(9)

Pamatojoties uz stabilitātes programmas izvērtējumu, ievērojot Regulu (EK) Nr. 1466/97, Padome uzskata, ka Austrija īstenoja ievērojamus konsolidācijas centienus, lai virzītu budžetu pa pārmērīgā deficīta novēršanas ceļu. Attiecībā uz stabilitātes programmu jāatzīmē, ka makroekonomiskais scenārijs, kas ir budžeta prognožu pamatā, ir optimistisks. Stabilitātes programmā izklāstītās budžeta stratēģijas galvenais mērķis ir pakāpeniski samazināt vispārējas valdības budžeta deficītu, lai līdz 2016. gadam panāktu līdzsvarotu budžetu nominālā izteiksmē un līdz 2017. gadam sasniegtu vidējā termiņa mērķi (VTM). Stabilitātes programmā ir apstiprināts līdzšinējais VTM, proti, strukturālais deficīts 0,45 % apmērā no IKP. VTM atbilst Stabilitātes un izaugsmes pakta prasībām. Balstoties uz pašreizējām prognozēm, Austrija iekļaujas termiņā, lai līdz 2013. gadam novērstu savu pārmērīgo deficītu, ņemot vērā to, ka vispārējās valdības budžeta deficīts 2012. gadā ir 2,5 % no IKP un ka saskaņā ar Komisijas dienestu prognozēm ir paredzams, ka 2013. gadā tas turpinās samazināties līdz 2,2 % no IKP un 2014. gadā – līdz 1,8 % no IKP. Tomēr ir iespējamas papildu izmaksas, kas saistītas ar lielas bankas slēgšanu un kas varētu ievērojami palielināt deficītu. Pēc 2012. gadā reģistrētās spēcīgās uzlabošanās, kas pārsniedza pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūrā (EDP) noteikto korekciju, paredzams, ka strukturālās bilances deficīts 2013. gadā palielināsies līdz 1,8 %. Arī Komisijas dienestu prognozes apstiprina nelielu strukturālā deficīta pieaugumu 2013. gadā. Saskaņā ar informāciju par stabilitātes programmu, kas aptver laikposmu no 2014. gada, pārrēķinātajā strukturālajā bilancē ir paredzēta strukturālā korekcija, kura pārsniedz 0,5 % 2014. gadā un 2015. gadā, kas varētu ļaut Austrijai sasniegt VTM divus gadus ātrāk salīdzinājumā ar stabilitātes programmā izklāstīto scenāriju, proti, 2015. gadā, nevis 2017. gadā. Attiecībā uz Stabilitātes un izaugsmes pakta izdevumu kritēriju jāatzīmē, ka saskaņā ar stabilitātes programmā sniegto informāciju ir paredzams, ka valsts izdevumu pieauguma temps (atskaitot diskrecionāros pasākumus) 2014.–2016. gadā ietekmēs ikgadējo strukturālo korekciju virzībā uz VTM sasniegšanu par 0,5 % no IKP. Tomēr ievērojamais izdevumu un IKP attiecības samazinājums, kas prognozēts stabilitātes programmas scenārijā, ir ļoti vērienīgs, jo tiek lēsts, ka izdevumi (IKP izteiksmē) sasniegs vienu no zemākajiem līmeņiem vairāk nekā 15 gados. Var prognozēt, ka Austrijā 2014.–2016. gadā būs pārejas posms attiecībā uz parādu kritērija ievērošanu un ka plāni nodrošinātu pietiekamu virzību uz kritērija ievērošanu. Budžeta sistēmas nostiprināšana nav būtiski mainījusi fiskālās attiecības starp valdības līmeņiem, un pienākumu pārklāšanās un nekonsekvence attiecībā uz atbildību par finansēšanas un izdevumu jautājumiem joprojām rada grūtības. Sarežģītais mehānisms, ko raksturo pastāvīgas vienošanās starp valsts valdību, sociālās apdrošināšanas sniedzējiem un federālo zemju līmeni, apdraud to pasākumu īstenošanu, kuru mērķis ir ierobežot veselības aprūpes izdevumus. Attiecībā uz izglītību jāatzīmē, ka sarunas par 6 punktu priekšlikumu, ietverot skolu iestāžu likvidēšanu apgabalu līmenī, ir apsveicams solis, lai racionalizētu pienākumus starp dažādiem valdības līmeņiem, tomēr būtiskākai sadrumstalotības mazināšanai būtu vajadzīga vēl lielāka vienkāršošana.