LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 136/1

REZOLŪCIJA PADOME

2007. gada 21. maijā

Par eiropas kosmosa politiku

(2007/C 136/01)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ŅEMOT VĒRĀ Eiropas Kopienas un Eiropas Kosmosa aģentūras pamatlīgumu, kas stājies spēkā 2004. gada maijā, un to, ka abas puses sadarbojas aizvien ciešāk,

PATUROT PRĀTĀ “Kosmosa padomes”2004. gada 25. novembra, 2005. gada 7. jūnija un 2005. gada 28. novembra sanāksmē pieņemtās norādes,

PATUROT PRĀTĀ ministru līmenī sanākušās ESA Padomes 2005. gada lēmumus un 2006. gadā pieņemto Eiropas Kopienas septīto pamatprogrammu, kurā paredzētas ilgtermiņa saistības, atbalstot GMES kosmosa aspektu izvēršanu un uzlabotu piekļuvi GMES datiem,

ŅEMOT VĒRĀ ANO līgumu sistēmu, kura attiecas uz visuma telpu,

I. EIROPAS NĀKOTNES IECERES UN VISPĀRĒJA STRATĒĢIJA

ĪPAŠI IZCEĻOT TO, KA kosmosa nozare pieder pie stratēģiskiem aktīviem, kas Eiropai palīdz nodrošināt neatkarību, drošību un pārticību, kā arī vietu pasaulē, un APZINOTIES, KA ar kosmiskās telpas izpēti saistītas darbības dod reālu un potenciālu ieguldījumu Lisabonas izaugsmes un nodarbinātības stratēģijā, nodrošinot progresīvas tehnoloģijas un pakalpojumus pašlaik topošai Eiropas zinību sabiedrībai un palīdz Eiropu saliedēt,

UZSVEROT TO, KA unikālais kosmosa sistēmu devums var dot lielu ieguldījumu visā zinātnes pētniecībā un rast lietojumu, kas atbilst Eiropas politikai un mērķiem, APZINOTIES, KA visuma telpas izpēte palīdz atbildēt uz sarežģītiem jautājumiem par visuma izcelsmi un dzīvības evolūciju tajā, kā arī par fundamentāliem fizikas likumiem,

ĪPAŠI UZSVEROT, ka visuma telpa ir būtisks elements Eiropas noturīgas attīstības stratēģijā, un tā ir ārkārtīgi svarīga Kopējā ārpolitikā un drošības politikā, jo palīdz uzturēt spēkā to mērķus, sniedzot vitāli svarīgu informāciju par sasāpējušiem pasaules mēroga jautājumiem, piemēram, par klimata pārmaiņām (1) un humāno palīdzību,

APZINOTIES, KA minēto iemeslu dēļ Eiropa savu pilsoņu un dažādo politikas jomu interesēs nevar atteikties no kosmosa doto labumu piesaistes, un ka Eiropas kosmosa politika ļaus Eiropai arī turpmāk izvērst un pēc iespējas labāk izmantot pasaules līmeņa kosmosa infrastruktūras un tehnoloģijas, lai tā joprojām būtu nozīmīgs attiecīgās jomas dalībnieks, risinātu pasaules mēroga problēmas un uzlabotu dzīves kvalitāti,

UZSVEROT TO, KA visas Eiropas kosmosā veiktās darbības palīdz tuvināt ANO “Visuma telpas līgumā” izklāstīto mērķu sasniegšanu un pilnībā tajā respektē ietvertos principus, jo īpaši:

— visuma telpa jāpēta un jāizmanto tā, lai visas valstis varētu gūt labumu, kā arī visu valstu interesēs, un atzīstot visuma telpu par piederīgu visai cilvēcei,

— visuma telpa jāizmanto tikai miera mērķiem,

— visuma telpas pētniecībā un izmantojumā jāveicina starptautiska sadarbība,

un ka Eiropa atbalsta nerimtīgos ANO miera mērķiem paredzēta visuma telpas izmantojuma komitejas (Committee on the Peaceful Uses of Outer Space — COPUOS) pūliņus mazināt un novērst kosmisku atkritumu rašanos,

APZINOTIES, KA visuma telpā veiktas darbības var mudināt jaunus cilvēkus pievērsties zinātnei un inženierzinībām,

ĪPAŠI IZCEĻOT TO, KA satelītnavigācijas un tālsakaru tirgi strauji aug,

UZSVEROT TO, KA Eiropa pieder pie galveniem spēkiem pasaulē, kas veic darbības kosmosā, un tā ir apņēmības pilna uzturēt savas pozīcijas, stiprinot sadarbību gan Eiropā, gan starptautiskā mērogā,

1. ATZINĪGI VĒRTĒ UN ATBALSTA dokumentu par Eiropas Kosmosa politiku, kas ir iesniegts kā ESA ģenerāldirektora priekšlikums un Eiropas Komisijas paziņojums, un reizē tas arī ir nākamais solis saskaņotos un efektīvos Eiropas centienos kosmosa jomā, kuri kalpos Eiropas pilsoņiem,

2. ŅEM VĒRĀ Eiropas Kosmosa programmas “provizoriskos elementus”, kas ir saistīti ar ESP kā stratēģisku plānošanas instrumentu un aptver visas galvenās darbības, ko Eiropa veic kosmosā, un tādējādi palīdz optimizēt publiskos resursus un prasmes, pieņemot lēmumus par kosmosa politiku un īstenojot to,

3. AICINA dalībvalstis arī turpmāk atbalstīt Eiropas mērķus un Eiropas mēroga programmas, vajadzības gadījumā iekļaujot attiecīgu valstu programmas un darbības, tādējādi nodrošinot Eiropas centienu efektivitāti un papildināmību,

4. AICINA Eiropas Komisiju, ESA ģenerāldirektoru un dalībvalstis saskaņā ar pamatlīgumu pārraudzīt un izvērtēt Eiropas kosmosa politikas īstenošanu,

II. TURPMĀKI PASĀKUMI — PROGRAMMAS UN TO ĪSTENOŠANA

A. IZMANTOJUMS

5. SVEIC apvienotos ESA un Eiropas Savienības centienus lietotāju interesēs īstenot plašas ierosmes, piemēram, GMES un GALILEO, kā arī sākt centienus, lai vērstu plašumā ar visuma telpu saistītu sistēmu attīstīšanu un izmantošanu, un pie tām konkrēti pieder tālsakari, kuros izmanto arī satelītu sistēmas, SVEIC Eiropas Komisijas veikumu, Eiropā veidojot vienotāku, lietotāju nosacīta organizatoriska pieprasījuma sistēmu, kas izriet no Eiropas Savienības politikas, IEROSINA ieviest regulārus, neatkarīgus plašu, lietotāju nosacītu, ar kosmosa telpu saistītu ierosmju kvalitātes un rentabilitātes izvērtējumus, kuros būtu iesaistīti lietotāji un dalībvalstis, lai operatīvas darbības fāzē apstiprinātu visu sistēmu un to sniegto pakalpojumu kvalitāti, nozīmību un darbības rentabilitāti, un vēl vairāk nostiprinātu lietotāju nosacītu pieeju,

6. LABI APZINĀS, ka GMES stabilitātei ir stratēģiska vērtība, un ATKĀRTOTI APLIECINA mērķi panākt, lai GMES operatīvi un autonomi darbotos, pirms beidzies 2008. gads, un UZSVER, ka Eiropas Komisijai laikus un pilnībā konsultējoties ar dalībvalstīm GMES vajadzībām ir jāierosina mehānismi: i) finansējumam — arī lietotājiem atvieglinot līdzekļu piešķiršanu; ii) operatīvām infrastruktūrām un iii) efektīvai vadībai — lai tas varētu pilnībā darboties un nodrošināt stabilus pakalpojumus, reaģējot uz apzinātām lietotāju vajadzībām, SVEIC ierosmes, ar ko nākušas klajā ES prezidentvalstis Austrija un Vācija, lai izveidotu Eiropas zemeslodes novērojumu pakalpojumu GMES (t.i., ar Grācas Dialogu (Graz Dialogue) un Minhenes Ceļvedi (Munich Roadmap)), SVEIC Eiropas Komisijas ieceri sākt GMES operatīvās fāzes sagatavošanas darbības, ATKĀRTOTI APLIECINA, ka GMES pēc iespējas izmantos esošās visas Eiropas un attiecīgo valstu jaudas, kas cita citu papildinās.

7. ATBALSTA Eiropas iestāžu, ESA un Eiropas rūpniecības apvienotos pūliņus tuvākos gados izveidot komerciāli stabilu pasaules mēroga civilās navigācijas satelītu sistēmu, ko kontrolētu Eiropas civilās struktūras,

B. DROŠĪBA UN AIZSARDZĪBA

8. LABI APZINĀS, ka kosmosa tehnoloģijas, ko izmanto civilām un aizsardzības vajadzībām, bieži vien ir vienas un tās pašas, un Eiropa var no lietotāju vajadzību viedokļa uzlabot aizsardzības un civilām vajadzībām paredzētu kosmosa programmu koordināciju, konkrēti tiecoties nodrošināt sinerģijas drošības jomā, reizē respektējot konkrētas abu nozaru prasības un kompetences lēmumus pieņemt neatkarīgi, kā arī neatkarīgas finansēšanas sistēmas, APLIECINA vajadzību sākt strukturētu dialogu ar kompetentām dalībvalstu struktūrām, kā arī ES otrajā un trešajā pīlārā un Eiropas Aizsardzības aģentūrā, lai pastāvošajā kompetenču sadales sistēmā optimizētu visu Eiropas Kosmosa politikas aspektu sinerģijas, LABI APZINĀS, ka GALILEO vai GMES izmantojumam militārām vajadzībām jābūt saskaņā ar principu, ka GALILEO un GMES ir civilas sistēmas, kas ir civilā kontrolē — un visus minēto principu grozījumus likumsakarīgi vajadzētu izskatīt LES V sadaļas, un jo īpaši 17. un 23. panta, kā arī ESA konvencijas sistēmā,

C. PIEKĻUVE KOSMOSAM

9. UZSVER to, cik vitāli svarīgi ir Eiropai ar pieņemamiem nosacījumiem uzturēt neatkarīgu, uzticamu un rentablu piekļuvi kosmosam, kā uzsvērts EK un ESA pamatnolīgumā un ministru līmenī sanākušās 2005. gada ESA padomes pieņemtajā rezolūcijā par Eiropas kosmosa raķešu palaišanas nozares attīstību, paturot prātā, ka minētās nozares dzīvotspējas priekšnoteikums ir palaistu kosmosa raķešu “kritiskā masa”, LABI APZINĀS, ka Eiropai saskaņoti jāliek lietā tās rīcībā esošās kosmosa raķešu palaišanas iekārtas, AICINA ESA ģenerāldirektoru nodrošināt konsekventu Eiropas tehnoloģisko jaudu attīstību un koordināciju, tiecoties Eiropas kosmosa raķešu palaišanas nozarei nodrošināt ilgtermiņa konkurētspēju, lai uzturētu un pastiprinātu tās klātbūtni tirgū,

D. STARPTAUTISKĀ KOSMISKĀ STACIJA UN PĒTNIECĪBA

10. UZSVER to, cik liela politiska un zinātniska nozīme ir starptautiskai kosmiskai stacijai (International Space Station — ISS) un pētniecībai, un ATKĀRTOTI APLIECINA Eiropas konsekvento stipro un vienoto apņēmību saistībā ar līdzekļiem, ko tā atvēl ISS ar ESA un tās dalībvalstu starpniecību, AICINA starptautiskos ISS partnerus turpināt atbalstu, pilnībā nodrošinot ISS partnerības mērķu uzturēšanu spēkā, un UZSVER, ka partnerattiecību pārmantojamība ir līdzeklis turpmākiem pētījumiem, MUDINA izmantot ISS Eiropas Kopienas pētniecības pamatprogrammā paredzētajā zinātnes pētniecībā un tehnoloģiju attīstībā, UZSVER to, cik svarīgi ir izvērst aktīvu ESA līdzdalību, nākotnē gatavojot starptautiskas pētniecības programmas, Eiropai nodrošinot nozīmīgus, precīzus un koordinētus uzdevumus,

E. ZINĀTNE UN TEHNIKA

11. UZSVER mērķi — Eiropai uzturēt pasaules līmeņa zinātnes programmas un skaidru vietu konkrētās jomās, palīdzot veidot Eiropas pētniecības zonu, APZINĀS, ka pašreizējās, apvienotās Eiropas prasmes un pūliņi, jo īpaši ESA jomā, ļauj Eiropai gūt panākumus pašos sarežģītākajos pasākumos un pasaules mērogā nodrošināt izcilus atklājums un novatorismu, AICINA Eiropas Komisiju, ESA un dalībvalstis Eiropā stimulēt izglītības programmas, UZSVER to, cik ļoti svarīgs novatorisms un tehnoloģiju attīstība ir arī rūpniecības konkurētspējai un komerciāliem ražojumu un pakalpojumu panākumiem, UZSVER vajadzību pēc mērķtiecīgas pieejas, lai attīstītu stratēģiskus elementus, īpaši pievēršoties konkrētiem būtiski svarīgiem elementiem, kuru gadījumā būtu jāvairās, lai Eiropas rūpniecība paliktu atkarīga no starptautiskiem piegādātājiem, panākot optimālu tehnoloģiskas neatkarības, stratēģiskas starptautiskas sadarbības un tirgus spēku respektēšanas līdzsvaru,

F. VADĪBA

12. ATZINĪGI VĒRTĒ to, ka ESA ilgāk nekā 30 gadus ir nodrošinājusi efektīvu struktūru Eiropas sadarbībai kopīgos kosmosa projektos, kas varētu prasīt turpmāku elastību un nelielu evolūciju, un NORĀDA, ka ESA neatkarība un uzticamība, pateicoties augošam dalībvalstu atbalstam, palīdz celt Eiropas nozīmi, sekmīgi attīstot Eiropas kosmosa nozari un Eiropas kosmosa nozares stiprās pozīcijas pasaules tirgos, ATKĀRTOTI APLIECINA Eiropas Savienības, ESA un dalībvalstu uzdevumus un pienākumus, kas apzināti “Kosmosa padomes” otrās sanāksmes ievirzēs. Par pamatu ņemot minētos uzdevumus, kā arī, lai izmantotu ESA pieredzi un organizatorisko struktūru, AICINA Eiropas Komisiju likt lietā ESA gūto vadības un tehnisko pieredzi, lai par Eiropas Kopienas līdzekļiem īstenotu zinātnes pētniecības un kosmosa infrastruktūras programmas, un ESA koordinētu attiecīgu Eiropas aģentūru un struktūru darbu, Pie tādiem ESA uzdevumiem būtu jāpieder arī: — atbalstīt Eiropas Komisiju kā tehniskam ekspertam, izstrādājot Eiropas Kopienas ierosmes, kas paredz ar visumu saistītas darbības un attiecīgas darba programmas, kā arī atlasīt attiecīgus darbuzņēmējus un pārraudzīt viņu veiktās darbības, — lai ESA vadītu Eiropas Kopienas darbības saistībā ar visuma telpu, ievērojot Eiropas Kopienas likumus, AICINA dalībvalstis — ESA nodrošinot koordināciju — nozīmīgu Eiropas Kopienas darbību gadījumā, cieši sadarbojoties ar Eiropas Komisiju: — Eiropas Kosmosa programmām (piemēram, GMES visuma komponentam, pētniecības programmām un nākotnē iecerētām palaišanas programmām) nodrošināt labāko pieredzi, — palielināt sinerģijas attiecīgu valstu, ESA un EK ieguldījumam minētajās programmās, pakāpeniski veidojot integrētu programmatisku pieeju, reizē respektējot valstu suverenitāti, ATBALSTA to, ka pamatlīguma darbība turpināsies pēc 2008. gada maija, un tas būs pamats Eiropas Kopienas un ESA sadarbībai, vienojoties, ka pamatlīgumu un tā īstenojumu regulāri izvērtēs un vajadzības gadījumā uzlabos, un PATUROT PRĀTĀ to, ka kosmosa padomes otrās sanāksmes ievirzēs paustais uzaicinājums plaši izvērtēt iespējamus rentablus scenārijus, kā pēc iespējas uzlabot Eiropas veikto visuma darbību organizāciju, AICINA dalībvalstis, Eiropas Komisiju un ESA ģenerāldirektoru meklēt iespējas, kā uzlabot minēto sadarbību, lai turpinātu attīstīt kosmosa padomes otrās sanāksmes ievirzes par operatīvāk un praktiskāk izmantojamiem mehānismiem, jo īpaši saistībā ar 1. pielikumā uzskaitītajiem jautājumiem,

13. LABI APZINĀS to, cik vērtīgu ieguldījumu Eiropas Kosmosa programmā dod EUMETSAT, un AICINA EUMETSAT arī turpmāk kā novērotājam piedalīties kosmosa padomes sanāksmēs,

G RŪPNIECĪBAS POLITIKA

14. LABI APZINĀS, ka ESA ir izstrādājusi elastīgu un efektīvu nozares politiku, par pamatu ņemot rentabilitāti, konkurētspēju, godīgu darbību sadali un konkurētspējīgas izsoles, kas nodrošina pietiekamas nozares jaudas, konkurētspēju pasaules mērogā un vērā liekamu konkurenci pašā Eiropā attiecībā uz efektīvu Eiropas mēroga sadarbību kopīgos visuma projektos, tādējādi Eiropā nodrošinot pamatus sekmīgai visuma telpas apgūšanai, UZSVER — konkrēti šajā sakarā — ESA izmantotā “godīgas peļņas” principa politisko un saimniecisko aspektu; kā arī to, cik svarīgi ir vajadzības gadījumā izvērtēt un uzlabot “godīgas peļņas” principa īstenojumu, nākotnē paredzot jaunus pārbaudījumus, lai nozare paliktu pasaules mērogā konkurētspējīga, mainoties darbības videi, uzturot spēkā un — iespējams — palielinot dalībvalstu motivāciju investēt kosmosā,

15. UZSVER to, cik svarīgs ir mazu un vidēju uzņēmumu un piegādes nozares uzdevums no novatorisma un jaunu tirgus iespēju analīzes viedokļa,

16. AICINA Eiropas Komisiju izstrādāt attiecīgus instrumentus un līdzekļu piešķiršanas sistēmas Kopienas darbībām ar kosmosu saistītā jomā, konkrēti pievēršoties 2. pielikumā uzskaitītajiem jautājumiem, ņemot vērā kosmosa nozares īpatnības, vajadzību stiprināt tās vispārējo un nozares konkurētspēju un vajadzību pēc līdzsvarotas nozares struktūras,

H. STARPTAUTISKAS ATTIECĪBAS

17. AICINA Eiropas Komisiju, ESA ģenerāldirektoru un dalībvalstis izstrādāt un īstenot kopīgu stratēģiju, un izveidot starptautisko attiecību koordinācijas mehānismu. Stratēģijai būtu jāsaskan ar dalībvalstu darbībām, un jātiecas pasaules mērogā stiprināt Eiropas vietu kosmosa jomā, kā arī izmantot starptautisku sadarbību, jo īpaši — respektējot 3. pielikumā uzskaitītos jautājumus,

I. ĪSTENOŠANA

18. AICINA Eiropas Komisiju un ESA ģenerāldirektoru nākt klajā ar Eiropas Kosmosa politikas īstenošanas plānu, lai sāktu regulāru pārraudzību un prioritāru attieksmi, ņemot vērā jautājumus, kas uzskaitīti pielikumos.

(1) Saskaņā ar jaunāko ANO klimata pārmaiņu analīzei izveidotās valdību padomes ziņojumu un būtisko ieguldījumu šajā sakarā, kosmiskas informācijas sistēmas var dod lielu ieguldījumu mūsu planētas nākotnē.

1. PIELIKUMS Svarīgākie jautājumi, lai turpinātu izstrādāt kosmosa padomes otrās sanāksmes ievirzes par operatīvāk un praktiskāk izmantojamiem mehānismiem — izstrādāt finanšu instrumentus, kas būtu piemēroti efektīvai kosmosa projektu īstenošanai, — apzināt īstos GMES pakalpojumu lietotājus un viņu vajadzības; izstrādāt integrētus un individuālus piedāvājumus, arī reģionu un vietējā līmenī, — izstrādāt nosacījumus, lai mākslīgie pavadoņi, kas pieder dalībvalstīm, kā arī to dati un pakalpojumi būtu pieejami GMES; attiecīgu valstu programmu devumu bagātināt ar ES mēroga, šajā konkrētā gadījumā ar GMES ierosmēm.

2. PIELIKUMS Svarīgākie jautājumi, kas jāapsver, īstenojot Kopienas darbību instrumentus un līdzekļu piešķiršanas shēmas — izstrādāt saskaņotu datu politiku — ietverot piekļuvi datiem un cenu noteikšanai — kas ir ļoti svarīgi, lai strauji attīstītu kosmosa pakalpojumu jomu, — kosmosa telpas tehnoloģiju un pakalpojumu tirgū atbalstīt jaunas finansējuma shēmas, piemēram publiskas un privātas partnerattiecības, ietverot arī valstu atbalstu zinātnes pētījumiem un tehnoloģiju attīstībai, — paredzēt piemērotus pasākumus, atbalstot tehnoloģisku novatorismu, arī progresīvas tirgus ierosmes, publisku iepirkumu un atbalstu piegādātājiem un mazām un vidējām uzņēmējsabiedrībām un nozarēm.