Oficiālais Vēstnesis L 176 , 05/07/2002 Lpp. 0021 - 0025



Eiropas Parlamenta un padomes Direktīva 2002/39/EK (2002. gada 10. jūnijs), ar ko Direktīvu 97/67/EK groza attiecībā uz Kopienas pasta pakalpojumu turpmāko atvēršanu konkurencei EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 47. panta 2. punktu, 55. pantu un 95. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [1], ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [2], ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu [3], Līguma 251. pantā noteiktajā kārtībā [4], tā kā: (1) Ar 1994. gada 7. februāra Rezolūciju par Kopienas pasta pakalpojumiem [5] Padome noteica, ka viens no galvenajiem Kopienas pasta politikas mērķiem ir saskaņot turpmāko pakāpenisko, vadāmo pasta tirgus liberalizāciju un vispārējo pakalpojumu sniegšanas pastāvīgu nodrošinājumu. (2) Ar Eiropas Parlamenta un Padomes 1997. gada 15. decembra Direktīvu 97/67/EK par kopējiem noteikumiem Kopienas pasta pakalpojumu iekšējā tirgus attīstībai un pakalpojumu kvalitātes uzlabošanai [6] noteica reglamentējošos noteikumus pasta nozarē Kopienas līmenī, to skaitā pasākumus, ar ko nodrošina vispārējos pakalpojumus un nosaka to pasta pakalpojumu maksimālos limitus, kurus dalībvalstis drīkst rezervēt saviem vispārējo pakalpojumu sniedzējiem, lai nodrošinātu vispārējos pakalpojumus, un grafiku lēmumu pieņemšanai par turpmāko tirgus atvēršanu konkurencei pasta pakalpojumu vienotā tirgus izveides nolūkā. (3) Līguma 16. pantā ir norādīta pakalpojumu nozīme no vispārīgo ekonomisko interešu viedokļa Savienības kopīgo vērtību sistēmā un to nozīme sociālās un teritoriālās kohēzijas veicināšanā. Turpat ir noteikts, ka jāgādā par to, lai šādu pakalpojumu sniedzēji darbojas, pamatojoties uz tādiem principiem un nosacījumiem, kas tiem dod iespēju izpildīt viņu uzdevumus. (4) Eiropas Parlamenta 1999. gada 14. janvāra [7] un 2000. gada 18. februāra [8] Rezolūcijā par Eiropas pasta pakalpojumiem ir norādīta pasta pakalpojumu sociālā un ekonomiskā nozīme un vajadzība nodrošināt vispārējo pakalpojumu augstu kvalitāti. (5) Pasākumi šajā jomā jāizstrādā tā, lai, sasniedzot to mērķus, ir izpildīti Kopienas sociālie uzdevumi, ievērojot Līguma 2. pantu, proti, nodrošināta augsta līmeņa nodarbinātība un sociālā aizsardzība. (6) Lauku pasta tīklam kalnu un salu reģionos inter alia ir būtiska nozīme uzņēmējdarbības integrācijā valsts/pasaules ekonomikā un sociālās un nodarbinātības kohēzijas nodrošināšanā laukos kalnu un salu reģionos. Turklāt lauku pasta iestādes kalnu un salu reģionos var nodrošināt būtisku infrastruktūras tīklu, kas dod vispārēju pieeju jaunām telekomunikāciju tehnoloģijām. (7) Eiropadome sanāksmē Lisabonā 2000. gada 23. un 24. martā prezidentūras secinājumos noteica divus lēmumus, kas attiecas uz pasta pakalpojumiem un kas saskaņā ar pilnvarām attiecīgi pildāmi Komisijai, Padomei un dalībvalstīm. Veicamās darbības ir šādas: pirmkārt, līdz 2000. gada beigām noteikt stratēģiju šķēršļu novēršanai pasta pakalpojumiem un, otrkārt, tādās jomās kā pasta pakalpojumi paātrināt liberalizāciju ar mērķi izveidot pilnīgi funkcionējošu šo pakalpojumu tirgu. (8) Eiropadome Lisabonā arī uzskatīja, ka ir būtiski iekšējā tirgus un uz zināšanām balstītas ekonomikas sistēmā pilnīgi ievērot Līguma noteikumus, kas attiecas uz vispārīgas ekonomiskās nozīmes pakalpojumiem un uzņēmumiem, kuriem uzticēta šādu pakalpojumu sniegšana. (9) Komisija ir rūpīgi pārskatījusi Kopienas pasta nozari, pasūtot arī pētījumus par ekonomiskajām, sociālajām un tehnoloģiskajām norisēm nozarē, un ir plaši apspriedusies ar ieinteresētajām pusēm. (10) Kopienas pasta nozarei ir vajadzīgi mūsdienīgi reglamentējošie noteikumi, kuru mērķis ir īpaši uzlabot pasta pakalpojumu iekšējo tirgu. Paaugstinātai konkurētspējai būtu jārada iespēja pasta nozari savienot ar alternatīvām sakaru metodēm un uzlabot sniegto pakalpojumu kvalitāti atbilstīgi arvien augošām lietotāju prasībām. (11) Visā Kopienā var konsekventi garantēt to vispārējo pakalpojumu sniegšanas pastāvīgo nodrošinājumu, kas atbilst kvalitātes standartam, kuru dalībvalstis nosaka saskaņā ar Direktīvas 97/67/EK 3. pantu, ja šajā jomā saglabā iespēju rezervēt pakalpojumus un vienlaicīgi augstas efektivitātes nosacījumus, ko nodrošina ar pietiekamu pakalpojumu sniegšanas brīvības pakāpi. (12) Pieprasījuma palielināšanās pasta nozarē kopumā, kas paredzama vidēji ilgā laikā, varētu veicināt tās tirgus daļas kompensāciju, kuru vispārējo pakalpojumu sniedzēji var zaudēt sakarā ar turpmāko tirgus atvēršanu, un tā turpmāk saglabāt vispārējos pakalpojumus. (13) Galvenie faktori, kas rada pārmaiņas, kuras ietekmē nodarbinātību pasta nozarē, ir tehnoloģijas attīstība un tirgus prasība pēc efektivitātes pieauguma; tirgus atvēršanai ir mazāka ietekme. Tirgus atvēršana palīdzēs paplašināt pasta tirgus, un jebkuru darbinieku skaita samazinājumu vispārējo pakalpojumu sniegšanas jomā sakarā ar šādiem pasākumiem (vai to sagatavošanu) kompensēs radītais nodarbinātības pieaugums privāto operatoru un jaunu tirgus dalībnieku starpā. (14) Kopienas līmenī ir lietderīgi izveidot grafiku, pēc kura pakāpeniski un vadāmi vēstuļu piegādes tirgu atver konkurencei un ar kuru vispārējo pakalpojumu sniedzējiem dod pietiekamu laiku to turpmāko modernizācijas un pārstrukturēšanas pasākumu veikšanai, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu ilgtermiņa darbību jaunajos tirgus nosacījumos. Ir vajadzīgs arī attiecīgs laiks, lai dalībvalstis var pielāgot savu normatīvo sistēmu atvērtākai videi. Tāpēc ir lietderīgi paredzēt tādu pakāpenisku pieeju turpmākajai tirgus atvēršanai, kurā starppasākumi ir nozīmīga, bet vadāma tirgus atvēršana un tās izvērtēšana, un pēc vajadzības tāda priekšlikuma apstiprināšana, ar ko 2009. gadu nosaka par pasta pakalpojumu iekšējā tirgus pilnīgas izveides gadu vai, ņemot vērā izvērtēšanas rezultātus, noteic attiecīgu alternatīvu pasākumu virzībai uz to. (15) Ir lietderīgi nodrošināt to, ka tirgus atvēršanas nākamās stadijas ir būtiskas pēc nozīmes un dalībvalstīm praktiski izpildāmas, vienlaikus nodrošinot vispārējo pakalpojumu nepārtrauktību. (16) Svara ierobežojuma vispārīgs samazinājums līdz 100 gramiem 2003. gadā un līdz 50 gramiem 2006. gadā attiecībā uz pakalpojumiem, ko drīkst rezervēt vispārējo pakalpojumu sniedzējiem, kopā ar izejošā pārrobežu pasta pilnīgu atvēršanu konkurencei ar iespējamiem izņēmumiem, ciktāl tas vajadzīgs, lai nodrošinātu vispārējo pakalpojumu sniegšanu, ir samērā vienkāršas un vadāmas, tomēr nozīmīgas turpmākās stadijas. (17) Kopienā parastās korespondences sūtījumi, kuru svars ir no 50 līdz 350 gramiem, veido vidēji 16 % kopējo pasta vispārējo pakalpojumu sniedzēju ieņēmumu, no kuriem 9 % atbilst parastās korespondences sūtījumiem, kuru svars ir no 100 līdz 350 gramiem, bet izejošie pārrobežu korespondences sūtījumi, kas ir mazāki par 50 gramu svara ierobežojumu, veido vēl vidēji 3 % vai apmēram 3 % kopējo pasta vispārējo pakalpojumu sniedzēju ieņēmumu. (18) Rezervējamo pakalpojumu cenu ierobežojumi, kas attiecīgi atbilst trīskāršam valsts tarifam 2003. gadā un divarpus valsts tarifiem 2006. gadā attiecībā uz pirmās svara grupas visātrākās piegādes kategorijas korespondences sūtījumu, ir lietderīgi pēc vajadzības kopā ar 100 un 50 gramu svara ierobežojumu. (19) Tiešais pasts daudzās dalībvalstīs jau ir dinamisks un augošs tirgus ar ievērojamu izaugsmes perspektīvu, bet pārējās dalībvalstīs ir ievērojamas neizmantotas iespējas. Tiešais pasts jau lielā mērā ir atvērts konkurencei sešās dalībvalstīs. Pakalpojumu elastības uzlabošana un cenu veidošana atkarībā no konkurences uzlabotu tiešā pasta pozīciju attiecībā pret alternatīviem saziņas līdzekļiem, kas savukārt nodrošinātu papildu pasta sūtījumus un nostiprinātu pasta nozares pozīciju kopumā. Tomēr, ciktāl tas vajadzīgs, lai nodrošinātu vispārējo pakalpojumu sniegšanu, jāparedz, ka var turpināt tiešā pasta rezervēšanu iepriekšminētajās svara un cenas robežās. (20) Izejošais pārrobežu pasts veido vidēji 3 % kopējo pasta ieņēmumu. Atverot šo tirgus daļu visās dalībvalstīs, izņemot, ciktāl tas vajadzīgs, lai nodrošinātu vispārējo pakalpojumu sniegšanu, dažādiem pasta operatoriem rastos iespēja vākt, šķirot un pārvadāt visu izejošo pārrobežu pastu. (21) Atverot ienākošo pārrobežu pastu konkurencei, rastos iespēja apiet 100 gramu ierobežojumu 2003. gadā un 50 gramu ierobežojumu 2006. gadā, pārvietojot daļas iekšzemes pasta masas nosūtīšanu, tā padarot tās ietekmi neprognozējamu. Papildu izpildes grūtības varētu rasties korespondences sūtījumu izcelsmes noteikšanā. 100 gramu un 50 gramu svara ierobežojums ienākošajiem parastajiem pārrobežu un tiešā pasta korespondences sūtījumiem tāpat kā parastajai iekšzemes korespondencei ir lietderīgs, jo nerada apiešanas risku šādā veidā vai mākslīgi palielinot atsevišķu korespondences sūtījumu svaru. (22) Vispārējo pakalpojumu ilgtermiņa darbībai un modernu un efektīvu pasta dienestu attīstībai ir svarīgi tagad izstrādāt grafiku turpmākajiem pasākumiem, kas veicami, lai pilnīgi izveidotu pasta pakalpojumu iekšējo tirgu. (23) Ir lietderīgi turpināt dalībvalstīm paredzēt iespēju rezervēt dažus pasta pakalpojumus saviem vispārējo pakalpojumu sniedzējiem. Šie pasākumi dos iespēju vispārējo pakalpojumu sniedzējiem pilnīgi pielāgot savu darbību un cilvēkresursus lielākas konkurences nosacījumiem, neizjaucot savu finansiālo līdzsvaru un tā neapdraudot vispārējo pakalpojumu sniegšanu. (24) Ir lietderīgi noteikt jaunos svara un cenas ierobežojumus un pakalpojumus, uz kuriem tos drīkst attiecināt, un paredzēt turpmāko pārskatīšanu un pēc vajadzības lēmumu par to, ka 2009. gads ir apstiprināms par pasta pakalpojumu iekšējā tirgus pilnīgas izveides termiņu, vai, ņemot vērā pārskatīšanas rezultātus, noteikt attiecīgu alternatīvu pasākumu. (25) Pasākumi, ko pieņem dalībvalsts, to skaitā kompensācijas fonda izveide vai jebkura izmaiņa tā darbībā vai realizācija, vai izmaksa no tā, var ietvert palīdzību, kuru dalībvalsts vai ar valsts resursu starpniecību kādā formā piešķir Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē, kas nosaka nepieciešamību, ievērojot 88. panta 3. punktu, iepriekš informēt Komisiju. (26) Konkurentu licencēšanu vispārējo pakalpojumu jomā var savienot ar prasībām, ar ko šādiem licences saņēmējiem uzliek pienākumu dot ieguldījumu vispārējo pakalpojumu sniegšanā. (27) Ar Direktīvu 97/67/EK noteica, ka dalībvalstīm jāizraugās viena vai vairākas tādas valsts regulatīvās iestādes pasta nozarei, kuras ir juridiski atsevišķi un funkcionāli neatkarīgas no pasta operatoriem. Ņemot vērā Eiropas pasta tirgu dinamiku, jāatzīst un jāveicina dalībvalstu regulatīvo iestāžu loma, īpaši attiecībā uz uzdevumu nodrošināt rezervēto pakalpojumu respektēšanu, izņemot tajās dalībvalstīs, kur nav rezervēto pakalpojumu. Ar Direktīvas 97/67/EK 9. pantu dalībvalstīm ir atļauts pārsniegt minētās direktīvas mērķus. (28) Dalībvalstu regulatīvajām iestādēm varētu būt lietderīgi licenču ieviešanu saistīt ar prasībām, ka licences saņēmēju pakalpojumu patērētājiem jābūt pieejamām pārredzamām, vienkāršām un samērā lētām procedūrām viņu sūdzību izskatīšanai neatkarīgi no tā, vai sūdzības attiecas uz pakalpojumiem, ko sniedz vispārējo pakalpojumu sniedzēji, vai uz tiem, ko sniedz operatori, to skaitā individuālie licences saņēmēji, kuriem ir izsniegtas atļaujas. Turklāt var būt lietderīgi, ka šīs procedūras ir pieejamas visu pasta pakalpojumu lietotājiem neatkarīgi no tā, vai šie pakalpojumi ir vai nav vispārējie pakalpojumi. Pie šādām procedūrām jāpieskaita procedūras atbildības noteikšanai pasta sūtījumu zuduma vai bojājuma gadījumā. (29) Vispārējo pakalpojumu sniedzēji parasti sniedz pakalpojumus, piemēram, klientiem, kas ir juridiskas personas, pasta pakalpojumu apvienotājiem, kuri apkalpo dažādus klientus, un vairumnosūtītājiem, dodot tiem iespēju atšķirībā no parastā vēstuļu piegādes pakalpojuma iekļauties pasta plūsmā citos punktos ar atšķirīgiem nosacījumiem. To darot, vispārējo pakalpojumu sniedzējiem jārīkojas atbilstīgi pārskatāmības un nediskriminācijas principam gan dažādu trešo personu, gan trešo personu un to vispārējo pakalpojumu sniedzēju attiecībās, kas sniedz līdzvērtīgus pakalpojumus. Tādiem pakalpojumiem jābūt pieejamiem arī privātiem klientiem, kam ir līdzīgi nosūtīšanas nosacījumi, ņemot vērā to, ka pakalpojumi jāsniedz bez diskriminācijas. (30) Lai Eiropas Parlamentu un Padomi pastāvīgi informētu par pasta pakalpojumu iekšējā tirgus attīstību, Komisijai regulāri jāiesniedz minētajām iestādēm ziņojumi par šīs direktīvas piemērošanu. (31) Direktīvas 97/67/EK beigu termiņu ir lietderīgi atlikt līdz 2008. gada 31. decembrim. Līdz minētajai dienai neskar atļaujas procedūras, ko dalībvalstis noteikušas atbilstīgi Direktīvai 97/67/EK. (32) Tāpēc attiecīgi jāgroza Direktīva 97/67/EK. (33) Šī direktīva neskar to, kā piemēro Līguma noteikumus par konkurenci un par pakalpojumu sniegšanas brīvību, kā īpaši skaidrots Komisijas paziņojumā par konkurences noteikumu piemērošanu pasta nozarē un par dažu tādu valsts pasākumu vērtējumu, kas attiecas uz pasta pakalpojumiem [9], IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU. 1. pants Direktīvu 97/67/EK groza šādi: 1. Direktīvas 7. pantu aizstāj ar šādu: "7. pants 1. Ciktāl tas nepieciešams, lai nodrošinātu vispārējo pakalpojumu uzturēšanu, dalībvalstis drīkst turpināt pakalpojumu rezervēšanu vispārējo pakalpojumu sniedzējiem. Minētos pakalpojumus ierobežo ar iekšzemes korespondences sūtījumu un ienākošās pārrobežu korespondences paātrinātu vai nepaātrinātu savākšanu, šķirošanu, pārvadāšanu un piegādi abos šeit turpmāk minētajos svara un cenas diapazonos. Svara ierobežojums ir 100 grami no 2003. gada 1. janvāra un 50 grami no 2006. gada 1. janvāra. Šos svara ierobežojumus nepiemēro no 2003. gada 1. janvāra, ja cena pirmās svara grupas visātrākās piegādes kategorijas korespondences sūtījumam ir vienāda ar trīskāršu valsts tarifu vai pārsniedz to, un no 2006. gada 1. janvāra, ja cena ir divarpus valsts tarifi vai augstāka. Attiecībā uz bezmaksas pasta pakalpojumiem, kas paredzēti neredzīgajiem vai daļēji neredzīgajiem, var pieļaut izņēmuma svara un cenas ierobežojumus. Ciktāl tas vajadzīgs, lai nodrošinātu vispārējo pakalpojumu sniegšanu, jāparedz, ka var turpināt tiešā pasta rezervēšanu iepriekšminētajās svara un cenas robežās. Ciktāl tas vajadzīgs, lai nodrošinātu vispārējo pakalpojumu sniegšanu, piemēram, kad daži pasta darbības sektori jau ir liberalizēti, vai tāpēc, ka dalībvalstī pasta pakalpojumiem ir īpatnības, var turpināt izejošā pārrobežu pasta rezervēšanu tajās pašās svara un cenas robežās. 2. Dokumentu apmaiņu nedrīkst rezervēt. 3. Komisijai jāpabeidz perspektīvas pētījums, kurā novērtē pasta iekšējā tirgus pilnīgas izveides ietekmi uz vispārējiem pakalpojumiem 2009. gadā. Pamatojoties uz pētījuma secinājumiem, Komisija līdz 2006. gada 31. decembrim Eiropas Parlamentam un Padomei iesniedz ziņojumu, kam pēc vajadzības pievieno priekšlikumu par to, ka 2009. gads apstiprināms par pasta iekšējā tirgus pilnīgas izveides gadu vai, ņemot vērā pētījuma rezultātus, noteic attiecīgu alternatīvu pasākumu." 2. Direktīvas 12. pantam pievieno šādus ievilkumus: "— ja vispārējo pakalpojumu sniedzēji piemēro īpašus tarifus, piemēram, pakalpojumiem, ko sniedz juridiskām personām, vairumnosūtītājiem vai dažādu klientu pasta pakalpojumu apvienotājiem, tad tarifiem un attiecīgajiem nosacījumiem tie piemēro pārredzamības un nediskriminācijas principu. Tarifos ņem vērā apietās izmaksas salīdzinājumā ar visām standarta pakalpojuma funkcijām, ko piedāvā individuālo pasta sūtījumu savākšanā, pārvadāšanā, šķirošanā un piegādē, un tos ar attiecīgajiem nosacījumiem vienādi piemēro gan dažādu trešo personu, gan trešo personu un to vispārējo pakalpojumu sniedzēju attiecībās, kas sniedz līdzvērtīgus pakalpojumus. Visi šie tarifi ir pieejami arī privātiem klientiem, kas nosūta ar līdzīgiem nosacījumiem, — vispārējo pakalpojumu šķērssubsidēšana ārpus rezervētā sektora no rezervētā sektora pakalpojumu ieņēmumiem ir aizliegta, izņemot tiktāl, ciktāl tā ir nepieciešama, lai izpildītu vispārējo pakalpojumu īpašos pienākumus konkurences jomā; izņemot dalībvalstīs, kur nav rezervēto pakalpojumu, valsts regulatīvās iestādes šajā nolūkā pieņem noteikumus un par šādiem pasākumiem informē Komisiju." 3. Direktīvas 19. panta pirmo un otro daļu aizstāj ar šādu: "Dalībvalstis nodrošina to, ka pakalpojumu lietotāju sūdzību izskatīšanai izstrādā pārredzamas, vienkāršas un samērā lētas procedūras, īpaši zuduma, laupīšanas, bojājuma gadījumiem vai gadījumiem, kad pakalpojuma kvalitāte neatbilst standartiem (tostarp procedūras atbildības noteikšanai, ja ir iesaistīts vairāk nekā viens operators). Dalībvalstis var paredzēt arī šā principa piemērošanu to pakalpojumu saņēmējiem, kas ir: - ārpus vispārējo pakalpojumu jomas 3. panta nozīmē un - vispārējo pakalpojumu jomā 3. panta nozīmē, bet ko vispārējo pakalpojumu sniedzējs nesniedz. Dalībvalstis pieņem pasākumus, lai nodrošinātu to, ka pirmajā daļā minētās procedūras dod iespēju godīgi un ātri atrisināt strīdus, pamatojuma gadījumā paredzot atmaksāšanu un/vai kompensāciju." 4. Direktīvas 22. panta trešo daļu aizstāj ar šādu: "Dalībvalsts regulatīvajām iestādēm ir īpašs uzdevums nodrošināt atbilstību saistībām, kas izriet no šīs direktīvas, un pēc vajadzības noteikt kontroles un īpašas procedūras, lai nodrošinātu rezervēto pakalpojumu respektēšanu. Tām var uzdot arī nodrošināt atbilstību konkurences noteikumiem pasta nozarē." 5. Direktīvas 23. pantu aizstāj ar šādu: "23. pants Neskarot 7. pantu, katru otro gadu un pirmoreiz vēlākais 2004. gada 31. decembrī Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei iesniedz ziņojumu par šīs direktīvas piemērošanu, tajā iekļaujot informāciju par nozares attīstību, īpaši tās ekonomiskajiem, sociālajiem, nodarbinātības un tehniskajiem aspektiem, un par pakalpojumu kvalitāti. Pēc vajadzības ziņojumam pievieno priekšlikumus Eiropas Parlamentam un Padomei." 6. Direktīvas 27. pantu aizstāj ar šādu: "27. pants Šīs direktīvas noteikumus, izņemot 26. pantu, piemēro līdz 2008. gada 31. decembrim, ja saskaņā ar 7. panta 3. punktu nenolemj citādi. Uz atļaujas procedūrām, kas aprakstītas 9. pantā, minētais datums neattiecas." 2. pants 1. Dalībvalstīs vēlākais 2002. gada 31. decembrī stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Par to dalībvalstis tūlīt informē Komisiju. Kad dalībvalstis pieņem minētos pasākumus, tajos iekļauj atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce. 2. Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu svarīgākos noteikumus, ko tās pieņēmušas jomā, uz kuru attiecas šī direktīva. 3. pants Šī direktīva stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. 4. pants Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm. Luksemburgā, 2002. gada 10. jūnijā Eiropas Parlamenta vārdā — priekšsēdētājs P. Cox Padomes vārdā — priekšsēdētājs J. Piqué I Camps [1] OV C 337 E, 28.11.2000., 220. lpp., unOV C 180 E, 26.6.2001., 291. lpp. [2] OV C 116, 20.4.2001., 99. lpp. [3] OV C 144, 16.5.2001., 20. lpp. [4] Eiropas Parlamenta 2000. gada 14. decembra Atzinums (OV C 232, 17.8.2001., 287. lpp.), 2001. gada 6. decembra Padomes Kopējā nostāja (OV C 110 E, 7.5.2002., 37. lpp.) un 2002. gada 13. marta Eiropas Parlamenta Lēmums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts). Padomes 2002. gada 7. maija Lēmums. [5] OV C 48, 16.2.1994., 3. lpp. [6] OV L 15, 21.1.1998., 14. lpp. [7] OV C 104, 14.4.1999., 134. lpp. [8] OV C 339, 29.11.2000., 297. lpp. [9] OV C 39, 6.2.1998., 2. lpp. --------------------------------------------------