LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 168/12

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2017/1129

(2017. gada 14. jūnijs)

par prospektu, kurš jāpublicē, publiski piedāvājot vērtspapīrus vai atļaujot to tirdzniecību regulētā tirgū, un ar ko atceļ Direktīvu 2003/71/EK

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu (1),

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (2),

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),

tā kā:

(1) Šī regula ir būtisks solis ceļā uz kapitāla tirgu savienības izveidi, kā izklāstīts Komisijas 2015. gada 30. septembra paziņojumā “Rīcības plāns kapitāla tirgu savienības izveidei”. Kapitāla tirgu savienības mērķis ir palīdzēt uzņēmumiem izmantot daudzveidīgākus kapitāla avotus no jebkuras vietas Eiropas Savienībā (“Savienība”), palielināt tirgu darbības efektivitāti un piedāvāt ieguldītājiem un noguldītājiem papildu iespējas ieguldīt savu naudu, lai sekmētu izaugsmi un radītu darbvietas.

(2) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2003/71/EK (4) ir izklāstīti saskaņoti principi un noteikumi par prospektu, kas jāsastāda, jāapstiprina un jāpublicē, publiski piedāvājot vērtspapīrus vai atļaujot tos tirgot regulētā tirgū. Ņemot vērā izmaiņas likumdošanā un tirgū kopš minētās direktīvas stāšanās spēkā, tā būtu jāatceļ un jāaizstāj ar šo regulu.

(3) Informācijas atklāšana gadījumos, kad vērtspapīri tiek publiski piedāvāti vai kad tos atļauj tirgot regulētā tirgū, ir būtiski svarīga, lai aizsargātu ieguldītājus, likvidējot informācijas asimetriju starp tiem un emitentiem. Šādas atklāšanas saskaņošana ļauj izveidot pārrobežu pases mehānismu, kas veicina iekšējā tirgus efektīvu darbību attiecībā uz plašu vērtspapīru klāstu.

(4) Atšķirīgas pieejas sadrumstalotu iekšējo tirgu, jo emitentiem, piedāvātājiem un personām, kas lūdz atļauju veikt tirdzniecību regulētā tirgū, dažādās dalībvalstīs būtu jāievēro dažādi noteikumi un vienā dalībvalstī apstiprinātus prospektus nebūtu iespējams izmantot citās dalībvalstīs. Tāpēc bez saskaņota regulējuma, kas Savienībā nodrošinātu vienveidīgu informācijas atklāšanu un pases darbību, pastāv iespēja, ka atšķirības dalībvalstu tiesībās radīs šķēršļus iekšējā vērtspapīru tirgus raitai darbībai. Tādēļ, lai nodrošinātu pienācīgu iekšējā tirgus darbību un uzlabotu tā darbības apstākļus, jo īpaši attiecībā uz kapitāla tirgiem, un garantētu patērētājiem un ieguldītājiem augstu aizsardzības līmeni, ir lietderīgi prospektiem izveidot tiesisko regulējumu Savienības līmenī.

(5) Attiecībā uz informācijas atklāšanas noteikumiem gadījumiem, kad vērtspapīri tiek publiski piedāvāti vai tos tiek atļauts tirgot regulētā tirgū, ir lietderīgi un nepieciešams izmantot tiesību aktu regulas veidā, lai nodrošinātu, ka tādi noteikumi, kuri tiešā veidā uzliek pienākumus personām, kas iesaistītas vērtspapīru publiskajā piedāvājumā un vērtspapīru atļaujās tirdzniecībai regulētā tirgū, tiek piemēroti vienādi visā Savienībā. Tā kā prospektu noteikumu tiesiskais regulējums neizbēgami ietver pasākumus, kuri precizē konkrētas prasības visiem dažādajiem prospektu aspektiem, pat nelielas atšķirības izmantotajā pieejā attiecībā uz vienu no minētajiem aspektiem varētu radīt nozīmīgus šķēršļus vērtspapīru pārrobežu piedāvājumiem, iekļaušanai vairākos sarakstos regulētos tirgos un Savienības patērētāju aizsardzības noteikumiem. Tādēļ tam, ka tiek izmantota regula, kas ir tieši piemērojama bez nepieciešamības pēc valsts tiesībām, būtu jāsamazina iespēja, ka valstu līmenī tiek veikti atšķirīgi pasākumi, un būtu jānodrošina konsekventa pieeja, lielāka juridiskā noteiktība un jānovērš minētie nozīmīgie šķēršļi. Regulas izmantošana arī vairos uzticēšanos tirgu pārredzamībai visā Savienībā un mazinās gan regulējuma sarežģītību, gan arī meklēšanas un atbilstības nodrošināšanas izmaksas uzņēmumiem.

(6) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2010/73/ES (5) novērtējumā tika atklāts, ka dažas ar minēto direktīvu ieviestās izmaiņas nav sasniegušas to sākotnējos mērķus un ka prospekta režīmam Savienībā ir nepieciešami turpmāki grozījumi, lai vienkāršotu un uzlabotu tā piemērošanu, palielinātu tā efektivitāti un pastiprinātu Savienības starptautisko konkurētspēju, tādējādi palīdzot samazināt administratīvos slogus.

(7) Šīs regulas mērķis ir nodrošināt ieguldītāju aizsardzību un tirgus efektivitāti, vienlaikus stiprinot iekšējo kapitāla tirgu. Tādas informācijas sniegšana, kura atbilstīgi emitenta un vērtspapīru būtībai ir nepieciešama, lai ieguldītāji varētu pieņemt pamatotu lēmumu par ieguldījumu, kopā ar noteikumiem par darījumdarbības veikšanu nodrošina ieguldītāju aizsardzību. Turklāt tāda informācija ir efektīvs līdzeklis, lai vairotu vērtspapīru uzticamību un tādējādi sekmētu pienācīgu vērtspapīru tirgu darbību un attīstību. Pienācīgs veids minētās informācijas publiskošanai ir prospekta publicēšana.

(8) Šajā regulā norādītās informācijas atklāšanas prasības neliedz dalībvalstij vai kompetentai iestādei, vai biržai ar tās noteikumu kopumu noteikt citas konkrētas prasības saistībā ar atļauju vērtspapīru tirdzniecībai regulētā tirgū, jo īpaši attiecībā uz korporatīvo pārvaldību. Tādām prasībām nebūtu tieši vai netieši jāierobežo kompetentās iestādes apstiprināta prospekta sastādīšana, tā saturs un izplatīšana.

(9) Šī regula nebūtu jāattiecina uz tādiem vērtspapīriem, kas nav pašu kapitāla vērtspapīri un ko emitējusi dalībvalsts vai kāda no dalībvalsts reģionālajām iestādēm vai vietējām pašpārvaldēm, starptautiska sabiedriska struktūra, kurā piedalās viena vai vairākas dalībvalstis, Eiropas Centrālā banka vai dalībvalstu centrālās bankas, un tādējādi šai regulai tie nebūtu jāietekmē.

(10) Lai nodrošinātu ieguldītāju aizsardzību, pienākumam publicēt prospektu būtu jāattiecas gan uz pašu kapitāla vērtspapīriem, gan tādiem vērtspapīriem, kas nav pašu kapitāla vērtspapīri, kuri tiek publiski piedāvāti vai kurus atļauts tirgot regulētos tirgos. Daži no vērtspapīriem, uz kuriem attiecas šī regula, dod tiesības to turētājam iegādāties pārvedamus vērtspapīrus vai saņemt naudas summu, norēķinoties naudā, ko nosaka, atsaucoties uz citiem instrumentiem, proti, pārvedamiem vērtspapīriem, valūtām, procentu likmēm vai ienesīguma likmēm, precēm vai citiem indeksiem vai rādītājiem. Šī regula jo īpaši attiecas uz garantijām, segtām garantijām, sertifikātiem, depozitāriem sertifikātiem un konvertējamām obligācijām, piemēram, vērtspapīriem, kas konvertējami pēc ieguldītāja izvēles.

(11) Lai nodrošinātu prospektu apstiprināšanu un pases piešķiršanu tiem, kā arī uzraudzītu atbilstību šai regulai, katram prospektam jānosaka konkrēta kompetentā iestāde. Tādējādi šajā regulā būtu skaidri jānosaka, kura izcelsmes dalībvalsts ir visatbilstošākā, lai apstiprinātu prospektu.

(12) Attiecībā uz vērtspapīru publiskiem piedāvājumiem, kuru kopējā samaksa Savienībā ir zemāka par EUR 1 000 000, prospekta izstrādes izmaksas saskaņā ar šo regulu, visticamāk, nebūs samērīgas ar paredzēto piedāvājuma peļņu. Tādēļ attiecībā uz tik neliela apjoma piedāvājumiem ir lietderīgi nepiemērot pienākumu sastādīt prospektu saskaņā ar šo regulu. Dalībvalstīm nebūtu jāpaplašina pienākums sastādīt prospektu saskaņā ar šo regulu, attiecinot to arī uz tiem vērtspapīru publiskajiem piedāvājumiem, kuru kopējā samaksa ir zemāka nekā minētā robežvērtība. Tomēr dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai prasīt citas informācijas atklāšanas prasības valsts līmenī tiktāl, ciktāl šādas prasības nerada nesamērīgu vai nevajadzīgu slogu attiecībā uz šādiem vērtspapīru piedāvājumiem.

(13) Turklāt, ņemot vērā finanšu tirgu atšķirīgos apjomus Savienībā, ir lietderīgi ļaut dalībvalstīm izlemt par tādu vērtspapīru publisko piedāvājumu atbrīvošanu no šajā regulā paredzētā pienākuma publicēt prospektu, kuri nepārsniedz EUR 8 000 000. Konkrētāk, dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai valsts tiesībās noteikt robežvērtību no EUR 1 000 000 līdz EUR 8 000 000, kas norādīta kā piedāvājuma kopējā samaksa Savienībā 12 mēnešu laikposmā, zem kuras būtu jāpiemēro minētais atbrīvojums, ņemot vērā ieguldītāju vietējās aizsardzības līmeni, ko tās uzskata par pienācīgu. Tomēr šādiem vērtspapīru publiskajiem piedāvājumiem, kam ir piemērots atbrīvojums, nebūtu jāgūst labums no šajā regulā paredzētā pases piešķiršanas režīma. Zem šīs robežvērtības dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai prasīt citas informācijas atklāšanas prasības valsts līmenī tiktāl, ciktāl šādas prasības nerada nesamērīgu vai nevajadzīgu slogu attiecībā uz šādiem vērtspapīru piedāvājumiem, kuriem ir piemērots atbrīvojums. Nekam šajā regulā nebūtu jāliedz minētajām dalībvalstīm ieviest valsts līmeņa noteikumus, kas ļauj daudzpusēju tirdzniecības sistēmu (DTS) operatoriem noteikt saturu atļaujas dokumentam, kurš emitentam ir jāsagatavo pēc tam, kad tas ir saņēmis sākotnējo atļauju tirgot savus vērtspapīrus, vai tā pārskatīšanas kārtību.

(14) Vienkārša atļauja veikt vērtspapīru tirdzniecību daudzpusējā tirdzniecības sistēmā vai pirkšanas un pārdošanas piedāvājumu cenu publicēšana pati par sevi nav uzskatāma par vērtspapīru publisko piedāvājumu, un tādēļ uz to neattiecina pienākumu sastādīt prospektu saskaņā ar šo regulu. Prospekts būtu jāpieprasa tikai tad, ja minētajās situācijās ir pievienots paziņojums, kas ir “vērtspapīru publiskais piedāvājums”, kā tas definēts šajā regulā.

(15) Ja vērtspapīru piedāvājums ir adresēts vienīgi ierobežotam ieguldītāju lokam, kuri nav kvalificēti ieguldītāji, prospekta sastādīšana rada nesamērīgu slogu, ņemot vērā nelielo skaitu personu, kurām tiek izteikts piedāvājums, un līdz ar to prospekts nebūtu jāpieprasa. Minēto piemērotu, piemēram, gadījumā, kad piedāvājums tiek adresēts ierobežotam skaitam uzņēmuma vadītāju radinieku vai paziņu.

(16) Šī regula būtu jāinterpretē atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2004/25/EK (6) – attiecīgā gadījumā saistībā ar pārņemšanas piedāvājumiem, apvienošanas darījumiem un citiem darījumiem, kuri skar uzņēmumu īpašumtiesības vai uzņēmumu kontroli.

(17) Direktoru un darbinieku mudināšana turēt sava uzņēmuma vērtspapīrus var pozitīvi ietekmēt uzņēmumu pārvaldību un palīdzēt radīt ilgtermiņa vērtību, vairojot darbinieku atdevi un nostiprinot viņu piederības sajūtu, saskaņojot attiecīgās akcionāru un darbinieku intereses un sniedzot darbiniekiem iespējas veikt ieguldījumus. Darbinieku iesaistīšanās savā uzņēmumā kā līdzīpašniekiem ir īpaši svarīga mazajos un vidējos uzņēmumos (MVU), kuros katram darbiniekam var būt svarīga loma uzņēmuma panākumu nodrošināšanā. Tādēļ pienākumu publicēt prospektu nebūtu jānosaka tiem piedāvājumiem, kas sniegti saistībā ar darbinieku kapitāldaļu shēmu Savienībā, ar noteikumu, ka ir pieejams dokuments, kurā ietverta informācija par vērtspapīru skaitu un veidu un norādīti piedāvājuma vai piešķīruma iemesli un sīka informācija par to, tādējādi nodrošinot ieguldītāju aizsardzību. Lai visiem direktoriem un darbiniekiem nodrošinātu vienlīdzīgu piekļuvi darbinieku kapitāldaļu shēmām neatkarīgi no tā, vai viņu darba devējs veic uzņēmējdarbību Savienībā vai ārpus tās, turpmāk nebūtu jāpastāv prasībai pieņemt līdzvērtības lēmumu par trešo valstu tirgiem, ja vien ir pieejams šāds informatīvs dokuments. Tādējādi visi darbinieku kapitāldaļu shēmu dalībnieki gūs labumu no vienlīdzīgas attieksmes un informācijas.

(18) Vērtību samazinošas akciju vai vērtspapīru emisijas, kas sniedz piekļuvi akcijām, bieži vien norāda uz darījumiem, kuriem ir svarīga ietekme uz emitenta kapitāla struktūru, perspektīvām un finansiālo stāvokli, kādēļ ir vajadzīga prospektā iekļautā informācija. Turpretim, ja emitenta akcijas jau ir atļauts tirgot regulētā tirgū, prospekts nebūtu jāpieprasa nevienai turpmākai tādas pašas klases akciju atļaujai tajā pašā regulētajā tirgū, tostarp gadījumos, kad tādas akcijas iegūtas citu vērtspapīru konvertēšanas vai apmaiņas vai citu vērtspapīru piešķirto tiesību izpildes rezultātā, ar noteikumu, ka akcijas, ko nesen atļauts tirgot, veido ierobežotu daļu attiecībā uz tās pašas kategorijas akcijām, kuras jau ir atļautas tajā pašā regulētajā tirgū, ja vien tāda atļauja nav apvienota ar vērtspapīru publisku piedāvājumu, kas ietilpst šīs regulas darbības jomā. Tas pats princips būtu vispārīgāk jāpiemēro vērtspapīriem, kurus var aizvietot ar tādiem vērtspapīriem, ko jau ir atļauts tirgot regulētā tirgū.

(19) Šī regula neskar normatīvos un administratīvos aktus, kas pieņemti, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/59/ES (7) saistībā ar kredītiestāžu noregulējumu, jo īpaši tās 53. panta 2. punktu, 59. panta 2. punktu un 63. panta 1. un 2. punktu, gadījumos, kad nav pienākuma publicēt prospektu.

(20) Atbrīvojumus no pienākuma publicēt prospektu saskaņā ar šo regulu vērtspapīru publiskā piedāvājuma vai atļaujas veikt tirdzniecību regulētā tirgū būtu jāvar savienot gadījumā, ja minēto atbrīvojumu nosacījumi ir izpildīti vienlaikus. Piemēram, ja piedāvājums vienlaicīgi tiek adresēts kvalificētiem ieguldītājiem, nekvalificētiem ieguldītājiem, no kuriem katrs apņemas ieguldīt vismaz EUR 100 000, emitenta darbiniekiem un turklāt ierobežotam skaitam nekvalificētu ieguldītāju, kuru skaits nepārsniedz šajā regulā noteikto, minētajam piedāvājumam būtu jāpiemēro atbrīvojums no pienākuma publicēt prospektu.

(21) Lai nodrošinātu pienācīgu tādu vērtspapīru vairumtirgu darbību, kas nav pašu kapitāla vērtspapīri, un palielinātu tirgu likviditāti, ir svarīgi noteikt atsevišķu atvieglotu režīmu vērtspapīriem, kas nav pašu kapitāla vērtspapīri, ko atļauts tirgot regulētā tirgū un kas paredzēti kvalificētiem ieguldītājiem. Šādam atvieglotam režīmam būtu jāietver minimālās informācijas prasības, kas ir mazāk apgrūtinošas nekā tās, ko piemēro vērtspapīriem, kas nav pašu kapitāla vērtspapīri un ko piedāvā privātajiem ieguldītājiem, bez prasībām prospektā iekļaut kopsavilkumu un elastīgākas valodas prasības. Šāds atvieglots režīms, pirmkārt, būtu jāpiemēro vērtspapīriem, kas nav pašu kapitāla vērtspapīri – neatkarīgi no to nominālvērtības –, ko tirgo tikai regulētā tirgū vai tā īpašā segmentā, kuram šādu vērtspapīru tirdzniecības nolūkā var piekļūt vienīgi kvalificēti ieguldītāji, un, otrkārt, vērtspapīriem, kas nav pašu kapitāla vērtspapīri un kuru vienas vienības nominālvērtība ir vismaz EUR 100 000, kas atspoguļo to ieguldītāju lielākas ieguldīšanas spējas, uz kuriem attiecas prospekts. Nebūtu jāatļauj tālākpārdot nekvalificētiem ieguldītājiem vērtspapīrus, kas nav pašu kapitāla vērtspapīri un ko tirgo tikai regulētā tirgū vai tā īpašā segmentā, un kuriem piekļuve šādu vērtspapīru tirdzniecībai var būt tikai kvalificētiem ieguldītājiem, ja vien saskaņā ar šo regulu nav sastādīts prospekts, kas ir piemērots nekvalificētiem ieguldītājiem. Šajā nolūkā ir būtiski, ka tirgus operatori, izveidojot šādus regulētus tirgus vai to īpašu segmentu, neļauj nekvalificētiem ieguldītājiem tieši vai netieši piekļūt minētajam regulētajam tirgum vai īpašajam segmentam.

(22) Ja vērtspapīri tiek piešķirti bez individuālas izvēles elementa no saņēmēja puses, tostarp vērtspapīru piešķīrumu gadījumos, kad nav tiesību piešķīrumu noraidīt, vai gadījumos, kad piešķīrums ir automātisks pēc tiesas lēmuma, piemēram, vērtspapīru piešķīrums esošiem kreditoriem ar maksātnespējas procedūru tiesas ceļā, tādu piešķīrumu nebūtu jāuzskata par vērtspapīru publisko piedāvājumu.

(23) Emitentiem, piedāvātājiem vai personām, kas lūdz atļauju veikt tirdzniecību tādu vērtspapīru regulētā tirgū, kuriem nepiemēro pienākumu publicēt prospektu, būtu jāgūst labums no vienotās pases, ja tie brīvprātīgi izvēlas ievērot šo regulu.

(24) Ņemot vērā vērtspapīru, emitentu, piedāvājumu un atļauju dažādo veidu specifiku, ar šo regulu paredz noteikumus dažādiem prospekta veidiem – standarta prospektam, vairumtirgus prospektam vērtspapīriem, kas nav pašu kapitāla vērtspapīri, pamatprospektam, vienkāršotam prospektam sekundārajām emisijām un ES izaugsmes prospektam. Tādēļ visas atsauces uz “prospektu” saskaņā ar šo regulu jāsaprot kā atsauces uz visiem minētajiem prospektu veidiem, ja vien nav skaidri noteikts citādi.

(25) Informācijas atklāšana, publicējot prospektu, nebūtu jāpieprasa vērtspapīru publiskajiem piedāvājumiem, kuri paredzēti tikai kvalificētiem ieguldītājiem. Turpretim par jebkuru publisku tālākpārdošanu vai publisku tirgošanu, izmantojot atļauju veikt tirdzniecību regulētā tirgū, būtu jāpublicē prospekts.

(26) Derīgs prospekts, ko sastādījis emitents vai par prospekta sastādīšanu atbildīgā persona un kas ir publiski pieejams brīdī, kad ar finanšu starpnieku palīdzību notiek vērtspapīru galīgā izvietošana, vai jebkurā vērtspapīru turpmākā tālākpārdošanā, sniedz pietiekamu informāciju ieguldītājiem, lai tie varētu pieņemt pamatotus lēmumus par ieguldījumu. Tādēļ finanšu starpniekiem, kuri izvieto vai pēc tam tālākpārdod vērtspapīrus, vajadzētu būt tiesīgiem balstīties uz emitenta vai par prospekta sastādīšanu atbildīgās personas publicēto sākotnējo prospektu tiktāl, ciktāl tas ir derīgs un pienācīgi papildināts un emitents vai par prospekta sastādīšanu atbildīgā persona piekrīt tā izmantošanai. Emitentam vai par prospekta sastādīšanu atbildīgajai personai būtu jāļauj šādu piekrišanu balstīt uz nosacījumiem. Piekrišana izmantot prospektu, tostarp jebkādi nosacījumi, uz ko šāda piekrišana balstīta, būtu jānorāda rakstiskā nolīgumā, kas attiecīgajām pusēm ļauj novērtēt to, vai vērtspapīru tālākpārdošana vai galīgā izvietošana atbilst nolīgumam. Gadījumā, ja ir sniegta piekrišana prospekta izmantošanai, emitentam vai par sākotnējā prospekta sastādīšanu atbildīgajai personai vajadzētu būt atbildīgai par tajā norādīto informāciju un – pamatprospekta gadījumā – par galīgo noteikumu nodrošināšanu un iesniegšanu, un nebūtu jāpieprasa sagatavot vēl vienu prospektu. Tomēr gadījumā, kad emitents vai par šāda sākotnējā prospekta sastādīšanu atbildīgā persona nepiekrīt tā izmantošanai, no finanšu starpnieka būtu jāpieprasa publicēt jaunu prospektu. Tādā gadījumā finanšu starpniekam vajadzētu būt atbildīgam par prospektā norādīto informāciju, tostarp par visu informāciju, kas iekļauta ar norādi, un pamatprospekta gadījumā – galīgajos noteikumos.

(27) Ar prospektā ietvertās informācijas saskaņošanu būtu jānodrošina vienlīdzīga ieguldītāju aizsardzība Savienības līmenī. Lai ieguldītajiem ļautu pieņemt pamatotu lēmumu par ieguldījumu, minētajai informācijai vajadzētu būt pietiekamai un objektīvai, un tā būtu jāsagatavo un jāsniedz viegli analizējamā, kodolīgā un saprotamā veidā. Prospektā iekļautā informācija būtu jāpielāgo prospekta veidam, emitenta būtībai un apstākļiem, vērtspapīru veidam un tam, vai ieguldītāji, kuriem tiek izteikts piedāvājums, ir tikai kvalificēti ieguldītāji. Prospektā nebūtu jāietver informācija, kas nav būtiska vai raksturīga attiecīgajam emitentam un vērtspapīriem, jo tas varētu padarīt neskaidru to informāciju, kas ir svarīga, lai pieņemtu ieguldījumu lēmumu, un līdz ar to tiktu mazināta ieguldītāja aizsardzība.

(28) Prospekta kopsavilkumam vajadzētu būt noderīgam informācijas avotam ieguldītājiem, jo īpaši privātajiem ieguldītājiem. Tam vajadzētu būt prospekta pastāvīgai daļai, un tajā būtu jākoncentrējas uz pamatinformāciju, kas ieguldītājiem nepieciešama, lai tie varētu izlemt par to, kurus vērtspapīru piedāvājumus un atļaujas veikt tirdzniecību tie vēlas padziļināti izpētīt, pārbaudot prospektu kopumā, lai pieņemtu lēmumu. Tādai pamatinformācijai būtu jāparāda būtiskās īpašības un saistītie riski, kas piemīt emitentam, jebkuram garantijas devējam un vērtspapīriem, kuri ir piedāvāti vai ko atļauts tirgot regulētā tirgū. Tajā būtu jāietver arī piedāvājuma vispārīgie noteikumi.

(29) Riska faktoru izklāstam kopsavilkumā būtu jāsastāv no ierobežotā skaitā atlasītiem konkrētiem riskiem, kurus emitents uzskata par visbūtiskākajiem ieguldītājam, kad tas pieņem ieguldījuma lēmumu. Riska faktoru aprakstam kopsavilkumā būtu jāattiecas uz konkrēto piedāvājumu, un tas būtu jāsagatavo vienīgi ieguldītāju labā, nevis lai sniegtu vispārīgas ziņas par ieguldījuma risku vai lai ierobežotu emitenta, piedāvātāja vai jebkādu personu, kas darbojas to vārdā, atbildību. Minētajos riska faktoros attiecīgajā gadījumā būtu jānorāda riski, jo īpaši privātajiem ieguldītājiem, tādu vērtspapīru gadījumā, kurus emitējušas kredītiestādes, kurām piemēro iekšējo rekapitalizāciju saskaņā ar Direktīvu 2014/59/ES.

(30) Prospekta kopsavilkumam vajadzētu būt īsam, vienkāršam un ieguldītājiem viegli saprotamam. Tas būtu jāsagatavo skaidrā, vienkāršā valodā, sniedzot informāciju viegli pieejamā veidā. Tam nebūtu jāsastāv tikai no prospekta izvilkumiem vien. Ir lietderīgi noteikt kopsavilkuma maksimālo garumu, lai nodrošinātu, ka ieguldītāji netiek atturēti no tā lasīšanas, un mudinātu emitentus atlasīt informāciju, kas ir svarīga ieguldītājiem. Konkrētos šajā regulā noteiktos gadījumos maksimālais kopsavilkuma garums būtu jāpagarina.

(31) Lai prospekta kopsavilkumam nodrošinātu vienotu struktūru, būtu jāizveido vispārīgas iedaļas un apakšsadaļas ar indikatīvu saturu, ko emitents aizpildītu ar īsiem, aprakstošiem skaidrojumiem un attiecīgā gadījumā arī ar skaitļiem. Ciktāl emitenti informāciju sniedz godīgi un līdzsvaroti, tiem būtu jāļauj pašiem atlasīt to informāciju, kuru tie uzskata par būtisku un nozīmīgu.

(32) Prospekta kopsavilkums, cik vien iespējams, būtu jāveido pēc tā pamatinformācijas dokumenta parauga, kas paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1286/2014 (8). Ja vērtspapīri ietilpst gan šīs regulas, gan Regulas (ES) Nr. 1286/2014 darbības jomā, pamatinformācijas dokumentā iekļautās informācijas pilnīga izmantošana atkārtoti kopsavilkumā līdz minimumam samazinātu emitentu atbilstības nodrošināšanas izmaksas un administratīvo slogu, un tāpēc šī regula veicina šādu atkārtotu izmantošanu. Tomēr prasība izstrādāt kopsavilkumu nebūtu jāatceļ gadījumā, kad tiek prasīts pamatinformācijas dokuments, jo tajā nav iekļauta pamatinformācija par emitentu un attiecīgo vērtspapīru publisko piedāvājumu vai atļauju veikt tirdzniecību regulētā tirgū.

(33) Nevienu nebūtu jāsauc pie civiltiesiskas atbildības, pamatojoties tikai uz kopsavilkumu vien, tostarp tā tulkojumu, ja vien kopsavilkums nav maldinošs, neprecīzs vai pretrunā attiecīgajām prospekta daļām vai ja tas, lasīts kopā ar pārējām prospekta daļām, nesniedz pamatinformāciju, lai palīdzētu ieguldītājiem apsvērt to, vai ieguldīt šādos vērtspapīros. Kopsavilkumā par to būtu jāietver skaidrs brīdinājums.

(34) Emitentiem, kuri atkārtoti piesaista finansējumu kapitāla tirgos, būtu jāpiedāvā konkrēti reģistrācijas dokumentu un prospektu formāti, kā arī konkrētas procedūras to iesniegšanai un apstiprināšanai, lai tiem nodrošinātu lielāku elastīgumu un ļautu izmantot tirgus sniegtās iespējas. Katrā ziņā minētajiem formātiem un procedūrām vajadzētu būt fakultatīviem un pēc emitentu izvēles.

(35) Attiecībā uz visiem tiem vērtspapīriem, kas nav pašu kapitāla vērtspapīri, tostarp tiem, kas tiek emitēti pastāvīgi vai atkārtoti vai kā daļa no piedāvājuma programmas, emitentiem būtu jāļauj sastādīt prospektu pamatprospekta veidā.

(36) Ir lietderīgi precizēt, ka pamatprospekta galīgajos noteikumos būtu jāiekļauj tikai konkrētajai emisijai raksturīgo vērtspapīru apraksta informācija, ko iespējams noteikt tikai konkrētās emisijas brīdī. Šādu informāciju var veidot, piemēram, starptautiskais vērtspapīru identifikācijas numurs (ISIN kods), emisijas cena, dzēšanas termiņš, jebkāds kupons, izmantošanas datums, izmantošanas cena, izpirkšanas cena un citi noteikumi, kas nav bijuši zināmi pamatprospekta sastādīšanas brīdī. Ja pamatprospektā nav iekļauti galīgie noteikumi, kompetentajai iestādei tie nebūtu jāapstiprina, bet tie būtu tikai tai jāiesniedz. Pārējā jaunā informācija, kas varētu ietekmēt emitenta un vērtspapīru novērtējumu, būtu jāiekļauj pamatprospekta papildinājumā. Nedz galīgie noteikumi, nedz arī papildinājums nebūtu jāizmanto, lai iekļautu tādu vērtspapīru veidu, kas jau nav aprakstīts pamatprospektā.

(37) Saskaņā ar pamatprospektu emitentam kopsavilkums būtu jāsastāda tikai par katru emisiju atsevišķi, lai samazinātu administratīvos slogus un uzlabotu saprotamību ieguldītājiem. Minētais emisijai specifiskais kopsavilkums būtu jāpievieno galīgajiem noteikumiem, un kompetentajai iestādei tie būtu jāapstiprina tikai tad, ja galīgie noteikumi ir iekļauti pamatprospektā vai tā papildinājumā.

(38) Lai palielinātu pamatprospekta elastīgumu un rentabilitāti, emitentam būtu jāļauj sastādīt pamatprospektu kā atsevišķus dokumentus.

(39) Biežie emitenti būtu jāstimulē sastādīt savus prospektus kā atsevišķus dokumentus, jo tādējādi ir iespējams samazināt to izmaksas attiecībā uz atbilstības nodrošināšanu šai regulai un ļaut tiem ātri reaģēt uz tirgus sniegtajām iespējām. Tādējādi emitentiem, kuru vērtspapīrus ir atļauts tirgot regulētos tirgos vai DTS, vajadzētu būt iespējai, bet ne pienākumam, katrā finanšu gadā sastādīt un publicēt vispārēju reģistrācijas dokumentu, kurā iekļauta juridiskā, darījumdarbības, finanšu, grāmatvedības un akcionāru informācija un sniegts apraksts par emitentu attiecīgajā finanšu gadā. Ar nosacījumu, ka emitents izpilda šajā regulā noteiktos kritērijus, emitentu būtu jāuzskata par biežo emitentu kopš brīža, kad emitents vispārējo reģistrācijas dokumentu iesniedz apstiprināšanai kompetentajā iestādē. Sastādot vispārējo reģistrācijas dokumentu, emitentam būtu iespējams nodrošināt informācijas aktualitāti un sastādīt prospektu, kad tirgus apstākļi kļūst labvēlīgi vērtspapīru publiska piedāvājuma sniegšanai vai atļaujas tirdzniecības veikšanai regulētā tirgū gūšanai, pievienojot vērtspapīru aprakstu un kopsavilkumu. Vispārējam reģistrācijas dokumentam vajadzētu būt daudzfunkcionālam ciktāl tajā vajadzētu iekļaut tādu pašu informāciju neatkarīgi no tā, vai emitents to pēcāk izmanto attiecībā uz vērtspapīru publisku piedāvājumu vai pašu kapitāla vērtspapīru vai vērtspapīru, kas nav pašu kapitāla vērtspapīri, atļauju veikt tirdzniecību regulētā tirgū. Tādējādi informācijas atklāšanas standartiem attiecībā uz vispārējo reģistrācijas dokumentu būtu jābalstās uz tiem, kas attiecas uz pašu kapitāla vērtspapīriem. Vispārējam reģistrācijas dokumentam būtu jākalpo par avotu atsaucei uz emitentu, sniedzot ieguldītājiem un analītiķiem nepieciešamo minimālo informāciju, lai tie varētu pamatoti spriest par uzņēmuma darījumdarbību, finansiālo stāvokli, peļņu un perspektīvām, pārvaldību un akcionāriem.

(40) Emitentu, kurš ir iesniedzis vispārējo reģistrācijas dokumentu un saņēmis tā apstiprinājumu divus gadus pēc kārtas, var uzskatīt par kompetentajai iestādei labi zināmu. Tādēļ visus turpmākos vispārējos reģistrācijas dokumentus un jebkādus to grozījumus būtu jāļauj iesniegt bez iepriekšēja apstiprinājuma un, ja minētā kompetentā iestāde to uzskata par nepieciešamu, tai tie ex post būtu jāpārskata. Katrai kompetentajai iestādei būtu jālemj par tādas pārskatīšanas biežumu, ņemot vērā, piemēram, tās novērtējumu par emitenta riskiem, iepriekš atspoguļotās informācijas kvalitāti vai laiku, kas pagājis kopš pēdējās iesniegtā vispārējā reģistrācijas dokumenta pārskatīšanas.

(41) Kamēr vispārējais reģistrācijas dokuments nav kļuvis par apstiprinātā prospekta sastāvdaļu, vajadzētu būt iespējai to grozīt – vai nu brīvprātīgi emitentam, piemēram, ja emitenta organizācijā vai finanšu situācijā notikušas būtiskas izmaiņas, vai pēc kompetentās iestāde pieprasījuma, ja ex post pārskatīšanas rezultātā tiek konstatēts, ka nav tikuši ievēroti pilnīguma, saprotamības un konsekvences standarti. Tādi grozījumi būtu jāpublicē saskaņā ar tādiem pašiem režīmiem, kuri attiecas uz vispārējo reģistrācijas dokumentu. Konkrēti – ja kompetentā iestāde konstatē būtisku izlaidumu, būtisku kļūdu vai būtisku neatbilstību, emitentam būtu jāgroza vispārējais reģistrācijas dokuments un bez liekas kavēšanās minētais grozījums jāpublisko. Tā kā netiek sniegts ne publisks piedāvājums, ne atļauja veikt vērtspapīru tirdzniecību, vispārējā reģistrācijas dokumenta grozīšanas procedūrai vajadzētu būt atšķirīgai no prospekta papildināšanas procedūras, kas būtu jāpiemēro tikai pēc prospekta apstiprināšanas.

(42) Ja emitents sastāda prospektu, kas sastāv no atsevišķiem dokumentiem, apstiprināšana būtu jāattiecina uz visām prospekta sastāvdaļām, tostarp attiecīgā gadījumā uz vispārējo reģistrācijas dokumentu un jebkādiem tā grozījumiem, ja tie pirms tam bija iesniegti kompetentajā iestādē, bet nebija apstiprināti. Uz vispārējā reģistrācijas dokumenta grozījumiem nebūtu jāattiecas kompetentās iestādes apstiprinājumam iesniegšanas brīdī, bet tie būtu jāapstiprina tikai tad, kad apstiprināšanai ir iesniegtas visas prospekta sastāvdaļas.

(43) Lai paātrinātu prospekta sagatavošanas procesu un sekmētu piekļuvi kapitāla tirgiem rentablā veidā, biežiem emitentiem, kuri izstrādā vispārējo reģistrācijas dokumentu, būtu jāpiešķir priekšrocība izmantot paātrinātu apstiprināšanas procesu, jo prospekta galvenā sastāvdaļa jau vai nu ir tikusi apstiprināta, vai ir jau pieejama pārskatīšanai kompetentajā iestādē. Tādējādi prospekta apstiprināšanas saņemšanai nepieciešamajam laikam būtu jākļūst īsākam, ja reģistrācijas dokuments ir sagatavots kā vispārējs reģistrācijas dokuments.

(44) Biežajiem emitentiem kā pamatprospekta sastāvdaļu būtu jāļauj izmantot vispārējo reģistrācijas dokumentu un jebkādus tā grozījumus. Ja biežais emitents ir tiesīgs sastādīt ES izaugsmes prospektu, vienkāršotu prospektu saskaņā ar vienkāršoto informācijas atklāšanas režīmu sekundārām emisijām vai vairumtirgus prospektu vērtspapīriem, kas nav pašu kapitāla vērtspapīri, tam kā šādu prospektu sastāvdaļu būtu jāļauj izmantot vispārējo reģistrācijas dokumentu un jebkādus tā grozījumus, nevis konkrētu reģistrācijas dokumentu, kas tiek prasīts saskaņā ar minētajiem informācijas atklāšanas režīmiem.

(45) Pieņemot, ka emitents ievēro regulētās informācijas iesniegšanas, izplatīšanas un glabāšanas procedūras un termiņus, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/109/EK (9) 4. un 5. pantā, tam būtu jāļauj publicēt Direktīvā 2004/109/EK paredzētos gada un pusgada finanšu pārskatus kā daļas no vispārējā reģistrācijas dokumenta, ja vien emitenta izcelsmes dalībvalstis neatšķiras no šīs regulas un Direktīvas 2004/109/EK mērķiem un ja vien attiecībā uz valodas lietojumu vispārējā reģistrācijas dokumentā ir izpildīti Direktīvas 2004/109/EK 20. panta nosacījumi. Minētajam būtu jāsamazina administratīvais slogs, ko rada vairākkārtējas iesniegšanas, neietekmējot publiski pieejamo informāciju vai minēto pārskatu uzraudzību saskaņā ar Direktīvu 2004/109/EK.

(46) Būtu jānosaka skaidrs prospekta derīguma termiņš, lai izvairītos no tādu ieguldījumu lēmumu pieņemšanas, kas ir balstīti uz novecojušu informāciju. Lai uzlabotu juridisko noteiktību, prospekta derīguma termiņam būtu jāsākas no tā apstiprināšanas brīža, kas kompetentajai iestādei ir viegli pārbaudāms brīdis. Vērtspapīru publiskais piedāvājums saskaņā ar pamatprospektu drīkstētu pārsniegt pamatprospekta derīguma termiņu tikai tad, ja nākamais pamatprospekts tiek apstiprināts un publicēts pirms tāda derīguma termiņa beigām un aptver nākamo piedāvājumu.

(47) Prospektā iekļautā informācija par nodokļiem attiecībā uz ienākumiem no vērtspapīriem pēc būtības var būt tikai vispārīga, kas atsevišķam ieguldītājam sniedz nelielas vērtības informāciju. Tā kā tādā informācijā jānorāda ne tikai tā valsts, kurā atrodas emitenta juridiskā adrese, bet arī tās valstis, kurās tiek sniegts piedāvājums vai lūgta atļauja veikt tirdzniecību regulētā tirgū, un kurās prospektam ir izsniegta pase, tādas informācijas sniegšana ir dārga un var kavēt pārrobežu piedāvājumus. Tādēļ prospektā būtu jāietver tikai brīdinājums par to, ka ieguldītāja dalībvalsts un emitenta inkorporācijas dalībvalsts nodokļu tiesības varētu ietekmēt no vērtspapīriem gūto ienākumu apmēru. Tomēr prospektā joprojām būtu jāiekļauj atbilstīgā informācija par nodokļu uzlikšanu, ja ierosinātais ieguldījums ietver konkrētu nodokļu režīmu, piemēram, gadījumā, kad ieguldīšana vērtspapīros ieguldītājiem piešķir labvēlīgu nodokļa režīmu.

(48) Līdzko vērtspapīru kategoriju ir atļauts tirgot regulētā tirgū, ieguldītājiem tiek sniegta informācija, ko pastāvīgi atklāj emitents, saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 596/2014 (10) un Direktīvu 2004/109/EK. Tāpēc par turpmākajiem šāda emitenta publiskajiem piedāvājumiem vai atļaujām veikt tirdzniecību regulētā tirgū pilnīgs prospekts vairs nav tik steidzami jāsastāda. Tādēļ sekundāru emisiju gadījumos vajadzētu būt pieejamam atsevišķam vienkāršotam prospektam, un tā saturs būtu jāvienkāršo salīdzinājumā ar ierasto režīmu, ņemot vērā informāciju, kas jau ir atklāta. Tomēr ieguldītājiem būtu jāsaņem konsolidēta un labi strukturēta informācija, jo īpaši, ja saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 596/2014 un Direktīvu 2004/109/EK tādas informācijas pastāvīga atklāšana netiek prasīta.

(49) Vienkāršotajam sekundāro emisiju informācijas atklāšanas režīmam vajadzētu būt pieejamam tādu emitentu publiskajiem piedāvājumiem, kuru vērtspapīrus tirgo MVU izaugsmes tirgos, jo to operatoriem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/65/ES (11) ir prasība izstrādāt un piemērot noteikumus, kas nodrošina pienācīgu pastāvīgu informācijas atklāšanu.

(50) Vienkāršotajam sekundāro emisiju informācijas atklāšanas režīmam vajadzētu būt pieejamam izmantošanai tikai pēc tam, kad ir beidzies minimālais periods pēc emitenta vērtspapīru kategorijas sākotnējās atļaujas veikt tirdzniecību regulētā tirgū vai MVU izaugsmes tirgū. Astoņpadsmit mēnešu ilgam nogaidīšanas periodam vajadzētu nodrošināt, ka emitents vismaz vienreiz ir izpildījis savu pienākumu publicēt gada finanšu pārskatu saskaņā ar Direktīvu 2004/109/EK vai saskaņā ar MVU izaugsmes tirgus operatora noteikumiem.

(51) Viens no kapitāla tirgu savienības galvenajiem mērķiem ir sekmēt MVU piekļuvi finansējumam Savienības kapitāla tirgos. Ir lietderīgi paplašināt MVU definīciju, lai iekļautu MVU, kā definēts Direktīvā 2014/65/ES, lai nodrošinātu konsekvenci starp šo regulu un Direktīvu 2014/65/ES. Tā kā MVU parasti jāpiesaista salīdzinoši mazāki apjomi nekā citiem emitentiem, standarta prospekta sastādīšanas izmaksas var būt nesamērīgi augstas un varētu atturēt tos no savu vērtspapīru publiskas piedāvāšanas. Tajā pašā laikā MVU – to lieluma un, iespējams, īsākas uzņēmuma vēstures dēļ – var radīt specifisku ieguldījuma risku salīdzinājumā ar lielajiem emitentiem, un tiem būtu jāatklāj pietiekami daudz informācijas ieguldītājiem, lai tie varētu pieņemt ieguldījumu lēmumu. Turklāt, lai mudinātu MVU izmantot kapitāla tirgus finansējumu, ar šo regulu būtu jānodrošina, ka īpaša vērība tiek pievērsta MVU izaugsmes tirgiem, kas ir daudzsološs instruments, lai mazāki, augoši uzņēmumi varētu piesaistīt kapitālu. Tomēr šādu tirgu panākumi ir atkarīgi no to spējām rūpēties par augošu MVU finansēšanas vajadzībām. Tāpat daži uzņēmumi ar vidēji lielu kapitālu, kas publiski piedāvā vērtspapīrus, kuru kopējā samaksa Savienībā nepārsniedz EUR 20 000 000, gūtu labumu no vieglākas piekļuves kapitāla tirgu finansējumam, lai tie varētu attīstīties, un tiem vajadzētu spēt piesaistīt līdzekļus par izmaksām, kas nav nesamērīgi augstas. Tādēļ ir lietderīgi ar šo regulu izveidot konkrētu proporcionālu ES izaugsmes prospekta režīmu, kas ir pieejams šādiem uzņēmumiem. Būtu jāpanāk pienācīgs līdzsvars starp rentablu piekļuvi finanšu tirgiem un ieguldītāju aizsardzību, kalibrējot ES izaugsmes prospekta saturu. Tāpat kā citiem šajā regulā paredzētiem prospektu veidiem, arī ES izaugsmes prospektam, tiklīdz tas ir apstiprināts, būtu jāgūst labums no šajā regulā paredzētā pases piešķiršanas režīma, un tādēļ tam vajadzētu būt derīgam attiecībā uz jebkuru vērtspapīru publisku piedāvājumu visā Savienībā.

(52) Samazinātā informācija, kas jāatklāj ES izaugsmes prospektos, būtu jākalibrē tā, lai koncentrētos uz informāciju, kas ir būtiska un atbilstīga, veicot ieguldījumu piedāvātajos vērtspapīros, un uz nepieciešamību nodrošināt samērīgumu starp uzņēmuma lielumu un tā līdzekļu piesaistes vajadzībām, no vienas puses, un prospekta izstrādes izmaksām, no otras puses.

(53) Proporcionālajam informācijas atklāšanas režīmam attiecībā uz ES izaugsmes prospektiem nevajadzētu būt pieejamam gadījumos, kad uzņēmumam jau ir vērtspapīri, ko atļauts tirgot regulētos tirgos, lai ieguldītāji regulētos tirgos justos droši par to, ka emitentiem, kuru vērtspapīros viņi iegulda, piemēro tikai vienu informācijas atklāšanas noteikumu kopumu. Tādēļ regulētos tirgos nebūtu jāpastāv divu līmeņu informācijas atklāšanas standartam, kas būtu atkarīgs no emitenta lieluma.

(54) Primārais mērķis riska faktoru iekļaušanai prospektā ir nodrošināt, ka ieguldītāji veic šādu risku pamatotu novērtējumu un tādējādi pieņem ieguldījumu lēmumus, pilnībā pārzinot faktus. Tādēļ riska faktoros būtu jānorāda tikai tādi riski, kas ir būtiski un attiecas uz konkrēto emitentu un tā vērtspapīriem un kas tiek apstiprināti prospekta saturā. Prospektā nebūtu jāietver riska faktori, kas ir vispārīgi un kuri kalpo tikai kā saistību atruna, jo tie var apslēpt specifiskākus riska faktorus, par kuriem ieguldītājiem būtu jāzina, tādējādi neļaujot prospektā sniegt informāciju viegli analizējamā, kodolīgā un saprotamā veidā. Cita starpā, vides, sociālie un pārvaldības apstākļi arī var radīt konkrētus un būtiskus riskus emitentam un tā vērtspapīriem, un šādā gadījumā tie būtu jāatklāj. Lai palīdzētu ieguldītājiem identificēt visbūtiskākos riskus, emitentam prospektā būtu pienācīgi jāapraksta un jāuzrāda katrs riska faktors. Ierobežots skaits riska faktoru, ko izvēlējies emitents, būtu jāiekļauj kopsavilkumā.

(55) Tādai tirgus praksei, kad apstiprinātajā prospektā nav iekļauta galīgā piedāvājuma cena un/vai galīgais publiski piedāvāto vērtspapīru daudzums, izteikts vai nu kā vērtspapīru skaits, vai arī kā kopējais nominālais daudzums, vajadzētu būt pieņemamai, ja šādu galīgo piedāvājuma cenu un/vai galīgais daudzumu prospektā nevar iekļaut – ar noteikumu, ka šādā gadījumā ir nodrošināta ieguldītāju aizsardzība. Ieguldītājiem vai nu vajadzētu būt tiesībām uz atsaukšanu, tiklīdz kļūst zināma galīgā piedāvājuma cena vai galīgais vērtspapīru daudzums, vai – alternatīvā kārtā – prospektā būtu jāatklāj maksimālā cena, ko ieguldītājiem varētu nākties maksāt par vērtspapīriem, vai maksimālais vērtspapīru daudzums, vai vērtēšanas metodes un kritēriji, un/vai nosacījumi, saskaņā ar kuriem ir nosakāma vērtspapīru cena, un paskaidrojums par jebkādām izmantotajām metodēm, piemēram, diskontētas naudas plūsmas metodi, salīdzinošu grupu analīzi vai jebkādām citām vispārpieņemtām vērtēšanas metodēm. Vērtēšanas metodēm un kritērijiem vajadzētu būt pietiekami precīziem, lai cena būtu paredzama un tiktu nodrošināts tāds ieguldītāju aizsardzības līmenis, kas ir līdzīgs piedāvājuma maksimālās cenas atklāšanai. Šajā ziņā vienkārša atsauce uz pirkšanas pieprasījumu apkopošanas (bookbuilding) metodi nebūtu pieņemama kā vērtēšanas metode vai kritērijs, ja prospektā nav iekļauta maksimālā cena.

(56) Noteiktos gadījumos būtu jāatļauj prospektā vai tā sastāvdaļās neiekļaut sensitīvu informāciju, piemērojot atbrīvojumu, ko piešķir kompetentā iestāde, lai novērstu emitentam kaitīgas situācijas.

(57) Dalībvalstis publicē apjomīgu informāciju par savu finanšu stāvokli, un šāda informācija parasti ir pieejama publiskajā apritē. Tādējādi, ja kāda dalībvalsts garantē vērtspapīru piedāvājumu, šādu informāciju prospektā nebūtu vajadzīgs sniegt.

(58) Atļaujot emitentiem prospektā ar norādi iekļaut tādus dokumentus, kuri satur prospektā atklājamo informāciju, – ievērojot prasību, ka šādi dokumenti ir publicēti elektroniskā veidā –, būtu jāatvieglo prospekta sastādīšanas procedūra un jāsamazina emitentu izmaksas, neapdraudot ieguldītāju aizsardzību. Tomēr prospekta vienkāršošanas un izstrādes izmaksu samazināšanas mērķi nebūtu jāīsteno, kaitējot citām interesēm, ko paredzēts aizsargāt ar prospektu, tostarp attiecībā uz informācijas pieejamību. Attiecībā uz valodu, kas izmantota ar norādi iekļautajā informācijā, būtu jāievēro uz prospektiem attiecināmā valodas režīma prasības. Ar norādi iekļautajai informācijai būtu jāvar attiekties uz vēsturiskiem datiem. Taču, ja šāda informācija būtisku izmaiņu dēļ vairs nav svarīga, tas būtu skaidri jānorāda prospektā un būtu arī jāsniedz atjauninātā informācija.

(59) Būtu jāpastāv iespējai prospektā ar norādi iekļaut jebkuru regulēto informāciju, kā noteikts Direktīvas 2004/109/EK 2. panta 1. punkta k) apakšpunktā. Emitentiem, kuru vērtspapīri tiek tirgoti DTS, un emitentiem, kuri ir atbrīvoti no gada un pusgada finanšu pārskatu publicēšanas, ievērojot Direktīvas 2004/109/EK 8. panta 1. punkta b) apakšpunktu, būtu arī jāļauj prospektā ar norādi iekļaut visu vai daļu no to gada vai starpperioda finanšu informācijas, revīzijas ziņojumiem, finanšu pārskatiem, vadības ziņojumiem vai paziņojumiem par korporatīvo pārvaldību, ciktāl tie ir elektroniski publicēti.

(60) Ne visiem emitentiem ir pieejama adekvāta informācija un norādes par pārbaudes un apstiprināšanas procesu un nepieciešamajiem pasākumiem, kas jāveic, lai apstiprinātu prospektu, jo dalībvalstu kompetentajām iestādēm ir dažādas pieejas. Ar šo regulu būtu jālikvidē minētās atšķirības, saskaņojot kritērijus, ko piemēro prospekta pārbaudei, un saskaņojot noteikumus, ko piemēro kompetento iestāžu apstiprināšanas procesiem, tos racionalizējot. Ir svarīgi nodrošināt to, ka visas kompetentās iestādes, pārbaudot prospektā iekļautās informācijas pilnīgumu, konsekvenci un saprotamību, izmanto konverģentu pieeju, ņemot vērā to, ka prospektu pārbaudē ir vajadzīga proporcionāla pieeja, pamatojoties uz emitenta un emisijas apstākļiem. Norādēm par to, kā lūgt prospekta apstiprināšanu, vajadzētu būt publiski pieejamiem kompetento iestāžu tīmekļa vietnēs. Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (EVTI), izmantojot savas pilnvaras saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1095/2010 (12), uzraudzības konverģences veicināšanā minētajā jomā vajadzētu būt ievērojamai nozīmei. Jo īpaši EVTI savlaicīgi pirms šīs regulas pārskatīšanas un saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1095/2010 būtu jāveic salīdzinoša izvērtēšana par kompetento iestāžu darbībām saskaņā ar šo regulu.

(61) Lai sekmētu piekļuvi dalībvalstu tirgiem, ir svarīgi, lai maksa, ko kompetentās iestādes iekasē par prospektu un ar to saistīto dokumentu apstiprināšanu un iesniegšanu, būtu pamatota un proporcionāla un tiktu publiski atklāta.

(62) Tā kā internets nodrošina vieglu piekļuvi informācijai un lai nodrošinātu vieglāku pieejamību ieguldītājiem, apstiprinātais prospekts vienmēr būtu jāpublicē elektroniskā veidā. Prospekts būtu jāpublicē tam veltītā iedaļā emitenta, piedāvātāja vai personas, kas lūdz atļauju veikt tirdzniecību regulētā tirgū, tīmekļa vietnē vai attiecīgā gadījumā to finanšu starpnieku tīmekļa vietnē, kuri izvieto vai pārdod vērtspapīrus, tostarp pilnvaroto maksātāju tīmekļa vietnē, vai tāda regulētā tirgus tīmekļa vietnē, kurā tiek prasīta atļauja veikt tirdzniecību, vai DTS operatora tīmekļa vietnē.

(63) Visi apstiprinātie prospekti vai – alternatīvā kārtā – šādu prospektu saraksts ar hipersaitēm uz atbilstīgām tam veltītas tīmekļa vietnes sadaļām būtu jāpublicē emitenta izcelsmes dalībvalsts kompetentās iestādes tīmekļa vietnē, un ikviens prospekts kopā ar attiecīgajiem datiem, kas ļauj to klasificēt, kompetentajai iestādei būtu jānosūta EVTI. EVTI būtu jānodrošina centralizēts prospektu glabāšanas mehānisms, kas sabiedrībai ļautu tam piekļūt bez maksas un izmantot attiecīgos meklēšanas rīkus. Lai nodrošinātu ieguldītājiem piekļuvi ticamiem datiem, ko var savlaicīgi un efektīvi izmantot un analizēt, zināmai prospektos iekļautajai informācijai, piemēram, vērtspapīru ISIN un emitentu, piedāvātāju un garantijas devēju juridiskās personas identifikatoriem (LEI), vajadzētu būt mašīnlasāmai, tostarp arī metadatu izmantošanas gadījumā. Prospektiem vajadzētu būt publiski pieejamiem vismaz 10 gadus pēc to publicēšanas, lai nodrošinātu, ka to publiskās pieejamības termiņš atbilst gada un pusgada finanšu pārskatu termiņam saskaņā ar Direktīvu 2004/109/EK. Prospektiem pēc ieguldītāju pieprasījuma vienmēr vajadzētu būt pieejamam pastāvīgā informācijas nesējā bez maksas. Ja potenciālais ieguldītājs iesniedz īpašu lūgumu saņemt kopiju drukātā formātā, šim ieguldītājam vajadzētu būt iespējai saņemt drukātu prospekta kopiju. Tomēr tas neliek emitentam, piedāvātājam, personai, kas lūdz atļauju veikt tirdzniecību regulētā tirgū, vai finanšu starpniekam turēt rezervē drukātas prospekta kopijas, lai atbildētu uz šādiem potenciāliem lūgumiem.

(64) Ir arī jāsaskaņo reklāmas, lai izvairītos no tā, ka mazinās sabiedrības uzticēšanās un pasliktinās finanšu tirgu pienācīga darbība. Reklāmu godīgums un precizitāte, kā arī to atbilsme prospekta saturam ir ārkārtīgi svarīga, lai aizsargātu ieguldītājus, tostarp privātos ieguldītājus. Neskarot šajā regulā paredzēto pases piešķiršanas režīmu, šādu reklāmu uzraudzība ir kompetento iestāžu pienākuma sastāvdaļa. Šīs regulas prasībām par reklāmu nebūtu jāskar citi piemērojamie Savienības tiesību noteikumi, jo īpaši attiecībā uz patērētāju aizsardzību un negodīgu komercpraksi.

(65) Ikviens svarīgs jauns faktors, būtiska kļūda vai būtiska neprecizitāte, kas varētu ietekmēt ieguldījuma novērtējumu un kas rodas pēc prospekta publicēšanas, bet pirms piedāvājuma slēgšanas vai tirdzniecības uzsākšanas regulētā tirgū, ieguldītājiem būtu pienācīgi jāizvērtē, un tādēļ bez liekas kavēšanās būtu jāapstiprina un jāizplata prospekta papildinājums.

(66) Lai uzlabotu juridisko noteiktību, būtu skaidri jānorāda attiecīgie termiņi, kādos emitentam jāpublicē prospekta papildinājums un kādos ieguldītājiem pēc papildinājuma publicēšanas ir tiesības atsaukt savu piekrišanu piedāvājumam. No vienas puses, pienākums papildināt prospektu būtu jāpiemēro, kad rodas svarīgs jauns faktors, būtiska kļūda vai būtiska neprecizitāte, pirms piedāvājuma perioda beigām vai laika, kad sākas šādu vērtspapīru tirdzniecība regulētā tirgū, atkarībā no tā, kas notiek vēlāk. No otras puses, tiesības atsaukt piekrišanu būtu jāpiemēro tikai tad, ja prospekts attiecas uz vērtspapīru publisku piedāvājumu un jaunais svarīgais faktors, būtiska kļūda vai būtiska neprecizitāte ir radusies vai atklāta pirms piedāvājuma perioda beigām un vērtspapīru piegādes. Tādējādi atsaukšanas tiesības būtu jāsaista ar jaunā svarīgā faktora, būtiskās kļūdas vai būtiskās neprecizitātes laiku, kas ir par iemeslu papildinājuma izveidei, un tās būtu jāpiemēro ar noteikumu, ka šāds būtisks notikums ir radies piedāvājuma darbības laikā un pirms vērtspapīru piegādes. Atsaukšanas tiesības, kas ieguldītājiem piešķirtas saistībā ar svarīgu jaunu faktoru, būtisku kļūdu vai būtisku neprecizitāti, kura radusies vai atklāta prospekta derīguma termiņa laikā, neietekmē tas, ka atbilstīgais papildinājums ir publicēts pēc minētā prospekta derīguma termiņa. Tādā īpašā gadījumā, kad piedāvājums turpinās saskaņā ar diviem secīgiem pamatprospektiem, tas, ka emitents atrodas sekmīga pamatprospekta apstiprināšanas procesā, neatceļ pienākumu papildināt iepriekšējo pamatprospektu līdz tā derīguma termiņa beigām un piešķirt saistītās atsaukšanas tiesības. Lai uzlabotu juridisko noteiktību, prospekta papildinājumā būtu jānorāda konkrēts atsaukšanas tiesību beigu termiņš. Ja ieguldītāji izmanto tiesības atsaukt savu piekrišanu, finanšu starpniekiem būtu jāinformē ieguldītāji par to tiesībām un jāsekmē procedūru norise.

(67) Emitenta pienākums tulkot pilnu prospekta tekstu visās attiecīgajās oficiālajās valodās attur no pārrobežu piedāvājumiem vai daudzpusējas tirdzniecības. Lai veicinātu tādus pārrobežu piedāvājumus, tikai kopsavilkumam vajadzētu būt pieejamam uzņēmējas dalībvalsts oficiālajā valodā vai vismaz vienā no uzņēmējas dalībvalsts oficiālajām valodām, vai citā valodā, ko atzinusi par pieņemamu minētās dalībvalsts kompetentā iestāde.

(68) Uzņēmējas dalībvalsts kompetentajai iestādei vajadzētu būt tiesīgai no izcelsmes dalībvalsts kompetentās iestādes saņemt sertifikātu, kurā norādīts, ka prospekts ir sastādīts saskaņā ar šo regulu. Izcelsmes dalībvalsts kompetentajai iestādei būtu arī jāpaziņo emitentam vai par prospekta sastādīšanu atbildīgajai personai par uzņēmējas dalībvalsts iestādei adresētu prospekta apstiprinājuma sertifikātu, lai emitentam vai par prospekta sastādīšanu atbildīgajai personai sniegtu pārliecību par to, vai paziņojums patiešām ir sniegts un kad tas faktiski ir noticis. Visiem dokumentu pārsūtījumiem kompetento iestāžu starpā, ko veic paziņošanas nolūkā, būtu jānotiek, izmantojot paziņojumu portālu, ko izveidos EVTI.

(69) Ja ar šo regulu emitentam ļauj izvēlēties savu izcelsmes dalībvalsti attiecībā uz prospekta apstiprināšanu, ir lietderīgi nodrošināt, ka šāds emitents par sava prospekta sastāvdaļu var izmantot reģistrācijas dokumentu vai vispārējo reģistrācijas dokumentu, ko jau ir apstiprinājusi citas dalībvalsts kompetentā iestāde. Tādēļ būtu jāievieš paziņošanas sistēma starp kompetentajām iestādēm, lai nodrošinātu to, ka uz šādu reģistrācijas dokumentu vai vispārēju reģistrācijas dokumentu neattiecas pārbaude vai apstiprinājums, ko veic kompetentā iestāde, kura apstiprina prospektu, un ka kompetentās iestādes arī turpmāk ir atbildīgas tikai par to prospekta sastāvdaļu, kuru tās ir apstiprinājušas, tostarp gadījumā, ja vēlāk tiek sastādīts papildinājums.

(70) Lai nodrošinātu šīs regulas mērķu pilnīgu sasniegšanu, tās darbības jomā ir arī jāietver vērtspapīri, ko emitē emitenti, uz kuriem attiecas trešo valstu tiesību akti. Lai nodrošinātu informācijas apmaiņu un sadarbību ar trešo valstu iestādēm saistībā ar šīs regulas efektīvu izpildi, kompetentajām iestādēm būtu jānoslēdz sadarbības mehānismi ar saviem trešo valstu darījuma partneriem. Jebkādai personas datu nodošanai, kuras pamatā ir minētie mehānismi, būtu jāatbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/679 (13) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 45/2001 (14) prasībām.

(71) Dažādas dalībvalstu kompetentās iestādes, kurām ir atšķirīgas atbildības jomas, varētu radīt nevajadzīgas izmaksas un atbildības pārklāšanos, nesniedzot nekādu papildu labumu. Katrā dalībvalstī būtu jāizraugās viena kompetentā iestāde, kas apstiprinātu prospektus un uzņemtos atbildību veikt uzraudzību par atbilstību šai regulai. Šāda kompetentā iestāde būtu jāizveido kā administratīva iestāde, un tai vajadzētu būt tādai, lai būtu garantēta tās neatkarība no tirgus dalībniekiem un nodrošināta izvairīšanās no interešu konfliktiem. Izraugoties kompetento iestādi prospektu apstiprināšanai, nebūtu jāizslēdz sadarbības iespēja starp šo iestādi un trešām personām, piemēram, banku un apdrošināšanas regulatoriem vai reģistrēšanas iestādēm, lai vienādā mērā garantētu prospektu efektīvu pārbaudi un apstiprināšanu emitentu, ieguldītāju, tirgus dalībnieku un tirgu interesēs. Kompetentajai iestādei ir atļauts deleģēt uzdevumus trešām personām tikai tad, ja tas ir saistīts ar apstiprināto prospektu publicēšanu.

(72) Uzraudzības efektivitāti nodrošina iedarbīgu instrumentu, pilnvaru un resursu kopums, kas ir dalībvalstu kompetento iestāžu rīcībā. Tādēļ ar šo regulu jo īpaši būtu jānosaka minimālais uzraudzības un izmeklēšanas pilnvaru kopums, kāds būtu jāpiešķir dalībvalstu kompetentajām iestādēm saskaņā ar valsts tiesību aktiem. Ja tā noteikts valsts tiesību aktos, minētās pilnvaras būtu jāīsteno, iesniedzot pieteikumu kompetentajās tiesu iestādēs. Īstenojot savas pilnvaras saskaņā ar šo regulu, kompetentajām iestādēm un EVTI būtu jārīkojas objektīvi un taisnīgi un būtu jāsaglabā neatkarība lēmumu pieņemšanā.

(73) Lai konstatētu šīs regulas pārkāpumus, kompetentajām iestādēm ir jāvar piekļūt citām vietām, kuras nav fizisko personu privātās dzīvesvietas, lai konfiscētu dokumentus. Piekļuve tādām telpām ir nepieciešama, kad ir radušās pamatotas aizdomas par to, ka pastāv dokumenti un citi dati, kas saistīti ar inspekcijas vai izmeklēšanas priekšmetu un kas varētu būt nozīmīgi, lai pierādītu šīs regulas pārkāpumu. Turklāt piekļuve šādām telpām ir vajadzīga, ja persona, kurai jau ir iesniegts informācijas sniegšanas pieprasījums, to nav izpildījusi, vai ja ir pamats uzskatīt, ka, ja pieprasījums tiktu iesniegts, to neizpildītu, vai ka dokumenti vai informācija, uz ko attiecas informācijas sniegšanas pieprasījums, tiktu pārvietoti, manipulēti vai iznīcināti.

(74) Saskaņā ar Komisijas 2010. gada 8. decembra paziņojumu “Par sankciju režīmu pastiprināšanu finanšu pakalpojumu nozarē” un lai nodrošinātu šajā regulā noteikto prasību izpildi, ir svarīgi, ka dalībvalstis veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu pienācīgu administratīvo sodu un citu administratīvo pasākumu noteikšanu par šīs regulas pārkāpumiem. Minētajiem sodiem un pasākumiem vajadzētu būt iedarbīgiem, samērīgiem un atturošiem un būtu jānodrošina kopīga pieeja dalībvalstīs un preventīva ietekme. Šai regulai nebūtu jāierobežo dalībvalstu iespējas paredzēt lielākus administratīvos sodus.

(75) Lai nodrošinātu to, ka kompetento iestāžu lēmumiem par administratīvo sodu uzlikšanu vai citiem veiktajiem administratīvajiem pasākumiem ir preventīva ietekme uz plašu sabiedrību, parasti tie būtu jāpublicē, ja vien kompetentā iestāde saskaņā ar šo regulu neuzskata par nepieciešamu sankcijas publicēt anonīmi, atlikt publicēšanu vai nepublicēt vispār.

(76) Lai gan dalībvalstīm būtu jāvar paredzēt administratīvo sodu un kriminālsodu noteikumus par vieniem un tiem pašiem pārkāpumiem, dalībvalstīm nebūtu jāprasa paredzēt administratīvo sodu noteikumus par tādiem šīs regulas pārkāpumiem, kuriem to valsts tiesībās piemēro kriminālsodus līdz 2018. gada 21. jūlijam. Saskaņā ar valsts tiesībām dalībvalstīm nav pienākuma par vienu un to pašu pārkāpumu uzlikt gan administratīvus sodus, gan kriminālsodus, taču tām vajadzētu būt iespējai to darīt, ja valsts tiesību akti to atļauj. Tomēr kriminālsodu saglabāšanai par šīs regulas pārkāpumiem tā vietā, lai piemērotu administratīvus sodus, nebūtu jāmazina vai citādi jāietekmē kompetento iestāžu spēja šīs regulas piemērošanas nolūkos laikus sadarboties ar citu dalībvalstu kompetentajām iestādēm, piekļūt informācijai un apmainīties ar to, tostarp pēc attiecīgu pārkāpumu nodošanas kompetentajām tiesu iestādēm kriminālvajāšanas nolūkam.

(77) Trauksmes cēlēji kompetentajām iestādēm varētu sniegt jaunu informāciju, kas tām palīdz konstatēt un uzlikt sankcijas šīs regulas pārkāpumu gadījumos. Tādēļ ar šo regulu būtu jānodrošina, ka spēkā ir adekvāti režīmi, lai trauksmes cēlējiem dotu iespēju brīdināt kompetentās iestādes par faktiskiem vai iespējamiem šīs regulas pārkāpumiem un lai pasargātu tos no atriebības.

(78) Lai precizētu šajā regulā noteiktās prasības, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 290. pantu attiecībā uz minimālās informācijas apjomu zināmos dokumentos, kas ir jādara publiski pieejami saistībā ar pārņemšanu, apvienošanos vai sadalīšanu, vispārējā reģistrācijas dokumenta un jebkādu tā grozījumu, kā arī nosacījumu, saskaņā ar kuru tiek zaudēts biežā emitenta statuss, rūpīgu pārbaudi, apstiprināšanu, iesniegšanu un pārskatīšanu, prospekta formātu, pamatprospektu un galīgajiem noteikumiem, un konkrēto informāciju, kas jāiekļauj prospektā, vispārējā reģistrācijas dokumentā iekļaujamo minimālo informāciju, vienkāršotajā prospektā iekļaujamo samazināto informācijas apjomu sekundāru emisiju un MVU veiktu emisiju gadījumos, ES izaugsmes prospekta un tā specifiskā kopsavilkuma konkrēto samazināto saturu un standartizēto formātu un secību, kritērijiem, pēc kuriem emitents novērtē un izklāsta riska faktorus, prospektu pārbaudes un apstiprināšanas procedūrām un vispārīgiem līdzvērtības kritērijiem trešo valstu emitentu sastādītiem prospektiem. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (15). Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu līdzvērtīgu dalību, Eiropas Parlamentam un Padomei visi dokumenti jāsaņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

(79) Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai attiecībā uz trešo valstu prospekta tiesību līdzvērtību, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai, lai tā varētu pieņemt lēmumu par tādu līdzvērtību. Minētās pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (16).

(80) Finanšu pakalpojumu tehniskajiem standartiem būtu jānodrošina ieguldītāju un patērētāju pienācīga aizsardzība visā Savienībā. EVTI kā struktūrai, kuras rīcībā ir ļoti specializētas zināšanas, būtu efektīvi un lietderīgi uzticēt tādu Komisijai iesniedzamo regulatīvo tehnisko standartu projektu izstrādi, kuri nav saistīti ar politikas izvēli.

(81) Būtu jāpilnvaro Komisija pieņemt EVTI izstrādātos regulatīvos tehniskos standartus, attiecībā uz kopsavilkumā iekļaujamās finanšu pamatinformācijas saturu un formātu, gadījumiem, kuros ir iespējams zināmu informāciju prospektā nenorādīt, informāciju, kas iekļaujama ar norādi, un Savienības tiesību aktos paredzētajiem pārējiem dokumentu veidiem, prospekta publicēšanu, datiem, kas nepieciešami prospektu klasificēšanai EVTI pārvaldītajā glabāšanas mehānismā, noteikumiem par reklāmām, situācijām, kurās pēc svarīga jauna faktora, būtiskas kļūdas vai būtiskas neprecizitātes konstatēšanas saistībā ar prospektā iekļauto informāciju ir jāpublicē prospekta papildinājums, tehniskiem aspektiem, kas nepieciešami EVTI paziņojumu portāla funkcionēšanai, minimālo saturu attiecībā uz sadarbības mehānismiem ar trešo valstu uzraudzības iestādēm un veidnēm, ko izmanto šajā sakarā, un informāciju, ar ko apmainās starp kompetentajām iestādēm un EVTI saistībā ar pienākumu sadarboties. Komisijai būtu jāpieņem šie regulatīvo tehnisko standartu projekti ar deleģētajiem aktiem, ievērojot LESD 290. pantu un saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10.–14. pantu.

(82) Komisija būtu arī jāpilnvaro pieņemt EVTI izstrādātos īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz standarta formātiem, veidnēm un procedūrām apstiprinājuma sertifikāta paziņojumam, prospektam, reģistrācijas dokumentam, vispārējam reģistrācijas dokumentam, jebkādam to papildinājumam un to tulkojumam, prospekta papildinājumam un prospekta un/vai kopsavilkuma tulkojumam, standarta formātiem, veidnēm un procedūrām sadarbībai un informācijas apmaiņai starp kompetentajām iestādēm un procedūrām un formātiem informācijas apmaiņai starp kompetentajām iestādēm un EVTI. Komisijai minētie īstenošanas tehniskie standarti būtu jāpieņem ar īstenošanas aktiem, ievērojot LESD 291. pantu un saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 15. pantu.

(83) Īstenojot deleģētās un īstenošanas pilnvaras saskaņā ar šo regulu, Komisijai būtu jāievēro šādi principi: — jānodrošina privāto ieguldītāju un MVU uzticēšanās finanšu tirgiem, sekmējot augstus pārredzamības standartus finanšu tirgos, — jānodrošina prospekta informācijas atklāšanas prasību kalibrēšana, ņemot vērā emitenta lielumu un informāciju, kas emitentam jau ir jāatklāj saskaņā ar Direktīvu 2004/109/EK un Regulu (ES) Nr. 596/2014, — jānodrošina MVU vieglāka piekļuve kapitāla tirgiem, vienlaikus nodrošinot ieguldītāju uzticēšanos ieguldījumiem tādos uzņēmumos, — jānodrošina ieguldītājiem plašs konkurējošu ieguldīšanas iespēju klāsts, kā arī viņu apstākļiem piemērots informācijas atklāšanas un aizsardzības līmenis, — jānodrošina, ka neatkarīgas regulatīvās iestādes noteikumus īsteno konsekventi, jo īpaši attiecībā uz cīņu pret “balto apkaklīšu” noziegumiem, — jānodrošina augsta līmeņa pārredzamība un apspriešanās ar visiem tirgus dalībniekiem, kā arī ar Eiropas Parlamentu un Padomi, — jāveicina inovācija finanšu tirgos, lai nodrošinātu, ka šie tirgi ir dinamiski un efektīvi, — jānodrošina finanšu sistēmas sistēmiskā stabilitāte, cieši uzraugot finanšu inovāciju un reaģējot uz to, — ir svarīgi samazināt kapitāla izmaksas un uzlabot kapitāla pieejamību, — ilgtermiņā jāpanāk līdzsvars starp visu tirgus dalībnieku izmaksām un ieguvumiem, ko rada jebkādi īstenošanas pasākumi, — jāsekmē Savienības finanšu tirgu starptautiskā konkurētspēja, neskarot tik ļoti vajadzīgo starptautiskās sadarbības paplašināšanu, — jānodrošina vienlīdzīgi konkurences apstākļi visiem tirgus dalībniekiem – vajadzības gadījumā ar Savienības tiesībām, — jānodrošina saskaņotība ar pārējām Savienības tiesībām tajā pašā jomā, jo informācijas traucējumi un pārredzamības trūkums varētu apdraudēt tirgu darbību un jo īpaši – kaitēt patērētājiem un mazajiem ieguldītājiem.

(84) Jebkurai personas datu apstrādei, kas tiek veikta saskaņā ar šo regulu, piemēram, apmaiņai ar personas datiem vai šo datu nodošanai, ko veic kompetentās iestādes, būtu jānotiek saskaņā ar Regulu (ES) 2016/679, un jebkurai informācijas apmaiņai vai nodošanai, ko veic EVTI, būtu jānotiek saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 45/2001.

(85) Komisijai līdz 2022. gada 21. jūlijam būtu jāpārskata šīs regulas piemērošana un jo īpaši jānovērtē, vai sekundāro emisiju un ES izaugsmes prospekta informācijas atklāšanas režīmi, vispārējais reģistrācijas dokuments un prospekta kopsavilkums joprojām ir atbilstošs, lai izpildītu šajā regulā paredzētos mērķus. Jo īpaši ziņojumā būtu jāveic analīze par attiecīgajiem skaitļiem un tendencēm saistībā ar ES izaugsmes prospektu un jānovērtē, vai ar jauno režīmu tiek panākts pienācīgs līdzsvars starp ieguldītāju aizsardzību un administratīvā sloga samazināšanu tiem uzņēmumiem, kuri ir tiesīgi to izmantot. Ar šādu pārskatīšanu turklāt būtu jānovērtē, vai ieguldītāji, jo īpaši MVU, var iegūt LEI un ISIN ar saprātīgām izmaksām un saprātīgā laikposmā.

(86) Šīs regulas prasību piemērošana būtu jāatliek, lai sniegtu iespēju pieņemt deleģētos un īstenošanas aktus un kompetentajām iestādēm un tirgus dalībniekiem ļautu pielāgoties un plānot jauno pasākumu piemērošanu.

(87) Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus, proti, uzlabot ieguldītāju aizsardzību un tirgus efektivitāti, vienlaikus izveidojot kapitāla tirgu savienību, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet to radītās ietekmes dēļ tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.

(88) Šajā regulā ir ievērotas pamattiesības un principi, kas jo īpaši atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. Tādēļ šī regula būtu jāinterpretē un jāpiemēro saskaņā ar minētajām tiesībām un principiem.

(89) Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 28. panta 2. punktu notika apspriešanās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets, darbības joma un izņēmumi

1. Šajā regulā ir paredzētas prasības attiecībā uz tāda prospekta sastādīšanu, apstiprināšanu un izplatīšanu, kas jāpublicē, publiski piedāvājot vērtspapīrus vai atļaujot tos tirgot regulētā tirgū, kurš atrodas vai darbojas dalībvalstī.

2. Šī regula neattiecas uz šādu veidu vērtspapīriem:

a) ieguldījumu apliecības, ko emitē kolektīvo ieguldījumu uzņēmumi, kuri nav slēgta tipa uzņēmumi;

b) vērtspapīri, kas nav pašu kapitāla vērtspapīri un ko emitējusi dalībvalsts vai kāda no dalībvalsts reģionālajām iestādēm vai vietējām pašpārvaldēm, starptautiska sabiedriska struktūra, kurā piedalās viena vai vairākas dalībvalstis, Eiropas Centrālā banka vai dalībvalstu centrālās bankas;

c) daļas dalībvalstu centrālo banku kapitālā;

d) vērtspapīri, ko bez nosacījumiem un neatsaucami garantējusi dalībvalsts vai kāda no dalībvalsts reģionālajām iestādēm vai vietējām pašpārvaldēm;

e) vērtspapīri, ko emitē dalībvalsts atzītas asociācijas ar juridisko statusu vai bezpeļņas organizācijas, lai iegūtu nepieciešamos līdzekļus savu bezpeļņas mērķu sasniegšanai;

f) neatvietojamas kapitāla daļas, kuru galvenais mērķis ir nodrošināt turētājam tiesības apmesties dzīvoklī vai cita veida nekustamā īpašumā vai tā daļā, ja minētās daļas nav iespējams pārdot, neatsakoties no minētajām tiesībām.

3. Neskarot šā punkta otro daļu un 4. pantu, šo regulu nepiemēro tādam vērtspapīru publiskam piedāvājumam, kura kopējā samaksa Savienībā ir mazāka nekā EUR 1 000 000 un ko aprēķina par 12 mēnešu laikposmu.

Dalībvalstis nepaplašina pienākumu sastādīt prospektu saskaņā ar šo regulu, proti, tā neattiecas uz vērtspapīru publisku piedāvājumiem, kas minēti šā punkta pirmajā daļā. Tomēr šādos gadījumos dalībvalstīm ir iespēja prasīt citas informācijas atklāšanas prasības valsts līmenī tiktāl, ciktāl šādas prasības nerada nesamērīgu vai nevajadzīgu slogu.

4. Regulas 3. panta 1. punktā paredzēto pienākumu publicēt prospektu nepiemēro nevienam no šiem vērtspapīru publisko piedāvājumu veidiem:

a) vērtspapīru piedāvājums, kas attiecas tikai uz kvalificētiem ieguldītājiem;

b) vērtspapīru piedāvājums, kas katrā dalībvalstī attiecas uz mazāk nekā 150 fiziskām vai juridiskām personām, kuras nav kvalificēti ieguldītāji;

c) vērtspapīru piedāvājums, kuru vienas vienības nominālvērtība ir vismaz EUR 100 000;

d) vērtspapīru piedāvājums, kas attiecas uz ieguldītājiem, kuri katrs ikvienā atsevišķā piedāvājumā iegūst vērtspapīrus par kopējo samaksu vismaz EUR 100 000 apmērā;

e) akcijas, kas emitētas, lai aizstātu jau emitētas tādas pašas kategorijas akcijas, ja tādu jaunu akciju emisija nepalielina emitēto akciju kapitālu;

f) vērtspapīri, kurus piedāvā saistībā ar pārņemšanu, ko īsteno ar apmaiņas piedāvājumu, ar noteikumu, ka dokuments ir darīts publiski pieejams saskaņā ar 21. panta 2. punktā paredzēto kārtību un satur informāciju, kurā aprakstīts darījums un tā ietekme uz emitentu;

g) vērtspapīri, kas piedāvāti, piešķirti vai piešķirami saistībā ar apvienošanos vai sadalīšanu, ar noteikumu, ka dokuments ir darīts publiski pieejams saskaņā ar 21. panta 2. punktā paredzēto kārtību un satur informāciju, kurā aprakstīts darījums un tā ietekme uz emitentu;

h) dividendes, ko esošajiem akcionāriem izmaksā tās pašas kategorijas akcijās, par kurām šīs dividendes tiek izmaksātas, ar noteikumu, ka ir pieejams dokuments, kurā iekļauta informācija par akciju skaitu un veidu un piedāvājuma iemesliem, kā arī sīkas ziņas par piedāvājumu;

i) vērtspapīri, ko darba devējs vai saistītais uzņēmums piedāvā, piešķir vai plāno piešķirt pašreizējiem vai bijušajiem direktoriem vai darbiniekiem, ar noteikumu, ka ir pieejams dokuments, kurā iekļauta informācija par vērtspapīru skaitu un veidu un piedāvājuma vai piešķīruma iemesliem, kā arī sīkas ziņas par piedāvājumu vai piešķīrumu;

j) vērtspapīri, kas nav pašu kapitāla vērtspapīri un kurus pastāvīgi vai atkārtoti emitē kredītiestādes, ja piedāvājuma pilna kopējā samaksa vienai kredītiestādei Savienībā, rēķinot par 12 mēnešiem, ir mazāka nekā EUR 75 000 000, ar noteikumu, ka šie vērtspapīri: i) nav subordinēti, konvertējami vai aizvietojami; un ii) nedod tiesības parakstīties uz citu veidu vērtspapīriem vai iegūt tos, un tie nav saistīti ar atvasinātu instrumentu.

5. Regulas 3. panta 3. punktā paredzēto pienākumu publicēt prospektu nepiemēro atļaujai veikt tirdzniecību regulētā tirgū saistībā ar šādiem elementiem:

a) vērtspapīri, kuri ir atvietojami ar vērtspapīriem, kuru tirdzniecība jau ir atļauta tajā pašā regulētajā tirgū, ar noteikumu, ka 12 mēnešu laikā tie veido mazāk nekā 20 procentus no tajā pašā regulētajā tirgū tirgot atļauto vērtspapīru skaita;

b) akcijas, kas iegūtas pēc citu vērtspapīru konvertēšanas, apmaiņas vai to tiesību izmantošanas, ko piešķir citi vērtspapīri, ja iegūtās akcijas ir no tās pašas kategorijas kā akcijas, ko jau atļauts tirgot tajā pašā regulētā tirgū, ar noteikumu, ka iegūtās akcijas 12 mēnešu laikā veido mazāk nekā 20 % no tādas pašas kategorijas to akciju skaita, kuras jau atļauts tirgot tajā pašā regulētajā tirgū, ievērojot šā punkta otro daļu;

c) vērtspapīri, kas iegūti no citu vērtspapīru, pašu kapitāla vai atbilstīgo saistību konvertēšanas vai apmaiņas, kuru veic noregulējuma iestāde, īstenojot pilnvaras, kas minētas Direktīvas 2014/59/ES 53. panta 2. punktā, 59. panta 2. punktā vai 63. panta 1. vai 2. punktā;

d) akcijas, ko emitē, lai aizstātu tādas pašas kategorijas akcijas, ko jau ir atļauts tirgot tajā pašā regulētajā tirgū, ja šādu akciju emisija nepalielina emitēto akciju kapitālu;

e) vērtspapīri, kurus piedāvā saistībā ar pārņemšanu, ko īsteno ar apmaiņas piedāvājumu, ar noteikumu, ka dokuments ir darīts publiski pieejams saskaņā ar 21. panta 2. punktā paredzēto kārtību un satur informāciju, kurā aprakstīts darījums un tā ietekme uz emitentu;

f) vērtspapīri, kas piedāvāti, piešķirti vai piešķirami saistībā ar apvienošanos vai sadalīšanu, ar noteikumu, ka dokuments ir darīts publiski pieejams saskaņā ar 21. panta 2. punktā paredzēto kārtību un satur informāciju, kurā aprakstīts darījums un tā ietekme uz emitentu;

g) akcijas, kas bez maksas piedāvātas, piešķirtas vai piešķiramas pašreizējiem akcionāriem, un dividendes, ko izmaksā tādas pašas kategorijas akcijās kā akcijas, par kurām šādas dividendes tiek izmaksātas, ar noteikumu, ka minētās akcijas ir tādas pašas kategorijas kā akcijas, ko jau ir atļauts tirgot tajā pašā regulētajā tirgū, un ka ir pieejams dokuments, kas satur informāciju par akciju skaitu un veidu un piedāvājuma iemesliem, kā arī sīkas ziņas par piedāvājumu vai piešķīrumu;

h) vērtspapīri, kurus pašreizējiem vai bijušajiem direktoriem vai darbiniekiem piedāvā, piešķir vai plāno piešķirt to darba devējs vai saistītais uzņēmums, ar noteikumu, ka minētie vērtspapīri ir tādas pašas kategorijas kā vērtspapīri, ko jau ir atļauts tirgot tajā pašā regulētajā tirgū, un ka ir pieejams dokuments, kas satur informāciju par vērtspapīru skaitu un veidu un piedāvājuma vai piešķīruma iemesliem, kā arī sīkas ziņas par piedāvājumu vai piešķīrumu;

i) vērtspapīri, kas nav pašu kapitāla vērtspapīri un kurus pastāvīgi vai atkārtoti emitē kredītiestādes, ja piedāvājuma pilna kopējā samaksa vienai kredītiestādei Savienībā, rēķinot par 12 mēnešiem, ir mazāka nekā EUR 75 000 000, ar noteikumu, ka šie vērtspapīri: i) nav subordinēti, konvertējami vai apmaināmi; un ii) nedod tiesības parakstīties uz citu veidu vērtspapīriem vai iegūt tos, un tie nav saistīti ar atvasinātu instrumentu;

j) vērtspapīri, kurus jau ir atļauts tirgot citā regulētā tirgū, ar šādiem nosacījumiem: i) minētos vērtspapīrus vai tādas pašas kategorijas vērtspapīrus jau ilgāk nekā 18 mēnešus ir atļauts tirgot minētajā citā regulētajā tirgū; ii) attiecībā uz vērtspapīriem, kurus pirmo reizi atļauts tirgot regulētā tirgū pēc 2005. gada 1. jūlija, atļauja veikt tirdzniecību minētajā citā regulētajā tirgū tika dota saskaņā ar prospektu, kas apstiprināts un publicēts saskaņā ar Direktīvu 2003/71/EK; iii) izņemot gadījumus, kuriem piemēro ii) apakšpunktu, vērtspapīriem, kas pirmo reizi iekļauti biržas sarakstos pēc 1983. gada 30. jūnija, iekļaušana biržas sarakstos tika apstiprināta saskaņā ar Padomes Direktīvas 80/390/EEK (17) vai Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/34/EK (18) prasībām; iv) ir izpildītas pastāvošās saistības attiecībā uz tirdzniecību minētajā citā regulētajā tirgū; v) persona, kas lūdz atļauju veikt vērtspapīra tirdzniecību regulētā tirgū saskaņā ar j) apakšpunktā paredzēto atbrīvojumu, publisko dokumentu tā regulētā tirgus dalībvalstī, kurā saskaņā ar 21. panta 2. punktā paredzēto kārtību ir lūgta atļauja veikt tirdzniecību, un dokumenta saturs atbilst 7. panta prasībām, izņemot to, ka 7. panta 3. punktā noteiktais maksimālais garums tiek palielināts par divām A4 formāta lappusēm, un dokuments ir sastādīts valodā, ko par pieņemamu noteikusi tā regulētā tirgus dalībvalsts kompetentā iestāde, kurā ir lūgta atļauja; un vi) v) punktā minētajā dokumentā norāda, kur iespējams iegūt jaunāko prospektu un kur ir pieejama finanšu informācija, ko publicējis emitents, ievērojot saistošos informācijas atklāšanas pienākumus.

Prasību par to, lai iegūtās akcijas12 mēnešu laikā veidotu mazāk nekā 20 % no tādas pašas kategorijas to akciju skaita, kuras jau atļauts tirgot tajā pašā regulētajā tirgū, kā minēts pirmās daļas b) apakšpunktā, nepiemēro nevienā no šādiem gadījumiem:

a) ja prospekts tika sastādīts saskaņā ar šo regulu vai Direktīvu 2003/71/EK, kad vērtspapīri tika publiski piedāvāti vai tika lūgta atļauja veikt tirdzniecību regulētā tirgū, kas nodrošinātu piekļuvi akcijām;

b) ja tādi vērtspapīri, kas nodrošina piekļuvi akcijām, tika emitēti pirms 2017. gada 20. jūlija;

c) ja akcijas atzīstamas par pirmā līmeņa pamata kapitāla posteņiem, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 575/2013 (19) 26. pantā attiecībā uz iestādi, kas definēta minētās regulas 4. panta 1. punkta 3. apakšpunktā, un tās iegūtas, izraisītājnotikuma gadījuma dēļ konvertējot minētās iestādes emitētus pirmā līmeņa papildu kapitāla instrumentus, kā noteikts minētās regulas 54. panta 1. punkta a) apakšpunktā;

d) ja akcijas atzīstamas par izmantojamo pašu kapitālu vai izmantojamo pamata pašu kapitālu, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/138/EK (20) I sadaļas VI nodaļas 3. iedaļā, un tās iegūtas tādas citu vērtspapīru konvertēšanas rezultātā, kas tika izraisīta, lai izpildītu pienākumu par atbilstību maksātspējas kapitāla prasībai vai minimālai kapitāla prasībai, kā paredzēts Direktīvas 2009/138/EK I sadaļas VI nodaļas 4. un 5. iedaļā, vai grupas maksātspējas prasībai, kā noteikts Direktīvas 2009/138/EK III sadaļā.

6. Atbrīvojumus no pienākuma publicēt prospektu, kas izklāstīti 4. un 5. punktā, var apvienot. Tomēr 5. punkta pirmās daļas a) un b) apakšpunktā minētos atbrīvojumus neapvieno, ja šāds apvienojums – bez prospekta publicēšanas – varētu radīt tūlītēju vai atliktu atļauju veikt tirdzniecību regulētā tirgū 12 mēnešu laikā ar vairāk nekā 20 % no tādas pašas kategorijas to akciju skaita, kuras jau ir atļauts tirgot tajā pašā regulētajā tirgū.

7. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 44. pantu, ar ko papildina šo regulu, izklāstot prasības attiecībā uz minimālo informācijas apjomu šā panta 4. punkta f) un g) apakšpunktā un 5. punkta pirmās daļas e) un f) apakšpunktā minētajiem dokumentiem.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

a) “vērtspapīri” ir Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 44. apakšpunktā definētie pārvedamie vērtspapīri, izņemot Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 17. apakšpunktā definētos naudas tirgus instrumentus, kuru termiņš ir īsāks nekā 12 mēneši;

b) “pašu kapitāla vērtspapīri” ir akcijas un citi pārvedami vērtspapīri, kas ir līdzvērtīgi uzņēmumu akcijām, kā arī jebkura cita veida pārvedami vērtspapīri, kas to konvertēšanas vai ar tiem piešķirto tiesību izmantošanas rezultātā dod tiesības iegādāties jebkurus iepriekšminētos vērtspapīrus ar noteikumu, ka pēdējos minētos vērtspapīrus ir emitējis pamatā esošo akciju emitents vai vienība, kas pieder minētā emitenta uzņēmumu grupai;

c) “vērtspapīri, kas nav pašu kapitāla vērtspapīri” ir visi vērtspapīri, kas nav pašu kapitāla vērtspapīri;

d) “vērtspapīru publiskais piedāvājums” ir jebkura veida un ar jebkuriem līdzekļiem izdarīts paziņojums personām, ar kuru sniedz pietiekamu informāciju par piedāvājuma noteikumiem un piedāvājamajiem vērtspapīriem, lai ļautu ieguldītājam lemt par minēto vērtspapīru iegādāšanos vai parakstīšanos uz tiem. Šī definīcija ir arī piemērojama vērtspapīru izvietošanai ar finanšu starpnieku palīdzību;

e) “kvalificēti ieguldītāji” ir personas vai vienības, kuras aprakstītas Direktīvas 2014/65/ES II pielikuma I iedaļas 1.–4. punktā, un personas vai vienības, pret kurām pēc pieprasījuma izturas kā pret profesionāliem klientiem saskaņā ar minētā pielikuma II iedaļu vai kuras saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 30. pantu atzītas par atbilstīgiem darījumu partneriem, ja vien tās nav vienojušās par to, ka pret tām izturēsies kā pret neprofesionāliem klientiem saskaņā ar minētā pielikuma I iedaļas ceturto daļu. Šā punkta pirmā teikuma piemērošanas nolūkā ieguldījumu brokeru sabiedrības un kredītiestādes pēc emitenta pieprasījuma dara zināmu savu klientu klasifikāciju, ievērojot attiecīgās datu aizsardzības tiesības;

f) “mazie un vidēji uzņēmumi” jeb “MVU” ir jebkurš no šiem: i) uzņēmumi, kas saskaņā ar to jaunākajiem gada vai konsolidētajiem pārskatiem atbilst vismaz diviem no šādiem trim kritērijiem: vidējais darbinieku skaits finanšu gadā ir mazāks par 250, kopsavilkuma bilance nepārsniedz EUR 43 000 000 un gada tīrais apgrozījums nepārsniedz EUR 50 000 000; ii) Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 13. apakšpunktā definētie mazie un vidējie uzņēmumi;

g) “kredītiestāde” ir kredītiestāde, kā definēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 1. apakšpunktā;

h) “emitents” ir juridiska persona, kas emitē vērtspapīrus vai ierosina to emisiju;

i) “piedāvātājs” ir juridiska persona vai privātpersona, kas publiski piedāvā vērtspapīrus;

j) “regulēts tirgus” ir regulēts tirgus, kā definēts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 21. apakšpunktā;

k) “reklāma” ir paziņojums ar abām šādām iezīmēm: i) par konkrētu vērtspapīru publisko piedāvājumu vai par atļauju veikt tirdzniecību regulētā tirgū; ii) ar mērķi veicināt tieši parakstīšanos uz vērtspapīriem vai to iegādāšanos;

l) “regulētā informācija” ir regulētā informācija, kā definēts Direktīvas 2004/109/EK 2. panta 1. punkta k) apakšpunktā;

m) “izcelsmes dalībvalsts” ir: i) attiecībā uz visiem vērtspapīru emitentiem, kuri veic uzņēmējdarbību Savienībā un kuri nav minēti ii) punktā, – dalībvalsts, kurā ir emitenta juridiskā adrese; ii) attiecībā uz visām to vērtspapīru emisijām, kas nav pašu kapitāla vērtspapīri un kuru vienas vienības nominālvērtība ir vismaz EUR 1 000, un attiecībā uz visām to vērtspapīru emisijām, kas nav pašu kapitāla vērtspapīri un kuri konvertēšanas vai ar tiem piešķirto tiesību izmantošanas rezultātā piešķir tiesības iegūt jebkādus pārvedamus vērtspapīrus vai saņemt naudas summu, ja to vērtspapīru emitents, kas nav pašu kapitāla vērtspapīri, nav pamatā esošo vērtspapīru emitents vai vienība, kas pieder pie pēdējā minētā emitenta uzņēmumu grupas, – dalībvalsts, kurā ir reģistrēta emitenta juridiskā adrese, vai kurā ir vai tiks atļauta vērtspapīru tirdzniecība regulētā tirgū, vai kurā vērtspapīri ir publiski piedāvāti, attiecīgi pēc emitenta, piedāvātāja vai tādas personas izvēles, kas lūdz atļauju veikt tirdzniecību regulētā tirgū. Tas pats attiecas uz vērtspapīriem, kas nav pašu kapitāla vērtspapīri, valūtā, kas nav euro, ja to mazākā nominālvērtība ir līdzvērtīga apmēram EUR 1 000; iii) attiecībā uz visiem vērtspapīru emitentiem, kuri veic uzņēmējdarbību trešā valstī un kuri nav minēti ii) punktā, – dalībvalsts, kurā vērtspapīrus ir paredzēts publiski piedāvāt pirmo reizi vai kurā tika iesniegts pirmais pieteikums atļaujai veikt tirdzniecību regulētā tirgū pēc emitenta, piedāvātāja vai tādas personas izvēles, kura lūdz atļauju veikt tirdzniecību regulētā tirgū, ievērojot emitentu, kas veic uzņēmējdarbību trešā valstī, izvēli jebkurā no šādiem gadījumiem: — ja izcelsmes dalībvalsts netika noteikta pēc minēto emitentu izvēles, — saskaņā ar Direktīvas 2004/109/EK 2. panta 1. punkta i) apakšpunkta iii) punktu;

n) “uzņēmēja dalībvalsts” ir tā dalībvalsts, kurā tiek izdarīts vērtspapīru publiskais piedāvājums vai tiek lūgta atļauja veikt tirdzniecību regulētā tirgū, ja tā atšķiras no izcelsmes dalībvalsts;

o) “kompetentā iestāde” ir iestāde, ko katra dalībvalsts izraudzījusies saskaņā ar 31. pantu, ja vien šajā regulā nav noteikts citādi;

p) “kolektīvo ieguldījumu uzņēmums, kas nav slēgta tipa uzņēmums” ir tādi daļu pārvaldījuma fondi un ieguldījumu brokeru sabiedrības, kuriem piemīt abas šādas īpašības: i) tie piesaista kapitālu no vairākiem ieguldītājiem ar mērķi to ieguldīt saskaņā ar noteikto ieguldījumu politiku par labu šiem ieguldītājiem; ii) daļas pēc turētāju lūguma tieši vai netieši pārpērk vai izpērk no šo uzņēmumu aktīviem;

q) “kolektīvo ieguldījumu uzņēmuma daļas” ir kolektīvo ieguldījumu uzņēmuma emitēti vērtspapīri, kuros nostiprinātas šāda uzņēmuma dalībnieku tiesības uz tā aktīviem;

r) “apstiprinājums” ir pozitīvs akts pārbaudes rezultātā, ko sniedz izcelsmes dalībvalsts kompetentā iestāde, attiecībā uz prospektā sniegtās informācijas pilnīgumu, konsekvenci un saprotamību;

s) “pamatprospekts” ir prospekts, kas atbilst 8. panta prasībām un, ja emitents tā nolemj, piedāvājuma galīgajiem noteikumiem;

t) “darbdienas” ir attiecīgās kompetentās iestādes darbdienas, izņemot sestdienas, svētdienas un valsts svētku dienas, kas noteiktas valsts tiesībās, kas piemērojamas minētajai kompetentajai iestādei;

u) “daudzpusēja tirdzniecības sistēma” jeb “DTS” ir daudzpusēja sistēma, kā definēts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 22. apakšpunktā;

v) “organizēta tirdzniecības sistēma” jeb “OTS” ir organizēta tirdzniecības sistēma, kā definēts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 23. apakšpunktā;

w) “MVU izaugsmes tirgus” ir MVU izaugsmes tirgus, kā definēts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 12. apakšpunktā;

x) “trešās valsts emitents” ir emitents, kas veic uzņēmējdarbību trešā valstī;

y) “piedāvājuma periods” ir laikposms, kurā potenciālie ieguldītāji var iegādāties attiecīgos vērtspapīrus vai parakstīties uz tiem;

z) “pastāvīgs informācijas nesējs” ir jebkurš instruments, kas: i) klientam ļauj uzglabāt viņam personīgi adresētu informāciju tā, lai šī informācija minētajam klientam būtu pieejama turpmākai izmantošanai, un tādā laikposmā, kas ir atbilstošs šīs informācijas izmantošanas nolūkam; un ii) ļauj nemainītā veidā pavairot uzglabāto informāciju.

3. pants

Pienākums publicēt prospektu un atbrīvojums no tā

1. Neskarot 1. panta 4. punktu, vērtspapīrus Savienībā publiski piedāvā tikai pēc tam, kad ir publicēts prospekts saskaņā ar šo regulu.

2. Neskarot 4. pantu, dalībvalsts var nolemt atbrīvot vērtspapīru publiskos piedāvājumus no 1. punktā izklāstītā pienākuma publicēt prospektu ar noteikumu, ka:

a) uz šādiem piedāvājumiem neattiecas prasība par paziņošanu saskaņā ar 25. pantu; un

b) katra šāda vērtspapīru piedāvājuma kopējā samaksa Savienībā ir mazāka nekā naudas summa, kas aprēķināta par 12 mēnešiem un nepārsniedz EUR 8 000 000.

Dalībvalstis paziņo Komisijai un EVTI par to, vai un kā tās nolemj piemērot atbrīvojumu, ievērojot šo pirmo daļu, tostarp naudas summu, līdz kurai piedāvājumiem piemēro atbrīvojumu minētajā dalībvalstī. Tās arī paziņo Komisijai un EVTI par jebkādām turpmākām izmaiņām sakarā ar minēto naudas summu.

3. Neskarot 1. panta 5. punktu, vērtspapīrus ir atļauts tirgot regulētā tirgū, kurš atrodas vai darbojas Savienībā, tikai pēc tam, kad ir publicēts prospekts saskaņā ar šo regulu.

4. pants

Brīvprātīgi sagatavots prospekts

1. Ja vērtspapīru publisks piedāvājums vai atļauja veikt vērtspapīru tirdzniecību regulētā tirgū neietilpst šīs regulas darbības jomā saskaņā ar 1. panta 3. punktu vai ja uz tiem neattiecas pienākums publicēt prospektu saskaņā ar 1. panta 4. un 5. punktu vai 3. panta 2. punktu, emitents, piedāvātājs vai persona, kura lūdz atļauju veikt tirdzniecību regulētā tirgū, ir tiesīga brīvprātīgi sastādīt prospektu saskaņā ar šo regulu.

2. Uz šādu brīvprātīgi sastādītu prospektu, ko apstiprinājusi tās izcelsmes dalībvalsts kompetentā iestāde, kas noteikta saskaņā ar 2. panta m) punktu, attiecas visas tiesības un pienākumi, ko prospektam paredzēts piemērot saskaņā ar šo regulu, un tam piemēro visus šīs regulas noteikumus minētās kompetentās iestādes uzraudzībā.

5. pants

Vērtspapīru turpmāka tālākpārdošana

1. Jebkāda vērtspapīru turpmāka tālākpārdošana, kas iepriekš bija 1. panta 4. punkta a)–d) apakšpunktā uzskaitīto viena vai vairāku vērtspapīru publisku piedāvājumu veidu priekšmets, tiek uzskatīta par atsevišķu piedāvājumu, kam piemēro 2. panta d) punktā sniegto definīciju, lai noteiktu, vai minētā turpmākā tālākpārdošana ir vērtspapīru publiskais piedāvājums. Uz vērtspapīru izvietošanu ar finanšu starpnieku palīdzību attiecas prospekta publicēšanas pienākums, ja vien attiecībā uz galīgo izvietošanu nav piemērojams kāds no 1. panta 4. punkta a)–d) apakšpunktā uzskaitītajiem atbrīvojumiem.

Papildu prospekts nav jāsagatavo tādā gadījumā, kad vērtspapīri tiek turpmāk tālākpārdoti vai ir galīgi izvietoti ar finanšu starpnieku palīdzību, ja vien saskaņā ar 12. pantu ir pieejams derīgs prospekts un emitents vai par tāda prospekta sastādīšanu atbildīgā persona ar rakstisku piekrišanu piekrīt tā izmantošanai.

2. Ja prospekts attiecas uz atļauju veikt tirdzniecību regulētā tirgū ar vērtspapīriem, kas nav pašu kapitāla vērtspapīri un ko paredzēts tirgot tikai regulētā tirgū vai tā īpašā segmentā, kuram šādu vērtspapīru tirdzniecības nolūkā var piekļūt vienīgi kvalificēti ieguldītāji, minētos vērtspapīrus nevar tālākpārdot nekvalificētiem ieguldītājiem, ja vien saskaņā ar šo regulu nav sastādīts prospekts, kas ir piemērots nekvalificētiem ieguldītājiem.

II NODAĻA

PROSPEKTA SASTĀDĪŠANA

6. pants

Prospekts

1. Neskarot 14. panta 2. punktu un 18. panta 1. punktu, prospektā ietver vajadzīgo informāciju, kas ir būtiska ieguldītājam, lai veiktu pamatotu izvērtējumu par:

a) emitenta un katra garantijas devēja aktīviem un pasīviem, peļņu un zaudējumiem, finansiālo stāvokli un perspektīvām;

b) no vērtspapīriem izrietošajām tiesībām; un

c) emisijas iemesliem un ietekmi uz emitentu.

Minētā informācija var atšķirties, ņemot vērā jebkuru no šiem:

a) emitenta būtību;

b) vērtspapīru veidu;

c) emitenta apstākļus;

d) attiecīgā gadījumā, to, vai vērtspapīru, kuri nav pašu kapitāla vērtspapīri, denominācija par vienību ir vismaz EUR 100 000 vai tos ir paredzēts tirgot tikai regulētā tirgū vai tā īpašā segmentā, kuram vērtspapīru tirdzniecības nolūkā var piekļūt vienīgi kvalificēti ieguldītāji.

2. Prospektā ietverto informāciju sagatavo rakstiski un sniedz viegli analizējamā, kodolīgā un saprotamā veidā, ņemot vērā faktorus, kas izklāstīti 1. punkta otrajā daļā.

3. Emitents, piedāvātājs vai persona, kas lūdz atļauju veikt tirdzniecību regulētā tirgū, var sastādīt prospektu kā vienu dokumentu vai kā atsevišķus dokumentus.

Neskarot 8. panta 8. punktu un 7. panta 1. punkta otro daļu, prospektā, kas sastāv no atsevišķiem dokumentiem, vajadzīgo informāciju sadala šādi: reģistrācijas dokuments, vērtspapīru apraksts un kopsavilkums. Reģistrācijas dokumentā ietver informāciju, kas attiecas uz emitentu. Vērtspapīru aprakstā ietver informāciju par vērtspapīriem, kuri tiek publiski piedāvāti vai kurus atļauts tirgot regulētā tirgū.

7. pants

Prospekta kopsavilkums

1. Prospektā ietver kopsavilkumu, kurā sniegta pamatinformācija, kas ieguldītājiem nepieciešama, lai izprastu emitenta, garantijas devēja un vērtspapīru, kuri tiek piedāvāti vai kurus atļauts tirgot regulētā tirgū, būtību un ar tiem saistītos riskus, un kas lasāms kopā ar pārējām prospekta daļām, lai palīdzētu ieguldītājiem apsvērt, vai ieguldīt šādos vērtspapīros.

Atkāpjoties no šā punkta pirmās daļas, kopsavilkums netiek prasīts, ja prospekts attiecas uz atļauju veikt tādu vērtspapīru tirdzniecību regulētā tirgū, kuri nav pašu kapitāla vērtspapīri, ar noteikumu, ka:

a) šādus vērtspapīrus ir paredzēts tirgot tikai regulētā tirgū vai tā īpašā segmentā, kuram šādu vērtspapīru tirdzniecības nolūkā var piekļūt vienīgi kvalificēti ieguldītāji; vai

b) šādu vērtspapīru vienas vienības nominālvērtība ir vismaz EUR 100 000.

2. Kopsavilkuma saturs ir precīzs, patiess un skaidrs, un nav maldinošs. Tas lasāms kā prospekta ievads, un tas ir saskanīgs ar pārējām prospekta daļām.

3. Kopsavilkumu sastāda kā īsu dokumentu, kas rakstīts kodolīgā veidā un kura garums nepārsniedz septiņas drukātas A4 formāta lapas. Kopsavilkums ir:

a) noformēts un izkārtots tā, lai būtu viegli lasāms, izmantojot salasāma lieluma zīmes;

b) rakstīts, izmantojot tādu valodu un stilu, kas palīdz izprast šo informāciju, jo īpaši valodā, kas ir ieguldītājiem skaidra, kodolīga, saprotama un nav tehniska.

4. Kopsavilkums sastāv no šādām četrām iedaļām:

a) ievads, kurā ietverti brīdinājumi;

b) pamatinformācija par emitentu;

c) pamatinformācija par vērtspapīriem;

d) pamatinformācija par vērtspapīru publisko piedāvājumu un/vai atļauju veikt tirdzniecību regulētā tirgū.

5. Šā panta 4. punkta a) apakšpunktā minētajā iedaļā ietver:

a) vērtspapīru nosaukumu un starptautisko vērtspapīru identifikācijas numuru (ISIN);

b) emitenta identitāti un kontaktinformāciju, tostarp tā juridiskās personas identifikatoru (LEI);

c) attiecīgā gadījumā piedāvātāja identitāti un kontaktinformāciju, tostarp, ja piedāvātājs ir juridiska persona, tā LEI, vai personas, kas lūdz atļauju veikt tirdzniecību regulētā tirgū, identitāti un kontaktinformāciju;

d) tās kompetentās iestādes identitāti un kontaktinformāciju, kura apstiprina prospektu, un, ja tā atšķiras, tās kompetentās iestādes identitāti un kontaktinformāciju, kura apstiprināja reģistrācijas dokumentu vai vispārējo reģistrācijas dokumentu;

e) prospekta apstiprināšanas datumu.

Tajā ietver šādus brīdinājumus:

a) kopsavilkums būtu jālasa kā prospekta ievads;

b) jebkurš lēmums ieguldīt vērtspapīros būtu jābalsta uz ieguldītāja vērtējumu par visu prospektu kopumā;

c) attiecīgā gadījumā, ka ieguldītājs varētu zaudēt visu ieguldīto kapitālu vai daļu no tā, un, ja ieguldītāja atbildība nav ierobežota līdz ieguldījuma summai, brīdinājumu par to, ka ieguldītājs varētu zaudēt vairāk nekā ieguldīto kapitālu, un par šāda iespējama zaudējuma apmēru;

d) ja tiesā ir celta prasība par prospektā ietverto informāciju, ieguldītājam prasītājam saskaņā ar valsts tiesībām var būt jāsedz prospekta tulkošanas izmaksas pirms tiesvedības sākšanas;

e) civiltiesiska atbildība gulstas tikai uz tām personām, kas iesniegušas kopsavilkumu, tostarp veikušas jebkādu tā tulkošanu, bet tikai tādā gadījumā, ja kopsavilkums ir maldinošs, neprecīzs vai, lasot kopā ar pārējām prospekta daļām, pretrunīgs, vai, ja, lasot kopā ar pārējām prospekta daļām, nav sniegta pamatinformācija, lai palīdzētu ieguldītājiem apsvērt, vai ieguldīt minētajos vērtspapīros;

f) attiecīgā gadījumā izpratnes brīdinājumu, kas prasīts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1286/2014 8. panta 3. punkta b) apakšpunktu.

6. Šā panta 4. punkta b) apakšpunktā minētajā iedaļā ietver šādu informāciju:

a) apakšiedaļā “Vērtspapīru emitents” ietver īsu aprakstu par vērtspapīru emitentu, tostarp vismaz šādu informāciju: i) tā domicilu un juridisko formu, tā LEI, tiesības, saskaņā ar kurām tas darbojas, un tā inkorporācijas valsti; ii) tā galvenās darbības jomas; iii) tā lielākos akcionārus, tostarp norāda, vai emitentam ir tiešs vai netiešs īpašnieks vai kontrole, un to, kas ir šis īpašnieks vai kā kontrolē tas ir; iv) tā galveno rīkotājdirektoru identitāti; v) tā apstiprināto revidentu identitāti;

b) apakšiedaļā “Emitenta finanšu pamatinformācija” ietver atlasītu vēsturisko finanšu pamatinformāciju, kas sniegta par katru finanšu gadu periodā, ko aptver vēsturiskā finanšu informācija, un jebkādu turpmāku finanšu starpperiodu, kam pievienoti salīdzināmie dati par to pašu periodu iepriekšējā finanšu gadā. Prasību par salīdzināmu bilances informāciju izpilda, sniedzot gada beigu bilances informāciju. Finanšu pamatinformācija attiecīgā gadījumā ietver: i) pro forma finanšu informāciju; ii) īsu aprakstu par jebkurām revīzijas ziņojumā ietvertajām iebildēm attiecībā uz vēsturisko finanšu informāciju;

c) apakšiedaļā “Emitentam raksturīgie būtiskākie riski” ietver īsu aprakstu par būtiskākajiem riska faktoriem, kas raksturīgi prospektā norādītajam emitentam, nepārsniedzot 10. punktā norādīto riska faktoru kopskaitu.

7. Šā panta 4. punkta c) apakšpunktā minētajā iedaļā ietver šādu informāciju:

a) apakšiedaļā “Vērtspapīru galvenās iezīmes” ietver īsu aprakstu par vērtspapīriem, kuri tiek publiski piedāvāti un/vai kurus atļauts tirgot regulētā tirgū, tostarp vismaz šādu informāciju: i) to veids, kategorija un ISIN; ii) attiecīgā gadījumā to valūta, nosaukums, paritāte, emitēto vērtspapīru skaits un vērtspapīru termiņš; iii) no vērtspapīriem izrietošās tiesības; iv) attiecīgā vērtspapīru prioritātes hierarhijas pakāpe emitenta kapitāla struktūrā maksātnespējas gadījumā, tostarp attiecīgā gadījumā informācija par vērtspapīru pakārtotības līmeni un potenciālo ietekmi uz ieguldījumu, ja tiek ieviests Direktīvā 2014/59/ES paredzētais noregulējuma režīms; v) jebkādi ierobežojumi vērtspapīru brīvai pārvedamībai; vi) attiecīgā gadījumā dividenžu jeb izmaksas politika;

b) apakšiedaļā “Vērtspapīru tirdzniecības vieta” sniedz norādi par to, vai vērtspapīri tiek vai tiks iekļauti pieteikumā atļaujai veikt tirdzniecību regulētā tirgū vai tirdzniecībai DTS, un norāda visus tirgus, kuros vērtspapīri tiek vai tiks tirgoti;

c) ja vērtspapīriem ir pievienota garantija, apakšiedaļā “Vērtspapīriem pievienotā garantija” ietver šādu informāciju: i) īsu aprakstu par garantijas būtību un apmēru; ii) īsu aprakstu par garantijas devēju, tostarp tā LEI; iii) attiecīgo finanšu pamatinformāciju, lai izvērtētu garantijas devēja spēju pildīt savas garantijā noteiktās saistības; un iv) īsu aprakstu par būtiskākajiem riska faktoriem attiecībā uz garantijas devēju, kas ietverti prospektā saskaņā ar 16. panta 3. punktu, nepārsniedzot 10. punktā norādīto riska faktoru kopskaitu;

d) apakšiedaļā “Vērtspapīriem raksturīgie būtiskākie riski” sniedz īsu aprakstu par būtiskākajiem riska faktoriem, kas raksturīgi prospektā norādītajiem vērtspapīriem, nepārsniedzot 10. punktā norādīto riska faktoru kopskaitu.

Ja saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1286/2014 ir jāsniedz pamatinformācijas dokuments, emitents, piedāvātājs vai persona, kas lūdz atļauju veikt tirdzniecību regulētā tirgū, var aizstāt šajā punktā paredzēto informāciju ar Regulas (ES) Nr. 1286/2014 8. panta 3. punkta c)–i) apakšpunktā izklāstīto informāciju. Ja ir piemērojama Regula (ES) Nr. 1286/2014, katra dalībvalsts, kas rīkojas kā izcelsmes dalībvalsts šīs regulas nolūkā, var prasīt no emitentiem, piedāvātājiem vai personām, kuras lūdz atļauju veikt tirdzniecību regulētā tirgū, prospektos, ko apstiprinājusi tās kompetentā iestāde, šajā punktā norādīto informāciju aizstāt ar Regulas (ES) Nr. 1286/2014 8. panta 3. punkta c)–i) apakšpunktā norādīto informāciju.

Kad notiek satura aizstāšana, ievērojot otro daļu, 3. punktā norādīto maksimālo garumu palielina par trim A4 formāta lappusēm. Pamatinformācijas dokumenta saturu ietver atsevišķā kopsavilkuma iedaļā. Minētās iedaļas lappušu izvietojumā to skaidri norāda kā pamatinformācijas dokumenta saturu, kā norādīts Regulas (ES) Nr. 1286/2014 8. panta 3. punkta c)–i) apakšpunktā.

Ja saskaņā ar 8. panta 9. punkta trešo daļu vienā kopsavilkumā ir aptverti vairāki vērtspapīri, kuri atšķiras tikai ar ļoti nelieliem elementiem, piemēram, ar emisijas cenu vai dzēšanas termiņu, kopsavilkuma maksimālo garumu, kas norādīts šā panta 3. punktā, palielina par divām A4 formāta lappusēm. Tomēr, ja attiecībā uz minētajiem vērtspapīriem ir prasīts sagatavot pamatinformācijas dokumentu saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1286/2014 un ja emitents, piedāvātājs vai persona, kas lūdz atļauju veikt tirdzniecību regulētā tirgū, veic satura aizstāšanu, kas minēta šā punkta otrajā daļā, maksimālo garumu palielina par trim A4 formāta lappusēm katram papildu vērtspapīram.

Ja kopsavilkumā ir iekļauta šā punkta pirmās daļas c) apakšpunktā minētā informācija, šā panta 3. punktā norādīto maksimālo garumu palielina par vienu A4 formāta lappusi.

8. Šā panta 4. punkta d) apakšpunktā minētajā iedaļā ietver šādu informāciju:

a) apakšiedaļā “Nosacījumi un termiņi ieguldījumiem konkrētajā vērtspapīrā” attiecīgā gadījumā norāda piedāvājuma vispārīgos noteikumus, nosacījumus un paredzēto laika grafiku, sīkāku informāciju par atļauju veikt tirdzniecību regulētā tirgū, izplatīšanas plānu, no piedāvājuma tieši izrietošās vērtības samazināšanās apjomu un procentus un aplēses par emisijas un/vai piedāvājuma kopējām izmaksām, tostarp to izmaksu aplēses, ko emitents vai piedāvātājs iekasēs no ieguldītāja;

b) ja vērtspapīru piedāvātājs un/vai persona, kas lūdz atļauju veikt tirdzniecību regulētā tirgū, nav tā pati persona, kas ir emitents, apakšiedaļā “Piedāvātājs un/vai persona, kas lūdz atļauju veikt tirdzniecību” ietver īsu aprakstu par vērtspapīru piedāvātāju un/vai personu, kas lūdz atļauju veikt tirdzniecību, tostarp tā domicilu un juridisko formu, tiesības, saskaņā ar kurām tas darbojas, un tā inkorporācijas valsti;

c) apakšiedaļā “Iemesls, kādēļ šis prospekts tiek gatavots” ietver īsu aprakstu par piedāvājuma vai atļaujas veikt tirdzniecību regulētā tirgū iemesliem, kā arī attiecīgā gadījumā par: i) peļņas izlietojumu un paredzamo tīro ieņēmumu summu; ii) norādi, vai uz piedāvājumu, pamatojoties uz stingri noteiktām saistībām, attiecas emisijas izplatīšanas līgums, norādot visas neaptvertās daļas; iii) norādi par būtiskākajiem interešu konfliktiem, kas attiecas uz piedāvājumu vai atļauju veikt tirdzniecību.

9. Ja nepieciešams, emitents 6., 7. un 8. punktā aprakstītajām iedaļām var pievienot apakšvirsrakstus.

10. Kopsavilkuma iedaļās ietverto riska faktoru, kas minēti šā panta 6. punkta c) apakšpunktā un 7. punkta pirmās daļas c) apakšpunkta iv) punktā un d) apakšpunktā, kopskaits nepārsniedz 15.

11. Kopsavilkumā neietver mijnorādes uz citām prospekta daļām vai neiekļauj informāciju ar norādi.

12. Ja attiecībā uz publiski piedāvātiem vērtspapīriem ir prasīts sagatavot pamatinformācijas dokumentu saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1286/2014 un ja izcelsmes dalībvalsts prasa, lai emitents, piedāvātājs vai persona, kura lūdz atļauju veikt tirdzniecību regulētā tirgū, aizstātu pamatinformācijas dokumenta saturu saskaņā ar šā panta 7. panta 7. punkta otrās daļas otro teikumu, tad uzskata, ka personas, kas sniedz konsultācijas par vērtspapīriem vai pārdod tos – emitenta, piedāvātāja vai personas, kura lūdz atļauju veikt tirdzniecību regulētā tirgū, vārdā –, piedāvājuma periodā ir izpildījušas pienākumu sniegt pamatinformācijas dokumentu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1286/2014 13. pantu, ar noteikumu, ka tās tā vietā sniedz attiecīgajiem ieguldītājiem prospekta kopsavilkumu saskaņā ar termiņu un nosacījumiem, kas izklāstīti minētās regulas 13. un 14. pantā.

13. EVTI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektus, lai precizētu saturu un formātu, ko izmanto, lai sniegtu finanšu pamatinformāciju, kas minēta šā panta 6. punkta b) apakšpunktā, un attiecīgo finanšu pamatinformāciju, kas minēta šā panta 7. punkta c) apakšpunkta iii) punktā, ņemot vērā vērtspapīru un emitentu dažādos veidus un nodrošinot, ka sagatavotā informācija ir īsa, kodolīga un saprotama.

EVTI iesniedz minēto regulatīvo tehnisko standartu projektus Komisijai ne vēlāk kā 2018. gada 21. jūlijā.

Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt šā punkta pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10.–14. pantu.

8. pants

Pamatprospekts

1. Attiecībā uz vērtspapīriem, kas nav pašu kapitāla vērtspapīri, tostarp jebkura veida garantijām, prospekts pēc emitenta, piedāvātāja vai tādas personas izvēles, kura lūdz atļauju veikt tirdzniecību regulētā tirgū, var sastāvēt no pamatprospekta, kas satur vajadzīgo informāciju par emitentu un vērtspapīriem, kuri tiek piedāvāti publiski vai kurus atļaus tirgot regulētā tirgū.

2. Pamatprospektā ietver šādu informāciju:

a) veidni ar nosaukumu “galīgo noteikumu veidlapa”, kas jāaizpilda par katru konkrēto emisiju un kurā norāda pieejamās iespējas attiecībā uz informāciju, ko nosaka piedāvājuma galīgajos noteikumos;

b) tās tīmekļa vietnes adresi, kurā tiks publicēti galīgi