KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2021/1812

(2021. gada 14. oktobris),

ar ko piemēro pagaidu antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes grafīta elektrodu sistēmu importam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1036 (2016. gada 8. jūnijs) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 7. pantu,

apspriedusies ar dalībvalstīm,

tā kā:

1. PROCEDŪRA

1.1. Procedūras sākšana

(1) Pamatojoties uz pamatregulas 5. pantu, Eiropas Komisija (“Komisija”) 2021. gada 17. februārī sāka antidempinga izmeklēšanu attiecībā uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas (“Ķīna”, “ĶTR” jeb “attiecīgā valsts”) izcelsmes grafīta elektrodu sistēmu importu. Komisija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu (2) (“paziņojums par procedūras sākšanu”).

(2) Komisija uzsāka izmeklēšanu pēc sūdzības, ko 2021. gada 4. janvārī iesniedza Graphite Cova GmbH, Showa Denko Carbon Holding GmbH un Tokai ErftCarbon GmbH (“sūdzības iesniedzēji”). Savienības ražošanas nozare iesniedza sūdzību pamatregulas 5. panta 4. punkta nozīmē, un šī sūdzība attiecas uz konkrētām grafīta elektrodu sistēmām. Sūdzībā bija ietverti pierādījumi par dempingu un no tā izrietošu būtisku kaitējumu, un tie bija pietiekami, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu.

1.2. Reģistrēšana

(3) Saskaņā ar pamatregulas 14. panta 5.a punktu Komisijai iepriekšējas informācijas izpaušanas periodā būtu jāreģistrē imports, attiecībā uz kuru tiek veikta antidempinga izmeklēšana, ja vien tai 5. panta nozīmē nav pietiekamu pierādījumu par to, ka nav ievērotas 10. panta 4. punkta c) vai d) apakšpunktā minētās prasības.

(4) Viena no šīm prasībām, kas norādīta pamatregulas 10. panta 4. punkta d) apakšpunktā, ir tāda, ka papildus importa līmenim, kas radījis kaitējumu izmeklēšanas periodā, importa apjoms turpina ievērojami pieaugt. ĶTR izcelsmes grafīta elektrodu imports četros mēnešos pēc izmeklēšanas sākšanas (no 2021. gada 1. marta līdz 30. jūnijam) salīdzinājumā ar izmeklēšanas periodu (no 2020. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim) samazinājās par 59,1 %. Dati pēc izmeklēšanas sākšanas tika salīdzināti ar mēneša vidējo importa no ĶTR apjomu izmeklēšanas periodā. Datu avoti ir Comext datubāze (Eurostat) un datubāze Surveillance. Tika veikta korekcija, kuras mērķis bija noteikt, kuri ražojumi neietilpst ražojuma darbības jomā (sk. 187. apsvērumu).

(5) Tādēļ Komisija nenoteica, ka attiecīgā ražojuma imports saskaņā ar pamatregulas 14. panta 5.a punktu ir jāreģistrē, jo nebija izpildīts pamatregulas 10. panta 4. punkta d) apakšpunktā minētais nosacījums, proti, importa apjoms neturpināja ievērojami pieaugt.

1.3. Ieinteresētās personas

(6) Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja ieinteresētās personas, kas vēlas piedalīties izmeklēšanā, sazināties ar Komisiju. Komisija turklāt informēja sūdzības iesniedzējus, citus zināmos Savienības ražotājus, zināmos ražotājus eksportētājus un Ķīnas Tautas Republikas iestādes, zināmos importētājus, piegādātājus, lietotājus un tirgotājus, kā arī zināmās attiecīgās apvienības par izmeklēšanas sākšanu un aicināja tos piedalīties.

1.4. Piezīmes par procedūras sākšanu

(7) Ieinteresētajām personām bija iespēja sniegt piezīmes par izmeklēšanas sākšanu un prasīt, lai tās uzklausītu Komisija un/vai tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersona.

(8) Ķīnas Mašīnu un elektronisko ražojumu importa un eksporta tirdzniecības palāta (“CCCME”), Eurofer, Misano, Sangraf, Trasteel un sūdzības iesniedzēji pieprasīja, lai tos uzklausa Komisijas dienesti. Šīs personas iesniedza pieprasījumu noteiktajā termiņā, un tām tika dota iespēja tikt uzklausītām.

(9) Vairākas ieinteresētās personas iesniedza piezīmes par procedūras sākšanu. Piezīmes jo īpaši attiecās uz ražojuma tvērumu, ražojuma kontroles numuru, Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm. Kas attiecas uz pēdējo minēto kritēriju, tad Savienības intereses nav būtisks kritērijs, lai novērtētu, vai sūdzība pamato antidempinga procedūras sākšanu saskaņā ar pamatregulas 5. pantu. Tāpēc šīs piezīmes saistībā ar apgalvojumiem par procedūras sākšanu netika ņemtas vērā. Turklāt šajā posmā netika ņemtas vērā arī piezīmes, kas saņemtas pēc paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktā termiņa, un uz tām tiks atbildēts noslēguma posmā. Uz apgalvojumiem par ražojuma tvērumu un ražojuma izslēgšanas pieprasījumiem tika atbildēts šīs regulas 2.3. iedaļā.

(10) Kas attiecas uz apgalvojumiem par kaitējumu un cēloņsakarību, tad sūdzības iesniedzēji, pamatojoties uz TARIC datiem, norādīja, ka importa apjoms no Ķīnas ir palielinājies un tā cena ir samazinājusies. Tie pierādīja, ka šā importa cenas ir būtiski zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām. Tie arī apgalvoja, ka samazinātā Ķīnas importa cena ir piespiedusi ES ražošanas nozari pazemināt cenas zem ražošanas izmaksām. Šādi tika izraisīta pārdošanas apjoma un rentabilitātes samazināšanās, tādējādi radot nozarei kaitējumu. Pamatojoties uz ražošanas nozares datiem, tie arī norādīja, ka, sākot no 2019. gada vidus, ievērojami samazinājās Savienības ražotāju ražošanas apjoms, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, kā arī cenas un peļņa.

(11) Vairākas ieinteresētās personas minēja, ka Ķīnas ražotāji nav plaši pārstāvēti UHP klases elektrodu tirgū. Tika apgalvots, ka Ķīna galvenokārt darbojās HP/SHP klases tirgū, kurā Savienības ražošanas nozare neražo pietiekamā daudzumā. Tādējādi, kā tiek apgalvots, cēloņsakarība tiek pārtraukta. Tomēr sūdzības iesniedzēji iesniedza pietiekamus pierādījumus tam, ka arvien lielāku importa no ĶTR daļu veido arī UHP klases elektrodi, un tas apstiprinājās izmeklēšanā. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

1.5. Atlase

(12) Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija paziņoja, ka tā varētu veidot ieinteresēto personu izlasi saskaņā ar pamatregulas 17. pantu.

1.5.1. Savienības ražotāju atlase

(13) Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā ir provizoriski veikusi Savienības ražotāju atlasi. Komisija veica atlasi, pamatojoties uz izmeklējamā ražojuma ražošanas un pārdošanas apjomu Savienībā un ņemot vērā arī Savienības ražotāju ģeogrāfisko atrašanās vietu. Šajā izlasē bija trīs Savienības ražotāji, kas atrodas trīs dažādās dalībvalstīs. Atlasītie Savienības ražotāji veidoja vairāk nekā 55 % no aplēstā kopējā ražošanas apjoma un vairāk nekā 65 % no līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoma Savienībā. Komisija aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes par provizoriski izveidoto izlasi. Piezīmes netika saņemtas.

1.5.2. Importētāju atlase

(14) Lai izlemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja visus nesaistītos importētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju.

(15) Desmit nesaistīti importētāji sniedza prasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu Komisija izveidoja izlasi no trim nesaistītajiem importētājiem, kuriem ir lielākais izmeklējamā ražojuma pārdošanas apjoms Savienībā. Izlasē tika iekļauti 64 % no kopējā izmeklējamā ražojuma pārdošanas apjoma, par ko ziņoja importētāji, kuri sadarbojās, un 34,7 % no aplēstā kopējā izmeklējamā ražojuma importa apjoma no Ķīnas Tautas Republikas. Ievērojot pamatregulas 17. panta 2. punktu, par izlasi notika apspriešanās ar visiem zināmajiem attiecīgajiem importētājiem. Piezīmes netika saņemtas.

1.5.3. Ražotāju eksportētāju atlase Ķīnas Tautas Republikā

(16) Lai izlemtu, vai ir nepieciešama atlase, un lai attiecīgā gadījumā izveidotu izlasi, Komisija aicināja visus ĶTR ražotājus eksportētājus sniegt informāciju, kas norādīta paziņojumā par procedūras sākšanu. Turklāt Komisija lūdza Ķīnas Tautas Republikas pārstāvniecību Eiropas Savienībā apzināt citus tādus ražotājus eksportētājus (ja tādi ir), kas vēlētos piedalīties izmeklēšanā, un/vai ar tiem sazināties.

(17) Trīsdesmit seši ražotāji eksportētāji no attiecīgās valsts sniedza prasīto informāciju un piekrita, ka tos iekļauj izlasē. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu Komisija izveidoja izlasi no trim ražotājiem eksportētājiem, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo eksporta apjomu uz Savienību, kādu ir iespējams pieņemami izpētīt atvēlētajā laikā. Turklāt izlasē iekļautie uzņēmumi pārdeva ievērojamus izmeklējamā ražojuma apjomus Ķīnas Tautas Republikas iekšzemes tirgū. Šī izlase aptvēra 33 % no aplēstā kopējā ĶTR eksporta apjoma uz Eiropas Savienību izmeklēšanas periodā (sk. 24. apsvērumu). Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu par izveidoto izlasi notika apspriešanās ar visiem attiecīgajiem zināmajiem ražotājiem eksportētājiem un attiecīgās valsts iestādēm. Piezīmes netika saņemtas.

1.6. Atsevišķa pārbaude

(18) Divpadsmit attiecīgās valsts ražotāji eksportētāji, to vidū trīs iepriekš minētie izlasē iekļautie ražotāji, pieprasīja veikt atsevišķu pārbaudi saskaņā ar pamatregulas 17. panta 3. punktu. Taču neviens ražotājs eksportētājs, izņemot izlasē iekļautos, noteiktajā termiņā neiesniedza aizpildītu atbildi uz anketas jautājumiem. Tāpēc nevarēja izvērtēt nevienu pieprasījumu par atsevišķas pārbaudes veikšanu.

1.7. Atbildes uz anketas jautājumiem un pārbaudes apmeklējumi

(19) Komisija Ķīnas Tautas Republikas valdībai (“ĶV”) nosūtīja anketu par nozīmīgiem kropļojumiem ĶTR pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē.

(20) Sūdzības iesniedzēji sūdzībā arī sniedza pietiekamus pierādījumus par kropļojumiem, kas ĶTR pastāv saistībā ar attiecīgā ražojuma izejvielām. Tāpēc, kā tika norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu, izmeklēšana attiecās uz šiem kropļojumiem saistībā ar izejvielām, lai noteiktu, vai attiecībā uz ĶTR piemērot pamatregulas 7. panta 2.a punkta un 2.b punkta noteikumus. Šā iemesla dēļ Komisija šajā sakarā pieprasīja papildu informāciju no ĶV.

(21) Komisija nosūtīja anketas trim izlasē iekļautajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem / ražotāju eksportētāju grupai, trim izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem un trim izlasē iekļautajiem nesaistītajiem importētājiem. Šīs anketas procedūras sākšanas dienā kļuva pieejamas tiešsaistē (3).

(22) Komisija saņēma atbildes uz anketas jautājumiem no 3 izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, 3 nesaistītiem importētājiem, 8 lietotājiem un 3 ražotājiem eksportētājiem. Sangraf Italy sākotnēji iesniedza lietotāja anketu. Galu galā Sangraf Italy tika atzīts par ražotāju un tādējādi par Savienības ražošanas nozares daļu (sk. 183. un 184. apsvērumu).

(23) Ņemot vērā Covid-19 uzliesmojumu un dažādu dalībvalstu, kā arī dažādu trešo valstu ieviestos pārvietošanās ierobežojumus, Komisija pagaidu posmā nevarēja veikt pārbaudes apmeklējumus saskaņā ar pamatregulas 16. pantu. Tā vietā saskaņā ar paziņojumu par Covid-19 uzliesmojuma ietekmi uz antidempinga un antisubsidēšanas izmeklēšanām (4) Komisija veica attālinātu visas tās informācijas kontrolpārbaudi, ko uzskatīja par nepieciešamu pagaidu konstatējumu izdarīšanai. Komisija veica attālinātas kontrolpārbaudes (“AKP”) par šādiem uzņēmumiem/personām. Savienības ražotāji: — GrafTech France S.N.C., Francija, — Showa Denko Carbon Spain S.A., Spānija, — Tokai Erftcarbon GmbH, Vācija. ĶTR ražotāji eksportētāji: — Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd, — Fangda Carbon New Material Co., Ltd, — Nantong Yangzi Carbon Co., Ltd.

1.8. Izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

(24) Dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2020. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim (“izmeklēšanas periods”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra periodu no 2017. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

2. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

2.1. Attiecīgais ražojums

(25) Sākot izmeklēšanu, attiecīgais ražojums tika definēts kā tādi ĶTR izcelsmes grafīta elektrodi, kurus izmanto elektriskajās krāsnīs un kuru tilpummasa ir 1,5 g/cm3 vai vairāk un elektriskā pretestība ir 7,0 μ.Ω.m vai mazāk, un šajos elektrodos izmantotie savienotāji neatkarīgi no tā, vai tos importē kopā vai atsevišķi, kurus pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 8545 11 00 un ex 8545 90 90 (TARIC kodi 8545110010, 8545110015, 8545909010 un 8545909015).

(26) Pēc pieprasījuma izslēgt savienotājus no ražojuma definīcijas (sk. 2.3. iedaļu) Komisija pārskatīja ražojuma definīciju un definēja attiecīgo ražojumu kā tādus ĶTR izcelsmes grafīta elektrodus, ko izmanto elektriskajās krāsnīs, ar šķietamo blīvumu 1,5 g/cm3 vai vairāk un elektrisko pretestību 7,0 μ.Ω.m vai mazāk, aprīkotus vai neaprīkotus ar savienotājiem, kurus pašlaik klasificē ar KN kodu ex 8545 11 00 (TARIC kodi 8545110010 un 8545110015).

(27) Grafīta elektrodi ir patēriņa preces, ko galvenokārt izmanto tērauda ražošanā elektriskā loka krāsnī. Grafīta elektrodi paši par sevi ir būtisks pasaules reciklēšanas nozares komponents, jo tie ir vienīgais ražojums, kas spēj vadīt lūžņu kausēšanai nepieciešamo enerģiju un izturēt karstumu. Tādējādi grafīta elektrodi veicina klimata pārmaiņu mazināšanu, samazinot izejvielu izmantošanu, kā arī samazinot neapstrādāto atkritumu daudzumu.

2.2. Līdzīgais ražojums

(28) Izmeklēšana ir parādījusi, ka visiem turpmāk minētajiem ražojumiem ir vienādas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un tie paši pamatlietojumi: — attiecīgajam ražojumam, — Ķīnas Tautas Republikā ražotajam un tās iekšzemes tirgū pārdotajam ražojumam, — ražojumam, ko Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod Savienībā.

(29) Tāpēc Komisija šajā posmā izlēma, ka minētie ražojumi ir līdzīgi ražojumi pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

2.3. Pieprasījumi attiecībā uz ražojuma tvērumu un ražojuma izslēgšanas pieprasījums

(30) Attiecīgi tika saņemti četri pieprasījumi attiecībā uz ražojuma tvērumu, ko iesniedza Savienības ražotājs (Sangraf Italy), lietotājs (NLMK Verona), nesaistīts importētājs (CTPS Srl) un Ķīnas Tirdzniecības kamera (“CCCME”).

(31) Sangraf Italy pieprasīja izslēgt savienotājus (vai kontakttapas) no izmeklēšanas darbības jomas, jo Savienībā vairs netiek ražoti savienotāji. Sangraf apgalvoja, ka tas nevar tos pirkt no saviem konkurentiem.

(32) Jāatgādina, ka savienotāji ir neatņemama un nepieciešama grafīta elektrodu sistēmas sastāvdaļa. Tomēr Komisija arī norādīja, ka savienotājiem ir no grafīta elektrodu korpusa atšķirīgas īpašības. Komisija ņēma vērā arī to, ka Savienībā vairs netiek ražoti savienotāji un ka savienotājiem nav atsevišķa konkurējoša tirgus. Savienotājus pārdod galalietotājam (tērauda ražotājiem) vai nu pievienotus grafīta elektrodam, vai arī dažkārt kā galalietotāja rezerves daļu. Tomēr savienotāji ir jebkuram grafīta elektroda korpusam specifiski, un grafīta elektrodu sistēmu piegādātāji tos nepārdod citiem piegādātājiem.

(33) Tāpēc Komisija secināja, ka ražojuma tvērums jādefinē kā grafīta elektrodi neatkarīgi no tā, vai tie ir vai nav aprīkoti ar savienotājiem, kā aprakstīts 26. apsvērumā.

(34) Tērauda ražotājs NLMK Verona lūdza izslēgt no ražojuma definīcijas elektrodus ar diametru 350 mm. NLMK apgalvo, ka Savienības ražošanas nozare nenodrošina stabilu šāda diametra elektrodu piegādi, jo Savienības ražošanas nozare koncentrējas uz lielāka diametra elektrodiem, kas ir rentablāki. Grafīta elektrodu importētājs COMAP SAS izvirzīja līdzīgus argumentus attiecībā uz mazajiem elektrodiem (diametrs no 130 līdz 250 mm). CCCME līdzīgi lūdza izslēgt elektrodus, kuru diametrs ir mazāks par 450 mm.

(35) Komisija uzskatīja, ka šiem grafīta elektrodiem neatkarīgi no to lieluma ir tādas pašas fizikālās, tehniskās un/vai ķīmiskās pamatīpašības. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti.

(36) Nesaistīts importētājs CTPS Srl lūdza izslēgt HP elektrodus (5) no ražojuma definīcijas. CTPS Srl apgalvoja, ka HP elektrodi Savienībā tiek ražoti nepietiekamā daudzumā. Turklāt CTPS Srl norāda, ka HP un UHP elektrodi atšķiras pēc to izejmateriāliem, tehniskajām īpašībām un izmantošanas veida. Uzņēmums Misano S.p.A. savā iesniegumā izvirzīja līdzīgus argumentus. CCCME izvirzīja līdzīgus apgalvojumus un lūdza izslēgt grafīta elektrodus, kas nav UHP kategorijas elektrodi.

(37) Turpretī sūdzības iesniedzēji apgalvoja, ka grafīta elektrodu kategorijas nav skaidri nodalītas. Nav oficiāla nozares standarta, kas ļautu skaidri nodalīt HP un UHP grafīta elektrodus. Turklāt tie apgalvoja, ka dažu izmēru atšķirīgu kategoriju elektrodi var tikt savstarpēji aizvietoti.

(38) Komisija uzskatīja, ka šiem elektrodiem ir vienādas fizikālās, tehniskās un/vai ķīmiskās pamatīpašības un ka dažādu kategoriju, kuru apraksts tik un tā lielā mērā balstās uz paša ražotāja deklarāciju, jo attiecībā uz kategorijām nav vispāratzīta nozares standarta, izmantošana zināmā mērā pārklājas. Tāpēc, izslēdzot jebkuru no šiem veidiem, tiktu vājināta antidempinga pasākumu efektivitāte un atvieglota to iespējamā apiešana. Tāpēc tika noraidīti pieprasījumi izslēgt HP kategorijas un UHP kategorijai nepiederīgus elektrodus.

3. DEMPINGS

3.1. Pamatregulas 2. panta 6.a punktā paredzētā normālās vērtības noteikšanas procedūra

(39) Izmeklēšanas sākšanas laikā pieejamie pierādījumi liecināja par nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu ĶTR pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē. Tāpēc Komisija uzskatīja par piemērotu sākt izmeklēšanu, ņemot vērā pamatregulas 2. panta 6.a punktu.

(40) Lai savāktu nepieciešamos datus iespējamai pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošanai, Komisija aicināja visus attiecīgās valsts ražotājus eksportētājus sniegt informāciju par izejresursiem, ko izmanto grafīta elektrodu ražošanā. Attiecīgo informāciju iesniedza 32 ražotāji eksportētāji.

(41) Turklāt paziņojuma par procedūras sākšanu 5.3.2. punktā Komisija aicināja visas ieinteresētās personas 37 dienu laikā no paziņojuma par procedūras sākšanu publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī darīt zināmu savu viedokli, iesniegt informāciju un sniegt pierādījumus, kas to pamato, attiecībā uz pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošanu.

(42) Paziņojuma par procedūras sākšanu 5.3.2. punktā Komisija arī informēja ieinteresētās personas, ka, pamatojoties uz tajā posmā pieejamo informāciju, iespējamā attiecīgā reprezentatīvā valsts saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu varētu būt Meksika. Turklāt Komisija norādīja, ka pārbaudīs citas iespējamas attiecīgas reprezentatīvās valstis saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmajā ievilkumā noteiktajiem kritērijiem.

(43) Komisija 2021. gada 22. martā publicēja pirmo paziņojumu par normālās vērtības noteikšanas avotiem (“pirmais paziņojums” (6)), ar kuru tā informēja ieinteresētās personas par attiecīgajiem avotiem, ko tā plānoja izmantot normālās vērtības noteikšanai. Minētajā paziņojumā Komisija uzskaitīja visus ražošanas faktorus, piemēram, izejvielas, darbaspēku un enerģiju, kas tiek izmantoti grafīta elektrodu ražošanā. Tika analizētas trīs iespējamās reprezentatīvās valstis: Meksika, Malaizija un Krievijas Federācija. Pamatojoties uz kritērijiem, pēc kuriem izvēlas neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības, Komisija noteica Meksiku kā attiecīgu reprezentatīvo valsti. Komisija saņēma piezīmes par pirmo paziņojumu no Fangda Carbon New Material Co., LTD., Liaoning Dantan Technology Group Co., LTD., no ražotājiem eksportētājiem, kurus pārstāv Ķīnas Mašīnu un elektronisko ražojumu importa un eksporta tirdzniecības kamera (“CCCME”), kā arī no Eiropas Oglekļa un grafīta asociācijas.

(44) Pēc saņemto piezīmju analīzes Komisija 2021. gada 17. jūnijā publicēja otro paziņojumu par normālās vērtības noteikšanas avotiem (“otrais paziņojums” (7)) (pirmais un otrais paziņojums kopā – “paziņojumi”). Otrajā paziņojumā Komisija atjaunināja ražošanas faktoru provizorisko sarakstu un informēja ieinteresētās personas par savu nodomu izmantot Meksiku par reprezentatīvo valsti saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmo ievilkumu. Tāpat tā informēja ieinteresētās personas, ka noteiks pārdošanas, vispārējās un administratīvās (“PVA”) izmaksas un peļņu, pamatojoties uz viegli pieejamajiem finanšu pārskatiem, ko iesniedzis Meksikā strādājošs ugunsizturīgu materiālu, kuri nav no māla, ražotājs. Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes. Komisija saņēma piezīmes par otro paziņojumu no Fangda Carbon New Material Co., LTD., Liaoning Dantan Technology Group Co., LTD., no ražotājiem eksportētājiem, kurus pārstāv CCCME, kā arī no Eiropas Oglekļa un grafīta asociācijas.

(45) Pēc tam, kad tika pabeigta par otro paziņojumu saņemto piezīmju un informācijas analīze, Komisija provizoriski secināja, ka Meksika ir attiecīga reprezentatīvā valsts, kuru izmantot kā neizkropļotu cenu un izmaksu avotu normālās vērtības noteikšanai. Iemesli, kas pamato šo izvēli, ir aprakstīti turpmāk 3.4. iedaļā.

3.2. Pamatregulas 18. panta piemērošana

(46) Sākot izmeklēšanu, pamatojoties uz pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu, Komisija nosūtīja ĶV divas anketas par kropļojumu pastāvēšanu. Tomēr ĶV neatbildēja. Komisija 2020. gada 15. jūnijā ar verbālnotu informēja ĶV, ka tā plāno izmantot pamatregulas 18. pantā izklāstītos noteikumus attiecībā uz iespējamu nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu grafīta elektrodu iekšzemes tirgū Ķīnā pamatregulas 2. panta 6.a punkta nozīmē un iespējamu kropļojumu pastāvēšanu izejvielu tirgū pamatregulas 7. panta 2.a punkta nozīmē. Komisija aicināja ĶV sniegt piezīmes par 18. panta piemērošanu. Piezīmes netika saņemtas.

3.3. Normālā vērtība

(47) Pamatregulas 2. panta 1. punktā ir noteikts: “Normālo vērtību parasti nosaka, pamatojoties uz cenām, kādas eksportētājvalstī [parastā tirdzniecības apritē] ir maksājuši vai maksās neatkarīgie klienti.”

(48) Tomēr pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktā ir noteikts, ka tad, “ja (..) tiek konstatēts, ka nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas eksportētājvalstī, jo minētajā valstī pastāv nozīmīgi kropļojumi b) apakšpunkta nozīmē, normālo vērtību nosaka, pamatojoties tikai un vienīgi uz ražošanas un pārdošanas izmaksām, kas atspoguļo neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības”, un tā “ietver neizkropļotas un samērīgas administratīvās, pārdošanas un vispārējās izmaksas un peļņu” (“administratīvās, pārdošanas un vispārējās izmaksas” – “PVA izmaksas”).

(49) Savās piezīmēs par paziņojumiem Fangda Carbon New Material Co., LTD., Liaoning Dantan Technology Group Co., LTD. un CCCME pārstāvētie ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka: 1) pamatregulas 2. panta 6.a punkts neatbilst PTO Antidempinga nolīguma (“Antidempinga nolīgums”) 2.2. un 2.2.1.1. pantam un PTO judikatūrai; 2) trūkst pierādījumu par iespējamiem “nozīmīgiem kropļojumiem” attiecībā uz Ķīnas grafīta elektrodu ražošanas nozari. Gluži pretēji, Ķīnas grafīta elektrodu ražošanas nozare darbojas uz tirgu orientētos apstākļos.

(50) Konkrētāk, šīs personas attiecībā uz pamatregulas 2. panta 6.a punkta atbilstību PTO norādīja, ka Antidempinga nolīgumā nepastāv jēdziens “nozīmīgi kropļojumi”. Šīs personas apgalvoja, ka Antidempinga nolīguma 2. pantā paredzētā metodika neļauj normālās vērtības noteikšanai izmantot citu informāciju, kas nav eksportētājvalsts informācija, un ka Antidempinga nolīgumā nav nekā tāda, kas ļautu neņemt vērā ražotāja eksportētāja izmaksas un cenas vai eksportētājvalstī pastāvošās cenas, tās aizstājot ar šķietami neizkropļotām cenām vai atsauces cenām tā sauktajā attiecīgajā reprezentatīvajā valstī. Turklāt personas atsaucās uz PTO strīdiem DS473 European Union – Anti-dumping measures on biodiesel from Argentina un DS494 European Union – Cost Adjustment Methodologies and Certain Anti-Dumping measures on Imports from Russia, atgādinot, ka saskaņā ar minētajiem nolēmumiem, lai aprēķinātu izmaksas attiecīgā ražojuma normālās vērtības iegūšanai, ja nevar izmantot iekšzemes cenu eksportētājvalstī, izmeklēšanas iestādēm nav atļauts novērtēt eksportētāja/ražotāja uzskaitē norādītās izmaksas saskaņā ar etalonu, kas nav saistīts ar ražošanas izmaksām izcelsmes valstī.

(51) Attiecībā uz iespējamo pierādījumu trūkumu par “nozīmīgiem kropļojumiem” personas vispirms uzskatīja, ka valsts ziņojums par ĶTR (turpmāk – “ziņojums”) (8) neatbilst taisnīgu un objektīvu pierādījumu, kā arī pietiekamas pierādījuma vērtības standartiem, jo to ir sagatavojusi Komisija un tas ir pielāgots, lai atvieglotu sūdzību iesniegšanu, tāpēc tajā apzināti nav minēti faktiskie apstākļi, elementi un secinājumi, kas būtu pretrunā šim mērķim vai vājinātu to. Turklāt, pēc personu domām, ziņojums ir novecojis, un tāpēc tas nevar atspoguļot iespējamos kropļojumus izmeklēšanas perioda laikā vai attiecībā uz izmeklējamo ražojumu. Turklāt ziņojumā nav konkrēti aplūkota grafīta elektrodu nozare, un tas liek apšaubīt ziņojuma atbilstību šai izmeklēšanai. Otrkārt, personas apgalvoja, ka Ķīnas grafīta elektrodu nozare ir ļoti orientēta uz tirgu, valstij piederošu uzņēmumu klātbūtne tajā ir tikai neliela, tā darbojas, pamatojoties uz tirgus un komerciāliem principiem, un ĶV nav pieņēmusi īpašus noteikumus vai politiku, lai “veicinātu” grafīta elektrodu ražošanu vai eksportu.

(52) Tāpēc personas apgalvoja, ka Komisijai nevajadzētu piemērot pamatregulas 2. panta 6.a punktu, bet gan pieņemt ĶTR paziņotās iekšzemes cenas un izmaksas. Personas uzskatīja, ka, ja Komisija tomēr piemērotu 2. panta 6.a punktu, novērtējums būtu jāveic atsevišķi katram ražotājam eksportētājam un katram ražošanas faktoram.

(53) Šīs īstenošanas regulas 3.3.1. iedaļā ir dots Komisijas novērtējums par nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu. Minētajā novērtējumā ir aplūkotas konkrētas personu piezīmes par varbūtējo pierādījumu trūkumu attiecībā uz nozīmīgiem kropļojumiem grafīta elektrodu nozarē Ķīnā. Attiecībā uz vispārīgo apgalvojumu, ka ziņojums ir tendenciozs un tādējādi nav neitrāls un objektīvs, Komisija vispirms norādīja, ka šis ziņojums ir visaptverošs dokuments, kura pamatā ir plaši objektīvi pierādījumi, to vidū Ķīnas tiesību akti, noteikumi un citi oficiāli politikas dokumenti, kurus publicējusi ĶV, trešo personu ziņojumi no starptautiskām organizācijām, akadēmiski pētījumi un zinātnieku raksti, kā arī citi uzticami, neatkarīgi avoti. Ziņojums tika darīts viegli pieejams 2017. gada decembrī, lai ikvienai ieinteresētajai personai būtu plašas iespējas atspēkot vai papildināt ziņojumu un tā pamatā esošos pierādījumus, vai izteikt piezīmes par tiem. Tā kā personas nav izvirzījušas nekādus iebildumus par ziņojuma būtību un tajā ietvertajiem pierādījumiem, izņemot norādes uz abstraktiem ziņojuma trūkumiem no tā pierādījuma vērtības viedokļa, Komisijai šis arguments ir jānoraida. Tāpat nevar pieņemt argumentu, ka ziņojums ir pārāk novecojis un pārāk vispārīgs, lai atspoguļotu iespējamos kropļojumus izmeklēšanas periodā vai attiecībā uz izmeklējamo ražojumu. Tiesību aktus un politiku, kas attiecas uz plašākām Ķīnas ekonomikas jomām vai valsti kopumā, nevar uzskatīt par nebūtiskiem tikai tāpēc, ka tajos nav konkrēti minēts izmeklējamais ražojums. Tāpat, kamēr spēkā ir piemērojamie tiesību akti un valdības rīcībpolitika, tai ir nozīme šajā izmeklēšanā neatkarīgi no tā, kad tā ir pieņemta vai minēta ziņojumā. Visbeidzot, Komisija atgādināja, ka 3.3.1. iedaļā dotā analīze balstās uz vairākiem avotiem, no kuriem ziņojums ir tikai viens pierādījums.

(54) Attiecībā uz personu argumentiem par pamatregulas 2. panta 6.a punkta atbilstību PTO Komisija uzskata, ka 2. panta 6.a punkta noteikumi pilnībā atbilst Eiropas Savienības PTO saistībām un CCCME citētajai tiesu praksei. Vispirms Komisija norāda, ka PTO nolēmumi lietās DS473 un DS494 neattiecās uz pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošanu, bet gan konkrēta pamatregulas 2. panta 5. punkta noteikuma piemērošanu. Jebkurā gadījumā PTO tiesību akti, kā tos interpretējusi PTO ekspertu grupa un Apelācijas institūcija lietā DS473, ļauj izmantot tādus datus no trešās valsts, kas ir tikuši pienācīgi koriģēti, ja šāda korekcija ir nepieciešama un pamatota. Nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanas dēļ izmaksas un cenas eksportētājvalstī nav derīgas normālās vērtības aprēķināšanai. Šādos apstākļos 2. panta 6.a punkts paredz ražošanas un pārdošanas izmaksu aprēķināšanu, pamatojoties uz neizkropļotām cenām vai atsauces vērtībām, arī attiecīgā reprezentatīvā valstī ar līdzīgu attīstības līmeni kā eksportētājvalstij. Attiecībā uz lietu DS494 Komisija papildus atgādina, ka gan Savienība, gan Krievijas Federācija pārsūdzēja ekspertu grupas konstatējumus, kas nav galīgi, un tādējādi saskaņā ar iedibināto PTO judikatūru tiem nav juridiska statusa PTO sistēmā, jo tie nav apstiprināti ar PTO dalībvalstu lēmumiem. Jebkurā gadījumā ekspertu grupas ziņojumā šajā strīdā tika īpaši atzīts, ka pamatregulas 2. panta 6.a punkta noteikumi neietilpst strīda tvērumā.

(55) Attiecībā uz personu apgalvojumu, ka kropļojumu pastāvēšana būtu jāvērtē katram ražotājam eksportētājam un ražošanas faktoram atsevišķi, Komisija atgādina – kad ir noteikts, ka nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas eksportētājvalstī, jo minētajā valstī pastāv nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, saskaņā ar 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu Komisija var aprēķināt normālo vērtību katram ražotājam eksportētājam, izmantojot neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības attiecīgā reprezentatīvā valstī. Pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkts ļauj izmantot iekšzemes izmaksas tikai gadījumā, ja ir nešaubīgi noteikts, ka tās nav izkropļotas. Tomēr, ņemot vērā pieejamos pierādījumus par atsevišķu ražotāju eksportētāju ražošanas faktoriem, nebija iespējams konstatēt, ka kādas izmeklējamā ražojuma ražošanas un pārdošanas izmaksas nebūtu izkropļotas. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

(56) Minēto iemeslu dēļ un kā sīkāk paskaidrots turpmāk, Komisija šajā izmeklēšanā secināja, ka, pamatojoties uz pieejamiem pierādījumiem un ņemot vērā ĶV nesadarbošanos, ir atbilstīgi piemērot pamatregulas 2. panta 6.a punktu.

3.3.1. Nozīmīgu kropļojumu pastāvēšana

3.3.1.1. Ievads

(57) Pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunktā ir noteikts: “nozīmīgi kropļojumi ir kropļojumi, kas rodas, ja paziņotās cenas vai izmaksas, arī izejvielu un enerģijas izmaksas, nav noteiktas brīvā tirgus spēku ietekmē, jo tās ietekmē būtiska valdības iejaukšanās. Novērtējot to, vai pastāv nozīmīgi kropļojumi, ņem vērā, inter alia, iespējamo ietekmi, kas var būt vienam vai vairākiem no turpmāk minētajiem faktoriem: — attiecīgajā tirgū lielā mērā darbojas uzņēmumi, kuri pieder eksportētājvalsts iestādēm vai kuru darbību tās kontrolē, stratēģiski uzrauga vai sniedz tiem norādes, — valsts ir pārstāvēta uzņēmumos un tādējādi var iejaukties jautājumos par cenām vai izmaksām, — diskriminējoša valsts politika vai pasākumi, kuros priekšroka tiek dota iekšzemes piegādātājiem vai kuri kaut kā citādi ietekmē brīvā tirgus spēkus, — bankrota tiesību, uzņēmējdarbības tiesību vai īpašuma tiesību trūkums, diskriminējoša piemērošana vai neatbilstīga izpilde, — izkropļotas algu izmaksas, — piekļuve finansējumam, ko piešķir iestādes, kuras īsteno valsts politikas mērķus vai kuru darbība citādi ir atkarīga no valsts.”

(58) Tā kā pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunktā minētais saraksts nav kumulatīvs, nozīmīgu kropļojumu konstatēšanai nav jāņem vērā visi faktori. Turklāt, lai pierādītu, ka pastāv viens vai vairāki no sarakstā iekļautajiem faktoriem, var izmantot vienus un tos pašus faktiskos apstākļus. Tomēr ikviens secinājums par nozīmīgiem kropļojumiem 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta nozīmē ir jāizdara, pamatojoties uz visiem pieejamajiem pierādījumiem. Kopumā novērtējot, vai pastāv kropļojumi, var ņemt vērā arī vispārējo kontekstu un situāciju eksportētājvalstī, jo īpaši tad, ja eksportētājvalsts ekonomikas un administratīvās struktūras pamatelementi paredz, ka valdībai ir ievērojamas pilnvaras iejaukties ekonomikā tādā veidā, ka cenas un izmaksas netiek noteiktas tirgus spēku brīvā ietekmē.

(59) Pamatregulas 2. panta 6.a punkta c) apakšpunktā ir paredzēts: “ja Komisijai ir pamatotas norādes par to, ka konkrētā valstī vai minētās valsts konkrētā nozarē, iespējams, pastāv nozīmīgi kropļojumi, kas minēti b) apakšpunktā, un attiecīgā gadījumā – šīs regulas efektīvas piemērošanas nolūkā Komisija izstrādā, publisko un regulāri atjaunina ziņojumu par b) apakšpunktā minētajiem tirgus apstākļiem minētajā valstī vai nozarē.”

(60) Komisija saskaņā ar šo noteikumu publicēja ziņojumu, kas apliecināja, ka būtiska valdības iejaukšanās ir daudzos ekonomikas līmeņos, ieskaitot konkrētus daudzu būtisku ražošanas faktoru kropļojumus (piemēram, saistītus ar zemi, enerģiju, kapitālu, izejvielām un darbaspēku), kā arī konkrētās nozarēs (piemēram, tērauda un ķīmisko vielu nozarē). Sākot procedūru, ieinteresētās personas tika aicinātas atspēkot šīs izmeklēšanas materiālos ietvertos pierādījumus, sniegt piezīmes par tiem vai papildināt tos. Izmeklēšanas sākumposmā ziņojums tika iekļauts izmeklēšanas materiālos.

(61) Sūdzībā bija ietverta informācija, kas papildināja ziņojuma konstatējumus. Tajā tika citēti papildu avoti, to vidū ASV 2019. gada ziņojums par Ķīnas atbilstību PTO noteikumiem (9), kurā norādīts uz kropļojumiem dažādos Ķīnas ekonomikas līmeņos. Turklāt sūdzībā tika uzsvērts, ka grafīta elektrodu nozari izmeklēja citu valstu iestādes, kuras konstatēja pārkāpumus šajā nozarē (10). Sūdzībā arī norādīts, ka daudzi galvenie grafīta elektrodu ražotāji ir valstij piederoši uzņēmumi, to vidū: Sinosteel Engineering & Technology (agrāk Sinosteel Jilin Carbon), Shanxi Jinneng Group, Henan General Machinery, Jilin Songjiang Carbon un Kaifeng Carbon. Tajā arī norādīts, ka Ķīnā pastāv iniciatīvas izveidot lielus grafīta elektrodu ražotājus, piemēram, Shanghai Baosteel Chemical, Baosteel Group meitasuzņēmums, apvienojās ar vadošo privāto grafīta elektrodu ražotāju Fangda Carbon, lai izveidotu Baofang Carbon Material Technology – kopuzņēmumu, kura mērķis ir Gaņsu provinces Laņdžou ekonomiskās un tehnoloģiskās attīstības zonā ražot UHP grafīta elektrodus 100 000 tonnu apjomā gadā (11). Lai gan Fangda Carbon ir privātpersonām piederošs uzņēmums, tas savā gada pārskatā min, ka uzņēmuma darbība ir cieši saskaņota ar ĶV mērķiem (tā “parastā darījumdarbība ir cieši saistīta ar valsts politiku”, turklāt uzsver, ka “uzņēmums ļoti koncentrēsies uz mērķi izveidot pasaulē pirmo un vadošo uzņēmumu, kas sekmīgi pārvalda oglekļa emisijas, un (..) pilnībā īstenos Ķīnas Komunistiskās partijas 19. Nacionālā kongresa garu”, kā arī nodrošina, ka tas “ievēros Sji Dzjiņpina vadlīnijas par jauno laikmetu – sociālismu ar ķīniešu iezīmēm” (12)).

(62) Sūdzībā arī paskaidrots, ka pat privātie uzņēmumi bieži ir tiešā valdības ietekmē, piemēram, SASAC pašvaldības filiālei pieder mazākuma daļa uzņēmumā Fushun Carbon, kas ir lielākais grafīta elektrodu ražotājs Liaoninā, un tas nozīmē, ka filiālei ir tieša ietekme uz uzņēmumu. Līdzīgi arī valstij piederošai ieguldījumu sabiedrībai CITIC pieder mazākuma daļa Heifei Carbo, kas ir nozīmīgs grafīta elektrodu ražotājs.

(63) Sūdzībā arī norādīts, ka arī galvenās izejvielas – adatveida koksa – ražotāji lielā mērā ir valstij piederoši uzņēmumi. Sūdzībā ir norādīts, ka galvenais no naftas un akmeņoglēm iegūta adatveida koksa ražotājs Ķīnā ir CNPC Jinzhou Petrochemical Company – PetroChina meitasuzņēmums, kura vienīgais kontrolējošais akcionārs ir China National Petroleum Corporation, liels valstij piederošs uzņēmums, kuru pārvalda SASAC. Tāpat arī Shanghai Baosteel Chemical, kas ir valstij piederoša uzņēmuma China Baowu Steel Group meitasuzņēmums, ir nozīmīgs adatveida koksa ražotājs.

(64) Sūdzībā arī norādīts, ka lielākie grafīta elektrodu ražotāji – gan valstij piederoši uzņēmumi, gan privātie uzņēmumi – ir biedri Ķīnas Oglekļa rūpniecības asociācijā (China Carbon Industry Association), ko tieši pārrauga SASAC un Civillietu ministrija. Šīs organizācijas mērķis ir ievērot partijas priekšrakstus un īstenot galvenos mērķus un galvenos uzdevumus, kas noteikti Komunistiskās partijas 19. Nacionālajā kongresā.

(65) Sūdzībā arī minēti vairāki piemēri, kad grafīta elektrodu ražotāju vadību ar Ķīnas Komunistisko partiju (ĶKP) saista personīgas saites, arī ĶKP locekļu klātbūtne grafīta elektrodu ražotāju augstākajā vadībā – Fushun Carbon, Fangda Carbon, CIMM Group un uzņēmumos, kas ražo galvenās izejvielas, piemēram, Ansteel Chemical un Shaanxi Coal and Chemical Industry Group.

(66) Sūdzībā minēts arī liels jaudas palielinājums Iekšējā Mongolijā (13).

(67) Sūdzībā ir uzskaitīti arī vadlīniju dokumenti, kas nosaka grafīta elektrodu ražošanas nozares attīstību, to vidū: Rūpniecības struktūras pielāgošanas vadlīniju kataloga – Lēmuma Nr. 40 īstenošanas pasākuma, kas paredz atbalstu UHP grafīta elektrodu ar diametru 600 mm un vairāk ražošanai – 2013. un 2019. gada redakcija; Stratēģiski jaunu ražošanas nozaru galveno produktu un pakalpojumu katalogs un 2018. gada Stratēģiski jaunu rūpniecības nozaru klasifikācija, kurā grafīta elektrodi ir iekļauti noteikumos par “jaunajiem materiāliem”; Šaņsji provinces ķīmiskās rūpniecības 13. piecgades plāns; Šaņsji provinces jaunu materiālu rūpniecības 13. piecgades plāns un Šaņsji provinces rūpniecības un informācijas attīstības 13. piecgades plāns; Rietumhenaņas 2019.–2025. gada piecgades plāns; Iekšējās Mongolijas īstenošanas plāns augstas kvalitātes jauno ražošanas nozaru attīstībai autonomajā reģionā; īstenošanas plāns valsts jaunās izejvielu bāzes izveides projektam Liaoninas provincē vai Heilundzjanas provinces rūpniecības stiprināšanas būvniecības plāns; un “Ražots Ķīnā 2025”. Vairāki dokumenti ir orientēti uz adatveida koksu, tostarp Rūpniecības pārstrukturēšanas vadlīniju katalogs un 2019. gada rūpniecības struktūras pielāgošanas vadlīniju katalogs, kā arī provinces līmeņa dokumenti. Šaņsji jauno materiālu rūpniecības attīstības 13. piecgades plāns ir tieši vērsts uz adatveida koksu, kas ir definēts kā atbalstāmā nozare. Turklāt Šaņsji provinces rūpniecības un informācijas attīstības 13. piecgades plāns ir orientēts uz adatveida koksu, ņemot vērā tā mērķi paātrināt tradicionālo rūpniecības nozaru pārveidi un paātrināt potenciālās rūpniecības attīstību.

(68) Kā norādīts 46. apsvērumā, ĶV neiesniedza ne piezīmes, ne pierādījumus, kas atbalstītu vai atspēkotu pierādījumus, kuri iekļauti lietas materiālos, ieskaitot ziņojumu un sūdzības iesniedzēju sniegtos papildu pierādījumus, par nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu un/vai par to, vai konkrētajā lietā ir pareizi piemērot pamatregulas 2. panta 6.a punktu.

(69) Šajā sakarā tika saņemtas piezīmes no izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem. Kā norādīts 51. apsvērumā, ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka Ķīnas grafīta elektrodu nozare ir ļoti orientēta uz tirgu, valstij piederošo uzņēmumu klātbūtne tajā ir tikai neliela, tā darbojas, pamatojoties uz tirgus un komerciāliem principiem, un ĶV nav pieņēmusi īpašus noteikumus vai politiku, lai “veicinātu” grafīta elektrodu ražošanu vai eksportu.

(70) Komisija pārbaudīja, vai, ņemot vērā to, ka pastāv nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, ir pareizi izmantot ĶTR iekšzemes cenas un izmaksas. Komisija to darīja, pamatojoties uz lietas materiālos pieejamajiem pierādījumiem, to vidū ziņojumā ietvertajiem pierādījumiem, kas balstās uz viegli pieejamiem avotiem. Minētajā analīzē tika pārbaudīta valdības būtiskā iejaukšanās ĶTR ekonomikā kopumā, kā arī tika aplūkota konkrētā tirgus situācija attiecīgajā nozarē, kas ietver attiecīgo ražojumu. Komisija šos pierādījumus papildināja ar savu izpēti par dažādajiem kritērijiem, kuri ir būtiski, lai varētu apstiprināt, ka ĶTR pastāv nozīmīgi kropļojumi.

3.3.1.2. Nozīmīgi kropļojumi, kas ietekmē iekšzemes cenas un izmaksas Ķīnas Tautas Republikā

(71) Ķīnas ekonomikas sistēmas pamatā ir “sociālistiskās tirgus ekonomikas” koncepcija. Minētā koncepcija ir ietverta Ķīnas konstitūcijā un nosaka ĶTR ekonomisko pārvaldību. Pamatprincips ir “ražošanas līdzekļu sociālistiskais sabiedriskais īpašums, t. i., visas tautas īpašums un darbaļaužu kopīpašums”. Valsts īpašumā esošā ekonomika ir “valsts ekonomikas vadošais spēks”, un valsts ir pilnvarota “nodrošināt tās nostiprināšanu un izaugsmi” (14). Tādējādi Ķīnas ekonomikas kopējā struktūra ne tikai ļauj valdībai būtiski iejaukties ekonomikā, bet šādi iejaukties tā ir tieši pilnvarota. Ideja par sabiedriskā īpašuma pārākumu pār privāto īpašumu aptver visu tiesību sistēmu, un visos galvenajos tiesību aktos uzsvērts, ka tas ir vispārējs princips. Ķīnas īpašuma tiesības ir lielisks piemērs: tās attiecas uz sociālisma pirmo fāzi un uztic valstij atbalstīt pamata ekonomikas sistēmu, kurā dominē sabiedriskais īpašums. Tiek pieļauti citi īpašuma veidi – likums ļauj tiem attīstīties līdztekus valsts īpašumam (15).

(72) Turklāt saskaņā ar attiecīgajiem Ķīnas tiesību aktiem sociālistiskā tirgus ekonomika attīstās ĶKP vadībā. Ikvienā līmenī (juridiskajā, institucionālajā, personīgajā) Ķīnas valsts un ĶKP struktūras ir savstarpēji savijušās, veidojot visaptverošu struktūru, kurā nav atšķirama ĶKP un valsts loma. Pēc tam, kad 2018. gada martā tika grozīta Ķīnas konstitūcija, ĶKP vadošā loma kļuva vēl ievērojamāka, jo tā tika vēlreiz apstiprināta konstitūcijas 1. panta tekstā. Minētajā noteikumā aiz jau esošā pirmā teikuma “Sociālistiskā sistēma ir Ķīnas Tautas Republikas pamatsistēma” tika iekļauts šāds jauns otrais teikums: “Noteicošā iezīme Ķīnai raksturīgajā sociālismā ir Ķīnas Komunistiskās partijas vadošā loma.” (16) Tas ilustrē neapstrīdamo un aizvien pieaugošo ĶKP kontroli pār ĶTR ekonomikas sistēmu. Šāda vadošā loma un kontrole ir raksturīga Ķīnas sistēmai, un tā ir ievērojami spēcīgāka, nekā ierasts citās valstīs, kurās valdības īsteno vispārēju makroekonomisko kontroli, kuras ietvaros darbojas brīvā tirgus spēki.

(73) Lai sasniegtu mērķus, kas sakrīt ar ĶKP noteikto politisko darba kārtību, nevis atbilst dominējošajiem ekonomikas apstākļiem brīvā tirgū, Ķīnas valsts īsteno intervencionistisku ekonomikas politiku (17). Ķīnas iestāžu izmantotie intervencionistiskie ekonomiskie instrumenti ir daudzveidīgi, un tie ietver rūpniecības plānošanas sistēmu, finanšu sistēmu, kā arī normatīvās vides līmeni.

(74) Pirmkārt, vispārējās administratīvās kontroles līmenī Ķīnas ekonomikas virzību reglamentē sarežģīta rūpniecības plānošanas sistēma, kas ietekmē visu saimniecisko darbību valstī. Šo plānu kopums aptver plašu un sarežģītu nozaru un starpnozaru politikas jomu matricu un visus valdības līmeņus. Provinču līmeņa plāni ir detalizēti, savukārt valsts plānos izvirzīti plašāki mērķrādītāji. Plānos precizēti arī līdzekļi, kā atbalstīt attiecīgās nozares, kā arī termiņi, kuros mērķi ir jāsasniedz. Dažos plānos joprojām ir tieši formulēti produkcijas izlaides mērķrādītāji, savukārt iepriekšējos plānošanas ciklos tādi tika izvirzīti vienmēr. Minētajos plānos atbilstoši valdības prioritātēm kā (pozitīvas vai negatīvas) prioritātes tiek izceltas atsevišķas rūpniecības nozares un/vai projekti un tiem tiek izvirzīti konkrēti attīstības mērķi (rūpniecības modernizācija, darbības izvēršana starptautiskā mērogā utt.). Gan privātā, gan valsts īpašumā esošiem ekonomikas dalībniekiem ir faktiski jāpielāgo sava saimnieciskā darbība plānošanas sistēmas noteiktajai realitātei. Tas skaidrojams ne tikai ar to, ka šie plāni ir saistoši, bet arī ar to, ka attiecīgās Ķīnas iestādes visos valdības līmeņos ievēro plānu sistēmu un attiecīgi izmanto tām piešķirtās pilnvaras, tādējādi mudinot ekonomikas dalībniekus ievērot plānos noteiktās prioritātes (sk. arī 3.3.1.5. iedaļu turpmāk) (18).

(75) Otrkārt, finanšu resursu piešķiršanas līmenī ĶTR finanšu sistēmā dominē valstij piederošas komercbankas. Veidojot un īstenojot savu aizdevumu politiku, šīm bankām ir jāpielāgojas valdības nozaru politikas mērķiem, nevis primāri jānovērtē konkrētā projekta ekonomiskais izdevīgums (sk. arī 3.3.1.8. iedaļu turpmāk) (19). Tas pats attiecas uz pārējiem Ķīnas finanšu sistēmas elementiem, tādiem kā kapitāla vērtspapīru tirgi, obligāciju tirgi, privātā kapitāla tirgi u. c. Arī šīs finanšu nozares daļas, kas neietilpst banku sektorā, institucionāli un darbības ziņā ir veidotas nevis tā, lai panāktu finanšu tirgu maksimāli efektīvu darbību, bet gan tā, lai nodrošinātu kontroli un ļautu iejaukties valstij un ĶKP (20).

(76) Treškārt, normatīvās vides līmenī valsts iejaukšanās ekonomikā notiek vairākos veidos. Piemēram, publiskā iepirkuma noteikumi regulāri tiek izmantoti, lai sasniegtu politikas mērķus, nevis ekonomisko efektivitāti, tādējādi apdraudot uz tirgu balstītus principus šajā jomā. Piemērojamie tiesību akti konkrēti paredz, ka publiskā iepirkuma uzdevums ir veicināt valsts politikā izvirzīto mērķu sasniegšanu. Tomēr šo mērķu raksturs nav noteikts, tādējādi lēmumu pieņemšanas struktūrām tiek dota liela rīcības brīvība (21). Līdzīgi arī ieguldījumu jomā ĶV saglabā nozīmīgu kontroli un ietekmi kā pār valsts, tā pār privāto ieguldījumu objektu un apjomu. Ieguldījumu izvērtēšanu, kā arī dažādus stimulus, ierobežojumus un aizliegumus, kas saistīti ar ieguldījumiem, iestādes izmanto kā nozīmīgu instrumentu nozaru politikas mērķu atbalstam, piemēram, valsts kontroles saglabāšanai nozīmīgākajās nozarēs vai iekšzemes rūpniecības stiprināšanai (22).

(77) Kopumā Ķīnas ekonomikas modelis ir balstīts uz noteiktām pamataksiomām, kas paredz un veicina valdības iejaukšanos dažādos veidos. Šāda būtiska valdības iejaukšanās ir pretrunā brīvai tirgus spēku darbībai un tādējādi kropļo resursu efektīvu sadali, kas atbilstu tirgus principiem (23).

3.3.1.3. Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta pirmā ievilkuma nozīmē: attiecīgajā tirgū lielā mērā darbojas uzņēmumi, kuri pieder eksportētājvalsts iestādēm vai kuru darbību tās kontrolē, stratēģiski uzrauga vai sniedz tiem norādes

(78) Ķīnas Tautas Republikas ekonomikā būtiskākā daļa ir uzņēmumi, kuri ir valsts īpašumā, kuru darbību tā kontrolē un/vai stratēģiski uzrauga vai kuriem sniedz norādes.

(79) ĶV un ĶKP uztur struktūras, kas nodrošina to pastāvīgu ietekmi uzņēmumos, it sevišķi valstij piederošos uzņēmumos (VU). Valsts (un daudzējādā ziņā arī ĶKP) ne tikai aktīvi formulē un pārrauga vispārējās ekonomikas politikas īstenošanu atsevišķos VU, bet arī pastāv uz tiesībām piedalīties lēmumu pieņemšanā par to darbību. Parasti tas tiek darīts, veicot darbinieku rotāciju starp valdības iestādēm un VU, nodrošinot partijas biedru klātbūtni VU izpildstruktūrās un partijas pirmorganizācijas uzņēmumos (sk. arī 3.3.1.4. iedaļu), kā arī veidojot VU sektora korporatīvo struktūru (24). Savukārt VU saņem pretī īpašu statusu Ķīnas ekonomikā, kas ietver virkni ekonomisku ieguvumu, jo īpaši aizsardzību pret konkurenci un preferenciālu piekļuvi attiecīgiem izejresursiem, ieskaitot finansējumu (25). Faktori, kas norāda uz valdības kontroli pār grafīta elektrodu nozares uzņēmumiem, ir sīkāk aplūkoti turpmāk 3.3.1.4. iedaļā.

(80) Īpaši grafīta elektrodu nozarē joprojām pastāv ievērojama ĶV īpašumtiesību daļa, kā norādīts sūdzībā un aprakstīts 61. apsvērumā. Izmeklēšanā apstiprinājās, ka daudzi uzņēmumi, arī sūdzībā minētie, patiešām ir VU un ka, lai gan nav oficiālas informācijas par precīzu sadalījumu starp privātiem uzņēmumiem un VU, VU klātbūtne grafīta elektrodu nozarē ir ievērojama un to vidū ir cita starpā šādi uzņēmumi: Shanxi Jinneng Group Co., Ltd., Henan General Machinery, Kaifeng Carbon. Komisija arī atzīmē, ka šajā nozarē darbojas privātu un valstij piederošu uzņēmumu izveidoti kopuzņēmumi, piemēram, Baofang Carbon Material Technology (51 % kontrolē valstij piederošā Baowu grupa un 49 % – Fangda Carbon New Materials Co., LTD (26)) vai Fushun Carbon (65,5 % pieder Fangda Carbon New Materials Co., LTD un 34,5 % – Fushun Longsheng State-owned Capital Operation Group Co., Ltd.).

(81) Turklāt Komisija atzīmē, ka dažādi valstij piederošie uzņēmumi, piemēram, CNPC Jinzhou Petrochemical (27) un Shanghai Baosteel chemical (28), ir iesaistīti adatveida koksa – būtiskas grafīta elektrodu ražošanas izejvielas – ražošanā. Turklāt vēl viens valstij piederošs uzņēmums, Ordos Weiyi High-tech Materials (29), kas ir Baotou meitasuzņēmums, ir iesaistīts adatveida koksa jaudas paplašināšanas projektā Iekšējā Mongolijā.

(82) Valdībai plaši iejaucoties grafīta elektrodu ražošanas nozarē, kā arī nozarē un augšposma nozarēs pastāvot būtiskai VU klātbūtnei, pat privātā īpašumā esošiem ražotājiem ir liegts darboties tirgus apstākļos. Kā izklāstīts turpmāk 3.3.1.5. iedaļā, gan uz valsts, gan privātiem uzņēmumiem grafīta elektrodu nozarē attiecas arī politikas uzraudzība un vadlīnijas.

3.3.1.4. Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta otrā ievilkuma nozīmē: valsts ir pārstāvēta uzņēmumos un tādējādi var iejaukties jautājumos par cenām vai izmaksām

(83) Papildus tam, ka ĶV īsteno kontroli pār ekonomiku, izmantojot īpašumtiesības uz VU un citus instrumentus, Ķīnas valdība, izmantojot valsts klātbūtni uzņēmumos, var iejaukties cenās un izmaksās. Var uzskatīt, ka Ķīnas tiesību aktos paredzētās attiecīgo valsts iestāžu tiesības iecelt un atcelt no amata VU augstākā līmeņa vadību atspoguļo atbilstīgās īpašuma tiesības (30), turklāt ĶKP pirmorganizācijas gan valsts, gan privātā īpašumā esošos uzņēmumos ir vēl viens nozīmīgs kanāls, pa kuru valsts var iejaukties darījumdarbības lēmumu pieņemšanā. Saskaņā ar ĶTR uzņēmumu tiesībām ĶKP organizācija ir jāizveido ikvienā uzņēmumā (ar vismaz trim ĶKP biedriem, kā noteikts ĶKP konstitūcijā (31)) un uzņēmuma pienākums ir nodrošināt partijas organizācijas darbībai vajadzīgos apstākļus. Izrādās, ka pagātnē šī prasība ne vienmēr tika ievērota vai stingri izpildīta. Tomēr vismaz kopš 2016. gada ĶKP politiska principa veidā ir pastiprinājusi pretenzijas uz darījumdarbības lēmumu kontroli valstij piederošajos uzņēmumos. Tiek arī ziņots, ka ĶKP izdara spiedienu uz privātiem uzņēmumiem, lai tie priekšplānā izvirzītu “patriotismu” un ievērotu partijas disciplīnu (32). Ir saņemta informācija, ka 2017. gadā partijas pirmorganizācijas bija 70 % no aptuveni 1,86 miljoniem privātā īpašumā esošo uzņēmumu un pieaug spiediens nodrošināt, lai ĶKP organizācijām būtu izšķirīga ietekme darījumdarbības lēmumu pieņemšanā attiecīgajos uzņēmumos (33). Minētie noteikumi ir vispārēji piemērojami visā Ķīnas ekonomikā – visās nozarēs, ieskaitot grafīta elektrodu ražotājus un to izejresursu piegādātājus.

(84) Turklāt 2020. gada 15. septembrī tika publicēts dokuments General Office of CCP Central Committee’s Guidelines on stepping up the United Front work in the private sector for the new era (“ĶKP Centrālkomitejas Galvenā biroja pamatnostādnes par aktīvāku privātā sektora darbu vienotajā frontē ceļā uz jauno laikmetu”, turpmāk – Pamatnostādnes) (34), kurā vēl vairāk paplašināta privātajos uzņēmumos izveidoto partijas komiteju loma. Pamatnostādņu II.4. iedaļā ir teikts: “Mums jāceļ partijas kopējās spējas vadīt privātā sektora darbu vienotajā frontē un šajā jomā efektīvi jāveic aktīvāks darbs.” To III.6. iedaļā ir teikts: “Mums vēl aktīvāk jāīsteno partijas attīstības pasākumi privātos uzņēmumos un jānodrošina, ka partijas pirmorganizācijas var efektīvi izpildīt savus uzdevumus kā partijas posteņi un ka partijas biedri var darboties kā līderi un pionieri.” Tādējādi Pamatnostādnēs ir uzsvērta ĶKP nozīme uzņēmumos un citās privātā sektora struktūrās un tiek mēģināts šo nozīmi palielināt (35).

(85) Konkrēti grafīta elektrodu nozarē, kā jau norādīts, daudzi ražotāji pieder valstij un ir pasludinājuši apņemšanos ievērot valdības nozaru politiku, kā arī ĶKP vadošo lomu. Piemēram, valstij piederošais tirgotājs Henan General Machinery un ražotājs Kaifeng Carbon jau vairākus gadus ir uzsvēruši ĶKP vadības nozīmi, un šajā laikā Henan General Machinery ir paziņojis, ka “vadoties pēc zinātniskās attīstības koncepcijas, [mēs] dziļi īstenosim Ķīnas Komunistiskās partijas 18. Nacionālā kongresa garu” (36), bet Kaifeng Carbon jau 2016. gadā ziņoja par uzņēmuma pirmo sekmīgo partijas kongresu (37). Tomēr valsts un partijas ietekme neaprobežojas tikai ar valstij piederošiem uzņēmumiem, bet izpaužas arī privātos uzņēmumos, apstiprinot ĶKP pieaugošo ietekmi privātajā sektorā, kas aprakstīta iepriekšējā apsvērumā. Šajā sakarā Komisija norāda, ka uzņēmuma Fangda Carbon New Materials Co., LTD. valdes priekšsēdētājs ir arī ĶKP loceklis (38). Turklāt uzņēmums attiecībā uz partijas veidošanas darbībām norāda turpmāk minēto: “Fangda Carbon kā viens no pasaulē vadošajiem oglekļa uzņēmumiem aktīvi īsteno korporatīvo kultūru, ņemot vērā “partijas veidošanu kā dvēseli”. Gadu gaitā uzņēmums ir ļoti koncentrējies uz korporatīvās attīstības stratēģiju “veidot spēcīgu partiju spēcīgai izaugsmei”, neatlaidīgi integrējis partijas veidošanu uzņēmuma ražošanā un darījumdarbībā, kā arī uzkrājis spēcīgu pozitīvu enerģiju veselīgai un straujai uzņēmuma attīstībai. (..) Gadu gaitā Fangda Carbon ir nepārtraukti stiprinājis partijas organizācijas veidošanu (..). Uzņēmuma partijas komiteja ir saņēmusi apbalvojumu “Valsts pionieris progresīvas vietējās partijas organizācijas jomā” (..)” (39). Tāpat arī uzņēmums Jilin Carbon Co. LTD., kas ir Zhongze Group daļa, norāda: “Zhongze Group visu līmeņu partijas organizācijas aktīvi īsteno virkni partijas veidošanas pasākumu, lai atzīmētu Ķīnas Komunistiskās partijas dibināšanas 99. gadadienu, (..) demonstrējot privāto uzņēmumu apņēmību, pārliecību un atbildību vienmēr ievērot partijas vadību, lai palīdzētu veidot sociālistisku ekonomiku. (..) Visi Zhongze Group uzņēmumi vienmēr ir veikuši labu darbu partijas veidošanā, veicot tādas darbības kā, piemēram, izstrādājot partijas mācības, organizējot partijas vēstures stundas un veidojot progresīvus modeļus, pārmantojot sarkano gēnu un uzturot spēkā sākotnējos centienus.” (40).

(86) Turklāt Komisija atzīmē, ka Ķīnas Oglekļa rūpniecības asociācijas, t. i., grafīta elektrodu nozares rūpniecības asociācijas, kuras biedrs un priekšsēdētāja vietnieks ir uzņēmums Fangda Carbon New Materials Co, LTD., bet biedrs un pastāvīgais direktors ir Liaoning Dantan Technology Group (41), statūtos ir nepārprotami norādīts, ka asociācijas mērķis pats par sevi ir “īstenot partijas līniju, pamatnostādnes un politiku” un ka asociācija “ievēro Ķīnas Komunistiskās partijas vispārējo vadību un saskaņā ar Ķīnas Komunistiskās partijas konstitūcijas noteikumiem izveido Ķīnas Komunistiskās partijas organizāciju, attīsta partijas darbību un nodrošina partijas organizācijas darbībai nepieciešamos nosacījumus” (42).

(87) Valsts klātbūtne un iejaukšanās finanšu tirgos (sk. arī 3.3.1.8. iedaļu turpmāk), kā arī izejvielu un izejresursu nodrošināšanā kropļo tirgu vēl vairāk (43). Tādējādi valsts klātbūtne uzņēmumos, ieskaitot VU, grafīta elektrodu un citās nozarēs (piemēram, finanšu un izejresursu nozarē) ļauj ĶV iejaukties cenās un izmaksās.

3.3.1.5. Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta trešā ievilkuma nozīmē: diskriminējoša valsts politika vai pasākumi, kuros priekšroka tiek dota iekšzemes piegādātājiem vai kuri kaut kā citādi ietekmē brīvā tirgus spēkus

(88) Ķīnas ekonomikas virzienu lielā mērā nosaka komplicēta plānošanas sistēma, kurā noteiktas prioritātes un izvirzīti mērķi, kam jābūt centrālās un vietējās valdības uzmanības centrā. Attiecīgi plāni ir visos valdības līmeņos, un tie aptver praktiski visas ekonomikas nozares. Ar plānošanas instrumentiem noteiktie mērķi ir saistoši, un katra pārvaldes līmeņa iestāde uzrauga, kā attiecīgais zemākais valdības līmenis īsteno plānus. Kopumā plānošanas sistēma ĶTR nodrošina, ka resursi tiek virzīti tām nozarēm, kuras valdība atzinusi par stratēģiskām vai citādi politiski nozīmīgām, nevis tiek sadalīti atkarībā no tirgus spēkiem (44).

(89) Ķīnas valdība atzīst grafīta elektrodu ražošanas nozari par nozīmīgu nozari. To apstiprina daudzie plāni, direktīvas un citi dokumenti, kas attiecas uz grafīta elektrodiem un ir izdoti valsts, reģionu un municipālajā līmenī.

(90) Kā norādīts sūdzībā un iepriekš 67. apsvērumā, grafīta elektrodu ražošanas nozarei un adatveida koksam, kas ir galvenā izejviela grafīta elektrodu ražošanas nozarē, ir izstrādāti daudzi politikas vadlīniju dokumenti. Komisijas veiktā izpēte apstiprināja šajā sakarā sūdzībā sniegto informāciju. Piemēram, grafīta elektrodi ir minēti kā veicināmā nozare VIII.2. punktā 2019. gada NDRC vadlīniju katalogā par nozares pielāgojumiem. Minētais noteikums attiecas uz “īpaši augstas jaudas elektrodiem ar diametru 600 mm un vairāk, mikroporainiem un īpaši mikroporainiem oglekļa ķieģeļiem domnām, speciālu grafītu (augstas stiprības, augsta blīvuma, augstas tīrības pakāpes, augsta stiepes moduļa), grafīta (kvalitatīvu) katodu, iekšējā grafitizācijas krāšņu izstrādi un ražošanu” (45). Tajā pašā vadlīniju kataloga iedaļā ir minēts arī adatveida kokss: “Desulfurizācijas šķidro atkritumu resursu izmantošana, koksa notekūdeņu, akmeņogļu darvas un uz oglekļa bāzes esošu materiālu progresīva attīrīšana un atkalizmantošana, adatveida koksa no ogļu darvas, koksa gāzes, neapstrādātas gāzes un cirkulējošā amonjaka izmantošana ar augstu pievienoto vērtību utt.”. Līdzīgi arī provinces līmenī ogļu rūpniecības pārveides un modernizācijas paātrināšana ir viena no Šaņsji provinces rūpniecības un informācijas attīstības 13. piecgades plānā paredzētajām prioritātēm. Saskaņā ar šo plānu, kas attiecas gan uz grafīta elektrodiem, gan uz adatveida koksu, provincei vajadzētu: “aktīvi turpināt attīstīt skalošanas eļļas, fenola eļļas, naftalīna eļļas, antracēna eļļas un citu frakciju ķīmisko vielu tālāku ķīmisko pārstrādi, koncentrējoties uz adatveida koksa un īpaši augstas jaudas grafīta elektrodu, speciālā melnā oglekļa, kodolgrafīta un augstas pievienotās vērtības oglekļa materiālu, piemēram, oglekļa šķiedras, uz piķa bāzes veicināšanu. Veicināt liela mēroga ražošanas jaudas veidošanu.” (46) Pašvaldību līmenī kā piemēru var minēt Dzjišanas ekonomiskās attīstības zonas Sjiše industriālo parku Datunā (Šaņsji), kur no jauna uzbūvētais īpaši lielas jaudas grafīta elektrodu projekts, kura gada ražošanas apjoms ir 60 000 tonnu 600 mm un lielāka diametra elektrodu un kurā kopā veikti 1,2 miljardus RMB lieli ieguldījumi, tiek uzskatīts par nozīmīgu provinces projektu (47). Komisijas veiktais pētījums arī apstiprināja, ka starp nozaru politikas dokumentiem, kas vērsti uz grafīta elektrodu nozari, ir arī Rietumhenaņas industriālās pārveides un modernizācijas plāns un demonstrējumu teritoriju izveides plāns (48), Iekšējās Mongolijas īstenošanas plāns augstas kvalitātes jauno ražošanas nozaru attīstībai autonomajā reģionā (49), īstenošanas plāns valsts jaunās izejvielu bāzes izveides projektam Liaoninas provincē (50), kā arī Heilundzjanas provinces rūpniecības stiprināšanas būvniecības plāns (51).

(91) Kopumā ĶV ir noteikusi pasākumus, kuru mērķis ir panākt, lai grafīta elektrodu ražošanas nozarē strādājošie dalībnieki ievērotu valsts politikas mērķus, proti, atbalstīt veicināmās nozares, arī adatveida koksa – attiecīgā ražojuma ražošanā izmantotās galvenās izejvielas – ražošanu. Šādi pasākumi traucē tirgus spēkiem brīvi darboties.

3.3.1.6. Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta ceturtā ievilkuma nozīmē: bankrota tiesību, uzņēmējdarbības tiesību vai īpašuma tiesību trūkums, diskriminējoša piemērošana vai neatbilstīga izpilde

(92) Lietas materiālos pieejamā informācija liecina, ka Ķīnas bankrota sistēma pietiekami nesasniedz savus galvenos mērķus, tādus kā prasījumu un parādu taisnīga segšana un kreditoru un debitoru likumīgo tiesību un interešu aizsardzība. Tā pamatā, šķiet, ir fakts, ka, lai gan Ķīnas bankrota tiesības formāli balstās uz līdzīgiem principiem kā atbilstīgie tiesību akti citās valstīs, Ķīnas sistēmai ir raksturīga sistemātiska nepietiekama tiesību aktu noteikumu izpilde. Vispārzināms, ka bankrotu joprojām ir ārkārtīgi maz attiecībā pret valsts ekonomikas lielumu, arī tāpēc, ka maksātnespējas procesā ir virkne nepilnību, kas faktiski attur no bankrota pieteikumu iesniegšanas. Turklāt maksātnespējas procesā joprojām ir spēcīga un aktīva valsts loma, un bieži vien tai ir tieša ietekme uz procesa rezultātu (52).

(93) Turklāt īpašuma tiesību sistēmas trūkumi ir īpaši acīmredzami saistībā ar īpašumtiesībām uz zemi un zemes izmantošanas tiesībām ĶTR (53). Visa zeme ir Ķīnas valsts īpašumā (kolektīvajā īpašumā esošā lauku zeme un valsts īpašumā esošā pilsētu zeme). Tās sadale joprojām ir atkarīga tikai no valsts. Pastāv tiesību aktu noteikumi, kuru mērķis ir pārredzamā veidā un par tirgus cenām piešķirt zemes izmantošanas tiesības, piemēram, ieviešot piedāvājumu procedūras. Tomēr minētie noteikumi tiek regulāri pārkāpti – daži pircēji iegūst zemi par velti vai par cenu, kas ir zemāka par tirgus cenu (54). Turklāt, piešķirot zemi, iestādes bieži vien cenšas sasniegt konkrētus politiskos mērķus, ieskaitot tautsaimniecības plānu īstenošanu (55).

(94) Ļoti līdzīgi kā citās Ķīnas ekonomikas nozarēs, uz grafīta elektrodu ražotājiem attiecas parastie Ķīnas noteikumi par bankrota tiesībām, uzņēmējdarbības tiesībām un īpašuma tiesībām. Tas nozīmē, ka arī šos uzņēmumus skar lejupējie kropļojumi, ko rada bankrota un īpašuma tiesību diskriminējoša piemērošana vai neatbilstīga izpilde. Šajā izmeklēšanā netika atklāts nekas tāds, kas liktu šos konstatējumus apšaubīt. Tāpēc Komisija secināja, ka Ķīnas bankrota un īpašuma tiesības pienācīgi nedarbojas un tā rezultātā, saglabājot maksātnespējīgus uzņēmumus un piešķirot zemes izmantošanas tiesības ĶTR, rada kropļojumus. Pamatojoties uz pieejamajiem pierādījumiem, minētie apsvērumi šķiet pilnībā attiecināmi arī uz grafīta elektrodu nozari.

(95) Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secināja, ka grafīta elektrodu nozarē bankrota un īpašuma tiesību piemērošana ir diskriminējoša vai neatbilstīga, arī saistībā ar attiecīgo ražojumu.

3.3.1.7. Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta piektā ievilkuma nozīmē: izkropļotas algu izmaksas

(96) Uz tirgu balstīta algu sistēma ĶTR nevar pilnībā attīstīties, jo tiek ierobežotas darba ņēmēju un darba devēju tiesības uz kolektīvu organizāciju. ĶTR nav ratificējusi vairākas būtiskas Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) konvencijas, proti, tās, kas attiecas uz biedrošanās brīvību un koplīgumu slēgšanu (56). Valsts tiesību aktos noteikts, ka darbojas tikai viena arodbiedrību organizācija. Tomēr šī organizācija nav neatkarīga no valsts iestādēm, un tās iesaistīšanās darba koplīgumu slēgšanā un darba ņēmēju tiesību aizsardzībā joprojām ir vāja (57). Turklāt Ķīnas darbaspēka mobilitāti ierobežo mājsaimniecību reģistrācijas sistēma, kas piekļuvi pilnam sociālā nodrošinājuma un citu pabalstu klāstam piešķir tikai konkrētās administratīvās teritorijas vietējiem iedzīvotājiem. Tādējādi darba ņēmēji, kuriem nav reģistrētas dzīvesvietas vietējā teritorijā, parasti nonāk neaizsargātā nodarbinātības situācijā un saņem mazākus ienākumus nekā personas, kam ir šāda reģistrēta dzīvesvieta (58). Šie konstatējumi liek secināt, ka algu izmaksas Ķīnas Tautas Republikā ir izkropļotas.

(97) Nav iesniegti pierādījumi, kas liecinātu, ka uz grafīta elektrodu nozari neattiecas iepriekš raksturotā Ķīnas darba tiesību sistēma. Tādējādi grafīta elektrodu nozari skar algu izmaksu kropļojumi – gan tieši (attiecīgā ražojuma ražošanā vai tā galvenās izejvielas ražošanā), gan netieši (ja ir pieejams kapitāls vai izejresursi no uzņēmumiem, uz kuriem attiecas tā pati ĶTR darba tiesību sistēma).

3.3.1.8. Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta sestā ievilkuma nozīmē: piekļuve finansējumam, ko piešķir iestādes, kuras īsteno valsts politikas mērķus vai kuru darbība citādi ir atkarīga no valsts

(98) Kapitāla pieejamība uzņēmumiem Ķīnas Tautas Republikā ir dažādos veidos izkropļota.

(99) Pirmkārt, Ķīnas finanšu sistēmai ir raksturīga spēcīga valstij piederošu banku pozīcija (59), un, piešķirot piekļuvi finansējumam, tās ņem vērā nevis projekta ekonomisko dzīvotspēju, bet citus kritērijus. Līdzīgi kā nefinanšu VU, bankas joprojām ir saistītas ar valsti ne tikai ar īpašuma tiesībām, bet arī ar personīgām attiecībām (lielo valstij piederošo finanšu iestāžu vadošos darbiniekus amatā ieceļ ĶKP) (60) un, arī tāpat kā nefinanšu VU, bankas regulāri īsteno valdības izstrādāto valsts politiku. Tādējādi bankas izpilda tieši formulētu ar likumu noteiktu pienākumu veikt darījumdarbību saskaņā ar valsts ekonomiskās un sociālās attīstības vajadzībām un vadoties pēc valsts nozaru politikas (61). Minētos faktorus papildina spēkā esoši papildu noteikumi, kuri virza finansējumu uz nozarēm, ko valdība atzinusi par veicināmām vai citādi nozīmīgām (62).

(100) Lai gan ir atzīts, ka uz nepieciešamību ievērot normālu banku praksi un tādus prudenciālos noteikumus kā nepieciešamību pārbaudīt aizdevuma ņēmēja kredītspēju attiecas dažādi tiesību aktu noteikumi, pārliecinoši pierādījumi, ieskaitot tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanu konstatējumus, liecina, ka minētajiem noteikumiem dažādu juridisko instrumentu piemērošanā ir tikai sekundāra nozīme.

(101) Piemēram, ĶV pavisam nesen paskaidroja, ka ĶKP jāuzrauga pat privāto komercbanku lēmumi un tiem jāatbilst valsts politikai. Viens no trim valsts vispārējiem mērķiem saistībā ar banku pārvaldību tagad ir stiprināt partijas vadību banku un apdrošināšanas nozarē, arī saistībā ar uzņēmumu darbības un vadības jautājumiem (63). Arī komercbanku darbības rādītāju izvērtēšanas kritērijos tagad jo īpaši jāņem vērā tas, kā struktūras “palīdz sasniegt valsts attīstības mērķus un atbalsta reālo ekonomiku”, un jo īpaši tas, kā tās “atbalsta stratēģiskās un jaunās ražošanas nozares” (64).

(102) Turklāt obligāciju reitings un kredītvērtējums dažādu iemeslu dēļ bieži vien ir izkropļoti – arī tādēļ, ka riska novērtējumu ietekmē firmas stratēģiskā nozīme Ķīnas valdībai un implicīto valdības garantiju spēks. Aplēses pārliecina, ka Ķīnas kredītvērtējumi sistemātiski atbilst zemākiem starptautiskajiem vērtējumiem (65).

(103) Minētos faktorus papildina spēkā esoši papildu noteikumi, kuri virza finansējumu uz nozarēm, ko valdība atzinusi par veicināmām vai citādi nozīmīgām (66). Rezultātā rodas nosliece par labu tam, lai aizdevumus piešķirtu valstij piederošiem uzņēmumiem, lielām privātām firmām ar labiem sakariem un firmām, kas darbojas vadošajās rūpniecības nozarēs, un tas nozīmē, ka kapitāla pieejamība un izmaksas nav vienādas visiem tirgus dalībniekiem.

(104) Otrkārt, lai stimulētu ieguldījumu pieaugumu, aizņemšanās izmaksas tiek mākslīgi uzturētas zemā līmenī. Tādējādi tiek pārmērīgi izmantoti kapitālieguldījumi ar aizvien mazāku ienākumu no ieguldījumiem. To ilustrē to līdzekļu īpatsvara pieaugums valsts sektorā, kurus uzņēmumi aizņēmušies, kaut arī strauji samazinājusies rentabilitāte, un tas liecina, ka mehānismi, kuri darbojas banku sistēmā, neatbilst normālai komerciālai reakcijai.

(105) Treškārt, lai gan 2015. gada oktobrī tika panākta nominālās procentu likmes liberalizācija, cenu signāli vēl aizvien neizriet no brīvā tirgus spēkiem, bet tos ietekmē valsts radīti kropļojumi. 2018. gada beigās to aizdevumu daļa, kam nav pārsniegta atsauces likme, joprojām bija vismaz viena trešdaļa no visiem aizdevumiem (67). ĶTR oficiālie mediji nesen ziņoja, ka ĶKP aicināja “virzīt uz leju aizdevumu tirgus procentu likmi” (68). Mākslīgi zemo procentu likmju dēļ cenas ir nesamērīgi zemas, un tas izraisa pārmērīgu kapitāla izmantošanu.

(106) Kopējais kreditēšanas pieaugums Ķīnas Tautas Republikā liecina par mazāku kapitāla sadales efektivitāti, un nav pazīmju, ka kreditēšanas ierobežojumi kļūtu stingrāki, ko varētu gaidīt neizkropļotā tirgus vidē. Rezultātā pēdējos gados ir strauji palielinājies ienākumus nenesošu aizdevumu apjoms. Saskaroties ar situāciju, kad kļūst aizvien vairāk riskanto parādu, Ķīnas valdība ir izvēlējusies izvairīties no maksājumu saistību neizpildes. Tāpēc ar sliktajiem parādiem saistītie jautājumi tiek risināti, refinansējot parādu un tādējādi radot tā sauktos zombijuzņēmumus vai nododot īpašumtiesības uz parādu (piemēram, izmantojot apvienošanos vai parādsaistību kapitalizāciju), bet ne vienmēr novēršot vispārējo parāda problēmu vai risinot tās pamatcēloņus.

(107) Būtībā, kaut arī ir veikti tirgus liberalizācijas pasākumi, uzņēmumu kredītu sistēmu ĶTR ietekmē nozīmīgi kropļojumi, ko rada pastāvīgi pieaugošā valsts loma kapitāla tirgos.

(108) Nav sniegti pierādījumi tam, ka grafīta elektrodu nozarē nenotiktu iepriekš izklāstītā valdības iejaukšanās finanšu sistēmā. Tāpēc vispārējā būtiskā valdības iejaukšanās finanšu sistēmā izraisa to, ka visos līmeņos tiek nopietni ietekmēti tirgus apstākļi.

3.3.1.9. Aprakstīto kropļojumu sistēmiskais raksturs

(109) Komisija norādīja, ka ziņojumā aprakstītie kropļojumi ir Ķīnas ekonomikai raksturīgi. Pieejamie pierādījumi liecina, ka 3.3.1.2.–3.3.1.5. iedaļā un ziņojuma A daļā izklāstītie fakti un iezīmes, kas raksturo Ķīnas sistēmu, ir attiecināmi uz visu valsti un visām ekonomikas nozarēm. Tas pats sakāms par 3.3.1.6.–3.3.1.8. iedaļā un ziņojuma B daļā izklāstītajiem ražošanas faktoriem.

(110) Komisija atgādina, ka grafīta elektrodu ražošanai ir nepieciešami dažādi izejresursi, piemēram, naftas kokss, adatveida naftas kokss, adatveida piķa kokss, kā arī elektroenerģija (sk. 2.1. iedaļu). Saskaņā ar lietā esošajiem pierādījumiem ĶTR ir viens no galvenajiem adatveida koksa – grafīta elektrodu ražošanas procesa galvenās izejvielas – ražotājām, un izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji lielāko daļu izejvielu ieguva ĶTR (proti, vairāk nekā 70 % iepirkuma vērtības). Kad grafīta elektrodu ražotāji iegādājas šos izejresursus / slēdz līgumu par tiem, cenas, ko tie maksā (un kas tiek reģistrētas kā to izmaksas), ir nepārprotami pakļautas tiem pašiem sistēmiskajiem kropļojumiem, kas minēti iepriekš. Piemēram, kropļojumi skar izejresursu piegādātāju izmantoto darbaspēku. Tie var aizņemties naudu, kuru skar kropļojumi finanšu sektorā / kapitāla sadalē. Turklāt uz tiem attiecas plānošanas sistēma, kura tiek piemērota visos valdības līmeņos un visās nozarēs.

(111) Attiecīgi ne vien nav pareizi izmantot grafīta elektrodu pārdošanas cenas iekšējā tirgū pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta nozīmē, bet arī visas izejresursu izmaksas (ieskaitot izejvielas, enerģiju, zemi, finansējumu, darbaspēku utt.) ir skartas tāpēc, ka cenas veidošanu ietekmē būtiska valdības iejaukšanās, kā aprakstīts ziņojuma A un B daļā. Valdības iejaukšanās, kas aprakstīta saistībā ar kapitāla, zemes, darbaspēka, enerģijas un izejvielu sadali, ir izplatīta visā ĶTR. Tas nozīmē, ka, piemēram, izejresursi, kas paši ir ražoti Ķīnas Tautas Republikā, apvienojot vairākus ražošanas faktorus, ir pakļauti nozīmīgiem kropļojumiem. Tas pats attiecas uz izejresursu izejresursiem un tā tālāk. Ne ĶV, ne ražotāji eksportētāji šajā izmeklēšanā nav snieguši pierādījumus vai argumentus par pretējo.

3.3.1.10. Secinājums

(112) Analīze 3.3.1.2.–3.3.1.9. iedaļā, kurā aplūkoti visi pieejamie pierādījumi par ĶTR iejaukšanos savā ekonomikā kopumā, kā arī grafīta elektrodu nozarē, liecina, ka attiecīgā ražojuma cenas un izmaksas, ieskaitot izejvielu, enerģijas un darbaspēka izmaksas, nav noteiktas brīvā tirgus spēku ietekmē tāpēc, ka tās ietekmē būtiska valdības iejaukšanās pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, kā par to liecina viena vai vairāku attiecīgo minētajā noteikumā norādīto faktoru faktiskā vai iespējamā ietekme. Tādējādi un ņemot vērā, ka ĶV nesadarbojās, Komisija noraidīja ražotāju eksportētāju argumentus par nozīmīgu kropļojumu neesību (sk. 69. apsvērumu) un secināja, ka šajā lietā normālās vērtības aprēķināšanai nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas.

(113) Tāpēc Komisija, kā izklāstīts nākamajā iedaļā, aprēķināja normālo vērtību, pamatojoties vienīgi uz ražošanas un pārdošanas izmaksām, kas atspoguļo neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības, t. i., šajā gadījumā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu pamatojoties uz atbilstošām ražošanas un pārdošanas izmaksām attiecīgā reprezentatīvā valstī.

3.3.2. Reprezentatīvā valsts

3.3.2.1. Vispārīgas piezīmes

(114) Reprezentatīvās valsts izvēle, ievērojot pamatregulas 2. panta 6.a punktu, tika balstīta uz šādiem kritērijiem: — līdzīgs ekonomiskās attīstības līmenis kā ĶTR. Šim nolūkam Komisija, pamatojoties uz Pasaules Bankas datubāzi, izmantoja valstis, kuru nacionālais kopienākums uz vienu iedzīvotāju ir līdzīgs kā ĶTR (69), — izmeklējamā ražojuma ražošana minētajā valstī, — attiecīgo datu publiska pieejamība reprezentatīvajā valstī, — ja ir vairākas iespējamās reprezentatīvās valstis, priekšroka attiecīgā gadījumā tika dota valstij ar atbilstoša līmeņa sociālo un vides aizsardzību.

(115) Kā paskaidrots 43. un 44. apsvērumā, Komisija ir publicējusi un pievienojusi lietas materiāliem divus paziņojumus par lietas materiāliem, ko izmanto normālās vērtības noteikšanai. Paziņojumos tika aprakstīti fakti un pierādījumi, uz ko balstīti attiecīgie kritēriji, un tika sniegtas atbildes uz piezīmēm, ko personas saņēmušas par šiem elementiem un attiecīgajiem avotiem. Otrajā paziņojumā Komisija informēja ieinteresētās personas par savu nodomu uzskatīt Meksiku par attiecīgu reprezentatīvu valsti šajā lietā, ja tiktu apstiprināts, ka pastāv nozīmīgi kropļojumi saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punktu. Komisijas vērtējuma kopsavilkums ir aprakstīts turpmāk.

3.3.2.2. Ekonomikas attīstības līmenis, kas līdzīgs Ķīnai, un izmeklējamā ražojuma ražošanas apjoms

(116) Pirmajā paziņojumā par ražošanas faktoriem Komisija identificēja valstis ar līdzīgu ekonomiskās attīstības līmeni kā Ķīnā. Izmeklēšanas periodā Pasaules Banka klasificēja šīs valstis kā valstis ar vidēji augstiem ienākumiem, balstoties uz nacionālo kopienākumu. Tomēr tika konstatēts, ka ievērojams izmeklējamā ražojuma ražošanas apjoms pastāv tikai trijās no šīm valstīm, proti, Malaizijā, Meksikā un Krievijā.

(117) Pēc otrā paziņojuma CCCME un Fangda Carbon New Material Co., LTD apgalvoja, ka Malaizija, Meksika un Krievija nav piemērotas reprezentatīvās valstis, un ieteica citas iespējamās valstis, jo īpaši Ukrainu un Indiju. Abas personas norādīja, ka nesenā procedūrā Komisija par reprezentatīvu valsti bija izvēlējusies Indiju (70).

(118) Attiecībā uz šo personu minēto izmeklēšanu Komisija kā reprezentatīvu valsti izmantoja Indiju, jo izmeklējamais ražojums, šķiet, tika ražots tikai Indijā un Amerikas Savienotajās Valstīs. Turklāt, tā kā minētā izmeklēšana bija termiņbeigu pārskatīšana, kurā jautājums bija par to, vai dempings varētu turpināties vai atkārtoties neatkarīgi no tā faktiskā līmeņa, Komisija uzskatīja, ka izņēmuma kārtā Indija varētu būt par pamatu, uz kura noteikt ražošanas un pārdošanas izmaksas šīs lietas apstākļos.

(119) Turklāt paziņojumos ir iekļauts īpašs pielikums, lai sniegtu ieinteresētajām personām norādes attiecībā uz informācijas iesniegšanu par iespējamām papildu reprezentatīvajām valstīm un/vai uzņēmumiem atbilstoši pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktam. Abas personas nesniedza informāciju, kam būtu minētajā pielikumā noteiktā standarta un detalizācijas pakāpe.

(120) Komisija atzīmēja, ka saskaņā ar Pasaules Bankas klasifikāciju Indijas un Ukrainas ekonomiskās attīstības līmenis ir zemāks nekā ĶTR, savukārt Malaizijas, Meksikas un Krievijas ekonomiskās attīstības līmenis ir līdzīgs ĶTR. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmo ievilkumu, kurā minēts, ka normālā vērtība jānosaka, pamatojoties uz atbilstošām ražošanas un pārdošanas izmaksas attiecīgā reprezentatīvā valstī ar līdzīgu ekonomiskās attīstības līmeni, kāds ir eksportētājvalstī, šīs valstis tika uzskatītas par attiecīgām potenciālajām reprezentatīvajām valstīm, un nebija iemesla apsvērt valstis ar zemāku ekonomiskās attīstības līmeni, piemēram, Indiju un Ukrainu. Tāpēc Komisija šos apgalvojumus noraidīja.

3.3.2.3. Attiecīgo datu publiska pieejamība reprezentatīvajā valstī

(121) Pirmajā paziņojumā Komisija norādīja, ka valstīs, kas identificētas kā attiecīgā ražojuma ražotājvalstis, proti, Malaizijā, Meksikā un Krievijā, sīkāk jāpārbauda datu publiska pieejamība, jo īpaši saistībā ar attiecīgā ražojuma ražotāju publiskajiem finanšu datiem.

(122) Krievijas Federācijā identificēto ražotāju finanšu pārskati attiecās tikai uz 2019. gadu. Turklāt viens Krievijas uzņēmums strādāja ar zaudējumiem. Turklāt pirmajā paziņojumā Komisija konstatēja vairākus Krievijas tirgū pastāvošus kropļojumus, kas ietekmēja izmeklējamā ražojuma ražošanas izmaksas un mazināja Krievijas kā piemērotas reprezentatīvas valsts nozīmi.

(123) Malaizijas viegli pieejamie finanšu pārskati ir datēti ar 2017. gadu, tādējādi tie salīdzinājumā ar izmeklēšanas periodu bija novecojuši. Malaizijā bija arī divi eksporta ierobežojumi, lai gan tiem nebija būtiskas ietekmes uz izmeklējamā ražojuma ražošanas izmaksām, kas veidoja aptuveni 1 % no izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju grafīta elektrodu ražošanas izmaksām. Tikmēr Komisija ieguva piekļuvi publiski pieejamiem Showa Denko Malaysia 2020. gada finanšu pārskatiem (71), taču uzņēmums šajā gadā strādāja ar zaudējumiem. Tā kā Malaizijā nebija neviena rentabla ražotāja ar viegli pieejamiem datiem par izmeklēšanas periodu, Komisija neuzskatīja to par piemērotu reprezentatīvu valsti.

(124) Attiecībā uz Meksiku Komisija identificēja vienu ražotāju, proti, GrafTech Mexico S.A. de C.V (“GrafTech Mexico”). Lai gan uzņēmuma finanšu pārskati nebija viegli pieejami, Komisija identificēja GrafTech Group (“GrafTech International”) 2020. gada pārskatu, kurā bija ietverti grupas konsolidētie finanšu pārskati. Ņemot vērā iepriekš minēto, kopumā šķita, ka tie ir labākie viegli pieejamie dati. Visbeidzot, pirmajā paziņojumā Komisija konstatēja, ka Meksikā pastāv arī importa prasības attiecībā uz grafīta elektrodiem (tarifa kodi 8545 11 un 8545 90), kas izpaužas kā marķēšanas prasības. Tomēr šīs marķēšanas prasības neattiecas uz konkrētiem ražojumiem, bet gan uz visiem Meksikā importētajiem ražojumiem. Attiecīgajos Meksikas noteikumos (72) ir paredzēti vispārēji noteikumi, kas nodrošina, lai marķējums nemaldinātu patērētājus vai galalietotājus attiecībā uz importu no trešām valstīm un pats par sevi nebūtu importa ierobežojums. Tāpēc šīm prasībām nav būtiskas ietekmes uz izmeklējamā ražojuma ražošanas izmaksām.

(125) Pēc pirmā paziņojuma Fangda Carbon New Material Co., Ltd., Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. un CCCME to sniegtajā informācijā apgalvoja, ka GrafTech Mexico nav piemērots risinājums. Pirmkārt, tā kā vienīgie pieejamie finanšu pārskati bija konsolidētie pārskati, kas aptvēra ne tikai Meksiku, bet arī citus meitasuzņēmumus visā pasaulē, šie konsolidētie pārskati ietvertu uzņēmumus no valstīm, kuras nevarētu uzskatīt par Ķīnas attīstības līmenī esošām un kuras neatspoguļotu Meksikas fiksētās izgatavošanas pieskaitāmās izmaksas, PVA izmaksas un peļņu, ja Meksika kļūtu par reprezentatīvu valsti šīs izmeklēšanas vajadzībām. Turklāt Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. apgalvoja, ka gadījumā, ja par reprezentatīvu valsti tiks izvēlēta Meksika, GrafTech International Ltd. peļņa būtu jākoriģē, lai atspoguļotu samērīgu peļņas līmeni grafīta elektrodu jomā, jo GrafTech International Ltd. konsolidētais peļņas līmenis ir pārmērīgi augsts, kas izriet no GrafTech pilnībā vertikāli integrētās darbības, kurā uzņēmums pats ražo naftas adatveida koksu, nevis paļaujas uz neatkarīgiem piegādātājiem. Visbeidzot, CCCME apšaubīja GrafTech Mexico sniegto datu vispārējo objektivitāti, ņemot vērā to, ka GrafTech International Ltd. ir sūdzību atbalstoša persona.

(126) Visbeidzot, Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. minēja vispārīgāku apsvērumu, proti, ka rentabilitāte 2020. gadā salīdzinājumā ar 2019. gadu būs daudz mazāka, ko noteiks šīs nozares cikliskums un nesenās globālās pandēmijas ietekme. Tāpēc, ja vien nekļūs pieejami GrafTech Mexico individuālie finanšu dati par 2020. gadu, Meksika neatbilst 2. panta 6.a punktā noteiktajām prasībām attiecīgai reprezentatīvajai valstij.

(127) Kā norādīts pirmajā paziņojumā, Komisija konstatēja, ka tiešsaistē ir pieejami GrafTech International Ltd. konsolidētie finanšu pārskati. Pirmajā paziņojumā tie attiecās uz 2019. finanšu gadu (73), savukārt otrajā paziņojumā – uz 2020. finanšu gadu (74).

(128) Attiecībā uz apgalvojumu, ka GrafTech International Ltd. konsolidētajos pārskatos būtu iekļauti uzņēmumi, kas neatspoguļotu Meksikas fiksētās izgatavošanas pieskaitāmās izmaksas, PVA izmaksas un peļņu, GrafTech International Ltd. pieejamie dati attiecas tikai uz izmeklējamā ražojuma ražošanu, jo vienīgais ražojums, ko grupa ražo, ir grafīta elektrodi. Citiem vārdiem sakot, grupas konsolidētie finanšu dati atspoguļo gan tās grafīta elektrodu ražošanas rezultātus, gan grafīta elektrodu fiksētās ražošanas pieskaitāmās izmaksas, pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas un peļņu, jo grupa neražo citus ražojumus kā vien grafīta elektrodus. Arī GrafTech International Ltd. izmeklēšanas periodā guva peļņu. Turklāt GrafTech Mexico ir uzņēmums, kas pēc lieluma līdzinās Ķīnas uzņēmumiem, un tam ir arī nozīmīgs attiecīgā ražojuma ražošanas apjoms.

(129) Visbeidzot, datus par citiem apsvērtajiem ražotājiem no citām valstīm nevarēja izmantot izskaidroto iemeslu dēļ, un neviena no personām, kas iesniedza piezīmes pēc pirmā paziņojuma, nepiedāvāja alternatīvas.

(130) Tomēr, ņemot vērā šīs piezīmes, Komisija nolēma arī izpētīt, vai Meksikā ir tādu pašu vai līdzīgu ražojumu kategoriju ražotāji, kas ražo tādu pašu vai līdzīgu ražojumu kā izmeklējamais ražojums. Jo īpaši Komisija konstatēja, ka GrafTech International 2020. gada konsolidētajos pārskatos deklarētā peļņa patiešām bija ārkārtīgi liela (35,5 %, rēķinot pēc ieņēmumiem). No Meksikas ražotājiem, kas ražo tādas pašas vai līdzīgas kategorijas ražojumus, kāds ir izmeklējamais ražojums, Komisija šajā posmā identificēja tikai vienu uzņēmumu, kuram bija pieejami dati par 2020. gadu. Tas ir uzņēmums Reotix Materiales Refractarios, S.A. de C.V. (“Reotix Materiales Refractarios”), kas nodarbojas ar ugunsizturīgu materiālu, kuri nav no māla, ražošanu. Šā uzņēmuma peļņa 2020. gadā bija 4,7 %. Tā kā šajā posmā nav citu ticamu viegli pieejamu datu, Komisija uzskatīja, ka izmeklējamā ražojuma ražotājs Meksikā varētu pamatoti sasniegt šādu peļņu.

(131) No otras puses, Reotix Materiales Refractarios PVA bija 39,0 %, rēķinot pēc ieņēmumiem. Ņemot to vērā, Komisija uzskatīja, ka ir pamatotāk paļauties uz GrafTech International Ltd 2020. gada pārskatā norādītajām PVA izmaksām, kas bija 5,9 % no ieņēmumiem, jo tās attiecās uz attiecīgo ražojumu un daļēji arī uz GrafTech Mexico.

(132) Ņemot vērā iepriekš minēto un tā kā nav nekādu citu ticamu datu, Komisija uzskatīja, ka GrafTech International Ltd PVA izmaksas un Reotix Materiales Refractarios gūtā peļņa ir neizkropļota un samērīga pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pēdējās daļas nozīmē.

(133) Atbildot uz otro paziņojumu, CCCME un Fangda Carbon New Material Co., LTD un Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd bija iebilduši pret to, ka tiek izmantotas no GrafTech International Ltd iegūtās PVA izmaksas, jo tās ir iegūtas no dažādu uzņēmumu konsolidētajiem finanšu datiem, kas reģistrēti valstīs ar atšķirīgu ienākumu līmeni, to vidū valstīs ar augstiem ienākumiem, taču nebija izvirzījuši jaunus argumentus, salīdzinot ar līdzīgiem argumentiem pēc pirmā paziņojuma, vai šajā sakarā iesnieguši kādus pierādījumus. Vienlaikus Komisija atzīmēja, ka CCCME un Fangda Carbon New Material Co., LTD atbalstīja Komisijas lēmumu izmantot samērīgu peļņu.

(134) Tāpēc, tā kā netika saņemtas citas piezīmes vai iesniegti citi viegli pieejami dati, Komisija provizoriski secināja, ka tās ierosinātie PVA un peļņas avoti ir neizkropļoti un samērīgi pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pēdējās daļas nozīmē.

3.3.2.4. Sociālās un vides aizsardzības līmenis

(135) Tā kā, pamatojoties uz visiem šiem faktoriem, ir konstatēts, ka Meksika ir vienīgā pieejamā attiecīgā reprezentatīvā valsts, nav vajadzības novērtēt sociālās un vides aizsardzības līmeni saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmā ievilkuma pēdējo teikumu.

3.3.2.5. Secinājums

(136) Ņemot vērā iepriekš minēto analīzi, Meksika atbilst visiem kritērijiem, kas noteikti pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmajā ievilkumā, lai to uzskatītu par attiecīgu reprezentatīvo valsti.

(137) Fangda Carbon New Material Co., Ltd., Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. un CCCME savās piezīmēs uzsvēra, ka ir jāatrod alternatīva ceturtā reprezentatīvā valsts. Tomēr neviena no šīm personām neieteica alternatīvu reprezentatīvu valsti. Būtu jāuzsver, ka Komisija, pamatojoties uz tās rīcībā esošo informāciju, konstatēja, ka no visām valstīm, kuru ekonomiskā attīstība ir salīdzināma ar ĶTR, izmeklējamo ražojumu ražo tikai Meksikā, Malaizijā un Krievijā. Turklāt no šīm trim valstīm tikai Meksikā bija viegli pieejami attiecīgie dati.

(138) Ņemot vērā šos apsvērumus un visus attiecīgos faktus kopumā, Komisija provizoriski nolēma izmantot Meksiku kā attiecīgo reprezentatīvo valsti, lai noteiktu normālo vērtību Ķīnas ražotājiem eksportētājiem saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punktu un uzņēmumam GrafTech Mexico, kas atrodas Meksikā, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmo ievilkumu.

3.3.3. Avoti, kas izmantoti neizkropļotu izmaksu noteikšanai ražošanas faktoriem

(139) Pamatojoties uz ieinteresēto personu iesniegto informāciju un citu lietas materiālos pieejamo attiecīgo informāciju, Komisija pirmajā paziņojumā izveidoja sākotnējo ražošanas faktoru sarakstu – tie ir, piemēram, materiāli, enerģija un darbaspēks, ko izmanto izmeklējamā ražojuma ražošanā.

(140) Atbilstīgi pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktam Komisija arī noteica avotus, kas jāizmanto, lai noteiktu neizkropļotas cenas un atsauces vērtības. Galvenais avots, kuru Komisija ierosināja izmantot, bija Global Trade Atlas (“GTA”). Visbeidzot, tajā pašā paziņojumā Komisija norādīja harmonizētās sistēmas (HS) kodus ražošanas faktoriem, kurus, pamatojoties uz ieinteresēto personu sniegto informāciju, sākotnēji bija paredzēts izmantot GTA analīzē.

(141) Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes un ierosināt viegli pieejamu informāciju par neizkropļotām vērtībām katram no minētajā paziņojumā norādītajiem ražošanas faktoriem.

(142) Pēc tam otrajā paziņojumā Komisija atjaunināja ražošanas faktoru sarakstu, pamatojoties uz pušu piezīmēm un informāciju, ko atbildēs uz anketas jautājumiem sniedza izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji.

(143) Otrajā paziņojumā Komisija ierosināja naftas koksa (HS 2713 12) cenas noteikšanai izmantot Malaizijas importa datus, nevis Meksikas importa cenu, ņemot vērā ražotāju eksportētāju un Eiropas Oglekļa un grafīta asociācijas piezīme par to, ka naftas koksa importa statistika Meksikā nepietiekami atspoguļo grafīta elektrodu sistēmu ražošanā izmantotā adatveida koksa kvalitātes kategoriju.

(144) Pēc otrā paziņojuma vairākas personas apgalvoja, ka Komisijai nevajadzētu izmantot Malaizijas importa datus naftas koksa (HS 2713 12) cenas noteikšanai, jo Malaizijas statistikā norādītais daudzums ir ļoti mazs un nav reprezentatīvs.

(145) Komisija piekrita šim apgalvojumam un nolēma provizoriski noteikt naftas koksa atsauces vērtību, pamatojoties uz Meksikas importa cenu.

(146) Otrajā piezīmē Komisija arī ziņoja, ka Meksikā neimportē ogļu darvu (HS 2708 20), un tāpēc nolēma izmantot Malaiziju, lai noteiktu šo atsauces vērtību.

(147) Komisija atzīmēja, ka šīs personas savās piezīmēs par otro piezīmi neiebilda pret šo lēmumu.

(148) Viena persona apgalvoja, ka Meksikas CIF importa cenas noteikšanai izmantotā metodika nav pareiza, jo Komisija jebkurai eksportētājvalstij un visām atsauces vērtībām izmantoja vienu un to pašu pārvadājumu izmaksu attiecību, pamatojoties uz unikālu HS kodu (t. i., 2713). Turklāt izmantotā datu kopa ir novecojusi, jo pēdējais pieejamais finanšu gads ir 2016. gads.

(149) Lai gan ieinteresētā persona apgalvoja, ka metodika nav pareiza, alternatīvs risinājums netika piedāvāts. Komisija secināja, ka tās rīcībā esošais novērtējums joprojām ir visprecīzākais.

(150) Ņemot vērā visu ieinteresēto personu iesniegto un pārbaudes apmeklējumos savākto informāciju, ir noteikti turpmāk norādītie ražošanas faktori un to avoti, kas jāņem vērā, nosakot normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu. Grafīta elektrodu ražošanas faktori Ražošanas faktors Preču kods Neizkropļota vērtība (RMB) Mērvienība Izejvielas Naftas kokss (kalcinēts) 2713 12 5 240 tonnas Naftas kokss (nekalcinēts) 2713 11 432 tonnas Ogļu darvas piķis 2708 10 8 640 tonnas Ogļu darvas piķa kokss 2708 20 3 917 tonnas Akmeņogļu kokss un puskokss 2704 00 1 884 tonnas Akmeņogļu asfalts 2715 00 6 113 tonnas Ogles 2701 12 881 tonnas Grafīta fragmenti 3801 90 13 048 tonnas Palīgmateriāli Darbaspēks Darbaspēka algas apstrādes rūpniecībā [Neattiecas] 13,37 Stundas Enerģija Elektroenerģija [Neattiecas] 1 138 kWh Dabasgāze [Neattiecas] 0,70 m3 Blakusprodukti/atkritumi Grafīta lūžņi 3801 90 13 048 tonnas Silīcija karbīda lūžņi 2849 20 8 055 tonnas

3.3.3.1. Ražošanas procesā izmantotās izejvielas

(151) Lai noteiktu izejvielu neizkropļoto cenu, Komisija par pamatu izmantoja GTA norādīto vidējo svērto importa cenu (CIF) par importu reprezentatīvajā valstī no visām trešām valstīm, izņemot ĶTR un valstis, kas nav PTO dalībvalstis un ir uzskaitītas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2015/755 (75) I pielikumā. Komisija nolēma neņemt vērā no Ķīnas veikto importu, jo secināja, ka nozīmīgu kropļojumu dēļ pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē (sk. iepriekš 3.3.1. iedaļu) nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas Ķīnā. Tā kā nebija pierādījumu par to, ka tie paši kropļojumi tādā pašā mērā neietekmē eksportam paredzētos ražojumus, Komisija uzskatīja, ka tie paši kropļojumi ietekmē eksportu. Kas attiecas uz Meksiku, tad importa no ĶTR un dažām valstīm, kas nav PTO dalībvalstis, izslēgšanai nebija būtiskas ietekmes, jo atlikušais imports joprojām veidoja aptuveni 99 % no kopējā importa apjoma reprezentatīvajā valstī. Malaizijā ogļu darvas piķa koksa importa apjoms no ĶTR veidoja 55 % no kopējā importa apjoma. Vajadzības gadījumā vidējo svērto importa cenu koriģēja, ņemot vērā ievedmuitas nodokli.

(152) Dažiem ražošanas faktoriem faktiskās ar tiem saistītās izmaksas, kas radās ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, veidoja mazu daļu no kopējām izmaksām par izejvielām izmeklēšanas periodā. Tā kā attiecībā uz šiem ražošanas faktoriem izmantotā vērtība būtiski neietekmēja dempinga starpības aprēķinu neatkarīgi no izmantotā avota, Komisija uzskatīja šos ražošanas faktorus par palīgmateriāliem, kā paskaidrots 166. apsvērumā.

(153) Izejvielu piegādes transportēšanas izmaksas, kas radušās ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, Komisija izteica procentos no šādu izejvielu faktiskajām izmaksām un pēc tam to pašu procentuālo daļu piemēroja to pašu izejvielu neizkropļotajām izmaksām, lai iegūtu neizkropļotas transportēšanas izmaksas. Komisija uzskatīja, ka šīs izmeklēšanas kontekstā attiecību starp ražotāja eksportētāja izejvielu izmaksām un paziņotajām transportēšanas izmaksām varētu pamatoti izmantot par norādi, lai aplēstu neizkropļotās izejvielu izmaksas ar piegādi līdz uzņēmuma rūpnīcai.

3.3.3.2. Darbaspēks

(154) Komisija izmantoja SDO statistikas datus, kuros ir sniegta informācija par darbinieku mēneša vidējo izpeļņu un vidējo nedēļas faktiski nostrādāto stundu skaitu uz vienu nodarbināto Meksikā 2020. gadā. Mēneša izpeļņā nav iekļautas sociālā nodrošinājuma izmaksas un nodokļi, ko sedz darba devējs. Šāda informācija par šo pašu gadu ir pieejama ESAO bibliotēkā (76).

3.3.3.3. Elektroenerģija

(155) Elektroenerģijas cenu Meksikā publicē Meksikas Elektrības komisija. Komisija izmantoja Meksikas Oficiālajā Vēstnesī publicētos datus par rūpnieciskās elektroenerģijas cenām.

(156) Pēc otrā paziņojuma Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. apgalvoja, ka elektroenerģijas cenas Meksikā ir izkropļotas uz augšu un tāpēc tās būtu jāsamazina, jo Meksikas valsts ir kaitējusi atjaunojamo energoresursu attīstībai.

(157) Komisija atzīmēja, ka šī persona nav iesniegusi nekādus pierādījumus, kas pamatotu tās apgalvojumu, izņemot neskaidrus apgalvojumus. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

3.3.3.4. Dabasgāze

(158) Komisija izmantoja gāzes cenu rūpnieciskajiem lietotājiem Meksikā, ko Comisión Reguladora de Energía (77) publicē savos regulārajos paziņojumos presei. Komisija izmantoja datus, kas aptver izmeklēšanas periodu, par rūpnieciskās gāzes cenām attiecīgajā patēriņa diapazonā gigadžoulos.

3.3.3.5. Atkritumi

(159) Komisija analizēja izlasē iekļauto Ķīnas ražotāju eksportētāju grāmatvedības praksi attiecībā uz blakusproduktiem un atkritumiem. Rezultātā Komisija koriģēja saliktās ražošanas izmaksas saskaņā ar katra uzņēmuma grāmatvedības praksi attiecībā uz blakusproduktiem un atkritumiem.

3.3.3.6. Izgatavošanas pieskaitāmās izmaksas, PVA, peļņa un amortizācija

(160) Pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktā teikts: “Saliktā normālā vērtība ietver neizkropļotas un samērīgas administratīvās, pārdošanas un vispārējās izmaksas un peļņu”. Turklāt, lai aptvertu izmaksas, kuras nav ietvertas ražošanas faktoros, ir jānosaka izgatavošanas pieskaitāmo izmaksu vērtība.

(161) Ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, izgatavošanas pieskaitāmās izmaksas tika izteiktas kā daļa no ražotāju eksportētāju faktiskajām izgatavošanas izmaksām. Šo procentuālo daļu piemēroja neizkropļotajām izgatavošanas izmaksām.

(162) Lai noteiktu neizkropļotu un samērīgu izgatavošanas pieskaitāmo izmaksu, PVA un peļņas summu, Komisija paļāvās uz GrafTech International Ltd PVA un Reotix Materiales Refractarios finanšu datiem attiecībā uz peļņu.

3.3.4. Normālās vērtības aprēķins

(163) Pamatojoties uz iepriekš aprakstītajām neizkropļotajām cenām un atsauces vērtībām, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu aprēķināja normālo vērtību katram ražojuma veidam EXW līmenī.

(164) Lai noteiktu neizkropļotas izgatavošanas izmaksas katrai juridiskajai personai, kas ražo un eksportē attiecīgo ražojumu, Komisija katram ražotājam eksportētājam ražošanas faktorus, kas iegādāti gan no saistītām, gan nesaistītām personām, aizstāja ar augstāk pievienotajā tabulā norādītajiem ražošanas faktoriem.

(165) Pirmkārt, Komisija noteica neizkropļotās izgatavošanas izmaksas, pamatojoties uz katra uzņēmuma iegādātajiem ražošanas faktoriem. Tad attiecībā uz katru ražotāju eksportētāju, kurš sadarbojās, atsevišķu ražošanas faktoru faktiskajam patēriņam tika piemērotas neizkropļotas vienības izmaksas. Komisija samazināja izgatavošanas izmaksas, atskaitot neizkropļotās ražošanas procesā atkārtoti izmantoto blakusproduktu izmaksas.

(166) Otrkārt, lai noteiktu kopējās neizkropļotās izgatavošanas izmaksas, Komisija pieskaitīja izgatavošanas pieskaitāmās izmaksas. Izgatavošanas pieskaitāmajām izmaksām, kas radās ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, tika pieskaitītas 152. apsvērumā minēto palīgmateriālu izmaksas, un pēc tam tās tika izteiktas kā daļa no katra ražotāja eksportētāja faktiskajām izgatavošanas izmaksām. Šo procentuālo daļu piemēroja neizkropļotajām izgatavošanas izmaksām.

(167) Visbeidzot, Komisija pieskaitīja PVA izmaksas un peļņu, kas tika izteiktas procentos no pārdoto preču izmaksām un piemērotas neizkropļotām kopējām izgatavošanas izmaksām (proti, PVA izmaksas bija 12,0 %, bet peļņa – 8,9 %).

(168) Uz šā pamata Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu aprēķināja katra ražojumu veida normālo vērtību EXW līmenī.

3.4. Eksporta cena

(169) Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. eksportēja visu attiecīgā ražojuma apjomu ar divu saistītu tirgotāju starpniecību Ķīnā. Cits ražotājs eksportētājs, Chengdu Rongguang Carbon Co., Ltd., kas ietilpst Fangda Carbon New Material Co., Ltd. grupā, ar saistīta tirgotāja starpniecību Ķīnā eksportēja tikai daļu attiecīgā ražojuma apjoma. Turpretim Nantong Yangzi Carbon Co., Ltd. pārdeva tikai tieši uz Savienību.

(170) Tāpēc, ievērojot pamatregulas 2. panta 8. punktu, visiem trijiem izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem eksporta cena bija cena, kas faktiski samaksāta vai maksājama par attiecīgo ražojumu, ko eksportē uz Savienību pārdošanai.

3.5. Salīdzinājums

(171) Komisija salīdzināja normālo vērtību un [izlasē iekļautā(-o)] ražotāja(-u) eksportētāja(-u) eksporta cenu EXW līmenī.

(172) Ja tas bija nepieciešams taisnīgai salīdzināšanai, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Korekcijas attiecās uz transporta, apdrošināšanas, apstrādes, iekraušanas izmaksām, kredītizmaksām, bankas un komisijas maksām, kā arī muitas nodokļiem.

(173) Tā kā Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. un Chengdu Rongguang Carbon Co., Ltd., kas ir daļa no Fangda Carbon New Material Co., Ltd. grupas, veica eksportu ar saistīta tirgotāja starpniecību Ķīnā, Komisija koriģēja šo uzņēmumu eksporta cenas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktu, jo šie tirgotāji darbojās kā aģenti, kas darbojas uz komisijas pamata. Korekcija atbilda tirgotāja PVA izmaksām un peļņai.

3.6. Dempinga starpības

(174) Komisija salīdzināja izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, katra līdzīgā ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību ar attiecīgā ražojuma veida vidējo svērto eksporta cenu, kā noteikts pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktā.

(175) Pamatojoties uz to, vidējās svērtās provizoriskās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šādas: Uzņēmums Provizoriskā dempinga starpība Fangda Group, ko veido četri ražotāji 24,5 % Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. 17,5 % Nantong Yangzi Carbon Co., Ltd. 24,5 %

(176) Attiecībā uz izlasē neiekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, Komisija aprēķināja vidējo svērto dempinga starpību saskaņā ar pamatregulas 9. panta 6. punktu. Tāpēc minētā starpība tika noteikta, pamatojoties uz izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju starpībām.

(177) Tādējādi izlasē neiekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, provizoriskā dempinga starpība ir 21,6 %.

(178) Visiem pārējiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem Komisija saskaņā ar pamatregulas 18. pantu noteica dempinga starpību, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. Tālab Komisija noteica ražotāju eksportētāju sadarbības līmeni. Sadarbības līmenis ir ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, eksporta apjoms uz Savienību, izteikts kā daļa no kopējā importa, kas noteikts pēc Eurostat datiem, no attiecīgās valsts uz Savienību izmeklēšanas periodā.

(179) Šajā gadījumā sadarbības līmenis ir zems, jo ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, veiktā importa apjoms bija apmēram 62 % no kopējā eksporta uz Savienību IP laikā. Pamatojoties uz minēto, Komisija uzskatīja, ka ir pareizi noteikt valsts mēroga dempinga starpību, ko piemēro visiem pārējiem ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās, kā augstāko dempinga starpību, kas noteikta to veidu ražojumiem, kurus reprezentatīvos apjomos pārdod ražotājs eksportētājs ar vislielāko konstatēto dempinga starpību. Šādi noteiktā dempinga starpība bija 66,5 %.

(180) Provizoriskās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šādas: Uzņēmums Provizoriskā dempinga starpība Fangda Group, ko veido četri ražotāji 24,5 % Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. 17,5 % Nantong Yangzi Carbon Co., Ltd. 24,5 % Citi uzņēmumi, kas sadarbojās 21,6 % Visi pārējie uzņēmumi 66,5 %

4. KAITĒJUMS

4.1. Savienības ražošanas nozares definīcija un Savienības ražošanas apjoms

(181) Savienībā izmeklēšanas periodā līdzīgo ražojumu izgatavoja pieci ražotāji vai ražotāju grupas. Tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.

(182) Tika noteikts, ka Savienības ražošanas kopējais apjoms izmeklēšanas periodā bija aptuveni 164 460 ton