Oficiālais Vēstnesis L 131 , 28/05/2003 Lpp. 0020 - 0052



Eiropas centrālās bankas pamatnostādne (2003. gada 2. maijs) par Eiropas Centrālās bankas prasībām attiecībā uz statistikas ziņošanu maksājumu bilances un starptautisko ieguldījumu posteņu un starptautisko rezervju matricas jomā (ECB/2003/7) (2003/381/EK) EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas statūtus, un jo īpaši to 5.1., 12.1. un 14.3. pantu, tā kā: (1) Lai pildītu savus uzdevumus, Eiropas Centrālo banku sistēmai (ECBS) vajadzīga visaptveroša un droša maksājumu bilances un starptautisko ieguldījumu posteņu statistika un starptautisko rezervju matrica, kas rāda galvenās pozīcijas, kuras ietekmē monetāros nosacījumus un valūtas tirgus eirozonā. (2) Statūtu 5.1. panta pirmajā teikumā noteikts, ka Eiropas Centrālā banka (ECB) ar valstu centrālo banku (VCB) atbalstu vāc ECBS uzdevumu veikšanai vajadzīgo statistikas informāciju no kompetentām valstu iestādēm vai tieši no uzņēmējiem. Statūtu 5.1. panta otrajā teikumā paredzēts, ka šajā nolūkā tā sadarbojas ar Kopienas iestādēm vai struktūrām un ar dalībvalstu vai trešo valstu kompetentām iestādēm, un ar starptautiskajām organizācijām. Statūtu 5.2. pantā noteikts, ka VCB, ciktāl tas ir iespējams, veic 5.1. pantā aprakstītos uzdevumus. (3) Informāciju, kas vajadzīga ECB prasību izpildei maksājumu bilances un starptautisko ieguldījumu posteņu statistikai, var vāktu un/vai apkopot kompetentās iestādes, kas nav VCB. Tādēļ dažiem uzdevumiem, kas jāuzņemas saskaņā ar šo pamatnostādni, ir vajadzīga ECB vai VCB sadarbība ar šādām kompetentajām iestādēm atbilstoši Statūtu 5.1. pantam. Padomes Regulas (EK) Nr. 2533/98 (1998. gada 23. novembris) par statistikas informācijas vākšanu, ko veic Eiropas Centrālā banka, [1] 4. pantā prasīts, lai dalībvalstis no Statūtu 5. panta izrietošo pienākumu nodrošināšanai veiktu organizatoriskos pasākumus statistikas jomā un pilnībā sadarbotos ar ECBS. (4) Daļa no vajadzīgās statistikas informācijas saistīta ar maksājumu bilances finanšu kontu, saistītajiem ienākumiem un starptautisko ieguldījumu stāvokli, par ko Eirosistēmai ir galvenā atbildība.Lai varētu izpildīt pienākumu palīdzēt ECB šajā jomā, ir jāsagādā VCB vajadzīgā statistikas pieredze, jo īpaši attiecībā uz koncepcijām, metodiku un datu vākšanu, apkopošanu, analīzi un nosūtīšanu. Īrijā attiecīgo statistikas informāciju vāc un apkopo Centrālais statistikas birojs (CSO). Lai izpildītu ECB statistikas prasības, Īrijas Centrālajai bankai un CSO ir savā starpā jāsadarbojas, kā noteikts Ieteikumā ECB/2003/8 par Eiropas Centrālās bankas statistikas ziņojumu prasībām maksājumu bilances un starptautisko ieguldījumu posteņu statistikas, un starptautisko rezervju matricas jomā [2]. Itālijā Ufficio Italiano dei Cambi kopā ar Banca d'Italia ir atbildīga par attiecīgās statistikas informācijas vākšanu un apkopošanu. (5) Kopš 2000. gada 11. maija Pamatnostādnes ECB/2000/4 pieņemšanas par Eiropas Centrālās bankas statistikas ziņojumu prasībām maksājumu bilances, starptautisko rezervju matricas un starptautisko ieguldījumu posteņu statistikas jomā [3], statistikas informācija ECBS ir ievērojami attīstījusies. Tādēļ Pamatnostādne ECB/2000/4 ir jāaizstāj ar šo pamatnostādni. (6) Kā minēts Regulā (EK) Nr. 2533/98, vienotās valūtas zonā pirmajos gados izmaksu efektivitātes dēļ ECB statistikas ziņojumu prasības var pildīt, veicot pārejas procedūras, jo pastāv vākšanas sistēmu ierobežojumi. Tas jo īpaši nozīmē, ka ieguldījumu portfeļa ienākumu konta un ieguldījumu portfeļa maksājumu bilances un starptautisko ieguldījumu posteņu konta gadījumā datus par pārrobežu darījumiem vai eirozonas posteņiem var apkopot, izmantojot visus darījumus vai posteņus starp eirozonas rezidentiem un citu valstu rezidentiem. Turklāt, ņemot vērā pārrobežu portfeļu ieguldījumu plūsmu un krājumu un saistīto ienākumu plūsmu pareizas identifikācijas grūtības, ir izveidotas kopīgas pieejas šīs informācijas vākšanai eirozonā, un tās tuvākajos gados īstenos. Portfeļa ieguldījumu vākšanas sistēmām jāatbilst kopējam standartam, kas noteikts VI pielikumā līdz 2005. gada 1. janvārim. (7) Ziņošana par eirozonas rezidentu pret citu eirozonas dalībvalstu rezidentu darījumu datiem un aktīvu un/vai saistību posteņiem ir nepieciešama, lai izpildītu ECB statistikas prasības portfeļu ieguldījumu (un saistīto ienākumu) jomā. Datus izmanto, lai apkopotu eirozonas summētos darījumus un portfeļa ieguldījumu saistību posteņus un portfeļa ieguldījumu ienākumu debetus. Tas ir saskaņā ar valstu prasībām vai izveidoto praksi. (8) VCB būs pieejama Centralizētā vērtspapīru datubāze (CSDB), ko nākotnē izmantos daudziem dažādiem statistikas (apkopošanas un izstrādāšanas) un ārpusstatistikas (ekonomiskās, finanšu stabilitātes vai operāciju analīzes) mērķiem. Datu saturs būs pieejams kompetentajām iestādēm, kas nav VCB, ievērojot juridiskos ierobežojumus. Tas īpaši palīdzēs tām izstrādāt vajadzīgos datus eirozonas darījumu un posteņu statistikas apkopošanai attiecībā uz portfeļu ieguldījumiem. Jo īpaši, kad CSDB darbosies, ir jābūt iespējai precīzi reģistrēt darījumu un posteņu iedalījumu pa nozarēm portfeļu ieguldījumu saistībās eirozonas maksājumu bilancē un starptautisko ieguldījumu stāvokli. (9) eiro zonas maksājumu bilances un starptautisko ieguldījumu stāvokļa statistikas un starptautisko rezervju matricas kvalitātes novērtēšanas satvars ir jāformulē, ciktāl tas ir iespējams, atbilstoši "Datu kvalitātes vērtēšanas satvaram", ko izveidojis Starptautiskais valūtas fonds (SVF).Valstu centrālajām bankām sadarbībā ar kompetentajām iestādēm, kas nav VCB, attiecīgā gadījumā ir jānovērtē to datu kvalitāte, kuros tās dod ieguldījumu. Datu kvalitātes vērtēšanas kritēriji iekļauj laicīgumu, precizitāti, pamatotību, iekšējo un ārējo konsekvenci un uzticamību (pašlaik tā ir ierobežota līdz "stabilitātei", tas ir, vajadzīgajām pārskatīšanām ir ierobežota ietekme). (10) Valstu centrālās bankas pārsūta ECB konfidenciālu statistikas informāciju tādā apmērā un tik sīki izstrādātu, cik vajadzīgs ECBS uzdevumu pildīšanai. Ja statistikas informācijas, kas apzīmēta kā konfidenciāla, avoti ir kompetentās iestādes, kuras nav VCB, ECB attiecīgo informāciju var izmantot ierobežoti tādā mērā, lai veiktu ar ECBS saistītos statistikas uzdevumus. (11) Ir jāizveido procedūra, lai efektīvi izdarītu tehniskus grozījumus šīs pamatnostādnes pielikumos, ar nosacījumu, ka šādi grozījumi neizmainīs pamatā esošo konceptuālo satvaru un neietekmēs ziņotāju pienākumus dalībvalstīs,. Pielietojot šo procedūru, vērā ņem ECBS Statistikas komitejas viedokļus. VCB drīkst ierosināt šādus tehniskus grozījumus attiecībā uz šīs pamatnostādnes pielikumiem ar Statistikas komitejas starpniecību. (12) Saskaņā ar Statūtu 12.1. un 14.3. pantu ECB pamatnostādnes ir Kopienas tiesību aktu neatņemama sastāvdaļa, IR PIEŅĒMUSI ŠO PAMATNOSTĀDNI. 1. pants Definīcijas Šajā pamatnostādnē: - "iesaistītā dalībvalsts" ir dalībvalsts, kura ir pieņēmusi vienoto valūtu saskaņā ar Līgumu, - terminam "rezidents" ir tā pati nozīme, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 2533/98 1. pantā, - "eirozona" ir iesaistīto dalībvalstu ekonomiskā teritorija un ECB. Teritorijas, kas pieder eirozonai vai valstis, kas ir ar to saistītās dalībvalstis, ir norādītas III pielikuma 5. tabulā, - "Eirosistēma" ir iesaistīto dalībvalstu VCB un ECB, - "pārrobežu darījums" ir darījums, kas pilnībā vai daļēji rada vai dzēš prasības vai parādus, vai darījums, kas nozīmē tiesību uz objektu pāreju starp eirozonas un ārpus eirozonas rezidentiem, – "pārrobežu posteņi" ir finanšu prasību un finanšu saistību krājums pret ārpus eirozonas rezidentiem. Pārrobežu posteņi iekļauj arī i) zemi, citus materiālos neražotos aktīvus un citus nekustamus aktīvus, kas fiziski atrodas ārpus eirozonas un pieder eirozonas rezidentiem un/vai atrodas eirozonā un pieder ārpus eirozonas rezidentiem; un ii) zelta monētas un speciālās aizņēmumu tiesības (SDR), kas pieder eirozonas rezidentiem. Tomēr tādā mērā, cik ir vajadzīgs, lai apkopotu portfeļa ieguldījumu kontu un portfeļa ieguldījumu ienākumu kontu maksājumu bilances statistikā un portfeļa ieguldījumu kontu starptautisko ieguldījuma posteņu statistikā, kas aptver eirozonu, termini "pārrobežu posteņi" un "pārrobežu darījumi" iekļauj arī eirozonas rezidentu posteņus un darījumus ar aktīviem un/vai saistībām pret citu eirozonas dalībvalstu rezidentiem, - "rezerves aktīvi" ir augsti likvīdas, apgrozāmas un nevainojamas maksātspējas prasījumi, kuru turētājs ir Eirosistēma pret ārpus eirozonas rezidentiem un kuri ir denominēti valūtās, kas nav eiro, plus zelts, rezerves pozīcijas SVF un SDR turējumā, - "citi ārvalstu valūtas aktīvi" ir i) prasījumi, kuru turētājs ir Eirosistēma pret ārpus eirozonas rezidentiem un kuri ir denominēti valūtās, kas nav eiro; un ii) prasījumi, kuru turētājs ir Eirosistēma pret ārpus eirozonas rezidentiem un kuri ir denominēti valūtās, kas nav eiro, un kuri neatbilst rezerves aktīvu likviditātes, apgrozāmības un nevainojamas maksātspējas kritērijiem, - "ar rezervēm saistītas saistības" ir iepriekš noteiktas un neparedzētas īslaicīgas tīrās noplūdes no Eirosistēmas, līdzīgas Eirosistēmas rezerves aktīviem un citiem Eirosistēmas ārvalstu valūtas aktīviem, - "maksājumu bilance" ir statistikas pārskats, kurā ziņo, attiecīgi iedalot, par pārskata laika posma pārrobežu darījumiem, - "starptautisko rezervju matrica" ir statistikas pārskats, kurā ziņo, attiecīgi iedalot, par rezerves aktīvu, citu ārzemju valūtas aktīvu un ar rezervēm saistītu saistību krājumiem Eirosistēmā pārskata dienā, - "starptautisko ieguldījumu postenis" ir gada bilance, kurā ziņo attiecīgi iedalot, par pārrobežu finansu aktīvu un saistību krājumu pārskata dienā. 2. pants VCB statistikas pienākumi 1. VCB dara Eiropas Centrālajai bankai pieejamus tos datus par pārrobežu darījumiem, rezerves aktīvu krājumiem, citiem ārvalstu valūtas aktīviem, ar rezervēm saistītām saistībām un pārrobežu posteņiem, kas ir vajadzīgi, lai ECB varētu apkopot eirozonas kopējo maksājumu bilanci un starptautisko ieguldījumu posteņu statistiku un starptautisko rezervju matricu. 2. Kopā ar datiem ir viegli pieejama informācija par atsevišķiem galvenajiem notikumiem un par pārskatīšanas iemesliem, ja šādu atsevišķu galveno notikumu un pārskatīšanu izraisītās izmaiņas ir nozīmīgas vai ja informāciju lūgusi ECB. 3. Vajadzīgos datus dara pieejamus Eiropas Centrālajai bankai, kā noteikts I, II un III pielikumā, kas atbilst pašreizējiem starptautiskajiem standartiem, proti, SVF Maksājumu bilances rokasgrāmatas piektajam izdevumam.Vajadzīgos datus par darījumiem un posteņiem attiecībā uz portfeļu ieguldījumu saistībām, iedalītām pa eirozonas rezidentu emitentu nozarēm kā noteikts I pielikuma 1.1., 1.2. un 3. iedaļā un II pielikuma 1., 2. un 4. tabulā, dara pieejamus, sākot no 2005. gada 1. jūlija; ja CSDB sistēma uz 2004. gada 31. martu nedarbosies, termiņš būs 15 mēneši no datuma, kurā Statistikas komiteja informēs Padomi, ka sistēma darbojas. 4. Vajadzīgos datus par maksājumu bilanci dara pieejamus katru mēnesi un katru ceturksni. Vajadzīgos datus par starptautisko rezervju matricu dara pieejamus tā mēneša beigās, uz kuru dati attiecas. Vajadzīgos datus par starptautisko ieguldījumu posteni dara pieejamus tā gada beigās, uz kuru dati attiecas. 5. Sākot no 2005. gada 1. janvāra portfeļa ieguldījumu vākšanas sistēmas atbilst modelim, ko uzskata par vismaz "pieņemamu" saskaņā ar VI pielikumā sniegto tabulu. Ja VCB nevar iekļauties šajā termiņā, tās līdz 2003. gada jūnija beigām saistībā ar ECB nosaka grafiku, lai atbilstu kopējām standartam. 3. pants Laicīgums 1. Datus par eirozonas ikmēneša maksājumu bilanci dara pieejamus ECB līdz darījumu beigšanai 30. darba dienā pēc tā mēneša beigām, uz kuru dati attiecas. 2. Sīki izstrādātu eirozonas ceturkšņa maksājumu bilances iedalījumu dara pieejamu ECB trīs mēnešu laikā pēc tā ceturkšņa beigām, uz kuru dati attiecas. 3. Vajadzīgos datus par starptautisko rezervju matricu dara pieejamus trīs nedēļu laikā pēc tā mēneša beigām, uz kuru dati attiecas. 4. Vajadzīgos datus par starptautisko ieguldījumu posteni dara pieejamus deviņu mēnešu laikā pēc tā gada beigām, uz kuru dati attiecas. 5. Eirozonas maksājumu bilances un starptautisko ieguldījumu pozīcijas pārskatīšanas dara pieejamas Eiropas Centrālajai bankai saskaņā ar IV pielikumā noteikto grafiku. 6. Šo datu vākšanu valstī organizē tā, lai ievērotu šos termiņus. 4. pants Sadarbība ar kompetentajām iestādēm, kas nav VCB 1. Ja daļas vai visu 2. pantā aprakstīto datu avoti ir kompetentās iestādes, kas nav VCB, tad VCB izveido attiecīgo sadarbības kārtību ar attiecīgajām iestādēm, lai nodrošinātu ECB standartiem atbilstošu pastāvīgu datu pārsūtīšanas struktūru, jo īpaši attiecībā uz datu kvalitāti un citām ECB prasībām, kas izklāstītas šajā pamatnostādnē, ja vien šāds rezultāts jau nav sasniegts ar valsts tiesību aktiem. 2. Attiecībā uz maksājumu bilances, saistīto ienākumu un starptautisko ieguldījumu posteņa finanšu kontu VCB atbild par to, lai koncepcijas, metodikas un datu vākšanas, apkopošanas, analīzes un nosūtīšanas uzturēšana un attīstītība minētajās jomās būtu nodrošināta. 3. Ja statistikas informācijas, kas apzīmēta kā konfidenciāla, avoti ir kompetentās iestādes, kuras nav VCB, ECB attiecīgo informāciju izmanto vienīgi, lai veiktu ar ECBS saistītos statistikas uzdevumus, ja vien ziņotājs vai cita juridiska vai fiziska persona, vienība vai nozare, kas sniegusi attiecīgo informāciju, pieņemot, ka informācijas sniedzēju var identificēt, nav skaidri izteikusi piekrišanu šādas informācijas izmantošanai citiem mērķiem. 5. pants Nosūtīšanas standarts Vajadzīgo statistikas informāciju dara pieejamu ECB formā, kas atbilst IV pielikumā noteiktajām prasībām. 6. pants Statistikas informācijas kvalitāte 1. Neskarot ECB uzraudzības uzdevumus, kas noteikti V pielikumā, VCB sadarbībā ar kompetentajām iestādēm, kas nav VCB, kā attiecīgi minēts 4. pantā, nodrošina statistikas informācijas, ko dara pieejamu ECB, uzraudzību un kvalitātes vērtēšanu. ECB līdzīgā veidā vērtē datus, kas saistīti ar eirozonas maksājumu bilanci, starptautisko ieguldījumu posteņa statistiku un starptautiskajām rezervēm. Vērtēšanu veic laicīgi. ECB Valde ik gadus ziņo Padomei par datu kvalitāti. 2. ECB veiktā statistikas informācijas kvalitātes uzraudzība var iekļaut šo datu pārskatīšanas rūpīgu pārbaudi: pirmkārt, lai iekļautu statistikas informācijas jaunāko novērtējumu, ar to uzlabojot kvalitāti; otrkārt, lai iespējami vairāk nodrošinātu atbilstību starp attiecīgajiem maksājumu bilances posteņiem katrā no atšķirīgajiem pārskatu biežumiem. 7. pants Vienkāršota grozījumu procedūra Ņemot vērā Statistikas komitejas viedokļus, ECB Valde ir tiesīga veikt tehniskus grozījumus šīs pamatnostādnes pielikumos ar nosacījumu, ka šādi grozījumi neizmaina konceptuālo pamatsistēmu un neietekmē ziņotāju pienākumus dalībvalstīs. 8. pants Atcelšana Ar šo ir atcelta Pamatnostādne ECB/2000/4. 9. pants Nobeiguma noteikumi 1. Šī pamatnostādne ir adresēta iesaistīto dalībvalstu centrālajām bankām. 2. Šī pamatnostādne stājas spēkā 2003. gada 1. jūnijā. 3. Šo pamatnostādni publicē Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. Frankfurtē pie Mainas, 2003. gada 2. maijā ECB Padomes vārdā — Willem F. Duisenberg [1] OV L 318, 27.11.1998., 8. lpp. [2] OV C 126, 28.5.2003. [3] OV L 168, 23.6.2001., 25. lpp. -------------------------------------------------- I PIELIKUMS EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS STATISTIKAS PRASĪBAS 1. Maksājumu bilances statistika Eiropas Centrālā banka (ECB) prasa maksājumu bilances statistiku atbilstoši diviem biežumiem: katru mēnesi un katru ceturksni attiecībā uz atbilstīgajiem pārskata kalendāra laika posmiem. Ikgadējos datus apkopo, saskaitot ceturkšņu datus, ko dalībvalstis ir paziņojušas par attiecīgo gadu. Cik vien iespējams, maksājumu bilances statistikai jāsaskan ar pārējo statistiku, ko sniedz monetārās politikas īstenošanai. 1.1. Mēneša maksājumu bilances statistika Mērķis Eirozonas mēneša maksājumu bilances mērķis ir parādīt galvenos posteņus, kas ietekmē monetāros nosacījumus un valūtas tirgus (sk. II pielikuma 1. tabulu). Prasības Ir būtiski, lai dati būtu piemēroti izmantošanai eirozonas maksājumu bilances aprēķinā. Ņemot vērā mēneša maksājumu bilances datu sniegšanas īso termiņu, to ļoti apkopoto veidu un izmantošanu monetārās politikas nolūkos un darbībās ar ārvalstu valūtām, ECB atļauj izdarīt dažas atkāpes no starptautiskajiem standartiem (sk. šīs pamatnostādnes 2. panta 3. punktu), ja tas ir neizbēgami. Ieraksti uz pilnīga uzkrājumu vai darījumu pamata nav prasīti. Vienojoties ar ECB, valstu centrālās bankas (VCB) var sniegt datus par tekošajiem un finanšu kontiem, pamatojoties uz norēķiniem. Ja ir jāiekļaujas termiņā, ECB pieņems aptuvenus vai provizoriskus datus. Prasības attiecībā uz katru plašo darījumu kategoriju ir aktīvi un saistības (vai kredīti un debeti tekošo kontu posteņiem). Vispār tas prasa, lai VCB attiecībā uz ārējiem darījumiem nošķirtu darījumus ar citu eirozonas dalībvalstu rezidentiem no darījumiem ārpus eirozonas. VCB to dara konsekventi. Ja mainās līdzdalība eirozonā, VCB ir jāīsteno pārmaiņas eirozonas valstu sastāva definīcijā no datuma, kad līdzdalības izmaiņas stājas spēkā. No iepriekšējā sastāva eirozonas VCB un jauno iesaistīto dalībvalstu VCB pieprasa labāko novērtējumu par vēsturiskajiem datiem, kas ietver paplašināto eirozonu. Lai varētu veikt lietišķu ikmēneša datu apkopošanu saistībā ar eirozonu portfeļa ieguldījumu jomā, ir jānošķir darījumi ar vērtspapīriem, ko emitējuši eirozonas rezidenti, no darījumiem ar vērtspapīriem, ko emitējuši ārpus eirozonas rezidenti. Statistiku par tīrajiem darījumiem ar eirozonas portfeļa ieguldījumu aktīviem apkopo, apkopojot paziņotos tīros darījumus ar vērtspapīriem, ko emitējuši ārpus eirozonas rezidenti. Statistiku par tīrajiem darījumiem ar eirozonas portfeļa ieguldījumu saistībām apkopo, konsolidējot tīros darījumus ar valsts saistību kopējo daudzumu un tīros darījumus ar vērtspapīriem, ko emitējuši un iegādājušies eirozonas rezidenti. Analogu ziņošanas prasību un apkopošanas metodi par kopējiem datiem piemēro portfeļa ieguldījumu ienākumiem. Lai apkopotu maksājumu bilances monetāro noformējumu, VCB ir jāiesniedz dati, iedalīti pa iestāžu nozarēm. Maksājumu mēneša bilanci iedalījums pa nozarēm ir šāds: - tiešajiem ieguldījumiem: i) MFI (izņemot centrālās bankas); un ii) iestādes, kas nav MFI, - portfeļa ieguldījumu aktīviem: i) monetārās iestādes; ii) MFI (izņemot centrālās bankas); un iii) iestādes, kas nav MFI, - citiem ieguldījumiem: i) monetārās iestādes; ii) MFI (izņemot centrālās bankas); iii) valsts pārvalde; un iv) pārējās nozares. Lai apkopotu maksājumu bilances iedalījumu pa nozarēm, ar to dodot iespēju izveidot monetāro noformējumu, VCB no šīs pamatnostādnes 2. panta 5. punktā noteiktajiem datiem būs jāsniedz dati par tīrajiem darījumiem ar portfeļa ieguldījumu vērtspapīriem, ko emitējuši eirozonas rezidenti, iedalot pēc iestāžu nozares, kurai piederīgs emitents. Turklāt portfeļa ieguldījumu saistības iekļaus iedalījumu pēc iekšzemes emitenta iestāžu nozares. Statistiku par neto darījumiem ar eirozonas portfeļa ieguldījumu saistībām, kas iedalītas pēc nozares, pēc tam apkopo, konsolidējot attiecīgo nozaru neto kopējās valsts saistības un attiecīgos neto darījumus ar vērtspapīriem, ko emitējuši un iegādājušies eirozonas rezidenti. 1.2. Ceturkšņa maksājumu bilances statistika Mērķis Eirozonas ceturkšņa maksājumu bilances mērķis ir sniegt sīkāk izstrādātu informāciju, lai varētu dziļāk analizēt ārējos darījumus. Šī statistika dos ievērojamu ieguldījumu gatavojamos finanšu kontos un ES/eirozonas maksājumu bilances apvienotajā publikācijā sadarbībā ar Eiropas Kopienas Komisiju (Eurostat). Prasības Ceturkšņa maksājumu bilances statistika, cik tas ir iespējams, atbilst starptautiskajiem standartiem (sk. šīs pamatnostādnes 2. panta 3. punktu). Ceturkšņa maksājumu bilances statistikas vajadzīgais iedalījums ir parādīts II pielikuma 2. tabulā. Kapitāla un finanšu kontos izmantotie saskaņotie jēdzieni un definīcijas ir izklāstīti III pielikumā. Ceturkšņa tekošā konta iedalījums ir līdzīgs mēneša skaitļu iedalījumam. Tomēr ceturkšņa ienākumu iedalījumam ir jābūt sīkāk izstrādātam. Finanšu kontā ECB izmanto Starptautiskā valūtas fonda (SVF) Maksājumu bilances rokasgrāmatas piektā izdevuma (BPM5) prasību vienkāršotu variantu postenim "pārējie ieguldījumi". Minētais vienkāršojums iekļauj atšķirības noņemšanu starp aizdevumiem un noguldījumiem bilances katrā pusē un maksājumu termiņa iedalījuma noņemšanu. Izmaiņas ir arī iedalījuma noformējumā (t.i., nozare kā pirmā prioritāte). Šis nozaru iedalījums ir saderīgs, bet ne identisks ar BPM5 iedalījumu, kurā instrumentiem ir prioritāte. VCB ceturkšņa maksājumu bilances statistikā ir jānošķir darījumi ar iesaistītajām dalībvalstīm un visi citi ārējie darījumi. Tāpat kā ikmēneša datiem, ir jānošķir darījumi ar vērtspapīriem, ko emitējuši eirozonas rezidenti, no vērtspapīriem, ko emitējuši ārpus eirozonas rezidenti, attiecībā uz ceturkšņa datiem portfeļa ieguldījumu jomā. Statistiku par tīrajiem darījumiem ar eirozonas portfeļa ieguldījumu aktīviem apkopo, apkopojot paziņotos tīros darījumus ar vērtspapīriem, ko emitējuši ārpus eirozonas rezidenti. Tīros darījumus ar eirozonas portfeļa ieguldījumu saistībām apkopo, konsolidējot tīros darījumus ar valsts saistību kopējo daudzumu un tīros darījumus ar vērtspapīriem, ko emitējuši un iegādājušies eirozonas rezidenti. Analogu ziņošanas prasību un apkopošanas metodi par kopējiem datiem piemēro portfeļa ieguldījumu ienākumiem. Par tiešajiem ieguldījumiem VCB ir jāiesniedz katru ceturksni nozaru iedalījums "MFI (izņemot centrālās bankas)/iestādes, kas nav MFI. Par" portfeļa ieguldījumu aktīviem "un" citiem ieguldījumiem "ziņojumu iedalījums saskaņā ar iestāžu nozarēm atbilst IMF standarta sastāvdaļām, ietverot i) monetārās iestādes; ii) MFI (izņemot centrālās bankas); iii) valsts pārvaldi; un iv) pārējās nozares." Lai apkopotu statistiku par eirozonas tīrajiem darījumiem ar portfeļa ieguldījumu saistībām pēc eirozonas rezidentu emitentu nozares, ceturkšņa datu prasības ir līdzīgas prasībām attiecībā uz ikmēneša maksājumu bilanci. Eirozonas maksājumu bilancei uzkrāto ieguldījumu ienākumu dati ir vajadzīgi reizi ceturksnī. Atbilstoši nacionālo kontu sistēmai BPM5 iesaka, ka procenti ir jāreģistrē pēc uzkrājumu principa. Šī prasība ietekmē norēķinu kontu (ieguldījumu ienākumus), kā arī finanšu kontu. 2. Starptautisko rezervju matrica Mērķis Starptautisko rezervju matricas mērķis ir ikmēneša pārskats par rezerves aktīviem, citu ārvalstu valūtas aktīviem un ar rezervēm saistītajām saistībām, kas ir VCB un ECB turējumā saskaņā ar apvienotās SVF/Starptautisko norēķinu bankas (SNB) apvienotās matricas "Starptautiskās rezerves un ārvalstu valūtas likviditāte" noformējumu. Šī informācija papildina datus par rezerves aktīviem, kas iekļauti eirozonas maksājumu bilances un starptautisko ieguldījumu posteņa statistikā. Prasības Eirozonas rezerves aktīvi ir augsti likvīdas, apgrozāmas un nevainojamas maksātspējas prasības, kuru turētājs ir ECB (apvienotās rezerves) un VCB (neapvienotie rezervju aktīvi) vai zonas, kas nav eirozona, rezidenti un kuras ir denominētas ārvalstu valūtās (t.i., valūtās, kas nav eiro), zeltā, rezerves pozīcijas SVF un SDR turējumā. Tie var iekļaut atvasinātos finanšu instrumentu posteņus. Rezerves aktīvu apkopo uz bruto pamata, neaprēķinot atsevišķi saistības, kas attiecas uz rezervēm. No VCB prasāmo datu iedalījums ir parādīts II pielikuma 3. tabulas IA iedaļā. Ārvalstu valūtā denominēti Eirosistēmas aktīvi, kas neatbilst šai definīcijai, proti, i) prasības pret eirozonas rezidentiem; un ii) pret ārpus eirozonas rezidentiem esošās prasības, kas neatbilst likviditātes, apgrozāmības un nevainojamas maksātspējas kritērijiem, iekļauj starptautisko rezervju matricas postenī "citi ārvalstu valūtas aktīvi" (II pielikuma 3. tabulas IB iedaļa). eiro denominētas prasības pret nerezidentiem un bilances atlikumus ārvalstu valūtā, kuru turētājs ir iesaistīto dalībvalstu valdības, neuzskata par rezerves aktīviem; šādas summas reģistrē kā "pārējos ieguldījumus", ja tie pārstāv prasības pret ārpus eirozonas rezidentiem. Turklāt informācija par iepriekš noteiktām un neparedzētām īstermiņa tīrajām Eirosistēmas noplūdēm, kas ir saistītas ar Eirosistēmas rezerves aktīviem un citiem Eirosistēmas ārvalstu valūtas aktīviem, tā saucamajām "saistībām, kas attiecas uz rezervēm" ir jāreģistrē saskaņā ar II pielikuma 3. tabulas II līdz IV iedaļu. 3. Starptautisko ieguldījumu posteņa statistika Mērķis Starptautisko ieguldījumu posteņa mērķis ir ikgadējs pārskats par eirozonas ārējiem aktīviem un saistībām kopumā, par monetāro politiku un valūtas tirgus analīze. Šī statistikas informācija var arī palīdzēt, apkopojot maksājumu plūsmu bilanci. Prasības ECB prasa starptautisko ieguldījumu posteņa statistiku attiecībā uz krājumu līmeni kalendāra gada beigās. Starptautisko ieguldījumu posteņa dati, cik tas ir iespējams, atbilst starptautiskajiem standartiem (sk. šīs pamatnostādnes 2. panta 3. punktu). ECB apkopo starptautisko ieguldījumu posteni eirozonai kopumā. Starptautisko ieguldījumu posteņa iedalījums eirozonai ir parādīts II pielikuma 4. tabulā. ECB monetārajai politikai īpaši nozīmīgas pozīcijas var prasīt katru ceturksni, īpaši "pārējo ieguldījumu" konta pozīcijas, ko pašlaik sniedz Starptautisko norēķinu bankai tās statistikai par starptautiskajiem banku pakalpojumiem. Starptautisko ieguldījumu postenis rāda finanšu krājumus pārskata perioda beigās, novērtētus beigu posma cenās. Krājumu vērtības izmaiņas var rasties šādu faktoru dēļ. Pirmkārt, daļu no vērtības izmaiņām pārskata periodā rada finanšu darījumi, kas notikuši un reģistrēti maksājumu bilancē. Otrkārt, daļu no vērtības izmaiņām posteņos attiecīgā laika posma sākumā un beigās rada izmaiņas parādīto finanšu aktīvu un saistību cenās. Treškārt, gadījumā, ja krājumi ir denominēti valūtās, kas nav starptautisko ieguldījumu postenī izmantotās norēķinu vienības, vērtības ietekmē arī valūtu maiņas kursu izmaiņas pret citām valūtām. Visbeidzot, citas izmaiņas, kas nav radušās iepriekš minēto faktoru dēļ, uzskata kā attiecināmas uz "citām korekcijām". Pareiza eirozonas finanšu plūsmu un krājumu saskaņošana prasa nošķirt vērtību izmaiņas, kas radušās cenu izmaiņu, maiņas kursu izmaiņu un citu korekciju dēļ. Starptautisko ieguldījumu posteņa piemērošanas jomai jābūt iespējami tuvu maksājumu plūsmas ceturkšņa bilances piemērošanas jomai. Jēdzieni, definīcijas un iedalījumi ir atbilstīgi tiem, ko izmanto maksājumu plūsmu ceturkšņa bilancē. Ciktāl tas ir iespējams, datiem par starptautisko ieguldījumu posteni jāsaskan ar citiem statistikas datiem, tādiem kā naudas un banku statistika, finanšu konti un nacionālie konti. Attiecībā uz mēneša un ceturkšņa maksājumu bilanci VCB savā starptautisko ieguldījumu posteņa statistikā ir jānošķir turējumi attiecībā uz iesaistītajām dalībvalstīm un visi pārējie ārējie posteņi. Portfeļa ieguldījumu kontos ir jānošķir eirozonas rezidentu izdoto vērtspapīru turējumi un ārpus eirozonas rezidentu izdoto vērtspapīru turējumi. Statistiku par eirozonas portfeļa ieguldījumu tīrajiem aktīviem apkopo, apkopojot paziņotos tīros aktīvus vērtspapīriem, ko emitējuši ārpus eirozonas rezidenti. Statistiku par eirozonas portfeļa ieguldījumu tīrajām saistībām apkopo, konsolidējot tīro valsts saistību kopējo daudzumu un tīros turējumus vērtspapīriem, ko emitējuši un iegādājušies eirozonas rezidenti. VCB ir jāiesniedz ikgadējie turējumi atbilstoši tam pašam iedalījumam pa nozarēm "tiešie ieguldījumi", "portfeļa ieguldījumu aktīvi" un "pārējie ieguldījumi" kā maksājumu plūsmu ceturkšņa bilancei. Lai ECB apkopotu eirozonas portfeļa ieguldījumu neto saistību iedalījumu pa nozarēm, prasības, ko uzliek valstu centrālajām bankām attiecībā uz starptautisko ieguldījumu posteni, ir tās pašas, kādas ir maksājumu plūsmu bilancei saskaņā ar šīs pamatnostādnes 2. panta 5. punktu. Portfeļa ieguldījumu aktīvus un saistības starptautisko ieguldījumu postenī apkopo tikai no krājumu datiem. -------------------------------------------------- II PIELIKUMS VAJADZĪGIE IEDALĪJUMI "ārējs" nozīmē darījumus ar ārpus eirozonas rezidentiem (portfeļa ieguldījumu aktīviem un saistītiem ienākumiem tas attiecas uz emitentu dzīvesvietu), "iekšējs" nozīmē darījumus starp dažādām eirozonas dalībvalstīm, "valsts" nozīmē visus pārrobežu darījumus, ko veic iesaistītās dalībvalsts rezidenti (izmanto vienīgi saistībā ar portfeļa ieguldījumu konta saistībām un atvasināto finanšu instrumentu kontu tīro bilanci). | Kredīts | Debets | Neto | I.Norēķinu konts Preces | ārējs | ārējs | ārējs | Pakalpojumi | ārējs | ārējs | ārējs | Ienākumi Darbinieku atalgojums | ārējs | ārējs | ārējs | Ieguldījumu ienākumi —tiešie ieguldījumi | ārējs | ārējs | ārējs | —portfeļa ieguldījumi | ārējs | | valsts | —pārējie ieguldījumi | ārējs | ārējs | ārējs | Kārtējie pārskaitījumi | ārējs | ārējs | ārējs | II.Kapitāla konts | ārējs | ārējs | ārējs | | Tīrie aktīvi | Tīrās saistības | Neto | III.Finanšu konts Tiešie ieguldījumi | | | ārējs | Ārzemēs | | | ārējs | —Pašu kapitāls | | | ārējs | i)MFI (izņemot centrālās bankas) | | | ārējs | ii)Iestādes, kas nav MFI | | | ārējs | —Reinvestēti ieņēmumi | | | ārējs | i)MFI (izņemot centrālās bankas) | | | ārējs | ii)Iestādes, kas nav MFI | | | ārējs | —Pārējais kapitāls | | | ārējs | i)MFI (izņemot centrālās bankas) | | | ārējs | ii)Iestādes, kas nav MFI | | | ārējs | Ekonomikā, par kuru ziņo | | | ārējs | —Pašu kapitāls | | | ārējs | i)MFI (izņemot centrālās bankas) | | | ārējs | ii)Iestādes, kas nav MFI | | | ārējs | —Reinvestēti ieņēmumi | | | ārējs | i)MFI (izņemot centrālās bankas) | | | ārējs | ii)Iestādes, kas nav MFI | | | ārējs | —Pārējais kapitāls | | | ārējs | i)MFI (izņemot centrālās bankas) | | | ārējs | ii)Iestādes, kas nav MFI | | | ārējs | Portfeļa ieguldījumi | ārējs/iekšējs | valsts | | Pašu kapitāla vērtspapīri | ārējs/iekšējs | valsts | | i)Monetārās iestādes | ārējs/iekšējs | – | | ii)MFI (izņemot centrālās bankas); | ārējs/iekšējs | valsts | | ii)Iestādes, kas nav MFI | ārējs/iekšējs | valsts | | Parādu vērtspapīri | ārējs/iekšējs | valsts | | —Obligācijas un parādzīmes | ārējs/iekšējs | valsts | | i)Monetārās iestādes | ārējs/iekšējs | – | | ii)MFI (izņemot centrālās bankas) | ārējs/iekšējs | valsts | | iii)Iestādes, kas nav MFI | ārējs/iekšējs | valsts | | —Naudas tirgus instrumenti | ārējs/iekšējs | valsts | | i)Monetārās iestādes | ārējs/iekšējs | – | | ii)MFI (izņemot centrālās bankas) | ārējs/iekšējs | valsts | | iii)Iestādes, kas nav MFI | ārējs/iekšējs | valsts | | Atvasinātie finanšu instrumenti | | | valsts | Pārējie ieguldījumi | ārējs | ārējs | ārējs | Monetārās iestādes | ārējs | ārējs | | Valsts pārvalde | ārējs | ārējs | | MFI (izņemot centrālās bankas) | ārējs | ārējs | | —Ilgtermiņa | ārējs | ārējs | | —Īstermiņa | ārējs | ārējs | | Pārējās nozares | ārējs | ārējs | | Rezerves aktīvi | ārējs | | | 2. tabula Eirozonas ceturkšņa maksājumu bilance "ārējs" nozīmē darījumus ar ārpus eirozonas rezidentiem (portfeļa ieguldījumu aktīviem un saistītiem ienākumiem tas attiecas uz emitentu dzīvesvietu), "iekšējs" nozīmē darījumus starp dažādām eirozonas dalībvalstīm, "valsts" nozīmē visus pārrobežu darījumus, ko veic iesaistītās dalībvalsts rezidenti (izmanto vienīgi saistībā ar portfeļa ieguldījumu konta saistībām un atvasināto finanšu instrumentu kontu tīro bilanci). | Kredīts | Debets | Neto | I.Norēķinu konts Preces | ārējs | ārējs | ārējs | Pakalpojumi | ārējs | ārējs | ārējs | Ienākumi Darbinieku atalgojums | ārējs | ārējs | ārējs | Ieguldījumu ienākumi —Tiešie ieguldījumi | ārējs | ārējs | ārējs | —Ienākumi no pašu kapitāla | ārējs | ārējs | ārējs | —Ienākumi no parāda (procenti) | ārējs | ārējs | ārējs | —Portfeļa ieguldījumi | ārējs | | valsts | —Ienākumi no pašu kapitāla (dividendes) | ārējs | | valsts | —Ienākumi no parāda (procenti) | ārējs | | valsts | —Obligācijas un parādzīmes | ārējs | | valsts | —Naudas tirgus instrumenti | ārējs | | valsts | —Pārējie ieguldījumi | ārējs | ārējs | ārējs | Kārtējie pārskaitījumi | ārējs | ārējs | ārējs | II.Kapitāla konts | ārējs | ārējs | ārējs | | Tīrie aktīvi | Tīrās saistības | Neto | III.Finanšu konts Tiešie ieguldījumi | | | ārējs | Ārzemes | | | ārējs | —Pašu kapitāls | | | ārējs | i)MFI (izņemot centrālās bankas) | | | ārējs | ii)Iestādes, kas nav MFI | | | ārējs | —Reinvestēti ieņēmumi | | | ārējs | i)MFI (izņemot centrālās bankas) | | | ārējs | ii)Iestādes, kas nav MFI | | | ārējs | —Pārējais kapitāls | | | ārējs | i)MFI (izņemot centrālās bankas) | | | ārējs | ii)Iestādes, kas nav MFI | | | ārējs | Ekonomikā, par kuru ziņo | | | ārējs | —Pašu kapitāls | | | ārējs | i)MFI (izņemot centrālās bankas) | | | ārējs | ii)Iestādes, kas nav MFI | | | ārējs | —Reinvestēti ieņēmumi | | | ārējs | i)MFI (izņemot centrālās bankas) | | | ārējs | ii)Iestādes, kas nav MFI | | | ārējs | —Pārējais kapitāls | | | ārējs | i)MFI (izņemot centrālās bankas) | | | ārējs | ii)Iestādes, kas nav MFI | | | ārējs | Portfeļa ieguldījumi | ārējs/iekšējs | valsts | | Pašu kapitāla vērtspapīri | ārējs/iekšējs | valsts | | i)Monetārās iestādes | ārējs/iekšējs | – | | ii)Valsts pārvalde | ārējs/iekšējs | – | | iii)MFI (izņemot centrālās bankas) | ārējs/iekšējs | valsts | | iv)Pārējās nozares | ārējs/iekšējs | valsts | | Parādu vērtspapīri | ārējs /iekšējs | valsts | | —Obligācijas un parādzīmes | ārējs/iekšējs | valsts | | i)Monetārās iestādes | ārējs/iekšējs | valsts | | ii)Valsts pārvalde | ārējs/iekšējs | valsts | | iii)MFI (izņemot centrālās bankas) | ārējs/iekšējs | valsts | | iv)Pārējās nozares | ārējs/iekšējs | valsts | | —Naudas tirgus instrumenti. | ārējs/iekšējs | valsts | | i)Monetārās iestādes | ārējs/iekšējs | valsts | | ii)Valsts pārvalde | ārējs/iekšējs | valsts | | iii)MFI (izņemot centrālās bankas) | ārējs/iekšējs | valsts | | iv)Pārējās nozares | ārējs/iekšējs | valsts | | Atvasinātie finanšu instrumenti | | | valsts | i)Monetārās iestādes | | | valsts | ii)Valsts pārvalde | | | valsts | iii)MFI (izņemot centrālās bankas) | | | valsts | iv)Pārējās nozares | | | valsts | Pārējie ieguldījumi | ārējs | ārējs | ārējs | i)Monetārās iestādes | ārējs | ārējs | | —Aizdevumi/valūta un noguldījumi | ārējs | ārējs | | —Pārējie aktīvi/saistības | ārējs | ārējs | | ii)Valsts pārvalde | ārējs | ārējs | | —Tirdzniecības aizdevumi | ārējs | ārējs | | —Aizdevumi/valūta un noguldījumi | ārējs | ārējs | | —Pārējie aktīvi/saistības | ārējs | ārējs | | iii)MFI (izņemot centrālās bankas) | ārējs | ārējs | | —Aizdevumi/valūta un noguldījumi | ārējs | ārējs | | —Pārējie aktīvi/saistības | ārējs | ārējs | | iv)Pārējās nozares | ārējs | ārējs | | —Tirdzniecības aizdevumi | ārējs | ārējs | | —Aizdevumi/valūta un noguldījumi | ārējs | ārējs | | —Pārējie aktīvi/saistības | ārējs | ārējs | | Rezerves aktīvi | ārējs | | | Zelta monētas | ārējs | | | Speciālās aizņēmumu tiesības | ārējs | | | Rezerves postenis Starptautiskajā valūtas fondā | ārējs | | | Ārvalstu valūta | ārējs | | | —Valūta un noguldījumi | ārējs | | | —Monetārajās iestādēs | ārējs | | | —MFI (izņemot centrālās bankas) | ārējs | | | —Vērtspapīri | ārējs | | | —Pašu kapitāls | ārējs | | | —Obligācijas un parādzīmes | ārējs | | | —Naudas tirgus instrumenti | ārējs | | | —Atvasinātie finanšu instrumenti | ārējs | | | Pārējās prasības | ārējs | | | 3. tabula Eirosistēmas ikmēneša starptautiskās rezerves; eirozonas saistības, uz ko attiecas rezerves I. Oficiālie rezervju aktīvi un citi ārvalstu valūtas aktīvi (aptuvenā tirgus vērtība) A. Oficiālie rezervju aktīvi 1. Ārvalstu valūtas rezerves (konvertējamās ārvalstu valūtās) a) Vērtspapīri, kuru - izdevēja galvenā mītne ir eirozonā b) valūta kopā un noguldījumi i) citās valstu centrālajās bankās, Starptautisko norēķinu bankā (SNB) un SVF ii) bankās, kuru galvenā mītne ir eirozonā un kas atrodas ārzemēs iii) bankās, kuru galvenā mītne un atrašanās vieta ir ārzemēs 2. SVF rezerves pozīcija 3. SDR 4. zelts (iekļaujot zelta noguldījumus un zelta mijmaiņas darījumus) 5. pārējie rezerves aktīvi a) atvasinātie finanšu instrumenti b) aizdevumi ārpus banku nerezidentiem c) citi B. Pārējie ārvalstu valūtas aktīvi a) vērtspapīri, kas nav iekļauti oficiālajos rezerves aktīvos b) noguldījumi, kas nav iekļauti oficiālajos rezerves aktīvos c) aizdevumi, kas nav iekļauti oficiālajos rezerves aktīvos d) atvasinātie finanšu instrumenti, kas nav iekļauti oficiālajos rezerves aktīvos e) zelts, kas nav iekļauts oficiālajos rezerves aktīvos f) pārējie II. Iepriekš noteiktas ārvalstu valūtas aktīvu īstermiņa tīrās noplūdes (nominālvērtība) +++++ TIFF +++++ III. Neparedzētas ārvalstu valūtas aktīvu īstermiņa tīrās noplūdes (nominālvērtība) +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ IV Ārpusbilances posteņi 1. Jāziņo ar parasto regularitāti un laicīgumu: a) īstermiņa iekšzemes valūtas parādi, kas indeksēti atbilstīgi ārvalstu valūtas maiņas kursam b) finanšu instrumenti, kas denominēti ārvalstu valūtā un par kuriem veikti norēķini ar citiem līdzekļiem (piem., iekšzemes valūtā) - nenododami nestandartizēti nākotnes darījumi i) īsās pozīcijas ii) garās pozīcijas - pārējie instrumenti c) ieķīlāti aktīvi - iekļauti rezerves aktīvos - iekļauti citos ārvalstu valūtas aktīvos d) vērtspapīri, kas aizdoti vai pārdoti ar atpirkšanu - aizdoti vai pārdoti ar atpirkšanu un iekļauti I iedaļā - aizdoti vai pārdoti ar atpirkšanu, bet nav iekļauti I iedaļā - aizņemti vai iegādāti un iekļauti I iedaļā - aizņemti vai iegādāti, bet nav iekļauti I iedaļā e) atvasināto finanšu instrumentu aktīvi (tīrie, novērtēti pēc tirgus vērtības) - nestandartizēti nākotnes darījumi - standartizēti nākotnes darījumi - mijmaiņas darījumi - iespēju līgumi - citi f) atvasinātie instrumenti (nestandartizēti nākotnes darījumi, standartizēti nākotnes darījumi vai iespēju līgumi), kuru atlikušais termiņš ir lielāks par vienu gadu un uz kuriem attiecas rezerves līdzekļu pieprasījumi - nestandartizētu nākotnes darījumu un standartizētu nākotnes darījumu īso un garo pozīciju rādītāji ārvalstu valūtās pret iekšzemes valūtu (iekļaujot valūtas mijmaiņas darījumu nākotnes posmus) i) īsās pozīcijas ii) garās pozīcijas - īso un ilgo pozīciju rādītāji iespēju līgumiem ārvalstu valūtās pret iekšzemes valūtu i) īsās pozīcijas - iegādātās pārdošanas iespējas - parakstītās pirkšanas iespējas ii) garās pozīcijas - iegādātās pirkšanas iespējas - parakstītās pārdošanas iespējas 2. Retāk izziņojami (piem., vienreiz gadā): a) rezervju valūtas sastāvs (pa valūtu grupām) - SDR groza valūtas - valūtas, kas nav iekļautas SDR grozā 4. tabula Ikgadējie eirozonas starptautisko ieguldījumu posteņi "ārējs" nozīmē pozīcijas ar ārpus eirozonas rezidentiem (portfeļa ieguldījumu aktīviem un saistītiem ienākumiem tas attiecas uz emitentu dzīvesvietu), "iekšējs" nozīmē pozīcijas starp dažādām eirozonas dalībvalstīm, "valsts" nozīmē visas pārrobežu pozīcijas iesaistītās dalībvalsts rezidentiem (izmanto vienīgi saistībā ar portfeļa ieguldījumu konta saistībām un atvasināto finanšu instrumentu kontu tīro bilanci). | Aktīvi | Saistības | Neto | I.Tiešie ieguldījumi | | | ārējs | Ārzemēs | ārējs | | | —Pašu kapitāls un reinvestētie ieņēmumi | ārējs | | | i)MFI (izņemot centrālās bankas) | ārējs | | | ii)Iestādes, kas nav MFI | ārējs | | | —Pārējais kapitāls | ārējs | | | i)MFI (izņemot centrālās bankas) | ārējs | | | ii)Iestādes, kas nav MFI | ārējs | | | Ekonomikā, par kuru ziņo | | ārējs | | —Pašu kapitāls un reinvestētie ieņēmumi | | ārējs | | i)MFI (izņemot centrālās bankas) | | ārējs | | ii)Iestādes, kas nav MFI | | ārējs | | —Pārējais kapitāls | | ārējs | | i)MFI (izņemot centrālās bankas) | | ārējs | | ii)Iestādes, kas nav MFI | | ārējs | | II.Portfeļa ieguldījumi Pašu kapitāla vērtspapīri | ārējs/iekšējs | valsts | | i)Monetārās iestādes | ārējs/iekšējs | – | | ii)Valsts pārvalde | ārējs/iekšējs | – | | iii)MFI (izņemot centrālās bankas) | ārējs/iekšējs | valsts | | iv)Pārējās nozares | ārējs/iekšējs | valsts | | Parādu vērtspapīri | ārējs/iekšējs | valsts | | —Obligācijas un parādzīmes | ārējs/iekšējs | valsts | | i)Monetārās iestādes | ārējs/iekšējs | valsts | | ii)Valsts pārvalde | ārējs/iekšējs | valsts | | iii)MFI (izņemot centrālās bankas) | ārējs/iekšējs | valsts | | iv)Pārējās nozares | ārējs/iekšējs | valsts | | —Naudas tirgus instrumenti. | ārējs iekšējs | valsts | | i)Monetārās iestādes | ārējs/iekšējs | valsts | | ii)Valsts pārvalde | ārējs/iekšējs | valsts | | iii)MFI (izņemot centrālās bankas) | ārējs/iekšējs | valsts | | iv)Pārējās nozares | ārējs/iekšējs | valsts | | III.Atvasinātie finanšu instrumenti | ārējs | ārējs | ārējs | i)Monetārās iestādes | ārējs | ārējs | ārējs | ii)Valsts pārvalde | ārējs | ārējs | ārējs | iii)MFI (izņemot centrālās bankas) | ārējs | ārējs | ārējs | iv)Pārējās nozares | ārējs | ārējs | ārējs | IV.Pārējie ieguldījumi | ārējs | ārējs | ārējs | i)Monetārās iestādes | ārējs | ārējs | | —aizdevumi/valūta un noguldījumi | ārējs | ārējs | | —pārējie aktīvi/saistības | ārējs | ārējs | | ii)Valsts pārvalde | ārējs | ārējs | | —tirdzniecības aizdevumi | ārējs | ārējs | | —aizdevumi/valūta un noguldījumi | ārējs | ārējs | | —pārējie aktīvi/saistības | ārējs | ārējs | | iii)MFI (izņemot centrālās bankas) | ārējs | ārējs | | —aizdevumi/valūta un noguldījumi | ārējs | ārējs | | —pārējie aktīvi/saistības | ārējs | ārējs | | iv)Pārējās nozares | ārējs | ārējs | | —tirdzniecības aizdevumi | ārējs | ārējs | | —aizdevumi/valūta un noguldījumi | ārējs | ārējs | | —pārējie aktīvi/saistības | ārējs | ārējs | | V.Rezerves aktīvi | ārējs | | | Zelta monētas | ārējs | | | Speciālās aizņēmumu tiesības | ārējs | | | Rezerves pozīcija SVF | ārējs | | | Ārvalstu valūta | ārējs | | | —Valūta un noguldījumi | ārējs | | | — monetārajās iestādēs | ārējs | | | —MFI (izņemot centrālās bankas) | ārējs | | | —Vērtspapīri | ārējs | | | —pašu kapitāls | ārējs | | | —obligācijas un parādzīmes | ārējs | | | —naudas tirgus instrumenti | ārējs | | | —Atvasinātie finanšu instrumenti | ārējs | | | Pārējās prasības | ārējs | | | -------------------------------------------------- III PIELIKUMS JĒDZIENI UN DEFINĪCIJAS, KAS LIETOJAMAS MAKSĀJUMU BILANCES UN STARPTAUTISKO IEGULDĪJUMU POSTEŅU STATISTIKĀ UN STARPTAUTISKO REZERVJU MATRICĀ Lai izveidotu nozīmīgu apkopotu eirozonas ārējo statistiku, ir noteikti jēdzieni un definīcijas maksājumu bilances statistikas (ienākumi, kapitāls un finanšu konti), starptautisko ieguldījumu posteņa statistikas un starptautisko rezervju matricas jomā. Šo jēdzienu un definīciju pamatā ir tā sauktie Īstenošanas pasākumi (1996. gada jūlijs) un papildu dokumenti, ko apstiprinājusi Eiropas Centrālās bankas (ECB) Padome. Kā atsauce šo jēdzienu un definīciju formulēšanā ir izmantoti pašreizējie starptautiskie standarti, tādi kā Starptautiskā valūtas fonda (SVF) Maksājumu bilances rokasgrāmata ("BPM5") un SVF/Starptautisko norēķinu bankas matrica par starptautiskajām rezervēm un ārvalstu valūtas likviditāti. Vissvarīgākie saskaņošanas priekšlikumi ir uzskaitīti turpmāk saskaņā ar ECB metodiskajām piezīmēm par "Eirozonas maksājumu bilanci un starptautisko ieguldījumu posteni (iekļaujot rezerves)" ("Balance of payments and international investment position of the euro area (including reserves)"), kas ir publicētas tās tīmekļa vietnē: http://www.ecb.int. Bez tam norādījumi ir pieejami 2. un 3. nodaļā ECB publikācijā "Eiropas Savienības maksājumu bilances/starptautisko ieguldījumu posteņa statistikas metodes" ("European Union balance of payments/international investment position statistical methods") ("BoP Book"), ko katru gadu pārskata un kas ir pieejama tīmekļa vietnē un uz papīra. 1. Izraudzīti jēdzieni un definīcijas 1.1. Ieguldījumu ienākumi (sk. arī BoP Book 3.4. iedaļu) Ieguldījumu ienākumi iekļauj ienākumus, kas atvasināti no eirozonas rezidenta īpašumtiesībām uz ārpus eirozonas finanšu aktīvu (kredītu) un, simetriski, ienākumus, kas atvasināti no ārpus eirozonas rezidenta īpašumtiesībām uz eirozonas finanšu aktīvu (debetu). Tā kā peļņa un zaudējumi no (kapitāla) turējuma ir atsevišķi identificējami. tos neklasificē kā ieguldījumu ienākumus, bet kā ieguldījumu vērtības izmaiņas tirgus cenas attīstības dēļ. Ieguldījumu ienākumi iekļauj ienākumus, ko rada tiešie ieguldījumi, portfeļa ieguldījumi un citi ieguldījumi un Eirosistēmas rezerves aktīvi. Tomēr neto plūsmas, kas saistītas ar procentu likmju atvasinātajiem instrumentiem, reģistrē finanšu kontā pie "atvasinātajiem finanšu instrumentiem". Reinvestētos ieņēmumus reģistrē pie "tiešo ieguldījumu ienākumiem". Tos definē kā tiešā ieguldītāja daļu kopējā konsolidētajā peļņā, ko nopelnījis tiešā ieguldījuma uzņēmums attiecīgajā pārskata periodā (pēc nodokļu, procentu un amortizācijas atskaitīšanas) mīnus dividendes, kas jāmaksā pārskata periodā, pat ja minētās dividendes attiecas uz peļņu, kas nopelnīta iepriekšējos periodos. Maksājumu datu mēneša un ceturkšņa bilances prasības ir gandrīz identiskas SVF standarta sastāvdaļām, kas definētas BPM5. Galvenā atšķirība ir, ka ECB neprasa tiešo ieguldījumu ienākumu no pašu kapitāla iedalīt sadalītajā un nesadalītajā peļņā. Procentu ienākumus reģistrē pēc uzkrājumu principa (tas nav prasīts par mēneša datiem). Dividendes reģistrē dienā, kad tās kļūst maksājamas. Reinvestētos ieņēmumus jāreģistrē laika posmā, kad tie ir nopelnīti. 1.2. Kapitāla konts (sk. arī BoP Book 3.6. iedaļu) Kapitāla konts iekļauj kapitāla pārskaitījumus un neražoto nefinanšu aktīvu iegādāšanos/realizāciju. Kārtējie pārskaitījumi jāreģistrē norēķinu kontā. Kapitāla pārskaitījumi sastāv no i) pamatlīdzekļu īpašumtiesību tālāknodošanas; ii) līdzekļu tālāknodošanas, kas ir saistīta ar pamatlīdzekļu iegādāšanos vai realizāciju vai ir no tās atkarīga; un iii) kreditoru veiktas saistību dzēšanas, nesaņemot pretī nekādu atlīdzību. Kapitāla pārskaitījumi var būt skaidrā naudā vai natūrā (tādi kā parāda atlaišana). Atšķirība starp tekošajiem pārskaitījumiem un kapitāla pārskaitījumiem praksē ir atkarīga no tā, kā pārskaitījumu izmanto saņēmēja valsts. Neražoto nefinanšu aktīvu iegādāšanās/realizācija iekļauj galvenokārt nemateriālos aktīvus, tādus kā patenti, noma vai citi pārvedami līgumi. Šajā kapitāla konta postenī ir jāreģistrē tikai attiecīgo aktīvu iegādāšanās/pārdošana, bet ne to izmantošana. Tā kā SVF kapitāla konta standarta komponenti sastāv no nozaru iedalījuma posteņos "valsts pārvalde" un "citas nozares" (ar turpmāku sīkāku iedalījumu), ECB apkopo tikai kapitāla konta paušālsummu bez jebkāda iedalījuma. 1.3. Tiešie ieguldījumi (sk. arī BoP Book 3.7. iedaļu) Tiešie ieguldījumi ir starptautisko ieguldījumu kategorija, kas atspoguļo vienā ekonomikā rezidējošas vienības mērķi iegūt ilgstošas intereses uzņēmumā, kas rezidē citā ekonomikā. Atbilstīgi starptautiskajiem standartiem (SVF) pielieto "10 % īpašumtiesību kritēriju", lai secinātu par tiešo ieguldījumu sakarības pastāvēšanu, t.i., ilgstošām interesēm eirozonas maksājumu bilances/starptautisko ieguldījumu posteņa gadījumā. Pamatojoties uz šo kritēriju, tiešo ieguldījumu sakarība var pastāvēt starp vairākiem radniecīgiem uzņēmumiem neatkarīgi no tā, vai saistība iekļauj vienu ķēdi vai vairākas ķēdes. Tā var paplašināties uz tiešajiem ieguldījumiem uzņēmuma filiālēs, apakšfiliālēs un līdzdalībniekos. Ja tiešie ieguldījumi ir izveidoti, visas turpmākās finanšu plūsmas/turējumus starp/pret saistītajām vienībām reģistrē kā tiešo ieguldījumu darījumus/posteņus [1]. Ievērojot SVF standartus un Eurostat/ESAO pamatnostādnes, eirozonas tiešo ieguldījumu sakarības reģistrē, izmantojot virziena principu, kas nozīmē, ka finanšu darījumus starp eirozonas rezidentu tiešo ieguldītāju un ārpus eirozonas tiešā ieguldījuma uzņēmumiem klasificē kā "tiešos ieguldījumus ārzemēs". Simetriski, finanšu darījumus starp rezidentu tiešo ieguldījumu uzņēmumiem un ārpus eirozonas tiešajiem ieguldītājiem klasificē eirozonas maksājumu bilances postenī "tiešie ieguldījumi ekonomikā, par kuru ziņo". Tiešo ieguldījumu sastāvdaļas ir pašu kapitāls, reinvestētie ieņēmumi un "pārējais kapitāls", kas saistīts ar dažādām parādu darbībām starp uzņēmējsabiedrībām.Pašu kapitāls iekļauj pašu kapitālu meitasuzņēmumos, kā arī visas kapitāla daļas filiālēs un saistītajos uzņēmumos. Reinvestētie ieņēmumi sastāv no kompensējoša ieraksta tiešā ieguldītāja peļņas daļā, ko filiāles vai saistītie uzņēmumi nav sadalījuši kā dividendes, un meitasuzņēmumu peļņas, kas nav pārskaitīta tiešajam ieguldītājam un kas ir reģistrēta kā "ieguldījumu ienākumi"."Pārējais kapitāls" iekļauj visas finanšu darbības starp saistītajiem uzņēmumiem (līdzekļu aizņemšanos un aizdošanu) – iekļaujot parāda vērtspapīrus un piegādātāja kredītus (t.i., tirdzniecības kredītus) – starp tiešajiem ieguldītājiem un filiālēm, meitasuzņēmumiem un saistītajiem uzņēmumiem. Attiecībā uz tiešo ieguldījumu krājumu novērtēšanu, starptautiski ieteiktā pieeja ir izmantot tirgus cenas. Tomēr praktisko grūtību dēļ apkopotāji pašlaik izmanto uzskaites vērtības, kas pamatojas uz iesaistīto uzņēmējsabiedrību pašu līdzekļu apjomu. Tiešo ieguldījumu krājumu novērtēšanas kritēriji eirozonas starptautisko ieguldījumu postenī ir biržas sarakstā iekļauto uzņēmējsabiedrību biržas cena, bet biržas sarakstā neiekļautās uzņēmējsabiedrības vērtē, pamatojoties uz viņu pašu līdzekļiem (t.i., uzskaites vērtību), izmantojot kopēju definīciju, kas iekļauj šādus grāmatvedības posteņus: i) samaksāto kapitālu (izņemot pašu akcijas un iekļaujot akciju emisijas uzcenojuma kontus); ii) visus rezervju veidus (iekļaujot ieguldījumu dotācijas, ja grāmatvedības pamatnostādnes tās uzskata par uzņēmējsabiedrības rezervēm); un iii) nesadalīto peļņu pēc zaudējumu atskaitīšanas (iekļaujot pašreizējā gada rezultātus). 1.4. Portfeļa ieguldījumi (sk. arī BoP Book 3.8. iedaļu) Eirozonas portfeļa ieguldījumu konts iekļauj i) pašu kapitāla vērtspapīrus; un ii) parāda vērtspapīrus obligāciju un parādzīmju veidā un naudas tirgus instrumentus, ja vien tie nav iekļauti tiešo ieguldījumu vai rezerves aktīvu kategorijā. Atvasinātie finanšu instrumenti, kā arī pārdošanas ar atpirkšanu līgumi un vērtspapīru aizdevumi portfeļa ieguldījumā nav iekļauti. Postenis "pašu kapitāla vērtspapīri" iekļauj visus instrumentus, kas pārstāv prasības par kapitālsabiedrības atlikuma vērtību pēc tam, kad ir apmierinātas visu kreditoru prasības. Krājumi, akcijas, priekšrocību akcijas, līdzdalības atestāti vai līdzīgi dokumenti nosaka pašu kapitāla īpašumtiesības. Kolektīvo ieguldījumu iestāžu, piem., ieguldījumu fondu, darījumi/turējumi arī ir iekļauti. Obligācijas un parādzīmes ir vērtspapīri, kas emitēti ar sākotnējo termiņu lielāku par vienu gadu un kas parasti turētājam dod i) beznosacījumu tiesības uz noteiktiem naudas ienākumiem vai līgumā noteiktiem mainīgiem naudas ienākumiem (procentu maksāšana nav atkarīga no debitora ieņēmumiem); un ii) beznosacījumu tiesības uz noteiktu summu pamatsummas atmaksāšanai norādītā datumā vai datumos. Atšķirībā no obligācijām un parādzīmēm naudas tirgus instrumenti ir vērtspapīri, ko emitē ar sākotnējo termiņu viens gads vai mazāk. Tie parasti turētājam dod beznosacījumu tiesības saņemt noteiktu nemainīgu naudas summu norādītā datumā. Minētie instrumenti parasti ir tirgojami ar atlaidi organizētos tirgos; atlaide ir atkarīga no procentu likmes un laika, kas palicis līdz maksājuma termiņam. Darba grupas ziņojumu par portfeļa ieguldījumu datu vākšanas sistēmām ECB publicēja 2002. gada jūnijā. Padziļinātu pētījumu veica par vajadzību veikt pasākumus portfeļa ieguldījumu datu vākšanas sistēmu saskaņošanai un par šo pasākumu perspektīvo labumu. Daži atzinumi ir iekļauti, lai identificētu atbilstīgus ("ideālus", "labus" vai "pieņemamus") un, otrādi, neatbilstīgus ("nepieņemamus") datu vākšanas modeļus un lai novērtētu to priekšrocības (jo īpaši ziņojot par "vērtspapīrs pret vērtspapīru" darījumiem) Iesaistītās dalībvalstis ir vienojušās pieņemt atbilstīgu datu vākšanas sistēmu no 2005. gada 1. janvāra, viena no tām ir iebildusi (attiecībā uz krājumu datu vākšanas grafiku). Portfeļa ieguldījumu darījumu reģistrēšana eirozonas maksājumu bilancē notiek, kad eirozonas kreditori vai debitori iegrāmato prasību vai saistību. Darījumu reģistrē ar faktisko saņemto vai samaksāto cenu, atņemot komisijas naudu un izdevumus. Tātad vērtspapīru ar kuponu gadījumā iekļauj pēc pēdējās procentu izmaksas uzkrātos procentus, un ar atlaidi emitēto vērtspapīru gadījumā iekļauj kopš izdošanas uzkrātos procentus. Uzkrāto procentu iekļaušana ir nepieciešama ceturkšņa maksājumu bilances un starptautisko ieguldījumu posteņa finanšu kontam; mēneša maksājumu bilancē ir veicināma tāda pati rīcība; šiem ierakstiem ceturkšņa (un mēneša) finanšu kontā ir vajadzīgi kompensējoši ieraksti attiecīgajā ieņēmumu kontā. 1.5. Atvasinātie finanšu instrumenti (sk. arī BoP Book 3.9. iedaļu) Atvasinātie finanšu instrumenti ir finanšu instrumenti, kas ir saistīti ar īpašu finanšu instrumentu, rādītāju vai izstrādājumu un caur kuru finanšu tirgū īpašus finanšu riskus var tirgot pašus par sevi. Darījumus ar atvasinātajiem finanšu instrumentiem uzskata par atsevišķiem darījumiem, nevis par pamatā esošo darījumu, ar kuriem tie ir saistīti, vērtības neatņemamu sastāvdaļu. Iespēju darījumus, standartizētos nākotnes darījumus, mijmaiņas darījumus, ārvalstu valūtas nākotnes līgumus, atvasinātos kredītu instrumentus un iestrādātos atvasinātos instrumentus un attiecīgos posteņus reģistrē maksājumu bilancē starptautisko rezervju un starptautisko ieguldījumu postenī. Praktisku iemeslu dēļ iestrādātos atvasinātos instrumentus nenošķir no pamatā esošā instrumenta, ar ko tie ir saistīti. Ar procentu likmes atvasinājumiem saistītās tīrās plūsmas atbilstīgi nesen noslēgtam starptautiskam nolīgumam reģistrē kā atvasinātos finanšu instrumentus, nevis kā ieguldījumu ienākumus. Par īpašo atvasināto kredīta instrumentu klasifikāciju lēmums ir jāpieņem katrā gadījumā atsevišķi. Sākotnējās drošības iemaksas uzskata par izmaiņām noguldījumos un tās jāreģistrē, ja tās ir identificējamas, postenī "pārējie ieguldījumi". Rīcība ar mainīgo drošības iemaksu ir atkarīga no mainīgās drošības iemaksas veida: iespēju veida mainīgās drošības iemaksas principā uzskata par izmaiņām noguldījumos un reģistrē, ja tās ir identificējamas, postenī "pārējie ieguldījumi". standartizēto nākotnes darījumu veida mainīgās drošības iemaksas principā uzskata par darījumiem ar atvasinātajiem instrumentiem un tās jāreģistrē pie "atvasinātajiem finanšu instrumentiem". Iespēju līgumu gadījumā reģistrē pilnu prēmiju (t.i., iespēju līgumu pirkšanas/pārdošanas cenu un iekļauto maksu par pakalpojumu). Atvasināto finanšu instrumentu vērtēšana jāizdara, pamatojoties uz tirgus vērtību. Darījumu ar atvasinātajiem finanšu instrumentiem reģistrācija notiek, kad eirozonas kreditori un debitori iegrāmatojuši prasību. Praktisko problēmu dēļ, kas saistītas ar aktīvu un saistību plūsmu nodalīšanu dažiem atvasinātajiem instrumentiem, visus darījumus ar atvasinātajiem finanšu instrumentiem eirozonas maksājumu bilancē reģistrē neto. Atvasināto finanšu instrumentu aktīvu un saistību posteņus starptautisko ieguldījumu posteņu statistikā reģistrē bruto, izņemot tos atvasinātos finanšu instrumentus, kas iekļauti rezerves aktīvu kategorijā un ko reģistrē neto. 1.6. Citi ieguldījumi (sk. arī BoP Book 3.10. iedaļu) Citus ieguldījumus definē kā atlikuma kategoriju, kas iekļauj visus finanšu darījumus, uz kuriem neattiecas tiešo ieguldījumu, portfeļa ieguldījumu, atvasināto finanšu instrumentu vai rezerves aktīvu kategorijas. Citi ieguldījumi iekļauj tirdzniecības kredītu, aizdevumus/valūtu un noguldījumus un citus aktīvus/citas saistības. Tie iekļauj arī instrumentu, kas klasificēti pie citiem ieguldījumiem, uzkrāto ienākumu kompensācijas ierakstus. Tirdzniecības kredīti sastāv no prasībām vai saistībām, kas radušās, attiecīgi eirozonas piegādātājiem vai pircējiem tieši paplašinot kredītu uz darījumiem ar precēm un pakalpojumiem un avansa maksājumiem par nepabeigto produkciju (vai produkciju, kas jāuzsāk), kura ir saistīta ar šādiem darījumiem. Aizdevumi/valūta un noguldījumi iekļauj darījumus/turējumus ar šādiem finanšu instrumentiem: aizdevumiem, t.i., finanšu aktīviem, kas radušies kreditoram (aizdevējam), tieši aizdodot līdzekļus debitoram (aizņēmējam) caur vienošanos, kurā aizdevējs vai nu nesaņem nekādu vērtspapīru vai saņem neapgrozāmu dokumentu vai instrumentu, pārdošanas ar atpirkšanu tipa darbībām, valūtai un noguldījumiem. Tas, inter alia, iekļauj aizdevumus finanšu tirdzniecībai, citus aizdevumus un avansus (iekļaujot hipotēkas) un finanšu nomu. Ar visām repo veida darbībām, t.i., pārdošanas ar atpirkšanu līgumiem, pārdošanas/pirkšanas operācijām un vērtspapīru aizdošanu, eirozonas maksājumu bilances/starptautisko ieguldījumu postenī rīkojas kā ar nodrošinātiem aizdevumiem, nevis kā ar tiešu vērtspapīru pirkšanu/pārdošanu, un tos reģistrē postenī "citi ieguldījumi" eirozonas rezidenta nozarē, kas veic operāciju. Šāda rīcība, kas arī atbilst banku un citu finanšu sabiedrību praksei, ir paredzēta, lai labāk atspoguļotu aiz šiem finanšu instrumentiem esošos ekonomiskos motīvus. Citi aktīvi/citas saistības iekļauj visus posteņus, kas nav tirdzniecības kredīti, aizdevumi un valūta un noguldījumi. Eirozonas nozare "Eirosistēma" postenī "citi ieguldījumi" iekļauj Eirosistēmas tīros posteņus ar valstu centrālajām bankām (VCB) neiesaistītajās dalībvalstīs, kas ir saistītas ar TARGET sistēmas darbību. Šīs iekšējās Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) bilances/konti, kas ir denominēti eiro, ir līdzīgi Monetāro finanšu iestāžu (MFI) nostro/vostro kontu kustībai un tādēļ par to ziņo ECB uz tīro saistību pamata. "Īpašumtiesību pārejas", "norēķinu laika" un "nomaksas laika" principi visi atbilst SVF standartiem. Salīdzinot ar BPM5 standarta sastāvdaļām, eirozonas maksājumu bilances "citu ieguldījumu" kategorijas noformējums ir vienkāršots, atmetot aizdevumu un noguldījumu nošķiršanu katrā bilances pusē un atmetot termiņa iedalījumu ceturkšņa maksājumu bilances statistikā.Izmaiņas ir arī iedalījuma noformējumā (t.i., nozare kā pirmā prioritāte). Šis nozaru iedalījums ir saderīgs, bet ne identisks ar BPM5 iedalījumu, kurā instrumentiem ir prioritāte. Mēneša maksājumu bilances datiem MFI sektorā ir jānošķir īstermiņa un ilgtermiņa plūsmas. 1.7. Rezerves aktīvi (sk. arī BoP Book 3.11. iedaļu) Eirozonas rezerves aktīvi sastāv no Eirosistēmas rezerves aktīviem, t.i., ECB un VCB rezerves aktīviem. Rezerves aktīviem ir jābūt i) Eirosistēmas vai VCB attiecīgās monetārās iestādes efektīvā kontrolē; un ii) augsti likvīdām, apgrozāmām un nevainojamas maksātspējas prasībām, kuru turētājs ir Eirosistēma vai ārpus eirozonas rezidenti un kuras ir denominētas valūtās, kas nav eiro, zelts, rezerves posteņi SVF vai speciālās aizņēmuma tiesības (SDR). Šī definīcija skaidri nosaka, ka ārvalstu valūtu prasības pret eirozonas rezidentiem un eiro prasības pret ārpus eirozonas rezidentiem nevar uzskatīt par rezerves aktīviem ne valstu, ne eirozonas līmenī. Līdzīgi, centrālo valdību un/vai Valsts kases ārvalstu valūtu pozīcijas neiekļauj rezerves aktīvu definīcijā saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma institucionālo kārtību. ECB rezerves aktīvi ir tie aktīvi, ko apvieno saskaņā ar ECBS statūtu 30. pantu un tātad uzskata par esošiem tiešā un efektīvā ECB kontrolē. Ciktāl nenotiek īpašumtiesību tālāknodošana, VCB paturētie rezerves aktīvi ir to tiešā un efektīvā kontrolē, un ar tiem rīkojas kā ar katras atsevišķas VCB rezerves aktīviem. Eirosistēmas starptautisko rezervju darījumu noformējumā parāda mēneša darījumu kopējo skaitli. Papildu dati par Eirosistēmas darījumiem ar zeltu, ārvalstu valūtu, SDR turējumiem un rezerves pozīciju SVF ir pieejami katru ceturksni saskaņā ar BPM5 standarta sastāvdaļām. Ievērojot nesen iznākušo SVF ieteikumu, noformē atsevišķu atvasināto finanšu instrumentu kategoriju. Eirosistēmas rezerves apkopo uz bruto pamata, nekompensējot ar rezervēm saistītās saistības (izņemot tos rezervju aktīvus, kas iekļauti "atvasināto finanšu instrumentu" apakškategorijā un ko reģistrē uz neto pamata). Novērtēšana pamatojas uz tirgus cenām, izmantojot i) darījumiem dominējošās tirgus cenas laikā, kad darījums notiek;un ii) turējumiem vidējās – tirgus slēgšanas cenas attiecīgā laika posma beigās. Dominējošās tirgus cenas laikā, kad darījums notiek, un vidējās tirgus slēgšanas cenas attiecīgā laika posma beigās attiecīgi izmanto, lai ārvalstu valūtā denominēto aktīvu darījumus un turējumus konvertētu eiro. Ienākumi par rezerves aktīviem ir jāreģistrē, sīkāk neiedalot, ieguldījumu ienākumu konta postenī "citi ieguldījumi", iekļaujot parādu vērtspapīru rezerves turējumu procentu ienākumu un pēc uzkrājumu principa vismaz reizi ceturksnī.Uzskats, ka attiecībā uz valsts spēju izpildīt savas saistības ārvalstu valūtā izmantojamās rezerves var būt svarīgāks rādītājs nekā bruto rezerves, kas parādītas maksājumu bilancē un starptautisko ieguldījumu posteņa statistikā, ir kļuvis izplatītāks un ir pieņemts SVF īpašajā datu izplatīšanas standartā. Lai aprēķinātu izmantojamās rezerves, dati par bruto rezervēm ir jāpapildina ar informāciju par citiem ārvalstu valūtu aktīviem un ar rezervēm saistītajām saistībām. Attiecīgi ikmēneša datus par Eirosistēmas (bruto) rezerves aktīviem papildina ar informāciju par citiem ārvalstu valūtas aktīviem un iepriekš paredzētām un nejaušām īstermiņa tīrām noplūdēm no bruto rezerves aktīviem, ko klasificē saskaņā ar atlikušo termiņu. Turklāt ceturkšņa intervālos ir vajadzīga arī valūtas iedalīšana bruto rezerves aktīvos, kas denominēti SDR valūtās (kopā) un citās valūtās (kopā). Attiecībā uz īpašiem posteņiem zelta monētu turējumiem ir jāpaliek nemainīgiem visos atgriezeniskos darījumos ar zeltu (zelta mijmaiņas darījumos, pārdošanās ar atpirkšanu, aizdevumos un noguldījumos). Pārdošanas ar atpirkšanu darījumi ārvalstu valūtā denominētos vērtspapīros izraisa rezerves aktīvu kopējās summas palielinājumu VCB, kas aizņemas skaidro naudu, tādēļ, ka ar atpirkšanu pārdotie vērtspapīri vēl paliek bilancē; pirkšanas ar atpārdošanu gadījumā skaidro naudu aizdevusī monetārā iestāde nereģistrē nekādas izmaiņas rezerves aktīvu kopējā summā, ja nerezidējošais darījuma partneris ir cita monetārā iestāde vai finanšu iestāde, tādēļ ka prasību pret skaidrās naudas aizņēmēju tādā gadījumā uzskata par rezerves aktīvu. 5. tabula Teritorijas, kas pieder eirozonas dalībvalstīm vai valstis, kas ir ar tām saistītas Teritorijas, kas veido daļu no eirozonas: - Helgolande: Vācija - Baleāru salas, Kanāriju salas, Seūta un Melija: Spānija - Monako, Francijas aizjūras departamenti (Gajāna, Gvadelupa, Martinika un Reinjona), Senpjēra un Mikelona, Majota: Francija, - Madeira, Azoru salas Portugāle, - Ālandes salas Somija. Teritorijas, kas ir saistītas ar eirozonas dalībvalstīm un iekļaujamas "pārējā pasaulē": - Bīzingena (nav Vācija), - Andora (nav ne Spānija, ne Francija), - Nīderlandes Antiļas un Aruba (nav Nīderlande), - Francijas Aizjūras departamenti (Franču Polinēzija, Jaunkaledonija un Volisa un Futuna) (nav Francija), - Sanmarīno un Vatikāns (nav Itālija). 2. Ģeogrāfiskā sadalījuma īstenošanas metodes Ģeogrāfiski iedalītas maksājumu bilances un starptautisko ieguldījumu posteņa statistikas apkopošanas grūtības atrisina, pielietojot pakāpenības pieeju Minētā pieeja iekļauj datu prasību izpildes trīs posmus, kuros prasības pakāpeniski kļūst augstākas. Īpaši svarīgi ir posteņi "portfeļa ieguldījumi", "ienākumi no portfeļa ieguldījumiem" un "atvasinātie finanšu instrumenti". 2.1. Vispārēja pieeja (jāpiemēro visiem maksājumu bilances un starptautisko ieguldījumu posteņa kontiem ar turpmāk uzskaitītajiem izņēmumiem) 1. posms: apkopošanas metode eirozonas līmenī: valstu kopējo tīro darījumu/posteņu saskaitīšana. Starptautisko ieguldījumu posteņiem īsteno kopš 1999. gada. 2. posms: Apkopošanas metode eirozonas līmenī: darījumu/posteņu ar nerezidentiem atsevišķa saskaitīšana attiecībā uz kredītiem un debetiem vai tīriem aktīviem un tīrām saistībām (maksājumu bilance)/aktīvi un saistības (starptautisko ieguldījumu postenis). VCB līmeņa prasības datiem: atsevišķi norādīt eirozonas rezidentu darījumus/posteņus ar ārpus eirozonas rezidentiem. Attiecībā uz maksājumu bilanci īsteno kopš 1999. gada janvāra. Attiecībā uz starptautisko ieguldījumu posteņiem īsteno kopš 2002. gada septembra beigām. 3. posms: Apkopošanas metode eirozonas līmenī un prasības attiecībā uz datiem VCB līmenī: līdzīgi 2. posmam, pievienojot ģeogrāfisko iedalījumu (sk. 6. tabulu) ārpus eirozonas darījumos/posteņos. 3. posms ir nepieciešams tikai ceturkšņa maksājumu bilancei un starptautisko ieguldījumu posteņa statistikai. VCB līmeņa prasības datiem: atsevišķi norādīt eirozonas rezidentu darījumus/posteņus ar to valstu rezidentiem, kas minētas partnervalstu/reģionu saskaņotā sarakstā 6. tabulā. Ceturkšņa maksājumu bilances īstenošanas termiņš: 2004. gada jūnija beigas – dati, kas attiecas uz 2003. gada pirmo ceturksni. Starptautisko ieguldījumu posteņa īstenošanas termiņš: 2004. gada septembra beigas – dati, kas attiecas uz 2002. un 2003. gada beigām. 2.2. Portfeļa ieguldījumu konts 1. posms: Apkopošanas metode eirozonas līmenī: valstu kopējo tīro portfeļa ieguldījumu darījumu/posteņu saskaitīšana. Starptautisko ieguldījumu posteņiem īsteno kopš 1999. gada. 2. posms: Apkopošanas metode eirozonas līmenī: tīro vērtspapīru, ko emitējuši ārpus eirozonas rezidenti attiecībā uz portfeļa ieguldījumu aktīviem, darījumu/posteņu saskaitīšana. Kopējo valsts saistību tīro darījumu/posteņu un vērtspapīru, ko emitējuši un iegādājušies eirozonas rezidenti attiecībā uz portfeļa ieguldījumu saistībām, darījumu/posteņu konsolidācija. VCB līmeņa prasības datiem: portfeļa ieguldījumu aktīvu darījumi/posteņi, iedalīti eirozonas rezidentu emitēto eirozonas vērtspapīru un citu vērtspapīru darījumos/posteņos. Lai to sasniegtu, ir jāidentificē vērtspapīra emitents (debitors), lai noskaidrotu, vai emitents ir vai nav eirozonas rezidents. Portfeļa ieguldījumu saistību darījumiem/posteņiem ir vajadzīgi tikai valsts kopējie tīrie skaitļi. Portfeļa ieguldījumu posteņus starptautisko ieguldījumu postenī apkopo tikai no krājumu datiem, kas saistīti ar gada beigu pašu kapitāla turējumiem un īstermiņa un ilgtermiņa parādu vērtspapīriem, ko emitējuši ārpus eirozonas rezidenti, izmantojot faktu, ka prasības, ko ECB noteikusi datiem, pilnīgi atbilst līdzdalībai SVF Saskaņotajā portfeļa ieguldījumu pārskatā. Attiecībā uz portfeļa ieguldījumu darījumiem īsteno kopš 1999. gada janvāra. Attiecībā uz portfeļa ieguldījumu krājumiem īsteno kopš 2002. gada septembra beigām. 3. posms: Apkopošanas metode eirozonas līmenī un prasības attiecībā uz datiem VCB līmenī: līdzīgi 2. posmam, pievienojot ģeogrāfisko iedalījumu (skat. 6. tabulu) ārpus eirozonas darījumos/posteņos aktīvu pusē. Saistību pusē ģeogrāfiskais iedalījums ārpus eirozonas darījumos/posteņos nav vajadzīgs. 3. posms ir nepieciešams vienīgi ceturkšņa statistikai par darījumiem un gada statistikai par posteņiem. VCB līmeņa prasības attiecībā uz datiem: atsevišķi norādīt eirozonas rezidentu portfeļa ieguldījumu darījumus/posteņus ar to valstu rezidentiem, kas minētas partnervalstu/reģionu saskaņotajā sarakstā 6. tabulā. Īstenošanas termiņš ceturkšņa portfeļa ieguldījumu darījumiem 2004. gada jūnija beigas – dati, kas attiecas uz 2003. gada pirmo ceturksni. Īstenošanas termiņš ceturkšņa portfeļa ieguldījumu posteņiem (tikai aktīvu pusē): 2004. gada septembra beigas – dati, kas attiecas uz 2002. un 2003. gada beigām. 2.3. Portfeļa ieguldījumu ieņēmumu konts 1. posms: Apkopošanas metode eirozonas līmenī: valstu kopējo tīro ieguldījumu darījumu ienākumu saskaitīšana. 2. posms: Apkopošanas metode eirozonas līmenī: no nerezidentu emitēto portfeļa ieguldījumu aktīviem atvasināto kredīta darījumu ienākumu saskaitīšana. Debeta darījumu, kas atvasināti no kopējām valsts tīrajām saistībām, un kredīta darījumu, kas atvasināti no eirozonas rezidentu emitētajiem vērtspapīriem, ienākumu konsolidācija. VCB līmeņa prasības datiem: kredīta darījumi ar portfeļa ieguldījumu ienākumiem, iedalīti darījumos, kas atvasināti no eirozonas rezidentu emitētajiem vērtspapīriem un no citu valstu rezidentu emitētajiem vērtspapīriem. Lai to panāktu, ir jāidentificē vērtspapīra emitents (debitors), lai noskaidrotu, vai emitents ir vai nav eirozonas rezidents. Debeta darījumiem, kas atvasināti no portfeļa ieguldījumu saistībām, ir vajadzīgi tikai valsts kopējie skaitļi. Īsteno kopš 2000. gada janvāra. 3. posms: Apkopošanas metode eirozonas līmenī un prasības attiecībā uz datiem VCB līmenī: līdzīgi 2. posmam, pievienojot ģeogrāfisko iedalījumu ārpus eirozonas kredīta darījumos. Debeta pusē ģeogrāfiskais iedalījums ārpus eirozonas darījumu ienākumiem nav vajadzīgs. 3. posms ir nepieciešams tikai maksājumu bilances ceturkšņa statistikai. VCB līmeņa prasības datiem: atsevišķi norādīt eirozonas rezidentu portfeļa ieguldījumu ienākumu darījumus ar to valstu rezidentiem, kas minētas partnervalstu/reģionu saskaņotajā sarakstā 6. tabulā. Īstenošanas termiņš ceturkšņa portfeļa ieguldījumu ienākumu darījumiem: 2004. gada jūnija beigas – dati, kas attiecas uz 2003. gada pirmo ceturksni. 2.4. Atvasināto finanšu instrumentu konts Darījumi 1. posms: Prasības darījumiem ar atvasinātajiem finanšu instrumentiem ar ārpus eirozonas partneriem iekļauj vienīgi šā posteņa tīro uzrādīšanu. Apkopošanas metode eirozonas līmenī: valstu kopējo tīro darījumu ar atvasinātajiem finanšu instrumentiem saskaitīšana. Posteņi 1. posms: Apkopošanas metode eirozonas līmenī: valstu kopējo tīro posteņu ar atvasinātajiem finanšu instrumentiem saskaitīšana. Īstenots kopš 1999. gada. 2. posms: Apkopošanas metode eirozonas līmenī: tīro posteņu ar atvasinātajiem finanšu instrumentiem atsevišķa saskaitīšana aktīvu un saistību pusē. VCB līmeņa prasības datiem: atsevišķi identificēt posteņus starp eirozonas rezidentiem un posteņus ar ārpus eirozonas rezidentiem, kā attiecīgā gadījumā nosaka tirgus atrašanās vieta, vai ar faktisko partneri klātienes darījumu tirdzniecības vietā atvasinātajiem finanšu instrumentiem. Īstenots 2002. gada septembra beigās. 3. posms: Ģeogrāfiskais iedalījums ārpus eirozonas posteņos atvasinātajiem finanšu instrumentiem nav vajadzīgs. 6. tabula ECB ģeogrāfiskie iedalījumi ceturkšņa maksājumu plūsmu bilancei un ikgadējiem starptautisko ieguldījumu posteņa datiem - Dānija - Zviedrija - Apvienotā Karaliste - Eiropas Savienības iestādes - "Kandidātvalstis" (t.i., Kipra, Čehijas Republika, Igaunija, Ungārija, Latvija, Lietuva, Malta, Polija, Slovākija un Slovēnija) [2] - Šveice - Kanāda - Amerikas Savienotās Valstis - Japāna - Ārzonas centri [3] - Starptautiskās organizācijas [4], [5] - Pārējā pasaule (t.i., ārpus eirozonas valstis un organizācijas, kas nav minētas sarakstā) [6] 3. Klasifikācija pēc eirozonas kopuma institucionālajām nozarēm (skat. arī BoP Book 3.1.6. iedaļu) Eirozonas kopuma iedalījums pēc nozarēm iekļauj monetārās iestādes, valsts pārvaldi, MFI un citas eirozonas nozares. Monetārās iestādes Eirozonas statistikas "monetāro iestāžu" nozare sastāv no Eirosistēmas. Valsts pārvalde Eirozonas statistikas "valsts pārvaldes" nozare atbilst minētās nozares definīcijai NKS 93 un EKS 95 un tātad tajā ir iekļautas šādas vienības: - centrālā pārvalde, - valsts/reģiona pārvalde, - pašvaldības, - sociālās nodrošināšanas fondi. MFI, izņemot monetārās iestādes "MFI, izņemot monetārās iestādes" nozare sakrīt ar naudas un banku statistikas MFI nozari (izņemot monetārās iestādes). Tajā ietilpst: i) kredītiestādes, kas definētas Kopienas tiesību aktos, t.i., uzņēmumi, kuru uzņēmējdarbība ir saņemt noguldījumus vai citus atmaksājamus līdzekļus no sabiedrības (iekļaujot ieņēmumus, kas rodas no bankas obligāciju pārdošanas sabiedrībai) un piešķirt kredītu uz sava rēķina; un ii) visas citas rezidentu finanšu iestādes, kuru uzņēmējdarbība ir saņemt noguldījumus un/vai tuvus noguldījumu aizstājējus no vienībām, kas nav MFI, un uz sava rēķina (vismaz ekonomikas nozīmē) piešķirt kredītus un/vai veikt ieguldījumus vērtspapīros. Pārējās nozares Eirozonas statistikas kategorija "pārējās nozares" iekļauj dažāds institucionālas vienības, galvenokārt: i) citas finanšu iestādes, kas nav iekļautas MFI definīcijā, tādas kā kolektīvo ieguldījumu iestādes, kuras neuzskata par naudas tirgus fondiem, nekustamā īpašuma ieguldījumu iestādes, vērtspapīru tirgotāji, hipotekārā kredīta iestādes, apdrošināšanas sabiedrības, pensiju fondi un finanšu palīgiestādes; un ii) nefinanšu iestādes, tādas kā valsts un privātie nefinanšu uzņēmumi, bezpeļņas iestādes, kas kalpo mājsaimniecībām, un mājsaimniecības. Iestādes, kas nav MFI Eirozonas statistikas kategorija "iestādes, kas nav MFI" iekļauj nozares i) "valsts pārvalde" un ii) "pārējās nozares". 7. tabula Ārzonu centru saraksts ECB ģeogrāfiskā iedalījuma ceturkšņa maksājumu plūsmu bilancei un ikgadējiem starptautisko ieguldījumu posteņa datiem ISO kodi | Eurostat + ESAO ārzonu finanšu centri | AD | Andora | AG | Antigva un Barbuda | AI | Angilja | AN | Nīderlandes Antiļas | BB | Barbadosa | BH | Bahreina | BM | Bermudu salas | BS | Bahamu salas | BZ | Beliza | CK | Kuka salas | DEM | Dominika | GD | Grenāda | GG | Gērnsija. | GI | Gibraltārs | HK | Honkonga | IM | Menas sala | JE | Džersija | JM | Jamaika | KN | Sentkitsa–Nevisa | KY | Kaimanu salas | LB | Libāna | LC | Sentlūsija | LI | Lihtenšteina | LR | Libērija | MH | Māršala salas | MS | Montserrata | MV | Maldivu salas | NR | Nauru | NU | Niue | PA | Panama | PH | Filipīnas | SG | Singapūra | TC | Tērksas un Kaikosas salas | VC | Sentvinsenta un Grenadīnas | VG | Virdžīnu salas (Britu) | VI | Virdžīnu salas (ASV) | VU | Vanuatu | WS | Samoa | 8. tabula Starptautisko organizāciju saraksts [7] ECB ģeogrāfiskā iedalījuma ceturkšņa maksājumu plūsmu bilancei un ikgadējiem starptautisko ieguldījumu posteņa datiem 1. Eiropas Savienības iestādes 1.1. Galvenās Eiropas Savienības iestādes un struktūrvienības (izņemot ECB) EIB (Eiropas Investīciju banka) EK (Eiropas Komisija) EAF (Eiropas Attīstības fonds) EIF (Eiropas Investīciju fonds) 1.2. Pārējās Eiropas Savienības iestādes un struktūrvienības, uz ko attiecas kopbudžets Eiropas Parlaments Eiropas Savienības Padome Tiesa Revīzijas palāta Ekonomikas un sociālo lietu komiteja Reģionu komiteja 2. Starptautiskās organizācijas 2.1. Starptautiskās monetārās organizācijas SVF (Starptautiskais valūtas fonds) SNB (Starptautisko norēķinu banka) 2.2. Starptautiskās nemonetārās organizācijas 2.2.1. Galvenās Apvienoto Nāciju organizācijas PTO (Pasaules tirdzniecības organizācija) SRAB (Starptautiskā rekonstrukcijas un attīstības banka) SAA (Starptautiskā attīstības asociācija) 2.2.2. Pārējās Apvienoto Nāciju organizācijas UNESCO (ANO Izglītības, zinātnes un kultūras organizācija) FAO (Pārtikas un lauksaimniecības organizācija) PVO (Pasaules veselības organizācija) SLAF (Starptautiskais lauksaimniecības attīstības fonds) SFS (Starptautiskā finanšu sabiedrība) DIGA (Daudzpusējā ieguldījumu garantiju aģentūra) Unicef (ANO Bērnu fonds) UNHCR (ANO augstais komisārs bēgļu jautājumos) UNRWA (ANO palīdzības un darba aģentūra Palestīnas bēgļiem Tuvajos Austrumos) IAEA (Starptautiskā atomenerģijas aģentūra) SDO (Starptautiskā darba organizācija) ITU (Starptautiskā telekomunikāciju savienība) 2.2.3. Citas galvenās starptautiskās iestādes un struktūrvienības (izņemot ECB) ESAO (Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija) AAB (Amerikas Attīstības banka) AfDB (Āfrikas Attīstības banka) AsDB (Āzijas attīstības banka) ERAB (Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka) ZDAIS (Ziemeļu un Dienvidu Amerikas ieguldījumu sabiedrība) ZIS (Ziemeļvalstu Investīciju banka) SESB (Starptautiskā ekonomiskās sadarbības banka) SIB (Starptautiskā investīciju banka) KJBVAB (Karību jūras baseina valstu attīstības banka) AMF (Arābu monetārais fonds) BADEA (Banque arabe pour le développement économique en Afrique) CAVAB (Centrālāfrikas valstu attīstības banka) Āfrikas Attīstības fonds Āzijas Attīstības fonds Fonds spécial unifié de développement CAEIB (Centrālamerikas ekonomikas integrācijas banka) AAS (Andu Attīstības sabiedrība) 2.2.4. Pārējās starptautiskās organizācijas NATO (Ziemeļatlantijas Līguma organizācija) Eiropas Padome SSKK (Starptautiskā Sarkanā Krusta komiteja) EKA (Eiropas Kosmosa aģentūra) EPO (Eiropas Patentu organizācija) EUROCONTROL (Eiropas Aeronavigācijas drošības organizācija) EUTELSAT (Eiropas Satelīttelekomunikāciju organizācija) INTELSAT (Starptautiskā satelīttelekomunikāciju organizācija) EBU/UER (Eiropas Raidorganizāciju savienība/Union européenne de radio–télévision) EUMETSAT (Eiropas Organizācija meteoroloģisko satelītu izmantošanai) EDO (Eiropas Dienvidu observatorija) EVTLPC (Eiropas Vidēja termiņa laika prognožu centrs) EMBL (Eiropas Molekulārās bioloģijas laboratorija) CERN (Eiropas Kodolpētījumu organizācija) SMO (Starptautiskā migrācijas organizācija) [1] Izņēmumi attiecas uz atvasināto finanšu instrumentu darījumiem/posteņiem starp filiālēm, attiecībā uz kurām eirozonas līmenī ir vienojušies par reģistrāciju kategorijā "atvasinātie finanšu instrumenti" nevis "tiešie ieguldījumi/pārējais kapitāls". [2] Valstis ir uzskaitītas iekavās tikai, lai parādītu šīs konkrētās grupas sastāvu, iedalījums pēc attiecīgajām valstīm nav nepieciešams. [3] Tikai izraudzītiem posteņiem maksājumu bilances finanšu kontā, saistīto ienākumu kontos un starptautisko ieguldījumu postenī. Skat. 7. tabulu. [4] Tikai izraudzītiem posteņiem maksājumu bilances finanšu kontā, saistīto ienākumu kontos un starptautisko ieguldījumu postenī. Skat. 7. tabulu. [5] Ārpus Eiropas Savienības. Skat. 8. tabulu. Organizācijas ir uzskaitītas tikai, lai parādītu šīs konkrētās grupas sastāvu, iedalījums pēc attiecīgajām organizācijām nav nepieciešams. [6] Aprēķināts kā atlikums (starpība starp katra maksājumu bilances/starptautisko ieguldījumu posteņa pozīcijas lielumu un summām, kas atbilst iepriekš uzskaitītajiem partneriem). [7] Balstīts uz Eiropas Komisijas (Eurostat) BoP vade–mecum. -------------------------------------------------- IV PIELIKUMS DATU NODOŠANA EIROPAS CENTRĀLAJAI BANKAI Valstu centrālās bankas (VCB) izmanto Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) sniegtās iespējas, kas pamatojas uz telekomunikāciju tīklu "ECBS–Net", lai elektroniski nosūtītu Eiropas Centrālajai bankai (ECB) vajadzīgo informāciju. Visās datu apmaiņās ECBS iekšienē izmanto vienu un to pašu konceptuālo datu modeli. Statistikas ziņojumu formāts, kas izstrādāts šai elektroniskajai statistikas datu apmaiņai, ir "GESMES/TS" formāts. Šī prasība neliedz statistikas datu pārsūtīšanai uz ECB izmantot kādus citus līdzekļus, kuri ir saskaņoti kā alternatīvs risinājums. VCB ievēro turpmāk uzskaitītos ieteikumus, lai nodrošinātu, ka datu pārsūtīšana darbojas apmierinoši. - Pilnīgums: VCB paziņo visus vajadzīgos sērijas kodus. Sērijas kodu nepaziņošana vai neuzskaitītu sērijas kodu paziņošana tiks uzskatīta par nepilnīgu ziņošanu. Ja kāds novērojums trūkst, izlaidumu reģistrē, izmantojot atbilstīgu novērojuma statusa parametru. Turklāt, pat ja pārskata tikai sērijas kodu apakškopumu, vērtēšanas noteikumi ir jāpiemēro visai maksājumu bilancei. - Zīmju apkopošana: datu nosūtīšanā no VCB uz ECB, kā arī uz Eiropas Komisiju (Eurostat) ievēro vienveidīgu zīmju apkopošanu par visiem datiem, kas ir jāziņo. Saskaņā ar šo zīmju apkopošanu kredīti un debeti norēķinu kontā un kapitāla kontā ir jāziņo ar plus zīmi, bet tīrā bilance ir jāaprēķina un jāziņo kā kredīts mīnus debets. Finanšu kontā neto aktīvu samazinājums/neto saistību palielinājums ir jāziņo ar plus zīmi, bet neto aktīvu palielinājums/neto saistību samazinājums jāziņo ar mīnus zīmi. Neto bilances ir jāaprēķina un jāziņo kā tīrās izmaiņas aktīvos plus tīrās izmaiņas saistībās. Nosūtot starptautisko ieguldījumu posteņa datus, tīrie posteņi ir jāaprēķina un jāziņo kā aktīvu postenis mīnus saistību postenis. - Grāmatvedības datu identitāte: vērtēšanas noteikumi, kas bija izplatīti un kas pēc pieprasījuma ir pieejami, ir jāīsteno valstu centrālajām bankām pirms datu nosūtīšanas uz ECB. Ja notiek pārskatīšanas, VCB var sūtīt uz ECB atjauninātu datu kopumu. Pārskatīšanas ir jānosūta šādi: - ikmēneša datu pārskatīšanu dara pieejamu, iesniedzot i) attiecīgos ceturkšņa datus; ii) attiecīgos pārskatītos ceturkšņa datus; iii) starptautisko ieguldījumu posteņa datus par attiecīgo gadu; un iv) pārskatītos starptautisko ieguldījumu posteņa datus par attiecīgo gadu; - ceturkšņa datu pārskatīšanu dara pieejamu, iesniedzot i) nākamā ceturkšņa datus; ii) starptautisko ieguldījumu posteņa datus par attiecīgo gadu; un iii) pārskatītos starptautisko ieguldījumu posteņa datus par attiecīgo gadu; - ikgadējo starptautisko ieguldījumu posteņa datus dara pieejamus, iesniedzot datus par nākamajiem gadiem. Ikmēneša un ceturkšņa maksājumu bilances datu pārskatīšanu saistībā ar pilniem gadiem valstu centrālās bankas dara pieejamu ECB, iesniedzot starptautisko ieguldījumu posteņa datus par gadu, uz kuru dati attiecas. -------------------------------------------------- V PIELIKUMS STATISTIKAS APKOPOŠANAS METOŽU UZRAUDZĪBA Eiropas Centrālā banka (ECB) uzrauga apkopošanas metodes, ko izmanto ziņošanai par maksājumu bilances un starptautisko ieguldījumu posteņa statistiku, kā arī jēdzienus un definīcijas, ko regulāri pielieto iesaistītas dalībvalstis. Uzraudzību veic saistībā ar ECB publikācijas "Eiropas Savienības maksājumu bilances/starptautisko ieguldījumu posteņa statistikas metodes" (BoP Book) atjaunināšanu un izmantojot sešu mēnešu pārskatīšanas procedūru. Bez uzraudzības mērķa abiem dokumentiem ir mērķis informēt eirozonas maksājumu bilances apkopotājus par attīstību citās eirozonas dalībvalstīs. BoP Book satur informāciju par maksājumu bilances un starptautisko ieguldījumu posteņa statistiku visās dalībvalstīs. Ir sīki izstrādāti apraksti par datu apkopošanas metodēm un izmantotajiem jēdzieniem un definīcijām, kā arī informācija par atkāpēm no maksājumu bilances un starptautisko ieguldījumu pozīcijas statistikas saskaņotajām definīcijām dalībvalstīs. BoP Book atjaunina katru gadu ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm. Lai papildinātu šo atjaunināšanu, veic sešu mēnešu pārskatīšanu. -------------------------------------------------- VI PIELIKUMS DATU VĀKŠANA PORTFEĻA IEGULDĪJUMU JOMĀ Ņemot vērā portfeļa ieguldījumu plūsmu un krājumu pareizai identifikācijai raksturīgās grūtības, uzskatīja par vajadzīgu noteikt kopīgu pieeju šīs informācijas vākšanai eirozonā [1]. Portfeļa ieguldījumu vākšanas sistēmas atbilst modelim, kas ir klasificēts vismaz kā "pieņemams" šādā tabulā: Piezīmes: "s–b–s" = vērtspapīrs pret vērtspapīru datu vākšana. "agg." = datu vākšana apvienoti. "atvasinātie krājumi" = plūsmu uzkrāšana. "atvasinātas plūsmas" = kā krājumu starpība (pielāgota maiņas kursa un cenu izmaiņām). "aptuvenās plūsmas" = sadalītas pa mēnešiem, novērtējot no ceturkšņa plūsmām. 1)Mēneša plūsmas [s–b–s] + mēneša krājumi [s–b–s] | Ideāls | 2a)Mēneša plūsmas [s–b–s] + ceturkšņa krājumi [s–b–s] | Labs | 2b)Mēneša plūsmas [s–b–s] + gada krājumi [s–b–s] | 3)Ceturkšņa plūsmas [s–b–s] + mēneša krājumi [agg.] | Pieņemams | 4)Mēneša krājumi [agg.] + mēneša plūsmas [agg.] | 5)Mēneša krājumi [s–b–s] + atvasinātās mēneša plūsmas [s–b–s] | 6)Gada plūsmas [s–b–s] + mēneša plūsmas [agg.] | 7)Ceturkšņa krājumi [agg.] + mēneša plūsmas [agg.] | 8)Atvasinātie gada krājumi [s–b–s] + mēneša plūsmas [s–b–s] | Nepieņemams | 9)Ceturkšņa krājumi [s–b–s] + atvasinātās mēneša plūsmas [s–b–s] + aptuvenās mēneša plūsmas [agg.] | 10)Gada plūsmas [s–b–s] + ceturkšņa plūsmas [agg.] + aptuvenās mēneša plūsmas [agg.] | 11)Ceturkšņa krājumi [agg.] + ceturkšņa plūsmas [agg.] + aptuvenās mēneša plūsmas [agg.] | 12)Atvasinātie gada krājumi [agg.] + mēneša plūsmas [agg.] | [1] Skat. arī ECB ziņojuma Task Force on Portfolio Investment Collection Systems nobeiguma ziņojumu 2002. gada jūnijā, kas publicēts tīmekļa vietnē: http://www.ecb.int. --------------------------------------------------