LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 178/27

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA 2013/29/ES

(2013. gada 12. jūnijs)

par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz pirotehnisko izstrādājumu pieejamību tirgū (pārstrādāta redakcija)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

(1) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2007/23/EK (2007. gada 23. maijs) par pirotehnisko izstrādājumu laišanu tirgū (3) ir veikti būtiski grozījumi (4). Ievērojot to, ka ir jāveic turpmāki grozījumi, skaidrības labad minētā direktīva būtu jāpārstrādā.

(2) Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 765/2008 (2008. gada 9. jūlijs), ar ko nosaka akreditācijas un tirgus uzraudzības prasības attiecībā uz produktu tirdzniecību (5), nosaka atbilstības novērtēšanas struktūru akreditācijas noteikumus, paredz tirgus uzraudzības sistēmu produktiem un sistēmu trešo valstu produktu kontrolei, kā arī nosaka vispārīgus principus attiecībā uz CE zīmi.

(3) Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 768/2008/EK (2008. gada 9. jūlijs) par produktu tirdzniecības vienotu sistēmu (6) ir noteikti kopēji principi un atsauces noteikumi, kas piemērojami visos nozaru tiesību aktos, lai nodrošinātu saskaņotu pamatu minēto tiesību aktu pārskatīšanai vai pārstrādāšanai. Direktīva 2007/23/EK būtu jāpielāgo minētajam lēmumam.

(4) Dalībvalstīs spēkā esošie normatīvie un administratīvie akti par pirotehnisko izstrādājumu pieejamību tirgū ir atšķirīgi, jo īpaši attiecībā uz tādiem aspektiem kā drošums un efektivitātes rādītāji.

(5) Dalībvalstu normatīvie un administratīvie akti, kas var radīt šķēršļus tirdzniecībai Savienībā, ir jāsaskaņo, lai nodrošinātu pirotehnisko izstrādājumu brīvu apriti iekšējā tirgū, vienlaicīgi nodrošinot augsta līmeņa cilvēku veselības un drošuma aizsardzību, kā arī patērētāju un profesionālo galalietotāju aizsardzību. Šādam augstam aizsardzības līmenim būtu jāietver arī tas, ka tiek ievēroti atbilstīgi vecuma ierobežojumi attiecībā uz pirotehnisko izstrādājumu lietotājiem.

(6) Padomes Direktīva 93/15/EEK (1993. gada 5. aprīlis) par noteikumu saskaņošanu attiecībā uz civilām vajadzībām paredzēto sprāgstvielu laišanu tirgū un pārraudzību (7) uz pirotehniskajiem izstrādājumiem neattiecas.

(7) Drošumu uzglabāšanas laikā regulē Padomes Direktīva 96/82/EK (1996. gada 9. decembris) par tādu smagu nelaimes gadījumu briesmu pārzināšanu, kuros iesaistītas bīstamas vielas (8), un tajā ir izklāstītas drošuma prasības uzņēmumiem, kuros ir sprāgstvielas, tostarp pirotehniskās vielas.

(8) Attiecībā uz drošumu pārvadājot, noteikumi par pirotehnisko izstrādājumu pārvadāšanu ir iekļauti starptautiskās konvencijās un nolīgumos, tostarp Apvienoto Nāciju Organizācijas rekomendācijās par bīstamu kravu pārvadāšanu. Tādēļ minētajiem aspektiem nebūtu jāietilpst šīs direktīvas darbības jomā.

(9) Šī direktīva būtu jāpiemēro visa veida piegādei, tostarp tālpārdošanai.

(10) Šai direktīvai nebūtu jāattiecas uz pirotehniskajiem izstrādājumiem, kuriem piemēro Padomes Direktīvu 96/98/EK (1996. gada 20. decembris) par kuģu aprīkojumu (9) un tajā minētās attiecīgās starptautiskās konvencijas. Tā arī nebūtu jāpiemēro triecienkapselēm, kas paredzētas rotaļlietām, kuras ietilpst Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/48/EK (2009. gada 18. jūnijs) par rotaļlietu drošumu (10) darbības jomā.

(11) Uguņošanas ierīces, ko ražotājs ir izgatavojis izmantošanai paša vajadzībām un ko dalībvalsts, kurā ražotājs veic uzņēmējdarbību, ir apstiprinājusi izmantošanai tikai savā teritorijā, nebūtu jāuzskata par darītām pieejamām tirgū, un tāpēc nebūtu jāparedz, ka tām jāatbilst šai direktīvai.

(12) Ja šajā direktīvā noteiktās pamatprasības ir izpildītas, dalībvalstis nedrīkstētu aizliegt, ierobežot vai kavēt pirotehnisko izstrādājumu brīvu apriti. Šī direktīva būtu jāpiemēro neatkarīgi no valstu tiesību aktiem par dalībvalstu īstenotu ražotāju, izplatītāju un importētāju licencēšanu.

(13) Pirotehniskajiem izstrādājumiem būtu jāietver uguņošanas ierīces, skatuves pirotehniskie izstrādājumi un citi pirotehniskie izstrādājumi tehniskiem mērķiem, piemēram, gāzes ģeneratori, kurus izmanto drošības spilvenos vai drošības jostu nospriegotājos.

(14) Lai nodrošinātu pienācīgi augstu aizsardzības līmeni, pirotehniskie izstrādājumi būtu jāklasificē atbilstīgi to bīstamības pakāpei, ņemot vērā izmantošanas veidu, mērķi vai trokšņa līmeni.

(15) Ņemot vērā ar pirotehnisko izstrādājumu izmantošanu saistīto bīstamību, ir ieteicams noteikt to cilvēku vecuma ierobežojumus, kuriem tos dara pieejamus, un nodrošināt, ka šo izstrādājumu marķējums satur pietiekamu un pareizu informāciju par drošu izmantošanu, lai aizsargātu cilvēku veselību un drošumu, kā arī vidi. Daži pirotehniskie izstrādājumi būtu jādara pieejami tikai cilvēkiem, kuriem ir nepieciešamās zināšanas, prasmes un pieredze. Izstrādājot prasības attiecībā uz transportlīdzekļu pirotehnisko izstrādājumu marķējumu, būtu jāņem vērā pašreizējā pieredze, kā arī tas, ka minētos izstrādājumus piegādā vienīgi profesionāliem lietotājiem.

(16) Pirotehnisko izstrādājumu, jo īpaši uguņošanas ierīču, izmantošana attiecīgajās dalībvalstīs ir saistīta ar ievērojami atšķirīgām kultūras paražām un tradīcijām. Tāpēc tas nosaka nepieciešamību ļaut dalībvalstīm pieņemt valstu pasākumus, lai inter alia sabiedrības drošības vai veselības un drošuma apsvērumu dēļ ierobežotu dažu kategoriju pirotehnisko izstrādājumu izmantošanu vai pārdošanu plašai sabiedrībai.

(17) Lai nodrošinātu augstu sabiedrības interešu aizsardzības līmeni, piemēram, patērētāju veselību, drošumu un aizsardzību, kā arī lai garantētu taisnīgu konkurenci Savienības tirgū, uzņēmējiem vajadzētu būt atbildīgiem par pirotehnisko izstrādājumu atbilstību šīs direktīvas prasībām, ņemot vērā viņu attiecīgos uzdevumus piegādes ķēdē.

(18) Visiem uzņēmējiem, kas veido piegādes un izplatīšanas ķēdi, būtu jāveic atbilstīgi pasākumi, lai nodrošinātu, ka tirgū tiek darīti pieejami tikai tādi pirotehniskie izstrādājumi, kas atbilst šai direktīvai. Jāparedz skaidra un samērīga pienākumu sadale atbilstīgi katra uzņēmēja uzdevumiem piegādes un izplatīšanas ķēdē.

(19) Lai atvieglotu uzņēmēju, tirgus uzraudzības iestāžu un patērētāju saziņu, dalībvalstīm būtu jāmudina uzņēmēji papildus pasta adresei norādīt arī tīmekļa vietnes adresi.

(20) Tā kā ražotājs sīki pārzina konstruēšanas un ražošanas procesu, viņš var vislabāk veikt atbilstības novērtēšanas procedūru. Tādēļ atbilstības novērtēšanai arī turpmāk vajadzētu būt vienīgi ražotāja pienākumam.

(21) Jānodrošina, lai pirotehniskie izstrādājumi no trešām valstīm, kuri nokļūst Savienības tirgū, atbilstu šīs direktīvas prasībām un jo īpaši lai ražotāji šiem pirotehniskajiem izstrādājumiem būtu veikuši pienācīgas atbilstības novērtēšanas procedūras. Tādēļ būtu jāparedz, ka importētājiem ir jāpārliecinās, vai pirotehniskie izstrādājumi, ko viņi laiž tirgū, atbilst šīs direktīvas prasībām, un ka tie nelaiž tirgū pirotehniskos izstrādājumus, kuri šādām prasībām neatbilst vai kuri rada apdraudējumu. Būtu arī jāparedz, ka importētājiem ir jāpārliecinās, ka ir veiktas atbilstības novērtēšanas procedūras un ka pirotehnisko izstrādājumu marķējums un ražotāju sagatavotā dokumentācija ir pieejama kompetentajām valsts iestādēm pārbaudes veikšanai.

(22) Izplatītājs dara pirotehnisko izstrādājumu pieejamu tirgū pēc tam, kad ražotājs vai importētājs ir to laidis tirgū, un izplatītājam būtu jārīkojas pietiekami piesardzīgi, lai nodrošinātu, ka viņa apiešanās ar pirotehnisko izstrādājumu nelabvēlīgi neietekmē pirotehniskā izstrādājuma atbilstību.

(23) Ikviens uzņēmējs, kurš vai nu laiž tirgū kādu pirotehnisko izstrādājumu ar savu vārdu vai preču zīmi, vai izmaina pirotehnisko izstrādājumu tā, ka izmaiņas varētu ietekmēt atbilstību šīs direktīvas prasībām, būtu jāuzskata par ražotāju, un viņam būtu jāuzņemas ražotāja pienākumi.

(24) Izplatītāji un importētāji ir cieši saistīti ar tirgu, tāpēc tiem būtu jāiesaistās tirgus uzraudzības uzdevumos, ko veic kompetentās valsts iestādes, un tiem vajadzētu būt sagatavotiem aktīvai rīcībai, lai sniegtu kompetentajām iestādēm visu vajadzīgo informāciju par attiecīgo pirotehnisko izstrādājumu.

(25) Glabājot informāciju, kas šajā direktīvā prasīta citu uzņēmēju identifikācijai, nevajadzētu prasīt, lai uzņēmēji šādu informāciju atjaunina par citiem uzņēmējiem, kuri tiem ir piegādājuši pirotehnisko izstrādājumu vai kuriem tie ir piegādājuši pirotehnisko izstrādājumu.

(26) Ir lietderīgi noteikt drošuma pamatprasības attiecībā uz pirotehniskajiem izstrādājumiem, lai aizsargātu patērētājus un novērstu nelaimes gadījumus.

(27) Dažos pirotehniskajos izstrādājumos, īpaši transportlīdzekļiem paredzētos pirotehniskajos izstrādājumos, piemēram, drošības spilvenu gāzes ģeneratoros, ir neliels daudzums komerciālu spridzināšanas līdzekļu un militāru sprāgstvielu. Pēc Direktīvas 2007/23/EK pieņemšanas kļuva skaidrs, ka būs neiespējami šīs vielas kā piedevas aizstāt tikai degmaisījumos, ja tās tiek izmantotas, lai uzlabotu enerģijas līdzsvaru. Tādēļ drošuma pamatprasība, kura ierobežo komerciālu spridzināšanas līdzekļu un militāru sprāgstvielu izmantošanu, būtu attiecīgi jāgroza.

(28) Lai varētu vieglāk novērtēt atbilstību šajā direktīvā paredzētajām drošuma pamatprasībām, jāparedz pieņēmums par to pirotehnisko izstrādājumu atbilstību, kas atbilst saskaņotajiem standartiem, kuri pieņemti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1025/2012 (2012. gada 25. oktobris) par Eiropas standartizāciju, ar ko groza Padomes Direktīvas 89/686/EEK un 93/15/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/9/EK, 94/25/EK, 95/16/EK, 97/23/EK, 98/34/EK, 2004/22/EK, 2007/23/EK, 2009/23/EK un 2009/105/EK (11), ar mērķi formulēt sīki izstrādātas minēto prasību tehniskās specifikācijas.

(29) Regulā (ES) Nr. 1025/2012 paredzēta procedūra iebildumu izteikšanai pret saskaņotajiem standartiem, ja minētie standarti tikai daļēji atbilst šīs direktīvas prasībām.

(30) Lai uzņēmēji varētu pierādīt un kompetentās iestādes nodrošināt, ka pirotehniskie izstrādājumi, kas ir darīti pieejami tirgū, atbilst drošuma pamatprasībām, jāparedz atbilstības novērtēšanas procedūras. Lēmumā Nr. 768/2008/EK paredzēti atbilstības novērtēšanas procedūru moduļi, kas ietver procedūras pieaugošā stingrības pakāpē, kuras ir proporcionālas apdraudējuma līmenim un nepieciešamajam drošuma līmenim. Lai nodrošinātu saskaņotību starp nozarēm un izvairītos no ad hoc gadījumiem, atbilstības novērtēšanas procedūras būtu jāizvēlas no minētajiem moduļiem.

(31) Ražotājiem būtu jāsagatavo ES atbilstības deklarācija, kur sniedz saskaņā ar šo direktīvu prasīto informāciju par pirotehniskā izstrādājuma atbilstību šīs direktīvas un pārējo attiecīgo Savienības saskaņošanas tiesību aktu prasībām.

(32) Lai nodrošinātu efektīvu piekļuvi informācijai tirgus uzraudzības nolūkiem, informācijai, kas vajadzīga, lai noteiktu visus piemērojamos Savienības aktus, vajadzētu būt pieejamai vienotā ES atbilstības deklarācijā. Lai samazinātu uzņēmēju administratīvo slogu, minētā vienotā ES atbilstības deklarācija var būt dokumentācija, kurā iekļautas atbilstīgas atsevišķās atbilstības deklarācijas.

(33) CE zīme, kas norāda pirotehniskā izstrādājuma atbilstību, ir redzamais rezultāts veselam procesam, kas plašākā nozīmē ietver arī atbilstības novērtēšanu. Vispārīgie principi, kas reglamentē CE zīmi, ir noteikti Regulā (EK) Nr. 765/2008. Šajā direktīvā būtu jānosaka CE zīmes uzlikšanas noteikumi.

(34) Šajā direktīvā noteiktās atbilstības novērtēšanas procedūras paredz to atbilstības novērtēšanas struktūru iesaistīšanos, kuras dalībvalstis paziņojušas Komisijai.

(35) Pieredze liecina, ka Direktīvā 2007/23/EK noteiktie kritēriji, kuriem atbilstības novērtēšanas struktūrām jāatbilst, lai tās paziņotu Komisijai, nav pietiekami, lai nodrošinātu paziņoto struktūru vienlīdz augsta līmeņa darbību visā Savienībā. Tomēr ir svarīgi, lai visas paziņotās struktūras veiktu savas funkcijas vienādā līmenī un godīgas konkurences apstākļos. Tādēļ jānosaka obligātās prasības atbilstības novērtēšanas struktūrām, kuras vēlas tikt paziņotas, lai varētu sniegt atbilstības novērtēšanas pakalpojumus.

(36) Lai nodrošinātu saskaņotu atbilstības novērtēšanas kvalitātes līmeni, ir arī svarīgi noteikt prasības paziņojošajām iestādēm un citām struktūrām, kas piedalās paziņoto struktūru novērtēšanā, paziņošanā un uzraudzībā.

(37) Šajā direktīvā izveidotā sistēma būtu jāpapildina ar akreditācijas sistēmu, kas paredzēta Regulā (EK) Nr. 765/2008. Akreditācija ir svarīgs līdzeklis, kā verificēt atbilstības novērtēšanas struktūru kompetenci, tāpēc tā arī būtu jāizmanto paziņošanā.

(38) Regulā (EK) Nr. 765/2008 paredzētā pārredzamā akreditācija, kas nodrošina atbilstības sertifikātu vajadzīgo uzticamību, valstu publiskā sektora iestādēm visā Savienībā būtu jāuzskata par vēlamāko līdzekli, kā pierādīt atbilstības novērtēšanas struktūru tehnisko kompetenci. Tomēr valstu iestādes var uzskatīt, ka tām ir piemēroti līdzekļi, ar ko pašām veikt minēto novērtēšanu. Šādos gadījumos, lai nodrošinātu citu valsts iestāžu veiktās novērtēšanas pienācīgu ticamības līmeni, valsts iestādēm būtu jāiesniedz Komisijai un pārējām dalībvalstīm vajadzīgie dokumentārie pierādījumi, ka izvērtētās atbilstības novērtēšanas struktūras atbilst attiecīgajām normatīvajām prasībām.

(39) Atbilstības novērtēšanas struktūras bieži piešķir apakšlīgumus par kādām to darbības daļām saistībā ar atbilstības novērtēšanu vai izmanto filiāles. Lai nodrošinātu aizsardzības līmeni, kāds nepieciešams Savienības tirgū laižamajiem pirotehniskajiem izstrādājumiem, ir ļoti svarīgi, lai atbilstības novērtēšanas uzdevumu veikšanai apakšlīgumu slēdzēji un filiāles atbilstu tādām pašām prasībām, kādām paziņotās struktūras. Tādēļ ir svarīgi, lai paziņojamo struktūru kompetences un snieguma novērtēšana un jau paziņoto struktūru uzraudzība attiektos arī uz darbībām, kuras veic apakšlīgumu slēdzēji un filiāles.

(40) Jāpalielina paziņošanas procedūras efektivitāte un pārredzamība, un jo īpaši tā jāpielāgo jaunajām tehnoloģijām, lai paziņošanu varētu veikt elektroniski.

(41) Paziņotās struktūras var piedāvāt savus pakalpojumus visā Savienībā, tāpēc ir lietderīgi dot pārējām dalībvalstīm un Komisijai iespēju iebilst pret paziņoto struktūru. Tādēļ ir svarīgi noteikt laikposmu, kurā var novērst visas šaubas vai bažas par atbilstības novērtēšanas struktūru kompetenci, pirms tās sāk darboties kā paziņotās struktūras.

(42) Konkurētspējai ir svarīgi, lai paziņotās struktūras piemērotu atbilstības novērtēšanas procedūras, neradot lieku apgrūtinājumu uzņēmējiem. Tā paša iemesla dēļ un lai nodrošinātu vienādu attieksmi pret uzņēmējiem, jānodrošina konsekventa atbilstības novērtēšanas procedūru tehniskā piemērošana. Vislabāk to var panākt ar atbilstīgu koordinēšanu un sadarbību starp paziņotajām struktūrām.

(43) Dalībvalstīm būtu jāveic visi atbilstīgie pasākumi, lai nodrošinātu, ka pirotehniskos izstrādājumus var laist tirgū tikai tad, ja tie, pareizi uzglabāti un izmantoti paredzētajam nolūkam vai izmantošanas apstākļos, ko var saprātīgi paredzēt, neapdraud cilvēku veselību un drošumu. Būtu jāuzskata, ka pirotehniskie izstrādājumi neatbilst šajā direktīvā noteiktajām drošuma pamatprasībām tikai tādos izmantošanas apstākļos, ko var saprātīgi paredzēt, proti, ja šāda izmantošana varētu rasties likumīgas un viegli paredzamas cilvēku uzvedības rezultātā.

(44) Lai nodrošinātu tiesisko noteiktību, jāprecizē, ka Regulas (EK) Nr. 765/2008 noteikumi par Savienības tirgus uzraudzību un kontroli attiecībā uz produktiem, kas nokļūst Savienības tirgū, attiecas uz pirotehniskajiem izstrādājumiem. Šai direktīvai nevajadzētu kavēt dalībvalstis no kompetento iestāžu izvēles šo uzdevumu veikšanai.

(45) Pirotehnisko izstrādājumu grupas, kas ietver līdzīgas konstrukcijas, funkcijas vai rakstura izstrādājumus, paziņotajām struktūrām pārbaudēs būtu jāvērtē kā viena produktu kategorija.

(46) Ir nepieciešama drošības procedūra, kas dotu iespēju apstrīdēt pirotehniskā izstrādājuma atbilstību. Lai uzlabotu pārredzamību un samazinātu procedūras laiku, jāuzlabo esošā drošības procedūra, lai padarītu to efektīvāku un lai tajā izmantotu dalībvalstīm pieejamās zināšanas.

(47) Pašreizējā sistēma būtu jāpapildina ar procedūru, kas ļauj ieinteresētajām personām saņemt informāciju par pasākumiem, kurus paredzēts veikt attiecībā uz pirotehniskajiem izstrādājumiem, kas rada apdraudējumu cilvēku veselībai vai drošumam vai citiem sabiedrības interešu aizsardzības aspektiem. Tai būtu arī jāļauj tirgus uzraudzības iestādēm sadarbībā ar attiecīgajiem uzņēmējiem savlaicīgāk rīkoties saistībā ar šādiem pirotehniskajiem izstrādājumiem.

(48) Ja dalībvalstis un Komisija vienojas par kādas dalībvalsts veiktā pasākuma pamatotību, Komisijai turpmāk nebūtu jāiesaistās, izņemot gadījumus, kad neatbilstības iemesls var būt saskaņotā standarta trūkumi.

(49) Drošu pirotehnisko izstrādājumu piegāde ir ražotāja un importētāja interesēs, lai izvairītos no saistību izmaksām par bojātiem izstrādājumiem, kuri var radīt kaitējumu cilvēkiem un privātīpašumam. Šajā sakarā Padomes Direktīva 85/374/EEK (1985. gada 25. jūlijs) par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz atbildību par produktiem ar trūkumiem (12) papildina šo direktīvu, jo Direktīva 85/374/EEK uzliek ražotājiem un importētājiem atbildību neatkarīgi no vainas, kā arī nodrošina atbilstīgu patērētāju aizsardzības līmeni. Turklāt Direktīva 85/374/EEK nodrošina, ka paziņoto struktūru profesionālajai darbībai ir jābūt attiecīgi apdrošinātai, ja vien atbildību par tām neuzņemas valsts saskaņā ar valsts tiesību aktiem, vai arī dalībvalsts pati nav tieši atbildīga par testiem.

(50) Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus šīs direktīvas īstenošanai, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (13).

(51) Būtu jāizmanto konsultēšanās procedūra, lai pieņemtu īstenošanas aktus, ar kuriem paziņojušajai dalībvalstij prasa veikt nepieciešamos korektīvos pasākumus attiecībā uz paziņotajām struktūrām, kas vairs neatbilst paziņošanas prasībām.

(52) Būtu jāizmanto pārbaudes procedūra, lai pieņemtu īstenošanas aktus, ar kuriem nosaka vienotu numerācijas sistēmu pirotehnisko izstrādājumu identifikācijai un praktiskos pasākumus attiecībā uz pirotehnisko izstrādājumu reģistrācijas numuru reģistru un datu regulāru vākšanu un atjaunināšanu par nelaimes gadījumiem, kas saistīti ar pirotehniskajiem izstrādājumiem.

(53) Pārbaudes procedūra būtu jāizmanto arī, lai pieņemtu īstenošanas aktus attiecībā uz pirotehniskajiem izstrādājumiem, kas atbilst prasībām un rada apdraudējumu cilvēku veselībai vai drošumam vai citiem sabiedrības interešu aizsardzības aspektiem.

(54) Komisijai būtu jāpieņem īstenošanas akti, kas jāpiemēro nekavējoties, ja pienācīgi pamatotos gadījumos saistībā ar prasībām atbilstīgiem pirotehniskajiem izstrādājumiem, kas rada apdraudējumu cilvēku veselībai vai drošumam, tas vajadzīgs nenovēršamu un steidzamu iemeslu dēļ.

(55) Ar šo direktīvu izveidotajai komitejai atbilstīgi iedibinātai praksei var būt noderīga loma, izskatot ar šīs direktīvas piemērošanu saistītus jautājumus, kurus saskaņā ar komitejas reglamentu ierosina vai nu tās priekšsēdētājs, vai dalībvalsts pārstāvis.

(56) Komisijai ar īstenošanas aktiem, nepiemērojot Regulu (ES) Nr. 182/2011 šo aktu īpašā rakstura dēļ, būtu jānosaka, vai dalībvalstu pieņemtie pasākumi attiecībā uz neatbilstīgiem pirotehniskiem izstrādājumiem ir pamatoti vai nē.

(57) Dalībvalstīm būtu jāpieņem noteikumi par sankcijām, kas piemērojamas par to valstu tiesību aktu noteikumu pārkāpumiem, kuri pieņemti, ievērojot šo direktīvu, un būtu jānodrošina minēto noteikumu izpilde. Attiecīgajām sankcijām vajadzētu būt iedarbīgām, samērīgām un atturošām.

(58) Ražotājiem un importētājiem ir jādod vairāk laika, lai izmantotu visas tiesības saskaņā ar attiecīgās valsts pasākumiem, kas bija spēkā pirms to tiesību normu piemērošanas, ar kurām transponē šo direktīvu, piemēram, izpārdot saražoto izstrādājumu krājumus. Tādēļ ir jāparedz saprātīgi pārejas pasākumi, kas nodrošinātu tādu pirotehnisko izstrādājumu pieejamību tirgū, kuri pirms dienas, kad jāpiemēro valstu pasākumi, ar kuriem transponē šo direktīvu, jau ir laisti tirgū saskaņā ar Direktīvu 2007/23/EK, bez nepieciešamības panākt atbilstību papildu produktu prasībām. Tādēļ izplatītājiem vajadzētu varēt piegādāt pirotehniskos izstrādājumus, kuri ir laisti tirgū, proti, krājumus, kas jau ir izplatīšanas ķēdē, pirms dienas, kad jāpiemēro valstu pasākumi, ar kuriem transponē šo direktīvu.

(59) Transportlīdzekļiem paredzētie pirotehniskie izstrādājumi ir konstruēti transportlīdzekļa ekspluatācijas cikliem un tādēļ tiem ir vajadzīgi īpaši pārejas pasākumi. Šādam pirotehniskajam izstrādājumam ir jāatbilst to tiesību aktu prasībām, kuri ir piemērojami laikā, kad tas ir pirmo reizi darīts pieejams tirgū, un visu tā transportlīdzekļa ekspluatācijas laikā, kurā tas ir uzstādīts.

(60) Lai nodrošinātu konkrētu pirotehnisko izstrādājumu nepārtrauktu izmantošanu, jo īpaši autobūves nozarē, I pielikuma 4. punkts jāpiemēro no 2013. gada 4. jūlija.

(61) Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķi, proti, nodrošināt, lai pirotehniskie izstrādājumi tirgū atbilstu prasībām, kas paredz augstu veselības aizsardzības un drošuma un citu sabiedrības interešu aizsardzības līmeni, garantējot iekšējā tirgus darbību, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka minētos mērķus tā vēriena un seku dēļ var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

(62) Pienākumam šo direktīvu transponēt attiecīgu valstu tiesību aktos būtu jāattiecas vienīgi uz noteikumiem, kuri paredz būtiskus grozījumus salīdzinājumā ar iepriekšējo direktīvu. Pienākums transponēt noteikumus, kas nav grozīti, izrietēja no Direktīvas 2007/23/EK.

(63) Šai direktīvai nevajadzētu skart dalībvalstu pienākumus attiecībā uz IV pielikuma B daļā norādītajiem termiņiem direktīvas transponēšanai valsts tiesību aktos un tās piemērošanai,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

1. NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets

1. Šajā direktīvā paredzēti noteikumi, kuru mērķis ir panākt pirotehnisko izstrādājumu brīvu apriti iekšējā tirgū, nodrošinot augsta līmeņa cilvēku veselības un sabiedrības drošības aizsardzību, kā arī patērētāju aizsardzību un drošumu, ņemot vērā arī atbilstīgos aspektus attiecībā uz vides aizsardzību.

2. Šajā direktīvā ir noteiktas drošuma pamatprasības, kurām pirotehniskajiem izstrādājumiem jāatbilst, lai tos darītu pieejamus tirgū. Minētās prasības ir izklāstītas I pielikumā.

2. pants

Piemērošanas joma

1. Šo direktīvu piemēro pirotehniskajiem izstrādājumiem.

2. Šo direktīvu nepiemēro:

a) pirotehniskajiem izstrādājumiem, ko saskaņā ar valstu tiesību aktiem nekomerciālā nolūkā izmanto bruņotie spēki, policija vai ugunsdzēsēji;

b) aprīkojumam, uz ko attiecas Direktīva 96/98/EK;

c) pirotehniskajiem izstrādājumiem, ko izmanto aviokosmiskajā rūpniecībā;

d) kapselēm, kas īpaši paredzētas rotaļlietām, uz kurām attiecas Direktīvas 2009/48/EK darbības joma;

e) sprāgstvielām, uz kurām attiecas Direktīvas 93/15/EEK darbības joma;

f) munīcijai;

g) uguņošanas ierīcēm, ko ražotājs ir izgatavojis izmantošanai paša vajadzībām un ko dalībvalsts, kurā ražotājs veic uzņēmējdarbību, ir apstiprinājusi izmantošanai tikai savā teritorijā, un kas paliek minētās dalībvalsts teritorijā.

3. pants

Definīcijas

Šajā direktīvā piemēro šādas definīcijas:

1) “pirotehniskais izstrādājums” ir jebkurš izstrādājums, kas satur sprādzienbīstamas vielas vai sprādzienbīstamus vielu maisījumus un paredzēts karstuma, gaismas, skaņas, gāzes vai dūmu vai šādu efektu kombinācijas radīšanai ar pašuzturošu eksotermisku ķīmisku reakciju;

2) “uguņošanas ierīce” ir izklaidei paredzēts pirotehniskais izstrādājums;

3) “skatuves pirotehniskie izstrādājumi” ir pirotehniskie izstrādājumi, kuri paredzēti izmantošanai telpās vai ārpus telpām uz skatuves, tostarp kinofilmu un televīzijas raidījumu veidošanā vai līdzīgiem mērķiem;

4) “transportlīdzekļu pirotehniskie izstrādājumi” ir transportlīdzekļu drošuma ierīču komponenti, kas satur pirotehniskas vielas, kuras izmanto, lai aktivizētu šīs vai citas ierīces;

5) “munīcija” ir šāviņi, dzenošie lādiņi, kā arī mācību munīcija, ko izmanto rokas šaujamieročos, citos ieročos un artilērijā;

6) “persona ar speciālām zināšanām” ir persona, kuru dalībvalsts ir pilnvarojusi savā teritorijā rīkoties ar un/vai izmantot F4 kategorijas uguņošanas ierīces, T2 kategorijas skatuves pirotehniskos izstrādājumus un/vai P2 kategorijas citus pirotehniskos izstrādājumus;

7) “darīt pieejamu tirgū” nozīmē, veicot komercdarbību, par maksu vai bez maksas jebkādus pirotehniskos izstrādājumus piegādāt izplatīšanai, patēriņam vai izmantošanai Savienības tirgū;

8) “laist tirgū” nozīmē pirotehnisko izstrādājumu pirmo reizi darīt pieejamu Savienības tirgū;

9) “ražotājs” ir fiziska vai juridiska persona, kas ražo pirotehnisko izstrādājumu vai kas ir izstrādājis vai izgatavojis un laiž minēto pirotehnisko izstrādājumu tirgū ar savu vārdu vai preču zīmi;

10) “importētājs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kura veic uzņēmējdarbību Savienībā un laiž Savienības tirgū kādas trešās valsts pirotehnisko izstrādājumu;

11) “izplatītājs” ir jebkura tāda fiziska vai juridiska persona piegādes ķēdē, kas nav ražotājs vai importētājs un kas dara pirotehnisko izstrādājumu pieejamu tirgū;

12) “uzņēmēji” ir ražotājs, importētājs un izplatītājs;

13) “tehniskā specifikācija” ir dokuments, kurā noteiktas tehniskās prasības, kādām pirotehniskajam izstrādājumam ir jāatbilst;

14) “saskaņotais standarts” ir saskaņotais standarts, kā tas definēts Regulas (ES) Nr. 1025/2012 2. panta 1. punkta c) apakšpunktā;

15) “akreditācija” ir akreditācija, kā tā definēta Regulas (EK) Nr. 765/2008 2. panta 10. punktā;

16) “valsts akreditācijas struktūra” ir valsts akreditācijas struktūra, kā tā definēta Regulas (EK) Nr. 765/2008 2. panta 11. punktā;

17) “atbilstības novērtēšana” ir process, kurā novērtē, vai ir ievērotas ar pirotehnisko izstrādājumu saistītās drošuma pamatprasības, kas noteiktas šajā direktīvā;

18) “atbilstības novērtēšanas struktūra” ir struktūra, kas veic atbilstības novērtēšanas darbības, tostarp kalibrēšanu, testēšanu, sertificēšanu un pārbaudi;

19) “atsaukšana” ir ikviens pasākums, kura mērķis ir saņemt atpakaļ pirotehnisko izstrādājumu, kas jau ir bijis pieejams galalietotājam;

20) “izņemšana” ir ikviens pasākums, kas paredzēts, lai novērstu, ka pirotehniskais izstrādājums no piegādes ķēdes tiek darīts pieejams tirgū;

21) “Savienības saskaņošanas tiesību akti” ir visi Savienības tiesību akti, ar ko saskaņo produktu tirdzniecības nosacījumus;

22) “CE zīme” ir zīme, ar ko ražotājs norāda, ka pirotehniskais izstrādājums atbilst piemērojamajām prasībām, kuras izklāstītas Savienības saskaņošanas tiesību aktos attiecībā uz tās uzlikšanu.

4. pants

Brīva aprite

1. Dalībvalstis neaizliedz, neierobežo vai nekavē tādu pirotehnisko izstrādājumu pieejamību tirgū, kas atbilst šīs direktīvas prasībām.

2. Šī direktīva neliedz dalībvalstīm sabiedriskās kārtības, drošības, veselības un drošuma, vai vides aizsardzības apsvērumu dēļ veikt pasākumus, lai aizliegtu vai ierobežotu F2 un F3 kategorijas uguņošanas ierīču, skatuves pirotehnisko izstrādājumu un citu pirotehnisko izstrādājumu turēšanu īpašumā, izmantošanu un/vai pārdošanu plašai sabiedrībai.

3. Gadatirgos, komercizstādēs un demonstrācijās, kuru nolūks ir pirotehnisko izstrādājumu tirdzniecība, dalībvalstis nekavē tādu pirotehnisko izstrādājumu demonstrēšanu un izmantošanu, kas neatbilst šai direktīvai, ar noteikumu, ka skaidri saskatāma zīme norāda uz attiecīgā gadatirgus, komercizstādes vai demonstrācijas nosaukumu un datumu un uz šādu pirotehnisko izstrādājumu neatbilstību un nepieejamību pārdošanā, kamēr nav nodrošināta atbilstība. Šādu pasākumu laikā veic nepieciešamos drošuma pasākumus saskaņā ar visām attiecīgās dalībvalsts kompetentās iestādes noteiktajām prasībām.

4. Dalībvalstis nekavē tādu pirotehnisko izstrādājumu brīvu apriti un izmantošanu, kas ražoti izpētes, izstrādes un testēšanas nolūkos un kas neatbilst šai direktīvai, ar noteikumu, ka skaidri saskatāma zīme norāda to neatbilstību un nepieejamību nolūkos, kuri nav pētniecība, izstrāde un testēšana.

5. pants

Pieejamība tirgū

Dalībvalstis veic visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka pirotehniskos izstrādājumus var darīt pieejamus tirgū tikai tad, ja tie atbilst šīs direktīvas prasībām.

6. pants

Pirotehnisko izstrādājumu kategorijas

1. Pirotehniskos izstrādājumus ražotājs klasificē atbilstīgi to izmantošanas veidam vai to nolūkam un bīstamības līmenim, tostarp to radītā trokšņa līmenim. Attiecīgās paziņotās struktūras, kas minētas 21. pantā, apstiprina klasifikāciju atbilstīgi 17. pantā minētajām atbilstības novērtēšanas procedūrām.

Klasifikācija ir šāda:

a) uguņošanas ierīces: i) F1 kategorija – ļoti zemas bīstamības un zema trokšņa līmeņa uguņošanas ierīces, kas paredzētas izmantošanai norobežotās telpās, tostarp uguņošanas ierīces, kuras paredzētas izmantošanai dzīvojamo ēku iekšpusē; ii) F2 kategorija – zemas bīstamības un zema trokšņa līmeņa uguņošanas ierīces, kas paredzētas izmantošanai ārpus telpām norobežotās teritorijās; iii) F3 kategorija – vidējas bīstamības uguņošanas ierīces, kuras paredzētas izmantošanai ārpus telpām lielās, atklātās teritorijās un kuru radītā trokšņa līmenis nav kaitīgs cilvēku veselībai; iv) F4 kategorija – augstas bīstamības uguņošanas ierīces, kuras paredzētas izmantošanai tikai personām ar speciālām zināšanām (vispārēji pazīstamas kā “uguņošanas ierīces profesionālai izmantošanai”) un kuru radītā trokšņa līmenis nav kaitīgs cilvēku veselībai;

b) skatuves pirotehniskie izstrādājumi: i) T1 kategorija – izmantošanai uz skatuves paredzēti zemas bīstamības pirotehniskie izstrādājumi; ii) T2 kategorija – izmantošanai uz skatuves paredzēti pirotehniskie izstrādājumi, kuri paredzēti, lai tos izmantotu tikai personas ar speciālām zināšanām;

c) citi pirotehniskie izstrādājumi: i) P1 kategorija – pirotehniskie izstrādājumi, kas nav uguņošanas ierīces, un zemas bīstamības skatuves pirotehniskie izstrādājumi; ii) P2 kategorija – pirotehniskie izstrādājumi, kas nav uguņošanas ierīces, un skatuves pirotehniskie izstrādājumi, kuri paredzēti, lai ar tiem rīkotos vai tos izmantotu tikai personas ar speciālām zināšanām.

2. Dalībvalstis informē Komisiju par procedūrām, ar kādām tās nosaka un pilnvaro personas ar speciālām zināšanām.

7. pants

Vecuma ierobežojumi un citi ierobežojumi

1. Pirotehniskos izstrādājumus nedara pieejamus tirgū personām, kas jaunākas par:

a) uguņošanas ierīces: i) F1 kategorija – 12 gadiem; ii) F2 kategorija – 16 gadiem; iii) F3 kategorija – 18 gadiem;

b) T1 kategorijas skatuves pirotehniskie izstrādājumi un citi P1 kategorijas pirotehniskie izstrādājumi – 18 gadiem.

2. Dalībvalstis drīkst paaugstināt 1. punktā noteiktos vecuma ierobežojumus, ja to attaisno sabiedriskās kārtības, drošības vai veselības un drošuma apsvērumi. Dalībvalstis drīkst arī pazemināt vecuma ierobežojumus personām, kas ir profesionāli apmācītas vai piedalās šādās apmācībās.

3. Ražotāji, importētāji un izplatītāji nedara pieejamus tirgū šādus pirotehniskos izstrādājumus, izņemot tikai personām ar speciālām zināšanām:

a) F4 kategorijas uguņošanas ierīces;

b) T2 kategorijas skatuves pirotehniskos izstrādājumus un citus P2 kategorijas pirotehniskos izstrādājumus.

4. Citus transportlīdzekļiem paredzētus P1 kategorijas pirotehniskos izstrādājumus, tostarp drošības spilvenu un drošības jostu nospriegošanas sistēmas, nedara pieejamus plašai sabiedrībai, ja vien minētie transportlīdzekļiem paredzētie pirotehniskie izstrādājumi nav iestrādāti transportlīdzeklī vai noņemamā transportlīdzekļa daļā.

2. NODAĻA

UZŅĒMĒJU PIENĀKUMI

8. pants

Ražotāju pienākumi

1. Laižot savus pirotehniskos izstrādājumus tirgū, ražotāji nodrošina, ka tie ir konstruēti un izgatavoti saskaņā ar drošuma pamatprasībām, kas noteiktas I pielikumā.

2. Ražotāji sagatavo II pielikumā minēto tehnisko dokumentāciju un nodrošina, ka ir veikta 17. pantā minētā attiecīgā atbilstības novērtēšanas procedūra.

Ja ar šo procedūru ir pierādīts, ka pirotehniskais izstrādājums atbilst piemērojamajām prasībām, ražotāji sagatavo ES atbilstības deklarāciju un uzliek CE zīmi.

3. Ražotāji glabā tehnisko dokumentāciju un ES atbilstības deklarāciju 10 gadus pēc pirotehniskā izstrādājuma laišanas tirgū.

4. Ražotāji nodrošina, ka ir izveidotas procedūras, lai sērijveida ražošanā nodrošinātu pastāvīgu atbilstību šai direktīvai. Pienācīgi ņem vērā pirotehniskā izstrādājuma konstrukcijas vai raksturlielumu izmaiņas, kā arī izmaiņas saskaņotajos standartos vai citās tehniskajās specifikācijās, atsaucoties uz kurām deklarēta pirotehniskā izstrādājuma atbilstība.

Ja to uzskata par lietderīgu saistībā ar pirotehniskā izstrādājuma radīto apdraudējumu, ražotāji patērētāju veselības un drošuma aizsardzības nolūkā pēc pienācīgi pamatota kompetento iestāžu pieprasījuma veic tirgū pieejamo pirotehnisko izstrādājumu paraugu testēšanu, izmeklē un, ja vajadzīgs, reģistrē sūdzības, neatbilstīgus pirotehniskos izstrādājumus un atsauktus pirotehniskos izstrādājumus, kā arī pastāvīgi informē par šo uzraudzību izplatītājus.

5. Ražotāji nodrošina, ka pirotehniskie izstrādājumi, ko viņi laiduši tirgū, ir marķēti saskaņā ar 10. pantu vai 11. pantu.

6. Ražotāji uz pirotehniskā izstrādājuma norāda savu nosaukumu, reģistrēto komercnosaukumu vai reģistrēto preču zīmi un pasta adresi, kur ar tiem var sazināties, vai, ja tas nav iespējams, to norāda uz iepakojuma vai pirotehniskajam izstrādājumam pievienotajā dokumentā. Adresē norāda vienu kontaktpunktu, kurā var sazināties ar ražotāju. Kontaktinformācija ir galalietotājiem un tirgus uzraudzības iestādēm viegli saprotamā valodā.

7. Ražotāji nodrošina, ka pirotehniskajam izstrādājumam ir pievienotas patērētājiem un citiem galalietotājiem viegli saprotamas instrukcijas un drošuma informācija valodā, ko nosaka attiecīgā dalībvalsts. Šādas instrukcijas un drošuma informācija, kā arī jebkāds marķējums ir skaidrs un saprotams.

8. Ražotāji, kas uzskata vai kam ir iemesls uzskatīt, ka pirotehniskais izstrādājums, kuru tie ir laiduši tirgū, neatbilst šai direktīvai, nekavējoties veic koriģējošos pasākumus, kas nepieciešami, lai panāktu pirotehniskā izstrādājuma atbilstību vai arī vajadzības gadījumā lai to izņemtu no tirgus vai atsauktu. Turklāt, ja pirotehniskais izstrādājums rada apdraudējumu, ražotāji nekavējoties par to informē kompetentās valsts iestādes tajās dalībvalstīs, kurās viņi pirotehnisko izstrādājumu ir darījuši pieejamu tirgū, norādot sīku informāciju jo īpaši par neatbilstību un par veiktajiem koriģējošajiem pasākumiem.

9. Pēc pamatota kompetentās valsts iestādes pieprasījuma ražotāji tai viegli saprotamā valodā papīra vai elektroniskā formātā sniedz visu informāciju un dokumentāciju, kas nepieciešama, lai pierādītu pirotehniskā izstrādājuma atbilstību šai direktīvai. Pēc minētās iestādes pieprasījuma viņi ar to sadarbojas visos pasākumos, kas veikti, lai nepieļautu apdraudējumus, ko rada pirotehniskie izstrādājumi, kurus viņi ir laiduši tirgū.

9. pants

Izsekojamība

1. Lai sekmētu pirotehnisko izstrādājumu izsekojamību, ražotāji tos marķē ar reģistrācijas numuru, ko piešķīrusi paziņotā struktūra, kura saskaņā ar 17. pantu veic atbilstības novērtēšanu. Numerāciju veic saskaņā ar vienotu sistēmu, ko nosaka Komisija.

2. Ražotāji un importētāji glabā to pirotehnisko izstrādājumu reģistrācijas numuru uzskaiti, kurus viņi ir darījuši pieejamus tirgū, un šo informāciju pēc pieprasījuma dara pieejamu attiecīgajām iestādēm.

10. pants

To pirotehnisko izstrādājumu marķēšana, kuri nav transportlīdzekļiem paredzēti pirotehniskie izstrādājumi

1. Ražotāji nodrošina, ka pirotehniskie izstrādājumi, kas nav transportlīdzekļiem paredzēti pirotehniskie izstrādājumi, ir marķēti redzamā, salasāmā un neizdzēšamā veidā tās dalībvalsts oficiālajā(-ās) valodā(-ās), kurā(-ās) pirotehniskais izstrādājums tiek darīts pieejams patērētājam. Šāds marķējums ir skaidrs un saprotams.

2. Pirotehnisko izstrādājumu marķējumā iekļauj vismaz 8. panta 6. punktā noteikto informāciju par ražotāju un, ja ražotājs neveic uzņēmējdarbību Savienībā, attiecīgi 8. panta 6. punktā un 12. panta 3. punktā noteikto informāciju par ražotāju un importētāju, pirotehniskā izstrādājuma nosaukumu un tipu, tā reģistrācijas numuru un tā produkta, partijas vai sērijas numuru, 7. panta 1. un 2. punktā noteiktos minimālos vecuma ierobežojumus, attiecīgo kategoriju, lietošanas instrukcijas, ražošanas gadu F3 un F4 kategorijas izstrādājumiem un nepieciešamības gadījumā minimālo drošuma attālumu. Marķējumā iekļauj informāciju par tīro sprādzienbīstamo saturu (NEC).

3. Uz uguņošanas ierīcēm norāda arī vismaz šādu informāciju:

a) F1 kategorija – nepieciešamības gadījumā “tikai izmantošanai ārpus telpām” un minimālo drošuma attālumu;

b) F2 kategorija – “tikai izmantošanai ārpus telpām” un nepieciešamības gadījumā minimālo(-os) drošuma attālumu(-us);

c) F3 kategorija – “tikai izmantošanai ārpus telpām” un minimālo(-os) drošuma attālumu(-us);

d) F4 kategorija – “izmantošanai tikai personām ar speciālām zināšanām” un minimālo(-os) drošuma attālumu(-us).

4. Uz skatuves pirotehniskajiem izstrādājumiem norāda arī vismaz šādu informāciju:

a) T1 kategorija – nepieciešamības gadījumā “tikai izmantošanai ārpus telpām” un minimālo(-os) drošuma attālumu(-us);

b) T2 kategorija – “izmantošanai tikai personām ar speciālām zināšanām” un minimālo(-os) drošuma attālumu(-us).

5. Ja uz pirotehniskā izstrādājuma nav pietiekami daudz vietas, lai marķējums atbilstu 2., 3. un 4. punkta prasībām, šo informāciju sniedz uz vismazākās iepakojuma vienības.

11. pants

Transportlīdzekļiem paredzēto pirotehnisko izstrādājumu marķēšana

1. Transportlīdzekļiem paredzēto pirotehnisko izstrādājumu marķējumā norāda 8. panta 6. punktā noteikto informāciju par ražotāju, pirotehniskā izstrādājuma nosaukumu un tipu, tā reģistrācijas numuru un tā produkta, partijas vai sērijas numuru, kā arī vajadzības gadījumā drošuma instrukcijas.

2. Ja uz transportlīdzekļiem paredzēta pirotehniskā izstrādājuma nav pietiekami daudz vietas, lai marķējums atbilstu 1. punkta prasībām, šo informāciju sniedz uz iepakojuma.

3. Profesionāliem lietotājiem piegādā drošuma datu lapu par transportlīdzekļiem paredzētiem pirotehniskiem izstrādājumiem, kura ir lietotāju pieprasītajā valodā, ir sagatavota saskaņā ar II pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1907/2006 (2006. gada 18. decembris), kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH) un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru (14), un kurā ņem vērā minēto lietotāju īpašās vajadzības.

Drošuma datu lapu var pievienot papīra formātā vai elektroniski ar noteikumu, ka profesionālajiem lietotājiem ir vajadzīgie piekļuves līdzekļi.

12. pants

Importētāju pienākumi

1. Importētāji laiž tirgū tikai prasībām atbilstīgus pirotehniskos izstrādājumus.

2. Pirms pirotehniskā izstrādājuma laišanas tirgū importētāji nodrošina, ka ražotājs ir veicis pienācīgo 17. pantā minēto atbilstības novērtēšanas procedūru. Viņi nodrošina, ka ražotājs ir sagatavojis tehnisko dokumentāciju, ka pirotehniskajam izstrādājumam ir CE zīme, ka tam ir pievienoti vajadzīgie dokumenti un ka ražotājs ir izpildījis 8. panta 5. un 6. punktā noteiktās prasības.

Ja importētājs uzskata vai viņam ir iemesls uzskatīt, ka pirotehniskais izstrādājums neatbilst I pielikumā izklāstītajām drošuma pamatprasībām, viņš nelaiž pirotehnisko izstrādājumu tirgū, līdz nav panākta atbilstība. Turklāt, ja pirotehniskais izstrādājums rada apdraudējumu, importētājs par to informē ražotāju un tirgus uzraudzības iestādes.

3. Importētāji uz pirotehniskā izstrādājuma norāda savu nosaukumu, reģistrēto komercnosaukumu vai reģistrēto preču zīmi un pasta adresi, kur ar tiem var sazināties, vai, ja tas nav iespējams, to norāda uz iepakojuma vai pirotehniskajam izstrādājumam pievienotajā dokumentā. Kontaktinformācija ir galalietotājiem un tirgus uzraudzības iestādēm viegli saprotamā valodā.

4. Importētāji nodrošina, ka pirotehniskajam izstrādājumam ir pievienotas patērētājiem un citiem galalietotājiem viegli saprotamas instrukcijas un drošuma informācija valodā, ko nosaka attiecīgā dalībvalsts.

5. Importētāji nodrošina, ka laikā, kad tie ir atbildīgi par pirotehnisko izstrādājumu, tā uzglabāšanas un pārvadāšanas apstākļi negatīvi neietekmē tā atbilstību I pielikumā izklāstītajām drošuma pamatprasībām.

6. Ja to uzskata par lietderīgu saistībā ar pirotehniskā izstrādājuma radīto apdraudējumu, importētāji patērētāju veselības un drošuma aizsardzības nolūkā pēc pienācīgi pamatota kompetento iestāžu pieprasījuma veic tirgū pieejamo pirotehnisko izstrādājumu paraugu testēšanu, izmeklē un, ja vajadzīgs, reģistrē sūdzības, neatbilstīgus pirotehniskos izstrādājumus un atsauktus pirotehniskos izstrādājumus, kā arī pastāvīgi informē par šo uzraudzību izplatītājus.

7. Importētāji, kas uzskata vai kam ir iemesls uzskatīt, ka pirotehniskais izstrādājums, kuru tie ir laiduši tirgū, neatbilst šai direktīvai, nekavējoties veic koriģējošos pasākumus, kas nepieciešami, lai panāktu pirotehniskā izstrādājuma atbilstību vai arī vajadzības gadījumā lai to izņemtu no tirgus vai atsauktu. Turklāt, ja pirotehniskais izstrādājums rada apdraudējumu, importētāji nekavējoties par to informē kompetentās valsts iestādes tajās dalībvalstīs, kurās viņi pirotehnisko izstrādājumu ir darījuši pieejamu tirgū, norādot sīku informāciju jo īpaši par neatbilstību un par veiktajiem koriģējošajiem pasākumiem.

8. Importētāji 10 gadus pēc pirotehniskā izstrādājuma laišanas tirgū glabā ES atbilstības deklarācijas kopiju pieejamu tirgus uzraudzības iestādēm un nodrošina, lai šīm iestādēm pēc pieprasījuma būtu pieejama tehniskā dokumentācija.

9. Pēc pamatota kompetentās valsts iestādes pieprasījuma importētāji tai viegli saprotamā valodā papīra vai elektroniskā formātā sniedz visu informāciju un dokumentāciju, kas nepieciešama, lai pierādītu pirotehniskā izstrādājuma atbilstību. Pēc minētās iestādes pieprasījuma viņi ar to sadarbojas visos pasākumos, kas veikti, lai nepieļautu apdraudējumus, ko rada pirotehniskie izstrādājumi, kurus viņi ir laiduši tirgū.

13. pants

Izplatītāju pienākumi

1. Darot pirotehnisko izstrādājumu pieejamu tirgū, izplatītāji pietiekami rūpīgi ievēro šīs direktīvas prasības.

2. Pirms pirotehniskais izstrādājums tiek darīts pieejams tirgū, izplatītāji pārliecinās, ka izstrādājumam ir CE zīme, ka tam ir pievienoti vajadzīgie dokumenti, kā arī instrukcijas un drošuma informācija tās dalībvalsts patērētājiem un citiem galalietotājiem viegli saprotamā valodā, kurā pirotehniskais izstrādājums tiks darīts pieejams tirgū, un ka ražotājs un importētājs ir izpildījuši attiecīgi 8. panta 5. un 6. punktā un 12. panta 3. punktā izklāstītās prasības.

Ja izplatītājs uzskata vai viņam ir iemesls uzskatīt, ka pirotehniskais izstrādājums neatbilst I pielikumā izklāstītajām drošuma pamatprasībām, viņš nedara pirotehnisko izstrādājumu pieejamu tirgū, līdz nav panākta atbilstība. Turklāt, ja pirotehniskais izstrādājums rada apdraudējumu, izplatītājs par to informē ražotāju vai importētāju, kā arī tirgus uzraudzības iestādes.

3. Izplatītāji nodrošina, ka laikā, kad tie ir atbildīgi par pirotehnisko izstrādājumu, tā uzglabāšanas un pārvadāšanas apstākļi negatīvi neietekmē tā atbilstību I pielikumā izklāstītajām drošuma pamatprasībām.

4. Izplatītāji, kas uzskata vai kam ir iemesls uzskatīt, ka pirotehniskais izstrādājums, kuru tie ir darījuši pieejamu tirgū, neatbilst šai direktīvai, pārliecinās, ka ir veikti koriģējošie pasākumi, kas nepieciešami, lai panāktu pirotehniskā izstrādājuma atbilstību vai arī vajadzības gadījumā lai to izņemtu no tirgus vai atsauktu. Turklāt, ja pirotehniskais izstrādājums rada apdraudējumu, izplatītāji nekavējoties par to informē kompetentās valsts iestādes tajās dalībvalstīs, kurās viņi pirotehnisko izstrādājumu minētajam nolūkam ir darījuši pieejamu tirgū, norādot sīku informāciju jo īpaši par neatbilstību un par veiktajiem koriģējošajiem pasākumiem.

5. Pēc pamatota kompetentās valsts iestādes pieprasījuma izplatītāji papīra vai elektroniskā formātā sniedz visu informāciju un dokumentāciju, kas nepieciešama, lai pierādītu pirotehniskā izstrādājuma atbilstību. Pēc minētās iestādes pieprasījuma viņi ar to sadarbojas visos pasākumos, kas veikti, lai nepieļautu apdraudējumus, ko rada pirotehniskie izstrādājumi, kurus viņi ir darījuši pieejamus tirgū.

14. pants

Gadījumi, kad ražotāju pienākumus piemēro importētājiem un izplatītājiem

Ja importētājs vai izplatītājs laiž tirgū kādu pirotehnisko izstrādājumu ar savu vārdu vai preču zīmi vai maina jau tirgū laistu pirotehnisko izstrādājumu tā, ka izmaiņas var ietekmēt atbilstību šīs direktīvas prasībām, viņu šajā direktīvā uzskata par ražotāju un viņam ir tādi paši pienākumi kā ražotājam, uz kuru attiecas 8. pants.

15. pants

Uzņēmēju identifikācija

Uzņēmēji tirgus uzraudzības iestādēm pēc pieprasījuma norāda šādu informāciju:

a) visus uzņēmēju, kuri tiem piegādājuši pirotehnisko izstrādājumu;

b) visus uzņēmējus, kuriem tie piegādājuši pirotehnisko izstrādājumu.

Uzņēmēji spēj uzrādīt pirmajā daļā minēto informāciju 10 gadus pēc tam, kad pirotehniskais izstrādājums tiem piegādāts, un 10 gadus pēc tam, kad tie ir piegādājuši pirotehnisko izstrādājumu.

3. NODAĻA

PIROTEHNISKĀ IZSTRĀDĀJUMA ATBILSTĪBA

16. pants

Pieņēmums par pirotehnisko izstrādājumu atbilstību

Pirotehniskos izstrādājumus, kas atbilst tiem saskaņotajiem standartiem vai to daļām, uz kuriem atsauces ir publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, uzskata par atbilstīgiem I pielikumā izklāstītajām drošuma pamatprasībām, uz kurām attiecas minētie standarti vai to daļas.

17. pants

Atbilstības novērtēšanas procedūras

Lai novērtētu pirotehnisko izstrādājumu atbilstību, ražotājs izmanto vienu no šādām II pielikumā minētajām procedūrām:

a) ES tipa pārbaudi (B modulis) un pēc ražotāja izvēles vienu no turpmāk minētajām procedūrām: i) atbilstība tipam, pamatojoties uz iekšējo ražošanas kontroli un uzraudzītām produkta pārbaudēm pēc nejauši izvēlētiem intervāliem (C2 modulis); ii) atbilstība tipam, pamatojoties uz ražošanas procesa kvalitātes nodrošināšanu (D modulis); iii) atbilstība tipam, pamatojoties uz produkta kvalitātes nodrošināšanu (E modulis);

b) atbilstība, pamatojoties uz vienības verificēšanu (G modulis);

c) atbilstība tipam, pamatojoties uz visaptverošu kvalitātes nodrošināšanu (H modulis), ciktāl tā attiecas uz F4 kategorijas uguņošanas ierīcēm.

18. pants

ES atbilstības deklarācija

1. ES atbilstības deklarācijā norāda, ka ir pierādīta atbilstība I pielikumā izklāstītajām drošuma pamatprasībām.

2. ES atbilstības deklarācijai ir III pielikumā sniegtā parauga struktūra, tajā ir II pielikumā dotajos attiecīgajos moduļos norādītie elementi, un to pastāvīgi atjaunina. To tulko valodā vai valodās, ko nosaka dalībvalsts, kurā pirotehnisko izstrādājumu laiž vai dara pieejamu tirgū.

3. Ja uz pirotehnisko izstrādājumu attiecas vairāk nekā viens Savienības tiesību akts, kurš prasa ES atbilstības deklarāciju, tiek sagatavota vienota ES atbilstības deklarācija attiecībā uz visiem šādiem Savienības tiesību aktiem. Minētajā deklarācijā norāda attiecīgos Savienības tiesību aktus, tostarp arī atsauces uz to publikācijām.

4. Sagatavojot ES atbilstības deklarāciju, ražotājs uzņemas atbildību par pirotehniskā izstrādājuma atbilstību šajā direktīvā noteiktajām prasībām.

19. pants

CE zīmes vispārējie principi

Uz CE zīmi attiecas vispārējie principi, kas izklāstīti Regulas (EK) Nr. 765/2008 30. pantā.

20. pants

CE zīmes un citu marķējuma veidu uzlikšanas noteikumi un nosacījumi

1. CE zīmi redzami, salasāmi un neizdzēšami uzliek uz pašiem pirotehniskajiem izstrādājumiem. Ja tas nav iespējams vai attaisnojams pirotehniskā izstrādājuma īpatnību dēļ to uzliek uz iepakojuma un pievienotajiem dokumentiem.

2. CE zīmi uzliek pirms pirotehniskā izstrādājuma laišanas tirgū.

3. Aiz CE zīmes ir paziņotās struktūras identifikācijas numurs, ja šī struktūra piedalās ražošanas kontroles posmā.

Paziņotās struktūras identifikācijas numuru uzliek pati struktūra, vai pēc tās norādījuma to uzliek ražotājs.

4. Aiz CE zīmes un vajadzības gadījumā paziņotās struktūras identifikācijas numura var norādīt citu zīmi par īpašu apdraudējumu vai izmantojumu.

5. Dalībvalstis izmanto spēkā esošos mehānismus, lai nodrošinātu CE zīmes izmantošanas kārtības pareizu piemērošanu, un attiecīgi rīkojas minētās zīmes neatbilstīgas izmantošanas gadījumā.

4. NODAĻA

ATBILSTĪBAS NOVĒRTĒŠANAS IESTĀŽU PAZIŅOŠANA

21. pants

Paziņošana

Dalībvalstis paziņo Komisijai un pārējām dalībvalstīm struktūras, kas ir pilnvarotas veikt trešo personu atbilstības novērtēšanas uzdevumus saskaņā ar šo direktīvu.

22. pants

Paziņojošās iestādes

1. Dalībvalstis izraugās paziņojošo iestādi, kas ir atbildīga par tādu procedūru izveidi un veikšanu, kuras nepieciešamas, lai novērtētu un paziņotu atbilstības novērtēšanas struktūras un uzraudzītu paziņotās struktūras, tostarp to atbilstību 27. pantam.

2. Dalībvalstis var nolemt, ka 1. punktā minēto novērtēšanu un uzraudzību veic valsts akreditācijas struktūra Regulas (EK) Nr. 765/2008 nozīmē un saskaņā ar to.

23. pants

Prasības paziņojošajām iestādēm

1. Paziņojošo iestādi izveido tā, lai nebūtu nekādu interešu konfliktu ar atbilstības novērtēšanas struktūrām.

2. Paziņojošā iestāde ir veidota un darbojas tā, lai nodrošinātu tās darbības objektivitāti un taisnīgumu.

3. Paziņojošā iestāde ir veidota tā, lai visus lēmumus par atbilstības novērtēšanas struktūras paziņošanu pieņemtu kompetentas personas, kas nav tās pašas personas, kuras veikušas novērtēšanu.

4. Paziņojošā iestāde nepiedāvā un neveic nekādas darbības, ko veic atbilstības novērtēšanas struktūras, kā arī nesniedz konsultāciju pakalpojumus komerciālā nolūkā vai par konkurētspējīgu samaksu.

5. Paziņojošā iestāde nodrošina iegūtās informācijas konfidencialitāti.

6. Paziņojošajai iestādei ir pietiekams skaits kompetentu darbinieku tās pienākumu pienācīgai izpildei.

24. pants

Paziņojošo iestāžu informēšanas pienākums

Dalībvalstis informē Komisiju par atbilstības novērtēšanas struktūru novērtēšanas un paziņošanas procedūrām un paziņoto struktūru uzraudzības procedūrām savās valstīs, kā arī par visām izmaiņām šajā informācijā.

Komisija dara šo informāciju publiski pieejamu.

25. pants

Prasības paziņotajām struktūrām

1. Paziņošanas nolūkā atbilstības novērtēšanas struktūra atbilst 2. līdz 11. punktā noteiktajām prasībām.

2. Atbilstības novērtēšanas struktūru izveido saskaņā ar dalībvalsts tiesību aktiem, un tā ir juridiska persona.

3. Atbilstības novērtēšanas struktūra ir trešā persona, kas ir neatkarīga no organizācijas vai pirotehniskā izstrādājuma, kuru tā novērtē.

4. Atbilstības novērtēšanas struktūra, tās augstākā vadība un darbinieki, kas ir atbildīgi par atbilstības novērtēšanas uzdevumu veikšanu, nav pirotehnisko izstrādājumu konstruktori un/vai sprādzienbīstamu vielu izstrādātāji, ražotāji, piegādātāji, uzstādītāji, pircēji, īpašnieki, lietotāji vai apkopes veicēji, ne arī minēto pušu pārstāvji. Tas neliedz izmantot novērtētos pirotehniskos izstrādājumus un/vai sprādzienbīstamās vielas, kas ir nepieciešamas atbilstības novērtēšanas struktūras darbībai, vai izmantot pirotehniskos izstrādājumus vai vielas personīgām vajadzībām.

Atbilstības novērtēšanas struktūra, tās augstākā līmeņa vadība un darbinieki, kas ir atbildīgi par atbilstības novērtēšanas uzdevumiem, nav tieši saistīti ar pirotehnisko izstrādājumu konstruēšanu un/vai sprādzienbīstamo vielu izstrādāšanu, izgatavošanu vai iebūvēšanu, tirdzniecību, uzstādīšanu, izmantošanu vai apkopi, kā arī nepārstāv šajās darbībās iesaistītās personas. Viņi neiesaistās darbībās, kas var būt pretrunā viņu lēmuma neatkarībai vai integritātei attiecībā uz tām novērtēšanas darbībām, kuras viņiem ir paziņotas. Tas jo īpaši attiecas uz konsultāciju pakalpojumiem.

Atbilstības novērtēšanas struktūras nodrošina, lai to filiāļu vai apakšlīgumu slēdzēju darbības neietekmētu atbilstības novērtēšanas darbību konfidencialitāti, objektivitāti vai taisnīgumu.

5. Atbilstības novērtēšanas struktūras un to darbinieki veic atbilstības novērtēšanas darbības ar visaugstāko profesionālo integritāti un vajadzīgo tehnisko kompetenci konkrētajā jomā bez spiediena un pamudinājumiem, jo īpaši finansiāla rakstura, kas varētu ietekmēt viņu lēmumu vai atbilstības novērtēšanas darbību rezultātus, īpaši attiecībā uz personām vai personu grupām, kuras ir ieinteresētas šo darbību rezultātos.

6. Atbilstības novērtēšanas struktūra ir spējīga veikt visus atbilstības novērtēšanas uzdevumus, kuri tai noteikti II pielikumā un ar kuriem saistībā tā ir paziņota, neatkarīgi no tā, vai šos uzdevumus veic pati atbilstības novērtēšanas struktūra, vai tie tiek veikti tās vārdā un uz tās atbildību.

Atbilstības novērtēšanas struktūras rīcībā vienmēr un par visām atbilstības novērtēšanas procedūrām un pirotehnisko izstrādājumu veidiem un kategorijām, ar ko saistībā tā ir paziņota, ir nepieciešamie:

a) darbinieki ar tehniskām zināšanām un pietiekamu un atbilstīgu pieredzi, lai veiktu atbilstības novērtēšanas uzdevumus;

b) to procedūru apraksti, ar kurām saskaņā veic atbilstības novērtēšanu, nodrošinot pārredzamību un šo procedūru reproducējamības iespēju. Tai ir izstrādāta pienācīga politika un procedūras, ar ko uzdevumi, ko tā veic kā paziņotā struktūra, ir nodalīti no pārējās darbības;

c) procedūras darbību veikšanai, kurās pienācīgi ņem vērā uzņēmuma lielumu, nozari, kurā tas darbojas, struktūru, attiecīgās tehnoloģijas sarežģītības pakāpi un to, vai attiecīgie uzņēmumi ražo sērijveida produktus vai ne.

Atbilstības novērtēšanas struktūrai ir nepieciešamie līdzekļi, lai pienācīgi veiktu tehniskos un administratīvos uzdevumus saistībā ar atbilstības novērtēšanas darbībām, un ir piekļuve visam nepieciešamajam aprīkojumam un iekārtām.

7. Darbiniekiem, kas atbildīgi par atbilstības novērtēšanas uzdevumu veikšanu, ir:

a) pienācīga tehniskā un profesionālā apmācība, kas aptver visu atbilstības novērtēšanas darbību jomu, par kuru atbilstības novērtēšanas struktūra ir tikusi paziņota;

b) pietiekamas zināšanas par prasībām attiecībā uz veicamo novērtēšanu un atbilstīgas pilnvaras veikt šo novērtēšanu;

c) atbilstīgas zināšanas un sapratne par I pielikumā izklāstītajām drošuma pamatprasībām, piemērojamajiem saskaņotajiem standartiem un attiecīgajiem noteikumiem Savienības saskaņošanas tiesību aktos un valstu tiesību aktos;

d) spēja sagatavot sertifikātus, dokumentāciju un ziņojumus, kas pierāda, ka novērtēšana ir veikta.

8. Tiek garantēta atbilstības novērtēšanas struktūru, to augstākā līmeņa vadības un darbinieku, kas ir atbildīgi par atbilstības novērtēšanas uzdevumu veikšanu, objektivitāte.

Atalgojums, ko saņem atbilstības novērtēšanas struktūras augstākā līmeņa vadība un darbinieki, kas ir atbildīgi par atbilstības novērtēšanas uzdevumu veikšanu, nav atkarīgs no veikto novērtējumu skaita vai to rezultātiem.

9. Atbilstības novērtēšanas struktūras apdrošina civiltiesisko atbildību, ja vien atbildību neuzņemas valsts saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai ja dalībvalsts pati nav tieši atbildīga par atbilstības novērtēšanu.

10. Atbilstības novērtēšanas struktūras darbinieki glabā dienesta noslēpumus attiecībā uz visu informāciju, kas iegūta, veicot pienākumus, uz kuriem attiecas II pielikums vai valstu tiesību aktu noteikumi, kas to īsteno, izņemot attiecībā uz tās dalībvalsts kompetentajām iestādēm, kurā darbības tiek veiktas. Īpašumtiesības ir aizsargātas.

11. Atbilstības novērtēšanas struktūras nodrošina, ka darbinieki, kas ir atbildīgi par atbilstības novērtēšanas uzdevumu veikšanu, ir informēti par attiecīgajām standartizācijas darbībām un saskaņā ar attiecīgajiem Savienības saskaņošanas tiesību aktiem izveidotās paziņoto struktūru koordinācijas grupas darbībām, vai pašas piedalās šo darbību veikšanā un piemēro kā pamatnostādnes šīs darba grupas administratīvos lēmumus un sagatavotos dokumentus.

26. pants

Pieņēmums par paziņoto struktūru atbilstību

Ja atbilstības novērtēšanas struktūra pierāda savu atbilstību kritērijiem, kas noteikti attiecīgajos saskaņotajos standartos vai to daļās, uz kuriem atsauces publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, to uzskata par atbilstīgu 25. pantā izklāstītajām prasībām, ciktāl piemērojamie saskaņotie standarti attiecas uz šīm prasībām.

27. pants

Paziņoto struktūru filiāles un apakšlīgumu slēgšana

1. Ja paziņotā struktūra slēdz apakšlīgumus par konkrētu uzdevumu veikšanu saistībā ar atbilstības novērtēšanu vai izmanto filiāli, tā pārliecinās, ka apakšlīguma slēdzējs vai filiāle atbilst 25. panta prasībām, un attiecīgi informē paziņojošo iestādi.

2. Paziņotās struktūras uzņemas pilnu atbildību par apakšlīgumu slēdzēju vai filiāļu darbību neatkarīgi no tā, kur tie veic uzņēmējdarbību.

3. Par darbībām var slēgt apakšlīgumu vai tās var veikt filiāle tikai tad, ja klients tam piekrīt.

4. Paziņotās struktūras glabā paziņojošajai iestādei pieejamus attiecīgos dokumentus par apakšuzņēmēja vai filiāles kvalifikāciju novērtēšanu un to veikto darbu saskaņā ar II pielikumu.

28. pants

Paziņošanas pieteikums

1. Atbilstības novērtēšanas struktūra iesniedz paziņošanas pieteikumu paziņojošajai iestādei tajā dalībvalstī, kur tā veic uzņēmējdarbību.

2. Paziņošanas pieteikumam pievieno atbilstības novērtēšanas darbību aprakstu, atbilstības novērtēšanas moduli vai moduļus un pirotehnisko izstrādājumu vai izstrādājumus, par ko struktūra paziņo sevi par kompetentu, kā arī akreditācijas sertifikātu, ja tāds ir, ko izsniegusi valsts akreditācijas struktūra, apliecinot, ka atbilstības novērtēšanas struktūra atbilst 25. panta prasībām.

3. Ja attiecīgajai atbilstības novērtēšanas struktūrai nav akreditācijas sertifikāta, tā paziņojošajai iestādei iesniedz visus dokumentāros pierādījumus, kas nepieciešami, lai apstiprinātu, atzītu un regulāri uzraudzītu tās atbilstību 25. panta prasībām.

29. pants

Paziņošanas procedūra

1. Paziņojošās iestādes var paziņot tikai tās atbilstības novērtēšanas struktūras, kuras atbilst 25. panta prasībām.

2. Tās paziņo Komisijai un pārējām dalībvalstīm, izmantojot Komisijas izveidoto un pārvaldīto elektronisko paziņošanas sistēmu.

3. Paziņojumā iekļauj sīku informāciju par atbilstības novērtēšanas darbībām, atbilstības novērtēšanas moduli vai moduļiem, attiecīgo pirotehnisko izstrādājumu vai izstrādājumiem un attiecīgo kompetences apliecinājumu.

4. Ja paziņošana ir veikta, neizmantojot 28. panta 2. punktā minēto akreditācijas sertifikātu, paziņojošā iestāde iesniedz Komisijai un pārējām dalībvalstīm dokumentārus pierādījumus, kuri apliecina atbilstības novērtēšanas struktūras kompetenci un veiktos pasākumus, tādējādi nodrošinot, ka minētā struktūra tiek regulāri uzraudzīta un ka tā joprojām atbilst 25. panta prasībām.

5. Attiecīgā struktūra drīkst veikt paziņotās struktūras darbības tikai tad, ja Komisija vai pārējās dalībvalstis nav izteikušas iebildumus divu nedēļu laikā no paziņošanas, ja izmanto akreditācijas sertifikātu, vai divu mēnešu laikā no paziņošanas, ja neizmanto akreditācijas procedūru.

Šajā direktīvā tikai šādu struktūru uzskata par paziņoto struktūru.

6. Paziņojošā iestāde paziņo Komisijai un pārējām dalībvalstīm par attiecīgām turpmākām izmaiņām paziņojumā.

30. pants

Paziņoto struktūru identifikācijas numuri un saraksti

1. Komisija katrai paziņotajai struktūrai piešķir identifikācijas numuru.

Tā piešķir tikai vienu šādu numuru arī tad, ja struktūra ir paziņota saskaņā ar vairākiem Savienības tiesību aktiem.

2. Komisija dara publiski pieejamu to struktūru sarakstu, kuras paziņotas saskaņā ar šo direktīvu, tostarp identifikācijas numurus, kas tām piešķirti, un darbības, kuru veikšanai tās paziņotas.

Komisija nodrošina saraksta atjaunināšanu.

31. pants

Izmaiņas paziņojumos

1. Ja paziņojošā iestāde ir noskaidrojusi vai ir tikusi informēta, ka paziņotā struktūra vairs neatbilst 25. panta prasībām vai nepilda savus pienākumus, paziņojošā iestāde attiecīgi ierobežo, aptur vai anulē paziņojumu, ņemot vērā to, kādā mērā attiecīgā struktūra nav spējusi nodrošināt atbilstību prasībām vai pildīt savus pienākumus. Tā nekavējoties par to attiecīgi informē Komisiju un pārējās dalībvalstis.

2. Ja paziņojums ir ierobežots, apturēts vai anulēts vai ja paziņotā struktūra ir beigusi darbību, paziņotāja dalībvalsts veic atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka minētās struktūras dokumentus apstrādā cita paziņotā struktūra vai arī tie pēc pieprasījuma ir pieejami atbildīgajām paziņojošajām un tirgus uzraudzības iestādēm.

32. pants

Paziņoto struktūru kompetences apšaubīšana

1. Komisija izmeklē visus gadījumus, kad tai ir radušās šaubas vai tai ir ziņots par šaubām attiecībā uz kādas paziņotās struktūras kompetenci vai tās spēju pastāvīgi izpildīt prasības un pienākumus, kuri uz to attiecas.

2. Paziņotāja dalībvalsts pēc pieprasījuma sniedz Komisijai visu informāciju saistībā ar attiecīgās struktūras paziņojuma pamatojumu vai paziņotās struktūras kompetences saglabāšanu.

3. Komisija nodrošina, lai visa aizsargājamā informācija, kas saņemta izmeklēšanas gaitā, tiktu apstrādāta kā konfidenciāla informācija.

4. Ja Komisija pārliecinās, ka paziņotā struktūra neatbilst vai vairs neatbilst tās paziņošanas prasībām, tā pieņem īstenošanas aktu, pieprasot paziņojušajai dalībvalstij veikt nepieciešamos koriģējošos pasākumus, tostarp paziņošanas atsaukšanu, ja tas ir nepieciešams.

Minēto īstenošanas aktu pieņem saskaņā ar 44. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru.

33. pants

Paziņoto struktūru pienākumi to darbības laikā

1. Paziņotās struktūras veic atbilstības novērtēšanu saskaņā ar II pielikumā paredzētajām atbilstības novērtēšanas procedūrām.

2. Atbilstības novērtēšanu veic samērīgi, neradot lieku slogu uzņēmējiem. Atbilstības novērtēšanas struktūras īsteno savu darbību, pienācīgi ņemot vērā uzņēmuma lielumu, nozari, kurā tas darbojas, struktūru, attiecīgās tehnoloģijas sarežģītības pakāpi un to, vai ražošanas process ir masveidīgs vai sērijveida.

To darot, tās tomēr ievēro tādu stingrību un aizsardzības līmeni, kāds vajadzīgs, lai pirotehniskais izstrādājums atbilstu šīs direktīvas prasībām.

3. Paziņotās struktūras, kas veic atbilstības novērtējumus, piešķir reģistrācijas numurus, ar kuriem identificē pirotehniskos izstrādājumus, kam ir veikti atbilstības novērtējumi, un to ražotājus, kā arī uztur reģistru ar to pirotehnisko izstrādājumu reģistrācijas numuriem, kuriem tās ir izsniegušas sertifikātus.

4. Ja paziņotā struktūra konstatē, ka ražotājs nav izpildījis I pielikumā vai atbilstīgajos saskaņotajos standartos vai citās tehniskajās specifikācijās izklāstītās drošuma pamatprasības, tā pieprasa, lai ražotājs veiktu attiecīgus koriģējošos pasākumus, un neizsniedz atbilstības sertifikātu.

5. Ja, uzraugot atbilstību pēc sertifikāta izsniegšanas, paziņotā struktūra konstatē, ka kāds pirotehniskais izstrādājums vairs nav atbilstīgs, tā pieprasa, lai ražotājs veiktu attiecīgus koriģējošos pasākumus, un vajadzības gadījumā aptur vai anulē sertifikātu.

6. Ja koriģējošie pasākumi netiek veikti vai nedod vēlamo rezultātu, paziņotā struktūra attiecīgi ierobežo, aptur vai anulē sertifikātus.

34. pants

Paziņoto struktūru lēmumu pārsūdzība

Dalībvalstis nodrošina, lai būtu pieejama pārsūdzības procedūra attiecībā uz paziņotās struktūras lēmumiem.

35. pants

Paziņoto struktūru pienākums sniegt informāciju

1. Paziņotās struktūras informē paziņojošo iestādi par:

a) sertifikātu atteikšanu, ierobežošanu, apturēšanu vai anulēšanu;

b) apstākļiem, kas ietekmē paziņojuma darbības jomu, vai paziņošanas nosacījumiem;

c) informācijas pieprasījumiem par atbilstības novērtēšanas darbībām, ko tās saņēmušas no tirgus uzraudzības iestādēm;

d) atbilstības novērtēšanas darbībām, kas veiktas paziņošanas darbības jomā, un visām citām veiktajām darbībām, tostarp pārrobežu darbībām un apakšuzņēmēja līgumu slēgšanu – pēc pieprasījuma.

2. Paziņotās struktūras sniedz pārējām struktūrām, kas paziņotas saskaņā ar šo direktīvu un veic līdzīgas atbilstības novērtēšanas darbības, kuras attiecas uz tiem pašiem pirotehniskajiem izstrādājumiem, attiecīgu informāciju par jautājumiem saistībā ar negatīviem un, pēc pieprasījuma, pozitīviem atbilstības novērtēšanas rezultātiem.

36. pants

Pieredzes apmaiņa

Komisija organizē pieredzes apmaiņu starp dalībvalstu iestādēm, kas ir atbildīgas par paziņošanas politiku.

37. pants

Paziņoto struktūru koordinācija

Komisija nodrošina, lai tiktu izveidota attiecīga koordinācija un sadarbība starp struktūrām, kas paziņotas saskaņā ar šo direktīvu, un lai tā pienācīgi tiktu īstenota paziņoto struktūru grupas veidā.

Dalībvalstis nodrošina, lai to paziņotās struktūras tieši vai ar ieceltu pārstāvju palīdzību piedalītos minētās grupas darbā.

5. NODAĻA

SAVIENĪBAS TIRGUS UZRAUDZĪBA, TO PIROTEHNISKO IZSTRĀDĀJUMU KONTROLE, KURUS IEVED SAVIENĪBAS TIRGŪ, UN SAVIENĪBAS DROŠĪBAS PROCEDŪRAS

38. pants

Savienības tirgus uzraudzība un to pirotehnisko izstrādājumu kontrole, kurus ieved Savienības tirgū

1. Dalībvalstis veic visus atbilstīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka pirotehniskos izstrādājumus var laist tirgū tikai tad, ja tie, pareizi uzglabāti un izmantoti paredzētajam nolūkam, neapdraud cilvēku veselību un drošumu.

2. Pirotehniskajiem izstrādājumiem piemēro Regulas (EK) Nr. 765/2008 15. panta 3. punktu un 16. līdz 29. pantu.

3. Dalībvalstis katru gadu informē Komisiju par saviem tirgus uzraudzības pasākumiem.

39. pants

Procedūra darbībām ar pirotehniskajiem izstrādājumiem, kuri rada apdraudējumu valsts līmenī

1. Ja kādas dalībvalsts tirgus uzraudzības iestādēm ir pietiekams iemesls uzskatīt, ka pirotehniskais izstrādājums ir saistīts ar nopietnu apdraudējumu cilvēku veselībai vai drošumam vai tas apdraud citus šajā direktīvā paredzētos sabiedrības interešu aizsardzības aspektus, un tās veic novērtējumu saistībā ar attiecīgo pirotehnisko izstrādājumu, aptverot visas šajā direktīvā noteiktās attiecīgās prasības. Attiecīgie uzņēmēji minētajā nolūkā pēc vajadzības sadarbojas ar tirgus uzraudzības iestādēm.

Ja pirmajā daļā minētajā novērtēšanā tirgus uzraudzības iestādes konstatē, ka pirotehniskais izstrādājums neatbilst šīs direktīvas prasībām, tās nekavējoties lūdz attiecīgo uzņēmēju veikt visas atbilstīgās koriģējošās darbības, kas nepieciešamas, lai panāktu pirotehniskā izstrādājuma atbilstību minētajām prasībām vai lai proporcionāli apdraudējumam to izņemtu no tirgus vai atsauktu šo iestāžu noteiktajā pienācīgajā termiņā.

Tirgus uzraudzības iestādes attiecīgi informē attiecīgo paziņoto struktūru.

Uz šā punkta otrajā daļā minētajiem pasākumiem attiecas Regulas (EK) Nr. 765/2008 21. pants.

2. Ja tirgus uzraudzības iestādes uzskata, ka neatbilstība neaprobežojas tikai ar valsts teritoriju, tās informē Komisiju un pārējās dalībvalstis par novērtējuma rezultātiem un par pasākumiem, ko tās lūgušas veikt uzņēmējam.

3. Uzņēmējs nodrošina, lai tiktu veikti visi piemērotie koriģējošie pasākumi saistībā ar visiem attiecīgajiem pirotehniskajiem izstrādājumiem, kurus tas darījis pieejamus Savienības tirgū.

4. Ja attiecīgais uzņēmējs 1. punkta otrajā daļā noteiktajā laikposmā neveic pienācīgus koriģējošos pasākumus, tirgus uzraudzības iestādes veic visus vajadzīgos pagaidu pasākumus, lai aizliegtu vai ierobežotu to, ka pirotehniskie izstrādājumi tiek darīti pieejami valsts tirgū, izņemti no tirgus vai atsaukti.

Par šiem pasākumiem tirgus uzraudzības iestādes nekavējoties informē Komisiju un pārējās dalībvalstis.

5. Šā panta 4. punkta otrajā daļā minētajā informācijā ietver visas pieejamās ziņas, jo īpaši datus neatbilstīgā pirotehniskā izstrādājuma identificēšanai, datus par pirotehniskā izstrādājuma izcelsmi, paziņotās neatbilstības veidu un ar to saistīto apdraudējumu, veikto valsts pasākumu veidu un ilgumu, kā arī attiecīgā uzņēmēja viedokli. Tirgus uzraudzības iestādes jo īpaši norāda, vai neatbilstība ir saistīta ar kādu no šiem iemesliem:

a) pirotehniskā izstrādājuma neatbilstība šajā direktīvā izklāstītajām prasībām, kas saistītas ar cilvēku veselību vai drošumu vai citiem sabiedrības interešu aizsardzības aspektiem; vai

b) trūkumi 16. pantā minētajos saskaņotajos standartos, kurus ievērojot, var pieņemt, ka ir nodrošināta atbilstība.

6. Citas dalībvalstis, izņemot to dalībvalsti, kura uzsākusi šajā pantā minēto procedūru, nekavējoties informē Komisiju un pārējās dalībvalstis par pieņemtajiem pasākumiem un sniedz to rīcībā esošu papildu informāciju saistībā ar attiecīgā pirotehniskā izstrādājuma neatbilstību, un, ja tās nepiekrīt pieņemtajam valsts pasākumam, informē par saviem iebildumiem.

7. Ja trīs mēnešu laikā pēc 4. punkta otrajā daļā minētās informācijas saņemšanas neviena dalībvalsts vai Komisija nav izteikusi iebildumus pret kādas dalībvalsts veikto pagaidu pasākumu, šo pasākumu uzskata par pamatotu.

8. Dalībvalstis nodrošina, lai saistībā ar attiecīgo pirotehnisko izstrādājumu nekavējoties tiktu veikti piemēroti ierobežojoši pasākumi, piemēram, pirotehniskā izstrādājuma izņemšana no tirgus.

40. pants

Savienības drošības procedūra

1. Ja, pabeidzot 39. panta 3. un 4. punktā noteikto procedūru, ir izteikti iebildumi pret kādas dalībvalsts veiktajiem pasākumiem, vai Komisija uzskata, ka šādi pasākumi ir pretrunā ar Savienības tiesību aktiem, Komisija nekavējoties sāk apspriešanos ar dalībvalstīm un attiecīgo uzņēmēju vai uzņēmējiem un veic valsts pasākuma novērtēšanu. Pamatojoties uz minētā novērtējuma rezultātiem, Komisija pieņem īstenošanas aktu, nosakot, vai valsts pasākums ir pamatots vai nē.

Komisija adresē savu lēmumu visām dalībvalstīm un nekavējoties to paziņo tām un attiecīgajam uzņēmējam vai uzņēmējiem.

2. Ja valsts pasākums tiek uzskatīts par pamatotu, visas dalībvalstis veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu neatbilstīgā pirotehniskā izstrādājuma izņemšanu no sava tirgus, un par to attiecīgi informē Komisiju. Ja valsts pasākums tiek uzskatīts par nepamatotu, attiecīgā dalībvalsts attiecīgo pasākumu atceļ.

3. Ja valsts pasākumu uzskata par pamatotu un pirotehniskā izstrādājuma neatbilstība ir attiecināma uz trūkumiem saskaņotajos standartos, kas minēti šīs direktīvas 39. panta 5. punkta b) apakšpunktā, Komisija piemēro Regulas (ES) Nr. 1025/2012 11. pantā paredzēto procedūru.

41. pants

Prasībām atbilstīgi pirotehniskie izstrādājumi, kas apdraud veselību vai drošumu

1. Ja dalībvalsts pēc 39. panta 1. punktā paredzētās novērtēšanas konstatē, ka, lai gan pirotehniskais izstrādājums atbilst šīs direktīvas prasībām, tas apdraud cilvēku veselību vai drošumu vai citus sabiedrības interešu aizsardzības aspektus, tā pieprasa attiecīgajam uzņēmējam veikt visus atbilstīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka attiecīgais pirotehniskais izstrādājums, kad tas tiek laists tirgū, vairs nerada šādu apdraudējumu, lai proporcionāli apdraudējumam to izņemtu no tirgus vai atsauktu šīs dalībvalsts noteiktajā pienācīgajā termiņā.

2. Uzņēmējs nodrošina, ka ir veikti koriģējošie pasākumi saistībā ar visiem attiecīgajiem pirotehniskajiem izstrādājumiem, kurus tas darījis pieejamus Savienības tirgū.

3. Dalībvalsts nekavējoties informē Komisiju un pārējās dalībvalstis. Minētajā informācijā ietver visas pieejamās ziņas, jo īpaši datus attiecīgā pirotehniskā izstrādājuma identificēšanai, datus par tā izcelsmi un piegādes ķēdi, konkrētā apdraudējuma veidu un veikto valsts pasākumu veidu un ilgumu.

4. Komisija nekavējoties sāk apspriešanos ar dalībvalstīm un attiecīgo uzņēmēju vai uzņēmējiem un novērtē valsts veiktos pasākumus. Pamatojoties uz minētā novērtējuma rezultātiem, Komisija ar īstenošanas aktiem izlemj, vai valsts pasākums ir pamatots vai nē, un, ja vajadzīgs, ierosina atbilstīgus pasākumus.

Pirmajā daļā minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 44. panta 3. punktā.

Pienācīgi pamatotu ar cilvēku veselības un drošuma aizsardzību saistītu nenovēršamu un steidzamu iemeslu dēļ saskaņā ar procedūru, kura minēta 44. panta 4. punktā, Komisija pieņem īstenošanas aktus, kas jāpiemēro nekavējoties.

5. Komisija adresē savu lēmumu visām dalībvalstīm un nekavējoties paziņo to tām un attiecīgajam uzņēmējam vai uzņēmējiem.

42. pants

Formāla neatbilstība

1. Neskarot 39. pantu, ja dalībvalsts konstatē kādu no turpmāk norādītajām problēmām, tā pieprasa, lai attiecīgais uzņēmējs novērš attiecīgo neatbilstību:

a) CE zīme ir uzlikta, pārkāpjot Regulas (EK) Nr. 765/2008 30. pantu vai šīs direktīvas 20. pantu;

b) CE zīme nav uzlikta;

c) paziņotās struktūras identifikācijas numurs ir uzlikts, pārkāpjot 20. pantu, ja minētā struktūra ir iesaistīta ražošanas kontroles posmā, vai tas nav uzlikts;

d) nav sagatavota ES atbilstības deklarācija;

e) ES atbilstības deklarācija ir sagatavota nepareizi;

f) tehniskā dokumentācija nav pieejama vai ir nepilnīga;

g) informācija, kas minēta 8. panta 6. punktā vai 12. panta 3. punktā, nav norādīta, tā ir nepatiesa vai nepilnīga;

h) nav izpildīta kāda cita administratīvā prasība, kas noteikta 8. vai 12. pantā.

2. Ja 1. punktā minētā neatbilstība saglabājas, attiecīgā dalībvalsts veic visus atbilstīgos pasākumus, lai ierobežotu vai aizliegtu pirotehnisko izstrādājumu darīt pieejamu tirgū vai nodrošinātu tā atsaukšanu vai izņemšanu no tirgus.

6. NODAĻA

ĪSTENOŠANAS PILNVARAS

43. pants

Īstenošanas pilnvaras

Komisija ar īstenošanas aktiem nosaka:

a) 9. panta 1. punktā minēto vienoto numerācijas sistēmu un praktiskos pasākumus attiecībā uz reģistru, kas minēts 33. panta 3. punktā;

b) praktiskos pasākumus attiecībā uz tādu datu vākšanu un atjaunināšanu, kas attiecas uz nelaimes gadījumiem, kas saistīti ar pirotehniskajiem izstrādājumiem.

Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 44. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru.

44. pants

Komitejas procedūra

1. Komisijai palīdz Pirotehnisko izstrādājumu komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu.

3. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

4. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 8. pantu saistībā ar tās 5. pantu.

5. Komisija apspriežas ar komiteju par visiem jautājumiem, par kuriem saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1025/2012 vai citiem Savienības tiesību aktiem ir jāapspriežas ar nozares ekspertiem.

Turklāt komiteja var izskatīt jebkuru citu jautājumu, kas attiecas uz šīs direktīvas piemērošanu un ko saskaņā ar tās reglamentu var ierosināt tās priekšsēdētājs vai dalībvalsts pārstāvis.

7. NODAĻA

PĀREJAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

45. pants

Sankcijas

Dalībvalstis paredz noteikumus par sankcijām, ko piemēro gadījumos, kad uzņēmēji pārkāpj to valsts tiesību aktu noteikumus, kuri pieņemti, ievērojot šo direktīvu, un veic visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu to izpildi. Šādi noteikumi smagu pārkāpumu gadījumā var paredzēt kriminālsodu.

Paredzētās sankcijas ir iedarbīgas, samērīgas un atturošas.

46. pants

Pārejas noteikumi

1. Dalībvalstis nekavē tādu pirotehnisko izstrādājumu pieejamību tirgū, kuri atbilst Direktīvas 2007/23/EK prasībām un kuri tika laisti tirgū pirms 2015. gada 1. jūlija.

2. Tās valstu atļaujas F1, F2 un F3 kategorijas uguņošanas ierīcēm, kuras izsniegtas pirms 2010. gada 4. jūlija, paliek spēkā tās dalībvalsts teritorijā, kas izsniegusi atļauju, līdz atļaujas termiņa beigām vai līdz 2017. gada 4. jūlijam atkarībā no tā, kurš laikposms ir īsāks.

3. Tās valstu atļaujas citiem pirotehniskajiem izstrādājumiem, F4 kategorijas uguņošanas ierīcēm un skatuves pirotehniskajiem izstrādājumiem, kuras izsniegtas pirms 2013. gada 4. jūlija, paliek spēkā tās dalībvalsts teritorijā, kas izsniegusi atļauju, līdz atļaujas termiņa beigām vai līdz 2017. gada 4. jūlijam atkarībā no tā, kurš laikposms ir īsāks.

4. Atkāpjoties no 3. punkta, valstu atļaujas transportlīdzekļiem paredzētiem pirotehniskajiem izstrādājumiem, tostarp kā rezerves daļām, kas izsniegtas pirms 2013. gada 4. jūlija, paliek spēkā līdz atļaujas derīguma termiņa beigām.

5. Sertifikāti, kas izsniegti saskaņā ar Direktīvu 2007/23/EK, ir derīgi saskaņā ar šo direktīvu.

47. pants

Transponēšana

1. Dalībvalstis līdz 2015. gada 30. jūnijam pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu 3. panta 7., 12., 13. un 15. līdz 22. punkta, 4. panta 1. punkta, 5. panta, 7. panta 4. punkta, 8. panta 2. līdz 9. punkta, 9. panta, 10. panta 2. punkta, 11. panta 1. un 3. punkta, 12. līdz 16. panta, 18. līdz 29. panta, 31. līdz 35. panta, 37. panta, 38. panta 1. un 2. punkta, 39. līdz 42. panta, 45. panta, 46. panta, kā arī I, II un III pielikuma prasības. Dalībvalstis nekavējoties Komisijai dara zināmu minēto noteikumu tekstu.

Tās piemēro minētos noteikumus no 2015. gada 1. jūlija.

2. Atkāpjoties no 1. punkta, dalībvalstis līdz 2013. gada 3. oktobrim pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu I pielikuma 4. punkta prasības. Dalībvalstis nekavējoties dara Komisijai zināmu minēto noteikumu tekstu.

Tās piemēro minētos noteikumus no 2013. gada 4. jūlija.

3. Kad dalībvalstis pieņem 1. un 2. punktā minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Tās arī iekļauj paziņojumu, ka spēkā esošos normatīvos un administratīvos aktos esošās atsauces uz direktīvu, kas atcelta ar šo direktīvu, uzskata par atsaucēm uz šo direktīvu. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce un kā formulējams minētais paziņojums.

4. Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

48. pants

Atcelšana

Direktīvu 2007/23/EK, kurā grozījumi izdarīti ar tiesību aktu, kas minēts šīs direktīvas IV pielikuma A daļā, atceļ no 2015. gada 1. jūlija, neskarot dalībvalstu pienākumus attiecībā uz termiņiem IV pielikuma B daļā minētās direktīvas transponēšanai valsts tiesību aktos.

Atkāpjoties no šā panta pirmās daļas, Direktīvas 2007/23/EK I pielikuma 4. punktu atceļ no 2013. gada 4. jūlija.

Atsauces uz atcelto direktīvu uzskata par atsaucēm uz šo direktīvu un lasa saskaņā ar šīs direktīvas V pielikumā iekļauto atbilstības tabulu.

49. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

Šī direktīva stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šīs direktīvas 1. pantu, 2. pantu, 3. panta 1. līdz 6. punktu, 8. līdz 11. punktu un 14. punktu, 4. panta 2., 3. un 4. punktu, 6. pantu, 7. panta 1., 2. un 3. punktu, 8. panta 1. punktu, 10. panta 1., 3. un 4. punktu, 11. panta 2. punktu, 17., 30. un 36. pantu, 38. panta 3. punktu, 43. un 44. pantu, kā arī IV un V pielikumu piemēro no 2015. gada 1. jūlija.

50. pants

Adresāti

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Strasbūrā, 2013. gada 12. jūnijā Eiropas Parlamenta vārdā – priekšsēdētājs M. SCHULZ Padomes vārdā – priekšsēdētāja L. CREIGHTON

(1) OV C 181, 21.6.2012., 105. lpp.

(2) Eiropas Parlamenta 2013. gada 22. maija nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2013. gada 10. jūnija lēmums.

(3) OV L 154, 14.6.2007., 1. lpp.

(4) Sk. IV pielikuma A daļu.

(5) OV L 218, 13.8.2008., 30. lpp.

(6) OV L 218, 13.8.2008., 82. lpp.

(7) OV L 121, 15.5.1993., 20. lpp.

(8) OV L 10, 14.1.1997., 13. lpp.

(9) OV L 46, 17.2.1997., 25. lpp.

(10) OV L 170, 30.6.2009., 1. lpp.

(11) OV L 316, 14.11.2012., 12. lpp.

(12) OV L 210, 7.8.1985., 29. lpp.

(13) OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.

(14) OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.

I PIELIKUMS DROŠUMA PAMATPRASĪBAS 1. Katram pirotehniskajam izstrādājumam jābūt efektivitātes rādītājiem, kurus ražotājs norādījis paziņotajai struktūrai, lai nodrošinātu maksimālu drošumu un ticamību. 2. Katram pirotehniskajam izstrādājumam jābūt konstruētam un ražotam tā, lai to var droši iznīcināt attiecīgā procesā, minimāli ietekmējot vidi. 3. Katram pirotehniskajam izstrādājumam jādarbojas pareizi, kad tas tiek izmantots paredzētajam nolūkam. Katrs pirotehniskais izstrādājums jāpārbauda reālos apstākļos. Ja tas nav iespējams laboratorijā, testi jāveic apstākļos, kādos pirotehniskais izstrādājums ir izmantojams. Attiecīgos gadījumos jāņem vērā vai jāpārbauda šāda informācija un īpašības: a) konstrukcija, uzbūve un raksturīgās īpašības, tostarp detalizēts ķīmiskais sastāvs (izmantoto vielu svars un procentuālās attiecības) un izmēri; b) pirotehniskā izstrādājuma fiziskā un ķīmiskā stabilitāte visos normālos, paredzamos vides apstākļos; c) jutīgums pret normālu, paredzamu pārvietošanu un pārvadāšanu; d) visu komponentu savietojamība attiecībā uz to ķīmisko stabilitāti; e) pirotehniskā izstrādājuma izturība mitrumu gadījumā, ja to paredzēts lietot mitros vai slapjos apstākļos un ja drošumu vai uzticamību var negatīvi ietekmēt mitrums; f) izturība pret zemām un augstām temperatūrām, ja pirotehnisko izstrādājumu paredzēts glabāt vai izmantot šādās temperatūrās, un tā drošumu vai uzticamību var negatīvi ietekmēt kādas sastāvdaļas vai pirotehniskā izstrādājuma atdzišana vai sakaršana kopumā; g) drošuma īpašības, kas paredzētas, lai novērstu nesavlaicīgu vai netīšu palaišanu vai aizdegšanos; h) piemērotas instrukcijas un, ja nepieciešams, marķējums attiecībā uz drošu apiešanos, glabāšanu, izmantošanu (tostarp drošuma attālumi) un iznīcināšanu; i) pirotehniskais izstrādājums, tā iepakojuma vai citu komponentu spēja nezaudēt kvalitāti normālos, paredzamos glabāšanas apstākļos; j) visu nepieciešamo ierīču un aksesuāru specifikācija un lietošanas instrukcijas pirotehniskā izstrādājuma drošai funkcionēšanai. Pārvadāšanas un normālas apiešanās laikā, ja vien ražotāja instrukcijās nav noteikts citādi, pirotehniskajiem izstrādājumiem jābūt pirotehniskajam sastāvam. 4. Pirotehnisko izstrādājumu sastāvā nedrīkst būt detonējošu sprāgstvielu, izņemot šaujampulveri un vielas ar uzliesmojošu sastāvu, izņemot P1, P2, T2 kategorijas izstrādājumus un F4 kategorijas uguņošanas ierīces, kuras atbilst šādiem nosacījumiem: a) detonējošo sprāgstvielu nevar viegli iegūt no pirotehniskā izstrādājuma; b) attiecībā uz P1 kategorijas pirotehniskajiem izstrādājumiem tie nevar darboties detonējošā veidā vai paši tā, kā tie ir konstruēti un izgatavoti, nevar radīt otrreizējas sprāgstvielas; c) F4 kategorijas, T2 un P2 kategorijas izstrādājumi ir izstrādāti un paredzēti tādai darbībai, lai tie nedarbotos detonējošā veidā, vai ja izstrādāti, lai detonētu, tie tā, kā tie ir konstruēti un izgatavoti, nevar paši iedarbināt otrreizējas sprāgstvielas. 5. Dažādām pirotehnisko izstrādājumu grupām jāatbilst vismaz turpmāk minētajām prasībām. A. Uguņošanas ierīces 1. Ražotājam jāiedala uguņošanas ierīces dažādās kategorijās saskaņā ar 6. pantu pēc to neto sprāgstvielu satura, drošuma attālumiem, trokšņa līmeņa vai līdzīgām īpašībām. Kategorijai jābūt skaidri norādītai uz marķējuma. a) Attiecībā uz F1 kategorijas uguņošanas ierīcēm jāievēro šādi nosacījumi: i) drošuma attālums ir vismaz 1 m. Tomēr vajadzības gadījumā drošuma attālums var būt mazāks; ii) maksimālais trokšņa līmenis no drošuma attāluma nedrīkst pārsniegt 120 dB (A, imp) vai līdzvērtīgu trokšņa līmeni, mērot ar citu atbilstīgu metodi; iii) F1 kategorijā nedrīkst iekļaut plaukšķenes, plaukšķeņu baterijas, uzliesmojošas plaukšķenes un uzliesmojošu plaukšķeņu baterijas; iv) F1 kategorijas petaržu sastāvā nedrīkst būt vairāk par 2,5 mg sudraba fulmināta. b) Attiecībā uz F2 kategorijas uguņošanas ierīcēm jāievēro šādi nosacījumi: i) drošuma attālums ir vismaz 8 m. Tomēr nepieciešamības gadījumā drošuma attālums var būt mazāks; ii) maksimālais trokšņa līmenis no drošuma attāluma nedrīkst pārsniegt 120 dB (A, imp) vai līdzvērtīgu trokšņa līmeni, mērot ar citu atbilstīgu metodi. c) Attiecībā uz F3 kategorijas uguņošanas ierīcēm jāievēro šādi nosacījumi: i) drošuma attālums ir vismaz 15 m. Tomēr nepieciešamības gadījumā drošuma attālums var būt mazāks; ii) maksimālais trokšņa līmenis no drošuma attāluma nedrīkst pārsniegt 120 dB (A, imp) vai līdzvērtīgu trokšņa līmeni, mērot ar citu atbilstīgu metodi. 2. Uguņošanas ierīcēs drīkst izmantot tikai tādus konstrukcijas materiālus, kuru atlikumi rada minimālu apdraudējumu veselībai, īpašumam un videi. 3. Aizdedzināšanas metodei jābūt skaidri saskatāmai vai norādītai uz marķējuma vai instrukcijās. 4. Uguņošanas ierīces nedrīkst kustēties haotiski vai neparedzami. 5. F1, F2 un F3 kategorijas uguņošanas ierīcēm jābūt aizsargātām pret netīšu uzliesmošanu vai nu ar aizsargapvalka, iepakojuma vai izstrādājuma konstrukcijas palīdzību. F4 kategorijas uguņošanas ierīcēm jābūt aizsargātām pret netīšu uzliesmošanu ar ražotāja noteiktajām metodēm. B. Citi pirotehniskie izstrādājumi 1. Pirotehniskie izstrādājumi jābūt konstruētiem tā, lai tie radītu minimālu apdraudējumu veselībai, īpašumam un videi normālas izmantošanas laikā. 2. Aizdedzināšanas metodei jābūt skaidri saskatāmai vai norādītai uz marķējuma vai instrukcijās. 3. Pirotehniskajam izstrādājumam jābūt konstruētam tā, lai tas radītu minimālu apdraudējumu veselībai, īpašumam un videi no tā atlikumiem, ja tas netīši uzliesmojis. 4. Nepieciešamības gadījumā pirotehniskajam izstrādājumam pienācīgi jādarbojas līdz ražotāja noteiktajam izmantošanas termiņam. C. Aizdedzināšanas ierīces 1. Aizdedzināšanas ierīcēm jābūt droši iedarbināmām un jāspēj darboties visos normālos, paredzamos izmantošanas apstākļos. 2. Aizdedzināšanas ierīcēm jābūt aizsargātām pret elektrostatisku izlādēšanos visos normālos, paredzamos glabāšanas un izmantošanas apstākļos. 3. Elektriskajiem degļiem jābūt aizsargātiem pret elektromagnētisko lauku ietekmi normālos, paredzamos glabāšanas un izmantošanas apstākļos. 4. Degļu apvalkam jābūt piemērotam mehāniskam stiprumam un pietiekami jāpasargā eksplozīvais pildījums normālas, paredzamas mehāniskas spriedzes apstākļos. 5. Pirotehniskajam izstrādājumam jāpievieno degļa degšanas laika parametri. 6. Pirotehniskajam izstrādājumam jāpievieno elektrisko degļu elektriskās īpašības (piemēram, neaizdegšanās strāva, pretestība utt.). 7. Elektrisko degļu vadiem jābūt pietiekami izolētiem un pietiekami mehāniski stipriem, tostarp pietiekami stipram jābūt savienojumam ar degli, ņemot vērā to paredzamo izmantošanu.

II PIELIKUMS ATBILSTĪBAS NOVĒRTĒŠANAS PROCEDŪRAS B MODULIS. ES tipa pārbaude 1. ES tipa pārbaude ir atbilstības novērtēšanas procedūras daļa, ar kuru paziņotā struktūra pārbauda pirotehniskā izstrādājuma tehnisko projektu un pārliecinās un apliecina, ka pirotehniskā izstrādājuma tehniskais projekts atbilst tām šīs direktīvas prasībām, kuras uz to attiecas. 2. ES tipa pārbaudi veic kā pirotehniskā izstrādājuma tehniskā projekta novērtējumu, pārbaudot 3. punktā minēto tehnisko dokumentāciju un apstiprinošus pierādījumus, kā arī pārbaudot pabeigta produkta (produkcijas tipa un projekta tipa apvienojums), kas ir reprezentatīvs paredzētās produkcijas paraugs. 3. Ražotājs iesniedz ES tipa pārbaudes pieteikumu paziņotajai struktūrai pēc savas izvēles. Pieteikumā ietver: a) ražotāja nosaukumu un adresi; b) rakstisku paziņojumu, ka tāds pats pieteikums nav iesniegts nevienai citai paziņotajai struktūrai; c) tehnisko dokumentāciju. Tehniskā dokumentācija nodrošina iespēju novērtēt pirotehniskā izstrādājuma atbilstību piemērojamajām šīs direktīvas prasībām, un tā ietver apdraudējuma(-u) atbilstīgu analīzi un novērtējumu. Tehniskajā dokumentācijā norāda piemērojamās prasības, un, ciktāl tas nepieciešams novērtēšanai, tā aptver pirotehniskā izstrādājuma konstruēšanu, ražošanu un darbību. Tehniskajā dokumentācijā, ja vien tas iespējams, ir vismaz šādi elementi: i) vispārīgs pirotehniskā izstrādājuma apraksts; ii) projekta skices, ražošanas rasējumi un detaļu, montāžas mezglu, strāvas slēgumu u. tml. shēmas; iii) apraksti un skaidrojumi, kas vajadzīgi minēto rasējumu un shēmu, un pirotehniskā izstrādājuma darbības izpratnei; iv) to pilnībā vai daļēji piemēroto saskaņoto standartu saraksts, uz kurām ir publicētas atsauces Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, un, ja minētie saskaņotie standarti nav piemēroti, to risinājumu apraksti, kas pieņemti, lai atbilstu šīs direktīvas drošuma pamatprasībām, tostarp citu attiecīgo piemēroto tehnisko specifikāciju saraksts. Ja saskaņotie standarti ir piemēroti daļēji, tehniskajā dokumentācijā norāda piemērotās standartu daļas; v) veikto projekta aprēķinu, veikto pārbaužu un citi rezultāti; vi) testu ziņojumi; d) paraugus, kas ir reprezentatīvi paredzētās produkcijas paraugi. Paziņotā struktūra var pieprasīt papildu paraugus, ja tie vajadzīgi, lai veiktu testa programmu; e) pierādījumus, kas apstiprina tehniskā projekta risinājuma atbilstību. Šajos apstiprinošajos pierādījumos norāda visus izmantotos dokumentus, jo īpaši, ja nav pilnībā piemēroti attiecīgie saskaņotie standarti. Apstiprinošajos pierādījumos vajadzības gadījumā iekļauj tādu testu rezultātus, kurus saskaņā ar citām attiecīgām tehniskajām specifikācijām ir veikusi ražotāja atbilstīgā laboratorija vai cita testa laboratorija ražotāja vārdā un uz ražotāja atbildību. 4. Paziņotā struktūra: attiecībā uz pirotehnisko izstrādājumu: 4.1. pārbauda tehnisko dokumentāciju un apstiprinošos pierādījumus, lai novērtētu pirotehniskā izstrādājuma tehniskā projekta atbilstību; attiecībā uz paraugu(-iem): 4.2. pārliecinās, ka paraugs(-i) ir ražots(-i) saskaņā ar tehnisko dokumentāciju, un nosaka tos elementus, kas izstrādāti saskaņā ar attiecīgo saskaņoto standartu piemērojamajiem noteikumiem, kā arī elementus, kas izstrādāti saskaņā ar citām attiecīgām tehniskajām specifikācijām; 4.3. veic atbilstīgas pārbaudes vai testus vai nodrošina to veikšanu, lai pārbaudītu, vai gadījumos, kad ražotājs izvēlējies piemērot risinājumus attiecīgajos saskaņotajos standartos, tie piemēroti pareizi; 4.4. veic attiecīgās pārbaudes un testus vai nodrošina to veikšanu, lai pārbaudītu, vai gadījumos, kad nav tikuši piemēroti attiecīgajos saskaņotajos standartos paredzētie risinājumi, ražotāja pieņemtie risinājumi, tostarp tādi, kas paredzēti citās attiecīgās tehniskajās specifikācijas, atbilst attiecīgajām šīs direktīvas drošuma pamatprasībām; 4.5. vienojas ar ražotāju par vietu, kur tiks veiktas pārbaudes un testi. 5. Paziņotā struktūra sagatavo novērtējuma ziņojumu, kurā norāda pasākumus, kas veikti saskaņā ar 4. punktu, un šo pasākumu rezultātus. Neskarot savus pienākumus pret paziņojošajām iestādēm, paziņotā struktūra tikai ar ražotāja piekrišanu pilnīgi vai daļēji izpauž minētā ziņojuma saturu. 6. Ja tips atbilst šīs direktīvas prasībām, kas attiecas uz konkrēto pirotehnisko izstrādājumu, paziņotā struktūra izsniedz ražotājam ES tipa pārbaudes sertifikātu. Minētajā sertifikātā iekļauj ražotāja nosaukumu un adresi, pārbaudes secinājumus, sertifikāta derīguma nosacījumus (ja tādi ir) un apstiprinātā tipa identifikācijai nepieciešamos datus. ES tipa pārbaudes sertifikātam var būt viens vai vairāki pielikumi. ES tipa pārbaudes sertifikātā un tā pielikumos ir visa attiecīgā informācija, kas ļauj novērtēt izgatavoto pirotehnisko izstrādājumu atbilstību pārbaudītajam tipam un veikt pārbaudi lietošanas laikā. Ja tips neatbilst piemērojamajām šīs direktīvas prasībām, paziņotā struktūra atsakās izsniegt ES tipa pārbaudes sertifikātu un attiecīgi informē pieteikuma iesniedzēju, precīzi norādot šāda atteikuma iemeslus. 7. Paziņotā struktūra apzina vispārpieņemto standartu pārmaiņas, kas norāda, ka apstiprinātais tips varētu neatbilst piemērojamajām šīs direktīvas prasībām, un nosaka, vai šādu pārmaiņu rezultātā ir nepieciešama sīkāka izmeklēšana. Ja tā ir nepieciešama, paziņotā struktūra par to informē ražotāju. Ražotājs informē paziņoto struktūru, kurā glabājas tehniskā dokumentācija par ES tipa pārbaudes sertifikātu, par visām apstiprinātā tipa izmaiņām, kas var ietekmēt pirotehniskā izstrādājuma atbilstību šīs direktīvas drošuma pamatprasībām vai minētā sertifikāta derīguma nosacījumus. Šādām izmaiņām ir vajadzīgs papildu apstiprinājums, ko pievieno kā papildinājumu sākotnējam ES tipa pārbaudes sertifikātam. 8. Katra paziņotā struktūra informē paziņojošās iestādes par ES tipa pārbaudes sertifikātiem un/vai jebkuriem to papildinājumiem, kurus tas ir izsniedzis vai atsaucis, un periodiski vai pēc pieprasījuma iesniedz paziņojošajām iestādēm šādu sertifikātu un/vai to papildinājumu sarakstu, kuri ir noraidīti vai kuru darbība ir pārtraukta vai citādi ierobežota. Katra paziņotā struktūra informē pārējās paziņotās struktūras par tiem ES tipa pārbaudes sertifikātiem un/vai to papildinājumiem, kurus šī struktūra ir atteikusi, anulējusi, apturējusi vai citādi ierobežojusi, un pēc pieprasījuma arī par tādiem sertifikātiem un/vai to papildinājumiem, kurus tā ir izsniegusi. Komisija, dalībvalstis un pārējās paziņotās struktūras, iesniedzot pieprasījumu, var saņemt ES tipa pārbaudes sertifikātu un/vai to papildinājumu kopijas. Pēc pieprasījuma Komisija un dalībvalstis var saņemt tehniskās dokumentācijas un paziņotās struktūras veikto pārbaužu rezultātu kopijas. Paziņotā struktūra glabā ES tipa pārbaudes sertifikāta, tā pielikumu un papildinājumu, tehniskās dokumentācijas, arī ražotāja iesniegtās dokumentācijas, kopijas līdz minētā sertifikāta derīguma termiņa beigām. 9. Ražotājs glabā ES tipa pārbaudes sertifikāta, tā pielikumu un papildinājumu kopiju kopā ar tehnisko dokumentāciju pieejamas valsts iestādēm 10 gadus pēc pirotehniskā izstrādājuma laišanas tirgū. C2 MODULIS. Atbilstība tipam, pamatojoties uz iekšējo ražošanas kontroli un uzraudzītām produkta pārbaudēm pēc nejauši izvēlētiem intervāliem 1. Atbilstība tipam, pamatojoties uz iekšējo ražošanas kontroli un uzraudzītām produkta pārbaudēm pēc nejauši izvēlētiem intervāliem, ir atbilstības novērtēšanas procedūra, ar kuru ražotājs izpilda 2., 3. un 4. punktā norādītos pienākumus un nodrošina un deklarē uz savu atbildību, ka attiecīgie pirotehniskie izstrādājumi atbilst tipam, kas aprakstīts ES tipa pārbaudes sertifikātā, un šīs direktīvas prasībām, kuras uz tiem attiecas. 2. Izgatavošana Ražotājs veic visus vajadzīgos pasākumus, lai ražošanas process un tā pārraudzība nodrošinātu izgatavoto pirotehnisko izstrādājumu atbilstību ES tipa pārbaudes sertifikātā aprakstītajam tipam un šīs direktīvas prasībām, kas uz tiem attiecas. 3. Produkta pārbaudes Ražotāja izraudzīta paziņotā struktūra pēc šīs struktūras noteiktiem nejauši izvēlētiem intervāliem veic produkta pārbaudes vai nodrošina to veikšanu, lai pārliecinātos par pirotehniskā izstrādājuma iekšējo pārbaužu kvalitāti, ņemot vērā arī pirotehnisko izstrādājumu tehnoloģisko sarežģītību un ražošanas apjomu. Pārbauda atbilstīgus gala produktu paraugus, kurus paziņotā struktūra ir paņēmusi ražošanas vietā pirms laišanas tirgū, kā arī veic attiecīgus testus, kas norādīti saskaņotajos standartos, un/vai līdzvērtīgus testus, kas noteikti citās attiecīgās tehniskajās specifikācijas, lai pārbaudītu pirotehniskā izstrādājuma atbilstību ES tipa pārbaudes sertifikātā aprakstītajam tipam un attiecīgajām šīs direktīvas prasībām. Ja paraugs neatbilst pieņemamam kvalitātes līmenim, paziņotā struktūra veic atbilstīgus pasākumus. Piemērojamās paraugu ņemšanas procedūras nolūks ir noteikt, vai pirotehniskā izstrādājuma ražošanas process notiek pieņemamās robežās, lai tādējādi nodrošinātu pirotehniskā izstrādājuma atbilstību. Ražotājs uz paziņotās struktūras atbildību ražošanas procesā uzliek paziņotās struktūras identifikācijas numuru. 4. CE zīme un ES atbilstības deklarācija 4.1. Ražotājs CE zīmi uzliek katram atsevišķam pirotehniskajam izstrādājumam, kas atbilst ES tipa pārbaudes sertifikātā aprakstītajam tipam un šīs direktīvas piemērojamajām prasībām. 4.2. Ražotājs rakstiski sagatavo katra produkta modeļa ES atbilstības deklarāciju un glabā to pieejamu valsts iestādēm 10 gadus pēc pirotehniskā izstrādājuma laišanas tirgū. ES atbilstības deklarācijā identificē pirotehnisko izstrādājumu, kuram tā sagatavota. ES atbilstības deklarācijas kopija pēc pieprasījuma ir pieejama attiecīgajām iestādēm. D MODULIS. Atbilstība tipam, pamatojoties uz ražošanas procesa kvalitātes nodrošināšanu 1. Atbilstība tipam, pamatojoties uz ražošanas procesa kvalitātes nodrošināšanu, ir atbilstības novērtēšanas procedūras daļa, ar kuru ražotājs izpilda 2. un 5. punktā noteiktos pienākumus un nodrošina un paziņo uz savu atbildību, ka pirotehniskie izstrādājumi atbilst ES tipa pārbaudes sertifikātā aprakstītajam tipam un šīs direktīvas prasībām, kas ir tiem piemērojamas. 2. Izgatavošana Ražotājs izmanto apstiprinātu kvalitātes nodrošināšanas sistēmu attiecīgo pirotehnisko izstrādājumu ražošanai, galīgajai inspekcijai un testēšanai, kā noteikts 3. punktā, un viņš ir pakļauts 4. punktā noteiktajai uzraudzībai. 3. Kvalitātes nodrošināšanas sistēma 3.1. Ražotājs iesniedz paša izvēlētajai paziņotajai struktūrai pieteikumu novērtēt attiecīgo pirotehnisko izstrādājumu kvalitātes nodrošināšanas sistēmu. Pieteikumā ietver: a) ražotāja nosaukumu un adresi; b) rakstisku paziņojumu, ka tāds pats pieteikums nav iesniegts nevienai citai paziņotajai struktūrai; c) visu atbilstīgo informāciju par pirotehnisko izstrādājumu paredzēto kategoriju; d) kvalitātes nodrošināšanas sistēmas dokumentāciju; e) tehnisko dokumentāciju, kas attiecas uz apstiprināto tipu, un ES tipa pārbaudes sertifikāta kopiju. 3.2. Kvalitātes nodrošināšanas sistēma nodrošina, ka pirotehniskie izstrādājumi atbilst tipam, kas aprakstīts ES tipa pārbaudes sertifikātā, un tām šīs direktīvas prasībām, kuras uz tiem attiecas. Visus ražotāja pieņemtos elementus, prasības un nosacījumus sistemātiski un pienācīgi rakstiski dokumentē, norādot veiktos pasākumus, pieņemtās procedūras un instrukcijas. Kvalitātes nodrošināšanas sistēmas dokumentācija ļauj konsekventi interpretēt kvalitātes programmas, plānus, rokasgrāmatas un dokumentāciju. Tajā jo īpaši atbilstīgi apraksta: a) kvalitātes nodrošināšanas mērķus un vadības organizatorisko struktūru, pienākumus un pilnvaras attiecībā uz produktu kvalitāti; b) attiecīgās ražošanas, kvalitātes kontroles un kvalitātes nodrošināšanas metodes, procesus, kā arī izmantojamās sistemātiskās darbības; c) pārbaudes un testus, ko veic pirms ražošanas procesa, tā laikā un pēc tā pabeigšanas, un biežumu, kādā tos veic; d) datus par kvalitāti, piemēram, inspekcijas ziņojumus un testēšanas datus, kalibrēšanas datus, ziņojumus par attiecīgā personāla kvalifikāciju u. tml.; un e) līdzekļus nepieciešamās produkta kvalitātes sasniegšanas uzraudzībai un kvalitātes nodrošināšanas sistēmas efektīvai darbībai. 3.3. Paziņotā struktūra novērtē kvalitātes nodrošināšanas sistēmu, lai noteiktu, vai tā atbilst 3.2. punktā minētajām prasībām. Tā pieņem, ka minētajām prasībām atbilst tie kvalitātes nodrošināšanas sistēmas elementi, kas atbilst attiecīgajām saskaņotā standarta specifikācijām. Papildus pieredzei kvalitātes nodrošināšanas sistēmās vismaz vienam revīzijas grupas dalībniekam jābūt ar pieredzi attiecīgās produkta jomā un produkta tehnoloģijas novērtēšanā un zināšanām par piemērojamajām šīs direktīvas prasībām. Revīzija ietver novērtēšanas apmeklējumu ražotāja telpās. Revīzijas grupa izskata 3.1. punkta e) apakšpunktā minēto tehnisko dokumentāciju, lai pārliecinātos par ražotāja spēju noteikt att