PIELIKUMS

METODIKA, AR KO NOSAKA CO2 EMISIJAS SAMAZINĀJUMU, KURŠ RODAS, JA IZMANTO WEBASTO SAULES ENERĢIJAS JUMTA PANELI, KAS PAREDZĒTS AKUMULATORA UZLĀDEI

1. Ievads

Testēšanas procedūra un testēšanas nosacījumi, kas jāpiemēro, lai noteiktu, kādu CO2 samazinājumu var panākt, izmantojot Webasto saules enerģijas jumta paneli, kas paredzēts akumulatora uzlādei, M1 kategorijas transportlīdzeklī, ir noteikti 2. un 3. punktā.

2. Testēšanas procedūra

Fotoelementu paneļa maksimālā izejas jauda (PP) katram transportlīdzekļa variantam jānosaka eksperimentāli. Mērījumi jāveic saskaņā ar testēšanas metodiku, kas noteikta starptautiskajā standartā IEC 61215:2005 (1).

Jāizmanto demontēts pilnīgs fotoelementu panelis. Visiem četriem paneļa stūru punktiem ir jāpieskaras pie horizontālā mērījumu paneļa.

Mērījumi jāveic vismaz piecas reizes.

Informācija par garenisko slīpumu (grādos) Φ un kopējo uzkrāšanas kapacitāti CT (vai izrietošais saules enerģijas ieguvumu korekcijas koeficients (SCC)) jāsniedz transportlīdzekļa ražotājam.

Iespējamais automobiļa jumta gareniskais slīpums pēc tam jākoriģē matemātiski, izmantojot kosinusa funkciju.

3. Formulas

1. Maksimālās izejas jaudas vidējās aritmētiskās vērtības standartnovirze jāaprēķina, izmantojot 1. formulu. 1. formula: kur: : maksimālās izejas jaudas (Wp) vidējās aritmētiskās vērtības standartnovirze, PPi : maksimālās izejas jaudas (Wp) mērījuma vērtība, : maksimālās izejas jaudas (Wp) vidējā aritmētiskā vērtība, n : mērījumu skaits. Papildu elektroenerģijas ieguvums ir atkarīgs no transportlīdzeklī pieejamās elektroenerģijas uzkrāšanas kapacitātes, kas ir jāpārbauda. Ja kapacitāte ir mazāka par 0,666 Ah uz vatu fotoelementu paneļa maksimālās izejas jaudas, saules starojumu saulainās un skaidrās vasaras dienās nevar izmantot pilnīgi, jo akumulators ir pilnībā uzlādēts. Šādā gadījumā jāpiemēro saules enerģijas ieguvumu korekcijas koeficients, kas minēts 2. punktā, lai aprēķinātu saņemtās saules enerģijas izmantojamo daļu.

2. CO 2 ietaupījuma potenciāla aprēķināšanai jāizmanto šādi ievaddati: — saules starojuma vidējā enerģija PSR , kas noteikta tehnisko norāžu (2) 5.7.1. nodaļā, t. i., 120 W/m2, — izmantojuma koeficients jeb ēnojuma ietekme UFIR , kas noteikta tehnisko norāžu 5.4.2. nodaļā, t. i., 0,51, — saules enerģijas sistēmas efektivitāte ηSS , kas noteikta tehnisko norāžu 5.1.3. nodaļā, t. i., 0,76, — saules enerģijas ieguvumu korekcijas koeficients SCC, kas noteikts 1. tabulā un tehnisko norāžu 5.7.2. nodaļā; 1. tabula Kopējā pieejamā uzkrāšanas kapacitāte (12 V) / fotoelementu paneļa maksimālā jauda (Ah/Wp) (3) 0,10 0,20 0,30 0,40 0,50 0,60 > 0,666 Saules enerģijas ieguvumu korekcijas koeficients (SCC) 0,481 0,656 0,784 0,873 0,934 0,977 1 — efektīvās jaudas patēriņš transportlīdzekļiem ar benzīna motoru (VPe – P ) un transportlīdzekļiem ar dīzeļmotoru (VPe – D ), kas noteikts 2. tabulā un tehnisko norāžu 5.1.1. nodaļā; 2. tabula Motora tips Efektīvās jaudas patēriņš VPe (l/kWh) Benzīna motors (VPe – P) 0,264 Dīzeļmotors (VPe – D) 0,22 — maiņstrāvas ģeneratora efektivitāte ηA, kas noteikta tehnisko norāžu 5.1.2. nodaļā, t. i., 0,67. Pārrēķināšanas koeficientiem CF jāizmanto 3. tabulas dati. 3. tabula Degvielas veids Pārrēķināšanas koeficients (l/100 km) ® (g CO2/km) (100 g/l) Benzīns (CFP) 23,3 (= 2 330 g CO2/l) Dīzeļdegviela (CFD) 26,4 (= 2 640 g CO2/l) Attiecībā uz gada vidējo nobraukumu (kilometri gadā) jāizmanto 4. tabulas dati. 4. tabula Degvielas veids Gada vidējais nobraukums (kilometri gadā) Benzīns (MP) 12 700 Dīzeļdegviela (MD) 17 000 CO2 ietaupījums benzīna motora transportlīdzeklim jāaprēķina ar 2. formulas palīdzību, izmantojot minētos ievaddatus. Jāņem vērā masas starpība, kas rodas starp atsauces transportlīdzekli un ekoinovāciju transportlīdzeklī uzstādītā saules enerģijas jumta paneļa un attiecīgā gadījumā papildu akumulatora masas dēļ, proti, jāpiemēro masas korekcijas koeficients (4). Atsauces transportlīdzeklis ir transportlīdzekļa variants, kurš visos aspektos ir identisks ekoinovāciju transportlīdzeklim un atšķiras vienīgi ar to, ka tajā nav uzstādīts saules enerģijas jumta panelis un attiecīgā gadījumā papildu akumulators un citas ierīces, kas nepieciešamas konkrēti saules enerģijas pārveidošanai elektroenerģijā un tās uzkrāšanai. Tāda transportlīdzekļa jaunai versijai, kurā ir uzstādīts saules enerģijas jumta panelis, atsauces transportlīdzeklim ir jābūt transportlīdzeklim, kurā saules enerģijas jumta panelis ir atvienots un attiecībā uz kuru ir ņemtas vērā masas izmaiņas, ko rada saules enerģijas jumta paneļa uzstādīšana. Ja saules enerģijas jumta panelis ir izgatavots no stikla, jāatspoguļo izmaiņas masā, t. i., papildus jāpieskaita 3,4 kg. Ja saules enerģijas jumta panelis ir izgatavots no viegla sintētiska materiāla, nav nepieciešams veikt korekciju, lai atspoguļotu izmaiņas masā. Attiecībā uz izmaiņām masā ražotājam tipa apstiprinātājai iestādei jāiesniedz pārbaudīta dokumentācija. 2. formula: kur: CCO 2 : CO2 ietaupījums (g CO2/km), PSR : saules starojuma vidējā enerģija (W/m2), UFIR : izmantojuma koeficients jeb ēnojuma ietekme (–), ηSS : saules enerģijas sistēmas efektivitāte (–), PP : maksimālā izejas jauda (Wp), SCC : saules enerģijas ieguvumu korekcijas koeficients (–), VPe – P : efektīvās jaudas patēriņš benzīna motora transportlīdzekļiem (l/kWh), ηA : maiņstrāvas ģeneratora efektivitāte (–), CFP : pārrēķināšanas koeficients benzīna motora transportlīdzekļiem (100 g/l), MP : gada vidējais nobraukums benzīna motora transportlīdzekļiem (km/gadā), Φ : saules enerģijas paneļa gareniskais slīpums (°), ΔCO2mP : CO2 korekcijas koeficients benzīna motora transportlīdzekļiem (g CO2/km), kas jāpiemēro, lai ņemtu vērā izmaiņas masā, kuras rada uzstādītais saules enerģijas jumta panelis un attiecīgā gadījumā papildu akumulators un citas ierīces, kas nepieciešamas konkrēti saules enerģijas pārveidošanai elektroenerģijā un tās uzkrāšanai. CO2 ietaupījums dīzeļmotora transportlīdzeklim jāaprēķina, izmantojot 3. formulu. Jāņem vērā masas starpība, kas rodas starp atsauces transportlīdzekli un ekoinovāciju transportlīdzekli uzstādītā saules enerģijas jumta paneļa un attiecīgā gadījumā papildu akumulatora masas dēļ, proti, jāpiemēro masas korekcijas koeficients (4). Atsauces transportlīdzeklis ir transportlīdzekļa variants, kurš visos aspektos ir identisks ekoinovāciju transportlīdzeklim un atšķiras vienīgi ar to, ka tajā nav uzstādīts saules enerģijas jumta panelis un attiecīgā gadījumā papildu akumulators un citas ierīces, kas nepieciešamas konkrēti saules enerģijas pārveidošanai elektroenerģijā un tās uzkrāšanai. Tāda transportlīdzekļa jaunai versijai, kurā ir uzstādīts saules enerģijas jumta panelis, atsauces transportlīdzeklim ir jābūt transportlīdzeklim, kurā saules enerģijas jumta panelis ir atvienots un attiecībā uz kuru ir ņemtas vērā masas izmaiņas, ko rada saules enerģijas jumta paneļa uzstādīšana. Ja saules enerģijas jumta panelis ir izgatavots no stikla, jāatspoguļo izmaiņas masā, t. i., papildus jāpieskaita 3,4 kg. Ja saules enerģijas jumta panelis ir izgatavots no viegla sintētiska materiāla, nav nepieciešams veikt korekciju, lai atspoguļotu izmaiņas masā. Attiecībā uz izmaiņām masā ražotājam tipa apstiprinātājai iestādei jāiesniedz pārbaudīta dokumentācija. 3. formula: kur: VPe – D : efektīvās jaudas patēriņš dīzeļmotora transportlīdzekļiem (l/kWh), CFD : pārrēķināšanas koeficients dīzeļmotora transportlīdzekļiem (100 g/l), MD : gada vidējais nobraukums dīzeļmotora transportlīdzekļiem (km/gadā), ΔCO2mD : CO2 korekcijas koeficients dīzeļmotora transportlīdzekļiem (g CO2/km), kas jāpiemēro, lai ņemtu vērā izmaiņas masā, kuras rada uzstādītais saules enerģijas jumta panelis un attiecīgā gadījumā papildu akumulators un citas ierīces, kas nepieciešamas konkrēti saules enerģijas pārveidošanai elektroenerģijā un tās uzkrāšanai. CO2 korekcijas koeficients, ko piemēro, lai ņemtu vērā izmaiņas masā, jāaprēķina, izmantojot 4. un 5. formulu. 4. formula: (benzīna motora transportlīdzeklim) un 5. formula: (dīzeļmotora transportlīdzeklim), kur: Δm : izmaiņas masā (piemēram, 5 kg), kuras rada uzstādītais saules enerģijas jumta panelis un attiecīgā gadījumā papildu akumulators un citas ierīces, kas nepieciešamas konkrēti saules enerģijas pārveidošanai elektroenerģijā un tās uzkrāšanai.

3. Kļūdu CO 2 ietaupījumā vajadzētu aprēķināt, izmantojot 6. formulu. 6. formula: kur: : kļūda kopējā CO2 ietaupījumā (g CO2/km), : aprēķinātā CO2 ietaupījuma ietekmējamība saistībā ar I testā izmērīto, n : mērījumu skaits. Lai aprēķinātu kļūdu CO2 ietaupījumā benzīna motora transportlīdzeklim, ar 6. formulu iegūtos rezultātus ievieto 2. formulā saskaņā ar šādu 7. formulu. 7. formula: Lai aprēķinātu kļūdu CO2 ietaupījumā dīzeļmotora transportlīdzeklim, ar 6. formulu iegūtos rezultātus ievieto 3. formulā, kas noved pie 8. formulas. Iegūtais rezultāts ir kļūda CO2 ietaupījumā dīzeļmotora transportlīdzeklim. 8. formula:

4. Lai pierādītu, ka ir statistiski nozīmīgi pārsniegta minimālā robežvērtība 1 g CO 2 /km, jāizmanto 9. formula. 9. formula: kur: MT : minimālā robežvērtība (g CO2/km), t. i., 1 g CO2/km, CCO 2 : kopējais CO2 ietaupījums (g CO2/km), : kļūda kopējā CO2 ietaupījumā (g CO2/km). Ja CO2 ietaupījums, kas aprēķināts, izmantojot 9. formulu, ir mazāks par Īstenošanas regulas (ES) Nr. 725/2011 9. panta 1. punktā norādīto robežvērtību, piemēro minētās regulas 11. panta 2. punkta otro daļu.

(1) IEC 61215. Crystalline silicon terrestrial photovoltaic (PV) modules – Design qualification and type approval. Atsauces numurs IEC 61215:2005(E).

(2) Technical Guidelines for the preparation of applications for the approval of innovative technologies pursuant to Regulation (EC) No 443/2009 (2013. gada februāra versija).

(3) Kopējā uzkrāšanas kapacitātē ir ieskaitīta startera akumulatora vidējā izmantojamā uzkrāšanas kapacitāte 10 Ah (12 V). Visas vērtības ir aprēķinātas, pieņemot, ka saules starojuma gada vidējā enerģija ir 120 W/m2, ēnojuma daļa ir 0,49, transportlīdzekļa vadīšanas vidējais ilgums viena stunda dienā un nepieciešamā elektriskā jauda 750 W.

(4) 5. nodaļas 5.1. punkts JRC atsauces pētījumā, pieejams http://europa.eu/!qN68wc.