2)

B daļai pievieno šādu 1.3. līdz 1.6. punktu: “1.3. Šo punktu piemēro, atkāpjoties no 1.1. un 1.2. punkta. 1.3.1. Kuģiem, kas ar grunts traļiem un zvejas vadiem zvejo ICES 7.f un 7.g rajonā, 7.h rajona daļā uz ziemeļiem no 49° 30′ ziemeļu platuma un 7.j rajona daļā uz ziemeļiem no 49° 30′ ziemeļu platuma un uz austrumiem no 11° rietumu garuma, piemēro šādus pasākumus: a) kuģi, kas zvejo ar grunts traļiem vai zvejas vadiem, izmanto zvejas rīkus ar vienu no šādiem linuma acs izmēriem: i) āmis ar 110 mm lielām linuma acīm, aprīkots ar 120 mm kvadrātveida acu linuma plātni; ii) T90 tipa āmis ar 100 mm lielām linuma acīm; iii) āmis ar 120 mm lielām linuma acīm; iv) āmis ar 100 mm lielām linuma acīm, aprīkots ar 160 mm kvadrātveida acu linuma plātni; b) turklāt kuģi, kuri zvejo ar grunts traļiem un kuru nozvejā, kas svērta pirms jebkādiem izmetumiem, vismaz 20 % veido pikšas, izmanto: i) zvejas rīku, kas būvēts tā, lai starp zvejas auklu un zvejas rīka apakšējo daļu būtu vismaz vienu metru liela atstarpe; vai ii) jebkādus citus līdzekļus, kas saskaņā ar ICES vai ZZTEK novērtējumu ir vismaz tikpat selektīvi, lai izvairītos no mencu nozvejas, un ko apstiprinājusi Komisija. Dalībvalstis no b) apakšpunkta piemērošanas var atbrīvot kuģus, kuri zvejo ar grunts traļiem un kuru nozvejā, kas svērta pirms jebkādiem izmetumiem, mazāk nekā 1,5 % veido mencas, ar noteikumu, ka attiecībā uz minētajiem kuģiem pakāpeniski tiek palielināta novērotāju klātbūtne jūrā līdz vismaz 20 % no visiem to zvejas reisiem. Dalībvalstis, kas izmanto šo atbrīvojumu, katru gadu pirms 1. decembra ziņo Komisijai par to kuģu skaitu un nozvejas sastāvu, kuri izmanto šo noteikumu. Dalībvalstis var atbrīvot no a) un b) apakšpunkta piemērošanas kuģus, kas izmanto alternatīvu ļoti selektīvu zvejas rīku, ar noteikumu, ka minēto zvejas rīku tehniskie atribūti nodrošina tādu pašu vai augstāku selektivitāti kā minētajos punktos norādītie zvejas rīki un saskaņā ar ZZTEK veikto novērtējumu nozvejo mazāk nekā 1 % mencu. Šāds zvejas rīks vai ierīce atbilst 15. panta 4. punkta prasībām, un to apstiprina Komisija. 1.3.2. Atkāpjoties no 1.1., 1.2. un 1.3.1. punkta: a) kuģi, kuri darbojas ar grunts traļiem vai zvejas vadiem un kuru nozvejā vairāk nekā 30 % veido Norvēģijas omārs, izmanto vienu no šādiem zvejas rīkiem: i) 300 mm kvadrātveida acu linuma plātne. Kuģi, kuru lielākais garums ir mazāks par 12 metriem, drīkst izmantot 200 mm kvadrātveida acu linuma plātni; ii) Seltra tipa plātne; iii) šķirotājrežģis, kam attālums starp stieņiem ir 35 mm, vai līdzīgs selektīvais linumrežģis Netgrid; iv) āmis ar 100 mm lielām linuma acīm, aprīkots ar 100 mm kvadrātveida acu linuma plātni; v) līdz 2022. gada 31. jūlijam – dubults āmis, kura augšējais āmis ir izgatavots no T90 tipa linuma ar vismaz 90 mm lielām acīm un aprīkots ar atdalītājplātni, kam linuma acs izmērs nepārsniedz 300 mm. Dalībvalstis var atļaut izmantot v) punktā minēto ierīci līdz 2022. gada decembra beigām ar noteikumu, ka šīs ierīces tehniskie atribūti nodrošina tādu pašu vai augstāku selektivitāti kā citi 1.2. un 1.3.1. punktā norādītie zvejas rīki saskaņā ar ZZTEK veikto novērtējumu, kas pamatojas uz informāciju, ko dalībvalstis iesniegušas ne vēlāk kā 2022. gada 1. maijā. Šāda ierīce atbilst 15. panta 4. punkta prasībām, un to apstiprina Komisija; b) kuģi, kas darbojas ar grunts traļiem vai zvejas vadiem un gūst nozvejas, kurās vairāk nekā 55 % ir merlangs vai vairāk nekā 55 % ir jūrasvelnu dzimtas zivis, heks vai megrimi kopā, izmanto vienu no šādiem zvejas rīkiem: i) āmis ar 100 mm lielām linuma acīm, aprīkots ar 100 mm kvadrātveida acu linuma plātni; ii) T90 tipa āmis un pagarinājuma daļa ar 100 mm lielām linuma acīm. 1.4. Atkāpjoties no 1.2. punkta, piemēro 1.4.1. un 1.4.2. punktu. 1.4.1. Zvejas kuģiem, kas ar grunts traļiem vai zvejas vadiem darbojas ICES 6.a un 5.b rajonā Savienības ūdeņos uz austrumiem no 12° rietumu garuma (ūdeņi uz rietumiem no Skotijas), Norvēģijas omāra (Nephrops norvegicus) zvejniecībās piemēro šādus pasākumus: a) kuģi, kuru izmantoto zvejas rīku āmja linuma acs izmērs ir mazāks par 100 mm, izmanto kvadrātveida acu linuma plātni (ar nemainītu novietojumu) ar vismaz 300 mm lielām acīm; kuģiem, kuru lielākais garums ir mazāks par 12 m un/vai kuru dzinēja jauda ir 200 kW vai mazāka, plātnes lielākais garums drīkst būt 2 metri un linuma acs izmērs 200 mm; b) kuģi, kuru nozvejā vairāk nekā 30 % veido Norvēģijas omārs, izmanto kvadrātveida acu linuma plātni (ar nemainītu novietojumu) ar vismaz 160 mm lielām acīm kuģiem, kuru izmantoto zvejas rīku āmja linuma acs izmērs ir 100–119 mm. Atkāpjoties no 1.4.1. punkta a) un b) apakšpunkta, ir atļauts izmantot alternatīvus zvejas rīkus, ja šādi zvejas rīki saskaņā ar ZZTEK veikto novērtējumu nodrošina vismaz tādu pašu vai augstāku selektivitāti attiecībā uz mencu, pikšu un merlangu. Šādi rīki atbilst 15. panta 4. punkta prasībām, un tos apstiprina Komisija. 1.4.2. Zvejas kuģiem, kas ar grunts traļiem vai zvejas vadiem darbojas ICES 7.a rajonā (Īrijas jūra), piemēro šādus pasākumus: a) kuģi, kas darbojas ar grunts traļiem vai zvejas vadiem, kuru āmja linuma acs izmērs ir 70 mm vai lielāks, bet mazāks par 100 mm, un kuru nozvejā vairāk nekā 30 % veido Norvēģijas omārs, izmanto vienu no šādiem zvejas rīkiem: i) 300 mm kvadrātveida acu linuma plātne. Kuģi, kuru lielākais garums ir mazāks par 12 metriem, drīkst izmantot 200 mm kvadrātveida acu linuma plātni; ii) Seltra tipa plātne; iii) šķirotājrežģis, kam attālums starp stieņiem ir 35 mm; iv) CEFAS Netgrid; v) tralis ar vārstuli; b) kuģi, kuru lielākais garums ir 12 metri vai vairāk un kuri darbojas ar grunts traļiem vai zvejas vadiem un gūst nozvejas, kurās vairāk nekā 10 % veido pikša, menca un rajveidīgās zivis kopā, izmanto āmi ar 120 mm lielām linuma acīm; c) kuģi, kuru lielākais garums ir 12 metri vai vairāk un kuri darbojas ar grunts traļiem vai zvejas vadiem un gūst nozvejas, kurās mazāk nekā 10 % veido pikša, menca un rajveidīgās zivis kopā, izmanto āmi, kura linuma acs izmērs ir 100 mm un kurš aprīkots ar 100 mm kvadrātveida acu linuma plātni. Šo noteikumu nepiemēro kuģiem, kuru nozvejā Norvēģijas omārs veido vairāk nekā 30 % vai karaliskās ķemmīšgliemenes veido vairāk nekā 85 %; d) kuģi, kas darbojas ar grunts traļiem vai zvejas vadiem, drīkst izmantot T90 tipa āmi ar 100 mm lielām linuma acīm. Atkāpjoties no 1.4.2. punkta a) līdz d) apakšpunkta, ir atļauts izmantot alternatīvus zvejas rīkus, ja šādi zvejas rīki nodrošina vismaz tādu pašu vai augstāku selektivitāti attiecībā uz mencu, pikšu un merlangu. Šādus zvejas rīkus novērtē ZZTEK un apstiprina Komisija, un tie atbilst 15. panta 4. punktā noteiktajiem kritērijiem. 1.5. Nozvejas procentuālo daļu 1.3. un 1.4. punktā aprēķina kā visu pēc katra zvejas reisa izkrauto jūras bioloģisko resursu dzīvsvara proporciju saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantu un šīs regulas 27. panta 2. punktu. 1.6. Pasākumus, kas minēti 1.3. līdz 1.5. punktā, piemēro līdz 2022. gada 31. decembrim.”;