PADOMES REZOLŪCIJA

(2010. gada 3. jūnijs)

par atjauninātu rokasgrāmatu, kurā ietverti ieteikumi policijas starptautiskai sadarbībai un pasākumiem, kas paredzēti vardarbības un nekārtību novēršanai un apkarošanai sakarā ar starptautiska mēroga futbola sacensībām, kurās iesaistīta vismaz viena dalībvalsts

2010/C 165/01

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

tā kā:

IR PIEŅĒMUSI ŠO REZOLŪCIJU.

(1) OV C 196, 13.7.1999., 1. lpp.

(2) OV C 322, 29.12.2006., 1.–39. lpp.

PIELIKUMS

Rokasgrāmata, kurā ietverti ieteikumi policijas starptautiskai sadarbībai un pasākumiem, kas paredzēti vardarbības un nekārtību novēršanai un apkarošanai sakarā ar starptautiska mēroga futbola sacensībām, kurās iesaistīta vismaz viena dalībvalsts

Ievads – Pamatprincipi

1. Policijas darbs ar informāciju

2. Policijas sagatavošanas darbs saistībā ar konkrētu pasākumu

3. Policijas spēku sadarbība pasākuma laikā

4. Policijas un rīkotāja sadarbība

5. Policijas spēku un tiesu un prokuratūras iestāžu sadarbība

6. Policijas un līdzjutēju sadarbība

7. Saziņas un plašsaziņas līdzekļu stratēģija

8. ES futbola ekspertu sanāksme

9. Svarīgākie dokumenti par drošību un drošumu futbola spēļu laikā

Papildinājumi

1. Dinamiskais riska novērtējums un pūļa kontrole

2. Termiņi Eiropola produktu un pakalpojumu pieprasījumiem

3. Policijas identifikācijas vestu specifikācija un paraugs

4. Futbola līdzjutēju kategorijas

IEVADS – PAMATPRINCIPI

Šī dokumenta mērķis ir stiprināt drošību un drošumu starptautiska mēroga futbola sacensībās, bet jo īpaši – pēc iespējas palielināt policijas starptautiskās sadarbības efektivitāti.

Tā saturs attiecīgos gadījumos var attiekties arī uz citiem starptautiska mēroga sporta pasākumiem.

Rokasgrāmata neskar spēkā esošos valstu noteikumus, jo īpaši katras dalībvalsts dažādo struktūru kompetenci un atbildību.

Lai gan šis dokuments galvenokārt attiecas uz policijas starptautisko sadarbību, tomēr, ievērojot to, ka futbola sacensību (un citu sporta pasākumu) rīkošanā ir iesaistītas daudzas un dažādas struktūras, dažviet tiek skarta arī policijas sadarbība ar citiem svarīgākajiem partneriem, piemēram, ar pasākuma rīkotājiem.

Policijas starptautiskā sadarbība un policijas operācijas futbola sacensību laikā jābalsta uz likumības un samērīguma principiem. Labas prakses piemēri ir aprakstīti 1. papildinājumā.

Par pasākuma drošību un drošumu ir atbildīga rīkotājas dalībvalsts kompetentā iestāde, taču arī valstīm, kas piedalās attiecīgajā pasākumā, kā arī kaimiņvalstīm un tranzītvalstīm ir pienākums attiecīgos gadījumos sniegt atbalstu.

Šis dokuments būtu jāpadara plaši pieejams un jāpiemēro katrā dalībvalstī un citās Eiropas valstīs, kā arī ārpus Eiropas, lai pēc iespējas samazinātu drošības un drošuma riskus un panāktu efektīvu policijas starptautisko sadarbību.

1. NODAĻA

Policijas darbs ar informāciju

1. IEDAĻA

Daži kritēriji, kurus varētu ievērot darbā ar informāciju

I. IEVADS

Savlaicīgai informācijas apmaiņai ir ārkārtīgi liela nozīme drošības un drošuma stiprināšanai un ar futbolu saistītas vardarbības un nekārtību novēršanai.

Saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/348/TI katrai dalībvalstij ir jāizveido valsts futbola informācijas centrs (VFIC), kam jādarbojas kā galvenajam un vienīgajam kontaktpunktam attiecīgās informācijas apmaiņai sakarā ar starptautiskām futbola sacensībām, kā arī starptautiskas policijas sadarbības attīstīšanai saistībā ar futbola sacensībām.

Gadījumos, kad starp rīkotājas valsts un ārvalstu policijas iestādēm pastāv tieša saziņa, visu informāciju, ar ko tās apmainās, vienlaikus dara zināmu arī attiecīgajam VFIC. Šāda tieša saziņa nedrīkst apdraudēt VFIC svarīgo uzdevumu attiecībā uz informācijas kvalitātes nodrošināšanu un tās tālāku izplatīšanu, to nododot citiem iesaistītajiem partneriem un iestādēm.

Attiecības starp VFIC un kompetentajām valstu iestādēm nosaka spēkā esošajos valstu tiesību aktos.

Saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/348/TI katrai dalībvalstij jānodrošina, lai:

— VFIC spētu savus uzdevumus veikt efektīvi un pienācīgi;

— VFIC būtu apgādāts ar tehniskajām ierīcēm, kas vajadzīgas, lai tas varētu efektīvi un ātri izpildīt savus uzdevumus;

— VFIC personāls būtu apmācīts un tā rīcībā būtu nepieciešamais aprīkojums, lai varētu izplatīt attiecīgās valsts pieredzi saistībā ar policijas darbībām futbola sacensību laikā un attiecīgajiem drošības un drošuma jautājumiem.

VFIC strādā, balstoties uz līdzvērtības principa.

II. STARPTAUTISKA MĒROGA UZDEVUMI

VFIC ir jāsniedz atbalsts kompetentajām valsts iestādēm. Balstoties uz izanalizētu un izvērtētu informāciju, kompetentajām valsts iestādēm jānosūta vajadzīgie priekšlikumi vai ieteikumi, lai tām palīdzētu izstrādāt futbola jomā īstenojamo stratēģiju, aptverot visas iesaistītās iestādes un struktūras.

VFIC arī sniedz atbalstu vietējiem policijas dienestiem saistībā ar valsts vai starptautiska mēroga futbola sacensībām.

Citu valstu VFIC vajadzībām katrs VFIC nodrošina atjauninātu riska analīzi (1) par savas valsts klubiem un savas valsts izlasi. Citiem VFIC šādu riska analīzi parasti dara pieejamu, izmantojot veidlapas, kas pieejamas VFIC tīmekļa vietnē (www.nfip.eu) (2).

Katram VFIC jābūt piekļuvei attiecīgajām policijas datubāzēm konkrētajā valstī. Uz tādas informācijas apmaiņu, kas skar konkrētas personas, attiecas piemērojamie valstu un starptautiskie tiesību akti, tostarp Padomes Prīmes lēmums (3) vai arī divpusēji vai daudzpusēji nolīgumi.

VFIC ir jānodrošina, lai visai informācijai veiktu kvalitātes kontroli par tās saturu.

Attiecīgā gadījumā VFIC var šādu informācijas apmaiņu veikt arī ar citām iestādēm vai struktūrām, kas veicina drošību un drošumu.

Informācijas apmaiņa vienmēr notiek, izmantojot atbilstošās veidlapas, kas pieejamas VFIC tīmekļa vietnē.

III. POLICIJAS INFORMĀCIJAS APMAIŅA

1. Informācijas veidi

Var nošķirt vispārīgu informāciju un informāciju par personām. Ar terminu “pasākums” apzīmē konkrētas futbola sacensības vai turnīru visos tā aspektos.

a) Vispārīga informācija

Vispārīgo informāciju var iedalīt trīs kategorijās:

— stratēģiskā informācija: informācija, kas raksturo visus pasākuma aspektus, īpašu uzmanību pievēršot ar pasākumu saistītajiem drošības un drošuma riskiem;

— operatīvā informācija: informācija, kas palīdz analizēt jebkādus ar attiecīgo pasākumu saistītos potenciālos riskus;

— taktiskā informācija: informācija, kas personai, kura ir atbildīga operatīvajā līmenī, pasākuma laikā palīdz atbilstoši reaģēt uz drošības un drošuma problēmām.

b) Informācija par personām

Šajā kontekstā informācija par personām nozīmē informāciju par indivīdiem, kurus uzskata par tādiem, kas saistībā ar attiecīgo pasākumu rada potenciālu risku sabiedrības drošībai. Starp šādām personām varētu būt indivīdi, kas agrāk izraisījuši vardarbību vai nekārtības vai bijuši tajās iesaistītas saistībā ar futbola sacensībām.

2. Informācijas apmaiņas hronoloģiskā secība

Var nošķirt trīs posmus – pirms pasākuma, pasākuma laikā un pēc pasākuma. Ne vienmēr šie trīs posmi ir stingri jānošķir.

a) Rīkotājas valsts VFIC uzdevums

1. Pirms pasākuma:

atbalstītājas valsts/valstu futbola informācijas centram nosūta informācijas prasības. Šajā dokumentā iekļauj:

— riska analīzi par ārvalstu komandas līdzjutējiem;

— citu svarīgu informāciju par pasākuma drošību un drošumu, piemēram, ziņas par atbalstītāju ceļošanu un politisku vai cita veida apdraudējumu.

Rīkotājas valsts VFIC sniedz informāciju par spēkā esošajiem tiesību aktiem un iestāžu politiku (piemēram, alkohola jomā), pasākuma rīkošanu un svarīgākajiem drošības un drošuma darbiniekiem.

Attiecīgo VFIC rīcībā jānodod visa svarīgākā informācija, kas, izmantojot atbilstošas veidlapas, jāievada VFIC tīmekļa vietnē.

atbalstītāja valsts/valstis jālūdz savlaicīgi sniegt precīzu informāciju par bīstamu un nebīstamu līdzjutēju pārvietošanos, komandu, kas piedalīsies sacensībās (gadījumā, ja pastāv noteikts apdraudējums), un biļešu tirdzniecību, kā arī jebkādu citu attiecīgu informāciju.

Rīkotājas valsts VFIC atbalstītājas valsts (valstu) VFIC sniedz informāciju arī par ārvalstu policijas delegācijas iekļaušanu rīkotājas valsts policijas operācijā, informāciju par ārvalstu līdzjutējiem u. c.

2. Pasākuma laikā:

rīkotājas valsts VFIC var lūgt apstiprināt iepriekš iesniegto informāciju un iesniegt atjauninātu riska analīzi. Šādu lūgumu nosūta un uz to atbild ar sadarbības koordinatoru starpniecību, ja šāda sistēma ir izveidota.

rīkotājas valsts VFIC vēlāk informē par sniegtās informācijas pareizību.

Izcelsmes valsts un attiecīgo tranzītvalstu VFIC sniedz arī vispārīgu informāciju par tādu līdzjutēju nosūtīšanu atpakaļ, kuri tikuši izraidīti un/vai kuriem atteikta ieceļošana.

3. Pēc pasākuma beigām:

Rīkotājas valsts VFIC (izmantojot VFIC tīmekļa vietnē pieejamās veidlapas) atbalstītājas valsts VFIC sniedz informāciju:

— par līdzjutēju uzvedību, lai varētu atjaunināt tās valsts VFIC, kurā tie dzīvo, un/vai tā kluba VFIC, kuru tie atbalsta;

— attiecībā uz jebkāda starpgadījuma aprakstu. Informācijas apmaiņu par aizturēšanu vai sankcijām veic saskaņā ar valstu un starptautiskajiem tiesību aktiem;

— par to sniegtās informācijas operatīvo lietderību un par ārvalstu policijas delegācijas(-u) atbalstu (skat. 2. nodaļu).

b) Atbalstītājas valsts/valstu VFIC uzdevumi

1. Pirms pasākuma:

Atbalstītājas valsts/valstu VFIC atbild uz rīkotājas valsts VFIC informācijas prasībām un pēc savas ierosmes sniedz visu attiecīgo informāciju arī visiem citiem iesaistītajiem VFIC.

2. Pasākuma laikā:

Sniegto informāciju pastāvīgi atjaunina, kā arī veic līdzjutēju pārvietošanās un uzturēšanās novērošanu. Rīkotājai valstij un ikvienam citam iesaistītajam VFIC sniedz arī lietderīgu informāciju par starpgadījumiem, kas to valstīs saistībā ar attiecīgajiem pasākumiem notikuši sacensību vai turnīru laikā.

3. Pēc pasākuma beigām:

Pamatojoties uz rīkotājas valsts VFIC un ārvalstu policijas delegācijas sniegto informāciju, atjaunina riska analīzi (skat. 2. nodaļu).

Veic novērtējumu par informācijas apmaiņu un ārvalstu policijas delegācijas darbu.

2. IEDAĻA

Papildu ieteikumi par VFIC uzdevumiem

Valsts mērogā VFIC koordinē informācijas apmaiņu par futbola sacensībām un attiecīgos gadījumos koordinē un rīko ar izlūkdatiem strādājošo darbinieku un/vai novērotāju apmācību un darbu.

VFIC kalpo par kanālu informācijas apmaiņai ar valstīm, kas nav ES dalībvalstis. Ja šīm valstīm nav VFIC, tad tās būtu jāaicina izraudzīties galveno, vienīgo kontaktpunktu. Kontaktinformācija būtu jānosūta citiem VFIC un jāievada VFIC tīmekļa vietnē.

Valsts mērogā VFIC kalpo par zināšanu centru. Papildus policijai VFIC zināšanu centra loma būtu jāsekmē arī ierēdņiem un akadēmisko aprindu pārstāvjiem.

VFIC var slēgt oficiālus divpusējus nolīgumus ar trešām personām par noteiktas informācijas apmaiņu saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem. Šādu informāciju nedrīkst nodot tālāk bez tās sniedzēja piekrišanas.

rīkotājas valsts VFIC sazinās ar atbalstītājas valsts/valstu VFIC ar izraudzīto sadarbības koordinatoru starpniecību, ja tādi ir iecelti.

rīkotājas valsts VFIC ar atbalstītājas valsts VFIC sazinās ar izraudzītā sadarbības koordinatora vai attiecīgās valsts operāciju koordinatora starpniecību.

Attiecībā uz tādiem jautājumiem kā terorisma apkarošana, smagi noziegumi un organizētā noziedzība rīkotājas valsts VFIC vai kompetentā policijas iestāde sazinās ar jebkura pastāvošā tīkla vai šim nolūkam iecelta īpaša sadarbības koordinatora starpniecību.

Nozīmīgu atbalstu to valstu iestādēm, kas rīko lielus starptautiskus futbola turnīrus, saskaņā ar savām juridiskajām pilnvarām var dot Eiropols, pēc pieprasījuma sniedzot attiecīgu informāciju un analīzi, kā arī veicot vispārējus apdraudējuma novērtējumus saistībā ar smagiem noziegumiem, organizēto noziedzību un terorismu. Lai atvieglotu informācijas apmaiņu, attiecīgā pasākuma laikā tā norises vietā var atrasties arī Eiropola sadarbības koordinators (ESK) (4).

Ja pastāv vietējais futbola informācijas centrs, tad tas sadarbojas ar VFIC. Vietējais informācijas centrs un VFIC viens otru pastāvīgi informē. Informācijas plūsmā jāņem vērā informācija, ko sniedz ārvalstu policijas delegācija.

2. NODAĻA

Policijas sagatavošanas darbs saistībā ar konkrētu pasākumu

Ārvalstu policijas delegācijas

Saistībā ar konkrēto pasākumu paredzamā policijas darba efektīva sagatavošana rīkotājā valstī jāatbalsta ar vispusīgu informācijas apmaiņu saskaņā ar principiem, kuri izklāstīti šās rokasgrāmatas 1. nodaļā.

Rīkotājas valsts futbola informācijas centram pēc padziļinātas apspriešanās ar savas valsts policiju būtu jāuzaicina ārvalstu policijas delegācijas no valstīm, kas var sniegt noteiktu papildu vērtību. Šī papildu vērtība būtu jāapsver atkarībā no vairākiem faktoriem, piemēram, ņemot vērā profesionālo pieredzi ārvalstu līdzjutēju, tostarp bīstamo līdzjutēju, uzvedības kontrolē un spēju rīkotājas valsts policijai sniegt informāciju, kas vajadzīga sabiedriskās kārtības apdraudējuma samazināšanai.

Rīkotājas valsts VFIC var uzaicināt arī tādus policijas darbiniekus, kas vēlas gūt pieredzi kā ārvalstu policijas delegācijas dalībnieki, dodot tiem iespēju nākotnē sniegt papildu vērtību futbola sacensībās, kurās iesaistīti līdzjutēji no to valstīm.

Saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/348/TI atsevišķas starptautiska mēroga futbola spēles gadījumā oficiālo uzaicinājumu ārvalstu policijas delegācijām nosūta ar rīkotājas valsts VFIC starpniecību, kuru konsultēs attiecīgās policijas iestādes. Atkarībā no sadarbības konkrētajiem mērķiem uzaicinājumā būtu jānorāda delegācijas sastāvs un jāprecizē tās dalībnieku pienākumi un atbildība. Tajā būtu arī jānorāda ārvalstu policijas delegācijas paredzamais uzturēšanās ilgums rīkotājā valstī.

Starptautisku turnīru un atsevišķas spēles gadījumā (ja to pieprasa vienas vai otras valsts VFIC) oficiālo uzaicinājumu ārvalstu policijas delegācijai pēc rīkotājas valsts VFIC ieteikuma nosūta rīkotājas valsts atbildīgā ministrija, un to var saistīt ar starpvaldību nolīgumu.

Ja rīkotājas valsts VFIC neuzaicina ārvalstu policijas delegāciju, tad sūtītājas valsts VFIC var – ja uzskata, ka tas ir vajadzīgs, – pēc savas ierosmes rīkotājas valsts VFIC iesniegt priekšlikumu par delegācijas nosūtīšanu. Ja rīkotājas valsts VFIC šo priekšlikumu nepieņem, tad jebkāda policijas delegācija, kas tomēr dodas uz minēto valsti, rīkojas neoficiāli un šī rokasgrāmata uz to nekādi neattiecas.

Par ārvalstu policijas delegācijas uzturēšanās praktiskajiem aspektiem (piemēram, policijas pilnvaras, aprīkojums, formastērpi u. c.) vienojas sarunās starp attiecīgajiem VFIC pēc apspriešanās ar vietējiem policijas dienestiem atsevišķas futbola spēles gadījumā. Ja nav noslēgts divpusējs valstu valdību nolīgums, šiem aspektiem jāatbilst Padomes Lēmuma 2008/616/TI (5) 17. pantam un spēkā esošajiem valsts tiesību aktiem.

Ārvalstu delegācijas dalībnieku skaits nedrīkst būt lielāks par to, kam piekritusi rīkotājas valsts VFIC, un tai ir jāievēro rīkotājas valsts policijas komandstruktūra un kontroles kārtība. Ja delegācijas dalībnieki rīkojas, pārkāpjot vienošanos, tad šī rokasgrāmata un piemērojamie ES Padomes lēmumi un līgumi uz viņu rīcību nekādi neattiecas.

Par lūgto atbalstu ar attiecīgo VFIC jāvienojas pietiekami savlaicīgi pirms turnīra vai atsevišķas futbola spēles, lai ārvalstu delegācijai būtu pietiekami ilgs sagatavošanās laiks. Šajā sakarā atbalsta lūgums būtu jāiesniedz pēc iespējas ātrāk pēc tam, kad paziņots spēles datums.

Atsevišķām starptautiskām spēlēm ārvalstu policijas delegācijai būs vajadzīgas vismaz 3 nedēļas laika, lai sagatavotos. Ja par spēli paziņo mazāk nekā 3 nedēļas iepriekš (piemēram, Eiropas klubu sacensību pēdējos posmos vai riska līmeņa palielināšanās dēļ), tad uzaicinājumu nosūta nekavējoties. Starptautisku turnīru gadījumā ārvalstu policijas delegācijai būs vajadzīgas vismaz 16 nedēļas laika, lai sagatavotos.

Finanšu noteikumi

Rīkotāja valsts vienmēr maksā par izmitināšanu, ēdienu (vai maksā dienas naudu) un citiem pakalpojumiem, ko šajā valstī nodrošina, bet attiecīgā ārvalsts sedz delegācijas dalībnieku ceļošanas izdevumus un maksā viņu algas. Izņēmuma gadījumos valstu futbola informācijas centri var vienoties par citiem noteikumiem. Šie noteikumi jāprecizē protokolā par ārvalstu policijas delegāciju izmantošanu, kas pieejams VFIC tīmekļa vietnē.

Policijas pienākumu organizēšana

Policijas spēkiem rīkotājā valstī ārvalstu policijas delegācijas svarīgākajiem dalībniekiem jānodrošina iespēja iepazīties ar policijas darba organizāciju rīkotājā valstī un/vai pilsētā(-ās), kur notiek sacensības, un stadionu atrašanās vietu, kā arī iepazīties ar operācijas komandieri(-iem) sacensību norises pilsētā(-ās) sacensību dienā(-ās):

— starptautisku turnīru gadījumā tam būtu jānotiek vismaz vienu mēnesi pirms turnīra (piemēram, rīkojot mācības vai seminārus ārvalstu policijas delegācijas svarīgākajiem dalībniekiem);

— atsevišķu starptautisku spēļu gadījumos tas jādara kādā no dienām pirms spēles.

Atbalsts ārvalstu policijas delegācijai

Ir ļoti svarīgi nodrošināt visu ārvalstu policijas delegācijas dalībnieku drošību, un tas jāatspoguļo visos rīkotājas valsts un ārvalstu policijas delegācijas riska novērtējumos attiecībā uz policijas spēku izvēršanu.

Ārvalstu policijas delegācijas dalībniekiem, jo īpaši sadarbības koordinatoram, operācijas koordinatoram un operatīvajiem policijas darbiniekiem (skat. turpmāk), būtu jāstrādā blakus vietējiem policijas darbiniekiem (ko parasti dēvē par pavadoņiem), kam pašiem jābūt aktīvā dienesta policijas darbiniekiem – vēlams ar pieredzi policijas darbībās futbola sacensību laikā savā pilsētā vai valstī, tostarp ar zināšanām par sacensību norises vietu un iespējamiem riska rajoniem.

Pavadoņiem:

— jābūt iekļautiem attiecīgajā valsts/vietēja mēroga policijas operācijā un jāspēj nodot informācija, kas operatīvajiem policijas komandieriem ļauj pieņemt svarīgākos lēmumus;

— jābūt zināšanām par savu policijas spēku organizatorisko struktūru, procesiem un komandstruktūru;

— nedrīkst uzdot novērot savas valsts bīstamos līdzjutējus, kamēr tie veic ārvalstu policijas delegācijas dalībnieku pavadoņu pienākumus;

— jābūt sīki instruētiem par rīkotājas valsts policijas operāciju, saviem pienākumiem un uzdevumiem, kuru izpildi sagaida no ārvalstu policijas delegācijas dalībniekiem;

— jābūt atbildīgiem par ārvalstu policijas delegācijas drošību un jānodrošina saziņas kanāls ar rīkotājas valsts policiju;

— jābūt izvērstiem kopā ar ārvalstu policijas delegāciju visā operācijas laikā – tas ļaus izveidot efektīvas darba attiecības;

— jāstrādā ar ārvalstu policijas delegāciju vienā kopīgā valodu, par ko iepriekš panākta vienošanās.

Ārvalstu policijas delegācijas sastāvs un uzdevumi

Ārvalstu policijas delegācijas sastāvam jābūt tādam, lai tās dalībnieki varētu sniegt atbalstu rīkotājas valsts policijas operācijai, piemēram:

1. pastāvīgi veicot dinamisku riska novērtējumu un par to informējot rīkotājas valsts policiju (skat. 1. papildinājumu);

2. runājot un uzturot dialogu ar ārvalstu līdzjutējiem;

3. ja to atļauj rīkotājas valsts tiesību akti un ar rīkotājas valsts piekrišanu – vācot izlūkdatus un pierādījumus rīkotājas valsts policijas vārdā vai savām vajadzībām.

Atkarībā no sniedzamā atbalsta konkrētā veida delegācijas sastāvs varētu būt šāds:

1. delegācijas vadītājs, kam funkcionāli un hierarhiski pakļauta ārvalstu policijas delegācija;

2. sadarbības koordinators (vai vairāki, ja attiecīgie VFIC tā vienojušies), kas ir jo īpaši atbildīgs par informācijas apmaiņu starp savu valsti un rīkotāju valsti;

3. operācijas koordinators, kas ir atbildīgs par ārvalstu policijas darbinieku darba koordināciju;

4. operatīvie policijas darbinieki (civildrēbēs vai formastērpā), kas pilda tādus pienākumus kā novērošana, kontakti ar līdzjutējiem, pavadīšana u. tml.;

5. priekšstāvis/preses pārstāvis. Ja nepieciešams, par priekšstāvi var būt ārvalstu policijas delegācijas vadītājs vai arī viņam var būt savs preses pārstāvis.

Galvenie uzdevumi:

Sadarbības koordinators un/vai operāciju koordinators

Sadarbības koordinatora un/vai operāciju koordinatora norīkošanai vajadzētu veicināt efektīvu informācijas apmaiņu starp ārvalstu un rīkotājas valsts iestādēm saistībā ar atsevišķu futbola spēli vai turnīru.

Abas funkcijas var veikt viens un tas pats policijas darbinieks. Par to, kad tas būtu vajadzīgs, jālemj rīkotājas valsts un ārvalstu policijas spēkiem, vienojoties katrā gadījumā atsevišķi pirms došanās uz rīkotāju valsti.

Sadarbības koordinatoram/operāciju koordinatoram ir vismaz:

— labi jāzina šī rokasgrāmata;

— jāpārzina procesi, kas vajadzīgi informācijas starptautiskas apmaiņas atvieglošanai;

— jāspēj efektīvi pārstāvēt savu valsti un savus uzdevumus saziņā ar rīkotājas valsts policijas dienestiem (proti, jābūt diplomātiskam, pašapzinīgam, neatkarīgam un spējīgam sazināties kopīgā valodā, par ko iepriekš panākta vienošanās);

— jābūt pamatzināšanām par tādiem jautājumiem kā ar futbolu saistīta vardarbība/nekārtības savā valstī.

Sadarbības koordinatora/operāciju koordinatora galvenos uzdevumus var apkopot šādi:

— vākt informāciju/izlūkdatus un veikt to apmaiņu starp savu delegāciju un rīkotājas valsts/vietējiem policijas spēkiem;

— nodrošināt savu operatīvo policijas darbinieku (formastērpā un/vai civildrēbēs) efektīvu izvēršanu, lai tie varētu pilnībā iesaistīties rīkotājas valsts policijas operācijā attiecīgajā pasākumā;

— sniegt savlaicīgus un atbilstošus ieteikumus rīkotājas valsts/vietējo policijas spēku komandierim.

Starptautisku turnīru laikā sadarbības koordinators visdrīzāk atradīsies vienotā vai divpusējā valstu policijas informācijas koordinācijas centrā (PIKC), savukārt operāciju koordinators var atrasties vietējā informācijas centrā apgabalā, kurā notiks spēle. Atsevišķu spēļu gadījumā tie var atrasties rīkotājas valsts VFIC vai citā atbilstošā vidē.

Atsevišķas spēles gadījumā sadarbības koordinators/operāciju koordinators cieši sadarbojas ar rīkotājas pilsētas policijas spēkiem.

Lai tie varētu efektīvi veikt savas funkcijas, rīkotājas valsts policija sadarbības koordinatoram/operāciju koordinatoram nodrošina piekļuvi vajadzīgajam tehniskajam aprīkojumam.

Operatīvie policijas darbinieki

Līdzsvaroti izvēršot ārvalstu operatīvos policijas darbiniekus, vai nu formastērpos vai civildrēbēs (ko parasti dēvē par novērotājiem):

— rīkotājas valsts policijas spēki viņus var izmantot, lai uzturētu dialogu ar ārvalstu līdzjutējiem nolūkā kontrolēt pūļa kustību;

— var panākt, ka samazinās pūlī esošo bīstamo līdzjutēju anonimitāte un viņu spēja nesodīti kūdīt uz vardarbības vai nekārtību aktiem un/vai iesaistīties šādos aktos.

Operatīvajiem policijas darbiniekiem jābūt pieredzei policijas operāciju īstenošanai futbola sacensību laikā savā valstī.

Tiem:

— jābūt prasmēm un pieredzei (ja vajadzīgs) īstenot efektīvu dialogu, lai ietekmētu līdzjutēju uzvedību, un/vai

— jābūt speciālistiem tādās jomās kā viņu valsts līdzjutēju uzvedība un šo līdzjutēju radītais potenciālais risks, kā arī

— jāspēj pasākuma laikā rīkotājas valsts policijas spēku komandieriem ar savu sadarbības koordinatoru/operāciju koordinatoru starpniecību efektīvi nodot informāciju par to, kāda veida risku minētie līdzjutēji varētu radīt jebkurā konkrētā brīdī un vietā.

Ārvalstu policijas delegācijas dalībniekiem jāspēj runāt gan par pozitīviem, gan negatīviem jautājumiem, kas attiecas uz viņu valsts komandu/līdzjutējiem. Rīkotājas valsts policijas spēku komandieriem tas ļaus pieņemt līdzsvarotus lēmumus par nepieciešamību iejaukties vai atvieglot līdzjutēju likumīgu uzvedību.

Šajā ziņā jāuzsver, ka ārvalstu operatīvo policijas darbinieku galvenais uzdevums ir konsultēt, nevis piedalīties operatīvajās darbībās vai lēmumu pieņemšanā.

Atkarībā no vienošanās ar rīkotāju valsti ārvalstu operatīvos policijas darbiniekus var izmantot arī izlūkdatu/pierādījumu vākšanai ar aprīkojumu, par ko panākta attiecīga vienošanās, lai šādus izlūkdatus vai pierādījumus izmantotu rīkotājas valsts policijas vajadzībām vai kriminālvajāšanai minēto policijas darbinieku valstī.

3. NODAĻA

Policijas spēku sadarbība pasākuma laikā

Atbalsts un papildu vērtība, ko ārvalstu policijas delegācija var sniegt rīkotājas valsts policijas operācijām, jāizmanto pēc iespējas plašāk.

Ārvalstu policijas delegācija būtu jāinformē par rīkotājas valsts policijas spēku operatīvo plānu (tostarp par pūļa kontroles principiem un pieļaujamās uzvedības līmeņiem). Delegācijas dalībnieki pilnībā jāiekļauj rīkotājas valsts policijas spēku operācijā (un viņiem jādod iespēja piedalīties un iesaistīties informatīvajās sanāksmēs pirms un pēc futbola spēlēm).

Par valodu lietojumu iesaistītajām valstīm būtu jāvienojas jau iepriekš.

Rīkotājas valsts policijai un ārvalstu policijas delegācijai pastāvīgi jāinformē savi attiecīgie VFIC par notikumiem operācijas laikā un 7 dienu laikā pēc spēles tiem jāiesniedz attiecīgs ziņojums.

Ārvalstu policijas delegācijas dalībniekiem jāpalīdz izvairīties no plašsaziņas līdzekļu uzmanības, ja vien ar delegācijas vadītāju nav panākta īpaša vienošanās.

Ārvalstu policijas delegācijai būtu vienmēr jānodrošina, lai delegācijas dalībnieku rīcība nevajadzīgi neapdraudētu citu personu drošību (6).

Ārkārtas situācijās (piemēram, ja pastāv tieši draudi viņu fiziskajai drošībai) vai ja taktisku apsvērumu dēļ ir pieņemts attiecīgs kopīgs lēmums, ārvalstu policijas darbinieki, kas strādā formastērpos, izmanto ārvalstu policijas standarta atstarojošas identifikācijas vestes, kā aprakstīts 3. papildinājumā. Katrs ārvalstu policists, dodoties uz ārvalstīm, ņem līdz šādu vesti.

Rīkotājas valsts policijas spēkiem, konsultējoties ar futbola sacensību rīkotājiem, jānodrošina, lai ārvalstu policijas delegācijai attiecīgā gadījumā būtu nodrošināta iekļūšana stadionā un akreditācija (sēdvietas nav vajadzīgas), kas delegācijai dotu iespēju pilnvērtīgi veikt savus uzdevumus. Instruktāžā(-ās) pirms spēles par to būtu jāinformē kārtības sargi un citi drošības un drošuma darbinieki.

Valstīm, kurām ir juridiskas iespējas nepieļaut bīstamo līdzjutēju došanos uz ārvalstīm, būtu jāveic visi pasākumi, kas vajadzīgi, lai efektīvi sasniegtu šo mērķi, un būtu attiecīgi jāinformē rīkotāja valsts. Katrai valstij būtu jāveic visi iespējamie pasākumi, lai nepieļautu, ka tās pilsoņi piedalās sabiedriskās kārtības traucējumos ārvalstīs un/vai to organizē.

Rīkotājas valsts policijas spēku rīcībā vajadzētu būt pietiekami daudziem to valodu tulkiem, kurās runā līdzjutēji no ārvalstīm. Tas ļautu novērst to, ka šo uzdevumu pilda ārvalstu policijas delegācijas, kas tām neļautu nodarboties ar to operatīvajiem uzdevumiem. Šie tulki varētu arī atvieglināt saziņu starp rīkotājas valsts policiju un ārvalstu policijas delegāciju.

4. NODAĻA

Policijas un rīkotāja sadarbība

1. IEDAĻA

Rīkotāja uzdevumi

Starptautiska mēroga futbola spēļu rīkotājiem būtu jādara viss, kas ir viņu spēkos, lai panāktu drošību un efektīvu pūļa kontroli stadionā pirms spēles, spēles laikā un pēc spēles un lai policiju varētu izmantot, cik efektīvi vien iespējams.

Viens no priekšnosacījumiem efektīvai stratēģijai starptautisku futbola spēļu rīkošanā ir tāda pieeja, kas paredz koordināciju starp visām iesaistītajām pusēm. Tādēļ stingri ieteicama ir cieša sadarbība starp rīkotāju, iesaistītajiem privātajiem partneriem, publiskajām iestādēm un policiju.

Lai samazinātu drošības un drošuma riskus, iestādēm un/vai policijai būtu rīkotājam jānosaka minimālās prasības, kas tam jāievēro, lai rīkotu starptautiska mēroga futbola sacensības. Šim nolūkam var izmantot Eiropas Padomes kontrolsarakstu (skat. 9. nodaļu).

2. IEDAĻA

Policijas un rīkotāja sadarbība

Rīkotājam būtu jāieceļ viena persona, kas būtu atbildīga par drošību stadionā (ko parasti sauc par drošības amatpersonu). Ir svarīgi, lai policija uzturētu saziņu ar šo personu.

Policijai un organizācijai, kas atbildīga par drošību stadionā, būtu jāsadarbojas, vienai otru papildinot un neskarot katras puses konkrētos pienākumus, kompetenci un uzdevumus, kas noteikti valsts tiesību aktos un/vai paredzēti ar rakstisku vienošanos starp rīkotāju un policiju.

Ja vien to nenosaka valsts tiesību akti, ar šādu vienošanos būtu jānosaka, kādi uzdevumi jāveic rīkotājam un kādi policijai, īpašu uzmanību pievēršot drošības amatpersonas un policijas operatīvā komandiera attiecīgajiem pienākumiem, kā arī drošības personāla un policijas darbinieku pienākumiem.

Ja vien to nenosaka valsts tiesību akti, ar šādu vienošanos būtu arī konkrēti jānosaka:

— kam jāizveido kordons pie ieejas stadionā un jāveic pārmeklēšana;

— kam jāuzņemas atbildība par novērošanas un pūļa kontroles pasākumiem un jāpieņem lēmumi atvērt vai slēgt vārtus vai turniketus;

— kādu palīdzību policijas darbinieki sniegs drošības personālam un/vai otrādi nekārtību novēršanā vai darbā ar kārtības traucētājiem;

— kam jāpieņem lēmums par spēles sākuma atlikšanu un kādos apstākļos tas darāms (parasti rīkotājam tas jādara drošības apsvērumu dēļ, bet policijai – reālu vai potenciālu sabiedriskās kārtības traucējumu gadījumā);

— kam un kādos apstākļos jāpieņem lēmums par spēles atcelšanu un kas būs atbildīgs par saziņu ar spēles tiesnesi;

— apstākļi, kuros policijai jāpārņem kontrole pār visu stadionu vai tā daļu un procedūra šādai rīcībai un kontroles iespējamai nodošanai atpakaļ rīkotājam;

— kas vadīs un pārraudzīs stadiona evakuāciju un kādos apstākļos;

— kas informēs glābšanas dienestus par visiem starpgadījumiem, kam vajadzīga vai var būt vajadzīga to klātbūtne;

— kas ierosinās ārkārtas situācijām paredzētās rīkotāju procedūras.

5. NODAĻA

Policijas spēku un tiesu un prokuratūras iestāžu sadarbība

Lasot šo nodaļu, būtu jāņem vērā lielās atšķirības dalībvalstu tiesu un prokuratūras iestāžu struktūrā un kompetencē.

Cieša sadarbība starp policijas spēkiem un tiesu un prokuratūras iestādēm var būt ļoti izdevīga gan atsevišķu spēļu, gan futbola turnīru gadījumos.

Lai gan rīkotājai valstij vienīgajai ir suverenitāte un jurisdikcija izskatīt visus iespējamos pārkāpumus, kas saistīti ar attiecīgo pasākumu, arī citu dalībvalstu policijas un cita veida iestādēm un ES kompetentajām struktūrām (piemēram, Eurojust) ir pienākums palīdzēt rīkotājas valsts tiesu un prokuratūras iestādēm un sniegt tām atbalstu.

Visām dalībvalstīm būtu jānodrošina, lai būtu iespējams ātri un atbilstoši izskatīt pārkāpumus, kas saistīti ar attiecīgo pasākumu.

Rīkotājas valsts policijai un citām iestādēm ārvalstu policija un līdzjutēji būtu jāinformē par attiecīgajā valstī spēkā esošajiem tiesību aktiem un/vai krimināltiesiskām, civiltiesiskām vai administratīvām procedūrām, kā arī par maksimālajiem sodiem par visbiežāk sastopamiem ar futbolu saistītiem pārkāpumiem.

Attiecīgā gadījumā visām starptautiska mēroga futbola spēlēm būtu pilnībā jāizmanto pastāvošie daudzpusējie nolīgumi par savstarpēju tiesisko palīdzību, un papildus tam rīkotāja valsts varētu slēgt arī divpusējus nolīgumus ar jebkuru citu valsti par pastiprinātu savstarpēju tiesisko palīdzību pirms pasākuma, tā laikā un pēc tā.

Atbalstītājas valsts/valstu futbola informācijas centram būtu rīkotājas valsts VFIC jāinformē par:

— visām juridiskajām iespējām (piemēram, aizliegumi apmeklēt futbola spēles/izbraukšanas aizliegumi), kas ir to rīcībā, lai nepieļautu, ka bīstamie līdzjutēji apmeklē attiecīgo pasākumu;

— to, kādas iespējas atbilstoši valsts vai starptautiskajiem tiesību aktiem var piedāvāt ārvalstu policijas delegācijai un/vai kādai cita veida kompetentajai iestādei (piemēram, ārvalstu koordinācijas prokuroriem) saskaņā ar konkrētu divpusēju nolīgumu starp iesaistītajām valstīm, lai vāktu pierādījumus par ārvalstu līdzjutēju pastrādātiem ar futbolu saistītiem pārkāpumiem;

— to, par kādiem pārkāpumiem, kas izdarīti rīkotājā valstī, var saukt pie atbildības atbalstītājā valstī (pēc pārkāpuma izdarītāja atgriešanās).

Rīkotāja valsts var aicināt jebkuru citu valsti nosūtīt koordinācijas prokuroru/tiesnesi vai kādu citu struktūru ar kriminālvajāšanas pilnvarām, kuras klātbūtne būtu vajadzīga pasākuma laikā.

Ir ieteicams, ka attiecīgā rīkotāja iestāde saskaņā ar savas valsts tiesību aktiem, tostarp noteikumiem par datu aizsardzību, ārvalstu policijas delegācijai un/vai kompetentajai iestādei (piemēram, ārvalstu koordinācijas prokuroriem) sniedz informāciju par saviem pilsoņiem no tiesu reģistriem vai policijas vai izmeklēšanas datubāzēm, tostarp par to aizturēšanu.

Vēl viena iespēja ir tāda, ka atbalstītāja valsts var piekrist nodrošināt koordinācijas prokuroru/tiesnesi vai kādu citu struktūru ar kriminālvajāšanas pilnvarām, kas būtu gatavi jebkurā brīdī doties uz rīkotāju valsti pēc tās izsaukuma, vai ka tā ieceļ īpašu koordinācijas prokuroru/tiesnesi vai kādu citu struktūru ar kriminālvajāšanas pilnvarām, kas uzturētu saziņu ar rīkotājas valsts iestādi.

Atbilstoši valsts tiesību aktiem atbalstītājas valsts futbola informācijas centram(-iem) jācenšas bez kavēšanās atbildēt uz lūgumiem sniegt informāciju par aizturētajām personām, piemēram, sniedzot ziņas par iepriekšēju sodāmību, tostarp par pārkāpumiem, kas saistīti ar futbolu.

Par visām izmaksām, kas saistītas ar koordinācijas prokuroriem/tiesnešiem vai citām struktūrām ar kriminālvajāšanas pilnvarām, ko nosūta uz rīkotāju valsti, būtu jāvienojas divpusējā nolīgumā.

Rīkotāja valsts nodrošina vajadzīgos saziņas līdzekļus un cita veida aprīkojumu, kas vajadzīgs koordinācijas prokuroriem/tiesnešiem vai citām struktūrām ar kriminālvajāšanas pilnvarām.

6. NODAĻA

Policijas un līdzjutēju sadarbība

Policijas saziņai ar līdzjutēju grupām valsts un vietējā līmenī var būt nozīmīga ietekme uz drošības un drošuma risku maksimālu samazināšanu starptautiska mēroga futbola sacensībās. Tomēr šādai sadarbībai var traucēt tas, ja pastāv priekšstats, ka līdzjutēju pārstāvji strādā policijas labā un, piemēram, izpauž personas datus.

Rīkotājas valsts policijai un citām iestādēm būtu jāņem vērā iespējamās priekšrocības, ko var dot līdzjutēju izvirzītas vai ar viņiem saistītas ierosmes, piemēram, “līdzjutēju vēstniecības”, līdzjutēju projekti vai līdzjutēju koordinatori/pārstāvji.

Ārvalstu policijas delegācijas un līdzjutēju pārstāvji var palīdzēt nodrošināt, ka rīkotājas valsts policija pazīst ārvalstu līdzjutēju raksturu un kultūru. Tas būtu jāņem vērā kā daļa no rīkotājas valsts policijas dinamiskā riska novērtējuma procesa.

Pastāvīga sadarbība un saziņa starp policiju un līdzjutēju grupām var palīdzēt nodrošināt pamatu drošai un labvēlīgai atmosfērai visiem līdzjutējiem un var kalpot par kanālu svarīgas informācijas izplatīšanai, piemēram, par ceļošanas ieteikumiem, piekļuvi stadionam, spēkā esošajiem tiesību aktiem un pieļaujamās uzvedības līmeņiem. Var paredzēt arī viegli pieejamu informācijas kontaktpunktu, pie kā līdzjutēji var vērsties ar saviem jautājumiem.

Šāda pieeja ir ļāvusi veicināt līdzjutēju paškontroli un atvieglot agrīnu un atbilstošu iejaukšanos gadījumos, kad sāk parādīties drošības problēmas vai riski.

7. NODAĻA

Komunikācijas un plašsaziņas līdzekļu stratēģija

Komunikācijas stratēģija

Starptautiska mēroga futbola spēļu, turnīru un citu sporta pasākumu sekmīgas drošības un drošuma koncepcijas neatņemama sastāvdaļa ir efektīva un pārredzama komunikācijas stratēģija.

Tādēļ rīkotājas valsts policijas iestādēm ir cieši jāsadarbojas ar valdības un vietējām iestādēm, futbola iestādēm/rīkotāju, plašsaziņas līdzekļiem un līdzjutēju grupām, gatavojot un īstenojot vispusīgu komunikācijas stratēģiju, kurā iesaistītas visas attiecīgās struktūras.

Efektīva plašsaziņas līdzekļu stratēģija, kurā iesaistītas visas attiecīgās struktūras, ir jebkuras komunikācijas stratēģijas ārkārtīgi svarīgs aspekts, kas visām pusēm, tostarp ārvalstu līdzjutējiem, ļauj nodrošināt svarīgu informāciju, piemēram, ieteikumus par ceļošanu, piekļuvi stadionam, spēkā esošajiem tiesību aktiem un pieļaujamās uzvedības līmeņiem.

Galvenajam mērķim jābūt veicināt pozitīvu pasākuma tēlu starp vietējiem un ārvalstu līdzjutējiem, vietējām kopienām un plašākā sabiedrībā, kā arī starp personām, kas piedalās drošības un drošuma operācijās. Tas var palīdzēt radīt labvēlīgu vidi visām iesaistītajām personām un būtiski veicināt drošības un drošuma risku samazināšanu.

Plašsaziņas līdzekļu stratēģija

Policijas (un plašākai, visu iesaistīto iestāžu) plašsaziņas līdzekļu stratēģijas mērķim vajadzētu būt vismaz:

— sniegt informāciju aktīvā, atklātā un pārredzamā veidā;

— pārliecinošā un pozitīvā veidā sniegt informāciju par sagatavošanas darbiem drošības un drošuma jomā;

— darīt zināmu policijas nodomu atvieglot līdzjutēju likumīgo nodomu īstenošanu;

— skaidri informēt par to, kāda veida rīcību policija nepieļaus.

Policijai būtu cieši jāsadarbojas ar valdības un vietējām iestādēm, futbola iestādēm/rīkotājiem un attiecīgā gadījumā ar līdzjutēju grupām, izstrādājot un īstenojot plašsaziņas līdzekļu stratēģiju, kurā būtu iesaistītas visas attiecīgās struktūras un kura:

— aktīvā veidā sekmētu pozitīvu priekšstatu par paredzamo pasākumu;

— nodrošinātu skaidrību par pienākumu sadalījumu starp policiju un partneriestādēm, proti, kam jāuzņemas vadošā loma komunikācijā ar plašsaziņas līdzekļiem par dažādajiem drošības un drošuma aspektiem (un citiem jautājumiem);

— ļautu sniegt kopēju pamatinformāciju un norādījumus visiem policijas un partneriestāžu priekšstāvjiem (norādījumi būtu regulāri jāatjaunina, lai ņemtu vērā tematus un jautājumus, ar kuriem nākas sastapties visbiežāk, kā arī riskus, kas sāk parādīties, vai jaunus notikumus);

— nodrošinātu, ka plašsaziņas līdzekļos un/vai internetā regulāri tiek izplatīta informācija par dažādiem faktiskajiem apstākļiem – pirms pasākuma, tā laikā un pēc tā;

— dod iespēju regulāri rīkot preses/plašsaziņas līdzekļu informatīvas tikšanās;

— ļauj ņemt vērā dažādo žurnālistu/plašsaziņas līdzekļu kategoriju vajadzības/intereses.

8. NODAĻA

ES futbola ekspertu sanāksme

Ir ļoti ieteicams, lai katras prezidentvalsts laikā notiktu ekspertu sanāksme saistībā ar:

— 1.–7. nodaļā minētajiem ieteikumiem;

— jaunām tendencēm/notikumu attīstību līdzjutēju uzvedības jomā;

— starptautiskiem sakariem starp līdzjutēju grupām;

— labas policijas prakses apmaiņu;

— jebkādiem citiem ievērības cienīgiem jautājumiem.

ES futbola ekspertu sanāksme var pilnvarot ekspertu apakšgrupas apsvērt drošības problēmas, kas veidojas futbola spēļu drošības jomā, un sniegt ieteikumus.

Prezidentvalsts sniedz ziņojumu Padomei par sanāksmes iznākumu. Ar šo ziņojumu aizstāj ikgadējo aptaujas lapu par futbola huligānismu, kas pieprasīta ar dokumentu 8356/01 ENFOPOL 40.

9. NODAĻA

Svarīgākie dokumenti par drošību un drošumu futbola spēļu laikā

1. IEDAĻA

Padomes agrāk pieņemto dokumentu saraksts

1. Padomes Ieteikums (1993. gada 30. novembris) attiecībā uz sporta pasākumu organizatoru atbildību.

2. Padomes Ieteikums (1994. gada 1. decembris) attiecībā uz tiešu, neoficiālu informācijas apmaiņu ar Centrāleiropas un Austrumeiropas kandidātvalstīm starptautisku sporta pasākumu jomā (kontaktpersonu tīkls).

3. Padomes Ieteikums (1994. gada 1. decembris) attiecībā uz informācijas apmaiņu saistībā ar nozīmīgiem pasākumiem un sanāksmēm (kontaktpersonu tīkls).

4. Padomes Ieteikums (1996. gada 22. aprīlis) attiecībā uz pamatnostādnēm nekārtību novēršanai un ierobežošanai saistībā ar futbola spēlēm, kam pievienots standarta formāts policijas izlūkdatu apmaiņai par futbola huligāniem (OV C 131, 3.5.1996., 1. lpp.).

5. Vienotā rīcība (1997. gada 26. maijs) attiecībā uz sadarbību tiesiskuma, kārtības un drošības jomā (OV L 147, 5.6.1997., 1. lpp.).

6. Padomes Rezolūcija (1997. gada 9. jūnijs) par futbola huligānisma novēršanu un ierobežošanu, izmantojot pieredzes apmaiņu, aizliegumu apmeklēt stadionus un plašsaziņas līdzekļu politiku (OV C 193, 24.6.1997., 1. lpp.).

7. Padomes Rezolūcija (1999. gada 21. jūnijs) par rokasgrāmatu starptautiskai policijas sadarbībai un pasākumiem vardarbības un nekārtību novēršanai un apkarošanai sakarā ar starptautiskām futbola spēlēm (OV C 196, 13.7.1999., 1. lpp.).

8. Padomes Rezolūcija (2001. gada 6. decembris) par rokasgrāmatu, kurā ietverti ieteikumi policijas starptautiskai sadarbībai un pasākumiem, kas paredzēti vardarbības un nekārtību novēršanai un apkarošanai sakarā ar starptautiska mēroga futbola sacensībām, kurās iesaistīta vismaz viena dalībvalsts (OV C 22, 24.1.2002., 1. lpp.).

9. Padomes Lēmums (2002. gada 25. aprīlis) par drošību starptautiska mēroga futbola sacensību laikā (OV L 121, 8.5.2002., 1. lpp.).

10. Padomes Rezolūcija (2003. gada 17. novembris) par to, kā dalībvalstis izmanto aizliegumus apmeklēt starptautisku futbola spēļu norises vietas (OV C 281, 22.11.2003., 1. lpp.).

11. Padomes Rezolūcija (2006. gada 4. decembris) par rokasgrāmatu, kurā ietverti ieteikumi policijas starptautiskai sadarbībai un pasākumiem, kas paredzēti vardarbības un nekārtību novēršanai un apkarošanai sakarā ar starptautiska mēroga futbola sacensībām, kurās iesaistīta vismaz viena dalībvalsts (OV C 322, 29.12.2006., 1.–39. lpp.).

12. Padomes Lēmums (2007. gada 12. jūnijs), ar ko groza Lēmumu 2002/348/TI par drošību starptautiska mēroga futbola sacensību laikā (OV L 155, 15.6.2007., 76.–77. lpp.).

2. IEDAĻA

Dokumenti, ko agrāk pieņēmusi Pastāvīgā komiteja, kas izveidota saskaņā ar Eiropas Konvenciju par skatītāju pārkāpumiem un rupju uzvedību sporta pasākumos un jo īpaši futbola sacensību laikā (Eiropas Padome)

1. Eiropas Konvencija par skatītāju pārkāpumiem un rupju uzvedību sporta pasākumos un jo īpaši futbola sacensību laikā.

2. Ieteikums Rec (1999) 1 par kārtības sargiem.

3. Ieteikums Rec (1999) 2 par iežogojumu noņemšanu stadionos.

4. Ministru komitejas Ieteikums Rec (2001) 6 dalībvalstīm par rasisma, ksenofobijas un rasu neiecietības novēršanu sportā.

5. Ieteikums Rec (1989) 1 par pamatnostādnēm attiecībā uz biļešu pārdošanu.

6. Ieteikums Rec (2002) 1 par pamatnostādnēm attiecībā uz biļešu pārdošanu starptautiskās futbola sacensībās.

7. Ieteikums Rec (2003) 1 par sociālo un izglītojošo pasākumu nozīmi vardarbības novēršanā sportā un rokasgrāmata par vardarbības novēršanu sportā.

8. Ieteikums Rec (2008) 1 par to pasākumu kontrolsarakstu, kas jāveic profesionālā sporta pasākumu rīkotājiem un publiskajām iestādēm.

9. Ieteikums Rec (2008) 2 par ārvalstu kārtības sargu izmantošanu.

10. Ieteikums Rec (2008) 3 par pirotehnisko ierīču izmantošanu sporta pasākumos.

11. Ieteikums Rec (2009) 1 par publisku skatu laukumu izmantošanu liela mēroga sporta pasākumos.

12. Ieteikums par viesmīlības principiem, rīkojot sporta pasākumus (vēl nav pabeigts).

(1) Veikt riska analīzi nozīmē izstrādāt valsts izlases un klubu līdzjutēju profilus, tostarp arī par bīstamām grupām un to, kā tās raksturojamas salīdzinājumā ar citiem līdzjutējiem attiecīgajā valstī un ārvalstīs, ieskaitot vietējo iedzīvotāju grupas un apstākļus, kas var palielināt iespējamo risku (tostarp par saskari ar policiju un kārtības sargiem).

(2) VFIC tīmekļa vietne ir ļoti droša vietne, kuru var izmantot tikai valstu futbola informācijas centri un kurā ir iekļauta informācija par starptautiska mēroga futbola sacensībām (piem., pārskats par klubiem, ziņojumi pirms un pēc sacensībām).

(3) Padomes Lēmums 2008/615/TI (2008. gada 23. jūnijs) par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību (OV L 210, 6.8.2008., 1. lpp.).

(4) Skat. 2. papildinājumu par termiņu, kādā jāpieprasa Eiropola produkti un pakalpojumi.

(5) Padomes Lēmums 2008/616/TI (2008. gada 23. jūnijs) par to, kā īstenot Lēmumu 2008/615/TI par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši – apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību (OV L 210, 6.8.2008., 12. lpp.).

(6) Skat. Padomes Prīmes lēmuma 21. un 22. pantu par civiltiesisko atbildību un kriminālatbildību.

1. papildinājums Dinamiskais riska novērtējums un pūļa kontrole Ņemot vērā – — dokumentu 8241/05 ENFOPOL 40 par dinamisko riska novērtējumu saistībā ar starptautiskām futbola sacensībām; — dokumentu 8243/05 ENFOPOL 41 par policijas taktiku sabiedriskās kārtības uzturēšanā saistībā ar starptautiskām futbola sacensībām; — par pieredzi un apgūto Euro 2004 čempionātā un turpmākos turnīros; — novērtējums par policijas darbības principiem jeb “3D” pieeju (dialogs, saspīlējuma mazināšana un apņēmīga rīcība – dialogue, de-escalation, determination) Euro 2008 čempionāta laikā; drošības un drošuma riska novērtējumam pirms pasākuma, tā laikā un pēc tā būtu jāpiemēro turpmāk minētie apsvērumi. Pamatprincipi Pašreizējā izpratnē par pūļa efektīvu kontroli tiek uzsvērts, ka ir svarīgi: — pūļa dalībniekos uzturēt priekšstatu par atbilstošu policijas darbu; — vairīties no spēka izmantošanas pret visu pūli kopumā, ja tikai tā maza daļa rada risku sabiedriskajai kārtībai; — policijas darbā ievērot “mērenu” vai “līdzsvarotu” taktisko pieeju, kas stiprina policijas spējas attiecībā uz komunikāciju, dialogu un dinamisku riska novērtējumu; Atvieglošana — stratēģiskajai pieejai jābūt preventīvai, nevis represīvai, un tajā jāizmanto ierobežota iejaukšanās; — ir svarīgi, lai ikvienā operācijas stadijā policijas stratēģijā un taktikā tiktu ņemti vērā līdzjutēju likumīgie nodomi un tiktu atvieglota to īstenošana, ja tie ir miermīlīgi (piemēram, pilnā mērā paust savu identitāti un kultūru, droši doties uz spēles un vietu un prom no tās); — ja kļūst nepieciešams līdzjutēju uzvedību ierobežot, ir svarīgi šos līdzjutējus informēt par to, kādēļ policija sākusi rīkoties un kādus alternatīvus līdzekļus policija nodrošina tam, lai varētu īstenot likumīgus mērķus; Līdzsvars — jebkurā pasākumā, kurā iesaistīts pūlis, sabiedriskās kārtības apdraudējuma līmenis var krasi mainīties; — ir svarīgi, lai būtu samērīgs līdzsvars starp veidu, kādā izvērsta policija, un riska līmeni, avotiem un veidu vietā, kurā saskaras policija un pūlis; — ir svarīgi, lai policijas rīcība precīzi atbilstu tam, kas nepieciešams, un varētu ātri mainīties, reaģējot uz riska veidu un tā pieaugumu un samazināšanos; — ja tiks panākts līdzsvars, tad lielākā daļa pūļa dalībnieku visdrīzāk uzskatīs, ka policijas rīcība ir atbilstoša, un pastāvēs mazāka iespēja, ka tie vēlēsies atbalstīt tos, kas tiecas uz konfrontāciju, vai tiem pieslieties; — tādēļ, lai varētu samazināt starpgadījumu iespējamību un apjomu, ir ārkārtīgi svarīgi, lai riska novērtējumi būtu pareizi un lai tos vienmēr varētu izmantot policijas taktikas veidošanai; Diferencēšana — nepārdomāta spēka izmantošana, ietekmējot pūļa dinamiku, var palielināt saspīlējumu un sabiedriskās kārtības traucējumu līmeni; — tādēļ ikvienā stratēģijā un taktiskā lēmumā attiecībā uz pūļa kontroli (tas ir, apmācībā, plānošanā, instruktāžās un operatīvajā praksē) ir jāņem vērā tāds apsvērums kā diferencēšana, proti, tie atsevišķie līdzjutēji, kas rada reālu apdraudējumu, ir jānošķir no tiem, kas nekādus draudus nerada; — nav pareizi vērsties pret visu pūli, kas atrodas noteiktā vietā, izņemot tad, ja kaut kas liecina, ka visi pūļa dalībnieki vienādā mērā cenšas izraisīt nekārtības; Dialogs — ir svarīgi ar līdzjutējiem uzturēt aktīvu saziņu. Vislabāk to var panākt policijas darbinieki ar labām komunikācijas prasmēm; — svarīgākais ir radīt labvēlīgu atmosfēru un novērst konflikta rašanās iespējas; — šāda pieeja var palīdzēt apkopot augstas kvalitātes informāciju par līdzjutēju nodomiem, priekšstatiem, bažām un problēmām, kā arī jebkādu citu informāciju par iespējamo risku; — tas arī ļauj policijai informēt par bažām attiecībā uz līdzjutēju uzvedību, par riskiem, ar ko viņi var saskarties, un par risinājumiem jebkādām grūtībām, kas varētu rasties. Labas prakses piemēri Pirms pasākuma – Riska novērtējumā būtu jāņem vērā: — uzraugāmo līdzjutēju grupu kultūras iezīmes (piemēram, raksturīgā uzvedība, motivācija un nodomi); — visi faktori, kas varētu ietekmēt risku, piemēram, citu grupu darbības (pretinieku komandas līdzjutēji un/vai vietējie iedzīvotāji), problemātiski jautājumi, vēsture un viss cits, kam ir kāda īpaša nozīme (datumi, vietas, rīcības veidi, simboli); — visi apstākļi, kas varētu ietekmēt to līdzjutēju vai grupu uzvedību vai radīto risku, kuri uzskatāmi par tādiem, kas rada risku sabiedriskajai kārtībai. Jānosaka pieļaujamās uzvedības līmeņi, un prioritāte jāpiešķir tam, lai par šiem līmeņiem informētu līdzjutēju organizācijas. Jāapsver iespēja mudināt līdzjutējus pulcēties drošā/kontrolētā vidē (piemēram, līdzjutēju zonā). Pamatojoties uz šo informāciju un izlūkdatiem par konkrēto spēli, vajadzētu būt iespējamam paredzēt un nošķirt spēles ar parastu risku un spēles ar palielinātu risku sabiedriskajai kārtībai. Ir svarīgi skaidri nošķirt dažāda veida starpgadījumu riskus, piemēram, sabiedriskās kārtības problēmas, sabiedrības drošības problēmas, noziedzība saistībā ar masu pasākumiem un terorisms. Sākotnējie kontakti Tā kā sabiedriskās kārtības traucējumu risks ir nevis konstants, bet gan ļoti dinamisks, tas var atkarībā no apstākļiem krasi palielināties vai samazināties. Tādēļ visu laiku ir jānovēro un pareizi jānovērtē riska līmenis. Lai to panāktu: — policijai būtu plaši jāiesaistās pozitīvā mijiedarbībā ar līdzjutējiem (neagresīva stāja, smaidi, pārvietošanās pāros vai mazās grupās standarta formastērpos, policisti var būt izkliedēti pa visu pūli un pūļa iekšienē, ļauj sevi fotografēt utt.); — ja nav valodas barjeras, policijas darbiniekiem būtu jācenšas sarunāties ar līdzjutējiem, lai vāktu informāciju par viņu noskaņojumu, nodomiem, bažām, problēmām un jebkādiem citiem jautājumiem, kas varētu būt svarīgi no viņu uzvedības viedokļa; — iejaukšanās vienības (proti, specvienības ar aizsargaprīkojumu, transportlīdzekļi utt.) būtu jāizvieto neuzkrītošās vietās, izņemot tad, ja situācija liecina, ka ir nepieciešama spēcīgāka iejaukšanās. Rīkotājas valsts policijai tas ļaus vākt informāciju un atkarībā no tās pieņemt lēmumus par taktisko izvēršanu, pamatojoties uz pastāvīgu riska novērtējumu. Riska palielināšanās Ja tiek konstatēti apstākļi, kas rada risku, ir svarīgi: — informēt personas, kas rada risku, ka tās provocē iespējamu policijas iejaukšanos; — gadījumā, ja starpgadījumā iesaistīti ārvalstu līdzjutēji, – rīkotājas valsts policijas vērtējums būtu jāapstiprina ārvalstu policijas delegācijai. Ja ar iepriekš minētajiem pasākumiem situāciju neizdodas atrisināt, tad policijai var nākties pielietot spēku. Mērķis policijas rīcībai šajā stadijā ir pēc iespējas samazināt turpmāko risku, un tādēļ ir svarīgi, lai policijas rīcība nepalielinātu saspīlējumu (piemēram, ar nepārdomātu spēka izmantošanu). Ja tiek konstatēts, ka risks varētu palielināties: — ir svarīgi, lai iesaistītajām iejaukšanās vienībām tiktu skaidri nodota informācija par personām, kas rada risku, un riska veidu, lai jebkāda spēka izmantošana būtu pietiekami pārdomāta un mērķtiecīga; — tiem, kas nerada nekādu risku, būtu jāļauj aiziet no attiecīgās vietas un/vai jādod laiks ieviest “paškontroli”. Saspīlējuma mazināšana — kad starpgadījums(-i) ir atrisināts(-i), policijas aktivitāte atbilstoši jāsamazina. Pēc pasākuma – — jāveic vispusīgs izvērtējums un attiecīgajā VFIC jāreģistrē visa svarīgākā informācija (piemēram, cik kvalitatīva informācija saņemta pirms pasākuma un tā laikā, līdzjutēju uzvedība un kontrole, policijas taktika un pieļaujamās uzvedības līmeņu kontrole).

2. papildinājums Termiņi eiropola produktu un pakalpojumu pieprasījumiem (1) Oficiāls pieprasījums Eiropolam Sākotnējais vispārējais riska novērtējums par organizēto noziedzību saistībā ar pasākumu (GTA) D (2)-12 mēneši Sākotnējais vispārējais novērtējums par terorisma draudiem saistībā ar pasākumu (GTTA) D-12 mēneši GTA un/vai GTTA atjauninājumi D-6 mēneši Konkrētu (noziedzības jomu) draudu novērtējums(-i) D-6 mēneši Operatīvi analītiskais atbalsts atbilstoši pastāvošajām Eiropola analīzes darba datnēm (AWF) D-4 mēneši Apmācības kurss stratēģiskajā analīzē D-8 mēneši Apmācības kurss operatīvajā analīzē D-8 mēneši Speciālistu (konkrētā noziedzības jomā) apmācības kursi D-6 mēneši Eiropola sadarbības koordinatora līdzdalība pasākumā D-12 mēneši (1) Eiropola atbalsts dalībvalstīm – Liela mēroga starptautiski sporta pasākumi (Eiropola lietas numurs 2570-50r1). (2) Pasākuma sākuma datums.

3. papildinājums Policijas identifikācijas vestu specifikācija un paraugs Šī ir pār galvu uzvelkama veste bez piedurknēm Krāsa: NATO ZILĀ: Krāsas kods: Pantone 279C Identifikācijas zīmes Viens vārds: POLICE (tikai angļu valodā) ierāmējumā – tas jānovieto vestes vidū gan uz krūtīm, gan uz muguras. Vārda POLICE burti un ierāmējums: fons NATO zilā krāsā. Gan burtiem, gan ierāmējumam jābūt atstarojošā sudraba krāsā. Ierāmējuma izmēri = 25 cm × 9 cm Vārda POLICE burti : Burtu platums = 1,3 cm Augstums = 7,5 cm Vestes priekšpusē: Krūšu kreisajā pusē (virs ierāmētā vārda POLICE): Valsts karogs 10 cm × 7 cm - izšūts/uzšūts vai plastmasas ievākojumā. Krūšu labajā pusē (virs ierāmētā vārda POLICE): ES simbols 8 cm × 8 cm Vestes priekšpusē zem ierāmētā vārda POLICE būtu jābūt 5 cm platai atstarojošai joslai sudraba krāsā. Vestes mugurpusē: Valsts karogs virs ierāmētā vārda POLICE: 10 cm × 7 cm. Vestes mugurpusē zem ierāmētā vārda POLICE būtu jābūt 5 cm platai atstarojošai joslai sudraba krāsā. Būtu jābūt iespējai vesti abās pusēs nostiprināt vai nu ar Velcro aizdari, vai spiedpogām.