LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 82/36

PADOMES ATZINUMS

2006. gada 14. marts

par Kipras atjaunināto konverģences programmu 2005. — 2009. gadam

(2006/C 82/09)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU:

(1) Padome 2006. gada 14. martā izskatīja Kipras atjaunināto konverģences programmu, kas aptver laikposmu no 2005. līdz 2009. gadam.

(2) Kipras reālā IKP pieaugums (3 %), kura pamatā ir spēcīgs darba ražīguma un nodarbinātības pieaugums, pēdējā desmitgadē bija viens no lielākajiem ES. Neto aizņēmums salīdzinājumā ar pārējo pasauli (ārējais deficīts) ir palielinājies (4,8 % no IKP 2004. gadā), kam ir vairāki iemesli, tostarp spēcīgs iekšzemes pieprasījumus, konkurētspējas zudums, kas saistīts ar konkurences pieaugumu dažās Kipras galvenajās eksporta nozarēs, Kipras mārciņas vērtības pieaugums, kā arī augstāki atkārtoti investētie ieņēmumi. Tas lielā mērā bija saistīts ar valsts sektora aizņēmuma vajadzībām, kas 2004. gadā izraisīja deficītu 4,1 % apmērā no IKP. SPCI inflācija saglabājās zem 3 % lielākajā desmitgades daļā.

(3) Padome 2004. gada 5. jūlijā nolēma, ka Kiprai ir pārmērīgs budžeta deficīts. Atbilstīgi Padomes tajā pašā datumā sniegtajam ieteikumam saskaņā ar 104. panta 7. punktu pārmērīgais budžeta deficīts bija jānovērš līdz 2005. gadam. Savā 2005. gada 8. marta atzinumā par iepriekšējo konverģences programmas atjauninājumu 2004. līdz 2008. gada periodam Padome aicināja Kipru aktīvi īstenot pasākumus, kas paredzēti, lai līdz 2005. gadam deficītu kļūtu mazāks par 3 % no IKP, nodrošinātu, ka parāda attiecība līdz tam sāktu samazināties, un īstenotu pensiju un veselības aprūpes sistēmas reformas.

(4) Pašreizējā atjauninājumā ir paredzēts 2005. gada deficīta iznākums 2 % no IKP, salīdzinot ar 2 % no IKP Komisijas dienestu 2005. gada rudenī sagatavotajā prognozē un nedaudz zem 3 % iepriekšējā atjauninājumā. Šī atšķirība no iepriekšējā atjauninājuma galvenokārt ietver aptuveni % no IKP labākus procentu izdevumus nekā gaidīts.

(5) Jaunā programma lielākoties atbilst jaunajā rīcības kodeksā (2) dotajam stabilitātes un konverģences programmas struktūras paraugam un datu iesniegšanas prasībām. Atjauninājumu iesniedza 2 nedēļas pēc rīcības kodeksā noteiktā termiņa (1. decembris), kas liecina par iestāžu vēlmi iekļaut decembra otrajā nedēļā paziņotos budžeta pasākumus.

(6) Programmas pamatā esošajā makroekonomikas scenārijā ir paredzēts, ka reālais IKP pieaugs virs 4 % periodā no 2005. gada līdz 2009. gadam. Izvērtējot šo scenāriju atbilstīgi šobrīd pieejamai informācijai, šķiet, ka tā pamatā ir ticami pieņēmumi par pieaugumu līdz 2007. gadam un mazliet optimistiski pieņēmumi par 2008. gadu un 2009. gadu. Rezultātā cikliskie nosacījumi, ko nosaka kā starpību starp potenciālo un faktisko apjomu, varētu būt labvēlīgāki nekā programmas prognozē netieši norādīts. Programmas prognozes attiecībā uz inflāciju šķiet reālistiskas.

(7) Papildus deficīta samazināšanai zem 3 % no IKP 2005. gadā atjauninājumā ir paredzēta turpmāka valsts finanšu stiprināšana līdz 2009. gadam, kad deficīts sasniegtu % no IKP. Ir plānots, ka primārais pārpalikums, sasniedzot % no IKP 2005. gadā, pakāpeniski pieaugs līdz 1 % no IKP 2009. gadā. Deficīta samazināšana ietekmē izdevumu attiecības samazinājumu par aptuveni 4 % no IKP, ko gandrīz pilnībā kompensē ieņēmumu procentuālās vērtības samazinājums (par 2 %). Izmaiņas ir pamatotas ar kārtējo primāro izdevumu strukturāliem samazinājumiem, procentu izdevumu ietaupījumiem un ar strukturālu un vienreizēju pasākumu kombināciju ieņēmumu jomā. Salīdzinot ar iepriekšējo programmu, pakāpeniskākas izmaiņas no 2006. gada līdz 2008. gadam atspoguļo mazliet zemāku IKP pieaugumu.

(8) Programmas darbības laikā plānots, ka strukturālā bilance (t.i., cikliski koriģētā budžeta bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus), kas aprēķināta atbilstīgi kopīgi saskaņotai metodikai, uzlabosies vidēji par vairāk kā % no IKP gadā, no 3 % no IKP 2005. gadā līdz aptuveni % 2009. gadā. Strukturālās bilances uzlabojuma trūkums 2007. gadā atspoguļo paredzamo Kipras neto pozīcijas pasliktināšanos salīdzinājumā ar ES budžetu, jo 2006. gadā beidzas īstermiņa kompensējošās dotācijas saistībā ar pievienošanos ES. Programma nosaka vidēja termiņa mērķi (VTM) budžeta stāvoklim — strukturālo deficītu % apmērā no IKP, ko paredzēts sasniegt līdz 2009. gadam. Tā kā šis vidējā termiņa mērķis ir augstāks par minimālo slieksni (noteiktais deficīts apmēram 2 % no IKP), ar tā sasniegšanu tiks nodrošināta drošības rezerve pret pārmērīga deficīta rašanos. Programmas vidēja termiņa mērķis ir atbilstošā līmenī, jo tas atrodas diapazonā, kas norādīts euro zonas un VKM II dalībvalstīm Stabilitātes un izaugsmes paktā un rīcības kodeksā, un pienācīgi atspoguļo parāda attiecību un vidējo potenciālā apjoma pieaugumu ilgtermiņā.

(9) Budžeta prognožu riski programmā šķiet kopumā līdzsvaroti. Ņemot vērā Kipras specializāciju tūrisma industrijā, makroekonomikas scenārija riski galvenokārt ir saistīti ar ģeopolitikas situācijas attīstību reģionā. Turklāt makroekonomikas prognoze 2008. un 2009. gadam ir nedaudz optimistiska, un nodokļu prognozes šķiet labvēlīgas. Tomēr Kipras valdība līdz šim ir izpildījusi vairāk nekā noteikts budžeta mērķos, un atjauninājumā ir atkārtoti izteikta apņemšanās vajadzības gadījumā veikt papildu pasākumus, lai realizētu plānotās korekcijas.

(10) Pamatojoties uz 2005. gada gaidāmo iznākumu un ņemot vērā risku līdzsvaru ar budžeta mērķiem, budžeta stāvoklis programmā šķiet atbilstošs pārmērīgā budžeta deficīta korekcijai līdz 2005. gadam, saskaņā ar Padomes ieteikumu. Turklāt, šķiet, ka tas arī nodrošina pietiekamu drošības rezervi, lai no 2008. gada netiktu pārkāpta deficīta robeža — 3 % no IKP — parastu makroekonomisko svārstību gadījumā. Turklāt tas šķiet pietiekams, lai nodrošinātu, ka programmas vidējā termiņa mērķi tiek gandrīz sasniegs 2009. gadā, kā paredzēts programmā. Pēc pārmērīgā deficīta labošanas turpmākajos gados koriģēšanas temps virzībā uz programmā netieši norādīto programmas vidējā termiņa mērķi kopumā atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktam, kurā noteikts, ka euro zonas un VKM II dalībvalstīm strukturālās bilances gada uzlabojumam jābūt 0,5 % apmērā no IKP kā kritērijam un ka korekcijai jābūt lielākai labvēlīgā ekonomiskā periodā un tā varētu būt mazāka nelabvēlīgā ekonomiskā periodā.

(11) Novērtēts, ka parāda līmenis sasniedza 70,5 % no IKP 2005. gadā, kas ir virs Līgumā noteiktās atsauces vērtības — 60 % no IKP. Programmā paredzēts, ka parāda procentuālā vērtība līdz 2009. gadam kritīsies līdz 53 %. Riski attiecībā uz paredzamo parāda procentuālās vērtības attīstību kopumā šķiet sabalansēti. Ņemot vērā riska novērtējumu, šķiet, ka parāda procentuālā vērtība samazinās pietiekami un tuvinās atsauces vērtībai.

(12) Attiecībā uz valsts finanšu stabilitāti, Kiprai, šķiet, ir augsts risks saistībā ar prognozētajām iedzīvotāju novecošanās budžeta izmaksām. Plānotās valsts finanšu konsolidācijas stingra īstenošana vidējā termiņā samazinās risku ilgtermiņa stabilitātei, un, kā atzīts programmā, būs nepieciešami spēcīgi pensijas un veselības aprūpes reformas pasākumi, lai apturētu prognozēto ar vecumu saistītu izdevumu lielo pieaugumu laikposmā līdz 2050. gadam un samazinātu ilgtermiņa stabilitātes risku.

(13) Plānotie pasākumi valsts finanšu jomā kopumā atbilst vispārējām ekonomikas politikas vadlīnijām, kas iekļautas integrētajās pamatnostādnēs laikposmam no 2005. līdz 2008. gadam. Kipra iekļaujas Padomes noteiktajā termiņā pārmērīga budžeta deficīta novēršanai un veic vajadzīgos pasākumus, lai sasniegtu vidēja termiņa mērķi, parāda attiecībai samazinoties sākot no 2005. gada.

(14) Kipras valsts reformu programmā, kas iesniegta 2005. gada 11. novembrī saistībā ar atjaunoto Lisabonas izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju, noteikti šādi uzdevumi ar būtisku ietekmi uz valsts finansēm: (i) veicināt pētniecību un attīstību un IKT izplatības sekmēšanu; (ii) pamatinfrastruktūras uzlabošana; (iii) cilvēkkapitāla attīstības uzlabošana un (iv) sociālā kohēzija. Valsts reformu programmā aprakstīto darbību ietekme uz budžetu atspoguļota atjauninātās konverģences programmas budžeta prognozēs. Valsts finanšu jomā paredzētie pasākumi atbilst valsts reformu programmā paredzētajām prioritātēm. It sevišķi atjauninājumā ir izklāstīti pasākumi, kas ir paredzēti valsts izdevumu labākai uzraudzībai un kontrolei.

Ņemot vērā iepriekšminēto novērtējumu, Padome atzinīgi vērtē strukturālos pielāgojumus, kas tiek plānoti programmas periodam pēc deficīta samazināšanas zem 3 % no IKP 2005. gadā. Ņemot vērā ieteikumus, kas sniegti saskaņā ar 104. panta 7. punktu, Padome aicina Kipru

i) saskaņā ar atjaunināto konverģences programmu, veicot pastāvīgus pasākumus, nodrošināt, ka budžeta konsolidācija virzībā uz programmas vidēja termiņa mērķu sasniegšanu tiktu stiprināta pēc tam, kad pārmērīgais deficīts novērsts;

ii) kontrolēt valsts izdevumus attiecībā uz pensijām un īstenot turpmākas reformas pensiju un veselības aprūpes jomā, lai uzlabotu valsts finanšu ilgtermiņa stabilitāti.

Nozīmīgāko makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums.

2004 2005 2006 2007 2008 2009 Reālais IKP (izmaiņas, %) KP 2005. g. decembris 3,8 4,1 4,2 4,2 4,2 4,3 KOM 2005. g. nov. 3,8 3,9 4,0 4,2 n.p. n.p. KP 2004. g. decembris 3,6 4,0 4,4 4,5 4,5 n.p. SPCI inflācija (%) KP 2005. g. decembris 1,9 2,1 2,0 2,0 2,0 2,0 KOM 2005. g. nov. 1,9 2,3 2,1 2,1 n.p. n.p. KP 2004. g. decembris 2,1 2,6 2,2 2,1 2,0 n.p. Ražošanas apjoma starpība (% no iespējamā IKP) KP 2005. g. decembris (3) – 1,3 – 0,8 – 0,3 0,1 0,0 0,1 KOM 2005. g. nov. (7) – 1,1 – 0,7 – 0,2 0,4 n.p. n.p. KP 2004. g. decembris (3) – 1,5 – 1,1 – 0,6 0,0 + 0,5 n.p. Vispārējās valdibas bilance (% no IKP) KP 2005.g. decembris – 4,1 – 2,5 – 1,9 – 1,8 – 1,2 – 0,6 KOM 2005. g. nov. – 4,1 – 2,8 – 2,8 (8) – 2,4 (8) n.p. n.p. KP 2004.g. decembris – 4,8 – 2,9 – 1,7 – 1,5 – 0,9 n.p. Primārā bilance (% no IKP) KP 2005.g. decembris – 0,9 0,7 1,2 1,2 1,4 1,7 KOM 2005. g. nov. – 0,9 0,5 0,3 0,7 n.p. n.p. KP 2004.g. decembris – 1,3 0,7 1,8 2,0 2,5 n.p. Cikliski koriģētā bilance (% no IKP) KP 2005. g. decembris (3) – 3,6 – 2,2 – 1,8 – 1,8 – 1,2 – 0,6 KOM 2005. g. nov. – 3,9 – 2,5 – 2,7 – 2,6 n.p. n.p. KP 2004.g. decembris – 4,3 – 2,7 – 1,7 – 1,5 – 0,9 n.p. Strukturālā bilance (4) (% no IKP) KP 2005.g. decembris (5) – 4,6 – 3,1 – 2,1 – 2,1 – 1,5 – 0,6 KOM 20054. g. nov. (6) – 4,9 – 3,1 – 2,7 – 2,6 n.p. n.p. KP 2004.g. decembris n.p. n.p. n.p. n.p. n.p. n.p. Valsts kopējais parāds (% no IKP) KP 2005.g. decembris 71,3 70,5 67,0 64,0 56,9 53,5 KOM 2005. g. nov. 72,0 70,4 69,1 67,4 n.p. n.p. KP 2004.g. decembris 74,9 71,9 69,2 65,7 58,1 n.p. Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2005. gada rudens ekonomiskās prognozes (KOM); Komisijas dienestu aprēķini

(1) OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regula grozīta ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005.,1. lpp.). Šajā tekstā minētie dokumenti ir atrodami tīmekļa vietnē:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2) Programmā sniegti visi rīcības kodeksā paredzētie obligātie dati un lielākā daļa fakultatīvo datu. Trūkst fakultatīvo datu par darba tirgus attīstību (jo īpaši par nodarbinātību (nostrādātās stundas) un par darba ražīgumu (nostrādātās stundas)) un par ieguldījumu potenciālā IKP pieaugumā.

(3) Komisijas dienestu aprēķini, kuru pamatā ir programmā atrodamā informācija.

(4) Cikliski koriģētā bilance (kā iepriekšējās rindās), izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus.

(5) Vienreizēji un citi pagaidu pasākumi no programmas (vienreizēji ieņēmumi 1,0 % no IKP 2004. gadā, 0,9 % no IKP 2005. gadā un 0,3 % no 2006. līdz 2008. gadam).

(6) Dati no Komisijas 2005. gada rudens prognozēm par vienreizējiem un citiem pagaidu pasākumiem: (1,0 % no IKP 2004. gadā un 0,6 % no IKP 2005. gadā).

(7) Pamatojoties uz attiecīgi 4,0 %, 3,5%, 3,5% un 3,5% aplēsto potenciālo pieaugumu 2004. — 2007. gadā.

(8) Budžeta deficīta 2006. gada prognozes tika sagatavotas, pamatojoties uz scenāriju, kurā nav paredzētas politikas izmaiņas, jo Komisijas dienestu 2005. gada rudens prognozes sagatavošanai vajadzīgajā brīdī nebija pieejams 2006. gada budžeta projekts, ar ko daļēji arī var izskaidrot augstāku deficīta prognozi 2007. gadam.

Avots:

Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2005. gada rudens ekonomiskās prognozes (KOM); Komisijas dienestu aprēķini