LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 282/14

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/1934

(2015. gada 27. oktobris),

ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes dzelzs un tērauda cauruļu savienotājelementu importam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 2. punktu,

tā kā:

1. PROCEDŪRA

1.1. Spēkā esošie pasākumi

(1) Antidempinga pasākumi attiecībā uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas (“attiecīgā valsts” jeb “Ķīna”) un Taizemes izcelsmes cauruļu savienotājelementu (“CSE” jeb “attiecīgais ražojums”) importu sākotnēji tika noteikti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 584/96 (2) (“sākotnējie pasākumi”) un pēdējoreiz pagarināti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 803/2009 (3) (“spēkā esošie pasākumi”).

(2) Saskaņā ar pamatregulas 13. panta 3. punktu sākotnējie pasākumi Padomes Regulām (EK) Nr. 964/2003 (4), (EK) Nr. 2052/2004 (5), (EK) Nr. 2053/2004 (6) un (EK) Nr. 655/2006 (7) tika paplašināti un attiecināti arī uz importu, kas nosūtīts no Taivānas, Indonēzijas, Šrilankas un Filipīnām, neatkarīgi no tā, vai ir deklarēta tā izcelsme attiecīgi Taivānā, Indonēzijā, Šrilankā un Filipīnās.

(3) Spēkā esošie antidempinga maksājumi visiem uzņēmumiem ir 58,6 %.

1.2. Attiecībā uz citām trešām valstīm spēkā esošie pasākumi

(4) Pašlaik antidempinga pasākumi ir spēkā attiecībā uz Krievijas un Turcijas (8) izcelsmes CSE importu un attiecībā uz Korejas Republikas un Malaizijas (9) izcelsmes CSE [CVG] importu. Pret Taizemi vērsto pasākumu termiņš beidzās 2014. gada 4. septembrī (10).

1.3. Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana

(5) Eiropas Komisija (“Komisija”) 2013. gada 14. decembrī publicēja paziņojumu par konkrētu antidempinga pasākumu termiņa gaidāmajām termiņa beigām (11), kuri attiecas uz konkrētu dzelzs un tērauda cauruļu savienotājelementu importu, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā un Taizemē un kuri nosūtīti no Taivānas, Indonēzijas, Šrilankas un Filipīnām, neatkarīgi no tā, vai ir deklarēta to izcelsme attiecīgi Taivānā, Indonēzijā, Šrilankā un Filipīnās.

(6) Komisija 2014. gada 2. jūnijā saņēma pieprasījumu sākt spēkā esošo pasākumu termiņbeigu pārskatīšanu atbilstoši pamatregulas 11. panta 2. punktam.

(7) Pieprasījumu ražotāju vārdā, kas pārstāv vairāk nekā 50 % kopējās Savienības produkcijas, iesniedza Eiropas Savienības Tērauda sadurmetināšanas piederumu nozares aizsardzības komiteja (“pieprasījuma iesniedzējs”). Pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka pēc pasākumu termiņa beigām dempings un kaitējums Savienības ražošanas nozarei, iespējams, turpinātos.

(8) Komisija 2014. gada 3. septembrī sāka termiņbeigu pārskatīšanu atbilstoši pamatregulas 11. panta 2. punktam. Tā Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu (12).

1.4. Ieinteresētās personas

(9) Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja pieteikties ieinteresētās personas, kuras vēlas piedalīties izmeklēšanā. Bez tam Komisija par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu atsevišķi informēja pieprasījuma iesniedzēju, citus zināmos Savienības ražotājus, lietotājus un importētājus, ražotājus eksportētājus attiecīgajā valstī un Ķīnas iestādes un aicināja tos sadarboties.

(10) Visām ieinteresētajām personām bija iespēja sniegt piezīmes par pārskatīšanas sākšanu un pieprasīt, lai tās uzklausītu Komisija un/vai tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersona.

1.4.1. Atlase

(11) Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija paziņoja, ka saskaņā ar pamatregulas 17. pantu tā varētu veikt ieinteresēto personu atlasi.

a) Savienības ražotāju atlase

(12) Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija paziņoja, ka tā izveidojusi provizorisku Savienības ražotāju izlasi, un aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes. Izlase tika veidota, pamatojoties uz līdzīgā ražojuma ražošanas un pārdošanas apjomiem Savienībā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, vienlaikus nodrošinot ģeogrāfisko izkliedi, un ietvēra trīs uzņēmumus/uzņēmumu grupas ar ražotnēm Austrijā, Francijā, Vācijā un Itālijā. Piezīmes netika saņemtas, un tāpēc provizoriskajā izlasē iekļautie uzņēmumi tika saglabāti galīgajā izlasē.

(13) Vēlāk viens no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem nespēja sniegt pilnīgas atbildes uz anketas jautājumiem un tāpēc tika aizstāts ar citu Savienības ražotāju. Galīgā izlase sastāvēja no trim uzņēmumiem/uzņēmumu grupām, kas pārstāv 57 % no Savienības ražošanas apjoma un 58 % no Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma Savienības tirgū un kam ražotnes atradās četrās dažādās dalībvalstīs (Austrijā, Francijā, Vācijā un Itālijā). Ieinteresētās personas tika attiecīgi informētas. Tika uzskatīts, ka grozītā izlase ir Savienības ražošanas nozarei reprezentatīva.

b) Importētāju atlase

(14) Lai izlemtu, vai ir nepieciešama atlase, un attiecīgā gadījumā izveidotu izlasi, Komisija aicināja nesaistītos importētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. No divpadsmit importētājiem, kuri sniedza informāciju, tikai seši importēja attiecīgo ražojumu no Ķīnas. No šiem sešiem uzņēmumiem tika izveidota izlase, pamatojoties uz attiecīgā ražojuma importa apjomiem Savienībā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, vienlaikus nodrošinot ģeogrāfisko izkliedi, un tajā tika iekļauti trīs importētāji no Vācijas, Grieķijas un Itālijas.

(15) Visi importētāji, kuri atsaucās, tika informēti par ierosināto izlasi. Piezīmes netika saņemtas. Izlase pārstāvēja 15 % no attiecīgā ražojuma kopējā importa apjoma.

c) Ķīnas ražotāju eksportētāju atlase

(16) Lai izlemtu, vai ir nepieciešama atlase, un attiecīgā gadījumā izveidotu izlasi, Komisija aicināja visus Ķīnas ražotājus eksportētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Komisija turklāt lūdza Ķīnas Tautas Republikas pārstāvniecību Eiropas Savienībā apzināt citus iespējamos ražotājus eksportētājus, kuri varētu būt ieinteresēti piedalīties izmeklēšanā, un/vai ar tiem sazināties.

(17) Sākotnēji atsaucās tikai viens Ķīnas ražotājs eksportētājs, sniedzot izlases veidošanas veidlapā prasīto informāciju. Tāpēc atlase nebija nepieciešama. Vēlāk, kā minēts 20. apsvērumā, šis ražotājs eksportētājs vairs nesadarbojās.

1.4.2. Atbildes uz anketas jautājumiem

(18) Komisija nosūtīja anketas visiem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem un izlasē iekļautajiem importētājiem Savienībā, un iepriekš minētajam Ķīnas ražotājam eksportētājam.

(19) Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no trim izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem/ražotāju grupām un no trim izlasē iekļautajiem nesaistītajiem importētājiem.

(20) Ķīnas ražotājs eksportētājs neiesniedza atbildes uz anketas jautājumiem.

1.4.3. Pārbaudes apmeklējumi

(21) Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu, lai konstatētu dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un kaitējumu un lai novērtētu, vai pasākumu noteikšana būtu pretrunā Savienības interesēm. Pārbaudes apmeklējumi saskaņā ar pamatregulas 16. pantu tika veikti šādu uzņēmumu telpās: a) ražotāji Savienībā: — Erne Fittings GmbH un saistītais uzņēmums Siekmann Fittings GmbH, Schlins, Austrija, — Vallourec Fittings S.A., Maubeuge, Francija, — Virgilio Cena & Figli S.P.A., Brescia, Itālija; b) importētāji: — Biagini Piero & C., Altedo di Malalbergo, Itālija, — General Commercial & Industrial S.A., Athens, Grieķija, — Manfred Geldbach Flansch und Fitting GmbH, Gelsenkirchen, Vācija.

1.5. Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

(22) Dempinga atkārtošanās iespējamības izmeklēšana attiecās uz periodu no 2013. gada 1. jūlija līdz 2014. gada 30. jūnijam (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”).

(23) Kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude attiecās uz laikposmu no 2011. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

1.6. Informācijas izpaušana

(24) Komisija izpauda visām ieinteresētajām personām būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata tā gatavojās saglabāt spēkā esošos antidempinga pasākumus, un aicināja visas ieinteresētās personas iesniegt piezīmes. Piezīmes netika iesniegtas.

2. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

2.1. Attiecīgais ražojums

(25) Pārskatāmais ražojums ir tas pats, kurš termiņbeigu pārskatīšanā, kas tika noslēgta 2009. gada augustā (13), proti, Ķīnas izcelsmes dzelzs un tērauda (izņemot nerūsējošā tērauda) cauruļu savienotājelementi (izņemot lietos cauruļu piederumus, atlokus un savienotājelementus ar vītnēm), kuru lielākais ārējais diametrs nepārsniedz 609,6 mm, kurus izmanto sadurmetināšanai vai citiem mērķiem un uz kuriem pašlaik attiecas KN kodi ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 un ex 7307 99 80.

2.2. Līdzīgais ražojums

(26) Izmeklēšana parādīja, ka šādiem ražojumiem ir tādas pašas fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības un tādi paši pamatlietojumi: — attiecīgais ražojums, — ražojums, ko ražo un pārdod iekšējā tirgū Saūda Arābijā, kas bija analogā valsts, un — ražojums, ko Savienībā ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare.

(27) Komisija secina, ka šie ražojumi ir līdzīgie ražojumi pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

3. DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

3.1. Ievadpiezīmes

(28) Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai pašlaik notiek dempings un vai tas varētu turpināties vai atkārtoties pēc spēkā esošo pasākumu izbeigšanas.

(29) Kā minēts 18. un 19. apsvērumā, lai gan anketa tika nosūtīta Ķīnas ražotājam eksportētājam, kurš atsaucās atlases procesā, šis ražotājs eksportētājs vēlāk nesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Pēc tam neviens no Ķīnas ražotājiem eksportētājiem nesadarbojās šajā izmeklēšanā, tāpēc saskaņā ar pamatregulas 18. pantu bija jāizmanto pieejamie fakti.

(30) Šajā sakarībā Ķīnas iestādes un iepriekš minētais Ķīnas ražotājs eksportētājs, kurš atsaucās atlases procesā, tika pienācīgi informēti, ka Komisija atbilžu nesniegšanu uz anketas jautājumiem uzskatīs par nesadarbošanos un tādējādi attiecībā uz konstatējumiem par Ķīnu var piemērot pamatregulas 18. pantu. Kā minēts 20. apsvērumā, Komisija atbildes uz anketas jautājumiem nesaņēma.

(31) Uz šā pamata saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu tālāk izklāstītie konstatējumi par dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību tika pamatoti uz pieejamajiem faktiem, proti, uz informāciju no termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījuma un uz pieejamo Eurostat statistiku, un tie tika pārbaudīti, izmantojot importa statistiku, kura savākta saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. punktu (“14. panta 6. punkta datubāze”), un informāciju, kas savākta nesaistīto importētāju pārbaudēs uz vietas. Tika analizēta arī Ķīnas eksporta statistikas datubāze. Tomēr analīze parādīja, ka tās dati par importa apjomiem ievērojami pārsniedza citos pieejamajos avotos, jo īpaši 14. panta 6. punkta datubāzē, – reģistrētos apjomus. Tāpat arī tās ziņotās vidējās cenas ievērojami pārsniedza citu avotu vidējās cenas, tostarp vidējo cenu, ko ziņojuši nesaistītie importētāji, kuri sadarbojās. Tādējādi, starpībai starp visu pārējo pieejamo avotu ziņotajiem datiem esot nenozīmīgai, tika konstatēts, ka dati Ķīnas datubāzē ievērojami atšķiras no visu pārējo Komisijas analizēto avotu datiem. Tāpēc šajā gadījumā Ķīnas eksporta statistikas datubāzē ziņotie dati tika uzskatīti par neuzticamiem.

3.2. Imports par dempinga cenām pārskatīšanas izmeklēšanas periodā

a) Analogā valsts

(32) Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālo vērtību nosaka, pamatojoties uz cenu vai salikto vērtību tirgus ekonomikas trešā valstī. Tādēļ bija jāizvēlas tirgus ekonomikas trešā valsts (“analogā valsts”).

(33) Sākotnējā izmeklēšanā par analogo valsti bija izraudzīta Taizeme. Iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā Taizemes ražotāju nesadarbošanās dēļ par analogo valsti tika izmantotas Amerikas Savienotās Valstis.

(34) Lai veiktu šo izmeklēšanu, Komisija paziņojumā par procedūras sākšanu informēja ieinteresētās personas, ka plāno par iespējamo analogo valsti izvēlēties Korejas Republiku, jo Korejas Republikā, atšķirībā no Amerikas Savienotajām Valstīm, nebija ieviesti tirdzniecības aizsardzības pasākumi un viens Korejas ražotājs eksportētājs bija sadarbojies termiņbeigu pārskatīšanā attiecībā uz pasākumiem, kas, kā minēts 4. apsvērumā, ir spēkā attiecībā uz CSE importu no Malaizijas un Korejas Republikas. Komisija aicināja personas sniegt piezīmes par šīs izvēles atbilstību, taču neviena no personām piezīmes nesniedza.

(35) Komisija pieprasīja informāciju par CSE ražotājiem citās potenciālajās analogajās valstīs, proti, Bosnijā un Hercegovinā, Indijā, Izraēlā, Japānā, Saūda Arābijā, Taivānā un Taizemē, un aicināja visus zināmos CSE ražotājus šajās valstīs, tostarp ražotāju Korejas Republikā, sniegt nepieciešamo informāciju. Tikai viens ražotājs Saūda Arābijā sadarbojās un iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem.

(36) Kā izklāstīts 26. apsvērumā, izmeklēšanā atklājās, ka tiem CSE, ko ražo un pārdod Saūda Arābijas iekšzemes tirgū, ir tādas pašas fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības un tādi paši galalietojumi kā ražojumam, kuru ražo un uz Savienību eksportē Ķīnas ražotāji eksportētāji.

(37) Izmeklēšanā netika atklāti izkropļojumi Saūda Arābijas iekšzemes tirgū. Lai gan bija tikai viens ražotājs, tirdzniecības aizsardzības pasākumi nebija ieviesti, un iekšzemes ražotājs konkurēja ar importu no Ķīnas, Dienvidkorejas, Taizemes un Japānas. Uz šā pamata tika secināts, ka konkurences līmenis Saūda Arābijas tirgū ir apmierinošs.

(38) Izmeklēšanā tika arī noteikts, ka, spriežot pēc Eurostat datiem, salīdzinājumā ar kopējo eksportu no Ķīnas uz Savienību, daudzumi, ko ražo un pārdod Saūda Arābijas iekšzemes tirgū, ir reprezentatīvi.

(39) Kā minēts 45. apsvērumā, izmeklēšanā atklājās, ka Saūda Arābijas ražotāja veiktā CSE pārdošana iekšzemes tirgū kopumā nesa zaudējumus. Tomēr tika konstatēts, ka vidējās ražošanas izmaksas bija tādā pašā diapazonā, kādā Savienības ražošanas nozares izmaksas, un revidētie finanšu pārskati bija sagatavoti pēc darbības turpināšana principa. Uz šā pamata tika uzskatīts, ka uzņēmums paredzamā nākotnē būs dzīvotspējīgs.

(40) Ņemot vērā minēto, Saūda Arābija tika uzskatīta par piemērotu analogo valsti saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu.

b) Normālā vērtība

(41) No Saūda Arābijas ražotāja, kas sadarbojās, saņemtā informācija tika izmantota par pamatu Ķīnas ražotājiem eksportētājiem piemērojamās normālās vērtības noteikšanai.

(42) Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu Komisija vispirms pārbaudīja, vai pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Saūda Arābijas ražotāja, kas sadarbojās, kopējais iekšzemes pārdošanas apjoms bijis reprezentatīvs.

(43) Iekšzemes pārdošanas apjoms tika uzskatīts par reprezentatīvu, ja kopējais līdzīgā ražojuma iekšzemes pārdošanas apjoms neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū ir vismaz 5 % no attiecīgā ražojuma eksporta kopējā pārdošanas apjoma uz Savienību pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Kopējo eksporta pārdošanas apjomu noteica pēc Eurostat statistikas, kā paskaidrots 31. apsvērumā. Uz šā pamata tika uzskatīts, ka Saūda Arābijas iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs.

(44) Tad Komisija pārbaudīja, vai līdzīgā ražojuma pārdošanu iekšzemes tirgū atbilstīgi pamatregulas 2. panta 4. punktam var uzskatīt par veiktu parastā tirdzniecības apritē.

(45) Izmeklēšanā tika noteikts, ka vidējā svērtā iekšzemes pārdošanas cena ilgstoši ir bijusi zemāka par vidējām svērtām ražošanas izmaksām. Tāpēc nevarēja uzskatīt, ka pārdošana ir veikta parastā tirdzniecības apritē. Tādējādi saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktu normālā vērtība tika aprēķināta, pamatojoties uz ražošanas izmaksām, kam pieskaitītas samērīgas pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas un peļņa.

(46) Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punkta ievaddaļu pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas tika noteiktas, pamatojoties uz datiem, kas tika iegūti no analogās valsts ražotāja, kas sadarbojās. Tā kā nebija informācijas par ražotāja eksportētāja faktisko peļņu, tad saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punkta c) apakšpunktu tika izmantots samērīgs peļņas līmenis. 5 % peļņa tika uzskatīta par metālapstrādes nozarē samērīgu. Dempinga starpība bija 136 %.

c) Eksporta cena

(47) Eksporta cena saskaņā ar pamatregulas 18. pantu tika pamatota ar pieejamajiem faktiem, proti, Eurostat statistiku, kas tika salīdzināta ar informāciju, ko pieprasījumā sniedza tā iesniedzējs, ar 14. panta 6. punkta datubāzi un datiem, kas tika iegūti no nesaistītiem importētājiem, kuri sadarbojās.

d) Salīdzinājums

(48) Normālo vērtību Komisija salīdzināja ar eksporta cenu, par pamatu ņemot EXW cenu. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu gadījumos, kad to prasīja nepieciešamība nodrošināt taisnīgu salīdzinājumu, eksporta cena un normālā vērtība tika koriģētas, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Pamatojoties uz nesaistītu importētāju sniegtu pārbaudītu informāciju, korekcijas attiecās uz transporta (jūras transporta kravas), apdrošināšanas un muitošanas izmaksām.

e) Dempinga starpība

(49) Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu salīdzināja vidējo svērto normālo vērtību ar vidējo svērto eksporta cenu, kas noteiktas iepriekšējos apsvērumos. Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tāpēc nebija iespējams noteikt no Ķīnas eksportētos ražojuma veidus. Tāpēc nebija iespējama salīdzināšana pa ražojuma veidiem.

(50) Šādi iegūtā vidējā svērtā dempinga starpība, izteikta procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, pārsniedza 136 %.

3.3. Importa dinamika pasākumu atcelšanas gadījumā

a) Ievadpiezīme

(51) Pēc tam, kad tika konstatēts dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, Komisija izmeklēja iespējamību, vai tad, ja pasākumu nebūtu, dempings turpinātos. Tika analizēti šādi elementi: ražošanas jauda un neizmantotā jauda Ķīnā, Ķīnas eksporta prakse citās trešās valstīs un Savienības tirgus pievilcīgums.

b) Ražošanas jauda un neizmantotā jauda Ķīnā

(52) Ķīnas ražošanas apjoms, ražošanas jauda un neizmantotā jauda tika noteikta, pamatojoties uz pieprasījuma iesniedzēja iesniegtajām aplēsēm. Uz šā pamata tika aplēsts, ka kopējais ražošanas apjoms Ķīnā ir 435 000 tonnu un kopējā ražošanas jauda – 612 000 tonnu. Tādējādi tika aplēsts, ka neizmantotā jauda Ķīnā ir 177 000 tonnu, kas atbilst gandrīz trīskāršam Savienības patēriņam pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Kā paskaidrots 53.–56. apsvērumā, liela daļa no šīs neizmantotās jaudas, iespējams, tiktu novirzīta uz Savienību.

c) Ķīnas eksporta prakse citās trešās valstīs

(53) Ķīnas vidējo eksporta cenu līmeni citu trešo valstu tirgos nebija iespējams noteikt, jo nebija publiski pieejamas informācijas un Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās. Tomēr Ķīnas ražotāji eksportētāji īstenoja negodīgu tirdzniecības praksi ASV tirgū, kur antidempinga pasākumi pret CSE ir spēkā kopš 1992. gada. Uz šā pamata un ņemot vērā arī agrāko un pašreizējo dempinga praksi Savienības tirgū, nav iemesla domāt, ka Ķīnas eksportētāji tuvākajā nākotnē mainīs ar eksporta cenām saistīto praksi.

d) Savienības tirgus pievilcīgums

(54) Pat neraugoties uz ieviestajiem maksājumiem, Ķīnas ražotāji eksportētāji ir palielinājuši eksporta apjomus uz Savienību un tirgus daļu Savienībā, tātad Ķīnas ražotāji eksportētāji joprojām ir ieinteresēti darboties Savienības tirgū. To apstiprina arī agrākā pasākumu apiešanas prakse, kad CSE tika sūtīti caur Taivānu, Indonēziju, Šrilanku un Filipīnām (sk. 2. apsvērumu).

(55) Pat ja ņemtu vērā, ka iekšzemes patēriņš Ķīnā un citās trešās valstīs varētu pieaugt, tad lielais Ķīnas ražošanas jaudas pārpalikums, kas ievērojami pārsniedz kopējo patēriņu Savienībā, liecina, ka tad, ja pasākumus vairs nepiemērotu, Ķīnas ražotājiem eksportētājiem joprojām būs pieejami ievērojami daudzumi eksportēšanai uz Savienības tirgu. Ņemot vērā, ka ASV, kas ir vēl viens liels CSE tirgus, attiecībā uz CSE importu no Ķīnas ir ieviesušas spēcīgus antidempinga pasākumus, iespējams, ka tad, ja pasākumus vairs nepiemērotu, lieli daudzumi šīs neizmantotās jaudas tiktu novirzīti uz Savienību.

(56) Ņemot vērā Ķīnas ražotāju eksportētāju agrāko un pašreizējo dempinga praksi, kas raksturota 50. apsvērumā, un to, ka Ķīnas izcelsmes CSE importam ASV piemēro antidempinga pasākumus, tiek uzskatīts, ka Savienības tirgus Ķīnas ražotājiem eksportētājiem paliks pievilcīgs.

3.4. Secinājums par dempinga turpināšanās iespējamību

(57) Izmeklēšanā tika konstatēts, ka Ķīnas izcelsmes imports par dempinga cenām Savienības tirgū pārskatīšanas izmeklēšanas periodā turpinājies ar ievērojamām dempinga starpībām. Ņemot vērā konstatējumus par ievērojamo Ķīnā pieejamo neizmantoto ražošanas jaudu (kas atbilst vismaz trīskāršam Savienības patēriņam), eksporta praksi ASV tirgū un Savienības tirgus pievilcīgumu, Komisija secina, ka tad, ja pasākumi netiktu turpināti, dempinga turpināšanās iespējamība būtu liela.

4. KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

4.1. Savienības ražošanas nozares definīcija un Savienības ražošanas apjoms

(58) Savienības ražošanas nozarē nenotika nozīmīgas strukturālas pārmaiņas, salīdzinot ar pēdējās termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas periodu, kas minēta 1. apsvērumā. Zināms, ka PIP laikā līdzīgo ražojumu ražoja 22 ražotāji Savienībā. Viņi ir “Savienības ražošanas nozare” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.

(59) Tika konstatēts, ka kopējais Savienības ražošanas apjoms PIP laikā bija 48 868 tonnas. Komisija noteica šo skaitli uz pieprasījuma iesniedzēja sniegto datu pamata, ko pārbaudīja pēc pārbaudītiem izlasē iekļauto uzņēmumu datiem.

(60) Kā minēts 11. apsvērumā, galīgajā izlasē tika iekļauti trīs Savienības ražotāji/ražotāju grupas. Izlasē iekļautie uzņēmumi/uzņēmumu grupas pārstāvēja 57 % no Savienības ražošanas apjoma un 58 % no Savienības pārdošanas apjoma (sk. 13. apsvērumu). Tika uzskatīts, ka izlase ir Savienības ražošanas nozarei reprezentatīva.

4.2. Patēriņš Savienībā

(61) Patēriņu Savienībā Komisija noteica, pamatojoties uz i) Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomiem Savienības tirgū, kuru pamatā ir pieprasījuma iesniedzēja sniegtie dati; un ii) importu no trešām valstīm, kura pamatā ir Eurostat dati. Kā paskaidrots 31. apsvērumā, dati Ķīnas eksporta statistikas datubāzē tika atzīti par neuzticamiem, tāpēc tos neizmantoja, lai noteiktu eksporta apjomus no Ķīnas.

(62) Savienības patēriņa dinamika bija šāda: 1. tabula Patēriņš Savienībā (t) 2011 2012 2013 PIP Kopējais patēriņš Savienībā 57 897 59 916 60 503 58 113 Indekss 100 103 104 100 Avots: datus sniedzis pieprasījuma iesniedzējs un Eurostat.

(63) Patēriņš 2012. un 2013. gadā, salīdzinot ar 2011. gada līmeni, nedaudz pieauga, attiecīgi par 3 % un 4 %, un sasniedza 59 916 tonnas 2012. gadā un 60 503 tonnas 2013. gadā. PIP laikā tas samazinājās līdz nedaudz augstākam līmenim kā 2011. gadā, proti, līdz 58 113 tonnām. Tādējādi kopējais Savienības patēriņš attiecīgajā periodā palika stabils.

4.3. Imports no attiecīgās valsts

4.3.1. Importa no attiecīgās valsts apjoms un tirgus daļa

(64) Komisija noteica importa apjomu, pamatojoties uz Eurostat datiem. Kopējais importa apjoms no Ķīnas, kas parādīts nākamajā tabulā, ietver Ķīnas izcelsmes CSE un no Taivānas, Indonēzijas, Šrilankas un Filipīnām nosūtītos CSE, ievērojot to, ka pasākumi tika attiecināti uz importu, kas nosūtīts no šīm valstīm, kā minēts 2. apsvērumā.

(65) Ķīnas importam uz Savienību dinamika bija šāda: 2. tabula Importa apjoms (t) un tirgus daļa 2011 2012 2013 PIP Ķīnas izcelsmes CSE 3 739 6 789 7 091 8 058 No Taivānas, Indonēzijas, Šrilankas un Filipīnām nosūtītie CSE 1 051 1 168 1 342 1 377 Kopējais importa apjoms no Ķīnas 4 790 7 957 8 433 9 435 Indekss 100 166 176 197 Tirgus daļa 8 % 13 % 14 % 16 % Avots: Eurostat.

(66) Attiecīgajā periodā kopējais importa apjoms no Ķīnas pastāvīgi pieauga un gandrīz divkāršojās no 4 790 tonnām 2011. gadā līdz 9 435 tonnām PIP laikā. Ķīnas tirgus daļai bija tāda pati tendence, un tā attiecīgajā periodā divkāršojās no 8 % 2011. gadā līdz 16 % PIP laikā.

4.3.2. Attiecīgās valsts importa cenas un cenu samazinājums

(67) Importa cenas Komisija noteica, pamatojoties uz Eurostat datiem. Vidējā importa cena, kas parādītas nākamajā tabulā, ietver Ķīnas izcelsmes CSE un no Taivānas, Indonēzijas, Šrilankas un Filipīnām nosūtītos CSE to pašu iemeslu dēļ, kas izklāstīti 64. apsvērumā. Uz šā pamata vidējām importa cenām Savienībā no attiecīgās valsts bija šāda dinamika: 3. tabula Importa cenas (EUR/t) 2011 2012 2013 PIP Ķīnas izcelsmes CSE 1 347 1 646 1 299 1 179 No Taivānas, Indonēzijas, Šrilankas un Filipīnām nosūtītie CSE 2 200 2 700 2 633 2 623 Ķīnas vidējā cena 1 534 1 801 1 511 1 388 Indekss 100 117 98 90 Avots: Eurostat.

(68) Attiecīgajā periodā vidējā importa cena bija ievērojami svārstījās. Vispirms cena pieauga par 17 % no 1 534 EUR/t 2011. gadā līdz 1 801 EUR/t 2012. gadā. Importa cena samazinājās līdz 1 511 EUR/t 2013. gadā un līdz 1 388 EUR/t PIP laikā. Kopumā importa cena attiecīgajā periodā samazinājās par 10 %.

(69) Cenu samazinājumu izmeklēšanas periodā Komisija noteica, salīdzinot izlasē iekļauto Savienības ražotāju ražojumu veidu vidējās svērtās pārdošanas cenas nesaistītiem klientiem Savienības tirgū, kas koriģētas EXW līmenī ar vidējām cenām, kuras Savienības tirgū jāmaksā pirmajam neatkarīgajam klientam par importu no attiecīgās valsts un kuras noteiktas uz CIF pamata pēc Eurostat datiem ar attiecīgām korekcijām attiecībā uz muitas nodokli un pēcimportēšanas izmaksām.

(70) Kā minēts 49. apsvērumā, Ķīnas ražotāju eksportētāju nesadarbošanās dēļ nebija iespējams noteikt no Ķīnas eksportēto ražojumu veidus. Tāpēc nebija iespējama salīdzināšana pa ražojuma veidiem. Cenas tika salīdzinātas par darījumiem vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī, vajadzības gadījumā ar pienācīgām korekcijām un pēc atlaižu un diskontu atņemšanas. Salīdzināšanas rezultāts tika izteikts procentos no izlasē iekļauto Savienības ražotāju apgrozījuma izmeklēšanas periodā. Rezultāts liecina, ka vidējā svērtā cenu samazinājuma starpība ir 20,5 %.

4.3.3. Imports no trešām valstīm

(71) Nākamajā tabulā ir parādīta importa uz Savienību no citām trešām valstīm dinamika attiecīgajā periodā apjoma un tirgus daļas izteiksmē, kā arī šā importa vidējās cenas izteiksmē: 4. tabula Imports no trešām valstīm 2011 2012 2013 PIP Imports no trešām valstīm Apjoms tonnās 9 078 11 560 11 273 11 556 Indekss 100 127 124 127 Tirgus daļa 16 % 19 % 19 % 20 % Vidējā cena (EUR/t) 2 596 2 473 2 584 2 442 Indekss 100 95 100 94 Avots: Eurostat.

(72) Importa apjoms no citām trešām valstīm palielinājās no aptuveni 9 078 tonnām 2011. gadā līdz aptuveni 11 556 tonnām PIP laikā, proti, par 27 %. Pieaugums notika galvenokārt laikā no 2011. gada līdz 2012. gadam, jo pēc tam importa apjomi saglabājās relatīvi stabili līdz PIP beigām. Šāds pieaugums atspoguļojas šā importa tirgus daļā, kas palielinājās no 16 % 2011. gadā līdz 19 % 2012. gadā un tad saglabājās relatīvi stabils, tikai nedaudz pieaugot līdz 20 % PIP laikā. Vidējā importa cena 2012. gadā samazinājās par 5 % un tad 2013. gadā palielinājās par 5 %. PIP laikā tā atkal samazinājās par 6 %. Vidēji šīs cenas bija zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas.

(73) PIP laikā imports nāca galvenokārt no Vjetnamas, Kambodžas, Taizemes un Izraēlas. Importa dinamika bija šāda: 5. tabula Importa apjoms (t) no galvenajām citām trešām valstīm Importa apjoms no katras valsts 2011 2012 2013 PIP Vjetnama 1 158 1 602 2 635 2 562 Indekss 100 138 228 221 Kambodža 0 0 365 1 368 Indekss 100 100 365 1 368 Taizeme 2 520 2 559 1 974 1 357 Indekss 100 102 78 54 Izraēla 128 547 745 973 Indekss 100 427 582 760 Avots: Eurostat.

(74) Importa apjoms no Vjetnamas attiecīgajā periodā divkāršojās, PIP laikā sasniedzot aptuveni 2 562 tonnas. Importa apjoms no Taizemes kopš 2011. gada ievērojami samazinājās (par 47 %), PIP laikā sasniedzot 1 357 tonnas. Visbeidzot, importa apjoms no Kambodžas un Izraēlas attiecīgajā periodā ievērojami palielinājās, PIP laikā sasniedzot līmeni attiecīgi 1 368 tonnas un 973 tonnas.

4.4. Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

4.4.1. Vispārīgas piezīmes

(75) Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu, pārbaudot importa par dempinga cenām ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, tika novērtēti visi tie ekonomikas rādītāji, kuri raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā.

(76) Kaitējuma analīzē Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Komisija izvērtēja makroekonomiskos rādītājus, pamatojoties uz datiem, kas ietverti pārskatīšanas pieprasījumā; dati attiecas uz visiem zināmajiem Savienības ražotājiem. Komisija izvērtēja mikroekonomiskos rādītājus, pamatojoties uz datiem, kas ietverti izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildēs uz anketas jautājumiem, un datiem, kas attiecas uz izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem. Tika konstatēts, ka abi datu kopumi ir reprezentatīvi Savienības ražošanas nozares ekonomiskajam stāvoklim.

(77) Makroekonomiskie rādītāji ir šādi: ražošana, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, dempinga starpība un atgūšanās no iepriekšējā dempinga.

(78) Mikroekonomiskie rādītāji ir šādi: vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu. Skaitļi, kas attiecas uz mikroekonomiskajiem rādītājiem, ir pamatoti tikai ar pārbaudītiem izlasē iekļauto uzņēmumu vai uzņēmumu grupu datiem.

4.4.2. Makroekonomiskie rādītāji

4.4.2.1. Ražošana, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

(79) Kopējā ražošanas apjoma, ražošanas jaudas un jaudas izmantojuma dinamika Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda: 6. tabula Ražošana, ražošanas jauda un jaudas izmantojums 2011 2012 2013 PIP Ražošanas apjoms (t) 53 797 54 951 54 572 48 868 Indekss 100 102 101 90 Ražošanas jauda (t) 184 220 164 220 164 220 164 220 Indekss 100 89 89 89 Jaudas izmantojums 29 % 33 % 33 % 29 % Avots: pieprasījums.

(80) Ražošanas apjoms no 2011. līdz 2013. gadam saglabājās relatīvi stabils, bet PIP laikā samazinājās par 10 % līdz 48 868 tonnām.

(81) Pēc jaudas samazinājuma par 11 % 2011. gadā Savienības ražotāju ražošanas jauda kopš 2012. gada saglabājās 164 220 tonnu līmenī. Iepriekš tabulā norādītā jauda atbilstoši nozares standarta praksei un metodei, kas tika izmantota 4. apsvērumā minētajā iepriekšējā procedūrā, tika balstīta uz teorētisko maksimālo jaudu trijām maiņām dienā, sešām dienām nedēļā, 48 nedēļām gadā. Tomēr realitātē ražošanas nozare darbojas tikai divas maiņas dienā, piecas dienas nedēļā, 48 nedēļas gadā. Tāpēc norādītā jauda ne vienmēr precīzi atspoguļo faktisko jaudu PIP laikā.

(82) Jaudas izmantojums PIP laikā saglabājās zemā līmenī, proti, 29 %. Jaudas izmantojums attiecīgajā periodā palielinājās, 2012. un 2013. gadā sasniedzot 33 % līmeni. Tātad minētajos gados ražošanas apjoms palielinājās mazliet. Kā skaidrots 81. apsvērumā, zemais jaudas izmantojuma līmenis ir daļēji radies kopējās jaudas aprēķina metodes dēļ.

4.4.2.2. Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

(83) Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma un tirgus daļas dinamika attiecīgajā periodā bija šāda: 7. tabula Pārdošanas apjoms un tirgus daļa 2011 2012 2013 PIP Pārdošanas apjoms Savienības tirgū (t) 44 030 40 399 40 797 37 121 Indekss 100 92 93 84 Tirgus daļa 76 % 67 % 67 % 64 % Avots: pieprasījums.

(84) Pārdošanas apjoms salīdzinājumā ar 2011. gadā pārdotajiem apjomiem Savienības tirgū 2012. gadā samazinājās par 8 %. 2013. gadā tas palielinājās tikai nedaudz un PIP laikā atkal nokritās līdz 37 121 tonnai, proti, kopējais pārdošanas apjoms, salīdzinot ar 2011. gadu, samazinājās par 16 %.

(85) Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu samazinājums atspoguļojās arī attiecīgajā tirgus daļā, kas attiecīgajā periodā samazinājās par 12 procentpunktiem, proti, no 76 % 2011. gadā līdz 64 % PIP laikā.

4.4.2.3. Nodarbinātība un ražīgums

(86) Nodarbinātības un ražīguma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda: 8. tabula Nodarbinātība un ražīgums 2011 2012 2013 PIP Darbinieku skaits 1 092 1 006 962 947 Indekss 100 92 88 86 Ražīgums (vienība/darbinieks) 49 55 57 52 Indekss 100 112 116 106 Avots: pieprasījums.

(87) Attiecīgajā periodā darbinieku skaits pakāpeniski samazinājās par 14 % – no 1 092 darbiniekiem 2011. gadā līdz 947 darbiniekiem PIP laikā. Ražošana 2012. un 2013. gadā saglabājās vienā un tajā pašā līmenī, tādējādi Savienības ražotāju darbaspēka ražīgums, kas mērīts kā produkcija (tonnās) uz vienu nodarbinātu personu gadā, minētajos gados, salīdzinot ar 2011. gadu, pieauga attiecīgi par 12 % un 16 %. PIP laikā ražīgums kritās, jo samazinājās ražošana, tomēr tas pārsniedza 2011. gada līmeni par 6 %.

4.4.3. Mikroekonomiskie rādītāji

4.4.3.1. Cenas un faktori, kas tās ietekmē

(88) Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējai svērtajai vienības pārdošanas cenai nesaistītiem pircējiem Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda dinamika: 9. tabula Pārdošanas cenas Savienībā un vienas vienības izmaksas 2011 2012 2013 PIP Vienības vidējā cena Savienībā kopējā tirgū (EUR/tonnās) 2 774 2 902 2 808 2 892 Indekss 100 105 101 104 Vienības ražošanas izmaksas (EUR/t) 3 081 3 100 3 042 3 118 Indekss 100 101 99 101 Avots: pārbaudītie izlasē iekļauto uzņēmumu dati.

(89) Pārdošanas cenas Savienībā saglabājās relatīvi stabilas un svārstījās tikai mazliet. Tādējādi tās 2012. gadā palielinājās par 5 %, 2013. gadā samazinājās par 4 % un PIP laikā atkal palielinājās par 3 %. Attiecīgajā periodā cenas kopumā palielinājās par 4 %. Vienības ražošanas izmaksu dinamikai bija tāda pati tendence, proti, vispirms 2012. gadā tās palielinājās, tad 2013. gadā samazinājās un PIP laikā atkal palielinājās. Tomēr šīs svārstības bija nelielas un tikai robežās no 1 % līdz 2 %. Kopumā vienības ražošanas izmaksas attiecīgajā periodā palielinājās par 1 %. Tāpēc nedaudz lielāks pārdošanas cenu pieaugums attiecīgajā periodā ļāva uzlabot Savienības ražotāju rentabilitāti, kas tomēr attiecīgajā periodā saglabājās negatīva, kā norādīts 94. apsvērumā.

4.4.3.2. Darbaspēka izmaksas

(90) Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējām darbaspēka izmaksām attiecīgajā periodā bija šāda dinamika: 10. tabula Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku 2011 2012 2013 PIP Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku (EUR) 53 347 54 409 55 868 55 715 Indekss 100 102 105 104 Avots: pārbaudītie izlasē iekļauto uzņēmumu dati.

(91) Vidējām darbaspēka izmaksām uz vienu darbinieku attiecīgajā periodā bija tendence nedaudz palielināties. No 2011. gada līdz PIP vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku palielinājās par 4 % līdz EUR 55 715. Darbinieku skaita samazinājums par 14 % attiecīgajā periodā nedeva uzņēmumiem tūlītējus ietaupījumus to izmaksu dēļ, kas radās sakarā ar līgumu izbeigšanu.

4.4.3.3. Krājumi

(92) Izlasē iekļauto Savienības ražotāju krājumu dinamika attiecīgajā periodā bija šāda: 11. tabula Krājumi 2011 2012 2013 PIP Krājumi perioda beigās (t) 6 657 6 851 6 807 5 749 Indekss 100 103 102 86 Krājumi perioda beigās, izteikti procentos no ražošanas apjoma 22 % 21 % 29 % 21 % Avots: pārbaudītie izlasē iekļauto uzņēmumu dati.

(93) Krājumi perioda beigās vispirms 2012. gadā nedaudz palielinājās un tad atkal samazinājās: no 2012. līdz 2013. gadam par 1 % un no 2013. gada līdz PIP par 16 %. Kopumā krājumi attiecīgajā periodā samazinājās par 14 %. Salīdzinot ar ražošanas līmeni, krājumi perioda beigās periodā no 2011. gada līdz PIP samazinājās par 1 procentpunktu.

4.4.3.4. Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

(94) Izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitātes, naudas plūsmas, ieguldījumu un ienākuma no ieguldījumiem dinamika attiecīgajā periodā bija šāda: 12. tabula Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem 2011 2012 2013 PIP Nesaistītiem klientiem Savienībā veikto pārdevumu rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma) – 11,2 % – 5,5 % – 8,3 % – 9,1 % Naudas plūsma (EUR) – 7 791 330 – 518 192 – 2 540 656 – 1 790 761 Indekss 100 1 504 307 435 Ieguldījumi (EUR) 2 388 945 3 111 518 4 339 627 3 362 845 Indekss 100 130 182 141 Ienākums no ieguldījumiem – 21,4 % – 18,8 % – 13,6 % – 15,3 % Avots: pārbaudītie izlasē iekļauto uzņēmumu dati.

(95) Komisija izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitāti noteica, tīro peļņu pirms nodokļu samaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem klientiem Savienībā izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma.

(96) Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare cieta ievērojamus zaudējumus. 2011. gadā ražošanas nozare reģistrēja zaudējumus – 11,2 % apmērā, kas saruka līdz – 5,5 % 2012. gadā, tad 2013. gadā un PIP laikā atkal pieauga attiecīgi līdz – 8,3 % un – 9,1 %.

(97) Neto naudas plūsma ir Savienības ražotāju spēja pašfinansēt savu darbību. Attiecīgajā periodā naudas plūsma saglabājās negatīva neatkarīgi no uzlabojumiem, jo īpaši 2012. gadā.

(98) Ieguldījumiem bija tendence pieaugt, un tie bija saistīti ar ražošanas procesa drošības uzlabošanu, enerģijas patēriņa samazināšanu un konkurētspējas un CSE kvalitātes uzlabošanu. 2012. gadā un tad atkal 2013. gadā ieguldījumi palielinājās, bet PIP laikā samazinājās. Salīdzinot ar 2011. gadu, 2012. gadā ieguldījumi palielinājās par 30 %, 2013. gadā par 82 % un PIP laikā par 41 %. Šāds ieguldījumu pieaugums tomēr neizraisīja pozitīvu ienākumu no ieguldījumiem, kas ir peļņa procentos no ieguldījumu neto uzskaites vērtības. Tā diapazons bija no – 21,4 % 2011. gadā līdz – 15,3 % PIP laikā.

4.4.3.5. Dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga

(99) Izmeklēšanā konstatētā dempinga starpība ievērojami pārsniedz de minimis līmeni. Faktiskās dempinga starpības lieluma ietekme uz Savienības ražošanas nozari ir būtiska, ņemot vērā importa no attiecīgās valsts apjomu un cenas.

(100) Savienības ražošanas nozare joprojām bija atgūšanās procesā no iepriekšējā kaitējumu izraisošā dempinga sekām, ko bija radījis Krievijas, Turcijas, Korejas Republikas un Malaizijas izcelsmes imports.

4.5. Secinājums par Savienības ražošanas nozares stāvokli

(101) Gandrīz visi galvenie kaitējuma rādītāji uzrādīja negatīvu tendenci. Attiecīgajā periodā ražošanas apjoms samazinājās par 9 % un ražošanas jauda – par 11 %. Savienības ražošanas nozare visā attiecīgajā periodā cieta ievērojamus zaudējumus. PIP laikā Savienības ražošanas nozare guva nelielus uzlabojumus, tomēr zaudējumi sasniedza – 9,1 %. Turklāt attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozarei bija nepārtraukti negatīva naudas plūsma un nodarbinātības samazinājums aptuveni par 11 %. Turklāt Savienības ražotāju pārdošanas apjomi samazinājās par 16 %, un tirgus daļa samazinājās par 12 procentpunktiem.

(102) Krājumiem attiecīgajā periodā bija neliels uzlabojums: tie samazinājās par 14 % un ieguldījumi pieauga par 41 %. Pēdējie Savienības ražotājiem cita starpā tomēr bija nepieciešami, lai spētu konkurēt tirgū. Tomēr šī izaugsme vien neizslēdz kaitējuma esību un drīzāk būtu jāatzīst par daļu no Savienības ražošanas nozares nepārtrauktā pārstrukturēšanas procesa.

(103) Uz iepriekš minētā pamata Komisija secina, ka Savienības ražošanas nozare cietusi būtisku kaitējumu pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.

5. KAITĒJUMA TURPINĀŠANĀS IESPĒJAMĪBA

5.1. Paredzamā importa apjoma un cenas ietekme pasākumu atcelšanas gadījumā

(104) Komisija 57. apsvērumā secina, ka pasākumu atcelšana, visticamāk, izraisītu importa par dempinga cenām no attiecīgās valsts turpināšanos.

(105) Izmeklēšana parādīja, ka Savienības ražošanas nozare pārskatīšanas izmeklēšanas periodā cietusi būtisku kaitējumu, kas cita starpā izraisīja ražošanas, pārdošanas apjomu, tirgus daļas, nodarbinātības kritumu un pastāvīgu peļņas trūkumu, kā minēts 101. apsvērumā.

(106) Neraugoties uz ieviestajiem augstajiem maksājumiem, importa no Ķīnas apjoms attiecīgajā periodā ievērojami palielinājās un attiecīgi Ķīnas tirgus daļa divkāršojās (sk. 65. apsvērumu). Cenu spiediens Savienības tirgū saglabājās ļoti augsts, ievērojot PIP laikā konstatētās ievērojamās cenu samazinājuma starpības.

(107) Turklāt, kā minēts 52. apsvērumā, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pieejamā neizmantotā ražošanas jauda Ķīnā bija gandrīz trīsreiz lielāka nekā Savienības patēriņš. Tāpēc ir iespējams, ka pasākumu atcelšanas gadījumā Savienības tirgū ienāktu lieli attiecīgā ražojuma apjomi.

(108) Ņemot vērā ražotāju eksportētāju līdzšinējo un pašreizējo praksi cenu ziņā attiecīgajā valstī, tiek gaidīts, ka turpināsies imports par dempinga cenām, kas ir ievērojami zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. Imports par dempinga cenām katrā ziņā negatīvi ietekmētu Savienības ražošanas nozari. Tas īstenotu pat vēl spēcīgāku cenu spiedienu uz Savienības ražošanas nozari un tādējādi veicinātu Savienības ražošanas nozares finansiālo rezultātu turpmāku pasliktināšanos. Šis imports turpinātu aizņemt Savienības tirgus daļu uz Savienības ražošanas nozares rēķina. Tas izraisītu vēl mazāku Savienības ražošanas nozares jaudas izmantojumu, kas ir viens no būtiskākajiem elementiem, kuri attiecīgajā periodā izraisa Savienības ražošanas nozares negatīvos rezultātus.

(109) Tāpēc Komisija secina, ka tad, ja spēkā esošie pasākumi tiktu atcelti, ļoti iespējams, turpinātos kaitējums Savienības ražošanas nozarei pamatregulas 11. panta 2. punkta nozīmē.

6. SAVIENĪBAS INTERESES

(110) Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu Komisija pārbaudīja, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu saglabāšana pret Ķīnu būtu pretrunā Savienības interesēm kopumā. Atbilstību Savienības interesēm noteica, novērtējot visu iesaistīto personu intereses, tostarp Savienības ražošanas nozares, importētāju un lietotāju intereses.

(111) Visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja paust viedokli saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punktu.

(112) Uz šā pamata tika pārbaudīts, vai neatkarīgi no secinājumiem par dempinga turpināšanās iespējamību un kaitējuma turpināšanās iespējamību pastāv nepārvarami iemesli, lai uzskatītu, ka spēkā esošo pasākumu saglabāšana nav Savienības interesēs.

6.1. Savienības ražošanas nozares intereses

(113) Spēkā esošie antidempinga pasākumi netraucēja importam par dempinga cenām ienākt Savienības tirgū, un attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare cieta būtisku kaitējumu.

(114) Savienības ražošanas nozare ir pierādījusi, ka ir strukturāli dzīvotspējīga ražošanas nozare. Centieni, kas vērsti uz ražošanas procesa racionalizāciju un konkurētspējas un kvalitātes uzlabošanu, PIP laikā uzlaboja ražīgumu (par 6 %) un samazināja ražošanas jaudu (par 11 %). Tie bija redzami arī no ieguldījumiem (sk. 98. apsvērumu). Visbeidzot, Savienības ražošanas nozares rentablā eksporta darbība attīstījās pozitīvi, parādot, ka tā spēj konkurēt trešo valstu tirgos (izlasē iekļauto ražotāju eksports attiecīgajā periodā palielinājās par 10 %).

(115) Ja pasākumus vairs nepiemērotu, iespējamais ievērojamu importa par dempinga cenām apjomu pieplūdums no attiecīgās valsts vēl vairāk pasliktinātu Savienības ražošanas nozares stāvokli. Šāds pieplūdums, iespējams, izraisītu cita starpā turpmāku tirgus daļas zaudējumu, pārdošanas cenas samazinājumu, jaudas izmantojuma samazinājumu un vispār turpmāku nopietnu Savienības ražošanas nozares finansiālā stāvokļa pasliktināšanos.

(116) Tāpēc Komisija secina, ka antidempinga pasākumu pret Ķīnu saglabāšana būtu Savienības ražošanas nozares interesēs.

6.2. Nesaistīto importētāju un lietotāju intereses

(117) Šajā izmeklēšanā sadarbojās divpadsmit importētāji, bet tikai seši ziņoja par CSE importu no attiecīgās valsts. Tika izveidota izlase no trim nesaistītiem importētājiem, kas pārstāvēja 15 % no kopējā importa no Ķīnas PIP laikā. Vidēji tikai aptuveni 10 % no to kopējā pārdošanas apjoma bija attiecīgais ražojums. To darījumdarbība, kas bija saistīta ar attiecīgo ražojumu, bija rentabla. Uz šā pamata spēkā esošie pasākumi nebija ievērojami ietekmējuši pārbaudītos importētājus.

(118) Izmeklēšanā atklājās arī tas, ka importētāji turpinājuši importēt ievērojamus attiecīgā ražojuma apjomus, attiecīgajā periodā tos pat palielinot. Tādējādi ir maz ticams, ka pasākumu turpināšana nākotnē izraisītu to ekonomiskā stāvokļa pasliktināšanos.

(119) Šajā izmeklēšanā neviens lietotājs nesadarbojās un nepieteicās. Šis sadarbības trūkums, šķiet, apstiprina sākotnējā izmeklēšanā izdarītos secinājumus, ka CSE bija ļoti neliela daļa no viņu kopējām ražošanas izmaksām un ka spēkā esošie pasākumi, šķiet, nav mazinājuši to konkurētspēju.

6.3. Secinājums par Savienības interesēm

(120) Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka nav nepārvaramu iemeslu, lai noraidītu spēkā esošo antidempinga pasākumu pagarināšanu.

7. ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

(121) No iepriekš izklāstītajiem apsvērumiem izriet, ka atbilstoši pamatregulas 11. panta 2. punktam būtu jāsaglabā antidempinga pasākumi, kas piemērojami konkrētu Ķīnas izcelsmes cauruļu savienotājelementu importam.

(122) Tādējādi arī turpmāk attiecīgajam Ķīnas izcelsmes ražojumam noteiktie pasākumi būtu jāattiecina uz importu, kas nosūtīts no Taivānas (14), Indonēzijas (15), Šrilankas (16) un Filipīnām (17), neatkarīgi no tā, vai ir deklarēta tā izcelsme attiecīgi Taivānā, Indonēzijā, Šrilankā un Filipīnās.

(123) Šī regula ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar pamatregulas 15. panta 1. punktu izveidotā komiteja,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1. Tiek noteikts galīgais antidempinga maksājums Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes dzelzs un tērauda (izņemot nerūsējošā tērauda) cauruļu savienotājelementu importam (izņemot lietos cauruļu piederumus, atlokus un savienotājelementus ar vītnēm), kuru lielākais ārējais diametrs nepārsniedz 609,6 mm, kurus izmanto sadurmetināšanai vai citiem mērķiem un uz kuriem pašlaik attiecas KN kodi ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 un ex 7307 99 80 (Taric kodi 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 un 7307998098).

2. Galīgā antidempinga maksājuma likme, ko piemēro tālāk uzskaitīto uzņēmumu ražoto 1. punktā aprakstīto ražojumu neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa samaksas, ir šāda:

Valsts Uzņēmums Nodokļa likme (%) Taric papildu kodi Ķīna Visi uzņēmumi 58,6 —

3. Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 2015. gada 27. oktobrī Komisijas vārdā – priekšsēdētājs Jean-Claude JUNCKER

(1) OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

(2) Council Regulation (EC) No 584/96 of 11 March 1996 imposing a definitive anti-dumping duty on imports of certain tube or pipe fittings, of iron or steel, originating in the People's Republic of China, Croatia and Thailand, and collecting definitively the provisional duty imposed (OV L 84, 3.4.1996., 1. lpp.).

(3) Padomes 2009. gada 27. augusta Regula (EK) Nr. 803/2009, ar ko nosaka galīgu antidempinga maksājumu dažu veidu dzelzs un tērauda cauruļu savienotājelementu importam, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā un Taizemē un kuri nosūtīti no Taivānas, neatkarīgi no tā, vai ir norādīta to izcelsme Taivānā, un ar ko atceļ atbrīvojumu, kas piešķirts Chup Hsin Enterprise Co. Ltd un Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd (OV L 233, 4.9.2009., 1. lpp.).

(4) Padomes 2003. gada 2. jūnija Regula (EK) Nr. 964/2003, ar ko nosaka galīgos antidempinga maksājumus dažu dzelzs vai tērauda cauruļu savienotājelementu importam, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā vai Taivānā, neatkarīgi no tā, vai ir norādīta to izcelsme Taivānā (OV L 139, 6.6.2003., 1. lpp.).

(5) Padomes 2004. gada 22. novembra Regula (EK) Nr. 2052/2004, ar kuru galīgo antidempinga maksājumu, kas ar Regulu (EK) Nr. 964/2003 piemērots tādu dzelzs vai tērauda cauruļu savienotājelementu importam, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā, attiecina arī uz tādu dzelzs vai tērauda cauruļu savienotājelementu importu, kuri nosūtīti no Indonēzijas, neatkarīgi no tā, vai to deklarētā izcelsme ir Indonēzijā (OV L 355, 1.12.2004., 4. lpp.).

(6) Padomes 2004. gada 22. novembra Regula (EK) Nr. 2053/2004, ar ko galīgo antidempinga maksājumu, kuru ar Regulu (EK) Nr. 964/2003 piemēro tādu dzelzs un tērauda cauruļu savienotājelementu importam, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā, piemēro arī dzelzs un tērauda cauruļu savienotājelementu importam no Šrilankas, neatkarīgi no tā, vai to deklarētā izcelsme ir Šrilankā (OV L 355, 1.12.2004., 9. lpp.).

(7) Padomes 2006. gada 27. aprīļa Regula (EK) Nr. 655/2006, ar ko galīgo antidempinga maksājumu, kurš ar Regulu (EK) Nr. 964/2003 piemērots Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes dzelzs un tērauda cauruļu savienotājelementu importam, attiecina arī uz dzelzs un tērauda cauruļu savienotājelementu importu no Filipīnām neatkarīgi no tā, vai ir deklarēta Filipīnu izcelsme (OV L 116, 29.4.2006., 1. lpp.).

(8) Padomes 2013. gada 17. janvāra Īstenošanas regula (ES) Nr. 78/2013, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu antidempinga maksājumu par konkrētu Krievijas un Turcijas izcelsmes dzelzs vai tērauda cauruļu savienotājelementu importu (OV L 27, 29.1.2013., 1. lpp.).

(9) Komisijas 2014. gada 2. decembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 1283/2014, ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktam nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Korejas Republikas un Malaizijas izcelsmes dzelzs vai tērauda cauruļu veidgabalu importam (OV L 347, 3.12.2014., 17. lpp.).

(10) OV C 297, 4.9.2014., 12. lpp.

(11) OV C 366, 14.12.2013., 35. lpp.

(12) OV C 295, 3.9.2014., 6. lpp.

(13) Padomes 2009. gada 27. augusta Regula (EK) Nr. 803/2009, ar ko nosaka galīgu antidempinga maksājumu dažu veidu dzelzs un tērauda cauruļu savienotājelementu importam, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā un Taizemē un kuri nosūtīti no Taivānas, neatkarīgi no tā, vai ir norādīta to izcelsme Taivānā, un ar ko atceļ atbrīvojumu, kas piešķirts Chup Hsin Enterprise Co. Ltd un Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd (OV L 233, 4.9.2009., 1. lpp.).

(14) Regula (EK) Nr. 964/2003.

(15) Regula (EK) Nr. 2052/2004.

(16) Regula (EK) Nr. 2053/2004.

(17) Regula (EK) Nr. 655/2006.