošanas pieskaitāmās izmaksas nav identificētas atsevišķi, tādēļ Komisija uzskatīja, ka tās ir iekļautas pārdoto preču izmaksās vai ražošanas izmaksās.

(128) Pēc tam Komisija izmantoja Sedat Tahir A.Ș. peļņas un zaudējumu konta rādītājus par 2017. gadu kā pamatu PVA izmaksu un ražošanas izmaksu peļņas procenta noteikšanai, lai to piemērotu saliktajām ražošanas izmaksām nolūkā iegūt salikto normālo vērtību.

3.3.4. Neizkropļoto izmaksu konstatēšanai izmantotie avoti

(129) Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu “normālo vērtību nosaka, pamatojoties tikai un vienīgi uz ražošanas un pārdošanas izmaksām, kas atspoguļo neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības” un tā “ietver neizkropļotas un samērīgas administratīvās, pārdošanas un vispārējās izmaksas un peļņu”.

(130) Komisija 2018. gada 19. aprīļa paziņojumā norādīja, ka plāno izmantot Pasaules tirdzniecības atlanta (PTA) datubāzi, lai noteiktu neizkropļotās izmaksas pirmajiem pieciem 1. tabulā norādītajiem izejvielu resursiem. Komisija arī norādīja, ka plāno izmantot Turcijas Statistikas institūta datus kā darbaspēka izmaksu un elektroenerģijas izmaksu avotu. Komisija arī norādīja, ka plāno izmantot Orbis datubāzi kā publiski pieejamu finanšu pārskatu avotu, lai noteiktu samērīgas administratīvās, pārdošanas un vispārējās izmaksas un peļņu.

3.3.4.1. Ražošanas faktori

(131) Kā jau norādīts 28. apsvērumā, Komisija 2018. gada 19. aprīļa paziņojumā izveidoja sākotnēju sarakstu ar ražošanas faktoriem un Turcijas avotiem, kusu paredzēts izmantot attiecībā uz visiem ražošanas faktoriem, piemēram, materiāliem, enerģiju un darbaspēku, ko izmanto pārskatāmā ražojuma ražošanā.

(132) Tā kā ražotāji eksportētāji nesadarbojās un lai iegūtu ražošanas izmaksas, Komisija izmantoja pārskatāmā ražojuma ražošanā izmantoto dažādo ražošanas faktoru patēriņa daudzumu, kas tika iegūts no liela izlasē iekļauta Savienības ražotāja, un piemēroja to Turcijas vienības izmaksām, kas tika iegūtas no dažādiem 130.–144. apsvērumā norādītajiem dažādu pārskatāmā ražojuma ražošanā izmantoto ražošanas faktoru avotiem. Balstoties uz pieejamo sākotnējās izmeklēšanas informāciju, Ķīnas ražotāju eksportētāju ražošanas process un izmantotie materiāli ir identiski tiem, par ko liecina attiecīgā Savienības ražotāja sniegtie dati.

(133) Ņemot vērā visu informāciju, ko iesniegušas ieinteresētās personas, un rezultātus, kas pārbaudes apmeklējumā iegūti viena pieprasījuma iesniedzēja telpās, ir identificēti tālāk minētie ražošanas faktori, HS kodi un pēc vajadzības 12 ciparu Turcijas tarifa kodi. 1. tabula Ražošanas faktors Tarifa kods Vienības importa vērtība Alumīnija folija, bez pamatnes, velmēta, bet tālāk neapstrādāta (lielie ruļļi) 7607 11 19 00 11 7607 11 19 00 12 3,83 EUR/kg Krāsaina kārba / kartona kārba vienam rullim 4819 20 3,20 EUR/kg Papīra serde 4822 90 1,25 EUR/kg Ārējais iesaiņojums 24 ruļļiem 4819 20 3,20 EUR/kg Darbs (tiešais un netiešais darbs); algas apstrādes rūpniecībā (n/a) 8,15 EUR cilvēkstundā Elektroenerģija (n/a) 0,06 EUR/kWh

3.3.4.2. Materiāli

(134) Attiecībā uz alumīnija foliju pieprasījuma iesniedzēji norādīja, ka parastā izmantotā izejviela ir alumīnija folija, bez pamatnes, kas ir velmēta, bet tālāk neapstrādāta, un ko klasificē ar HS kodu 7607 11. Minētajam piekrita divi no četriem Ķīnas ražotājiem, kuri sniedza atbildes uz paziņojuma par procedūras sākšanu III pielikumu. Viens no pieprasījuma iesniedzējiem sniedza papildu informāciju, ka lielo ruļļu Turcijas 12 ciparu tarifa kodi ir 7607 11 19 00 11 un 7607 11 19 00 12. Tā kā citas informācijas no Ķīnas ražotājiem un piezīmju no citām ieinteresētajām personām nebija, Komisija nolēma izmantot norādītos 12 ciparu tarifa kodus, lai iegūtu normālo vērtību.

(135) Attiecībā uz krāsaino kārbu / kartona kārbu atsevišķam rullim pieprasījuma iesniedzēji norādīja, ka piemērojams HS kods 4819 10, savukārt viens no Ķīnas ražotājiem norādīja, ka piemērojams HS kods 4819 20. HS kods 4819 10 ietver “.. kārbas no gofrēta papīra vai kartona”, savukārt HS kods 4819 20 ietver “.. kārbas no negofrēta papīra vai kartona”. Tā kā attiecīgās kārbas ir negofrētas, Komisija izlēma izvērtēt HS kodu 4819 20. Šā HS koda ietvaros Turcijas nomenklatūra tika izvērtēta sīkāk, bet netika noteikts precīzāks atbilstošs apraksts. Tādēļ norādīto HS kodu 6 ciparu līmenī Komisija nolēma izmantot, lai noteiktu šā ražošanas izmaksu elementa izmaksas, kuru izmanto normālās vērtības iegūšanā.

(136) Attiecībā uz papīra serdi pieprasījuma iesniedzēji norādīja to pašu HS kodu 4819 10, kas bija norādīts krāsainajai kārbai / kartona kārbai. Pēc ražojuma apraksta pārskatīšanas Komisija secināja, ka ražojums ir jāklasificē ar HS kodu 4822 90 pie “citādām kartona spolēm”. Šā HS koda ietvaros Turcijas nomenklatūra tika izvērtēta sīkāk, bet netika noteikts precīzāks pienācīgs apraksts, tādēļ Komisija nolēma izmantot HS kodu 4822 90 6 ciparu līmenī šā ražošanas izmaksu elementa izmaksu noteikšanai, kuru izmanto normālās vērtības iegūšanā.

(137) Viens no pieprasījuma iesniedzējiem norādīja, ka ir nepieciešams kā ražošanas faktoru iekļaut ārējo iesaiņojumu (kuru izmanto 24 alumīnija folijas ruļļu iesaiņošanai). Pēc ražojuma apraksta pārskatīšanas Komisija secināja, ka šis ražojums arī ir jāklasificē ar HS kodu 4819 20. Šā HS koda ietvaros Turcijas nomenklatūra tika izvērtēta sīkāk, bet netika noteikts precīzāks pienācīgs apraksts, tādēļ Komisija nolēma izmantot HS kodu 4819 20 6 ciparu līmenī šā ražošanas izmaksu elementa izmaksu noteikšanai, kuru izmanto normālās vērtības iegūšanā.

(138) Attiecībā uz alumīnija foliju Komisija ieguva vērtību (EUR) un daudzumu (kg) importam, kas no pārējās pasaules, izņemot ĶTR, 2017. gadā īstenots uz Turciju, Turcijas tarifa kodiem 7607 11 19 00 11 un 7607 11 19 00 12. Balstoties uz šiem rādītājiem, Komisija pēc tam aprēķināja lielo alumīnija ruļļu vidējo svērto importa vērtību EUR/kg, ko izmanto kā attiecīgo izejvielu izmaksu daļu ražošanas izmaksās.

(139) Attiecībā uz krāsaino kārbu / kartona kārbu un ārējo iesaiņojumu Komisija ieguva vērtību (EUR) un daudzumu (kg) importam, kas no pārējās pasaules, izņemot ĶTR, 2017. gadā īstenots uz Turciju, HS kodam 4819 20. Balstoties uz šiem rādītājiem, Komisija pēc tam aprēķināja katras krāsainās kārbas / kartona kārbas un ārējā iesaiņojuma vidējo svērto importa vērtību EUR/kg, ko izmanto kā attiecīgo izejvielu izmaksu daļu ražošanas izmaksās.

(140) Attiecībā uz papīra serdi Komisija ieguva vērtību (EUR) un daudzumu (kg) importam no pārējās pasaules, izņemot ĶTR, kas 2017. gadā īstenots uz Turciju, HS kodam 4822 90. Balstoties uz šiem rādītājiem, Komisija pēc tam aprēķināja papīra seržu vidējo svērto importa vērtību EUR/kg, ko izmanto kā attiecīgo izejvielu izmaksu daļu ražošanas izmaksās.

(141) Attiecībā uz alumīnija folijas atgriezumiem, kā norāda viens no pieprasījuma iesniedzējiem, var uzskatīt, ka atkritumu nav, un tādēļ saliktajās ražošanas izmaksās nav jāiekļauj atkritumu vērtība. Tā kā nebija citu piezīmju, Komisija nolēma izmantot šādu pieeju.

(142) Lai noteiktu izejvielu neizkropļoto cenu laikā, kad tās ir piegādātas ražotāja eksportētāja rūpnīcā, Komisija vērtēja, vai ir pieņemami importa cenai pieskaitīt reprezentatīvās valsts Turcijas ievedmuitu un materiālu iekšzemes transportēšanas izmaksas. Komisija konstatēja, ka Turcija nepiemēro ievedmuitu galvenās izejvielas – lielo alumīnija folijas ruļļu – importam no valstīm, izņemot ĶTR, kuru izcelsme ir lielākajai daļai importa. Tā kā neviens Ķīnas ražotājs nesadarbojās, attiecībā uz materiālu iekšzemes transporta informācija nav viegli pieejama. Tomēr, kā norādīts 153. apsvērumā, normālā vērtība, kas nav koriģēta atbilstīgi šai ievedmuitai un transporta izmaksām, jau liecina, ka pārdošana eksportam notiek par ļoti izteiktām dempinga cenām. Tādēļ materiālu iekšzemes transporta izmaksu un ievedmuitas vērtēšana, kuras sekas būtu nepieciešamība koriģēt normālo vērtību augšup šo izmaksu dēļ, būtu varējusi novest vienīgi pie normālās vērtības un attiecīgi – dempinga starpības – palielināšanās. Ņemot vērā minēto, Komisija neuzskatīja, ka izskatāmajā lietā ir jākoriģē izejvielu izmaksas atbilstīgi ievedmuitas un iekšzemes transporta izmaksām.

3.3.4.3. Darbaspēks

(143) Attiecībā uz darbaspēka izmaksām Komisija savā 2018. gada 3. oktobra paziņojumā norādīja, ka plāno izmantot Turcijas Statistikas institūta publicētos datus. Jo īpaši Komisija norādīja, ka plāno izmantot ražošanas nozares 2016. gada darbaspēka izmaksas stundā saimnieciskajai darbībai C.24 (metālu ražošana (71)) atbilstīgi saimniecisko darbību statistiskās klasifikācijas Eiropas Savienībā (NACE) 2. redakcijai (72), kas ir jaunākā pieejamā statistika (73). Komisija arī norādīja, ka vērtības tiks pienācīgi koriģētas, ņemot vērā inflāciju un šai nolūkā izmantojot Turcijas statistikas institūta publicēto iekšzemes ražotāja cenu indeksu (74). Tā kā netika izteiktas nekādas piezīmes, Komisija nolēma izmantot šādu pieeju.

3.3.4.4. Elektroenerģija

(144) Attiecībā uz elektroenerģijas izmaksām Komisija, nepastāvot informācijai par patēriņa līmeni ĶTR, savā 2018. gada 3. oktobra paziņojumā norādīja, ka plāno piemērot Turcijas statistikas institūta izdotajā paziņojumā presei (75) norādīto vidējo elektroenerģijas vienības cenu rūpnieciskajiem lietotājiem. Tā kā netika izteiktas nekādas piezīmes, Komisija nolēma izmantot šādu pieeju.

3.3.5. Aprēķini

(145) Lai noteiktu salikto normālo vērtību, Komisija rīkojās atbilstīgi šādiem diviem posmiem.

(146) Vispirms Komisija noteica neizkropļotās ražošanas izmaksas. Tā kā ražotāji eksportētāji nesadarbojās, Komisija sareizināja viena pieprasījuuma iesniedzēja ražošanas procesa līmenī novērotos materiālu, darbaspēka, enerģijas lietojuma faktorus ar neizkropļotajām vienības izmaksām, kas tika novērotas reprezentatīvajā valstī Turcijā.

(147) Otrkārt, Komisija piemēroja Sedat Tahir A.Ș. ražošanas pieskaitāmās izmaksas, PVA izmaksas un peļņu iepriekš noteiktajām ražošanas izmaksām. Minēto noteica, pamatojoties uz Sedat Tahir A.Ș. 2017. gada pārskatu.

(148) Uz šā pamata Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu noteica katra ražojumu veida normālo vērtību, pamatojoties uz ražotāja cenu. Tā kā neviens no ražotājiem eksportētājiem nesadarbojās, normālā vērtība tika noteikta visai valstij kopā, nevis katram eksportētājam un ražotājam atsevišķi.

3.4. Eksporta cena

(149) Kā minēts 21. apsvērumā, Komisija no ĶTR ražotājiem nesaņēma atbildes uz aptaujas jautājumiem. Tādēļ Komisija noteica vienu vidējo svērto eksporta cenu visiem saimniecības alumīnija foliju veidiem, balstoties uz Eurostat importa statistiku (“Comext”).

3.5. Salīdzinājums

(150) Normālo vērtību Komisija salīdzināja ar eksporta cenu, par pamatu ņemot ražotāja (EXW) cenu.

(151) Ja tas bija nepieciešams taisnīgai salīdzināšanai, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu koriģēja normālo vērtību un eksporta cenu, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Tika veikta augšupēja normālās vērtības korekcija 2 % apmērā, ņemot vērā neatmaksājamās PVN izmaksas, un eksporta cenas lejupēja korekcija 1–3 % apmērā, ņemot vērā starptautisko kravas pārvadājumu un apdrošināšanas, kā arī iekšzemes transporta izmaksas.

3.6. Dempinga starpība

(152) Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu salīdzināja līdzīgā ražojuma vidējo svērto normālo vērtību ar visa eksporta uz Savienību vidējo svērto cenu.

(153) Ņemot to vērā, Komisija konstatēja, ka dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, pārsniedz 150 % līmeni. Tāpēc Komisija secināja, ka dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā turpinājās.

3.7. Dempinga turpināšanās iespējamība pasākumu atcelšanas gadījumā

(154) Papildus konstatējumam par dempingu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Komisija analizēja dempinga turpināšanās iespējamību pasākumu atcelšanas gadījumā.

(155) Tā kā ĶTR ražotāji nesadarbojās, šis izvērtējums balstījās uz Komisijai pieejamo informāciju, proti, pārskatīšanas pieprasījumā ietverto informāciju un informāciju no citiem neatkarīgiem pieejamajiem avotiem, piemēram, uz oficiālo importa statistiku un informāciju, kas izmeklēšanas laikā tika iegūta no ieinteresētajām personām.

(156) Lai izvērtētu iespējamo importa attīstību pasākumu atcelšanas gadījumā, Komisija analizēja neizmantoto ražošanas jaudu ĶTR un Savienības tirgus pievilcīgumu.

3.7.1. Neizmantotā jauda ĶTR

(157) Pieprasījumā veikt pārskatīšanu pieprasījuuma iesniedzēji norādīja, ka alumīnija lielie ruļļi ir vienkārši jāsagriež, lai tie kļūtu par pārskatāmo ražojumu, tādēļ Ķīnas neizmantotajai jaudai attiecībā uz lielajiem alumīnija ruļļiem ir nozīme pārskatāmā ražojuma jaudas pārpalikuma noteikšanā.

(158) Kā minēts pārskatīšanas pieprasījumā, Komisijas 2015. gada 17. decembra Īstenošanas regulā, ar ko pagarina antidempinga maksājumu alumīnija foliju lielajiem ruļļiem pēc termiņbeigu pārskatīšanas (76), tika aplēsts, ka kopējā Ķīnas ražošanas jauda visiem alumīnija folijas veidiem ir par 450 000 tonnu lielāka nekā kopējais Ķīnas iekšzemes patēriņš. Tāpat tika aplēsts, ka šī ražošanas jauda pieaugs no 2,5 miljoniem tonnu 2014. gadā līdz 2,8 miljoniem tonnu 2018. gadā, turpretī iekšzemes patēriņa pieaugums, visdrīzāk, nebūtu pietiekams, lai absorbētu pieaugošo jaudu (77). Pārskatāmā ražojuma patēriņš Savienībā ir aptuveni 85 600 tonnas.

(159) ASV Starptautiskās tirdzniecības komisija savos galīgajos konstatējumos antidempinga un kompensācijas izmeklēšanā attiecībā uz alumīnija folijas lielajiem ruļļiem, balstoties uz ĶTR eksportētāju un ražotāju atbildēm, aplēsa, ka alumīnija folijas neizmantotā jauda ĶTR 2017. un 2018. gadā ir attiecīgi 161 233 tonnas un 157 305 tonnas (78), kas tādējādi būtiski pārsniedz ES pieprasījumu.

(160) Turklāt atbildes, kas tika saņemtas no četrām ĶTR ražotāju grupām, kuras iesniedza atbildes uz atlases jautājumiem, apstiprināja, ka šo ražotāju vidējā neizmantotā jauda ir aptuveni 25 %.

(161) Balstoties uz minēto, Komisija konstatēja, ka ĶTR ir pieejams būtisks jaudas pārpalikums un ka tādēļ ir liela iespējamība, ka tad, ja tiktu atcelti antidempinga pasākumi, importa apjoms būtiski pieaugtu un tiktu īstenots būtisks cenu spiediens.

(162) Ieinteresētās personas neapstrīdēja informāciju, ko šajā sakarā iesniedza pieprasījuma iesniedzēji. Komisija nekonstatēja nekādus pierādījumus, kas būtu pretrunā šai informācijai.

3.7.2. Savienības tirgus pievilcīgums

(163) Lai noteiktu iespējamās importa pārmaiņas pasākumu atcelšanas gadījumā, Komisija apsvēra Savienības tirgus pievilcīgumu cenu ziņā.

(164) Šajā sakarā nav lietderīgi analizēt Ķīnas eksporta cenu statistiku, jo gan izejvielu, gan gatavo ražojumu Ķīnas Tautas Republikā paziņo ar vieniem un tiem pašiem HS kodiem.

(165) Tomēr, analizējot Ķīnas ražotāju sniegtās atbildes uz atlases jautājumiem, var konstatēt, ka tie ES tirgum vidēji nosaka augstāku cenu nekā citiem trešo valstu tirgiem un vietējam tirgum neraugoties uz spēkā esošajiem pasākumiem. Cenas ES tirgum bija vidēji par 5–10 % augstākas nekā citām trešām valstīm un vidēji par 20–25 % augstākas nekā vietējā tirgus cenas.

(166) Kā norādīts pārskatīšanas pieprasījumā, gan Turcija, gan Indija attiecīgi kopš 2014. un 2017. gada ir noteikušas antidempinga pasākumus ĶTR izcelsmes alumīnija folijai. Ja ES pasākumi attiecībā uz saimniecības alumīnija foliju tiktu izbeigti, tas, ka pastāv pasākumi pret importu uz minētajiem citiem tirgiem, un ES tirgus pievilcīgums cenas ziņā radītu lielu iespējamību, ka pārdošana tiktu pārvirzīta uz ES tirgu.

(167) Būtiskais ĶTR eksporta apjoms un tirgus daļa sākotnējā izmeklēšanas periodā (12 994 t, 13,4 %) un turpinātais pārskatāmā ražojuma eksports no ĶTR uz Savienības tirgu attiecīgajā periodā (1 519 t, 1,8 %) ļauj Komisijai secināt, ka Savienības tirgus ĶTR pārskatāmā ražojuma ražotājiem ir pievilcīgs.

(168) Tādēļ, ja pasākumi tiktu atcelti, ĶTR imports Savienībā, visdrīzāk, ievērojami palielinātos un notiktu par dempinga cenām.

3.7.3. Secinājums par dempinga turpināšanās iespējamību

(169) Pamatojoties uz iepriekš minēto, jo īpaši ņemot vērā pārskata izmeklēšanas periodā konstatēto dempinga starpību, kas noteikta PIP, ievērojamo neizmantoto jaudu, kas pieejama ĶTR, un Savienības tirgus pievilcīgumu, Komisija prognozē, ka, visticamāk, dempings turpināsies, ja pasākumi tiks atcelti, un Savienības tirgū ievērojamos daudzumos ienāks eksports par dempinga cenām. Tāpēc tiek uzskatīts, ka ir dempinga turpināšanās iespējamība, ja tiktu atcelti spēkā esošie antidempinga pasākumi.

3.7.4. Dempinga atkārtošanās iespējamība

(170) Izmeklēšanā konstatēts, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā imports no Ķīnas turpināja ienākt Savienības tirgū par dempinga cenām. Neraugoties uz salīdzinoši zemajiem importa apjomiem, salīdzinot ar Savienības patēriņu, konstatētās dempinga starpības apliecina analizētās cenas eksportam uz citām trešām valstīm, kas šķietami ir vēl zemākas, nekā aprakstīts 165. apsvērumā. Ņemot vērā 3.7.1. un 3.7.2. iedaļā izvērtētos elementus, Komisija arī secināja, ka ir ļoti iespējams, ka tad, ja pasākumi tiks atcelti, Ķīnas ražotāji eksportēs ievērojamu saimniecības alumīnija folijas daudzumu uz Savienību par dempinga cenām. Tādējādi ir pierādījumi par dempinga turpināšanās iespējamību un jebkurā gadījumā – par dempinga atkārtošanās iespējamību, ja pasākumi tiktu atcelti.

4. KAITĒJUMA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

4.1. Savienības ražošanas nozares definīcija un Savienības ražošanas apjoms

(171) Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā līdzīgo ražojumu Savienībā ražoja 20 zināmi ražotāji. Tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.

4.2. Ievadpiezīmes

(172) Komisija novērtēja kaitējumu, pamatojoties uz tendencēm, kas novērotas attiecībā uz ražošanu, ražošanas jaudu, ražošanas jaudas izmantojumu, pārdošanas apjomu, tirgus daļu, nodarbinātību, ražīgumu un pieaugumu, kuras tā apkopoja visas Savienības ražošanas nozares līmenī, un uz tendencēm, kas novērotas attiecībā uz cenām, rentabilitāti, naudas plūsmu, spēju piesaistīt kapitālu un ieguldījumus, krājumiem, ienākumiem no ieguldījuma un algām, kuras tā apkopoja izlasē iekļauto Savienības ražotāju līmenī.

4.3. Patēriņš Savienībā

(173) Komisija noteica patēriņu Savienībā, saskaitot Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu Savienībā un kopējo Savienības importu atbilstīgi Eurostat sniegtajām ziņām.

(174) Pārskatāmā ražojuma patēriņš Savienībā attīstījās šādi: 2. tabula Patēriņš Savienībā (t) 2014 2015 2016 PIP Kopējais patēriņš 104 521 93 058 88 707 85 666 Indekss (2014. gads = 100) 100 89 85 82 Avots: Eurostat, Savienības ražošanas nozares sniegtie dati un pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

(175) Patēriņš Savienībā attiecīgajā periodā pakāpeniski samazinājās par 18 %. Analīze pa gadiem parāda šo pakāpenisko samazinājumu visā periodā – straujāk laikposmā no 2014. līdz 2015. gadam, bet tas izlīdzinās laikposmā no 2016. gada līdz pārskata izmeklēšanas periodam.

4.4. Imports no ĶTR

4.4.1. Importa no ĶTR apjoms un tirgus daļa

(176) Komisija noteica ĶTR izcelsmes importa apjomu Savienībā, pamatojoties uz Eurostat datiem Eiropas Savienības integrētā muitas tarifa (Taric) līmenī un importa tirgus daļām, salīdzinot šos importa apjomus ar Savienības patēriņu, kā norādīts 2. tabulā.

(177) ĶTR tirgus daļa un importa vidējās cenas mainījās šādi: 3. tabula Importa apjoms un tirgus daļa 2014 2015 2016 PIP Importa apjoms no ĶTR (t) 3 510 2 549 2 650 1 519 Indekss (2014. gads = 100) 100 73 75 43 ĶTR izcelsmes importa tirgus daļa (%) 3,4 2,7 3,0 1,8 Indekss (2014. gads = 100) 100 82 89 53 Avots: Eurostat.

(178) Imports no ĶTR savu augstāko punktu sasniedza 2014. gadā, pēc tam tika konstatēta būtiska samazināšanās 2015. gadā, rādītāji nedaudz uzlabojās 2016. gadā un vēlreiz būtiski samazinājās pārskata izmeklēšanas periodā, kā rezultātā kopējais samazinājums attiecīgajā periodā bija 57 %. Importa tirgus daļa pārskata izmeklēšanas periodā samazinājās no 3,4 % uz 1,8 %.

(179) Kaitējuma analīzes vajadzībām ir svarīgi atzīmēt, ka imports no ĶTR (ar nomaksātiem nodokļiem) turpināja ienākt Savienībā visā attiecīgajā periodā.

4.4.2. ĶTR izcelsmes importa cenas

(180) Komisija izmantoja ĶTR izcelsmes importa cenas saskaņā ar Eurostat informāciju.

(181) ĶTR izcelsmes importa uz Savienību vidējās cenas mainījās šādi: 4. tabula ĶTR izcelsmes importa cenas 2014 2015 2016 PIP Vidējā ĶTR izcelsmes importa cena (EUR/t) 2 340 2 934 2 827 2 413 Indekss (2014. gads = 100) 100 125 121 103 Avots: Eurostat.

(182) Vidējās ĶTR importa cenas laikposmā no 2014. līdz 2015. gadam pieauga par 25 %, 2016. gadā nedaudz samazinājās un pārskata izmeklēšanas periodā saruka gandrīz līdz 2014. gada līmenim.

(183) Attiecīgajā periodā vidējās ĶTR importa cenas par tonnu saglabājās būtiski zemākas gan par vidējo pārdošanas cenu par tonnu, gan Savienības ražošanas nozares vidējām ražošanas izmaksām par tonnu, kā parādīts 10. tabulā.

4.4.3. Cenas samazinājums

(184) Komisija noteica cenas samazinājumu pārskata izmeklēšanas periodā, salīdzinot izlasē iekļauto Savienības ražotāju svērtās vidējās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū, koriģētas atbilstīgi EXW līmenim, ar Eurostat importa cenu datiem par pārskatāmo ražojumu no ĶTR CIF līmenī, koriģējot atbilstīgi cenai līdz izkraušanai, ietverot parastā muitas nodokļa summu.

(185) Salīdzinājuma rezultāts tika izteikts procentos no izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējās cenas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.

(186) Salīdzinājums parādīja, ka ĶTR izcelsmes importa vidējais cenu samazinājums pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienības tirgū bija 29,3 %.

4.5. Imports no trešām valstīm, izņemot ĶTR

(187) Importa apjoms Savienībā, kā arī pārskatāmā ražojuma importa no citām trešām valstīm tirgus daļa un cenu tendences ir parādītas 5. tabulā. Tendences attiecībā uz apjomiem un cenām ir iegūtas, izmantojot Eurostat datus. 5. tabula Imports no trešām valstīm, izņemot ĶTR 2014 2015 2016 PIP Importa apjoms (t) 4 011 2 525 4 029 5 119 Indekss (2014. gads = 100) 100 63 100 128 Tirgus daļa (%) 3,8 2,7 4,5 6,0 Indekss (2014. gads = 100) 100 71 118 156 Vidējā importa cena (EUR/t) 2 621 2 685 2 653 2 888 Indekss (2014. gads = 100) 100 102 101 110 Avots: Eurostat.

(188) Attiecīgajā periodā importa apjoms no citām trešām valstīm svārstījās. Tas laikposmā no 2014. līdz 2015. gadam samazinājās par 37 %, bet pēc tam pārskatīšanas izmeklēšanas periodā divkāršojās, attiecīgajā periodā kopumā pieaugot par 28 %.

(189) Tā kā kopējais Savienības patēriņš attiecīgajā periodā samazinājās, šā pieauguma rezultātā importa no citām trešām valstīm tirgus daļa šajā pašā periodā palielinājās no 3,8 % 2014. gadā līdz 6,0 % pārskata izmeklēšanas periodā.

(190) Vidējā importa cena no trešām valstīm, izņemot ĶTR, attiecīgajā periodā palielinājās par 10 %, bet joprojām ir krietni zem Savienības ražošanas nozares cenu līmeņa, kā parādīts 10. tabulā.

(191) Attiecīgajā periodā pārskatāmā ražojuma imports no citām trešām valstīm galvenokārt bija no Turcijas, Norvēģijas un Taizemes.

(192) Pieprasījuma iesniedzēji savā pārskatīšanas pieprasījumā apgalvoja, ka imports no Norvēģijas attiecīgajā periodā būtiski palielinājās, tomēr, ciktāl tiem zināms par tirgu, pārskatāmā ražojuma ražošana nenotika. Pieprasījuma iesniedzēji arī apgalvoja, ka pārskatāmā ražojuma pārkraušanas prakse pastāv Taizemē un Indonēzijā, un tiem bija aizdomas, ka šo ražojumu izcelsme ir ĶTR.

(193) Komisija analizēja Eurostat datus par attiecīgo importu. Imports Savienībā no Norvēģijas, Taizemes un Indonēzijas attīstījās, kā norādīts tālāk. 6. tabula Imports no Norvēģijas, Taizemes un Indonēzijas 2014 2015 2016 PIP Importa apjoms no Norvēģijas (t) 233 86 790 1 186 Indekss (2014. gads = 100) 100 37 339 509 Importa apjoms no Taizemes (t) 0 0 70 654 Indekss (2016. gads = 100) 0 0 100 934 Importa apjoms no Indonēzijas (t) 0 0 0 196 Avots: Eurostat.

(194) Komisijai nav ziņu par to, ka Norvēģijā tiktu ražots pārskatāmais ražojums. Komisija arī konstatēja, ka pārskata izmeklēšanas periodā imports no Norvēģijas, Taizemes un Indonēzijas pilnībā kompensēja importa no ĶTR samazināšanos. Pieprasījuma iesniedzēji izvirzīja apgalvojumu par iespējamu esošo ĶTR importam noteikto antidempinga pasākumu apiešanu, īstenojot pārsūtīšanu Norvēģijā, Taizemē un Indonēzijā. Tomēr Komisija nevarēja pārbaudīt šā apgalvojuma pamatošanai saņemtos pierādījumus.

4.6. Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

4.6.1. Vispārīgas piezīmes

(195) Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija pārbaudīja visus attiecīgos ekonomiskos faktorus un rādītājus, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā.

(196) Kā minēts 12. apsvērumā, lai noteiktu iespējamo Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, Komisija izmantoja atlasi.

(197) Lai noteiktu kaitējumu, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus.

(198) Makroekonomiskos rādītājus Komisija novērtēja, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares iesniegtajiem datiem un izlasē iekļauto Savienības ražotāju pārbaudītajām atbildēm uz anketas jautājumiem. Dati attiecās uz visiem Savienības ražotājiem.

(199) Mikroekonomiskos rādītājus Komisija novērtēja, pamatojoties uz pārbaudītajiem datiem, kas sniegti izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildēs uz anketas jautājumiem.

(200) Komisija konstatēja, ka abas datu kopas ir reprezentatīvas Savienības ražošanas nozares ekonomiskajam stāvoklim.

(201) Makroekonomiskie rādītāji ir šādi: ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība un ražīgums.

(202) Mikroekonomiskie rādītāji ir šādi: vienības vidējās cenas, vienības vidējās izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu.

4.6.2. Makroekonomiskie rādītāji

4.6.2.1. Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

(203) Kopējais ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums Savienības ražošanas nozarē attiecīgajā periodā mainījās šādi: 7. tabula Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms, ražošanas jauda un tās izmantojums 2014 2015 2016 PIP Ražošanas apjoms (t) 104 344 96 478 89 070 86 254 Indekss (2014. gads = 100) 100 92 85 83 Ražošanas jauda (t) 160 145 163 178 144 653 147 950 Indekss (2014. gads = 100) 100 102 90 92 Jaudas izmantojums (%) 65 59 62 58 Indekss (2014. gads = 100) 100 91 95 89 Avots: Savienības ražošanas nozares sniegtie dati un pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

(204) Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 17 % un sekoja Savienības patēriņa samazinājumam. Samazinājums kļuva mazāk izteikts laikposmā no 2016. gada līdz pārskata izmeklēšanas perioda beigām.

(205) Savienības ražošanas nozares ražošanas jauda attiecīgajā periodā samazinājās par 8 %, un tas liecina, ka Savienības ražošanas nozare pilnībā nespēja samazināt ražošanas jaudu, lai reaģētu uz ražošanas apjoma kritumu attiecīgajā periodā.

(206) Jaudas izmantojums attiecīgajā periodā svārstījās, taču salīdzinājumā ar 2014. gadu zemāko līmeni tas sasniedza pārskata izmeklēšanas periodā. Jaudas izmantojums attiecīgajā periodā kopumā samazinājās par 11 %.

4.6.2.2. Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

(207) Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienībā un tirgus daļa attiecīgajā periodā mainījās šādi: 8. tabula Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms un tirgus daļa 2014 2015 2016 PIP Pārdošanas apjoms Savienībā (t) 97 000 87 984 82 028 79 028 Indekss (2014. gads = 100) 100 91 85 81 Tirgus daļa (%) 92,8 94,5 92,5 92,3 Avots: Savienības ražošanas nozares sniegtie dati un pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

(208) Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū attiecīgajā periodā samazinājās par 19 %. Šis samazinājums sekoja Savienības patēriņa sarukumam.

(209) Savienības ražošanas nozarei laikposmā no 2014. līdz 2015. gadam izdevās palielināt tirgus daļu, bet 2016. gadā tā atkal tika zaudēta. Pārskata izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozares tirgus daļa bija pat nedaudz zemāka nekā attiecīgā perioda sākumā.

4.6.2.3. Izaugsme

(210) Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares ražošana samazinājās par 17 %, savukārt patēriņš Savienībā samazinājās par 18 % un Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū samazinājās par 19 %. Savienības ražošanas nozares realizācijas apjoma samazinājums ir jāaplūko sakarībā ar patēriņa samazināšanos tajā pašā periodā. Savienības tirgus daļa nedaudz samazinājās.

4.6.2.4. Nodarbinātība un ražīgums

(211) Nodarbinātība Savienības ražošanas nozarē un tās ražīgums attiecīgajā periodā mainījās šādi: 9. tabula Nodarbinātība Savienības ražošanas nozarē un tās ražīgums 2014 2015 2016 PIP Nodarbināto skaits (pilnslodzes ekvivalents) 1 048 1 033 1 015 977 Indekss (2014. gads = 100) 100 99 97 93 Ražīgums (t uz vienu nodarbināto) 100 93 88 88 Indekss (2014. gads = 100) 100 94 88 89 Avots: Savienības ražošanas nozares sniegtie dati un pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

(212) Ražošanas apjoma samazināšanās dēļ arī nodarbinātība Savienības ražošanas nozarē attiecīgajā periodā samazinājās par 7 %. Tomēr nodarbinātības samazinājums attiecīgajā periodā ir mazāks nekā 17 % ražošanas apjoma samazinājums. Tas ietekmēja Savienības ražotāju ražīgumu, kas attiecīgajā periodā samazinājās par 11 %.

4.6.3. Mikroekonomiskie rādītāji

4.6.3.1. Cenas un faktori, kas tās ietekmē

(213) Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem un ražošanas izmaksas Savienībā attiecīgajā periodā attīstījās šādi: 10. tabula Vidējās pārdošanas cenas Savienībā un vienības izmaksas 2014 2015 2016 PIP Vidējā pārdošanas cena par tonnu (EUR) 3 723 3 844 3 596 3 703 Indekss (2014. gads = 100) 100 103 97 99 Produkcijas vidējās izmaksas par tonnu (EUR) 3 539 3 719 3 549 3 802 Indekss (2014. gads = 100) 100 105 100 107 Avots: Pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

(214) Savienības ražošanas nozares vidējā pārdošanas cena par tonnu nesaistītiem pircējiem Savienībā attiecīgajā periodā nedaudz samazinājās – par 1 %, savukārt tās ražošanas izmaksas par tonnu šajā pašā periodā palielinājās par 7 %.

4.6.3.2. Darbaspēka izmaksas

(215) Atlasīto Savienības ražotāju vidējām darbaspēka izmaksām attiecīgajā periodā bija šāda dinamika: 11. tabula Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto 2014 2015 2016 PIP Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto (EUR uz pilnslodzes ekvivalentu) 26 187 26 509 26 383 25 348 Indekss (2014. gads = 100) 100 101 101 97 Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

(216) Savienības ražošanas nozarē vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto attiecīgajā periodā nedaudz samazinājās.

4.6.3.3. Krājumi

(217) Atlasīto Savienības ražotāju krājumiem attiecīgajā periodā bija šāda dinamika: 12. tabula Krājumi 2014 2015 2016 PIP Noslēguma krājumi (t) 1 378 1 321 1 598 1 285 Indekss (2014. gads = 100) 100 96 116 93 Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

(218) Noslēguma krājumu līmenis attiecīgajā periodā svārstījās. Kopumā tas šajā periodā samazinājās par 7 %.

4.6.3.4. Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

(219) Komisija noteica Savienības ražošanas nozares rentabilitāti, peļņu pirms nodokļiem, kas gūta no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem pircējiem Savienībā, izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma.

(220) Izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitātei, naudas plūsmai, ieguldījumiem un ienākumam no ieguldījumiem attiecīgajā periodā bija šāda dinamika: 13. tabula Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem 2014 2015 2016 PIP Pārdošanas apjoma nesaistītiem pircējiem rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma) 5,1 5,5 1,4 – 2,8 Indekss (2014. gads = 100) 100 109 27 – 55 Naudas plūsma (tūkst. EUR) 3 306 6 758 2 085 612 Indekss (2014. gads = 100) 100 204 63 19 Ieguldījumi (tūkst. EUR) 1 818 2 068 2 074 1 887 Indekss (2014. gads = 100) 100 114 114 104 Ienākums no ieguldījumiem (%) 256 254 78 – 115 Indekss (2014. gads = 100) 100 99 30 – 45 Avots: Pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

(221) Kopumā Savienības ražošanas nozares rentabilitāte attiecīgajā periodā strauji samazinājās – par 155 %. Lai gan laikposmā no 2014. līdz 2015. gadam tā pieauga par 9 %, pārskata izmeklēšanas periodā tā pazeminājās līdz zaudējumus nesošam līmenim.

(222) Neto naudas plūsma – Savienības ražošanas nozares spēja pašfinansēt savu darbību – attiecīgajā periodā samazinājās par 81 %. Tā divkāršojās laikposmā no 2014. līdz 2015. gadam, bet pēc tam 2016. gadā un pārskata izmeklēšanas periodā strauji samazinājās.

(223) Attiecīgajā periodā gada ieguldījumi Savienības ražošanas nozares ražotajā līdzīgajā ražojumā palielinājās par 4 %.

(224) Savienības ražošanas nozares ieguldījumu ienesīgums, peļņa, izteikta procentos no aktīvu atlikušās bilances vērtības, attiecīgajā periodā samazinājās par 145 % un pārskata izmeklēšanas periodā kļuva negatīva.

4.6.4. Secinājums par stāvokli Savienības ražošanas nozarē

(225) Izmeklēšana liecina, ka vairums kaitējuma rādītāju attiecīgajā periodā mainījās negatīvi un ekonomikas un finanšu stāvoklis Savienības ražošanas nozarē pasliktinājās.

(226) Noteiktie pasākumi ļāva Savienības ražošanas nozarei uzturēt tās cenu līmeni un tirgus daļu rūkošā tirgū.

(227) Savienības ražošanas nozares ražošanas un tirdzniecības apjomu tendences atbilda Savienības patēriņa negatīvajām tendencēm. Tomēr nozares pelnītspējas, naudas plūsmas un ieguldījumu ienesīguma negatīvās tendences nav saistītas ar patēriņa negatīvajām izmaiņām. Šie rādītāji attiecīgā perioda sākumā pēc pasākumu noteikšanas mainījās pozitīvi, bet sāka strauji pasliktināties tādēļ, ka būtiski mazinājās patēriņš un palielinājās ražošanas izmaksas. Savienības ražošanas nozare pārskata izmeklēšanas periodā sāka strādāt ar zaudējumiem.

(228) Vienlaikus imports no trešām valstīm attiecīgajā periodā ir audzis gan absolūtos skaitļos, gan kā tirgus daļa, un, kā paskaidrots 194. apsvērumā, ir pilnībā kompensējis ĶTR izcelsmes importa samazināšanos. Lai gan importa no trešām valstīm vidējās cenas bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, Komisija nevarēja secināt, vai šis imports ir nodarījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, jo nebija zināms tā ražojumu sadalījums. Tomēr vidējā vienības cena no trešām valstīm joprojām ir daudz augstāka par cenām, par kurām Savienības tirgū pārskata izmeklēšanas periodā nonāca imports no ĶTR. Tādēļ Savienības ražošanas nozares ekonomiskā un finansiālā stāvokļa pasliktināšanās sakrīt ar ĶTR importa par dempinga cenām nepārtraukto klātbūtni Savienības tirgū reprezentatīvā apjomā, kas turpina pazemināt Savienības ražošanas nozares cenas un tādējādi ir turpinājis radīt uz Savienības ražošanas nozari negodīgu konkurences spiedienu.

(229) Komisija secināja, ka, ņemot vērā kaitējuma faktoru vispārējo novērtējumu, Savienības ražošanas nozare nav uzlabojusi savu ekonomisko un finansiālo stāvokli un nav atguvusies no būtiskā kaitējuma, kuru Komisija konstatēja sākotnējā izmeklēšanā.

4.7. Kaitējuma turpināšanās iespējamība

(230) Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu Komisija pārbaudīja, vai pasākumu pret ĶTR atcelšanas gadījumā ĶTR izcelsmes importa izraisītais būtiskais kaitējums turpinātos. Izmeklēšana parādīja, ka ĶTR izcelsmes imports pārskata izmeklēšanas periodā tika veikts dempinga cenu līmenī (sk. 153. apsvērumu) un ka pasākumu atcelšanas gadījumā ir dempinga turpināšanās iespējamība (sk. 169. apsvērumu).

(231) Lai noteiktu kaitējuma atkārtošanās iespējamību, ja pasākumi pret ĶTR tiktu atcelti, Komisija analizēja i) neizmantoto jaudu ĶTR, ii) Savienības tirgus pievilcīgumu un iii) Ķīnas importa ietekmi uz Savienības ražošanas nozares stāvokli pasākumu atcelšanas gadījumā.

i) Neizmantotā jauda ĶTR

(232) Kā paskaidrots 157.–162. apsvērumā, ĶTR pastāv būtisks jaudas pārpalikums, kas lielā mērā pārsniedz kopējo Savienības patēriņu pārskata izmeklēšanas periodā. Turklāt Komisija konstatēja, ka nav elementu, kas tuvākajā nākotnē liecinātu par ievērojamu iekšzemes pieprasījuma kāpumu pēc pārskatāmā ražojuma ĶTR vai kādas citas trešās valsts tirgū. Tādēļ Komisija secināja, ka iekšzemes pieprasījums ĶTR vai citu trešo valstu tirgos nevarētu absorbēt pieejamo neizmantoto jaudu ĶTR.

ii) Savienības tirgus pievilcīgums

(233) Kā paskaidrots 165.–167. apsvērumā, Savienības tirgus ĶTR ražotājiem eksportētājiem ir pievilcīgs tirgus. ĶTR izcelsmes importa tirgus daļa sākotnējā izmeklēšanas periodā (2010.–2011.g.) bija 13,4 %, un tas norāda uz iespējamo importa apjomu no ĶTR, ja pasākumi tiktu atcelti.

(234) Imports no ĶTR, atņemot antidempinga maksājumu, pārskata izmeklēšanas periodā būtu samazinājis Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas par 29,3 %. Tas liecina par iespējamo cenu līmeni importam no ĶTR, ja pasākumi tiktu atcelti. Pamatojoties uz to, ir iespējams, ka cenu spiediens Savienības tirgū palielinātos, ja pasākumi tiktu atcelti, un tādējādi Savienības ražošanas nozarei tiktu nodarīts papildu būtisks kaitējums.

(235) Pamatojoties uz to, pasākumu atcel