5)

II iedaļu groza šādi: a) 2.008. punktu aizstāj ar šādu: “2.008. EKS 2010 (1.101. līdz 1.105. punkts) plūsmas (jo sevišķi produktu darījumus un sadales darījumus) ieraksta pēc uzkrāšanas principa jeb brīdī, kad maksājamā vai pieprasītā ekonomiskā vērtība tiek radīta, pārveidota, anulēta vai pārtrauc eksistēt, un nevis maksājuma faktiskās veikšanas brīdī.”; b) 2.010. punktu aizstāj ar šādu: “2.010. EKS 2010 ražošanu uzskata par nepārtrauktu procesu, kurā preces un pakalpojumus pārvērš citās precēs un pakalpojumos. Šis process var norisināties dažādos laika posmos atkarībā no konkrētajiem produktiem, un minētie laika posmi var pārsniegt uzskaites periodu. Tādēļ šāds ražošanas raksturojums apvienojumā ar uzkrāšanas principu nozīmē izlaides ierakstīšanu nepabeigto ražojumu veidā. Tādējādi saskaņā ar EKS 2010 (3.54. punkts) lauksaimniecības produktu izlaidi ieraksta tā, it kā to ražotu nepārtraukti visā ražošanas periodā (nevis tikai tad, kad novāc ražu vai nokauj dzīvniekus). Augošas kultūras, augošus kokus un zivju krājumus vai nobarojamos dzīvniekus, ko audzē pārtikai, uzskata par ražošanas procesā esošu nepabeigto ražojumu krājumiem un pārveido gatavo produktu krājumos, kad process ir pabeigts. Izlaidē neiekļauj nekultivētu bioloģisko resursu pārmaiņas, piemēram, savvaļā dzīvojošu dzīvnieku, putnu, zivju pieaugumu vai nekultivētu mežu pieaugumu, bet iekļauj savvaļā dzīvojošu dzīvnieku un putnu medīšanu un zivju zvejošanu.”; c) 2.011. punktu aizstāj ar šādu: “2.011. Ja ražošanas process pārsniedz uzskaites periodu, tad izlaides ierakstīšana nepabeigto ražojumu veidā ir gan vēlama, gan vajadzīga ekonomiskajā analīzē. Tas ļauj saglabāt ierakstīto izmaksu un ierakstītās izlaides savstarpējo atbilstību, lai iegūtu jēgpilnus datus par pievienoto vērtību. Tā kā EPL pamatā ir kalendārais gads, tad var pieņemt, ka nepabeigto ražojumu ierakstīšana attiecas tikai uz tiem produktiem, kuru ražošanas process nav pabeigts līdz kalendārā gada beigām (taču to piemēro arī tad, ja vispārējais cenu līmenis uzskaites periodā ļoti strauji mainās).”; d) 2.014. punkta pēdējo teikumu aizstāj ar šādu: “Ražošanas procesā vērtību, kas ik gadu jāieraksta kā nepabeigto ražojumu izlaide, var iegūt, gatavā produkta vērtību sadalot proporcionāli izmaksām, kuras radušās katrā atsevišķā laika posmā (NKS 2008, 6. 112. punkts).”; e) 2.017. punkta otro teikumu aizstāj ar šādu: “Ja jaunus dzīvniekus ir iespējams iedalīt pēc to turpmākā izmantojuma, tad dzīvnieki, ko paredzēts izmantot kā ražošanas faktorus, jau no dzimšanas jāieraksta kā BPKV tiesības (BPKV uz pašu rēķina, ko ieraksta, kad saražo), t. i., tos uzskata par nepabeigtiem ražojumiem, un to augšanu ieraksta kā izlaidi; sk. EKS 2010 3.134. punktu).”; f) B daļas virsrakstā “(sk. EKS 95 3.07. līdz 3.58. punktu)” aizstāj ar šādu: “(sk. EKS 2010, 3.07. līdz 3.54. punkts)”; g) 2.032. punktu aizstāj ar šādu: “2.032. Izlaide ir uzskaites periodā radīto produktu kopums (EKS 2010, 3.14. punkts). Ir svarīgi saglabāt atšķirību starp terminu “izlaide” un terminu “ražošana”; izlaide apzīmē rezultātā iegūtās preces un pakalpojumus, savukārt ražošana apzīmē procesu.”; h) 2.033. punkta pēdējo teikumu aizstāj ar šādu: “Tāpēc tos neieraksta kā šīs vietējās DVV izlaides vai starppatēriņa daļu.”; i) 2.036. punkta pirmo teikumu aizstāj ar šādu: “Lai arī tas neietilpst EKS 2010, EPL pieņemtais noteikums lauksaimniecības īpatnību dēļ ir paredzēts NKS, kā arī FAO metodikas rokasgrāmatā (1).”; j) 2.041. punktu aizstāj ar šādu: “2.041. Saskaņā ar EKS 2010 ražotājiem var rasties trīs veidu zaudējumi: periodiski krājumu zaudējumi (EKS 2010 3.147. punkts), ārkārtēji krājumu zaudējumi (EKS 2010 6.13.e punkts) un katastrofāli zaudējumi (EKS 2010 6.08. un 6.09. punkts).”; k) 2.059. punktu aizstāj ar šādu: “2.059. Pozīcijā attiecībā uz ražotāju veikto pārstrādi ieraksta daudzumus, kas saražoti, lai lauksaimniecības produktu ražotāji turpinātu to pārstrādāt (piemēram, piens, kura pārstrādē iegūst sviestu vai sieru; āboli, kuru pārstrādē iegūst ābolu vīnu vai sidru), taču tikai tādās pārstrādes darbībās, kas ir nodalāmas no galvenās lauksaimnieciskās darbības (pamatojoties uz uzskaites dokumentiem; sk. 1.26. punktu). Jāieraksta tikai neapstrādātie produkti (piemēram, svaigpiens, āboli), nevis no tiem saražotie pārstrādātie produkti (piemēram, sviests, ābolu vīns un sidrs). Citiem vārdiem sakot, lauksaimniecības produktu pārstrādē ieguldīto darbu šajā pozīcijā neņem vērā.”; l) 2.065. punkta otro teikumu aizstāj ar šādu: “Jāatzīmē, ka kā pārdošana nav jāieraksta tādu dzīvnieku pārdošana (eksportam vai kaušanai), kas klasificēti kā pamatlīdzekļi un kas ir no produktīva ganāmpulka.”; m) 2.077. punktu aizstāj ar šādu: “2.077. “Galīgās izlaides” jēdziens lauksaimnieciskās darbības izlaides mērīšanai ietver lauksaimniecības preču un pakalpojumu tirdzniecību lauksaimniecības vienību starpā, kā arī vienības iekšējo patēriņu attiecībā uz (realizējamiem vai nerealizējamiem) lopbarības produktiem.”; n) iekļauj jaunu 2.080.1. punktu: “2.080.1. Saskaņā ar EKS 2010 3.82. punktu pētniecība un izstrāde ir radošs darbs, kuru veic sistemātiski, lai palielinātu zināšanu krājumu un izmantotu šo zināšanu krājumu jaunu produktu, tostarp modifikāciju, atklāšanai vai izstrādei, tostarp esošo produktu modifikāciju vai kvalitātes uzlabošanai, vai jaunu vai efektīvāku ražošanas procesu atklāšanai vai izstrādei. Pētniecību un izstrādi, kas attiecībā pret galveno darbību ir būtiska, ieraksta kā vietējās DVV sekundāro darbību. Pētniecībai un izstrādei tiek nošķirta atsevišķa vietējā DVV, ja iespējams; tā nav attiecināta uz lauksaimniecības nozari. Vienībām, kas veic pētniecības un izstrādes darbības, ja tās nevar attiecināt uz atsevišķu vietējo DVV un ja ir iespējams aplēst lauksaimniecības darbību pētniecības un izstrādes izdevumus, šīs aplēses ieraksta kā lauksaimniecības izlaidi kā “citas nenodalāmas nelauksaimnieciskas sekundārās darbības” (ražošana uz pašu rēķina) un kā BPKV.”; o) 2.081. punktu aizstāj ar šādu: “2.081. Atbilstīgi lauksaimniecības nozares izlaides definīcijai (sk. 1.16. punktu) lauksaimniecības nozares izlaidi veido lauksaimniecības produktu (sk. 2.076. līdz 2.077. punktu) un nenodalāmās nelauksaimnieciskās sekundārās darbībās saražoto preču un pakalpojumu (sk. 2.078. līdz 2.080.1. punktu) izlaides summa.”; p) 2.082. punktu aizstāj ar šādu: “2.082. Izlaide jāvērtē pēc bāzes cenas. Bāzes cena ir cena, ko ražotāji saņem no pircējiem par saražotās preces vai pakalpojuma vienību, mīnus nodokļi (piemēram, produktu nodokļi), kas jāmaksā par šo vienību, to ražojot vai pārdodot, plus visas subsīdijas (piemēram, produktu subsīdijas), kas saņemamas par šo vienību, to ražojot vai pārdodot. Bāzes cenā nav iekļautas transporta izmaksas, par kurām ražotājs izraksta atsevišķu rēķinu. Tajā neiekļauj arī finanšu un nefinanšu aktīvu turēšanas guvumus un zaudējumus (sk. EKS 2010 3.44. punktu).”; q) 2.085. punkta pirmo teikumu aizstāj ar šādu: “Ražotāja iegūtā cena atbilst NKS 2008 6.51. līdz 6.54. punktā noteiktajai ražotāja cenai (bez rēķinā iekļautā PVN).”; r) C daļas virsrakstā “(sk. EKS 95 3.69. līdz 3.73. punktu)” aizstāj ar šādu: “(sk. EKS 2010 3.88. līdz 3.92. punktu)”; s) 2.089. punktu aizstāj ar šādu: “2.089. Starppatēriņā ietilpst visu to preču un pakalpojumu vērtība, ko ražošanas procesā izmanto kā izejvielas, izņemot pamatlīdzekļus, kuru patēriņu ieraksta kā pamatkapitāla patēriņu. Attiecīgās preces un pakalpojumus ražošanas procesā vai pārveido vai izlieto (sk. EKS 2010 3.88. punktu). Sīkāk klasificējot pēc dažādu kategoriju posteņiem, starppatēriņā atklājas izejvielu radītā saikne starp lauksaimniecību un pārējām ekonomikas nozarēm. Starppatēriņu izmanto arī kā ievades datus faktoru intensitātes aprēķinā (t. i., divu ražošanas faktoru, piemēram, starppatēriņa un darbaspēka izlietojuma, attiecības aprēķināšanā).”; t) 2.090. punktu aizstāj ar šādu: “2.090. No starppatēriņa izslēdz jaunus vai esošus iepirktos pamatlīdzekļus, kas saražoti pašu valstī vai importēti: tos ieraksta kā BPKV (sk. 2.109. c) līdz f) punktu). Tas attiecas uz posteņiem, kuros ietverti nelauksaimnieciski pamatlīdzekļi (piemēram, ēkas vai citas celtnes, mašīnas un iekārtas, kā arī lauksaimnieciskie pamatlīdzekļi, piemēram, stādījumi un produktīvie dzīvnieki). Neražotu aktīvu (piemēram, zemes) iegādi arī izslēdz no starppatēriņa. Lētus darbarīkus, ko izmanto parastām darbībām, piemēram, zāģus, āmurus, skrūvgriežus, uzgriežņu atslēgas un citus rokas darbarīkus, un nelielas ierīces, piemēram, kabatas kalkulatorus, ieraksta kā starppatēriņu.”; u) 2.094. punktu aizstāj ar šādu: “2.094. Lauksaimniecības vienību starpā notiekošu tirdzniecību ar lauksaimniecības dzīvniekiem, kas ir pielīdzināmi nepabeigtu ražojumu krājumiem (piemēram, sivēni un perējamās olas), un lauksaimniecības dzīvnieku importu neieraksta kā starppatēriņu (nedz arī kā jebkāda veida izlaidi) (sk. 2.066. līdz 2.070. punktu).”; v) 2.107.1. punktu aizstāj ar šādu: “2.107.1. Saskaņā ar EKS 2010 konvenciju lauksaimniecības nozares izmantotā netieši mērīto finanšu starpniecības pakalpojumu (NMFSP) vērtība jāieraksta kā lauksaimniecības nozares starppatēriņš (sk. EKS 2010 14. nodaļu).”; w) 2.108. punktu groza šādi: i) šā punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu: “a) tieši vai atbilstīgi īres līgumam samaksāta nomas maksa par nedzīvojamo ēku un citu (materiālu vai nemateriālu) pamatlīdzekļu izmantošanu; tas attiecas, piemēram, uz mašīnu un iekārtu nomu bez apkalpojošā personāla (sk. 1.23. punktu) vai uz datoru programmatūru. Tomēr, ja nedzīvojamo ēku nomu, ko veic vietēja lauksaimnieciska DVV, nav iespējams nošķirt no zemes nomas, tad visu posteni ieraksta uzņēmuma ienākuma kontā kā zemes nomu (sk. 3.082. punktu);”; ii) šā punkta d) apakšpunktu aizstāj ar šādu: “d) zinātniskās pētniecības, tirgus izpētes un reklāmas pakalpojumu pirkumi, personāla apmācības un tamlīdzīgu pakalpojumu izmaksas;”; iii) šā punkta o) apakšpunktu aizstāj ar šādu: “o) maksājumi valsts iestādēm, kas vajadzīgi, lai iegūtu licences vai atļaujas komerciālas vai profesionālas darbības veikšanai, ja regulatīvā nolūkā šīs atļaujas rūpīgi pārbauda (ja vien maksa nav neproporcionāla salīdzinājumā ar ieguvumu no attiecīgā pakalpojuma; sk. 3.048. e) punktu un EKS 2010 4.80. d) punktu);”; iv) šā punkta p) apakšpunktu aizstāj ar šādu: “p) lētu nelielu darbarīku, darba apģērba, rezerves daļu un ilglietojama iekārtu iegāde, lai veiktu salīdzinoši vienkāršas darbības (EKS 2010 3.89 f) punkta 1) apakšpunkts un 2008 SNA, 6.225. punkts);”; v) šā punkta q) apakšpunktu aizstāj ar šādu: “q) īstermiņa līgumu, nomas līgumu un licenču maksa, kas ierakstīta kā neražotie aktīvi; tas neietver šādu neražotu aktīvu tiešu pirkšanu.”; x) 2.109. punktu groza šādi: i) šā punkta b) apakšpunkta pēdējo teikumu aizstāj ar šādu: “Tomēr uzskata, ka darba devējam šā veida pakalpojumi ir vajadzīgi, lai piesaistītu un motivētu darbiniekus (kuriem šie izdevumi parasti būtu jāsedz pašiem), un nevis ražošanas procesa dēļ (sk. NKS 2008 7.51. punktu);”; ii) šā punkta f) apakšpunkta pirmo teikumu aizstāj ar šādu: “f) tādu pakalpojumu pirkšana, kas ir saistīti ar zemes, ēku un citu esošu ražošanas pamatlīdzekļu īpašumtiesību iegādi, piemēram, samaksa mākleriem, notāriem, mērniekiem, inženieriem u. tml., kā arī maksa par ierakstiem zemesgrāmatā (sk. EKS 2010 3.133. punktu).”; y) 2.111. punkta pēdējo teikumu aizstāj ar šādu: “Pircēja cenā ietilpst arī visas transporta maksas, ko pircējs sedz atsevišķi, lai saņemtu piegādes noteiktajā vietā un laikā; pēc atskaitījumiem par atlaidēm no standarta cenām vai maksas par pirkumiem vairumā vai nesezonā; neietilpst saskaņā ar kredīta noteikumiem pieskaitītie procenti vai pakalpojumu maksa; neietilpst nekādas papildu maksas, kas radušās tāpēc, ka nav samaksāts pirkšanas brīdī noteiktajā laikā (sk. EKS 2010 3.06. punktu).”; aa) D iedaļas virsrakstā “(sk. EKS 95 3.100. līdz 3.116. punktu)” aizstāj ar šādu: “(sk. EKS 2010 3.122. līdz 3.157. punktu)”; bb) 2.115. punktu aizstāj ar šādu: “2.115. Bruto kapitāla veidošanā ietilpst: — BPKV (P.51g), — krājumu pārmaiņas (P.52), — vērtslietu iegādes mīnus atsavinājumi (P.53).”; cc) 2.117. punktu aizstāj ar šādu: “2.117. Bruto kapitāla veidošanu mēra bruto no pamatkapitāla patēriņa (P.51c). Neto kapitāla veidošanu (P.51n) iegūst, atņemot pamatkapitāla patēriņu no bruto kapitāla veidošanas. Pamatkapitāla patēriņš ir ražošanas pamatlīdzekļu vērtības samazināšanās, kas ražošanas procesā rodas parastā nolietojuma dēļ (sk. 3.099. punktu).”; dd) D iedaļas apakšvirsrakstā “1. BPKV” aizstāj ar šādu: “1. Bruto pamatkapitāla veidošana (BPKV)”; ee) 2.118. punktu aizstāj ar šādu: “2.118. BPKV sastāv no rezidentražotāju pamatlīdzekļu iegādes mīnus atsavinājumi konkrētā laikposmā plus zināms neražoto aktīvu vērtības pieaugums, kas radies ražotāja vai institucionālās vienības ražīgas darbības rezultātā (EKS 2010 3.125. līdz 3.129. punkts). Pamatlīdzekļi ir ražotie aktīvi, kurus izmanto ražošanā ilgāk par gadu (sk. EKS 2010 3.124. punktu un 7.1. pielikumu).”; ff) 2.122. punktu aizstāj ar šādu: “2.122. Ekonomikas sektoru vai nozaru BPKV noteikšanas pamatā ir īpašumtiesību kritērijs (iegādes un atsavinājumi) un nevis preču lietojums. Jāatzīmē, ka finanšu līzingā iegūtos (bet ne vienkārši nomā paņemtos) pamatlīdzekļus uzskata par līzinga ņēmēja (ja tas ir ražotājs) un nevis par līzinga devēja aktīviem, no kuriem pēdējais saglabā pieņēmuma prasībai ekvivalentus finanšu aktīvus (sk. 2.109. d) punktu un EKS 2010 15. nodaļu attiecībā uz atšķirību starp dažādajiem ilglietojuma preču izīrēšanas veidiem) ( 1 ).”; gg) 2.123. punkta pirmo teikumu aizstāj ar šādu: “Īpašumtiesību kritērija piemērošana ir atkarīga no statistikas sistēmas, kas ir BPKV aprēķinu pamatā.”; hh) 2.124. punktu aizstāj ar šādu: “2.124. Pamatlīdzekļu iegādes aptver jaunus vai esošus pamatlīdzekļus, kas ir iegādāti (nopirkti, iegūti maiņas darījumos, saņemti kā kapitāla pārvedumi natūrā vai iegūti finanšu nomas veidā); pamatlīdzekļus, kas saražoti un paturēti izmantošanai paša ražotāja vajadzībām; būtiskus pamatlīdzekļu un neražotu materiālo aktīvu uzlabojumus; lauksaimniecības aktīvu (lauksaimniecības dzīvnieki un stādījumi) dabīgo augšanu un izmaksas saistībā ar neražotu aktīvu īpašumtiesību pāreju (sk. EKS 2010 3.125. a) punktu).”; ii) 2.125. punktu svītro; jj) 2.126. punkta pirmo teikumu aizstāj ar šādu: “Sākotnējai uzstādīšanai vajadzīgu ilglietojuma preču kopuma iepirkšanu vai saražošanu uz pašu rēķina ir pamatkapitāla veidošana.”; kk) 2.129. punktu aizstāj ar šādu: “2.129. NKS 2008 ir norādīts, ka pamatlīdzekļu uzlabojumi jāvērtē vai nu pēc pakāpes, kādā izmainās pamatlīdzekļu tehniskās īpašības (t. i., pēc būtiskām izmaiņām saistībā ar to izmēru, formu, darbības rezultātiem, jaudu vai sagaidāmo darbmūžu), vai pēc tā, ka uzlabojumiem jābūt vairāk nekā tāda veida izmaiņām, kas ir ierastas citos līdzīga veida pamatlīdzekļos un ietilpst parastajās apkopes un remonta programmās (sk. NKS 2008 10.43 un 10.46. punktu).”; ll) 2.130. punktu aizstāj ar šādu: “2.130. Pamatlīdzekļu atsavinājumi aptver pārdošanu, nojaukšanu, izsviešanu vai iznīcināšanu, ko veicis to īpašnieks vai persona, kura atsakās no maiņas līguma veidā vai ar kapitāla pārvedumu natūrā iegūtiem pamatlīdzekļiem (sk. EKS 2010 3.125. b) punktu un 3.126. punktu). Šiem atsavinājumiem parasti jānoslēdzas ar īpašnieka maiņu un jābūt ar tiešu ekonomisku mērķi (tādēļ tajos nav iekļauti pamatlīdzekļi, kurus īpašnieks nojauc, izsviež vai iznīcina, lai tos ekonomikā turpmāk neizmantotu) (sk. NKS 2008 10.38. punktu). Tomēr daži atsavinājumi var noritēt vienas institucionālās vienības ietvaros, kā gadījumā ar dzīvniekiem, kurus lauksaimnieks nokauj paša ģimenes patēriņam.”; mm) 2.134. punkta otro teikumu aizstāj ar šādu: “Kā noteikts bilancēs (sk. EKS 2010 7.12. un 7.13. punktu) aktīvu vērtības maiņu laikā no uzskaites perioda sākuma līdz beigām var aprakstīt šādi:”; nn) 2.136. punkta pēdējo ievilkumu aizstāj ar šādu: “— izmaiņas pamatlīdzekļu klasifikācijā vai struktūrā, piemēram, ekonomiskā lietojuma izmaiņas attiecībā uz lauksaimniecības zemi, piena lopiem, kas paredzēti gaļas ražošanai (sk. 2.149. punktu, 2. zemsvītras piezīmi), vai attiecībā uz lauku saimniecības ēkām, kuras pielāgotas izmantošanai privātām vai citām ekonomiskām vajadzībām.”; oo) 2.138. punktu aizstāj ar šādu: “2.138. EKS 2010 izšķir vairākas sastāvdaļas, kas jāieraksta kā BPKV (sk. EKS 2010 3.127. punktu): — mājokļi, — citas ēkas un celtnes, tostarp būtiski zemes uzlabojumi, — mašīnas un iekārtas, piemēram, kuģi, automobiļi un datori, — ieroču sistēmas, — kultivētie bioloģiskie resursi, piemēram, koki un mājlopi, — izmaksas, kas saistītas ar īpašumtiesību maiņu neražotajiem aktīviem, piemēram, zemi, līgumiem, nomas līgumiem un licencēm, — pētniecība un izstrāde, ieskaitot brīvi pieejamu pētniecību un izstrādi, — derīgo izrakteņu izpēte un novērtēšana, — datoru programmatūra un datubāzes, — izklaide, literārie vai mākslas oriģināldarbi, — citas intelektuālā īpašuma tiesības.”; pp) 2.139. punktu aizstāj ar šādu: “2.139. EPL vajadzībām izšķir šādus BPKV sastāvdaļu veidus: — stādījumi, kas ražo atkārtoti, — pamatlīdzekļos ietilpstošie lauksaimniecības dzīvnieki, — pamatlīdzekļi, kas nav lauksaimniecības aktīvi: — mašīnas un citi ražošanas līdzekļi, — transportlīdzekļi, — lauku saimniecības ēkas (nedzīvojamās), — citas celtnes, izņemot zemes uzlabošanai paredzētās (citas ēkas un celtnes u. tml.), — citi (datoru programmatūra u. tml.), — būtiski zemes uzlabojumi — izmaksas saistībā ar neražotu aktīvu, piemēram, zemes un ražošanas tiesību, īpašumtiesību pāreju, — pētniecība un izstrāde, kas aptver specializētu vienību pētniecību un pētniecību un izstrādi pašu ražošanai.”; qq) punkta j) apakšpunktu aizstāj ar šādu: “j) stādījumi, kas ražo atkārtoti”; rr) 2.141. punktu aizstāj ar šādu: “2.141. Saskaņā ar EKS 2010 (3.125. punkts) BPKV vērtība stādījumos atbilst atkārtoti ražojošu un pilnbriedu sasniegušu dabīgo aktīvu (piemēram, augļu koku) iegādes mīnus atsavinājumu starpībai, kam pieskaitīta šādu dabīgo aktīvu dabīgā augšana laikā līdz pilnbrieda sasniegšanai (t. i., līdz produkta radīšanai) attiecīgajā uzskaites periodā.”; ss) 2.144. punktu aizstāj ar šādu: “2.144. Stādījumu atsavinājumi (ierakstīti kā BPKV ar negatīvu vērtību) var būt divējādi: viena iespēja ir augošu stādījumu pārdošana citai (lauksaimniecības) vienībai, un šajā gadījumā EPL ieraksta tikai tās izmaksas, kas ir saistītas ar īpašumtiesību pāreju. Otra iespēja ir izcirst stādījumus. Tomēr šajā gadījumā, ievērojot atsavinājumu vispārīgo definīciju, izcirstajiem stādījumiem jābūt ar tiešu ekonomisku izmantojumu; citiem vārdiem sakot, ir vajadzīgs vēl viens ieraksts par izmantojumu preču un pakalpojumu veidā (piemēram, pārdošana uzņēmumam, kas specializējas kokmateriālu tirdzniecībā ( 1 )). Šajā otrajā gadījumā stādījumu atsavinājumiem, kas jāieraksta kā BPKV ar negatīvu vērtību, jābūt apjomā nelieliem.”; tt) 2.148. punktu aizstāj ar šādu: “2.148. Darbu ar kultivētiem aktīviem, t. i., stādījumiem, ieraksta kā pārdošanu, kur pārdevējs ir uzņēmums, kas specializējas šāda veida lauksaimnieciskos līgumdarbos (nodrošinot augsnes sagatavošanu, mašīnu, augu, darbaspēka u. tml. piegādi), vai kā uz pašu rēķina saražotu ražošanas pamatlīdzekļu izlaidi (sk. 1.75. punktu).”; uu) 2.151. punktu aizstāj ar šādu: “2.151. BPKV mērīšana attiecībā uz lauksaimniecības dzīvniekiem ir tikai viena no aktīvu vērtības izmaiņu sastāvdaļām. Faktiski BPKV attiecībā uz lauksaimniecības dzīvniekiem var izmērīt tikai pēc to lauksaimniecības dzīvnieku skaita izmaiņām, kuri katrā lauksaimniecības dzīvnieku kategorijā ir vērtēti pēc to vidējās cenas attiecīgajā kalendārajā gadā (kvantitatīvā metode), ja ir izpildīti šādi nosacījumi: — nav nominālo turēšanas guvumu vai zaudējumu (t. i., cenu un lauksaimniecības dzīvnieku kopējā skaita izmaiņas ir vienmērīgas), — nav citu apjoma pārmaiņu (t. i., nav dabas katastrofu izraisītu zaudējumu un nav pārmaiņu klasifikācijā u. tml.). Cita aprēķina metode (tiešā metode) paredz ievešanas un izvešanas plūsmu mērīšanu katrā lauksaimniecības dzīvnieku kategorijā pēc atbilstīgām cenām: papildus iegādēm un atsavinājumiem šajā metodē jāņem vērā ievešanas (jo īpaši piedzimšanas) un izvešanas no konkrētajām saimniecībām.”; vv) 2.152. punkta beigās pievieno šādu teikumu: “Šī ir novirze no EKS 2010.”; ww) 2.153. punktu aizstāj ar šādu: “2.153. Teorētiski NKS ir jāaprēķina pamatkapitāla patēriņš attiecībā uz lauksaimniecības dzīvniekiem ( *4 ) . Faktiski šis pamatkapitāla patēriņš attiecībā uz lauksaimniecības dzīvniekiem atbilst sagaidāmajam produktivitātes samazinājumam, kas skar ražošanas vajadzībām izmantotos lauksaimniecības dzīvniekus, un šis samazinājums savukārt atspoguļojas precizētajā to ienākumu vērtībā, kurus paredzēts gūt no minētajiem dzīvniekiem. Tomēr, ņemot vērā praktiskās grūtības, kas rodas pamatkapitāla patēriņa novērtēšanā (ļoti sarežģīta aprēķina parametru noteikšana; sk. 3.105. un 3.106. punktu), attiecībā uz produktīvajiem lauksaimniecības dzīvniekiem pamatkapitāla patēriņš nav jāaprēķina. (*4) NKS 2008 (10.94. punkts) atšķirībā no EKS 2010 (3.140. punkts) paredzēts aprēķināt pamatkapitāla patēriņu attiecībā uz lauksaimniecības dzīvniekiem.”;" xx) punkta l) apakšpunktu aizstāj ar šādu: “l) pamatlīdzekļi, kas nav lauksaimniecības aktīvi”; yy) 2.162. punktu aizstāj ar šādu: “2.162. Pamatlīdzekļos, kas nav lauksaimniecības aktīvi (stādījumi un lauksaimniecības dzīvnieki), ietilpst: — mašīnas un citi ražošanas līdzekļi, — transportlīdzekļi, — lauku saimniecības ēkas (nedzīvojamās), — citi (citas ēkas un celtnes, datoru programmatūra u. tml.),”; zz) punkta m) apakšpunktu aizstāj ar šādu: “m) būtiski zemes uzlabojumi”; aaa) 2.166. punktu aizstāj ar šādu: “2.166. Būtiski neražotu materiālo aktīvu uzlabojumi atbilst galvenokārt zemes uzlabošanai (labāka zemes kvalitāte un lielākas ražas, ko panāk ar apūdeņošanas, nosusināšanas un plūdu novēršanas pasākumiem u. tml.), un tie jāvērtē tāpat kā visa cita BPKV (EKS 2010, 3.128. punkts).”; bbb) 2.167. punkta pēdējo teikumu aizstāj ar šādu: “Tas jo īpaši attiecas uz izdevumiem saistībā ar infrastruktūras veidošanas darbiem, piemēram, vietas atbrīvošanu, izlīdzināšanu, nosusināšanu, apūdeņošanu un apvienošanu (sk. EKS 2010 3.128. punktu un NKS 2008 10.79. līdz 10.81. punktu).”; ccc) iekļauj šādu 2.168.1. punktu: “o) Pētniecība un izstrāde 2.168.1. Pētniecība un izstrāde ietver sistemātisku radošo darbu izdevumu vērtību, kas veikti, lai palielinātu zināšanu krājumus, kā arī šo zināšanu izmantošanu jaunu lietojumu izstrādē. Ja vērtību nav iespējams aplēst, parasti pētniecību un izstrādi vērtē kā izmaksu summu, ietverot neveiksmīgu pētniecību un izstrādi (sk. EKS 2010 7.1. pielikums).”; ddd) 2.169. punktu groza šādi: i) šā punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu: “a) nelieli darbarīki, darba apģērbs, rezerves daļas un piederumi pat tad, ja šo preču parastais lietderīgās lietošanas laiks ir ilgāks nekā viens gads; tā kā šo preču krājumus pastāvīgi atjauno un lai ievērotu uzņēmumu grāmatvedības praksi, šo preču iepirkumu uzskata par starppatēriņu (sk. 2.105. un 2.106. punktu);”; ii) punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu: “c) reklāmas, tirgus izpētes u. tml. pakalpojumi. Šo pakalpojumu iepirkumu iekļauj starppatēriņā (sk. 2.108. d) punktu);”; eee) 2.176. punkta pēdējo teikumu aizstāj ar šādu: “Tikpat labi nepabeigto ražojumu papildinājumu vērtību var noteikt pēc ražošanas izmaksām, kam pieskaitīts uzcenojums par sagaidāmo pamatdarbības pārpalikumu vai (novērtēto) jaukto ienākumu (sk. EKS 2010 3.47. un 3.48. punktu).”; fff) 2.178. punkta pēdējo teikumu aizstāj ar šādu: “Šī lauksaimniecībai specifiskā problēma ir atzīta EKS 2010 (sk. 3.153. c) punktu).”; ggg) 2.186. punktu aizstāj ar šādu: “2.186. Cita sezonas produktu krājumu novērtēšanas metode ietver krājumā esošu preču cenu izmaiņu pētīšanu. Glabāšanas laikā preces cena var mainīties vismaz triju iemeslu dēļ (NKS 2008 6.143. punkts): — ražošanas process ir pietiekami ilgs, lai darbam, kas veikts pietiekami ilgi pirms piegādes brīža, piemērotu diskonta koeficientu, — preces fiziskās īpašības ar laiku var uzlaboties vai pasliktināties, — preces piedāvājumu vai pieprasījumu var ietekmēt sezonāli faktori, gada gaitā radot regulāras un paredzamas cenu izmaiņas, lai arī preces fiziskās īpašības var nemainīties,”; hhh) 2.187. punktu aizstāj ar šādu: “2.187. Atšķirībai starp produktu cenu tad, kad tos pievieno krājumiem, un tad, kad produktus no tiem izņem, jāatspoguļo izlaides papildu vērtība, kas radusies glabāšanas laikā (NKS 2008 6.143. punkts), jo produkti, kuri vairākus mēnešus pēc ražas novākšanas ir izņemti no krājumiem, ekonomiskā ziņā atšķiras no produktiem, kurus uzglabāja. Šāds produktu vērtības pieaugums nav jāuzskata par nominālās turēšanas guvumu.”;