EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS Nr. 912/2009/EK

(2009. gada 16. septembris)

par Kopienas līdzdalību Eiropas metroloģijas pētniecības un attīstības programmā, ko uzsākušas vairākas dalībvalstis

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 169. pantu un 172. panta otro daļu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (2),

tā kā:

Komisija savā 2007. gada 11. jūnija Darba programmā 2007.–2008. gadam īpašās programmas “Sadarbība” īstenošanai paredzēja finansiālu atbalstu ERA-NET Plus metroloģijas jomā, lai atvieglotu pāreju no “iMERA”ERA-NET projekta uz kopīgu metroloģijas P&A programmu, kura jāīsteno, pamatojoties uz Līguma 169. pantu. Tādējādi tika izstrādāta EMPP, kurā noteikti šīs kopīgās programmas galvenie uzdevumi un darbības.

Lai palielinātu EMPP ietekmi, iesaistītās valstis ir piekritušas Kopienas līdzdalībai EMPP. Kopienai tajā būtu jāpiedalās, EMPP darbības laikā veicot finansiālu ieguldījumu, kas ir atbilstīgs iesaistīto valstu ieguldījumam līdz EUR 200 miljoniem. Ņemot vērā to, ka EMPP atbilst Septītās pamatprogrammas zinātniskajiem mērķiem, un to, ka metroloģijas jomā veiktajām darbībām ir horizontāls raksturs vai arī tās nav tieši saistītas ar 10 tēmām, EMPP būtu jāatbalsta kopīgi visās attiecīgajās tēmās.

Priekšlikumi centralizēti būtu jānovērtē neatkarīgiem ekspertiem īpaši izveidotās īstenošanas struktūras pārraudzībā. Īpaši izveidotajai īstenošanas struktūrai būtu jāapstiprina sarindojums prioritārā secībā, kam vajadzētu būt saistošam attiecībā uz finansējuma piešķiršanu no Kopienas finansiālā ieguldījuma un no līdzekļiem, kas valstu budžetā atvēlēti EMPP projektiem.

IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Kopienas finansiālais ieguldījums

1. Kopiena veic finansiālu ieguldījumu “Eiropas metroloģijas pētniecības programmā” (“EMPP”), ko kopīgi uzsākusi Apvienotā Karaliste, Austrija, Beļģija, Čehija, Dānija, Francija, Igaunija, Itālija, Nīderlande, Polija, Portugāle, Rumānija, Slovākija, Slovēnija, Somija, Spānija, Ungārija, Vācija un Zviedrija, kā arī Norvēģija, Šveice un Turcija (“iesaistītās valstis”).

2. Kopiena Septītās pamatprogrammas darbības laikā, ievērojot principus, kas izklāstīti I un II pielikumā, kuri ir šā lēmuma sastāvdaļa, veic finansiālu ieguldījumu, kas ir atbilstīgs iesaistīto valstu ieguldījumam, bet nepārsniedz EUR 200 miljonus un ko maksā no Eiropas Savienības vispārējā budžeta apropriācijām.

3. Kopienas finansiālo ieguldījumu kopīgi maksā no budžeta apropriācijām, kas atvēlētas visām attiecīgajām īpašās programmas “Sadarbība” tēmām.

2. pants

Nosacījumi Kopienas finansiālā ieguldījuma piešķiršanai

Kopienas finansiālais ieguldījums ir atkarīgs no šādiem nosacījumiem:

3. pants

EMPP pasākumi

1. EMPP pamatdarbība ir tādu starptautisku EMPP projektu finansēšana, kuros piedalās vairāki dalībnieki un kuri risina pētniecības, tehnoloģiju attīstības, mācību un rezultātu izplatīšanas jautājumus (“EMPP projekti”). Ņemot vērā koncentrētās spējas metroloģijā, EMPP projektu galveno daļu īsteno iesaistīto valstu metroloģijas institūti un norīkotie institūti (proti, speciālie institūti, kas atbildīgi par konkrētiem valsts standartiem un saistītiem pakalpojumiem, uz kuriem neattiecas valstu metroloģijas institūtu darbība).

2. Lai palielinātu un dažādotu metroloģijas spējas, EMPP finansē arī vairākas pētnieku dotāciju shēmas, kas papildina EMPP projektus.

3. EMPP projektus atlasa un pētnieku dotācijas piešķir pēc uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus, ievērojot šā lēmuma I pielikumā izklāstītos principus attiecībā uz vienlīdzīgu attieksmi, pārredzamību, neatkarīgu vērtēšanu, līdzfinansējumu, finansējumu, kas nav peļņas avots, kā arī nestāšanos spēkā ar atpakaļejošu datumu, kas minēta Finanšu regulas 112. panta 1. punktā.

4. Vērtēšanas pamatkritēriji ir mutatis mutandis tie, kas attiecībā uz EMPP projektiem un pētnieku dotāciju shēmām paredzēti 15. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā noteikumos līdzdalībai Septītajā pamatprogrammā. Uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus konkretizē vērtēšanas pamatkritērijus. Var ieviest papildu kritērijus ar noteikumu, ka tie tiek publicēti uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus, nav diskriminējoši un nedominē pār vērtēšanas pamatkritērijiem.

5. Sīkāka informācija par EMPP pasākumu īstenošanu ir sniegta I pielikumā.

4. pants

Kopīgā pētniecības centra loma

1. Komisijas Kopīgais pētniecības centrs ir tiesīgs piedalīties EMPP un pretendēt uz tā finansējumu, ievērojot nosacījumus, kas ir pielīdzināmi nosacījumiem, kurus piemēro iesaistīto valstu valsts metroloģijas institūtiem.

2. Kopīgā pētniecības centra paša resursus, ko nesedz EMPP finansējums, neuzskata par Kopienas finansiālo ieguldījumu 1. panta nozīmē.

3. Kopīgā pētniecības centra institūts, kas atbild par metroloģiju, kā struktūrvienība Komisijā, kura rīkojas Kopienas vārdā, ir tiesīgs piedalīties EMPP īstenošanā īpaši izveidotas īstenošanas struktūras sastāvā kā novērotājs bez balsstiesībām.

5. pants

Nolīgumi starp Kopienu un īpaši izveidoto īstenošanas struktūru

Sīki izstrādātus noteikumus līdzekļu pārvaldībai un kontrolei, kā arī Kopienas finanšu interešu aizsardzībai nosaka vispārējā nolīgumā un gada finanšu nolīgumos, kas jānoslēdz starp Komisiju Kopienas vārdā un īpaši izveidoto īstenošanas struktūru.

Vispārējā nolīgumā jo īpaši ietver šādus noteikumus:

6. pants

Procenti no Kopienas finansiālā ieguldījuma

Saskaņā ar Finanšu regulas 18. panta 2. punktu procentus, kas radušies no EMPP atvēlētā Kopienas finansiālā ieguldījuma, uzskata par piešķirtajiem ieņēmumiem. Komisija var attiecīgi palielināt Kopienas maksimālo ieguldījumu, kas norādīts šā lēmuma 1. panta 2. punktā.

7. pants

Kopienas finansiālā ieguldījuma samazināšana, apturēšana vai pārtraukšana

Ja EMPP netiek īstenota vai tiek īstenota nepienācīgi, daļēji vai novēloti, Kopiena var samazināt, apturēt vai pārtraukt savu finansiālo ieguldījumu, ņemot vērā EMPP faktisko īstenošanu.

Ja iesaistītās valstis neveic ieguldījumu EMPP finansējumā vai veic to tikai daļēji vai novēloti, Kopiena saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti vispārējā nolīgumā, kurš jānoslēdz starp Komisiju un īpaši izveidoto īstenošanas struktūru, var samazināt savu finansiālo ieguldījumu, ņemot vērā iesaistīto valstu faktiski atvēlēto publiskā finansējuma summu.

8. pants

Kopienas finanšu interešu aizsardzība, ko veic iesaistītās valstis

Īstenojot EMPP, iesaistītās valstis veic normatīvos, regulatīvos, administratīvos vai citus vajadzīgos pasākumus, lai aizsargātu Kopienu finanšu intereses. Jo īpaši iesaistītās valstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu visu Kopienai piekritīgo summu pilnīgu atgūšanu saskaņā ar Finanšu regulas 54. panta 2. punkta c) apakšpunktu un īstenošanas noteikumu 38. panta 2. punktu.

9. pants

Revīzijas palātas veikta kontrole

Komisija un Revīzijas palāta ir tiesīgas ar savu ierēdņu vai darbinieku starpniecību veikt visas vajadzīgās pārbaudes un inspekcijas, lai nodrošinātu Kopienas līdzekļu pienācīgu pārvaldību un aizsargātu Kopienu finanšu intereses pret jebkuru krāpšanu vai nelikumību. Tādēļ iesaistītās valstis un/vai īpaši izveidotā īstenošanas struktūra laikus dara Komisijai un Revīzijas palātai pieejamus visus attiecīgos dokumentus.

10. pants

Informācija

Komisija paziņo visu attiecīgo informāciju Eiropas Parlamentam, Padomei un Revīzijas palātai. Iesaistītās valstis aicina ar īpaši izveidotās īstenošanas struktūras starpniecību iesniegt Komisijai jebkuru papildinformāciju, ko Eiropas Parlaments, Padome un Revīzijas palāta pieprasa attiecībā uz īpaši izveidotās īstenošanas struktūras finanšu pārvaldību un kas ir saderīga ar 13. pantā izklāstītajām vispārējām ziņošanas prasībām.

11. pants

Citu dalībvalstu un asociēto valstu līdzdalība

Jebkura dalībvalsts un Septītās pamatprogrammas asociētā valsts ir tiesīga pievienoties EMPP saskaņā ar kritērijiem, kas izklāstīti šā lēmuma 2. panta e) un f) punktā, un to uzskata par iesaistīto valsti.

12. pants

Citu trešo valstu līdzdalība

Iesaistītās valstis un Komisija var vienoties par jebkuras citas valsts līdzdalību, ievērojot 2. panta e) punktā izklāstītos kritērijus, ja šāda līdzdalība ir paredzēta attiecīgajā starptautiskajā nolīgumā. Tās izstrādā nosacījumus, ar kuriem uz EMPP finansējumu ir tiesīgas pretendēt juridiskās personas, kas veic uzņēmējdarbību šādās valstīs, un privātpersonas, kas ir to pastāvīgie iedzīvotāji.

13. pants

Gada ziņojumi un novērtējums

Gada ziņojumā par Septīto pamatprogrammu, ko iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar Līguma 173. pantu, ietver ziņojumu par EMPP pasākumiem.

Trīs gadus pēc EMPP uzsākšanas Komisija veic EMPP starpposma novērtējumu. Šajā novērtējumā iztirzā panākumus I pielikumā izklāstīto mērķu sasniegšanā, kā arī EMPP ieteikumus par piemērotākajiem veidiem, kā turpmāk palielināt integrāciju un īstenošanas kvalitāti un efektivitāti, tostarp zinātnisko, pārvaldības un finansiālo integrāciju, un to, vai iesaistīto valstu finansiālie ieguldījumi ir piemēroti, ņemot vērā potenciālo pieprasījumu no daudzveidīgajām valstu pētnieku aprindām.

Komisija paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei novērtējuma secinājumus, kam pievieno savus komentārus un attiecīgā gadījumā priekšlikumus par šā lēmuma grozīšanu.

Beidzoties Kopienas līdzdalībai EMPP, bet ne vēlāk kā 2017. gadā, Komisija ar neatkarīgu ekspertu grupas palīdzību veic EMPP vispārējo, konkrēto un operatīvo mērķu nobeiguma novērtējumu.

Šī grupa, veicot novērtējumu, inter alia ņem vērā arī šādus rādītājus:

Nobeiguma novērtējuma rezultātus iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei.

14. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā trešajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

15. pants

Adresāti

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

(1) 2009. gada 25. marta Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

(2) Eiropas Parlamenta 2009. gada 22. aprīļa Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts) un Padomes 2009. gada. 27. jūlija Lēmums.

(3) OV L 412, 30.12.2006., 1. lpp.

(4) OV L 400, 30.12.2006., 86. lpp.

(5) OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

(6) OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp.

(7) OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.

(8) OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.

(9) OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp.

(10) OV C 323, 30.12.2006., 1. lpp.

(11) OV L 391, 30.12.2006., 1. lpp.

I PIELIKUMS

Eiropas metroloģijas pētniecības programmas (EMPP) mērķu un pasākumu apraksts

I. MĒRĶI

Mūsdienu globālajā ekonomikā metroloģija dod nozīmīgu ieguldījumu daudzu pasaules valstu tehnoloģiskajā un ekonomiskajā attīstībā. Metroloģijas pētniecība ir vajadzīga, lai atrisinātu sabiedrības problēmas, un šādas pētniecības piemēri ietekmē tādas jomas kā kosmoss, tostarp satelītnavigāciju, drošību, veselības aprūpi, pusvadītāju nozari un klimata pārmaiņas. Metroloģijas pētniecība ir sabiedrībai būtiski noderīga, un tā atbalsta valdības centienus reglamentācijas un standartizācijas jomā. Lai gan metroloģija parasti nav sabiedrības uzmanības centrā, tomēr tai ir būtiska nozīme mūsdienu tirdzniecības un moderno komunikāciju veicināšanā. Piekļuvi tirgiem var kavēt vienotu un precīzu svaru un mēru trūkums. Pasaules ekonomikas lielvaras ir atzinušas, ka metroloģijas tehnoloģiju pētniecība un attīstība ir svarīgs valsts ilgtermiņa ekonomiskās izaugsmes faktors.

Metroloģijas pētniecība daudzās valstīs tradicionāli ir bijusi viena no galvenajām valsts prioritātēm. Tomēr Eiropas valstis īsteno valstu metroloģijas pētniecības programmas pilnīgi izolēti, un ES dalībvalstis pašas nav spējušas radīt vienotu un pilnībā integrētu EMPP. Valstu metroloģijas institūti (VMI), kurus atbalsta norīkotie institūti, atbild par valsts metroloģijas pētniecības programmu īstenošanu, izmantojot institucionālo finansējumu no valdības aģentūrām vai ministrijām. Eiropas metroloģijas pētniecībā iesaistītie dalībnieki veido īpašu kopienu, kas nav cieši saistīta ar pētniecības organizācijām vai augstskolām. Šī kopiena ir ļoti sadrumstalota un ietver vien nedaudzus pasaules mēroga izcilības centrus, kuri varētu gūt labumu no plašas konkurences starptautiskā mērogā. Pilnīgi noteikti pastāv pētniecības dublēšanās.

Kopienas tiesības rīkoties minētajā jomā ir izklāstītas vairākos Līguma pantos, kuros ir paredzēti noteikumi pētniecības koordinēšanai un sadarbībai starp dalībvalstīm un Kopienu. 165. pantā ir noteikts, ka “Kopiena un dalībvalstis koordinē savas darbības pētniecības un tehnoloģijas attīstības jomā, lai nodrošinātu to, ka valstu politika un Kopienas politika ir savstarpēji atbilstīgas”. Ar 169. pantu Kopienu aicina paredzēt līdzdalību P&A programmās, ko uzsākušas vairākas dalībvalstis. Kopienas rīcība šķiet ļoti pamatota, jo maz ticams, ka dalībvalstis spēs atrisināt minētās problēmas, rīkojoties atsevišķi.

EMPP integrēs 22 iesaistīto valstu programmas vienotā kopīgā pētniecības programmā un jo īpaši atbalstīs Eiropas valstu mērīšanas sistēmu mērķus. EMPP mērķi ir paātrināt jaunu mērīšanas metožu, standartu, procesu, instrumentu, references materiālu un zināšanu attīstību, validāciju un izmantošanu ar mērķi virzīt rūpniecības un tirdzniecības novatorisku attīstību, uzlabot datu kvalitāti zinātnei, rūpniecībai un politikas veidošanai, kā arī atbalstīt direktīvu un regulu izstrādi un īstenošanu.

EMPP sasniegs minētos mērķus šādā veidā:

a) metroloģijas pētniecības izcilības apvienošana – tiks izveidoti konkurētspējīgi kopīgi pētniecības projekti, proti, EMPP projekti, kas piesaista pietiekamu kritisko masu no iesaistīto valstu VMI un norīkoto institūtu tīkliem, lai risinātu metroloģijas lielākās problēmas, ar ko jāsaskaras Eiropas līmenī;

b) sistēmas atvēršana izcilākajai zinātnei – tiks aktivizēta plašāku Eiropas pētnieku aprindu līdzdalība, piešķirot pētnieku dotācijas;

c) spēju veidošana – tiks palielinātas Eiropas metroloģijas pētnieku kopienas spējas, piešķirot pētnieku mobilitātes dotācijas, īpaši atbalstot Euramet dalībvalstis ar nelieliem metroloģijas pētniecības resursiem.

EMPP papildinās aizsāktās valstu programmas un pasākumus, kuru mērķis ir pievērsties tikai vienai valstij raksturīgām prioritātēm.

EMPP ierosme ir vērsta uz attiecīgo valstu metroloģijas pētniecības pasākumu saskaņošanu un integrēšanu, lai izveidotu kopīgu pētniecības programmu, kurai raksturīga zinātniskā, pārvaldības un finansiālā integrācija, kura ir nozīmīgs ieguldījums Eiropas pētniecības telpas izveidē un palīdz īstenot Lisabonas stratēģijas koncepciju par Eiropu kā “konkurētspējīgāko un dinamiskāko ekonomiku, ko virza zināšanas”. Zinātnisko integrāciju panāk, kopīgi nosakot un īstenojot pasākumus saskaņā ar EMPP. Pārvaldības integrāciju panāk, izmantojot Euramet e.V., bezpeļņas asociāciju, kas izveidota saskaņā ar Vācijas tiesību aktiem, kā īpaši izveidoto īstenošanas struktūru, uz ko attiecas II pielikumā ietvertie sīki izstrādātie noteikumi.

Finansiālā integrācija nozīmē, ka iesaistītās valstis faktiski uzņemas saistības palīdzēt EMPP finansēšanā, no valstu budžetā EMPP atvēlētajiem līdzekļiem piešķirot valsts finansējumu visiem tiesīgajiem dalībniekiem izraudzītajos EMPP projektos, vajadzības gadījumā izmantojot iespējamo rezerves finansējumu, kas veido 50 % no attiecīgajiem budžeta līdzekļiem, un ieguldot naudu kopējā fondā, lai finansētu pētnieku izcilības un mobilitātes dotācijas, vienlaikus pilnībā finansējot EMPP kārtējās izmaksas. Finansiālās integrācijas papildu elements ir vienota pieeja attaisnotajām izmaksām, par pamatu ņemot Septītās pamatprogrammas noteikumus.

II. PASĀKUMI

EMPP pamatdarbība aptver četru veidu kopīgus pētniecības un tehnoloģiju attīstības pasākumus.

A. Pamatdarbība ir starptautiski EMPP projekti, kuros piedalās vairāki dalībnieki un kuri risina pētniecības, tehnoloģiju attīstības, mācību un rezultātu izplatīšanas jautājumus. Ņemot vērā metroloģijas koncentrētās spējas, EMPP projektu galveno daļu īsteno iesaistīto valstu VMI un norīkotie institūti.

B. Lai palielinātu un dažādotu metroloģijas spējas, izveido trīs dotāciju shēmas:

B.1. Lai palielinātu to organizāciju skaitu, kurām ir ar metroloģiju cieši saistītas spējas, organizācijām un/vai privātpersonām no plašām pētnieku aprindām dalībvalstīs un Septītās pamatprogrammas asociētajās valstīs, kuras spēj dot ievērojamu ieguldījumu šīs kopīgās programmas zinātniskās izpētes pasākumos, dara pieejamas pētnieku izcilības dotācijas. Katru izraudzīto organizāciju un/vai privātpersonu piesaista kādam EMPP projektam.

B.2. Lai attīstītu privātpersonu spējas metroloģijā, izmantojot mobilitāti, pētnieku mobilitātes dotācijas dara pieejamas:

1) pētniekiem no iesaistīto valstu VMI un norīkotajiem institūtiem;

2) pētniekiem, kuri individuāli vai ar organizācijas starpniecību gūst labumu no pētnieku izcilības dotācijas; un

3) pētniekiem no EURAMET dalībvalstīm, kuras nepiedalās EMPP un kurām patlaban ir nelielas metroloģijas pētniecības spējas vai to nav nemaz.

Šīs pētnieku mobilitātes dotācijas dod iespēju pētniekiem uzturēties VMI vai norīkotajā institūtā, kas piedalās kādā EMPP projektā, vai organizācijā, kas gūst labumu no pētnieku izcilības dotācijas.

B.3. Lai nodrošinātu ilgtspējīgu sadarbību starp iesaistīto valstu VMI un norīkotajiem institūtiem un sagatavotu pieredzējušu metroloģijas pētnieku jauno paaudzi, mobilitātes dotācijas pētniekiem agrīnā profesionālās darbības posmā dara pieejamas iesaistīto valstu VMI un norīkotajos institūtos nodarbinātiem pētniekiem agrīnā profesionālās darbības posmā, lai dotu viņiem iespēju uzturēties VMI vai norīkotajā institūtā, organizācijā, kas gūst labumu no pētnieku izcilības dotācijas, vai citā organizācijā, kas uz sava rēķina piedalās kādā EMPP pētniecības projektā.

Minētos pasākumus pastiprina, attiecīgā gadījumā sadarbojoties ar citām saistītām un ieinteresētām organizācijām Eiropā un ārpus tās, kas piedalās uz pašfinansējuma pamata.

Turklāt nelielā mērā atbalsta plašākus kontaktu dibināšanas pasākumus, lai veicinātu EMPP un pastiprinātu tās ietekmi. Minētie pasākumi vajadzības gadījumā ietver EMPP apzināto pētniecības jomu uzturēšanu un atjaunināšanu, izmantojot tādus pasākumus kā darbsemināri un kontakti ar citām attiecīgām ieinteresētajām personām Eiropā un ārpus tās.

III. PASĀKUMU ĪSTENOŠANA

EMPP projektu atlasīšanai un pētnieku izcilības un pētnieku mobilitātes dotāciju piešķiršanai periodiski organizē uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus. Orientējoši uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus ir paredzēts izsludināt ik pēc 12–18 mēnešiem ne ilgāk kā septiņu gadu laikposmā. Lai piešķirtu mobilitātes dotācijas pētniekiem agrīnā profesionālās darbības posmā, paredzēts izsludināt pastāvīgu uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus.

A. EMPP projekti

a) Uzaicinājums iesniegt potenciālus pētniecības tematus EMPP projektiem (1. posms) Pirms katra uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus EMPP projektiem nosaka minētā uzaicinājuma tematus, ievērojot turpmāk norādīto darba secību. Pirmkārt, EMPP komiteja (skatīt II pielikumu), apspriežoties ar Komisiju, nosaka tās EMPP iekļautās zinātniskās izpētes pasākumu daļas, uz ko attieksies uzaicinājums iesniegt priekšlikumus. Otrkārt, pētnieku aprindas, proti, ikvienu ieinteresēto personu vai organizāciju, aicina, rīkojot atklātu konkursu, ierosināt potenciālos pētniecības tematus. Treškārt, EMPP komiteja vienojas par labākajiem saņemtajiem potenciālajiem pētniecības tematiem. EMPP komiteja var grozīt, sadalīt vai apvienot saņemtos tematus un ieviest jaunus tematus, lai 2. posmā optimizētu uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus. EMPP komiteja nodrošina, lai galīgie pētniecības temati nebūtu izsekojami, proti, lai nevarētu noteikt minēto ideju sākotnējos ierosinātājus un tādējādi tie būtu anonīmi.

b) Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus EMPP projektiem (2. posms) Kad pētniecības temati ir izraudzīti, Euramet e.V. publicē uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus un aicina pētnieku grupas no iesaistīto valstu VMI un norīkotajiem institūtiem izveidot konsorcijus un iesniegt projektu priekšlikumus. Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus ir atvērts vismaz divus mēnešus. Euramet e.V. novērtē katru saņemto priekšlikumu, iesaistot vismaz trīs neatkarīgus ekspertus, ko tā iecēlusi, pamatojoties uz kritērijiem, kuri izklāstīti noteikumos līdzdalībai Septītajā pamatprogrammā. Eksperti priekšlikumus sarindo prioritārā secībā, un šis sarindojums ir saistošs Kopienas un valstu finansējuma piešķiršanai. EMPP projektiem piemēro šādus vērtēšanas pamatkritērijus: i) zinātniskā un/vai tehnoloģiskā izcilība; ii) atbilstība EMPP mērķiem; iii) projekta rezultātu izstrādāšanas, izplatīšanas un izmantošanas potenciālā ietekme; iv) īstenošanas un pārvaldības kvalitāte un efektivitāte. Uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus konkretizē vērtēšanas pamatkritērijus. Var ieviest papildu kritērijus ar nosacījumu, ka tie tiek publicēti uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus, nav diskriminējoši un nedominē pār vērtēšanas pamatkritērijiem. Ikvienā konsorcijā, kas iesniedz EMPP projekta priekšlikumu, var būt ietverts cits Eiropas vai trešās valsts tiesību subjekts, kas nav tiesīgs pretendēt uz finansējumu, ja šis tiesību subjekts var reāli nodrošināt, ka tā rīcībā ir līdzdalībai vajadzīgie resursi. Konsorcijs, kas iesniedz EMPP projekta priekšlikumu, šajā posmā var iekļaut savā priekšlikumā priekšlikumu par pētnieku izcilības dotāciju, ja tas pievieno projektam vajadzīgo zinātnisko vērtību. Šādā gadījumā pētnieku izcilības dotācijas priekšlikuma novērtējums ir daļa no projekta vispārējā novērtējuma. Projekta izraudzīšanās finansēšanai automātiski nozīmē šādas dotācijas piešķiršanu. II pielikumā minētā EURAMET e.V. Pētniecības padome pauž neatkarīgu viedokli par vispārējiem rezultātiem, kas gūti, novērtējot uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus EMPP projektiem (1. un 2. posms), bet ne par atsevišķiem EMPP projektiem. Minēto viedokli EURAMET e.V. pienācīgi ņem vērā nākamajos uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus.

B. Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus pētnieku izcilības dotācijām un pētnieku mobilitātes dotācijām (3. posms)

Izraudzīto EMPP projektu priekšlikumu saraksta publikācijai pievieno uzaicinājumu plašākām pētnieku aprindām iesaistīties EMPP projektos ar pētnieku izcilības un/vai pētnieku mobilitātes dotāciju starpniecību.

Katru EMPP projektu konsorciju aicina (ja vien tas kopā ar EMPP projekta priekšlikumu jau nav iesniedzis priekšlikumu pētnieku izcilības dotācijas saņemšanai, kā aprakstīts A punkta b) apakšpunkta septītajā daļā) trīs mēnešos pēc EMPP projektu līguma stāšanās spēkā izsludināt uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus, lai identificētu potenciālos saņēmējus un ierosinātu Euramet e.V. piešķirt viņiem pētnieku izcilības un/vai pētnieku mobilitātes dotāciju. EMPP orientējošo finansējuma sadalījumu aprēķina tā, lai vidēji katram EMPP projektam varētu piesaistīt vismaz vienu pētnieku izcilības un/vai pētnieku mobilitātes dotāciju. Tomēr tas nav saistošs pienākums, un šādas dotācijas apgūst pēc iespējas elastīgi.

EMPP projekta konsorcijs publicē uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus vismaz vienā starptautiskā žurnālā un valsts mēroga laikrakstos trīs dažādās iesaistītajās valstīs. Tas arī atbild par uzaicinājuma reklāmu, plaši izmantojot īpašu informatīvo atbalstu, jo īpaši interneta vietnes par Septīto pamatprogrammu, specializēto presi un brošūras, kā arī dalībvalstu un Septītās pamatprogrammas asociēto valstu izveidotos valsts kontaktpunktus. Turklāt uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus publikācija un reklāma atbilst visām Euramet e.V. noteiktajām instrukcijām un norādījumiem. Konsorcijs informē Euramet e.V. par uzaicinājumu un tā saturu vismaz 30 dienas pirms tā paredzētās publicēšanas dienas. Euramet e.V. pārbauda uzaicinājuma atbilstību attiecīgajiem noteikumiem, instrukcijām un norādījumiem.

Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus ir atvērts vismaz piecas nedēļas.

EMPP projektu konsorcijs novērtē saņemtos priekšlikumus, iesaistot vismaz divus neatkarīgus ekspertus, ko tas iecēlis, pamatojoties uz noteikumiem līdzdalībai Septītajā pamatprogrammā.

Priekšlikumu vērtēšanai piemēro šādus vērtēšanas pamatkritērijus:

i) zinātniskā un/vai tehnoloģiskā izcilība;

ii) atbilstība EMPP projekta mērķiem;

iii) pieteikuma iesniedzēja piemērotība un īstenošanas resursi, kā arī viņa potenciāls gūt turpmākus panākumus;

iv) ierosinātā pasākuma kvalitāte zinātniskās sagatavošanas un/vai zināšanu nodošanas ziņā.

Uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus konkretizē vērtēšanas pamatkritērijus. Var ieviest papildu kritērijus ar nosacījumu, ka tie tiek publicēti uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus, nav diskriminējoši un nedominē pār vērtēšanas pamatkritērijiem.

EMPP projektu konsorcijs ierosina EURAMET e.V. piešķirt dotāciju saņēmējam un ziņot par to, kā tika pārvaldīts uzaicinājums iesniegt priekšlikumus, tostarp publicēšanas veidu un novērtējumā iesaistīto ekspertu vārdus un kompetences jomu. Četrdesmit piecās dienās pēc šā priekšlikuma saņemšanas EURAMET e.V. piešķir dotāciju vai atsaka to, ja atlase nav bijusi atbilstīga attiecīgajiem noteikumiem, instrukcijām un norādījumiem.

EURAMET e.V. aicina Eiropas valstis, kam ir nelielas metroloģijas pētniecības spējas vai to nav vispār, mudināt savus pētniecības institūtus un universitātes pieteikties uz pētnieku mobilitātes dotācijām, izmantojot to kā vienu no līdzekļiem, lai pilnveidotu to metroloģijas pētniecības spējas.

C. Mobilitātes dotācijas pētniekiem agrīnā profesionālās darbības posmā

EURAMET e.V. izsludina pastāvīgi atvērtu uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus par mobilitātes dotācijām pētniekiem agrīnā profesionālās darbības posmā un publicē to vismaz vienā starptautiskā žurnālā un valsts mēroga laikrakstos trīs dažādās iesaistītajās valstīs. Tā arī atbild par uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus reklāmu, plaši izmantojot īpašu informatīvo atbalstu, jo īpaši interneta vietnes par Septīto pamatprogrammu, specializēto presi un brošūras, kā arī dalībvalstu un Septītās pamatprogrammas asociēto valstu izveidotos valsts kontaktpunktus.

Priekšlikumus iesniedz pētnieks un nosūtītājas un uzņēmējas organizācijas (VMI, norīkotie institūti vai cita organizācija, kas piedalās EMPP projektā). Aprēķina orientējošo finansējuma sadalījumu, lai vidēji katram EMPP projektam varētu piesaistīt vismaz vienu mobilitātes dotāciju pētniekiem agrīnā profesionālās darbības posmā. Tomēr tas nav saistošs pienākums, un šādas dotācijas apgūst pēc iespējas elastīgi. EURAMET e.V. novērtē saņemtos priekšlikumus.

Piemēro šādus vērtēšanas pamatkritērijus:

i) zinātniskā un/vai tehnoloģiskā izcilība;

ii) atbilstība EMPP projekta mērķiem;

iii) pieteikuma iesniedzēja piemērotība un īstenošanas resursi, kā arī viņa potenciāls gūt turpmākus panākumus;

iv) ierosinātā pasākuma kvalitāte zinātniskās sagatavošanas un/vai zināšanu nodošanas ziņā.

Uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus konkretizē vērtēšanas pamatkritērijus. Var ieviest papildu kritērijus ar nosacījumu, ka tie tiek publicēti uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus, nav diskriminējoši un nedominē pār vērtēšanas pamatkritērijiem.

Euramet e.V. nosaka divus pēdējos termiņus gadā, kurā tā piešķir minētās dotācijas, izmantojot vienkāršotu procedūru, kuras pamatā ir vismaz divu neatkarīgu ekspertu atzinums par priekšlikumu, kuri ir apsprieduši visus piedāvājumus un sarindojuši tos prioritārā secībā.

D. Apkopojoša tabula

Finansējuma veidi Organizācijas, kas tiesīgas pretendēt uz finansējumu (1) Valstis, kas tiesīgas pretendēt uz finansējumu Vērtēšanas kritēriji A. EMPP projekts (konsorcijs) VMI un norīkotie institūti EMPP iesaistītās valstis 15. panta 1. punkta a) apakšpunkts noteikumos līdzdalībai Septītajā pamatprogrammā B.1. Pētnieku izcilības dotācijas Norīkotājs: 1) ikviena organizācija, izņemot VMI un norīkotos institūtus; vai 2) atsevišķs pētnieks Uzņēmējs: EMPP projekts VMI vai norīkotie institūti Dalībvalstis un Septītās pamatprogrammas asociētās valstis 15. panta 1. punkta b) apakšpunkts noteikumos līdzdalībai Septītajā pamatprogrammā B.2. Pētnieku mobilitātes dotācijas Norīkotājs: 1) VMI un norīkotie institūti; vai 2) organizācijas, kas gūst labumu no pētnieku izcilības dotācijas; 3) pētnieki no Euramet dalībvalstīm, kuras nepiedalās EMPP un kurām patlaban ir ierobežotas metroloģijas pētniecības spējas vai to nav vispār Uzņēmējs: 1) VMI un norīkotie institūti; vai 2) organizācija, kas gūst labumu no pētnieku izcilības dotācijas Dalībvalstis un Septītās pamatprogrammas asociētās valstis 15. panta 1. punkta b) apakšpunkts noteikumos līdzdalībai Septītajā pamatprogrammā B.3. Mobilitātes dotācijas pētniekiem agrīnā profesionālās darbības posmā Norīkotājs: VMI un norīkotie institūti Uzņēmējs: 1) VMI un norīkotie institūti; vai 2) citas organizācijas, kas piedalās EMPP projektā (konsorcijs) EMPP iesaistītās valstis 15. panta 1. punkta b) apakšpunkts noteikumos līdzdalībai Septītajā pamatprogrammā

IV. FINANSĒŠANAS MEHĀNISMS

A. Programmas finansēšana

EMPP finansē iesaistītās valstis un Kopiena.

Iesaistītās valstis izstrādā daudzgadu finansēšanas plānu, lai piedalītos EMPP un palīdzētu finansēt tās pasākumus. Valsts ieguldījums var nākt no jau esošām vai jaunizveidotām programmām, kamēr vien tās atbilst publiski finansētas augstākā līmeņa metroloģijas pamatbūtībai. Katra iesaistītā valsts papildus finansējuma pamatsummai (EMPP atvēlētais budžets) paredz iespējamo rezerves finansējumu, kas ir līdzvērtīgs 50 % no minētās summas, lai nodrošinātu elastību EMPP darbībā visā tās darbības laikā, kā arī sarindojuma prioritārās secības ievērošanu. EMPP finansēšana jo īpaši ietver saistības piedalīties dalībnieku finansēšanā, no valstu atvēlētajiem EMPP budžetiem finansējot dalībniekus izraudzītajos EMPP projektos, un ieguldīt naudu kopējā fondā, kvotas nosakot proporcionāli piešķirtajiem EMPP budžetiem, lai finansētu pētnieku dotācijas, kā arī pilnībā finansējot EMPP kārtējās izmaksas.

Kopējo Kopienas finansiālo ieguldījumu EMPP aprēķina tā, lai tas būtu atbilstīgs iesaistīto valstu faktiskajam finansiālajam ieguldījumam (izņemot kārtējās izmaksas, kas pārsniedz EUR 16 miljonus, un iespējamo rezerves finansējumu), nepārsniedzot EUR 200 miljonus. Tā kā kārtējās izmaksas ir iekļautas atbilstīgā ieguldījuma aprēķinā, Euramet e.V. tās jāpamato.

Kopienas finansiālo ieguldījumu neizmanto, lai segtu Euramet e.V. kārtējās izmaksas.

B. Orientējošais finansējuma sadalījums

Kopsumma: EUR 400 miljoni (+ iespējamais rezerves finansējums EUR 100 miljonu apmērā)

Pasākuma veids Kopiena EUR 200 miljoni Iesaistītās valstis EUR 200 miljoni Kopā EUR 400 miljoni % miljoni EUR % miljoni EUR % miljoni EUR EMPP projektu priekšlikumu modulis (A daļa) 82 % 164 90 % 180 86 % 344 Pētnieku dotāciju priekšlikumu modulis (B daļa), finansējums līdz 100 % 18 % 36 2 % 4 10 % 40 B.1. Pētnieku izcilības dotācijas 7,5 % 30 B.2. Pētnieku mobilitātes dotācijas 1,5 % 6 B.3. Mobilitātes dotācijas pētniekiem agrīnā profesionālās darbības posmā 1,0 % 4 Kārtējās izmaksas (C daļa) — — 8 % 16 (2) 4 % 16 Kopā 100 % 200 100 % 200 100 % 400

C. EMPP projektu un pētnieku dotāciju finansēšana

Piešķirot finansējumu no EMPP atvēlētajiem budžetiem un no Kopienas ieguldījuma EMPP projektos, ievēro apstiprinātajā sarindojumā noteikto secību.

Finansiālo ieguldījumu minēto EMPP projektu dalībniekiem aprēķina atbilstīgi attaisnotajām izmaksām, kas noteiktas noteikumos līdzdalībai Septītajā pamatprogrammā. Ja EMPP atvēlētais budžets ir apgūts, jo konkrētas iesaistītās valsts VMI un norīkoto institūtu sekmīgo priekšlikumu īpatsvars ir ļoti augsts, iesaistītā valsts izmanto iespējamo rezerves finansējumu, kas ir 50 % no tās EMPP atvēlētā budžeta un ko piešķir nākamajiem izraudzītajiem priekšlikumiem atbilstīgi sarindojumam prioritārā secībā.

Kopienas ieguldījumu EMPP projektos vienam uzaicinājumam iesniegt priekšlikumus nosaka kā attaisnoto izmaksu procentuālo daļu, kas mazāka par 50 %. To no Euramet e.V. tieši nodod EMPP projekta dalībniekiem.

Valstu ieguldījumus EMPP projektos sniedz, izmantojot attiecīgos valstī izveidotos finansēšanas mehānismus.

Kopienas un valstu naudas ieguldījumus, ko izmanto, lai finansētu pētnieku izcilības dotācijas, pētnieku mobilitātes dotācijas un mobilitātes dotācijas pētniekiem agrīnā profesionālās darbības posmā, nodod Euramet e.V., kas tos nodod tālāk dotāciju saņēmējiem.

Euramet e.V. atbild par attiecīgo darījumu likumības un sistemātiskuma un jo īpaši valstu ieguldījuma esības, tā faktiskās samaksas, Kopienas finansējuma pienācīgas izmantošanas un pieprasīto izmaksu attaisnojamības nodrošināšanu, un to izvērtē neatkarīga EMPP projektu finanšu revīzija, ievērojot principus, kuri atbilst Septītās pamatprogrammas principiem.

Pētnieku izcilības dotācijas, pētnieku mobilitātes dotācijas un mobilitātes dotācijas pētniekiem agrīnā profesionālās darbības posmā ir fiksētas dotācijas, ko piešķir saskaņā ar iepriekš noteiktu skalu; attiecināmo izdevumu sīku revīziju neveic. Izmaksu kategorijas, uz ko attiecas jebkura šāda dotācija, nav uzskatāmas par EMPP projekta attaisnotajām izmaksām. Ar formālu pierādījumu jāpamato tikai pilns, faktisks noteiktās summas maksājums galīgajam saņēmējam. Maksājumus naudā neuzskata par pienācīgi pierādītiem, un tie nav attaisnojami. Euramet e.V. ir iespēja pieprasīt atbilstīgu finansējumu no tiem dotāciju par izcilību pētniecībā saņēmējiem, kas ir juridiskas personas, bet ne privātpersonas.

V. INTELEKTUĀLĀ ĪPAŠUMA AIZSARDZĪBAS KĀRTĪBA

EURAMET e.V. pieņem EMPP intelektuālā īpašuma politiku saskaņā ar šā lēmuma 2. panta h) punktu.

(1) Pret Kopīgo pētniecības centru attiecas tāpat kā pret valstu metroloģijas institūtiem.

(2) Atšķirībā no pārējiem skaitļiem šī summa ir saistošs limits iesaistīto valstu atbilstīgā finansējuma aprēķināšanai.