Oficiālais Vēstnesis L 149 , 29/06/1968 Lpp. 0046 - 0047

Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 3 Sējums 2 Lpp. 0074

Speciālizdevums dāņu valodā: Sērija I Nodaļa 1968(I) Lpp. 0189

Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 3 Sējums 2 Lpp. 0074

Speciālizdevums angļu valodā: Sērija I Nodaļa 1968(I) Lpp. 0197

Speciālizdevums grieķu valodā Nodaļa 03 Sējums 3 Lpp. 0093

Speciālizdevums spāņu valodā: Nodaļa 03 Sējums 2 Lpp. 0168

Speciālizdevums portugāļu valodā Nodaļa 03 Sējums 2 Lpp. 0168



Komisijas Regula (EEK) Nr. 821/68 (1968. gada 28. jūnijs) par atsēnalotu graudu un grūbu definīciju, ko piemēro, piešķirot eksporta kompensācijas EIROPAS KOPIENU KOMISIJA, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 1967. gada 13. jūnija Regulu Nr. 120/67/EEK par labības tirgu kopīgo organizāciju [1] un jo īpaši tās 16. panta 4. punktu; tā kā, piešķirot eksporta kompensāciju, būtu jāņem vērā no labības, par kuru šī kompensācija pienākas, pārstrādātā produkta kvalitāte, lai valsts līdzekļi neveicinātu sliktākas kvalitātes preču eksportu; tā kā tādēļ ir jānosaka visās dalībvalstīs piemērojama precīza to labības graudu definīcija, par kuriem pienākas kompensācija kā par "atsēnalotiem graudiem" un "grūbām"; tā kā šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Eksporta kompensāciju piešķir par tādām grūbām un atsēnalotiem labības graudiem, kas atbilst pielikumā noteiktajām prasībām. 2. pants Šī regula stājas spēkā 1968. gada 1. jūlijā. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 1968. gada 28. jūnijā Komisijas vārdā — priekšsēdētājs Jean Rey [1] OV 117, 13.6.1967., 2269./67. lpp. -------------------------------------------------- PIELIKUMS "ATSĒNALOTU (LOBĪTU VAI SPRAUKTU) GRAUDU" UN "GRŪBU" DEFINĪCIJA A. "Atsēnaloti graudi" ietver sprauktus un lobītus graudus: 1. Lobīti graudi ir labības graudi ar noņemtu sēklapvalku vai labības graudi ar noņemtām dīgļlapām (bracted) (skat. paskaidrojumu tarifa pozīcijā Nr. 10.03 - graudi), kad dīgļlapas ir noņemtas kopā ar to savienojumu pie sēklapvalka (piemēram, akotainiem (bearded) miežiem), vai kas aptver graudu tik cieši, ka dīgļlapas ar kulšanu un citām darbībām nav iespējams atdalīt (piemēram auzām). 2. Spraukti graudi ir graudi (mieži ar noņemtām dīgļlapām), kam ir noņemta lielākā daļa sēklapvalka un dīgļapvalks. B. "Grūbas" ietver: a) graudus, kas atbilst šādai definīcijai: labības grūbas, galvenokārt no miežiem, kam ir noņemts viss dīgļapvalks, sēklapvalks, dīglis un lielākā ārējās kārtas daļa, kā arī aleirona slānis, un kas ir vienādā lielumā un apaļi; b) un kas turklāt atbilst šādām prasībām: 1) dīgļapvalka noņemšana, spraukšana un lobīšana saskaņā ar definīciju; 2) graudu atbilstība: a) 75 % graudu nedrīkst pārsniegt 20 % no dm; b) 94 % graudu, ko pakāpeniski pievieno starp 3 % un 97 % nedrīkst pārsniegt 30 % no dm; c) 100 % graudu nedrīkst pārsniegt 50 % no dm. Atbilstības noteikšana ar sieta analīzi, izmantojot sietus ar apaļiem caurumiem. dm : ir vidējais lielums, ko iegūst no sieta analīzes rezultātu diagrammas, kad 50 % produkta ir izgājuši caur sietu. Sieta analīze Iekārta: - sietu komplekts ar apaļiem caurumiem (diametrs 200 mm, caurumu diametrs no 1 mm līdz 4 mm, 0,25 mm intervālā); - sijāšanas iekārta: sijāšana jāveic ar rokām; sijāšanas palīglīdzekļi (gumijas kubiciņi ar 20 mm malu); - svari. Metode: Miežu grūbas parasti izlaiž cauri sešiem dažādiem sietiem, sietu komplekts no augšas un no apakšas ir noslēgts, un siets, kam ir vislielākie caurumi, atrodas pašā virspusē. Pēc sijāšanas augšējam un apakšējam sietam jābūt tukšam. Divus noteikta svara miežu grūbu paraugus, kas sver no 50 līdz 100 g, sijā ar rokām vismaz piecas minūtes, izmantojot arī gumijas kubiciņus. Sijāšana nozīmē sietu komplekta paņemšanu rokās un tā kratīšanu pēc iespējas horizontāli 120 reizes minūtē, katru kustību veicot pa apmēram 70 mm. Šo darbību pārtrauc pēc katras minūtes, tad veicot trīskāršu apļveida kustību. Sijāšanas atlikumu nosver ar precizitāti līdz 0,1 g un izsaka procentos no sijātā produkta, ko nosver ar precizitāti līdz tuvākajam veselajam skaitlim, un tad aprēķina vidējo lielumu. Procentos izteiktu sijāšanas atlikumu vidējos lielumus pakāpeniski saskaita, sākot ar 0 % lielumu attiecībā uz atlikumu no sieta ar lielākajiem caurumiem. Pievienotos procentus Σ ( %) un attiecīgos sieta caurumu lielumus atzīmē uz milimetru papīra, Σ ( %) ordinātās (Y ass) un caurumu diametrus mm – abscisās. Līkne, ko iegūst, punktus savienojot ar taisnu līniju, ir cauruma platuma vidējais lielums (dm) mm simtdaļās, ja Σ ( %) = 50. --------------------------------------------------