KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2022/72

(2022. gada 18. janvāris),

ar kuru nosaka galīgos kompensācijas maksājumus Ķīnas Tautas Republikas optiskas šķiedras kabeļu importam un groza Īstenošanas regulu (ES) 2021/2011, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes optiskās šķiedras kabeļu importam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1037 (2016. gada 8. jūnijs) par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 15. pantu un 24. panta 1. punktu,

tā kā:

1. PROCEDŪRA

1.1. Procedūras sākšana

(1) Pamatojoties uz pamatregulas 10. pantu, Eiropas Komisija (“Komisija”) 2020. gada 21. decembrī sāka antisubsidēšanas procedūru attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas (“Ķīna”, “ĶTR” jeb “attiecīgā valsts”) izcelsmes optiskās šķiedras kabeļu importu. Komisija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu (“paziņojums par procedūras sākšanu”) (2).

(2) Komisija sāka izmeklēšanu pēc sūdzības, ko Savienības ražotāju vārdā iesniedza Europacable (“sūdzības iesniedzējs”). Sūdzības iesniedzējs pārstāv vairāk nekā 25 % no optiskās šķiedras kabeļu (“OŠK”) kopējā ražošanas apjoma Savienībā. Sūdzībā bija ietverti pierādījumi par subsidēšanu un no tās izrietošu būtisku kaitējumu, un tie bija pietiekami, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu.

(3) Pirms antisubsidēšanas izmeklēšanas sākšanas Komisija informēja Ķīnas valdību (“ĶV”) (3), ka ir saņēmusi pienācīgi dokumentētu sūdzību, un aicināja ĶV uz apspriešanos saskaņā ar pamatregulas 10. panta 7. punktu. Apspriešanās ar ĶV notika 2020. gada 16. decembrī. Tomēr nebija iespējams panākt savstarpēji saskaņotu risinājumu.

(4) Eiropas Komisija 2020. gada 24. septembrī sāka atsevišķu antidempinga izmeklēšanu attiecībā uz to pašu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ražojumu (4) (“atsevišķā antidempinga izmeklēšana”). Šajā antisubsidēšanas izmeklēšanā un atsevišķajā antidempinga izmeklēšanā veiktā kaitējuma, cēloņsakarības un Savienības interešu analīze mutatis mutandis ir identiska, jo abās izmeklēšanās tika izmantota viena un tā pati Savienības ražošanas nozares, izlasē iekļauto Savienības ražotāju, attiecīgā perioda un izmeklēšanas perioda definīcija.

1.2. Piezīmes par procedūras sākšanu

(5) Komisija saņēma piezīmes par procedūras sākšanu no ĶV, Ķīnas Mašīnu un elektronisko ražojumu importa un eksporta tirdzniecības kameras (“CCCME”), viena importētāja (Connect Com) un sūdzības iesniedzēja.

(6) ĶV apgalvoja, ka izmeklēšanu nevajadzētu sākt, jo sūdzība neatbilst PTO Nolīguma par subsīdijām un kompensācijas pasākumiem (“SKP nolīgums”) 11.2. un 11.3. pantā un pamatregulas 10. panta 2. punktā noteiktajām prasībām par pierādījumiem. Pēc ĶV domām, nav pietiekamu pierādījumu par kompensējamām subsīdijām, kaitējumu un cēloņsakarību starp subsidēto importu un kaitējumu. Atbildot uz šo ĶV apgalvojumu, sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka sūdzībā bija ietverta informācija, kas bija pamatoti pieejama, un ka sūdzībā bija sniegti vairāk nekā pietiekami pierādījumi, kas apliecina subsidēšanas un kaitējuma pastāvēšanu un cēloņsakarību starp tiem. ĶV atkārtoja, ka sūdzībā nav pietiekamu pierādījumu, kas ļautu panākt atbilstību pierādījumu standartam, un neatkarīgi no tā, kāda informācija sūdzības iesniedzējam varētu būt pamatoti pieejama, vienmēr ir nepieciešami pietiekami pierādījumi par subsīdijas pastāvēšanu un raksturu, būtisku kaitējumu un cēloņsakarību.

(7) Komisija noraidīja ĶV apgalvojumu. Sūdzībā sniegtie pierādījumi patiešām bija sūdzības iesniedzējam tolaik pamatoti pieejamā informācija. Kā norādīts ziņojumā par pierādījumu pietiekamību, kurā ietverts visu to ar ĶTR saistīto pierādījumu novērtējums, ko veikusi Komisija un kas ir Komisijas rīcībā, un uz kā pamata Komisija sāka izmeklēšanu, izmeklēšanas sākumposmā bija pietiekami pierādījumi, ka apgalvotās subsīdijas bijušas kompensējamas, ņemot vērā to pastāvēšanu, apjomu un raksturu. Sūdzībā bija arī pietiekami pierādījumi par to, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīts kaitējums, ko izraisījis subsidētais imports.

(8) Pēc galīgās informācijas izpaušanas ĶV apgalvoja, ka Komisija nevarēja izmantot pieejamos faktus, lai labotu sūdzībā sniegto pierādījumu trūkumu. Komisija norādīja, ka ĶV ir pārpratusi Komisijas rīcību izmeklēšanas sākumposmā. Kā izklāstīts 7. apsvērumā, sūdzībā saskaņā ar pamatregulas 10. panta 2. punktu bija pietiekami pierādījumi, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu. Loģiski, ka sūdzībā nebūtu bijis iespējams iekļaut visu nepieciešamo informāciju, kas tika pieprasīta no ĶV, jo tā bija daļa no detalizētā novērtējuma, ko izmeklēšanā veica Komisija. Turklāt Komisija izskatīja sūdzību, ņemot vērā visu Komisijai pieejamo informāciju par apgalvoto subsidēšanu, arī tās iepriekšējo praksi. Tas nenozīmē, ka Komisija izmanto pieejamos faktus, bet gan to, ka Komisija izmanto visu pieejamo informāciju, lai apstiprinātu sūdzībā izteiktos apgalvojumus. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

(9) Pirms procedūras sākšanas rīkotajās apspriešanās un pēc procedūras sākšanas iesniegtajā informācijā ĶV konkrētāk apgalvoja, ka sūdzības iesniedzējs ir selektīvi izmantojis Ķīnas tiesību aktus un nepareizi interpretējis to saistību ar OŠK ražošanas nozari, un norādīja, ka politikas dokumenti, piemēram, Ķīnas augsto tehnoloģiju ražojumu katalogs, stratēģija “Platjoslas Ķīna”, 13. piecgades plāns vai stratēģija Made in China 2025, ir tikai vadlīniju dokumenti, kas nav saistoši. Ķīnas Mašīnu un elektronisko ražojumu importa un eksporta tirdzniecības kamera (“CCCME”) atkārtoja šo apgalvojumu. ĶV arī norādīja, ka dokumentā Made in China 2025 nav konkrētas atsauces uz OŠK. Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka Komisija jau iepriekšējās izmeklēšanās ir konstatējusi, ka Ķīnas piecgades plāniem ir saistošs spēks.

(10) Komisija norādīja, ka ĶV neapstrīd šādu plānu, programmu vai ieteikumu esību, bet tikai to, cik lielā mērā tie ir saistoši OŠK ražošanas nozarei. Komisija arī konstatēja, ka sūdzības iesniedzējs ir sniedzis pierādījumus, kas liecina, ka “optiskā šķiedra” ir minēta vairākos valdības dokumentos, savukārt “optiskās šķiedras tīkls” ir minēts stratēģijā Made in China 2025. ĶV nav sniegusi pierādījumus, kas liecinātu, ka minētie apgalvojumi neattiektos uz attiecīgo ražojumu.

(11) ĶV arī norādīja, ka valsts īpašumā esošus uzņēmumus (“VU”), valsts īpašumā esošas bankas vai Ķīnas Eksporta un kredītu apdrošināšanas korporāciju (“Sinosure”) nevar kvalificēt kā valsts iestādes un ka sūdzības iesniedzējs ir nepamatoti paļāvies uz iepriekšējiem Komisijas konstatējumiem, kas attiecas uz pilnīgi nesaistītām nozarēm. CCCME atkārtoja apgalvojumu, ka valsts īpašumā esošas bankas nevar uzskatīt par valsts iestādēm. Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka iepriekšējās izmeklēšanās Komisija ir atzinusi valsts īpašumā esošas bankas un Sinosure par valsts iestādēm. ĶV apgalvoja, ka Komisijas agrākie konstatējumi par nesaistītām nozarēm nevarēja sūdzībā būt pietiekami pierādījumi tam, ka šīs izmeklēšanas kontekstā valsts īpašumā esošas bankas un Sinosure rīkojušās kā valsts iestādes.

(12) Komisija konstatēja, ka šis ĶV apgalvojums ir saistīts ar jau iepriekš minēto apgalvojumu un ka sūdzībā citustarp ir minēts Ķīnas Banku likums, kura piederību pie Ķīnas tiesību aktiem ĶV neapstrīd. Komisija uzsvēra arī, ka nesenajās ES antisubsidēšanas izmeklēšanās par šo jautājumu ir izdarīti citādi secinājumi (5). Tas, ka šīs izmeklēšanas attiecās uz nozarēm, kuras nav saistītas ar OŠK ražošanas nozari, nenozīmē, ka iepriekš minētās iestādes nebūtu kvalificējamas kā valsts iestādes. Turklāt pierādījumus par atrašanos valdības īpašumā var uzskatīt par pierādījumiem, kas “sliecas pierādīt vai norāda”, ka subjekts ir valsts iestāde, kura var piešķirt finansiālu ieguldījumu (6).

(13) Pēc procedūras sākšanas ĶV apgalvoja arī, ka sūdzības iesniedzējs nav noteicis nosacījumus ārpusvalsts atsauces vērtības piemērošanai aizdevumiem un zemes izmantošanas tiesībām. Tomēr Komisija konstatēja, ka sūdzībā ietvertos apgalvojumus pamato nesenās ES antisubsidēšanas izmeklēšanas, kurās secināts, ka šajos jautājumos ir vajadzīgas ārējas atsauces vērtības, kas koriģētas atbilstoši ĶTR dominējošajiem apstākļiem (7).

(14) Turklāt ĶV apgalvoja, ka dažādas subsīdiju shēmas, uz kurām attiecas sūdzības iesniedzēja apgalvojumi, nevar uzskatīt par subsīdijām, jo sūdzībā nav sniegti detalizēti pierādījumi par šo subsīdiju pastāvēšanu, apjomu un raksturu vai par tiešu saikni starp subsīdiju un attiecīgo ražojumu.

(15) Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka sūdzībā ir sniegti konkrētu tiešu līdzekļu pārskaitījumu piemēri, un īpaši atsaucās uz daudzu Ķīnas OŠK ražotāju eksportētāju gada pārskatiem, kuros skaidri norādīts uz tiešiem līdzekļu pārskaitījumiem, kas saņemti dotāciju veidā. Turklāt sūdzības iesniedzējs iesniedza viena ražotāja eksportētāja publicētu dokumentu, kurā bija norādīts finansiālais atbalsts, ko tas saņēmis no ĶV.

(16) Attiecībā uz dažādām subsīdijām ĶV apgalvoja arī, ka sūdzības iesniedzējs nav sniedzis pierādījumus par ieguvumu un īpašajām iezīmēm. Komisija uzskata, ka sūdzības iesniedzējs par ieguvumu un īpašajām iezīmēm ir sniedzis pietiekamus pierādījumus, kas tam bija pamatoti pieejami. Katrā ziņā Komisija pārbaudīja sūdzībā ietvertos pierādījumus un sniedza savu novērtējumu par visiem būtiskajiem elementiem, kas minēti ziņojumā par pierādījumu pietiekamību, kurš, sākot procedūru, tika iekļauts lietas materiālu atklātajā daļā. ĶV atkārtoja piezīmes, ko tā jau bija paudusi pēc procedūras sākšanas, bet nesniedza papildu pierādījumus.

(17) Tāpēc Komisija secināja, ka sūdzībā ir sniegti pietiekami pierādījumi, kas varētu liecināt, ka ĶV, kā tiek apgalvots, īsteno subsidēšanu.

(18) Pēc procedūras sākšanas ĶV un CCCME apgalvoja, ka sūdzības iesniedzējs ir kļūdījies, neņemdams vērā faktu, ka OŠK ražošanas nozarei Savienībā tika piešķirtas subsīdijas, kas ir ļoti līdzīgas ĶTR subsīdijām, un ka Komisijai nebūtu jāpiemēro dubultstandarti. Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka šiem apgalvojumiem šajā izmeklēšanā nav nozīmes. ĶV nepiekrita un apgalvoja, ka Komisija, izmeklējot apgalvojumu par subsīdijām Ķīnā, kropļo tirgu, kaitējot konkurentiem ārpus Savienības. Šāda pieeja novestu pie protekcionisma pasākumiem, kas galu galā radītu šķēršļus starptautiskajai tirdzniecībai un attīstībai.

(19) Komisijas novērtējumā, kas bija pamatā šīs lietas sākšanai, šim apgalvojumam, ka Eiropas Savienībā tiek piešķirtas subsīdijas, nebija nozīmes, jo uz tām neattiecas faktori, kas šajā sakarā tikuši izvērtēti.

(20) Visbeidzot, piezīmēs pēc procedūras sākšanas ĶV apgalvoja, ka cenu samazinājuma / mērķa cenas samazinājuma aprēķinā netika sniegta faktiskā pārdošanas informācija un ka izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem nesniedza jēgpilnu sensitīvas informācijas kopsavilkumu. ĶV apgalvoja, ka tas neļāva tai pienācīgi atspēkot sūdzības iesniedzēja apgalvojumus par kaitējumu un ka šīs atbildes uz anketas jautājumiem šķietami bija pretrunā sūdzībai attiecībā uz apgalvojumu par kaitējumu.

(21) Komisija uzskatīja, ka sūdzības nekonfidenciālajā versijā, ar ko varēja iepazīties ieinteresētās personas, un atbildēs uz anketas jautājumiem ir visi būtiskie pierādījumi un to datu nekonfidenciālie kopsavilkumi, kuri atzīti par konfidenciāliem, lai ieinteresētas personas varētu izmantot savas aizstāvības tiesības visā procedūras gaitā. Tiek atgādināts, ka pamatregulas 29. pants ļauj aizsargāt konfidenciālu informāciju apstākļos, kad tās nodošana atklātībā radītu ievērojamas konkurences priekšrocības konkurentam vai ļoti negatīvi ietekmētu to personu, kura šādu informāciju sniegusi, vai to personu, no kuras minētā persona ir informāciju ieguvusi. Tāpēc ĶV apgalvojumi par šo jautājumu tika noraidīti.

(22) Attiecībā uz priekšnoteikumiem izmeklēšanas sākšanai ĶV un CCCME apgalvoja, ka sūdzības iesniedzējs nav iesniedzis salīdzināmus datus par pārdošanas cenām un rentabilitāti. ĶV un CCCME arī apgalvoja, ka sūdzības iesniedzēju norādītā mērķa peļņa nav pamatota un ka sūdzības iesniedzējiem nodarīto kaitējumu varētu būt izraisījuši citi elementi, piemēram, viena Savienības ražotāja pārmērīgi lieli krājumi.

(23) Connect Com atbalstīja ĶV argumentus par procedūras sākšanu. Konkrēti, Connect Com apgalvoja, ka antidempinga un paralēla antisubsidēšanas izmeklēšana, iespējams, sniegtu ES ražošanas nozarei divkāršu tiesiskās aizsardzības līdzekli un varētu novest pie kompensācijas pasākumu ļaunprātīgas izmantošanas. Connect Com apgalvoja, ka sūdzībā ietvertie apgalvojumi par subsīdijas esību un kaitējumu, kā arī par cēloņsakarību starp subsīdiju un kaitējumu nav pietiekami pamatoti ar pierādījumiem. Attiecībā uz pierādījumu trūkumu par cēloņsakarību Connect Com apgalvoja, ka ES ražošanas nozares tirgus daļas samazinājumam ir vairāki alternatīvi iemesli, piemēram, importa pieaugums no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā un jaudas pārpalikums ES. Turklāt Connect Com apgalvoja, ka sūdzība bija tikai antidempinga izmeklēšanā iesniegtās sūdzības kopija un ka sūdzības iesniedzējam būtu vajadzējis nošķirt kaitējumu, ko, kā apgalvots, radījis dempings, no kaitējuma, ko, kā apgalvots, radījusi subsidēšana.

(24) Turklāt ĶV un CCCME apgalvoja, ka sūdzībā nav norādīts kaitējums, jo tas, ka Savienības ražošanas nozare palielināja ražošanas apjomu un ražošanas jauda nedaudz samazinājās, jo Savienības ražošanas nozare nespēja apmierināt visu jauno patēriņu Eiropā, pats par sevi nav būtiska kaitējuma rādītājs. Pieauga arī pārdošanas apjomi, un Savienības ražošanas nozare saglabāja gandrīz 80 % lielu tirgus daļu, savukārt rentabilitātes tendence bija neskaidra un neliecināja par kaitējumu. Šajā saistībā sūdzības iesniedzējs norādīja, ka patēriņa pieaugums Savienībā labvēlīgi ietekmēja importu no Ķīnas, ka atlikušajai tirgus daļai nav nozīmes kaitējuma novērtējumā un ka to konkursu sekas, kuros uzvarējuši Ķīnas ražotāji, būs manāmas ar noteiktu laika nobīdi. CCCME atbildēja, ka dati par patēriņu, ražošanas apjomu un ražošanas jaudu liecina, ka Savienības ražošanas nozare, paplašinot savu darījumdarbību, spēja apmierināt lielāko daļu ES patēriņa pieauguma.

(25) Papildus tam ĶV un CCCME apgalvoja, ka sūdzībā nav pierādījumu par cēloņsakarību starp subsidēto importu un kaitējumu. Pirmkārt, ĶV un CCCME apgalvoja, ka nav korelācijas starp importu no Ķīnas un Savienības ražošanas nozares attīstību. Par piemēru tās norādīja to, ka 2017. un 2018. gadā, kad importa apjoms no Ķīnas pieauga visvairāk, Savienības ražošanas nozare piedzīvoja būtiskāko rentabilitātes pieaugumu. Otrkārt, no 2018. līdz 2019. gadam imports no trešām valstīm pieauga, pretēji importam no Ķīnas, un tāpēc tā ietekmi nevarēja attiecināt uz Ķīnu, un, ja kaitējums bija, tad tas bija pašu nodarīts kaitējums, kura cēlonis bija Savienības ražošanas nozares lēnā reakcija uz norisēm tirgū.

(26) Sūdzības iesniedzējs atbildēja uz šo apgalvojumu, norādot, ka cēloņsakarību var noteikt tāpēc, ka kaitējums radās vienlaikus ar importa no Ķīnas pieaugumu, bet importu no trešām valstīm nevar uzskatīt par kaitējuma cēloni, jo vai nu tas ir de minimis, vai arī nav pierādījumu par kaitējumu radošām cenām.

(27) CCCME atbildēja, atgādinot, ka 2017. un 2018. gadā, kad importa apjoms no Ķīnas pieauga visvairāk, Savienības ražošanas nozare piedzīvoja būtiskāko rentabilitātes pieaugumu un ka nav korelācijas starp importa no Ķīnas pieaugumu un Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu samazināšanos. Savukārt attiecībā uz importu no trešām valstīm CCCME norādīja, ka laikposmā no 2018. līdz 2019. gadam kopumā imports no trešām valstīm pieauga, savukārt imports no Ķīnas samazinājās. Visbeidzot, CCCME konstatēja, ka sūdzības iesniedzējs nav apstrīdējis argumentus, ka faktiski visi kaitējuma rādītāji sūdzībā ir ar pozitīvām tendencēm un ka apgalvotais kaitējums vismaz zināmā mērā bijis pašu nodarīts. Turklāt CCCME apgalvoja, ka, izvērtējot subsidētā importa ietekmi uz Savienības ražošanas nozares stāvokli, būtu jāņem vērā arī Covid-19 pandēmijas ietekme un apgalvojumi par karteļa pastāvēšanu elektropārvades kabeļu nozarē. Turklāt ĶV un CCCME apgalvoja, ka sūdzības iesniedzēja iesniegtie importa dati nav uzticami, jo tie ir novecojuši un balstīti uz pieņēmumiem par attiecīgā ražojuma svaru un tā īpatsvaru KN kodā 8544 70 00. Turklāt ĶV un CCCME norāda, ka sūdzībā norādītie cenu samazinājuma aprēķini ir kļūdaini, jo attiecas tikai uz vienu eksportētāju vienā konkrētā konkursā.

(28) Sūdzības iesniedzējs atsaucās uz atbildi, ko tas bija sniedzis paralēlajā antidempinga izmeklēšanā: lai novērotu importa apjoma pieaugumu, jāaplūko ilgāks periods, ko CCCME nenoliedz un ko apstiprina trešās personas (CRU) tirgus informācija, un aprēķini nav kļūdaini, jo sūdzības iesniedzējam bija pienākums sniegt tikai pamatoti pieejamu informāciju, kas ietvēra vairāku Savienības un Ķīnas ražotāju informāciju.

(29) CCCME atbildēja, ka sūdzības iesniedzēja pienākums ir pamatot savus apgalvojumus un sniegt pierādījumus par importa datiem un ka tirgus informācijas (CRU) dati attiecas uz optiskajām šķiedrām, nevis optiskās šķiedras kabeļiem. Attiecībā uz cenu samazinājuma un mērķa cenas samazinājuma aprēķiniem CCCME atkārtoti uzsvēra, ka tie neatbilst standartam, lai tos varētu uzskatīt par pietiekamu pierādījumu, un, veicot nozīmīgus aprēķinus, sūdzības iesniedzējs ir atsaucies tikai uz viena Ķīnas ražotāja cenām (proti, brīvā apgrozībā laistu ražojumu eksporta cenu, kas izmantota kaitējuma starpības aprēķinos par 2019. gada 1. pusi, un eksporta cenu, kas izmantota ražošanas izmaksās mērķa cenas samazinājuma starpības aprēķinos par 2019. gada 2. pusi).

(30) Komisija uzskatīja, ka neviens no apgalvojumiem par procedūras sākšanu neliek apstrīdēt secinājumu, ka antisubsidēšanas procedūras sākšanai ir pietiekami daudz pierādījumu. Faktiski sūdzībā bija pietiekami daudz pierādījumu tam, ka subsidētais imports bija būtiski kaitējis Savienības ražošanas nozarei. Sūdzībā veiktā konkrētā kaitējuma analīze liecināja, ka ES tirgū ir palielinājies imports no Ķīnas (gan absolūtā, gan relatīvā izteiksmē) par cenām, kas ir būtiski zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. Tas liecināja, ka apgalvotais subsidētais imports bija būtiski kaitējis Savienības ražošanas nozarei, par ko liecina, piemēram, pārdošanas apjoma un tirgus daļas samazināšanās vai finanšu rezultātu pasliktināšanās.

(31) Sūdzībā iesniegtajos pierādījumos bija ietverti atsevišķi cenu samazinājuma un mērķa cenas samazinājuma aprēķini katram reprezentatīvajam ražojuma veidam. Komisija bija apmierināta ar sūdzības iesniedzēja iesniegto cenu samazinājuma un mērķa cenas samazinājuma pierādījumu līmeni un uzskatīja, ka sūdzība atbilst pietiekamu pierādījumu standartam, kas nepieciešams, lai sāktu izmeklēšanu.

(32) Atbildot uz apgalvojumu, ka sūdzības iesniedzējs nav sniedzis uzticamus/salīdzināmus datus par pārdošanas cenām, Komisija uzskatīja, ka sūdzības nekonfidenciālajā versijā, ar ko varēja iepazīties ieinteresētās personas, bija ietverti visi būtiskie pierādījumi un konfidenciāli sniegtu datu nekonfidenciāli kopsavilkumi, lai ieinteresētās personas procedūras laikā varētu izmantot savas aizstāvības tiesības.

(33) Saskaņā ar pamatregulas 29. pantu (arī SKP nolīguma 12.4. pantu) ir atļauts aizsargāt konfidenciālu informāciju apstākļos, kad tās nodošana atklātībā radītu ievērojamas konkurences priekšrocības konkurentam vai ļoti negatīvi ietekmētu to personu, kura šādu informāciju sniegusi, vai to personu, no kuras minētā persona informāciju ieguvusi.

(34) Attiecībā uz pietiekamiem pierādījumiem par cēloņsakarību būtu jānorāda turpmāk minētais. Pirmkārt, sūdzība parādīja, ka Savienības ražošanas nozares stāvoklis pasliktinājās tajā pašā laikā, kad pieauga subsidētais imports par cenām, kas bija ievērojami zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. Tas jau drīzāk liecināja par cēloņsakarības pastāvēšanu. Otrkārt, attiecībā uz citiem faktoriem, piemēram, importu no trešām valstīm un citiem ĶV un CCCME minētajiem elementiem, to ietekme nebija tāda, kas varētu izraisīt Savienības ražošanas nozares stāvokļa pasliktināšanos, savukārt analīzē netika konstatēts pašu nodarīts kaitējums. Turklāt attiecībā uz apgalvojumu, ka antisubsidēšanas izmeklēšana izraisītu divkārša maksājuma noteikšanu, Komisija, kā minēts 765. apsvērumā, nodrošināja, ka, nosakot kumulatīvu maksājumu, kas atspoguļo subsidēšanas līmeni un pilnu dempinga līmeni, netiks divreiz kompensēta subsidēšanas ietekme. Visbeidzot, attiecībā uz importa apjomiem sūdzības iesniedzējs sniedza datus, balstoties uz pamatotiem pieņēmumiem, piemēram, par Savienības ražošanas nozares saražotā un pārdotā attiecīgā ražojuma svaru, un, ja nebija pieejama publiska informācija, analīzes pabeigšanai izmantoja tirgus informāciju. Attiecībā uz sūdzībā norādīto importa mērīšanas laikposmu apgalvoto kaitējumu ir radījusi gan dempinga, gan subsidēšanas prakse, tāpēc cits izmeklēšanas periods būtu nesamērīgi apgrūtinājis sūdzību iesniegušo ražošanas nozari.

1.3. Importa reģistrācija

(35) Komisija 2021. gada 24. augustā saskaņā ar pamatregulas 29.a panta 2. punktu informēja ieinteresētās personas par nodomu nenoteikt pagaidu kompensācijas pasākumus un turpināt izmeklēšanu.

(36) Tā kā netika noteikti pagaidu kompensācijas pasākumi, importa reģistrācija netika veikta.

1.4. Izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

(37) Subsidēšanas un kaitējuma izmeklēšana aptvēra periodu no 2019. gada 1. jūlija līdz 2020. gada 30. jūnijam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra periodu no 2017. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

(38) Gan šai antisubsidēšanas izmeklēšanai, gan 4. apsvērumā minētajai atsevišķajai antidempinga izmeklēšanai ir viens un tas pats izmeklēšanas periods un viens un tas pats attiecīgais periods.

1.5. Ieinteresētās personas

(39) Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja ieinteresētās personas, kas vēlas piedalīties izmeklēšanā, sazināties ar Komisiju. Bez tam Komisija par izmeklēšanas sākšanu atsevišķi informēja sūdzības iesniedzēju, ĶV, citus zināmos Savienības ražotājus, zināmos ražotājus eksportētājus, zināmos importētājus un lietotājus un aicināja tos piedalīties.

(40) Ieinteresētajām personām bija iespēja sniegt piezīmes par izmeklēšanas sākšanu un prasīt, lai tās uzklausītu Komisija un/vai tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersona. Neviena persona nepieprasīja iejaukšanos.

1.6. Atlase

1.6.1. Savienības ražotāju atlase

(41) Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka ir izveidojusi provizorisku Savienības ražotāju izlasi. Komisija to izveidoja, pamatojoties uz līdzīgā ražojuma ražošanas un pārdošanas apjomu Savienībā izmeklēšanas periodā. Šajā izlasē tika iekļauti trīs Savienības ražotāji. Izlasē iekļautie Savienības ražotāji izmeklēšanas periodā nodrošināja 52 % no ražošanas apjoma Savienībā, un tika uzskatīts, ka izlase ir Savienības ražošanas nozarei reprezentatīva. Komisija aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes par provizorisko izlasi. Piezīmes netika saņemtas, un tāpēc izlase tika apstiprināta.

1.6.2 Importētāju atlase

(42) Lai lemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā izveidotu izlasi, Komisija aicināja nesaistītos importētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju.

(43) Pieci nesaistīti importētāji sniedza prasīto informāciju un piekrita, ka tos iekļauj izlasē. Izanalizējusi importētāju sniegto informāciju par izlasi, Komisija nolēma, ka atlase nav nepieciešama, un aicināja visus importētājus, kas sadarbojās, iesniegt atbildes uz anketas jautājumiem.

1.6.3. Ķīnas ražotāju eksportētāju atlase

(44) Lai lemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā izveidotu izlasi, Komisija aicināja visus Ķīnas ražotājus eksportētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Turklāt Komisija lūdza Ķīnas Tautas Republikas pārstāvniecību apzināt citus ražotājus eksportētājus, ja tādi ir, kuri varētu būt ieinteresēti piedalīties izmeklēšanā, un/vai ar tiem sazināties.

(45) 25 ražotāji eksportētāji attiecīgajā valstī sniedza prasīto informāciju un piekrita, ka tos iekļauj izlasē. Saskaņā ar pamatregulas 27. panta 1. punktu Komisija, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo eksporta apjomu uz Savienību, izveidoja izlasi no divām tādu ražotāju eksportēju grupām, kurus atvēlētajā laikā bija saprātīgi iespējams izmeklēt. Izlasē iekļautās ražotāju eksportētāju grupas pārstāvēja vairāk nekā 40 % no tā eksporta apjoma no Ķīnas uz Savienību izmeklēšanas periodā, par ko ziņoja optiskās šķiedras kabeļu ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās.

(46) Saskaņā ar pamatregulas 27. panta 2. punktu par izveidoto izlasi notika apspriešanās ar visiem attiecīgajiem zināmajiem ražotājiem eksportētājiem un attiecīgās valsts iestādēm.

(47) Piezīmes par izlases veidošanu tika saņemtas no viena izlasē neiekļauta ražotāja eksportētāja Yangtze Optical Fibre and Cable Joint Stock Limited Company (“YOFC”), kas vēlējās, lai to iekļauj izlasē.

(48) YOFC apgalvoja, ka, ņemot vērā lielo ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, skaitu, abi izlasē iekļautie uzņēmumi pārstāv samērā nelielu un attiecībā uz Ķīnas eksportētājiem nereprezentatīvu daļu no eksporta apjoma uz Savienību un ka Komisijas prakse iepriekšējās antidempinga izmeklēšanās bija izlasē iekļaut vismaz trīs uzņēmumus. Turklāt YOFC apgalvoja, ka, iekļaujot izlasē trīs uzņēmumus, varētu labāk izvairīties no situācijas, kad, notiekot izmaiņām izlasē iekļautajos uzņēmumos, izlase saruktu līdz vienam uzņēmumam. Visbeidzot, YOFC apgalvoja, ka dažas subsīdiju programmas ir reģionālas, tāpēc, lai iegūtu vispusīgāku pārskatu par subsīdiju shēmām Ķīnā, veidojot izlasi, būtu jāņem vērā ģeogrāfiskā izkliede.

(49) Saskaņā ar pamatregulas 27. panta 1. punktu izlasi veido, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo ražošanas, pārdošanas vai eksporta apjomu, ko var saprātīgi izmeklēt atvēlētajā laikā. Kā norādīts 45. apsvērumā, izlasē iekļautās ražotāju eksportētāju grupas veidoja vairāk nekā 40 % no paziņotā eksporta no Ķīnas uz Savienību izmeklēšanas periodā, un šī izlase ir reprezentatīva. Komisija uzskatīja, ka izveidotajā izlasē iekļauts lielākais importa apjoms, ko varēja saprātīgi izmeklēt atvēlētajā laikā. Jāpiebilst, ka abās izlasē iekļautajās ražotāju eksportētāju grupās ir liels skaits subjektu (četri ražotāji eksportētāji, septiņi tirdzniecības uzņēmumi un vairāk nekā 20 saistītie uzņēmumi, kas nodrošina izejresursus vai finansējumu). Turklāt tas, vai izlasē iekļautais uzņēmums pēc atlases patiešām sadarbosies vai ne, ir nepieciešams, bet nepietiekams nosacījums, lai apsvērtu, vai ražotāju eksportētāju iekļaut izlasē saskaņā ar pamatregulas 27. panta 1. punktu. Komisija ņēma vērā arī izlasē iekļauto uzņēmumu ģeogrāfisko izkliedi, aptverot divas Ķīnas provinces ar divām ražotāju eksportētāju grupām un daudz vairāk provinču – ar visiem saistītajiem uzņēmumiem, kas nodrošina izejresursus vai finansējumu. Tā kā visas prasības, kas noteiktas pamatregulas 27. panta 1. punktā, tādējādi bija izpildītas, nebija pienākuma atlasīt vēl trešo uzņēmumu.

(50) YOFC arī apgalvoja, ka būtu iekļaujams izlasē, jo ir pieredzējis ražotājs, kas eksportē augstas kvalitātes optiskās šķiedras kabeļus uz Savienību, un tā ražošanas process ir citāds nekā pārējiem Ķīnas ražotājiem (tas ir vertikāli integrēts, optiskās šķiedras kabeļu ražošanai izmanto Eiropas tehnoloģiju, tam ir progresīvas tehnoloģijas, tā ir vienīgā nacionālā viedās ražošanas demonstrēšanas struktūra Ķīnā, un optisko šķiedru ražošanā uzņēmums ir panācis augstu automatizāciju). Turklāt tas apgalvoja, ka tā eksporta apjoms uz Savienību izmeklēšanas periodā bija samērā liels. YOFC arī paziņoja, ka vienam no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem netieši pieder YOFC akcijas un divu YOFC saistīto attiecīgo uzņēmumu akcijas un ka tāpēc YOFC iekļaušana izlasē ļautu Komisijai iegūt plašākas zināšanas par nozares struktūru. Turklāt YOFC apgalvoja, ka grupā ir pieci ražotāji eksportētāji, kas atrodas Hubei provincē, Guandunas provincē, Sičuaņas provincē, Dzjansu provincē un Šanhajas pilsētā, tāpēc, iekļaujot izlasē YOFC, Komisija iegūtu informāciju par subsīdiju programmām lielākā skaitā provinču.

(51) Kā paskaidrots iepriekš, ražotāju eksportētāju izlase tika izveidota, pamatojoties uz lielāko konkrētās valsts eksporta apjoma procentuālo daļu, ko varēja saprātīgi izmeklēt atvēlētajā laikā un kam bija laba ģeogrāfiskā izkliede Ķīnā. YOFC nebija starp lielākajiem ražotājiem eksportētājiem, tāpēc netika iekļauts izlasē. Katrā ziņā arī abas izlasē iekļautās ražotāju eksportētāju grupas ir lielas, pieredzējušas uzņēmumu grupas, kas ražo un pārdod kvalitatīvus optiskās šķiedras kabeļus Savienībā un kas ietver arī vertikāli integrētus subjektus. Turklāt lietas materiālos nav informācijas, kas liecinātu, ka izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju izmantotā tehnoloģija būtu mazāk progresīva nekā citu Ķīnas ražotāju eksportētāju tehnoloģija. YOFC nav iesniedzis pierādījumus, kas būtu pretrunā šim faktam. Turklāt tas, ka vienam izlasē iekļautajam Savienības ražotājam pieder ražotāja eksportētāja akcijas, nav būtisks faktors ražotāju eksportētāju izlases izveidē. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti.

1.7. Individuāla pārbaude

(52) Seši izlasē neiekļauti Ķīnas ražotāji eksportētāji, kas iesniedza atbildes uz atlases veidlapas jautājumiem, informēja Komisiju par nodomu pieprasīt, lai tiktu veikta individuāla pārbaude saskaņā ar pamatregulas 27. panta 3. punktu. Procedūras sākšanas dienā Komisija anketu darīja pieejamu tiešsaistē. Turklāt Komisija informēja izlasē neiekļautos ražotājus eksportētājus par to, ka tie ir aicināti sniegt atbildes uz anketas jautājumiem, ja vēlas, lai tos pārbaudītu individuāli. Divi uzņēmumi sniedza atbildes uz anketas jautājumiem.

(53) Viens no uzņēmumiem, kas sniedza atbildes uz anketas jautājumiem, lūdza veikt individuālu pārbaudi to pašu iemeslu dēļ, uz kuru pamata tas bija lūdzis to iekļaut izlasē un kuri minēti iepriekš 48. un 50. apsvērumā.

(54) Otrs uzņēmums, kas sniedza atbildes uz anketas jautājumiem, lūdza veikt individuālu pārbaudi tāpēc, ka tas bija saistīts ar kādu Savienības importētāju, un norādīja, ka nav saņēmis nevienu no apgalvotajām subsīdijām.

(55) Ņemot vērā izmeklēšanas sarežģītību un izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju sarežģīto struktūru, Komisija nolēma neapmierināt lūgumu veikt individuālu pārbaudi, jo tā būtu pārmērīgi apgrūtinoša un varētu traucēt Komisijai pabeigt izmeklēšanu tiesību aktos noteiktajos termiņos.

1.8. Atbildes uz anketas jautājumiem un pārbaudes apmeklējumi

(56) Komisija nosūtīja anketu sūdzības iesniedzējam, un procedūras sākšanas dienā Savienības ražotājiem, importētājiem, lietotājiem un Ķīnas ražotājiem eksportētājiem tiešsaistē tika darītas pieejamas anketas (8).

(57) Komisija arī nosūtīja anketu Ķīnas valdībai, un tajā bija iekļautas īpašas anketas Sinosure, bankām un citām finanšu iestādēm, kas izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem bija piešķīrušas finansējumu vai eksporta kredītus, un 10 lielākajiem izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju izmantoto izejmateriālu ražotājiem un izplatītājiem. Administratīvas ērtības labad tika lūgts, lai ĶV savāktu atbildes, ko sniedz minētās finanšu iestādes, un nosūtītu tās tieši Komisijai.

(58) Komisija saņēma atbildes uz anketas jautājumiem no ĶV, un tajās bija iekļautas atbildes uz anketas jautājumiem no Ķīnas Eksporta un importa bankas (“EXIM banka”). Tomēr ne no Sinosure, ne no citām bankām vai finanšu iestādēm, ne arī no galvenajiem izejmateriālu ražotājiem un izplatītājiem atbildes netika saņemtas.

(59) Neskarot pamatregulas 28. panta piemērošanu, Komisija ievāca visu informāciju, ko uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu subsīdijas, radīto kaitējumu un Savienības intereses, un veica tās kontrolpārbaudi. Saistībā ar Covid-19 pandēmijas uzliesmojumu un ar tā pārvarēšanai veiktajiem pasākumiem (“Covid-19 paziņojums”) (9) Komisija nevarēja veikt pārbaudes apmeklējumus pie ĶV, izlasē iekļautajos uzņēmumos un pie importētājiem un lietotājiem, kas sadarbojās. Komisija toties veica ĶV sniegtās informācijas attālinātu kontrolpārbaudi (“AKP”), kurā piedalījās attiecīgo ministriju un citu valdības iestāžu amatpersonas. Turklāt Komisija videokonferencē veica šādu uzņēmumu AKP: ražotāji Savienībā: — Acome S. A. (Francija), — Corning Optical Communications Sp. z o.o. un tā saistītie uzņēmumi (Polija, Dānija, Francija, Vācija, Itālija, Spānija), — Prysmian S.p.A. un tā saistītie uzņēmumi (Dānija, Somija, Francija, Vācija, Itālija, Nīderlande, Rumānija, Slovākija, Spānija, Zviedrija); importētāji: — Cable 77 Danmark ApS (Dānija), — Connect Com GmbH (Vācija), — Eku Kabel GmbH (Vācija), — Har&Ca S.r.l. (Itālija), — Infraconcepts B.V. (Nīderlande); lietotāji: — Deutsche Telekom GmbH (Vācija); ražotāji eksportētāji Ķīnā: FTT grupa: — FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd, Wuhan, — Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd., Nanjing, — FiberHome Technologies Group Co., Ltd., Wuhan, — China Information Communication Technologies Group Corporation, Wuhan, — Jiangsu Telecom Industrial Co., Ltd., Nanjing; ZTT grupa: — Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd., Nantong, — Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd., Nantong.

1.9. Pagaidu pasākumu nenoteikšana un turpmākā procedūra

(60) Komisija 2021. gada 10. maijā nosūtīja papildu informācijas pieprasījumu ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē, kā arī izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem un izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, pieprasot cita starpā to pārdošanas datus, pamatojoties uz ražojuma kontroles numuru grupām (“RKN”), ieguldījumiem un konkursiem. Komisija pārbaudīja atbildes, veicot AKP.

(61) Komisija 2021. gada 24. augustā saskaņā ar pamatregulas 29.a panta 2. punktu informēja ieinteresētās personas, ka tai ir nodoms nenoteikt pagaidu pasākumus un turpināt izmeklēšanu.

(62) Komisija turpināja vākt un pārbaudīt visu informāciju, ko uzskatīja par vajadzīgu galīgo konstatējumu izdarīšanai.

1.10. Galīgās informācijas izpaušana

(63) Komisija 2021. gada 14. septembrī visas personas informēja par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata tā plāno noteikt galīgo antisubsidēšanas maksājumu attiecīgā ražojuma importam (“izpaustā galīgā informācija”).

(64) Visām personām tika dots 20 dienu termiņš, kurā tās varēja sniegt piezīmes par izpausto noslēguma informāciju. Ieinteresētajām personām bija iespēja sniegt piezīmes par izmeklēšanas sākšanu un prasīt, lai tās uzklausītu Komisija un/vai tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersona.

(65) Piezīmes tika saņemtas no sūdzības iesniedzēja, ĶV, CCCME, diviem izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem un viena nesaistīta importētāja, proti, Connect Com GmbH (“Connect Com”). Abi izlasē neiekļautie ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, sniedza skaidrojumus par Komisijas pieļautajām pārrakstīšanās kļūdām attiecībā uz to sadarbošanās statusu un precīzu nosaukumu – kļūdas tika attiecīgi labotas.

(66) Pēc galīgās informācijas izpaušanas ieinteresētajām personām tika dota iespēja tikt uzklausītām saskaņā ar paziņojuma par procedūras sākšanu 5.7. punkta noteikumiem. Notika CCCME uzklausīšana.

(67) Šajā regulā Komisija ir aplūkojusi piezīmes, kas iesniegtas antisubsidēšanas procedūrā. Piezīmes, kas iesniegtas saistībā ar atsevišķo antidempinga izmeklēšanu, šajā regulā nav aplūkotas, ja vien personas nav skaidri norādījušas, ka iesniegtās piezīmes attiecas uz abām procedūrām.

2. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

2.1. Attiecīgais ražojums

(68) Attiecīgais ražojums ir Ķīnas izcelsmes monomodālās optiskās šķiedras kabeļi, kas izgatavoti no vienas vai vairākām atsevišķām šķiedrām aizsargapvalkos, ar elektrības vadītājiem vai bez tiem, un ko patlaban klasificē ar KN kodu ex 8544 70 00 (Taric kods 8544700010) (“attiecīgais ražojums”).

(69) Nav iekļauti šādi ražojumi: i) kabeļi, kuros katra optiskā šķiedra vienā vai abos galos ir individuāli aprīkota ar ekspluatācijai gataviem savienotājiem; un ii) zemjūras lietojumam paredzēti kabeļi. Zemjūras lietojumam paredzēti kabeļi ir tādi optiskās šķiedras kabeļi ar vara vai alumīnija vadītāju, kuriem ir plastmasas izolācija un kuros esošās šķiedras ir ietvertas vienā vai vairākos metāla moduļos.

(70) Optiskās šķiedras kabeļus (“OŠK”) izmanto kā optisku pārraides vidi telesakaru tīklos – garvilces tīklos, pilsēttīklos un piekļuves tīklos.

2.2. Līdzīgais ražojums

(71) Izmeklēšana ir parādījusi, ka visiem turpmāk minētajiem ražojumiem ir vienādas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un vieni un tie paši pamatlietojumi: — attiecīgajam ražojumam, — ražojumam, ko ražo un pārdod attiecīgās valsts iekšzemes tirgū, un — ražojumam, ko Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod Savienībā.

(72) Tāpēc Komisija šajā posmā nolēma, ka minētie ražojumi ir līdzīgi ražojumi pamatregulas 2. panta c) punkta nozīmē.

2.3. Apgalvojumi par ražojuma tvērumu

(73) ZTT grupa lūdza neiekļaut izmeklēšanā optisko zemējuma vadu (“OZV”) un optisko fāzes vadu (“OFV”) kabeļus. Tā apgalvoja, ka, lai gan uz šiem kabeļiem attiecas ražojuma definīcija, tiem ir atšķirīgas fizikālās īpašības un lietojums (t. i., strāvas pārvade), uz tiem attiecas atšķirīgi tehniskie standarti, tos ražo, izmantojot atšķirīgas izejvielas un ražošanas procesus, un tos pārdod atsevišķos tirgos. Turklāt tika apgalvots, ka OZV un OFV kabeļi veido tikai nelielu daļu no pārdošanas apjoma Savienībā. ZTT grupa arī pieprasīja, lai gadījumā, ja Komisija uzskatītu, ka OZV un OFV kabeļi ietilpst izmeklēšanas ražojuma tvērumā, izmeklēšanā tiktu ņemtas vērā šo ražojumu īpatnības, galapatēriņa vai tirgus segmenta faktori.

(74) OZV un OFV kabeļus izmanto datu pārraidei, un tiem piemīt citu OŠK pamatīpašības, proti: i) tie satur optiskās šķiedras; ii) pārklātās optiskās šķiedras diametrs ir tādā pašā diapazonā; iii) arī šķiedru skaits ir tādā pašā diapazonā; iv) šķiedru skaits vienā modulī tāpat ir tāds pats un v) kabeļa dzīslas uzbūve ir tāda pati. Tas, ka OZV un OFV kabeļiem ir papildu lietojums (strāvas pārvade) un konkrētas īpatnības (piemēram, ar elektrību saistītas, nav ugunsizturības prasības, augstas stiepes izturības prasības utt.), nemaina minēto faktu.

(75) Turklāt uz katru kabeļu tipu zināmā mērā attiecas citādas tehniskās specifikācijas un standarti. Attiecībā uz izejvielām – tam, ka viens materiāls, ko izmanto vienam OŠK komponentam, var atšķirties dažādu veidu kabeļos, nav nozīmes: visu veidu OŠK ražo, izmantojot optiskās šķiedras. Attiecībā uz ražošanas procesiem izmeklēšanā tika atklāts, ka dažās īpaši aizsargātu standarta optisko kabeļu konstrukcijās apvalku klāj tērauda stieples slānis un ka šie kabeļi tiek izgatavoti ar tām pašām iekārtām, kas tiek izmantotas OZV ražošanai. Bez tam OZV un OFV kabeļu aizsargapvalku izgatavošana attiecās tikai uz vienu šo kabeļu izgatavošanas posmu, un tas nepamatoja to neiekļaušanu izmeklēšanas ražojuma tvērumā. Turklāt, vērtējot apgalvojumu, tam, ka izmeklēšanas periodā OZV un OFV kabeļu pārdošanas apjomi veidoja mazāku pārdošanas daļu Savienībā, nav nozīmes. Visbeidzot, arī Savienības ražošanas nozare ražo OZV un OFV kabeļus, un tāpēc arī šo kabeļu gadījumā tā tieši konkurē ar Ķīnas eksportētājiem.

(76) Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka OZV un OFV kabeļi ir OŠK, kuriem ir tādas pašas fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības kā citiem OŠK, uz ko attiecas attiecīgā ražojuma definīcija, un tāpēc nav nepieciešama atsevišķa šo ražojumu analīze. Faktiski ražojumu kontroles numuri, ko Komisija izmantoja, lai aprēķinātu dempinga starpību un kaitējuma starpību, pienācīgi identificē OZV un OFV kabeļus un adekvāti ļauj Komisijai veikt Savienības un Ķīnas ražotāju cenu taisnīgu salīdzinājumu. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

(77) ZTT grupa arī ieteica četras metodes, kā novērst un izvairīties no iespējamām problēmām saistībā ar apiešanu gadījumā, ja OZV un OFV kabeļi tiktu izslēgti no izmeklēšanas ražojuma tvēruma, proti, i) vizuāla pārbaude un dokumentu pārbaude, ko veic muitas ierēdņi, ii) sertificēšanas sistēma, iii) galapatēriņa kontroles muitas procedūra un iv) uzraudzības sistēma. Tā kā tika secināts, ka OZV un OFV kabeļi ietilpst izmeklēšanas tvērumā, nebija nepieciešams pievērsties ieteiktajām apiešanas novēršanas metodēm.

3. SUBSIDĒŠANA

3.1. Ievads: valdības plāni, projekti un citi dokumenti

(78) Pirms Komisija analizēja apgalvojumu par subsidēšanu, kas varētu būt notikusi subsīdiju vai subsīdiju programmu veidā, tā novērtēja valdības plānus, projektus un citus dokumentus, kas attiecās uz attiecīgā ražojuma un/vai tā izejresursu nozari un tādējādi veidoja neatņemamu kontekstu, kas ņemams vērā, lai izdarītu konstatējumus pēc būtības. Turpmāk izklāstīto iemeslu dēļ Komisija konstatēja, ka visas novērtējamās subsīdijas vai subsīdiju programmas ir vērstas uz ĶV centrālo plānošanas dokumentu īstenošanu ar mērķi veicināt OŠK ražošanas nozari.

(79) Ķīnas ekonomikas virzienu lielā mērā nosaka komplicēta plānošanas sistēma, kurā noteiktas prioritātes un izvirzīti mērķi, kam jābūt centrālās valdības un vietējās valdības uzmanības centrā. Attiecīgi plāni ir visos valdības līmeņos, un tie aptver visas ekonomikas nozares. Ar plānošanas instrumentiem noteiktie mērķi ir saistoši, un katra pārvaldes līmeņa iestādes uzrauga, kā attiecīgais zemākais valdības līmenis īsteno plānus. Kopumā plānošanas sistēma ĶTR nodrošina, ka resursi tiek piešķirti tām nozarēm, kuras valdība atzinusi par stratēģiskām vai citādi politiski nozīmīgām, nevis tiek sadalīti atkarībā no tirgus spēkiem (10).

(80) Kā norādīts sabiedriskās politikas dokumentos un sarakstos (11), ĶV uzskata, ka OŠK aprīkojums ir nozīmīgs ražojums. Šādai klasifikācijai ir būtiska nozīme, jo tā konkrētas nozares kvalificē dažādiem konkrētiem politikas virzieniem un atbalsta pasākumiem, kuru mērķis ir stimulēt attīstību katrā nozarē (12). OŠK ir viena no svarīgākajām interneta tīklu infrastruktūras sastāvdaļām, un tiem ir ārkārtīgi liela nozīme optiskās šķiedras tīklu un platjoslas interneta izvēršanā. Optiskās šķiedras tīklu un platjoslas interneta attīstība ĶTR tiek virzīta un vadīta saskaņā ar daudziem plāniem, direktīvām un citiem dokumentiem, kas izdoti valsts, reģionālā un pašvaldību līmenī un ir savstarpēji saistīti. Šādu svarīgu politikas dokumentu piemēri ir turpmāk minētie plāni, projekti un citi dokumenti.

(81) ĶTR valsts ekonomiskās un sociālās attīstības 13. piecgades plānā (“13. piecgades plāns”), kas attiecas uz 2016.–2020. gadu, uzsvērts ĶV stratēģiskais redzējums attiecībā uz galveno nozaru pilnveidi un veicināšanu. 13. piecgades plānā ir uzsvērts ĶV nodoms stiprināt stratēģisko augsto tehnoloģiju attīstību, un to vidū 6. nodaļā ir iekļautas arī informācijas tehnoloģijas. Turklāt 23. nodaļā ir noteikts, ka informācijas tīklus (šajā kategorijā ietilpst arī OŠK) uzskata par “stratēģisku jaunu nozari”. Šajā sakarā 13. piecgades plānā ir noteikts, ka ĶV “palīdzēs strauji attīstīt jauno nozaru ražošanas un inovācijas ķēdes, lai paātrinātu nozaru kopu veidošanu atbilstoši to īpatnībām” un “mudinās Ķīnas uzņēmumus vispārēji piešķirt inovācijas resursus”.

(82) Pēc galīgās informācijas izpaušanas ĶV apgalvoja, ka 13. piecgades plānā nav atsauces uz OŠK un ka Komisija vienkārši pieņēma, ka OŠK ietilpst “informācijas tīklu” kategorijā. Kā norādīja ĶV, 13. piecgades plāna 6. nodaļā ir skaidri minēts, ka galvenā uzmanība tiks pievērsta “vispārējas nozīmes” tehnoloģijām, 23. nodaļā nav minēta OŠK ražošanas nozare un termins “informācijas tīkls” 23. nodaļā skaidri norāda, ka tas neattiecas uz OŠK vai konkrētiem ražojumiem, bet gan uz vispārējo infrastruktūru. Līdzīgi 25. nodaļā ir runa par “optiskiem tīkliem”, nevis par konkrētiem ražojumiem, piemēram, OŠK.

(83) Viena no 13. piecgades plāna 4. nodaļā “Attīstības filozofija” minētajām attīstības prioritātēm ir “informācijas tehnoloģiju ieviešana”. Minētajā nodaļā ir noteikti galvenie virzieni un prioritātes 13. piecgades plāna mērķu sasniegšanai, un tajā uzskaitītie jautājumi ir stratēģiski svarīgi. Tāpēc “informācijas tehnoloģijas” tiek uzskatītas par būtisku valsts attīstības komponentu 13. piecgades plāna aptvertajā laikposmā. Turklāt “informācijas tehnoloģijas” ir minētas daudzās 13. piecgades plāna nodaļās, kas attiecas uz dažādām ekonomikas un sabiedrības jomām.

(84) 13. piecgades plāna 23. nodaļas “Attīstīt stratēģiskās jaunās nozares” 2. iedaļā “Stratēģiskās nozares” ir noteikts, ka “mēs veicināsim stratēģiskās nozares gaisa telpas un kosmosa, okeanogrāfijas, informācijas tīklu, dzīvības zinātņu un kodoltehnoloģiju jomā”. Turklāt 25. nodaļā “Veidot plašu un efektīvu informācijas tīklu” noteikts, ka “mēs paātrināsim ātrgaitas, mobilas, drošas un visaptverošas nākamās paaudzes informācijas infrastruktūras izveidi un paplašināsim informācijas tīklu tehnoloģiju izmantošanu”, ieskaitot “jaunas paaudzes ātrgaitas optiskās šķiedras tīklus”, “modernu un visaptverošu bezvadu platjoslas tīklu” un “jaunas informācijas tīklu tehnoloģijas”. Turklāt 9. izcēlumā ir dots informācijas tehnoloģiju projektu saraksts, kurā minēta arī Nacionālā platjoslas programma, kuras mērķis ir “izveidot ātrgaitas augstas veiktspējas optisko telesakaru sistēmu”.

(85) 13. piecgades plāns ir galvenais politikas dokuments, kas nosaka ĶTR valsts ekonomiskās un sociālās attīstības prioritātes, un tādējādi tajā ir uzsvērtas prioritārās jomas, bet ne vienmēr ir sniegta sīkāka informācija par konkrētu prioritāšu sasniegšanu. Tāpēc tas, ka 13. piecgades plānā paši OŠK nav minēti, nenozīmē, ka tie nav uzskatāmi par svarīgu un neaizstājamu sastāvdaļu, kas ļautu sasniegt vispārīgāku stratēģisko mērķi – informācijas tehnoloģiju un informācijas tīklu infrastruktūras attīstību.

(86) Saskaņā ar iniciatīvu Made in China 2025 (13) atbalstāma nozare ir arī “jaunās paaudzes informācijas tehnoloģiju nozare”, kurā ietilpst OŠK kā informācijas un sakaru ierīce. Minētajā iniciatīvā veicinātās “informācijas sakaru iekārtas” ir definētas arī kā “īpaši ātras gaitas un lieljaudas intelektiskas optiskās pārraides tehnoloģijas”, un sadaļā “Stratēģiskie uzdevumi un prioritātes” prioritāte turklāt tiek piešķirta “optiskās šķiedras tīkla” izvēršanas un izbūves paātrināšanai.

(87) Tā kā stratēģijā Made in China 2025 OŠK ražošanas nozare ir atbalstāma nozare, tā ir tiesīga saņemt ievērojamu valsts finansējumu. Lai atbalstītu iniciatīvu Made in China 2025 (14) un tādējādi netieši atbalstītu OŠK ražošanas nozari, ir izveidoti vairāki fondi, piemēram, Valsts integrālo shēmu fonds (15), Progresīvās ražošanas fonds (16) un Investīciju fonds jaunajām nozarēm (17).

(88) Iekļaujot optiskās šķiedras tīklu būvniecību kā vienu no mērķiem stratēģijā Made in China 2025 vai jebkurā citā stratēģiskās plānošanas dokumentā, ražojumi, kas ir būtiski, lai panāktu šo tīklu būvniecības augstvērtīgāku un uzlabotu paplašināšanu, piemēram, pārraidei izmantotie optiskās šķiedras kabeļi, ietilpst šo stratēģisko plānu darbības jomā, un tādējādi uz tiem attiecas attiecīgie preferenciālie pasākumi.

(89) Turklāt OŠK bieži tiek iekļauti “jaunās paaudzes informācijas tehnoloģiju nozarē”, un it īpaši kā “informācijas un sakaru iekārtas”. Ceļvedī Made in China 2025 (18) ir minētas 10 stratēģiskās nozares, ko ĶV uzskata par galvenajām nozarēm. Tā 1. sektora “Jaunās paaudzes informācijas tehnoloģiju nozare” 1.2. sadaļā “Informācijas un sakaru iekārtas” ražojumu kategorijas “ātrgaitas un lieljaudas optiskās pārraides iekārtas (400 G/1 Tb sekundē)” un “ātrgaitas optiskās piekļuves iekārtas (10 G/100 Gb sekundē)” ir aprakstītas kā ražojumi, kas ietilpst šīs nozares attīstības prioritātēs. Jaunās paaudzes informācijas tehnoloģijas tādējādi saņem ieguvumu no priekšrocībām, ko sniedz dokumentā minētie atbalsta mehānismi, kuri cita starpā ietver finansiālā atbalsta politiku, fiskālo un nodokļu politiku, kā arī Valsts padomes pārraudzību un atbalstu (19).

(90) Turklāt OŠK ir saistīti ar “jauno materiālu” kategoriju. Ceļveža Made in China 2025 9. iedaļā “Jaunie materiāli” un tās apakškategorijās, arī galveno stratēģisko materiālu kategorijā (9.2. punkts), ir uzskaitītas augstas veiktspējas šķiedras un kompozītmateriāli. Kā redzams Augsto un jauno tehnoloģiju ražojumu kataloga (2006) sadaļās Nr. 6020004 un Nr. 6020005, optiskās šķiedras izstrādājumi, jo īpaši tie, kas saistīti ar optisko šķiedru sagatavēm, kuras ir svarīgs izejmateriāls OŠK ražošanā, tiek uzskatīti par “jaunajiem materiāliem”.

(91) Pēc galīgās informācijas izpaušanas ĶV apgalvoja, ka Komisija nav paskaidrojusi, uz kāda pamata tā uzskata OŠK par “jaunajiem materiāliem”. Tā uzsvēra, ka ceļveža dokumenta 9.2.3. iedaļā ir minētas tikai “augstas veiktspējas šķiedras un kompozītmateriāli” un ka par “jauno materiālu” tiek uzskatīts tikai galvenais izejmateriāls OŠK ražošanai, nevis paši OŠK.

(92) Šajā sakarā Komisija atkārtoja, ka 2006. gada Augsto un jauno tehnoloģiju ražojumu katalogā optiskās šķiedras izstrādājumi, to vidū arī optisko šķiedru sagataves, tiek uzskatīti par “jaunajiem materiāliem”. Optisko šķiedru sagataves ir svarīgs izejmateriāls ar augstu pievienoto vērtību OŠK ražošanai, un tas veido būtisku daļu no ražošanas izmaksām. Tāpēc Komisija secināja, ka, tā kā optisko šķiedru sagataves, kas ir OŠK pusfabrikāts, ir norādītas pie “jaunajiem materiāliem”, pastāv tieša saikne starp OŠK un kategoriju “jaunie materiāli”.

(93) Turklāt papildus ceļvedim Made in China 2025 2016. gada novembrī 10 stratēģisko nozaru saraksts tika pārveidots par katalogu “Četri būtiskie elementi” (20), ko publicējusi Valsts ražošanas stratēģiskā padomdevēja komiteja – konsultatīvā grupa Valsts vadošajai mazajai grupai valsts ražošanas spēju veidošanā. Šo grupu izveidoja ĶV, lai izstrādātu plānus, politiku, projektus un darba kārtību, kā veicināt ražošanas nozares attīstību un koordinēt jautājumus starp reģioniem un departamentiem (21). Minētajā katalogā katra no 10 stratēģiskajām nozarēm ir iedalīta četrās nodaļās: i) svarīgākās būtiskās rezerves daļas; ii) galvenie būtiskie materiāli; iii) progresīvie būtiskie procesi/tehnoloģijas; iv) nozares tehnoloģiskās platformas. Optiskās šķiedras kabeļi ir iekļauti 1. nozares “Jaunās paaudzes informācijas tehnoloģijas” i) punkta “Svarīgākās būtiskās rezerves daļas” 38. apakšpunktā “Optiskā šķiedra ar sevišķi maziem zudumiem, kuras pamatā ir 400 G joslas platums (līniju tīmeklis)”, kā arī ii) punkta “galvenie būtiskie materiāli” 22. apakšpunktā “Jaunās paaudzes optiskās šķiedras materiāli”.

(94) Pēc galīgās informācijas izpaušanas ĶV atkārtoti pauda savu nostāju, ka 13. piecgades plāns un iniciatīva Made in China 2025 nav obligāti vai juridiski saistoši dokumenti.

(95) Šajā sakarā Komisija norādīja, ka 13. piecgades plānā ir lietoti nevis tikai vispārīgi atbalstoši paziņojumi, bet gan formulējumi, kas norāda uz tā saistošo raksturu. Katrā ziņā, kā norādīts 85. apsvērumā, 13. piecgades plāns ir galvenais politikas dokuments, kas nosaka valsts ekonomiskās un sociālās attīstības prioritātes un ir dažādu saistošu tiesību aktu pamats, kurš iestādēm jāņem vērā un jāīsteno, pieņemot jaunus noteikumus vai sadalot valsts resursus.

(96) Iniciatīva Made in China 2025 ir jāskata kopā ar ceļvedi Made in China 2025 un ņemot vērā fondus, kas izveidoti iniciatīvas Made in China 2025 atbalstam. Lai gan iniciatīvā Made in China 2025 galvenokārt ir noteikti vispārīgi principi, kas jāievēro, tās īstenošana, kas notiek, izmaksājot valsts finansējumu konkrētām atbalstāmajām nozarēm, ir saistoša un padara to īpaši vērstu uz šādām atbalstāmajām nozarēm, nevis vispārēji piemērojamu. Turklāt stratēģijā Made in China 2025, atsaucoties uz “jaunās paaudzes informācijas tehnoloģiju nozari” un “informācijas un sakaru ierīcēm”, ir izmantoti formulējumi, kas norāda uz sasniedzamajiem mērķiem un uzdevumiem, piemēram, “paātrināsim optisko šķiedru tīklu izvēršanu un izbūvi” un “enerģiski veicināsim revolucionāru attīstību galvenajās jomās”.

(97) Tāpēc Komisija noraidīja ĶV apgalvojumus.

(98) Uz OŠK ražošanas nozari attiecas arī Ķīnas Rūpniecības un informācijas tehnoloģiju ministrijas (“MIIT”) publicētais Intelektiskās ražošanas attīstības plāns 2016.–2020. gadam (22), kura mērķis ir īstenot 13. piecgades plānu un kurā ir noteikti 10 galvenie uzdevumi, kam mērķis ir saīsināt ražojumu izstrādes ciklu, uzlabot ražošanas efektivitāti, ražojumu kvalitāti, mazināt darbības izmaksu, resursu un enerģijas patēriņu un paātrināt intelektiskās ražošanas attīstību. 2018. gadā Valsts padome paziņoja par Ķīnas plāniem paplašināt viedās ražošanas programmu, tajā pašā gadā tai pievienojot aptuveni 100 izmēģinājuma projektus, un saskaņā ar publiski pieejamo informāciju divi uzņēmumi, kas saistīti ar izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, proti, Zhongtian technology precision materials Ltd. un FiberHome Communication Technology, tika iekļauti MIIT viedo ražošanas izmēģinājuma demonstrējumu projektu sarakstā – pirmais no tiem 2017. gadā (23), bet otrais – 2018. gadā (24). Turklāt viens no ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, proti, Yangtze Optical Fibre and Cable, tika iekļauts sarakstā kā “nacionālais pirmā laidiena viedās ražošanas izmēģinājuma uzņēmums” (25).

(99) Ir skaidras norādes, ka iekļaušana kādā no šiem sarakstiem, kas saistīti ar stratēģiju Made in China 2025, ne tikai ir uzslava, bet ar to ir saistīti arī finansiāli ieguvumi. Dokumenta “Finanšu ministrijas paziņojums par pārskaitītajām summām 2017. gada vietējās rūpniecības pārveides un modernizācijas programmās” 151. rindas attiecīgajā ierakstā ir norādīts, ka uzņēmums FiberHome Communication Technology programmā “Jauns 5G sakaru tīkla pamatiekārtu ražošanas režīms” ir saņēmis subsīdiju 12 miljonu RMB apmērā.

(100) Vairāki papildu dokumenti apstiprina konstatējumu, ka ĶV ir izveidojusi plašu sistēmu, lai atbalstītu interneta tehnoloģiju infrastruktūru un platjoslas tīklus, kas cita starpā aptver OŠK ražošanas nozari. ĶV jau 2009. gada elektroniskās informācijas nozares pielāgošanas un revitalizācijas plānā (26) skaidri pauda mērķi “ievirzīt un veicināt (..) platjoslas optiskās šķiedras piekļuves tīkla izveidi”.

(101) ĶV 2013. gada stratēģijā “Platjoslas Ķīna” (27) formulēja mērķi veicināt “piekļuves tīklus (..) saskaņā ar ātrgaitas piekļuves idejām” un to, ka “pilsētu teritorijās piekļuves tīkla izbūve un renovācija tiks veikta, izmantojot tādas tehniskas metodes kā optiskās šķiedras kabeļu nodrošināšana līdz galalietotājam un optiskās šķiedras kabeļu nodrošināšana līdz ēkai”. Tāpat saskaņā ar minēto stratēģiju jāveicina “optiskās šķiedras tīklu paplašināšana līdz lietotājam” un pakāpeniski jāizveido “fiksēts platjoslas piekļuves tīkls ar optisko šķiedru kā galveno avotu”.

(102) Stratēģijas “Platjoslas Ķīna” nodaļā, kas veltīta politikas instrumentiem, ĶV apraksta instrumentus, kas tiek izmantoti, lai sasniegtu stratēģijas mērķus, proti, “pilnībā izmantojot dažādus īpašus centrālās valdības fondus, lai vadītu attiecīgo vietējo fondu ieguldījumus platjoslas tīklu pētniecībā, izstrādē un industrializācijā”, un sniedzot “subsidētu procentu atbalstu aizdevumiem atbalsttiesīgiem platjoslas būvniecības projektiem valsts attīstības zonās rietumu reģionā”, kā arī stiprinot “nodokļu koncesiju atbalstu” un “atbalstu platjoslas tīklu būvniecībai”. Kā izklāstīts 80. apsvērumā, Komisija uzskatīja, ka OŠK ir viena no svarīgākajām interneta tīklu infrastruktūras sastāvdaļām un ka tie ir nepieciešami platjoslas sistēmu izveidei.

(103) Attiecībā uz interneta infrastruktūras attīstību stratēģija “Platjoslas Ķīna” nenosaka tikai nesaistošus mērķus vien. Aplūkojot to kopā ar citiem dokumentiem, ir skaidrs, ka ĶV finansiālais ieguldījums ir būtisks elements, kas tiek izmantots šīs stratēģijas mērķu sasniegšanai. Atzinumos par optiskās šķiedras platjoslas tīklu būvniecības veicināšanu (28) ir norādīts, ka “visu līmeņu vietējās valdības tiek mudinātas sniegt finansiālas subsīdijas optiskās šķiedras platjoslas izmantošanai valsts pārvaldes iestādēs” un ka jāpalielina “ieguldījumi un politiskais atbalsts optiskās šķiedras platjoslas sakaru galveno mikroshēmu, ierīču, sistēmas iekārtu un pielietojumu pētniecībai un izstrādei”, kā arī jāveicina “optiskās šķiedras komunikāciju tehnoloģiskā inovācija”.

(104) Pēc galīgās informācijas izpaušanas ĶV apgalvoja, ka stratēģija “Platjoslas Ķīna” ir tikai vadlīniju dokuments par platjoslas infrastruktūru. Šajā sakarā ĶV norādīja, ka Ekspertu grupa lietā China – GOES konstatēja, ka “vispārīga informācija par valdības politiku, kurai nav tiešas saistības ar attiecīgo programmu, nav “pietiekami pierādījumi” par īpašām iezīmēm”.

(105) Šajā sakarā Komisija atgādināja – kā norādīts 102. apsvērumā, stratēģijas “Platjoslas Ķīna” nodaļā par politikas instrumentiem ĶV apraksta instrumentus, kas tiek izmantoti šīs stratēģijas mērķu sasniegšanai, piemēram, dažādu īpašu fondu izmantošanu, subsidētu procentu likmju atbalstu, nodokļu atvieglojumu atbalstu utt. Tādēļ 103. apsvērumā Komisija uzskatīja, ka, aplūkojot to kopā ar citiem dokumentiem, ir skaidrs, ka ĶV finansiālais ieguldījums ir būtisks elements, kas tiek izmantots šīs stratēģijas mērķu sasniegšanai. Tāpēc, lai gan tiek apgalvots, ka stratēģija “Platjoslas Ķīna” ir orientējoša, tās īstenošana, kas tiek veikta, izmaksājot valsts finansējumu dažām atbalstāmām nozarēm, padara to saistošu un īpaši vērstu uz šādām atbalstāmām nozarēm, nevis vispārēji piemērojamu. Katrā ziņā atsauce uz Ekspertu grupas ziņojumu lietā China – GOES attiecībā uz īpašajām iezīmēm nav izšķiroša, jo šajā gadījumā daudzajos ĶV izdotajos plānos un politikas dokumentos, kas iztirzāti šajā iedaļā, ir doti konkrēti norādījumi un sniegts atbalsts attiecībā uz attiecīgajam ražojumam. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

(106) Valsts padomes 2015. gada vadlīnijās par stratēģijas “Internet+” (29) aktīvu veicināšanu ir formulēts skaidrs mērķis, norādot, ka šis dokuments palīdzēs “paātrināt stratēģijas “Platjoslas Ķīna” īstenošanu, organizēt un īstenot valsts jaunās paaudzes informācijas infrastruktūras būvniecības projektu [un] veicināt optiskās šķiedras platjoslas tīkla pārveidi”. Savukārt veids, kā sasniegt šo mērķi, ir aprakstīts sadaļā “6. Stiprināt vadību un atbalstu”, kur ir precizēts, ka jāpalielina fiskālais un nodokļu atbalsts, un ir noteikti tādi uzdevumi kā “aktīvi ieguldīt kvalificētu “Internet +” integrēto inovācijas galveno tehnoloģiju pētniecībā, izstrādē un pielietojuma demonstrēšanā. Koordinēt esošo īpašo finanšu fondu izmantošanu, lai atbalstītu ar “Internet+” saistītu platformu izveidi un pielietojumu demonstrēšanu.”

(107) Turklāt ĶV 2015. gadā “Valsts padomes Galvenā biroja vadlīnijās par to, kā paātrināt ātrgaitas platjoslas tīklu būvniecību, veicināt tīkla ātruma palielināšanu un samazināt maksu” (30) izklāstīja finanšu ieguldījumu plānu, kas paredzēts, lai “paātrinātu infrastruktūras būvniecību”. Minētajā dokumentā ir teikts, ka, lai sasniegtu šo mērķi, ĶV “paātrinās optiskās šķiedras tīkla pilsētu un ceturtās paaudzes mobilo sakaru (4G) tīklu būvniecību, 2015. gadā tīkla būvniecībā ieguldot vairāk nekā 430 miljardus juaņu, bet 2016.–2017. gadā – ne mazāk kā 700 miljardus juaņu”, kā arī “veicinās optiskās šķiedras kabeļu nodrošināšanu līdz galalietotājiem, 2015. gadā pabeigs 45 000 vara kabeļu piekļuves zonu pārveidi uz optiskās šķiedras risinājumiem, kā arī izveidos vairāk nekā 80 miljonus jaunu mājsaimniecību ar optiskās šķiedras pieslēgumu galalietotājiem”.

(108) ĶV pieeja – noteikt atbalstāmās nozares un ražojumus katalogos, lai attiecīgi piešķirtu resursus, pamatojoties uz to stratēģisko vai politisko nozīmi, ko tiem piešķir ĶV, kā arī īstenot un pārraudzīt plānus ikvienā pārvaldes līmenī – ir redzama arī, iepazīstoties ar Valsts attīstības un reformu komisijas (NDRC) 2016. gada Stratēģisko un jauno ražojumu un pakalpojumu katalogu (31). Arī šajā gadījumā ir paredzēta jaunas paaudzes IT nozares izveide, kas ietver arī jaunas paaudzes informācijas tīklu nozares izveidi. Lai sasniegtu šo mērķi, daži ražojumi ir iekļauti stratēģisko un jauno ražojumu katalogā. OŠK nepārprotami ir viens no šiem ražojumiem, jo norāde “Optisko sakaru iekārtas. Tajā skaitā šķiedra” ir nepārprotama. Attiecīgo iekārtu tehnoloģisko parametru uzskaitījums, piemēram, “G.657 optiskā šķiedra FTTx tīkliem, liela efektīva laukuma G.655 optiskā šķiedra; G.656 optiskā šķiedra, zema zuduma un īpaši zema zuduma gaisma, kas atbilst G.652 standarta optiskajai šķiedrai; (..) optiskās pārraides iekārtas ar viena kanāla līnijas ātrumu 10 Gbit/s, 40 Gbit/s, 100 Gbit/s, 200 Gbit/s, 400 Gbit/s”, liecina ne tikai par to, ka ĶV uzskata OŠK par stratēģisku un jaunu ražojumu, bet arī par ĶV detalizēto plānošanu, kas sniedzas līdz konkrētu tehnoloģisko produktu līmenim.

(109) Tāda pati pieeja – noteikt mērķus plānos un tālāk tos īstenot, nosakot tehniskās nianses katalogos, – ir izmantota Augsto un jauno tehnoloģiju ražojumu katalogā (32), kur OŠK ir iekļauti kā sakaru ražojums Nr. 1020011, kurā ir ietverta “sinhronās ciparhierarhijas optisko šķiedru pārraides sistēma ar monomodālu šķiedru pārraides vidi, ātrgaitas datu pārraides kanāls, pārraides ātrums 10 Gbit/s un 40 Gbit/s sakaru līnijām un pilsētpamattīkliem”. OŠK jau 2003. gadā tika iekļauti ārvalstu investīcijām paredzēto augsto tehnoloģiju ražojumu katalogā kategorijā “Sakaru iekārtas un ražojumi” (33) ar 42. numuru kā “sinhronās ciparhierarhijas šķiedru sakaru iekārtas ar ātrumu, kas ir vismaz 10 Gb/s”.

(110) Pēc galīgās informācijas izpaušanas ĶV un Connect Com apgalvoja, ka Komisija nav pierādījusi, ka dažādie 3.1. iedaļā minētie dokumenti “īpaši” atbalsta vai stimulē OŠK ražošanas nozari, lai gan pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunktā noteikts, ka Komisijai jāpierāda, ka ĶV dokuments “izteikti ierobežo piekļuvi”, piešķirot to tikai konkrētiem uzņēmumiem, un – ka šāda prasība saskaņā ar SKP nolīguma 2.1. panta a) punktu ietver “konkrēti formulēta, nepārprotama un skaidra” ierobežojuma pierādīšanu (34). Turklāt Connect Com atsaucās uz pamatregulas 4. panta 5. punktu, kurā noteikts, ka īpašās iezīmes ir skaidri jāpamato ar tiešiem pierādījumiem, un apgalvoja, ka Komisija šo prasību nav izpildījusi. Turklāt ĶV apgalvoja, ka Komisija pamatojas uz nepareizu pieņēmumu, ka tad, ja pieņem, ka tiek veicināta tīkla infrastruktūra, tad tiek veicināts viss, kas veido šo tīklu. ĶV norādīja, ka daudzi Komisijas minētie dokumenti, piemēram, 13. piecgades plāns, iniciatīva Made in China 2025, Intelektiskās ražošanas attīstības plāns 2016.–2020. gadam, 2009. gada elektroniskās informācijas nozares pielāgošanas un revitalizācijas plāns un 2013. gada stratēģija “Platjoslas Ķīna”, attiecas nevis uz OŠK kā ražojumu vai uz OŠK ražošanas nozari, bet gan uz lejupējiem tīkliem vai platjoslas izvēršanu, proti, vispārējo infrastruktūru. Pēc ĶV domām, ņemot vērā, ka tīklu izbūvei ir vajadzīgi daudzi izejresursi un ražojumi, Komisijai būtu skaidri jāpaskaidro, kurus tieši ražojumus un pakalpojumus, kas veido infrastruktūru, tā uzskata atbalstītiem. Turklāt ĶV apgalvoja, ka tīkla vai platjoslas “izvēršana” nav saistīta ar precēm, bet gan ar infrastruktūras attīstību un pakalpojumiem, jo šāda izvēršana attiecas uz vispārējo telesakaru pakalpojumu uzlabošanu.

(111) Komisija tam nepiekrita. Kā skaidrots 80. apsvērumā, OŠK ir viena no svarīgākajām interneta tīklu infrastruktūras sastāvdaļām, kam ir ārkārtīgi liela nozīme optiskās šķiedras tīklu un platjoslas interneta izvēršanā. Platjoslas infrastruktūra ir izvietoto telesakaru iekārtu un tehnoloģiju tīkli, kas nepieciešami, lai nodrošinātu piekļuvi ātrgaitas internetam un citus progresīvus telesakaru pakalpojumus (35), un OŠK ir svarīga pārraides iekārtu daļa. Tāpēc platjoslas infrastruktūras un tīklu izbūvei ir jāizmanto ražojumi, kas vajadzīgi datu pārraidei, un tā nav saistīta galvenokārt ar pakalpojumu sniegšanu, kā to, šķiet, interpretē ĶV. Patiesībā pakalpojumu sniegšana būtu rezultāts tam, ka šāda infrastruktūra jau ir izbūvēta. Tāpēc, ja ĶV atbalsta platjoslas infrastruktūras izbūvi, tad ĶV atbalsta arī nozīmīgos ražojumus, kas ir nepieciešami šādas infrastruktūras izbūvei un ir tās neatņemama sastāvdaļa. Komisija uzskata, ka normatīvais regulējums, kas izriet no dažādo 3.1. iedaļā minēto dokumentu īstenošanas, “izteikti ierobežo piekļuvi” preferenciālam režīmam, to sniedzot tikai dažiem uzņēmumiem, kuri darbojas atbalstāmajās nozarēs, piemēram, OŠK ražošanas nozarē, kas ir informācijas tehnoloģiju un platjoslas tīklu daļa. Tādējādi 3.1. iedaļā minētie dažādie dokumenti bija pietiekami tieši pierādījumi, lai secinātu, ka ĶV ir īpaši atbalstījusi un veicinājusi OŠK ražošanas nozari. Tāpēc ĶV un Connect Com apgalvojumi tika noraidīti.

(112) Turklāt, kā norāda ĶV, interneta piekļuves tīkli un platjoslas infrastruktūra ir vispārēja infrastruktūra. ĶV atsaucās uz Ekspertu grupas sniegto jēdziena “vispārējā infrastruktūra” interpretāciju lietā EC and certain Member States – Large Civil Aircraft, saskaņā ar kuru tā ir “infrastruktūra, ko nenodrošina tikai vienam subjektam vai ierobežotai subjektu grupai vai tās labā, bet kas ir pieejama visiem vai gandrīz visiem subjektiem”. ĶV arī apgalvoja, ka Apelācijas institūcija lietā US – Softwood Lumber IV ir apstiprinājusi, ka “vienīgais tiešais izņēmums no vispārējā principa, ka valdības nodrošinātas “preces” rada finansiālu ieguldījumu, ir tad, ja šīs preces tiek piegādātas “vispārējas infrastruktūras” veidā”.

(113) Šajā sakarā Komisija norādīja, ka jēdziena “vispārējā infrastruktūra” interpretācija, uz kuru atsaucās ĶV, attiecas uz to, kā tiek definēta valdības veikta preču nodrošināšana vispārējās infrastruktūras veidā. Šī interpretācija neattiecas uz subsīdiju programmas īpašo iezīmju analīzi. Turklāt šīs izmeklēšanas priekšmets nav valdības veiktā optisko šķiedru kabeļu nodrošināšana, par kuru ĶV apgalvoja, ka tā ir “vispārēja infrastruktūra”, bet gan visas kompensācijas subsīdijas, kas piešķirtas OŠK ražotājiem eksportētājiem, kuri savukārt eksportē šos OŠK Savienības telesakaru operatoriem. Tāpēc Komisija šo apgalvojumu uzskatīja par nepamatotu un nebūtisku novērtējumam par to, kā ĶV atbalsta OŠK ražošanas nozari, un to noraidīja.

(114) Pēc galīgās informācijas izpaušanas Connect Com apgalvoja, ka vispārējais finansējums optisko šķiedru tīkla paplašināšanai nav īpaša OŠK subsīdija, un atsaucās uz 749. apsvērumu, kurā norādīts, ka OŠK veido ne vairāk kā 5 % no kopējā optisko šķiedru tīkla apjoma.

(115) Šajā sakarā Komisija uzsvēra, ka 749. apsvērums formulēts šādi: “izmeklēšanā tika konstatēts, ka OŠK veido tikai nelielu daļu no kopējām digitālu tīklu projektu īstenošanas izmaksām: 5G gadījumā šī izmaksu daļa bija ievērojami mazāka par 5 %.” Pirmkārt, apgalvojums attiecas uz ražošanas izmaksām, nevis apjomu. Otrkārt, tas, ka OŠK var veidot nelielu daļu no kopējā tīkla izvēršanas apjoma, neapgāž faktu, ka OŠK ir nozīmīgs un neaizstājams ražojums šāda tīkla izvēršanai. Kā paskaidrots 80. un 111. apsvērumā, OŠK ir neatņemama sastāvdaļa jaunākās paaudzes ātrgaitas platjoslas tīklos, kas balstīti uz šo tehnoloģiju, un tādēļ šie tīkli bez tiem nevarētu darboties. Tādējādi subsīdijas šai nozīmīgajai sastāvdaļai pēc definīcijas ir īpašas un noderīgas visa optiskās šķiedras tīkla veiksmīgai darbībai. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

(116) Turklāt Pagaidu noteikumu par rūpniecības struktūras pielāgošanas veicināšanu (Valsts padomes 2005. gada Lēmums Nr. 40) (“Lēmums Nr. 40”) III nodaļā ir atsauce uz Rūpniecības pārstrukturēšanas ievirzes katalogu, kurā ir triju veidu saturs, proti, atbalstāmo projektu saturs, ierobežoto projektu saturs un izslēgto projektu saturs. Lēmuma XVII pantā noteikts: “Ja ieguldījumu projekts pieder pie atbalstāmā satura, to pārbauda, apstiprina un reģistrē saskaņā ar attiecīgajiem valsts noteikumiem par ieguldījumiem; visas finanšu iestādes sniedz kreditēšanas atbalstu saskaņā ar kreditēšanas principiem; automātiskas iekārtas, kas tiek importētas par kopējo ieguldījumu summu, izņemot preces, kuras ietilpst Finanšu ministrijas izdotajā iekšzemes ieguldījumu projektu importēto preču sarakstā un nav atbrīvotas no nodokļiem (grozījumi 2000. gadā), var atbrīvot no ievedmuitas nodokļa un importam piesaistītā pievienotās vērtības nodokļa, ja vien nav jaunu noteikumu par ieguldījumu projektu saturu, kas nav atbrīvots no nodokļiem. Citi iecienītākie politikas virzieni, kas attiecas uz atbalstāmajiem rūpniecības projektiem, tiek īstenoti atbilstoši attiecīgiem valsts tiesību aktiem.”

(117) Tādējādi Lēmumā Nr. 40, kuru lasa kopā ar Rūpniecības pārstrukturēšanas ievirzes katalogu, ir paredzēta īpaša attieksme pret konkrētiem projektiem konkrētās atbalstāmās nozarēs.

(118) Rūpniecības pārstrukturēšanas ievirzes katalogā (2011. gada redakcija) (2013. gada grozījumi) (36) un Rūpniecības pārstrukturēšanas ievirzes katalogā (2019. gada redakcija) (37), kas apstiprināts ar Ķīnas Tautas Republikas Valsts attīstības un reformu komisijas 2019. gada 27. augusta Dekrētu Nr. 29, kurš stājās spēkā 2020. gada 1. janvārī, sadaļā “I kategorijas atbalsts” ir norādīts: “XXVIII. Informācijas nozare (..) 13. Tādu multipleksās viļņu garuma dalīšanas (WDM) optisko šķiedru pārraides sistēmu iekārtu ražošana, kuru ātrums ir 32 viļņi vai lielāks 14. Tādu digitālās sinhronizācijas sērijas optisko šķiedru sakaru sistēmu iekārtu ražošana, kuru ātrums ir 10 Gb/s vai lielāks (..) 28. Jaunu (nedispersīvu) monomodālo šķiedru un optisko šķiedru sagatavju ražošana.”

(119) Tātad Rūpniecības pārstrukturēšanas ievirzes kataloga sadaļā “Informācijas nozare” ir ietverti konkrēti projekti, kas saistīti ar OŠK ražošanas nozari kā atbalstāmu nozari.

(120) ĶV apgalvoja, ka Lēmums Nr. 40 nav obligāts vai juridiski saistošs, bet ir tikai vadlīniju dokuments. Turklāt ĶV norādīja, ka Lēmuma Nr. 40 V pants, kas attiecas uz “informācijas infrastruktūras, tajā skaitā platjoslas komunikāciju, izbūves stiprināšanu”, skaidri attiecas tikai uz infrastruktūras uzlabošanu un tajā nav minēti OŠK. Tādējādi ĶV apgalvoja, ka minētais dokuments nevarēja nodrošināt atbalstu vai veicināšanu OŠK ražošanas nozarei.

(121) Pirmkārt, Komisija nepiekrita, ka Lēmumam Nr. 40 nav obligāts. Lēmumā Nr. 40 faktiski ir paredzēti pagaidu noteikumi, kas veicina rūpniecības pārstrukturēšanu, un tajā ir atsauce uz Rūpniecības pārstrukturēšanas ievirzes katalogu, kurā ir noteikti trīs satura veidi: atbalstāmo projektu saturs, ierobežoto projektu saturs un izslēgto projektu saturs. Lēmuma Nr. 40 XVII pantā ir noteikta attieksme pret ieguldījumu projektiem, kuri pieder pie obligātā veidā atbalstāmā satura, piemēram, “visas finanšu iestādes sniedz kreditēšanas atbalstu saskaņā ar kreditēšanas principiem” un “citus atbalstošus politikas virzienus, kas vērsti uz atbalstāmajiem rūpniecības projektiem, īsteno saskaņā ar attiecīgiem valsts tiesību aktiem”. Turklāt XXI pantā noteikts, ka “attiecīgie preferenciālas politikas virzieni, kas tiek īstenoti saskaņā ar dokumentu “To nozaru, ražojumu un tehnoloģiju saturs, ko patlaban īpaši atbalsta valsts” (grozīts 2000. gadā), tiek pielāgoti, lai tos varētu īstenot atbilstoši atbalstāmajam saturam, kas norādīts Rūpniecības pārstrukturēšanas ievirzes katalogā”. Tādēļ Lēmums Nr. 40 šajā ziņā ir obligāts.

(122) Otrkārt, Lēmuma Nr. 40 V pantā, kas ietilpst II nodaļā “Rūpniecības pārstrukturēšanas virzieni un prioritātes”, par prioritāti ir noteikta “informācijas infrastruktūras, tajā skaitā platjoslas komunikāciju, izbūves” stiprināšana, un, kā norādīts 80. apsvērumā un sīkāk paskaidrots 111. apsvērumā, OŠK ir svarīga un neaizstājama šādas infrastruktūras sastāvdaļa. Kā Komisija secināja 111. apsvērumā, ja ĶV atbalsta platjoslas infrastruktūras izbūvi, tad ĶV atbalsta arī nozīmīgos ražojumus, kas ir nepieciešami šādas infrastruktūras izbūvei un ir tās neatņemama sastāvdaļa. Turklāt Lēmuma Nr. 40 XIV pantā, kas ietilpst III nodaļā “Rūpniecības pārstrukturēšanas ievirzes katalogs”, ir noteikts: “Atbalstāmais saturs galvenokārt ietver galvenās tehnoloģijas, iekārtas un ražojumus, kas var veicināt sociālo un ekonomisko attīstību, kas ir lietderīgi resursu taupīšanai, vides aizsardzībai un rūpniecības struktūras optimizācijai un modernizācijai un kas ir jāveicina un jāatbalsta ar attiecīgu politiku un pasākumiem.” Kā jau norādīts 118. apsvērumā, informācijas nozare, un jo īpaši galvenie OŠK ražošanas izejmateriāli, piemēram, monomodālo šķiedru un optisko šķiedru sagataves, kā arī augšupējie ražojumi, piemēram, optisko šķiedru pārraides sistēmas un optisko šķiedru sakaru sistēmas, ir uzskaitīti pie atbalstāmā satura. Turklāt OŠK ir ĶV atbalstītajai “informācijas infrastruktūras, tajā skaitā platjoslas komunikāciju” izvēršanai nozīmīgs aprīkojums. Tāpēc, lasot to kopā iepriekš minētos noteikumus, redzams, ka OŠK ir atbalstāms ražojums, no vienas puses, tāpēc, ka tas ir atbalstāmas infrastruktūras neatņemama sastāvdaļa, un, no otras puses, tāpēc, ka ĶV atbalsta arī tā galvenos izejmateriālus, kas nosaka OŠK pievienoto vērtību. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

(123) Pastāv ne tikai valsts līmeņa plāni un stratēģijas attiecībā uz mērķi atbalstīt OŠK ražošanas nozari. Provinču līmenī ir izveidotas tā dēvētās valsts augsto tehnoloģiju rūpniecības attīstības zonas. Viena no tām ir Austrumu ezera jauno tehnoloģiju rūpniecības attīstības zona. Kā noteikts valsts augsto tehnoloģiju rūpniecības attīstības zonu 13. piecgades plāna I.2. iedaļā, minēto zonu mērķis ir nodrošināt reģionālu platformu, lai īstenotu padziļinātas valsts stratēģijas, piemēram, “Internet+” un Made in China 2025 (38). Uzņēmumiem, kas atrodas kādā no šīm zonām un ir atzīstami par subjektiem, kuri veic darījumdarbību, kas ietilpst attiecīgo stratēģiju darbības jomā, piemēro labvēlīgu režīmu. Kā redzams dokumentā “Valsts augsto tehnoloģiju rūpniecības attīstības zonas preferenciālās politikas virzieni” (39), uz diviem gadiem no dibināšanas dienas tiek piešķirts vispārējs atbrīvojums no ienākuma nodokļa un arī pēc tam turpinās preferenciāls režīms ar samazinātu uzņēmumu ienākuma nodokļa likmi, atbrīvojumu no eksporta tarifiem un citiem nodokļu atvieglojumiem.

(124) Uzņēmumiem, kas darbojas augsto tehnoloģiju nozarē un atrodas valsts augsto tehnoloģiju rūpniecības attīstības zonā, piešķirtie ieguvumi neaprobežojas tikai ar nodokļu atvieglojumiem, bet ietver arī tiešu finansiālu atbalstu. Kā redzams minētajā dokumentā, kurā izklāstīti valsts augsto tehnoloģiju rūpniecības attīstības zonu preferenciālās politikas virzieni, valsts ir atbildīga par to, lai “katru gadu organizētu (..) noteiktu kapitāla veidošanas aizdevumu apjomu un ieguldījumu mērogu, un tā var emitēt noteiktu ilgtermiņa obligāciju apjomu, lai piesaistītu sabiedrības līdzekļus” (40). Precīzāks apraksts minētajā dokumentā ir sniegts sadaļā, kurā teikts: “Ķīnas valdības finansiālais atbalsts augsto tehnoloģiju rūpniecības attīstības zonai galvenokārt ir paredzēts, lai valsts līmeņa attīstības zonām piešķirtu noteiktus līdzekļus darbības uzsākšanai un īstenotu dažus valsts līmenī plānotus projektus attīstības zonās esošiem uzņēmumiem. Lielākajā daļā Ķīnas attīstības zonu vietējā valdība galvenokārt atbalsta attīstības zonu, iznomājot zemi par zemām cenām.”

(125) Turklāt “Valsts attīstības zonu preferenciālā politikas virzieni” atsaucas uz 2016. gada valsts atbalstīto galveno augsto tehnoloģiju jomu katalogu, kurā uzskaitītas atbalstītās galvenās augsto tehnoloģiju jomas. Minētā kataloga I nodaļas “Elektroniskā informācija” 4. punktā “Sakaru tehnoloģija” pie augsto tehnoloģiju jomām, ko atbalsta valsts, ir tieši minēts “optisks pārraides tīkls” un “optiskā pārraides sistēmu tehnoloģija”, kas ietver optiskās šķiedras kabeļus. Viens no izlasē iekļautajiem OŠK ražotājiem eksportētājiem atrodas Uhaņas provincē, un lielākā daļa grupas uzņēmumu atrodas Austrumu ezera jauno tehnoloģiju rūpniecības attīstības zonā. Tāpēc šie uzņēmumi var pretendēt uz labvēlīgu režīmu, kas piešķirts saskaņā ar valsts augsto tehnoloģiju rūpniecības attīstības zonu shēmu.

(126) ĶV atbalstītā īpašā rūpniecības attīstības zona Uhaņā – Austrumu ezera jauno tehnoloģiju rūpniecības attīstības zona – ir liela OŠK ražošanas bāze. Būdama viena no Valsts padomes apstiprinātajām “valsts augsto tehnoloģiju rūpniecības attīstības zonām” un “valsts vietējo inovāciju demonstrācijas zonām”, tā kļuva par ĶTR pirmo optoelektronikas nozares bāzi (sauktu arī par “Ķīnas Optikas ieleju”). OŠK ražotāji, kas darbojas minētajā zonā, ir saņēmuši ieguvumu no dažādu veidu stimuliem un valsts atbalsta.

(127) Attiecībā uz OŠK ražošanā izmantotajiem izejresursiem Komisija konstatēja, ka aramīdu, kas ir ķīmiski iegūta sintētiskā šķiedra un izejresurss OŠK ražošanā, ĶV Stratēģisko jauno nozaru nozīmīgo ražojumu un pakalpojumu ievirzes katalogā (41) iekļāvusi nozīmīgu ražojumu kategorijā. Saskaņā ar šo kvalifikāciju minētajai izejvielai ir pievērsta uzmanība dažādos ĶV politikas virzienos.

(128) Plašākā nozīmē uz ķīmiskām šķiedrām attiecas valsts regulējums un tirgus vadības politika ne tikai centrālajā līmenī, bet arī saskaņā ar centrālajam līmenim pakārtoto līmeņu plānošanas dokumentiem, piemēram, Džedzjanas provinces rīcības plānu visaptverošai tradicionālo rūpniecības nozaru (kur ķīmiskās šķiedras ir viena no desmit galvenajām nozarēm, uz kurām attiecas īpaša politikas vadība) (42) pārveidei un modernizācijai vai 13. piecgades plānu ķīmijas rūpniecības attīstībai Dzjansu provincē (2016–2020). Minētā piecgades plāna noteikumos par jauniem ķīmiskajiem materiāliem galvenā uzmanība ir pievērsta atbalstam augstas pievienotās vērtības lejupējo pielietojumu, piemēram, “augstas veiktspējas šķiedru”, kas ietver OŠK ražošanā izmantotās šķiedras, izstrādei un industrializācijai.

(129) Pēc galīgās informācijas izpaušanas ĶV apgalvoja, ka vairākos dokumentos, ko citējusi Komisija, piemēram, katalogā “Četri būtiskie elementi”, Valsts attīstības un reformu komisijas 2016. gada Stratēģisko un jauno ražojumu un pakalpojumu katalogā un Rūpniecības pārstrukturēšanas ievirzes katalogā, paši OŠK nav minēti, bet gan ir minēti izejmateriāli. Turklāt ĶV norādīja, ka Komisija nav veikusi nodošanas vai pārneses analīzi, lai pierādītu, ka apgalvotās subsīdijas, ko saņēmušas augšupējās vai lejupējās nozares, ir nodotas OŠK ražošanas nozarei.

(130) Attiecībā uz augšupējām nozarēm Komisija norādīja, ka izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji bija vertikāli integrēti, tāpēc tika uzskatīts, ka to saistīto piegādātāju saņemtās subsīdijas ir nodotas tālāk OŠK ražotājiem eksportētājiem. Turklāt ĶV minētie dokumenti, kas attiecoties uz OŠK izejmateriāliem, pat pieņemot, ka tie vismaz netieši vai pastarpināti neattiecas arī uz OŠK, kas tā nav, katrā ziņā ir būtiski kopā ar visiem pārējiem šajā iedaļā aplūkotajiem preferenciālajiem politikas virzieniem un ĶV dokumentiem. Visi šajā iedaļā minētie dokumenti attiecas vai nu uz optiskās šķiedras tīkliem, kuru svarīga sastāvdaļa ir OŠK, vai arī uz to galvenajiem izejresursiem, un tādējādi parāda, kā tiek atbalstīta OŠK ražošanas nozare kopumā – no augšupējās ražošanas līdz attiecīgā ražojuma lejupējai ražošanai. Šie dokumenti ir būtiski arī, lai parādītu dažādu subsīdiju programmu īpašās iezīmes. Nodošanas analīze ir vajadzīga tikai attiecībā uz subsīdijām, kas faktiski piešķirtas izejvielām, kuras piegādātas par atlīdzību, kas ir mazāka par atbilstīgo, un kuras ražotāji eksportētāji izmanto attiecīgā ražojuma ražošanā, un tikai tad, ja šo izejmateriālu pārdevējs un pircējs nav saistīti. Kā paskaidrots turpmāk 3.8.2. iedaļā, šī izmeklēšana neattiecas uz kompensēšanu saistībā ar izejvielām, ko nesaistīti piegādātāji saņēmuši par atlīdzību, kas ir mazāka par atbilstīgo. Turklāt, kā jau minēts šajā apsvērumā, ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, galvenokārt ir integrēti.

(131) Ņemot vērā iepriekš minētos plānus un programmas, OŠK ražošanas nozare tiek uzskatīta par vienu no galvenajām/stratēģiskajām nozarēm, kuras attīstību ĶV aktīvi veicina, jo atzinusi to par politikas mērķi. OŠK izceļas ar to, ka ĶV to uzskata par ārkārtīgi svarīgu ražojumu tādu tīklu un infrastruktūras izbūvē, kas paredzēti visiem valsts izstrādāto un pārraudzīto galveno savienojamības un digitālās politikas jomu slāņiem. Pamatojoties uz šajā iedaļā minētajiem politikas dokumentiem, Komisija secināja, ka ĶV iejaucas OŠK ražošanas nozarē, lai īstenotu saistīto politiku, un ietekmē tirgus spēku brīvu darbību OŠK ražošanas nozarē, īpaši veicinot un atbalstot šo nozari ar dažādiem līdzekļiem.

3.2. Daļēja nesadarbošanās un pieejamo faktu izmantošana

(132) Pēc galīgās informācijas izpaušanas ĶV izteica dažas vispārīgas piezīmes par Komisijas lēmumu piemērot pamatregulas 28. panta 1. punkta noteikumus attiecībā uz preferenciāliem aizdevumiem, eksporta kredītu apdrošināšanu un izejmateriāliem.

(133) ĶV apgalvoja, ka visi Komisijas informācijas pieprasījumi, uz kuriem ĶV nevarēja sniegt atbildes, bija nepamatoti, jo šajos pieprasījumos tika pieņemts, ka pastāv juridiskas pilnvaras, kuru ĶV nav.

(134) Turklāt ĶV apgalvoja, ka Komisija nav pienācīgi izvērtējusi tai iesniegtos faktus un nav pienācīgi paskaidrojusi, kāpēc uzskatāms, ka pieejamie fakti pamatoti aizstāj trūkstošo nepieciešamo informāciju.

(135) Kā izklāstīts turpmāk 146., 160. un 168. apsvērumā, Komisija uzskatīja, ka ĶV kā to subjektu akcionārei vai atbildīgajai iestādei, par kuriem Komisija pieprasīja informāciju, bija juridiskas pilnvaras iegūt pieprasīto informāciju. Komisija savā paziņojumā Ķīnas valdībai norādīja, kāpēc tai bija jābalstās uz pieejamajiem faktiem, un tas atkārtots turpmāk 3.2.1.–3.2.3. iedaļā. Komisija uzskatīja, ka publiski pieejamā informācija pamatoti aizstāj Ķīnas valdības nesniegto informāciju. Tādēļ Komisija noraidīja ĶV apgalvojumus.

3.2.1. Pamatregulas 28. panta 1. punkta noteikumu piemērošana attiecībā uz preferenciālajiem aizdevumiem

(136) Administratīvas ērtības labad Komisija lūdza, lai ĶV pārsūta īpašas anketas visām finanšu iestādēm, kas piešķīrušas aizdevumus vai eksporta kredītus izlasē iekļautajiem uzņēmumiem.

(137) Sākotnēji tika saņemta tikai EXIM bankas atbilde. ĶV neatbildēja uz Komisijas lūgumu sniegt atbildes uz anketas jautājumiem par visām finanšu iestādēm, kas izlasē iekļautajiem uzņēmumiem bija izsniegušas aizdevumus vai eksporta kredītus. Tāpēc vēstulē par trūkumiem Komisija atkārtoja savu prasību attiecībā uz finanšu iestādēm nolūkā maksimāli izmantot iespējas iesaistīt tās izmeklēšanā, lai tās sniegtu Komisijai vajadzīgo informāciju, kas ļautu izdarīt konstatējumus par apgalvotās subsidēšanas pastāvēšanu un apjomu.

(138) Pēc vēstules par trūkumiem ĶV norādīja, ka to finanšu iestāžu atbildēm uz anketas jautājumiem, kuras bija sniegušas aizdevumus, izmeklēšanā nav nozīmes, jo neviens no aizdevumiem un eksporta kredītiem netika piešķirts saskaņā ar valdības plāniem un projektiem, kā apgalvots sūdzībā un izklāstīts anketā.

(139) Komisija nepiekrita šādam viedoklim. Pirmkārt, Komisija uzskata, ka Ķīnas valdībai ir pieejama no valsts īpašumā esošajiem subjektiem pieprasītā informācija par visiem subjektiem, kuros ĶV ir galvenā akcionāre vai liela akcionāre. Turklāt Ķīnas valdībai ir arī nepieciešamās pilnvaras mijiedarboties ar finanšu iestādēm, pat ja tās nav valsts īpašumā, jo tās atrodas Ķīnas banku regulatora kompetencē.

(140) Galu galā Komisija saņēma informāciju par korporatīvo struktūru, pārvaldību un īpašumtiesībām tikai no vienas valsts īpašumā esošas bankas, bet ne no citām finanšu iestādēm, kas bija devušas aizdevumus izlasē iekļautajiem uzņēmumiem. Turklāt Komisija no bankām, izņemot EXIM banku, nesaņēma nekādu pārbaudāmu informāciju par konkrētiem uzņēmumiem.

(141) Turklāt, lai gan EXIM banka sniedza dažus vispārīgus paskaidrojumus par savu aizdevumu apstiprināšanas un riska pārvaldības sistēmu darbību, tā nesniedza konkrētu informāciju par to, kā vērtēti izlasē iekļautajiem uzņēmumiem izsniegtie aizdevumi. Tā apgalvoja, ka nevar izpaust šos dokumentus, jo tie tiek uzskatīti par iekšējiem dokumentiem un tādiem, kas satur konfidenciālu komerciālo informāciju.

(142) Tāpēc Komisija lūdza izlasē iekļautās ražotāju eksportētāju grupas piešķirt piekļuvi tai konkrētajai informācijai par uzņēmumiem, kura bija visu to valsts un privātā īpašumā esošo banku rīcībā, no kurām tie bija saņēmuši aizdevumus. Lai gan izlasē iekļautie uzņēmumi piekrita nodrošināt piekļuvi ar tiem saistītajiem bankas datiem, banka, kas daļēji sadarbojās, atteicās sniegt nepieciešamo detalizēto informāciju.

(143) Tā kā Komisija nebija saņēmusi informāciju par lielāko daļu valsts īpašumā esošo banku, kas bija sniegušas aizdevumus izlasē iekļautajiem uzņēmumiem, tā uzskatīja, ka nav saņēmusi būtisku informāciju par šo izmeklēšanas aspektu.

(144) Tāpēc Komisija informēja ĶV, ka, pārbaudot apgalvojumu par preferenciālu aizdevumu veidā īstenotas subsidēšanas pastāvēšanu un apjomu, tai varētu būt vajadzīgs izmantot pieejamos faktus saskaņā ar pamatregulas 28. panta 1. punktu.

(145) Atbildē uz Komisijas vēstuli ĶV iebilda pret pamatregulas 28. panta 1. punkta piemērošanu. Tā apgalvoja, ka ĶV nav pienākuma sniegt pieprasīto informāciju un ka pieprasītā informācija nav nepieciešamā informācija.

(146) Komisija nemainīja savu nostāju, ka ĶV kā regulators ir iestāde, kurai sniedz atbildes uz konkrētiem jautājumiem, kas uzdoti finanšu iestādēm, kuras izsniegušas finansējumu izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem. Kā norādīts Komisijas vēstulē, no valsts īpašumā esošiem subjektiem pieprasītā informācija Ķīnas valdībai ir pieejama par visiem subjektiem, kuros ĶV ir galvenā akcionāre vai liela akcionāre, un ĶV ir nepieciešamās pilnvaras sadarboties ar finanšu iestādēm pat tad, ja tās nav valsts īpašumā, jo tās visas ir Ķīnas banku regulatora kompetencē.

(147) Turklāt Komisija uzskatīja, ka pieprasītā informācija ir būtiska, lai novērtētu, kā ĶV kontrolē finanšu iestāžu rīcību attiecībā uz to aizdevumu politiku un riska novērtējumu, ja tās izsniedza aizdevumus OŠK ražošanas nozarei.

(148) Pēc galīgās informācijas izpaušanas ĶV apgalvoja, ka Komisijas pieprasītā informācija par finanšu iestādēm, kas izsniegušas aizdevumus vai eksporta kredītus izlasē iekļautajiem uzņēmumiem, nebija nepieciešama vai pat nebija būtiska, lai Komisija varētu pabeigt savu analīzi, jo neviens no attiecīgajiem aizdevumiem netika piešķirts saskaņā ar valdības plāniem vai citiem ĶV dokumentiem.

(149) Trūkstošā informācija attiecās uz diviem aspektiem. Pirmkārt, informācija par to, kāda ir banku, kuras nesadarbojās, īpašumtiesību un pārvaldības struktūra, Komisijai bija nepieciešama, lai noteiktu, vai bankas ir valsts iestādes. Otrkārt, lai noteiktu, vai aizdevumi izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem tika piešķirti ar preferenciālām likmēm, bija vajadzīga informācija par konkrētiem uzņēmumiem no EXIM bankas, kas daļēji sadarbojās, piemēram, informācija par aizdevumu apstiprināšanas procesu un kredītspējas novērtējumu, ko banka veikusi, lai piešķirtu aizdevumus izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem. Šādus iekšējos dokumentus varēja sniegt tikai bankas un ĶV, jo izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem tie nebūtu pieejami.

(150) ĶV arī apgalvoja, ka pieprasītā informācija tai nebija pieejama. ĶV apgalvoja, ka juridiski nebija iespējams iegūt pieprasīto informāciju, jo Ķīnas tiesību aktos nav noteikts pamats, kas Ķīnas valdībai ļautu piespiest finanšu iestādes izpaust šādu konfidenciālu informāciju. Pieprasot šo informāciju, Komisija uzlikusi Ķīnas valdībai nesamērīgu slogu.

(151) Komisija norādīja, ka attiecībā uz katras konkrētās bankas aizdevumu darījumiem piekrišana tika lūgta no katra uzņēmuma atsevišķi. Komisija uzskatīja, ka šādai konkrētai piekrišanai vajadzētu būt pietiekamai, lai piešķirtu piekļuvi reģistriem, kas saistīti ar izlasē iekļautajiem uzņēmumiem. Turklāt banka, kas daļēji sadarbojās, faktiski sniedza pārskatu par saviem vēl neatmaksātajiem aizdevumiem, kas sniegti uzņēmumiem, tādējādi parādot, ka tai nav ierobežojumu par konkrētiem darījumiem sniegt pašu informāciju. Tomēr neviena no bankām nesniedza informāciju, kas saistīta ar banku iekšējo novērtējumu par darījumiem, par kuriem informācija jau bija izpausta.

(152) Visbeidzot, Komisija neuzskatīja, ka tā, pieprasot informāciju par preferenciāliem aizdevumiem, būtu uzlikusi nesamērīgu slogu Ķīnas valdībai. No paša sākuma Komisija bija noteikusi, ka tās veiktā izmeklēšana attiecas tikai uz tām finanšu iestādēm, kas bija sniegušas aizdevumus izlasē iekļautajiem uzņēmumiem. Komisija patiešām identificēja šīs finanšu iestādes, un lūgums nosūtīt anketas Ķīnas valdībai tika iesniegts kopā ar anketu, kas Ķīnas valdībai bija jāaizpilda izmeklēšanas sākumposmā. Tādējādi ĶV bija pietiekami daudz laika, lai izpildītu Komisijas lūgumu. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka ir darījusi visu iespējamo, lai atvieglotu Ķīnas valdībai adresētā lūguma izpildi.

(153) Tādējādi Komisija uzskatīja, ka, pārbaudot apgalvojumu par preferenciālu aizdevumu veidā īstenotas subsidēšanas pastāvēšanu un apjomu, tai daļēji bija vajadzīgs izmantot pieejamos faktus.

(154) Pēc galīgās informācijas izpaušanas sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka Komisija no ĶV nav saņēmusi būtisku informāciju par preferenciāliem aizdevumiem, kā rezultātā subsīdijas starpības, iespējams, neatspoguļo patieso ieguvumu no ražotājiem eksportētājiem piešķirtajiem preferenciālajiem aizdevumiem.

(155) Izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji sadarbojās izmeklēšanā un sniedza sīku informāciju par aizdevumiem, ko tie bija saņēmuši no bankām. Tā kā ieguvums tika aprēķināts, pamatojoties uz šajā informācijā sniegto un atsauces procentu likmes starpību, tika uzskatīts, ka subsīdijas starpība atspoguļo izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju patieso ieguvumu. Tāpēc šis apgalvojums bija jānoraida.

3.2.2. Pamatregulas 28. panta 1. punkta noteikumu piemērošana attiecībā uz eksporta kredītu apdrošināšanu

(156) Administratīvās ērtības labad Komisija lūdza, lai ĶV nosūta Sinosure īpašu anketu.

(157) Sākotnējā atbildē uz anketas jautājumiem ĶV apgalvoja, ka Sinosure nav piešķīrusi subsīdijas OŠK ražošanas nozarei, un uzskatīja, ka Sinosure adresētajai īpašajai anketai nav nozīmes. ĶV iesniedza tikai Sinosure gada pārskatu.

(158) Pēc vēstules par trūkumiem ĶV atkārtoja savu viedokli, ka Sinosure nav piešķīrusi subsīdijas izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem vai OŠK ražošanas nozarei, lai gan tā sniedza daļēju atbildi uz īpašo anketu. Tomēr ne ĶV, ne Sinosure neiesniedza pieprasītos apliecinošos dokumentus par Sinosure korporatīvo pārvaldību, piemēram, statūtus, un iesniedza pilnīgu un pareizu sarakstu ar izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem sniegtajiem eksporta kredītiem. Turklāt ne no ĶV, ne no Sinosure netika saņemta konkrēta informācija par OŠK ražošanas nozarei sniegto eksporta kredītu apdrošināšanu un prēmiju līmeni vai detalizēti skaitliski rādītāji par tās eksporta kredīta apdrošināšanas darījumdarbības rentabilitāti.

(159) Tā kā šādas informācijas nebija, Komisija uzskatīja, ka nav saņēmusi būtisku informāciju, kas attiecas uz šo izmeklēšanas aspektu.

(160) Komisija uzskata, ka Ķīnas valdībai ir pieejama informācija, kas tika lūgta no valsts īpašumā esošajiem subjektiem (uzņēmumiem vai valsts/finanšu iestādēm), par visiem subjektiem, kuros ĶV ir galvenā akcionāre vai liela akcionāre. Tas attiecas arī uz Sinosure, kas ir subjekts, kurš pilnībā ir valsts īpašumā. Tāpēc Komisija informēja ĶV, ka, pārbaudot apgalvojumu par eksporta kredītu apdrošināšanas veidā īstenotas subsidēšanas pastāvēšanu un apjomu, tai varētu būt vajadzīgs izmantot pieejamos faktus saskaņā ar pamatregulas 28. panta 1. punktu.

(161) Atbildē uz Komisijas vēstuli ĶV palika pie nostājas, ka Sinosure nav piešķīrusi subsīdijas, kas būtu īpaši paredzētas OŠK ražošanas nozarei, un ka tā, veicot attiecīgos apdrošināšanas darījumus, ievēro uz tirgu orientētu principu, un tai pret OŠK ražošanas nozari nav īpašas preferenciālas attieksmes, kas būtu noteikta ar jebkādiem politikas dokumentiem.

(162) Ķīnas valdības sniegtā informācija par Sinosure bija nepilnīga un neļāva Komisijai izdarīt secinājumus par būtiskām izmeklēšanas daļām attiecībā uz eksporta kredītu apdrošināšanu, konkrētāk, par to, vai Sinosure ir valsts iestāde un vai prēmijas, kas tika iekasētas no izlasē iekļautajiem uzņēmumiem, atbilst tirgus prasībām.

(163) Pēc galīgās informācijas izpaušanas ĶV apgalvoja, ka visa nepieciešamā informācija tika iesniegta Komisijai un, tā kā Sinosure nav izsniegusi subsīdijas, kas būtu īpašas OŠK ražošanas nozarei, pieprasītā informācija šajā izmeklēšanā nebija būtiska.

(164) Kā izklāstīts 162. apsvērumā, Komisija no Sinosure nesaņēma informāciju, lai novērtētu, cik pareizs ir ĶV apgalvojums, ka Sinosure nav valsts iestāde, un vai Sinosure iekasētās prēmijas atbilst tirgus prasībām. Šī informācija tika uzskatīta par vajadzīgu, lai Komisija varētu izdarīt secinājumus par to, vai Sinosure sniegtā eksporta kredīta apdrošināšana ir kompensējama subsīdija, kas piešķīra ieguvumu izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem.

(165) Tāpēc Komisija secināja, ka tai, lai izdarītu konstatējumus par eksporta kredītu apdrošināšanu, daļēji bija jāpaļaujas uz pieejamajiem faktiem.

(166) Pēc galīgās informācijas izpaušanas sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka Komisija no ĶV par Sinosure saņēmusi nepilnīgu informāciju, kas neļāva izdarīt secinājumus par būtiskām izmeklēšanas daļām attiecībā uz eksporta kredītu apdrošināšanu. Tāpēc katram izlasē iekļautajam ražotājam eksportētājam aprēķinātā subsīdijas likme, visticamāk, varētu nepietiekami atspoguļot patieso ieguvumu, ko ražotāji eksportētāji saņēma no eksporta kredītu apdrošināšanas. Sūdzības iesniedzējs uzskatīja, ka augstākā likme, kas konstatēta vienam ražotājam eksportētājam, Komisijai būtu automātiski jāpiemēro otram ražotājam eksportētājam.

(167) Izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji sadarbojās izmeklēšanā un sniedza sīku informāciju par eksporta kredītu apdrošināšanu, ko tie bija saņēmuši no Sinosure. Tā kā ieguvums tika aprēķināts, pamatojoties uz šīs informācijas un attiecīgas ārējās atsauces vērtības starpību, tika uzskatīts, ka subsīdijas starpība atspoguļo izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju patieso ieguvumu. Tāpēc šis apgalvojums bija jānoraida.

3.2.3. Pieejamo faktu izmantošana attiecībā uz izejmateriāliem

(168) Komisija lūdza Ķīnas valdību pārsūtīt īpašu anketu 10 lielākajiem OŠK ražošanā izmantoto izejmateriālu ražotājiem un izplatītājiem, kā arī citiem attiecīgo materiālu piegādātājiem, kuri ir nodrošinājuši izejresursus izlasē iekļautajiem uzņēmumiem. Atbildēs uz anketas jautājumiem ĶV apgalvoja, ka tā nekontrolē izejmateriālu piegādātājus, lai tiem pieprasītu sniegt anketā prasīto konfidenciālo informāciju, un ka ļoti ievērojama skaita izlasē iekļauto uzņēmumu izejmateriālu piegādātāju koordinācija Ķīnas valdībai radītu nesamērīgu slogu. Tomēr Komisija, pamatojoties uz publiski pieejamiem datiem, konstatēja, ka galvenie germānija ražotāji (daļēji) pieder valstij, kā norādīts 3.8.2. iedaļā. Tādējādi Ķīnas valdībai bija iespējams sniegt pieprasīto informāciju.

(169) Pēc Komisijas pieprasījuma ĶV iesniedza valdības plānus un paziņojumus, ko izdevusi Juņnaņas provinces valdība un kas skar germānija nozari. Tomēr ĶV atteicās izpildīt Komisijas prasību pārsūtīt anketu izejresursu piegādātājiem, lai iegūtu sīkāku informāciju par īpašumtiesību struktūru uzņēmumos, kas ražo un piegādā attiecīgos izejmateriālus. Tāpēc, tā kā ĶV tikai daļēji sadarbojās attiecībā uz izejmateriāliem, ko izmanto OŠK ražošanā, Komisija neieguva vajadzīgo informāciju par izejresursu piegādātājiem.

(170) Pēc galīgās informācijas izpaušanas ĶV apgalvoja, ka Komisija ir nelikumīgi izmantojusi pieejamos faktus attiecībā uz informāciju, ko snieguši izejmateriālu ražotāji un izplatītāji, un norādīja, ka nav pamatoti sagaidīt, ka ĶV koordinēs neskaitāmus izejresursu ražotājus.

(171) Turpmāk 3.8.2. iedaļā izklāstīto iemeslu dēļ Komisija savā vēstulē par trūkumiem Ķīnas valdībai uzdeva papildu jautājumus tikai un vienīgi par vienu no galvenajiem izejmateriāliem – germāniju. Tomēr ĶV nesniedza visu nepieciešamo informāciju, kas saistīta ar šo izejmateriālu.

(172) Trūka informācijas galvenokārt par diviem aspektiem. Pirmkārt, trūka informācijas par izejmateriālu ražotāju, kas nesadarbojās, īpašumtiesību un pārvaldības struktūru. Bez šādas informācijas Komisija nevarēja noteikt, vai šie ražotāji ir valsts iestādes. Otrkārt, no izejmateriālu ražotājiem, kas nesadarbojās, trūka informācijas par konkrētiem uzņēmumiem, piemēram, informācijas par izlasē iekļauto uzņēmumu apgādi ar izejresursiem un to cenu noteikšanu. Šāda informācija ir vajadzīga pamatregulas 28. panta nozīmē, lai noteiktu, vai izlasē iekļautajiem uzņēmumiem tika piegādāti izejresursi par atlīdzību, kas ir mazāka par atbilstīgo. Turklāt šādu informāciju varēja nodrošināt tikai ražotāji, un tāpēc to nevarēja iegūt, izmantojot izlasē iekļauto uzņēmumu atbildes uz anketas jautājumiem.

(173) Tāpēc Komisija secināja – lai izdarītu konstatējumus par izejmateriālu nodrošināšanu par atlīdzību, kas ir mazāka par atbilstīgo, tai saskaņā ar pamatregulas 28. panta 1. punktu ir daļēji jāpaļaujas uz pieejamajiem faktiem.

3.3. Subsīdijas un subsīdiju programmas, kas ietilpst šīs izmeklēšanas tvērumā

(174) Pamatojoties uz sūdzībā, paziņojumā par procedūras sākšanu un atbildēs uz Komisijas anketas jautājumiem sniegto informāciju, tika izmeklēti apgalvojums par subsidēšanu un aplūkotas šādas ĶV subsīdijas: i) dotāciju programmas: — tehnoloģiju, inovācijas un izstrādes dotācijas un fondi, — rūpniecības pārveides un modernizācijas fondi, — ar projektiem saistītas dotācijas, — ar aktīviem saistītas dotācijas, — dotācijas iekārtām un būvniecības pakalpojumiem, — finansējums pētniecībai un izstrādei, — ar izejvielām saistītas subsīdijas, — citas dotācijas; ii) preferenciāla finansējuma, specializētu kredītu un finansējuma nodrošināšana ar pašu kapitālu, kvazikapitālu un citiem kapitāla instrumentiem (piemēram, politikas aizdevumiem, kredītlīnijām, bankas akceptētām tratām, eksporta finansējumu); iii) preferenciāls eksporta kredīts un eksporta kredīta apdrošināšana un garantija; iv) atbrīvojumu no nodokļa un nodokļa samazinājumu programmu rezultātā negūtie ieņēmumi: — uzņēmumu ienākuma nodokļa (“UIN”) samazināšana augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmumiem, — preferenciāla pētniecības un izstrādes izdevumu atskaitīšana pirms nodokļiem, — paātrināta to instrumentu un iekārtu amortizācija, ko augsto tehnoloģiju uzņēmumi izmanto augsto tehnoloģiju izstrādei un ražošanai, — dividenžu atbrīvojums no nodokļa kvalificētiem rezidentuzņēmumiem, — atbrīvojums no nekustamā īpašuma un zemes izmantošanas nodokļa vai to atcelšana, — elektroenerģijas nodrošināšana par samazinātiem tarifiem; v) valdības nodrošinātas preces un pakalpojumi par atlīdzību, kas ir mazāka par atbilstīgo: — valdības nodrošinātas zemes izmantošanas tiesības par atlīdzību, kas ir mazāka par atbilstīgo, — valdības nodrošināti izejmateriāli par atlīdzību, kas ir mazāka par atbilstīgo.

3.4. Dotāciju programmas

(175) Komisija konstatēja, ka izlasē iekļautās uzņēmumu grupas saņēma ieguvumu no dažādām dotāciju programmām, piemēram, dotācijām, kas saistītas ar tehnoloģijām, inovāciju un izstrādi, ar aktīviem saistītām dotācijām, aizdevumu procentu atlaidēm, eksporta atbalsta dotācijām, dotācijām, kas paredzētas mazo un vidējo uzņēmumu attīstībai, un īpašām dotācijām saistībā ar Covid-19 pandēmijas ekonomisko ietekmi. Dotācijas, kas saistītas ar tehnoloģijām, inovāciju un izstrādi, veidoja ievērojamu daļu no dotācijām, par kurām ziņoja izlasē iekļautās uzņēmumu grupas. Tāpēc Komisija sagrupēja dotācijas divās kategorijās: i) dotācijas, kas saistītas ar tehnoloģijām, inovāciju un izstrādi; ii) citas dotācijas.

3.4.1. Dotācijas, kas saistītas ar tehnoloģijām, inovāciju un izstrādi

(176) Abas izlasē iekļautās grupas izmeklēšanas periodā saņēma dotācijas, kas saistītas ar pētniecību un izstrādi (“R&D”), industrializāciju, tehnoloģisko modernizāciju un inovāciju.

a) Juridiskais pamats

— Tehnoloģiskās inovāci