Oficiālais Vēstnesis L 207 , 10/08/1994 Lpp. 0030 - 0032

Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 3 Sējums 60 Lpp. 0142

Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 3 Sējums 60 Lpp. 0142



Komisijas lēmums (1994. gada 27. jūlijs), ar kuru groza Lēmumu 86/130/EEK, ar ko nosaka kopējās vērtības pārbaudes metodes un metodes liellopu ciltsvērtības novērtēšanai tīršķirnes vaislas liellopiem (94/515/EK) EIROPAS KOPIENU KOMISIJA, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 1977. gada 25. jūlija Direktīvu 77/504/EEK par liellopu tīršķirnes vaisliniekiem [1], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 91/174/EEK [2], un jo īpaši tās 6. panta 1. punkta pirmo ievilkumu, tā kā liellopu kopējās vērtības novērtējuma metodes un metodes liellopu ciltsvērtības noteikšanai liellopu tīršķirnes vaisliniekiem, kas izklāstītas Komisijas Lēmumā 86/130/EEK [3], būtu jāpielāgo atbilstīgi zinātnes un tehnikas attīstībai; tā kā liellopu kopējās vērtības un ciltsvērtības statistiskās analīzes novērtējums būtu jāveic institūcijām, ko apstiprinājušas dalībvalstu kompetentās iestādes; tā kā šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Zootehnikas pastāvīgās komitejas atzinumu, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants Lēmuma 86/130/EEK pielikumu aizstāj ar šeit ietverto pielikumu. 2. pants Lēmums ir adresēts dalībvalstīm. Briselē, 1994. gada 27. jūlijā Komisijas vārdā — Komisijas loceklis René Steichen [1] OV L 206, 12.8.1977., 8. lpp. [2] OV L 85, 5.4.1991., 37. lpp. [3] OV L 101, 17.4.1986., 37. lpp. -------------------------------------------------- PRIEDAS I. Dalībvalstu kompetentās iestādes apstiprina institūcijas, kuras ir atbildīgas par noteikumu izstrādāšanu attiecībā uz liellopu tīršķirnes vaislinieku kopējās vērtības pārraudzību un ciltsvērtības noteikšanu, kā arī novērtēšanas rezultātu publicēšanu. Apstiprināto institūciju nosaukumi jādara zināmi Komisijai un pārējām dalībvalstīm. Šīs institūcijas atskaitās par uzskaites metodēm, kopējās vērtības apraksta paraugu, statistiskās analīzes metodi un ģenētiskajiem parametriem, ko izmanto attiecībā uz katru novērtēto rādītāju. II. Kopējās vērtības pārraudzība Apstiprinātā institūcija ir atbildīga par visu datu reģistrēšanu. 1. Gaļas ražības rādītāji a) indivīda kopējās vērtības un/vai pēcnācēju kvalitātes testi ciltslietu stacijā i) jānorāda testa metode un pārbaudīto dzīvnieku skaits; ii) testa protokolā jānorāda: - nosacījumi pieņemšanai ciltslietu stacijā, - attiecīgā gadījumā to dzīvnieku kopējā vērtība, kuriem jāveic tests, pirms tos pieņem ciltslietu stacijā, - ziņas par to dzīvnieku īpašniekiem, kuriem veic indivīda kopējās vērtības testus, - to dzīvnieku maksimālais vecums, kuriem veic testus un kurus pieņem ciltslietu stacijā, un ciltslietu stacijā esošo dzīvnieku vecuma diapazons, - adaptācijas perioda un testa perioda ilgums ciltslietu stacijā, - barības veids un barošanas sistēma; iii) reģistrētie rādītāji: obligāti jāreģistrē šādi rādītāji: dzīvsvara pieaugums un muskuļaudu izveide (liellopu gaļas atbilstības klase), kā arī, ja iespējams, citi rādītāji, piemēram, barības izmantojamība un liemeņa rādītāji. Apstiprinātā institūcija ir atbildīga par to, lai specializētās saimniecības varētu darboties kā ciltslietu stacijas; b) testi uz vietas (saimniecības līmenī) Apstiprinātajai institūcijai jāparedz testu metode un rezultātu apstiprināšanas metode. Obligāti jāreģistrē šādi rādītāji: dzīvsvars un vecums, kā arī, ja iespējams, citi rādītāji, piemēram liellopu gaļas atbilstības klase; c) testi, kā pamatā ir dati no saimniecībām un tirdzniecības un kaušanas vietām Ja iespējams un attiecīgā gadījumā saskaņā ar Kopienas liemeņu klasifikācijas sistēmu jāreģistrē dzīvsvars un kautsvars, pārdošanas cena, liemeņa klase, jāreģistrē arī gaļas kvalitāte un citi liellopu gaļas rādītāji. 2. Piena pārraudzība Datiem par piena ieguvi jāatbilst principiem, par ko vienojušās kompetentas starptautiskas institūcijas (piem., Starptautiskā Dzīvnieku pārraudzības komiteja (ICAR)). 3. Reproduktīvie rādītāji (sekundārie rādītāji) Novērtējot auglību, atnešanās vieglumu un ilgmūžību, par pamatu jāņem ziņas par apaugļošanos (piem., koeficients, kas raksturo grūsnības iestāšanos pēc pirmās apsēklošanas reizes), atnešanās viegluma indeksu reproduktīvās dzīves laikā un funkcionālo vecumu (piem., izturību, brāķēšanas vecumu, produktīvā perioda ilgumu). 4. Morfoloģiskais (tipa) novērtējums Veicot morfoloģisko novērtēšanu, jāizmanto apstiprināta uzskaites sistēma. III. Ģenētiskā novērtēšana 1. Principi Apstiprinātā institūcija ir atbildīga par vaislinieku ģenētisko novērtēšanu, un tajā jāietver šādi kopējās vērtības rādītāji atbilstīgi selekcijas mērķiem: - piena ražības rādītāji piena šķirnes dzīvniekiem, - gaļas ražības rādītāji gaļas šķirnes dzīvniekiem, - piena un gaļas ražības rādītāji piena un gaļas šķirnes dzīvniekiem. Turklāt ir ieteicams, lai ģenētiskajā novērtēšanā iekļautu arī kopējās reproduktīvās vērtības rādītājus un morfoloģiskos rādītājus attiecībā uz šķirnēm, kurām šos rādītājus reģistrē. Dzīvnieka ciltsvērtību aprēķina, pamatojoties uz indivīda kopējās vērtības un/vai tā radinieku kopējās vērtības rezultātiem. Statistikas metodēm, ko izmanto, veicot ģenētisko novērtēšanu, jāatbilst principiem, par ko vienojušās kompetentas starptautiskas institūcijas (piem., ICAR), un tām būtu jānodrošina objektīvs ģenētiskais novērtējums neatkarīgi no ietekmes, ko rada galvenie vides faktori un datu struktūra. Ģenētiskā novērtējuma ticamība jāmēra kā determinācijas koeficients saskaņā ar principiem, par ko vienojušās kompetentas starptautiskas institūcijas (piem., ICAR). Publicējot novērtēšanas rezultātus, jāuzrāda gan ticamība, gan novērtējuma dati. Jāpublicē dzīvnieka ģenētiskās īpatnības un ģenētiskie defekti, ko noteikušas organizācijas, kuras oficiāli izraudzītas šo īpašību noteikšanai, vienojoties ar šķirnes dzīvnieku audzētāju institūcijām vai apvienībām, kas atzītas atbilstīgi Komisijas 1984. gada 27. aprīļa Lēmumam 84/247/EEK, kas nosaka kritērijus, pēc kādiem tiek atzītas šķirnes dzīvnieku audzētāju organizācijas un apvienības, kuras kārto vai ievieš ciltsgrāmatas tīršķirnes liellopu vaisliniekiem [1]. 2. Mākslīgās apsēklošanas buļļu ģenētiskais novērtējums Jāveic obligāti nosakāmo rādītāju ģenētiskais novērtējums buļļiem, un to ciltsvērtība jāpublicē. Jāpublicē arī citas ciltsvērtības, kas ir pieejamas. Šie noteikumi neattiecas uz šķirnēm, kam draud izzušana. a) Mākslīgās apsēklošanas buļļu ģenētiskais novērtējums attiecībā uz piena ražības rādītājiem Veicot piena rādītāju ģenētisko novērtējumu, jāreģistrē izslaukums un piena sastāvs (piena tauku un olbaltumvielu procentuālā daļa), kā arī citi pieejami un svarīgi dati par piena rādītāju ģenētisko pārmantošanu. Obligātajai ticamības pakāpei attiecībā uz piena šķirņu AI buļļu ģenētisko novērtējumu jābūt vismaz 0,5 attiecībā uz galvenajiem ražošanas rādītājiem saskaņā ar ICAR principiem, ņemot vērā visas ziņas par radiniekiem; b) mākslīgās apsēklošanas buļļu ģenētiskais novērtējums attiecībā uz gaļas ražības rādītājiem Šo buļļu ģenētisko novērtējumu veic, pamatojoties uz vienu no šādām kopējās vērtības testu metodēm: i) indivīda kopējās vērtības testi ciltslietu stacijā; ii) pēcnācēju kvalitātes un/vai radinieku tests ciltslietu stacijā vai specializētās vienībās; iii) pēcnācēju kvalitātes un/vai radinieku tests saimniecības līmenī; pēcnācējus sadala pa reģistrētajiem ganāmpulkiem tā, lai būtu iespējams veikt buļļu pamatotu salīdzināšanu; iv) pēcnācēju kvalitātes un/vai radinieku tests, ievācot ziņas no saimniecībām, izsolēm vai kautuvēm tā, lai būtu iespējams veikt buļļu pamatotu salīdzināšanu. Reģistrējot liemeņa svaru un attiecīgā gadījumā gaļas kvalitātes rādītājus, kopējos augšanas rādītājus un atnešanās vieglumu, šie rādītāji, kā arī citi svarīgi rādītāji jāiekļauj buļļa enētiskajā novērtējumā. [1] OV L 125, 12.5.1984., 58. lpp. --------------------------------------------------