Eiropas Savienības 2013. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 2

PIEŅEMŠANA GALĪGAJĀ VARIANTĀ

(2013/688/ES, Euratom)

EIROPAS PARLAMENTA PRIEKŠSĒDĒTĀJS,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 314. panta 4. punkta a) apakšpunktu un 9. punktu,

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 106.a pantu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (1),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (2),

ņemot vērā Eiropas Savienības 2013. finanšu gada vispārējo budžetu, ko galīgajā variantā pieņēma 2012. gada 12. decembrī (3),

ņemot vērā Eiropas Savienības 2013. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 2 projektu, ko Komisija pieņēma 2013. gada 27. martā,

ņemot vērā 2013. gada 9. jūlijā pieņemto Padomes nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 2/2013 projektu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta Reglamenta 75.b un 75.e pantu,

ņemot vērā to, ka Parlaments 2013. gada 11. septembrī apstiprināja Padomes nostāju,

PAZIŅO.

Vienīgais pants

Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantā noteiktā procedūra ir izpildīta, un Eiropas Savienības 2013. finanšu gada budžeta grozījums Nr. 2 ir pieņemts galīgajā variantā.

(1) OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

(2) OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

(3) OV L 66, 8.3.2013.

A. IEVADS UN VISPĀRĒJĀ BUDŽETA FINANSĒJUMS

VISPĀRĒJĀ BUDŽETA FINANSĒJUMS

Apropriācijas, kuras 2013. finanšu gadā paredzētas saskaņā ar 1. pantu Padomes 2007. gada 7. jūnija Lēmumā 2007/436/EK, Euratom par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu

IZDEVUMI

Apraksts 2013. gada budžets (1) 2012. gada budžets (2) Izmaiņas (%) 1. Ilgtspējīga izaugsme 65 745 055 888 60 287 086 467 +9,05 2. Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība 57 882 716 075 58 044 868 674 –0,28 3. Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums 1 650 104 202 2 182 532 099 –24,39 4. ES – globālo procesu dalībniece 6 727 745 950 6 966 011 071 –3,42 5. Administrācija 8 430 365 740 8 277 736 996 +1,84 6. Kompensācija 75 000 000 p. m. — Kopējie izdevumi (3) 140 510 987 855 135 758 235 307 +3,50





IEŅĒMUMI

Apraksts 2013. gada budžets (4) 2012. gada budžets (5) Izmaiņas (%) Dažādi ieņēmumi (4.–9. sadaļa) 1 838 967 007 5 109 219 138 –64,01 Pieejamais pārpalikums no iepriekšējā finanšu gada (3 0. nodaļa, 3 0 0. pants) p. m. 1 496 968 014 — Pašu resursu atlikums, kas radies, atmaksājot atlikumu no Garantiju fonda ārējiem darījumiem (3 0. nodaļa, 3 0 2. pants) 34 000 000 p. m. — Pašu resursu atlikums, kas uzkrāts no iepriekšējo gadu pašu resursiem, kuru pamatā ir PVN un NKP/NKI (3 1. un 3 2. nodaļa) p. m. 497 328 000 — Kopējie 3. līdz 9. sadaļas ieņēmumi 1 872 967 007 7 103 515 152 –73,63 Muitas nodokļu un cukura nodevu neto summa (1 1. un 1 2. nodaļa) 18 777 600 000 16 824 200 000 +11,61 PVN pašu resursi ar vienoto likmi (1. un 2. tabula, 1 3. nodaļa) 15 063 857 425 14 546 298 300 +3,56 Atlikums, ko finansē no papildu resursiem (NKI pašu resursi, 3. tabula, 1 4. nodaļa) 104 796 563 423 97 284 221 855 +7,72 Apropriācijas, ko finansē no Lēmuma 2007/436/EK, Euratom 2. pantā minētajiem pašu resursiem (6) 138 638 020 848 128 654 720 155 +7,76 Kopējie ieņēmumi (7) 140 510 987 855 135 758 235 307 +3,50





1. TABULA

Saskaņotā pievienotās vērtības nodokļa (PVN) maksimuma aprēķināšana atbilstoši Lēmuma 2007/436/EK, Euratom 2. panta 1. punkta b) apakšpunktam

Dalībvalsts 1 % no PVN bāzes, kurai nav noteikta nepārsniedzamā likme 1 % no nacionālā kopienākuma Nepārsniedzamā likme (%) 1 % no nacionālā kopienākuma, kas reizināts ar nepārsniedzamo likmi 1 % no nepārsniedzamās PVN resursu bāzes (8) Dalībvalstis, kurām ir noteikta nepārsniedzamā PVN resursu bāze (1) (2) (3) (4) (5) (6) Beļģija 1 690 557 000 3 973 060 000 50 1 986 530 000 1 690 557 000 Bulgārija 190 547 000 403 363 000 50 201 681 500 190 547 000 Čehija 679 066 000 1 488 457 000 50 744 228 500 679 066 000 Dānija 1 011 507 000 2 603 724 000 50 1 301 862 000 1 011 507 000 Vācija 12 022 668 000 27 629 794 000 50 13 814 897 000 12 022 668 000 Igaunija 82 284 000 168 961 000 50 84 480 500 82 284 000 Īrija 624 406 000 1 286 410 000 50 643 205 000 624 406 000 Grieķija 873 300 000 1 994 678 000 50 997 339 000 873 300 000 Spānija 4 775 808 000 10 438 737 000 50 5 219 368 500 4 775 808 000 Francija 9 831 724 000 21 490 884 000 50 10 745 442 000 9 831 724 000 Horvātija (9) 139 265 000 226 056 000 50 113 028 000 113 028 000 Horvātija Itālija 6 621 706 000 16 175 934 000 50 8 087 967 000 6 621 706 000 Kipra 145 973 000 176 569 000 50 88 284 500 88 284 500 Kipra Latvija 72 561 000 221 358 000 50 110 679 000 72 561 000 Lietuva 121 821 000 334 146 000 50 167 073 000 121 821 000 Luksemburga 246 521 000 325 255 000 50 162 627 500 162 627 500 Luksemburga Ungārija 400 384 000 1 018 984 000 50 509 492 000 400 384 000 Malta 48 396 000 62 058 000 50 31 029 000 31 029 000 Malta Nīderlande 2 739 704 000 6 263 887 000 50 3 131 943 500 2 739 704 000 Austrija 1 425 851 000 3 181 638 000 50 1 590 819 000 1 425 851 000 Polija 1 911 307 000 3 943 766 000 50 1 971 883 000 1 911 307 000 Portugāle 781 760 000 1 637 391 000 50 818 695 500 781 760 000 Rumānija 505 766 000 1 435 776 000 50 717 888 000 505 766 000 Slovēnija 182 040 000 356 425 000 50 178 212 500 178 212 500 Slovēnija Slovākija 256 580 000 733 238 000 50 366 619 000 256 580 000 Somija 943 700 000 2 078 819 000 50 1 039 409 500 943 700 000 Zviedrija 1 848 128 000 4 235 344 000 50 2 117 672 000 1 848 128 000 Apvienotā Karaliste 9 654 893 000 20 118 338 000 50 10 059 169 000 9 654 893 000 Kopā 59 828 223 000 134 003 050 000 67 001 525 000 59 639 209 500





2. TABULA

PVN pašu resursu sadalījums atbilstoši Lēmuma 2007/436/EK, Euratom 2. panta 1. punkta b) apakšpunktam (1 3. nodaļa)

Dalībvalsts 1 % no nepārsniedzamās PVN likmes bāzes PVN pašu resursu vienotā likme (10) (%) PVN pašu resursi ar vienotu likmi (1) (2) (3) = (1) × (2) Beļģija 1 690 557 000 0,300 507 167 100 Bulgārija 190 547 000 0,300 57 164 100 Čehija 679 066 000 0,300 203 719 800 Dānija 1 011 507 000 0,300 303 452 100 Vācija 12 022 668 000 0,150 1 803 400 200 Igaunija 82 284 000 0,300 24 685 200 Īrija 624 406 000 0,300 187 321 800 Grieķija 873 300 000 0,300 261 990 000 Spānija 4 775 808 000 0,300 1 432 742 400 Francija 9 831 724 000 0,300 2 949 517 200 Horvātija (11) 113 028 000 0,300 33 908 400 Itālija 6 621 706 000 0,300 1 986 511 800 Kipra 88 284 500 0,300 26 485 350 Latvija 72 561 000 0,300 21 768 300 Lietuva 121 821 000 0,300 36 546 300 Luksemburga 162 627 500 0,300 48 788 250 Ungārija 400 384 000 0,300 120 115 200 Malta 31 029 000 0,300 9 308 700 Nīderlande 2 739 704 000 0,100 273 970 400 Austrija 1 425 851 000 0,225 320 816 475 Polija 1 911 307 000 0,300 573 392 100 Portugāle 781 760 000 0,300 234 528 000 Rumānija 505 766 000 0,300 151 729 800 Slovēnija 178 212 500 0,300 53 463 750 Slovākija 256 580 000 0,300 76 974 000 Somija 943 700 000 0,300 283 110 000 Zviedrija 1 848 128 000 0,100 184 812 800 Apvienotā Karaliste 9 654 893 000 0,300 2 896 467 900 Kopā 59 639 209 500 15 063 857 425





3. TABULA

Vienotas likmes un nacionālā kopienākuma resursu sadalījuma noteikšana atbilstoši Lēmuma 2007/436/EK, Euratom 2. panta 1. punkta c) apakšpunktam (1 4. nodaļa)

Dalībvalsts 1 % no nacionālā kopienākuma Vienotā papildu bāzes likme, pašu resursi Papildu bāze, pašu resursi ar vienotu likmi (1) (2) (3) = (1) × (2) Beļģija 3 973 060 000 3 107 116 101 Bulgārija 403 363 000 315 448 463 Čehija 1 488 457 000 1 164 042 001 Dānija 2 603 724 000 2 036 232 215 Vācija 27 629 794 000 21 607 772 802 Igaunija 168 961 000 132 135 292 Īrija 1 286 410 000 1 006 031 931 Grieķija 1 994 678 000 1 559 930 162 Spānija 10 438 737 000 8 163 573 621 Francija 21 490 884 000 16 806 862 143 Horvātija (12) 226 056 000 176 786 215 Itālija 16 175 934 000 12 650 326 193 Kipra 176 569 000 138 085 099 Latvija 221 358 000 0,7820461 (13) 173 112 162 Lietuva 334 146 000 261 317 578 Luksemburga 325 255 000 254 364 406 Ungārija 1 018 984 000 796 892 469 Malta 62 058 000 48 532 217 Nīderlande 6 263 887 000 4 898 648 436 Austrija 3 181 638 000 2 488 187 608 Polija 3 943 766 000 3 084 206 843 Portugāle 1 637 391 000 1 280 515 255 Rumānija 1 435 776 000 1 122 843 030 Slovēnija 356 425 000 278 740 783 Slovākija 733 238 000 573 425 923 Somija 2 078 819 000 1 625 732 304 Zviedrija 4 235 344 000 3 312 234 282 Apvienotā Karaliste 20 118 338 000 15 733 467 889 Kopā 134 003 050 000 104 796 563 423





4. TABULA

Nīderlandei un Zviedrijai piemērotā NKI bruto iemaksas samazinājuma aprēķināšana un tā finansējums atbilstoši Lēmuma 2007/436/EK, Euratom 2. panta 5. punktam (1 6. nodaļa)

Dalībvalsts Bruto samazinājums NKI bāzes procentuālā daļa Bruto samazinājumam piemērotā NKI skala Nīderlandei un Zviedrijai piemērotā samazinājuma finansējums (1) (2) (3) (4) = (1) + (3) Beļģija 2,96 25 663 158 25 663 158 Bulgārija 0,30 2 605 440 2 605 440 Čehija 1,11 9 614 380 9 614 380 Dānija 1,94 16 818 216 16 818 216 Vācija 20,62 178 468 928 178 468 928 Igaunija 0,13 1 091 369 1 091 369 Īrija 0,96 8 309 299 8 309 299 Grieķija 1,49 12 884 209 12 884 209 Spānija 7,79 67 426 858 67 426 858 Francija 16,04 138 815 911 138 815 911 Horvātija 0,17 1 460 162 1 460 162 Itālija 12,07 104 485 093 104 485 093 Kipra 0,13 1 140 511 1 140 511 Latvija 0,17 1 429 816 1 429 816 Lietuva 0,25 2 158 347 2 158 347 Luksemburga 0,24 2 100 917 2 100 917 Ungārija 0,76 6 581 916 6 581 916 Malta 0,05 400 851 400 851 Nīderlande – 693 598 388 4,67 40 460 279 – 653 138 109 Austrija 2,37 20 551 131 20 551 131 Polija 2,94 25 473 939 25 473 939 Portugāle 1,22 10 576 388 10 576 388 Rumānija 1,07 9 274 098 9 274 098 Slovēnija 0,27 2 302 253 2 302 253 Slovākija 0,55 4 736 199 4 736 199 Somija 1,55 13 427 701 13 427 701 Zviedrija – 171 966 543 3,16 27 357 327 – 144 609 216 Apvienotā Karaliste 15,01 129 950 235 129 950 235 Kopā – 865 564 931 100,00 865 564 931 0 ES IKP cenu deflators, EUR (2012. gada pavasara ekonomikas prognoze): a) 2004. gads ES-25 = 97,9307 / b) 2006. gads ES-25 = 102,2271 / c) 2006. gads ES-27 = 102,3225 / d) 2013. gads ES-27 = 112,3768 Vienreizēja summa Nīderlandei: 2013. gada cenās: EUR 605 000 000 × [(b/a) × (d/c)] = EUR 693 598 388 Vienreizēja summa Zviedrijai: 2013. gada cenās: EUR 150 000 000 × [(b/a) × (d/c)] = EUR 171 966 543





5. TABULA

Apvienotās Karalistes budžeta nelīdzsvarotības korekcija 2012. gadam atbilstoši Lēmuma 2007/436/EK, Euratom 4. pantam (1 5. nodaļa)

Apraksts Koeficients (14) (%) Summa 1. Apvienotās Karalistes daļa (%) neierobežotās PVN bāzes domājamā daļā 15,2078 2. Apvienotās Karalistes daļa (%) kopējos iedalītajos izdevumos, kas koriģēti, ņemot vērā paplašināšanās izdevumus 7,2969 3. (1) – (2) 7,9109 4. Kopējie iedalītie izdevumi 118 254 315 352 5. Ar paplašināšanos saistītie izdevumi (15) = (5a + 5b) 28 277 437 283 5.a Pirmspievienošanās izdevumi 3 082 696 513 5.b Ar 4. panta 1. punkta g) apakšpunktu saistītie izdevumi 25 194 740 770 6. Kopējie iedalītie izdevumi, kas koriģēti, ņemot vērā paplašināšanās izdevumus = (4) – (5) 89 976 878 069 7. Apvienotās Karalistes korektīvais sākotnējais apjoms = (3) × (6) × 0,66 4 697 847 740 8. Apvienotās Karalistes priekšrocības (16) 620 273 811 9. Apvienotās Karalistes pamatkorekcija = (7) – (8) 4 077 573 929 10. Neplānotie ieguvumi no tradicionālajiem pašu resursiem (17) 5 148 759 11. Korekcija Apvienotajai Karalistei = (9) – (10) 4 072 425 170

Saskaņā ar Lēmuma 2007/436/EK, Euratom 4. panta 2. punktu laika posmā no 2007. līdz 2013. gadam Apvienotās Karalistes papildu iemaksas, kas rodas iedalīto izdevumu ar paplašināšanos saistīto izdevumu samazinājuma rezultātā atbilstīgi 1. punkta g) apakšpunktam, nepārsniedz EUR 10 500 000 000 2004. gada cenās. Attiecīgie skaitļi ir atspoguļoti turpmāk dotajā tabulā.

Apvienotās Karalistes korekcija 2007.–2012. gadā Starpība – sākotnējais apjoms pret EUR 10,5 miljardu robežu (2007. gada PRL pret 2000. gada PRL), EUR Starpība pašreizējās cenas Starpība nemainīgās 2004. gada cenas (A) Apvienotās Karalistes 2007. gada korekcija 0 0 (B) Apvienotās Karalistes 2008. gada korekcija – 301 679 647 – 280 649 108 (C) Apvienotās Karalistes 2009. gada korekcija –1 349 840 247 –1 275 338 491 (D) Apvienotās Karalistes 2010. gada korekcija –2 117 969 550 –1 956 957 875 (E) Apvienotās Karalistes 2011. gada korekcija –2 355 745 675 –2 144 599 880 (F) Apvienotās Karalistes 2012. gada korekcija –2 528 825 389 –2 247 081 154 (G) Starpību summa = (A) + (B) + (C) + (D) + (E) + (F) –8 654 060 508 –7 904 626 509





6. TABULA

Aprēķināts finansējums korekcijai attiecībā uz Apvienoto Karalisti – EUR 4 072 425 170 (1 5. nodaļa)

Dalībvalsts Samazinātas NKI bāzes procentuālā daļa Daļas bez Apvienotās Karalistes Daļas bez Vācijas, Nīderlandes, Austrijas, Zviedrijas un Apvienotās Karalistes Trīs ceturtdaļas no 2. ailē minētās Vācijas, Nīderlandes, Austrijas un Zviedrijas daļas 4. aile sadalīta saskaņā ar 3. ailē minēto Finansēšanas skala Korekcijai piemērotā finansēšanas skala (1) (2) (3) (4) (5) (6) = (2) + (4) + (5) (7) Beļģija 2,96 3,49 5,47 1,49 4,98 202 726 774 Bulgārija 0,30 0,35 0,56 0,15 0,51 20 581 738 Čehija 1,11 1,31 2,05 0,56 1,86 75 949 038 Dānija 1,94 2,29 3,59 0,98 3,26 132 855 926 Vācija 20,62 24,26 0,00 –18,20 0,00 6,07 247 004 771 Igaunija 0,13 0,15 0,23 0,06 0,21 8 621 294 Īrija 0,96 1,13 1,77 0,48 1,61 65 639 520 Grieķija 1,49 1,75 2,75 0,75 2,50 101 779 142 Spānija 7,79 9,17 14,38 3,91 13,08 532 640 201 Francija 16,04 18,87 29,61 8,06 26,93 1 096 579 862 Horvātija 0,17 0,20 0,31 0,08 0,28 11 534 586 Itālija 12,07 14,20 22,29 6,06 20,27 825 382 682 Kipra 0,13 0,16 0,24 0,07 0,22 9 009 495 Latvija 0,17 0,19 0,31 0,08 0,28 11 294 869 Lietuva 0,25 0,29 0,46 0,13 0,42 17 049 916 Luksemburga 0,24 0,29 0,45 0,12 0,41 16 596 250 Ungārija 0,76 0,89 1,40 0,38 1,28 51 994 014 Malta 0,05 0,05 0,09 0,02 0,08 3 166 531 Nīderlande 4,67 5,50 0,00 –4,13 0,00 1,38 55 997 883 Austrija 2,37 2,79 0,00 –2,10 0,00 0,70 28 443 200 Polija 2,94 3,46 5,43 1,48 4,94 201 232 038 Portugāle 1,22 1,44 2,26 0,61 2,05 83 548 448 Rumānija 1,07 1,26 1,98 0,54 1,80 73 260 972 Slovēnija 0,27 0,31 0,49 0,13 0,45 18 186 710 Slovākija 0,55 0,64 1,01 0,27 0,92 37 413 725 Somija 1,55 1,83 2,86 0,78 2,60 106 072 466 Zviedrija 3,16 3,72 0,00 –2,79 0,00 0,93 37 863 119 Apvienotā Karaliste 15,01 0,00 0,00 0,00 0,00 0 Kopā 100,00 100,00 100,00 –27,21 27,21 100,00 4 072 425 170

Aprēķini tiek veikti līdz 15 zīmēm aiz komata.

7. TABULA

Vispārējā budžeta finansējuma kopsavilkums (18) pēc pašu resursu veida un dalībvalstīm

Dalībvalsts Tradicionālie pašu resursi (TPR) PVN un NKI pašu resursi, ieskaitot korekcijas Pašu resursu kopsumma (19) Neto cukura nozares nodevas (75 %) Neto muitas nodokļi (75 %) Neto tradicionālie pašu resursi kopā (75 %) Iekasēšanas izmaksas (25 % no bruto TPR) p. m. PVN pašu resursi NKI pašu resursi Nīderlandei un Zviedrijai piemērotais samazinājums Apvienotās Karalistes korekcija Kopā “valstu iemaksas” Daļa kopējās “valstu iemaksās” (%) (1) (2) (3) = (1) + (2) (4) (5) (6) (7) (8) (9) = (5) + (6) + (7) + (8) (10) (11) = (3) + (9) Beļģija 6 600 000 1 871 900 000 1 878 500 000 626 166 667 507 167 100 3 107 116 101 25 663 158 202 726 774 3 842 673 133 3,21 5 721 173 133 Bulgārija 400 000 62 200 000 62 600 000 20 866 667 57 164 100 315 448 463 2 605 440 20 581 738 395 799 741 0,33 458 399 741 Čehija 3 400 000 246 200 000 249 600 000 83 200 000 203 719 800 1 164 042 001 9 614 380 75 949 038 1 453 325 219 1,21 1 702 925 219 Dānija 3 400 000 373 500 000 376 900 000 125 633 333 303 452 100 2 036 232 215 16 818 216 132 855 926 2 489 358 457 2,08 2 866 258 457 Vācija 26 300 000 3 780 400 000 3 806 700 000 1 268 899 996 1 803 400 200 21 607 772 802 178 468 928 247 004 771 23 836 646 701 19,89 27 643 346 701 Igaunija 0 25 000 000 25 000 000 8 333 333 24 685 200 132 135 292 1 091 369 8 621 294 166 533 155 0,14 191 533 155 Īrija 0 217 100 000 217 100 000 72 366 667 187 321 800 1 006 031 931 8 309 299 65 639 520 1 267 302 550 1,06 1 484 402 550 Grieķija 1 400 000 141 200 000 142 600 000 47 533 334 261 990 000 1 559 930 162 12 884 209 101 779 142 1 936 583 513 1,62 2 079 183 513 Spānija 4 700 000 1 221 600 000 1 226 300 000 408 766 667 1 432 742 400 8 163 573 621 67 426 858 532 640 201 10 196 383 080 8,51 11 422 683 080 Francija 30 900 000 2 034 500 000 2 065 400 000 688 466 667 2 949 517 200 16 806 862 143 138 815 911 1 096 579 862 20 991 775 116 17,51 23 057 175 116 Horvātija 0 22 400 000 22 400 000 7 466 667 33 908 400 176 786 215 1 460 162 11 534 586 223 689 363 0,19 246 089 363 Itālija 4 700 000 1 799 100 000 1 803 800 000 601 266 667 1 986 511 800 12 650 326 193 104 485 093 825 382 682 15 566 705 768 12,99 17 370 505 768 Kipra 0 24 800 000 24 800 000 8 266 667 26 485 350 138 085 099 1 140 511 9 009 495 174 720 455 0,15 199 520 455 Latvija 0 26 800 000 26 800 000 8 933 333 21 768 300 173 112 162 1 429 816 11 294 869 207 605 147 0,17 234 405 147 Lietuva 800 000 55 000 000 55 800 000 18 600 000 36 546 300 261 317 578 2 158 347 17 049 916 317 072 141 0,26 372 872 141 Luksemburga 0 15 700 000 15 700 000 5 233 333 48 788 250 254 364 406 2 100 917 16 596 250 321 849 823 0,27 337 549 823 Ungārija 2 000 000 119 800 000 121 800 000 40 600 000 120 115 200 796 892 469 6 581 916 51 994 014 975 583 599 0,81 1 097 383 599 Malta 0 10 800 000 10 800 000 3 600 000 9 308 700 48 532 217 400 851 3 166 531 61 408 299 0,05 72 208 299 Nīderlande 7 300 000 2 086 000 000 2 093 300 000 697 766 667 273 970 400 4 898 648 436 – 653 138 109 55 997 883 4 575 478 610 3,82 6 668 778 610 Austrija 3 200 000 239 900 000 243 100 000 81 033 334 320 816 475 2 488 187 608 20 551 131 28 443 200 2 857 998 414 2,38 3 101 098 414 Polija 12 800 000 426 400 000 439 200 000 146 400 000 573 392 100 3 084 206 843 25 473 939 201 232 038 3 884 304 920 3,24 4 323 504 920 Portugāle 200 000 136 500 000 136 700 000 45 566 667 234 528 000 1 280 515 255 10 576 388 83 548 448 1 609 168 091 1,34 1 745 868 091 Rumānija 1 000 000 124 700 000 125 700 000 41 900 000 151 729 800 1 122 843 030 9 274 098 73 260 972 1 357 107 900 1,13 1 482 807 900 Slovēnija 0 81 800 000 81 800 000 27 266 667 53 463 750 278 740 783 2 302 253 18 186 710 352 693 496 0,29 434 493 496 Slovākija 1 400 000 141 700 000 143 100 000 47 700 000 76 974 000 573 425 923 4 736 199 37 413 725 692 549 847 0,58 835 649 847 Somija 800 000 169 600 000 170 400 000 56 800 000 283 110 000 1 625 732 304 13 427 701 106 072 466 2 028 342 471 1,69 2 198 742 471 Zviedrija 2 600 000 552 600 000 555 200 000 185 066 667 184 812 800 3 312 234 282 – 144 609 216 37 863 119 3 390 300 985 2,83 3 945 500 985 Apvienotā Karaliste 9 500 000 2 647 000 000 2 656 500 000 885 500 000 2 896 467 900 15 733 467 889 129 950 235 –4 072 425 170 14 687 460 854 12,25 17 343 960 854 Kopā 123 400 000 18 654 200 000 18 777 600 000 6 259 200 000 15 063 857 425 104 796 563 423 0 0 119 860 420 848 100,00 138 638 020 848

B. VISPĀRĒJS IEŅĒMUMU DOKUMENTS PA BUDŽETA POZĪCIJĀM

IEŅĒMUMI

Sadaļa Pozīcija 2013. gada budžets Budžeta grozījums Nr. 2/2013 Jaunā summa 1 PAŠU RESURSI 131 628 020 848 7 010 000 000 138 638 020 848 3 PĀRPALIKUMI, ATLIKUMI UN KOREKCIJAS 34 000 000 34 000 000 4 IEŅĒMUMI NO PERSONĀM, KAS SAISTĪTAS AR IESTĀDĒM UN CITĀM SAVIENĪBAS STRUKTŪRĀM 1 278 186 868 1 278 186 868 5 UZKRĀTIE IEŅĒMUMI NO IESTĀŽU ADMINISTRATĪVĀS DARBĪBAS 53 884 139 53 884 139 6 IEMAKSAS UN ATMAKSĀJUMI SAISTĪBĀ AR SAVIENĪBAS NOLĪGUMIEM UN PROGRAMMĀM 60 000 000 60 000 000 7 PROCENTI PAR NOVĒLOTIEM MAKSĀJUMIEM UN SODA NAUDAS 123 000 000 290 000 000 413 000 000 8 AIZŅĒMUMU UN AIZDEVUMU OPERĀCIJAS 3 696 000 3 696 000 9 DAŽĀDI IEŅĒMUMI 30 200 000 30 200 000 Kopā 133 210 987 855 7 300 000 000 140 510 987 855

1. SADAĻA

PAŠU RESURSI

Sadaļa Nodaļa Pozīcija 2013. gada budžets Budžeta grozījuma Nr. 2/2013 projekts Jaunā summa 1 1 MAKSĀJUMI UN CITAS NODEVAS, KAS PAREDZĒTAS CUKURA TIRGU KOPĪGĀS ORGANIZĀCIJAS SISTĒMĀ (LĒMUMA 2007/436/EK, EURATOM 2. PANTA 1. PUNKTA a) APAKŠPUNKTS) 123 400 000 123 400 000 1 2 MUITAS NODOKĻI UN CITAS NODEVAS, KAS MINĒTAS LĒMUMA 2007/436/EK, EURATOM 2. PANTA 1. PUNKTA a) APAKŠPUNKTĀ 18 654 200 000 18 654 200 000 1 3 PAŠU RESURSI NO PIEVIENOTĀS VĒRTĪBAS NODOKĻA ATBILSTOŠI LĒMUMA 2007/436/EK, EURATOM 2. PANTA 1. PUNKTA b) APAKŠPUNKTAM 15 063 857 425 15 063 857 425 1 4 PAŠU RESURSI, KURU PAMATĀ IR NACIONĀLAIS KOPIENĀKUMS SASKAŅĀ AR LĒMUMA 2007/436/EK, EURATOM 2. PANTA 1. PUNKTA c) APAKŠPUNKTU 97 786 563 423 7 010 000 000 104 796 563 423 1 5 BUDŽETA NELĪDZSVAROTĪBAS KOREKCIJA 0 0 1 6 NĪDERLANDEI UN ZVIEDRIJAI PIEŠĶIRTAIS BRUTO SAMAZINĀJUMS IKGADĒJĀM NKI IEMAKSĀM 0 0 1. sadaļa – Kopā 131 628 020 848 7 010 000 000 138 638 020 848

1 4. NODAĻA — PAŠU RESURSI, KURU PAMATĀ IR NACIONĀLAIS KOPIENĀKUMS SASKAŅĀ AR LĒMUMA 2007/436/EK, EURATOM 2. PANTA 1. PUNKTA c) APAKŠPUNKTU

Sadaļa Nodaļa Pants Postenis Pozīcija 2013. gada budžets Budžeta grozījums Nr. 2/2013 Jaunā summa 1 4 PAŠU RESURSI, KURU PAMATĀ IR NACIONĀLAIS KOPIENĀKUMS SASKAŅĀ AR LĒMUMA 2007/436/EK, EURATOM 2. PANTA 1. PUNKTA c) APAKŠPUNKTU 1 4 0 Pašu resursi, kuru pamatā ir nacionālais kopienākums saskaņā ar Lēmuma 2007/436/EK, Euratom 2. panta 1. punkta c) apakšpunktu 97 786 563 423 7 010 000 000 104 796 563 423 1 4. nodaļa – Kopā 97 786 563 423 7 010 000 000 104 796 563 423

1 4 0.

Pašu resursi, kuru pamatā ir nacionālais kopienākums saskaņā ar Lēmuma 2007/436/EK, Euratom 2. panta 1. punkta c) apakšpunktu

2013. gada budžets Budžeta grozījums Nr. 2/2013 Jaunā summa 97 786 563 423 7 010 000 000 104 796 563 423

Piezīmes

NKI resursi ir “papildu” resursi, kas nodrošina ieņēmumus, ko izmanto, lai segtu izdevumus, kas pārsniedz summu, ko veido tradicionālie pašu resursi, PVN maksājumi un citi ieņēmumi jebkurā noteiktā gadā. Tādējādi NKI resursu izmantošana vienmēr nodrošina Savienības vispārējā budžeta iepriekšēju līdzsvarotību.

NKI pieprasījuma likmi nosaka atbilstoši papildu ieņēmumiem, kas nepieciešami, lai finansētu budžeta izdevumus, ko nesedz citi resursi (PVN maksājumi, tradicionālie pašu resursi un citi ieņēmumi). Tādējādi pieprasījuma likmi piemēro katras dalībvalsts NKI.

Likme, kas piemērojama dalībvalstu NKI par šo finanšu gadu, ir 0,7820 %.

Juridiskais pamats

Padomes 2007. gada 7. jūnija Lēmums 2007/436/EK, Euratom par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu (OV L 163, 23.6.2007., 17. lpp.) un jo īpaši tā 2. panta 1. punkta c) apakšpunkts.

Dalībvalsts 2013. gada budžets Budžeta grozījums Nr. 2/2013 Jaunā summa Beļģija 2 899 276 424 207 839 677 3 107 116 101 Bulgārija 294 347 640 21 100 823 315 448 463 Čehija 1 086 177 478 77 864 523 1 164 042 001 Dānija 1 900 025 575 136 206 640 2 036 232 215 Vācija 20 162 396 327 1 445 376 475 21 607 772 802 Igaunija 123 296 563 8 838 729 132 135 292 Īrija 938 736 940 67 294 991 1 006 031 931 Grieķija 1 455 584 084 104 346 078 1 559 930 162 Spānija 7 617 499 883 546 073 738 8 163 573 621 Francija 15 682 625 815 1 124 236 328 16 806 862 143 Horvātija 164 960 718 11 825 497 176 786 215 Itālija 11 804 126 817 846 199 376 12 650 326 193 Kipra 128 848 379 9 236 720 138 085 099 Latvija 161 532 429 11 579 733 173 112 162 Lietuva 243 837 652 17 479 926 261 317 578 Luksemburga 237 349 588 17 014 818 254 364 406 Ungārija 743 587 131 53 305 338 796 892 469 Malta 45 285 824 3 246 393 48 532 217 Nīderlande 4 570 970 462 327 677 974 4 898 648 436 Austrija 2 321 748 991 166 438 617 2 488 187 608 Polija 2 877 899 601 206 307 242 3 084 206 843 Portugāle 1 194 859 661 85 655 594 1 280 515 255 Rumānija 1 047 734 368 75 108 662 1 122 843 030 Slovēnija 260 095 392 18 645 391 278 740 783 Slovākija 535 068 599 38 357 324 573 425 923 Somija 1 516 984 621 108 747 683 1 625 732 304 Zviedrija 3 090 673 941 221 560 341 3 312 234 282 Apvienotā Karaliste 14 681 032 520 1 052 435 369 15 733 467 889 1 4 0. pants – Kopā 97 786 563 423 7 010 000 000 104 796 563 423

7. SADAĻA

PROCENTI PAR NOVĒLOTIEM MAKSĀJUMIEM UN SODA NAUDAS

Sadaļa Nodaļa Pozīcija 2013. gada budžets Budžeta grozījums Nr. 2/2013 Jaunā summa 7 0 PROCENTI PAR NOVĒLOTIEM MAKSĀJUMIEM 23 000 000 23 000 000 7 1 SODA NAUDAS 100 000 000 290 000 000 390 000 000 7 2 NOGULDĪJUMU PROCENTI UN SODA NAUDAS p.m. p.m. 7. sadaļa – Kopā 123 000 000 290 000 000 413 000 000

7 1. NODAĻA — SODA NAUDAS

Sadaļa Nodaļa Pants Postenis Pozīcija 2013. gada budžets Budžeta grozījums Nr. 2/2013 Jaunā summa 7 1 SODA NAUDAS 7 1 0 Soda naudas, periodiski soda maksājumi un citi līgumsodi 100 000 000 270 000 000 370 000 000 7 1 1 Pārlieku emisiju maksājums jaunām pasažieru automašīnām p.m. p.m. 7 1 2 Soda maksājumi un vienreizējas summas, kas uzliktas dalībvalstij par to, ka tā neievēro Eiropas Savienības Tiesas lēmumu par Līgumā paredzētu saistību nepildīšanu p.m. 20 000 000 20 000 000 7 1. nodaļa – Kopā 100 000 000 290 000 000 390 000 000

7 1 0.

Soda naudas, periodiski soda maksājumi un citi līgumsodi

2013. gada budžets Budžeta grozījums Nr. 2/2013 Jaunā summa 100 000 000 270 000 000 370 000 000

Piezīmes

Komisija var piemērot soda naudas, periodiskus soda maksājumus un citus maksājumus uzņēmumiem un uzņēmumu asociācijām, kas neievēro aizliegumus vai nepilda saistības saskaņā ar turpmāk minētajām regulām vai Līguma par Eiropas Savienības darbību 101. un 102. pantu.

Soda naudas parasti maksā trīs mēnešu laikā no Komisijas lēmuma paziņošanas. Tomēr Komisija neiekasē atmaksājamo summu, ja uzņēmums ir iesniedzis pārsūdzību Eiropas Savienības Tiesā; uzņēmumam jāpieņem, ka procenti tiks maksāti par parādu pēc pēdējās maksājuma dienas, un jāiesniedz Komisijai bankas garantija par summu, kas vienāda ar parāda pamatsummu un procentiem vai papildu atskaitījumiem līdz pēdējai maksājuma dienai.

Juridiskais pamats

Padomes 2002. gada 16. decembra Regula (EK) Nr. 1/2003 par to konkurences noteikumu īstenošanu, kas noteikti Līguma 81. un 82. pantā (OV L 1, 4.1.2003., 1. lpp.).

Padomes 2004. gada 20. janvāra Regula (EK) Nr. 139/2004 par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.) un jo īpaši tās 14. un 15. pants.

Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.).

Komisijas 2012. gada 29. oktobra Deleģētā regula (ES) Nr. 1268/2012 par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, piemērošanas noteikumiem (OV L 362, 31.12.2012., 1. lpp.).

7 1 2.

Soda maksājumi un vienreizējas summas, kas uzliktas dalībvalstij par to, ka tā neievēro Eiropas Savienības Tiesas lēmumu par Līgumā paredzētu saistību nepildīšanu

2013. gada budžets Budžeta grozījums Nr. 2/2013 Jaunā summa p.m. 20 000 000 20 000 000

Juridiskais pamats

Līgums par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 260. panta 2. punkts.

III IEDAĻA

KOMISIJA

IEŅĒMUMI

Sadaļa Pozīcija 2013. gada budžets Budžeta grozījums Nr. 2/2013 Jaunā summa 4 IEŅĒMUMI NO PERSONĀM, KAS SAISTĪTAS AR EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀDĒM UN ORGANIZĀCIJĀM 956 847 713 956 847 713 5 IEŅĒMUMI, KAS UZKRĀJUŠIES NO IESTĀDES ADMINISTRATĪVĀS DARBĪBAS 52 400 000 52 400 000 6 IEMAKSAS UN ATMAKSĀJUMI SAVIENĪBAS LĪGUMOS UN PROGRAMMĀS 60 000 000 60 000 000 7 PROCENTI PAR NOVĒLOTIEM MAKSĀJUMIEM UN SODA NAUDAS 123 000 000 290 000 000 413 000 000 8 AIZŅĒMUMU UN AIZDEVUMU OPERĀCIJAS 3 696 000 3 696 000 9 DAŽĀDI IEŅĒMUMI 30 000 000 30 000 000 Kopā 1 225 943 713 290 000 000 1 515 943 713

7. SADAĻA

PROCENTI PAR NOVĒLOTIEM MAKSĀJUMIEM UN SODA NAUDAS

Sadaļa Nodaļa Pozīcija 2013. gada budžets Budžeta grozījums Nr. 2/2013 Jaunā summa 7 0 PROCENTI PAR NOVĒLOTIEM MAKSĀJUMIEM 23 000 000 23 000 000 7 1 SODA NAUDAS 100 000 000 290 000 000 390 000 000 7 2 NOGULDĪJUMU PROCENTI UN SODA NAUDAS p.m. p.m. 7. sadaļa – Kopā 123 000 000 290 000 000 413 000 000

7 1. NODAĻA — SODA NAUDAS

Sadaļa Nodaļa Pants Postenis Pozīcija 2013. gada budžets Budžeta grozījums Nr. 2/2013 Jaunā summa 7 1 SODA NAUDAS 7 1 0 Soda naudas, periodiski soda maksājumi un citi līgumsodi 100 000 000 270 000 000 370 000 000 7 1 1 Maksas par pārsniegtajām emisijām attiecībā uz jauniem vieglajiem automobiļiem p.m. p.m. 7 1 2 Soda maksājumi un vienreizējas summas, kas uzliktas dalībvalstij par to, ka tā neievēro Eiropas Savienības Tiesas lēmumu par Līgumā paredzētu saistību nepildīšanu p.m. 20 000 000 20 000 000 7 1. nodaļa – Kopā 100 000 000 290 000 000 390 000 000

7 1 0.

Soda naudas, periodiski soda maksājumi un citi līgumsodi

2013. gada budžets Budžeta grozījums Nr. 2/2013 Jaunā summa 100 000 000 270 000 000 370 000 000

Piezīmes

Komisija uzņēmumiem un uzņēmumu apvienībām var uzlikt soda naudas, periodiskus soda maksājumus un citus līgumsodus par to, ka tās neievēro aizliegumus vai nepilda savas saistības saskaņā ar turpmāk minētajām regulām, vai saskaņā ar 101. un 102. pantu Līgumā par Eiropas Savienības darbību.

Parasti soda naudas jāsamaksā trīs mēnešu laikā pēc Komisijas lēmuma paziņošanas. Tomēr Komisija neiekasēs pienākošos summu, ja uzņēmums būs iesniedzis pārsūdzību Eiropas Savienības Tiesā; uzņēmumam jāņem vērā, ka pēc galīgā maksājuma termiņa beigām būs jāmaksā parāda procenti, kā arī līdz galīgajai maksājuma dienai Komisijai jāsniedz bankas garantija, kas sedz gan pamatsummu, gan procentus vai uzrēķinus.

Juridiskais pamats

Padomes 2002. gada 16. decembra Regula (EK) Nr. 1/2003 par to konkurences noteikumu īstenošanu, kas noteikti Līguma 81. un 82. pantā (OV L 1, 4.1.2003., 1. lpp.).

Padomes 2004. gada 20. janvāra Regula (EK) Nr. 139/2004 par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (EK Apvienošanās regula) (OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.) un jo īpaši tās 14. un 15. pants.

Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.).

Komisijas 2012. gada 29. oktobra Deleģētā regula (ES) Nr. 1268/2012 par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, piemērošanas noteikumiem (OV L 362, 31.12.2012., 1. lpp.).

7 1 2.

Soda maksājumi un vienreizējas summas, kas uzliktas dalībvalstij par to, ka tā neievēro Eiropas Savienības Tiesas lēmumu par Līgumā paredzētu saistību nepildīšanu

2013. gada budžets Budžeta grozījums Nr. 2/2013 Jaunā summa p.m. 20 000 000 20 000 000

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 260. panta 2. punkts.

IZDEVUMI

Sadaļa Pozīcija 2013. gada budžets Budžeta grozījums Nr. 2/2013 Jaunā summa Saistības Maksājums Saistības Maksājums Saistības Maksājums 01 EKONOMIKA UN FINANSES 555 684 796 428 350 972 555 684 796 428 350 972 02 UZŅĒMĒJDARBĪBA 1 157 245 386 1 163 341 339 141 477 138 1 157 245 386 1 304 818 477 03 KONKURENCE 92 219 149 92 219 149 92 219 149 92 219 149 04 NODARBINĀTĪBA UN SOCIĀLĀS LIETAS 12 064 158 933 10 446 697 045 2 147 031 816 12 064 158 933 12 593 728 861 05 LAUKSAIMNIECĪBA UN LAUKU ATTĪSTĪBA 58 851 894 643 56 371 410 495 362 947 134 58 851 894 643 56 734 357 629 06 MOBILITĀTE UN TRANSPORTS 1 740 800 530 983 961 494 1 740 800 530 983 961 494 07 VIDE UN KLIMATA POLITIKA 498 383 275 391 177 073 6 503 201 498 383 275 397 680 274 08 ZINĀTNISKĀ PĒTNIECĪBA 6 901 336 033 4 815 211 202 272 960 008 6 901 336 033 5 088 171 210 09 KOMUNIKĀCIJAS TĪKLI, SATURS UN TEHNOLOĢIJAS 1 810 829 637 1 390 555 211 76 185 000 1 810 829 637 1 466 740 211 40 01 40, 40 02 41 391 985 391 985 391 985 391 985 1 811 221 622 1 390 947 196 1 811 221 622 1 467 132 196 10 TIEŠĀ PĒTNIECĪBA 424 319 156 411 320 143 5 202 560 424 319 156 416 522 703 11 JŪRLIETAS UN ZIVSAIMNIECĪBA 919 262 394 682 493 086 26 263 249 919 262 394 708 756 335 40 01 40, 40 02 41 115 220 000 113 885 651 115 220 000 113 885 651 1 034 482 394 796 378 737 1 034 482 394 822 641 986 12 IEKŠĒJAIS TIRGUS 103 313 472 100 495 338 938 318 103 313 472 101 433 656 40 02 41 3 000 000 3 000 000 3 000 000 3 000 000 106 313 472 103 495 338 106 313 472 104 433 656 13 REĢIONĀLĀ POLITIKA 43 778 241 730 37 565 327 516 3 825 280 385 43 778 241 730 41 390 607 901 14 NODOKĻU POLITIKA UN MUITAS SAVIENĪBA 144 620 394 111 727 655 10 079 962 144 620 394 121 807 617 15 IZGLĪTĪBA UN KULTŪRA 2 829 575 587 2 381 955 082 115 106 657 2 829 575 587 2 497 061 739 16 KOMUNIKĀCIJA 265 992 159 252 703 941 265 992 159 252 703 941 17 VESELĪBA UN PATĒRĒTĀJU AIZSARDZĪBA 634 370 124 593 133 792 5 852 882 634 370 124 598 986 674 18 IEKŠLIETAS 1 227 109 539 773 675 230 83 468 585 1 227 109 539 857 143 815 40 01 40, 40 02 41 111 280 000 66 442 946 111 280 000 66 442 946 1 338 389 539 840 118 176 1 338 389 539 923 586 761 19 ĀRĒJĀS ATTIECĪBAS 5 001 226 243 3 089 423 857 141 769 782 5 001 226 243 3 231 193 639 20 TIRDZNIECĪBA 107 473 453 102 177 332 1 300 640 107 473 453 103 477 972 21 ATTĪSTĪBA UN ATTIECĪBAS AR ĀFRIKAS, KARĪBU JŪRAS UN KLUSĀ OKEĀNA REĢIONA (ĀKK) VALSTĪM 1 571 699 626 1 206 905 319 20 810 244 1 571 699 626 1 227 715 563 22 PAPLAŠINĀŠANĀS 1 091 261 928 891 197 071 14 307 042 1 091 261 928 905 504 113 23 HUMĀNĀ PALĪDZĪBA 917 322 828 828 664 270 29 914 724 917 322 828 858 578 994 24 KRĀPŠANAS APKAROŠANA 75 427 800 69 443 664 75 427 800 69 443 664 40 01 40 3 929 200 3 929 200 3 929 200 3 929 200 79 357 000 73 372 864 79 357 000 73 372 864 25 KOMISIJAS POLITIKAS KOORDINĀCIJA UN JURIDISKĀS KONSULTĀCIJAS 193 336 661 194 086 661 193 336 661 194 086 661 26 KOMISIJAS ADMINISTRĀCIJA 1 030 021 548 1 013 305 407 6 503 201 1 030 021 548 1 019 808 608 27 BUDŽETS 142 450 570 142 450 570 142 450 570 142 450 570 28 REVĪZIJA 11 879 141 11 879 141 11 879 141 11 879 141 29 STATISTIKA 82 071 571 107 663 142 6 097 472 82 071 571 113 760 614 40 01 40, 40 02 41 51 900 000 7 743 254 51 900 000 7 743 254 133 971 571 115 406 396 133 971 571 121 503 868 30 PENSIJAS UN AR TĀM SAISTĪTI IZDEVUMI 1 399 471 000 1 399 471 000 1 399 471 000 1 399 471 000 31 VALODU DIENESTI 396 815 433 396 815 433 396 815 433 396 815 433 32 ENERĢĒTIKA 738 302 781 814 608 051 738 302 781 814 608 051 33 TIESISKUMS 218 238 524 184 498 972 218 238 524 184 498 972 40 REZERVES 1 049 836 185 275 393 036 1 049 836 185 275 393 036 Kopā 148 026 192 229 129 683 738 689 7 300 000 000 148 026 192 229 136 983 738 689 Of which Reserves: 40 01 40, 40 02 41 285 721 185 195 393 036 285 721 185 195 393 036

02. SADAĻA

UZŅĒMĒJDARBĪBA

Sadaļa Nodaļa Pozīcija FS 2013. gada budžets Budžeta grozījums Nr. 2/2013 Jaunā summa Saistības Maksājums Saistības Maksājums Saistības Maksājums 02 01 POLITIKAS JOMAS “UZŅĒMĒJDARBĪBA” ADMINISTRATĪVIE IZDEVUMI 120 830 851 120 830 851 120 830 851 120 830 851 02 02 KONKURĒTSPĒJA, RŪPNIECĪBAS POLITIKA, JAUNINĀJUMI UN UZŅĒMĒJDARBĪBA 223 790 000 161 605 503 45 847 567 223 790 000 207 453 070 02 03 IEKŠĒJAIS PREČU TIRGUS UN NOZARU POLITIKA 46 500 000 29 731 048 1 658 316 46 500 000 31 389 364 02 04 SADARBĪBA – KOSMOSS UN DROŠĪBA 1 754 424 535 483 643 055 80 964 853 754 424 535 564 607 908 02 05 EIROPAS SATELĪTU RADIONAVIGĀCIJAS PROGRAMMAS (EGNOS UN GALILEO) 1 11 700 000 367 530 882 13 006 402 11 700 000 380 537 284 02. sadaļa – Kopā 1 157 245 386 1 163 341 339 141 477 138 1 157 245 386 1 304 818 477

02 02. NODAĻA — KONKURĒTSPĒJA, RŪPNIECĪBAS POLITIKA, JAUNINĀJUMI UN UZŅĒMĒJDARBĪBA

Sadaļa Nodaļa Pants Postenis Pozīcija FS 2013. gada budžets Budžeta grozījums Nr. 2/2013 Jaunā summa Saistības Maksājums Saistības Maksājums Saistības Maksājums 02 02 KONKURĒTSPĒJA, RŪPNIECĪBAS POLITIKA, JAUNINĀJUMI UN UZŅĒMĒJDARBĪBA 02 02 01 Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogramma – Uzņēmējdarbības un jauninājumu programma 1.1 161 500 000 115 000 000 39 019 206 161 500 000 154 019 206 02 02 02 Papildu darbs konkurētspējas, jauninājumu un uzņēmējdarbības jomā 02 02 02 01 Atbalsts ES un Japānas Rūpniecības sadarbības centram un līdzdalībai vairākās starptautiskās izpētes grupās 1.1 2 290 000 1 877 996 2 290 000 1 877 996 02 02 02 02 Darba pabeigšana un papildināšana saistībā ar uzņēmumu un uzņēmējdarbības, un jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu (MVU), programmu 1.1 p.m. p.m. p.m. p.m. 02 02 02. pants – Starpsumma 2 290 000 1 877 996 2 290 000 1 877 996 02 02 03 Uzņēmējdarbības vides uzlabošana mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) 02 02 03 01 Izmēģinājuma projekts – Iekšējā tirgus konsolidācija – Izmēģinājuma projekts mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) sadarbībai un kopu veidošanai 1.1 p.m. p.m. p.m. p.m. 02 02 03 02 Sagatavošanās darbība – Atbalsts mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) jaunajā finanšu vidē 1.1 p.m. p.m. p.m. p.m. 02 02 03 04 Izmēģinājuma projekts – Erasmus jaunajiem uzņēmējiem 1.1 p.m. p.m. p.m. p.m. 02 02 03 05 Sagatavošanas darbība – Erasmus jaunajiem uzņēmējiem 1.1 p.m. 1 500 000 p.m. 1 500 000 02 02 03 06 Sagatavošanas darbība – Saskaņoti e-komercijas procesi un standarti Eiropas mazajos un vidējos uzņēmumos savstarpēji saistītās rūpniecības nozarēs 1.1 p.m. p.m. p.m. p.m. 02 02 03. pants – Starpsumma p.m. 1 500 000 p.m. 1 500 000 02 02 04 Mazās uzņēmējdarbības akts 1.1 p.m. p.m. p.m. p.m. 02 02 07 Izmēģinājuma projekts – Rīcība saistībā ar tekstilizstrādājumu un apavu ražošanas nozari 1.1 p.m. p.m. p.m. p.m. 02 02 08 Ar tūrismu saistīta darbība 02 02 08 01 Sagatavošanas darbība – Eiropas labākie galamērķi 1.1 p.m. p.m. p.m. p.m. 02 02 08 02 Sagatavošanas darbība – Tūrisma ilgtspējība 1.1 p.m. p.m. p.m. p.m. 02 02 08 03 Sagatavošanas darbība – Sociālais tūrisms Eiropā 1.1 p.m. 700 000 p.m. 700 000 02 02 08 04 Sagatavošanas darbība – Eiropas un transnacionālu tūrisma produktu veicināšana, īpaši izceļot kultūras un industriālos produktus 1.1 2 000 000 1 520 000 2 000 000 1 520 000 02 02 08 05 Sagatavošanas darbība – Tūrisms un pieejamība visiem 1.1 1 000 000 1 000 000 1 000 000 1 000 000 02 02 08. pants – Starpsumma 3 000 000 3 220 000 3 000 000 3 220 000 02 02 09 Sagatavošanas darbība – Eiropas Savienības nozīme globalizētajā pasaulē 1.1 p.m. p.m. p.m. p.m. 02 02 10 Sagatavošanas darbība – Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu inovatīvie uzņēmēji pārmaiņām 1.1 2 000 000 1 000 000 2 000 000 1 000 000 02 02 11 Sagatavošanas darbība – GMES operatīvie dienesti 1.1 p.m. 1 350 000 p.m. 1 350 000 02 02 12 Izmēģinājuma projekts – Atvieglota piekļuve apdrošināšanai pašnodarbinātiem celtniekiem un maziem celtniecības uzņēmumiem, lai stimulētu jauninājumus un veicinātu ekotehnoloģiju izmantošanu Eiropas Savienībā 1.1 p.m. 286 000 p.m. 286 000 02 02 13 Sagatavošanas darbība – Mazo un vidējo uzņēmumu starptautiskas darbības veicināšana 1.1 p.m. p.m. p.m. p.m. 02 02 15 Eiropas Zemes novērošanas programma (GMES) 1.1 55 000 000 36 571 507 6 828 361 55 000 000 43 399 868 02 02 16 Izmēģinājuma projekts – Eiropas Retzemju metālu kompetences tīkls 1.1 p.m. 300 000 p.m. 300 000 02 02 17 Izmēģinājuma projekts – Eiropas “radošo apgabalu” izveide 3.2 p.m. 500 000 p.m. 500 000 02 02. nodaļa – Kopā 223 790 000 161 605 503 45 847 567 223 790 000 207 453 070

02 02 01.

Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogramma – Uzņēmējdarbības un jauninājumu programma

2013. gada budžets Budžeta grozījums Nr. 2/2013 Jaunā summa Saistības Maksājums Saistības Maksājums Saistības Maksājums 161 500 000 115 000 000 39 019 206 161 500 000 154 019 206

Piezīmes

Šīs apropriācijas mērķis ir veicināt uzņēmumu, un īpaši mazo un vidējo uzņēmumu (MVU), konkurētspēju, lai veicinātu jauninājumus, ieskaitot ekojauninājumus, un lai atbalstītu uzņēmumus un jauninājumus saistībā ar ekonomikas un administratīvo reformu.

Īstenotie pasākumi jo īpaši ir šādi:

— tīkli, kuros apvienotas dažādas ieinteresētās personas,

— tirgus reprodukcija, projekti un citi pasākumi, lai atbalstītu jauninājumu ieviešanu,

— politikas analīze, attīstība un koordinēšana ar līdzdalības valstīm,

— informācijas kopīga izmantošana, izplatīšana un izpratnes vairošana,

— atbalsts dalībvalstu vai reģionu kopējām darbībām,

un citi pasākumi, kas ietverti Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammā.

Savienība atbalstīs tādus pasākumus kā Eiropas uzņēmējdarbības atbalsta tīkls, inovācijas un uzņēmējdarbības veicināšana. Tā arīdzan atbalstīs projektus, kas saistīti ar tādu inovatīvu vai ekoinovatīvu tehnoloģiju, ražojumu vai prakses pirmreizēju izmantošanu vai ieviešanu tirgū, kas attiecas uz Savienību un jau ir veiksmīgi tehniski demonstrēti, bet nenovērstā riska dēļ vēl nav plaši izplatīti tirgū. Minētos projektus izstrādās, lai veicinātu šādu jauninājumu plašāku izmantošanu iesaistītajās dalībvalstīs un atvieglotu to iekļūšanu tirgū.

Tā kā sagatavošanas darbība “Erasmus jaunajiem uzņēmējiem” 2011. gadā beidzas un daudzgadu finanšu shēmā tā tiks iekļauta tikai no 2014. gada, ir vajadzīgs finansējums tās turpināšanai 2012. un 2013. gadā. Īstenojot šo programmu, ir iecerēts veicināt uzņēmējdarbību Eiropā, apmaiņu ar zināšanām un paraugpraksi, kā arī vērtīgu tīklu un partnerību izveidi. Daļa šīs apropriācijas jāizmanto, lai nodrošinātu “Erasmus jaunajiem uzņēmējiem” netraucētu darbību un turpināšanu, pamatojoties uz Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammā iekļauto Uzņēmējdarbības un jauninājumu programmu, līdz stājas spēkā jaunā finanšu shēma.

Apropriācijām, kas iekļautas šajā pantā, jāpievieno ieņēmumi no EBTA valstu iemaksām saskaņā ar Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši ar tā 82. pantu un pievienoto 32. protokolu. Informācijai – šīs summas izriet no EBTA valstu iemaksām, kuras ieskaitītas ieņēmumu dokumenta 6 3 0. pantā un kuras veido piešķirtos ieņēmumus saskaņā ar Finanšu regulas 21. panta 2. punkta e) līdz g) apakšpunktu; ar tām nodrošina attiecīgās apropriācijas un veic budžeta izpildi atbilstīgi šīs iedaļas izdevumu pārskatam šīs daļas pielikumā “Eiropas Ekonomikas zona”, kas ir neatņemama vispārējā budžeta sastāvdaļa.

Ierosinātā pasākuma mērķis ir attīstīt un testēt inovāciju atbalsta pakalpojumus uz zināšanām balstītiem jaunizveidotiem Eiropas uzņēmumiem, kuri izmanto Eiropas ekspatriantu paplašinātos tīklus zinātnē un uzņēmējdarbībā Silīcija ielejā. Jauni uzņēmumi tādējādi varēs ātrāk gūt piekļuvi tirgum un panākt izaugsmi ārvalstīs, vienlaikus radot Eiropā darba vietas ar augstu pievienoto vērtību. Šajā nolūkā Eiropas inovāciju atbalsta sniedzējiem ir jārīkojas koordinēti. Tāpēc šā pasākuma mērķis ir izpētīt iespēju inovācijām aktuālā vietā izveidot kopēju “Eiropas inovāciju centru”. Lai labāk koordinētu potenciāli strauji augošiem uzņēmumiem sniegto atbalstu, šis centrs veidos saikni starp oficiālām pārstāvniecībām (tirdzniecības kamerām, konsulātiem un rūpniecības pārstāvniecībām), inovāciju atbalsta sniedzējiem, kuri atbalsta jaunizveidotos Eiropas uzņēmumus, un Eiropas uzņēmējiem un zinātniekiem, kas izvēlējušies dzīvot un strādāt Silīcija ielejā.

Mērķgrupas

Šī rīcība galvenokārt ir vērsta uz to, lai izstrādātu un izmēģinātu jaunus pakalpojumus, kas veicina ātru izaugsmi un piekļuvi kapitālam jauniem uz zināšanām balstītiem uzņēmumiem, veidojot saikni starp Eiropas ekspatriantu uzņēmēju un pētnieku tīkliem Silīcija ielejā un reģionālo/valsts inovāciju atbalsta aģentūru pakalpojumiem Eiropā.

Viens uz zināšanām balstīts uzņēmums no katras dalībvalsts tiks ielūgts izmēģināt pakalpojumus, lai izveidotu savus tīklus Silīcija ielejas ekosistēmā un pēc tam ziņotu par pieredzi un sniegtu ieteikumus par šādu pakalpojumu turpmāko struktūru.

Dalībvalstu inovāciju aģentūras tiek aicinātas atlasīt jaunus uzņēmumus un sekot līdzi projektam, ar savu pieredzi veicinot jauniem uzņēmumiem sniegto atbalstu. Aģentūras, kurām ir biroji Silīcija ielejā, tiks aicinātas piedalīties pakalpojumu projektēšanā un sniegšanā, tostarp nodrošinot biroja telpas Eiropas jaunajiem uzņēmumiem.

Ekspatriantu uzņēmēju un pētnieku tīklus (20) aicinās sniegt ieguldījumu Eiropas jauno uzņēmumu apmācībā un tīklu veidošanā, kā arī kopēji veidotos inovāciju atbalsta pakalpojumos, kas paredzēti jauniem uz zināšanām balstītiem uzņēmumiem.

Ierosinātās darbības

1. Divi darbsemināri vai konferences (viena Amerikas Savienotajās Valstīs, viena Eiropā), kur Eiropas inovāciju atbalsta sniedzēji tiksies ar ekspatriantiem zinātniekiem vai uzņēmējiem, lai sīkāk izstrādātu pieeju kopīgā atbalsta sniegšanā jauniem uzņēmumiem, kuriem piemīt izaugsmes potenciāls.

2. Paralēli tiks veikts pētījums, kurā izvērtēs jauno uz zināšanām balstīto uzņēmumu un iesaistīto ekspatriantu tīklu vēlmes un pieredzi.

3. Konkrētu atbalsta pakalpojumu izstrāde un sniegšana 27 jauniem uz zināšanām balstītiem uzņēmumiem, kuriem ir izaugsmes potenciāls un kuri pārstāv visas dalībvalstis. Šajos pakalpojumos ietver nozarei raksturīgu tīklu veidošanas un apmācības pasākumu organizēšanu Silīcija ielejā.

4. Noslēguma konference ar ieinteresētajām personām no Eiropas Parlamenta, Komisijas dienestiem, izmēģinājuma darbības īstenošanā iesaistītajiem jaunajiem uzņēmumiem un ekspatriantu tīklu un inovāciju atbalsta aģentūru pārstāvjiem.

5. Konkrēti ar šo pasākumu saistīti komunikācijas pasākumi.

Ierosinātajam pasākumam piemērota platforma ir Uzņēmējdarbības un rūpniecības ģenerāldirektorāta uzsāktā ProInno Europe / Europe Innova iniciatīva, lai veicinātu politikas izstrādi un reģionālo un valsts inovāciju aģentūru sadarbību kopīgu pakalpojumu sniegšanā.

Jebkuri ieņēmumi no kandidātvalstu un, vajadzības gadījumā, Rietumbalkānu potenciālo kandidātvalstu iemaksām par piedalīšanos Savienības programmās, kas iekļauti ieņēmumu dokumenta 6 0 3 1. postenī, var radīt papildu apropriācijas saskaņā ar Finanšu regulas 21. panta 2. punkta e) līdz g) apakšpunktu.

Jebkuri ieņēmumi, ko veido trešo pušu iemaksas, kas ieņēmumu dokumentā iekļautas 6 0 3 3. postenī, saskaņā ar Finanšu regulu būs par iemeslu papildu apropriāciju piešķiršanai šajā postenī.

Turklāt daļa apropriācijas ir paredzēta, lai finansētu jauno novatoru mobilitātes (JNM) pasākumu. Tas ir vispāratzīts fakts, ka profesionālā mobilitāte ir būtiska daudzpusīga darbaspēka attīstībā, Eiropas pilsonības sajūtas veidošanā un Eiropas konkurētspējas pastiprināšanā. Valstu robežām nevajadzētu radīt šķēršļus novatorisku ideju izplatībai, un šīm idejām būtu jāattīstās, izmantojot mijiedarbību, testēšanu un izvērtēšanu visplašākajā Eiropas talantu, materiāli tehniskās bāzes, infrastruktūras un finansējuma kopumā. Tāpat kā labumu gūst Eiropas studenti, izmantojot Erasmus programmas mobilitātes pieredzi, gados jauni pētnieki – no Marijas Kirī programmas pasākumiem, jaunie uzņēmēji – no uzņēmējiem paredzētās Erasmus programmas, arī jaunie novatori ir pelnījuši pārrobežu mobilitātes iespējas, lai veicinātu jauninājumu izstrādi Eiropā. Pašreizējās mobilitātes programmas neatbilst darbības jomai, uz kuru attiecas JNM pasākums, koncentrējoties uz jauninājumu procesu, kura gaitā jaunas agrīna posma idejas tiek pārvērstas par demonstrējumiem. Piemēram, šis projekts atšķiras no Erasmus programmas jaunajiem uzņēmējiem, kas galvenokārt ir uzņēmējdarbības apmaiņas programma, kura koncentrējas uz stadiju, kas iestājas pēc novatorisma fāzes, ļaujot jaunajiem uzņēmējiem iemācīties vai uzlabot ar uzņēmējdarbību saistītās prasmes. Apvienojot mobilitātes nodrošinātos guvumus un ņemot vērā nepieciešamību novērst novatorisma trūkumu un vajadzību mainīt domāšanas veidu, priekšlikums par JNM pasākumu paredz konkrētu darbību, lai īstenotu stratēģiju “Eiropa 2020”, kas paredzēta izaugsmes un darbavietu radīšanai, un jo īpaši tās pamatiniciatīvas “Inovāciju savienība” un “Jaunatne kustībā”.

JNM pasākumā paredzēts atbalstīt vismaz 100 jaunos novatorus (JN). JNM darbosies kā pārrobežu mobilitātes un novatorisma uzturēšanās programma, kas ļaus jauniem (25–36 gadus veciem) novatoriem un potenciālajiem novatoriem (18–24 gadus veci) strādāt pie pašu idejām, kas ir agrīnā stadijā, un tā paredzēta kā “Jauno novatoru rezidence” uzņēmējorganizācijā, kas varētu būt liels vai mazs uzņēmums, jaundibināts uzņēmums, laboratorija, universitāte, institūts, valdības aģentūra vai nevalstiska organizācija.

Juridiskais pamats

Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 24. oktobra Lēmums Nr. 1639/2006/EK, ar ko izveido konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammu (2007. līdz 2013. gads) (OV L 310, 9.11.2006., 15. lpp.).

02 02 15.

Eiropas Zemes novērošanas programma (GMES)

2013. gada budžets Budžeta grozījums Nr. 2/2013 Jaunā summa Saistības Maksājums Saistības Maksājums Saistības Maksājums 55 000 000 36 571 507 6 828 361 55 000 000 43 399 868

Piezīmes

Apropriācijas mērķi ir:

— darīt iespējamu GMES pakalpojumu sākotnēju darbību atbilstoši lietotāju vajadzībām,

— veicināt novērošanas infrastruktūras pieejamību, kas vajadzīga, lai nodrošinātu GMES pakalpojumus,

— radīt iespējas privātajam sektoram vairāk lietot informācijas avotus, tādējādi atvieglojot inovāciju pakalpojumu sniedzējiem, kas palielina pievienoto vērtību.

Konkrēti to pakalpojumu izstrāde, kuri balstīti uz Zemes novērošanu, ir ļoti svarīga, lai veicinātu konkurētspēju un inovāciju šīs nozares apakšnozarēs un pakārtotajos tirgos. Lai Eiropā nodrošinātu ilgtspējīgus pakalpojumus, kuri saistīti ar Zemes novērošanu, joprojām nepieciešama konsekventa sabiedrības iesaistīšanās. Tā iemesls ir ne vien tirgus nespēja apmierināt dažādās sabiedrības vajadzības, bet arī tas, ka pakārtotais tirgus nav vēl īsteni izveidojies un lielā mērā ir atkarīgs no publiskā finansējuma un līdz šim tā attīstību ir ievērojami bremzējusi nenoteiktība par pamatpakalpojumu un uz tiem balstīto datu pieejamību cenas ziņā un ilgtermiņā. Tāpēc, sasniedzot iepriekš minētos konkrētos mērķus, tiks veicināta izaugsme un jaunas darba vietas inovatīvā nozarē, kuras pakārtoto apakšnozari veido galvenokārt mazie un vidējie uzņēmumi. Šie pakalpojumi ļaus piekļūt pamatdatiem, kas vajadzīgi politikas veidošanai Savienības, valsts, reģionu un vietējā mērogā tādās jomās kā lauksaimniecība, meža monitorings, ūdens resursu apsaimniekošana, transports, pilsētu plānojums, klimata pārmaiņas, kā arī daudzās citās jomās. Šī apropriācija sedz arī deleģēšanas nolīgumu īstenošanu, tostarp to vienību darbības izmaksas, kurām Komisija deleģē uzdevumus GMES programmā, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 911/2010 4. pantu un 54. pantu Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.).

Apropriācijām, kas iekļautas šajā pantā, jāpievieno ieņēmumi no EBTA valstu iemaksām saskaņā ar Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši ar tā 82. pantu un pievienoto 32. protokolu. Informācijai – minētās summas izriet no EBTA valstu iemaksām, kuras ieskaitītas ieņēmumu dokumenta 6 3 0. pantā un kuras veido piešķirtos ieņēmumus saskaņā ar Finanšu regulas 21. panta 2. punkta e) līdz g) apakšpunktu; tos izmanto atbilstīgām apropriācijām un īstenošanai atbilstīgi pielikumam “Eiropas Ekonomikas zona”, kas pievienots šai daļai šīs iedaļas izdevumu pārskatā un ir neatņemama vispārējā budžeta sastāvdaļa.

Visi ieņēmumi no kandidātvalstu un, ja piemērojams, no potenciālo Rietumbalkānu kandidātvalstu iemaksām par piedalīšanos Savienības programmās, kas iekļauti ieņēmumu dokumenta 6 0 3 1. postenī, var veicināt papildu apropriāciju piešķiršanu saskaņā ar Finanšu regulas 21. panta 2. punkta e) līdz g) apakšpunktu.

Visi ieņēmumi no trešo pušu ieguldījumiem, kas ierakstīti ieņēmumu dokumenta 6 0 3 3. postenī, veicinās papildu apropriāciju piešķiršanu, ko ierakstīs šajā postenī atbilstīgi Finanšu regulai.

Juridiskais pamats

Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 22. septembra Regula (ES) Nr. 911/2010 par Eiropas Zemes novērošanas programmu (GMES) un tās sākotnējām darbībām (2011.–2013.) (OV L 276, 20.10.2010., 1. lpp.).

Atsauces dokumenti

Komisijas 2010. gada 5. februāra Lēmums 2010/67/ES, ar ko izveido GMES partneru padomi (OV L 35, 6.2.2010., 23. lpp.).

02 03. NODAĻA — IEKŠĒJAIS PREČU TIRGUS UN NOZARU POLITIKA

Sadaļa Nodaļa Pants Postenis Pozīcija FS 2013. gada budžets Budžeta grozījums Nr. 2/2013 Jaunā summa Saistības Maksājums Saistības Maksājums Saistības Maksājums 02 03 IEKŠĒJAIS PREČU TIRGUS UN NOZARU POLITIKA 02 03 01 Iekšējā tirgus darbība un attīstība, jo īpaši paziņošanas, sertificēšanas un nozaru tuvināšanas jomā 1.1 19 300 000 13 837 868 422 708 19 300 000 14 260 576 02 03 03 Eiropas Ķīmisko vielu aģentūra – Tiesību akti par ķīmiskajām vielām 02 03 03 01 Eiropas Ķīmisko vielu aģentūra – Tiesību akti par ķīmiskajām vielām – Iemaksa saskaņā ar 1. un 2. sadaļu 1.1 p.m. p.m. p.m. p.m. 02 03 03 02 Eiropas Ķīmisko vielu aģentūra – Tiesību akti par ķīmiskajām vielām – Iemaksa saskaņā ar 3. sadaļu 1.1 p.m. p.m. p.m. p.m. 02 03 03. pants – Starpsumma p.m. p.m. p.m. p.m. 02 03 04 Tiesību aktu standartizācija un tuvināšana 02 03 04 01 Atbalsts standartizācijas darbībām, ko veic CEN, Cenelec un ETSI 1.1 23 500 000 14 826 287 1 235 608 23 500 000 16 061 895 02 03 04 02 Atbalsts MVU pārstāvošajām organizācijām un sabiedrības ieinteresētajām personām, kas veic standartizācijas darbības 1.1 3 700 000 691 893 3 700 000 691 893 02 03 04. pants – Starpsumma 27 200 000 15 518 180 1 235 608 27 200 000 16 753 788 02 03 05 Sagatavošanās darbība – RECAP: lielāko Savienības polimēru apstrādes reģionu radīto plastmasas atlieku otrreizēja pārstrāde vietējā mērogā 2 p.m. 375 000 p.m. 375 000 02 03. nodaļa – Kopā 46 500 000 29 731 048 1 658 316 46 500 000 31 389 364

02 03 01.

Iekšējā tirgus darbība un attīstība, jo īpaši paziņošanas, sertificēšanas un nozaru tuvināšanas jomā

2013. gada budžets Budžeta grozījums Nr. 2/2013 Jaunā summa Saistības Maksājums Saistības Maksājums Saistības Maksājums 19 300 000 13 837 868 422 708 19 300 000 14 260 576

Piezīmes

Šī apropriācija paredzēta, lai segtu izdevumus par darbībām iekšējā tirgus darbības uzlabošanai:

— standartu tuvināšana un informācijas sistēmas ieviešana tehniskajiem standartiem un noteikumiem,

— administratīvās un tehniskās koordinācijas un pilnvaroto iestāžu sadarbības finansēšana,

— dalībvalstu un EBTA valstu izdoto noteikumu pārbaude, kā arī tehnisko noteikumu projektu tulkošana,

— Savienības tiesību aktu piemērošana medicīnas ierīcēm, kosmētikai, pārtikai, tekstilizstrādājumiem, zālēm, ķīmiskajām vielām, vielu un preparātu klasificēšanai un marķēšanai, automašīnām un drošībai, kā arī vides kvalitātei,

— intensīvāka nozaru tuvināšana “jaunās pieejas” direktīvu piemērošanas jomā, jo īpaši piemērojot “jauno pieeju” citām nozarēm,

— Regulas (EK) Nr. 765/2008 pasākumi gan attiecībā uz akreditācijas infrastruktūrām, gan uz tirgus uzraudzību,

— Regulas (EK) Nr. 764/2008, ar ko nosaka procedūras, lai dažus valstu tehniskos noteikumus piemērotu citā dalībvalstī likumīgi tirgotiem produktiem, īstenošanas pasākumi,

— Direktīvas 2009/43/EK, ar ko vienkāršo noteikumus un nosacījumus ar aizsardzību saistīto ražojumu sūtījumiem Savienībā, īstenošanas pasākumi,

— partnerību veidošana ar dalībvalstīm, atbalsts administratīvai sadarbībai starp iestādēm, kas atbildīgas par iekšējā tirgus jomas tiesību aktu ieviešanu un tirgus uzraudzību,

— subsīdijas Savienības interešu projektu atbalstam, ko uzsākušas citas iestādes,

— informācijas un reklāmas pasākumi, informētības par Savienības tiesību aktiem palielināšana,

— iekšējā tirgus stratēģiskās programmas ieviešana un tirgus uzraudzība,

— subsīdijas, lai atbalstītu Eiropas Tehniskā apstiprinājuma organizāciju (ETAO),

— subsīdijas Eiropadomei Eiropas Farmakopejas izstrādes konvencijas ietvaros,

— piedalīšanās savstarpējās atzīšanas līgumu apspriešanā saskaņā ar Eiropas līgumiem, atbalsts asociētajām valstīm Savienības acquis pārņemšanā.

Apropriācijām, kas iekļautas šajā pantā, jāpievieno ieņēmumi no EBTA valstu iemaksām saskaņā ar Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši ar tā 82. pantu un pievienoto 32. protokolu. Informācijai – šīs summas izriet no EBTA valstu iemaksām, kuras ieskaitītas ieņēmumu dokumenta 6 3 0. pantā un kuras veido piešķirtos ieņēmumus saskaņā ar Finanšu regulas 21. panta 2. punkta e) līdz g) apakšpunktu; ar tām nodrošina attiecīgās apropriācijas un veic budžeta izpildi atbilstīgi šīs iedaļas izdevumu pārskatam šīs daļas pielikumā “Eiropas Ekonomikas zona”, kas ir neatņemama vispārējā budžeta sastāvdaļa.

Juridiskais pamats

Uzdevums, kas izriet no Komisijas institucionālā līmeņa prerogatīvām saskaņā ar 54. panta 2. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.).

Padomes 1976. gada 27. jūlija Direktīva 76/768/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz kosmētikas līdzekļiem (OV L 262, 27.9.1976., 169. lpp.).

Padomes 1985. gada 25. jūlija Direktīva 85/374/EEK par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz atbildību par produktiem ar trūkumiem (OV L 210, 7.8.1985., 29. lpp.).

Padomes 1990. gada 20. jūnija Direktīva 90/385/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz aktīvām implantējamām medicīnas ierīcēm (OV L 189, 20.7.1990., 17. lpp.).

Padomes 1991. gada 18. jūnija Direktīva 91/477/EEK par ieroču iegādes un glabāšanas kontroli (OV L 256, 13.9.1991., 51. lpp.).

Padomes 1992. gada 21. septembra Lēmums (8300/92), ar ko Komisiju pilnvaro apspriest Kopienas un konkrētu trešo valstu nolīgumus par savstarpēju atzīšanu.

Padomes 1993. gada 25. februāra Direktīva 93/5/EEK par atbalstu Komisijai un dalībvalstu sadarbību pārtikas jautājumu zinātniskā izpētē (OV L 52, 4.3.1993., 18. lpp.).

Padomes 1993. gada 15. marta Direktīva 93/7/EEK par no dalībvalsts teritorijas nelikumīgi izvestu kultūras priekšmetu atgriešanu (OV L 74, 27.3.1993., 74. lpp.).

Padomes 1993. gada 23. marta Regula (EEK) Nr. 793/93 par esošo vielu riska faktoru novērtējumu un kontroli (OV L 84, 5.4.1993., 1. lpp.).

Padomes 1993. gada 5. aprīļa Direktīva 93/15/EEK par noteikumu saskaņošanu attiecībā uz civilām vajadzībām paredzēto sprāgstvielu laišanu tirgū un pārraudzību (OV L 121, 15.5.1993., 20. lpp.).

Padomes 1993. gada 14. jūnija Direktīva 93/42/EEK par medicīnas ierīcēm (OV L 169, 12.7.1993., 1. lpp.).

Padomes 1993. gada 22. jūlija Lēmums 93/465/EEK par atbilstības novērtējuma procedūru dažādu posmu moduļiem un noteikumiem par to, kā piestiprināt CE atbilstības zīmi, ko paredzēts izmantot tehniskas saskaņošanas direktīvās (OV L 220, 22.7.1993., 23. lpp.).

Padomes 1994. gada 16. jūnija Lēmums 94/358/EK, ar ko Eiropas Kopienas vārdā akceptē Konvenciju par Eiropas Farmakopejas izstrādāšanu (OV L 158, 25.6.1994., 17. lpp.).

Eiropas Parlamenta un Padomes 1997. gada 17. februāra Direktīva 96/100/EK, ar ko groza pielikumu Direktīvai 93/7/EEK par to kultūras priekšmetu ievešanu atpakaļ dalībvalstī, kas nelikumīgi izvesti no tās teritorijas (OV L 60, 1.3.1997., 59. lpp.).

Padomes Lēmums (8453/97), ar kuru apstiprina Komitejas interpretāciju Padomes 1992. gada 21. septembra Lēmuma 113. pantam, ar ko Komisijai dod norādījumus par Eiropas nolīgumu apspriešanu atbilstības novērtēšanas jomā.

Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 22. jūnija Direktīva 98/34/EK, kas nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko standartu un noteikumu, un Informācijas sabiedrības pakalpojumu noteikumu sfērā (OV L 204, 21.7.1998., 37. lpp.).

Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 20. jūlija Direktīva 98/48/EK, ar kuru groza Direktīvu 98/34/EK, ar ko nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko standartu un noteikumu jomā (OV L 217, 5.8.1998., 18. lpp.).

Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 27. oktobra Direktīva 98/79/EK par medicīnas ierīcēm, ko lieto in vitro diagnostikā (OV L 331, 7.12.1998., 1. lpp.).

Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvas, ar ko ievieš “jauno pieeju” tādās konkrētās nozarēs kā mašīnbūve, elektromagnētiskā savietojamība, radioiekārtas un telekomunikāciju galaiekārtas, zemsprieguma elektroiekārtas, individuālie aizsardzības līdzekļi, lifti, sprādzienbīstama vide, medicīnas ierīces, rotaļlietas, spiediena iekārtas, gāzes iekārtas, būvniecība, sliežu ceļu sistēmas savstarpēja izmantojamība, izpriecu kuģi, riepas, mehānisko transportlīdzekļu emisijas, sprāgstvielas, pirotehniskās ierīces u. c.

Padomes direktīvas, kas pieņemtas, lai likvidētu tehniskus šķēršļus tirdzniecībai jomās, uz kurām neattiecas “jaunā pieeja”.

Padomes 1998. gada 7. decembra Regula (EK) Nr. 2679/98 par iekšējā tirgus darbību attiecībā uz brīvu preču apriti starp dalībvalstīm (OV L 337, 12.12.1998., 8. lpp.).

Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 22. februāra Direktīva 1999/4/EK, kas attiecas uz kafijas ekstraktiem un cigoriņu ekstraktiem (OV L 66, 13.3.1999., 26. lpp.).

Padomes 1999. gada 29. aprīļa Direktīva 1999/36/EK par pārvietojamām spiediena iekārtām (OV L 138, 1.6.1999., 20. lpp.).

Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 31. maija Direktīva 1999/45/EK par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu jautājumos, kas attiecas uz bīstamu preparātu klasifikāciju, iepakošanu un marķēšanu (OV L 200, 30.7.1999., 1. lpp.).

Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 20. marta Direktīva 2000/9/EK par trošu ceļu iekārtām cilvēku pārvadāšanai (OV L 106, 3.5.2000., 21. lpp.).

Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 8. maija Direktīva 2000/14/EK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz trokšņa emisiju vidē no iekārtām, kas paredzētas izmantošanai ārpus telpām (OV L 162, 3.7.2000., 1. lpp.).

Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 29. jūnija Direktīva 2000/35/EK par maksājumu kavējumu novēršanu komercdarījumos (OV L 200, 8.8.2000., 35. lpp.).

Padomes 2000. gada 20. novembra Regula (EK) Nr. 2580/2000, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 3448/93, kura nosaka tirdzniecības režīmu, kas piemērojams dažām lauksaimniecības produktu pārstrādē iegūtām precēm (OV L 298, 25.11.2000., 5. lpp.).

Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 6. novembra Direktīva 2001/82/EK par Kopienas kodeksu, kas attiecas uz veterinārajām zālēm (OV L 311, 28.11.2001., 1. lpp.).

Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 6. novembra Direktīva 2001/83/EK par Kopienas kodeksu, kas attiecas uz cilvēkiem paredzētām zālēm (OV L 311, 28.11.2001., 67. lpp.).

Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 27. janvāra Direktīva 2002/95/EK par dažu bīstamu vielu izmantošanas ierobežošanu elektriskās un elektroniskās iekārtās (OV L 37, 13.2.2003., 19. lpp.).

Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 27. janvāra Direktīva 2002/96/EK par elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumiem (EEIA) (OV L 37, 13.2.2003., 24. lpp.).

Padomes 2003. gada 22. jūlija Regula (EK) Nr. 1435/2003 par Eiropas Kooperatīvās sabiedrības (SCE) statūtiem (OV L 207, 18.8.2003., 1. lpp.).

Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 13. oktobra Regula (EK) Nr. 2003/2003 par mēslošanas līdzekļiem (OV L 304, 21.11.2003., 1. lpp.).

Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 17. novembra Direktīva 2003/102/EK par gājēju un citu ievainojamu satiksmes dalībnieku aizsardzību pirms sadursmes ar transportlīdzekli un sadursmes gadījumā (OV L 321, 6.12.2003., 15. lpp.).

Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 11. februāra Regula (EK) Nr. 273/2004 par narkotisko vielu prekursoriem (OV L 47, 18.2.2004., 1. lpp.).

Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 11. februāra Direktīva 2004/9/EK par labas laboratoriju prakses (LLP) pārbaudi un apstiprināšanu (kodificēta redakcija) (OV L 50, 20.2.2004., 28. lpp.).

Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 11. februāra Direktīva 2004/10/EK par normatīvo un administratīvo aktu saskaņošanu attiecībā uz labas laboratoriju prakses principu piemērošanu un šo principu piemērošanas pārbaudi attiecībā uz ķīmisku vielu testēšanu (kodificēta redakcija) (OV L 50, 20.2.2004., 44. lpp.).

Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Regula (EK) Nr. 726/2004, ar ko nosaka cilvēkiem paredzēto un veterināro zāļu reģistrēšanas un uzraudzības Kopienas procedūras un izveido Eiropas Zāļu aģentūru (OV L 136, 30.4.2004., 1. lpp.).

Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Regula (EK) Nr. 648/2004 par mazgāšanas līdzekļiem (OV L 104, 8.4.2004., 1. lpp.).

Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH), un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru, groza Direktīvu 1999/45/EK un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1488/94, kā arī Padomes Direktīvu 76/769/EEK un Komisijas Direktīvu 91/155/EEK, Direktīvu 93/67/EEK, Direktīvu 93/105/EK un Direktīvu 2000/21/EK (OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.).

Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 23. maija Direktīva 2007/23/EK par pirotehnisko izstrādājumu laišanu tirgū (OV L 154, 14.6.2007., 1. lpp.).

Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija Regula (EK) Nr. 764/2008, ar ko nosaka procedūras, lai dažus valstu tehniskos noteikumus piemērotu citā dalībvalstī likumīgi tirgotiem produktiem (OV L 218, 13.8.2008., 21. lpp.).

Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija Regula (EK) Nr. 765/2008, ar ko nosaka akreditācijas un tirgus uzraudzības prasības attiecībā uz produktu tirdzniecību (OV L 218, 13.8.2008., 30. lpp.).

Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija Lēmums Nr. 768/2008/EK par produktu tirdzniecības vienotu sistēmu (OV L 218, 13.8.2008., 82. lpp.).

Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Regula (EK) Nr. 1272/2008 par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu un ar ko groza un atceļ Direktīvas 67/548/EEK un 1999/45/EK un groza Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (OV L 353, 31.12.2008., 1. lpp.).

Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 6. maija Direktīva 2009/43/EK, ar ko vienkāršo noteikumus un nosacījumus ar aizsardzību saistīto ražojumu sūtījumiem (OV L 146, 10.6.2009., 1. lpp.).

Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Direktīva 2009/125/EK, ar ko izveido sistēmu, lai noteiktu ekodizaina prasības ar enerģiju saistītiem ražojumiem (OV L 285, 31.10.2009., 10. lpp.).

Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 9. marta Regula (ES) Nr. 305/2011, ar ko nosaka saskaņotus būvizstrādājumu tirdzniecības nosacījumus un atceļ Padomes Direktīvu 89/106/EEK (OV L 88, 4.4.2011., 5. lpp.).

Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 27. septembra Regula (ES) Nr. 1007/2011 par tekstilšķiedru nosaukumiem un par tekstilizstrādājumu šķiedru sastāva etiķetēšanu un marķēšanu saistībā ar tiem, un par Padomes Direktīvas 73/44/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 96/73/EK un 2008/121/EK atcelšanu (OV L 272, 18.10.2011., 1. lpp.).

02 03 04.

Tiesību aktu standartizācija un tuvināšana

02 03 04 01.

Atbalsts standartizācijas darbībām, ko veic CEN, Cenelec un ETSI

2013. gada budžets Budžeta grozījums Nr. 2/2013 Jaunā summa Saistības Maksājums Saistības Maksājums Saistības Maksājums 23 500 000 14 826 287 1 235 608 23 500 000 16 061 895

Piezīmes

Līdzšinējais 02 03 04. pants

Saskaņā ar vispārējo mērķi par iekšējā tirgus atbilstīgu darbības un Eiropas rūpniecības konkurētspējas saglabāšanu, īpaši ar standartu savstarpēju atzīšanu un atbilstošos gadījumos Eiropas standartu ieviešanu, šī apropriācija paredzēta, lai segtu:

— finanšu saistības līgumos ar Eiropas standartizācijas organizācijām (piemēram, ETSI, CEN un Cenelec) par standartu izstrādi,

— pārbaudi un apstiprināšanu attiecībā uz atbilstību standartiem, kā arī demonstrējumu projektus,

— izdevumus saistībā ar līgumiem par iepriekšminētās programmas un projektu īstenošanu. Konkrētie līgumi ietver pētījumus, apvienošanu, novērtēšanu, tehniskās darbības, koordinēšanu, stipendijas, dotācijas, zinātniskā personāla apmācību un mobilitāti, līdzdalību starptautiskos līgumos un līdzfinansējumu aprīkojuma iegādei,

— standartizācijas iestāžu darba kvalitātes uzlabošanu,

— standartizācijas kvalitātes un arī pārbaudes paaugstināšanu,

— atbalstu Eiropas standartu pārņemšanai valstu standartos, jo īpaši to tulkošanai,

— pasākumus saistībā ar standartizācijas informāciju, veicināšanu un detalizēšanu, kā arī Eiropas interešu virzīšanu starptautiskajā standartizācijā,

— sekretāra pakalpojumus tehniskajām komitejām,

— tehniskos projektus attiecībā uz testiem par atbilstību standartiem,

— sadarbības un palīdzības programmas trešām valstīm,

— to darbu veikšanu, kas vajadzīgi, lai starptautiskos informācijas tehnoloģiju standartus vienādi piemērotu visā Savienības teritorijā,

— sertifikācijas metožu precizēšanu un tehnisko sertifikācijas metožu noteikšanu,

— minēto standartu izmantošanas veicināšanu valsts pasūtījuma līgumos,

— dažādu darbību koordinēšanu, lai sagatavotu un ieviestu standartus (lietotāju rokasgrāmatas, demonstrēšanas u. c.).

Savienības finansējums izlietojams, lai pielāgotu un ieviestu standartizācijas darbības, apspriežoties ar galvenajiem dalībniekiem: nozaru pārstāvjiem, darba ņēmēju pārstāvjiem, patērētājiem, mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, valsts un Eiropas standartizācijas iestādēm, valsts iepirkuma aģentūrām dalībvalstīs, visiem lietotājiem un rūpniecības politikas veidotājiem valsts un Savienības līmenī.

Attiecībā uz IT aprīkojumu un savstarpējas izmantojamības nodrošināšanu Padomes 1986. gada 22. decembra Lēmumā 87/95/EEK par standartizāciju informācijas tehnoloģiju un telekomunikāciju jomā (OV L 36, 7.2.1987., 31. lpp.) ir iekļauti īpaši noteikumi, ar ko pieprasa dalībvalstīm valsts iepirkumos sniegt atsauci uz Eiropas vai starptautiskajiem standartiem.

Juridiskais pamats

Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 22. jūnija Direktīva 98/34/EK, kas nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko standartu un noteikumu un Informācijas sabiedrības pakalpojumu noteikumu sfērā (OV L 204, 21.7.1998., 37. lpp.).

Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 24. oktobra Lēmums Nr. 1673/2006/EK par Eiropas standartizācijas finansēšanu (OV L 315, 15.11.2006., 9. lpp.).

Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regula (ES) Nr. 1025/2012 par Eiropas standartizāciju, ar ko groza Padomes Direktīvas 89/686/EEK un 93/15/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/9/EK, 94/25/EK, 95/16/EK, 97/23/EK, 98/34/EK, 2004/22/EK, 2007/23/EK, 2009/23/EK un 2009/105/EK, un ar ko atceļ Padomes Lēmumu 87/95/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1673/2006/EK (OV L 316, 14.11.2012., 12. lpp.).

02 04. NODAĻA — SADARBĪBA – KOSMOSS UN DROŠĪBA

Sadaļa Nodaļa Pants Postenis Pozīcija FS 2013. gada budžets Budžeta grozījums Nr. 2/2013 Jaunā summa Saistības Maksājums Saistības Maksājums Saistības Maksājums 02 04 SADARBĪBA – KOSMOSS UN DROŠĪBA 02 04 01 Drošība un kosmosa pētniecība 02 04 01 01 Kosmosa pētniecība 1.1 312 710 000 249 081 618 22 436 044 312 710 000 271 517 662 02 04 01 02 Drošības pētniecība 1.1 300 730 000 154 193 382 32 516 005 300 730 000 186 709 387 02 04 01 03 Zinātniskā izpēte saistībā ar transportu (Galileo) 1.1 140 984 535 80 071 529 26 012 804 140 984 535 106 084 333 02 04 01. pants – Starpsumma 754 424 535 483 346 529 80 964 853 754 424 535 564 311 382 02 04 02 Sagatavošanas darbība – Eiropas drošības pētniecības sekmēšana 1.1 p.m. p.m. p.m. p.m. 02 04 03 Apropriācijas, kas uzkrātas no (ārpus Eiropas Ekonomikas zonas) trešo personu iemaksām zinātniskajai izpētei un tehnoloģiju attīstībai 1.1 p.m. p.m. p.m. p.m. 02 04 04 Iepriekšējo pētniecības programmu pabeigšana 02 04 04 01 Programmu pabeigšana (līdz 2003. gadam) 1.1 — p.m. — p.m. 02 04 04 02 Kopienas Sestās pamatprogrammas pabeigšana (2003.–2006. gads) 1.1 — 296 526 — 296 526 02 04 04. pants – Starpsumma — 296 526 — 296 526 02 04. nodaļa – Kopā 754 424 535 483 643 055 80 964 853 754 424 535 564 607 908

Piezīmes

Šīs piezīmes ir attiecināmas uz visām šīs nodaļas budžeta pozīcijām.

Šīs apropriācijas izmantos Eiropas Kopienas Septītajai pamatprogrammai pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem, kura aptver laikposmu no 2007. līdz 2013. gadam.

Programmu īstenos, lai sasniegtu vispārējos Līguma par Eiropas Savienības darbību 179. pantā minētos mērķus, lai veicinātu zināšanu sabiedrības izveidošanu, pamatojot to Eiropas Pētniecības telpā, t. i., atbalstot starptautisko sadarbību visos līmeņos un visā Savienībā, paaugstinot Eiropas pētniecības dinamiku, jaunradi un izcilību līdz iespējami augstākajai zināšanu pakāpei, kvantitatīvi un kvalitatīvi stiprinot cilvēkresursus Eiropas pētniecības un tehnoloģiju jomā, kā arī pētniecības un jauninājumu iespējas visā Eiropā, un nodrošinātu to optimālu izmantojumu.

Šīs apropriācijas izmantos saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 1906/2006, ar ko paredz noteikumus uzņēmumu, pētniecības centru un universitāšu līdzdalībai Septītās pamatprogrammas darbībās un pētījumu rezultātu izplatīšanai (2007. līdz 2013. gads) (OV L 391, 30.12.2006., 1. lpp.).

Attiecībā uz dažiem šiem projektiem ir paredzēta iespēja trešām valstīm un trešo valstu organizācijām piedalīties Eiropas sadarbībā zinātniskās un tehniskās izpētes jomā. Visas finanšu iemaksas, kas iekļautas ieņēmumu dokumenta 6 0 1 3. un 6 0 1 5. postenī, un tās var būt iemesls papildu apropriāciju nodrošināšanai saskaņā ar Finanšu regulas 21. pantu.

Ieņēmumus no valstīm, kuras piedalās Eiropas sadarbībā zinātniskās un tehniskās izpētes jomā, iekļauj ieņēmumu dokumenta 6 0 1 6. postenī, un tās var būt iemesls papildu apropriācijām saskaņā ar Finanšu regulas 21. pantu.

Jebkuri ieņēmumi no kandidātvalstu un, vajadzības gadījumā, Rietumbalkānu potenciālo kandidātvalstu iemaksām par piedalīšanos Savienības programmās, kas iekļauti ieņēmumu dokumenta 6 0 3 1. postenī, var radīt papildu apropriācijas saskaņā ar Finanšu regulas 21. panta 2. punkta e) līdz g) apakšpunktu.

Jebkuri ieņēmumi no pieaicināto struktūru iemaksām Savienības pasākumiem, kas iekļauti ieņēmumu dokumenta 6 0 3 3. postenī, var būt iemesls papildu apropriāciju nodrošināšanai saskaņā ar Finanšu regulas 21. pantu.

Papildu apropriācijas nodrošinās saskaņā ar 02 04 03. pantu.

02 04 01.

Drošība un kosmosa pētniecība

02 04 01 01.

Kosmosa pētniecība

2013. gada budžets Budžeta grozījums Nr. 2/2013 Jaunā summa Saistības Maksājums Saistības Maksājums Saistības Maksājums 312 710 000 249 081 618 22 436 044 312 710 000 271 517 662

Piezīmes

Šajā jomā veikto darbību mērķis ir atbalstīt Eiropas Kosmosa programmu, uzmanību pievēršot lietojumprogrammatūrām, piemēram, globālajai vides un drošības novērošanas sistēmai (GMES), kas dod labumu iedzīvotājiem un Eiropas rūpniecības konkurētspējai, kā arī kosmosa pētniecības pamatu nostiprināšanai, kas jo īpaši uzlabo Eiropas kosmosa nozares konkurētspēju. Tas veicinās Eiropas kosmosa politikas attīstību, papildinot dalībvalstu un citu galveno iesaistīto dalībnieku, tostarp Eiropas Kosmosa aģentūras, pasākumus. Paredzams, ka kosmosa pētniecība sniegs būtisku ieguldījumu stratēģijas “Eiropa 2020” prioritāšu īstenošanā, it īpaši saistībā ar būtisku sabiedrības problēmu risināšanu, kā arī gudras un ilgtspējīgas izaugsmes un inovācijas sekmēšanu.

Apropriācijām, kas iekļautas šajā postenī, jāpievieno ieņēmumi no EBTA valstu iemaksām saskaņā ar Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši ar tā 82. pantu un pievienoto 32. protokolu. Informācijai – šīs summas izriet no EBTA valstu iemaksām, kuras ieskaitītas ieņēmumu dokumenta 6 3 0. pantā un kuras veido piešķirtos ieņēmumus saskaņā ar Finanšu regulas 21. panta 2. punkta e) līdz g) apakšpunktu; ar tām nodrošina attiecīgās apropriācijas un veic budžeta izpildi atbilstīgi šīs iedaļas izdevumu pārskatam šīs daļas pielikumā “Eiropas Ekonomikas zona”, kas ir neatņemama vispārējā budžeta sastāvdaļa.

Ar šo apropriāciju arī segs izmaksas, kas ir atbilstošas ieņēmumiem, kuri rada apropriāciju nodrošināšanu no trešām personām vai trešām valstīm, kas nav Eiropas Ekonomikas zonas sastāvā un kas piedalās izpētes un tehnoloģiju attīstības projektos.

Saskaņā ar Finanšu regulas 21. pantu jebkuri ieņēmumi, kas iekļauti ieņēmumu dokumenta 6 0 1 3., 6 0 1 5., 6 0 1 6., 6 0 3 1. un 6 0 3 3. postenī var būt iemesls papildu apropriāciju piešķiršanai.

Juridiskais pamats

Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Lēmums Nr. 1982/2006/EK par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007.–2013. gads) (OV L 412, 30.12.2006., 1. lpp.).

Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 1906/2006, ar ko paredz noteikumus uzņēmumu, pētniecības centru un universitāšu līdzdalībai Septītās pamatprogrammas darbībās un pētījumu rezultātu izplatīšanai (2007. līdz 2013. gads) (OV L 391, 30.12.2006., 1. lpp.).

Padomes 2006. gada 19. decembra Lēmums 2006/971/EK par īpašo programmu “Sadarbība”, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrāciju pasākumiem (2007–2013) (OV L 400, 30.12.2006., 86. lpp.).

02 04 01 02.

Drošības pētniecība

2013. gada budžets Budžeta grozījums Nr. 2/2013 Jaunā summa Saistības Maksājums Saistības Maksājums Saistības Maksājums 300 730 000 154 193 382 32 516 005 300 730 000 186 709 387

Piezīmes

Šajā jomā veikto darbību mērķis ir izstrādāt tehnoloģijas un zināšanu bāzi, lai veidotu civilās spējas, kas vajadzīgas, lai nodrošinātu iedzīvotāju aizsardzību pret tādiem draudiem kā terorisms un noziedzība, kā arī pret neparedzētiem negadījumiem, piemēram, dabas katastrofām vai rūpnieciskajām avārijām; nodrošināt pieejamo un jauno tehnoloģiju optimālu un saskaņotu lietošanu, lai sekmētu Eiropas drošību, ievērojot pamata cilvēktiesības; un veicināt piegādātāju un lietotāju sadarbību saistībā ar drošības risinājumiem; ar šīm darbībām vienlaikus stiprināt Eiropas drošības nozares tehnoloģiju pamatu un veicināt tās konkurētspēju. Šajā sakarībā īpašas pūles ir jāpieliek, lai izstrādātu Eiropas Kiberdrošības stratēģiju.

Apropriācijām, kas iekļautas šajā postenī, jāpievieno ieņēmumi no EBTA valstu iemaksām saskaņā ar Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši ar tā 82. pantu un pievienoto 32. protokolu. Informācijai – šīs summas izriet no EBTA valstu iemaksām, kuras ieskaitītas ieņēmumu dokumenta 6 3 0. pantā un kuras veido piešķirtos ieņēmumus saskaņā ar Finanšu regulas 21. panta 2. punkta e) līdz g) apakšpunktu; ar tām nodrošina attiecīgās apropriācijas un veic budžeta izpildi atbilstīgi šīs iedaļas izdevumu pārskatam šīs daļas pielikumā “Eiropas Ekonomikas zona”, kas ir neatņemama vispārējā budžeta sastāvdaļa.

Ar šo apropriāciju arī segs izmaksas, kas ir atbilstošas ieņēmumiem, kuri rada apropriāciju nodrošināšanu no trešām personām vai trešām valstīm, kas nav Eiropas Ekonomikas zonas sastāvā un kas piedalās izpētes un tehnoloģiju attīstības projektos.

Saskaņā ar Finanšu regulas 21. pantu jebkuri ieņēmumi, kas iekļauti ieņēmumu dokumenta 6 0 1 3., 6 0 1 5., 6 0 1 6., 6 0 3 1. un 6 0 3 3. postenī var būt iemesls papildu apropriāciju piešķiršanai.

Juridiskais pamats

Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Lēmums Nr. 1982/2006/EK par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007.–2013. gads) (OV L 412, 30.12.2006., 1. lpp.).

Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 1906/2006, ar ko paredz noteikumus uzņēmumu, pētniecības centru un universitāšu līdzdalībai Septītās pamatprogrammas darbībās un pētījumu rezultātu izplatīšanai (2007.–2013. gads) (OV L 391, 30.12.2006., 1. lpp.).

Padomes 2006. gada 19. decembra Lēmums 2006/971/EK par īpašo programmu “Sadarbība”, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrāciju pasākumiem (2007–2013) (OV L 400, 30.12.2006., 86. lpp.).

02 04 01 03.

Zinātniskā izpēte saistībā ar transportu (Galileo)

2013. gada budžets Budžeta grozījums Nr. 2/2013 Jaunā summa Saistības Maksājums Saistības Maksājums Saistības Maksājums 140 984 535 80 071 529 26 012 804 140 984 535 106 084 333

Piezīmes

Šī apropriācija paredzēta, lai segtu izdevumus par darbību, kuras mērķis ir Eiropas satelītu radionavigācijas sistēmas (Galileo) izveide, ņemot vērā nākamās paaudzes tehnoloģijas visiem transporta veidiem, tostarp intermodalitāti.

Jātiecas uz to, lai minētie zinātniskās izpētes pasākumi veicinātu transporta uzlabošanu.

Šajā postenī iekļauto apropriāciju summai jāpieskaita maksājumi no EBTA valstīm saskaņā ar Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši ar tā 82. pantu un pievienoto 32. protokolu. Informācijai – šīs summas izriet no EBTA valstu iemaksām, kuras ieskaitītas ieņēmumu dokumenta 6 3 0. pantā un kuras veido piešķirtos ieņēmumus saskaņā ar Finanšu regulas 21. panta 2. punkta e) līdz g) apakšpunktu; tās izmanto atbilstīgām apropriācijām un īstenošanai atbilstīgi pielikumam “Eiropas Ekonomikas zona”, kas pievienots šai daļai šīs iedaļas izdevumu pārskatā un ir neatņemama vispārējā budžeta sastāvdaļa.

Ar šo apropriāciju arī segs izmaksas, kas ir atbilstošas ieņēmumiem, kuri palielina papildu apropriāciju pieejamību no trešajām personām vai trešām valstīm, kas nav Eiropas Ekonomikas zonas sastāvā un kas piedalās izpētes un tehnoloģiju attīstības projektos.

Saskaņā ar Finanšu regulas 21. pantu jebkuri ieņēmumi, kas iekļauti ieņēmumu dokumenta 6 0 1 3., 6 0 1 5., 6 0 1 6., 6 0 3 1. un 6 0 3 3. postenī var būt iemesls papildu apropriāciju piešķiršanai.

Juridiskais pamats

Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Lēmums Nr. 1982/2006/EK par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007.–2013. gads) (OV L 412, 30.12.2006., 1. lpp.).

Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 1906/2006, ar ko paredz noteikumus uzņēmumu, pētniecības centru un universitāšu līdzdalībai Septītās pamatprogrammas darbībās un pētījumu rezultātu izplatīšanai (2007.–2013. gads) (OV L 391, 30.12.2006., 1. lpp.).

Padomes 2006. gada 19. decembra Lēmums 2006/971/EK par īpašo programmu “Sadarbība”, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrāciju pasākumiem (2007–2013) (OV L 400, 30.12.2006., 86. lpp.).

02 05. NODAĻA — EIROPAS SATELĪTU RADIONAVIGĀCIJAS PROGRAMMAS (EGNOS UN GALILEO)

Sadaļa Nodaļa Pants Postenis Pozīcija FS 2013. gada budžets Budžeta grozījums Nr. 2/2013 Jaunā summa Saistības Maksājums Saistības Maksājums Saistības Maksājums 02 05 EIROPAS SATELĪTU RADIONAVIGĀCIJAS PROGRAMMAS (EGNOS UN GALILEO) 02 05 01 Eiropas satelītu radionavigācijas programmas (EGNOS un Galileo) 1.1 p.m. 355 830 882 13 006 402 p.m. 368 837 284 02 05 02 Eiropas GNSS aģentūra 02 05 02 01 Eiropas GNSS aģentūra – Iemaksa 1. un 2. sadaļā 1.1 9 337 065 9 337 065 9 337 065 9 337 065 02 05 02 02 Eiropas GNSS aģentūra – Iemaksa 3. sadaļā 1.1 2 362 935 2 362 935 2 362 935 2 362 935 02 05 02. pants – Starpsumma 11 700 000 11 700 000 11 700 000 11 700 000 02 05. nodaļa – Kopā 11 700 000 367 530 882 13 006 402 11 700 000 380 537 284

02 05 01.

Eiropas satelītu radionavigācijas programmas (EGNOS un Galileo)

2013. gada budžets Budžeta grozījums Nr. 2/2013 Jaunā summa Saistības Maksājums Saistības Maksājums Saistības Maksājums p.m. 355 830 882 13 006 402 p.m. 368 837 284

Piezīmes

Savienības finansējums Eiropas globālās satelītu navigācijas sistēmas (GNSS) programmām ir piešķirts, lai līdzfinansētu:

— darbības, kas saistītas ar izstrādes fāzes noslēgumu,

— darbības, kas saistītas ar izvēršanas fāzi, kura ietver satelītu būvi un palaišanu, pilnīgu Zemes infrastruktūras objektu izveidi,

— sākotnējos pasākumus, kas saistīti ar komerciālas izmantošanas fāzes uzsākšanu un ietver, no vienas puses, satelītu un Zemes infrastruktūras pārvaldību un, no otras puses, sistēmas pastāvīgu uzturēšanu un atjaunināšanu.

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 683/2008 priekšlikumam pievienoto finanšu pārskatu 2013. gada budžetam saistības nav paredzētas.

Apropriācijām, kas iekļautas šajā postenī, jāpievieno ieņēmumi no EBTA valstu iemaksām saskaņā ar Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši ar tā 82. pantu un pievienoto 32. protokolu. Informācijai – šīs summas izriet no EBTA valstu iemaksām, kuras ieskaitītas ieņēmumu dokumenta 6 3 0. pantā un kuras veido piešķirtos ieņēmumus saskaņā ar Finanšu regulas 21. panta 2. punkta e) līdz g) apakšpunktu; tās izmanto atbilstīgām apropriācijām un īstenošanai atbilstīgi pielikumam “Eiropas Ekonomikas zona”, kas pievienots šai daļai šīs iedaļas izdevumu pārskatā un ir neatņemama vispārējā budžeta sastāvdaļa.

Juridiskais pamats

Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija Regula (EK) Nr. 683/2008 par Eiropas satelītu radionavigācijas programmu (EGNOS un Galileo) turpmāku īstenošanu (OV L 196, 24.7.2008., 1. lpp.).

04. SADAĻA

NODARBINĀTĪBA UN SOCIĀLĀS LIETAS

Sadaļa Nodaļa Pozīcija FS 2013. gada budžets Budžeta grozījums Nr. 2/2013 Jaunā summa Saistības Maksājums Saistības Maksājums Saistības Maksājums 04 01 POLITIKAS JOMAS “NODARBINĀTĪBA UN SOCIĀLĀS LIETAS” ADMINISTRATĪVIE IZDEVUMI 94 756 546 94 756 546 94 756 546 94 756 546 04 02 EIROPAS SOCIĀLAIS FONDS 1 11 654 862 310 10 105 557 851 2 115 491 291 11 654 862 310 12 221 049 142 04 03 STRĀDĀT EIROPĀ – SOCIĀLAIS DIALOGS UN MOBILITĀTE 1 79 097 000 58 354 054 79 097 000 58 354 054 04 04 NODARBINĀTĪBA, SOCIĀLĀ SOLIDARITĀTE UN DZIMUMU LĪDZTIESĪBA 1 122 286 000 108 376 020 122 286 000 108 376 020 04 05 EIROPAS GLOBALIZĀCIJAS PIELĀGOŠANĀS FONDS (EGF) 1 p.m. 50 000 000 8 454 161 p.m. 58 454 161 04 06 PIRMSPIEVIENOŠANĀS PALĪDZĪBAS INSTRUMENTS (IPA) – CILVĒKRESURSU ATTĪSTĪBA 4 113 157 077 29 652 574 23 086 364 113 157 077 52 738 938 04. sadaļa – Kopā 12 064 158 933 10 446 697 045 2 147 031 816 12 064 158 933 12 593 728 861

04 02. NODAĻA — EIROPAS SOCIĀLAIS FONDS

Sadaļa Nodaļa Pants Postenis Pozīcija FS 2013. gada budžets Budžeta grozījums Nr. 2/2013 Jaunā summa Saistības Maksājums Saistības Maksājums Saistības Maksājums 04 02 EIROPAS SOCIĀLAIS FONDS 04 02 01 Eiropas Sociālā fonda (ESF) izpilde – 1. mērķis (2000.–2006. gads) 1.2 p.m. 240 185 846 559 275 287 p.m. 799 461 133 04 02 02 Īpaša programma mieram un saskaņai Ziemeļīrijā un Īrijas robežapgabalos (2000.–2006. gads) 1.2 p.m. p.m. p.m. p.m. 04 02 03 Eiropas Sociālā fonda (ESF) pabeigšana – 1. mērķis (līdz 2000. gadam) 1.2 p.m. p.m. p.m. p.m. 04 02 04 Eiropas Sociālā fonda (ESF) pabeigšana – 2. mērķis (2000.–2006. gads) 1.2 p.m. p.m. p.m. p.m. 04 02 05 Eiropas Sociālā fonda (ESF) pabeigšana – 2. mērķis (līdz 2000. gadam) 1.2 p.m. p.m. p.m. p.m. 04 02 06 Eiropas Sociālā fonda (ESF) pabeigšana – 3. mērķis (2000.–2006. gads) 1.2 p.m. 55 024 594 p.m. 55 024 594 04 02 07 Eiropas Sociālā fonda (ESF) pabeigšana – 3. mērķis (līdz 2000. gadam) 1.2 p.m. p.m. p.m. p.m. 04 02 08 “Equal” pabeigšana (2000.–2006. gads) 1.2 p.m. 7 000 000 p.m. 7 000 000 04 02 09 Kopienas iepriekšējo iniciatīvu programmu pabeigšana (līdz 2000. gadam) 1.2 p.m. p.m. p.m. p.m. 04 02 10 Eiropas Sociālā fonda (ESF) pabeigšana – Tehniskā palīdzība un jauninājumi (2000.–2006. gads) 1.2 — p.m. — p.m. 04 02 11 Eiropas Sociālā fonda (ESF) pabeigšana – Tehniskā palīdzība un jauninājumi (līdz 2000. gadam) 1.2 — — — — 04 02 17 Eiropas Sociālais fonds (ESF) – Konverģence 1.2 8 337 649 354 7 418 000 000 1 053 518 565 8 337 649 354 8 471 518 565 04 02 18 Eiropas Sociālais fonds (ESF) –“Peace” 1.2 p.m. p.m. p.m. p.m. 04 02 19 Eiropas Sociālais fonds (ESF) – Reģionālā konkurētspēja un nodarbinātība 1.2 3 307 212 956 2 378 847 411 502 697 439 3 307 212 956 2 881 544 850 04 02 20 Eiropas Sociālais fonds (ESF) – Operatīvā tehniskā palīdzība (2007.–2013. gads) 1.2 10 000 000 6 500 000 10 000 000 6 500 000 04 02. nodaļa – Kopā 11 654 862 310 10 105 557 851 2 115 491 291 11 654 862 310 12 221 049 142

Piezīmes

Regulas (EK) Nr. 1260/1999 39. pants nosaka finanšu grozījumus, par kuriem visi ieņēmumi iekļauti 6 5 0 0. postenī ieņēmumu dokumentā. Šos ieņēmumus var izmantot, lai nodrošinātu papildu līdzekļu apropriāciju saskaņā ar Finanšu regulas 21. pantu, īpašos gadījumos, kur tie nepieciešami agrāk pieņemtu, atceltu vai samazinātu korekciju riska segšanai.

Regula (EK) Nr. 1083/2006 paredz finanšu korekcijas 2007.–2013. gadam.

Regula (EK) Nr. 1260/1999 nosaka maksājumu atmaksas nosacījumus kontā, kas neveicina ieguldījumu samazināšanu no struktūrfondiem attiecīgajā procesā. Visi ienākumi, kas radušies no maksājumu atmaksas kontā, iekļauti 6 1 5 7. postenī ieņēmumu dokumentā, tiks izmantoti, lai nodrošinātu papildu līdzekļu apropriāciju saskaņā ar Finanšu regulas 21. un 178. pantu.

Regula (EK) Nr. 1083/2006 paredz finanšu korekcijas 2007.–2013. gadam.

Īpašā miera un izlīguma programma turpinās saskaņā ar iepriekš minētajiem Eiropadomes 1999. gada 24. un 25. marta Berlīnes sanāksmes lēmumiem, lai nodrošinātu EUR 500 000 000 jaunajam spēkā esošajam programmas periodam. Pilnībā ir jāievēro komplementaritāte. Komisijai par šo pasākumu ir jāiesniedz gada atskaite Eiropas Parlamentam.

Pasākumi cīņai pret krāpniecību tiek finansēti saskaņā ar 24 02 01. pantu.

Juridiskais pamats

Līgums par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 174., 175. un 177. pants.

Padomes 1999. gada 21. jūnija Regula (EK) Nr. 1260/1999, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par struktūrfondiem (OV L 161, 26.6.1999., 1. lpp.).

Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Regula (EK) Nr. 1081/2006 par Eiropas Sociālo fondu (OV L 210, 31.7.2006., 12. lpp.).

Padomes 2006. gada 11. jūlija Regula (EK) Nr. 1083/2006, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu (EK) Nr. 1260/1999 (OV L 210, 31.7.2006., 25. lpp.).

Atsauces dokumenti

Eiropadomes 1999. gada 24. un 25. marta Berlīnes sanāksmes secinājumi.

Eiropadomes 2005. gada 16. un 17. decembra Briseles sanāksmes secinājumi.

04 02 01.

Eiropas Sociālā fonda (ESF) izpilde – 1. mērķis (2000.–2006. gads)

2013. gada budžets Budžeta grozījums Nr. 2/2013 Jaunā summa Saistības Maksājums Saistības Maksājums Saistības Maksājums p.m. 240 185 846 559 275 287 p.m. 799 461 133

Piezīmes

Šī apropriācija paredzēta, lai segtu ESF finansējumu saistībām par 2000.–2006. gada plānošanas periodu.

Juridiskais pamats

Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 12. jūlija Regula (EK) Nr. 1784/1999 par Eiropas Sociālo fondu (OV L 213, 13.8.1999., 5. lpp.).

04 02 17.

Eiropas Sociālais fonds (ESF) – Konverģence

2013. gada budžets Budžeta grozījums Nr. 2/2013 Jaunā summa Saistības Maksājums Saistības Maksājums Saistības Maksājums 8 337 649 354 7 418 000 000 1 053 518 565 8 337 649 354 8 471 518 565

Piezīmes

Darbība, ko Savienība veic saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 174. pantu, paredzēta, lai stiprinātu paplašinātās Savienības ekonomikas un sociālo kohēziju ar mērķi veicināt Savienības saskaņotu, līdzsvarotu un ilgtspējīgu attīstību. Darbību veic, izmantojot kohēzijas politikas fondu, Eiropas Investīciju bankas (EIB) un citu esošu finanšu instrumentu atbalstu. Tās mērķis ir samazināt ekonomikas, sociālās un teritoriālās atšķirības, kas jo īpaši ir radušās valstīs un apgabalos, kuros attīstība atpaliek, paātrināt ekonomikas un sociālo pārstrukturēšanu un risināt ar iedzīvotāju novecošanos saistītus jautājumus.

Saskaņā ar kohēzijas politikas fondiem veiktā darbība valsts un reģionālā līmenī ietver Savienības prioritātes attiecībā uz ilgtspējīgu attīstību, stiprinot izaugsmi, konkurētspēju, nodarbinātību un sociālo iekļautību, kā arī aizsargājot un uzlabojot vides kvalitāti.

Konverģences mērķis ir paredzēts, lai paātrinātu mazāk attīstīto dalībvalstu un reģionu konverģenci, uzlabojot izaugsmes un nodarbinātības apstākļus, palielinot un uzlabojot kvalitāti ieguldījumiem fiziskajā kapitālā un cilvēkkapitālā, veicinot jauninājumu un zināšanu sabiedrības attīstību, pielāgošanos ekonomikas un sociālajām pārmaiņām, vides aizsardzību un uzlabošanu, kā arī efektīvu pārvaldību. Šis mērķis ir kohēzijas politikas fondu prioritāte. No kohēzijas politikas fondu līdzekļiem finansētajos pasākumos ievēro sieviešu un vīriešu iespēju vienlīdzību.

Daļa šīs apropriācijas paredzēta, lai atbalstītu uzlabojumus bērnu aprūpē, lai sniegtu bērniem iespēju dzīvot ģimenei līdzīgos apstākļos. Šis atbalsts ietver:

— nevalstisko organizāciju un pašvaldības iestāžu sadarbību un tām nodrošinātu tehnisko palīdzību, cita starpā palīdzot tām noteikt, kuri projekti atbilst Savienības finansējuma piešķiršanas kritērijiem,

— paraugprakses apzināšanu un apmaiņu ar to, kā arī šādas prakses plašāku pielietošanu, arī pamatīgu uzraudzību, raugoties no bērna viedokļa.

Daļa šīs apropriācijas paredzēta, lai finansētu ilgtspējīgus un videi draudzīgus pasākumus (t. s. jaunais zaļais kurss), kas nodrošina attīstības prasību saskaņošanu ekonomikas, sociālajā un vides jomā, kā arī Eiropas reģionu atveseļošanos pēc ekonomikas un finanšu krīzes.

Daļa no šīs apropriācijas paredzēta izmantošanai, lai risinātu reģionu iekšējās nevienlīdzības problēmu un sniegtu konkrētu palīdzību cilvēkiem, kuri dzīvo mazāk attīstītās teritoriālās vienībās, kas veido Eiropas reģionu nabadzīgākās daļas. Šī palīdzība galvenokārt būtu jākoncentrē uz šādiem aspektiem:

— nabadzīgajos reģionos mītošo kopienu integrācija reģiona kopējā sabiedrībā, nodrošinot pilsonisko izglītošanu, veicinot iecietību un kultūras izpratni,

— vietējo iestāžu nostiprināšana, palīdzot tām uzlabot tādas kompetences kā novērtēšana, projektu plānošana un projektu īstenošana,

— reģionālo ekonomisko un sociālo atšķirību samazināšana ar pagaidu pozitīvu darbību kopumu, koncentrējoties uz nodarbinātību un izglītību.

Saskaņā ar 105.a panta 1. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 1083/2006 (2006. gada 11. jūlijs), ar ko paredz vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu un atceļ Regulu (EK) Nr. 1260/1999 (OV L 210, 31.7.2006., 25. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar Līgumu par Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (OV L 112, 24.4.2012.) 3. pielikuma 7. punktu, uzskata, ka programmas un liela mēroga projektus, kas Horvātijas pievienošanās dienā bija apstiprināti saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1085/2006 un kuru īstenošana līdz minētajai dienai nav pabeigta, Komisija ir apstiprinājusi saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1083/2006, izņemot programmas, kas apstiprinātas saskanā ar Regulas (EK) Nr. 1085/2006 3. panta 1. punkta a) un e) apakšpunktā minētajiem komponentiem.

Juridiskais pamats

Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Regula (EK) Nr. 1081/2006 par Eiropas Sociālo fondu (OV L 210, 31.7.2006., 12. lpp.).

Padomes 2006. gada 11. jūlija Regula (EK) Nr. 1083/2006, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu (OV L 210, 31.7.2006., 25. lpp.).

04 02 19.

Eiropas Sociālais fonds (ESF) – Reģionālā konkurētspēja un nodarbinātība

2013. gada budžets Budžeta grozījums Nr. 2/2013 Jaunā summa Saistības Maksājums Saistības Maksājums Saistības Maksājums 3 307 212 956 2 378 847 411 502 697 439 3 307 212 956 2 881 544 850

Piezīmes

Darbība, ko Savienība veic saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 174. pantu, paredzēta, lai stiprinātu paplašinātās Savienības ekonomikas un sociālo kohēziju ar mērķi veicināt Savienības saskaņotu, līdzsvarotu un ilgtspējīgu attīstību. Darbību veic, izmantojot kohēzijas politikas fondu, Eiropas Investīciju bankas (EIB) un citu esošu finanšu instrumentu atbalstu. Tās mērķis ir samazināt ekonomikas, sociālās un teritoriālās atšķirības, kas jo īpaši ir radušās valstīs un apgabalos, kuros attīstība atpaliek, paātrināt ekonomikas un sociālo pārstrukturēšanu un risināt ar iedzīvotāju novecošanos saistītus jautājumus.

Saskaņā ar kohēzijas politikas fondiem veiktā darbība valsts un reģionālā līmenī ietver Savienības prioritātes attiecībā uz ilgtspējīgu attīstību, stiprinot izaugsmi, konkurētspēju un nodarbinātību, sociālo iekļautību, kā arī aizsargājot un uzlabojot vides kvalitāti.

Reģionālās konkurētspējas un nodarbinātības mērķis papildus mazāk attīstītiem reģioniem ir paredzēts, lai stiprinātu reģionu konkurētspēju un pievilcību, kā arī nodarbinātību, paredzot ekonomikas un sociālās pārmaiņas, tostarp tās, kas saistās ar tirdzniecības atvēršanu, palielinot un uzlabojot ieguldījumu cilvēkkapitālā kvalitāti, jauninājumus un veicinot zināšanu sabiedrību, uzņēmējdarbību, aizsargājot un uzlabojot vidi, un uzlabojot piekļuvi, darba ņēmēju un uzņēmumu pielāgošanos, kā arī attīstot iekļaujošus darba tirgus. No kohēzijas politikas fondu līdzekļiem finansētajos pasākumos ievēro sieviešu un vīriešu iespēju vienlīdzību.

Daļa šīs apropriācijas paredzēta, lai finansētu ilgtspējīgus un videi draudzīgus pasākumus (t. s. jaunais zaļais kurss), kas nodrošina attīstības prasību saskaņošanu ekonomikas, sociālajā un vides jomā, kā arī Eiropas reģionu atveseļošanos pēc ekonomikas un finanšu krīzes.

Juridiskais pamats

Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Regula (EK) Nr. 1081/2006 par Eiropas Sociālo fondu (OV L 210, 31.7.2006., 12. lpp.).

Padomes 2006. gada 11. jūlija Regula (EK) Nr. 1083/2006, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu (OV L 210, 31.7.2006., 25. lpp.).

04 05. NODAĻA — EIROPAS GLOBALIZĀCIJAS PIELĀGOŠANĀS FONDS (EGF)

Sadaļa Nodaļa Pants Postenis Pozīcija FS 2013. gada budžets Budžeta grozījums Nr. 2/2013 Jaunā summa Saistības Maksājums Saistības Maksājums Saistības Maksājums 04 05 EIROPAS GLOBALIZĀCIJAS PIELĀGOŠANĀS FONDS (EGF) 04 05 01 Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGF) 1.1 p.m. 50 000 000 8 454 161 p.m. 58 454 161 04 05. nodaļa – Kopā p.m. 50 000 000 8 454 161 p.m. 58 454 161

04 05 01.

Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGF)

2013. gada budžets Budžeta grozījums Nr. 2/2013 Jaunā summa Saistības Maksājums Saistības Maksājums Saistības Maksājums p.m. 50 000 000 8 454 161 p.m. 58 454 161

Piezīmes

Šī apropriācija paredzēta Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondam (EGF), lai Savienība varētu sniegt pagaidu mērķtiecīgu atbalstu darba ņēmējiem, kuri atlaisti tādēļ, ka globalizācijas dēļ ir notikušas lielas strukturālas izmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos, ja šāda darbinieku skaita samazināšana ievērojami negatīvi ietekmē reģionālo vai vietējo ekonomiku. Attiecībā uz pieteikumiem, kas iesniegti līdz 2011. gada 31. decembrim, to var izmantot, lai sniegtu atbalstu arī darba ņēmējiem, kuru atlaišana ir tieši saistīta ar pasaules finanšu un ekonomikas krīzi.

Fonda maksimālā izdevumu summa ir EUR 500 000 000 gadā.

Saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 28. punktu šī rezerve paredzēta, lai sniegtu papildu pagaidu atbalstu darba ņēmējiem, kas cieš no nozīmīgu pasaules tirdzniecības modeļu strukturālo izmaiņu sekām, un lai palīdzētu viņiem no jauna integrēties darba tirgū.

EGF veiktajiem pasākumiem vajadzētu papildināt Eiropas Sociālā fonda veiktos pasākumus. Šie instrumenti nedrīkst sniegt dubultu finansējumu.

Noteikumi par to, kā apropriācijas iekļauj šajā rezervē un fondu izmanto, ir noteikti 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 28. punktā, kā arī Regulas (EK) Nr. 1927/2006 12. pantā.

Juridiskais pamats

Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izveidi (OV L 406, 30.12.2006., 1. lpp.).

Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 18. jūnija Regula (EK) Nr. 546/2009, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izveidi (OV L 167, 29.6.2009., 26. lpp.).

Atsauces dokumenti

Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgums par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.).

04 06. NODAĻA — PIRMSPIEVIENOŠANĀS PALĪDZĪBAS INSTRUMENTS (IPA) – CILVĒKRESURSU ATTĪSTĪBA

Sadaļa Nodaļa Pants Postenis Pozīcija FS 2013. gada budžets Budžeta grozījums Nr. 2/2013 Jaunā summa Saistības Maksājums Saistības Maksājums Saistības Maksājums 04 06 PIRMSPIEVIENOŠANĀS PALĪDZĪBAS INSTRUMENTS (IPA) – CILVĒKRESURSU ATTĪSTĪBA 04 06 01 Pirmspievienošanās palīdzības instruments (IPA) – Cilvēkresursu attīstība 4 113 157 077 29 652 574 23 086 364 113 157 077 52 738 938 04 06. nodaļa – Kopā 113 157 077 29 652 574 23 086 364 113 157 077 52 738 938

04 06 01.

Pirmspievienošanās palīdzības instruments (IPA) – Cilvēkresursu attīstība

2013. gada budžets Budžeta g