Oficiālais Vēstnesis L 245 , 12/09/2002 Lpp. 0370 - 0401



Komisijas lēmums (2002. gada 30. maijs) par savstarpējās izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz Padomes Direktīvas 96/48/EK 6. panta 1. punktā minēto Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ekspluatācijas apakšsistēmu (izziņots ar dokumenta numuru C(2002) 1951) (Dokuments attiecas uz EEZ) (2002/734/EK) EIROPAS KOPIENU KOMISIJA, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes Direktīvu 96/48/EK (1996. gada 23. jūlijs) par Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību [1], jo īpaši tās 6. panta 1. punktu, tā kā: (1) Saskaņā ar Direktīvas 96/48/EK 2. panta c) punktu Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēma ir sadalīta strukturālās vai funkcionālās apakšsistēmās. Šīs apakšsistēmas ir aprakstītas minētās direktīvas II pielikumā. (2) Saskaņā ar šīs direktīvas 5. panta 1. punktu visām apakšsistēmām jānosaka savstarpējās izmantojamības tehniskā specifikācija (SITS). (3) Saskaņā ar direktīvas 6. panta 1. punktu kopīgai pārstāvniecības organizācijai ir jāizstrādā SITS projekti. (4) Saskaņā ar Direktīvas 96/48/EK 21. pantu izveidotā komiteja, ievērojot tās 2. panta h) punktu, par tās par kopīgo pārstāvniecības organizāciju ir izraudzījusies Eiropas Dzelzceļu savstarpējās izmantojamības asociāciju (AEIF). (5) AEIF ir pilnvarota izstrādāt SITS projektu ekspluatācijas apakšsistēmai saskaņā ar šās direktīvas 6. panta 1. punktu. Šīs pilnvaras piešķirtas direktīvas 21. panta 2. punktā noteiktajā kārtībā. (6) AEIF ir izstrādājusi SITS projektu un prezentācijas ziņojumu, kurā ir direktīvas 6. panta 3. punktā noteiktā izmaksu analīze. (7) SITS projektu, ņemot vērā prezentācijas ziņojumu, ir izskatījuši dalībvalstu pārstāvji komitejā, kura izveidota saskaņā ar direktīvu. (8) SITS, par kuru ir šis lēmums, neparedz īpašu tehnoloģiju vai tehnisko risinājumu izmantošanu, izņemot gadījumus, kad tie ir nepieciešami Eiropas ātrgaitas dzelzceļu tīkla savstarpējas izmantojamības nodrošināšanai. (9) SITS pamatā, uz kuru attiecas šis lēmums, ir vispilnīgākās zināšanas, kādas bija pieejamas attiecīgā projekta izstrādāšanas laikā. Tehnoloģiju attīstības rezultātā vai sociālo prasību dēļ šī SITS var būt jāgroza vai jāpapildina. Attiecīgos gadījumos saskaņā ar Direktīvas 96/48/EK 6. panta 2. punktu tiks sākta pārskatīšanas vai precizēšanas procedūra. (10) Dažos gadījumos SITS, uz kuru attiecas šis lēmums, dod iespējas izvēlēties kādu no risinājumiem, kas rada iespējas izmantot esošajai situācijai atbilstīgus galīgos vai pārejas risinājumus savstarpējas izmantojamības panākšanai. Turklāt Direktīvā 96/48/EK attiecībā uz dažiem konkrētiem gadījumiem ir paredzēti īpaši ieviešanas noteikumi. Bez tam direktīvas 7. pantā noteiktajos gadījumos dalībvalstīm jāatļauj dažas tehniskās specifikācijas neieviest. Tāpēc ir nepieciešams, ka dalībvalstis nodrošina, lai katru gadu tiktu aktualizēti un publicēti infrastruktūras un ritošā sastāva reģistri. Šajos reģistros norādīs valstu infrastruktūras un ritošā sastāva galvenos raksturlielumus (piemēram, galvenos parametrus), un to saskaņotību ar attiecīgajās SITS noteiktajiem. Šim nolūkam SITS, uz kurām attiecas šis lēmums, precīzi norāda, kāda informācija jāiekļauj šajos reģistros. (11) Izmantojot SITS, uz kurām attiecas šis lēmums, jāievēro īpaši kritēriji, kas attiecas uz infrastruktūru un ekspluatācijā nododamā ritošā sastāva tehnisko un ekspluatācijas saderību, un saderība ar tīklu, kurā tie integrējami. Šajās saderības prasībās ietilpst kompleksa tehniska un ekonomiska analīze, kas jāveic katrā konkrētajā gadījumā. Analīzē ņem vērā: - Direktīvā 96/48/EK minēto apakšsistēmu saistību, - šajā direktīvā minētās līniju un ritošā sastāva kategorijas, un - esošā tīkla tehniskos un ekspluatācijas apstākļus. (12) Šajā lēmumā paredzētie pasākumi saskan ar atzinumu, ko sniegusi ar Direktīvu 96/48/EK izveidotā komiteja, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants Ar šo Komisija pieņem Direktīvas 96/48/EK 6. panta 1. punktā minētās Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas "ekspluatācijas" apakšsistēmas SITS. SITS noteiktas šā lēmuma pielikumā. SITS ir pilnībā piemērojama Direktīvas 96/48/EK I pielikumā definētās Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas infrastruktūrai un ritošajam sastāvam, ņemot vērā pievienotās SITS 7. nodaļā noteiktos nosacījumus. 2. pants Pievienotā SITS stājas spēkā pēc sešiem mēnešiem no šā lēmuma izziņošanas dienas. 3. pants Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm. Briselē, 2002. gada 30. maijā Komisijas vārdā – priekšsēdētāja vietniece Loyola De Palacio [1] OV L 235, 17.9.1996., 6. lpp. -------------------------------------------------- PIELIKUMS EKSPLUATĀCIJAS APAKŠSISTĒMAS SAVSTARPĒJĀS IZMANTOJAMĪBAS TEHNISKĀ SPECIFIKĀCIJA "SATURS 1. IEVADS 1.1. TEHNISKĀ DARBĪBAS JOMA Šī SITS attiecas uz "ekspluatācijas" apakšsistēmu, kas ir viena no Direktīvas 96/48/EK II pielikuma 1. punktā uzskaitītajām apakšsistēmām. Šī SITS ir viena no sešām tehniskajām specifikācijām, kas aptver visas astoņas direktīvā definētās apakšsistēmas. Specifikācijas, kas attiecas uz "lietotāju" un "vides" apakšsistēmām, un kuras ir vajadzīgas Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas savstarpējās izmantojamības nodrošināšanai atbilstīgi pamatprasībām, tiek noteiktas attiecīgajā SITS. Plašāka informācija par ekspluatācijas apakšsistēmu dota 2. nodaļā. 1.2. ĢEOGRĀFISKĀS ROBEŽAS Šīs SITS ģeogrāfiskās robežas ir Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēma, kas aprakstīta Direktīvas 96/48/EK I pielikumā. Konkrēti jānorāda Eiropas ātrgaitas dzelzceļu tīkla līnijas, kas aprakstīts Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 1692/96/EK (1996. gada 23. jūlijs) par Kopienas pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai, vai šā lēmuma turpmākajos grozījumos saskaņā ar tā 21. pantu. 1.3. ŠĪS SITS SATURS Saskaņā ar Direktīvas 96/48/EK 5. panta 3. punktu un tās I pielikuma 1. punkta b) apakšpunktu šajā SITS: a) noteiktas pamatprasības "ekspluatācijas" apakšsistēmai un tās saskarnēm (3. nodaļa); b) noteikti II pielikuma 3. punktā minētie galvenie parametri, kuri nepieciešami pamatprasību ievērošanai (4. nodaļa); c) izvirzīti noteikumi, kas jāievēro, lai nodrošinātu attiecīgajām līniju kategorijām noteikto izpildījumu (4. nodaļa): - I kategorija – īpaši izbūvētas ātrgaitas līnijas, kuras aprīkotas kustībai ar ātrumu, kas vienāds vai lielāks par 250 km/h, - II kategorija – īpaši modernizētas ātrgaitas līnijas, kuras aprīkotas kustībai ar ātrumu 200 km/h, - III kategorija – īpaši modernizētas ātrgaitas līnijas ar topogrāfijas, reljefa vai pilsētplānošanas ierobežojumiem noteiktām īpatnībām, kurās kustības ātrums jāpielāgo katrā konkrētā gadījumā; d) paredzēti izpildes noteikumi konkrētiem gadījumiem (7. nodaļa); e) noteikti savstarpējās izmantojamības komponenti un saskarnes, kuras jānosaka Eiropas specifikācijās, tostarp arī Eiropas standartos, kuri ir vajadzīgi savstarpējās izmantojamības panākšanai Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmā, nodrošinot pamatprasību ievērošanu (5. nodaļa); f) konkrētiem gadījumiem nosaka, kuri Lēmumā 93/465/EEK definētie moduļi, vai attiecīgi kādas īpašas procedūras jāizmanto savstarpējās izmantojamības komponentu atbilstības vai izmantošanas piemērotības novērtēšanai un apakšsistēmu "EK" verificēšanai (6. nodaļa). 2. APAKŠSISTĒMAS DEFINĪCIJA UN PIEMĒROŠANAS JOMA Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ekspluatācijas apakšsistēmu veido visi elementi, kuri nodrošina tās pilnīgu ieviešanu un funkcionēšanu dzelzceļa darbības jomā pēc tam, kad definēti pārējo apakšsistēmu funkcionālie elementi. Dzelzceļu sistēmas ekspluatāciju veic saskaņā ar infrastruktūras pārvaldītāju izstrādātajiem noteikumiem, kas jāievēro arī dzelzceļa uzņēmumiem. Dzelzceļu tīkla ekspluatācijas sākšanai ir kvalificēts personāls, kas izpilda procedūras, kuras definētas atbilstīgi visa tīkla drošuma sistēmai. Sistēmas praktiskajā īstenošanā izšķir šādas ar ekspluatācijas drošumu saistītas galvenās funkcijas: - vilcienu vadīšana, - vilcienu apkalpojošais personāls, - kustības vadība. Bez šīm ir arī organizācijas, kas veic procesu, procedūru un vajadzīgās dokumentācijas izstrādi, precizēšanu un pilnveidošanu. Visām minētajām funkcijām jāidentificē tajās iesaistītais personāls, kas jānorāda vajadzīgajos dokumentos. Procedūras jāpublicē reglamentējošā dokumentā. Savstarpējās izmantojamības panākšanai minētā dokumentācija ir jāpielāgo tikai savstarpējās izmantojamības vajadzībām, ņemot vērā cilvēka faktorus, kas ir būtiski procedūru drošai un efektīvai izmantošanai. Ideāls risinājums būtu konkrētos maršrutos standartizēt vai saskaņot visu dzelzceļu ekspluatācijas noteikumus. Tomēr pat tad, ja šis grūti panākamais ideālais stāvoklis tiek sasniegts, tas var sagraut kopējo tīkla "drošuma vienotību", tādējādi kavējot pārējo vilcienu drošu vadību pa tiem pašiem maršrutiem, kas būtu pretrunā ar direktīvas prasībām. Līdz ar to direktīvas 2.7.1. pamatprasību par tīkla ekspluatācijas noteikumu saskaņošanu var attiecināt tikai uz dokumentu struktūras saskaņošanu tā, lai piemēram, vilciena vadītājs visā maršrutā varētu droši un efektīvi ievērot katra infrastruktūras pārvaldītāja noteikumus. Pretēji tam, visām procedūrām, kuras tieši saistītas ar jaunas kopīgas sistēmas ekspluatāciju, kuru ievieš savstarpēji izmantojamā tīklā, ir jābūt standartizētām. Būtiska loma drošības uzturēšanai augstā līmenī ir iesaistītā personāla un jo īpaši vilcienu vadītāju kvalifikācijai, tāpēc tās sasniegšana jāorganizē vienādi, lai visos infrastruktūras tīklos, kuros šo personālu varētu izmantot, panāktu vienādu drošības līmeni. Turklāt šīs procedūras realizējot, visiem personāla locekļiem bez šaubīšanās ir jāsaprotas, arī ārkārtas situācijās; tāpēc ir jāparedz noteikumi, kas jāievēro attiecībā uz saziņu, jo īpaši valodu lietošana. Ekspluatācijas drošumam vajadzīgas arī sistēmas saskaņotības pārbaudes, veicot verificēšanu un izmantojot atsauksmes par praktisko pieredzi uz līnijas. To apjomu var definēt kā viena vai vairāku maršrutu izmantošanu, kas norādīti sniedzamajam vilcienu pārvadājumu pakalpojumam, šim nolūkam izmantojot īpaši norīkotu ritošo sastāvu un noteiktu personālu. Visus ekspluatācijas apakšsistēmas aspektus, kas saistīti ar Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas savstarpējo izmantojamību, var grupēt šādi: - procedūras, - dokumentācija, - personāla kvalifikācija, - saziņa, - sistēmas uzraudzība un kontrole. "Infrastruktūras pārvaldītājs" ir organizācija, kas minēta Direktīvas 91/440/EEK 3. pantā un 7. pantā, kā arī Direktīvas 2001/12/EK 1. pantā. Saskaņā ar Direktīvu 2001/12/EK ir iespējama uzdevumu pārdale, tos nododot organizācijām, kas nav infrastruktūras pārvaldītāji, un informācija par šādu pārdali ir jānorāda tīkla pārskatos, kas infrastruktūras pārvaldītājiem jāpublicē saskaņā ar Direktīvu 2001/14/EK. 3. PAMATPRASĪBAS 3.1. PAMATPRASĪBU IEVĒROŠANA Saskaņā ar Direktīvas 96/48/EK 4. panta 1. punktu, Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmai, apakšsistēmām un savstarpējās izmantojamības komponentiem ir jāatbilst pamatprasībām, kas vispārīgā veidā noteiktas šīs direktīvas III pielikumā. 3.2. PAMATPRASĪBU ASPEKTI Pamatprasības attiecas uz: - drošību, - izturību un pieejamību, - veselības aizsardzību, - vides aizsardzību, - tehnisko savietojamību. Saskaņā ar Direktīvu 96/48/EK pamatprasības var noteikt visai Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmai kopumā, vai arī atsevišķi katrai apakšsistēmai un tās komponentiem. 3.3. ASPEKTI, KAS KONKRĒTI ATTIECAS UZ EKSPLUATĀCIJAS APAKŠSISTĒMU Papildus direktīvas III pielikumā noteiktajiem, uz ekspluatācijas apakšsistēmu attiecas šādi konkrēti aspekti. 3.3.1. DROŠĪBA Saskaņā ar Direktīvas 96/48/EK III pielikumu ar drošību saistītās pamatprasības, kas attiecas uz ekspluatācijas apakšsistēmu, ir šādi: 1.1.1. pamatprasība: " No drošības viedokļa būtisko komponentu, un jo īpaši vilcienu kustībā iesaistīto komponentu konstrukcijai, uzbūvei, tehniskajai apkopei un uzraudzībai jābūt tādai, lai garantētu drošību līmenī, kas atbilst izvirzītajiem mērķiem, tostarp īpaši degradētos stāvokļos. " Šī pamatprasība uz ekspluatācijas apakšsistēmu neattiecas. 1.1.2. pamatprasība: " Riteņu/sliežu kontakstpunkta parametriem jāatbilst stabilitātes prasībām, kādas vajadzīgas, lai garantētu drošu kustību ar atļauto maksimālo ātrumu. " Šī pamatprasība uz ekspluatācijas apakšsistēmu neattiecas. 1.1.3. pamatprasība: " Izmantotajiem komponentiem jāiztur jebkura normāla vai ārkārtas noslodze, kas noteikta to ekspluatācijas laikam. Ar piemērotiem līdzekļiem jāierobežo nejaušu defektu ietekme uz drošību. " Šī pamatprasība uz ekspluatācijas apakšsistēmu neattiecas. 1.1.4. pamatprasība: " Stacionāro iekārtu un ritošā sastāva konstrukcijai un izmantoto materiālu izvēlei jābūt vērstai uz uguns un dūmu rašanās, to izplatības un seku ierobežošanu ugunsgrēka gadījumā. " Šī pamatprasība uz ekspluatācijas apakšsistēmu neattiecas. 1.1.5. pamatprasība: " Visām ierīcēm, kas paredzētas, ka ar tām rīkosies lietotāji, jābūt konstruētām tā, lai neapdraudētu lietotāju drošību, ja iespējams, ka tās neizmantos atbilstoši lietošanas pamācībām. " Šī pamatprasība uz ekspluatācijas apakšsistēmu neattiecas. Taču uz ekspluatācijas apakšsistēmu attiecas šādas ar drošību saistītas prasības: 2.7.1. pamatprasība: "Tīkla ekspluatācijas noteikumiem jābūt saskaņotiem, kā arī vilcienu vadītāju un borta personāla kvalifikācijai jābūt tādai, lai garantētu vilcienu drošu starptautisku ekspluatāciju. Ekspluatācijas un apkopju intervāliem, apkopes veicēja personāla apmācībai un tā kvalifikācijai, un tehniskās apkopes centros izveidotajai operatoru kvalitātes nodrošināšanas sistēmai ir jābūt tādiem, kas nodrošina augstu drošības līmeni." Šīs pamatprasības pirmā daļa (ekspluatācijas noteikumu saskaņotība un personāla kvalifikācija) attiecas uz šādām šīs specifikācijas apakšiedaļām, kas galvenokārt saistītas ar cilvēka faktoru: - to identiskās situācijās izmantojamo procedūru vienādība, kas tieši saistīta ar jaunās sistēmas ekspluatāciju: 4.1.1. apakšiedaļa, - vilcienu vadītāju dokumentu apjoma noteikšana un formāta saskaņošana: - par procedūrām: 4.1.2.1.1. apakšiedaļa, - par kustības sarakstiem: 4.1.2.1.3. apakšiedaļa, - "procedūru priekšrakstu rokasgrāmatas" izstrādāšana vilcienu apkalpojošajam borta personālam: 4.1.2.2. apakšiedaļa, - maršruta līnijas un iekārtu apraksta formalizēšana un saskaņošana, vilciena vadītāja iepriekšējai informēšanai izmantojamās dokumentācijas sagatavošanas un aktualizācijas procesa formalizēšana, un vilciena vadītāja savlaicīgas informēšanas process reālajā laikā: 4.1.2.1.2. apakšiedaļa, - drošības paziņojumu formalizēšana, dažāda veida ar drošību saistītajiem balss sakariem izmantojamā metodoloģija un valoda: 4.1.4. iedaļa, - sistēmas kontroles procesa formalizēšana no drošības viedokļa: 4.1.10. iedaļa, - vilcienu apkalpju sastāva pārbaudes procesa formalizēšana: 4.1.12.1. iedaļa, - ar pasažieriem pārpildītu vilcienu vadīšanas procedūras formalizēšana: 4.1.12.2. iedaļa. Vilcienu vadītāju un apkalpju kvalifikāciju nodrošina ar: - personāla kvalifikācijas nodrošināšanai izveidotās organizācijas darbības formalizēšanu un saskaņošanu no procedūru un valodu viedokļa: 4.1.3.1. iedaļa, - maršruta apgūšanas un maršruta zināšanu uzturēšanas procesa formalizēšanu: 4.1.3.2. iedaļa, - speciālu apmācību programmu definēšanu īpašas kvalifikācijas apgūšanai: 4.1.3.3. iedaļa. Attiecībā uz tehnisko apkopju personāla apmācību un kvalifikācijas paaugstināšanu piemēro prasības, kas par ritošā sastāva kārtējo remontu un tehniskajām apkopēm atbildīgajam personālam noteiktas ritošā sastāva apakšsistēmas specifikācijā. 3.3.2. IZTURĪBA UN PIEEJAMĪBA 1.2. pamatprasība: " Vilcienu kustībā iesaistītu stacionāru vai pārvietojamu daļu komponentu pārraudzība un tehniskā apkope jāorganizē, jāveic un jāizskaitļo tā, lai paredzētajos ekspluatācijas apstākļos saglabātu to darbību. " Šī pamatprasība uz ekspluatācijas apakšsistēmu neattiecas. 2.7.2. pamatprasība: " Ekspluatācijas un apkopju intervāliem, apkopes veicēja personāla apmācībai un tā kvalifikācijai un tehniskās apkopes centros izveidotajai operatoru kvalitātes nodrošināšanas sistēmai ir jābūt tādai, kas nodrošina augstu sistēmas izturības un pieejamības līmeni. " Prasības par ritošā sastāva kārtējo remontu un tehniskajām apkopēm atbildīgajam personālam noteiktas ritošā sastāva apakšsistēmas specifikācijā. 3.3.3. VESELĪBAS AIZSARDZĪBA 1.3.1. pamatprasība: " Materiālus, kas, ņemot vērā to izmantošanas veidu, var apdraudēt to personu veselību, kurām ir piekļuve minētajiem materiāliem, nedrīkst izmantot vilcienos un dzelzceļa infrastruktūrās. " Šī pamatprasība uz ekspluatācijas apakšsistēmu neattiecas. 1.3.2. pamatprasība: " Minētie materiāli jāizraugās, jāuzstāda un jāizmanto tā, lai ierobežotu kaitīgu un bīstamu dūmu vai gāzu emisijas, jo īpaši ugunsgrēka gadījumā. " Šī pamatprasība uz ekspluatācijas apakšsistēmu neattiecas. 3.3.4. VIDES AIZSARDZĪBA 1.4.1. pamatprasība: " Eiropas ātrgaitas dzelzceļa sistēmas izveides un ekspluatācijas netieša ietekme uz vidi jāizvērtē un jāņem vērā sistēmas projektēšanas posmā saskaņā ar spēkā esošajiem Kopienas noteikumiem. " Šī pamatprasība uz ekspluatācijas apakšsistēmu neattiecas. 1.4.2. pamatprasība: " Vilcienos un infrastruktūrās izmantotajiem materiāliem jāierobežo videi kaitīgu un bīstamu dūmu vai gāzu emisijas, jo īpaši ugunsgrēka gadījumā. " Šī pamatprasība uz ekspluatācijas apakšsistēmu neattiecas. 1.4.3. pamatprasība: " Ritošais sastāvs un elektroapgādes sistēmas jāprojektē un jāizgatavo tā, lai nodrošinātu to elektromagnētisko savietojamību ar iekārtām, aprīkojumu un valsts vai privātajiem tīkliem, kuros tās varētu radīt traucējumus. " Šī pamatprasība uz ekspluatācijas apakšsistēmu neattiecas. 3.3.5. TEHNISKĀ SAVIETOJAMĪBA 1.5. pamatprasība: "Infrastruktūru un stacionāro iekārtu tehniskajiem raksturlielumiem jābūt savstarpēji savietojamiem, un savietojamiem ar Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmā izmantojamo vilcienu raksturlielumiem. Ja atsevišķos tīkla sektoros ir grūti stingri ievērot šo raksturlielumu savietojamību, var realizēt pagaidu risinājumus, kas nodrošina turpmāku savietojamību." Šī pamatprasība uz ekspluatācijas apakšsistēmu neattiecas. 2.7.3. pamatprasība: Tīklu ekspluatācijas noteikumu saskaņošanai un vilcienu vadītāju, vilcienu personāla un par satiksmi atbildīgo vadītāju kvalifikācijai jābūt tādai, lai nodrošinātu Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas saimniecisko efektivitāti. Šo pamatprasību nodrošina: - to identiskās situācijās izmantojamo procedūru vienādība, kas tieši saistīta ar jaunās sistēmas ekspluatāciju: 4.1.1. apakšiedaļa, - drošības paziņojumu formalizēšana, dažāda veida ar drošību saistītajiem balss sakariem izmantojamā metodoloģija un valoda: 4.1.4. iedaļa, - palīdzības sniegšana vilciena vadītājam, notiekot negadījumam: 4.1.5. iedaļa, - kustības vadītāju informēšana par ritošā sastāva tehnisko stāvokli: 4.1.7. iedaļa, - to procedūru un scenāriju formalizēšana, kuri jāievēro sistēmas darbības būtisku traucējumu gadījumos vai notiekot negadījumam: 4.1.8. iedaļa, - sistēmas atbilstības formalizēšana no ekspluatācijas kvalitātes viedokļa: 4.1.11. iedaļa. 3.4. ATBILSTĪBAS VERIFICĒŠANA Apakšsistēmas un tās komponentu atbilstības verificēšanu pamatprasībām jāveic saskaņā ar Direktīvā 96/48/EK noteiktajām prasībām. 4. EKSPLUATĀCIJAS APAKŠSISTĒMAS RAKSTUROJUMS Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēma, uz kuru attiecas Direktīva 96/48/EK un kuras sastāvdaļa ir ekspluatācijas apakšsistēma, ir integrēta sistēma, kuras vienotība un saskanība, ievērojot pamatprasības, sistēmas savstarpējās izmantojamības nodrošināšanai ir jāpārbauda attiecībā uz pamatparametriem, saskarnēm un darbības raksturlielumiem. Tālāk norādīti visu savstarpējās izmantojamības elementu pamatparametri un šiem elementiem piemērojamās specifikācijas. 4.1. EKSPLUATĀCIJAS APAKŠSISTĒMAS PARAMETRI Uz ekspluatācijas apakšsistēmu neattiecas neviens no Direktīvas 96/48/EK II pielikumā uzskaitītajiem "pamatparametriem". Citi parametri, kas attiecas uz šo apakšsistēmu, ir šādi. Ekspluatācijas apakšsistēmai jāatbilst visiem darbības raksturlielumiem, kas attiecas uz šādām Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas kategorijām: - ātrvilcienu kustībai īpaši izbūvētas līnijas, - ātrvilcienu kustībai speciāli modernizētas līnijas, - ātrvilcienu kustībai speciāli modernizētas līnijas, kurām ir noteiktas īpatnības. Attiecībā uz ekspluatācijas apakšsistēmu ātrgaitas vilcienu ekspluatācijā jāievēro daži citi parametri, kas nav tieši saistīti ar ātrgaitas kustību. Ja nav definētas vajadzības visu veidu vilcieniem, jānosaka vismaz šādi drošībai izšķirīgi elementi. 4.1.1. PROCEDŪRAS JAUNAS SISTĒMAS EKSPLUATĀCIJAI Procedūrām, kuras izmantojamas identiskās situācijās, kuras tieši saistītas ar jaunas sistēmas ekspluatāciju savstarpēji izmantojamā Eiropas tīklā, ir jābūt unikālām; attiecībā uz ERTMS/ETCS, tām jāatbilst Eiropas specifikācijai, kura ir jāizstrādā. 4.1.2. DOKUMENTĀCIJA 4.1.2.1. Vadītāja dokumentācija 4.1.2.1.1. Procedūras Visas vilciena vadītājam vajadzīgās procedūras jāiekļauj dokumentā vai datorizētā veidā, ko sauc par priekšrakstiem vadītājam. Priekšrakstos vadītājam noteiktas prasības izmantotajiem maršrutiem un šajos maršrutos izmantojamajam ritošajam sastāvam normālos ekspluatācijas apstākļos un rodoties darbības traucējumiem, ar kuriem vadītājs var sastapties. Priekšraksti vadītājiem jāsastāda šādi standartizētā izklāstā vai formā: A – Dienesta organizācija B – Personāla drošība C – Signalizācija, centralizācija un bloķēšana D – Ritošā sastāva ekspluatācijas noteikumi E – Borta sistēmas F – Vilciena ekspluatācija un vadība G – Novirzes, starpgadījumi un negadījumi 1. papildinājums priekšrakstiem vadītājiem: Saziņas procedūru rokasgrāmata 2. papildinājums priekšrakstiem vadītājiem: Veidlapas ("Livret formulaires"). Priekšrakstus vadītājiem sastāda kādā no savstarpēji izmantojamā tīklā iesaistīto valstu valodām, kuru izvēlas dzelzceļa uzņēmums saziņā ar to tīklu infrastruktūras pārvaldītājiem, kuros sniegs pārvadājumu pakalpojumu, izņemot ziņojumus un veidlapas ("formulaires"), kas ir tikai infrastruktūras pārvaldītāju valodā (sk. 4.1.4.1. apakšiedaļu). Priekšrakstus vadītājiem sastāda dzelzceļa uzņēmums, un tajos iekļauj infrastruktūras pārvaldītāju sniegto informāciju. Priekšrakstus vadītājiem izstrādā un precizē procesā ar šādiem posmiem: - infrastruktūras pārvaldītājs nosūta dzelzceļa uzņēmumam noteikumus ar sadaļām, kas ir infrastruktūras pārvaldītāja valodā, - dzelzceļa uzņēmums sastāda sākotnējo dokumentu vai to precizē infrastruktūras pārvaldītāja valodā, - infrastruktūras pārvaldītājs rūpīgi izskata to dzelzceļa uzņēmuma sagatavotā dokumenta daļu, kas attiecas uz infrastruktūras pārvaldītāju, - infrastruktūras pārvaldītājs dod atļauju izmantot tos dokumenta elementus, kas attiecas uz šo infrastruktūras pārvaldītāju, - ja dzelzceļa uzņēmums izvēlējies valodu, kuru infrastruktūras pārvaldītājs nelieto, dokuments jātulko kompetentai un atzītai iestādei, kuru izvēlējušies infrastruktūras pārvaldītājs un dzelzceļa uzņēmums. Dzelzceļa uzņēmumam jāiesniedz tulkojuma atbilstību apliecinošs dokuments. Šajā dokumentā neiekļauj nodaļu par ziņojumiem un veidlapām (sk. 4.1.4.1.). Tulkošanas procesā pēc pieprasījuma var piedalīties dzelzceļa uzņēmums un infrastruktūras pārvaldītājs. 4.1.2.1.2. Izmantojamo līniju un sliežu ceļam blakus esošo iekārtu apraksts 4.1.2.1.2.1. Pamatelementi Visi jautājumi, kas vajadzīgi ritošā sastāva ekspluatācijai izraudzītajās līnijās, jāizklāsta dokumentā vai datorizētā veidā, kas saucas "maršruta apraksts". Maršruta aprakstā iekļaujamas vismaz šādas ziņas: - vispārīgie ekspluatācijas raksturlielumi: - signalizācijas tips un attiecīgais darba režīms (divsliežu ceļš, izmantošana abos virzienos, u.c.), - elektroapgādes tīkla veids, - zemes vilciena radiosakaru iekārtas tips, - kāpumu un kritumu norādes: - kāpumu un kritumu vērtības un precīzi apzīmējumi vietām ar stāviem kāpumiem un kritumiem, - detalizēta līnijas shēma: - uz līnijas esošo staciju nosaukumi, galvenās apdzīvotās vietas un to atrašanās, - atļautais maksimālais ātrums katram sliežu ceļam un attiecīgajam ritošajam sastāvam, - par kustības vadību atbildīgo organizāciju nosaukumi, - izmantojamo radiokanālu identifikācija, - sliežu ceļa formas shematisks apraksts. Maršruta apraksta formātam jābūt vienādam visām infrastruktūrām, kurās kursē attiecīgā dzelzceļa uzņēmuma vilcieni. Maršruta aprakstu sastāda kādā no savstarpēji izmantojamo tīklu dalībvalstu valodām, kuru izvēlas dzelzceļa uzņēmums. Maršruta aprakstus sastāda dzelzceļa uzņēmums, izmantojot infrastruktūras pārvaldītāju sniegto informāciju. Maršruta apraksta sastādīšanas un precizēšanas kārtību nosaka dzelzceļa uzņēmums. Infrastruktūras pārvaldītājs validē visus dokumenta elementus, par kuriem tas ir atbildīgs, un kas ietilpst tā valodas kompetencē. 4.1.2.1.2.2. Pārveidotie elementi Par visiem pastāvīgi vai uz laiku pārveidotajiem elementiem infrastruktūras pārvaldītājiem ir jāpaziņo dzelzceļa uzņēmumiem; šīs izmaiņas dzelzceļa uzņēmumi apkopo īpašā dokumentā vai datorizētā veidā, kuru formāts ir vienāds visām infrastruktūrām, kurās kursē attiecīgā dzelzceļa uzņēmuma vilcieni. Šā dokumenta vai datorizētā veida sagatavošanas procesu definē dzelzceļa uzņēmums, un to par konkrētajiem elementiem, kas ietilpst to valodu kompetencē, validē atbildīgie infrastruktūras pārvaldītāji. 4.1.2.1.2.3. Vadītāju informēšana reālajā laikā Procedūru vadītāju informēšanai reālajā laikā par visu drošības noteikumu izmaiņām maršrutā jādefinē attiecīgajiem infrastruktūras pārvaldītājiem (procesam jābūt unikālam gadījumos, kad izmanto ERTMS/ETCS). 4.1.2.1.3. Ritošais sastāvs Informācija par ritošā sastāva ekspluatāciju normālos apstākļos un darbības traucējumu gadījumos, kas jāzina vadītājam, ir jāapkopo dokumentā, kuru sauc par "ritošā sastāva rokasgrāmatu vadītājam". Ritošā sastāva rokasgrāmata vadītājam ir jāsastāda dzelzceļa uzņēmumam. 4.1.2.1.4. Grafiks Informācija, kas vajadzīga vilciena vadīšanai, jāapkopo vienā dokumentā vai datorizētā veidā, ko sauc par "kustības sarakstu", kas jāizsniedz vadītājam, un kurā ir vismaz šādas ziņas: - pieturvietas un citi laiki kustības grafikā, - pienākšanas/atiešanas/caurbraukšanas laiki katrā no šīm vietām. "Kustības grafiks" jāsastāda attiecīgajam dzelzceļa uzņēmumam, apkopojot laika informāciju, kuru sniedz iesaistītais infrastruktūras pārvaldītājs vai pārvaldītāji. Šā dokumenta sagatavošanas procesu formalizē dzelzceļa uzņēmums, un par konkrētajiem dokumenta elementiem, kas ietilpst to valodu kompetencē, atbild atbildīgie infrastruktūras pārvaldītāji. 4.1.2.2. Dokumentācija vilcienu borta personālam Visas vilcienu apkalpēm vajadzīgās procedūras jāiekļauj dokumentā vai datorizētā veidā, ko sauc par "priekšrakstiem apkalpēm". Priekšrakstus apkalpēm sastāda dzelzceļa uzņēmums, un tajos iekļauj infrastruktūras pārvaldītāju sniegto informāciju. Infrastruktūras pārvaldītāji var pieprasīt, lai šā dokumenta daļas, kas attiecas uz viņiem, tiktu sastādītas un aktualizētas tāpat kā priekšraksti vadītājiem (4.1.2.1.1. apakšiedaļa). Visi jautājumi, kas apkalpei jāzina par ritošā sastāva ekspluatāciju normālos apstākļos un pastāvot darbības traucējumiem, ir jāapkopo dokumentā vai datorizētā veidā ar nosaukumu "ritošā sastāva rokasgrāmata apkalpei". Dzelzceļa uzņēmumam ir jāsastāda ritošā sastāva rokasgrāmata apkalpei. 4.1.3. VADĪTĀJU UN AR DZELZCEĻA UZŅĒMUMU AR DROŠĪBAS JAUTĀJUMIEM SAISTĪTĀ PERSONĀLA KVALIFIKĀCIJA 4.1.3.1. Pamata kvalifikācija, procedūras un valodas Vadītājiem un ar drošības jautājumiem saistītajam personālam dzelzceļa uzņēmumi izmanto kvalificēšanas procesu, kurā ir šādi posmi un elementi. A. Personāla izraudzīšanās: - personāla pieredzes, profesionālās sagatavotības un fizisko īpašību novērtēšana, - to svešvalodas(-u) zināšanu vai apgūšanas spēju novērtēšana profesionālajā jomā. B. Sākotnējā profesionālā izglītība: - apmācību prasību specifikācija, - mācību programmas resursi, - instruktoru kvalifikācija. C. Sākotnējā sertificēšana: - sertifikācijas programmas prasību izstrādāšana, - sertifikācijas personāla licencēšana, - kvalifikācijas apliecības izsniegšana. D. Kvalifikācijas līmeņa uzturēšana un personāla uzraudzība: - karjeras uzraudzības programma, - veselības stāvokļa kontroles programma. E. Kvalifikācijas līmeņa uzturēšana un kvalifikācijas paaugstināšana: - apmācību vajadzības novērtēšanas principi, - apmācību principi, - apmācību novērtēšanas principi. F. Kvalifikācijas līmeņa uzturēšana un turpmākā sertificēšana: - turpmākās sertificēšanas principi, - turpmākās sertificēšanas procedūru formalizācija. Kvalifikācijas procesu definē, ņemot vērā noteikumus, kas attiecas uz konkrētajām infrastruktūrām. Dokumentu, kurā process ir sīki aprakstīts, nosūta visiem ieinteresētajiem infrastruktūras pārvaldītājiem. 4.1.3.2. Maršruta zināšana Dzelzceļa uzņēmums definē procesu, kā tiek iegūtas un uzturētas zināšanas par maršrutu, kurā sniedz pakalpojumu, pamatojoties uz infrastruktūras pārvaldītāju noteiktajiem normatīviem. 4.1.3.3. Speciāla kvalifikācija Konkrētos gadījumos, kas iekļauti infrastruktūras reģistrā, piemēram, par tuneli ar speciālām iekārtām, dzelzceļa uzņēmums izstrādā īpašu apmācību un zināšanu uzturēšanas programmu visam vilciena apkalpes personālam, ko var iesaistīt drošības procedūrās, pamatojoties uz iesaistīto infrastruktūras pārvaldītāju noteiktajiem normatīviem. 4.1.4. AR DROŠĪBU SAISTĪTĀ SAZIŅA STARP PERSONĀLU 4.1.4.1. Ziņojumu specifika un formāts, ar drošību saistītās saziņas metodoloģija Principi, kas jāievēro dzelzceļa uzņēmumiem un attiecīgajiem infrastruktūras pārvaldītājiem: - ziņojumu specifika un formāts, - saziņas metodoloģija, kas ir definēti šo SITS A pielikumā. Darbības jautājumi, kas sagatavoti šo principu īstenošanai, ir definēti dokumentos, kurus izmanto vadītāji un dispečeru personāls. Vadītājiem tie ir pielikumi priekšrakstiem vadītājiem: - 1. pielikums: Saziņas procedūru rokasgrāmata, - 2. pielikums: Veidlapas ("livret formulaires") 4.1.4.2. Vilciena apkalpes un kustības vadības darbinieku saziņas valoda Jāizmanto valoda, kuru lieto attiecīgajā infrastruktūrā; par to pieņem lēmumu infrastruktūras pārvaldītājs. Drošības nolūkiem vajadzīgais prasmes līmenis ir šāds: - vilciena vadības funkcija (vadītājs) Spēja nosūtīt un saprast šo SITS A pielikumā noteiktos ziņojumus. Šo ziņojumu saturu nosaka infrastruktūras pārvaldītājs. - vilciena pavadoņu funkcija (apkalpes personāls) Spēja nosūtīt informāciju, kurā raksturots vilciens un tā ekspluatācijas režīms attiecībā uz personālu un konkrētās situācijās ar pasažieriem saistītiem lietderīgiem sasākumiem. Šo ziņojumu saturu nosaka infrastruktūras pārvaldītājs. 4.1.4.3. Apkalpes savstarpējās saziņas valoda un valoda apkalpes saziņai ar vadītāju Jāizmanto valoda, kuru lieto kādā no savstarpēji izmantojamā tīkla teritorijām. To izvēlas dzelzceļa uzņēmums. 4.1.4.4. Valoda apkalpes saziņai ar pasažieriem Situācijās, kas saistītas ar pasažieru drošību un veselības aizsardzību, vilciena apkalpes saziņai ar pasažieriem jāizmanto valoda, kuru lieto kādā no savstarpēji izmantojamā tīkla teritorijām; to izvēlas dzelzceļa uzņēmums pēc vienošanās ar infrastruktūras pārvaldītājiem. Turklāt infrastruktūras pārvaldītāji atsevišķos gadījumos var noteikt īpašu kārtību (piemēram, braucot caur gariem tuneļiem), vai izpildīt dalībvalstu noteikumus. 4.1.5. PALĪDZĪBA VADĪTĀJIEM, NOTIEKOT NEGADĪJUMAM, VAI NOPIETNU RITOŠĀ SASTĀVA DARBĪBAS TRAUCĒJUMU GADĪJUMOS Dzelzceļa uzņēmums visā vilciena kustības laikā pastāvīgi nodrošina ekspertu, ar kuru vadītājs reālajā laikā var sazināties, notiekot negadījumam vai nopietnu ritošā sastāva darbības traucējumu gadījumos. 4.1.6. NEGADĪJUMU VAI STARPGADĪJUMU IZMEKLĒŠANA UN IZVĒRTĒŠANA Dzelzceļa uzņēmums pēc vienošanās ar infrastruktūras pārvaldītāju nosaka personas, ar kurām ir jāsazinās. Infrastruktūras pārvaldītājs pēc vienošanās ar dzelzceļa uzņēmumu nosaka termiņus, kādos jāuzsāk negadījumu un starpgadījumu izmeklēšana un izvērtēšana. Dzelzceļa uzņēmums pēc vienošanās ar infrastruktūras pārvaldītāju nosaka ar drošību saistīto pierakstu saglabāšanas, iegūšanas un lasīšanas procedūru, lai varētu veikt šīs darbības. 4.1.7. INFRASTRUKTŪRAS PĀRVALDĪTĀJA INFORMĒŠANA PAR VILCIENA EKSPLUATĀCIJAS REŽĪMU Infrastruktūras pārvaldītājam kopā ar dzelzceļa uzņēmumu jādefinē procedūra, saskaņā ar ko organizācijai, kas ir atbildīga par kustības vadību, tiek paziņots par traucējumiem, kas ietekmē ritošo sastāvu, un kuri var ietekmēt vilciena ekspluatāciju (pirms atiešanas un maršrutā). 4.1.8. RĪCĪBAS SCENĀRIJI UN PRIEKŠRAKSTI RĪCĪBAI, NOTIEKOT NOPIETNIEM NEGADĪJUMIEM Saskaņojot ar dzelzceļa uzņēmumu, infrastruktūras pārvaldītājam jānosaka scenāriji un priekšraksti rīcībai šādos gadījumos: - avārijas: - cilvēku glābšana, - ritošā sastāva defekti: - pasažieru evakuācija, - bojātā ritošā sastāva glābšana, - infrastruktūras darbības traucējumi: - vilciena vadīšanas noteikumi pa mainītu maršrutu. Dzelzceļa uzņēmumiem un infrastruktūras pārvaldītājiem šie scenāriji un priekšraksti jāņem vērā to izstrādātajos priekšrakstos un personāla apmācības specifikācijās. Turklāt, lai infrastruktūras pārvaldītāji varētu iepriekš noteikt pasākumus, kas jāveic saskaņā ar prasībām un noteikumiem atkarībā no negadījumu rakstura, dzelzceļa uzņēmums pēc pieprasījuma sniedz to ritošā sastāva darbības traucējumu uzskaitījumu, kuriem var būt būtiska ietekme uz kustību. 4.1.9. EKSPLUATĀCIJA ĪPAŠOS APSTĀKĻOS (IZMĒĢINĀJUMA VILCIENI UN BOJĀTI VILCIENI) Īpašus noteikumus par izmēģinājuma vilcienu un bojātu vilcienu vadīšanu nosaka dzelzceļa uzņēmumi, un tos pārbauda un apstiprina attiecīgie infrastruktūras pārvaldītāji. 4.1.10. SISTĒMAS UZRAUDZĪBA NO DROŠUMA VIEDOKĻA 4.1.10.1. Specifikāciju ievērošanas pārbaude Savstarpējās izmantojamības specifikācijas ir jāpārbauda, veicot auditus. Infrastruktūras pārvaldītāji: - veic savam tīklam vismaz gadskārtējos auditus, kuros ietilpst: - specifikāciju ieviešana dzelzceļa uzņēmumos, - dzelzceļa uzņēmumu izveidotās kontroles sistēmas efektivitāte, - informē dzelzceļa uzņēmumus par savā tīklā veikto auditu rezultātiem. Dzelzceļa uzņēmumi: - vismaz reizi gadā veic auditus savstarpēji izmantojamajiem ātrgaitas satiksmes pakalpojumiem, kas uz tiem attiecas, - auditu rezultātus paziņo tiem infrastruktūras pārvaldītājiem, uz kuriem tas attiecas. 4.1.10.2. Pieredzes apmaiņa Infrastruktūras pārvaldītāji: - izveido pieredzes apmaiņu ar nozares informāciju par savstarpēji izmantojamās ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ekspluatācijas iespējām, - informē iesaistītos dzelzceļa uzņēmumus par starpgadījumiem un avārijām, kas notikuši to teritorijā, - informē dzelzceļa uzņēmumus gadījumos, kad iesaistīts kāds no to darbiniekiem, par izmeklēšanas un izvērtēšanas analīzi un secinājumiem. Dzelzceļa uzņēmumi: - izveido pieredzes apmaiņu ar nozares informāciju par savstarpēji izmantojamās ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ekspluatācijas iespējām, - periodiski un pēc vajadzības informē infrastruktūras pārvaldītājus par pieredzes apmaiņas rezultātiem un jomām, kurās veicamas korektīvās darbības. 4.1.11. EKSPLUATĀCIJAS KVALITĀTES KONTROLES PASĀKUMI Notikumi, kuri ievērojami traucējuši ekspluatāciju, dzelzceļa uzņēmumam iespējami drīz ir jāizvērtē kopā ar attiecīgo infrastruktūras pārvaldītāju. Visi notikumi, kas atkārtojas, dzelzceļa uzņēmumam vismaz reizi gadā jāizvērtē kopā ar attiecīgajiem infrastruktūras pārvaldītājiem. Šos procesus definē dzelzceļa uzņēmums pēc vienošanās ar infrastruktūras pārvaldītājiem. 4.1.12. APKALPES DARBS 4.1.12.1. Apkalpe Minimālajam apkalpes locekļu skaitam un to kvalifikācijai jāatbilst visu izmantojamo infrastruktūru noteikumiem par vilcienu apkalpojošā personāla nodrošinājumu. Dzelzceļa uzņēmumam, saskaņojot ar infrastruktūras pārvaldītāju, jāizstrādā procedūra, definējot pirms vilciena atiešanas veicamās pārbaudes. 4.1.12.2. Vilciena pasažieru skaits Gadījumos, kad dzelzceļa uzņēmums izmanto ātrgaitas satiksmei paredzētu ritošo sastāvu, kas nevar kursēt ar nominālo ātrumu tāpēc, ka vilciens ir ievērojami pārpildīts ar pasažieriem, tam jāveic visi pasākumi, lai nodrošinātu, ka parasti šādas situācijas nekad neveidojas. Izņēmuma gadījumos, kad šāda situācija ir izveidojusies, dzelzceļa uzņēmums infrastruktūras pārvaldītājam paziņo nosacījumus, kādos kustība ir iespējama. Konkrētos gadījumos, kas iekļauti infrastruktūras reģistrā, piemēram, tunelim, kuram infrastruktūras pārvaldītājs ir paredzējis evakuācijas scenāriju, saskaņā ar ko pasažieriem no vilciena ir jāizkāpj, infrastruktūras pārvaldītājs kopā ar dzelzceļa uzņēmumu nosaka maksimālo pieļaujamo pasažieru skaitu vilcienā. Turklāt iepriekšminētajā gadījumā un tādu pašu iemeslu dēļ ejās un pie ieejām nedrīkst novietot bagāžu. 4.2. SASKARNES AR EKSPLUATĀCIJAS APAKŠSISTĒMU Nav 4.3. NOTEIKTS IZPILDĪJUMS Nav 5. SAVSTARPĒJĀS IZMANTOJAMĪBAS KOMPONENTI 5.1. Direktīvas 96/48/EK 2. panta d) punkta nozīmē savstarpējās izmantojamības komponenti ir "tā aprīkojuma visi komponenti, komponentu grupas, mezgli un veseli komplekti, kas iekļauti vai kurus paredzēts iekļaut apakšsistēmā, un no kuriem tieši vai netieši ir atkarīga Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas savstarpējā izmantojamība." 5.2. Uz savstarpējās izmantojamības komponentiem attiecas Direktīvas 96/48/EK attiecīgās normas. 5.3. Dažus savstarpējās izmantojamības komponentus nosaka ar specifikācijām, kurās norādītas to izpildījuma prasības. To atbilstība un/vai piemērotība lietošanai parasti jānovērtē caur savstarpējās izmantojamības komponentu saskarnēm. Projekts vai aprakstoši raksturlielumi ir izmantojami tikai izņēmuma gadījumos. Ekspluatācijas apakšsistēmai nav savstarpējās izmantojamības komponentu. 6. ATBILSTĪBAS UN/VAI PIEMĒROTĪBAS LIETOŠANAI NOVĒRTĒŠANA 6.1. SAVSTARPĒJĀS IZMANTOJAMĪBAS KOMPONENTI Ekspluatācijas SITS nesatur nekādus savstarpējās izmantojamības komponentus. 6.2. EKSPLUATĀCIJAS APAKŠSISTĒMA 6.2.1. IZMANTOJAMĀS NOVĒRTĒŠANAS PROCEDŪRAS UN MODUĻI Konkrēto parametru atbilstības verificēšanā katram parametram ietilpst jautājumi attiecībā uz maršrutu(-iem) un izmantojamo ritošo sastāvu: - pirms nodošanas ekspluatācijā: visu definēto dokumentu, procedūru, procesu vai īpašo noteikumu raksturlielumi, - ekspluatācijas laikā: visu to definēto elementu ieviešana un kontrole, kas saistīti ar kvalitātes kontroles sistēmu. Kvalitātes atbilstības novērtēšanai izmanto šādus moduļus: - pirms pakalpojumu sniegšanas sākšanas - konstrukcijas parametriem, par kuriem atbild infrastruktūras pārvaldītājs, jāizmanto A tipa modulis, - konstrukcijas parametriem, par kuriem atbild dzelzceļa uzņēmums, jāizmanto A tipa modulis kopā ar šādu papildnoteikumu A1: "pilnvarotā iestāde, kuru izvēlas dzelzceļa uzņēmums, veic attiecīgo konstrukcijas parametru elementu verificēšanu pirms pakalpojuma sniegšanas sākšanas". Šo moduli, kas ir aprakstīts 6.2.2. iedaļā, apzīmē ar AE. - ekspluatācijas laikā Parametru elementiem, kas saistīti ar kvalitātes kontroles sistēmu, jāizmanto D tipa modulis kopā ar šādu noteikumu D1: "pilnvarotā iestāde vai pilnvarotā institūcija, kuru izvēlas infrastruktūras pārvaldītājs un dzelzceļa uzņēmums, reizi divos gados novērtē ar kvalitātes kontroles sistēmu procesiem saistīto parametru elementus, par kuriem atbild dzelzceļa uzņēmums un/vai infrastruktūras pārvaldītājs. Pēc vienošanās ar attiecīgās dalībvalsts izraudzīto iestādi, kas izsniedz drošības sertifikātus, pilnvaroto iestādi izvēlas šajā dalībvalstī noteiktajā kārtībā no to iestāžu vidus, kurām ir vajadzīgās pamatprasmes." Šo moduli, kas ir aprakstīts 6.2.2. iedaļā, apzīmē ar DE. 6.2.2. MODUĻU IZMANTOŠANA Turpmāk tabulā: - uzskaitīti novērtējamie parametri un katra parametra verificējamie elementi, un norādīti vērtējamie kvalitātes kontroles sistēmas elementi (apzīmēti ar SQ), - dotas parametru SITS norādes un noteikti izmantojamie moduļi. Moduļus izmanto, pamatojoties uz šo tabulu. Novērtējamie parametri | Katram parametram verificējamie elementi | SITS norāde | Izmantojamie moduļi | dzelzceļa uzņēmumam | infrastruktūras pārvaldītājam | Procedūra jaunas sistēmas ekspluatācijai | Sistēmai noteiktās Eiropas specifikācijas piemērošana | 4.1.1. | | A | Dokumentācija | | | | | Priekšraksti vadītājam | Esamība | 4.1.2.1.1 | AE | A | Struktūra | | AE | | Teksta valoda | | AE | | Izstrādāšanas un aktualizācijas process, ieskaitot kompetentas un atzītas iestādes izvēli un tulkojuma atbilstības sertifikāciju | | AE | | Maršruta apraksts | Esamība | 4.1.2.1.2.1 | AE | | Minimālais saturs | | AE | | Dzelzceļa uzņēmuma noformējuma veids | | AE | | Teksta valoda | | AE | | Sastādīšanas un aktualizācijas process | | AE | A | Dokuments vai datora fails par grozītajiem un papildinātajiem elementiem | Esamība | 4.1.2.1.2.2 | AE | | Dzelzceļa uzņēmuma noformējuma veids | | AE | | Sastādīšanas un aktualizācijas process | | AE | A | Vadītāju informēšanas procedūra reālajā laikā | Esamība | 4.1.2.1.2.3 | AE | A | Ritošā sastāva rokasgrāmatu vadītājam | Esamība | 4.1.2.1.3 | AE | | Kustības grafiks | Esamība | 4.1.2.1.4 | AE | | Minimālais saturs | | AE | | Dzelzceļa uzņēmuma noformējuma veids | | AE | | Teksta valoda | | AE | | Sastādīšanas process | | AE | A | Priekšraksti apkalpei | Šo dokumentu esamība | 4.1.2.2 | AE | | Pēc vajadzības sastādīšanas vai aktualizācijas process | | AE | A | Ritošā sastāva rokasgrāmata apkalpei | Esamība | | AE | | Vadītāju un apkalpes personāla kvalifikācija | | | | | Vadītāju un apkalpes personāla vispārējās kvalifikācijas apgūšanas process | Esamība | 4.1.3.1 | AE | | Struktūra | | AE | | Dzelzceļa uzņēmuma visiem infrastruktūras pārvaldītājiem iesniegtais dokuments ar šā procesa aprakstu | | AE | | Maršruta zināšanu apguves un uzturēšanas process | Esamība | 4.1.3.2 | AE | A | Īpašai kvalifikācijai vajadzīgo zināšanu apgūšanas un uzturēšanas process | Īpašas programmas esamība | 4.1.3.3 | AE | A | Drošībai izšķirīgi ziņojumi | | | | | Ekspluatācijas elementi kustības vadības centra saziņai ar vilcienu, kas minēti dokumentos: kas jāizmanto vadītājam (pielikumi priekšrakstiem vadītājiem)saziņas procedūru rokasgrāmataveidlapu rokasgrāmatakas jāizmanto par kustības vadību atbildīgajam personālam | A papildinājumā noteikto principu izmantošana | 4.1.4.1 | AE | A | Vilciena apkalpes un kustības vadības darbinieku saziņas valoda | Definīcija | 4.1.4.2 | AE | | Valoda apkalpes saziņai ar vadītāju | Definīcija | 4.1.4.3 | AE | | Valoda(–as) apkalpes saziņai ar pasažieriem | Definīcija | 4.1.4.4 | AE | A | Palīdzības pasākumi vadītājiem | Esamība | 4.1.5 | AE | | Pasākumi izmeklēšanai un izvērtēšanai, un pasākumi ierakstīto drošības datu piekļuvei un lasīšanai | Esamība | 4.1.6 | AE | A | Procedūra infrastruktūras pārvaldītāja informēšanai par vilciena ekspluatācijas stāvokli | Esamība | 4.1.7 | AE | A | Rīcības scenāriji un priekšraksti rīcībai, notiekot nopietniem negadījumiem | Esamība | 4.1.8 | AE | A | Iekļaušana priekšrakstos un apmācību specifikācijās | | AE | A | Defektu saraksts | | AE | A | Pasākumi, kas attiecas uz ekspluatācijas nosacījumiem ritošajam sastāvam, | Definīcija | 4.1.9 | AE | A | kuram veic izmēģinājumus, vai kas defektu dēļ tiek nosūtīts atpakaļ | | | | Iekļaušana auditu programmās | | | | | Sistēmas verificēšana no drošuma viedokļa Audita process | Esamība | 4.1.10.1 | AE | A | Procesa izmantošana ekspluatācijā (SQ) | | DE | DE | Atsauksmes un pieredzes apmaiņa | Esamība | 4.1.10.2 | AE | A | Procesa izmantošana ekspluatācijā (SQ) | | DE | DE | Sistēmas verificēšana no ekspluatācijas kvalitātes viedokļa | Esamība | 4.1.11 | AE | A | Procesa izmantošana ekspluatācijā (SQ) | | DE | DE | Apkalpes darbs | | | | | Noteikumi par vilciena apkalpju sastāvu | Apkalpes personāla minimālā skaita un to kvalifikācijas noteikšana | 4.1.12.1 | AE | A | Procedūra apkalpes personāla skaita pārbaudei pirms vilciena atiešanas | Esamība | | AE | A | Noteikumi par vilcienu noslogojumu | Esamība | 4.1.12.2 | AE | | Verificēšana kā audita sastāvdaļa | | | | Noteikumi par pasažieru maksimālo skaitu gadījumos, kad ir evakuācijas scenāriji | Esamība | | AE | A | Noteikumi par bagāžu | Esamība | | AE | | (SQ) Ekspluatācijas laikā verificējamie kvalitātes kontroles sistēmas elementi. | Moduļu izmantošanas noteikumi ir šādi. A modulis Par parametru elementiem, par kuriem atbild piegādātājs (infrastruktūras pārvaldītājs), tas: a) attiecīgajai savstarpēji izmantojamajai sistēmai izstrādā ekspluatācijas dokumentāciju: - dokumentāciju par izmantojamo ritošo sastāvu un par maršrutu, kurā notiek tā ekspluatācija, - dokumentāciju par katru parametru: dokuments, procesa nosaukums, procedūra vai īpašie noteikumi, - izmantojamo Eiropas specifikāciju sarakstu, un šo materiālu arhivē, to glabājot uzrādīšanai valstu inspekcijas iestādēm vismaz 10 gadus; b) iepriekš sarakstā norādītajiem parametriem un parametru konstruktīvajiem elementiem verificē atbilstību SITS definētajiem raksturlielumiem; c) sastāda atbilstības deklarāciju, kurā ietilpst verificējamo parametru un elementu uzskaitījums (no tabulas iepriekš), un par katru no tiem norāde par atbilstību. Šo deklarāciju arhivē kopā ar ekspluatācijas dokumentāciju. AE modulis Par elementiem, par kuriem atbild piegādātājs (dzelzceļa uzņēmums), tas: a) attiecīgajai savstarpēji izmantojamajai sistēmai izstrādā ekspluatācijas dokumentāciju: - dokumentāciju par izmantojamo ritošo sastāvu un par maršrutu, kurā notiek tā ekspluatācija, - dokumentāciju par katru parametru: dokuments, procesa nosaukums, procedūra vai īpašie noteikumi, - izmantojamo Eiropas specifikāciju saraksts, un šo materiālu arhivē, to glabājot uzrādīšanai valstu inspekcijas iestādēm vismaz 10 gadus; b) izraugās pilnvaroto iestādi un pieprasa verifikāciju visiem iepriekš sarakstā norādītajiem parametriem un parametru konstruktīvajiem elementiem par to, ka SITS definētie raksturlielumi tiek ievēroti visā kustības maršrutā. Pilnvarotā iestāde: c) iepriekš sarakstā norādītajiem parametriem un parametru konstruktīvajiem elementiem verificē atbilstību SITS definētajiem raksturlielumiem; d) verifikāciju pieprasījušajam piegādātājam nosūta paziņojumu par verificēšanas rezultātiem. Piegādātājs: e) sastāda atbilstības deklarāciju, kurā ietilpst verificējamo parametru un elementu uzskaitījums no tabulas iepriekš, un par katru no tiem norāde par atbilstību. Šo deklarāciju arhivē kopā ar ekspluatācijas dokumentāciju. DE modulis Piegādātāji (dzelzceļa uzņēmums un infrastruktūras pārvaldītājs, katrs par jautājumiem, par kuriem tie atbild: a) attiecīgajai savstarpēji izmantojamajai sistēmai izstrādā ekspluatācijas dokumentāciju: - dokumentāciju par izmantojamo ritošo sastāvu un par maršrutu, kurā notiek tā ekspluatācija, - dokumentāciju par organizāciju, pienākumiem un pilnvarām, kas saistīti ar kvalitātes vadības sistēmu, - dokumentāciju par visiem parametriem, kas saistīti ar kvalitātes kontroles sistēmas izmantošanu: - procesu nosaukumi, - auditu rezultāti, - ar pieredzes apmaiņu un atsauksmēm saistītie elementi, - elementi, kas attiecas uz visu kvalitātes kontroles sistēmu kopumā, un šo materiālu arhivē, to glabājot uzrādīšanai valstu inspekcijas iestādēm vismaz 10 gadus; b) izraugās pilnvaroto iestādi, vai pilnvarotu institūciju, un reizi divos gados pieprasa novērtēt to parametru elementus, kas saistīti ar kvalitātes kontroles sistēmu (kvalitātes kontroles procesus, kuri iepriekš tabulā apzīmēti ar SQ), un uz tiem attiecas. Pilnvarotā iestāde vai pilnvarotā institūcija: c) veic piegādātāju (dzelzceļa uzņēmuma un/vai infrastruktūras pārvaldītāja) kontroles procesu novērtēšanu, kas uz tiem attiecas, un tiem katram sastāda pārskatus, kuros konkrēti norāda, vai: - piegādātāji ir procesus ieviesuši saskaņā ar plānu, - piegādātāji veic procesu kontroli; d) izsniedz novērtēšanas rezultātus kopā ar attiecīgo pārskatu piegādātājiem, kuri pieprasa pārskatu. Piegādātāji (dzelzceļa uzņēmums un infrastruktūras pārvaldītājs, katrs par jautājumiem, par kuriem tie atbild): e) sagatavo atbilstības deklarāciju, kurā norāda šā novērtējuma un attiecīgajā pārskatā ietvertos rezultātus, un šo deklarāciju glabā kopā ar ekspluatācijas dokumentiem. 7. EKSPLUATĀCIJAS SITS IEVIEŠANA Vilcienu pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai attiecīgajā Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas daļā jāatbilst Ekspluatācijas SITS: - nododot ekspluatācijā jaunu vai modernizētu savstarpēji izmantojamu infrastruktūru saskaņā ar Direktīvas 96/48/EK 14. pantu, - vai ieviešot jaunu starptautisku pakalpojumu, - vai attiecībā uz esošo infrastruktūru, kas minēta šo SITS 1.2. punktā pakāpeniski, un ja iespējams, līdz 2005. gadam. Tomēr attiecībā uz infrastruktūru, kurā tiek izmantoti esošie vilcieni, un uz kuru Direktīva 96/48/EK neattiecas, ekspluatācijas noteikumus, kuri izriet no šo SITS piemērošanas, var pielāgot vietējiem apstākļiem, lai saglabātu esošās dzelzceļa sistēmas saderību un tās pašreizējo drošuma līmeni. Šādi izņēmumi jānorāda infrastruktūras reģistrā. --------------------------------------------------