2)

II daļu groza šādi: a) CMC 1 1. punktā pievieno šādu j) apakšpunktu: “j) termiski oksidētus materiālus un to atvasinājumus, kas reģenerēti no atkritumiem vai ir blakusprodukti Direktīvas 2008/98/EK nozīmē, vai”; b) CMC 11 1. punktā pievieno šādu f) apakšpunktu: “f) termiski oksidētus materiālus un to atvasinājumus, kas reģenerēti no atkritumiem vai ir blakusprodukti Direktīvas 2008/98/EK nozīmē, vai”; c) pievieno šādu ierakstu par CMC 13: “ CMC 13: TERMISKI OKSIDĒTI MATERIĀLI UN TO ATVASINĀJUMI 1. ES mēslošanas līdzeklis var saturēt termiski oksidētus materiālus, kas termoķīmiskā pārveidē skābekļa neierobežojošos apstākļos iegūti no viena vai vairākiem šādiem ielaidmateriāliem: a) dzīvi vai nedzīvi organismi vai to daļas, kas nav pārstrādātas vai ir pārstrādātas tikai ar manuāliem vai mehāniskiem līdzekļiem vai ar gravitācijas spēku, ar šķīdināšanu ūdenī, ar flotāciju, ar ekstrahēšanu ūdenī, destilētas ar ūdens tvaiku vai karsētas, lai atdalītu tikai ūdeni, vai arī ar jebkādiem līdzekļiem iegūtas no gaisa, izņemot (*1): — no jauktiem sadzīves atkritumiem iegūtus materiālus, — notekūdeņu dūņas, rūpniecības dūņas vai bagarēšanas dūņas un — dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus vai atvasinātus produktus, kas ietilpst Regulas (EK) Nr. 1069/2009 darbības jomā; b) augu atkritumi, kas radušies pārtikas pārstrādes rūpniecībā, un šķiedraini augu atkritumi no celulozes masas ražošanas un papīra ražošanas no celulozes, ja tie nav ķīmiski modificēti; c) bioatkritumu frakcija, kas rodas tādu bioatkritumu turpmākajās apstrādes darbībās, kuri dalītā veidā savākti reciklēšanai Direktīvas 2008/98/EK nozīmē un kuru sadedzināšana saskaņā ar minētās direktīvas 4. pantu dod vislabāko rezultātu attiecībā uz vidi, izņemot dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus vai atvasinātos produktus, kas ietilpst Regulas (EK) Nr. 1069/2009 darbības jomā; d) materiāli, kas iegūti kontrolētā mikrobiālās vai termoķīmiskās pārveides procesā, izmantojot tikai a), b) un c) apakšpunktā minētos ielaidmateriālus; e) notekūdeņu dūņas no sadzīves notekūdeņu attīrīšanas iekārtām, izņemot dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus vai atvasinātos produktus, kas ietilpst Regulas (EK) Nr. 1069/2009 darbības jomā; f) materiāli, kas iegūti tādu notekūdeņu neatkarīgi veiktā attīrīšanā, uz kuriem neattiecas Padomes Direktīva 91/271/EEK (*2) un kuri ir no pārtikas rūpniecības, lolojumdzīvnieku barības, barības, piena un dzērienu nozares, izņemot dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus vai atvasinātos produktus, kas ietilpst Regulas (EK) Nr. 1069/2009 darbības jomā; g) atkritumi Direktīvas 2008/98/EK nozīmē, izņemot (*1): — ielaidmateriālus, kas minēti no a) līdz f) apakšpunktam, — bīstamos atkritumus Direktīvas 2008/98/EK 3. panta 2. punkta nozīmē, — no jauktiem sadzīves atkritumiem iegūtus materiālus, — bioatkritumus Direktīvas 2008/98/EK 3. panta, 4. punkta nozīmē, kuri iegūti dalītā bioatkritumu savākšanā to rašanās vietā, un — dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus vai atvasinātus produktus, kas ietilpst Regulas (EK) Nr. 1069/2009 darbības jomā; h) palīgkurināmie (dabasgāze, sašķidrinātā gāze, dabasgāzes kondensāts, procesu gāzes un to sastāvdaļas, jēlnafta, ogles, kokss, kā arī to atvasinātie materiāli), ja tos izmanto no a) līdz g) apakšpunktā minēto ielaidmateriālu pārstrādei; i) vielas, ko izmanto dzelzs un tērauda rūpniecības ražošanas procesos; vai j) vielas un maisījumi, izņemot (*1): — ielaidmateriālus, kas minēti no a) līdz i) apakšpunktam, — atkritumus Direktīvas 2008/98/EK 3. panta 1. punkta nozīmē, — vielas vai maisījumus, kas vairs nav atkritumi vienā vai vairākās dalībvalstīs, pamatojoties uz valsts pasākumiem, ar kuriem transponē Direktīvas 2008/98/EK 6. pantu, — vielas, kas izveidotas no prekursoriem, kas vairs nav atkritumi vienā vai vairākās dalībvalstīs, pamatojoties uz valsts pasākumiem, ar kuriem transponē Direktīvas 2008/98/EK 6. pantu, vai maisījumus, kuru sastāvā ir šādas vielas, un — dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus vai atvasinātus produktus, kas ietilpst Regulas (EK) Nr. 1069/2009 darbības jomā. 2. Neatkarīgi no 1. punkta ES mēslošanas līdzeklis var saturēt termiski oksidētus materiālus un to atvasinājumus, kas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 32. panta 1. un 2. punktā izklāstītajiem nosacījumiem un minētās regulas 32. panta 3. punktā norādītajiem pasākumiem iegūti, vienus pašus vai kopā ar 1. punktā minētajiem ielaidmateriāliem skābekļa neierobežojošos apstākļos termoķīmiski pārveidojot otrās vai trešās kategorijas materiālus vai no tiem atvasinātus produktus, bet ar noteikumu, ka ir izpildīti abi šie nosacījumi: a) ražošanas ķēdes beigu punkts ir noteikts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 5. panta 2. punkta trešo daļu; b) ir izpildīti 3., 4. un 5. punkta nosacījumi. 3. Termiskā oksidācija notiek skābekļa neierobežojošos apstākļos tā, lai termoķīmiskās pārveides procesā izdalījušos gāzu temperatūra pēc pēdējās sadedzināšanai vajadzīgā gaisa pievadīšanas arī visnelabvēlīgākajos apstākļos kontrolēti un homogēni uz vismaz 2 sekundēm paaugstinātos vismaz līdz 850 °C. Šos nosacījumus piemēro visiem ielaidmateriāliem, izņemot: a) ielaidmateriālus, kas minēti 1. punkta a), b) un h) apakšpunktā vai kas rodas kontrolētā mikrobiālā vai termoķīmiskās pārveides procesā, izmantojot tikai šos materiālus; un b) ielaidmateriālus, kas minēti 2. punktā, kam vismaz 0,2 sekundes piemēro vismaz 450 °C temperatūru. 4. Termiskā oksidācija notiek sadedzināšanas kamerā vai degkamerā. Kamerā drīkst pārstrādāt vienīgi tādus ielaidmateriālus, kas nav piesārņoti ar citām materiālu plūsmām, vai tādus ielaidmateriālus, izņemot dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus vai atvasinātos produktus, kas ietilpst Regulas (EK) Nr. 1069/2009 darbības jomā, kuri vienreiz netīši piesārņoti ar citām materiālu plūsmām, kā rezultāta radušies eksogēni savienojumi tikai niecīgā daudzumā. Ražotnē, kur notiek termiskā oksidācija, ievēro visus šos nosacījumus: a) ražošanas līnijas, kas paredzētas tādu ielaidmateriālu apstrādei, kuri minēti 1. un 2. punktā, ir skaidri nodalītas no ražošanas līnijām citu ielaidmateriālu apstrādei, b) ielaidmateriālu oksidē tā, lai kopējais organiskā oglekļa (Corg) saturs iegūtajos izdedžos un smagajos pelnos būtu mazāks par 3 % no materiāla sausnas, c) pēc termoķīmiskās pārveides procesa, arī glabāšanas laikā, izvairās no fiziskas saskares starp ielaidmateriāliem un izlaidmateriāliem. 5. Termiski oksidēti materiāli ir pelni vai izdedži, un tajos nav vairāk par: a) 6 mg PAH 16 uz kg sausnas (*3); b) 20 ng PCDD/F (*4)PVO toksiskuma ekvivalenti (*5) uz kg sausnas. 6. ES mēslošanas līdzeklis var saturēt termiski oksidētu materiālu atvasinājumus, kas ražoti no 1. un 2. punktā minētajiem ielaidmateriāliem, kuri atbilst 5. punkta nosacījumiem un ir ražoti, izmantojot termoķīmiskās pārveides procesu saskaņā ar 3. un 4. punktu. Atvasinājumu ražošanas procesu veic tā, lai apzināti pārveidotu termiski oksidētu materiālu ķīmisko sastāvu. Atvasinājumu ražošanas process ir šāds: a) ķīmiskā ražošana: atvasinājumus ražo, izmantojot vienu vai vairākus ķīmiskās ražošanas posmus, kuros termiski oksidēti materiāli reaģē ar 1. punkta j) apakšpunktā minētajiem ielaidmateriāliem, ko patērē ķīmiskajā pārstrādē vai izmanto ķīmiskajai pārstrādei, taču neizmanto bioloģiski nenoārdāmus polimērus; b) termoķīmiskā ražošana: atvasinājumus ražo, izmantojot vienu vai vairākus ražošanas posmus, kuros uz termiski oksidēti materiāli termoķīmiski reaģē ar 1. un 2. punktā minētajiem reaģentiem, ko patērē ķīmiskajā pārstrādē vai izmanto ķīmiskajai pārstrādei. Termiski oksidētus materiālus, kam piemīt viena vai vairākas no Direktīvas 2008/98/EK III pielikumā uzskaitītajām bīstamajām īpašībām, nedrīkst sajaukt vai reaģēt ar atkritumiem, vielām vai materiāliem, lai bīstamās vielas samazinātu līdz līmenim, kas ir zemāks par minētās direktīvas III pielikumā noteiktajām bīstamās īpašības robežvērtībām. Izmantojot masas bilances metodi, ražotājiem, kas izmanto termiski oksidētus materiālus ar bīstamām īpašībām, ir jāpierāda piesārņotāju atdalīšana vai pārveidošana līdz līmenim, kas ir zemāks par Direktīvas 2008/98/EK III pielikumā noteiktajām robežvērtībām. 7. Piesārņotāji ES mēslošanas līdzeklī, kas satur termiski oksidētus materiālus vai to atvasinājumus vai sastāv no tiem, nedrīkst pārsniegt šādas robežvērtības: a) kopējais hroms (Cr): 400 mg uz kg sausnas, ja termiski oksidēti materiāli vai to atvasinājumi ir iegūti no 1. punkta e), g) vai i) apakšpunktā minētajiem ielaidmateriāliem; b) tallijs (Tl): 2 mg uz kg sausnas, ja termiski oksidēti materiāli vai to atvasinājumi ir iegūti no 1. punkta e), g), h) vai i) apakšpunktā minētajiem ielaidmateriāliem. Hlora (Cl-) saturs nepārsniedz 30 g uz kg sausnas. Tomēr šo robežvērtību nepiemēro ES mēslošanas līdzekļiem, kas ražoti ražošanas procesā, kurā pievienota Cl- saturoša sastāvdaļa nolūkā ražot sārmu metālu sāļus vai sārmzemju metālu sāļus, un tā ir deklarēta saskaņā ar III pielikumu. Vanādija (V) saturs nav lielāks par 600 mg uz kg sausnas, ja termiski oksidēti materiāli vai to atvasinājumi ir iegūti no 1. punkta g) vai i) apakšpunktā minētajiem ielaidmateriāliem. 8. Termiski oksidēti materiāli vai to atvasinājumi, ievērojot Regulu (EK) Nr. 1907/2006, ir reģistrēti dokumentācijā, kas satur: a) Regulas (EK) Nr. 1907/2006 VI, VII un VIII pielikumā paredzēto informāciju; un b) attiecībā uz mēslošanas līdzekļa lietošanu – ķīmiskās drošības pārskatu, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1907/2006 14. pantu, ja vien uz tiem nepārprotami neattiecas viens no reģistrācijas pienākumu atbrīvojumiem, ko paredz Regulas (EK) Nr. 1907/2006 IV pielikums vai minētās regulas V pielikuma 6., 7., 8. vai 9. punkts. (*1) Ielaidmateriāla izslēgšana no apakšpunkta neliedz tam būt par atbilstīgu ielaidmateriālu, pamatojoties uz citu apakšpunktu." (*2) Padomes Direktīva 91/271/EEK (1991. gada 21. maijs) par komunālo notekūdeņu attīrīšanu (OV L 135, 30.5.1991., 40. lpp.)." (*1) Ielaidmateriāla izslēgšana no apakšpunkta neliedz tam būt par atbilstīgu ielaidmateriālu, pamatojoties uz citu apakšpunktu." (*1) Ielaidmateriāla izslēgšana no apakšpunkta neliedz tam būt par atbilstīgu ielaidmateriālu, pamatojoties uz citu apakšpunktu." (*3) Naftalīna, acenaftilēna, acenaftēna, fluorēna, fenantrēna, antracēna, fluorantēna, pirēna, benz[a]antracēna, hrizēna, benz[b]fluorantēna, benz[k]fluorantēna, benz[a]pirēna, indēn[1,2,3-cd]pirēna, dibenz[a,h]antracēna un benz[ghi]perilēna summa." (*4) Polihlordibenz-p-dioksīni un polihlordibenzfurāni." (*5) van den Berg M., L.S. Birnbaum, M. Denison, M. De Vito, W. Farland, et al. (2006) The 2005 World Health Organization Re-evaluation of Human and Mammalian Toxic Equivalency Factors for Dioxins and Dioxin-like Compounds. Toxicological sciences. Toksikoloģijas biedrības oficiālais izdevums, 93:223-241. doi:10.1093/toxsci/kfl055.”"