EIROPAS SISTĒMISKO RISKU KOLĒĢIJAS IETEIKUMS

(2020. gada 25. maijs)

par drošības rezerves pieprasījumu radītajiem likviditātes riskiem

(ESRK/2020/6)

(2020/C 238/01)

EIROPAS SISTĒMISKO RISKU KOLĒĢIJAS VALDE,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1092/2010 (2010. gada 24. novembris) par Eiropas Savienības finanšu sistēmas makrouzraudzību un Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas izveidošanu (1) un jo īpaši tās 3. panta 2. punkta b), d) un f) apakšpunktu, kā arī 16.–18. pantu,

ņemot vērā Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Lēmumu ESRK/2011/1 (2011. gada 20. janvāris), ar ko pieņem Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Reglamentu (2), un jo īpaši tā 15. panta 3. punkta e) apakšpunktu un 18.–20. pantu,

tā kā:

(1) Centralizēts klīrings un drošības rezerves apmaiņa darījumiem, kuru klīrings netiek veikts centralizēti, sniedz ievērojamu ieguldījumu finanšu stabilitātē, jo īpaši darījumu partnera riska pārvaldības ziņā. Pastiprināts atvasināto instrumentu centralizētais klīrings un atvasināto instrumentu to pozīciju, kurām klīrings netiek veikts centralizēti, nodrošinājums kopš 2008. gada finanšu krīzes ir ievērojami nostiprinājis atvasināto instrumentu tirgu elastību. Finanšu stabilitātes padomes, pamatojoties uz G20 līmenī panākto vienošanos, vadītās reformas palīdzējušas nodrošināt, ka nesenā tirgus spriedze nav radījusi plašas bažas par darījuma partnera kredītrisku. Centralizēts klīrings arī palielina neto norēķina iespējas un tādējādi arī likviditātes ietaupījumus, tostarp attiecībā uz mainīgās drošības rezerves maksājumiem, kas mehāniski atspoguļo tirgus cenu izmaiņas.

(2) Tirgus satricinājumi, piemēram, straujš aktīvu cenu kritums un augsts tirgus svārstīguma līmenis, nozīmē mainīgās drošības rezerves pieaugumu un var izraisīt arī ievērojamus sākotnējās drošības rezerves pieprasījumus attiecībā uz skaidrās naudas vērtspapīru, preču vai atvasināto instrumentu pozīcijām. Drošības rezerve ir būtiska tam, kā centrālais darījuma partneris (CDP) pārvaldot darījuma partnera kredītrisku, un tā ir riska pārvaldības neatņemama sastāvdaļa, kā arī atbalsts sistēmiskajai elastībai.

(3) Šādiem tirgus apstākļiem varētu būt būtiska ietekme uz tirgus dalībnieku likviditātes pārvaldību, to finansējuma vajadzībām un, iespējams, arī uz to maksātspēju, ja likviditātes spriedzes dēļ notiek sistemātiska aktīvu ārkārtas pārdošana.

(4) Visbeidzot, ārējās sekas, ko rada būtiskas pārmaiņas tirgū un attiecīgie drošības rezerves pieprasījumi, var apdraudēt finanšu sistēmas stabilitāti.

(5) Covid-19 pandēmijas uzliesmojums un nesenais straujais naftas cenu svārstīguma pieaugums cita starpā izraisījis ievērojamus drošības rezerves pieprasījumus tirgos, kuros klīrings tiek veikts centralizēti, un tirgos, kuros klīrings netiek veikts centralizēti. Kopš 2020. gada februāra vidus sākotnējās drošības rezerves ir palielinājušās (daudz būtiskāk kotētiem atvasinātajiem instrumentiem nekā ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem), ņemot vērā lielākus darījumu apjomus, un kā drošības rezerves modeļa reakcija uz potenciāli lielākiem nākotnes zaudējumiem paaugstināta tirgus svārstīguma dēļ. Turklāt CDP ir veikuši pieprasījumus un iekasējuši liela apjoma dienas mainīgo drošības rezervi, kas sedz tirgus svārstības, attiecīgajai izmaksai bieži notiekot tikai nākamajā rītā, kā rezultātā likviditāte uz laiku tiek turēta CDP kontos. Kopš tā laika martā reģistrēts būtisks divpusējo portfeļu dienas mainīgās drošības rezerves iemaksas un saņemšanas pieaugums.

(6) Daudzi klīringa dalībnieki pieredzējuši īpaši ievērojamu sākotnējās drošības rezerves pieaugumu, un daži klīringa dalībnieki, iespējams, saskārušies paaugstinātām likviditātes grūtībām. Tomēr nevienā CDP, kas veic uzņēmējdarbību Eiropas Savienībā, nav notikusi saistību neizpilde. Drošības rezerves pieprasījumi klientu klīringa rezultātā vai tādu darījumu rezultātā, kuriem klīrings netiek veikts centralizēti, likviditātes grūtību dēļ var būt būtiski ietekmējuši nebanku iestādes. Raugoties nākotnē, tirgus dalībnieku spēja segt drošības rezerves pieprasījumus būs atkarīga no svārstīguma līmeņa nākotnē un no to likviditātes pārvaldības elastības.

(7) Koncentrācija CDP un klīringa dalībnieku līmenī un CDP savstarpējā saistība, izmantojot kopējus klīringa dalībniekus, likviditātes nodrošinātājus, kontu turētājus vai ieguldījumu partnerus, arī var palielināt likviditātes riska kaitīgo ietekmi.

(8) Tehniskie standarti un norādes par antiprocikliskumu (APC drošības rezerves pasākumi), kas ieviestas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 (3), paredzētas, lai ierobežotu CDP drošības rezerves procikliskuma risku. Komisijas Deleģētajā regulā (ES) Nr. 153/2013 (4) ietvertas drošības rezerves un nodrošinājuma procikliskuma specifikācijas, kas jāievēro nacionālajām kompetentajām iestādēm. Grozījumi ETIR, kas ieviesti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/834 (ETIR atjaunojums) (5), uzlabo drošības rezerves noteikšanas caurredzamību CDP un klīringa dalībnieku starpā, tomēr tāds pats caurredzamības līmenis netiek attiecināts uz attiecībām starp klīringa dalībniekiem un to klientiem.

(9) Eiropas Sistēmisko risku kolēģija (ESRK) atbild par Eiropas Savienības finanšu sistēmas makroprudenciālo uzraudzību. Īstenojot savas pilnvaras, ESRK būtu jāpalīdz novērst un mazināt sistēmiskos riskus finanšu stabilitātei, tostarp riskus, kas saistīti ar likviditāti. Veicot savu uzdevumu, ESRK novērtē finanšu sistēmas riskus, kas varētu rasties no lieliem drošības rezerves pieprasījumiem, un ierosina, kā šos riskus varētu mazināt.

(10) ESRK atzīst centralizētā klīringa nodrošināto daudzpusējo neto norēķinu sniegtos ieguvumus visai finanšu sistēmai likviditātes ietaupījumu veidā; ESRK arī atzinīgi vērtē sistēmiskās priekšrocības, ko sniedz centralizēts klīrings, kas ir būtisks līdzeklis finanšu stabilitātes stiprināšanā, nodrošinot un attīstot pareizu riska pārvaldības praksi kredītriska un likviditātes riska ziņā.

(11) ESRK arī atzīst, ka politikas nostādnes attiecībā uz drošības rezervi nedrīkst apdraudēt aizsardzību pret darījuma partnera kredītrisku. Darījuma partneriem, tostarp CDP klīringa dalībniekiem un to klientiem, būtu jānodrošina, ka tie uztur pietiekamu likviditāti, lai laikus izpildītu drošības rezerves pieprasījumus. Tomēr no finanšu stabilitātes viedokļa ir arī lietderīgi nodrošināt, ka CDP lēmumi par riska pārvaldību nevajadzīgi neapgrūtina klīringa dalībniekus, klīringa dalībnieku klientus un citus darījuma partnerus pārmērīgi prociklisku iezīmju dēļ, tādējādi netīši radot likviditātes spriedzi, kas varētu kļūt par maksātspējas problēmām. Reaģējot uz šiem ieteikumiem, ESRK sagaida, ka CDP nodrošinās, ka to riska pārvaldība un elastība arī turpmāk būs stabila, un turpinās aizsargāt tirgus dalībniekus pret zaudējumiem saistību neizpildes dēļ.

(12) A un D ieteikuma mērķis ir nodrošināt, ka pēkšņas un nozīmīgas (tātad procikliskas) izmaiņas un pēkšņu ietekmi, kas saistīta ar sākotnējo drošības rezervi (tostarp papildu drošības rezervi) un nodrošinājumu, ierobežo: i) CDP – attiecībā uz saviem klīringa dalībniekiem; ii) klīringa dalībnieki – attiecībā uz saviem klientiem; un iii) divpusējā jomā, ja šādas izmaiņas un ietekme izriet no mehāniskas paļaušanās uz kredītreitingiem un, iespējams, no procikliskas iekšējās kredītspējas novērtēšanas metodikas. Likviditātes plānošanai vajadzētu būt pēc iespējas prognozējamai un pārvaldāmai, ierobežojot neparedzētus un nozīmīgus drošības rezerves pieprasījumus. Nosakot saprātīgus un izpildāmus termiņus paziņošanai par jebkādām izmaiņām drošības rezerves un diskontu protokolos, varētu nodrošināt, ka tirgus dalībnieki pielāgojas kontrolētā veidā.

(13) B ieteikuma mērķis ir nodrošināt, ka CDP, veicot likviditātes stresa testus, visaptveroši ņem vērā visus notikumus, kuru rezultātā tie varētu saskarties ar likviditātes deficītu, lai stimulētu CDP uzlabot to paļaušanās uz likviditātes pakalpojumu sniedzējiem pārvaldību. Tas uzlabos vispārējo tirgus elastību, ņemot vērā, ka starp CDP un to likviditātes pakalpojumu sniedzējiem pastāv liela koncentrācija un savstarpēja saistība un ka piesardzīga likviditātes pārvaldība individuālu CDP līmenī šajā ziņā uzlabotu riska pārvaldību no sistēmiskās un makroprudenciālās perspektīvas.

(14) C ieteikuma mērķis ir nodrošināt, ka CDP, saglabājot savu finansiālo elastību, ierobežo dienas laikā iekasēto mainīgo drošības rezervju maksājumu asimetriju un ka tie izstrādā savus drošības rezervju regulējumus un grafikus tā, lai tie būtu paredzami un izvairītos no pārmērīgām likviditātes grūtībām klīringa dalībniekiem, kas varētu izraisīt saistību neizpildes gadījumus.

(15) Šis ieteikums neierobežo Eiropas Savienības centrālo banku pilnvaras monetārās politikas jomā.

(16) ESRK ieteikumi tiek publicēti pēc tam, kad informēti adresāti, un pēc tam, kad Valde informējusi Eiropas Savienības Padomi par savu nolūku to darīt, un Padomei sniegta iespēja uz to atbildēt,

IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.

1. IEDAĻA

IETEIKUMI

A ieteikums. Pēkšņas ietekmes ierobežošana saistībā ar nodrošinājuma pieprasījumu

1. Kompetentajām iestādēm tiek ieteikts censties nodrošināt, ka CDP analizē savas politikas, kas noteikta Deleģētās regulas (ES) Nr. 153/2013 28. pantā, rezultātus akūta stresa periodos un ziņo par konstatējumiem savai kompetentajai iestādei.

2. Ieteicams, lai kompetentās iestādes, ņemot vērā saskaņā ar A ieteikuma 1. punktu veiktās analīzes rezultātus, censtos nodrošināt, ka, ciktāl to atļauj tiesību akti un atbilstoši CCP finansiālajai elastībai: i) CDP modeļi un parametri drošības rezerves prasību noteikšanai un CDP politikas nostādnes un procedūras nodrošinājuma pieņemšanai un novērtēšanai, kā arī piesardzīgu diskontu noteikšanai nevajadzīgi un pārmērīgi neizraisa pēkšņas un būtiskas izmaiņas, kas rada pēkšņu ietekmi uz sākotnējo drošības rezervi, tostarp papildu drošības rezervi, un nodrošinājumu. CDP būtu jānodrošina, ka to modeļi, parametri, politikas nostādnes un procedūras: a) izmanto detalizētu skalu iekšējiem kredītu novērtēšanas modeļiem un īsteno progresīvu pieeju, ieviešot izmaiņas drošības rezerves prasībās, tostarp papildinājumus un nodrošinājuma noteikumus, un nepamatoti nekavē šo samazinājumu iekļaušanu vispārējā riska pārvaldības praksē; b) īsteno visaptverošu pieeju prociklisko iezīmju ierobežošanai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 41. panta regulatīvajām prasībām par procikliskumu, jo īpaši kredītreitingu pazemināšanas gadījumā; ii) CDP, neierobežojot Regulas (ES) Nr. 648/2012 49. pantu, informē savas kompetentās iestādes un kompetentās iestādes informē saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 18. pantu izveidotās kolēģijas locekļus, ja tie: a) samazina atbilstošā nodrošinājuma apjomu; b) būtiski maina nodrošinājuma diskontus; c) būtiski samazina koncentrācijas ierobežojumus, ko piemēro saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) Nr. 153/2013 42. pantu. Ciktāl tas netraucē riska pārvaldības lēmumu savlaicīgai īstenošanai, šāda informācija būtu jāsniedz pietiekamā laikā pirms īstenošanas.

3. Tiek ieteikts, ka, ciktāl to atļauj tiesību akti, klīringa dalībnieku attiecīgās kompetentās iestādes sadarbojas ar klīringa dalībniekiem pastāvīgās uzraudzības kontekstā, lai nodrošinātu, ka klīringa dalībnieku riska pārvaldības procedūru piemērošana, sniedzot klīringa pakalpojumus saviem klientiem, neizraisa pēkšņas un būtiskas izmaiņas un pēkšņu ietekmi attiecībā uz drošības rezerves pieprasījumiem un drošības rezerves iekasēšanu (ja vien šīs pēkšņās un būtiskās izmaiņas un pēkšņā ietekme nav neizbēgams tirgus notikumu rezultāts), kā arī nodrošinājuma praksi kredītreitingu pazemināšanas gadījumā, un būtiski nemazina klīringa dalībnieku īstenotās riska pārvaldības prakses drošumu vai neietekmē tās elastību,

4. Tiek ieteikts, ka, ciktāl to atļauj tiesību akti, tādu finanšu darījuma partneru un nefinanšu darījuma partneru attiecīgās kompetentās iestādes, kuri noslēdz ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumus un vērtspapīru finansēšanas darījumus, kuru klīrings netiek veikts centralizēti, cenšas nodrošināt, ka to riska pārvaldības procedūras kredītreitingu samazināšanas gadījumā neizraisa pēkšņas un būtiskas izmaiņas un pēkšņu ietekmi uz drošības rezerves pieprasījumiem un to iekasēšanu, kā arī nodrošinājuma praksi. To varētu panākt, piemēram, mudinot darījuma partnerus: i) vispārējā riska pārvaldības praksē izmantot progresīvu un detalizētu secību, īstenojot kredītreitingu pazemināšanu; ii) saglabāt visaptverošu pieeju prociklisko iezīmju ierobežošanai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta regulatīvajām prasībām, jo īpaši attiecībā uz reitingu pazemināšanu.

B ieteikums. Stresa scenārijs nākotnes likviditātes vajadzību novērtēšanai

1. Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei (EVTI) tiek ieteikts pārskatīt tehnisko standartu projektu ( 6 ) , kas izstrādāts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 44. panta 2. punktu un jo īpaši minētā tehnisko standartu projekta 32. panta 4. punktu, lai iekļautu noteikumus, kas paredz, ka CDP savos stresa scenārijos saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 44. pantu iekļauj jebkuru divu tādu iestāžu saistību neizpildi, kuras sniedz pakalpojumus CDP un kuru saistību neizpilde varētu būtiski ietekmēt CDP likviditātes pozīciju.

2. Kamēr EVTI nav veikusi pasākumus, lai izpildītu B ieteikuma 1. punktu, un nav iespējami ieviesti atbilstoši Eiropas Savienības tiesību akti, kompetentajām iestādēm tiek ieteikts, ciktāl to atļauj tiesību akti, censties nodrošināt, ka stresa scenāriji saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 44. pantu ietver divu tādu iestāžu saistību neizpildi, kuras sniedz pakalpojumus CDP un kuru saistību neizpilde varētu būtiski ietekmēt CDP likviditātes pozīciju; šādas iestādes varētu būt likviditātes pakalpojumu sniedzēji, norēķinu pakalpojumu sniedzēji vai citi pakalpojumu sniedzēji, kuru saistību neizpilde varētu ietekmēt CDP likviditātes pozīciju.

3. Kompetentajām iestādēm tiek ieteikts, ciktāl to atļauj tiesību akti, censties nodrošināt, ka CDP korektīvās darbības, kuras veic, lai novērstu likviditātes vajadzību segšanai pieejamo resursu nepietiekamību, kas konstatēta, pēc atbilstošo Eiropas Savienības tiesību aktu spēkā stāšanās piemērojot B ieteikuma 2. punktā vai B ieteikuma 1. punktā minētos papildu stresa scenārijus, nerada papildu slogu klīringa dalībniekiem, ja tās piemēro tirgus spriedzes laikā. Šajā nolūkā kompetentajām iestādēm būtu jānodrošina, ka CDP meklē papildu likviditāti no alternatīviem tirgus avotiem.

4. EVTI tiek ieteikts, ciktāl to atļauj tiesību akti, sadarbībā ar kompetentajām iestādēm sadarboties ar CDP un, ciktāl iespējams, ar attiecīgajām iestādēm trešās valstīs, lai veiktu koordinētus likviditātes stresa testus, kuros ņem vērā arī divu tādu iestāžu saistību neizpildi, kas minētas B ieteikuma 1. punktā un B ieteikuma 2. punktā.

C ieteikums. Ar drošības rezerves iekasēšanu saistīto likviditātes grūtību ierobežošana

1. Kompetentajām iestādēm tiek ieteikts censties nodrošināt, ka, ciktāl to atļauj tiesību akti un saskaņā ar CDP atbilstīgu riska pārvaldības praksi un finanšu elastību, CDP, veicot drošības rezerves pieprasījumus un iekasējot drošības rezervi, lai ierobežotu savu kredītrisku, cenšas izvairīties no nevajadzīgu likviditātes grūtību radīšanas klīringa dalībniekiem, tostarp nodrošinot, ka: i) attiecībā uz pieprasītajām un dienas laikā iekasētajām drošības rezervēm, ciktāl tas operatīvi un juridiski iespējams, CDP atsevišķi norāda: a) drošības rezervi, kas sedz potenciālos riska darījumus, tostarp riska darījumus, kas izriet no šajā dienā noslēgtajām un pārjaunotajām pozīcijām; b) drošības rezervi, kas sedz realizētos riska darījumus, kuri izriet no tirgus svārstībām attiecīgajā dienā, un attiecībā uz kuru CDP būtu jāapsver iespēja veikt iekasēšanu un izmaksāšanu tajā pašā dienā; ii) ja klīringa dalībnieks sniedzis sākotnējās drošības rezerves nodrošinājumu, kas pārsniedz nodrošinājumu, kurš nepieciešams, lai segtu risku, kas izriet no kontā reģistrētajām pozīcijām, tostarp pozīcijām, kas pārjaunotas dienas laikā, un jebkādu palielinātu riska pozīciju dienas laikā, CDP, ja tas operacionāli iespējams, piešķir prioritāti papildu nodrošinājuma izmantošanai, nevis papildu nodrošinājuma iekasēšanai, ja vien klīringa dalībnieks brīvprātīgi nesniedz papildu drošības rezervi. Šāda procedūra būtu jāveic paredzamā, pārredzamā un plānotā veidā; iii) CDP nodrošina, ka sākotnējās un mainīgās drošības rezerves iekasēšanas process nerada klīringa dalībniekam pārmērīgus operacionālus ierobežojumus, kas var radīt papildu likviditātes risku.

2. Klīringa dalībnieku attiecīgajām kompetentajām iestādēm tiek ieteikts uzraudzīt un, ja tas ir nepieciešams un atļauts saskaņā ar tiesību aktiem, kā arī atbilstošs pienācīgai riska pārvaldības praksei un finansiālajai elastībai, sadarboties ar klīringa dalībniekiem pastāvīgas uzraudzības kontekstā, lai tad, kad klīringa dalībnieki izsaka drošības rezerves pieprasījumus iekasē sākotnējās un mainīgās drošības rezerves no saviem klientiem, tostarp finanšu un nefinanšu darījuma partneriem, lai ierobežotu savus kredītriskus, to mērķis būtu novērst nevajadzīgas likviditātes grūtības saviem klientiem. To varētu panākt, piemēram, nodrošinot, ka: i) tad, ja klients sniedzis pietiekamu sākotnējo drošības rezervi, lai segtu risku, kas izriet no klīringa dalībnieka reģistrētajām pozīcijām, tostarp pozīcijām, kas pārjaunotas dienas laikā, un jebkādu palielinātu riska pozīciju dienas laikā, klīringa dalībnieki piešķir prioritāti pārsnieguma sākotnējās drošības rezerves nodrošinājuma izmantošanai, nevis papildu nodrošinājuma iekasēšanai, ja vien klients brīvprātīgi nesniedz papildu drošības rezervi; ii) klīringa dalībnieki nodrošina, ka sākotnējās un mainīgās drošības rezerves iekasēšanas process nerada klientam pārmērīgus operacionālus ierobežojumus, kas var radīt papildu likviditātes risku.

D ieteikums. Procikliskuma mazināšana klientu klīringa pakalpojumu sniegšanā un vērtspapīru finansēšanas darījumos

1. Attiecīgajām kompetentajām iestādēm tiek ieteikts veicināt diskusiju virzību starptautiskā līmenī, vajadzības gadījumā piedaloties starptautiskos forumos un standartizācijas organizācijās, attiecībā uz līdzekļiem, ar kuru palīdzību mazina drošības rezerves un diskontu prakses procikliskumu, sniedzot klientu pakalpojumus saistībā ar biržā tirgotiem un ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, kā arī vērtspapīru finansēšanas darījumiem neatkarīgi no tā, vai to klīrings tiek veikts centralizēti vai decentralizēti. Šo diskusiju mērķim vajadzētu būt tādu globālu standartu izstrādāšanai, kas reglamentē obligātās prasības procikliskuma mazināšanai, sniedzot šādus pakalpojumus.

2. Ja šādi globāli standarti tiek noteikti, Eiropas Komisijai tiek ieteikts apsvērt iespēju rosināt to īstenošanu ar Savienības tiesību aktu palīdzību.

2. IEDAĻA

ĪSTENOŠANA

1. Definīcijas

1. Šajā ieteikumā piemēro šādas definīcijas: a) “kompetentā iestāde” ir iestāde, ko iesaistītā dalībvalsts noteikusi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 22. pantu; b) “CDP” ir CDP, kas definēts Regulas (ES) Nr. 648/2012 2. panta 1. punktā; c) “klīrings” ir klīrings, kas definēts Regulas (ES) Nr. 648/2012 2. panta 3. punktā; d) “klīringa dalībnieks” ir klīringa dalībnieks, kas definēts Regulas (ES) Nr. 648/2012 2. panta 14. punktā; e) “atvasinātais instruments” jeb “atvasināto instrumentu līgums” ir atvasinātais instruments jeb atvasināto instrumentu līgums, kas definēts Regulas (ES) Nr. 648/2012 2. panta 5. punktā; f) “attiecīgā kompetentā iestāde” ir kompetentā iestāde, kas norādīta Regulas (ES) Nr. 648/2012 2. panta 8. punktā minētajos tiesību aktos, un kompetentā iestāde, ko dalībvalsts izraudzījusies saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 10. panta 5. punktu un tā vajadzībām; g) “finanšu darījuma partneris” ir finanšu darījuma partneris, kas definēts Regulas (ES) Nr. 648/2012 2. panta 8. punktā; h) “nefinanšu darījuma partneris” ir nefinanšu darījuma partneris, kas definēts Regulas (ES) Nr. 648/2012 2. panta 9. punktā; i) “klients” ir klients, kas definēts Regulas (ES) Nr. 648/2012 2. panta 15. punktā;

2. Īstenošanas kritērijs

Īstenojot šo ieteikumu, pienācīga vērība jāpievērš proporcionalitātes principam, ņemot vērā katra ieteikuma mērķi un saturu;

3. Pārskatu sniegšanas termiņi

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1092/2010 17. panta 1. punktu adresātiem jāinformē Eiropas Parlaments, Padome, Komisija un ESRK par darbībām, kas veiktas, reaģējot uz šo ieteikumu, vai jāpamato jebkāda bezdarbība. Paziņojumi jānosūta, ievērojot šādus termiņus:

1. A ieteikums

a) Kompetentajām iestādēm tiek lūgts līdz 2020. gada 30. novembrim Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un ESRK iesniegt I pielikumā iekļauto veidlapu par A ieteikuma 1. punkta un A ieteikuma 2. punkta īstenošanu.

b) Attiecīgajām kompetentajām iestādēm tiek lūgts līdz 2020. gada 30. novembrim Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un ESRK nodot I pielikumā iekļauto veidlapu par A ieteikuma 3. punkta un A ieteikuma 4. punkta īstenošanu.

2. B ieteikums

a) EVTI tiek lūgts līdz 2021. gada 31. decembrim Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un ESRK nodot I pielikumā iekļauto veidlapu par B ieteikuma 1. punkta īstenošanu.

b) Kompetentajām iestādēm tiek lūgts līdz 2020. gada 30. novembrim Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un ESRK nodot I pielikumā iekļauto veidlapu par B ieteikuma 2. punkta, B ieteikuma 3. punkta un B ieteikuma 4. punkta īstenošanu.

3. C ieteikums

a) Kompetentajām iestādēm tiek lūgts līdz 2020. gada 30. novembrim Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un ESRK nodot I pielikumā iekļauto veidlapu par C ieteikuma 1. punkta īstenošanu.

b) Klīringa dalībnieku attiecīgajām kompetentajām iestādēm tiek lūgts līdz 2020. gada 30. novembrim Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un ESRK nodot I pielikumā iekļauto veidlapu par C ieteikuma 2. punkta īstenošanu.

4. D ieteikums

a) Kompetentajām iestādēm un attiecīgajām kompetentajām iestādēm tiek lūgts līdz 2021. gada 31. decembrim Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un ESRK nodot I pielikumā iekļauto veidlapu par D ieteikuma 1. punkta īstenošanu.

b) Komisijai tiek lūgts līdz 2022. gada 31. decembrim Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un ESRK nodot I pielikumā iekļauto veidlapu par D ieteikuma 2. punkta īstenošanu.

4. Uzraudzība un novērtējums

1. ESRK Valde izvērtēs darbības un pamatojumus, par kuriem paziņojuši adresāti, un vajadzības gadījumā var lemt par to, ka šis ieteikums nav ievērots un adresāti nav pienācīgi pamatojuši savu bezdarbību.

2. Metodoloģija, kas izklāstīta rokasgrāmatā par ESRK ieteikumu ievērošanas novērtēšanu ( 7 ) , kurā aprakstīta procedūra ESRK ieteikumu ievērošanas novērtēšanai, netiks piemērota.

Frankfurtē pie Mainas, 2020. gada 25. maijā ESRK Valdes vārdā – ESRK Sekretariāta vadītājs Francesco MAZZAFERRO

(1) OV L 331, 15.12.2010., 1. lpp.

(2) OV C 58, 24.2.2011., 4. lpp.

(3) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 648/2012 (2012. gada 4. jūlijs) par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (OV L 201, 27.7.2012., 1. lpp.).

(4) Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 153/2013 (2012. gada 19. decembris), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par prasībām centrālajiem darījumu partneriem (OV L 52, 23.2.2013., 41. lpp.).

(5) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/834 (2019. gada 20. maijs), ar ko Regulu (ES) Nr. 648/2012 groza attiecībā uz tīrvērtes pienākumu, tīrvērtes pienākuma piemērošanas apturēšanu, ziņošanas prasībām, riska mazināšanas metodēm attiecībā uz ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem tīrvērti nav veicis centrālais darījumu partneris, darījumu reģistru reģistrāciju un uzraudzību un darījumu reģistriem piemērojamajām prasībām (OV L 141, 28.5.2019., 42. lpp.).

(6) Draft technical standards under Regulation (EU) No 648/2012 of the European Parliament and of the Council of 4 July 2012 on OTC Derivatives, CCPs and Trade Repositories (ESMA/2012/600).

(7) Handbook on the assessment of compliance with ESRB recommendations, April 2016, pieejama https://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/recommendations/160502_handbook.en.pdf