LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 123/39

KOMISIJAS LĒMUMS

(2008. gada 4. marts),

ar kuru pieņem SIRENE rokasgrāmatu un citus īstenošanas pasākumus otrās paaudzes Šengenas informācijas sistēmai (SIS II)

(2008/334/TI)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 12. jūnija Lēmumu 2007/533/TI par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izveidi, darbību un izmantošanu (1) un jo īpaši tā 8. panta 4. punktu, 9. panta 1. punktu, 20. panta 4. punktu, 22. panta a) apakšpunktu, 38. panta 3. punktu, 51. panta 4. punktu un 52. panta 7. punktu,

tā kā:

(1) Dalībvalstīm, kas piedalās SIS 1+, Lēmumu 2007/533/TI piemēro no dienas, ko nosaka Padome ar to Padomes locekļu vienprātīgu lēmumu, kuri pārstāv to dalībvalstu valdības, kas piedalās SIS 1+. Šo dienu nosaka pēc tam, kad Komisija citastarp ir pieņēmusi nepieciešamos īstenošanas pasākumus.

(2) Šie īstenošanas pasākumi attiecas uz tiem SIS II aspektiem, kurus to tehniskā rakstura vai detalizācijas pakāpes dēļ vai tādēļ, ka nepieciešams veikt to regulāru atjaunināšanu, izsmeļoši neaptver Lēmumā 2007/533/TI.

(3) Šie īstenošanas pasākumi ietver SIRENE rokasgrāmatu, kurā ietverti sīki izstrādāti noteikumi par papildinformācijas apmaiņu. Papildinformācija ir informācija, ko neglabā SIS II, bet kas ir saistīta ar SIS II brīdinājumiem un ar ko apmainās, lai dalībvalstis varētu konsultēties vai informēt cita citu, ievadot brīdinājumu, pēc pozitīva iznākuma, lai varētu attiecīgi rīkoties, ja nav iespējams veikt prasīto darbību, apsverot SIS II datu kvalitāti, apsverot brīdinājumu savietojamību un prioritāti, kā arī saistībā ar piekļuves tiesībām.

(4) Citi īstenošanas pasākumi ir protokoli un tehniskās procedūras, ar kurām nodrošina N.SIS II saderību ar CS-SIS, tehniskie noteikumi, kas nepieciešami datu par personām un objektiem ievadīšanai, atjaunināšanai, dzēšanai un meklēšanai, īpašās kvalitātes pārbaudes specifikācija, lai nodrošinātu, ka SIS II ievadītās fotogrāfijas un pirkstu nospiedumi atbilst obligātajam kvalitātes standartam, tehniskie noteikumi par to, kā ievadīt un tālāk apstrādāt papildu datus, ko izmanto attiecībā uz ļaunprātīgi izmantotu identitāti, un tehniskie noteikumi par brīdinājumu sasaisti.

(5) SIRENE rokasgrāmatai jābūt svarīgam instrumentam, ko ikdienas darbā ar SIS II izmanto SIRENE operatori. Tai jābūt praktiskas rokasgrāmatas veidā un jākalpo SIRENE biroja darba atvieglošanai kopumā.

(6) Tā kā dažiem tehniska rakstura noteikumiem ir tieša ietekme uz galalietotāju darbu dalībvalstīs, lietderīgi tos apvienot vienā dokumentā.

(7) Šis lēmums ir pamats, kas nepieciešams, lai pieņemtu SIRENE rokasgrāmatu un citus īstenošanas pasākumus otrās paaudzes Šengenas informācijas sistēmai (SIS II) attiecībā uz jautājumiem, kas ietilpst Līguma par Eiropas Savienību (“Līguma par ES”) darbības jomā. Komisijas Lēmums 2008/333/EK (2), ar kuru pieņem SIRENE rokasgrāmatu un citus īstenošanas pasākumus otrās paaudzes Šengenas informācijas sistēmai (SIS II), ir nepieciešamais pamats attiecībā uz jautājumiem, kas ietilpst Eiropas Kopienas dibināšanas līguma (“EK līguma”) darbības jomā. Tas, ka pamats, kas nepieciešams, lai pieņemtu SIRENE rokasgrāmatu un citus īstenošanas pasākumus otrās paaudzes Šengenas informācijas sistēmai (SIS II), sastāv no diviem atsevišķiem instrumentiem, neietekmē principu, ka šie īstenošanas pasākumi ir viens dokuments. Tomēr skaidrības labad pielikums jāiekļauj abu lēmumu pielikumos.

(8) Saskaņā ar 5. pantu Protokolā, ar ko iekļauj Šengenas acquis Eiropas Savienības sistēmā, kurš pievienots Līgumam par ES un EK līgumam, un 8. panta 2. punktu Padomes 2000. gada 29. maija Lēmumā 2000/365/EK par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (3) Apvienotā Karaliste piedalās šajā lēmumā.

(9) Saskaņā ar 5. pantu Protokolā, ar ko iekļauj Šengenas acquis Eiropas Savienības sistēmā, kurš pievienots Līgumam par ES un EK līgumam, un 6. panta 2. punktu Padomes 2002. gada 28. februāra Lēmumā 2002/192/EK par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (4) Īrija piedalās šajā lēmumā.

(10) Šis lēmums ir tiesību akts, ar kuru attīsta Šengenas acquis vai kas ir citādi ar to saistīts 2003. gada Pievienošanās akta 3. panta 2. punkta nozīmē un 2005. gada Pievienošanās akta 4. panta 2. punkta nozīmē.

(11) Attiecībā uz Īslandi un Norvēģiju šis lēmums papildina Šengenas acquis noteikumus tā nolīguma izpratnē, kurš noslēgts starp Eiropas Savienības Padomi un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par šo valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (5) attiecībā uz jomu, kura norādīta 1. panta G punktā Padomes Lēmumā 1999/437/EK (6) par dažiem minētā nolīguma piemērošanas pasākumiem.

(12) Attiecībā uz Šveici šis lēmums papildina Šengenas acquis noteikumus tā nolīguma izpratnē, kurš parakstīts starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā attiecībā uz jomu, kura norādīta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta G punktā saistībā ar 4. panta 1. punktu Padomes Lēmumā 2004/849/EK (7) par minētā nolīguma parakstīšanu Eiropas Kopienas vārdā un par dažu tā noteikumu provizorisku piemērošanu.

(13) Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota saskaņā ar Padomes Lēmuma 2007/533/TI 67. pantu,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

Vienīgais pants

Mērķiem, kas ietilpst Līguma par ES darbības jomā, SIRENE rokasgrāmatu un citus īstenošanas pasākumus otrās paaudzes Šengenas informācijas sistēmai (SIS II) nosaka pielikumā.

Briselē, 2008. gada 4. martā Komisijas vārdā – priekšsēdētāja vietnieks Franco FRATTINI

(1) OV L 205, 7.8.2007., 63. lpp.

(2) Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 1. lpp.

(3) OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.

(4) OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.

(5) OV L 176, 10.7.1999., 36. lpp.

(6) OV L 176, 10.7.1999., 31. lpp.

(7) OV L 368, 15.12.2004., 26. lpp.

PIELIKUMS

SIRENE rokasgrāmata un citi īstenošanas pasākumi (1)

SATURA RĀDĪTĀJS

IEVADS

Šengenas acquis

Otrās paaudzes Šengenas informācijas sistēma (SIS II)

Papildinformācija

1. SIRENE BIROJI UN SIS II

1.1. SIRENE birojs

1.2. SIRENE rokasgrāmata

1.3. Citi īstenošanas pasākumi

1.4. Standarti

1.4.1. Pieejamība

1.4.2. Nepārtrauktība

1.4.3. Drošība

1.4.4. Konfidencialitāte

1.4.5. Pieejamība

1.4.6. Komunikācija

1.4.7. Transliterācijas noteikumi

1.4.8. Datu kvalitāte

1.4.9. Struktūras

1.4.10. Arhivēšana

1.5. Darbinieki

1.5.1. Zināšanas

1.5.2. Darbā pieņemšana

1.5.3. Mācības

1.5.4. Darbinieku apmaiņa

1.6. Tehniskā infrastruktūra

1.6.1. Datu apmaiņa starp SIRENE birojiem

1.7. Citu dienestu apmācība

2. VISPĀRĪGĀS PROCEDŪRAS

2.1. Definīcijas

2.2. Vairākkārtēji brīdinājumi ( SIS II regulas 34. panta 6. punkts un SIS II lēmuma 49. panta 6. punkts)

2.2.1. Brīdinājumu savietojamība un prioritārā secība

2.2.2. Vairākkārtēju brīdinājumu esības pārbaude

2.2.3. Vairākkārtēju brīdinājumu ievadīšana

2.3. Informācijas apmaiņa pozitīva iznākuma gadījumā

2.3.1. Sīkākas informācijas paziņošana

2.4. Ja nav iespējams izpildīt pozitīvam iznākumam sekojošās procedūras ( SIS II lēmuma 48. pants un SIS II regulas 33. pants)

2.5. Datu apstrāde citiem mērķiem nekā tiem, kādēļ tie ievadīti SIS II ( SIS II lēmuma 46. panta 5. punkts)

2.6. Apzīmēšana ar karodziņu ( SIS II lēmuma 24. un 25. pants)

2.6.1. Dalībvalstu konsultēšanās nolūkā apzīmēt ar karodziņu

2.6.2. Pagaidu klauzula līdz 2009. gada 1. janvārim: sistemātisks lūgums apzīmēt ar karodziņiem brīdinājumus par kādas dalībvalsts valstspiederīgajiem

2.7. Dati, kuros konstatē juridiskas vai faktu kļūdas ( SIS II regulas 34. pants un SIS II lēmuma 49. pants)

Informācijas apmaiņa pēc jaunu faktu atklāšanas

2.8. Tiesības piekļūt datiem un tos labot ( SIS II regulas 41. pants un SIS II lēmuma 58. pants)

2.8.1. Datu piekļuves un labošanas pieprasījumi

2.8.2. Informācijas apmaiņa par piekļuves pieprasījumiem citu dalībvalstu izdotajiem brīdinājumiem

2.8.3. Informācijas apmaiņa par pieprasījumiem labot vai dzēst datus, kurus ievadījušas citas dalībvalstis

2.9. Dzēšana, beidzoties brīdinājuma uzturēšanas nosacījumiem

2.10. Personvārdu ievadīšana

2.11. Dažādas identitātes kategorijas

2.11.1. Ļaunprātīgi izmantota identitāte ( SIS II regulas 36. pants un SIS II lēmuma 51. pants)

2.11.2. Pieņemtās identitātes ievadīšana

2.11.3. Sīkāka informācija personas identitātes noteikšanai

2.12. Informācijas apmaiņa sasaistītu brīdinājumu gadījumā

2.12.1. Tehniskie noteikumi

2.12.2. Darbības noteikumi

2.13. SIRPIT ( SIRENE PIcture Transfer – SIRENE attēlu pārsūtīšana) un biometrisko datu formāts un kvalitāte SIS II

2.13.1. Apmaiņas datu turpmākā izmantošana, ieskaitot arhivēšanu

2.13.2. Tehniskās prasības

2.13.3. SIRENE L veidlapas izmantošana

2.13.4. SIRPIT procedūra

2.13.5. Biometrisko datu formāts un kvalitāte

2.14. SIRENE un Interpola lomu dublēšanās

2.14.1. SIS II brīdinājumu prioritāte pār Interpola brīdinājumiem

2.14.2. Komunikācijas kanālu izvēle

2.14.3. Interpola izmantošana un izplatīšana ar Interpolu Šengenas valstīs

2.14.4. Pozitīvais iznākums un brīdinājuma dzēšana

2.14.5. Sadarbības uzlabošana starp SIRENE birojiem un Interpola VCB

2.14.6. Informācijas nosūtīšana trešām valstīm

2.15. SIRENE un Eiropola attiecības

2.16. SIRENE un Eurojust attiecības

2.17. Speciālie meklēšanas veidi

2.17.1. Ģeogrāfiski mērķtiecīgā meklēšana

3. BRĪDINĀJUMI PAR APCIETINĀŠANU NOLŪKĀ NODOT VAI IZDOT ( SIS II LĒMUMA 26. PANTS)

3.1. Brīdinājuma ievadīšana

3.2. Vairākkārtēji brīdinājumi

Brīdinājumu par apcietināšanu savietojamība

3.3. Ļaunprātīgi izmantota identitāte

3.4. Pieņemtās identitātes ievadīšana

3.5. Dalībvalstīm nosūtāmā papildinformācija

3.5.1. Papildinformācija, kas jānosūta attiecībā uz EAO

3.5.2. Papildinformācija, kas jānosūta attiecībā uz pagaidu apcietināšanu

3.6. Apzīmēšana ar karodziņu

3.7. SIRENE biroju rīcība, saņemot brīdinājumu par apcietināšanu

3.8. Informācijas apmaiņa pozitīva iznākuma gadījumā

4. BRĪDINĀJUMI PAR IECEĻOŠANAS VAI UZTURĒŠANĀS ATTEIKŠANU ( SIS II REGULAS 24. PANTS)

4.1. Brīdinājuma ievadīšana

4.2. Vairākkārtēji brīdinājumi

Brīdinājumu par ieceļošanas un uzturēšanās atteikšanu savietojamība

4.3. Ļaunprātīgi izmantota identitāte

4.4. Pieņemtās identitātes ievadīšana

4.5. Informācijas apmaiņa pozitīva iznākuma gadījumā

4.5.1. Informācijas apmaiņa, izsniedzot uzturēšanās atļaujas un vīzas

4.5.2. Informācijas apmaiņa, atsakot ieceļošanu Šengenas zonā vai izraidot no tās

4.6. Informācijas apmaiņa pēc pozitīva iznākuma attiecībā uz trešās valsts valstspiederīgo, uz kuru attiecas Kopienas tiesības uz brīvu pārvietošanos

4.7. Par ES pilsoņiem ievadīto brīdinājumu dzēšana

5. BRĪDINĀJUMI PAR PAZUDUŠĀM PERSONĀM ( SIS II LĒMUMA 32. PANTS)

5.1. Brīdinājuma ievadīšana

5.2. Vairākkārtēji brīdinājumi

Brīdinājumu par pazudušām personām savietojamība

5.3. Ļaunprātīgi izmantota identitāte

5.4. Pieņemtās identitātes ievadīšana

5.5. Apzīmēšana ar karodziņu

5.6. Informācijas apmaiņa pozitīva iznākuma gadījumā

6. BRĪDINĀJUMI PAR PERSONĀM, KURAS MEKLĒ TIESAS PROCESAM ( SIS II LĒMUMA 34. PANTS)

6.1. Brīdinājuma ievadīšana

6.2. Vairākkārtēji brīdinājumi

Brīdinājumu par tiesas procesu savietojamība

6.3. Ļaunprātīgi izmantota identitāte

6.4. Pieņemtās identitātes ievadīšana

6.5. Informācijas apmaiņa pozitīva iznākuma gadījumā

7. BRĪDINĀJUMI PAR DISKRĒTĀM VAI ĪPAŠĀM PĀRBAUDĒM ( SIS II LĒMUMA 36. PANTS)

7.1. Brīdinājuma ievadīšana

7.2. Vairākkārtēji brīdinājumi

Brīdinājumu par pārbaudēm savietojamība

7.3. Ļaunprātīgi izmantota identitāte

7.4. Pieņemtās identitātes ievadīšana

7.5. Citu dalībvalstu informēšana, izdodot brīdinājumus, ko pieprasa iestādes, kas ir atbildīgas par valsts drošību ( SIS II lēmuma 36. panta 3. punkts)

7.6. Apzīmēšana ar karodziņu

7.7. Informācijas apmaiņa pozitīva iznākuma gadījumā

8. BRĪDINĀJUMI PAR OBJEKTIEM, KAS JĀKONFISCĒ VAI JĀIZMANTO KĀ PIERĀDĪJUMS ( SIS II LĒMUMA 38. PANTS)

8.1. Brīdinājuma ievadīšana

8.2. Vairākkārtēji brīdinājumi

Brīdinājumu par konfiskāciju un izmantošanu par pierādījumu savietojamība

8.3. Informācijas apmaiņa pozitīva iznākuma gadījumā

9. STATISTIKA

10. SIRENE ROKASGRĀMATAS UN CITU ĪSTENOŠANAS PASĀKUMU PĀRSKATĪŠANA

IEVADS

Šengenas acquis

1985. gada 14. jūnijā nelielā Luksemburgas pilsētā Šengenā Beļģijas Karalistes, Vācijas Federatīvās Republikas, Francijas Republikas, Luksemburgas Lielhercogistes un Nīderlandes Karalistes valdības parakstīja nolīgumu ar mērķi atļaut “… visiem dalībvalstu pilsoņiem brīvi šķērsot iekšējās robežas …” un atļaut “brīvu preču un pakalpojumu apriti”.

Piecas dibinātājvalstis 1990. gada 19. jūnijā parakstīja Šengenas līguma īstenošanas konvenciju (2), kurai vēlāk 1990. gada 27. novembrī pievienojās Itālijas Republika, 1991. gada 25. jūnijā – Spānijas Karaliste un Portugāles Republika, 1992. gada 6. novembrī – Grieķijas Republika, 1995. gada 28. aprīlī – Austrijas Republika un 1996. gada 19. decembrī – Dānijas Karaliste, Zviedrijas Karaliste un Somijas Republika.

Arī Norvēģijas Karaliste un Īslandes Republika 1996. gada 19. decembrī noslēdza ar dalībvalstīm sadarbības nolīgumus, lai pievienotos minētajai konvencijai.

Sākot no 1995. gada 26. marta, Šengenas acquis pilnībā piemēroja Beļģijā, Vācijā, Francijā, Luksemburgā, Nīderlandē, Spānijā un Portugālē (3). Šengenas acquis pilnībā piemēroja Austrijā un Itālijā, sākot no 1998. gada 31. marta (4), Grieķijā – sākot no 2000. gada 26. marta (5), un, visbeidzot, Norvēģijā, Īslandē, Zviedrijā, Dānijā un Somijā – sākot no 2001. gada 25. marta (6).

Apvienotā Karaliste un Īrija piedalījās tikai atsevišķu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā attiecīgi saskaņā ar Lēmumu 2000/365/EK un Lēmumu 2002/192/EK.

Apvienotās Karalistes gadījumā noteikumi, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste vēlējās piedalīties (izņemot SIS), ir piemērojami no 2005. gada 1. janvāra (7).

Šengenas acquis tika iestrādāts Eiropas Savienības tiesību sistēmā, izmantojot protokolus, kas ir pievienoti Amsterdamas līgumam (8) 1999. gadā. Padome 1999. gada 12. maijā pieņēma lēmumu, kurā tika noteikts katra Šengenas acquis veidojošā noteikuma vai lēmuma juridiskais pamats saskaņā ar attiecīgajiem Eiropas Kopienas dibināšanas līguma un Līguma par Eiropas Savienību noteikumiem.

Sākot no 2004. gada 1. maija, Šengenas acquis, kas Eiropas Savienības tiesību sistēmā ir integrēts ar Protokolu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam (turpmāk tekstā – “Šengenas protokols”), kā arī akti, kas to attīsta vai ir citādi ar to saistīti, ir saistoši Čehijas Republikai, Igaunijas Republikai, Kipras Republikai, Latvijas Republikai, Lietuvas Republikai, Maltas Republikai, Polijas Republikai, Slovēnijas Republikai, Slovākijas Republikai un Ungārijas Republikai. Sākot no 2007. gada 1. janvāra, tas attiecas arī uz Bulgārijas Republiku un Rumāniju.

Daži Šengenas acquis noteikumi ir piemērojami līdz ar jaunu valstu pievienošanos ES. Citi noteikumi šajās dalībvalstīs ir piemērojami tikai saskaņā ar šim nolūkam pieņemtu Padomes lēmumu. Visbeidzot, Padome pieņem lēmumu par robežkontroles atcelšanu pēc tam, kad saskaņā ar piemērojamām Šengenas novērtēšanas procedūrām ir pārbaudīts, vai attiecīgajā dalībvalstī ir ievēroti visi nosacījumi, kas nepieciešami, lai piemērotu visas attiecīgā acquis daļas, un pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu.

2004. gadā Šveices Konfederācija parakstīja nolīgumu ar Eiropas Savienību un Eiropas Kopienu par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (9), kas jālasa saistībā ar Lēmumu 2004/860/EK.

Otrās paaudzes Šengenas informācijas sistēma (SIS II)

SIS II, kas izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1987/2006 (10) un Padomes Lēmuma 2007/533/TI (11) (turpmāk tekstā minēti kopā kā “SIS II juridiskie instrumenti”) noteikumiem, ir vienota informācijas sistēma, kas ļauj dalībvalstu kompetentajām iestādēm sadarboties, veicot informācijas apmaiņu, un tā ir būtisks līdzeklis, lai piemērotu Eiropas Savienības tiesību sistēmā integrētā Šengenas acquis noteikumus. Ar to aizstāj pirmās paaudzes Šengenas informācijas sistēmu, kas sāka darboties 1995. gadā un tika paplašināta 2005. un 2007. gadā.

Kā noteikts iepriekš minēto tiesību aktu 1. pantā, tās mērķis ir “… nodrošināt augstu drošības līmeni Eiropas Savienības brīvības, drošības un tiesiskuma telpā, tostarp dalībvalstu teritorijā nodrošināt sabiedrības drošības un sabiedriskās kārtības uzturēšanu un saglabāšanu un piemērot Eiropas Kopienas dibināšanas līguma (turpmāk tekstā – “EK līgums”) IV sadaļas trešās daļas noteikumus par personu pārvietošanos to teritorijās, izmantojot šīs sistēmas izplatīto informāciju”.

Saskaņā ar iepriekš minētajiem SIS II juridiskajiem instrumentiem, izmantojot automatizēto konsultēšanās procedūru, SIS II piekļuvi brīdinājumiem par personām un objektiem nodrošina šādām iestādēm:

a) iestādēm, kas ir atbildīgas par robežkontroli saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. marta Regulu (EK) Nr. 562/2006, ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (12);

b) iestādēm, kas veic un koordinē citus policijas un muitas pārbaudes pasākumus;

c) valstu tiesu iestādēm un to koordinācijas iestādēm;

d) iestādēm, kas ir atbildīgas par vīzu izsniegšanu, centrālām iestādēm, kas ir atbildīgas par vīzas pieteikumu izskatīšanu, iestādēm, kas ir atbildīgas par uzturēšanās atļauju izsniegšanu un tiesību aktu administrēšanu attiecībā uz trešās valsts pilsoņiem sakarā ar to Kopienas acquis piemērošanu, kas attiecas uz personu pārvietošanos;

e) iestādēm, kas ir atbildīgas par transportlīdzekļu reģistrācijas apliecību izsniegšanu (saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1986/2006 (13)).

Saskaņā ar SIS II lēmumu piekļuve atsevišķām brīdinājumu kategorijām ir arī Eiropolam un Eurojust. Gan Eiropols, gan Eurojust var piekļūt datiem, kuri SIS II ievadīti saskaņā ar 26. pantu (brīdinājumi par apcietināšanu) un 38. pantu (brīdinājumi par konfiskāciju vai izmantošanu par pierādījumu). Turklāt Eiropols var piekļūt arī datiem, kas ievadīti saskaņā ar 36. pantu (brīdinājumi par diskrētām pārbaudēm vai īpašām pārbaudēm), bet Eurojust var piekļūt datiem, kas ievadīti saskaņā ar 32. pantu (brīdinājumi par pazudušām personām) un 34. pantu (brīdinājumi par tiesas procesu).

SIS II ir šādas sastāvdaļas:

1) centrālā sistēma (“centrālā SIS II”), ko veido:

2) tehniskā nodrošinājuma vienība (CS-SIS), kurā ietverta datubāze – “SIS II datubāze”;

3) vienota valsts saskarne (NI-SIS);

4) valsts sistēma (N.SIS II) katrā dalībvalstī, kas ietver valsts datu sistēmas, kuras ir savienotas ar centrālo SIS II. N.SIS II var ietvert datu datni (“valsts kopija”), kurā ir ietverta pilnīga vai daļēja SIS II datubāzes kopija;

5) komunikācijas infrastruktūra starp CS-SIS un NI-SIS (“komunikācijas infrastruktūra”), ar ko nodrošina kodētu virtuālu tīklu SIS II datiem un datu apmaiņai starp SIRENE birojiem, kā noteikts turpmāk tekstā.

Papildinformācija

SIS II ietver tikai būtiski svarīgu informāciju (t. i., brīdinājumu datus), kas ļauj identificēt personu vai objektu un noteikt nepieciešamo veicamo darbību. Papildus tam saskaņā ar SIS II juridiskajiem instrumentiem dalībvalstis veic ar brīdinājumu saistītas papildinformācijas apmaiņu, kas nepieciešama, lai īstenotu konkrētus noteikumus, kas paredzēti SIS II juridiskajos instrumentos, kā arī lai SIS II pienācīgi darbotos gan uz divpusēja, gan daudzpusēja pamata.

Šai struktūrai, kas izveidota, lai veiktu papildinformācijas apmaiņu, ir dots nosaukums SIRENE, kas ir struktūras definīcijas angļu valodā akronīms: Supplementary Information REquest at the National Entries.

Saskaņā ar SIS II juridiskajiem instrumentiem papildinformācijas apmaiņu veic šādos gadījumos:

a) lai dalībvalstis varētu konsultēties vai informēt cita citu, ievadot brīdinājumu (piemēram, ievadot brīdinājumu par apcietināšanu);

b) pēc pozitīva iznākuma, lai varētu attiecīgi rīkoties (piemēram, konstatēt atbilstību brīdinājumam);

c) ja pieprasīto darbību nevar veikt (piemēram, apzīmējot ar karodziņu);

d) attiecībā uz SIS II datu kvalitāti (piemēram, ja dati ievadīti nelikumīgi vai tajos ir faktu kļūdas);

e) attiecībā uz brīdinājumu savietojamību un prioritāti (piemēram, pārbaudot vairāku brīdinājumu esību);

f) attiecībā uz piekļuves tiesību izmantošanu.

1. SIRENE BIROJI UN SIS II

1.1. SIRENE birojs

Saskaņā ar SIS II juridisko instrumentu 7. panta 2. punktu katra dalībvalsts izveido savu SIRENE biroju. Tas darbojas kā vienots dalībvalstu kontaktpunkts, lai veiktu papildinformācijas apmaiņu. Tā galvenie uzdevumi ir šādi (14):

1) nodrošināt visas papildinformācijas apmaiņu saskaņā ar šīs SIRENE rokasgrāmatas noteikumiem, kā noteikts SIS II juridisko instrumentu 8. pantā;

2) koordinēt SIS II ievadītās informācijas kvalitātes pārbaudi.

SIS II darbojas pēc tāda principa, ka valstu sistēmas nevar savstarpēji tieši apmainīties ar datiem elektroniskajā formātā, bet tas ir jādara caur centrālo sistēmu (CS-SIS).

Tomēr Šengenas dalībvalstīm ir nepieciešama iespēja uz divpusēja vai daudzpusēja pamata veikt papildinformācijas apmaiņu, kas ir nepieciešama dažu SIS II juridisko instrumentu noteikumu īstenošanai un SIS II pareizai darbībai.

1.2. SIRENE rokasgrāmata

SIRENE rokasgrāmata ir norādījumu kopums SIRENE birojiem, kurā ir sīki aprakstīti noteikumi un procedūras, kas reglamentē divpusēju un daudzpusēju papildinformācijas apmaiņu. Tā ir īstenošanas pasākums, kas nepieciešams, lai operatīvi izmantotu SIS II, kā noteikts SIS II juridiskajos instrumentos.

Sīki izstrādātus noteikumus par papildinformācijas apmaiņu pieņem saskaņā ar procedūru, kas noteikta SIS II regulas 51. panta 2. punktā un SIS II lēmuma 67. pantā, kā arī rokasgrāmatas veidā, ko dēvē par SIRENE rokasgrāmatu.

1.3. Citi īstenošanas pasākumi

Dažus SIS II aspektus, piemēram, tehniskos noteikumus datu ievadīšanai, tostarp attiecībā uz datiem, kas vajadzīgi brīdinājumu ievadīšanai, atjaunināšanai, dzēšanai un meklēšanai, noteikumus attiecībā uz brīdinājumu savietojamību un prioritāti, apzīmēšanu ar karodziņu, brīdinājumu sasaisti un papildinformācijas apmaiņu, ņemot vērā šādu aspektu tehnisko raksturu, detalizācijas pakāpi un nepieciešamību veikt regulāru atjaunināšanu, nevar pilnībā reglamentēt ar SIS II regulu un SIS II lēmumu. Tāpēc īstenošanas pilnvaras attiecībā uz šiem aspektiem būtu jādeleģē Komisijai.

Tā kā dažiem tehniska rakstura noteikumiem ir tieša ietekme uz galalietotāju darbu dalībvalstīs, lietderīgi šādus noteikumus iekļaut SIRENE rokasgrāmatā. Tādēļ šīs rokasgrāmatas 1., 2. un 4. pielikumā ietver noteikumus par transliterāciju, kodu tabulas un attiecīgi citus tehniskos īstenošanas pasākumus datu apstrādei.

1.4. Standarti

Pamata standarti, uz kuriem balstās sadarbība ar SIRENE starpniecību, ir šādi:

1.4.1. Pieejamība

Valsts SIRENE birojs pilnībā darbojas 24 stundas diennaktī septiņas dienas nedēļā. Arī tehniskās analīzes, atbalsta un risinājumu pieejamību nodrošina 24 stundas diennaktī septiņas dienas nedēļā.

1.4.2. Nepārtrauktība

Katrā SIRENE birojā izveido iekšējo struktūru, kas garantē vadības, personāla un tehniskās infrastruktūras nepārtrauktību.

Visu SIRENE biroju vadītāji tiekas vismaz divas reizes gadā, lai novērtētu dienestu sadarbības kvalitāti, jebkādu grūtību gadījumā apspriestu nepieciešamos tehniskos vai organizatoriskos pasākumus un, ja nepieciešams, precizētu procedūras.

1.4.3. Drošība

Saskaņā ar SIS II juridisko instrumentu 10. panta 2. punktu attiecībā uz papildinformācijas apmaiņu dalībvalstīm ir jāpieņem drošības pasākumi, kas ir līdzvērtīgi pasākumiem, kādi jāveic attiecībā uz to N.SIS II, kā noteikts 10. panta 1. punktā.

Ieteikumi un paraugprakse, kas ir ietverta ES Šengenas kataloga 2. sējumā “Šengenas informācijas sistēma, SIRENE”, cik plaši vien iespējams jāatspoguļo praksē.

SIRENE biroja sistēmai būtu jābūt rezerves datoram un datubāzes sistēmai vēl vienā vietā nopietniem ārkārtas gadījumiem SIRENE birojā.

Lai aizsargātu SIRENE biroja telpas, ir nepieciešami fiziskie un organizatoriskie drošības pasākumi. Lai izpildītu drošības prasības, kā noteikts SIS II juridiskajos instrumentos, piemēro attiecīgās prasības drošības jomā. Šo prasību konkrētais raksturs var būt atšķirīgs, jo tām ir jāpielāgojas apdraudējumam SIRENE biroja tuvākajā apkārtnē un tiešajā atrašanās vietā. Tādēļ tās var ietvert tālāk minēto, lai gan šis uzskaitījums nav pilnīgs:

— ārējie logi ir aprīkoti ar drošības stiklu,

— drošas un slēgtas durvis,

— ķieģeļu/betona sienas SIRENE birojā,

— ielaušanās signalizācija, tai skaitā ienākošo/izejošo personu un jebkuru neparastu notikumu uzskaite,

— apsardze uz vietas vai ātri izsaucama apsardze,

— ugunsdzēsības sistēma un/vai tieša saikne ar ugunsdzēsēju komandu,

— konkrētam mērķim paredzētas telpas, lai izvairītos no tā, ka darbinieki, kuri nav saistīti ar starptautiskajiem policijas sadarbības pasākumiem vai kuriem nav nepieciešamo piekļuves dokumentu, ienāk SIRENE biroja telpās vai šķērso tās,

— pietiekama rezerves elektroapgāde.

Konkrētus pasākumus, kas jāpieņem, lai īstenotu SIS II juridisko instrumentu 10. panta 2. punktu, nosaka katra dalībvalsts atsevišķi. Dalībvalstis uzrauga šo drošības pasākumu efektivitāti un veic nepieciešamos organizatoriskos pasākumus, kas saistīti ar iekšējo uzraudzību, lai nodrošinātu atbilstību SIS II juridiskajiem instrumentiem.

1.4.4. Konfidencialitāte

Saskaņā ar SIS II juridisko instrumentu 11. pantu attiecīgos valsts noteikumus par dienesta noslēpumu vai citas līdzvērtīgas prasības attiecībā uz konfidencialitāti attiecina uz visiem SIRENE darbiniekiem. Šīs saistības ir spēkā arī pēc tam, kad minētās personas vairs neieņem attiecīgo amatu vai netiek nodarbinātas.

1.4.5. Pieejamība

Lai izpildītu prasību sniegt papildinformāciju, SIRENE darbiniekiem ir jābūt tiešai vai netiešai piekļuvei visai attiecīgajai valsts informācijai un ekspertu padomiem.

1.4.6. Komunikācija

Saskaņā ar SIS II juridisko instrumentu 4. panta 1. punkta c) apakšpunktu SIRENE biroji komunikācijai izmanto kodētu virtuālu tīklu, kas atvēlēts SIS II datiem un SIRENE biroju savstarpējai datu apmaiņai. Tikai tad, ja šis kanāls nav pieejams, var izmantot citu komunikācijas līdzekli, kas ir pienācīgi nodrošināts un attiecīgajos apstākļos ir vispiemērotākais. Iespēja izvēlēties kanālu nozīmē, ka par to lemj katrā gadījumā atsevišķi atbilstīgi tehniskajām iespējām un drošības un kvalitātes prasībām, kādām komunikācijai jāatbilst.

Rakstiskos ziņojumus iedala divās kategorijās: brīvā teksta un standartveida ziņojumi. Pēdējos nosaka 3. pielikumā.

Lai panāktu SIRENE darbinieku divpusējas komunikācijas augstāko efektivitāti, izmanto abām pusēm saprotamu valodu.

SIRENE birojs pēc iespējas ātrāk atbild uz visiem informācijas pieprasījumiem, ko cita dalībvalsts iesniegusi ar sava SIRENE biroja starpniecību. Jebkurā gadījumā atbilde ir jāsniedz 12 stundu laikā.

Ikdienas darba prioritātes ir atkarīgas no brīdinājuma veida un lietas nozīmīguma.

Turklāt, lai veiktu visas tādas informācijas apmaiņu, kas netiek veikta, izmantojot veidlapas, SIRENE birojs izmanto speciālu un nodrošinātu elektronisko pastu.

1.4.7. Transliterācijas noteikumi

Jāievēro 1. pielikumā noteiktie transliterācijas noteikumi.

1.4.8. Datu kvalitāte

Saskaņā ar SIS II juridisko instrumentu 7. panta 2. punktu SIRENE biroji koordinē SIS II ievadītās informācijas kvalitātes pārbaudi. SIRENE birojiem ir nepieciešamā valsts līmeņa kompetence, lai to veiktu. Tādēļ nosaka atbilstošu valsts datu kvalitātes audita veidu, kas ietver pārskatu par brīdinājumu/pozitīvo iznākumu skaitu un datu saturu.

Lai katrs SIRENE birojs varētu veikt datu kvalitātes pārbaudes koordinatora uzdevumu, jānodrošina nepieciešamais IT atbalsts un attiecīgās tiesības sistēmās.

1.4.9. Struktūras

Visām valstu iestādēm, kas atbild par starptautisko policijas sadarbību, tai skaitā SIRENE birojiem, ir jābūt veidotām strukturētā veidā tā, lai izvairītos no pretrunām ar citu valsts iestāžu, kurām ir līdzīgas funkcijas, pilnvarām un darba dubultošanās.

1.4.10. Arhivēšana

a) Visas dalībvalstis izveido nosacījumus informācijas uzglabāšanai.

b) SIRENE birojs tajā dalībvalstī, kas izdod brīdinājumu, uzglabā visu informāciju par tās brīdinājumiem tā, lai tā būtu pieejama citām dalībvalstīm, tostarp atsauci uz lēmumu, kas ir pamatā brīdinājumam.

c) Arhīvi katrā SIRENE birojā nodrošina ātru piekļuvi būtiskajai informācijai, lai ievērotu ļoti īsus informācijas nosūtīšanas termiņus.

d) Personas datus, kas SIRENE biroja datnēs glabājas pēc informācijas apmaiņas, uzglabā vienīgi tik ilgi, cik tas vajadzīgs, lai sasniegtu mērķus, kādiem attiecīgie dati sniegti. Parasti šo informāciju dzēš tūlīt pēc tam, kad attiecīgais brīdinājums ir dzēsts no SIS II, bet jebkurā gadījumā ne vēlāk kā pēc viena gada. Tomēr datus, kas attiecas uz kādu konkrētu brīdinājumu, ko dalībvalsts izdevusi, vai uz brīdinājumu, saistībā ar kuru tās teritorijā ir veikta darbība, var uzglabāt ilgāk saskaņā ar valsts tiesību aktiem.

e) Papildinformāciju, ko nosūtījušas citas dalībvalstis, uzglabā saskaņā ar saņēmējas dalībvalsts datu aizsardzības tiesību aktiem. Piemēro arī attiecīgos noteikumus SIS II juridiskajos instrumentos, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 95/46/EK (15) un Eiropas Padomes 108. konvenciju (16).

f) Piekļuvi arhīviem kontrolē un atļauj vienīgi norīkotiem darbiniekiem.

1.5. Darbinieki

1.5.1. Zināšanas

SIRENE biroja darbinieku valodu zināšanas aptver pēc iespējas plašāku valodu klāstu, bet dienesta pienākumus pildošie darbinieki spēj sazināties ar visiem SIRENE birojiem.

Viņiem ir nepieciešamās zināšanas par:

— valsts, Eiropas un starptautisko tiesību aspektiem,

— savas valsts tiesībaizsardzības iestādēm un

— valsts un Eiropas tiesu un imigrācijas administrācijas sistēmām.

Viņiem ir jābūt pilnvarām patstāvīgi izskatīt jebkuru ienākošo lietu.

Operatoriem, pildot dienesta pienākumus ārpus darba laika, ir tāda pati kompetence, zināšanas un pilnvaras, un viņiem ir jābūt iespējai vērsties pie ekspertiem, kas ir pieejami pēc pieprasījuma.

SIRENE birojā jābūt pieejamām speciālajām juridiskajām zināšanām, lai aptvertu gan parastos, gan izņēmuma gadījumus. Atkarībā no gadījuma to var nodrošināt jebkurš darbinieks, kam ir nepieciešamā juridiskā izglītība, vai eksperti no tiesu iestādēm.

1.5.2. Darbā pieņemšana

Par personāla komplektēšanu atbildīgajām iestādēm, pieņemot darbā jaunus darbiniekus, ir jāņem vērā iepriekš minētās prasmes un zināšanas un pēc tam jāorganizē dienesta mācību kursi vai sesijas gan valsts, gan Eiropas līmenī.

Augsta līmeņa pieredzējuši darbinieki ir tāds darbaspēks, kas spēj darboties pēc savas iniciatīvas un līdz ar to spēj efektīvi izskatīt lietas. Tādēļ ir vēlams zems kadru mainības līmenis, kam viennozīmīgi ir nepieciešams vadības atbalsts, lai izveidotu decentralizētu darba vidi.

1.5.3. Mācības

Valsts līmenis

Valsts līmenī nodrošina pietiekamu apmācību, lai darbinieki atbilstu šajā rokasgrāmatā noteiktajiem standartiem. Pirms atļaujas piešķiršanas apstrādāt SIS II uzglabātos datus darbiniekus jo īpaši pienācīgi apmāca par datu drošību un datu aizsardzības noteikumiem, kā arī informē par jebkuru attiecīgi piemērojamu kriminālatbildību un sodiem.

Eiropas līmenis

Kopīgus mācību kursus organizē ne retāk kā vienu reizi gadā, lai veicinātu sadarbību starp SIRENE birojiem, ļaujot darbiniekiem tikties ar kolēģiem no citiem SIRENE birojiem, dalīties informācijā par darba metodēm valstī un veidot konsekventu un līdzvērtīgu zināšanu līmeni. Turklāt tas veicinās personāla darba nozīmīguma un savstarpējas solidaritātes nepieciešamības apziņu kopējas dalībvalstu drošības nolūkā.

1.5.4. Darbinieku apmaiņa

Cik vien iespējams, SIRENE biroji arī paredz darbinieku apmaiņu ar citiem SIRENE birojiem vismaz reizi gadā. Šāda apmaiņa ir paredzēta, lai uzlabotu darbinieku zināšanas par darba metodēm, lai parādītu, kā ir organizēti citi SIRENE biroji, un veidotu personīgos kontaktus ar kolēģiem citās dalībvalstīs.

1.6. Tehniskā infrastruktūra

Katrā SIRENE birojā ir datorizēta vadības sistēma, kas automatizē lielu daļu vadības ikdienas darba.

1.6.1. Datu apmaiņa starp SIRENE birojiem

Tehniskās specifikācijas attiecībā uz informācijas apmaiņu starp SIRENE birojiem ir noteiktas dokumentā “Datu apmaiņa starp SIRENE birojiem” (17).

1.7. Citu dienestu apmācība

SIRENE birojiem jāiesaistās valsts standartu noteikšanā galalietotāju apmācībai par datu kvalitātes principiem un praksi, kā arī visu to iestāžu apmācībā, kuras ievada brīdinājumus, uzsverot datu kvalitāti, datu aizsardzības prasības un maksimālu SIS II izmantošanu.

2. VISPĀRĪGĀS PROCEDŪRAS

Turpmāk aprakstītās procedūras piemēro visām brīdinājumu kategorijām, un katrai brīdinājumu kategorijai konkrēti atbilstošās procedūras ir atrodamas attiecīgajās šīs rokasgrāmatas nodaļās.

2.1. Definīcijas

“Izdevēja dalībvalsts” Dalībvalsts, kas SIS II ievadījusi brīdinājumu. “Izpildītāja dalībvalsts” Dalībvalsts, kas izpilda darbību, kāda jāveic pēc pozitīva iznākuma. “Pozitīvs iznākums” Ja galalietotājs veic meklēšanu SIS II un konstatē, ka pastāv brīdinājums, kas atbilst ievadītajiem datiem, un jāveic turpmāka darbība. “Karodziņš” Derīguma apturēšana, ko var pievienot brīdinājumiem par apcietināšanu, brīdinājumiem par pazudušām personām un brīdinājumiem par pārbaudēm, ja dalībvalsts uzskata, ka brīdinājuma izpilde nav saderīga ar tās tiesību aktiem, starptautiskajām saistībām vai būtiskām valsts interesēm. Ja brīdinājums ir apzīmēts ar karodziņu, pieprasīto darbību, kas jāveic, pamatojoties uz brīdinājumu, neveic šīs dalībvalsts teritorijā.

2.2. Vairākkārtēji brīdinājumi (SIS II regulas 34. panta 6. punkts un SIS II lēmuma 49. panta 6. punkts)

Dažreiz par vienu un to pašu objektu dažādas valstis var iesniegt vairākkārtējus brīdinājumus. Svarīgi, lai tas neizraisītu galalietotāju apjukumu un lai viņiem būtu skaidrs, kādi pasākumi jāveic, lai ievadītu brīdinājumu, un kādas procedūras jāpilda, kad tiek iegūts pozitīvs iznākums. Tādēļ ir jāizveido procedūras vairākkārtēju brīdinājumu atklāšanai, kā arī prioritātes mehānisms to ievadīšanai SIS II.

Tam ir nepieciešamas:

— pārbaudes pirms brīdinājuma ievadīšanas, lai noteiktu, vai subjekts jau nav SIS II,

— konsultēšanās ar citām dalībvalstīm, ja brīdinājuma ievadīšana izraisa vairākkārtējus brīdinājumus, kas nav savietojami.

2.2.1. Brīdinājumu savietojamība un prioritārā secība

Par vienu personu vai objektu dalībvalsts drīkst ievadīt tikai vienu brīdinājumu SIS II.

Tādēļ, ja ir iespējams un nepieciešams, otro un turpmākos brīdinājumus par to pašu personu vai objektu uzglabā pieejamus valsts līmenī tā, lai tos varētu ievadīt, kad pirmajam brīdinājumam beidzas termiņš vai tas tiek dzēsts.

Brīdinājumu par vienu un to pašu personu vai objektu var ievadīt vairākas dalībvalstis, ja brīdinājumi ir savietojami.

Brīdinājumi par apcietināšanu (SIS II lēmuma 26. pants) ir savietojami ar brīdinājumiem par ieceļošanas atteikšanu (SIS II regulas 24. pants), brīdinājumiem par pazudušām personām (SIS II lēmuma 32. pants) un brīdinājumiem par tiesas procesu (SIS II lēmuma 34. pants). Tie nav savietojami ar brīdinājumiem par pārbaudēm (SIS II lēmuma 36. pants).

Brīdinājumi par ieceļošanas atteikšanu ir savietojami ar brīdinājumiem par apcietināšanu. Tie nav savietojami ar brīdinājumiem par pazudušām personām, brīdinājumiem par pārbaudēm vai brīdinājumiem par tiesas procesu.

Brīdinājumi par pazudušām personām ir savietojami ar brīdinājumiem par apcietināšanu un brīdinājumiem par tiesas procesu. Tie nav savietojami ar brīdinājumiem par ieceļošanas atteikšanu un brīdinājumiem par pārbaudēm.

Brīdinājumi par tiesas procesu ir savietojami ar brīdinājumiem par apcietināšanu un brīdinājumiem par pazudušām personām. Tie nav savietojami ar brīdinājumiem par pārbaudēm un brīdinājumiem par ieceļošanas atteikšanu.

Brīdinājumi par pārbaudēm nav savietojami ar brīdinājumiem par apcietināšanu, brīdinājumiem par ieceļošanas atteikšanu, brīdinājumiem par pazudušām personām vai brīdinājumiem par tiesas procesu.

Attiecībā uz brīdinājumiem par pārbaudēm, brīdinājumi, kas ir izdoti par “diskrētām pārbaudēm”, nav savietojami ar tiem, kas ir izdoti par “īpašām pārbaudēm”.

Dažādas brīdinājumu par objektiem kategorijas savā starpā nav savietojamas (skatīt savietojamības tabulu).

Brīdinājumu par personām prioritārā secība ir šāda:

— apcietināšana ar mērķi nodot vai izdot (SIS II lēmuma 26. pants),

— atteikums ieceļot vai uzturēties Šengenas zonā (SIS II regulas 24. pants),

— aizsardzības piešķiršana (SIS II lēmuma 32. pants),

— īpašas pārbaudes (SIS II lēmuma 36. pants),

— diskrētas pārbaudes (SIS II lēmuma 36. pants),

— atrašanās vietas paziņošana (lēmuma 32. un 34. pants).

Brīdinājumu par objektiem prioritārā secība ir šāda:

— izmantošana par pierādījumu (lēmuma 38. pants),

— konfiskācija (lēmuma 38. pants),

— īpaša pārbaude (lēmuma 36. pants),

— diskrēta pārbaude (lēmuma 36. pants).

Atkāpes no šīs prioritārās secības ir iespējamas pēc dalībvalstu konsultēšanās, ja tiek ietekmētas būtiskas valsts intereses.

Brīdinājumu par personām savietojamības tabula

Secība pēc nozīmīguma Brīdinājums par apcietināšanu Brīdinājums par ieceļošanas atteikumu Brīdinājums par pazudušu personu (aizsardzība) Brīdinājums par īpašu pārbaudi Brīdinājums par diskrētu pārbaudi Brīdinājums par pazudušu personu (atrašanās vieta) Brīdinājums par tiesas procesu Brīdinājums par apcietināšanu jā jā jā nē nē jā jā Brīdinājums par ieceļošanas atteikumu jā jā nē nē nē nē nē Brīdinājums par pazudušu personu (aizsardzība) jā nē jā nē nē jā jā Brīdinājums par īpašu pārbaudi nē nē nē jā nē nē nē Brīdinājums par diskrētu pārbaudi nē nē nē nē jā nē nē Brīdinājums par pazudušu personu (atrašanās vieta) jā nē jā nē nē jā jā Brīdinājums par tiesas procesu jā nē jā nē nē jā jā





Brīdinājumu par objektiem savietojamības tabula

Secība pēc nozīmīguma Brīdinājums par izmantošanu par pierādījumu Brīdinājums par konfiskāciju Brīdinājums par īpašu pārbaudi Brīdinājums par diskrētu pārbaudi Brīdinājums par izmantošanu par pierādījumu jā jā nē nē Brīdinājums par konfiskāciju jā jā nē nē Brīdinājums par īpašu pārbaudi nē nē jā nē Brīdinājums par diskrētu pārbaudi nē nē nē jā

2.2.2. Vairākkārtēju brīdinājumu esības pārbaude

Attiecībā uz potenciāli vairākkārtējiem brīdinājumiem jāraugās, lai precīzi tiktu atšķirtas personas vai objekti, kam ir līdzīgs raksturojums. Tādēļ konsultēšanās un sadarbība starp SIRENE birojiem ir būtiska, un katrai dalībvalstij ir jāizveido atbilstošas tehniskās procedūras, lai pirms ievadīšanas noteiktu šādus gadījumus.

Piemēro šādu procedūru:

a) ja jauna brīdinājuma ievadīšanas pieprasījuma apstrādē atklājas, ka persona vai objekts ar tādiem pašiem uzskaites datu apraksta elementiem ir jau reģistrēti SIS II, tad pirms jauna brīdinājuma ievadīšanas veic sīkāku pārbaudi;

b) attiecībā uz brīdinājumiem par personām, ja vajadzīgs, SIRENE birojs sazinās ar izdevējas dalībvalsts SIRENE biroju, lai noskaidrotu, vai brīdinājums attiecas uz to pašu personu (E veidlapa);

c) ja pārbaudē atklājas, ka dati ir identiski un varētu attiekties uz vienu un to pašu personu vai objektu, SIRENE birojs piemēro vairākkārtēju brīdinājumu ievadīšanas procedūru. Ja pārbaudes rezultāti liecina par to, ka dati attiecas uz divām dažādām personām vai objektiem, SIRENE birojam ir jāapstiprina jauna brīdinājuma ievadīšanas pieprasījums.

Nosakot, vai ir vairākkārtēji brīdinājumi par personu, salīdzina šādus uzskaites datu elementus:

— uzvārds,

— vārds,

— dzimšanas datums,

— dzimums,

— valsts personu apliecinoša dokumenta numurs,

— vecāku vārdi un uzvārdi,

— dzimšanas vieta,

— pirkstu nospiedumi,

— fotogrāfijas.

Nosakot, vai ir vairākkārtēji brīdinājumi par transportlīdzekli, salīdzina šādus uzskaites datu elementus:

— TIN numurs,

— reģistrācijas numurs un reģistrācijas valsts,

— marka,

— tips.

Ja, ievadot jaunu brīdinājumu, atklājas, ka tāds pats TIN numurs un/vai valsts reģistrācijas numura zīmes numurs SIS II jau pastāv, pieņem, ka pastāv potenciāli vairākkārtēji brīdinājumi par to pašu transportlīdzekli. Tomēr šāda pārbaudes metode ir efektīva vienīgi tad, ja tiek izmantoti vieni un tie paši apraksta elementi, tādēļ salīdzināšana nav vienmēr iespējama.

SIRENE biroji vērš valstu lietotāju uzmanību uz problēmām, kādas var rasties, ja ir salīdzināts tikai viens no numuriem. Pozitīva atbilde automātiski nenozīmē, ka ir pozitīvs iznākums, bet negatīva atbilde nenozīmē, ka par transportlīdzekli brīdinājuma nav.

Citiem objektiem vairākkārtēju brīdinājumu atklāšanai piemērotākie ir obligāti aizpildāmie lauki, kuri visi jāizmanto, sistēmai veicot automātisko salīdzināšanu.

2.2.3. Vairākkārtēju brīdinājumu ievadīšana

Ja brīdinājuma pieprasījums ir pretrunā tās pašas dalībvalsts izdotam brīdinājumam, valsts SIRENE birojs nodrošina, ka saskaņā ar valsts procedūru SIS II ir tikai viens brīdinājums.

Ja brīdinājumus izdot dažādas dalībvalstis, piemēro šādu procedūru:

a) ja brīdinājumi ir savietojami, tad SIRENE birojiem nav nepieciešams konsultēties;

b) ja brīdinājumi nav savietojami vai ja ir šaubas par to savietojamību, tad SIRENE biroji konsultējas, izmantojot E veidlapu, lai beigās tiktu ievadīts tikai viens brīdinājums;

c) brīdinājumus par apcietināšanu ievada tūlīt, negaidot konsultēšanās rezultātus ar citām dalībvalstīm;

d) ja brīdinājumam, kas nav savietojams ar esošajiem brīdinājumiem, pēc konsultēšanās tiek piešķirta prioritāte, tad, jauno brīdinājumu ievadot, dalībvalstis, kuras ir ievadījušas citus brīdinājumus, tos dzēš. Visas domstarpības dalībvalstis risina ar SIRENE biroju starpniecību. Ja, pamatojoties uz noteikto prioritāšu sarakstu, vienošanos panākt nav iespējams, SIS II tiek saglabāts vecākais brīdinājums;

e) dalībvalstis, kas nevar ievadīt brīdinājumu, var pieteikties, lai CS-SIS tām paziņotu par brīdinājuma dzēšanu;

f) tās dalībvalsts SIRENE birojs, kura nevarēja ievadīt brīdinājumu, var lūgt tās dalībvalsts SIRENE birojam, kura ievadīja brīdinājumu, to informēt par pozitīvu iznākumu attiecībā uz šo brīdinājumu.

2.3. Informācijas apmaiņa pozitīva iznākuma gadījumā

“Pozitīvs iznākums” ir tad, ja galalietotājs veic meklēšanu SIS II un atklāj, ka pastāv brīdinājums, kas atbilst ievadītajiem datiem, un jāveic turpmāka darbība.

Ja galalietotājs pieprasa papildu informāciju pēc pozitīva iznākuma, SIRENE birojs cik iespējams drīz sazinās ar izdevējas dalībvalsts SIRENE biroju un lūdz nepieciešamo informāciju. Ja vajadzīgs, SIRENE biroji darbojas kā starpnieki starp valsts iestādēm un sniedz papildinformāciju, kas attiecas uz konkrēto brīdinājumu, vai veic tās apmaiņu.

Ja nav norādīts citādi, izdevēju dalībvalsti informē par pozitīvo iznākumu un tā rezultātu.

Piemēro šādu procedūru:

a) neskarot šīs rokasgrāmatas 2.4. iedaļu, “pozitīvu iznākumu” par personu vai objektu, par kuru ir izdots brīdinājums, principā paziņo izdevējas dalībvalsts SIRENE birojam, izmantojot G veidlapu. Paziņojot izdevējai dalībvalstij par pozitīvu iznākumu, G veidlapas sadaļā 090 norāda SIS II juridisko instrumentu pantu, kurš jāpiemēro. Ja nepieciešams, izdevējas dalībvalsts SIRENE birojs pēc tam nosūta visu attiecīgo specifisko informāciju un norāda visus īpašos pasākumus, kādi jāveic tās dalībvalsts SIRENE birojam, kura ir konstatējusi atbilstību brīdinājumam. Ja pozitīvais iznākums attiecas uz personu, uz kuru attiecas brīdinājums par apcietināšanu, tās dalībvalsts SIRENE birojs, kura konstatēja atbilstību brīdinājumam, pēc G veidlapas nosūtīšanas pa tālruni informē izdevējas dalībvalsts SIRENE biroju par pozitīvo iznākumu;

b) to dalībvalstu SIRENE birojus, kas ir izdevušas brīdinājumus par ieceļošanas atteikšanu, nav obligāti nepieciešams informēt par visiem pozitīvajiem iznākumiem, bet tos var informēt izņēmuma gadījumos. Jebkurā gadījumā G veidlapu var nosūtīt, ja, piemēram, ir nepieciešama papildinformācija. G veidlapu nosūta vienmēr, ja ir pozitīvs iznākums par personu, uz kuru attiecas Kopienas tiesības uz brīvu pārvietošanos.

2.3.1. Sīkākas informācijas paziņošana

Informācijas apmaiņa saskaņā ar SIS II juridiskajiem instrumentiem neskar uzdevumus, kādi SIRENE birojiem paredzēti valsts tiesību aktos, ar kuriem īsteno citus Eiropas Savienības juridiskos instrumentus, jo īpaši – piemērojot valsts tiesību aktus, ar kuriem īsteno Padomes Pamatlēmumu 2006/960/TI (18), vai ja šī informācija attiecas uz savstarpējās tiesiskās palīdzības jomu.

2.4. Ja nav iespējams izpildīt pozitīvam iznākumam sekojošās procedūras (SIS II lēmuma 48. pants un SIS II regulas 33. pants)

Saskaņā ar SIS II lēmuma 48. pantu un SIS II regulas 33. pantu piemēro šādas procedūras:

a) dalībvalsts, kas nevar izpildīt procedūru, ar sava SIRENE biroja starpniecību, izmantojot H veidlapu, nekavējoties informē dalībvalsti, kas izdevusi brīdinājumu, ka tā nevar izpildīt prasīto darbību, un norāda attiecīgos iemeslus;

b) attiecīgās dalībvalstis tad var vienoties par veicamo darbību, vadoties pēc savas valsts tiesību aktiem un SIS II juridisko instrumentu noteikumiem.

2.5. Datu apstrāde citiem mērķiem nekā tiem, kādēļ tie ievadīti SIS II (SIS II lēmuma 46. panta 5. punkts)

SIS II ietvertos datus drīkst apstrādāt tikai tiem mērķiem, kas noteikti katrai brīdinājumu kategorijai.

Tomēr, ja ir saņemta izdevējas dalībvalsts iepriekšēja atļauja, datus drīkst apstrādāt citam mērķim nekā tam, kādēļ tie ievadīti, lai novērstu nopietnus reālus draudus sabiedriskajai kārtībai un drošībai, nopietniem valsts drošības mērķiem vai lai novērstu smagu noziedzīgu nodarījumu.

Ja dalībvalsts vēlas apstrādāt SIS II datus citiem mērķiem nekā tiem, kādēļ tie ievadīti, informācijas apmaiņa notiek saskaņā ar šādiem noteikumiem:

a) ar SIRENE biroja starpniecību dalībvalsts, kura vēlas izmantot datus citādam mērķim, izmantojot I veidlapu, izskaidro dalībvalstij, kas izdevusi brīdinājumu, iemeslus datu apstrādei citam mērķim;

b) izdevēja dalībvalsts pēc iespējas ātrāk izskata šā lūguma apmierināšanas iespēju un ar sava SIRENE biroja starpniecību paziņo otrai dalībvalstij par savu lēmumu;

c) ja nepieciešams, dalībvalsts, kas ir izdevusi brīdinājumu, var izsniegt atļauju saskaņā ar konkrētiem datu izmantošanas nosacījumiem.

Kad dalībvalsts, kas ir izdevusi brīdinājumu, ir devusi piekrišanu, otra dalībvalsts izmanto datus tam mērķim, kādam tā pieprasījusi un saņēmusi atļauju. Tā ņem vērā visus nosacījumus, kādus noteikusi izdevēja dalībvalsts.

2.6. Apzīmēšana ar karodziņu (SIS II lēmuma 24. un 25. pants)

Ar karodziņu apzīmē pēc citas dalībvalsts lūguma.

SIS II lēmuma 24. un 25. pants atļauj dalībvalstij atteikties savā teritorijā jebkurā laikā izpildīt pieprasīto darbību, lūdzot apzīmēt ar karodziņu brīdinājumus par apcietināšanu (lēmuma 26. pants), brīdinājumus par pazudušām personām (lēmuma 32. pants) un brīdinājumus par diskrētām pārbaudēm vai īpašām pārbaudēm (lēmuma 36. pants), ja tā uzskata, ka brīdinājuma izpilde nav savienojama ar tās tiesību aktiem, starptautiskajām saistībām vai būtiskām valsts interesēm. Vienlaikus ir jānorāda šāda lūguma iemesli.

Alternatīva procedūra ir tikai brīdinājumiem par apcietināšanu. Katra dalībvalsts nosaka tos brīdinājumus, kuriem varētu būt nepieciešama apzīmēšana ar karodziņu pēc iespējas ātrāk.

Ja SIS II lēmuma 24. panta 1. punktā vai 25. pantā minētie apstākļi vairs nepastāv, dalībvalsts, kura pieprasīja apzīmēšanu ar karodziņu, lūdz karodziņu pēc iespējas ātrāk atsaukt.

2.6.1. Dalībvalstu konsultēšanās nolūkā apzīmēt ar karodziņu

Piemēro šādu procedūru:

a) ja dalībvalsts lūdz apzīmēt ar karodziņu, tā, izmantojot F veidlapu un norādot apzīmēšanas iemeslu, lūdz, lai izdevēja dalībvalsts veiktu apzīmēšanu ar karodziņu;

b) dalībvalsts, kas ir izdevusi brīdinājumu, nekavējoties to apzīmē ar karodziņu;

c) kad ir veikta informācijas apmaiņa, pamatojoties uz informāciju, ko konsultēšanās procesā sniegusi dalībvalsts, kas lūdz apzīmēt ar karodziņu, var būt nepieciešams brīdinājumu grozīt vai dzēst vai arī pieprasījumu var atsaukt.

2.6.2. Pagaidu klauzula līdz 2009. gada 1. janvārim: sistemātisks lūgums apzīmēt ar karodziņiem brīdinājumus par kādas dalībvalsts valstspiederīgajiem

Ir pieņemta šāda procedūra:

a) dalībvalsts drīkst lūgt otras dalībvalsts SIRENE biroju apzīmēt ar karodziņu visus brīdinājumus par apcietināšanu, kas izdoti par tās valstspiederīgajiem;

b) jebkura dalībvalsts, kas vēlas šādi rīkoties, nosūta rakstisku pieprasījumu attiecīgajai dalībvalstij, ar kuru tā vēlētos sadarboties;

c) jebkura dalībvalsts, kurai tiek adresēts šāds lūgums, veic apzīmēšanu ar karodziņu attiecībā uz konkrēto dalībvalsti tūlīt pēc tam, kad ir izdots brīdinājums;

d) šī procedūra arī turpmāk ir saistoša līdz brīdim, kad tiek izdoti rakstiski norādījumi to atcelt.

2.7. Dati, kuros konstatē juridiskas vai faktu kļūdas (SIS II regulas 34. pants un SIS II lēmuma 49. pants)

Ja datos konstatē faktu kļūdas vai tie ir nelikumīgi uzglabāti SIS II, papildinformācijas apmaiņu veic saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti SIS II regulas 34. panta 2. punktā un SIS II lēmuma 49. panta 2. punktā, kuros noteikts, ka grozīt brīdinājumu, pievienot, labot, atjaunināt vai dzēst datus var vienīgi tā dalībvalsts, kas izdevusi brīdinājumu.

Dalībvalsts, kas ir konstatējusi, ka datos ir kļūda vai tie ir uzglabāti nelikumīgi, cik drīz vien iespējams, bet ne vēlāk kā desmit kalendārās dienas pēc tam, kad tās uzmanības lokā nonākuši pierādījumi, kas norāda uz kļūdu, ar sava SIRENE biroja starpniecību informē izdevēju dalībvalsti. Informācijas apmaiņa jāveic, izmantojot J veidlapu.

a) Atbilstīgi konsultēšanās rezultātiem izdevējai dalībvalstij var būt jādzēš vai jālabo dati saskaņā ar savām valsts procedūrām minēto labojumu veikšanai;

b) ja divu mēnešu laikā vienošanās netiek panākta, tās dalībvalsts SIRENE birojs, kura konstatējusi kļūdu vai to, ka dati ir uzglabāti nelikumīgi, iesaka savas valsts atbildīgajai iestādei šajā jautājumā vērsties pie Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja, kurš kopā ar attiecīgajām valsts uzraudzības iestādēm darbojas kā starpnieks.

Informācijas apmaiņa pēc jaunu faktu atklāšanas

Lai nodrošinātu datu kvalitāti un datu apstrādes likumību, ja kāda SIRENE biroja, kas nav izdevējas dalībvalsts SIRENE birojs, uzmanības lokā nonāk jauns uz brīdinājumu attiecīgs fakts, tas šo informāciju cik drīz vien iespējams paziņo izdevējas dalībvalsts SIRENE birojam, izmantojot J veidlapu. Tas var notikt, piemēram, ja uz trešās valsts valstspiederīgo, par kuru ir izdots brīdinājums par ieceļošanas vai uzturēšanās atteikšanu, pēc brīdinājuma izdošanas sāk attiekties Kopienas tiesības uz brīvu pārvietošanos.

2.8. Tiesības piekļūt datiem un tos labot (SIS II regulas 41. pants un SIS II lēmuma 58. pants) (19)

Personu tiesības piekļūt datiem, kas attiecas uz šīm personām un kas ir ievadīti SIS II saskaņā ar SIS II juridiskajiem instrumentiem, īsteno saskaņā ar tās dalībvalsts tiesību aktiem, kurā attiecīgās personas atsaucas uz minētajām tiesībām.

Attiecīgo personu informē, tiklīdz iespējams, bet jebkurā gadījumā 60 kalendāro dienu laikā pēc dienas, kad persona iesniegusi pieteikumu piekļuves saņemšanai, vai agrāk, ja to paredz attiecīgās valsts tiesību akti.

Dalībvalsts, kas nav izdevusi brīdinājumu, drīkst sniegt attiecīgajai personai informāciju tikai tad, ja tā iepriekš ir devusi dalībvalstij, kas izdevusi brīdinājumu, iespēju izteikt savu viedokli.

Ikvienai personai ir tiesības uz to, ka tiek laboti uz šo personu attiecīgi dati, kuros ir faktu kļūda, vai dzēsti tie uz viņu attiecīgie dati, kuri uzglabāti nelikumīgi.

Personu pēc iespējas īsākā laikā, bet ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc tās sākotnējā iesnieguma informē par turpmākiem pasākumiem šo tiesību izmantošanai. Personu informē agrāk, ja to paredz valsts tiesību akti.

2.8.1. Datu piekļuves un labošanas pieprasījumi

Neskarot valstu tiesību aktus, ja ir nepieciešams informēt valsts iestādes par datu piekļuves vai labošanas pieprasījumu, informācijas apmaiņa notiek saskaņā ar šādiem noteikumiem:

a) katrs SIRENE birojs piemēro savas valsts tiesību aktus tiesībām piekļūt personas datiem. Atkarībā no lietas apstākļiem un saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem SIRENE biroji visus datu pieejas vai labošanas pieprasījumus nosūta kompetentajām valsts iestādēm vai arī tie pieņem lēmumus par šiem pieprasījumiem savas kompetences robežās;

b) ja atbildīgās valsts iestādes to prasa, attiecīgo dalībvalstu SIRENE biroji saskaņā ar savas valsts tiesību aktiem nosūta tām informāciju par piekļuves tiesību īstenošanu.

2.8.2. Informācijas apmaiņa par piekļuves pieprasījumiem citu dalībvalstu izdotajiem brīdinājumiem

Ciktāl tas ir iespējams, ar informāciju par pieprasījumiem piekļūt brīdinājumiem, kurus SIS II ir ievadījusi cita dalībvalsts, apmainās ar valstu SIRENE biroju starpniecību, izmantojot K veidlapu.

Piemēro šādu procedūru:

a) piekļuves pieprasījumu pēc iespējas ātrāk nosūta tai dalībvalstij, kura ir izdevusi brīdinājumu, tā, lai tā šajā jautājumā varētu pieņemt viedokli;

b) izdevēja dalībvalsts par savu viedokli informē dalībvalsti, kas ir saņēmusi pieprasījumu;

c) tā ņem vērā visus pieprasījuma apstrādes termiņus, ko noteikusi dalībvalsts, kas saņēmusi piekļuves pieprasījumu.

Ja dalībvalsts, kas izdevusi brīdinājumu, nosūta savu viedokli tās dalībvalsts SIRENE birojam, kura saņēmusi piekļuves pieprasījumu, SIRENE birojs saskaņā ar valsts tiesību aktiem un savu pilnvaru robežās pieņem lēmumu par pieprasījumu vai nodrošina, ka viedoklis tiek cik iespējams drīz nosūtīts iestādei, kas ir atbildīga par lēmuma pieņemšanu.

2.8.3. Informācijas apmaiņa par pieprasījumiem labot vai dzēst datus, kurus ievadījušas citas dalībvalstis

Ja persona pieprasa, lai tiktu laboti vai dzēsti tās dati, to var darīt vienīgi tā dalībvalsts, kura izdevusi brīdinājumu. Ja persona vēršas pie dalībvalsts, kas nav tā dalībvalsts, kas izdevusi brīdinājumu, SIRENE birojs tajā dalībvalstī, pie kuras persona vērsusies, informē šo personu par nepieciešamību sazināties ar izdevēju dalībvalsti un sniedz tai izdevējas dalībvalsts kompetentās iestādes kontaktinformāciju.

2.9. Dzēšana, beidzoties brīdinājuma uzturēšanas nosacījumiem

SIS II ievadītos brīdinājumus uzglabā vienīgi tik ilgu laiku, kāds nepieciešams, lai izpildītu mērķus, kādiem tie tika izdoti.

Izņemot pozitīva iznākuma gadījumus, brīdinājumus vai nu automātiski dzēš CS-SIS (pēc termiņa beigām), vai tieši dienests, kas brīdinājumu ievadīja SIS II (pēc tam, kad brīdinājuma uzturēšanas nosacījumi vairs nav piemērojami).

Abos gadījumos CS-SIS ziņojumu par dzēšanu automātiski apstrādā N.SIS II.

Dalībvalstīm ir iespēja abonēt automātisko ziņošanu par citas dalībvalsts izdota brīdinājuma dzēšanu.

2.10. Personvārdu ievadīšana

Ievērojot ierobežojumus, kādi datu ievadīšanai noteikti valstu sistēmās, personvārdus (vārdus un uzvārdus) SIS II ievada tādā formātā (izmantotajā alfabētā un pareizrakstībā), kas ir iespējami tuvs formātam, kas izmantots oficiālajā personu apliecinošajā dokumentā. Dalībvalstis datu ievadīšanai SIS II parasti izmanto latīņu alfabēta zīmes, neskarot 1. pielikumā ietvertos transliterācijas un transkripcijas noteikumus.

2.11. Dažādas identitātes kategorijas

Apstiprināta identitāte (noteikta identitāte)

Apstiprināta identitāte (noteikta identitāte) nozīmē to, ka identitāte ir apstiprināta, pamatojoties uz īstiem personu apliecinošiem dokumentiem, ar pasi vai kompetentās iestādes paziņojumu.

Neapstiprināta identitāte

Neapstiprināta identitāte nozīmē, ka nav pietiekama pierādījuma identitātei.

Ļaunprātīgi izmantota identitāte

Ļaunprātīgi izmantota identitāte (uzvārds, vārds, dzimšanas datums) ir tad, ja persona izmanto citas reālas personas identitāti. Tas var notikt, piemēram, ja kādu dokumentu izmanto, kaitējot tā īstajam īpašniekam.

Pieņemtā identitāte

Pieņemtā identitāte ir pieņemta identitāte, ko izmanto persona, kas zināma ar citu identitāti.

2.11.1. Ļaunprātīgi izmantota identitāte (SIS II regulas 36. pants un SIS II lēmuma 51. pants)

Ar personas piekrišanu, tiklīdz kļūst skaidrs, ka personas identitāte ir ļaunprātīgi izmantota, brīdinājumam SIS II tiek pievienoti papildu dati, lai novērstu nepareizas identifikācijas negatīvās sekas. Persona, kuras identitāte ir ļaunprātīgi izmantota, var saskaņā ar valsts procedūru sniegt kompetentajai iestādei informāciju, kas noteikta SIS II regulas 36. panta 3. punktā un SIS II lēmuma 51. panta 3. punktā. Visām personām, kuru identitāte ir ļaunprātīgi izmantota, ir tiesības atsaukt savu piekrišanu informācijas apstrādei.

Ja dalībvalsts konstatē, ka citas dalībvalsts izdots brīdinājums par personu attiecas uz identitātes ļaunprātīgas izmantošanas gadījumu, tā par to informē izdevējas dalībvalsts SIRENE biroju, izmantojot Q veidlapu, lai datus varētu pievienot SIS II brīdinājumam.

Personas, kuras identitāte ir ļaunprātīgi izmantota, datiem ir jābūt pieejamiem tikai nolūkā noteikt pārbaudāmās personas identitāti, un tos nekādā gadījumā nedrīkst izmantot kādā citā nolūkā. Informāciju par ļaunprātīgi izmantotu identitāti dzēš vienlaikus ar brīdinājumu vai agrāk, ja to pieprasa attiecīgā persona.

Ņemot vērā šāda veida datu ievadīšanas mērķi, brīdinājumam jāpievieno tās personas, kuras identitāte ir ļaunprātīgi izmantota, fotogrāfijas un pirkstu nospiedumi. Q veidlapā tikai Šengenas numurs norāda uz SIS II brīdinājumā meklētās personas datiem. Informācija sadaļā 052 (Dokumenta izdošanas datums) ir obligāta.

Turklāt, kad kļūst zināms, ka persona, par kuru ir brīdinājums SIS II, ļaunprātīgi izmanto citas personas identitāti, izdevēja dalībvalsts pārbauda, vai ir nepieciešams SIS II brīdinājumā saglabāt ļaunprātīgi izmantoto identitāti (lai atrastu meklēto personu).

2.11.2. Pieņemtās identitātes ievadīšana

Lai nodrošinātu pietiekamu datu kvalitāti, dalībvalstis, ciktāl tas iespējams, informē cita citu par pieņemto identitāti un veic visas attiecīgās informācijas apmaiņu par meklētā subjekta reālo identitāti.

Dalībvalsts, kas ievadījusi brīdinājumu, ir atbildīga par pieņemtās identitātes ievadīšanu. Ja cita dalībvalsts atklāj pieņemto identitāti, tā nodod šo lietu tai dalībvalstij, kas ievadījusi brīdinājumu.

Attiecībā uz brīdinājumiem par apcietināšanu dalībvalstis, kas pievieno pieņemto identitāti, var par to informēt visas pārējās dalībvalstis, izmantojot M veidlapu.

2.11.3. Sīkāka informācija personas identitātes noteikšanai

Ja SIS II dati ir nepietiekami, izdevējas dalībvalsts SIRENE birojs arī drīkst sniegt sīkāku informāciju pēc konsultēšanās, pēc savas iniciatīvas vai pēc citas dalībvalsts lūguma, lai palīdzētu noteikt personas identitāti. Šim nolūkam izmanto L veidlapu. Šī informācija jo īpaši ietver tālāk minēto:

— meklētās personas rīcībā esošās pases vai personu apliecinošā dokumenta izcelsmi,

— pases vai personu apliecinošā dokumenta numuru, izdošanas datumu, vietu un izdevējiestādi, kā arī derīguma termiņu,

— meklētās personas aprakstu,

— meklētās personas mātes un tēva uzvārdu un vārdu,

— pēdējo zināmo adresi.

Ciktāl tas ir iespējams, šī informācija ir pieejama SIRENE birojos, vai arī tie var tai uzreiz un vienmēr piekļūt, lai varētu to ātri nosūtīt.

Galvenais uzdevums ir samazināt tādas personas kļūdainas aizturēšanas risku, kuras identitātes informācija ir līdzīga tai personai, par kuru ir izdots brīdinājums.

2.12. Informācijas apmaiņa sasaistītu brīdinājumu gadījumā

SIS II regulas 37. pantā un SIS II lēmuma 52. pantā dalībvalstīm paredzēta iespēja veikt dažādu brīdinājumu sasaisti saskaņā ar savas valsts tiesību aktiem, lai atklātu saistību starp personām un objektiem, kas ievadīti SIS II.

2.12.1. Tehniskie noteikumi

Katra sasaiste ļauj noteikt saistību starp vismaz diviem brīdinājumiem.

Dalībvalsts var veikt to brīdinājumu sasaisti, kurus tā ievada SIS II, un tikai šī dalībvalsts var mainīt vai dzēst sasaisti. Sasaiste ir redzama lietotājiem tikai tad, ja tiem ir redzami vismaz divi sasaistes brīdinājumi. Dalībvalstis nodrošina, ka iespējama tikai atļauta piekļuve sasaistei.

2.12.2. Darbības noteikumi

Brīdinājumu sasaistei nav nepieciešamas īpašas procedūras papildinformācijas apmaiņai. Tomēr ievēro šādus principus:

Ja ir pozitīvs iznākums par diviem vai vairākiem sasaistītiem brīdinājumiem, izpildes dalībvalsts SIRENE birojs nosūta G veidlapu par katru no tiem.

Veidlapas nenosūta par brīdinājumiem, kuri, kaut arī ir sasaistīti ar brīdinājumu, par kuru ir pozitīvs iznākums, nebija attiecīgā pozitīvā iznākuma objekts. Šis noteikums neattiecas uz gadījumu, kad sasaistītais brīdinājums, par kuru nebija pozitīva iznākuma, ir brīdinājums par apcietināšanu vai par pazudušu personu (aizsardzība). Šajā gadījumā par sasaistītā brīdinājuma konstatēšanu paziņo, izmantojot M veidlapu.

2.13. SIRPIT (SIRENE PIcture Transfer – SIRENE attēlu pārsūtīšana) un biometrisko datu formāts un kvalitāte SIS II

SIS II ievadītajam brīdinājumam pievieno pirkstu nospiedumus un attēlus, ja tie ir pieejami.

SIRENE birojiem ir iespējas veikt pirkstu nospiedumu un attēlu apmaiņu, lai pilnībā noformētu brīdinājumu. Ja dalībvalstij ir tādas personas attēls vai pirkstu nospiedumi, par kuru cita dalībvalsts ir izdevusi brīdinājumu, tā ar SIRPIT starpniecību var nosūtīt attēlus un pirkstu nospiedumus, lai nodrošinātu, ka izdevēja dalībvalsts var pilnībā noformēt brīdinājumu.

Šī apmaiņa notiek, neskarot apmaiņu policijas sadarbības ietvaros, kas notiek, piemērojot Padomes Pamatlēmumu 2006/960/TI.

2.13.1. Apmaiņas datu turpmākā izmantošana, ieskaitot arhivēšanu

Jebkāda turpmāka to attēlu un pirkstu nospiedumu izmantošana, kuru apmaiņa veikta ar SIRPIT starpniecību, tostarp to arhivēšana, notiek saskaņā ar attiecīgajiem SIS II juridisko instrumentu noteikumiem, Direktīvu 95/46/EK, Eiropas Padomes 108. konvenciju un tiesību aktiem, kas šajā jomā ir spēkā attiecīgajās dalībvalstīs.

2.13.2. Tehniskās prasības

Pirkstu nospiedumus un attēlus vāc un pārsūta saskaņā ar standartiem, kas jānosaka īstenošanas noteikumos par biometrisko datu ievadīšanu SIS II.

Katram SIRENE birojam jāatbilst SIRPIT tehniskajām prasībām.

Pirkstu nospiedumi un attēli tiek nosūtīti pielikuma veidā, kas tiek pievienots speciāli SIRPIT vajadzībām izstrādātā datu ievadīšanas ekrānā.

2.13.3. SIRENE L veidlapas izmantošana

Par pārsūtīšanu ar SIRPIT starpniecību paziņo, nosūtot L veidlapu pa parasto kanālu, ko izmanto visām SIRENE veidlapām. L veidlapas nosūta vienlaikus ar pirkstu nospiedumiem un/vai attēliem.

2.13.4. SIRPIT procedūra

Tās valsts SIRENE birojs, kurai ir tās personas pirkstu nospiedumi vai attēli, par kuru cita dalībvalsts ir izdevusi brīdinājumu, turpmāk tekstā tiek dēvēts par “paziņotāju SIRENE biroju”.

Tās valsts SIRENE birojs, kas ir ievadījusi brīdinājumu SIS II, turpmāk tekstā tiek dēvēts par “izdevējas dalībvalsts SIRENE biroju”.

Piemēro šādu procedūru:

a) paziņotājs SIRENE birojs parastā elektroniskā veidā nosūta L veidlapu un L veidlapas laukā 083 norāda, ka pirkstu nospiedumi un attēli tiek nosūtīti, lai pilnībā noformētu brīdinājumu SIS II;

b) izdevējas dalībvalsts SIRENE birojs pievieno pirkstu nospiedumus un attēlus brīdinājumam SIS II vai nosūta tos kompetentajai iestādei, lai pilnībā noformētu brīdinājumu.

2.13.4.1. Datu ievadīšanas ekrāns

Ievades formulārā iekļauj šādus datus:

1) Šengenas identifikācijas numurs (*) (1);

2) atsauces numurs (*) (1);

3) pirkstu nospiedumu ņemšanas datums;

4) pirkstu nospiedumu ņemšanas vieta;

5) attēla uzņemšanas datums;

6) pirkstu nospiedumu ņemšanas iemesls;

7) uzvārds (*) (2);

8) vārds (*) (2);

9) pirmslaulību uzvārds;

10) vai identitāte ir pārbaudīta;

11) dzimšanas datums (*);

12) dzimšanas vieta;

13) valstspiederība;

14) dzimums (*);

15) papildinformācija.

Piezīmes

(*) Aizpildāmi obligāti.

(1) Dati jāievada vai nu 1. laukā, vai 2. laukā.

(2) Drīkst ievadīt opciju “nezināms”.

Ja tie ir zināmi, jāievada pirkstu nospiedumu ņemšanas vieta un datums.

2.13.5. Biometrisko datu formāts un kvalitāte

Visiem sistēmā ievadītajiem biometriskajiem datiem pirms tam jāveic īpaša kvalitātes pārbaude, lai nodrošinātu obligāto kvalitātes standartu, kas ir kopīgs visiem SIS II lietotājiem.

Pirms ievadīšanas jāveic pārbaudes valsts līmenī, lai nodrošinātu, ka:

— pirkstu nospiedumu dati atbilst ANSI/NIST–ITL 1–2000 noteiktajam formātam, kas ieviests Interpola vajadzībām un pielāgots SIRPIT (SIRENE attēlu pārsūtīšanai),

— fotogrāfijas, kuras izmanto vienīgi tam, lai apstiprinātu tādas personas identitāti, kura identificēta SIS II burtciparu meklēšanas rezultātā, atbilst šādām prasībām: sejas pretskatā pilna attēla malu attiecība, ciktāl tas iespējams, ir 3:4 vai 4:5. Ja tā ir pieejama, izmanto vismaz 480 × 600 pikseļu izšķirtspēju ar 24 bitu krāsu dziļumu. Ja attēls jāiegūst ar skeneri, attēla izmērs, ciktāl tas iespējams, nedrīkst būt lielāks par 200 KB.

2.14. SIRENE un Interpola lomu dublēšanās (20)

SIS II loma nav ne aizstāt, ne dublēt Interpola lomu. Lai gan uzdevumi var pārklāties, regulējošie principi rīcībai un sadarbībai starp dalībvalstīm Šengenas ietvaros ievērojami atšķiras no tiem, kas ir Interpola darbības pamatā. Līdz ar to ir nepieciešams izstrādāt sadarbības noteikumus starp SIRENE birojiem un VCB (valstu centrālajiem birojiem) valstu līmenī.

Ievēro šādus principus:

2.14.1. SIS II brīdinājumu prioritāte pār Interpola brīdinājumiem

Attiecībā uz dalībvalstu izdotajiem brīdinājumiem SIS II brīdinājumiem un informācijas apmaiņai saistībā ar šiem brīdinājumiem vienmēr ir piešķirama prioritāte pār tiem brīdinājumiem un informācijas apmaiņu, kas tiek veikta ar Interpola starpniecību. Jo īpaši svarīgi tas ir gadījumos, kad starp brīdinājumiem ir pretruna.

2.14.2. Komunikācijas kanālu izvēle

Ievēro principu, ka Šengenas brīdinājumiem ir priekšroka salīdzinājumā ar Interpola brīdinājumiem, un nodrošina, ka to ievēro arī dalībvalstu VCB. Pēc tam, kad ir izveidots SIS II brīdinājums, visu komunikāciju, kas ir saistīta ar šo brīdinājumu un tā izveidošanas iemeslu un veicamās darbības izpildi, nodrošina SIRENE biroji. Ja dalībvalsts vēlas mainīt komunikācijas kanālus, pirms tam jākonsultējas ar pārējām pusēm. Šāda kanālu maiņa ir iespējama tikai īpašos gadījumos.

2.14.3. Interpola izmantošana un izplatīšana ar Interpolu Šengenas valstīs

Tā kā SIS II brīdinājumiem ir piešķirta prioritāte salīdzinājumā ar Interpola brīdinājumiem, tad Interpola brīdinājumu izmantošana attiecas tikai uz ārkārtas gadījumiem (t. i., kad nav piemērojams neviens noteikums ne Konvencijā, ne tehniskajos noteikumos, uz kuru pamata var ievadīt brīdinājumu SIS II, vai arī ja nav pieejama visa nepieciešamā informācija, lai izveidotu SIS II brīdinājumu). Jāizvairās no paralēliem brīdinājumiem SIS II un ar Interpola starpniecību Šengenas zonā. Brīdinājumiem, kas tiek izplatīti ar Interpola kanālu starpniecību un kas arī aptver Šengenas zonu vai tās daļas, jābūt apzīmētiem ar šādu norādījumu: “izņemot Šengenas valstis”.

2.14.4. Pozitīvais iznākums un brīdinājuma dzēšana

Lai nodrošinātu, ka SIRENE birojs darbojas kā koordinators SIS II ievadītās informācijas kvalitātes pārbaudei, dalībvalstis nodrošina, ka SIRENE biroji un VCB viens otru informē par pozitīvajiem iznākumiem un brīdinājumu dzēšanu.

2.14.5. Sadarbības uzlabošana starp SIRENE birojiem un Interpola VCB

Saskaņā ar savas valsts tiesību aktiem katra dalībvalsts veic atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu efektīvu informācijas apmaiņu valsts līmenī starp SIRENE biroju un VCB.

2.14.6. Informācijas nosūtīšana trešām valstīm

a) SIS II apstrādātie dati Saskaņā ar SIS II regulas 39. pantu un SIS II lēmuma 54. pantu datus, kas apstrādāti SIS II, piemērojot šos divus juridiskos instrumentus, nenodod un nedara pieejamus trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām. SIS II lēmuma 55. pantā paredzēta atkāpe no šā vispārīgā noteikuma attiecībā uz datu apmaiņu ar Interpolu par zagtām, nelikumīgi piesavinātām, pazaudētām vai spēkā neesošām pasēm, ievērojot minētajā pantā ietvertos nosacījumus.

b) Papildinformācija Saskaņā ar SIS II juridisko instrumentu 4. panta 2. punktā ietverto “datu piederības principu” papildinformācijas nosūtīšanu uz trešām valstīm veic tā dalībvalsts, kurai “pieder” dati. Ja lūgumu sniegt papildinformāciju saistībā ar konkrētu brīdinājumu saņem tādas valsts SIRENE birojs, kura nav valsts, kas izdevusi brīdinājumu, pirmā informē otro par lūgumu sniegt informāciju, lai izdevēja dalībvalsts varētu pieņemt lēmumu, pilnībā ievērojot piemērojamos noteikumus, tostarp noteikumus par datu aizsardzību. Interpola kanāla izmantošana ir atkarīga no valstu noteikumiem vai procedūrām.

2.15. SIRENE un Eiropola attiecības

Eiropolam ir tiesības piekļūt un tieši meklēt datus, kas SIS II ievadīti saskaņā ar SIS II lēmuma 26., 36. un 38. pantu. Saskaņā ar Eiropola Konvenciju Eiropols var lūgt attiecīgajām dalībvalstīm sīkāku informāciju. Saskaņā ar valsts tiesību aktiem izveido sadarbību ar nacionālo Eiropola vienību (ENU), lai nodrošinātu, ka SIRENE biroju informē par visu papildinformācijas apmaiņu starp Eiropolu un ENU attiecībā uz brīdinājumiem SIS II. Ja valsts līmenī komunikāciju par SIS II brīdinājumiem veic ENU, novērš galalietotāju neskaidrības.

2.16. SIRENE un Eurojust attiecības

Eurojust valstu locekļiem un viņu asistentiem ir tiesības piekļūt un tieši meklēt datus, kas SIS II ievadīti saskaņā ar SIS II lēmuma 26., 32., 34. un 38. pantu. Saskaņā ar valsts tiesību aktiem ar tiem izveido sadarbību, lai nodrošinātu raitu informācijas apmaiņu pozitīva iznākuma gadījumā. Konkrēti, SIRENE birojs ir kontaktpunkts Eurojust valstu locekļiem un viņu asistentiem attiecībā uz papildinformāciju, kas saistīta ar brīdinājumiem SIS II.

2.17. Speciālie meklēšanas veidi

2.17.1. Ģeogrāfiski mērķtiecīgā meklēšana

Ģeogrāfiski mērķtiecīgā meklēšana ir meklēšana, kas tiek veikta situācijā, kad dalībvalstij ir droši pierādījumi par meklētās personas vai objekta atrašanās vietu ģeogrāfiski ierobežotā teritorijā. Šādos apstākļos tiesas iestādes pieprasījumu var izpildīt nekavējoties, tiklīdz tas tiek saņemts.

Ģeogrāfiski mērķtiecīga meklēšana Šengenas zonā notiek, pamatojoties uz brīdinājumu SIS II. Ja, izdodot brīdinājumu par apcietināšanu, ir zināma atrašanās vieta, A veidlapas laukā 061 iekļauj informāciju par meklētās personas atrašanās vietu. Visos citos gadījumos, tostarp, lai paziņotu objektu atrašanās vietu, izmanto M veidlapu (lauku 83). Brīdinājumu par meklēto personu ievada SIS II, lai nodrošinātu, ka veicamās darbības pieprasījums tiek izpildīts nekavējoties (Šengenas konvencijas 64. pants, Pamatlēmuma par EAO 9. panta 3. punkts).

Brīdinājums SIS II palielina sekmīga rezultāta iespējas gadījumā, ja persona vai objekts neparedzēti pārceļas no vienas vietas uz citu Šengenas zonā, tāpēc meklētās personas vai objekta neievadīšana SIS II ir iespējama tikai īpašos apstākļos (piemēram, saskaņā ar SIS II regulas un SIS II lēmuma 23. panta 1. punktu, ja nav pietiekami daudz informācijas, lai izveidotu brīdinājumu utt.).

3. BRĪDINĀJUMI PAR APCIETINĀŠANU NOLŪKĀ NODOT VAI IZDOT (SIS II LĒMUMA 26. PANTS)

Ņem vērā šādus posmus:

— brīdinājuma ievadīšana,

— vairākkārtēju brīdinājumu esības pārbaude,

— ļaunprātīgi izmantota identitāte,

— pieņemtās identitātes ievadīšana,

— dalībvalstīm nosūtāmā papildinformācija,

— apzīmēšana ar karodziņu,

— SIRENE biroja rīcība, saņemot brīdinājumu par apcietināšanu,

— informācijas apmaiņa pozitīva iznākuma gadījumā.

3.1. Brīdinājuma ievadīšana

Lielākajai daļai brīdinājumu par apcietināšanu tiks pievienots Eiropas apcietināšanas orderis (EAO). Tomēr brīdinājuma par apcietināšanu gadījumā ir iespējams arī veikt pagaidu apcietināšanu līdz izdošanas lūguma (IL) saņemšanai.

EAO/IL izdod tiesas iestāde, kas ir pilnvarota veikt šādu funkciju izdevējā dalībvalstī.

Ievadot brīdinājumu par apcietināšanu nolūkā personu nodot, SIS II kā pielikumu ievada EAO oriģināla kopiju. Var ievadīt EAO kopiju, kas tulkota vienā vai vairākās ES iestāžu oficiālajās valodās.

Turklāt, ja tie ir pieejami, brīdinājumam pievieno personas fotogrāfijas un pirkstu nospiedumus.

Kad tiek ievadīts brīdinājums, SIRENE birojam ir pieejama attiecīgā informācija, tostarp EAO un IL, kas sniegta par personu, kura tiek meklēta apcietināšanai nolūkā nodot vai izdot. Veic pārbaudi, lai pārliecinātos, ka informācija ir pilnīga un pareizi iesniegta.

Dalībvalstīm ir iespēja ievadīt vairāk nekā vienu EAO par vienu brīdinājumu par apcietināšanu. Dalībvalstu pienākums ir dzēst EAO, kas zaudē derīgumu, un pārbaudīt, vai brīdinājumam ir pievienoti kādi citi Eiropas apcietināšanas orderi, kā arī vajadzības gadījumā pagarināt brīdinājumu.

Brīdinājumos par apcietināšanu var būt viens binārs fails par katru EAO. Dalībvalstīm ir iespēja pievienot tulkojumus visiem Eiropas apcietināšanas orderiem, ko tās pievieno brīdinājumam par apcietināšanu, un, ja vajadzīgs, atsevišķos bināros failos.

Skenētiem PDF dokumentiem, kurus paredzēts pievienot brīdinājumiem, cik vien iespējams, izmantojamā minimālā izšķirtspēja ir 150 DPI.

3.2. Vairākkārtēji brīdinājumi

Par vispārīgām procedūrām skatīt 2.2. iedaļu.

Turklāt piemēro šādus noteikumus:

Vairākas dalībvalstis drīkst ievadīt brīdinājumu par apcietināšanu par vienu un to pašu personu. Ja divas vai vairākas dalībvalstis ir izdevušas brīdinājumu par vienu un to pašu personu, lēmums par to, kurš orderis tiks izpildīts apcietināšanas gadījumā, ir jāpieņem tās dalībvalsts izpildītājai tiesu iestādei, kurā tiek veikta apcietināšana.

Brīdinājumu par apcietināšanu savietojamība

Brīdinājumi par apcietināšanu ir savietojami ar brīdinājumiem par ieceļošanas atteikšanu, brīdinājumiem par pazudušām personām vai brīdinājumiem par tiesas procesu. Tie nav savietojami ar brīdinājumiem par pārbaudēm.

Brīdinājumus par apcietināšanu ievada tūlīt, negaidot konsultēšanās rezultātus ar citām dalībvalstīm.

3.3. Ļaunprātīgi izmantota identitāte

Par vispārīgo procedūru skatīt 2.11.1. iedaļu.

3.4. Pieņemtās identitātes ievadīšana

Par vispārīgo procedūru skatīt 2.11.2. iedaļu.

3.5. Dalībvalstīm nosūtāmā papildinformācija

Izdodot brīdinājumu, visām dalībvalstīm nosūta uz brīdinājumu attiecīgu papildinformāciju.

3.5.1. un 3.5.2. iedaļā minēto informāciju ātrākajā pieejamā veidā nosūta citiem SIRENE birojiem. Jebkādu sīkāku informāciju, kas ir nepieciešama identifikācijas mērķiem, nosūta pēc konsultēšanās un/vai pēc citas dalībvalsts lūguma.

Ja par vienu un to pašu personu ir vairāki EAO vai IL, par katru EAO vai IL aizpilda atsevišķu A veidlapu.

EAO/IL un A veidlapā ir jābūt ietvertiem pietiekami detalizētiem datiem (jo īpaši EAO e) sadaļā: “apstākļu apraksts, kuros noziedzīgais(-ie) nodarījums(-i) tika izdarīts(-i), ieskaitot laiku un vietu”, lauks 044: “nodarījuma apraksts”), lai citi SIRENE biroji pārbaudītu brīdinājumu. Tomēr veic tikai nepieciešamās informācijas apmaiņu.

3.5.1. Papildinformācija, kas jānosūta attiecībā uz EAO

A veidlapā ietver vismaz to pašu informāciju kā EAO. Lauka 044 informācijā ietver īsu apstākļu kopsavilkumu.

A veidlapā:

— 239: norāda, ka veidlapa attiecas vienīgi uz EAO,

— 272: ievada EAO kārtas numuru, lai atšķirtu vairākus EAO par vienu un to pašu personu,

— 006–013, 266, 275, 237–238 un 050–061: ievada būtisko informāciju, kas ievadīta SIS II, un EAO a) sadaļai atbilstošo informāciju,

— 030–033 un 251–259: ievada būtisko informāciju no EAO i) sadaļas,

— 240–241 un 035–037: ievada būtisko informāciju no EAO b) sadaļas,

— 034, 038, 039: ievada būtisko informāciju no EAO c) sadaļas,

— 243–244: ievada būtisko informāciju no EAO d) sadaļas. Ja nav pieņemts lēmums in absentia, lauku atstāj neaizpildītu. Laukā 244 var ievadīt vienkāršu aprakstu, nekopējot tiesību akta tekstu,

— 245, 247, 040–045 un 047: ievada būtisko informāciju no EAO e) sadaļas,

— 267: ievada informāciju no f) sadaļas. Attiecīgo tiesību aktu tekstu nekopē,

— 249: ievada būtisko informāciju no g) sadaļas. Ja nav pieprasīta īpašuma konfiskācija, lauku atstāj neaizpildītu,

— 250: ievada būtisko informāciju no g) sadaļas. Norāda arī īpašuma atrašanās vietu, ja tā ir zināma,

— 268: ievada būtisko informāciju no h) sadaļas,

— 260–264: ievada būtisko informāciju no i) sadaļas,

— 269–271: ievada būtisko informāciju no i) sadaļas, tomēr tikai tad, ja tā atšķiras no laukiem 251, 252 un 032,

— 400 un 403: var pievienot papildu dokumentus.

3.5.2. Papildinformācija, kas jānosūta attiecībā uz pagaidu apcietināšanu

3.5.2.1. Ja tiek izdots brīdinājums, pamatojoties gan uz EAO, gan uz IL

Izdodot brīdinājumu par apcietināšanu nolūkā personu izdot, visām dalībvalstīm nosūta papildinformāciju, izmantojot A veidlapu. Ja brīdinājumā ietvertie dati un attiecībā uz EAO dalībvalstīm nosūtītā papildinformācija nav pietiekama izdošanas nolūkiem, sniedz papildu informāciju.

Laukā 239 norāda, ka veidlapa attiecas gan uz EAO, gan IL.

3.5.2.2. Ja tiek izdots brīdinājums, pamatojoties tikai uz IL

Izdodot brīdinājumu par apcietināšanu nolūkā izdot, visām dalībvalstīm nosūta papildinformāciju, izmantojot A veidlapu.

Laukā 239 norāda, ka veidlapa attiecas uz IL.

3.6. Apzīmēšana ar karodziņu

Par vispārīgiem noteikumiem skatīt 2.6. iedaļu.

Ja vismaz vienu no brīdinājumam pievienotajiem EAO vai IL var izpildīt, brīdinājumu ar karodziņu neapzīmē.

Ar karodziņu apzīmētu brīdinājumu uzskata par tādu, kas izdots nolūkā ziņot par tās personas atrašanās vietu, par kuru tas ir izdots.

3.7. SIRENE biroju rīcība, saņemot brīdinājumu par apcietināšanu

Ja SIRENE birojs saņem A veidlapu, tas cik iespējams drīz veic meklēšanu visos pieejamos avotos, lai mēģinātu noteikt subjekta atrašanās vietu. Ja izdevējas dalībvalsts sniegtā informācija nav pietiekama, lai saņēmējai dalībvalstij tā būtu pieņemama, tas nedrīkst aizkavēt meklēšanas veikšanu.

Ja brīdinājums par apcietināšanu tiek apstiprināts un subjekts ir atrasts vai apcietināts dalībvalstī, tad A veidlapā ietvertā informācija jānosūta tās dalībvalsts kompetentajai iestādei, kas izpilda EAO vai IL. Ja tiek prasīts EAO vai IL oriģināls, izdevējai tiesas iestādei tas jānosūta tieši izpildītājai tiesas iestādei (ja vien izdevējas vai izpildītājas dalībvalsts tiesību aktos nav noteikts citādi).

3.8. Informācijas apmaiņa pozitīva iznākuma gadījumā

Par vispārīgo procedūru skatīt 2.3. iedaļu.

Turklāt piemēro šādu procedūru:

a) par “pozitīvu iznākumu” attiecībā uz personu, par kuru ir izdots brīdinājums par apcietināšanu, ir nekavējoties jāpaziņo izdevējas dalībvalsts SIRENE birojam. Turklāt pēc G veidlapas nosūtīšanas tā arī pa tālruni paziņo par pozitīvo iznākumu izdevējas dalībvalsts SIRENE birojam;

b) ja nepieciešams, izdevējas dalībvalsts SIRENE birojs pēc tam nosūta visu attiecīgo specifisko informāciju un norāda visus konkrētos pasākumus, kādi jāveic izpildītājas dalībvalsts SIRENE birojam.

Turklāt izdevējas dalībvalsts SIRENE birojs informē visus citus SIRENE birojus par pozitīvu iznākumu, izmantojot M veidlapu, ja “pozitīvais iznākums” tiek saņemts divu nedēļu laikā kopš brīdinājuma izdošanas datuma. Pēc šā termiņa informāciju nosūta vienīgi tām dalībvalstīm, kas to pieprasa.

4. BRĪDINĀJUMI PAR IECEĻOŠANAS VAI UZTURĒŠANĀS ATTEIKŠANU (SIS II REGULAS 24. PANTS)

Ņem vērā šādus posmus:

— brīdinājuma ievadīšana,

— vairākkārtēju brīdinājumu esības pārbaude,

— ļaunprātīgi izmantota identitāte,

— pieņemtās identitātes ievadīšana,

— informācijas apmaiņa pozitīva iznākuma gadījumā,

— īpašs gadījums attiecībā uz ES pilsoņu ģimenes locekli.

4.1. Brīdinājuma ievadīšana

Saskaņā ar SIS II regulas 24. pantu SIS II var ievadīt brīdinājumus par ieceļošanas vai uzturēšanās atteikšanu trešo valstu valstspiederīgajiem, balstoties uz valsts brīdinājumu, kas izdots, pamatojoties uz draudiem sabiedriskajai kārtībai vai sabiedrības drošībai, vai valsts drošībai.

Brīdinājumu var izdot, arī pamatojoties uz faktu, ka trešās valsts valstspiederīgajam ir piemērots jebkāds pasākums, kas saistīts ar izraidīšanu vai ieceļošas atteikumu un kas nav atcelts vai atlikts, ietverot vai papildus piemērojot ieceļošanas aizliegumu vai, attiecīgā gadījumā, uzturēšanās aizliegumu, kas pamatots ar to, ka nav ievēroti attiecīgās valsts noteikumi par trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanu vai uzturēšanos.

Turklāt SIS II regulas 26. pantā noteikts, ka, ievērojot konkrētus specifiskus nosacījumus, ievada arī brīdinājumus par trešo valstu valstspiederīgajiem, uz kuriem attiecas ierobežojošs pasākums, kas saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 15. pantu paredzēts, lai atteiktu ieceļošanu dalībvalstu teritorijā vai tranzītu caur to.

Saskaņā ar SIS II regulas 25. pantu trešo valstu valstspiederīgajiem, uz kuriem attiecas Kopienas tiesības uz brīvu pārvietošanos, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīvā 2004/38/EK par Savienības pilsoņu un viņu ģimenes locekļu tiesībām brīvi pārvietoties un uzturēties dalībvalstu teritorijā (21), piemēro īpašus noteikumus. SIRENE birojs, ciktāl tas iespējams, var darīt pieejamu jebkādu informāciju, kas tika izmantota, lai noteiktu, vai par personu, uz kuru attiecas Kopienas tiesības uz brīvu pārvietošanos, jāievada brīdinājums par ieceļošanas vai uzturēšanās atteikšanu (22).

4.2. Vairākkārtēji brīdinājumi

Par vispārīgo procedūru skatīt 2.2. iedaļu.

Brīdinājumu par ieceļošanas un uzturēšanās atteikšanu savietojamība

Brīdinājumi par ieceļošanas atteikšanu ir savietojami ar brīdinājumiem par apcietināšanu. Tie nav savietojami ar brīdinājumiem par pazudušām personām, brīdinājumiem par pārbaudēm vai brīdinājumiem par tiesas procesu.

4.3. Ļaunprātīgi izmantota identitāte

Par vispārīgo procedūru skatīt 2.11.1. iedaļu.

4.4. Pieņemtās identitātes ievadīšana

Par vispārīgiem noteikumiem skatīt 2.11.2. iedaļu.

4.5. Informācijas apmaiņa pozitīva iznākuma gadījumā

Šengenas Robežu kodeksa 5. panta 4. punkta c) apakšpunktā noteikto informācijas procedūru un Šengenas konvencijas 25. pantā noteikto konsultēšanās procedūru veikšana ir to iestāžu kompetencē, kas ir atbildīgas par robežkontroli un uzturēšanās atļauju vai vīzu izsniegšanu. Principā SIRENE birojs ir iesaistīts šajās procedūrās, tikai lai nosūtītu ar brīdinājumiem tieši saistītu papildinformāciju (piemēram, paziņojumu par pozitīvo iznākumu, identitātes noskaidrošanu) vai dzēstu brīdinājumus.

Tomēr SIRENE biroji var arī būt iesaistīti papildinformācijas nosūtīšanā, kas nepieciešama trešās valsts valstspiederīgā izraidīšanai vai tā ieceļošanas atteikšanai; un tie var būt iesaistīti visas papildinformācijas nosūtīšanā, kas tiek iegūta šo darbību rezultātā.

4.5.1. Informācijas apmaiņa, izsniedzot uzturēšanās atļaujas un vīzas

Piemēro šādu procedūru:

a) neskarot īpašo procedūru, kas attiecas uz informācijas apmaiņu, kura notiek saskaņā ar Šengenas konvencijas 25. pantu, un neskarot 4.6. punktu, kas attiecas uz informācijas apmaiņu pozitīva iznākuma gadījumā attiecībā uz trešās valsts valstspiederīgo, uz kuru attiecas Kopienas tiesības uz brīvu pārvietošanos (šajā gadījumā konsultēšanās ar izdevējas dalībvalsts SIRENE biroju ir obligāta), izpildītāja dalībvalsts var informēt dalībvalsti, kas izdevusi brīdinājumu par ieceļošanas vai uzturēšanās atteikšanu, ka uzturēšanās atļaujas vai vīzas izdošanas procedūras laikā konstatēta atbilstība brīdinājumam. Ja tā uzskata par piemērotu, dalībvalsts, kas ir izdevusi brīdinājumu, pēc tam var informēt pārējās dalībvalstis, izmantojot M veidlapu;

b) ja tas tiek prasīts un ievērojot valstu tiesību aktus, attiecīgo dalībvalstu SIRENE biroji var sniegt atbalstu nepieciešamās informācijas nodošanā atbilstīgajām iestādēm, kas ir atbildīgas par uzturēšanās atļauju un vīzu izsniegšanu.

Īpašās procedūras, kā noteikts Šengenas konvencijas 25. pantā

Procedūra saskaņā ar Šengenas konvencijas 25. panta 1. punktu

Ja dalībvalsts, kas apsver uzturēšanās atļaujas piešķiršanu, atklāj, ka attiecīgais pieteikuma iesniedzējs ir subjekts citas dalībvalsts brīdinājumam par ieceļošanas vai uzturēšanās atteikšanu, tā ar SIRENE biroju starpniecību konsultējas ar dalībvalsti, kas izdevusi brīdinājumu. Šim nolūkam izmanto N veidlapu. Brīdinājumu dzēš, ja pēc konsultēšanās dalībvalsts patur spēkā savu lēmumu izsniegt uzturēšanās atļauju. Tomēr personu var iekļaut dalībvalsts brīdinājumu par ieceļošanas atteikšanu valsts sarakstā.

Procedūra saskaņā ar Šengenas konvencijas 25. panta 2. punktu

Ja dalībvalsts, kas ievadījusi brīdinājumu par ieceļošanas vai uzturēšanās atteikšanu, atklāj, ka personai, kas ir minētā brīdinājuma subjekts, ir izsniegta uzturēšanās atļauja, tā ar SIRENE biroju starpniecību, izmantojot O veidlapu, ierosina konsultēšanās procedūru ar dalībvalsti, kas izdevusi uzturēšanās atļauju. Konsultēšanās ar SIRENE biroju starpniecību, izmantojot O veidlapu, notiek arī tad, ja dalībvalsts, kas izdevusi uzturēšanās atļauju, vēlāk atklāj, ka SIS II ir ievadīts brīdinājums par ieceļošanas vai uzturēšanās atteikšanu šai personai (23).

Ja trešā dalībvalsts (t. i., kas nav nedz izsniegusi uzturēšanās atļauju, nedz izdevusi brīdinājumu) atklāj, ka ir brīdinājums par trešās valsts valstspiederīgo, kuram ir kādas dalībvalsts izsniegta uzturēšanās atļauja, tā ar SIRENE biroju starpniecību, izmantojot H veidlapu, to paziņo gan dalībvalstij, kas piešķīrusi atļauju, gan dalībvalstij, kas izdevusi brīdinājumu.

Ja Šengenas konvencijas 25. pantā paredzētā procedūra paredz dzēst brīdinājumu par ieceļošanas vai uzturēšanās atteikšanu, SIRENE biroji, respektējot savas valsts tiesību aktus, piedāvā savu atbalstu, ja tāds tiek lūgts.

4.5.2. Informācijas apmaiņa, atsakot ieceļošanu Šengenas zonā vai izraidot no tās

Piemēro šādu procedūru:

a) neskarot īpašo procedūru, kas attiecas uz informācijas apmaiņu, kas notiek saskaņā ar Šengenas Robežu kodeksa 5. panta 4. punkta a) un c) apakšpunktu, un neskarot 4.6. punktu, kas attiecas uz informācijas apmaiņu pozitīva iznākuma gadījumā attiecībā uz trešās valsts valstspiederīgo, uz kuru attiecas Kopienas tiesības uz brīvu pārvietošanos (šajā gadījumā konsultēšanās ar izdevējas dalībvalsts SIRENE biroju ir obligāta), dalībvalsts var pieprasīt, lai to informē par visiem pozitīviem iznākumiem par brīdinājumiem par ieceļošanas vai uzturēšanās atteikšanu, ko tā ir izdevusi. Jebkura dalībvalsts, kas vēlas izmantot šo iespēju, iesniedz otrai dalībvalstij lūgumu rakstveidā;

b) izpildītāja dalībvalsts var uzņemties iniciatīvu un informēt izdevēju dalībvalsti par to, ka attiecībā uz brīdinājumu ir konstatēta atbilstība un ka trešās valsts valstspiederīgajam nav piešķirta ieceļošanas atļauja vai tas ir izraidīts no Šengenas zonas;

c) ja dalībvalsts savā teritorijā aiztur trešās valsts valstspiederīgo, par kuru ir izdots brīdinājums, tad izdevēja dalībvalsts pēc pieprasījuma nosūta nepieciešamo informāciju, kas nepieciešama personas atpakaļnosūtīšanai. Šajā informācijā atkarībā no izpildītājas dalībvalsts vajadzībām, un ja izdevējai dalībvalstij tā ir pieejama, iekļauj šādus datus: — lēmuma veids un iemesls, — lēmuma izdevēja iestāde, — lēmuma izdošanas datums, — dokumentu nosūtīšanas datums (datums, kurā lēmums tika nosūtīts), — lēmuma spēkā stāšanās datums, — datums, kurā beidzas lēmuma darbības termiņš vai derīguma termiņš.

Ja persona, par kuru ir izdots brīdinājums, tiek aizturēta uz robežas, ievēro procedūras, kas noteiktas Šengenas Robežu kodeksā un izdevējā dalībvalstī.

Noteiktos gadījumos var rasties arī steidzama nepieciešamība ar SIRENE biroju starpniecību apmainīties ar papildinformāciju, lai nekļūdīgi identificētu personu (skatīt 2.8.3. iedaļu).

Īpašās procedūras, kas noteiktas Šengenas Robežu kodeksa 5. panta 4. punkta a) un c) apakšpunktā

Procedūras gadījumos, uz kuriem attiecas 5. panta 4. punkta a) apakšpunkts

Saskaņā ar Šengenas Robežu kodeksa 5. panta 4. punkta a) apakšpunktu trešo valstu valstspiederīgajiem, par kuriem ir brīdinājums par ieceļošanas vai uzturēšanās atteikšanu, bet kam ir kādas dalībvalsts izsniegta uzturēšanās atļauja vai atkārtotas ieceļošanas vīza, šķērsojot citas dalībvalsts robežu, ir atļauts ieceļot tranzītā, lai varētu nonākt dalībvalstī, kas izsniegusi uzturēšanās atļauju vai atkārtotas ieceļošanas vīzu. Ieceļošanu var atteikt, ja šī dalībvalsts ir izdevusi valsts brīdinājumu par ieceļošanas atteikšanu.

Ja attiecīgais trešās valsts valstspiederīgais mēģina ieceļot dalībvalstī, kas ir ievadījusi brīdinājumu SIS II, šī dalībvalsts var viņam atteikt ieceļošanu. Tomēr pēc kompetentās iestādes lūguma šīs dalībvalsts SIRENE birojs, izmantojot O veidlapu, konsultējas ar tās dalībvalsts SIRENE biroju, kura izsniegusi uzturēšanās atļauju, lai kompetentā iestāde varētu izlemt, vai ir pietiekams pamats uzturēšanās atļaujas anulēšanai. Ja uzturēšanās atļauja netiek anulēta, brīdinājumu SIS II dzēš, taču attiecīgo personu tik un tā var iekļaut valsts sarakstā par brīdinājumiem par ieceļošanas atteikšanu.

Ja šī persona mēģina ieceļot dalībvalstī, kas izsniegusi uzturēšanās atļauju, tai atļauj ieceļot teritorijā, bet šīs dalībvalsts SIRENE birojs pēc kompetentās iestādes lūguma nosūta O veidlapu tās dalībvalsts SIRENE birojam, kas izdevusi brīdinājumu, lai attiecīgās kompetentās iestādes varētu lemt par uzturēšanās atļaujas anulēšanu vai brīdinājuma dzēšanu.

Ja attiecīgais trešās valsts valstspiederīgais mēģina ieceļot trešā dalībvalstī, kas nav nedz tā valsts, kas izdevusi brīdinājumu, nedz tā valsts, kas piešķīrusi uzturēšanās atļauju, un trešā dalībvalsts konstatē, ka par šo personu ir brīdinājums SIS II, bet tai ir kādas dalībvalsts izsniegta uzturēšanās atļauja, minētā dalībvalsts atļauj tranzītu uz dalībvalsti, kas ir izsniegusi uzturēšanās atļauju. Ieceļošanu var atteikt, ja minētā trešā dalībvalsts ir attiecīgo personu iekļāvusi savas valsts brīdinājumu sarakstā. Abos gadījumos pēc kompetentās iestādes lūguma tās SIRENE birojs nosūta abu attiecīgo dalībvalstu SIRENE birojiem H veidlapu, informējot tās par pretrunu un lūdzot tām savstarpēji konsultēties, lai vai nu dzēstu brīdinājumu SIS II, vai anulētu uzturēšanās atļauju. Tā var arī lūgt, lai to informē par jebkādas konsultēšanās rezultātiem.

Procedūra gadījumos, uz kuriem attiecas 5. panta 4. punkta c) apakšpunkts

Saskaņā ar 5. panta 4. punkta c) apakšpunktu dalībvalsts humānu apsvērumu, valsts interešu vai starptautisku saistību dēļ var izdarīt atkāpi no principa, ka personai, par kuru ir izdots brīdinājums par ieceļošanas atteikšanu, ieceļošana jāatsaka. Pēc kompetentās iestādes lūguma tās dalībvalsts SIRENE birojs, kura atļāvusi ieceļot, par to informē izdevējas dalībvalsts SIRENE biroju, izmantojot H veidlapu.

4.6. Informācijas apmaiņa pēc pozitīva iznākuma attiecībā uz trešās valsts valstspiederīgo, uz kuru attiecas Kopienas tiesības uz brīvu pārvietošanos

Ja ir pozitīvs iznākums attiecībā uz trešās valsts valstspiederīgo, uz kuru attiecas Kopienas tiesības uz brīvu pārvietošanos, kā noteikts Direktīvā 2004/38/EK (24):

a) pēc kompetentās iestādes lūguma izpildītājas dalībvalsts SIRENE birojs, izmantojot G veidlapu, nekavējoties sazinās ar izdevējas dalībvalsts SIRENE biroju, lai iegūtu informāciju, kas nepieciešama, lai nekavējoties lemtu par veicamo darbību;

b) pēc informācijas pieprasījuma saņemšanas izdevējas dalībvalsts SIRENE birojs nekavējoties sāk vākt prasīto informāciju un cik iespējams drīz to nosūta izpildītājas dalībvalsts SIRENE birojam;

c) izpildītāja dalībvalsts ar sava SIRENE biroja starpniecību informē izdevējas dalībvalsts SIRENE biroju, vai pieprasītā veicamā darbība tika veikta (izmantojot G veidlapu) vai ne (izmantojot H veidlapu).

4.7. Par ES pilsoņiem ievadīto brīdinājumu dzēšana

Ja trešās valsts valstspiederīgais, par kuru izdots brīdinājums par ieceļošanas vai uzturēšanās atteikšanu, iegūst kādas ES dalībvalsts pilsonību, brīdinājumu dzēš. Ja pilsonības maiņa nonāk tādas valsts SIRENE biroja uzmanības lokā, kura nav izdevēja dalībvalsts, šī valsts nosūta izdevējas dalībvalsts SIRENE birojam J veidlapu saskaņā ar procedūru tādu datu labošanai un dzēšanai, kuros konstatētas juridiskas vai faktu kļūdas (skatīt 2.7. iedaļu).

5. BRĪDINĀJUMI PAR PAZUDUŠĀM PERSONĀM (SIS II LĒMUMA 32. PANTS)

Ņem vērā šādus posmus:

— brīdinājuma ievadīšana,

— vairākkārtēju brīdinājumu esības pārbaude,

— ļaunprātīgi izmantota identitāte,

— pieņemtās identitātes ievadīšana,

— apzīmēšana ar karodziņu,

— informācijas apmaiņa pozitīva iznākuma gadījumā.

5.1. Brīdinājuma ievadīšana

Pēc kompetentās iestādes lūguma SIS II ievada datus par šādām personu kategorijām, gan nepilngadīgajiem, gan pieaugušajiem, nolūkā noskaidrot viņu atrašanās vietu vai piešķirt viņiem aizsardzību:

— pazudušas personas, kas jāaizsargā: i) viņu pašu aizsardzībai; ii) lai novērstu draudus,

— pazudušas personas, kuru atrašanās vieta jānosaka un kurām nav jāpiešķir aizsardzība.

Uzsākot meklēšanu, attiecīgi ievēro valstu procedūras par to, kas un kā var pieprasīt meklēt pazudušu personu.

Saskaņā ar SIS II lēmuma 23. panta 2. punktu brīdinājumam pievieno personas fotogrāfijas un pirkstu nospiedumus, ja tie ir pieejami.

5.2. Vairākkārtēji brīdinājumi

Par vispārīgo procedūru skatīt 2.2. iedaļu.

Brīdinājumu par pazudušām personām savietojamība

Brīdinājumi par pazudušām personām ir savietojami ar brīdinājumiem par apcietināšanu un brīdinājumiem par tiesas procesu. Tie nav savietojami ar brīdinājumiem par ieceļošanas atteikšanu vai brīdinājumiem par pārbaudēm.

5.3. Ļaunprātīgi izmantota identitāte

Par vispārīgo procedūru skatīt 2.11.1. iedaļu.

5.4. Pieņemtās identitātes ievadīšana

Par vispārīgo procedūru skatīt 2.11.2. iedaļu.

5.5. Apzīmēšana ar karodziņu

Pēc pozitīva iznākuma var lūgt apzīmēt ar karodziņu. Lai apzīmētu ar karodziņu, ievēro 2.6. iedaļā aprakstītās vispārīgās procedūras.

Attiecībā uz brīdinājumiem par pazudušām personām nevar veikt nekādu alternatīvu darbību.

5.6. Informācijas apmaiņa pozitīva iznākuma gadījumā

Par vispārīgo procedūru skatīt 2.3. iedaļu.

Turklāt piemēro šādus noteikumus:

a) ciktāl tas iespējams, SIRENE biroji paziņo nepieciešamo medicīnisko informāciju par attiecīgo pazudušo personu vai personām, ja nepieciešams veikt pasākumus viņu aizsardzībai. Nosūtīto informāciju uzglabā tikai tik ilgi, cik tas ir stingri nepieciešams, un to izmanto tikai attiecīgās personas ārstēšanas nolūkos;

b) izpildītājas dalībvalsts SIRENE birojs vienmēr paziņo izdevējas dalībvalsts SIRENE birojam atrašanās vietu;

c) saskaņā ar SIS II lēmuma 33. panta 2. punktu, lai par pazudušās personas, kura ir pilngadīga, atrašanās vietu ziņotu personai, kas ziņoja par minētās personas pazušanu, ir vajadzīga pazudušās personas piekrišana. Tomēr kompetentās iestādes var personai, kura ziņoja par pazušanu, paziņot faktu, ka brīdinājums ir dzēsts pēc pozitīva iznākuma.

6. BRĪDINĀJUMI PAR PERSONĀM, KURAS MEKLĒ TIESAS PROCESAM (SIS II LĒMUMA 34. PANTS)

Ņem vērā šādus posmus:

— brīdinājuma ievadīšana,

— vairākkārtēju brīdinājumu esības pārbaude,

— ļaunprātīgi izmantota identitāte,

— pieņemtās identitātes ievadīšana,

— informācijas apmaiņa pozitīva iznākuma gadījumā.

6.1. Brīdinājuma ievadīšana

Pēc kompetentās iestādes lūguma SIS II ievada datus par šādām personu kategorijām nolūkā paziņot viņu uzturēšanās vietu vai pastāvīgo dzīvesvietu:

— liecinieki,

— personas, kurām izsniegta pavēste, vai personas, kuras meklē ar mērķi izsniegt šādu pavēsti, lai tās ierastos tiesu iestādēs nolūkā atbildēt par nodarījumiem, kuru dēļ notiek viņu kriminālvajāšana,

— personas, kurām jāizsniedz spriedums krimināllietā vai citi dokumenti saistībā ar kriminālprocesu, lai tās sauktu pie atbildības par nodarījumiem, kuru dēļ pret viņām ir uzsākts kriminālprocess,

— personas, kurām jāizsniedz pavēste ierasties, lai izciestu brīvības atņemšanas sodu.

Saskaņā ar SIS II lēmuma 23. panta 2. punktu brīdinājumam pievieno personas fotogrāfijas un pirkstu nospiedumus, ja tie ir pieejami.

6.2. Vairākkārtēji brīdinājumi

Par vispārīgo procedūru skatīt 2.2. iedaļu.

Brīdinājumu par tiesas procesu savietojamība

Brīdinājumi par tiesas procesu ir savietojami ar brīdinājumiem par apcietināšanu un brīdinājumiem par pazudušām personām. Tie nav savietojami ar brīdinājumiem par pārbaudēm un brīdinājumiem par ieceļošanas atteikšanu.

6.3. Ļaunprātīgi izmantota identitāte

Par vispārīgo procedūru skatīt 2.11.1. iedaļu.

6.4. Pieņemtās identitātes ievadīšana

Par vispārīgo procedūru skatīt 2.11.2. iedaļu.

6.5. Informācijas apmaiņa pozitīva iznākuma gadījumā

Par vispārīgo procedūru skatīt 2.3. iedaļu.

Turklāt piemēro šādus noteikumus:

a) datus par reālo uzturēšanās vietu vai pastāvīgo dzīvesvietu iegūst, izmantojot visus pasākumus, kas atļauti tās dalībvalsts tiesību aktos, kurā persona atrasta;

b) pretēji brīdinājumiem par pazudušām personām piekrišana nav nepieciešama, lai uzturēšanās vietu vai pastāvīgo dzīvesvietu paziņotu kompetentajām iestādēm.

7. BRĪDINĀJUMI PAR DISKRĒTĀM VAI ĪPAŠĀM PĀRBAUDĒM (SIS II LĒMUMA 36. PANTS)

Ņem vērā šādus posmus:

— brīdinājuma ievadīšana,

— vairākkārtēju brīdinājumu esības pārbaude,

— ļaunprātīgi izmantota identitāte,

— pieņemtās identitātes ievadīšana,

— informācijas apmaiņa, izdodot brīdinājumus pēc to iestāžu pieprasījuma, kas atbildīgas par valsts drošību,

— apzīmēšana ar karodziņu,

— informācijas apmaiņa pozitīva iznākuma gadījumā.

7.1. Brīdinājuma ievadīšana

Pēc kompetentās iestādes lūguma diskrētu vai īpašu pārbaužu nolūkā SIS II var ievadīt datus par personām un objektiem (transportlīdzekļiem, kuģiem, gaisakuģiem un konteineriem).

Īpaša pārbaude ir personu, transportlīdzekļu, kuģu un gaisakuģu rūpīga pārbaude, bet diskrētu pārbaudi veic, nekaitējot tās diskrētajam raksturam.

Šādus brīdinājumus var ievadīt saistībā ar kriminālvajāšanu par noziedzīgiem nodarījumiem un nolūkā novērst draudus sabiedriskajai drošībai SIS II lēmuma 36. panta 2. punktā noteiktajos gadījumos.

Brīdinājumus par diskrētām vai īpašām pārbaudēm var izdot arī pēc to iestāžu lūguma, kas ir atbildīgas par valsts drošību, saskaņā ar SIS II lēmuma 36. panta 3. punktu.

Saskaņā ar SIS II lēmuma 37. panta 4. punktu, ja saskaņā ar dalībvalsts tiesību aktiem īpašas pārbaudes nav atļautas, šajā dalībvalstī tās automātiski aizstāj ar diskrētām pārbaudēm.

Saskaņā ar SIS II lēmuma 23. panta 2. punktu brīdinājumam pievieno personas fotogrāfijas un pirkstu nospiedumus, ja tie ir pieejami.

7.2. Vairākkārtēji brīdinājumi

Par vispārīgo procedūru skatīt 2.2. iedaļu.

Brīdinājumu par pārbaudēm savietojamība

Brīdinājumi par pārbaudēm nav savietojami ar brīdinājumiem par apcietināšanu, brīdinājumiem par ieceļošanas atteikšanu, brīdinājumiem par pazudušām personām vai brīdinājumiem par tiesas procesu.

Brīdinājumi par objektiem diskrētām vai īpašām pārbaudēm nav savietojami ar citām brīdinājumu kategorijām.

Brīdinājumi par diskrētām pārbaudēm nav savietojami ar brīdinājumiem par īpašām pārbaudēm.

7.3. Ļaunprātīgi izmantota identitāte

Par vispārīgo procedūru skatīt 2.11.1. iedaļu.

7.4. Pieņemtās identitātes ievadīšana

Par vispārīgo procedūru skatīt 2.11.2. iedaļu.

7.5. Citu dalībvalstu informēšana, izdodot brīdinājumus, ko pieprasa iestādes, kas ir atbildīgas par valsts drošību (SIS II lēmuma 36. panta 3. punkts)

Ievadot brīdinājumu pēc tās iestādes lūguma, kas ir atbildīga par valsts drošību, izdevējas dalībvalsts SIRENE birojs par to informē pārējos SIRENE birojus, izmantojot M veidlapu. Veidlapā norāda tās iestādes nosaukumu, kas pieprasa ievadīt brīdinājumu, un tās kontaktinformāciju.

Noteiktas informācijas konfidencialitāti nodrošina saskaņā ar valsts tiesību aktiem, tostarp kontaktus SIRENE biroju starpā nodalot no visiem kontaktiem starp dienestiem, kas atbildīgi par valsts drošību.

7.6. Apzīmēšana ar karodziņu

Par vispārīgo procedūru skatīt 2.6. iedaļu.

Brīdinājumus par diskrētām vai īpašām pārbaudēm nevar aizstāt ar kādu alternatīvu darbību.

Turklāt, ja valsts drošības dienests izpildītājā dalībvalstī nolemj, ka brīdinājumam nepieciešams validācijas karodziņš, tas sazinās ar savas valsts SIRENE biroju un informē to, ka prasīto veicamo darbību nevar veikt. SIRENE birojs pēc tam lūdz apzīmēt ar karodziņu, nosūtot F veidlapu izdevējas dalībvalsts SIRENE birojam. Nav nepieciešams izskaidrot apzīmēšanas ar karodziņu iemesl