EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PAMATNOSTĀDNE

(2010. gada 16. septembris),

ar ko groza Pamatnostādni ECB/2000/7 par Eurosistēmas monetārās politikas instrumentiem un procedūrām

(ECB/2010/13)

(2010/598/ES)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 127. panta 2. punkta pirmo ievilkumu,

ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 12.1. pantu un 14.3. pantu saistībā ar 3.1. panta pirmo ievilkumu, 18.2. pantu un 20. panta pirmo daļu,

tā kā:

2000. gada 31. augusta Pamatnostādne ECB/2000/7 par Eurosistēmas monetārās politikas instrumentiem un procedūrām (1) jāgroza, lai atspoguļotu pārmaiņas Eurosistēmas vienotās monetārās politikas procedūru un operāciju definējumā un ieviešanā. No tām galvenās šādas: a) pārskatīt Eurosistēmas kredītoperāciju riska kontroles regulējumu; b) nodrošināt saskaņotību neatbilstību gadījumu novēršanā; c) uzlabot un stiprināt noteikumus attiecībā uz izvēles pasākumiem, ko Eurosistēma var veikt, lai risinātu jautājumus, ko rada apsvērumi par darījuma partnera finanšu stabilitāti; d) ļaut ECB Padomei nolemt, ka ECB ārkārtas gadījumos var veikt tiešos darījumus centralizēti; e) mazinātu nodokļu paaugstināšanas risku, lai novērstu kredītriska un juridiskā riska faktorus, ierobežojot ar aktīviem nodrošināto vērtspapīru darījumu iniciatorus, kā arī darījumu iniciatorus ar aktīviem, kas ir šo vērtspapīru nodrošinājums, nosakot, ka šādus darījumus var veikt iniciatori no Eiropas Ekonomikas zona (EEZ); f) ieviest jaunus atbilstības kritērijus strukturēto nodrošināto obligāciju izmatošanai, kuras nav pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu (UCITS) nodrošinātās obligācijas un kuru pamatā esošie aktīvi ir dzīvojamā sektora nekustamā īpašuma kredīti; g) pievienot jaunus terminus I pielikuma 2. papildinājumam un precizēt citus terminus; h) grozīt I pielikuma 4. papildinājumu, lai atspoguļotu pārmaiņas statistikas regulējumā; i) saskaņot noteikumus un ieviest citus nelielus grozījumus saskaņotības un pārredzamības uzlabošanai,

IR PIEŅĒMUSI ŠO PAMATNOSTĀDNI.

1. pants

Pamatnostādni ECB/2000/7 groza šādi:

2. pants

Pārbaude

Ne vēlāk kā 2010. gada 9. oktobrī NCB nosūta ECB sīku pārskatu par dokumentiem un līdzekļiem, ar kuru palīdzību tās plāno panākt atbilstību šai pamatnostādnei.

3. pants

Stāšanās spēkā

1. Šī pamatnostādne stājas spēkā divas dienas pēc tās pieņemšanas.

2. Šīs pamatnostādnes I un III pielikums stājas spēkā dienā pēc šīs pamatnostādnes publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

3. Šīs pamatnostādnes II pielikumu piemēro no 2011. gada 1. janvāra.

4. pants

Adresāti

Šī pamatnostādne ir adresēta iesaistīto dalībvalstu NCB.

(1) OV L 310, 11.12.2000., 1. lpp.

I PIELIKUMS

Pamatnostādnes ECB/2000/7 I pielikumu groza šādi.

1. Ievadā (1) zemsvītras piezīmi aizstāj ar šādu zemsvītras piezīmi:

“(1) Eiropas Centrālās bankas Padome saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 282. panta 1. punktu izmanto terminu “Eurosistēma”, lai apzīmētu Eiropas Centrālo banku sistēmas sastāvdaļas, kas veic tās pamatuzdevumus, t. i., Eiropas Centrālo banku un to dalībvalstu nacionālās centrālās bankas, kuras ieviesušas vienoto valūtu saskaņā ar Līgumu par Eiropas Kopienas darbību.”

2. Ar šādu sadaļu aizstāj 1.1. sadaļu:

“Eiropas Centrālo banku sistēmu (ECBS) veido Eiropas Centrālā banka (ECB) un Eiropas Savienības (ES) dalībvalstu (1) nacionālās centrālās bankas. ECBS veic darbības saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtiem (turpmāk tekstā – “ECBS Statūti”). ECBS pārvalda ECB lēmējinstitūcijas. Tādējādi ECB Padome atbild par monetārās politikas formulēšanu, bet Valde pilnvarota īstenot monetāro politiku saskaņā ar Padomes pieņemtajiem lēmumiem un pamatnostādnēm. Ciktāl tiek uzskatīts par iespējamu un atbilstošu, kā arī lai nodrošinātu darbības efektivitāti, ECB vēršas pie nacionālajām centrālajām bankām (NCB) (2), lai tiktu veiktas operācijas, kas ir daļa no Eurosistēmas uzdevumiem. Nacionālās centrālās bankas, ja tas vajadzīgs monetārās politikas īstenošanai, drīkst Eurosistēmas dalībniekiem sniegt atsevišķu informāciju, piemēram, operatīvos datus, par darījuma partneriem, kas piedalās Eurosistēmas operācijās (3). Eurosistēmas monetārās politikas operācijas tiek veiktas saskaņā ar vienādiem nosacījumiem visās dalībvalstīs (4).

3. Ar šādu sadaļu aizstāj 1.2. sadaļu:

“Eurosistēmas galvenais mērķis ir uzturēt cenu stabilitāti, kā noteikts Līguma 127. panta 1. punktā. Nekaitējot tās galvenajam mērķim – cenu stabilitātei –, Eurosistēmai jāatbalsta Eiropas Savienības vispārējā ekonomiskā politika. Īstenojot šos mērķus, Eurosistēmai jādarbojas saskaņā ar atklātā tirgus ekonomikas principu, kas paredz brīvu konkurenci, veicinot efektīvu resursu sadali.”

4. Šādi groza 1.3.1. sadaļu:

a) ar šādu tekstu aizstāj ievaddaļu: “Atklātā tirgus operācijām ir svarīga nozīme Eurosistēmas monetārajā politikā, lai ietekmētu procentu likmju virzību, pārvaldītu likviditāti tirgū un informētu par monetārās politikas nostāju. Atklātā tirgus operāciju veikšanai Eurosistēmai pieejami pieci instrumentu veidi. Nozīmīgākais instruments ir reversie darījumi (piemērojami atpirkšanas līgumu vai nodrošinātu aizņēmumu veidā). Eurosistēma var izmantot arī tiešos darījumus, ECB parāda sertifikātu emisiju, valūtas mijmaiņas darījumus un noguldījumu ar noteiktu termiņu piesaisti. Atklātā tirgus operācijas veic pēc ECB iniciatīvas, ECB arī pieņem lēmumu par izmantojamā instrumenta izvēli un nosaka tā izmantošanas nosacījumus. Tās šīs darbības var veikt, izmantojot standartizsoles, ātrās izsoles vai divpusējas procedūras (5). Attiecībā uz to mērķi, biežumu un procedūrām Eirosistēmas atvērtā tirgus operācijas var iedalīt šādās četrās kategorijās (sk. arī 1. tabulu):

b) trešo aizzīmes teksta daļu aizstāj ar šādu: “precizējošās operācijas veic uz ad hoc pamata, lai pārvaldītu likviditāti un ietekmētu procentu likmju virzību, īpaši – lai mazinātu neparedzētu likviditātes svārstību izraisīto ietekmi uz procentu likmēm tirgū. Precizējošās operācijas var veikt rezervju prasību izpildes perioda pēdējā dienā, lai novērstu likviditātes nesabalansētību, kas, iespējams, uzkrājusies kopš pēdējās galvenās refinansēšanas operācijas norēķiniem. Precizējošās operācijas galvenokārt veic kā reversos darījumus, taču tās var veikt arī kā valūtas mijmaiņas darījumus vai noguldījumu ar noteiktu termiņu piesaistes veidā. Precizējošajās operācijās izmantotos instrumentus un procedūras pielāgo darījumu veidiem un konkrētajiem operāciju mērķiem. Parasti optimālas saskaņošanas darbības veic NCB, izmantojot ātros konkursus vai divpusējas procedūras. ECB Padome var nolemt, ka ārkārtas apstākļos ECB ir tiesības pašai veikt precizējošās divpusējās operācijas;”;

c) ceturto aizzīmes teksta daļu aizstāj ar šādu: “turklāt Eurosistēma var izmantot arī strukturālās operācijas, emitējot ECB parāda sertifikātus, veicot reversos darījumus un tiešos darījumus. Šīs operācijas veic tad, ja ECB vēlas koriģēt Eurosistēmas strukturālo pozīciju attiecībā pret finanšu sektoru (regulāri vai neregulāri). Strukturālās operācijas reverso darījumu un parāda instrumentu emisijas veidā īsteno NCB ar standartizsoļu palīdzību. Strukturālās operācijas tiešo darījumu veidā parasti veic NCB ar divpusējo procedūru palīdzību. ECB Padome var nolemt, ka ārkārtas apstākļos ECB ir tiesības pašai veikt strukturālās operācijas;”.

5. Pielikuma 1.3. sadaļas 1. tabulas trešās slejas ceturtajā rindā vārdus “Parāda sertifikātu emisija” aizstāj ar vārdiem “ECB parāda sertifikātu emisija”.

6. Ar šādu sadaļu aizstāj 1.4. sadaļu:

“Eurosistēmas monetārās politikas principi formulēti tā, lai nodrošinātu plaša darījuma partneru loka dalību. Iestādes, uz kurām attiecas obligāto rezervju prasības saskaņā ar ECBS Statūtu 19.1. pantu, var izmantot pastāvīgās iespējas un piedalīties atklātā tirgus operācijās, izmantojot standartizsoles un tiešos darījumus. Eurosistēma var izvēlēties ierobežotu darījuma partneru skaitu dalībai precizējošajās operācijās. Valūtas mijmaiņas darījumos, ko veic monetārās politikas mērķiem, iesaista aktīvus valūtas tirgus dalībniekus. Darījuma partneru loks šajās operācijās ir ierobežots – piedalās vienīgi tās Eurosistēmas valūtas intervences operācijām izraudzītās iestādes, kuras dibinātas euro zonā.”

7. Šādi groza 2.1. sadaļu:

a) pirmās daļas otro aizzīmes teksta daļu aizstāj ar šādu: “darījuma partneriem jābūt finansiāli stabiliem. Tiem obligāti jāpiemēro vismaz viena no ES/EEZ saskaņotās uzraudzības formām, un to veic valsts iestādes (6). Ņemot vērā to īpašo statusu ES tiesībās, kā darījuma partneres var pieņemt finansiāli stabilas iestādes Līguma 123. panta 2. punkta izpratnē, uz kurām attiecas uzraudzība, kas līdzvērtīga kompetento valsts iestāžu veiktajai uzraudzībai. Kā darījuma partneres var pieņemt arī finansiāli stabilas iestādes, uz kurām attiecas nesaskaņota kompetento valsts iestāžu uzraudzība, kuras līmenis ir līdzvērtīgs ES/EEZ saskaņotajai uzraudzībai, piemēram, euro zonā reģistrētas tādu iestāžu filiāles, kuras reģistrētas ārpus EEZ.

b) trešo daļu aizstāj ar šādu daļu: “Iestāde var piekļūt Eurosistēmas pastāvīgajām iespējām un atklātā tirgus operācijām, ko veic, īstenojot standartizsoles, tikai ar tās dalībvalsts NCB starpniecību, kurā iestāde reģistrēta. Ja iestādei ir institūti (galvenais birojs vai filiāles) vairāk nekā vienā dalībvalstī, katram institūtam ir piekļuve šīm operācijām ar tās dalībvalsts NCB starpniecību, kurā tā reģistrēta, kaut arī pieteikumus izsolei var iesniegt tikai viens institūts (vai nu galvenais birojs, vai izraudzītā filiāle) katrā dalībvalstī.”

8. Šādi groza 2.2. sadaļu:

a) otro daļu aizstāj ar šādu daļu: “Valūtas mijmaiņas darījumos, ko veic monetārās politikas mērķiem, darījuma partneriem jāspēj efektīvi veikt liela apjoma valūtas operācijas jebkuros tirgus apstākļos. Valūtas mijmaiņas darījuma partneru loks atbilst to darījuma partneru lokam, kuri reģistrēti euro zonā un izraudzīti Eurosistēmas valūtas intervences operācijām. Kritēriji un procedūras, ko piemēro darījuma partneru atlasei ārvalstu valūtas intervences operācijām, sniegti 3. papildinājumā.”;

b) piekto daļu aizstāj ar šādu daļu: “ECB Padome var nolemt, ka ārkārtas apstākļos ECB ir tiesības pašai veikt precizējošās divpusējās operācijas. Ja ECB būtu jāveic divpusējās operācijas, darījuma partneru atlasi šādos gadījumos veiktu ECB, piemērojot rotācijas principu tiem darījuma partneriem euro zonā, kuri tiesīgi piedalīties ātrajās izsolēs un divpusējās operācijās, lai nodrošinātu vienlīdzīgu piekļuvi.”

9. Šādi groza 2.3. sadaļu:

a) trešo daļu aizstāj ar šādu daļu: “Tas attiecas uz: a) izsoles noteikumu pārkāpumiem, ja darījuma partneris nevar pārvest pietiekamu pamatā esošo aktīvu vai naudas līdzekļu apjomu (7), lai (norēķinu dienā) norēķinātos vai sniegtu nodrošinājumu līdz operācijas termiņam, izmantojot attiecīgu papildu nodrošinājumu, par līdzekļiem, kas tam piešķirti likviditāti palielinošā operācijā, vai ja tas nevar nodrošināt pietiekamus naudas līdzekļus, lai veiktu norēķinu par tam piešķirto summu likviditāti samazinošās operācijās; un b) divpusējo darījumu pārkāpumiem, ja darījuma partneris nevar nodrošināt pietiekamu atbilstošo pamatā esošo aktīvu apjomu vai ja tas nevar nodrošināt pietiekamus naudas līdzekļus, lai veiktu norēķinu par divpusējo darījumu līgumsummu, vai ja tas nevar iesniegt nodrošinājumu par divpusējā darījuma atlikumu līdz darījuma beigu termiņam, izmantojot attiecīgu papildu nodrošinājumu.

b) piekto daļu aizstāj ar šādu daļu: “Turklāt darbības apturēšanu, ko piemēro darījuma partnerim, kurš nepilda saistības, var piemērot tās pašas iestādes filiālēm, kas reģistrētas citās dalībvalstīs. Ja kā ārkārtas pasākums darbības apturēšana piemērota sakarā ar pārkāpuma smagumu, par ko liecina, piemēram, tā biežums vai ilgums, darījuma partnerim uz noteiktu laiku var liegt dalību jebkādās monetārās politikas operācijās nākotnē.”

10. Ar šādu sadaļu aizstāj 2.4. sadaļu:

“2.4. Piekļuves pārtraukšana, ierobežošana vai liegšana piesardzības apsvērumu dēļ vai saistību neizpildes gadījumā Saskaņā ar līgumiem vai regulējošiem nosacījumiem, ko piemēro attiecīgā NCB (vai ECB), Eurosistēma piesardzības apsvērumu dēļ darījuma partnerim var pārtraukt, ierobežot vai liegt piekļuvi monetārās politikas instrumentiem. Turklāt darījuma partneru piekļuves pārtraukšanas, ierobežošanas vai liegšanas pasākumus var piemērot dažos gadījumos, uz kuriem attiecināms jēdziens “kāda darījuma partnera saistību neizpilde”, kā definēts līgumos vai regulējošajos nosacījumos, ko piemēro NCB. Visbeidzot, piesardzības apsvērumu dēļ Eurosistēma var arī aktīvus noraidīt, ierobežot aktīvu izmantošanu vai piemērot papildu diskontus aktīviem, ko kā nodrošinājumu Eurosistēmas kredītoperācijās snieguši kādi darījuma partneri.”

11. Pielikuma 3. nodaļas ievaddaļu aizstāj ar šādu ievaddaļu:

“Atklātā tirgus operācijām ir svarīga nozīme Eurosistēmas monetārajā politikā. Tās izmanto, lai ietekmētu procentu likmju virzību, pārvaldītu likviditāti tirgū un informētu par monetārās politikas nostāju. Atbilstoši mērķiem, biežumam un procedūrām Eurosistēmas atklātā tirgus operācijas var iedalīt četrās kategorijās: galvenās refinansēšanas operācijas, ilgāka termiņa refinansēšanas operācijas, precizējošās operācijas un strukturālās operācijas. Attiecībā uz izmantotajiem instrumentiem reversie darījumi ir galvenais Eurosistēmas atklātā tirgus instruments, un to var izmantot visās četrās operāciju kategorijās, bet ECB parāda sertifikātus var izmantot strukturālajās likviditāti samazinošajās operācijās. Strukturālās operācijas var veikt, arī izmantojot tiešos darījumus, t. i., pirkšanu un pārdošanu. Turklāt Eurosistēmai precizējošo operāciju veikšanai pieejami divi citi instrumenti: valūtas mijmaiņas darījumi un noguldījumu ar noteiktu termiņu piesaiste. Turpmākajās sadaļās detalizēti izklāstītas dažādo Eurosistēmā izmantoto atklātā tirgus instrumentu raksturīgās iezīmes.”

12. Pielikuma 3.1.4. sadaļā otrās daļas sesto aizzīmes teksta daļu aizstāj ar šādu:

“parasti šādas operācijas decentralizēti veic NCB (ECB Padome var nolemt, ka ārkārtas apstākļos ECB ir tiesības veikt divpusējās precizējošās reversās operācijas);”.

13. Pielikuma 3.2. sadaļā ceturtās daļas ceturto aizzīmes teksta daļu aizstāj ar šādu:

“parasti šādas operācijas decentralizēti veic NCB (ECB Padome var nolemt, ka ārkārtas apstākļos ECB ir tiesības veikt tiešās operācijas);”.

14. Šādi groza 3.3. sadaļu:

a) otro daļu aizstāj ar šādu daļu: “ECB parāda sertifikāti ir ECB parādsaistības attiecībā pret sertifikāta turētāju. Tos emitē un ieraksta veidā glabā euro zonas vērtspapīru depozitārijos. ECB nepiemēro nekādus ierobežojumus sertifikātu pārvedamībai. Detalizēti noteikumi par ECB parāda sertifikātiem tiks iekļauti nosacījumos attiecībā uz šādiem sertifikātiem.”;

b) trešo daļu aizstāj ar šādu daļu: “ECB parāda sertifikātus emitē ar diskontu, t. i., tos emitē zem nominālvērtības un dzēšanas datumā dzēš atbilstoši nominālvērtībai. Emisijas apjoma un dzēšanas apjoma starpība ir vienāda ar to procentu summu, kas saskaņā ar noteikto procentu likmi uzkrāta emisijas apjomam sertifikāta termiņā. Piemērojamā procentu likme ir vienkārša procentu likme, aprēķināta saskaņā ar dienu aprēķina principu “faktiskais dienu skaits/360”. Emisijas apjoma aprēķins sniegts 1. ielikumā.”;

c) ar šādu ielikumu aizstāj 1. ielikumu:

15. Pielikuma 3.4. sadaļā ceturtās daļas piekto aizzīmes teksta daļu aizstāj ar šādu:

“parasti tos decentralizēti veic NCB (ECB Padome var nolemt, ka ārkārtas apstākļos ECB ir tiesības veikt divpusējos valūtas mijmaiņas darījumus); un”.

16. Pielikuma 3.5. sadaļā ceturtās daļas piekto aizzīmes teksta daļu aizstāj ar šādu:

“parasti noguldījumu piesaisti decentralizēti veic NCB (ECB Padome var nolemt, ka ārkārtas apstākļos ECB var veikt noguldījumu ar noteiktu termiņu (8) divpusēju piesaisti); un

17. Pielikuma 4.1. sadaļā trešās daļas 1. un 2. zemsvītras piezīmi aizstāj ar šādām zemsvītras piezīmēm:

“(1) Kopš 2008. gada 19. maijaTARGET decentralizētā tehniskā infrastruktūra aizstāta ar TARGET2. TARGET2 ir vienota platforma (caur kuru tiek iesniegti un apstrādāti visi maksājuma uzdevumi un caur kuru maksājumi tiek saņemti tehniskā ziņā tieši tādā pašā veidā) un, ciktāl piemērojams, NCB iekšējās uzskaites sistēmas. (2) Turklāt piekļuvi aizdevuma iespējai uz nakti nodrošina tikai darījuma partneriem, kam ir piekļuve kontam NCB, kurā var tikt veikti darījuma norēķini, piemēram, TARGET2 vienotajā platformā.”

18. Šādi groza 4.2. sadaļu:

a) trešās daļas (pirmā daļa pēc virsraksta “Piekļuves nosacījumi”) beigās pievieno šādu (*) zemsvītras piezīmi: “(*) Turklāt piekļuvi noguldījumu iespējai nodrošina tikai darījuma partneriem, kam ir piekļuve kontam NCB, kurā var tikt veikti darījuma norēķini, piemēram, TARGET2 vienotajā platformā.”;

b) septītās daļas (otrā daļa pēc virsraksta “Termiņš un procentu nosacījumi”) 12. zemsvītras piezīmi aizstāj ar šādu zemsvītras piezīmi: “(12) Sk. šīs nodaļas 6. zemsvītras piezīmi.”

19. Pielikuma 5.1.1. sadaļas 3. ielikumu aizstāj ar šādu ielikumu:

20. Šādi groza 5.1.3. sadaļu:

a) pirmās daļas ievaddaļu aizstāj ar šādu ievaddaļu: “Eurosistēmas standartizsoles tiek publiski izziņotas, izmantojot informācijas tīklus un ECB tīmekļa vietni. Turklāt NCB var izziņot izsoles operāciju tieši darījuma partneriem, neizmantojot informācijas tīklus. Parasti publiskajā izsoles paziņojumā iekļauta šāda informācija:”;

b) pirmās daļas desmito aizzīmes teksta daļu aizstāj ar šādu: “operācijas sākuma datums un termiņa beigu datums (ja nepieciešams) vai instrumenta novērtējuma datums un termiņa beigu datums (ECB parāda sertifikātu emisijai);”;

c) pirmās daļas septiņpadsmito aizzīmes teksta daļu aizstāj ar šādu: “sertifikātu nominālvērtība (ECB parāda sertifikātu emisijai); un”;

d) pirmās daļas astoņpadsmito aizzīmes teksta daļu aizstāj ar šādu: “emisijas ISIN kods (ECB parāda sertifikātu emisijai).”

21. Šādi groza 5.1.4. sadaļu:

a) trešo daļu aizstāj ar šādu daļu: “Mainīgas procentu likmes izsolēs darījuma partneri var iesniegt izsoles pieteikumus ar ne vairāk kā desmit dažādiem procentu likmju/cenu/mijmaiņas darījuma punktu līmeņiem. Ārkārtas gadījumos Eurosistēma var noteikt ierobežojumu izsoles pieteikumu skaitam, ko var iesniegt mainīgas likmes izsolēs. Katrā izsoles pieteikumā darījuma partneriem jānorāda summa, par kuru tie vēlas veikt darījumu ar NCB, un attiecīga procentu likme (9) (10). Procentu likmju pieteikumi jāizsaka ar skaitli, kas dalās ar 0,01 procentu punktu. Mainīgas procentu likmes valūtas mijmaiņas darījumu izsolēs mijmaiņas darījuma punkti nosakāmi saskaņā ar standarta tirgus principiem, un to solis ir 0,01 mijmaiņas darījuma punkts.

b) septīto daļu aizstāj ar šādu daļu: “Darījuma partneriem vienmēr jāspēj segt tiem piešķirtos apjomus ar pietiekamu apjomu atbilstošo pamatā esošo aktīvu (11). Līgumu vai normatīvo aktu nosacījumi, kurus piemēro attiecīgā NCB, pieļauj soda piemērošanu, ja darījuma partneris nepārved pamatā esošos aktīvus vai skaidro naudu pietiekamā apjomā, lai norēķinātos par summu, kas tam piešķirta izsoles operācijā.

22. Pielikuma 5.1.5. sadaļas trešo daļu (otrā daļa pēc virsraksta “Euro veiktas mainīgas procentu likmes izsoles”) aizstāj ar šādu daļu:

“Mainīgas procentu likmes izsolēs, kas paredzētas likviditātes samazināšanai (tās var izmantot ECB parāda sertifikātu emisijai un noguldījumu ar noteiktu termiņu piesaistei), pieteikumi tiek sakārtoti piedāvāto procentu likmju augošā secībā (vai piedāvāto cenu dilstošā secībā). Vispirms tiek apmierināti pieteikumi ar viszemāko procentu likmi (augstāko cenu), pēc tam – pieteikumi ar augstākām procentu likmēm (zemākām cenām), līdz izlietots viss likviditātes samazināšanai paredzētais līdzekļu apjoms. Ja visaugstākās apstiprinātās procentu likmes (viszemākās cenas) līmenī (t. i., robežlikmes/cenas līmenī) pieteikumu kopsumma pārsniedz atlikušo piešķiramo apjomu, to sadala proporcionāli starp pieteikumiem, pamatojoties uz atlikušā piešķiramā apjoma attiecību pret pieteikumu kopapjomu ar robežlikmi/cenu (sk. 5. ielikumu). ECB parāda sertifikātu emisijai katram darījuma partnerim piešķirto apjomu noapaļo līdz tuvākajam ECB parāda sertifikātu nominālvērtības darījuma solim. Citām likviditāti samazinošām operācijām katram darījuma partnerim piešķirtais apjoms jānoapaļo līdz pilnam euro.”

23. Šādi groza 5.1.6. sadaļu:

a) pirmās daļas ievaddaļu aizstāj ar šādu ievaddaļu: “Standartizsoļu un ātro izsoļu rezultātus paziņo publiski, izmantojot informācijas tīklus un ECB tīmekļa vietni. Turklāt NCB var paziņot izsoles rezultātu tieši darījuma partneriem, neizmantojot informācijas tīklus. Parasti publiskajā izsoles rezultāta paziņojumā iekļauta šāda informācija:”;

b) trīspadsmito aizzīmes teksta daļu aizstāj ar šādu: “operācijas sākuma datums un termiņa beigu datums (ja nepieciešams) vai instrumenta novērtējuma datums un termiņa beigu datums (ECB parāda sertifikātu emisijai);”;

c) sešpadsmito aizzīmes teksta daļu aizstāj ar šādu: “sertifikātu nominālvērtība (ECB parāda sertifikātu emisijai); un”;

d) septiņpadsmito aizzīmes teksta daļu aizstāj ar šādu: “emisijas ISIN kods (ECB parāda sertifikātu emisijai).”

24. Pielikuma 5.2. sadaļas pirmo daļu aizstāj ar šādu daļu:

“NCB var veikt operācijas, pamatojoties uz divpusējām procedūrām. Šīs procedūras var izmantot precizējošajās atklātā tirgus operācijās un strukturālajās tiešajās operācijās (12). Plašā nozīmē divpusējās operācijas ir jebkādas procedūras, kurās Eurosistēma veic darījumu ar vienu vai vairākiem darījuma partneriem, nerīkojot izsoli. Šajā ziņā izšķir divus dažādus divpusējo procedūru veidus: operācijas, kurās Eurosistēma ar darījuma partneriem sazinās tieši, un operācijas, kas tiek veiktas ar biržu un tirgus aģentu starpniecību.

25. Pielikuma 5.3.1. sadaļas 3. tabulu aizstāj ar šādu tabulu:

“3. tabula Eurosistēmas atklātā tirgus operāciju parastie norēķinu datumi (13) Monetārās politikas instruments Norēķinu datums standartizsolēs Norēķinu datums ātrajās izsolēs un divpusējās procedūrās Reversie darījumi T + 1 (14) T Tiešie darījumi — Saskaņā ar tirgus principiem attiecībā uz darījuma pamatā esošajiem aktīviem ECB parāda sertifikātu emisija T + 2 — Valūtas mijmaiņas darījumi — T, T + 1 vai T + 2 Noguldījumu ar noteiktu termiņu piesaiste — T

26. Pielikuma 5.3.2. sadaļas pirmo daļu aizstāj ar šādu daļu:

“Norēķinus par atklātā tirgus operācijām, kuru pamatā ir standartizsoles (t. i., galvenajām refinansēšanas operācijām, ilgāka termiņa refinansēšanas operācijām un strukturālajām operācijām), parasti veic pirmajā dienā pēc darījuma dienas, kurā atvērta TARGET2 un visas atbilstošās SSS. Tomēr norēķinus par ECB parāda sertifikātu emisiju veic otrajā dienā pēc darījuma dienas, kurā atvērta TARGET2 un visas atbilstošās SSS. Principā Eurosistēmas mērķis ir panākt, lai norēķini par darījumiem, kas saistīti ar tās atklātā tirgus operācijām, vienlaikus tiktu veikti visās dalībvalstīs ar visiem darījuma partneriem, kas nodrošinājuši pietiekamus pamatā esošos aktīvus. Taču darbības ierobežojumu un SSS tehnisko īpatnību dēļ norēķinu veikšanas konkrētais laiks dienas robežās atklātā tirgus operācijām euro zonā var atšķirties. Galveno un ilgāka termiņa refinansēšanas operāciju norēķinu veikšanas laiks parasti sakrīt ar laiku, kad veic atmaksu par iepriekšējo atbilstoša termiņa operāciju.”

27. Pielikuma 6.1. sadaļas otrās daļas 2. zemsvītras piezīmi svītro.

28. Šādi groza 6.2.1. sadaļu:

a) piekto daļu aizstāj ar šādu daļu: “Aktīviem, kas rada naudas plūsmu un nodrošina ar aktīviem nodrošinātus vērtspapīrus, jāatbilst šādām prasībām: a) šādu aktīvu iegādi regulē ES dalībvalsts tiesību akti; b) tos iegādājas īpaši vērtspapīrošanas mērķim dibināti uzņēmumi no darījuma iniciatora vai starpnieka tādā veidā, ko Eurosistēma uzskata par vērtspapīrošanu, “aktīvus pārdodot”, kas īstenojama pret jebkuru trešo pusi, un tie nedrīkst būt pieejami darījuma iniciatoram un tā kreditoriem vai starpniekam un tā kreditoriem, t. sk. darījuma iniciatora vai starpnieka maksātnespējas gadījumā; c) tos izveidojis un emitentam pārdevis EEZ reģistrēts darījuma iniciators vai, attiecīgā gadījumā, starpnieks; d) tie nedrīkst kopumā vai daļēji, faktiski vai potenciāli ietvert citu ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru laidienus (15). Turklāt tie nedrīkst kopumā vai daļēji, faktiski vai potenciāli ietvert ar kredītiem saistītas parādzīmes, mijmaiņas darījumus vai citus atvasinātos instrumentus (16) (17), vai sintētiskos vērtspapīrus; un e) ja tie ir kredītprasības, parādniekiem un kreditoriem jābūt reģistrētiem (vai, fizisku personu gadījumā, rezidentiem) EEZ un, ja piemērojams, attiecīgajam vērtspapīram jāatrodas EEZ. Šīs kredītprasības noteicošajiem tiesību aktiem jābūt EEZ valsts tiesību aktiem. Ja tās ir obligācijas, emitentiem jābūt reģistrētiem EEZ, tām jābūt emitētām EEZ valstī saskaņā ar EEZ valsts likumiem un jebkuram attiecīgajam vērtspapīram jāatrodas EEZ (17). Gadījumā, ja darījuma iniciators vai, ja piemērojams, starpnieks reģistrēts euro zonā vai Apvienotajā Karalistē, Eurosistēma ir pārliecinājusies, ka šajās jurisdikcijās nav paredzētas stingras darījumu atzīšanas par spēkā neesošiem normas. Ja darījuma iniciators vai, ja piemērojams, starpnieks reģistrēts citā EEZ valstī, ar aktīviem nodrošinātos vērtspapīrus var uzskatīt par atbilstošiem tikai tad, ja Eurosistēma pārliecinās, ka tās tiesības ir pienācīgi aizsargātas pret darījumu atzīšanas par spēkā neesošiem normām, ko Eurosistēma uzskata par piemērojamām saskaņā ar attiecīgās EEZ valsts likumiem. Šajā nolūkā pirms ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru atzīšanas par atbilstošiem Eurosistēmai pieņemamā formā tiek iesniegts neatkarīgs juridisks atzinums, kurā izklāstītas valstī piemērojamās darījumu atzīšanas par spēkā neesošiem normas (17). Lai lemtu par to, vai tās tiesības ir pietiekami aizsargātas pret darījumu atzīšanas par spēkā neesošiem normām, Eurosistēma var pieprasīt citus dokumentus, t. sk. saņēmēja maksātspējas apliecinājumu termiņam, kurā darījumu var atzīt par spēkā neesošu. Darījumu atzīšanas par spēkā neesošiem normas, kuras Eurosistēma uzskata par stingrām un tādēļ nepieņemamām, ietver normas, saskaņā ar kurām pamatā esošo aktīvu pārdošanu likvidators var atzīt par spēkā neesošu, pamatojoties tikai uz to, ka tā tika veikta noteiktā laika posmā (termiņā, kurā darījumu var atzīt par spēkā neesošu) pirms pārdevēja (iniciatora/starpnieka) maksātnespējas paziņošanas, vai normas, saskaņā ar kurām šādu darījuma atzīšanu par spēkā neesošu saņēmējs var novērst tikai tad, ja tas pierāda, ka viņam pārdošanas laikā nav bijis ziņu par pārdevēja (iniciatora/starpnieka) maksātnespēju.

b) sesto daļu aizstāj ar šādu daļu: “Strukturētas emisijas gadījumā laidiens (vai apakšlaidiens), lai tas būtu atbilstošs, nevar tikt pakārtots tās pašas emisijas citiem laidieniem. Laidienu (vai apakšlaidienu) uzskata par nepakārtotu attiecībā pret citiem tās pašas emisijas laidieniem (vai apakšlaidieniem), ja saskaņā ar emisijas prospektā izklāstīto maksājuma prioritāti, ko piemēro pēc paziņojuma par tiesību izmantošanu saņemšanas, nevienam citam laidienam (vai apakšlaidienam) netiek noteikta prioritāte attiecībā pret šo laidienu (vai apakšlaidienu) par maksājuma (pamatsummas un procentu) saņemšanu, un tādējādi šāds laidiens (vai apakšlaidiens) no strukturētas emisijas dažādiem laidieniem vai apakšlaidieniem ir pēdējais, kuram rodas zaudējumi. Attiecībā uz strukturētām emisijām, kurās prospekts paredz paziņojuma par tūlītēju samaksu vai tiesību izmantošanu saņemšanu, jānodrošina, ka laidiens (vai apakšlaidiens) nav pakārtots ne saskaņā ar paziņojumā par tūlītēju samaksu noteikto maksājumu prioritāti, ne saskaņā ar paziņojumā par tiesību izmantošanu noteikto maksājumu prioritāti.”;

c) devītajā daļā (pēc virsraksta “Emisijas vieta”) 7. zemsvītras piezīmi (pirmo zemsvītras piezīmi šajā daļā) aizstāj ar šādu zemsvītras piezīmi: “(7) Lai starptautiskie parāda vērtspapīri globālā uzrādītāja apliecības veidā, ko sākot ar 2007. gada 1. janvāri emitējuši starptautiskie centrālie vērtspapīru depozitāriji (ICSD), Euroclear Bank (Beļģija) un Clearstream Banking Luxembourg, būtu atbilstoši, tie jāemitē jaunu globālo parādzīmju veidā un jāglabā kopējā depozitārijā, kas ir ICSD, vai, ja nepieciešams, CVD, kas atbilst ECB noteikto standartu minimumam. Starptautiskie parāda vērtspapīri globālā uzrādītāja apliecības veidā, kurus pirms 2007. gada 1. janvāra emitēja standarta globālās parādzīmes veidā, un aizstājamie vērtspapīri, kurus šajā datumā emitēja vai pēc tam emitēs ar tādu pašu starptautisko vērtspapīru identifikācijas numuru (ISIN), līdz dzēšanas datumam joprojām būs atbilstoši. Lai starptautiskie parāda vērtspapīri globālās reģistrācijas veidā, kas pēc 2010. gada 30. septembra emitēti Euroclear Bank (Beļģija) un Clearstream Banking Luxembourg, būtu atbilstoši, tie jāemitē saskaņā ar starptautisko parāda vērtspapīru jauno glabāšanas struktūru. Starptautiskie parāda vērtspapīri globālās reģistrācijas veidā, kas emitēti pirms šīs dienas vai šajā dienā, līdz dzēšanas datumam joprojām būs atbilstoši. Starptautiskie parāda vērtspapīri individuālās parādzīmes veidā, kas emitēti pēc 2010. gada 30. septembra, pārstās būt atbilstoši. Starptautiskie parāda vērtspapīri individuālās parādzīmes veidā, kas emitēti pirms šīs dienas vai šajā dienā, līdz dzēšanas datumam joprojām būs atbilstoši.”;

d) desmito daļu (pirmo daļu pēc virsraksta “Norēķinu procedūras”) aizstāj ar šādu daļu: “Parāda instrumentam jābūt pārvedamam dematerializētā veidā. Tam jāatrodas un par to jāveic norēķini euro zonā, izmantojot Eurosistēmas vai SSS kontu, kas atbilst ECB noteiktajiem standartiem, lai uz reģistrāciju un realizāciju attiektos dalībvalsts tiesību akti.”;

e) divpadsmitās daļas (vienīgā daļa pēc virsraksta “Pieņemami tirgi”) 13. zemsvītras piezīmi (pēdējo zemsvītras piezīmi) aizstāj ar šādu zemsvītras piezīmi: “(13) Tirgojamie aktīvi, kas tika pieņemti kā otrā līmeņa aktīvi, kas emitēti pirms 2007. gada 31. maija un tiek tirgoti neregulētos tirgos, kas pašlaik atbilst Eurosistēmas drošības un pieejamības, bet neatbilst caurskatāmības prasībām, joprojām būs atbilstoši līdz 2010. gada 31. decembrim, ja tie atbildīs pārējiem atbilstības kritērijiem. Pēc tam tie kļūs neatbilstoši. Tas neattiecas uz nenodrošinātiem tirgojamiem aktīviem, kurus emitējušas kredītiestādes un kuri apstiprināti kā otrā līmeņa aktīvi, un kuri kļuva neatbilstoši 2007. gada 31. maijā.”;

f) piecpadsmito daļu (otro daļu pēc virsraksta “Emitenta/garantijas devēja reģistrācijas vieta”) aizstāj ar šādu daļu: “Garantijas devējam jābūt reģistrētam EEZ, ja vien garantija nav nepieciešama, lai noteiktu augstus kredītstandartus tirgojamiem aktīviem, kā izklāstīts 6.3.2. sadaļā.”

29. Šādi groza 6.2.2. sadaļu:

a) otrās daļas (pirmā daļa pēc virsraksta “Kredītprasības”) otro aizzīmes teksta daļu aizstāj ar šādu: “Debitors/garantijas devējs: nefinanšu sabiedrības (18), valsts sektora uzņēmumi, starptautiskās vai starpvalstu iestādes ir atbilstoši parādnieki un garantijas devēji. Katrs parādnieks ir individuāli un atsevišķi atbildīgs par attiecīgās kredītprasības atmaksu pilnā apjomā (par atsevišķām kredītprasībām kopā atbildīgie kredīta līdzaizņēmēji netiek iekļauti).

b) otrās daļas trešo aizzīmes teksta daļu aizstāj ar šādu: “Debitora/garantijas devēja reģistrācijas vieta: debitoram jābūt reģistrētam euro zonā. Garantijas devējam arī jābūt reģistrētam euro zonā, ja vien garantija nav vajadzīga augstu kredītstandartu noteikšanai netirgojamiem aktīviem, kā izklāstīts 6.3.3. sadaļā. Šī prasība neattiecas uz starptautiskām vai starpvalstu iestādēm.”;

c) otrās daļas ceturto aizzīmes teksta daļu aizstāj ar šādu: “Kredītstandarti: kredītprasību kvalitāti novērtē ar debitora vai garantijas devēja pamatā esošo kredītspēju. Kredītprasībām jāatbilst ECAF noteikumos noteiktajiem augstajiem netirgojamo aktīvu kredītstandartiem, kas izklāstīti 6.3.3. sadaļā.”;

d) otrās daļas septīto aizzīmes teksta daļu aizstāj ar šādu: “Noteicošie tiesību akti: līgumu par kredītprasību un līgumu starp darījuma partneri un NCB, kas laiž apgrozībā kredītprasību kā nodrošinājumu (līgums par nodrošinājuma mobilizāciju), nosaka kādas dalībvalsts tiesību akti. Turklāt dažādu noteicošo tiesību aktu, kas piemērojami a) darījuma partnerim, b) kreditoram, c) parādniekam, d) garantijas devējam (ja iespējams), e) līgumam par kredītprasību un f) līgumam par nodrošinājuma mobilizāciju, skaits nevar pārsniegt divus.”;

e) otrās daļas astotās aizzīmes teksta daļas 20. zemsvītras piezīmi aizstāj ar šādu zemsvītras piezīmi: “(20) Sk. šīs nodaļas 20. zemsvītras piezīmi.”;

f) trešās daļas (pirmā daļa pēc virsraksta “Netirgojami neliela apjoma ar hipotēku nodrošināti parāda instrumenti”) ceturto aizzīmes teksta daļu aizstāj ar šādu: “Emitenta reģistrācijas vieta: emitentam jābūt reģistrētam euro zonā.”;

g) trešās daļas sestās aizzīmes teksta daļas 22. zemsvītras piezīmi aizstāj ar šādu: “(22) Sk. šīs nodaļas 20. zemsvītras piezīmi.”

30. Šādi groza 6.2.3. sadaļu:

a) pēc piektās daļas (trešā daļa pēc virsraksta “Atbilstošo aktīvu izmantošanas noteikumi”) iekļauj šādu daļu: “Monetārās politikas īstenošanas nolūkā, jo īpaši – lai uzraudzītu atbilstošo aktīvu izmantošanas noteikumu ievērošanu attiecībā uz ciešām saiknēm, Eurosistēmas centrālās bankas apmainās ar informāciju par kapitāla turējumiem, ko šim nolūkam sniegušas uzraudzības iestādes. Uz šo informāciju attiecas uzraudzības iestāžu piemērotie slepenības standarti.”;

b) sesto daļu (ceturto daļu pēc virsraksta “Atbilstošo aktīvu izmantošanas noteikumi”) aizstāj ar šādu daļu: “Nosacījums par ciešām saiknēm nav piemērojams: a) ciešām saiknēm starp darījuma partneri un EEZ valsts iestādēm, kurām ir tiesības iekasēt nodokļus, vai gadījumos, ja EEZ valsts sektora iestāde, kurai ir tiesības iekasēt nodokļus, garantē kādu parāda instrumentu; b) nodrošinātām banku obligācijām, kas emitētas saskaņā ar PVKIU Direktīvas 22. panta 4. punktā izklāstītajiem kritērijiem; vai c) gadījumiem, kuros parāda instrumentus aizsargā īpaši tiesiskās aizsardzības pasākumi, ko var pielīdzināt b) punktā minētajiem instrumentiem, piemēram: i) netirgojami neliela apjoma ar hipotēku nodrošināti parāda instrumenti, kas nav vērtspapīri; vai ii) ar dzīvojamā sektora nekustamā īpašuma kredītiem nodrošinātas strukturētas nodrošinātās obligācijas (t. i., dažas nodrošinātās obligācijas, ko Eiropas Komisija nav atzinusi par PVKIU atbilstošām), kas atbilst visiem kritērijiem, ko piemēro ar aktīviem nodrošinātiem vērtspapīriem, kas izklāstīti 6.2. un 6.3. sadaļā, un šādiem papildu kritērijiem (19): — dzīvojamā sektora nekustamā īpašuma kredītiem, kas ir strukturētu nodrošināto obligāciju pamatā, jābūt euro, to emitentam (un debitoram un garantijas devējam, ja tie ir juridiskas personas) jābūt reģistrētam dalībvalstī, pamatā esošajiem aktīviem jāatrodas dalībvalstī, un kredītu noteicošajiem tiesību aktiem jābūt kādas dalībvalsts tiesību aktiem, — dzīvojamā sektora nekustamā īpašuma kredīti ir atbilstoši attiecīgo strukturēto nodrošināto obligāciju nodrošinājuma pūlam, ja tos nodrošina atbilstoša garantija vai hipotēka. Atbilstošai garantijai jābūt tādai, ko izmaksā 24 mēnešu laikā no saistību neizpildes. Šādu garantēto kredītu atbilstošās garantijas var sniegt dažādu līgumu formā, t. sk. apdrošināšanas līgumu formā, ar nosacījumu, ka tās sniedz valsts sektora iestāde vai valsts uzraudzīta finanšu iestāde. Garantijas devējam šādos garantētajos kredītos nedrīkst būt ciešu saikņu ar nodrošināto obligāciju emitentu, un viņam uz darījuma laiku jābūt apstiprināta ECAI piešķirtam A+/A1/AH kredītreitingam, — līdz 10 % nodrošinājuma pūla var aizstāt ar augstas kvalitātes citu nodrošinājumu. Šo ierobežojumu var pārsniegt tikai pēc padziļināta attiecīgās NCB novērtējuma, — katra atsevišķā atbilstošā kredīta maksimālā daļa, kurai līdzekļus var iegūt ar strukturēto nodrošināto obligāciju emisiju, ir 80 % no kredīta pret nodrošinājuma (loan-to-value (LTV)) vērtību. LTV aprēķinam jābalstās uz konservatīvu tirgus novērtējumu, — nodrošinājumam obligāti jābūt vismaz 8 % lielākam par aizdevumu, — maksimālā kredīta summa dzīvojamā sektora nekustamā īpašuma kredītiem ir 1 milj. euro, — nodrošinājuma pūla atsevišķajam kredītnovērtējumam jāatbilst 10 bāzes punktu NV līmenim viena gada periodā, kas atbilst “A” kredītreitingam (sk. 6.3.1. sadaļu), — emitentam un saistītajiem uzņēmumiem, kuri ir daļa no darījuma vai uz kuriem attiecas darījums ar strukturētajām nodrošinātajām obligācijām, piemērojamais mazākais kredītreitings ir “A” (Fitch vai Standard & Poor’s“A–” vai Moody’s“A3”, vai DBRS“AL”). — Turklāt darījuma partneriem jāsniedz pazīstamas juridiskās firmas juridisks apstiprinājums, kas apstiprina, ka ievēroti šādi nosacījumi: — obligāciju emitents ir ES dalībvalstī reģistrēta kredītiestāde un nav īpaša mērķa uzņēmums pat tad, ja šīs obligācijas garantējusi ES dalībvalstī reģistrēta kredītiestāde, — saskaņā ar dalībvalsts, kurā reģistrēts emitents vai emitētas obligācijas, likumiem uz emitentu/emisiju attiecas īpaša valsts uzraudzība, kuras mērķis ir obligāciju turētāju aizsardzība, — emitenta maksātnespējas gadījumā obligāciju turētājiem ir prioritāte attiecībā uz pamatsummas atmaksu un procentu maksājumiem, kas izriet no (pamatā esošajiem) atbilstošajiem aktīviem, — no obligāciju emisijas iegūtās summas tiek (atbilstoši obligāciju dokumentācijā izklāstītajiem ieguldījumu noteikumiem) investētas saskaņā ar attiecīgajiem nacionālajiem nodrošināto obligāciju tiesību aktiem vai citiem šiem aktīviem piemērojamiem tiesību aktiem.

c) ar šādu tabulu aizstāj 4. tabulu: “4. tabula Eurosistēmas monetārās politikas operācijām atbilstošie aktīvi Atbilstības kritēriji Tirgojamie aktīvi (20) Netirgojamie aktīvi (21) Aktīva veids ECB parāda sertifikāti Citi tirgojami parāda instrumenti (22) Kredītprasības RMBD Kredītstandarti Aktīvam jāatbilst augstiem kredītstandartiem. Augstos kredītstandartus novērtē, izmantojot ECAF noteikumus tirgojamiem aktīviem (22) Debitoram/garantijas devējam jāatbilst augstiem kredītstandartiem. Kredītspēju novērtē, izmantojot ECAF noteikumus kredītprasībām Aktīvam jāatbilst augstiem kredītstandartiem. Augstos kredītstandartus novērtē, izmantojot ECAF noteikumus RMBD Emisijas vieta EEZ (22) Neattiecas Neattiecas Norēķinu/apkalpošanas procedūras Norēķinu vieta: euro zona. Instrumenti jāglabā centralizēti dematerializētā veidā centrālajās bankās vai SSS, kas atbilst ECB noteikto standartu minimumam Eurosistēmas procedūras Eurosistēmas procedūras Emitenta/debitora/garantijas devēja veids Centrālās bankas Valsts sektors Privātais sektors Starptautiskās un starpvalstu iestādes Valsts sektors Nefinanšu sabiedrības Starptautiskās un starpvalstu iestādes Kredītiestādes Emitenta, debitora un garantijas devēja reģistrācijas vieta Emitents (22): EEZ vai G10 valstis, kas neietilpst EEZ Debitors: EEZ Garantijas devējs (22): EEZ Euro zona Euro zona Pieņemami tirgi Regulēti tirgi ECB pieņemami neregulētie tirgi Neattiecas Neattiecas Valūta Euro Euro Euro Minimālais apjoms Neattiecas Kredītprasības iesniegšanas laikā spēkā esošais minimālais apjoms No 2007. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim: — izmantošanai iekšzemē: NCB izvēle, — izmantošanai pārrobežu darījumos: vienots apjoms 500 000 euro Sākot ar 2012. gada 1. janvāri: vienots minimālais apjoms visā euro zonā 500 000 euro Neattiecas Noteicošie tiesību akti Ar aktīviem nodrošinātiem vērtspapīriem pamatā esošo aktīvu iegādi regulē ES dalībvalsts tiesību akti. Pamatā esošo kredītprasību noteicošie tiesību akti ir EEZ valsts tiesību akti Kredītprasību līguma un nodrošinājuma mobilizācijas noteicošie tiesību akti ir dalībvalsts tiesību akti. Dažādu tiesību aktu, kas piemērojami: a) darījuma partnerim; b) kreditoram; c) debitoram; d) garantijas devējam (ja uz to attiecas); e) kredītprasības līgumam; f) līgumam par nodrošinājuma mobilizāciju, skaits nevar pārsniegt divus Neattiecas Izmantošana pārrobežu darījumos Jā Jā Jā

31. Šādi groza 6.3.1. sadaļu:

a) ceturto daļu aizstāj ar šādu daļu: “Attiecībā uz ECAI avotiem novērtējumam jābūt balstītam uz publiski pieejamu kredītreitingu. Eurosistēma patur sev tiesības pieprasīt skaidrojumu, ja uzskata to par nepieciešamu. Ar aktīviem nodrošinātiem vērtspapīriem kredītreitingi jāskaidro publiski pieejamā kredītreitinga ziņojumā, t. i., detalizētā pirmspārdošanas vai jaunas emisijas ziņojumā, ietverot arī vispusēju strukturālo un tiesisko aspektu analīzi, detalizētu nodrošinājuma pūla novērtējumu, darījuma dalībnieku un arī visu pārējo būtisko tā detaļu analīzi. Turklāt ECAI regulāri jāpublicē ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru uzraudzības ziņojumi. Šo ziņojumu publikācijai jānotiek atbilstoši kupona maksājumu veikšanas biežumam un laikam. Šajos ziņojumos kā minimums jāietver jaunākā informācija par galveno darījumu datiem (piemēram, nodrošinājuma pūla sastāvs, darījumu dalībnieki, kapitāla struktūra) un arī darbības rezultātiem.”;

b) piekto daļu aizstāj ar šādu daļu: “Eurosistēmas etalons, nosakot augstu kredītstandartu prasību minimumu (kredītspējas slieksni), ir “A” kredītreitings (23). Eurosistēma uzskata, ka 0,10 % saistību neizpildes varbūtība (NV) viena gada periodā ir ekvivalenta “A” kredītreitingam, un tā tiek regulāri pārskatīta. ECAF izmanto Kapitāla prasību direktīvā (CRD) (24) sniegto saistību neizpildes gadījuma definīciju. Eurosistēma publicē viszemāko reitinga līmeni, kas atbilst katrai atzītajai ECAI noteiktajam kredītspējas slieksnim (arī tas tiek regulāri pārskatīts), neuzņemoties nekādu atbildību par ECAI novērtējumu. Attiecībā uz ar aktīviem nodrošinātiem vērtspapīriem Eurosistēmas etalons, nosakot augstu kredītstandartu prasību minimumu, ir “AAA” kredītreitings (25) emisijas brīdī. Ar aktīviem nodrošināta vērtspapīra pastāvēšanas laikā tam jāsaglabā mazākais Eurosistēmas pieļautais kredītreitings “A” līmenī.

c) septīto daļu aizstāj ar šādu daļu: “Aktīvus, ko emitējuši vai garantējuši uzņēmumi, kuriem saskaņā ar Līguma 75. pantu ES vai kāda ES dalībvalsts piemērojusi līdzekļu iesaldēšanu un/vai citus pasākumus, ierobežojot to līdzekļu izmantošanu, vai uzņēmumi, par kuriem ECB Padome pieņēmusi lēmumu pārtraukt uz laiku vai liegt tiem dalību atklātā tirgus operācijās vai piekļuvi Eurosistēmas pastāvīgajām iespējām, var izslēgt no atbilstošo aktīvu saraksta.”

32. Šādi groza 6.3.2. sadaļu:

a) pirmās daļas otro aizzīmes teksta daļu aizstāj ar šādu: “ECAI kredītnovērtējums ar aktīviem nodrošinātiem vērtspapīriem: ar aktīviem nodrošinātiem vērtspapīriem, kas emitēti 2010. gada 1. martā vai pēc tā, Eurosistēma pieprasa vismaz divus atzītu ECAI kredītnovērtējumus attiecīgajai emisijai. Lai noteiktu šo vērtspapīru atbilstību, piemēro “otrā labākā” noteikumu, kas nozīmē, ka ne tikai vislabākajam ECAI kredītnovērtējumam, bet arī otram labākajam pieejamajam ECAI kredītnovērtējumam jāatbilst ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru kredītspējas slieksnim. Pamatojoties uz šo principu, Eurosistēma pieprasa abiem kredītnovērtējumiem būt “AAA”/“Aaa” līmenī emisijas brīdī un “A” līmenī vērtspapīra pastāvēšanas laikā, lai vērtspapīru uzskatītu par atbilstošu. No 2011. gada 1. marta visiem ar aktīviem nodrošinātiem vērtspapīriem neatkarīgi no to emisijas datuma jābūt vismaz diviem atzītu ECAI kredītnovērtējumiem attiecīgajai emisijai, un tiem jāizpilda “otrā labākā” noteikums, lai vērtspapīrus arī turpmāk uzskatītu par atbilstošiem. Pirms 2010. gada 1. marta emitētiem ar aktīviem nodrošinātiem vērtspapīriem, kam ir tikai viens kredītnovērtējums, līdz 2011. gada 1. martam jāsaņem otrs kredītnovērtējums. Pirms 2009. gada 1. marta emitētiem ar aktīviem nodrošinātiem vērtspapīriem abiem kredītnovērtējumiem jāatbilst “A” līmenim vērtspapīra pastāvēšanas laikā. Ar aktīviem nodrošinātiem vērtspapīriem, kas emitēti laikā no 2009. gada 1. marta līdz 2010. gada 28. februārim, pirmajam kredītnovērtējumam jāatbilst “AAA”/“Aaa” līmenim emisijas brīdī un “A” līmenim vērtspapīra pastāvēšanas laikā, bet otram kredītnovērtējumam jāatbilst “A” līmenim gan emisijas brīdī (26), gan vērtspapīra pastāvēšanas laikā. Ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru aizstājamas papildu emisijas tiek uzskatītas par jaunām ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru emisijām. Visiem ar aktīviem nodrošinātiem vērtspapīriem, kas emitēti ar vienu ISIN kodu, jāievēro atbilstības kritēriji, kas bija spēkā pēdējās aizstājamās papildu emisijas laikā. Ja ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru aizstājamas papildu emisijas neatbilst pēdējās aizstājamās papildu emisijas laikā spēkā esošajiem atbilstības kritērijiem, visus ar to pašu ISIN kodu emitētos ar aktīviem nodrošinātos vērtspapīrus uzskata par neatbilstošiem. Šo noteikumu nepiemēro attiecībā uz ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru aizstājamām papildu emisijām, kas ir Eurosistēmas atbilstošo aktīvu sarakstā 2010. gada 10. oktobris, ja pēdējā papildu emisija notika pirms šā datuma. Neaizstājamas papildu emisijas tiek uzskatītas par citiem ar aktīviem nodrošinātajiem vērtspapīriem.

b) pirmās daļas trešās aizzīmes teksta daļas trešo ievilkumu aizstāj ar šādu ievilkumu: “Garantija jāregulē ES dalībvalsts tiesību aktiem, un tai juridiski jābūt spēkā esošai, kā arī garantijas devējam saistošai un realizējamai pret to.”;

c) otrās daļas pirmās aizzīmes teksta daļas ievaddaļu aizstāj ar šādu ievaddaļu: “Euro zonas valsts sektora emitenti vai garantijas devēji: ja tirgojamu aktīvu emitē vai par to garantiju sniedz euro zonā reģistrēta reģionālā valdība, vietējā pašvaldība vai valsts sektora uzņēmums (VSU) saskaņā ar CRD, piemērojama šāda procedūra:”;

d) otrās daļas otro aizzīmes teksta daļu aizstāj ar šādu: “Euro zonas nefinanšu sabiedrību emitenti vai garantijas devēji: ja tirgojamiem aktīviem, kurus emitē vai par kuriem garantiju sniedz euro zonā reģistrētas nefinanšu sabiedrības (27), nevar noteikt augstus kredītstandartus, pamatojoties uz ECAI kredītnovērtējumu attiecīgajai emisijai, emitentam vai garantijas devējam, piemēro ECAF noteikumus attiecībā uz kredītprasībām, un darījuma partneri drīkst izmantot paši savu IRB sistēmu, NCB iekšējā kredītnovērtējuma sistēmas vai trešo personu – kredītreitinga sniedzēju – reitinga instrumentus. Nefinanšu sabiedrību emitētie tirgojamie parāda instrumenti, kam nav piešķirts reitings, nav iekļauti atbilstošo tirgojamo aktīvu publiski pieejamā sarakstā.

33. Šādi groza 6.3.3. sadaļu:

a) Ppiektās daļas pirmās aizzīmes teksta daļas (Valsts sektora debitori/garantijas devēji) ii) apakšpunktā 35. zemsvītras piezīmi aizstāj ar šādu zemsvītras piezīmi: “(35) Sk. šīs nodaļas 34. zemsvītras piezīmi.”;

b) piektās daļas pirmās aizzīmes teksta daļas iii) apakšpunktā 36. zemsvītras piezīmi aizstāj ar šādu zemsvītras piezīmi: “(36) Sk. šīs nodaļas 39. zemsvītras piezīmi.”;

c) piektās daļas otrās aizzīmes teksta daļas (Nefinanšu sabiedrību debitori vai garantijas devēji) 37. zemsvītras piezīmi (pirmā zemsvītras piezīme šajā aizzīmes teksta daļā) aizstāj ar šādu zemsvītras piezīmi: “(37) Ja darījuma partneris kā kredītspējas avotu izvēlējies ECAI, tas var izmantot noteikumu “pirmais vislabākais” (sk. šīs nodaļas 34. zemsvītras piezīmi).”;

d) sestās daļas trešo aizzīmes teksta daļu aizstāj ar šādu: “Garantija jāregulē ES dalībvalsts tiesību aktiem, un tai juridiski jābūt spēkā esošai, kā arī garantijas devējam saistošai un realizējamai pret to.”

34. Pielikuma 6.3.4. sadaļas četrpadsmito daļu (pirmā daļa pēc virsraksta “Trešo personu sniegto kredītreitinga instrumentu avots”) aizstāj ar šādu daļu:

“RT avots ir iestādes, kas novērtē debitoru kredītspēju, galvenokārt izmantojot kvantitatīvos modeļus sistemātiskā un mehāniskā veidā, bez citas informācijas paļaujoties arī uz auditētajiem pārskatiem, un kuru kredītnovērtējumi nav domāti publiskai lietošanai. RT sniedzējs, kurš vēlas piedalīties ECAF, iesniedz pieteikumu savas reģistrācijas valsts NCB, izmantojot Eurosistēmas sagatavoto paraugu, kuram pievieno tajā norādītos papildu dokumentus. Darījuma partneri, kas vēlas ECAF mērķiem izmantot RT sniedzēju, kuru nav apstiprinājusi Eurosistēma, iesniedz pieteikumu savas reģistrācijas valsts NCB, izmantojot Eurosistēmas sagatavoto paraugu, kuram pievieno tajā norādītos papildu dokumentus. Eurosistēma lemj par RT sniedzēja apstiprināšanu, pamatojoties uz vērtējumu par Eurosistēmas noteikto apstiprināšanas kritēriju izpildi (28).

35. Pielikuma 6.4.1. sadaļas 7. ielikumu aizstāj ar šādu ielikumu:

36. Šādi groza 6.4.2. sadaļu:

a) trešo aizzīmes teksta daļu aizstāj ar šādu: “Eurosistēma ierobežo tādu nenodrošinātu parāda instrumentu izmantošanu, ko emitējusi kredītiestāde vai cits uzņēmums, ar kuru kredītiestādei ir cieša saikne, kas definēta 6.2.3. sadaļā. Šādus aktīvus darījuma partneri var izmantot kā nodrošinājumu tikai tādā apmērā, lai vērtība, ko šim nodrošinājumam Eurosistēma noteikusi pēc diskonta piemērošanas, nepārsniedz 10 % no kopējās šā darījuma partnera sniegtā nodrošinājuma vērtības pēc diskonta piemērošanas. Šis ierobežojums neattiecas uz aktīviem, ko garantējusi valsts sektora iestāde, kurai ir tiesības iekasēt nodokļus, vai ja aktīvu vērtība pēc diskonta piemērošanas nepārsniedz 50 milj. euro. Divu vai vairāku šādu aktīvu emitentu apvienošanās vai šādu emitentu ciešu saikņu izveidošanas gadījumā šos emitentus gada laikā pēc apvienošanās vai ciešas saiknes nodibināšanās šā ierobežojuma kontekstā uzskata par vienu emitentu grupu.”;

b) sadaļas 6. tabulas 4. zemsvītras piezīmi aizstāj ar šādu zemsvītras piezīmi: “(4) Likviditātes II kategorijā iekļauti tikai tie tirgojamie aktīvi, kuru emitentus ECB klasificē kā aģentūras. Citu starpnieku emitētie tirgojamie aktīvi iekļauti III vai IV likviditātes kategorijā atkarībā no emitenta un aktīva veida.”

37. Šādi groza 6.6.1. sadaļu:

a) otrās daļas 52. zemsvītras piezīmi aizstāj ar šādu zemsvītras piezīmi: “(52) Sk. šīs nodaļas 57. zemsvītras piezīmi.”;

b) trešās daļas 53. zemsvītras piezīmi aizstāj ar šādu zemsvītras piezīmi: “(53) Sk. šīs nodaļas 57. zemsvītras piezīmi.”

38. Pielikuma 6.7. sadaļas trešo daļu aizstāj ar šādu daļu:

“Darījuma partneri, kas ir ārpus EEZ vai Šveices reģistrētu kredītiestāžu filiāles, nevar izmantot šādus aktīvus kā nodrošinājumu.”

39. Pielikuma 7.1. sadaļas ceturto daļu aizstāj ar šādu daļu:

“Piemērojot obligātās rezerves, ECB jārīkojas saskaņā ar Eurosistēmas mērķiem, kas noteikti Līguma 127. pantā un ECBS Statūtu 2. pantā, kas turklāt ietver principu par izvairīšanos izraisīt būtisku nevēlamu līdzekļu pārvietošanu vai atteikšanos no banku starpniekpakalpojumiem ieguldījumu veikšanā.”

40. Ar šādu sadaļu aizstāj 7.2. sadaļu:

“Saskaņā ar ECBS Statūtu 19.1. pantu ECB pieprasa dalībvalstīs reģistrētām kredītiestādēm turēt obligātās rezerves. Tas nozīmē, ka Eurosistēmas obligāto rezervju sistēma attiecas arī uz euro zonā nereģistrētu kredītiestāžu filiālēm, kas atrodas euro zonā. Tomēr šī sistēma neattiecas uz euro zonā reģistrētu kredītiestāžu filiālēm, kas nav reģistrētas euro zonā.

Iestādes automātiski tiek atbrīvotas no rezervju prasībām tā izpildes perioda sākumā, kura laikā to atļauja darboties kā kredītiestādei ir atsaukta vai nodota vai kura laikā dalībvalsts tiesu iestāde vai cita kompetenta iestāde pieņem lēmumu par iestādes likvidācijas procesa uzsākšanu. Saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2531/98 un Regulu ECB/2003/9 ECB var arī nediskriminējošā veidā atbrīvot iestādes no to saistībām Eurosistēmas obligāto rezervju sistēmā, ja šīm iestādēm ES vai kāda dalībvalsts piemēro reorganizācijas pasākumus vai līdzekļu iesaldēšanu un/vai citus pasākumus saskaņā ar Līguma 75. pantu, ierobežojot to līdzekļu izmantošanu, vai atbrīvot iestādes, par kurām ECB Padome pieņēmusi lēmumu pārtraukt uz laiku vai liegt tām dalību atklātā tirgus operācijās vai piekļuvi Eurosistēmas pastāvīgajām iespējām, vai ja Eurosistēmas obligāto rezervju sistēmas mērķi netiktu sasniegti, piemērojot saistības šīm konkrētajām iestādēm. Ja lēmums par šādu atbrīvojumu pamatots ar Eurosistēmas obligāto rezervju sistēmas mērķiem, ECB ņem vērā vienu vai vairākus šādus kritērijus:

— iestāde ir pilnvarota veikt tikai īpašas mērķfunkcijas,

— iestādei ir aizliegts veikt aktīvas bankas darbības funkcijas, konkurējot ar citām kredītiestādēm,

— iestādei ir juridiskas saistības visus savus noguldījumus paredzēt mērķiem, kas saistīti ar palīdzību reģionālajai un/vai starptautiskajai attīstībai.

ECB izveido un uztur to iestāžu sarakstu, uz kurām attiecas Eurosistēmas obligāto rezervju sistēma. ECB arī publisko to iestāžu sarakstu, kuras atbrīvotas no saistībām Eurosistēmas obligāto rezervju sistēmā citu iemeslu dēļ, nevis sakarā ar ES vai kādas dalībvalsts veiktajiem reorganizācijas pasākumiem vai līdzekļu iesaldēšanu un/vai citiem pasākumiem saskaņā ar Līguma 75. pantu, ierobežojot to līdzekļu izmantošanu, vai iestāžu sarakstu, par kurām ECB Padome pieņēmusi lēmumu pārtraukt uz laiku vai liegt tām dalību atklātā tirgus operācijās vai piekļuvi Eurosistēmas pastāvīgajām iespējām (29). Darījuma partneri var paļauties uz šiem sarakstiem, lemjot, vai to saistības ir parāds citai iestādei, uz kuru attiecas rezervju prasības. Saraksti, kas publiski pieejami pēc Eurosistēmas darbadienas beigām katra kalendārā mēneša pēdējā dienā, ir spēkā rezervju bāzes aprēķināšanai izpildes periodam, kas sākas kalendārajā mēnesī pēc diviem mēnešiem. Piemēram, februāra beigās publicētais saraksts būtu spēkā rezervju bāzes aprēķināšanai izpildes periodam, kas sākas aprīlī.

41. Šādi groza 7.3. sadaļu:

a) septītās daļas (otrā daļa pēc virsraksta “Rezervju prasību aprēķināšana”) 7. zemsvītras piezīmi aizstāj ar šādu zemsvītras piezīmi: “(7) Iestādēm, kurām saskaņā ar ECB monetārās un banku statistikas pārskatu sniegšanas sistēmu (sk. pielikumu) atļauts sniegt statistiskos datus apkopotā veidā kā grupai, visai grupai piešķir tikai vienu šādu atskaitījumu, ja vien iestādes nesniedz pietiekami detalizētus datus par rezervju bāzi un rezervju turējumiem, lai Eurosistēma varētu pārbaudīt to precizitāti un kvalitāti un noteikt attiecīgo rezervju prasību katrai grupā iekļautajai iestādei atsevišķi.”;

b) sadaļas 9. ielikumā (*) zemsvītras piezīmi aizstāj ar šādu zemsvītras piezīmi: “(*) Eiropas Centrālās bankas 2008. gada 19. decembra Regulā (EK) Nr. 25/2009 par monetāro finanšu iestāžu nozares bilanci (pārstrādāta redakcija) (ECB/2008/32) (OV L 15, 20.1.2009., 14. lpp.) nepārprotami pausta prasība noguldījumu saistības uzrādīt pēc nominālvērtības. Nominālvērtība nozīmē pamatsummas apjomu, kas parādniekam saskaņā ar līgumsaistībām jāatmaksā kreditoram. Šis grozījums bija nepieciešams, jo Padomes 1986. gada 8. decembra Direktīvā 86/635/EEK par banku un citu finanšu iestāžu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem veikti grozījumi (OV L 372, 31.12.1986., 1. lpp.), lai noteiktus finanšu instrumentus varētu novērtēt pēc patiesās vērtības.”

42. Pielikuma 7.4. sadaļas otro daļu (pirmā daļa pēc virsraksta “Rezerves”) aizstāj ar šādu daļu:

“Katrai iestādei jātur savas obligātās rezerves vienā vai vairākos rezervju kontos tās dalībvalsts NCB, kurā iestāde reģistrēta. Iestādēs, kurām dalībvalstī ir vairāk nekā viena vienība, par kopējo obligāto rezervju prasību izpildi visās iestādes vietējās vienībās atbild galvenais birojs (30). Iestādei, kurai ir vienības vairāk nekā vienā dalībvalstī, jāuztur obligātās rezerves katrā tās dalībvalsts NCB, kurā tai ir vienība, atbilstoši tās rezervju bāzei attiecīgajā dalībvalstī.

43. Šādi groza 2. papildinājumu:

a) “ciešu saikņu” definīciju aizstāj ar šādu definīciju: “Ciešas saiknes (close links): situācija, kurā darījuma partneris ir saistīts ar atbilstošo aktīvu emitentu/debitoru/garantijas devēju tāpēc, ka: a) darījuma partnerim tieši vai netieši, izmantojot vienu vai vairākus citus uzņēmumus, pieder 20 % vai vairāk emitenta/debitora/garantijas devēja kapitāla; vai b) emitentam/debitoram/garantijas devējam tieši vai netieši, izmantojot vienu vai vairākus citus uzņēmumus, pieder 20 % vai vairāk darījuma partnera kapitāla; vai c) trešai personai pieder vairāk nekā 20 % darījuma partnera kapitāla un vairāk nekā 20 % emitenta/debitora/garantijas devēja kapitāla vai nu tieši, vai netieši, izmantojot vienu vai vairākus citus uzņēmumus.”;

b) “kredītiestāžu” definīciju aizstāj ar šādu definīciju: “Kredītiestāde (credit institution): kredītiestāde, kas noteikta Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 14. jūnija Direktīvas 2006/48/EK par kredītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu (pārstrādāta versija) (31) 2. pantā un 4. panta 1. punktā, kā tie ieviesti nacionālajos tiesību aktos, ko uzrauga kompetentā iestāde; vai cita kredītiestāde Līguma 123. panta 2. punkta izpratnē, uz kuru attiecas uzraudzība, kas līdzvērtīga kompetentās nacionālās iestādes veiktajai uzraudzībai.

c) tiek svītrota “elektroniskās naudas” definīcija;

d) tiek iekļauta “likviditātes atbalsta ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru darījumā” definīcija: “Likviditātes atbalsts ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru darījumā (Liquidity support in an ABS transaction): jebkurš strukturāls mehānisms, kas var tikt izmantots, lai segtu naudas plūsmas pagaidu deficītu, kas var rasties darījuma laikā.”;

e) “reitinga instrumentu” definīciju aizstāj ar šādu definīciju: “Reitinga instrumenti (RT) (Rating tools (RTs)): Eurosistēmas kredītnovērtējuma sistēma (ECAF) nodrošināts kredītspējas novērtējuma avots, ko sniedz iestādes, kas novērtē debitoru kredītspēju, galvenokārt izmantojot kvantitatīvos modeļus sistemātiskā un mehāniskā veidā, bez citas informācijas paļaujoties arī uz auditētajiem pārskatiem, un kuru kredītnovērtējumi nav domāti publiskai lietošanai. Lai kļūtu par ECAF sastāvdaļu, šādām iestādēm nepieciešams individuāls Eurosistēmas akcepts.”;

f) “Līguma” definīciju aizstāj ar šādu definīciju: “Līgums (Treaty): Līgums par Eiropas Savienības darbību.”

44. Šādi groza 4. papildinājumu:

a) papildinājuma 1. sadaļā šādu (*) zemsvītras piezīmi pievieno pēc Regulas (EK) Nr. 2533/98 nosaukuma: “(*) OV L 318, 27.11.1998., 8. lpp.”;

b) ar šādu daļu aizstāj 2. sadaļas pirmo daļu: “Eiropas Centrālās bankas 2008. gada 19. decembra Regulas (EK) Nr. 25/2009 par monetāro finanšu iestāžu sektora bilanci (ECB/2008/32) (32) mērķis ir nodrošināt ECB un saskaņā ar ECBS Statūtu 5.2. pantu arī NCB, kuras iespēju robežās veic šo darbu, pilnvaras vākt statistikas materiālus, kas nepieciešami, lai varētu pildīt ECBS uzdevumus, un īpaši – tās uzdevumu noteikt un īstenot Savienības monetāro politiku saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 127. panta 2. punkta pirmo ievilkumu. Statistisko informāciju, kas savākta saskaņā ar Regulu ECB/2008/32, izmanto, lai sagatavotu monetāro finanšu iestāžu (MFI) sektora konsolidēto bilanci, kuras galvenais mērķis ir sniegt ECB vispusīgu statistisko informāciju par monetārajām norisēm, kas skar dalībvalstīs izvietoto MFI kopējos finanšu aktīvus un pasīvus. Iesaistītās dalībvalstis tiek aplūkotas kā viena ekonomiskā teritorija.

c) ar šādu daļu aizstāj 2. sadaļas ceturto daļu: “Otrkārt, Regulā ECB/2008/32 noteiktajām pārskatu sniegšanas saistībām jāievēro caurredzamības un juridiskās noteiktības princips. Tas jādara, jo minētā regula ir saistoša kopumā un tieši piemērojama visā euro zonā. Tā nosaka to fizisko un juridisko personu tiešos pienākumus, pret kuriem ECB var piemērot sankcijas, ja netiek pildītas ECB pārskatu sniegšanas prasības (sk. Regulas (EK) Nr. 2533/98 7. pantu). Tādējādi pārskatu sniegšanas pienākumi ir skaidri noteikti un jebkura ECB rīcība, pārbaudot vai savācot obligāto statistisko informāciju, notiek saskaņā ar noteiktiem principiem. Treškārt, ECB līdz minimumam jāsamazina pārskatu apjoms saskaņā ar statistikas principiem, kas nosaka ECBS veikto statistikas izstrādi, sagatavošanu un izplatīšanu (sk. Regulas (EK) Nr. 2533/98 3.a pantu). Šie principi sīkāk definēti ECBS publiskajā paziņojumā par Eiropas statistiku, kas publicēts ECB tīmekļa vietnē.”;

d) ar šādu daļu aizstāj 2. sadaļas piekto daļu: “Tāpēc statistikas materiālus, ko NCB savākušas saskaņā ar Regulu ECB/2008/32, izmanto arī tam, lai aprēķinātu rezervju bāzi saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas 2003. gada 12. septembra Regulu (EK) Nr. 1745/2003 par obligāto rezervju piemērošanu (ECB/2003/9) (33).

e) ar šādu daļu aizstāj 2. sadaļas sesto daļu: “Regula ECB/2008/32 tikai vispārīgi nosaka pārskatu sniedzējus un to pārskatu sniegšanas pienākumus, un principus, saskaņā ar kuriem ECB un NCB parasti izmanto savas tiesības pārbaudīt vai vākt obligāto statistisko informāciju. Detalizēta statistiskā informācija, kas jāsniedz saskaņā ar ECB statistikas pārskatu sniegšanas prasībām, un standartu minimums, kas jāņem vērā, plašāk skaidrots Regulas ECB/2008/32 I–IV pielikumā.”;

f) ar šādu sadaļu aizstāj 3. sadaļu: “MFI ietver rezidentu kredītiestādes, kas definētas Savienības tiesību aktos, un visas pārējās rezidentu finanšu iestādes, kas nodarbojas ar noguldījumu un/vai tiem tuvu aizstājēju piesaisti no iestādēm, kas nav MFI, kā arī kredītu izsniegšanu un/vai ieguldījumu veikšanu vērtspapīros savā vārdā (vismaz ekonomiskā nozīmē). ECB izveido un uztur iestāžu sarakstu saskaņā ar šo definīciju un klasifikācijas principiem, kas noteikti Regulas ECB/2008/32 I pielikumā. MFI sarakstu statistikas vajadzībām izveido un uztur ECB Valde. Euro zonā rezidējošo MFI kopums ir faktiskie pārskatu sniedzēji. NCB var noteikt izņēmuma statusu mazajām MFI saskaņā ar Regulas ECB/2008/32 8. pantu. Šie izņēmumi dod iespēju NCB piemērot mazietekmīgo grupu atmešanas (cutting off the tail) metodi.”;

g) ar šādu sadaļu aizstāj 4. sadaļu: “Lai izveidotu konsolidēto bilanci, faktiskajiem pārskatu sniedzējiem rezidentiem katru mēnesi jāiesniedz bilances statistiskā informācija. Papildu informācija jāiesniedz katru ceturksni. Detalizētāks iesniedzamās statistiskās informācijas apraksts sniegts Regulas ECB/2008/32 I pielikumā. Attiecīgos statistiskos datus vāc NCB, kurām jānosaka konkrētā pārskatu sniegšanas procedūra. Regula ECB/2008/32 neliedz NCB vākt no faktiskajiem pārskatu sniedzējiem statistisko informāciju, kas nepieciešama ECB statistikas prasību pildīšanai, plašākas statistikas pārskatu sniegšanas sistēmas ietvaros, ko NCB uz savu atbildību veido saskaņā ar Savienības vai nacionālajiem tiesību aktiem vai iedibināto praksi un kas paredzēta citām statistikas vajadzībām. Tomēr tas nedrīkst ierobežot to statistikas prasību izpildi, kuras izklāstītas Regulā ECB/2008/32. Konkrētos gadījumos ECB var izmantot šādiem nolūkiem savāktu statistisko informāciju savu prasību izpildei. Minētais NCB piešķirtais izņēmuma statuss nozīmē, ka attiecīgajām mazajām MFI tiek piemērotas atvieglotas pārskatu sniegšanas prasības (t. sk. tām noteikta prasība sniegt tikai ceturkšņa pārskatus), kas saistībā ar obligātajām rezervēm noteikti jāpilda un kas precizētas Regulas ECB/2008/32 III pielikumā. Prasības tām mazajām MFI, kas nav kredītiestādes, izklāstītas minētās regulas 8. pantā. Tomēr MFI, kurām piešķirts izņēmuma statuss, ir iespēja izpildīt visas standarta pārskatu sniegšanas prasības.”;

h) ar šādām daļām aizstāj 5. sadaļas pirmo līdz astoto daļu: “Lai mazinātu pārskatu apjomu un izvairītos no dublēšanās statistiskās informācijas vākšanā, bilances statistikas informāciju, ko MFI sniegušas saskaņā ar Regulu ECB/2008/32, izmanto arī rezervju bāzes aprēķinam saskaņā ar Regulu ECB/2003/9. Pārskatu sniedzējiem jāiesniedz dati statistikas vajadzībām savām NCB saskaņā ar 1. tabulu, kas iekļauta Regulas ECB/2008/32 III pielikumā. 1. tabulā ar “*” atzīmētos lodziņus pārskatu sniedzējas iestādes izmanto rezervju bāzes aprēķināšanai (sk. 7. nodaļas 9. ielikumu). Lai pareizi aprēķinātu rezervju bāzi, kurai tiek piemērota pozitīvo rezervju norma, nepieciešams detalizēts sadalījums noguldījumiem ar noteikto termiņu ilgāku par diviem gadiem, noguldījumiem ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu ilgāku par diviem gadiem un kredītiestāžu repo saistībām pret (“iekšzemes” un “citu iesaistīto dalībvalstu”) “MFI”, “kredītiestādēm, uz kurām attiecas rezervju prasības, ECB un NCB” un “valdības” sektoriem, kā arī “pārējām valstīm”. Turklāt atkarībā no katras valsts statistiskās informācijas vākšanas sistēmas un neierobežojot pilnīgu atbilstību MFI bilances definīcijām un klasifikācijas principiem, kas izklāstīti Regulā ECB/2008/32, kredītiestādes, uz kurām attiecas rezervju prasības, var paziņot datus, kas nepieciešami rezervju bāzes aprēķināšanai (izņemot datus par tirgojamiem vērtspapīriem), saskaņā ar 1.a tabulu, ja netiek ietekmēti dati, kas 1. tabulā atzīmēti treknrakstā. Regulas ECB/2008/32 III pielikumā aprakstīti obligāto rezervju sistēmas lietojuma īpašie un pārejas noteikumi, kā arī noteikumi, kas piemērojami, kredītiestādēm apvienojoties. Regulas ECB/2008/32 III pielikumā īpaši aplūkota to kredītiestāžu pārskatu sniegšanas sistēma, kuras veido mazietekmīgo grupu. Mazajām kredītiestādēm jāziņo vismaz ceturkšņa dati, kas ir nepieciešami rezervju bāzes aprēķināšanai saskaņā ar 1.a tabulu. Šīs iestādes nodrošina, ka saskaņā ar 1.a tabulu sniegtie pārskati pilnībā atbilst 1. tabulā piemērotajām definīcijām un klasifikācijai. Mazietekmīgo iestāžu triju rezervju prasību izpildes periodu rezervju bāzes datu pamatā ir NCB savāktie ceturkšņa beigu dati. III pielikumā ietverti arī kredītiestāžu grupas apkopoto pārskatu sniegšanas noteikumi. Saņemot atļauju no ECB, kredītiestādes, uz kurām attiecas obligāto rezervju prasības vienotā nacionālajā teritorijā, var sniegt statistikas datus par to konsolidēto rezervju bāzi kā kredītiestāžu grupa, ja visas attiecīgās iestādes atteikušās izmantot vienreizējo atskaitījumu no rezervju prasībām. Tomēr vienreizējais atskaitījums saglabājas visai grupai kopumā. Ja kredītiestāžu grupai atļauts obligātās rezerves turēt, izmantojot starpnieku, bet tā nesniedz grupas pārskatu, NCB var atļaut starpniekam veikt apkopotu statistikas pārskatu sniegšanu (kas neattiecas uz rezervju bāzi) šīs kredītiestāžu grupas vārdā. Šādā gadījumā vienreizējais atskaitījums saglabājas katram grupas dalībniekam. Visas attiecīgās iestādes ir atsevišķi iekļautas ECB MFI sarakstā. Pielikums ietver arī noteikumus, kas piemērojami, kredītiestādēm apvienojoties. Terminiem “apvienošanās”, “iestādes, kas apvienojas” un “pārņēmēja iestāde” ir Regulas ECB/2003/9 1. pantā noteiktā nozīme. Izpildes periodā, kurā notiek apvienošanās, pārņēmējas iestādes rezervju prasības tiek aprēķinātas un pildītas saskaņā ar minētās regulas 13. pantu. Turpmākajiem rezervju prasību izpildes periodiem pārņēmējas iestādes rezervju prasības tiek aprēķinātas, pamatojoties uz rezervju bāzi un statistisko informāciju saskaņā ar īpašiem noteikumiem (sk. tabulu Regulas ECB/2008/32 III pielikumā), ja tie ir piemērojami. Citos gadījumos piemēro parastos statistiskās informācijas sniegšanas un rezervju prasību aprēķināšanas noteikumus saskaņā ar Regulas ECB/2003/9 3. pantu. Turklāt attiecīgā NCB var atļaut pārņēmējai iestādei pildīt tās statistikas informācijas sniegšanas prasības, izmantojot pagaidu kārtību. Šāda atkāpe no parastās kārtības pieļaujama iespējami īsu laiku, kas nekādā gadījumā nedrīkst pārsniegt sešus mēnešus pēc apvienošanās. Šis izņēmums neierobežo pārņēmējas iestādes uzdevumu pildīt pārskatu sniegšanas pienākumus saskaņā ar Regulu ECB/2008/32 un, ja tā ir piemērojama, arī uzdevumu pārņemt pievienoto iestāžu pārskatu sniegšanas pienākumus.”;

i) ar šādu sadaļu aizstāj 6. sadaļu: “ECB un NCB parasti izmanto tiesības pārbaudīt un obligāti vākt statistisko informāciju, ja nav ievērots datu nosūtīšanas, precizitātes, konceptuālās atbilstības un pārskatīšanas standartu minimums. Šo standartu minimums izklāstīts Regulas ECB/2008/32 IV pielikumā.”;

j) ar šādu sadaļu aizstāj 7. sadaļu: “Tā kā ECBS Statūtu 34.1. pantā ietvertie noteikumi nepiešķir nekādas tiesības vai nenosaka pienākumus dalībvalstīm, uz kurām attiecas izņēmums (ECBS Statūtu 42.1. pants), un Dānijai (Protokola par dažiem noteikumiem attiecībā uz Dāniju 2. pants) un neattiecas uz Lielbritāniju (Protokola par dažiem noteikumiem attiecībā uz Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti 8. pants), Regula ECB/2008/32 tiek piemērota tikai iesaistītajās dalībvalstīm. Tomēr ECBS Statūtu 5. pants, kas attiecas uz ECB un NCB kompetenci statistikas jomā, un Regula (EK) Nr. 2533/98 tiek piemērota visās dalībvalstīs. Šis fakts, kā arī Līguma par Eiropas Savienību 4. panta 3. punkta otrais un trešais ievilkums nosaka neiesaistīto dalībvalstu pienākumu izstrādāt un īstenot valstī visus pasākumus, ko tās uzskata par lietderīgiem, lai savāktu ECB statistikas pārskatu sniegšanas prasību izpildei nepieciešamo statistisko informāciju un statistikas jomā laikus sagatavotos kļūt par iesaistītajām dalībvalstīm. Šāds pienākums precīzi formulēts Regulas (EK) Nr. 2533/98 4.pantā un 17. apsvērumā. Lai nodrošinātu caurredzamību, šis īpašais pienākums atkārtoti uzsvērts arī Regulas ECB/2008/32 apsvērumos.”;

k) tabulu aizstāj ar šādu tabulu: “1. tabula Mēneša krājumi (34) BILANCES POSTEŅI A. Iekšzemes B. Pārējās iesaistītās dalībvalstis C. Pārējā pasaule D. Nav nošķirti MFI (36) Ne-MFI MFI (36) Ne-MFI Kopā Bankas Nebankas Kredītiestādes t. sk.: kredītiestādes, uz kurām attiecas rezervju prasības, ECB un NCB Vispārējā valdība (S.13) Pārējie rezidentu sektori Kredītiestādes t. sk.: kredītiestādes, uz kurām attiecas rezervju prasības, ECB un NCB Vispārējā valdība (S.13) Pārējie rezidentu sektori Centrālā valdība (S.1311) Pārējā valdība Kopā Pārējie finanšu starpnieki + finanšu palīgsabiedrības (S.123 + S.124) Apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi (S.125) Nefinanšu sabiedrības (S.11) Mājsaimniecības + mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas iestādes (S.14 + S.15) Centrālā valdība (S.1311) Pārējā valdība Kopā Pārējie finanšu starpnieki + finanšu palīgsabiedrības (S.123 + S.124) Apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi (S.125) Nefinanšu sabiedrības (S.11) Mājsaimniecības + mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas iestādes (S.14 + S.15) t. sk.: CDP (37) t. sk.: FIS t. sk.: CDP (37) t. sk.: FIS a) b) c) d) e) f) g) h) i) j) k) l) m) (n) o) p) q) r) s) t) PASĪVI 8. Skaidrā nauda apgrozībā 9. Noguldījumi * * * * * * * līdz 1 gadam ilgāk par 1 gadu T. sk. pārvedami noguldījumi T. sk. līdz 2 gadiem T. sk. sindicētie kredīti 9e Euro * * * * 9.1e Uz nakti * * * * T. sk. pārvedami noguldījumi 9.2e Ar noteikto termiņu līdz 1 gadam * * * * 1–2 gadi * * * * ilgāk par 2 gadiem * * * * * * * * * * * 9.3e Ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu līdz 3 mēnešiem * * * * ilgāk par 3 mēnešiem * * * * t. sk. ilgāk par 2 gadiem (35) * * * * * * * * * * * 9.4e Repo * * * * * * * * * * * 9x Ārvalstu valūtas 9.1x Uz nakti * * * * 9.2x Ar noteikto termiņu līdz 1 gadam * * * * 1–2 gadi * * * * ilgāk par 2 gadiem * * * * * * * * * * * 9.3x Ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu līdz 3 mēnešiem * * * * ilgāk par 3 mēnešiem * * * * t. sk. ilgāk par 2 gadiem (35) * * * * * * * * * * * 9.4x Repo * * * * * * * * * * * 10. NTF akcijas/daļas ( 36 ) 11. Emitētie parāda vērtspapīri 11e Euro līdz 1 gadam * 1–2 gadi * T. sk. līdz 2 gadiem un pamatkapitāla garantiju mazāku par 100 % ilgāk par 2 gadiem * 11x Ārvalstu valūtas līdz 1 gadam * 1–2 gadi * T. sk. līdz 2 gadiem un pamatkapitāla garantiju mazāku par 100 % ilgāk par 2 gadiem * 12. Kapitāls un rezerves 13. Pārējie pasīvi

BILANCES POSTEŅI A. Iekšzemes B. Pārējās iesaistītās dalībvalstis C. Pārējā pasaule D. Nav nošķirti MFI Ne-MFI MFI Ne-MFI Vispārējā valdība (S.13) Pārējie rezidentu sektori Vispārējā valdība (S.13) Pārējie rezidentu sektori Kopā (e) Pārējie finanšu starpnieki + finanšu palīgsabiedrības (S.123 + S.124) (f) Apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi (S.125) Nefinanšu sabiedrības (S.11) Mājsaimniecības + mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas iestādes (S.14 + S.15) Kopā (p) Pārējie finanšu starpnieki + finanšu palīgsabiedrības (S.123 + S.124) (f) Apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi (S.125) Nefinanšu sabiedrības (S.11) Mājsaimniecības + mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas iestādes (S.14 + S.15) t. sk.: CDP (37) t. sk.: FIS Kopā Patēriņa kredīts Kredīti mājokļa iegādei Pārējie kredīti t. sk.: CDP (37) t. sk.: FIS Kopā Patēriņa kredīts Kredīti mājokļa iegādei Pārējie kredīti t. sk.: SP/UP (38) t. sk.: SP/UP (38) AKTĪVI 1. Skaidra nauda 1.e t. sk. euro 2. Kredīti līdz 1 gadam 1–5 gadi ilgāk par 5 gadiem t. sk.: sindicētie kredīti t. sk.: repo darījumi 2e t. sk. euro — t. sk.: atkārtotie kredīti un pārsnieguma kredīti — t. sk. debetkaršu kredīti — t. sk. kredītkaršu kredīti 3. Neakciju vērtspapīri 3.e Euro līdz 1 gadam 1–2 gadi ilgāk par 2 gadiem 3x Ārvalstu valūtas līdz 1 gadam 1–2 gadi ilgāk par 2 gadiem 4. NTF akcijas/daļas 5. Akcijas un pārējie kapitāla vērtspapīri 6. Pamatlīdzekļi 7. Pārējie aktīvi

45. Šādi groza 6. papildinājumu:

a) papildinājuma 1. sadaļas ievaddaļas 1. un 2. zemsvītras piezīmi aizstāj ar šādām zemsvītras piezīmēm: “(1) Piemēro, ja darījuma partneris nevar pārvest pietiekamu pamatā esošo aktīvu vai naudas līdzekļu apjomu (vajadzības gadījumā – attiecībā uz papildu nodrošinājuma pieprasījumiem), lai norēķinu dienā norēķinātos vai sniegtu nodrošinājumu līdz operācijas termiņam, izmantojot attiecīgu papildu nodrošinājumu, par līdzekļiem, kas tam piešķirti likviditāti palielinošā operācijā, vai ja tas nevar nodrošināt pietiekamus naudas līdzekļus, lai veiktu norēķinu par tam piešķirto summu likviditāti samazinošā operācijā. (2) Piemēro, ja darījuma partneris nevar nodrošināt pietiekamu atbilstošo pamatā esošo aktīvu apjomu vai ja tas nevar nodrošināt pietiekamus naudas līdzekļus, lai veiktu norēķinu par divpusējo darījumu līgumsummu, vai ja tas nevar iesniegt nodrošinājumu par divpusējā darījuma atlikumu līdz darījuma beigu termiņam, izmantojot attiecīgu papildu nodrošinājumu.”;

b) ar šādu daļu aizstāj 1. sadaļas a) punkta trešo daļu: “Par pamatā esošo aktīvu izmantošanas noteikumu pārkāpumiem (39) naudas sodu aprēķina, neatbilstošo aktīvu summu (vai to aktīvu summu, kurus darījuma partneris nedrīkst izmantot), ko: i) darījuma partneris sniedzis kā nodrošinājumu NCB vai ECB vai ii) darījuma partneris nav aizstājis 20 darbdienu laikā pēc tam, kad atbilstošie aktīvi kļuvuši neatbilstoši vai darījuma partneris tos vairs nav drīkstējis izmantot, reizinot ar koeficientu 1/360.

c) ar šādu daļu aizstāj 2.1. sadaļas otro daļu: “Šādus naudas sodus un sadarbības pārtraukšanu uz laiku piemēro arī jebkuriem citiem pārkāpumiem, kas pieļauti 12 mēnešu periodā, ja vien tas nav pretrunā ar 2.3. sadaļas nosacījumiem.”;

d) ar šādu daļu aizstāj 2.2. sadaļas otro daļu: “Šādus naudas sodus un sadarbības pārtraukšanu uz laiku piemēro arī jebkuriem citiem pārkāpumiem, kas pieļauti 12 mēnešu periodā, ja vien tas nav pretrunā ar 2.3. sadaļas nosacījumiem.”

(1) Jāatzīmē, ka to dalībvalstu nacionālās centrālās bankas, kuras vēl nav ieviesušas vienoto valūtu saskaņā ar Līgumu par Eiropas Kopienas darbību, saglabā savas tiesības monetārās politikas jomā saskaņā ar nacionālajiem tiesību aktiem un tādējādi nav iesaistītas vienotās monetārās politikas īstenošanā.

(2) Visā dokumentā termins “nacionālās centrālās bankas” attiecas uz to dalībvalstu nacionālajām centrālajām bankām, kuras ieviesušas vienoto valūtu saskaņā ar Līgumu.

(3) Uz šādu informāciju attiecas dienesta noslēpuma pienākums saskaņā ar ECBS Statūtu 37. pantu.

(4) Visā dokumentā termins “dalībvalsts” attiecas uz dalībvalsti, kas ieviesusi vienoto valūtu saskaņā ar Līgumu.”

(5) Dažādās procedūras Eurosistēmas atklātā tirgus operāciju veikšanai, t. i., standartizsoles, ātrās izsoles un divpusējās procedūras, noteiktas 5. nodaļā. Standartizsoles veic ilgākais 24 stundu laikā no izsoles izsludināšanas līdz piešķīruma rezultātu apstiprināšanai. Visi darījuma partneri, kas atbilst 2.1. sadaļā minētajiem vispārējiem atbilstības kritērijiem, var piedalīties standartizsolēs. Ātrās izsoles parasti veic 90 minūšu laikā. Eurosistēma var izvēlēties ierobežotu darījuma partneru skaitu dalībai ātrajās izsolēs. Termins “divpusējās procedūras” attiecas uz jebkuru gadījumu, kad Eurosistēma veic darījumu ar vienu vai vairākiem darījuma partneriem, neizmantojot izsoles procedūras. Divpusējas procedūras ietver operācijas, ko veic ar biržu vai tirgus aģentu starpniecību.”;

(6) Kredītiestāžu saskaņotā uzraudzība balstās uz Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 14. jūnija Direktīvu 2006/48/EK par kredītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu (pārstrādāta versija) (OV L 177, 30.6.2006., 1. lpp.).”;

(7) Vajadzības gadījumā – attiecībā uz papildu nodrošinājuma pieprasījumiem.”;

(8) Noguldījumi ar noteiktu termiņu tiek turēti NCB kontos; tā tas būtu arī tad, ja šādas operācijas centralizēti būtu jāveic ECB.”

(9) Attiecībā uz ECB parāda sertifikātu emisiju ECB var nolemt, ka pieteikumi jāizsaka kā cena, nevis kā procentu likme. Šādos gadījumos cenas jānorāda procentos no nominālvērtības.

(10) Mainīgas procentu likmes valūtas mijmaiņas darījumos jānorāda valūtas apjoms, kas tiek uzturēts nemainīgs un ko darījuma partneris vēlas izmantot darījumā ar Eurosistēmu, kā arī attiecīgais mijmaiņas darījuma punktu līmenis.”;

(11) Vai norēķināties skaidrā naudā likviditāti samazinošās operācijās.”

(12) ECB Padome var nolemt, ka ārkārtas apstākļos ECB ir tiesības pašai veikt šīs operācijas.”

(13) T ir darījuma diena. Norēķinu datums attiecas uz Eurosistēmas darbadienām.

(14) Ja parastais norēķinu datums galvenajām vai ilgāka termiņa refinansēšanas operācijām sakrīt ar svētku dienu, ECB var izlemt piemērot atšķirīgu norēķinu datumu ar iespēju veikt norēķinu tajā pašā dienā. Norēķinu datumi galvenajām un ilgāka termiņa refinansēšanas operācijām tiek iepriekš noteikti Eurosistēmas izsoļu grafikā (sk. 5.1.2. sadaļu).”

(15) Šī prasība neizslēdz ar aktīviem nodrošinātus vērtspapīrus, ja emisijas struktūra ietver divus īpaša mērķa uzņēmumus un ja attiecībā uz šiem īpaša mērķa uzņēmumiem ir izpildīta “pārdošanas” prasība, lai otrā īpaša mērķa uzņēmuma emitētie vērtspapīri tieši vai netieši būti nodrošināti ar sākotnējo aktīvu pūlu un naudas plūsmas no naudas plūsmu radošajiem aktīviem tiek pārvestas no pirmā īpaša mērķa uzņēmuma otrajam īpaša mērķa uzņēmumam.

(16) Šis ierobežojums neaptver mijmaiņas darījumus, ko ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru darījumos izmanto tikai riska ierobežošanas mērķiem.

(17) Ar aktīviem nodrošināti vērtspapīri, kas 2010. gada 10. oktobris ir atbilstošu tirgojamo aktīvu sarakstā, no šīs prasības ir atbrīvoti un turpina būt atbilstoši līdz 2011. gada 9. oktobris.

(18) Kā definēts EKS 95.”;

(19) Strukturētās nodrošinātās obligācijas, kas iesniegtas pirms 2010. gada 10. oktobris un kas neatbilst šiem kritērijiem, var tikt izmantotas līdz 2011. gada 31. martam.”;

(20) Sīkāka informācija sniegta 6.2.1. sadaļā.

(21) Sīkāka informācija sniegta 6.2.2. sadaļā.

(22) Nefinanšu sabiedrību emitēto vai garantēto tirgojamo parāda instrumentu, kuriem nav piešķirts reitings, kredītstandartu nosaka, pamatojoties uz kredītnovērtējuma avotu, kuru attiecīgais darījuma partneris izvēlējies saskaņā ar kredītprasībām piemērojamiem ECAF noteikumiem, kā norādīts 6.3.3. sadaļā. Šo tirgojamo parāda instrumentu gadījumā grozījumi veikti šādos tirgojamo aktīvu atbilstības kritērijos: emitenta/garantijas devēja reģistrācijas vieta: euro zona; emisijas vieta: euro zona.”

(23) “A” kredītreitings nozīmē minimālo ilgtermiņa reitingu Fitch vai Standard & Poor’s“A–” vai Moody’s“A3”, vai DBRS“AL”.

(24) CRD ietver Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/48/EK (2006. gada 14. jūnijs) par kredītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu (pārstrādāta versija; OV L 177, 30.6.2006., 1. lpp.) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/49/EK (2006. gada 14. jūnijs) par ieguldījumu sabiedrību un kredītiestāžu kapitāla pietiekamību (pārstrādāta versija; OV L 177, 30.6.2006., 201. lpp.).

(25) “AAA” kredītreitings nozīmē ilgtermiņa reitingu Fitch, Standard & Poor’s vai DBRS“AAA” vai Moody’s“Aaa”, vai, ja tie nav pieejami, īstermiņa reitingu Fitch“F1+” vai Standard & Poor’s“A-1+”, vai DBRS“R-1H”.”;

(26) Attiecībā uz otro ECAI novērtējumu kredītnovērtējums emisijas laikā nozīmē kredītnovērtējumu pirmās emisijas laikā vai pirmās ECAI publikācijas laikā.”;

(27) Sk. šīs nodaļas 12. zemsvītras piezīmi.”

(28) Apstiprināšanas kritēriju saraksts sniegts ECB tīmekļa vietnē (www.ecb.europa.eu).”

(29) Saraksti pieejami sabiedrībai ECB interneta lapā (www.ecb.europa.eu).”

(30) Ja iestādei nav galvenā biroja dalībvalstī, kurā tā reģistrēta, tai jānosaka galvenā filiāle, kas būs atbildīga par to, lai tiktu izpildītas kopējās obligāto rezervju prasības, kas paredzētas attiecīgās iestādes vienībām konkrētajā dalībvalstī.”

(31) OV L 177, 30.6.2006., 1. lpp.”;

(32) OV L 15, 20.1.2009., 14. lpp.”;

(33) OV L 250, 2.10.2003., 10. lpp.”;

(34) Ailes, kas iezīmētas ar “*”, izmanto rezervju bāzes aprēķināšanā. Attiecībā uz parāda vērtspapīriem kredītiestādes iesniedz pierādījumus par saistībām, kas jāizslēdz no rezervju bāzes, vai piemēro fiksētu ECB noteiktas procentuālās daļas standarta samazinājumu. Ailes šaurajā rakstā ziņo tikai kredītiestādes, uz kurām attiecas rezervju prasības (RP). Sk. Regulas ECB/2008/32 III pielikuma īpašos noteikumus par obligāto rezervju piemērošanu.

(35) Par šo posteni informāciju sniedz brīvprātīgi līdz turpmākam paziņojumam.

(36) Uz datiem šajā postenī var attiekties citas statistikas vākšanas procedūras, par ko lemj NCB saskaņā ar Regulas ECB/2008/32 I pielikuma 2. daļas noteikumiem.

(37) Centrālie darījuma partneri.

(38) Pašnodarbinātie/sabiedrības, kas nav juridiskas personas.”

(39) Tālāk tekstā izklāstītie noteikumi tiek piemēroti arī tad, ja: a) darījuma partneris izmantojis neatbilstošus aktīvus vai sniedzis informāciju, kas negatīvi ietekmējusi nodrošinājuma vērtību, piemēram, par izmantotās kredītprasības atlikušo vērtību, kas ir vai ir bijusi nepatiesa vai novecojusi; vai b) darījuma partneris izmanto aktīvus, kas ir neatbilstoši emitenta/garantijas devēja un darījuma partnera ciešu saikņu dēļ.”;