PIELIKUMS

(1) Sk. pagaidu regulas 35. apsvērumu un galīgās regulas 4. iedaļu.

(2) Sk. ESAO, “Recent Developments in Steel Trade and Trade Policy Measures”, DSTI/SC(2018)3, 9. lpp., 3. tabulu.

(3) Avots: Tirdzniecības ĢD aprēķini, izmantojot Globālā tirdzniecības atlanta datus (https://ihsmarkit.com/index.html); izejas dati pieejami abonējot, analizētais laikposms: 2014.–2017. gads. Sīkāku informāciju sk. lietas materiāliem pievienotā 2022. gada 30. novembra paziņojuma 1. tabulā.

(4) Turpat.

(5) Šīs valstis bija: Dienvidkoreja, Indija, Krievija, Ķīna, Taivāna, Turcija un Ukraina, un tās veidoja aptuveni 75 % no kopējā importa Savienībā 2018. gadā.

(6) Dati par visu 2018. gadu ekstrapolēti, pamatojoties uz datiem, kas pieejami par 2018. gada janvāri–novembri.

(7) Avots: Globālais tirdzniecības atlants (https://ihsmarkit.com/index.html); pieejams abonējot.

(8) Sk. pagaidu regulas 32. apsvērumu.

(9) Sk. pagaidu regulas 31. un 32. apsvērumu un galīgās regulas 51.–54. apsvērumu.

(10) Sk. ESAO “Excess Capacity in the Global Steel Industry: The Current Situation and Ways Forward”, 2015. gads, 3. lpp.

(11) Sk. ESAO “Evaluating the Financial Health of the Steel Industry”, DSTI/SU/SC(2015)12/FINAL, 2017. gada 9. jūnijs, 25. lpp.

(12) Pieejams šādā vietnē: https://www.epi.org/publication/surging-steel-imports.

(13) Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Reģionu komitejai un Eiropas Investīciju bankai “Tērauda rūpniecība: kā saglabāt ilgtspējīgu nodarbinātību un izaugsmi Eiropā”; COM (2016) 155 final, 16.3.2016.

(14) Sk. ESAO “Excess Capacity in the Global Steel Industry: The Current Situation and Ways Forward”, 2015. gads, tabula 2. lpp.

(15) Izmeklēšanas periodā imports palielinājās par 71 %, bet patēriņš – par 14 %.

(16) Konkrētāk, cenu samazinājums tika konstatēts 17 ražojumu kategorijām, un atšķirības bija no 1,2 % līdz 23 % apmērā.

(17) Sk. pagaidu regulas 33. apsvērumu.

(18) Avots: PTO, Integrētais tirdzniecības izlūkdatu portāls (I-TIP), izraksts veikts 28.11.2018. plkst. 10.58.

(19) Ietver tērauda ražojumus, uz kuriem attiecas aizsardzības pasākumi, bet neietver Eiropas Savienības noteiktos pasākumus, kā arī pasākumus, kas noteikti pret importu no ES ražotājiem eksportētājiem. To TAI pasākumu pārskatu, kurus Eiropas Savienība noteikusi ražojumu kategorijām, uz kurām attiecas arī aizsardzības pasākums, sk. 1.B pielikumā Komisijas 2019. gada 2. septembra Īstenošanas regulai (ES) 2019/1382, ar ko groza dažas regulas, ar kurām piemēro antidempinga vai antisubsidēšanas pasākumus attiecībā uz konkrētiem tērauda ražojumiem, uz kuriem attiecas aizsardzības pasākumi; OV L 227, 3.9.2019., 1. lpp.

(20) Atsauces uz galvenajām tērauda importētājvalstīm izmeklēšanas laikposmā sk. ESAO “Recent developments in steel trade and trade policy measures – A closer look at non-tariff trade measures”, DSTI/SC(2018)3, 2018. gada 26. janvāris, 9. lpp., 3. tabula. Pieejams šajā saitē. (https://one.oecd.org/document/DSTI/SC(2018)3/en/pdf)

(21) Šīs valstis bija (uzskaitītas alfabēta secībā): Indija (9 %), Koreja (10 %), Krievija (14 %), Ķīna (10 %), Taivāna (5%), Turcija (22 %) un Ukraina (7 %). Laikposmā no 2013. līdz 2017. gadam tie veidoja vidēji aptuveni 75 % no attiecīgā ražojuma importa Savienībā.

(22) Sk. 76. apsvērumu EUROFER2018. gada 16. aprīlī iesniegtajā informācijā sākotnējā izmeklēšanā, kas saistīta arsīkāku informāciju par katru no aplūkotajiem pasākumiem, kura sniegta A07 D.1. pielikumā. Datu avots: SBB Platts.

(23) Sk. CRU datus: patēriņš 2017. un 2018. gadā bija diezgan stabils (tikai aptuveni 2 % pieaugums).

(24) Līdzīga tendence tika novērota, novērtējot TAI pasākumu ietekmi uz ražojumiem, kas nav tērauds.

(25) Šie pasākumi ietekmēja aptuveni 15 miljonus tonnu kopējā importa, no kuriem tikai nedaudz vairāk par 2 miljoniem tonnu turpināja ienākt tirgū pēc pasākumu ieviešanas. Sīkāku informāciju sk. piezīmēs, 2. tabula.

(26) Sk. lietas materiāliem pievienotā 2022. gada 30. novembra paziņojuma 3. tabulu.

(27) Lai noteiktu TAI pasākumu, apjomiem, uz kuriem attiecas katra izmeklēšana, jābūt lielākiem par de minimis. Turklāt tērauds parasti tiek tirgots diezgan lielos apjomos, kā redzams piemēros no ES TAI prakses un izlasē iekļautajiem gadījumiem, kad TAI pasākumi tika veikti citās trešās valstīs.

(28) Izmeklēšanas laikposmā šo valstu importa apjoms Savienībā bija aptuveni 75 % no kopējā importa apjoma.

(29) Avots: attiecībā uz importu Savienībā – Eurostat; attiecībā uz TAI pasākumiem – PTO, Integrētais tirdzniecības izlūkdatu portāls (I-TIP).

(30) Lai izskaidrotu ASV 232. panta pasākumu (jeb “ASV pasākumu atbilstīgi 232. iedaļai”) saistību ar importa apjoma pieaugumu, Komisijašajos apsvērumos atsaucas tikai uz datiem līdz 2018. gada jūnijam. Tam par iemeslu ir tas, ka galīgajā regulā ir novērtēts importa apjoma pieaugums līdz minētajam mēnesim.

(31) Avots: GTA, kumulētais eksports no Turcijas, Korejas, Krievijas un Taivānas uz ASV (2. grafiks) un kumulētais eksports no tām pašām valstīm uz ASV un Savienību (3. grafiks).

(32) Sk. galīgās regulas 90. un 110. apsvērumu.

(33) Sk. ESAO 2018. gada 17. un 18. septembra Tērauda komitejas dokumentu “Recent developments in steel trade and trade policy measures”, 8. lpp., 2. tabula (kurā norādīts, ka 2018. gadā Savienība turpināja nostiprināt savu pozīciju kā svarīga pasaules mēroga tērauda importētāja).

(34) Avots: Tirdzniecības ĢD aprēķini, izmantojot Globālā tirdzniecības atlanta datus (https://ihsmarkit.com/index.html); izejas dati pieejami abonējot. Sīkāku informāciju sk. lietas materiāliem pievienotā 2022. gada 30. novembra paziņojuma 1. tabulā.

(35) Turpat.

(36) Šo uzlabojumu veicināja arī TAI pasākumu noteikšana dažām ražojumu kategorijām, bet to īpašā nozīme ir analizēta 1.2.2. iedaļā.

(37) Pagaidu regulas 53. apsvērums.

(38) Sk. galīgās regulas 15. tabulu.

(39) Šīs tendences tika novērtētas attiecīgajam ražojumam, nevis atsevišķām ražojumu kategorijām.

(40) Pamatojoties uz visu gadu salīdzinājumu analizētajā laikposmā.

(41) Sk. galīgās regulas 4. tabulu.

(42) Turpat.

(43) Sk. galīgās regulas 5. tabulu.

(44) Sk. galīgās regulas 4. tabulu.

(45) Sk. galīgās regulas 2. tabulu.

(46) Turpat.

(47) Sk. pagaidu regulas III pielikumu.

(48) Sk. galīgās regulas 7. tabulu.

(49) Sk. galīgās regulas 5. tabulu.

(50) Sk. 1.2.2. iedaļā paskaidrojumu par neseno TAI pasākumu nozīmi attiecībā uz Savienības ražošanas nozares 2017. gada darbības rādītājiem.

(51) Kopējais importa apjoms palielinājās par aptuveni 1 miljonu tonnu, un tā tirgus daļa no 2016. līdz 2017. gadam pieauga no 17,9 % līdz 18,1 %, kas gan absolūtā, gan relatīvā izteiksmē ir mazāks nekā iepriekšējo gadu pieaugums.

(52) Šajā sakarā Komisija uzskatīja, ka, piemēram, 2013. gadā noteiktais TAI pasākums būtu pārāk sens laika posms, lai to varētu saistīt ar Savienības uzlabotajiem darbības rādītājiem 2017. gadā, tāpēc izvēlētie pasākumi ir precīzāks un piemērotāks pamats analīzei.

(53) Dažos gadījumos TAI pasākuma darbības joma attiecībā uz konkrētu ražojumu, ņemot vērā KN kodus, uz kuriem tas attiecas, varpilnībā neatbilst attiecīgās ražojumu kategorijas ražojuma definīcijai saskaņā ar aizsardzības pasākumu, tāpēc šis novērtējums ir aptuvens.

(54) Atsauces uz šīm regulām attiecas uz regulām, ar kurām nosaka pagaidu pasākumu, tāpēc ka praktiskos nolūkos tika pieņemts, ka tikmēr, kamēr ir spēkā (pagaidu vai galīgais) maksājums, tam ir līdzīga ietekme uz tirgotajiem apjomiem. Visos šajos gadījumos izmeklēšanas rezultātā tika noteikts galīgais pasākums.

(55) Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/501 (2015. gada 24. marts), ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas un Taivānas izcelsmes plakanu nerūsējošā tērauda auksto velmējumu importam (OV L 79, 25.3.2015., 23. lpp.).

(56) Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/181 (2016. gada 10. februāris), ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas un Krievijas Federācijas izcelsmes auksti velmētu plakanu tērauda velmējumu importam (OV L 37, 12.2.2016., 1. lpp.).

(57) Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/1778 (2016. gada 6. oktobris), ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes karsti velmētu plakanu dzelzs, neleģētā tērauda vai cita leģētā tērauda velmējumu importam (OV L 272, 7.10.2016., 33. lpp.).

(58) Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/113 (2016. gada 28. janvāris), ar ko Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes betona stiegrojuma stieņu no tērauda, kuriem ir paaugstināta izturība pret nogurumu, importam nosaka pagaidu antidempinga maksājumu (OV L 23, 29.1.2016., 16. lpp.).

(59) Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/1777 (2016. gada 6. oktobris), ar ko konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes neleģētā tērauda vai cita leģētā tērauda biezlokšņu importam nosaka pagaidu antidempinga maksājumu (OV L 272, 7.10.2016., 5. lpp.).

(60) Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/969 (2017. gada 8. jūnijs), ar kuru nosaka galīgos kompensācijas maksājumus konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes karsti velmētu plakanu dzelzs, neleģētā tērauda vai cita leģētā tērauda velmējumu importam un ar kuru groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/649, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes karsti velmētu plakanu dzelzs, neleģētā tērauda vai cita leģētā tērauda velmējumu importam (OV L 146, 9.6.2017., 17. lpp.).

(61) Avots: Tirdzniecības ĢD analīze par kaitējuma rādītājiem, kas publicēti attiecīgajos pasākumos, un par atbildēm uz anketas jautājumiem, ko Savienības ražošanas nozares pārstāvji sniedza par katru ražojumu kategoriju sākotnējās aizsardzības izmeklēšanas ietvaros. Sīkāku informāciju sk. lietas materiāliem pievienotā 2022. gada 30. novembra paziņojuma 4. tabulā.

(62) Avots: Eurostat.

(63) To importa darījumu summa, kuriem šajās izmeklēšanās piemēroja TAI pasākumus (lai gan tie attiecas uz dažādiem izmeklēšanas laikposmiem un dažādiem gadiem, piemēram, no 2013. līdz 2015. gadam), bija nedaudz virs 5 miljoniem tonnu.

(64) Avots: Tirdzniecības ĢD analīze par savām TAI lietām attiecībā uz importa apjomu attiecīgajā izmeklēšanas laikposmā un Eurostat dati par importu pēc katras izmeklēšanas laikposma attiecībā uz šo īstenošanu.

(65) 1., 2., 7., 9., 12. un 13. kategorija.

(66) 1., 2. un 9. kategorija.

(67) Sk. 4., 8. un 14. kategoriju.

(68) Sk. 5., 6., 15., 16. un 26. kategoriju.

(69) Sk. 3., 17., 18., 20., 21., 22., 23., 25. un 28. kategoriju.

(70) Vismaz piecpadsmit no divdesmit trim kategorijām, uz kurām attiecas pagaidu pasākums (to sadalījums sniegts pagaidu regulas III pielikumā).

(71) Piemēram, Turcija palielināja savu klātbūtni Savienības tirgū 1. kategorijā, kur Ķīnai 2016. gada oktobrī tika piemēroti TAI pasākumi, no 1 062 247 tonnu 2016. gadā līdz 2 miljoniem tonnu 2017. gadā (un gandrīz 3 miljoniem tonnu 2018. gadā). Tādā pašā veidā Indija palielināja savu klātbūtni no 443 551 tonnas līdz 1 121 334 miljoniem tonnu 2017. gadā, vai Ēģipte – no 47 400 tonnu 2016. gadā līdz 409 432 tonnām 2017. gadā.

(72) 1.2.1. iedaļā ir izskaidroti Savienības ražošanas nozares vispārējā uzlabojuma iemesli attiecībā uz attiecīgo ražojumu.

(73) Sk. galīgās regulas 57.–62. apsvērumu un 12. tabulu.

(74) Lai aplūkotu šo apjomu kontekstā, pamata aprēķins, kurā ņemta vērā vidējā tērauda cena Savienībā 2017. gadā,liecina, ka šā papildu importa dēļ ES ražošanas nozare varētu zaudēt pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū aptuveni 1,4 miljardu EUR vērtībā. Tādējādi tika pierādīts, ka šo papildu pārdošanas apjomu potenciālā ietekme bija būtiska.

(75) Turpretim pieaugums importam Savienībā no 2016. līdz 2017. gadam bija daudz mazāks – aptuveni 1 miljons tonnu.

(76) Sk. arī ESAO 2018. gada 17. un 18. septembra Tērauda komitejas dokumentu “Recent developments in steel trade and trade policy measures”, 8. lpp., 2. tabula.

(77) Galīgā aizsardzības pasākuma pieņemšanas laikā bija spēkā tikai šādi četri TAI pasākumi,kas ietekmēja importu Savienībā (trīs pret Krieviju un viens pret Taivānu): Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/1795 (2017. gada 5. oktobris), ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Brazīlijas, Irānas, Krievijas un Ukrainas izcelsmes karsti velmētu plakanu dzelzs, neleģētā tērauda vai cita leģētā tērauda velmējumu importam un ar ko izbeidz izmeklēšanu attiecībā uz konkrētu Serbijas izcelsmes karsti velmētu plakanu dzelzs, neleģētā tērauda vai cita leģētā tērauda velmējumu importu, OV L 258, 6.10.2017., 24. lpp. Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/1328 (2016. gada 29. jūlijs), ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts konkrētu Ķīnas Tautas Republikas un Krievijas Federācijas izcelsmes auksti velmētu plakanu tērauda velmējumu importam, OV L 210, 4.8.2016., 1. lpp. Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/1469 (2018. gada 1. oktobris), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktam nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Krievijas un Ukrainas izcelsmes dzelzs vai tērauda bezšuvju cauruļvadu un cauruļu importam, OV L 246, 2.10.2018., 20. lpp. Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/1429 (2015. gada 26. augusts), ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas un Taivānas izcelsmes plakanu nerūsējošā tērauda auksto velmējumu importam, OV L 224, 27.8.2015., 10. lpp.

(78) Avots: attiecībā uz ASV importu – GTA; attiecībā uz ES importu – Eurostat.

(79) ASV tērauda tirgus bija viens no lielākajiem importa galamērķiem pēc lieluma, sk. ESAO dokumentu “Recent Developments in Steel Trade and Trade Policy Measures”, DSTI/SC(2018)3, 9. lpp., 3. tabula.

(80) Sk. pagaidu regulas 35. apsvērumu: “ASV ir aprēķinājušas, ka vienota tarifa noteikšana visiem ražojumiem saskaņā ar 232. iedaļas pasākumiem, nepiešķirot atbrīvojumu gandrīz nevienai valstij, varētu samazināt importu par aptuveni 13 miljoniem tonnu, kas atbilst 7 % no Savienības patēriņa.”

(81) Sk. galīgās regulas 89. apsvērumu.

(82) Avots: attiecībā uz importa cenām – Eurostat un attiecībā uz HDG un HRC cenām – S&P Global Commodity Insights.

(83) Avots: S&P Global Commodity Insights.

(84) Aptuveni 140 izmeklēšanas no izmeklēšanām, kuru rezultātā tika pieņemti pasākumi, tika uzsāktas 2015. gadā vai vēlāk, tāpēc to ilgums principā bija noteikts vismaz līdz 2021. gadam (tas ir, vismaz 2 gadus pēc ES aizsardzības izmeklēšanas pabeigšanas). Avots: PTO, Integrētais tirdzniecības izlūkdatu portāls (I-TIP).

(85) Sk. ESAO dokumentu “Recent Developments in Steelmaking Capacity”, DSTI/SC(2018)2/FINAL: “atjauninātā informācija par paziņotajiem investīciju projektiem liecina, ka patlaban tiek īstenoti gandrīz 52 miljonu tonnu bruto jaudas palielināšanas projekti, kas varētu tikt uzsākti trīs gadu periodā no 2018. līdz 2020. gadam. Vēl 39 miljonu tonnu jaudas palielinājuma projekti pašlaik ir plānošanas stadijā, lai tos varētu uzsākt tajā pašā laikposmā”.

(86) Pasaules forums par tēraudrūpniecības jaudas pārpalikumu, 2018. gada 20. septembra ministru ziņojums, 2. punkts.

(87) Galīgā regula, 4. tabula.

(88) Sk. Pasaules Tērauda asociācija, “Global Steel Market Outlook”, ESAO Tērauda komitejas sanāksme, 2018. gada 17. septembris.

(89) Sk. Pasaules Tērauda asociācija, “Worldsteel Short Range Outlook”, 2018. gada oktobris, paziņojums presei.

(90) Sk. ESAO, “Steel Market Developments”, Tērauda komitejas 85. sanāksme, 2018. gada septembris. Sk. arī ESAO 2018. gada 17. septembra“Global Economic Outlook” 7. un 8. lappusi, kurās norādīts, ka izaugsmes prognozes (arī Savienībā) ir samazinātas un ka “globālā tirdzniecība ir palēninājusies pieaugošas tirdzniecības politikas nenoteiktības apstākļos”.

(91) Pasaules forums par tēraudrūpniecības jaudas pārpalikumu, 2018. gada 20. septembra ministru ziņojums, 2. punkts.

(92) Sk. EUROFER, “Economic and Steel Market Outlook 2018-2019”, 2018. gada 25. oktobris.

(93) Sk. galīgās regulas I pielikumu.

(94) Sīkāku informāciju sk. lietas materiāliem pievienotā 2022. gada 30. novembra paziņojuma 5. tabulā.

(95) PTO dok. WT/Let/1220.