Oficiālais Vēstnesis L 318 , 20/12/1993 Lpp. 0018 - 0031

Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 3 Sējums 54 Lpp. 0048

Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 3 Sējums 54 Lpp. 0048



Padomes Regula (EK) Nr. 3448/93 (1993. gada 6. decembris), ar ko nosaka tirdzniecības režīmu, kas piemērojams dažām lauksaimniecības produktu pārstrādē iegūtām precēm EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 43. un 113. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [1], ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [2], ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [3], tā kā Līguma 38. līdz 47. pantā paredzēts izveidot kopēju lauksaimniecības politiku attiecībā uz lauksaimniecības produktiem, kas uzskaitīti Līguma II pielikumā; tā kā konkrēti lauksaimniecības produkti ir izmantoti daudzās precēs, uz ko neattiecas Līguma II pielikums; tā kā jāparedz kopējās lauksaimniecības politikas un kopējās tirdzniecības politikas pasākumi, lai ņemtu vērā šādu preču tirdzniecības ietekmi uz Līguma 39. panta mērķiem un to, kā pasākumi, kas pieņemti, lai ieviestu Līguma 43. pantu, iespaido šādu preču ekonomisko stāvokli, ņemot vērā atšķirības starp lauksaimniecības produktu sagādes izmaksām Kopienā un ārpus tās, un atšķirības starp lauksaimniecības produktu cenām; tā kā Līgumā ir noteikts, ka lauksaimniecības politika un tirdzniecības politika ir Kopienas politika; tā kā attiecībā uz konkrētām precēm, kas iegūtas no lauksaimniecības produktu pārstrādes, jāievieš vispārīgi un vispusīgi noteikumi, kas piemērojami visā Kopienas teritorijā un attiecas uz šo preču tirdzniecību, lai sasniegtu Līguma mērķus; tā kā Padomes 1980. gada 11. novembra Regulā (EEK) Nr. 3033/80 [4], ar ko nosaka tirdzniecības režīmu, kurš piemērojams dažām lauksaimniecības produktu pārstrādē iegūtām precēm, ir paredzēta maksas uzlikšana noteiktu preču importam, kas sastāv no noteiktā komponenta, lai aizsargātu pārstrādes rūpniecību, un no mainīgā komponenta, lai kompensētu jebkuru starpību starp attiecīgo lauksaimniecības produktu cenām Kopienā un pasaules tirgū; tā kā jāsaglabā tā režīma vispārējā pieeja, kas ieviests ar Regulu (EEK) Nr. 3033/80, paredzot noteiktus paplašinājumus, kā paskaidrots tālāk, un pielāgojumus; tā kā, no vienas puses, attiecībā uz precēm, kurām pašlaik piemēro šo režīmu, kā izklāstīts B pielikuma 1. tabulā, ir lietderīgi sastādīt to lauksaimniecības produktu sarakstu, kuriem pasaules tirgus un Kopienas tirgus cenu starpību var kompensēt, preces importējot, un, no otras puses, starp šiem lauksaimniecības produktiem ir jāspēj identificēt pamatproduktus, kuriem šādas atšķirības ir faktiski reģistrētas, pārvēršot pārējo lauksaimniecības produktu daudzumus, asimilēto produktu daudzumus vai tādu produktu daudzumus, kas iegūti no to pārstrādes, līdzvērtīgos pamatproduktu daudzumos; tā kā noteikumos, ko piemēro šādu preču tirdzniecībai, ir vajadzīgi noteikti grozījumi, lai ņemtu vērā pilnveidojumus Kopienas līgumos un kopējā lauksaimniecības politikā; tā kā uz noteiktām precēm, kas ir ietvertas kombinētās nomenklatūras 1.—24. grupā, Regula (EEK) Nr. 3033/80 neattiecas; tā kā šīs preces arī ir iegūtas, izmantojot lauksaimniecības produktus, uz kuriem attiecas kopējā lauksaimniecības politika; tā kā līdz ar to maksājumiem, ko piemēro šādu preču importam, līdzīgā veidā jākompensē starpība starp pasaules tirgus cenām un Kopienas tirgus cenām lauksaimniecības produktiem, kas izmantoti to ražošanā, un jānodrošina attiecīgās pārstrādes rūpniecības aizsardzība; tā kā līdz ar to ir jākonsolidē noteikumi, ko piemēro precēm, kuru ievērojama daļa ir iegūta no lauksaimniecības produktiem; tā kā saskaņā ar noslēgtajiem līgumiem Kopienai ir jāsaglabā tāda maksa, kas pilnīgi vai daļēji kompensē tikai to lauksaimniecības produktu cenu starpību, kuri izmantoti attiecīgo preču ražošanā; tā kā šādām precēm ir atbilstīgi jānosaka tā vispārējās maksas daļa, kas atbilst starpībai starp attiecīgo lauksaimniecības produktu cenām; tā kā attiecīgajiem pamatproduktiem pasaules tirgus cenas un Kopienas cenas starpības kompensāciju veic lauksaimniecības nodokļu formā; tā kā ir jāsaglabā cieša saikne, aprēķinot tās maksas lauksaimniecības komponentu, ko piemēro precēm, un maksu, ko piemēro pamatproduktiem, kurus ieved to sākotnējā stāvoklī; tā kā, lai izvairītos no pārmērīgām administratīvām formalitātēm, nelielas summas nebūtu jāpiemēro un dalībvalstīm būtu jāatļauj atturēties no tādu summu pielāgošanas attiecībā uz noteikto darījumu, ja attiecīgo summu atlikums ir niecīgs; tā kā, ieviešot nolīgumus par labvēlības režīmiem, tiem nevajadzētu sarežģīt kārtību, ko piemēro tirdzniecībai ar trešām valstīm; tā kā īstenošanas noteikumiem līdz ar to ir jānodrošina, lai preces, kas deklarētas izvešanai saskaņā ar labvēlības režīmu, netiktu faktiski izvestas saskaņā ar vispārējiem noteikumiem, un otrādi; tā kā ir jāizstrādā eksporta kompensāciju režīms noteiktiem lauksaimniecības produktiem, kas izmantoti tādu preču izgatavošanā, uz ko neattiecas Līguma II pielikums, lai nesodītu minēto preču ražotājus to cenu dēļ, par kurām tiem jāiegādājas krājumi kopējās lauksaimniecības politikas dēļ; tā kā šāda kompensācija drīkst attiekties tikai uz starpību starp lauksaimniecības produkta cenu attiecīgi Kopienas tirgū un pasaules tirgū; tā kā tāds režīms attiecīgi būtu jāizveido kā daļa no kopējās attiecīgo tirgu organizācijas; tā kā Padomes 1992. gada 30. jūnija Regulas (EEK) Nr. 1766/92 par graudaugu tirgus kopējo organizāciju [5] 13. pantā un dažu citu regulu par lauksaimniecības produktu tirgu kopējo organizāciju atbilstīgajos pantos ir paredzēta šādu kompensāciju piešķiršana; tā kā īstenošanas noteikumi būtu jāpieņem saskaņā ar vadības komitejas kārtību, kas minēta Regulas (EEK) Nr. 1766/92 23. pantā un pārējo attiecīgo regulu atbilstīgajos pantos; tā kā kompensācijas summas būtu jānosaka saskaņā ar to pašu kārtību, kādā nosaka kompensāciju summas par lauksaimniecības produktiem, ko izved to sākotnējā stāvoklī; tā kā minētās kārtības īstenošanas noteikumi jānosaka, galvenokārt ņemot vērā attiecīgo preču izgatavošanas procesus; tā kā izpildes noteikumi būtu attiecīgi jānosaka uz tā paša pamata; tā kā lauksaimniecības aizsardzības mehānisms, kas paredzēts šajā regulā, ārkārtējos apstākļos var izrādīties nepietiekams; tā kā tāds risks var rasties arī tad, ja spēkā ir nolīgums par labvēlības režīmu; tā kā, lai neatstātu Kopienas tirgu tādos gadījumos neaizsargātu pret traucējumiem, kas no tā var rasties, ir lietderīgi paredzēt ātru visu vajadzīgo pasākumu veikšanu; tā kā Padomes 1992. gada 12. oktobra Regula (EEK) Nr. 2913/92 [6], ar kuru izveidots Kopienas muitas kodekss, būtu jāpiemēro tirdzniecībai, uz ko attiecas šī regula; tā kā atšķirība starp lauksaimniecības produktiem, uz ko attiecas Līguma II pielikums, un precēm, uz ko neattiecas II pielikums, ir īpašs Kopienas kritērijs, kas balstīts uz situāciju Kopienas lauksaimniecībā un pārtikas rūpniecībā; tā kā situācija noteiktās trešās valstīs, ar kurām Kopiena slēdz nolīgumus, var ievērojami atšķirties; tā kā līdz ar to šādos nolīgumos būtu jāparedz iespēja vispārējos noteikumus, ko piemēro pārstrādātiem lauksaimniecības produktiem, uz kuriem neattiecas Līguma II pielikums, mutatis mutandis, attiecināt uz noteiktiem lauksaimniecības produktiem, uz kuriem attiecas Līguma II pielikums; tā kā šai regulai vajadzīgi rūpīgi izstrādāti īstenošanas noteikumi; tā kā šādus precīzus noteikumus ir lietderīgi izstrādāt pēc konsultācijas ar vadības komiteju, kurā dalībvalstis ir pārstāvētas; tā kā šādos noteikumos būtu jo īpaši jāietver noteikumi par to pamatproduktu daudzumu noteikšanu, kurus uzskata par izmantotiem to preču ražošanā, uz ko attiecas Regula (EEK) Nr. 3033/80 un kas ir uzskaitītas šīs regulas B pielikuma 1. tabulā, kura aizstāj Padomes 1980. gada 11. novembra Regulu (EEK) Nr. 3034/80, kas nosaka pamatproduktu daudzumus, kurus uzskata par izmantotiem to preču izgatavošanā, uz ko attiecas Regula (EEK) Nr. 3033/80 [7], IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants 1. Šī regula nosaka tirdzniecības režīmu, kas piemērojams noteiktām precēm, kuras definētas 2. punkta trešajā ievilkumā: a) kuru izgatavošanā ir izmantots viens vai vairāki lauksaimniecības produkti, nepārstrādāti vai pēc pārstrādes, vai b) ko saskaņā ar 13. panta 2. punktu uzskata par izgatavotām no lauksaimniecības produktiem, vai c) ko klasificē ar to pašu (astoņciparu) kombinētās nomenklatūras kodu kā preces, kas minētas a) un b) apakšpunktā. 2. Šajā regulā: - "lauksaimniecības produkti" nozīmē produktus, uz ko attiecas Līguma II pielikums, - "pamatprodukti" nozīmē noteiktus lauksaimniecības produktus, uz ko attiecas šās regulas A pielikums, vai asimilētus produktus, vai produktus, kas iegūti no to pārstrādes, kuriem tiek noteikta starpība starp cenām Kopienas tirgū un cenām pasaules tirgū. Šīs cenu starpības uzskata par tādām, kas raksturo cenu starpības visiem atbilstīgajiem produktiem. Tomēr: i) ja nolīgums par labvēlības režīmu paredz kompensēt cenu starpības lauksaimniecības produktiem, kas nav uzskaitīti A pielikumā, tad pie atbilstīgajiem produktiem, ievērojot minēto vienošanos, drīkst iekļaut vēl citus pamatproduktus; ii) ja nolīgums par labvēlības režīmu, kas noslēgts ar konkrētu apgabalu, paredz īpašu kompensācijas metodi, tad starpību starp Kopienas tirgus cenām un pasaules tirgus cenām drīkst aizvietot ar starpību, kas noteikta ar tādu vienošanos. - "preces"nozīmē produktus, uz ko neattiecas Līguma II pielikums un kas ir uzskaitītas šās regulas B pielikumā, un kas pilnīgi vai daļēji iegūtas no lauksaimniecības produktiem. 3. Šo regulu drīkst piemērot arī noteiktiem lauksaimniecības produktiem attiecībā uz tirdzniecību ar atvieglotiem noteikumiem. Tādā gadījumā to lauksaimniecības produktu sarakstu, kas ir pakļauti preču tirdzniecības noteikumiem, nosaka ar attiecīgo nolīgumu. I SADAĻA TIRDZNIECĪBAS REŽĪMS 1. NODAĻA Imports 2. pants 1. Ievedot Kopienā, preces, kas uzskaitītas B pielikumā, apliek ar maksu, kurā ņem vērā: a) šādu preču ražošanas un tirdzniecības nosacījumus; b) starpību starp to lauksaimniecības produktu cenām Kopienas tirgū, kurus uzskata par izmantotiem šo preču ražošanā, un - importa cenām no trešām valstīm, ja konkrēto pamatproduktu kopējās izmaksas ir lielākas Kopienā, vai, - ja to paredz nolīgums par labvēlības režīmu, lauksaimniecības produktu cenām noteiktās trešās valstīs. 2. Precēm, kas uzskaitītas B pielikuma 1. tabulā, 1. punktā minētā maksa sastāv no: - vērtībai atbilstošā muitas nodokļa, kas ir maksas noteiktais komponents, lai ņemtu vērā preču ražošanas un tirdzniecības nosacījumus, - lauksaimniecības komponenta, lai kompensētu cenu starpības, kas minētas 1. punkta b) apakšpunktā. Lauksaimniecības komponents drīkst ņemt vērā cenu starpības tikai tiem lauksaimniecības produktiem, kas minēti A pielikumā, asimilētiem produktiem vai produktiem, kas ir iegūti no lauksaimniecības produktu pārstrādes. Tas var būt mainīgā komponenta formā, kas noteikts saskaņā ar nosacījumiem, kuri izklāstīti 3. pantā, vai noteiktā komponenta formā, kas noteikts saskaņā ar nosacījumiem, kuri izklāstīti 5. pantā. 3. Precēm, kas uzskaitītas B pielikuma 2. tabulā, lauksaimniecības komponents sastāv no nodevas vai īpašas summas, ko nosaka uz vienu mērvienību. Ja to paredz nolīgums par labvēlības režīmu, lauksaimniecības komponentu drīkst aizvietot ar vienu no formām, kas minētas 2. punktā. 4. Ievērojot 10. pantu, aizliegts iekasēt jebkuru muitas nodevu vai maksu ar līdzvērtīgu efektu, izņemot 1. punktā minēto maksu. 3. pants 1. Komisija nosaka mainīgo komponentu katrai precei, kas uzskaitīta B pielikuma 1. tabulā. Mainīgo komponentu nosaka, balstoties uz pamatproduktu daudzumu, kas noteikts, ievērojot 13. panta 2. punktu, kurus uzskata par izmantotiem attiecīgo preču izgatavošanā, un uz 2. punktā minēto cenu starpību. To pamatproduktu sarakstu, kuros ir jāpārvērš lauksaimniecības produktu daudzumi, nosaka saskaņā ar 13. panta 1. punktu. 2. Katram pamatproduktam Komisija: - vai nu nosaka starpību starp: a) vidējo sliekšņa cenu, ko piemēro tajā salīdzināmajā laikposmā, kuram nosaka mainīgos komponentus, un b) vidējo CIF cenu (izņemot speciālās CIF cenas) vai, vajadzības gadījumā, cenas, ieskaitot piegādi līdz robežai, ko izmanto, lai noteiktu nodevu, ko piemēroja laikposmā pirms tā laikposma, kuram tika noteikts mainīgais komponents; - vai, ja runa ir par izoglikozi, pieņem vidējās nodevas, kas minētas Regulas (EEK) Nr. 1785/81 [8] 16. panta 6. punktā, ko piemēroja laikposmā pirms tā laikposma, kuram nosaka komponentus. 3. Laikposms, kas minēts 2. punktā, ir viens ceturksnis. To drīkst sadalīt divos mazākos laikposmos – viens mēnesis un divi mēneši – ja ceturksnis attiecas uz diviem kalendārajiem gadiem vai diviem tirdzniecības gadiem, vai arī tas var būt ilgāk nekā viens ceturksnis saistībā ar nolīgumu par labvēlības režīmu. Lai aprēķinātu CIF cenas, franko-uz-robežas cenas vai nodevas, neņem vērā datus par pēdējām 20 dienām pirms tā laikposma, kuram nosaka komponentu. 4. Ja kāds no datiem, ko izmanto, aprēķinot 2. punktā minēto cenu starpību, vienam vai vairākiem pamatproduktiem nav pieejams, Komisija aizvieto trūkstošo skaitli ar attiecīgo skaitli par tuvāko pieejamo laikposmu, kas vajadzības gadījumā labots, pamatojoties uz maksājumu ikmēneša sadalījumu vai uz jebkuriem citiem noteiktiem datiem, kas ietekmē attiecību starp trūkstošo skaitli un skaitli, kas izvēlēts tā aizstāšanai. Kad skaitlis, kas nebija pieejams, ir noteikts, Komisija drīkst noteikt koriģētos mainīgos komponentus, ja, piemērojot iepriekšējo panta daļu, tirdzniecība tiek nopietni traucēta vai arī ja pastāv risks, ka tā tiks nopietni traucēta. 4. pants 1. Ja Kopējā muitas tarifā ir noteikta maksimālā maksa, tad maksa, kas paredzēta 2. panta 2. punktā, nedrīkst pārsniegt šo maksimumu. Ja maksimālo maksu drīkst piemērot tikai ar īpašiem nosacījumiem, šos nosacījumus paredz saskaņā ar kārtību, kas noteikta Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulas (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistisko nomenklatūru un par Kopējo muitas tarifu [9] 9 11. panta 1. punktā. 2. Ja maksimālā maksa ietver papildu nodokli par dažādiem cukura veidiem, kas izteikti kā saharoze (AD S/Z), vai par miltiem (AD F/M), šādu papildu nodokli aprēķina, uzskatot vai nu cukuru, vai miltus, atkarībā no situācijas, par vienīgo lauksaimniecības produktu. Cukura vai miltu daudzumu nosaka saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti 13. panta 1. punktā. Ja faktiski izmantotie cukura vai miltu daudzumi, kā noteikts 13. panta 1. punktā, nav zināmi, tos nosaka ar tādiem pašiem noteikumiem, kādus piemēro, lai noteiktu lauksaimniecības komponentu. 3. Komisija katram laikposmam, kas minēts 3. panta 3. punktā, nosaka: a) papildu nodokļu apjomu, kas aprēķināts saskaņā ar šā panta 2. punktu; b) cenu starpību, ko piemēro papildu nodoklim un kas noteikta saskaņā ar 3. panta 2. punktu. 5. pants 1. Ja nodokļus, kas piemērojami to pamatproduktu importam, kuri minēti A pielikumā, aizvieto ar noteiktām summām, tad mainīgos komponentus, kas piemērojami precēm, kuras minētas B pielikuma 1. tabulā, aprēķina, balstoties uz šādām summām. 2. Katram pamatproduktam, ko ņem vērā, aprēķinot maksas lauksaimniecības komponentu, lielumu, kas noteikts, piemērojot 3. panta 2. punktu, aizvieto ar lielumu, kas piemērojams pamatproduktam, kuru uzskata par izmantotu. 3. Datumu, no kura, paredzot maksas lauksaimniecības komponentu, ņem vērā noteiktās summas, ko piemēro pamatproduktu importam, nosaka saskaņā ar 16. pantā izklāstīto kārtību. 6. pants 1. Lai noteiktu lauksaimniecības komponentu gadījumā, kad tirdzniecība, ievērojot nolīgumus par labvēlības režīmu, notiek ar valstīm, kas pilda Kopienas tiesību aktus attiecībā uz pārstrādātiem lauksaimniecības produktiem: a) izmantoto lauksaimniecības produktu daudzumus, kas noteikti saskaņā ar 13. panta 2. punktu, drīkst aizvietot ar daudzumiem, kas faktiski izmantoti ievesto preču izgatavošanā, ja Kopiena ir noslēgusi muitas sadarbības līgumu, kas attiecas uz šādu daudzumu konstatēšanu, un tādā gadījumā konversijas koeficientus drīkst noteikt, ņemot vērā šo preču pamatproduktu attiecīgās definīcijas, lai padarītu tos tieši salīdzināmus; b) cenu starpību, kas minēta 3. panta 2. punktā, drīkst aizvietot ar tiešās kompensācijas sistēmu, kurā kompensē Kopienas un konkrētā apgabala cenu starpības, vai ar tiešās kompensācijas sistēmu attiecībā uz kopīgi noteikto cenu, kas atzīta attiecīgajam apgabalam; c) ja b) apakšpunkta piemērošana noved pie starpības, kam ir maza ietekme uz attiecīgajām precēm, šo režīmu drīkst aizvietot ar vienotas likmes maksājumu vai koeficientu sistēmu. 2. Lauksaimniecības komponentus, kas minēti 1. punktā, drīkst piemērot laikposmā, kas atšķiras no tā laikposma, kas ir atļauts tirdzniecībai bez atvieglotiem nosacījumiem. 3. Vērtībai atbilstošos (ad valorem) muitas nodokļus, kas atbilst lauksaimniecības komponentam, maksā par precēm, kas minētas B pielikuma 2. tabulā, drīkst aizvietot ar citu lauksaimniecības komponentu, ja to paredz nolīgums par labvēlības režīmu. 4. Sīki izstrādātas normas, kas jāievēro, piemērojot 1. līdz 3. punktu, pieņem saskaņā ar 16. pantā noteikto kārtību, ja attiecīgais nolīgums par labvēlības režīmu nosaka: - lauksaimniecības cenas, kas pieņemtas saskaņā ar minēto nolīgumu, - laikposmu, par kuru šie lauksaimniecības komponenti ir noteikti, - jebkuras preces un lauksaimniecības produktus, kas ir pakļauti minētā nolīguma noteikumiem. Jebkuru komponentu vai komponentus, kas nav noteikti ar šādu nolīgumu, pieņem Padome saskaņā ar kārtību, kas noteikta Līguma 113. pantā. 5. Pārējos īstenošanas noteikumus, kas vajadzīgi, lai noteiktu labvēlības režīmu, nosaka saskaņā ar 16. pantā noteikto kārtību. Šie īstenošanas noteikumi jo īpaši ietver: - tādu dokumentu izstrādi un apriti, kas vajadzīgi minētā režīma piešķiršanai, - pasākumus, kas vajadzīgi, lai izvairītos no tirdzniecības novirzēm. 7. pants 1. Ja nolīgums par labvēlības režīmu paredz samazināt vai pakāpeniski atcelt daļu maksas, kas minēta 2. panta 1. punkta a) apakšpunktā, tad attiecībā uz precēm, kas uzskaitītas B pielikuma 1. tabulā, tas ir noteiktais komponents. Ja runa ir par citām precēm, uz ko attiecas nolīgums, tad šo maksas daļu iegūst, no kopējās maksas atņemot lauksaimniecības komponentu, kas paredzēts nolīgumā, ja vien minētais nolīgums neparedz noteikt šo daļu ar citiem līdzekļiem. 2. Ja nolīgums par labvēlības režīmu paredz samazināt maksas lauksaimniecības komponentu, tad saskaņā ar 16. pantā noteikto kārtību pieņem sīki izstrādātus noteikumus šādu samazinātu lauksaimniecības komponentu noteikšanai un pārvaldībai ar nosacījumu, ka šādā nolīgumā ir precizēti: - produkti, kam ir tiesības uz tādiem samazinājumiem, - preču daudzumi vai jebkuru preču daudzumu vērtības, kam piemēro tādus samazinājumus, vai tādu daudzumu vai vērtību aprēķināšanas metodi, - lauksaimniecības komponenta samazinājums katram attiecīgajam pamatproduktam. Jebkuru komponentu vai komponentus, kas nav noteikti ar minēto nolīgumu, pieņem Padome saskaņā ar kārtību, kas noteikta Līguma 113. pantā. 2. NODAĻA Eksports 8. pants 1. Izvedot preces, izmantotie lauksaimniecības produkti, kas atbilst nosacījumiem, kuri noteikti Līguma 9. panta 2. punktā, var pretendēt uz kompensācijām, kas noteiktas atbilstīgi regulām par kopējo tirgus organizāciju attiecīgajās nozarēs. Eksporta kompensācijas nedrīkst piešķirt lauksaimniecības produktiem, kas ir iekļauti precēs, uz kurām neattiecas kopējā tirgus organizācija, kas paredz eksporta kompensācijas produktiem, kurus izved šādu preču veidā. 2. Preču sarakstu, kam ir tiesības uz kompensāciju, nosaka, ņemot vērā: - ietekmi, ko rada Kopienas tirgus cenu un pasaules tirgus cenu starpība lauksaimniecības produktiem, kas izmantoti to ražošanā, - vajadzību pilnīgi vai daļēji kompensēt šādu starpību, lai ļautu izvest lauksaimniecības produktus, kas izmantoti attiecīgajās precēs. Sarakstu sastāda, ievērojot regulas par kopējo lauksaimniecības tirgu organizāciju. 3. Vispārējos noteikumus, kas jāievēro, ieviešot kompensāciju režīmu, kurš minēts šajā pantā, pieņem saskaņā ar 16. pantā noteikto kārtību. Kompensāciju apjomus nosaka saskaņā ar to pašu kārtību, ko izmanto, lai piešķirtu kompensācijas attiecīgajiem lauksaimniecības produktiem, kad tos izved nepārstrādātus. 4. Ja tiešās kompensācijas režīmu, kas minēts 6. panta 1. punkta b) apakšpunktā, nosaka saskaņā ar nolīgumu par labvēlības režīmu, tad summas, kas maksājamas par eksportu uz valsti vai valstīm, uz ko attiecas nolīgums, nosaka kopīgi un uz tā paša pamata, uz kā nosaka maksas lauksaimniecības komponentu saskaņā ar nolīguma nosacījumiem. Šīs summas nosaka saskaņā ar 16. pantā noteikto kārtību. Īstenošanas noteikumus, kas var būt vajadzīgi, ievērojot šo punktu, un jo īpaši pasākumus, lai nodrošinātu, ka preces, kas deklarētas izvešanai saskaņā ar nolīgumu par labvēlības režīmu, netiek faktiski izvestas režīmā bez atvieglojumiem un otrādi, pieņem saskaņā ar to pašu kārtību. Ja ir vajadzīgas izmantoto lauksaimniecības produktu analīzes metodes, izmanto metodes, kas precizētas, lai kompensētu attiecīgo lauksaimniecības produktu eksportu uz trešām valstīm. 9. pants Ja, ievērojot regulu par kāda konkrēta tirgus kopējo organizāciju, nodevas, maksu vai citus pasākumus piemēro to lauksaimniecības produktu eksportam, kas uzskaitīti A pielikumā, tad saskaņā ar kārtību, kas noteikta 16. pantā, drīkst pieņemt atbilstīgus pasākumus attiecībā uz noteiktām precēm, kuru eksports varētu kavēt attiecīgās lauksaimniecības nozares mērķa sasniegšanu lielā attiecīgā lauksaimniecības produkta satura un tā iespējamās izmantošanas dēļ, pienācīgi ņemot vērā pārstrādes rūpniecības īpašās intereses. II SADAĻA VISPĀRĪGIE NOTEIKUMI 10. pants Ja pastāv draudi, ka lauksaimniecības tirgu vai attiecīgo preču tirgu varētu traucēt tāda lauksaimniecības komponenta samazinājums, ko piemēro preču importam saskaņā ar nolīgumu par labvēlības režīmu, tad drošības klauzulas, kas piemērojamas attiecīgo lauksaimniecības produktu importam, piemēro arī precēm, kas minētas B pielikumā. Lai novērtētu tādus traucējumus, ņem vērā to preču īpašības, kas ir faktiski ievestas saskaņā ar nolīgumu par labvēlības režīmu, salīdzinājumā ar to preču īpašībām, ko ieveda tradicionālā veidā pirms šāda režīma ieviešanas. 11. pants Daudzumu lauksaimniecības produktiem, uz ko attiecas regulas par tirgu kopējo organizāciju, kurš nav pakļauts nodevām vai maksām, kam ir muitas nodevām līdzvērtīga iedarbība šādu preču izvešanas nolūkā vai tās rezultātā, nosaka saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 2913/92. Preču daudzums, kas ir pieņemts saskaņā ar iekšējās pārstrādes režīmu un līdz ar to nav pakļauts maksai, kas paredzēta 2. pantā, citu preču izvešanas nolūkā vai tās rezultātā, ir daudzums, kas faktiski izmantots preču izgatavošanā. 12. pants 1. Padome saskaņā ar kārtību, kas noteikta Līguma 113. pantā, var izdarīt grozījumus B pielikuma 1. tabulā. 2. B pielikuma 2. tabulā drīkst izdarīt grozījumus saskaņā ar 16. pantā noteikto kārtību, lai pielāgotu to nolīgumiem, ko noslēgusi Kopiena. 3. Komisija pirms visiem grozījumiem kombinētajā nomenklatūrā pielāgo šīs regulas pielikumus šādiem grozījumiem, lai saglabātu nemainīgu spēkā esošo režīmu. 13. pants 1. Lai noteiktu maksas lauksaimniecības komponentu, saskaņā ar 16. pantā noteikto kārtību pieņem pamatproduktu sarakstu tirdzniecībai bez atvieglojumiem. Pamatproduktus atlasa, pamatojoties uz to nozīmi starptautiskajā tirdzniecībā un to cenu līmeņu raksturīgumu attiecībā pret visiem pārējiem lauksaimniecības produktiem, kas jāņem vērā. Pārējo lauksaimniecības produktu daudzumus, kurus uzskata par izmantotiem, vajadzības gadījumā pārrēķina līdzvērtīgos pamatproduktu daudzumos, pienācīgi ņemot vērā līdzvērtības koeficientus, ko Padome pieņēmusi saistībā ar kopējo lauksaimniecības politiku. 2. Pamatproduktu daudzumus, ko uzskata par izmantotiem šajā regulā minēto preču izgatavošanā, vai, vajadzības gadījumā, lauksaimniecības produktu izgatavošanā atbilstīgi tirdzniecības režīmam, kas noteikts šajā regulā, ja tādu preču vai produktu sastāvs nav noteikts, pieņem saskaņā ar 16. pantā noteikto kārtību. 3. Neierobežojot asimilācijas, ko Padome paredzējusi saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku, noteiktus lauksaimniecības produktus drīkst traktēt kā pamatproduktus saskaņā ar 16. pantā noteikto kārtību, lai izstrādātu noteikumus cenu salīdzināšanai. 4. Pamatproduktu īpašības, kas vajadzīgas, lai izstrādātu noteikumus cenu salīdzināšanai, nosaka saskaņā ar 16. pantā noteikto kārtību. 14. pants 1. Slieksni vai sliekšņus, zem kuriem summas, kas noteiktas saskaņā ar 3. panta 2. punktu, reducē uz nulli, drīkst pieņemt saskaņā ar 16. pantā noteikto kārtību. To summu nepiemērošanu, kas noteiktas saskaņā ar 3. panta 2. punktu, drīkst pakļaut īpašiem nosacījumiem saskaņā ar to pašu kārtību, lai izvairītos no mākslīgu tirdzniecības plūsmu radīšanas. 2. Slieksni, zem kura dalībvalstis drīkst atturēties no tādu summu piemērošanas, kas saskaņā ar šo regulu jāpiešķir vai jāiekasē saistībā ar konkrētu saimniecisku darījumu, drīkst noteikt saskaņā ar 16. pantā noteikto kārtību, ja šādu summu atlikums ir mazāks par minēto slieksni. 15. pants Komisijai palīdz vadības komiteja, kas nodarbojas ar horizontālajiem jautājumiem, kuri saistīti ar tādu pārstrādātu lauksaimniecības produktu tirdzniecību, kas nav uzskaitīti II pielikumā, turpmāk tekstā "komiteja"; tā sastāv no dalībvalstu pārstāvjiem un tās priekšsēdētājs ir Komisijas pārstāvis. 16. pants Gadījumos, ja ir atsauce uz šajā pantā noteikto kārtību, piemēro šādus noteikumus. Komisijas pārstāvis komitejai iesniedz veicamo pasākumu projektu. Komiteja sniedz atzinumu par projektu laikā, kuru atkarībā no jautājuma steidzamības var noteikt tās priekšsēdētājs. Atzinumu pieņem ar balsu vairākumu, kas Līguma 148. panta 2. punktā noteikts lēmumiem, kuri Padomei jāpieņem pēc Komisijas priekšlikuma. Dalībvalstu pārstāvju balsīm komitejā ir tāda vērtība, kā noteikts minētajā pantā. Priekšsēdētājs nebalso. Komisija paredz pasākumus, ko piemēro tūlīt. Tomēr, ja šie pasākumi nesaskan ar komitejas atzinumu, Komisija par tiem nekavējoties paziņo Padomei. Tādā gadījumā Komisija drīkst atlikt tās noteikto pasākumu piemērošanu ne ilgāk kā uz trim mēnešiem pēc šāda paziņojuma dienas. Padome viena mēneša laikā ar kvalificētu balsu vairākumu drīkst pieņemt atšķirīgu lēmumu. 17. pants Komiteja drīkst izskatīt jebkuru citu jautājumu, ko tai nodevis priekšsēdētājs, vai nu pēc priekšsēdētāja paša iniciatīvas, vai pēc kādas dalībvalsts pieprasījuma. 18. pants Saskaņā ar 16. pantā noteikto kārtību: - summas, kas izriet no šīs regulas piemērošanas, var grozīt, ja jebkurā trīs mēnešu laikposmā: - tiek mainīta sliekšņa cena vai - tiek ieviesta, grozīta vai atcelta ražošanas kompensācija vai palīdzība, kas piemērojama visās dalībvalstīs, - drīkst veikt pasākumus, lai saskaņotu šīs regulas noteikumus ar jebkuriem tehniskiem grozījumiem, ko var veikt attiecībā uz attiecīgajiem lauksaimniecības produktu regulām. 19. pants Preču kvalitatīvās un kvantitatīvās analīzes metodes un pārējos tehniskos noteikumus, kas vajadzīgi, lai tās identificētu vai lai noteiktu to sastāvu, pieņem saskaņā ar kārtību, kas noteikta Regulas (EEK) Nr. 2658/87 10. pantā. 20. pants Dalībvalstis paziņo Komisijai informāciju, kas vajadzīga, lai ieviestu šo regulu, no vienas puses, attiecībā uz importu, eksportu un vajadzības gadījumā pat uz preču ražošanu, un, no otras puses, attiecībā uz paredzētajiem administratīvajiem īstenošanas pasākumiem. Sīki izstrādātas normas, kas jāievēro, paziņojot šo informāciju, paredz saskaņā ar 16. pantā noteikto kārtību. 21. pants Regulu (EEK) Nr. 3033/80 atceļ no 1994. gada 1. janvāra. Atsauces uz Regulu (EEK) Nr. 3033/80 uzskata par atsaucēm uz šo regulu. Regulu (EEK) Nr. 3034/80 atceļ tajā datumā, kad stājas spēkā regula, kas pieņemta saskaņā ar 13. pantu. 22. pants 1. Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro no 1994. gada 1. janvāra. 2. Šīs regulas piemērošanu kazeīniem, uz ko attiecas KN kods 350110, un kazeinātiem, un pārējiem kazeīna atvasinājumiem, uz ko attiecas KN kods 35019090, atliek līdz turpmākam Padomes lēmumam. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 1993. gada 6. decembrī Padomes vārdā — priekšsēdētājs W. Claes [1] OV C 126, 7.5.1993., 13. lpp. [2] OV C 315, 22.11.1993. [3] OV C 304, 10.11.1993., 8. lpp. [4] OV 323, 29.11.1980., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EEK) Nr. 1436/90 (OV L 138, 31.5.1990., 9. lpp.). [5] OV L 181, 1.7.1992., 21. lpp. [6] OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp. [7] OV L 323, 29.11.1980., 7. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EEK) Nr. 572/91 (OV L 63, 9.3.1991., 24. lpp.) [8] OV L 177, 1.7.1981., 4. lpp. [9] OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp. -------------------------------------------------- A PIELIKUMS To lauksaimniecības produktu saraksts, kurus importējot drīkst kompensēt cenu starpību starp pasaules tirgus cenām un Kopienas cenām [1] KN kods | Lauksaimniecības produktu apraksts | 0401 | Piens un krējums, neiebiezināts un bez cukura vai cita saldinātāja piedevām | 0402 | Piens un krējums, iebiezināts vai ar cukura vai cita saldinātāja piedevām | ex0403 | Paniņas, raudzēts piens un krējums, jogurts, kefīrs un pārējie fermentētie un skābētie piena produkti, iebiezināti vai neiebiezināti, ar cukura vai cita saldinātāja piedevām vai bez tām, bez aromatizētājiem un bez augļu, riekstu vai kakao piedevām | 0404 | Iebiezinātas vai neiebiezinātas sūkalas, ar pievienotu cukuru vai citiem saldinātājiem vai bez tiem; produkti, kas sastāv no dabiskām piena sastāvdaļām, ar cukura vai cita saldinātāja piedevām vai bez tām, kas citur nav minēti | 0405 | Sviests un pārējie tauki un eļļas, kas iegūti no piena | 07099060 | Saldā kukurūza, svaiga vai atdzesēta | 07129019 | Žāvēta saldā kukurūza, vesela, gabaliņos vai šķēlītēs sagriezta, sasmalcināta vai pulverveidā, bet bez tālākas apstrādes, izņemot saldās kukurūzas hibrīdu | 10. nodaļa | Labība | 1701 | Cukurniedru vai cukurbiešu cukurs un ķīmiski tīra saharoze, cietā stāvoklī | 1703 | Melase, kas iegūta cukura ekstrakcijas vai rafinēšanas rezultātā | -------------------------------------------------- B PIELIKUMS 1. TABULA Preces, uz ko attiecas 2. panta 2. punkts KN kods | Apraksts | ex0403 | Paniņas, raudzēts piens un krējums, jogurts, kefīrs un pārējie fermentētie un skābpiena produkti, iebiezināti vai neiebiezināti, ar cukura vai cita saldinātāja piedevām vai bez tām, bez aromatizētājiem un bez augļu, riekstu vai kakao piedevām; | — | – Jogurts, ar aromatizētājiem vai augļu vai kakao piedevām | — | – Pārējie, ar aromatizētājiem vai augļu vai kakao piedevām | 07104000 | Saldā kukurūza (nevārīta vai tvaicēta, vai ūdenī vārīta), saldēta | 07119030 | Saldā kukurūza, konservēta īslaicīgai glabāšanai (piemēram, ar sēra dioksīda gāzi (sēra anhidrīdu), sālījumā, sēru saturošā ūdenī vai citos konservantu šķīdumos), bet kas bez papildu apstrādes nav derīga tūlītējai lietošanai uzturā; | ex1517 | Margarīns; dzīvnieku vai augu tauku vai eļļu vai dažādu šajā nodaļā minēto tauku vai eļļu frakciju pārtikas maisījumi vai produkti, izņemot pārtikas taukus vai eļļas vai to frakcijas, kas minētas preču pozīcijā Nr. 1516; | 15171010 | – Margarīns, izņemot šķidro margarīnu, ar piena tauku saturu vairāk nekā 10 %, bet ne vairāk kā 15 % | 15179010 | – Pārējie, ar piena tauku saturu vairāk nekā 10 %, bet ne vairāk kā 15 % | 17025000 | Ķīmiski tīra fruktoze | ex1704 | Cukura konditorejas izstrādājumi (to skaitā baltā šokolāde), bez kakao piedevām; izņemot lakricas ekstraktu, kas pēc svara satur vairāk nekā 10 % saharozes, bet nesatur citu vielu piedevas, un uz ko attiecas KN kods 17049010 | 1806 | Šokolāde un pārējie pārtikas produkti, kas satur kakao | 1901 | Iesala ekstrakts; pārtikas izstrādājumi no miltiem, rupja maluma miltiem, cietes vai iesala ekstrakta, kas nesatur kakao pulveri vai satur ne vairāk kā 50 % kakao pulvera proporcijā, kas pēc svara ir mazāk nekā 50 %, un kuri citur nav minēti; pārtikas izstrādājumi no izejvielām, kuras minētas preču pozīcijā Nr. 0401 – 0404, kas nesatur kakao pulveri vai satur kakao pulveri proporcijā, kas pēc svara ir mazāk nekā 10 %, un kuri citur nav minēti | ex1902 | Makaronu izstrādājumi, izņemot makaronus ar pildījumu, uz ko attiecas KN kods 19022010 un 19022030; kuskuss, sagatavoti vai nesagatavoti | 1903 | Tapioka un tās aizstājēji, kas gatavoti no cietes, pārslu, graudu, putraimu, atsiju (kliju) vai līdzīgās formās | 1904 | Gatavi pārtikas produkti, kas iegūti, uzpūšot vai apgrauzdējot graudus vai graudu produktus (piemēram, kukurūzas pārslas); labība, izņemot kukurūzu, graudu formā, iepriekš vārīta vai kā citādi sagatavota | 1905 | Maize, mīklas izstrādājumi, kūkas/tortes, cepumi un citi maizes un konditorejas izstrādājumi, kas satur vai nesatur kakao; hostijas, tukšas oblātas, ko izmanto farmācijā, vafeļu masa, ko izmanto zīmoglakai, rīspapīrs un līdzīgi produkti | 20019030 | Saldā kukurūza (Zea mays var. saccharata), kas sagatavota vai konservēta etiķī vai etiķskābē | 20019040 | Jamss, saldie kartupeļi un līdzīgas ēdamās augu daļas, kur pēc svara 5 % vai vairāk ir ciete un kas sagatavoti vai iekonservēti etiķī vai etiķskābē | 20041091 | Saldēti kartupeļi miltu, rupja maluma miltu vai pārslu formā, kas sagatavoti vai iekonservēti ar citu paņēmienu, nevis ar etiķi vai etiķskābi | 20049010 | Saldēta saldā kukurūza (Zea mays var. saccharata), kas sagatavota vai iekonservēta ar citu paņēmienu, nevis ar etiķi vai etiķskābi | 20052010 | Nesaldēti kartupeļi miltu, rupja maluma miltu vai pārslu formā, kas sagatavoti vai iekonservēti ar citu paņēmienu, nevis ar etiķi vai etiķskābi | 20058000 | Nesaldēta saldā kukurūza (Zea mays var. saccharata), kas sagatavota vai iekonservēta ar citu paņēmienu, nevis ar etiķi vai etiķskābi | 20089245 | Müsli veida izstrādājumi, kas gatavoti uz negrauzdētu graudu pārslu bāzes | 20089985 | Kukurūza, izņemot saldo kukurūzu (Zea mays var. saccharata), kas sagatavota vai iekonservēta ar citu paņēmienu, bez spirta vai cukura piedevas | 20089991 | Jamss, saldie kartupeļi un līdzīgas ēdamās augu daļas, kur pēc svara 5 % vai vairāk ir ciete un kas sagatavoti vai iekonservēti ar citu paņēmienu, bez spirta vai cukura piedevas | 21011099 | Izstrādājumi uz kafijas ekstraktu, esenču un koncentrātu bāzes vai uz kafijas bāzes, izņemot tos, kas minēti KN kodā 21011091 | 21012090 | Tējas vai matē ekstrakti, esences un koncentrāti un izstrādājumi uz tādu ekstraktu bāzes vai uz tējas vai matē bāzes, izņemot tos, kas minēti KN kodā 21012010 | 21013019 | Grauzdēti kafijas aizstājēji, izņemot grauzdētus cigoriņus | 21013099 | Grauzdētu kafijas aizstājēju, izņemot grauzdētu cigoriņu, ekstrakti, esences un koncentrāti | 2102103121021039 | Maizes raugs | 2105 | Saldējums un citi ēdamā ledus izstrādājumi, kas satur vai nesatur kakao | ex2106 | Citur neminēti pārtikas produkti, izņemot tos, uz ko attiecas KN kodi 21061010 un 21069091, un izņemot cukura sīrupus ar aromatizētājiem vai krāsvielām | 220290912202909522029099 | Bezalkoholiskie dzērieni, neieskaitot ar KN kodu 2009 minētās augļu vai dārzeņu sulas, kas satur produktus ar KN kodiem 0401 – 0404 vai taukus, kas iegūti no KN preču pozīcijā Nr. 0401 – 0404 minētajiem produktiem | 29054300 | Mannīts | 290544 | D–glicīts (sorbīts) | ex3501 | Kazeīni, kazeināti un citi kazeīna atvasinājumi | ex350510 | Dekstrīni un citas modificētās cietes, izņemot esterificētās un ēterificētās cietes ar KN kodu 35051050 | 350520 | Līmes uz cietes vai dekstrīnu vai citas modificētas cietes bāzes | 380910 | Citur neminēti virsmas apstrādes līdzekļi, krāsošanas paātrināšanas vai krāsu nostiprināšanas krāsu nesēji un pārējie produkti un preparāti (piemēram, apretūras un kodinātāji), gatavoti uz vielu ar cietes īpašībām bāzes, izmantojami papīra rūpniecībā, ādas rūpniecībā vai līdzīgās nozarēs | 382360 | Sorbīts, izņemot to, kas minēts KN kodā 290544 | 2. TABULA Preces, uz ko attiecas 2. panta 3. punkts KN kods | Apraksts | 0505 | Ādas un citas putnu daļas, ar spalvām vai dūnām, spalvas un to daļas (ar apgrieztām vai neapgrieztām malām) un dūnas, kam nav veikta tālāka apstrāde, izņemot tīrīšanu, dezinficēšanu vai apstrādāšanu uzglabāšanai; spalvu vai to daļu pulveris un atlikumi: | 050510 | – Putnu spalvas, ko izmanto pildījumam; dūnas: | 05051090 | – – Izņemot neapstrādātas | 050590 | – Pārējās | 05090090 | Dabiskie dzīvnieku izcelsmes sūkļi, izņemot neapstrādātus | 121220 | Jūraszāles un pārējās aļģes | 130212 | Augu izcelsmes sulas un ekstrakti no lakricas | 130213 | Augu izcelsmes sulas un ekstrakti no apiņiem | 130214 | Augu izcelsmes sulas un ekstrakti no piretras vai no augu saknēm, kas satur rotenonu | 13021930 un13021991 | Augu izcelsmes ekstraktu maisījumi dzērienu vai pārtikas produktu pagatavošanai; pārējie augu izcelsmes ekstraktu maisījumi, ārstnieciskie | ex130220 | Pektāti | 130231 | Agars, pārveidots vai nepārveidots | 13023210 | Līmes un biezinātāji, pārveidoti vai nepārveidoti, kas iegūti no baltās Amerikas akācijas augļiem vai sēklām | 1505 | Vilnas tauki un taukvielas, kas no tiem iegūtas (to skaitā lanolīns) | 1506 | Pārējie dzīvnieku tauki un eļļas un to frakcijas, attīrīti vai neattīrīti, bet ķīmiski nepārveidoti | 151560 | Jojobas eļļa un tās frakcijas, attīrīta vai neattīrīta, bet ķīmiski nepārveidota | 15162010 | Hidrogenizēta rīcineļļa, tā sauktais opālvasks | 15179093 | Pārtikas tauku maisījumi vai produkti, ko izmanto liešanas formu atbrīvošanai | ex1518 | Dzīvnieku vai augu tauki un eļļas un to frakcijas, kausēti, oksidēti, dehidrēti, sulfurēti, caurpūsti, polimerizēti ar siltumu vakuumā vai inertā gāzē, vai ķīmiski pārveidoti ar citu paņēmienu, izņemot tos, kas minēti ar KN kodu 1516; dzīvnieku vai augu tauku vai eļļu, vai dažādu tauku un eļļu, kas minētas 15. nodaļā, frakciju nepārtikas maisījumi vai produkti, kuri nav minēti citur; izņemot eļļas ar KN kodu 15180031 un 15180039 | 1519 | Rūpnieciskās monokarboksiltaukskābes; skābās eļļas, kas iegūtas attīrīšanas rezultātā; rūpnieciskie taukspirti | 1520 | Tīrs vai netīrs glicerīns; glicerīnūdens un glicerīnsārms | 1521 | Augu vaski (izņemot triglicerīdus), bišu vasks, pārējo kukaiņu vaski un spermaceti, attīrīti vai neattīrīti, krāsoti vai nekrāsoti | 15220010 | Trāns | 17029010 | Ķīmiski tīra maltoze | 17049010 | Lakricas ekstrakts, kur pēc svara ir vairāk nekā 10 % saharozes, bet kas nesatur citas piedevas | 1803 | Kakao pasta, attaukota vai neattaukota | 1804 | Kakao sviests, tauki un eļļa | 1805 | Kakao pulveris, bez cukura vai cita saldinātāja piedevas | 20019060 | Palmu kodoli | 2008 | Augļi, rieksti un pārējās augu ēdamās daļas, kas citur nav minētas un kas ir sagatavotas vai konservētas ar citu paņēmienu, ar cukura vai cita saldinātāja vai spirta piedevām vai bez tām; | 20081110 | – Zemesriekstu sviests | 20089100 | – Palmu kodoli | ex210110 | Kafijas ekstrakti, esences un koncentrāti, un izstrādājumi uz tādu ekstraktu, esenču vai koncentrātu bāzes vai uz kafijas bāzes, izņemot izstrādājumus ar KN kodu 21011099 | 210120 | Tējas vai matē ekstrakti, esences un koncentrāti, un izstrādājumi uz tādu ekstraktu, esenču vai koncentrātu bāzes vai uz tējas vai matē bāzes: | 21012010 | – kas nesatur piena taukus, piena olbaltumvielas, saharozi, izoglikozi, glikozi vai cieti vai satur mazāk nekā 1,5 % piena tauku, 2,5 % piena olbaltumvielu, 5 % saharozi vai izoglikozi, 5 % glikozi vai cieti | 21013011 | Apgrauzdēti cigoriņi | 21013091 | Apgrauzdētu cigoriņu ekstrakti, esences un koncentrāti | 210210 | Aktīvais raugs: | 21021010 | – Kultūrraugs | 21021090 | – Pārējais, izņemot maizes raugu | 210220 | Neaktīvs raugs; pārējie neaktīvie vienšūnas mikroorganismi | 210230 | Gatavs cepamais pulveris | 2103 | Mērces un produkti to gatavošanai; jauktas piedevas un jauktas garšvielas; sinepju pulveris un rupja maluma pulveris un gatavas sinepes | 2104 | Zupas un buljoni un produkti to gatavošanai; homogenizēti jaukti pārtikas produkti | 2106 | Pārtikas izstrādājumi, kas citur nav minēti: | 210610 | – Proteīnu koncentrāti un teksturētas olbaltumvielas: | 21061010 | – – kas nesatur piena taukus, piena proteīnus, saharozi, izoglikozi, glikozi vai cieti vai satur mazāk nekā 1,5 % piena tauku, 2,5 % piena olbaltumvielu, 5 % saharozi vai izoglikozi, 5 % glikozi vai cieti | 210690 | – izņemot sieru fondī vai cukura sīrupus ar aromatizētājiem vai krāsvielām: | 21069091 | – – kas nesatur piena taukus, piena olbaltumvielas, saharozi, izoglikozi, glikozi vai cieti vai satur mazāk nekā 1,5 % piena tauku, 2,5 % piena proteīnu, 5 % saharozi vai izoglikozi, 5 % glikozi vai cieti | 220110 | Ūdens, ieskaitot dabiskos vai mākslīgos minerālūdeņus un gāzētos ūdeņus, bez cukura vai cita saldinātāja piedevas, nearomatizētus | 220210 | Ūdens, ieskaitot dabiskos vai mākslīgos minerālūdeņus un gāzētos ūdeņus, ar cukura vai cita saldinātāja piedevu vai aromatizētus | 22029010 | Pārējie bezalkoholiskie dzērieni, neieskaitot KN kodā 2009 minētās augļu vai dārzeņu sulas, kas nesatur produktus ar KN kodu 0401 – 0404 vai taukus, kas iegūti no produktiem ar KN kodu 0401 – 0404 | 2203 | Iesala alus | 2205 | Vermuts un pārējie svaigu vīnogu vīni, kas aromatizēti ar augiem vai aromātiskām vielām | ex2207 | Nedenaturēts etilspirts ar spirta tilpumkoncentrāciju 80 % vai vairāk; etilspirts un pārējie jebkādas koncentrācijas spirti, denaturēti: – izņemot tos, kas iegūti no lauksaimniecības produktiem, kuri uzskaitīti EEK Līguma II pielikumā | ex2208 | Nedenaturēts etilspirts ar spirta tilpumkoncentrāciju mazāk nekā 80 %, kas nav iegūts no lauksaimniecības produktiem, kuri uzskaitīti EEK Līguma II pielikumā; stiprie alkoholiskie dzērieni, liķieri un pārējie alkoholiskie dzērieni; jaukti alkoholiskie izstrādājumi, ko izmanto dzērienu gatavošanā | 2402 | Cigāri, cigāri ar nogrieztiem galiem, cigarillas un cigaretes no tabakas vai tabakas aizstājējiem | 2403 | Pārējā rūpnieciski apstrādātā tabaka un rūpnieciski sagatavotie tabakas aizstājēji; "homogenizēta" vai "atjaunota" tabaka; tabakas ekstrakti un esences | --------------------------------------------------