KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2016/209

(2016. gada 12. februāris)

par standartizācijas pieprasījumu Eiropas standartizācijas organizācijām attiecībā uz intelektiskajām transporta sistēmām (ITS) pilsētās, lai atbalstītu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/40/ES par pamatu inteliģento transporta sistēmu ieviešanai autotransporta jomā un saskarnēm ar citiem transporta veidiem

(izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 808)

(Autentisks ir tikai teksts angļu, franču un vācu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES) Nr. 1025/2012 par Eiropas standartizāciju, ar ko groza Padomes Direktīvas 89/686/EEK un 93/15/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/9/EK, 94/25/EK, 95/16/EK, 97/23/EK, 98/34/EK, 2004/22/EK, 2007/23/EK, 2009/23/EK un 2009/105/EK un ar ko atceļ Padomes Lēmumu 87/95/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1673/2006/EK (1), un jo īpaši tās 10. panta 1. punktu,

tā kā:

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2010/40/ES (2) 8. pantu Komisija var lūgt Eiropas standartizācijas organizācijām (ESO) izstrādāt standartus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu ITS ieviešanas un izmantošanas sadarbspēju, savietojamību un nepārtrauktību. Šo standartu piemērošanas joma ir noteikta Direktīvas 2010/40/ES 2. un 3. pantā, 4. panta 1. punktā un I pielikumā, un tie attiecas uz konkrētām prioritārajām jomām un prioritārajām darbībām ITS jomā. I pielikumā uzsvērta arī vajadzība nodrošināt pilsētu un starppilsētu saskarnes datu apmaiņai, kā arī pilsētas dimensijas sadarbspēju un savietojamību ar Eiropas ITS arhitektūru.

Vispārīgo ITS mērķu ietvaros, kuri noteikti Direktīvā 2010/40/ES, pilsētas dimensijai ir konkrētas vajadzības, kas aplūkotas Rīcības plānā par ITS (2008. gads) (4) un Rīcības plānā mobilitātei pilsētās (2009. gads) (5) . 2010. gadā Eiropas Komisija izveidoja ekspertu grupu par ITS pilsētās (6) , kurā piedalās vietējo iestāžu pārstāvji un to galveno partneru pārstāvji no pētniecības un rūpniecības jomām, transporta iestādes un uzņēmēji, kā arī standartizācijas struktūras u. c. Šī ekspertu grupa par ITS pilsētās izstrādāja vadlīnijas pilsētu ITS galveno lietojumu ieviešanai (proti, multimodālā informācija, vieda biļešu pārdošana, satiksmes pārvaldība un pilsētu loģistika), apkopoja paraugprakses piemērus un apsvēra nepieciešamību turpināt standartizāciju pilsētu ITS jomā.

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Pieprasītās standartizācijas darbības

Eiropas Standartizācijas komitejai (CEN), Eiropas Elektrotehnikas standartizācijas komitejai (Cenelec) un Eiropas Telesakaru standartu institūtam (ETSI), turpmāk tekstā “ESO” (Eiropas standartizācijas organizācijas), ir pieprasīts izstrādāt jaunus Eiropas standartus un Eiropas standartizācijas nodevumus, lai atbalstītu Direktīvas 2010/40/ES 8. panta īstenošanu attiecībā uz multimodālo informāciju, satiksmes pārvaldību un pilsētu loģistiku pilsētu ITS jomā. Pieprasītie Eiropas standarti un Eiropas standartizācijas nodevumi ir uzskaitīti II pielikuma 1., 2., 3. un 4. tabulā, un tiem jāatbilst I pielikumā noteiktajām prasībām.

2. pants

Darba programmas izstrāde

ESO sagatavo kopīgu darba programmu, kurā norādīti visi pieprasītie nodevumi, atbildīgās tehniskās struktūras un darba izpildes grafiks, ievērojot II pielikumā noteiktos termiņus. ESO līdz 2016. gada 31. jūlijam iesniedz Komisijai darba programmu un nodrošina Komisijai piekļuvi vispārējam projekta plānam.

ESO var lemt par nepieciešamo Eiropas standartu un Eiropas standartizācijas nodevumu skaitu, kas vajadzīgs 1. pantā minētā pieprasījuma izpildīšanai.

3. pants

Vienošanās par darba programmu

ESO darba programmā ņem vērā iespējamās prioritātes, ko Komisija paudusi attiecībā uz 1. pantā minētā pieprasījuma izpildi.

ESO informē Komisiju par jebkuriem grozījumiem darba programmā.

Darba programmā var iekļaut jaunus Eiropas standartu priekšmetus vai Eiropas standartizācijas nodevumus, ja I pielikumā ir iekļautas prasības attiecībā uz minētajiem priekšmetiem un šie priekšmeti ir saistīti ar Direktīvas 2010/40/ES 2. un 3. pantā un I pielikumā minētajām prioritārajām jomām un prioritārajām darbībām un ja ir notikusi apspriešanās ar Komisiju, kura piekrīt šādam papildinājumam, pēc tam, kad ir informēta komiteja, kura izveidota ar Regulas (ES) Nr. 1025/2012 22. pantu.

4. pants

Ziņošana

ESO katru gadu ziņo Komisijai par 1. pantā minētā pieprasījuma izpildi. Šīs organizācijas līdz 2017. gada 30. martam iesniedz Komisijai pirmo kopīgo gada ziņojumu.

ESO līdz 2019. gada 30. jūnijam sniedz Komisijai kopīgo nobeiguma ziņojumu. Nobeiguma ziņojumā iekļauj mērījumu kritērijus, ar kuriem novērtē paveikto attiecībā uz standartizāciju multimodālās informācijas, satiksmes pārvaldības un pilsētu loģistikas jomā un ieinteresēto personu iesaistīšanās līmeni standartizācijas darbā, kas pieprasīts atbilstīgi 1. pantam.

5. pants

Derīgums

Ja viena no Eiropas standartizācijas organizācijām viena mēneša laikā pēc 1. pantā minētā pieprasījuma saņemšanas to neakceptē, minēto pieprasījumu nedrīkst izmantot par pamatu Eiropas standartu un Eiropas standartizācijas nodevumu izstrādāšanai.

6. pants

Sadarbspējas prasības

Pieprasītie Eiropas standarti un Eiropas standartizācijas nodevumi jāizstrādā tā, lai tie būtu konsekventi un atbilstu prasībām deleģētajos aktos, ko Komisija pieņem saskaņā ar Direktīvu 2010/40/ES, jo īpaši specifikācijām reālā laika satiksmes informācijas pakalpojumu nodrošināšanai visā ES, kas pieņemtas 2014. gada 18. decembrī (15), un specifikācijām ES mēroga multimodālas maršruta informācijas pakalpojumu nodrošināšanai (16).

7. pants

Adresāti

Šis lēmums ir adresēts Eiropas Standartizācijas komitejai, Eiropas Elektrotehniskās standartizācijas komitejai un Eiropas Telesakaru standartu institūtam.

(1) OV L 316, 14.11.2012., 12. lpp.

(2) Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 7. jūlija Direktīva 2010/40/ES par pamatu inteliģento transporta sistēmu ieviešanai autotransporta jomā un saskarnēm ar citiem transporta veidiem (OV L 207, 6.8.2010., 1. lpp.).

(3) Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 305/2013 (OV L 91, 3.4.2013., 1. lpp.), (ES) Nr. 885/2013 (OV L 247, 18.9.2013., 1. lpp.), (ES) Nr. 886/2013 (OV L 247, 18.9.2013., 6. lpp.) un (ES) 2015/962 (OV L 157, 23.6.2015., 21. lpp.).

(4) COM(2008) 886 galīgā redakcija.

(5) COM(2009) 490 galīgā redakcija.

(6) http://ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm?do=groupDetail.groupDetail&groupID=2520

(7) http://ec.europa.eu/transport/themes/urban/urban_mobility/ump_en.htm

(8) Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 14. marta Direktīva 2007/2/EK, ar ko izveido Telpiskās informācijas infrastruktūru Eiropas Kopienā (INSPIRE) (OV L 108, 25.4.2007., 1. lpp.).

(9) ISO (14825:2004) standarts, kurā konkrēti aprakstīta ceļu infrastruktūra ITS vajadzībām un ietverta visaptveroša kopīga atrašanās vietas atsauču sistēma.

(10) COM(2013) 455 final.

(11) SWD(2013) 224 final.

(12) COM(2013) 561 final.

(13) COM(2014) 500 final.

(14) SWD(2015) 205 final, 2015. gada 27. oktobris, Eiropas standartizācijas rokasgrāmata, atbalstot Savienības tiesību aktus un politikas virzienus, III daļa. Pamatnostādnes par standartizācijas pieprasījumu izpildi.

(15) C(2014) 9672 final.

(16) Izstrādes procesā. Paredzēts, ka specifikācijas būs gatavas 2015. gada beigās / 2016. gada sākumā.

I PIELIKUMS

PRASĪBAS EIROPAS STANDARTIEM UN EIROPAS STANDARTIZĀCIJAS NODEVUMIEM

1. VISPĀRĪGAS PRASĪBAS

1.1. Vispārīgas prasības darba programmas izstrādei

Ekspertu grupa par ITS pilsētās (1) ieteica Eiropas standartizācijas darbībās labāk integrēt pilsētas dimensiju un koncentrēt standartizācijas centienus uz konkrētiem jautājumiem nolūkā izveidot nepieciešamās pilsētu un starppilsētu saskarnes.

Ekspertu grupa ieteica arī ITS standartizācijas procesā iesaistīt vietējās iestādes un ekspertus ar īpašām pilsētvides zināšanām.

Tāpēc saskaņā ar šo pieprasījumu izveidojamā darba programma jāizstrādā šādi.

Jāpievēršas trim prioritārajām jomām pilsētu ITS, proti: multimodālās informācijas pakalpojumiem, satiksmes pārvaldībai, tostarp noteikumiem par piekļuvi, un pilsētu loģistikai, tostarp autostāvvietu pārvaldībai. Lai nodrošinātu ITS savienojamību (izvairoties no izolācijas un piesietības sekām), ESO uzskatāmi jāparāda, kā trīs iepriekš minētās jomas ir savstarpēji savienotas plašākā pilsētas ITS arhitektūrā, un jānodrošina sadarbības un saskarņu saderība ar citām saistītām ITS lietotnēm (kuras neietilpst tieši šā pieprasījuma tvērumā).

Jāpatur prātā nepieciešamība risināt dažādas lietotāju vajadzības (no patērētājiem līdz operatoriem un pakalpojumu sniedzējiem), ņemt vērā vides atšķirības (tostarp pilsētu un starppilsētu saskarnes) un dažādus transportlīdzekļu tipus vai transporta veidus, un mobilitātes pakalpojumus (tostarp personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām), kas ir saistīti ar trim iepriekš minētajām jomām. Šim nolūkam Eiropas standartizācijas organizācijas tiek aicinātas sazināties ar attiecīgajām struktūrām, kuras pārstāv mobilitāti pilsētā un kuras ir ieinteresētas pilsētu ITS, piemēram, standartizācijas koordinācijas grupas un organizācijas, vietējās standartizācijas sistēmas, ekspertu un ieinteresēto personu platformas, pilsētu un reģionu apvienības, lietotāju apvienības, transporta operatoru un pakalpojumu sniedzēju pārstāvji. ESO var uzaicināt šādas ieinteresētās personas piedalīties savās darbībās un nodevumu izstrādē. Tās uzskatāmi parāda, kā iesaistīt piemērotus (pilsētu) ekspertus un ieinteresētās personas visā procesā (plānošana, standartu izstrāde, ieviešana). Ir jāņem vērā vietējā situācija un politikas dažādība. Jo īpaši, ja iespējams, šā pieprasījuma izpildē var paredzēt testus pilsētās, kuras brīvprātīgi piekrīt eksperimentam.

Jānosaka vajadzīgie organizatoriskie pasākumi, ar kuriem var sekmēt efektīvu sadarbību un labu koordināciju starp ITS standartizācijas iniciatīvām un darba grupām.

1.2. Vispārīgas prasības attiecībā uz pieprasītajiem nodevumiem

1.2.1. Atbilstība

Pieprasītie Eiropas standarti un Eiropas standartizācijas nodevumi ir jāizstrādā tā, lai tie atbilstu:

— Direktīvas 2010/40/ES II pielikumā minētajiem principiem,

— personas datu aizsardzības noteikumu principiem (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 95/46/EK (2) un priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (3)),

— e-pieejamības un tīmekļa pieejamības principiem (paziņojums “Virzība uz pieejamu informācijas sabiedrību” (4)).

1.2.2. Saskaņošana

Ekspertu grupa par ITS pilsētās uzsvēra, ka standartizācijai būtu jānovērš pašreizējās nepilnības un jāuzlabo un jāpapildina esošie standarti.

Tādēļ pieprasītajiem Eiropas standartiem un Eiropas standartizācijas nodevumiem būtu atkārtoti jāizmanto, jāsaskaņo vai jāveido saskarnes, cik vien iespējams, ar šādiem spēkā esošiem standartiem, specifikācijām un projektiem: projekti CIVITAS (5), padomdevēju grupa CAPITAL CIVITAS ITS (6), projekts Promoting Open Specifications and Standards in Europe (POSSE) (7), projekts OPTICITIES (8), projekts FREILOT, koordinācijas grupa Smart Cities and Communities, standartizācijas pieprasījums M/453 par sadarbspējīgām sistēmām (9), platforma C-ITS, DATEX II stratēģiskās un tehniskās grupas (10), programma Urban Traffic Management Control (UTMC) (11), Open Traffic Systems City Association (OCA) (12) un Open Communication Interface for Road Traffic Control Systems (OCIT) (13), projekts FRAME (14), projekts Co-Cities (15), projekts European Digital Traffic Infrastructure Network for Intelligent Transport Systems (EDITS) (16), projekts European Bus System of the Future (EBSF) (17), Data Catalog Vocabulary (DCAT) (18), telpiskie “standartizētie” dati un ģeolokalizācijas standartizācija, un spēkā esošie valstu standarti (19).

Ņemot vērā iepriekš minēto, pieprasītajos Eiropas standartos un Eiropas standartizācijas nodevumos vajadzētu apsvērt atkārtotu izmantošanu, saskaņošanu vai saskarni ar spēkā esošajiem atsauces datu modeļiem, kopīgām datu vārdnīcām un metadatu struktūras prasībām, lai veicinātu pakalpojumu savietojamību, konsekvenci un nepārtrauktību.

1.2.3. Īstenojamība

Ekspertu grupa par ITS pilsētās ierosināja meklēt veidus, kā atbalstīt elastīgākus un mazāk ierobežojošus standartizācijas nodevumus papildus standartiem, lai veiksmīgāk pielāgotos ITS strauji mainīgajai tehnoloģiju videi.

Tādēļ pieprasītajiem Eiropas standartiem un Eiropas standartizācijas nodevumiem ir jāatbilst dažādu lietotāju vajadzībām, pilsētu daudzveidībai, un tiem ir jābūt viegli īstenojamiem.

Tādēļ pēc iespējas jāņem vērā šādi aspekti:

1) mantotās sistēmas un pašreizējie protokoli, rentabli migrācijas ceļi, uzņēmējdarbības modeļi un pamatnostādnes iepirkuma veicējiem;

2) patērētāju, uzņēmumu un operatoru, tostarp arī mazo un vidējo uzņēmumu, īpašās vajadzības;

3) izpildāmas un viegli pieejamas vadlīnijas, kodu saraksti, datu kopas, instrumenti un procesi, lai atvieglotu darbības īstenošanu un atbilstības pārbaudes;

4) datu pieejamība, piekļuve, kvalitāte, uzticamība un precizitāte.

2. PRASĪBAS, LAI UZLABOTU SADERĪBU UN SASKAŅOTĪBU AR SPĒKĀ ESOŠAJIEM STANDARTIEM UN TEHNISKAJĀM SPECIFIKĀCIJĀM

Ir jāpārbauda saskaņotība ar spēkā esošajiem Eiropas, starptautiskajiem vai citiem globāli izmantotiem standartiem (t. i., jāņem vērā ne tikai CEN, Cenelec un ETSI, bet arī DATEX II, UTMC, OTS, ISO, IEC, ITU u. c. paveiktais), jānovērtē iespējamie trūkumi un jāpiedāvā saderīgi vai atklāti risinājumi vai nu ar nolūku saskaņot un uzlabot spēkā esošos standartus, vai lai attiecīgā gadījumā izstrādātu jaunus savietojamus standartus un citas specifikācijas. Izstrādājot jaunus standartus un specifikācijas, ir jābalstās uz jau esošajiem, un ir jānosaka arhitektūras vai savienojamības prasības.

Sabiedriskā transporta jomā, un jo īpaši attiecībā uz multimodālo informāciju un viedo biļešu pārdošanu, saskaņotības prasība attiecas uz plašu standartu un tehnisko specifikāciju klāstu, jo īpaši: Transmodel (20), IFOPT (21), SIRI (22), NETEX (23), IOPTA (24), ISO (25).

Alternatīvās degvielas transportlīdzekļu un infrastruktūras jomā jebkuri jauni standarti un specifikācijas jāsaskaņo ar ETSI TS 101 556-3 (26) un tas jāpapildina.

Jāņem vērā un vajadzības gadījumā jāpilnveido arī vispārējo standartu pielāgojamība pilsētas apstākļiem. Tas jo īpaši attiecas uz DATEX II (27), kas paredz apmaiņu ar satiksmes datiem, kuri aprakstīti, izmantojot īpašus profilus. Tas ir priekšnoteikums, lai izveidotu pakalpojumu sadarbspēju un nepārtrauktību starp pilsētu un starppilsētu vidēm vai tīkliem. Šo uzdevumu vislabāk var veikt, nodrošinot ciešu sadarbību ar DATEX II stratēģisko grupu un tehnisko grupu.

Darbam, ko veiks saskaņā ar šīm pilnvarām, jāparedz turpmāka kooperatīvo sistēmu ieviešana pilsētu teritorijās. Tas būs saistīts ar iepriekšējo standartizāciju transportlīdzekļu savstarpējas komunikācijas un transportlīdzekļu un infrastruktūras komunikācijas jomā, ko veica saskaņā ar standartizācijas pieprasījumu M/453, kuru kopīgi pārvaldīja CEN un ETSI, un pašlaik notiekošā darba rezultātiem, ko veic Komisijas 2014. gada novembrī izveidotās C-ITS platformas eksperti (jo īpaši platformas darba grupas standartizācijas un uzņēmējdarbības risinājumu jomā) (28).

3. ĪPAŠAS PRASĪBAS PIEPRASĪTAJIEM NODEVUMIEM

3.1. Pilsētu ITS arhitektūrā integrētu dažādu attiecīgo izmantošanas gadījumu definēšana un atbalsts standartu un citu specifikāciju īstenošanai

Lai izstrādātu pragmatisku pieeju, darbībām saskaņā ar šo pieprasījumu ir jābalstās uz augsta līmeņa izmantošanas gadījumiem, pievēršoties multimodālās informācijas pakalpojumiem, satiksmes pārvaldībai, tostarp noteikumiem par piekļuvi, un pilsētu loģistikai, tostarp autostāvvietu pārvaldībai. Nosakot vai izvēloties šos izmantošanas gadījumus, līdzsvaroti jāievēro lietotāju vajadzības, mobilitātes tendences pilsētās, tehnoloģiju attīstība, finansiālā ilgstpējība un politikas prioritātes (piemēram, ceļu satiksmes drošība). Kopā ar darba programmu jāizskaidro, kāpēc šie izmantošanas gadījumi noteikti par prioritāriem un kāda ir to iespējamā mijiedarbība.

Izmantošanas gadījumi tiks integrēti pilsētas ITS arhitektūrā (loģiskā struktūra un saikne starp standartiem un specifikācijām, un to ieinteresētajām personām), kas aptver visu informācijas ķēdi katrai no iepriekš minētajām trim jomām, un tie iekļausies vispārējā Eiropas ITS arhitektūrā. Tāpēc šādai pilsētu ITS arhitektūrai ir jāatbilst e-FRAME (29) modelim.

Šis holistiskais un sistēmiskais pārskats atbalstīs ieinteresēto personu sadarbību, kā arī savietojamu un savstarpēji papildinošu standartu un citu specifikāciju izstrādi un uzlabošanu, tādējādi nodrošinot ITS savienojamību.

Nodevumā par ieviešanas stratēģiju jānorāda, kā pēc iespējas vieglāk ieviest šādus standartus un citas specifikācijas, ieviešot multimodālās informācijas pakalpojumus, satiksmes pārvaldības pasākumus un pilsētu loģistikas darbības. Šajā nolūkā būs būtiski iegūt ar izmantošanas gadījumiem saistītās atziņas, iesaistīt piemērotas ieinteresētās personas un sniegt reālistiskas ieviešanas vadlīnijas.

3.2. Multimodālās informācijas pakalpojumu risinājumi, lai veicinātu mobilitāti

Viena no galvenajām problēmām šobrīd ir satiksmes un maršruta informācijas pakalpojumu sadrumstalotība un tas, ka trūkst sadarbspējīgu multimodālas informācijas un plānošanas pakalpojumu ar plašu Eiropas mēroga pārklājumu, kas ietver ceļojuma pirmo un pēdējo kilometru, kā arī garo posmu no punkta A līdz punktam B. Pieejamais datu klāsts par mobilitātes pakalpojumiem ir jāpaplašina, un tam jābūt pieejamam standarta formātā, lai to varētu integrēt novatoriskos satiksmes un maršruta informācijas pakalpojumos. Tikai visaptveroši multimodālās informācijas pakalpojumi nodrošinās lietotājam pilnīgu klāstu ar maršrutiem un maršrutu izvēles iespējām, ļaujot tam izvēlēties optimālāko pārvietošanās iespēju un veicinot ilgtspējīgākus ceļošanas paradumus, kā arī padarot visu transporta sistēmu efektīvāku un pieejamu visiem lietotājiem.

Ir jānodrošina (proti, vajadzības gadījumā – jāizstrādā) saderīgi datu formāti, atklātas un dokumentētas saskarnes un protokoli attiecīgo datu nosūtīšanai un to integrācijai multimodālo datu kopās un (esošajos) multimodālas informācijas un plānošanas pakalpojumos (tostarp integrēta biļešu sistēma). Ir būtiski, lai spēkā esošie un jaunie standarti un citas specifikācijas ļautu (vajadzības gadījumā, izmantojot papildu saskarnes un protokolus) efektīvi integrēt vai savienot multimodālās informācijas un plānošanas pakalpojumu dažādos aspektus vai blokus.

3.3. Satiksmes pārvaldības risinājumi, tostarp noteikumi par piekļuvi

Satiksmes pārvaldības sistēmas nepārtraukti attīstās; agrāk tās lielākoties bija veidotas darbībai no kontroles centra uz kontroles centru, bet tagad novērojama ciešāka sadarbība starp sistēmām (tai skaitā lauka ierīcēm), tīkliem un operatoriem. Šā iemesla dēļ ir jāizstrādā atbilstoši standarti, saskarnes un/vai protokoli, lai atbalstītu sadarbspējīgus satiksmes kontroles un pārvaldības risinājumus dažādos ģeogrāfiskos mērogos un pāri dažādām pilsētas administratīvajām robežām (piemēram, sākot ar risinājumiem maziem vietējiem satiksmes palēninājumiem un piepilsētas satiksmes radītās ietekmes pārvaldībai līdz pilsētu mezglu efektīvai integrācijai starppilsētu koridoros).

Pastāv dažādi līdzekļi, lai pārvaldītu ceļu tīklu un mazinātu satiksmes sastrēgumus un satiksmes traucējumus (piemēram, paredzami/neparedzami notikumi, negadījumi, plūdi, ugunsgrēki u. c.), izmantojot efektīvu un novatorisku satiksmes pārvaldību. Piemēram, vairākas pilsētas ir ieviesušas dažādu veidu satiksmes novirzīšanu, noteikušas satiksmes subordināciju un piekļuves regulēšanas pasākumus, tostarp krustojumu pārvaldību, un attiecina šādus pasākumus uz visiem transportlīdzekļiem vai tikai uz kādu transportlīdzekļu grupu (piemēram, apkārtceļi, prioritārās joslas, zaļais vilnis, ceļu lietošanas maksas vai nodevas, zema emisiju līmeņa zonas, maza ātruma zonas, gājēju zonas utt.). Diemžēl šie pasākumi ne vienmēr tiek pārvaldīti holistiski un saskaņoti, un bieži vien tos nepietiekami ņem vērā satiksmes informācijas sistēmās lietotājiem (piemēram, navigācijas ierīcēs). Tādēļ, no vienas puses, izstrādājot saskaņotas specifikācijas, savietojamus standartus un praktiskas saskarnes, kas atbalsta satiksmes informācijas atjaunināšanai nepieciešamo datu sadarbspēju, un, no otras puses, optimizējot dažādos satiksmes pārvaldības un subordinācijas pasākumus, ko pienācīgi papildina standartizēti tehnoloģiskie risinājumi transportlīdzekļu identifikācijai (t. i., attiecībā uz transportlīdzekļu kategorijām, emisiju klasēm, ārkārtas raksturu, noslogojuma faktoru), varētu veicināt pilsētu satiksmes informācijas un satiksmes pārvaldības kopējo efektivitāti, tostarp piekļuves regulēšanas pārvaldību un izpildi.

Ir jānodrošina (proti, vajadzības gadījumā – jāizstrādā) saderīgi datu formāti, atklātas un dokumentētas saskarnes un protokoli attiecīgo datu nosūtīšanai neatkarīgi no to avota (piemēram, sensori, dinamiskie automobiļu dati, satiksmes kontroles centri), un to integrācija pašreizējās un turpmākajās satiksmes informācijas sistēmās un satiksmes pārvaldības darbībās dažādiem ceļu tīkliem, tostarp pilsētu un starppilsētu savienojumiem.

3.4. Pilsētu loģistikas risinājumi, tostarp stāvvietu pārvaldība

Tiek uzskatīts, ka stāvvietu meklēšana un preču piegāde palielina satiksmes sastrēgumus pilsētās. Šo problēmu varētu mazināt, sniedzot reālā laika informāciju par stāvvietu pieejamību un vienkāršotas rezervācijas iespējām. Turklāt būtu jānodrošina diferencēta pieeja, ņemot vērā konkrēto loģistikas nozari, kravas transportlīdzekļu vajadzības vai kravas veidu (piemēram, alternatīvā degviela, atdzesētas preces, reversā loģistika vai atkritumi, bīstamās kravas).

Ir jānodrošina (proti, vajadzības gadījumā – jāizstrādā) saderīgi datu formāti, atklātas un dokumentētas saskarnes un protokoli attiecīgo datu nosūtīšanai neatkarīgi no to avota, un to integrācija pašreizējās un turpmākajās satiksmes informācijas sistēmās un satiksmes pārvaldības darbībās dažādiem ceļu tīkliem, tostarp pilsētu un starppilsētu savienojumiem.

4. PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ PIEPRASĪTO NODEVUMU TURPMĀKU PĀRSKATĪŠANU

Pēc pieprasīto Eiropas standartu un Eiropas standartizācijas nodevumu pieņemšanas ESO vismaz reizi divos gados pārskata minētajos nodevumos sniegto sintakšu sarakstu un saistītās transformācijas nolūkā nodrošināt, ka tie atspoguļo jaunākos tehnoloģiskos sasniegumus un ietver vislabākās pieejamās sintakses. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš, lai pielāgotos vai migrētu no iepriekšējām sistēmām, kā arī lai nodrošinātu savietojamību ar iepriekšējām sistēmām attiecībā uz īstenošanu.

(1) http://ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm?do=groupDetail.groupDetail&groupID=2520

(2) Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīva 95/46/EK par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un par šādu datu brīvu apriti (OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.).

(3) COM(2012) 11 final – 2012/0011.

(4) COM(2008) 804 galīgā redakcija.

(5) http://www.civitas.eu/display-all-projects

(6) http://www.civitas.eu/

(7) www.posse-openits.eu

(8) http://www.opticities.com/

(9) http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/ict/files/standardisation_mandate_en.pdf

(10) www.datex2.eu

(11) http://www.utmc.eu/

(12) www.oca-ev.info

(13) www.ocit.org/

(14) http://www.frame-online.net/

(15) www.co-cities.eu

(16) www.cei.int

(17) http://www.ebsf.eu/

(18) http://www.w3.org/TR/vocab-dcat/

(19) Piemēram, Intermodal verkehrsgraph graphenintegrationsplattform (GIP). http://www.fsv.at/shop/produktdetail.aspx?IDProdukt=837823b7-8697-45e8-9dc6-063924066176

(20) Transmodel, Eiropas atsauces datu modelis sabiedriskajam transportam, EN 12896:2006 (Transmodel 5.1.) un EN 12896:2014 (Transmodel V6: 1.–3. daļa).

(21) IFOPT (EN 28701), Eiropas standarts datu modeļa noteikšanai nekustīgu objektu identificēšanai sabiedriskajā transportā (piemēram, apstāšanās vietas/punkti, apstāšanās zonas, stacijas, gājēju navigācijas ceļi, ieejas utt.) – patlaban integrēts EN 12896: 2014.

(22) SIRI (FprEN 15531-1 līdz 3 un CEN/TS 15531-4 un 5), Eiropas standarts, kurā definēta pakalpojuma saskarne reālā laika informācijai par sabiedriskā transporta darbībām.

(23) NeTEX pamatā ir Transmodel 5.1., kam pievienotas papildu koncepcijas no IFOPT un SIRI, un tas ir iedalīts trīs daļās: 1. daļa – Transporta tīkls, 2. daļa – Grafiki un 3. daļa – Tarifi.

— CEN/TS 16614-1. Apmaiņa ar tīkla un grafika informāciju – 1. daļa. Tīkla topoloģija (NeTEx).

— CEN/TS 16614-2. Apmaiņa ar tīkla un grafika informāciju – 2. daļa. Laika koordinācijas informācija (NeTEx).

— WI 00278330 (prCEN/TS 16614-3). Apmaiņa ar tīkla un grafika informāciju – 3. daļa. Tarifu informācija (NeTEx).

(24) IOPTA, savstarpēji izmantojamas sabiedriskā transporta lietotnes, EN 15320 kopā ar EN 1545 par identifikācijas karšu sistēmām – virszemes transporta lietojumiem.

(25) EN ISO 24014-1: 2007. Sabiedriskais transports – Sadarbspējīga tarifu pārvaldības sistēma – 1. daļa. Arhitektūra.

— CEN ISO/TR, 24014-2:2013. Sabiedriskais transports – Sadarbspējīga tarifu pārvaldības sistēma – 2. daļa. Uzņēmējdarbības prakse (ISO/TR 24014-2:2013).

— ISO/IEC 14443. Integrētās bezkontaktu shēmas kartes – Proksimitātes kartes (1.–4. daļa).

— ISO/IEC 18092. Tuvlauka sakari.

(26) ETSI TS 101 556-3 V1.1.1 (2014-10). Intelektiskās transporta sistēmas (ITS). Transportlīdzekļa un infrastruktūras komunikācija. 1. daļa. Electric Vehicle Charging Spot Notification Specification un 3. daļa. Communications system for the planning and reservation of EV energy supply using wireless networks.

(27) CEN/TS 16157, 1.–6. daļa. Intelektiskās transporta sistēmas – DATEX II datu apmaiņas specifikācijas satiksmes pārvaldībai un informācijai.

(28) http://ec.europa.eu/transport/themes/its/news/c-its-deployment-platform_en.htm

(29) http://www.frame-online.net/?q=e-frame-project.html