LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 33/1

KOMISIJAS LĒMUMS

(2008. gada 6. novembris)

par valsts atbalstu C 17/05 (ex N 194/05 un PL 34/04), ko Polija piešķīrusi Stocznia Gdynia

(izziņots ar dokumenta numuru C(2008) 6771)

(Autentisks ir tikai teksts poļu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2010/47/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 88. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc tam, kad saskaņā ar minētajiem noteikumiem (1) ieinteresētās personas ir aicinātas iesniegt atsauksmes, un ņemot vērā šīs atsauksmes,

tā kā:

I. PROCEDŪRA

(1) Polija 2004. gada 29. aprīlī atbilstīgi Pievienošanās līguma IV pielikuma 3. punkta noteikumiem, kas regulē starpposma mehānisma procedūru, paziņoja par pārstrukturēšanas pasākumiem par labu Stocznia Gdynia S.A. (turpmāk “Gdiņas kuģu būvētava”). Lieta tika reģistrēta ar numuru PL 34/04.

(2) Komisija 2004. gada 19. maija vēstulē lūdza Polijai iesniegt dažus trūkstošus dokumentus. Tie tika iesniegti 2004. gada 16. jūnijā. Komisija pieprasīja papildinformāciju 2004. gada 30. jūlija, 2004. gada 8. oktobra, 2004. gada 23. novembra un 2005. gada 4. marta vēstulē, uz ko Polija atbildēja attiecīgi 2004. gada 3. septembra vēstulē, kas reģistrēta 2004. gada 7. septembrī, 2004. gada 10. novembra vēstulē, kas reģistrēta 2004. gada 15. novembrī, 2005. gada 17. februāra vēstulē, kas reģistrēta 2005. gada 21. februārī, 2005. gada 30. marta vēstulē, kas reģistrēta 2005. gada 1. aprīlī, un 2005. gada 18. aprīļa vēstulē, kas reģistrēta 2005. gada 20. aprīlī. Polija 2005. gada 22. aprīļa vēstulē, kas reģistrēta tajā pašā dienā, piekrita, ka Komisija uzskata 2004. gada 29. aprīļa vēstuli PL 34/04 par paziņojumu saskaņā ar EK līguma 88. panta 2. punktu attiecībā uz pasākumiem, kas atzīti par jaunu atbalstu. Lietai tika piešķirts jauns numurs: N 194/05.

(3) Komisija 2005. gada 1. jūnijā pieņēma lēmumu sākt oficiālu izmeklēšanu, kas tika publicēts Oficiālajā Vēstnesī (2), un aicināja Poliju un ieinteresētās personas iesniegt piezīmes.

(4) Polija, saņēmusi piezīmju iesniegšanas termiņa pagarinājumu (2005. gada 9. augusta vēstule), iesniedza piezīmes 2005. gada 2. septembra vēstulē, kas reģistrēta 2005. gada 5. septembrī. Polija savā atbildē iesniedza Komisijai 2004. gada 4. marta pārstrukturēšanas plānu Gdiņas kuģu būvētavas atjaunošanai, (turpmāk “2004. gada pārstrukturēšanas plāns”).

(5) Polija 2005. gada 3. novembra vēstulē, kas reģistrēta 2005. gada 7. novembrī, iesniedza papildu piezīmes.

(6) Gdiņas kuģu būvētava iesniedza piezīmes 2005. gada 10. oktobra vēstulē, kas reģistrēta 2005. gada 14. oktobrī. Piezīmes iesniedza arī uzņēmums Ray Car Carriers (2005. gada 7. oktobra vēstulē, kas reģistrēta 2005. gada 10. oktobrī), Dānijas pastāvīgā pārstāvība Eiropas Savienībā (2005. gada 7. oktobra vēstulē, kas reģistrēta 2005. gada 11. oktobrī), Dānijas kuģu būves apvienība Danish Maritime (2005. gada 7. oktobra vēstulē, kas reģistrēta tajā pašā dienā), arodbiedrība Solidaritāte (2005. gada 7. oktobra vēstulē, kas reģistrēta 2005. gada 10. oktobrī) un Polijas Kuģu būves apvienība (2005. gada 10. oktobra vēstulē, kas reģistrēta 2005. gada 11. oktobrī).

(7) Komisija pārsūtīja šīs piezīmes Polijai 2005. gada 26. oktobra un 2005. gada 12. decembra vēstulē (3). Polija 2006. gada 16. janvāra vēstulē, kas reģistrēta 2006. gada 18. janvārī, atbildēja uz Gdiņas kuģu būvētavas vēstuli. Polija nesniedza piezīmes par citu trešo personu iesniegtajiem dokumentiem.

(8) Lai novērtētu 2004. gada pārstrukturēšanas plānu, Komisija lūdza neatkarīga konsultanta palīdzību. Konsultants nosūtīja savu ziņojumu Komisijai 2005. gada decembrī.

(9) Komisija 2006. gada 13. janvāra vēstulē lūdza Poliju informēt par jaunākajām aktualitātēm Gdiņas kuģu būvētavas pārstrukturēšanas stratēģijas ziņā. Polija atbildēja 2006. gada 20. februāra vēstulē, kas reģistrēta 2006. gada 21. februārī, un 2006. gada 22. februārī notika Komisijas, Polijas iestāžu un Gdiņas kuģu būvētavas pārstāvju tikšanās. Polija paziņoja, ka 2004. gada pārstrukturēšanas plāns ir novecojis un ka tā ir pieņēmusi jaunu Gdiņas kuģu būvētavu grupas pārstrukturēšanas stratēģiju, kurā paredzēta tās nodalīšana no Gdaņskas kuģu būvētavu grupas un Gdiņas kuģu būvētavas (daļēja) privatizācija. Polija paziņoja arī, ka Komisijai līdz 2006. gada 30. jūnijam tiks iesniegts grozīts pārstrukturēšanas plāns un ka drīz tiks sākta Gdiņas kuģu būvētavas privatizācija.

(10) Pēc šīs tikšanās Komisija 2006. gada 8. martā nosūtīja Polijai vēstuli, uz ko Polija atbildēja 2006. gada 13. marta vēstulē, kas reģistrēta tajā pašā dienā, pasludinot privatizācijas grafiku. Polija 2006. gada 29. marta vēstulē, kas reģistrēta 2006. gada 30. martā, sniedza papildinformāciju par privatizācijas procesu. Komisija lūdza papildinformāciju 2006. gada 30. marta vēstulē, uz ko Polija atbildēja 2006. gada 19. aprīļa vēstulē, kas reģistrēta 2006. gada 20. aprīlī.

(11) Polija 2006. gada 6. aprīļa vēstulē, kas reģistrēta 2006. gada 10. aprīlī, iesniedza dokumenta “Polijas kuģu būves nozares (jūras kuģu būvētavu) stratēģija 2006.–2010. gadam” pirmo projektu. Komisija izteica piezīmes 2006. gada 12. aprīļa vēstulē. Polijas Kabinets galīgi apstiprināja dokumentu 2006. gada 31. augustā, un tas tika nosūtīts Komisijai 2006. gada 1. septembra vēstulē, kas reģistrēta tajā pašā dienā.

(12) Gdiņas kuģu būvētava 2006. gada 15. maija e-pasta ziņojumā iesniedza Komisijai 2006. gada maija “informatīvo memorandu par Gdiņas kuģu būvētavu”, kas tika darīts pieejams potenciālajiem ieguldītājiem no 2006. gada 10. maija.

(13) Polija 2006. gada 26. maija vēstulē, kas reģistrēta 2006. gada 30. maijā, sniedza papildinformāciju par notiekošo privatizācijas procesu, tostarp uzņēmumu sarakstu, kuriem Polija ar privatizācijas konsultanta starpniecību bija nosūtījusi piedāvājumu piedalīties jaunajā kapitāla palielināšanā, ko 2006. gada 19. aprīlī apstiprinājusi Gdiņas kuģu būvētavas pilnsapulce. Polija 2006. gada 13. jūlija vēstulē, kas reģistrēta 2006. gada 17. jūlijā, sniedza papildinformāciju par notiekošo privatizācijas procesu, informējot Komisiju, ka divi uzņēmumi ir iesnieguši provizoriskus piedāvājumus piedalīties kapitāla palielināšanā, un sniedzot salīdzinošu analīzi, ko šiem diviem piedāvājumiem veicis privatizācijas konsultants.

(14) Gdiņas kuģu būvētava 2006. gada 9. jūnijā iesniedza Komisijai pārstrukturēšanas plāna sākotnējo grozījumu projektu. Komisijas pārstāvji apmeklēja būvētavu 2006. gada 13. jūnijā un izteica sākotnējās piezīmes par grozīto pārstrukturēšanas plānu. Komisijas neatkarīgais konsultants izteica savas piezīmes 2006. gada jūlija ziņojumā. Visbeidzot, Komisija 2006. gada 17. jūlija vēstulē izteica piezīmes par pārstrukturēšanas plāna grozījumu projekta trūkumiem.

(15) Par privatizācijas procesu un grozītā pārstrukturēšanas plāna sagatavošanu tika rīkotas vairākas tikšanās, kurās piedalījās Komisijas pārstāvji un Polijas iestādes: Briselē 2006. gada 31. janvārī, 22. februārī un 10. maijā un Gdiņas kuģu būvētavas telpās 2006. gada 13. jūnijā.

(16) Polija atbildēja uz Komisijas 2006. gada 17. jūlija vēstuli 2006. gada 31. augusta vēstulē, kas reģistrēta 2006. gada 1. septembrī.

(17) Polija paziņoja par 2006. gada 3. septembra“Gdiņas kuģu būvētavas S.A. pārstrukturēšanas plāna” (turpmāk “2006. gada pārstrukturēšanas plāns”) grozījumiem un par Gdiņas kuģu būvētavai piešķirto jauno valsts atbalstu pēc Komisijas lēmuma uzsākt oficiālu izmeklēšanu.

(18) Polija 2006. gada 12. septembra vēstulē, kas reģistrēta 2006. gada 13. septembrī, sniedza papildinformāciju par Gdiņas kuģu būvētavu grupas pārstrukturēšanas procesu, jo īpaši apgalvojot, ka Gdaņskas kuģu būvētavas un Gdiņas kuģu būvētavu grupas kapitāls ir nodalīts.

(19) Papildinformācija par Gdiņas kuģu būvētavas privatizācijas procesu tika iesniegta 2006. gada 26. septembra vēstulē, kas reģistrēta 2006. gada 27. septembrī.

(20) Polija paziņoja par jaunu papildu atbalstu Gdiņas kuģu būvētavai 2006. gada 21. novembra vēstulē, kas reģistrēta 2006. gada 27. novembrī.

(21) Komisijas locekles Kroes un Polijas ekonomikas ministra Piotr Woźniak tikšanās notika 2006. gada 7. decembrī. Ministrs apgalvoja, ka Polija ir apņēmusies atsākt Gdiņas kuģu būvētavas privatizācijas procesu atklātā un pārredzamā procedūrā, ko plānots pabeigt līdz 2007. gada jūnijam. Polija apstiprināja šo apgalvojumu 2006. gada 27. decembra vēstulē, kas reģistrēta 2007. gada 4. janvārī, atsaucoties uz 2006. gada 19. decembra Kabineta lēmumu apstiprināt dokumentu ar nosaukumu “Kuģu būves nozares stāvoklis”. Polija lūdza Komisijai rīkot sarunas par kompensācijas pasākumiem.

(22) Komisijas pārstāvji kopā ar neatkarīgo konsultantu apmeklēja būvētavu 2006. gada 19. decembrī, lai iegūtu faktus un datus, kas vajadzīgi, lai novērtētu kompensācijas pasākumus. Komisijas neatkarīgais konsultants 2007. gada 16. janvārī iesniedza ziņojumu par būvētavas jaudu.

(23) Komisija uz 2006. gada 27. decembra vēstuli atbildēja 2007. gada 29. janvāra vēstulē, kurā tā aicināja Poliju iesniegt priekšlikumu kompensācijas pasākumiem attiecībā uz Gdiņas kuģu būvētavu līdz 2007. gada februāra beigām.

(24) Polija 2007. gada 28. februāra vēstulē, kas reģistrēta tajā pašā dienā, iesniedza skaidrojumus par Gdiņas kuģu būvētavas privatizāciju un kompensācijas pasākumu priekšlikumu.

(25) Uz šī pamata 2007. gada 15. martā tika rīkota Komisijas, Polijas iestāžu un būvētavas pārstāvju tehniska tikšanās, kurā uzmanība bija pievērsta galvenokārt kompensācijas pasākumiem, kā arī notiekošajam privatizācijas procesam. Komisija un Polijas iestādes piekrita, ka Komisija sāks tehniskas apspriedes tieši ar Gdiņas kuģu būvētavu ar mērķi sakārtot visus datus, kas vajadzīgi Polijas ierosināto kompensācijas pasākumu novērtēšanai. Gdiņas kuģu būvētava 2007. gada 12. marta e-pasta ziņojumā, kas reģistrēts 2007. gada 27. aprīlī, nosūtīja daļu sākotnējās informācijas par būvētavas jaudu.

(26) Komisija pieprasīja papildinformāciju par kompensācijas pasākumiem 2007. gada 29. marta, 2007. gada 27. aprīļa un 2007. gada 25. maija vēstulē, uz kurām Gdiņas kuģu būvētava atbildēja attiecīgi 2007. gada 20. aprīļa vēstulē, kas reģistrēta 2007. gada 23. aprīlī, 2007. gada 9. maija vēstulē, kas reģistrēta 2007. gada 10. maijā, un 2007. gada 30. maija vēstulē, kas reģistrēta 2007. gada 31. maijā. Gdiņas kuģu būvētava iesniedza papildinformāciju, tiekoties ar Komisijas pārstāvjiem 2007. gada 6. jūnijā, un 2007. gada 18. jūnija vēstulē, kas reģistrēta 2007. gada 21. jūnijā. Komisija uzdeva papildu jautājumus 2007. gada 20. jūnija e-pasta ziņojumā, uz kuru Gdiņas kuģu būvētava atbildēja 2007. gada 25. jūnija vēstulē, kas reģistrēta tajā pašā dienā.

(27) Komisija 2007. gada 31. jūlija vēstulē informēja Poliju, ka Polijas ierosināto kompensācijas pasākumu attiecībā uz Gdiņas kuģu būvētavu provizoriska analīze liecina, ka pasākumi ir pieņemami, ja tiek izpildīti zināmi nosacījumi. Polija atbildēja 2007. gada 24. augusta vēstulē, kas reģistrēta 2007. gada 27. augustā, kurā tā komentēja nosacījumus, kas regulēja nosacījumus kompensācijas pasākumu ieviešanai attiecībā uz Gdiņas kuģu būvētavu. Komisija slēdza jautājumu par kompensācijas pasākumiem 2007. gada 3. oktobra vēstulē.

(28) Polijas iestādes 2007. gada 24. maija telefona sarunā informēja Komisiju, ka Polija ir iecerējusi atsākt Gdiņas kuģu būvētavas privatizācijas procesu, rīkojot atklātu konkursu. Komisija 2007. gada 29. maija vēstulē pieprasīja visaptverošu informāciju par jaunākajām aktualitātēm privatizācijas procesā, atkārtojot izteikto pieprasījumu 2007. gada 6. jūnija vēstulē. Polija atbildēja 2007. gada 22. jūnija vēstulē, kas reģistrēta 2007. gada 25. jūnijā, un pēc vēl viena informācijas pieprasījuma 2007. gada 28. jūnijā papildināja savu iesniegumu 2007. gada 11. jūlija vēstulē, kas reģistrēta tajā pašā dienā. Šajā vēstulē Polija iesniedza Komisijai arī 2007. gada 4. jūlija informatīvo memorandu par Gdiņas kuģu būvētavu (turpmāk “informatīvais memorands”). Komisija 2007. gada 31. jūlija vēstulē norādīja, ka privatizācijas procesu vairs nevar aizkavēt.

(29) Komisija 2007. gada 30. jūlija vēstulē nosūtīja piezīmes par informatīvo memorandu. Polija atbildēja 2007. gada 21. augusta vēstulē, kas reģistrēta 2007. gada 27. augustā. Polija 2007. gada 29. augusta vēstulē, kas reģistrēta tajā pašā dienā, iesniedza dokumenta projektu ar nosaukumu 2007. gada 29. augusta“Papildu skaidrojumi par Gdiņas kuģu būvētavas informatīvo memorandu”, kas pievienojami kā pielikums 2007. gada 4. jūlija informatīvajam memorandam (turpmāk “informatīvā memoranda pielikums”). Komisija iesniedza piezīmes par informatīvā memoranda pielikumu 2007. gada 4. septembra vēstulē, uz kuru Polija atbildēja 2007. gada 7. septembra vēstulē, kurā tā iesniedza informatīvā memoranda pielikuma grozītu versiju. Komisija iesniedza galīgās piezīmes 2007. gada 14. septembrī.

(30) Polija 2007. gada 7. septembrī iesniedza informāciju par jaunākajām aktualitātēm privatizācijas procesā, 2007. gada 7. septembra vēstulē, kas reģistrēta tajā pašā dienā, 2007. gada 23. oktobra vēstulē, kas reģistrēta 2007. gada 24. oktobrī, un 2007. gada 25. oktobra vēstulē, kas reģistrēta tajā pašā dienā.

(31) Atbildot uz Komisijas 2007. gada 30. novembra vēstuli, Polija sniedza papildinformāciju par privatizācijas procesu 2007. gada 13., 19. un 21. decembra vēstulē, kas reģistrētas attiecīgi 2007. gada 14., 20. un 21. decembrī. Pēdējā vēstulē Polija informēja Komisiju, ka ir saņēmusi trīs saistošus Gdiņas kuģu būvētavas iegādes piedāvājumus. Šos piedāvājumus Komisijai iesniedza 2008. gada 8. februāra vēstulē, kas reģistrēta 2008. gada 11. februārī.

(32) Briselē 2008. gada 10. janvārī notika Komisijas pārstāvju un Polijas iestāžu tikšanās, kurā izdarītos secinājumus Komisija atkārtoja 2008. gada 17. un 30. janvāra vēstulē.

(33) Polija 2008. gada 30. janvāra vēstulē informēja Komisiju, ka divi pretendenti ir uzaicināti rīkot sarunas ar Valsts kasi. Polija 2008. gada 14. februāra vēstulē, kas reģistrēta 2008. gada 19. februārī, paziņoja, ka Gdiņas kuģu būvētavas privatizācijas process tiks pabeigts līdz 2008. gada vasarai. Komisija sniedza atbildi 2008. gada 28. februāra vēstulē.

(34) Polija 2008. gada 29. februāra vēstulē, kas reģistrēta 2008. gada 3. martā, iesniedza jaunā pārstrukturēšanas plāna, ko bija sagatavojis viens no pretendentiem – Amber Sp. z o.o – pirmo projektu. Šim uzņēmumam 2008. gada 20. martā tika piešķirtas pagaidu izņēmumtiesības piedalīties sarunās, un 2008. gada 9. aprīļa e-pasta ziņojumā, kas reģistrēts 2008. gada 24. aprīlī, tas iesniedza aktualizētu pārstrukturēšanas plāna projektu. Papildinformāciju šis pretendents sniedza dokumentā “Svarīgākie lēmumi pārstrukturēšanā”, kas tika iesniegts tikšanās laikā 2008. gada 10. aprīlī un reģistrēts 2008. gada 18. aprīlī. Otrā pretendenta sagatavotā informācija tika iesniegta vēlāk 2008. gada 7. aprīļa vēstulē, kas reģistrēta 2008. gada 18. aprīlī pēc 2008. gada 18. marta atgādinājuma.

(35) Polija iesniedza informāciju par aktualitātēm sarunās ar Amber Sp. z o.o. kā pretendentu, kam piešķirtas izņēmumtiesības, 2008. gada 28. marta vēstulē, kas reģistrēta tajā pašā dienā, 2008. gada 7. aprīļa vēstulē, kas reģistrēta 2008. gada 18. aprīlī, 2008. gada 23. aprīļa vēstulē, kas reģistrēta tajā pašā dienā, un 2008. gada 25. aprīļa vēstulē, kas reģistrēta tajā pašā dienā. Komisijas pārstāvju, Gdiņas kuģu būvētavas, Amber Sp. z o.o. un Polijas iestāžu tikšanās notika 2008. gada 10. aprīlī. Polija iesniedza Komisijai tikšanās protokolu 2008. gada 7. maija vēstulē, kas reģistrēta 2008. gada 13. maijā.

(36) Komisija izteica piezīmes par privatizācijas procesa norisi 2008. gada 21. un 30. aprīļa vēstulē.

(37) Polija 2008. gada 12. maija vēstulē, kas reģistrēta tajā pašā dienā, informēja Komisiju, ka Amber Sp. z o.o. ir atsaucis dalību privatizācijas procesā. Visbeidzot, Polijas iestādes 2008. gada 26. maija vēstulē, kas reģistrēta 2008. gada 27. maijā, informēja Komisiju, ka 2008. gada 15. maijā finanšu ministrs nolēma izbeigt privatizācijas procesa atklātā konkursa procedūru, lai sāktu sarunas ar pretendentiem, kuru piedāvājumi tika pieņemti procedūrā, kas sākta 2007. gadā.

(38) Polijas iestādes informēja Komisiju arī par to, ka tās rīkojās, lai atsāktu privatizācijas procesu ar mērķi parakstīt privatizācijas līgumus 2008. gada novembrī. No 2008. gada 3. jūnija Polija katru dienu iesniedza Komisijai ziņojumus par dažādu ieinteresēto personu darbībām atsāktajā privatizācijas procesā. Polija 2008. gada 6. jūnija vēstulē, kas reģistrēta tajā pašā dienā, iesniedza Komisijai 2008. gada 2. jūnija“informatīvo memorandu par Gdiņas kuģu būvētavu” (turpmāk “2008. gada informatīvais memorands”).

(39) Pēc Polijas iestāžu pieprasījuma 2008. gada 10. jūnijā notika tikšanās, kurā piedalījās Komisijas pārstāvji, Polijas iestādes un uzņēmums ISD Polska, ar ko Komisiju iepazīstināja kā ar Gdiņas kuģu būvētavas potenciālo pircēju. Vēl viena Komisijas un Polijas iestāžu tikšanās notika 2008. gada 13. jūnijā.

(40) Polija 2008. gada 26. jūnija vēstulē, kas reģistrēta tajā pašā dienā, iesniedza ISD Polska (Gdaņskas kuģu būvētavas īpašnieka) sagatavoto Gdiņas kuģu būvētavas un Gdaņskas kuģu būvētavas pārstrukturēšanas plāna projektu un Polish Shipbuilding Company (turpmāk “PSC”) sagatavoto Gdiņas kuģu būvētavas pārstrukturēšanas plāna projektu.

(41) Komisija 2008. gada 4. jūlija vēstulē pieprasīja skaidrojumu par dažiem jautājumiem saistībā ar ISD Polska sagatavoto pārstrukturēšanas plāna projektu. Polija atbildēja 2008. gada 7. un 8. jūlija vēstulē, kas reģistrētas tajā pašā dienā. Polijas iestāžu, ISD Polska un Komisijas pārstāvju tikšanās notika 2008. gada 8. jūlijā.

(42) Polija 2008. gada 14. jūlija vēstulē apņēmās iesniegt Komisijai pabeigtu pārstrukturēšanas plānu līdz minētā gada 12. septembrim.

(43) Komisija 2008. gada 16. jūlijā provizoriski apstiprināja lēmuma projektā iesniegto novērtējumu un secinājumus, noslēdzot oficiālo izmeklēšanu, kurā tika konstatēts, ka Gdiņas kuģu būvētavai piešķirtais atbalsts nav saderīgs ar kopējo tirgu un ir jāatgūst. Tomēr, ņemot vērā Polijas iestāžu 2008. gada 14. jūlija vēstuli, Komisija nolēma atlikt lēmuma pieņemšanu, lai novērtētu, vai jaunais pārstrukturēšanas plāns, kas Polijas iestādēm bija jāiesniedz līdz 2008. gada 12. septembrim, ievērojami uzlabos situāciju un ļaus uzskatīt atbalstu par saderīgu ar kopējo tirgu.

(44) Kopš tā laika Polija katru nedēļu ir sniegusi Komisijai jaunāko informāciju par privatizācijas procesu (28. jūlija, 4. augusta, 12. augusta, 21. augusta, 25. augusta, 1. septembra, 8. septembra, 16. septembra un 23. septembra vēstule, kas reģistrētas tajā pašā dienā).

(45) Polija 18. jūlija vēstulē, kas reģistrēta 21. jūlijā, lūdza Komisijai rīkot trīs apspriešanās kārtas par pārstrukturēšanas plānu ar mērķi sagatavot galīgo versiju, iekļaujot tajā Komisijas piezīmes. Komisija piekrita šādam grafikam 31. jūlija vēstulē.

(46) Taču pirmā neoficiālā Polijas iestāžu un Komisijas tikšanās notika tikai 2008. gada 21. augustā. Vēl viena tikšanās ar Polijas iestādēm, kurā piedalījās ISD Polska, notika 2008. gada 2. septembrī. Polija 2008. gada 28. augustā neoficiāli iesniedza ISD Polska pārstrukturēšanas plāna projektu un 2008. gada 8. septembrī – grozītu šā projekta redakciju.

(47) Polija 2008. gada 12. septembra vēstulē, kas reģistrēta tajā pašā dienā, iesniedza ISD Polska Gdiņas kuģu būvētavas un Gdaņskas kuģu būvētavas galīgo pārstrukturēšanas plānu.

(48) Polija 2008. gada 16. septembra vēstulē, kas reģistrēta 2008. gada 17. septembrī, iesniedza starp ISD Polska un Polijas Valsts kasi noslēgtā privatizācijas līguma projektu.

(49) Polijas iestāžu un Komisijas tikšanās tika sarīkota 2008. gada 30 septembrī. Tikšanās piedalījās ISD Polska pārstāvji.

(50) Komisija 2008. gada 27. oktobra vēstulē informēja Polijas iestādes par šī lēmuma īstenošanas pamatnosacījumiem. Polija 2008. gada 3. novembra vēstulē, kas reģistrēta 2008. gada 4. novembrī, apņēmās pilnībā ievērot šos nosacījumus. Komisija pieņēma šo apņemšanos 2008. gada 6. novembra vēstulē.

(51) Komisija 2007. gada 14. jūnija vēstulē pieprasīja Polijas iestādēm iesniegt pārskatu par visu valsts atbalstu, kas piešķirts būvētavai kopš Polijas pievienošanās ES 2004. gada 1. maijā. Polija atbildēja 2007. gada 11. jūlija vēstulē, kas reģistrēta tajā pašā dienā. Komisija pieprasīja papildu paskaidrojumus 2007. gada 13. novembra vēstulē, uz kuru Polija atbildēja 2008. gada 9. janvāra vēstulē, kas reģistrēta tajā pašā dienā. Polija informēja Komisiju par Gdiņas kuģu būvētavai piešķirto papildu atbalstu 2007. gada 6. decembra vēstulē, kas reģistrēta tajā pašā dienā, 2008. gada 12. februāra vēstulē, kas reģistrēta 2008. gada 13. februārī, un 2008. gada 6. jūnija vēstulē, kas reģistrēta tajā pašā dienā.

II. SĪKS ATBALSTA APRAKSTS

1. ATTIECĪGAIS UZŅĒMUMS

(52) Atbalsta saņēmējs ir Gdiņas kuģu būvētava. Uzņēmums atrodas Polijas ziemeļos Gdaņskas–Gdiņas–Sopotas reģionā.

(53) Komisija norāda, ka saskaņā ar noteikumiem par valsts atbalstu attiecīgā reģiona uzņēmumiem ir tiesības saņemt struktūrfondu atbalstu saskaņā ar konverģences mērķi (4) un Kohēzijas fonda atbalstu (5). Jo īpaši uzņēmumiem, kuri atrodas attiecīgajā reģionā, ir tiesības uz Reģionālās darbības programmas atbalstu prioritārajos virzienos, kas paredzēti, lai atbalstītu mazos un vidējos uzņēmumus, novatorismu un tehnoloģiju nodošanas pasākumus (kas orientēti uz darbavietu izveidi ilgtermiņā) un attīstītu sociālo un izglītības infrastruktūru arodizglītības un mūžizglītības jomā. Minētā reģiona uzņēmumiem ir tiesības saņemt atbalstu arī novatoriskās ekonomikas un cilvēkresursu darbības programmās, no kurām pēdējā ir īpaši izstrādāta, lai palīdzētu uzņēmumiem un darba tirgum pielāgoties ekonomikas pārmaiņām, tostarp pārstrukturējot procesus.

(54) Gdiņas kuģu būvētava darbojas kuģu būves nozarē, nodarbojas ar korpusu ražošanu, tērauda tiltu celtniecību, sniedz kuģu būves pakalpojumus un pakalpojumus, kas nav kuģu būves pakalpojumi.

(55) Gdiņas kuģu būvētavas lielākie akcionāri (6) ir Valsts kase, kurai pieder 32 % akciju, kas atbilst 35 % balsstiesību, Ray Car Carriers Ltd (16 % un 22 %), Korporacja Polskie Stocznie S.A. (10 % un 6 %), Rūpniecības attīstības aģentūra (Agencja Rozwoju Przemysli S.A.) (9 % un 13 %) un Stoczniowy Fundusz Inwestycyjny S.A. (7 % un 5 %). Nevienam no pārējiem akcionāriem nav vairāk par 4 % akciju.

(56) Gdiņas kuģu būvētava ir Gdiņas kuģu būvētavu grupas, kurā ir 12 meitasuzņēmumi, mātesuzņēmums. Līdz šim Stocznia Gdańsk S.A. bija viens no meitasuzņēmumiem, taču ar 2007. gada oktobra vienošanos Gdiņas kuģu būvētava pārdeva tās atlikušās Gdaņskas kuģu būvētavas akcijas jaunajam Stocznia Gdańsk S.A. akciju kontrolpaketes turētājam. Tomēr no 1998. gada līdz 2006. gada rudenim Gdiņas kuģu būvētavai piederēja Stocznia Gdańsk S.A. (iepriekšējais nosaukums Stocznia Gdańsk – Grupa Stoczni Gdynia) akciju kontrolpakete, tāpēc abu būvētavu pārstrukturēšana notika paralēli.

(57) Gdiņas kuģu būvētavas galvenie kuģu būves produkti ir konteinerkuģi ar kravnesību no 1 100 līdz 5 000 TEU (divdesmit pēdu standartkonteiners) un Ro/Ro vieglo automobiļu transportkuģi ar 2 100 līdz 6 000 vieglo automobiļu lielu kravnesību. Pie pārējiem ražojumiem var minēt daudzfunkcionālos kuģus, preču un ķimikāliju transportkuģus, beztaras transportkuģus un sašķidrinātas naftas gāzes transportkuģus.

(58) Konteinerkuģu ar kravnesību līdz 3 000 TEU tirgus segmentā galvenie konkurenti ir Eiropas kuģu būvētavas Aker Ostsee un Volkswerft Stralsund Vācijā un Korejas un Ķīnas kuģu būvētavas. Kuģu būvētava ražo lielākos vieglo automobiļu transportkuģus pasaulē (pilnās kravnesības ziņā), un tās tirgus daļa pasaulē šo produktu nozarē ir 11 % (7). Neviena cita būvētava ES neražo tik lielus vieglo automobiļu transportkuģus, un tās vienīgais konkurents Eiropā ir Horvātijas kuģu būvētava Uljanik. Gdiņas kuģu būvētavas pārējie konkurenti ir minētās Korejas un Japānas kuģu būvētavas.

(59) No 2002. līdz 2006. gadam Gdiņas kuģu būvētava saražoja 48 kuģus. Gdiņas kuģu būvētava 2004. gadā bija 13. lielākā kuģu būvētava pasaulē pēc pasūtījumiem (izsakot KBT – kompensētajās bruto tonnās). Tā ieņēma 21. vietu 2005. gadā, bet joprojām bija lielākā kuģu būvētava Eiropā.

(60) Pašlaik (2008. gada aprīlī) (8) tās pasūtījumu reģistrā ir 16 līgumi (12 vieglo automobiļu transportkuģi un četri konteinerkuģi) ar kopējo apjomu 581 000 KBT, kas jāizpilda 2008. un 2009. gadā.

(61) Gdiņas kuģu būvētavas galvenās ražošanas iekārtas ir divi sausie doki: SD I un SD II.

(62) Gdiņas kuģu būvētavā strādājošo skaits 2007. gada augustā bija 4 611, no kuriem 68 % bija tieši saistīti ar ražošanas procesu (9). Salīdzinājumā ar 2004. gada decembri, kad būvētava nodarbināja 6 249 cilvēkus (10), šis skaits ir samazinājies par 26 %.

(63) Gdiņas kuģu būvētavu grupa pirmoreiz saskārās ar grūtībām 2002. gadā. 2004. gada pārstrukturēšanas plānā ir izskaidrots, ka grūtās finansiālās situācijas rašanos veicināja ārēji faktori, piemēram, konkurence no Āzijas, zlotu vērtības palielināšanās pret dolāru, tērauda cenu kāpums un finansiālas problēmas pēc Stocznia Szczecin Porta Holding S.A. bankrota un portālceltņa sabrukšanas Gdiņas būvētavā stipras vētras laikā 1999. gadā. Daļēji, lai uzturētu pasūtījumu apjomu, jo īpaši pēc tam, kad Gdaņskas kuģu būvētavas iegāde 1998. gadā ievērojami palielināja tās ražošanas potenciālu, Gdiņas kuģu būvētava pieņēma vairākus vadības lēmumus, kuri, kā izrādījās, bija problemātiski. Būvētava uzņēmās projektēšanas, tehnoloģisko, finanšu un komerciālo risku (jauni produkti, prototipi un zaudējumus nesoša būvētavai neierastu kuģu būve, piemēram, mazie beztaras transportkuģi, ķimikāliju transportkuģi, Ro/Ro kuģi, gāzes tankkuģi, beztaras konteinerkuģi un ģenerālkravas jūras kuģi). Arī temps, kādā Gdiņas kuģu būvētava samazināja savas ražošanas izmaksas, bija neapmierinošs.

(64) Šīs grūtības turpinājās visu pārstrukturēšanas procesu. Saskaņā ar 2006. gada pārstrukturēšanas plānu šo nemitīgo grūtību iemesli bija zlota vērtības palielināšanās pret dolāru un nepieredzēts tērauda cenu kāpums, kas nebija atspoguļoti būvētavas noslēgtajos līgumos. Vēl viens iemesls bija finanšu resursu trūkums lielu pārstrukturēšanas darbību veikšanai.

(65) Grupas finansiālo grūtību rezultātā grupa kavēja valsts sektora un komerciālo parādu un algu maksājumus, tai iestājās materiālu trūkums, ražošanas palēnināšanās, palielinājās izmaksas (darbaspēka patēriņš, soda naudas) un radās nozīmīgi līgumu izpildes kavējumi.

(66) Gdiņas kuģu būvētavas finansiālā situācija ir pakāpeniski pasliktinājusies. 1. tabula Gdiņas kuģu būvētavas darbība (miljoni Polijas zlotu) 2002 2003 2004 2005 2006 2007 Apgrozījums 1 724 891 1 327 1 599 1 259 1 040 Rezultāts – 477 – 190 –77 – 114 – 292 – 311 Pašu kapitāls – 288 – 285 – 576 – 928 Avots: 2006. gada pārstrukturēšanas plāns un informatīvais memorands.

(67) Būvētava prognozē, ka arī 2008. un 2009. gadā pie pašreizējā pasūtījumu apjoma tā joprojām cietīs lielus zaudējumus (11).

2. LĒMUMS UZSĀKT PROCEDŪRU SASKAŅĀ AR EK LĪGUMA 88. PANTA 2. PUNKTU

(68) Lēmumā par oficiālās izmeklēšanas uzsākšanu Komisija norādīja, ka daži pasākumi, par kuriem tai paziņots saskaņā ar Pievienošanās līguma IV pielikuma 3. punktu, bija jauns atbalsts, jo tie ir pieņemti pēc Polijas pievienošanās ES 2004. gada 1. maijā vai lēmuma pieņemšanas brīdī vēl nebija piešķirti. Komisija uzskaitīja šos pasākumus lēmuma I pielikuma B daļā.

(69) Komisija nolēma arī, ka vairāki pasākumi, kas norādīti lēmuma I pielikuma A daļā, ir pieņemti par labu Gdiņas kuģu būvētavai pirms 2004. gada 1. maija un pēc pievienošanās nebija spēkā Pievienošanās līguma IV pielikuma 3. punkta nozīmē, un tāpēc tie nebūtu jāpārbauda saskaņā ar EK līguma 88. panta 2. punktā noteikto procedūru. Tāpēc šie pasākumi nav ietverti šajā lēmumā. Taču tie bija jāiekļauj novērtējumā, kurā vērtēja pēc pievienošanās pieņemto pasākumu saderību ar kopējo tirgu.

(70) Komisija argumentēja, ka būtībā nav pieņemts juridiski saistošs lēmums par pasākumiem, kas uzskaitīti I pielikuma B daļā un pieņemti pirms pievienošanās, taču atzina, ka ir īstenotas dažas sagatavošanās darbības, lai pieņemtu juridiski saistošu lēmumu.

(71) Attiecībā uz valsts parāda pārstrukturēšanu saskaņā ar 5.a nodaļas procedūru, pamatojoties uz 2002. gada 30. oktobra likumu “Par valsts atbalstu (uzņēmumi ar speciālu nozīmi darba tirgum)”, ar grozījumiem (12), Komisija secināja, ka lēmums par pārstrukturēšanu, ko izdeva Rūpniecības Attīstības aģentūras priekšsēdētājs – šī valdības aģentūra bija atbildīga par 5.a nodaļas procedūras administrēšanu – bija juridiski saistošs. Taču šajā gadījumā pirms pievienošanās šāds lēmums nebija izdots (13). Tas tāpēc, ka Rūpniecības attīstības aģentūras priekšsēdētāja 2004. gada 19. aprīlī izdotais lēmums, ar ko apstiprināja 2004. gada pārstrukturēšanas plānu, neatbilda procesuālajām un materiālajām prasībām, lai to varētu uzskatīt par lēmumu par pārstrukturēšanu.

(72) Komisija pieņēma Polijas skaidrojumu par to, ka par publisko tiesību parādu uzkrātie procenti tiks automātiski norakstīti kopā ar pamatsummu, jo tā ir tikai papildu summa, par ko nav jāizdod atsevišķs lēmums.

(73) Komisija neatrada pierādījumus par to, ka par vairākiem pasākumiem, tostarp ražošanas garantijām, kapitāla ieguldījumu, parādzīmju izsniegšanu un parāda dzēšanu pret akciju kapitālu, kas lēmuma I pielikuma B daļā minēti kā 28.–34. pasākums, būtu pieņemti juridiski saistoši lēmumi. Komisija atbildēja jo īpaši uz Polijas galveno argumentu, proti, ka šie pasākumi bija iekļauti Gdiņas kuģu būvētavas 2004. gada pārstrukturēšanas plānā, ko apstiprināja būvētavas uzraudzības padome, un Valsts kases pārstāvji, nobalsojot par labu plānam, lika kompetentajām iestādēm ieviest pasākumus.

(74) Komisija jo īpaši konstatēja, ka, tā kā akcionāri nav veikuši vajadzīgās darbības, uzraudzības padome nav bijusi pilnvarota pieņemt lēmumus, kas finansiāli ietekmē akcionārus. Komisija konstatēja arī, ka, pat ja pieņemtu, ka uzraudzības padomei bija tiesības pieņemt šādus lēmumus akcionāru vārdā un akcionāru dēļ, joprojām bija neskaidrs, vai šāds lēmums uzliktu Valsts kasei pozitīvu pienākumu piešķirt valsts atbalstu, jo parasti darbības, ko valsts veic kā tirgus dalībniece, nevar pielīdzināt darbībām, ko valsts veic, lai sasniegtu dažādus valstiskus mērķus.

(75) Attiecībā uz lēmuma I pielikuma B daļas 32. pasākumu (kapitāla ieguldījums 40 miljonu PLN apmērā) Komisija šaubījās, vai lēmumam, kas liek Valsts kasei īstenot kapitāla palielinājumu pirms Polijas pievienošanās, ir juridisks spēks, ņemot vērā to, ka nav izpildīta prasība sešu mēnešu laikā reģistrēt kapitāla palielināšanu attiecīgās piekritības tiesā.

(76) Komisija, konstatējusi, ka vairāki Gdiņas kuģu būvētavas pasākumi ir jauns atbalsts, pauda šaubas par to, vai ir izpildīts jebkurš no nosacījumiem atbalsta kā pārstrukturēšanas atbalsta apstiprināšanai.

3. IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES

a) Gdiņas kuģu būvētavas piezīmes

(77) Saņēmējs pauda divu veidu argumentus: par Komisijas kompetenci attiecībā uz lēmuma I pielikuma B daļā uzskaitītajiem pasākumiem un par Komisijas šaubām par šī atbalsta, ciktāl tas uzskatāms par jaunu atbalstu, saderību ar kopējo tirgu.

(78) Attiecībā uz valsts parāda pārstrukturēšanu saskaņā ar 5.a nodaļu saņēmējs argumentēja, ka atbalsta piešķiršanas fakts bija uzskatāms par Rūpniecības attīstības aģentūras priekšsēdētāja lēmumu par pārstrukturēšanu. Taču saņēmējs tāpat kā Polija Komisijas izmeklēšanas sākotnējā posmā palika pie viedokļa, ka Rūpniecības attīstības aģentūras priekšsēdētājs pieņēma attiecīgo lēmumu pirms pievienošanās – 2004. gada 19. aprīlī.

(79) Saņēmējs argumentēja, ka visi atsevišķie valsts kreditori pirms pievienošanās piekrita pārstrukturēšanai saskaņā ar 5.a nodaļu, kas bija uzskatāma par atbalsta piešķiršanu (14).

(80) Pretēji Polijas apgalvojumiem Komisijas izmeklēšanas pirmajā posmā saņēmējs argumentēja, ka pēc 2003. gada 30. jūnija nebija uzkrājušies procenti par saistību neizpildi saistībā ar publisko tiesību parādiem, kas tika pārstrukturēti saskaņā ar 5.a nodaļu.

(81) Saņēmējs argumentēja, ka valsts precīzā dalība attiecībā uz 32. pasākumu (kapitāla ieguldīšana) bija zināma pirms pievienošanās, un ka tāpēc jāuzskata, ka atbalsts ir piešķirts pirms pievienošanās.

(82) Saņēmējs izteica piezīmes arī par citiem lēmuma aspektiem. Tas jo īpaši apgalvoja, ka ražošanas garantijas, ko būvētavai sniedza Eksporta kredītu apdrošināšanas korporācija, nebija valsts atbalsts. Saņēmējs argumentēja, ka Eksporta kredītu apdrošināšanas korporācijas garantiju shēma ir pašfinansēšanās sistēma, kurā ilgtermiņā iekasētās prēmijas pārsniedz segtos riskus un faktiski samaksātās summas. Saņēmējs aprakstīja nosacījumus, ar kuriem Eksporta kredītu apdrošināšanas korporācija izsniedz šīs garantijas (prēmijas un vajadzīgais ķīlas veids).

(83) Attiecībā uz prasību ierobežot atbalstu līdz minimumam saņēmējs argumentēja, ka atbalsta summa ir stingri ierobežota līdz minimumam, un ka būtu pamatoti piešķirt papildus atbalstu, ja tas būtu pieejams. Saņēmējs arī pauda viedokli, ka pat ja Komisija pārstrukturēšanas izmaksas definētu šauri (t. i., neiekļaujot būvētavas darbības izmaksas), šo izmaksu finansēšanas komponents bez valsts atbalsta joprojām būtu apmēram 30 %, tādējādi tas būtu atbilstīgs 1999. gada Pārstrukturēšanas pamatnostādnēm (15).

(84) Saņēmējs argumentēja arī, ka valsts atbalsts Gdiņas kuģu būvētavai nekropļo konkurenci Eiropā, apgalvojot, ka Eiropas kuģu būvētavu īstie konkurenti ir Tālo Austrumu uzņēmumi. Saņēmējs atzina, ka konteinerkuģus būvē arī citās Eiropas kuģu būvētavās, jo īpaši Vācijā, taču apgalvoja, ka Vācijā būvētajiem konteinerkuģiem ir atšķirīga konstrukcija un tehniskās specifikācijas. Saņēmējs apgalvoja, ka neviena cita ES kuģu būvētava nebūvēja vieglo automobiļu transportkuģus, un ka tādēļ Gdiņas kuģu būvētava šajā tirgus segmentā nekonkurēja ar nevienu citu ES kuģu būvētavu.

(85) Visbeidzot, saņēmējs apgalvoja, ka tā pārstrukturēšana noteikti tiks pabeigta līdz 2007. gada beigām.

b) Citu ieinteresēto personu piezīmes

(86) Dānija un Danish Maritime atbalstīja Komisijas centienus nodrošināt valsts atbalsta piešķiršanu atbilstīgi piemērojamajiem noteikumiem. Tie norādīja, ka pasaulē kuģu būves tirgū pastāvošās konkurences dēļ vairākas Dānijas kuģu būvētavas tika slēgtas vai arī tām bez valsts atbalsta draudēja bankrots. Tās apstiprināja arī, ka Dānijas būvētavu produkcijas klāsts ir līdzīgs Polijas būvētavu produkcijas klāstam, kā rezultātā jebkāda negodīga konkurence varētu ietekmēt Dānijas būvētavas. Dānija arī aicināja Komisiju pieprasīt Gdiņas kuģu būvētavai samazināt jaudu, lai valsts atbalsts netiktu izmantots ražošanas jaudas palielināšanai, kas pasaulē jau ir pārmērīga.

(87) Ray Car Carriers kā lielākais Gdiņas kuģu būvētavas klients un mazākuma akcionārs uzsvēra Gdiņas kuģu būvētavas nozīmi savā darbībā, ņemot vērā spēkā esošos līgumus ar kuģu būvētavu. Ray Car Carriers bija pārliecināts, ka būvētava, ja tā tiks pārstrukturēta, saņemot šim nolūkam valsts atbalstu, ar savu augsti kvalificēto darbaspēku un vadību kļūs par vienu no labākajām Eiropā.

(88) Arodbiedrība Solidarność uzsvēra būvētavas situāciju, kas pasliktinājās, apgalvojot, ka ir ātri jāveic pārstrukturēšana. Arodbiedrība aprakstīja dažus būvētavā jau veiktos pārstrukturēšanas pasākumus un pauda pārliecību, ka būvētava ar savā rīcībā esošajām tehnoloģijām un darbaspēku pievienosies rentablajām Eiropas kuģu būvētavām, tāpēc valsts atbalsts ir vajadzīgs, lai īstenotu pārstrukturēšanas plānu.

(89) Polijas kuģu būves apvienība Forum Okrętowe izskaidroja būvētavas grūtību iemeslus un pauda savu atbalstu pārstrukturēšanas procesam un valsts atbalsta izmantošanai šim nolūkam.

c) Polijas piezīmes

(90) Tāpat kā saņēmējs Polija izteica piezīmes gan par kompetenci, gan saderību.

(91) Attiecībā uz valsts parāda pārstrukturēšanu saskaņā ar 5.a nodaļu Polija neizvirzīja nekādus papildu argumentus. Taču atbildē uz saņēmēja piezīmēm Polija pauda, ka nepiekrīt tam, kā saņēmējs interpretē Polijas tiesību aktus.

(92) Attiecībā uz lēmuma I pielikuma B daļas 28.–34. pasākumu Polija neatspēkoja Komisijas secinājumus, kas norādīti lēmumā par oficiālās izmeklēšanas uzsākšanu. Taču Polija izvirzīja jaunu argumentu par to, ka dažādu valsts iestāžu pārstāvju apgalvojumi Kuģu būves nozares darba grupā par šo pasākumu paplašināšanu ir jāuzskata par oficiālu apņemšanos. Šie apgalvojumi tika izteikti pirms pievienošanās.

(93) Attiecībā uz 32. pasākumu (kapitāla ieguldīšana) Polija argumentēja, ka, ciktāl Valsts kase akcionāru sapulcēs ir rīkojusies kā Gdiņas kuģu būvētavas īpašniece, šo rīcību nevar norobežot no tās kā valsts atbalsta piešķīrējas iestādes darbībām.

(94) Vienlaikus Polija atzīst, ka, kaut gan darbības saistībā ar kapitāla ieguldīšanu ir īpašnieka kompetencē (dominium) un uz tām attiecas civiltiesības, tomēr, palielinot uzņēmumu akciju kapitālu, (finanšu) ministram ir pienākums ievērot papildu publisko tiesību normas, kuras neattiecas uz parastajiem tirgus dalībniekiem (imperium).

(95) Pēc tam Polija paskaidroja, ka sešu mēnešu noteikums (termiņš, kurā tiesā bija jāreģistrē parakstīšanās uz akcijām) bija tikai formāla prasība, kurai nebija ietekmes uz brīdi, kad stājās spēkā akcionāru pienākums parakstīties uz akcijām. Polija saglabāja savu nostāju, ka šis pienākums stājās spēkā 2004. gadā pirms pievienošanās, un ka, lai to izpildītu, bija tikai jāpieņem jauna rezolūcija par kuģu būvētavas akciju kapitāla palielināšanu, kas notika 2005. gada 4. martā. Valsts kase parakstījās pēc minētā brīža – 2005. gada 23. jūnijā.

(96) Attiecībā uz jaunā atbalsta saderību ar kopējo tirgu Polija apgalvoja, ka 2004. gada pārstrukturēšanas plāns bija būvētavas pārstrukturēšanas procesa stabils ekonomisks pamats. Polija atzina, ka pārstrukturēšanas process tika īstenots ar ierobežotiem finanšu resursiem. Pēc tam Polijas iestādes sniedza 2004. gada pārstrukturēšanas plānā ietverto pārstrukturēšanas pasākumu īsu aprakstu, lai pierādītu, ka pārstrukturēšana nebija tikai finansiāla. Tās atbalstīja 2004. gada pārstrukturēšanas plānā ierosinātos un Gdiņas kuģu būvētavu grupā ieviestos kompensācijas pasākumus. Attiecībā uz prasību ierobežot atbalstu līdz minimumam Polija apgalvoja, ka atbalsts netika lietots citiem nolūkiem kā tikai pārstrukturēšanai, un izteicās, ka atbalsta intensitāte bija 31 %, t. i., atbalsts procentos no kopējām pārstrukturēšanas izmaksām, ieskaitot darbības izmaksas. Polija argumentēja, ka par “paša ieguldījumu” jāuzskata līguma cenu pārskatīšana, kā arī būvētavas uzkrātā peļņa un pozitīvā naudas plūsma nākotnē.

(97) Polijas iestādes sīki aprakstīja, kā darbojas Eksporta kredītu apdrošināšanas korporācijas garantiju sistēma un argumentēja, ka šīs garantijas nav valsts atbalsts.

4. PĒC KOMISIJAS LĒMUMA PAR OFICIĀLĀS IZMEKLĒŠANAS UZSĀKŠANU NOTIKUŠO SVARĪGĀKO NOTIKUMU HRONOLOĢISKS APRAKSTS

(98) Turpmāk ir apkopota Komisijas veiktā izmeklēšana un tās laikā notikušie notikumi.

(99) Polijas iestādes, atbildot uz Komisijas lēmumu uzsākt oficiālo izmeklēšanu, 2005. gada rudenī iesniedza divu veidu skaidrojumus: pirmo, kurā apšaubīja Komisijas kompetenci rīkoties sakarā ar pasākumiem, kas atzīti par jaunu atbalstu, un otro, kurā argumentēja, ka, pat ja šie pasākumi bija jauns atbalsts, tie bija saderīgi ar kopējo tirgu kā pārstrukturēšanas atbalsts. Gdiņas kuģu būvētavas reakcija uz Komisijas lēmumu bija līdzīga. Abas ir aprakstītas iepriekš.

(100) Pamatojot savu argumentu par atbalsta saderību, Polija iesniedza Komisijai Gdiņas kuģu būvētavas 2004. gada pārstrukturēšanas plānu, kas bija tāds pats kā pārstrukturēšanas plāns, par kuru Komisija bija uzsākusi oficiālo izmeklēšanu šaubu dēļ par tā ticamību un pamatotību. Tomēr Komisija rūpīgi izskatīja 2004. gada pārstrukturēšanas plānu un lūdza neatkarīga konsultanta palīdzību. Komisija secināja, ka 2004. gada pārstrukturēšanas plāns neatbilda nevienam attiecīgajās pamatnostādnēs paredzētajam pārstrukturēšanas atbalsta apstiprināšanas nosacījumam. Komisija tikšanās laikā 2006. gada 22. februārī izskaidroja Polijas iestādēm savas nozīmīgākās bažas. Komisija izcēla galvenos 2004. gada pārstrukturēšanas plāna trūkumus: mazi ieguldījumi, zema plānotā produktivitāte, lielas ražošanas izmaksas, jo īpaši pieskaitāmās izmaksas, un nepietiekama būvētavas pašu kapitāla bāzes nostiprināšana. Būvētavai sniegtais atbalsts bija jāuzskata par darbības atbalstu, kas paredzēts parādu pārstrukturēšanai un būvētavas darbības turpināšanai.

(101) Komisija 2005. gada decembrī no publiski pieejamiem avotiem (16) uzzināja, ka ir izveidota Korporacja Polskie Stocznia (turpmāk “KPS”), valstij piederoša kapitāla grupa, ar mērķi vienā struktūrā integrēt trīs nozīmīgas Polijas kuģu būvētavas –Gdiņas, Gdaņskas un Ščecinas kuģu būvētavas (turpmāk “konsolidācijas plāns”). KPS galvenais uzdevums bija finansēt kuģu būvētavas ražošanu. Polija nevienā procedūras posmā – ne pirms, ne pēc lēmuma par oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanas pieņemšanu – neinformēja Komisiju par konsolidācijas plānu.

(102) Vienlaikus Komisija presē uzzināja, ka notiek sarunas par Gdiņas un Gdaņskas kuģu būvētavu pārdošanu stratēģiskiem ieguldītājiem, un par šo divu uzņēmumu, kuri līdz tam brīdim bija darbojušies vienā uzņēmumu grupā, nodalīšanu. Komisija 2006. gada 13. janvāra vēstulē lūdza Polijas valdībai sīki izklāstīt, kāda īsti ir tās stratēģija attiecībā uz Gdiņas kuģu būvētavu.

(103) Polija 2006. gada 20. februāra vēstulē paskaidroja, ka pirms tam patiešām bija paredzēts īstenot konsolidācijas plānu, bet šis plāns ir atcelts un ka drīz tiks pieņemta jauna Polijas kuģu būves nozares pārstrukturēšanas stratēģija.

(104) Polijas iestādes 2006. gada 22. februāra tikšanās laikā un 2006. gada 13. marta vēstulē informēja Komisiju, ka 2004. gada pārstrukturēšanas plāns ir novecojis un ir jāgroza. Polijas iestādes apņēmās iesniegt grozīto pārstrukturēšanas plānu līdz 2006. gada jūnijam. Polijas iestādes iepazīstināja arī ar Polijas kuģu būves nozares jaunās pārstrukturēšanas stratēģijas galvenajām iezīmēm. Pirmkārt, Gdaņskas kuģu būvētavu bija paredzēts pēc iespējas drīzāk nodalīt no Gdiņas kuģu būvētavu grupas. Otrkārt, valdība paredzēja atļaut ieguldīt Gdaņskas un Gdiņas kuģu būvētavā privātu kapitālu ar ilgtermiņa mērķi pilnībā privatizēt būvētavas.

(105) Gdiņas kuģu būvētavas 2006. gada 19. aprīļa pilnsapulcē tika nolemts par kapitāla palielināšanu līdz 300 miljoniem PLN. Valde tika pilnvarota meklēt ieguldītājus, kuri būtu ieinteresēti piedalīties. Attiecīgi potenciālajiem ieguldītājiem no 2006. gada 10. maija tika darīts pieejams 2006. gada maija informatīvais memorands, un Gdiņas kuģu būvētavas privatizācijas konsultants tieši vērsās pie apmēram 80 šādiem ieguldītājiem. Gdiņas kuģu būvētava saņēma divus provizoriskus piedāvājumus piedalīties kapitāla palielināšanā — no Ukrainas tērauda ražotāja Donbas un no būvētavas nozīmīgā klienta Ray Car Carriers. Šie divi uzņēmumi 2006. gada 28. augustā iesniedza saistošus piedāvājumus, taču tajos bija ietverti nosacījumi, ka pārdevējam, proti, valstij, ir jāsedz vai jādzēš parādi. Saskaņā ar Polijas pasludināto grafiku (2006. gada 26. septembra vēstulē) sarunas ar šiem diviem solītājiem plānots pabeigt līdz 2006. gada oktobra beigām, un parakstīšanos uz jaunām akcijām plānots pabeigt līdz 2006. gada 15. decembrim.

(106) Komisija saņēma pirmo 2006. gada pārstrukturēšanas plāna projektu 2006. gada 9. jūnijā. Pēc būvētavas apmeklēšanas un neatkarīga konsultanta atzinuma saņemšanas Komisija būvētavas apmeklējuma laikā 2006. gada 13. jūnijā un rakstveidā 17. jūlijā pauda nopietnas bažas par šo projektu, norādot, ka pārstrukturēšanas plāns nešķiet pietiekami tālejošs, lai ilgtermiņā atjaunotu būvētavas dzīvotspēju, ka nav paredzēta finanšu pārstrukturēšana, ka nebija reālu izredžu pārstrukturēt finanses par līdzekļiem, kuros nebūtu ietverts valsts atbalsts, un ka nav piedāvāti kompensācijas pasākumi. Norādot, ka būvētava nepārtraukti paļaujas uz Eksporta kredītu apdrošināšanas korporācijas, kas ir valsts aģentūra, kuģu finansēšanas garantijām, Komisija brīdināja būvētavu un Polijas iestādes, ka šīs garantijas ir valsts atbalsts.

(107) Neraugoties uz šiem brīdinājumiem, 2006. gada pārstrukturēšanas plāns, ko Polija iesniedza 2006. gada septembrī ar divu mēnešu kavējumu, būtiski neatšķīrās no pirmā projekta. Komisijas galvenie argumenti 2006. gada pārstrukturēšanas plāna kritizēšanai ir aprakstīti turpmāk.

(108) Komisija tikšanās laikā 2006. gada 7. decembrī un 2007. gada 29. janvāra vēstulē norādīja Polijas iestādēm, ka provizoriskā izmeklēšanā ir secināts, ka 2006. gada pārstrukturēšanas plāns neatbilst nevienam pārstrukturēšanas atbalsta apstiprināšanas nosacījumam saskaņā ar spēkā esošajām pamatnostādnēm.

(109) Polijas iestādes minētās tikšanās laikā paziņoja, ka ir ieplānojušas atsākt Gdiņas kuģu būvētavas privatizāciju atklātā un pārredzamā procedūrā ar mērķi piesaistīt privātu ieguldītāju, kas pilnībā ņems būvētavu savā kontrolē. Polija norādīja, ka privatizācijas procesu plānots pabeigt līdz 2007. gada jūnijam. Pirms privatizācijas dokumentu sagatavošanas Polija lūdza Komisiju izdot paziņojumu par Gdiņas kuģu būvētavai vajadzīgajiem kompensācijas pasākumiem, lai varētu sniegt potenciālajiem ieguldītājiem pareizu informāciju.

(110) Turpmākajos mēnešos Gdiņas kuģu būvētava turpināja sarunas ar diviem ieguldītājiem – Donbas un Ray Car Carriers, kuri iepazīstināja ar saviem piedāvājumiem 2006. gada augustā. Vienlaikus valdība sagatavoja dažādus privatizācijas dokumentus ar mērķi atsākt privatizācijas procesu, ja notiekošās sarunas būtu nesekmīgas. Polijas valdība 2007. gada maijā paziņoja, ka sarunas ir bijušas nesekmīgas un ka privatizācijas process tiks atsākts. Polija 2007. gada 22. jūnija vēstulē iesniedza jaunu privatizācijas procesa grafiku, kā iespējamo pabeigšanas termiņu norādot 2007. gada decembri, t. i., pusgadu vēlāk nekā sākotnējais termiņš, ko Polija apņēmās ievērot 2007. gada janvārī. Komisija 2007. gada 31. jūlijā norādīja, ka privatizācijas procesu vairs nedrīkst novilcināt. Komisija arī brīdināja Poliju, ka attiecīgajā brīdī šķiet, ka netiek izpildīts nosacījums atjaunot būvētavas ilgtermiņa dzīvotspēju un vismaz daļēji finansēt pārstrukturēšanu par līdzekļiem, kas nav valsts atbalsts.

(111) Vienlaikus pēc Komisijas locekles Kroes un ministra Woźniak vienošanās, kas tika panākta 2006. gada decembrī, Komisija sāka intensīvas apspriedes ar Polijas iestādēm un Gdiņas kuģu būvētavu ar mērķi noteikt vajadzīgos kompensācijas pasākumus. Polija 2007. gada 28. februārī apņēmās slēgt Gdiņas kuģu būvētavas doku SD I pēc tam, kad būs izpildīti spēkā esošie pasūtījumi un pabeigti vajadzīgie ieguldījumi sausajā dokā SD II, t. i., no 2010. gada janvāra.

(112) Lai pārbaudītu, vai šo priekšlikumu var uzskatīt par īstu kompensācijas pasākumu, Komisija lūdza Gdiņas kuģu būvētavu sniegt informāciju par vairākiem jautājumiem. Komisija vēlāk 2007. gada 31. jūlija vēstulē informēja Poliju, ka ir gatava provizoriski uzskatīt sausā doka SD I slēgšanu par pietiekamu kompensācijas pasākumu ar nosacījumu, ka slēgšana nozīmē doka likvidēšanu tādā veidā, kas neatgriezeniski padarītu neiespējamu kuģu montāžu un nolaišanu ūdenī un ka slēgšanu īstenos no 2009. gada 1. septembra vai agrāk, ja kuģis 8185/04, kas 2007. gada 8. martā bija pēdējais būvētavai pasūtītais kuģis, tiks nolaists ūdenī pirms minētā slēgšanas datuma. Turklāt 2009. gadā doku SD I drīkstētu izmantot tikai, lai samontētu tos divus kuģus, kurus tobrīd bija plānots samontēt attiecīgajā dokā 2009. gadā, un kurus nevarēja pārcelt uz doku SD II (SNG transportkuģi 8185/03 un 8185/04). Komisijas secinājuma pamatojums ir aprakstīts turpmāk.

(113) Jaunā privatizācijas procedūra, kuras pamatā bija 1996. gada 30. augusta likums “Par privatizāciju”, tika sākta 2007. gada jūlijā. Gdiņas kuģu būvētavas pilnsapulcē 2007. gada 5. jūlijā tika pieņemta rezolūcija par kapitāla palielināšanu par 515 miljoniem PLN, un bija paredzēts, ka uz akcijām parakstīsies Valsts kase, ja privatizācija tiktu pabeigta sekmīgi. Tika sagatavots 2007. gada 4. jūlija informatīvs memorands. Tas tika darīts pieejams potenciālajiem ieguldītājiem no 2007. gada 10. jūlija, t. i., dienas, kad starptautiskajā un Polijas presē tika publicēts uzaicinājums piedalīties atklātā konkursā. Kā aprakstīts iepriekšminētajā procedūrā, Komisija nosūtīja piezīmes par informatīvo memorandu, kuras Polija pienācīgi ņēma vērā.

(114) Komisija pamanīja, ka privatizācijas procesā atkal ir kavējumi, un 2007. gada 3. oktobrī mudināja Poliju pabeigt privatizāciju bez kavējuma. Polija 2007. gada 23. oktobra vēstulē informēja Komisiju, ka privatizācija netiks pabeigta plānotajā laikā, t. i., līdz 2007. gada beigām. Polija apņēmās sākt sarunas ar izvēlētajiem ieguldītājiem no 2008. gada janvāra. Komisija 2008. gada 30. novembra vēstulē atkārtoja savas bažas par kavējumiem un norādīja, ka sagaida, ka jaunais Gdiņas kuģu būvētavas īpašnieks iesniegs pirmo jaunā pārstrukturēšanas plāna projektu līdz 2008. gada februāra beigām. Pēc tam Komisija vairākas reizes šo lūgumu izteica atkārtoti. Komisija bieži uzstāja, lai stingri tiktu ievērots privatizācijas grafiks, norādot, ka Polijai nav pamatojuma atsākt privatizācijas procesu.

(115) Polija informēja Komisiju, ka Gdiņas kuģu būvētavas informatīvo memorandu ir pieprasījuši 11 uzņēmumi un ka četri uzņēmumi līdz 2007. gada 1. oktobrim ir iesnieguši sākotnējos piedāvājumus. Tika nolemts veikt šo četru uzņēmumu padziļinātu pārbaudi. Līdz 2007. gada 20. decembrim tika iesniegti trīs saistoši piedāvājumi. Polija 2008. gada janvāra beigās nolēma sākt sarunas ar diviem ieguldītājiem. Polija 2008. gada februāra vidū paziņoja, ka Gdiņas kuģu būvētavas privatizācijas process tiks pabeigts līdz 2008. gada vasarai, t. i., vienu gadu vēlāk, nekā Polija sākotnēji solīja 2007. gada janvārī.

(116) Vienam no šiem ieguldītājiem – Amber Sp. z o.o. (turpmāk “Amber”), kas ir Polijas tērauda tirdzniecības uzņēmuma Złomrex meitasuzņēmums, – 2008. gada 20. martā tika piešķirtas izņēmumtiesības piedalīties sarunās, kuru termiņš pēc tam vairākkārt tika pagarināts, un tās tika izbeigtas 2008. gada 12. maijā.

(117) Polija pārsūtīja Komisijai Amber sagatavoto Gdiņas kuģu būvētavas pārstrukturēšanas plāna projektu 2008. gada 29. februārī (17). Amber iesniedza aktualizētas finanšu prognozes 2008. gada 9. aprīļa e-pasta ziņojumā. Komisija izteica mutiskas piezīmes par šo projektu tikšanās laikā ar Polijas iestādēm, Amber un Gdiņas kuģu būvētavu, kas notika Varšavā 2008. gada 10. aprīlī, un iesniedza rakstiskas piezīmes 2008. gada 21. aprīļa vēstulē.

(118) Tikšanās laikā ar Polijas iestādēm 2008. gada 12. maijāAmber paziņoja, ka atsauc dalību Gdiņas kuģu būvētavas privatizācijas procesā. Polija tajā pašā dienā informēja Komisiju par šiem jaunumiem. Lēmuma pamatojumā, kas tika nosūtīts Valsts kasei, Amber kā izstāšanās galveno iemeslu minēja to, ka pēc būvētavas situācijas padziļinātas pārbaudes ir secinājusi, ka būvētava nekļūs rentabla pat pēc pārstrukturēšanas pasākumu, tostarp nozīmīgu ieguldījumu, īstenošanas.

(119) Polijas iestādes 2008. gada 15. maijā nolēma slēgt privatizācijas procesu, publiski uzaicinot uz sarunām solītājus, kuru piedāvājumi bija pieņemti 2007. gadā sāktajā procedūrā.

(120) Polija 2008. gada 26. maijā informēja Komisiju, ka ir atsākts privatizācijas process. Turpmākajos ziņojumos, ko Polijas iestādes iesniedza katru dienu, tās informēja Komisiju par darbībām, ko tās veikušas, lai atrastu pircēju Gdiņas kuģu būvētavai. Polija pārsūtīja Komisijai vairākas vēstules, kurās potenciālie ieguldītāji izrādīja interesi par informācijas saņemšanu par notiekošo privatizācijas procesu un par informatīvā memoranda saņemšanu, kad tas būs pieejams.

(121) Tikšanās laikā, kas notika 2008. gada 10. jūnijā, noskaidrojās, ka Polijas iestādes bija iesaistītas intensīvās sarunās ar pašreizējo Gdaņskas kuģu būvētavas īpašnieku ISD Polska par Gdiņas kuģu būves iespējamo iegādi un abu būvētavu apvienošanu. Polija ierosināja jaunus kompensācijas pasākumus un norādīja, ka jaunais ieguldītājs kā nosacījumu dalībai privatizācijā ir pieprasījis papildu valsts atbalstu. Polija informēja Komisiju arī par to, ka ISD Polska gatavo abām būvētavām kopēju pārstrukturēšanas plānu, ko plānots iesniegt Komisijai līdz 2008. gada 26. jūnijam saskaņā ar Komisijas pieņemto pieprasījumu sniegt informāciju attiecībā uz valsts atbalsta lietu C 18/05 (18).

(122) Pēc Polijas iestāžu pieprasījuma Komisija tikšanās laikā, kas notika 2008. gada 10. jūnijā, kā arī tikšanās laikā, kas notika 2008. gada 13. jūnijā, informēja Poliju un ISD Polska, ka, ja ISD Polska iegādātos Gdiņas kuģu būvētavu ar nodomu ekspluatēt to kopā ar Gdaņskas kuģu būvētavu, būtu jāizpilda zināmi pamatnosacījumi. Šie pamatnosacījumi bija šādi: ISD Polska būtu līdz 2008. gada 26. jūnijam jāiesniedz abu būvētavu kopējs pārstrukturēšanas plāns, jāveic būtisks ieguldījums, sedzot pārstrukturēšanas izmaksas, un jānosaka iedarbīgi kompensācijas pasākumi saskaņā ar attiecīgajām pamatnostādnēm. Komisija apgalvoja, ka ISD Polska piedāvātais ieguldījums pārstrukturēšanas izmaksu segšanā bija nepietiekams, ņemot vērā valsts atbalsta apjomu, ko būvniecība bija saņēmusi iepriekš, un papildu atbalstu, kam ISD Polska pieteicās saistībā ar privatizāciju.

(123) Polija 2008. gada 6. jūnija vēstulē informēja Komisiju, ka valdība 2008. gada 3. jūnijā pieņēma lēmumu ieguldīt Gdiņas kuģu būvētavā kapitālu 515 miljonu PLN apmērā, kas bija paredzēts, lai daļēji segtu paredzamos zaudējumus no spēkā esošajiem līgumiem par kuģu būvi.

(124) Komisija 2008. gada 26. jūnijā saņēma 2008. gada jūnija pārstrukturēšanas plāna projektu, ko bija sagatavojis uzņēmums ISD Polska, un kura nosaukums bija “Jaunās Gdaņskas–Gdiņas kuģu būvētavas pārstrukturēšanas plāns”; tajā bija izklāstīta kopīga Gdaņskas un Gdiņas kuģu būvētavas pārstrukturēšanas stratēģija (turpmāk “(ISD) kopīgais pārstrukturēšanas plāns”). Komisija saņēma arī 2008. gada jūnija pārstrukturēšanas plāna projektu, ko bija sagatavojis uzņēmums Polish Shipbuilding Company un kura nosaukums bija “Gdiņas kuģu būvētavas pārstrukturēšanas plāns 2008.–2012. gadam” (turpmāk “PSC pārstrukturēšanas plāns”). Abu plānu īss apraksts ir izklāstīts turpmāk.

(125) Polija 2008. gada 14. jūlija vēstulē informēja Komisiju, ka Gdiņas kuģu būvētavas privatizācija turpinās, un pieprasīja papildu laiku, lai potenciālie ieguldītāji varētu pabeigt pārstrukturēšanas plānu. Polija uzņēmās iesniegt galīgo Gdiņas kuģu būvētavas pārstrukturēšanas plānu vēlākais līdz 2008. gada 12. septembrim.

(126) Komisija piekrita gaidīt, līdz tiks pieņemts lēmums par galīgā pārstrukturēšanas plāna iesniegšanu.

(127) Polija 2008. gada 12. septembrī iesniedza ISD Polska sagatavoto galīgo pārstrukturēšanas plānu, kura nosaukums bija Jaunās Gdaņskas-Gdiņas kuģu būvētavas pārstrukturēšanas plāns (turpmāk “12. septembra kopīgais pārstrukturēšanas plāns”), kas būtībā ir 2008. gada 26. jūnija kopīgā pārstrukturēšanas plāna aktualizēta versija.

5. 2006. GADA PĀRSTRUKTURĒŠANAS PLĀNS

(128) Saskaņā ar 2006. gada pārstrukturēšanas plānu 2004. gada pārstrukturēšanas plāna grozījumi bija vajadzīgi makroekonomisko apstākļu izmaiņu dēļ, t. i., zlota vērtības palielināšanās pret ASV dolāru no PLN 4,1 līdz PLN 3,0 par ASV dolāru un tērauda cenas kāpums no USD 300 par tonnu līdz USD 700 par tonnu, kas nelabvēlīgi ietekmēja kuģu būvētavas ekonomisko situāciju, kā arī nepietiekamā valsts atbalsta dēļ, kā rezultātā 2004. gada pārstrukturēšanas plānu nevarēja pilnībā īstenot.

(129) 2006. gada pārstrukturēšanas plāns, ko būvētava sagatavoja ar Ernst & Young atbalstu, attiecas uz laikposmu no 2006. līdz 2012. gadam. Tomēr lielāko daļu pasākumu paredzēts īstenot līdz 2009. gada beigām. 2004. gada pārstrukturēšanas plāns attiecās uz laikposmu no 2003. līdz 2008. gadam.

(130) 2006. gada pārstrukturēšanas plāna mērķi ir reāli ierobežot darbības izmaksas, uzlabot kuģu būvētavas efektivitāti un nodrošināt kuģu būves rentabilitāti. Šajā nolūkā kuģu būvētava vispirms bija ieplānojusi pārskatīt spēkā esošos līgumus, tādējādi likvidējot paredzētos zaudējumus par kuģiem, kurus bija ieplānots pabeigt 2006. un 2007. gadā. Turklāt tiktu paredzēta izmaksu samazināšanas programma ar mērķi samazināt ražošanas izmaksas.

a) Tirdzniecības stratēģija

(131) Plānotajā tirdzniecības stratēģijā bija paredzēts pievērsties standarta kuģiem, kas aptver konteinerkuģus un vieglo automobiļu transportkuģus. Kuģu būvētava plānoja arī saglabāt jaudu nišu tirgiem, ja rastos rentabli piedāvājumi.

b) Rūpniecības un darbības pārstrukturēšana

(132) Galvenie pasākumi ir šādi: — efektivitātes palielināšana, 2007.–2009. gadā veicot ieguldījumus 61 miljonu euro apmērā. Ieguldījumi tika paredzēti, lai novērstu šķēršļus ražošanas procesā (jo īpaši tērauda detaļu sagatavošanā) un palielinātu efektivitāti. Tiek plānoti arī ieguldījumi informāciju tehnoloģijās 6,6 miljonu euro apmērā, — nodarbinātības pārstrukturēšana, t. i., tādu aizvien plašāk izplatītu darba līgumu izskaušana, kas noslēgti uz noteiktu laiku, un pasākumi, kas paredzēti, lai sasniegtu izvirzīto nodarbinātības līmeni. Stimulu sistēmas ieviešana. Kuģu būvētava plānoja arī 2006. gadā palielināt ražošanā tieši iesaistīto darbinieku algas par 10 % un katru gadu no 2008. līdz 2010. gadam – par 4 %. Pašlaik galvenās problēmas, ar ko sastopas būvētava, ir lielais darba kavējumu skaits un kvalificētu darbinieku trūkums, — plānā bija uzsvērts, cik svarīgi ir aizsargāt būvētavu pret valūtas risku. Šajā nolūkā tika paredzēts, ka no 2007. līdz 2012. gadam 70 % būvētavas ieņēmumu tiks nodrošināti pret valūtas risku, veicot valūtas maiņas operācijas, — bija paredzēts nodalīt vēl vairākus meitasuzņēmumus (piemēram, Zakładowa Służba Ratownicza, Wydział Technicznej Obsługi Urządzeń Dźwignicowych utt.) un pārdot aktīvus, — uzlabojumi projektēšanas procesā (projektēšanas risinājumu standartizēšana). Tajā paredzēta iespēja nodalīt projektēšanas daļu, par ko bija jāizlemj 2007. gadā, — citi pasākumi, piemēram, līgumu pārskatīšana, līgumos paredzēto indeksācijas noteikumu piemērošana, lai nodrošinātos pret valūtas riskiem, darbinieku stimulu sistēma, procesu optimizēšana un finanšu aktīvu pārdošana.

c) Finanšu pārstrukturēšanas pasākumi

(133) Kuģu būvētavai jāveic finanšu pārstrukturēšana. 2005. gada beigās pašu kapitāls bija –285,4 miljoni PLN. Būvētavas pašu kapitāla stāvokli 2006.–2007. gadā plānots uzlabot ar kapitāla ieguldījumu pavisam 1 015 miljonu PLN apmērā: plānots, ka kapitāla palielinājumu 500 miljonu PLN apmērā 2006. gadā finansēs privāts ieguldītājs, bet kapitāla palielināšanu 515 miljonu PLN apmērā 2007. gadā – privāts vai publisks ieguldītājs.

d) Mērķa rādītāji pārstrukturēšanas beigās – ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošana

(134) Paredzams, ka pārstrukturēšanas perioda beigās 2009. gadā kuģu būvētavas ražošanas apjoms būs 298 610 KBT; salīdzinājumam – 2006. gadā tas bija 279 258 KBT. Uzbūvēto kuģu skaits salīdzinājumā ar 2006. gadu tiks samazināts no 13 (8 konteinerkuģi un 5 vieglo automobiļu transportkuģi) līdz 11 (5 konteinerkuģi un 6 vieglo automobiļu transportkuģi). Paredzams, ka 2012. gadā ražošana palielināsies līdz 324 110 KBT (12 kuģi).

(135) Vidējo darbinieku skaitu plānots samazināt no 5 208 2006. gada maijā līdz mērķa līmenim 4 530 2007. gada beigās.

(136) Paredzams, ka ražīgums (darba patēriņa koeficients) no 2007. gada rādītāja, kas bija 44,8 cilvēkstundas uz KBT, 2012. gadā būs uzlabojies, sasniedzot 37,0 cilvēkstundas uz KBT. Saskaņā ar Komisijas konsultanta viedokli visefektīvāko salīdzināmu būvētavu ražīgums ir mazāks par 20 cilvēkstundām uz KBT.

(137) Paredzams, ka apgrozījums no 1,599 miljoniem PLN 2005. gadā palielināsies līdz 1,869 PLN 2012. gadā. Paredzams, ka pamatdarbības peļņa no 7,35 miljoniem PLN 2005. gadā un 233,5 miljoniem PLN 2006. gadā palielināsies līdz 67,68 miljoniem PLN 2012. gadā, un 2009. gads būs pirmais gads, kad uzņēmums darbosies ar peļņu.

e) Jutīguma analīze

(138) Plānā ir iekļauta šādu apstākļu jutīguma analīze: — Polijas zlota vērtības palielināšanās pret ASV dolāru par 0,05 un 0,1 PLN gadā, nevis nemainīgs valūtas kurss 3 PLN pret 1 USD apmērā, kas paredzēts pamata scenārijā, — kuģu ražošanas līmeņa saglabāšanās 10 kuģu robežās 2009.–2010. gadā atšķirībā no pamata scenārija, kur paredzēts, ka 2009.–2010. gadā tiks saražoti 11 kuģi, bet 2011.–2012. gadā – 12 kuģi, — lielāks dažādu norēķinu likmju pieaugums (atlīdzība par darbu un likmes par mainīgu un nemainīgu sadarbību) 2008.-2012. gadā, nekā paredzēts pamata scenārijā, — kuģu cenu kritums 2009.–2012. gadā par 5 % un 10 %, — materiālu cenu kāpums kopā ar kuģu cenu palielināšanos pēc 2007. gada.

f) Kompensācijas pasākumi

(139) 2006. gada pārstrukturēšanas plānā kā kompensācijas pasākums bija piedāvāta ražošanas apjoma ierobežošana līdz 340 000 KBT gadā, pieņemot, ka būvētavas tehniskā jauda ir 540 000 KBT. Kā sīkāk izskaidrots turpmāk, Polija 2007. gada februārī piedāvāja neatgriezeniski slēgt sauso doku SD I. Būvētava sniedza datus, kas pierādīja, ka pašreizējā tehniskā jauda ir ievērojami mazāka par 540 000 KBT. Komisija beigās provizoriski piekrita ierosinātajam jaudas samazinājumam, ar ko tika aizstāti 2006. gada pārstrukturēšanas plānā piedāvātie kompensācijas pasākumi.

6. ISD IEROSINĀTAIS KOPĪGAIS PĀRSTRUKTURĒŠANAS PLĀNS

(140) ISD Polska kā Gdaņskas kuģu būvētavas akciju kontrolpaketes turētājs iestājās privatizācijas procesā pēc Amber dalības atsaukšanas no 2007. gadā sāktās privatizācijas kārtas. Kā norādīts iepriekš, ISD Polska pārskatīja pārstrukturēšanas plānu, ko tā iesniedza Komisijai 2008. gada 26. jūnijā, iesniedzot aktualizētu versiju 2008. gada 12. septembrī. Turpmākajā aprakstā attiecīgos gadījumos ir izskaidroti septembra kopīgajā pārstrukturēšanas plānā veiktie grozījumi.

(141) ISD Polska piedāvātās vienotās uzņēmējdarbības stratēģijas pamatojums ir tāds, ka ir jāizmanto abu būvētavu sinerģija un jāapvieno abu ražotņu labākie ražošanas līdzekļi (19). Galvenās materiālu glabāšanas telpas atrastos Gdiņas kuģu būvētavā, kur notiktu arī plākšņu un profilu sagatavošana. Pēc tam plāksnes un profili pa ūdensceļiem tiks transportēti uz Gdaņskas kuģu būvētavu, kur tiks izgatavotas sekcijas un bloki. Montāža tiktu veikta Gdiņas kuģu būvētavas dokos, un galīgā aprīkošana notiks abu būvētavu piestātnēs.

(142) Kopīgais pārstrukturēšanas plāns atsaucas uz 2006. gada pārstrukturēšanas plāna neveiksmi atjaunot būvētavas dzīvotspēju, un tajā ir norādīti abu kuģu būvētavu šībrīža finanšu grūtību cēloņi. Pie tiem jo īpaši pieder neveiksmīgā būvētavas privatizācija un ar to saistītais fakts, ka būvētavas kapitālu neizdevās palielināt līdz līmenim, kurā varētu veikt pārstrukturēšanu, kā arī fakts, ka būvētava nesaņēma pietiekamas valsts atbalsta summas. Kopīgajā pārstrukturēšanas plānā bija apzināti arī makroekonomiskie faktori, piemēram, Polijas zlota vērtības palielināšanās pret ASV dolāru, augošās tērauda cenas un iekšēji faktori, piemēram, kvalificēta darbaspēka aizplūšana no būvētavas, zems ražīgums un līgumu slēgšana, nenodrošinoties pret valūtas kursa un materiālu cenas izmaiņām, kā rezultātā kuģu būvētava cieta zaudējumus.

(143) Kopīgā pārstrukturēšanas plāna mērķis ir atjaunot abu pārstrukturēto uzņēmumu – Gdiņas un Gdaņskas kuģu būvētavas – dzīvotspēju. Kaut gan šis lēmums attiecas tikai uz Gdiņas kuģu būvētavu, tālāk esošajā kopīgā pārstrukturēšanas plāna aprakstā un novērtējumā, protams, tiks ņemta vērā arī Gdaņskas kuģu būvētavas esība, tās iepriekšējie pārstrukturēšanas mēģinājumi un valsts atbalsts, ko tā saņēmusi un saņems nākotnē.

a) Tirdzniecības stratēģija

(144) Saskaņā ar kopīgo pārstrukturēšanas plānu apvienotās kuģu būvētavas nodarbosies ar divām darbībām: kuģu būvēšanu un citām darbībām.

(145) Attiecībā kuģu būvēšanas jomu ISD Polska īstermiņā orientēs darbību uz tādiem tirgus segmentiem kā konteinerkuģi (mazi–vidēji, 500–3 000 TEU), ģenerālkravas jūras kuģi (“klasiskie” kuģi sauso kravu pārvadāšanai, daudzfunkcionālie kuģi un lieltonnāžas kuģi) un vieglo automobiļu transportkuģi (lielie specializētie vieglo automobiļu pārvadātāji, C6600), un tā izvērsīs darbību arī jūras piekrastes zonas kuģu segmentā (piemēram, enkurkuģi, platformu apgādes kuģi, apkalpes kuģi), kuriem vidējā termiņā jākļūst par galveno darbības virzienu.

(146) Tirgus analīzes pamatā ir salīdzinājums ar citu Eiropas kuģu būvētavu ražošanas virzieniem un apvienotu kuģu būvētavu pieredze. Plānā tika atzīts, ka būs jāattīsta piekrastes kuģu ražošanai vajadzīgā kompetence un ka dažus pirmos gadus ražošana būs jāveic, izmantojot apakšuzņēmējus. Septembra kopīgajā pārstrukturēšanas plānā ir aprakstīta Gdaņskas kuģu būvētavas iepriekšējā pieredze piekrastes kuģu korpusu konstruēšanā un paskaidrots, ka būvētavai ir reģistrēti pasūtījumi par šāda tipa kuģu izgatavošanu. Plānā ir arī parādīts, ka Gdaņskas kuģu būvētava ir nesen parakstījusi nodomu protokolu par piecu gadu sadarbību ar atzītu piekrastes kuģu būvētāju, kurš kā apakšuzņēmējs izgatavotu Gdaņskas kuģu būvētavai kuģu korpusus ar augošu sarežģītības pakāpi. Plānā bija paredzēts pakāpeniski pāriet no apakšuzņēmēja veikta darba uz pilnībā aprīkotu piekrastes kuģu būvēšanu un atzīta vajadzība pakāpeniski iegūt spēju būvēt pilnībā aprīkotus kuģus un izveidot piegādātāju tīklu.

(147) Plānotajā ražošanas portfelī ir pieņemts, ka konteinerkuģu ražošana sākotnēji tiek saglabāta, taču līdz 2011. gadam tās nozīme pakāpeniski tiek samazināta, un pēc tam tā tiek pārtraukta. Plānā paredzēts, ka portfeli veidotu piekrastes kuģi un lielie C6600 vieglo automobiļu transportkuģi. Saskaņā ar kopīgo pārstrukturēšanas plānu apvienotās būvētavas pēc jūnija noslēgtu līgumus par 13 kuģu būvi 2008. gadā (3 konteinerkuģi, 5 piekrastes kuģi un 5 vieglo automobiļu transportkuģi), 16 kuģu būvi 2009. gadā (2 konteinerkuģi, 8 piekrastes kuģi un 6 vieglo automobiļu transportkuģi), 15 kuģu būvi 2010. un 2011. gadā (1 konteinerkuģis, 7 piekrastes kuģi un 7 vieglo automobiļu transportkuģi), 17 kuģu būvi 2012. gadā (10 piekrastes kuģi un 7 vieglo automobiļu transportkuģi) un 18 kuģu būvi 2013. un 2014. gadā (14 piekrastes kuģi un 4 vieglo automobiļu transportkuģi). Ražošanas plāns septembra kopīgajā plānā tika grozīts: no 2009. līdz 2011. gadam katru gadu būtu jāuzbūvē 12–13 kuģi (5–7 vieglo automobiļu transportkuģi un 6 piekrastes kuģi; pasūtījumu reģistrā pēc 2008. gada nav konteinerkuģu).

(148) Attiecībā uz darbības jomām, kas nav saistītas ar kuģu būvi, ISD Polska plāno apvienotajās kuģu būvētavās sākt ražot vējdzirnavas un tērauda konstrukcijas. Plānā ir paredzēts vējdzirnavu ražošanu sākt 2011. gadā (75 vienības), un līdz 2014. gadam palielināt ražošanas apjomu līdz 350 vienībām (plānotais garums – 80 metri).

(149) Jūlija plānā bija paredzēts ražot dažādas tērauda konstrukcijas (piemēram, izlices, glabāšanas konstrukcijas, tērauda konstrukcijas celtniecības nozarei un kuģu detaļas), un ka apjoms no 2 174 tonnām 2008. gadā pieaugs līdz 13 500 tonnām no 2011. gada (20).

(150) Septembra pārstrukturēšanas plānā ir sniegti dati par ISD Polska (vai citu Donbas grupas uzņēmumu) zināšanām un pieredzi tērauda konstrukciju jomā. Daļu ražošanas tiek plānots pārcelt no Huta Częstochowa uz apvienotajām būvētavām. Plānā ir apkopoti tirgus pētījuma rezultāti, ko veicis neatkarīgs konsultants (Roland Berger) un kas veikts, gatavojot Gdaņskas kuģu būvētavas iesaistīšanos tērauda konstrukciju segmentā pēc tam, kad ISD Polska 2007. gada sākumā iegādājās tās kontrolpaketi. Saskaņā ar plānu šajā pētījumā tiek prognozēts, ka tērauda konstrukciju segments Eiropā un jo īpaši Polijā palielināsies (piemēram, infrastruktūras attīstīšana ar struktūrfondu palīdzību). Šis pētījums nav iesniegts Komisijai.

(151) Septembra plānā ir dažādas prognozes par tērauda konstrukciju ražošanas apjomu, kā redzams turpmāk 1.a tabulā. 1.a tabula Plānotie tērauda konstrukciju ražošanas apjomi tonnās (2008. gada septembra kopīgais pārstrukturēšanas plāns) Ražojumi 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 Izlices 274 2 000 2 000 2 000 2 000 2 000 2 000 Lifti 0 1 100 1 500 1 500 1 500 1 500 1 500 Glabāšanas konstrukcijas 1 500 6 000 16 000 22 400 36 000 36 000 36 000 Tērauda konstrukcijas celtniecībai 0 1 100 3 000 4 000 4 000 4 000 4 000 Kuģu daļas 0 1 000 1 450 5 000 13 000 13 000 13 000 Kopā 1 774 11 200 23 950 34 900 56 500 56 500 56 500

b) Rūpniecības un darbības pārstrukturēšana

(152) Kopīgajā pārstrukturēšanas plānā ir norādīts, ka abu būvētavu ražošanas līdzekļi ir ievērojami nolietojušies un ir tādā pašā līmenī kā Eiropas kuģu būvētavu ražošanas līdzekļi 20. gadsimta 90. gadu sākumā. Plānoto ieguldījumu summa ir 111 miljoni euro kuģu būvei un 193 miljoni PLN pārējām darbībām (175 miljoni PLN vējdzirnavām un 18 miljoni PLN tērauda konstrukcijām).

(153) Ieguldījumi kuģu būvē tiks īstenoti divos posmos, kuri pārklāsies un ilgs no 2009. līdz 2011. gadam. Svarīgākie ieguldījumi (21) ir plākšņu griešanas jomā, plakano paneļu ražošanā, jauna cauruļu darbnīca un jauna tilpuma sekciju zāle. Ar šiem ieguldījumiem kopā ar organizatoriskām izmaiņām būtu jāpanāk ražīguma palielināšanās no pašreizējām 45 cilvēkstundām uz KBT līdz mērķa līmenim — 20 cilvēkstundām uz KBT (22).

(154) Galvenās organizatoriskās vajadzības attiecas uz šādām jomām: pārdošana (līgumi), materiālu un pakalpojumu sagāde, projektēšanas spējas, ražošana, cilvēkresursi un informācijas tehnoloģijas.

(155) Kopīgajā pārstrukturēšanas programmā ir paredzēts izveidot plānošanas centru, kas būtu atbildīgs par ražošanas efektīvu plānošanu visos apvienoto būvētavu organizatoriskajos līmeņos. Šī centra izveides nolūks ir novērst jebkurus plānošanas, grafiku izveides, budžeta plānošanas un ražošanas procesa pārbaudes trūkumus.

(156) Attiecībā uz līgumu slēgšanu ISD Polska plāno ieviest indeksācijas noteikumus, lai aizsargātu būvētavu no materiālu cenu un algu palielināšanās, pārnesot risku uz kuģa īpašnieku. Būvētava ieviestu arī jaunu standarta līgumu. Dažu spēkā esošu līgumu par kuģu būvi izraksti bija pievienoti septembra kopīgajam pārstrukturēšanas plānam, lai pierādītu, ka būvētava spēj vienoties par indeksācijas noteikumiem, nodrošinoties pret tērauda cenu svārstībām.

(157) Lai aizsargātos pret valūtas kursa svārstību risku, būvētava plāno ieviest vajadzīgo infrastruktūru pēc tam, kad tiks identificētas izmaksas un ieņēmumi, kas rada ar valūtu saistītu risku, un definēti pieļaujamie pakļautības līmeņi šim riskam. Kopīgajā pārstrukturēšanas plānā paredzētās riska pārvaldības sistēmas pamatā ir četri galvenie elementi: ņemt vērā šo risku, nosakot būvētavas stratēģiju (riska pielaides un riska kontroles definēšana), organizatoriskās struktūras pielāgošana, izmantojot informācijas tehnoloģijas, un dažādu metožu izmantošana riska mazināšanai (riska dabīgā ierobežošana, indeksācijas noteikumi līgumos un finanšu produktu iegāde, piemēram, valūtas iespēju līgumi un nākotnes pirkuma līgumi). Septembra kopīgajā pārstrukturēšanas plānā ir sīkāk aprakstīta ierosinātā valūtas riska ierobežošanas politika. Tajā ir identificēti trīs riska ierobežošanas instrumenti, kuri jāizmanto būvētavai; tajā ir skaitliski noteikta pasūtījumu reģistra pakļautība valūtas riskiem līdz 2012. gadam un uz šāda pamata aplēstas šo riska ierobežošanas instrumentu izmaksas. Saskaņā ar šo plānu ISD Polska sazinājās ar vairākām bankām, kuras, lai sagatavotu riska ierobežošanas piedāvājumus, lūdza iesniegt piemērotu riska ierobežošanas stratēģiju. Saskaņā ar plānu šī stratēģija būtu jāsastāda pirmajos sešos pārstrukturēšanas mēnešos.

(158) Ražošanas jomā mērķis ir risināt neefektīvas loģistikas problēmu Gdaņskas kuģu būvētavā un procesu neefektīvu posmu problēmu Gdiņas kuģu būvētavā. Plānā ir ierosināta abām ražotnēm veicamo darbu sadalīšana un jauna materiālu plūsmas shēma.

(159) Attiecībā uz sagādi un materiālu pārraudzīšanu galvenais mērķis ir samazināt izmaksas. Pie pārstrukturēšanas pasākumiem pieder, piemēram, materiālu iegāde, pamatojoties uz vismaz trim piedāvājumiem, sadarbība sagādē ar Huta Częstochowa, krājumu pārraudzīšana utt.

(160) Būvētava plāno nodarbināt un apmācīt kvalificētus darbiniekus un izvērst informācijas tehnoloģiju lietošanu, un modernizēt esošās informāciju tehnoloģijas.

(161) Nodarbinātības jomā mērķis ir cīnīties ar lielās personāla mainības problēmu un darba kavējumiem. ISD Polska plāno sadarboties ar vietējo personāla atlases aģentūru. Iekšēji plāns paredz izvērst transportkuģu izstrādes sistēmas, ieviest motivējošu atalgojumu (virsstundu kontrole, darbinieku novērtēšana, prombūtnes gadījumu pārbaudes un samaksa par padarīto darbu, tā veikšanu laikā un izpildes kvalitāti) un veidot uzņēmuma identitāti. Plānā ir paredzēts, ka darbinieku skaits, kas šobrīd ir 8 137 (2 651 Gdaņskas kuģu būvētavā, 4 238 Gdiņas kuģu būvētavā un 1 248 Gdiņas kuģu būvētavas meitasuzņēmumos) ir jāsamazina līdz 5 000–5 395. Saskaņā ar septembra kopīgo pārstrukturēšanas plānu štatu samazināšana notiks pakāpeniski no 2009. līdz 2012. gadam. Aktualizētajā plānā ir iekļauts nodarbinātības pārstrukturēšanas izmaksu aprēķins un ietekme.

(162) Visbeidzot, attiecībā uz projektēšanas darbībām plānā ir paredzēts racionalizēt Projektēšanas nodaļas darbu un ciešāk saistīt to ar ražošanas procesu.

(163) Plānā ir ietverts šo organizatorisko pārstrukturēšanas pasākumu vēlamās iedarbības īss, vispārīgs apraksts, un izsakot to skaitliski, tiek apgalvots, ka iegūtais ražīguma uzlabojums būs apmēram 12 cilvēkstundas uz KBT (23).

c) Finanšu pārstrukturēšana

(164) Attiecībā uz finanšu pārstrukturēšanu plānā ir paredzēts, ka valsts atbalsts, par ko Komisijai tika paziņots oficiālajā izmeklēšanā (skatīt turpmāk 9. daļu), tiks īstenots. Tajā ir arī plānots, ka valsts veiks kapitāla ieguldījumu 385 miljonu PLN apmērā, lai segtu publisko tiesību saistības, un paredzēts, ka dažām publisko tiesību saistībām (jo īpaši nauda, ko būvētava ir parādā ZUS saistībā ar sociālo apdrošināšanu) tiks noteikts atmaksas režīms pa daļām un tās tiks atmaksātas līdz 2018. gadam (publisko tiesību saistības ar nominālo vērtību 418,8 miljoni PLN) (24), ka valsts ieguldīs kapitālu 250 miljonu PLN apmērā, lai segtu 2008. gadā paredzamos zaudējumus, un ar Rūpniecības attīstības aģentūras starpniecību ieguldīs vēl 200 miljonus PLN, lai finansētu apgrozāmos līdzekļus, un, visbeidzot, ka tā uzņemsies iespējamās saistības 308 miljonu PLN apmērā saistībā ar notiekošo tiesvedību par Gdaņskas kuģu būvētavas nesamaksātajiem nodokļiem.

(165) Plānā ir paredzēts, ka apmēram 712 miljoni PLN no pārstrukturēšanas izmaksām tiks finansēti no uzņēmuma naudas plūsmas nākotnē.

d) Pārstrukturēšanas izmaksas un pašu ieguldījums

(166) Kopīgajā pārstrukturēšanas plānā ir noteikts, ka Gdiņas kuģu būvētavas pašreizējās pārstrukturēšanas izmaksas ir PLN 936 702 419, ieskaitot ieguldījumu izmaksas 98 miljonu PLN apmērā un 365 miljonu PLN lielu parādu pārstrukturēšana (25). Saskaņā ar kopīgo pārstrukturēšanas plānu Gdaņskas kuģu būvētavas pārstrukturēšanas izmaksas ir PLN 311 533 500, ieskaitot, piemēram, ieguldījumu izmaksas 23 miljonu PLN apmērā un 48 miljonu PLN lielu parādu pārstrukturēšana (26). Septembra kopīgajā pārstrukturēšanas plānā nav grozītas izmaksas, kuras radušās pagātnē, taču tajā ir grozītas apvienotajām būvētavām prognozētās pārstrukturēšanas izmaksas. Var identificēt šādas izmaksas: ieguldījumu izmaksas 552 miljonu PLN apmērā, nesamaksāto parādu atmaksa saskaņā ar publiskajām tiesībām 892 miljonu PLN apmērā (27), komerciālo parādu atmaksa 889 miljonu PLN apmērā, 2008. gadā paredzamo zaudējumu segšana 250 miljonu PLN apmērā (28), iespējamo saistību atmaksa 308 miljonu PLN apmērā saistībā ar notiekošo tiesvedību par Gdaņskas kuģu būvētavas nesamaksātajiem nodokļiem, likvidējamo ražošanas līdzekļu (stāpeļu) demontāžas izmaksas 42,8 miljonu PLN apmērā un nodarbinātības pārstrukturēšanas izmaksas 69 miljonu PLN apmērā. Paredzamās kopējās izmaksas ir 3 miljardi PLN.

(167) Polijas iestādes tikšanās laikā 30. septembrī ierosināja neņemt vērā būvētavām iepriekš piešķirto de facto darbības atbalstu, vērtējot pašu ieguldījumu pārstrukturēšanas izmaksu segšanā. Polijas iestādes ierosināja Komisijai novērtējumā ņemt vērā pārstrukturēšanas izmaksas, kas bija radušās no tā brīža, kad ieguldītājs pārņēma būvētavas savā kontrolē. ISD Polska kļuva par Gdaņskas kuģu būvētavas akciju kontrolpaketes turētāju 2008. gada 28. novembrī, un Polijas iestādes apgalvo, ka pārstrukturēšanas izmaksas, kas būvētavai radušās kopš tā laika, ir 62,5 miljoni PLN. Ņemot vērā, ka ISD Polska vēl nepieder Gdiņas kuģu būvētavas akcijas, jebkuras pagātnē radušās pārstrukturēšanas izmaksas nebūtu jāņem vērā. Rezultātā pārstrukturēšanas izmaksas, ko 30. septembra sapulcē piedāvāja Polija, būtu 3,065 miljardi PLN.

(168) ISD Polska apgalvo, ka būvētavas un tās akcionāru pašu ieguldījums pārstrukturēšanas izmaksu segšanai atbilst 1.b tabulā norādītajiem datiem, kas atspoguļo septembra kopīgās pārstrukturēšanas plānā izvirzītos ierosinājumus. 1.b tabula Pašu ieguldījums pārstrukturēšanas izmaksās saskaņā ar kopīgo pārstrukturēšanas plānu (PLN) Iepriekš veiktie pašu ieguldījumi (apgalvojums) 1. Gdiņas kuģu būvētavas aktīvu pārdošana 3 783 515 2. Darbinieku un privātu kreditoru veikta parāda dzēšana pret akciju kapitālu 70 740 000 3. Gdiņas kuģu būvētavas finanšu aktīvu pārdošana no 2004. gada 1. maija līdz 2008. gada 24. jūnijam 72 797 423 4. Ražošanas līdzekļu noma (Gdiņa) 8 335 000 5. Ieguldījumu izdevumi 2004.-2007. g. (Gdiņa) 98 044 000 6. ISD veikta akciju pirkšana 35 875 059 7. Ieguldījumu izdevumi 2004.-2007. g. (Gdaņska) 22 238 900 8. Ražošanas līdzekļu noma (Gdaņska) 14 700 000 9. Pārstrukturēšanas aizdevums no Bank Nord/LB 20 000 000 10. Aizņēmums no ISD 2 000 000 Pašu ieguldījumi nākotnē (apgalvojums) 11. ISD veikta kapitāla palielināšana 305 000 000 12. ISD veikta kapitāla palielināšana 100 000 000 13. Aktīvu pārdošana 240 000 000 14. Apgrozāmo līdzekļu aizņēmums 280 000 000 15. Ieguldījumu aizņēmums ražošanai, kas nav kuģu būve 185 000 000 16. Apgrozāmo līdzekļu aizņēmums ražošanai, kas nav kuģu būve 45 000 000 17. Akciju iegāde no Rūpniecības attīstības aģentūras (29) 69 560 400

(169) Saskaņā ar skaidrojumiem par kopīgo pārstrukturēšanas plānu, ko Polija sniedza 2008. gada 7. jūlijā un septembra kopīgās pārstrukturēšanas plānā, ārējie finansējuma avoti, kas minēti 14.–16. punktā, pašlaik nav zināmi.

(170) ISD Polska paredz 2012. gadā iegūt apgrozāmo līdzekļu aizņēmumu 280 miljonu PLN apmērā un uzskata, ka šis pieņēmums ir reālistisks, ņemot vērā labvēlīgo parādu/EBIDTA attiecību, kas esot sagaidāma 2012. gadā.

(171) Attiecībā uz aizdevumiem ražošanai, kas nav kuģu būve (vējdzirnavu ražošana, 15.–16. punkts), ISD Polska paredz izveidot apvienotajām kuģu būvētavām īpašu meitasuzņēmumu, kas ražotu vējdzirnavas, un paredz, ka šai darbībai piesaistīs ārēju kapitālu. Septembra kopīgās pārstrukturēšanas plānā bija sniegta papildinformācija par ieguldījumu aizņēmumu vējdzirnavu projektam (15. punkts). Tajā ir iekļauts kopsavilkums par vējdzirnavu projektu, kas bija jāiesniedz dažādām bankām izskatīšanai. Pārstrukturēšanas plānam bija pievienotas divas vēstules par ieinteresētību šajā projektā – attiecīgi 2008. gada 4. augusta vēstule no Kredyt Bank (KBC) un 2008. gada 4. septembra vēstule no Fortis Bank. Fortis Bank apgalvo, ka ir plaši zināms, ka tā ir ieinteresēta atjaunojamās enerģijas projektos. Tā apgalvo, ka ISD vējdzirnavu projekts šķiet ļoti interesants un ka tā labprāt sāktu turpmākas sarunas par konkrētiem jautājumiem. Kredyt Bank apstiprina, ka tā ir ieinteresēta atjaunojamās enerģijas projektu finansēšanā. Šī banka ir uzskaitījusi analīzes, kas būs jāveic, pirms tā izskatīs aizdevuma pieteikumu: uzņēmējdarbības plāna novērtējums un finanšu modelis, kura pamatā ir reāli pieņēmumi, kas atspoguļo tirgus likumsakarības, projekta rentabilitātes un tā jutīguma novērtējums pret tādiem faktoriem kā materiālu cenas un valūtas maiņas kurss, esošo piegādes līgumu novērtējums un notiekošo administratīvo procesu iznākums attiecībā uz tās zemes juridisko statusu, uz kuru tiek plānots īstenot projektu.

(172) Polija 2008. gada 8. jūlija vēstulē iesniedza finanšu aktīvu un ražošanas līdzekļu sarakstu, ko ISD Polska plāno pārdot, lai iegūtu 189 miljonus PLN. Septembra kopīgajā pārstrukturēšanas plānā šī summa ir koriģēta, nosakot to 240 miljonu PLN apmērā; galvenā atšķirība ir šo atsavināšanas darījumu galvenās sastāvdaļas – to zemes gabalu pārdošana, uz kuras pašlaik atrodas trīs Gdaņskas kuģu būvētavas stāpeļi. Jūnija pārstrukturēšanas plānā bija norādīti aptuvenie pārdošanas neto ieņēmumi (pārdošanas cena mīnus izmaksas par zemes sagatavošanu pārdošanai), savukārt septembra plānā ir norādīta pārdošanas ieņēmumu nominālā vērtība, un zemes sagatavošanas izmaksas ir iekļautas pārstrukturēšanas izmaksu aplēsē. Septembra plānam ir pievienots neatkarīgs zemes vērtējums. Šajā vērtējumā nav norādīta pašreizējā zemes tirgus cena, bet aplēsta tās vērtība ieguldītājam, kas to iegādātos attīstīšanas nolūkiem (dzīvokļi, biroja ēkas).

(173) Polija paskaidroja, ka stāpeļi Gdaņskas kuģu būvētavā un tiem piegulošā zeme pašlaik pieder uzņēmumam Synergia 99. Gdiņas kuģu būvētava ir viens no Synergia akcionāriem, un saskaņā ar akcionāru vienošanos tai ir tiesības iegādāties stāpeļus un tiem piegulošo zemi, ja Synergia tiktu likvidēts. Saskaņā ar Polijas sniegto informāciju Synergia aktīvu sadalīšana starp tās akcionāriem ir atkarīga no notiekošas administratīvas procedūras rezultātiem, kurā tiek noteiktas Gdaņskas ostas robežas.

(174) Septembra kopīgās pārstrukturēšanas plānā ir skaidrots, ka notiekošā administratīvā procedūra neattiecas uz stāpeļiem piegulošo zemes gabalu, un iekļauts Synergia 992008. gada 28. augusta apliecinājums, ka tā iesniegs pieteikumu kompetentajām iestādēm izslēgt zemi, uz kuras atrodas stāpeļi, no ostas teritorijas.

(175) Septembra plānā bija izskaidroti arī Synergia 99 likvidēšanas nosacījumi, par kuriem bija vienojušies tās akcionāri. Bija paredzēts, ka tā notiks divos posmos: pirmajā Synergia 99 tiktu sadalīta divos uzņēmumos, kas katrs pārņems iepriekš noteiktus Synergia 99 aktīvus, bet otrajā Gdiņas kuģu būvētava kļūtu par vienīgo tā uzņēmuma īpašnieku, kas būtu ieguvis zemi, uz kuras atrodas stāpeļi. Saskaņā ar šo plānu pirmais likvidēšanas procesa posms notiktu Synergia akcionāru 2008. gada 15. oktobra sapulcē. Taču plānotā sadalīšana ir atkarīga no ostas robežu izmaiņām. Akcionāru vienošanās par Synergia 99 likvidēšanu ir ierobežota laikā.

(176) Saskaņā ar Gdiņas kuģu būvētavas bilanci būvētavai piederošā Synergia 99 kapitāla daļa ir 40 miljoni PLN. Saskaņā ar septembra kopīgo pārstrukturēšanas plānu (30) 2007. gada augustā Synergia 99 valde ar mērķi slēgt akcionāru vienošanos par Synergia aktīvu sadalīšanu tās likvidēšanas gadījumā apstiprināja, ka Synergia 99 aktīvu nominālā vērtība ir […] (31) miljoni PLN, kas saskaņā ar valdes sniegto informāciju, atspoguļo to tirgus vērtību. Neatkarīgā ekspertīzē, ko valde pārsūtīja akcionāriem tajā pašā laikā, apstiprināts, ka tās zemes tirgus vērtība, uz kuras atradās stāpeļi, ir […] miljoni PLN.

e) Finanšu prognozes

(177) Septembra kopīgajā pārstrukturēšanas plānā ir ietvertas grozītas finanšu prognozes. To pamatā ir konkrēti pieņēmumi par inflāciju (WIBOR 3 m.), ASV dolāra valūtas kurss pret Polijas zlotu un materiālu izmaksas, kuru pamatā savukārt ir ārēju ekspertu aplēses. Jūnija plānā pieņemtais ASV dolāra kurss pret Polijas zlotu 2008. gadam bija 2,254 un 2009. gadam – 2,32, savukārt septembra plānā pamatojoties uz ārēju ziņojumu (32), tika pieņemts, ka ASV dolāra kurss pret Polijas zlotu būs 2,32 visu pārstrukturēšanas periodu. Jūnija plānā pieņemtā tērauda cena 2008. gadam bija USD 1 381/t, kas 2011. gadā kristos līdz USD 1 211/t, bet 2014. gadā atkal kāptu, sasniedzot USD 1 359/t. Septembra plāna pamatā ir augstākas tērauda cenas (USD 1 539/t 2009. gadā, USD 1 350/t 2011. gadā un USD 1 516/t 2014. gadā). Jūnija kopīgajā pārstrukturēšanas plānā bija paredzētas šādas algu palielināšanās tendences: 2009. gadā – 7,6 %, 2010. gadā – 7 %, 2011. gadā – 6 %, bet pēc 2012. gadā – apmēram 5 %. Septembra plānā tiek prognozēts mazāks palielināšanās ātrums: 2009. gadā –5,8 %, 2010. gadā – 5 %, 2011. un 2012. gadā – 4 %, bet pēc 2012. gada – 3 % gadā (33). Jūnija pārstrukturēšanas plānā bija prognozēta apmēram 2,2 % augsta inflācija. Septembra plānā ir prognozēta augstāka inflācija, sākot ar 3,4 % 2009. gadā (34), kas pakāpeniski samazinātos (līdz 2,5–2,6 % pēc 2012. gada) (35).

(178) Galvenās finanšu prognožu izmaiņas septembra plānā salīdzinājumā ar jūnija plānu attiecas uz ieņēmumiem no kuģu pārdošanas un no darbībām, kas nav kuģu būve. Jo īpaši septembra plānā ir prognozēta ievērojami lielāka vieglo automobiļu transportkuģu – viens no diviem būvētavas galvenajiem ražojumiem – cena, tātad ir mainīts pieņēmums, kas ļoti ietekmē prognozētos peļņas un zaudējumu pārskatu rezultātus.

(179) Septembra plānā ietvertajās prognozēs par peļņas un zaudējumu pārskatu rezultātiem no kuģu būves un citām darbībām ir norādīts, ka no 2009. gada ir sagaidāmi pozitīvi peļņas rezultāti: (4,1 % 2009. gadā, 3,1 % 2010. gadā, 7,4 % 2011. gadā un 6,4 % pārstrukturēšanas perioda beigās 2012. gadā). 2014. gadā peļņas procenti samazināsies līdz 4,3 % (tirgus lejupslīde) un pēc tam pakāpeniski palielināsies līdz 7,7 % 2017. gadā.

(180) Jūnija kopīgajā pārstrukturēšanas plānā bija iekļauta īsa jutīguma analīzes versija, kurā bija pārbaudīta dažu pamata pieņēmumu izmaiņu ietekme uz EBIDTA 10 gadu periodā un uzkrāto peļņu 10 gadu periodā. Tajā jo īpaši bija analizēta Polijas zlota vērtības palielināšanās vēl par 5 grošiem un tērauda cenu un algu papildus palielināšanās par 5 %. Septembra kopīgajā pārstrukturēšanas plānā bija iekļauta jauna un sīkāka jutīguma analīze, kurā jo īpaši bija parādīta Polijas zlota vērtības palielināšanās pret ASV dolāru par 5 %. Septembra kopīgajā pārstrukturēšanas plānā tika pieņemts, ka Polija 2013. gadā ieviesīs euro un ka pēc tam būvētavas darbību neietekmēs Polijas zlota kursa pret ASV dolāru svārstības. Jaunajā jutīguma analīzē ir parādīta ASV dolāra vērtības samazināšanās attiecībā pret euro par 5 % ietekme 2013.–2017. gadā (t. i., pēc tam, kad Polija, iespējams, ieviesīs euro).

(181) Saskaņā ar jūnija plānā iekļautajām finanšu prognozēm, ir paredzams, ka nediskontēta (neņemot vērā naudas vērtības izmaiņas laikā) ieguldījumu atmaksāšanās netiks sasniegta līdz 11. darbības gadam, t. i., 2019. gadam. Šajā aprēķinā ir ņemti vērā tikai ieguldītāju finanšu izdevumi (440 miljoni PLN), kas nozīmē, ka uzkrātā naudas plūsma apskatāmajā periodā tiek salīdzināta tikai ar ieguldītāja kapitāla ieguldījumiem un nav ņemts vērā tas, ka tiek sagaidīts, ka vispirms ievērojamu kapitāla ieguldījumu veiks valsts. Plānā ir pieņemts, ka pārstrukturēšanas izmaksas aptuveni 712 miljonu PLN apmērā tiks finansētas no uzņēmuma naudas plūsmas nākotnē.

(182) Septembra kopīgajā pārstrukturēšanas plānā ir iekļauts diskontēts ieguldījumu atmaksāšanās perioda aprēķins, kas ir 10 gadi. Plānā ir pieņemts arī, ka liela pārstrukturēšanas izmaksu daļa (712 miljoni PLN) (36) tiks segta no naudas plūsmas nākotnē.

7. PSC PĀRSTRUKTURĒŠANAS PLĀNS

(183) Uzņēmums PSC tika izveidots Polijā 2007. gadā ar nolūku iegādāties Gdiņas kuģu būvētavu. Tas pieder diviem uzņēmumiem: Marine Co un Maritim Shipyard, ko kontrolē Polijas uzņēmējs Janusz Baran. Šie divi uzņēmumi kopš 20. gadsimta 90. gadiem darbojas Gdiņā, Gdaņskā un Ščecinā, ražojot kuģus un laivas un veicot darbu kā lielāku, galvenokārt Vācijas, Norvēģijas, Nīderlandes un Francijas kuģu būvētavu apakšuzņēmēji, būvējot blokus un sekcijas un sniedzot pakalpojumus. Grupa nodarbina kopā 1 500 darbinieku.

a) Tirdzniecības stratēģija

(184) Attiecībā uz tirgus stratēģiju plānā ir pieņemts, ka uzņēmums galveno uzmanību pievērsīs konteinerkuģu, vieglo automobiļu transportkuģu un gāzes tankkuģu ražošanai, un ka gadā tiks saražoti līdz 10 platformu apgādes kuģiem. Tiek pieņemts arī, ka nākotnē būvētava ražos 12 kuģus gadā, kas būs būvētavas ražošanas jauda pēc mazā doka slēgšanas. Sadaļā par ražošanu nākotnē ir pieņemts, ka saražoto kuģu skaits palielināsies (no 6 kuģiem 2008. gadā līdz 12 kuģiem 2009. gadā, 17 – 2010. gadā un 21 – 2012. gadā). Arī iesniegtajā finanšu modelī, uz kura pamata acīmredzami ir sagatavotas finanšu prognozes, tiek pieņemts, ka ražošanas apjoms palielināsies līdz 21 kuģim 2012. gadā.

(185) Turklāt plānā ir paredzēts dažādot darbību un tagadējā būvētavas teritorijā izveidot konteineru terminālu. Saskaņā ar plānu pēc jaudas samazināšanas būvētavai būtu brīva piekrastes josla, kurā varētu uzbūvēt konteineru termināli ar ietilpību 150 000 TEU gadā.

b) Rūpniecības un darbības pārstrukturēšana

(186) Nozīmīgākie piedāvātie pārstrukturēšanas pasākumi ir rūpniecības pārstrukturēšana, īstenojot ieguldījumu programmu, kas izstrādāta, lai palielinātu ražīgumu, samazinātu izmaksas un saīsinātu ražošanas ciklu. Tiek lēsts, ka kuģu būves ieguldījumu programmas izmaksas ir 80 625 000 euro. Ir plānots arī ieguldīt 50 miljonus PLN (apmēram 15 miljoni euro) konteineru termināļa izveidē. Tas nozīmē, ka kopējās ieguldījumu izmaksas būtu 95,6 miljoni euro. Taču citā pārstrukturēšanas plāna daļā ir aplēsts, ka kopējie ieguldījumi būs 131 miljona euro (443 miljoni PLN) apmērā. Plānā nav izskaidrots, kāpēc šīs divas summas atšķiras. Saskaņā ar plānu, ieviešot šos pasākumus, izmaksas par kuģi piecos gados tiktu samazinātas par 25 %.

(187) Plānā ir paredzēts ieviest arī integrētu IT sistēmu visu būvētavas darbības jomu, t. i., konstruēšanas, apgādes, krājumu, tērauda apstrādes, plānošanas, ražošanas uzraudzības un grāmatvedības, pārvaldīšanai.

(188) Plānā ir paredzēts saglabāt pašreizējo darbinieku skaitu vai samazināt to par 650. Nav skaidrs, kādi faktori ietekmētu vienas vai otras alternatīvas izvēli. Plānā ir paredzēts ieviest motivējošu atalgojuma sistēmu.

(189) Attiecībā uz būvētavas galvenajām problēmām, t. i., pakļautību valūtas kursa svārstībām un tērauda cenas kāpšanu, plānā ir ierosināts iekļaut līgumos indeksācijas noteikumus un izmantot riska dabīgo ierobežošana (maksājot izdevumus valūtā, kurā tiek gūti ieņēmumi).

(190) Plānā ir pieņemts arī, ka kuģu finansēšana tiks nodrošināta, izmantojot avansa maksājumus, ko garantētu Eksporta kredītu apdrošināšanas korporācija par labvēlīgu prēmiju salīdzinājumā ar prēmijām, ko tā parasti prasa dzīvotspējīgiem uzņēmumiem, un Valsts kases garantēti pārejas aizdevumi.

c) Finanšu pārstrukturēšana

(191) Attiecībā uz finanšu pārstrukturēšanu plānā ir pieņemts, ka tiks pārskatīti spēkā esošie līgumi, lai samazinātu paredzamos zaudējumus. Saskaņā ar plānu pārstrukturēšanā jāpalielina cenas par 30 % (līdz tirgus līmenim) un jāgūst papildu ieņēmumi 100 miljonu USD apmērā.

(192) Plāna ieviešana ir atkarīga no tā, vai valsts piešķirs papildu atbalstu 515 miljonu PLN liela kapitāla ieguldījuma veidā, dzēšot publisko tiesību parādu par kopējo summu 497 miljoni PLN vai pārskatot šo parādu atmaksas grafiku un sedzot jebkuras citas uzkrājušās un iespējamās būvētavas saistības (piemēram, paredzamie zaudējumi no spēkā esošiem līgumiem vai tiesvedība). Visbeidzot, ieguldītājs aicina valsti nodrošināt, lai Eksporta kredītu apdrošināšanas korporācija dotu garantijas par ražošanu pārstrukturēšanas periodā par labvēlīgāku prēmiju, nekā tā parasti pieprasa dzīvotspējīgiem uzņēmumiem, un lai Valsts kase sniegtu garantijas par apgrozāmajiem līdzekļiem 297 miljonu PLN apmērā.

d) Pašu ieguldījums

(193) Attiecībā uz pašu ieguldījumu plānā ir paredzēts, ka ieguldītājs veiks kapitāla ieguldījumu 500 miljonu PLN apmērā, lai finansētu ieguldījumus un segtu paredzamos zaudējumus no spēkā esošajiem līgumiem. Plānā ir piedāvāts arī pašu ieguldījumā pārstrukturēšanas periodā iekļaut ieņēmumus 50 miljonu PLN apmērā no plānotās aktīvu pārdošanas un ieņēmumus no aktīvu pārdošanas, kas tika veikta pēc pievienošanās (124,5 miljoni PLN). Var apgalvot, ka šādi pašu ieguldījums tiek palielināts līdz 675 miljoniem PLN. Taču pārstrukturēšanas plānā ieguldītājs apgalvo, ka pašu ieguldījums būs tikai 475 miljoni PLN.

e) Finanšu prognozes

(194) Finanšu prognožu pamatā ir stabils valūtas kurss: PLN 3,46 par vienu euro un PLN 2,2 par vienu ASV dolāru. Prognožu pamatā ir pieņēmums, ka uzbūvēto kuģu skaits 2012. gadā būs palielinājies līdz 21 un ka ieguldītājs reāli plāno būvētavā paplašināt kuģu būvi: tiek paredzēts, ka pārdošanas apjoms 2008. gadā būs 1,2 miljardi PLN, un tiek pieņemts, ka tas pastāvīgi palielināsies, līdz 2012. gadam sasniedzot 2,6 miljardus PLN (palielinājums par 116 % salīdzinājumā ar 2008. gadu).

8. KOMPENSĀCIJAS PASĀKUMI

(195) Lai novērtētu jaudas samazināšanu, ko Polija piedāvāja kā kompensācijas pasākumu, Komisija sadarbībā ar ārējo konsultantu un būvētavu izvēlējās šādu metodiku.

(196) Lai kompensācijas pasākumi būtu iedarbīgi, jaudas samazinājumam jābūt pietiekamam, lai nodrošinātu, ka būvētavas jauda nākotnē pēc pārstrukturēšanas būs zemāka nekā pašlaik.

(197) Vispirms Komisija novērtēja būvētavas šībrīža tehnisko jaudu un norādīja, ka kuģu montāža dokos ir viens no neefektīvajiem ražošanas posmiem būvētavā, ko nevar vienkārši atrisināt, izmantojot ārpakalpojumus. Saskaņā ar Komisijas izmantoto metodiku, ko Polijas iestādes un būvētava neapstrīd, jaudu aprēķina, atsaucoties uz montāžas laiku dokā un kuģu tipu, ko parasti ražo būvētava (jo tādu kuģu montāža, kam ir dažādas KBT vērtības, var prasīt vienādi ilgu laiku).

(198) Pašreizējā jaudā ir ņemts vērā laiks, kas faktiski vajadzīgs, lai dokos samontētu (konkrēta tipa) kuģi. Šim laikam ir jāatspoguļo visi ražošanas procesa šībrīža trūkumi, t. i., zems ražīgums, neefektīvi procesa posmi, novecojuši ražošanas līdzekļi, neefektīvas ražošanas plūsmas un darbaspēka problēmas. Vienīgais faktors, saskaņā ar ko var koriģēt montāžas laiku, ir finanšu ierobežojumi, kas ietekmē būvētavu tās grūtās finansiālās situācijas rezultātā. Ražošanas procesu var nopietni traucēt neregulāra pieeja darbaspēka kapitālam vai darbaspēka trūkums. Tā kā šis ir ārējs faktors, kas ir raksturīgs visiem finansiālās grūtībās nonākušiem uzņēmumiem un nav saistīts ar paša uzņēmuma neefektivitāti, Komisija uzskatīja, ka būvētavas faktisko jaudu var koriģēt, pieņemot, ka darbaspēka kapitāls ir viegli pieejams.

(199) Aplēsēs par jaudu nākotnē ir ņemts vērā laiks, kas iespējami vajadzīgs, lai dokā samontētu (konkrēta tipa) kuģi, pieņemot, ka būvētavas ražīgums ir salīdzināms ar citu konkurētspējīgu Eiropas kuģu būvētavu ražīguma etalonu. Citiem vārdiem, ir jāņem vērā tās modernizācijas ietekme, kas jāveic ražotnēs, un optimālu darba apstākļu (organizācija, sagāde, darbaspēks) ieviešana.

(200) Modernizācija ir obligāta, ja būvētava vēlas atjaunot ilgtermiņa dzīvotspēju. Ar to saistītā ražīguma palielināšanās nozīmēs, ka būvētava samazinās ražošanai patērētos resursus un paātrinās ražošanu. Tā kā uzlabojas dažādi ražošanas aspekti, palielināsies jauda, ar ko saprot spēju uzbūvēt zināmu skaitu kuģu. Tāpēc jāpiebilst, ka dažu ražotņu slēgšanu, piemēram, piedāvāto sausā doka SD I slēgšanu Gdiņas kuģu būvētavā, var pilnībā kompensēt ar atlikušā doka jaudas palielināšanu. Lai kompensācijas pasākumi pildītu savu uzdevumu, jaudas samazinājumam jābūt tādam, lai būvētavas jauda pēc pārstrukturēšanas beigām, t. i., pēc ieguldījumiem un ražīguma palielināšanās, būtu zemāka nekā pašlaik. Tikai šādi var saskaņot abus mērķus: ilgtermiņa dzīvotspēju, kuras sasniegšanai jāpalielina ražīgums, un konkurences kropļojumu ierobežošana līdz minimumam.

(201) Lai nodrošinātu pašreizējo un nākotnes jaudas aprēķināšanas metožu konsekvenci, ir jāizmanto tas pats ražojumu sortiments, t. i., tā paša tipa kuģi. Var izmantot arī “vidējo kuģi” (t. i., kuģi ar vidējo KBT, pamatojoties uz būvētavas pasūtījumu reģistru).

(202) Sākotnēji Gdiņas kuģu būvētava norādīja, ka tās tehniskā jauda ir 540 000 KBT. Pēc tam, kad tika izskaidrota iepriekšminētā metodika un Komisija un Gdiņas kuģu būvētava par to vienojās, būvētava norādīja, ka tehniskie pieņēmumi tās pašreizējās jaudas aprēķināšanai, ciktāl uz tiem neattiecās finansiāli ierobežojumi, attiecās uz trīs mēnešus ilgu darbu ciklu dokā, kurā paralēli montē līdz trim kuģiem dažādās pabeigšanas stadijās (daļēji lielajā dokā SD II izmantojot daļējā tandēma metodi), kā rezultātā uzbūvē līdz 14 kuģiem gadā. Hipotētiskais portfelis bija raksturīgs būvētavai, ko apstiprināja arī spēkā esošo pasūtījumu reģistrs un 2006. gada pārstrukturēšanas plānā izklāstītā tirdzniecības stratēģija. Pie vidējā KBT 27 000 tonnu apmērā uz kuģi tika aplēsts, ka šībrīža jauda bez finansiāliem ierobežojumiem ir 378 000 KBT.

(203) Lai pārbaudītu esošo finansiālo ierobežojumu ietekmi uz ražošanas procesu (t. i., par cik nedēļām/mēnešiem pagarinās ražošanas cikls krājumu kavēšanās rezultātā tikai darbaspēka kapitāla trūkuma dēļ) un secinātu, vai šādu ierobežojumu nopietnība ir novērtēta par augstu vai par zemu, Komisija salīdzināja šo rādītāju ar pēdējo gadu labāko rezultātu (12 kuģi ar kopējo KBT 272 000 apmērā 2002. gadā). Pirmkārt, Komisija ievēroja, ka 2002. gada labākā rezultāta un šībrīža tehniskās jaudas nesakritība daļēji radās pasūtījumu atšķirību dēļ. Būvētava pašlaik ražoja kuģus ar lielāku KBT vērtību. Ja būvētava 2002. gadā būtu ražojusi kuģus ar vidējo KBT 27 000 tonnas, tās kopējais saražotais apjoms būtu 324 000 KBT. Atlikušo starpību var attiecināt uz finansiālo ierobežojumu ietekmi uz ražošanas procesu, un tā atbilst apmēram diviem kuģiem ar vidēju KBT, t. i., 14 %, ko Komisija uzskatīja par pamatotu pieņēmumu.

(204) Attiecībā uz nākotnes jaudu, pieņemot, ka tiek izmantoti abi doki, būvētava paskaidroja, ka lielajā dokā SD II var izmantot paralēlās būvēšanas un daļējā tandēma būvēšanas metodi, tādējādi paralēli tajā varēja būvēt līdz četriem korpusiem dažādās pabeigšanas stadijās. Šādi būvētava varētu uzbūvēt 18 kuģus, pieņemot, ka darbu cikls dokā ilgst 3 mēnešus (37). Pieņemot, ka vidējā KBT vērtība kuģim ir 27 000, būvētavas nākotnes jauda, izmantojot abus dokus, būtu 486 000 KBT. Būvētavas nākotnes jauda pēc mazā doka SD I slēgšanas būtu 12 kuģi jeb 324 000 KBT, pieņemot, ka vidējā KBT vērtība kuģim ir 27 000 KBT.

(205) Pamatojoties uz šiem rādītājiem, Komisija konstatēja, ka jaudas samazinājums pēc mazā doka SD I slēgšanas atbilstu apmēram 14 %. Ņemot vērā, ka būvētavai būtu tikai viena iekārta kuģu nolaišanai jūrā – sausais doks SD II, un ka tā ar izvērstu, ticamu bezzaudējumu analīzi ir pierādījusi, ka jebkurš jaudas samazinājums SD II sausajā dokā papildus SD I doka slēgšanai apdraudētu būvētavas ilgtermiņa dzīvotspēju, Komisija provizoriski secināja, ka Polijas ierosinātā SD I doka slēgšana būtu pietiekams kompensācijas pasākums.

(206) ISD Polska kopīgajā pārstrukturēšanas plānā bija piedāvāts alternatīvu kompensācijas pasākumu kopums, ņemot vērā pieņemto uzņēmējdarbības stratēģiju. Plānā Gdaņskas kuģu būvētavai un Gdiņas kuģu būvētavai piešķirtā valsts atbalsta izmeklēšanas kontekstā ir paredzēti šādi kompensācijas pasākumi: trīs stāpeļu slēgšana Gdaņskas kuģu būvētavā līdz 2008. gada 31. decembrim, ciktāl būtu iespējams pārcelt Gdaņskas kuģu būvētavā notiekošo ražošanu uz Gdiņas kuģu būvētavas mazo doku, ņemot vērā tehniskos, organizatoriskos un juridiskos šķēršļus. ISD Polska tikšanās laikā 2008. gada 8. jūlijā apgalvoja, ka ir pieņēmusi, ka Gdiņas kuģu būvētavas mazā sausā doka aprīkošanas darbi neļaus slēgt stāpeļus līdz 2009. gada otrajai pusei. Septembra kopīgās pārstrukturēšanas plānā ir piedāvāts atlikt divu stāpeļu slēgšanu līdz 2009. gada jūnijam, bet trešā stāpeļa slēgšanu — līdz 2009. gada oktobrim (38). Turklāt būvētavas jauda uz laiku līdz desmit gadiem pēc Polijas pievienošanās Eiropas Savienībai, t. i., līdz 2014. gadam, tiks ierobežota līdz 400 000 KBT gadā.

(207) ISD Polska tikšanās laikā 30. septembrī informēja Komisiju, ka tā varētu