LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 34/16

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2018/186

(2018. gada 7. februāris),

ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes korozijizturīgu tēraudu importam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulu (ES) 2016/1036 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu,

tā kā:

1. PROCEDŪRA

1.1. Pagaidu pasākumi

(1) Eiropas Komisija (“Komisija”) 2017. gada 10. augustā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/1444 (2) (“pagaidu regula”) saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1036 (“pamatregula”) 7. pantu noteica pagaidu antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR” jeb “attiecīgā valsts”) izcelsmes korozijizturīgu tēraudu (“KIT”) importam Savienībā.

(2) Pēc tam, kad 2016. gada 25. oktobrīEuropean Steel Association (“Eurofer” jeb “sūdzības iesniedzējs”) iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kuri ražo vairāk nekā 53 % no Savienības konkrētu korozijizturīgu tēraudu kopējā ražošanas apjoma, 2016. gada 9. decembrī tika sākta izmeklēšana (3).

(3) Kā norādīts pagaidu regulas 30. apsvērumā, dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2015. gada 1. oktobra līdz 2016. gada 30. septembrim (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma noteikšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2013. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

1.2. Reģistrācija

(4) Komisija ar Īstenošanas regulu (ES) 2017/1238 (4) noteica, ka uz ĶTR izcelsmes vai no ĶTR nosūtīta attiecīgā ražojuma importu attiecina reģistrāciju. Importa reģistrācija beidzās līdz ar pagaidu pasākumu noteikšanu 2017. gada 11. augustā.

1.3. Turpmākā procedūra

(5) Pēc tam, kad tika izpausti būtiskie fakti un apsvērumi, uz kuru pamata tika noteikts pagaidu antidempinga maksājums (“pagaidu informācijas izpaušana”), vairākas ieinteresētās personas iesniedza rakstisku informāciju, darot zināmu savu viedokli par pagaidu konstatējumiem. Personām, kuras to lūdza, deva iespēju tikt uzklausītām.

(6) Izmeklēšanas noslēguma posmā 2017. gada 13. novembrī notika apvienības International Steel Trade Association (“ISTA”) uzklausīšana un 2017. gada 17. novembrī apvienības Chinese Iron and Steel Association (“CISA”) uzklausīšana.

(7) Komisija turpināja apkopot un pārbaudīt visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu galīgo konstatējumu izdarīšanai. Lai tās rīcībā būtu informācija par importa reģistrāciju, izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, Eurofer un visiem zināmajiem importētājiem tika lūgts sniegt papildu informāciju. Izlasē iekļautie Savienības ražotāji, Eurofer un seši importētāji iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem.

(8) Lai pārbaudītu 7. apsvērumā minētās atbildes uz anketas jautājumiem, tika veikti pārbaudes apmeklējumi uz vietas, pārbaudot datus, ko bija iesnieguši: — Eurofer, Brussels, Beļģija, — Vergalle NV, Oudenaarde, Beļģija.

(9) Kā minēts pagaidu regulas 22. apsvērumā, noslēguma posma pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādu ar izlasē iekļautajiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem saistīto tirgotāju/importētāju telpās: Hebei Iron and Steel Group (“HBIS”): — Duferco Deutschland GmbH, Ratingen, Vācija, — Duferco SA, Lugano, Šveice.

(10) Komisija visas personas informēja par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem tā plāno noteikt galīgo antidempinga maksājumu ĶTR izcelsmes korozijizturīgu tēraudu importam Savienībā un galīgi iekasēt summas, kas nodrošinātas ar pagaidu maksājumu (“galīgā informācijas izpaušana”). Visām personām tika atvēlēts termiņš, kurā tās varēja sniegt piezīmes par galīgo informācijas izpaušanu. Pēc galīgās informācijas izpaušanas viena ieinteresētā persona pieprasīja un saņēma papildu ar konkrēto uzņēmumu saistītus skaidrojumus. Komisija nav saņēmusi piezīmes par šiem papildu skaidrojumiem.

(11) Ieinteresēto personu iesniegtās piezīmes tika izskatītas un attiecīgi ņemtas vērā.

1.4. Individuālais režīms

(12) Pagaidu regulas 21. apsvērumā Komisija norādīja, ka trīs ĶTR ražotāju eksportētāju grupas pieprasīja individuālo režīmu saskaņā ar pamatregulas 17. panta 3. punktu. Pagaidu regulas 22. apsvērumā paskaidroti iemesli, kādēļ pagaidu posmā šādu pieprasījumu izskatīšana nebija iespējama.

(13) Pēc tam, kad tika noteikti pagaidu antidempinga pasākumi, pagaidu regulas 23. apsvērumā minētā uzņēmumu grupa apgalvoja, ka noslēguma posmā esot jāizskata tās individuālā režīma pieprasījums, i) pamatojoties uz to, ka tā bija vienīgais Ķīnas ražotājs eksportētājs, kas konkrētus ražojumus piegādāja Savienības tirgū, ii) tās ražojumu īpatnību dēļ (neizpaužot jaunu informāciju, atkārtots iepriekš pagaidu regulas 23. apsvērumā paustais apgalvojums, kurš ir iztirzāts pagaidu regulas 23. apsvērumā) un iii) tāpēc, ka PTO tiesību aktos ir paredzēts pienākums noteikt individuālas dempinga starpības katram zināmajam ražotājam (ja vien netiek noteikts ierobežots izņēmumu skaits). Šī persona arī apgalvoja, ka eksportētāju skaitu kopumā nevarēja uzskatīt par “tik lielu”, lai individuālās starpības noteikšana nebūtu realizējama.

(14) Attiecībā uz pirmajiem diviem apgalvojumiem ir apstiprināts, ka ražojuma klāsts, kurš jau ir ietverts izlasē, ir uzskatāms par reprezentatīvu, jo izlase ir uzskatāma par reprezentatīvu tāpēc, ka tā attiecas uz gandrīz pusi kopējā importa apjoma no Ķīnas uz Savienību.

(15) Attiecībā uz trešo apgalvojumu Komisija apstiprina pagaidu posmā izdarīto secinājumu, ka (triju ražotāju eksportētāju grupu ĶTR, kas sastāv no vairākiem atsevišķiem uzņēmumiem) individuālā režīma pieprasījumu skaits bija tik liels, ka individuālās pārbaudes būtu pārmērīgi apgrūtinošas un neļautu savlaicīgi pabeigt izmeklēšanu. Patiešām, izvērtējusi darba slodzi, ko radītu minētie pieprasījumi, Komisija nolēma, ka galīgajā posmā individuālos režīmus nevarēja piešķir, jo papildus izmeklējamo struktūru un dažādu pārbaudes nolūkos apmeklējamo vietu skaits būtu pārmērīgi apgrūtinošs un neļautu savlaicīgi pabeigt izmeklēšanu, ņemot vērā izmeklēšanas grafiku un Komisijai pieejamos resursus. Komisija jau ir izmeklējusi 22 izlasē iekļautās struktūras septiņās vietās.

(16) Turklāt, kā minēts iepriekš 9. apsvērumā, svarīgas pārbaudes, kas parasti tiek veiktas izmeklēšanas pagaidu posmā, jau bija atliktas līdz izmeklēšanas noslēguma posmam, ņemot vērā lietas apjomīgumu un šajā lietā izmeklējamo ieinteresēto personu skaitu, tādējādi izmeklēšanā radot papildu slogu.

(17) Jāatgādina arī tas, ka ražotāju eksportētāju izlase izmeklēšanas periodā veidoja gandrīz pusi no kopējā attiecīgā ražojuma importa apjoma no ĶTR uz Savienību. Grupas pieprasīja individuālo režīmu, kas kopā veidotu mazāk par 5 % no kopējā importa apjoma.

(18) Visbeidzot, Komisija arī atsaucas uz nediskriminācijas principu, kas varētu būt pārkāpts, ja individuāli tiktu pārbaudīta tikai viena papildu grupa, bet ne pārējie divi izlasē neiekļautie uzņēmumi/grupas, kas arī pieprasīja individuālo pārbaudi.

(19) Pēc galīgās informācijas izpaušanas 13. apsvēruma minētā uzņēmumu grupa atkārtoti pieprasīja individuālu pārbaudi, pamatojoties uz to, ka i) tā ir neintegrēts attiecīgā ražojuma ražotājs, kura izmaksu un peļņas struktūra atšķiras no izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju rādītājiem; ii) Komisija neesot vēlējusies agrāk pieņemt lēmumu par individuālo pārbaudi, lai it kā liegtu ieinteresētajām personām iespēju sniegt piezīmes par šo jautājumu; iii) saskaņā ar PTO tiesību aktiem individuālās pārbaudes pieprasījumu atteikumam esot jābūt izņēmumam; iv) Komisija esot pārbaudījusi visus izlasē iekļautos ražotājus eksportētājus pirms 2017. gada aprīļa, un v) nediskriminācijas princips vairs neesot aktuāls jautājums, jo saskaņā ar judikatūru Komisijai vajadzēja izvērtēt TER pieprasījumus, ko iesniedza arī pārējie divi izlasē neiekļautie uzņēmumi/grupas, kas arī pieprasīja individuālo pārbaudi.

(20) Neviens no iepriekš minētajiem iemesliem neatspēko vispārējo secinājumu, ka nebija iespējams izskatīt individuālās pārbaudes pieprasījumus. Pirmkārt, it kā atšķirīgā izmaksu un peļņas struktūra pati par sevi nevar pamatot individuālās pārbaudes pieprasījumu. Gluži pretēji – visi uzņēmumi, kas pieprasīja individuālo pārbaudi, ir tādā pašā faktiskajā un juridiskajā situācijā. Turklāt uzņēmums vienmēr var pieprasīt kompensāciju vai starpposma pārskatīšanu, ja ir izpildīti piemērojamie nosacījumi. Otrkārt, Komisija nekad nav kavējusi ieinteresētās personas sniegt piezīmes par šo jautājumu. Treškārt, Komisija atgādina, ka PTO tiesību aktos skaidri norādīts (sk. PTO Antidempinga nolīguma 6.10. pantu), ka lietās, kurās iesaistīto [eksportētāju] skaits ir tik liels, ka [individuāla pārbaude] ir nerealizējama, iestādes var ierobežot pārbaudi līdz saprātīgam ieinteresēto personu skaitam, izmantojot izlases. Šis noteikums neattur no brīvprātīgo atbilžu sniegšanas. Ceturtkārt, izlasē iekļauto grupu pārbaudi Komisija veica vien 2017. gada oktobrī. Visbeidzot, Komisija norāda, ka informācija par pieprasījumu analīžu veikšanas slogu saistībā ar trim papildu uzņēmumiem/grupām jau tika savlaicīgi sniegta papildu regulā un iepriekš 15.–17. apsvērumā.

(21) Tā kā turpmākas piezīmes par individuālo pārbaudi nav saņemtas, tiek apstiprināti pagaidu regulas 21.–24. apsvērumā izklāstītie pagaidu konstatējumi.

1.5. Tirgus ekonomikas režīms (“TER”)

(22) Pagaidu regulas 25. apsvērumā norādīts, ka divas tādu izlasē neiekļauto ĶTR ražotāju grupas, kas sadarbojās, individuālā režīma pieprasījumā bija iesniegušas TER pieprasījuma veidlapas. Tā kā Komisija minētajām grupām individuālo režīmu nolēma nepiešķirt, to TER pieprasījumi netika izvērtēti.

(23) Tā kā piezīmes par TER nav saņemtas, tiek apstiprināti pagaidu regulas 25. apsvērumā izklāstītie pagaidu konstatējumi.

1.6. Attiecīgais ražojums un līdzīgais ražojums

(24) Attiecīgā ražojuma definīcija sniegta pagaidu regulas 31. apsvērumā. Šī definīcija ir galīgi apstiprināta. Kā minēts pagaidu regulas 34. apsvērumā, dažas personas turpināja pieprasīt skaidrojumus par attiecīgā ražojuma definīciju. Šādi skaidrojumi tika sniegti katrā konkrētā gadījumā.

(25) Tiek paskaidrots, ka Taric kods 7225990035, kurš bija minēts pagaidu regulas 31. apsvērumā un 1. pantā, būtu jāsvītro, jo tas ticis iekļauts kļūdaini un ir piešķirts citam ražojumam, uz kuru attiecas pasākumi. Uzņēmumi, kas attiecīgo ražojumu importējuši Savienības tirgū, šo kodu nav izmantojuši.

(26) Tā kā piezīmes par attiecīgo ražojumu un līdzīgo ražojumu nav saņemtas, tiek apstiprināti pagaidu regulas 31.–39. apsvērumā izdarītie secinājumi.

2. DEMPINGS

2.1. Normālā vērtība

(27) Sīkāka informācija par normālās vērtības aprēķināšanu ir izklāstīta pagaidu regulas 40.–51. apsvērumā.

(28) Pēc tam, kad tika noteikti pagaidu pasākumi, CISA apgalvoja, ka kaitējuma un dempinga starpību atšķirība liek apšaubīt Komisijas konstatējumus un aprēķinus vai analogās valsts izvēli. CISA aplēsa, ka normālā vērtība analogajā valstī bija par 21 % augstāka par Savienības ražošanas nozares mērķa cenu un ka analogās valsts ražotāja vidējā pārdošanas cena bija augstāka par (jau tā augstajām) cenām Brazīlijā. CISA apgalvoja – tas, ka saliktā normālā vērtība tika aprēķināta lielākajai daļai izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju pārdevumu, arī liek apšaubīt analogas valsts izvēli vai Brazīlijā iegūto datu kvalitāti. Visbeidzot, CISA lūdza Komisiju atzīt par nederīgu Brazīlijas izvēli par analogo valsti.

(29) Pēdējais lūgums, šķiet, ir pretrunā CISA2017. gada 24. marta paziņojumam, kurā norādīts, ka Brazīlija esot “labākā izvēle starp vairākām kandidātvalstīm, t. i., Kanādu, Austrāliju un Brazīliju, īpaši salīdzinot katra tirgus lielumu un ražotāju, kas sadarbojas, ietekmi tirgū”.

(30) Pēc būtības Brazīlijas tirgū valda konkurence – tajā ir trīs iekšzemes ražotāji un ievērojams importa apjoms, galvenokārt no Ķīnas, kurš Brazīlijas iekšzemes tirgū ieņem apmēram 15 % tirgus daļu. Tajā nav spēkā antidempinga un kompensācijas pasākumi, un uzņēmumi tajā darbojas parastos konkurences apstākļos. Tāpēc Brazīlija ir piemērota izvēle.

(31) Kas attiecas uz datu kvalitāti un aprēķiniem, analogās valsts ražotāja dati tiek pārbaudīti attiecībā uz precizitāti, un tika konstatēts, ka tie ir ticami. Aprēķini tiek veikti saskaņā ar piemērojamām pamatregulas tiesību normām. Tie ir faktu ziņā pareizi.

(32) Pēc pagaidu informācijas izpaušanas viena izlasē iekļautā ražotāju eksportētāju grupa norādīja, ka saliktā normālā vērtība esot jāaprēķina par vairāk nekā 75 % no tās pārdošanas apjoma Savienībā, un atzīmēja, ka tas radot nopietnas šaubas par to ražojuma veidu salīdzināmību, kuri tiek pārdoti analogās valsts iekšzemes tirgū.

(33) Šajā ziņā būtu jānorāda, ka ražojuma tvērumā ietverts plašs ražojuma veidu klāsts, kuriem ir dažādas īpašības. Tas, ka daži Brazīlijas ražojuma veidi netika pārdoti pietiekamos daudzumos vai tos nebija iespējams salīdzināt ar Ķīnas ražojuma veidiem, ko eksportē uz Savienību, nenozīmē, ka Brazīlijas ražojuma veidi nebija salīdzināmi. Patiešām ražojuma veidi, ko ražoja Brazīlijas ražotājs, ietilpst tajā paša ražojuma grupā un zināmā mērā tos varēja salīdzināt ar ražojuma veidiem, ko izlasē iekļautie Ķīnas ražotāji eksportētāji eksportēja uz Savienību. Turklāt eksportētajiem ražojumiem, kurus nevarēja tieši salīdzināt ar Brazīlijas normālajām vērtībām, normālā vērtība tika koriģēta, lai ņemtu vērā visas fizikālās atšķirības (īpaši attiecībā uz platumu, virsmas kvalitāti un pārklājuma masu), pamatojoties uz analogās valsts ražotāja cenu sarakstu, kurā šādas atšķirības patiešām bija paredzētas. Tas nozīmē arī to, ka ražojuma veidi, kuriem aprēķināja salikto normālo vērtību, patiešām ietilpa analogās valsts ražotāja ražojumu portfelī, tāpat kā izlasē iekļautajām Ķīnas ieinteresētajām personām. Pēc galīgās informācijas izpaušanas šī ieinteresētā persona iesniedza papildu piezīmes un pieprasīja sniegt precīzu katras korekcijas vērtību par fizikālajām īpašībām. Šis pieprasījums ir turpmāk iztirzāts 35. apsvērumā.

(34) Tā pati persona arī apgalvoja, ka attiecībā uz normālo vērtību netika izpausti jēgpilni dati. Šī ieinteresētā persona ar savu juristu starpniecību pieprasīja piekļuvi visiem datiem, pamatojoties uz to, ka tiesību uz aizstāvību princips noteic, ka tādu lēmumu adresātiem, kuri būtiski ietekmē viņu intereses, ir jādod iespēja faktiski darīt zināmu savu viedokli par pierādījumiem, ar kuriem ir pamatots apstrīdētais lēmums.

(35) Normālās vērtības aprēķini ir balstīti datos, kas attiecas uz analogās valsts ražotāja pārdevumiem un izmaksām. Analogās valsts ražotājs šajā izmeklēšanā pieprasīja ievērot tā pārdošanas un izmaksu datu konfidencialitāti un pamatoja to, jo šāda izpaušana varētu kaitēt uzņēmuma konkurētspējai. Turklāt normālās vērtības izpaušana varētu sniegt iespēju konkurentam izsecināt analogās valsts ražotāja cenas un izmaksas. Tādēļ saistībā ar normālās vērtības aprēķiniem ir ievērota konfidencialitāte. Pagaidu regulas 50. apsvērumā izmantoti diapazoni, lai procentos izpaustu datus par analogās valsts ražotāja peļņu un pārdošanas, vispārējām un administratīvajām (“PVA”) izmaksām. Turklāt ražotāji eksportētāji saņēma īpašu informāciju, kurā diapazonos bija norādīta normālā vērtība katram ražojuma veidam. Visbeidzot, ieinteresētā persona tika informēta, ka, ievērojot tās pilnvaras (5) saskaņā ar 15. pantu, tai ir iespēja par šiem jautājumiem vērsties pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas. Persona par šo jautājumu nav sazinājusies ar uzklausīšanas amatpersonu.

(36) Pēc galīgās informācijas izpaušanas ieinteresētā persona norādīja, ka tā pilnībā izprot jautājumu par datu konfidencialitāti saistībā ar normālās vērtības noteikšanu un analogās valsts ražotāja bažas par tā datu neaizsargātu izpaušanu. Tāpēc tā ar juristu starpniecību atkārtoja pieprasījumu piekļūt normālās vērtības aprēķiniem, “ievērojot aizsardzības pasākumus” vai arī panākot “jebkuru citu konstruktīvu risinājumu”. Komisija norāda, ka pamatregulā nav noteikumu, kas izmeklēšanā ļautu piekļūt informācijai, kurai tās iesniedzējs lūdzis saglabāt konfidencialitāti.

(37) Pēc galīgās informācijas izpaušanas šī ieinteresētā persona apgalvoja, ka īpašajā informācijas izpaušanā nav bijis jēgas izmantot diapazonus attiecībā uz normālo vērtību katram ražojuma veidam. Komisija norāda, ka pagaidu informācijas izpaušanas reizē ieinteresētā persona šo apgalvojumu nebija paudusi, lai gan attiecīgie diapazoni bija tieši tādi paši gan pagaidu, gan galīgajā informācijā. Jebkurā gadījumā Komisija uzskata, ka izmantotie diapazoni ir nepieciešami, lai saglabātu analogās valsts ražotāja sniegto datu konfidencialitāti un vienlaikus nodrošinātu, lai konfidenciālā informācija būtu pietiekami saprotama.

(38) Tā kā citas piezīmes par normālās vērtības noteikšanu nav saņemtas, tiek apstiprināts pagaidu regulas 40.–51. apsvērums.

2.2. Eksporta cena

(39) Sīkāka informācija par eksporta cenas aprēķināšanu ir izklāstīta pagaidu regulas 52. un 53. apsvērumā.

(40) Shagang Group apgalvoja, ka Komisija nav izpaudusi juridisko pamatu tā saistīto tirgotāju Honkongā un Singapūrā PVA izmaksu un peļņas atskatīšanai. Turklāt Shagang Group apgalvoja, ka tas kopā ar tā saistītajiem uzņēmumiem būtu jāuzskata par vienu ekonomisko vienību, un tāpēc apstrīdēja iepriekš minētās korekcijas. Minētā persona apgalvoja, ka tās saistīto tirgotāju Honkongā un Singapūrā funkcija visā pārdošanas procesā ir bijusi margināla un tie vienkārši izpildījuši citas juridiskās personas norādījumus.

(41) Komisija paskaidroja, ka attiecīgo korekciju juridiskais pamats ir pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunkts, jo tas attiecas uz uzcenojumu, ko saņem saistītais uzņēmums, kurš veic funkcijas, kas ir līdzīgas tāda aģenta funkcijām, kurš strādā par komisijas maksu.

(42) Saskaņā ar 2. panta 10. punkta i) apakšpunktu Komisija analizēja vairākus faktorus un cita starpā konstatēja, ka: i) ņemot vērā rakstiskus līgumus, saistītais uzņēmums ĶTR pastāvīgi noteica uzcenojumu saistītiem tirgotājiem ārvalstīs; ii) no minētajiem rakstiskajiem līgumiem izriet, ka tirgotāji uzņēmās pircēja saistību neizpildes risku; iii) saistīto tirgotāju pamatdarbība, kas veido vairāk nekā 95 % no to apgrozījuma, ietvēra tādu ražojumu tirdzniecību, kuri nav attiecīgais ražojums, tostarp tirdzniecības darbības ar nesaistītām personām; iv) tirgotāji izmaksāja kompensācijas par pircēju iesniegtajām kvalitātes prasībām; v) tirgotāji sedza jūras kravu pārvadājumu izmaksas un bankas komisijas maksas par attiecīgā ražojuma eksporta pārdevumiem uz Savienību; vi) viena no šiem saistītajiem tirgotājiem uzņēmējdarbības atļaujā tā galvenā darbība tika aprakstīta kā “vairumtirdzniecība par atlīdzību vai uz līguma pamata, piemēram, aģenti, kuri strādā par komisijas maksu”; vii) pamatojoties uz pārbaudītu peļņas un zaudējumu aprēķinu, saistīto tirgotāju peļņa sedza attiecīgos biroja izdevumus; viii) tirgotāji neatradās ražotāju telpās vai to tuvumā un grāmatvedības dokumentus glabāja savās telpās. Tādēļ Komisija secināja, ka saistītie tirgotāji veica funkcijas, kas ir līdzīgas tāda aģenta funkcijām, kurš strādā par komisijas maksu. Tādējādi korekcijas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktu tika saglabātas.

(43) Pēc galīgās informācijas izpaušanas ieinteresētā persona apstrīdēja konstatējumu, ka abi saistītie tirgotāji Honkongā un Singapūrā un ražotājs eksportētājs neveidoja vienu ekonomisko vienību. Tie apstrīdēja iepriekš uzskaitītos elementus un neuzskatīja tos par būtiskiem, nosakot, vai abu saistīto tirgotāju funkcijas ir līdzīgas tāda aģenta funkcijām, kurš strādā par komisijas maksu.

(44) Komisija uzskata, ka neviens no argumentiem, ko izvirzījusi šī persona, neļauj nonākt pie secinājuma, kurš atšķirtos no iepriekš 42. apsvērumā minētā. Gluži pretēji – persona iesniegtajā informācijā apstiprināja šādus faktus: — divi tirgotāji saglabāja uzcenojumu, veicot pirkumus no saistītā uzņēmuma ĶTR, — vairāk nekā 95 % no saistīto tirgotāju apgrozījuma ietvēra tādu ražojumu tirdzniecību, kuri nav attiecīgais ražojums, tostarp tirdzniecības darbības ar nesaistītām personām, — abi tirgotāji izmaksāja kompensācijas par pircēju iesniegtajām kvalitātes prasībām un sedza jūras kravu pārvadājumu izmaksas un bankas komisijas maksas, — abi tirgotāji neatradās ražotāja eksportētāja telpās vai to tuvumā un grāmatvedības dokumentus glabāja savās telpās, — viena no šiem saistītajiem tirgotājiem uzņēmējdarbības atļaujā tā galvenā darbība tika aprakstīta kā “vairumtirdzniecība par atlīdzību vai uz līguma pamata, piemēram, aģenti, kuri strādā par komisijas maksu”; Konkrētāk, persona neapstrīdēja uzņēmējdarbības veidu kā tādu, un jebkurā gadījumā nav nozīmes tam, ka aprakstītā darbība nav konkrēti sasaistīta ar attiecīgo ražojumu, — saistīto tirgotāju peļņa sedza attiecīgos biroja izdevumus.

(45) Turklāt izmeklēšana parādīja, ka Jiangsu Shagang International Trade Co. Ltd tirgo tieši trešo valstu tirgos un Ķīnas iekšzemes tirgū. Tas apstiprina to, ka Shagang Group ir sava pārdošanas nodaļa, kas nodarbojas arī ar eksporta pārdevumiem. Iepriekš minēto iemeslu dēļ saistītie tirgotāji Honkongā un Singapūrā darbojas kā aģenti, kuri strādā par komisijas maksu.

(46) Tādējādi saskaņā ar pastāvīgo judikatūru (6), tā kā šāda komisijas maksa vai uzcenojums normālajai vērtībai netika piemērota, eksporta cenas korekcija bija pamatota saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktu.

(47) Tā kā citas piezīmes par eksporta cenu nav saņemtas, tiek apstiprināts pagaidu regulas 52. un 53. apsvērums.

2.3. Salīdzinājums

(48) Pagaidu regulas 54.–56. apsvērumā paskaidrots, kā veikts normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājums.

(49) Shagang Group apstrīdēja PVN korekcijas metodiku, kas aprakstīta pagaidu regulas 56. apsvērumā. Tā kā normālā vērtība ir lielāka par eksporta cenu, šī persona apgalvoja, ka Komisijai esot jākoriģē eksporta cena par ziņoto zaudēto PVN summu.

(50) Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta b) apakšpunktu, ja ir starpība netiešajos nodokļos – šajā gadījumā PVN, ko daļēji atmaksā par eksporta pārdevumiem, – Komisija varēja pienācīgi koriģēt tikai normālo vērtību, nevis eksporta cenu. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

(51) Pagaidu regulas 56. apsvērums ir precizēts šādi. Komisija izmantoja normālās vērtības un eksporta cenas ar PVN un vajadzības gadījumā koriģēja normālo vērtību, lai to pielāgotu PVN likmei, kas piemērojama eksportam pēc atmaksāšanas.

(52) Pēc galīgās informācijas izpaušanas Shagang Group atkārtoti apstrīdēja PVN korekcijas metodiku, kas aprakstīta pagaidu regulas 56. apsvērumā. Šī persona apgalvoja, ka pamatregulas 2. panta 10. punkta b) apakšpunkts tiekot piemērots situācijā, kurā par līdzīgo ražojumu tiek maksāts PVN iekšzemes tirgū, nevis attiecībā uz ražojumiem, kuri tiek eksportēti uz Savienību. Ieinteresētā persona atkārtoja savu apgalvojumu, ka esot jākoriģē nevis normālā vērtība, bet eksporta cena, un kā alternatīvu ierosināja koriģēt normālo vērtību, pieskaitot PVN, un šādu PVN aprēķināt kā summu par tonnu katram ražojuma veidam. Apgalvojums tika noraidīts. Komisija uzskata, ka aprēķinos izmantotā metodika ir saskaņā ar pamatregulas prasībām, kā tas interpretēts judikatūrā.

(53) Tā kā citas piezīmes par salīdzinājumu nav saņemtas, tiek apstiprināts pagaidu regulas 54. un 55. apsvērums un precizēts 56. apsvērums.

2.4. Dempinga starpības

(54) Sīkāka informācija par dempinga aprēķināšanu ir izklāstīta pagaidu regulas 57.–61. apsvērumā.

(55) Pēc pagaidu informācijas izpaušanas Shagang Group apgalvoja, ka dempinga starpības aprēķini esot jāveic par katru mēnesi, ņemot vērā dzelzsrūdas cenu ievērojamās svārstības (61,9 % no 2015. gada decembra līdz 2016. gada augustam saskaņā ar citēto avotu), kas ietekmēja attiecīgā ražojuma eksporta cenu.

(56) Komisija aprēķināja dempinga starpību, visam izmeklēšanas periodam salīdzinot vidējo svērto normālo vērtību ar vidējo svērto eksporta cenu. Šajā lietā eksporta pārdevumi nav ierobežoti tikai ar īsu izmeklēšanas perioda termiņu. Iespējamā dzelzsrūdas cenu svārstību ietekme tiktu vienmērīgi izlīdzināta visā izmeklēšanas periodā. Tāpēc tas neattaisnotu ikmēneša aprēķinus. Turklāt, ņemot vērā to, ka pieprasījums iesniegts vēlu, ražotāju eksportētāju atšķirīgo integrācijas līmeni, to, ka citos avotos sniegtas atšķirīgas cenu svārstības un ka neviena cita persona nav izteikusi līdzīgas iebildes, šis apgalvojums tika noraidīts. Jānorāda arī, ka personas sniegtajos piemēros gatavo ražojumu cenu svārstības bija daudz mērenākas par dzelzsrūdas cenu svārstībām atbilstošajā periodā.

(57) Pēc galīgās informācijas izpaušanas Shagang Group apgalvoja, ka dempinga starpības aprēķini esot jāveic par katru mēnesi. Pieprasījumam nebija pievienoti jauni elementi, kas varētu pamatot ikmēneša aprēķinus, tādējādi to nevar pieņemt.

(58) Pēc pārbaudes apmeklējumiem uzņēmumos Duferco Deutschland GmbH un Duferco SA bija jākoriģē konkrēta informācija par pārdošanu un izmaksām Savienībā.

(59) Pēc iepriekš aprakstītās pārskatīšanas un pārrakstīšanās kļūdas labošanas galīgās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šādas. 1. tabula Dempinga starpības, ĶTR Grupas un uzņēmumi Galīgā dempinga starpība (%) HBIS: — Hesteel Co., Ltd Handan Branch — Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd — Hesteel Co., Ltd Tangshan Branch — Tangshan Iron & Steel Group High Strength Automotive Strip Co., Ltd 62,9 Shougang group: — Beijing Shougang Cold Rolling Co., Ltd — Shougang Jingtang United Iron and Steel Co., Ltd 46,2 Shagang group: — Zhangjiagang Shagang Dongshin Galvanized Steel Sheet Co., Ltd — Zhangjiagang Yangtze River Cold Rolled Sheet Co., Ltd 56,4 Pārējie uzņēmumi, kas sadarbojās 58,7 Visi pārējie uzņēmumi 62,9

3. KAITĒJUMS

3.1. Savienības ražošanas nozares un Savienības ražošanas apjoma noteikšana

(60) Tā kā piezīmes par Savienības ražošanas nozares un Savienības ražošanas apjoma noteikšanu nav saņemtas, tiek apstiprināti pagaidu regulas 62.–64. apsvērumā izdarītie secinājumi.

3.2. Patēriņš Savienībā

(61) Savienības patēriņa rādītāji tika pārskatīti, ņemot vērā importa apjomu no attiecīgās valsts korekcijas, kas aprakstītas turpmāk 64.–66. apsvērumā. Pamatojoties uz šo informāciju, patēriņa dinamika Savienības brīvajā tirgū bija šāda. 2. tabula Patēriņš brīvajā tirgū (t) 2013 2014 2015 IP Patēriņš brīvajā tirgū 7 430 649 7 525 627 8 250 580 9 302 838 Indekss (2013. g. = 100) 100 101 111 125 Avots: Eurofer atbildes uz anketas jautājumiem un Eurostat statistikas dati ar korekciju 15 % apmērā.

(62) Attiecīgajā periodā patēriņš Savienības brīvajā tirgū palielinājās par 25 %. Pieaugumu galvenokārt radīja pieprasījuma pieaugums galvenajās lejupējās nozarēs.

(63) Tā kā citas piezīmes par patēriņu Savienībā nav saņemtas, tiek apstiprināti pagaidu regulas 65.–72. apsvērumā izdarītie secinājumi.

3.3. Imports no attiecīgās valsts

3.3.1. Importa no attiecīgās valsts apjoms, tirgus daļa un cena

(64) Pēc pagaidu informācijas izpaušanas Eurofer2017. gada 20. oktobra iesniegumā iesniedza pierādījumus (tirgus pētījums, kas aptver visus svarīgos KIT tirgus), ka importa no ĶTR aplēse bija pārāk liela (par līdz pat 15 % pārsniedza patieso apjomu attiecīgajā periodā). Eurofer lūdza saviem locekļiem (visos lielākajos tirgos Savienībā pārstāvētie uzņēmumi) informāciju par tādu ražojumu importa Savienības tirgū apjomu, kuri nav attiecīgais ražojums, bet tiek deklarēti tiem pašiem KN kodiem. Visi sūdzības iesniedzēji piekrita izmantotajai metodikai un gūtajiem secinājumiem: saskaņā ar vislabāko aplēsi 15 % importa no Ķīnas nebūtu uzskatāmi par attiecīgo ražojumu. Nekas neliecina par to, ka tas ietekmēja importu no citām valstīm. CISA arī norādīja, ka KIT importa statistikas dati varētu pārsniegt patieso apjomu.

(65) Pagaidu posmā Komisijai lietas materiālos nebija pietiekamu pierādījumu, lai secinātu, ka un cik lielā mērā norādītais importa apjoms pārsniedz patieso apjomu, kā aprakstīts pagaidu regulas 74. apsvērumā.

(66) Ņemot vērā jaunos pierādījumus lietā, Komisija apstiprināja apgalvojumu kā pamatotu un piemēroja 15 % korekciju importam no ĶTR. Komisija 15 % korekciju uzskatīja par pieņemamu, jo tā ir atbilstoša aplēse, kas balstīta uz rūpīgu importa tirgus analīzi. Komisija arī ņēma vērā konfidenciālus statistikas datus, kas tika savākti izmeklēšanas noslēguma posmā un kuri vēlreiz apstiprināja, ka ne viss importa apjoms saskaņā ar iepriekš minētajiem KN kodiem ir attiecīgā ražojuma importa apjoms. Ieinteresētās personas tika informētas par korekciju, un tām tika dota iespēja paust savu viedokli. Piezīmes netika saņemtas.

(67) Attiecīgi importam no ĶTR Savienībā bija šāda dinamika. 3. tabula Importa apjoms (t) un tirgus daļa 2013 2014 2015 IP Importa apjoms no ĶTR 755 238 907 320 1 176 071 1 857 490 Indekss (2013. g. = 100) 100 120 156 246 ĶTR tirgus daļa 10,2 % 12,1 % 14,3 % 20,0 % Indekss (2013. g. = 100) 100 119 140 196 Avots: Eurostat statistikas dati ar korekciju 15 % apmērā.

(68) Iepriekšējā tabulā norādīts, ka absolūtos skaitļos imports no ĶTR attiecīgajā periodā palielinājās par 146 %. Vienlaikus importa Savienībā par dempinga cenām kopējā tirgus daļa attiecīgajā periodā palielinājās par 9,8 procentpunktiem.

(69) Labotā statistika par importu joprojām parāda ievērojamu importa pieaugumu gan absolūtā izteiksmē, gan tirgus daļas ziņā. Faktiski pat tad, ja korekcija par importu 2013.–2015. gadā netiktu veikta, simulācija parādīja, ka importa apjoms palielinātos par 109 % un tirgus daļa – par 70 %.

(70) Attiecībā uz cenu samazinājumu, divu no trim izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem CIF importa vērtība tika pārrēķināta pēc tam, kad tika veikti nesaistīto importētāju pārbaudes apmeklējumi. Turklāt šo CIF vērtību pārskatīšanas tika veiktas pēc tam, kad pēc pagaidu informācijas izpaušanas (kā paskaidrots iepriekš 2.2. sadaļā) tika saņemtas ražotāja eksportētāja piezīmes. Tādējādi galīgās cenu samazinājuma starpības ĶTR ir pārskatītas un noteiktas no 8,1 % līdz 15,1 %.

(71) Tā kā citas piezīmes par importu no attiecīgās valsts nav saņemtas, tiek apstiprināti pārējie pagaidu regulas 73.–81. apsvērumā izdarītie secinājumi.

3.4. Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

3.4.1. Vispārīgas piezīmes

(72) Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka tās tiesības uz aizstāvību ir pārkāptas, jo mikroekonomiskajiem rādītājiem izmantoti indeksētie skaitļi. Kā paskaidrots pagaidu regulā, indeksācija izmantota, lai aizsargātu izlasē iekļauto Savienības ražotāju (divas grupas) konfidencialitāti. Ieinteresētajai personai tika sniegta papildu informācija, ko varēja norādīt diapazonos, neapdraudot konfidencialitāti. Jebkurā gadījumā indeksācija tiek uzskatīta par piemērotu pieeju, jo tā aizsargā datu konfidencialitāti un ieinteresētajām personām sniedz arī jēgpilnu informāciju. Turklāt šī pieeja tika izmantota tiktāl, ciktāl tas ir nepieciešams, proti, tikai attiecībā uz mikroekonomiskajiem rādītājiem. Tāpēc Komisija šo apgalvojumu noraidīja.

(73) Atbildot uz galīgās informācijas izpaušanu, attiecīgā ieinteresētā persona (CISA) apstrīdēja izpausto mikroekonomisko datu veidu. CISA norādīja, ka tā vēl arvien nesaprot, kādēļ mikroekonomiskie dati ir konfidenciāli, jo tie attiecas uz četriem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem. Kā paskaidrots iepriekš 72. apsvērumā, lai arī šie dati ir četru izlasē iekļauto ražotāju konsolidētie dati, faktiski tie attiecas uz ražotājiem, kas ietilpst tikai divās grupās. Ja šie dati tiktu publicēti, katra grupa varētu aprēķināt citas grupas datus. Tāpēc tiek noraidīts CISA apgalvojums, ka izpaustā informācija esot pārkāpusi tās tiesības uz aizstāvību.

3.4.2. Makroekonomiskie un mikroekonomiskie rādītāji

(74) Iepriekš minētās importa no attiecīgās valsts korekcijas rezultātā Savienības ražošanas nozares brīvā tirgus daļas dinamika bija šāda. 4. tabula Brīvā tirgus daļa 2013 2014 2015 IP Tirgus daļa 80,2 % 78,8 % 74,7 % 67,5 % Indekss (2013. g. = 100) 100 98 93 84 Avots: Eurofer atbildes uz anketas jautājumiem un Eurostat statistikas dati ar korekciju 15 % apmērā.

(75) Būtu jānorāda – lai gan Savienības ražošanas nozares tirgus daļa pēc atkārtota novērtējuma, ņemot vērā importa apjomu no ĶTR korekciju, pārskata periodā bija nedaudz lielāka, tirgus daļa vēl arvien bija par gandrīz 13 procentpunktiem jeb 16 % mazāka.

(76) Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozare esot veikusi ieguldījumus jaunu jaudu izveidē, kas liecinot par labklājību nevis par kaitējumu. Šis jautājums jau ir iztirzāts pagaidu regulas 117. apsvērumā. Jāatgādina – lai izdzīvotu, Savienības ražošanas nozarei samazinātas jaudas kontekstā bija jāsaglabā efektivitāte un ražīgums. Tiek precizēts, ka lielākā daļa ieguldījumu ražošanas līnijās bija veikti, lai aizstātu esošās līnijas. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts kā nepamatots.

(77) CISA apgalvoja, ka cenas importam no ĶTR Savienībā pēcizmeklēšanas periodā ievērojami palielinājās. CISA salīdzināja periodu 2017. gada maijā un jūnijā ar IP un konstatēja 35 % pieaugumu. Tā apgalvoja, ka šī tendence liecinot, ka pasākumi vairs nav nepieciešami. Eurofer paskaidroja, ka izejmateriālu cenas (dzelzsrūda, metāllūžņi un koksa ogles) arī pieauga par 10 %–100 %, un tas mazināja Savienības ražošanas nozares rentabilitātes uzlabojumu. Eurofer norādīja, ka Savienības ražošanas nozare nav guvusi peļņu kopš 2008. gada.

(78) Kā norādīts pagaidu regulas 30. apsvērumā un apstiprināts iepriekš 3. apsvērumā, kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2015. gada 1. oktobra līdz 2016. gada 30. septembrim un kaitējuma noteikšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2013. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām. Ievērojot pamatregulas 6. panta 1. punktu, parasti neņem vērā informāciju, kas attiecas uz laiku, kurš seko izmeklēšanas periodam. Izmeklēšanā netika konstatēti apstākļi, kas varētu attaisnot atkāpi no šīs pieejas. Šajā gadījumā cenu dinamika netiek izskatīta, jo, piemēram, nekas neliecina par ilglaicīgām sekām. Tāpēc arī šis apgalvojums tiek noraidīts. Jebkurā gadījumā pamatregulā paredzēta iespēja sākt starpposma pārskatīšanas, ja to pamato būtiskas izmaiņas apstākļos.

3.4.3. Secinājums par kaitējumu

(79) Paturot prātā labotos importa rādītājus par attiecīgo valsti un to ietekmi uz patēriņu un tirgus daļām, noslēguma posmā tika atkārtoti novērtēts secinājums par kaitējumu.

(80) Importa apjomu tendence liecina par gandrīz 150 % pieaugumu. Attiecīgajā periodā šā importa tirgus daļa pieauga par 9,8 procentpunktiem jeb gandrīz 100 %. Savienības ražošanas nozares tirgus daļa arī uzrādīja tendenci, kas liecina par kaitējumu.

(81) Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka kaitējuma analīze esot kļūdaina, jo daudzi rādītāji liecinot par pozitīvu dinamiku, un ka Komisija esot nonākusi pie sava secinājuma, pamatojoties tikai uz diviem rādītājiem.

(82) Šis apgalvojums ir noraidāms, jo secinājums par Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu ir balstīts visu rādītāju novērtējumā, un neviens no šiem rādītājiem nebūt nebija noteicošais. Lai gan daži mikroekonomiskie un makroekonomiskie rādītāji patiešām uzrāda pozitīvu dinamiku, tika pienācīgi pamatots, kā izdarīja konstatējumu par būtisko kaitējumu.

(83) Šī persona arī apgalvoja, ka daži apjoma rādītāji liecinot par pozitīvu tendenci (piemēram, ražošana, jaudas izmantojums un pārdošanas apjoms) un kaitējuma noteikšanā tiem neesot piešķirta pietiekama nozīme. Tomēr šīs tendences kopā ar visiem kaitējuma rādītājiem tika pilnībā ņemtas vērā pagaidu regulā (121. apsvērumā) un analizētas atbilstošajā kontekstā. Šajā sakarā tiek norādīts, ka šie apjomi tika pārdoti par cenām, kuras pastāvīgi samazinājās un nesa zaudējumus, kas izraisīja tirgus daļas sarukumu. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts kā nepamatots.

(84) Ņemot vērā šos faktus kopā ar nemainīgiem kaitējuma rādītājiem, kas sīki izklāstīti pagaidu regulā, tika galīgi apstiprināts, ka Savienības ražošanas nozarei izmeklēšanas periodā nodarīts būtisks kaitējums.

(85) Pamatojoties uz iepriekš minēto un tā kā citas piezīmes par šo jautājumu nav saņemtas, tiek apstiprināts secinājums par Savienības ražošanas nozares stāvokli, kas aprakstīts pagaidu regulas 82.–122. apsvērumā.

4. CĒLOŅSAKARĪBA

4.1. Importa par dempinga cenām ietekme

(86) Importa par dempinga cenām ietekme ir aprakstīta pagaidu regulas 5.1. sadaļā. Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka kaitējumu nevar attiecināt uz importu par dempinga cenām no attiecīgās valsts un ka cēloņsakarību izjauc citi faktori. Daži apgalvojumi vienkārši atkārtoja apgalvojumus, kas tika apspriesti jau pagaidu regulā, neieviešot jaunus elementus. Piezīmes, kas iepriekš nav sniegtas, ir analizētas turpmāk kopā ar novērtējumu par papildu datiem, kas attiecīgā gadījumā savākti pēc pagaidu informācijas izpaušanas.

(87) Importa no ĶTR korekcijas rezultātā, kas aprakstīta iepriekš 64.–66. apsvērumā, tika pārskatītas Savienības ražošanas nozares un importa no ĶTR tirgus daļas. Ķīnas tirgus daļa ir palielinājusies no 10,2 % līdz 20,0 % (nevis no 11,7 % līdz 22,7 %, kā minēts pagaidu regulas 125. apsvērumā), bet Savienības ražošanas nozares brīvā tirgus daļa samazinājās no 80,2 % līdz 67,5 % (nevis no 78,8 % līdz 65,2 %, kā minēts tajā pašā apsvērumā). Līdz ar to uzskatāms, ka pagaidu regulas 125. apsvērums ir attiecīgi grozīts. Kā paskaidrots iepriekš, šie grozījumi ir salīdzinoši nelieli un tiem bija vēl mazāka ietekme tendenču analīzes ziņā. Tas ir tādēļ, ka importa apjoma no ĶTR tendence paliek nemainīga, un tās tirgus daļas tendence joprojām liecina par vairāk nekā 90 % pieaugumu. Šādi grozījumi būtiski neietekmēja pagaidu regulas 124.–128. apsvērumā aprakstīto cēloņsakarības analīzi.

4.2. Citu faktoru ietekme

4.2.1. Imports no trešām valstīm

5. tabula

Importa no citām valstīm tirgus daļa

2013 2014 2015 IP Imports no visām trešām valstīm kopā (%) 9,6 9,1 11,0 12,5 Korejas Republika (%) 4,6 5,4 6,4 6,2 Indija (%) 1,1 0,6 0,7 1,7 Citas trešās valstis (%) 3,9 3,1 3,9 4,6 Avots: Eurostat statistikas dati ar korekciju 15 % apmērā (tikai attiecībā uz ĶTR).

(88) Importa apjomi no citām trešām valstīm nav mainījušies absolūtā izteiksmē, bet to tirgus daļa nedaudz mainījusies importa no ĶTR korekcijas rezultātā, kas aprakstīta iepriekš 64.–66. apsvērumā. Šie grozījumi ir nelieli un tiem bija vēl mazāka ietekme tendenču analīzes ziņā. Tas ir tāpēc, ka pēc korekcijas trešo valstu tirgus daļa palielinājās no 9,6 % līdz 12,5 % (nevis no 9,5 % līdz 12,1 %, kā minēts pagaidu regulas 129. apsvērumā). Šādi grozījumi būtiski neietekmēja pagaidu regulas 129.–134. apsvērumā aprakstīto cēloņsakarības analīzi.

(89) Viens Ķīnas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka pagaidu regulā nepareizi novērtēts imports no trešām valstīm. Šī persona apstrīd Korejas vidējo cenu provizorisko novērtējumu (pamatojoties uz Eurostat datiem), jo nav minēts konkrētais importētais ražojuma veids. Izmeklēšanas analīzes pamatā patiešām ir vidējās cenas, jo Eurostat statistikā informācija bija pieejama šajā līmenī.

(90) Jebkurā gadījumā ražotājs eksportētājs nesniedza informāciju par ražojuma veidiem vai sortimentu, ko importē no Korejas, un nepaskaidroja, kādēļ vidējās cenas pieeja bija kļūdaina. Šis apgalvojums tiek noraidīts kā nepamatots.

4.2.2. Izejmateriālu cenas

(91) CISA apgalvoja, ka Komisija cēloņsakarības analīzē nepareizi novērtēja izejmateriālu izmaksu samazinājuma ietekmi. Kā paskaidrots pagaidu regulas 103.–105. apsvērumā, Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksas attiecīgajā periodā samazinājās par 20 %. Izejmateriālu cenu samazinājums bija svarīgākais faktors šajā dinamikā. CISA apgalvoja, ka izejmateriālu izmaksu samazinājums izraisīja Savienības ražošanas nozares cenu sarukumu par 18 %. Tomēr būtu jānorāda, ka importa no Ķīnas cenas samazinājās par 22 %, kā paskaidrots pagaidu regulas 77. apsvērumā. Būtu arī jāatgādina, ka 111. un 71. apsvērumā precizēts iepriekš minēto tendenču konteksts, kurā Savienības ražošanas nozare visā attiecīgajā periodā cieta zaudējumus, bet patēriņš Savienības brīvajā tirgū palielinājās par 27 %.

(92) Ir skaidrs, ka Savienības ražošanas nozare visā analizētajā periodā centās palielināt cenas, lai panāktu rentabilitāti. Neraugoties uz to, ka patēriņš pieauga par 27 %, tā nepanāca rentabilitāti. Tas ir tādēļ, ka pieauga importa no Ķīnas par dempinga cenām ietekme, kura apjoms palielinājās par gandrīz 150 % un tirgus daļa par 96 %, kā paskaidrots iepriekš 67. apsvērumā. Importa cenas samazinājās par 22 %, kas pārsniedz izmaksu samazinājumu.

(93) Tā kā importa no Ķīnas cenu samazinājums pārsniedza izejmateriālu izmaksu samazinājumu, ir skaidrs, ka galvenais kaitējuma iemesls bija importa no Ķīnas izdarītais cenu spiediens. Lai gan izejmateriālu izmaksu sarukumam vajadzēja palīdzēt Savienības ražošanas nozarei atgūties, tā visā attiecīgajā periodā cieta zaudējumus. Zaudējumi IP laikā nebija tik lieli kā 2013.–2015. gadā, bet ir skaidrs, ka, ciešot zaudējumus IP laikā, tās stāvoklis pasliktinājās nevis kļuva labāks. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

4.2.3. Savienības ražošanas nozares rentabilitāte attiecīgā perioda beigās

(94) Pagaidu regulas 111. apsvērumā izklāstītā rentabilitātes tendence attiecīgajā periodā parāda, ka zaudējumi attiecīgā perioda beigās, kad apjomi no Ķīnas bijuši lielākie, ir bijuši mazāki. CISA apgalvoja, ka šī tendence izjauc cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un kaitējumu. Tomēr šie zaudējumi bija radušies visā attiecīgajā periodā, un nenozīmīgais uzlabojums šajā periodā nevarēja mazināt nodarīto kaitējumu. Turklāt no Komisijas analīzes skaidri izriet, ka Savienības tirgū visā attiecīgajā periodā izdarīts spiediens (sk. pagaidu regulas 113. apsvērumu). Tāpēc šis apgalvojums būtu jānoraida kā nepamatots.

4.3. Secinājums par cēloņsakarību

(95) Importa apjomu no ĶTR korekcija nozīmēja, ka izmeklēšanas noslēguma posmā bija jāpārvērtē secinājums par cēloņsakarību. Iepriekš aprakstītie pārskatītie importa apjomi un tirgus daļas Savienības tirgū ir salīdzinoši nelieli un tiem bija vēl mazāka ietekme tendenču analīzes ziņā.

(96) Turklāt ieinteresēto personu iesniegtās piezīmes nemaina faktoru novērtējumu, kas veikts pagaidu posmā.

(97) Pamatojoties uz iepriekš minēto un tā kā citas piezīmes nav saņemtas, tiek apstiprināti pagaidu regulas 138.–140. apsvērumā izdarītie secinājumi.

5. SAVIENĪBAS INTERESES

5.1. Savienības ražošanas nozares intereses

(98) Tā kā piezīmes par Savienības ražošanas nozares interesēm nav saņemtas, tiek apstiprināts pagaidu regulas 142.–147. apsvērums.

5.2. Nesaistīto importētāju un lietotāju intereses

(99) Pēc pagaidu informācijas izpaušanas importētāji un lietotāji sniedza papildu informāciju. Importētāju un lietotāju sadarbības līmenis joprojām tiek uzskatīts par zemu.

(100) Konkrētāk, seši importētāji sniedza atbildes uz anketas jautājumiem par importa reģistrāciju. Pārbaude tika veikta tērauda pakalpojumu centrā. 2017. gada 13. novembrī notika uzklausīšana ar ISTA dalību, kurā tā darīja zināmu savu viedokli, un viens liels lietotājs mājsaimniecības preču nozarē arī darīja zināmu savu viedokli, iesniedzot rakstisku iesniegumu.

(101) Tērauda pakalpojumu centri parasti pārdod KIT nedaudz atšķirīgā formā, nekā importētajiem KIT (t. i., sagriežot ruļļus un loksnes formās, kas nepieciešamas mazajiem klientiem). Tomēr tika noskaidrots, ka šis svarīgais lietotāju segments var mainīt savus piegādes avotus un novirzīt iespējamās papildu izmaksas saviem klientiem. Tādējādi pasākumi būtiski neapdraud to apgrozījumu, rentabilitāti un nodarbinātību.

(102) 2017. gada 17. novembra uzklausīšanā CISA norādīja, ka Komisija veica izmeklēšanu par Savienības ražošanas struktūras tendencēm pēcizmeklēšanas periodā. Tika apgalvots, ka saprašanās memorands starp uzņēmumiem ThyssenKrupp un Tata Steel un uzņēmumu Ilva un ArcelorMittal apvienošanās ir pierādījums tam, ka Savienības interesēs nav noteikt maksājumus importam no Ķīnas. Lai gan var sagaidīt, ka šādas koncentrācijas rezultātā lielāko Savienības ražotāju sarunu ietekmēšanas spēja palielināsies, lēmums par atļaujas piešķiršanu šādiem pasākumiem šīs regulas pieņemšanas brīdī vēl nebija pieņemts, kas ļautu Komisijai novērtēt šo pasākumu nozīmi pašreizējā lietā. Jebkurā gadījumā pamatregula pamatotos gadījumos paredz iespēju reaģēt uz izmaiņām apstākļos un attiecīgi sākt pārskatīšanas izmeklēšanas.

(103) Atbildot uz galīgās informācijas izpaušanu, CISA atkārtoti pauda savu viedokli par konkurences apstākļu izmaiņām Savienības tirgū. Tomēr Komisija joprojām uzskata, ka pamatregula pamatotos gadījumos paredz iespēju reaģēt uz izmaiņām apstākļos, bet konkrētajā lietā tā nav saņēmusi pierādījumus, ka pārskatīšanas sākšana ir nepieciešama.

(104) Turklāt CISA apgalvoja – kopš tika noteikts izmeklēšanas periods, situācija tirgū ir mainījušies, tāpēc pašreizējā situācija pamato pasākumu apturēšanu saskaņā ar pamatregulas 14. panta 4. punktu. CISA norādītie iemesli ir attiecīgā ražojuma cenu pieaugums, it kā nepietiekamais piedāvājums un notiekošā uzņēmumu apvienošanās izmeklēšana, ko veic Komisija. Pirmkārt, Komisijai nav pierādījumu, ka cenu pieaugums ir būtiski mainījis Savienības ražošanas nozares stāvokli. Otrkārt, apgalvojums par piedāvājuma trūkumu nav pārliecinošs, kā paskaidrots 111. apsvērumā. Treškārt, Komisijas rīcībā nav pierādījumu, ka konkurences apstākļi Savienības tirgū ir mainījušies un, ja tā, tad cik lielā mērā. Turklāt nav pierādījumu, kas liecinātu, ka pasākumu apturēšanas rezultātā kaitējums neatkārotos. Tāpēc Komisija uzskata, ka pasākumu apturēšana nebūtu pamatota.

(105) CISA arī norādīja, ka galīgie antidempinga maksājumi esot jānosaka minimālās cenas veidā, nevis kā ad valorem maksājumi, kas noteikti ar pagaidu regulu, ņemot vērā it kā būtisko negatīvo ietekmi uz importētājiem un lietotājiem. Tika norādīts – divās nesenās lietās tika secināts, ka tas bija pamatoti. ISTA, kas pārstāv Savienības importētājus, arī ierosināja pasākumu veida maiņu. Šajā konkrētajā lietā Eurofer iebilda pret minimālo cenu noteikšanu, ņemot vērā iespējamos kompensējošos pasākumus šajā tirgus segmentā.

(106) Būtu jānorāda, ka pasākumu veids katrā konkrētā lietā tiek noteikts atsevišķi. Šajā lietā Komisija nepiekrita CISA apgalvojumam, ka ad valorem maksājumiem esot būtiska negatīva ietekme uz importētājiem un lietotājiem. Faktiski pagaidu regulas 148.–156. apsvērumā ir parādīts, ka importētāji spēja novirzīt antidempinga maksājumus saviem pircējiem un tiem bija citi piegādes avoti. Arī pamatlietotāju nozarēm minimālās cenas noteikšana nemazinātu to izmaksas, jo minimālās cenas un ad valorem maksājumu rezultāts būtu tāds pats.

(107) Atbildot uz galīgās informācijas izpaušanu, CISA atkārtoja apgalvojumu, kas attiecas uz pasākumu veidu, norādot, ka Savienības lietotāju un importētāju interesēs esot jānosaka zināmas minimālās cenas sistēmas vai fiksētais maksājums. CISA Savienības lietotāju situāciju raksturoja kā “nestabilu”, ņemot vērā sarunu ietekmēšanas spējas iespējamo koncentrāciju Savienības ražošanas nozares līmenī.

(108) Tomēr, kā paskaidrots iepriekš 100. apsvērumā un pagaidu regulas 6.2. sadaļā, lietotāju un importētāju sadarbības līmenis šajā izmeklēšanā ir zems. Faktiski tikai viens Savienības lietotājs un/vai importētājs ir sniedzis prasītos datus, kas attiecas uz izmeklēšanas periodu. Tāpēc Komisija nevarēja precīzi noteikt situāciju šajās nozarēs, bet pieejamā informācija katrā ziņā neatbilst CISA apgalvojumam par nestabilo situāciju. Turklāt CISA nesniedza pamatojumu attiecībā uz lietotāju/importētāju finansiālo stāvokli un iespējamās koncentrācijas ietekmi. Tāpēc Komisija nevarēja secināt, ka ir pierādījumi, kas liecina, ka pasākumu veida maiņa ir lietotāju un importētāju interesēs. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

(109) Tādēļ tika secināts, ka nebija pārliecinošu pierādījumu, kas pamatotu pasākumu veida maiņu.

(110) ISTA, kas pārstāv Eiropas Savienības importētājus, apgalvoja, ka, nosakot pasākumus, tirgū radīsies piedāvājuma problēmas, jo Savienības ražotāji nevarēšot palielināt izlaidi. Turklāt ISTA apgalvoja, ka pasākumi importu no Ķīnas padarīšot nekonkurētspējīgu. Paturot prātā to, ka izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozares jaudas izmantojuma rādītājs bija vien 79 %, un to, ka ir pieejami daudzi importa avoti, lietotājiem ir pieejami vairāki avoti, tāpēc nav iemesla uzskatīt, ka tie nespēj mainīt piegādātāju. Lai gan pagaidu piedāvājuma problēmas nevar tikt izslēgtas, ir maz ticams, ka pasākumi varētu radīt vispārēju deficītu, jo Savienības ražošanas nozare jaudu neizmanto pilnā apmērā un pasūtījumu skaita pieauguma gadījumā var audzēt ražošanas apjomu.

(111) ISTA un Electrolux apgalvoja, ka lietotāju izmaksas palielinātos, ja tiktu noteikti pasākumi. Tomēr pamatlietotāju nozares izmeklēšanā nesadarbojās. Faktiski neviens uzņēmums nesniedza datus, kas parādītu, ka attiecīgajam ražojumam noteiktie maksājumi ievērojami paaugstinātu gatavo ražojumu izmaksas vai ievērojami samazinātu peļņu. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts kā nepamatots.

(112) Electrolux arī apgalvoja, ka attiecīgā ražojuma/līdzīgā ražojuma cenu pieaugums, kas notiktu šīs izmeklēšanas rezultātā, padarītu uzņēmumu mazāk konkurētspējīgu salīdzinājumā ar citiem mājsaimniecības preču ražotājiem trešās valstīs. Tomēr cenu pieaugums sākās izmeklēšanas periodā un notiek visā pasaulē, tāpēc to nevar saistīt tikai ar šo izmeklēšanu. Tomēr nevar izslēgt, ka maksājumu noteikšanas rezultātā zināmā mērā tiks zaudēta konkurētspēja. Tomēr, kā paskaidrots iepriekš, ne Electrolux, ne citi mājsaimniecības preču ražotāji nesniedza atbildes uz anketas jautājumiem vai citu informāciju par KIT nozīmi to ražojumu galīgajās izmaksās. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts kā nepamatots. Jebkurā gadījumā, kā minēts iepriekš, ir vairāki attiecīgā ražojuma piegādes avoti.

(113) Pamatojoties uz iepriekš minēto un tā kā citas piezīmes nav saņemtas, tiek apstiprināts pagaidu regulas 157.–160. apsvērumā izdarītais secinājums, ka nav pārliecinošu iemeslu, kas apliecina, ka pasākumu noteikšana nav Savienības interesēs.

6. APSVĒRUMI PAR PASĀKUMU NOTEIKŠANU AR ATPAKAĻEJOŠU SPĒKU

(114) Kā minēts iepriekš 4. apsvērumā, no 2017. gada 8. jūlija līdz pagaidu pasākumu noteikšanai 2017. gada 11. augustā uz attiecīgā ražojuma importu attiecināta reģistrācija, ņemot vērā iespējamo pasākumu noteikšanu ar atpakaļejošu spēku reģistrētam importam.

(115) Izmeklēšanas noslēguma posmā tika izvērtēti reģistrācijas kontekstā savāktie dati un veikta analīze, vai ir izpildīti pamatregulas 10. panta 4. punktā izklāstītie kritēriji pasākumu noteikšanai ar atpakaļejošu spēku.

(116) Reģistrācijas laikā pieejamie importa dati KN koda līmenī parādīja, ka bija noticis ievērojams importa pieaugums. Tomēr vēlāk Komisijai kļuva pieejami dati Taric līmenī, kas parādīja, ka papildus importa līmenim izmeklēšanas periodā ievērojams importa pieaugums nebija noticis. Tādējādi 10. panta 4. punkta d) apakšpunktā izklāstītais nosacījums nav izpildīts.

(117) Turklāt, pārbaudot Savienības ražošanas nozares kaitējuma faktorus, neguva pierādījumus tam, ka pasākumu koriģējošā ietekme tika mazināta laikposmā pēc IP. Tādēļ tika secināts, ka šis kritērijs nav izpildīts.

(118) Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka pasākumu noteikšana ar atpakaļejošu spēku šajā lietā nav pamatota.

7. GALĪGIE ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

7.1. Kaitējuma novēršanas līmenis

(119) Pēc pagaidu informācijas izpaušanas vairākas personas apstrīdēja 7,4 % mērķa peļņu, kas pagaidu posmā tika izmantota kaitējuma starpības aprēķiniem. Tā bija peļņa, ko Savienības ražošanas nozare faktiski guva 2008. gadā, kā paskaidrots pagaidu regulas 164. apsvērumā.

(120) Eurofer uzskatīja, ka mērķa peļņa esot pārāk zema, jo 2008. gada pēdējā ceturksnī sākās finanšu krīze. Ķīnas ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka 7,4 % mērķa peļņa esot pārāk liela un ka bija jāizmanto informācija no citiem avotiem, piemēram, iepriekšējām antidempinga lietām vai BACH datubāzes.

(121) Tiek uzskatīts, ka rentabilitātes pasliktināšanās 2008. gada pēdējā ceturksnī būtu galvenokārt jūtama 2009. gadā. Turklāt, ņemot vērā, ka šā rādītāja pamatā ir attiecīgā ražojuma faktiskie rentabilitātes dati, tā ir labākā šim mērķim pieejamā informācija. Cita informācija nebija pieejama, kas liktu apšaubīt analīzi un secinājumu pagaidu regulas 164. apsvērumā. Turklāt BACH datubāzes (vai cita ārējā avota) dati nebija vajadzīgi, jo izmeklēšanas gaitā bija pieejami pārbaudītie dati par Savienības ražošanas nozari. Tādēļ 2008. gadā panāktā 7,4 % rentabilitāte šīs izmeklēšanas vajadzībām joprojām ir reprezentatīva, un tiek apstiprināts pagaidu regulas 162.–165. apsvērums.

(122) Atbildot uz galīgās informācijas izpaušanu, ražotājs eksportētājs iesniedza piezīmes par mērķa peļņu. Tas apgalvoja, ka 2008. gads neesot reprezentatīvs gads mērķa peļņas noteikšanai, jo šim gadam sekoja vairāki gadi, kuru laikā Savienības ražošanas nozare cieta no dažādiem cēloņsakarības faktoriem. Tā kā 2008. gadā novērotais stāvoklis pēc tam netika novērots, mērķa peļņas izvēle, pamatojoties uz 2008. gadu, esot atzīstama par nereprezentatīvu, un tās izmantošana radot aizdomas, ka Komisija citu faktoru radīto kaitējumu attiecinājusi uz importu par dempinga cenām.

(123) Tā kā 2008. gads bija pirmais gads pirms ekonomikas krīzes, Komisija to uzskatīja par reprezentatīvu gadu, kurā gūto peļņu neietekmēja imports par dempinga cenām un citi faktori, piemēram, ekonomikas krīze. Tādējādi gluži pretēji, izmantojot šādu mērķa peļņu, krīzes radītais kaitējums netiek attiecināts uz importu par dempinga cenām. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

(124) Eurofer sniedza papildu datus, lai pamatotu savu apgalvojumu, ka 2008. gads neesot reprezentatīvs, jo rentabilitāte pēdējā ceturksnī tikusi izkropļota finanšu krīzes dēļ. Šie dati ietvēra makroekonomisko datus par finanšu krīzes sākumu, Vācijas Tērauda federācijas sagatavotos datus un kāda Grieķijas ražotāja paziņojumu presei. Tomēr Komisija ir izmantojusi 2008. gadu kā reprezentatīvu gadu iepriekšējās antidempinga lietās, tostarp lietā par auksti velmētiem plakaniem tērauda velmējumiem (7), kas ir KIT augšupējais ražojums. Komisija pauda nostāju, ka finanšu krīzes ietekme uz rentabilitāti būtu galvenokārt jūtama 2009. gadā. Lai gan ir iespējams, ka zināmu ietekmi uz rentabilitāti varēja novērot 2008. gada beigās, Komisija atzina, ka 2008. gads kopumā bija reprezentatīvs.

(125) Vairāki ražotāji eksportētāji apstrīdēja to, ka kaitējuma aprēķiniem tika piemērots pamatregulas 2. panta 9. punkts, apgalvojot, ka šis noteikums esot ietverts pamatregulas dempinga sadaļā un ka to nevarot pēc analoģijas izmantot kaitējuma aprēķināšanai. Tie apgalvoja, ka attiecīgās izmantojamās cenas pamatā būtu jābūt cenai, ko pirmajiem neatkarīgajiem pircējiem Savienībā faktiski pieprasa saistītie importētāji Savienībā.

(126) Kā paskaidrots pagaidu regulas 166. apsvērumā, kaitējuma starpības aprēķinu pamatā ir tāda importa cena ar piegādi līdz Savienības robežai, kas izlīdzināta līmenī, kurš ir salīdzināms ar Savienības ražošanas nozares EXW cenu. Ja pārdevumus veic, izmantojot saistītus importētājus, importa cena jāaprēķina, pamatojoties uz tālākpārdošanas cenu pirmajam neatkarīgajam pircējam, to pienācīgi koriģējot tā, lai visas saistīto importētāju importēšanas izmaksas un PVA izmaksas un peļņa tiktu pienācīgi izslēgtas un cena būtu ticama. Tas ir pamatojums saliktās eksporta cenas aprēķināšanai saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu. Nav iemesla, kādēļ tas pats pamatojums saliktās eksporta cenas aprēķināšanai, ja pārdevumus veic, izmantojot saistītus importētājus, kaitējuma aprēķinu nolūkā nebūtu derīgs importa cenai saistīto pārdevumu gadījumā. Proti, dempinga un kaitējuma starpības ir salīdzinātas, lai piemērotu mazākā maksājuma noteikumu saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu un 9. panta 4. punktu.

(127) Turklāt, ja saistīto pārdevumu gadījumā importa cena, kā to ierosināja ieinteresētā persona, kaitējuma aprēķinu nolūkos tiktu balstīta uz cenu, ko pirmajiem neatkarīgajiem pircējiem Savienībā faktiski pieprasa saistītie importētāji Savienībā, šī cena ietvertu PVA izmaksas un peļņu, veicot tālākpārdošanu Savienībā pēc muitošanas, bet, ja ražotājs eksportētājs pārdod tieši neatkarīgiem importētājiem, cena neietvertu šādas izmaksas. Tas radītu nevienlīdzīgu attieksmi pret ražotājiem eksportētājiem, kas veic pārdevumus, izmantojot saistītus importētājus, un ražotājiem eksportētājiem, kuri veic pārdevumus tieši neatkarīgiem importētājiem, un tas ir nepamatoti. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts kā nepamatots.

(128) Ražotājs eksportētājs norādīja, ka netika atklātas pēcimportēšanas izmaksas un apstrīdēja izmantoto rādītāju (EUR 7/t). Šo rādītāju izmantoja, pamatojoties uz citu izmeklēšanu (8) un ņemot vērā to ražojumu līdzības, kas ietilpst tajā pašā ražošanas nozarē, un citu pieejamo datu trūkumu. Pēc tam, kad tika noteikti pagaidu pasākumi, un importētāju sadarbības līmenis nedaudz uzlabojās, šis rādītājs tika pārbaudīts pie nesaistītā importētājā un, pamatojoties uz šā importētāja datiem, tika uzskatīts par pieņemamu. Importētāja precīzu pēcimportēšanas izmaksu rādītājs nav minēts konfidencialitātes apsvērumu dēļ. Šis apgalvojums tiek noraidīts.

(129) Attiecīgais ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka tas joprojām nesaprotot pēcimportēšanas izmaksu raksturu, un pieprasīja sniegt dalījumu. Pēcimportēšanas izmaksas ir korekcija, ko nosaka par labu ražotājiem eksportētājiem, lai noteiktu taisnīgu salīdzinājumu starp to eksporta cenām un Savienības ražošanas nozares EXW cenām. Tās ir saistītas ar parastām apstrādes, uzglabāšanas un dokumentācijas maksām ostā, ievedot ražojumus Savienības tirgū (izņemot tālāko transportēšanu). Šīs izmaksas attiecas uz visu importu un ir līdzīgas visiem tērauda importa veidiem. EUR 7/t rādītāju ierosināja Ķīnas ražotājs eksportētājs iepriekš minētajā lietā. Tādējādi Komisija ir pārliecinājusies, ka minētais rādītājs ir pamatots, īpaši ņemot vērā iepriekš minēto attiecīgā ražojuma importētāja kontrolpārbaudi, kas veikta pašreizējā izmeklēšanā. Visbeidzot jānorāda, ka EUR 7/t atbilst aptuveni 1 % no attiecīgā ražojuma CIF importa cenas. Šajā izmeklēšanā ar Komisiju ir sadarbojies tikai viens nesaistītais importētājs, un konfidencialitātes apsvērumu dēļ Komisija nevar sniegt sīku izmaksu dalījumu, ko pieprasījis ražotājs eksportētājs. Tāpēc tiek noraidīts apgalvojums, ka Komisija, izmantojot šo pieeju, esot pārkāpusi ieinteresētās personas tiesības uz aizstāvību.

(130) Tika veikti daži labojumi dažu ražotāju eksportētāju CIF cenās. Izmeklēšanas noslēguma posmā pārskatītās CIF cenas tika izpaustas attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem.

(131) Tā kā citas piezīmes par kaitējuma novēršanas līmeni nav saņemtas, tiek apstiprināts pagaidu regulas 162.–166. apsvērums.

Galīgie pasākumi

(132) Galīgie antidempinga pasākumi būtu jānosaka attiecīgās valsts izcelsmes attiecīgā ražojuma importam saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu, kas paredzēts pamatregulas 7. panta 2. punktā. Komisija salīdzināja kaitējuma starpības ar dempinga starpībām. Maksājumu summa būtu jānosaka dempinga vai kaitējuma starpības apmērā, atkarībā no tā, kurš no šiem lielumiem ir mazāks.

(133) Pamatojoties uz iepriekš minēto, galīgās kaitējuma un dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, un galīgā maksājuma likmes, kas izriet no mazākā maksājuma noteikuma, ir šādas. 6. tabula Galīgās starpības un maksājuma likmes Grupas un uzņēmumi Galīgā dempinga starpība (%) Galīgā kaitējuma starpība (%) Galīgā maksājuma likme (%) HBIS: — Hesteel Co., Ltd Handan Branch — Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd — Hesteel Co., Ltd Tangshan Branch — Tangshan Iron & Steel Group High Strength Automotive Strip Co., Ltd 62,9 27,8 27,8 Shougang group: — Beijing Shougang Cold Rolling Co., Ltd — Shougang Jingtang United Iron and Steel Co., Ltd 46,2 17,2 17,2 Shagang group: — Zhangjiagang Shagang Dongshin Galvanized Steel Sheet Co., Ltd — Zhangjiagang Yangtze River Cold Rolled Sheet Co., Ltd 56,4 27,9 27,9 Pārējie uzņēmumi, kas sadarbojās 58,7 26,1 26,1 Visi pārējie uzņēmumi 62,9 27,9 27,9

(134) Individuālās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, tika noteiktas, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz minētajiem uzņēmumiem. Šīs maksājuma likmes (pretēji valsts mēroga maksājumam, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”) tādējādi ir piemērojamas vienīgi tā attiecīgās valsts izcelsmes attiecīgā ražojuma importam, kuru ražo minētie uzņēmumi un tāpēc konkrēti minētie tiesību subjekti. Šīs likmes nevajadzētu piemērot tāda uzņēmuma importētajam attiecīgajam ražojumam, kura nosaukums nav konkrēti minēts šīs regulas rezolutīvajā daļā, tostarp uzņēmumiem, kuri saistīti ar konkrēti minētajiem uzņēmumiem, un uz tiem vajadzētu attiekties “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamai maksājuma likmei.

(135) Visas prasības piemērot uzņēmumam šīs individuālās antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai pēc jaunas ražošanas vai tirdzniecības vienības izveidošanas) būtu jānosūta Komisijai (9), sniedzot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par pārmaiņām uzņēmuma darbībā, kas skar ražošanu, pārdošanu iekšzemes tirgū un eksportam saistībā ar, piemēram, nosaukuma maiņu vai ražošanas vai tirdzniecības vienību pārmaiņām. Vajadzības gadījumā šī regula tiks attiecīgi grozīta, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemēro individuālās maksājuma likmes.

(136) Lai līdz minimumam samazinātu apiešanas riskus, tiek uzskatīts, ka šajā gadījumā vajadzīgi īpaši pasākumi, kas nodrošinātu antidempinga pasākumu pienācīgu piemērošanu. Šie īpašie pasākumi ietver prasību, lai dalībvalstu muitas dienestiem tiktu uzrādīts derīgs komercrēķins, kurš atbilst šīs regulas 1. panta 3. punktā izklāstītajām prasībām. Uz importu, kuram nav pievienots šāds rēķins, attiecina antidempinga maksājuma likmi, kas piemērojama visiem pārējiem uzņēmumiem.

(137) Ņemot vērā jaunāko Tiesas judikatūru (10), ir lietderīgi paredzēt nokavējuma procentu likmi, kas maksājama galīgo maksājumu atmaksas gadījumā, jo attiecīgajos spēkā esošajos noteikumos par muitas nodokļiem šāda procentu likme nav paredzēta un valsts noteikumu piemērošana radītu pārmērīgu konkurences kropļošanu starp tirgus dalībniekiem atkarībā no tā, kura dalībvalsts ir izvēlēta muitošanai.

7.2. Pagaidu maksājumu galīgā iekasēšana

(138) Ņemot vērā konstatētās dempinga starpības un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma līmeni, būtu galīgi jāiekasē summas, kas nodrošinātas ar pagaidu regulā noteikto pagaidu antidempinga maksājumu.

7.3. Pasākumu izpildāmība

(139) Šī regula ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1036 15. panta 1. punktu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1. Šāda ražojuma importam tiek noteikts galīgais antidempinga maksājums: plakani dzelzs, leģētā tērauda vai neleģētā tērauda velmējumi; dezoksidēti ar alumīniju; karstās galvanizācijas procesā pārklāti ar cinku un/vai ar alumīniju un nevienu citu metālu; ķīmiski pasivēti; kuros pēc masas ir 0,015 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 0,170 % oglekļa, 0,015 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 0,100 % alumīnija, ne vairāk kā 0,045 % niobija, ne vairāk kā 0,010 % titāna un ne vairāk kā 0,010 % vanādija; ruļļos, sagarumotās loksnēs vai šaurās sloksnēs.

Nav iekļauti šādi ražojumi:

— no nerūsējošā tērauda, elektrotehniskā silīcijtērauda un ātrgriezējtērauda,

— pēc karstās vai aukstās velmēšanas (presēšanas aukstā stāvoklī) tālāk neapstrādāti.

Patlaban attiecīgo ražojumu klasificē ar KN kodiem ex 7210 41 00, ex 7210 49 00, ex 7210 61 00, ex 7210 69 00, ex 7212 30 00, ex 7212 50 61, ex 7212 50 69, ex 7225 92 00, ex 7225 99 00, ex 7226 99 30 un ex 7226 99 70 (Taric kodi: 7210410020, 7210490020, 7210610020, 7210690020, 7212300020, 7212506120, 7212506920, 7225920020, 7225990022, 7225990092, 7226993010, 7226997094), un tā izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā.

2. Galīgā antidempinga maksājuma likme, ko piemēro turpmāk minētajos uzņēmumos ražotā 1. punktā aprakstītā ražojuma neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šāda.

Uzņēmums Galīgā maksājuma likme (%) Taric papildu kods Hesteel Co., Ltd Handan Branch 27,8 C227 Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd 27,8 C158 Hesteel Co., Ltd Tangshan Branch 27,8 C159 Tangshan Iron & Steel Group High Strength Automotive Strip Co., Ltd 27,8 C228 Beijing Shougang Cold Rolling Co., Ltd 17,2 C229 Shougang Jingtang United Iron and Steel Co., Ltd 17,2 C164 Zhangjiagang Shagang Dongshin Galvanized Steel Sheet Co., Ltd 27,9 C230 Zhangjiagang Yangtze River Cold Rolled Sheet Co., Ltd 27,9 C112 Pārējie uzņēmumi, kas sadarbojās un ir uzskaitīti pielikumā 26,1 C231 Visi pārējie uzņēmumi 27,9 C999

3. Šā panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem individuālās antidempinga maksājuma likmes piemēro tikai tad, ja dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīts derīgs komercrēķins, kurā ir šāda deklarācija, kuru datējusi un parakstījusi šo rēķinu izdevušās struktūras amatpersona un kurā norādīts tās vārds, uzvārds un ieņemamais amats: “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka šajā rēķinā norādītie korozijizturīgi tēraudi (apjoms), kas pārdoti eksportam uz Eiropas Savienību, ir ražoti uzņēmumā (uzņēmuma nosaukums un adrese) (Taric papildu kods) (attiecīgā valsts). Apliecinu, ka rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un patiesa.” Ja šādu rēķinu neuzrāda, tad piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamo maksājuma likmi.

4. Ja kāds jauns ražotājs eksportētājs no Ķīnas Tautas Republikas iesniedz Komisijai pietiekamus pierādījumus, ka: a) tas no 2015. gada 1. oktobra līdz 2016. gada 30. septembrim (izmeklēšanas periods) nav eksportējis 1. punktā aprakstīto ražojumu uz Savienību, b) tas nav saistīts ne ar vienu Ķīnas Tautas Republikas eksportētāju vai ražotāju, uz kuru attiecas ar šo regulu noteiktie antidempinga pasākumi, c) tas attiecīgo ražojumu patiešām ir eksportējis uz Savienību vai ir uzņēmies neatsaucamas līgumsaistības par ievērojama daudzuma eksportēšanu uz Savienību pēc sākotnējās izmeklēšanas perioda beigām, Komisija var grozīt pielikumu, pievienojot jauno ražotāju eksportētāju to uzņēmumu sarakstam, kuri sadarbojās, bet nebija iekļauti izlasē un uz kuriem tādējādi attiecas vidējā svērtā maksājuma likme, kas nepārsniedz 26,1 %.

5. Ja vien nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem. Nokavējuma procents, kurš maksājams tādas atmaksas gadījumā, kura rada tiesības uz nokavējuma procenta maksājumu, ir Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā publicētā likme, ko Eiropas Centrālā banka piemēro savām galvenajām refinansēšanas operācijām un kas ir spēkā tā mēneša pirmajā kalendārajā dienā, kurā beidzas maksājuma termiņš, palielināta par vienu procentpunktu.

2. pants

Galīgi iekasē summas, kas nodrošinātas ar pagaidu antidempinga maksājumiem atbilstīgi Komisijas Īstenošanas regulai (ES) 2017/1444. Nodrošinātās summas, kas pārsniedz galīgās antidempinga maksājuma likmes, atmaksā.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 2018. gada 7. februārī Komisijas vārdā – priekšsēdētājs Jean-Claude JUNCKER

(1) OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.

(2) Komisijas 2017. gada 9. augusta Īstenošanas regula (ES) 2017/1444, ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes korozijizturīgu tēraudu importam (C/2017/5512) (OV L 207, 10.8.2017., 1. lpp.).

(3) Paziņojums par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes korozijizturīgu tēraudu importu (2016/C 459/11) (OV C 459, 9.12.2016., 17. lpp.).

(4) Komisijas 2017. gada 7. jūlija Īstenošanas regula (ES) 2017/1238, ar ko uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes korozijizturīgu tēraudu importu attiecina reģistrāciju (C/2017/4629) (OV L 177, 8.7.2017., 39. lpp.).

(5) OV L 107, 19.4.2012., 5. lpp.

(6) 2015. gada 25. jūnija lieta T-26/12, PT Musim Mas, ko apstiprina 2016. gada 26. oktobra lieta C-468/15 P (sk. 79.–84. punktu).

(7) Komisijas 2016. gada 29. jūlija Īstenošanas regula (ES) 2016/1328, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts konkrētu Ķīnas Tautas Republikas un Krievijas Federācijas izcelsmes auksti velmētu plakanu tērauda velmējumu importam (OV L 210, 4.8.2016., 20. lpp.).

(8) Komisijas 2016. gada 29. jūlija Īstenošanas regula (ES) 2016/1328, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts konkrētu Ķīnas Tautas Republikas un Krievijas Federācijas izcelsmes auksti velmētu plakanu tērauda velmējumu importam (OV L 210, 4.8.2016., 1. lpp.).

(9) European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brussels, Belgium.

(10) Spriedums Wortmann, C-365/15, EU:C:2017:19, 35.–39. punkts.