LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 338/115

KOMISIJAS LĒMUMS

(2013. gada 16. decembris),

ar ko reglamentē pilsonisko dialogu kopējās lauksaimniecības politikas jautājumos un atceļ Lēmumu 2004/391/EK

(2013/767/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

tā kā:

(1) Līguma par Eiropas Savienības darbību 38. pants paredz, ka Savienība nosaka un īsteno kopēju lauksaimniecības politiku.

(2) Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 11. panta 2. punktu iestādēm jāuztur atklāts, pārredzams un regulārs dialogs ar pārstāvošām apvienībām un pilsonisko sabiedrību. Dialogs jautājumos, kas attiecas uz kopējo lauksaimniecības politiku, tiek reglamentēts kopš 1962. gada. Pašreizējo dialogu reglamentē Komisijas Lēmums 2004/391/EK (1).

(3) Lai palielinātu pārredzamību un nodrošinātu labāku līdzsvaru starp pārstāvētajām interesēm, ir nepieciešams pārskatīt dialogu, ko risina ar lauksaimniecības jautājumiem nodarbinātas padomdevējas grupas, un reglamentēt pilsonisko dialogu lauksaimniecības un lauku attīstības jomā, ieskaitot tās starptautiskos aspektus, un precizēt to uzdevumus un struktūru.

(4) Pilsoniskā dialoga grupām būtu jāpalīdz Komisijai un jāpalīdz uzturēt regulāru dialogu par visiem jautājumiem, kas saistīti ar kopējo lauksaimniecības politiku, ieskaitot lauku attīstību, un tās īstenošanu, un jo īpaši par pasākumiem, kuri Komisijai jāpieņem šajā kontekstā, ieskaitot lauksaimniecības starptautiskos aspektus, būtu jāīsteno pieredzes un paraugprakses apmaiņa, jākonsultē par politiku, jāsniedz atzinums par konkrētiem jautājumiem pēc Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta pieprasījuma vai pēc savas iniciatīvas un jāpārrauga politikas attīstība.

(5) Pilsoniskā dialoga grupu sastāvā jābūt vismaz Eiropas līmeņa nevalstiskajām organizācijām, tostarp pārstāvju apvienībām, sociālekonomisko interešu grupām, pilsoniskās sabiedrības organizācijām un arodbiedrībām, kas ir reģistrētas apvienotajā Eiropas Pārredzamības reģistrā.

(6) Lai atvieglinātu grupām uzticēto uzdevumu izstrādi, nepieciešams paredzēt noteikumus par grupu darbību un darba norisi.

(7) Personas dati būtu jāapstrādā atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 45/2001 (2).

(8) Lēmums 2004/391/EK būtu jāatceļ,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Priekšmets

Šis lēmums reglamentē pilsoniskā dialoga grupas, kuras nodarbojas ar kopējās lauksaimniecības politikas sfērā ietilpstošiem jautājumiem (turpmāk – “grupas”) un kuras izveidojis lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors (turpmāk – “ģenerāldirektors”) atbilstīgi Komisijas ekspertu grupu pamatregulējumam (3).

2. pants

Uzdevumi

Grupu uzdevumi ir šādi:

a) uzturēt regulāru dialogu par visiem jautājumiem, kas saistīti ar kopējo lauksaimniecības politiku, ieskaitot lauku attīstību, un tās īstenošanu, un jo īpaši par pasākumiem, kuri Komisijai jāpieņem šajā kontekstā, ieskaitot lauksaimniecības starptautiskos aspektus;

b) īstenot pieredzes un paraugprakses apmaiņu a) punktā minētajās jomās;

c) palīdzēt Komisijai un konsultēt par politiku a) punktā minētajās jomās;

d) sniegt atzinumu par konkrētiem jautājumiem vai nu pēc Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta (turpmāk – “ģenerāldirektorāts”) pieprasījuma ģenerāldirektorāta noteiktajā termiņā, vai pēc pašu iniciatīvas;

e) pārraudzīt politikas attīstību a) punktā minētajās jomās.

3. pants

Apspriešanās

1. Ģenerāldirektorāts var apspriesties ar grupām jebkurā jautājumā, kas minēts 2. panta a) punktā.

2. Grupas priekšsēdētājs, cieši sadarbojoties ar vietniekiem, var ieteikt Komisijai apspriesties ar grupu par kādu noteiktu jautājumu.

4. pants

Dalībnieku iecelšana

1. Ģenerāldirektors pieņem lēmumu par grupu sastāvu, pamatojoties uz uzaicinājumu iesniegt pieteikumus.

2. Grupu sastāvā jābūt vismaz Eiropas līmeņa nevalstiskajām organizācijām, tostarp pārstāvju apvienībām, sociālekonomisko interešu grupām, pilsoniskās sabiedrības organizācijām un arodbiedrībām, kas ir reģistrētas Pārredzamības reģistrā. Dalība grupu darbā ir pieejama minētajām organizācijām, kas pārstāv jebkādas atbilstīgas intereses.

3. Ņemot vērā pilsoniskās sabiedrības ieinteresētību kopējā lauksaimniecības politikā, ģenerāldirektors pieņem lēmumu par grupu skaitu un to lielumu. Grupu sarakstu publicē Komisijas ekspertu grupu un citu līdzīgu struktūru reģistrā (turpmāk – “reģistrs”) un īpaši šim nolūkam paredzētā tīmekļa vietnē. Ģenerāldirektors nodrošina 2. punktā minēto visu izteikto interešu līdzsvarotu pārstāvību. Jo īpaši ģenerāldirektors nodrošina līdzsvaru starp ekonomiskām un ar ekonomiku nesaistītām interesēm.

4. Dalīborganizācijas ģenerāldirektors ieceļ no to organizāciju vidus, kuras ir atsaukušās uz uzaicinājumu iesniegt pieteikumus. Ģenerāldirektors var iecelt dalīborganizāciju arī tad, ja ir vai rodas vakances.

5. Dalīborganizācijas ieceļ uz septiņiem gadiem. Grupas dalīborganizāciju var aizstāt, pirms beigušās septiņu gadu pilnvaras, ja tā:

a) vairs nespēj efektīvi piedalīties grupas apspriedēs;

b) izstājas no grupas;

c) regulāri nenorīko ekspertus grupas sanāksmēm;

d) vairs neatbilst 2. punktā izklāstītajiem nosacījumiem; vai

e) neatbilst prasībām par tādas informācijas neizpaušanu, uz ko attiecas pienākums glabāt dienesta noslēpumu, kā noteikts Līguma 339. pantā.

6. Dalīborganizācijas norīko ekspertus dalībai grupu sanāksmēs atbilstīgi darba kārtībā iekļautajiem jautājumiem un ģenerāldirektorātam sniedz ziņas par izraudzītajiem ekspertiem vismaz trīs darbdienas pirms sanāksmes.

7. Ģenerāldirektorāts dalīborganizācijas izraudzītos ekspertus uzaicina piedalīties grupu sanāksmēs. Ja dalīborganizācija 6. punktā paredzētajā termiņā nav sniegusi ģenerāldirektorātam ziņas par izraudzītiem ekspertiem, ģenerāldirektorāts var atteikties uzaicināt minētos ekspertus uz attiecīgo sanāksmi.

8. Dalīborganizāciju nosaukumus publicē Komisijas ekspertu grupu un citu līdzīgu struktūru reģistrā un īpaši šim nolūkam paredzētā tīmekļa vietnē.

9. Personas datus iegūst, apstrādā un publicē saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 45/2001.

5. pants

Darbība

1. Katra grupa pirmajā sanāksmē ievēlē priekšsēdētāju un divus priekšsēdētāja vietniekus no savu locekļu vidus ar divu trešdaļu balsu vairākumu no klātesošo ekspertu skaita pirmajā balsošanas kārtā un ar vienkāršu balsu vairākumu no klātesošo ekspertu skaita turpmākajos balsojumos. Priekšsēdētāja vietniekus izvēlas no tādas organizācijas pārstāvjiem, kuru nepārstāv priekšsēdētājs. Minētajiem diviem priekšsēdētāja vietniekiem jāpārstāv divas dažādas organizācijas. Vēlēšanas notiek Komisijas pārstāvja uzraudzībā, aizklāti balsojot, ja vien visi klātesošie eksperti nav skaidri lēmuši citādi.

2. Priekšsēdētāja un abu priekšsēdētāja vietnieku pilnvaru termiņš ir viens gads; šis termiņš ir pagarināms. Priekšsēdētājs nepaliek amatā ilgāk par diviem termiņiem pēc kārtas. Izvēloties jaunu priekšsēdētāju, grupa nodrošina, ka viņš nepārstāv to pašu organizāciju, ko viņa priekšgājējs.

3. Priekšsēdētājs, vienojoties ar ģenerāldirektorātu, ciešā sadarbībā ar priekšsēdētāja vietniekiem un apspriežoties ar grupā pārstāvētajām organizācijām, nosaka grupas sanāksmes darba kārtībā iekļaujamos jautājumus vismaz 25 darbdienas pirms katras sanāksmes. Ģenerāldirektorāts parasti izsūta darba kārtību organizācijām 20 darbdienas pirms sanāksmes, vēlams elektroniski.

4. Izņemot 1. punktā paredzētās vēlēšanas, grupas apspriedes noslēgumā balsošana nenotiek. Ja grupa panāk vienprātīgu vienošanos par ģenerāldirektorāta pieprasīto atzinumu vai pašiniciatīvas rezolūciju, tā formulē kopīgus secinājumus un pievieno tos kopsavilkuma ziņojumam. Komisija paziņo grupas apspriežu rezultātus citām Eiropas iestādēm tad, ja grupa to iesaka.

5. Priekšsēdētājs atbild par to, lai tiktu izveidots ziņojums, kurā iekļauts precīzs katras sanāksmes kopsavilkuma protokols, un šā ziņojuma projekts tiktu nosūtīts ģenerāldirektorātam 20 darbdienu laikā pēc sanāksmes. Ģenerāldirektorāts var grozīt priekšsēdētāja ziņojuma projektu līdz tā izplatīšanai un apstiprināšanai grupā.

6. Vienojoties ar ģenerāldirektorātu, grupa var izveidot darba grupas konkrētu jautājumu izskatīšanai, pamatojoties uz grupas pieņemtajām pilnvarām. Darba grupu sanāksmes vada Komisijas pārstāvji. Tiklīdz šādu darba grupu uzdevums ir izpildīts, tās izformē.

7. Ģenerāldirektorāts var īpašā kārtā uzaicināt grupas vai darba grupas darbā piedalīties grupā neietilpstošus ekspertus, kuri ir kompetenti kādā konkrētā darba kārtības jautājumā. Turklāt Komisijas pārstāvis drīkst piešķirt novērotāja statusu personām vai organizācijām, kā noteikts 4. panta 2. punktā, ja vien tas neizjauc grupu vai darba grupu līdzsvaru. Tām ir tiesības izteikties pēc priekšsēdētāja uzaicinājuma, ja tam piekrīt no klātesošajiem augstākā ranga Komisijas pārstāvis. Personas vai organizācijas ar novērotāja statusu nepiedalās 1. punktā minētajās vēlēšanās.

8. Uz grupu dalībniekiem un viņu pārstāvjiem, kā arī pieaicinātajiem ekspertiem un personām vai organizācijām novērotāja statusā, kā paredzēts 7. punktā, attiecas dienesta noslēpuma neizpaušanas pienākums, kas paredzēts Līgumos un to īstenošanas noteikumos, kā arī Komisijas drošības noteikumi par Savienības klasificētās informācijas aizsardzību, kas ietverti Komisijas Lēmuma 2001/844/EK, EOTK, Euratom (4) pielikumā. Ja viņi nepilda šos pienākumus, Komisija var veikt jebkādus piemērotus pasākumus.

9. Grupu un darba grupu sanāksmes parasti notiek Komisijas telpās. Sekretariāta pakalpojumus nodrošina Komisija. Grupu un darba grupu sanāksmes sasauc ģenerāldirektorāts. Grupas un tās darba grupu sanāksmes var apmeklēt citi attiecīgajā norisē ieinteresēti Komisijas ierēdņi.

10. Komisija publisko visus attiecīgus dokumentus, piemēram, darba kārtības, protokolus, secinājumus, daļējus secinājumus vai darba dokumentus par darbībām, ko veic grupas, izmantojot saiti no Komisijas ekspertu grupu un citu līdzīgu struktūru reģistra uz šim nolūkam paredzētu tīmekļa vietni. Izņēmumi no prasības sistemātiski publiskot dokumentus būtu piemērojami tad, ja to nodošana atklātībai varētu kaitēt sabiedrības vai privāto interešu aizsardzībai, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1049/2001 (5) 4. pantā.

6. pants

Sanāksmju izdevumi

1. Grupu un darba grupu darbā iesaistītas personas nesaņem atlīdzību par sniegtajiem pakalpojumiem.

2. Ar grupu un darba grupu darbu saistītos ceļa izdevumus un uzturēšanās izdevumus ekspertiem Komisija atlīdzina saskaņā ar Komisijā spēkā esošajiem noteikumiem.

3. Šā panta 2. punktā minētos izdevumus atlīdzina pieejamo apropriāciju robežās, kuras piešķirtas saskaņā ar ikgadējo resursu sadalījuma procedūru.

7. pants

Atcelšana

Lēmumu 2004/391/EK atceļ no 2014. gada 1. jūlija.

8. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2014. gada 1. jūlija.

Briselē, 2013. gada 16. decembrī Komisijas vārdā – priekšsēdētājs José Manuel BARROSO

(1) Komisijas 2004. gada 23. aprīļa Lēmums 2004/391/EK par padomdevējām grupām kopējās lauksaimniecības politikas jautājumos (OV L 120, 24.4.2004., 50. lpp.).

(2) Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.).

(3) COM(2010) 7649.

(4) Komisijas 2001. gada 29. novembra Lēmums 2001/844/EK, EOTK, Euratom, ar ko groza tās iekšējo reglamentu (OV L 317, 3.12.2001., 1. lpp.).

(5) Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 30. maija Regula (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.).