Mainīgā lieluma nosaukums Mainīgā lieluma apraksts Mainīgo lielumu kategorijas (klasifikācijas) datu nosūtīšanai Komisijai (Eurostat)

Dzimums Dzimums ir bioloģisko un fizioloģisko īpašību kombinācija, kas nosaka, vai cilvēks ir vīrietis vai sieviete. Gadījumos, kad personas bioloģiskais dzimums nav zināms, informāciju var aizstāt ar informāciju no administratīviem datiem vai pašdeklarēto dzimumu (apsekojuma dati). — Vīrietis — Sieviete

Vecums pilnos gados Vecums pilnos gados ir personas vecums tās pēdējā dzimšanas dienā pirms datu vākšanas vai intervijas atsauces datuma, t. i., laika intervāls starp dzimšanas datumu un atsauces datumu, izteikts pilnos gados. Par šo mainīgo lielumu jāsniedz šāda informācija: — Dzimšanas gads — Tas, vai atsauces datumā dzimšanas diena ir pagājusi, vai ne — Atsauces datums Atsauces datums ir konkrēts katrai datu vākšanai (jomai), kā precizēts atbilstošajos īstenošanas tiesību aktos. Tomēr, ja valstis izmanto mājsaimniecību apsekojumu integrētu sistēmu ar noteiktu pārskata nedēļu, atsauces datums ir pārskata nedēļas pēdējā diena. — Dzimšanas gads (4 cipari) — Tas, vai atsauces datumā dzimšanas diena ir pagājusi (jā vai nē) — Atsauces datums (DD/MM/GGGG)

Partneri, kas dzīvo tajā pašā mājsaimniecībā Partneri, kas dzīvo tajā pašā privātā mājsaimniecībā, ir personas, kuras dzīvo kopā ar citu personu, kuru uzskata par partneri, pamatojoties uz viņu faktiskajiem dzīves apstākļiem privātajā mājsaimniecībā, neatkarīgi no tā, vai attiecības ar partneri ir likumīgi reģistrētas (piemēram, laulība vai reģistrētas partnerattiecības) vai de facto attiecības. “Partneri” var definēt saskaņā ar juridisko (vīrs vai sieva, vai partneris(-e) reģistrētās partnerattiecībās) vai de facto (partneris(-e) vai kopdzīves partneris(-e)) attiecību statusu. — Persona, kas dzīvo kopā ar likumīgo vai de facto partneri — Persona, kas nedzīvo kopā ar likumīgo vai de facto partneri — Nav norādīts (1) — Neattiecas (2)

Mājsaimniecības tips Mājsaimniecības tipu definē pēc privātās mājsaimniecības sastāva, kur: — “vientuļais vecāks” ir vecāks, kas nedzīvo kopā ar (likumīgo vai de facto) partneri tajā pašā privātajā mājsaimniecībā un kas ir uzņēmies lielāko daļu pienākumu bērna vai bērnu audzināšanā, — termins “bērns” vai “bērni” attiecas uz dēla vai dēlu, meitas vai meitu – miesīgā vai adoptētā dēla vai meitas, vai padēla vai pameitas – klātbūtni mājsaimniecībā. “Miesīgais vai adoptētais dēls vai meita, vai padēls vai pameita” attiecas uz miesīgo (bioloģisko) un adoptēto ģimenes locekli vai pabērnu (neatkarīgi no vecuma vai partnerattiecību vai attiecību statusa), kura pastāvīgā dzīvesvieta ir vismaz viena vecāka privātajā mājsaimniecībā. “Adopcija” ir citu vecāku bioloģiska bērna pieņemšana un izturēšanās pret viņu kā pret savu paša bērnu, ciktāl to paredz valsts likumi, ja tiesas procesa ceļā adoptētais bērns – neatkarīgi no tā, vai tam ir radniecīgas saites ar adoptētāju, vai ne – iegūst adoptējošo vecāku bioloģiska bērna tiesības un statusu. “Pabērns vai pameita” attiecas uz situāciju, kurā patēvs/pamāte pret sava partnera(-es) bērnu izturas kā pret savu paša bērnu, ciktāl to paredz valsts likumi, bērnu neadoptējot; Audžubērni un znots vai vedekla nav ietverti šajā kategorijā, — “pāri” definē kā tādu personu pāri, kas tiek uzskatītas par partneriem, ņemot vērā viņu faktiskos dzīves apstākļus mājsaimniecībā, neatkarīgi no tā, vai attiecības ar partneri ir likumīgi reģistrētas (piemēram, laulība vai reģistrētas partnerattiecības) vai de facto attiecības (kopdzīves partneri), — cits mājsaimniecības tips ir tāds, kas neietilpst nevienā no iepriekš minētajām kategorijām — Vienas personas mājsaimniecība — Vientuļais vecāks ar vismaz vienu bērnu, kas ir jaunāks par 25 gadiem — Vientuļais vecāks ar bērniem, kas visi ir vecumā no 25 gadiem — Pāris bez bērna vai bērniem — Pāris ar vismaz vienu bērnu, kas ir jaunāks par 25 gadiem — Pāris ar bērniem, kas visi ir vecumā no 25 gadiem — Cits mājsaimniecības tips — Nav norādīts (1)

Galvenās aktivitātes statuss (pašdefinēts) Pašdefinētais galvenās aktivitātes statuss ir personas priekšstats par pašreizējo vissvarīgāko aktivitāti, aprakstot, kā viņš vai viņa lielākoties uztver sevi. Lai gan personai var piemērot vairāk nekā vienu aktivitātes statusu, ņem vērā tikai vissvarīgāko statusu atbilstoši personas pašas uztverei un atsaucoties uz pašreizējo situāciju. Dažās valstīs nevar piemērot kategoriju “obligātais militārais dienests vai civildienests”, un šajā gadījumā to svītro. — Nodarbināts — Bezdarbnieks — Pensionārs — Nespēj strādāt ilgstošu veselības problēmu dēļ — Izglītojamais, skolēns — Veic mājsaimniecības pienākumus — Obligātais militārais dienests vai civildienests (ja attiecas) — Cits — Nav norādīts (1) — Neattiecas (2)

Pilna vai nepilna laika pamatdarbs (pašdefinēts) Mainīgais lielums apraksta nodarbinātas personas parasto laika iesaisti pamatdarbā, pamatojoties uz personas pašas (t. i., pašdefinētu) uztveri par pamatdarbā nostrādāto parasto stundu skaitu. Mainīgais lielums nošķir pilna vai nepilna laika darbu. Terminu “darbs” izmanto, atsaucoties uz nodarbinātību. Persona, kas strādā nepilna laika darbu, parasti strādā mazāk stundu nekā salīdzināms pilna laika darba ņēmējs. Nošķīrums attiecas uz stundām, kuras persona parasti strādā pamatdarbā ilgākā pārskata periodā, un tas ir pašdefinēts, t. i., personai ir jāizlemj, vai viņa vai viņas pamatdarbs saistībā ar viņa vai viņas profesiju vai uzņēmumu ir nepilns vai pilns darba laiks. — Pilna laika darbs — Nepilna laika darbs — Nav norādīts (1) — Neattiecas (2)

Nodarbinātības statuss pamatdarbā Mainīgais lielums pamatojas uz Starptautisko nodarbinātības statusu klasifikāciju (ICSE) un attiecas uz nodarbinātas personas pamatdarbu, proti: — pašnodarbinātas personas ar darba ņēmējiem – personas, kas strādā savā uzņēmumā, profesionālā praksē vai saimniecībā, lai gūtu peļņu no saražotajām precēm vai sniegtajiem pakalpojumiem, un kas nodarbina vismaz vienu citu personu, — pašnodarbinātas personas bez darba ņēmējiem – personas, kas strādā savā uzņēmumā, profesionālā praksē vai saimniecībā, lai gūtu peļņu no saražotajām precēm vai sniegtajiem pakalpojumiem, un kas nenodarbina nevienu citu personu, — darba ņēmēji – personas, kas strādā valsts vai privāta darba devēja labā, pamatojoties uz rakstisku vai mutisku līgumu, un kas saņem maksājumu naudā vai natūrā, — ģimenē strādājošie (bez samaksas) – personas, kas palīdz citam ģimenes loceklim vadīt lauku saimniecību vai citu ģimenes uzņēmumu, ar nosacījumu, ka viņas netiek uzskatītas par darba ņēmējiem tādā ziņā, ka viņas nedrīkst saņemt samaksu par savu darbu. — Pašnodarbināta persona ar darba ņēmējiem — Pašnodarbināta persona bez darba ņēmējiem — Darba ņēmējs — Ģimenē strādājošais (bez samaksas) — Nav norādīts (1) — Neattiecas (2)

Vietējās vienības saimnieciskā darbība attiecībā uz pamatdarbu Mainīgais lielums nosaka vietējās vienības (uzņēmuma) saimniecisko sektoru vai darbību, kurā ir nodarbinātas personas pamatdarbs, saskaņā ar kategorijām, kas izveidotas ar saimniecisko darbību statistisko klasifikāciju (NACE (3) 2. red.). Vajadzīgā detalizācijas pakāpe (1, 2 vai 3 ciparu līmenis) ir atkarīga no konteksta katrai mikrodatu vākšanai: — NACE 2. red. — Nav norādīts (1) — Neattiecas (2)

Profesija pamatdarbā Mainīgais lielums nosaka nodarbinātas personas profesiju pamatdarbā, kas klasificēta saskaņā ar kategorijām, kuras noteiktas Starptautiskās standartizētās profesiju klasifikācijas 2008. redakcijā (ISCO-08) (4). Vajadzīgā detalizācijas pakāpe (2 vai 4 ciparu līmenis) ir atkarīga no konteksta katrai mikrodatu vākšanai: — ISCO-08 — Nav norādīts (1) — Neattiecas (2)

Iegūtais izglītības līmenis Personas iegūtais izglītības līmenis ir augstākais sekmīgi pabeigtais ISCED (Starptautiskā standartizētā izglītības klasifikācija (2011) (5)) līmenis. Izglītības programmas sekmīgu pabeigšanu apstiprina ar kvalifikāciju, ko oficiāli atzinušas attiecīgās valsts izglītības iestādes vai kas ir atzīta par līdzvērtīgu citai formālās izglītības kvalifikācijai. Valstīs, kurās izglītības programmas, jo īpaši ISCED 1. un 2. līmeņa programmas, nebeidzas ar kvalifikācijas iegūšanu, tā vietā var izmantot kritēriju par pilnīgu dalību programmā un parasti iegūto piekļuvi augstākam izglītības līmenim. Nosakot augstāko līmeni, būtu jāņem vērā gan vispārējā, gan profesionālā izglītība. Jēdziens “izglītības programmas sekmīga pabeigšana” parasti atbilst situācijai, kurā skolēns vai izglītojamais apmeklē kursus vai nodarbības un iegūst galīgo apliecinājuma dokumentu, kas saistīts ar formālās izglītības programmu. Šajā sakarā iegūtais izglītības līmenis atbilst augstākajam līmenim, kas sekmīgi pabeigts ISCED sadalījumā. Iegūto izglītības līmeni definē saskaņā ar ISCED. Kategorija “neattiecas” ir jāizmanto, lai skaitītu statistikas vienības, kas ir daļa no datu avota kopas, bet attiecībā uz kurām tā sistemātiski neziņo nekādu informāciju par mainīgo lielumu (piemēram, personas, kas jaunākas par konkrētu vecumu). Informācijas detalizācijas pakāpe ir atkarīga no konteksta katrai datu vākšanai (jomai). Attiecībā uz katru kategoriju ISCED-A kodus norāda, ja ir “viens pret vienu” attiecība starp kategorijām un kodiem. Attiecībā uz situācijām, kad ir pieejama nepilnīga informācija par piekļuvi augstākajai izglītībai vai orientāciju, tika precizētas papildu kategorijas:

Nav formālās izglītības vai zem ISCED 1 0

ISCED 1 Pamatizglītības pirmais posms 1

ISCED 2 Pamatizglītības otrais posms 2

ISCED 3 Vidējā izglītība 3

ISCED 3 Vidējā izglītība – vispārējā 34

ISCED 3 Vidējā izglītība (vispārējā) – daļēji pabeigts līmenis, bez tiešas piekļuves augstākajai izglītībai 342

ISCED 3 Vidējā izglītība (vispārējā) – pabeigts līmenis, bez tiešas piekļuves augstākajai izglītībai 343

ISCED 3 Vidējā izglītība (vispārējā) – pabeigts līmenis, ar tiešu piekļuvi augstākajai izglītībai 344

ISCED 3 Vidējā izglītība (vispārējā) – bez piekļuves augstākajai izglītībai iespējama nošķīruma -

ISCED 3 Vidējā izglītība – profesionālā 35

ISCED 3 Vidējā izglītība (profesionālā) – daļēji pabeigts līmenis, bez tiešas piekļuves augstākajai izglītībai 352

ISCED 3 Vidējā izglītība (profesionālā) – pabeigts līmenis, bez tiešas piekļuves augstākajai izglītībai 353

ISCED 3 Vidējā izglītība (profesionālā) – pabeigts līmenis, ar tiešu piekļuvi augstākajai izglītībai 354

ISCED 3 Vidējā izglītība (profesionālā) – bez piekļuves augstākajai izglītībai iespējama nošķīruma -

ISCED 3 Vidējā izglītība – orientācija nav zināma -

ISCED 3 Vidējā izglītība (orientācija nav zināma) – daļēji pabeigts līmenis, bez tiešas piekļuves augstākajai izglītībai -

ISCED 3 Vidējā izglītība (orientācija nav zināma) – pabeigts līmenis, bez tiešas piekļuves augstākajai izglītībai -

ISCED 3 Vidējā izglītība (orientācija nav zināma) – pabeigts līmenis, ar tiešu piekļuvi augstākajai izglītībai -

ISCED 3 Vidējā izglītība (orientācija nav zināma) – bez piekļuves augstākajai izglītībai iespējama nošķīruma -

ISCED 4 Pēcvidējā izglītība, kas nav augstākā izglītība 4

ISCED 4 Pēcvidējā izglītība, kas nav augstākā izglītība, – vispārējā 44

ISCED 4 Pēcvidējā izglītība, kas nav augstākā izglītība, – profesionālā 45

ISCED 4 Pēcvidējā izglītība, kas nav augstākā izglītība, – orientācija nav zināma -

ISCED 5 Īsā cikla augstākā izglītība 5

ISCED 5 Īsā cikla augstākā izglītība – vispārējā 54

ISCED 5 Īsā cikla augstākā izglītība – profesionālā 55

ISCED 5 Īsā cikla augstākā izglītība – orientācija nav zināma -

ISCED 6 Bakalaura vai līdzvērtīgs līmenis 6

ISCED 7 Maģistra vai līdzvērtīgs līmenis 7

ISCED 8 Doktora vai līdzvērtīgs līmenis 8

Nav norādīts

Neattiecas

Dzimšanas valsts Personas dzimšanas valsti definē kā personas mātes pastāvīgās dzīvesvietas valsti personas dzimšanas laikā saskaņā ar pašreizējām valsts robežām (un nevis saskaņā ar robežām dzimšanas laikā). Ja informācija par mātes pastāvīgo dzīvesvietu dzimšanas laikā nav pieejama, būtu jāziņo vieta, kur notika dzemdības. Valstu saraksts un atbilstošie kodi ir noteikti saskaņā ar Eurostat standarta kodu sarakstu (SCL) GEO (6). — Dzimšanas valsts (SCL GEO kods) — Persona dzimusi ārvalstī, bet dzimšanas valsts nav zināma — Nav norādīts (1) — Neattiecas (2)

Primārās valstiskās piederības valsts Mainīgais lielums ziņo par personas primārās valstiskās piederības valsti, kas definēta kā īpaša juridiska saikne starp personu un viņas valsti, kas iegūta, piedzimstot vai naturalizējoties, neatkarīgi no tā, vai tā iegūta deklarācijas, izvēles, laulības vai citā veidā saskaņā ar valsts tiesību aktiem. Personu, kurai ir divas vai vairākas valstiskās piederības, klasificē tikai pēc vienas valstiskās piederības valsts, ko nosaka šādā prioritātes secībā: — ziņotājvalsts, — ja personai nav ziņotājvalsts valstiskās piederības: cita dalībvalsts, — ja personai nav dalībvalsts valstiskās piederības: cita valsts ārpus Savienības. Citos gadījumos (piemēram, dubulta valstiskā piederība, ja abas valstis atrodas Savienībā, bet neviena no tām nav ziņotājvalsts) persona var izvēlēties, kura valstiskās piederības valsts ir jāieraksta, vai, ja šī informācija nav pieejama, ziņotājvalsts var noteikt, kura valstiskās piederības valsts ir jāieraksta. Valstu saraksts un atbilstošie kodi ir noteikti saskaņā ar Eurostat standarta kodu sarakstu (SCL) GEO (6). Kategorija “bezvalstnieks” atbilst personai, kurai nav atzītas valstiskās piederības. — Primārās valstiskās piederības valsts (SCL GEO kods) — Bezvalstnieks — Ārvalsts valstiskā piederība, bet valsts nav zināma — Nav norādīts (1) — Neattiecas (2)

Tēva dzimšanas valsts Mainīgais lielums ziņo par personas tēva dzimšanas valsti, t. i., personas tēva mātes pastāvīgās dzīvesvietas valsti (tās pašreizējās robežās, ja informācija ir pieejama) viņa dzimšanas laikā, vai, ja informācijas nav, valsti (tās pašreizējās robežās, ja informācija ir pieejama), kurā piedzima personas tēvs. Informācija par tēva dzimšanas valsti būtu jāiegūst saskaņā ar tādiem pašiem noteikumiem, kādi paredzēti attiecībā uz mainīgo lielumu “dzimšanas valsts”. “Tēvs” ir “dēla vai meitas” vīriešu dzimuma vecāks, miesīgais (bioloģiskais), adoptētājs vai patēvs. Ja personai ir ne tikai miesīgais (bioloģiskais) tēvs, bet arī, piemēram, adoptētājs vai patēvs, dzimšanas valstij būtu jāattiecas uz to, kas faktiski ir audzinājis personu un rīkojies kā tēvs afektīvā un juridiskā ziņā, piemēram, vīriešu dzimuma aizbildnis. Ja personai ir viendzimuma vecāki un abi ir sievietes, šo mainīgo lielumu var izmantot, lai ziņotu par vienas mātes dzimšanas valsti. Valstu saraksts un atbilstošie kodi ir noteikti saskaņā ar Eurostat standarta kodu sarakstu (SCL) GEO (6). — Tēva dzimšanas valsts (SCL GEO kods) — Tēvs dzimis ārvalstī, bet tēva dzimšanas valsts nav zināma — Nav norādīts (1) — Neattiecas (2)

Mātes dzimšanas valsts Mainīgais lielums ziņo par personas mātes dzimšanas valsti, t. i., personas mātes mātes pastāvīgās dzīvesvietas valsti (tās pašreizējās robežās, ja informācija ir pieejama) viņas dzimšanas laikā, vai, ja informācijas nav, valsti (tās pašreizējās robežās, ja informācija ir pieejama), kurā piedzima personas māte. Informācija par mātes dzimšanas valsti būtu jāiegūst saskaņā ar tādiem pašiem noteikumiem, kādi paredzēti attiecībā uz mainīgo lielumu “dzimšanas valsts”. “Māte” ir “dēla vai meitas” sieviešu dzimuma vecāks, miesīgā (bioloģiskā), adoptētāja vai pamāte. Ja personai ir ne tikai miesīgā (bioloģiskā) māte, bet arī, piemēram, adoptētāja vai pamāte, dzimšanas valstij būtu jāattiecas uz to, kas faktiski ir audzinājusi personu un rīkojusies kā māte afektīvā un juridiskā ziņā, piemēram, sieviešu dzimuma aizbildne. Ja personai ir viendzimuma vecāki un abi ir vīrieši, šo mainīgo lielumu var izmantot, lai ziņotu par viena tēva dzimšanas valsti. Valstu saraksts un atbilstošie kodi ir noteikti saskaņā ar Eurostat standarta kodu sarakstu (SCL) GEO (6). — Mātes dzimšanas valsts (SCL GEO kods) — Māte dzimusi ārvalstī, bet mātes dzimšanas valsts nav zināma — Nav norādīts (1) — Neattiecas (2)

Dzīvesvietas valsts Dzīvesvietas valsts ir valsts, kurā personai vai mājsaimniecībai ir pastāvīgā dzīvesvieta, saskaņā ar pašreizējām valsts robežām. Valstu saraksts un atbilstošie kodi ir noteikti saskaņā ar Eurostat standarta kodu sarakstu (SCL) GEO (6). — Dzīvesvietas valsts (SCL GEO kods)

Dzīvesvietas reģions Dzīvesvietas reģions ir dzīvesvietas valstī, kurā personai vai mājsaimniecībai ir pastāvīgā dzīvesvieta, izvietots reģions, kurš attiecībā uz dalībvalstīm definēts, pamatojoties uz statistiski teritoriālo vienību klasifikāciju (NUTS), kas minēta Regulas (EK) Nr. 1059/2003 3. pantā un tās I pielikumā. Detalizācijas pakāpe (NUTS 1, 2 vai 3) ir atkarīga no konteksta katrai mikrodatu vākšanai: — Dzīvesvietas reģions (kods NUTS)

Urbanizācijas pakāpe Mainīgais lielums ziņo par tās teritorijas urbanizācijas pakāpi, kurā personai vai mājsaimniecībai ir pastāvīgā dzīvesvieta, klasificējot vietējās administratīvās vienības (LAU) vienā no trijiem teritoriju veidiem: 1. “Pilsētas” – blīvi apdzīvotas teritorijas, kurās vismaz 50 % iedzīvotāju dzīvo urbānā centrā. 2. “Mazpilsētas un piepilsētas” – vidēji blīvi apdzīvotas teritorijas, kurās vismaz 50 % iedzīvotāju dzīvo urbānos klasteros, bet kuras nav “pilsētas”. 3. “Lauku teritorijas” – mazapdzīvotas teritorijas, kurās vairāk nekā 50 % iedzīvotāju dzīvo lauku koordinātu tīkla šūnās. — Pilsētas — Mazpilsētas un piepilsētas — Lauku teritorijas

Mājsaimniecības locekļu radniecības matrica Mājsaimniecības locekļu radniecības matrica ziņo par privāto mājsaimniecību sastāvu un mājsaimniecības iekšējām attiecībām starp mājsaimniecības locekļiem. Mājsaimniecību locekļu radniecības matrica ir matricas formā, kas ietver attiecības starp atsevišķajiem mājsaimniecības locekļiem, kurā katra rinda un aile atbilst vienam mājsaimniecības loceklim un kurā attiecības starp locekļiem norāda ar standarta kategorijām šūnās, kurās attiecīgo locekļu rinda un aile krustojas, proti: — “Partneri” definē saskaņā ar juridisko vai de facto partnerattiecību vai attiecību statusu. — -“Vīru” vai “sievu”, vai “partneri reģistrētās partnerattiecībās” identificē saskaņā ar juridisko ģimenes stāvokli, t. i., katras personas (juridisko) laulības statusu saskaņā ar laulību regulējošiem valsts tiesību aktiem (vai tradīcijām), proti, de jure statusu, ieskaitot partnerus reģistrētās partnerattiecībās. Viendzimuma pāru locekļi var būt “vīrs vai sieva, vai partneris(-e) reģistrētās partnerattiecībās”, ja attiecības noslēgtas saskaņā ar laulību regulējošiem valsts tiesību aktiem (vai tradīcijām). — “Partneri” vai “kopdzīves partneri” identificē saskaņā ar de facto attiecībām, t. i., katras personas partnerattiecību vai attiecību statusu, ņemot vērā viņas faktiskos dzīves apstākļus mājsaimniecībā. — “Dēls” vai “meita”, neatkarīgi no tā, vai miesīgais dēls vai meita, adoptētais dēls vai meita, vai padēls vai pameita. — “Miesīgais vai adoptētais dēls vai meita, vai padēls vai pameita” attiecas uz miesīgo (bioloģisko) un adoptēto ģimenes locekli vai pabērnu (neatkarīgi no vecuma vai partnerattiecību vai attiecību statusa), kura pastāvīgā dzīvesvieta ir vismaz viena vecāka mājsaimniecībā. “Adopcija” ir citu vecāku bioloģiska bērna pieņemšana un izturēšanās pret viņu kā pret savu paša bērnu, ciktāl to paredz valsts likumi. Tiesas procesa ceļā adoptētais bērns – neatkarīgi no tā, vai tam ir radniecīgas saites ar adoptētāju vai ne – iegūst adoptējošo vecāku bioloģiska bērna tiesības un statusu. — “Pabērns vai pameita” attiecas uz situāciju, kurā patēvs/pamāte pret sava partnera(-es) bērnu izturas kā pret savu paša(-s) bērnu, ciktāl to paredz valsts likumi, bērnu neadoptējot. — “Znots vai vedekla” ir persona, kas ir paša bērna likumīgais(-ā) vai de facto partneris(-e). — “Mazbērns” ir paša bērna bērns, tostarp miesīgā, adoptētā un pabērna bērns. — “Vecāks” ir “miesīgā vai adoptētā dēla vai meitas” (miesīgais vecāks vai adoptētājs) vai “padēla vai pameitas” (patēvs vai pamāte) vecāks. — “Vīra vai sievas vecāks” ir persona, kas ir likumīgā vai de facto partnera(-es) vecāks. — “Vecvecāks” ir paša vecāka vecāks, tostarp miesīgā, adoptētāja un patēva vai pamātes. — “Brālis vai māsa” attiecas uz bioloģiskajiem un adoptētājiem brāļiem vai māsām un pusbrāļiem vai pusmāsām. — “Cits radinieks” attiecas uz citiem radiniekiem, kas nav iekļauti iepriekš minētajā sarakstā, piemēram, brālēnu vai māsīcu, tēva vai mātes māsu, tēva vai mātes brāli, brāļa vai māsas meitu, brāļa vai māsas dēlu utt., un tas attiecas arī uz mazbērna vīru vai sievu, vīra vai sievas vecvecāku un svaini (gan vīrieti, gan sievieti). — “Cita persona, kas nav radinieks” attiecas uz personām, kas nav radinieki, piemēram, viesauklēm, draugiem vai izglītojamajiem, kas dzīvo kopā, utt. Arī audžubērni ir jāiekļauj šajā kategorijā. Informācijas detalizācijas pakāpe ir atkarīga no konteksta katrai mikrodatu vākšanai: — Partneris(-e) — Vīrs vai sieva, vai partneris(-e) reģistrētās partnerattiecībās — Partneris(-e) vai kopdzīves partneris(-e) — Dēls vai meita — Miesīgais vai adoptētais dēls vai meita — Padēls vai pameita — Znots vai vedekla — Mazbērns — Vecāks — Miesīgais vecāks vai adoptētājs — Patēvs vai pamāte — Vīra vai sievas vecāks — Vecvecāks — Brālis vai māsa — Miesīgais brālis vai māsa — Pusbrālis vai pusmāsa — Cits radinieks — Cita persona, kas nav radinieks — Nav norādīts (1)

Mājsaimniecības lielums Mājsaimniecības lielumu definē kā privātas mājsaimniecības kopējo locekļu skaitu. Mainīgais lielums sniedz informāciju par mājsaimniecības locekļu precīzo skaitu. — Kopējais mājsaimniecības locekļu skaits — Nav norādīts

Mājsaimniecības īpašumtiesību statuss Mainīgais lielums attiecas uz noteikumiem, saskaņā ar kuriem privāta mājsaimniecība apdzīvo visu dzīvojamo vienību vai tās daļu, kur: Kategorijas “īpašnieks ar neatmaksātu hipotēku” un “īpašnieks bez neatmaksātas hipotēkas” ir jāizmanto attiecībā uz privātām mājsaimniecībām, kurās vismaz viens minētās mājsaimniecības loceklis ir tās dzīvojamās vienības īpašnieks, kurā dzīvo mājsaimniecība, neatkarīgi no tā, vai kāds cits mājsaimniecības loceklis ir visas dzīvojamās vienības vai tās daļas īrnieks. Persona ir īpašnieks, ja viņam vai viņai ir īpašumtiesības apliecinošs dokuments, neatkarīgi no tā, vai mājoklis ir pilnībā apmaksāts vai ne. Persona, kura atgūs īpašumtiesības, būtu jāuzskata par īpašnieku. Kategorija “īpašnieks ar neatmaksātu hipotēku” attiecas uz situācijām, kad īpašniekam ir jāatmaksā vismaz viena neatmaksāta hipotēka vai neatmaksāti procenti par hipotēku, vai abi, kas paņemta, lai nopirktu šo dzīvojamo vienību. Kategorija “īpašnieks bez neatmaksātas hipotēkas” attiecas uz situācijām, kad nav ne neatmaksātas hipotēkas, ne procentu, kas jāatmaksā par hipotēku. Atmaksa par hipotēku vai mājokļu aizdevumiem, vai abiem, attiecībā uz jebkuru citu dzīvojamo vienību (piemēram, otru mājokli) vai par remontiem, atjaunošanu, uzturēšanu vai jebkādiem mērķiem, kas nav saistīti ar mājokli, netiek ņemta vērā. Kategorijas “īrnieks, īre par tirgus cenu” vai “īrnieks, īre par samazinātu cenu” ir jāizmanto mājsaimniecībām, kurās vismaz viens loceklis ir tās dzīvojamās vienības īrnieks (dzīvojamā vienība, ko īrē no īpašnieka) vai apakšīrnieks (dzīvojamā vienība, ko apakšizīrējis kāds, kurš pats ir īrnieks), kurā viņš vai viņa dzīvo, un kurās neviens mājsaimniecības loceklis nav minētās dzīvojamās vienības īpašnieks. Kategorija “īrnieks, īre par tirgus cenu” attiecas uz mājsaimniecībām, kurās vismaz viens loceklis ir īrnieks vai apakšīrnieks, kas maksā īri par dominējošām vai tirgus cenām. Kategorija attiecas arī tad, ja īre par tirgus cenu ir samaksāta, bet tiek daļēji vai pilnībā atgūta no mājokļa pabalstiem vai citiem avotiem, tostarp valsts, labdarības vai privātiem avotiem. Kategorija “īrnieks, īre par samazinātu cenu” attiecas uz mājsaimniecībām, kuras dzīvojamās vienībās dzīvo par samazinātu cenu, t. i., cenu, kas ir zemāka par tirgus cenu (bet ne bez īres maksas), un tā ietver gadījumus, kad cenas samazinājumu piešķir: a) saskaņā ar likumu; b) saistībā ar sociālo mājokļu shēmu; c) privātu iemeslu dēļ; d) darba devējs. Kategorija “īrnieks, īre nav jāmaksā” attiecas uz mājsaimniecībām, kuras dzīvojamās vienībās dzīvo bez īres maksas, t. i., kurās īre netiek maksāta, un tā ietver gadījumus, kad bezmaksas īri piešķir: a) saskaņā ar likumu; b) saistībā ar sociālo mājokļu shēmu; c) privātu iemeslu dēļ; d) darba devējs. Kategorija “neattiecas” aptver visas privātās mājsaimniecības, kuras nedzīvo tradicionālos mājokļos, kā definēts Komisijas Regulā (EK) Nr. 1201/2009. — Īpašnieks bez neatmaksātas hipotēkas — Īpašnieks ar neatmaksātu hipotēku — Īrnieks, īre par tirgus cenu — Īrnieks, īre par samazinātu cenu — Īrnieks, īre nav jāmaksā — Nav norādīts (1) — Neattiecas

Mājsaimniecības pašreizējie mēneša neto ienākumi Mainīgais lielums ziņo par privātas mājsaimniecības pašreizējiem mēneša neto ienākumiem, t. i., visu mājsaimniecības locekļu individuāli vai kā kopuma saņemto ienākumu summu, ieskaitot ienākumus no darba, sociālos pabalstus un citus naudas ienākumus un atskaitot naudas pārvedumus, kas samaksāti citām mājsaimniecībām, – pēc nodokļu un sociālās apdrošināšanas iemaksu nomaksas. Mainīgā lieluma mērķis ir sniegt informāciju par mājsaimniecības ienākumiem, kas mēnesī vidēji pieejami tēriņiem vai uzkrāšanai. Ja mājsaimniecības ienākumi katru mēnesi ievērojami atšķiras, jāsniedz novērtējums par tipiskajiem vai parastajiem mēneša neto ienākumiem, kas atspoguļo pašreizējo mājsaimniecības ienākumu situāciju. Ja mājsaimniecības mēneša ienākumi ievērojami atšķiras gada griezumā, piemēram, sezonas aktivitātes gadījumā, ir jāsniedz gada ienākumu vidējie ienākumi mēnesī. Pašreizējie mēneša neto ienākumi ir jāsniedz kā mājsaimniecības pašreizējie kopējie neto ienākumi vai kā viena no piecām ekvivalento ienākumu grupām. Robežvērtības starp piecām ekvivalento ienākumu grupām nosaka pēc mainīgo lielumu sadalījuma kvintilēm un definē šādi: — “Zemāko ekvivalento pašreizējo mēneša neto ienākumu grupa” atbilst mājsaimniecībām, kuru ekvivalento ienākumu līmenis ir zem pirmās kvintiles. — “Zemu līdz vidēju ekvivalento pašreizējo mēneša neto ienākumu grupa” atbilst mājsaimniecībām, kuru ekvivalento ienākumu līmenis ir vienāds ar pirmo kvintili vai lielāks par to un ir zem otrās kvintiles. — “Vidēju ekvivalento pašreizējo mēneša neto ienākumu grupa” atbilst mājsaimniecībām, kuru ekvivalento ienākumu līmenis ir vienāds ar otro kvintili vai lielāks par to un ir zem trešās kvintiles. — “Vidēju līdz augstu ekvivalento pašreizējo mēneša neto ienākumu grupa” atbilst mājsaimniecībām, kuru ekvivalento ienākumu līmenis ir vienāds ar trešo kvintili vai lielāks par to un ir zem ceturtās kvintiles. — “Augstāko ekvivalento pašreizējo mēneša neto ienākumu grupa” atbilst mājsaimniecībām, kuru ekvivalento ienākumu līmenis ir vienāds ar ceturto kvintili vai lielāks par to. Ekvivalences metode ir svaru piemērošana mājsaimniecības locekļiem, lai atspoguļotu mājsaimniecības lieluma un sastāva atšķirības, proti: pirmajam mājsaimniecības loceklim vecumā no 14 gadiem piemēro 1,0 svaru, otrajam un katram nākamajam loceklim vecumā no 14 gadiem –0,5 un katram bērnam, kas ir jaunāks par 14 gadiem, –0,3 . — Zemāko ekvivalento pašreizējo mēneša neto ienākumu grupa — Zemu līdz vidēju ekvivalento pašreizējo mēneša neto ienākumu grupa — Vidēju ekvivalento pašreizējo mēneša neto ienākumu grupa — Vidēju līdz augstu ekvivalento pašreizējo mēneša neto ienākumu grupa — Augstāko ekvivalento pašreizējo mēneša neto ienākumu grupa — Mājsaimniecības pašreizējie kopējie mēneša neto ienākumi (skaitlis, kas izteikts valsts valūtā) — Nav norādīts (1)

Pamatdarba pastāvīgums Mainīgais lielums nošķir, vai pamatdarba ilgums ir ierobežots (t. i., darbs vai līgums beigsies pēc iepriekš noteikta perioda) vai arī tas ir balstīts uz pastāvīgu līgumu bez noteikta termiņa. Mainīgais lielums attiecas uz nodarbinātas personas, kas strādā kā darba ņēmēja, pamatdarbu. Terminu “darbs” izmanto, atsaucoties uz nodarbinātību. Kritērijs, kas nosaka, vai persona ir nodarbināta, ir atkarīgs no konteksta katrai mikrodatu vākšanai. Viens darbs ir uzdevumu un pienākumu kopums, ko veic vienas saimnieciskās vienības labā. Personām var būt viens darbs vai vairāki darbi. Attiecībā uz darba ņēmējiem katru līgumu var uzskatīt par uzdevumu un pienākumu atsevišķu kopumu un līdz ar to – par atsevišķu darbu. Vairāku darbu gadījumā pamatdarbs ir darbs, kurā parasti nostrādāto stundu skaits ir lielāks, kā noteikts starptautiskajos darba laika statistikas standartos. Darbs ar terminētu līgumu beigsies pēc iepriekš noteikta perioda (ar zināmu datumu) vai pēc perioda, kas iepriekš nav zināms, tomēr ir definēts, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, piemēram, kāda uzdevuma pabeigšana vai kāda darba ņēmēja, kas uz laiku tika aizstāts, prombūtnes perioda beigas. Darbs ar līgumu, kuram nav iepriekš noteikts, kad tas beigsies, tiek uzskatīts par pastāvīgu darbu. Tas, ko uzskata par darbu, ir līgumiska vai neoficiāla, vai mutiska vienošanās par darba tiesiskajām attiecībām un nevis gaidas, ka respondentam varētu nākties zaudēt darbu, viņa vai viņas plāns aiziet no darba, viņa vai viņas vēlme palikt darbā vai varbūtība tur palikt pastāvīgi. Informācijas detalizācijas pakāpe ir atkarīga no konteksta katrai mikrodatu vākšanai: — Terminēts līgums — terminēts rakstisks līgums — terminēta mutiska vienošanās — Pastāvīgs darbs — pastāvīgs rakstisks līgums — pastāvīga mutiska vienošanās — Nav norādīts (1) — Neattiecas (2)

Pārraudzības pienākumi Mainīgais lielums attiecas uz pašreizējo nodarbinātas personas, proti, darba ņēmēja, pamatdarbu, un nošķir darba ņēmējus ar pārraudzības pienākumiem un bez tiem. Tiek uzskatīts, ka personai ir pārraudzības pienākumi, ja tā oficiāli pārrauga vismaz vēl vienas personas darbu. Pienākumi attiecībā uz mācekļiem un praktikantiem nav uzskatāmi par pārraudzību un arī kvalitātes kontrole (pakalpojumu izlaides, bet ne citu personu veiktā darba pārbaude) vai konsultācijas nav uzskatāmas par pārraudzību. — Jā — Nē — Nav norādīts (1) — Neattiecas (2)

Gads, kurā persona sāka strādāt pie sava pašreizējā darba devēja vai kā pašnodarbināta persona Mainīgais lielums attiecas uz nodarbinātas personas pašreizējo pamatdarbu un ziņojumiem par gadu, kad persona sāka strādāt pie sava pašreizējā darba devēja vai kā pašnodarbināta persona savā pašreizējā uzņēmējdarbībā. — Gads, kad persona sāka strādāt pie pašreizējā darba devēja vai kā pašnodarbināta persona pašreizējā pamatdarbā (izteikts ar četriem cipariem) — Nav norādīts (1) — Neattiecas (2)

Vietējās vienības lielums attiecībā uz pamatdarbu Mainīgais lielums attiecas uz nodarbinātas personas pamatdarbu un ziņo par to personu skaitu, kuras strādā vietējā vienībā, tostarp to personu skaitu, kuras strādā vienības atrašanās vietā, kā arī to personu skaitu, kuras strādā ārpus tās, bet organizatoriski pieder pie tās, un kuras vienība apmaksā. Tajā ietilpst arī strādājoši īpašnieki un partneri, kas regulāri strādā vienībā, un neapmaksāti ģimenē strādājošie, kā arī nepilna laika darba ņēmēji, kuri ir iekļauti algu sarakstā. Algu sarakstā ir iekļauti arī sezonas strādnieki, mācekļi, praktikanti un mājās strādājošie. Vietējā vienība ir uzņēmums vai tā daļa, kas izvietota ģeogrāfiski noteiktā vietā. — Precīzs personu skaits, ja robežās no 1 līdz 9 — 10 līdz 19 personas — 20 līdz 49 personas — 50 līdz 249 personas — 250 personas vai vairāk — Nezinu, bet mazāk par 10 personām — Nezinu, bet 10 personas vai vairāk — Nav norādīts (1) — Neattiecas (2)

Iepriekšējās nodarbinātības pieredzes esība Mainīgais lielums sniedz informāciju par to, vai persona, kas nav nodarbināta, iepriekš ir bijusi nodarbināta (saskaņā ar Starptautiskās Darba organizācijas nodarbinātības (7) definīciju), un par to, vai iepriekšējā nodarbinātības pieredze aprobežojās vai neaprobežojās tikai ar gadījuma darba pieredzi. Kategorija “Persona nekad nav bijusi nodarbināta” ietver personas, kurām nekad nav bijusi nekāda nodarbinātības pieredze. Kategorija “Personai ir nodarbinātības pieredze, kas aprobežojas tikai ar gadījuma darba pieredzi” ietver personas, kurām ir bijusi nodarbinātības pieredze, un šī pieredze aprobežojas tikai ar gadījuma darbu. Šā mainīgā lieluma nolūkā darbs kā obligātajā militārajā dienestā iesauktajam nebūtu jāuzskata par nodarbinātības pieredzi. Kategorija “Personai ir nodarbinātības pieredze, kas nav tikai gadījuma darba pieredze” ietver personas, kurām ir bijusi nodarbinātības pieredze, izņemot gadījumus, kad šī pieredze aprobežojas tikai ar gadījuma darbu. — Persona nekad nav bijusi nodarbināta — Personai ir nodarbinātības pieredze, kas aprobežojas tikai ar gadījuma darba pieredzi — Personai ir nodarbinātības pieredze, kas nav tikai gadījuma darba pieredze — Nav norādīts (1) — Neattiecas (2)

Dalība formālajā izglītībā un apmācībā (izglītojamais vai māceklis) pārskata periodā Mainīgais lielums mēra personas dalību formālajā izglītībā un apmācībā, nosakot, vai persona pārskata periodā (jānosaka katrai mikrodatu vākšanai) kā izglītojamais vai māceklis ir uzņemta formālās izglītības programmā. — Jā — Nē — Nav norādīts (1) — Neattiecas (2)

Pašreizējā vai pēdējā formālās izglītības vai apmācības pasākuma līmenis Mainīgais lielums mēra pēdējā formālās izglītības vai apmācības pasākuma līmeni, kurā persona piedalījās konkrētā pārskata periodā (jānosaka katrai mikrodatu vākšanai), saskaņā ar izglītības programmām paredzētajām Starptautiskās standartizētās izglītības klasifikācijas (2011) (5) (ISCED-P 2011) kategorijām. Informācijas detalizācijas pakāpe ir atkarīga no konteksta katrai datu vākšanai (jomai). Attiecībā uz katru kategoriju ISCED-P kodus norāda, ja ir “viens pret vienu” attiecība starp kategoriju un kodu:

ISCED 0 Agrīna pirmsskolas izglītība 0

ISCED 1 Pamatizglītības pirmais posms 1

ISCED 2 Pamatizglītības otrais posms 2

ISCED 3 Vidējā izglītība 3

ISCED 3 Vidējā izglītība – vispārējā 34

ISCED 3 Vidējā izglītība – profesionālā 35

ISCED 3 Vidējā izglītība – orientācija nav zināma (8) -

ISCED 4 Pēcvidējā izglītība, kas nav augstākā izglītība 4

ISCED 4 Pēcvidējā izglītība, kas nav augstākā izglītība, – vispārējā 44

ISCED 4 Pēcvidējā izglītība, kas nav augstākā izglītība, – profesionālā 45

ISCED 4 Pēcvidējā izglītība, kas nav augstākā izglītība, – orientācija nav zināma (8) -

ISCED 5 Īsā cikla augstākā izglītība 5

ISCED 5 Īsā cikla augstākā izglītība – vispārējā 54

ISCED 5 Īsā cikla augstākā izglītība – profesionālā 55

ISCED 5 Īsā cikla augstākā izglītība – orientācija nav zināma (8) -

ISCED 6 Bakalaura vai līdzvērtīgs līmenis 6

ISCED 7 Maģistra vai līdzvērtīgs līmenis 7

ISCED 8 Doktora vai līdzvērtīgs līmenis 8

Nav norādīts (1)

Gads, kad sekmīgi pabeigts augstākais izglītības līmenis Gads, kad sekmīgi pabeigts augstākais izglītības līmenis (izteikts ar četriem cipariem). Mainīgais lielums attiecas uz gadu, kad sekmīgi tika pabeigts augstākais izglītības līmenis, un uz personām ar pamatizglītības pirmā posma iegūto izglītības līmeni (ISCED 1) vai augstāku līmeni. Kategorija “neattiecas” ietver personas, kurām nav formālās izglītības vai iegūtais izglītības līmenis ir zemāks par pamatizglītības pirmo posmu (ISCED 1). Kategorija “neattiecas” ir arī jāizmanto, lai skaitītu statistikas vienības, kas ir daļa no datu avota kopas, bet attiecībā uz kurām tā sistemātiski neziņo nekādu informāciju par mainīgo lielumu (piemēram, personas, kas jaunākas par konkrētu vecumu). — Gads, kad sekmīgi pabeigts augstākais izglītības līmenis (4 cipari) — Nav norādīts (1) — Neattiecas (2)

Augstākā sekmīgi pabeigtā izglītības līmeņa joma Personu augstākā sekmīgi pabeigtā izglītības līmeņa joma ar ISCED 3 iegūto izglītības līmeni vai augstāku līmeni. Augstākā sekmīgi pabeigtā izglītības līmeņa joma pamatojas uz “ISCED izglītības un apmācības jomām” (ISCED-F 2013) (8). Joma ir plaša joma, nozare vai satura sfēra, uz kuru attiecas izglītības programma vai kvalifikācija. Kategorija “neattiecas” ietver personas, kurām nav formālās izglītības vai iegūtais izglītības līmenis ir zemāks par ISCED 3. Informācijas detalizācijas pakāpe ir atkarīga no konteksta katrai datu vākšanai (jomai). Attiecībā uz katru kategoriju ISCED-F kodus norāda, ja ir “viens pret vienu” attiecība starp kategoriju un kodu (9):

Vispārīgas programmas un kvalifikācijas 00

Pamatprogrammas un pamatkvalifikācijas 001

Rakstpratība un rēķinpratība 002

Personiskās prasmes un attīstība 003

Sīkāk neprecizētas vispārīgas programmas un kvalifikācijas (009)

Izglītība 01

Izglītība 011

Ar izglītību saistītas starpdisciplināras programmas un kvalifikācijas 018

Mākslas un humanitārās zinātnes 02

Mākslas 021

Humanitārās zinātnes (izņemot valodas) 022

Valodas 023

Ar mākslām un humanitārajām zinātnēm saistītas starpdisciplināras programmas un kvalifikācijas 028

Sīkāk neprecizētas mākslas un humanitārās zinātnes (029)

Sociālās zinātnes, žurnālistika un informācijas zinātne 03

Sociālās un uzvedības zinātnes 031

Žurnālistika un informācijas zinātne 032

Ar sociālajām zinātnēm, žurnālistiku un informācijas zinātni saistītas starpdisciplināras programmas un kvalifikācijas 038

Sīkāk neprecizētas sociālās zinātnes, žurnālistika un informācijas zinātne (039)

Uzņēmējdarbība, administrācija un tiesības 04

Uzņēmējdarbība un administrācija 041

Tiesības 042

Ar uzņēmējdarbību, administrāciju un tiesībām saistītas starpdisciplināras programmas un kvalifikācijas 048

Sīkāk neprecizēta uzņēmējdarbība, administrācija un tiesības (049)

Dabaszinātnes, matemātika un statistika 05

Bioloģijas zinātnes un saistītas zinātnes 051

Vide 052

Eksaktās dabaszinātnes 053

Matemātika un statistika 054

Ar dabaszinātnēm, matemātiku un statistiku saistītas starpdisciplināras programmas un kvalifikācijas 058

Sīkāk neprecizētas dabaszinātnes, matemātika un statistika (059)

Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT) 06

Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas 061

Ar informācijas un komunikācijas tehnoloģijām (IKT) saistītas starpdisciplināras programmas un kvalifikācijas 068

Inženierija, rūpniecība un būvniecība 07

Inženierija un inženierijas profesijas 071

Rūpniecība un pārstrāde/apstrāde 072

Arhitektūra un būvniecība 073

Ar inženieriju, rūpniecību un būvniecību saistītas starpdisciplināras programmas un kvalifikācijas 078

Sīkāk neprecizēta inženierija, rūpniecība un būvniecība (079)

Lauksaimniecība, mežsaimniecība, zivsaimniecība un veterinārija 08

Lauksaimniecība 081

Mežsaimniecība 082

Zivsaimniecība 083

Veterinārija 084

Ar lauksaimniecību, mežsaimniecību, zivsaimniecību un veterināriju saistītas starpdisciplināras programmas un kvalifikācijas 088

Sīkāk neprecizēta lauksaimniecība, mežsaimniecība, zivsaimniecība un veterinārija (089)

Veselības aprūpe un sociālie pakalpojumi 09

Veselības aprūpe 091

Sociālie pakalpojumi 092

Ar veselības aprūpi un sociālajiem pakalpojumiem saistītas starpdisciplināras programmas un kvalifikācijas 098

Sīkāk neprecizēta veselības aprūpe un sociālie pakalpojumi (099)

Pakalpojumi 10

Individuālie pakalpojumi 101

Higiēnas un arodveselības pakalpojumi 102

Drošības pakalpojumi 103

Transporta pakalpojumi 104

Ar pakalpojumiem saistītas starpdisciplināras programmas un kvalifikācijas 108

Sīkāk neprecizēti pakalpojumi (109)

Nav norādīts

Neattiecas

Uzturēšanās ilgums dzīvesvietas valstī pilnos gados Uzturēšanās ilgums dzīvesvietas valstī pilnos gados apraksta laika intervālu, kas pagājis kopš laika, kad persona pēdējo reizi iedibināja savu pastāvīgo dzīvesvietu ziņotājvalstī, un to izsaka pilnos gados kā vienu no šīm iespējām: — Persona ir dzimusi šajā valstī un nekad nav dzīvojusi ārvalstī vismaz 1 gadu, aptverot tās personas, kas ir dzimušas ziņotājvalstī un kuru pastāvīgā dzīvesvieta vismaz 1 gadu nekad nav bijusi valstī, kas nav ziņotājvalsts. — Gadu skaits valstī, kopš pēdējo reizi tika iedibināta pastāvīgā dzīvesvieta šajā valstī, – vesels skaitlis, kas apraksta laika posmu no brīža, kad persona pēdējo reizi iedibināja savu pastāvīgo dzīvesvietu, un atsauces datumu (konkrēts katrai sociālo mikrodatu vākšanai) pilnos gados. — Persona ir dzimusi šajā valstī un nekad nav dzīvojusi ārvalstī vismaz 1 gadu — Gadu skaits šajā valstī (kopš pēdējo reizi tika iedibināta pastāvīgā dzīvesvieta šajā valstī) (2 cipari) — Nav norādīts (1) — Neattiecas (2)

Vispārējā veselības stāvokļa pašvērtējums Vispārējā veselības stāvokļa pašvērtējums ir personas subjektīvs novērtējums par savu veselību kopumā (nevis par pašreizējo veselības stāvokli vai iespējamām īslaicīgām veselības problēmām), tostarp par dažādiem veselības aspektiem, t. i., fizisko un emocionālo darbību, garīgo veselību (aptverot psiholoģisko labjutību un garīga rakstura traucējumus) un biomedicīniskajām pazīmēm un simptomiem. — Ļoti labs — Labs — Vidējs (ne labs, ne slikts) — Slikts — Ļoti slikts — Nav norādīts (1) — Neattiecas (2)

Ilgstoša veselības problēma Mainīgais lielums “ilgstošas veselības problēmas” ir personas subjektīvs novērtējums par savām hroniskajām veselības problēmām, aptverot dažādus fiziskus, emocionālus, ar uzvedību saistītus un garīgus veselības, slimību un traucējumu aspektus, kā arī sāpes, sliktu veselību, ko izraisījuši nelaimes gadījumi un traumas, vai iedzimtas saslimšanas. Ilgstoša vai hroniska saslimšana ir pastāvīga, un paredzams, ka tai būs nepieciešams ilgs uzraudzības, novērošanas vai aprūpes periods. Ilgstošām slimībām vai veselības problēmām vajadzētu būt ilgušām (vai atkārtoti uzliesmojušām) vai paredzams, ka tās varētu ilgt (atkārtoties) vismaz 6 mēnešus. Kategorija “jā” attiecas uz vienu vai vairākām ilgstošām vai hroniskām veselības problēmām, un “nē” nozīmē, ka nav nekādas ilgstošas vai hroniskas veselības problēmas, kā to uzskata respondents. — Jā — Nē — Nav norādīts (1) — Neattiecas (2)

Darbību ierobežojumi veselības problēmu dēļ Mainīgais lielums mēra ilgstoša (vismaz 6 mēnešu) ierobežojuma vai ierobežojumu individuālo pašnovērtēto līmeni veselības problēmas vai problēmu dēļ (fiziskas, garīgas vai emocionālas, tostarp traucējumi vai ierobežojumi vecuma dēļ) saistībā ar dalību darbībās, ko persona citādi parasti uzsāktu vai veiktu. Darbību definē kā uzdevumu vai pasākumu, ko veic persona. Darbības ierobežojumus definē kā personas grūtības veikt kādu darbību, kas novērtētas pēc vispārpieņemta kopas standarta, attiecībā pret kultūras un sociālajām vēlmēm saistībā ar darbībām, ko cilvēki parasti veic, aptverot visu darba vai skolas, mājas un brīvā laika pasākumu spektru. Personām, kuru saslimšanas atkārtojas vai ir svārstīgas, būtu jāatsaucas uz visbiežāk sastopamo situāciju, kas ietekmē viņu parastās darbības: — “Būtiski ierobežotas” nozīmē, ka darbību nevar veikt vai pabeigt, vai to var izdarīt tikai ar ļoti lielām grūtībām un parasti ar citu cilvēku palīdzību. — “Ierobežotas, bet ne būtiski,” nozīmē, ka parastu darbību var veikt vai pabeigt, bet ar zināmām grūtībām, tomēr parasti bez citu personu palīdzības (vai palīdzība parasti nav nepieciešama katru dienu). — “Nemaz nav ierobežotas” nozīmē, ka parastas darbības var veikt vai pabeigt bez jebkādām grūtībām vai ka iespējams darbības ierobežojums nav bijis ilgāks par pēdējiem 6 mēnešiem. — Būtiski ierobežotas — Ierobežotas, bet ne būtiski — Nemaz nav ierobežotas — Nav norādīts (1) — Neattiecas (2)

Izmantotais intervijas veids Mainīgais lielums ziņo par metodi, kas izmantota, lai savāktu informāciju no respondenta. Ja datu vākšanai no respondenta tiek izmantoti vairāki veidi, mainīgais lielums ziņo par pārsvarā izmantoto veidu. PAPI, CAPI un CATI gadījumā piedalās intervētājs. CAWI gadījumā respondents pats veic aizpildīšanu un ievēro tīmekļa vietnē sniegtos norādījumus. Kategoriju “cits” piemēro, ja pārējās kategorijas neietver izmantoto intervēšanas veidu, piemēram, pašaizpildīta intervija ar papīra anketu (PASI) vai tīmeklī nebalstīta datorizēta pašaizpildīta intervija (CASI). Kategorija “neattiecas” ir jāizmanto, lai skaitītu statistikas vienības, kas ir datu avota kopas daļa, attiecībā uz kurām netiek sistemātiski ziņota informācija par šo mainīgo lielumu, piemēram, gadījumā, ja personas ir jaunākas par konkrētu vecumu, kā arī ja visa informācija ir iegūta no reģistriem (t. i., administratīviem datiem) vai imputēta, vai abi, un intervija nav notikusi. — Personiska intervija ar papīra anketu (PAPI) — Datorizēta personiska intervija (CAPI) — Datorizēta telefonintervija (CATI) — Datorizēta internetintervija (CAWI) — Cits — Neattiecas

Piedalīšanās veids apsekojumā Mainīgais lielums ziņo par to, vai pieprasīto informāciju sniedzis izraudzītais respondents vai cita persona (aizstājējs respondents). Izraudzītais respondents ir persona, kas ir norādīta noteikumos par katru mikrodatu vākšanu un kurai ir lūgts sniegt informāciju. “Tieša piedalīšanās” attiecas uz situāciju, kad izraudzītais respondents pats sniedz pieprasīto informāciju. Tieša piedalīšanās ietver arī gadījumus, kad izraudzītais respondents ir sniedzis pieprasīto informāciju ar citas personas palīdzību (piemēram, tulkojumu, fizisku palīdzību) un ir apstiprinājis sniegtās atbildes. “Netieša piedalīšanās” attiecas uz situāciju, kad informāciju, kas ir pieprasīta izraudzītajam respondentam, ir sniegusi trešā persona (t. i., aizstājējs respondents), un to nav apstiprinājis izraudzītais respondents. Kategorija “neattiecas” ir jāizmanto, lai skaitītu statistikas vienības, kas ir datu avota kopas daļa, attiecībā uz kurām netiek sistemātiski ziņota informācija par šo mainīgo lielumu, kā arī gadījumā, ja visa informācija ir iegūta no reģistriem (t. i., administratīviem datiem) vai imputēta, vai abi, un intervija nav notikusi. — Tieša piedalīšanās — Netieša piedalīšanās — Nav norādīts (1) — Neattiecas

Strata Primārā strata atbilst katrai novērojamai vienībai (atsevišķai personai vai mājsaimniecībai), ja mērķkopa (vai tās daļa) ir stratificēta izlases plānojuma pirmajā posmā, nodrošinot identifikācijas kodus dažādajām stratām (stratas identifikators). Kopas stratifikācija nozīmē to sadalīt apakškopās, kas nepārklājas un kuras sauc par stratām. Pēc tam katrā stratā izvēlas neatkarīgas izlases. Reģistrētā informācija vienmēr attiecas uz situāciju attiecīgās statistikas vienības (atsevišķas personas vai mājsaimniecības) izvēles laikā. Kategorija “stratas identifikators” norāda tās stratas identifikācijas kodu, pie kuras pieder katra novērojamā vienība (persona vai mājsaimniecība). Stratas identifikācijas kodi ir jāizmanto gadījumā, ja mērķkopa ir stratificēta vai ir ņemtas vērā ļoti reprezentatīvas primārās atlases vienības (PSU). Kategorija “neattiecas” ir jāizmanto gadījumā, ja mērķkopa nav stratificēta izlases veidošanas procesa pirmajā posmā (t. i., ja izlase ir iegūta, izmantojot vienkāršu gadījumatlasi vai klasteratlasi) un nav ņemtas vērā ļoti reprezentatīvas PSU. — Stratas identifikators — Neattiecas