(21)(22)

Kuģu būves regulas 3. panta 2. punkta otrās rindkopas trešajā teikumā ir noteikts, ka “Komisija tomēr var pagarināt trīs gadu piegādes termiņu, ja to uzskata par pamatotu saistībā ar attiecīgā konkrētā kuģa būves projekta tehnisko sarežģītību vai kavējumiem, kurus ir radījuši negaidīti, būtiski un attaisnojami pārrāvumi kuģu būvētavas darba programmā ārkārtas faktoru dēļ, kuri bija neparedzami un kuru cēlonis bija meklējams ārpus kuģu būvētavas.” Komisija atzīmē, ka pagarinājums tiek lūgts tāpēc, ka kuģu būvētava Cantieri Navali Termoli nav spējusi pabeigt minētā kuģa būvi neparedzētu kavējumu dēļ, kuru cēloņi ir meklējami ārpus kuģu būvētavas.Kuģu būves regulā ir prasība, lai apstākļi, kas pamato piegādes termiņa pagarinājumu, būtu (a) ārkārtas, (b) neparedzami un (c) lai to cēloņi ir meklējami ārpus uzņēmuma. Vēl ir jākonstatē (d) cēloņseku sakarība starp šiem notikumiem un negaidītajiem pārrāvumiem, kas izraisīja kavēšanos, (e) to ilgums un (f) pārrāvumu būtiskums un attaisnojamība. Turpmākajos apakšpunktos ir izklāstīts Itālijas iestāžu izvirzīto argumentu novērtējums. (i) 2001. gada 11. septembra notikumu ietekme Komisija ir šai saistībā atzinusi, ka šie notikumi bija neparedzami un ka to cēloņi ir meklējami ārpus kuģu būvētavas. Tomēr atbilstīgi līdzšinējiem Komisijas lēmumiem šajā gadījumā nevar pieņemt šo notikumu ietekmi, jo saskaņā ar Komisijas lēmumu pieņemšanas praksi “samazinātu ekonomisko izaugsmi vai tirgus situācijas pasliktināšanos kādam kuģu veidam nevar uzskatīt par ārkārtas apstākļiem Kuģu būves regulas 3. panta 2. punkta nozīmē” (15). Šis arguments tika pieņemts vienīgi attiecībā uz pasažieru kuģiem šo notikumu tiešās ietekmes dēļ uz šādiem kuģiem, bet ne attiecībā uz cita veida kuģiem, šajos gadījumos uzskatot, ka šādu notikumu ietekme ir netieša un vispārīgāka. Faktiski lēmumā par lietas izmeklēšanas uzsākšanu Komisija atzīmēja, ka saskaņā ar “Clarkson Research” 2003. gada novembra pārskatu “11. septembra notikums neapšaubāmi vairoja problēmas saistībā ar pasaules ekonomikas jau tā vērojamo pakāpenisko palēnināšanos” (16). Turklāt attiecībā uz ieguldījumiem tankkuģos ķimikāliju pārvadāšanai ar pilnu kravnesību, kas ir mazāka par 20 000 tonnām, tādos kā kuģis C.180, šajā pašā “Clarkson Research” pārskatā ir teikts, ka “posmā starp 1998. gadu un 2001. gadu aktivitāte bija diezgan zema, un, neskatoties uz kāpumu 2001. gadā, šā paša gada pēdējā kvartālā līmenis kritās līdzīgi kā nozarē kopumā. Tomēr līgumu slēgšanas līmenis būtiski palielinājās 2002. gada sākumā un kopš tā laika ir bijis pietiekami noturīgs.” Attiecībā uz Itālijas iestāžu argumentu, kas apstrīd Komisijas uz retrospektīvu pārskatu balstīto vērtējumu par šo notikumu ietekmi, Komisija vispirms atzīmē, ka tā pamatojās uz pašu Itālijas iestāžu iesniegtu pārskatu. Otrkārt, tā uzsver, ka šajā procedūrā Itālijas iestādes pašas pamatojas uz pārskatiem, kas sastādīti 2003. gada beigās. Visbeidzot Komisija atzīmē, ka neviens no papildu pārskatiem, uz kuriem atsaucas Itālijas iestādes, nav pretrunā ar Komisijas vērtējumu šajā jautājumā. Komisija atzīmē, ka tās vērtējums attiecībā uz šo argumentu atbilst citiem tās lēmumiem līdzīgās lietās, kurās Itālija ir vērsusies par trīs gadu piegādes termiņa pagarināšanu tankkuģiem ķimikāliju pārvadāšanai un tankkuģiem sašķidrinātas naftas gāzes pārvadāšanai. (ii) Nepieciešamība pārveidot kuģi, ņemot vērā jaunās tirgus prasības Attiecībā uz otru argumentu sākotnēji ir minēts, ka tehniskie pārveidojumi tika veikti pēc kuģu īpašnieka lūguma, lai tiktu ņemtas vērā jaunās tirgus prasības. Turklāt, kā minēts sākotnējā kuģu būves līguma 2003. gada 10. decembra papildinājumā, kuģu būvētava gatavojās lūgt kuģa īpašniekam pagarināt kuģa C.180 piegādes termiņu, uzņemoties visas izmaksas un risku saistībā ar lēmumiem par valsts atbalstu/tā piešķiršanu. Komisija norāda, ka kuģu īpašnieks vienmēr var pieprasīt veikt izmaiņas līgumā par kuģa būvi un ka šādas izmaiņas kuģu būves nozarē nav retums. Šādi notikumi ir daļa no kuģu būvētavas parastās saimnieciskās darbības. Tāpēc šo argumentu šajā gadījumā nevar pieņemt. Lai izvērtējums būtu pilnīgs, Komisija arī atzīmē, ka šīs izmeklēšanas gaitā Itālijas iestādes paskaidroja, ka ASV frakta uzņēmums Novamar bija atzīmējis attiecīgās izmaiņas (par abiem kuģiem C.173 un C.180) jau 2001. gada februāra vēstulē kuģu īpašniekam, un kuģu būvētava un kuģu īpašnieks bija vienojušies par tām pirms līguma darbības apturēšanas 2001. gadā. Turpmāk tā atzīmē, ka no Itālijas iestāžu paskaidrojumiem izriet, ka kuģi C.173 saskaņā ar tā sākotnējām specifikācijām jau ilgi pirms tam bija jāuzbūvē citai kuģu būvētavai, kura deviņdesmitajos gados saskārās ar grūtībām; tāpēc kuģis piederēja vecākai kuģu paaudzei, kuru tagad apsteidza jaunās paaudzes lielāka izmēra kuģi ar lielāku jaudu. Ņemot vērā iepriekšminēto, ir skaidrs, ka pārveidojumi nebija nedz ārkārtas, nedz neparedzams notikums. Tāpēc Komisija uzskata, ka Itālijas izvirzītie argumenti šajā gadījumā nav pieņemami. (iii) Dabas katastrofu ietekme, kas skāra Molīzes reģionu, kurā atrodas kuģu būvētava Ir vispāratzīts, ka zemestrīces, plūdi un citi “force majeure” notikumi parasti ir pieņemams pamats. Tāpat tiek atzīts, ka šie notikumi, kā to apliecina ar Ministru Prezidenta dekrētu izsludinātais ārkārtas stāvoklis, ir ietekmējuši Molīzes reģionu un potenciāli kuģu būvētavas darbību kopumā. Tomēr saskaņā ar Kuģu būves regulu trīs gadu piegādes termiņa pagarinājums ir atkāpe no parastajiem noteikumiem, kas atļauj piešķirt ar līgumu saistītu atbalstu kuģa darbībai, kas savukārt veido izņēmumu no Kopienas noteikumiem par valsts atbalstu. Attiecīgi princips, ka likumi, kas nosaka izņēmumus, ir jāinterpretē šauri, nozīmē, ka jānosaka tieša cēloņseku sakarība starp apstākļiem, kas varētu būt izraisījuši kavēšanos, un kavējumiem kuģa būvē. Tomēr Komisijai sniegtā informācija, tostarp Itālijas iestāžu sniegtā informācija pēc formālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanas, ir diezgan nenoteikta un tikai ļoti vispārīgā veidā piemin katastrofu postošo ietekmi; tā ne parāda, ne kvantitatīvi nosaka šo notikumu tiešo ietekmi uz kuģu būvētavas darba programmu vai uz attiecīgā kuģa būvi. Komisija atzīmē, ka, neskatoties uz tās skaidri izteiktajiem lūgumiem sniegt informāciju un atbilžu termiņu ievērojamu pagarinājumu, nav sniegta nekāda sīka informācija par šo katastrofu radīto pārrāvumu kuģu būvētavas darba programmā kopumā un to, tieši kādas ir bijušas to sekas uz īpašo darba programmu pie kuģa C.180 (iepriekš – C.173). Itālijas iestādes ir iesniegušas vēstuļu, ar kurām sastāvdaļu piegādātāji un pakalpojumu sniedzēji atsauca savus līgumus ar kuģu būvētavu, kopijas. Tomēr tās nav sīki ar dokumentiem pamatojušas cēloņseku sakarību un nav skaitliski precīzi raksturojušas atbilstošo kavējumu kuģu būvētavas darba programmā un kuģa C.180 (iepriekš – C 173) būvē, lai pamatotu lūgumu pagarināt piegādes termiņu par 10 mēnešiem.