KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2021/441

(2021. gada 11. marts),

ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu, nosaka galīgu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes sulfanilskābes importam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1036 (2016. gada 8. jūnijs) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 2. punktu,

tā kā:

1. PROCEDŪRA

1.1. Spēkā esošie pasākumi

(1) Padome 2002. gada jūlijā ar Regulu (EK) Nr. 1339/2002 (2) noteica galīgo antidempinga maksājumu 21 % apmērā Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes sulfanilskābes importam un galīgo antidempinga maksājumu 18,3 % apmērā Indijas izcelsmes sulfanilskābes importam (“sākotnējā izmeklēšana”).

(2) Padome ar Regulu (EK) Nr. 1338/2002 (3) noteica galīgo kompensācijas maksājumu 7,1 % apmērā Indijas izcelsmes sulfanilskābes importam.

(3) Komisija ar Lēmumu 2002/611/EK (4) attiecībā uz antidempinga un antisubsidēšanas pasākumiem, kas noteikti importam no Indijas, pieņēma cenu saistības, ko piedāvāja viens Indijas ražotājs eksportētājs, proti, Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd (Kokan).

(4) Pēc atkārtotas antiabsorbcijas izmeklēšanas Padome 2004. gada februārī ar Regulu (EK) Nr. 236/2004 (5) galīgā antidempinga maksājuma likmi, kas piemērojama ĶTR izcelsmes sulfanilskābes importam, palielināja no 21 % līdz 33,7 %.

(5) Pēc tam, kad Kokan bija brīvprātīgi atsaucis saistības, Komisija 2004. gada martā ar Lēmumu 2004/255/EK (6) atcēla Lēmumu 2002/611/EK.

(6) Ar Lēmumu 2006/37/EK (7) Komisija pieņēma Kokan piedāvātās jaunās saistības gan attiecībā uz antidempinga, gan antisubsidēšanas pasākumiem, kas noteikti Indijas izcelsmes importam. Regula (EK) Nr. 1338/2002 un Regula (EK) Nr. 1339/2002 tika attiecīgi grozītas ar Padomes Regulu (EK) Nr. 123/2006 (8).

(7) Pēc pasākumu termiņbeigu pārskatīšanas Padome ar Regulu (EK) Nr. 1000/2008 (9) noteica antidempinga maksājumus ĶTR un Indijas izcelsmes sulfanilskābes importam. Pēc termiņbeigu un starpposma pārskatīšanas Padome ar Regulu (EK) Nr. 1010/2008 (10) noteica galīgos kompensācijas maksājumus Indijas izcelsmes sulfanilskābes importam un grozīja antidempinga maksājumu likmes, kas noteiktas Indijas izcelsmes sulfanilskābes importam.

(8) Pēc termiņbeigu pārskatīšanas Komisija ar Regulu (ES) Nr. 1346/2014 (11) noteica galīgu antidempinga maksājumu ĶTR izcelsmes sulfanilskābes importam un atcēla galīgo antidempinga maksājumu Indijas izcelsmes sulfanilskābes importam. Pēc termiņbeigu pārskatīšanas Komisija ar Regulu (ES) Nr. 1347/2014 (12) atcēla galīgo kompensācijas maksājumu Indijas izcelsmes sulfanilskābes importam.

1.2. Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums

(9) Pēc tam, kad tika publicēts paziņojums par spēkā esošo ĶTR izcelsmes importam noteikto antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (13), Komisija 2019. gada 19. septembrī saņēma pieprasījumu sākt šo pasākumu termiņbeigu pārskatīšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam. Pieprasījumu iesniedza Bondalti Chemicals S.A. (“pieprasījuma iesniedzējs” jeb Bondalti), kas ir vienīgais sulfanilskābes ražotājs Savienībā un kas tādējādi pārstāv 100 % no Savienības ražošanas apjoma.

(10) Pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka pēc pasākumu termiņa beigām varētu turpināties vai atkārtoties dempings un varētu turpināties vai atkārtoties kaitējums Savienības ražošanas nozarei.

1.3. Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana

(11) Noteikusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, Komisija 2019. gada 18. decembrī ar paziņojumu, kas publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (14) (“paziņojums par procedūras sākšanu”), paziņoja, ka sāk termiņbeigu pārskatīšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam.

1.4. Izmeklēšana

1.4.1. Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

(12) Dempinga turpināšanās vai atkārtošanās izmeklēšana aptvēra periodu no 2018. gada 1. oktobra līdz 2019. gada 30. septembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods”). Tendences, kas ir svarīgas, lai novērtētu kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, tika pētītas periodam no 2016. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

1.4.2. Ieinteresētās personas

(13) Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja ieinteresētās personas ar to sazināties, lai piedalītos izmeklēšanā. Bez tam Komisija par izmeklēšanas sākšanu atsevišķi informēja zināmos ražotājus eksportētājus, ĶTR iestādes un zināmos importētājus un lietotājus un aicināja tos piedalīties.

(14) Neviena persona nepieteicās.

(15) Ieinteresētajām personām bija iespēja sniegt piezīmes par izmeklēšanas sākšanu un pieprasīt, lai tās uzklausītu Komisija un/vai tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersona.

(16) Uzklausīšana nenotika nedz Komisijā, nedz pie uzklausīšanas amatpersonas.

1.4.3. Atlase

1.4.3.1. Ražotāju eksportētāju atlase Ķīnas Tautas Republikā

(17) Lai lemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja visus zināmos ražotājus eksportētājus Ķīnas Tautas Republikā sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Turklāt tā aicināja Ķīnas Tautas Republikas pārstāvniecību Eiropas Savienībā apzināt citus ražotājus eksportētājus (ja tādi ir), kas būtu ieinteresēti piedalīties izmeklēšanā. Nebija zināmas ražotāju eksportētāju apvienības, un ar tām nenotika saziņa.

(18) Neviens ĶTR uzņēmums nepieteicās.

(19) Tādējādi Komisija informēja ĶTR iestādes (15), ka dempinga turpināšanās vai atkārtošanās pārbaudē ir iecerējusi saskaņā ar pamatregulas 18. pantu izmantot pieejamos faktus. ĶTR iestādes neatbildēja.

1.4.3.2. Nesaistīto importētāju atlase

(20) Lai lemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja visus nesaistītos importētājus vai pārstāvjus, kas darbojas to vārdā, ieskaitot tos, kuri nesadarbojās izmeklēšanā, kā rezultātā tika noteikti pasākumi, uz kuriem attiecas šī pārskatīšana, pieteikties un sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju.

(21) Neviena persona nepieteicās.

1.4.4. Atbildes uz anketas jautājumiem un pārbaudes

(22) Komisija darīja pieejamas tiešsaistē anketas ražotājiem eksportētājiem, ražotājiem Savienībā un nesaistītajiem importētājiem.

(23) Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no vienīgā ražotāja Savienībā.

(24) Komisija Ķīnas Tautas Republikas valdībai (“Ķīnas valdība”) nosūtīja anketu par nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē Ķīnas Tautas Republikā.

(25) Komisija pieprasīja pārbaudei visu informāciju, ko uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses.

(26) Pēc Covid-19 pandēmijas uzliesmojuma Komisija nolēma apturēt visus nebūtiskos ceļojumus un par to informēja ieinteresētās personas (16). Pēc tam tika veikta anketā sniegtās informācijas attālināta salīdzinoša pārbaude šādām personām. Ražotājs Savienībā: — Bondalti Chemicals S.A.

1.4.5. Datu noformējums

(27) Ņemot vērā to, ka Savienības ražošanas nozari veido tikai viens ražotājs, konfidencialitātes apsvērumu dēļ daži no skaitļiem šajā regulā sniegti diapazonos.

1.4.6. Pamatregulas 2. panta 6.a punktā paredzētā normālās vērtības noteikšanas procedūra

(28) Ņemot vērā izmeklēšanas sākumā pieejamos pietiekamos pierādījumus, kas attiecībā uz ĶTR lika domāt, ka pastāv nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, Komisija sāka izmeklēšanu, pamatojoties uz pamatregulas 2. panta 6.a punktu. Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskatīja par vajadzīgu izmeklēšanai attiecībā uz apgalvojumiem par nozīmīgajiem kropļojumiem, tā nosūtīja anketu Ķīnas valdībai. Paziņojuma par procedūras sākšanu 5.3.2. punktā Komisija arī aicināja visas ieinteresētās personas 37 dienu laikā no paziņojuma par procedūras sākšanu publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī darīt zināmu savu viedokli, iesniegt informāciju un sniegt apstiprinošus pierādījumus attiecībā uz pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošanu. No Ķīnas valdības netika saņemta atbilde uz anketas jautājumiem, un netika saņemta informācija par pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošanu.

(29) Paziņojuma par procedūras sākšanu 5.3.2. punktā Komisija norādīja arī, ka, ņemot vērā pieejamos pierādījumus, tā, ievērojot pamatregulas 2. panta 6.a punktu, lai noteiktu normālo vērtību, pamatojoties uz neizkropļotām cenām vai atsauces vērtībām, par attiecīgu avotu provizoriski izvēlējusies Indiju. Komisija norādīja arī, ka tā izskatīs citus iespējamus avotus.

(30) Komisija 2020. gada 7. maijā ar paziņojumu (“7. maija paziņojums”) informēja ieinteresētās personas par attiecīgajiem avotiem, kurus tā iecerējusi izmantot normālās vērtības noteikšanai. Minētajā paziņojumā Komisija uzskaitīja visus ražošanas faktorus, kā izejvielas, darbaspēku un enerģiju, kas tiek izmantoti sulfanilskābes ražošanā. Turklāt, pamatojoties uz kritērijiem, kas nosaka neizkropļotu cenu vai atsauces vērtību izvēli, Komisija apstiprināja savu nodomu izvēlēties Indiju par attiecīgu avotu. Piezīmes par 7. maija paziņojumu iesūtīja tikai pieprasījuma iesniedzējs.

(31) Komisija 2020. gada 25. septembrī ar otro paziņojumu (“25. septembra paziņojums”) informēja ieinteresētās personas par attiecīgajiem avotiem, kurus tā iecerējusi izmantot normālās vērtības noteikšanai, un apstiprināja, ka izvēlējusies Indiju par attiecīgu avotu. Tā arī informēja ieinteresētās personas, ka noteiks pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas (“PVA”) un peļņu, pamatojoties uz pieejamo informāciju par uzņēmumu Aarti – ražotāju Indijā. Tika izskatītas pieprasījuma iesniedzēja iesūtītās piezīmes. Piezīmes par otro paziņojumu netika saņemtas.

1.4.7. Turpmākā procedūra

(32) Komisija 2020. gada 14. decembrī izpauda būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata tā bija iecerējusi saglabāt spēkā antidempinga maksājumus. Visām personām tika atvēlēts termiņš, kurā tās varēja sniegt piezīmes par izpausto informāciju. Pieprasījuma iesniedzējs iesniedza piezīmes, kas atbalstīja Komisijas konstatējumus.

2. PĀRSKATĀMAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

2.1. Pārskatāmais ražojums

(33) Ražojums, uz kuru attiecas šī pārskatīšana (17), ir ĶTR izcelsmes sulfanilskābe un tās sāļi (“pārskatāmais ražojums”), ko patlaban klasificē ar KN kodu ex 2921 42 00 (Taric kodi 2921420040, 2921420060 un 2921420061). Tas ietver: — sulfanilskābi, attīrītu vai tehniskas tīrības, šķīduma vai pulvera veidā un — sulfanilskābes sāļus, attīrītus vai tehniskas tīrības, šķīduma vai pulvera veidā, ražotus, apstrādājot sulfanilskābes šķīdumu ar nātrija hidroksīdu, kālija hidroksīdu vai kalcija hidroksīdu (vai oksīdu), kā rezultātā iegūts: — nātrija sulfanilāts, — kālija sulfanilāts vai — kalcija sulfanilāts.

(34) Sulfanilskābi izmanto par izejvielu optisko balinātāju, betona piedevu, pārtikas krāsvielu, speciālo krāsvielu ražošanā un farmācijā.

2.2. Līdzīgais ražojums

(35) Kā jau konstatēts sākotnējā izmeklēšanā un termiņbeigu pārskatīšanās, kas tai sekoja, arī šajā termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā tika apstiprināts, ka turpmāk minētajiem ražojumiem ir vienas un tās pašas fizikālās un tehniskās īpašības, kā arī vieni un tie paši pamatlietojumi: — pārskatāmajam ražojumam, — ĶTR ražotajam un iekšzemes tirgū pārdotajam ražojumam un — ražojumam, ko Savienībā ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare. Tādēļ šie ražojumi uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

3. DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

(36) Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu un kā norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu, Komisija pārbaudīja, vai pēc spēkā esošo pasākumu termiņa beigām varētu turpināties vai atkārtoties dempings no ĶTR.

3.1. Izlasē iekļauto uzņēmumu un Ķīnas valdības nesadarbošanās

(37) Kā minēts 18. apsvērumā, neviens no ĶTR eksportētājiem/ražotājiem izmeklēšanā nesadarbojās. Tāpēc 2020. gada 27. janvārī Komisija informēja Ķīnas iestādes, ka ĶTR ražotāju eksportētāju nesadarbošanās dēļ Komisija saviem konstatējumiem varētu piemērot pamatregulas 18. pantu. Komisija arī uzsvēra, ka konstatējums, kura pamatā ir pieejamie fakti, attiecīgajām personām varētu būt mazāk labvēlīgs, un aicināja Ķīnas Tautas Republiku sniegt piezīmes. Komisija šajā sakarā nav saņēmusi piezīmes.

(38) Komisija 2019. gada 18. decembrī nosūtīja Ķīnas valdībai antidempinga anketu, kas bija paredzēta ĶTR iestādēm. Minētā anketa tika iesniegta Ķīnas valdībai, lai tā varētu paust savu viedokli par pieprasījumā ietvertajiem pierādījumiem, uz kuru pamata tika apgalvots, ka pārskatāmā ražojuma Ķīnas iekšzemes tirgū pastāv nozīmīgi kropļojumi, kas pamato pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošanu. Kā jau uzsvērts 28. apsvērumā, Ķīnas valdība nesniedza atbildes uz anketas jautājumiem un nepievērsās pieprasījuma iesniedzēja sniegtajiem pierādījumiem lietas materiālos, tādiem kā Komisijas dienestu darba dokumentam On Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the Purposes of Trade Defence Investigations (“Ziņojums”).

(39) Komisija 2020. gada 27. janvārī informēja ĶTR iestādes par savu nodomu piemērot arī pamatregulas 18. pantu un savus konstatējumus par minētajiem kropļojumiem Ķīnas Tautas Republikā pamatoja ar pieejamajiem faktiem. Komisija arī uzsvēra, ka konstatējums, kura pamatā ir pieejamie fakti, attiecīgajai personai varētu būt mazāk labvēlīgs, un aicināja Ķīnas valdību sniegt piezīmes. Komisija nav saņēmusi piezīmes. ĶTR valdība nebija reģistrējusies kā procedūrā ieinteresētā persona.

(40) Tāpēc tālāk izklāstītie konstatējumi par nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu tika balstīti uz pieejamajiem faktiem. Jo īpaši Komisija izmantoja pārskatīšanas pieprasījumā ietverto informāciju un citus publiski pieejamas informācijas avotus, piemēram, attiecīgas tīmekļa vietnes.

(41) Tālāk izklāstītie konstatējumi par dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu tika balstīti uz pieejamajiem faktiem. Jo īpaši Komisija izmantoja pārskatīšanas pieprasījumā ietverto informāciju un statistiku, kuras pamatā ir dati, ko Komisijai paziņojušas dalībvalstis saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. punktu (“14. panta 6. punkta datubāze”) un Eurostat. Bez tam Komisija izmantoja tādus citus publiski pieejamas informācijas avotus kā Global Trade Atlas (GTA) datubāzi un attiecīgo Ķīnas ražotāju tīmekļa vietnes (18).

3.2. Dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā

(42) Kā paskaidrots 4.3. iedaļā, imports no Ķīnas veidoja vairāk nekā vienu trešo daļu no pārskatāmā ražojuma kopējā importa Savienībā. Tika konstatēts, ka importa apjoms no Ķīnas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir reprezentatīvs dempinga aprēķināšanai.

3.2.1. Normālā vērtība

(43) Pamatregulas 2. panta 1. punktā ir noteikts: “Normālo vērtību parasti nosaka, pamatojoties uz cenām, kādas eksportētājvalstī [parastā tirdzniecības apritē] ir maksājuši vai maksās neatkarīgie klienti.”

(44) Tomēr pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktā teikts: “Ja [..] tiek konstatēts, ka nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas eksportētājvalstī, jo minētajā valstī pastāv nozīmīgi kropļojumi b) apakšpunkta nozīmē, normālo vērtību nosaka, pamatojoties tikai un vienīgi uz ražošanas un pārdošanas izmaksām, kas atspoguļo neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības, saskaņā ar turpmāk minētajiem noteikumiem” un “ietver neizkropļotas un samērīgas administratīvās, pārdošanas un vispārējās izmaksas un peļņu”.

(45) Kā sīkāk paskaidrots tālāk 3.2.2. iedaļā, Komisija šajā izmeklēšanā secināja, ka, pamatojoties uz pieejamajiem pierādījumiem un ņemot vērā Ķīnas valdības un ražotāju eksportētāju nesadarbošanos, bija pareizi piemērot pamatregulas 2. panta 6.a punktu.

3.2.2. Nozīmīgu kropļojumu pastāvēšana

3.2.2.1. Ievads

(46) Pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunktā ir definēts, ka “nozīmīgi kropļojumi ir kropļojumi, kas rodas, ja paziņotās cenas vai izmaksas, arī izejvielu un enerģijas izmaksas, nav noteiktas brīvā tirgus spēku ietekmē, jo tās ietekmē būtiska valdības iejaukšanās. Novērtējot to, vai pastāv nozīmīgi kropļojumi, ņem vērā, inter alia, iespējamo ietekmi, kas var būt vienam vai vairākiem no turpmāk minētajiem faktoriem: — attiecīgajā tirgū lielā mērā darbojas uzņēmumi, kuri pieder eksportētājvalsts iestādēm vai kuru darbību tās kontrolē, stratēģiski uzrauga vai sniedz tiem norādes, — valsts ir pārstāvēta uzņēmumos un tādējādi var iejaukties jautājumos par cenām vai izmaksām, — diskriminējoša valsts politika vai pasākumi, kuros priekšroka tiek dota iekšzemes piegādātājiem vai kuri kaut kā citādi ietekmē brīvā tirgus spēkus, — bankrota tiesību, uzņēmējdarbības tiesību vai īpašuma tiesību trūkums, diskriminējoša piemērošana vai neatbilstīga izpilde, — izkropļotas algu izmaksas, — piekļuve finansējumam, ko piešķir iestādes, kuras īsteno valsts politikas mērķus vai kuru darbība citādi ir atkarīga no valsts”.

(47) Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunktu, novērtējot to, vai pastāv nozīmīgi kropļojumi 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta nozīmē, citustarp ņem vērā faktoru neizsmeļošo sarakstu, kas iekļauts pirmajā minētajā noteikumā. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunktu, novērtējot to, vai pastāv nozīmīgi kropļojumi, ņem vērā iespējamo ietekmi, kas var būt vienam vai vairākiem no šādiem faktoriem uz cenām un izmaksām pārskatāmā ražojuma eksportētājvalstī. Faktiski, tā kā minētais saraksts nav kumulatīvs, tad nozīmīgu kropļojumu konstatācijai nav jāņem vērā visi faktori. Turklāt, lai pierādītu, ka pastāv viens vai vairāki no sarakstā iekļautajiem faktoriem, var izmantot vienus un tos pašus faktiskos apstākļus. Tomēr ikviens secinājums par nozīmīgiem kropļojumiem 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta nozīmē ir jāizdara, pamatojoties uz visiem pieejamajiem pierādījumiem. Kopumā novērtējot, vai pastāv kropļojumi, var ņemt vērā arī vispārējo kontekstu un situāciju eksportētājvalstī, jo īpaši tad, ja eksportētājvalsts ekonomikas un administratīvās struktūras pamatelementi nodrošina valdībai ievērojamas pilnvaras iejaukties ekonomikā tādā veidā, ka cenas un izmaksas netiek noteiktas brīvas tirgus spēku attīstības ietekmē.

(48) Pamatregulas 2. panta 6.a punkta c) apakšpunktā ir paredzēts: “ja Komisijai ir pamatotas norādes par to, ka konkrētā valstī vai minētās valsts konkrētā nozarē, iespējams, pastāv nozīmīgi kropļojumi, kas minēti b) apakšpunktā, un attiecīgā gadījumā – šīs regulas efektīvas piemērošanas nolūkā Komisija izstrādā, publisko un regulāri atjaunina ziņojumu par b) apakšpunktā minētajiem tirgus apstākļiem minētajā valstī vai nozarē”.

(49) Ievērojot minēto noteikumu, Komisija ir publicējusi valsts ziņojumu par ĶTR (19), kas apliecina, ka ir būtiska valdības iejaukšanās gan daudzos ekonomikas līmeņos, ieskaitot konkrētus daudzu būtisku ražošanas faktoru kropļojumus (piemēram, ar zemi, enerģiju, kapitālu, izejvielām un darbaspēku saistītus kropļojumus), gan arī konkrētās nozarēs (piemēram, tērauda un ķīmijas nozarē). Procedūras sākumā ieinteresētās personas tika aicinātas atspēkot šīs izmeklēšanas materiālos ietvertos pierādījumus, sniegt piezīmes par tiem vai papildināt tos. Procedūras sākumposmā Ziņojums tika iekļauts izmeklēšanas materiālos.

(50) Pārskatīšanas pieprasījumā tika sniegti papildu pierādījumi par to, ka sulfanilskābes nozarē ir nozīmīgi kropļojumi 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, un tie papildina Ziņojumu. Pieprasījuma iesniedzējs sniedza pierādījumus, ka pārskatāmā ražojuma ražošanu un pārdošanu ietekmē (vismaz potenciāli) Ziņojumā minētie kropļojumi, jo īpaši augsts valsts iejaukšanās līmenis ķīmijas nozarē, ieskaitot nozares, kas saistītas ar sulfanilskābes ražošanu, jo īpaši izejresursu nozarēs un attiecībā uz ražošanas faktoriem.

(51) Komisija pārbaudīja, vai, ņemot vērā to, ka pastāv nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, ir pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas Ķīnas Tautas Republikā. Komisija to darīja, pamatojoties uz lietas materiālos pieejamajiem pierādījumiem, ieskaitot Ziņojumā ietvertos pierādījumus, kas balstās uz publiski pieejamiem avotiem. Minētā analīze aptvēra pārbaudi par būtisku valdības iejaukšanos ĶTR ekonomikā kopumā, kā arī konkrēto tirgus situāciju attiecīgajā nozarē, kas ietver pārskatāmo ražojumu.

3.2.2.2. Nozīmīgi kropļojumi, kas ietekmē iekšzemes cenas un izmaksas Ķīnas Tautas Republikā

(52) Ķīnas ekonomikas sistēmas pamatā ir “sociālistiskās tirgus ekonomikas” koncepcija. Minētā koncepcija ir ietverta Ķīnas konstitūcijā un nosaka ĶTR ekonomisko pārvaldību. Pamatprincips ir “ražošanas līdzekļu sociālistiskais sabiedriskais īpašums, t. i., visas tautas īpašums un darbaļaužu kopīpašums”. Valsts īpašumā esošā ekonomika ir “valsts ekonomikas vadošais spēks”, un valsts ir pilnvarota “nodrošināt tās nostiprināšanu un izaugsmi” (20). Tādējādi Ķīnas ekonomikas kopējā struktūra ne tikai ļauj valdībai būtiski iejaukties ekonomikā, bet šādi iejaukties tā ir tieši pilnvarota. Priekšstats par sabiedriskā īpašuma pārākumu pār privāto īpašumu aptver visu tiesību sistēmu, un visos galvenajos tiesību aktos uzsvērts, ka tas ir vispārējs princips. Ķīnas īpašuma tiesības ir lielisks piemērs: tās attiecas uz sociālisma pirmo fāzi un uztic valstij atbalstīt pamata ekonomikas sistēmu, kurā dominē sabiedriskais īpašums. Tiek pieļauti citi īpašuma veidi – likums ļauj tiem attīstīties līdztekus valsts īpašumam (21).

(53) Turklāt saskaņā ar attiecīgajiem Ķīnas tiesību aktiem sociālistiskā tirgus ekonomika attīstās Ķīnas Komunistiskās partijas (“ĶKP”) vadībā. Ikvienā līmenī (juridiskajā, institucionālajā, personīgajā) Ķīnas valsts un ĶKP struktūras ir savstarpēji savijušās, veidojot visaptverošu struktūru, kurā nav atšķirama ĶKP un valsts loma. Pēc tam kad 2018. gada martā tika grozīta Ķīnas konstitūcija, ĶKP vadošā loma kļuva vēl ievērojamāka, jo tā tika vēlreiz apstiprināta konstitūcijas 1. panta tekstā. Minētajā noteikumā aiz jau esošā pirmā teikuma “Sociālistiskā sistēma ir Ķīnas Tautas Republikas pamatsistēma” tika iekļauts šāds jauns otrais teikums: “Noteicošā iezīme Ķīnai raksturīgajā sociālismā ir Ķīnas Komunistiskās partijas vadošā loma.” (22) Tas ilustrē neapstrīdamo un aizvien pieaugošo ĶKP kontroli pār ĶTR ekonomikas sistēmu. Šāda vadošā loma un kontrole ir raksturīga Ķīnas sistēmai, un tā ir ievērojami spēcīgāka, nekā ierasts citās valstīs, kurās valdības īsteno vispārēju makroekonomisko kontroli, kuras ietvaros darbojas brīvā tirgus spēki.

(54) Lai sasniegtu mērķus, kas sakrīt ar ĶKP noteikto politisko darba kārtību, nevis atbilst dominējošajiem ekonomikas apstākļiem brīvā tirgū, Ķīnas valsts īsteno intervencionistisku ekonomikas politiku (23). Ķīnas iestāžu izmantotie intervencionistiskie ekonomiskie instrumenti ir daudzveidīgi, ieskaitot rūpniecības plānošanas sistēmu, finanšu sistēmu, kā arī normatīvās vides līmeni.

(55) Pirmkārt, vispārējās administratīvās kontroles līmenī Ķīnas ekonomikas virzību reglamentē sarežģīta rūpniecības plānošanas sistēma, kas ietekmē visu saimniecisko darbību valstī. Šo plānu kopums aptver plašu un sarežģītu nozaru un starpnozaru politikas jomu matricu un visus valdības līmeņus. Provinču līmeņa plāni ir detalizēti, savukārt valsts plānos izvirzīti plašāki mērķi. Plānos precizēti arī līdzekļi, kā atbalstīt attiecīgās nozares, kā arī termiņi, kuros mērķi ir jāsasniedz. Dažos plānos joprojām ir tieši formulēti produkcijas izlaides mērķi, savukārt iepriekšējos plānošanas ciklos tādi tika izvirzīti vienmēr. Minētajos plānos atbilstoši valdības prioritātēm kā (pozitīvas vai negatīvas) prioritātes tiek izceltas atsevišķas rūpniecības nozares un/vai projekti un tiem tiek izvirzīti konkrēti attīstības mērķi (rūpniecības modernizācija, darbības izvēršana starptautiskā mērogā utt.). Gan privātā, gan valsts īpašumā esošiem ekonomikas dalībniekiem ir efektīvi jāpielāgo sava saimnieciskā darbība plānošanas sistēmas noteiktajai realitātei. Tas skaidrojams ne tikai ar to, ka plāni ir saistoši, bet arī ar to, ka attiecīgās Ķīnas iestādes visos valdības līmeņos ievēro plānu sistēmu un attiecīgi izmanto tām piešķirtās pilnvaras, tādējādi mudinot ekonomikas dalībniekus ievērot plānos noteiktās prioritātes (sk. arī tālāk 3.2.2.5. iedaļu) (24).

(56) Otrkārt, finanšu resursu sadales līmenī ĶTR finanšu sistēmā dominē valsts īpašumā esošas komercbankas. Veidojot un īstenojot savu aizdevumu politiku, šīm bankām ir jāpielāgojas valdības rūpniecības politikas mērķiem, nevis primāri jānovērtē konkrētā projekta ekonomiskais izdevīgums (sk. arī 3.2.2.8. iedaļu tālāk) (25). Tas pats attiecas uz pārējiem Ķīnas finanšu sistēmas elementiem, tādiem kā kapitāla vērtspapīru tirgi, obligāciju tirgi, privātā kapitāla tirgi u. c. Arī šīs finanšu nozares daļas, kas neietilpst banku nozarē, institucionāli un darbības ziņā nav veidotas tā, lai panāktu finanšu tirgu maksimāli efektīvu darbību, bet gan lai nodrošinātu kontroli un ļautu iejaukties valstij un ĶKP (26).

(57) Treškārt, normatīvās vides līmenī valsts iejaukšanās ekonomikā notiek vairākos veidos. Piemēram, publiskā iepirkuma noteikumi tiek regulāri izmantoti, lai sasniegtu politikas mērķus, nevis ekonomisko efektivitāti, tādējādi apdraudot uz tirgu balstītus principus šajā jomā. Piemērojamie tiesību akti konkrēti paredz, ka publiskā iepirkuma uzdevums ir veicināt valsts politikā izvirzīto mērķu sasniegšanu. Tomēr šo mērķu būtība nav noteikta, tādējādi lēmumu pieņemšanas struktūrām tiek dota liela rīcības brīvība (27). Līdzīgi arī ieguldījumu jomā Ķīnas valdība saglabā nozīmīgu kontroli un ietekmi kā pār valsts, tā pār privāto ieguldījumu piesaisti un apjomu. Ieguldījumu izvērtēšanu, kā arī dažādus stimulus, ierobežojumus un aizliegumus, kas saistīti ar ieguldījumiem, iestādes izmanto par nozīmīgu instrumentu rūpniecības politikas mērķu atbalstam, piemēram, valsts kontroles saglabāšanai nozīmīgākajos sektoros vai iekšzemes rūpniecības stiprināšanai (28).

(58) Kopumā Ķīnas ekonomikas modelis ir balstīts uz noteiktām pamataksiomām, kas paredz un veicina valdības iejaukšanos dažādos veidos. Šāda būtiska valdības iejaukšanās ir pretrunā brīvai tirgus spēku darbībai un tādējādi kropļo resursu efektīvu sadali, kas atbilstu tirgus principiem (29).

3.2.2.3. Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta pirmā ievilkuma nozīmē: attiecīgajā tirgū lielā mērā darbojas uzņēmumi, kuri pieder eksportētājvalsts iestādēm vai kuru darbību tās kontrolē, stratēģiski uzrauga vai sniedz tiem norādes

(59) Ķīnas Tautas Republikas ekonomikā būtiskākā daļa ir uzņēmumi, kuri pieder valstij, kuru darbību tā kontrolē un/vai stratēģiski uzrauga vai kuriem tā sniedz norādes.

(60) Tā kā ĶTR nesadarbojās, tad Komisijai ir ierobežota informācija par to uzņēmumu īpašumtiesību struktūru, kas darbojas sulfanilskābes nozarē Ķīnas Tautas Republikā. No trim Ķīnas uzņēmumiem, kurus pieprasījuma iesniedzējs norādījis kā galvenos ražotājus, visi, šķiet, ir privātā īpašumā. Tomēr attiecībā uz vienu no trim ražotājiem Cangzhou Lingang Yueguo Chemical Co., Ltd. Komisija konstatēja, ka uzņēmuma ražošanas vienība atrodas Cangzhou Lingang ekonomiskās un tehnoloģiskās attīstības zonā – valsts ķīmijas parkā, kas ir tiešā ĶKP ietekmē, ko apliecina arī šāds plašsaziņas līdzekļu ziņojums: “17. jūlija rītā notika [Lingang ekonomiskās un tehnoloģiskās] attīstības zonas projektu pakalpojumu centra partijas nodaļas sanāksme par godu partijas dibināšanas 99. gadskārtai, kā arī partijas 2020. gada pusgada sapulce. Sanāksmi apmeklēja un teica runu Li Guoqing, attīstības zonas partijas darba komitejas loceklis, pārvaldības komitejas priekšsēdētāja vietnieks un pakļautībā esošo struktūru partijas komitejas sekretārs” (30). Attiecībā uz citu minēto uzņēmumu Zhejiang Wulong Chemical Industrial Stock Co., Ltd., pamatojoties uz Visķīnas Rūpniecības un tirdzniecības federācijas ziņojumiem, Komisija konstatēja, ka uzņēmumam ir ciešas saites ar ĶKP, jo tas “gadiem ilgi ir novērtēts kā progresīva pamatlīmeņa partijas organizācija apriņķa un pilsētas līmenī. Šajā uzņēmumā, kurā strādā gandrīz 1 000 darbinieku, iedzīvotāju pieplūdums ir radījis grūtības partijas veidošanas darbā. Tāpēc uzņēmuma partijas nodaļa centās atklāt jaunus partijas veidošanas veidus un izvērst partijas veidošanas darbu ikvienā uzņēmuma struktūrvienībā. [..] Song Yunchang norādīja, ka daudzi uzņēmuma darbinieki pievērš uzmanību tikai ražošanas darbiem un skaidri neizprot partijas veidošanas darbu. Tādējādi darbinieki, jo īpaši partijas biedri, var uzlabot ideoloģisko izpratni. [..] Katru ceturksni partijas nodaļa sasauc nodaļas komiteju, lai pētītu partijas veidošanas darbu un analizētu partijas biedru situāciju. Song Yunchang norādīja, ka uzņēmuma partijas nodaļa ir arī rūpīgi izsvērusi, kādus jauninājumus ieviest sistēmā” (31).

(61) Kā norādījis pieprasījuma iesniedzējs, vēl cits no trim lielajiem sulfanilskābes ražotājiem Ķīnā Hebei Honggang Chemical Industry Co., Ltd eksportē sulfanilskābi, izmantojot vismaz divus valsts īpašumā esošus tirdzniecības uzņēmumus (Northeast Pharmaceutical Group Import and Export Trade Co., Ltd. un China Jiangsu International Economic and Technical Cooperation Group Co., Ltd). Turklāt pieprasījuma iesniedzējs ir norādījis, ka trīs lielākie sulfanilskābes tirgotāji (32) visi ir valsts īpašumā un 2019. gada pirmajos septiņos mēnešos eksportējuši vairāk nekā 4 000 t sulfanilskābes, proti, 64 % no visa ĶTR eksporta minētajā periodā.

(62) Attiecībā uz pārskatāmā ražojuma ražošanas izejresursu piegādātājiem pieprasījuma iesniedzējs norādījis (un tas ir apstiprinājies iepriekšējās izmeklēšanās), ka galvenā izejviela sulfanilskābes ražošanā ir anilīns, kas veido 35 % no ražošanas izmaksām. Pārskatīšanas pieprasījumā norādīts (un to apstiprina citi avoti), ka viens no galvenajiem anilīna ražotājiem pasaules mērogā ir Ķīnas uzņēmums Wanhua Chemical (jeb Yantai Wanhua) (33). 2019. gadā specializēts tiešsaistes žurnāls (34) uzņēmumu Wanhua Chemical ierindoja 37. vietā starp lielākajiem ķīmijas uzņēmumiem pasaulē. Uzņēmuma lielākais daļu īpašnieks ir Yantai Guofeng Investment Holdings Ltd (Yantai Guofeng) – uzņēmums, kas pilnībā atrodas valstij piederošās Yantai municipālās valdības Aktīvu uzraudzības un administrācijas komisijas (SASAC) īpašumā (35). Wanhua Chemical gada pārskatā par 2019. gadu norādīts, ka galvenā struktūra, kas kontrolē Wanhua Chemical, ir Yantai Guofeng (36). Šajā sakarā Komisija plašsaziņas līdzekļos ziņotajā ir atklājusi, ka uzņēmuma darbībās un lēmumu pieņemšanas procesos svarīga loma ir Ķīnas Komunistiskajai partijai: “Zhou Zhe, Wanhua partijas komitejas sekretāra vietnieks, emocionāli sacīja: “Wanhua pēdējo 40 gadu laikā gūto panākumu pamatā ir plaša pieredze. Taču to var rezumēt vienā teikumā, proti, apņēmīga sekošana partijai un ikviena partijas pieņemtās reformu politikas virziena lietderīga izmantošana!”Gan Li Jiankui, pirmais priekšsēdētājs un partijas sekretārs, gan Ding Jiansheng, akciju sabiedrības priekšsēdētājs un partijas sekretārs, gan Liao Zengtai, pašreizējais priekšsēdētājs un partijas sekretārs, Wanhua partijas komitejas sekretārs un valdes priekšsēdētājs, ir vienmēr bijuši kā “viens cilvēks”. Tas nodrošina, ka partijas komitejai ir vadošā loma, kas liek uzņēmumam turēt noteikto kursu, pārraudzīt darbību kopumā un nodrošināt lēmumu īstenošanu. Wanhua nodrošina, ka katrā ražošanas vienībā ir sava partijas nodaļa, un ir izveidojis no tām spēcīgu bastionu. Tādējādi izšķirīgos brīžos visi komunisti vienmēr ir vadībā” (37).

(63) Tāpēc var uzskatīt, ka Wanhua Chemical – lielāko anilīna ražotāju Ķīnas Tautas Republikā un visā pasaulē – kontrolē valsts. Ņemot vērā uzņēmuma stāvokli, tas ir jāuzskata arī par svarīgu Ķīnas ķīmisko vielu tirgus dalībnieku, kas iesaistās daudzās komerciālās attiecībās ar pārējo nozares struktūru, piemēram, izejresursu sagādes ziņā (38). Arī citus anilīna piegādātājus var uzskatīt par aktīviem Ķīnas naftas ķīmijas nozares dalībniekiem. Attiecībā uz šo nozari Komisija no valsts statistikas konstatēja, ka valsts īpašumā esoši uzņēmumi (VU) Ķīnas ķīmijas nozarē 2015. gadā veidoja 52 % no ķīmijas uzņēmumu kopējiem aktīviem (39). VU, jo īpaši lielajiem centrālajiem uzņēmumiem, tradicionāli ir bijusi dominējoša loma ĶTR naftas ķīmijas rūpniecībā, ņemot vērā to oligopola stāvokli augšupējā/ievadmateriālu tirgū, vieglu piekļuvi valdības piešķirtiem resursiem (finanšu līdzekļiem, aizdevumiem, zemei utt.) un spēcīgu ietekmi valdības lēmumu pieņemšanā.

(64) Attiecībā uz iepriekšminēto – Ķīnas valdība un ĶKP uztur struktūras, kas nodrošina to pastāvīgu ietekmi uzņēmumos, it sevišķi valsts īpašumā esošajos vai valsts kontrolētajos uzņēmumos. Valsts (un daudzos aspektos arī ĶKP) ne tikai aktīvi formulē un pārrauga to, kā šādi valsts īpašumā esoši un valsts kontrolēti uzņēmumi īsteno vispārējo ekonomikas politiku, bet arī pastāv uz tiesībām piedalīties šo uzņēmumu lēmumu pieņemšanā par to darbību. Parasti tas tiek darīts, veicot darbinieku rotāciju starp valdības iestādēm un šiem uzņēmumiem, nodrošinot partijas biedru klātbūtni uzņēmumu izpildstruktūrās un partijas pirmorganizācijas uzņēmumu struktūrā (sk. arī 3.2.2.4. iedaļu), kā arī veidojot nozares korporatīvo struktūru (40). Savukārt valsts īpašumā esošie un valsts kontrolētie uzņēmumi saņem pretī īpašu statusu Ķīnas ekonomikā, kas ietver virkni ekonomisku ieguvumu, jo īpaši aizsardzību pret konkurenci un preferenciālu piekļuvi attiecīgiem izejresursiem, ieskaitot finanses (41). Faktori, kas norāda uz valdības kontroli pār uzņēmumiem sulfanilskābes nozares vērtības ķēdē un ķīmijas nozarē kopumā, ir sīkāk aplūkoti tālāk 3.2.2.4. iedaļā.

(65) Valdībai plaši iejaucoties Ķīnas ķīmijas rūpniecībā, ieskaitot sulfanilskābes vērtības ķēdi, un nozīmīgai daļai VU darbojoties nozarē, pat privātā īpašumā esošajiem ražotājiem ir liegts darboties tirgus apstākļos. Gan valsts, gan privātā īpašumā esoši uzņēmumi, kas darbojas Ķīnas ķīmijas nozarē, ieskaitot sulfanilskābes ražotājus un tās ražošanai nepieciešamo izejresursu ražotājus, tieši vai netieši tiek stratēģiski uzraudzīti un tiem tiek sniegtas norādes, kā izklāstīts tālāk 3.2.2.5. iedaļā.

3.2.2.4. Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta otrā ievilkuma nozīmē: valsts ir pārstāvēta uzņēmumos un tādējādi var iejaukties jautājumos par cenām vai izmaksām

(66) Papildus tam, ka Ķīnas valdība īsteno kontroli pār ekonomiku, izmantojot īpašumtiesības uz VU un citus instrumentus, tā, izmantojot valsts klātbūtni uzņēmumos, var iejaukties cenās un izmaksās. Var uzskatīt, ka Ķīnas tiesību aktos paredzētās attiecīgo valsts iestāžu tiesības iecelt un atcelt no amata VU galveno vadību atspoguļo atbilstīgās īpašuma tiesības (42), turklāt ĶKP pirmorganizācijas gan valsts, gan privātā īpašumā esošos uzņēmumos ir vēl viens nozīmīgs kanāls, pa kuru valsts var iejaukties darījumdarbības lēmumu pieņemšanā. Saskaņā ar ĶTR uzņēmumu tiesībām ĶKP organizācija ir jāizveido ikvienā uzņēmumā (ar vismaz trim ĶKP biedriem, kā noteikts ĶKP konstitūcijā (43)) un uzņēmums nodrošina partijas organizācijas darbībai vajadzīgos apstākļus. Izrādās, ka pagātnē šī prasība ne vienmēr tika ievērota vai stingri izpildīta. Tomēr vismaz kopš 2016. gada ĶKP politiska principa veidā ir pastiprinājusi pretenzijas uz darījumdarbības lēmumu kontroli valsts īpašumā esošajos uzņēmumos. Tiek ziņots arī, ka ĶKP izdara spiedienu uz privātiem uzņēmumiem, lai tie priekšplānā izvirzītu “patriotismu” un ievērotu partijas disciplīnu (44). Tiek ziņots, ka 2017. gadā partijas pirmorganizācijas bija 70 % no aptuveni 1,86 miljoniem privātā īpašumā esošajiem uzņēmumiem un pieaug spiediens uz to, lai ĶKP organizācijām būtu izšķirīga ietekme darījumdarbības lēmumu pieņemšanā attiecīgajos uzņēmumos (45). Minētie noteikumi ir vispārēji piemērojami visā Ķīnas ekonomikā – visos sektoros, ieskaitot sulfanilskābes ražotājus un to izejresursu piegādātājus.

(67) Piemēram, vismaz vienā uzņēmumā, proti, Wanhua Chemical, kas, kā jau minēts, lielos apjomos ražo anilīnu (galveno izejresursu, kas tiek izmantots sulfanilskābes sastāvā), ĶKP struktūrās darbojas tās pašas personas, kas vadības struktūrā. Komisija konstatēja, ka pašreizējais uzņēmuma priekšsēdētājs Liao Zengtai ir arī partijas sekretārs. Turklāt viens no Wanhua Chemical direktoriem un tā daļu īpašnieka un kontrolējošā uzņēmuma Yantai Guofeng priekšsēdētājs ir ĶKP biedrs un pilda minētā uzņēmuma partijas nodaļas sekretāra pienākumus. Iepriekš viņš ir bijis Yantai SASAC partijas komitejas loceklis un šīs publiskā sektora struktūras statistiskās novērtēšanas nodaļas vadītājs (46). Vēl viens piemērs, kas ilustrē ĶKP klātbūtni ķīmijas nozares korporatīvajā ainā, ir tāds, ka viena no ĶTR vadošajiem sulfanilskābes eksportētājiem China Jiangsu International Economic and Technical Cooperation Group struktūrās visa augstākās vadības komanda uzņēmumā ir saistīta ar partiju (47). Arī pats uzņēmums norāda uz iekšējām ar partiju saistītām darbībām: “18. janvāra pēcpusdienā China Jiangsu International Group Company partijas komiteja rīkoja 2018. gada pārskata sanāksmi par partijas organizācijas sekretāra darbu pamatlīmeņa partijas veidošanā un 2019. gada partijas veidošanas darba izvēršanas konferenci” (48). Vēl cits lielais sulfanilskābes eksportētājs, kas jau minēts iepriekš, proti, Northeast Pharmaceutical Group Import and Export Trade Co., Ltd., apgalvo, ka viens no tā korporatīvās politikas virzieniem ir “ieklausīties prezidenta Sji vārdos un sekot partijai” un ka viena no tā korporatīvajām vērtībām ir tāda, ka “Uzņēmums jāvada tā, lai tas nāktu par labu valdībai” (49).

(68) Valsts klātbūtne un iejaukšanās finanšu tirgos (sk. arī 3.2.2.8. iedaļu), kā arī izejvielu un izejresursu nodrošināšanā kropļo tirgu vēl vairāk (50). Tādējādi valsts klātbūtne uzņēmumos, ieskaitot VU, sulfanilskābes un citās saistītās nozarēs (piemēram, finanšu un izejresursu nozarē), ļauj Ķīnas valdībai iejaukties cenās un izmaksās.

3.2.2.5. Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta trešā ievilkuma nozīmē:: diskriminējoša valsts politika vai pasākumi, kuros priekšroka tiek dota iekšzemes piegādātājiem vai kuri kaut kā citādi ietekmē brīvā tirgus spēkus

(69) Ķīnas ekonomikas virzienu lielā mērā nosaka komplicēta plānošanas sistēma, kurā noteiktas prioritātes un izvirzīti mērķi, kam jābūt centrālās un vietējās valdības uzmanības centrā. Attiecīgi plāni ir visos valdības līmeņos, un tie aptver praktiski visas ekonomikas nozares. Ar plānošanas instrumentiem noteiktie mērķi ir saistoši, un iestādes katrā pārvaldības līmenī uzrauga, kā attiecīgais zemākais valdības līmenis īsteno plānus. Kopumā plānošanas sistēma Ķīnas Tautas Republikā nodrošina, ka resursi tiek virzīti uz tām nozarēm, kuras valdība atzinusi par stratēģiskām vai citādi politiski nozīmīgām, nevis tiek sadalīti atkarībā no tirgus spēkiem (51).

(70) Ķīmijas rūpniecību, pie kuras pieder sulfanilskābes ražotāji un to izejresursu piegādātāji, Ķīnas valdība uzskata par svarīgu nozari. To apstiprina daudzie plāni, direktīvas un citi dokumenti, kas attiecas uz ķīmijas nozari un ir izdoti valsts, reģionu un municipālajā līmenī (52).

(71) Konkrētāk, attiecībā uz olefīniem – ķīmisko produktu grupu, pie kuras pieder benzols (sulfanilskābes galvenā izejresura anilīna izejviela) – īpaša uzmanība pēdējā minētā produkta ražošanai ir pievērsta valsts 13. piecgades plānā (53). Uz olefīniem attiecas arī 13. piecgades plāna noteikumi par naftas ķīmijas un ķīmijas rūpniecību (2016–2020), un ar šiem noteikumiem valsts nosaka attīstības virzienus konkrētām ķīmijas apakšnozarēm, ieskaitot piegādes un vērtības ķēdes pārvaldību, kā arī nosaka industrializācijas mērķus, kuri visi var tieši ietekmēt tirgus spēkus šajās apakšnozarēs. Attiecībā uz olefīniem valsts uzdod: “Paātrināt celtniecības veicināšanu galvenajos naftas ķīmijas projektos. [..] Sagatavoties izmantot gan starptautiskos, gan iekšzemes resursus, pienācīgi izstrādāt procesu metanola pārstrādei par olefīniem, propāna dehidrogenēšanas procesu, kurā iegūst propilēnu, etilēna un propilēna ražošanas apjomā palielināt to produktu īpatsvaru, kas nav uz naftas bāzes, uzlabot drošas piegādes spēju” (54) un paziņo, ka tā “noteiktā kārtībā veicinās septiņu nozīmīgu naftas ķīmijas rūpniecības bāzu celtniecību un nozīmīgus projektus, veicinās spēju garantēt olefīnu, aromātisko savienojumu un citu pamatproduktu pieejamību un uzlabos attīrīšanas integrāciju” (55).

(72) Citos Ķīnas politikas dokumentos, kas guvuši lielu rezonansi, piemēram, Valsts padomes pamatnostādnēs par naftas ķīmijas rūpniecības strukturālo pielāgošanu, pārveidošanu un rentabilitātes pieaugumu, viens no galvenajiem mērķiem ir arī olefīnu piegādes modeļu pārvaldība: “Ražošanas jaudas struktūra tiek pakāpeniski optimizēta. [..] Garantētā olefīnu, aromātisko savienojumu un citu pamatizejvielu piegādes jauda tiek ievērojami palielināta.” (56)

(73) Valsts mēroga plānu un pamatnostādņu noteikumi ir atspoguļoti tādos provinču plānošanas dokumentos kā Dzjansu provinces ķīmijas rūpniecības attīstības 13. piecgades plānā (2016–2020), kas konkrēti nosaka, kādi pasākumi katram reģionam veicami attiecībā uz rūpniecisko bāzi un tās jaudu, kā arī piegādes avotiem, konkrēti attiecībā uz olefīniem: “Naņdzjinas naftas ķīmijas bāze nodrošina attīrītu produktu, olefīnu un aromātisko ogļūdeņražu integrāciju un izstrādi [un] nodrošina lejupējo produktu augstas vērtības attīstību” (57). Līdzīgi arī olefīni ir daļa no Hebei provinces naftas ķīmijas rūpniecības 13. piecgades plāna, kurā iestādes izvirzījušas mērķi virzīt strukturālās attīstības modeļus konkrētos nozares segmentos kopā ar jaudas kontroli, konkrēti dodot norādījumus: “Paātrināt etilēnglikola ieguves no oglēm izstrādi, pakāpeniski izstrādāt olefīnu ieguvi no oglēm (metanola), palielināt to olefīnu ražošanas jaudu, kuri nav uz naftas bāzes, piemērotos piekrastes apgabalos būvēt iekārtas aromātisko ogļūdeņražu ieguvei no oglēm, palielināt rūpniecības koncentrācijas līmeni un intensificēšanu [..]” (58).

(74) Komisija arī konstatēja, ka uz citu sulfanilskābes ražošanā izmantoto izejvielu sērskābi Hebei provincē saskaņā ar Hebei provinces naftas ķīmijas rūpniecības 13. piecgades plānu attiecas valsts politika saistībā ar jaunas ražošanas jaudas kontroli: “[Hebei] stingri īsteno nosacījumus ienākšanai nozarē: kontrolē visus jaunos ražošanas jaudas projektus attiecībā uz koksu, kodīgajiem sārmiem, nātrija karbonātu, sērskābi, kalcija karbīdu, PVC, metanolu, krāsvielām u. c.” (59)

(75) Ķīnas valdība vada ķīmijas nozares attīstību, izmantojot plašu instrumentu klāstu, piemēram, nodrošinot valsts subsīdijas, jo īpaši galvenās sulfanilskābes ražošanā izmantotās izejvielas anilīna ražotājiem. Vadošā anilīna ražotāja Wanhua Chemicals gada pārskati apstiprina, ka uzņēmums ir saņēmis šādas valdības subsīdiju summas: 2019. gadā – 907 miljonus RMB (60); 2018. gadā – 1 miljardu RMB; 2017. gadā – 1,3 miljardus RMB (61).

(76) Turklāt Komisija konstatēja, ka Wanhua Chemicals kā valsts kontrolētam uzņēmumam nesen ir uzticēts īstenot valsts mēroga projektu, un tas parāda, ka uzņēmums gūst labumu no ciešas saistības ar valsti: “2019. gada oktobrī Ķīnas Nacionālā standartizācijas administrācija oficiāli sniedza atbildi, apstiprinot Yantai Wanhua Chemical Group Co., Ltd. kā uzņēmumu, kas atbild par valsts tehnisko standartu inovācijas bāzes (jaunu ķīmisko materiālu) sagatavošanu un celtniecību.” (62)

(77) Turklāt attiecībā uz benzolu, anilīna ražošanā izmantoto ķīmisko izejresursu, Komisija konstatēja, ka ĶTR piemēro eksporta nodokli 40 % (63). Tomēr tā nepiemēro izvedmuitas nodokļus benzola pakārtotajiem ražojumiem, ieskaitot sulfanilskābi.

(78) Šo un citu līdzekļu dēļ sulfanilskābes ražošanā izmantotās izejvielas ir saistītas ar valdības iejaukšanos, un Ķīnas valdība faktiski vada un kontrolē visus ķīmijas nozares attīstības un darbības aspektus.

(79) Kopumā Ķīnas valdība ir noteikusi pasākumus, kuru mērķis ir panākt, lai ekonomikas dalībnieki ievērotu valsts politikas mērķus, proti, atbalstīt veicināmās nozares, arī pārskatāmā ražojuma ražošanā izmantotās galvenās izejvielas anilīna ražošanu. Šādi pasākumi traucē tirgus spēkiem brīvi darboties.

3.2.2.6. Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta ceturtā ievilkuma nozīmē: bankrota tiesību, uzņēmējdarbības tiesību vai īpašuma tiesību trūkums, diskriminējoša piemērošana vai neatbilstīga izpilde

(80) Lietas materiālos pieejamā informācija liecina, ka Ķīnas bankrota sistēma pietiekami nesasniedz savus galvenos mērķus, tādus kā prasījumu un parādu taisnīga segšana un kreditoru un parādnieku likumīgo tiesību un interešu aizsardzība. Tā pamatā, šķiet, ir fakts, ka, lai gan Ķīnas bankrota tiesības formāli balstās uz līdzīgiem principiem kā attiecīgie tiesību akti citās valstīs, izņemot ĶTR, Ķīnas sistēmai ir raksturīga sistemātiska nepietiekama tiesību aktu noteikumu izpilde. Vispārzināms, ka bankrotu joprojām ir ārkārtīgi maz attiecībā pret valsts ekonomikas lielumu jo īpaši tāpēc, ka maksātnespējas procesā ir virkne nepilnību, kas faktiski attur no bankrota pieteikumu iesniegšanas. Turklāt maksātnespējas procesā joprojām ir spēcīga un aktīva valsts loma, un bieži vien tai ir tieša ietekme uz procesa rezultātu (64).

(81) Turklāt īpašuma tiesību sistēmas trūkumi ir īpaši acīmredzami saistībā ar īpašumtiesībām uz zemi un zemes izmantošanas tiesībām Ķīnas Tautas Republikā (65). Visa zeme pieder Ķīnas valstij (kopīpašumā esošā lauku zeme un valsts īpašumā esošā pilsētas zeme). Tās sadale joprojām ir atkarīga tikai no valsts. Pastāv tiesību aktu noteikumi, kuru mērķis ir pārredzamā veidā un par tirgus cenām piešķirt zemes izmantošanas tiesības, piemēram, ieviešot piedāvājumu procedūras. Tomēr minētie noteikumi tiek regulāri pārkāpti: daži pircēji iegūst zemi par velti vai par cenu, kas ir zemāka par tirgus cenu (66). Turklāt, piešķirot zemi, iestādes bieži vien cenšas sasniegt konkrētus politiskos mērķus, ieskaitot ekonomikas plānu īstenošanu (67).

(82) Ļoti līdzīgi kā citos Ķīnas ekonomikas sektoros, arī uz sulfanilskābes ražotājiem attiecas parastie Ķīnas noteikumi par bankrota tiesībām, uzņēmējdarbības tiesībām un īpašuma tiesībām. Tas nozīmē, ka arī šos uzņēmumus skar lejupējie kropļojumi, ko rada bankrota un īpašuma tiesību diskriminējoša piemērošana vai neatbilstīga izpilde. Šajā izmeklēšanā netika atklāts nekas tāds, kas liktu šos konstatējumus apšaubīt. Tāpēc Komisija provizoriski secināja, ka Ķīnas bankrota un īpašuma tiesību akti pienācīgi nedarbojas un rezultātā, saglabājot maksātnespējīgus uzņēmumus un piešķirot zemes izmantošanas tiesības Ķīnas Tautas Republikā, rada kropļojumus. Pamatojoties uz pieejamajiem pierādījumiem, minētie apsvērumi šķiet pilnībā attiecināmi arī uz ķīmijas nozari, ieskaitot sulfanilskābes nozari, un nozarēm, kas ražo sulfanilskābes ražošanai izmantotās izejvielas.

(83) Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secināja, ka ķīmijas nozarē bankrota un īpašuma tiesību aktu piemērošana ir diskriminējoša vai neatbilstīga, arī attiecībā uz pārskatāmo ražojumu.

3.2.2.7. Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta piektā ievilkuma nozīmē: izkropļotas algu izmaksas

(84) Uz tirgu balstīta algu sistēma ĶTR nevar pilnībā attīstīties, jo tiek ierobežotas darba ņēmēju un darba devēju tiesības uz kolektīvu organizāciju. ĶTR nav ratificējusi vairākas būtiskas Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) konvencijas, proti, tās, kas attiecas uz biedrošanās brīvību un koplīgumu slēgšanu (68). Valsts tiesību aktos noteikts, ka darbojas tikai viena arodbiedrību organizācija. Tomēr šī organizācija nav neatkarīga no valsts iestādēm, un tās iesaistīšanās darba koplīgumu slēgšanā un darba ņēmēju tiesību aizsardzībā joprojām ir vāja (69). Turklāt Ķīnas darbaspēka mobilitāti ierobežo mājsaimniecību reģistrācijas sistēma, kas konkrētās administratīvās teritorijas vietējiem iedzīvotājiem ierobežo piekļuvi visam sociālā nodrošinājuma un citu pabalstu klāstam. Rezultātā darba ņēmēji, kuriem nav reģistrēta dzīvesvieta vietējā teritorijā, parasti nonāk neaizsargātā nodarbinātības situācijā un saņem mazākus ienākumus nekā personas, kam ir šāda reģistrēta dzīvesvieta (70). Šie konstatējumi liek secināt, ka algu izmaksas Ķīnas Tautas Republikā ir izkropļotas.

(85) Nav iesniegti pierādījumi, kas liecinātu, ka uz ķīmijas nozari, kura ietver sulfanilskābes ražotājus, neattiektos aprakstītā Ķīnas darba tiesību sistēma. Tādējādi sulfanilskābes nozari skar algu izmaksu kropļojumi – gan tieši (pārskatāmā ražojuma ražošanā vai tā galvenās izejvielas ražošanā), gan netieši (ja ir pieejams kapitāls vai izejresursi no uzņēmumiem, uz kuriem attiecas tā pati ĶTR darba tiesību sistēma).

3.2.2.8. Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta sestā ievilkuma nozīmē: piekļuve finansējumam, ko piešķir iestādes, kuras īsteno valsts politikas mērķus vai kuru darbība citādi ir atkarīga no valsts

(86) Kapitāla pieejamība uzņēmumiem Ķīnas Tautas Republikā ir dažādos veidos izkropļota.

(87) Pirmkārt, Ķīnas finanšu sistēmai ir raksturīgs spēcīgs valsts īpašumā esošu banku stāvoklis (71), un, piešķirot piekļuvi finansējumam, tās ņem vērā nevis projekta ekonomisko dzīvotspēju, bet citus kritērijus. Līdzīgi kā nefinanšu VU, bankas joprojām ir saistītas ar valsti ne tikai ar īpašuma tiesībām, bet arī ar personīgām attiecībām (lielo valsts īpašumā esošo finanšu iestāžu vadošos darbiniekus ieceļ amatā ĶKP) (72) un, tāpat kā nefinanšu VU, bankas regulāri īsteno valdības izstrādāto valsts politiku. Tādējādi bankas izpilda tieši formulētu ar likumu noteiktu pienākumu veikt darījumdarbību saskaņā ar valsts ekonomiskās un sociālās attīstības vajadzībām un vadoties pēc valsts rūpniecības politikas (73). To papildina spēkā esoši papildu noteikumi, kuri virza finanses uz nozarēm, ko valdība atzinusi par veicināmām vai citādi nozīmīgām (74).

(88) Lai gan ir atzīts, ka dažādi tiesību aktu noteikumi attiecas uz nepieciešamību ievērot normālu banku praksi un tādus prudenciālos noteikumus kā nepieciešamību pārbaudīt aizdevuma ņēmēja kredītspēju, pārliecinoši pierādījumi, ieskaitot tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanu konstatējumus, liecina, ka minētajiem noteikumiem dažādu juridisko instrumentu piemērošanā ir tikai sekundāra nozīme.

(89) Turklāt obligāciju reitings un kredītvērtējums dažādu iemeslu dēļ bieži vien ir izkropļoti – arī tādēļ, ka riska novērtējumu ietekmē firmas stratēģiskā nozīme Ķīnas valdībai un implicīto valdības garantiju spēks. Aplēses pārliecina, ka Ķīnas kredītvērtējumi sistemātiski atbilst zemākiem starptautiskajiem vērtējumiem (75).

(90) To papildina spēkā esoši papildu noteikumi, kuri virza finanses uz nozarēm, ko valdība atzinusi par veicināmām vai citādi nozīmīgām (76). Rezultātā rodas nosliece par labu tam, lai aizdevumus piešķirtu valsts īpašumā esošiem uzņēmumiem, lielām privātām firmām ar labiem sakariem un firmām, kas darbojas vadošajās rūpniecības nozarēs, kas nozīmē, ka kapitāla pieejamība un izmaksas nav vienādas visiem tirgus dalībniekiem.

(91) Otrkārt, lai stimulētu ieguldījumu pieaugumu, aizņemšanās izmaksas tiek mākslīgi uzturētas zemā līmenī. Tādējādi tiek pārmērīgi izmantoti kapitālieguldījumi ar aizvien mazāku ienākumu no ieguldījumiem. To ilustrē nesenais to līdzekļu īpatsvara pieaugums valsts sektorā, kurus uzņēmumi aizņēmušies, kaut arī strauji samazinājusies rentabilitāte, kas liecina, ka mehānismi, kuri darbojas banku sistēmā, neatbilst normālai komerciālai reakcijai.

(92) Treškārt, lai gan 2015. gada oktobrī tika panākta nominālās procentu likmes liberalizācija, cenu signāli vēl aizvien neizriet no brīvā tirgus spēkiem, bet tos ietekmē valdības izraisīti kropļojumi. Faktiski to aizdevumu daļa, kam nav pārsniegta atsauces likme, joprojām ir 45 % no visiem aizdevumiem, un šķiet, ka ir pastiprināta mērķtiecīgu kredītu izmantošana, jo kopš 2015. gada šī daļa ir ievērojami palielinājusies, kaut arī ekonomikas apstākļi ir pasliktinājušies. Mākslīgi zemo procentu likmju dēļ cenas ir nesamērīgi zemas, un tas izraisa pārmērīgu kapitāla izmantošanu.

(93) Kopējais kreditēšanas pieaugums Ķīnas Tautas Republikā liecina par mazāku kapitāla sadales efektivitāti, un nav pazīmju, ka kreditēšanas ierobežojumi kļūtu stingrāki, ko varētu gaidīt neizkropļotā tirgus vidē. Rezultātā pēdējos gados ir strauji palielinājies ienākumus nenesošu aizdevumu apjoms. Saskaroties ar situāciju, kad kļūst aizvien vairāk riskantu parādu, Ķīnas valdība ir izvēlējusies izvairīties no maksājumu saistību neizpildes. Tāpēc ar sliktajiem parādiem saistītie jautājumi tiek risināti, refinansējot parādu un tādējādi radot tā sauktos zombijuzņēmumus vai nododot īpašumtiesības uz parādu (piemēram, izmantojot apvienošanos vai parādsaistību kapitalizāciju), bet ne vienmēr novēršot vispārējo parāda problēmu vai risinot tās pamatcēloņus.

(94) Būtībā, kaut arī nesen ir veikti tirgus liberalizācijas pasākumi, uzņēmumu kredītu sistēmu Ķīnas Tautas Republikā ietekmē nozīmīgi kropļojumi, ko rada pastāvīgi pieaugošā valsts loma kapitāla tirgos.

(95) Nav sniegti pierādījumi par to, ka sulfanilskābes nozare būtu brīva no iepriekš aprakstītajiem valdības iejaukšanās veidiem finanšu sistēmā. Komisija konstatēja arī, ka vadošais anilīna (galvenā izejviela, ko izmanto sulfanilskābes ražošanā) ražotājs izmantoja valdības subsīdijas (sk. 75. apsvērumu). Tāpēc būtiskā valdības iejaukšanās finanšu sistēmā izraisa to, ka visos līmeņos tiek nopietni ietekmēti tirgus apstākļi.

3.2.2.9. Aprakstīto kropļojumu sistēmiskais raksturs

(96) Komisija ir ievērojusi, ka Ķīnas ekonomikai ir raksturīgi Ziņojumā aprakstītie kropļojumi. Pieejamie pierādījumi liecina, ka 3.2.2.1.–3.2.2.5. iedaļā un Ziņojuma A daļā aprakstītie fakti un iezīmes, kas raksturo Ķīnas sistēmu, ir attiecināmi uz visu valsti un visām ekonomikas nozarēm. Tas pats sakāms par 3.2.2.6.–3.2.2.8. iedaļā un Ziņojuma B daļā aprakstītajiem ražošanas faktoriem.

(97) Komisija atgādina, ka sulfanilskābes ražošanai ir vajadzīgs zināms izejresursu klāsts. Šajā ziņā ĶTR ir viens no vadošajiem anilīna ražotājiem, kas ir galvenā izejviela šajā ražošanas procesā (sk. 62. apsvērumu). Kad sulfanilskābes ražotāji iegādājas šos izejresursus/slēdz līgumu par tiem Ķīnas Tautas Republikā, cenas, ko tie maksā (un kas tiek reģistrētas pie to izmaksām), ir nepārprotami pakļautas tiem pašiem sistēmiskajiem kropļojumiem, kas minēti iepriekš. Piemēram, kropļojumi skar izejresursu piegādātāju izmantoto darbaspēku. Tie var aizņemties naudu, kuru skar kropļojumi finanšu sektorā/kapitāla sadalē. Turklāt uz tiem attiecas plānošanas sistēma, kura tiek piemērota visos valdības līmeņos un visās nozarēs.

(98) Rezultātā ne vien nav pareizi izmantot sulfanilskābes iekšzemes pārdošanas cenas pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta nozīmē, bet ir skartas arī visas izejresursu izmaksas (ieskaitot izejvielu, enerģijas, zemes, finansējuma, darbaspēka utt. izmaksas), tāpēc ka to cenas veidošanu ietekmē būtiska valdības iejaukšanās, kā tā aprakstīta Ziņojuma A un B daļā. Valdības iejaukšanās, kas aprakstīta saistībā ar kapitāla, zemes, darbaspēka, enerģijas un izejvielu sadali, ir izplatīta visā ĶTR. Tas nozīmē, ka, piemēram, izejresursi, kas paši ir ražoti ĶTR, apvienojot vairākus ražošanas faktorus, ir pakļauti nozīmīgiem kropļojumiem. Tas pats attiecas uz izejresursu izejresursiem un tā tālāk. Ne Ķīnas valdība, ne ražotāji eksportētāji šajā izmeklēšanā nav snieguši pierādījumus vai argumentus par pretējo.

3.2.2.10. Secinājums

(99) Analīze 3.2.2.2.–3.2.2.9. iedaļā, kurā aplūkoti visi pieejamie pierādījumi par ĶTR iejaukšanos savā ekonomikā kopumā, kā arī ķīmijas nozarē (ieskaitot pārskatāmo ražojumu), liecina, ka pārskatāmā ražojuma cenas un izmaksas, arī izejvielu, enerģijas un darbaspēka izmaksas, nav noteiktas brīvā tirgus spēku ietekmē tāpēc, ka tās ietekmē būtiska valdības iejaukšanās pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, kā liecina viena vai vairāku attiecīgo minētajā noteikumā uzskaitīto faktoru faktiskā vai potenciālā ietekme. Tādējādi, kā arī ņemot vērā, ka Ķīnas valdība nesadarbojās, Komisija secināja, ka šajā lietā normālās vērtības noteikšanai nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas.

(100) Tāpēc Komisija, kā izklāstīts nākamajā iedaļā, noteica salikto normālo vērtību, pamatojoties vienīgi uz ražošanas un pārdošanas izmaksām, kas atspoguļo neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības, t. i., šajā gadījumā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punktu pamatojoties uz atbilstošām ražošanas un pārdošanas izmaksām attiecīgā avotā.

3.2.3. Attiecīgs avots

3.2.3.1. Vispārīgas piezīmes

(101) Avota izvēle, ievērojot pamatregulas 2. panta 6.a punktu, tika balstīta uz šādiem kritērijiem: — līdzīgs ekonomiskās attīstības līmenis kā ĶTR. Šim nolūkam Komisija, pamatojoties uz Pasaules Bankas datubāzi, atsaucās uz valstīm, kuru nacionālais kopienākums uz vienu iedzīvotāju ir līdzīgs kā ĶTR (77), — pārskatāmā ražojuma ražošana minētajā valstī, — attiecīgo datu publiska pieejamība valstī.

(102) Kā paskaidrots 30. un 31. apsvērumā, Komisija ir publicējusi divus paziņojumus par lietas materiāliem, ko izmanto normālās vērtības noteikšanai: 7. maija pirmo paziņojumu par ražošanas faktoriem un 25. septembra otro paziņojumu par ražošanas faktoriem. Minētajos paziņojumos ir aprakstīti fakti un pierādījumi, kas ir attiecīgo kritēriju pamatā. Ar minētajiem paziņojumiem Komisija informēja ieinteresētās personas par savu nodomu 103., 104. un 105. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ par attiecīgu avotu izmantot Indiju. Komisija šajā sakarā nav saņēmusi piezīmes.

3.2.3.2. Ekonomikas attīstības līmenis, kas līdzīgs ĶTR, un pārskatāmā ražojuma ražošanas apjoms

(103) Komisija 7. maija paziņojumā skaidroja, ka pārskatāmo ražojumu, izrādās, ražo tikai Indijā un Amerikas Savienotajās Valstīs (ASV) (78), un nevienā no tām saskaņā ar iepriekš 101. apsvērumā minētajiem kritērijiem ekonomiskās attīstības līmenis nav līdzīgs ĶTR ekonomiskās attīstības līmenim.

(104) Tā kā Komisija nevarēja atrast valsti, kurā būtu līdzīgs ekonomiskās attīstības līmenis kā ĶTR un kurā ražotu ražojumu, kas būtu tajā pašā vispārīgajā kategorijā un/vai nozarē, kurā ir pārskatāmais ražojums, Komisija 7. maija paziņojumā par ražošanas faktoriem norādīja, ka tā meklēs, kurā valstī ar citādu attīstības līmeni nekā ĶTR tiek ražots pārskatāmais ražojums un tiek atspoguļotas neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmās daļas nozīmē. Komisija ir ievērojusi, ka Indijas ekonomikas attīstības līmenis ir zemāks par ĶTR ekonomikas attīstības līmeni. Tāpēc apstākļos, kuros būtu jāaprēķina precīza dempinga starpība, šī valsts nebūtu piemērota, jo tās ekonomiskās attīstības līmenis ir zemāks nekā ĶTR. Tomēr, tā kā pašreizējā izmeklēšana ir termiņbeigu pārskatīšana, kurā jautājums ir par to, vai dempings varētu turpināties vai atkārtoties neatkarīgi no tā faktiskā līmeņa, Komisija apsvēra, vai izņēmuma kārtā Indija varētu būt par pamatu, uz kura noteikt ražošanas un pārdošanas izmaksas šīs lietas apstākļos. Šajā sakarā Komisija ir ievērojusi, ka normālā vērtība, kas noteikta, pamatojoties uz šo ļoti piesardzīgo pieeju, jau liecināja par ievērojamu dempingu, par ko izdarīts secinājums tālāk 3.2.7. iedaļā. Komisija secināja, ka tāpēc nav nepieciešams pētīt citas alternatīvas.

(105) Informācija, kas Komisijai bija pieejama pēc pieprasījuma iesniegšanas, liecināja, ka Indijā ir vairāki pārskatāmā ražojuma ražotāji.

(106) Pēc tam Komisija pārbaudīja nepieciešamos finanšu datus, kas par šiem ražotājiem ir publiski pieejami Indijā. Galveno uzmanību Komisija pievērsa uzņēmumiem, kuriem ir publiski pieejami peļņas un zaudējumu pārskati ar datiem par pārskatīšanas izmeklēšanas periodu un kuri šajā periodā bija rentabli. Komisija konstatēja, ka revidēti gada pārskati par periodu no 2018. gada 1. aprīļa līdz 2019. gada 31. martam tiešsaistē ir pieejami attiecībā uz Aarti Industries Limited (Aarti) un Daikaffil Chemicals India Limited.

(107) Uzņēmumam Daikaffil India Limited ir sadarbības līgums ar ārvalstu uzņēmumu. Daikaffil tīmekļa vietnē (79) ir norādīts, ka šis ārvalstu uzņēmums ir tieši uzraudzījis un kontrolējis Daikaffil India Limited produkcijas kvalitāti visās tā ražošanas līnijās, bez maksas nodrošinājis tehnoloģiju un piekritis noslēgt atpirkšanas līgumus par daļu produkcijas. Līdzīgi paziņojumi iekļauti uzņēmuma finanšu pārskatos. Iegūtā informācija vedina domāt, ka šādos apstākļos uzņēmumam Daikaffil neradīsies ražošanas izmaksas, kas radīsies citiem sulfanilskābes ražošanas uzņēmumiem. Šādā situācijā tiek ietekmētas Daikaffil PVA un peļņa.

(108) Neviena ieinteresētā persona neapstrīdēja to, ka Indija tiek izraudzīta neizkropļotu ražošanas un pārdošanas izmaksu noteikšanai ražotājiem eksportētājiem vai ka Aarti Industries Limited šīs izmeklēšanas vajadzībām piedāvā attiecīgus finanšu datus. Lai nodrošinātu apjomradītus ietaupījumus un sinerģiju –stratēģiju, kas izplatīta sulfanilskābes ražotāju vidū valstīs, kurās ir augstāks attīstības līmenis nekā Indijā,– Aarti Industries Limited orientējās uz daudzveidīgām ražojuma kategorijām. Tika konstatēts, ka, neskatoties uz to, ka Aarti Industries Limited ir uzņēmums, kas pieder pie lielākas grupas, darījumdarbības daudzveidības un rezultātu dēļ tā korporatīvā vadība ir līdzīga kā pieprasījuma iesniedzējam.

3.2.3.3. Attiecīgo datu publiska pieejamība Indijā

(109) Komisija rūpīgi analizēja visus attiecīgos lietas materiālos pieejamos datus par ražošanas faktoriem Indijā un ievēroja turpmāk minēto. — Izejresursi, kas, kā konstatēts 7. maija paziņojumā un 25. septembra paziņojumā, ir vajadzīgi pārskatāmā ražojuma ražošanai, tika importēti. — Mahārāštras štatā Indijā atrodas ievērojams skaits ķīmijas uzņēmumu un sulfanilskābes ražotāju. Ja bija pieejami konkrēti dati no Mahārāštras štata Indijā, tika izmantoti tie, nevis Indijas mēroga dati. — Mahārāštras Elektroenerģijas regulēšanas komisijas sniegto datu veidā bija pieejams elektroenerģijas tarifs rūpnieciskajiem lietotājiem pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. — Indijas Naftas plānošanas un analīzes nodaļas (Indijas naftas un dabasgāzes ministrijas struktūrvienība) sniegto datu veidā bija viegli pieejamas dabasgāzes cenas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. — Indijas Statistikas ministrijas tīmekļa vietnē ir norādītas gada vidējās algas. Indijas Darbaspēka biroja tīmekļa vietnē ir sniegta informācija par minimālo algu ražošanas nozarēs un pa štatiem.

(110) Pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktā teikts, ka saliktajai normālajai vērtībai jāietver neizkropļotas un samērīgas administratīvās, pārdošanas un vispārējās izmaksas (PVA) un peļņa. Turklāt, lai aptvertu izmaksas, kuras nav ietvertas ražošanas faktoros, ir jānosaka ražošanas pieskaitāmo izmaksu vērtība. Kā minēts iepriekš, Indijas ražotājam eksportētājam Aarti bija publiski pieejami finanšu pārskati, kurus varēja izmantot par aizstājēju, lai noteiktu neizkropļotas un samērīgas PVA un peļņu.

3.2.3.4. Secinājums par Indiju kā attiecīgu avotu

(111) Ņemot vērā iepriekš minēto analīzi, izņēmuma kārtā par attiecīgu avotu neizkropļotām izmaksām un cenām, pamatojoties uz pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu, tika uzskatīta Indija. Lai iegūtu nepieciešamos finanšu datus, tika izraudzīts uzņēmums Aarti.

3.2.4. Ražošanas faktori

(112) Kā minēts 7. maija paziņojumā un 25. septembra paziņojumā, Komisija analizēja visus pieejamos datus par konstatētajiem ražošanas faktoriem. Lai noteiktu normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu, Komisija nolēma izmantot šādus avotus un mērvienības. 1. tabula Sulfanilskābes ražošanas faktori Ražošanas faktors HS kods Datu avots Neizkropļota vienības vērtība Sērskābe; oleums 2807 00 Global Trade Atlas (GTA) (80) 70,15 EUR/t Anilīns un tā sāļi 2921 41 Global Trade Atlas (GTA) 1 342,59 EUR/t Aktivēta ogle 3802 10 Global Trade Atlas (GTA) 2 835,95 EUR/t Demineralizēts ūdens [Nav] Ūdens tarifs nozarēm Mahārāštras štatā Indijā 0,06 EUR/m3 Auksts ūdens [Nav] Ūdens tarifs nozarēm Mahārāštras štatā Indijā 0,06 EUR/m3 Darbaspēks [Nav] Indijas Darbaspēka birojs (vispārējie dati par vidējo gada algu Indijā, ekstrapolēti uz Mahārāštru) 0,92 EUR/h Elektroenerģija [Nav] Mahārāštras Elektroenerģijas regulēšanas komisija 0,118 EUR/kWh Dabasgāze 2711 21 Indijas Naftas plānošanas un analīzes nodaļa 0,11 EUR/Nm3 Tvaiks [Nav] Pieprasījuma iesniedzēja dati Mainīgo izmaksu procentuālā daļa

3.2.4.1. Izejvielas

(113) Pārskatāmā ražojuma ražošanā izmantotās izejvielas ir sērskābe un anilīns (81). Attiecībā uz sāļiem papildus šīm divām izejvielām ir arī nātrijs, kālijs un kalcijs. Tā kā termiņbeigu pārskatīšanās Komisijai nav jāaprēķina precīza dempinga starpība, tā nolēma, ka, aprēķinot sāļu normālo vērtību, neņems vērā šo materiālu papildu izmaksas. Ar šādu vienkāršotu pieeju tika iegūta piesardzīgāka dempinga starpība.

(114) Lai noteiktu neizkropļotu cenu izejvielām ar piegādi līdz attiecīgā ražotāja rūpnīcas vārtiem, Komisija par pamatu izmantoja GTA norādīto vidējo svērto importa CIF cenu uz Indiju, un šai cenai tika pieskaitīti ievedmuitas nodokļi un iekšzemes transporta izmaksas. Importa CIF cena Indijā tika noteikta kā vidējā svērtā vienības cena importam no visām trešām valstīm, izņemot ĶTR un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2015/755 (82) 1. pielikumā minētās valstis, kas nav PTO dalībvalstis.

(115) Komisija neņēma vērā importu no ĶTR Indijā, jo, kā tā secinājusi 3.2.2. iedaļā, nozīmīgu kropļojumu dēļ pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas Ķīnas Tautas Republikā. Ņemot vērā, ka nav pierādījumu par to, ka tie paši kropļojumi, kas ir Ķīnas iekšzemes tirgū, tādā pašā mērā neietekmē eksportam paredzētos ražojumus, Komisija uzskatīja, ka tie paši kropļojumi ietekmē eksporta cenas. Līdzīgi arī netika iekļauts imports Indijā no Regulas (ES) 2015/755 1. pielikumā minētajām valstīm, kas nav PTO dalībvalstis (83). Pamatregulas 2. panta 7. punktā paredzēts, ka normālās vērtības noteikšanai nevar izmantot iekšzemes cenas šajās valstīs. Kad tika izslēgts imports no ĶTR Indijā, sērskābes importa apjoms no citām trešām valstīm saglabājās reprezentatīvs (75,3 % no kopējā importa apjoma Indijā). Tā kā anilīna importa apjoms Indijā no trešām valstīm, izņemot ĶTR, bija ierobežots, tad Komisija centās atrast citas reprezentatīvas atsauces vērtības.

(116) Komisija neatrada neizkropļotu starptautisku reprezentatīvo anilīna atsauces cenu brīvajā tirgū. Ķīna joprojām ir nozīmīgākā dalībniece pasaulē ar gandrīz 50 % no pasaules anilīna jaudas, tai seko Rietumeiropa un ASV (84). Turklāt anilīna brīvais tirgus Savienībā un ASV ir ierobežots (85). Aptuveni 90 % no pasaulē saražotā anilīna tiek izmantoti MDI ražošanā (86), kas ir izolācijas materiāls. Pieprasījuma iesniedzējs ir vienīgais anilīna ražotājs Eiropā, kurš nav integrēts MDI ražošanā (87).

(117) Pieprasījuma iesniedzējs norādīja, ka Indijā importētā anilīna vidējā cena pēdējos piecos gados bijusi 1,95 USD/kg un nekad nav bijusi zemāka par 1,50 USD/kg (t. i., EUR 1,32/kg) (88). Komisija par atsauces vērtību izmantoja pašu piesardzīgāko pieprasījuma iesniedzēja iesniegto anilīna cenu, proti, 1,32 EUR/kg.

(118) Lai noteiktu normālo vērtību saskaņā ar Komisijas metodiku, pie šīm importa cenām parasti būtu jāpieskaita ievedmuitas nodokļi, kas noteikti ražošanas faktoriem un materiāliem, kuri importēti Indijā, kā arī iekšzemes transporta izmaksas. Attiecībā uz sērskābi Komisija piemēroja Indijas ievedmuitas nodokli, kas pieejams Pasaules Bankas Pasaules Integrētajā Tirdzniecības risinājumā (89), attiecīgā līmenī atkarībā no importēto apjomu izcelsmes valsts. Turklāt Komisija pievienoja iekšzemes transporta izmaksas, kas aprēķinātas par tonnu, pamatojoties uz Pasaules Bankas ziņojumā (90) norādītajiem piegāžu kotējumiem. Attiecībā uz anilīnam izmantoto atsauces vērtību Komisija pievienoja iekšzemes transporta izmaksas.

3.2.4.2. Palīgmateriāli

(119) Palīgmateriāli ir aktivētā ogle, demineralizētais ūdens un aukstais ūdens.

(120) Attiecībā uz aktivēto ogli Komisija izmantoja to pašu metodiku, kuru attiecībā uz sērskābi iepriekšējā iedaļā par izejvielām. Pēc ĶTR izslēgšanas imports no citām trešām valstīm joprojām bija reprezentatīvs un veidoja 50,8 % no kopējā Indijā importētā apjoma. Attiecībā uz iekšzemes transportu Komisija pievienoja iekšzemes transporta izmaksas, kas aprēķinātas par tonnu, pamatojoties uz iepriekšējā iedaļā minētajā Pasaules Bankas ziņojumā norādītajiem piegāžu kotējumiem.

(121) Attiecībā uz demineralizēto ūdeni un auksto ūdeni Komisija izmantoja 2018. gada ūdens tarifu nozarēm, kas izmanto ūdeni ražošanai vai dzesēšanai Mahārāštrā (91).

3.2.4.3. Darbaspēks

(122) Statistikas ministrijas periodiskie darbaspēka apsekojumi Indijā (92) liecina, ka vidējā alga gadā parasti ir divas reizes lielāka par minimālo algu (93). Komisija izmantoja Indijas Darbaspēka biroja jaunāko darbaspēka datu analīzi Indijā (t. i., ziņojumu Indian Labour Statistics 2017) (94), kas parāda Mahārāštras minimālo algu ķīmijas/zāļu un farmācijas nozarē, un reizināja gada minimālo algu ar divi.

3.2.4.4. Elektroenerģija

(123) Mahārāštras Elektroenerģijas regulēšanas komisija publicē elektroenerģijas cenu uzņēmumiem (rūpnieciskajiem lietotājiem) Mahārāštrā (95). Komisija izmantoja datus par elektroenerģijas cenām rūpnieciskajiem lietotājiem 2019./2020. finanšu gadā Indijā (t. i., cenas, kas dominēja pārskatīšanas izmeklēšanas perioda otrajā pusē).

3.2.4.5. Dabasgāze

(124) Indijas Naftas plānošanas un analīzes nodaļas (Indijas naftas un dabasgāzes ministrijas struktūrvienība) savā tīmekļa vietnē (96) regulāri publicē dabasgāzes cenu Indijā. Komisija izmantoja publicētās cenas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā (97).

3.2.4.6. Tvaiks

(125) Tā kā nebija citu datu, tad Komisija, lai noteiktu tvaika izmaksas, izmantoja pieprasījumā izmantoto metodiku, ko Komisija pārbaudīja attālinātajā salīdzinošajā pārbaudē. Tvaiks ir “enerģijas” elements, kura izmaksas tika noteiktas procentos no konkrētām mainīgajām izmaksām, kas faktiski radušās pieprasījuma iesniedzējam, ražojot sulfanilskābi pārskatīšanas izmeklēšanas periodā (98).

3.2.4.7. Ražošanas pieskaitāmās izmaksas, PVA, peļņa un amortizācija

(126) Pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktā teikts: “Saliktā normālā vērtība ietver neizkropļotas un samērīgas administratīvās, pārdošanas un vispārējās izmaksas (PVA) un peļņu.” Turklāt, lai aptvertu izmaksas, kuras nav ietvertas iepriekš minētajos ražošanas faktoros, ir jānosaka ražošanas pieskaitāmo izmaksu vērtība.

(127) Lai noteiktu neizkropļotu ražošanas pieskaitāmo izmaksu vērtību un ņemot vērā to, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, Komisija saskaņā ar pamatregulas 18. pantu izmantoja pieejamos faktus. Tāpēc, pamatojoties uz pieprasījuma iesniedzēja datiem (99), Komisija noteica ražošanas pieskaitāmo izmaksu attiecību pret kopējām izgatavošanas un darbaspēka izmaksām. Pēc tam šo procentuālo daļu piemēroja neizkropļotajai izgatavošanas izmaksu vērtībai, lai iegūtu neizkropļotu ražošanas pieskaitāmo izmaksu vērtību.

(128) Lai noteiktu neizkropļotu un samērīgu PVA un peļņas summu, Komisija izmantoja Aarti finanšu datus par laikposmu no 2018. gada 1. aprīļa līdz 2019. gada 31. martam, kuri izgūti no Aarti revidētajiem pārskatiem, kuri pieejami uzņēmuma tīmekļa vietnē.

3.2.5. Aprēķins

(129) Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu noteica salikto normālo vērtību katram ražojuma veidam EXW līmenī.

(130) Pirmkārt, Komisija noteica neizkropļotas izgatavošanas izmaksas. Tā kā ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tad Komisija izmantoja informāciju, ko pārskatīšanas pieprasījumā par katra faktora (materiālu un darbaspēka) izmantošanu sulfanilskābes ražošanai bija sniedzis pieprasījuma iesniedzējs. Šos pieprasījuma iesniedzēja norādītos patēriņa rādītājus Komisijas pārbaudīja attālinātajā salīdzinošajā pārbaudē. Komisija reizināja izmantošanas faktorus ar neizkropļotām vienības izmaksām Indijā.

(131) Otrkārt, tika aprēķinātas ražošanas pieskaitāmās izmaksas. Šo ražošanas pieskaitāmo izmaksu aprēķins ir izskaidrots 127. apsvērumā. Šo iegūto procentuālo daļu piemēroja neizkropļotām izgatavošanas izmaksām.

(132) Treškārt, Komisija piemēroja PVA un peļņu. Tās tika noteiktas, pamatojoties uz Aarti finanšu pārskatiem (sk. 3.2.3.3. iedaļu). Neizkropļotajām izgatavošanas izmaksām Komisija pieskaitīja šādas pozīcijas: — PVA, kas veidoja 23,6 % no kopējām Aarti izgatavošanas izmaksām, un — peļņu, kas sasniedza 20,4 % no kopējām Aarti izgatavošanas izmaksām.

(133) Pamatojoties uz to, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu noteica salikto normālo vērtību katram ražojuma veidam EXW līmenī.

3.2.6. Eksporta cena

(134) Nesadarbošanās dēļ eksporta cenas tika noteiktas, saskaņā ar pamatregulas 18. pantu pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. Lai noteiktu eksporta cenas, Komisija izmantoja 14. panta 6. punkta datubāzē un Eurostat norādītos importa datus par importu no Ķīnas.

(135) Tā kā šīs cenas tiek ziņotas izmaksu, apdrošināšanas, vedmaksas (“CIF”) līmenī, tad, atņemot attiecīgu izmaksu summu, kurā ietilpst transporta (53 EUR/t) un apdrošināšanas (0,2 %) izmaksas no ĶTR līdz Savienības robežai, tās tika koriģētas līdz EXW līmenim. Tā kā Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tad Komisija izmantoja pieprasījuma iesniedzēja sniegtos datus (100).

3.2.7. Salīdzinājums un dempinga starpība

(136) Salikto normālo vērtību, kas noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu EXW līmenī, Komisija salīdzināja ar eksporta cenu uz Savienību EXW līmenī. Komisija izmantoja piesardzīgu pieeju un salīdzināja sulfanilskābes salikto normālo vērtību ar sulfanilskābes un tās sāļu eksporta cenām (imports ar Taric kodu 2921420060 un Taric kodu 2921420040). Tomēr Komisija neņēma vērā importu ar Taric kodu 2921420090 (anilīna atvasinājumi un to sāļi – pārējie), jo šis kods var ietvert ražojumus, kas nav pārskatāmais ražojums.

(137) Konstatētā dempinga starpība, izteikta procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, bija 41,7 %.

3.2.8. Secinājumi par dempinga turpināšanos

(138) Tāpēc Komisija secināja, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā dempings ir turpinājies.

3.3. Importa iespējamā dinamika gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku

(139) Pēc tam, kad tika konstatēts dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu izmeklēja dempinga turpināšanās iespējamību gadījumā, ja pasākumi tiktu atcelti. Tika analizēti šādi papildu faktori: ražošanas jauda un neizmantotā jauda Ķīnas Tautas Republikā, attiecība starp cenu līmeni Savienībā un eksporta cenām uz trešām valstīm un Savienības tirgus pievilcīgums.

(140) Ķīnas iestāžu un ĶTR ražotāju/eksportētāju nesadarbošanās dēļ Komisija savam vērtējumam saskaņā ar pamatregulas 18. pantu izmantoja pieejamos faktus.

3.3.1. Ražošanas jauda un neizmantotā jauda Ķīnas Tautas Republikā

(141) Iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā Komisija secināja, ka ĶTR pieejamā jauda bijusi 65 500 – 82 000 t. Tajā laikā sulfanilskābes ražošanas neizmantotā jauda ĶTR tika lēsta 13 100 – 16 400 t.

(142) Šajā termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā ir iekļauts 44 Ķīnas sulfanilskābes ražotāju saraksts un aplēses, ka 2019. gadā sulfanilskābes ražošanas jauda bijusi 75 000–190 000 t. Sulfanilskābes ražošanas jauda Ķīnas Tautas Republikā 2017. gadā 14 Ķīnas ražotājiem tika lēsta 98 506 t (101). Kopš 2017. gada ražošanas jaudu ir palielinājuši tādi ražotāji kā Hebei Honggang Chemical Co., Ltd. un Cangzhou Lingang Yueguo Chemical Co., Ltd. (102). Turklāt lielu daļu ražošanas iekārtu, ko Ķīnas Tautas Republikā izmanto krāsu, pigmentu un organisko ķīmisko vielu ražošanai, var izmantot arī sulfanilskābes ražošanai (103).

(143) Ņemot vērā prognozes, kas balstītas uz vēsturisko pieprasījumu un eksporta un tirgus izpēti par ĶTR, sulfanilskābes ražošanas neizmantotā jauda Ķīnas Tautas Republikā pašlaik ir 35 000–65 000 t, kas vismaz ievērojami vairāk nekā piecas reizes jau pārsniedz patēriņu Savienībā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.

3.3.2. Cenas citos eksporta tirgos

(144) Komisija no GTA izguva anilīna atvasinājumu un sāļu eksporta no ĶTR vērtības un apjomus (104) (dati tikai par sulfanilskābi nav pieejami) laikposmā no 2015. līdz 2019. gadam katrā galamērķa valstī. Eksporta cenu analīze liecina, ka, izņemot pārdošanu uz ASV, anilīna atvasinājumu un tā sāļu eksportam no Ķīnas uz Savienību ir visaugstākās cenas. Ražojumu klāsts katrā galamērķa valstī nav zināms, bet cenu atšķirība Savienībā un citos eksporta tirgos ir ievērojama. 2019. gadā anilīna atvasinājumu un sāļu vidējā pārdošanas cena uz Savienību bija 3,2 reizes augstāka nekā citos eksporta tirgos. Tādējādi, ja nebūtu antidempinga pasākumu, Ķīnas pārdošanas apjoms Savienībā varētu palielināties. Paredzams, ka šāds imports būtu par dempinga cenām, kas būtu zemākas nekā vienīgā Savienības ražotāja cenas.

3.3.3. Savienības tirgus pievilcīgums

(145) Pasaulē ĶTR pēc daudzuma ir lielākā sulfanilskābes eksportētāja valsts (105). Ņemot vērā Ķīnas valdības ieviestos plānus (sk. 3.2.2. iedaļu) un attiecīgo Ķīnas ražotāju tīmekļa vietnes (106), ir skaidrs, ka Ķīnas sulfanilskābes ražotājiem eksporta apjoms ir ievērojams.

(146) Iepriekš 144. apsvērumā minēto no GTA izgūto datu analīze parādīja, ka anilīna atvasinājumu un sāļu eksports no Ķīnas 2019. gadā bija aptuveni 82 milj. t. Lielākā daļa šā eksporta tika veikta uz Omānu, Pakistānu, Brazīliju, Indiju un Vjetnamu. Pat ja eksportēto ražojumu klāsts varētu atšķirties un dati aptver ne tikai pārskatāmo ražojumu, tiek norādīts, ka anilīna atvasinājumu un sāļu eksporta vidējā cena no Ķīnas uz trešām valstīm ir bijusi daudz zemāka nekā vidējā cena eksportam uz Savienību. Izmeklēšanā tika konstatēts, ka sulfanilskābes lielākais pieprasījums bija ASV, Eiropā, Meksikā, Brazīlijā un Japānā (107). Attiecībā uz ASV sulfanilskābes cenas būtu augstas, tomēr kopš antidempinga pasākumu ieviešanas Ķīnas sulfanilskābes ražotāju piekļuve ASV tirgum šķiet ierobežota (108). Tādējādi Savienības tirgus pievilcīgums pieprasījuma un cenu ziņā ir nepārprotams.

3.3.4. Secinājumi par importa iespējamo dinamiku gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku

(147) Pamatojoties uz ievērojamo ražošanas jaudu un neizmantoto jaudu Ķīnas Tautas Republikā un Savienības tirgus pievilcīgumu, Komisija secināja – pastāv liela iespējamība, ka, beidzoties antidempinga pasākumu termiņam, palielinātos importa apjomi par dempinga cenām.

3.3.5. Secinājumi par dempinga turpināšanās iespējamību

(148) Ņemot vērā konstatējumus par dempinga turpināšanos pārskatīšanas izmeklēšanas periodā un par importa iespējamo dinamiku gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, Komisija, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem, secināja, ka pastāv liela iespējamība, ka, beidzoties antidempinga pasākumu termiņam, dempings turpinātos.

4. KAITĒJUMS

4.1. Savienības ražošanas nozares un Savienības ražošanas apjoma noteikšana

(149) Attiecīgajā periodā viens Savienības ražotājs ražoja līdzīgo ražojumu. Šis uzņēmums veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.

(150) Pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares sniegto informāciju, tika noteikts, ka kopējais Savienības ražošanas apjoms pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bijis 1 900–2 300 t. Pamatojoties uz datiem, ko sniedza vienīgais līdzīgā ražojuma ražotājs Savienībā, kas tādējādi pārstāv 100 % no līdzīgā ražojuma kopējā ražošanas apjoma Savienībā, tika veikta analīze.

4.2. Patēriņš Savienībā

(151) Komisija noteica patēriņu Savienībā, pamatojoties uz: — Savienības ražošanas nozares līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomiem Savienības tirgū, — sulfanilskābes un tās sāļu importa apjomiem (TARIC10 ciparu līmenī), par kuriem ziņojis Eurostat.

(152) Ņemot vērā to, ka Savienības ražošanas nozarē ir tikai viens ražotājs, lai ievērotu konfidenciālu komerciālo informāciju, informāciju nākamajās tabulās nepieciešams norādīt indeksētā veidā.

(153) Saskaņā ar 2020. gada 18. novembra paziņojumu (109) Komisija izmantoja piesardzīgu pieeju un kaitējuma analīzē izmantoja tikai to importu, kas klasificēts ar Taric kodu 2921420060 (sulfanilskābe) un 2921420040 (nātrija sulfanilāts, kas ir sulfanilskābes sāls, kuru ražo, apstrādājot sulfanilskābi ar nātrija hidroksīdu). Tomēr Komisija neņēma vērā importu, kas veikts ar Taric kodu 2921420090 (anilīna atvasinājumi un to sāļi – pārējie), jo šis kods var ietvert ražojumus, kuri nav pārskatāmais ražojums, un nevarēja izmantot pienācīgu metodiku ar minēto kodu klasificētā pārskatāmā ražojuma īpatsvara noteikšanai.

(154) Izmeklēšanā tika konstatēts, ka Savienības sulfanilskābes tirgus vispirms paplašinājās attiecīgā perioda otrajā gadā. Tomēr tad patēriņš samazinājās, bet pārskatīšanas izmeklēšanas periodā saglabājās nedaudz virs 2016. gada līmeņa. 2. tabula Patēriņš Savienībā (apjoma indekss) 2016 2017 2018 Pārskatīšanas izmeklēšanas periods Patēriņš Savienībā 100 113 104 105 Avots: Savienības ražotājs un Eurostat

4.3. Imports no ĶTR

a) Importa apjomi un tirgus daļa

(155) Komisija noteica ĶTR izcelsmes importa apjomu Savienībā, pamatojoties uz Eurostat datiem un importa tirgus daļu, salīdzinot šos importa apjomus ar patēriņu Savienībā, kas norādīts 3. tabulā.

(156) Kopējais importa apjoms no ĶTR attiecīgajā periodā pastāvīgi palielinājās. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā importa apjoms bija par 66 % lielāks nekā 2016. gadā.

(157) Imports no ĶTR pastāvīgi palielinājās, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā sasniedzot vairāk nekā trešdaļu no kopējā importa.

(158) Sākotnējā izmeklēšanā Komisija izmeklēja sulfanilskābes un tās sāļu importu, kas citustarp izriet no attiecīgā ražojuma definīcijas, kura iekļauta tās regulas apsvērumos, ar kuru nosaka pagaidu pasākumus (110). Tomēr regulas rezolutīvajā daļā izlaiduma dēļ ražojumu, uz kuru attiecas pasākumi, Komisija aprakstījusi tikai kā sulfanilskābi. Šis jautājums aktualizējās 2015. gadā.

(159) Pēc tam, kad iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšana jau bija pabeigta, 2015. gadā ar Savienības tarifu klasifikācijas pārskatīšanu tika ieviests jauns Taric kods nātrija sulfanilātam (Taric kods 2921420040). Turklāt 2014. gada beigās un 2015. gada sākumā Nīderlande (111) un Itālija (112) izdeva saistošās izziņas par tarifu (“SIT”) lēmumus, ar kuriem sulfanilskābes sāļus klasificēja ar Taric kodu 2921420090 (anilīna atvasinājumi un to sāļi – pārējie).

(160) Eurostat importa statistika liecina, ka ar Taric kodu 2921420090 klasificētais importa apjoms no ĶTR laikposmā no 2010. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam svārstījās no 1 500 t līdz 3 000 t (113). Tarifu klasifikācijas izmaiņas 2015. gadā un abi SIT lēmumi nekādi neietekmēja minētā Taric koda svārstību tendenci.

(161) Gluži pretēji, apjomi, kas importēti no ĶTR ar Taric kodu 2921420060 (sulfanilskābe), pēc 2014. gada nepārprotami samazinājās. Laikposmā no 2010. līdz 2014. gadam importa apjoms bija 100–800 t gadā (114). Kopš 2015. gada tas nekad nav pārsniedzis 65 t. Turklāt importa apjomi no ĶTR ar Taric kodu 2921420040 (nātrija sulfanilāts) palielinājās no aptuveni 35 t 2015. gadā līdz vairāk nekā 1 000 t pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.

(162) Tādējādi Komisija uzskatīja, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji izmantoja 158. un 159. apsvērumā skaidroto situāciju un atsāka sulfanilskābes sāļu importu ar Taric kodiem, par kuriem attiecīgajā periodā nebija skaidrs, vai uz tiem attiecas antidempinga pasākumu rezolutīvā daļa. 3. tabula Imports no ĶTR (t) (diapazonos) 2016 2017 2018 Pārskatīšanas izmeklēšanas periods ĶTR 600–670 550–600 750–800 1 050 –1 100 Indekss (2016. gads = 100) 100 90 119 166 Avots: Eurostat

(163) Kā skaidrots 158.–161. apsvērumā, pēc 2015. gada, kad tika ieviests Taric kods nātrija sulfanilātam, palielinājās pārskatāmā ražojuma imports. Imports no Ķīnas 2016. gadā veidoja 14 % no Savienības tirgus. 2017. gadā tā tirgus daļa samazinājās, bet atguvās un turpināja pieaugt atlikušajā attiecīgā perioda laikā. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā imports no ĶTR sasniedza 22 % no Savienības tirgus daļas. 4. tabula Savienības tirgus daļa (%) 2016 2017 2018 Pārskatīšanas izmeklēšanas periods ĶTR (%) 14 11 16 22 Indekss (2016. gads = 100) 100 80 115 158 Avots: aprēķināts, pamatojoties uz Savienības ražotāja un Eurostat informāciju

b) Importa cenas un cenu samazinājums (undercutting)

(164) Komisija noteica importa cenas, pamatojoties uz Eurostat datiem par importu. Pārskatāmā ražojuma importa vidējā cena no ĶTR attiecīgajā periodā gandrīz divkāršojās. Vienīgās pārskatāmā ražojuma sastāvdaļas, kurai pašlaik piemēro pasākumus, proti, sulfanilskābes, importa cenai un tās sāļu importa cenai tomēr bija atšķirīgas tendences.

(165) Sulfanilskābes importa cena no ĶTR attiecīgajā periodā samazinājās. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā salīdzinājumā ar attiecīgā perioda sākumu importa cena samazinājās gandrīz par 10 %. Komisija uzskatīja, ka maksimālā cena 2018. gadā nav reprezentatīva, jo tā atbilda tikai 4 t sulfanilskābes, kas importētas no ĶTR.

(166) Sulfanilskābes sāļu importa cenai no ĶTR bija pretēja tendence. Sāļu importa cena pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pastāvīgi pieauga, sasniedzot gandrīz 190 % no tās vērtības 2016. gadā. 5. tabula Importa cena (EUR/t) 2016 2017 2018 Pārskatīšanas izmeklēšanas periods Sulfanilskābes cena (EUR/t) 1 271 1 070 2 315 1 157 Indekss (2016. gads = 100) 100 84 182 91 Sulfanilskābes sāļu cena (115) (EUR/t) 714 1 046 1 198 1 333 Indekss (2016. gads = 100) 100 146 168 187 Pārskatāmā ražojuma vidējā cena (EUR) 720 1 049 1 204 1 325 Indekss (2016. gads = 100) 100 146 167 184 Avots: Eurostat

(167) Tā kā Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās un tādējādi nebija informācijas par tieši importētajiem ražojuma veidiem, Komisija noteica cenu samazinājumu, pamatojoties uz importa sadalījumu pa Taric kodiem un pieņemot, ka no ĶTR importētie ražojuma veidi, uz kuriem attiecas konkrētie Taric kodi, ir līdzīgi tiem, ko ražo un pārdod vienīgais ražotājs Savienībā.

(168) Komisija noteica cenu samazinājumu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, salīdzinot: — pārskatāmā ražojuma vidējo svērto pārdošanas cenu, ko Savienības tirgū vienīgajam ražotājam Savienībā maksājuši nesaistīti klienti (koriģētu ražotāja cenu līmenī); un — atbilstošās ĶTR ražotāju importa vidējās svērtās cenas (Eurostat dati) pārskatāmajam ražojumam no ĶTR, sadalītas pa Taric kodiem, noteiktas, pamatojoties uz izmaksām, apdrošināšanu un vedmaksu (“CIF”), koriģētas līdz cenai pēc izkraušanas, ietverot parastā muitas nodokļa summu un pēcimportēšanas izmaksas.

(169) Salīdzinājuma rezultāts tika izteikts procentos no Savienības ražošanas nozares apgrozījuma pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.

(170) Ņemot vērā 153. apsvērumā aprakstīto pieeju, salīdzinājums attiecībā uz salīdzināmu ražojuma veidu importu no ĶTR pēc Taric kodu klasifikācijas liecināja, ka vidējā cenu samazinājuma starpība Savienības tirgū pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bijusi 13,3 %.

4.4. Imports no trešām valstīm, izņemot ĶTR

(171) Visā attiecīgajā periodā lielākā daļa no kopējā importa Savienības bija ar ASV izcelsmi. Imports no ASV 2016.–2017. gadā palielinājās, pēc tam pastāvīgi samazinājās, tomēr pārskatīšanas izmeklēšanas periodā saglabājās 5 % virs 2016. gada līmeņa. Tā tirgus daļa 2016.–2018. gadā palielinājās par 8 procentpunktiem un pēc tam pārskatīšanas izmeklēšanas periodā samazinājās līdz 32 %.

(172) Importa tendenci no trešām valstīm, izņemot ĶTR, spēcīgi ietekmēja imports no ASV, tādējādi importa apjomu ziņā bija vērojama tāda pati dinamika. Tirgus daļa importam no trešām valstīm, izņemot ĶTR, attiecīgajā periodā saglabājās diezgan stabila. Imports no trešām valstīm veidoja 38–41 % no Savienības tirgus. 6. tabula Importa apjomi no trešām valstīm, izņemot ĶTR, un tā tirgus daļa (t) (%) 2016 2017 2018 Pārskatīšanas izmeklēšanas periods Indija: importa apjoms 270–300 70–100 70–100 270–300 Indekss (2016. gads = 100) 100 30 28 100 Indija: tirgus daļa (%) 6 2 2 6 Šveice: importa apjoms 0–1 0 0 0 Indekss (2016. gads = 100) 100 0 0 0 Šveice: tirgus daļa (%) > 0,01 0 0 0 Amerikas Savienotās Valstis: importa apjoms 1 450 –1 500 2 000 –2 050 1 900 –1 950 1 550 –1 600 Indekss (2016. gads = 100) 100 137 129 105 Amerikas Savienotās Valstis: tirgus daļa (%) 32 39 40 32 Visas trešās valstis, izņemot ĶTR: importa apjoms 1 720 –1 800 2 070 –2 150 1 970 –2 050 1 720 –1 900 Indekss (2016. gads = 100) 100 120 113 104 Visas trešās valstis, izņemot ĶTR: tirgus daļa (%) 38 40 41 38 Avots: Eurostat

(173) Trešo valstu, izņemot ĶTR, izcelsmes pārskatāmā ražojuma importa cenas saglabājās ievērojami augstākas par importa cenām no Ķīnas – tās svārstījās no aptuveni 1 400 EUR/t 2017. gadā līdz gandrīz 1 700 EUR/t pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.

4.5. Ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

4.5.1. Vispārīgas piezīmes

(174) Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu, pārbaudot importa par dempinga cenām ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, tika izvērtēti visi ekonomiskie rādītāji, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā.

(175) Attiecībā uz Savienības ražošanas nozari atlase netika veikta. Tādējādi ražošanas nozares ekonomiskā stāvokļa novērtējums tika veikts vienīgajam Savienības ražotājam, kas pārstāv 100 % no ražošanas apjoma Savienībā.

(176) Lai noteiktu kaitējumu, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Komisija novērtēja rādītājus, pamatojoties uz Savienības ražotāja pārskatīšanas pieprasījumā sniegtajiem datiem un salīdzināja tos ar šā ražotāja iesniegtajām atbildēm uz anketas jautājumiem.

(177) Dati tika atzīti par reprezentatīviem attiecībā uz Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli.

(178) Makroekonomiskie rādītāji ir ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga.

(179) Mikroekonomiskie rādītāji ir vienības vidējās cenas un faktori, kas ietekmē cenas, vienības izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu.

4.5.2. Makroekonomiskie rādītāji

4.5.2.1. Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

(180) Attiecīgajā periodā no 2016. līdz 2018. gadam ražošanas apjoms samazinājās. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā notika neliela atgūšanās, tomēr tas palika 11 % zem 2016. gada līmeņa.

(181) Ražošanas jauda visā attiecīgajā periodā palika nemainīga.

(182) Ražošanas jaudai saglabājoties stabilai, jaudas izmantojumam bija tāda pati tendence kā ražošanas apjomam. Tādējādi pārskatīšanas izmeklēšanas periodā salīdzinājumā ar 2016. gadu tas samazinājās par 11 % (jeb 8 procentpunktiem). Turklāt jau 2016. gadā jaudas izmantojums bija zem optimālā līmeņa. 7. tabula Savienības ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums 2016 2017 2018 Pārskatīšanas izmeklēšanas periods Ražošanas apjoms (t) (indekss) 100 99 79 89 Ražošanas jauda (t) (indekss) 100 100 100 100 Jaudas izmantojums (%) 71 70 56 63 Avots: atbildes uz anketas jautājumiem

4.5.2.2. Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

(183) Pēc patēriņa pieauguma Savienībā 2017. gadā Savienības ražotājs spēja arī palielināt pārdošanas apjomu. Attiecīgā perioda otrajā daļā pārdošanas apjoms tomēr samazinājās, un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tas bija par 11 % zemāks nekā 2016. gadā.

(184) Turklāt vienīgais Savienības ražotājs attiecīgajā periodā zaudēja tirgus daļu. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tā tirgus daļa bija par 8 procentpunktiem mazāka nekā 2016. gadā. 8. tabula Pārdošanas apjoms un tirgus daļa 2016 2017 2018 Pārskatīšanas izmeklēšanas periods Pārdošanas apjoms (t) (indekss) 100 115 92 89 Tirgus daļa (%) (indekss) 48 49 43 40 Avots: atbildes uz anketas jautājumiem

4.5.2.3. Izaugsme

(185) No 2016. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām patēriņš Savienībā pastāvīgi palielinājās. Tomēr, pieaugot konkurencei ar importu par zemām cenām no ĶTR, Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms samazinājās. Rezultātā Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā zaudēja tirgus daļu.

4.5.2.4. Nodarbinātība un ražīgums

(186) Savienības ražošanas nozares nodarbinātības līmenis 2016.–2018. gadā samazinājās un pēc tam pārskatīšanas izmeklēšanas periodā palielinājās tikai relatīvā izteiksmē. Šajā ziņā jānorāda, ka Savienības ražošanas nozarē pārskatāmā ražojuma ražošanā nodarbināto skaits ir ierobežots. Tādējādi neliels darbinieku skaita pieaugums, kas, 2016. gadam kā bāzes gadam izteikts indeksa veidā, izpaudās kā nodarbinātības pieaugums. Tādējādi nodarbinātības pieaugumu attiecīgajā periodā nevar interpretēt kā skaidru atgūšanās pazīmi.

(187) Savienības ražošanas nozares darbaspēka ražīgums, ko mēra kā produkcijas izlaidi (t) uz pilnslodzes ekvivalentu gadā, 2017. gadā salīdzinājumā ar 2016. gadu pieauga par 15 %. Atlikušajā attiecīgā perioda laikā ražīgums samazinājās. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ražošanas apjomi bija zem 2016. gada līmeņa un darbinieku skaits bija virs 2016. gada līmeņa, tāpēc ražīgums sasniedza tikai 78 % no 2016. gada līmeņa. 9. tabula Nodarbinātība un ražīgums 2016 2017 2018 Pārskatīšanas izmeklēšanas periods Nodarbinātība pilnslodzes ekvivalenta izteiksmē (indekss) 100 86 71 114 Ražīgums (t uz pilnslodzes ekvivalentu) (indekss) 100 115 110 78 Avots: atbildes uz anketas jautājumiem

4.5.2.5. Dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga

(188) Izmeklēšanā ir konstatēts, ka ĶTR turpināja dempingu un ka 137. apsvērumā norādītais dempinga starpību lielums ievērojami pārsniedza de minimis līmeni.

(189) Turklāt importa līmenis no ĶTR pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija ievērojams, proti, 22 % no Savienības tirgus.

(190) Termiņbeigu pārskatīšanā atklājās, ka spēkā esošie pasākumi neļāva Savienības ražošanas nozarei atgūties no iepriekšējā dempinga.

4.5.3. Mikroekonomiskie rādītāji

4.5.3.1. Cenas un faktori, kas ietekmē cenas

(191) Savienības ražošanas nozares vienības vidējā cena Savienības tirgū no 2016. līdz 2017. gadam palielinājās par 8 %. Attiecīgā perioda pēdējos divos gados cena tomēr samazinājās, un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tā bija par 4 % augstāka nekā 2016. gadā.

(192) Attiecīgajā periodā līdzīgi pieauga ražošanas izmaksas. To pieaugums ievērojami pārsniedza pārdošanas cenas pieaugumu. Tādējādi vienības ražošanas izmaksas 2018. gadā palielinājās par 20 %. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tās nedaudz samazinājās, tomēr palika 10 % virs 2016. gada līmeņa. Šāda dinamika apvienojumā ar pārdošanas cenu, kas bija tikai par 4 % augstāka, ietekmēja Savienības ražotāja rentabilitāti. 10. tabula Vienības cena un vienības izmaksas Savienības tirgū 2016 2017 2018 Pārskatīšanas izmeklēšanas periods Vienības cena Savienībā nesaistītiem klientiem (EUR/t) (indekss) 100 108 107 104 Vienības ražošanas izmaksas Savienībā (EUR/t) (indekss) 100 104 120 110 Avots: atbildes uz anketas jautājumiem

4.5.3.2. Darbaspēka izmaksas

(193) Vidējās darbaspēka izmaksas 2016.–2018. gadā ievērojami palielinājās. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku samazinājās līdz līmenim, kas ir salīdzināms ar 2016. gadu. 11. tabula Darbaspēka izmaksas 2016 2017 2018 Pārskatīšanas izmeklēšanas periods Savienības darbaspēka izmaksas (EUR uz pilnslodzes ekvivalentu) (indekss) 100 119 133 102 Avots: atbildes uz anketas jautājumiem

4.5.3.3. Krājumi

(194) Krājumiem 2016.–2018. gadā bija pozitīva dinamika. Krājumu daudzums perioda beigās minētajā laikposmā samazinājās par 70 %. Tomēr pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tie atkal ievērojami pieauga, sasniedzot gandrīz tādu pašu līmeni kā 2016. gadā. 12. tabula Krājumi 2016 2017 2018 Pārskatīšanas izmeklēšanas periods Krājumi perioda beigās (t) (indekss) 100 62 29 97 Avots: atbildes uz anketas jautājumiem

4.5.3.4. Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

(195) Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares rentabilitāte, izteikta procentos no neto pārdošanas apjoma, 2017. gadā palielinājās. Šim pieaugumam sekoja straujš samazinājums, un atlikušajā attiecīgā perioda daļā, ieskaitot pārskatīšanas izmeklēšanas periodu, Savienības ražotājs turpināja ciest zaudējumus. To galvenokārt izraisīja tas, ka 2018. gadā ražošanas izmaksas sasniedza maksimumu, tomēr, konkurējot ar pieaugošo importu par zemām cenām no ĶTR, Savienības ražotājs nespēja palielināt pārdošanas cenu līdz pienācīgam līmenim.

(196) Ienākums no ieguldījumiem, ko izsaka kā peļņas daļu no ieguldījumu uzskaites neto vērtības, kopumā atbilda rentabilitātes tendencei. 2016.–2017. gadā tas palielinājās. Attiecīgā perioda otrajā daļā ienākums no ieguldījumiem samazinājās līdz negatīviem skaitļiem. 13. tabula Rentabilitāte un ienākums no ieguldījumiem 2016 2017 2018 Pārskatīšanas izmeklēšanas periods Rentabilitāte (%) (indekss) 100 309 – 59 – 76 Ienākums no ieguldījumiem (%) (indekss) 100 355 – 57 – 71 Avots: atbildes uz anketas jautājumiem

(197) Neto naudas plūsma ir Savienības ražotāju spēja pašfinansēt savu darbību. Neto naudas plūsma no pamatdarbības atbilda rentabilitātes tendencei. 2016.–2017. gadā tās vērtība palielinājās vairāk nekā seškārtīgi. 2018. gadā tā samazinājās līdz vienai trešdaļai no 2017. gada vērtības. Neto naudas plūsma turpināja samazināties, un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tā sasniedza ievērojamus negatīvus skaitļus. 14. tabula Naudas plūsma 2016 2017 2018 Pārskatīšanas izmeklēšanas periods Naudas plūsma (EUR) (indekss) 100 648 217 – 163 Avots: atbildes uz anketas jautājumiem

(198) Savienības ražošanas nozares gada ieguldījumi līdzīgā ražojuma ražošanā visā attiecīgajā periodā pastāvīgi samazinājās. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā neto ieguldījumu vērtība bija par 77 % zemāka nekā 2016. gadā.

(199) Savienības ražotājs uzskatīja, ka informācija par tā spēju piesaistīt kapitālu, ir sensitīva. Tāpēc Komisija nevar publiskot konstatējumu par šo jautājumu. 15. tabula Ieguldījumi 2016 2017 2018 Pārskatīšanas izmeklēšanas periods Neto ieguldījumi (EUR) (indekss) 100 72 56 23 Avots: atbildes uz anketas jautājumiem

4.6. Secinājums par stāvokli Savienības ražošanas nozarē

(200) Izmeklēšanā atklājās, ka pēc iepriekšējās termiņbeigu pārskatīšanas palielinājies lēto ražojumu imports par dempinga cenām no ĶTR. Šādu pavērsienu jo īpaši nodrošināja 158. un 159. apsvērumā aprakstītā situācija un no tās izrietošais tā pārskatāmā ražojuma imports, kurš klasificēts ar Taric kodiem, par kuriem nebija skaidrs, vai uz tiem attiecas antidempinga pasākumi. Savienības ražošanas nozarei tas izraisīja ražošanas un pārdošanas apjomu samazināšanos, kā rezultātā pasliktinājās tās vispārējais finansiālais stāvoklis.

(201) Pārbaudītie makroekonomiskie un mikroekonomiskie rādītāji liecināja, ka, neraugoties uz antidempinga maksājumiem, Savienības ražošanas nozarei pārskatīšanas izmeklēšanas periodā joprojām tiek nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 1. punkta nozīmē.

5. KAITĒJUMA TURPINĀŠANĀS IESPĒJAMĪBA

(202) Komisija 200. apsvērumā secināja, ka Savienības ražošanas nozarei pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tika nodarīts būtisks kaitējums. Papildus minētajam secinājumam Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu novērtēja, vai gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, varētu turpināties kaitējums, ko nodara imports par dempinga cenām no ĶTR.

(203) Šajā sakarā Komisija pārbaudīja ražošanas jaudu un neizmantoto jaudu Ķīnas Tautas Republikā, cenas citos tirgos, Savienības tirgus pievilcīgumu un importa no ĶTR ietekmi uz stāvokli Savienības ražošanas nozarē gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku.

5.1. Neizmantotā ražošanas jauda

(204) Kā minēts iepriekš 141.–143. apsvērumā,