LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 82/78

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/519

(2015. gada 26. marts),

ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu, konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes dzelzs vai tērauda savienotājelementu importam nosaka galīgo antidempinga maksājumu, kuru attiecina arī uz konkrētu no Malaizijas nosūtītu dzelzs vai tērauda savienotājelementu importu neatkarīgi no tā, vai tiem deklarēta Malaizijas izcelsme

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 2. punktu,

tā kā:

A. PROCEDŪRA

1. Spēkā esošie pasākumi

(1) Pēc antidempinga izmeklēšanas (“sākotnējā izmeklēšana”) ar Regulu (EK) Nr. 91/2009 (2), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 924/2012 (3), konkrētu Ķīnas Tautas Republikas (ĶTR) izcelsmes dzelzs vai tērauda savienotājelementu (DzTS) importam Padome noteica galīgo antidempinga maksājumu (“sākotnējie pasākumi”).

(2) Grozīti ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 924/2012, pasākumi kļuva par ad valorem maksājumu, kas 0,0 % līdz 69,7 % apmērā noteikts atsevišķiem izlasē iekļautiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem. Vienlaikus antidempinga maksājums izlasē neiekļautiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, tika noteikts 54,1 % apmērā, savukārt atlikušais maksājums Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās, bija 74,1 % (“spēkā esošie maksājumi”).

(3) Ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 723/2011 (4), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 693/2012 (5), sākotnējie pasākumi tika attiecināti uz DzTS importu, ko nosūta no Malaizijas, neatkarīgi no tā, vai tiem deklarēta Malaizijas izcelsme.

2. Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums

(4) Pēc tam, kad tika publicēts paziņojums par spēkā esošo galīgo antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (6), Komisija 2013. gada 1. oktobrī saņēma pieprasījumu sākt minēto pasākumu termiņbeigu pārskatīšanu atbilstoši pamatregulas 11. panta 2. punktam. Pieprasījumu iesniedza Eiropas Rūpniecisko savienotājelementu institūts (“pieprasījuma iesniedzējs”) to ražotāju vārdā, kas pārstāv vairāk nekā 25 % no DzTS kopējā ražošanas apjoma Savienībā.

(5) Pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka pēc pasākumu termiņa beigām dempings un kaitējums Savienības ražošanas nozarei varētu turpināties vai atkārtoties.

3. Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana

(6) Apspriedusies ar padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, Komisija 2014. gada 30. janvārī ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu paziņojumu (7) (“paziņojums par procedūras sākšanu”) informēja par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu.

4. Izmeklēšana

4.1. Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

(7) Dempinga turpināšanās vai atkārtošanās izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2013. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2010. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim (“attiecīgais periods”).

4.2. Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana

(8) Par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu Komisija oficiāli informēja pieprasījuma iesniedzēju, citus zināmos Savienības ražotājus, ražotājus eksportētājus Ķīnas Tautas Republikā un ĶTR pārstāvjus. Ieinteresētajām personām bija dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un lūgt, lai tās uzklausītu.

(9) Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to lūdza un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.

(10) Ņemot vērā izmeklēšanā iesaistīto ĶTR ražotāju eksportētāju, ražotāju un nesaistīto Savienības importētāju acīmredzami lielo skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēts saskaņā ar pamatregulas 17. pantu veikt atlasi. Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, minētās personas tika lūgtas 15 dienu laikā pēc pārskatīšanas sākšanas informēt par sevi Komisiju pieteikties un sniegt Komisijai informāciju, kas prasīta paziņojumā par procedūras sākšanu.

(11) No 325 zināmajiem Ķīnas ražotājiem 24 iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Tomēr 13 no tiem ziņoja, ka nav eksportējuši uz ES, savukārt par trim citiem tika konstatēts, ka sākotnējā izmeklēšanā tie nav īstenojuši dempingu, tāpēc uz tiem neattiecas spēkā esošie pasākumi. Pārējie astoņi uzņēmumi ziņoja, ka uz ES eksportējuši 11 800 tonnu, kas, spriežot pēc Eurostat datiem, atbilst 132 % no kopējā Ķīnas importa Eiropas Savienībā PIP laikā. Tika ierosināts trīs lielākos eksportētājus iekļaut izlasē. Tomēr viens uzņēmums, kas tika iekļauts izlasē, apgalvo, ka, norādot savu eksportu uz ES, tas izlases veidlapā pieļāvis kļūdu un faktiski tam būtu bijis jānorāda, ka eksports ir nulle.

(12) Tāpēc izlasē tika iekļauti atlikušie trīs lielākie eksportētāji. Visi trīs izlasē iekļautie uzņēmumi dažādos procedūras posmos pārtrauca sadarbību, izvēlēdamies neatbildēt uz anketas jautājumiem vai atteikt pārbaudi uz vietas. Rezultātā katram no trim uzņēmumiem tika nosūtīta vēstule, ar kuru tika darīts zināms Komisijas nodoms piemērot pamatregulas 18. pantu. Minētie ražotāji eksportētāji neatbildēja.

(13) Komisija izvērtēja, kādā situācijā ir četri pārējie ražotāji eksportētāji, kas atbildēja uz anketas jautājumiem. To eksports uz Savienību bija tik neievērojams, proti, mazāks nekā 1 % no kopējā eksporta apjoma, ka netika atzīts, ka būtu lietderīgi vai reprezentatīvi veidot jaunu izlasi un izmeklēšanas konstatējumus balstīt uz to situāciju. Ņemot vērā, ka izlasē iekļautie Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tika uzskatīts, ka lietderīgāk ir balstīties uz konstatējumiem, kas gūti plašākā un reprezentatīvākā izmeklēšanā, proti, izmeklēšanā, kura balstās uz pieejamajiem faktiem. Pārējiem četriem uzņēmumiem tika darīts zināms Komisijas nodoms izmantot pieejamos faktus.

(14) Ņemot vērā nepietiekamo sadarbošanos, Komisijas nodoms piemērot 18. pantu tika pavēstīts arī Ķīnas iestādēm. Uz attiecīgajām vēstulēm, kas tika nosūtītas uzņēmumiem un Ķīnas iestādēm, Komisija nesaņēma piezīmes vai lūgumu iesaistīties uzklausīšanas amatpersonai.

(15) Gatavojoties izmeklēšanai, Komisija saņēma sadarbības piedāvājumus no 91 Savienības ražotāja/ražotāju grupas, kuri reprezentēja aptuveni 50 % no DzTS produkcijas Savienībā. Ņemot vērā lielo skaitu ražotāju, kas sadarbojās, Komisija izmantoja atlasi. Sākotnēji no uzņēmumiem/uzņēmumu grupām, kas apjoma, lieluma, ražojuma veidu klāsta un ģeogrāfiskās atrašanās vietas Savienībā ziņā bija visreprezentatīvākie, tika atlasīti deviņi. Viens no atlasītajiem uzņēmumiem pārtrauca sadarbību un izvēlējās neatbildēt uz anketas jautājumiem. Rezultātā Komisija informēja uzņēmumu, ka nesadarbošanās dēļ tas tiek izslēgts no izlases. Izlasē palika pārējie astoņi uzņēmumi/uzņēmumu grupas, un tā tomēr tika atzīta par reprezentatīvu, jo aptvēra 24 % no aplēstās kopējās DzTS produkcijas Savienībā PIP laikā.

(16) No diviem Savienības importētājiem tika saņemtas atbildes uz anketas jautājumiem. Ņemot vērā, ka uzņēmumu skaits bija samērā neliels, atlase nebija vajadzīga.

(17) Paziņojumā par procedūras sākšanu paredzētajā termiņā par sevi neinformēja neviens lietotājs. Tāpēc tiek uzskatīts, ka izmeklēšanā nesadarbojās neviens lietotājs.

(18) Tika veikti pārbaudes apmeklējumi šādos uzņēmumos: a) ražotāji Savienībā: tika apmeklēti vienpadsmit uzņēmumi (vismaz viens, kas pieder pie katras no astoņām izlasē iekļautajām uzņēmumu grupām). Šie Savienības ražotāji, pamatojoties uz pamatregulas 19. pantu, lūdza saglabāt viņu identitātes konfidencialitāti. Tie apgalvo, ka identitātes atklāšana varētu ievērojamā mērā nelabvēlīgi ietekmēt to darījumdarbību. Lūgums tika izskatīts un atzīts par pamatotu. Tādējādi minēto uzņēmumu nosaukumi netiek norādīti; b) importētāji Savienībā: Adolf Würth GmbH & Co, Vācija, Marcopol z o.o., Polija; c) ražotāji tirgus ekonomikas valstīs: ACKU Metal Industries (M) Sdn. Bhd., Pinanga, Malaizija, Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd., Pinanga, Malaizija, Kalisma Steel Pvt Ltd, Mumbaja, Indija.

5. Informācijas izpaušana

(19) Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata šajā termiņbeigu izmeklēšanā izdarīti secinājumi, un tās tika aicinātas izteikt piezīmes (“galīgā informācijas izpaušana”). Pēc informācijas izpaušanas minētajām personām tikai dots laiks piezīmju sniegšanai. Tās tika saņemtas no pieprasījuma iesniedzēja, Ķīnas Iekārtu un elektronisko ražojumu importa un eksporta tirdzniecības palātas, diviem Savienības importētājiem/ražotājiem un to saistītā ražotāja Ķīnā un divām Savienības izplatītāju apvienībām. Ja iesniegtā informācija un piezīmes bija pamatotas, tās attiecīgi tika ņemtas vērā.

B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

1. Attiecīgais ražojums

(20) Attiecīgais ražojums ir konkrēti Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes dzelzs vai tērauda savienotājelementi, izņemot nerūsējošā tērauda savienotājelementus, t. i., kokskrūves (izņemot kokskrūves ar prizmatisku galvu), pašvītņgriezes skrūves, citas skrūves vai bultskrūves ar galvām (ar uzgriežņiem vai paplākšņiem vai bez tiem, izņemot virpotas no stieņiem, profiliem vai stieplēm ar pilnu šķērsgriezumu, kuru kāta diametrs nepārsniedz 6 mm, un izņemot skrūves un bultskrūves dzelzceļa sliežu ceļa konstrukcijas elementu sastiprināšanai) un paplākšņi, ko patlaban klasificē ar KN kodiem 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 un ex 7318 22 00.

2. Līdzīgais ražojums

(21) Tika konstatēts, ka attiecīgajam ražojumam un dzelzs vai tērauda savienotājelementiem, ko Savienībā ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare, kā arī dzelzs vai tērauda savienotājelementiem, kuri tiek ražoti un pārdoti Malaizijas (“analogā valsts”) iekšzemes tirgū, pamatā ir tādas pašas fizikālās un ķīmiskās īpašības un tādi paši pamatlietojumi kā dzelzs vai tērauda savienotājelementiem, ko ražo Ķīnas Tautas Republikā un pārdod eksportam uz Savienību. Tāpēc tie tiek uzskatīti par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

C. DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

(22) Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu Komisija pārbaudīja, vai pēc spēkā esošo pasākumu termiņa beigām dempings no ĶTR varētu turpināties vai atkārtoties.

1. Ievadpiezīmes

(23) Kā jau skaidrots 11.–14. apsvērumā, ražotāji eksportētāji no Ķīnas, kas tika atlasīti iekļaušanai izlasē, izmeklēšanā nesadarbojās. Tādējādi, ņemot vērā, ka ĶTR ražotāji eksportētāji pietiekami nesadarbojās, kopējā analīze, ieskaitot dempinga aprēķinu, saskaņā ar pamatregulas 18. pantu tika balstīta uz pieejamajiem faktiem.

(24) Izmantojot termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumu kopā ar citiem informācijas avotiem, piemēram, tirdzniecības statistiku par importu un eksportu (Eurostat dati un Ķīnas eksporta dati) un citu publiski pieejamu informāciju (piemēram, Ķīnas savienotājelementu ražošanas nozares apvienības paziņojumu), tika novērtēta dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamība.

(25) Nesadarbošanās ietekmēja normālās vērtības salīdzinājumu ar eksporta cenu tādā ziņā, ka precīzs ražojumu klāsts, ko Ķīnas ražotāji eksportēja uz Savienību, nebija zināms.

2. Imports par dempinga cenām PIP laikā

2.1. Analogās valsts izvēle un normālās vērtības aprēķināšana

(26) Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja visas ieinteresētās personas sniegt piezīmes par Komisijas ierosinājumu normālās vērtības noteikšanai attiecībā uz ĶTR par tirgus ekonomikas trešo valsti izmantot Indiju. Indija jau tika izmantota par analogo valsti sākotnējā izmeklēšanā.

(27) Pieprasījuma iesniedzējs papildus Indijai ierosināja par potenciālu analogo valsti izmantot ASV. Citas ieinteresētās personas izteica iebildumus pret ierosinājumu un par alternatīvām analogajam valstīm ieteica Malaiziju, Taivānu, Taizemi un Vjetnamu.

(28) Papildus ieinteresēto pušu ierosinājumiem Komisija pati centās noteiktu atbilstošu analogo valsti. Tā noteica, ka vēl viena potenciāla analogā valsts varētu būt Japāna, jo tā lielos apjomos ražo savienotājelementus, kas ir līdzīgi ĶTR ražotajiem.

(29) Zināmajiem ražotājiem Indijā, Japānā, Malaizijā (ražotājiem, kas reāli neapiet pasākumus (8)), Taivānā, Taizemē un ASV tika nosūtīts aicinājums sadarboties. Ar Vjetnamas ražotājiem saziņa nenotika, jo Vjetnama netiek atzīta par tirgus ekonomikas valsti. Indijas un Malaizijas ražotāji eksportētāji piekrita sadarboties, un šajās divās valstīs notika pārbaudes apmeklējumi.

(30) Tika konstatēts, ka viens Indijas uzņēmums, kas sadarbojās, bija nevis ražotājs, bet tirdzniecības uzņēmums un otrs Indijas uzņēmums, kas sadarbojās, bija sācis darboties tikai pēc PIP. Tāpēc Indijas datus par pārdošanu un izmaksām nevarēja izmantot. Tika konstatēts, ka abi Malaizijas uzņēmumi, kas sadarbojās, ir ražotāji eksportētāji, par kuriem pieejami pilnīgi dati no PIP. Tāpēc, lai saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu noteiktu normālo vērtību attiecībā uz ĶTR, par analogo valsti tika izraudzīta Malaizija.

(31) Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu vispirms tika pārbaudīts, vai Malaizijas ražotāju, kuri sadarbojās, līdzīgā ražojuma kopējais apjoms, kas iekšzemes tirgū pārdots neatkarīgiem pircējiem, ir reprezentatīvs salīdzinājumā ar kopējo eksportam uz Savienību pārdoto apjomu, t. i., vai kopējais iekšzemes tirgū pārdotais apjoms ir vismaz 5 % no attiecīgā ražojuma kopējā apjoma, kas pārdots eksportam uz Savienību. Pamatojoties uz to, tika konstatēts, ka pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū analogajā valstī bija reprezentatīvi.

(32) Bez tam tika pārbaudīts, vai var uzskatīt, ka līdzīgā ražojuma pārdošana iekšzemes tirgū atbilstoši pamatregulas 2. panta 4. punktam notikusi parastās tirdzniecības operācijās. Tas tika darīts, nosakot neatkarīgiem pircējiem PIP laikā iekšzemes tirgū rentabli pārdotā apjoma īpatsvaru. Tika konstatēts, ka viens ražotājs iekšzemes tirgū pārdošanu veicis parastās tirdzniecības operācijās, savukārt otrs ne.

(33) Tādējādi attiecībā uz pirmo ražotāju normālā vērtība tika pamatota ar faktisko cenu iekšzemes tirgū, kas aprēķināta kā vidējā svērtā cena no iekšzemes tirgū PIP laikā rentabli pārdotā apjoma. Attiecībā uz otro ražotāju normālā vērtība tika aprēķināta atbilstoši pamatregulas 2. panta 3. punktam.

(34) Pēc galīgās informācijas izpaušanas divas ieinteresētās personas sniedza piezīmes par analogās valsts izvēli. Abas personas apgalvo, ka nebūtu jāapsver iespēja par analogo valsti izmantot Japānu, jo tā koncentrējusies uz augstā segmenta ražojumiem un tai ir augstas izmaksas. Viena no šīm personām norādīja arī, ka par analogo valsti būtu vajadzējis izvēlēties Taivānu, jo tur ir daudz ražotāju, izmaksas salīdzināmas ar Ķīnu un ir liels eksporta apjoms uz Eiropu un Ziemeļameriku.

(35) Komisija norāda, ka analogā valsts tika izraudzīta pēc sešu potenciālo valstu izvērtēšanas. No visām šīm valstīm tika lūgta sadarbība. Sadarboties piekrita tika Malaizija un Indija; Taivāna un Japāna nesadarbojās. Malaizija tika izraudzīta 30. apsvērumā aprakstīto iemeslu dēļ.

2.2. Eksporta cenas noteikšana

(36) Ņemot vērā to, ka izlasē iekļautie Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās un tādējādi nebija konkrētas informācijas par Ķīnas cenām, saskaņā ar pamatregulas 18. pantu eksporta cenu noteica, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem un statistikas avotiem (Eurostat).

2.3. Salīdzinājums un korekcijas

(37) Normālā vērtība un eksporta cena tika salīdzināta EXW līmenī. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu, vajadzības gadījumā veicot atbilstošas korekcijas, tika pienācīgi ņemta vērā eksporta cena. Lai eksporta cenu izteiktu EXW līmenī Komisija koriģēja CIF cenu, kuras pamatā ir Eurostat dati, ņemot vērā transporta, apdrošināšanas, pārkraušanas un kredīta izmaksas.

2.4. Dempings PIP laikā

(38) Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu, salīdzinot vidējo svērto normālo vērtību ar vidējo svērto eksporta cenu, tika noteikta dempinga starpība. Vidējās Eurostat importa cenas, salīdzinātas ar normālo vērtību analogajā valstī, neliecināja, ka būtu dempings.

(39) Tomēr PIP laikā Savienībā no ĶTR tika importēti tikai neievērojami apjomi, proti, 9 000 tonnu DzTS (23 miljonu euro vērtībā), neņemot vērā DzTS, ko ražojuši ražotāji eksportētāji, par kuriem sākotnējā izmeklēšanā konstatēts, ka tie nav īstenojuši dempingu. Turklāt, tā kā izlasē iekļautie Ķīnas eksportētāji nesadarbojās, tad nebija pieejama informācija par Ķīnas eksporta ražojumu klāstu, tādējādi to nevarēja salīdzināt ar analogās valsts normālo vērtību apkopotā veidā.

(40) Tāpēc tiek atzīts, ka konstatējumam par dempinga neesību PIP laikā ir neliela vērtība, jo importēti tika nelieli daudzumi un nav informācijas par importēto ražojumu klāstu, ņemot vērā, ka tiek ražoti un pārdoti ļoti daudzveidīgi savienotājelementi.

(41) Pēc informācijas galīgās izpaušanas trīs ieinteresētās personas pauda viedokli, ka pasākumi būtu jāatceļ, jo PIP laikā dempings netika konstatēts. Tās uzskata par būtisku konstatējumu, ka dempinga nav bijis, kaut arī eksporta apjoms no ĶTR bijis ļoti mazs.

(42) Komisija norāda, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu konstatējumi ir balstīti uz dempinga atkārtošanās iespējamību, nevis uz konstatējumu par to, ka PIP laikā bijis dempings.

3. Pierādījumi par dempinga atkārtošanās iespējamību

(43) Ņemot vērā 38.–40. apsvērumā izklāstīto, Komisija analizēja arī to, vai dempings varētu atkārtoties tad, ja pasākumi tiktu izbeigti. Tādēļ tika analizēti šādi elementi: ražošanas jauda un neizmantotā jauda Ķīnas Tautas Republikā, eksporta cena no ĶTR uz citiem tirgiem, apiešana un Savienības tirgus pievilcīgums.

3.1. Ražošanas jauda un neizmantotā jauda Ķīnas Tautas Republikā

(44) Tiek lēsts, ka ĶTR ir pasaulē lielākā DzTS ražotāja. Spriežot pēc Ķīnas savienotājelementu ražošanas nozares apvienības (9) (“CFIA”) datiem, tiek lēsts, ka ražošanas jauda 2012. gadā bijusi 6,6 miljoni tonnu. Aplēsts, ka jaudas izmantojums bijis 75 %, tādējādi neizmantotā jauda ir ievērojama un salīdzināma ar kopējo Savienības patēriņu.

(45) Arī CFIA lēš, ka 2012. gadā eksportēts 40 %–50 % DzTS produkcijas (2,5 miljoni tonnu). Skaidrs, ka Ķīnas DzTS ražotāju darbībā eksportam ir svarīga vieta. Ķīnas eksports tādējādi vairāk nekā par 40 % pārsniedza Savienības patēriņu tajā pašā periodā.

3.2. Eksporta cena no ĶTR uz trešo valstu tirgiem

(46) Pieprasījumā ir prima facie pierādījumi par Ķīnas eksporta cenām uz citiem tirgiem, tādiem kā ASV un Tunisija. Pierādījumu pamatā ir cenu piedāvājums, ko saņēmusi Savienības ražošanas nozare. Konstatēts, ka šīs eksporta cenas bijušas zemākas par normālo vērtību, kura noteikta iepriekš. Turklāt, pamatojoties uz Ķīnas eksporta cenām uz Horvātiju 2012. gadā un 2013. gada pirmajā ceturksnī, proti, pirms Horvātijas pievienošanās ES un pirms ES aizsargpasākumu attiecināšanas uz šo valsti, var secināt, ka Ķīnas eksporta cenu līmenis, kura dēļ pēc sākotnējās izmeklēšanas tika noteikti pasākumi, saglabājies visnotaļ līdzīgs, tātad zemāks par normālo vērtību, kas noteikta šeit iepriekš.

(47) Antidempinga pasākumi pret savienotājelementiem no ĶTR ir pieņemti vairākās trešās valstīs (piemēram, Kanādā (10), Kolumbijā (11), Meksikā (12), Dienvidāfrikā (13) un ASV (14)). Pasākumi tiek piemēroti vairākām savienotājelementu apakškategorijām, ieskaitot attiecīgo ražojumu. Tika uzskatīts, ka minētie antidempinga pasākumi ir vēl viens apliecinājums tam, ka trešo valstu tirgos tiek īstenots dempings.

(48) Ņemot vērā minētos apsvērumus, Komisija secina, ka ĶTR ražotāji eksportētāji uz 46. un 47. apsvērumā minētajām trešām valstīm ir pārdevuši un turpina pārdod DzTS par dempinga cenām. Tāpēc Komisija uzskata, ka pastāv iespējamība, ka tad, ja pašlaik spēkā esošos pasākumus atceltu, ĶTR ražotāji eksportētāji attiecīgo ražojumu arī Savienības tirgū pārdotu par dempinga cenām.

3.3. Pasākumu apiešanas prakse

(49) Pretapiešanas izmeklēšanā (15) tika secināts, ka Ķīnas savienotājelementiem piemērojamo pasākumi tiek apieti, nosūtot tos no Malaizijas. Tāpēc pasākumi tika attiecināti arī uz Malaiziju, izņemot deviņus Malaizijas ražotājus, par kuriem tika konstatēts, ka tie reāli neapiet pasākumus, un šie ražotāji tika atbrīvoti no pasākumiem. Apiešanas prakse norāda, ka eksportētāji, kas īsteno dempingu, ir ieinteresēti iekļūt Savienības tirgū ar dempinga cenām, nemaksājot maksājumu. Tāpēc tad, ja pasākumi tiktu izbeigti, pastāv iespējamība, ka tie būtu ieinteresēti virzīt importu par dempinga cenām tieši uz Savienības tirgu un tiem nebūtu nepieciešams tādēļ izmantot apiešanu.

(50) Pēc informācijas galīgās izpaušanas divas ieinteresētās personas pauda viedokli, ka apiešanas risku varētu mazināt ar zemākām maksājuma likmēm. Personas apgalvo arī, ka 129. apsvērumā izskaidrotie īpašie pasākumi, kas paredz Ķīnas eksportētājiem ar individuālām maksājuma likmēm uzrādīt rēķinus, liecina par to, ka maksājuma likmes ir par augstu un mudina apiet pasākumus.

(51) Komisija norāda, ka spēkā esošo maksājuma likmju apmēru nevar mainīt pamatregulas 11. panta 2. punkta kontekstā. Turklāt Ķīnas eksportētājiem noteiktie īpašie pasākumi ir paredzēti, lai vērstos pret potenciālo pasākumu apiešanas risku, kuru varētu radīt individuālo maksājumu likmju atšķirības. Gluži pretēji, analizējot pasākumu apiešanu caur Malaiziju, tika uzskatīts, ka tā liecina par to, ka imports no ĶTR Savienībā varētu būt saistīts ar dempinga atkārtošanos. Komisija uzskata, ka šie divi jautājumi nav tieši saistīti, jo prasība uzrādīt Ķīnas ražotāju sagatavotos rēķinus nemaina konstatējumu, ka pasākumu apiešana caur citām valstīm liecina par dempinga atkārtošanās iespējamību gadījumā, ja pasākumi tiktu izbeigti.

3.4. Savienības tirgus pievilcīgums

(52) Pasākumu apiešana caur Malaiziju liecina, ka Savienības tirgus Ķīnas ražotājiem joprojām ir pievilcīgs, jo Savienības tirgū ir augstākas cenas. Citos eksporta tirgos tiek piemēroti antidempinga pasākumi, un, ja pasākumus atceltu, Savienības tirgus pievilcīgums tikai palielinātos. Tādējādi var pamatoti gaidīt, ka tad, ja pasākumus atceltu, ievērojama daļa no pašreizējā Ķīnas eksporta tiktu novirzīta uz Savienību. Vērts atgādināt, ka pirms sākotnējo pasākumu noteikšanas Ķīnas tirgus daļa Savienības tirgū bija 26 %. Tāpēc gaidāms, ka tad, ja pasākumi tiktu izbeigti, Ķīnas eksports, kas patlaban aizņem 0,5 % no Savienības tirgus, ievērojami pieaugtu, jo tā cenas būs zemākas nekā Savienības cenas.

3.5. Secinājums par dempinga atkārtošanās iespējamību

(53) Izmeklēšanās tika atklāts, ka savienotājelementi no ĶTR uz vairākām trešām valstīm tiek eksportēti par dempinga cenām un ka dažas no šīm trešām valstīm ir pieņēmušas antidempinga pasākumus, kas piemērojami savienotājelementiem no Ķīnas. Ķīnas cenu noteikšanas prakse eksportam uz trešo valstu tirgiem liecina, ka pasākumu izbeigšanas gadījumā Savienības tirgū būtu iespējama dempinga atkārtošanās.

(54) Tika uzskatīts, ka apiešanas prakse ir vēl viens apliecinājums dempinga atkārtošanās iespējamībai.

(55) Bez tam Savienības tirgus pievilcīgums un fakts, ka citi tirgi antidempinga pasākumu dēļ palikuši slēgti, norāda uz risku, ka pasākumu izbeigšanas gadījumā Ķīnas eksports varētu tikt virzīts uz Savienības tirgu.

(56) Turklāt Ķīnas Tautas Republikā bijusi ievērojama attiecīgā ražojuma ražošanas neizmantotā jauda salīdzinājumā ar Savienības patēriņu PIP laikā. Ja šī jauda tiktu izmantota eksportam uz Savienību un tam, lai cenas ziņā konkurētu ar Savienības ražotājiem, tad būtu ļoti liela iespējamība, ka, pārmērīgās produkcijas izlaides dēļ rodoties nepieciešamībai iekļūt eksporta tirgos, proti, stimulam īstenot dempingu, šāds eksports varētu tikt īstenots par dempinga cenām.

(57) Ņemot vērā iepriekš minēto, pastāv iespējamība, ka pasākumu izbeigšanas gadījumā dempings atkārtotos.

D. SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA

(58) Izmeklēšana tika atklāts, ka līdzīgo ražojumu Savienībā ražo daudzi ražotāji, ieskaitot daudzus mazos un vidējos uzņēmumus un nedaudzus lielākus uzņēmumus. Kā skaidrots 15. apsvērumā, Savienības ražotāji, kuru vārdā tika iesniegts termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums, izņemot vienu uzņēmumu, sadarbojās izmeklēšanā. Vairāki citi ražotāji, atbalstot pieprasījumu vai iebilstot pret to, iesniedza vispārīgus datus par ražošanas un pārdošanas apjomu. Daudzi Savienības ražotāji, lielākoties mazie uzņēmumi, izmeklēšanā nesadarbojās, tāpēc, pamatojoties uz atsevišķu uzņēmumu datiem, nevarēja precīzi noteikt kopējo Savienībā saražoto apjomu.

(59) Rezultātā Savienībā saražotais apjoms tika aplēsts, izmantojot informāciju, kura tika sniegta termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā un kuras pamatā bija Eurostat dati par rūpniecības produkciju. Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek lēsts, ka ražošanas apjoms PIP laikā bijis ap 1,2 miljoniem tonnu.

(60) Turklāt termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums un izmeklēšanā savāktā informācija ļauj lēst, ka PIP laikā līdzīgo ražojumu ražojuši 378 Savienības ražotāji. Tie ir Savienības ražošanas nozare pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē un turpmāk tekstā tiek saukti par “Savienības ražošanas nozari”.

(61) Kā norādīts 15. apsvērumā, tika atlasīti astoņi Savienības ražotāji/grupas un tie sniedza pieprasīto informāciju. Tiek lēsts, ka izlasē iekļautie uzņēmumi reprezentē ap 24 % no Savienības kopējā ražošanas apjoma, un tiek uzskatīts, ka to situācija ir Savienības ražošanas nozarei reprezentatīva.

E. SITUĀCIJA SAVIENĪBAS TIRGŪ

1. Ievadpiezīmes

(62) Lai veiktu kaitējuma analīzi, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Makroekonomiskie rādītāji attiecīgajam periodam tika noteikti, analizēti un pārbaudīti, balstoties uz Savienības ražošanas nozares sniegtajiem datiem. Mikroekonomiskie tika noteikti, balstoties uz datiem, kas tika savākti un pārbaudīti izlasē iekļauto Savienības ražotāju līmenī.

(63) Nākamajās sadaļās makroekonomiskie rādītāji ir ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, krājumi, pārdošanas apjoms, tirgus daļa un izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, faktiskās dempinga starpības apmērs, atgūšanās no iepriekšējā dempinga. Mikroekonomiskie rādītāji ir vienības vidējā cena, ražošanas izmaksas, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem, spēja piesaistīt kapitālu un darbaspēka izmaksas.

2. Patēriņš Savienībā

(64) Patēriņš Savienībā tika noteikts, balstoties uz apjomu, ko Savienības ražošanas nozare pārdevusi Savienības tirgū, aplēsi attiecībā uz ražotājiem, kuri nesadarbojās, un Eurostat datiem par importu Taric kodu līmenī.

(65) Attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā palielinājās par 3 %. 2011. gadā izaugsme bija ievērojama, bet Savienības patēriņš vēl aizvien ļoti atpalika no sākotnējās izmeklēšanas IP laikā reģistrētajiem apjomiem, kad patēriņš pārsniedza 2,2 miljonus tonnu. 1. tabula Patēriņš 2010 2011 2012 PIP Patēriņš (tonnās) 1 761 591 1 978 967 1 779 434 1 808 139 Indekss (2010 = 100) 100 112 101 103 Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, pārskatīšanas pieprasījums un Eurostat dati.

3. ĶTR importa apjoms, cenas un tirgus daļa

(66) ĶTR importa apjomi un tirgus daļas tika analizēti, pamatojoties uz Eurostat informāciju un datiem, kuri savākti saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. punktu.

a) Attiecīgā importa apjoms un tirgus daļa

(67) Tika konstatēts, ka attiecīgajā periodā attiecīgā ražojuma importam par dempinga cenām no ĶTR Savienībā apjoma un tirgus daļas ziņā ir bijusi šāda dinamika. 2. tabula Attiecīgā importa apjoms un tirgus daļas 2010 2011 2012 PIP ĶTR Importa apjoms (tonnās) 11 108 9 628 6 839 8 214 Indekss (2010 = 100) 100 87 62 74 Tirgus daļa (%) 0,6 0,5 0,4 0,5 Indekss (2010 = 100) 100 77 61 72 Avots: Eurostat.

(68) Importa apjomi no ĶTR ievērojami samazinājās, proti, no daudzumiem, kas reģistrēti sākotnējās izmeklēšanas periodā (par vairāk nekā 98 %, salīdzinot sākotnējo IP ar PIP). Tādejādi arī Ķīnas tirgus daļa samazinājās no 26 % sākotnējā IP līdz 0,5 % PIP laikā. Rezultātā Ķīnas eksporta Savienības tirgū gandrīz vairs nav. Dati, kas norādīti šajā un nākamajā tabulā, neattiecas uz triju to Ķīnas ražotāju eksportētāju eksporta apjomiem, par kuriem sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts, ka tie neīsteno dempingu. Attiecīgajā periodā to eksporta apjoms bija ap 30 % no attiecīgā ražojuma kopējā Ķīnas eksporta uz Savienību.

b) Importa cena un cenas samazinājums

(69) Tabulā ir parādīta Ķīnas importa vidējā cena cenām. Attiecīgajā periodā ĶTR importa vidējā cena palielinājās par 28 %. Tomēr ir pamatoti uzskatīt, ka šo cenu (kas ir vairāk nekā par 250 % augstāka nekā vidējā Ķīnas eksporta cena sākotnējā IP laikā) nevar uzskatīt par jēgpilnu rādītāju, jo no Ķīnas tiek importēti ļoti nelieli daudzumi. Faktiski šķiet, ka, ņemot vērā lielos antidempinga maksājumus, mazos importa apjomus un no importētājiem, kas sadarbojās, savāktos pierādījumus, daudzumi, ko Ķīnas eksportētāji eksportējuši PIP laikā, izriet no ļoti maziem pasūtījumiem un/vai ļoti specifiskiem ražojuma veidiem, kā dēļ cenas bija augstākas. 3. tabula ĶTR importa vidējā cena 2010 2011 2012 PIP ĶTR Vidējā cena (EUR/t) 1 975 2 158 3 137 2 524 Indekss (2010 = 100) 100 109 159 128 Avots: Eurostat.

(70) Neviens izlasē iekļautais Ķīnas ražotājs eksportētājs pārskatīšanas izmeklēšanā nesadarbojās, un, ņemot vērā ierobežoto informāciju, kas bija pieejama no citiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, cenas samazinājums PIP laikā tika noteikts, Savienības ražotāju vidējās svērtās cenas nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū EXW līmenī salīdzinot ar Ķīnas eksporta vidējām cenām CIF līmenī, kuras, veicot atbilstīgas korekcijas saistībā ar muitas nodokļiem, tika iegūtas no Eurostat.

(71) Salīdzinājuma rezultāts, izteikts procentos no izlasē iekļauto Savienības ražotāju apgrozījuma PIP laikā, liecina, ka vidējā svērtā cenas samazinājuma starpība Savienības tirgū bijusi 12 %. Tomēr 69. apsvēruma izklāstīto iemeslu dēļ būtu jāuzskata, ka attiecīgajā periodā no Ķīnas eksportētā attiecīgā ražojuma reģistrētās cenas bijušas daudz augstākas, nekā tās būtu bijušas tad, ja pasākumi nebūtu noteikti. Tādējādi ir pamatoti uzskatīt, ka tad, ja pasākumus atceltu, attiecīgā ražojuma eksports no ĶTR, vēl aizvien spētu izdarīt vērā ņemamu cenu spiedienu uz Savienības ražotājiem.

4. Imports no citām trešām valstīm, kam netiek piemēroti pasākumi

4. tabula

Imports no citām trešām valstīm

2010 2011 2012 PIP Taivāna Importa apjoms (tonnās) 266 795 351 067 323 405 319 326 Indekss (2010 = 100) 100 132 121 120 Cena (EUR/t) 1 805 1 905 2 003 1 895 Indekss (2010 = 100) 100 106 111 105 Tirgus daļa (%) 15,1 17,7 18,2 17,7 Indekss (2010 = 100) 100 117 120 117 Vjetnama Importa apjoms (tonnās) 41 981 59 270 57 704 74 764 Indekss (2010 = 100) 100 141 137 178 Cena (EUR/t) 1 349 1 496 1 528 1 365 Indekss (2010 = 100) 100 111 113 101 Tirgus daļa (%) 2,4 3,0 3,2 4,1 Indekss (2010 = 100) 100 126 136 174 Taizeme Importa apjoms (tonnās) 27 232 59 979 50 226 45 759 Indekss (2010 = 100) 100 220 184 168 Cena (EUR/t) 1 259 1 325 1 362 1 246 Indekss (2010 = 100) 100 105 108 99 Tirgus daļa (%) 1,5 3,0 2,8 2,5 Indekss (2010 = 100) 100 196 183 164 Citas trešās valstis (kopā) (16) Importa apjoms (tonnās) 228 589 202 362 165 618 165 659 Indekss (2009 = 100) 100 89 72 72 Cena (EUR/t) 2 816 3 232 3 729 3 751 Indekss (2009 = 100) 100,0 115 132 133 Tirgus daļa (%) 13,0 10,2 9,3 9,2 Indekss (2009 = 100) 100,0 79 72 71 Trešās valstis kopā (16) Importa apjoms (tonnās) 564 597 672 679 596 954 605 509 Indekss (2009 = 100) 100 119 106 107 Cena (EUR/t) 2 154 2 217 2 382 2 288 Indekss (2009 = 100) 100 103 111 106 Tirgus daļa (%) 32,1 34,0 33,5 33,5 Indekss (2009 = 100) 100 106 105 104

(72) Attiecīgajā periodā bija vērojama tendence trešo valstu importa apjomam Savienības tirgū nedaudz palielināties, kas atbilda patēriņa tendencei. Visu trešo valstu izcelsmes DzTS importa tirgus daļa attiecīgajā periodā saglabājās samērā stabila, proti, atbilda aptuveni trešdaļai Savienības patēriņa.

(73) Trešo valstu izcelsmes importa vidējās cenas attiecīgajā periodā kopumā saglabājās stabilas un bija zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. Neatkarīgi no tā trešo valstu cenas ir ievērojami augstākas par cenām, kas sākotnējā izmeklēšanā reģistrētas Ķīnai. Kaut arī no Ķīnas Savienībā PIP laikā importēto DzTS cenas bija augstākas nekā trešo valstu izcelsmes importa vidējās cenas, 69. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ tās nevar uzskatīt par reprezentatīvām.

(74) Ja aplūko atsevišķi trešās valstis, kļūst skaidrs, ka patlaban Savienības tirgū nozīmīgākā ārvalstu dalībniece ir Taivāna. Attiecīgajā periodā tās eksporta apjomi palielinājušies par 20 %, un imports no Taivānas ir gandrīz puse no visa importa ES tirgū. Ja uzskata, ka tās eksporta apjomi PIP laikā bijuši par 70 % lielāki nekā sākotnējās izmeklēšanas periodā (neatkarīgi no fakta, ka PIP laikā patēriņš bija mazāks), ir skaidrs, ka ievērojamu daļu Ķīnas eksporta aizstājuši Taivānas ražojumi. Taču tik un tā būtu jānorāda, ka Taivānas importa apjomi PIP laikā bija uz pusi mazāki nekā sākotnējā IP laikā Ķīnas eksportētie apjomi un ka Taivānas vidējās cenas PIP laikā bija gandrīz divreiz lielākas (+ 97,8 %) nekā vidējās Ķīnas eksporta cenas sākotnējā IP laikā. Bez tam tiek norādīts, ka Eiropas tirgos, kur nepiemēro antidempinga pasākumus, piemēram Horvātijā, pirms tā pievienojās ES, Ķīnas eksportētāji ir turpinājuši pārdošanu gandrīz tikpat zemu cenu līmenī.

(75) Arī Vjetnamu un Taizemi var atzīt par valstīm, kas guvušas labumu no Ķīnas eksporta izzušanas, jo tām reģistrēts ievērojams pieaugums (70–80 % diapazonā), pat ja to sākotnējie apjomi bijuši daudz mazāki.

(76) Turklāt būtu jāņem vērā, ka importētie ražojumi, pretēji Savienības ražošanas nozares ražotajiem, lielākā mērā atbilst ražojumu diapazonam, kurā ietilpst standarta ražojumi.

(77) Pēc informācijas galīgās izpaušanas četras ieinteresētās personas apgalvo, ka no Komisijas konstatējumiem par to, ka Savienības tirgū Ķīnas importu daļēji aizstājis Taivānas, Taizemes un Vjetnamas imports, būtu jāsecina, ka ražojumi, ko varētu importēt no Ķīnas, ir standarta ražojumi, tāpēc tie tieši nekonkurētu ar sarežģītākiem ražojumiem, ko ražo Savienības ražošanas nozare.

(78) Atbildot uz šo apgalvojumu, tiek norādīts – tas, ka imports no trešām valstīm tiesām aizstājis Ķīnas eksportētāju tirgus daļu, nenozīmē, ka nākotnē imports no Ķīnas nevarētu radīt kaitējumu. Pirmkārt, kā sīkāk skaidrots 115. apsvērumā, Savienības ražošanas nozarē ietilpst gan standarta, gan speciālo savienotājelementu ražotāji. Otrkārt, pazīmes liecina, ka nākotnē no Ķīnas varētu eksportēt specializētākus un augstāka segmenta ražojumus. Pieejamā informācija par attīstības plāniem, piemēram, Ķīnas savienotājelementu ražošanas nozares apvienības (“CFIA”) (17) priekšsēdētāja runa, skaidri norāda, ka Ķīnas savienotājelementu nozare paredzējusi izstrādāt dažādākus, sarežģītākus un augstāka segmenta ražojumus. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.

5. Savienības ražošanas nozares ekonomiskā situācija

(79) Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija pārbaudīja visus ekonomiskos faktorus un rādītājus, kas ietekmē Savienas ražošanas nozares stāvokli.

(80) Lai veiktu kaitējuma analīzi, Savienības ražošanas nozares ekonomiskā situācija tiek novērtēta, pamatojoties uz tādiem rādītājiem kā ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa un izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, dempinga starpības apmērs un atgūšanās no iepriekšējā dempinga, vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu, krājumi un darbaspēka izmaksas.

a) Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

(81) Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms kopumā saglabājās stabils. Tiek atgādināts, ka pieprasījums pēc attiecīgā ražojuma lielā mērā ir atkarīgs no tādam nozarēm kā autobūve un būvniecība, kā arī citas patēriņa preces. Neatkarīgi no 2011. gada mazā pieauguma attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms patiešām saglabājās samērā stabils – tas atbilda lēni augošajam pieprasījumam Eiropas ekonomikā. 5. tabula Savienības ražošanas nozares kopējais ražošanas apjoms 2010 2011 2012 PIP Ražošanas apjoms (tonnās) 1 204 336 1 376 855 1 208 232 1 197 189 Indekss (2010 = 100) 100 114 100 99 Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums.

(82) Attiecīgajā periodā arī ražošanas jauda saglabājās samērā stabila, 2011. gadā un PIP laikā mazliet palielinoties. Atbilstoši faktam, ka 2012. un 2013. gadā ražošana saglabājās stabila, arī jaudas izmantojums saglabājās lielākoties stabils, 2011. gadā sasniedzot relatīvu maksimumu. 6. tabula Ražošanas jauda un jaudas izmantojums 2010 2011 2012 PIP Ražošanas jauda (tonnās) 2 510 509 2 527 863 2 497 078 2 535 889 Indekss (2010 = 100) 100 101 99 101 Jaudas izmantojums (%) 48 54 48 47 Indekss (2010 = 100) 100 114 101 98 Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums.

b) Pārdošanas apjoms, tirgus daļa un izaugsme

7. tabula

Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem

2010 2011 2012 PIP Apjoms (tonnās) 914 869 1 031 862 931 956 939 395 Indekss (2010 = 100) 100 113 102 103 Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums.

(83) Neatkarīgi no ievērojamā pieauguma 2010. un 2011. gadā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū nesaistītiem klientiem 2010.–2013. gadā atbilda patēriņa un ražošanas tendencei, attiecīgajā periodā mazliet palielinoties. 8. tabula Savienības ražošanas nozares tirgus daļa un izaugsme 2010 2011 2012 PIP Savienības ražošanas nozares tirgus daļa (%) 67 66 66 66 Indekss (2010 = 100) 100 97 98 98 Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, Eurostat.

(84) Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares tirgus daļa bija stabila (aprēķināta, ņemot vērā arī pārdošanu saistītām personām) – tā atbilda aptuveni divām trešdaļām tirgus. Šāds rezultāts atbilst Savienības patēriņa samazinājumam, kas no vienas puses salīdzināms ar sākotnējās izmeklēšanas periodu un no otras puses – ar to, ka Ķīnas imports aizstāts ar importu no citiem avotiem.

c) Nodarbinātība un ražīgums

(85) Attiecīgajā periodā ar attiecīgo ražojumu saistītā nodarbinātība Savienības ražošanas nozarē kopumā saglabājās stabila. Mazais 2011. gada reģistrētais pieaugums atbilst tad reģistrētajai lielākai produkcijas izlaidei. Ņemot vērā, ka 2011. gadā augstāks bija arī ražīgums, redzams, ka Savienības ražošanas nozare ir reaģējusi uz pieprasījuma pieaugumu, pieņemot jaunus darbiniekus un esošajiem darbiniekiem izlaižot lielāku produkciju (virsstundas). Kad nākamajos gados apjomi atkal samazinājās, abas šīs parādības izzuda un situācija atbilda 2010. gada līmenim. 9. tabula Nodarbinātība un ražīgums 2010 2011 2012 PIP Nodarbināto skaits 20 036 20 854 20 238 19 950 Indekss (2010 = 100) 100 104 101 100 Ražīgums (vienība/darbinieks) 60 66 60 60 Indekss (2010 = 100) 100 110 99 100 Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, pārskatīšanas pieprasījums.

d) Faktiskās dempinga starpības apmērs un atgūšanās no iepriekšējā dempinga

(86) Kā norādīts 36. apsvērumā, izlasē iekļauto ĶTR ražotāju eksportētāju nesadarbošanās dēļ ĶTR dempinga starpības nebija iespējams pietiekami precīzi aprēķināt, tāpēc tiek uzskatīts, ka konstatējumam par dempingu PIP laikā ir neliela vērtība. Kaitējuma rādītāju analīze sniedza pierādījumus par to, ka ražošanas nozare atgūstas no iepriekšējā dempinga. Tomēr atgūšanos palēnināja stagnējošais pieprasījums galvenajās lejupējās nozarēs. Turklāt būtu jānorāda, ka samērā stabilais stāvoklis, kas konstatēts attiecīgajā periodā, izveidojies pašlaik spēkā esošo pasākumu aizsardzībā. Ja pasākumus atceltu, tad varētu gaidīt ievērojamu ĶTR izcelsmes importa par dempinga cenām ietekmi uz Savienības ražošanas nozari.

e) Vienības vidējās pārdošanas cenas Savienības tirgū un vienības ražošanas izmaksas

(87) Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienībā 2010. līdz 2013. gadā pēc 2012. gadā sasniegtā relatīvā maksimuma palielinājās par 8 %. Parasti ar vidējo pārdošanas cenu Savienības ražošanas nozare var segt ražošanas izmaksas un nodrošināt nelielu peļņu. 10. tabula Pārdošanas cenas un izmaksas 2010 2011 2012 PIP Vidējā vienības pārdošanas cena nesaistītiem pircējiem Savienībā (EUR/t) 2 748 2 953 3 049 2 974 Indekss (2010 = 100) 100 107 111 108 Vienības ražošanas izmaksas (EUR/t) 2 528 2 811 2 937 2 765 Indekss (2010 = 100) 100 111 116 109 Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

f) Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

(88) Attiecīgajā periodā Savienības ražotāju naudas plūsmai, ieguldījumiem, ienākumam no ieguldījumiem un spējai piesaistīt kapitālu ir bijusi šāda dinamika. 11. tabula Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem 2010 2011 2012 PIP Nesaistītiem pircējiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma) 1,5 1,1 2,0 3,6 Naudas plūsma (EUR) 39 046 890 30 835 484 68 050 584 56 369 460 Ieguldījumi (EUR) 48 809 766 58 881 586 38 561 986 39 453 739 Indekss (2010 = 100) 100 121 79 81 Ienākums no ieguldījumiem (%) 1,0 2,6 5,3 7,5 Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

(89) Izlase iekļauto Savienības ražotāju rentabilitāte tika noteikta, izsakot peļņu no līdzīga ražojuma pārdošanas nesaistītiem pircējiem Savienībā pirms nodokļiem procentos no attiecīgā apgrozījuma. Visā attiecīgajā periodā peļņas starpība saglabājās zema un dažiem Savienības ražotājiem tā bija pat negatīva; jo īpaši vērts norādīt, ka nevienā no aplūkotajiem gadiem peļņas starpība nesasniedza sākotnējās izmeklēšanas periodā reģistrēto līmeni (4,4 %). Kaut arī Savienības ražošanas nozarei raksturīga stabila pārdošanas un ražošanas tendence un tās tirgus daļa ir ievērojama, peļņas starpības šai nozarei vēl aizvien ir samērā mazas. Jo īpaši būtu jānorāda, ka 2011. gadā peļņas starpība bija ļoti maza, lai gan Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomi sasniedza attiecīgā perioda maksimumu. Tas rada bažas par Savienības ražošanas nozares peļņas starpības turpmāko dinamiku gadījumā, ja ekonomiskā situācija turpinās stagnēt. Būtu arī jāievēro, ka peļņas starpība attiecīgajā periodā arī visu laiku saglabājusies zem mērķa peļņas, kas tika norādīta sākotnējā izmeklēšanā (5 %).

(90) Naudas plūsma, kas nozīmē ražošanas nozares spēju pašai finansēt savu darbību, visā attiecīgajā periodā bija pozitīva. Tomēr šis rādītājs uzlabojās tikai 2012. gadā, un PIP laikā tam reģistrēts ievērojams samazinājums (par 17 %). Tas rada bažas par Savienības ražošanas nozares spēju turpināt pašai finansēt savu darbību.

(91) Attiecīgajā periodā ieguldījumu līmenis saglabājās samērā augsts, 2011. gadā sasniedzot maksimumu. Ienākumam no ieguldījumiem, izteiktam kā peļņa procentos no ieguldījumu neto uzskaites vērtības, bija līdzīga tendence kā peļņas starpībai. Tāpēc PIP laikā šis rādītājs arī sasniedz maksimumu. Šo signālu var interpretēt divējādi, jo, no vienas puses, tas atspoguļo peļņas starpības maksimumu attiecīgajā periodā, bet, no otras puses, tas atspoguļo arī ieguldījumu mazo apjomu, kas liecina par to, ka ražošanas nozares ekonomiskās izredzes sektorā vēl aizvien ir neskaidras.

(92) Ņemot vērā iepriekš minēto, var secināt, ka, lai gan Savienības ražošanas nozares finanšu rādītāji visā attiecīgajā periodā saglabājušies stabili, tā vēl aizvien nebija sasniegusi to līmeni, kas bija sākotnējās izmeklēšanas periodā.

g) Krājumi

(93) To Savienības ražotāju krājumu apjoms perioda beigās, kas sadarbojās, lielā mērā atbilda tendencei, kas bija raksturīga ražošanai un pārdošanai, proti, tendence bija samērā stabila un 2011. gadā sasniedza maksimumu. Turklāt, ņemot vērā to, ka līdzīgo ražojumu Savienībā ražo lielākoties pēc pasūtījuma, krājumu apjoms nav ļoti jēgpilns rādītājs. 12. tabula Krājumi perioda beigās 2010 2011 2012 PIP Krājumi perioda beigās (tonnās) 283 330 321 795 315 784 292 740 Indekss (2010 = 100) 100 114 111 103 Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

h) Darbaspēka izmaksas

(94) Vidējai darbinieku algai fiksēts stabils pieaugums 4 % katrā attiecīgā perioda gadā. Tomēr šo pieaugumu var izskaidrot ar inflācijas korekciju un mazākā mērā ar papildu darba laiku (2011. gadā, kad palielinājās viena darbinieka ražīgums). 13. tabula Darbaspēka izmaksas 2010 2011 2012 PIP Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku (EUR) 41 604 43 300 45 006 46 742 Indekss (2010 = 100) 100 104 108 112 Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

6. Secinājums par situāciju Savienības ražošanas nozarē

(95) Izmeklēšana liecina, ka pēc sākotnējo pasākumu noteikšanas 2009. gadā ražojumu imports no ĶTR Savienības tirgū tikpat kā ir izzudis. Tādējādi Savienības ražošanas nozare ir panākusi labu un stabilu ražošanas apjomu, pārdošanas apjomu un tirgus daļu. No otras puses, peļņa vēl aizvien nav sasniegusi nedz sākotnējās izmeklēšanas periodā reģistrēto līmeni, nedz sektora mērķa peļņu.

(96) Tāpēc tiek secināts, ka PIP laikā Savienības ražošanas nozarei netika nodarīts būtisks kaitējums. Tomēr, ņemot vērā lēno patēriņa pieaugumu un faktu, ka peļņas starpības nesasniedza to apmēru, kas nepieciešams ilglaicīgai dzīvotspējai, situāciju Savienības ražošanas nozarē vēl aizvien var uzskatīt par nestabilu.

(97) Pēc informācijas galīgās izpaušanas trīs ieinteresētās personas apgalvo, ka, ņemot vērā Komisijas secinājumu par to, ka Savienības ražošanas nozare PIP laikā nav cietusi no būtiska kaitējuma, pasākumi būtu jāizbeidz. Komisija patiešām konstatēja, ka PIP laikā būtiska kaitējuma nav bijis. Tomēr lēmums papildus attiecināt pasākumus nebalstās uz to, ka PIP laikā būtu bijis būtisks kaitējums, bet saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu – uz konstatējumu par kaitējuma atkārtošanās iespējamību. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.

F. KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

1. Ievadpiezīmes

(98) Lai novērtētu kaitējuma atkārtošanās iespējamību pasākumu izbeigšanas gadījumā, saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika analizēta Ķīnas eksporta potenciālā ietekme uz Savienības tirgu un Savienības ražošanas nozari.

(99) Analīzē uzmanība tika pievērsta Savienības tirgus patēriņa tendencei, neizmantotajai jaudai, tirdzniecības plūsmām un Savienības tirgus pievilcīgumam, kā arī ĶTR cenu noteikšanas praksei. Ķīnas eksportētāji nesadarbojās, tāpēc analīze tika balstīta uz pieejamajiem faktiem, kas ietver statistiku (Eurostat un Ķīnas tirdzniecība statistika) un ražošanas nozares dokumentus (piemēram, CFIA priekšsēdētāja runa, kas minēta 78. apsvērumā), kas tika pievienoti pieprasījumam sākt termiņbeigu pārskatīšanu.

2. Patēriņš Savienībā

(100) Kā norādīts 64. un 65. apsvērumā, attiecīgajā periodā attiecīgā ražojuma patēriņam Savienībā kopumā ir stabila tendence. Vienlaikus PIP laikā patēriņš vēl aizvien ir par gandrīz 20 % zemāks nekā sākotnējās izmeklēšanas perioda pirmskrīzes līmenis. Attiecīga ražojuma patēriņa samazināšanos veicina tas, ka Savienībā samazinās ražošana autobūves nozarē un būvniecības nozarē, kā arī citos patēriņa preču sektoros, kas ievērojamos apjomos izmanto attiecīgo ražojumu (elektroniskas un sadzīves ierīces, mēbeles utt.). Šādos apstākļos tiek uzskatīts, ka pasākumu izbeigšanas gadījumā atsāktos ārkārtīgi lētais Ķīnas izcelsmes imports, kas strauji un dramatiski ietekmētu Savienības ražošanas nozares situāciju. Varētu gaidīt, ka šā importa cenas būtu zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, katrā ziņā tās izraisītu lejupēju spiedienu un izkropļotu konkurenci tirgū. Tādējādi ir iespējams, ka pasākumu izbeigšanas gadījumā atkārtotos kaitējums Savienības ražošanas nozarei.

3. Neizmantotā jauda, tirdzniecības plūsmas un Savienības tirgus pievilcīgums, ĶTR cenu noteikšanas prakse

(101) Kā aprakstīts 44. apsvērumā, Ķīnas DzTS ražošanas jauda 2012. gadā bija 6,6 miljoni tonnu. Nepieciešams norādīt, ka Ķīnas savienotājelementu ražošanas nozare vairāku ekonomisku faktoru (inflācija, Ķīnas ekonomikas palēnināšanās un eurozonas krīze) nelabvēlīgās ietekmes dēļ 2012. gadu uzskatīja par grūtu gadu, un kopš 2000. gada tas bija pirmais gads, kad Ķīnas ražošanas jauda samazinājās (no 6,8 miljoniem tonnu 2011. gadā).

(102) Katrā ziņā neatkarīgi no nākotnes scenārijiem (stagnācija vai izaugsme) vēl aizvien jānorāda, ka pat tad, ja pašreizējā Ķīnas ražošanas jauda, kas ir 6,6–6,8 miljoni tonnu, 2010.–2012. gadā tika izmantota tikai 75 % apmērā. Tādējādi Ķīnai rodas neizmantotā jauda (1,6–1,7 miljoni tonnu), kas jau tagad ir ārkārtīgi liela un precīzi atbilst Savienības tirgū minētajos gados reģistrētajam patēriņa diapazonam.

(103) Attiecīgajā periodā Ķīnas DzTS eksports pasaulē bija samērā stabils, proti, 2,2–2,6 miljoni tonnu, kas atbilst 40–50 % no Ķīnas pārdošanas apjoma. Tādējādi ir skaidrs, ka Ķīnas DzTS ražotāju darbībā eksportam ir svarīga vieta. CFIA paziņotie nozares attīstības plāni liecina, ka gaidāmais pieprasījuma pieaugums iekšzemes tirgū, ļoti iespējams, varētu izraisīt eksporta daļas samazinājumu līdz 30–40 % no ražošanas apjoma. Tomēr šis samazinājums būtu jāskata kopsakarā ar kopējo ražošanas jaudas pieaugumu, kas izskaidrots 101. apsvērumā, un faktu, ka neizmantotā jauda katrā ziņā ir tikpat liela kā viss Savienības patēriņš. Turklāt CFIA prognozē Ķīnas eksporta daļas samazinājumam nav paredzēts ne laika satvars un nav konkrēti norādīts, ka šāda pāreja būtu jau sākusies. Tādējādi CFIA paziņotais attīstības plāns būtu jāatzīst par pārāk neskaidru un nenoteiktu programmu, jo īpaši ja to skata kopsakarā ar pasākumu iespējamo izbeigšanu, kam varētu būt tūlītēja ietekme. Tāpēc šis plāns šobrīd nevar ietekmēt secinājumus par iespējamo kaitējuma atkārtošanos pasākumu izbeigšanas gadījumā.

(104) Pašlaik Ķīnas klātbūtne Savienības tirgū ir ļoti ierobežota un apjoma ziņā nepārsniedz 0,5 % no tirgus daļas. Tomēr Savienības tirgus vēl aizvien ir pievilcīgs Ķīnas ražotājiem, jo cenas ES tirgū ir augstākas. To pierāda Ķīnas ražotāju eksportētāju centieni apiet ES antidempinga pasākumus. Kā norādīts 3. apsvērumā, šādas prakses dēļ pasākumi jau tika attiecināti uz Ķīnas eksportu caur Malaiziju.

(105) Bez tam Ķīnas uz eksportu vērstā ražošanas nozarei kļūst aizvien grūtāk atrast ceļus uz saviem ierastajiem eksporta tirgiem, jo pēdējā laikā aizvien vairāk šādu tirgu noteikuši antidempinga pasākumus pret dažādu veidu DzTS eksportu no Ķīnas, kā jau izskaidrots 47. apsvērumā.

(106) Tādējādi var pamatoti gaidīt, ka, ņemot vērā Savienības tirgus pievilcīgumu lieluma un cenu līmeņa ziņā, pasākumu izbeigšanas gadījumā ievērojama daļa no pašreizējā Ķīnas eksporta tiktu novirzīta uz Savienību. Vērts atgādināt, ka pirms sākotnējo pasākumu noteikšanas Ķīnas tirgus daļa Savienības tirgū bija 26 %.

(107) Visbeidzot, attiecībā uz Ķīnas eksporta cenu līmeni tiek atgādināts, ka sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts ļoti ievērojams dempings un kaitējuma starpības, kas tika aprēķinātas pēc Ķīnas eksportētāju eksporta cenām. Spriežot pēc Ķīnas eksporta cenām uz Horvātiju 2012. gadā un 2013. gada pirmajā ceturksnī, proti, pirms Horvātijas pievienošanās ES un pirms ES aizsargpasākumu attiecināšanas uz šo valsti, var secināt, ka Ķīnas eksporta cenu līmenis, kura dēļ pēc sākotnējās izmeklēšanas tika noteikti pasākumi, saglabājies visnotaļ līdzīgs. Turklāt citu trešo valstu veiktie tirdzniecības aizsardzības pasākumi pret Ķīnas DzTS apstiprina, ka Ķīnas ražotāju eksportētāju negodīgā cenu noteikšanas prakse turpinājusies un nav vērsta tikai uz Savienības tirgu.

4. Secinājums

(108) Izmeklēšanā konstatētais akcentē vairākus elementus, ka raisa bažas, ieskaitot ĶTR pieejamo lielo neizmantoto jaudu, dempinga un pārdošanas par zemāku cenu turpināšanu visā pasaulē, ar ražošanas jaudu saistītos plānus, ražojumu diapazonu un ražojumu sarežģītību Ķīnas Tautas Republikā, kā arī pieaugošos tirdzniecības šķēršļus citos galvenajos trešo valstu tirgos. No otras puses, mazā pieprasījuma dēļ daudzās lejupējās nozarēs Savienības patēriņš pēdējos 5 gados ir stagnējis. Tas izraisījis Savienības ražošanas nozares ievainojamību, kam raksturīga zināma neizmantota jauda, maza peļņa un darījumdarbības nenoteiktība (pieredzēta jo īpaši samazināto ieguldījumu dēļ). Vadoties pēc šī scenārija, tiek atzīts, ka pasākumu atcelšana varētu ar ļoti lielu varbūtību izraisīt pēkšņu Ķīnas importa par dempinga cenām atgriešanos un tādējādi, liekot Savienības ražošanas nozarei atkal ciest no kaitējuma, vājinātu Savienības ražošanas nozares pozīcijas tās pamattirgū.

(109) Ir personas, kas apgalvo, ka salīdzinājumā ar 2010. gadu Savienības ražošanas nozare ir divkāršojusi peļņu un naudas plūsmu un tāpēc tās peļņu nevar atzīt par mazu. Bez tam tika norādīts, ka Savienības ražošanas nozarei nav vajadzīgi jauni ieguldījumi, jo tā jau iepriekš veikusi ievērojamus ieguldījumus.

(110) Savienības ražošanas nozare tik tiešām ir dubultojusi peļņu, tomēr tā vēl aizvien ievērojami mazāka nekā peļņa sākotnējā IP laikā (4,4 %) un mērķa peļņa (5 %). Tas pats apsvērums attiecas uz naudas plūsmu, kas palikusi 14 % zem sākotnējā IP līmeņa. Visbeidzot, Savienības ražošanas nozares dzīvotspēja ir atkarīga no tā, vai tiek turpināti ieguldījumi iekārtu atjaunināšanā un ražojumu diapazona paplašināšanā. Tāpēc šie apgalvojumi tiek noraidīti.

(111) Ja pasākumus atceltu, pašreizējā tirgus situācijā iespējams, ka īslaicīgi uzlabojušies Savienības ražošanas nozares rādītāji varētu atkal pasliktināties. Kā minēts iepriekš, nosacījumi būtu ārkārtīgi labvēlīgi, lai palielinātu importu no ĶTR uz Savienības tirgu par dempinga cenām un ievērojamos apjomos. Tas, iespējams, traucētu Savienības tirgus pozitīvo dinamiku, kas izveidojusies attiecīgajā periodā. Iespējamais imports par dempinga cenām varētu radīt spiedienu uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām un likt tai zaudēt tirgus daļu, tādējādi negatīvi ietekmējot Savienības ražošanas nozares finanšu rādītājus, kas joprojām ir nestabili. Tiek atgādināts, ka sākotnējā izmeklēšanā aplūkotajā periodā (no 2003. gada 1. janvāra līdz 2007. gada 30. septembrim), proti, pirms antidempinga pasākumu noteikšanas, milzīgā Ķīnas izcelsmes importa dēļ Savienības ražošanas nozarei bija jāierobežo ražošana konkrētos attiecīgā ražojuma segmentos (18). Tam ir ievērojama negatīva ietekme uz jaudas izmantojumu un rentabilitāti.

(112) Pēc informācijas galīgās izpaušanas viena ieinteresētā persona apgalvo, ka Komisija, analizējot kaitējuma atkārtošanās iespējamību, nav noteikusi Ķīnas eksporta ietekmi uz apjomu un tā saistību ar pasākumiem. Ieinteresētā persona apgalvo, ka: i) citas izcelsmes imports aizstājis importu no Ķīnas; šā importa cenas ir zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas, tomēr Savienības ražošanas nozare nav cietusi būtisku kaitējumu, ii) pasākumu apmēra samazināšana pēc PTO ieteikumu īstenošanas nav izraisījusi Ķīnas izcelsmes importa apjomu palielināšanos Savienības tirgū, iii) ievērojams apjoma samazinājums no 2009. gada, kad tika noteikti sākotnējie pasākumi, fiksēts arī citu veidu savienotājelementu importam no Ķīnas, kam nepiemēro antidempinga pasākumus, iv) ņemot vērā pieaugošo pieprasījumu Ķīnas iekšzemes tirgū, Ķīnas eksporta turpmāka pieauguma iespējamība Savienībā ir neliela, un v) savienotājelementu tirgus Ķīnā un arī parējos Āzijas tirgos turpinās augt, tādējādi mazinot iespējamību, ka eksports uz ES ievērojami palielināsies.

(113) Atbildot uz šiem apgalvojumiem, tiek norādīts: i) Ķīnas importa iespējami izraisītā kaitējuma ietekmi nevar salīdzināt ar tādu trešo valstu kā Taivānas, Vjetnamas un Taizemes importa ietekmi. Kā jau norādīts 74. apsvērumā, ir pierādījumi, kas liecina, ka Ķīnas eksportētāji tik tiešām vēl aizvien veica pārdošanu Horvātijas tirgū (pirms tā pievienojās ES) līdzīgā cenu līmenī, kāds fiksēts sākotnējā izmeklēšanā; tāpēc šīs cenas bija zemākas nekā cenas PIP laikā trešās valstīs. Turklāt, kā norādīts 115. apsvērumā, Savienības ražošanas nozare pārdod ievērojamus apjomus standarta un speciālo ražojumu, tāpēc iespējams, ka tad, ja spēkā esošie maksājumi tiktu atcelti, Ķīnas (standarta un speciālo ražojumu) eksports spētu izraisīt kaitējumu; ii) ņemot vērā spēkā esošo maksājumu nelielo apmēra samazinājumu pēc PTO ieteikumu īstenošanas, proti, sākotnējie 85 % tika mainīti uz 74,1 %, būtisks importa pieaugums no Ķīnas netika gaidīts; iii) pieejamie statistikas dati neliecina, ka būtu patiess apgalvojums par to savienotājelementu importa apjomu samazinājumu, kuriem nepiemēro pasākumus. Tiešām 2009.–2013. gadā saglabājās stabils mēneša apjoms 20–30 tūkstoši tonnu, savukārt to savienotājelementu importa apjoms, kuriem piemēro pasākumus, 2009. gada februārī uzreiz samazinājās no vairāk nekā 60 tūkstošiem tonnu mēnesī līdz gandrīz nullei; iv) gaidāmās izmaiņas Ķīnas pārdoto apjomu proporcijā iekšzemes tirgū attiecībā pret pārdošanu eksportam, kuras atbildīs Ķīnas iekšzemes pieprasījuma pieaugumam, tiks līdzsvarotas ar Ķīnas kopējās ražošanas jaudas un pārdošanas apjomu pieaugumu, kā izskaidrots 101. apsvērumā; un v) apgalvojums, ka Āzijas pieprasījums pēc savienotājelementiem pieaug un ka paredzamais pasaules pieprasījums pēc savienotājelementiem 2016. gadā atbildīs 83 miljardiem USD, ir balstīts uz novecojušu avotu. Jauns tirgus pētījums, ko 2014. gada decembrī publicēja Fastener Industry News Inc. (19), prognozē, ka 2018. gadā tirgū būs pieprasījums 81 miljarda USD vērtībā, tādējādi paredzēts mazāks pieaugums ilgākā laikā. Turklāt vienlaikus ar pieprasījuma pieaugumu Āzijas Klusā okeāna reģionā vērojams, ka jauda pieaug ne vien Ķīnā, bet arī vairākās citās valstīs (piemēram, Indonēzijā, Malaizijā, Taizemē un Vjetnamā). Turklāt, lai palielinātu savienotājelementu ražošanas jaudu, jāpārvar samērā nelieli šķēršļi (laika, kapitālā un zinātības ziņā), tāpēc piedāvājums var samērā ātri reaģēt uz pieprasījuma pieaugumu. Tāpēc šie apgalvojumi tiek noraidīti.

(114) Tā pati ieinteresētā persona apgalvo, ka kaitējuma atkārtošanās iespējamības analīze Komisija nav ņēmusi vērā faktu, ka no Ķīnas importētie zemā segmenta ražojumi nevar izdarīt cenu spiedienu uz augstā segmenta ražojumiem, ko ražo galvenokārt Savienības ražotāji.

(115) Atbildot uz šo apgalvojumu, būtu jāatgādina, ka Savienība ražo visus savienotājelementu veidus un tikai daži uzņēmumi ir orientējušies uz specifiskiem veidiem (standarta vai speciālajiem), savukārt pārējie piedāvā visus veidus. Konkrēti izlasē iekļautajiem uzņēmumiem ievērojama pārdošanas apjoma daļa ir standarta savienotājelementi, un trim no tiem lielākā pārdošanas apjoma daļa PIP laikā bijuši standarta ražojumi. Tāpēc apgalvojums, ka Eiropas ražošanas nozare ražo vienīgi speciālos vai augstā segmenta savienotājelementus un tādējādi ir pasargāta no kaitējuma, ko varētu radīt Ķīnas izcelsmes imports, nepārprotami ir aplams, jo tas ir pretrunā ar izmeklēšanā savāktajiem un pārbaudītajiem pierādījumiem. Bez tam, kā izskaidrots 78. apsvērumā, ir arī zināms, ka Ķīnas savienotājelementu nozarē paredzēts izstrādāt augstā segmenta ražojumus. Tāpēc ir ļoti iespējams, ka nākotnē Ķīnas eksportēto ražojumu klāstā arī būs viss diapazons no zemā segmenta līdz augstajam segmentam, un visa Savienības ražošanas nozare jutīs cenu spiedienu, kas ietekmēs tās ražošanas jaudas izmantojumu. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.

(116) Visbeidzot, divas citas ieinteresētās personas izvirza argumentu, ka Komisija savā analīzē aplami pieņēmusi, ka Ķīnas cenas būtu tikpat zemas, cik sākotnējā izmeklēšanā konstatētās. Šīs personas apgalvo, tā vairs nebūtu, jo Ķīnā fiksēts ievērojams cenu pieaugums, kura galvenais cēlonis ir izejmateriālu un darbaspēka izmaksu pieaugums un vides standartu attīstība. Tādējādi cenu samazinājums katrā ziņā būtu mazāks un nepamatotu tik ievērojama apmēra pasākumu papildu attiecināšanu.

(117) Neskarot to, ka pasākumu apmēru nevarētu mainīt termiņbeigu pārskatīšanas kontekstā un ka sākotnējā izmeklēšanās Ķīnas iekšzemes cenas un izmaksas tika uzskatītas par neuzticamām, jo Ķīnas ražotājiem nepiemēroja tirgus ekonomikas režīmu, būtu jāņem vērā tālāk izklāstītais. Pirmkārt, Ķīnas ražotāju nesadarbošanās dēļ Komisija nevarēja pārbaudīt to izmaksas un apgalvojumus par izmaiņām Ķīnā. Minētās ieinteresētās personas savu iesniegto informāciju nepamatoja ar pierādījumiem vai pamatotiem faktiem. Otrkārt, tiek norādīts Horvātijā fiksētais cenu līmenis pirms tās pievienošanās Savienībai, kas skaidri liecina, ka Ķīnas eksportētāju prasītās cenas bijušas ļoti tuvas sākotnējā izmeklēšanā novērotajām (sk. 74. apsvērumu). Tāpēc šis arguments tiek noraidīts.

G. SAVIENĪBAS INTERESES

1. Ievads

(118) Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo pasākumu saglabāšana būtu pretrunā Savienības interesēm kopumā. Savienības intereses tika noteiktas, novērtējot dažādās saistītās intereses, proti, Savienības ražošanas nozares, importētāju un lietotāju intereses. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paust viedokli saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punktu.

(119) Tā kā šajā izmeklēšanā tiek pārskatīt spēkā esošie pasākumi, tā ļauj novērtēt spēkā esošo antidempinga pasākumu nepienācīgo negatīvo ietekmi uz ieinteresētajām personām.

2. Savienības ražošanas nozares intereses

(120) Iepriekš 108. apsvērumā tika secināts, ka tad, ja antidempinga pasākumus atceltu, Savienības ražošanas nozares stāvoklis varētu ievērojami pasliktināties. Tāpēc pasākumu turpināšana varētu labvēlīgi ietekmēt Savienības ražošanas nozari, jo Savienības ražotāji varēs saglabāt pārdošanas apjomus, tirgus daļu, rentabilitāti un kopumā labu ekonomisko situāciju. Turpretī, neturpinot pasākumus, tiktu nopietni apdraudēta Savienības ražošanas nozares dzīvotspēja, jo ir pamats gaidīt, ka Ķīnas imports tiks novirzīts uz Savienības tirgu, piedāvājot to par dempinga cenām un ievērojamos apjomos, kas izraisītu kaitējuma atkārtošanos.

3. Importētāju intereses

(121) Visi zināmie importētāji tika informēti par pārskatīšanas sākšanu. Tomēr tikai divi importētāji izmeklēšanā sadarbojās un atbildēja uz Komisijas anketu jautājumiem. Izmeklēšanā tika konstatēts, ka importētāji var viegli nopirkt ražojumus no dažādiem avotiem, kas patlaban pieejami tirgū, jo īpaši no Savienības ražošanas nozares un lielākajiem trešo valstu eksportētājiem, kuri ražojumus pārdod par cenām, kas nav dempinga cenas. Turklāt neviens no abiem importētājiem, kuri sadarbojās, neiebilda pret pašlaik spēka esošo pasākumu papildu attiecināšanu, kaut arī apstrīdēja to lielo apmēru. Šajā ziņā tiek norādīts, ka, pamatojoties uz termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanu, kura balstīta uz pamatregulas 11. panta 2. punktu, nevar grozīt spēkā esošo pasākumu apmēru. Ņemot vērā iepriekš minēto un to, ka importētāji nemaz nav pauduši ieinteresētību, tiek secināts, ka pasākumu saglabāšana nebūtu pretrunā to interesēm.

(122) Pēc informācijas galīgās izpaušanas divas ieinteresētās personas, proti, divas savienotājelementu izplatītāju apvienības Savienībā, apgalvo, ka spēkā esošo maksājumu noteikšana tik lielā apmērā nav atjaunojusi taisnīgu konkurenci Savienības tirgū, bet gan apturējusi importu no Ķīnas Savienības tirgū. Minētās ieinteresētās personas apgalvo, ka pasākumu papildu attiecināšana izraisīs to, ka samazināsies izvēles iespējas starp Savienības lietotājiem un importētājiem pieejamajiem ārzemju piegādes avotiem. Atbildot uz šo argumentu, vispirms tiek norādīts, ka antidempinga pasākumus nenosaka, lai apturētu vai bloķētu importu no mērķa valsts, bet galvenokārt tādēļ, lai atjaunotu tirgū taisnīgu konkurenci. Spēkā esošo maksājumu apmērs tiks noteikts pēc dempinga un kaitējuma starpības aprēķināšanas, kuras tika noteiktas, pamatojoties uz sākotnējā izmeklēšanā gūtajiem konstatējumiem. Otrkārt, Komisija nepiekrīt apgalvojumam, ka spēkā esošie maksājumi Savienības tirgum samazina piegādes avotu skaitu. Pieejamā importa statistika liecina, ka pēc tam, kad attiecībā uz Ķīnu tika ieviesti pasākumi, imports no trešām valstīm ir palielinājies. Izmeklēšanā netika atklāti elementi, kas liktu uzskatīt, ka šīs tendences nesaglabāsies nākotnē. Tāpēc šie apgalvojumi tiek noraidīti.

(123) Turklāt viena apvienība norādīja, ka, lai gan uzskata, ka sākotnējie pasākumi nemaz nav adekvāti un ir izraisījuši radikālus un nevajadzīgus izkropļojumus savienotājelementu tirgū, to pēkšņa atcelšana varētu izrādīties tikpat graujoša kā sākotnējā noteikšana. Tas norāda, ka savienotājelementu izplatītāji, ņemot vērā spēkā esošos pasākumus, ir spējuši pielāgot savas piegādes ķēdes.

4. Lietotāju intereses

(124) Kaut arī lietotāji nesadarbojās, tomēr bija iespējams saprast lietotāju viedokli un nostāju no informācijas, ko sniedza Savienības ražošanas nozare un importētāji. Šķiet, ka lietotājus var pirmkārt iedalīt divās kategorijās: prasīgie lietotāji, kuriem nepieciešami savienotājelementi, kas atbilst ļoti augstiem kvalitātes standartiem, un pārējie lietotāji. Prasīgie lietotāji nepieciešamos izstrādājumus parasti pērk no Savienības ražotājiem un dažiem izteikti specializētiem ražotājiem eksportētājiem. No otras puses, pārējo lietotāju kategorija (kas var ietvert arī prasīgos lietotājus, kuriem nepieciešami lētāki izstrādājumi lietojumiem, kam nav tik augstas prasības) ir tā lietotāju kategorija, kuru parasti izmanto Ķīnas ražojumus. Šo lietotāju kategoriju parasti apkalpo importētāji, un, spriežot pēc to viedokļiem, kas apzināti, apmeklējot importētājus, kas sadarbojās, šo lietotāju kategorijas vajadzības patlaban pietiekami apmierina imports no citām valstīm, ieskaitot Taivānu, Taizemi un Vjetnamu. Balstoties uz šiem secinājumiem un arī ņemot vērā, ka visi lietotāji nolēma nepiedalīties šajā izmeklēšanā, tiek secināts, ka pasākumu termiņa pagarināšana nebūtu pretrunā lietotāju interesēm, jo, šķiet, ka tie labi pielāgojušies situācijai un tos nav ietekmējusi pasākumu noteikšana pret DzTS no ĶTR.

5. Secinājums par Savienības interesēm

(125) Ņemot vērā iepriekšminēto, tiek secināts, ka nav nepārvaramu ar Savienības interesēm saistītu iemeslu, kuru dēļ nevajadzētu saglabāt spēkā esošos antidempinga pasākumus.

H. ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

(126) Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata paredzēts ieteikt, lai spēkā esošie pasākumi tiktu saglabāti. Pēc minētās informācijas izpaušanas minētajām personām tikai dots laiks piezīmju sniegšanai. Ja iesniegtā informācija un piezīmes bija pamatotas, tās attiecīgi tika ņemtas vērā.

(127) No iepriekš minētā izriet, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu antidempinga pasākumiem, kas piemērojami konkrētu ĶTR izcelsmes dzelzs un tērauda savienotājelementu importam un noteikti ar Regulu (EK) Nr. 91/2009, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 924/2012, būtu jāpaliek spēkā.

(128) Kā norādīts 3. apsvērumā, antidempinga maksājumi, kas ir spēkā attiecībā uz attiecīgā ražojuma importu no ĶTR, tika attiecināti arī uz tā paša ražojuma importu, ko nosūta no Malaizijas, neatkarīgi no tā vai tam deklarēta Malaizijas izcelsme. 3. apsvērumā minētais antidempinga maksājums, kas paturams spēkā attiecībā uz attiecīgā ražojuma importu, būtu arī turpmāk jāattiecina uz to DzTS importu, kuros nosūta no Malaizijas, neatkarīgi no tā, vai tiem deklarēta Malaizijas izcelsme. Ražotāji eksportētāji, kas atbrīvoti no pasākumiem, kuri ar Īstenošanas Regulu (ES) Nr. 723/2011 attiecināti papildus, būtu jāatbrīvo arī no pasākumiem, kas noteikti ar šo regulu.

(129) Lai iespējami mazinātu antidempinga pasākumu apiešanas risku, ko izraisa Ķīnas eksportētājiem noteikto maksājuma likmju lielās atšķirības, tiek uzskatīts, ka šajā lietā nepieciešami īpaši pasākumi, kuri nodrošinātu pareizu antidempinga maksājumu piemērošanu. Šie īpašie pasākumi, kuri piemērojami tikai tiem uzņēmumiem, kuriem ieviesta individuālā maksājuma likme, ir šādi: dalībvalstu muitas iestādēm tiek uzrādīts derīgs rēķins, kas atbilst šīs regulas II pielikumā izklāstītajām prasībām. Uz importu, kam nav pievienots šāds rēķins, attiecina atlikušo antidempinga maksājumu, kurš piemērojams visiem pārējiem eksportētājiem.

(130) Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota atbilstoši pamatregulas 15. panta 1. punktam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1. Ar šo nosaka antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes dzelzs vai tērauda savienotājelementu, izņemot nerūsējošā tērauda savienotājelementus, t. i., kokskrūvju (izņemot kokskrūves ar prizmatisku galvu), pašvītņgriezes skrūvju, citu skrūvju vai bultskrūvju ar galvām (ar uzgriežņiem vai paplākšņiem vai bez tiem, izņemot virpotas no stieņiem, profiliem vai stieplēm ar pilnu šķērsgriezumu, kuru kāta diametrs nepārsniedz 6 mm, un izņemot skrūves un bultskrūves dzelzceļa sliežu ceļa konstrukcijas elementu sastiprināšanai) un paplākšņu importam, kurus patlaban klasificē ar KN kodiem 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 un ex 7318 22 00 (Taric kodi 7318159021, 7318159029, 7318159071, 7318159079, 7318159091, 7318159098, 7318210031, 7318210039, 7318210095, 7318210098, 7318220031, 7318220039, 7318220095 un 7318220098).

2. Galīgā antidempinga maksājuma likme, kas piemērojama tālāk uzskaitīto uzņēmumu ražoto 1. punktā aprakstīto ražojumu neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms maksājuma samaksas, ir šāda.

Uzņēmums Maksājums (%) Taric papildu kods Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd, Shanghai 43,4 A924 CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd, Suzhou 0,0 A918 Changshu City Standard Parts Factory and Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd, Changshu 38,3 A919 Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd, Dongguan City 22,9 A920 Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd, Kunshan 63,7 A921 Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd, Ningbo City 64,3 A922 Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd, Jiangshan Town 69,7 A923 Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd, Yantai 0,0 A925 Bulten Fasteners (China) Co., Ltd, Beijing 0,0 A997 I pielikumā uzskaitītie uzņēmumi 54,1 A928 Visi pārējie uzņēmumi 74,1 A999

3. Individuālās maksājuma likmes, kuras norādītas 2. punktā minētajiem uzņēmumiem, piemēro ar nosacījumu, ka dalībvalstu muitas iestādēm tiek uzrādīts derīgs rēķins, kas atbilst šīs regulas II pielikumā izklāstītajām prasībām. Ja netiek uzrādīts šāds rēķins, piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem” noteikto maksājuma likmi.

4. Šā panta 2. punktā noteikto galīgo antidempinga maksājumu, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”, ar šo attiecina uz tādu pašu dzelzs un tērauda savienotājelementu importu, kurus nosūta no Malaizijas, neatkarīgi no tā, vai tiem deklarēta Malaizijas izcelsme (Taric kodi 7318129011, 7318129091, 7318149111, 7318149191, 7318149911, 7318149920, 7318149992, 7318155911, 7318155961, 7318155981, 7318156911, 7318156961, 7318156981, 7318158111, 7318158161, 7318158181, 7318158911, 7318158961, 7318158981, 7318159021, 7318159071, 7318159091, 7318210031, 7318210095, 7318220031 un 7318220095), izņemot tālāk uzskaitīto uzņēmumu ražotos.

Uzņēmums Taric papildu kods Acku Metal Industries (M) Sdn. Bhd B123 Chin Well Fasteners Company Sdn. Bhd B124 Jinfast Industries Sdn. Bhd B125 Power Steel and Electroplating Sdn. Bhd B126 Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd B127 Tigges Fastener Technology (M) Sdn. Bhd B128 TI Metal Forgings Sdn. Bhd B129 United Bolt and Nut Sdn. Bhd B130 Andfast Malaysia Sdn. Bhd. B265

5. Izņēmumus, kuri piešķirti 4. punktā konkrēti minētajiem uzņēmumiem, piemēro ar nosacījumu, ka dalībvalstu muitas iestādēm tiek uzrādīts derīgs rēķins, kas atbilst šīs regulas II pielikumā izklāstītajām prasībām. Ja netiek uzrādīts šāds rēķins, piemēro šā panta 4. punktā noteikto antidempinga maksājumu.

6. Ja nav norādīts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 2015. gada 26. martā Komisijas vārdā – priekšsēdētājs Jean-Claude JUNCKER

(1) OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

(2) OV L 29, 31.1.2009., 1. lpp.

(3) OV L 275, 10.10.2012., 1. lpp.

(4) OV L 194, 26.7.2011., 6. lpp.

(5) OV L 203, 31.7.2012., 23. lpp.

(6) OV C 148, 28.5.2013., 8. lpp.

(7) OV C 27, 30.1.2014., 15. lpp.

(8) OV L 194, 26.7.2011., 6. lpp.

(9) China Fastener World, issue 38 June 2013, 124.–125. lpp. http://www.fastener-world.com.tw/0_magazine/ebook/web/page.php?sect=CFW_38_W&p=124.

(10) WTO Committee on Anti-Dumping Practices – Semi-annual report under article 16.4 of the Agreement – Canada, 22.8.2014., G/ADP/N/259/CAN.

(11) WTO Committee on Anti-Dumping Practices – Semi-annual report under article 16.4 of the Agreement – Colombia, 21.3.2014., G/ADP/N/252/COL.

(12) WTO Committee on Anti-Dumping Practices – Semi-annual report under article 16.4 of the Agreement – Mexico, 9.9.2014., G/ADP/N/259/MEX.

(13) WTO Committee on Anti-Dumping Practices – Semi-annual report under article 16.4 of the Agreement – South Africa, 27.8.2014., G/ADP/N/259/ZAF.

(14) WTO Committee on Anti-Dumping Practices – Semi-annual report under article 16.4 of the Agreement – United States, 5.9.2014., G/ADP/259/USA.

(15) OV L 194, 26.7.2011., 6. lpp.

(16) Ieskaitot importu no Ķīnas uzņēmumiem, par kuriem sākotnējā izmeklēšanā konstatēts, ka tie neīsteno dempingu.

Avots: Eurostat.

(17) China Fastener World, issue 38 June 2013, 124.–125. lpp. http://www.fastener-world.com.tw/0_magazine/ebook/web/page.php?sect=CFW_38_W&p=124

(18) Regula (EK) Nr. 91/2009, 160. apsvērums.

(19) Viss raksts pieejams http://globalfastenernews.com/main.asp?SectionID=31&SubSectionID=42&ArticleID=11630.

I PIELIKUMS RAŽOTĀJI EKSPORTĒTĀJI, KAS SADARBOJĀS, BET NETIKA IEKĻAUTI IZLASĒ Taric papildu kods A928 Abel Manufacturing Co., Ltd Shanghai Autocraft Industrial (Shanghai) Ltd Shanghai Changshu Fuxin Fasteners Manufacturing Co., Ltd Changshu Changshu Shining Sun Fasteners Manufacturing Co., Ltd Changshu Changzhou Oread Fasteners Co., Ltd Changzhou Chun Yu (Dongguan) Metal Products Co., Ltd Dongguan Cixi Zhencheng Machinery Co., Ltd Cixi Dongguan Danny & Kuen Metal & Co., Ltd Dongguan Foshan Nanhai Gubang Metal Goods Co., Ltd Foshan Gem-year industrial Co., Ltd Jiashan Guangzhou Tianhe District Zhonggu Hardware Screw Manufacture Guangzhou Haining Xinxin Hardware Standard Tools Co., Ltd Haining Haiyan Flymetal Hardware Co., Ltd Jiaxing Haiyan Haitang Fasteners Factory Jiaxing Haiyan Hardware Standard Parts Co., Ltd Jiaxing Haiyan Lianxiang Hardware Products Co., Ltd Jiaxing Haiyan Mengshi Screws Co., Ltd Jiaxing Haiyan Self-tapping Screws Co., Ltd Jiaxing Haiyan Sun's Jianxin Fasteners Co., Ltd Jiaxing Haiyan Xinan Standard Fastener Co., Ltd Jiaxing Haiyan Xinglong Fastener Co., Ltd Jiaxing Hangzhou Everbright Metal Products Co., Ltd Hangzhou Hangzhou Spring Washer Co., Ltd Hangzhou Hott Metal Part and Fasteners Inc. Changshu J. C. Grand (China) Corporation Jiaxing Jiangsu Jiangyu Metal Work Co., Ltd Dongtai Jiashan Yongda Screw Co., Ltd Jiashan Jiaxiang Triumph Hardware Co., Ltd Haining Jiaxing Victor Screw Co., Ltd Jiaxing Jinan Star Fastener Co., Ltd Jinan Jin-Well Auto-parts (zhejiang) Co., Ltd Jiashan Kinfast Hardware Co., Ltd Haining Ningbo Alliance Screws and Fasteners Co., Ltd Ningbo Ningbo Anchor Fasteners Industrial Co., Ltd Ningbo Ningbo Dafeng Machinery Co., Ltd Ningbo Ningbo Development Zone Yonggang Fasteners Co., Ltd Ningbo Ningbo Fastener Factory Ningbo Ningbo Haixin Hardware Co., Ltd Ningbo Ningbo Haixin Railroad Material Co., Ltd Ningbo Ningbo Jinhui Gaoqiang Fastener Co., Ltd Ningbo Ningbo Jinpeng High Strength Fastener Co., Ltd Ningbo Ningbo Jintai Fastener Co., Ltd Ningbo Ningbo Jinwei Standard Parts Co., Ltd Ningbo Ningbo Jiulong Fasteners Manufacture Co., Ltd Ningbo Ningbo Londex Industrial Co., Ltd Ningbo Ningbo Minda Machinery & Electronics Co., Ltd Ningbo Ningbo Ningli High-Strength Fastener Co., Ltd Ningbo Ningbo Qunli Fastener Manufacture Co., Ltd Ningbo Ningbo Special – Wind – Fasteners (China) Co., Ltd Ningbo Ningbo Xinxing Fasteners Manufacture Co., Ltd Ningbo Ningbo Yonggang Fasteners Co., Ltd Ningbo Ningbo Zhenhai Xingyi Fasteners Co., Ltd Ningbo Ningbo Zhongbin Fastener Manufacture Co., Ltd Ningbo Ningbo Zhongjiang High Strength Bolt Co., Ltd Ningbo Robertson Inc. (Jiaxing) Jiashan Shanghai Boxed Screw Manufacturing Company Limited Shanghai Shanghai Fenggang Precision Inc. Shanghai Shanghai Foreign Trade Xiasha No. 2 Woodscrew Factory Co., Ltd Shanghai Shanghai Great Diamond Fastener Co., Ltd Shanghai Shanghai Hang Hong Metal Products Co., Ltd Shanghai Shanghai Hangtou Fasteners Co., Ltd Shanghai Shanghai Huaming Hardware Products Co., Ltd Shanghai Shanghai Moregood C&F Fastener Co., Ltd Shanghai Shanghai Moresun Fasteners Co., Ltd Shanghai Shanghai Qingpu Ben Yuan Metal Products Co., Ltd Shanghai Shanghai Ren Sheng Standardized Item Manufacture Ltd, Co Shanghai Shanghai Shuyuan Woodscrews Factory Shanghai Shanghai SQB Automotive Fasteners Company Ltd Shanghai Shanghai Tapoo Hardware Co., Ltd Shanghai Shanghai Yifan High-Intensity Fasteners Co., Ltd Shanghai Shanxi Jiaocheng Zhicheng Foundry Ltd Jiaocheng Shenzhen Top United Steel Co., Ltd Shenzhen Sundram Fasteners (Zhejiang) Limited Jiaxing Sunfast (Jiaxing) Enterprise Co., Ltd Jiaxing Suzhou Escort Hardware Manufacturing Co., Ltd Suzhou Taicang Rongtong Metal Products Co., Ltd Taicang Tangshan Huifeng Standard Component Make Co., Ltd Tangshan Tangshan Xingfeng Screws Co., Ltd Tangshan Tapoo Metal Products (Shanghai) Co., Ltd Shanghai Tianjin Jiuri Manufacture & Trading Co., Ltd Tianjin Wenzhou Excellent Hardware Apparatus Packing Co., Ltd Wenzhou Wenzhou Junhao Industry Co., Ltd Wenzhou Wenzhou Tian Xiang Metal Products Co., Ltd Wenzhou Wenzhou Yili Machinery Development Co., Ltd Wenzhou Wenzhou Yonggu Fasteners Co., Ltd Wenzhou Wuxi Huacheng Fastener Co., Ltd Wuxi Wuxi Qianfeng Screw Factory Wuxi Xingtai City Ningbo Fasteners Co., Ltd Xingtai Yueqing Quintessence Fastener Co., Ltd Yueqing Zhejiang Jingyi Standard Components Co., Ltd Yueqing Zhejiang New Oriental Fastener Co., Ltd Jiaxing Zhejiang Qifeng Hardware Make Co., Ltd Jiaxing Zhejiang Rising Fasteners Co., Ltd Hangzhou Zhejiang Yonghua Fasteners Co., Ltd Rui' An Zhejiang Zhongtong Motorkits Co., Ltd Shamen Zhongshan City Jinzhong Fastener Co., Ltd Zhongshan