LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 79/1

PADOMES ATZINUMS

(2005. gada 18. janvāris)

par Luksemburgas atjaunināto stabilitātes programmu 2004.–2007. gadam

(2005/C 79/01)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1)un jo īpaši tās 5. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

Padome 2005. gada 18. janvārī izskatīja atjaunināto Luksemburgas stabilitātes programmu, kas aptver laika posmu no 2004. gada līdz 2007. gadam. Atjauninājums lielākoties atbilst prasībām attiecībā uz datiem grozītajos “noteikumos par stabilitātes un konverģences programmu saturu un formātu”. Runājot par detaļām, tajā trūkst dažu nepieciešamu datu par makroekonomikas pieņēmumiem.

Atjauninājumā paredzēts reālā IKP pieaugums no 2,9 % 2003. gadā līdz 4,4 % 2004. gadā. Paredzēts, ka 2005. un 2006. gadā pieaugums palēnināsies līdz attiecīgi 3,8 % un 3,3 %, bet 2007. gadā tas atkal palielināsies līdz 4,3 %. Ņemot vērā pašreiz pieejamo informāciju, šķiet, ka šis scenārijs atspoguļo ticamus pieņēmumus par pieaugumu.

Šī programmas atjauninājuma pamatā izmantotās budžeta stratēģijas mērķis ir nedaudz samazināt deficītu līdz 1 % no IKP 2005. gadā no 2004. gadam lēstajam 1,4 % no IKP. 2006. un 2007. gadā deficīts saglabātos 2005. gada līmenī, prognozētajiem ieņēmumiem un izdevumiem paliekot procentuāli nemainīgiem attiecībā pret IKP. Tā pozitīvā nozīmē atšķiras no programmas 2003. gada atjauninājuma, kurš veidots, pamatojoties uz daudz mazāk optimistiskām pieauguma izredzēm kā 2004. gadā, un tajā tika paredzēts, ka valsts budžeta deficīts pieaugs no 0,6 % no IKP 2003. gadā līdz aptuveni 2 % atlikušajā programmas posmā. Cikliski koriģētā budžeta izteiksmē Komisijas dienestu aprēķini pēc vispārīgi pieņemtās metodoloģijas paredz, ka 2005. gadā parādīsies pārpalikums, kas sasniegs 0,3 % no IKP un pakāpeniski pieaugs līdz 2 % no IKP 2007. gadā, atspoguļojot prognozētu negatīvu starpību starp faktisko un potenciālo produkcijas izlaidi. Taču ražošanas un līdz ar to cikliski koriģētā budžeta starpības plānošana Luksemburgas gadījumā rada neierasti lielu nenoteiktības rezervi, jo tās ekonomikai ir ļoti specifiskas iezīmes, kuru dēļ šie rādītāji jālieto ļoti piesardzīgi. Programmā ietvertajā laika posmā valsts investīciju koeficients iekšzemes kopproduktā paliek kopumā nemainīgs aptuveni 5 % apjomā no IKP, kas ir krietni virs ES vidējā rādītāja.

Budžeta prognožu riski programmā ir samērā līdzsvaroti. No vienas puses, Luksemburgā ieņēmumus prognozē tradicionāli piesardzīgi, un 2004. gada budžeta iznākums varētu būt ievērojami labāks, nekā pašreiz tiek lēsts, un iespējams, ka tas radīs labvēlīgu pamatu atlikušajiem programmas gadiem. No otras puses, programmā tiek paredzēts, ka palēnināsies valsts izdevumu pieaugums (kas pēdējos gados ir bijis ļoti straujš), nenosaucot līdzekļus, kas varētu palīdzēt sasniegt šo palēninājumu. Programmā paustā fiskālā pozīcija, šķiet, nodrošina pietiekošu rezervi 3 % no IKP deficīta sliekšņa ievērošanai līdz ar normālām cikliskām svārstībām. Šķiet, ka tā ir pietiekama, lai sasniegtu Stabilitātes un izaugsmes paktā noteikto vidēja termiņa mērķi par pozīciju tuvu līdzsvaram programmā ietvertajā laika posmā (sākot no 2005. gada) cikliski koriģētā budžeta izteiksmē.

Parāda attiecība ir ārkārtīgi zema, un tiek pat prognozēts, ka atjauninājumā ietvertajā laika posmā tā samazināsies no 5 % no IKP 2004. gadā līdz 4,5 % no IKP 2007. gadā. Neto aktīvu kopsummas pozīcija ir vēl pievilcīgāka, pateicoties ievērojamajai finanšu līdzekļu summai, kas veido aptuveni 50 % no IKP un kas pēdējo gadu laikā uzkrāta no fiskālajiem pārpalikumiem.

Šķiet, ka Luksemburga atrodas labvēlīgā stāvoklī attiecībā uz valsts finanšu stāvokļa ilgtermiņa noturību. Var sagaidīt, ka lielā neto aktīvu pozitīvā pozīcija vismaz daļēji kompensēs turpmāk gaidāmos izdevumus saistībā ar iedzīvotāju novecošanos. Taču attiecība starp maksātājiem un saņēmējiem pensiju sistēmā pasliktināsies pat tad, ja īstenosies labvēlīgs scenārijs un nodarbinātības pieauguma temps neatpaliks no ārkārtīgi straujā tempa, kas reģistrēts pēdējo 20 gadu laikā. Tādējādi ir nepieciešami daži ierobežojumi, lai panāktu, ka valsts izdevumi saglabājas atbilstoši ieņēmumu līmenim un ka var uzturēt rezervju uzkrāšanas politiku, vienlaikus īstenojot pasākumus ar mērķi paaugstināt iedzīvotāju, īpaši vecāka gadagājuma, pašreiz zemo nodarbinātības līmeni.

Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums

2004 2005 2006 2007 Reālais IKP (% izmaiņas) SP Nov 2004 4,4 3,8 3,3 4,3 KOM rudens 2004 4,0 3,5 3,6 nav SP Nov 2003 2,0 3,0 3,8 nav SPLI inflācija (%) SP Nov 2004 2,6 3,2 1,5 1,7 KOM rudens 2004 3,0 2,3 1,6 nav SP Nov 2003 1,5 1,3 1,2 nav Vispārējā bilance (% no IKP) SP Nov 2004 – 1,4 – 1,0 – 0,9 – 1,0 KOM rudens 2004 (3) – 0,8 – 1,6 – 2,0 nav SP Nov 2003 – 1,8 – 2,3 – 1,5 nav Sākotnējā bilance (% no IKP) SP Nov 2004 – 1,2 – 0,9 – 0,8 – 0,9 KOM rudens 2004 (3) – 0,6 – 1,4 – 1,8 nav SP Nov 2003 – 1,6 – 2,1 – 1,5 nav Cikliski koriģētā bilance (% no IKP) SP Nov 2004 (2) – 0,7 0,3 1,4 2,0 KOM rudens 2004 (3) 0,4 0,3 0,7 nav SP Nov 2003 (2) 0,9 1,0 2,2 nav Valdības bruto parāds (% no IKP) SP Nov 2004 5,0 5,0 4,6 4,5 KOM rudens 2004 (3) 4,9 4,8 4,7 nav SP Nov 2003 5,2 5,0 4,4 nav Avoti: Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu ekonomikas prognozes (KOM); Komisijas dienestu aprēķini

(1) OV L 209, 1. lpp.

(2) Komisijas dienestu aprēķini, izmantojot programmā sniegto informāciju

(3) Noslēguma aprēķins pirms 2005. gada budžeta iesniegšanas

Avoti:

Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu ekonomikas prognozes (KOM); Komisijas dienestu aprēķini