Oficiālais Vēstnesis L 248 , 06/10/1993 Lpp. 0015 - 0021

Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 13 Sējums 25 Lpp. 0033

Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 13 Sējums 25 Lpp. 0033



Padomes Direktīva 93/83/EEK (1993. gada 27. septembris) par dažu noteikumu saskaņošanu attiecībā uz autortiesībām un blakustiesībām, kas piemērojamas satelītu apraidei un kabeļu retranslācijai EIROPAS KOPIENU PADOME, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu, jo īpaši tā 57. panta 2. punktu un 66. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [1], sadarbībā ar Eiropas Parlamentu [2], ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [3], (1) tā kā Kopienas mērķi, kā izklāstīts Līgumā, ietver arvien ciešākas savienības izveidi starp Eiropas tautām, rūpes par ciešākām attiecībām starp Kopienai piederīgajām valstīm un Kopienas valstu ekonomikas un sociālā progresa nodrošināšanu ar kopīgu rīcību, lai likvidētu šķēršļus, kas sadala Eiropu; (2) tā kā tālab Līgums paredz izveidot kopējo tirgu un telpu bez iekšējām robežām; tā kā pasākumi tā sasniegšanai ietver šķēršļu likvidēšanu brīvai pakalpojumu sniegšanai un tādas sistēmas izveidi, kas nodrošinātu netraucētu konkurenci kopējā tirgū; tā kā tālab Padome var pieņemt direktīvas, lai saskaņotu dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu noteikumus attiecībā uz pašnodarbināto personu darbības uzsākšanu un veikšanu; (3) tā kā raidījumi, ko raida pāri robežām Kopienā, jo īpaši caur satelītiem un pa kabeļiem, ir viens no svarīgākajiem veidiem, lai sasniegtu šos Kopienas mērķus, kas vienlaikus ir politiskie, ekonomiskie, sociālie, kultūras un juridiskie mērķi; (4) tā kā Padome jau ir pieņēmusi Direktīvu 89/552/EEK (1989. gada 3. oktobris) par dažu tādu televīzijas raidījumu veidošanas un apraides noteikumu koordinēšanu, kas ietverti dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos [4], kura paredz veicināt Eiropas televīzijas programmu izplatīšanu un producēšanu, kā arī reklāmu un sponsorēšanu, nepilngadīgo aizsardzību un atbildes tiesības; (5) tā kā šo mērķu sasniegšanu attiecībā uz pārrobežu satelītu apraidi un programmu kabeļu retranslāciju no citām dalībvalstīm pašlaik tomēr traucē vairākas atšķirības valstu autortiesību noteikumos un zināms juridiskās nenoteiktības līmenis; tā kā tas nozīmē, ka tiesību subjekti ir pakļauti riskam, ka viņu darbus izmanto bez samaksas vai atlīdzības vai ka ekskluzīvu tiesību subjekti dažādās dalībvalstīs bloķē viņu tiesību īstenošanu; tā kā juridiska nenoteiktība jo īpaši ir tiešs šķērslis brīvai programmu apritei Kopienā; (6) tā kā autortiesību mērķiem pašreiz pastāv atšķirība starp atklātiem raidījumiem caur tiešās apraides satelītu un atklātiem raidījumiem caur telekomunikāciju satelītu tā kā, pašlaik pastāvot individuālas uztveršanas iespējai un pieejamībai caur abiem satelītu veidiem, vairs nav pamatojuma šai atšķirīgajai juridiskajai attieksmei; (7) tā kā brīvu programmu apraidi turklāt kavē pašreizējā juridiskā nenoteiktība par to, vai apraide caur satelītu, kura signālus var tieši uztvert, ietekmē tiesības tikai raidīšanas valstī vai visās uztveršanas valstīs kopā; tā kā, pastāvot vienādai attieksmei autortiesību mērķiem pret telekomunikāciju satelītiem un tiešās apraides satelītiem, šī juridiskā nenoteiktība tagad Kopienā ietekmē gandrīz visas satelītu apraides programmas; (8) tā kā turklāt juridiskā noteiktība, kas ir priekšnoteikums brīvai pārraižu apritei Kopienā, trūkst, ja pāri robežām raidāmās programmas ievada kabeļu tīklos un retranslē pa tiem; (9) tā kā uz atļauju pamatotas līgumtiesību iegūšanas attīstība jau dod ievērojamu ieguldījumu vēlamās Eiropas audiovizuālās telpas radīšanā; tā kā būtu jānodrošina šādu līgumu turpmāka noslēgšana un būtu iespējami jāveicina to netraucēta piemērošana praksē; (10) tā kā pašlaik jo īpaši kabeļoperatori nevar būt pārliecināti, ka viņi faktiski ir ieguvuši visas tiesības uz programmām, uz kurām attiecas šāds līgums; (11) tā kā, visbeidzot, dažādās dalībvalstīs līguma puses vienādi nesaista pienākumi, kas tām aizliedz bez pamatota iemesla atteikties risināt sarunas par izplatīšanas pa kabeļiem tiesību iegādi vai aizliedz šādām sarunām beigties neveiksmīgi; (12) tā kā vienotās audiovizuālās telpas izveidošanas juridiskā sistēma, kas izklāstīta Direktīvā 89/552/EEK, tādēļ ir jāpapildina ar atsauci uz autortiesībām; (13) tā kā tādēļ attiecībā uz programmu raidīšanu caur telekomunikāciju satelītiem ir jāizbeidz attieksmes atšķirības, kas pastāv dalībvalstīs, tā lai visā Kopienā būtiskais kritērijs ir, ka darbu un citu tiesību objektu atklāta raidīšana; tā kā tas arī nodrošinās vienādu attieksmi pret pārrobežu apraides sniedzējiem neatkarīgi no tā, vai viņi izmanto tiešās apraides satelītu vai telekomunikāciju satelītu; (14) tā kā attiecībā uz iegūstamām tiesībām juridiskā nenoteiktība, kas kavē pārrobežu satelītu apraides, būtu jāpārvar, Kopienas līmenī definējot jēdzienu par atklātiem raidījumiem caur satelītu; tā kā šai definīcijai vienlaikus būtu jānorāda, kur notiek raidīšanas darbība; tā kā šāda definīcija ir vajadzīga, lai izvairītos no vairāku valstu tiesību aktu kumulatīvas piemērošanas vienai raidīšanas darbībai; tā kā atklāti raidījumi caur satelītu notiek, tikai ja dalībvalstī, kur tas notiek, raidorganizācijas kontrolē un atbildībā programmas nesējus signālus ievada nepārtrauktā komunikāciju ķēdē, kas ved uz satelītu un atpakaļ uz zemi; tā kā parastās tehniskās procedūras, kas attiecas uz programmas nesējiem signāliem, nebūtu jāuzskata par apraides ķēdes pārrāvumiem; (15) tā kā ekskluzīvu apraides tiesību ieguvei, pamatojoties uz līgumu, būtu jāatbilst tiesību aktiem par autortiesībām un blakustiesībām dalībvalstī, kurā notiek atklāti raidījumi caur satelītu; (16) tā kā līgumu slēgšanas brīvība, uz ko pamatojas šī direktīva, dod iespēju turpināt ierobežot šo tiesību īstenošanu, īpaši ja vien tas attiecas uz dažiem pārraidīšanas tehniskajiem līdzekļiem vai dažām valodu versijām; (17) tā kā attiecībā uz maksājumu apjomu, kas jāmaksā par iegūtajām tiesībām, pusēm būtu jāņem vērā visi apraides aspekti, tādi kā faktiskā auditorija, potenciālā auditorija un valodas versija; (18) tā kā šajā direktīvā izmantotā izcelsmes valsts principa piemērošana varētu radīt problēmas attiecībā uz esošajiem līgumiem tā kā šai direktīvai būtu jāparedz piecu gadu laika posms, lai vajadzības gadījumā pielāgotu esošos līgumus, ņemot vērā šo direktīvu; tā kā minēto izcelsmes valsts principu tādēļ nebūtu jāpiemēro esošajiem līgumiem, kas beidzas pirms 2000. gada 1. janvāra; tā kā, ja šajā dienā pusēm vēl būtu interese par līgumu, tām pašām pusēm būtu jādod tiesības no jauna pārrunāt līguma nosacījumus; (19) tā kā esošie starptautiskie kopražojumu līgumi ir jāinterpretē, ņemot vērā ekonomiskos mērķus un darbības jomu, ko parakstītājas puses paredzējušas, līgumus parakstot; tā kā pagātnē starptautiskie kopražojumu līgumi bieži nav skaidri un specifiski pievērsušies atklātiem raidījumiem caur satelītu šīs direktīvas nozīmē kā īpašam izmantošanas veidam; tā kā daudzu esošo starptautisko kopražojumu līgumu pamatā ir pieņēmums, ka katrs sadarbības partneris tiesības uz kopražojumu īsteno atsevišķi un neatkarīgi, sadalot savā starpā izmantošanas tiesības pa teritoriālajām robežām; tā kā parasti gadījumā, ja viena sadarbības partnera atļauti atklāti raidījumi caur satelītu nelabvēlīgi ietekmētu otra sadarbības partnera izmantošanas tiesību vērtību, šāda esoša līguma interpretācija parasti paredzētu, ka šim otrajam sadarbības partnerim jāpiekrīt, ka pirmais sadarbības partneris atļauj atklāti raidīt caur satelītu; tā kā otrā sadarbības partnera ekskluzīvās tiesības uz valodu tiek ierobežotas, ja atklāto raidījumu valodas versija vai versijas, tostarp ja versija ir dublēta vai subtitrēta, sakrīt ar valodu vai valodām, ko plaši saprot teritorijā, kas līgumā piešķirta otrajam sadarbības partnerim; tā kā ekskluzivitātes jēdziens būtu jāsaprot plašāk, ja atklāti raidījumi caur satelītu attiecas uz darbu, kas sastāv tikai no attēliem un nesatur dialogus vai subtitrus; tā kā ir vajadzīgi skaidri noteikumi gadījumos, ja starptautiskais kopražojuma līgums skaidri nereglamentē tiesību sadalījumu īpašā gadījumā – atklātiem raidījumiem caur satelītu šīs direktīvas nozīmē; (20) tā kā atklātus raidījumus caur satelītu no trešām valstīm ar dažiem nosacījumiem uzskata par Kopienas dalībvalstī notikušiem raidījumiem; (21) tā kā ir jānodrošina, ka autoru, izpildītāju, skaņu ierakstu producentu un raidorganizāciju aizsardzība ir saskaņota visās dalībvalstīs un ka šī aizsardzība nav pakļauta likumā noteiktai licenču sistēmai; tā kā vienīgi tā ir iespējams nodrošināt, lai aizsardzības līmeņa atšķirības kopējā tirgū neradītu konkurences traucējumus; (22) tā kā jauno tehnoloģiju izmantošanai, sagaidāms, būs ietekme uz darbu un citu objektu izmantošanas kvalitāti un kvantitāti; (23) tā kā, ņemot vērā šo attīstību, visiem tiesību subjektiem saskaņā ar šo direktīvu piešķirtajam aizsardzības līmenim jomās, uz ko attiecas šī direktīva, būtu jāpaliek pakļautam pārskatīšanai; (24) tā kā šajā direktīvā paredzētā tiesību aktu saskaņošana ir saistīta ar to noteikumu saskaņošanu, kas nodrošina autoru, izpildītāju, skaņu ierakstu producentu un raidorganizāciju augstu aizsardzības līmeni; tā kā šai saskaņošanai nebūtu jāļauj raidorganizācijām gūt priekšrocības no aizsardzības līmeņu atšķirībām, pārvietojot savas darbības vietu par sliktu audiovizuālajiem iestudējumiem; (25) tā kā blakustiesību aizsardzība būtu jāpieskaņo aizsardzībai, kas paredzēta Padomes Direktīvā 92/100/EEK (1992. gada 19. novembris) par nomas tiesībām un patapinājuma tiesībām, un dažām blakustiesībām, kas attiecas uz autortiesībām intelektuālā īpašuma jomā [5], atklātu raidījumu caur satelītu mērķiem; tā kā jo īpaši tas nodrošinās, ka izpildītājiem un skaņu ierakstu producentiem ir garantēta attiecīga atlīdzība par viņu izpildījumu vai skaņu ierakstu atklātos raidījumos caur satelītu; (26) tā kā 4. panta noteikumi nekavē dalībvalstis paplašināt Direktīvas 92/100/EEK 2. panta 5. punktā izklāstīto pieņēmumu uz 4. pantā minētajām ekskluzīvajām tiesībām; tā kā turklāt 4. panta noteikumi neliedz dalībvalstīm paredzēt atspēkojamu pieņēmumu izmantošanas atļaujai attiecībā uz minētajā pantā minētajām izpildītāju ekskluzīvajām tiesībām, ja vien šāds pieņēmums ir saderīgs ar Starptautisko konvenciju par izpildītāju, skaņu ierakstu producentu un raidorganizāciju tiesību aizsardzību; (27) tā kā programmu kabeļu retranslācija no citām dalībvalstīm ir darbība, kas pakļauta autortiesībām un attiecīgā gadījumā blakustiesībām; tā kā kabeļoperatoram tādēļ ir jāiegūst atļauja no katra tiesību subjekta katrā retranslētās programmas daļā; tā kā saskaņā ar šo direktīvu atļaujas būtu jāpiešķir ar līgumu, ja vien nav paredzēti pagaidu izņēmumi esošo licences sistēmu gadījumiem; (28) tā kā, lai nodrošinātu, ka līgumu vienmērīgu darbību neapdraud nepiederīgu personu iejaukšanās, kas ir tiesību subjekti atsevišķās programmas daļās, būtu jāparedz, izmantojot pienākumu griezties pēc palīdzības pie autortiesību aģentūras, ekskluzīva kolektīva atļaujas tiesību īstenošana, tādā mērā kā tas ir vajadzīgs kabeļu retranslācijas īpašajām iezīmēm; tā kā atļaujas tiesības kā tādas paliek neskartas un noteiktā mērā tiek reglamentēta tikai šo tiesību īstenošana, tā lai tiesības atļaut kabeļu retranslāciju tomēr varētu nodot; tā kā šī direktīva neietekmē morālo tiesību īstenošanu; (29) tā kā 10. pantā paredzētajam atbrīvojumam nebūtu jāierobežo tiesību subjektu izvēle nodot tiesības autortiesību aģentūrai un par to saņemt tiešu daļu atlīdzībā, ko kabeļizplatītājs maksā par kabeļu retranslāciju; (30) tā kā līgumi attiecībā uz kabeļu retranslāciju būtu jāsekmē ar papildu pasākumiem; tā kā personai, kas vēlas noslēgt vispārēju līgumu, būtu jāuzliek pienākums iesniegt kolektīvus līguma priekšlikumus; tā kā turklāt ikvienai personai ir tiesības katrā laikā prasīt objektīvu vidutāju palīdzību, kuru uzdevums ir palīdzēt sarunās un kuri var iesniegt priekšlikumus; tā kā šādi priekšlikumi un iebildumi pret tiem būtu jānodod attiecīgajām personām saskaņā ar noteikumiem, kas piemērojami juridisko dokumentu nodošanai, jo īpaši kā noteikts esošajās starptautiskajās konvencijās; tā kā, visbeidzot, ir jānodrošina, lai sarunas netiktu bloķētas bez svarīga pamatojuma vai lai individuālos tiesību subjektus bez svarīga pamatojuma nekavētu piedalīties sarunās; tā kā neviens no šiem pasākumiem tiesību iegūšanas veicināšanai neapšauba līgumu kā kabeļu retranslācijas tiesību iegūšanas veidu; (31) tā kā pārejas laikā dalībvalstīm būtu jāatļauj paturēt esošās struktūras ar jurisdikciju savā teritorijā gadījumiem, ja raidorganizācija programmas atklātas kabeļu retranslācijas tiesības ir nepamatoti atteikusi vai piedāvājusi ar nesamērīgiem nosacījumiem; tā kā ir saprotams, ka ir jāgarantē attiecīgo personu tiesības tikt struktūras uzklausītām un ka struktūras pastāvēšana nekavē attiecīgās personas parastā veidā griezties tiesā; (32) tā kā Kopienas noteikumi tomēr nav vajadzīgi, lai regulētu visus šos jautājumus, kuru sekas – varbūt ar dažiem komerciāli nenozīmīgiem izņēmumiem – ir jūtamas tikai atsevišķas dalībvalsts robežās; (33) tā kā ir jāparedz noteikumu minimums brīvas un netraucētas pārrobežu apraides caur satelītu un vienlaicīgu negrozītu no citām dalībvalstīm raidītu programmu kabeļu retranslācijas izveidošanai un garantēšanai, pamatojoties katrā ziņā uz līgumiem; (34) tā kā direktīvai nebūtu jāskar turpmāka saskaņošana autortiesību un blakustiesību jomā un šādu tiesību kolektīva pārvaldība; tā kā dalībvalstu iespējai reglamentēt autortiesību aģentūru darbību nebūtu jāskar brīvība vest līgumu sarunas par šajā direktīvā minētajām tiesībām, ar to saprotot, ka šādas sarunas notiek valstu vispārējo vai konkrēto noteikumu ietvaros attiecībā uz konkurences likumu vai monopolstāvokļa ļaunprātīgas izmantošanas novēršanu; (35) tā kā tādēļ dalībvalstīm būtu jāpapildina vispārējie noteikumi, kas vajadzīgi šīs direktīvas mērķu sasniegšanai, pieņemot savas valsts normatīvus un administratīvus aktus ar nosacījumu, ka tie nav pretrunā šīs direktīvas mērķiem un ir saderīgi ar Kopienas tiesību aktiem; (36) tā kā šī direktīva neietekmē Līguma 85. un 86. pantā izklāstīto konkurences noteikumu piemērošanu; IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU. I NODAĻA Definīcijas: 1. pants Definīcijas 1. Šajā direktīvā "satelīts" ir satelīts, kas darbojas frekvenču joslās, kuras saskaņā ar telekomunikāciju tiesību aktiem ir rezervētas, lai raidītu signālus atklātai uztveršanai, vai kas ir rezervētas slēgtas lietotāju grupas komunikācijai. Otrajā gadījumā apstākļiem, kuros notiek individuālā signālu uztveršana, tomēr jābūt salīdzināmiem ar apstākļiem, kādi ir pirmajā gadījumā. 2. a) Šajā direktīvā "atklāti raidījumi caur satelītu" ir atklātai uztveršanai domātu programmas nesēju signālu, raidorganizācijai kontrolējot un tās atbildībā, ievadīšana nepārtrauktā komunikāciju ķēdē, kas ved uz satelītu un atpakaļ uz zemi. b) Atklāta raidīšana caur satelītu notiek, tikai dalībvalstī, kur programmas nesējus signālus raidorganizācijas kontrolē un tās vārdā ievada nepārtrauktā komunikāciju ķēdē, kas ved uz satelītu un atpakaļ uz zemi. c) Ja programmu nesēju signāli ir kodēti, tad atklāti raidījumi caur satelītu ir ar nosacījumu, ka apraides atkodēšanu sabiedrībai veic raidorganizācija vai to veic ar tās piekrišanu. d) Ja atklāti raidījumi caur satelītu notiek trešā valstī, kas neparedz aizsardzības līmeni, kāds paredzēts saskaņā ar II nodaļu, i) ja programmas nesējus signālus raida uz satelītu no dalībvalstī esošas zemes raidstacijas, šo atklāto raidīšanu caur satelītu uzskata par notikušu minētajā dalībvalstī, un II nodaļā paredzētās tiesības ir īstenojamas pret personu, kas vada zemes raidstaciju; vai ii) ja nav izmantota dalībvalstī esoša zemes raidstacija, bet dalībvalstī reģistrēta raidorganizācija ir kādu pilnvarojusi veikt atklātu raidīšanu caur satelītu, raidīšanu uzskata par notikušu tajā dalībvalstī, kurā ir raidorganizācijas galvenā mītne Kopienā, un II nodaļā paredzētās tiesības ir īstenojamas pret šo raidorganizāciju. 3. Šajā direktīvā "kabeļu retranslācija" ir sākotnējā no citas dalībvalsts noraidāmā signāla vienlaicīga, nemainīta un nesaīsināta retranslācija izmantojot kabeļu vai mikroviļņu sistēmu, lai pa vadiem vai pa gaisu, ieskaitot satelītu, raidītu atklātai uztveršanai paredzētas televīzijas vai radio programmas. 4. Šajā direktīvā "autortiesību aģentūra" ir organizācija, kuras vienīgais mērķis vai viens no galvenajiem mērķiem ir vadīt vai pārvaldīt autortiesības vai blakustiesības. 5. Šajā direktīvā kinematogrāfisku vai audiovizuālu darbu galvenie režisori ir atzīti par to autoriem vai par kādu no to autoriem. Dalībvalstis var paredzēt, ka citus atzīst par viņu līdzautoriem. II NODAĻA PROGRAMMU APRAIDE CAUR SATELĪTU 2. pants Apraides tiesības Dalībvalstis paredz autoram ekskluzīvas tiesības atļaut atklāti pārraidīt caur satelītu ar autortiesībām aizsargātus darbus saskaņā ar šajā nodaļā izklāstītajiem noteikumiem. 3. pants Apraides tiesību iegūšana 1. Dalībvalstis nodrošina, lai 2. pantā minēto atļauju varētu iegūt tikai vienojoties. 2. Dalībvalsts var paredzēt, ka koplīgumu starp autortiesību aģentūru un raidorganizāciju par attiecīgo darbu kategoriju var paplašināt uz tās pašas kategorijas tiesību subjektiem, ko autortiesību aģentūra nepārstāv, ar nosacījumu, ka: - atklāta apraide caur satelītu notiek vienlaikus ar tās pašas raidorganizācijas sauszemes apraidi un - nepārstāvētajam tiesību subjektam katrā laikā ir iespēja izslēgt koplīguma paplašināšanu uz saviem darbiem un īstenot savas tiesības individuāli vai kolektīvi. 3. Šā panta 2. punktu nepiemēro kinematogrāfijas darbiem, tai skaitā darbiem, kas radīti kinematogrāfijai analogā procesā. 4. Ja dalībvalsts tiesību akti paredz koplīguma paplašināšanu saskaņā ar 2. punkta noteikumiem, minētā dalībvalsts informē Komisiju, kurām raidorganizācijām ir tiesības izmantot šos tiesību aktus. Komisija publicē šo informāciju Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī (C sērijā). 4. pants Izpildītāju, skaņu ierakstu producentu un raidorganizāciju tiesības 1. Atklātu raidījumu caur satelītu mērķiem izpildītāju, skaņu ierakstu producentu un raidorganizāciju tiesības aizsargā saskaņā ar Direktīvas 92/100/EEK 6., 7., 8. un 10. panta noteikumiem. 2. Šā panta 1. punkta mērķiem "bezvadu apraide" Direktīvā 92/100/EEK ir tāda, kas ietver atklātu apraidi caur satelītu. 3. Attiecībā uz 1. punktā minēto tiesību īstenošanu piemēro Direktīvas 92/100/EEK 2. panta 7. punktu un 12. pantu. 5. pants Autortiesību un blakustiesību attiecības Blakustiesību aizsardzība saskaņā ar šo direktīvu neskar un nekādi neietekmē autortiesību aizsardzību. 6. pants Minimālā aizsardzība 1. Dalībvalstis blakustiesību subjektiem var paredzēt lielāku aizsardzību nekā to prasa Direktīvas 92/100/EEK 8. pants; 2. Piemērojot 1. punktu, dalībvalstis ievēro 1. panta 1. un 2. punkta definīcijas. 7. pants Pārejas noteikumi 1. Attiecībā uz šīs direktīvas 4. panta 1. punktā minēto tiesību piemērošanu laikā piemēro Direktīvas 92/100/EEK 13. panta 1., 2., 6. un 7. punktu. Mutatis mutandis piemēro Direktīvas 92/100/EEK 13. panta 4. un 5. punktu. 2. Nolīgumi, kuri attiecas uz darbu un citu aizsargātu objektu izmantošanu un ir spēkā 14. panta 1. punktā minētajā datumā, ir pakļauti 1. panta 2. punkta, 2. un 3. panta noteikumiem no 2000. gada 1. janvāra, ja šie nolīgumi beidzas pēc minētā datuma. 3. Ja starptautisks kopražojuma līgums, kas noslēgts pirms 14. panta 1. punktā minētā datuma starp sadarbības partneri no dalībvalsts un vienu vai vairākiem sadarbības partneriem no citām dalībvalstīm vai no trešām valstīm, skaidri paredz izmantošanas tiesību dalījuma sistēmu starp sadarbības partneriem pa ģeogrāfiskiem apgabaliem visiem atklātiem apraides līdzekļiem, nenošķirot līgumu, kas piemērojams atklātiem raidījumiem caur satelītu no noteikumiem, kas piemērojami citiem apraides līdzekļiem, un ja atklāta kopražojuma apraide caur satelītu skartu viena no sadarbības partneriem vai viņa pārstāvju attiecīgajā teritorijā ekskluzīvās tiesības, jo īpaši valodas ekskluzivitāti, tad viena sadarbības partnera vai viņa pārstāvja atļaujai raidījumiem caur satelītu ir vajadzīga minēto ekskluzīvo tiesību subjekta – sadarbības partnera vai pārstāvja – iepriekšēja piekrišana. III NODAĻA KABEĻU RETRANSLĀCIJA 8. pants Kabeļu retranslācijas tiesības 1. Dalībvalstis nodrošina, lai retranslējot programmas pa kabeļiem viņu teritorijā, tiktu ievērotas piemērojamās autortiesības un blakustiesības un lai šāda retranslācija notiktu, pamatojoties uz individuāliem vai kopējiem līgumiem starp autortiesību subjektiem, blakustiesību subjektiem un kabeļu operatoriem. 2. Neskarot 1. punktu, dalībvalstis var līdz 1997. gada 31. decembrim paturēt tās tiesību aktos noteiktās licenču sistēmas, kas darbojas vai ir skaidri paredzētas valsts tiesību aktos 1991. gada 31. jūlijā. 9. pants Kabeļu retranslācijas tiesību īstenošana 1. Dalībvalstis nodrošina, lai autortiesību subjektu vai blakustiesību subjektu tiesības piešķirt vai atteikt kabeļu retranslācijas atļauju kabeļoperatoram varētu īstenot tikai caur autortiesību aģentūru. 2. Ja tiesību subjekts savu tiesību pārvaldību nav nodevis autortiesību aģentūrai, autortiesību aģentūru, kas pārvalda tās pašas kategorijas tiesības, uzskata par pilnvarotu pārvaldīt viņa tiesības. Ja minētās kategorijas tiesības pārvalda vairāk nekā viena autortiesību aģentūra, tiesību subjekts var brīvi izvēlēties, kura no šim autortiesību aģentūrām ir uzskatāma par pilnvarotu pārvaldīt viņa tiesības. Šajā punktā minētajam tiesību subjektam ir tās pašas tiesības un pienākumi, kas izriet no līguma starp kabeļoperatoru un autortiesību aģentūru, kuru uzskata par pilnvarotu pārvaldīt viņa tiesības, kā to tiesību subjektu tiesības, kas minēto autortiesību aģentūru pilnvarojuši, un viņš var prasīt šo tiesību ievērošanu laika posmā, kas jānosaka attiecīgai dalībvalstij un kas nav mazāks par trim gadiem no kabeļu retranslācijas dienas, kura ietver viņa darbu vai citu aizsargātu objektu. 3. Dalībvalsts var paredzēt, ka, ja tiesību subjekts atļauj darba vai cita aizsargāta objekta sākotnējo raidījumu tās teritorijā, tiek uzskatīts, ka viņš ir piekritis neīstenot savas kabeļu retranslācijas tiesības individuāli, bet īstenot tās saskaņā ar šīs direktīvas noteikumiem. 10. pants Raidorganizāciju kabeļu retranslācijas tiesību īstenošana Dalībvalstis nodrošina, lai 9. pantu nepiemērotu tiesībām, ko raidorganizācija īsteno attiecībā uz saviem raidījumiem, neatkarīgi no tā, vai attiecīgās tiesības ir pašas raidorganizācijas tiesības vai tās raidorganizācijai nodevuši citi autortiesību subjekti un/vai blakustiesību subjekti. 11. pants Vidutāji 1. Ja nav noslēgts līgums attiecībā uz apraides kabeļu retranslācijas atļauju, dalībvalstis nodrošina, lai jebkura persona varētu lūgt viena vai vairāku vidutāju palīdzību. 2. Vidutāju uzdevums ir sniegt palīdzību sarunās. Viņi var arī iesniegt pusēm priekšlikumus. 3. Uzskata, ka visas puses pieņem 2. punktā minēto priekšlikumu, ja neviena no tām neizsaka iebildumus trīs mēnešu laikā. Paziņojumu par priekšlikumu un par iebildumiem pret to attiecīgajām pusēm nodod saskaņā ar noteikumiem, kas piemērojami attiecībā uz juridisku dokumentu nodošanu. 4. Vidutājus izvēlas tā, lai viņu neatkarība un objektivitāte būtu ārpus pamatotām šaubām. 12. pants Sarunu stāvokļa ļaunprātīgas izmantošanas novēršana 1. Dalībvalstis attiecīgi ar civiltiesisko un administratīvo tiesību aktu palīdzību nodrošina, lai puses labticīgi uzsāktu un vestu sarunas par kabeļu retranslācijas atļauju un nenovērstu vai nekavētu sarunas bez nopietna attaisnojuma. 2. Dalībvalsts, kam 14. panta 1. punktā minētajā datumā ir struktūra ar jurisdikciju tās teritorijā pār lietām, kurās tiesības atklāti retranslēt programmu pa kabeļiem minētajā dalībvalstī raidorganizācija ir nepamatoti atteikusi vai piedāvājusi ar nesamērīgiem nosacījumiem, var saglabāt šo struktūru. 3. Šā panta 2. punktu piemēro astoņu gadu pārejas posmam no 14. panta 1. punktā minētā datuma. IV NODAĻA VISPĀRĪGI NOTEIKUMI 13. pants Kopēja tiesību pārvaldība Šī direktīva neskar dalībvalstu autortiesību aģentūru darbības reglamentēšanu. 14. pants Nobeiguma noteikumi 1. Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvi un administratīvi akti, kas vajadzīgi, lai līdz 1995. gada 1. janvārim izpildītu šās direktīvas prasības. Dalībvalstis par to tūlīt informē Komisiju. Kad dalībvalstis pieņem šos aktus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka metodes, kā izdarīt šādas atsauces. 2. Dalībvalstis dara Komisijai zināmus savus tiesību aktu noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva. 3. Vēlākais līdz 2000. gada 1. janvārim Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei un Ekonomikas un sociālo lietu komitejai ziņojumu par šīs direktīvas piemērošanu un vajadzības gadījumā izsaka turpmākus priekšlikumus, lai to pielāgotu attīstībai audio un audiovizuālajā nozarē. 15. pants Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm. Briselē, 1993. gada 27. septembrī Padomes vārdā — priekšsēdētājs R. Urbain [1] OV C 255, 1.10.1991., 3. lpp. un OV C 25, 28.1.1993., 43. lpp. [2] OV C 305, 23.11.1992., 129. lpp. un OV C 255, 20.9.1993. [3] OV C 98, 21.4.1992., 44. lpp. [4] OV L 298, 17.10.1989., 23. lpp. [5] OV L 346, 27.11.1992., 61. lpp. --------------------------------------------------