LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 63/1

PADOMES ATZINUMS

(2009. gada 10. marts)

par atjaunināto Dānijas konverģences programmu 2008.–2015. gadam

(2009/C 63/01)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

1) Padome 2009. gada 10. martā izskatīja atjaunināto Dānijas konverģences programmu laikam no 2008. līdz 2015. gadam.

2) Pēc ieilguša uzplaukuma Dānijas ekonomiskas attīstības tempu samazināšanās 2008. gadā ir bijusi strauja un izteikta, ko galvenokārt radīja situācijas pasliktināšanās mājokļa tirgū un pieaugošā krīze finanšu jomā. Šādai situācijai turpinoties, zemāks vietējais un starptautiskais pieprasījums šo lejupslīdi vēl vairāk saasinās. Tā kā ārējie apstākļi pasliktinās, īpaši grūti būs nodrošināt finanšu stabilitāti un akurātu korekciju mājokļu tirgū. Īstermiņā un vidējā termiņā lejupslīde un paredzamās aktīvu un enerģijas cenu izmaiņas diezgan negatīvi ietekmēs valsts finanšu stāvokli. Īpaši lejupslīdes spiediens ir sagaidāms uz ieņēmumiem no pensiju peļņas nodokļa, uzņēmuma peļņas nodokļiem, kā arī no paredzamā naftas un gāzes ieguves samazinājuma Ziemeļjūrā. Garantēts ar fiskāli stabilu izejas punktu, 2009. gadam pieņemtais budžets paredz saprātīgu fiskālo paplašināšanos par apmēram 1 procentu punktu no IKP, tostarp pastāvīgu ienākuma nodokļa samazināšanu, kas sastādīs apmēram 0,5 % no IKP. Spiediens uz Dānijas kronu un ārzemju valūtas rezervju aizplūšana 2008. gada oktobrī lika Dānijas centrālajai bankai paaugstināt procentu likmes. ECB samazinot procentu likmes, palielinājās politikas procentu likmes starpība ar euro. Tādēļ Dānijas centrālā banka, pēc ECB procentu likmes samazināšanas, 2008. gada beigās un 2009. gada sākumā samazināja politikas procentu likmes un ieviesa papildu samazināšanu, tādejādi pakāpeniski samazinot starpību. Tomēr starpība vēl aizvien ir augsta — 1 procentu punkts pret 0,35 procentu punktiem pirms krīzes.

3) Makroekonomiskais scenārijs, kas pamato programmu, paredz, ka 2009. gadā reālais IKP pieaugums samazināsies no 0,2 % 2008. gadā līdz -0,2 % 2009. gadā, bet 2010. gadā tas atkal pieaugs līdz 0,7 % un vidēji līdz 1,7 % pārējās programmas laikā. Paredzētā atveseļošanās 2011. un 2012. gadā atspoguļo tehniskos pieņēmumus par ražošanas apjomu un bezdarba starpības izlīdzināšanos 2012. gadā saskaņā ar Dānijas iestāžu aprēķiniem, izmantojot valsts metodiku. Pamatā tiek pieņemts, ka jaudas izlietojums pakāpeniski pieaugs līdz normālam līmenim, ko veicinās topošā atveseļošanās ārvalstīs, kā arī zemas procentu likmes. Šis scenārijs, kas novērtēts, ņemot vērā pašlaik pieejamo informāciju (2), šķiet pamatots uz pieņēmumiem par labvēlīgu pieaugumu. Ņemot vērā pēdējos notikumus, šķiet, ka 2009. gadā pašmāju pieprasījuma samazināšanās ir nepietiekami novērtēta. Sākot no 2011. gada un turpmāk būs novērojama spēcīga izaugsme, ņemot vērā vēsturisko ražošanas izaugsmi un lēsto potenciālo izaugsmi. Prognozes paredz ievērojamu inflācijas kritumu līdz 1,3 % 2009. gadā, bet pārējā programmas laikā tas svārstīsies līmenī apmēram zem 2 %. Svārstību cēlonis nav skaidrs, bet plānotā IKP deflatora attīstība šķiet reāla.

4) Attiecībā uz 2008. gadu — Komisijas dienestu 2009. gada starpposma prognozē lēsts, ka vispārējās valdības budžeta pārpalikums ir 3,1 % no IKP, kas ir tuvu iepriekšējā konverģences programmas atjauninājumā noteiktajam mērķim 3,0 % no IKP. Tā kā darba tirgus reakcija uz lejupslīdi ir aizkavējusies, nodarbinātības un algu pieaugums gandrīz visa gada laikā ir palicis nemainīgs, kā rezultātā ir ienākuma nodokļa ieņēmumi ir auguši, bet sociālie izdevumi kritušies, pretēji prognozētajam. Tai pat laikā finanšu krīze ir novedusi pie ievērojami zemākiem ieņēmumiem no pensiju peļņas nodokļa un uzņēmuma peļņas nodokļiem. Turklāt izdevumi pārsniedza prognozēto līmeni, jo daļa no 2007. gada pensiju peļņas nodokļa reformām paredz augstākus starppatēriņa izdevumus un vienreizēju kapitāla novirzīšanu mājsaimniecībām.

5) Atjauninājumā paredzēts, ka 2009. gada vispārējais valdības budžets būs bezdeficīta budžets salīdzinājumā ar Komisijas dienestu starpposma prognozē prognozēto deficītu 0,3 % no IKP, kas norāda uz negatīvu pārmaiņu par 3 procentu punktiem no IKP. Automātiskie stabilizētāji ir atbildīgi par apmēram 1 procentu punktu no vispārējā krituma. Tiek paredzēts, ka diskrecionāra fiskālā ekspansija par apmēram 1 procentu punktu no IKP, tostarp ienākuma nodokļa samazināšanās par 0,5 procentu punktiem no IKP, kā arī enerģijas un aktīvu cenu kritums samazinās īpaši svārstīgus ienākumus par apmēram 1,5 procentu punktu no IKP salīdzinājumā ar tendenču līmeni. Lai gan tiek paredzēts strukturālais pārpalikums, strukturālās bilances izmaiņas, pamatojoties uz Komisijas dienestu aprēķināto cikliski koriģēto bilanci, izmantojot kopīgi saskaņoto metodiku, kā arī uz Komisijas dienestu definētajiem vienreizējiem un citiem pagaidu pasākumiem, un tiek lēstas uz apmēram 2,5 procentu punktiem no IKP, apstiprina ievērojami ekspansīvu fiskālo nostādni (3), ko tomēr būtiski ietekmējis īpaši svārstīgu ienākumu samazinājums.

6) 2010. gadā tiek paredzēta turpmāka vispārējās bilances pasliktināšanās, daļēji automātisko stabilizētāju rezultātā, bet galvenokārt vēl vienas plānotās vienreizējas kapitāla novirzīšanas mājsaimniecībām, kas ir daļa no 2007. gada pensiju peļņas nodokļa reformas, rezultātā. Programmas mērķis ir turpināt līdz 2010. gadam sasniegt tās vidējā termiņa mērķi (VTM) — strukturālie pārpalikumi, t.i. cikliski koriģētie pārpalikumi, atskaitot vienreizējus pasākumus un citus pagaidu pasākumus, vidēji no 0,75 līdz 1,75 % no IKP. Pēc 2010. gada Dānija pārskatīs savu VTM, vismaz samazinot strukturālo bilanci, ko tā plāno turpināt sasniegt un saglabāt līdz 2015. gadam. VTM ievēro obligāto kritēriju (deficīts apmēram 0,5 % no IKP) un atbilstīgi atspoguļo, kāda ir parāda attiecība un vidējais potenciālais produkcijas apjoma pieaugums ilgtermiņā. Rezultātā jaunais mērķis ir vērtējams kā atbilstīgs un tāds, kas ir saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu. Programmā paredzēts, ka 2011. gadā vispārējā valdības bilance atkal būs ar nelielu pārpalikumu. Lielākoties tas ir pamatots uz tehniskajiem pieņēmumiem par ražošanas apjoma un bezdarba starpības izlīdzināšanos 2012. gadā, kas vainagosies ar cikliski noteiktu ienākumu pieaugumu. Mērķi ir pamatoti uz scenāriju, kas paredz nenoteiktu strukturālās reformas pasākumu veikšanu, lai līdz 2015. gadam pastāvīgi uzlabotu vispārējo valdības bilanci par 0,7 % no IKP, lai nodrošinātu finanšu ilgtspēju saskaņā ar valsts metodiku. Ir paredzēts, ka programmas laikā strukturālais pārpalikums, kas aprēķināts pēc kopīgi saskaņotās metodikas, samazināsies apmēram par 3,5 procentu punktiem no IKP, bet tomēr saglabās pozitīvu līmeni. Papildu 2008. gada rudenī veiktajiem finanšu stabilizācijas pasākumiem, kas izklāstīti atjauninājumā, 2009. gada 18. janvārī pieņemtā Kredīta pakete nozīmē, ka 2009. gada vidū tiks veiktas pagaidu hibrīdkapitāla injekcijas līdz pat DKK 100 miljardu (5,5 % no IKP) apmēram, kas nekavējoties ietekmēs atjauninājumā paredzēto parādu attīstību, kā arī potenciāli ietekmēs vispārējo valdības bilanci visā programmas laikā.

7) Programmā paredzētie budžeta izpildes rezultāti ir pakļauti vairākiem riskiem. Apdraudējums, ko rada labvēlīgi pieauguma pieņēmumi un neskaidrība par pasākumiem, kas jāveic, lai panāktu vēlamās strukturālās reformas, neskatoties uz pozitīvo budžeta reģistru, nav izvērtēts attiecībā pret pieaugošajiem riskiem saistībā ar potenciāli augstākiem ieņēmumiem, ja pieaugs enerģijas cenas un kritīsies procentu likmes. Turklāt pasākumi, kas uzsākti, lai uzlabotu finanšu stabilitāti, vēl vairāk palielina risku iespēju.

8) Iedzīvotāju novecošanas ilgtermiņa ietekme uz budžetu ir zemāka nekā vidēji ES, īpaši pateicoties nesenajai pensiju reformai. Turklāt budžeta stāvoklis 2008. gadā, kā paredzēts programmā, ar lielu strukturālo pārpalikumu palīdz mazināt kopējo parādu. Ja vidējā termiņā tiks saglabāti augsti primārie pārpalikumi, tas ierobežos valsts finanšu ilgtspējību apdraudošos riskus, kas pašlaik ir zemi.

9) Kā atspoguļots budžeta reģistrā, samērā stingrā fiskālā sistēma, kas izceļas ar plašu pārklājumu un fiskālo noteikumu pārskatāmību un pārredzamību, Dānijai ir nākusi par labu. Tomēr vispārējiem valdības patēriņa izdevumiem ir tieksme pārsniegt mērķus. Nesenās iniciatīvas, tostarp ekonomiskās sankcijas, varētu vairāk stimulēt pašvaldības censties sasniegt mērķus. Turklāt ir uzsāktas dažas rīcības, kas īpaši paredzētas valsts izdevumu rentabilitātes veicināšanai. Tomēr ir nepieciešami turpmāki pasākumi, lai izdevumu pieaugumu iegrožotu atbilstīgi valdības noteiktajiem mērķiem.

10) Dānijas iestādes ir pieņēmušas virkni pasākumu finanšu nozares stabilizācijai, tostarp pensiju un dzīvības apdrošināšanas nozares reglamentējošās sistēmas grozīšanu, 2008. gada oktobra Finanšu stabilitātes paktu un iepriekšminēto Kredīta paketi. Finanšu stabilitātes pakts efektīvi nodrošina neierobežotu, valdības atbalstītu garantiju nenodrošinātajiem kreditoriem līdz 2010. gada 30. septembrim, kur bankas, kas ir pakta dalībnieces, sedz prasības ar summu līdz DKK 35 miljardiem (2 % no IKP), bet valsts sedz jebkuru prasību, kuras summa ir lielāka. No 2010. gada 1. oktobra ir paredzēts depozīta apdrošinājuma slieksnis DKK 750 000 apmērā. Kredīta pakete atvieglo pieaugošo spiedienu uz banku un hipotekāro iestāžu maksātspēju, lai sekmētu aizdevuma politikas normalizēšanu.

11) Atbilstoši Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānam (EEAP), par kuru Dānija decembrī vienojās ar Eiropadomi, pieņemot 2009. gada budžetu, Dānija turpināja īstenot saprātīgu fiskālo paplašināšanos par apmēram 1 procentu punktu no IKP, tostarp pastāvīgus pasākumus, lai uzlabotu darba stimulēšanu (ieņēmumu nodokļa samazināšana) un uzlabotu izaugsmes potenciālu (ieguldījumi pētniecībā un attīstībā). Daļēji paplašināšanos ir radījis liels algu paaugstinājums valsts sektorā. 2009. gada 29. janvārī apstiprinātais zaļais transporta infrastruktūras plāns ir paredzēts, lai 2009. un 2010. gadā nodrošinātu turpmāku fiskālo stimulu DKK 5 miljardu apmērā (0,25 % no IKP). Šie pasākumi ir saistīti ar Lisabonas vidējā termiņa reformas darba kārtību, kā to 2009. gada 28. janvārī pārskatījusi Komisija.

12) Pamatojoties uz programmas atjauninājuma informāciju, ir paredzēts, ka 2009. gadā strukturālā bilance samazināsies par 2 procentu punktiem un vēl 1 procentu punktu pārējā programmas laikā. Daļēji šis kritums atspoguļo zemākus ieņēmumus no īpaši nepastāvīgiem un pārejas avotiem. Ņemot vērā fiskāli stabilo pamatu un ieviestos automātiskos stabilizētājus, plānotā ekspansīvā fiskālā nostādne šķiet atbilstīga reakcija uz ekonomikas lejupslīdi. Budžeta prognozes visam programmas laikam norāda, ka Dānijas finanšu stāvoklis ir pilnībā atbilstīgs Stabilitātes un izaugsmes pakta kritērijiem.

13) Programmas atjauninājumā ir sniegti visi obligātie dati, kā arī vairākums fakultatīvo datu (4).

Kopējais secinājums ir tāds, ka, pašreizējos apstākļos, un ievērojot apmierinošo finanšu stāvokli, vispārējā fiskālā nostādne ir uzskatāma par atbilstīgu, ņemot vērā diskrecionāro fiskālo ekspansiju par apmēram 1 procentu punktu no IKP 2009. gadā un relatīvi spēcīgos automātiskos stabilizētājus. Programmā paredzēts samazināt vispārējos valdības pārpalikumus par apmēram 3 procentu punktiem no IKP 2009. gadā un apmēram vēl par 1 procentu punktu 2010. gadā. Programmas izaugsmes pieņēmumi ir labvēlīgi. Fiskālajā politikā tieksies programmas laikā turpināt sasniegt VTM, atbilstīgi mērķim ilgtermiņā nodrošināt valsts finanšu stabilitāti, tādējādi saglabājot pietiekamu drošības rezervi līdz atsauces vērtībai. Pēc perioda, kad budžeta pārpalikumi bija augsti, ko izraisīja samērā spēcīga fiskālā sistēma, vispārējais valdības kopējā parāda līmenis ir krities un ir zems.

Ņemot vērā iepriekšminēto novērtējumu, Dānija tiek aicināta

i) īstenot fiskālos plānus 2009. gadam, tostarp stimulēšanas pasākumus atbilstīgi EEAP un saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu;

ii) noteikt strukturālās reformas pasākumus, īpaši — tiecoties stiprināt darbaspēka pieejamību, lai turpmākajos gados sasniegtu budžeta mērķus.

Galveno makroekonomisko un budžeta prognožu salīdzinājums

2007 2008 2009 2010 2011 2012 2015 Reālais IKP (izmaiņas %) KP 2008. gada decembris 1,6 0,2 – 0,2 0,7 1,9 1,7 1,6 COM 2009. gada janvāris 1,6 – 0,6 – 1,0 0,6 n.p. n.p. n.p. KP 2007. gada decembris 2,0 1,3 1,1 0,5 n.p. n.p. n.p. SPCI inflācija (%) KP 2008. gada decembris 1,7 3,6 1,3 2,1 1,4 1,8 1,8 COM 2009. gada janvāris 1,7 3,6 1,6 1,9 n.p. n.p. n.p. KP 2007. gada decembris 1,7 2,4 1,6 1,9 n.p. n.p. n.p. Ražošanas apjoma starpība (5) (% no potenciālā IKP) KP 2008. gada decembris 1,4 0,0 – 1,4 – 1,8 – 1,2 – 0,8 – 0,5 COM 2009. gada janvāris (6) 1,8 – 0,1 – 2,1 – 2,4 n.p. n.p. n.p. KP 2007. gada decembris 1,0 0,3 – 0,4 – 1,5 n.p. n.p. n.p. Tīrais aizdevums/aizņēmums attiecībā uz pārējās pasaules valstīm (% no IKP) KP 2008. gada decembris 0,7 1,7 1,8 2,3 2,6 2,6 1,8 COM 2009. gada janvāris 0,7 1,7 1,5 1,5 n.p. n.p. n.p. KP 2007. gada decembris 1,7 1,3 1,9 2,2 n.p. n.p. n.p. Valsts budžeta ieņēmumi (8) (10) (% no IKP) KP 2008. gada decembris 54,5 53,2 51,2 51,5 52,1 51,8 51,5 COM 2009. gada janvāris 55,4 54,8 52,8 53,4 n.p. n.p. n.p. KP 2007. gada decembris 53,4 52,9 52,0 51,7 n.p. n.p. n.p. Valsts budžeta izdevumi (8) (10) (% no IKP) KP 2008. gada decembris 49,9 50,2 51,2 52,8 51,8 51,7 51,6 COM 2009. gada janvāris 50,9 51,6 53,1 54,9 n.p. n.p. n.p. KP 2007. gada decembris 49,6 49,8 50,0 50,5 n.p. n.p. n.p. Valsts budžeta bilance (10) (% no IKP) KP 2008. gada decembris 4,5 3,0 0,0 – 1,2 0,3 0,1 – 0,1 COM 2009. gada janvāris 4,5 3,1 – 0,3 – 1,5 n.p. n.p. n.p. KP 2007. gada decembris 3,8 3,0 2,0 1,2 n.p. n.p. n.p. Primārā bilance (% no IKP) KP 2008. gada decembris 6,1 4,2 1,5 0,2 1,6 1,3 0,7 COM 2009. gada janvāris 6,1 4,5 1,2 0,0 n.p. n.p. n.p. KP 2007. gada decembris 5,2 4,2 3,0 2,1 n.p. n.p. n.p. Cikliski koriģētā bilance (5) (% no IKP) KP 2008. gada decembris 3,6 3,0 0,9 0,0 1,1 0,6 0,2 COM 2009. gada janvāris 3,3 3,2 1,0 0,1 n.p. n.p. n.p. KP 2007. gada decembris 3,1 2,8 2,3 2,2 n.p. n.p. n.p. Strukturālā bilance (7) (9) (% no IKP) KP 2008. gada decembris 3,7 4,0 2,6 1,7 1,3 0,6 0,2 COM 2009. gada janvāris 3,3 3,8 1,1 0,9 n.p. n.p. n.p. KP 2007. gada decembris 3,5 3,4 2,5 2,5 n.p. n.p. n.p. Valsts kopējais parāds (% no IKP) KP 2008. gada decembris 26,3 30,3 27,9 26,3 25,4 24,6 22,6 COM 2009. gada janvāris 26,3 30,3 28,4 27,0 n.p. n.p. n.p. KP 2007. gada decembris 25,6 21,6 19,2 18,6 n.p. n.p. n.p. Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini

(1) OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami tīmekļa vietnē:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2) Novērtējumā jo īpaši ir ņemta vērā Komisijas dienestu 2009. gada janvāra prognoze, bet arī cita informācija, kas bijusi pieejama pēc šī datuma.

(3) Atšķirības vienreizēju un pagaidu pasākumu definīcijās nozīmē, ka aplēses strukturālajā bilancē nevar tā vienkārši salīdzināt ar Komisijas dienestu 2009. gada janvāra prognozi.

(4) Konkrēti kopējo ieņēmumu un kopējo izdevumu rādītāji, kā arī dažas papildkomponentes neatbilst saskaņotajām definīcijām, apgrūtinot novērtējumu. Turklāt fakultatīvajos datos nav iekļautas krājumu plūsmas korekciju specifikācijas.

(5) Komisijas dienestu veikts programmā norādītā ražošanas apjomu starpības un cikliski koriģēto bilanču pārrēķins, balstoties uz programmās sniegto informāciju.

(6) Pamatojoties uz attiecīgi 1,8 %, 1,4 %, 1,0 % un 0,9 % lēsto potenciālo pieaugumu 2007.–2010. gadā.

(7) Cikliski koriģētā bilance, izņemot vienreizējos un citus pagaidu pasākumus. Vienreizējie un pagaidu pasākumi ir -1,0 % no IKP 2008. gadā, -1,7 % no IKP 2009. un 2010. gadā, un -0,2 % no IKP 2011. gadā (visi samazina deficītu/palielina pārpalikumu) saskaņā ar jaunāko programmu un -0,5 % no IKP 2008. gadā, -0,2 % no IKP 2009. gadā un -0,8 % no IKP 2010. gadā (visi samazina deficītu/palielina pārpalikumu) saskaņā ar Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozi.

(8) Programmas dati par ieņēmumiem un izdevumiem atšķiras no Eurostat sniegtajiem datiem pēc saskaņotās pieejas (salīdzināt — Komisijas Regula (EK) Nr. 1500/2000), uz kuru ir pamatota Komisijas dienestu prognoze. Atšķirība galvenokārt attiecas uz preču un pakalpojumu vairāksolīšanas un pamatkapitāla patēriņa pieeju. Bilanci tas tomēr neietekmē.

(9) Izmantojot pārrēķināto cikliski koriģēto bilanci, kura pamatojas uz programmā sniegto informāciju, un Komisijas dienestu piemērotās vienreizējo un pagaidu pasākumu definīcijas, strukturālā bilance būtu 3,6 % no IKP 2008. gadā un 1,1 % no IKP 2009. gadā, un 0,9 % no IKP 2010. gadā.

(10) Par 2007. gadu norādītie skaitļi atšķiras no Eurostat sniegtajiem datiem 2008. gada oktobra EDP paziņojumā. Izmantotie skaitļi atspoguļo jaunākos pārskatītos datus, ko publicējis Dānijas Statistikas birojs; šos datus Eurostat vēl nav apstiprinājis.

Avots:

Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini