8.

Regulas III pielikumu groza šādi: a) pielikuma 1.4. punkta a) apakšpunktu groza šādi: “a) kuģiem, izņemot kuģu novērošanas sistēmas vai akustiskas atbaidīšanas ierīču aprīkojumu, jābūt reģistrētiem Kopienas zvejas kuģu reģistrā vismaz piecus gadus. Par kuģu parametru izmaiņām jāpaziņo šim reģistram, un gadījumā, ja tos modernizē, jāveic kuģu mērījumi saskaņā ar Kopienas noteikumiem.”; b) pielikuma 1.4. punkta b) apakšpunktu groza šādi: — apakšpunkta iii) daļu groza šādi: “iii) darba un drošības apstākļu uzlabošanu, un/vai”, — pievieno šādu daļu: “iv) akustiskas atbaidīšanas ierīču pirkšanu tādam mērķim, kas paredzēts Padomes 2004. gada 26. aprīļa Regulā (EK) Nr. 812/2004 par pasākumiem attiecībā uz vaļveidīgo nejaušu notveršanu zvejā (5), — apakšpunkta pēdējo daļu aizstāj ar šādu daļu: “Neierobežojot 16. panta 2. punktu, zvejas rīku nomaiņa nav uzskatāma par izdevumiem, kas dod tiesības uz atbalstu, izņemot gadījumus, ja uz kuģi attiecas resursu atjaunošanas plāns un kuģim jābeidz zvejot attiecīgajā zvejas vietā un jāzvejo citas sugas ar citiem zvejas rīkiem. Šajā gadījumā Komisija var nolemt, ka pirmā zvejas rīku nomaiņa, ja resursu atjaunošanas plāns būtiski samazina zvejas iespējas, var būt uzskatāma par izdevumiem, kas dod tiesības uz atbalstu.”; c) pielikuma 2.1. punkta pirmo teikumu aizstāj ar šādu teikumu: “Izdevumi, par kuriem ir tiesības saņemt atbalstu no ZVFI, var attiekties uz nekustīgu vai pārvietojamu iekārtu uzstādīšanu, kas domāti, lai pasargātu un uzlabotu ūdens resursus, uz upju un ezeru atjaunošanu, tostarp uz nārsta rajonu atjaunošanu un pasākumiem, kas veicina migrējošo sugu pārceļošanu gan pret straumi, gan pa straumi, un uz zinātnisku projektu uzraudzīšanu.”; d) pielikuma 2.2. punktu aizstāj ar šādu punktu: “2.2. Akvakultūra: a) šajā regulā: “akvakultūra” nozīmē ūdens organismu audzēšanu vai kultivēšanu, izmantojot tehniskus paņēmienus attiecīgo organismu ražošanas palielināšanai, pārsniedzot dabiskās vides iespējas; organismi paliek fiziskās vai juridiskās personas īpašumā visā audzēšanas vai kultivēšanas posmā līdz pat novākšanai, ieskaitot ražas savākšanu; b) intensīvās zivju audzēšanas projektu veicinātāji nosūta informāciju, kas paredzēta IV pielikumā Padomes 1985. gada 27. jūnija Direktīvā 85/337/EEK par dažu sabiedrisku un privātu projektu ietekmes uz vidi novērtējumu (6), vadības iestādei kopā ar savu pieteikumu valsts atbalstam. Vadības iestāde izlemj, vai projekts iesniedzams novērtēšanai saskaņā ar minētās direktīvas 5. līdz 10. pantu. Ja valsts atbalsts tiek piešķirts, tad no ZVFI pienākas atbalsts attiecībā uz informācijas par ietekmi uz vidi vākšanas izmaksām un par jebkādām novērtējumu izmaksām; c) ir tiesības saņemt atbalstu par akvakultūras uzņēmumu sākotnējām izmaksām, lai pievienotos Kopienas vides vadības un audita sistēmām, ko paredz ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 19. marta Regulu (EK) Nr. 761/2001, ar ko organizācijām atļauj brīvprātīgi piedalīties Kopienas vides vadības un audita sistēmā (EMAS) (7), kā arī par investīcijām darbos, kas saistīti ar ūdens cirkulācijas uzstādīšanu vai uzlabošanu akvakultūras uzņēmumos un uz pakalpojumu kuģiem; d) zvejas kuģi, kas noteikti 3. panta c) punktā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (8), nav uzskatāmi par pakalpojuma kuģiem pat tad, ja tie tiek izmantoti tikai akvakultūrā; e) starp ZVFI programmu pasākumiem, kas saistīti ar akvakultūru, prioritāti piešķir: i) tādu tehnisku paņēmienu attīstīšanai, kas ievērojami samazina ietekmi uz vidi; ii) to tradicionālo akvakultūras darbību uzlabošanai, kas ir svarīgas konkrētu rajonu sociālās un vides struktūras uzturēšanai; iii) esošo uzņēmumu modernizācijai; iv) akvakultūras veicināšanas pasākumiem, uz kuriem attiecas šīs regulas 14. un 15. pants; v) saimniecībā audzētu sugu diversifikācijai; f) atkāpjoties no IV pielikuma 2. punkta 3. tabulas 3. grupas slejas un neskarot Visattālāko reģionu finanšu iemaksu likmes, piemēro šādas finanšu iemaksu likmes: i) ja investīcijas attiecas uz tādu tehnisko paņēmienu izmantošanu, kas būtiski samazina ietekmi uz vidi, vai uz spuru zivju audzēšanas projektiem, kam ir labvēlīga ietekme uz vidi, privāto ieguvēju (C) ieguldījums ir vismaz 30 % no kompensējamajām izmaksām 1. mērķa reģionos un vismaz 50 % – citos apgabalos. Vides iegūto labumu novērtējumu veic uz veicinātāja rēķina un to pārbauda vadības iestāde. Ja valsts piešķir atbalstu, par novērtējuma izmaksām var saņemt palīdzību no ZVFI; ii) ja investīcijas attiecas uz jaunu, intensīvu spuru zivju audzētavu būvi, kas neietilpst e) punkta minētās prioritātēs, privāto ieguvēju (C) ieguldījums ir vismaz 50 % no kompensējamajām izmaksām 1. mērķa reģionos un vismaz 70 % – citos apgabalos. (6) OV L 175, 5.7.1985., 40. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/35/EK (OV L 156, 25.6.2003., 17. lpp.)." (7) OV L 114, 24.4.2001., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu." (8) OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.”"