KOMISIJAS IETEIKUMS

(2013. gada 9. aprīlis)

par kopīgu metožu izmantošanu produktu un organizāciju aprites cikla ekoloģisko raksturlielumu mērīšanai un uzrādīšanai

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2013/179/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 191. un 292. pantu,

tā kā:

Padomes 2010. gada 20. decembra secinājumi "Ilgtspējīga materiālu apsaimniekošana un ilgtspējīga ražošana un patēriņš" (3) aicināja Komisiju izstrādāt kopīgu metodoloģiju par to, kā kvantitatīvi novērtēt produktu ietekmi uz vidi visā to aprites ciklā, lai atbalstītu produktu vērtēšanu un marķēšanu.

Paziņojumā "Eiropas Patērētāju tiesību aizsardzības programma paļāvības un izaugsmes veicināšanai" uzsvērts, ka patērētājiem ir tiesības zināt, kāda ietekme uz vidi visā to aprites ciklā būs produktiem, kurus viņi plāno pirkt, un būtu jāpalīdz viņiem vienkārši konstatēt, kurš no izvēlētajiem produktiem ir patiesi ilgtspējīgs. Tajā paziņots, ka Komisija izstrādās saskaņotu metodiku, kā novērtēt produktu un uzņēmumu aprites cikla ietekmi uz vidi, tā veidojot pamatu patērētājiem paredzētajai ticamajai informācijai.

Komisijas paziņojumā Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai "Ceļvedis par resursu efektīvu izmantošanu Eiropā" (7) Eiropas Komisija apņēmās izveidot kopīgu metodoloģisku pieeju, kas ļaus dalībvalstīm un privātajam sektoram novērtēt, attēlot un salīdzināt produktu, pakalpojumu un uzņēmumu ekoloģiskos raksturlielumus, pamatojoties uz detalizētu to ietekmes uz vidi analīzi visā to aprites ciklā ("vides pēdas nospiedums").

Atbilstīgi šīm politikas vajadzībām Komisija ir izstrādājusi produkta vides pēdas nospieduma un organizācijas vides pēdas nospieduma metodes, pamatojoties uz esošajām plaši atzītajām metodēm. Paziņojumā "Veidojot videi nekaitīgu produktu vienoto tirgu" izklāstīts satvars to tālākai izstrādei un metodoloģijas pilnveidei, piedaloties visdažādākajām ieinteresētajām personām (tostarp rūpniekiem, it sevišķi MVU) un veicot izmēģinājumus. Izmēģinot tiks arī pētīti iespējamie praktisko problēmu risinājumi, piemēram, aprites cikla datu pieejamība un kvalitāte vai izmaksu ziņā izdevīgas verifikācijas metodes.

IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.

1. MĒRĶIS UN DARBĪBAS JOMA

2. DEFINĪCIJAS

Šajā ieteikumā piemēro šādas definīcijas:

(a) Produkta vides pēdas nospieduma (turpmāk "PVPN") metode— vispārīga metode, ar ko novērtē un dara zināmu produkta potenciālo aprites cikla ietekmi uz vidi un kas izklāstīta II pielikumā.

(b) Organizācijas vides pēdas nospieduma (turpmāk "OVPN") metode— vispārīga metode, ar ko novērtē un dara zināmu organizācijas potenciālo aprites cikla ietekmi uz vidi un kas izklāstīta III pielikumā.

(c) Produkta vides pēdas nospiedums— rezultāts produkta vides pēdas nospieduma izpētei uz produkta vides pēdas nospieduma metodes pamata.

(d) Organizācijas vides pēdas nospiedums— rezultāts organizācijas vides pēdas nospieduma izpētei uz organizācijas vides pēdas nospieduma metodes pamata.

(e) Aprites cikla ekoloģiskie raksturlielumi— potenciālo ekoloģisko raksturlielumu kvantitatīvs mērījums, kurā ņemtas vērā produkta vai organizācijas visas attiecīgās aprites cikla fāzes no piegādes ķēdes viedokļa.

(f) Aprites cikla ekoloģisko raksturlielumu uzrādīšana— informācijas par aprites cikla ekoloģiskajiem raksturlielumiem izpaušana, aptverot arī uzņēmējdarbības partnerus, ieguldītājus, publiskas iestādes vai patērētājus.

(g) Organizācija— uzņēmējsabiedrība, korporācija, uzņēmums, iestāde vai kāda to daļa vai apvienība, kas ir vai nav reģistrēta, kas ir publiska vai privāta un kam ir noteiktas funkcijas un atsevišķa vadība.

(h) Shēma— ienesīga vai bezpeļņas iniciatīva, ko uzņemas privāti uzņēmumi vai to apvienība, publiskā un privātā sektora partnerība vai nevalstiskas organizācijas, kas prasa aprites cikla ekoloģisko raksturlielumu mērīšanu vai uzrādīšanu.

(i) Nozares apvienība— organizācija, kas pārstāv privātus uzņēmumus, kuri ir attiecīgās organizācijas locekļi, vai privātus uzņēmumus, kas pieder pie nozares vietējā, reģionālā, valsts vai starptautiskā līmenī.

(j) Finanšu kopiena— visi dalībnieki, kas sniedz finansiālus pakalpojumus (tostarp finansiālas konsultācijas), ieskaitot bankas, ieguldītājus un apdrošināšanas sabiedrības.

(k) Aprites cikla dati— aprites cikla informācija par konkrētu produktu, organizāciju vai citi atsauces dati. Tie aptver aprakstošus metadatus un kvantitatīvu aprites cikla inventarizāciju, kā arī aprites cikla ietekmes novērtējuma datus.

(l) Aprites cikla inventarizācijas dati— skaitļos izteiktas produktu vai organizācijas ielaides un izlaides visā aprites cikla laikā, kas ir vai nu raksturīgi (tieši izmērīti vai savākti), vai vispārīgi (netieši izmērīti vai savākti, caurmēra) dati.

3. PVPN UN OVPN METOŽU IZMANTOŠANA DALĪBVALSTU POLITIKĀ

Dalībvalstīm vajadzētu:

4. PVPN UN OVPN METOŽU IZMANTOŠANA UZŅĒMUMOS UN CITĀS PRIVĀTĀS ORGANIZĀCIJĀS

Uzņēmumiem un citām privātām organizācijām, kas nolemj savu produktu vai organizācijas aprites cikla ekoloģiskos raksturlielumus mērīt vai uzrādīt, vajadzētu:

Apsvērt iespēju atbalstīt MVU to piegādes ķēdēs, lai tie sniegtu uz PVPN un OVPN balstītu informāciju un uzlabotu to organizāciju un produktu aprites cikla ekoloģiskos raksturlielumus.

Nozares apvienībām vajadzētu:

5. PVPN UN OVPN METOŽU IZMANTOŠANA SHĒMĀS, KAS SAISTĪTAS AR APRITES CIKLA EKOLOĢISKO RAKSTURLIELUMU MĒRĪŠANU VAI UZRĀDĪŠANU

Shēmām, kuras saistītas ar aprites cikla ekoloģisko raksturlielumu mērīšanu vai uzrādīšanu, vajadzētu:

6. PVPN UN OVPN METODES IZMANTOŠANA FINANŠU KOPIENĀ

Finanšu kopienas locekļiem attiecīgos gadījumos vajadzētu:

7. VERIFIKĀCIJA

8. ZIŅOŠANA PAR IETEIKUMA ĪSTENOŠANU

(1) Ietekmes novērtējums, kas ir pielikumā Komisijas paziņojumam "Ekoloģisko produktu vienotā tirgus izveide. Kvalitatīvāka informācija par produktu un organizāciju ekoloģiskajiem raksturlielumiem" (SWD(2013) 111 galīgā redakcija).

(2) COM(2003) 302 galīgā redakcija.

(3) Vides padomes 3 061. sanāksme Briselē 2010. gada 20. decembrī.

(4) COM(2010) 608 galīgā redakcija/2.

(5) COM(2011) 206 galīgā redakcija "Akts par vienoto tirgu. Divpadsmit mehānismi, kā veicināt izaugsmi un vairot uzticēšanos. Kopīgiem spēkiem uz jaunu izaugsmi" un COM(2012) 573 final "II vienotā tirgus akts. Kopā jaunai izaugsmei".

(6) COM(2012) 582 final.

(7) COM(2011) 571 galīgā redakcija.

(126) Šī tabula ir paņemta no Eiropas Papīra rūpniecības konfederācijas (Confederation of European Paper Industries, CEPI) dokumenta projekta „Product Footprint Category Rules (PFCR) for Intermediate Paper Products” („Produktu vides pēdas nospieduma kategoriju noteikumi (PVPNKN) tiešiem papīra produktiem”) (2011. g.), kas tika izstrādāta pēc šīs PVPN rokasgrāmatas projekta versijas.

(120) Analīzes vienība var atšķirties atkarībā no novērtētā produkta/materiāla. Daudzos gadījumos tas būs 1 kg materiāla, bet attiecīgā gadījumā tā var atšķirties. Piemēram, koksnei analīzes vienība parasti ir 1 m3 (jo svars mainās atkarībā no ūdens satura).

(116) Izšķir „vienkāršās plūsmas” (t. i., (ISO 14044, 3.12) „aplūkojamā sistēmā ievadītais materiāls vai enerģija, kas iegūta no vides, iepriekš cilvēkam to nepārveidojot, vai no aplūkojamās sistēmas izejošs materiāls vai enerģija, kas tiek izvadīta vidē, cilvēkam to pēc tam nepārveidojot.”) un „saliktās plūsmas” (t. i., visas sistēmā paliekošās ielaides (piemēram, elektrība, materiāli, transporta procesi) un izlaides (piemēram, atkritumi, blakusprodukti), kam vajadzīga tālāka modelēšana, lai tos pārveidotu par vienkāršām plūsmām).

(115) WRI and WBCSB - Annex 3 of the Greenhouse Gas Protocol’s Corporate Value Chain (Scope 3) Accounting and Reporting Standard, 2011 (WRI un WBCSB. Siltumnīcefekta gāzu protokola korporatīvās vērtības ķēdes (3. darbības joma) uzskaites un ziņošanas standarta 3. pielikums, 2011. g.).

(101) Plašāku informāciju par esošajām aprites cikla novērtējuma svēruma pieejām skatiet Kopīgā pētniecības centra (JRC) un Vides zinātņu institūta (CML) izstrādātajos ziņojumos ar nosaukumu „Background review of existing weighting approaches in LCIA” („LCIA esošo svēruma pieeju pamatojuma pārskats”) un „Evaluation of weighting methods for measuring the EU-27 overall environmental impact” („ES-27 kopējās ietekmes uz vidi mērīšanas svēruma metožu novērtējums”). Tie pieejami tiešsaistē tīmekļa vietnē http://lct.jrc.ec.europa.eu/assessment/publications.

(87) Līdzprodukts — jebkurš no diviem vai vairāk produktiem, kurus iegūst no viena vienības procesa vai produktu sistēmas (ISO 14040:2006).

(77) Eiropas Komisijas Kopīgā pētniecības centra Vides un ilgtspējas institūts (2010f). International Reference Life Cycle Data System (ILCD) Handbook – Nomenclature and other conventions (Starptautiskās standartsistēmas par aprites ciklu datiem (ILCD) rokasgrāmata. Nomenklatūra un citas metodikas). Pirmais izdevums. EUR 24 384. Eiropas Savienības Publikāciju birojs, Luksemburga. http://lct.jrc.ec.europa.eu/assessment/publications.

(55) Plašākai informācijai par ietekmes uz vidi kategorijām un novērtējuma metodēm sniegta atsauce uz ILCD rokasgrāmatu “Framework and requirements for LCIA models and indicators” („LCIA modeļu un rādītāju pamats un prasības”), “Analysis of existing Environmental Assessment methodologies for use in LCA” („ACN izmantojamo esošo vides novērtējuma metodoloģiju analīze”) un “Recommendation for life cycle impact assessment in the European context” („Ieteikumi par aprites cikla novērtējumu Eiropas kontekstā”). Tās pieejamas tiešsaistē tīmekļa vietnē http://lct.jrc.ec.europa.eu/

(25) Eiropas Komisijas Kopīgā pētniecības centra Vides un ilgtspējas institūts (2011b). Analysis of Existing Environmental Footprint Methodologies for Products and Organizations: Recommendations, Rationale, and Alignment. EC – IES - JRC, Ispra, 2011. g. novembris. http://ec.europa.eu/environment/eussd/corporate_footprint.htm.

(16) Atkritumus definē kā vielas vai priekšmetus, no kuriem to turētājs grasās atbrīvoties vai no kuriem viņam ir jāatbrīvojas (ISO 14040:2006).

(13) Aprites cikls ir produkta sistēmas secīgie un savstarpēji saistītie posmi, sākot no izejvielu ieguves vai iegūšanas no dabas resursiem, līdz galīgai iznīcināšanai (ISO 14040:2006).

Izslēgtas no parastās pētījuma jomas. Tomēr, ja ir iekļautas kā daļa no pētījuma mērķa, ILCD rokasgrāmata sniedz detalizētus operacionālus norādījumus.

priekšroka jādod sekundārajiem datiem, kas iegūti no salīdzinošās novērtēšanas publikācijām, kopā ar datiem no citiem kompetentiem avotiem.

Attiecināmā pieeja plus aprites cikla beigu un citu vairākproduktu procesu aizvietošana. Ieteicamā pieeja ir izvairīšanās no sadalījuma.

Lai gan līdzīgas vispārpieņemtas produktu vides uzskaites metodes un vadlīniju ieteikumi cieši sasaucas vairākumā to sniegto metodoloģisko norāžu ziņā, tomēr vairākos svarīgos lēmuma pieņemšanas punktos ir zināmas atšķirības un/vai neskaidrības, kas samazina analītisko rezultātu konsekvenci un salīdzināmību. Šis pielikums sniedz atlasītu šīs PVPN rokasgrāmatas svarīgāko prasību kopsavilkumu un salīdzina tās ar esošām metodēm. Tā pamatā ir dokuments “Analysis of Existing Environmental Footprint Methodologies for Products and Organizations: Recommendations, Rationale, and Alignment” („Esošo vides pēdas nospieduma aprēķina metožu produktiem un organizācijām analīze: ieteikumi, pamatojums un pielāgošana”), kas pieejams tīmekļa vietnē http://ec.europa.eu/environment/eussd/corporate_footprint.htm (EC-JRC-IES, 2011b). izmantojot dažādu fona tonējumu, norāda, kur PVPN rokasgrāmata atbilst (gaiši pelēks fons), neatbilst (diagonālas svītras), vai pārsniedz kādu metodi (piemēram, sniedz plašāku informāciju vai nosaka augstākas prasības) (tumši pelēks fons). Ja nav iespējams jēgpilns salīdzinājums, fonu netonē.

Šajā pielikumā norādīts, ar ko šīs PVPN rokasgrāmatas svarīgākie aspekti atšķiras no ILCD rokasgrāmatas, un sniegts īss šādu atšķirību pamatojums. Tomēr būtu jāievēro, ka ILCD rokasgrāmata nodrošina izejas punktu PVPN izstrādāšanai. ILCD rokasgrāmatu var tālāk pārskatīt, lai to saskaņotu ar PVPN rokasgrāmatu, un no ILCD rokasgrāmatas var izņemt liekās sadaļas, kuras ir aplūkotas PVPN rokasgrāmatā.

Nākamajā tabulā sniegts datu kvalitātes prasību un ar to saistītā datu kvalitātes līmeņa piemērs, kas paņemts no esošajiem PVPNKN par tiešiem papīra produktiem.

(NB: uz biogēnā oglekļa emisijām un izvadīšanu, kas saistītas ar pārtiku un lopbarības produktiem, var attiekties daži izņēmumi. Attiecībā uz pārtiku un lopbarību var izslēgt emisijas un izvadīšanu, kas rodas no biogēniem avotiem, kuri kļūst par daļu no produkta. Izslēgšana neattiecas uz:

„ir zināma ražotājvalsts un iepriekšējs ZI: SEG emisijas no iepriekšēja zemes izmantojuma ZII pašreizējā, iespējams, var būt atrodamas PAS 2050:2011 (BSI, 2011) C pielikumā; emisijām, kuras nav minētas C pielikumā, būtu jāizmanto 2006. gada IPCC Pamatnostādnes par valstu siltumnīcefekta gāzu inventarizācijas saraksti” (BSI, 2011);

Lai iegūtu praktiskus norādījumus par specifiskiem jautājumiem (piem., gadījumā, ja nav zināms iepriekšējais zemes lietojums), ieteicams izmantot dokumentu PAS 2050:2011 (BSI, 2011) (saskanīgi ar Eiropas Pārtikas ilgtspējīga patēriņa un ražošanas apaļo galdu (Food SCP) un publicēto ENVIFOOD Protokolu). PAS 2050:2011 is papildināts ar PAS2050-1 (BSI, 2012), lai novērtētu SEG emisijas, kas radušās dārzkopības produktu aprites cikla „no šūpuļa līdz kapam” (no izejvielu ieguves līdz ražošanai) posmos. Dokumentā PAS 2050-1:2012 ir ņemtas vērā dārzkopības kultūru kultivēšanā iesaistītās emisijas un izvadīšana, un tas papildina, nevis aizstāj dokumentu PAS 2050:2011. Britu standartu institūts (BSI) PAS 2050-1:2012 aprēķinu vajadzībām ir sagatavojis papildu tabulas failu MS Excel formātā.

Ietekme uz klimatu ir biogēnās CO2 emisiju un izvadīšanas rezultāts, ko izraisa oglekļa dioksīda koncentrācijas izmaiņas un biogēnās un nebiogēnās CO2, N2O un CH4 emisijas (piemēram, biomasas dedzināšana). Biogēnās emisijas ietver emisijas, kuru avots ir biogēnu materiālu degšana (dedzināšana) vai noārdīšanās, notekūdeņu apstrāde un bioloģiskie avoti augsnē un ūdenī (tostarp CO2, CH4 un N2O), savukārt biogēnā izvadīšana atbilst CO2 absorbēšanai fotosintēzes laikā. Nebiogēnās emisijas atbilst visām emisijām, ko izdala nebiogēni avoti, piemēram, no fosilām izejvielām iegūti materiāli, savukārt nebiogēnā izvadīšana atbilst CO2, ko no atmosfēras ir izvadījis nebiogēns avots (WRI un WBCSD, 2011b).

— R1 [bezdimensionāls]= „atkārtoti pārstrādātu (vai atkārtoti izmantotu) materiālu saturs”, kas ir proporcionāls materiālam, kas kalpo kā ražošanas ielaide, kas, savukārt, ir atkārtoti pārstrādāta iepriekšējā sistēmā (0=<R1<=1); ja šāda informācija nav pieejama, vispusīgu, regulāri atjaunotu statistisko informāciju par atkārtotas pārstrādes ātrumu un citiem būtiskiem parametriem var iegūt no piegādātājiem, piemēram, no Eurostat (121) ;

ja notiek tikai otrreizējā pārstrāde atvērtā ciklā: E*D = E’D parāda tā materiāla iznīcināšanu, no kura ir paņemts otrreiz pārstrādātais saturs. Ja šāda informācija nav pieejama, jāizdara pieņēmumi par to, kā šo materiālu iznīcinātu, ja tas nebūtu otrreiz pārstrādāts. Ja nav pieejama būtiska informācija, varētu pieņemt, ka E’D = ED, — tā, kā gadījumā, ja būtu notikusi otrreizējā pārstrāde slēgtā ciklā;

apzīmē neto RIuEP no aprites cikla beigās atkārtoti nepārstrādāta (vai atkārtoti neizmantota) materiāla frakcijas iznīcināšanas vai arī no enerģijas atgūšanas procesam nodota materiāla;

apzīmē RIuEP, kas izriet no enerģijas atgūšanas procesa, no kura ir atņemtas novērstās emisijas, kas rodas no aizvietotajiem enerģijas avotiem;

Šis pielikums ir sagatavots, izmantojot rokasgrāmatu „International Reference Life Cycle Data System (ILCD) Handbook - Nomenclature and other conventions” („Starptautiskās standartsistēmas par aprites ciklu (ILCD) rokasgrāmata. Nomenklatūra un citas metodikas”) (European Communities, JRC–IES, 2010). Ja ir nepieciešama plašāka un vēsturiska informācija par nomenklatūru un nosaukumu piešķiršanu metodikām, skatīt iepriekšminēto dokumentu, kas pieejams tīmekļa vietnē: http://lct.jrc.ec.europa.eu/.

Jāizstrādā datu pārvaldības plāns un kontrolsaraksts. Datu pārvaldības plāna izstrāde būtu jāuzsāk, pirms tiek sākta jebkādu datu vākšana, lai nodrošinātu, ka visa vajadzīgā informācija par inventāru tiek dokumentēta pakāpeniski. Laika gaitā, uzlabojot datu vākšanu un procesus, būtu jāattīsta arī plāns. Plānā jādefinē kvalitātes kritēriji un novērtēšanas/punktu sistēmas. Datu pārvaldības plāna kontrolsaraksts ieskicē to, kuras komponentes būtu jāiekļauj datu pārvaldības plānā, un to var izmantot kā plāna izstrādes vadlīnijas vai esošo dokumentu apkopošanai plāna izstrādes vajadzībām.

PVPNKN jānorāda un jāpamato jebkuras novirzes no 8. nodaļā noteiktajām noklusējuma ziņošanas prasībām, kā arī jānorāda un jāpamato papildu ziņošanas prasības un/vai jāizšķir ziņošanas prasības, kuras ir atkarīgas, piemēram, no PVPN pētījuma piemērošanas veida un novērtējamā produkta veida. PVPNKN jānorāda, vai par katra atlasītā aprites cikla posma PVPN rezultātiem jāziņo atsevišķi.

Visi nepilnīgie dati jāaizpilda, izmantojot vislabākos pieejamos vispārīgos vai ekstrapolētos datus. Šādu datu (tostarp nepilnīgu vispārīgu datu) īpatsvars nedrīkst pārsniegt 10 % no kopējā ieguldījuma katrā aplūkotajā VPN ietekmes kategorijā. Tas ir atspoguļots datu kvalitātes prasībās, saskaņā ar kurām 10 % datu var izvēlēties no vislabākajiem pieejamajiem datiem (neattiecinot tālākas datu kvalitātes prasības).

Galīgajā resursu izmantošanas un emisiju profilā par procesiem un/vai darbībām, kas veido vismaz 70 % ieguldījuma katrā VPN ietekmes kategorijā, gan par konkrētiem, gan vispārīgiem datiem kopumā jāsaņem vismaz „labas kvalitātes” līmeņa novērtējums. Šiem procesiem jāveic puskvantitatīvs datu kvalitātes novērtējums, un par tiem jāiesniedz ziņojums. Vismaz 2/3 no atlikušajiem 30 % (t. i., no 20% līdz 30%) jāmodelē, izmantojot vismaz „vidējas kvalitātes” datus, kā novērtēts kvalitatīvā eksperta atzinumā. Dati, kas saņēmuši zemāku nekā vidēju kvalitātes novērtējumu, nedrīkst pārsniegt 10 % ieguldījumu katrā VPN ietekmes kategorijā.

Siltumnīcefekta gāzu emisijas, kas rodas tiešu zemes izmantojuma izmaiņu rezultātā, produktiem sadala: i) uz divdesmit gadiem pēc šo zemes izmantojuma izmaiņu notikšanas vai ii) vienotā ražas periodā no izvērtētā produkta ieguves (pat ja vairāk par 20 gadiem), un izvēlas garāko periodu. Plašāku informāciju sk. VI pielikumā. Siltumnīcefekta gāzu emisijas, kas rodas netiešu zemes izmantojuma izmaiņu rezultātā, neņem vērā, ja vien to nepārprotami neprasa PVPNKN. Tādā gadījumā par netiešu zemes izmantojuma izmaiņu ziņo atsevišķi papildu vides informācijā, bet to neiekļauj siltumnīcefekta gāzu ietekmes kategorijas aprēķinā.

„no vārtiem līdz vārtiem” posmiem jānorāda Starptautiskās dabas un dabas resursu aizsardzības savienības (International Union for Conservation of Nature, IUCN) Sarkanajā grāmatā iekļauto sugu un valsts dabas aizsardzības sarakstā iekļauto sugu, kuru biotopi atrodas darbības skartajās zonās, skaits, norādot pēc izzušanas riska līmeņa;

World Resources Institute (WRI), World Business Council for Sustainable Development (Pasaules Resursu institūts un Pasaules Uzņēmēju padome ilgtspējīgai attīstībai) (2011). Product Life Cycle Accounting and Reporting Standard (Produkta aprites cikla uzskaites un ziņošanas standarts). Greenhouse Gas Protocol (Siltumnīcefekta gāzu protokols). WRI, ASV, 144 lpp.

World Resources Institute (WRI) and World Business Council for Sustainable Development (Pasaules Resursu institūts un Pasaules Uzņēmēju padome ilgtspējīgai attīstībai) (2011). Greenhouse Gas Protocol Corporate Value Chain (Scope 3) Accounting and Reporting Standard (Siltumnīcefekta gāzu protokola korporatīvās vērtības ķēdes (3. darbības joma) uzskaites un ziņošanas standarts).

World Resources Institute (WRI) and World Business Council for Sustainable Development (Pasaules Resursu institūts un Pasaules Uzņēmēju padome ilgtspējīgai attīstībai) (2004). Greenhouse Gas Protocol - Corporate Accounting and Reporting Standard (Siltumnīcefekta gāzu protokola korporatīvās uzskaites un ziņošanas standarts).

World Meteorological Organization (WMO) (Pasaules Meteoroloģijas organizācija (PMO)) (1999). Scientific Assessment of Ozone Depletion: 1998. Global Ozone Research and Monitoring Project (Zinātnisks novērtējums par ozona slāņa noārdīšanos: 1998. Globālais ozona izpētes un projekts). Ziņojums Nr. 44, ISBN 92-807-1722-7, Ženēva.

Van Zelm R., Huijbregts M.A.J., Den Hollander H.A., Van Jaarsveld H.A., Sauter F.J., Struijs J., Van Wijnen H.J. un Van de Meent D. (2008). „European characterisation factors for human health damage of PM10 and ozone in life cycle impact assessment”. Atmospheric Environment 42, 441.–453. lpp.

Van Oers L., de Koning A., Guinee J.B. un Huppes G. (2002). Abiotic Resource Depletion in LCA. Ceļu un hidrotehnikas institūts (Road and Hydraulic Engineering Institute), Transporta un ūdens ministrija, Amsterdama.

Struijs J., Beusen A., van Jaarsveld H. un Huijbregts M.A.J. (2009). „Aquatic Eutrophication”. 6. nodaļa. Goedkoop M., Heijungs R., Huijbregts M.A.J., De Schryver A., Struijs J., Van Zelm R. (2009). ReCiPe 2008 - A life cycle impact assessment method which comprises harmonised category indicators at the midpoint and the endpoint level. I ziņojums. Characterisation factors, pirmais izdevums.

Seppälä, J., Posch, M., Johansson, M. un Hettelingh, J.P. (2006). „Country-dependent Characterisation Factors for Acidification and Terrestrial Eutrophication Based on Accumulated Exceedance as an Impact Category Indicator”. International Journal of Life Cycle Assessment, 11(6): 403.–416. lpp.

Rosenbaum R.K., Bachmann T.M., Gold L.S., Huijbregts M.A.J., Jolliet O., Juraske R., Köhler A., Larsen H.F., MacLeod M., Margni M., McKone T.E., Payet J., Schuhmacher M., van de Meent D. un Hauschild M.Z. (2008). „USEtox - The UNEP-SETAC toxicity model: recommended characterisation factors for human toxicity and freshwater ecotoxicity in Life Cycle Impact Assessment”. International Journal of Life Cycle Assessment, 13(7): 532.–546. lpp., 2008.

PAS 2050 (2011). Specification for the assessment of the life cycle greenhouse gas emissions of goods and services (Preču un pakalpojumu aprites cikla siltumnīcefekta gāzu emisiju novērtējuma specifikācija). Pieejams tiešsaistē tīmekļa vietnē http://www.bsigroup.com/en/Standards-and-Publications/How-we-can-help-you/Professional-Standards-Service/PAS-2050/

Milà i Canals L., Romanyà J. un Cowell S.J. (2007). Method for assessing impacts on life support functions (LSF) related to the use of ‘fertile land’ in Life Cycle Assessment (LCA). Journal of Cleaner Production 15: 1426-1440.

Klimata pārmaiņu starpvaldību padome (IPCC), (2006). IPCC Guidelines for National Greenhouse Gas Inventories (IPCC pamatnostādnes par valstu siltumnīcefekta gāzu uzskaiti), 4. sējums Agriculture, Forestry and Other Land Use (Lauksaimniecība, mežkopība un citi zemes izmantojuma veidi), IGES, Japāna.

Klimata pārmaiņu starpvaldību padome (IPCC), (2003). Good Practice Guidance for Land Use, Land Use Change and Forestry (Labas prakses rokasgrāmata par zemes izmantojumu, zemes izmantojuma izmaiņām un mežkopību), Klimata pārmaiņu starpvaldību padome, Hajama.

Frischknecht, R., Steiner, R. un Jungbluth, N. (2008). The Ecological Scarcity Method – Eco-Factors 2006. A method for impact assessment in LCA. Environmental studies no. 0906. Federālais vides birojs (Federal Office for the Environment, FOEN), Berne, 188 lpp.

Eiropas Komisijas Kopīgā pētniecības centra Vides un ilgtspējības institūts (2011b). Analysis of Existing Environmental Footprint Methodologies for Products and Organizations: Recommendations, Rationale, and Alignment (Esošo vides pēdas nospieduma aprēķina metožu produktiem un organizācijām analīze: ieteikumi, pamatojums un pielāgošana), presē.

Eiropas Komisijas Kopīgā pētniecības centra Vides un ilgtspējības institūts (2011a). International Reference Life Cycle Data System (ILCD) Handbook - Recommendations based on existing environmental impact assessment models and factors for Life Cycle Assessment in a European context (Starptautiskās standartsistēmas par aprites ciklu datiem (ILCD) rokasgrāmata. Ieteikumi par aprites cikla novērtējumu Eiropas kontekstā, pamatojoties uz esošajiem ietekmes uz vidi modeļiem un faktoriem). Eiropas Savienības Publikāciju birojs, presē.

Eiropas Komisijas Kopīgā pētniecības centra Vides un ilgtspējības institūts (2010). International Reference Life Cycle Data System (ILCD) Handbook –Nomenclature and other conventions (Starptautiskās standartsistēmas par aprites ciklu datiem (ILCD) rokasgrāmata. Nomenklatūra un citas metodikas). Pirmais izdevums 2010. g. martā. ISBN 978-92-79-15861-2, doi: 10.2788/96557. Eiropas Savienības Publikāciju birojs, Luksemburga.

Eiropas Komisijas Kopīgā pētniecības centra Vides un ilgtspējības institūts (2010). Starptautiskās standartsistēmas par aprites cikla datiem (ILCD) rokasgrāmata. Framework and Requirements for Life Cycle Impact Assessment Models and Indicators (Pamatprasības aprites cikla novērtējuma modeļiem un rādītājiem). Pirmais izdevums 2010. g. martā. ISBN 978-92-79-17539-8, doi: 10.2788/38719. Eiropas Savienības Publikāciju birojs, Luksemburga.

Council of the European Union (2010). Council conclusions on sustainable materials management and sustainable production and consumption: key contribution to a resource-efficient Europe (Eiropas Savienības Padome (2010). Padomes secinājumi par ilgtspējīgu materiālu pārvaldību un ilgtspējīgu ražošanu un patēriņu — galvenie ieguldījumi resursu ziņā efektīvai Eiropai).

Council of the European Union (2008). Council Conclusions on the "Sustainable Consumption and Production and Sustainable Industrial Policy Action Plan" (Eiropas Savienības Padome (2008). Padomes secinājumi par „Ilgtspējīgu patēriņu un ražošanu un ilgtspējīgas rūpniecības politikas rīcības plānu”). http://www.eu2008.fr/webdav/site/PFUE/shared/import/1204_Conseil_Environnement/Council_conclusions_Sustainable_consumption_and_production_EN.pdf

CE Delft (2010). Biofuels: GHG impact of indirect land use change. (Biodegvielas: netiešu zemes izmantojuma izmaiņu SEG ietekme). Pieejams tiešsaistē tīmekļa vietnē http://www.birdlife.org/eu/pdfs/PPT_carbon_bomb_CE_delft.pdf.

BSI (2011). PAS 2050:2011 Specification for the assessment of the life cycle greenhouse gas emissions of goods and services (Preču un pakalpojumu aprites cikla siltumnīcefekta gāzu emisiju novērtējuma specifikācija). BSI, Londona, 38. lpp.

ADEME (2011). General principles for an environmental communication on mass market products BPX 30-323-0 (Vides informācijas apmaiņas par masu patēriņa precēm pamatprincipi BPX 30-323-0). Pieejams tiešsaistē tīmekļa vietnē http://www2.ademe.fr/servlet/getDoc?id=38480&m=3&cid=96.

Vienkāršas plūsmas— resursu izmantošanas un emisiju profilā pie vienkāršām plūsmām pieder (ISO 14040, 3. lpp.) „pētāmajā sistēmā ievadītais materiāls vai enerģija, kas iegūta no vides, iepriekš cilvēkam to nepārveidojot, vai no pētāmās sistēmas izejošs materiāls vai enerģija, kas tiek izvadīta vidē, cilvēkam to pēc tam nepārveidojot” (ISO 14040, 3.12). Pie vienkāršām plūsmām pieder, piemēram, no dabas vai emisijām gaisā, ūdenī, augsnē iegūti resursi, kas ir tieši saistīti ar VPN ietekmes kategoriju raksturojošiem faktoriem.

Salīdzinājums— (grafisks vai citāds) divu vai vairāku produktu salīdzinājums pēc to PVPN rezultātiem, ņemot vērā to PVPNKN un neietverot salīdzinošu apgalvojumu.

Produktu plūsma— no citas produktu sistēmas ienākoši vai uz to aizejoši produkti (ISO 14040:2006).

Līdzprodukts— jebkurš no diviem vai vairāk produktiem, kurus iegūst no viena vienības procesa vai produktu sistēmas (ISO 14040:2006).

Līdzfunkcija— jebkura no divām vai vairāk funkcijām, kuras iegūst no viena vienības procesa vai produktu sistēmas.

Globālās sasilšanas potenciāls— siltumnīcefekta gāzes spēja ietekmēt radiācijas iedarbību, ko izsaka ar standartvielu (piemēram, CO2 ekvivalenta vienības) un noteiktu laika posmu (piemēram, GWP 20, GWP 100, GWP 500 attiecīgi 20, 100 un 500 gadiem). Tas ir saistīts ar spēju ietekmēt pārmaiņas globālajā, vidējā virsmas gaisa temperatūrā un turpmākas pārmaiņas dažādos klimata parametros, un to sekas, kā vētru biežumu un spēku, nokrišņu daudzumu un plūdu biežumu u. c.

Atkritumi— vielas vai priekšmeti, no kuriem to turētājs grasās atbrīvoties vai no kuriem viņam ir jāatbrīvojas (ISO 14040:2006).

Starptautiskā dabas un dabas resursu aizsardzības savienība (International Union for Conservation of Nature and Natural Resources)

Statistiskā produktu klasifikācija pēc darbības (Statistical Classification of Products by Activity)

PVPNKN jānorāda un jāpamato jebkuras nobīdes no noklusējuma ziņošanas prasībām, kas noteiktas 8. sadaļā, kā arī jānorāda un jāpamato visas papildu ziņošanas prasības un/vai jāizšķir ziņošanas prasības, piemēram, atkarībā no PVPN pētījuma piemērošanas veida un novērtējamā produkta veida. PVPNKN jānorāda, vai par katra atlasītā aprites cikla posma PVPN rezultātiem jāziņo atsevišķi.

aprakstu par vai atsauci uz visām vērtības izvēlēm saistībā ar VPN ietekmes kategorijām, raksturojošiem modeļiem, raksturojošajiem faktoriem, normalizēšanu, grupēšanu, svērumu un to izmantošanas pamatojumu, kā arī to ietekmi uz rezultātiem, secinājumiem un ieteikumiem;

aplūkotās ietekmes kategorijas un to rādītājus, tostarp to atlases loģisko pamatojumu un atsauci uz to avotu;

Izvēles nenoteiktības rodas no metodoloģiskām izvēlēm, tostarp no modelēšanas principiem, sistēmas robežām, sadales izvēlēm, VPN ietekmes novērtēšanas metožu izvēles un citiem ar laiku, tehnoloģiju, ģeogrāfiju u. c. saistītiem pieņēmumiem. Tās nav uzreiz izmantojamas statistikas aprakstā, bet tās var raksturot, tikai izmantojot scenārija modeļa novērtējumus (piemēram, modelējot svarīgu procesu optimistiskāko un pesimistiskāko scenāriju) un jutīguma analīzes.

Ir svarīgi datus izteikt tādu sastāvā ietilpstošo vielu veidā, kurām ir pieejami raksturojoši faktori (sk. nākamo sadaļu). Piemēram, dati par kompleksu NPK mēslošanas līdzekli būtu jāsadala sīkāk un jāklasificē pēc tā N, P un K frakcijām, jo katrs sastāvā esošais elements attieksies uz citu VPN ietekmes kategoriju. Praksē lielu daļu resursu izmantošanas un emisiju profila datu var iegūt no esošām publiskām vai komerciālām aprites cikla inventarizācijas datubāzēm, kurās jau ir veikta klasifikācija. Šādos gadījumos, piemēram, piegādātājam, jānodrošina, lai klasifikācija un ar to saistītie VPN ietekmes novērtējuma ceļi atbilstu šīs PVPN rokasgrāmatas prasībām.

Visi nepilnīgie dati jāaizpilda, izmantojot vislabākos pieejamos vispārīgos vai ekstrapolētos datus (94) . Šādu datu ieguldījums (tostarp nepilnīgi vispārīgi dati) nedrīkst pārsniegt 10 % no kopējā ieguldījuma katrā aplūkotajā VPN ietekmes kategorijā. Tas ir atspoguļots datu kvalitātes prasībās, saskaņā ar kurām 10 % datu var izvēlēties no vislabākajiem pieejamajiem datiem (neattiecinot tālākas datu kvalitātes prasības).

Pieejami arī citi iespējamie vispārīgo datu avoti, piemēram, Eiropas platformas par ACN resursu direktorijā (Resource Directory of the European Platform on LCA) (91) . Ja vajadzīgie dati nav pieejami iepriekšminētajos avotos, var izmantot citus avotus.

Vienmēr, kad iespējams, vispārīgi dati būtu jāiegūst no šajā PVPN rokasgrāmatā norādītajiem datu avotiem. Atlikušos vispārīgos datus būtu ieteicams iegūt no:

rūpniecības vidusmēra aprites cikla dati no aprites cikla inventarizācijas datubāzēm, rūpniecības apvienību pārskatiem, valsts statistikas u. c.

Šī nodaļa apraksta konkrētu datu vākšanu, kas ir tieši izmērīti vai iegūti dati, kas atspoguļo darbības konkrētā objektā vai objektu kopumā. Šajos datos būtu jāiekļauj visas zināmās procesu ielaides un izlaides. Ielaides ir, piemēram, enerģijas, ūdens, materiālu u. c. izmantošana. Izlaides ir produkti, līdzprodukti (87) un emisijas. Emisijas var iedalīt četrās kategorijās: emisijas gaisā, ūdenī, augsnē un emisijas cieto atkritumu veidā. Konkrētus datus var savākt, izmērīt vai aprēķināt, izmantojot darbības datus (88) un ar tiem saistītos emisiju faktorus. Jāpiebilst, ka emisiju faktorus var atvasināt no vispārīgiem datiem, ievērojot datu kvalitātes prasības.

Galīgajā resursu izmantošanas un emisiju profilā par procesiem un/vai darbībām, kas veido vismaz 70 % ieguldījuma katrā VPN ietekmes kategorijā, gan par konkrētiem, gan vispārīgiem datiem kopumā jāsaņem vismaz labas kvalitātes līmeņa novērtējums (noteiktā 70 % robeža ir izvēlēta tam, lai nodrošinātu līdzsvaru starp stabila novērtējuma sasniegšanas mērķi un vajadzību to saglabāt izpildāmu un pieejamu). Šiem procesiem jāveic puskvantitatīvs datu kvalitātes novērtējums, un par tiem jāiesniedz ziņojums. Vismaz 2/3 no atlikušajiem 30 % (t. i., no 20 % līdz 30 %) jāmodelē, izmantojot vismaz „vidējas kvalitātes” datus, kā novērtēts kvalitatīvā eksperta atzinumā. Dati, kas saņēmuši mazāk nekā vidēju kvalitātes novērtējumu, nedrīkst pārsniegt 10 % ieguldījumu katrā VPN ietekmes kategorijā.

Šī sadaļa apraksta, kā jāveic datu kvalitātes novērtējums. PVPN pētījumiem pielāgoti seši kvalitātes kritēriji, no kuriem pieci attiecas uz datiem un viens — uz metodi. To kopsavilkums sniegts Reprezentativitāte (tehnoloģiskā, ģeogrāfiskā, laika piesaistes) raksturo, kādā pakāpē atlasītie procesi un produkti ataino analizējamo sistēmu. Tiklīdz ir izraudzīti procesi un produkti, kas reprezentē analizējamo sistēmu, un ir veikta šo procesu un produktu resursu izmantojuma un emisiju profila inventarizācija, pabeigtības kritērijs izvērtē, kādā pakāpē šo procesu un produktu resursu izmantojums un emisiju profils sedz visas šo procesu un produktu emisijas un resursus.

To var parādīt ar piemēru: ja jums ir kokmateriālu mēbeles, kuru mūžs ir 120 gadu, jūs uzglabājat oglekli 120 gadus un emisijas no to iznīcināšanas vai sadedzināšanas aprites cikla beigās kavējas par 120 gadiem. CO2 tiek izmantota kokmateriālu mēbeļu saražošanai, tiek glabāta 120 gadus un tiek izlaista tad, kad mēbeles tiek iznīcinātas vai sadedzinātas to mūža beigās. CO2 tiek glabāta 120 gadus, un kavētās CO2 emisijas notiek tikai pēc 120 gadiem (mēbeļu mūža beigās), nevis uzreiz.

Ar sistēmas robežās ģenerēto atjaunojamo enerģiju saistītās kredītvienības jāaprēķina par koriģēto (piemēram, atņemot ārēji nodrošinātās atjaunojamās enerģijas apjomu) vidējo tās valsts līmeņa attiecīgo kombinēto patēriņu, kurai enerģija tiek nodrošināta. Ja šādi dati nav pieejami, jāizmanto vidējā ES patēriņa kombinācija vai citādi vispiemērotākā patēriņa kombinācija. Ja nav pieejami dati par koriģēto kombināciju aprēķinu, tad jāizmanto nekoriģētie vidējie kombināciju dati. Pārskatāmi jāziņo par to, kuras enerģijas kombinācijas ir pieņemtas labumu aprēķināšanai, un to, vai tās ir vai nav koriģētas.

Novērtējamās sistēmas robežās enerģija jāģenerē no atjaunojamiem avotiem. Ja noteiktās sistēmas robežās saražo vairāk enerģijas nekā patērē un šo enerģiju piegādā trešai pusei, piemēram, ievadot elektrosadales tīklā, tad to var uzskaitīt pie novērtējamā produkta tikai tad, ja tā jau nav uzskaitīta citās shēmās. Nepieciešama dokumentācija (piemēram, atjaunojamas enerģijas ražošanas izcelsmes garantija (76) ), kurā paskaidro, vai aprēķinā ir vai nav ņemta vērā attiecīgā kredītvienība.

Siltumnīcefekta gāzu emisijas, kas rodas tiešu zemes izmantojuma izmaiņu rezultātā, produktiem sadala: i) uz divdesmit gadiem pēc šo zemes izmantojuma izmaiņu notikšanas vai ii) vienotā ražas periodā no izvērtētā produkta ieguves (pat ja vairāk par 20 gadiem) (75) , un izvēlas garāko periodu. Plašāku informāciju sk. VI pielikumā. Siltumnīcefekta gāzu emisijas, kas rodas netiešu zemes izmantojuma izmaiņu rezultātā, neņem vērā, ja vien to nepārprotami neprasa PVPNKN. Tādā gadījumā par netiešu zemes izmantojuma izmaiņu ziņo atsevišķi papildu vides informācijā, bet to neiekļauj siltumnīcefekta gāzu ietekmes kategorijas aprēķinā.

Piemēram, oglekļa dioksīdu no atmosfēras izvada, pateicoties koku augšanai (–1 CO2 globālās sasilšanas ekv. raksturojošais faktors (73) ), savukārt to izdala koksnes degšanas laikā (+1 CO2 globālās sasilšanas ekv. raksturojošais faktors).

vienkāršas plūsmas, kas ir (ISO 14040:2006, 3.12.) „pētāmajā sistēmā ievadītais materiāls vai enerģija, kas iegūta no vides, iepriekš cilvēkam to nepārveidojot, vai no pētāmās sistēmas izejošs materiāls vai enerģija, kas tiek izvadīta vidē, cilvēkam to pēc tam nepārveidojot.” Vienkāršas plūsmas ir, piemēram, no dabas vai emisijām gaisā, ūdenī, augsnē iegūti resursi, kas ir tieši saistīti ar VPN ietekmes kategoriju raksturojošiem faktoriem;

attiecībā uz „no vārtiem līdz vārtiem” posmiem — Starptautiskās dabas un dabas resursu aizsardzības savienības (International Union for Conservation of Nature, IUCN) Sarkanajā grāmatā iekļauto sugu un valsts dabas aizsardzības sarakstā iekļauto sugu, kuru biotopi atrodas darbības skartajās zonās, skaitu, norādot pēc izzušanas riska līmeņa;

Seppälä et al., 2006. g.; Posch et al., 2008. g.

Seppälä et al., 2006. g.; Posch et al., 2008. g.

VPN ietekmes novērtējuma (54) mērķis ir sagrupēt un apkopot reģistrētos resursu izmantošanas un emisiju profila datus pēc to attiecīgā ieguldījuma katrā VPN ietekmes kategorijā. Līdz ar to tas sniedz vajadzīgo pamatu to VPN rezultātu interpretēšanai, kuri attiecas uz PVPN pētījuma mērķiem (piemēram, piegādes ķēdes „karsto punktu” un pilnveidošanas iespēju noteikšana). Tādēļ VPN ietekmes kategoriju izlasei būtu jābūt visaptverošai, proti, lai tās ietvertu visus būtiskos vides jautājumus, kas saistīti ar interesējošo produktu piegādes ķēdi.

Šādas PVPNKN dokumenta pieejas piemērs ir sniegts turpmāk par „Pienu un piena produktiem”. Šeit divu zīmju ciparu kods (nodaļa) definē rūpniecības nozarei raksturīgu produktu grupu (piemēram, 10. nodaļa — Pārtikas produkti), kurai tās apakšiedalījumā ir vairāki produktu kodi (piemēram, 10.51.11. grupa — Pārstrādāts šķidrs piens un salds krējums) (2. attēls). Tādēļ divu zīmju ciparu kodu un dažreiz vienas zīmes ciparu kodu var izmantot tādu rūpniecības nozarei raksturīgas informācijas moduļu definēšanai, kuri apkopojumā veido konkrētu produktu aprites ciklus horizontālā struktūrā. Katrā no tām ir iestrādāta arī vertikāla struktūra, kas sniedzas no vispārīgas produktu grupas uz konkrētākiem atsevišķiem produktiem.

Iespējamās PVPN piemērošanas jomas var sagrupēt atkarībā no to iekšējiem vai ārējiem uzdevumiem:

X pielikumā sniegts pārskats par dažu galveno šajā PVPN rokasgrāmatā ietverto prasību salīdzinājumu ar iepriekšminēto metodoloģisko norādījumu prasībām/specifikācijām. Sīkāks analizēto metožu un analīzes rezultātu apraksts pieejams dokumentā „Analysis of Existing Environmental Footprint Methodologies for Products and Organizations: Recommendations, Rationale, and Alignment” („Esošo vides pēdas nospieduma aprēķina metožu produktiem un organizācijām analīze: ieteikumi, pamatojums un pielāgošana”) (25) . Tā kā esošās metodes konkrētam lēmuma pieņemšanas punktam var piedāvāt vairākas alternatīvas, šīs PVPN rokasgrāmatas nolūks ir (kur tas iespējams) noteikt vienu prasību katram lēmuma pieņemšanas punktam vai sniegt papildu norādes, lai izveidotu konsekventākus, stabilākus un reproducējamākus PVPN pētījumus.

PVPN metodes pamatā ir aprites cikla pieeja. Aprites cikla pieeja vides vadībai un aprites cikla domāšanai (ACD) kopumā no piegādes ķēdes viedokļa ņem vērā visas svarīgās vides mijiedarbības, kas saistītas ar preci, pakalpojumu, darbību vai uzņēmumu. Tas ir pretstatā ietekmes aplūkošanai tikai ražotnes līmenī vai tikai attiecībā uz atsevišķiem ietekmes apstākļiem, lai samazinātu nejaušu sloga maiņu; ietekmes uz vidi sloga maiņu no viena piegādes ķēdes posma uz citu, no vienas ietekmes kategorijas uz citu, starp ietekmi un resursu efektivitāti un/vai starp valstīm.

Saskaņā ar aprites cikla pieeju (14) PVPN rokasgrāmata sniedz ar produktu saistīto (15) materiālu/enerģijas plūsmu un rezultātā radušos emisiju un atkritumu (16) plūsmu ietekmes uz vidi modelēšanas metodi, raugoties no piegādes ķēdes (17) viedokļa (no izejvielu ieguves (18) un izmantošanas līdz galīgai atkritumu apsaimniekošanai). Aprites cikla pieeja ņem vērā ar produktu vai organizāciju saistīto resursu plūsmu un atbalsta videi darbību spektru, raugoties no piegādes ķēdes viedokļa. Tā ietver visus posmus — no izejvielu ieguves līdz apstrādei, izplatīšanai, izmantošanai un aprites cikla beigu procesiem, kā arī visus ar to saistītos būtiskos ietekmes uz vidi un veselību aspektus, ar resursiem saistītos draudus un apgrūtinājumus sabiedrībai.

OVPN aprēķināšanai nav nepieciešamas vairāku produktu analīzes. OVPN drīzāk aprēķina, izmantojot savāktos datus, kas atspoguļo noteiktu organizācijas robežu šķērsojošās resursu un atkritumu plūsmas. Tomēr, kad OVPN ir aprēķināts, to var izdalīt produkta līmenī, izmantojot atbilstošas sadales sistēmas. Teorētiski organizācijas sniegto produktu PVPN summai noteiktā pārskata periodā (piemēram, vienā gadā) būtu jābūt tuvu tās OVPN tajā pašā pārskata posmā (12) . Tam ar nolūku ir izstrādātas šajā PVPN rokasgrāmatā sniegtās metodoloģijas. Turklāt OVPN var palīdzēt noteikt tās organizācijas produktu portfeļa jomas, kurās ietekme uz vidi ir visnozīmīgākā, un līdz ar to arī noteikt, kurās jomās var būt nepieciešamas sīkas analīzes atsevišķa produkta līmenī.

Gan Organizāciju vides pēdas nospiedums (OVPN), gan PVPN ekoloģisko raksturlielumu daudzuma noteikšanai piedāvā aprites cikla pieeju. PVPN metode attiecas uz atsevišķām precēm vai pakalpojumiem, savukārt OVPN metode attiecas organizācijas darbībām kopumā, citiem vārdiem sakot, uz visām darbībām saistībā ar organizācijas piedāvātajām precēm un/vai pakalpojumiem, raugoties no piegādes ķēdes viedokļa (no izejvielu ieguves un izmantošanas līdz galīgai atkritumu apsaimniekošanai). Tādēļ organizāciju un produktu vides pēdas nospieduma noteikšanu var uzskatīt par papildu darbībām, katru no kurām veic konkrētas piemērošanas jomas pamatošanai.

Šīs analīzes rezultāts ir apkopots X pielikumā. Sīkāks apraksts pieejams dokumentā „Analysis of Existing Environmental Footprint Methodologies for Products and Organizations: Recommendations, Rationale, and Alignment” („Esošo vides pēdas nospieduma aprēķina metožu produktiem un organizācijām analīze: ieteikumi, pamatojums un pielāgošana”) (EC-JRC-IES, 2011b) (11) . Tā kā esošās metodes konkrētam lēmuma pieņemšanas punktam var piedāvāt vairākas alternatīvas, šīs PVPN rokasgrāmatas nolūks ir (kur tas iespējams) noteikt vienu prasību katram lēmuma pieņemšanas punktam vai sniegt papildu norādes, kas palīdzēs izveidot konsekventākus, stabilākus un reproducējamākus PVPN pētījumus. Tādēļ salīdzināmība ir svarīgāka par elastīgumu.

Tādēļ tika uzsākts Produktu un organizāciju vides pēdas nospieduma (OVPN) projekts ar mērķi izstrādāt vides pēdas nospieduma (VPN) pētījumiem paredzētu saskaņotu Eiropas metodoloģiju, kurā varētu ietvert plašāku būtisko ekoloģisko raksturlielumu kritēriju kopumu, izmantojot aprites cikla pieeju (4) . Aprites cikla pieeja ņem vērā ar produktu vai organizāciju saistīto resursu plūsmu un atbalsta videi darbību spektru, raugoties no piegādes ķēdes viedokļa. Tā ietver visus posmus — no izejvielu ieguves līdz apstrādei, izplatīšanai, izmantošanai un aprites cikla beigu procesiem, kā arī visus ar to saistītos būtiskos ietekmes uz vidi un veselību aspektus, ar resursiem saistītos draudus un apgrūtinājumus sabiedrībai. Šī pieeja ir būtiska arī, lai atklātu visus iespējamos kompromisus starp dažādiem ietekmes uz vidi veidiem, kas saistīti ar konkrētu politiku un vadības lēmumiem. Tādējādi tas palīdz izvairīties no nejaušas slogu maiņas.

Šī PVPN rokasgrāmata ir izstrādāta vienas no stratēģijas „Eiropa 2020” vadošās iniciatīvas svarīgākajām sastāvdaļām — „Resursu ziņā efektīva Eiropa” (2) kontekstā. Eiropas Komisijas „Ceļvedis par resursu efektīvu izmantošanu Eiropā” (3) piedāvā resursu produktivitātes palielināšanas un ekonomiskās izaugsmes atsaistīšanas gan no resursu izmantošanas, gan no ietekmes uz vidi veidus, ņemot vērā aprites cikla aspektus. Viens no tā mērķiem ir „noteikt kopīgu metodoloģisku pieeju, kas ļaus dalībvalstīm un privātajam sektoram novērtēt, attēlot un salīdzināt produktu, pakalpojumu un uzņēmumu ekoloģiskos raksturlielumus, pamatojoties uz detalizētu to ietekmes uz vidi analīzi visā to aprites ciklā („vides pēdas nospiedums”)”. Eiropadome aicināja Komisiju izstrādāt pamatojošas metodoloģijas.

Produkta vides pēdas nospiedums (PVPN) ir preces vai pakalpojuma ekoloģisko raksturlielumu daudzkritēriju mērījums visā to aprites ciklā. PVPN informācijas sagatavošanas galvenais nolūks ir meklēt iespējas samazināt preču un pakalpojumu ietekmi uz vidi, ņemot vērā piegādes ķēžu (1) darbības (no izejvielu ieguves, ražošanas un izmantošanas līdz galīgajai atkritumu apsaimniekošanai). Šajā PVPN rokasgrāmatā sniegta ar produktu saistīto materiālu/enerģijas plūsmu un emisiju un atkritumu plūsmu ietekmes uz vidi visā aprites ciklā modelēšanas metode.

III PIELIKUMS

ORGANIZĀCIJU VIDES PĒDAS NOSPIEDUMA (OVPN)

KOPSAVILKUMS

Konteksts

Mērķi un mērķauditorijas

Process un rezultāti

Saistība ar Produktu vides pēdas nospieduma rokasgrāmatu

Terminoloģija: vajadzības izteiksme, vajadzības izteiksmes vēlējuma paveids un „var”

1. ORGANIZĀCIJU VIDES PĒDAS NOSPIEDUMA PĒTĪJUMU VISPĀRĪGIE APSVĒRUMI

1.1. Pieeja un piemērošanas jomas

1.2. Kā lietot šo rokasgrāmatu?

1.3. Organizāciju vides pēdas nospieduma pētījumu principi

1.4. Organizāciju vides pēdas nospieduma pētījuma posmi

2. ORGANIZĀCIJU VIDES PĒDAS NOSPIEDUMA NOZARES NOTEIKUMU (OVPNNN) LOMA

2.1. Vispārīga informācija

2.2. Sektora, uz kuru attiecas organizāciju vides pēdas nospieduma nozares noteikumi, definēšana

3. ORGANIZĀCIJU VIDES PĒDAS NOSPIEDUMA PĒTĪJUMA MĒRĶA(-U) DEFINĒŠANA

4. ORGANIZĀCIJU VIDES PĒDAS NOSPIEDUMA PĒTĪJUMA DARBĪBAS JOMAS DEFINĒŠANA

4.1. Vispārīga informācija

4.2. Organizācijas (analīzes vienības) definēšana

4.3. Produktu portfelis

4.4. Organizāciju vides pēdas nospieduma pētījumu sistēmas robežas

4.4.1. Organizācijas robežas

4.4.2. Organizācijas vides pēdas nospieduma robežas

4.4.3. Sistēmas robežu grafiks

4.4.4. Kā OVPN risināt emisiju izlīdzināšanas jautājumu?

4.5. Vides pēdas nospieduma ietekmes kategoriju un novērtēšanas metožu izraudzīšanās

4.6. OVPN iekļaujamās papildu informācijas par vidi izraudzīšanās

4.7. Pieņēmumi/ierobežojumi

5. RESURSU IZMANTOŠANAS UN EMISIJU PROFILA (INVENTARIZĀCIJAS POSMĀ) SAGATAVOŠANA UN REĢISTRĒŠANA

5.1. Vispārīga informācija

5.2. Atbilstības izvērtēšanas posms

5.3. Datu pārvaldības plāns (pēc izvēles)

5.4. Resursu izmantošanas un emisiju profila dati

5.4.1. Tiešas darbības un ietekme

5.4.2. Netieši attiecināmas augšpusējās darbības

5.4.3. Netieši attiecināmas lejpusējas darbības

5.4.4. Papildu resursu izmantošanas un emisiju profila prasības

5.4.5. Transporta scenāriju modelēšana

5.4.6. Lietošanas posma modelēšanas scenāriji

5.4.7. ACB scenāriju modelēšana

5.5. Resursu izmantošanas un emisiju profila nomenklatūra

5.6. Datu kvalitātes prasības

5.7. Konkrētu datu vākšana

5.8. Vispārīgu datu vākšana

5.9. Atlikušo nepilnīgo datu/trūkstošu datu jautājumu risināšana

5.10. Datu iegūšana saistībā ar organizāciju vides pēdas nospieduma pētījuma nākamajiem metodoloģiskajiem posmiem

5.11. Rīcība daudzfunkcionālu procesu un objektu gadījumā

6. ORGANIZĀCIJU VIDES PĒDAS NOSPIEDUMA IETEKMES NOVĒRTĒJUMS

6.1. Klasifikācija un raksturojums (obligāti)

6.1.1. Vides pēdas nospieduma plūsmu klasifikācija

6.1.2. Vides pēdas nospieduma plūsmu raksturojums

6.2. Normalizēšana un svērums (ieteicami/pēc izvēles)

6.2.1. Vides pēdas nospieduma ietekmes novērtējuma rezultātu normalizēšana (ieteicama)

6.2.2. Vides pēdas nospieduma ietekmes novērtējuma rezultātu svērums (pēc izvēles)

7. ORGANIZĀCIJU VIDES PĒDAS NOSPIEDUMA INTERPRETĒŠANA

7.1. Vispārīga informācija

7.2. Organizāciju vides pēdas nospieduma modeļa stabilitātes novērtējums

7.3. Karsto punktu (svarīgu jautājumu) identificēšana

7.4. Nenoteiktības aplēse

7.5. Secinājumi, ieteikumi un ierobežojumi

8. ORGANIZĀCIJU VIDES PĒDAS NOSPIEDUMA ZIŅOJUMI

8.1. Vispārīga informācija

8.2. Ziņošanas elementi

8.2.1. Pirmais elements: kopsavilkums

8.2.2. Otrais elements: ziņojuma pamatdaļa

8.2.3. Trešais elements: pielikums

8.2.4. Ceturtais elements: konfidenciāls ziņojums

9. ORGANIZĀCIJU VIDES PĒDAS NOSPIEDUMA KRITISKA PĀRSKATĪŠANA

9.1. Vispārīga informācija

9.2. Pārskatīšanas veids

9.3. Pārskatītāja kvalifikācija

10. AKRONĪMI UN SAĪSINĀJUMI

11. GLOSĀRIJS

12. BIBLIOGRĀFIJA

I pielikums. Organizāciju vides pēdas nospieduma pētījumiem un organizāciju vides pēdas nospieduma nozares noteikumu izstrādāšanai noteikto svarīgāko obligāto prasību kopsavilkums

II pielikums. Datu pārvaldības plāns (pārņemts no SEG protokola iniciatīvas)

III pielikums. Datu vākšanas kontrolsaraksts

IV pielikums. Piemērotas nomenklatūras un konkrētu plūsmu īpašību identificēšana

V pielikums. Daudzfunkcionalitātes jautājumu risināšana aprites cikla beigu situācijās

VI pielikums. Norādījumi par klimata pārmaiņām būtisku no tiešām zemes izmantojuma izmaiņām izrietošo emisiju uzskaiti

VII pielikums. Šajā OVPN rokasgrāmatā izmantotās terminoloģijas salīdzinājums ar ISO terminoloģiju

VIII pielikums. OVPN rokasgrāmata un ILCD rokasgrāmata: būtiskākās atšķirības

IX pielikums. Organizācijas vides pēdas nospieduma galveno prasību salīdzinājums ar citām metodēm

KOPSAVILKUMS

Organizāciju vides pēdas nospiedums (OVPN) ir preču/pakalpojumu piedāvātājas organizācijas ekoloģisko raksturlielumu daudzkritēriju mērījums, raugoties no aprites cikla viedokļa. OVPN pētījumu sagatavošanas galvenais nolūks ir meklēt ar organizāciju darbībām saistītas ietekmes uz vidi samazināšanas iespējas, ņemot vērā piegādes ķēžu (1) darbības (no izejvielu ieguves, ražošanas un izmantošanas līdz galīgajai atkritumu apsaimniekošanai). Attiecīgās organizācijas ir uzņēmumi, valsts administratīvās iestādes, bezpeļņas organizācijas un citas iestādes. OVPN mērījumi papildina citus instrumentus, kas izstrādāti attiecībā uz konkrētām ražotnēm un robežvērtībām.

Šis dokuments sniedz norādes par to, kā aprēķināt OVPN un kā izstrādāt nozares metodoloģiskās prasības izmantošanai Organizācijas vides pēdas nospieduma nozares noteikumos (OVPNNN).

Konteksts

Šis darbs ir saistīts ar vienu no stratēģijas „Eiropa 2020” svarīgākajām sastāvdaļām — „Ceļvedi par resursu efektīvu izmantošanu Eiropā” (2). Dokumentā aprakstīti veidi, kā palielināt resursu produktivitāti un atsaistīt ekonomisko izaugsmi gan no resursu izmantošanas, gan no ietekmes uz vidi, ņemot vērā aprites cikla aspektus (t. i., integrētā pieejā ietverot izejvielu ieguvi, ražošanu, izmantošanu, galīgo atkritumu pārvaldību un visu nepieciešamo transportu). Viens no tā mērķiem ir „Noteikt kopēju metodoloģisku pieeju, kas ļaus dalībvalstīm un privātajam sektoram novērtēt, attēlot un salīdzināt produktu, pakalpojumu un uzņēmumu ekoloģiskos raksturlielumus, pamatojoties uz detalizētu to ietekmes uz vidi analīzi visā to aprites ciklā („vides pēdas nospiedums”)”. Eiropadome 2010. gadā cita starpā aicināja Komisiju un dalībvalstis optimizēt tādu metožu kā produktu aprites ciklu analīzes (ACA) izmantošanu, ņemot vērā Starptautiskās standartsistēmas par aprites ciklu datiem (International Reference Life Cycle Data System, ILCD) kontekstā paveikto darbu (3). Produktu un organizāciju vides pēdas nospieduma projekts tika uzsākts ar mērķi izstrādāt vides pēdas nospieduma pētījumiem paredzētu saskaņotu Eiropas metodoloģiju, kurā varētu ietvert plašāku būtisko ekoloģisko raksturlielumu kritēriju kopumu, izmantojot aprites cikla pieeju.

Aprites cikla pieejā ņem vērā ar produktu vai organizāciju saistīto resursu plūsmu un atbalsta videi darbību spektru, raugoties no piegādes ķēdes viedokļa. Tā ietver visus posmus no izejvielu ieguves līdz apstrādei, izplatīšanai, izmantošanai un aprites cikla beigu procesiem, kā arī visus ar to saistītos būtiskos ietekmes uz vidi un veselību aspektus, ar resursiem saistītos draudus, apgrūtinājumus sabiedrībai un kompromisus. Šāda pieeja ir būtiski svarīga efektīvai pārvaldībai, jo „augšpusējā” vai „lejpusējā” posmā var rasties svarīgi ietekmes uz vidi aspekti, kuri tādēļ var nebūt uzreiz pamanāmi. Šī pieeja ir būtiska arī, lai padarītu pārredzamus visus iespējamos kompromisus starp dažādiem ietekmes uz vidi veidiem, kas saistīti ar konkrētu politiku un vadības lēmumiem, kā arī lai palīdzētu izvairīties no nejaušas slogu maiņas.

Mērķi un mērķauditorijas

OVPN pētījumus var izmantot dažādos nolūkos, tostarp šādos: salīdzinošā novērtēšana un veiktspējas izsekošana, vismazāko vides izmaksu iespējas (t. i., piegādes ķēdes pārvaldība), mazināšanas darbības un dalība brīvprātīgās vai obligātās programmās. OVPN pēc iespējas būtu jābūt piemērojamam arī Vides vadības un audita sistēmu (Eco-management and Audit Schemes, EMAS) kontekstā.

Šā dokumenta mērķis ir sniegt detalizētus un visaptverošus tehniskos norādījumus par to, kā veikt OVPN pētījumu jebkurā nozarē. Tas ir galvenokārt paredzēts tehniskās jomas ekspertiem, piemēram, inženieriem un vides vadītājiem, kuriem jāizstrādā OVPN pētījums. Lai varētu izmantot šo rokasgrāmatu OVPN pētījuma veikšanas nolūkā, nav obligāti nepieciešama dziļa kompetence aprites cikla novērtēšanā.

Rokasgrāmata nav paredzēta tam, lai tieši pamatotu salīdzinājumus vai salīdzinošus apgalvojumus (t. i., vides prasības par vienas organizācijas pārākumu vai vienlīdzīgumu, salīdzinot ar konkurējošu organizāciju, kas piedāvā tādus pašus produktus (saskaņā ar ISO 14040:2006)). Šim nolūkam papildus vispārīgākajiem norādījumiem būs jāizstrādā papildu OVPNNN, lai vēl vairāk palielinātu konkrētās jomas metodoloģisko saskaņotību, specifiku, būtiskumu un reproducējamību. Turklāt OVPNNN veicinās pievēršanos vissvarīgākajiem parametriem, tādējādi samazinot arī laiku, pūles un izmaksas, kas saistītas ar OVPN pētījuma pabeigšanu. Papildus vispārīgiem norādījumiem un prasībām par OVPN pētījumiem šajā dokumentā noteiktas arī OVPNNN izstrādāšanas prasības.

Process un rezultāti

Katra šajā rokasgrāmatā norādītā prasība par OVPN pētījumiem ir izvēlēta, ievērojot līdzīgu, vispārpieņemtu organizāciju vides uzskaites metožu un vadlīniju ieteikumus. Proti, vērā ņemtās metodoloģiskās vadlīnijas bija ISO 14064 (2006. gads), ISO/WD TR 14069 (darba melnraksts, 2010. gads), ILCD rokasgrāmata (2011. gads), Pasaules Resursu institūta/Pasaules Uzņēmēju padomes ilgtspējīgai attīstībai (World Resources Institute/World Business Council on Sustainable Development, WRI/WBCSD) Siltumnīcefekta gāzu protokols (2011a), „Bilan Carbone®” metode (5.0 versija), Vides, pārtikas un lauku lietu departamenta (Department for Environment, Food and Rural Affairs, DEFRA) Guidance on how to measure and report your greenhouse gas emissions (Rokasgrāmata par siltumnīcefekta gāzu emisiju mērīšanu un ziņošanu) (2009. gads), Carbon Disclosure project for Water (Oglekļa atklāšanas projekts par ūdeni) (2010. gads) un Globālā ziņošanas iniciatīva (Global Reporting Initiative, GRI) (3.0 versija).

Šīs analīzes rezultāts ir apkopots IX pielikumā. Sīkāks analizēto metožu un analīzes rezultātu apraksts pieejams dokumentā „Analysis of Existing Environmental Footprint Methodologies for Products and Organizations: Recommendations, Rationale, and Alignment” („Esošo vides pēdas nospieduma aprēķina metožu produktiem un organizācijām analīze: ieteikumi, pamatojums un pielāgošana”) (4). Lai gan šie dokumenti cieši sasaucas vairākumā to sniegto metodoloģisko norāžu ziņā, jāpiebilst, ka vairākos svarīgos lēmuma pieņemšanas punktos joprojām saglabājas atšķirības un/vai neskaidrības, kas samazina analītisko rezultātu konsekvenci un salīdzināmību. Tā kā esošās metodes konkrētam lēmuma pieņemšanas punktam var piedāvāt vairākas alternatīvas, šīs OVPN rokasgrāmatas nolūks ir sniegt papildu norādes un (kur tas iespējams) noteikt vienu prasību katram lēmuma pieņemšanas punktam, lai palīdzētu izveidot konsekventākus, stabilākus un reproducējamākus OVPN pētījumus. Tādēļ salīdzināmība ir svarīgāka par elastīgumu.

Šī OVPN rokasgrāmata ir izveidota tā, lai pēc iespējas vairāk atbilstu esošajām vai topošajām starptautiskajām metodoloģiskajām normām, tostarp standartam ISO 14069 (projekts) un Siltumnīcefekta gāzu protokola 3. darbības jomai, kā arī Produktu vides pēdas nospieduma rokasgrāmatai. Tāpat ir pieliktas pūles, lai pēc iespējas to saskaņotu ar esošajām vides vadības sistēmām (EMAS un ISO 14001). Tomēr jāpiebilst, ka, lai organizācijas līmenī sniegtu daudzkritēriju vides novērtējumu, izmantojot aprites cikla pieeju, svarīgos aspektos OVPN rokasgrāmata noteikti ir plašāka par esošajām vadlīnijām.

Kā izklāstīts iepriekš, OVPNNN ir vispārīgāku norāžu par šajā dokumentā sniegtiem OVPN pētījumiem nepieciešamais paplašinājums un papildinājums (t. i., dažādu OVPN pētījumu salīdzināmības ziņā). Tos izstrādājot, OVPNNN būs svarīga loma OVPN pētījumu reproducējamības, kvalitātes, konsekvences un būtiskuma palielināšanā.

Saistība ar Produktu vides pēdas nospieduma rokasgrāmatu

Gan Produktu vides pēdas nospiedums (PVPN) (5), gan OVPN ekoloģisko raksturlielumu daudzuma noteikšanai piedāvā aprites cikla pieeju. PVPN metode attiecas uz atsevišķām precēm vai pakalpojumiem, savukārt OVPN metode attiecas uz organizācijas darbībām kopumā, citiem vārdiem sakot, uz visām darbībām saistībā ar organizācijas piedāvātajām precēm un/vai pakalpojumiem, raugoties no piegādes ķēdes viedokļa (no izejvielu ieguves un izmantošanas līdz galīgai atkritumu apsaimniekošanai). Tādēļ organizāciju un produktu vides pēdas nospieduma noteikšanu var uzskatīt par papildu darbībām — katru no kurām veic konkrētas piemērošanas jomas pamatošanai.

OVPN aprēķinā nav nepieciešams analizēt visus atsevišķos organizācijas produktus. OVPN aprēķina, izmantojot savāktos datus, kas atspoguļo noteikto organizācijas robežu šķērsojošās resursu un atkritumu plūsmas. Tomēr, kad OVPN ir aprēķināts, to var izdalīt produkta līmenī, izmantojot atbilstošas sadales sistēmas. Teorētiski organizācijas sniegto preču/pakalpojumu PVPN summai noteiktā pārskata periodā (piemēram, vienā gadā) būtu jābūt vienādai ar OVPN tajā pašā pārskata posmā (6). Tam ar nolūku ir izstrādātas attiecīgās metodoloģijas. Turklāt OVPN var palīdzēt noteikt tās organizācijas produktu portfeļa jomas, kurās ietekme uz vidi ir visnozīmīgākā, un līdz ar to arī noteikt, kurās jomās var būt vēlamas sīkas analīzes atsevišķa produkta līmenī.

Terminoloģija: vajadzības izteiksme, vajadzības izteiksmes vēlējuma paveids un „var”

Šajā rokasgrāmatā prasību, ieteikumu un pieļaujamo iespēju apzīmēšanai izmantota precīza terminoloģija.

Vajadzības izteiksmi šajā rokasgrāmatā lieto, lai norādītu to, kas nepieciešams, lai OVPN pētījums atbilstu šīs rokasgrāmatas prasībām.

Vajadzības izteiksmes vēlējuma paveidu izmanto ieteikuma, nevis prasības izteikšanai. Visām atkāpēm no vajadzības izteiksmes vēlējuma paveida prasībām jābūt pamatotām un pārredzamām.

Terminu „var” izmanto pieļaujamas iespējas izteikšanai.

Šī lapa ar nolūku ir atstāta tukša.

1. ORGANIZĀCIJU VIDES PĒDAS NOSPIEDUMA PĒTĪJUMU VISPĀRĪGIE APSVĒRUMI

1.1. Pieeja un piemērošanas jomas

Organizāciju vides pēdas nospiedums (OVPN) ir preču/pakalpojumu piedāvātājas organizācijas ekoloģisko raksturlielumu daudzkritēriju mērījums, raugoties no aprites cikla (7) viedokļa. Tas ietver uzņēmumus, valsts administratīvās iestādes un citas iestādes. Šis dokuments sniedz norādes par to, kā aprēķināt OVPN un kā izstrādāt nozares metodoloģiskās prasības izmantošanai Organizācijas vides pēdas nospieduma nozares noteikumos (OVPNNN). OVPNNN ir vispārīgāku norāžu par šajā dokumentā sniegtiem OVPN pētījumiem nepieciešamais paplašinājums un papildinājums. Tos izstrādājot, OVPNNN būs svarīga loma OVPN pētījumu reproducējamības, konsekvences un būtiskuma palielināšanā. OVPNNN palīdzēs pievērsties vissvarīgākajiem parametriem, tādējādi, iespējams, samazinot arī laiku, pūles un izmaksas, kas saistītas ar OVPN pētījuma pabeigšanu.

Saskaņā ar aprites cikla pieeju OVPN ir ar organizācijas darbību saistīto materiālu/enerģijas plūsmu un rezultātā radušos emisiju un atkritumu (8) plūsmu fiziskās ietekmes uz vidi modelēšanas un daudzuma noteikšanas metode, raugoties no piegādes ķēdes (9) viedokļa (no izejvielu ieguves un izmantošanas līdz galīgai atkritumu apsaimniekošanai). Aprites cikla pieejā ņem vērā ar produktu vai organizāciju saistīto resursu plūsmu un atbalsta videi darbību spektru, raugoties no piegādes ķēdes viedokļa. Tā ietver visus produkta aprites cikla posmus no izejvielu ieguves līdz apstrādei, izplatīšanai, izmantošanai un aprites cikla beigu (ACB) procesiem, kā arī visus ar to saistītos būtiskos ietekmes uz vidi un veselību aspektus, ar resursiem saistītos draudus, apgrūtinājumus sabiedrībai un kompromisus. Tas kontrastē ar pieeju, kurā uzmanība tiek vērsta tikai uz ietekmi ražotnes līmenī vai atsevišķiem ietekmes uz vidi gadījumiem, lai samazinātu nejaušas sloga maiņas iespējamību. Šāda sloga maiņa var būt saistīta, piemēram, ar sloga pārnešanu piegādes ķēdē no viena aprites cikla posma uz citu, no vienas ietekmes kategorijas uz citu, no vienas organizācijas uz citu vai no vienas valsts uz citu. OVPN papildina citus novērtējumus un instrumentus, tādus kā konkrētas ražotnes ietekmes uz vidi novērtējumus vai ķīmiskā riska novērtējumus.

OVPN drīzāk ir vides uzskaites modelis, nevis finanšu uzskaites modelis. Tādēļ ir pieliktas pūles, lai samazinātu vajadzību izmantot finanšu informāciju (piemēram, nosakot organizācijas robežas), kura var slikti attēlot modelēto sistēmu fiziskās attiecības.

Katra šajā OVPN rokasgrāmatā norādītā prasība ir izvēlēta, ievērojot līdzīgu, vispārpieņemtu korporatīvo vides uzskaites metožu un vadlīniju ieteikumus. Jo īpaši tika ņemtas vērā šādas metodoloģiskās vadlīnijas:

— ISO 14064 (2006): Greenhouse gases (Siltumnīcefekta gāzes) — 1. un 3. daļa;

— ISO/WD TR 14069 (darba melnraksts, 2010. gads): GHG — Quantification and reporting of GHG emissions for organizations (SEG — SEG emisiju daudzuma noteikšana un ziņošana organizācijām);

— ILCD Handbook (Starptautiskās standartsistēmas par aprites ciklu datiem (ILCD) rokasgrāmata) (2011. gads);

— Corporate Accounting and Reporting Standard of the Greenhouse Gas Protocol (Siltumnīcefekta gāzu protokola korporatīvais uzskaites un ziņošanas standarts) (WRI/WBCSD) (2011a);

— „Bilan Carbone®” metode (5.0 versija);

— DEFRA — Guidance on how to measure and report our greenhouse gas emissions (Rokasgrāmata par siltumnīcefekta gāzu emisiju mērīšanu un ziņošanu) (2009. gads);

— Carbon Disclosure Project for Water (Oglekļa atklāšanas projekts par ūdeni) (2010. gads);

— Global Reporting Initiative — GRI (Globālā ziņošanas iniciatīva) (3.0 versija).

Šīs analīzes rezultāts ir apkopots IX pielikumā. Sīkāks analizēto metožu un analīzes rezultātu apraksts pieejams dokumentā „Analysis of Existing Environmental Footprint Methodologies for Products and Organizations: Recommendations, Rationale, and Alignment” („Esošo vides pēdas nospieduma aprēķina metožu produktiem un organizācijām analīze: ieteikumi, pamatojums un pielāgošana”) (10). Tā kā esošās metodes konkrētam lēmuma pieņemšanas punktam var piedāvāt vairākas alternatīvas, šī OVPN rokasgrāmata cenšas sniegt papildu norādes un (kur tas iespējams) noteikt vienu prasību katram lēmuma pieņemšanas punktam, lai veicinātu konsekventākus, stabilākus un reproducējamākus OVPN pētījumus.

Galvenās prasības OVPN pētījumiem (sīki izstrādātas visā šajā rokasgrāmatā) nedaudz atšķiras atkarībā no to piemērošanas jomas (sk. 1. tabulu):

— iekšējās piemērošanas jomas var ietvert vides vadības pamatojumu, vides karsto punktu noteikšanu, vides aizsardzības uzlabošanu un veiktspējas izsekošanu, kā arī var netieši ietvert izmaksu ietaupīšanas iespējas;

— ārējās piemērošanas jomas (piemēram, paziņojumi ieinteresētajām personām vai informācijas apmaiņa starp uzņēmumiem (Business-to-Business, B2B), attiecības ar valsts iestādēm vai ieguldītājiem) attiecas uz plašāku iespēju klāstu, tostarp atbildēšanu uz ieguldītāju pieprasīto informāciju, tirdzniecību, salīdzinošo novērtēšanu un vides politikas prasību ievērošanu Eiropas līmenī vai atsevišķu dalībvalstu līmenī;

1. tabula

Galvenās prasības OVPN pētījumiem saistībā ar paredzēto piemērošanas jomu

Paredzētās piemērošanas jomas Mērķa un darbības jomas definīcija Atbilstības izvērtēšana Atbilstība datu kvalitātes prasībām Daudzfunkcionalitātes hierarhija Ietekmes novērtēšanas metožu izvēle Klasifikācija un raksturojums Normalizēšana Svērums OVPN rezultātu interpretēšana Ziņošanas elementi Kritiska pārskatīšana (1 persona) Kritiskas pārskatīšanas grupa (3 personas) Nepieciešami OVPNNN Iekšējās (kuras uzskata par saskaņotām ar OVPN rokasgrāmatu) O I I O O O I PI O PI O PI PI Ārējās Bez salīdzinājumiem/salīdzinošiem apgalvojumiem O I O O O O I PI O O O I I Ar salīdzinājumiem/salīdzinošiem apgalvojumiem O I O O O O I PI O O / O O „O” = obligāti „I” = ieteicams (nav obligāti) „PI” = pēc izvēles (nav obligāti) “/” = nepiemēro

Prasības OVPN Pētījumiem

Organizācijas vides pēdas nospieduma (OVPN) pētījums jāveido, pamatojoties uz aprites cikla pieeju.

1.2. Kā lietot šo rokasgrāmatu?

Šī rokasgrāmata sniedz OVPN pētījuma veikšanai nepieciešamo informāciju. Materiāli rokasgrāmatā ir sakārtoti noteiktā kārtībā atbilstoši to metodoloģisko posmu secībai, kuri jāveic, aprēķinot OVPN. Katra nodaļa sākas ar metodoloģiskā posma vispārīgu aprakstu, kā arī sniedz vajadzīgo apsvērumu pārskatu un pamatojošus piemērus. „Prasības” norāda metodoloģiskās normas, kuras jāievēro/būtu jāievēro, lai pētījums būtu atbilstošs OVPN. Tās izvietotas tekstlodziņos, kas ierāmēti ar vienu nepārtrauktu līniju un atrodas pēc vispārīgā apraksta sadaļām. „Padomi” apraksta labo praksi, kas nav obligāta, bet ir ieteicama. Tie ir izvietoti ēnotos tekstlodziņos, kas arī ierāmēti ar vienu nepārtrauktu līniju. Ja ir norādītas papildu prasības OVPNNN izveidošanai, tad tās sniegtas tekstlodziņos, kas ierāmēti ar divām nepārtrauktām līnijām un atrodas katras attiecīgās sadaļas beigās.

1.3. Organizāciju vides pēdas nospieduma pētījumu principi

Lai sasniegtu konsekventu, stabilu un reproducējamu OVPN pētījumu mērķi, stingri jāievēro galvenie analītiskie principi. Šie principi paredzēti tam, lai sniegtu visaptverošas norādes par OVPN metodes piemērošanu. Tie tiks ņemti vērā attiecībā uz katru OVPN pētījumu posmu, sākot ar pētījuma mērķu formulēšanu un darbības jomas definēšanu, datu iegūšanu, ietekmes uz vidi novērtēšanu, līdz ziņošanai un pētījuma rezultātu pārbaudei.

Prasības OVPN Pētījumiem

Šīs rokasgrāmatas lietotājiem OVPN pētījumos jāievēro turpmāk aprakstītie principi.

1. Būtiskums Visām metodēm un iegūtajiem datiem, kas izmantoti OVPN daudzuma noteikšanai, jābūt pēc iespējas būtiskiem attiecībā uz pētījumu.

2. Pilnīgums Nosakot OVPN daudzumu, uzmanība jāpievērš visām videi būtiskām (11) materiālu/enerģijas plūsmām un citām vides atbalsta darbībām, kā tas nepieciešams definēto sistēmas robežu, datu prasību un izmantoto ietekmes novērtēšanas metožu ievērošanai.

3. Konsekvence Visos OVPN posmos strikti jāievēro atbilstība šai rokasgrāmatai, lai veicinātu iekšējo konsekvenci, kā arī salīdzināmību ar līdzīgām analīzēm.

4. Precizitāte Jāpieliek visas pamatotās pūles, lai samazinātu gan modelēšanas, gan ziņošanas rezultātu nenoteiktības.

5. Pārredzamība OVPN informācija jāatklāj tā, lai tā attiecīgajiem lietotājiem sniegtu lēmumu pieņemšanai nepieciešamo bāzi un ieinteresētajām personām ļautu novērtēt tās stabilitāti un uzticamību.

OVPNNN principi

1. Saistība ar OVPN rokasgrāmatu

Papildus OVPN vadlīniju prasībām OVPN pētījumiem piemēro OVPNNN noteiktās metodoloģiskās prasības. Ja OVPNNN nosaka konkrētākas prasības nekā šī OVPN rokasgrāmata, tad jāievēro OVPNNN konkrētās prasības.

2. Atlasītu ieinteresēto pušu iesaistīšana

OVPNNN izstrādāšanas procesam jābūt atvērtam un pārredzamam, un tajā būtu jāiekļauj apspriešanās ar atlasītām ieinteresētām pusēm. Būtu jādara viss iespējamais, lai panāktu vienprātību visā procesā (pārņemts no ISO 14020:2000, 4.9.1., 8. princips). OVPNNN jāveic salīdzinošā izvērtēšana.

3. Cenšanās panākt salīdzināmību

Saskaņā ar OVPN rokasgrāmatu un attiecīgajiem OVPNNN dokumentiem veikto OVPN rezultātus var izmantot vienas nozares organizāciju ekoloģisko raksturlielumu salīdzināšanas pēc aprites cikla pamatošanai, kā arī salīdzinošo apgalvojumu (kurus paredzēts darīt zināmus atklātībai) pamatošanai. Tādēļ rezultātu salīdzināmība ir ārkārtīgi būtiska. Šā salīdzinājuma nolūkā sniegtajai informācijai jābūt pārredzamai, lai lietotājs varētu saprast aprēķinātā rezultāta salīdzināmības ierobežojumus (pārņemts no ISO 14025 (12)).

1.4. Organizāciju vides pēdas nospieduma pētījuma posmi

Veicot OVPN pētījumu saskaņā ar šo rokasgrāmatu, jāpabeidz vairāki posmi, proti, mērķa definēšana, darbības jomas definēšana, resursu izmantošana un emisiju profils, vides pēdas nospieduma ietekmes novērtējums un vides pēdas nospieduma interpretēšana un ziņošana par to (sk. 1. attēlu).

1. attēls.

Organizāciju vides pēdas nospieduma pētījuma posmi

2. ORGANIZĀCIJU VIDES PĒDAS NOSPIEDUMA NOZARES NOTEIKUMU (OVPNNN) LOMA

2.1. Vispārīga informācija

Papildus vispārīgiem norādījumiem un prasībām par OVPN pētījumiem šajā OVPN rokasgrāmatā noteiktas arī OVPNNN izstrādāšanas prasības. OVPNNN būs svarīga loma OVPN pētījumu reproducējamības, konsekvences (un tādējādi arī OVPN aprēķinu salīdzināmības starp tās pašas nozares organizācijām) un būtiskuma palielināšanā. OVPNNN palīdzēs pievērsties vissvarīgākajiem parametriem, tādējādi, iespējams, samazinot arī laiku, pūles un izmaksas, kas saistītas ar OVPN pētījuma pabeigšanu.

Mērķis ir nodrošināt to, lai OVPNNN tiktu izstrādāti saskaņā ar OVPN rokasgrāmatu un sniegtu nepieciešamās turpmākās specifikācijas, lai panāktu OVPN pētījumu salīdzināmību, palielinātu reproducējamību, konsekvenci, būtiskumu, nozīmīgumu un efektivitāti. OVPNNN būtu jābūt paredzētiem tam, lai OVPN pētījumos vērstu uzmanību uz tiem jautājumiem un parametriem, kuri ir vispiemērotākie nozares ekoloģisko raksturlielumu noteikšanai. OVPNNN tuvāk jāprecizē/būtu jāprecizē/var precizēt šajā OVPN rokasgrāmatā noteiktās prasības, paredzot jaunas prasības, ja vispārīgākā OVPN rokasgrāmata piedāvā vairākas iespējas.

Šī OVPN rokasgrāmata nosaka OVPNNN aplūkojamās galvenās jomas. Pie tām pieder, piemēram, šādas:

— sistēmas robežu (organizācijas un OVPN robežu) izvēle un apraksts;

— ziņošanas intervāla un vērā ņemamā izmantošanas posma ilguma noteikšana;

— būtisko/nebūtisko vides aspektu definēšana (13);

— izmantošanas un ACB posmos iekļaujamās informācijas apraksts, ja to ņem vērā analīzē;

— kā izveidot produktu (14) portfeli, iekļaujot galveno(-ās) saistīto(-ās) atsauces plūsmu(-as) (15);

— pamatā esošo datu izvēle, norādot, kuri dati iegūstami tieši (konkrēti) un kuri var būt vispārīgi (16), un sniedzot norādījumus par iespējamajiem datu avotiem;

— īpaši noteikumi nozares galveno procesu/darbību daudzfunkcionalitātes (17) jautājumu risināšanai;

— pārskatīšanas prasības;

— ziņošanas prasības.

Ja OVPN pētījumi nav domāti izmantošanai salīdzinošiem apgalvojumiem, kurus paredzēts darīt zināmus atklātībai, tad tos var veikt, neizmantojot OVPNNN.

Prasības OVPN Pētījumiem

Ja atskaites nozarei nav OVPNNN, tad OVPN pētījumā jānorāda un jāpamato galvenās jomas, kuras būtu aplūkotas OVPNNN (kā norādīts visā šajā OVPN rokasgrāmatā), un precīzi jāziņo par tām.

Papildu prasības OVPNNN

OVPNNN būtu jābūt paredzētiem tam, lai OVPN pētījumos vērstu uzmanību uz tiem jautājumiem un parametriem, kuri ir vispiemērotākie nozares ekoloģisko raksturlielumu noteikšanai.

OVPNNN tuvāk jāprecizē/būtu jāprecizē/var precizēt šajā OVPN rokasgrāmatā noteiktās prasības, paredzot jaunas prasības, ja vispārīgākā OVPN rokasgrāmata piedāvā vairākas iespējas.

2.2. Sektora, uz kuru attiecas organizāciju vides pēdas nospieduma nozares noteikumi, definēšana

Nozare jādefinē, ievērojot nozarei raksturīgo produktu portfeli (18) un izmantojot NACE kodus (t. i., saskaņā ar Nomenclature générale des Activités Economiques dans les Communautés Européennes, NACE 2. red.). NACE ir saimniecisko darbību statistiskā klasifikācijas sistēma Eiropā. Katrai statistikas uzņēmumu reģistros iekļautai vienībai ir piešķirts viens NACE kods atbilstoši tās saimnieciskajai pamatdarbībai. Pamatdarbība ir darbība, kas dod vislielāko ieguldījumu vienības pievienotajā vērtībā. Tā kā NACE ir atvasināta no Apvienoto Nāciju Organizācijas Starptautiskās standartizētās visu saimnieciskās darbības veidu klasifikācijas (International Standard Industrial Classification of All Economic Activities, ISIC), šīs abas klasifikācijas sistēmas ir ļoti līdzīgas, bet NACE ir detalizētāka nekā ISIC.

NACE koda piešķiršanā palīdz NACE paskaidrojošās piezīmes, NACE vadības komitejas pieņemtie lēmumi, atbilstības tabulas un atsauce uz Produktu klasifikāciju pēc darbības (Classification of Products by Activity, CPA). Atbilstoši šeit noteiktajai definīcijai darbība „var būt viens vienkāršs process (piemēram, aušana), bet tā var ietvert arī virkni apakšprocesu, no kuriem katrs ir minēts atšķirīgās klasifikācijas kategorijās (piemēram, automašīnas ražošana ietver konkrētas darbības, tādas kā liešana, kalšana, metināšana, montāža, krāsošana u. c.). Ja ražošanas process organizēts kā virkne integrētu, vienkāršu darbību vienas statistikas vienības ietvaros, tad visu kombināciju uzskata par vienu darbību” (19).

NACE veido šāda hierarhiska struktūra (20):

1) pozīcijas, kuras identificētas ar alfabēta kodu (sadaļas);

2) pozīcijas, kuras identificētas ar divu zīmju ciparu kodu (nodaļas);

3) pozīcijas, kuras identificētas ar trīs zīmju ciparu kodu (grupas);

4) pozīcijas, kuras identificētas ar četru zīmju ciparu kodu (klases).

ISIC un NACE kodi augstākajos līmeņos ir vienādi, bet NACE ir detalizētāks iedalījums zemākos līmeņos. Ievērojot to, ka šā pētījuma ietvaros NACE kods attiecas uz nozares līmeni, jāpiešķir vismaz divu zīmju kods (t. i., nodaļas līmenī) (21). Tas atbilst ISIC kodēšanas sistēmai. Daudznozaru uzņēmumiem jāpiešķir visi identificējamie NACE kodi, kas attiecas uz to produktu portfeli.

Piemērs

Uzņēmums, kas ražo T-kreklus un bikses, pieder apģērbu ražotāju nozarei. Apģērba ražotāju pārstāvošās nozares NACE (un ISIC) kods ir 14. Ja uzņēmumā ir audumu apstrādes procesi (piemēram, džinsu balināšana), tad tas pieder arī tekstilizstrādājumu ražotāju pārstāvošai nozarei. Tekstilizstrādājumu ražotāju pārstāvošās nozares NACE (un ISIC) kods ir 13. Tādēļ šim uzņēmumam jāpiešķir gan 13., gan 14. NACE kods.

Nozare būtu jādefinē tā, lai tā ietvertu visas attiecīgās nozares organizācijas. Tomēr tai jābūt arī pietiekami specifiskai, lai sekmētu atbilstoši reprezentatīvu un preskriptīvu OVPNNN noformulēšanu papildus OVPN rokasgrāmatā paredzētajiem OVPNNN. Tādēļ OVPNNN galvenokārt nosaka, ņemot vērā nozarei raksturīgās darbības, kā tas attēlots tipiskā produktu portfelī.

Lai noteiktu darbību kopumu, pēc kurām organizācijas var sagrupēt OVPNNN, būtu jāņem vērā vairāki kritēriji:

— šīm organizācijām būtu jāpiedāvā līdzīgas preces/pakalpojumi;

— ar šo organizāciju darbībām saistīto attiecīgo ietekmi uz vidi jāvar aprakstīt ar līdzīgu vides pēdas nospieduma ietekmes kategoriju, metožu un citu rādītāju kopumu;

— šīm organizācijām būtu jābūt līdzīgām organizācijas robežām un jāizmanto pietiekami līdzīgs produktu resursu profils (22).

Papildu prasības OVPNNN

Nozare, uz kuru attiecināmi OVPNNN, jādefinē, izmantojot NACE kodus. OVPNNN jānosaka vismaz pēc NACE koda divu zīmju kodu iedalījuma (noklusējuma izvēles iespēja). Tomēr OVPNNN var pieļaut (pamatotas) novirzes (piemēram, pieļaut trīs zīmes), ja tas nepieciešams nozares sarežģītības dēļ. Ja līdzīgiem produktu portfeļiem, kas noteikti pēc dažādiem NACE kodiem, identificējami vairāki ražošanas maršruti, OVPNNN jāiekļauj visi attiecīgie NACE kodi.

3. ORGANIZĀCIJU VIDES PĒDAS NOSPIEDUMA PĒTĪJUMA MĒRĶA(-U) DEFINĒŠANA

Mērķa definēšana ir OVPN pētījuma pirmais solis, kas nosaka pētījuma vispārīgo kontekstu. Skaidras mērķu noformulēšanas uzdevums ir nodrošināt, lai būtu optimāli saskaņoti analītiskie mērķi, metodes, rezultāti un paredzētās izmantošanas jomas un lai būtu kopīgs redzējums, kas dalībniekiem pētījumā sniegtu norādes.

Mērķa definēšanas posma svarīgs elements ir noskaidrot pētījuma paredzētās izmantošanas jomas un ar to saistīto vajadzīgo analītiskā dziļuma un rūpīguma pakāpi. Tas, savukārt, būtu jāatspoguļo noteiktajos pētījuma ierobežojumos (darbības jomas definēšanas posms). Analīzēm, kuras pievēršas, piemēram, vismazāko vides izmaksu iespējai, produkta dizainam, salīdzinošajai novērtēšanai vai ziņošanai, būs vajadzīgi pilnīgi kvantitatīvi pētījumi, kas atbilst šajā OVPN rokasgrāmatā noteiktajām analītiskajām prasībām. Ir iespējamas arī kombinētas pieejas, ja vienā OVPN pētījumā tikai atsevišķām piegādes ķēdes daļām veic kvantitatīvo analīzi, bet pārējām — iespējamo vides karsto punktu kvalitatīvus aprakstus (piemēram, kvantitatīva „no šūpuļa līdz vārtiem” (23) analīze kopā ar „no vārtiem līdz kapam” (24) vides apsvērumu kvalitatīvajiem aprakstiem vai ar atsevišķu reprezentatīvu produktu veidu izmantošanas un ACB posmu kvantitatīvām analīzēm).

Iespējami vairāki OVPN pētījuma veikšanas iemesli, tādi kā organizācijas darbību visā to aprites ciklā vissvarīgāko ietekmes uz vidi aspektu izprašanas vajadzība, lai noteiktu ietekmes uz vidi samazināšanas iespējas, galvenokārt pievēršoties noteiktajiem „karstajiem punktiem”, stratēģisku lēmumu pamatošanai (piemēram, par riska pārvaldību piegādes ķēdē), ieguldītāju un citu ieinteresēto personu jautājumu izskatīšanai, lai informētu par organizācijas ekoloģiskajiem raksturlielumiem, ziņošanai par korporatīvo ilgtspēju vai ziņošanai ieinteresētajām personām u. c.

Piemērs: Džinsu un T-kreklu ražotāja uzņēmuma vides pēdas nospiedums: mērķa definēšana

Aspekti Konkrēta informācija Paredzētā(-as) piemērošanas joma(-as) Ziņošana par korporatīvo ilgtspēju Pētījuma veikšanas iemesli Parādīt apņemšanos ievērot nepārtrauktu uzlabošanu un to ievērot praksē Mērķauditorija Klienti Salīdzinājumi vai salīdzinošie apgalvojumi, kurus paredzēts darīt zināmus atklātībai Nē, tas būs publiski pieejams, bet to nav paredzēts izmantot salīdzinājumiem vai salīdzinošiem apgalvojumiem Pētījuma vadītājs SIA „G uzņēmums” Pārskatīšanas procedūra Neatkarīgais ārējais pārskatītājs: Y k-gs

Prasības OVPN Pētījumiem

OVPN pētījuma mērķa definīcijā jāiekļauj:

— paredzētā(-ās) piemērošanas joma(-as);

— pētījuma veikšanas iemesli un lēmuma konteksts;

— mērķauditorija;

— vai tas paredzēts salīdzinājumiem un/vai salīdzinošiem apgalvojumiem, kurus, savukārt, paredzēts darīt zināmus atklātībai;

— pētījuma vadītājs;

— pārskatīšanas procedūra (ja nepieciešams).

Papildu prasības OVPNNN

OVPNNN jānosaka OVPN pētījumu pārskatīšanas prasības.

4. ORGANIZĀCIJU VIDES PĒDAS NOSPIEDUMA PĒTĪJUMA DARBĪBAS JOMAS DEFINĒŠANA

4.1. Vispārīga informācija

OVPN pētījuma darbības jomas definēšana ietver izvērtējamās sistēmas sīku aprakstu, kā arī ar to saistītās analītiskās specifikācijas.

Prasības OVPN Pētījumiem

OVPN pētījuma darbības jomas definīcijai jāatbilst noteiktajiem pētījuma mērķiem un OVPN rokasgrāmatas prasībām. Tai jānosaka un skaidri jāapraksta (sīkāku aprakstu sk. turpmākajās sadaļās):

— organizācijas (analīzes vienības (25)) un produktu portfeļa (pārskata posmā sniegto preču/pakalpojumu komplekta un daudzuma) definīcija;

— sistēmas robežas (organizācijas un OVPN robežas);

— vides pēdas nospieduma ietekmes kategorijas;

— pieņēmumi un ierobežojumi.

4.2. Organizācijas (analīzes vienības) definēšana

Organizācija ir analīzes atsauces vienība un (kopā ar produktu portfeli) organizācijas robežu definēšanas pamats. Tā ir paralēla „funkcionālai vienībai” tradicionālajā Aprites cikla novērtējumā (ACN) (26). Visplašākajā nozīmē OVPN aprēķināšanas nolūkā organizācijas visaptverošā funkcija ir preču un pakalpojumu sniegšana noteiktā pārskata posmā. OVPN pētījums ir paredzēts tam, lai sniegtu ar organizācijas produktu nodrošināšanu saistītās iespējamās ietekmes uz vidi mērījumu. Tādēļ organizācijas definēšana, atsaucoties uz produktu portfeli, sekmē organizācijas fiziskās apmaiņas ar vidi tiešu atspoguļojumu.

Prasības OVPN Pētījumiem

Organizācija (vai tās skaidri noteikta apakškopa saskaņā ar OVPN pētījumu) jādefinē pēc šādiem parametriem:

— organizācijas nosaukums;

— organizācijas ražoto/sniegto preču/pakalpojumu veidi (t. i., nozare);

— darbības atrašanās vietas (t. i., valstis);

— NACE kods(-i).

Piemērs:

Aspekts Konkrēta informācija Organizācija SIA „G uzņēmums” Preču/pakalpojumu sektors Apģērbu ražotājs Atrašanās vieta(-as) Parīze, Berlīne, Milāna NACE kods(-i) 14

4.3. Produktu portfelis

Produktu portfelis attiecas uz organizācijas nodrošināto preču un pakalpojumu daudzumu un veidu pārskata posmā, kam būtu jābūt vienam gadam. Tas veido organizācijas resursu izmantošanas un emisiju profila (inventāra) pabeigšanas pamatu, kas ir vienāds ar ielaides un izlaides (27) plūsmām, kas saistītas ar organizācijas produktu profila nodrošināšanu pētījumam noteiktajās sistēmas robežās.

OVPN var būt ierobežots līdz skaidri definētai organizācijas produktu portfeļa apakškopai. Tā var būt gadījumā, ja, piemēram, mazumtirgotāja produktu portfeli veido pašmāju ražoti produkti (savi zīmoli) un produkti, kurus organizācija nodrošina nepārveidojot. Tad produktu portfeļa analīzē „no šūpuļa līdz kapam” varētu izmantot tikai pašmāju produktus, savukārt pārējiem produktiem veic analīzi „no šūpuļa līdz vārtiem” vai „no vārtiem līdz vārtiem”. Vēl viens raksturīgs piemērs ir organizācija, kas darbojas dažādās nozarēs un nolemj ierobežot tās darbības līdz vienai nozarei.

Prasības OVPN Pētījumiem

Organizācijai jānosaka produktu portfelis, kas atspoguļo organizācijas nodrošināto preču un pakalpojumu (vai skaidri noteiktu to apakškopu) daudzumu un raksturu pārskata periodā, izsakot „ko?” un „cik daudz?”. Ja OVPN ir ierobežots ar tā produktu portfeļa apakškopu, tad tam jābūt pamatotam un par to jāziņo.

Pārskata periodam būtu jābūt vienam gadam.

Izmantošanas un ACB scenāriju modelēšanā saistībā ar produkta īpašībām jāsniedz arī informācija par to, „cik labi” un „cik ilgi” (28). Kvantitatīvie dati par ielaidi un izlaidi, kas apkopoti, pamatojot analīzi (kas jāveic OVPN pētījuma vēlākā posmā), jāaprēķina saistībā ar konkrēto produktu portfeli.

Piemērs: Produktu portfelis

Aspekts Konkrēta informācija [KAS] T-krekli (vidēji lielumiem S, M, L), ražoti no poliestera, bikses (vidēji lielumiem S, M, L), ražotas no poliestera [CIK DAUDZ] 40 000 T-kreklu, 20 000 bikšu [CIK LABI] Valkā reizi nedēļā un reizi nedēļā izmanto veļas mazgājamo mašīnu mazgāšanai 30 grādu temperatūrā, veļas mazgājamās mašīnas enerģijas patēriņš vienam mazgāšanas ciklam ir 0,72 MJ/kg apģērba, bet ūdens patēriņš ir 10 litri/kg apģērba. Viens T-krekls sver 0,16 kg, bet vienas bikses sver 0,53 kg. Rezultātā iegūst enerģijas patēriņu 0,4968 MJ/nedēļā un ūdens patēriņu 6,9 litri/nedēļā. [CIK ILGI] Piecu gadu izmantošanas posms gan T-krekliem, gan biksēm [GADS] 2010. gads [PĀRSKATA PERIODS] Viens gads

Papildu prasības OVPNNN

OVPNNN sīkāk jānorāda, kā tiek noteikts produktu portfelis, jo īpaši attiecībā uz to, „cik labi” un „cik ilgi”. Tajā jānosaka arī pārskata periods, ja tas nav viens gads, un izvēlētais periods jāpamato.

4.4. Organizāciju vides pēdas nospieduma pētījumu sistēmas robežas

Visbeidzot, organizācijas darbības ietilpst sociālo, finanšu un fizisko attiecību tīklos. Tādēļ nepieciešams nospraust robežas, lai formāli noteiktu, kuras no šīm attiecībām tiks ņemtas vērā OVPN un kuras tiks izslēgtas. Svarīga izpratne, kas izriet no aprites ciklā balstītām pieejām ietekmes uz vidi uzskaitei, ir tā, ka resursu izmantošana un emisijas, kas saistītas ar augšpusējiem procesiem (t. i., organizācijas iegādātām precēm un pakalpojumiem) vai lejpusējiem procesiem (t. i., saistītas ar organizācijas nodrošināto preču/pakalpojumu izplatīšanu, glabāšanu, izmantošanu un ACB), var būt organizācijas kopējās ietekmes uz vidi profila galvenie noteicošie faktori. Tādēļ efektīvā un lietderīgā vides vadībā uzmanība jāpievērš šiem augšpusējiem un lejpusējiem procesiem, kā arī jāņem vērā tas, cik ļoti tos ietekmē vai var ietekmēt lēmumu pieņemšana organizācijas līmenī.

Ievērojot nenoliedzami svarīgo lomu, kāda sistēmas robežu izvēlei būs attiecībā uz aprēķinātā OVPN lieluma noteikšanu, tās jānosaka principiāli un pamatoti. Robežu definēšana arī tieši nosaka konkrētu izmantošanas jomu analītisko rezultātu lietderību. Piemēram, vides vadības informēšanai par tiešu ietekmi uz vidi ražotnes līmenī vispiemērotāko rezultātu iegūšanai ir piemērotas ar šo ražotni saistītas organizācijas robežas. Vadības informēšanai par plašāku piegādes ķēdes ietekmi nepieciešamas sistēmas robežas, kas ietver augšpusējus un/vai lejpusējus procesus. OVPN uzdevums, kas parāda, ka vairākums ietekmes uz vidi gadījumu piegādes ķēdē notiek augšpusējos procesos, kopā ar konkrētiem procesiem sniedz uzlabojumu īstenošanai piegādes ķēdē nepieciešamo pamatu. Analīze, kas ierosina, ka vissvarīgākā ir lejpusējā ietekme, var norādīt uz produktu pārveidošanas vai produktu portfeļa satura maiņas iespējām.

Prasības OVPN Pētījumiem

Sistēmas robežās jāiekļauj gan organizācijas robežas (saistībā ar noteikto organizāciju), gan OVPN robežas (kas precizē, kuri piegādes ķēdes aspekti ir iekļauti analīzē).

4.4.1. Organizācijas robežas

OVPN modeļa fiziskās reprezentativitātes maksimālas palielināšanas interesēs vispiemērotākais ir definēt organizācijas robežas, izmantojot produktu portfeli (29), nevis sniedzot ekonomisku definīciju. Šā iemesla dēļ OVPN pētījumu organizācijas robežas jādefinē tā, lai tās ietvertu visus objektus un saistītos procesus, kuri pilnībā vai daļēji pieder organizācijai un/vai kurus tā ekspluatē, un kuri sniedz tiešu ieguldījumu produktu portfeļa nodrošināšanā (30). Tas atbilst „kontroles” pieejai tādā ziņā, ka teorētiski organizācijai būtu jāspēj izmantot tiešu pieeju konkrētiem datiem (31) par darbībām, kurās tā piedalās operatīvi vai finansiāli, un tai būtu jāspēj ietekmēt vides vadības lēmumus par attiecīgajiem objektiem, pamatojoties uz OVPN pētījuma rezultātiem. Darbības un ietekmi, kas saistītas ar noteiktajās organizācijas robežās esošajiem procesiem, uzskata par „tiešām” darbībām un ietekmi.

Piemēram, mazumtirgotāju gadījumā citu organizāciju ražotus produktus neiekļauj šā mazumtirgotāja organizācijas robežās. Tad mazumtirgotāju robežas ir ierobežotas līdz viņu ražošanas līdzekļiem un visiem ar mazumtirdzniecības pakalpojumu saistītiem procesiem/darbībām. Tomēr organizācijas robežās jāiekļauj šā mazumtirgotāja ražotie vai pārveidotie produkti.

Ievērojot to, ka atsevišķi kopīpašumā vai kopīgā ekspluatācijā esoši objekti var dot savu ieguldījumu gan organizācijas definētā produktu portfeļa, gan citu organizāciju produktu portfeļa(-u) nodrošināšanā; iespējams, var būt nepieciešams attiecīgi sadalīt ielaides un izlaides (sk. 5.11. sadaļu).

Prasības OVPN Pētījumiem

Organizācijas robežām OVPN aprēķināšanas nolūkā jāietver visi organizācijai piederošie un/vai tās ekspluatētie (daļēji vai pilnībā) objekti/darbības, kas pārskata periodā sniedz ieguldījumu produktu portfeļa nodrošināšanā.

Visas darbības un procesi, kas notiek organizācijas robežās, bet kas nav vajadzīgas(-i) organizācijas darbībai, ir jāiekļauj analīzē, bet par šīm darbībām vai procesiem jāziņo atsevišķi. Šādu procesu/darbību piemēri ir dārzkopības darbības, ēdiens, ko uzņēmums pasniedz ēdnīcā, u. c.

Mazumtirgotāju gadījumā organizācijas robežās jāiekļauj mazumtirgotāja ražotie vai pārveidotie produkti.

Piemērs

Objekts Statuss Vai sniedz tiešu ieguldījumu produktu portfelī? Iekļauts sistēmas robežās Tekstilfabrika Ekspluatē/nepieder Jā Jā Tekstilfabrika Pieder daļa/ ekspluatē daļu Jā Jā Fabrika (šūšanas) Pieder/ekspluatē Jā Jā Pudeļu fabrika Mazākuma daļa Nē Nē

Papildu prasības OVPNNN

OVPNNN konkrēti jānorāda attiecīgās nozares raksturīgie procesi, darbības un objekti, kas iekļaujami organizācijas robežās.

OVPNNN konkrēti jānorāda raksturīgie procesi un darbības, kas notiek organizācijas robežās, bet kas nav vajadzīgi organizācijas darbībai. Tie jāiekļauj analīzē, un par tiem jāziņo atsevišķi.

4.4.2. Organizācijas vides pēdas nospieduma robežas

Atkarībā no paredzētās piemērošanas jomas OVPN pētījumos var būt nepieciešamas sistēmas robežas, kuras ir plašākas par organizācijas robežām. Šā iemesla dēļ OVPN robežas jādefinē kā netiešas darbības un ar tām saistītā ietekme. Netiešas darbības un ietekme ir tādas, kas rodas ar organizācijas darbībām saistītu piegādes ķēžu augšpusējos un lejpusējos procesos, bet neietilpst noteiktajās organizācijas robežās.

2. attēls norāda OVPN iekļaujamos obligātos un izvēles procesus/darbības. Dažām organizācijām, sniedzot skaidru pamatojumu, var neiekļaut lejpusējās (netiešās) darbības. Piemēram, organizācijas, kuras ražo starpproduktus (32) vai produktus ar nenosakāmu dzīves ciklu, kuru izmantošanas posms nav zināms (piemēram, koksne, cukurs), analīzē var neiekļaut izmantošanas posmu. Ja mazumtirgotāji piedāvā citu organizāciju ražotus produktus, tad ražošanas procesi jāiekļauj kā augšpusēji procesi.

2. attēls.

Organizācijas un OVPN robežas. Piezīme: ikviens izņēmums (piemēram, lejpusējas darbības) skaidri jāpamato pētījuma un paredzētās piemērošanas jomas kontekstā

Darbinieku transports var būt gan organizācijas robežās (piemēram, ja darbinieki dodas uz darbu, izmantojot darba devējam piederošas vai viņa ekspluatācijā esošas automašīnas vai izmanto darba devēja apmaksātu sabiedrisko transportu), gan netiešs process (piemēram, ja darbinieki dodas uz darbu personīgajās automašīnās vai izmanto sabiedrisko transportu, ko apmaksā darba devējs). OVPN pētījumu salīdzināšanas nolūkā darbinieku transports jāiekļauj analīzē pat tad, ja tās ir netiešas darbības.

Tā kā produktiem vienā nozarē var būt atšķirīgs aprites cikls (kā norādīts produktu portfeļa aprakstā pie termina „cik ilgi” (sk. 4.3. sadaļu)), OVPN pētījumu salīdzināšanas un konsekvences nodrošināšanas nolūkā jānosaka lejpusējo procesu/darbību novērtējumā vērā ņemamais laikposms. Ja produkta dzīves cikls ir īsāks par vērā ņemamo noteikto laikposmu, tad jāņem vērā vajadzīgie aizvietojumi. Šie aizvietojumi vajadzīgi noteiktā laikposma aizpildīšanai, un tādējādi tie nav saistīti ar atkārtotu izmantošanu.

Prasības OVPN Pētījumiem

OVPN robežas jānosaka pēc vispārējās piegādes ķēdes loģikas. Tajā jāietver vismaz ar organizācijas produktu portfeli saistītās ražotnes līmeņa (tiešās) un augšpusējās (netiešās) darbības. Pēc noklusējuma OVPN robežās jāiekļauj visi piegādes ķēdes posmi, ietverot izejvielu (33) ieguvi un apstrādi, ražošanu, izplatīšanu, glabāšanu, izmantošanu un produktu portfeļa ACB apstrādi (t. i., „no šūpuļa līdz kapam”). Vērā jāņem visi OVPN robežās noteiktie procesi. Ja netiek iekļautas lejpusējās (netiešās) darbības (piemēram, starpproduktu vai produktu ar nenosakāmu aprites ciklu izmantošanas posms), jāsniedz skaidrs pamatojums.

Darbinieku transports jāiekļauj analīzē pat tad, ja tās ir netiešas darbības.

Ja mazumtirgotāji piedāvā citu organizāciju ražotus produktus, tad ražošanas procesi jāiekļauj kā augšpusēji procesi.

Vērā jāņem aizstājēji, kas nepieciešami noteiktā laikposma ievērošanai (sk. OVPNNN 4.3. sadaļā). Aizstājēju skaits ir izsakāms kā „laikposms/dzīves cikls -1”. Tā kā tajā tiek pieņemta vidusmēra situācija, tad aizstājēju skaitam nav jābūt veselam skaitlim. Jāpieņem, ka šo aizstājēju ražošanas procesi ir vienādi ar pārskata gada procesiem. Ja konkrētai nozarei nav būtisks noteikts laikposms (sk. OVPNNN 4.3. sadaļā), tad izmantošanas posmā jāietver organizācijas produktu portfelī esošo produktu aprites cikls (bez aizstājējiem).

Padoms: stabilitātes pakāpe, kādā var novērtēt organizācijas pilno piegādes ķēdi, būs ļoti atkarīga no organizācijas nodrošināto produktu rakstura un dažādības.

Ja organizācija nodrošina starpproduktus un nav iespējams noteikt uzticamus gala lietojuma scenārijus, iespējams, var dot priekšroku tikai tiešas un netiešas augšpusējas ietekmes modelēšanai. Organizācija, iespējams, varētu apsvērt arī tikai mazas, reprezentatīvas produktu apakškopas izmantošanas un ACB posmu modelēšanas iespēju.

Visos gadījumos jānosaka sistēmas robežas, kā arī tās jāpamato saistībā ar pētījuma definēto mērķu un paredzēto piemērošanas jomu pamatojumu.

Papildu prasības OVPNNN

OVPNNN jānorāda OVPN robeža, tostarp iekļaujamo piegādes ķēdes posmu specifikācija un OVPN pētījumā iekļaujamie tiešie („no vārtiem līdz vārtiem”) un netiešie (augšpusējie un lejpusējie) procesi/darbības. Jebkura novirze no noklusējuma pieejas „no šūpuļa līdz kapam”, piemēram, starpproduktu nezināma izmantošanas posma neiekļaušana, skaidri jāpaskaidro un jāpamato. OVPNNN jāsniedz arī procesu/darbību neiekļaušanas pamatojums.

OVPNNN jānorāda lejpusējās darbībās vērā ņemamais laikposms un scenāriji. Ja konkrētai nozarei (piemēram, patēriņa preču) nav būtisks noteikts laikposms, tad OVPNNN jāprecizē un jāpamato, kādēļ tā ir.

4.4.3. Sistēmas robežu grafiks

Sistēmas robežu grafiks ir analizētās sistēmas shematisks attēlojums. Tas precīzi norāda, kuras organizācijas piegādes ķēdes daļas iekļauj vai neiekļauj analīzē. Sistēmas robežu grafiks var būt lietderīgs rīks sistēmas robežu noteikšanai un turpmāku datu savākšanas darbību organizēšanai, un tādēļ tas būtu jāiekļauj darbības jomas definīcijā.

Padoms: sistēmas robežu grafika sagatavošana nav obligāta, bet tā ir ļoti ieteicama. Sistēmas robežu grafiks organizācijai palīdzēs definēt analīzi un veidot tās struktūru.

Prasības OVPN Pētījumiem

Sistēmas robežu grafiks būtu iekļaujams darbības jomas definīcijā.

4.4.4. Kā OVPN risināt emisiju izlīdzināšanas jautājumu?

Terminu „emisiju izlīdzināšana” bieži lieto saistībā ar trešo pušu siltumnīcefekta gāzu (SEG) samazināšanas darbībām. Emisiju izlīdzināšanas ir citur (nevis emisiju avotā) iegūtu SEG samazinājumi, ko izmanto emisiju kompensēšanai (t. i., izlīdzināšanai), piemēram, lai panāktu brīvprātīgi vai obligāti noteiktu SEG mērķi vai maksimālo robežu. Emisiju izlīdzināšanu aprēķina relatīvi bāzlīnijai, kas ataino hipotētisku scenāriju attiecībā uz to, kādas būtu bijušas emisijas, ja nebūtu mazināšanas projekta, kas rada emisiju izlīdzināšanu. Piemēri ir oglekļa dioksīda emisiju izlīdzināšana, izmantojot tīras attīstības mehānismu, oglekļa dioksīda kredītvienības un cita veida emisiju izlīdzināšana ārpus sistēmas.

Prasības OVPN Pētījumiem

Emisiju izlīdzināšanu neiekļauj OVPN pētījumā, bet par to var ziņot atsevišķi, iekļaujot „Papildu informācijā par vidi”.

4.5. Vides pēdas nospieduma ietekmes kategoriju un novērtēšanas metožu izraudzīšanās

Vides pēdas nospieduma (VPN) ietekmes kategorijas (34) attiecas uz konkrētām ietekmes uz vidi kategorijām (35), kuras tiek aplūkotas OVPN pētījumā. Tās parasti attiecas uz tādu resursu izmantošanu (piemēram, fosilie kurināmie un minerālrūdas) vai videi kaitīgu vielu emisijām (piemēram, SEG vai toksiskas ķīmiskas vielas), kas var nelabvēlīgi ietekmēt cilvēku veselību. Ietekmes novērtēšanas metodes izmanto cēloņsakarību noteikšanai starp izlietotajiem materiāliem/enerģiju un emisijām, kas saistītas ar organizācijas darbībām (kā norādīts resursu izmantošanas un emisiju profilā), un katru aplūkoto VPN ietekmes kategoriju (sk. 1. attēlu). Katra VPN ietekmes kategorija attiecas uz atsevišķu VPN ietekmes novērtēšanas modeli un VPN ietekmes kategorijas rādītāju (36).

OVPN izmantotie VPN novērtējuma modeļi ir viduspunkta (37) modeļi, jo tos uzskata par zinātniski vislabāk izveidotiem (38). Var šķist, ka VPN ietekmes novērtējumā nav iekļautas atsevišķas ietekmes, bet tās uzrāda viduspunkta rādītāji. Piemēram, OVPN pētījumos īpaši neaprēķina ietekmi uz bioloģisko daudzveidību (ar ekosistēmām saistīts parametrs), bet to parāda vairāki citi bioloģisko daudzveidību ietekmējoši viduspunkta rādītāji, kas pārsvarā ir ekotoksiskums, eitrofikācija, acidifikācija, zemes izmantojums, klimata pārmaiņas un ozona slāņa noārdīšanās.

Vides pēdas nospieduma (VPN) ietekmes novērtējuma (39) mērķis ir sagrupēt un apkopot reģistrētos resursu izmantošanas un emisiju profila datus pēc to attiecīgā ieguldījuma katrā VPN ietekmes kategorijā. Līdz ar to tas sniedz vajadzīgo pamatu to OVPN rezultātu interpretēšanai, kuri attiecas uz pētījuma mērķiem (piemēram, piegādes ķēdes „karsto punktu” un pilnveidošanas iespēju noteikšana). Tādēļ izvēlētajām VPN ietekmes kategorijām jābūt visaptverošām, jo tās attiecas uz visiem ar organizācijas darbībām saistītajiem būtiskajiem vides jautājumiem.

Šī OVPN rokasgrāmata sniedz OVPN pētījumos izmantojamo VPN ietekmes kategoriju un ar tām saistītu novērtēšanas modeļu un rādītāju noklusējuma sarakstu (sk. 2. tabulu) (40). Plašāki norādījumi par to, kā aprēķināt šo ietekmi, ir aprakstīti 6. nodaļā. Tāpat 6. nodaļā ir sniegti novērtējuma veikšanai vajadzīgie dati.

2. tabula

VPN ietekmes noklusējuma kategorijas ar to attiecīgajiem VPN ietekmes kategorijas radītājiem un OVPN pētījumu VPN ietekmes novērtējuma modeļi

VPN ietekmes kategorija VPN ietekmes novērtējuma modelis VPN ietekmes kategorijas rādītājs Avots Klimata pārmaiņas Berna modelis. Globālās sasilšanas potenciāli (GSP) 100 gadu laikā. Tonna CO2 ekvivalenta Klimata pārmaiņu starpvaldību padome, 2007. g. Ozona noārdīšanās No vides atkarīgā starpatomu potenciāla (Environment-Dependent Interatomic Potential, EDIP) modelis, kas izstrādāts, izmantojot Pasaules Meteoroloģijas organizācijas (PMO) ozona noārdīšanās potenciālus (ONP) bezgalīgā laika posmā. Kg CFC-11 ekvivalenta (41) PMO, 1999. g. Ekotoksiskums — saldūdens (45) USEtox modelis CTUe (Salīdzināmā toksiskā vienība ekosistēmām, Comparative Toxic Unit for ecosystems) (46) Rosenbaum et al., 2008. g. Toksicitāte cilvēkiem — vēzi izraisošas sekas USEtox modelis CTUh (Salīdzināmā toksiskā vienība cilvēkiem, Comparative Toxic Unit for humans) (47) Rosenbaum et al., 2008. g. Toksicitāte cilvēkiem — vēzi neizraisošas sekas USEtox modelis CTUh (Salīdzināmā toksiskā vienība cilvēkiem) (47) Rosenbaum et al., 2008. g. Cietās daļiņas (PM)/ieelpotās neorganiskās vielas RiskPoll modelis Kg PM2,5 ekvivalenta (42) Humbert, 2009. g. Jonizējošais starojums — ietekme uz cilvēku veselību Ietekmes uz cilvēku veselību modelis Kg U235 ekvivalenta (gaisā) Dreicer et al., 1995. g. Fotoķīmiskā ozona veidošanās LOTOS-EUROS modelis Kg NMVOC ekvivalenta (43) Van Zelm et al., 2008. g., kā piemērots ReCiPe Acidifikācija Uzkrātās pārsniegšanas modelis Mol H+ ekvivalenta Seppälä et al., 2006. g.; Posch et al., 2008. g. Eitrofikācija — sauszemes Uzkrātās pārsniegšanas modelis Mol N ekvivalenta Seppälä et al., 2006. g.; Posch et al., 2008. g. Eitrofikācija — ūdens EUTREND modelis Saldūdens: kg P ekvivalenta jūras ūdens: kg N ekvivalenta Struijs et al., 2009. g., kā īstenots ReCiPe Resursu izsmelšana — ūdens Šveices ekoloģiskās nepietiekamības modelis Ar vietējo ūdens nepietiekamību saistīta ūdens izmantošana m3 (48) Frischknecht et al., 2008. g. Resursu izsmelšana — minerāli, fosilie resursi CML2002 modelis Kg Sb ekvivalenta (44) Van Oers et al., 2002. g. Zemes izmantojums Augsnes organisko vielu (Soil Organic Matter, SOM) modelis Kg C (deficīts) Milà i Canals et al., 2007. g.

Atkarībā no organizācijas darbību rakstura un OVPN pētījuma paredzētajām piemērošanas jomām šīs OVPN rokasgrāmatas lietotāji var izvēlēties sašaurināt VPN ietekmes kategoriju kopumu. Izņēmuma(-u) iemesli jāpamato ar atbilstošiem dokumentiem. Apliecinošu dokumentu piemēri (nepilnīgs saraksts):

— starptautiskās vienprātības process;

— neatkarīga ārēja eksperta pārskats (atbilstoši 9. nodaļā sniegtajām prasībām);

— vairāku ieinteresēto personu process;

— ACN pētījumi, kam veikta salīdzinošā novērtēšana;

— atbilstības izvērtēšanas posms (sk. 5.2. sadaļu).