EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PAMATNOSTĀDNE

(2011. gada 20. septembris)

par Eurosistēmas monetārās politikas instrumentiem un procedūrām

(pārstrādāta versija)

(ECB/2011/14)

(2011/817/ES)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 127. panta 2. punkta pirmo ievilkumu,

ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 3.1. panta pirmo ievilkumu un 12.1. pantu, 14.3. pantu un 18.2. pantu, kā arī 20. panta pirmo daļu,

tā kā:

IR PIEŅĒMUSI ŠO PAMATNOSTĀDNI.

1. pants

Eurosistēmas vienotās monetārās politikas ieviešanas principi, instrumenti, procedūras un kritēriji

Vienoto monetāro politiku ievieš saskaņā ar principiem, instrumentiem, procedūrām un kritērijiem, kas izklāstīti šīs pamatnostādnes I un II pielikumā. Nacionālās centrālās bankas (NCB) veic attiecīgus pasākumus monetārās politikas darbību veikšanai saskaņā ar principiem, instrumentiem, procedūrām un kritērijiem, kas minēti šīs pamatnostādnes I un II pielikumā.

2. pants

Pārbaude

Ne vēlāk kā 2011. gada 11. oktobrī NCB nosūta Eiropas Centrālajai bankai (ECB) sīku pārskatu par dokumentiem un līdzekļiem, ar kuru palīdzību tās plāno panākt atbilstību šīs pamatnostādnes normām, kas būtiski mainītas, salīdzinot ar pamatnostādni ECB/2000/7.

3. pants

Atcelšana

1. No 2012. gada 1. janvāra Pamatnostādne ECB/2000/7 tiek atcelta.

2. Norādes uz atcelto pamatnostādni uzskata par norādēm uz šo pamatnostādni.

4. pants

Nobeiguma noteikumi

1. Šī pamatnostādne stājas spēkā divas dienas pēc tās pieņemšanas.

2. Šo pamatnostādni piemēro no 2012. gada 1. janvāra.

5. pants

Adresāti

Šī pamatnostādne ir adresēta visām Eurosistēmas centrālajām bankām.

(1) OV L 310, 11.12.2000., 1. lpp.

(2) Sk. III pielikumu.

1. PIELIKUMS

MONETĀRĀS POLITIKAS ĪSTENOŠANA EURO ZONĀ

Eurosistēmas monetārās politikas instrumentu un procedūru vispārējā dokumentācija

SATURA RĀDĪTĀJS

IEVADS

1. NODAĻA. PĀRSKATS PAR MONETĀRĀS POLITIKAS PRINCIPIEM

1.1. Eiropas Centrālo banku sistēma

1.2. Eurosistēmas mērķi

1.3. Eurosistēmas monetārās politikas instrumenti

1.3.1. Atklātā tirgus operācijas

1.3.2. Pastāvīgās iespējas

1.3.3. Obligātās rezerves

1.4. Darījuma partneri

1.5. Pamatā esošie aktīvi

1.6. Monetārās politikas principu grozījumi

2. NODAĻA. ATBILSTOŠIE DARĪJUMA PARTNERI

2.1. Vispārējie atbilstības kritēriji

2.2. Darījumu partneru atlase ātrajām izsolēm un divpusējām operācijām

2.3. Sankcijas darījumu partneru saistību neizpildes gadījumā

2.4. Iespējamie pasākumi piesardzības apsvērumu dēļ vai saistību neizpildes gadījumā

2.4.1. Pasākumi piesardzības apsvērumu dēļ

2.4.2. Pasākumi saistību neizpildes gadījumā

2.4.3. Izvēles pasākumu proporcionāla un nediskriminējoša piemērošana

3. NODAĻA. ATKLĀTĀ TIRGUS OPERĀCIJAS

3.1. Reversie darījumi

3.1.1. Vispārīgie apsvērumi

3.1.2. Galvenās refinansēšanas operācijas

3.1.3. Ilgāka termiņa refinansēšanas operācijas

3.1.4. Precizējošās reversās operācijas

3.1.5. Strukturālās reversās operācijas

3.2. Tiešie darījumi

3.2.1. Instrumenta veids

3.2.2. Juridiskā būtība

3.2.3. Cenu noteikumi

3.2.4. Citas iezīmes

3.3. ECB parāda sertifikātu emisija

3.3.1. Instrumenta veids

3.3.2. Juridiskā būtība

3.3.3. Procentu nosacījumi

3.3.4. Citas iezīmes

3.4. Valūtas mijmaiņas darījumi

3.4.1. Instrumenta veids

3.4.2. Juridiskā būtība

3.4.3. Valūtas un valūtas kursu nosacījumi

3.4.4. Citas iezīmes

3.5. Noguldījumu ar noteiktu termiņu piesaiste

3.5.1. Instrumenta veids

3.5.2. Juridiskā būtība

3.5.3. Procentu nosacījumi

3.5.4. Citas iezīmes

4. NODAĻA. PASTĀVĪGĀS IESPĒJAS

4.1. Aizdevumu iespēja uz nakti

4.1.1. Instrumenta veids

4.1.2. Juridiskā būtība

4.1.3. Piekļuves nosacījumi

4.1.4. Termiņš un procentu nosacījumi

4.1.5. Iespējas darbības apturēšana

4.2. Noguldījumu iespēja

4.2.1. Instrumenta veids

4.2.2. Juridiskā būtība

4.2.3. Piekļuves nosacījumi

4.2.4. Termiņš un procentu nosacījumi

4.2.5. Iespējas darbības apturēšana

5. NODAĻA. PROCEDŪRAS

5.1. Izsoles procedūras

5.1.1. Vispārīgie apsvērumi

5.1.2. Izsoļu operāciju grafiks

5.1.3. Izsoles operāciju izziņošana

5.1.4. Darījuma partneru izsoles pieteikumu sagatavošana un iesniegšana

5.1.5. Izsoles piešķīruma procedūras

5.1.6. Izsoles rezultātu paziņošana

5.2. Divpusējo operāciju procedūras

5.2.1. Vispārīgi apsvērumi

5.2.2. Tieša sazināšanās ar darījuma partneriem

5.2.3. Ar biržu un tirgus aģentu starpniecību veiktās operācijas

5.2.4. Divpusējo operāciju izziņošana

5.2.5. Operāciju veikšanas dienas

5.3. Norēķinu procedūras

5.3.1. Vispārīgi apsvērumi

5.3.2. Norēķini par atklātā tirgus operācijām

5.3.3. Dienas beigu procedūras

6. NODAĻA. ATBILSTOŠIE AKTĪVI

6.1. Vispārīgie apsvērumi

6.2. Pamatā esošo aktīvu atbilstības specifikācijas

6.2.1. Tirgojamo aktīvu atbilstības kritēriji

6.2.2. Netirgojamo aktīvu atbilstības kritēriji

6.2.3. Atbilstošo aktīvu izmantošanas papildu prasības

6.3. Eurosistēmas kredītnovērtējuma sistēma

6.3.1. Darbības joma un elementi

6.3.2. Augstu kredītstandartu noteikšana tirgojamiem aktīviem

6.3.3. Augstu kredītstandartu noteikšana netirgojamiem aktīviem

6.3.4. Kredītnovērtējuma sistēmu atzīšanas kritēriji

6.3.5. Kredītnovērtējuma sistēmu darbības rezultātu kontrole

6.4. Riska kontroles pasākumi

6.4.1. Vispārīgie principi

6.4.2. Riska kontroles pasākumi tirgojamiem aktīviem

6.4.3. Riska kontroles pasākumi netirgojamiem aktīviem

6.5. Pamatā esošo aktīvu novērtēšanas principi

6.5.1. Tirgojamie aktīvi

6.5.2. Netirgojamie aktīvi

6.6. Atbilstošo aktīvu izmantošana pārrobežu darījumos

6.6.1. Centrālo banku korespondentattiecību modelis

6.6.2. Vērtspapīru norēķinu sistēmu savstarpējās saiknes

6.7. Nodrošinājuma, kas nav denominēts euro, pieņemšana neparedzētos gadījumos

7. NODAĻA. OBLIGĀTĀS REZERVES

7.1. Vispārīgie apsvērumi

7.2. Iestādes, uz kurām attiecas obligāto rezervju prasības

7.3. Obligāto rezervju noteikšana

7.3.1. Rezervju bāze un rezervju rādītāji

7.3.2. Rezervju prasību aprēķināšana

7.4. Rezervju turēšana

7.4.1. Izpildes periods

7.4.2. Rezerves

7.4.3. Atlīdzība par rezervēm

7.5. Pārskata sniegšana par rezervju bāzi, tās apstiprināšana un pārbaude

7.6. Obligāto rezervju saistību neizpilde

1. PAPILDINĀJUMS. Monetārās politikas operāciju un procedūru piemēri

2. PAPILDINĀJUMS. Terminu skaidrojums

3. PAPILDINĀJUMS. Darījuma partneru atlase valūtas intervences operācijām un valūtas mijmaiņas darījumiem monetārās politikas mērķiem

4. PAPILDINĀJUMS. Eiropas Centrālās bankas monetārās un banku statistikas pārskatu sniegšanas noteikumi

5. PAPILDINĀJUMS. Eurosistēmas interneta lapas

6. PAPILDINĀJUMS. Procedūras un sankcijas, ko piemēro darījuma partnera saistību nepildīšanas gadījumā

7. PAPILDINĀJUMS. Spēkā esoša nodrošinājuma izveidošana kredītprasībām

Saīsinājumi

CCBM centrālo banku korespondentattiecību modelis CRD Kapitāla prasību direktīva CVD centrālais vērtspapīru depozitārijs EK Eiropas Kopiena ECAF Eurosistēmas kredītnovērtējuma sistēma ECAI ārējā kredītnovērtējuma iestāde ECB Eiropas Centrālā banka EEZ Eiropas Ekonomikas zona EEK Eiropas Ekonomikas kopiena EKS 95 Eiropas Kontu sistēma 1995 ECBS Eiropas Centrālo banku sistēma ES Eiropas Savienība ICAS iekšējā kredītnovērtējuma sistēma ICSD starptautiskais centrālais vērtspapīru depozitārijs IRB iekšējā uz kredītreitingiem balstītā sistēma ISIN Starptautiskais vērtspapīru identifikācijas numurs MFI monetārā finanšu iestāde NCB nacionālā centrālā banka NV neizpildes varbūtība VSU valsts sektora uzņēmums RMBD neliela apjoma ar hipotēku nodrošināts parāda instruments RT reitinga instruments RTGS reālā laika bruto norēķini SSS vērtspapīru norēķinu sistēma TARGET Eiropas Vienotā automatizētā reālā laika bruto norēķinu sistēma, kas noteikta Pamatnostādnē ECB/2005/16 TARGET2 Eiropas Vienotā automatizētā reālā laika bruto norēķinu sistēma, kas noteikta Pamatnostādnē ECB/2007/2 PVKIU pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmums

Ievads

Šis dokuments sniedz Eurosistēmas vienotās monetārās politikas darbības principus euro zonā. Dokuments, kas veido daļu no Eurosistēmas monetārās politikas instrumentu un procedūru tiesiskā pamata, ir Eurosistēmas monetārās politikas instrumentu un procedūru “Vispārējā dokumentācija” un īpaši paredzēts, lai darījuma partneriem sniegtu nepieciešamo informāciju saistībā ar Eurosistēmas monetārās politikas principiem.

Vispārējā dokumentācija pati par sevi nepiešķir tiesības un nerada saistības darījuma partneriem. Eurosistēmas un tās darījuma partneru tiesiskās attiecības nosaka attiecīgi līgumi vai reglamentējoši noteikumi.

Šim dokumentam ir septiņas nodaļas. Pārskats par Eurosistēmas monetārās politikas darbības principiem sniegts 1. nodaļā. 2. nodaļā raksturoti Eurosistēmas monetārās politikas operācijās iesaistīto darījuma partneru atbilstības kritēriji. Atklātā tirgus operācijas aprakstītas 3. nodaļā, bet darījuma partneriem pieejamās pastāvīgās iespējas – 4. nodaļā. Monetārās politikas operācijās piemērotās procedūras aplūkotas 5. nodaļā. 6. nodaļā noteikti monetārās politikas operāciju pamatā esošo aktīvu atbilstības kritēriji. Eurosistēmas obligāto rezervju sistēma raksturota 7. nodaļā.

Pielikumi sniedz monetārās politikas operāciju piemērus, terminu skaidrojumu, Eurosistēmas valūtas intervences operāciju darījuma partneru atlases kritērijus, raksturo Eiropas Centrālās bankas naudas un banku darbības statistisko datu iesniegšanas sistēmu, sniedz Eurosistēmas interneta lapu adrešu sarakstu, apraksta procedūras un sankcijas, ko piemēro darījuma partneru saistību neizpildes gadījumā, un papildu juridiskās prasības, lai izveidotu spēkā esošu nodrošinājumu kredītprasībām, kas Eurosistēmā tiek izmantotas kā nodrošinājums.

1. NODAĻA

PĀRSKATS PAR MONETĀRĀS POLITIKAS PRINCIPIEM

1.1. Eiropas Centrālo banku sistēma

Eiropas Centrālo banku sistēmu (ECBS) veido Eiropas Centrālā banka (ECB) un ES dalībvalstu centrālās bankas (1). ECBS veic darbības saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtiem (tālāk tekstā – “ECBS Statūti”). ECBS pārvalda ECB lēmējinstitūcijas. Tādējādi ECB Padome atbild par monetārās politikas formulēšanu, bet Valde pilnvarota īstenot monetāro politiku saskaņā ar Padomes pieņemtajiem lēmumiem un pamatnostādnēm. Ciktāl tiek uzskatīts par iespējamu un atbilstošu, kā arī lai nodrošinātu darbības efektivitāti, ECB vēršas pie NCB (2), lai tiktu veiktas operācijas, kas ir daļa no Eurosistēmas uzdevumiem. Ja nepieciešams monetārās politikas īstenošanai, NCB var sniegt individuālu informāciju Eurosistēmas dalībniekiem, piemēram, darbības datus, kas attiecas uz darījuma partneriem, kas piedalās Eurosistēmas operācijās (3). Eurosistēmas monetārās politikas operācijas tiek veiktas saskaņā ar vienādiem nosacījumiem visās dalībvalstīs (4).

1.2. Eurosistēmas mērķi

Eurosistēmas galvenais mērķis ir uzturēt cenu stabilitāti, kā noteikts Līguma 127. panta 1. punktā. Nekaitējot tās galvenajam mērķim – cenu stabilitātei –, Eurosistēmai jāatbalsta Savienības vispārējā ekonomiskā politika. Īstenojot šos mērķus, Eurosistēmai jādarbojas saskaņā ar atklātā tirgus ekonomikas principu, kas paredz brīvu konkurenci, veicinot efektīvu resursu sadali.

1.3. Eurosistēmas monetārās politikas instrumenti

Lai sasniegtu savus mērķus, Eurosistēmas rīcībā ir vairāki monetārās politikas instrumenti; Eurosistēma veic atklātā tirgus operācijas, piedāvā pastāvīgās iespējas un pieprasa kredītiestādēm izveidot obligātās rezerves Eurosistēmas kontos.

1.3.1. Atklātā tirgus operācijas

Atklātā tirgus operācijām ir svarīga nozīme Eurosistēmas monetārajā politikā, lai ietekmētu procentu likmju virzību, pārvaldītu likviditāti tirgū un informētu par monetārās politikas nostāju. Atklātā tirgus operāciju veikšanai Eurosistēmai pieejami pieci instrumentu veidi. Nozīmīgākais instruments ir reversie darījumi (atpirkšanas līgumu vai nodrošinātu aizņēmumu veidā). Eurosistēma var izmantot arī tiešos darījumus, ECB parāda sertifikātu emisiju, valūtas mijmaiņas darījumus un noguldījumu ar noteiktu termiņu piesaisti. Atklātā tirgus operācijas veic pēc ECB iniciatīvas, ECB arī pieņem lēmumu par izmantojamā instrumenta izvēli un nosaka tā izmantošanas nosacījumus. Šīs operācijas var veikt, izmantojot standartizsoles, ātrās izsoles vai divpusējas procedūras (5). Pēc to mērķiem, regularitātes un procedūrām Eurosistēmas atklātā tirgus operācijas var iedalīt šādās četrās kategorijās (sk. arī 1. tabulu):

a) galvenās refinansēšanas operācijas ir regulāri likviditāti palielinošie reversie nedēļas darījumi, parasti ar termiņu 1 nedēļa. Šīs operācijas veic NCB, izmantojot standartizsoles. Galvenajām refinansēšanas operācijām ir izšķiroša nozīme Eurosistēmas atklātā tirgus operāciju mērķu sasniegšanā;

b) ilgāka termiņa refinansēšanas operācijas ir likviditāti palielinošie reversie mēneša darījumi, parasti ar termiņu 3 mēneši. Šo operāciju mērķis ir nodrošināt darījuma partneriem papildu ilgāka termiņa refinansēšanu, un tās veic NCB, izmantojot standartizsoles. Parasti Eurosistēma neparedz izmantot šīs operācijas kā signālus tirgum, tāpēc tās īsteno, piemērojot piedāvātās likmes;

c) precizējošās operācijas veic uz ad hoc pamata, lai pārvaldītu likviditāti un ietekmētu procentu likmju virzību, īpaši – lai mazinātu neparedzētu likviditātes svārstību izraisīto ietekmi uz procentu likmēm tirgū. Precizējošās operācijas var veikt rezervju prasību izpildes perioda pēdējā dienā, lai novērstu likviditātes nesabalansētību, kas, iespējams, uzkrājusies kopš pēdējās galvenās refinansēšanas operācijas norēķiniem. Precizējošās operācijas galvenokārt veic kā reversos darījumus, taču tās var veikt arī kā valūtas mijmaiņas darījumus vai noguldījumu ar noteiktu termiņu piesaistes veidā. Precizējošās operācijās izmantotos instrumentus un procedūras pielāgo darījumu veidiem un konkrētajiem operāciju mērķiem. Precizējošās operācijas parasti veic NCB, izmantojot ātrās izsoles vai divpusējās procedūras. ECB Padome var nolemt, ka ārkārtas apstākļos ECB ir tiesības pašai veikt precizējošās divpusējās operācijas;

d) turklāt Eurosistēma var izmantot arī strukturālās operācijas, emitējot ECB parāda sertifikātus, veicot reversos darījumus un tiešos darījumus. Šīs operācijas veic tad, ja ECB vēlas koriģēt Eurosistēmas strukturālo pozīciju attiecībā pret finanšu sektoru (regulāri vai neregulāri). Strukturālās operācijas reverso darījumu un parāda instrumentu emisijas veidā īsteno NCB ar standartizsoļu palīdzību. Strukturālās operācijas tiešo darījumu veidā parasti veic NCB ar divpusējo procedūru palīdzību. ECB Padome var nolemt, ka ārkārtas apstākļos ECB ir tiesības pašai veikt strukturālās operācijas.

1.3.2. Pastāvīgās iespējas

Pastāvīgo iespēju mērķis ir palielināt un mazināt likviditāti uz nakti, norādīt uz monetārās politikas vispārējo nostāju un noteikt tirgus procentu likmju uz nakti robežu. Atbilstošajiem darījuma partneriem pēc pašu iniciatīvas pieejamas divas pastāvīgās iespējas ar noteikumu, ka tiek ievēroti noteikti operacionālās piekļuves nosacījumi (sk. arī 1. tabulu):

a) darījuma partneri var izmantot aizdevumu iespēju uz nakti, lai no NCB uz nakti saņemtu līdzekļus pret atbilstošiem aktīviem. Normālos apstākļos nav kredītlimitu vai citu ierobežojumu, kas regulētu darījuma partneru piekļuvi šai iespējai, izņemot prasību nodrošināt pietiekamus pamatā esošos aktīvus. Maksimālā tirgus procentu likme darījumiem uz nakti parasti nepārsniedz aizdevumu iespējas uz nakti procentu likmi;

b) darījuma partneri var izmantot noguldījumu iespēju noguldījumiem uz nakti NCB. Normālos apstākļos nav noguldījumu limita vai citu ierobežojumu, kas regulētu darījuma partneru piekļuvi šai iespējai. Minimālā tirgus procentu likme darījumiem uz nakti parasti nav zemāka par noguldījumu iespējas procentu likmi.

Pastāvīgās iespējas decentralizēti pārvalda NCB.

1.3.3. Obligātās rezerves

Eurosistēmas obligāto rezervju sistēma attiecas uz euro zonas kredītiestādēm, un tās mērķis galvenokārt ir naudas tirgus procentu likmju stabilizēšana un strukturāla likviditātes deficīta radīšana (vai palielināšana). Katras iestādes obligāto rezervju apjoms tiek noteikts atbilstoši tās bilances sastāvdaļām. Lai sasniegtu mērķi – stabilizētu procentu likmes –, Eurosistēmas obligāto rezervju sistēma ļauj iestādēm izmantot rezervju vidējā atlikuma nosacījumu. Rezervju prasību izpildi nosaka, pamatojoties uz iestādes dienas vidējo rezervju konta atlikumu rezervju prasību izpildes periodā. Atlīdzība iestādei par obligāto rezervju turēšanu tiek maksāta saskaņā ar Eurosistēmas galveno refinansēšanas operāciju procentu likmi.

1. tabula

Eurosistēmas monetārās politikas operācijas

Monetārās politikas operācijas Darījumu veidi Termiņš Biežums Procedūra Likviditātes palielināšana Likviditātes samazināšana Atklātā tirgus operācijas Galvenās refinansēšanas operācijas Reversie darījumi — 1 nedēļa Katru nedēļu Standartizsoles Ilgāka termiņa refinansēšanas operācijas Reversie darījumi — 3 mēneši Katru mēnesi Standartizsoles Precizējošās operācijas Reversie darījumi Valūtas mijmaiņas darījumi Reversie darījumi Noguldījumu ar noteiktu termiņu piesaiste Valūtas mijmaiņas darījumi Nestandartizēts Neregulāri Ātrās izsoles Divpusējas procedūras Strukturālās operācijas Reversie darījumi ECB parāda sertifikātu emisija Standartizēts/nestandartizēts Regulāri un neregulāri Standartizsoles Tiešā pirkšana Tiešā pārdošana — Neregulāri Divpusējas procedūras Pastāvīgās iespējas Aizdevumu iespēja uz nakti Reversie darījumi — Uz nakti Piekļuve pēc darījuma partneru ieskatiem Noguldījumu iespēja — Noguldījumi Uz nakti Piekļuve pēc darījuma partneru ieskatiem

1.4. Darījuma partneri

Eurosistēmas monetārās politikas principi formulēti tā, lai nodrošinātu plaša darījuma partneru loka dalību. Iestādes, uz kurām attiecas obligāto rezervju prasības saskaņā ar ECBS Statūtu 19.1. pantu, var izmantot pastāvīgās iespējas un piedalīties atklātā tirgus operācijās, izmantojot standartizsoles un tiešos darījumus. Eurosistēma var izvēlēties ierobežotu darījuma partneru skaitu dalībai precizējošajās operācijās. Valūtas mijmaiņas darījumos, ko veic monetārās politikas mērķiem, iesaista aktīvus valūtas tirgus dalībniekus. Darījuma partneru loks šajās operācijās ir ierobežots – piedalās vienīgi tās Eurosistēmas valūtas intervences operācijām izraudzītās iestādes, kuras dibinātas euro zonā.

Uzskata, ka darījuma partneriem ir zināmi visi pienākumi, ko tiem uzliek nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas novēršanas tiesību akti, un darījuma partneri tos pilda.

1.5. Pamatā esošie aktīvi

Saskaņā ar ECBS Statūtu 18.1. pantu visām Eurosistēmas kredītoperācijām (t. i., likviditāti palielinošajām monetārās politikas operācijām un dienas ietvaros izsniegtajam kredītam) jābūt atbilstošam nodrošinājumam. Eurosistēma savu operāciju nodrošinājumam pieņem dažādus pamatā esošos aktīvus. Eurosistēma izveidojusi vienotu atbilstošā nodrošinājuma sistēmu, kas kopīga visām Eurosistēmas kredītoperācijām (tā tiek saukta arī par “vienoto sarakstu”). 2007. gada 1. janvārī šī vienotā sistēma aizstāja divu līmeņu sistēmu, kas tika izmantota kopš Ekonomikas un monetārās savienības trešā posma sākuma. Vienotajā sistēmā iekļauti tirgojami un netirgojami aktīvi, kas atbilst vienotiem Eurosistēmas noteiktiem atbilstības kritērijiem visā euro zonā. Attiecībā uz aktīvu kvalitāti un to atbilstību dažādiem Eurosistēmas monetārās politikas operāciju veidiem starp tirgojamiem un netirgojamiem aktīviem nav atšķirību, izņemot to, ka netirgojamos aktīvus Eurosistēma neizmanto tiešajos darījumos. Visus atbilstošos aktīvus var izmantot pārrobežu darījumos, lietojot centrālo banku korespondentattiecību modeli (CCBM) vai tirgojamu aktīvu gadījumā – Savienības vērtspapīru norēķinu sistēmu (SSS) atbilstošas saiknes.

1.6. Monetārās politikas principu grozījumi

ECB Padome jebkurā laikā var mainīt Eurosistēmas monetārās politikas operāciju instrumentus, nosacījumus, kritērijus un procedūras.

2. NODAĻA

ATBILSTOŠIE DARĪJUMA PARTNERI

2.1. Vispārējie atbilstības kritēriji

Eurosistēmas monetārās politikas operāciju darījuma partneriem jāatbilst noteiktiem atbilstības kritērijiem (6). Šie kritēriji noteikti, lai plašam iestāžu lokam nodrošinātu piekļuvi Eurosistēmas monetārās politikas operācijām, veicinot vienlīdzīgu attieksmi pret iestādēm visā euro zonā un nodrošinot to, ka darījuma partneri ievēro noteiktas darbības un piesardzības prasības:

a) vienīgi tās iestādes, uz kurām attiecas Eurosistēmas obligāto rezervju sistēma, kas noteikta saskaņā ar ECBS Statūtu 19.1. pantu, var būt darījuma partneres. Iestādes, kuras atbrīvotas no saistībām Eurosistēmas obligāto rezervju sistēmā (sk. 7.2. sadaļu), nevar kļūt par darījuma partnerēm Eurosistēmas pastāvīgajās iespējās un atklātā tirgus operācijās;

b) darījuma partneriem jābūt finansiāli stabiliem. Tiem obligāti jāpiemēro vismaz viena no Savienības/EEZ saskaņotās uzraudzības formām, un to veic valsts iestādes (7). Ņemot vērā to īpašo statusu Savienības tiesībās, kā darījuma partneres var pieņemt finansiāli stabilas iestādes Līguma 123. panta 2. punkta izpratnē, uz kurām attiecas uzraudzība, kas līdzvērtīga kompetento valsts iestāžu veiktajai uzraudzībai. Kā darījuma partneres var pieņemt arī finansiāli stabilas iestādes, uz kurām attiecas nesaskaņota kompetento valsts iestāžu uzraudzība, kuras līmenis ir līdzvērtīgs Savienības/EEZ saskaņotajai uzraudzībai, piemēram, euro zonā reģistrētas tādu iestāžu filiāles, kuras reģistrētas ārpus EEZ;

c) darījuma partneriem jāatbilst visiem darbības kritērijiem, ko paredz attiecīgie līgumi vai reglamentējošie nosacījumi, ko piemēro attiecīgā NCB (vai ECB), lai nodrošinātu efektīvu Eurosistēmas monetārās politikas operāciju veikšanu.

Minētie vispārējie atbilstības kritēriji visā euro zonā ir vienādi. Iestādes, kas atbilst vispārējiem atbilstības kritērijiem, var:

a) piekļūt Eurosistēmas pastāvīgajām iespējām un

b) piedalīties Eurosistēmas atklātā tirgus operācijās, ko veic, īstenojot standartizsoles.

Iestāde var piekļūt Eurosistēmas pastāvīgajām iespējām un atklātā tirgus operācijām, ko veic, īstenojot standartizsoles, tikai ar tās dalībvalsts NCB starpniecību, kurā iestāde reģistrēta. Ja iestādei ir institūti (galvenais birojs vai filiāles) vairāk nekā vienā dalībvalstī, katram institūtam ir piekļuve šīm operācijām ar tās dalībvalsts NCB starpniecību, kurā tā reģistrēta, kaut arī pieteikumus izsolei var iesniegt tikai viens institūts (vai nu galvenais birojs, vai izraudzītā filiāle) katrā dalībvalstī.

2.2. Darījumu partneru atlase ātrajām izsolēm un divpusējām operācijām

Tiešajos darījumos darījuma partneru loks a priori netiek ierobežots.

Valūtas mijmaiņas darījumos, ko veic monetārās politikas mērķiem, darījuma partneriem jāspēj efektīvi veikt liela apjoma valūtas operācijas jebkuros tirgus apstākļos. Valūtas mijmaiņas darījuma partneru loks atbilst to darījuma partneru lokam, kuri reģistrēti euro zonā un izraudzīti Eurosistēmas valūtas intervences operācijām. Kritēriji un procedūras, ko piemēro darījuma partneru atlasei ārvalstu valūtas intervences operācijām, sniegti 3. pielikumā.

Citām operācijām, kas pamatojas uz ātrajām izsolēm un divpusējām procedūrām (precizējošajiem reversajiem darījumiem un noguldījumu ar noteiktu termiņu piesaisti), katra NCB izvēlas darījuma partneru grupu no tām dalībvalstīs reģistrētajām iestādēm, kuras atbilst darījuma partneru vispārējiem atbilstības kritērijiem. Tādējādi aktivitāte naudas tirgū ir galvenais izvēles kritērijs. Citi kritēriji, kurus varētu ņemt vērā, ir, piemēram, tirgus operāciju nodaļas efektivitāte un tas, cik ievērojami ir izsolē potenciāli piedāvājamie aktīvi.

Ātrajās izsolēs un divpusējās operācijās NCB sadarbojas ar tiem darījuma partneriem, kuri iekļauti to attiecīgajās precizējošo operāciju darījuma partneru grupās. Ātrās izsoles un divpusējās operācijas var veikt arī ar plašāku darījuma partneru loku.

ECB Padome var nolemt, ka ārkārtas apstākļos ECB ir tiesības pašai veikt precizējošās divpusējās operācijas. Ja ECB būtu jāveic divpusējās operācijas, darījuma partneru atlasi šādos gadījumos veiktu ECB, piemērojot rotācijas principu tiem darījuma partneriem euro zonā, kuri tiesīgi piedalīties ātrajās izsolēs un divpusējās operācijās, lai nodrošinātu vienlīdzīgu piekļuvi.

2.3. Sankcijas darījumu partneru saistību neizpildes gadījumā

Iestādēm, kas nepilda no ECB regulām un lēmumiem saistībā ar obligāto rezervju piemērošanu izrietošās saistības, ECB piemēro sankcijas saskaņā ar Padomes 1998. gada 23. novembra Regulu (EK) Nr. 2532/98 par Eiropas Centrālās bankas pilnvarām piemērot sankcijas (8), Eiropas Centrālās bankas 1999. gada 23. septembra Regulu (EK) Nr. 2157/1999 par Eiropas Centrālās bankas pilnvarām piemērot sankcijas (ECB/1999/4) (9), Padomes 1998. gada 23. novembra Regulu (EK) Nr. 2531/98 par obligāto rezervju piemērošanu, ko veic Eiropas Centrālā banka (10), un Eiropas Centrālās bankas 2003. gada 12. septembra Regulu (EK) Nr. 1745/2003 par obligāto rezervju piemērošanu (ECB/2003/9) (11). Atbilstošās sankcijas un to piemērošanas kārtība izklāstīta minētajās regulās. Turklāt, ja pieļauti nopietni obligāto rezervju prasību pārkāpumi, Eurosistēma var pārtraukt darījuma partneru dalību atklātā tirgus operācijās.

Saskaņā ar līgumiem vai regulējošiem nosacījumiem, ko piemēro attiecīgā NCB (vai ECB), Eurosistēmai ir tiesības piemērot un tā piemēros darījuma partneriem finansiālus sodus vai pārtrauks darījuma partneru dalību atklātā tirgus operācijās, ja darījuma partneri nepildīs saistības, kas izriet no līgumiem vai regulējošiem nosacījumiem, kurus piemēro NCB (vai ECB), kā norādīts tālāk.

Tas attiecas uz a) izsoles noteikumu pārkāpumiem, ja darījuma partneris nevar pārvest pietiekamu pamatā esošo aktīvu vai skaidrās naudas daudzumu (12), lai (norēķinu dienā) norēķinātos vai sniegtu nodrošinājumu līdz operācijas termiņam, izmantojot attiecīgu papildu nodrošinājumu, par līdzekļiem, kas tam piešķirti likviditāti palielinošā operācijā, vai ja tas nevar nodrošināt pietiekamu skaidrās naudas daudzumu, lai veiktu norēķinu par tam piešķirto summu likviditāti samazinošās operācijās, un b) divpusējo darījumu pārkāpumiem, ja darījuma partneris nevar nodrošināt pietiekamu atbilstošo pamatā esošo aktīvu apjomu vai ja tas nevar nodrošināt pietiekamu skaidrās naudas daudzumu, lai veiktu norēķinu par divpusējo darījumu līgumsummu, vai ja tas nevar iesniegt nodrošinājumu par divpusējā darījuma atlikumu līdz darījuma beigu termiņam, izmantojot attiecīgu papildu nodrošinājumu.

Tas attiecas arī uz gadījumiem, ja darījuma partneris neievēro: a) pamatā esošo aktīvu izmantošanas noteikumus (ja darījuma partneris izmanto aktīvus, kas ir vai ir kļuvuši neatbilstoši, vai ja šis darījuma partneris tos nevar izmantot, piemēram, tāpēc, ka starp emitentu/garantijas devēju un darījuma partneri ir ciešas saiknes vai tie ir identiski), un b) noteikumus par dienas beigu procedūrām un piekļuves nosacījumus aizdevumu iespējai uz nakti (ja darījuma partneris, kam dienas beigās ir negatīva norēķinu konta bilance, neievēro nosacījumus attiecībā uz piekļuvi aizdevumu iespējai uz nakti).

Turklāt darbības apturēšanu, ko piemēro darījuma partnerim, kurš nepilda saistības, var piemērot tās pašas iestādes filiālēm, kas reģistrētas citās dalībvalstīs. Ja kā ārkārtas pasākums darbības apturēšana piemērota sakarā ar pārkāpuma smagumu, par ko liecina, piemēram, tā biežums vai ilgums, darījuma partnerim uz noteiktu laiku var liegt dalību jebkādās monetārās politikas operācijās nākotnē.

Finansiālos sodus, ko piemēro NCB, ja pieļauti pārkāpumi attiecībā uz izsoļu noteikumiem, divpusējiem darījumiem, pamatā esošajiem aktīviem, dienas beigu procedūrām vai piekļuves nosacījumiem aizdevumu iespējai uz nakti, aprēķina pēc iepriekš noteiktas soda procentu likmes (kā norādīts 6. papildinājumā).

2.4. Iespējamie pasākumi piesardzības apsvērumu dēļ vai saistību neizpildes gadījumā

2.4.1. Pasākumi piesardzības apsvērumu dēļ

Piesardzības apsvērumu dēļ Eurosistēma var veikt šādus pasākumus:

a) saskaņā ar attiecīgās NCB vai ECB piemērotajiem līgumiem vai reglamentējošajiem noteikumiem Eurosistēma var apturēt, ierobežot vai izbeigt individuāla darījuma partnera piekļuvi monetārās politikas instrumentiem;

b) Eurosistēma var atteikt darījuma partneru Eurosistēmas kredītoperācijām kā nodrošinājumu sniegtos aktīvus, ierobežot to izmantošanu vai piemērot papildu diskontus.

2.4.2. Pasākumi saistību neizpildes gadījumā

Eurosistēma var apturēt, ierobežot vai izbeigt piekļuvi monetārās politikas operācijām darījuma partneriem, kas nepilda saistības, saskaņā ar NCB piemērotajiem līgumiem vai reglamentējošajiem noteikumiem.

2.4.3. Izvēles pasākumu proporcionāla un nediskriminējoša piemērošana

Visus izvēles pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu piesardzīgu riska pārvaldību, Eurosistēma piemēro un to lielumu nosaka proporcionāli un nediskriminējoši. Jebkurš izvēles pasākums, kas veikts attiecībā uz individuālu darījuma partneri, ir pienācīgi jāpamato.

3. NODAĻA

ATKLĀTĀ TIRGUS OPERĀCIJAS

Atklātā tirgus operācijām ir svarīga nozīme Eurosistēmas monetārajā politikā. Tās izmanto, lai ietekmētu procentu likmju virzību, pārvaldītu likviditāti tirgū un informētu par monetārās politikas nostāju. Atkarībā no to mērķiem, regularitātes un procedūrām Eurosistēmas atklātā tirgus operācijas var iedalīt četrās kategorijās: galvenās refinansēšanas operācijas, ilgāka termiņa refinansēšanas operācijas, precizējošās operācijas un strukturālās operācijas. Attiecībā uz izmantotajiem instrumentiem reversie darījumi ir galvenais Eurosistēmas atklātā tirgus instruments, un to var izmantot visās četrās operāciju kategorijās, bet ECB parāda sertifikātus var izmantot strukturālajās likviditāti samazinošajās operācijās. Strukturālās operācijas var veikt arī, izmantojot tiešos darījumus, t. i., pirkšanu un pārdošanu. Turklāt Eurosistēmai precizējošo operāciju veikšanai pieejami divi citi instrumenti: valūtas mijmaiņas darījumi un noguldījumu ar noteiktu termiņu piesaiste. Turpmākajās sadaļās detalizēti izklāstītas dažādo Eurosistēmā izmantoto atklātā tirgus instrumentu raksturīgās iezīmes.

3.1. Reversie darījumi

3.1.1. Vispārīgie apsvērumi

3.1.1.1. Instrumenta veids

Reversie darījumi attiecas uz operācijām, kurās Eurosistēma pērk vai pārdod atbilstošos aktīvus saskaņā ar atpirkšanas līgumiem vai veic kreditēšanas operācijas pret atbilstošo aktīvu nodrošinājumu. Reversie darījumi tiek izmantoti galvenajās refinansēšanas operācijās un ilgāka termiņa refinansēšanas operācijās. Turklāt Eurosistēma var izmantot reversos darījumus strukturālajās un precizējošajās operācijās.

3.1.1.2. Juridiskā būtība

NCB var veikt reversos darījumus vai nu atpirkšanas līgumu veidā (t. i., īpašuma tiesības uz aktīvu pāriet kreditoram, bet puses vienojas veikt reverso darījumu, kādā brīdī nākotnē nododot aktīvu atpakaļ debitoram), vai arī kā nodrošinātus aizdevumus (t. i., tiek piešķirtas realizējamas īpašuma tiesības attiecībā uz aktīviem, bet, ja parādsaistības tiek nokārtotas, īpašuma tiesības uz aktīvu saglabā debitors). Detalizēti nosacījumi reversajiem darījumiem, kuru pamatā ir atpirkšanas līgumi, izklāstīti līguma noteikumos, ko piemēro attiecīgā NCB (vai ECB). Attiecībā uz reversajiem darījumiem, kuru pamatā ir ar ķīlu nodrošināti aizdevumi, ņem vērā dažādas procedūras un formalitātes, kas dažādās jurisdikcijās nepieciešamas, lai nodibinātu un pēc tam īstenotu attiecīgās īpašuma tiesības uz nodrošinājumu (piemēram, ķīlu, cesiju vai apgrūtinājumu).

3.1.1.3. Procentu nosacījumi

Starpība starp pirkšanas cenu un atpirkšanas cenu atpirkšanas līgumā atbilst procentiem, kas jāmaksā par aizņēmuma vai aizdevuma summu operācijas termiņa laikā, t. i., atpirkšanas cenā iekļauts attiecīgais procentu maksājums. Procentu likmi reversajiem darījumiem nodrošināta aizdevuma veidā nosaka, kredīta summai operācijas termiņā piemērojot noteiktu procentu likmi. Procentu likme, ko piemēro Eurosistēmas reversajām atklātā tirgus operācijām, ir vienkārša procentu likme saskaņā ar dienu aprēķina principu “faktiskais dienu skaits/360”.

3.1.2. Galvenās refinansēšanas operācijas

Galvenās refinansēšanas operācijas ir svarīgākās Eurosistēmas veiktās atklātā tirgus operācijas, kurām ir izšķiroša nozīme, lai ietekmētu procentu likmju virzību, pārvaldītu likviditāti tirgū un informētu par monetārās politikas nostāju.

Galveno refinansēšanas operāciju iezīmes var būt šādas:

a) tās ir likviditāti palielinošas reversās operācijas;

b) tās veic regulāri katru nedēļu (13);

c) parasti to termiņš ir 1 nedēļa (14);

d) tās decentralizēti veic NCB;

e) tās veic ar standartizsoļu palīdzību (kā noteikts 5.1. sadaļā);

f) visi darījuma partneri, kas atbilst vispārējiem atbilstības kritērijiem (kā noteikts 2.1. sadaļā), var iesniegt izsoles pieteikumus galvenajām refinansēšanas operācijām; un

g) kā pamatā esošos aktīvus galvenajām refinansēšanas operācijām var izmantot gan tirgojamos, gan netirgojamos aktīvus (kā noteikts 6. nodaļā).

3.1.3. Ilgāka termiņa refinansēšanas operācijas

Eurosistēma veic arī regulāras refinansēšanas operācijas, kuru termiņš parasti ir 3 mēneši un kuras paredzētas, lai finanšu sektoram nodrošinātu papildu ilgāka termiņa refinansējumu. Parasti Eurosistēma neparedz izmantot šīs operācijas kā signālus tirgum, tāpēc tās īsteno, piemērojot piedāvātās procentu likmes. Tādējādi ilgāka termiņa refinansēšanas operācijas parasti veic ar mainīgas procentu likmes izsoļu palīdzību, un ECB periodiski norāda turpmākajās izsolēs piedāvāto apjomu. Ārkārtas apstākļos Eurosistēma var veikt arī ilgāka termiņa refinansēšanas operācijas ar fiksētas procentu likmes izsoļu starpniecību.

Ilgāka termiņa refinansēšanas operāciju iezīmes var būt šādas:

a) tās ir likviditāti palielinošas reversās operācijas;

b) tās veic regulāri katru mēnesi (15);

c) parasti to termiņš ir 3 mēneši (16);

d) tās decentralizēti veic NCB;

e) tās veic ar standartizsoļu palīdzību (kā noteikts 5.1. sadaļā);

f) visi darījuma partneri, kas atbilst vispārējiem atbilstības kritērijiem (kā noteikts 2.1. sadaļā), var iesniegt izsoles pieteikumus ilgāka termiņa refinansēšanas operācijām; un

g) kā pamatā esošos aktīvus ilgāka termiņa refinansēšanas operācijām var izmantot gan tirgojamos, gan netirgojamos aktīvus (kā noteikts 6. nodaļā).

3.1.4. Precizējošās reversās operācijas

Eurosistēma var veikt precizējošās operācijas reverso atklātā tirgus darījumu veidā. Precizējošo operāciju mērķis ir pārvaldīt likviditāti tirgū un ietekmēt procentu likmju virzību, īpaši – lai mazinātu negaidītu tirgus likviditātes svārstību ietekmi uz procentu likmēm. Precizējošās operācijas var veikt rezervju prasību izpildes perioda pēdējā dienā, lai novērstu likviditātes nesabalansētību, kas, iespējams, uzkrājusies kopš pēdējās galvenās refinansēšanas operācijas norēķiniem. Tā kā pastāv potenciāla vajadzība ātri rīkoties neparedzētu tirgus pārmaiņu gadījumā, vēlams, lai Eurosistēma saglabātu augstu elastības pakāpi, izvēloties procedūras un darbības iezīmes šādu operāciju veikšanai.

Precizējošo reverso operāciju iezīmes var būt šādas:

a) tās var būt likviditāti palielinošas vai likviditāti samazinošas operācijas;

b) to biežums nav noteikts;

c) to termiņš nav noteikts;

d) likviditāti palielinošos precizējošos reversos darījumus parasti veic ar ātro izsoļu palīdzību, lai gan nav liegta iespēja izmantot divpusējās procedūras (sk. 5. nodaļu);

e) likviditāti samazinošos precizējošos reversos darījumus vienmēr veic ar divpusējo procedūru palīdzību (kā noteikts 5.2. sadaļā);

f) parasti šādas operācijas decentralizēti veic NCB (ECB Padome var nolemt, ka ārkārtas apstākļos ECB ir tiesības veikt divpusējās precizējošās reversās operācijas);

g) saskaņā ar 2.2. sadaļā noteiktajiem kritērijiem Eurosistēma var izraudzīties ierobežotu darījuma partneru skaitu, kas piedalīsies precizējošajās reversajās operācijās; un

h) kā pamatā esošos aktīvus precizējošajām reversajām operācijām var izmantot gan tirgojamus, gan netirgojamus aktīvus (kā noteikts 6. nodaļā).

3.1.5. Strukturālās reversās operācijas

Eurosistēma var veikt strukturālās operācijas reverso atklātā tirgus darījumu veidā, lai koriģētu Eurosistēmas strukturālo pozīciju attiecībā pret finanšu sektoru.

Šo operāciju iezīmes var būt šādas:

a) tās ir likviditāti palielinošas operācijas;

b) to biežums var būt regulārs vai neregulārs;

c) to termiņš a priori nav noteikts;

d) tās veic ar standartizsoļu palīdzību (kā noteikts 5.1. sadaļā);

e) tās decentralizēti veic NCB;

f) visi darījuma partneri, kas atbilst vispārējiem atbilstības kritērijiem (kā noteikts 2.1. sadaļā), var iesniegt izsoles pieteikumus strukturālajām reversajām operācijām; un

g) kā pamatā esošos aktīvus strukturālajām reversajām operācijām var izmantot gan tirgojamus, gan netirgojamus aktīvus (kā noteikts 6. nodaļā).

3.2. Tiešie darījumi

3.2.1. Instrumenta veids

Tiešie atklātā tirgus darījumi ir operācijas, kurās Eurosistēma pērk vai pārdod atbilstošos aktīvus tieši tirgū. Šādas operācijas veic tikai strukturālos nolūkos.

3.2.2. Juridiskā būtība

Tiešais darījums paredz pilnīgu īpašuma tiesību pāreju no pārdevēja pircējam bez saistītas reversas īpašuma tiesību pārejas. Darījumus veic saskaņā ar tirgus principiem, kas piemērojami darījumā izmantotajam parāda instrumentam.

3.2.3. Cenu noteikumi

Aprēķinot cenas, Eurosistēma darbojas saskaņā ar visplašāk pieņemtajiem tirgus principiem, kas piemērojami darījumā izmantotajiem parāda instrumentiem.

3.2.4. Citas iezīmes

Eurosistēmas tiešo darījumu iezīmes var būt šādas:

a) tās var būt likviditāti palielinošas (tiešā pirkšana) vai likviditāti samazinošas (tiešā pārdošana) operācijas;

b) to biežums nav noteikts;

c) tos veic ar divpusējo procedūru palīdzību (kā noteikts 5.2. sadaļā);

d) parasti tos decentralizēti veic NCB (ECB Padome var nolemt, ka ārkārtas apstākļos ECB ir tiesības veikt tiešās darījumus);

e) darījuma partneru lokam a priori nav noteikti nekādi ierobežojumi;

f) tiešajos darījumos kā pamatā esošie aktīvi tiek izmantoti tikai tirgojami aktīvi (kā noteikts 6. nodaļā).

3.3. ECB parāda sertifikātu emisija

3.3.1. Instrumenta veids

ECB var emitēt parāda sertifikātus, lai koriģētu Eurosistēmas strukturālo pozīciju attiecībā pret finanšu sektoru, lai radītu (vai palielinātu) likviditātes deficītu tirgū.

3.3.2. Juridiskā būtība

ECB parāda sertifikāti ir ECB parādsaistības attiecībā pret sertifikāta turētāju. Tos emitē un ieraksta veidā glabā euro zonas vērtspapīru depozitārijos. ECB nepiemēro nekādus ierobežojumus sertifikātu pārvedamībai. Detalizēti noteikumi par ECB parāda sertifikātiem tiks iekļauti nosacījumos attiecībā uz šādiem sertifikātiem.

3.3.3. Procentu nosacījumi

ECB parāda sertifikātus emitē ar diskontu, t. i., tos emitē zem nominālvērtības un dzēšanas datumā dzēš atbilstoši nominālvērtībai. Diskontētā emisijas apjoma un dzēšanas apjoma starpība ir vienāda ar procentu ienākumiem, kas saskaņā ar noteikto procentu likmi uzkrāta diskontētajam emisijas apjomam sertifikāta termiņā. Piemērojamā procentu likme ir vienkārša procentu likme, aprēķināta saskaņā ar dienu aprēķina principu “faktiskais dienu skaits/360”. Emisijas apjoma aprēķins sniegts 1. ielikumā.

1. IELIKUMS

ECB parāda sertifikātu emisija

Diskontētais emisijas apjoms ir:

kur:

N ECB= parāda sertifikāta nominālvērtība

rI= procentu likme (%)

D= ECB parāda sertifikāta termiņš (dienās)

PT= ECB parāda sertifikāta diskontētā emisijas vērtība

3.3.4. Citas iezīmes

ECB parāda sertifikātu emisijas iezīmes var būt šādas:

a) sertifikātus emitē, lai mazinātu tirgus likviditāti;

b) sertifikātus var emitēt regulāri vai neregulāri;

c) sertifikātu termiņš ir īsāks par 12 mēnešiem;

d) sertifikātus emitē ar standartizsoļu palīdzību (kā noteikts 5.1. sadaļā);

e) sertifikātus decentralizēti izsola un dzēš NCB;

f) visi darījuma partneri, kas atbilst vispārējiem atbilstības kritērijiem (kā noteikts 2.1. sadaļā), var iesniegt izsoļu pieteikumus, lai parakstītos uz ECB parāda sertifikātiem.

3.4. Valūtas mijmaiņas darījumi

3.4.1. Instrumenta veids

Monetārās politikas mērķiem veiktie valūtas mijmaiņas darījumi sastāv no vienlaikus veiktiem tagadnes un nākotnes darījumiem, kuros euro maina pret ārvalstu valūtu. Tos izmanto precizēšanas vajadzībām, galvenokārt lai pārvaldītu likviditāti tirgū un ietekmētu procentu likmju virzību.

3.4.2. Juridiskā būtība

Monetārās politikas mērķiem veiktie valūtas mijmaiņas darījumi ir operācijas, kurās Eurosistēma pērk (vai pārdod) euro par ārvalstu valūtu tagadnes darījumā un vienlaikus pārdod (vai pērk) tos atpakaļ nākotnes darījumā noteiktā atpirkšanas datumā. Detalizēti valūtas mijmaiņas darījumu nosacījumi ietverti līgumā, ko piemēro attiecīgā NCB (vai ECB).

3.4.3. Valūtas un valūtas kursu nosacījumi

Eurosistēma vienmēr veic operācijas tikai ar plaši tirgotām valūtām un saskaņā ar standarta tirgus praksi. Katrā valūtas mijmaiņas operācijā Eurosistēma un darījuma partneri vienojas par mijmaiņas darījuma punktiem. Mijmaiņas darījuma punkti ir starpība starp nākotnes darījuma valūtas kursu un tagadnes darījuma valūtas kursu. Euro mijmaiņas darījuma punkti attiecībā pret attiecīgo ārvalstu valūtu tiek noteikti saskaņā ar vispārējiem tirgus principiem. Valūtas mijmaiņas darījumu valūtas kursa nosacījumi noteikti 2. ielikumā.

3.4.4. Citas iezīmes

Valūtas mijmaiņas darījumu iezīmes var būt šādas:

a) tās var būt likviditāti palielinošas vai likviditāti samazinošas operācijas;

b) to biežums nav noteikts;

c) to termiņš nav noteikts;

d) tos veic ar ātro izsoļu vai divpusējo procedūru palīdzību (sk. 5. nodaļu);

e) parasti tos decentralizēti veic NCB (ECB Padome var nolemt, ka ārkārtas apstākļos ECB ir tiesības veikt divpusējos valūtas mijmaiņas darījumus); un

f) saskaņā ar 2.2. sadaļā un 3. papildinājumā noteiktajiem kritērijiem Eurosistēma var izraudzīties ierobežotu darījuma partneru skaitu dalībai valūtas mijmaiņas darījumos.

2. IELIKUMS

Valūtas mijmaiņas darījumi

S – euro (EUR) sākumkurss (valūtas mijmaiņas darījuma noslēgšanas dienā) attiecībā pret kādu valūtu ABC: FM – euro beigu kurss attiecībā pret kādu ārvalstu valūtu ABC mijmaiņas darījuma atpirkšanas datumā (M): ΔΜ – nākotnes kursu starpības punkti starp euro un ABC mijmaiņas darījuma atpirkšanas datumā (M): Δ M = F M – S N(.) – tagadnes valūtas summa; N(.)M ir nākotnes valūtas summa: N (ABC) = N (EUR) × S vai N (ABC) M = N (EUR) M × F M vai

3.5. Noguldījumu ar noteiktu termiņu piesaiste

3.5.1. Instrumenta veids

Eurosistēma var piedāvāt darījuma partneriem izvietot noguldījumus ar noteiktu termiņu, par kuriem tiek maksāta atlīdzība, tās dalībvalsts NCB, kurā reģistrēts darījuma partneris. Noguldījumu ar noteiktu termiņu piesaiste paredzēta tikai precizējošām vajadzībām, lai mazinātu likviditāti tirgū.

3.5.2. Juridiskā būtība

No darījuma partneriem pieņemtie noguldījumi ir ar noteiktu termiņu un nemainīgu procentu likmi. NCB apmaiņā pret noguldījumiem nesniedz nekādu nodrošinājumu.

3.5.3. Procentu nosacījumi

Noguldījumam piemērotā procentu likme ir vienkārša procentu likme, aprēķināta saskaņā ar dienu aprēķina principu “faktiskais dienu skaits/360”. Procentus maksā noguldījuma termiņa beigās.

3.5.4. Citas iezīmes

Noguldījumu ar noteiktu termiņu piesaistes iezīmes var būt šādas:

a) noguldījumus piesaista, lai mazinātu likviditāti;

b) noguldījumu piesaistes biežums nav noteikts;

c) noguldījumu termiņš nav noteikts;

d) noguldījumu piesaisti parasti veic ar ātro izsoļu palīdzību, lai gan nav liegta iespēja izmantot divpusējās procedūras (sk. 5. nodaļu);

e) parasti noguldījumu piesaisti decentralizēti veic NCB (ECB Padome var nolemt, ka ārkārtas apstākļos ECB var veikt noguldījumu ar noteiktu termiņu (17) divpusēju piesaisti); un

f) saskaņā ar 2.2. sadaļā noteiktajiem kritērijiem Eurosistēma var izraudzīties ierobežotu darījuma partneru skaitu noguldījumu ar noteiktu termiņu piesaistei.

4. NODAĻA

PASTĀVĪGĀS IESPĒJAS

4.1 Aizdevumu iespēja uz nakti

4.1.1. Instrumenta veids

Darījuma partneri var izmantot aizdevumu iespēju uz nakti, lai no NCB uz nakti saņemtu naudas līdzekļus pret atbilstošiem aktīviem ar iepriekš noteiktu procentu likmi (kā noteikts 6. nodaļā). Minētā iespēja paredzēta darījuma partneru īslaicīgu likviditātes vajadzību nodrošināšanai. Parastos apstākļos maksimālā tirgus procentu likme darījumiem uz nakti ir šīs iespējas procentu likme. Šīs iespējas izmantošanas nosacījumi visā euro zonā ir vienādi.

4.1.2. Juridiskā būtība

NCB var palielināt likviditāti, izmantojot aizdevumu iespēju uz nakti vai nu atpirkšanas līgumu uz nakti veidā (t. i., īpašuma tiesības uz aktīvu pāriet kreditoram, bet puses vienojas veikt reverso darījumu, nākamajā darbadienā nododot aktīvu atpakaļ debitoram), vai arī kā nodrošinātus aizdevumus uz nakti (t. i., attiecībā uz aktīviem tiek nodrošinātas tiesības saņemt vērtspapīru procentu ienākumus, bet, ja parādsaistības tiek nokārtotas, īpašuma tiesības uz aktīvu saglabā debitors). Detalizēti atpirkšanas līgumu nosacījumi ietverti līgumos, ko piemēro attiecīgā NCB. Noteikumos par likviditātes palielināšanu, izmantojot ar ķīlu nodrošinātus aizdevumus, ņem vērā dažādas procedūras un formalitātes, kas dažādās jurisdikcijās nepieciešamas, lai nodibinātu un pēc tam īstenotu attiecīgās īpašuma tiesības uz nodrošinājumu (ķīlu, cesiju vai apgrūtinājumu).

4.1.3. Piekļuves nosacījumi

Iestādes, kas atbilst 2.1. sadaļā noteiktajiem darījuma partneru vispārējiem atbilstības kritērijiem, var piekļūt aizdevumu iespējai uz nakti. Piekļuvi aizdevumu iespējai uz nakti nodrošina tās dalībvalsts NCB, kurā reģistrēta attiecīgā iestāde. Piekļuvi aizdevumu iespējai uz nakti nodrošina tikai dienās, kad darbojas TARGET2 (18) (19). Dienās, kad attiecīgās SSS nedarbojas, piekļuvi aizdevumu iespējām uz nakti nodrošina, balstoties uz pamatā esošajiem aktīviem, kuri jau iepriekš noguldīti NCB.

Katras darbadienas beigās debeta pozīcijas darījuma partneru norēķinu kontos NCB automātiski uzskata par pieprasījumu aizdevumu iespējas uz nakti izmantošanai. Piekļuves procedūras aizdevumu iespējai uz nakti dienas beigās noteiktas 5.3.3. sadaļā.

Darījuma partneris var iegūt piekļuvi aizdevumu iespējai uz nakti, arī nosūtot pieprasījumu tās dalībvalsts NCB, kurā šis darījuma partneris reģistrēts. Lai NCB varētu apstrādāt pieprasījumu TARGET2 tajā pašā dienā, tai jāsaņem pieprasījums ne vēlāk kā 15 minūtes pēc TARGET2 slēgšanas laika (20) (21). TARGET2 slēgšanas laiks vienmēr ir plkst. 18.00 pēc ECB laika (Viduseiropas laiks). Pēdējā Eurosistēmas rezervju prasību izpildes perioda darbadienā termiņš, kas noteikts piekļuves pieprasījumam aizdevumu iespējai uz nakti, tiek pagarināts vēl par 15 minūtēm. Pieprasījumā jānorāda kredīta summa un, ja darījuma pamatā esošie aktīvi nav jau iepriekš noguldīti NCB, arī pamatā esošie aktīvi, kas tiks izmantoti kā nodrošinājums darījuma veikšanai.

Izņemot prasību uzrādīt pietiekamus pamatā esošos atbilstošos aktīvus, nav nekādu ierobežojumu līdzekļiem, ko var piešķirt, izmantojot aizdevumu iespēju uz nakti.

4.1.4. Termiņš un procentu nosacījumi

Kredīts, izmantojot aizdevumu iespēju, tiek izsniegts uz nakti. Darījuma partneriem, kas tieši piedalās TARGET2, kredītu atmaksā nākamās sistēmu darbības dienas laikā, kad tiek atvērta 1) TARGET2 un 2) attiecīgās SSS.

Procentu likmi Eurosistēma paziņo iepriekš, un to aprēķina kā vienkāršu procentu likmi saskaņā ar dienu aprēķina principu “faktiskais dienu skaits/360”. ECB var mainīt procentu likmi jebkurā laikā, un tā stājas spēkā ne agrāk kā nākamajā Eurosistēmas darbadienā (22) (23). Aizdevumu iespējas procentus un kredītu atmaksā vienlaikus.

4.1.5. Iespējas darbības apturēšana

Piekļuvi noguldījumu iespējai nodrošina tikai saskaņā ar ECB mērķiem un vispārīgiem monetārās politikas apsvērumiem. ECB var jebkurā laikā mainīt iespējas nosacījumus vai pārtraukt tās darbību.

4.2 Noguldījumu iespēja

4.2.1. Instrumenta veids

Darījuma partneri var izmantot noguldījumu iespēju, lai veiktu noguldījumus uz nakti NCB. Par noguldījumiem tiek maksāta atlīdzība saskaņā ar iepriekš noteiktu procentu likmi. Parastos apstākļos minimālā tirgus procentu likme darījumiem uz nakti ir noguldījumu iespējas procentu likme. Noguldījumu iespējas izmantošanas nosacījumi visā euro zonā ir vienādi (24).

4.2.2. Juridiskā būtība

Par noguldījumiem uz nakti, kas pieņemti no darījuma partneriem, tiek maksāta atlīdzība pēc fiksētas procentu likmes. Apmaiņā pret noguldījumu darījuma partnerim netiek sniegts nodrošinājums.

4.2.3. Piekļuves nosacījumi (25)

Iestādes, kas atbilst 2.1. sadaļā noteiktajiem darījuma partneru vispārējiem atbilstības kritērijiem, var piekļūt noguldījumu iespējai. Piekļuvi noguldījumu iespējai uz nakti nodrošina tās dalībvalsts NCB, kurā reģistrēta attiecīgā iestāde. Piekļuvi noguldījumu iespējai piešķir tikai dienās, kad atvērta TARGET2 (26).

Lai varētu iegūt noguldījumu iespēju, darījuma partnerim jānosūta pieprasījums tās dalībvalsts NCB, kurā šis darījuma partneris reģistrēts. Lai NCB varētu apstrādāt pieprasījumu TARGET2 tajā pašā dienā, tai jāsaņem pieprasījums ne vēlāk kā 15 minūtes pēc TARGET2 slēgšanas laika, kas vienmēr ir plkst. 18.00 pēc ECB laika (Viduseiropas laiks) (27) (28). Pēdējā Eurosistēmas rezervju prasību izpildes perioda darbadienā termiņš, kas noteikts piekļuves pieprasījumam noguldījumu iespējai, tiek pagarināts vēl par 15 minūtēm. Pieprasījumā jānorāda summa, kas tiks noguldīta, izmantojot noguldījumu iespēju.

Summa, ko darījuma partneris var noguldīt, izmantojot noguldījumu iespēju, netiek ierobežota.

4.2.4. Termiņš un procentu nosacījumi

To noguldījumu termiņš, kuri veikti, izmantojot noguldījumu iespēju, ir nakts. Darījuma partneriem, kas tieši piedalās TARGET2, to noguldījumu termiņš, kuri veikti, izmantojot noguldījumu iespēju, ir laiks, kad tiek atvērta TARGET2 nākamajā šīs sistēmas darbības dienā.

Eurosistēma procentu likmi paziņo iepriekš, un to aprēķina kā vienkāršu procentu likmi saskaņā ar dienu aprēķina principu “faktiskais dienu skaits/360”. ECB var mainīt procentu likmi jebkurā laikā, un tā stājas spēkā ne agrāk kā nākamajā Eurosistēmas darbadienā (29). Procentus par noguldījumiem maksā noguldījuma termiņa beigās.

4.2.5. Iespējas darbības apturēšana

Piekļuvi iespējai nodrošina tikai saskaņā ar ECB mērķiem un vispārīgiem monetārās politikas apsvērumiem. ECB var jebkurā laikā mainīt iespējas nosacījumus vai pārtraukt tās darbību.

5. NODAĻA

PROCEDŪRAS

5.1. Izsoles procedūras

5.1.1. Vispārīgie apsvērumi

Parasti Eurosistēmas atklātā tirgus operācijas veic izsoļu veidā. Eurosistēmas izsoles procedūras īsteno sešos posmos, kā noteikts 3. ielikumā.

Eurosistēma izmanto divu dažādu veidu izsoļu procedūras: standartizsoles un ātrās izsoles. Gan standartizsoļu, gan ātro izsoļu procedūras ir vienādas, izņemot laika grafikus un darījuma partneru loku.

5.1.1.1. Standartizsoles

Standartizsoles veic ne vēlāk kā 24 stundu laikā no paziņojuma par izsoli līdz piešķīruma rezultātu apstiprināšanai (starp pieteikuma iesniegšanas termiņu un piešķīruma rezultātu paziņošanu ir aptuveni divas stundas laika). 1. attēls sniedz pārskatu par standartizsoļu posmu parasto laika grafiku. ECB var nolemt mainīt atsevišķu operāciju laika grafiku, ja tas nepieciešams.

Galvenās refinansēšanas operācijas, ilgāka termiņa refinansēšanas operācijas un strukturālās operācijas (izņemot tiešos darījumus) vienmēr tiek veiktas kā standartizsoles. Tajās var piedalīties darījuma partneri, kas atbilst 2.1. sadaļā minētajiem vispārējiem atbilstības kritērijiem.

5.1.1.2. Ātrās izsoles

Ātrās izsoles parasti veic 90 minūšu laikā no paziņojuma par izsoli līdz piešķīruma rezultātu apstiprināšanai, kas notiek tūlīt pēc izsoles rezultātu paziņošanas. Ātrās izsoles parastais laika grafiks parādīts 2. attēlā. ECB var nolemt mainīt atsevišķu operāciju laika grafiku, ja tas nepieciešams. Ātrās izsoles tiek izmantotas tikai precizējošo operāciju veikšanai. Saskaņā ar 2.2. sadaļā noteiktajiem kritērijiem un procedūrām Eurosistēma dalībai ātrajās izsolēs var izraudzīties ierobežotu darījuma partneru skaitu.

5.1.1.3. Fiksētas procentu likmes un mainīgas procentu likmes izsoles

Eurosistēmai ir iespēja veikt vai nu fiksētas procentu likmes (apjoma), vai arī mainīgas procentu likmes (procentu) izsoles. Fiksētas procentu likmes izsolē ECB iepriekš nosaka procentu likmi un iesaistītie darījuma partneri iesniedz pieteikumus par naudas apjomu, ar kādu tie vēlas piedalīties darījumā ar fiksēto procentu likmi (30). Mainīgas procentu likmes izsolē darījuma partneri iesniedz pieteikumus par naudas apjomu un procentu likmi, ar kādu tie vēlas iesaistīties darījumos ar NCB (31).

3. IELIKUMS

Izsoles procedūru posmi

1. posms Paziņojums par izsoli

a) ECB paziņojums, izmantojot publiskos informācijas tīklus un ECB interneta lapu;

b) NCB paziņojums, izmantojot nacionālos informācijas tīklus un tieši individuāliem darījuma partneriem (ja nepieciešams).

2. posms Darījuma partneru izsoles pieteikumu sagatavošana un iesniegšana

3. posms Eurosistēmas veikta izsoles pieteikumu apkopošana

4. posms Izsoles piešķīruma sadale un izsoles rezultātu paziņošana

a) ECB piešķīruma lēmums;

b) piešķīruma rezultātu paziņošana, izmantojot publiskos informācijas tīklus un ECB interneta lapu.

5. posms Individuālo piešķīruma rezultātu apliecināšana

6. posms Darījumu norēķini (sk. 5.3. sadaļu)

5.1.2. Izsoļu operāciju grafiks

5.1.2.1. Galvenās un ilgāka termiņa refinansēšanas operācijas

Galvenās un ilgāka termiņa refinansēšanas operācijas tiek veiktas saskaņā ar Eurosistēmas publicēto indikatīvo grafiku (32). Šo grafiku publicē ne vēlāk kā trīs mēnešus pirms tā gada sākuma, kurā šis grafiks būs spēkā. Galveno un ilgāka termiņa refinansēšanas operāciju parastās darījuma dienas noteiktas 2. tabulā. ECB ir mērķis nodrošināt, lai visu dalībvalstu darījuma partneri varētu piedalīties galvenajās un ilgāka termiņa refinansēšanas operācijās. Tāpēc, veidojot šo operāciju grafiku, ECB veic nepieciešamās korekcijas parastajā grafikā, ņemot vērā atsevišķo dalībvalstu svētku dienas.

5.1.2.2. Strukturālās operācijas

Strukturālās operācijas standartizsoļu veidā nenotiek saskaņā ar kādu iepriekš izveidotu grafiku. Taču parasti tās tiek veiktas un par tām norēķinās tikai tajās dienās, kas visās dalībvalstīs ir NCB darbadienas (33).

5.1.2.3. Precizējošās operācijas

Precizējošās operācijas netiek veiktas saskaņā ar kādu iepriekš izveidotu grafiku. ECB var nolemt veikt precizējošās operācijas jebkurā Eurosistēmas darbadienā. Šādās operācijās piedalās tikai to dalībvalstu NCB, kurās darījuma diena, norēķinu diena un atmaksāšanas diena ir NCB darbadienas.

1. attēls

Standartizsoļu posmu parastais laika grafiks

(norādīts ECB laiks (Viduseiropas laiks))

2. attēls

Ātro izsoļu posmu parastais laika grafiks

2. tabula

Galveno un ilgāka termiņa refinansēšanas operāciju parastās darījuma dienas

Operācijas veids Parastā darījuma diena (T) Galvenās refinansēšanas operācijas Katra otrdiena Ilgāka termiņa refinansēšanas operācijas Katra kalendārā mēneša pēdējā trešdiena (34)

5.1.3. Izsoles operāciju izziņošana

Eurosistēmas standartizsoles tiek publiski izziņotas, izmantojot informācijas tīklus un ECB interneta lapu. Turklāt NCB var izziņot izsoles operāciju tieši darījuma partneriem, neizmantojot informācijas tīklus. Parasti publiskajā izsoles paziņojumā iekļauta šāda informācija:

a) izsoles operācijas atsauces numurs;

b) izsoles operācijas datums;

c) operācijas veids (likviditātes palielināšana vai samazināšana un paredzētais monetārās politikas instrumenta veids);

d) operācijas termiņš;

e) izsoles veids (fiksētas vai mainīgas procentu likmes izsole);

f) piešķiršanas metode (holandiešu vai amerikāņu izsole, kā noteikts 5.1.5. sadaļā);

g) paredzētais operācijas apjoms (parasti tikai ilgāka termiņa refinansēšanas operācijām);

h) fiksētas procentu likmes izsoles procentu likme/cena/mijmaiņas darījuma punkts (fiksētas procentu likmes izsolēm);

i) minimālā/maksimālā apstiprinātā procentu likme/cena/mijmaiņas darījuma punkts (ja nepieciešams);

j) operācijas sākuma datums un termiņa beigu datums (ja nepieciešams) vai instrumenta novērtējuma datums un termiņa beigu datums (ECB parāda sertifikātu emisijai);

k) iesaistītās valūtas un valūta, kuras apjoms tiek uzturēts nemainīgs (valūtas mijmaiņas darījumiem);

l) darījuma atsauces sākumkurss, kas izmantojams izsoles pieteikumu aprēķināšanā (valūtas mijmaiņas darījumiem);

m) izsoles pieteikuma maksimālais limits (ja tāds ir);

n) minimālais pretendentam izsolē piešķiramais apjoms (ja tāds ir);

o) minimālais piešķirtā apjoma koeficients (ja tāds ir);

p) laika grafiks izsoles pieteikumu iesniegšanai;

q) sertifikātu nominālvērtība (ECB parāda sertifikātu emisijai); un

r) emisijas ISIN kods (ECB parāda sertifikātu emisijai).

Lai veicinātu precizējošo operāciju caurredzamību, Eurosistēma ātrās izsoles parasti publiski izziņo iepriekš. Taču ārkārtas apstākļos ECB var nolemt ātrās izsoles iepriekš publiski neizziņot. Ātro izsoļu izziņošana notiek saskaņā ar tādām pašām procedūrām, kādas piemēro standartizsolēs. Ātrajās izsolēs, kas netiek iepriekš publiski izziņotas, ar izraudzītajiem darījuma partneriem tieši sazinās NCB. Ātrajās izsolēs, kas tiek publiski izziņotas, NCB ar izraudzītajiem darījuma partneriem var sazināties tieši.

5.1.4. Darījuma partneru izsoles pieteikumu sagatavošana un iesniegšana

Darījuma partneru izsoles pieteikumiem jābūt noformētiem atbilstoši standartam, ko NCB paredzējušas attiecīgajai operācijai. Izsoles pieteikumi jāiesniedz tās dalībvalsts NCB, kurā iestādei ir galvenais birojs vai filiāle. Iestādes izsoles pieteikumus katrā dalībvalstī var iesniegt tikai viena vienība (galvenais birojs vai izraudzītā filiāle).

Fiksētas procentu likmes izsolēs darījuma partneriem izsoles pieteikumos jānorāda naudas summa, ko tie vēlas izmantot darījumā ar NCB (35).

Mainīgas procentu likmes izsolēs darījuma partneri var iesniegt izsoles pieteikumus ar ne vairāk kā 10 dažādiem procentu likmju/cenu/mijmaiņas darījuma punktu līmeņiem. Ārkārtas gadījumos Eurosistēma var noteikt ierobežojumu izsoles pieteikumu skaitam, ko var iesniegt mainīgas likmes izsolēs. Katrā izsoles pieteikumā darījuma partneriem jānorāda naudas apjoms, ko tie vēlas izmantot darījumā ar NCB, un attiecīgā procentu likme (36) (37). Procentu likmes pieteikumos procentu likmes solis ir 0,01 procentu punkts. Mainīgas procentu likmes valūtas mijmaiņas darījumu izsolēs mijmaiņas darījuma punkti nosakāmi saskaņā ar standarta tirgus principiem, un to solis ir 0,01 mijmaiņas darījuma punkts.

Galvenajām refinansēšanas operācijām minimālais pieteikuma apjoms ir EUR 1 000 000. Pieteikumos, kas pārsniedz šo summu, darījuma apjoma solis ir EUR 100 000. Tādu pašu minimālo darījuma apjoma soli un pieteikuma apjomu piemēro precizējošajās un strukturālajās operācijās. Minimālo pieteikuma apjomu piemēro katram atsevišķam procentu likmes/cenas/mijmaiņas darījuma punktu līmenim.

Ilgāka termiņa refinansēšanas darbībām katra NCB nosaka minimālo pieteikuma apjomu robežās no EUR 10 000 līdz EUR 1 000 000. Pieteikumos, kas pārsniedz šo summu, darījuma apjoma solis ir EUR 10 000. Minimālo pieteikuma apjomu piemēro atsevišķi katram procentu likmes līmenim.

ECB var noteikt maksimālo pieteikuma limitu, lai nepieļautu neatbilstoši lielus pieteikumus. Katrs šāds maksimālais pieteikuma limits vienmēr tiek norādīts publiskajā izsoles paziņojumā.

Darījuma partneriem vienmēr jāspēj segt tiem piešķirtos apjomus ar pietiekamu apjomu atbilstošo pamatā esošo aktīvu (38). Līgumu vai normatīvo aktu nosacījumi, kurus piemēro attiecīgā NCB, pieļauj soda piemērošanu, ja darījuma partneris nespēj pārvest pamatā esošos aktīvus vai skaidro naudu pietiekamā apjomā, lai norēķinātos par summu, kas tam piešķirta izsoles operācijā.

Pieteikumus var atcelt līdz pat pieteikumu iesniegšanas termiņam. Pieteikumi, kas iesniegti pēc izsoles paziņojumā norādītā termiņa, ir nederīgi. NCB lemj par to, vai termiņš ievērots. NCB noraida visus darījuma partnera pieteikumus, ja pieteikumu kopsumma pārsniedz ECB noteikto maksimālo pieteikuma limitu. NCB noraida arī tos pieteikumus, kas mazāki par minimālo pieteikuma apjomu vai mazāki par minimālo vai pārsniedz maksimālo apstiprināto procentu likmi/cenu/mijmaiņas darījuma punktu. Turklāt NCB var noraidīt pieteikumus, kas ir nepilnīgi vai neatbilst standartam. Ja pieteikums noraidīts, attiecīgā NCB informē darījuma partneri par savu lēmumu pirms izsoles piešķīruma.

5.1.5. Izsoles piešķīruma procedūras

5.1.5.1. Fiksētas procentu likmes izsoles

Sadalot fiksētas procentu likmes izsoles apjomu, darījuma partneru pieteikumi tiek summēti. Ja pieteikumu kopsumma pārsniedz kopējo piešķiramās likviditātes apjomu, iesniegtie pieteikumi tiek apmierināti proporcionāli piedāvātajam apjomam, pamatojoties uz izsoles apjoma attiecību pret pieteikumu kopsummu (sk. 4. ielikumu). Katram darījuma partnerim piešķirtais apjoms jānoapaļo līdz pilnam euro. Tomēr fiksētas procentu likmes izsolēs ECB var nolemt katram pretendentam piešķirt minimālo apjomu/daļu.

4. IELIKUMS

Fiksētas procentu likmes izsoļu piešķīrums

Piešķīruma apjoma koeficients:

Darījuma partnerim i piešķirtais apjoms:

alli = all % × (ai )

kur:

A – piešķirtais kopapjoms; n – darījuma partneru kopskaits; ai – darījuma partnera i pieteikuma apjoms; all% – piešķīruma koeficients; alli – darījuma partnerim i piešķirtais kopapjoms.

5.1.5.2. Euro veiktas mainīgas procentu likmes izsoles

Mainīgas procentu likmes izsolēs, kas veiktas euro un paredzētas likviditātes palielināšanai, pieteikumi tiek sakārtoti piedāvātās procentu likmes dilstošā secībā. Vispirms tiek apmierināti pieteikumi ar visaugstāko procentu likmi, pēc tam – pieteikumi ar pakāpeniski zemākām procentu likmēm, līdz viss piešķiramās likviditātes apjoms izlietots. Ja viszemākās apstiprinātās procentu likmes līmenī (t. i., robežlikmes līmenī) pieteikumu kopsumma pārsniedz atlikušo piešķiramo apjomu, to sadala proporcionāli starp pieteikumiem, pamatojoties uz neizsolītā apjoma attiecību pret pieteikumu kopsummu robežlikmes līmenī (sk. 5. ielikumu). Katram darījuma partnerim piešķirtais apjoms jānoapaļo līdz pilnam euro.

Mainīgas procentu likmes izsolēs, kas paredzētas likviditātes samazināšanai (tās var izmantot ECB parāda sertifikātu emisijai un noguldījumu ar noteiktu termiņu piesaistei), pieteikumi tiek sakārtoti piedāvāto procentu likmju augošā secībā (vai piedāvāto cenu dilstošā secībā). Vispirms tiek apmierināti pieteikumi ar viszemāko procentu likmi (augstāko cenu), pēc tam – pieteikumi ar augstākām procentu likmēm (zemākām cenām), līdz izlietots viss likviditātes samazināšanai paredzētais līdzekļu apjoms. Ja visaugstākās apstiprinātās procentu likmes (viszemākās cenas) līmenī (t. i., robežlikmes/cenas līmenī) pieteikumu kopsumma pārsniedz atlikušo piešķiramo apjomu, to sadala proporcionāli starp pieteikumiem, pamatojoties uz atlikušā piešķiramā apjoma attiecību pret pieteikumu kopapjomu ar robežlikmi/cenu (sk. 5. ielikumu). ECB parāda sertifikātu emisijai katram darījuma partnerim piešķirto apjomu noapaļo līdz tuvākajam ECB parāda sertifikātu nominālvērtības darījuma solim. Citām likviditāti samazinošām operācijām katram darījuma partnerim piešķirtais apjoms jānoapaļo līdz pilnam euro.

Mainīgas likmes izsolēs ECB var nolemt piešķirt katram veiksmīgajam pretendentam minimālo apjomu.

5. IELIKUMS

Euro veikto mainīgas procentu likmes izsolu piešķīrums

(piemērs attiecas uz pieteikumiem, kas izteikti procentu likmju veidā)

Piešķīruma koeficients robežlikmes līmenī:

Piešķīrums darījuma partnerim i robežlikmes līmenī:

all (rm ) i = all%(rm ) × a(rm)i

Darījuma partnerim i piešķirtais kopapjoms:

kur:

A – piešķirtais kopapjoms; r s – darījuma partneru procentu likmes s pieteikums; n – darījuma partneru kopskaits; a(r s ) i – darījumu partnera i pieteikuma apjoms ar procentu likmi s(r s ); a(r s ) – pieteikumu kopsumma ar konkrēto procentu likmi (r s ): r m – robežlikme: r 1 ≥ rs ≥ rm likviditāti palielinošai izsolei; rm ≥ rs ≥ r 1 likviditāti samazinošai izsolei; r m-1 – procentu likme pirms robežlikmes (pēdējā procentu likme, ar kuru pieteikumi ir pilnībā apmierināti): rm–1 > rm likviditāti palielinošai izsolei; rm > r m–1 likviditāti samazinošai izsolei; all%(r m ) – piešķīruma koeficients robežlikmes līmenī; all(r s ) i – piešķīrums darījuma partnerim i, ja procentu likme ir s: all i – darījuma partnerim i piešķirtais kopapjoms.

5.1.5.3. Mainīgas procentu likmes valūtas mijmaiņas darījumu izsoles

Mainīgas procentu likmes valūtas mijmaiņas darījumu izsolēs, kas paredzētas likviditātes palielināšanai, pieteikumi tiek sakārtoti mijmaiņas darījuma punktu kotācijas augošā secībā (39). Vispirms tiek apmierināti pieteikumi ar viszemāko mijmaiņas darījuma punkta kotāciju, pēc tam – pieteikumi ar pakāpeniski augstāku mijmaiņas darījuma punkta kotāciju, līdz izlietots viss noteiktais piešķiramais valūtas apjoms. Ja visaugstākās apstiprinātās mijmaiņas darījuma punkta kotācijas līmenī (t. i., valūtas mijmaiņas darījuma robežpunkta kotācijas līmenī) pieteikumu kopsumma pārsniedz atlikušo piešķiramo apjomu, to sadala proporcionāli starp pieteikumiem, pamatojoties uz atlikušā piešķiramā apjoma attiecību pret pieteikumu kopsummu valūtas mijmaiņas darījuma robežpunkta kotācijas līmenī (sk. 6. ielikumu). Katram darījuma partnerim piešķirtais apjoms jānoapaļo līdz pilnam euro.

Mainīgas procentu likmes valūtas mijmaiņas darījumu izsolēs, kas paredzētas likviditātes samazināšanai, pieteikumus sakārto mijmaiņas darījuma punktu kotācijas dilstošā secībā. Vispirms tiek apmierināti pieteikumi ar visaugstāko mijmaiņas darījuma punkta kotāciju, pēc tam – pieteikumi ar pakāpeniski zemāku mijmaiņas darījuma punkta kotāciju, līdz viss samazināmais noteiktais valūtas apjoms sadalīts. Ja viszemākās apstiprinātās mijmaiņas darījuma punkta kotācijas līmenī (t. i., valūtas mijmaiņas darījuma robežpunkta kotācijas līmenī) pieteikumu kopsumma pārsniedz atlikušo piešķiramo apjomu, to sadala proporcionāli starp pieteikumiem, pamatojoties uz atlikušā piešķiramā apjoma attiecību pret pieteikumu kopsummu valūtas mijmaiņas darījuma robežpunkta kotācijas līmenī (sk. 6. ielikumu). Katram darījuma partnerim piešķirtais apjoms jānoapaļo līdz pilnam euro.

5.1.5.4. Izsoles veids

Mainīgas procentu likmes izsolēm Eurosistēma var piemērot vai nu vienas procentu likmes izsoles, vai arī vairāku procentu likmju izsoles procedūras. Vienas procentu likmes izsolē (holandiešu izsole) piešķirtā apjoma procentu likme/cena/mijmaiņas darījuma punkta kotācija, ko piemēro visiem apmierinātajiem pieteikumiem, vienāda ar robežlikmi/cenu/mijmaiņas darījuma punkta kotāciju (t. i., kotāciju, kurā izlietots kopējais izsoles apjoms). Vairāku procentu likmju izsolē (amerikāņu izsole) piešķirtā apjoma procentu likme/cena/mijmaiņas darījuma punkta kotācija ir vienāda ar procentu likmi/cenu/mijmaiņas darījuma punkta kotāciju, kas piedāvāta katrā atsevišķajā pieteikumā.

6. IELIKUMS

Mainīgas procentu likmes valūtas mijmaiņas darījumu izsoļu piešķīrums

Piešķīruma koeficients valūtas mijmaiņas darījuma robežpunkta kotācijas līmenī:

Piešķīrums darījuma partnerim i mijmaiņas darījuma robežpunkta kotācijas līmenī:

all (Δ m ) i = all% (Δ m ) × a(Δm)i

Darījuma partnerim i piešķirtais kopapjoms:

kur:

A = piešķirtais kopapjoms; Δ Δs = darījuma partneru noteiktā mijmaiņas darījuma punkta kotācijas s pieteikums; n = darījuma partneru kopskaits; a(Δ s ) i = darījuma partnera i pieteikuma apjoms, ja mijmaiņas darījuma punkta kotācija ir s (Δs); a(Δ s ) = pieteikumu kopsumma, ja mijmaiņas darījuma punkta kotācija ir s (Δs); Δ Δm = mijmaiņas darījuma robežpunkta kotācija: Δ m ≥ Δ s ≥ Δ1 likviditāti palielinošam valūtas mijmaiņas darījumam; Δ1 ≥ Δ s ≥ Δ m likviditāti samazinošam valūtas mijmaiņas darījumam; Δ m–1 = mijmaiņas darījuma punkta kotācija pirms valūtas mijmaiņas darījuma robežpunkta kotācijas (pēdējā mijmaiņas darījuma punkta kotācija, ar kuru visi pieteikumi tiek pilnīgi apmierināti): Δ m > Δ m–1 likviditāti palielinošam valūtas mijmaiņas darījumam; Δ m–1 > Δ m likviditāti samazinošam valūtas mijmaiņas darījumam; all%(Δ m ) = piešķīruma koeficients valūtas mijmaiņas darījuma robežpunkta kotācijas līmenī; all(Δ s ) i = piešķīrums darījuma partnerim i, ja valūtas mijmaiņas darījuma robežpunkta kotācija ir s; all i = darījuma partnerim i piešķirtais kopapjoms.

5.1.6. Izsoles rezultātu paziņošana

Standartizsoļu un ātro izsoļu rezultātus paziņo publiski, izmantojot informācijas tīklus un ECB interneta lapu. Turklāt NCB var paziņot izsoles rezultātu tieši darījuma partneriem, neizmantojot informācijas tīklus. Parasti publiskajā izsoles rezultāta paziņojumā iekļauta šāda informācija:

a) izsoles operācijas atsauces numurs;

b) izsoles operācijas datums;

c) operācijas veids;

d) operācijas termiņš;

e) Eurosistēmas darījuma partneru pieteikumu kopsumma;

f) pieteikumu iesniedzēju skaits;

g) iesaistītās valūtas (valūtas mijmaiņas darījumiem);

h) kopējais piešķirtais/izsolītais apjoms;

i) piešķīruma koeficients (fiksētas procentu likmes izsolēm);

j) darījuma sākumkurss (valūtas mijmaiņas darījumiem);

k) apstiprinātā robežlikme/cena/mijmaiņas darījuma punkts un robežlikmes/cenas/mijmaiņas darījuma punkta apstiprinātais piešķīruma koeficients (mainīgas procentu likmes izsolēm);

l) minimālā pieteikuma procentu likme, maksimālā pieteikuma procentu likme un vidējā svērtā piešķīruma likme (vairāku procentu likmju izsolēm);

m) operācijas sākuma datums un termiņa beigu datums (ja nepieciešams) vai instrumenta novērtējuma datums un termiņa beigu datums (ECB parāda sertifikātu emisijai);

n) minimālais pretendentam izsolē piešķiramais apjoms (ja tāds ir);

o) minimālais piešķirtā apjoma koeficients (ja tāds ir);

p) sertifikātu nominālvērtība (ECB parāda sertifikātu emisijai); un

q) emisijas ISIN kods (ECB parāda sertifikātu emisijai).

NCB tieši apstiprina veiksmīgajiem darījuma partneriem individuālos izsoles rezultātus.

5.2. Divpusējo operāciju procedūras

5.2.1. Vispārīgi apsvērumi

NCB var veikt operācijas, pamatojoties uz divpusējām procedūrām. Šīs procedūras var izmantot precizējošajās atklātā tirgus operācijās un strukturālajās tiešajās operācijās (40). Plašā nozīmē divpusējās operācijas ir jebkādas procedūras, kurās Eurosistēma veic darījumu ar vienu vai vairākiem darījuma partneriem, nerīkojot izsoli. Šajā ziņā izšķir divus dažādus divpusējo procedūru veidus: operācijas, kurās Eurosistēma ar darījuma partneriem sazinās tieši, un operācijas, kas tiek veiktas ar biržu un tirgus aģentu starpniecību.

5.2.2. Tieša sazināšanās ar darījuma partneriem

Šajā procedūrā NCB tieši sazinās ar vienu vai vairākiem iekšzemes darījuma partneriem, kuri izraudzīti saskaņā ar 2.2. sadaļā noteiktajiem kritērijiem. Saskaņā ar precīzām ECB sniegtām instrukcijām NCB lemj, vai iesaistīties darījumā ar šiem darījuma partneriem. Darījumi tiek veikti ar NCB starpniecību.

Ja ECB Padome nolemtu, ka ārkārtas apstākļos divpusējās operācijas varētu veikt arī pati ECB (vai arī viena vai vairākas NCB, kas darbojas ECB vārdā), šādu operāciju procedūras tiktu attiecīgi pielāgotas. Tādā gadījumā ECB (vai NCB, kas darbojas ECB vārdā) tieši sazinātos ar vienu vai vairākiem darījuma partneriem euro zonā, kuri izraudzīti saskaņā ar 2.2. sadaļā noteiktajiem kritērijiem. ECB (vai NCB, kas darbojas ECB vārdā) lemtu par to, vai iesaistīties darījumā ar šiem darījuma partneriem. Taču darījumi tiktu veikti decentralizēti ar NCB starpniecību.

Divpusējās operācijas, ko veic, tieši sazinoties ar darījuma partneriem, var piemērot reversajiem darījumiem, tiešajiem darījumiem, valūtas mijmaiņas darījumiem un noguldījumu ar noteiktu termiņu piesaistei.

5.2.3. Ar biržu un tirgus aģentu starpniecību veiktās operācijas

NCB var veikt tiešos darījumus ar biržu un tirgus aģentu starpniecību. Šajās operācijās darījuma partneru loks a priori nav ierobežots un procedūras tiek pielāgotas tirgus principiem, ko piemēro attiecīgajiem parāda instrumentiem.

5.2.4. Divpusējo operāciju izziņošana

Parasti divpusējās operācijas iepriekš publiski neizziņo. Turklāt ECB var nolemt par divpusējo operāciju rezultātu publisku neizziņošanu.

5.2.5. Operāciju veikšanas dienas

ECB var nolemt veikt precizējošās divpusējās operācijas jebkurā Eurosistēmas darbadienā. Šādās operācijās piedalās tikai to dalībvalstu NCB, kurās darījuma diena, norēķinu diena un atmaksāšanas diena ir NCB darbadienas.

Tiešas divpusējās operācijas strukturāliem mērķiem parasti veic un par tām norēķinās tikai tajās dienās, kas ir NCB darbadienas visās dalībvalstīs.

5.3. Norēķinu procedūras

5.3.1. Vispārīgi apsvērumi

Norēķinus par naudas darījumiem, kas saistīti ar Eurosistēmas pastāvīgajām iespējām vai dalību atklātā tirgus operācijās, veic, izmantojot darījuma partneru kontus NCB vai kontus norēķinu bankās, kas piedalās TARGET2. Naudas darījumu norēķinus veic tikai pēc galīgā operācijas pamatā esošo aktīvu pārveduma (vai vienlaikus ar šo pārvedumu). Tas nozīmē, ka pamatā esošajiem aktīviem jābūt iepriekš noguldītiem vērtspapīru kontos NCB vai arī norēķins ar šīm NCB jāveic pēc principa – piegāde pret samaksu dienas laikā. Pamatā esošo aktīvu pārvedumu veic, izmantojot darījuma partneru vērtspapīru norēķinu kontus SSS, kas atbilst ECB noteikto standartu minimumam (41). Darījuma partneri, kuriem nav vērtspapīru konta NCB vai vērtspapīru norēķinu konta SSS, kas atbilst ECB noteikto standartu minimumam, var veikt pamatā esošo aktīvu pārvedumu ar korespondentkredītiestādes vērtspapīru norēķinu konta vai vērtspapīru konta starpniecību.

Norēķinu procedūras sīkāk izklāstītas līgumu nosacījumos, ko NCB (vai ECB) piemēro konkrētajiem monetārās politikas instrumentiem. Norēķinu procedūras dažādās NCB var nedaudz atšķirties nacionālo tiesību aktu un darbības prakses atšķirību dēļ.

3. tabula

Eurosistēmas atklātā tirgus operāciju parastie norēķinu datumi (42)

Monetārās politikas instruments Norēķinu datums standartizsolēs Norēķinu datums ātrajās izsolēs un divpusējās procedūrās Reversie darījumi T + 1 (43) T Tiešie darījumi — Saskaņā ar tirgus principiem attiecībā uz darījuma pamatā esošajiem aktīviem ECB parāda sertifikātu emisija T + 2 — Valūtas mijmaiņas darījumi — T, T + 1 vai T + 2 Noguldījumu ar noteiktu termiņu piesaiste — T

5.3.2. Norēķini par atklātā tirgus operācijām

Norēķinus par atklātā tirgus operācijām, kuru pamatā ir standartizsoles (t. i., galvenajām refinansēšanas operācijām, ilgāka termiņa refinansēšanas operācijām un strukturālajām operācijām), parasti veic pirmajā dienā pēc darījuma dienas, kurā atvērta TARGET2 un visas atbilstošās SSS. Tomēr norēķinus par ECB parāda sertifikātu emisiju veic otrajā dienā pēc darījuma dienas, kurā atvērta TARGET2 un visas atbilstošās SSS. Principā Eurosistēmas mērķis ir panākt, lai norēķini par darījumiem, kas saistīti ar tās atklātā tirgus operācijām, vienlaikus tiktu veikti visās dalībvalstīs ar visiem darījuma partneriem, kas nodrošinājuši pietiekamus pamatā esošos aktīvus. Taču darbības ierobežojumu un SSS tehnisko īpatnību dēļ norēķinu veikšanas konkrētais laiks dienas robežās atklātā tirgus operācijām euro zonā var atšķirties. Galveno un ilgāka termiņa refinansēšanas operāciju norēķinu veikšanas laiks parasti sakrīt ar laiku, kad veic atmaksu par iepriekšējo atbilstoša termiņa operāciju.

Eurosistēmas mērķis ir panākt, lai norēķini par atklātā tirgus operācijām, kuru pamatā ir ātrās izsoles un divpusējās procedūras, tiktu veikti darījuma dienā. Taču operatīvu iemeslu dēļ Eurosistēma dažkārt šīm operācijām, īpaši tiešajiem darījumiem un valūtas mijmaiņas darījumiem, var piemērot citus norēķinu datumus (sk. 3. tabulu).

5.3.3. Dienas beigu procedūras

Dienas beigu procedūras noteiktas dokumentācijā, kas attiecas uz TARGET2. Parasti TARGET2 slēgšanas laiks ir plkst. 18.00 pēc ECB laika (Viduseiropas laiks). Pēc slēgšanas turpmākie maksājuma uzdevumi apstrādei TARGET2 netiek pieņemti, lai gan pirms slēgšanas pieņemto atlikušo maksājuma uzdevumu apstrāde turpinās. Darījuma partneru pieprasījumi par piekļuvi aizdevumu iespējai uz nakti vai noguldījumu iespējai uz nakti jāiesniedz attiecīgajai NCB ne vēlāk kā 15 minūtes pēc TARGET2 slēgšanas. Pēdējā Eurosistēmas obligāto rezervju izpildes perioda darbadienā termiņš, kas noteikts piekļuves pieprasījumam Eurosistēmas pastāvīgajām iespējām, tiek pagarināts vēl par 15 minūtēm.

Ja atbilstošo darījuma partneru norēķinu kontos TARGET2 pēc dienas beigu kontroles procedūru veikšanas izveidojies negatīvs atlikums, tas automātiski tiek uzskatīts par pieprasījumu izmantot aizdevumu iespēju uz nakti (sk. 4.1. sadaļu).

6. NODAĻA

ATBILSTOŠIE AKTĪVI

6.1. Vispārīgie apsvērumi

Saskaņā ar ECBS Statūtu 18.1. pantu ECB un NCB atļauts veikt darījumus finanšu tirgos, pērkot un pārdodot pamatā esošos aktīvus tieši vai saskaņā ar atpirkšanas līgumiem, un noteikts, ka visām Eurosistēmas kredītoperācijām jābūt ar atbilstošu nodrošinājumu. Tādējādi visas Eurosistēmas likviditāti palielinošās operācijas balstās uz pamatā esošajiem aktīviem, kurus darījuma partneri nodrošina vai nu nododot aktīvu īpašuma tiesības (tiešo darījumu vai atpirkšanas līgumu gadījumā), vai ar ķīlu, cesiju vai apgrūtinājumu, ar kuru nodrošināti attiecīgie aktīvi (nodrošinātu aizdevumu gadījumā) (44).

Lai pasargātu Eurosistēmu no zaudējumiem monetārās politikas operācijās un nodrošinātu vienādu attieksmi pret darījuma partneriem, kā arī uzlabotu darbības efektivitāti un caurredzamību, pamatā esošajiem aktīviem jāatbilst noteiktiem kritērijiem, lai tos varētu izmantot Eurosistēmas monetārās politikas operācijās. Eurosistēma atbilstošajiem aktīviem izstrādājusi vienotu sistēmu, kas kopēja visām Eurosistēmas kredītoperācijām. Šī vienotā sistēma (saukta arī par “Vienoto sarakstu”) stājās spēkā 2007. gada 1. janvārī un aizstāja divu līmeņu sistēmu, kas bija ieviesta Ekonomikas un monetārās savienības trešā posma sākumā.

Vienotā sistēma ietver divas noteiktas aktīvu grupas – tirgojamos un netirgojamos aktīvus. Attiecībā uz aktīvu kvalitāti un to atbilstību dažādiem Eurosistēmas monetārās politikas operāciju veidiem starp šīm divām aktīvu grupām nav atšķirību, izņemot to, ka netirgojamos aktīvus Eurosistēma parasti neizmanto tiešajos darījumos. Eurosistēmas monetārās politikas operācijām atbilstošos aktīvus var izmantot arī kā pamatā esošos aktīvus dienas ietvaros izsniegtajam kredītam.

Abu aktīvu grupu atbilstības kritēriji saskaņoti visā euro zonā un izklāstīti 6.2. sadaļā (45). Lai nodrošinātu abu aktīvu grupu atbilstību vienādiem kredītstandartiem, izstrādāta Eurosistēmas kredītnovērtējuma sistēma (ECAF), kas pamatojas uz dažādiem kredītnovērtējuma avotiem. 6.3. sadaļā izklāstītas procedūras un noteikumi, kas nosaka un kontrolē Eurosistēmas prasību, lai visi atbilstošie nodrošinājumi atbilstu “augstiem kredītstandartiem”. Pamatā esošo aktīvu riska kontroles pasākumi un novērtēšanas principi sniegti 6.4. un 6.5. sadaļā. Eurosistēmas darījuma partneri var izmantot atbilstošos aktīvus pārrobežu darījumos (sk. 6.6. sadaļu).

6.2. Pamatā esošo aktīvu atbilstības specifikācijas

ECB izveido, uztur un publicē atbilstošo tirgojamo aktīvu sarakstu (46). Eurosistēma darījuma partneriem sniedz tikai konsultācijas par Eurosistēmas nodrošinājuma atbilstību, ja jau emitēti tirgojamie aktīvi vai apgrozībā esošie netirgojamie aktīvi tiek iesniegti Eurosistēmai kā nodrošinājums. Tādējādi nenotiek nekādas pirmsemisijas konsultācijas.

6.2.1. Tirgojamo aktīvu atbilstības kritēriji

Par atbilstošiem uzskatāmi ECB emitētie parāda sertifikāti un visi parāda sertifikāti, kurus Eurosistēmas NCB emitējušas pirms datuma, kad attiecīgā dalībvalsts ieviesusi euro.

Lai noteiktu citu tirgojamo aktīvu atbilstību, piemēro šādus atbilstības kritērijus (sk. arī 4. tabulu).

6.2.1.1. Aktīva veids

Tam jābūt parāda instrumentam:

a) ar fiksētu beznosacījumu pamatsummu (47) un

b) ar kuponu, kas nevar izraisīt negatīvu naudas plūsmu. Turklāt kuponam jābūt vienam no šāda veida kuponiem: i) nulles kuponam, ii) fiksētas procentu likmes kuponam vai iii) mainīgas procentu likmes kuponam, kas piesaistīts atsauces procentu likmei. Kupons var būt piesaistīts paša emitenta reitinga pārmaiņām. Turklāt atbilstošas ir arī obligācijas, kas indeksētas ar inflāciju.

Šādas iezīmes jāsaglabā līdz saistību dzēšanai. Parāda instrumenti nevar dot tādas tiesības uz pamatsummu un/vai procentiem, kuras pakārtotas tā paša emitenta citu parāda instrumentu turētāju tiesībām.

Prasība a) nav piemērojama ar aktīviem nodrošinātiem vērtspapīriem, izņemot obligācijas, kuras saskaņā ar PVKIU direktīvas (48) 52. pantā izklāstītajiem kritērijiem emitējušas kredītiestādes (sauktas par nodrošinātām obligācijām). Eurosistēma novērtē ar aktīviem nodrošināto vērtspapīru, izņemot nodrošinātās obligācijas, atbilstību šādiem kritērijiem.

Aktīviem, kas rada naudas plūsmu un nodrošina ar aktīviem nodrošinātus vērtspapīrus, jāatbilst šādām prasībām:

a) šādu aktīvu iegādi regulē ES dalībvalsts tiesību akti;

b) tos iegādājas īpaši vērtspapīrošanas mērķim dibināti uzņēmumi no darījuma iniciatora vai starpnieka tādā veidā, ko Eurosistēma uzskata par vērtspapīrošanu, “aktīvus pārdodot”, kas īstenojama pret jebkuru trešo pusi, un tie nedrīkst būt pieejami darījuma iniciatoram un tā kreditoriem vai starpniekam un tā kreditoriem, t. sk. darījuma iniciatora vai starpnieka maksātnespējas gadījumā;

c) tos izveidojis un emitentam pārdevis EEZ reģistrēts darījuma iniciators vai attiecīgā gadījumā, starpnieks;

d) tie nedrīkst kopumā vai daļēji, faktiski vai potenciāli ietvert citu ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru laidienus (49); turklāt tie nedrīkst kopumā vai daļēji, faktiski vai potenciāli ietvert ar kredītiem saistītas parādzīmes, mijmaiņas darījumus vai citus atvasinātos instrumentus (50) (51), vai sintētiskos vērtspapīrus; un

e) ja tie ir kredītprasības, parādniekiem un kreditoriem jābūt reģistrētiem EEZ (vai fiziskām personām jābūt rezidentiem) un, ja piemērojams, attiecīgajam vērtspapīram jāatrodas EEZ. Šīs kredītprasības noteicošajiem tiesību aktiem jābūt EEZ valsts tiesību aktiem. Ja tās ir obligācijas, emitentiem jābūt reģistrētiem EEZ, tām jābūt emitētām EEZ valstī saskaņā ar EEZ valsts tiesību aktiem un jebkuram attiecīgajam vērtspapīram jāatrodas EEZ (52).

Ja darījuma iniciators vai, ja piemērojams, starpnieks reģistrēts euro zonā vai Lielbritānijā, Eurosistēma ir pārliecinājusies, ka šajās jurisdikcijās nav paredzētas stingras darījumu atzīšanas par spēkā neesošiem normas. Ja darījuma iniciators vai, ja piemērojams, starpnieks reģistrēts citā EEZ valstī, ar aktīviem nodrošinātos vērtspapīrus var uzskatīt par atbilstošiem tikai tad, ja Eurosistēma pārliecinās, ka tās tiesības pienācīgi aizsargātas pret darījumu atzīšanas par spēkā neesošiem normām, ko Eurosistēma uzskata par piemērojamām saskaņā ar attiecīgās EEZ valsts tiesību aktiem. Šajā nolūkā pirms ar aktīviem nodrošināti vērtspapīri tiek atzīti par atbilstošiem, Eurosistēmai pieņemamā formā tiek iesniegts neatkarīgs juridisks atzinums, kurā izklāstītas valstī piemērojamās darījumu atzīšanas par spēkā neesošiem normas (53). Lai lemtu par to, vai tās tiesības ir pietiekami aizsargātas pret darījumu atzīšanas par spēkā neesošiem normām, Eurosistēma var pieprasīt citus dokumentus, t. sk. saņēmēja maksātspējas apliecinājumu par termiņu, kurā darījumu var atzīt par spēkā neesošu. Darījumu atzīšanas par spēkā neesošiem normas, kuras Eurosistēma uzskata par stingrām un tāpēc nepieņemamām, ietver normas, saskaņā ar kurām pamatā esošo aktīvu pārdošanu likvidators var atzīt par spēkā neesošu, pamatojoties tikai uz to, ka tā tika veikta noteiktā laika posmā (termiņā, kurā darījumu var atzīt par spēkā neesošu) pirms pārdevēja (iniciatora/starpnieka) maksātnespējas paziņošanas, vai normas, saskaņā ar kurām šādu darījuma atzīšanu par spēkā neesošu saņēmējs var novērst tikai tad, ja tas pierāda, ka viņam pārdošanas laikā nav bijis ziņu par pārdevēja (iniciatora/starpnieka) maksātnespēju.

Strukturētas emisijas gadījumā laidiens (vai apakšlaidiens), lai tas būtu atbilstošs, nevar tikt pakārtots tās pašas emisijas citiem laidieniem. Laidienu (vai apakšlaidienu) uzskata par nepakārtotu attiecībā pret citiem tās pašas emisijas laidieniem (vai apakšlaidieniem), ja saskaņā ar emisijas prospektā izklāstīto maksājuma prioritāti, ko piemēro pēc paziņojuma par tiesību izmantošanu saņemšanas, nevienam citam laidienam (vai apakšlaidienam) netiek noteikta prioritāte attiecībā pret šo laidienu (vai apakšlaidienu) par maksājuma (pamatsummas un procentu) saņemšanu, un tādējādi šāds laidiens (vai apakšlaidiens) no strukturētas emisijas dažādiem laidieniem vai apakšlaidieniem ir pēdējais, kuram rodas zaudējumi. Attiecībā uz strukturētām emisijām, kuru prospekts paredz paziņojuma par tūlītēju samaksu vai tiesību izmantošanu saņemšanu, jānodrošina, ka laidiens (vai apakšlaidiens) nav pakārtots ne saskaņā ar paziņojumā par tūlītēju samaksu noteikto maksājumu prioritāti, ne saskaņā ar paziņojumā par tiesību izmantošanu noteikto maksājumu prioritāti.

Eurosistēma patur tiesības lūgt no attiecīgās trešās puses (piemēram, emitenta, darījuma iniciatora vai organizētāja) jebkādu paskaidrojumu un/vai likumīgu apstiprinājumu, ko tā uzskata par nepieciešamu, lai novērtētu ar aktīviem nodrošināto vērtspapīru atbilstību.

6.2.1.2. Kredītstandarti

Parāda instrumentam jāatbilst ECAF noteikumos attiecībā uz tirgojamiem aktīviem norādītajiem augstajiem kredītstandartiem, kas izklāstīti 6.3.2. sadaļā.

6.2.1.3. Emisijas vieta

Parāda instrumenti jānogulda/jāreģistrē (jāemitē) kādā no EEZ centrālajām bankām vai centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem (CVD), kas atbilst ECB noteikto standartu minimumam (54). Ja tirgojamu parāda instrumentu emitējusi nefinanšu sabiedrība (55), kurai atzīta ārējā kredītnovērtējuma iestāde (ECAI) nav piešķīrusi reitingu, emisijas vietai jābūt euro zonā.

6.2.1.4. Norēķinu procedūras

Parāda instrumentam jābūt pārvedamam dematerializētā veidā. Tam jāatrodas un par to jāveic norēķini euro zonā, izmantojot Eurosistēmas vai SSS kontu, kas atbilst ECB noteiktajiem standartiem, lai uz reģistrāciju un realizāciju attiektos dalībvalsts tiesību akti.

Ja CVD, kas emitē aktīvu, un SSS, kurā tas atrodas turējumā, nav identiski, starp šīm iestādēm jāizveido ECB apstiprināta saikne (56).

6.2.1.5. Pieņemami tirgi

Parāda instruments jāpieņem tirdzniecībai regulētā tirgū, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīvā 2004/39/EK, kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Padomes Direktīvas 85/611/EEK un 93/6/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/12/EK un atceļ Padomes Direktīvu 93/22/EEK (57), vai jāveic tirdzniecība konkrētos neregulētos tirgos, kā noteikusi ECB (58), Novērtējot neregulētus tirgus, Eurosistēma balstās uz trim principiem – drošību, caurredzamību un pieejamību (59).

6.2.1.6. Emitents/garantijas devējs

ES dalībvalstu centrālās bankas, valsts sektora uzņēmumi, privātā sektora uzņēmumi, starptautiskās vai starpvalstu iestādes var emitēt parāda instrumentus vai sniegt garantijas.

6.2.1.7. Emitenta/garantijas devēja reģistrācijas vieta

Emitentam jābūt reģistrētam EEZ vai vienā no G10 valstīm, kuras neietilpst EEZ (60), (61). Šajā gadījumā parāda instrumentus var uzskatīt par atbilstošiem tikai tad, ja Eurosistēma pārliecinās, ka tās tiesības tiks aizsargātas Eurosistēmas noteiktā, atbilstošā veidā saskaņā ar attiecīgās ārpus EEZ esošās G10 valsts tiesību aktiem. Šajā nolūkā būs jāiesniedz formas un satura ziņā Eurosistēmai pieņemams tiesisks novērtējums, pirms aktīvus varēs uzskatīt par atbilstošiem. Ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru gadījumā emitentam jābūt reģistrētam EEZ.

Garantijas devējam jābūt reģistrētam EEZ, izņemot gadījumus, kad tirgojamo aktīvu augstu kredītstandartu noteikšanai garantija nav nepieciešama, kā izklāstīts 6.3.2. sadaļā.

Starptautiskās vai starpvalstu iestādes ir atbilstoši emitenti/garantijas devēji, neraugoties uz to reģistrācijas vietu. Ja tirgojamu parāda instrumentu emitējusi nefinanšu sabiedrība, kurai ECAI nav piešķīrusi reitingu, emitentam/garantijas devējam jābūt reģistrētam euro zonā.

6.2.1.8. Denominācijas valūta

Parāda instruments jāizsaka euro (62).

6.2.2 Netirgojamo aktīvu atbilstības kritēriji

Atbilstošo aktīvu vienotajā sistēmā kā nodrošinājums atbilstoši ir triju veidu netirgojamie aktīvi – atbilstošu darījuma partneru termiņnoguldījumi, kredītprasības un netirgojami neliela apjoma ar hipotēku nodrošināti parāda instrumenti (RMBD) (63).

6.2.2.1. Kredītprasības

Lai kredītprasība (64) būtu atbilstoša, tai jāatbilst šādiem atbilstības kritērijiem (sk. arī 4. tabulu).

a) Aktīva veids: tai jābūt kredītprasībai, kas ir parādnieka parādsaistības attiecībā pret Eurosistēmas darījuma partneri. Atbilstošas ir arī kredītprasības, kuru atlikums samazinās (t. i., pamatsumma un procenti tiek samaksāti saskaņā ar iepriekš noteiktu grafiku). Neizmantotas kredītlīnijas (piemēram, automātiski atjaunojamu kredītprasību neizmantotās iespējas), norēķinu kontu pārtēriņi un akreditīvi (kas pilnvaro kredīta izmantošanu, bet pašas par sevi nav kredītprasības) nav atbilstoši. Sindikāta dalībiestādes daļa sindicētā aizdevumā tiek uzskatīta par atbilstošu kredītprasības veidu. Kredītprasības var nedot tiesības uz pamatsummu un/vai procentiem, kas pakārtoti tā paša emitenta citu kredītprasību (vai citu tā paša sindicētā aizdevuma laidienu vai pakārtoto laidienu) vai parāda instrumentu turētāju tiesībām.

b) Kredītprasībai jābūt ar: i) fiksētu beznosacījumu pamatsummu un ii) procentu likmi, kas nevar izraisīt negatīvu naudas plūsmu. Turklāt izmanto kādu no šiem procentu likmju veidiem: i) nulles kupona, ii) fiksētai vai iii) mainīgai, kas piesaistīta citai atsauces procentu likmei. Kredītprasības ar inflācijai piesaistītu procentu likmi arī ir atbilstošas. Šādas iezīmes jāsaglabā līdz saistību dzēšanai.

c) Debitors/garantijas devējs: nefinanšu sabiedrības (65), valsts sektora uzņēmumi, starptautiskās vai starpvalstu iestādes ir atbilstoši parādnieki un garantijas devēji. Katrs parādnieks ir individuāli un atsevišķi atbildīgs par attiecīgās kredītprasības atmaksu pilnā apjomā (par atsevišķām kredītprasībām kopā atbildīgie kredīta līdzaizņēmēji netiek iekļauti).

d) Debitora/garantijas devēja reģistrācijas vieta: debitoram jābūt reģistrētam euro zonā. Garantijas devējam arī jābūt reģistrētam euro zonā, izņemot gadījumus, kad netirgojamo aktīvu augstu kredītstandartu noteikšanai garantija nav nepieciešama, kā izklāstīts 6.3.3. sadaļā. Šī prasība nav attiecināma uz starptautiskām vai starpvalstu iestādēm.

e) Kredītstandarti: kredītprasību kvalitāti novērtē ar debitora vai garantijas devēja pamatā esošo kredītspēju. Kredītprasībām jāatbilst ECAF noteikumos noteiktajiem augstajiem netirgojamo aktīvu kredītstandartiem, kas izklāstīti 6.3.3. sadaļā.

f) Minimālais apjoms: laikā, kad darījuma partneris iesniedz izmantošanai nodrošinājumu (nodrošinājuma mobilizācija), kredītprasībai jāatbilst minimālā apjoma prasībai. Iekšzemes kredītprasībām minimālo apjomu katra NCB var piemērot pēc savas izvēles. Izmantošanai pārrobežu darījumos piemērojamais vienotais minimālais apjoms ir EUR 500 000. Tiklīdz tas būs praktiski iespējams, paredzēts 2013. gadā visām kredītprasībām euro zonā ieviest vienotu minimālo apjomu EUR 500 000.

g) Apkalpošanas procedūras: kredītprasības apkalpošanu nosaka Eurosistēmas procedūras, kas definētas attiecīgajā nacionālajā dokumentācijā.

h) Noteicošie tiesību akti: līgumu par kredītprasību un līgumu starp darījuma partneri un NCB, kas laiž apgrozībā kredītprasību kā nodrošinājumu (līgums par nodrošinājuma mobilizāciju), nosaka kādas dalībvalsts tiesību akti. Turklāt dažādu noteicošo tiesību aktu, kas piemērojami i) darījuma partnerim, ii) kreditoram, iii) parādniekam, iv) garantijas devējam (ja iespējams), v) līgumam par kredītprasību un vi) līgumam par nodrošinājuma mobilizāciju, skaits nevar pārsniegt divus.

i) Denominācijas valūta: kredītprasība jāizsaka euro (66).

6.2.2.2. Netirgojami neliela apjoma ar hipotēku nodrošināti parāda instrumenti

RMBD piemēro šādus atbilstības kritērijus (sk. arī 4. tabulu).

a) Aktīva veids: tam jābūt parāda instrumentam (parādzīme vai vekselis), kas nodrošināts ar mājokļa hipotēku pūlu un pilnībā netiek pārvērsts vērtspapīros. Jābūt iespējai aizstāt aktīvus pamatā esošo aktīvu pūlā un ieviestam mehānismam, kas nodrošinātu Eurosistēmas prioritāti kreditoru vidū, izņemot tos, kuriem noteikts izņēmums valsts politikas dēļ (67).

b) RMBD jābūt ar: i) fiksētu beznosacījumu pamatsummu un ii) procentu likmi, kas nevar izraisīt negatīvu naudas plūsmu.

c) Kredītstandarti: RMBD jāatbilst augstiem kredītstandartiem, ko novērtē saskaņā ar to ECAF noteikumu sadaļu, kurā aplūkots RMBD, kā izklāstīts 6.3.3. sadaļā.

d) Emitenta veids: atbilstoši emitenti ir kredītiestādes, kas ir atbilstoši darījuma partneri.

e) Emitenta reģistrācijas vieta: emitentam jābūt reģistrētam euro zonā.

f) Apkalpošanas procedūras: RMBD apkalpošanu nosaka Eurosistēmas procedūras, kas definētas attiecīgajā nacionālajā dokumentācijā.

g) Denominācijas valūta: RMBD jāizsaka euro (68).

6.2.3 Atbilstošo aktīvu izmantošanas papildu prasības

6.2.3.1. Kredītprasībām noteiktās papildu juridiskās prasības

Lai nodrošinātu to, ka kredītprasībām ir spēkā esošs nodrošinājums un kredītprasību iespējams ātri realizēt darījuma partnera saistību neizpildes gadījumā, jāizpilda papildu juridiskās prasības. Šīs juridiskās prasības attiecas uz:

a) kredītprasību esamības pārbaudi;

b) debitora informēšanu par kredītprasības laišanu apgrozībā vai šādas laišanas apgrozībā reģistrēšanu;

c) tādu ierobežojumu neesamību, kas saistīti ar banku darbības slepenību un konfidencialitāti;

d) kredītprasības laišanas apgrozībā ierobežojumu neesamību;

e) kredītprasības realizēšanas ierobežojumu neesamību.

Šo juridisko prasību saturs izklāstīts 7. papildinājumā. Valstu jurisdikciju raksturīgās iezīmes detalizēti izklāstītas attiecīgajā nacionālajā dokumentācijā.

6.2.3.2. Atbilstošo aktīvu izmantošanas noteikumi

Tirgojamos aktīvus var izmantot visām monetārās politikas operācijām, kas balstītas uz pamatā esošajiem aktīviem, t. i., reversajiem un tiešajiem atklātā tirgus darījumiem un aizdevumu iespējai uz nakti. Netirgojamos aktīvus var izmantot kā pamatā esošos aktīvus reversajiem atklātā tirgus darījumiem un aizdevumu iespējai uz nakti. Eurosistēma tos tiešajos darījumos neizmanto. Visus tirgojamos un netirgojamos aktīvus var izmantot arī kā pamatā esošos aktīvus dienas ietvaros izsniegtajam kredītam.

Neatkarīgi no tā, vai tirgojamais vai netirgojamais aktīvs atbilst visiem atbilstības kritērijiem, darījuma partneris nevar kā nodrošinājumu iesniegt aktīvu, kuru emitējis vai garantējis šis darījuma partneris vai jebkurš cits uzņēmums, ar kuru darījuma partnerim ir ciešas saiknes (69).

“Ciešas saiknes” nozīmē situāciju, kurā darījuma partneris saistīts ar atbilstošo aktīvu emitentu/debitoru/garantijas devēju, tāpēc ka:

a) darījuma partnerim vai nu tieši, vai netieši ar viena vai vairāku uzņēmumu starpniecību pieder 20 % vai vairāk emitenta/debitora/garantijas devēja kapitāla;

b) emitentam/debitoram/garantijas devējam vai nu tieši, vai netieši ar viena vai vairāku uzņēmumu starpniecību pieder 20 % vai vairāk darījuma partnera kapitāla;

c) trešai personai pieder gan vairāk nekā 20 % no darījuma partnera kapitāla, gan vairāk nekā 20 % no emitenta/debitora/garantijas devēja kapitāla vai nu tieši, vai netieši ar viena vai vairāku uzņēmumu starpniecību.

Monetārās politikas īstenošanas nolūkā, īpaši, lai uzraudzītu atbilstošo aktīvu izmantošanas noteikumu ievērošanu attiecībā uz ciešām saiknēm, Eurosistēmas centrālās bankas apmainās ar uzraudzības iestāžu šim nolūkam sniegto informāciju par kapitāla turējumiem. Uz šo informāciju attiecas uzraudzības iestāžu piemērotie slepenības standarti.

Nosacījums par ciešām saiknēm nav piemērojams: a) ciešām saiknēm starp darījuma partneri un EEZ valstu valsts sektora iestādēm, kurām ir tiesības iekasēt nodokļus, vai gadījumos, ja EEZ valsts valsts sektora iestāde, kurai ir tiesības iekasēt nodokļus, garantē kādu parāda instrumentu; b) nodrošinātām banku obligācijām, kas emitētas saskaņā ar PVKIU Direktīvas 22. panta 4. punktā izklāstītajiem kritērijiem; vai c) gadījumiem, kuros parāda instrumentus aizsargā īpaši tiesiskās aizsardzības pasākumi, ko var pielīdzināt b) punktā minētajiem instrumentiem, piemēram: i) netirgojami RMBD, kas nav vērtspapīri; vai ii) ar mājokļa nekustamā īpašuma kredītu nodrošinātas strukturētām nodrošinātām banku obligācijām vai ar komercsektora hipotēku kredītu nodrošinātām strukturētām nodrošinātām banku obligācijām, t. i., dažām nodrošinātām banku obligācijām, ko Eiropas Komisija nav atzinusi par PVKIU atbilstošām, kas atbilst visiem kritērijiem, ko piemēro ar aktīviem nodrošinātiem vērtspapīriem, kas izklāstīti 6.2. un 6.3. sadaļā, un šādiem papildu kritērijiem:

Ar mājokļa nekustamā īpašuma kredītiem nodrošinātu strukturēto nodrošināto banku obligāciju gadījumā:

a) mājokļa nekustamā īpašuma kredītiem, kas ir strukturētu nodrošināto obligāciju pamatā, jābūt euro, to emitentam (un debitoram un garantijas devējam, ja tie ir juridiskās personas) jābūt reģistrētam dalībvalstī, pamatā esošajiem aktīviem jāatrodas dalībvalstī, un kredītu noteicošajiem tiesību aktiem jābūt kādas dalībvalsts tiesību aktiem;

b) mājokļa nekustamā īpašuma kredīti ir atbilstoši attiecīgo strukturēto nodrošināto obligāciju nodrošinājuma pūlam, ja tos nodrošina atbilstoša garantija vai hipotēka. Atbilstošai garantijai jābūt tādai, ko izmaksā 24 mēnešu laikā no saistību neizpildes. Šādu garantēto kredītu atbilstošās garantijas var sniegt dažādu līgumu formā, t. sk. apdrošināšanas līgumu formā, ar nosacījumu, ka tās sniedz valsts sektora iestāde vai valsts uzraudzīta finanšu iestāde. Garantijas devējam šādos garantētajos kredītos nedrīkst būt ciešu saikņu ar nodrošināto bankas obligāciju emitentu, un viņam uz darījuma laiku jābūt apstiprināta ECAI piešķirtam [A+/A1/AH] kredītreitingam;

c) līdz 10 % nodrošinājuma pūla var aizstāt ar augstas kvalitātes citu nodrošinājumu. Šo ierobežojumu var pārsniegt tikai pēc padziļināta attiecīgās NCB novērtējuma;

d) katra atsevišķā atbilstošā kredīta maksimālā daļa, kurai līdzekļus var iegūt ar strukturēto nodrošināto bankas obligāciju emisiju, ir 80 % no kredīta attiecības pret nodrošinājuma (loan-to-value; LTV) vērtības. LTV aprēķinam jābalstās uz konservatīvu tirgus novērtējumu;

e) nodrošinājumam obligāti jābūt vismaz 8 % lielākam par aizdevumu;

f) maksimālā kredīta summa mājokļa nekustamā īpašuma kredītiem ir 1 milj. euro;

g) nodrošinājuma pūla atsevišķajam kredītnovērtējumam jāatbilst 10 bāzes punktu NV līmenim viena gada periodā, kas atbilst “A” kredītreitingam (sk. 6.3.1. sadaļu);

h) emitentam un saistītajiem uzņēmumiem, kas ir daļa no darījuma vai uz kuriem attiecas darījums ar strukturētajām nodrošinātajām bankas obligācijām, piemērojamais mazākais kredītreitings ir “A” (Fitch vai Standard & Poor’s“A–” vai Moody’s“A3”, vai DBRS “AL”).

Ar komercsektora hipotēku kredītu nodrošinātu strukturēto nodrošināto banku obligāciju gadījumā:

a) komercsektora hipotēku kredītiem, kas ir strukturētu nodrošināto obligāciju pamatā, jābūt euro, to emitentam, kā arī debitoram un garantijas devējam, ja tie ir juridiskas personas, jābūt reģistrētam dalībvalstī, pamatā esošajiem aktīviem jāatrodas dalībvalstī, un kredītu noteicošajiem tiesību aktiem jābūt kādas dalībvalsts tiesību aktiem;

b) līdz 10 % nodrošinājuma pūla var aizstāt ar augstas kvalitātes citu nodrošinājumu. Šo ierobežojumu var pārsniegt tikai pēc padziļināta attiecīgās NCB novērtējuma;

c) katra atsevišķā atbilstošā kredīta maksimālā daļa, kurai līdzekļus var iegūt ar strukturēto nodrošināto bankas obligāciju emisiju, ir 60 % LTV. LTV aprēķinam jābalstās uz konservatīvu tirgus novērtējumu;

d) nodrošinājumam obligāti jābūt vismaz 10 % lielākam par aizdevumu;

e) katra atsevišķā aizņēmēja daļa kopējā nodrošinājuma pūlā pēc attiecīgā aizņēmēja neatmaksāto summu apkopošanas nevar pārsniegt 5 % no nodrošinā