LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 112/1

KOMISIJAS REGULA (ES) 2016/631

(2016. gada 14. aprīlis),

ar ko izveido tīkla kodeksu par ģeneratoriem piemērojamajām tīkla pieslēguma prasībām

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Regulu (EK) Nr. 714/2009 par nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi tīklam elektroenerģijas pārrobežu tirdzniecībā un par Regulas (EK) Nr. 1228/2003 (1) atcelšanu un jo īpaši tās 6. panta 11. punktu,

tā kā:

(1) Ir ļoti svarīgi steidzami pabeigt pilnībā funkcionējoša un savstarpēji savienota iekšējā enerģijas tirgus izveidi, lai saglabātu enerģijas piegādes drošību, uzlabotu konkurētspēju un nodrošinātu, ka visi patērētāji var iegādāties enerģiju par pieejamām cenām.

(2) Regula (EK) Nr. 714/2009 paredz nediskriminējošus noteikumus, ar kuriem nosaka piekļuvi tīklam elektroenerģijas pārrobežu tirdzniecībā un kuru mērķis ir nodrošināt pareizu iekšējā elektroenerģijas tirgus darbību. Savukārt Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/72/EK (2) 5. pants nosaka, ka dalībvalstis vai, ja dalībvalstis attiecīgi noteikušas, regulatīvās iestādes cita starpā nodrošina, ka tiek izstrādāti objektīvi un nediskriminējoši tehniskie noteikumi, ar ko nosaka tehniskā projekta un ekspluatācijas minimālās prasības attiecībā uz pieslēgumu sistēmai. Ja prasības paredz noteikumus par pieslēgšanos valstu tīkliem, minētās direktīvas 37. panta 6. punktā ir noteikts, ka regulatīvo iestāžu atbildībā ir vismaz šo noteikumu aprēķināšanai vai formulēšanai izmantojamo metodiku noteikšana vai apstiprināšana. Lai savstarpēji savienotajā pārvades sistēmā garantētu sistēmas drošību, ir būtiski panākt vienotu izpratni par prasībām, kas piemērojamas elektroenerģijas ražošanas moduļiem. Minētās prasības, kuras palīdz uzturēt, aizsargāt un atjaunot sistēmas drošību un kuru mērķis ir sekmēt pareizu iekšējā elektroenerģijas tirgus darbību sinhronajās zonās un starp tām un nodrošināt izmaksefektivitāti, būtu jāuzskata par jautājumiem, kas saistīti ar pārrobežu tīklu un tirgus integrāciju.

(3) Elektroenerģijas ražošanas moduļiem piemērojami saskaņoti tīkla pieslēguma noteikumi būtu jānosaka, lai nodrošinātu skaidru tiesisko regulējumu tīkla pieslēgumiem, sekmētu elektroenerģijas tirdzniecību Savienības mērogā, garantētu sistēmas drošību, veicinātu atjaunojamo energoresursu integrēšanu, palielinātu konkurenci un sekmētu efektīvāku tīkla un resursu izmantošanu par labu patērētājiem.

(4) Sistēmas drošība daļēji ir atkarīga no elektroenerģijas ražošanas moduļu tehniskajām iespējām. Tāpēc būtiski priekšnoteikumi ir pastāvīga koordinācija pārvades un sadales tīklu līmenī un pārvades un sadales tīkliem pieslēgtās aparatūras pienācīga veiktspēja ar noturību, kas ir pietiekama, lai izturētu traucējumus un palīdzētu novērst nopietnus darbības pārtraukumus vai lai atvieglotu sistēmas atjaunošanu pēc pilnīga sistēmas darbības pārtraukuma.

(5) Droša sistēmas darbība ir iespējama tikai tad, ja ir cieša sadarbība starp enerģijas ražošanas ietaišu īpašniekiem un sistēmu operatoriem. Proti, sistēmas funkcionētspēja ārkārtas darba režīmā ir atkarīga no elektroenerģijas ražošanas moduļu spējas reaģēt uz novirzēm no atsauces sprieguma vērtības, kas ir 1 relatīvā vienība (p. u.), un nominālās frekvences. Sistēmas drošības kontekstā tīkli un elektroenerģijas ražošanas moduļi no sistēmas uzbūves viedokļa būtu jāuzskata par vienu vienību, jo minētie elementi ir savstarpēji saistīti. Tāpēc kā priekšnoteikums tīkla pieslēgumam būtu jānosaka attiecīgas tehniskās prasības elektroenerģijas ražošanas moduļiem.

(6) Regulatīvajām iestādēm, nosakot vai apstiprinot pārvades vai sadales tarifus vai to aprēķināšanas metodiku vai apstiprinot noteikumus attiecībā uz pieslēgumu un piekļuvi valstu tīkliem saskaņā ar Direktīvas 2009/72/EK 37. panta 1. un 6. punktu un Regulas (EK) Nr. 714/2009 14. pantu, būtu jāņem vērā pamatotas izmaksas, kas faktiski radušās sistēmu operatoriem, īstenojot šo regulu.

(7) Dažādām sinhronām elektroenerģijas sistēmām Savienībā ir atšķirīgas iezīmes, kas jāņem vērā, nosakot prasības ģeneratoriem. Tāpēc, nosakot tīkla pieslēguma noteikumus, ir lietderīgi ņemt vērā reģionālās īpatnības, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 714/2009 8. panta 6. punktā.

(8) Ņemot vērā vajadzību nodrošināt regulatīvo noteiktību, šīs regulas prasības būtu jāpiemēro jaunām ražošanas ietaisēm, bet nebūtu jāattiecina uz esošajiem ražošanas moduļiem un ražošanas moduļiem, kas jau ir plānošanas beigu posmā, taču vēl nav pabeigti, ja vien attiecīgā regulatīvā iestāde vai dalībvalsts nenolemj citādi, pamatojoties uz sistēmas prasību izmaiņām un pilnu izmaksu un ieguvumu analīzi, vai ja vien nav veikti būtiski šādu ražošanas ietaišu modernizācijas darbi.

(9) Elektroenerģijas ražošanas moduļu nozīmīgums būtu jānosaka pēc to lieluma un ietekmes uz visu sistēmu. Sinhronas mašīnas būtu jāklasificē pēc to lieluma, un tajās vajadzētu ietilpt visiem ražošanas ietaises elementiem, kas parasti darbojas integrēti, piemēram, vienas kombinēta cikla gāzes turbīnu iekārtas atsevišķi maiņstrāvas ģeneratori, ko darbina atsevišķas gāzes un tvaika turbīnas. Attiecībā uz ietaisi, ko veido vairākas šādas kombinētā cikla gāzes turbīnu iekārtas, katra iekārta būtu jānovērtē pēc tās lieluma, nevis pēc ietaises kopējās jaudas. Asinhroni saslēgtas elektroenerģijas ražošanas vienības, ja tās apvienotas, lai izveidotu saimniecisku vienību un ja tām ir viens pieslēgumpunkts, būtu jānovērtē pēc to agregētās jaudas.

(10) Ņemot vērā dažādos sprieguma līmeņus, kādos ģeneratori ir pieslēgti, un to maksimālo ražošanas jaudu, šajā regulā būtu jānošķir dažādu tipu ģeneratori un jānosaka atšķirīgi prasību līmeņi. Šī regula neparedz noteikumus, kā noteikt sprieguma līmeni pieslēgumpunktā, kurā pieslēdz elektroenerģijas ražošanas moduli.

(11) A tipa elektroenerģijas ražošanas moduļiem būtu jāpiemēro pamatlīmeņa prasības, proti, prasības, kas jāizpilda, lai nodrošinātu ražošanas spēju ar ierobežotu automatizēto reakciju un minimālu sistēmas operatora kontroli. Tām būtu jānodrošina, ka sistēmas darbības diapazonos nav apjomīgu ražošanas zudumu, tādējādi minimizējot kritiskos notikumus, un cita starpā būtu jāparedz prasības, kas nepieciešamas, lai sistēmkritisku notikumu gadījumā varētu veikt plašu iejaukšanos.

(12) Prasībām, kas piemērojamas B tipa elektroenerģijas ražošanas moduļiem, būtu jānodrošina plašāks automatizētas dinamiskās reakcijas diapazons ar lielāku noturību pret darbības notikumu, lai nodrošinātu šīs dinamiskās reakcijas izmantojumu un sistēmu operatoriem būtu lielāka kontrole un pilnīgāka informācija minēto spēju izmantošanai. Tās nodrošina automatizētu reakciju, kuras mērķis ir mazināt sistēmas notikumu ietekmi un pēc iespējas palielināt dinamisko ražošanas reakciju uz tiem.

(13) Prasībām, kas piemērojamas C tipa elektroenerģijas ražošanas moduļiem, būtu jānodrošina uzlabota, stabila un viegli kontrolējama reāllaika dinamiskā reakcija ar mērķi sniegt galvenos palīgpakalpojumus, kas nepieciešami, lai garantētu elektroapgādes drošību. Šīm prasībām būtu jāaptver visi sistēmas darbības režīmi, un būtu attiecīgi detalizēti jānosaka prasību, funkciju, kontroles un informācijas mijiedarbība, kas nepieciešama, lai izmantotu šīs spējas un nodrošinātu sistēmas reāllaika reakciju, kas nepieciešama, lai novērstu sistēmas notikumu rašanos, pārvarētu tos, kā arī reaģētu uz tiem. Šīm prasībām būtu arī jāparedz elektroenerģijas ražošanas moduļu spējas, kas būtu pietiekamas, lai reaģētu gan uz normāla darba situācijām, gan uz situācijām, kad sistēmā ir traucējumi, un tām būtu arī jānodrošina informācija un kontrole, kas nepieciešama, lai ražošanu pielāgotu dažādām situācijām.

(14) Prasībām, kas piemērojamas D tipa elektroenerģijas ražošanas moduļiem, būtu jāattiecas uz augstākā sprieguma līmenī pieslēgtajām elektroenerģijas ražošanas iekārtām, kas ietekmē visas sistēmas kontroli un darbību. Tām būtu jānodrošina starpsavienotās sistēmas stabila darbība un jāparedz iespēja izmantot ražošanas iekārtu palīgpakalpojumus visā Eiropā.

(15) Šīs prasības būtu jānosaka, pamatojoties uz nediskriminācijas un pārredzamības principiem, kā arī principu, kura pamatā ir mērķis panākt optimālu līdzsvaru starp augstāko vispārējo efektivitāti un zemākajām kopējām izmaksām visām iesaistītajām personām. Tāpēc minētajām prasībām būtu jāatspoguļo atšķirības attieksmē pret ražošanas tehnoloģijām ar atšķirīgiem raksturlielumiem un jānovērš nevajadzīgas investīcijas dažos ģeogrāfiskajos apgabalos, lai ņemtu vērā to reģionālās īpatnības. Pārvades sistēmu operatori (PSO) un sadales sistēmu operatori (SSO), tostarp slēgtu sadales sistēmu operatori (SSSO), minētās atšķirības var ņemt vērā, nosakot prasības saskaņā ar šīs regulas noteikumiem, vienlaikus atzīstot, ka robežšķirtni starp pārvades un sadales sistēmu nosaka valstu līmenī.

(16) Tā kā šai regulai ir pārrobežu ietekme, ar to vajadzētu censties nodrošināt, lai visiem sprieguma līmeņiem būtu piemērojamas vienas un tās pašas frekvences prasības (vismaz sinhronas zonas robežās). Tas ir nepieciešams tāpēc, ka sinhronā zonā frekvences izmaiņas vienā dalībvalstī nekavējoties ietekmētu frekvenci un varētu radīt kaitējumu aparatūrai visās pārējās dalībvalstīs.

(17) Lai garantētu sistēmas drošību, vajadzētu nodrošināt, ka elektroenerģijas ražošanas moduļi katrā starpsavienotās sistēmas sinhronajā zonā spēj palikt pieslēgti sistēmai konkrētos frekvenču un sprieguma diapazonos.

(18) Šajā regulā attiecībā uz bojājumnoturības spēju būtu jāparedz parametru diapazoni, kuru ietvaros dalībvalstis var variēt savus ierobežojumus; tādējādi tiktu saglabāta samērīga pieeja, kas atspoguļo atšķirīgās sistēmu vajadzības, kuras nosaka atjaunojamo energoresursu izmantojuma līmenis un esošās pārvades un sadales tīklu aizsardzības shēmas. Ņemot vērā dažu tīklu konfigurāciju, bojājumnoturības prasību maksimālajai robežai vajadzētu būt 250 milisekundes. Tomēr, ņemot vērā to, ka parastais bojājuma novēršanas laiks Eiropā patlaban ir 150 milisekundes, struktūrai, ko dalībvalsts iecēlusi šīs regulas prasību apstiprināšanai, tādējādi tiek dota iespēja pārliecināties par to, vai ir vajadzīga prasība par ilgāku bojājumnoturības laiku.

(19) Nosakot pirmsbojājuma un pēcbojājuma režīmu attiecībā uz bojājumnoturības spēju, ņemot vērā sistēmas parametrus (piemēram, tīkla topoloģiju un ražošanas struktūru), attiecīgajam PSO būtu jāizlemj, vai prioritāte piešķirama elektroenerģijas ražošanas moduļu pirmsbojājuma darba režīmam vai ilgākam bojājuma novēršanas laikam.

(20) Starpsavienotas sistēmas darbībai ir svarīgi, lai pēc nejaušas atslēgšanās no tīkla, ko izraisījuši traucējumi tīklā, tiktu nodrošināta pienācīga pieslēguma atjaunošana. Sistēmas stabilitātes un drošības uzturēšanai, jo īpaši sistēmas traucējumu gadījumā, ir ļoti svarīgi, lai būtu nodrošināta pienācīga tīkla aizsardzība. Aizsardzības shēmas var novērst traucējumu apmēra palielināšanos un ierobežot to radītās sekas.

(21) Lai sistēmu operatori varētu uzturēt sistēmas stabilitāti un drošību, starp sistēmu operatoriem un elektroenerģijas ražošanas ietaišu īpašniekiem ir jābūt pienācīgai informācijas apmaiņai. Sistēmu operatoriem pastāvīgi jābūt lietas kursā par stāvokli sistēmā, kas nozīmē, ka to rīcībā jābūt informācijai par elektroenerģijas ražošanas moduļu darba režīmu, kā arī jābūt iespējai sazināties ar tiem, lai dotu operatīvas instrukcijas.

(22) Ārkārtas situācijās, kas varētu apdraudēt sistēmas stabilitāti un drošību, sistēmu operatoriem vajadzētu būt iespējai dot instrukciju par elektroenerģijas ražošanas moduļu izejas jaudas izmainīšanu tā, lai tie varētu izpildīt savus pienākumus attiecībā uz sistēmas drošību.

(23) Starp starpsavienotām sistēmām būtu jākoordinē sprieguma diapazoni, jo tie ir ārkārtīgi svarīgi, lai nodrošinātu elektrosistēmas plānošanu un darbību sinhronā zonā. Sprieguma traucējumu izraisīta ietaišu atslēgšanās ietekmē blakusesošās sistēmas. Ja netiks norādīti sprieguma diapazoni, sistēmas plānošanā un darbībā varētu ieviesties plaša nenoteiktība attiecībā uz darbību ārkārtējā darba režīmā.

(24) Vajadzība pēc reaktīvās jaudas spējas ir atkarīga no vairākiem faktoriem, tostarp tīkla satīklojuma pakāpes un pievadītās jaudas un patēriņa attiecības, kas būtu jāņem vērā, nosakot reaktīvās jaudas prasības. Ja sistēmas operatora atbildības zonā sistēmu raksturlielumi pa reģioniem atšķiras, varētu būt lietderīgi izmantot vairākus profilus. Reaktīvās jaudas ražošana jeb t. s. atpalikšana pie augsta sprieguma un reaktīvās jaudas patēriņš jeb t. s. apsteigšana pie zema sprieguma var nebūt nepieciešama. Reaktīvās jaudas prasības varētu nozīmēt ierobežojumus elektroenerģijas ražošanas ietaišu konstrukcijai un darbībai. Tāpēc ir svarīgi, ka spējas, kas tik tiešām vajadzīgas efektīvai sistēmas darbībai, tiek rūpīgi izvērtētas.

(25) Sinhroniem elektroenerģijas ražošanas moduļiem piemīt spēja būt noturīgiem pret frekvences novirzēm vai palēnināt tās, taču šādas spējas nav daudzām atjaunojamo energoresursu tehnoloģijām. Tāpēc būtu jāpieņem pretpasākumi, lai novērstu apjomīgas frekvences izmaiņas laikā, kad ir liels atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvars. Virtuālā inerce varētu sekmēt to, ka arvien plašāk tiek izmantoti atjaunojamie energoresursi, kuri inerci dabiski neveicina.

(26) Būtu jāievieš atbilstoša un samērīga atbilstības testēšana, lai sistēmu operatori varētu nodrošināt darbības drošību.

(27) Lai nodrošinātu pilnīgu tirgus integrāciju, regulatīvajām iestādēm, dalībvalstīm un sistēmu operatoriem būtu jānodrošina, ka izstrādes un apstiprināšanas procesā prasības attiecībā uz tīkla pieslēgumu tiek pēc iespējas saskaņotas. Izstrādājot pieslēguma prasības, īpaši būtu jāņem vērā esošie tehniskie standarti.

(28) Šajā regulā vajadzētu noteikt, kārtību, kādā piešķir atkāpes no noteikumiem, lai tiktu ņemti vērā vietējie apstākļi, ja izņēmuma kārtā šo noteikumu izpilde varētu, piemēram, apdraudēt vietējā tīkla stabilitāti vai ja elektroenerģijas ražošanas moduļa drošai ekspluatācijai varētu būt nepieciešams darba režīms, kas nav saskaņā ar šo regulu. Attiecībā uz konkrētām koģenerācijas stacijām, kas sniedz plašākus ieguvumus efektivitātes ziņā, šīs regulas noteikumu piemērošana varētu radīt nesamērīgas izmaksas un mazināt minētos ieguvumus.

(29) Ar nosacījumu, ka to atbalsta attiecīgā regulatīvā iestāde vai – ja dalībvalstī attiecīgi noteikts – cita iestāde, sistēmu operatoriem vajadzētu būt iespējai ierosināt atkāpju noteikšanu konkrētām elektroenerģijas ražošanas moduļu klasēm.

(30) Šī regula ir pieņemta, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 714/2009, un jāuzskata par minētās regulas papildinājumu un neatņemamu daļu. Atsauces uz Regulu (EK) Nr. 714/2009 citos tiesību aktos būtu jāsaprot kā atsauces arī uz šo regulu.

(31) Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Regulas (EK) Nr. 714/2009 23. panta 1. punktā minētā komiteja,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

I SADAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets

Ar šo regulu izveido tīkla kodeksu, kurā noteiktas prasības attiecībā uz elektroenerģijas ražošanas ietaišu – sinhronu elektroenerģijas ražošanas moduļu, elektroenerģijas parka moduļu un atkrastes elektroenerģijas parka moduļu – tīkla pieslēgumu starpsavienotai sistēmai. Tādējādi tas palīdz nodrošināt godīgas konkurences apstākļus iekšējā elektroenerģijas tirgū, nodrošina sistēmas drošību un atjaunojamo energoresursu integrāciju un veicina elektroenerģijas tirdzniecību Savienības mērogā.

Lai visā Savienībā būtu vienlīdzīgi konkurences apstākļi, šajā regulā arī noteikti pienākumi, ar ko nodrošina, ka sistēmu operatori pārredzamā un nediskriminējošā veidā lietderīgi izmanto elektroenerģijas ražošanas ietaišu spējas.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro definīcijas, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2012/27/ES (3) 2. pantā, Regulas (EK) Nr. 714/2009 2. pantā, Komisijas Regulas (ES) 2015/1222 (4) 2. pantā, Komisijas Regulas (ES) Nr. 543/2013 (5) 2. pantā un Direktīvas 2009/72/EK 2. pantā.

Papildus piemēro šādas definīcijas:

1) “struktūra” ir regulatīvā iestāde, cita valsts iestāde, sistēmas operators vai cita publiska vai privāta organizācija, kas iecelta saskaņā ar valsts tiesību aktiem;

2) “sinhronā zona” ir zona, kuru aptver sinhroni starpsavienoti PSO, piemēram, Kontinentālās Eiropas, Lielbritānijas, Īrijas un Ziemeļīrijas un Ziemeļu sinhronā zona un Lietuvas, Latvijas un Igaunijas elektrosistēmas (kopā “Baltija”), kas ir daļa no plašākas sinhronās zonas;

3) “spriegums” ir elektriskā potenciāla starpība starp diviem punktiem, ko mēra kā tiešsecības starpfāžu spriegumu vidējo kvadrātisko vērtību pie pamatfrekvences;

4) “pilna jauda” ir sprieguma un strāvas (pie pamatfrekvences) un – trīsfāžu sistēmu gadījumā – kvadrātsaknes no trīs reizinājums; parasti izsaka kilovoltampēros (kVA) vai megavoltampēros (MVA);

5) “elektroenerģijas ražošanas modulis” ir vai nu sinhrons elektroenerģijas ražošanas modulis, vai elektroenerģijas parka modulis;

6) “elektroenerģijas ražošanas ietaise” ir ietaise, kura primāro enerģiju pārvērš elektroenerģijā un kura sastāv no viena vai vairākiem elektroenerģijas ražošanas moduļiem, kas pieslēgti tīklam vienā vai vairākos pieslēgumpunktos;

7) “elektroenerģijas ražošanas ietaises īpašnieks” ir fiziska vai juridiska persona, kam pieder elektroenerģijas ražošanas ietaise;

8) “galvenā elektrostacija” ir viens vai vairāki pamatelementi aparatūrā, kas nepieciešama, lai enerģiju no primārā energoavota pārvērstu elektroenerģijā;

9) “sinhrons elektroenerģijas ražošanas modulis” ir nedalāms iekārtu kopums, ar ko var ražot elektroenerģiju tā, ka attiecība starp ģenerētā sprieguma frekvenci, ģeneratora ātrumu un tīkla sprieguma frekvenci ir nemainīga, un tādējādi šie rādītāji ir sinhroni;

10) “elektroenerģijas ražošanas moduļa dokuments” jeb “ERMD” ir dokuments, kuru elektroenerģijas ražošanas ietaises īpašnieks iesniedz attiecīgajam sistēmas operatoram par B vai C tipa elektroenerģijas ražošanas moduli, un kurš apliecina, ka elektroenerģijas ražošanas moduļa atbilstība šajā regulā noteiktajiem tehniskajiem kritērijiem ir pierādīta, un kurā iekļauti nepieciešamie dati un apliecinājumi, tostarp atbilstības apliecinājums;

11) “attiecīgais PSO” ir pārvades sistēmas operators (PSO), kura kontroles zonā jebkādā sprieguma līmenī tīklam ir pieslēgts vai tiks pieslēgts elektroenerģijas ražošanas modulis, pieprasījumietaise, sadales sistēma vai augstsprieguma līdzstrāvas (HVDC) sistēma;

12) “tīkls” ir stacija un aparatūra, kas saslēgti kopā elektroenerģijas pārvadei vai sadalei;

13) “attiecīgais sistēmas operators” ir pārvades sistēmas operators vai sadales sistēmas operators, kura sistēmai ir pieslēgts vai tiks pieslēgts elektroenerģijas ražošanas modulis, pieprasījumietaise, sadales sistēma vai HVDC sistēma;

14) “pieslēguma līgums” ir līgums, kurš noslēgts starp attiecīgo sistēmas operatoru un vai nu elektroenerģijas ražošanas ietaises īpašnieku, pieprasījumietaises īpašnieku, sadales sistēmas operatoru, vai HVDC sistēmas īpašnieku un kurā norādīta attiecīgā objekta atrašanās vieta un īpašas tehniskās prasības, kas piemērojamas elektroenerģijas ražošanas ietaisei, pieprasījumietaisei, sadales sistēmai, sadales sistēmas pieslēgumam vai HVDC sistēmai;

15) “pieslēgumpunkts” ir saskarne, kurā elektroenerģijas ražošanas modulis, pieprasījumietaise, sadales sistēma vai HVDC sistēma ir pieslēgta pārvades sistēmai, atkrastes tīklam, sadales sistēmai, tostarp slēgtām sadales sistēmām, vai HVDC sistēmai, kā noteikts pieslēguma līgumā;

16) “maksimālā jauda” jeb “Pmax” ir maksimālā pastāvīgā aktīvā jauda, kuru elektroenerģijas ražošanas modulis var nodrošināt un no kuras atskaitīts pieprasījums, kas saistīts tikai ar konkrētā elektroenerģijas ražošanas moduļa darbības nodrošināšanu un kas nav pievadīts tīklā, kā norādīts pieslēguma līgumā vai saskaņā ar vienošanos starp attiecīgo sistēmas operatoru un elektroenerģijas ražošanas ietaises īpašnieku;

17) “elektroenerģijas parka modulis” jeb “EPM” ir elektroenerģiju ražojoša vienība, kas pieslēgta tīklam vai nu nesinhroni, vai ar energoelektronikas palīdzību un kas pārvades sistēmai, sadales sistēmai, tostarp slēgtām sadales sistēmām, vai HVDC sistēmai pieslēgta vienā pieslēgumpunktā, vai šādu vienību kopums;

18) “atkrastes elektroenerģijas parka modulis” ir elektroenerģijas parka modulis, kas atrodas atkrastē un kas pieslēgts atkrastes pieslēgumpunktā;

19) “sinhronas kompensācijas režīms” ir maiņstrāvas ģeneratora darbība bez primārā enerģijas dzinēja ar mērķi dinamiski regulēt spriegumu, ražojot vai absorbējot reaktīvo jaudu;

20) “aktīvā jauda” ir pilnās jaudas reālā komponente pie pamatfrekvences; izsaka vatos vai to daudzkārtņos, piemēram, kilovatos (kW) vai megavatos (MW);

21) “hidroakumulācija” ir hidrobloks, kurā ar sūkņiem var pārsūknēt un uzkrāt ūdeni augstākā līmenī, lai pēc tam to izmantotu elektroenerģijas ražošanai;

22) “frekvence” ir sistēmas elektriskā frekvence, ko izsaka hercos un ko var izmērīt visās sinhronās zonas daļās, pieņemot, ka šī vērtība sekunžu ilgā laika sprīdī sistēmā ir konsekventa un dažādās mērīšanas vietās tā atšķiras pavisam nedaudz. Tās nominālvērtība ir 50 Hz;

23) “statisms” ir attiecība starp stacionārā režīma frekvences izmaiņām un izrietošajām stacionārā režīma aktīvās izejas jaudas izmaiņām; izsaka procentos. Frekvences izmaiņas izsaka kā attiecību pret nominālo frekvenci, un aktīvās jaudas izmaiņas izsaka kā attiecību pret maksimālo jaudu vai faktisko aktīvo jaudu attiecīgās robežvērtības sasniegšanas brīdī;

24) “minimālais regulēšanas līmenis” ir minimālā aktīvā jauda, kura norādīta pieslēguma līgumā vai par kuru attiecīgais sistēmas operators vienojies ar elektroenerģijas ražošanas ietaises īpašnieku un līdz kurai elektroenerģijas ražošanas modulis var kontrolēt aktīvo jaudu;

25) “iestatījums” ir jebkura tāda parametra mērķvērtība, kuru izmanto kontrolshēmās;

26) “instrukcija” ir jebkurš vadošs norādījums, ar ko sistēmas operators savu pilnvaru robežās pieprasa elektroenerģijas ražošanas ietaises īpašniekam, pieprasījumietaises īpašniekam, sadales sistēmas operatoram vai HVDC sistēmas īpašniekam veikt darbību;

27) “noskaidrots bojājums” ir bojājums, kas sekmīgi novērsts atbilstīgi sistēmas operatora plānošanas kritērijiem;

28) “reaktīvā jauda” ir pilnās jaudas imaginārā komponente pie pamatfrekvences; parasti izsaka kilovaros (kVAr) vai megavaros (MVAr);

29) “bojājumnoturība” ir elektroierīču spēja palikt pieslēgtām tīklam un turpināt darbību periodos, kad spriegums pieslēgumpunktā noskaidrotu bojājumu dēļ ir zems;

30) “maiņstrāvas ģenerators” ir ierīce, kas, izmantojot rotējošu magnētisko lauku, mehānisko enerģiju pārvērš elektroenerģijā;

31) “strāva” ir ātrums, kādā plūst elektriskais lādiņš un ko mēra kā fāzes strāvas tiešsecības vidējo kvadrātisko vērtību pie pamatfrekvences;

32) “stators” ir rotācijas mašīna daļa, kurā ietilpst stacionārās magnētiskās detaļas un ar tām saistītie tinumi;

33) “inerce” ir īpašība, kas raksturo rotējoša stinga ķermeņa (piemēram, maiņstrāvas ģeneratora rotora) spēju saglabāt vienādu rotācijas kustību un impulsa momentu, ja vien netiek pielikts ārējs griezes moments;

34) “virtuālā inerce” ir elektroenerģijas parka moduļa vai HVDC sistēmas spēja aizstāt sinhrona elektroenerģijas ražošanas moduļa inerces iedarbību noteiktā veiktspējas līmenī;

35) “frekvences vadība” ir elektroenerģijas ražošanas moduļa vai HVDC sistēmas spēja pielāgot aktīvās izejas jaudu, reaģējot uz skaidri noteiktām sistēmas frekvences novirzēm no iestatījuma, ar mērķi saglabāt stabilu sistēmas frekvenci;

36) “frekvences jutīguma režīms” jeb “FSM” ir elektroenerģijas ražošanas moduļa vai HVDC sistēmas darba režīms, kurā, reaģējot uz izmaiņām sistēmas frekvencē, mainās aktīvā izejas jauda tā, lai palīdzētu atgriezties pie frekvences mērķvērtības;

37) “ierobežots frekvences jutīguma režīms – paaugstināta frekvence” jeb “LFSM-O” ir elektroenerģijas ražošanas moduļa vai HVDC sistēmas darba režīms, kurā, reaģējot uz izmaiņām sistēmas frekvencē, proti, frekvencei pārsniedzot noteiktu vērtību, samazinās aktīvā izejas jauda;

38) “ierobežots frekvences jutīguma režīms – pazemināta frekvence” jeb “LFSM-U” ir elektroenerģijas ražošanas moduļa vai HVDC sistēmas darba režīms, kurā, reaģējot uz izmaiņām sistēmas frekvencē, proti, frekvencei esot zemākai par noteiktu vērtību, palielinās aktīvā izejas jauda;

39) “frekvencnoteiktas reakcijas nestrādes zona” ir intervāls, ko izmanto apzināti, lai nedarbotos frekvences kontrole;

40) “frekvencnoteiktas reakcijas nejutības zona” ir kontrolsistēmas iezīme, kas ir minimālais frekvences vai ievades signāla izmaiņas apmērs, kurš izsauc izejas jaudas vai izvades signāla izmaiņas;

41) “P-Q spējas diagramma” ir diagramma, kurā attēlota elektroenerģijas ražošanas moduļa reaktīvās jaudas spēja saistībā ar mainīgu aktīvo jaudu pieslēgumpunktā;

42) “statiskā stabilitāte” ir tīkla vai sinhrona elektroenerģijas ražošanas moduļa spēja pēc neliela traucējuma atgriezties stacionārajā režīmā un turpināt stabilu darbību;

43) “izolēts režīms” ir neatkarīgas darbības režīms, kurā darbojas tīkls vai tā daļa, kas izolēti pēc atslēgšanas no starpsavienotās sistēmas, un kurā darbojas vismaz viens elektroenerģijas ražošanas modulis vai HVDC sistēma, kas piegādā elektroenerģiju šim tīklam un kas kontrolē frekvenci un spriegumu;

44) “pašpatēriņa režīms” ir režīms, kas nodrošina to, ka elektroenerģijas ražošanas ietaises ir spējīgas turpināt piegādāt elektroenerģiju savām pašpatēriņa slodzēm, ja tīkla atteices gadījumā elektroenerģijas ražošanas moduļus atvieno no tīkla un pieslēdz palīgbarošanas avotiem;

45) “spēja atjaunot darbību pēc izslēgšanās” ir elektroenerģijas ražošanas moduļa spēja atjaunot darbību pēc pilnīgas izslēgšanās, izmantojot šim mērķim īpaši paredzētu palīgbarošanas avotu, bez elektroenerģijas piegādes ārpus elektroenerģijas ražošanas ietaises;

46) “pilnvarota sertifikācijas struktūra” ir struktūra, kura izsniedz aprīkojuma sertifikātus un elektroenerģijas ražošanas moduļu dokumentus un kuru akreditējusi ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 765/2008 (6) izveidotās Eiropas sadarbības akreditācijai (EA) nacionālā filiāle;

47) “aprīkojuma sertifikāts” ir pilnvarotas sertifikācijas struktūras izdots dokuments aprīkojumam, ko izmanto elektroenerģijas ražošanas modulī, pieprasījumvienībā, sadales sistēmā, pieprasījumietaisē vai HVDC sistēmā. Aprīkojuma sertifikātā ir noteikta tā derīguma joma valsts vai citā līmenī, kurā no Eiropas līmenī atļautā diapazona ir izvēlēta konkrēta vērtība. Konkrētu atbilstības procesa daļu aizstāšanai aprīkojuma sertifikāts var aptvert modeļus, kuri ir verificēti, pamatojoties uz faktiskajiem testēšanas rezultātiem;

48) “ierosmes kontrolsistēma” ir atgriezeniskās saites kontrolsistēma, kurā ietilpst sinhronā mašīna un tās ierosmes sistēma;

49) “U-Q/Pmax profils” ir profils, kas attēlo elektroenerģijas ražošanas moduļa vai HVDC pārveidotājstacijas reaktīvās jaudas spēju saistībā ar mainīgu spriegumu pieslēgumpunktā;

50) “minimāls stabilas darbības līmenis” ir minimālā aktīvā jauda, kura norādīta pieslēguma līgumā vai par kuru attiecīgais sistēmas operators vienojies ar elektroenerģijas ražošanas ietaises īpašnieku un pie kuras elektroenerģijas ražošanas moduli var neierobežotu laiku stabili ekspluatēt;

51) “pārierosmes ierobežotājs” ir kontrolierīce, kura ietilpst automātiskajā sprieguma regulatorā un ar kuru, ierobežojot ierosmes strāvu, nodrošina, ka netiek pārslogots maiņstrāvas ģeneratora rotors;

52) “nepilnierosmes ierobežotājs” ir kontrolierīce, kura ietilpst automātiskajā sprieguma regulatorā un kuras mērķis ir novērst maiņstrāvas ģeneratora asinhronizāciju, kas rodas nepietiekamas ierosmes dēļ;

53) “automātisks sprieguma regulators” jeb “ASR” ir nepārtrauktas darbības automātiskais aprīkojums, kas kontrolē sinhrona elektroenerģijas ražošanas moduļa spaiļu spriegumu, faktisko spaiļu spriegumu salīdzinot ar atsauces vērtību, un kas kontrolē ierosmes kontrolsistēmas izejas jaudu;

54) “elektrosistēmas stabilizators” jeb “ESS” ir sinhrona elektroenerģijas ražošanas moduļa ASR papildfunkcija, kuras mērķis ir slāpēt jaudas svārstības;

55) “ātrdarbīga bojājuma strāva” ir strāva, ko elektroenerģijas parka modulis vai HVDC sistēma pievada elektriska bojājuma izraisītas sprieguma novirzes laikā un pēc tās, lai ar tīkla aizsardzības sistēmu palīdzību bojājumu apzinātu tā sākumposmā, palīdzētu saglabāt sistēmas spriegumu bojājuma vēlākā posmā un atjaunotu sistēmas spriegumu pēc bojājuma novēršanas;

56) “jaudas koeficients” ir attiecība starp aktīvās jaudas absolūto vērtību un pilno jaudu;

57) “sprieguma krituma koeficients” ir attiecība starp sprieguma izmaiņām (nosaka, par pamatu ņemot atsauces spriegumu 1 p. u.) un izmaiņām reaktīvās jaudas pievadē diapazonā no nulles līdz maksimālajai reaktīvajai jaudai (nosaka, par pamatu ņemot maksimālo reaktīvo jaudu);

58) “atkrastes tīkla pieslēguma sistēma” ir viss starpsavienojums starp atkrastes pieslēgumpunktu un sauszemes sistēmu sauszemes tīkla pieslēgumpunktā;

59) “sauszemes tīkla starpsavienojuma punkts” ir punkts, kurā atkrastes tīkla pieslēguma sistēma ir pieslēgta attiecīgā sistēmas operatora sauszemes tīklam;

60) “uzstādīšanas dokuments” ir vienkārši strukturēts dokuments, kas satur informāciju par A tipa elektroenerģijas ražošanas moduli vai pieprasījumvienību ar pieprasījumreakciju, kura pieslēgta ar spriegumu zem 1 000 V, un kas apliecina atbilstību attiecīgajām prasībām;

61) “atbilstības apliecinājums” ir dokuments, kuru sistēmas operatoram iesniedz elektroenerģijas ražošanas ietaises īpašnieks, pieprasījumietaises īpašnieks, sadales sistēmas operators vai HVDC sistēmas īpašnieks un kurā tas paziņo, cik lielā mērā konkrētajā brīdī ir nodrošināta atbilstība attiecīgajām specifikācijām un prasībām;

62) “galīgais ekspluatācijas paziņojums” jeb “GEP” ir paziņojums, ko attiecīgais sistēmas operators izdod elektroenerģijas ražošanas ietaises īpašniekam, pieprasījumietaises īpašniekam, sadales sistēmas operatoram vai HVDC sistēmas īpašniekam, kurš nodrošinājis atbilstību attiecīgajām specifikācijām un prasībām, un kas dod tam atļauju ekspluatēt attiecīgi elektroenerģijas ražošanas moduli, pieprasījumietaisi, sadales sistēmu vai HVDC sistēmu, izmantojot tīkla pieslēgumu;

63) “ekspluatācijas paziņojums par pieslēgšanu spriegumam” jeb “EPPS” ir paziņojums, ko attiecīgais sistēmas operators izdod elektroenerģijas ražošanas ietaises īpašniekam, pieprasījumietaises īpašniekam, sadales sistēmas operatoram vai HVDC sistēmas īpašniekam pirms tā iekšējā tīkla pieslēgšanas spriegumam;

64) “pagaidu ekspluatācijas paziņojums” jeb “PEP” ir paziņojums, ko attiecīgais sistēmas operators izdod elektroenerģijas ražošanas ietaises īpašniekam, pieprasījumietaises īpašniekam, sadales sistēmas operatoram vai HVDC sistēmas īpašniekam un kas dod tam atļauju ierobežotu laiku ekspluatēt attiecīgi elektroenerģijas ražošanas moduli, pieprasījumietaisi, sadales sistēmu vai HVDC sistēmu, izmantojot tīkla pieslēgumu, un iniciēt atbilstības testus ar mērķi nodrošināt atbilstību attiecīgajām specifikācijām un prasībām;

65) “ierobežotas ekspluatācijas paziņojums” jeb “IEP” ir paziņojums, ko attiecīgais sistēmas operators izdod elektroenerģijas ražošanas ietaises īpašniekam, pieprasījumietaises īpašniekam, sadales sistēmas operatoram vai HVDC sistēmas īpašniekam, kuram iepriekš izdots GEP, taču kura ietaise īslaicīgi tiek būtiski modificēta vai zaudējusi jaudu, kā rezultātā nav nodrošināta atbilstība attiecīgajām specifikācijām un prasībām.

3. pants

Piemērošanas joma

1. Šajā regulā izklāstītās pieslēguma prasības piemēro jauniem elektroenerģijas ražošanas moduļiem, kuri uzskatāmi par nozīmīgiem saskaņā ar 5. pantu, ja vien nav noteikts citādi.

Attiecīgais sistēmas operators atsakās atļaut tāda elektroenerģijas ražošanas moduļa pieslēgšanu, kas neatbilst šajā regulā izklāstītajām prasībām un uz ko neattiecas atkāpe, kuru saskaņā ar 60. pantu piešķīrusi regulatīvā iestāde vai cita iestāde, ja dalībvalstī attiecīgi piemērojams. Attiecīgais sistēmas operators atteikumu rakstiska argumentēta paziņojuma formā nosūta elektroenerģijas ražošanas ietaises īpašniekam un, ja vien regulatīvā iestādes nav norādījusi citādi, regulatīvajai iestādei.

2. Šo regulu nepiemēro:

a) elektroenerģijas ražošanas moduļiem, kas pieslēgti dalībvalstu pārvades sistēmai vai sadales sistēmām, kuras izvietotas uz salām un kuras nedarbojas sinhroni ar Kontinentālās Eiropas, Lielbritānijas, Ziemeļu, Īrijas un Ziemeļīrijas vai Baltijas sinhrono zonu, vai šādas pārvades sistēmas vai šādu sadales sistēmu daļām;

b) elektroenerģijas ražošanas moduļiem, kas uzstādīti rezerves elektroapgādes nodrošināšanai un kas darbojas paralēli sistēmai mazāk nekā piecas minūtes kalendārajā mēnesī, kamēr sistēma darbojas parastajā režīmā. Šādu elektroenerģijas ražošanas moduļu paralēlu darbību testos, ko veic sakarā ar tehnisko apkopi vai nodošanu ekspluatācijā, piecu minūšu limitā neieskaita;

c) elektroenerģijas ražošanas moduļus, kam nav pastāvīga pieslēgumpunkta un kurus sistēmu operatori izmanto īslaicīgi, lai nodrošinātu jaudu, kad daļēji vai pilnībā nav pieejama parastā sistēmas jauda;

d) akumulācijas ierīcēm, izņemot hidroakumulācijas elektroenerģijas ražošanas moduļus saskaņā ar 6. panta 2. punktu.

4. pants

Regulas prasību piemērošana esošajiem elektroenerģijas ražošanas moduļiem

1. Esošajiem elektroenerģijas ražošanas moduļiem šīs regulas prasības nepiemēro, izņemot tad, ja:

a) C vai D tipa elektroenerģijas ražošanas modulis ir modificēts tik lielā mērā, ka tā pieslēguma līgums ir būtiski jāpārskata saskaņā ar šādu procedūru: i) elektroenerģijas ražošanas ietaišu īpašnieki, kuri plāno veikt stacijas modernizāciju vai aprīkojuma nomaiņu, kas ietekmēs elektroenerģijas ražošanas moduļa tehniskās spējas, savus plānus attiecīgajam sistēmas operatoram paziņo iepriekš; ii) ja attiecīgais sistēmas operators uzskata, ka modernizācija vai aprīkojuma nomaiņa rada tādas izmaiņas, ka ir vajadzīgs jauns pieslēguma līgums, sistēmas operators par to paziņo attiecīgajai regulatīvajai iestādei vai attiecīgā gadījumā dalībvalstij; un iii) attiecīgā regulatīvā iestāde vai attiecīgā gadījumā dalībvalsts lemj par to, vai esošais pieslēguma līgums ir jāpārskata vai ir vajadzīgs jauns pieslēguma līgums, un par piemērojamajām regulas prasībām; vai

b) pēc attiecīgā PSO priekšlikuma saskaņā ar 3., 4. un 5. punktu regulatīvā iestāde vai attiecīgā gadījumā dalībvalsts nolemj esošam elektroenerģijas ražošanas modulim piemērot visas vai dažas šīs regulas prasības.

2. Šajā regulā elektroenerģijas ražošanas moduli uzskata par esošu tad, ja:

a) šīs regulas spēkā stāšanās dienā tas jau ir pieslēgts tīklam; vai

b) elektroenerģijas ražošanas ietaises īpašnieks divu gadu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā ir noslēdzis galīgu un saistošu līgumu, kas paredz galvenās elektrostacijas iegādi. Elektroenerģijas ražošanas ietaises īpašniekam 30 mēnešu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā par līguma noslēgšanu jāpaziņo attiecīgajam sistēmas operatoram un attiecīgajam PSO.

Paziņojumā, ko elektroenerģijas ražošanas ietaises īpašnieks iesniedz attiecīgajam sistēmas operatoram un attiecīgajam PSO, norāda vismaz līguma nosaukumu, līguma parakstīšanas datumu un tā spēkā stāšanās datumu un jaunbūvējamās, montējamās vai iegādājamās galvenās elektrostacijas specifikācijas.

Dalībvalsts var paredzēt, ka to, vai elektroenerģijas ražošanas modulis ir uzskatāms par esošu vai jaunu elektroenerģijas ražošanas moduli, konkrētos apstākļos var noteikt regulatīvā iestāde.

3. Lai ņemtu vērā būtiskas un faktiskas izmaiņas apstākļos, piemēram, izmaiņas sistēmas prasībās, tostarp jaunu atjaunojamo energoresursu, viedtīklu, decentralizētās ražošanas vai pieprasījumreakcijas ieviešanu, pēc sabiedriskās apspriešanas saskaņā ar 10. pantu attiecīgais PSO var ierosināt, lai attiecīgā regulatīvā iestāde vai attiecīgā gadījumā dalībvalsts šo regulu piemēro arī esošiem elektroenerģijas ražošanas moduļiem.

Šajā sakarā veic rūpīgu un pārredzamu kvantitatīvu izmaksu un ieguvumu analīzi saskaņā ar 38. un 39. pantu. Analīzē norāda:

a) izmaksas, kas radīsies attiecībā uz esošiem elektroenerģijas ražošanas moduļiem sakarā ar vajadzību nodrošināt atbilstību šai regulai;

b) sociāli ekonomiskos ieguvumus, ko sniegs šīs regulas prasību piemērošana; un

c) to, cik lielas iespējas vajadzīgos rezultātus panākt, īstenojot alternatīvus pasākumus.

4. Pirms attiecīgais PSO veic 3. punktā minēto kvantitatīvo izmaksu un ieguvumu analīzi, tas:

a) veic iepriekšēju kvalitatīvu izmaksu un ieguvumu salīdzinājumu; un

b) saņem apstiprinājumu no attiecīgās regulatīvās iestādes vai attiecīgā gadījumā dalībvalsts.

5. Attiecīgā regulatīvā iestāde vai attiecīgā gadījumā dalībvalsts lēmumu par šīs regulas piemērošanas jomas paplašināšanu, proti, tās attiecināšanu uz esošajiem elektroenerģijas ražošanas moduļiem, pieņem sešu mēnešu laikā pēc tam, kad tā saņēmusi attiecīgā PSO ziņojumu un ieteikumu saskaņā ar 38. panta 4. punktu. Regulatīvās iestādes lēmums vai attiecīgā gadījumā dalībvalsts lēmums tiek publicēts.

6. Attiecīgais PSO, izvērtējot šīs regulas piemērošanu esošiem elektroenerģijas ražošanas moduļiem, ņem vērā elektroenerģijas ražošanas ietaišu īpašnieku tiesisko paļāvību.

7. Attiecīgais PSO šīs regulas noteikumu pilnīgu vai daļēju piemērošanu esošiem elektroenerģijas ražošanas moduļiem var izvērtēt reizi trīs gados saskaņā ar kritērijiem un procesiem, kas aprakstīti 3.–5. punktā.

5. pants

Nozīmīguma noteikšana

1. Elektroenerģijas ražošanas moduļiem jāatbilst prasībām, ņemot vērā to pieslēgumpunkta sprieguma līmeni un to maksimālo jaudu saskaņā ar 2. punktā aprakstītajām kategorijām.

2. Par nozīmīgiem uzskata šādu kategoriju elektroenerģijas ražošanas moduļus:

a) spriegums pieslēgumpunktā zemāks par 110 kV, un maksimālā jauda vismaz 0,8 kW (A tips);

b) spriegums pieslēgumpunktā zemāks par 110 kV, un maksimālā jauda atbilst vismaz robežvērtībai, ko katrs attiecīgais PSO nosaka saskaņā ar 3. punktā izklāstīto procedūru (B tips). Šī robežvērtība nedrīkst pārsniegt 1. tabulā noteiktos ierobežojumus B tipa elektroenerģijas ražošanas moduļiem;

c) spriegums pieslēgumpunktā zemāks par 110 kV, un maksimālā jauda atbilst vismaz robežvērtībai, ko katrs attiecīgais PSO norādījis saskaņā ar 3. punktu (C tips). Šī robežvērtība nedrīkst pārsniegt 1. tabulā noteiktos ierobežojumus C tipa elektroenerģijas ražošanas moduļiem; vai

d) spriegums pieslēgumpunktā vismaz 110 kV (D tips). Elektroenerģijas ražošanas moduli uzskata par D tipa moduli arī tad, ja spriegums tā pieslēgumpunktā ir zemāks par 110 kV un tā maksimālā jauda atbilst vismaz robežvērtībai, kas norādīta saskaņā ar 3. punktu. Šī robežvērtība nedrīkst pārsniegt 1. tabulā noteiktos ierobežojumus D tipa elektroenerģijas ražošanas moduļiem. 1. tabula Sliekšņi, kas piemērojami B, C un D tipa elektroenerģijas ražošanas moduļu robežvērtībām Sinhronā zona Maksimālās jaudas robežvērtības slieksnis, no kura elektroenerģijas ražošanas moduli uzskata par B tipa moduli Maksimālās jaudas robežvērtības slieksnis, no kura elektroenerģijas ražošanas moduli uzskata par C tipa moduli Maksimālās jaudas robežvērtības slieksnis, no kura elektroenerģijas ražošanas moduli uzskata par D tipa moduli Kontinentālā Eiropa 1 MW 50 MW 75 MW Lielbritānija 1 MW 50 MW 75 MW Ziemeļi 1,5 MW 10 MW 30 MW Īrija un Ziemeļīrija 0,1 MW 5 MW 10 MW Baltija 0,5 MW 10 MW 15 MW

3. Par B, C un D tipa elektroenerģijas ražošanas moduļu maksimālās jaudas robežvērtību priekšlikumiem jāsaņem apstiprinājums no attiecīgās regulatīvās iestādes vai attiecīgā gadījumā dalībvalsts. Priekšlikumu sagatavošanas gaitā attiecīgais PSO koordinējas ar blakusesošajiem PSO un attiecīgajiem SSO un rīko sabiedrisko apspriešanu saskaņā ar 10. pantu. Priekšlikumu par robežvērtību mainīšanu attiecīgais PSO nedrīkst iesniegt agrāk kā trīs gadus pēc iepriekšējā priekšlikuma.

4. Elektroenerģijas ražošanas ietaises īpašnieki šajā procesā palīdz un sniedz attiecīgā PSO pieprasītos datus.

5. Ja robežvērtību maiņas dēļ elektroenerģijas ražošanas modulis ir pieskaitāms pie cita tipa, pirms tiek pieprasīts nodrošināt atbilstību jaunajam tipam piemērojamajām prasībām, piemēro 4. panta 3. punktā aprakstīto procedūru, kas attiecas uz esošiem elektroenerģijas ražošanas moduļiem.

6. pants

Regulas prasību piemērošana elektroenerģijas ražošanas moduļiem, hidroakumulācijas elektroenerģijas ražošanas moduļiem, koģenerācijas stacijām un rūpnieciskiem objektiem

1. Atkrastes elektroenerģijas ražošanas moduļiem, kas pieslēgti starpsavienotai sistēmai, jāatbilst sauszemes elektroenerģijas ražošanas moduļiem piemērojamajām prasībām, izņemot gadījumus, ja attiecīgais sistēmas operators prasības ir īpaši izmainījis vai ja elektroenerģijas parka moduļi ir pieslēgti caur augstsprieguma līdzstrāvas pieslēgumu vai caur tīklu, kura frekvence nav sinhroni sasaistīta ar galveno starpsavienoto sistēmu (piemēram, caur līdzstrāvas pārveidotāja iekārtu (back to back convertor scheme)).

2. Hidroakumulācijas elektroenerģijas ražošanas moduļiem jāatbilst visām attiecīgajām prasībām gan ražošanas, gan sūknēšanas darba režīmā. Hidroakumulācijas elektroenerģijas ražošanas moduļu tehniskā konstrukcija nedrīkst ierobežot to darbību laikā, moduļiem darbojoties sinhronas kompensācijas režīmā. Maināma ātruma hidroakumulācijas elektroenerģijas ražošanas moduļiem jāatbilst prasībām, kas piemērojamas sinhroniem elektroenerģijas ražošanas moduļiem, kā arī prasībām, kas noteiktas 20. panta 2. punkta b) apakšpunktā, ja tie kvalificējami kā B, C vai D tipa moduļi.

3. Attiecībā uz elektroenerģijas ražošanas moduļiem, kas iegulti rūpniecisku objektu tīklos, elektroenerģijas ražošanas ietaišu īpašniekiem, rūpniecisko objektu sistēmu operatoriem un attiecīgajiem sistēmu operatoriem, kuru tīkls ir savienots ar rūpnieciskā objekta tīklu, ir tiesības vienoties par nosacījumiem, saskaņā ar kuriem šādus elektroenerģijas ražošanas moduļus, tostarp kritiskās slodzes, kas garantē ražošanas procesu nepārtraukšanu, atslēdz no attiecīgā sistēmas operatora tīkla. Šo tiesību īstenošanu koordinē ar attiecīgo PSO.

4. Izņemot 13. panta 2. un 4. punktā noteiktās prasības vai ja valsts tiesiskajā regulējumā noteikts citādi, šīs regulas prasības par spēju saglabāt konstantu aktīvo izejas jaudu vai modulēt aktīvo izejas jaudu nepiemēro tādu koģenerācijas ietaišu elektroenerģijas ražošanas moduļiem, kas iegulti rūpniecisko objektu tīklos, ja ir izpildīti visi šie kritēriji:

a) minēto ietaišu galvenais uzdevums ir ražot siltumu konkrētā rūpnieciskā objekta ražošanas procesu vajadzībām;

b) siltuma un elektroenerģijas ražošana ir nesaraujami saistīta, proti, izmaiņas siltuma ražošanā netīši rada izmaiņas aktīvās jaudas ražošanā un otrādi;

c) elektroenerģijas ražošanas moduļus klasificē kā A, B vai C tipam atbilstošus vai Ziemeļu sinhronajā zonā – D tipam – saskaņā ar 5. panta 2. punkta a)–c) apakšpunktu.

5. Koģenerācijas ietaises novērtē, pamatojoties uz to maksimālo elektrisko jaudu.

7. pants

Regulatīvie aspekti

1. Vispārpiemērojamās prasības, kas attiecīgajiem sistēmu operatoriem vai PSO jānosaka saskaņā ar šo regulu, apstiprina dalībvalsts iecelta struktūra, un tās publicē. Ieceltā struktūra ir regulatīvā iestāde, ja vien dalībvalsts nav paredzējusi citādi.

2. Attiecībā uz konkrētā vietā piemērojamām prasībām, kas attiecīgajiem sistēmu operatoriem vai PSO jānosaka saskaņā ar šo regulu, dalībvalsts var pieprasīt, lai ieceltā struktūra tās apstiprina.

3. Piemērojot šo regulu, dalībvalstis, kompetentās struktūras un sistēmu operatori:

a) piemēro samērīguma un nediskriminācijas principu;

b) nodrošina pārredzamību;

c) piemēro principu par optimāla līdzsvara panākšanu starp visaugstāko vispārējo efektivitāti un zemākajām kopējām izmaksām visām iesaistītajām personām;

d) ievēro attiecīgajam PSO uzticēto atbildību, lai nodrošinātu sistēmas drošību, tostarp atbilstīgi valstu tiesību aktos noteiktajam;

e) apspriežas ar attiecīgajiem SSO un ņem vērā iespējamo ietekmi uz to sistēmu;

f) ņem vērā apstiprinātos Eiropas standartus un tehniskās specifikācijas.

4. Attiecīgais sistēmas operators vai PSO vispārpiemērojamo prasību priekšlikumu vai metodiku, kas izmantota to aprēķināšanā vai formulēšanā, kompetentajai struktūrai apstiprinājuma saņemšanai iesniedz divu gadu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā.

5. Ja šī regula paredz, ka attiecīgajam sistēmas operatoram, attiecīgajam PSO, elektroenerģijas ražošanas ietaises īpašniekam un/vai sadales sistēmas operatoram ir jāvienojas, tie vienošanos cenšas panākt sešu mēnešu laikā pēc tam, kad viena puse iesniegusi pārējām pusēm pirmo priekšlikumu. Ja šajā termiņā vienošanās nav panākta, ikviena puse var pieprasīt, lai attiecīgā regulatīvā iestāde sešu mēnešu laikā pieņem lēmumu.

6. Lēmumu par prasību priekšlikumu vai metodikām kompetentās struktūras pieņem sešu mēnešu laikā pēc priekšlikuma saņemšanas.

7. Ja attiecīgais sistēmas operators vai PSO uzskata, ka saskaņā ar 1. un 2. punktu iesniegtās un apstiprinātās prasības vai metodikas nepieciešams grozīt, ierosinātajiem grozījumiem piemērojamas 3.–8. punktā paredzētās prasības. Sistēmu operatori un PSO, kas ierosina grozījumus, ņem vērā elektroenerģijas ražošanas ietaišu īpašnieku, aparatūras ražotāju un citu ieinteresēto personu tiesisko paļāvību, kas izriet no sākotnēji norādītajām vai apstiprinātajām prasībām vai metodikām, – ja tai ir pamats.

8. Puses, kam ir sūdzības par attiecīgo sistēmas operatoru vai PSO saistībā ar attiecīgā sistēmas operatora vai PSO pienākumiem, ko paredz šī regula, var iesniegt sūdzību regulatīvajai iestādei, kas – rīkodamās kā strīdu izšķiršanas iestāde – pieņem lēmumu divu mēnešu laikā pēc sūdzības saņemšanas. Šo termiņu var pagarināt par diviem mēnešiem, ja regulatīvā iestāde lūdz papildu informāciju. Šo pagarināto termiņu var vēl pagarināt, ja tam piekrīt sūdzības iesniedzējs. Regulatīvās iestādes lēmums ir saistošs, ja vien tas netiek atcelts pārsūdzības kārtībā.

9. Ja prasības saskaņā ar šo regulu jāizstrādā attiecīgam sistēmas operatoram, kas nav PSO, dalībvalstis var paredzēt, ka tā vietā par attiecīgo prasību izstrādi ir atbildīgs PSO.

8. pants

Vairāki PSO

1. Ja dalībvalstī ir vairāki PSO, šo regulu piemēro visiem PSO šajā dalībvalstī.

2. Dalībvalstis var saskaņā ar valsts regulatīvo režīmu noteikt, ka PSO atbildība izpildīt vienu, dažus vai visus šajā regulā paredzētos pienākumus tiek uzticēta vienam vai vairākiem konkrētiem PSO.

9. pants

Izmaksu atgūšana

1. Izmaksas, ko sedz sistēmu operatori, uz kuriem attiecas tīkla tarifu regulācija, un kas rodas no šajā regulā noteikto pienākumu izpildes, izvērtē attiecīgās regulatīvās iestādes. Izmaksas, kas novērtētas kā pieņemamas, lietderīgas un samērīgas, atlīdzina, izmantojot tīkla tarifus vai citus piemērotus mehānismus.

2. Ja attiecīgās regulatīvās iestādes to pieprasa, 1. punktā minētie sistēmu operatori trīs mēnešu laikā pēc pieprasījuma sniedz informāciju, kas nepieciešama, lai atvieglotu radušos izmaksu izvērtēšanu.

10. pants

Sabiedriskā apspriešana

1. Attiecīgie sistēmu operatori un attiecīgie PSO apspriežas ar ieinteresētajām personām, tostarp katras dalībvalsts kompetentajām iestādēm, par priekšlikumiem šo regulu piemērot arī esošiem elektroenerģijas ražošanas moduļiem saskaņā ar 4. panta 3. punktu, par robežvērtību priekšlikumu saskaņā ar 5. panta 3. punktu, kā arī par ziņojumu, kas sagatavots saskaņā ar 38. panta 3. punktu, un par izmaksu un ieguvumu analīzi, kas veikta saskaņā ar 63. panta 2. punktu. Apspriešanās ilgst vismaz vienu mēnesi.

2. Attiecīgie sistēmu operatori vai attiecīgie PSO, robežvērtību priekšlikuma projektu, ziņojumu vai izmaksu un ieguvumu analīzi sagatavojot iesniegšanai regulatīvajai iestādei vai attiecīgā gadījumā dalībvalsts apstiprinājuma saņemšanai, rūpīgi ņem vērā ieinteresēto personu viedokļus, ko tās paudušas apspriešanā. Visos gadījumos iesniedz labi argumentētu pamatojumu tam, kāpēc ieinteresēto personu paustie viedokļi tiks vai netiks ņemti vērā, un to savlaicīgi publicē pirms priekšlikuma publicēšanas vai vienlaikus ar to.

11. pants

Ieinteresēto personu līdzdalība

Energoregulatoru sadarbības aģentūra (turpmāk “Aģentūra”) ciešā sadarbībā ar elektroenerģijas pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīklu (turpmāk “ENTSO-E”) organizē ieinteresēto personu līdzdalību aspektos, kas saistīti ar elektroenerģijas ražošanas ietaisēm piemērojamajām tīkla pieslēguma prasībām, un citos šīs regulas īstenošanas aspektos. Tas paredz regulāras sanāksmes ar ieinteresētajām personām, lai apzinātu problēmas un saņemtu ierosinājumus uzlabojumiem, jo īpaši attiecībā uz elektroenerģijas ražošanas ietaisēm piemērojamajām tīkla pieslēguma prasībām.

12. pants

Konfidencialitātes ievērošanas pienākumi

1. Uz jebkādu konfidenciālu informāciju, kas saņemta, ar ko veikta apmaiņa vai kas nosūtīta atbilstīgi šai regulai, attiecas 2., 3. un 4. punktā noteiktie dienesta noslēpuma nosacījumi.

2. Dienesta noslēpuma ievērošanas pienākums ir piemērojams visām personām, regulatīvajām iestādēm vai struktūrām, uz kurām attiecas šīs regulas noteikumi.

3. Konfidenciālu informāciju, ko, pildot savus pienākumus, saņēmušas 2. punktā minētās personas, regulatīvās iestādes vai struktūras, nedrīkst izpaust nevienai citai personai vai iestādei, neskarot gadījumus, uz kuriem attiecas valstu tiesību akti, pārējie šīs regulas noteikumi vai citi attiecīgi Savienības tiesību akti.

4. Neskarot gadījumus, uz kuriem attiecas valstu vai Savienības tiesību akti, regulatīvās iestādes, struktūras vai personas, kas saņem konfidenciālu informāciju atbilstoši šai regulai, to var izmantot tikai šajā regulā minēto pienākumu izpildei.

II SADAĻA

PRASĪBAS

1. NODAĻA

Vispārīgas prasības

13. pants

Vispārīgas prasības, kas piemērojamas A tipa elektroenerģijas ražošanas moduļiem

1. A tipa elektroenerģijas ražošanas moduļiem jāatbilst šādām prasībām, kas attiecas uz frekvences stabilitāti:

a) attiecībā uz frekvences diapazoniem: i) elektroenerģijas ražošanas modulis spēj palikt pieslēgts tīklam un darboties frekvences diapazonos un periodos, kas norādīti 2. tabulā; ii) attiecīgais sistēmas operators, koordinējoties ar attiecīgo PSO un elektroenerģijas ražošanas ietaises īpašnieku, var vienoties par plašākiem frekvences diapazoniem, ilgākiem minimālajiem darbības periodiem vai īpašām prasībām attiecībā uz kombinētām frekvences un sprieguma novirzēm, lai optimāli izmantotu elektroenerģijas ražošanas moduļa tehniskās spējas, ja tas nepieciešams sistēmas drošības aizsargāšanai vai atjaunošanai; iii) elektroenerģijas ražošanas ietaises īpašnieks, ņemot vērā ekonomisko un tehnisko īstenojamību, nedrīkst nepamatoti nedot piekrišanu piemērot plašāku frekvences diapazonu vai ilgāku minimālo darbības periodu;

b) attiecībā uz frekvences izmaiņas ātruma izturētspēju elektroenerģijas ražošanas modulis spēj palikt pieslēgts tīklam un darboties pie frekvences izmaiņas ātruma līdz vērtībai, ko norādījis attiecīgais PSO, izņemot, ja atslēgšanos izraisījis frekvences izmaiņas ātruma noteikta tīkla aizsardzības nostrāde. Attiecīgais sistēmas operators, koordinējoties ar attiecīgo PSO, norāda šo frekvences izmaiņas ātruma noteikto tīkla aizsardzības nostrādi. 2. tabula Minimālais periods, kādā elektroenerģijas ražošanas modulim, neatvienojoties no tīkla, jāspēj darboties dažādās frekvencēs, kas novirzījušās no nominālās vērtības Sinhronā zona Frekvences diapazons Darbības periods Kontinentālā Eiropa 47,5–48,5 Hz Norāda katrs PSO, taču tas nedrīkst būt īsāks par 30 minūtēm 48,5–49,0 Hz Norāda katrs PSO, taču tas nedrīkst būt īsāks par periodu, kas noteikts 47,5–48,5 Hz diapazonam 49,0–51,0 Hz Neierobežots 51,0–51,5 Hz 30 minūtes Ziemeļi 47,5–48,5 Hz 30 minūtes 48,5–49,0 Hz Norāda katrs PSO, taču tas nedrīkst būt īsāks par 30 minūtēm 49,0–51,0 Hz Neierobežots 51,0–51,5 Hz 30 minūtes Lielbritānija 47,0–47,5 Hz 20 sekundes 47,5–48,5 Hz 90 minūtes 48,5–49,0 Hz Norāda katrs PSO, taču tas nedrīkst būt īsāks par 90 minūtēm 49,0–51,0 Hz Neierobežots 51,0–51,5 Hz 90 minūtes 51,5–52,0 Hz 15 minūtes Īrija un Ziemeļīrija 47,5–48,5 Hz 90 minūtes 48,5–49,0 Hz Norāda katrs PSO, taču tas nedrīkst būt īsāks par 90 minūtēm 49,0–51,0 Hz Neierobežots 51,0–51,5 Hz 90 minūtes Baltija 47,5–48,5 Hz Norāda katrs PSO, taču tas nedrīkst būt īsāks par 30 minūtēm 48,5–49,0 Hz Norāda katrs PSO, taču tas nedrīkst būt īsāks par periodu, kas noteikts 47,5–48,5 Hz diapazonam 49,0–51,0 Hz Neierobežots 51,0–51,5 Hz Norāda katrs PSO, taču tas nedrīkst būt īsāks par 30 minūtēm

2. Attiecībā uz LFSM-O režīmu ir piemērojams turpmāk minētais, kā attiecībā uz savu kontroles zonu noteicis attiecīgais PSO, koordinējoties ar tās pašas sinhronās zonas PSO, lai nodrošinātu minimālu ietekmi uz blakusesošajām zonām:

a) elektroenerģijas ražošanas modulis spēj aktivizēt frekvencnoteiktas aktīvās jaudas reakciju saskaņā ar 1. attēlu pie frekvences robežvērtības un statisma iestatījumiem, ko norādījis attiecīgais PSO;

b) šā punkta a) apakšpunktā minētās spējas vietā attiecīgais PSO var izvēlēties atļaut savā kontroles zonā A tipa elektroenerģijas ražošanas moduļu automātisku atslēgšanos un atkalpieslēgšanos pie randomizētām frekvencēm – ideālā gadījumā vienmērīgi sadalītām – virs frekvences robežvērtības, kā noteicis attiecīgais PSO, ja tas sadarbībā ar elektroenerģijas ražošanas ietaišu īpašniekiem spēj pierādīt regulatīvajai iestādei, ka tam ir ierobežota pārrobežu ietekme un visos sistēmas režīmos tiek uzturēts vienāds drošības līmenis;

c) frekvences robežvērtība ir diapazonā no 50,2 līdz 50,5 Hz (ieskaitot);

d) statisma iestatījumi ir diapazonā no 2 līdz 12 %;

e) elektroenerģijas ražošanas modulis spēj aktivizēt jaudas frekvences reakciju ar sākotnēju aizkavi, kas ir pēc iespējas īsa. Ja aizkave ir ilgāka par divām sekundēm, elektroenerģijas ražošanas ietaises īpašnieks aizkavi pamato, iesniedzot attiecīgajam PSO tehniskus pierādījumus;

f) attiecīgais PSO var prasīt, ka pēc attiecīgā minimālā regulēšanas līmeņa sasniegšanas elektroenerģijas ražošanas modulis spēj: i) turpināt darbību šādā līmenī; vai ii) vēl vairāk samazināt aktīvo izejas jaudu;

g) LFSM-O režīmā elektroenerģijas ražošanas modulis spēj darboties stabili. Kad ir aktivizēts LFSM-O režīms, LFSM-O iestatījums prevalē pār citiem aktīvās jaudas iestatījumiem. 1. attēls Elektroenerģijas ražošanas moduļu frekvencnoteiktas aktīvās jaudas reakcijas spēja LFSM-O režīmā Pref ir atsauces aktīvā jauda, ar ko saistīts ΔΡ, un sinhroniem elektroenerģijas ražošanas moduļiem un elektroenerģijas parka moduļiem var norādīt atšķirīgas atsauces aktīvās jaudas. ΔΡ ir izmaiņas elektroenerģijas ražošanas moduļa aktīvajā izejas jaudā. fn ir tīkla nominālā frekvence (50 Hz), un Δf ir frekvences novirze tīklā. Pie paaugstinātām frekvencēm, ja Δf pārsniedz Δf1 , elektroenerģijas ražošanas modulim jānodrošina negatīvas aktīvās izejas jaudas izmaiņas atbilstoši statismam S2 .

3. Elektroenerģijas ražošanas modulim jāspēj uzturēt nemainīgu izejas jaudu pie tā aktīvās jaudas mērķvērtības neatkarīgi no frekvences izmaiņām, izņemot, ja izejas jaudu pielāgo izmaiņām, kas norādītas saistībā ar attiecīgi šā panta 2. un 4. punktu vai 15. panta 2. punkta c) un d) apakšpunktu.

4. Attiecīgais PSO norāda savā kontroles zonā pieļaujamo maksimālās aktīvās jaudas samazinājumu pie krītošas frekvences, izmantojot krituma samazināšanas koeficientu, ko ilustrē trekninātās līnijas 2. attēlā.

a) ja kritums ir zem 49 Hz, samazināšanas koeficients kritumam par 1 Hz ir 2 % no maksimālās jaudas pie 50 Hz;

b) ja kritums ir zem 49,5 Hz, samazināšanas koeficients kritumam par 1 Hz ir 10 % no maksimālās jaudas pie 50 Hz.

5. Attiecībā uz pieļaujamo aktīvās jaudas samazinājumu salīdzinājumā ar maksimālo jaudu:

a) skaidri norāda piemērojamos apkārtējās vides apstākļus;

b) ņem vērā elektroenerģijas ražošanas moduļu tehniskās spējas. 2. attēls Maksimālās jaudas spējas samazinājums pie krītošas frekvences Diagrammā attēlotas robežas, kādās attiecīgais PSO var norādīt šo spēju.

6. Elektroenerģijas ražošanas modulim jābūt aprīkotam ar loģisku saskarni (ievades ports), lai aktīvo izejas jaudu pārtrauktu piecu sekunžu laikā no brīža, kad ievades portā saņemta instrukcija. Attiecīgajam sistēmas operatoram ir tiesības norādīt prasības aprīkojumam, lai šo ietaisi varētu darbināt attālināti.

7. Attiecīgais PSO norāda nosacījumus, saskaņā ar kuriem elektroenerģijas ražošanas modulis tīklam var pieslēgties automātiski. Šie nosacījumi cita starpā ietver:

a) frekvences diapazonus, kādos ir pieļaujama automātiska pieslēgšanās, un attiecīgu aizkaves laiku; un

b) maksimālo pieļaujamo aktīvās izejas jaudas pieauguma gradientu.

Automātiska pieslēgšanās ir atļauta, ja vien attiecīgais sistēmas operators, koordinējoties ar attiecīgo PSO, nav norādījis citādi.

14. pants

Vispārīgas prasības, kas piemērojamas B tipa elektroenerģijas ražošanas moduļiem

1. B tipa elektroenerģijas ražošanas moduļiem jāatbilst prasībām, kas noteiktas 13. pantā, izņemot 13. panta 2. punkta b) apakšpunktā noteiktajām.

2. B tipa elektroenerģijas ražošanas moduļiem jāatbilst šādām prasībām, kas attiecas uz frekvences stabilitāti:

a) aktīvās izejas jaudas kontrolei elektroenerģijas ražošanas modulis ir aprīkots ar saskarni (ievades ports), lai pēc tam, kad ievades portā saņemta instrukcija, varētu samazināt aktīvo izejas jaudu; un

b) attiecīgajam sistēmas operatoram ir tiesības norādīt prasības papildu aprīkojumam, lai aktīvo izejas jaudu varētu pielāgot attālināti.

3. B tipa elektroenerģijas ražošanas moduļiem jāatbilst šādām prasībām, kas attiecas uz noturību:

a) attiecībā uz elektroenerģijas ražošanas moduļu bojājumnoturības spēju: i) katrs PSO saskaņā ar 3. attēlu norāda sprieguma un laika attiecības profilu pieslēgumpunktā bojājuma apstākļos, kas apraksta apstākļus, kādos elektroenerģijas ražošanas modulis spēj palikt pieslēgts tīklam un turpināt stabilu darbību pēc tam, kad elektrosistēmas darbību ir iztraucējuši noskaidroti bojājumi pārvades sistēmā; ii) sprieguma–laika profils izsaka starpfāžu spriegumu faktiskās atjaunošanas līknes zemāko robežu tīkla sprieguma līmenī pieslēgumpunktā simetriska bojājuma gadījumā kā laika funkciju, proti, laikā pirms bojājuma, bojājuma laikā un laikā pēc bojājuma; iii) zemāko robežu, kas minēta ii) punktā, norāda attiecīgais PSO, izmantojot 3. attēlā norādītos parametrus un ievērojot 3.2. un 3.1. tabulā norādītos diapazonus; iv) katrs PSO attiecībā uz bojājumnoturības spēju norāda pirmsbojājuma un pēcbojājuma režīmu un dara šo informāciju publiski pieejamu, ietverot šādu informāciju: — aprēķinu par pirmsbojājuma minimālo īsslēguma jaudu pieslēgumpunktā, — elektroenerģijas ražošanas moduļa pirmsbojājuma aktīvās un reaktīvās jaudas darba punktu pieslēgumpunktā un spriegumu pieslēgumpunktā un — aprēķinu par pēcbojājuma minimālo īsslēguma jaudu pieslēgumpunktā; v) pēc elektroenerģijas ražošanas ietaises īpašnieka pieprasījuma attiecīgais sistēmas operators sniedz informāciju par pirmsbojājuma un pēcbojājuma režīmu, kas jāņem vērā attiecībā uz bojājumnoturības spēju un kas noteikts, veicot aprēķinus attiecībā uz pieslēgumpunktu, kā norādīts iv) punktā; tā ietver šādus datus: — pirmsbojājuma minimālā īsslēguma jauda katrā pieslēgumpunktā, kas izteikta MVA, — elektroenerģijas ražošanas moduļa pirmsbojājuma darba punkts, kas izteikts kā aktīvā izejas jauda un reaktīvā izejas jauda pieslēgumpunktā, un spriegums pieslēgumpunktā un — pēcbojājuma minimālā īsslēguma jauda katrā pieslēgumpunktā, kas izteikta MVA. Alternatīvi attiecīgais sistēmas operators var norādīt vispārīgas vērtības, ko iegūtas no tipiskiem gadījumiem. 3. attēls Elektroenerģijas ražošanas moduļa bojājumnoturības profils Diagrammā attiecībā uz spriegumu pieslēgumpunktā attēlota sprieguma–laika profila zemākā robeža, kas izteikta kā sprieguma pieslēgumpunktā faktiskās vērtības un tā atsauces vērtības 1 p. u. attiecība relatīvajās vienībās pirmsbojājuma laikā, bojājuma laikā un pēcbojājuma laikā. Uret ir bojājuma laikā pieslēgumpunktā saglabātais spriegums, tclear ir brīdis, kad bojājums ir novērsts. Urec1, Urec2, trec1, trec2 un trec3 ir pēc bojājuma novēršanas veiktās sprieguma atjaunošanas zemākās robežas konkrēti punkti. 3.1. tabula Parametri 3. attēlam, kas attiecas uz sinhronu elektroenerģijas ražošanas moduļu bojājumnoturības spēju Sprieguma parametri (p. u.) Laika parametri (sekundēs) Uret: 0,05–0,3 tclear: 0,14–0,15 (vai 0,14–0,25, ja tas vajadzīgs sistēmas aizsardzībai un drošai darbībai) Uclear: 0,7–0,9 trec1: tclear Urec1: Uclear trec2: trec1–0,7 Urec2: 0,85–0,9 un ≥ Uclear trec3: trec2–1,5

3.2. tabula Parametri 3. attēlam, kas attiecas uz elektroenerģijas parka moduļu bojājumnoturības spēju Sprieguma parametri (p. u.) Laika parametri (sekundēs) Uret: 0,05–0,15 tclear: 0,14–0,15 (vai 0,14–0,25, ja tas vajadzīgs sistēmas aizsardzībai un drošai darbībai) Uclear: Uret–0,15 trec1: tclear Urec1: Uclear trec2: trec1 Urec2: 0,85 trec3: 1,5–3,0 vi) elektroenerģijas ražošanas modulis spēj palikt pieslēgts tīklam un turpināt stabilu darbību, kad starpfāžu spriegumu faktiskās atjaunošanas līkne tīkla sprieguma līmenī pieslēgumpunktā, ņemot vērā 3. punkta a) apakšpunkta iv) un v) punktā minēto pirmsbojājuma un pēcbojājuma režīmu, saglabājas virs zemākās robežas, kas norādīta 3. punkta a) apakšpunkta ii) punktā, ja vien iekšējo elektriskās ķēdes īsslēgumu aizsardzības shēma neparedz elektroenerģijas ražošanas moduļa atslēgšanu no tīkla. Iekšējo elektrisko bojājumu aizsardzības shēmas un attiecīgie iestatījumi nedrīkst apdraudēt bojājumnoturības veiktspēju; vii) neskarot 3. punkta a) apakšpunkta vi) punktu, elektroenerģijas ražošanas ietaises īpašnieks aizsardzību pret pārāk zemu spriegumu (vai nu bojājumnoturības spēju, vai minimālo spriegumu, ko norāda pieslēgumpunkta sprieguma līmenī) iestata tiktāl, ciktāl to pieļauj elektroenerģijas ražošanas moduļa tehniskās spējas, ja vien attiecīgais sistēmas operators nepieprasa šaurāka diapazona iestatījumus saskaņā ar 5. punkta b) apakšpunktu. Elektroenerģijas ražošanas ietaises īpašnieks iestatījumus pielāgo saskaņā ar šo principu;

b) bojājumpārvarēšanas spējas attiecībā uz asimetriskiem bojājumiem norāda katrs PSO.

4. B tipa elektroenerģijas ražošanas moduļiem jāatbilst šādām prasībām, kas attiecas uz sistēmas atjaunošanu:

a) attiecīgais PSO norāda apstākļus, kādos elektroenerģijas ražošanas modulis pēc nejaušas atslēgšanās no tīkla, ko izraisījuši traucējumi tīklā, spēj atjaunot pieslēgumu tīklam; un

b) attiecībā uz automātisku pieslēguma atjaunošanas sistēmu uzstādīšanu iepriekš jāsaņem atļauja no attiecīgā sistēmas operatora un jāievēro attiecīgā PSO noteiktie pieslēguma atjaunošanas apstākļi.

5. B tipa elektroenerģijas ražošanas moduļiem jāatbilst šādām vispārējas sistēmas pārvaldības prasībām:

a) attiecībā uz vadības shēmām un iestatījumiem: i) elektroenerģijas ražošanas moduļa dažādo kontrolierīču shēmas un iestatījumus, kas nepieciešami pārvades sistēmas stabilitātei un darbībām ārkārtas situācijās, koordinē un saskaņo starp attiecīgo PSO, attiecīgo sistēmas operatoru un elektroenerģijas ražošanas ietaises īpašnieku; ii) izmaiņas elektroenerģijas ražošanas moduļa dažādo kontrolierīču shēmās un iestatījumos, kas minēti i) punktā, koordinē un saskaņo starp attiecīgo PSO, attiecīgo sistēmas operatoru un elektroenerģijas ražošanas ietaises īpašnieku, jo īpaši, ja tie piemērojami 5. punkta a) apakšpunkta i) punktā aprakstītajos apstākļos;

b) attiecībā uz elektroaizsardzības shēmām un iestatījumiem: i) attiecīgais sistēmas operators norāda shēmas un iestatījumus, kas nepieciešami tīkla aizsardzībai, ņemot vērā elektroenerģijas ražošanas moduļa raksturlielumus. Elektroenerģijas ražošanas modulim un tīklam nepieciešamās aizsardzības shēmas un iestatījumus, kas attiecas uz elektroenerģijas ražošanas moduli, koordinē un saskaņo starp attiecīgo sistēmas operatoru un elektroenerģijas ražošanas ietaises īpašnieku. Iekšējo elektrisko bojājumu aizsardzības shēmas un attiecīgie iestatījumi nedrīkst apdraudēt elektroenerģijas ražošanas moduļa veiktspēju saskaņā ar šajā regulā noteiktajām prasībām; ii) elektroenerģijas ražošanas moduļa elektroaizsardzība prevalē pār operatīvo kontroli, ņemot vērā sistēmas drošību un darbinieku un sabiedrības veselību un drošību, kā arī lai mazinātu kaitējumu elektroenerģijas ražošanas modulim; iii) aizsardzības shēmas var aptvert šādus aspektus: — ārējais un iekšējais īsslēgums, — asimetriska slodze (pretsecība), — statora un rotora pārslodze, — nepilnierosme/pārierosme, — pārāk augsts/zems spriegums pieslēgumpunktā, — pārāk augsts/zems spriegums maiņstrāvas ģeneratora spailēs, — svārstības zonā, — ieslēgšanas strāva, — asinhrona darbība (polu izslīde), — aizsardzība pret nepieļaujamu vārpstas vērpi (piemēram, subsinhrono rezonansi), — elektroenerģijas ražošanas moduļa līnijas aizsardzība, — vienības transformatora aizsardzība, — rezerves risinājumi aizsardzības un komutācijas ierīču darbības traucējumu gadījumā, — palielināta magnētiskā plūsma (U/f), — inversā jauda, — frekvences izmaiņas ātrums un — neitrāles nobīdes spriegums; iv) par izmaiņām aizsardzības shēmās, kas nepieciešamas elektroenerģijas ražošanas modulim un tīklam, un izmaiņām iestatījumos, kas attiecas uz elektroenerģijas ražošanas moduli, sistēmas operators un elektroenerģijas ražošanas ietaises īpašnieks vienojas, un vienošanos panāk pirms izmaiņu veikšanas;

c) elektroenerģijas ražošanas ietaises īpašnieks savas aizsardzības un kontroles ierīces organizē atbilstoši šādai prioritārai kārtībai (prioritātes sakārtotas no svarīgākās uz mazāk svarīgo): i) tīkla un elektroenerģijas ražošanas moduļa aizsardzība; ii) attiecīgā gadījumā virtuālā inerce; iii) frekvences kontrole (aktīvās jaudas pielāgošana); iv) jaudas ierobežošana; un v) jaudas gradienta ierobežojums;

d) attiecībā uz informācijas apmaiņu: i) elektroenerģijas ražošanas ietaises spēj nodrošināt informācijas apmaiņu ar attiecīgo sistēmas operatoru vai attiecīgo PSO reāllaikā vai regulāri ar laikspiedola uzlikšanu, kā norādījis attiecīgais sistēmas operators vai attiecīgais PSO; ii) attiecīgais sistēmas operators, koordinējoties ar attiecīgo PSO, norāda informācijas apmaiņas saturu, tostarp sastāda sarakstu ar konkrētiem datiem, kādi elektroenerģijas ražošanas ietaisei ir jāsniedz.

15. pants

Vispārīgas prasības, kas piemērojamas C tipa elektroenerģijas ražošanas moduļiem

1. C tipa elektroenerģijas ražošanas moduļiem jāatbilst prasībām, kas noteiktas 13. un 14. pantā, izņemot 13. panta 2. punkta b) apakšpunktā un 6. punktā un 14. panta 2. punktā noteiktajām.

2. C tipa elektroenerģijas ražošanas moduļiem jāatbilst šādām prasībām, kas attiecas uz frekvences stabilitāti:

a) attiecībā uz aktīvās jaudas kontrolējamību un kontroles diapazonu elektroenerģijas ražošanas moduļa kontrolsistēma spēj aktīvās jaudas iestatījumu pielāgot atbilstoši instrukcijām, ko elektroenerģijas ražošanas ietaises īpašnieks saņēmis no attiecīgā sistēmas operatora vai attiecīgā PSO. Attiecīgais sistēmas operators vai attiecīgais PSO nosaka periodu, kādā pielāgotais aktīvās jaudas iestatījums jāsasniedz. Attiecīgais PSO norāda pielaidi (ņemot vērā primārā dzinēja resursa pieejamību), kas piemērojama jaunajam iestatījumam, un laiku, kurā tas jāsasniedz;

b) ja automātiskās tālvadības kontrolierīces nedarbojas, pieļaujami manuāli, lokāli pasākumi. Attiecīgais sistēmas operators vai attiecīgais PSO paziņo regulatīvajai iestādei laiku, kas vajadzīgs, lai sasniegtu aktīvās jaudas iestatījumu, un pielaidi;

c) papildus 13. panta 2. punkta prasībām C tipa elektroenerģijas ražošanas moduļiem ir piemērojamas šādas prasības, kas attiecas uz LFSM-U režīmu: i) elektroenerģijas ražošanas modulis spēj aktivizēt frekvencnoteiktu aktīvās jaudas reakciju pie frekvences robežvērtības un ar statisma iestatījumiem, ko norādījis attiecīgais PSO, koordinējoties ar PSO tajā pašā sinhronajā zonā un ievērojot šādus noteikumus: — PSO norādītā frekvences robežvērtība ir diapazonā no 49,8 līdz 49,5 Hz (ieskaitot), — PSO norādītie statisma iestatījumi ir diapazonā no 2 līdz 12 %. Iepriekš minētais grafiski attēlots 4. attēlā; ii) frekvencnoteiktas aktīvās jaudas reakcijas faktiskajā īstenošanā LFSM-U režīmā ņem vērā: — apkārtējās vides apstākļus brīdī, kad jāizsauc reakcija, — elektroenerģijas ražošanas moduļa darba režīmu, proti, ierobežojumus attiecībā uz darbību tuvu maksimālajai jaudai pie zemām frekvencēm un attiecīgo apkārtējās vides apstākļu ietekmi saskaņā ar 13. panta 4. un 5. punktu, un — primāro energoavotu pieejamību; iii) elektroenerģijas ražošanas moduļa frekvencnoteiktas aktīvās jaudas reakcijas aktivizācija nedrīkst nepamatoti aizkavēties. Ja aizkave ir ilgāka par divām sekundēm, elektroenerģijas ražošanas ietaises īpašnieks attiecīgajam PSO iesniedz pamatojumu; iv) LFSM-U režīmā elektroenerģijas ražošanas modulis spēj nodrošināt jaudu līdz savai maksimālajai jaudai; v) LFSM-U režīmā nodrošina stabilu elektroenerģijas ražošanas moduļa darbību. 4. attēls Elektroenerģijas ražošanas moduļu frekvencnoteiktas aktīvās jaudas reakcijas spēja LFSM-U režīmā Pref ir atsauces aktīvā jauda, ar ko saistīts ΔΡ, un sinhroniem elektroenerģijas ražošanas moduļiem un elektroenerģijas parka moduļiem var norādīt atšķirīgas atsauces aktīvās jaudas. ΔΡ ir izmaiņas elektroenerģijas ražošanas moduļa aktīvajā izejas jaudā. fn ir tīkla nominālā frekvence (50 Hz), un Δf ir frekvences novirze tīklā. Pie pazeminātām frekvencēm, ja Δf ir zem Δf 1, elektroenerģijas ražošanas modulim jānodrošina pozitīvas aktīvās izejas jaudas izmaiņas atbilstoši statismam S 2;

d) papildus 2. punkta c) apakšpunktam FSM režīmā kumulatīvi piemērojamas šādas prasības: i) elektroenerģijas ražošanas modulis spēj nodrošināt frekvencnoteiktu aktīvās jaudas reakciju saskaņā ar parametriem, ko norādījis katrs attiecīgais PSO, ievērojot 4. tabulā norādītos diapazonus. Norādot minētos parametrus, attiecīgais PSO ņem vērā šādus faktus: — ja frekvence ir paaugstināta, frekvencnoteiktas aktīvās jaudas reakcija ir ierobežota līdz minimālajam regulēšanas līmenim, — ja frekvence ir pazemināta, frekvencnoteiktas aktīvās jaudas reakcija ir ierobežota līdz maksimālajai jaudai, — frekvencnoteiktas aktīvās jaudas reakcijas faktiskā īstenošana ir atkarīga no elektroenerģijas ražošanas moduļa darbības un apkārtējās vides apstākļiem reakcijas izsaukšanas brīdī, proti, ierobežojumiem attiecībā uz darbību tuvu maksimālajai jaudai pie zemām frekvencēm saskaņā ar 13. panta 4. un 5. punktu, un pieejamajiem primārajiem energoavotiem. 4. tabula Parametri aktīvās jaudas frekvenču raksturlīknei FSM režīmā (paskaidrojums 5. attēlam) Parametrs Diapazons Aktīvās jaudas diapazons saistībā ar maksimālo jaudu 1,5–10 % Frekvencnoteiktas reakcijas nejutības zona 10–30 mHz 0,02–0,06 % Frekvencnoteiktas reakcijas nestrādes zona 0–500 mHz Statisms s 1 2–12 % 5. attēls Elektroenerģijas ražošanas moduļu frekvencnoteiktas aktīvās jaudas reakcijas spēja FSM režīmā, ja nestrādes zona un nejutības zona ir nulle Pref ir atsauces aktīvā jauda, ar ko saistīts ΔΡ. ΔΡ ir izmaiņas elektroenerģijas ražošanas moduļa aktīvajā izejas jaudā. fn ir tīkla nominālā frekvence (50 Hz), un Δf ir frekvences novirze tīklā; ii) atkārtoti jāspēj atkaliestatīt frekvences novirzes frekvencnoteiktas reakcijas nestrādes zonu un statismu; iii) frekvences lēcienveida izmaiņu gadījumā elektroenerģijas ražošanas modulis spēj pilnīgi aktivizēt frekvencnoteiktu aktīvās jaudas reakciju atbilstoši trekninātajai līnijai 6. attēlā vai virs tās saskaņā ar katra PSO noteiktajiem parametriem (kas noteikti ar mērķi izvairīties no elektroenerģijas ražošanas moduļa aktīvās jaudas svārstībām) 5. tabulā norādītajos diapazonos. PSO izvēlētajā parametru kombinācijā ņem vērā tehnoloģiskos ierobežojumus; iv) prasītā frekvencnoteiktas aktīvās jaudas reakcijas sākotnējā aktivizācija nedrīkst nepamatoti aizkavēties. Ja frekvencnoteiktas aktīvās jaudas reakcijas sākotnējā aktivizācija aizkavējas ilgāk par divām sekundēm, elektroenerģijas ražošanas ietaises īpašnieks iesniedz tehniskus pierādījumus, kas pamato, kāpēc vajadzīgs ilgāks laiks. Elektroenerģijas ražošanas moduļiem bez inerces attiecīgais PSO var noteikt īsāku laiku nekā divas sekundes. Ja elektroenerģijas ražošanas ietaises īpašnieks nevar izpildīt šo prasību, tas iesniedz tehniskos pierādījumus, kas pamato, kāpēc frekvencnoteiktas aktīvās jaudas reakcijas sākotnējai aktivizācijai vajadzīgs ilgāks laiks. 6. attēls Frekvencnoteiktas aktīvās jaudas reakcijas spēja Pmax ir maksimālā jauda, ar kuru saistīts ΔΡ. ΔΡ ir izmaiņas elektroenerģijas ražošanas moduļa aktīvajā izejas jaudā. Elektroenerģijas ražošanas modulim jānodrošina aktīvā izejas jauda ΔΡ līdz ΔΡ 1 vērtībai saskaņā ar laiku t 1 un t 2; ΔΡ 1, t 1 un t 2 vērtības nosaka attiecīgais PSO saskaņā ar 5. tabulu. t 1 ir sākotnējās aizkaves laiks. t 2 ir laiks, kādā notiek pilnīga aktivizācija; v) elektroenerģijas ražošanas modulis spēj nodrošināt pilnīgu frekvencnoteiktas aktīvās jaudas reakciju 15–30 minūtes atkarībā no tā, kā noteicis attiecīgais PSO. Nosakot šo periodu, PSO ņem vērā elektroenerģijas ražošanas moduļa aktīvās jaudas rezervi un primāro energoavotu; vi) periodos, kas noteikti 2. punkta d) apakšpunkta v) punktā, aktīvās jaudas kontrole nedrīkst negatīvi ietekmēt elektroenerģijas ražošanas moduļu frekvencnoteikto aktīvās jaudas reakciju; vii) parametrus, ko attiecīgais PSO noteicis saskaņā ar i), ii), iii) un v) apakšpunktu, paziņo attiecīgajai regulatīvajai iestādei. Paziņošanas kārtību norāda saskaņā ar piemērojamo valsts tiesisko regulējumu. 5. tabula Parametri frekvencnoteiktas aktīvās jaudas reakcijas pilnīgai aktivizācijai pēc frekvences lēcienveida izmaiņām (paskaidrojums 6. attēlam) Parametrs Diapazons vai vērtība Aktīvās jaudas diapazons saistībā ar maksimālo jaudu (frekvencnoteiktas reakcijas diapazons) 1,5–10 % Maksimālā pieļaujamā sākotnējā aizkave t 1 elektroenerģijas ražošanas moduļiem ar inerci, ja vien nav pamatots cits laiks saskaņā ar 15. panta 2. punkta d) apakšpunkta iv) punktu 2 sekundes Maksimālā pieļaujamā sākotnējā aizkave t 1 elektroenerģijas ražošanas moduļiem bez inerces, ja vien nav pamatots cits laiks saskaņā ar 15. panta 2. punkta d) apakšpunkta iv) punktu Kā norādījis PSO Maksimāli pieļaujamais izvēlamais pilnīgas aktivizācijas laiks t 2, ja vien attiecīgais PSO sistēmas stabilitātes labad nav atļāvis ilgāku aktivizācijas laiku 30 sekundes

e) attiecībā uz frekvences atjaunošanas kontroli elektroenerģijas ražošanas modulim ir funkcijas, kuras atbilst attiecīgā PSO norādītajām specifikācijām un kuru mērķis ir atjaunot frekvenci tā, lai tā būtu vienāda ar nominālvērtību, vai uzturēt elektroenerģijas apmaiņas plūsmas starp kontroles zonām tā, lai tās būtu vienādas ar plānotajām vērtībām;

f) attiecībā uz atslēgšanos pazeminātas frekvences dēļ elektroenerģijas ražošanas ietaises, kuras spēj darboties kā slodzes patērētāji, tostarp hidroakumulācijas elektroenerģijas ražošanas ietaises, pazeminātas frekvences gadījumā savu slodzi spēj atslēgt. Šajā punktā minētā prasība neattiecas uz palīgbarošanas avotiem;

g) attiecībā uz FSM režīma monitoringu reāllaikā: i) frekvencnoteiktas aktīvās jaudas reakcijas darbības monitorēšanai saziņas saskarne ir aprīkota tā, lai tā pēc attiecīgā sistēmas operatora vai attiecīgā PSO pieprasījuma no elektroenerģijas ražošanas ietaises var reāllaikā attiecīgā sistēmas operatora vai attiecīgā PSO tīkla vadības centram droši pārraidīt šādus signālus: — FSM režīma statusa signālu (ieslēgts/izslēgts), — plānoto aktīvo izejas jaudu, — aktīvās izejas jaudas faktisko vērtību, — faktiski iestatītos frekvencnoteiktas aktīvās jaudas reakcijas parametrus, — statismu un nestrādes zonu; ii) attiecīgais sistēmas operators un attiecīgais PSO norāda papildu signālus, kas elektroenerģijas ražošanas ietaisei jāpārraida ar monitoringa un reģistrācijas ierīču palīdzību, lai varētu pārbaudīt iesaistīto elektroenerģijas ražošanas moduļu frekvencnoteiktas aktīvās jaudas reakcijas īstenošanas rezultativitāti.

3. Attiecībā uz sprieguma stabilitāti C tipa elektroenerģijas ražošanas moduļiem jāspēj automātiski atslēgties, ja spriegums pieslēgumpunktā sasniedz līmeni, ko norādījis attiecīgais sistēmas operators, koordinējoties ar attiecīgo PSO.

Elektroenerģijas ražošanas moduļu faktiskās automātiskās atslēgšanās noteikumus un iestatījumus norāda attiecīgais sistēmas operators, koordinējoties ar attiecīgo PSO.

4. C tipa elektroenerģijas ražošanas moduļiem jāatbilst šādām prasībām, kas attiecas uz noturību:

a) ja ir jaudas svārstības, elektroenerģijas ražošanas moduļi, darbojoties jebkurā P-Q spējas diagrammas darba punktā, saglabā statisko stabilitāti;

b) neskarot 13. panta 4. un 5. punktu, elektroenerģijas ražošanas moduļi spēj palikt pieslēgti tīklam un darboties, nesamazinot jaudu, kamēr spriegums un frekvence ir robežās, kas noteiktas saskaņā ar šo regulu;

c) elektroenerģijas ražošanas moduļi spēj palikt pieslēgti tīklam vienfāzes vai trīsfāžu automātiskās atkalieslēgšanas laikā satīklotu tīklu līnijās, ja tas piemērojams tīklam, kam tie pieslēgti. Šīs spējas detaļas koordinē un apstiprina saistībā ar aizsardzības shēmām un iestatījumiem, kā minēts 14. panta 5. punkta b) apakšpunktā.

5. C tipa elektroenerģijas ražošanas moduļiem jāatbilst šādām prasībām, kas attiecas uz sistēmas atjaunošanu:

a) attiecībā uz spēju atjaunot darbību pēc izslēgšanās: i) spēja atjaunot darbību pēc izslēgšanās nav obligāta, neskarot dalībvalsts tiesības ieviest obligātus noteikumus, lai nodrošinātu sistēmas drošību; ii) elektroenerģijas ražošanas ietaišu īpašnieki pēc attiecīgā PSO pieprasījuma iesniedz izcenojumu par to, ka tiek nodrošināta spēja atjaunot darbību pēc izslēgšanās. Attiecīgais PSO var iesniegt šādu pieprasījumu, ja tas uzskata, ka šādas spējas neesība tā kontroles zonā apdraud sistēmas drošību; iii) elektroenerģijas ražošanas modulis ar spēju atjaunot darbību pēc izslēgšanās spēj no izslēgta stāvokļa atjaunot darbību bez ārēja barošanas avota periodā, ko attiecīgais sistēmas operators norādījis, koordinējoties ar attiecīgo PSO; iv) elektroenerģijas ražošanas modulis ar spēju atjaunot darbību pēc izslēgšanās spēj sinhronizēties frekvences diapazonā, kas noteikts 13. panta 1. punkta a) apakšpunktā, un attiecīgā gadījumā sprieguma diapazonā, ko norādījis attiecīgais sistēmas operators vai kas noteikts 16. panta 2. punktā; v) elektroenerģijas ražošanas modulis ar spēju atjaunot darbību pēc izslēgšanās spēj automātiski regulēt sprieguma iekritumus, ko izraisījusi pieprasījuma pieslēgšana; vi) elektroenerģijas ražošanas modulis ar spēju atjaunot darbību pēc izslēgšanās spēj: — regulēt slodzes pieslēgumus, ja slodzi pieslēdz pa blokiem, — spēj darboties LFSM-O un LFSM-U režīmā, kā norādīts 2. punkta c) apakšpunktā un 13. panta 2. punktā, — kontrolēt frekvenci, ja frekvence ir pārāk augsta vai pārāk zema, visā aktīvās izejas jaudas diapazonā starp minimālo regulēšanas līmeni un maksimālo jaudu, kā arī pašpatēriņa līmenī, — darboties paralēli ar dažiem elektroenerģijas ražošanas moduļiem vienā enerģētiski izolētā teritorijā un — automātiski kontrolēt spriegumu sistēmas atjaunošanas posmā;

b) attiecībā uz spēju darboties izolētā režīmā: i) elektroenerģijas ražošanas moduļi spēj darboties izolētā režīmā, ja to pieprasa attiecīgais sistēmas operators, koordinējoties ar attiecīgo PSO, un — frekvences diapazons izolētā režīmā ir diapazons, kas noteikts saskaņā ar 13. panta 1. punkta a) apakšpunktu, — sprieguma diapazons izolētā režīmā ir diapazons, kas noteikts saskaņā ar attiecīgi 15. panta 3. punktu vai 16. panta 2. punktu; ii) elektroenerģijas ražošanas moduļi izolētā režīmā spēj darboties FSM režīmā, kā norādīts 2. punkta d) apakšpunktā. Pāruma jaudas gadījumā elektroenerģijas ražošanas moduļi no iepriekšējā darba punkta P-Q spējas diagrammā spēj samazināt aktīvo izejas jaudu līdz jebkuram citam jaunam darba punktam šajā diagrammā. Šajā sakarā elektroenerģijas ražošanas modulis spēj samazināt aktīvo izejas jaudu, cik vien ļauj tā tehniskās spējas, bet vismaz līdz 55 % no tā maksimālās jaudas; iii) elektroenerģijas ražošanas ietaises īpašnieks un attiecīgais sistēmas operators, koordinējoties ar attiecīgo PSO, vienojas par metodi, ar ko konstatē pāreju no starpsavienotas sistēmas režīma uz izolētu režīmu. Apstiprinātā pārejas konstatācijas metode nedrīkst balstīties tikai uz sistēmas operatora komutācijas iekārtu stāvokļa signāliem; iv) elektroenerģijas ražošanas moduļi izolētā režīmā spēj darboties LFSM-O un LFSM-U režīmā, kā norādīts 2. punkta c) apakšpunktā un 13. panta 2. punktā;

c) attiecībā uz ātras resinhronizācijas spēju: i) ja elektroenerģijas ražošanas modulis ir atslēgts no tīkla, tas spēj ātri resinhronizēties saskaņā ar aizsardzības stratēģiju, par ko attiecīgais sistēmas operators, koordinējoties ar attiecīgo PSO, vienojies ar elektroenerģijas ražošanas ietaises īpašnieku; ii) elektroenerģijas ražošanas moduli, kura minimālais resinhronizācijas laiks pārsniedz 15 minūtes pēc tā atslēgšanās no ārēja barošanas avota, konstruē tā, lai tas jebkurā P-Q spējas diagrammas darba punktā pārietu uz pašpatēriņa režīmu. Šajā gadījumā pašpatēriņa režīma konstatēšanu nedrīkst balstīt uz tikai uz sistēmas operatora komutācijas iekārtu pozicionālajiem signāliem; iii) elektroenerģijas ražošanas moduļi spēj turpināt darbību pēc pārejas uz pašpatēriņa režīmu neatkarīgi no jebkādiem papildu pieslēgumiem ārējam tīklam. Attiecīgais sistēmas operators, koordinējoties ar attiecīgo PSO un ņemot vērā primārā dzinēja tehnoloģijas īpatnības, nosaka minimālo darbības laiku.

6. C tipa elektroenerģijas ražošanas moduļiem jāatbilst šādām vispārējas sistēmas pārvaldības prasībām:

a) attiecībā uz leņķiskās stabilitātes zudumu vai kontroles zudumu elektroenerģijas ražošanas modulis spēj automātiski atslēgties no tīkla, lai palīdzētu aizsargāt sistēmas drošību vai novērstu kaitējumu elektroenerģijas ražošanas modulim. Elektroenerģijas ražošanas ietaises īpašnieks un attiecīgais sistēmas operators, koordinējoties ar attiecīgo PSO, vienojas par kritērijiem leņķiskās stabilitātes zuduma vai kontroles zuduma konstatēšanai;

b) attiecībā uz aprīkojumu: i) elektroenerģijas ražošanas ietaises ir aprīkotas ar ierīci, kas spēj nodrošināt bojājumu reģistrāciju un dinamiskās sistēmas darbošanās monitoringu. Ierīcei jāreģistrē šādi parametri: — spriegums, — aktīvā jauda, — reaktīvā jauda un — frekvence. Ja attiecīgais sistēmas operators saprātīgā termiņā iesniedz iepriekšēju paziņojumu, tam ir tiesības norādīt piegādes kvalitātes parametrus, kas jāievēro; ii) par bojājumu reģistrācijas aprīkojuma iestatījumiem, tostarp palaides kritērijiem un nolases biežumu, vienojas elektroenerģijas ražošanas ietaises īpašnieks un attiecīgais sistēmas operators, koordinējoties ar attiecīgo PSO; iii) dinamiskās sistēmas darbošanās monitorings ietver svārstību palaidi, kuru nosaka attiecīgais sistēmas operators, koordinējoties ar attiecīgo PSO, nolūkā konstatēt vāji slāpētas jaudas svārstības; iv) piegādes kvalitātes un dinamiskās sistēmas darbošanās monitoringa ierīces sniedz iespējas elektroenerģijas ražošanas ietaises īpašniekam un attiecīgajam sistēmas operatoram un attiecīgajam PSO piekļūt informācijai. Elektroenerģijas ražošanas ietaises īpašnieks, attiecīgais sistēmas operators un attiecīgais PSO vienojas par sakaru protokoliem reģistrēto datu apmaiņai;

c) attiecībā uz simulācijas modeļiem: i) ja to pieprasa attiecīgais sistēmas operators vai attiecīgais PSO, elektroenerģijas ražošanas ietaises īpašnieks iesniedz simulācijas modeļus, kas pienācīgi atspoguļo elektroenerģijas ražošanas moduļa darbošanos stacionārā un dinamiskā režīma simulācijās (50 Hz komponente) vai elektromagnētiskās pārejas simulācijās. Elektroenerģijas ražošanas kompleksa īpašnieks nodrošina, ka iesniegtie modeļi ir verificēti, salīdzinot tos ar IV sadaļas 2., 3. un 4. nodaļā minēto atbilstības testu rezultātiem, un verifikācijas rezultātus paziņo attiecīgajam sistēmas operatoram vai attiecīgajam PSO. Dalībvalstis var pieprasīt, lai šādu verifikāciju veic pilnvarota sertifikācijas struktūra; ii) elektroenerģijas ražošanas ietaises īpašnieka iesniegtie modeļi atkarībā no atsevišķo elementu esības ietver šādus apakšmodeļus: — maiņstrāvas ģenerators un primārais dzinējs, — ātruma un jaudas kontrole, — sprieguma kontrole, tostarp attiecīgā gadījumā ESS funkcija un ierosmes kontrolsistēma, — elektroenerģijas ražošanas moduļa aizsardzības modeļi, par ko attiecīgais sistēmas operators vienojies ar elektroenerģijas ražošanas ietaises īpašnieku, un — pārveidošanas modeļi elektroenerģijas parka moduļiem; iii) attiecīgā sistēmas operatora pieprasījumu, kas minēts i) punktā, koordinē ar attiecīgo PSO. Pieprasījumā norāda šādu informāciju: — formāts, kādā modeļi jāsniedz, — iesniedzamie dokumenti attiecībā uz modeļa struktūru un iesniedzamās blokshēmas, — aplēse par minimālo un maksimālo īsslēguma jaudu pieslēgumpunktā (izsakot MVA), ko izklāsta kā tīkla ekvivalentu; iv) ja attiecīgais sistēmas operators vai attiecīgais PSO to pieprasa, elektroenerģijas ražošanas ietaises īpašnieks iesniedz reģistrētos elektroenerģijas ražošanas moduļa veiktspējas datus. Attiecīgais sistēmas operators vai attiecīgais PSO šādu pieprasījumu var izteikt nolūkā šos reģistrācijas datus salīdzināt ar modeļu reakciju;

d) attiecībā uz sistēmas darbības un sistēmas drošības ierīču uzstādīšanu – ja attiecīgais sistēmas operators vai attiecīgais PSO uzskata, ka elektroenerģijas ražošanas ietaisēs ir jāuzstāda papildu ierīces, lai aizsargātu vai atjaunotu sistēmas darbību vai drošību, – attiecīgais sistēmas operators vai attiecīgais PSO kopā ar elektroenerģijas ražošanas ietaises īpašnieku izskata šo jautājumu un vienojas par piemērotu risinājumu;

e) attiecīgais sistēmas operators, koordinējoties ar attiecīgo PSO, norāda elektroenerģijas ražošanas moduļa aktīvās izejas jaudas izmaiņu ātruma minimālo un maksimālo robežu (jaudas rampveida izmaiņu ierobežojumus) aktīvās izejas jaudas izmaiņu augšupējā un lejupējā virzienā, ņemot vērā primārā dzinēja tehnoloģijas īpatnības;

f) neitrālā punkta zemējuma izvietojumam paaugstinošo transformatoru tīkla pusē jāatbilst attiecīgā sistēmas operatora specifikācijām.

16. pants

Vispārīgas prasības, kas piemērojamas D tipa elektroenerģijas ražošanas moduļiem

1. Papildus prasībām, kas izklāstītas 13. pantā, izņemot 13. panta 2. punkta b) apakšpunktu un 6. un 7. punktu, 14. pantā, izņemot 14. panta 2. punktu, un 15. pantā, izņemot 15. panta 3. punktu, D tipa elektroenerģijas ražošanas moduļiem jāatbilst šajā pantā noteiktajām prasībām.

2. D tipa elektroenerģijas ražošanas moduļiem jāatbilst šādām prasībām, kas attiecas uz sprieguma stabilitāti:

a) attiecībā uz sprieguma diapazoniem: i) neskarot 14. panta 3. punkta a) apakšpunktu un šā panta 3. punkta a) apakšpunktu, elektroenerģijas ražošanas modulis spēj palikt pieslēgts tīklam un darboties diapazonos, kas noteikti attiecībā uz tīkla spriegumu pieslēgumpunktā un kas izteikti kā spriegums pieslēgumpunktā attiecībā pret atsauces spriegumu 1 p. u., un periodos, kas norādīti 6.1. un 6.2. tabulā; ii) attiecīgais PSO var norādīt īsāku periodu, kurā elektroenerģijas ražošanas moduļiem jāpaliek pieslēgtiem tīklam, ja vienlaikus ir pārspriegums un pārāk zema frekvence vai samazināts spriegums un pārāk augsta frekvence; iii) neatkarīgi no i) punkta noteikumiem attiecīgais Spānijas PSO var pieprasīt, lai sprieguma diapazonā no 1,05 līdz 1,0875 p. u. elektroenerģijas ražošanas moduļi spēj palikt pieslēgti tīklam neierobežotu laiku; iv) 400 kV tīkla sprieguma līmenim (bieži sauktam arī par 380 kV līmeni) atsauces vērtība 1 p. u. ir vienāda ar 400 kV, bet pārējiem tīkla sprieguma līmeņiem atsauces spriegums 1 p. u. katram PSO vienā un tajā pašā sinhronajā zonā var atšķirties; v) neatkarīgi no i) punkta noteikumiem attiecīgie PSO Baltijas sinhronajā zonā var pieprasīt, lai elektroenerģijas ražošanas moduļi paliek pieslēgti pie 400 kV tīkla tādā sprieguma diapazonā un periodā, kas piemērojami Kontinentālās Eiropas sinhronajai zonai. 6.1. tabula Sinhronā zona Sprieguma diapazons Darbības periods Kontinentālā Eiropa 0,85–0,90 p. u. 60 minūtes 0,90–1,118 p. u. Neierobežots 1,118–1,15 p. u. Norāda katrs PSO, taču tas nedrīkst būt īsāks par 20 minūtēm un ilgāks par 60 minūtēm Ziemeļi 0,90–1,05 p. u. Neierobežots 1,05–1,10 p. u. 60 minūtes Lielbritānija 0,90–1,10 p. u. Neierobežots Īrija un Ziemeļīrija 0,90–1,118 p. u. Neierobežots Baltija 0,85–0,90 p. u. 30 minūtes 0,90–1,118 p. u. Neierobežots 1,118–1,15 p. u. 20 minūtes Tabulā parādīts minimālais periods, kādā elektroenerģijas ražošanas modulim jāspēj darboties, neatslēdzoties no tīkla, ja spriegums novirzījies no atsauces vērtības 1 p. u. pieslēgumpunktā, p. u. bāzes vērtībām 110–300 kV sprieguma diapazonā. 6.2. tabula Sinhronā zona Sprieguma diapazons Darbības periods Kontinentālā Eiropa 0,85–0,90 p. u. 60 minūtes 0,90–1,05 p. u. Neierobežots 1,05–1,10 p. u. Norāda katrs PSO, taču tas nedrīkst būt īsāks par 20 minūtēm un ilgāks par 60 minūtēm Ziemeļi 0,90–1,05 p. u. Neierobežots 1,05–1,10 p. u. Norāda katrs PSO, taču tas nedrīkst būt ilgāks par 60 minūtēm Lielbritānija 0,90–1,05 p. u. Neierobežots 1,05–1,10 p. u. 15 minūtes Īrija un Ziemeļīrija 0,90–1,05 p. u. Neierobežots Baltija 0,88–0,90 p. u. 20 minūtes 0,90–1,097 p. u. Neierobežots 1,097–1,15 p. u. 20 minūtes Tabulā parādīts minimālais periods, kādā elektroenerģijas ražošanas modulim jāspēj darboties, neatslēdzoties no tīkla, ja spriegums novirzījies no atsauces vērtības 1 p. u. pieslēgumpunktā, p. u. bāzes vērtībām 300–400 kV sprieguma diapazonā;

b) attiecīgais sistēmas operators un elektroenerģijas ražošanas ietaises īpašnieks, koordinējoties ar attiecīgo PSO, var vienoties par plašākiem sprieguma diapazoniem vai ilgākiem minimālajiem darbības periodiem. Ja plašāki sprieguma diapazoni vai ilgāki minimālie darbības periodi ir ekonomiski un tehniski īstenojami, elektroenerģijas ražošanas ietaises īpašnieks nedrīkst nepamatoti nedot piekrišanu;

c) neskarot a) apakšpunktu, attiecīgajam sistēmas operatoram, koordinējoties ar attiecīgo PSO, ir tiesības norādīt spriegumu pieslēgumpunktā, pie kāda elektroenerģijas ražošanas modulis spēj automātiski atslēgties. Attiecīgais sistēmas operators par automātiskās atslēgšanās noteikumiem un iestatījumiem vienojas ar elektroenerģijas ražošanas ietaises īpašnieku.

3. D tipa elektroenerģijas ražošanas moduļiem jāatbilst šādām prasībām, kas attiecas uz noturību:

a) attiecībā uz bojājumnoturības spēju: i) elektroenerģijas ražošanas moduļi spēj palikt pieslēgti tīklam un turpināt stabilu darbību pēc tam, kad elektrosistēmas darbību ir iztraucējuši noskaidroti bojājumi. Šī spēja atbilst sprieguma–laika profilam pieslēgumpunktā attiecībā uz bojājuma apstākļiem, ko norādījis attiecīgais PSO. Sprieguma–laika profils izsaka starpfāžu spriegumu faktiskās atjaunošanas līknes zemāko robežu tīkla sprieguma līmenī pieslēgumpunktā simetriska bojājuma gadījumā kā laika funkciju, proti, laikā pirms bojājuma, bojājuma laikā un laikā pēc bojājuma. D tipa elektroenerģijas ražošanas moduļiem, kas pieslēgti vismaz 110 kV sprieguma līmenī, šo zemāko robežu norāda attiecīgais PSO, izmantojot 3. attēlā norādītos parametrus un ievērojot 7.1. un 7.2. tabulā norādītos diapazonus. Arī D tipa elektroenerģijas ražošanas moduļiem, kas pieslēgti sprieguma līmenī, kas zemāks par 110 kV, šo zemāko robežu norāda attiecīgais PSO, izmantojot 3. attēlā norādītos parametrus un ievērojot 3.1. un 3.2. tabulā norādītos diapazonus; ii) katrs PSO attiecībā uz bojājumnoturības spēju norāda pirmsbojājuma un pēcbojājuma režīmu, kas minēts 14. panta 3. punkta a) apakšpunkta iv) punktā. Informāciju par pirmsbojājuma un pēcbojājuma režīmu, kas norādīts attiecībā uz bojājumnoturības spēju, dara publiski pieejamu. 7.1. tabula Parametri 3. attēlam, kas attiecas uz sinhronu elektroenerģijas ražošanas moduļu bojājumnoturības spēju Sprieguma parametri (p. u.) Laika parametri (sekundēs) Uret: 0 tclear: 0,14–0,15 (vai 0,14–0,25, ja tas vajadzīgs sistēmas aizsardzībai un drošai darbībai) Uclear: 0,25 trec1: tclear–0,45 Urec1: 0,5–0,7 trec2: trec1–0,7 Urec2: 0,85–0,9 trec3: trec2–1,5

7.2. tabula Parametri 3. attēlam, kas attiecas uz elektroenerģijas parka moduļu bojājumnoturības spēju Sprieguma parametri (p. u.) Laika parametri (sekundēs) Uret: 0 tclear: 0,14–0,15 (vai 0,14–0,25, ja tas vajadzīgs sistēmas aizsardzībai un drošai darbībai) Uclear: Uret trec1: tclear Urec1: Uclear trec2: trec1 Urec2: 0,85 trec3: 1,5–3,0

b) pēc elektroenerģijas ražošanas ietaises īpašnieka pieprasījuma attiecīgais sistēmas operators sniedz informāciju par pirmsbojājuma un pēcbojājuma režīmu, kas jāņem vērā attiecībā uz bojājumnoturības spēju un kas noteikts, veicot aprēķinus attiecībā uz pieslēgumpunktu, kā norādīts 14. panta 3. punkta a) apakšpunkta iv) punktā; tā ietver šādus datus: i) pirmsbojājuma minimālā īsslēguma jauda katrā pieslēgumpunktā, kas izteikta MVA; ii) elektroenerģijas ražošanas moduļa pirmsbojājuma darba punkts, kas izteikts kā aktīvā izejas jauda un reaktīvā izejas jauda pieslēgumpunktā un spriegums pieslēgumpunktā; un iii) pēcbojājuma minimālā īsslēguma jauda katrā pieslēgumpunktā, kas izteikta MVA;

c) bojājumpārvarēšanas spējas attiecībā uz asimetriskiem bojājumiem norāda katrs PSO.

4. D tipa elektroenerģijas ražošanas moduļiem jāatbilst šādām vispārējas sistēmas pārvaldības prasībām:

a) attiecībā uz sinhronizāciju, uzsākot ekspluatēt elektroenerģijas ražošanas moduli, sinhronizēšanu veic elektroenerģijas ražošanas ietaises īpašnieks tikai pēc tam, kad attiecīgais sistēmas operators ir devis atļauju;

b) elektroenerģijas ražošanas modulis ir aprīkots ar nepieciešamajām sinhronizācijas ietaisēm;

c) elektroenerģijas ražošanas moduļu sinhronizācija ir iespējama frekvencēs, kas ietilpst 2. tabulā noteiktajos diapazonos;

d) attiecīgais sistēmas operators un elektroenerģijas ražošanas ietaises īpašnieks vienojas par sinhronizācijas ierīču iestatījumiem, un vienošanās jānoslēdz pirms elektroenerģijas ražošanas moduļa ekspluatācijas sākšanas. Minētā vienošanās aptver šādus rādītājus: i) spriegums; ii) frekvence; iii) fāzes leņķa diapazons; iv) fāžu secība; v) sprieguma un frekvences novirzes.

2. NODAĻA

Prasības, kas piemērojamas sinhroniem elektroenerģijas ražošanas moduļiem

17. pants

Prasības, kas piemērojamas sinhroniem B tipa elektroenerģijas ražošanas moduļiem

1. Sinhroniem B tipa elektroenerģijas ražošanas moduļiem jāatbilst prasībām, kas minētas 13. pantā, izņemot 13. panta 2. punkta b) apakšpunktu, un 14. pantā.

2. Sinhroniem B tipa elektroenerģijas ražošanas moduļiem papildus jāatbilst šādām prasībām, kas attiecas uz sprieguma stabilitāti:

a) attiecībā uz reaktīvās jaudas spēju attiecīgajam sistēmas operatoram ir tiesības norādīt sinhrona elektroenerģijas ražošanas moduļa spēju nodrošināt reaktīvo jaudu;

b) attiecībā uz sprieguma kontroles sistēmu sinhrons elektroenerģijas ražošanas modulis ir aprīkots ar pastāvīgu, automātisku ierosmes kontrolsistēmu, kas var pastāvīgi nodrošināt maiņstrāvas ģeneratora spaiļu spriegumu izvēlētā iestatījumā bez nestabilitātes visā sinhronā elektroenerģijas ražošanas moduļa darbības diapazonā.

3. Attiecībā uz noturību B tipa sinhronajiem elektroenerģijas ražošanas moduļiem jāspēj nodrošināt pēcbojājuma aktīvās jaudas atjaunošanu. Attiecīgais PSO nosaka apjomu un laiku, kādā jāatjauno aktīvā jauda.

18. pants

Prasības, kas piemērojamas sinhroniem C tipa elektroenerģijas ražošanas moduļiem

1. Sinhroniem C tipa elektroenerģijas ražošanas moduļiem jāatbilst prasībām, kas noteiktas 13., 14., 15. un 17. pantā, izņemot 13. panta 2. punkta b) apakšpunktā, 13. panta 6. punktā, 14. panta 2. punktā un 17. panta 2. punkta a) apakšpunktā noteiktajām.

2. Sinhroniem C tipa elektroenerģijas ražošanas moduļiem papildus jāatbilst šādām prasībām, kas attiecas uz sprieguma stabilitāti:

a) attiecībā uz reaktīvās jaudas spēju attiecīgais sistēmas operators var norādīt papildu reaktīvo jaudu, kas jānodrošina, ja sinhrona elektroenerģijas ražošanas moduļa pieslēgumpunkts neatrodas ne pie tāda paaugstinošā transformatora augstsprieguma spailēm, kas spriegumu paaugstina līdz pieslēgumpunkta sprieguma līmenim, ne arī pie maiņstrāvas ģeneratora spailēm (ja nav paaugstinošā transformatora). Šī papildu reaktīvā jauda kompensē augstsprieguma līnijas vai kabeļa reaktīvās jaudas pieprasījumu, kas rodas starp sinhronā elektroenerģijas ražošanas moduļa paaugstinošā transformatora augstsprieguma spailēm vai tā maiņstrāvas ģeneratora spailēm (ja nav paaugstinošā transformatora) un pieslēgumpunktu, un to nodrošina atbildīgais līnijas vai kabeļa īpašnieks;

b) attiecībā uz reaktīvās jaudas spēju pie maksimālās jaudas: i) attiecīgais sistēmas operators, koordinējoties ar attiecīgo PSO, saistībā ar mainīgu spriegumu norāda prasības attiecībā uz reaktīvās jaudas nodrošināšanas spēju. Šajā sakarā attiecīgais sistēmas operators norāda U-Q/Pmax profilu, kura robežās sinhronajam elektroenerģijas ražošanas modulim pie savas maksimālās jaudas jāspēj nodrošināt reaktīvo jaudu. Norādītais U-Q/Pmax profils var būt jebkādas formas, ņemot vērā iespējamās izmaksas, ko radīs reaktīvās enerģijas ražošanas spējas nodrošināšana pie augsta sprieguma un reaktīvās enerģijas patēriņš pie zema sprieguma; ii) U-Q/Pmax profilu norāda attiecīgais sistēmas operators, koordinējoties ar attiecīgo PSO un ievērojot šādus principus: — U-Q/Pmax profils nedrīkst pārsniegt U-Q/Pmax profila laukumu, kas 7. attēlā attēlots kā iekšējais laukums, — U-Q/Pmax profila laukuma izmēri (Q/Pmax diapazons un sprieguma diapazons) ir diapazonā, kas norādītas katrai sinhronajai zonai 8. tabulā, un — U-Q/Pmax profila laukuma novietojums ir 7. attēlā attēlotā ārējā fiksētā laukuma robežās. 7. attēls Sinhrona elektroenerģijas ražošanas moduļa U-Q/Pmax profils Diagrammā ir attēlotas U-Q/Pmax profila robežas, ko veido spriegums pieslēgumpunktā, kurš izteikts kā sprieguma faktiskās vērtības un atsauces vērtības 1 p. u. attiecība, attiecībā pret reaktīvās jaudas (Q) un maksimālās jaudas (Pmax) attiecību. Iekšējā laukuma novietojums, lielums un forma ir indikatīvi. 8. tabula 7. attēla iekšējā laukuma parametri Sinhronā zona Q/Pmax maksimālais diapazons Maksimālais diapazons sprieguma līmenim (p. u.) stacionārajā režīmā Kontinentālā Eiropa 0,95 0,225 Ziemeļi 0,95 0,150 Lielbritānija 0,95 0,225 Īrija un Ziemeļīrija 1,08 0,218 Baltija 1,0 0,220 iii) prasība attiecībā uz spēju nodrošināt reaktīvo jaudu ir piemērojama pieslēgumpunktā. Profiliem, kas nav taisnstūra formas, sprieguma diapazons norāda uz augstāko un zemāko vērtību. Tāpēc netiek sagaidīts, ka stacionārā režīma sprieguma diapazonā būs pieejams pilns reaktīvās jaudas diapazons; iv) sinhrons elektroenerģijas ražošanas modulis spēj pienācīgā laikā pāriet uz jebkuru darba punktu tā U-Q/Pmax profilā, sasniedzot mērķvērtības, ko norādījis attiecīgais sistēmas operators;

c) attiecībā uz reaktīvās jaudas spēju pie jaudas, kas ir zemāka par maksimālo jaudu, darbojoties pie aktīvās izejas jaudas, kas ir zemāka par maksimālo jaudu (P < Pmax), sinhrons elektroenerģijas ražošanas modulis spēj darboties jebkurā iespējamā darba punktā konkrētā sinhronā elektroenerģijas ražošanas moduļa maiņstrāvas ģeneratora P-Q spējas diagrammā vismaz līdz minimālajam stabilas darbības līmenim. Pat pie samazinātas aktīvās izejas jaudas reaktīvās jaudas piegāde pieslēgumpunktā pilnībā atbilst konkrētā sinhronā elektroenerģijas ražošanas moduļa maiņstrāvas ģeneratora P-Q spējas diagrammai, attiecīgā gadījumā ņemot vērā palīgbarošanas avota jaudu un paaugstinošā transformatora aktīvās un reaktīvās jaudas zudumus.

19. pants

Prasības, kas piemērojamas sinhroniem D tipa elektroenerģijas ražošanas moduļiem

1. Sinhroniem D tipa elektroenerģijas ražošanas moduļiem jāatbilst prasībām, kas noteiktas 13. pantā, izņemot 13. panta 2. punkta b) apakšpunktu un 6. un 7. punktu, 14. pantā, izņemot 14. panta 2. punktu, 15. pantā, izņemot 15. panta 3. punktu, 16. pantā, 17. pantā, izņemot 17. panta 2. punktu, un 18. pantā.

2. Sinhron