PADOMES LĒMUMS 2009/747/KĀDP

(2009. gada 14. septembris)

par Eiropas Savienības Satelītcentra Civildienesta noteikumiem

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Padomes Vienoto rīcību 2001/555/KĀDP (2001. gada 20. jūlijs) par Eiropas Savienības Satelītcentra izveidi (1), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Vienoto rīcību 2006/998/KĀDP (2006. gada 21. decembris) (2), un jo īpaši tās 9. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Savienības Satelītcentra direktora ieteikumu,

tā kā:

Satelītcentrs ir Eiropas Savienības aģentūra, kas saistīta ar Koordinētām organizācijām. Eiropas Savienības Satelītcentra Civildienesta noteikumi būtu jāpielāgo Centra attīstībai, un tāpēc ir jo īpaši jāpārskata noteikumi attiecībā uz to darbinieku līgumu sistēmu, kuri veic pastāvīgus uzdevumus, attiecībā uz iespējamām pagaidu vakancēm, vienlīdzīgu attieksmi un noteikumi par atvaļinājumu un elastīgu darbalaiku, un noteikumi par disciplināriem pasākumiem.

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Eiropas Savienības Satelītcentra Civildienesta noteikumus, ko Padome pieņēma 2001. gada 21. decembrī un kurus ar Valdes piekrišanu 2005. gada 15. jūnijā grozījis direktors, attiecībā uz II sadaļas III nodaļas 14. panta 2. punktu un II sadaļas IX nodaļu aizstāj ar šā lēmuma pielikumā iekļautajiem Civildienesta noteikumiem.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamā mēneša pirmajā dienā pēc tā pieņemšanas. To publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

C. MALMSTRÖM

(1) OV L 200, 25.7.2001., 5. lpp.

(2) OV L 405, 30.12.2006., 60. lpp.; OV L 29, 3.2.2007., 23. lpp.; OV L 140, 1.6.2007., 58. lpp.

(3) OV L 39, 9.2.2002., 44. lpp.

(4) OV L 235, 12.9.2005., 28. lpp.

EIROPAS SAVIENĪBAS SATELĪTCENTRA CIVILDIENESTA NOTEIKUMI

SATURA RĀDĪTĀJS

I SADAĻA – VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

II SADAĻA – DARBINIEKU STATUSS

I NODAĻA Vispārīgi noteikumi

II NODAĻA Pieņemšana darbā un amata ieņemšanas termiņš

III NODAĻA Algas un pabalsti

IV NODAĻA Ceļa izdevumi

V NODAĻA Iekšējā organizācija

VI NODAĻA Novērtējuma ziņojumi un paaugstināšana amatā

VII NODAĻA Disciplināri pasākumi

VIII NODAĻA Apelācijas un Apelācijas padome

IX NODAĻA Pensiju shēmas

X NODAĻA Centra darbinieku nosūtīšana

III SADAĻA – VIETĒJIEM DARBINIEKIEM PIEMĒROJAMI NOTEIKUMI

IV SADAĻA – DARBINIEKU PĀRSTĀVĪBA

V SADAĻA – PĀREJAS NOTEIKUMI

I PIELIKUMS Kompensācija par zaudētu darbavietu

II PIELIKUMS Ekspatriācijas pabalsts

III PIELIKUMS Bērni un citi apgādājamie

IV PIELIKUMS Apgādājamie invalīdi

V PIELIKUMS Īres maksas pabalsts

VI PIELIKUMS Ceļa izdevumi un pārcelšanās izdevumi

I IEDAĻA Darbinieku un viņu ģimenes locekļu ceļa izdevumi, ceļojot starp pastāvīgo dzīvesvietu un darbavietu

II IEDAĻA Pārcelšanās izdevumi

VII PIELIKUMS Komandējuma izdevumi

I IEDAĻA Transportlīdzekļi

II IEDAĻA Dienas nauda darbiniekiem, kas dodas komandējumā

VIII PIELIKUMS Slimības atvaļinājums, grūtniecības un dzemdību atvaļinājums, tēva atvaļinājums, bērna kopšanas atvaļinājums un citi īpašie atvaļinājumi

IX PIELIKUMS Disciplinārlietas

1. IEDAĻA Vispārīgi noteikumi

2. IEDAĻA Disciplinārlietu padome

3. IEDAĻA Disciplināri pasākumi

4. IEDAĻA Disciplinārlietas, kuras neizskata Disciplinārlietu padome

5. IEDAĻA Disciplinārlietas, kuras izskata Disciplinārlietu padome

6. IEDAĻA Atstādināšana

7. IEDAĻA Paralēla kriminālvajāšana

8. IEDAĻA Nobeiguma noteikumi

X PIELIKUMS Apelācijas padome

I SADAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Vispārīgi noteikumi

1. Šos Civildienesta noteikumus piemēro darbiniekiem, kas ar līgumu pieņemti darbā Eiropas Savienības Satelītcentrā (turpmāk attiecīgi “darbinieki” un “Centrs”), ja vien Valde attiecībā uz personālu bez pakāpes nav pieņēmusi pretējus lēmumus.

2. Darbinieka statuss attiecas uz šādām fiziskām personām:

a) darbinieki, kas noslēguši līgumu ar Centru un kas ieņem štata vietu, kura uzskaitīta personāla sarakstā, ko katru gadu pievieno Centra budžetam;

b) vietējie darbinieki, kas noslēguši līgumu ar Centru saskaņā ar vietējiem valsts tiesību aktiem.

3. Šajos Civildienesta noteikumos visas atsauces uz vīriešu dzimuma personu uzskatāmas par atsaucēm arī uz sieviešu dzimuma personu un otrādi, ja vien kontekstā nav skaidri norādīts citādi.

4. Centra budžetam pievienotajā personāla sarakstā norāda štata vietu skaitu katrai pakāpei katrā kategorijā.

Personāla sarakstā atsevišķi norāda pastāvīgās amata vietas un pagaidu amata vietas. Pastāvīgās amata vietas saistās ar Centra pamatuzdevumiem un pastāvīgi veicamiem uzdevumiem. Pagaidu amata vietas saistās ar ierobežota termiņa projektiem vai darbībām.

5. Centra direktors ar Valdes piekrišanu drīkst izdarīt šajos Civildienesta noteikumos tehniskus grozījumus, ja vien ar to netiek grozīti šo Civildienesta noteikumu pamatprincipi.

2. pants

Visiem darbiniekiem piemērojami noteikumi

1. Vadība

Darbinieki ir pakļauti direktora vadībai un atbild viņam par savu pienākumu izpildi, kurus viņi uzņemas veikt, cik vien rūpīgi iespējams.

2. Apliecinājums

Stājoties darbā Eiropas Savienības Satelītcentrā, katrs darbinieks paraksta šādu apliecinājumu:

“Es svinīgi apņemos lojāli, diskrēti un apzinīgi pildīt pienākumus, kas man uzticēti kā Eiropas Savienības Satelītcentra darbiniekam, un pildīt šos pienākumus, ņemot vērā tikai Centra intereses. Es turpmāk apņemos nelūgt un nepieņemt norādījumus attiecībā uz manu pienākumu izpildi no nevienas valdības un nevienas citas iestādes, izņemot Centru.”

3. Uzvedība

Darbinieki vienmēr uzvedas atbilstīgi savam Eiropas Savienības Satelītcentra pārstāvja statusam. Viņi atturas no jebkādas rīcības vai darbībām, kuras jebkādā veidā var mazināt cieņu pret viņu amatu vai graut Centra labo slavu.

4. Atbildība

No darbinieka var pieprasīt pilnīgi vai daļēji atlīdzināt zaudējumus, kas Centram nodarīti smaga pārkāpuma dēļ, ko darbinieks pieļāvis, pildot savus pienākumus vai saistībā ar tiem.

Direktors pieņem pamatotu lēmumu saskaņā ar IX pielikumā noteikto procedūru.

Apelācijas padomei ir neierobežota jurisdikcija domstarpībās, kas rodas saskaņā ar šo noteikumu.

5. Drošība

Darbinieki, stājoties darbā, iepazīstas ar Centra drošības noteikumiem. Viņi paraksta apliecinājumu, ar ko viņi apliecina savu disciplināro un finansiālo atbildību gadījumā, ja tiek pārkāpti šie noteikumi.

a) Visiem darbiniekiem var būt vajadzīga drošības pielaide, kas viņiem savu pienākumu izpildē dotu piekļuvi slepeniem dokumentiem. Centrs vēršas pie kompetentām iestādēm ar lūgumu piešķirt šādu pielaidi. Kamēr vēl nav saņemta oficiālā pielaide, direktors ārkārtas un steidzamos gadījumos var piešķirt pagaidu pielaidi slepenai informācijai.

b) Ja ir aizdomas par slepena dokumenta nozaudēšanu vai tā satura izpaušanu, darbinieki par to nekavējoties informē personu, kas atbild par drošību.

6. Atbalsts un kompensācijas

Centrs sniedz atbalstu darbiniekiem, pret kuriem vērsti draudi, apvainojumi, neslavas celšana vai uzbrukums saistībā ar viņu pašreizējo amatu vai pienākumiem Centrā, nevis viņu pašu vainas dēļ. Kompensāciju par nodarīto materiālo zaudējumu var piešķirt ar noteikumu, ka:

a) darbinieks nav tīšām vai nolaidības dēļ radījis attiecīgo kaitējumu;

b) nav saņēmis atlīdzību;

c) darbinieki vēršas pie Centra ar visām pretenzijām, kas viņiem ir pret trešo personu, jo īpaši pret apdrošināšanas sabiedrībām.

Visus attiecīgus lēmumus saistībā ar iespējamu Centra rīcību vai maksājumiem pieņem direktors, pēc saviem ieskatiem novērtējot lietas apstākļus un izlemjot, kāda veida atbalsts jāsniedz un kāda kompensācija vajadzības gadījumā būtu piešķirama.

7. Īpašumtiesības

Visas tiesības, tostarp īpašumtiesības, autortiesības un patenttiesības attiecībā uz darbu, ko dienesta uzdevumā veicis darbinieks, pieder Centram.

8. Ārējas darbības

a) Darbinieks bez direktora atļaujas nepieņem no valdības un neviena cita avota ārpus Centra nekādus apbalvojumus, goda zīmes, labvēlību, dāvanas vai jebkādu citu samaksu, izņemot tādus, kas saņemti par pakalpojumiem, kuri sniegti līdz pieņemšanai darbā vai kuri nopelnīti dienesta laikā par militāro dienestu vai kādu citu valsts dienestu.

b) Darbinieki neiesaistās nekādā sabiedriskā darbībā vai tajā sniegtā deklarācijā vai publikācijā, ja tāda darbība, deklarācija vai publikācija nav savietojama ar starptautiska civildienesta ierēdņa pienākumiem vai saistībām vai varētu skart Centra morālo vai materiālo atbildību.

c) Darbinieks bez direktora atļaujas nedrīkst ārpus Centra ieņemt vēl kādu citu amatu vai veikt regulāru vai apmaksātu darbu.

d) Darbiniekam nedrīkst tieši vai netieši būt tādas intereses kādā uzņēmumā, kas pēc to būtības varētu ietekmēt viņa neatkarību, pildot savus pienākumus Centrā.

e) Ja darbinieka dzīvesbiedrs vai reģistrētais partneris strādā algotu darbu, darbinieks par to informē direktoru. Ja šis darba veids izrādās nesavienojams ar darbinieka darbu un ja darbinieks nevar apņemties, ka to pārtrauks noteiktā termiņā, direktors, apspriežoties ar Personāla komiteju, pieņem lēmumu par to, vai darbinieks turpina ieņemt savu amatu vai viņš jāpārceļ citā amatā.

9. Kandidēšana uz valsts vai politisku amatu

a) Darbinieki, kas personisku iemeslu dēļ vēlas kandidēt uz valsts vai politisku amatu, par šo nodomu paziņo direktoram.

b) Visiem darbiniekiem, kas kandidē uz valsts vai politisku amatu, tiek piešķirts neapmaksāts atvaļinājums no dienas, kad viņi paziņo par vēlēšanu kampaņas uzsākšanu.

c) Ja darbinieks tiek ievēlēts, viņš lūdz izbeigt viņa līgumu. Tāda izbeigšana nedod tiesības saņemt kompensāciju par zaudētu darbavietu.

d) Ja darbinieks nepieņem valsts vai politisko amatu, viņam ir tiesības atsākt darbu savā amatā ar tādu pašu algu un darba stāžu, kāds viņam bija pirms neapmaksātā atvaļinājuma.

e) Neapmaksātā atvaļinājumā pavadītais laiks netiek ieskaitīts darba stāžā.

II SADAĻA

DARBINIEKU STATUSS

I NODAĻA

Vispārīgi noteikumi

3. pants

Privilēģijas un imunitāte

Privilēģijas un imunitāte darbiniekiem tiek piešķirtas Eiropas Savienības Satelītcentra interesēs un nevis viņu personīgām ērtībām. Tās nedrīkst izmantot, lai izvairītos no personīgo pienākumu pildīšanas, vai kā attaisnojumu uzņemšanas valsts tiesību aktu vai policijas noteikumu neievērošanai.

Jebkurā starpgadījumā, kas attiecas uz privilēģijām un imunitāti, attiecīgie darbinieki par šo starpgadījumu nekavējoties paziņo direktoram. Vietējo tiesību aktu pārkāpumu gadījumā direktors var atsaukt privilēģijas vai imunitāti, ja viņš to uzskata par vajadzīgu.

II NODAĻA

Pieņemšana darbā un amata ieņemšanas termiņš

4. pants

Pieņemšana darbā

1. Direktors izsaka darba piedāvājumus, izņemot darba piedāvājumus attiecībā uz direktora amatu. Par vakanču publicēšanu atbild Centrs.

2. Ja ir vakanta amata vieta un to nevar aizpildīt ar iekšējiem cilvēkresursiem, publicē paziņojumu par vakanci, norādot veicamos pienākumus un amatam vajadzīgo kvalifikāciju.

3. Darbiniekus ieceļ amatā direktors, pamatojoties uz viņu kvalifikāciju un ievērojot godīga un pārredzama konkursa kārtību.

4. Kandidātiem ir jāpierāda ļoti labas zināšanas vienā no Eiropas Savienības valodām un apmierinošas zināšanas vēl kādā Eiropas Savienības valodā tādā mērā, kas vajadzīgs viņu pienākumu veikšanai.

5. Darbā pieņem tikai Eiropas Savienības dalībvalstu valstspiederīgos.

6. Darbiniekiem, uz ko attiecas šie Civildienesta noteikumi, piešķir statusu atbilstīgi Koordinēto organizāciju kategorijām un pakāpēm.

7. Darbinieki tiek pieņemti darbā zemākajā līmenī tā amata pakāpē, kuram viņi ir izraudzīti. Tomēr direktors var piešķirt augstāku līmeni, ja tam ir pamatojums.

8. Direktors nosaka, kuros amatos kandidātus pieņem eksāmena vai konkursa kārtībā, un nosaka pārbaudes darbus, kādos šo amatu kandidātiem ir jāpiedalās. Direktors izvēlas eksaminācijas vai atlases komisijas no Centra darbiniekiem, un viņš tajās var iekļaut arī neatkarīgu eksaminētāju.

9. Centrā uz interviju vai eksāmenu uzaicinātajiem kandidātiem ir tiesības saņemt vienotas likmes atlīdzību par ceļa un uzturēšanās izdevumiem.

5. pants

Nodarbinātības vecuma ierobežojums

Nodarbinātības vecuma ierobežojums tiek noteikts tā mēneša beigās, kad darbinieks sasniedz 65 gadu vecumu. Direktors var atļaut pagarināt šo vecumu ne vairāk kā vēl par divpadsmit mēnešiem.

6. pants

Medicīniskās apskates

1. Pirms pieņemšanas darbā darbinieku medicīniski izmeklē Centra apstiprināts ārsts, kurš izdod izziņu, ka kandidāts ir fiziski vesels attiecīgo darba pienākumu veikšanai.

2. Darbiniekiem katru gadu jāiziet medicīniskā apskate.

3. Centra apstiprināts ārsts sniedz direktoram speciālista konsultācijas par jebkura darbinieka nepiemērotību turpmāk ieņemt amatu.

4. Ja 1. un 3. punktā noteiktās medicīniskās apskates rezultātā tiek sniegts negatīvs medicīnisks slēdziens, kandidāts vai darbinieks var 20 dienu laikā no brīža, kad Centrs ir paziņojis par šo slēdzienu, pieprasīt, lai viņa lieta tiktu iesniegta tādas ārstu komisijas slēdziena saņemšanai, kura sastāv no trim ārstiem, no kuriem vienu ir izvēlējies direktors, vienu – attiecīgais darbinieks, un vienu – abi pārējie ārsti.

Ārstu komisija uzklausa ārstu, kurš ir atbildīgs par sākotnējo negatīvo slēdzienu.

Ja ārstu komisija apstiprina negatīvo slēdzienu, kas izriet no medicīniskās apskates, kura minēta:

a) panta 1. punktā, kandidāts sedz 50 % no samaksas un saistītiem izdevumiem;

b) panta 3. punktā, Centrs vispirms cenšas pārcelt darbinieku uz citu, viņa veselībai piemērotu, amatu. Ja tas nav iespējams, Centrs izbeidz darbinieka līgumu, par to paziņojot sešus mēnešus iepriekš, un tiek sasaukta darbnespējas komisija, kas nosaka viņa tiesības uz darbnespējas pensiju saskaņā ar Centra Pensiju shēmas noteikumiem.

7. pants

Iecelšana amatā

1. Termiņš

a) Darbinieku pieņem pastāvīgā amatā uz sākotnēju četrus gadus ilgu termiņu. Līgumā norāda, ka vēlākais trešā gada beigās kopš stāšanās amatā viņu informē par vienu no šādiem lēmumiem: i) viņa ieņemamā amata termiņš netiks pagarināts; ii) viņa ieņemamā amata termiņš tiks pagarināts uz nenoteiktu laiku; vai iii) viņa ieņemamā amata termiņš tiks pagarināts uz noteiktu laiku, kas nepārsniedz četrus gadus, ja direktors uzskata, ka šajā stadijā nav piemēroti pagarināt viņa ieņemamā amata termiņu uz nenoteiktu laiku. Ne vēlāk kā gadu pirms beidzas minētā pagarinājuma termiņš, attiecīgo darbinieku informē vai nu par to, ka viņa ieņemamā amata termiņš netiks pagarināts, vai arī, ka viņa ieņemamā amata termiņš tiks pagarināts uz nenoteiktu laiku.

b) Pagaidu amata vietā pieņemta darbinieka līguma termiņš nevar būt ilgāks par četriem gadiem. Līgumu var atjaunot vienreiz, ne ilgāk kā uz četriem gadiem.

c) Kad amata ieņemšanas termiņš izbeidzas, darbinieks var saņemt kompensāciju par zaudētu darbavietu, ko aprēķina saskaņā ar I pielikuma noteikumiem.

2. Pārbaudes laiks

Sākotnējo līgumu pirmie seši mēneši ir pārbaudes laiks, kas sākas amatā stāšanās dienā, ievērojot turpmāko:

a) ja pārbaudes laikā darbinieks slimības vai nelaimes gadījuma dēļ vienu mēnesi vai ilgāk nevar veikt amata pienākumus, tad direktors var attiecīgi pagarināt pārbaudes laiku;

b) pārbaudes laika beigās tiek sniegts novērtējuma ziņojums par darbinieka spēju veikt savus amata pienākumus, kā arī par viņa darba efektivitāti un uzvedību darbā. Šo ziņojumu dara zināmu darbiniekam;

c) darbinieku, kura darbs nav bijis atbilstīgs, lai ieņemtu amatu, atbrīvo no tā;

d) ziņojumu par darbinieku pārbaudes laikā var sniegt jebkurā pārbaudes laika brīdī, ja viņa veiktais darbs izrādās acīmredzami neatbilstīgs. Šo ziņojumu dara zināmu attiecīgajai personai;

e) pamatojoties uz ziņojumu, direktors var pieņemt lēmumu atlaist darbinieku pirms pārbaudes laika beigām, viņu par to brīdinot vienu mēnesi iepriekš; tomēr nodarbinātības laiks nedrīkst pārsniegt parasto pārbaudes laiku;

f) darbiniekam, kurš ir atlaists pārbaudes laikā, pamatojoties uz negatīvu ziņojumu, nav tiesību saņemt kompensāciju par zaudētu darbavietu.

Pārbaudes laiks ir daļa no sākotnējā līguma termiņa. To ieskaita attiecībā uz darba stāžu un tiesībām uz pensiju.

3. Līgumu izbeigšana

a) Centrs var izbeigt vai neatjaunot līgumus šādos gadījumos: i) ja ir samazināta darbinieka ieņemtā štata vieta vai ja darbinieka amatā pildāmie pienākumi ir grozīti tā, ka darbiniekam vairs nav vajadzīgās kvalifikācijas un pieredzes šim amatam, un Centrā nav iespējams rast viņam atbilstīgu alternatīvu amatu; ii) ja darbinieks ir profesionāli nepiemērots, kas pienācīgi norādīts divos novērtējuma ziņojumos pēc kārtas saskaņā ar 26. pantu; iii) ja darbinieks dienesta laikā ir kļuvis fiziski darbnespējīgs un ja to ir apstiprinājusi darbnespējas komisija saskaņā ar 6. panta 4. punktu; iv) ja no Valdes ir atkāpusies dalībvalsts, kuras valstspiederīgais ir attiecīgais darbinieks; v) ja Centra mītne ir pārcelta vairāk nekā 100 km attālumā no vietas, kurā darbinieku pieņēma darbā, un darbinieks atsakās tikt pārcelts, jo tāda iespēja nebija paredzēta viņa līgumā; vi) ja darbiniekam ir atņemta drošības pielaide citu, nevis disciplināru iemeslu dēļ; vii) pēc jebkādām disciplinārām procedūrām, kurās konstatēts darbinieka pārkāpums vai atbildība, kā noteikts VII nodaļā, vai kā rezultātā darbiniekam ir atņemta drošības pielaide. Gadījumos, kas minēti i) līdz vi) apakšpunktā, līgumu var izbeigt vai nepagarināt, par to paziņojot sešus mēnešus iepriekš, savukārt vii) apakšpunktā minētajā gadījumā – vienu mēnesi iepriekš.

b) Darbinieks personisku iemeslu dēļ, kas viņam nav jānorāda, var izbeigt savu līgumu, par to paziņojot trīs mēnešus iepriekš.

4. Kompensācija par zaudētu darbavietu

Ja Centrs izbeidz vai neatjauno līgumu citu, nevis disciplināru iemeslu dēļ, darbiniekam pienākas kompensācija atbilstīgi I pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem.

Ja līgumu izbeidz vai neatjauno darbinieka iniciatīvas dēļ, viņam nav tiesību uz kompensāciju par zaudētu darbavietu.

5. Līguma izbeigšana ar saīsinātu paziņošanas termiņu

Ja tas ir vajadzīgs dienesta interesēs, Centrs var samazināt 3. punkta a) apakšpunktā noteikto paziņošanas termiņu; tādā gadījumā attiecīgajam darbiniekam ir tiesības saņemt papildu summu, kas paredzēta kā alga un pabalsti, ko viņš būtu saņēmis, ja viņa līguma faktiskā izbeigšanās diena būtu sakritusi ar sešu mēnešu paziņojuma termiņa izbeigšanos.

Šie noteikumi nav piemērojami gadījumos, ja līgumu izbeidz disciplināru iemeslu dēļ.

III NODAĻA

Algas un pabalsti

8. pants

Vispārīgi noteikumi

Atalgojums, ko maksā Centra darbiniekiem, ietver pamatalgu, ekspatriācijas pabalstu, ģimenes un sociālos pabalstus.

No šā atalgojuma atskaita iemaksas un atskaitījumus saistībā ar iekšējo nodokli, pensijas un sociālā nodrošinājuma shēmām.

Summu, kas pienākas darbiniekiem, ieskaita viņu norēķinu kontos vēlākais katra mēneša pēdējā darba nedēļā.

Darbiniekiem ir nekavējoties jāinformē Centrs par visām izmaiņām savos personiskajos apstākļos, kam var būt finansiālas sekas. Šīs izmaiņas ņem vērā atalgojumā nākamajā mēnesī pēc Centra administrācijai iesniegtā paziņojuma par izmaiņām; nedrīkst veikt izmaiņas jau izmaksātā atalgojumā.

Darbinieks atmaksā Centram visus pārmaksājumus.

9. pants

Pamatalga

Neto pamatalga ir summa, kas norādīta normās, ko Valde katru gadu apstiprina atbilstīgi darbinieka pakāpei un līmenim.

Bruto alga atbilst neto pamatalgai, kurai ir pieskaitīts iekšējais nodoklis, ko maksā darbinieks.

10. pants

Ekspatriācijas pabalsts

Ekspatriācijas pabalstu izmaksā darbiniekiem, kuri, viņus pirmoreiz pieņemot darbā, nebija tās valsts valstspiederīgie, kuras teritorijā ir viņu pastāvīgā darbavieta, un kas nav pastāvīgi dzīvojuši šīs valsts teritorijā trīs gadus.

Šo pabalstu pārtrauc maksāt, ja darbinieks tiek pārcelts uz valsti, kuras valstspiederīgais viņš ir.

Pabalsta apjomu aprēķina saskaņā ar II pielikumu.

Ja darbinieku pieņem darbā Centrā uzreiz pēc tam, kad viņš ir strādājis valstī, kurā viņš pildīja pienākumus citā starptautiskā organizācijā vai iestādē, viņa dienesta laiku pie iepriekšējā darba devēja ņem vērā, aprēķinot tiesības uz pabalstu un tā apjomu.

11. pants

Ģimenes un sociālie pabalsti

1. Vispārīgi noteikumi

Pabalsti, ko piešķir saskaņā ar šo pantu, nav savienojami ar līdzīgiem pabalstiem, ko precētam pārim vai neprecētam darbiniekam ir tiesības saņemt no citiem avotiem.

Katram darbiniekam, kurš saņem vai kuram ir tiesības saņemt no citiem avotiem līdzīgu pabalstu tam, ko piešķir saskaņā ar šo pantu, ir par to jāinformē Centra administratīvā daļa, lai būtu iespējams izdarīt atbilstīgu samazinājumu pabalstos, ko viņam ir piešķīris Centrs.

Centra administrācijai ir tiesības lūgt uzrādīt oficiālus dokumentus, ko tā uzskata par vajadzīgiem, lai piešķirtu tiesības uz pabalstu.

Direktors var pieņemt šo noteikumu īstenošanas nosacījumus.

2. Apgādnieka pabalsts

a) Apgādnieka pabalstu piešķir un maksā ik mēnesi katram darbiniekam, kas: i) ir precējies; ii) ir atraitnis, šķīries, juridiski šķirti dzīvojošs vai neprecējies un kam ir vismaz viens apgādājamais šo Civildienesta noteikumu III pielikuma nozīmē; iii) ir reģistrēts kā pastāvīgs partneris, kas nav laulātais, ja — pāris uzrāda juridisku dokumentu, ko par tādu atzinusi dalībvalsts kompetentā iestāde, kas apliecina viņu statusu kā partneriem, kas nav laulātie, — neviens no partneriem neatrodas laulībā vai citās partnerattiecībās, kas nav laulība, — starp partneriem nepastāv neviena no šādām radniecībām: vecāks, bērns, vecvecāks, mazbērns, brālis, māsa, tēva vai mātes māsa, tēva vai mātes brālis, brāļa vai māsas dēls, brāļa vai māsas meita, znots, vedekla.

b) Šis pabalsts veido 6 % no neto pamatalgas, un tas nevar būt zemāks par summu, ko maksā B 3 pakāpes 1. līmeņa darbiniekiem.

c) Gadījumā, ja: i) precētam darbiniekam nav apgādājamo un viņa laulātajam ir algots darbs, vai ii) darbinieks ir reģistrēts kā pastāvīgs partneris, kas nav laulātais a) apakšpunkta iii) punkta nozīmē un kam nav apgādājamo, un viņa partnerim ir algots darbs, pabalsta apjoms ir starpība starp B 3 pakāpes 1. līmeņa neto pamatalgu, kam pieskaitīts pabalsts, kuru darbiniekam teorētiski būtu tiesības saņemt, un laulātā vai reģistrētā partnera nopelnīto ienākumu. Ja pēdējā summa ir vienāda vai lielāka par pirmo, pabalstu nemaksā. Minētais pabalsts netiek izmaksāts darbiniekam, kura laulātais vai reģistrētais partneris ir starptautiskas organizācijas loceklis, un viņam ir lielāka pamatalga nekā darbiniekam.

3. Bērnu un citu apgādājamo pabalsts

a) Bērnu un citu apgādājamo pabalstu piešķir un ik mēnesi maksā katram darbiniekam, kas galvenokārt un pastāvīgi uztur bērnus vai citas apgādājamas personas, kā noteikts III pielikumā.

b) Pabalsts ir noteikta summa par katru apgādājamo, kas katru gadu norādīta Valdes apstiprinātā tabulā.

c) Ja abi laulātie vai reģistrētie partneri strādā starptautiskās organizācijās, pabalstu izmaksā tam, kurš saņem apgādnieka pabalstu vai līdzvērtīgu pabalstu.

d) Definīcijas un nosacījumi, saskaņā ar kuriem tiek piešķirts pabalsts, ir izklāstīti III pielikumā.

4. Izglītības pabalsts

a) Izglītības pabalstu piešķir un ik mēnesi maksā katram darbiniekam, kuram ir tiesības uz apgādnieka pabalstu un kura apgādājamie bērni, kā noteikts III pielikumā, mācās bērnudārzā, pamatskolā, vidusskolā vai augstskolā.

b) Pabalsts ir divreiz lielāks par apgādājamā bērna pabalstu, un to maksā par katru bērnu.

c) Attiecīgais darbinieks katra mācību gada sākumā iesniedz Centra administrācijai visus apliecinošos dokumentus.

5. Bērnu invalīdu un citu apgādājamo pabalsts

a) Bērnu invalīdu un citu apgādājamo pabalstu par bērniem invalīdiem vai apgādājamiem invalīdiem piešķir un ik mēnesi maksā katram darbiniekam, kas ir galvenokārt un pastāvīgi atbildīgs par viņu aprūpi. Bērnam vai apgādājamam ir jāatbilst kritērijiem un nosacījumiem, kas izklāstīti III pielikumā.

b) Sīkāka informācija par pabalsta piešķiršanu un izmaksāšanu ir sniegta IV pielikumā.

6. Īres pabalsts

a) Īres pabalstu ik mēnesi maksā B, C, A 1 un A 2 pakāpes darbiniekiem, kas ir īrnieki vai apakšīrnieki un maksā īri – izņemot maksu par pakalpojumiem, ko mītnes valstī uzskata par īrnieka saistībām –, kura pārsniedz viņu atalgojuma noteikto īpatsvaru.

b) Pabalsta aprēķināšanas metode ir izklāstīta V pielikumā.

c) Darbinieki, kas saņem īres pabalstu, tūlīt informē administrācijas un personāla vadītāju par jebkādām apstākļu izmaiņām, kuras var ietekmēt viņu tiesības uz pabalstu.

7. Transporta pabalsts

Tā kā darbavieta atrodas tālu no dzīvojamiem rajoniem un Centrs atrodas militārā bāzē, kuru neapkalpo sabiedriskais transports, darbinieki saņem fiksētas likmes ikmēneša transporta piemaksu. Katra kalendārā gada sākumā direktors nosaka pabalsta summu.

12. pants

Piemaksa par papildu pienākumiem

1. Darbinieku var uzaicināt uz laiku ieņemt amatu pakāpē, kas ir augstāka par viņa pašreizējo amata pakāpi. Ar otrā mēneša sākumu kopš tādas pagaidu pārcelšanas amatā darbinieks saņem diferencētu piemaksu, kas ir vienāda ar starpību starp atalgojumu, kurš atbilst viņa pašreizējai pakāpei un līmenim, un atalgojumu, kas darbiniekam pienāktos līmenī, kurā viņu klasificētu, ja viņš būtu pieņemts darbā amata pakāpē, kurā viņš uz laiku ieņem amatu.

Pagaidu amata termiņš nepārsniedz vienu gadu, izņemot gadījumus, kad amatā tieši vai netieši aizstāj darbinieku, kurš ir nosūtīts citā amatā, iesaukts militārajā dienestā vai atrodas ilgstošā slimības atvaļinājumā.

2. Direktors var katrā atsevišķā gadījumā dažos amatos piešķirt darbiniekam piemaksu par papildu pienākumu veikšanu, ja darbiniekam ir jāuzņemas atbildība par komandas vadīšanu, kurā vienam vai vairākiem darbiniekiem ir tāda pati pakāpe kā viņam. Katra kalendārā gada sākumā direktors nosaka tāda pabalsta maksimālo apjomu.

13. pants

Iekārtošanās un pārcelšanās pabalsts

1. Iekārtošanās pabalsts

a) Iekārtošanās pabalstu maksā tiem darbiniekiem, kuru privātā dzīvesvieta bija vairāk nekā 100 kilometru attālumā no darbavietas laikā, kad viņi pieņēma Centra darba piedāvājumu.

b) Pabalsta lielums ir 30 dienu pamatalgas apmērā.

c) Iekārtošanās pabalstu darbiniekam izmaksā avansā tad, kad viņš uzsāk darbu Centrā.

d) Darbiniekiem tiek pieprasīts atmaksāt pusi no iekārtošanās pabalsta, ja viņi pēc pašu vēlēšanās atstāj savu amatu, pirms ir pagājuši divi gadi.

e) Direktors var pieļaut izņēmumu attiecībā uz noteikumiem, kas nosaka atmaksu, ja to stingra piemērošana var radīt īpašas grūtības.

2. Pārcelšanās pabalsts

a) Darbiniekam, kas pierāda, ka ir mainījis privāto dzīvesvietu uz vietu, kura atrodas tālāk nekā 100 kilometrus no darbavietas, ir tiesības, izbeidzot darba tiesiskās attiecības, saņemt pārcelšanās pabalstu 30 dienu pamatalgas apmērā, ja vien viņš ir nostrādājis četrus gadus un nesaņem līdzīgu pabalstu jaunajā darbā.

b) Ja darbinieks un viņa laulātais vai reģistrētais partneris abi ir tiesīgi saņemt pārcelšanās pabalstu, to maksā tikai tam no viņiem, kuram lielāka pamatalga.

c) Darbinieks, kas ir nostrādājis vairāk nekā divus gadus, bet mazāk nekā četrus gadus, saņem pārcelšanās pabalstu, kas proporcionāls viņa darba stāžam.

d) Darbinieka nāves gadījumā pārcelšanās pabalstu izmaksā viņu pārdzīvojušam laulātajam vai reģistrētajam partnerim vai, ja tādas personas nav, – apgādājamiem III pielikuma nozīmē, pat tad, ja nav atbilstības prasībai par šā punkta a) apakšpunktā noteikto darba stāžu.

14. pants

Atskaitījumi

1. Iekšējais nodoklis

Iekšējais nodoklis veido 40 % no pamatalgas, ņemot vērā piešķirto pakāpi un līmeni. Šī summa kopā ar neto pamatalgu veido bruto algu. Algas lapās šo summu uzrāda kā ikmēneša atskaitījumu.

2. Iemaksas pensiju shēmā

No darbinieku atalgojuma ik mēnesi atskaita summu, ko apstiprinājušas Koordinētās organizācijas darbiniekiem piemērojamajai pensiju shēmai un kas atbilst procentuālai daļai no neto pamatalgas, un to iemaksā Centra Pensiju rezerves fondā.

3. Sociālā nodrošinājuma iemaksas

No darbinieku atalgojuma ik mēnesi atskaita sociālā nodrošinājuma iemaksas. Sociālā nodrošinājuma minimālās iemaksas sedz medicīnisko aprūpi, darbnespējas/invaliditātes pabalstu un dzīvības apdrošināšanu.

Vienu trešdaļu no iemaksām sociālā nodrošinājuma shēmā sedz darbinieks, un pārējās divas trešdaļas – Centrs.

Gada sākumā Centrs un apdrošināšanas sabiedrība, kas pārvalda šo shēmu, vienojas par iemaksu procentuālo lielumu, ko nosaka turpmākajiem divpadsmit mēnešiem. Atskaitāmo summu pievieno iemaksai, ko veic darba devējs.

15. pants

Avansi un atmaksāšana

1. Ja vien direktors nenolemj citādi, Centra administrācijas un personāla vadītājs var, atkarībā no pieejamiem kases līdzekļiem, atļaut piešķirt avansu, kam piemērota procentu likme, darbiniekiem, kuri piedzīvo neparedzētas personiskas finansiālas grūtības.

2. Šā avansa summa nepārsniedz trīs mēnešu neto pamatalgas apjomu.

3. Tādu avansu atmaksā ar ikmēneša atskaitījumiem no darbinieka atalgojuma; atmaksāšana ir jāpaveic desmit mēnešos no tā mēneša beigām, kurā tika piešķirts avanss.

IV NODAĻA

Ceļa izdevumi

16. pants

Iekārtošanās un aizbraukšana

1. Darbiniekiem ir tiesības par braucienu no savas iepriekšējās darbavietas uz Centru saņemt atlīdzību par ceļa izdevumiem, kas radušies gan pašam darbiniekam, gan ģimenes locekļiem, kas dzīvo kopā ar viņiem.

2. Darbiniekam ir tādas pašas tiesības uz atlīdzību, ja viņš beidz strādāt Centrā un atgriežas valstī, kurā strādāja pirms darba Centrā, vai arī uz līdzvērtīgu atlīdzību, ja darbinieks pārceļas uz citu valsti.

3. Atlīdzību piešķir saskaņā ar šo Civildienesta noteikumu VI pielikuma I iedaļā izklāstītajiem nosacījumiem.

17. pants

Pārcelšanās izdevumi

1. Darbiniekam ir tiesības saņemt atlīdzību par izdevumiem, kas saistīti ar viņa pārcelšanos no savas iepriekšējās darbavietas uz Centru.

Darbiniekam ir tādas pašas tiesības, ja viņš beidz strādāt Centrā un atgriežas valstī, kurā strādāja pirms darba Centrā.

2. Atlīdzībā iekļauj izmaksas par darbinieka personisko mantu pārvešanu, izņemot automobiļus, laivas un citus transporta līdzekļus saskaņā ar VI pielikumu.

Atlīdzību veic tieši Centrs, kad tiek uzrādīts rēķins no pārvadājumu uzņēmuma.

18. pants

Komandējumi

Darbiniekiem ir tiesības saņemt atlīdzību par izdevumiem, kas radušies saistībā ar dienesta komandējumu, kurā viņi nosūtīti saskaņā ar direktora norīkojumu.

Atlīdzība attiecas uz atbilstīgiem ceļa izdevumiem, kuriem pieskaita uzturēšanās izmaksas un ar to saistītās izmaksas vietā, uz kuru nosūtīti darbinieki. Atlīdzības nosacījumi, likmes un cita informācija ir izklāstīti VII pielikumā.

V NODAĻA

Iekšējā organizācija

19. pants

Darbalaiks

1. Darbinieku parastais darbalaiks ir 40 stundas nedēļā, kas jāizpilda saskaņā ar vispārīgu grafiku, ko nosaka direktors.

2. Direktors var piekrist elastīgam darbalaikam atbilstīgi darbinieku personiskajiem apstākļiem vai viņu konkrētā darba prasībām.

3. Neatliekamu dienesta vajadzību dēļ no darbinieka var prasīt darba gatavību darbavietā vai mājās pēc parastā darbalaika.

4. Par virsstundu darbu, ko darbinieki veic ārpus parastā darbalaika, kas minēts 1. punktā, viņiem ir tiesības saņemt attiecīga ilguma brīvdienu vai samaksu par virsstundu darbu. Tomēr par virsstundu darbu uzskata tikai to virsstundu darbu, ko veic, iepriekš vienojoties ar attiecīgās nodaļas vadītāju. Tiek darīts viss iespējamais, lai virsstundas samazinātu līdz minimumam.

Nostrādātās virsstundas attiecīgajam darbiniekam dod tiesības:

a) saņemt brīvdienas par virsstundu darbu; vai

b) ja tādas brīvdienas nevar nodrošināt dienesta prasību dēļ, saņemt par virsstundu darbu samaksu, ko aprēķina pēc likmes 133 % no pamatalgas.

5. Darbs naktī: darba stundas laikā no 20.30 līdz 7.00 tiek apmaksātas pēc nakts darba likmes; tomēr, ja minētās darba stundas bez pārtraukuma seko pa dienu veiktam darbam, tas netiek uzskatīts par darbu naktī, ja vien šīs stundas neieilgst minētajā laikposmā par vairāk nekā 1 1/2 stundu.

Nakts darba stundas, kas nepārsniedz 1. punktā noteikto stundu skaitu, dod tiesības uz papildu samaksu, kas ir 50 % no pamatalgas.

Nakts virsstundu darbu apmaksā pēc likmes 150 % no dienā strādātu virsstundu apmaksas.

6. Izņēmuma apstākļos, par ko tiek lemts pēc direktora ieskatiem, dažiem darbiniekiem var lūgt strādāt nedēļas nogalē. Tādos gadījumos nostrādātās stundas dod tiesības saņemt attiecīgu brīvdienu vai samaksu.

7. A 4 un augstākas pakāpes darbiniekiem nav tiesību uz kompensāciju vai samaksu par virsstundām vai darbu naktī.

8. Direktors nosaka šā panta īstenošanas nosacījumus.

20. pants

Daļējas slodzes darbs un tāldarbs

1. Darbinieks var lūgt atļauju strādāt ar daļēju slodzi vai tāldarbu.

Direktors var piešķirt tādu atļauju, ja tas ir savietojams ar dienesta interesēm.

2. Centrs sniedz atbildi uz darbinieka lūgumu viena mēneša laikā.

3. Direktors nosaka šā panta īstenošanas nosacījumus.

21. pants

Valsts svētki

Direktors izveido valsts svētku dienu sarakstu, pamatojoties uz oficiālo valsts svētku dienu sarakstu, kas publicēts Boletín Oficial del Estado (BOE) un Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šīs svētku dienas neatskaita no darbinieku gadskārtējā atvaļinājuma.

Ja kāda no šīm dienām ir sestdienā vai svētdienā, direktors to vietā var noteikt citu dienu.

22. pants

Atvaļinājums

1. Ikgadējais atvaļinājums

a) Tiesības Darbiniekiem ir tiesības saņemt apmaksātu gadskārtēju atvaļinājumu, kas ir 2,5 darbdienas par katru pilnu nostrādātu mēnesi. Šīs tiesības attiecas uz katru kalendāro gadu. Darbiniekiem, kas ir pieņemti darbā laikā no 1. aprīļa līdz 30. jūlijam, ir tiesības izņemt iepriekš 15 dienu atvaļinājumu no sava ikgadējā atvaļinājuma, ja atvaļinājumu ņem pēc 30. jūlija. Ja 31. decembrī darbiniekam ir palicis neizmantots viņam pienākošais atvaļinājums, direktors vai viņa pilnvarota persona var atļaut pārcelt ne vairāk kā divpadsmit dienas no neizmantotā atvaļinājuma uz nākamo gadu. Atvaļinājumu, kas ir pārcelts, bet nav izmantots līdz 30. jūnijam, dzēš.

b) Administratīvā procedūra Darbiniekiem, kas vēlas doties atvaļinājumā saskaņā ar a) apakšpunktā noteiktajām tiesībām, vispirms ir jāsaņem direktora vai viņa pilnvarotas personas atļauja. Centra administrācija uzglabā uzskaites datus par paņemtiem atvaļinājumiem. Procedūru, kas jāievēro, izklāsta iekšējā reglamentā, kuru paraksta direktors.

c) Neizmantots atvaļinājums, darbiniekam atstājot darbavietu Ja laikā, kad darbinieks izbeidz strādāt Centrā, viņam ir neizmantots atvaļinājums, to dzēš. Tomēr, ja direktors rakstiski apliecina, ka darba vajadzību dēļ darbiniekam nebija iespējams izmantot visu atvaļinājumu, darbiniekam ir tiesības uz samaksu, kas ir viena trīsdesmitā daļa no viņa mēneša pamatalgas par katru uzkrāto atvaļinājuma dienu.

2. Neapmaksāts atvaļinājums

a) Ja darbinieks ir iesniedzis lūgumu saņemt nepamaksātu atvaļinājumu personisku iemeslu dēļ, direktors var to viņam piešķirt, ja tas ir savietojams ar dienesta interesēm.

b) Tāds atvaļinājums nav kopumā ilgāks par vienu gadu.

c) Šā atvaļinājuma laikā darbiniekam nav tiesību tikt pārceltam augstākā līmenī vai saņemt paaugstinājumu pakāpē; viņa dalību sociālā nodrošinājuma shēmā, kas paredzēta 8. un 14. pantā, un viņam saskaņā ar shēmu noteikto risku apdrošināšanu pārtrauc. Tomēr, ja darbinieks nav iesaistīts algotā darbā, par viņu ne vēlāk kā vienu mēnesi pēc mēneša, kurā sākas viņa atvaļinājums personisku iemeslu dēļ, joprojām var izdarīt minētās iemaksas shēmā, ja vien pats darbinieks veic savas attiecīgās daļējās iemaksas. Ja darbinieks pierāda, ka viņš nevar uzkrāt pensijas tiesības no citas pensiju shēmas, viņš var joprojām uzkrāt pensijas tiesības, ja vien pats veic savas attiecīgās daļējās iemaksas.

3. Slimības atvaļinājums, grūtniecības un dzemdību atvaļinājums, tēva atvaļinājums, bērna kopšanas atvaļinājums un citi īpašie atvaļinājumi

Īpašu atvaļinājumu piešķir papildus gadskārtējam atvaļinājumam kā slimības atvaļinājumu, grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu, tēva atvaļinājumu, bērna kopšanas atvaļinājumu vai atvaļinājumu ārkārtas apstākļu gadījumā.

Sīkāka informācija un procedūras, kas jāievēro, ir izklāstītas VIII pielikumā.

23. pants

Atvaļinājums mītnes zemē

1. Darbinieki, kam ir tiesības uz ekspatriācijas pabalstu, var doties uz savu mītnes valsti, izņemot tos darbiniekus, kas pēc iecelšanas amatā paturēja tikai tās valsts valstspiederību, kurā viņi strādā. Ievēro turpmāk norādīto:

a) atvaļinājums mītnes zemē ir līdz astoņām darbdienām ik pēc diviem gadiem, pieskaitot ceļošanas laiku, kuru aprēķina, ņemot vērā braucienu ar visātrāko transporta līdzekli;

b) atvaļinājumu mītnes zemē var ņemt sešus mēnešus pirms tā laikposma beigām, uz kuru atvaļinājums attiecas. Ja atvaļinājumu neizmanto sešos mēnešos pēc tā laikposma beigām, uz kuru atvaļinājums attiecas, tad to attiecībā uz šo divu gadu laikposmu dzēš. Diena, kad faktiski tiek paņemts atvaļinājums mītnes zemē – par jebkuru divu gadu laikposmu, neietekmē dienu, kad tiks ņemts nākamais atvaļinājums mītnes zemē;

c) ja abi laulātie vai reģistrētie partneri strādā Centrā un ja abiem ir tiesības uz atvaļinājumu mītnes zemē, to piešķir saskaņā ar šādiem nosacījumiem: i) ja abu mītnes zeme ir viena un tā pati valsts, katram no viņiem ir tiesības uz atvaļinājumu mītnes zemē šajā valstī ik pēc diviem gadiem; ii) ja viņu mītnes zeme ir divas dažādas valstis, katram no viņiem ir tiesības uz atvaļinājumu mītnes zemē viņa vai viņas attiecīgajā valstī ik pēc diviem gadiem; iii) pāra apgādājamiem bērniem un, vajadzības gadījumā, personai, kas pavada šos bērnus, ir tiesības saņemt atvaļinājumu mītnes zemē tikai vienu reizi ik pēc diviem gadiem; ja vecāku mītnes zeme ir divas dažādas valstis, viņi var saņemt atvaļinājumu mītnes zemē jebkurā no šīm valstīm.

2. Darbiniekam, kas saņem atvaļinājumu mītnes zemē, ir tiesības saskaņā ar 18. pantā noteiktajām procedūrām saņemt atlīdzību par brauciena turp un atpakaļ ceļa izdevumiem – par sevi, saviem bērniem un, ja darbinieks saņem apgādnieka pabalstu, arī par savu laulāto vai reģistrēto partneri, bet viņam nav tiesību saņemt dienas naudu par ceļošanas laiku.

3. Darbiniekiem, kas neizmanto atvaļinājumu mītnes zemē, nav tiesību saņemt par to kompensāciju.

4. Atvaļinājumu mītnes zemē piešķir saskaņā ar šādiem nosacījumiem:

a) attiecīgajam darbiniekam ir rakstiski jāapņemas pavadīt atvaļinājumu mītnes zemē valstī, kas ir viņa oficiālās mājas;

b) attiecīgajam darbiniekam ir rakstiski jāapņemas, ka viņš neatkāpsies no amata Centrā sešus mēnešus pēc tā laikposma beigām, uz kuru attiecas tiesības uz atvaļinājumu mītnes zemē (neatkarīgi no dienas, kad šo atvaļinājumu faktiski ņem);

c) nodaļas vadītājam ir jāapliecina, ka viņš, visticamāk, nepieprasīs, lai darbinieks strādātu pieprasītā atvaļinājuma mītnes zemē laikā.

Ja netiek ievēroti a) apakšpunkta noteikumi, attiecīgajam darbiniekam ir jāatmaksā Centram visi maksājumi, kas saņemti sakarā ar atvaļinājumu mītnes zemē, un darbinieka neizmantotais atvaļinājums var tikt samazināts par tik dienām, cik dienas tika piešķirtas atvaļinājumam mītnes zemē. Direktors var nolemt atkāpties no b) un c) apakšpunktā minētajiem noteikumiem, ja viņš uzskata, ka stingra šo noteikumu ievērošana var pakļaut attiecīgo darbinieku netaisnībai vai īpašām grūtībām.

VI NODAĻA

Novērtējuma ziņojumi un paaugstināšana amatā

24. pants

Vispārīgi noteikumi

1. Reizi gadā novērtē visu darbinieku, izņemot direktora, aizvadītā gada darbu – vēlākais līdz 28. februārim.

Novērtējuma ziņojumā apraksta darbinieku attiecīgo kompetenci, un tas dod iespēju uzslavēt darbiniekus vai, gluži otrādi, brīdināt viņus par trūkumiem, lai panāktu viņu darba uzlabojumu.

2. Novērtējuma kritēriji ir šādi:

a) centība un precizitāte;

b) darba izpildes kvalitāte un ātrums;

c) iniciatīva;

d) uzvedība un savstarpējās attiecības.

Visu novērtējumu apkopo kā gada pārskatu, ko iekļauj darbinieka personas lietā.

3. Ja novērtējuma ziņojumā ir norādīti trūkumi, direktors var lūgt, lai pēc sešiem mēnešiem tiktu sniegts papildu starpposma novērtējuma ziņojums.

25. pants

Procedūra

1. Direktors izraugās darbiniekus, kas atbild par to darbinieku novērtējumu, kuri viņiem ir pilnīgi vai daļēji pakļauti.

2. Katru darbinieku personīgi intervē tas darbinieks, kurš ir atbildīgs par viņa novērtējuma ziņojumu. Darbiniekam dara zināmu viņa ikgadējo novērtējumu, un viņš paraksta novērtējuma ziņojuma veidlapu, tādējādi apliecinot, ka ir par to informēts.

3. Ikgadējais novērtējuma ziņojums ir administratīvs dokuments, kas paredzēts iekšējai lietošanai. Par to nevar iesniegt apelāciju ārējā instancē.

4. Kad visi novērtējuma ziņojumi ir sagatavoti, direktors sasauc Izaugsmes padomi, kuras priekšsēdētājs viņš ir un kurā ietilpst visi darbinieki, kas sagatavojuši vienu vai vairākus novērtējuma ziņojumus.

Direktors pieņem Izaugsmes padomes reglamentu.

26. pants

Pasākumi uz novērtējuma ziņojumu pamata

1. Lai apbalvotu darbiniekus, kuru novērtējums ir īpaši labs, Izaugsmes padome var ierosināt direktoram vienu no šādiem pasākumiem:

a) piešķirt naudas prēmiju;

b) izņēmuma kārtā izvirzīt augstākā līmenī;

c) paaugstināt pakāpē, ar noteikumu, ka budžetā paredzētās štata vietas dod iespēju piešķirt tādu paaugstinājumu.

2. Negatīvs novērtējuma ziņojums var būt pamats tam, lai darbinieka pašreizējo līmeni saglabātu uz vēl vienu gadu.

3. Divi vai vairāki pēc kārtas sniegti negatīvi novērtējuma ziņojumi var būt pamats līguma izbeigšanai vai neatjaunošanai.

4. Ja 24. panta 3. punktā minētais papildu starpposma novērtējuma ziņojums neuzrāda, ka darbinieks izpilda savus pienākumus labāk, direktors var veikt vienu no šādiem pasākumiem:

a) saglabāt darbinieka pašreizējo līmeni vēl uz divpadsmit mēnešiem;

b) izbeigt darbinieka līgumu saskaņā ar 7. panta 3. punktu.

5. Katra finanšu gada sākumā direktors nolemj, cik liela ir šā panta 1. punktā minētā naudas prēmija, un nosaka citus šā panta īstenošanas noteikumus.

VII NODAĻA

Disciplināri pasākumi

27. pants

Disciplināri pasākumi

1. Ja darbinieks vai bijušais darbinieks tīši vai nolaidības dēļ nepilda Civildienesta noteikumu uzliktos pienākumus, viņu var saukt pie disciplināras atbildības.

2. Ja direktors konstatē faktus, kas norāda uz pienākumu neizpildi 1. punkta nozīmē, viņš var sākt administratīvu izmeklēšanu, lai pārliecinātos, vai tāda pienākumu neizpilde ir notikusi.

3. Disciplinārie noteikumi, procedūras un pasākumi, un noteikumi attiecībā uz administratīvu izmeklēšanu ir noteikti IX pielikumā.

VIII NODAĻA

Apelācijas un Apelācijas padome

28. pants

Apelācijas

1. Ikviena persona, uz ko attiecas šie Civildienesta noteikumi, var iesniegt direktoram lūgumu pieņemt saistībā ar šo personu lēmumu Civildienesta noteikumos minētajos jautājumos. Direktors divu mēnešu laikā no lūguma iesniegšanas dienas paziņo attiecīgai personai savu pamatotu lēmumu. Ja minētajā termiņā atbilde uz lūgumu nav saņemta, uzskata, ka ir pieņemts netiešs lēmums lūgumu noraidīt, par ko var iesniegt sūdzību saskaņā ar turpmākajiem diviem punktiem.

2. Ikviena persona, uz ko attiecas šie Civildienesta noteikumi, var iesniegt direktoram sūdzību par rīcību, kas šo personu nelabvēlīgi ietekmē, ja direktors ir pieņēmis kādu lēmumu vai nav ieviesis kādu Civildienesta noteikumos paredzētu pasākumu. Sūdzība ir jāiesniedz trīs mēnešu laikā. Iesniegšanas termiņa sākumu skaita:

a) no akta publicēšanas dienas, ja tas ir vispārējs pasākums;

b) no dienas, kad par lēmumu paziņo attiecīgajai personai, bet nekādā gadījumā ne vēlāk kā no dienas, kad persona šo paziņojumu ir saņēmusi, ja pasākums attiecas uz noteiktu personu; tomēr, ja akts, kas attiecas uz noteiktu personu, ietver arī sūdzību par kādu citu personu, tad termiņu attiecībā uz minēto citu personu skaita no dienas, kurā tā ir saņēmusi paziņojumu par pasākumu, bet nekādā gadījumā ne vēlāk kā no publicēšanas dienas;

c) no dienas, kurā beidzas atbildei paredzētais termiņš, ja sūdzība attiecas uz netiešu lēmumu noraidīt lūgumu, kā paredzēts 1. punktā.

3. Direktors viena mēneša laikā no sūdzības iesniegšanas dienas paziņo attiecīgajai personai savu pamatotu lēmumu. Ja minētajā termiņā atbilde uz sūdzību nav saņemta, uzskata, ka ir pieņemts netiešs lēmums sūdzību noraidīt, ko var pārsūdzēt saskaņā ar 5. punktu.

Ja atbilde ir noraidoša, darbinieks var lūgt starpniecību. Starpniecība nav obligāta.

4. Direktors ieceļ starpnieku uz trim gadiem, ar iespēju šo termiņu atjaunot.

Starpnieks ir kvalificēts, neatkarīgs jurists.

Direktors un attiecīgais darbinieks iesniedz starpniekam visus dokumentus, kurus viņš uzskata par vajadzīgiem lietas izmeklēšanā.

Starpnieks nāk klajā ar secinājumiem 15 dienu laikā no dienas, kad viņš tika informēts par šo lietu.

Šie secinājumi nav saistoši ne direktoram, ne darbiniekam.

Ja direktors secinājumus noraida, starpniecības izmaksas sedz Centrs. Ja secinājumus atsakās atzīt darbinieks, viņš sedz 50 % no minētajām izmaksām.

5. Ja visas pirmās pārsūdzības iespējas (iekšējas administratīvas apelācijas) ir izsmeltas, darbiniekam ir tiesības vērsties Centra Apelācijas padomē, lai panāktu domstarpību izšķiršanu.

Šīs struktūras sastāvs, darbība un īpašās procedūras ir izklāstītas X pielikumā.

6. Apelācijas padomes lēmumi ir saistoši abām pusēm. Tos nevar pārsūdzēt. Apelācijas padome var:

a) atcelt vai apstiprināt lēmumu, par kuru iesniegta sūdzība;

b) likt Centram atlīdzināt visus darbiniekam nodarītos materiālos zaudējumus, kas viņam radušies, sākot no dienas, kad atceltais lēmums bija stājies spēkā;

c) noteikt, ka Centram Apelācijas padomes noteiktā apjomā ir jāatlīdzina prasības iesniedzēja pamatotie izdevumi, kā arī uzklausīto liecinieku transporta un uzturēšanās izdevumi. Šos izdevumus aprēķina, pamatojoties uz šo Civildienesta noteikumu 18. pantu un VII pielikumu.

IX NODAĻA

Pensiju shēmas

29. pants

Pensiju shēmas

Centra darbiniekiem piemēro Centra Pensiju shēmas noteikumus un nosacījumus saskaņā ar Koordinēto organizāciju Pensiju shēmas noteikumiem. Centra Jauno pensiju shēmu (JPS) piemēro tiem darbiniekiem, kas sāka pildīt darba pienākumus pēc 2005. gada 30. jūnija.

X NODAĻA

Centra darbinieku nosūtīšana

30. pants

Centra darbinieku nosūtīšana

Nosūtīts darbinieks ir darbinieks, kas saskaņā ar direktora lēmumu ir dienesta interesēs nosūtīts uz laiku strādāt amatā ārpus Centra.

Nosūtīšanu dienesta interesēs reglamentē šādi noteikumi:

a) lēmumu par nosūtīšanu pieņem direktors pēc attiecīgā darbinieka uzklausīšanas;

b) nosūtījuma ilgumu nosaka direktors;

c) ik pēc sešiem mēnešiem attiecīgais darbinieks var lūgt, lai šis nosūtījums tiktu izbeigts;

d) nosūtītam darbiniekam ir tiesības saņemt diferencētu algu, ja amatā, kurā viņš nosūtīts, kopējais atalgojums ir mazāks nekā viņa pakāpes un līmeņa amatā Centrā; tāpat nosūtītam darbiniekam ir tiesības saņemt atlīdzību par visiem papildu izdevumiem saistībā ar viņa nosūtīšanu;

e) nosūtīts darbinieks turpina maksāt pensijas iemaksas, pamatojoties uz to algu, ko par aktīvu nodarbinātību saņem viņa pakāpes un līmeņa amatpersona Centrā;

f) nosūtīts darbinieks saglabā savu amatu, tiesības tikt izvirzītam augstākā līmenī un saņemt paaugstinājumu pakāpē;

g) kad nosūtījums beidzas, darbinieks tūlīt pat jāatjauno agrākajā amata vietā vai pirmajā brīvajā amata vietā, kas atbilst viņa pakāpei, ja vien viņš atbilst šā amata prasībām.

III SADAĻA

VIETĒJIEM DARBINIEKIEM PIEMĒROJAMI NOTEIKUMI

31. pants

Normatīvo aktu noteikumi

Vietējie darbinieki ir palīgdarbinieki, ko parasti pieņem darbā uz īsu laikposmu. Viņiem nav starptautiskā personāla statusa, un viņi ir pilnīgi pakļauti uzņēmējas valsts, kurā viņi ir nodarbināti, normatīvajiem aktiem. Ievēro turpmāk norādīto:

a) vietējie darbinieki ir darbinieki, kas neieņem Centra personāla sarakstā noteiktās darbinieku vietas;

b) saskaņā ar šo sadaļu vietējo darbinieku nodarbinātības noteikumus, jo īpaši: i) nosacījumus par viņu pieņemšanu darbā un viņu līguma izbeigšanu; ii) viņu atvaļinājumu; un iii) viņu atalgojumu nosaka Centrs saskaņā ar spēkā esošiem noteikumiem un praksi vietā, kur viņiem ir jāveic darba pienākumi;

c) vietējie darbinieki ir pakļauti I sadaļas noteikumiem un šādiem II sadaļas noteikumiem: i) II nodaļa: 5. pants (nodarbinātības vecuma ierobežojums) un 6. pants (medicīniskās apskates); ii) III nodaļa: 15. pants (avansi); iii) IV nodaļa: 18. pants (komandējumi); iv) V nodaļa: 19. pants (darbalaiks) un 21. pants (svētku dienas); v) IX pielikums: zaudējumu atlīdzība. Tāpat uz viņiem attiecas visi uz minētajiem noteikumiem pamatoti noteikumi.

32. pants

Sociālais nodrošinājums

Attiecībā uz sociālo nodrošinājumu Centrs atbild par darba devēja veicamo sociālā nodrošinājuma iemaksu daļu atbilstīgi pašreizējiem noteikumiem vietā, kur darbiniekiem jāveic savi pienākumi.

33. pants

Atalgojums

1. Vietējo darbinieku atalgojumu nosaka līgumā; to veido neto mēnešalga bez jebkādām papildu piemaksām, lai kāds būtu attiecīgās personas ģimenes vai sociālais stāvoklis.

2. Vietējie darbinieki negūst labumu no pensiju shēmas, attiecībā uz to netiek veikti atskaitījumi.

3. Katra gada sākumā Valde paaugstina vietējo darbinieku atalgojumu tādā pašā procentuālā apjomā kā darbiniekiem.

IV SADAĻA

DARBINIEKU PĀRSTĀVĪBA

34. pants

Darbinieku pārstāvība

1. Centra darbiniekus pārstāv Personāla komiteja saskaņā ar 1. pantu.

2. Centra darbinieki, aizklāti balsojot, ievēl Personāla komiteju uz diviem gadiem.

3. Personāla komiteja:

a) aizsargā visu Centra darbinieku profesionālās intereses;

b) nāk klajā ar ierosinājumiem par to, kā uzlabot visu darbinieku labklājību;

c) izsaka priekšlikumus attiecībā uz darbinieku sabiedriskiem, kultūras un sporta pasākumiem;

d) pārstāv visus darbiniekus citu starptautisko organizāciju darbinieku apvienībās.

4. Direktors pēc apspriešanās ar Personāla komiteju apstiprina šā panta īstenošanas noteikumus.

V SADAĻA

PĀREJAS NOTEIKUMI

35. pants

Pārejas noteikumi

1. Darbiniekiem, kuri dienā, kad šie Civildienesta noteikumi stājas spēkā, ir pastāvīgi strādājuši Centrā vairāk nekā trīs gadus, viņu pašreizējam līgumam beidzoties, piedāvā līgumu uz nenoteiktu laiku.

2. Darbiniekiem, kuri dienā, kad šie Civildienesta noteikumi stājas spēkā, ir strādājuši Centrā mazāk nekā trīs gadus, līgumu uz nenoteiktu laiku piedāvā, beidzoties viņu otrajam līgumam.

I PIELIKUMS KOMPENSĀCIJA PAR ZAUDĒTU DARBAVIETU (minēts Civildienesta noteikumu 7. pantā) 1. Tiesības saņemt kompensāciju par zaudētu darbavietu a) Kompensāciju par zaudētu darbavietu var piešķirt darbiniekam, kura nodarbinātība ir izbeigta saskaņā ar Civildienesta noteikumu 7. panta 3. punkta a) apakšpunkta i) līdz vi) punktu. b) Kompensāciju nemaksā, ja: i) darbinieks ir ieguvis citu tādas pašas vai augstākas pakāpes posteni Centrā; ii) darbinieks ir ieguvis jaunu amatu citā starptautiskā organizācijā tajā pašā apvidū; iii) darbinieks kā dalībvalsts valsts darbinieks vai starptautiskas organizācijas darbinieks ir ieguvis jaunu darbavietu un saņem atalgojumu savas valsts vai starptautiskā administrācijā trīs mēnešu laikā pēc līguma izbeigšanas ar Centru; iv) darbinieka līgums ir izbeigts disciplināras procedūras rezultātā. 2. Kompensācijas izmaksa Darbiniekiem ir tiesības saņemt kompensāciju līdz pat 100 % apjomā no viņu mēneša neto atalgojuma par katru Centrā nostrādāto gadu, nepārsniedzot 24 mēnešus. Neto atalgojums nozīmē pamatalgu kopā ar visām papildu piemaksām un pabalstiem, ko maksā katru mēnesi. Kompensācijas apjoms neatbilst mēnešu skaitam, kas pārsniedz laikposmu, kurā darbiniekam būtu jāstrādā, pirms viņš sasniedz vecuma ierobežojumu, kas noteikts šo Civildienesta noteikumu 5. pantā.

II PIELIKUMS EKSPATRIĀCIJAS PABALSTS (minēts Civildienesta noteikumu 10. pantā) 1. Darbiniekiem ir tiesības ik mēnesi saņemt ekspatriācijas pabalstu saskaņā ar Civildienesta noteikumu 10. pantu. Pabalsta summa ir: a) darbiniekiem, kas pieņemti darbā līdz 1996. gada 1. janvārim: i) darbiniekiem, kam ir tiesības saņemt apgādnieka pabalstu: 20 % no standartalgas; ii) darbiniekiem, kam nav tiesību saņemt apgādnieka pabalstu: 16 % no standartalgas; b) darbiniekiem, kas pieņemti darbā no 1996. gada 1. janvāra: i) darbiniekiem, kam ir tiesības saņemt apgādnieka pabalstu: 18 % no standartalgas pirmos desmit darba gadus; ii) darbiniekiem, kam nav tiesību saņemt apgādnieka pabalstu: 14 % no standartalgas pirmos desmit darba gadus. 2. Pabalstu aprēķina, pamatojoties uz pirmo līmeni pakāpē, kāda ir, pieņemot darbā vai piešķirot paaugstinājumu. Vienpadsmitajā, divpadsmitajā un trīspadsmitajā gadā 14 un 18 % likmi samazina par vienu punktu gadā – attiecīgi līdz 11 % un 15 %. 3. Ekspatriācijas pabalsts nav mazāks par pamatalgu, ko maksā B 3 pakāpes 1. līmeņa darbiniekiem. 4. Darbiniekiem, kam ir tiesības saņemt ekspatriācijas pabalstu un kam ir apgādājami bērni, kuriem nemaksā izglītības pabalstu, ir tiesības papildus saņemt ekspatriētu bērnu pabalstu, kā to noteikušas Koordinētās organizācijas.

III PIELIKUMS BĒRNI UN CITI APGĀDĀJAMIE (minēts Civildienesta noteikumu 11. un 13. pantā) 1. Apgādājami bērni a) Laulībā dzimis, juridiski atzīts ārlaulības vai adoptēts darbinieka vai viņa laulātā vai reģistrētā partnera bērns, kas uzskatāms par darbinieka apgādājamo, ir bērns, kura pastāvīgu uzturēšanu un izglītību nodrošina šis darbinieks un kurš pastāvīgi dzīvo kopā ar ģimeni, vietā, kur dzīvo un strādā darbinieks, vai vietā, kur dzīvo otrs no vecākiem. b) Darbinieka vai viņa laulātā vai reģistrētā partnera bērns invalīds neatkarīgi no bērna vecuma tiek uzskatīts par darbinieka apgādājamo. c) Bērns netiek uzskatīts par darbinieka apgādājamo: i) ja viņš sasniedz 26 gadu vecumu; ii) ja viņš pats pirms šā vecuma sasniegšanas saņem algu, ienākumus vai maksu. 2. Citi apgādājamie a) Personu, kas nav apgādājams bērns saskaņā ar 1. punktu, var uzskatīt par darbinieka apgādājamo ar šādiem nosacījumiem: i) viņš ir viens no vecākiem vai cits tuvs ar asins vai laulības saitēm saistīts radinieks; ii) viņš pastāvīgi dzīvo kopā ar darbinieku vai darbinieka laulāto vai reģistrēto partneri vai tiek regulāri uzņemts iestādē, kas sniedz speciālistu medicīnisko aprūpi; iii) attiecīgajai personai nav pietiekamu līdzekļu sevis uzturēšanai.

IV PIELIKUMS APGĀDĀJAMIE INVALĪDI (minēts Civildienesta noteikumu 11. pantā) 1. Apgādājamo uzskata par invalīdu, ja to apliecina medicīnisks pierādījums, ka viņam ir nopietna un pastāvīga invaliditāte, kas rada nepieciešamību pēc īpašas aprūpes vai uzraudzības, kuru nesniedz bez maksas, vai arī ir vajadzīga īpaša izglītība vai apmācība. 2. Direktors pieņem lēmumu piešķirt pabalstu pēc konsultēšanās ar ad hoc padomi, kuru viņš izveido šim nolūkam un kurā ir vismaz viens praktizējošs ārsts. Direktora lēmumā norāda laikposmu, par kuru ir jāmaksā pabalsts, ko vēlāk var pārskatīt. 3. Civildienesta noteikumu piemērošanas kritērijs ir nopietns un nepārtraukts fizisku vai garīgu darbību traucējums. Tādējādi apgādājamās personas uzskatāmas par invalīdiem, ja tām ir: a) nopietna vai hroniska centrālās vai veģetatīvās nervu sistēmas saslimšana, ko izraisījis jebkāds cēlonis, piemēram, smadzeņu slimības, miopātija un veģetatīvā paralīze; b) nopietna balsta un kustību orgānu sistēmas saslimšana; c) nopietna vienas vai vairāku jutekļu sistēmu saslimšana; d) hroniska garīga slimība, kas padara darbnespējīgu. Iepriekšminētais saraksts nav uzskatāms par izsmeļošu. Tas sniegts tikai kā norāde un nav ņemams par pamatu, novērtējot invaliditātes vai darbnespējas pakāpi. Pabalsta summa ir vienāda ar apgādājama bērna pabalsta summu un tam pieskaitāma.

V PIELIKUMS ĪRES MAKSAS PABALSTS (minēts Civildienesta noteikumu 11. pantā) 1. Pabalsta summa ir daļa no starpības starp faktiski samaksāto īri, izņemot visas Civildienesta noteikumu 11. panta 6. punkta a) apakšpunktā minētās maksas, un summu, ko aprēķina šādi: a) 15 % no neto pamatalgas C un B pakāpes darbiniekiem, līdz B 4 pakāpei, to ieskaitot; b) 20 % no neto pamatalgas B 5 un B 6 pakāpes darbiniekiem; c) 22 % no neto pamatalgas A 1 un A 2 pakāpes darbiniekiem. 2. Minētā daļa ir: a) 50 % neprecētiem darbiniekiem un precētiem darbiniekiem, kam nav apgādājamo; b) 55 % darbiniekiem ar vienu apgādājamo; c) 60 % darbiniekiem ar diviem vai vairāk apgādājamiem. 3. Pabalsts nepārsniedz: a) 10 % no attiecīgā C līdz B 4 pakāpes (ieskaitot) darbinieka neto pamatalgas; b) 15 % no B 5, B 6, A 1 un A 2 pakāpes darbinieka neto pamatalgas. Par neto pamatalgu uzskatāma faktiskā pamatalga, kas norādīta ikgadējā tabulā, par kuru vienojusies Valde, izņemot jebkādus citus atalgojuma pielikumus vai atvilkumus.

VI PIELIKUMS CEĻA IZDEVUMI UN PĀRCELŠANĀS IZDEVUMI (minēts Civildienesta noteikumu 16. un 17. pantā) I iedaļa – Darbinieku un viņu ģimenes locekļu ceļa izdevumi, ceļojot starp pastāvīgo dzīvesvietu un darbavietu 1. Darbiniekiem, kuru pastāvīgā dzīvesvieta ir vairāk nekā 100 km attālumā no darbavietas, ir tiesības saskaņā ar Civildienesta noteikumu 16. pantu saņemt atlīdzību par faktiskajiem ceļa izdevumiem: a) stājoties darbā, par braucienu no pastāvīgās dzīvesvietas līdz darbavietai; b) pārceļoties no darbavietas, kurā viņi tika pieņemti darbā, uz citu darbavietu vairāk nekā 100 km attālumā. c) atstājot savu amatu: i) vai nu, lai ceļotu no savas darbavietas uz vietu, kur bija viņu pastāvīgā dzīvesvieta, kad viņi tika pieņemti darbā; ii) vai arī, lai ceļotu no savas darbavietas uz vietu, kas nav minētā pastāvīgā dzīvesvieta, ar noteikumu, ka atlīdzināmie izdevumi nav lielāki. 2. Ceļa izdevumu atlīdzību, kas minēta 1. punktā, pilnīgi vai daļēji atsaka šādos gadījumos: a) ja šīs tiesības netika piešķirtas, darbiniekam stājoties amatā; b) ja visus attiecīgos izdevumus vai daļu no tiem ir apmaksājusi valdība vai cita iestāde; c) ja, darbiniekam atstājot amatu, brauciens nenotiek trīs mēnešu laikā no dienas, kad viņš beidz strādāt, vai ja 30 dienu laikā kopš brauciena Centra administrācija nav saņēmusi atlīdzības pieteikumu; d) ja, darbiniekam beidzot strādāt, viņš ir atkāpies no amata, pirms nostrādājis Centrā divpadsmit mēnešus. 3. Darbiniekiem, kas atbilst 1. un 2. punkta nosacījumiem un kas saņem apgādnieka pabalstu, ir arī tiesības saņemt: a) atlīdzību par viņu laulātā vai reģistrētā partnera un apgādājamo bērnu faktiskajiem ceļa izdevumiem, kas rodas, dodoties pie darbinieka uz turieni, kur ir viņa darbavieta; b) atlīdzību par viņu laulātā vai reģistrētā partnera un apgādājamo bērnu faktiskajiem ceļa izdevumiem, kad darbinieks beidz strādāt, izņemot gadījumu, kad atlīdzību var atteikt, ja darbinieks atkāpjas no amata, pirms ir nostrādājis Centrā divpadsmit mēnešus. 4. Uzskatāms, ka laulātajiem, reģistrētiem partneriem un apgādājamiem bērniem vai citiem apgādājamiem III pielikuma noteikumu nozīmē ir tāda pati pakāpe kā attiecīgajam darbiniekam. II iedaļa – Pārcelšanās izdevumi 1. Darbiniekiem, kuru pastāvīgā dzīvesvieta ir vairāk nekā 100 km attālumā no darbavietas, ir tiesības saņemt faktisko izdevumu atlīdzību par personisko mantu pārvešanu šādos gadījumos: a) stājoties darbā; b) uz nenoteiktu laiku, kas ilgāks par diviem mēnešiem, pārceļoties no vienas darbavietas uz citu darbavietu, kura atrodas vairāk nekā 100 km attālumā; c) beidzot darbu Centrā, izņemot gadījumu, kad atlīdzību var atteikt, ja darbinieks atkāpjas no amata, pirms viņš ir nostrādājis Centrā divpadsmit mēnešus. 2. Ar atlīdzību sedz izdevumus par personisko mantu pārvešanu, tostarp par iesaiņošanu, un parastā riska (salaušana, zādzība, ugunsgrēks) apdrošināšanas maksu. Lai saskaņā ar šīs iedaļas noteikumiem pieprasītu izdevumu atlīdzību, darbiniekam ir jāiesniedz administrācijas un personāla vadītājam iepriekšējai apstiprināšanai vismaz divas izdevumu tāmes. Šīm tāmēm ir jāattiecas uz vienu un to pašu svaru (vai tilpumu), ko transportē tādā pašā attālumā. Ja administrācijas un personāla vadītājs uzskata, ka šīs tāmes ir pārāk lielas, viņš var lūgt tāmes no citiem pārvadājumu uzņēmumiem. 3. Darbinieki var pieprasīt atlīdzību saskaņā ar šo iedaļu tikai tādā gadījumā, ja attiecīgos izdevumus neatlīdzina valdība vai cita iestāde.

VII PIELIKUMS KOMANDĒJUMA IZDEVUMI (minēts Civildienesta noteikumu 18. un 29. pantā) Darbiniekiem, kas dodas oficiālā Centra komandējumā, ir tiesības saņemt visu ceļa izdevumu atlīdzību un dienas naudu, lai segtu uzturēšanos ārpus darbavietas saskaņā ar Civildienesta noteikumu 18. pantu. I iedaļa – Transportlīdzekļi 1. Vispārīgi noteikumi Darbinieki dodas komandējumā, izmantojot visekonomiskākos transportlīdzekļus, izņemot šajā iedaļā paredzētos izņēmumus. Par parasto transportlīdzekli uzskata lidmašīnu un vilcienu. Tomēr direktors var atļaut darbiniekiem komandējumā izmantot personisko vai dienesta automašīnu, īpaši gadījumā, ja ārsts apliecina, ka viņi medicīnisku iemeslu dēļ nevar ceļot ar lidmašīnu, un brauciens ar vilcienu nav iespējams, vai arī ir pārāk ilgs vai pārāk dārgs. Ja darbinieks, kas dodas oficiālā komandējumā, izvēlas un viņam ir atļauts izmantot citus, nevis pieejamos visekonomiskākos transportlīdzekļus, piemēro šādus noteikumus: a) viņam ir tiesības saņemt atlīdzību tikai tādā apjomā, cik izmaksā brauciens ar visekonomiskāko transportlīdzekli; b) viņam ir tiesības uz komandējuma dienas naudu tikai par to laiku, ko viņš būtu patērējis, ja braucienā būtu izmantojis visekonomiskāko transportlīdzekli; c) tādā braucienā izmantoto darbalaiku, kas pārsniedz laiku, ko viņš būtu izmantojis, ja ceļotu ar visekonomiskāko pieejamo transportlīdzekli, atskaitīs no viņa ikgadējā atvaļinājuma. 2. Lidojums ar lidmašīnu a) Visus lidojumus ar lidmašīnu veic ekonomiskā vai līdzvērtīgā klasē, ja vien direktors nav atļāvis citādi. b) Darbiniekiem ir tiesības ceļot biznesa vai līdzvērtīgā klasē, ja lidojums ir ilgāks nekā četras stundas vai ja to veic ar diviem reisiem un lidojums kopumā ilgst vismaz četras stundas. 3. Brauciens ar vilcienu a) A un B pakāpes darbiniekiem ir tiesības ceļot pirmajā klasē. b) Ja, ceļojot ar vilcienu, brauciens naktī ilgst vismaz sešas stundas, darbiniekiem ir tiesības saņemt izdevumu atlīdzību par guļvietu vai guļamvagona kupeju. 4. Braucieni ar autotransportu – personisko automašīnu izmantošana a) Centra interesēs darbiniekiem var atļaut ceļot, izmantojot personisko automašīnu. Tādos gadījumos viņam ir tiesības saņemt ceļanaudu par katru nobraukto kilometru, ko aprēķina, pamatojoties uz ātrāko parasto maršrutu. Ceļanaudu aprēķina, pamatojoties uz likmi, ko piemēro valstī, kurā atrodas Centrs, neatkarīgi no valsts vai valstīm, kurās notiek brauciens. Spēkā esošās likmes dara zināmas administratīvā ziņojumā. Kopējā izmaksātā summa nedrīkst pārsniegt summu, ko Centrs būtu apmaksājis citos apstākļos. b) Ja attiecīgajam darbiniekam ir atļauts vest citus Centra darbiniekus, viņam par katru nobraukto kilometru izmaksā piemaksu, kas vienāda ar 10 % no attāluma ceļanaudas par katru pasažieri. Tādos gadījumos pasažieriem nav tiesību saņemt nekādu ceļa izdevumu atlīdzību. Ja maršruts ietver īpašas maksas (piemēram, maksu par ceļu lietošanu, automašīnas transportu ar kuģi vai prāmi automašīnu pārvadāšanai), tās atlīdzina, uzrādot apliecinošas kvītis, izņemot izdevumus par braucienu ar lidmašīnu. c) Darbiniekiem, kas izmanto personiskās automašīnas, pirms tam jāpierāda, ka viņiem ir apdrošināšanas polise, kas sedz riskus trešām personām un konkrēti – riskus pasažieriem. d) Ja noticis negadījums, Centrs neatlīdzina nekādu kaitējumu īpašumam. II iedaļa – Dienas nauda darbiniekiem, kas dodas komandējumā 1. Darbiniekiem, kas dodas komandējumā, ir tiesības saņemt komandējuma dienas naudu saskaņā ar likmēm, kuras katru gadu nosaka Valde. Tomēr direktors var atļaut: a) īpašas likmes valstīm, kur dzīves dārdzība ir augstāka vai zemāka nekā parastās likmes; b) izmaksāt komandējuma dienas naudu pēc augstākas likmes nekā tā likme, kādu darbiniekiem parasti būtu tiesības saņemt, ja tas veicina dienesta uzdevumu veikšanu; c) izmaksāt pabalstu, ja laikā, kad darbinieks atrodas komandējumā, ir jāpiešķir slimības atvaļinājums, izņemot gadījumu, kad darbinieks atrodas komandējumā savā dzīvesvietā. 2. Komandējuma dienas naudu aprēķina šādi: a) ja komandējuma laikā ir vajadzīga izmitināšana viesnīcā, attiecīgajam darbiniekam izmaksā pilnu dienas naudu; b) ja komandējuma laikā nav vajadzīga izmitināšana viesnīcā: i) komandējuma dienas naudu nemaksā par laikposmu, kas ir mazāks par četrām stundām; ii) ja pienākuma izpildes laiks ilgst no četrām līdz astoņām stundām, darbiniekiem ir tiesības saņemt līdz pat 25 % no dienas naudas. Ja pienākuma izpildes laiks ilgst vairāk par astoņām un mazāk par 24 stundām, darbiniekiem ir tiesības saņemt līdz pat 50 % no dienas naudas; c) par komandējumiem Madrides provincē nepiešķir komandējuma dienas naudas atlīdzību. Pēc pieprasījuma apmaksā nelielus atbilstīgus izdevumus (maksa par autostāvvietu, nobraukto attālumu, taksometru, sabiedrisko transportu u. c.); d) aprēķinot komandējuma dienas naudu, faktiskajam brauciena laikposmam pievieno nosacītu laiku, kas vajadzīgs, lai ceļotu uz/no galvenās stacijas vai lidostas. Minētais laiks ir šāds: i) pievieno divas stundas pirms brauciena ar vilcienu (vilciena atiešanas reālais laiks) un vēl divas stundas – pēc brauciena ar vilcienu (vilciena pienākšanas reālais laiks); ii) pievieno trīs stundas pirms lidojuma (reisa reālais pacelšanās laiks) un vēl divas stundas – pēc lidojuma (reisa reālais nosēšanās laiks); e) ja darbinieki vēlas tieši pirms komandējuma pievienot nedēļas nogali vai atvaļinājumu, viņi saņem komandējuma dienas naudu, ko aprēķina, sākot no plkst. 15.00 dienā pirms komandējuma sākuma dienas; f) ja darbinieki vēlas tieši pēc komandējuma pievienot nedēļas nogali vai atvaļinājumu, viņi saņem komandējuma dienas naudu, ko aprēķina līdz plkst. 22.00 dienā, kurā komandējums beidzas; g) komandējuma dienas naudu samazina par 30 %, ja nakšņošana ir iekļauta ceļojuma cenā (nakts prāmis, guļamvieta vai guļamvagona kupeja vilcienā vai lidmašīnā) un par 50 % – ja izmitināšanu nodrošina ārēja struktūra. 3. Dienas naudai ir jāsedz visi atbilstīgie izdevumi, kas darbiniekam rodas komandējuma laikā, izņemot šādus izdevumus, par kuriem var prasīt papildu atlīdzību: a) maksa par vīzu un līdzīgas izmaksas, kas tieši radušās komandējuma laikā; b) maksa par papildu bagāžu, ja direktors to ir īpaši atļāvis; c) attiecīgi pamatotas saziņas izmaksas (internets, pasts, telegrāfs, tālsarunas u. c.), kas radušās oficiālos nolūkos; d) uzņemšanas izdevumi, kas darbiniekiem radušies saskaņā ar nosacījumiem, ko noteicis direktors; e) maksa par taksometru, ja direktors to ir iepriekš apstiprinājis un tiek sniegti pierādījumi par izdevumiem. Ja konkrētos apstākļos izmitināšanas izdevumi pārsniedz 60 % no komandējuma dienas naudas, Centrs var daļēji vai pilnīgi atlīdzināt pārsniegto summu, ja tiek uzrādītas maksājumu kvītis un pietiekami pierādījumi, ka no šiem papildu izdevumiem nevarēja izvairīties. Šī atlīdzība nevar pārsniegt 30 % no komandējuma dienas naudas.

VIII PIELIKUMS SLIMĪBAS ATVAĻINĀJUMS, GRŪTNIECĪBAS UN DZEMDĪBU ATVAĻINĀJUMS, TĒVA ATVAĻINĀJUMS, BĒRNA KOPŠANAS ATVAĻINĀJUMS UN CITI ĪPAŠIE ATVAĻINĀJUMI (minēts Civildienesta noteikumu 22. pantā) 1. Prombūtne veselības apsvērumu dēļ un slimības atvaļinājums a) Darbiniekiem, kas slimības vai negadījuma dēļ ir prombūtnē vairāk nekā trīs dienas pēc kārtas, trīs dienu laikā kopš darba pārtraukšanas jāuzrāda darbnespējas lapa. b) Ja prombūtne slimības vai negadījuma dēļ, kas ilgst ne vairāk kā trīs dienas un par ko neiesniedz darbnespējas lapu, pārsniedz deviņas darbdienas vienā kalendārajā gadā, paredz atbilstīgi samazināt attiecīgā darbinieka ikgadējo atvaļinājumu, vai, ja viņš jau izmantojis visu ikgadējo atvaļinājumu, atbilstīgi samazināt viņa atalgojumu. c) Darbiniekiem, kas atrodas prombūtnē slimības vai negadījuma dēļ, uzrādot darbnespējas lapu, ir tiesības uz slimības atvaļinājumu ar pilnu darba samaksu un pabalstiem, kas nepārsniedz 13 nedēļas pēc kārtas. d) Darbiniekam var lūgt iziet medicīnisko apskati saskaņā ar 6. panta 4. punktu, ja viņš slimības vai negadījuma dēļ ir nepārtraukti bijis prom vairāk nekā 13 nedēļas pēc kārtas, vai ja viņam ir bijuši bieži īslaicīgi slimības laikposmi. e) Jebkurā darbinieka slimības atvaļinājuma brīdī Centrs var lūgt neatkarīgai struktūrai veikt viņa medicīnisko apskati. 2. Infekcijas slimības, vakcinācija un negadījumi a) Jebkurš darbinieks, kas saslimis ar infekcijas slimību, nedrīkst ierasties darbavietā, un viņam par šiem apstākļiem ir nekavējoties jāpaziņo administrācijas un personāla vadītājam. Ja ir ziņas par infekcijas slimību darbinieka ģimenē vai tuvu draugu vidū, darbiniekam nekavējoties jāinformē administrācijas un personāla vadītājs un jāpakļaujas veselības aizsardzības pasākumiem, ko šis ierēdnis var noteikt. Visiem darbiniekiem, kas bijuši saskarē ar personu, kura saslimusi ar infekcijas slimību, kā dēļ viņiem nācās neierasties darbavietā, ir tiesības uz visiem ienākumiem; šo prombūtni neatskaita ne no viņu slimības atvaļinājuma, ne ikgadējā atvaļinājuma. b) Darbiniekiem ir jāpiekrīt visām profilaktiskām vakcinācijām vai potēšanām, kas var būt vajadzīgas. c) Par visiem negadījumiem, kas ar darbiniekiem notikuši Centrā vai ārpus tā, lai cik nenozīmīgi tie tajā brīdī šķistu, kā arī par iespējamu liecinieku vārdiem un adresēm darbiniekam ir nekavējoties jāinformē administrācijas un personāla vadītājs. 3. Īpašs atvaļinājums, laulību atvaļinājums, grūtniecības un dzemdību atvaļinājums, tēva atvaļinājums, bērna kopšanas atvaļinājums un īpašs apmaksāts atvaļinājums a) Izņēmuma gadījumos vai steidzamu personisku iemeslu dēļ Centra direktors var piešķirt īpašu atvaļinājumu, kas ir pilnīgi vai daļēji apmaksāts un nav garāks par astoņām darbdienām gadā. b) Darbinieka laulību gadījumā piešķir īpašu un pilnīgi apmaksātu sešu darbdienu ilgu atvaļinājumu. c) Uzrādot atbilstīgu medicīnisko izziņu, darbiniekiem piešķir grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu, kas ir pilnīgi apmaksāts un nav ieskaitīts slimības vai ikgadējā atvaļinājumā. Grūtniecības un dzemdību atvaļinājums ir 16 nedēļas. d) Atvaļinājums sākas ne agrāk kā sešas nedēļas pirms izziņā norādītās gaidāmās dzemdību dienas un beidzas ne agrāk kā desmit nedēļas pēc dzemdībām un ne vēlāk kā 16 nedēļas pēc dzemdību dienas. Vairāku bērnu vai priekšlaicīgu dzemdību, vai bērna invalīda piedzimšanas gadījumā atvaļinājums ir 20 nedēļas. Šajos noteikumos priekšlaicīgas dzemdības ir dzemdības, kas notiek pirms grūtniecības 34. nedēļas beigām. e) Darbiniecei, kura oficiāli adoptē bērnu, kas jaunāks par 18 gadiem, piešķir pilnīgi apmaksātu grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu, ko neieskaita slimības vai ikgadējā atvaļinājumā. Grūtniecības un dzemdību atvaļinājums ilgst 16 nedēļas un sākas no dienas, kad bērns ierodas savās jaunajās mājās. Vairāku bērnu vai bērna invalīda adopcijas gadījumā grūtniecības un dzemdību atvaļinājums ir 20 nedēļas. f) Pilnīgi apmaksātu desmit darbdienu ilgu tēva atvaļinājumu piešķir darbiniekam, kam ir piedzimis vai adoptēts bērns, kas atzīts par apgādājamu (kā noteikts 11. panta 2. punktā), un adopcijas gadījumā, ja bērns ir jaunāks par 18 gadiem. Vairāku bērnu vai bērna invalīda piedzimšanas gadījumā atvaļinājumu pagarina līdz divpadsmit darbdienām. Atvaļinājums sākas no bērna piedzimšanas dienas vai bērna ierašanās savās jaunajās mājās, bet atvaļinājumu var sākt vēlāk, ja bērns atrodas slimnīcā. g) Darbiniekam ir tiesības saņemt līdz pat divu mēnešu bērna kopšanas atvaļinājumu par katru bērnu, nesaņemot pamatalgu, ko var izmantot pirmo divpadsmit mēnešu laikā pēc bērna piedzimšanas vai adopcijas. Minimālais vienā reizē izņemta atvaļinājuma ilgums nedrīkst būt īsāks par vienu mēnesi. Bērna kopšanas atvaļinājuma laikā turpinās darbinieka dalība sociālā nodrošinājuma shēmā; saglabājas pensiju tiesību uzkrāšana, apgādājamā bērna pabalsts un pabalsts izglītībai. Darbinieks saglabā savu amatu, un viņam joprojām ir tiesības tikt pārceltam augstākā līmenī vai saņemt paaugstinājumu pakāpē. Bērna kopšanas atvaļinājuma laikā darbiniekam ir tiesības saņemt pabalstu EUR 800 apmērā mēnesī, bet viņš nedrīkst veikt citu algotu darbu. Centrs pilnīgi sedz attiecīgās iemaksas sociālā nodrošinājuma shēmā. h) Darbiniekiem, kurus atkārtoti uz apmācību laiku iesauc bruņotajos spēkos, ir tiesības saņemt īpašu apmaksātu atvaļinājumu ne vairāk kā divas nedēļas gadā vai četras nedēļas ik pēc diviem gadiem. Atkārtotu iesaukšanas laiku, kas ir ilgāks par minēto termiņu, atskaita no darbinieka gadskārtējā atvaļinājuma. Ja darbinieks saņem finansiālu kompensāciju no tās valsts iestādes, kas viņu atkārtoti iesauc, tādas kompensācijas summu atskaita no viņa algas.

IX PIELIKUMS DISCIPLINĀRLIETAS (minēts Civildienesta noteikumu 2., 27. un 31. pantā) 1. IEDAĻA Vispārīgi noteikumi 1. pants 1. Ja iekšējā izmeklēšanā atklāj iespējamu darbinieka vai bijušā darbinieka personisku vainu, attiecīgo personu nekavējoties informē, ar noteikumu, ka tas nekaitē izmeklēšanai. Jebkurā gadījumā, tiklīdz izmeklēšana ir pabeigta, nevar izdarīt secinājumus, minot darbinieku vārdā, nedodot attiecīgajam darbiniekam iespēju komentēt faktus, kas uz viņu attiecas. Secinājumos atsaucas uz šiem komentāriem. 2. Gadījumos, kas izmeklēšanas interesēs prasa absolūtu slepenību un liek izmantot tādas izmeklēšanas procedūras, kuras ir attiecīgas valsts tiesu iestādes kompetencē, vienojoties ar direktoru, var neievērot pienākumu aicināt darbinieku izteikties. Tādos gadījumos nevar sākt disciplinārlietu, pirms darbiniekam dota iespēja izteikties. 3. Ja pēc iekšējās izmeklēšanas nevar ierosināt lietu pret darbinieku, pret ko celta apsūdzība, attiecīgo izmeklēšanu izbeidz saskaņā ar direktora lēmumu, kas rakstiski informē darbinieku, un nav jāveic nekādas turpmākas darbības. Attiecīgais darbinieks var lūgt šo lēmumu iekļaut viņa personīgajā lietā. 4. Direktors attiecīgo personu informē, kad izmeklēšana beidzas, un dara viņai zināmus izmeklēšanas ziņojuma secinājumus. 2. pants Pamatojoties uz izmeklēšanas ziņojumu, pēc tam, kad attiecīgais darbinieks ir informēts par visiem pierādījumiem lietās un uzklausīts, direktors var: a) pieņemt lēmumu, ka pret darbinieku nevar ierosināt lietu, un tādā gadījumā viņu rakstiski informē par to; vai b) pieņemt lēmumu par to, ka, lai arī ir konstatēts vai šķiet, ka darbinieks nav pildījis pienākumus, nekādus disciplinārus pasākumus tomēr neveic, un vajadzības gadījumā darbiniekam adresē brīdinājumu; vai c) ja nav pildīti pienākumi Civildienesta noteikumu 27. panta nozīmē: i) izlemt ierosināt disciplinārlietu, kā paredzēts šā pielikuma 4. iedaļā; vai ii) pieņem lēmumu sākt lietu Disciplinārlietu padomē. 3. pants Darbinieku, ko objektīvu iemeslu dēļ nevar uzklausīt saskaņā ar šā pielikuma noteikumiem, var lūgt iesniegt rakstiskus komentārus vai arī viņu var pārstāvēt viņa izraudzīta persona. 2. IEDAĻA Disciplinārlietu padome 4. pants 1. Izveido Disciplinārlietu padomi, kuras locekļus izvēlas no Centra darbiniekiem vai no kādas Eiropas Savienības iestādes. 2. Disciplinārlietu padomes sastāvā ir priekšsēdētājs un divi pilntiesīgi locekļi, kurus var aizstāt aizstājēji. 5. pants 1. Direktors un Personāla komiteja, kas minēta Civildienesta noteikumu 34. pantā, katrs ieceļ gan vienu locekli, gan vienu locekļa aizstājēju. Ja kāda iemesla dēļ Personāla komiteja nav iecēlusi ne locekli, ne locekļa aizstājēju, līdz laikam, kamēr viņi tiks iecelti, direktors var iecelt pagaidu locekļus. 2. Priekšsēdētāju un priekšsēdētāja aizstājēju ieceļ direktors. 3. Priekšsēdētāju, locekļus un aizstājējus ieceļ uz trim gadiem. Tomēr Centrs var locekļiem un aizstājējiem paredzēt īsāku termiņu, kas nav mazāks par vienu gadu. 4. Attiecīgajam darbiniekam ir tiesības noraidīt vienu no Disciplinārlietu padomes locekļiem piecās dienās pēc Disciplinārlietu padomes izveides. Arī direktoram ir tiesības noraidīt vienu no Disciplinārlietu padomes locekļiem. Tādā pašā termiņā Disciplinārlietu padomes locekļi var lūgt likumīgu iemeslu dēļ atbrīvot viņus no pienākumiem, un atkāpjas, ja pastāv interešu konflikts. 6. pants 1. Disciplinārlietu padomes priekšsēdētājs un locekļi savu pienākumu veikšanā ir pilnīgi neatkarīgi. 2. Disciplinārlietu padomes apspriedes un sēdes nav atklātas. 3. IEDAĻA Disciplināri pasākumi 7. pants 1. Direktors var uzlikt kādu no šādiem sodiem: a) rakstisks brīdinājums; b) rājiens; c) uz laiku no viena līdz 23 mēnešiem atcelt izvirzīšanu augstākam līmenim; d) līmeņa pazemināšana; e) pakāpes pazemināšana uz laiku no 15 dienām līdz vienam gadam; f) pakāpes pazemināšana; g) atstādināšana no amata, tostarp līguma izbeigšana, un, iespējams, arī darbavietas zaudējuma atlīdzības pilnīga vai daļēja atņemšana. 2. Ja darbinieks saņem izdienas pensiju vai invaliditātes pabalstu, direktors var izlemt uz noteiktu laiku ieturēt daļu no pensijas vai invaliditātes pabalsta; tāda soda sekas nedrīkst skart darbinieka apgādājamās personas. Tomēr darbinieka ienākumi nedrīkst būt mazāki par iztikas minimumu, kas atbilst C 1/1 amata darbinieka pamatalgai kopā ar visiem ģimenes pabalstiem, kas viņam izmaksājami. 3. Par vienu pārkāpumu var uzlikt ne vairāk kā vienu disciplinārsodu. 8. pants Uzlikto disciplinārsodu smagums ir proporcionāls pārkāpuma smagumam. Lai noteiktu pārkāpuma smagumu un izlemtu par piemērojamo disciplinārsodu, jo īpaši ņem vērā: a) pārkāpuma būtību un apstākļus, kādos tas notika; b) to, kādā mērā pārkāpums nelabvēlīgi ietekmē Centra integritāti, reputāciju vai intereses; c) to, kādā mērā pārkāpums ir saistīts ar tīšām darbībām vai nolaidību; d) darbinieka pārkāpuma motīvus; e) darbinieka pakāpi un darba stāžu; f) darbinieka personīgās atbildības pakāpi; g) darbinieka pienākumu un atbildības līmeni; h) to, vai pārkāpums ietver atkārtotu darbību vai uzvedību; i) darbinieka rīcību visā viņa karjeras gaitā. 4. IEDAĻA Disciplinārlietas, kuras neizskata Disciplinārlietu padome 9. pants Direktors var pieņemt lēmumu uzlikt sodu rakstiska brīdinājuma vai rājiena veidā bez apspriešanās ar Disciplinārlietu padomi. Pirms direktors šādi rīkojas, viņš uzklausa attiecīgo darbinieku. 5. IEDAĻA Disciplinārlietas, kuras izskata Disciplinārlietu padome 10. pants 1. Direktors iesniedz ziņojumu Disciplinārlietu padomei, skaidri norādot faktus, par kuriem saņemta sūdzība, un attiecīgā gadījumā apstākļus, kuros tie radušies, tostarp jebkurus vainu pastiprinošus vai mīkstinošus apstākļus. 2. Ziņojumu dara zināmu attiecīgajam darbiniekam un Disciplinārlietu padomes priekšsēdētājam, kas par to informē Disciplinārlietu padomes locekļus. 11. pants 1. Saņemot ziņojumu, attiecīgajam darbiniekam ir tiesības pilnīgi iepazīties ar savu personīgo lietu un nokopēt visus ar izskatāmo disciplinārlietu saistītos dokumentus, tostarp attaisnojošus pierādījumus. 2. Pēc ziņojuma saņemšanas par disciplinārlietas ierosināšanu attiecīgā darbinieka rīcībā ir ne mazāk kā 15 dienas, lai sagatavotos aizstāvībai. 3. Darbiniekam var palīdzēt persona pēc viņa izvēles. 12. pants Ja Disciplinārlietu padomes priekšsēdētāja klātbūtnē attiecīgais darbinieks atzīst savu pārkāpumu un bez iebildumiem pieņem šā pielikuma 10. pantā minēto ziņojumu, direktors saskaņā ar proporcionalitātes principu starp pārkāpuma būtību un apsvērto sodu var izbeigt izskatīt lietu Disciplinārlietu padomē. Ja lietu beidz izskatīt Disciplinārlietu padomē, priekšsēdētājs nāk klajā ar atzinumu par apsvērto sodu. Saskaņā ar šo procedūru, atkāpjoties no šā pielikuma 9. panta, direktors var piemērot kādu no šā pielikuma 7. panta 1. punkta a) līdz d) apakšpunktā minētajiem sodiem. Attiecīgo darbinieku, pirms tas atzinis savu pārkāpumu, informē par tādas atzīšanas iespējamajām sekām. 13. pants Pirms Disciplinārlietu padomes pirmās sanāksmes priekšsēdētājs var uzdot vienam no tās locekļiem sagatavot vispārīgu ziņojumu par lietu, un par to informē pārējos Disciplinārlietu padomes locekļus. 14. pants 1. Disciplinārlietu padome uzklausa attiecīgo darbinieku; uzklausīšanas laikā viņš personīgi vai ar pārstāvja starpniecību var sniegt mutiskas vai rakstiskas piezīmes. Viņš var uzaicināt lieciniekus. 2. Centru Disciplinārlietu padomes priekšā pārstāv direktora šim nolūkam pilnvarots darbinieks. 15. pants Pēc iesniegto dokumentu izskatīšanas un ņemot vērā visas mutiski vai rakstiski sniegtās piezīmes, Disciplinārlietu padome ar balsu vairākumu pieņem pamatotu atzinumu par to, vai ir konstatēti fakti, par kuriem saņemta sūdzība, un par sodu, kas būtu piemērojams šo faktu rezultātā. Šo atzinumu paraksta visi Disciplinārlietu padomes locekļi. Disciplinārlietu padome divu mēnešu laikā no dienas, kad saņemts direktora ziņojums, nosūta atzinumu direktoram un attiecīgajam darbiniekam, ja vien šis termiņš ir samērojams ar lietas sarežģītības pakāpi. 16. pants 1. Izdevumus, kas disciplinārlietas izskatīšanā rodas pēc attiecīgā darbinieka iniciatīvas, jo īpaši samaksu personai, kas izraudzīta, lai darbiniekam palīdzētu vai viņu aizstāvētu, sedz darbinieks gadījumos, ja disciplinārlietas izskatīšanas rezultātā tiek piemērots kāds no šā pielikuma 7. pantā paredzētajiem sodiem. 2. Tomēr direktors var pieņemt citādu lēmumu ārkārtas gadījumos, ja attiecīgajam darbiniekam rastos nesamērīgs finansiāls slogs. 17. pants 1. Pēc darbinieka uzklausīšanas direktors pieņem lēmumu, kā tas paredzēts šā pielikuma 8. un 9. pantā, divu mēnešu laikā pēc Disciplinārlietu padomes atzinuma saņemšanas. Lēmums ir jāpamato. 2. Ja direktors izlemj lietu izbeigt bez disciplinārsoda uzlikšanas, viņš par to nekavējoties rakstiski informē attiecīgo darbinieku. Attiecīgais darbinieks var lūgt, lai šo lēmumu iekļauj viņa personīgajā lietā. 6. IEDAĻA Atstādināšana 18. pants 1. Ja direktors apsūdz darbinieku smagā pārkāpumā, vai nu tas būtu profesionālo pienākumu pārkāpums, vai likumpārkāpums, viņš var nekavējoties atstādināt šajā amatpārkāpumā apsūdzēto personu no amata uz noteiktu vai nenoteiktu laiku. 2. Direktors šo lēmumu pieņem pēc attiecīgā darbinieka uzklausīšanas, izņemot ārkārtējus apstākļus. 19. pants 1. Lēmumā, ar ko darbinieku atstādina no amata, norāda, vai darbinieks var turpināt saņemt pilnu atalgojumu, kamēr viņš ir atstādināts no amata, vai arī kāda daļa atalgojuma jāietur. Darbiniekam izmaksātā summa nekādā gadījumā nav mazāka par iztikas minimumu, kas atbilst C 1/1 pakāpes darbinieka pamatalgai kopā ar visiem ģimenes pabalstiem, kas viņam izmaksājami. 2. Atstādinātā darbinieka statuss ir galīgi jānosaka sešu mēnešu laikā no dienas, kurā stājās spēkā lēmums par atstādināšanu. Ja sešu mēnešu laikā tāds lēmums netiek pieņemts, attiecīgajam darbiniekam ir tiesības atkal saņemt pilnu atalgojumu, ievērojot 3. punktu. 3. Pēc 2. punktā minētā sešu mēnešu termiņa var turpināt ieturēt daļu no atalgojuma, ja pret attiecīgo darbinieku ir ierosināta krimināllieta par tiem pašiem nodarījumiem un viņš tā dēļ ir aizturēts. Tādos gadījumos darbinieks nesaņem pilnu atalgojumu, iekams kompetenta tiesa nav pavēlējusi viņu atbrīvot. 4. Atbilstīgi 1. punktam ieturētās summas darbiniekam atmaksā, ja galīgais lēmums uzliek disciplinārsodu, kas nav smagāks par rakstveida brīdinājumu, rājienu vai izvirzīšanas augstākam līmenim atlikšanu, vai ja disciplinārsodu neuzliek; ja disciplinārsodu neuzliek, atmaksu veic, pieskaitot salikto procentu likmi 3,5 % gadā. 7. IEDAĻA Paralēla kriminālvajāšana 20. pants Ja pret darbinieku par tiem pašiem nodarījumiem ierosina krimināllietu, galīgo lēmumu pieņem tikai pēc tam, kad tiesa, kas izskata lietu, ir pieņēmusi galīgo spriedumu. 8. IEDAĻA Nobeiguma noteikumi 21. pants Darbinieks, kuram uzlikts disciplinārsods, kas nav atlaišana no darba, rakstiska brīdinājuma vai rājiena gadījumā pēc trim gadiem vai, jebkura cita soda gadījumā, pēc sešiem gadiem var iesniegt lūgumu dzēst no viņa personīgās lietas visas atsauces uz šādu sodu. Direktors pieņem lēmumu, vai atsaukties uz šādu lūgumu. 22. pants Ja atklājas jauni fakti, kas pamatoti ar attiecīgiem pierādījumiem, pēc direktora ierosmes vai attiecīgā darbinieka pieprasījuma disciplinārlietu var izskatīt atkārtoti. 23. pants Ja saskaņā ar šā pielikuma 15. pantu pret darbinieku nav ierosināta neviena lieta, viņam ir tiesības pieprasīt ciestā kaitējuma vēršanu par labu, direktora lēmumu atbilstīgi darot zināmu atklātībā. 24. pants Centra valde pieņem minēto procedūru īstenošanas pasākumus.