LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 185/1

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS (ES) 2017/1324

(2017. gada 4. jūlijs)

par Savienības dalību partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA), ko kopīgi īsteno vairākas dalībvalstis

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 185. pantu un 188. panta otro daļu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

(1) Komisija 2010. gada 3. marta paziņojumā “Eiropa 2020 – stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” uzsvēra, ka ir jārada labvēlīgi apstākļi ieguldījumiem zināšanās un inovācijā, lai panāktu gudru, ilgtspējīgu un integrējošu izaugsmi Savienībā. Gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir apstiprinājuši minēto stratēģiju.

(2) Ar tās 2010. gada 28. jūlija un 2013. gada 18. decembra rezolūcijām Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālā asambleja tiesības uz drošu un tīru dzeramo ūdeni un sanitāriju atzina par cilvēktiesībām, kas ir būtiskas, lai pilnvērtīgi dzīvotu dzīvi. Tā arī aicināja pakāpeniski īstenot cilvēktiesības uz drošu dzeramo ūdeni, uzsverot starptautiskās sadarbības svarīgo nozīmi minētajā kontekstā.

(3) Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1291/2013 (3) tika izveidota Pētniecības un inovācijas pamatprogramma (2014.–2020. gads) (pamatprogramma “Apvārsnis 2020”). Pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” mērķis ir panākt lielāku ietekmi uz pētniecību un inovāciju, stiprinot publiskā–publiskā sektora partnerības, tostarp izmantojot Savienības dalību programmās, ko īsteno vairākas dalībvalstis, lai nodrošinātu ilgtspējīgu attīstību.

(4) Ar publiskā–publiskā sektora partnerībām būtu jācenšas attīstīt ciešākas sinerģijas, palielināt koordināciju un izvairīties no nevajadzīgas dublēšanās ar Savienības, starptautiskām, valstu un reģionālām pētniecības un inovācijas programmām, un tām pilnībā būtu jāievēro pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” vispārējie principi – lai stiprinātu pētniecību un inovāciju, tādējādi palīdzot virzīties uz ilgtspējīgu attīstību, – jo īpaši principi attiecībā uz atvērtību un pārredzamību.

(5) Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1291/2013 19. panta 2. punktu pētniecības un inovācijas darbībām, ko veic atbilstīgi Partnerībai pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA), ir jābūt vērstām tikai un vienīgi uz civilu pielietojumu.

(6) Regulā (ES) Nr. 1291/2013 “Pārtikas nodrošinājums, ilgtspējīga lauksaimniecība un mežsaimniecība, jūras, jūrlietu, iekšzemes ūdeņu pētniecība, un bioekonomika” un “Klimata politika, resursu efektivitāte un izejvielas” ir noteiktas kā divas prioritāras sabiedrības problēmas, kas ir jārisina, atbalstot ieguldījumus pētniecībā un inovācijā. Turklāt Regulā (ES) Nr. 1291/2013 tiek atzīts, ka minēto problēmu risināšanai paredzētās pētniecības un inovācijas darbības jāveic Savienības līmenī un plašāk, ņemot vērā klimata un vides starptautiskumu un globalitāti, to mērogu un sarežģītību un pārtikas un lauksaimniecības produktu piegādes ķēdes starptautisko dimensiju.

(7) Regulā (ES) Nr. 1291/2013 tiek atzīts, ka ir vajadzīga starptautiska sadarbība ar trešām valstīm, lai efektīvi risinātu kopīgās problēmas. Starptautiskā sadarbība pētniecības un inovācijas jomā ir būtisks Savienības vispārējo saistību aspekts, un tai ir svarīga nozīme Savienības partnerībā ar Eiropas kaimiņvalstīm. Minētajā sakarībā Vidusjūras reģions ir stratēģiski svarīgs Savienībai no politiskā, ekonomiskā, kultūras, zinātniskā un vides viedokļa.

(8) Lai nodrošinātu saskaņotību ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1290/2013 (4), darbībās, uz kurām attiecas šā lēmuma darbības joma, būtu jāievēro pamattiesības un principi, kas jo īpaši atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. Šādām darbībām vajadzētu būt saskaņā ar visiem juridiskajiem pienākumiem, kuri izriet no starptautiskajām tiesībām, Savienības tiesībām, cita starpā no jebkādiem attiecīgajiem Komisijas lēmumiem, tādiem kā Komisijas 2013. gada 28. jūnija paziņojums (5), kā arī ar ētikas principiem, kuri ietver izvairīšanos no jebkādiem pētniecības integritātes pārkāpumiem.

(9) Komisija 2016. gada 7. jūnija Paziņojumā par jauna satvara partnerībai ar trešām valstīm izveidi saskaņā ar Eiropas programmu migrācijas jomā uzsvēra, ka visās politikas jomās, tostarp pētniecībā un inovācijā, ir jāpievēršas migrācijas pamatcēloņiem, izmantojot jaunu sadarbības modeli, kurā tiek iesaistīti privātie investori, kā arī to, ka ierobežotajiem budžeta līdzekļiem ir jāpiesaista papildu finansējums un jāpievērš uzmanība maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) un ilgtspējīgai infrastruktūrai.

(10) PRIMA mērķis ir īstenot kopīgu programmu, ar ko tiek sekmētas pētniecības un inovācijas spējas un tiek pilnveidotas zināšanas un kopīgi inovatīvi risinājumi, lai Vidusjūras reģionā uzlabotu lauksaimniecības pārtikas ražošanas sistēmu un integrētas ūdens apgādes un apsaimniekošanas efektivitāti, drošību, nodrošinājumu un ilgtspēju. Ar PRIMA būtu jāveicina nesen saskaņoto ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšana un gaidāmā Eiropas ilgtspējīgas attīstības stratēģija, kā arī Parīzes nolīguma mērķu sasniegšana.

(11) Integrēta ūdens apgāde un apsaimniekošana, tostarp ūdens atkārtota izmantošana un pārstrāde, nozīmē to, ka tiek apsvērti visi dažādie ūdens resursu lietojumi.

(12) Ilgtspējīgas lauksaimniecības pārtikas ražošanas sistēmas mērķim vajadzētu būt apmierināt pilsoņu un vides pieprasījumu pēc nekaitīgas, veselīgas un cenas ziņā pieejamas pārtikas un palielināt pārtikas un barības pārstrādes, izplatīšanas un patēriņa ilgtspēju ar mērķi līdz minimumam samazināt pārtikas zudumus un lauksaimniecības pārtikas atkritumus.

(13) Ciktāl ir runa par ūdens resursiem un lauksaimniecības pārtikas ražošanas sistēmām, atklāta, demokrātiska un līdzdalīga pārvaldība ir svarīga, lai nodrošinātu, ka tiek īstenoti izmaksu ziņā vislietderīgākie risinājumi, sniedzot labumu sabiedrībai kopumā.

(14) Lai nodrošinātu tādu trešo valstu līdzdalību PRIMA, kuras nav pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” asociētās valstis, proti, Alžīrija, Ēģipte, Jordānija, Libāna un Maroka, ir nepieciešami starptautiski nolīgumi zinātniskai un tehnoloģiskai sadarbībai starp Savienību un minētajām trešām valstīm, lai attiecinātu uz tām šajā lēmumā noteikto tiesisko regulējumu.

(15) Saskaņā ar pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” mērķiem jebkurai citai dalībvalstij un jebkurai trešai valstij, kas ir pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” asociētā valsts, vajadzētu būt tiesībām piedalīties PRIMA, ja tā apņemas veikt ieguldījumu PRIMA finansējumā un veikt normatīvos, administratīvos un citus pasākumus, kas vajadzīgi Savienības finanšu interešu aizsardzībai.

(16) Lai nodrošinātu kopīgu PRIMA īstenošanu, būtu jāizveido īstenošanas struktūra (“PRIMA ĪS”). PRIMA ĪS vajadzētu būt Savienības finanšu ieguldījuma saņēmējai, un tai būtu jānodrošina efektīva un pārredzama PRIMA īstenošana.

(17) Lai panāktu PRIMA mērķus, jebkurai citai trešai valstij, kas nav pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” asociētā valsts, jo īpaši Vidusjūras dienvidu reģiona valstīm, vajadzētu būt tiesībām piedalīties, ja attiecīgā valsts apņemas veikt ieguldījumu PRIMA finansējumā un ja PRIMA ĪS apstiprina tās dalību. Tās dalība būtu jāparedz arī attiecīgā starptautiskā nolīgumā zinātniskai un tehnoloģiskai sadarbībai starp šādu trešo valsti un Savienību.

(18) Uz Savienības finansiālo ieguldījumu būtu jāattiecina nosacījums, ka iesaistītās valstis uzņemas oficiālas saistības veikt ieguldījumu PRIMA finansējumā un pildīt un īstenot minētās saistības saskaņā ar šo lēmumu. Būtu jāparedz rīcības elastīgums iesaistītajām valstīm pēc izvēles veikt finansiālu ieguldījumu PRIMA ĪS, lai finansētu netiešās darbības, tādējādi panākot augstu finansiālās integrācijas pakāpi. Turklāt iesaistītajām valstīm būtu jāsniedz finansiāls vai materiāls ieguldījums darbībās, kuras tiek īstenotas bez Savienības finansiāla ieguldījuma, kā arī PRIMA ĪS administratīvajā budžetā, ko nesedz Savienības finansiālais ieguldījums. Būtu skaidri jādefinē laikposms, kurā iesaistītajām valstīm jāsniedz savs ieguldījums.

(19) Būtu jānosaka maksimālais apmērs Savienības finansiālajam ieguldījumam PRIMA, ko finansē no pamatprogrammas “Apvārsnis 2020”. Zem minētās maksimālā apmēra robežas Savienības finansiālajam ieguldījumam vajadzētu būt vienādam ar PRIMA iesaistīto valstu ieguldījumu, lai radītu ievērojamu sviras efektu un nodrošinātu ciešāku iesaistīto valstu programmu integrāciju. Būtu jāparedz iespēja izmantot ierobežotu Savienības finansiālā ieguldījuma daļu PRIMA ĪS administratīvo izmaksu segšanai. Būtu jānodrošina efektīva PRIMA administrēšana, un administratīvās izmaksas būtu jāsaglabā minimālā līmenī.

(20) Lai novērstu paildzinātu PRIMA īstenošanu, būtu jānosaka termiņš pēdējo finansējamo darbību uzsākšanai, tostarp pēdējiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus.

(21) PRIMA darbībām būtu jāatbilst pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” mērķiem un pētniecības un inovācijas prioritātēm, kā arī Regulas (ES) Nr. 1291/2013 26. pantā izklāstītajiem vispārīgajiem principiem un nosacījumiem. Klasificējot tehnoloģiskās izpētes, produktu izstrādes un demonstrējumu darbības, PRIMA būtu jāņem vērā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas tehnoloģiskās gatavības līmeņa definīcijas.

(22) Ar PRIMA būtu jāatbalsta visi pētniecības un inovācijas darbību veidi, tostarp pētniecības, izstrādes un inovācijas projekti, inovatīvi demonstrējumu pasākumi un eksperimentālās ražotnes, spēju veidošana, apmācība, izpratnes veidošanas un izplatīšanas darbības un pētnieku mobilitāte, pievēršoties plašam tehnoloģiskās gatavības līmeņu lokam un nodrošinot pienācīgu samēru starp maziem un lieliem projektiem.

(23) Lai panāktu lielāku ietekmi, būtu jātiecas uz PRIMA saskaņotību ar citiem pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” pētniecības un inovācijas projektiem, piemēram, Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta Pārtikas zināšanu un inovācijas kopienu (Food KIC) vai citiem Savienības instrumentiem, piemēram, Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumentu, un būtu jāizvairās no iespējamas pārklāšanās.

(24) PRIMA būtu jāīsteno, pamatojoties uz ikgadējiem darba plāniem, kuros būtu noteiktas attiecīgajā gadā veicamās darbības. PRIMA ĪS būtu regulāri jāuzrauga uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus rezultāti un tās finansētās darbības, kā arī tas, cik atbilstoši tika izskatīti zinātniskie temati, prognozējamā ietekme un robežslieksni pārsniegušo priekšlikumu pārpalikums, kurus nevarēja finansēt. Pamatotos gadījumos PRIMA ĪS būtu jāveic korektīvi pasākumi, grozot ikgadējo darba plānu vai turpmākos ikgadējos darba plānus.

(25) Lai sasniegtu PRIMA mērķus, PRIMA ĪS būtu jāsniedz finansiālais atbalsts PRIMA ĪS finansēto darbību dalībniekiem galvenokārt dotāciju veidā. Minētās darbības būtu jāizvēlas atklāta konkursa kārtībā pēc uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus, kuri ir PRIMA ĪS atbildībā.

(26) Būtu jāuzrauga un jālikvidē šķēršļi, kas kavē jaunpienācēju dalību PRIMA darbībās.

(27) Sasniedzot PRIMA mērķus un saskaņā ar tādiem piemērojamajiem noteikumiem un principiem kā zinātniskās izcilības princips, PRIMA ĪS ar ikgadējā darba plāna palīdzību būtu jātiecas piešķirt pienācīgu sava finansējuma daļu, aptuveni 25 % no Savienības finansiālā ieguldījuma, kas atspoguļo Vidusjūras reģiona partnervalstu saistības attiecībā uz PRIMA, tiesību subjektiem, kuri veic uzņēmējdarbību par mērķi noteiktajās trešās valstīs, kuras ir uzskatāmas par iesaistītajām valstīm.

(28) PRIMA ĪS rīkotie uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus būtu arī jāpublicē dalībniekiem paredzētā, vienotā portālā, kā arī – izmantojot citus Komisijas pārvaldītus, pamatprogrammai “Apvārsnis 2020” paredzētus elektroniskos rezultātu izplatīšanas līdzekļus.

(29) PRIMA ĪS būtu jāpublisko informācija par finansēto darbību īstenošanu.

(30) Savienības finansiālais ieguldījums būtu jāpārvalda saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu un ar noteikumiem par netiešu pārvaldību, kuri ir izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (6) un Komisijas Deleģētajā regulā (ES) Nr. 1268/2012 (7).

(31) Lai aizsargātu Savienības finanšu intereses, Komisijai vajadzētu būt tiesībām izbeigt, samazināt vai apturēt Savienības finansiālo ieguldījumu, ja PRIMA tiek īstenota nepienācīgi, daļēji vai novēloti vai ja iesaistītās valstis neveic ieguldījumu PRIMA finansēšanā vai veic to daļēji vai novēloti.

(32) Saskaņā ar pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” vispārējo mērķi, proti, sasniegt vēl lielāku vienkāršošanu, būtu jāizvairās no noteikumu kopumiem, kuri atšķiras no pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” noteikumiem. Tādēļ dalībai netiešās darbībās, ko finansē PRIMA ĪS, piemēro Regulu (ES) Nr. 1290/2013. Tomēr, ņemot vērā unikālos PRIMA mērķus un tās īpašās darbības vajadzības, ir jāparedz ierobežots skaits atkāpju saskaņā ar minētās regulas 1. panta 3. punktu.

(33) Lai ņemtu vērā īpatnības, kas izriet no PRIMA ģeogrāfiskās darbības jomas, atkāpes no Regulas (ES) Nr. 1290/2013 9. panta 1. punkta b) apakšpunkta un 9. panta 3. punkta ir nepieciešamas, lai pielāgotu minimālos atbilstības nosacījumus dalībai netiešajās darbībās. Jo īpaši, lai pielāgotos PRIMA īpatnībām, minimālais dalībnieku skaits, atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. 1290/2013 9. panta 1. punkta b) apakšpunkta, būtu jānosaka – trīs tiesību subjekti, kuri veic uzņēmējdarbību trīs dažādās iesaistītajās valstīs, – veicinot līdzsvarotu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu sadarbību. Atkāpe no Regulas (ES) Nr. 1290/2013 9. panta 3. punkta ir arī nepieciešama, lai nodrošinātu, ka minimālie atbilstības nosacījumi dalībai netiešajās darbībās nediskriminē subjektus, kas veic uzņēmējdarbību trešās valstīs, kas ir iesaistītās valstis.

(34) Atkāpes no Regulas (ES) Nr. 1290/2013 10. panta 1. un 2. punkta ir nepieciešamas, lai nodrošinātu, ka tiesības uz finansējumu parasti ir tikai tiem tiesību subjektiem, kuri veic uzņēmējdarbību kādā no iesaistītajām valstīm vai kuri ir izveidoti saskaņā ar Savienības tiesību aktiem vai starptautiskām Eiropas interešu organizācijām. Tomēr PRIMA ĪS būtu arī jāspēj finansēt saņēmējus, kas veic uzņēmējdarbību valstī, kas nav iesaistītā valsts, ar noteikumu, ka PRIMA ĪS šādu dalību uzskata par būtisku, vai ja finansējums ir piešķirts saskaņā ar starptautisku nolīgumu vai vienošanos. PRIMA ĪS būtu jāuzrauga šādu subjektu dalība.

(35) Vienkāršošanas nolūkā visu pušu administratīvajam slogam vajadzētu būt stingri samērīgam ar paredzamajiem rezultātiem. Būtu jāizvairās no dubultām revīzijām un nesamērīgi apgrūtinošas dokumentēšanas vai ziņošanas. Veicot revīzijas, attiecīgi būtu jāņem vērā valstu programmu īpatnības.

(36) Saskaņā ar šo lēmumu piešķirta Savienības finansējuma saņēmēju revīzijām būtu jānodrošina administratīvā sloga samazināšana saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1291/2013.

(37) Savienības finanšu intereses būtu jāaizsargā, visā izdevumu ciklā piemērojot samērīgus pasākumus, tostarp pārkāpumu novēršanu, konstatēšanu un izmeklēšanu, zaudēto, kļūdaini izmaksāto vai nepareizi izmantoto līdzekļu atgūšanu un vajadzības gadījumā administratīvas sankcijas saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012.

(38) Komisijai, ņemot vērā iesaistīto valstu viedokļus, kā arī plaša ieinteresēto personu loka viedokļus, būtu jāveic starpposma izvērtējums, kurā jo īpaši tiek novērtēta PRIMA kvalitāte un efektivitāte un virzībā uz noteiktajiem mērķiem panāktais progress, kā arī galīgais izvērtējums, un būtu jāsagatavo ziņojumi par šiem izvērtējumiem.

(39) Pēc Komisijas lūguma PRIMA ĪS un iesaistītajām valstīm būtu jāsniedz visa informācija, kas Komisijai ir vajadzīga iekļaušanai ziņojumos par PRIMA izvērtējumu, un būtu jāmudina, lai tās, šo informāciju sniedzot, izmantotu saskaņotu formātu.

(40) Šā lēmuma mērķis ir pastiprināt pētniecības un inovācijas sistēmu un darbību integrāciju un saskanību Vidusjūras reģiona valstīs lauksaimniecības pārtikas ražošanas sistēmu jomā, lai tās padarītu ilgtspējīgas, un integrētas ūdensapgādes un ūdens resursu apsaimniekošanas jomā. Pētniecības un inovācijas darbību apmērs, kas nepieciešams problēmu risināšanai Vidusjūras reģionā, ir milzīgs, jo galvenie trūkumi ir sistēmiski. Pētniecības un inovācijas darbības joma ir sarežģīta, ar daudzām nozarēm, un tai ir nepieciešama pārrobežu pieeja, kurā ir iesaistīti vairāki dalībnieki. Uz sadarbību vērsta pieeja ar plašu iesaistīto valstu klāstu var palīdzēt paplašināt vajadzīgo mērogu un darbības jomu, apvienojot finanšu un intelektuālos resursus. Ņemot vērā to, ka šā lēmuma mērķi nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet, integrējot valstu centienus saskaņotā Eiropas pieejā, apvienojot sadrumstalotas valstu pētniecības un inovācijas programmas, palīdzot izstrādāt vienotas pētniecības un finansēšanas stratēģijas, kas sniedzas pāri valstu robežām, un izveidojot dalībnieku un vajadzīgo ieguldījumu kritisko masu, to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

(41) Tādēļ Savienībai būtu jāpiedalās PRIMA,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Dalība PRIMA

1. Savienība piedalās partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (“PRIMA”), ko kopīgi īsteno Francija, Grieķija, Horvātija, Itālija, Izraēla, Kipra, Luksemburga, Malta, Portugāle, Slovēnija, Spānija, Tunisija, Turcija un Vācija (“iesaistītās valstis”), saskaņā ar šajā lēmumā izklāstītajiem nosacījumiem.

2. Alžīrija, Ēģipte, Jordānija, Libāna un Maroka kļūst par iesaistītajām valstīm, ja ar Savienību tiek noslēgti starptautiski nolīgumi sadarbībai zinātnes un tehnoloģiju jomā, kuros ir paredzēti noteikumi to dalībai PRIMA.

3. Jebkura dalībvalsts un jebkura trešā valsts, kas ir pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” asociētā valsts, kas nav kāda no šā panta 1. punktā uzskaitītajām valstīm, var piedalīties PRIMA ar noteikumu, ka tā atbilst 4. panta 1. punkta c) apakšpunktā paredzētajam nosacījumam un jo īpaši ievēro 11. panta 5. punktu.

Dalībvalstis un trešās valstis, kuras ir pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” asociētās valstis un kuras atbilst pirmajā daļā paredzētajiem nosacījumiem, tiek uzskatītas par iesaistītajām valstīm šā lēmuma vajadzībām.

4. Jebkura trešā valsts, kas nav pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” asociētā valsts un kas nav kāda no šā panta 2. punktā uzskaitītajām valstīm, var piedalīties PRIMA ar noteikumu, ka:

a) tā atbilst 4. panta 1. punkta c) apakšpunktā paredzētajam nosacījumam un jo īpaši ievēro 11. panta 5. punktu;

b) PRIMA īstenošanas struktūra (“PRIMA ĪS”), apstiprina tās dalību PRIMA pēc tam, kad tā ir pārbaudījusi tās dalības nozīmīgumu PRIMA mērķu sasniegšanā; un

c) tā ar Savienību noslēdz starptautisku nolīgumu sadarbībai zinātnes un tehnoloģiju jomā, kurā ir paredzēti noteikumi tās dalībai PRIMA.

Trešās valstis, kuras atbilst pirmajā daļā paredzētajiem nosacījumiem, uzskata par iesaistītām valstīm šā lēmuma vajadzībām.

2. pants

PRIMA mērķi

1. Saskaņā ar pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” prioritātēm vispārējie PRIMA mērķi ir veidot pētniecības un inovācijas spējas un attīstīt zināšanas un kopīgus, inovatīvus risinājumus, kas paredzēti lauksaimniecības pārtikas ražošanas sistēmām, lai tās padarītu ilgtspējīgas, un integrētai ūdensapgādei un ūdens resursu apsaimniekošanai Vidusjūras reģionā, lai minētās sistēmas un minēto apgādi un apsaimniekošanu padarītu noturīgākas pret klimata pārmaiņām, efektīvākas, izmaksu ziņā lietderīgākas un ekoloģiski un sociāli ilgtspējīgākas un jau laikus palīdzētu risināt ūdens trūkuma, pārtikas nodrošinājuma, uztura, veselības, labklājības un migrācijas problēmas.

2. Lai sekmētu 1. punktā noteiktos vispārējos mērķus, PRIMA īsteno šādus konkrētus mērķus:

a) sagatavot kopīgu ilgtermiņa stratēģisko programmu lauksaimniecības pārtikas ražošanas sistēmu jomā, lai tās padarītu ilgtspējīgas, un integrētas ūdensapgādes un ūdens resursu apsaimniekošanas jomā;

b) attiecīgās valstu pētniecības un inovācijas programmas vērst uz stratēģiskās programmas īstenošanu;

c) visus attiecīgā publiskā un privātā sektora dalībniekus iesaistīt stratēģiskās programmas īstenošanā, apvienojot zināšanas un finanšu līdzekļus, lai sasniegtu nepieciešamo kritisko masu;

d) palielināt pētniecības un inovācijas finansēšanas spēju un stiprināt visu iesaistīto dalībnieku, tostarp MVU, akadēmisko aprindu, nevalstisko organizāciju un vietējo pētniecības centru, īstenošanas spējas.

3. pants

Savienības finansiālais ieguldījums PRIMA

1. Savienības finansiālais ieguldījums PRIMA, ieskaitot EBTA apropriācijas, ir vienāds ar iesaistīto valstu ieguldījumiem PRIMA. Savienības finansiālais ieguldījums nepārsniedz EUR 220 000 000.

2. Šā panta 1. punktā minēto Savienības finansiālo ieguldījumu izmaksā no Savienības vispārējā budžeta apropriācijām, kas piešķirtas attiecīgajām īpašās programmas daļām, ar kuru īsteno pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”, kas izveidota ar Padomes Lēmumu 2013/743/ES (8), un jo īpaši no II daļas “Vadošā loma rūpniecībā” un III daļas “Sabiedrības problēmu risināšana” saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 58. panta 1. punkta c) apakšpunkta vi) punktu un 60. un 61. pantu.

3. Šā panta 1. punktā minēto Savienības finansiālo ieguldījumu izmanto PRIMA ĪS, lai:

a) finansētu darbības, kas minētas 6. panta 1. punkta a) apakšpunktā;

b) segtu PRIMA ĪS administratīvās izmaksas, nepārsniedzot 6 % no šā panta 1. punktā minētā Savienības finansiālā ieguldījuma.

4. pants

Nosacījumi Savienības finansiālajam ieguldījumam PRIMA

1. Šā lēmuma 3. panta 1. punktā minētā Savienības finansiālā ieguldījuma nosacījumi ir šādi:

a) iesaistītās valstis ir apliecinājušas, ka PRIMA ir izveidota saskaņā ar šo lēmumu;

b) iesaistītās valstis vai to norīkotās organizācijas ir iecēlušas subjektu, kam piemīt tiesībsubjektība, kā minēts Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 58. panta 1. punkta c) apakšpunkta vi) punktā, par PRIMA ĪS, kas atbild par efektīvu PRIMA īstenošanu, par šā lēmuma 3. panta 1. punktā minētā Savienības finansiālā ieguldījuma, kā arī attiecīgā gadījumā iesaistīto valstu ieguldījuma saņemšanu, pārdali un uzraudzību un par to, lai tiktu nodrošināts, ka tiek veikti visi nepieciešamie pasākumi PRIMA mērķu sasniegšanai;

c) katra iesaistītā valsts ir apņēmusies piedalīties PRIMA finansēšanā ar adekvātu ieguldījumu no valsts resursiem atbilstoši PRIMA mērķiem;

d) PRIMA ĪS ir pierādījusi spēju īstenot PRIMA, tostarp saņemt, piešķirt un uzraudzīt šā lēmuma 3. panta 1. punktā minēto Savienības finansiālo ieguldījumu, īstenojot netiešu Savienības budžeta pārvaldību saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 58., 60. un 61. pantu;

e) ir izveidots efektīvs PRIMA pārvaldības modelis saskaņā ar 12. pantu;

f) pēc apstiprinājuma saņemšanas no Komisijas PRIMA ĪS ir pieņēmusi kopīgos principus, kas minēti 6. panta 9. punktā.

2. PRIMA īstenošanas laikā uz 3. panta 1. punktā minēto Savienības finansiālo ieguldījumu attiecas arī šādi nosacījumi:

a) PRIMA ĪS īsteno 2. pantā izklāstītos mērķus un 6. pantā minētās darbības;

b) tiek uzturēts piemērots un efektīvs pārvaldības modelis saskaņā ar 12. pantu;

c) PRIMA ĪS ievēro ziņošanas prasības, kas paredzētas Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 60. panta 5. punktā;

d) iesaistītās valstis ir izpildījušas šā panta 1. punkta c) apakšpunktā minētās saistības.

3. Komisija novērtē saistību izpildi, ko uzņēmušās iesaistītās valstis, jo īpaši – izmantojot pirmos divus ikgadējos darba plānus. Pēc šā novērtējuma saskaņā ar 9. pantu var tikt pārskatīts 3. panta 1. punktā minētais maksimālais Savienības finansiālais ieguldījums.

5. pants

Iesaistīto valstu ieguldījums PRIMA

1. Iesaistītās valstis veic finansiālus vai materiālus ieguldījumus vai nodrošina, lai tos veiktu to valsts finansēšanas struktūras, vismaz EUR 220 000 000 apmērā laikposmā no 2017. gada 7. augusta līdz 2028. gada 31. decembrim.

2. Iesaistīto valstu ieguldījumu veido:

a) vajadzības gadījumā finansiāli ieguldījumi PRIMA ĪS, ņemot vērā 6. panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto netiešo darbību finansēšanu;

b) finansiāli vai materiāli ieguldījumi 6. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētajās īstenošanas darbībās; un

c) finansiāli vai materiāli ieguldījumi to PRIMA ĪS administratīvo izmaksu segšanā, kuras netiek segtas no Savienības finansiālā ieguldījuma, kā noteikts 3. panta 3. punkta b) apakšpunktā.

3. Šā panta 2. punkta b) apakšpunktā minētos materiālos ieguldījumus veido izmaksas, kas iesaistītajām valstīm radušās veicot īstenošanas darbības, kuras minētas 6. panta 1. punkta b) apakšpunktā, atskaitot jebkādu tiešo vai netiešo Savienības finansiālo ieguldījumu minēto izmaksu segšanai.

4. Šā panta 2. punkta c) apakšpunktā minētos materiālos ieguldījumus veido izmaksas, kas radušās iesaistītajām valstīm saistībā ar PRIMA ĪS administratīvo budžetu, atskaitot jebkādu tiešo vai netiešo Savienības finansiālo ieguldījumu minēto izmaksu segšanai.

5. Lai novērtētu 2. punkta b) un c) apakšpunktā minētos materiālos ieguldījumus, izmaksas nosaka saskaņā ar iesaistītajās valstīs vai attiecīgajās valsts finansēšanas struktūrās parasti izmantoto grāmatvedības praksi, saskaņā ar tās iesaistītās valsts piemērojamajiem grāmatvedības standartiem, kurā ir izveidotas attiecīgās valsts finansēšanas struktūras, kā arī saskaņā ar piemērojamajiem starptautiskajiem grāmatvedības standartiem un starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem. Izmaksas apstiprina neatkarīgs revidents, ko iecēlušas iesaistītās valstis vai attiecīgās valsts finansēšanas struktūras. Ja apstiprināšanas gaitā rodas kādas neskaidrības, vērtēšanas metodi var verificēt PRIMA ĪS. Ja neskaidrības saglabājas, vērtēšanas metodi var verificēt PRIMA ĪS.

6. Šā panta 2. punkta a), b) un c) apakšpunktā minēto ieguldījumu, ko uzskata par iesaistīto valstu ieguldījumu, veic pēc ikgadējā darba plāna pieņemšanas. Ja ikgadējais darba plāns tiek pieņemts 6. panta 2. punktā minētajā pārskata gadā, tad šā panta 2. punkta c) apakšpunktā minētie ieguldījumi, kas tiek uzskatīti par ikgadējā darba plānā iekļautajiem iesaistīto valstu ieguldījumiem, var aptvert ieguldījumus, kas ir veikti no attiecīgā gada 1. janvāra. Tomēr šā panta 2. punkta c) apakšpunktā minētie ieguldījumi, kas tiek uzskatīti par iesaistīto valstu ieguldījumiem un ir iekļauti pirmajā ikgadējā darba plānā, var aptvert ieguldījumu, kas ir veikts pēc 2017. gada 7. augusta.

6. pants

PRIMA darbības un īstenošana

1. Kā aprakstīts tās ikgadējā darba plānā, PRIMA atbalsta plašu pētniecības un inovācijas darbību klāstu, izmantojot:

a) netiešas darbības Regulas (ES) Nr. 1290/2013 un Regulas (ES) Nr. 1291/2013 nozīmē, kuras PRIMA ĪS finansē saskaņā ar šā lēmuma 7. pantu, galvenokārt dotāciju veidā, pēc PRIMA ĪS atklāta konkursa kārtībā rīkotiem starptautiskiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus, tostarp: i) pētniecības un inovācijas darbības, kā arī inovācijas darbības; ii) koordinācijas un atbalsta darbības, kurās galvenā uzmanība ir pievērsta rezultātu izplatīšanas un informatīviem pasākumiem, lai veicinātu PRIMA un palielinātu tās ietekmi;

b) darbības, kuras finansē iesaistītās valstis bez 3. panta 1. punktā minētā Savienības finansiālā ieguldījuma un kuras veido: i) darbības, kas ir atlasītas pēc PRIMA ĪS atklāta konkursa kārtībā rīkotiem starptautiskiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus un ko pārvalda valsts finansēšanas struktūras saskaņā ar iesaistīto valstu valsts programmām, sniedzot finansiālu atbalstu galvenokārt dotāciju veidā; ii) darbības saskaņā ar iesaistīto valstu valsts programmām, tostarp starptautiski projekti.

2. PRIMA tiek īstenota, pamatojoties uz ikgadējiem darba plāniem, kuros ir ietvertas darbības, kas tiks uzsāktas laikposmā no attiecīgā gada (“pārskata gads”) 1. janvāra līdz 31. decembrim. PRIMA ĪS pēc Komisijas apstiprinājuma saņemšanas līdz pārskata gada 31. martam pieņem ikgadējos darba plānus. Pieņemot ikgadējos darba plānus, kā PRIMA ĪS, tā arī Komisija rīkojas bez liekas kavēšanās. PRIMA ĪS nodrošina, lai ikgadējais darba plāns būtu publiski pieejams.

3. Šā panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā minētās darbības var uzsākt tikai pārskata gadā un tikai pēc tam, kad ir pieņemts ikgadējais darba plāns attiecīgajam gadam.

4. Ja ikgadējo darba plānu pieņem pārskata gadā, 3. panta 1. punktā minēto Savienības finansiālo ieguldījumu var izmantot, lai atlīdzinātu PRIMA ĪS administratīvās izmaksas, kas saskaņā ar ikgadējo darba plānu ir radušās no attiecīgā pārskata gada 1. janvāra. Tomēr ar 3. panta 1. punktā minēto Savienības finansiālo ieguldījumu var atlīdzināt PRIMA ĪS administratīvās izmaksas, kas saskaņā ar pirmo ikgadējo darba plānu ir radušās no 2017. gada 7. augusta.

5. Darbības var finansēt, pamatojoties uz PRIMA, tikai tad, ja tās ir izklāstītas ikgadējā darba plānā. Ikgadējā darba plānā izšķir šā panta 1. punkta a) apakšpunktā minētās darbības, šā panta 1. punkta b) apakšpunktā minētās darbības un PRIMA ĪS administratīvās izmaksas. Tajā tām tiek paredzēta attiecīga izdevumu tāme, kā arī budžeta līdzekļu piešķiršana darbībām, kuras finansē ar 3. panta 1. punktā minēto Savienības finansiālo ieguldījumu, un darbībām, kuras iesaistītās valstis finansē bez 3. panta 1. punktā minētā Savienības finansiālā ieguldījuma. Ikgadējā darba plānā ietver arī iesaistīto valstu 5. panta 2. punkta b) apakšpunktā minēto materiālo ieguldījumu paredzamo vērtību.

6. Grozītajos ikgadējos darba plānos pārskata gadam un ikgadējos darba plānos turpmākajiem pārskata gadiem ņem vērā rezultātus, kas gūti iepriekšējos uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus. Tajos mēģina novērst to, ka nepietiekami tiek aptverti zinātniskie temati, jo īpaši tie, kuri sākotnēji tika risināti ar 1. punkta b) apakšpunktā minētajām darbībām, kas nevarēja tikt pienācīgi finansētas.

7. Pēdējās finansējamās darbības, tostarp pēdējos uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus, pamatojoties uz attiecīgajiem ikgadējiem darba plāniem, sāk līdz 2024. gada 31. decembrim. Pienācīgi pamatotos gadījumos tās var sākt līdz 2025. gada 31. decembrim.

8. Darbības, kuras ir paredzēts finansēt iesaistītajām valstīm bez 3. panta 1. punktā minētā Savienības finansiālā ieguldījuma, var iekļaut ikgadējā darba plānā tikai pēc tam, kad PRIMA ĪS rīkotā, ārējā neatkarīgā starptautiskā salīdzinošajā izvērtēšanā attiecībā uz PRIMA mērķiem ir gūts pozitīvs vērtējums.

9. Ikgadējā darba plānā ietvertās darbības, ko finansē iesaistītās valstis bez 3. panta 1. punktā minētā Savienības finansiālā ieguldījuma, īsteno, ievērojot kopīgos principus, kas PRIMA ĪS ir jāpieņem pēc Komisijas apstiprinājuma saņemšanas. Kopīgajos principos ņem vērā šajā lēmumā, Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 VI sadaļā un Regulā (ES) Nr. 1290/2013 paredzētos principus, jo īpaši vienlīdzīgas attieksmes, pārredzamības, neatkarīgas salīdzinošās izvērtēšanas un atlases principus. Turklāt pēc Komisijas apstiprinājuma saņemšanas PRIMA ĪS pieņem prasības par iesaistīto valstu ziņojumu sniegšanu PRIMA ĪS, tostarp attiecībā uz rādītājiem, kas ietverti katrā no minētajām darbībām.

10. Darbības, kas minētas 1. punkta b) apakšpunkta i) punktā, papildus 9. punktā minētajiem kopīgajiem principiem atbilst arī šādiem nosacījumiem:

a) priekšlikumi ir paredzēti starptautiskiem projektiem, kuros piedalās vismaz trīs neatkarīgi tiesību subjekti, kuri veic uzņēmējdarbību trīs dažādās valstīs, kas saskaņā ar šo lēmumu attiecīgā uzaicinājuma priekšlikumu iesniegšanas termiņa beigās ir uzskatāmas par iesaistītajām valstīm, un no kuriem: i) vismaz viens veic uzņēmējdarbību kādā dalībvalstī vai trešā valstī, kas ir pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” asociētā valsts, un kurš nav ii) punktā minētais subjekts; un ii) vismaz viens veic uzņēmējdarbību kādā trešā valstī, kas ir minēta 1. panta 2. punktā, vai kādā trešā valstī, kas robežojas ar Vidusjūru;

b) priekšlikumus atlasa pēc starptautiska uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus un izvērtē ar vismaz trīs neatkarīgu ekspertu atbalstu, pamatojoties uz šādiem piešķiršanas kritērijiem: izcilība, ietekme un īstenošanas kvalitāte un efektivitāte;

c) priekšlikumus sarindo pēc izvērtējuma rezultātiem. Atlasi veic PRIMA ĪS, un atlasē būtu jāievēro minētais sarindojums. Iesaistītās valstis vienojas par piemērotu finansējuma veidu, kas ļauj palielināt robežslieksni pārsniegušo priekšlikumu skaitu, kuri ir finansējami, pamatojoties uz minēto sarindojumu, jo īpaši nodrošinot rezerves summas valsts ieguldījumiem uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus. Ja vienu vai vairākus projektus nevar finansēt, var tikt atlasīti projekti, kas sarindojumā ir tūlīt pēc tiem.

11. PRIMA ĪS uzrauga un ziņo Komisijai par visu darbību, kas ir ietvertas ikgadējā darba plānā, īstenošanu.

12. Uz visiem paziņojumiem vai publikācijām, kas ir saistītas ar PRIMA darbībām un ir veiktas sadarbībā ar PRIMA, neatkarīgi no tā, vai tās ir veikusi PRIMA ĪS, iesaistītā valsts vai tās valsts finansēšanas struktūras, vai darbības dalībnieki, ir šāda norāde vai šāda papildu norāde: “[darbības nosaukums] ir daļa no Eiropas Savienības atbalstītās PRIMA programmas”.

7. pants

Dalības un rezultātu izplatīšanas noteikumi

1. PRIMA ĪS tiek uzskatīta par finansēšanas struktūru Regulas (ES) Nr. 1290/2013 nozīmē, un tā sniedz finansiālu atbalstu šā lēmuma 6. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajām netiešajām darbībām saskaņā ar minētajā regulā paredzētajiem noteikumiem, ievērojot šajā pantā paredzētās atkāpes.

2. Atkāpjoties no 9. panta 1. punkta b) apakšpunkta Regulā (ES) Nr. 1290/2013, minimālais dalībnieku skaits ir trīs tiesību subjekti, kuri veic uzņēmējdarbību trīs dažādās valstīs, kas attiecīgajā uzaicinājumā priekšlikumu iesniegšanas termiņa beigās saskaņā ar šo lēmumu ir uzskatāmas par iesaistītajām valstīm, un no kuriem:

a) vismaz viens veic uzņēmējdarbību kādā dalībvalstī vai kādā pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” asociētā trešā valstī, un kurš nav b) apakšpunktā minētais subjekts; un

b) vismaz viens veic uzņēmējdarbību kādā trešā valstī, kas ir minēta 1. panta 2. punktā, vai kādā trešā valstī, kas robežojas ar Vidusjūru.

3. Atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. 1290/2013 9. panta 3. punkta, pienācīgi pamatotos gadījumos, kas ir paredzēti ikgadējā darba plānā, minimālais nosacījums ir viena tāda tiesību subjekta dalība, kas veic uzņēmējdarbību kādā iesaistītajā valstī, kura attiecīgajā uzaicinājumā līdz priekšlikumu iesniegšanas termiņa beigām saskaņā ar šo lēmumu ir uzskatāma par iesaistīto valsti.

4. Atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. 1290/2013 10. panta 1. un 2. punkta, tiesības saņemt PRIMA ĪS finansējumu ir šādiem dalībniekiem:

a) tiesību subjektam, kas veic uzņēmējdarbību iesaistītajā valstī vai kas ir izveidots saskaņā ar Savienības tiesību aktiem;

b) starptautiskai Eiropas interešu organizācijai, kā definēts Regulas (ES) Nr. 1290/2013 2. panta 1. punkta 12. apakšpunktā.

5. Ja darbībā piedalās starptautiska organizācija vai tiesību subjekts, kas veic uzņēmējdarbību kādā valstī, kura nav iesaistītā valsts, un neviens no tiem nav tiesīgs saņemt finansējumu saskaņā ar 4. punktu, PRIMA ĪS finansējumu var piešķirt ar noteikumu, ka ir izpildīts vismaz viens no šādiem nosacījumiem:

a) dalība tiek uzskatīta par būtiski nepieciešamu kādas PRIMA ĪS darbības veikšanai;

b) šāds finansējums ir paredzēts divpusējā zinātnes un tehnoloģiju nolīgumā vai kādā citā nolīgumā, kas noslēgts starp Savienību un starptautisko organizāciju vai – tādu tiesību subjektu gadījumā, kuri veic uzņēmējdarbību kādā valstī, kas nav iesaistītā valsts, – valsti, kurā attiecīgais tiesību subjekts veic uzņēmējdarbību.

6. Neskarot Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012, Deleģēto regulu (ES) Nr. 1268/2012 un Regulu (ES) Nr. 1290/2013, piemērojamajā dotāciju nolīguma paraugā var noteikt, ka arī tie tiesību subjekti, kas veic uzņēmējdarbību valstīs, kuras nav iesaistītās valstis, un kas saņem finansējumu no PRIMA ĪS, sniedz atbilstošas finansiālās garantijas.

7. Neskarot Regulu (ES) Nr. 1290/2013 un ņemot vērā PRIMA īpatnības, PRIMA ĪS ikgadējos darba plānos var iekļaut papildu nosacījumu dalībai, lai aptvertu tāda veida subjektus, kas var būt netiešu darbību koordinatori.

8. pants

Nolīgumi starp Savienību un PRIMA ĪS

1. Ja par PRIMA ĪS ir saņemts pozitīvs ex ante novērtējums saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 61. panta 1. punktu un piešķirtas pietiekamas finansiālās garantijas saskaņā ar minētās regulas 58. panta 1. punkta c) apakšpunkta vi) punktu, Komisija Savienības vārdā ar PRIMA ĪS slēdz deleģēšanas nolīgumu un nolīgumus par ikgadējiem naudas līdzekļu pārskaitījumiem.

2. Šā panta 1. punktā minēto deleģēšanas nolīgumu slēdz saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 58. panta 3. punktu un 60. un 61. pantu un Deleģētās regulas (ES) Nr. 1268/2012 40. pantu. Tajā arī cita starpā paredz:

a) prasības attiecībā uz PRIMA ĪS ieguldījumu saistībā ar rezultātu rādītājiem, kas paredzēti Lēmuma 2013/743/ES II pielikumā;

b) prasības attiecībā uz PRIMA ĪS ieguldījumu uzraudzībā, kā minēts Lēmuma 2013/743/ES III pielikumā;

c) ar PRIMA ĪS darbību saistītos īpašos rezultātu rādītājus;

d) prasības PRIMA ĪS par to, kā sniedzama informācija par administratīvajām izmaksām un detalizēti skaitļi saistībā ar PRIMA īstenošanu;

e) kārtību, kādā sniedzami dati, kas vajadzīgi, lai Komisijai nodrošinātu iespēju pildīt tās rezultātu izplatīšanas un paziņošanas pienākumus;

f) kārtību, kādā Komisija apstiprina vai noraida ikgadējā darba plāna projektu, 6. panta 9. punktā minētos kopīgos principus un iesaistīto valstu ziņošanas prasības, pirms tos pieņem PRIMA ĪS; un

g) publicēšanas noteikumus PRIMA ĪS uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus, jo īpaši – dalībniekiem paredzētā vienotā portālā un izmantojot Komisijas pārvaldītus, pamatprogrammai “Apvārsnis 2020” paredzētus elektroniskos rezultātu izplatīšanas līdzekļus.

9. pants

Savienības finansiālā ieguldījuma izbeigšana, samazināšana vai apturēšana

1. Ja PRIMA netiek īstenota vai tiek īstenota nepienācīgi, daļēji vai novēloti, Komisija var izbeigt, proporcionāli samazināt vai apturēt 3. panta 1. punktā minēto Savienības finansiālo ieguldījumu saskaņā ar faktisko PRIMA īstenošanu.

2. Ja iesaistītās valstis neveic ieguldījumu PRIMA finansēšanā vai veic to tikai daļēji vai novēloti, Komisija var izbeigt, proporcionāli samazināt vai apturēt 3. panta 1. punktā minēto Savienības finansiālo ieguldījumu, ņemot vērā iesaistīto valstu piešķirto finansējumu PRIMA īstenošanai.

10. pants

Ex post revīzijas

1. Ex post revīzijas par šā lēmuma 6. panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto netiešo darbību izdevumiem veic PRIMA ĪS saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1291/2013 29. pantu.

2. Komisija var nolemt 1. punktā minētās revīzijas veikt pati. Šādos gadījumos Komisija to dara saskaņā ar piemērojamiem noteikumiem, jo īpaši saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012, (ES) Nr. 1290/2013 un (ES) Nr. 1291/2013 noteikumiem.

11. pants

Savienības finanšu interešu aizstāvība

1. Komisija veic atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu, ka, īstenojot saskaņā ar šo lēmumu finansētas darbības, Savienības finanšu intereses tiek aizsargātas, piemērojot aizsargpasākumus pret krāpšanu, korupciju un jebkādām citām nelikumīgām darbībām, veicot efektīvas pārbaudes un, ja ir atklāti pārkāpumi, atgūstot nepareizi izmaksātās summas un attiecīgā gadījumā piemērojot iedarbīgas, samērīgas un atturošas administratīvās sankcijas.

2. PRIMA ĪS piešķir Komisijas personālam un citām Komisijas, kā arī Revīzijas palātas pilnvarotām personām piekļuvi objektiem un telpām un visai informācijai, tostarp informācijai elektroniskā formā, kas nepieciešama revīziju veikšanai.

3. Lai noteiktu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses saistībā ar dotācijas nolīgumu vai lēmumu vai līgumu, kurš tieši vai netieši finansēts saskaņā ar šo lēmumu, Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt izmeklēšanu, tostarp pārbaudes uz vietas un apskates atbilstoši noteikumiem un procedūrām, kas paredzēti Padomes Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (9) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (10).

4. Neskarot 1., 2. un 3. punktu, līgumos, dotāciju nolīgumos un dotāciju lēmumos, kas izriet no šā lēmuma īstenošanas, ir ietverti noteikumi, ar kuriem nepārprotami nosaka Komisijas, PRIMA ĪS, Revīzijas palātas un OLAF pilnvaras saskaņā ar to attiecīgajām kompetences jomām veikt šādas revīzijas un izmeklēšanu. Ja darbības īstenošanai pilnā apmērā vai daļēji tiek izmantoti ārpakalpojumi vai tā tiek deleģēta tālāk vai ja ir nepieciešams noslēgt publiskā iepirkuma līgumu vai piešķirt finansiālu atbalstu trešai personai, attiecīgajā līgumā, dotācijas nolīgumā vai lēmumā atbalsta saņēmējam paredz pienākumu nodrošināt, lai jebkura iesaistītā trešā persona nepārprotami akceptētu Komisijas, PRIMA ĪS, Revīzijas palātas un OLAF minētās pilnvaras.

5. Īstenojot PRIMA, iesaistītās valstis veic normatīvos, administratīvos un citus pasākumus, kas vajadzīgi Savienības finanšu interešu aizsardzībai, jo īpaši, lai nodrošinātu pilnīgu Savienībai piekritīgo līdzekļu atgūšanu saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 un Deleģēto regulu (ES) Nr. 1268/2012.

12. pants

PRIMA pārvaldība

1. Pie PRIMA ĪS struktūrvienībām pieder:

a) Pilnvaroto padome, kurai ir priekšsēdētājs un līdzpriekšsēdētājs;

b) Koordinācijas komiteja;

c) Sekretariāts, ko vada direktors;

d) Zinātniskā konsultatīvā komiteja.

2. PRIMA ĪS pārvalda Pilnvaroto padome, kurā ir pārstāvētas visas iesaistītās valstis. Pilnvaroto padome ir PRIMA ĪS lēmumu pieņemšanas struktūra.

Pilnvaroto padome pēc Komisijas apstiprinājuma saņemšanas pieņem:

a) ikgadējo darba plānu;

b) šā lēmuma 6. panta 9. punktā minētos kopīgos principus; un

c) prasības iesaistīto valstu ziņošanai PRIMA ĪS.

Pilnvaroto padome pārliecinās, vai 1. panta 3. punkta un 4. panta 1. punkta c) apakšpunkta nosacījumi ir izpildīti, un attiecīgi informē Komisiju.

Pilnvaroto padome apstiprina jebkuras tādas trešās valsts dalību PRIMA, kura nav pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” asociētā valsts un kura nav kāda no 1. panta 2. punktā uzskaitītajām valstīm, pēc tam, kad tā ir pārbaudījusi tās dalības nozīmīgumu PRIMA mērķu sasniegšanā.

Pilnvaroto padomē katrai iesaistītajai valstij ir viena balss. Lēmumus pieņem, ievērojot konsensa principu. Ja konsenss netiek sasniegts, pilnvaroto padome pieņem lēmumus ar vismaz 75 % derīgo balsu vairākumu.

Savienību, ko pārstāv Komisija, aicina uz visām Pilnvaroto padomes sanāksmēm kā novērotāju, un tā var piedalīties diskusijās. Tā saņem visus nepieciešamos dokumentus.

3. Pilnvaroto padome nosaka Koordinācijas komitejas locekļu skaitu, kas nav mazāks par pieciem, un ieceļ viņus. Koordinācijas komiteja uzrauga direktora darbu un Pilnvaroto padomei dod padomus, kā Sekretariātam īstenot PRIMA. Tā jo īpaši sniedz norādes par ikgadējā budžeta un ikgadējā darba plāna īstenošanu.

4. Pilnvaroto padome izveido PRIMA ĪS Sekretariātu, kas veic PRIMA izpildstruktūras funkcijas.

Sekretariāts:

a) īsteno ikgadējo darba plānu;

b) sniedz atbalstu citām PRIMA ĪS struktūrvienībām;

c) uzrauga PRIMA īstenošanu un ziņo par to;

d) pārvalda 3. panta 1. punktā minēto Savienības finansiālo ieguldījumu un iesaistīto valstu finansiālo ieguldījumu un ziņo par to izmantošanu;

e) veicina PRIMA pamanāmību ar atbalsta un saziņas pasākumiem;

f) sadarbojas ar Komisiju atbilstīgi 8. pantā minētajam deleģēšanas nolīgumam;

g) nodrošina PRIMA darbību pārredzamību.

5. Pilnvaroto padome ieceļ Zinātnisko konsultatīvo komiteju, ko veido atzīti, neatkarīgi eksperti, kuri ir kompetenti attiecīgajās PRIMA jomās. Pilnvaroto padome nosaka Zinātniskās konsultatīvās komitejas locekļu skaitu un viņu iecelšanas kārtību saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1290/2013 40. pantu.

Zinātniskā konsultatīvā komiteja:

a) konsultē Pilnvaroto padomi attiecībā uz stratēģiskām prioritātēm un vajadzībām;

b) no zinātniskā un tehniskā viedokļa konsultē Pilnvaroto padomi attiecībā uz ikgadējā darba plāna projekta saturu un darbības jomu;

c) pārskata zinātniskos un tehniskos aspektus PRIMA īstenošanā un sniedz atzinumu par gada pārskatu.

13. pants

Informācijas sniegšana

1. Pēc Komisijas pieprasījuma PRIMA ĪS sniedz Komisijai visu informāciju, kas vajadzīga 14. pantā minēto ziņojumu sagatavošanai.

2. Iesaistītās valstis ar PRIMA ĪS starpniecību iesniedz Komisijai visu informāciju par PRIMA finanšu pārvaldību, kuru pieprasa Eiropas Parlaments, Padome vai Revīzijas palāta.

3. Komisija šā panta 2. punktā minēto informāciju iekļauj 14. pantā minētajos ziņojumos.

14. pants

Izvērtēšana

1. Komisija līdz 2022. gada 30. jūnijam ar neatkarīgu ekspertu palīdzību veic PRIMA vidusposma izvērtējumu. Komisija sagatavo ziņojumu par minēto izvērtējumu, tajā iekļaujot izvērtējuma secinājumus un Komisijas komentārus. Komisija minēto ziņojumu līdz 2022. gada 31. decembrim iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei.

2. Komisija līdz 2028. gada 31. decembrim ar neatkarīgu ekspertu palīdzību veic galīgo PRIMA izvērtējumu. Komisija sagatavo ziņojumu par minēto izvērtējumu, tajā iekļaujot izvērtējuma secinājumus, un minēto ziņojumu līdz 2029. gada 30. jūnijam iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei.

15. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

16. pants

Adresāti

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Strasbūrā, 2017. gada 4. jūlijā Eiropas Parlamenta vārdā – priekšsēdētājs A. TAJANI Padomes vārdā – priekšsēdētājs M. MAASIKAS

(1) OV C 125, 21.4.2017., 80. lpp.

(2) Eiropas Parlamenta 2017. gada 13. jūnija nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2017. gada 26. jūnija lēmums.

(3) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1291/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko izveido pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1982/2006/EK (OV L 347, 20.12.2013., 104. lpp.).

(4) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1290/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko nosaka pētniecības un inovācijas pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads) dalības un rezultātu izplatīšanas noteikumus un atceļ Regulu (EK) Nr. 1906/2006 (OV L 347, 20.12.2013., 81. lpp.).

(5) OV C 205, 19.7.2013., 9. lpp.

(6) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (2012. gada 25. oktobris) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.).

(7) Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 1268/2012 (2012. gada 29. oktobris) par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, piemērošanas noteikumiem (OV L 362, 31.12.2012., 1. lpp.).

(8) Padomes Lēmums 2013/743/ES (2013. gada 3. decembris), ar ko izveido īpašo programmu, ar kuru īsteno pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads), un atceļ Lēmumus 2006/971/EK, 2006/972/EK, 2006/973/EK, 2006/974/EK un 2006/975/EK (OV L 347, 20.12.2013., 965. lpp.).

(9) Padomes Regula (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.).

(10) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (2013. gada 11. septembris) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (OV L 248, 18.9.2013., 1. lpp.).