Oficiālais Vēstnesis L 244 , 29/09/2003 Lpp. 0074 - 0111



Komisijas Regula (EK) Nr. 1670/2003 (2003. gada 1. septembris), ar ko Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 58/97 īsteno attiecībā uz rādītāju definēšanu uzņēmējdarbības strukturālās statistikas vajadzībām, un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2700/98 par rādītāju definēšanu uzņēmējdarbības strukturālās statistikas vajadzībām EIROPAS KOPIENU KOMISIJA, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 58/97 (1996. gada 20. decembris) par uzņēmējdarbības strukturālo statistiku [1], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1669/2003 [2], un jo īpaši tās 12. panta iii) punktu, tā kā: (1) Ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 58/97 ir izveidota vienota sistēma Kopienas statistikas sagatavošanai par uzņēmumu struktūru, darbību, veikumu un konkurētspēju Kopienā. (2) Komisijas Regula (EK) Nr. 2700/98 (1998. gada 17. decembris) par rādītāju definēšanu uzņēmējdarbības strukturālās statistikas vajadzībām [3], kas grozīta ar Regulu (EK) Nr. 1614/2002 [4], ietvēra to uzņēmējdarbības strukturālās statistikas rādītāju definīcijas, kas uzskaitīti kopējā modulī un sīki izstrādātos rūpniecības, tirdzniecības un būvniecības moduļos, kuri iekļauti Regulā (EK, Euratom) Nr. 58/97 par uzņēmējdarbības strukturālo statistiku. Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2056/2002 [5] ieviesa jaunu rādītāju kopumu kredītiestādēm un pensiju fondiem, kā arī ar vidi saistītiem izdevumiem paredzētus jaunus rādītājus, kam vajadzīgas kopīgas definīcijas. Turklāt jāgroza arī esošās definīcijas, kas attiecas uz rādītājiem saistībā ar uzņēmumu skaitu, apgrozījumu, produkcijas vērtību, pievienoto vērtību pēc ražošanas faktoru izmaksām un kopējo preču un pakalpojumu iepirkumu summu, jo definīcijas, kuras izklāstītas Regulā (EK) Nr. 2700/98, nevar izmantot, lai aprēķinātu šo rādītāju vērtību apdrošināšanas pakalpojumiem, kredītiestādēm, pensiju fondiem un centrālo banku darbībām. (3) Jāizveido uzņēmējdarbības strukturālo rādītāju definīciju kopums apdrošināšanas pakalpojumiem, kredītiestādēm un pensiju fondiem, lai nodrošinātu, ka Komisijai sniegtie statistikas dati ir salīdzināmi, saskaņoti un labas kvalitātes. (4) Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Statistikas programmu komitejas atzinumu, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Regulā (EK) Nr. 2700/98 paredzēto rādītāju 12 12 0 un 12 15 0 definīcijas, kas vajadzīgas darbībām, uz kurām attiecas Regulas (EK, Euratom) Nr. 58/98 5., 6. un 7. pielikums, kā arī darbībām, uz kurām attiecas NACE 1. red. 65.11 klase, groza, kā norādīts šīs regulas I pielikuma 3. un 4. iedaļā. Rādītāja 11 11 0 definīciju darbībām, uz kurām attiecas 7. pielikums, rādītāja 12 11 0 definīciju darbībām, uz kurām attiecas 5. un 7. pielikums, un rādītāja 13 11 0 definīciju darbībām, uz kurām attiecas 5. un 6. pielikums, groza kā norādīts šīs regulas I pielikuma 1., 2. un 5. iedaļā. 2. pants Regulā (EK) Nr. 2700/98 paredzētā rādītāja 21 11 0 grozītā definīcija un rādītāju 21 12 0 un 21 14 0 definīcijas precizētas šīs regulas II pielikumā. 3. pants Regulas (EK, Euratom) Nr. 58/97 6. pielikuma 4. iedaļā uzskaitīto rādītāju definīcijas ir precizētas šīs regulas III pielikumā. 4. pants Regulas (EK, Euratom) Nr. 58/97 7. pielikuma 4. iedaļā uzskaitīto rādītāju definīcijas precizētas šīs regulas IV pielikumā. 5. pants Regulas 1. pielikuma 4. iedaļā paredzēto rādītāju 12 12 0, 12 15 0 un 13 11 0 definīciju grozījumus saistībā ar darbībām, uz kurām attiecas NACE 1. red. 65.1 klase, un kredītiestādēm, kas klasificētas NACE 1. red. 65.22 klasē, dalībvalstis piemēro 2001. apsekojuma gadam un turpmākiem gadiem. Ar NACE 1. red. 66.02 klases darbībām saistīto rādītāju 11 11 0, 12 11 0, 12 12 0 un 12 15 0 definīcijas dalībvalstis piemēro 2002. apsekojuma gadam un turpmākiem apsekojuma gadiem. Regulas 2. pielikuma 4. iedaļā paredzētā rādītāja 21 11 0 grozīto definīciju un rādītāju 21 12 0 un 21 14 0 definīcijas dalībvalstis piemēro 2001. apsekojuma gadam un turpmākiem apsekojuma gadiem. Regulas (EK, Euratom) Nr. 58/97 6. pielikuma 4. iedaļā uzskaitīto rādītāju definīcijas dalībvalstis piemēro 2001. apsekojuma gadam un turpmākiem gadiem. Regulas (EK, Euratom) Nr. 58/97 7. pielikuma 4. iedaļā uzskaitīto rādītāju definīcijas dalībvalstis piemēro 2002. apsekojuma gadam un turpmākiem gadiem. 6. pants Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 2003. gada 1. septembrī Komisijas vārdā — Komisijas loceklis Pedro Solbes Mira [1] OV L 14, 17.1.1997., 1. lpp. [2] OV L 244 ; 29.9.2003., 57. lpp. [3] OV L 344, 18.12.1998., 49. lpp. [4] OV L 244, 12.9.2002., 7. lpp. [5] OV L 317, 21.11.2002., 1. lpp. -------------------------------------------------- I PIELIKUMS Regulā (EK) Nr. 2700/98 iekļauto definīciju grozījumi attiecībā uz apdrošināšanas pakalpojumiem, kredītiestādēm, pensiju fondiem un NACE 1. red. 65.11. klasi Regulas (EK) Nr. 2700/98 pielikumu groza šādi. 1. iedaļa Uzņēmumu skaits 1. Koda 11 11 0 definīciju (nosaukums: Uzņēmumu skaits) papildina šādi: "Attiecībā uz uzņēmumiem, kas noteikti Regulas (EK, Euratom) Nr. 58/97 7. pielikuma 3. iedaļā, šis rādītājs ietver arī pensiju fondus, kuri nenodarbina personālu. Tas ietver arī pensiju fondus, kas nav izveidoti kā juridiskas personas un ko pārvalda pensiju fondu pārvaldības sabiedrības, apdrošināšanas uzņēmumi vai citas finanšu iestādes (tomēr uz tiem neattiecas šo iestāžu gada pārskati). Šis rādītājs tomēr neietver tos pensiju fondus, kas nav izveidoti atsevišķi no dalībuzņēmumiem vai nozaru apvienībām (t.i., pensiju fondus, kas nav autonomi, vai grāmatvedības rezervju sistēmu, kuru parasti darba devējs pārvalda kā papilddarbību)." 2. iedaļa Apgrozījums 1. Koda 12 11 0 definīcijā (nosaukums: Apgrozījums) teikumu "Attiecībā uz NACE 1. red. klasēm 66.01 un 66.03 atbilstošais šā rādītāja nosaukums ir "Bruto parakstītās prēmijas"" aizstāj ar šādu: "Attiecībā uz uzņēmumiem, kas noteikti Regulas (EK, Euratom) Nr. 58/97 5. pielikuma 3. iedaļā, atbilstošais šā rādītāja nosaukums ir "Bruto parakstītās prēmijas". Šis rādītājs ir definēts Direktīvas 91/674/EEK 35. pantā. Attiecībā uz uzņēmumiem, kas noteikti Regulas (EK, Euratom) Nr. 58/97 7. pielikuma 3. iedaļā, atbilstošais šā rādītāja nosaukums ir "Kopējās iemaksas pensiju fondā". Šis rādītājs ietver visas iemaksas pensiju fondā, kas jāveic finanšu gada laikā saistībā ar pensiju līgumiem, piemēram, visas obligātās iemaksas, citas regulāras iemaksas, brīvprātīgas papildu iemaksas, ienākošos pārskaitījumus un citas iemaksas." 2. Saikni ar citiem koda 12 11 0 mainīgajiem lielumiem (nosaukums: Apgrozījums) papildina šādi: "Attiecībā uz uzņēmumiem, kas noteikti Regulas (EK, Euratom) Nr. 58/97 5. pielikuma 3. iedaļā, "Bruto parakstītās prēmijas" (12 11 0) aprēķina šādi: bruto parakstītās prēmijas (12 11 1), + bruto pieņemtās pārapdrošināšanas prēmijas, parakstītās prēmijas (12 11 2). "Bruto parakstītās prēmijas" izmanto, aprēķinot "Bruto nopelnītās prēmijas" (32 11 0), kā arī citas kopsummas un bilances. Attiecībā uz uzņēmumiem, kas noteikti Regulas (EK, Euratom) Nr. 58/97 7. pielikuma 3. iedaļā, "Apgrozījumu" (Kopējās iemaksas pensiju fondā) aprēķina šādi: dalībnieku iemaksas pensiju fondā (48 00 1), + darba devēju iemaksas pensiju fondā (48 00 2), + ienākošie pārskaitījumi (48 00 3), + citas iemaksas pensiju fondā (48 00 4); vai arī iemaksas pensiju fondā iepriekš noteiktai izmaksu shēmai (48 00 5), + iemaksas pensiju fondā saskaņā ar iepriekš noteiktu iemaksu shēmu (48 00 6), + iemaksas pensiju fondā saskaņā ar jauktu shēmu (48 00 7)." 3. iedaļa Produkcijas vērtība 1. Koda 12 12 0 definīcijā (nosaukums: Produkcijas vērtība) teikumu "Attiecībā uz NACE 1. red. klasēm 66.01 un 66.03 ir vajadzīgas īpašas aprēķina metodes" aizstāj ar šādu: "Attiecībā uz uzņēmumiem, kas noteikti Regulas (EK, Euratom) Nr. 58/97 5. pielikuma 3. iedaļā, produkcijas vērtību definē kā bruto nopelnītās prēmijas, kurām pieskaitīti kopējie ienākumi no ieguldījumu portfeļa un citi saražotie pakalpojumi, atņemtas bruto atlīdzības izmaksas, izņemot atlīdzības administrēšanas izdevumus, un pieskaitīts kapitāla pieaugums un rezerve. Attiecībā uz uzņēmumiem, kas noteikti Regulas (EK, Euratom) Nr. 58/97 6. pielikuma 3. iedaļā, produkcijas vērtību definē kā procentu ieņēmumus un tamlīdzīgus ieņēmumus, no kuriem atņemti procentu maksājumi un tamlīdzīgas izmaksas, bet pieskaitīta iekasētā komisijas nauda, ienākumi no akcijām un citiem mainīgā procenta vērtspapīriem, tīrā peļņa vai tīrie zaudējumi finanšu operācijās, kā arī citi saimnieciskās darbības ieņēmumi. Attiecībā uz uzņēmumiem, kas noteikti Regulas (EK, Euratom) Nr. 58/97 7. pielikuma 3. iedaļā, produkcijas vērtību definē kā apgrozījumu, no kura atskaitīti apdrošināšanas prēmiju maksājumi, pieskaitīti ienākumi no ieguldījumiem, citi ienākumi, ieņēmumi no apdrošināšanas atlīdzības un no kura atskaitīti kopējie pensiju izdevumi un neto izmaiņas tehniskajās rezervēs. Attiecībā uz NACE 65.11 klases uzņēmumiem produkcijas vērtību definē kā procentu ieņēmumus un tamlīdzīgus ieņēmumus, no kuriem atskaitīti procentu maksājumi un tamlīdzīgas izmaksas, pieskaitīta iekasētā komisijas nauda, ienākumi no akcijām un citiem mainīgā procenta vērtspapīriem, tīrā peļņa vai tīrie zaudējumi finanšu operācijās, kā arī citi saimnieciskās darbības ieņēmumi." 2. Saiknē ar citiem koda 12 12 0 mainīgajiem lielumiem (nosaukums: Produkcijas vērtība) pievienošādu teikumu: "Attiecībā uz uzņēmumiem, kas noteikti Regulas (EK, Euratom) Nr. 58/97 5. pielikuma 3. iedaļā, produkcijas vērtību aprēķina šādi: Dzīvības apdrošināšanai: bruto parakstītās prēmijas (12 11 0), + bruto izmaiņas nenopelnīto prēmiju rezervē (32 11 2), + ienākumi no ieguldījumiem (32 22 0), – ieguldījumu vērtības atkārtotas korekcijas (32 71 5), – peļņa no ieguldījumu veikšanas (32 71 6), – ienākumi no līdzdalības procentiem (32 71 1), + ((kopējās bruto tehniskās rezerves (37 30 0) – kopējās neto tehniskās rezerves (37 30 1))/kopējās neto tehniskās rezerves (37 30 1)) × (ienākumi no ieguldījumiem (32 22 0) – ieguldījumu vērtības atkārtotas korekcijas (32 71 5) – peļņa no ieguldījumu veikšanas (32 71 6) – ienākumi no līdzdalības procentiem (32 71 1)), + citi neto tehniskie ienākumi (32 16 1), + citi ienākumi (32 46 0), – bruto apdrošināšanas atlīdzību maksājumi (32 13 1), – bruto izmaiņas atlikto apdrošināšanas atlīdzību prasību rezervē (32 13 4), + iekšējie un ārējie atlīdzību administrēšanas izdevumi (32 61 5), + peļņa no ieguldījumu veikšanas (32 71 6), + nerealizēta peļņa no ieguldījumiem (32 23 0), – zaudējumi no ieguldījumu veikšanas (32 72 3), – nerealizētie zaudējumi no ieguldījumiem (32 28 0), – bruto izmaiņas dzīvības apdrošināšanas rezervē (32 25 0), – neto gratifikācijas un atlaides (32 16 3), – izmaiņas rezervē paredzamajām apropriācijām (daļa no 32 29 0), – neto izmaiņas pārējās tehniskās rezervēs, kas nav norādītas citās pozīcijās (32 16 2). Nedzīvības apdrošināšanai un pārapdrošināšanai: bruto parakstītās prēmijas (12 11 0), + bruto izmaiņas nenopelnīto prēmiju rezervē (32 11 2), + ienākumi no ieguldījumiem (32 42 0), – ieguldījumu vērtības atkārtotas korekcijas (32 71 5), – peļņa no ieguldījumu veikšanas (32 71 6), – ienākumi no līdzdalības procentiem (32 71 1), + ((kopējās bruto tehniskās rezerves (37 30 0) – kopējās neto tehniskās rezerves (37 30 1))/kopējās neto tehniskās rezerves (37 30 1)) × (ienākumi no ieguldījumiem (32 42 0) – ieguldījumu vērtības atkārtotas korekcijas (32 71 5) – peļņa no ieguldījumu veikšanas (32 71 6) – ienākumi no līdzdalības procentiem (32 71 1)), + citi neto tehniskie ienākumi (32 16 1), + citi ienākumi (32 46 0), – bruto apdrošināšanas atlīdzību maksājumi (32 13 1), – bruto izmaiņas atlikto apdrošināšanas atlīdzību prasību rezervē (32 13 4), + iekšējie un ārējie atlīdzību administrēšanas izdevumi (32 61 5), + peļņa no ieguldījumu veikšanas (32 71 6), – zaudējumi no ieguldījumu veikšanas (32 72 3), – neto gratifikācijas un atlaides (32 16 3), – izmaiņas izlīdzināšanas rezervē (32 15 0), – neto izmaiņas pārējās tehniskās rezervēs, kas nav norādītas citās pozīcijās (32 16 2). Attiecībā uz uzņēmumiem, kas noteikti Regulas (EK, Euratom) Nr. 58/97 6. pielikuma 3. iedaļā, produkcijas vērtību aprēķina šādi: procentu ieņēmumi un tamlīdzīgi ieņēmumi (42 11 0), – procentu maksājumi un tamlīdzīgas izmaksas (42 12 0), + iekasētā komisijas nauda (42 14 0), + ienākumi no akcijām un citiem mainīgā procenta vērtspapīriem (42 13 1), + tīrā peļņa vai tīrie zaudējumi no finanšu operācijām (42 20 0), + pārējie saimnieciskās darbības ieņēmumi (42 31 0). Attiecībā uz uzņēmumiem, kas noteikti Regulas (EK, Euratom) Nr. 58/97 7. pielikuma 3. iedaļā, produkcijas vērtību aprēķina šādi: apgrozījums (12 11 0), – apdrošināšanas prēmiju maksājumi (48 05 0), + ienākumi no ieguldījumiem (48 01 0), + citi ienākumi (48 02 2), + ieņēmumi no apdrošināšanas atlīdzības (48 02 1), – kopējie pensiju izdevumi (48 03 0), – neto izmaiņas tehniskajās rezervēs (48 04 0)." 4. iedaļa Pievienotā vērtība pēc ražošanas faktoru izmaksām 1. Koda 12 15 0 definīcijā (nosaukums: Pievienotā vērtība pēc ražošanas faktoru izmaksām) teikumu "Attiecībā uz NACE 1. red. klasēm 66.01 un 66.03 ir vajadzīgas īpašas aprēķina metodes" aizstāj ar šādu: "Attiecībā uz uzņēmumiem, kas noteikti Regulas (EK, Euratom) Nr. 58/97 5. pielikuma 3. iedaļā, pievienoto vērtību pēc ražošanas faktoru izmaksām definē kā produkcijas vērtību, no kuras atskaitīta saņemto pārapdrošināšanas pakalpojumu bruto vērtība un cits starppatēriņš. Attiecībā uz uzņēmumiem, kas noteikti Regulas (EK, Euratom) Nr. 58/97 6. pielikuma 3. iedaļā, pievienoto vērtību pēc ražošanas faktoru izmaksām definē kā produkcijas vērtību, no kuras atskaitīta kopējā preču un pakalpojumu iepirkumu summa. Attiecībā uz uzņēmumiem, kas noteikti Regulas (EK, Euratom) Nr. 58/97 7. pielikuma 3. iedaļā, pievienoto vērtību pēc ražošanas faktoru izmaksām definē kā produkcijas vērtību, no kuras atskaitīta kopējā preču un pakalpojumu iepirkumu summa. Attiecībā uz NACE 65.11 klases uzņēmumiem pievienoto vērtību pēc ražošanas faktoru izmaksām definē kā produkcijas vērtību, no kuras atskaitīta kopējā preču un pakalpojumu iepirkumu summa." 2. Saiknē ar citiem koda 12 15 0 mainīgajiem lielumiem (nosaukums: Pievienotā vērtība pēc ražošanas faktoru izmaksām), pievieno šādu teikumu: "Attiecībā uz uzņēmumiem, kas noteikti Regulas (EK, Euratom) Nr. 58/97 5. pielikuma 3. iedaļā, pievienoto vērtību pēc ražošanas faktoru izmaksām aprēķina šādi: produkcijas vērtība (12 12 0), – starppatēriņš (13 11 0). Attiecībā uz uzņēmumiem, kas noteikti Regulas (EK, Euratom) Nr. 58/97 6. pielikuma 3. iedaļā, pievienoto vērtību pēc ražošanas faktoru izmaksām aprēķina šādi: produkcijas vērtība (12 12 0), – kopējā preču un pakalpojumu iepirkumu summa (13 11 0). Attiecībā uz uzņēmumiem, kas noteikti Regulas (EK, Euratom) Nr. 58/97 7. pielikuma 3. iedaļā, pievienoto vērtību pēc ražošanas faktoru izmaksām aprēķina šādi: produkcijas vērtība (12 12 0), – (starppatēriņš (= kopējā preču un pakalpojumu iepirkumu summa (13 11 0))." 5. iedaļa Kopējā preču un pakalpojumu iepirkumu summa 1. Koda 13 11 0 definīcijā (nosaukums: Kopējā preču un pakalpojumu iepirkumu summa) teikumu "Attiecībā uz NACE 1. red. klasēm 66.01 un 66.03 ir vajadzīgas īpašas aprēķina metodes" aizstāj ar šādu: "Attiecībā uz uzņēmumiem, kas noteikti Regulas (EK, Euratom) Nr. 58/97 5. pielikuma 3. iedaļā, kopējo preču un pakalpojumu iepirkumu summu definē kā saņemto pārapdrošināšanas pakalpojumu bruto vērtību, kurai pieskaitīts cits starppatēriņš. Attiecībā uz uzņēmumiem, kas noteikti Regulas (EK, Euratom) Nr. 58/97 6. pielikuma 3. iedaļā, kopējo preču un pakalpojumu iepirkumu summu definē kā komisijas naudas maksājumi, kuriem pieskaitīti citi administratīvie izdevumi un citas saimnieciskās darbības izmaksas." 2. Saiknē ar citiem koda 13 11 0 mainīgajiem lielumiem (nosaukums: Kopējā preču un pakalpojumu iepirkuma summa), pievieno šādu teikumu: "Attiecībā uz uzņēmumiem, kas noteikti Regulas (EK, Euratom) Nr. 58/97 5. pielikuma 3. iedaļā, starppatēriņu aprēķina šādi: Dzīvības apdrošināšanai: pārapdrošināšanas bilance (32 18 0), + (kopējās bruto tehniskās rezerves (37 30 0) – kopējās neto tehniskās rezerves (37 30 1))/kopējās neto tehniskās rezerves (37 30 1)) × (ienākumi no ieguldījumiem (32 22 0) – ieguldījumu vērtības atkārtotas korekcijas (32 71 5) – peļņa no ieguldījumu veikšanas (32 71 6) – ienākumi no līdzdalības procentiem (32 71 1)), + komisijas nauda (32 61 1), + citas ārējas izmaksas par precēm un pakalpojumiem (32 61 4 – pamatlīdzekļu vērtības samazināšanās pašu lietošanai). Nedzīvības apdrošināšanai un pārapdrošināšanai: pārapdrošināšanas bilance (32 18 0), + (kopējās bruto tehniskās rezerves (37 30 0) – kopējās neto tehniskās rezerves (37 30 1))/kopējās neto tehniskās rezerves (37 30 1)) × (ienākumi no ieguldījumiem (32 42 0) – ieguldījumu vērtības atkārtotas korekcijas (32 71 5) – peļņa no ieguldījumu veikšanas (32 71 6) – ienākumi no līdzdalības procentiem (32 71 1)), + komisijas nauda (32 61 1), + citas ārējas izmaksas par precēm un pakalpojumiem (32 61 4 – pamatlīdzekļu vērtības samazināšanās pašu lietošanai). Attiecībā uz uzņēmumiem, kas noteikti Regulas (EK, Euratom) Nr. 58/97 6. pielikuma 3. iedaļā, starppatēriņu aprēķina šādi: Komisijas naudas maksājumi (42 15 0), + citi administratīvie izdevumi (42 32 2), + citi saimnieciskās darbības izdevumi (42 33 0). Attiecībā uz uzņēmumiem, kas noteikti Regulas (EK, Euratom) Nr. 58/97 7. pielikuma 3. iedaļā, mainīgo lielumu "Kopējā preču un pakalpojumu iepirkumu summa" (13 11 0) izmanto, aprēķinot mainīgo lielumu "Kopējie darbības izdevumi" (48 06 0)." -------------------------------------------------- II PIELIKUMS Rādītāja 21 11 0 grozītā definīcija un rādītāju 21 12 0 un 21 14 0 definīcijas Regulu (EK) Nr. 2700/98 groza šādi: 1. Rādītāja 21 11 0 definīcijuaizstāj ar šādu: Kods: 21 11 0 Nosaukums: Ieguldījumi iekārtās un ierīcēs piesārņojuma kontrolei un īpašās piesārņojuma novēršanas papildierīcēs (galvenokārt "end–of–pipe" iekārtās) Definīcija Kapitālizdevumi metodēm, tehnoloģijām, procesiem vai iekārtām, kas paredzētas, lai savāktu un atdalītu piesārņojumu un piesārņotājus (piemēram, emisiju gaisā, notekūdeņus vai cieto atkritumus) pēc to rašanās, novērstu piesārņojuma izplatīšanos un mērītu tā līmeni, apstrādātu piesārņotājus, kuri radušies uzņēmuma saimnieciskās darbības rezultātā, un iznīcinātu tos. Tā ir izdevumu summa ar vidi saistītās jomās "Apkārtējā gaisa un klimata aizsardzība", "Notekūdeņu apsaimniekošana", "Atkritumu apsaimniekošana" un "Citas vides aizsardzības darbības". "Citas vides aizsardzības darbības" ietver "Augsnes, gruntsūdeņu un virszemes ūdeņu aizsardzība un attīrīšanu", "Trokšņa un vibrācijas mazināšanu", "Bioloģiskās daudzveidības un ainavu aizsardzību", "Aizsardzību pret radiāciju", "Pētniecību un attīstību", "Vispārēju vides pārvaldi un apsaimniekošanu", "Izglītību, apmācību un informāciju", "Darbības, kas rada nedalāmos izdevumus" un "Citur neklasificētas darbības". Šeit iekļauti: - ieguldījumi atšķirīgās, identificējamās sastāvdaļās, kas papildina esošās iekārtas, kuras izmanto ražošanas līnijas beigās vai pilnīgi ārpus tās ("end–of–pipe" iekārtas), - ieguldījumi iekārtās (piemēram, filtros vai atsevišķos tīrīšanas posmos), kas samazina vai ekstrahē piesārņotājus ražošanas līnijā, ja šo pievienoto iekārtu atdalīšana būtiski neskartu ražošanas līnijas darbību. Šo kapitālizdevumu galvenais mērķis vai funkcija ir vides aizsardzība un par šo izdevumu kopējo summu ir jāziņo. Jāziņo par šiem izdevumiem kopā ar jebkādām izmaksu kompensācijām, kas rodas no realizējamu blakusproduktu ražošanas un pārdošanas, ietaupījumiem vai saņemtajām subsīdijām. Preču iepirkumus vērtē pēc pirkšanas cenas, izņemot atskaitāmo PVN un pārējos atskaitāmos nodokļus, kas tieši saistīti ar apgrozījumu. Netiek iekļauti: - videi labvēlīgas darbības un pasākumi, kas būtu veikti neatkarīgi no vides aizsardzības apsvērumiem, ieskaitot pasākumus, kuru galvenais mērķis ir drošība un veselības aizsardzība darbā un ražošanas drošība, - pasākumi piesārņojuma samazināšanai, ja produktus izmanto vai nodod atkritumos (produktu ekoloģiska pielāgošana), ja vien vides politika un noteikumi nepaplašina ražotāja juridisko atbildību, ietverot tajā arī piesārņojumu, kas rodas, produktus izmantojot, vai produktu apstrādi, kad tie kļūst par atkritumiem, - resursu izmantošanas un taupīšanas pasākumi (piemēram, ūdens piegāde vai enerģijas vai izejmateriālu taupīšana), ja vien to galvenais mērķis nav vides aizsardzība: piemēram, ja šo pasākumu mērķis ir īstenot valsts vai starptautisko vides politiku, un tos neveic izmaksu ietaupīšanas nolūkā. Saikne ar uzņēmumu pārskatiem Definīcija balstās uz grāmatvedības standartiem, ko uzņēmums izmanto grāmatvedībā, saskaņā ar ES grāmatvedības standartiem:, t.i., šie ir izdevumi, kas atbilst prasībām, lai tos varētu atzīt par aktīviem. Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem "Kopējie vides aizsaardzības ieguldījumi" ir mainīgo lielumu 21 11 0 un 21 12 0 summa. "Kopējie vides aizsaardzības izdevumi" ir mainīgo lielumu 21 11 0,21 12 0 un 21 14 0 summa. Daļa no: 15 11 0 Bruto ieguldījumiem materiālās lietās 15 31 0 To materiālo lietu vērtība, kas iegūtas, izmantojot finanšu nomu. 2. Pievieno šādas definīcijas. Kods: 21 12 0 Nosaukums: Ieguldījumi iekārtās un uzņēmumos, kas saistīti ar tīrāku tehnoloģiju ("integrētā tehnoloģija") Definīcija Kapitālizdevumi jaunām metodēm, tehnoloģijām, procesiem, iekārtām (vai to daļām), vai esošo metožu, tehnoloģiju, procesu, iekārtu (vai to daļu) pielāgošanai, kas paredzētas, lai novērstu vai samazinātu piesārņojumu, kas rodas jau pašā avotā (piemēram, emisijas gaisā, notekūdeņi vai cietie atkritumi), tādējādi samazinot to ietekmi uz vidi, kas saistīta ar piesārņotāju emisiju un/vai piesārņojošām darbībām. Tā ir izdevumu summa ar vidi saistītās jomās "Apkārtējā gaisa un klimata aizsardzība", "Notekūdeņu apsaimniekošana", "Atkritumu apsaimniekošana" un "Citas vides aizsardzības darbības". "Citas vides aizsardzības darbības" ietver "Augsnes, gruntsūdeņu un virszemes ūdeņu aizsardzību un attīrīšanu", "Trokšņa un vibrācijas mazināšanu", "Bioloģiskās daudzveidības un ainavu aizsardzību", "Aizsardzību pret radiāciju", "Pētniecību un attīstību", "Vispārēju vides pārvaldi un apsaimniekošanu", "Izglītību, apmācību un informāciju", "Darbības, kas rada nedalāmos izdevumus" un "Citur neklasificētas darbības". Jāziņo par šiem izdevumiem kopā ar jebkādām izmaksu kompensācijām, kas rodas no realizējamu blakusproduktu ražošanas un pārdošanas, ietaupījumiem vai saņemtajām subsīdijām. Preču iepirkumus vērtē pēc pirkšanas cenas, izņemot atskaitāmo PVN un pārējos atskaitāmos nodokļus, kas tieši saistīti ar apgrozījumu. Šeit iekļauti: - kapitālizdevumi, kas saistīti ar atšķirīgām, atsevišķi identificējamām metodēm, procesiem, tehnoloģijām vai iekārtām (vai to daļām, kuras saistītas ar vidi). To galvenais mērķis vai funkcija ir vides aizsardzība, un par kopējiem izdevumiem, kas saistīti ar metodēm, procesiem, tehnoloģijām vai iekārtām (vai to daļām, kuras saistītas ar vidi) ir jāziņo, - kapitālizdevumus metodēm, procesiem, tehnoloģijām un iekārtām, kas integrētas vispārējā saimnieciskā darbībā (ražošanas procesā/uzstādīšanā) tādā veidā, ka ir grūti atsevišķi identificēt piesārņojuma novēršanas daļu. Šādos gadījumos ("integrētie pasākumi") jāziņo tikai par kopējo ieguldījumu daļu, kas saistīta ar vides aizsardzību. Šī daļa atbilst papildu ieguldījumiem attiecībā uz kapitālizdevumiem, kas būtu radušies, ja neņemtu vērā ieguldījumus vides aizsardzības jomā. Tādējādi alternatīva salīdzināšanai atbilst lētākajai alternatīvai, kas pieejama uzņēmumam ar tādām pašām funkcijām un rādītājiem, izņemot tos, kas saistīti ar vides aizsardzību. Ja izraudzītā alternatīva ir standarta tehnoloģija un uzņēmumam nav pieejama lētāka, videi mazāk labvēlīga alternatīva, pasākums pēc definīcijas nav vides aizsardzības pasākumus, un par šādiem izdevumiem nav jāziņo. Netiek iekļauti: - videi labvēlīgas darbības un pasākumi, kas būtu veikti neatkarīgi no vides aizsardzības apsvērumiem, ieskaitot pasākumus, kuru galvenais mērķis ir drošība un veselības aizsardzība darbā un ražošanas drošība, - pasākumi piesārņojuma samazināšanai, ja produktus izmanto vai nodod atkritumos (produktu ekoloģiska pielāgošana), ja vien vides politika un noteikumi nepaplašina ražotāja juridisko atbildību, tajā ietverot arī piesārņojumu, kas rodas, produktus izmantojot, vai produktu apstrādi, kad tie kļūst par atkritumiem, - resursu izmantošanas un taupīšanas pasākumi (piemēram, ūdens piegāde vai enerģijas vai izejmateriālu taupīšana), ja vien to galvenais mērķis nav vides aizsardzība: piemēram, ja šo pasākumu mērķis ir īstenot valsts vai starptautisko vides politiku, un tos neveic izmaksu ietaupīšanas nolūkā. Saikne ar uzņēmumu pārskatiem Definīcija pamatojas uz grāmatvedības standartiem, ko uzņēmums izmanto savā grāmatvedībā, saskaņā ar ES grāmatvedības standartiem: piemēram, šie ir izdevumi, kas atbilst prasībām, lai tos varētu atzīt par aktīviem. Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem "Kopējie vides aizsardzības ieguldījumi" ir mainīgo lielumu 21 11 0 un 21 12 0 summa. "Kopējie vides aizsardzības izdevumi" ir mainīgo lielumu 21 11 0, 21 12 0 un 21 14 0 summa. Daļa no: 15 11 0 Bruto ieguldījumi materiālās lietās 15 31 0 To materiālo lietu vērtība, kas iegūtas, izmantojot finanšu nomu. Kods: 21 14 0 Nosaukums: Kopējie kārtējie izdevumi par vides aizsardzību Definīcija Kopējie kārtējie izdevumi par vides aizsardzību ir izdevumi par tāda pasākuma, tehnoloģijas, procesa un iekārtas (vai to daļu) izmantošanu un uzturēšanu, kura mērķis ir novērst, samazināt, apstrādāt vai likvidēt piesārņotājus un piesārņojumu (piemēram, emisijas gaisā, notekūdeņus vai cietos atkritumus) vai jebkādu vides pasliktināšanos, ko rada uzņēmuma saimnieciskā darbība. Tā ir izdevumu summa ar vidi saistītās jomās "Apkārtējā gaisa un klimata aizsardzība", "Notekūdeņu apsaimniekošana", "Atkritumu apsaimniekošana" un "Citas vides aizsardzības darbības". "Citas vides aizsardzības darbības" ietver "Augsnes, gruntsūdeņu un virszemes ūdeņu aizsardzību un attīrīšanu", "Trokšņa un vibrācijas mazināšanu", "Bioloģiskās daudzveidības un ainavu aizsardzību", "Aizsardzību pret radiāciju", "Pētniecību un attīstību", "Vispārēju vides pārvaldi un apsaimniekošanu", "Izglītību, apmācību un informāciju", "Darbības, kas rada nedalāmos izdevumus" un "Citur neklasificētas darbības". Jāziņo par kopējiem kārtējiem izdevumiem par vides aizsardzību kopā ar jebkādām izmaksu kompensācijām, kas rodas no realizējamu blakusproduktu pārdošanas, ietaupījumiem vai saņemtajām subsīdijām. Kārtējie izdevumi ir "iekšējo izdevumu" un "vides aizsardzības pakalpojumu iegādes" summa: - iekšējie izdevumi ietver visus kārtējos izdevumus par vides aizsardzību, izņemot vides aizsardzības pakalpojumu iegādi no citām struktūrvienībām. Šo summu veido darbaspēka izmaksas, izejvielu un palīgmateriālu izmantošana un maksājumi par operatīvo izpirkumnomu, piemēram, kas saistīta ar vides iekārtām, piesārņojuma līmeņa mērīšanu un monitoringu, vides apsaimniekošanu, informāciju un izglītību, pētniecību un attīstību vides jomā, - vides aizsardzības pakalpojumu iegāde ietver visas atlīdzības, maksas un citus tamlīdzīgus maksājumus citām publiskām vai privātām organizācijām (ārpus struktūrvienības, kas iesniedz ziņojumu) par vides aizsardzības pakalpojumiem, kas saistīti ar uzņēmuma saimnieciskās darbības ietekmi uz vidi. Piemēram, maksājumi par atkritumu un notekūdeņu savākšanu un apstrādi, maksājumi par augsnes dekontamināciju, regulatīvas maksas, maksājumi vides konsultantiem saistībā ar, piemēram, vides informāciju, vides iekārtu sertifikāciju vai ekspluatāciju. Preču un pakalpojumu iepirkumus vērtē pēc pirkšanas cenas, izņemot atskaitāmo PVN un pārējos atskaitāmos nodokļus, kas tieši saistīti ar apgrozījumu. Darbaspēka izdevumi ietver bruto algas, ieskaitot darba devēju maksas un sociālās nodrošināšanas izmaksas, bet neiekļaujot vispārējās pieskaitāmās izmaksas. Netiek iekļauti: - videi labvēlīgas darbības un pasākumi, kas būtu veikti neatkarīgi no vides aizsardzības apsvērumiem, ieskaitot pasākumus, kuru galvenais mērķis ir drošība un veselības aizsardzība darbā un ražošanas drošība, - pasākumi piesārņojuma samazināšanai, ja produktus izmanto vai nodod atkritumos (produktu ekoloģiska pielāgošana), ja vien vides politika un noteikumi nepaplašina ražotāja juridisko atbildību, tajā ietverot arī piesārņojumu, kas rodas, produktus izmantojot, vai produktu apstrādi, kad tie kļūst par atkritumiem, - resursu izmantošanas un taupīšanas pasākumi (piemēram, ūdens piegāde vai enerģijas vai izejmateriālu taupīšana), ja vien to galvenais mērķis nav vides aizsardzība: piemēram, ja šo pasākumu mērķis ir īstenot valsts vai starptautisko vides politiku, un tos neveic izmaksu ietaupīšanas nolūkā, - struktūrvienības, kas iesniedz ziņojumu, nodokļu, atlīdzību un maksu maksājumi, kuri nav saistīti ar tādu vides pakalpojumu iegādi, kas saistīti ar uzņēmuma saimnieciskās darbības ietekmi uz vidi, pat ja valdības iestādes iezīmējušas ieņēmumus no vides aizsardzības pasākumu finansēšanas (piemēram, nodokļi par piesārņojumu), - aprēķināto izmaksu pozīcijas, tādas kā vides iekārtu nolietojums, kapitāla zaudējumi, ko rada piespiedu aizstāšana vai vispārējās pieskaitāmās izmaksas, - ienākumu zaudējums, kompensācijas maksājumi, sodanaudas, soda sankcijas un tamlīdzīgi maksājumi, kas nav saistīti ar vides aizsardzības pasākumu. Saikne ar uzņēmumu pārskatiem Kārtējo izdevumu definīcija pamatojas uz grāmatvedības standartiem, ko uzņēmums izmanto savā grāmatvedībā, saskaņā ar ES grāmatvedības standartiem:, t.i., kārtējie izdevumi ir visi izdevumi, kas nav kapitalizēti, bet iegrāmatoti peļņas un zaudējumu pārskatā. Summu veido izejvielu un palīgmateriālu iegāde, darbaspēka izmaksas, valsts atlīdzības un maksas, izdevumi par ārējiem pakalpojumiem un nomas un īres maksas vides aizsardzības pasākumiem. Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem "Kopējie vides aizsardzības ieguldījumi" ir mainīgo lielumu 21 11 0 un 21 12 0 summa. "Kopējie vides aizsardzības izdevumi" ir mainīgo lielumu 21 11 0, 21 12 0 un 21 14 0 summa. Daļa no: 13 11 0 Kopējās preču un pakalpojumu iepirkumu summas 13 31 0 Personāla izmaksām. -------------------------------------------------- III PIELIKUMS Rādītāju definīcijas, kas uzskaitīti Regulas (EK, Euratom) 58/97 6. pielikuma 4. iedaļā attiecībā uz uzņēmējdarbības strukturālo statistiku (kredītiestādes) STRUKTURĀLIE MAINĪGIE LIELUMI Kods: 11 11 1 Nosaukums: Uzņēmumu skaits, iedalot pēc juridiskā statusa Definīcija Uzņēmumu skaitu (sk. mainīgo 11 11 0) pēc juridiskā statusa iedala šādi: akciju sabiedrības, kooperatīvi uzņēmumi, publisko tiesību uzņēmumi, tādu uzņēmumu filiāles, kuru galvenais birojs atrodas ārpus EEZ valstīm, pārējie. Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem "Uzņēmumu skaits, iedalot pēc juridiskā statusa," ir uzņēmumu skaita (11 11 0) sīkāks iedalījums. Kods: 11 11 4 Nosaukums: Uzņēmumu skaits, iedalot pēc mātesuzņēmuma atrašanās vietas Definīcija "Mātesuzņēmums" ir mātesuzņēmums, kā noteikts Padomes Direktīvas 83/349/EEK [1] 1. un 2. pantā, pamatojoties uz Līguma par konsolidētajiem pārskatiem 54. panta 3. punkta g) apakšpunktu. Jāizmanto šāds mātesuzņēmumu ģeogrāfiskais iedalījums: mātesuzņēmumi, kas atrodas izcelsmes dalībvalstī (var uzskatīt, ka attiecīgais uzņēmums ir attiecīgās valsts kontrolē), un mātesuzņēmumi, kuri atrodas citās valstīs (var uzskatīt, ka attiecīgie uzņēmumi ir citu valstu kontrolē). Mātesuzņēmumu reģistrē atbilstoši gala īpašniekam. Šajā mainīgajā lielumā iekļauj tikai tos uzņēmumus (meitasuzņēmumus), kam ir mātesuzņēmums. Filiāles neiekļauj, jo tās uzskata par uzņēmuma daļu. Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem "Uzņēmumu skaits, kas iedalīts pēc mātesuzņēmuma atrašanās vietas," ir uzņēmumu skaita (11 11 0) daļa. Kods: 11 11 6 Nosaukums: Uzņēmumu skaits, iedalot lieluma klasēs pēc kopsavilkuma bilances Definīcija Uzņēmumu skaitu (sk. mainīgo 11 11 0) iedala lieluma klasēs pēc kopsavilkuma bilances. Piecas lieluma klases (eiro) – kopējas visām dalībvalstīm – ir noteiktas šādi: vairāk par 99999 miljoniem eiro, 10000 līdz 99999 miljoni eiro, 1000 līdz 9999 miljoni eiro, 100 līdz 999 miljoni eiro, mazāk par 100 miljoniem eiro. Piezīme: ņem vērā kopsavilkuma bilanci pārskata gada beigās (sk. mainīgo lielumu 43 30 0). Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem "Uzņēmumu skaits, kas iedalīts pēc lieluma klasēm pēc kopsavilkuma bilances," ir uzņēmumu skaita (11 11 0) sīkāks iedalījums. Kods: 11 11 7 Nosaukums: Uzņēmumu skaits, iedalot pēc kredītiestāžu kategorijām Definīcija Uzņēmumu skaitu (sk. mainīgo lielumu 11 11 0) pēc kredītiestāžu kategorijām iedala šādi: licencētas bankas, īpašas kredītu piešķiršanas iestādes, citas kredītiestādes. Šis iedalījums ļauj attiecināt kredītiestāžu kategorijas uz attiecīgajām NACE 1. red. klasēm. Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem "Uzņēmumu skaits, iedalot uzņēmumus pēc kredītiestāžu kategorijām," ir uzņēmumu skaita (11 11 0) sīkāks iedalījums. Kods: 11 41 1 Nosaukums: Kopējais filiāļu skaits, kas iedalīts pēc atrašanās ārpus EEZ valstīm Definīcija "Filiāle" ir definēta Padomes Direktīvas 89/646/EEK [2] 1. pantā un precizēta Komisijas paziņojumā par pakalpojumu sniegšanas brīvību un vispārējā labuma interesēm Otrajā Banku direktīvā (95/C 291/06). Ārvalstīs izvietotu filiāļu skaitu ģeogrāfiski iedala šādi: Šveice, ASV, Japāna, trešās valstis (pārējā pasaule). Piezīme: ņem vērā visas aktīvās filiāles, par ko paziņots kredītiestādes izcelsmes dalībvalstī. Kods: 11 51 0 Nosaukums: Kopējais finanšu meitasuzņēmumu skaits, iedalot pēc atrašanās vietas citās valstīs Definīcija "Meitasuzņēmums" ir meitasuzņēmums, kā noteikts Padomes Direktīvas 83/349/EEK 1. un 2. pantā, pamatojoties uz Līguma par konsolidētajiem pārskatiem 54. panta 3. punkta g) apakšpunktu. Iekļauj visus uzņēmumus, kas ietilpst finanšu pakalpojumu uzņēmumu darbības jomā (kā noteikts kredītiestāžu statistikas metodoloģiskās rokasgrāmatas 1.3. nodaļā). Piezīme: jāizmanto šāds meitasuzņēmumu ģeogrāfiskais iedalījums: katra cita dalībvalsts atsevišķi, pārējās EEZ valstis, Šveice, ASV, Japāna, trešās valstis (pārējā pasaule). Ņem vērā tikai pirmā līmeņa meitasuzņēmumus. MAINĪGIE LIELUMI PEĻŅAS UN ZAUDĒJUMU PĀRSKATĀ Kods: 42 11 0 Nosaukums: Procentu ieņēmumi un tamlīdzīgi ieņēmumi Definīcija Šis mainīgais lielums ir definēts Padomes Direktīvas 86/635/EEK [3] 29. pantā. Piezīme: atsauce uz Direktīvas 86/635/EEK 27. panta 1. punktu un 28. panta B daļas 1. punktu. Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem Šo mainīgo lielumu izmanto, aprēķinot produkcijas vērtību (mainīgais lielums 12 12 0). Kods: 42 11 1 Nosaukums: Procentu ieņēmumi un tamlīdzīgi ienākumi no fiksētā procenta vērtspapīriem Definīcija Šis mainīgais lielums ir definēts Direktīvas 86/635/EEK 29. pantā. Piezīme: atsauce uz Direktīvas 86/635/EEK 27. panta 1. punktu un 28. panta B daļas 1. punktu. Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem Šis mainīgais lielums ir daļa no mainīgā lieluma 42 11 0. Kods: 42 12 0 Nosaukums: Procentu maksājumi un tamlīdzīgas izmaksas Definīcija Šis mainīgais lielums ir definēts Direktīvas 86/635/EEK 29. pantā. Piezīme: atsauce uz Direktīvas 86/635/EEK 27. panta 2. punktu un 28. panta A daļas 1. punktu. Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem Šo mainīgo lielumu izmanto, aprēķinot produkcijas vērtību (mainīgais lielums 12 12 0). Kods: 42 12 1 Nosaukums: Procentu maksājumi un tamlīdzīgas izmaksas par emitētajiem parāda vērtspapīriem Definīcija Šis mainīgais lielums ir definēts Direktīvas 86/635/EEK 17. un 29. pantā. Piezīme: atsauce uz Direktīvas 86/635/EEK 4. panta 3. punkta a) apakšpunktu (Pasīvi). Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem Šis mainīgais lielums ir daļa no mainīgā lieluma 42 12 0. Kods: 42 13 0 Nosaukums: Ienākumi no vērtspapīriem Definīcija Šis mainīgais lielums ir definēts Direktīvas 86/635/EEK 30. pantā. Piezīme: atsauce uz Direktīvas 86/635/EEK 27. panta 3. punkta a), b) un c) apakšpunktu kopā un uz 28. panta B daļas 2. punkta a), b) un c) apakšpunktu kopā. Kods: 42 13 1 Nosaukums: Ienākumi no akcijām un citiem mainīgā procenta vērtspapīriem Definīcija Šis mainīgais lielums ir definēts Direktīvas 86/635/EEK 30. pantā. Piezīme: atsauce uz Direktīvas 86/635/EEK 27. panta 3. punkta a) apakšpunktu un 28. panta B daļas 2. punkta a) apakšpunktu. Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem Šis mainīgais lielums ir mainīgā lieluma 42 13 0 daļa un to izmanto, aprēķinot produkcijas vērtību (mainīgais lielums 12 12 0). Kods: 42 14 0 Nosaukums: Iekasētā komisijas nauda Definīcija Šis mainīgais lielums ir definēts Direktīvas 86/635/EEK 31. pantā. Piezīme: atsauce uz Direktīvas 86/635/EEK 27. panta 4. punktu un 28. panta B daļas 3. punktu. Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem Šo mainīgo lielumu izmanto, aprēķinot produkcijas vērtību (mainīgais lielums 12 12 0). Kods: 42 15 0 Nosaukums: Komisijas naudas maksājumi Definīcija Šis mainīgais lielums ir definēts Direktīvas 86/635/EEK 31. pantā. Piezīme: atsauce uz Direktīvas 86/635/EEK 27. panta 5. punktu un 28. panta A daļas 2. punktu. Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem Šo mainīgo lielumu izmanto, aprēķinot kopējo preču un pakalpojumu iepirkumu summu (mainīgais lielums 13 11 0). Kods: 42 20 0 Nosaukums: Tīrā peļņa vai tīrie zaudējumi no finanšu operācijām Definīcija Šis mainīgais lielums ir definēts Direktīvas 86/635/EEK 32. pantā. Piezīme: atsauce uz Direktīvas 86/635/EEK 27. panta 6. punktu un 28. panta A daļas 3. punktu vai B daļas 4. punktu. Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem Šo mainīgo lielumu izmanto, aprēķinot produkcijas vērtību (mainīgais lielums 12 12 0). Kods: 42 31 0 Nosaukums: Pārējie saimnieciskās darbības ienākumi Definīcija Saimnieciskās darbības ienākumi, kas nav iekļauti citos posteņos. Piezīme: atsauce uz Direktīvas 86/635/EEK 27. panta 7. punktu un 28. panta B daļas 7. punktu. Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem Šo mainīgo lielumu izmanto, aprēķinot produkcijas vērtību (mainīgais lielums 12 12 0). Kods: 42 32 0 Nosaukums: Vispārējie administratīvie uzdevumi Definīcija Šis mainīgais lielums ir "Personāla izdevumu" (mainīgais lielums 13 31 0) un "Citu administratīvo izdevumu" (mainīgais lielums 42 32 2) summa. Piezīme: atsauce uz Direktīvas 86/635/EEK 27. panta 8. punkta a) un b) apakšpunktu kopā un uz 28. panta A daļas 4. punkta a) un b) apakšpunktu kopā. Kods: 42 32 2 Nosaukums: Citi administratīvie izdevumi Definīcija Citi administratīvie izdevumi, kas nav iekļauti mainīgajā lielumā 13 31 0. Piezīme: atsauce uz Direktīvas 86/635/EEK 27. panta 8. punkta b) apakšpunktu un 28. panta A daļas 4. punkta b) apakšpunktu. Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem Šo mainīgo lielumu izmanto, aprēķinot kopējo preču un pakalpojumu iepirkumu summu (mainīgais lielums 13 11 0) un vispārējos administratīvos izdevumus (mainīgais lielums 42 32 0). Kods: 42 33 0 Nosaukums: Pārējās saimnieciskās darbības izmaksas Definīcija Saimnieciskās darbības izmaksas, kas nav iekļautas citās pozīcijās. Piezīme: atsauce uz Direktīvas 86/635/EEK 27. panta 10. punktu un 28. panta A daļas 6. punktu. Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem Šo mainīgo lielumu izmanto, aprēķinot kopējo preču un pakalpojumu iepirkumu summu (mainīgais lielums 13 11 0). Kods: 42 35 0 Nosaukums: Aizdevumu, avansa maksājumu un neparedzēto izdevumu saistību un saistību rezervju vērtības korekcijas un atkārtotas korekcijas Definīcija Šis mainīgais lielums ir definēts Direktīvas 86/635/EEK 33. pantā. Piezīme: atsauce uz Direktīvas 86/635/EEK 27. panta 11. un 12. punktu un 28. panta A daļas 7. punktu un B daļas 5. punktu. Kods: 42 36 0 Nosaukums: Citas vērtības korekcijas un atkārtotas vērtības korekcijas Definīcija Šis mainīgais lielums ir definēts Direktīvas 86/635/EEK 34. pantā. Piezīme: atsauce uz Direktīvas 86/635/EEK 27. panta 9., 13. un 14. punktu un 28. panta A daļas 5. un 8. punktu un B daļas 6. punktu. Kods: 42 40 0 Nosaukums: Peļņa vai zaudējumi no pamatdarbības Definīcija Šis mainīgais lielums ir definēts Padomes Direktīvas 78/660/EEK [4] 22. un turpmākos pantos, pamatojoties uz Līguma par dažu veidu uzņēmumu gada pārskatiem 54. panta 3. punkta g) apakšpunktu. Piezīme: atsauce uz Direktīvas 86/635/EEK 27. panta 15. un 16. punktu un 28. panta A daļas 9. un 10. punktu un B daļas 8. punktu. Kods: 42 50 0 Nosaukums: Ārkārtas peļņa vai zaudējumi Definīcija Šis mainīgais lielums ir definēts Padomes Direktīvas 78/660/EEK 22. un turpmākos pantos, pamatojoties uz Līguma par dažu veidu uzņēmumu gada pārskatiem 54. panta 3. punkta g) apakšpunktu. Piezīme: atsauce uz Direktīvas 86/635/EEK 27. panta 19. punktu un 28. panta A daļas 13. punktu un B daļas 10. punktu. Kods: 42 51 0 Nosaukums: Visi nodokļi (nodoklis par peļņu vai zaudējumiem no pamatdarbības, nodoklis par ārkārtas peļņu vai zaudējumiem, citi nodokļi) Definīcija Šis mainīgais lielums ir definēts Padomes 1978. gada 25. jūlija Direktīvas 78/660/EEK 22. un turpmākos pantos, pamatojoties uz Līguma par dažu veidu uzņēmumu gada pārskatiem 54. panta 3. punkta g) apakšpunktu. Piezīme: atsauce uz Direktīvas 86/635/EEK 27. panta 15., 20. un 22. punktu un 28. panta A daļas 9., 12. un 14. punktu. Kods: 42 60 0 Nosaukums: Finanšu gada peļņa vai zaudējumi Definīcija Šis mainīgais lielums ir definēts Padomes Direktīvas 78/660/EEK 22. un turpmākos pantos, pamatojoties uz Līguma par dažu veidu uzņēmumu gada pārskatiem 54. panta 3. punkta g) apakšpunktu. Piezīme: atsauce uz Direktīvas 86/635/EEK 27. panta 23. punktu un 28. panta A daļas 15. punktu un B daļas 11. punktu. AR BILANCI SAISTĪTIE MAINĪGIE LIELUMI Kods: 43 11 0 Nosaukums: Aizdevumi klientiem Definīcija Šis mainīgais lielums ir definēts Direktīvas 86/635/EEK 4. un 16. pantā. Piezīme: atsauce uz Direktīvas 86/635/EEK 4. panta 4. punktu (Aktīvi) un 16. pantu (Aktīvi: 4. postenis). Kods: 43 21 0 Nosaukums: Saistības pret klientiem Definīcija Šis mainīgais lielums ir definēts Direktīvas 86/635/EEK 4. un 19. pantā. Piezīme: atsauce uz Direktīvas 86/635/EEK 4. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktu kopā (Pasīvi) un 19. pantu (Pasīvi: 2. postenis). Kods: 43 29 0 Nosaukums: Kapitāla un rezervju kopsumma Definīcija Šis mainīgais lielums ir definēts Direktīvas 86/635/EEK 21., 22. un 23. pantā. Piezīme: atsauce uz Direktīvas 86/635/EEK 4. panta 7., 8., 9., 10., 11., 12., 13. un 14. punktu kopā (Pasīvi). Kods: 43 30 0 Nosaukums: Kopsavilkuma bilance Definīcija Šo mainīgo lielumu veido bilances aktīvu puses 1. līdz 16. posteņa summa vai bilances pasīvu puses 1. līdz 14. posteņa summa. Piezīme: atsauce uz Direktīvas 86/635/EEK 4. pantu. Kods: 43 31 0 Nosaukums: Kopsavilkuma bilance, iedalot pēc mātesuzņēmuma atrašanās vietas Definīcija Kopsavilkuma bilance (sk. mainīgo lielumu 43 30 0) ir iedalīta pēc mātesuzņēmuma atrašanās vietas. Saskaņā ar mainīgā lieluma 11 11 4 iedalījumu, kopsavilkuma bilance jāsadala daļā, kas attiecas uz pašu valsts kontrolē esošām kredītiestādēm, un daļā, kura attiecas uz ārvalstu kontrolē esošiem uzņēmumiem. Mātesuzņēmumu reģistrē atbilstoši gala īpašniekam. Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem "Kopsavilkuma bilance, iedalot pēc mātesuzņēmuma atrašanās vietas," ir kopsavilkuma bilances (43 30 0) sīkāks iedalījums. Kods: 43 32 0 Nosaukums: Kopsavilkuma bilance, iedalot pēc juridiskā statusa Definīcija Kopsavilkuma bilanci (sk. mainīgo 43 30 0) pēc juridiskā statusa iedala šādi: akciju sabiedrības, kooperatīvi uzņēmumi, publisko tiesību uzņēmumi, tādu uzņēmumu filiāles, kuru galvenais birojs atrodas ārpus EEZ valstīm, pārējie. Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem "Kopsavilkuma bilance, iedalot pēc juridiskā statusa," ir kopsavilkuma bilances (43 30 0) sīkāks iedalījums. AR PRODUKTIEM SAISTĪTIE MAINĪGIE Kods: 44 11 0 Nosaukums: Procentu ieņēmumi un tamlīdzīgi ieņēmumi, iedalot (apakš–)kategorijās atbilstoši preču statistiskajai klasifikācijai pēc saimniecības nozarēm (CPA) Definīcija Procentu ieņēmumi un tamlīdzīgi ieņēmumi ir definēti Direktīvas 86/635/EEK 29. pantā. Produktu iedalījums pamatojas uz produktu klasifikāciju pēc darbībām, kas attiecas uz finanšu starpniecības pakalpojumiem un finanšu starpniecības palīgpakalpojumiem. Mainīgais lielums jāiedala CPA (apakš–)kategorijās attiecīgā līmenī. Piezīme: atsauce uz Direktīvas 86/635/EEK 27. panta 1. punktu un 28. panta B daļas 1. punktu. Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem "Procentu ieņēmumi un tamlīdzīgi ieņēmumi, iedalot CPA (apakš–)kategorijās," ir "Procentu ieņēmumu un tamlīdzīgu ieņēmumu" (42 11 0) sīkāks iedalījums. Kods: 44 12 0 Nosaukums: Procentu maksājumi un tamlīdzīgas izmaksas, iedalot CPA (apakš–)kategorijās Definīcija Procentu maksājumi un tamlīdzīgas izmaksas ir definēti Direktīvas 86/635/EEK 29. pantā. Produktu iedalījums balstās uz produktu klasifikācijas pēc darbībām, kas attiecas uz finanšu starpniecības pakalpojumiem un finanšu starpniecības palīgpakalpojumiem. Mainīgais lielums jāiedala CPA (apakš–)kategorijās attiecīgā līmenī. Piezīme: atsauce uz Direktīvas 86/635/EEK 27. panta 2. punktu un 28. panta A daļas 1. punktu. Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem "Procentu maksājumi un tamlīdzīgas izmaksas, iedalot CPA (apakš–)kategorijās," ir "Procentu maksājumu un tamlīdzīgu izmaksu" (42 12 0) sīkāks iedalījums. Kods: 44 13 0 Nosaukums: Iekasētā komisijas nauda, iedalot CPA (apakš–)kategorijās Definīcija Iekasētā komisijas nauda ir definēta Direktīvas 86/635/EEK 31. pantā. Produktu iedalījums pamatojas uz produktu klasifikāciju pēc darbībām, kas attiecas uz finanšu starpniecības pakalpojumiem un finanšu starpniecības palīgpakalpojumiem. Mainīgais lielums jāiedala CPA (apakš–)kategorijās attiecīgā līmenī. Piezīme: atsauce uz Direktīvas 86/635/EEK 27. panta 4. punktu un 28. panta B daļas 3. punktu. Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem "Iekasētā komisijas nauda, iedalot CPA (apakš–)kategorijās" ir "Iekasētās komisijas naudas" (42 12 0) sīkāks iedalījums. Kods: 44 14 0 Nosaukums: Komisijas naudas maksājumi, iedalot CPA (apakš–)kategorijās. Definīcija Komisijas naudas maksājumi ir definēti Direktīvas 86/635/EEK 31. pantā. Produktu iedalījums pamatojas uz produktu klasifikāciju pēc darbībām, kas attiecas uz finanšu starpniecības pakalpojumiem un finanšu starpniecības palīgpakalpojumiem. Mainīgais lielums jāiedala CPA (apakš–)kategorijās attiecīgā līmenī. Piezīme: atsauce uz Direktīvas 86/635/EEK 27. panta 5. punktu un 28. panta A daļas 2. punktu. Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem "Komisijas naudas maksājumi, iedalot CPA (apakš–)kategorijās" ir "Komisijas naudas maksājumu" (42 15 0) sīkāks iedalījums. AR STARPTAUTISKĀM DARBĪBĀM SAISTĪTIE MAINĪGIE LIELUMI Mainīgie lielumi 45 11 0, 45 21 0 un 45 22 0 attiecas uz uzņēmējdarbību, ko veic filiāles ar galveno biroju EEZ valstīs. Kods: 45 11 0 Nosaukums: Kopējā EEZ filiāļu skaita ģeogrāfiskais iedalījums Definīcija "Filiāle" ir definēta Padomes 1989. gada 15. decembra Direktīvas 89/646/EEK 1. pantā un precizēta Komisijas paziņojumā par pakalpojumu sniegšanas brīvību un vispārējā labuma interesēm Otrajā Banku direktīvā (95/C 291/06). Piezīme: no uzņēmējas dalībvalsts viedokļa kopējo EEZ filiāļu skaits jāiedala pēc katras citas EEZ valsts. Kods: 45 21 0 Nosaukums: Procentu ieņēmumu un tamlīdzīgu ieņēmumu ģeogrāfiskais iedalījums Definīcija Procentu ieņēmumi un tamlīdzīgi ieņēmumi (sk. mainīgo lielumu 42 11 0), ko uzņēmējā valstī gūst filiāles ar galvenajiem birojiem katrā citā EEZ valstī. Kods: 45 22 0 Nosaukums: Kopsavilkuma bilances ģeogrāfiskais iedalījums Definīcija Uzņēmējā valstī izveidoto filiāļu ar galveno biroju citā atsevišķā EEZ valstī kopsavilkuma bilance (sk. mainīgo lielumu 43 30 0). Kods: 45 31 0 Nosaukums: Ģeogrāfiskais iedalījums procentu ieņēmumiem un tamlīdzīgiem ieņēmumiem, kas gūti, izmantojot pakalpojumu sniegšanas brīvību uzņēmējdarbībā (citās EEZ valstīs) Definīcija Procentu ieņēmumi un tamlīdzīgi ieņēmumi (sk. mainīgo lielumu 42 11 0), ko saskaņā ar pakalpojumu sniegšanas brīvību katrā atsevišķā EEZ valstī gūst izcelsmes dalībvalstī pilnvarota kredītiestāde. Kods: 45 41 0 Nosaukums: Ģeogrāfiskais iedalījums procentu ieņēmumiem un tamlīdzīgiem ieņēmumiem no filiāļu darbības (ārpus EEZ valstīm) Definīcija Procentu ieņēmumi un tamlīdzīgi ieņēmumi (sk. mainīgo lielumu 42 11 0), ko izcelsmes dalībvalstī pilnvarota kredītiestāde gūst ārpus EEZ valstīm. Jāizmanto šāds iedalījums: Šveice, ASV, Japāna, trešās valstis (pārējā pasaule). Kods: 45 42 0 Nosaukums: Ģeogrāfiskais iedalījums procentu ieņēmumiem un tamlīdzīgiem ieņēmumiem, kas gūti, izmantojot pakalpojumu sniegšanas brīvību uzņēmējdarbībā (ārpus EEZ valstīm) Definīcija Procentu ieņēmumi un tamlīdzīgi ieņēmumi (sk. mainīgo lielumu 42 11 0), ko saskaņā ar pakalpojumu sniegšanas brīvību izcelsmes dalībvalstī pilnvarota kredītiestāde gūst ārpus EEZ valstīm. Jāizmanto šāds iedalījums: Šveice, ASV, Japāna, trešās valstis (pārējā pasaule). AR NODARBINĀTĪBU SAISTĪTIE MAINĪGIE LIELUMI Kods: 16 11 1 Nosaukums: Nodarbināto personu skaits, iedalot pēc kredītiestāžu kategorijas Definīcija Nodarbināto personu skaitu (sk. mainīgo 16 11 0) pēc kredītiestāžu kategorijām iedala šādi: licencētas bankas, īpašas kredītu piešķiršanas iestādes, citas kredītiestādes. Šis iedalījums ļauj attiecināt kredītiestāžu kategorijas uz attiecīgajām NACE 1. red. klasēm. Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem "Nodarbināto personu skaits, iedalot pēc kredītiestāžu kategorijām," ir nodarbināto personu skaita (16 11 0) sīkāks iedalījums. Kods: 16 11 2 Nosaukums: Nodarbināto sieviešu skaits Definīcija Nodarbināto sieviešu dzimuma personu skaits (sk. mainīgo lielumu 16 11 0). Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem "Nodarbināto sieviešu skaits" ir daļa no nodarbināto personu skaita (16 11 0). Kods: 16 13 6 Nosaukums: Darbinieku – sieviešu skaits Definīcija Sieviešu dzimuma darbinieku skaits (sk. mainīgo lielumu 16 13 0). Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem "Darbinieku – sieviešu skaits" ir daļa no darbinieku skaita (16 13 0). CITI MAINĪGIE LIELUMI Kods: 47 11 0 Nosaukums: Kontu skaits, iedalot CPA (apakš–)kategorijās Definīcija Šeit iekļauj kontu skaitu, kas ir kredītiestāžu rīcībā pārskata gada beigās. Produktu iedalījums balstās uz produktu klasifikāciju pēc darbībām, kas attiecas uz finanšu starpniecības pakalpojumiem un finanšu starpniecības palīgpakalpojumiem. Kontu skaits ir piesaistīts CPA (apakš–)kategorijām atbilstošā līmenī. Kods: 47 12 0 Nosaukums: Klientiem piešķirto aizdevumu skaits, iedalot CPA (apakš–)kategorijās Definīcija Šeit iekļauj klientiem piešķirto aizdevumu skaitu pārskata gada beigās. Produktu iedalījums balstās uz produktu klasifikāciju pēc darbībām, kas attiecas uz finanšu starpniecības pakalpojumiem un finanšu starpniecības palīgpakalpojumiem. Klientiem piešķirto aizdevumu skaits ir piesaistīts CPA (apakš–)kategorijām atbilstošā līmenī. Kods: 47 13 0 Nosaukums: Kredītiestādēm piederošo bankas automātu skaits Definīcija Termins "bankas automāti" ietver dažāda veida automātus, kas sniedz elektroniskus banku pakalpojumus, piemēram, automātus noguldījumu izņemšanai (skaidras naudas bankomātus), maksājumu veikšanai un informācijas iegūšanai par darījumiem, naudas maiņai, daudzfunkcionālu karšu ielādēšanai utt. [1] OV L 193, 18.7.1983., 1. lpp. [2] OV L 386, 30.12.1989., 1. lpp. [3] OV L 372, 31.12.1986., 1. lpp. [4] OV L 222, 14.8.1978., 11. lpp. -------------------------------------------------- IV PIELIKUMS To rādītāju definīcijas, kas uzskaitīti Regulas (EK, Euratom) 58/97 7. pielikuma 4. iedaļā attiecībā uz uzņēmējdarbības strukturālo statistiku (pensiju fondi) AUTONOMI PENSIJU FONDI STRUKTURĀLIE MAINĪGIE LIELUMI Kods: 11 11 8 Nosaukums: Uzņēmumu skaits, iedalot pēc ieguldījumu apmēra Definīcija Uzņēmumu skaits, kā definēts mainīgajā lielumā 11 11 0, iedalīts pēc ieguldījumu apmēra klasēm; šos ieguldījumus aptver mainīgie lielumi 48 10 0 vai 48 10 4, t.i., tie ir kopējie ieguldījumi pēc tirgus vērtības. Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem Mainīgais "Uzņēmumu skaits, iedalot pēc ieguldījumu apmēra," (11 11 8) ir mainīgā lieluma "Uzņēmumu skaits" (11 11 0) sīkāks iedalījums. Kods: 11 11 9 Nosaukums: Uzņēmumu skaits, iedalot pēc dalībnieku lielumu klasēm Definīcija Uzņēmumu skaits, kā definēts mainīgajā lielumā 11 11 0, iedalīts pēc dalībnieku lielumu klasēm; tie ir dalībnieki, kas definēti mainīgajā lielumā "Dalībnieku skaits" (48 70 0). Piezīme: ņem vērā dalībnieku skaitu pārskata gada beigās. Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem Mainīgais lielums "Uzņēmumu skaits, iedalot pēc dalībnieku lieluma klasēm," (11 11 9) ir mainīgā lieluma "Uzņēmumu skaits" (11 11 0) sīkāks iedalījums. Kods: 11 61 0 Nosaukums: Pensiju shēmu skaits Definīcija Šis manīgais lielums ietver to pensiju shēmu kopējo skaitu, ko pārvalda pensiju fondi. Pensiju shēma ir balstīta uz vienošanos, parasti starp sociālajiem partneriem, kurā nosaka, kādus pensijas pabalstus piešķir un saskaņā ar kādiem nosacījumiem. GRĀMATVEDĪBAS MAINĪGIE LIELUMI Peļņas un zaudējumu pārskata (kopējie ienākumi un izdevumi) mainīgie lielumi Kods: 48 00 1 Nosaukums: Dalībnieku iemaksas pensiju fondā Definīcija Šis mainīgais lielums ietver visas dalībnieku iemaksas pensiju fondā, kas jāveic finanšu gada laikā saistībā ar pensiju līgumiem, ieskaitot visas obligātās iemaksas, citas regulāras iemaksas un brīvprātīgas papildu iemaksas. Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem Mainīgo lielumu "Dalībnieku iemaksas pensiju fondā" (48 00 1) izmanto, aprēķinot mainīgo lielumu "Apgrozījums" (12 11 0). Kods: 48 00 2 Nosaukums: Darba devēju iemaksas pensiju fondā Definīcija Šis mainīgais lielums ietver visas darba devēju iemaksas pensiju fondā, kas jāveic finanšu gada laikā saistībā ar pensiju līgumiem, ieskaitot visas obligātās iemaksas, citas regulāras iemaksas un brīvprātīgas papildu iemaksas. Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem Mainīgo lielumu "Darba devēju iemaksas pensiju fondā" (48 00 2) izmanto, aprēķinot mainīgo lielumu "Apgrozījums" (12 11 0). Kods: 48 00 3 Nosaukums: Ienākošie pārskaitījumi Definīcija Šis mainīgais lielums ietver visus ienākošos pārskaitījumus. Šie pārskaitījumi parasti ir saņemti no citiem pensiju fondiem vai apdrošināšanas sabiedrībām. Ja darbinieks maina darba devēju, viņam bieži ir iespēja pārskaitīt pensiju summas, kas ir viņa iepriekšējā darba devēja pensiju fondā vai apdrošināšanas shēmā, uz jaunā darba devēja pensiju fondu. Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem Mainīgo lielumu "Ienākošie pārskaitījumi" (48 00 3) izmanto, aprēķinot mainīgo lielumu "Apgrozījums" (12 11 0). Kods: 48 00 4 Nosaukums: Citas iemaksas pensiju fondā Definīcija Šis mainīgais lielums ietver visas citas iemaksas pensiju fondā, kas jāveic finanšu gada laikā saistībā ar pensiju līgumiem (piemēram, iemaksas, ko veic centrālās vai vietējās valdības, privātpersonas un asociācijas). Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem Mainīgo lielumu "Citas iemaksas pensiju fondā" (48 00 4) izmanto, aprēķinot mainīgo lielumu "Apgrozījums" (12 11 0). Kods: 48 00 5 Nosaukums: Iemaksas pensiju fondā iepriekš noteiktai izmaksu shēmai Definīcija Šis mainīgais lielums ietver visas iemaksas pensiju fondā iepriekš noteiktai izmaksu shēmai, kas jāveic finanšu gada laikā saistībā ar pensiju līgumiem, ieskaitot visas regulārās, brīvprātīgās un citas iemaksas. Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem Mainīgo lielumu "Iemaksas pensiju fondā iepriekš noteiktai izmaksu shēmai" (48 00 5) izmanto, aprēķinot mainīgo lielumu "Apgrozījums" (12 11 0). Kods: 48 00 6 Nosaukums: Iemaksas pensiju fondā iepriekš noteiktai iemaksu shēmai Definīcija Šis mainīgais lielums ietver visas tās iemaksas pensiju fondā iepriekš noteiktai iemaksu shēmai, kas jāveic finanšu gada laikā saistībā ar pensiju līgumiem, ieskaitot visas regulārās, brīvprātīgās un citas iemaksas. Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem Mainīgo lielumu "Iemaksas pensiju fondā iepriekš noteiktai iemaksu shēmai" (48 00 6) izmanto, aprēķinot mainīgo lielumu "Apgrozījums" (12 11 0). Kods: 48 00 7 Nosaukums: Iemaksas pensiju fondā jauktai shēmai Definīcija Šis mainīgais lielums ietver visas tās iemaksas pensiju fondā jauktai shēmai, kas jāveic finanšu gada laikā saistībā ar pensiju līgumiem, ieskaitot visas regulārās, brīvprātīgās un citas iemaksas. Piezīme: jauktas shēmas ir shēmas, kurās ir gan iepriekš noteiktu izmaksu shēmu, gan iepriekš noteiktu iemaksu shēmu elementi. Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem Mainīgo lielumu "Iemaksas pensiju fondā jauktai shēmai" (48 00 7) izmanto, aprēķinot mainīgo lielumu "Apgrozījums" (12 11 0). Kods: 48 01 0 Nosaukums: Ienākumi no ieguldījumiem (PF) Definīcija Šis mainīgais lielums ietver ienākumus no ieguldījumiem, ieguldījumu vērtības atkārtotas korekcijas un ienākumus no realizētā un nerealizētā kapitāla pieauguma un samazināšanās. Tas ietver īres ieņēmumus, procentu ienākumus, dividendes un realizētā un nerealizētā kapitāla pieaugumu un samazināšanos. Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem Mainīgais lielums "Ienākumi no ieguldījumiem (PF)" (48 01 0) ietver mainīgo lielumu "Kapitāla pieaugums un samazināšanās" (48 01 1). Kods: 48 01 1 Nosaukums: Kapitāla pieaugums un samazināšanās Definīcija Šis mainīgais lielums ietver ienākumus no realizētā un nerealizētā kapitāla pieauguma un samazināšanās, kas parādās peļņas un zaudējumu pārskatā. Kapitāla pieaugums un samazināšanās rodas no izmaiņām starp ieguldījumu novērtējumu pārskata perioda sākumā (vai iegādes brīdī, ja tā ir vēlāk) un to novērtējumu pārskata perioda beigās (vai pārdošanas brīdī, ja tā ir agrāk). Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem Mainīgo lielumu "Kapitāla pieaugums un samazināšanās" (48 01 1) izmanto, aprēķinot mainīgo lielumu "Ienākumi no ieguldījumiem (PF)" (48 01 0). Kods: 48 02 1 Nosaukums: Ieņēmumi no apdrošināšanas atlīdzības Definīcija Šis mainīgais lielums ietver ieņēmumus no apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumiem saistībā ar cedētajiem riskiem. Kods: 48 02 2 Nosaukums: Citi ienākumi (PF) Definīcija Citi ienākumi ietver visus citus pensiju fondu ienākumus, kas nav pensiju iemaksas un pensiju fondu ienākumi no ieguldījumiem, piemēram, ienākumus no komisijas naudām un citus ienākumus. Kods: 48 03 0 Nosaukums: Kopējie pensiju izdevumi Definīcija Šis mainīgais lielums ietver visa veida izdevumus pensiju shēmas dalībniekiem un viņu apgādājamiem, izejošos pārskaitījumus utt. Šeit ietver izdevumus, kas ir arī ienākumi saistībā ar riskiem, kuri cedēti apdrošināšanas uzņēmumiem. Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem "Kopējos pensiju izdevumus" (48 03 0) aprēķina šādi: Regulārie pensiju maksājumi (48 03 1), + vienreizēji pensiju maksājumi (48 03 2), + izejošie pārskaitījumi (48 03 3). Kods: 48 03 1 Nosaukums: Regulārie pensiju maksājumi Definīcija Šis mainīgais lielums ietver visus pensiju maksājumus, kam ir regulārs raksturs (piemēram, mūža rente). Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem Mainīgo lielumu "Regulārie pensiju maksājumi" (48 03 1) izmanto, aprēķinot mainīgo lielumu "Kopējie pensiju izdevumi" (48 03 0). Kods: 48 03 2 Nosaukums: Vienreizēji pensiju maksājumi Definīcija Šis mainīgais lielums ietver visus pensiju maksājumus, kas ir vienreizējie maksājumi. Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem Mainīgo lielumu "Vienreizēji pensiju maksājumi" (48 03 2) izmanto, aprēķinot mainīgo lielumu "Kopējie pensiju izdevumi" (48 03 0). Kods: 48 03 3 Nosaukums: Izejošie pārskaitījumi Definīcija Šis mainīgais lielums ietver visus izejošos pārskaitījumus (parasti pensijas summu, ko pārskaita uz citiem pensiju fondiem vai apdrošināšanas sabiedrībām, kad darbinieks maina darba devēju un attiecīgi pievienojas jaunā darba devēja pensiju fondam vai apdrošināšanas shēmai). Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem Mainīgo lielumu "Izejošie maksājumi" (48 03 3) izmanto, aprēķinot mainīgo lielumu "Kopējie pensiju izdevumi" (48 03 0). Kods: 48 04 0 Nosaukums: Neto izmaiņas tehniskajās rezervēs Definīcija Šis mainīgais lielums ietver visas izmaiņas pārapdrošināšanas neto tehniskajās rezervēs. Šeit iekļauj ienākošos un izejošos tehnisko rezervju pārskaitījumus starp pensiju fondiem. Kods: 48 05 0 Nosaukums: Apdrošināšanas prēmiju maksājumi Definīcija Šis mainīgais lielums ietver kopējos apdrošināšanas prēmiju maksājumus par visiem riskiem, kas cedēti apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumiem. Kods: 48 06 0 Nosaukums: Kopējie darbības izdevumi Definīcija Šis mainīgais lielums ietver visas izmaksas, ko rada iemaksu iekasēšana pensiju fondā, vērtspapīru portfeļa pārvalde, darbs ar pensiju maksājumiem, kā arī komisijas naudas, citi ārēji izdevumi par precēm un pakalpojumiem un personāla izmaksas. Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem "Kopējos darbības izdevumus" (48 06 0) aprēķina šādi: Personāla izmaksas (13 31 0), + kopējā preču un pakalpojumu iepirkumu summa (13 11 0). Kods: 48 07 0 Nosaukums: Visi nodokļi Definīcija Šis mainīgais lielums ietver visus tiešos nodokļus (piemēram, par ienākumiem no ieguldījumiem utt.), kas jāmaksā pensiju fondam un kas nav ietverti ārējos izdevumos par precēm un pakalpojumiem vai personāla izmaksās. AR BILANCI SAISTĪTIE MAINĪGIE LIELUMI – AKTĪVI Kods: 48 11 0 Nosaukums: Zeme un ēkas (PF) Definīcija Šis mainīgais lielums ietver visu zemi un ēkas, kas pieder pensiju fondam. Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem Mainīgo lielumu "Zeme un ēkas (PF)" (48 11 0) izmanto, aprēķinot mainīgo lielumu "Pensiju fondu kopējie ieguldījumi" (48 10 0). Kods: 48 12 0 Nosaukums: Ieguldījumi saistītos uzņēmumos un līdzdalības procenti (PF) Definīcija Šis mainīgais lielums ietver akcijas saistītos uzņēmumos, parāda vērtspapīrus, ko emitējuši saistītie uzņēmumi, aizdevumus saistītiem uzņēmumiem, līdzdalības procentus un parāda vērtspapīrus, kurus emitējuši uzņēmumi, ar kuriem pensiju fons ir saistīts līdzdalībā, un aizdevumus šādiem uzņēmumiem. Tajā neiekļauj ieguldījumus, kas ietverti postenī 48 10 1. Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem Mainīgo lielumu "Ieguldījumi saistītos uzņēmumos un līdzdalības procenti (PF)" (48 12 0) izmanto, aprēķinot mainīgo lielumu "Pensiju fondu kopējie ieguldījumi" (48 10 0). Kods: 48 13 0 Nosaukums: Akcijas un citi mainīgā procenta vērtspapīri Definīcija Šis mainīgais lielums ietver visa veida kotētas un nekotētas akcijas un citus mainīgā procenta vērtspapīrus, izņemot tos, kas iekļauti pozīcijās 48 12 0 un 48 14 0. Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem Mainīgo lielumu "Akcijas un citi mainīgā procenta vērtspapīri" (48 13 0) izmanto, aprēķinot mainīgo lielumu "Pensiju fondu kopējie ieguldījumi" (48 10 0), un tas balstās uz: Akcijām, ko kotē regulētā tirgū (48 13 1), + akcijas, kas nav brīvā apgrozībā (48 13 3), + citi mainīgā procenta vērtspapīri (48 13 4). Kods: 48 13 1 Nosaukums: Akcijas, ko kotē regulētā tirgū Definīcija Šis mainīgais lielums ietver visas akcijas, ko kotē valūtas tirgū. Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem Mainīgais lielums "Akcijas, ko kotē regulētā tirgū" (48 13 1) ir daļa no mainīgā lieluma "Akcijas un citi mainīgā procenta vērtspapīri" (48 13 0). Kods: 48 13 2 Nosaukums: Akcijas, ko kotē regulētā tirgū, kura specializācija ir MVU Definīcija Šis mainīgais lielums ietver visas akcijas, ko kotē regulētos tirgos, kuru specializācija ir novatoriski uzņēmumi ar strauju izaugsmi, un MVU. Šie tirgi pazīstami arī kā mazo un vidējo uzņēmumu tirgi (MVU tirgi) vai paralēlie tirgi. Šajos tirgos minētos mazo un vidējo uzņēmumu vērtspapīrus var kotēt efektīvi un konkurētspējīgi. Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem Mainīgais lielums "Akcijas, ko kotē regulētā tirgū, kura specializācija ir MVU" (48 13 2) ir daļa no mainīgā lieluma "Akcijas, ko kotē regulētā tirgū" (48 13 1). Kods: 48 13 3 Nosaukums: Akcijas, kuras nav brīvā apgrozībā Definīcija Šis mainīgais lielums ietver visas akcijas, ko nekotē valūtas tirgū. Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem Mainīgais lielums "Akcijas, kuras nav brīvā apgrozībā" (48 13 3) ir daļa no mainīgā lieluma "Akcijas un citi mainīgā procenta vērtspapīri" (48 13 0). Kods: 48 13 4 Nosaukums: Citi mainīgā procenta vērtspapīri Definīcija Šis mainīgais lielums ietver visus citus mainīgā procenta vērtspapīrus, kas nav iekļauti citās pozīcijās. Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem Mainīgais lielums "Citi mainīgā procenta vērtspapīri" (48 13 4) ir daļa no mainīgā lieluma "Akcijas un citi mainīgā procenta vērtspapīri" (48 13 0). Kods: 48 14 0 Nosaukums: Vienības vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumos Definīcija Šis mainīgais lielums ietver visa veida vienības vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumos, kā noteikts Padomes Direktīvā 85/611/EEK [1]. Tas ietver arī atvērtus fondus un tamlīdzīgus kolektīvo ieguldījumu uzņēmumus. Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem Mainīgo lielumu "Vienības vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumos" (48 14 0) izmanto, aprēķinot mainīgo lielumu "Pensiju fondu kopējie ieguldījumi" (48 10 0). Kods: 48 15 0 Nosaukums: Parāda vērtspapīri un citi fiksētā procenta vērtspapīri Definīcija Šis mainīgais lielums ietver apgrozāmus parāda vērtspapīrus un citus fiksētā procenta vērtspapīrus, ko emitējušas kredītiestādes, citi uzņēmumi vai valsts iestādes, izņemot tos, kas ietverti postenī 48 12 0. Vērtspapīrus, kuru procentu likme mainās atkarībā no īpašiem faktoriem, piemēram, no procentu likmes starpbanku tirgū vai Eiropas monetārajā tirgū, arī uzskata par parāda vērtspapīriem un citiem fiksētā procenta vērtspapīriem. Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem Mainīgo lielumu "Parāda vērtspapīri un citi fiksētā procenta vērtspapīri" (48 15 0) izmanto, aprēķinot mainīgo lielumu "Pensiju fondu kopējie ieguldījumi" (48 10 0), un tas pamatojas uz: parāda vērtspapīriem un citiem fiksētā procenta vērtspapīriem, ko emitējušas valsts pārvaldes iestādes (48 15 1), + citiem parāda vērtspapīriem un citiem fiksētā procenta vērtspapīriem (48 15 2). Kods: 48 15 1 Nosaukums: Parāda vērtspapīri un citi fiksētā procenta vērtspapīri, ko emitējušas valsts pārvaldes iestādes Definīcija Šis mainīgais lielums ietver parāda vērtspapīrus un citus fiksētā procenta vērtspapīrus, ko emitējušas vai nodrošinājušas centrālās un vietējās valdības un valsts pārvaldes iestādes. Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem Mainīgo lielumu "Parāda vērtspapīri un citi fiksētā procenta vērtspapīri, ko emitējušas valsts pārvaldes iestādes" (48 15 1) izmanto, aprēķinot mainīgo lielumu "Parāda vērtspapīri un citi fiksētā procenta vērtspapīri" (48 15 0). Kods: 48 15 2 Nosaukums: Citi parāda vērtspapīri un citi fiksētā procenta vērtspapīri Definīcija Šis mainīgais lielums ietver visus citus parāda vērtspapīrus un citus fiksētā procenta vērtspapīrus (piemēram, uzņēmumu obligācijas). Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem Mainīgo lielumu "Citi parāda vērtspapīri un citi fiksētā procenta vērtspapīri" (48 15 2) izmanto, aprēķinot mainīgo lielumu "Parāda vērtspapīri un citi fiksētā procenta vērtspapīri" (48 15 0). Kods: 48 16 0 Nosaukums: Līdzdalība ieguldījumu kopfondos (PF) Definīcija Šis mainīgais lielums ietver uzņēmuma daļas kopīgos ieguldījumos, kurus veido vairāki uzņēmumi vai pensiju fondi un kuru vadība ir uzticēta kādam no šiem uzņēmumiem vai neatkarīgiem fondu pārvaldītājiem. Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem Mainīgo lielumu "Līdzdalība ieguldījumu kopfondos (PF)" (48 16 0) izmanto, aprēķinot mainīgo lielumu "Pensiju fondu kopējie ieguldījumi" (48 10 0). Kods: 48 17 0 Nosaukums: Ar hipotēkām nodrošināti aizdevumi un pārējie aizdevumi, kas citur nav iekļauti Definīcija Šis mainīgais lielums ietver visa veida pensiju fondu aizdevumus, kas ir nodrošināti vai nav nodrošināti ar hipotēkām. Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem Mainīgo lielumu "Ar hipotēkām nodrošināti aizdevumi un pārējie aizdevumi, kas citur nav iekļauti" (48 17 0) izmanto, aprēķinot mainīgo lielumu "Pensiju fondu kopējie ieguldījumi" (48 10 0). Kods: 48 18 0 Nosaukums: Citi ieguldījumi Definīcija Šis mainīgais lielums ietver visus citus ieguldījumus, kas nav daļa no iepriekš minētajiem ieguldījumu posteņiem, piemēram, noguldījumus kredītiestādēs, skaidru naudu, citus īstermiņa ieguldījumus, atvasinātus finanšu instrumentus vai citus ieguldījumus. Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem Mainīgo lielumu "Citi ieguldījumi" (48 18 0) izmanto, aprēķinot mainīgo lielumu "Pensiju fondu kopējie ieguldījumi" (48 10 0). Kods: 48 10 0 Nosaukums: Pensiju fondu kopējie ieguldījumi Definīcija Šis mainīgais lielums ir šādu mainīgo lielumu summa: zeme un ēkas (PF) (48 11 0) + ieguldījumi saistītos uzņēmumos un līdzdalības procenti (PF) (48 12 0) + akcijas un citi mainīgā procenta vērtspapīri (48 13 0) + vienības vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumos (48 14 0) + parāda vērtspapīri un citi fiksētā procenta vērtspapīri (48 15 0) + līdzdalība ieguldījumu kopfondos (48 16 0) + ar hipotēkām nodrošināti aizdevumi un pārējie aizdevumi, kas citur nav iekļauti (48 17 0) + citi ieguldījumi (48 18 0). Kods: 48 10 1 Nosaukums: Kopējie ieguldījumi "dalībuzņēmumos" Definīcija Šis mainīgais lielums ietver visus ieguldījumus dalībuzņēmumos, piemēram, dalībuzņēmumu akcijas, dalībuzņēmumu emitētos parāda vērtspapīrus un aizdevumus dalībuzņēmumiem utt. Dalībuzņēmumi ir darba devēji, kas veic iemaksas pensiju fondā par saviem darbiniekiem. Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem Mainīgais lielums "Kopējie ieguldījumi""dalībuzņēmumos" ir daļa no mainīgā lieluma "Kopējie ieguldījumi pensiju fondos" (48 10 0). Kods: 48 10 4 Nosaukums: Kopējie ieguldījumi atbilstoši tirgus vērtībai Definīcija Šis mainīgais lielums ietver "Kopējos ieguldījumus" (kas ir šādu mainīgo lielumu summa: zeme un ēkas (PF) (48 11 0) + ieguldījumi saistītos uzņēmumos un līdzdalības procenti (PF) (48 12 0) + akcijas un citi mainīgā procenta vērtspapīri (48 13 0) + vienības vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumos (48 14 0) + parāda vērtspapīri un citi fiksētā procenta vērtspapīri (48 15 0) + līdzdalība ieguldījumu kopfondos (48 16 0) + ar hipotēkām nodrošināti aizdevumi un pārējie aizdevumi, kas citur nav iekļauti (48 17 0) + citi ieguldījumi (48 18 0)) atbilstoši tirgus vērtībai). Piezīme: mainīgo lielumu "Kopējie ieguldījumi atbilstoši tirgus vērtībai" (48 10 4) jānorāda tikai tad, ja mainīgais lielums "Kopējie ieguldījumi pensiju fondos" (48 10 0) nav norādīts atbilstoši tirgus vērtībai. Kods: 48 20 0 Nosaukums: Pārējie aktīvi Definīcija Šis mainīgais lielums ietver visus citus aktīvus, kas nav ietverti pie ieguldījumiem. AR BILANCI SAISTĪTIE MAINĪGIE LIELUMI – PASĪVI Kods: 48 30 0 Nosaukums: Kapitāls un rezerves Definīcija Šis mainīgais ietver kapitālu un rezerves, ko formāli nepiešķir pensiju saņēmējiem, piemēram, pamatkapitālu, rezerves vai citus līdzvērtīgus līdzekļus. Kods: 48 40 0 Nosaukums: Neto tehniskās rezerves (PF) Definīcija Šis mainīgais lielums ietver pārapdrošināšanas neto tehniskās rezerves, kas paredzētas pensiju saņēmējiem. Šīs tehniskās rezerves parasti novērtē saskaņā ar aktuārprincipiem. Kods: 48 50 0 Nosaukums: Citi pasīvi Definīcija Šis mainīgais lielums ietver visus citus pasīvus, kas nav reģistrēti pie kapitāla un rezervēm vai neto tehniskajām rezervēm. AR STARPTAUTISKĀM DARBĪBĀM SAISTĪTIE MAINĪGIE Kods: 48 61 0 Nosaukums: Apgrozījuma ģeogrāfiskais iedalījums Definīcija Šis mainīgais lielums ietver visas iemaksas pensiju fondā, kā noteikts mainīgajā lielumā "Apgrozījums" (12 11 0), kas jāveic finanšu gada laikā, piemēram, visas obligātās iemaksas, citas regulāras iemaksas un brīvprātīgas papildu iemaksas, citas iemaksas, kuras iedalītas pēc šādām valstīm: izcelsmes valsts, (citas) ES valstis, citas EEZ valstis, ASV un Kanāda, Japāna un pārējā pasaule. Piezīme: kritērijs apgrozījuma iedalīšanai ir tā dalībnieka mītnes vieta, kas veic iemaksu. Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem Mainīgais lielums "Apgrozījuma ģeogrāfiskais iedalījums" ir mainīgā lieluma "Apgrozījums" (12 11 0) sīkāks iedalījums. Kods: 48 62 0 Nosaukums: Akcijas un citi mainīgā procenta vērtspapīri, iedalot pēc atrašanās vietas Definīcija Šis mainīgais lielums ietver akcijas un citus mainīgā procenta vērtspapīrus, kā definēts mainīgajā lielumā "Akcijas un citi mainīgā procenta vērtspapīri" (48 13 0), iedalot pēc atrašanās vietas. Ņem vērā šādus apgabalus: izcelsmes valsts, (citas) ES valstis, citas EEZ valstis, ASV un Kanāda, Japāna un pārējā pasaule. Piezīme: akcijas atrašanās vieta atbilst vietai, kurā reģistrēts uzņēmums, kas emitē akciju. Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem Mainīgais lielums "Akcijas un citi mainīgā procenta vērtspapīri, iedalot pēc atrašanās vietas," (48 62 0) ir mainīgā lieluma "Akcijas un citi mainīgā procenta vērtspapīri" (48 13 0) sīkāks iedalījums. Kods: 48 63 0 Nosaukums: Kopējie ieguldījumi, iedalot pēc atrašanās vietas Definīcija Šis mainīgais lielums ietver kopējos ieguldījumus, kā definēts mainīgajā lielumā "Kopējie pensiju fondu ieguldījumi" (48 10 0), iedalot pēc atrašanās vietas. Ņem vērā šādus apgabalus: izcelsmes valsts, (citas) ES valstis, citas EEZ valstis, ASV un Kanāda, Japāna un pārējā pasaule. Piezīme: zemes un ēku atrašanās vietu nosaka pēc apgabala, kurā atrodas šie aktīvi. Ieguldījumus kopīgos ieguldījumu fondos iedala saskaņā ar kopīgo ieguldījumu fondu sniegto informāciju. Ieguldījumus fiksētā procenta vērtspapīros iedala, pamatojoties uz emitētāja juridisko atrašanās vietu. Akcijas atrašanās vieta atbilst vietai, kurā reģistrēts uzņēmums, kas emitē akciju. Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem Mainīgais lielums "Kopējie ieguldījumi, iedalot pēc atrašanās vietas," (48 63 0) ir mainīgā lieluma "Pensiju fondu kopējie ieguldījumi" (48 10 0) sīkāks iedalījums. Kods: 48 64 0 Nosaukums: Kopējie ieguldījumi, ko iedala pēc eiro un valūtām, kas nav eiro. Definīcija Šis mainīgais lielums ietver kopējos ieguldījumus, kā definēts mainīgajā lielumā "Kopējie pensiju fondu ieguldījumi" (48 10 0), iedalot pēc valūtas. Ņem vērā šādu valūtu iedalījumu: eiro, citas valūtas. Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem Mainīgais lielums "Kopējie ieguldījumi pēc eiro un valūtām, kas nav eiro," (48 64 0) ir mainīgā lieluma "Pensiju fondu kopējie ieguldījumi" (48 10 0) sīkāks iedalījums. CITI MAINĪGIE LIELUMI Kods: 48 70 0 Nosaukums: Dalībnieku skaits Definīcija Šis mainīgais lielums ietver kopējo to dalībnieku skaitu, kuru pensiju shēmas – kā definēts mainīgajā lielumā "Pensiju shēmu skaits" (11 61 0) – pārvalda pensiju fondi. Tas ietver aktīvo dalībnieku, dalībnieku, kas apturējuši dalību, un pensionāru skaitu. Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem Mainīgo lielumu "Dalībnieku skaits" (48 70 0) aprēķina šādi: iepriekš noteiktu izmaksu shēmu dalībnieku skaits (48 70 1), + iepriekš noteiktu iemaksu shēmu dalībnieku skaits (48 70 2), + jauktu shēmu dalībnieku skaits (48 70 3); vai aktīvo dalībnieku skaits (48 70 4), + to dalībnieku skaits, kas apturējuši dalību (48 70 5), + pensionāru skaits (48 70 6). Kods: 48 70 1 Nosaukums: Iepriekš noteiktu izmaksu shēmu dalībnieku skaits Definīcija Šis mainīgais lielums ietver iepriekš noteiktu izmaksu shēmu dalībnieku kopējo skaitu. Tas ietver aktīvo dalībnieku, dalībnieku, kas apturējuši dalību, un pensionāru skaitu. Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem Mainīgo lielumu "Iepriekš noteiktu izmaksu shēmu dalībnieku skaits" (48 70 1) izmanto, aprēķinot mainīgo lielumu "Dalībnieku skaits" (48 70 0). Kods: 48 70 2 Nosaukums: Iepriekš noteiktu iemaksu shēmu dalībnieku skaits Definīcija Šis mainīgais lielums ietver iepriekš noteiktu iemaksu shēmu dalībnieku kopējo skaitu. Tas ietver aktīvo dalībnieku, dalībnieku, kas apturējuši dalību, un pensionāru skaitu. Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem Mainīgo lielumu "Iepriekš noteiktu iemaksu shēmu dalībnieku skaits" (48 70 2) izmanto, aprēķinot mainīgo lielumu "Dalībnieku skaits" (48 70 0). Kods: 48 70 3 Nosaukums: Jaukto shēmu dalībnieku skaits Definīcija Šis mainīgais lielums ietver jaukto shēmu dalībnieku kopējo skaitu. Tas ietver aktīvo dalībnieku, dalībnieku, kas apturējuši dalību, un pensionāru skaitu. Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem Mainīgo lielumu "Jaukto shēmu dalībnieku skaits" (48 70 3) izmanto, aprēķinot mainīgo lielumu "Dalībnieku skaits" (48 70 0). Kods: 48 70 4 Nosaukums: Aktīvo dalībnieku skaits Definīcija Šis mainīgais lielums ietver to dalībnieku skaitu, kas aktīvi veic iemaksas pensiju shēmā. Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem Mainīgo lielumu "Aktīvo dalībnieku skaits" (48 70 4) izmanto, aprēķinot mainīgo lielumu "Dalībnieku skaits" (48 70 0). Kods: 48 70 5 Nosaukums: Dalībnieku skaits, kas apturējuši dalību Definīcija Šis mainīgais lielums ietver dalībnieku skaitu, kas atteikušies no pensiju shēmas, saglabājot iegūtās tiesības. Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem Mainīgo lielumu "Dalībnieku skaits, kas apturējuši dalību" (48 70 5) izmanto, aprēķinot mainīgo lielumu "Dalībnieku skaits" (48 70 0). Kods: 48 70 6 Nosaukums: Pensionāru skaits Definīcija Šis mainīgais lielums ietver to personu skaitu, kas saņem pensijas. Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem Mainīgo lielumu "Pensionāru skaits" (48 70 6) izmanto, aprēķinot mainīgo lielumu "Dalībnieku skaits" (48 70 0). PENSIJU FONDI, KAS NAV AUTONOMI Kods: 11 15 0 Nosaukums: To uzņēmumu skaits, kuriem ir pensiju fondi, kas nav autonomi Definīcija Komisijas Regula (EK) Nr. 2700/98 par uzņēmējdarbības strukturālās statistikas rādītāju definīcijām. Šis mainīgais lielums attiecas uz to uzņēmumu skaitu, kas veido grāmatvedības rezerves, lai maksātu pensijas saviem darbiniekiem. Pensiju fondu, kas nav autonomi, pārvaldība ir šo uzņēmumu palīgdarbība. Piezīme: šos uzņēmumus jāklasificē atbilstoši to galvenajai darbības jomai saskaņā ar vienu no darbības jomu grupām, kas minētas Regulas (EK, Euratom) Nr. 58/97 par strukturālo uzņēmējdarbības statistiku 1. pielikuma 9. iedaļā. Kods: 48 08 0 Nosaukums: Pensiju fondu, kas nav autonomi, apgrozījums Definīcija Šis mainīgais lielums ietver visas pensiju iemaksas saistībā ar pensiju līgumiem, kas veiktas grāmatvedības rezervē finanšu gada laikā. [1] OV L 375, 31.12.1985., 3. lpp. --------------------------------------------------