3)

III pielikums: a) 9. punktu aizstāj ar šādu: “9. Siļķu, makreļu un stavridu izkraušanas un svēršanas procedūras 9.1. Darbības joma 9.1.1. Šādas procedūras attiecina uz Kopienas un trešo valstu kuģiem, kuri izkrauj Eiropas Kopienā un vienā izkraušanas reizē pārsniedz 10 tonnas siļķu, makreļu un stavridu vai to atiecīgu sajaukumu: a) siļķēm ICES apakšapgabalos I, II, IV, VI un VII, kā arī rajonos III a, un Vb; b) makrelēm un stavridām ICES apakšapgabalos III, IV, VI un VII, kā arī rajonā IIa. 9.2. Norādītās ostas 9.2.1. Izkrāvumi, kas minēti 9.1. punktā, ir atļauti tikai norādītajās ostās. 9.2.2. Katra attiecīgā dalībvalsts nosūta Komisijai tā saraksta izmaiņas, kas nosūtīts 2004. gadā, par norādītajām ostām, kurās var notikt siļķu, makreļu un stavridu izkrāvums, un izmaiņas minēto ostu inspekcijas un uzraudzības procedūrās, ietverot jebkuru sugu daudzumu un 9.1.1. punktā minēto krājumu reģistrēšanas un ziņošanas noteikumus un nosacījumus katrā izkrāvuma reizē. Šīs izmaiņas nosūta vismaz 15 dienas pirms to stāšanās spēkā. Komisija nosūta visām attiecīgajām dalībvalstīm šo informāciju, kā arī informāciju par ostām, ko norādījušas trešās valstis. 9.3. Ienākšana ostā 9.3.1. Zvejas kuģa, kas minēts 9.1.1. punktā, kapteinis vai viņa pārstāvis vismaz 4 stundas pirms ienākšanas attiecīgās dalībvalsts izkraušanas ostā sniedz kompetentajām iestādēm dalībvalstī, kuras ostā paredzēta izkraušana, šādu informāciju: a) osta, kurā kuģim paredzēts ieiet, kuģa nosaukums un reģistrācijas numurs; b) paredzētais ierašanās laiks šajā ostā; c) uz kuģa esošo sugu dzīvsvara daudzums kilogramos; d) tas pārvaldības apgabals saskaņā ar šīs regulas I pielikumu, kurā tika iegūta nozveja. 9.4. Izkraušana 9.4.1. Attiecīgās dalībvalsts kompetentās iestādes pieprasa, lai izkraušana nesākas, iekams tā nav atļauta. 9.5. Zvejas žurnāls 9.5.1. Atkāpjoties no Regulas (EEK) Nr. 2807/83 IV pielikuma 4.2. punkta, zvejas kuģa kapteinis pēc ierašanās ostā nekavējoties iesniedz atbilstīgo zvejas žurnāla lapu vai lapas, kā to pieprasa kompetentā iestāde izkraušanas ostā. Daudzumi, kuri paturēti uz kuģa, par kuriem ziņots pirms izkraušanas, kā minēts 9.3.1. punkta c) apakšpunktā, atbilst reģistrētajiem daudzumiem zvejas žurnālā pēc tā aizpildīšanas pabeigšanas. Atkāpjoties no Regulas (EKK) Nr. 2807/83 5. panta 2. punkta noteikumiem, atļautā pielaides robeža novērtētajam zivju daudzumam kilogramos, kas reģistrēts zvejas žurnālā un paturēts uz kuģa, ir 8 %. 9.6. Svaigu zivju svēršana 9.6.1. Visi svaigu zivju pircēji nodrošina, ka saņemtie daudzumi tiek nosvērti uz kompetento iestāžu apstiprinātiem svariem. Svēršanu veic pirms zivju šķirošanas, apstrādes, nodošanas uzglabāšanai, pārvešanas no izkraušanas ostas vai tālākpārdošanas. Svēršanas rezultātā iegūto skaitli izmanto, aizpildot izkraušanas deklarācijas un pirmās pārdošanas paziņojumus. 9.6.2. Nosakot svaru, ūdens dēļ piemērotais svara samazinājums nedrīkst pārsniegt 2 %. 9.7. Svaigu zivju svēršana pēc pārvešanas 9.7.1. Atkāpjoties no 9.6.1. punkta, dalībvalstis var ļaut nosvērt svaigas zivis pēc to pārvešanas no izkraušanas ostas, ja zivis pārved uz galamērķi dalībvalsts teritorijā, kas atrodas ne tālāk par 60 km no izkraušanas ostas, un: a) transporta līdzekli, ar kuru pārved zivis, no izkraušanas vietas līdz zivju svēršanas vietai pavada inspektors, vai b) izkraušanas vietas kompetentās iestādes atļauj pārvest zivis ar nosacījumu, ka: i) pirms transporta līdzeklis dodas prom no ostas, kurā tika izkrautas zivis, pircējs vai viņa pārstāvis kompetentajām iestādēm iesniedz rakstisku deklarāciju, kurā ir norādītas zivju sugas un kuģa nosaukums, no kura šīs zivis izkrautas, transporta līdzekļa reģistrācijas numurs un informācija par galamērķi, kurā zivis tiks nosvērtas, kā arī paredzamais transporta līdzekļa ierašanās laiks galamērķī; ii) vadītājs i) apakšpunktā minētās deklarācijas kopiju glabā visu zivju pārvešanas laiku un galamērķī iesniedz to zivju saņēmējam. 9.8. Rēķins 9.8.1. saistībām, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 2847/93 9. panta 1. un 2. punktā, izkrauto daudzumu apstrādātājs vai pircējs iesniedz attiecīgās dalībvalsts kompetentajām iestādēm rēķina vai to aizstājoša dokumenta kopiju, kā minēts 22. panta 3. punktā Sestajā Padomes Direktīvā 77/388/EEK (1977. gada 17. maijs) par to, kā saskaņojami dalībvalstu tiesību akti par apgrozījuma nodokļiem – Kopēja pievienotās vērtības nodokļu sistēma: vienota aprēķinu bāze (9). 9.8.2. Jebkurš šāds rēķins vai dokuments ietver informāciju, kas prasīta Regulas (EK) Nr. 2847/93 9. panta 3. punktā, kā arī zvejas kuģa, no kura tika izkrautas zivis, nosaukumu un reģistrācijas numuru. Šo rēķinu vai dokumentu iesniedz pēc pieprasījuma vai 12 stundu laikā pēc svēršanas pabeigšanas. 9.9. Saldētu zivju svēršana 9.9.1. Visi saldēto zivju pircēji vai uzglabātāji nodrošina, ka izkrautie daudzumi tiek nosvērti pirms zivju apstrādes, nodošanas uzglabāšanai, pārvešanas no izkraušanas ostas vai tālākpārdošanas. Jebkurš taras svars, kas ir līdzvērtīgs kastu, plastmasas vai citu konteineru svaram, kuros sveramās zivis ir iepakotas, var tikt atskaitīts no jebkura izkrautā daudzuma svara. 9.9.2. Alternatīvi, saldēto, kastēs iepakoto zivju svaru var noteikt, reizinot vidējo reprezentatīvā parauga svaru, pamatojoties uz kastes saturu, kas izņemts no plastmasas iesaiņojuma, pirms tam izkausējot vai neizkausējot uz zivīm esošo ledu. Dalībvalstis apstiprināšanas nolūkā paziņo Komisijai jebkuras izmaiņas to paraugu ņemšanas metodoloģijā, kas apstiprināta Komisijā 2004. gadā. Izmaiņas apstiprina Komisija. Svēršanas rezultātā iegūto skaitli izmanto izkraušanas deklarāciju un pirmās pārdošanas paziņojumu pabeigšanai. 9.10. Svēršanas iekārtas 9.10.1. Izmantojot publiski pieejamas svēršanas iekārtas, zivju svērēji pircējam izsniedz svēršanas veidlapu, kurā ir norādīts svēršanas datums un laiks, kā arī transporta līdzekļa reģistrācijas numurs. Svēršanas veidlapas kopiju pievieno rēķinam, ko iesniedz kompetentajām iestādēm saskaņā ar 9.8. punktu. 9.10.2. Izmantojot privātas svēršanas iekārtas, tās apstiprina, kalibrē un apzīmogo kompetentās iestādes un uz tām attiecas šādas prasības: a) zivju svērēji aizpilda numurētu svēršanas reģistru, kurā norāda: i) zvejas kuģa, no kura tika izkrautas zivis, nosaukumu un reģistrācijas numuru; ii) transporta līdzekļu reģistrācijas numurus, ja zivis pirms svēršanas ir pārvestas no izkraušanas ostas; iii) zivju sugas; iv) katras kravas svaru; v) svēršanas sākuma un beigu datumu un laiku; b) ja svēršanu veic uz transportiera lentes, ir jābūt ierīkotam uzskatāmam skaitītājam, kas reģistrē kumulatīvo kopējo svaru. Šādu kumulatīvo kopējo svaru reģistrē a) apakšpunktā minētajā reģistrā ar numurētām lapām; c) svēršanas reģistru un 9.7.1. punkta b) apakšpunkta ii) daļā minēto rakstisko deklarāciju kopijas glabā trīs gadus. 9.11. Kompetento iestāžu pieeja Kompetentajām iestādēm ir pilnīga un nepārraukta pieeja svēršanas sistēmai, svēršanas reģistriem, rakstiskajām deklarācijām un visām telpām, kurās tiek apstrādātas un glabātas zivis. 9.12. Salīdzinošās pārbaudes 9.12.1. Kompetentās iestādes veic visu izkrāvumu administratīvu pārbaudi, salīdzinot: a) katras sugas daudzumus, kas norādīti 9.3.1. punktā minētajā izkraušanas paziņojumā ar daudzumiem, kas reģistrēti zvejas žurnālā; b) katras sugas daudzumus, kas reģistrēti zvejas žurnālā, ar daudzumiem izkraušanas deklarācijā vai 9.8. punktā minētajā rēķinā vai līdzvērtīgā dokumentā; c) katras sugas daudzumus, kas reģistrēti izkraušanas deklarācijā ar daudzumiem 9.8. punktā minētajā rēķinā vai līdzvērtīgā dokumentā. 9.13. Pilna pārbaude 9.13.1. Dalībvalsts kompetentās iestādes nodrošina, lai vismaz 15 % no izkrauto zivju daudzumiem un vismaz 10 % no zivju izkrāvumiem ir pakļautas pilnai kontrolei, kas ietver vismaz turpmāko: a) uzraudzība kuģa nozveju svēršanai pa zivju sugām. Gadījumā, ja nozveja no kuģa tiek izsūknēta krastā, uzrauga visa izkrāvuma svēršanu no kuģa, kas izvēlēts kontrolei. Saldēšanas tralera gadījumā saskaita visas kastes. Nosver reprezentatīvu kastu/palešu paraugu, lai iegūtu kastu/palešu vidējo svaru. Kastu paraugu ņemšana notiek arī saskaņā ar apstiprinātu metodoloģiju, lai iegūtu zivju vidējo tīrsvaru (bez iepakojuma, ledus); b) papildus 9.12. punktā minētajām salīdzinošajām pārbaudēm, salīdzina: i) svēršanas reģistrā reģistrētos katras sugas daudzumus ar katras sugas daudzumiem, kas ir reģistrēti 9.8. punktā minētajā rēķinā vai līdzvērtīgā dokumentā; ii) rakstiskās deklarācijas, ko saskaņā ar 9.7.1. punkta b) apakšpunkta i) daļu, ir saņēmušas kompetentās iestādes, ar deklarācijām, ko saskaņā ar 9.7.1. punkta b) apakšpunkta ii) daļu glabā zivju saņēmējs; iii) transporta līdzekļu reģistrācijas numurus, kas ir uzrādīti 9.7.1. punkta b) apakšpunkta i) daļā minētajās deklarācijās, ar tiem, kas ir uzrādīti svēršanas reģistros; c) ja izkraušanu pārtrauc, nepieciešama atļauja izkraušanas atsākšanai; d) pārbaude, lai noskaidrotu, vai pēc izkraušanas kuģī vairs nav zivju. 9.13.2. Visas 9. punktā minētās pārbaudes dokumentē. Šos dokumentus glabā trīs gadus. b) tiek pievienota šāda I daļa: “I DAĻA ZIEMEĻAUSTRUMU ATLANTIJA Kuģi, kas nodarbojas ar nelegālu, neizziņotu un nereglamentētu zveju Kuģi, kurus Ziemeļaustrumu Atlantijas Zvejniecības komisija (NEAFC) ir iekļāvusi tādu kuģu sarakstā, par kuriem ir zināms, ka tie ir piedalījušies nelegālā, neizziņotā un nereglamentētā zvejā (NNN kuģi), ir uzskaitīti 5. papildinājumā. Šiem kuģiem piemēro šādus pasākumus: a) NNN kuģi, kas ierodas ostās, nedrīkst tajās izkraut vai pārkraut kravu, un tos pārbauda kompetentās iestādes. Šādās pārbaudēs izskata kuģa dokumentus, zvejas žurnālus, pārbauda zvejas rīkus, nozvejas daudzumu uz klāja un visus pārējos aspektus, kas attiecas uz kuģu darbībām NEAFC uzraudzības apgabalā. Informāciju par pārbaužu rezultātiem nekavējoties nosūta Komisijai; b) zvejas kuģi, apgādes kuģi, degvielas kuģi, bāzes kuģi un kravas kuģi, kas ir reģistrēti kādā no dalībvalstīm, nedrīkst palīdzēt NNN kuģiem, nedz arī piedalīties pārkraušanā vai kopīgā zvejā ar šajā sarakstā iekļautajiem kuģiem; c) NNN kuģi ostās nedrīkst saņemt krājumus, degvielu vai citus pakalpojumus; d) NNN kuģi nedrīkst saņemt atļauju zvejot Kopienas ūdeņos, un tos nedrīkst fraktēt; e) NNN kuģu zivju imports ir aizliegts; f) dalībvalstis nereģistrē NNN kuģus, kā arī aicina importētājus, pārvadātājus un citas iesaistītās nozares atturēties no pārrunām, kā arī no šādu kuģu nozvejoto zivju pārkraušanas. Komisija groza sarakstu, lai tas atbilstu NEAFC sarakstam, tiklīdz NEAFC apstiprina jaunu sarakstu.”; c) tiek pievienots šāds 5. papildinājums: “III pielikuma 5. papildinājums To kuģu saraksts, par kuriem NEAFC ir zināms, ka tie piedalās nelegālā, neizziņotā un ne reglamentētā zvejā Kuģa nosaukums Karoga valsts FONTENOVA Panama IANNIS Panama LANNIS I Panama LISA Dominikas sadraudzība KERGUELEN Togo OKHOTINO Dominikas sadraudzība OLCHAN Dominikas sadraudzība OSTROE Dominikas sadraudzība OSTROVETS Dominikas sadraudzība OYRA Dominikas sadraudzība OZHERELYE Dominikas sadraudzība”