ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(7)

Valsts atbalsts tiek piešķirts kā subsīdijas centru uzturētājiem. Tā apmērs ir ne vairāk kā 90 % no centru izbūvei un paplašināšanai nepieciešamajām izmaksām. Labumu no pasākuma ietvaros piešķirtā finansiālā atbalsta gūs centru izmantotāji. Tas nav jāsaprot tā, ka centru uzturētāji vai izmantotāji saņem atbalstu 90 % apmērā no kompensējamām izmaksām. Pasākums attiecas gan uz EK Līguma 87. panta 3. daļas a) un c) apakšpunktos paredzētajiem reģioniem, gan reģioniem, kuri netiek pieskaitīti atbalstāmajiem (5 % no pasākuma aptvertajiem reģioniem). Darbības termiņa beigas ir 2006. gada 31. decembris; paredzēto līdzekļu summa ir 120 miljoni euro gadā.
(6)

Šajā lēmumā paredzētajos gadījumos to summu novērtējumu, kuras paredzēts izslēgt no finansējuma sakarā ar to neatbilstību Kopienas noteikumiem, Komisija dalībvalstīm darīja zināmu attiecīgā kopsavilkuma ziņojumā.
8.

Asins paraugus seroloģiskai izmeklēšanai no vismaz 5 līdz 10 putniem (atskaitot pīles, zosis un paipalas) savāc no visām mājputnu sugām, ieskaitot tās, kas tiek audzētas brīvas turēšanas apstākļos vienā saimniecībā, un no dažādām novietnēm, ja saimniecībā ir vairāk par vienu novietni.
(7)

Augļus izņēma no apgrozības 2002. gada 25., 26., 27. un 30. septembrī. No apgrozības izņēma 204,16 tonnas persiku (vērtība: 18 782 EUR) un 977,94 tonnas nektarīnu (vērtība: 89 970,48 EUR). Tātad kopumā no apgrozības tika izņemtas 1 182,10 tonnas augļu. Tā kā paredzētais atbalsts par vienu no apgrozības izņemto kilogramu bija 0,092 EUR, pasākumam paredzētais budžets bija 108 752 EUR.
(240)

Turpretī, saskaņā ar Vācijas un Bankas sniegto informāciju Berliner Bank atsavināšana līdz 2005. gada beigām negatīvi ietekmēšot koncerna vidējā termiņa plāna izpildi. Vienreizējo efektu summa laikposmā no 2003. līdz 2006. gadam ir [...]* euro, no kā [...]* veido ar pārdošanu saistītie ārkārtas izdevumi, bet pārējā daļa tiek novirzīta rezervēm, kas paredzētas personālam, IT, ēkām un ar pārstrukturēšanu saistītajiem papildu izdevumiem. Vidējā un ilgā termiņā plānotais darbības rezultāts pirms nodokļu nomaksas 2006. gadā no [...]* euro samazināšoties (saskaņā ar pārstrādāto vidējā termiņa plānu, uz trīs augstākminēto pasākumu bāzes) par [...]* un sasniegšot [...]* euro, un tieši puse no šīs summas veidojas sakarā ar to, ka koncernam izpaliks Berliner Bank peļņa, bet pārējā summas daļa ir saistīta ar personāla skaita samazināšanas aizkavēšanos, plānoto palielināto komisijas ieņēmumu iztrūkumu un pastāvīgām (fiksētajām)izmaksām (galvenokārt sakarā ar Backoffice skalas trūkumiem). Taču šis aprēķins balstoties uz pieņēmuma, ka Berliner Bank, lai palielinātu pretendentu loku, tiks atsavināta kā atsevišķa banka, kā rezultātā palielinās atsavināšanas izdevumi. Ar pārdošanu saistīto ārkārtas izdevumu radītajā vienreizējā efektā gaidāmie ieņēmumi no Berliner Bank pārdošanas [...]* - [...]* euro apmērā jau esot iekļauti. Taču saskaņā ar Bankas sniegto informāciju tos “aprīs” nepieciešamais Berliner Bank pamatkapitāla nodrošinājums par [...]* % no riska pozīcijām [...]* euro apmērā, kā rezultātā radīsies negatīvais efekts ar skaitlisko vērtību [...]* — [...]* euro apmērā. Bez tam Berliner Bank atdalīšanas rezultātā no mazumtirdzniecības banku pakalpojumu darījumiem gūtās peļņas daļa kopējā BGB darījumu apjomā samazinoties no vairāk kā [...]* % līdz [...]* %, un kapitāla tirgus darījumu īpatsvars atbilstoši palielinoties no [...]* % līdz [...]* %. Tādējādi esošas pamatkapitāla kvotas gadījumā draudot reitinga pasliktināšanās, jo kapitāla tirgus darījumu riska potenciāls tiek uzskatīts par lielāku nekā mazumtirdzniecības banku pakalpojumu darījumiem. Tam esot negatīva ietekme uz refinansējumu, tādēļ Berliner Bank atsavināšana radot arī operatīvas problēmas pārstrukturēšanas fāzes laikā. Berliner Bank atsavināšana samazinot pašu kapitāla renditus apmēram par [...]* % no 2006. gadā saskaņā ar 2003. gada 24. jūnija vidējā termiņa plānu paredzētajiem [...]* % līdz apmēram [...]* %.
(1)

Komisijas 1997. gada 22. aprīļa Lēmumā 97/296/EK, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, no kurām ir atļauts ievest zvejniecības produktus, kas paredzēti lietošanai pārtikā (2), ir uzskaitītas valstis un teritorijas, no kurām atļauts ievest zvejniecības produktus, kas paredzēti lietošanai pārtikā. Minētā lēmuma pielikuma I daļā ir uzskaitītas valstis un teritorijas, uz kurām saskaņā ar Padomes 1991. gada 22. jūlija Direktīvu 91/493/EEK, ar ko nosaka veselības nosacījumus zvejniecības produktu ražošanai un laišanai tirgū (3), attiecas īpašs lēmums, un minētā pielikuma II daļā ir uzskaitītas valstis un teritorijas, kas atbilst Padomes Lēmuma 95/408/EK 2. panta 2. punktā paredzētajiem nosacījumiem.
(5)

Saskaņā ar Grieķijas tiesību aktiem vienu un to pašu ārējo revidentu nevar apstiprināt uz ilgāku laiku kā četriem finanšu gadiem. Tādējādi Charalambos Stathakis, kas ir viens no diviem pašreizējiem ārējiem revidentiem, pilnvaru laiku nevar pagarināt. Saskaņā ar Grieķijas tiesību aktiem Bank of Greece var saglabāt Ernst & Young (Hellas) Certified Auditors SA kā savus ārējos revidentus, ja rotācijas kārtībā tiek nomainīts tā vadošais partneris.
Mission of Republic of Bulgaria to the European Union
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 278/1

PADOMES LĒMUMS

(2005. gada 20. septembris)

par protokola noslēgšanu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Tunisijas Republiku, no otras puses, ņemot vērā Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

(2005/720/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 310. pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas otro teikumu, un tā 3. punkta otro daļu,

ņemot vērā 2003. gada Pievienošanās aktu un jo īpaši tā 6. panta 2. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu (1),

tā kā:

(1) Protokols Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, ar ko nodibina asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Tunisijas Republiku, no otras puses, tika parakstīts Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu vārdā 2005. gada 8. jūnijā.

(2) šis protokols būtu jāapstiprina,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

Vienīgais pants

Ar šo Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu vārdā ir apstiprināts protokols Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, ar ko nodibina asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Tunisijas Republiku, no otras puses, ņemot vērā Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai.

Protokola teksts ir pievienots šim lēmumam (2).

Briselē, 2005. gada 20. septembrī Padomes vārdā — priekšsēdētāja M. BECKETT

(1) Atzinums sniegts 2005. gada 6. septembrī (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

(2) Sk. šā Oficiālā Vēstneša 2. lpp.
5.

a) Ievērojot šā panta noteikumus, konvencijai var pievienoties suverēnu valstu starptautiskas organizācijas un reģionālās integrācijas organizācijas, kas ir kompetentas pārrunāt, noslēgt un piemērot starptautiskus nolīgumus jautājumos, uz kuriem attiecas šī konvencija; b) jautājumos, kas ir to kompetencē, šādas organizācijas pašas savā vārdā var izmantot tiesības un uzņemties saistības, kas šajā konvencijā attiecinātas uz valstīm, kas ir tās puses; c) Deponējot pievienošanās instrumentu, šādas organizācijas sniedz deklarāciju depozitāram, kurā norādītas to kompetences robežas jautājumos, uz kuriem attiecas šī konvencija; d) Dalības valstu balsīm papildus šādām organizācijām pašām savu balsu nav, kas papildinātu to dalības valstu balsis.
1)

Lēmumā iekļauj šādu 2a. pantu: “2.a pants Papildu pasākumi riska mazināšanai 1. Dalībvalstis nodrošina, ka tajos šo valstu apgabalos, kas noteikti kā īpaši riska apgabali sakarā ar to, ka putnu gripas ievazāšanas iespēja tajos ir liela, saskaņā ar šā lēmuma 1. panta 1. punktu tiek ievēroti šādi nosacījumi: a) bez nevajadzīgas kavēšanās ir aizliegta mājputnu turēšana ārā; tomēr kompetentā iestāde var atļaut mājputnu turēšanu ārā, ja mājputnus baro un dzirdina telpās vai zem nojumes, kas ir pietiekama, lai atturētu savvaļas putnus no nolaišanās un novērstu savvaļas putnu kontaktu ar mājputniem paredzēto barību un ūdeni; b) āra ūdenskrātuves, kas vajadzīgas, lai nodrošinātu konkrētu mājputnu labturību, tiek pietiekami pārbaudītas, lai tajās neuzturētos savvaļas ūdensputni; c) mājputnu dzirdināšanai neizmanto ūdeni no virszemes ūdenskrātuvēm, kurām piekļūst savvaļas putni, ja vien šo ūdeni iepriekš neapstrādā tā, lai nodrošinātu iespējamo vīrusu inaktivāciju; d) Anseriformes un Charadriiformes kārtas putnus ir aizliegts izmantot kā mānekļus putnu medību laikā; tomēr kompetentās iestādes stingrā uzraudzībā šādus putnus var izmantot kā mānekļus, lai pievilinātu savvaļas putnus, kas paredzēti paraugu ņemšanai ar Lēmumu 2005/732/EK noteikto uzraudzības programmu ietvaros. 2. Dalībvalstis nodrošina, ka ir aizliegta mājputnu un citu putnu liela skaita atrašanās vienuviet tirgos, skatēs, izstādēs un kultūras pasākumos; tomēr kompetentā iestāde drīkst atļaut mājputnu un citu nebrīvē turētu putnu liela skaita atrašanos vienuviet šādu pasākumu telpās, ja tām veiktā riska novērtējuma rezultāti ir labvēlīgi.”
(5)

Komisijas Lēmumā 2005/432/EK, ar ko paredz veterināros noteikumus un veterināro sertifikātu paraugus to gaļas produktu ievešanai no trešām valstīm, kas paredzēti lietošanai pārtikā, un atceļ Lēmumus 97/41/EK, 97/221/EK un 97/222/EK (3), ir paredzēts to trešo valstu saraksts, no kurām dalībvalstīs var atļaut ievest gaļas produktus, un ir noteikti apstrādes režīmi, kas tiek uzskatīti par efektīviem attiecīgo patogēnu inaktivēšanai. Lai novērstu draudus izplatīt slimību ar šādiem produktiem, jāveic attiecīga apstrāde atkarībā no izcelsmes valsts sanitārā stāvokļa un atkarībā no tā, no kādām sugām produkts ir iegūts. Tādēļ ir lietderīgi turpināt atļaut no Turcijas importēt tos mājputnu gaļas produktus, kas viscaur apstrādāti vismaz 70 °C temperatūrā.
1.

Pielikuma D daļu aizstāj ar šādu tekstu: “D. SAVVAĻAS PUTNU APSEKOŠANA ATTIECĪBĀ UZ PUTNU GRIPU Tajās dalībvalstīs, kur tiks novēroti arī savvaļas putni, jāņem vērā turpmāk norādītās vadlīnijas. D.1. Apsekojuma plāns un īstenošana 1. Būs vajadzīga sadarbība ar putnu aizsardzības/novērošanas iestādēm un gredzenošanas centriem. Piemērotos gadījumos paraugu ņemšanu veiks šo grupu/centru personāls vai mednieki. 2. Dzīvu vai nomedītu putnu aktīvas novērošanas mērķis ir: a) augstākam riskam pakļautas savvaļas putnu sugu populācijas identificēšana, ņemot vērā: i) izcelsmi un migrācijas ceļus; ii) savvaļas putnu skaitu Kopienā, kā arī iii) saskares iespējamību ar mājputniem; b) riska teritoriju identificēšana, ņemot vērā: i) augstu dažādu sugu gājputnu koncentrēšanās pakāpi, jo īpaši to sugu, kuras uzskaitītas F daļā; ii) mājputnu fermu tuvumu, kā arī iii) izvietojumu attiecībā uz migrācijas ceļiem. Paraugu ņemšanā jāņem vērā migrācijas sezonālie aspekti, kuri var atšķirties dažādās dalībvalstīs, kā arī pielikuma F daļā norādītās putnu sugas. 3. Pasīvai atrasto beigto savvaļas putnu novērošanai galvenokārt jābūt vērstai uz virsnormas mirstības vai ievērojamu slimību uzliesmojumu gadījumiem: a) attiecībā uz F daļā iekļautajām putnu sugām un citām savvaļas putnu sugām, kuras ar tām dzīvo saskarē; kā arī b) 2. punkta b) apakšpunkta i) daļā minētajās teritorijās. Par papildu faktoru apsvērumiem tiks uzskatīta vairāku sugu mirstība vienā teritorijā. D.2. Paraugu ņemšanas procedūra 1. Virusoloģiskai pārbaudei ņem kloākas nokasījumus. Turklāt veiksmīgākos rezultātus rudenī varētu iegūt no “pirmā gada” putniem, kā arī teritorijā dzīvojošām sugām ar augstām saslimstības iespējām un saskares iespējām ar mājputniem (piemēram, meža pīlēm). 2. Papildus kloākas nokasījumiem vai fekālijām vīrusa izolēšanas un molekulārās noteikšanas testam (PĶR) ņem arī to savvaļas putnu audu paraugus (jo īpaši smadzeņu, sirds, plaušu, nieru un zarnu), kas atrasti beigti vai ir nošauti. Molekulāro noteikšanu veic tikai tādās laboratorijās, kuras var garantēt kvalitātes nodrošināšanu un kurās izmanto Kopienas references laboratorijās (CRL) atzītās putnu gripas pētniecības metodes. 3. Paraugus ņem no savvaļā dzīvojošiem dažādu sugu putniem. Galvenokārt ņem paraugus no ūdensputniem un bridējputniem. 4. No slazdos noķertiem, nomedītiem vai tikko mirušiem savvaļas putniem ņem fekālijas saturošus nokasījumus vai uzmanīgi savāc svaigas fekālijas. 5. Ir pieļaujams apvienot līdz pieciem vienas sugas paraugiem, kas vienā laikā savākti tajā pašā teritorijā. Īpaša uzmanība jāvelta paraugu uzglabāšanai un transportēšanai. Ja 48 stundu laikā nav garantēts ātrs transports līdz laboratorijai (nodrošinot temperatūru 4 °C), paraugus uzglabā sausajā ledū, lai vēlāk tos transportētu – 70 °C temperatūrā.”
(1)(2)(3)(4)(5)(6)(7)(8)(9)(10)

Eiropadome 2003. gada jūnijā Salonikos pieņēma “Saloniku Programmu Rietumbalkānu valstīm: ceļā uz Eiropas integrāciju”, kas paredz, ka Kopienas programmas tiks atvērtas Stabilizācijas un asociācijas procesā (SAP) iesaistītajām valstīm atbilstīgi principiem, kas noteikti attiecībā uz kandidātvalstu dalību.Savā ziņojumā “Sagatavoties Rietumbalkānu valstu dalībai Kopienas programmās un aģentūrās” Komisija ir ieteikusi noslēgt ar Albāniju, Bosniju un Hercegovinu, Horvātiju, Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku un Serbiju un Melnkalni pamatnolīgumus, kas noteiktu vispārējos principus to dalībai Kopienas programmās.Saskaņā ar Padomes 2004. gada 29. aprīlī pieņemtajām sarunu pamatnostādnēm Komisija Kopienas vārdā apsprieda ar Horvātiju pamatnolīgumu par vispārējiem principiem tās dalībai Kopienas programmās.Minētais nolīgums tika parakstīts Kopienas vārdā 2004. gada 22. novembrī Briselē, ievērojot tā noslēgšanu nākotnē.Attiecībā uz dažām programmām, uz ko attiecas nolīgums, Līgums paredz tikai pilnvaras, kuras minētas 308. pantā.Komisijai Kopienas vārdā būtu jānosaka kārtība un nosacījumi attiecībā uz Horvātijas dalību Kopienas programmās, tostarp finansiālo iemaksu. Šajā nolūkā īpašai komitejai, ko izveido Padome, būtu jāpalīdz Komisijai.Horvātija var lūgt finansiālu palīdzību dalībai Kopienas programmās, pamatojoties uz Padomes Regulu (EEK) Nr. 3906/89 (1989. gada 18. decembris) par ekonomisko palīdzību dažām Centrāleiropas un Austrumeiropas valstīm (2) vai uz jebkuru citu līdzīgu regulu, ar kuru paredz Kopienas ārējo palīdzību Horvātijai un kura var tikt pieņemta vēlāk.Pamatnolīgums tiks pievienots protokola veidā Stabilizācijas un asociācijas nolīgumam (SAN) starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Horvātiju, no otras puses, kas stājās spēkā 2005. gada 1. februārī, un kļūs par tā sastāvdaļu.Nolīguma piemērošana būtu regulāri jāpārskata.Minētais nolīgums būtu jāapstiprina,
a)

“Kravas konteiners” ir transporta aprīkojuma priekšmets, kas ir: 1. pastāvīgs un līdz ar to pietiekami izturīgs, lai to izmantotu atkārtoti; 2. speciāli izveidots, lai atvieglotu kravu pārvadāšanu ar vienu vai vairākiem transporta veidiem bez vajadzības veikt pārkraušanu starpposmos; 3. aprīkots ar ierīcēm, lai to varētu ātri pārvietot, jo īpaši no viena transporta veida citā; 4. izveidots tā, lai to varētu viegli piepildīt un iztukšot; 5. un kura garums ir 20 pēdas vai lielāks.
(4)

Iestāde savā 2004. gada 7. decembra atzinumā par alifātiskajiem dialkoholiem, diketoniem un hidroksiketoniem secināja, ka pentān-2,4-dions (FL 07.191) ir genotoksisks in vitro un in vivo. Tādēļ tā izmantošana par aromatizējošu vielu pārtikā nav pieņemama, jo tas neatbilst vispārējiem aromatizējošu vielu lietošanas kritērijiem, kas norādīti Regulas (EK) Nr. 2232/96 pielikumā. Tādējādi propil-4-hidroksibenzoāts no reģistra jāsvītro.
Jānorāda, ka imports par dempinga cenām no Taivānas atbilst tikai mazāk kā 4 % no EK tirgus, kamēr Korejas, Japānas un Baltkrievijas veikto importu kombinētā tirgus daļa un imports bez dempinga cenām no Taivānas bija apmēram 13 %–14 %, t.i., apmēram četras reizes vairāk nekā Taivānas importa par dempinga cenām daļa. Imports no četrām iepriekšminētajām valstīm būtiski samazināja Kopienas ražošanas nozares cenas. Ir veikts veidu salīdzinājums, no vienas puses, starp importu no Baltkrievijas, Korejas un importu bez dempinga cenām no Taivānas un, no otras puses, Kopienas ražošanas nozares pārdevumiem. Šis salīdzinājums parādīja, ka liela daļa importa no Baltkrievijas, Korejas un imports bez dempinga cenām no Taivānas tieši konkurē ar Kopienas augstākas vērtības ražojumiem nekā imports par dempinga cenām no Taivānas. Tādējādi imports no Baltkrievijas, Korejas un imports bez dempinga cenām no Taivānas acīmredzami ietekmē Kopienas ražošanas nozari. Pamatojoties uz šo, secināja, ka importa no Baltkrievijas, Korejas un importa bez dempinga cenām no Taivānas apjoma un cenas ietekme ir tāda, ka turpmāk nav iespējams noteikt cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no Taivānas un Kopienas ražošanas nozarei radīto būtisko kaitējumu. Patiešām, šādos apstākļos importam par dempinga cenām no Taivānas var būt tikai perifēra nozīme.
(6)

Vispārējais novērtējums ļauj izdarīt secinājumu, ka vispārējā valsts budžeta deficīts Maltā 2003. gadā sasniedza 9,7 % no IKP (3,2 % no IKP – vienreizējas operācijas dēļ), t.i., pārsniedza Līgumā noteikto atsauces vērtību 3 % no IKP. Tas, ka vispārējā valsts budžeta deficīts pārsniedza atsauces vērtību, nebija sekas kādam neparastam apstāklim, ko Maltas iestādēm nav iespējams kontrolēt, tāpat kā to neradīja spēcīgā ekonomiskā lejupslīde Stabilitātes un izaugsmes paktā paredzētajā nozīmē. Vispārējā valsts budžeta deficīts paliks virs 3 % no IKP 2004. gadā. Konkrētāk, saskaņā ar Komisijas 2004. gada pavasara prognozi tiek paredzēts, ka 2004. gadā budžeta deficīts sasniegs 5,9 % no IKP, lai gan Maltas konverģences programma paredz deficītu 5,2 % no IKP. Parāda procentuālā vērtība, kas 2003. gadā bija 72,0 %, 2004. gadā varētu turpināt novirzīties no Līgumā noteiktās atsauces vērtības, kas ir 60 % no IKP,
(4)

Lai no 2003. gada 1. janvāra neradītu neizdevīgu stāvokli putas neražojošajiem HCFC izmantotājiem, kas notiktu, ja piešķiršanas sistēma būtu jāpamato uz HCFC, ko izmanto putu izstrādājumu ražošanai, vēsturiskās tirgus daļas, ir lietderīgi paredzēt jaunu piešķiršanas mehānismu pēc minētā datuma pēc HCFC izmantošanas veidiem izstrādājumu, kas nav putas, ražošanai. Attiecībā uz 2004. līdz 2009. gadu par atbilstošāko piešķiršanas sistēmu uzskatīja to, kuras pamatā bija tikai to HCFC vidējā vēsturiskā tirgus daļa, ko izmanto izstrādājumu, kas nav putas, ražošanai.
(1)

Komisijas 1992. gada 21. decembra Lēmumā 93/52/EEK, ar ko nosaka dažu dalībvalstu vai reģionu atbilstību prasībām attiecībā uz brucelozi (B. melitensis) un saskaņā ar šīm prasībā piešķir tām tādas dalībvalsts vai reģiona statusu, kas ir oficiāli brīvi no šīm slimībām (3), ir uzskaitīti to dalībvalstu reģioni, kuri saskaņā ar Direktīvu 91/68/EEK ir atzīti par oficiāli brīviem no brucelozes (B. melitensis).
Oficiālais Vēstnesis L 068 , 06/03/2004 Lpp. 0034 - 0035



Komisijas Lēmums (2004. gada 2. marts) par aizsardzības pasākumiem attiecībā uz dažiem dzīviem dzīvniekiem un dzīvnieku valsts produktiem, kuru izcelsmes valsts ir vai kurus ieved no Albānijas (izziņots ar dokumenta numuru C(2004) 618) (Dokuments attiecas uz EEZ) (2004/225/EK) EIROPAS KOPIENU KOMISIJA, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 1991. gada 15. jūlija Direktīvu 91/496/EEK, ar ko nosaka principus attiecībā uz tādu dzīvnieku veterināro pārbaužu organizēšanu, kurus Kopienā ieved no trešām valstīm, un ar kuru groza Direktīvas 89/662/EEK, 90/425/EEK un 90/675/EEK [1], un jo īpaši tās 18. panta 1. punktu, ņemot vērā Padomes 1997. gada 18. decembra Direktīvu 97/78/EK, kura nosaka principus, kuri regulē veterināro pārbaužu organizēšanu produktiem, ko ieved Kopienā no trešajām valstīm [2], un jo īpaši tās 22. panta 1. punktu, tā kā: (1) Komisijas 1994. gada 20. septembra Lēmums 94/621/EK par aizsardzības pasākumiem attiecībā uz dažiem dzīviem dzīvniekiem un dzīvnieku valsts produktiem, kuru izcelsmes valsts ir vai kurus ieved no Albānijas [3], ir vairākas reizes būtiski grozīts [4]. Skaidrības un lietderības labad minētais lēmums jākodificē. (2) Albānijā ir atklāta holēra. (3) Holēra Albānija rada nopietnu sabiedrības veselības apdraudējumu. (4) Albānijas institūcijas nedod veselības garantijas, ir jāaizliedz Albānijas izcelsmes vai no tās ievesto gliemeņu, adatādaiņu, tunikātu un jūras gliemežu jebkurā formā, kā arī dzīvu zivju un gliemeņu, kuras pārvadā ūdenī, imports. (5) Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejas atzinumu, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants Dalībvalstis aizliedz ievest Albānijas izcelsmes vai no tās nākušas gliemenes, adatādaiņus, tunikātus un jūras gliemežus jebkurā formā, kā arī dzīvas zivis un gliemenes, kuras pārvadā ūdenī. 2. pants Lēmumu 94/621/EK atceļ. Atsauces uz atcelto lēmumu uzskata par atsaucēm uz šo lēmumu, un tās lasa saskaņā ar II pielikuma korelācijas tabulu. 3. pants Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm. Briselē, 2004. gada 2. martā Komisijas vārdā — Komisijas loceklis David Byrne [1] OV L 268, 24.09.1991., 56. lpp. Direktīva ir grozīta ar Direktīvu 96/43/EK (OV L 162, 1.7.1996., 1. lpp.). [2] OV L 24, 30.1.1998., 9. lpp. [3] OV L 246, 21.9.1994., 25. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 95/89/EK (OV L 70, 30.3.1995., 25. lpp.). [4] Sk. I pielikumu. -------------------------------------------------- I PIELIKUMS Atceltais lēmums un tā secīgie grozījumi Lēmums 94/621/EK | (OV L 246, 21.9.1994., 25. lpp.) | Lēmums 94/671/EK | (OV L 265, 15.10.1994., 62. lpp.) | Lēmums 94/702/EK | (OV L 284, 1.11.1994., 64. lpp.) | Lēmums 95/89/EK | (OV L 70, 30.3.1995., 25. lpp.) | -------------------------------------------------- II PIELIKUMS Atbilstības tabula Lēmums 94/621/EK | Šis lēmums | 1. pants | 1. pants | 2. pants | — | — | 2. pants | 4. pants | 3. pants | — | I pielikums | — | II pielikums | --------------------------------------------------
CO-1

Zona, kas atrodas robežās no vietas, kur Muri upe ietek Atrato upē, lejup pa straumi gar Atrato upi, kur tā ietek Atlantijas okeānā, no šīs vietas līdz Panamas robežai gar Atlantijas krasta līniju līdz Kabotiburonai; no šīs vietas līdz Klusajam okeānam gar Kolumbijas-Panamas robežu; no šīs vietas līdz Baljas upes grīvai gar Klusā okeāna krastu un no šīs vietas taisnā līnijā līdz vietai, kur Muri upe ietek Atrato upē.

BOV

A