LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 136/31

EIROPAS VĒRTSPAPĪRU UN TIRGU IESTĀDES LĒMUMS (ES) 2018/795

(2018. gada 22. maijs)

uz laiku aizliegt bināro opciju tirdzniecību, izplatīšanu un pārdošanu privātajiem klientiem Savienībā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 600/2014 40. pantu

EIROPAS VĒRTSPAPĪRU UN TIRGU IESTĀDES UZRAUDZĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regulu (ES) Nr. 1095/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/77/EK (1), un jo īpaši tās 9. panta 5. punktu, 43. panta 2. punktu un 44. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija Regulu (ES) Nr. 600/2014 par finanšu instrumentu tirgiem, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (2), un jo īpaši tās 40. pantu,

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 18. maija Deleģēto regulu (ES) 2017/567, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 600/2014 papildina attiecībā uz definīcijām, pārredzamību, portfeļa sablīvēšanu un produktu intervences un pozīciju uzraudzības pasākumiem (3), un jo īpaši tās 19. pantu,

tā kā:

1. IEVADS

(1) Pēdējo gadu laikā Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (ESMA) un vairākas valsts kompetentās iestādes (VKI) ir novērojušas strauju bināro opciju tirdzniecības, izplatīšanas un pārdošanas pieaugumu privātajiem klientiem visā Savienībā. Binārās opcijas pēc to būtības ir riskanti un sarežģīti produkti, un tās bieži tiek tirgotas spekulatīvos nolūkos. ESMA un VKI arī ir novērojušas, ka bināro opciju piedāvājumu privātajiem klientiem arvien biežāk raksturo agresīvi tirdzniecības paņēmieni, kā arī pārredzamas informācijas trūkums, kā rezultātā privātie klienti nevar izprast šo produktu pamatā esošos riskus. ESMA un VKI ir paudušas plaši izplatītas bažas par arvien lielāku skaitu privāto klientu, kuri iesaistās šo produktu tirdzniecībā un zaudē naudu. Šīs bažas apstiprina arī daudzās sūdzības, kas visā ES ir saņemtas no privātajiem klientiem, kuri ir cietuši ievērojamus zaudējumus, veicot darījumus ar binārajām opcijām.

(2) Ņemot vērā šīs būtiskās ar ieguldītāju aizsardzību saistītās bažas, ESMA ir veikusi vairākas fakultatīvas darbības. Tā kopš 2015. gada jūnija ir koordinējusi kopīgās grupas darbu. Šī grupa tika izveidota, lai risinātu problēmas saistībā ar vairākiem pakalpojumu sniedzējiem Kiprā, kuri pārrobežu līmenī privātajiem klientiem visā Savienībā piedāvāja binārās opcijas, līgumus par starpībām un citus spekulatīvus produktus (4). Kopš 2015. gada jūlija ESMA ir koordinējusi arī darba grupu, kuru veido ESMA un VKI un kuras darba mērķis ir uzraudzīt bināro opciju un līgumu par cenu starpībām piedāvājumu privāto klientu masu tirgū, kā arī sekmēt vienotu pārraudzības pieeju īstenošanu šajā jomā Savienībā. ESMA arī ir veicinājusi uzraudzības konverģenci Savienībā saistībā ar bināro opciju piedāvājumu privātajiem klientiem, sniedzot atzinumu (5), kā arī publicējot vairākus jautājumus un atbildes (6) atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 1095/2010 29. pantam. Visbeidzot, ESMA ir publicējusi brīdinājumus (7), kuros tā ir paudusi savas bažas saistībā ar riskiem, kurus cita starpā rada nekontrolēts bināro opciju piedāvājums privāto klientiem.

(3) Lai gan šīm darbībām bija zināma pozitīva ietekme (8), ESMA uzskata, ka joprojām pastāv nopietnas bažas par ieguldītāju aizsardzību.

(4) ESMA2018. gada 18. janvārī nāca klajā ar aicinājumu sniegt liecības par potenciālajiem produktu intervences pasākumiem attiecība uz līgumu par cenu starpībām un bināro opciju tirdzniecību, izplatīšanu un pārdošanu privātajiem klientiem (turpmāk – “aicinājums sniegt liecības”) (9). Aicinājums sniegt liecības tika slēgts 2018. gada 5. februārī. ESMA saņēma gandrīz 18 500 (10) atbilžu. 82 no šīm atbildēm bija no bināro opciju un/vai līgumu par cenu starpībām uzņēmējdarbībā iesaistītiem pakalpojumu sniedzējiem, tirdzniecības organizācijām, biržām un brokeriem, desmit atbildes bija no patērētāju pārstāvjiem, un pārējās atbildes bija sniegušas privātpersonas. Lielāko daļu no privātpersonu atbildēm bija atbalstījuši un nodevuši bināro opciju un/vai līgumu par cenu starpībām nodrošinātāji. Aicinājums sniegt liecības atklāja pirmās kategorijas respondentu, jo īpaši produktu nodrošinātāju, bažas, ka ierosinātais pasākums negatīvi ietekmēs viņu uzņēmējdarbību. Par ierosināto pasākumu sūdzējās arī vairākas privātpersonas, norādot, ka vēlas turpināt veikt bināro opciju darījumus.

(5) ESMA ir pienācīgi ņēmusi vērā šīs bažas. Tomēr pēc to salīdzināšanas ar konstatētajām būtiskajām ar ieguldītāju aizsardzību saistītajām bažām, kuras apstiprināja arī gandrīz visas no patērētāju pārstāvjiem saņemtās atbildes, kā arī atbildes no vairākām privātpersonām, kuras pauda stingru atbalstu ierosinātajiem pasākumiem, ESMA uzskata par vajadzīgu uz laiku aizliegt bināro opciju tirdzniecību, izplatīšanu un pārdošanu privātajiem klientiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 600/2014 40. pantu.

(6) Pasākums, ko piemēro saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 600/2014 40. pantu, ar pienācīgu regularitāti un vismaz reizi trīs mēnešos ir jāpārskata. Pārskatot šo pasākumu, ESMA vērsīsies pret visiem izvairīšanās prakses veidiem, kas varētu tikt konstatēti. Ja pasākums pēc trim mēnešiem netiks atjaunots, tas vairs nebūs spēkā.

(7) Lai novērstu šaubas, šajā lēmumā izmantotajiem jēdzieniem, tostarp atvasinātu instrumentu definīcijai, ir tāda pati nozīmē kā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2014/65/ES (11) un Regulā (ES) Nr. 600/2014.

(8) ESMA pagaidu aizliegums turpmāk paskaidroto iemeslu dēļ atbilst Regulas (ES) Nr. 600/2014 40. pantā paredzētajiem nosacījumiem.

2. APRAKSTS PAR BINĀRO OPCIJU PRIVĀTO KLIENTU TIRGU UN BŪTISKU BAŽU PASTĀVĒŠANU ATTIECĪBĀ UZ IEGULDĪTĀJU AIZSARDZĪBU (REGULAS (ES) Nr. 600/2014 40. PANTA 2. PUNKTA a) APAKŠPUNKTS).

(9) Binārā opcija ir definēta kā atvasināts finanšu instruments, par kuru veic norēķinus naudā un kas paredz, ka fiksētas naudas summas samaksa ir atkarīga no tā, vai, beidzoties atvasinātā finanšu instrumenta termiņam, vai pirms šā termiņa beigām notiek viens vai vairāki konkrēti ar pamatā esošā vērtspapīra cenu saistīti notikumi (12) (piemēram, beidzoties derīguma termiņam, pamatā esošais vērtspapīrs ir sasniedzis noteiktu cenu (turpmāk tekstā – “norunas cena”)).

(10) Binārās opcijas sniedz ieguldītājam iespēju likt likmi uz to, ka notiks noteikts ar pamatā esošā vērtspapīra (piemēram, akcijas, valūtas, preces vai indeksa) cenu, līmeni vai vērtību saistīts notikums. Ja notikums nenotiek, ieguldītājs zaudē savu naudu (proti, opcija noslēdzas ar zaudējumiem). Ja notikums notiek, opcijas naudas summa tiek izmaksāta vai līgums paliek spēkā, paredzot iespēju saņemt naudas summu, ja notiek atsevišķs notikums (opcija noslēdzas ar peļņu). Šajā ziņā binārās opcijas var uzskatīt par “jā/nē priekšlikumiem”. Bieži vien “jā/nē priekšlikums” attiecas uz to, vai pamatā esošā vērtspapīra cena, beidzoties binārās opcijas termiņam, pārsniedz vai ir zemāka par noteiktu cenu (tā dēvēto norunas cenu). Dažos gadījumos norunas cena atbilst pamatā esošā vērtspapīra tirgus cenai brīdī, kad stājas spēkā binārā opcija, vai noteiktā laikā nākotnē. Tomēr bināro opciju pārdevēji piedāvā virkni iespējamu tirgus rezultātu, uz kuriem ieguldītāji var likt likmes (13).

(11) Ir lietderīgi precizēt, ka šā lēmuma piemērošanas jomā ietilpst visas binārās opcijas – arī tad, ja tās tirgo, izplata vai pārdod ar citu nosaukumu. Ir minētas, piemēram, all-or-nothing opcijas, up-or-down opcija, trend opcijas, digitālās opcijas un one-touch opcijas.

(12) Lietderīgi arī nodrošināt, lai šis lēmums iekļautu visas binārās opcijas, kas paredz vairākus atšķirīgus iepriekš noteiktus nosacījumus, kuri ir jāizpilda (vai nav jāizpilda) pirms maksājuma saņemšanas. Daži respondenti, kas atsaucās uz aicinājumu sniegt liecības, norādīja, piemēram, uz tādu bināro opciju, kas paredz i) iepriekš noteiktas summas izmaksu, ja pamatā esošais vērtspapīrs atbilst noteiktam iepriekš paredzētam nosacījumam (piemēram, konkrētā datumā palielinās pamatā esošā vērtspapīra vērtība), kā arī ii) papildu iepriekš paredzētas summas (turpmāk tekstā – “bonusa”) izmaksu, ja pamatā esošais vērtspapīrs atbilst citam iepriekš paredzētam nosacījumam (piemēram, pamatā esošā vērtspapīra vērtība pārsniedz zināmu procentu līmeni). Šādā un līdzīgos gadījumos divu i) un ii) punktā minēto iepriekš noteikto summu izmaksa būtu uzskatāma par iepriekš noteiktas fiksētas summas izmaksu šā lēmuma 1. panta 2. punkta c) apakšpunkta izpratnē.

(13) Vairākas VKI ir paudušas bažas par to, ka binārās opcijas nenodrošina nekādas privāto klientu vajadzības saistībā ar reāliem ieguldījumiem (atšķirībā no citu veidu opcijām, kurām var būt būtiska nozīme, ierobežojot noteiktu aktīvu radīto risku) (14). Vairākas VKI arī ir paudušas bažas par riskiem, kas ir saistīti ar bināro opciju iezīmēm, kā arī iekšēju un nepārvaldāmu interešu konfliktu saistībā ar šo produktu piedāvāšanu privātiem klientiem. Šos riskus bieži vien padziļina bināro opciju pārdevēju izmantotās agresīvās pārdošanas metodes. Vairākas VKI arī ir norādījušas, ka šie produkti veicina atkarību no azartspēlēm. Apvienotās Karalistes Finanšu pārvaldības iestādes (Financial Conduct Authority (FCA)) veikts pētījums apliecina, ka atsevišķi ieguldītāji dažu dienu vai nedēļu laikā veic daudzas likmes, neraugoties uz to, ka kumulatīvi zaudē naudu. Pētījumā arī tika konstatēts, ka bināro opciju un azartspēļu produktu peļņas struktūra un laika periods ir ļoti līdzīgs (15). Šīs problēmas ir novērotas vairāku valstu jurisdikcijās, proti, daudzi privātie klienti šajās jurisdikcijās parasti zaudē naudu, kā apliecināts šajā lēmumā (16)

(14) Kā apliecināts Starptautiskās Vērtspapīru komisiju organizācijas (IOSCO) ziņojumā par IOSCO apsekojumu attiecībā uz privātajiem klientiem paredzētiem ārpusbiržas produktiem, kuri ietver aizņemtus līdzekļus (17) (“IOSCO ziņojums”), vairāku citu valstu, kas nav ES dalībvalstis, jurisdikcijās šim tirgus sektoram ir piemērota vērā ņemama regulatīvā kontrole, cita starpā bināro opciju sarežģītā un riskantā rakstura dēļ, kā arī tāpēc, ka produktu pārdevējus, kuri darbojas galvenokārt ar interneta starpniecību, bieži raksturo pārrobežu dimensija (18). IOSCO ziņojumā teikts, ka “nesen sagatavoti izpētes ziņojumi attiecībā uz vairāku valstu tirgu ir apliecinājuši, ka vairākums ieguldītāju [binārajās opcijās un citos spekulatīvos produktos] ļoti bieži zaudē naudu” (19).

(15) Regulas (ES) Nr. 600/2014 40. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētais nosacījums paredz, ka cita starpā jābūt būtiskām bažām attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību. Nosakot, vai pastāv būtiskas bažas attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību, ESMA ir izvērtējusi Deleģētās regulas (ES) 2017/567 19. panta 2. punktā uzskaitīto kritēriju un faktoru atbilstību. Pēc tam, kad ESMA bija ņēmusi vērā attiecīgos kritērijus un faktorus, tā secināja, ka turpmāk aprakstīto iemeslu dēļ pastāv būtiskas bažas attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību.

2.1. Bināro opciju sarežģītības un pārredzamības pakāpe

(16) Binārās opcijas ir sarežģīti finanšu instrumenti (20). Cenu struktūras sarežģītība rada vērā ņemamu informācijas asimetrijas risku starp pārdevējiem un privātajiem klientiem, tādējādi radot būtiskas bažas attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību. Turklāt vairāku bināro opciju iezīmju dēļ tās ir sarežģīti instrumenti, un privātajiem klientiem tās ir grūti izprast.

(17) Bināro opciju pārdevēji parasti nosaka bināro opciju cenu, pamatojoties uz tirgus vai citādi modelētu konkrēta notikuma varbūtību pirms starpības vai cita veida maksājuma par darījumu piemērošanas katrai opcijai, radot klientam negatīvu paredzamo peļņu (21).

(18) Visbiežāk binārās opcijas piedāvā salīdzinoši lielu peļņu par statistiski mazāk iespējamu notikumu un otrādi (22).

(19) Šī bināro opciju cenu struktūra privātajiem klientiem rada vairākas problēmas. Cenu struktūra privātajiem klientiem jo īpaši rada vajadzību precīzi novērtēt opcijas vērtību saistībā ar atsauces notikuma paredzamo varbūtību. Lai gan privātie klienti var izmantot parastos izpētes un cenas noteikšanas rīkus, piemēram, Black-Scholes formulu, lai noteiktu bināro opciju cenu, tie salīdzinājumā ar pārdevējiem saskaras ar ievērojamu informācijas asimetriju. Pārdevējiem ir daudz lielākas iespējas piekļūt informācijai un sistēmām, lai pienācīgi noteiktu šo produktu cenu un vērtību. Konkrētāk, bināro opciju pārdevēji var piekļūt vēsturiskajiem cenas datiem saistībā ar konkrēto pamatā esošo vērtspapīru, piemēram, ierakstītai informācijai par cenu izmaiņām no biržas vai komerciāla datu sniedzēja, kas privātajiem klientiem parasti nav pieejama. Bināro opciju pārdevējiem parasti ir arī daudz lielāka pieredze līgumu cenu noteikšanas jomā nekā privātajiem klientiem, un ir daudz lielāka iespēja, ka tie būs izstrādājuši sarežģītas cenu noteikšanas metodes. Privātie klienti var arī nesaprast, ka tad, ja operācijas termiņš ir ļoti īss vai ja pozīcija tiek slēgta īsi pirms termiņa beigām, faktoriem, kas ir izmantoti opciju cenas noteikšanai, piemēram, vēsturiskajam svārstīgumam, ir maza ietekme uz opcijas vērtību. Tas ierobežo privāto klientu spēju pienācīgi novērtēt opciju pat tad, ja tie izmanto pieejamos cenas noteikšanas rīkus. Turklāt, ņemot vērā starpību un citu maksu par darījumiem piemērošanu, privātajiem klientiem, lai tie gūtu peļņu no operācijām, no ieguldījumiem būtu regulāri jāgūst peļņa, kas pārsniedz paredzamās peļņas apmēru (“pārspēt gaidīto”). Tāpēc ESMA uzskata, ka privātajiem klientiem ir grūti veikt uz informāciju pamatotu produkta riska un peļņas novērtējumu.

(20) Kopīgā ietekme, ko rada cenas struktūra un maksu par darījumu piemērošana katrai operācijai, ir tāda, ka vairākums privāto klientu kontu kopumā zaudē naudu (lai gan tie gūst īstermiņa peļņu) un pārdevēji, kas parasti ir tieši operācijas darījuma partneri, ilgtermiņā gūst peļņu no klientiem, pateicoties to zaudējumiem operācijās un samaksātajām maksām par darījumiem.

(21) Daži pārdevēji piedāvā pastāvīgu dubulto cenu noteikšanu un iespēju klientiem pievienoties un izstāties no operācijas binārās opcijas termiņa laikā. Šādā gadījumā klients var izstāties no operācijas pirms binārās opcijas termiņa beigām, pārdodot to atpakaļ pārdevējam vai citādi zaudējot nosacīto maksājumu termiņa beigās. Pretī klients saņem kādu maksājumu no pārdevēja atbilstoši pārdevēja piedāvātajai pastāvīgai cenai atkarībā no atšķirības starp pamatā esošā vērtspapīra aktuālo tirgus cenu un fiksēto vienošanās cenu, kā arī termiņa beigām.

(22) Pastāvīgā dubultās cenas noteikšana ir papildu elements, ko var piedāvāt bināro opciju pārdevēji. Šis elements vēl vairāk sarežģī situāciju, jo privātajiem klientiem ir grūti pienācīgi novērtēt šos produktus vai gūt pozitīvu peļņu no ieguldījuma. Tas skaidrojams ar apstākli, ka privātajiem klientiem būtu pastāvīgi jāuzrauga cena un jāprognozē paredzamais rezultāts. Turklāt izstāšanās no operācijas un jaunas operācijas sākšana klientam rada papildu izmaksas, jo piedāvājuma cenai tiek piemērota starpība vai tiek iekasētas maksa par darījumu (23).

(23) Turklāt ES privātie klienti parasti veic ieguldījumus ārpusbiržas binārajās opcijās. Tādējādi bināro opciju cena, izpilde un norēķini nav standartizēti. Tas pasliktina privāto klientu spēju izprast ar produktu saistītos nosacījumus. Šis apstāklis papildus atšķirīgajiem “jā/nē priekšlikumu” veidiem, kas ir binārās opcijas pamatā, sarežģītajai cenu noteikšanas struktūrai (kas dažkārt ietver dubultās cenas noteikšanu) un vēl sarežģītākiem piedāvājumiem (piemēram, opcijām, kas ietver vairāku bināro opciju kopu) palielina šo produktu sarežģītību un vēl vairāk mazina klientu spēju saprast, ka konkrētas viena veida binārās opcijas iezīmes ne vienmēr piemīt cita veida binārajai opcijai.

(24) Turklāt bināro opciju tirgotājs parasti ir tā privāto klientu operāciju darījuma partneris un nosaka cenu izpildes brīdī un maksājumu termiņa beigās. Pārdevēji arī bieži pieprasa, lai klienti atzītu, ka cenas, kas tiek izmantotas binārās opcijas vērtības noteikšanai, var atšķirties no attiecīgajā pamata tirgū pieejamās cenas. Tas nozīmē, ka privātie klienti ne vienmēr var pārbaudīt no tirgotāja saņemto cenu atbilstību. Šo faktoru dēļ privātajiem klientiem ir ārkārtīgi grūti objektīvi novērtēt binārās opcijas. Tādējādi ar binārajām opcijām saistītā lielā sarežģītība un nepietiekamā pārredzamība apstiprina, ka pastāv būtiskas bažas saistībā ar ieguldītāju aizsardzību.

(25) Atsaucoties uz aicinājumu sniegt liecības, vairāki uzņēmumi un tirdzniecības asociācijas apšaubīja, vai ESMA vajadzētu nošķirt binārās opcijas, kas tiek tirgotas ārpus biržas, un binārās opcijas, kas tiek tirgotas tirdzniecības vietā. Dažas tirdzniecības organizācijas prasīja skaidri izslēgt vērtspapīros pārvērstos atvasinātos instrumentus, touch opcijas un digitālās opcijas, pamatojoties uz to, ka šie produkti tiek izmantoti kā alternatīva zaudējumu ierobežošanas rīkojumiem vai var tikt izmantoti riska ierobežošanai.

(26) ESMA ir pienācīgi ņēmusi vērā šīs atbildes. Tomēr bināro opciju elementi un īpatnības, kas ir konstatētā klientiem radītā kaitējuma pamatcēlonis, paliek nemainīgas neatkarīgi no tā, vai šīs opcijas tiek tirgotas tirdzniecības vietā vai pārvērstas vērtspapīros. Citiem vārdiem sakot, binārās opcijas tirdzniecības vietā ieguldītājiem joprojām radītu negatīvu paredzamo peļņu, piedāvājot peļņas struktūru, kas nav pienācīgi piemērota riska ierobežošanai vai citu ekonomisko funkciju veikšanai, kas varētu radīt kompensējošu ieguvumu. Šīs īpatnības ir spēkā jebkurā laikā līdz opcijas termiņa beigām. Tāpēc otrreizējā tirgus pastāvēšana nemaina pamatīpatnības, kas rada kaitējumu privātajiem klientiem.

2.2. Konkrētas bināro opciju īpatnības vai elementi

(27) Binārās opcijas parasti ir ļoti īsa termiņa ieguldījumi, kuru termiņš dažkārt beidzas dažas minūtes pēc šo ieguldījumu veikšanas, tādējādi šie ieguldījumi pēc būtības ir ļoti spekulatīvi.

(28) Bināro opciju bināro rezultātu raksturs nozīmē, ka tās tiek izmantotas galvenokārt spekulatīviem mērķiem. Fiksētas monetārās summas vai nulles maksājums ierobežo bināro opciju kā riska ierobežošanas rīka vērtību salīdzinājumā ar tradicionālajiem iespējas līgumiem, kas ļauj klientam pārvaldīt viņa risku, nosakot “griestus” vai “zemāko punktu” attiecībā uz konkrētu aktīvu risku, kuram klienti var būt tiešā veidā pakļauti. To pastiprina binārajām opcijām parasti raksturīgais īsais termiņš.

(29) Turklāt bināro opciju cenas tiek noteiktas atbilstīgi notikuma varbūtībai, norādot peļņu līdzīgi kā tradicionālo fiksētas likmes derību gadījumā (piemēram, derības par sporta pasākumiem vai vēlēšanu rezultātiem). Operācijām parasti ir ļoti īss termiņš, un ieguldītāji var gūt ļoti lielu peļņu vai zaudēt visu savu ieguldījumu. Šādas pamatīpatnības ir raksturīgas arī azartspēļu produktiem, kas ir saistīti ar atkarības rašanos un negatīviem rezultātiem patērētājiem.

(30) Kā minēts iepriekš, bināro opciju pārdevēji parasti rīkojas kā tiešs klienta operācijas darījuma partneris, tādējādi iekļaujot klienta operāciju savā uzskaitē. Šis uzņēmējdarbības modelis nostāda pārdevēja intereses tiešā konfliktā ar tā klientu interesēm, tādējādi palielinot risku, ka pārdevējs, beidzoties binārās opcijas termiņam, varētu manipulēt ar pamatā esošā vērtspapīra cenu vai paildzināt binārās opcijas termiņu par sekundēm vai milisekundēm, lai izvairītos no maksājuma veikšanas par iespējas līgumu. Interešu konflikta risks ir īpaši liels bināro opciju gadījumā, jo šo produktu maksājumu struktūru nosaka tas, vai pamatā esošais vērtspapīrs, beidzoties termiņam, ir sasniedzis noteiktu vienošanās cenu. VKI arī ir konstatējušas prakses veidus, kuru ietvaros bināro opciju pārdevēji galvenajām starpībām saistībā ar pamatā esošo vērtspapīru piemēro asimetrisku vai nekonsekventu uzcenojumu, kā rezultātā opcija beidzas ar zaudējumiem, lai gan citādi tā termiņa beigās radītu peļņu. Turklāt izplatīšanas modeļiem, kurus ESMA ir novērojusi šajā tirgus sektorā, piemīt noteikti un dažkārt raksturīgi interešu konflikti (24), un spiediens nodrošināt jaunu klientu plūsmu palielina interešu konfliktu rašanās iespēju.

(31) Ņemot vērā apstākli, ka binārajām opcijām strukturāli ir negatīva paredzamā peļņa, jo vairāk darījumu ieguldītājs veic, jo lielāka iespēja, ka tas kumulatīvi zaudēs naudu (25).

(32) Lielais risks, ka binārās opcijas tiek tirgotas spekulatīvos nolūkos un ka starp bināro opciju tirgotājiem un to klientiem pastāv interešu konflikts, apstiprina būtisku bažu pastāvēšanu attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību.

2.3. Iespējamo kaitīgo seku un neatbilstības starp ieguldītāju peļņu un zaudējumu risku apmērs

(33) Klientu skaits saistībā ar šiem produktiem ir mainīgs, ņemot vērā bināro opciju klientu kontu salīdzinoši īso pastāvēšanas laiku un darbību pārrobežu raksturu. Pamatojoties uz datiem, ko ESMA ir saņēmusi no vairākām VKI (26), tā lēš, ka EEZ reģistrētu iespējas līgumu un bināro opciju pārdevēju nodrošinātu privāto klientu operāciju kontu skaits palielinājās no 1,5 miljoniem 2015. gadā (27) līdz aptuveni 2,2 miljoniem 2017. gadā (28).

(34) Turpmāk izklāstītā informācija, ko VKI sniedza ESMA, apliecina, ka bināro opciju tirgus sektors Savienībā ir audzis: i) Kipras VKI Kipras Vērtspapīru un biržas darījumu iestāde (CY-CySEC) ir aplēsusi, ka kopējais aktīvo klientu skaits Kiprā bināro opciju jomā 2017. gada otrā ceturkšņa beigās bija 401 378 salīdzinājumā ar 140 205 klientiem 2015. gadā (29); ii) Vācijas VKI Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht (DE-BaFin) ir aplēsusi, ka Vācijā ir līdz pat 30 000 bināro opciju klientu, un kopējais tirgus Vācijā gadā pieaug par 4–5 % (30); iii) pamatojoties uz klientu datu izlasi, ko uzņēmumi ir snieguši Apvienotās Karalistes VKI Finanšu pārvaldības iestādei (UK-FCA), ir aplēsts, ka to klientu skaits, kuri veic darījumus ar Apvienotās Karalistes bināro opciju pārdevējiem, ir aptuveni 40 000; iv) Itālijas VKI Commissione Nazionale per le Società e la Borsa (IT-CONSOB), pamatojoties uz 2017. gada martā veiktu apsekojumu piecās ES reģistrētu bināro opciju pārdevēju filiālēs, konstatēja, ka 2016. gadā to privāto klientu skaits, kuri pārdod binārās opcijas, Itālijā palielinājās par 2,4 %; v) vairākas VKI ziņoja, ka to jurisdikcijās tiek plaši pārdotas binārās opcijas (31); vi) gandrīz visas VKI (32) ziņoja, ka bināro opciju pārdevēji no citām dalībvalstīm, kuri darbojas uz atļauju pamata, sniedz to jurisdikcijās bināro opciju pakalpojumus. Dažas VKI (33) arī minēja bināro opciju pārdevējus, kuri izmanto filiāles vai saistītus aģentus, lai saskaņā ar atļauju darbotos citu valstu jurisdikcijās; vii) VKI ir konstatējušas, ka ir palielinājies atļauju pieprasījumu skaits no ieguldījumu brokeru sabiedrībām, kuras piedāvā attiecīgos produktus (34).

(35) Saskaņā ar IOSCO ziņojumu biežākās jurisdikciju sūdzības saistībā ar atļauju saņēmušajiem tirgotājiem cita starpā attiecas uz produkta darbības rādītājiem (ieguldītāju zaudējumiem), klientu izpratnes trūkumu par produktiem vai sniegtajiem pakalpojumiem (un ar tiem saistītajiem riskiem), grūtībām izņemt līdzekļus, agresīvu/maldinošu tirdzniecību, kā arī cenas vai operāciju manipulēšanu (35).

(36) Iepriekšminēto ESMA analīzi par privāto klientu negatīvu paredzamo peļņu (36) apstiprina arī dati par privāto klientu ciestajiem zaudējumiem, kurus ESMA ziņoja atsevišķas VKI: i) CY-CySEC veica analīzi, kurā tā aplūkoja 10 bināro opciju pārdevēju bināro opciju klientu kontu izlasi laikposmā no 2017. gada 1. janvāra līdz 2017. gada 31. augustam. Tā konstatēja, ka vidēji 87 % klientu kontu šajā periodā cieta zaudējumus. Vidējie konta zaudējumi bija aptuveni 480 EUR; ii) Polijas VKI Komisja Nadzoru Finansowego (PL-KNF), pamatojoties uz Polijas ieguldījumu brokeru sabiedrību datiem, konstatēja, ka 2016. gadā naudu zaudēja 86,3 % un 2017. gadā – 86,4 % klientu. iii) IT-CONSOB, pamatojoties uz 2017. gada martā veiktu apsekojumu piecās ES ieguldījumu brokeru sabiedrību filiālēs, kas aktīvi darbojas bināro opciju jomā, konstatēja, ka Itālijas privātie klienti, kuri veic ieguldījumus binārajās opcijās, 2016. gadā cieta saistītus zaudējumus līdz pat 74 % apmērā, vidējam zaudējumu apmēram sasniedzot aptuveni 590 EUR; iv) UK-FCA, pamatojoties uz sabiedrību datu pārskatu par klientu kontu rezultātiem 2016. gadā, konstatēja, ka 81–85 % klientu kontu zaudēja naudu un ka klientu zaudējumi vidēji sasniedza 400 līdz 1 200 Lielbritānijas mārciņu. Ziņotie dati liecina, ka klienti guva peļņu no operācijām, bet cieta zaudējumus, ņemot vērā maksu par darījumiem ietekmi. Tas liecina par to, ka klienti, iespējams, nesaprot, kā viņu konta darbības rezultātus ietekmē maksas par darījumiem.

2.4. Iesaistīto klientu tips

(37) Binārās opcijas tiek plaši pārdotas un izplatītas privāto klientu masu tirgū. Ņemot vērā bināro opciju sarežģītību, kā aprakstīts šajā lēmumā, vairākumam privāto klientu (atšķirībā no profesionālajiem klientiem) ir grūti pienācīgi izprast un novērtēt faktisko risku, kas rodas, veicot darījumus ar šiem produktiem. Pierādījumi par zaudējumiem, kurus ESMA ir novērojusi klientu kontos un kas ir aprakstīti šajā lēmumā, apliecina to, ka binārās opcijas nav piemērotas privātajiem klientiem.

2.5. Ar binārajām opcijām saistītās tirdzniecības un izplatīšanas darbības

(38) Lai gan binārās opcijas ir sarežģīti produkti, tās klientiem visbiežāk tiek piedāvātas elektroniskās tirdzniecības platformās, nenodrošinot ieguldījumu konsultācijas vai portfeļa pārvaldību. Šādos gadījumos saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 25. panta 3. punktu ir jāveic atbilstības novērtējums (37). Tomēr šis novērtējums neliedz bināro opciju pārdevējiem vai viņu klientiem vai potenciālajiem klientiem veikt darījumu, sniedzot klientam vienkāršu brīdinājumu. Tas var notikt gadījumā, ja klients pārdevējam nav sniedzis informāciju vai ir sniedzis nepietiekamu informāciju par viņa zināšanām un pieredzi ieguldījumu jomā saistībā ar konkrēto produktu tipu, kā arī tad, ja pārdevējs ir secinājis, ka produkts klientam nav atbilstošs. Tas privātajiem klientiem ļauj piekļūt tādiem produktiem kā binārās opcijas, kuras, ņemot vērā to īpatnības, šādiem klientiem nevajadzētu izplatīt (38).

(39) Ņemot vērā arī ESMA jautājumus un atbildes (39), VKI šajā tirgus sektorā ir novērojušas agresīvas tirdzniecības prakses veidus, kā arī maldinošus tirgvedības paziņojumus (40). Šīs prakses cita starpā ietver sponsorēšanas pasākumu vai saišu ar lielām sporta komandām izmantošanu, lai, sekmētu vispārēju informētību par zīmola nosaukumu, radītu maldinošu priekšstatu, ka sarežģīti un spekulatīvi produkti, piemēram, binārās opcijas, ir piemēroti privāto klientu masu tirgum.

(40) Turklāt dažas VKI iestādes ir vērsušas uzmanību ne tikai uz maldinošu tirdzniecības materiālu regulāru izmantošanu, bet arī veikto tirdzniecības pasākumu plašo un intensīvo raksturu: i) Francijas VKI Autorité des Marchés Financiers (FR-AMF) ir ziņojusi, ka 2016. gadā jaunu spekulatīvas tirdzniecības (bināro opciju, iespējas līgumu, Forex) reklāmu (TV, radio, internetā) skaits veidoja 36 % no visām jaunajām finanšu jomas reklāmām un 45 % no visām jaunajām finanšu instrumentu reklāmām (41); ii) DE-BaFin ir norādījusi, ka citas Eiropas Savienības valsts jurisdikcijā reģistrētas ieguldījumu brokeru sabiedrības, lai gan tās nelielas, vienlaikus var izmantot līdz pat 200 introducing brokerus (42); iii) atsevišķas VKI ir norādījušas, ka bināro opciju izplatīšana var notikt ar elektronisko spēļu vai spēļu automātu starpniecību (43).

(41) Šīs norises rada īpašas bažas, ņemot vērā privāto klientu, kas piedalās šajā tirgus sektorā, skaita pieaugumu.

(42) Šajā kontekstā dažas VKI arī ir paudušas bažas, ka attiecīgajiem uzņēmējdarbības modeļiem ir raksturīga klientu ļaunprātīga izmantošana (44). Apstāklis, ka klienta konta pastāvēšanas laiks var būt salīdzinoši īss, pārdevējiem var radīt zināmu spiedienu nodrošināt stabilu jaunu klientu pieplūdumu, un tas pārdevējus varētu mudināt piemērot agresīvas tirdzniecības un pārdošanas metodes, kas nav privāto klientu interesēs.

(43) Bieži sastopama bināro opciju nozarē izmantotu tirdzniecības un pārdošanas metožu iezīme ir tirdzniecības priekšrocību (monetāru un nemonetāru), piemēram, bonusu piedāvājums, lai piesaistītu privātos klientus un mudinātu viņus veikt ieguldījumus binārajās opcijās, dāvanu (piemēram, brīvdienu, automašīnu, elektronisko preču) un tirdzniecības apmācību vai pazeminātu izmaksu (piemēram, cenu starpību vai maksu) piedāvājums (45).

(44) Bonusi un citas tirdzniecības priekšrocības var būt noderīgi, lai novērstu uzmanību no lielā ar produktu saistītā riska. Parasti to mērķis ir piesaistīt privātos klientus un stimulēt operācijas. Privātie klienti var uzskatīt šos pārdošanas veicināšanas paņēmienus par centrāliem produkta elementiem, iespējams, pienācīgi nenovērtējot ar produktu saistīto risku līmeņus.

(45) Bonusu sistēmu prakses iedvesmas avots ir tiešsaistes derību nozare. Daži attiecīgo produktu pārdevēji piedāvā, piemēram, “darbības uzsākšanas bonusus” (par konta atvēršanu), kā arī bonusus, pamatojoties uz ieguldītajām summām (apjoma bonusus) vai papildu “virtuālās naudas” summas saskaņā ar zināmiem nosacījumiem.

(46) Vairākas VKI, veicot uzraudzības darbu, ir konstatējušas, ka tirdzniecības veicināšanas piedāvājumu noteikumi un nosacījumi bieži vien ir maldinoši un ka daudzi klienti ir ziņojuši par grūtībām izņemt naudu gadījumos, kad viņi ir centušies izmantot šādus bonusus. Daudzi klienti arī nezina, ka viņu piekļuve bonusa piedāvājumam vai līdzekļiem ir atkarīga no noteiktiem operāciju apmēriem. Ņemot vērā negatīvās paredzamās peļņas elementu, kas ir saistīts ar bināro opciju operācijām, klienti bieži vien zaudē vairāk naudas, veicot biežas operācijas, nekā viņi zaudētu tad, ja nebūtu saņēmuši bonusa piedāvājumu.

(47) Konkrētāk (46): i) FR-AMF ir norādījusi, ka viena no galvenajām ar bonusiem saistītajām problēmām ir tāda, ka klientam parasti ir jāiegulda naudas summa, kas ir 20 vai 30 reizes lielāka par bonusu, lai viņam būtu tiesības izņemt naudu; ii) Beļģijas VKI Finanšu un tirgu iestāde (BE-FSMA) ir norādījusi, ka ir saņēmusi daudzas sūdzības no ieguldītājiem, kuri nespēj atgūt naudu bonusiem piemērojamo nosacījumu dēļ; iii) PL-KNF ir ziņojusi, ka pārdevēji piedāvā dāvanas, piemēram, planšetdatorus un telefonus, lai piesaistītu jaunus klientus, un ka pārdevēji apgalvo, ka dāvanas uzlabo klienta spēju sazināties ar ieguldījumu brokeru sabiedrību; iv) DE-BaFin ir norādījusi, ka vairākumā līdz šim aplūkoto gadījumu, kas ir saistīti ar bonusiem, šos bonusus piedāvā bināro opciju pārdevēji, kas darbojas pārrobežu mērogā, lai pārliecinātu nepieredzējušus privātos klientus veikt spekulācijas ar to attiecīgajiem produktiem, kurus šie klienti, iespējams, pilnībā neizprot.

(48) VKI arī ir paudušas bažas par to, ka bināro opciju pārdevēji, iespējams, nepilda pienākumu sniegt klientiem godīgu, skaidru un nemaldinošu informāciju un rīkoties klientu interesēs (47). VKI arī pauž satraukumu par privātajiem klientiem sniegtās informācijas kvalitāti (piemēram, pārdevēju tīmekļa vietnēs) attiecībā uz to, kā darbojas binārās opcijas, un jo īpaši informācijas par saistītajiem riskiem kvalitāti (48). Daži piemēri, kas atspoguļo pienākuma sniegt godīgu, skaidru un nemaldinošu informāciju neizpildi un tādu metožu izmantošanu, kas piesaista klientu uzmanību, bet ne vienmēr atspoguļo finanšu instrumenta vai prakses piemērotību vai vispārējo kvalitāti, ir saistīti ar: i) tīmekļa vietņu saturu vai informāciju, kas ir sniegta valodā, kas nav tās dalībvalsts valsts valoda, kurā pakalpojumi tiek sniegti, vai ir sniegta oficiālajā valodā, bet tās tulkojuma kvalitāte ir neapmierinoša, tādējādi tā varētu apgrūtināt sniegtās informācijas uztveri; ii) tādas informācijas sniegšanu, kurā ir uzsvērti iespējamie ieguvumi saistībā ar ieguldījumu veikšanu binārajās opcijās, nesniedzot godīgu un pamanāmu norādi par attiecīgajiem riskiem un radot iespaidu, ka šie spekulatīvie produkti ir piemēroti vai atbilstoši visiem ieguldītājiem vai ka peļņas gūšana ir vienkārša. Piemēram: “Darījumu veikšana ar binārajām opcijām ir tik vienkārša kā 1-2-3”, “Darījumu veikšana nekad nav bijusi tik vienkārša”, “Sāc savu brokera karjeru tagad”, “Gūsti līdz 85 % lielu peļņu ik pēc 60 sekundēm”, “95 % peļņa dažās minūtēs”, “Ko tu vari paveikt 60 sekundēs? Pārdot binārās opcijas un divkāršot savus līdzekļus” (49).

(49) Iepriekš aprakstītā ar binārajām opcijām saistītās tirdzniecības un izplatīšanas prakse apstiprina to, ka pastāv būtiskas bažas attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību.

2.6. Cik lielā mērā finanšu instruments var apdraudēt ieguldītāja paļāvību uz finanšu sistēmu?

(50) Bināro opciju sarežģītība kopā ar pārredzamības trūkumu, produkta paredzamā negatīvā peļņa ieguldītājiem, pamatotu ieguldījuma mērķu neesamība, daudzu tirdzniecības un izplatīšanas darbību maldinošais un agresīvais raksturs, pārdevēju interešu konflikti, kā arī iespējamā kaitējuma apmērs veicina privāto klientu uzticības mazināšanos finanšu sistēmai.

(51) Ņemot vērā šajā lēmumā apliecināto lielo varbūtību, ka klienti cietīs zaudējumus, ieguldītāji, kuriem nav citas pieredzes saistībā ar ieguldījumu veikšanu finanšu instrumentos un kurus ir piesaistījusi bināro opciju pārdevēju agresīvā tirgvedība, varētu secināt, ka šie produkti reprezentē visus finanšu instrumentus. Šīs bažas ir vēl jo būtiskākas, ņemot vērā bināro opciju pārdevēju lielo klientu skaitu un sūdzību skaitu par šiem produktiem.

3. PIEMĒROJAMĀS SAVIENĪBAS TIESĪBU AKTU PRASĪBAS NENOVĒRŠ KONSTATĒTĀS BŪTISKĀS BAŽAS ATTIECĪBĀ UZ IEGULDĪTĀJU AIZSARDZĪBU (REGULAS (ES) Nr. 600/2014 40. PANTA 2. PUNKTA b) APAKŠPUNKTS)

(52) Kā noteikts Regulas (ES) Nr. 600/2014 40. panta 2. punkta b) apakšpunktā, ESMA ir izvērtējusi, vai Savienības tiesību aktu normatīvās prasības, ko piemēro attiecīgajam finanšu instrumentam vai darbībai, nenovērš minētos draudus. Piemērojamās spēkā esošās Savienības tiesību aktu prasības ir paredzētas Direktīvā 2014/65/ES, Regulā (ES) Nr. 600/2014 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1286/2014 (50). Tās jo īpaši tie ietver: i) Direktīvas 2014/65/ES 24. panta 3. un 4. punktā – prasību sniegt klientiem atbilstošu informāciju (51); ii) Direktīvas 2014/65/ES 25. panta 2. un 3. punktā – piemērotības un atbilstības prasības (52); iii) Direktīvas 2014/65/ES 27. pantā – vislabvēlīgākās izpildes prasības (53); iv) Direktīvas 2014/65/ES 16. panta 3. punktā un 24. panta 2. punktā – produkta pārvaldības prasības; v) Regulas (ES) Nr. 1286/2014 5.–14. pantā – informācijas atklāšanas prasības.

(53) Daži pārdevēji, brokeri un tirdzniecības organizācijas, atsaucoties uz aicinājumu sniegt liecības, skaidri norādīja, ka ESMA pirms jebkādu produkta intervences pasākumu piemērošanas ir jāaplūko jauno tiesību aktu, jo īpaši nesen pieņemtās FITD II un PRIIP (īpaši produktu pārvaldības noteikumu) ietekme.

(54) Jānorāda, ka vairāku Direktīvā 2014/65/ES un Regulā (ES) Nr. 600/2014 paredzēto prasību piemērošanas joma un saturs ir līdzīgs Direktīvā 2004/39/EK paredzētajām prasībām (54). Lai gan Direktīvas 2014/65/ES un Regulas (ES) Nr. 600/2014 pieņemšanas mērķis bija uzlabot vairākus svarīgus ieguldījumu pakalpojumu un darbību aspektus, lai stiprinātu ieguldītāju aizsardzību (tostarp izmantojot produktu intervences pilnvaras), vairākos svarīgos noteikumos veiktie uzlabojumi nenovērš šajā lēmumā aprakstītās konkrētās bažas. No šajā lēmumā aplūkotās risku un ieguldītājam radītā kaitējuma perspektīvas vairāki noteikumi būtībā ir palikuši nemainīti.

(55) Direktīvā 2014/65/ES ir sīkāk izklāstītas prasības sniegt klientiem atbilstošu informāciju, nodrošinot būtisku uzlabojumu izmaksu un maksājumu informācijas atklāšanas jomā un paredzot, ka ieguldījumu brokeru sabiedrībām ir jāsniedz klientiem apkopota informācija par visām izmaksām un maksām saistībā ar ieguldījumu pakalpojumiem un finanšu instrumentiem. Tomēr ir skaidrs, ka ar noteikumiem, kas ir vērsti uz informācijas atklāšanu, tostarp uzlabotu informāciju par izmaksām, nepietiek, lai novērstu sarežģīto risku, kas izriet no bināro opciju tirdzniecības, izplatīšanas un pārdošanas privātajiem klientiem.

(56) Jo īpaši Direktīvas 2014/65/ES 24. panta 3. punktā cita starpā ir noteikta prasība ieguldījumu brokeru sabiedrībām nodrošināt, lai visa informācija, tostarp klientiem vai potenciālajiem klientiem adresētie tirgvedības paziņojumi, ir patiesa, skaidra un nav maldinoša. Direktīvas 2014/65/ES 24. panta 4. punktā ir noteikts, ka ieguldījumu brokeru sabiedrībai ir savlaicīgi jāsniedz klientiem vai potenciāliem klientiem attiecīga informācija par ieguldījumu brokeru sabiedrību un tās pakalpojumiem, finanšu instrumentiem un piedāvātajam ieguldījumu stratēģijām, izpildes vietām un visām izmaksām un saistītajiem maksājumiem, tostarp jo īpaši norādes un brīdinājumi par riskiem, kas ir saistīti ar ieguldījumu veikšanu šajos finanšu instrumentos, kā arī to, vai finanšu instruments ir paredzēts privātajiem vai profesionālajiem klientiem. Pamatojoties uz aprakstu par bažām attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību saistībā ar binārajām opcijām (jo īpaši to sarežģītību, risku un paredzamo negatīvo peļņu), ir skaidrs, ka šādu ieguldītājiem radītu kaitējumu nav iespējams pilnībā un atbilstoši kontrolēt, tikai piemērojot šos noteikumus. Šāda veida informācijas atklāšanā pietiekama uzmanība netiek vērsta uz konkrētām sekām (negatīva paredzamā peļņa), kas izriet no ieguldījumu veikšanas šādos produktos, un tā nenovērš bažas saistībā ar produktam raksturīgām īpatnībām.

(57) ESMA arī ir ņēmusi vērā Regulā (ES) Nr. 1286/2014 paredzēto informācijas atklāšanas noteikumu atbilstību. Regulā (ES) Nr. 1286/2014 ir paredzēti vienoti noteikumi attiecībā uz privātajiem ieguldītājiem paredzētu komplektētu privāto ieguldījumu un apdrošināšanas ieguldījumu produktu (PRIIP) pamatinformācijas dokumentu formātu un saturu, lai tiem palīdzētu izprast un salīdzināt PRIIP galvenās iezīmes un riskus. Jo īpaši Regulas (ES) Nr. 1286/2014 5. pantā, kas ir vēlāk īstenots Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2017/653 (55), cita starpā ir paredzēta metodika riska kopsavilkuma rādītāja un papildinošo skaidrojumu sniegšanai, tostarp par to, vai privātais ieguldītājs var zaudēt visu ieguldīto kapitālu un vai tam var nākties uzņemties papildu finanšu saistības. Tomēr šāda veida informācijas atklāšana nevērš pietiekamu privāto klientu uzmanību uz sekām, ko rada ieguldījumu veikšana konkrēti binārajās opcijās. Piemēram, veiktspējas koeficients attiecas tikai un atsevišķu binārās opcijas produktu un nesniedz klientam informāciju par kopējo tādu privāto klientu kontu īpatsvaru, kuri zaudē naudu.

(58) Kopumā uz informācijas atklāšanu pamatots regulējuma risinājums nav piemērots šiem produktiem, kuri paši par sevi nav piemēroti privātajiem klientiem.

(59) Direktīvā 2014/65/ES ir arī stiprinātas prasības attiecībā uz atbilstību, nosakot, ka klientam ir jāsniedz atbilstības ziņojums paredzot sīkākas prasības attiecībā uz atbilstības novērtēšanu. Direktīvas 2014/65/ES 25. panta 2. punktā jo īpaši ir noteikts, ka bināro opciju pārdevējiem ir jāiegūst vajadzīgā informācija par klienta vai potenciālā klienta zināšanām un pieredzi ieguldījumu jomā, tostarp saistībā ar konkrētā veida produktu, klienta vai potenciālā klienta finansiālo stāvokli, ietverot spēju ciest zaudējumus, un ieguldījumu mērķiem, ņemot vērā arī tā noturību pret risku, lai bināro opciju pārdevēji varētu ieteikt klientam vai potenciālajam klientam finanšu instrumentus, kas viņam ir piemēroti un jo īpaši atbilst viņa noturībai pret risku un spējai ciest zaudējumus. Tomēr atbilstības prasības ir piemērojamas tikai ieguldījumu konsultāciju sniegšanai un portfeļa pārvaldīšanai, tādējādi tie parasti nav būtiski saistībā ar bināro opciju tirdzniecību, izplatīšanu un pārdošanu, kas parasti notiek ar elektronisko platformu starpniecību, nesniedzot ieguldījumu konsultācijas un neveicot portfeļa pārvaldīšanu.

(60) Turklāt salīdzinājumā ar Direktīvā 2004/39/EK paredzēto režīmu piemērotības novērtēšanas mērķi (produktu izvērtēšana, ņemot vērā klienta zināšanas un pieredzi, finansiālo situāciju un ieguldījumu mērķus) būtībā nav mainīti un, kā liecina šis lēmums, nav bijuši pietiekami, lai novērstu konstatēto kaitējumu ieguldītājiem.

(61) Līdzīgā kārtā Direktīvā 2014/65/ES ir noteiktas stingrākas prasības attiecībā uz atbilstību, galvenokārt saīsinot nekomplekso produktu sarakstu un tādējādi ierobežojot tādu produktu klāstu, kurus izplata tikai to izpildes nolūkā. Direktīvas 2014/65/ES 25. panta 3. punktā bināro opciju tirgotājiem ir noteikta prasība lūgt klientiem vai potenciālajiem klientam informāciju par viņu zināšanām un pieredzi ieguldījumu jomā cita starpā saistībā ar konkrēto piedāvāto vai pieprasīto produktu, lai pārdevējs varētu novērtēt, vai paredzētais ieguldījumu pakalpojums vai produkts ir piemērots potenciālajam klientam. Ja pārdevējs uzskata, ka produkts klientam vai potenciālajam klientam nav piemērots, pārdevējs viņu brīdina. Binārās opcijas ir definējamas kā sarežģīti finanšu produkti, tāpēc uz tiem attiecas piemērotības tests saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 25. panta 3. punktu.

(62) Tomēr šāda kārtība bija spēkā jau saskaņā ar Direktīvu 2004/39/EK, kurā bija paredzēts būtībā tāds pats piemērotības tests kā Direktīvā 2014/65/ES noteiktais. Kā apliecināts šajā lēmumā un kā ir liecina VKI pieredze uzraudzības jomā (56), piemērotības tests nav bijis pietiekams risinājums šajā lēmumā aprakstīto ar ieguldītāju aizsardzību saistīto bažu novēršanai.

(63) Tāpēc ir maz ticams, ka spēkā esošo tiesību aktu prasībās paredzētie piemērotības un atbilstības testi nepieļaus privāto klientu veiktu bināro opciju tirdzniecību, novēršot būtiskas bažas attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību.

(64) Saistībā ar labāko izpildi lielākā daļa noteikumu par labāko izpildi paši par sevi jau bija spēkā saskaņā ar Direktīvu 2004/39/EK. Tomēr šie noteikumi Direktīvā 2014/65/ES ir darīti stingrāki. Direktīvas 2014/65/ES 27. pantā jo īpaši ir noteikts, ka ieguldījumu brokeru sabiedrības “veic visus pasākumus, kas pietiekami” (vairs ne “visus pamatotos pasākumus”), lai, izpildot rīkojumus, nodrošinātu saviem klientiem vislabāko iespējamo rezultātu. Turklāt tirgus dalībniekiem ir jāpublicē papildu informācija, un ieguldījumu brokeru sabiedrībām jo īpaši ir jāatklāj svarīgākās piecas vietas, kur tie izpilda klientu rīkojumus, kā arī šo rīkojumu izpildē panāktie rezultāti.

(65) ESMA ir izvērtējusi, vai pārskatītie noteikumi par labāko izpildi varētu novērst vismaz atsevišķas no bažām, kas ir noteiktas saistībā ar bināro opciju tirdzniecību, izplatīšanu un pārdošanu privātajiem klientiem. Uzlabota pārredzamība saistībā ar rīkojumu izpildi palīdz klientiem labāk izprast no novērtēt sabiedrības izpildes prakses kvalitāti un tādējādi labāk novērtēt vispārējā tiem nodrošinātā pakalpojuma kvalitāti. Turklāt uzlabota informācija par to, kā sabiedrības izpilde klientu rīkojumus, palīdz klientiem, uzraugot, vai sabiedrība ir veikusi visus pasākumus, kas pietiekami, lai nodrošinātu klientam labākos iespējamos rezultātus. Prasības saistībā ar labāko izpildi arī stiprina labākās izpildes standartu saistībā ar ārpusbiržas produktiem, paredzot, ka sabiedrībām, izpildot rīkojumus vai pieņemot lēmumus par ārpusbiržas produktu, tostarp individuālu produktu, tirdzniecību, ir jāpārbauda klientam piedāvātās cenas taisnīgums. Direktīvas 2014/65/ES prasības paredz tirgus datu apkopošanu, lai tos izmantotu šādu produktu cenas aplēšanai, ja iespējams, salīdzinot ar līdzīgiem vai salīdzināmiem produktiem. Tomēr labākās izpildes noteikumi paši par sevi nenovērš riskus, kas ir saistīti ar produkta īpatnībām, kas nav izpilde, kā arī šo produktu plašo tirdzniecību, izplatīšanu un pārdošanu privātajiem klientiem.

(66) Attiecība uz šīm pēc būtības līdzīgajām spēkā esošajām tiesību aktu prasībām ESMA ir vairākkārt pieminējusi iepriekš aprakstītos riskus ieguldītājiem adresētos brīdinājumos (57), jautājumos un atbildēs (58), kā arī tās atzinumā “Finanšu instrumentu tirgu direktīvas prakse attiecībā uz sabiedrībām, kas pārdod sarežģītus produktus” (59). ESMA arī ir veikusi uzraudzības konverģences darbu, cita starpā ar kopīgās grupas starpniecību. Neraugoties uz to, ka ESMA ir plaši izmantojusi tās nesaistošos instrumentus, lai nodrošinātu spēkā esošo piemērojamo tiesību aktu prasību efektīvu un konsekventu piemērošanu, joprojām pastāv bažas par ieguldītāju aizsardzību. Tas izceļ apstākli, ka šajā sadaļā aprakstīto iemeslu dēļ šīs prasības nenovērš konstatētās bažas.

(67) ESMA ir aplūkojusi Direktīvas 2014/65/ES 16. panta 3. punktā un 24. panta 2. punktā paredzēto produktu pārvaldības noteikumu iespējamo ietekmi. Šīs prasības paredz, ka pārdevējiem, kuri pārdošanas klientiem nolūkā izstrādā finanšu instrumentus (tādējādi arī binārās opcijas), nodrošina, lai šie produkti apmierinātu konkrētā mērķtirgus attiecīgās klientu kategorijas galaklientu vajadzības un finanšu instrumentu izplatīšanas stratēģija atbilstu konkrētajam mērķtirgum, un ieguldījumu brokeru sabiedrība veic saprātīgus pasākumus, garantējot finanšu instrumentu izplatīšanu konkrētā mērķtirgū un periodiski pārskata mērķtirgus noteikšanu un produkta rezultātus. Bināro opciju pārdevēji izprot finanšu instrumentus, kurus tie pārdod vai iesaka, novērtē instrumenta saderību ar tā klienta vajadzībām, kuram tie sniedz ieguldījumu pakalpojumus, ņemot vērā arī noteikti galaklientu mērķtirgu, un nodrošina, ka finanšu instrumenti tiek piedāvāti vai ieteikti tikai tad, ja tas ir klienta interesēs. Turklāt bināro opciju pārdevēji, kuri izplata finanšu instrumentu, kuru paši nav izstrādājuši, ir noteikuši pienācīgu kārtību, lai iegūtu un izprastu attiecīgo informāciju saistībā ar produkta apstiprināšanas procesu, tostarp noteikto mērķtirgu un produkta īpatnības. Bināro opciju pārdevēji, kuri izplata finanšu instrumentus, kurus ir izstrādājuši pārdevēji, uz kuriem neattiecas Direktīvas 2014/65/ES produktu pārvaldības prasības, vai trešo valstu pārdevēji, arī nodrošina pienācīgu procedūru, lai iegūtu pietiekamu informāciju par finanšu instrumentiem.

(68) ESMA norāda, ka produktu pārvaldības prasības pirmo reizi Savienības tiesībās ir paredzētas Direktīvā 2014/65/ES. ESMA2017. gada 2. jūnijā publicēja “Pamatnostādnes par FITD II produktu pārvaldības prasībām” (60), kurās izstrādātājiem ir sniegtas norādes par mērķtirgus novērtēšanu.

(69) Produktu pārvaldības prasību mērķis ir sašaurināt to klientu loku (tas ir, mērķtirgu), kuriem finanšu instrumenti būtu piemēroti un kuriem tos tādējādi varētu izplatīt. Ņemot vērā bināro opciju īpatnības (lieli zaudējumi, negatīva paredzamā peļņa, īstermiņa līgumi, cenu struktūru sarežģītība, kā arī kopumā pamatotu ieguldījumu mērķu neesamība), VKI un ESMA uzskata, ka nav iespējams noteikt pozitīvu privāto klientu mērķtirgu. Vairākas sabiedrības pēc Direktīvas 2014/65/ES īstenošanas un produktu pārvaldības prasību stāšanās spēkā joprojām pārdod binārās opcijas masu tirgū.

(70) Neraugoties uz šo tiesību aktu prasību spēkā esamību, pierādījumi liecina, ka privātie klienti turpina un turpinās zaudēt naudu darījumos ar binārajām opcijām. Tāpēc šis pasākums ir vajadzīgs apdraudējuma novēršanai.

4. KOMPETENTĀS IESTĀDES NAV RĪKOJUŠĀS, LAI NOVĒRSTU DRAUDUS, VAI ARĪ VEIKTIE PASĀKUMI PIENĀCĪGI NENOVĒRŠ APDRAUDĒJUMU (REGULAS (ES) Nr. 600/2014 40. PANTA 2. PUNKTA c) APAKŠPUNKTS)

(71) Viens no iemesliem, kāpēc ESMA šā lēmuma ietvaros ir pieņēmusi ierobežojumu, ir apstāklis, ka kompetentā iestāde vai kompetentās iestādes nav rīkojušās, lai novērstu apdraudējumu, vai veiktie pasākumi pienācīgi nenovērš šo apdraudējumu.

(72) Šajā lēmumā aprakstīto ar ieguldītāju aizsardzību saistīto bažu dēļ dažas VKI ir apspriedušās par valsts darbību veikšanu vai veikušas šādas darbības, kuru mērķis ir ierobežot bināro opciju tirdzniecību, izplatīšanu un pārdošanu privātajiem klientiem. i) Kopš 2016. gada augusta Beļģijas VKI Finanšu un tirgu iestāde (BE-FSMA) ir pieņēmusi aizliegumu par noteiktu atvasināto finanšu instrumentu ārpusbiržas darījumu līgumu (tostarp bināro opciju) pārdošanu privātajiem klientiem. FSMA arī ir aizliegusi vairākas agresīvas vai neatbilstīgas izplatīšanas metodes, piemēram, reklāmas zvanus ar ārēju zvanu centru starpniecību, neatbilstošas atlīdzības formas, kā arī fiktīvas dāvanas un bonusus (61); ii) Francijā kopš 2016. gada decembra tiesiskajā regulējumā ir paredzēts aizliegums ieguldījumu pakalpojumu sniedzējiem adresēt tirgvedības paziņojumus privātpersonām, tostarp par binārajiem līgumiem (62); iii) Spānijā kopš 2017. gada marta Spānijas VKI Comisión Nacional del Mercado de Valores (ES-CNMV) pieprasa, lai struktūras, kuras Spānijā reģistrētiem privātajiem klientiem pārdod līgumus par starpībām vai Forex produktus, skaidri informēt šos klientus par to, ka, ņemot vērā šo produktu sarežģītību un ar tiem saistītos riskus, ES-CNMV uzskata, ka šo produktu iegāde privātajiem klientiem nav piemērota. Šīm struktūrām arī ir prasīts nodrošināt, lai klienti tiktu informēti par izmaksām, kas tiek būtu jāsedz, ja viņi pēc šādu produktu iegādes izlemtu slēgt savu pozīciju, un līgumu par starpībām vai Forex produktu gadījumā – ka viņi ir brīdināt par to, ka saistību īpatsvara palielināšanas dēļ zaudējumi varētu būt lielāki nekā summa, kas sākotnēji tika samaksāta, lai iegādātos attiecīgo produktu. Turklāt šīm struktūrām no klienta ir jāsaņem rakstisks vai ierakstīts mutisks paziņojums, kas tām ļauj pierādīt, ka klients apzinās, ka produkts, ko tas gatavojas iegādāties, ir īpaši sarežģīts un ka ES-CNMV to uzskata par privātam klientam nepiemērotu. Turklāt reklāmas materiāliem, kurus struktūras, uz kurām attiecas CNMV darbība, izmanto, lai popularizētu šos produktus, vienmēr jāietver brīdinājums par to, ka produktus ir grūti izprast, kā arī fakts, ka ES-CNMV uzskata, ka šie produkti to sarežģītības un ar tiem saistītā riska dēļ nav piemēroti privātajiem klientiem. ES-CNMV arī pieprasīja CY-CySEC un UK-FCA informēt bināro opciju tirgotājus par šīm prasībām, mudinot pakalpojumu sniedzējus, kas darbojas Spānijā, sniegt šādu pašu brīdinājumu (63); iv) Itālijas VKI IT-CONSOB 2017. gada februārī Itālijā izdeva īpašu paziņojumu, lai brīdinātu Itālijas privātos klientus par riskiem, kas ir saistīti ar binārajām opcijām; v) 2018. gada februārī Portugāles VKI Comissão do Mercado de Valores Mobiliários (PT-CMVM) izdeva apkārtrakstu, kurā informēja, ka ieguldījumu brokeru sabiedrības nesniegs tirdzniecības pakalpojumus attiecībā uz atvasinātajiem instrumentiem, kas ir saistīti ar kriptovalūtām, ja tie nespēj nodrošināt visu ar produktu īpatnībām saistīto informācijas pienākumu izpildi attiecībā uz klientiem; vi) Grieķijas VKI Ελληνική Επιτροπή Κεφαλαιαγοράς (EL-HCMC) 2017. gada 10. maijā izdeva apkārtrakstu par ieguldījumu pakalpojumu sniegšanu saistībā ar atvasināto finanšu instrumentu ārpusbiržas darījumiem (tostarp Forex, iespējas līgumiem un binārajām opcijām), izmantojot elektroniskās tirdzniecības platformas (64). vii) Čehijas Republikas VKI Valsts Centrālā banka (CZ-CNB) 2015. gada oktobrī nāca klajā ar paziņojumu, lai brīdinātu privātos ieguldītājus par riskiem, kas ir saistīti ar binārajām opcijām; viii) Nīderlandes VKI Autoriteit Financiele Markten (NL-AFM) 2017. gada februārī publicēja apspriešanās dokumentu, kurā ir ierosināts konkrētiem produktiem, tostarp binārajām opcijām, piemērot reklamēšanas aizliegumu; ix) CY-CySEC Kiprā 2017. gada februārī publicēja apspriešanās dokumentu, kurā ir ierosināts aizliegt izplatīt un tirgot binārās opcijas to pašreizējā formā, lai galaproduktam būtu biržā tirgota atvasinātā instrumenta iezīmes (65); x) UK-FCA 2016. gada decembrī, paredzot, ka, sākot ar 2018. gada 3. janvāri, binārās opcijas tiks iekļautas UK-FCA regulējuma jomā, apspriedās par agrīniem politiskiem apsvērumiem saistībā ar iespējami stingrākiem darījumu veikšanas noteikumiem attiecībā uz binārajām opcijām, tostarp par iespējamu produkta intervences pilnvaru izmantošanu, lai mainītu noteiktus bināro opciju produkta elementus vai noteiktu ierobežojumus šo produktu tirdzniecībai un pārdošanai privātajiem klientiem. UK FCA2017. gada 14. novembrī arī publicēja patērētājiem adresētu brīdinājumu par riskiem saistībā ar ieguldījumu veikšanu binārajās opcijās (66); xi) Austrijas VKI AT-FMA 2016. gada decembrī publiskoja brīdinājumu par riskiem saistībā ar iespējas līgumiem, rolling spot ārvalstu valūtas darījumiem un binārajām opcijām.

(73) Norvēģijas VKI Finanstilsynet (NO-Finanstilsynet) 2018. gada 26. februārī publicēja apspriešanās dokumentu, kurā tā cita starpā ierosina aizliegt bināro opciju tirdzniecību, izplatīšanu un pārdošanu privātajiem klientiem atbilstīgi ESMA ierosinājumam aicinājumā sniegt liecības. Apspriešanās periods ir no 2018. gada 26. februāra līdz 2018. gada 26. martam (67)

(74) Šie valsts pasākumi, iespējams, atsevišķi risina noteiktas bažas, bet ar tiem nepietiek, lai pārrobežu līmenī novērstu šajā lēmumā parakstītās būtiskās bažas attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību. Kā apliecināts šajā lēmumā, binārās opcijas visbiežāk tiek pārdotas un izplatītas, izmantojot tiešsaistes tirdzniecības kontus, un tas notiek pārrobežu mērogā (68). Tādējādi valsts aizliegums nebūtu atbilstošs, lai aizsargātu privātos klientus citās dalībvalstīs, izņemot dalībvalsti, kurā pasākums tiek īstenots, situācijās, kad bināro opciju pārdevēji darbojas citās dalībvalstīs, kā tas bieži notiek (69).

(75) Ņemot vērā iepriekš minēto, lai valsts pasākumi būtu efektīvi attiecībā uz privātajiem patērētājiem visā Savienībā, VKI visās dalībvalstīs būtu jāveic darbība, kuras mērķis ir īsā laika periodā ieviest kopīgu minimālo patērētāju aizsardzības līmeni, kā paredzēts šajā lēmumā. Tā kā tas nav noticis un ir steidzami jānovērš konstatētās ar ieguldītāju aizsardzību saistītās bažas, ESMA uzskata, ka tai ir jāizmanto savas produktu intervences pilnvaras. Pašreizējais sadrumstalotais satvars privātajiem klientiem, kuri Savienībā veic ieguldījumu vienādos sarežģītos produktos, ko dažkārt nodrošina vieni un tie paši pārdevēji, nesniedz nekādu aizsardzību vai atšķirīga līmeņa aizsardzību.

(76) Ņemot vērā ar ieguldītāju aizsardzību saistīto bažu nozīmīgumu un noturību, šo darbību pārrobežu raksturu, faktu, ka tās ietekmē vairāk nekā vienu valsti, kā arī pierādījumus par bināro opciju izplatīšanos jaunās jurisdikcijās, no kā izriet pieaugošs dažādu valsts pasākumu skaits līdzīgu ar ieguldītāju aizsardzību saistītu bažu novēršanai, ir vajadzīgi ES mēroga pasākumi, lai nodrošinātu minimālu vienotu aizsardzības līmeni visā ES.

(77) Visbeidzot, VKI uzraudzības pilnvaru izmantošana atbilstīgi Direktīvas 2014/65/ES 69. pantam, piemēram, saskaņā ar 2. punkta f) apakšpunktu (profesionālās darbības pagaidu aizliegšana) un t) apakšpunktu (tirdzniecības vai pārdošanas apturēšana produktu apstiprināšanas procesa prasību neievērošanas dēļ) arī nenovērstu būtiskās bažas attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību. Produktu intervences pasākums attiecas uz produktu vai ar produktu saistītu darbību, un tādējādi tas skar visas ieguldījumu sabiedrības, kas nodrošina šo produktu vai darbību, nevis uz konkrētu atsevišķas ieguldījumu sabiedrības neatbilstību.

(78) Savienības līmenī novēršot riskus, kas izriet no bināro opciju piedāvāšanas privātajiem klientiem, intervences pasākums ir efektīvāks nekā VKI centieni vērsties pret katru sabiedrību atsevišķi. Kā norādīts iepriekš, pierādījumi liecina, ka šis jautājums attiecas uz visu tirgu, jo problēma nav saistīta tikai ar konkrētu pārdevēju īpatnībām un galvenie riski piemīt produktam un pārdevēju uzņēmējdarbības modelim. Pastāv patiesas bažas, ka bināro opciju izplatīšana mazumtirgotājiem neļauj pārdevējam rīkoties labākajās klientu interesēs vai sniegt godīgu, skaidru un nemaldinošu informāciju. Tādējādi dažādas atsevišķas uzraudzības darbības uzreiz nenodrošinātu turpmāka privātajiem klientiem radīta kaitējuma novēršanu un nenodrošinātu atbilstošas alternatīvas ESMA intervences pilnvaru izmantošanai. Bināro opciju izplatīšanas pārrobežu raksturs, fakts, ka tās ietekmē vairāk nekā vienu dalībvalsti, bināro opciju izplatīšanas izplatīšanās jaunās jurisdikcijās, kā arī dažādu valsts pasākumu skaita palielināšanās līdzīgu ar ieguldītāju aizsardzību saistītu bažu novēršanai (kas savukārt var veicināt regulējuma arbitrāžas risku), ļauj secināt, ka par nepieciešamiem tiek uzskatīti Savienības mēroga pasākumi vienota aizsardzības līmeņa nodrošināšanai visā Savienībā.

5. ESMA PASĀKUMS RISINA BŪTISKAS KONSTATĒTĀS BAŽAS ATTIECĪBĀ UZ IEGULDĪTĀJU AIZSARDZĪBU UN NERADA AR TĀ LABVĒLĪGO IETEKMI NESAMĒRĪGU KAITĒJUMU FINANŠU TIRGU EFEKTIVITĀTEI VAI IEGULDĪTĀJIEM (REGULAS (ES) Nr. 600/2014 40. PANTA 2. PUNKTA a) APAKŠPUNKTS UN 3. PUNKTA a) APAKŠPUNKTS).

(79) Ņemot vērā būtisko bažu attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību apmēru un raksturu, ESMA uzskata, ka ir nepieciešami un samērīgi uz laiku aizliegt bināro opciju tirdzniecību, izplatīšanu un pārdošanu privātajiem klientiem. Šis aizliegums risina šo problēmu, piedāvājot atbilstīgu un vienotu aizsardzības līmeni privātajiem klientiem, kuri tirgo binārās opcijas Savienībā. Tas nerada kaitīgu ietekmi uz finanšu tirgu efektivitāti vai ieguldītājiem, kas būtu nesamērīga salīdzinājumā ar ieguvumiem.

(80) Lai novērtētu to, kā un kādā mērā binārās opcijas apdraud ieguldītāju aizsardzību, ESMA ir veikusi ieguldītāju peļņas sadali. (70) Šajā analīzē tika identificēti divi būtiski elementi (71) Pirmais svarīgais elements ir augstais ar binārajām opcijām saistītais riska līmenis: vispārēja bināro opciju iezīme ir tāda, ka ieguldītājs var zaudēt visu ieguldīto summu.

(81) Otrs elements – šā produkta negatīvā paredzamā peļņa – šajā kontekstā ir būtisks kaitējuma iemesls un attiecas uz visām binārajām opcijām. Atšķirībā no finanšu ieguldījumiem līgumu termiņš parasti ir ļoti īss un nepiedāvā dalību pamatā esošā vērtspapīra vērtības pieaugumā. Binārās opcijas nodrošina noteiktu samaksu, ja notiek konkrēts notikums, un tādā ziņā tās atšķiras no tradicionālajiem iespēju līgumiem, ko bieži izmanto riska ierobežošanas nolūkos. Tipiskas iespējas līguma maksājums ir atkarīgs no pamatā esošā vērtspapīra cenas izmaiņām, tiklīdz iespējas līgums ir naudas izteiksmē (maksājums ir mainīgs). Šim produktam raksturīgā iezīme ierobežo produkta kā riska ierobežošanas instrumenta vērtību, turpretī citi iespēju līgumu veidi ir izmantoti, lai izlīdzinātu vai ierobežotu tāda aktīva cenu, ar kuru saistītam riskam sabiedrība vai ieguldītājs ir tiešā veidā pakļauts.

(82) Turklāt apstāklis, ka bināro opciju termiņš parasti ir īss, ļauj ieguldītājam veikt vairākas operācijas pēc kārtas. Tas kopā ar negatīvo paredzamo peļņu rada situāciju, ka, jo vairāk operāciju ieguldītājs veic, jo lielāka varbūtība, ka tas kumulatīvi zaudēs naudu. Tā ir statistiska iezīme, kas raksturīga atkārtotai operāciju veikšanai ar negatīvu paredzamo peļņu.

(83) Būtiski, ka negatīvā paredzamā peļņa parasti ir daļa no tirgotāja uzņēmējdarbības modeļa un parasti ir to paredzamās peļņas avots. Binārā opcija uzliek binārās opcijas tirgotājam pienākumu izmaksāt ieguldītājam noteiktu summu, ja notiek konkrēts notikums, tādējādi, lai pārdevējs gūtu peļņu, ieguldītājam ir jācieš paredzami zaudējumi. Turklāt pastāv iespēja, ka pārdevēji piemēros papildu maksas.

(84) Tādu bināro opciju gadījumā, kuras tiek piedāvātas ar dubulto cenu, šādas cenas nodrošināšana nevar uzlabot ieguldītāja paredzamo peļņu, jo pārdevējam būs jāpiedāvā cena, kas tiem ļauj gūt paredzamu peļņu. Ja ieguldītāji izstājas no operācijas pirms termiņa beigām, viņu paredzamā peļņa ir zemāka nekā tad, ja viņi piedalās operācijā līdz termiņa beigām. Šo papildu paredzamo zaudējumu apmērs dažādu pārdevēju gadījumā atšķirsies, bet dubultajā cenā ietvertajai paredzamajai vērtībai ieguldītājam ir jābūt negatīvai, tāpat kā produkta sākotnējā cena ietvers negatīvu paredzamo peļņu ieguldītājam.

(85) Kopējā ietekme atspoguļo būtisku bināro opciju elementu, ko rada to negatīvā paredzamā peļņa: ja privātais klients veic ļoti lielu skaitu ieguldījumu vai ja ļoti liels skaits ieguldītāju katrs veic vienu ieguldījumu, peļņas varbūtība ir ļoti neliela.

(86) Bināro opciju peļņas sadales analīze korelē ar VKI datiem, izceļot privāto klientu lielo risku zaudēt būtisku to ieguldījuma daļu (bieži vien visu ieguldījumu) un negatīvo paredzamo peļņu. Šīs īpatnības papildina arī vispārēja ar bināro opciju iezīmēm saistīta sarežģītība un nepietiekama pārredzamība, neapmierinoša tirdzniecības un izplatīšanas prakse, kā arī binārajām opcijām raksturīgi interešu konflikti. Kompensāciju nenodrošina nekādi atbilstīgi ieguvumi. Šīs īpatnības kopā veido būtisku kaitējuma avotu privātajiem klientiem.

(87) Svarīgs iemesls, kāpēc finanšu tirgus tiek stingri regulēts, ir apstāklis, ka tas atbilst vispārējām svarīgām interesēm un mērķiem. Šajā kontekstā īpaša uzmanība ir veltīta privāto klientu aizsardzībai. Ieguldījumu produkta pārdošana, izplatīšana un tirdzniecība paredz, ka produkts vismaz potenciāli spēj īstenot šīs vispārējās intereses un mērķus un nesamērīgā veidā neapdraud vajadzību nodrošināt minimālu ieguldītāju aizsardzības līmeni.

(88) ESMA šajā jomā ir sasniegusi tās nesaistošo instrumentu efektivitātes robežu. Šajā sakarā, jo īpaši saistībā ar produktu pārvaldību, ESMA arī atzīst, ka produktu pārvaldības princip jau ir daļa no Savienības finanšu pakalpojumu pārraudzības kultūras. Eiropas Uzraudzības iestādes (EUI) 2013. gada novembrī publicēja kopīgu nostāju “Izstrādātāju produktu pārraudzības un pārvaldības procesi”, paredzot augsta līmeņa principus, kas piemērojami finanšu instrumentu pārraudzībai un pārvaldībai (72). ESMA 2014. gada martā publicēja atzinumu “Finanšu instrumentu tirgu direktīvas prakse attiecībā uz uzņēmumiem, kas pārdod sarežģītus finanšu produktus” (73), un 2014. gada martā tā publicēja atzinumu “Strukturēti privāto klientu produkti: labas produktu pārvaldības pasākumu prakses veidi” (74). Turklāt kopš 2007. gada marta Apvienotajā Karalistē ir spēkā norādes par produktu pārvaldības principiem (75).

(89) Neraugoties uz šiem uzraudzības principiem un šajā lēmumā aprakstītajām tiesību aktu prasībām, kaitējums saistībā ar bināro opciju tirdzniecību, izplatīšanu un pārdošanu privātajiem klientiem pēdējo gadu laikā ir padziļinājies.

(90) Tāpēc ESMA uzskata, ka, lai novērstu ieguldītāju aizsardzības apdraudējumu, ir atbilstīgi veikt intervences pasākumus, lai aizliegtu bināro opciju tirdzniecību, izplatīšanu un pārdošanu privātajiem klientiem (neatkarīgi no tā, vai tās tirgo tirdzniecības vietā vai ārpus tās). Būtu jānorāda, ka privātie klienti varēs iegādāties līdzīgus produktus azartspēļu jomā, ja šie produkti ir atļauti saskaņā ar piemērojamajiem attiecīgajiem tiesību aktiem.

(91) Ir apsvērti mazāk ierobežojoši pasākumi, piemēram, pienākums pārdot un izplatīt šos produktus, izmantojot konsultāciju pakalpojumus. Tomēr šiem produktiem raksturīgo īpatnību dēļ tie nav piemēroti privātiem klientiem. Tādējādi šāds pasākums paredzētu izvērtējuma veikšanu katrā gadījumā atsevišķi, kas būtu apgrūtinoši tirgotājiem un VKI, un tā rezultāts, ņemot vērā šo produktu īpatnības, faktiski nebūtu ievērojami atšķirīgs no šajā lēmumā ierosinātajiem pasākumiem. Vēl viens pasākums, kas tika apsvērts, ir minimālā termiņa piemērošana binārajām opcijām. Tomēr šāda pasākuma rezultātā galvenās bažas saistībā ar šo produktu nemainīsies. Konkrētāk, produkta cenas struktūra nozīmē, ka ieguldītājiem vidēji būs negatīva paredzamā peļņa, nesaņemot nekādus skaidrus kompensējošus ieguvumus (piemēram, tradicionālo iespējas līgumu nodrošināto riska ierobežošanas funkciju).

(92) ESMA arī ir apsvērusi stingrāku pasākumu pozitīvās kvalitātes, jo īpaši saistībā bināro opciju tirdzniecības, izplatīšanas un pārdošanas aizlieguma attiecināšanu uz klientiem, kas nav privātie klienti. Šajā posmā nav liecību par to, ka ieguldījumu uzņēmumu, kas pārdod šos produktus, mērķauditorija ietver klientus, kas nav privātie klienti. Tāpēc binārās opcijas arī turpmāk būs pieejamas klientiem, kas ir klasificēti kā profesionālie klienti un atbilstīgi partneri, kuri jebkurā gadījumā spēj labāk novērtēt finanšu produktu tehniskās īpatnības. Šī klientu grupa ietver arī tos privātos klientus, kuriem ir pietiekamas zināšanas un pieredze, lai pieprasītu iekļaušanu profesionālo klientu kategorijā.

(93) ESMA apzinās, ka tirgotāji saskarsies ar iespējamām finanšu sekām un izmaksām, kas izrietēs no to uzņēmējdarbības un klientu orientēšanu uz citiem finanšu instrumentiem un produktiem.

(94) Tomēr ESMA uzskata, ka turpmāk aprakstītie ieguvumi, kas izrietēs no konstatēto ar ieguldītāju aizsardzību saistīto bažu novēršanas, atsver pasākuma iespējamo negatīvo ietekmi. i) Maldinošas pārdošanas riska un ar to saistīto finanšu seku mazināšana, kas ir būtisks ieguvums privātajiem klientiem un finanšu tirgiem kopumā; ii) ar regulatīvo vai uzraudzības arbitrāžu saistīto risku mazināšana dažādās struktūrās un jurisdikcijās; iii) klientu paļāvības uz finanšu tirgiem atjaunošana.

(95) ESMA pasākums stāsies spēkā vienu mēnesi pēc šā lēmuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Tas ietver vienu mēnesi ilgu paziņošanas periodu pēc oficiālās publikācijas. Tā mērķis ir līdzsvarot privāto klientu intereses saistībā ar tūlītēju no pašreizējās bināro opciju tirdzniecības izrietošā kaitējuma samazināšanu ar vajadzību sniegt pietiekamu laiku attiecīgajiem tirgus dalībniekiem pienācīgi organizēt un mainīt to uzņēmējdarbības modeļus.

6. PASĀKUMI NERADA REGULĒJUMA ARBITRĀŽAS RISKU (REGULAS (ES) Nr. 600/2014 40. PANTA 3. PUNKTA b) APAKŠPUNKTS)

(96) Ņemot vērā noteikto risku raksturu un skarto ieguldītāju veidu, kā arī vairāku dalībvalstu ierosinātos valsts pasākumus, ESMA pasākumi nodrošinās kopīgu obligātu pieeju visā Savienībā. ESMA arī ir ņēmusi vērā risku, ka pārdevēji, kas pašlaik piedāvā binārās opcijas, varētu censties piedāvāt produktus ar līdzīgām iezīmēm. ESMA un VKI rūpīgi novēros, vai rodas šādas jaunas izplatīšanas tendences, kas privātajiem klientiem rada līdzīgas kaitīgas sekas, un vai bināro opciju pārdevēji cenšas apiet šos intervences pasākumus. Vajadzības gadījumā tās attiecīgi rīkosies.

(97) Turklāt ESMA pagaidu intervences pasākumi attiecas uz visiem bināro opciju pārdevējiem un visām pārējām personām, kas apzināti un ar nodomu sekmē Regulas (ES) Nr. 600/2014 darbības jomā ietilpstošo pasākumu pārkāpumus. Tā kā to struktūru loks, uz kurām attiecas šīs regulas 40. pants, attiecībā uz fondu pārvaldības sabiedrībām juridiskās noteiktības uzlabošanai galu galā ir jāregulē likumdošanas līmenī (76), ESMA ir izskatījusi regulējuma arbitrāžas iespējas. ESMA ir noteikusi, ka, ņemot vērā iepriekš tekstā apliecināto kaitējumu ieguldītājiem, ierosināto pasākumu piemērošanas joma ir pietiekami plaša, tāpēc tie spēj novērst būtiskas bažas attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību, ko rada bināro opciju tirdzniecība, izplatīšana un pārdošana.

7. APSPRIEŠANĀS UN PAZIŅOŠANA (REGULAS (ES) Nr. 600/2014 (40. PANTA 3. PUNKTA c) APAKŠPUNKTS UN 4. PUNKTS)

(98) Tā kā ierosinātie pasākumi ierobežotā mērā var attiekties uz lauksaimniecības preču atvasinātajiem instrumentiem, ESMA ir apspriedusies ar publiskajām iestādēm, kuru kompetencē ietilpst fizisko lauksaimniecības tirgu pārraudzība, pārvaldība un regulējums atbilstīgi Padomes Regulai (EK) Nr. 1234/2007 (77). ESMA saņēma atbildes no Bundesministerium für Ernährung und Landwirtschaft (Vācija), Lauksaimniecības ministrijas (Latvija) un Lauksaimniecības un mežsaimniecības ministrijas (Somija). Šajās atbildēs netika pausti iebildumi ierosināto pasākumu pieņemšanai.

(99) ESMA ir informējusi VKI par šo ierosināto lēmumu.

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Bināro opciju pagaidu aizliegums attiecībā uz privātajiem klientiem

1. Bināro opciju tirdzniecība, izplatīšana un pārdošana privātajiem klientiem ir aizliegta.

2. Šā lēmuma 1. punkta nozīmē binārā opcija neatkarīgi no tā, vai tā tiek vai netiek tirgota tirdzniecības vietā, ir atvasinātais instruments, kas atbilst šādiem nosacījumiem:

a) par to jānorēķinās skaidrā naudā vai par to var norēķināties skaidrā naudā pēc kādas puses izvēles (citādi nekā saistību nepildīšanas vai citādas izbeigšanas dēļ);

b) tā paredz maksājumu tikai slēgšanas vai termiņa beigšanās gadījumā;

c) ar to saistītais maksājums var būt tikai: i) iepriekš noteikta fiksēta summa vai nulle, ja pamatā esošais vērtspapīrs atbilst vienam vai vairākiem iepriekš noteiktiem nosacījumiem; un ii) iepriekš noteikta fiksēta summa vai nulle, ja pamatā esošais vērtspapīrs neatbilst vienam vai vairākiem iepriekš noteiktiem nosacījumiem.

2. pants

Aizliegums piedalīties apiešanas darbībās

Ir aizliegta apzināta un tīša dalība darbībās, kuru mērķis vai iznākums ir 1. pantā paredzēto prasību apiešana, tostarp darbojoties kā bināro opciju pārdevēja aizvietotājam.

3. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

1. Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

2. Lēmums stājas spēkā no 2018. gada 2. jūlija un ir spēkā trīs mēnešus.

Parīzē, 2018. gada 22. maijā Uzraudzības padomes vārdā – priekšsēdētājs Steven MAIJOOR

(1) OV L 331, 15.12.2010., 84. lpp.

(2) OV L 173, 12.6.2014., 84. lpp.

(3) OV L 87, 31.3.2017., 90. lpp.

(4) Kopīgo grupu veido Kipras VKI Kipras Vērtspapīru un biržas darījumu iestāde (CY-CySEC), kā arī astoņu VKI pārstāvji, kuru jurisdikcijas ir ietekmējuši Kipras pakalpojumu sniedzēju nodrošinātie pakalpojumi. Kopīgā grupa darba rezultātā tika izstrādāts rīcības plāns, ko īstenos CY-CySEC. Šis plāns cita starpā ietvēra paplašinātas līgumu par cenu starpībām nodrošinātāju pārbaudes, kā arī tematiskus pārskatus par sabiedrību izlasi, kuriem CY-CySEC ir piešķīrusi atļaujas.

(5) Atzinums par Finanšu instrumentu tirgu direktīvas prakses veidiem attiecībā uz sabiedrībām, kuras pārdod sarežģītus finanšu produktus, 2014. gada 7. februāris (ESMA/2014/146).

(6) Jautājumi un atbildes saistībā ar līgumu par cenu starpībām un citu spekulatīvu produktu nodrošināšanu privātajiem ieguldītājiem atbilstīgi Finanšu instrumentu tirgu direktīvai (ESMA35-36-794). Jaunākie jautājumu un atbilžu atjauninājumi tika veikti 2017. gada 31. martā.

(7) ESMA2014. gada 7. februāra brīdinājums ieguldītājiem par riskiem saistībā ar ieguldījumu veikšanu sarežģītos produktos https://www.esma.europa.eu/sites/default/files/library/2015/11/investor_warning_-_complex_products_20140207_-_en_0.pdf) un ESMA2016. gada 25. jūlija brīdinājums ieguldītājiem par līgumiem par cenu starpībām, binārajām opcijām un citiem spekulatīviem produktiem (pieejams: https://www.esma.europa.eu/sites/default/files/library/2016-1166_warning_on_cfds_binary_options_and_other_speculative_products_0.pdf).

(8) Piemēram, kopīgās grupas darba rezultātā CY-CySEC pieņēma vairākus izpildes pasākumus, kuru mērķis bija nodrošināt, lai pakalpojumu sniedzēji, kuri piedāvā spekulatīvos produktus, piemēram, binārās opcijas, labāk ievērotu tiesību aktu prasības.

(9) Aicinājums sniegt liecības par par potenciālajiem produktu intervences pasākumiem attiecība uz līgumu par cenu starpībām un bināro opciju tirdzniecību, izplatīšanu un pārdošanu privātajiem klientiem, 2018. gada 18. janvāris (ESMA35-43-904).

(10) Respondentu skaits ir mazāks nekā šis skaitlis, jo ESMA saņēma arī i) vairākas atbildes no vieniem un tiem pašiem respondentiem (piemēram, atsevišķi iesūtītas atbildes par katru no ierosinātajiem pasākumiem attiecībā uz līgumiem par cenu starpībām) un ii) dublētas vienu un to pašu respondentu atbildes.

(11) Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija Direktīva 2014/65/ES par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Direktīvu 2002/92/EK un Direktīvu 2011/61/ES (OV L 173, 12.6.2014., 349. lpp.).

(12) Parasti zemākā no divām monetārajām peļņām ir nulle, bet tam tā nav jābūt obligāti. Binārās opcijas atšķiras no citiem spekulatīviem produktiem, kurus pārdod privātajiem klientiem, piemēram, līgumiem par cenu starpībām, jo maksājums ir iepriekš noteikta monetāra summa, kas nav tiešā veidā saistīta ar pamatā esošā vērtspapīra cenas, līmeņa vai vērtības izmaiņu apmēru.

(13) Piemēram, ieguldītāji var likt likmi uz to, ka pamatā esošā vērtspapīra cena būs noteiktā cenas diapazonā vai ka pamatā esošais vērtspapīrs kādā brīdī binārās opcijas spēkā esamības laikā sasniegs noteiktu cenas līmeni.

(14) Piemēram, FR-AMF, BE-FSMA, UK-FCA, IT-CONSOB.

(15) Piemēram, UK-FCA.

(16) Sk. 35. apsvērumu.

(17) IOSCO ziņojums par IOSCO apsekojumu attiecībā uz privātajiem klientiem paredzētiem ārpusbiržas produktiem, kuri ietver aizņemtus līdzekļus, 2016. gada decembris (pieejams: https://www.iosco.org/library/pubdocs/pdf/IOSCOPD550.pdf).

(18) Piemēram, Kvebekas Autorité des Marchés Financiers un Turcijas Kapitāla tirgu padome (Capital Markets Board (CMB)) (2. lpp.), Japānas Finanšu nākotnes darījumu asociācija (6. lpp.), ASV Preču nākotnes līgumu tirdzniecības komisija (Commodity Futures Trading Commission (CFTC)) un Vērtspapīru un biržas darījumu iestāde (Securities and Exchange Commission (SEC)) (IOSCO ziņojuma 55. lpp.). Kvebekas kompetentā iestāde nav atļāvusi bināro opciju pārdošanu privātajiem ieguldītājiem. CMB ir pieņēmusi lēmumu neatļaut bināro opciju pārdošanu privātajiem ieguldītājiem. Izraēlā ir apstiprināts aizliegums pārdot binārās opcijas ieguldītājiem. Pieejams: http://www.isa.gov.il/sites/ISAEng/1489/1511/Pages/eitonot25102017_1.aspx. ASV CFTC Patērētāju informācijas birojs un SEC Ieguldītāju izglītošanas un atbalsta birojs ir izdevis ieguldītājiem adresētu brīdinājumu, lai informētu par krāpnieciskām shēmām, kas ietver binārās opcijas un to tirdzniecības platformas. Pieejams: http://www.cftc.gov/ConsumerProtection/FraudAwarenessPrevention/CFTCFraudAdvisories/fraudadv_binaryoptions.

(19) IOSCO ziņojums, iii lpp.

(20) Piemēram, saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 25. panta 4. punktu un Komisijas 2016. gada 25. aprīļa Deleģētās regulas (ES) 2017/565, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/65/ES attiecībā uz ieguldījumu brokeru sabiedrību organizatoriskām prasībām un darbības nosacījumiem un jēdzienu definīcijām minētās direktīvas mērķiem (OV L 87, 31.3.2017., 1. lpp.), 57. pantu binārās opcijas neatbilst attiecīgajiem kritērijiem, lai tās uzskatītu nekompleksiem finanšu instrumentiem.

(21) Papildus notikumu iespējamības noteikšanai, pamatojoties uz attiecīgo opciju tirgus cenu, pārdevēji var izmantot tādus cenu noteikšanas modeļus kā Black-Scholes modeli vai modeļus, kas ietver Black-Scholes cenu noteikšanas aspektus. Black-Scholes modeļa ietvaros līdz dzēšanas termiņam atlikušais laiks, pamatā esošā vērtspapīra sākotnējā cena un vienošanās cena ir zināmi mainīgie lielumi. Modelī paredzēto stohastiskā procesa novirzi parasti aplēš, izmantojot bezriska procentu likmi vai pamatā esošā vērtspapīra vēsturiskos darbības rezultātus, vai abus šos rādītājus.

(22) Piemēram, tādas binārās opcijas gadījumā, kas tiek piedāvāta par cenu, kas ir tālu no vienošanās cenas, pārdevējs var piedāvāt klientam tiesības iegādāties opciju par 22 EUR ar peļņu 100 EUR apmērā par notikumu, kas varētu notikt 20 % laika (pielīdzinot patiesai vērtībai 20 EUR apmērā).

(23) Ja binārās opcijas tirgotājs piedāvā pastāvīgu dubultās cenas noteikšanu, ir redzama starpība starp cenu, par kādu klienti no pārdevēja var iegādāties bināro opciju (turpmāk tekstā – “pircēja cena”), un cenu, par kādu klienti var pārdot opciju pārdevējam (turpmāk tekstā – “pārdošanas cena”). Šīs divas cenas parasti atšķiras no “paredzamās nulles peļņas cenas”, proti, cenas, kuras gadījumā binārās opcijas iegāde pircējam sniegtu paredzamu nulles peļņu, jo pārdošanas cena parasti ir zemāka un pircēja cena – augstāka nekā paredzamās nulles peļņas cena. Šī starpība saistībā ar paredzamās nulles peļņas cenu parāda, ka privātais klients vidēji cietīs zaudējumus, gan iesaistoties binārās opcijas darījumā, gan izstājoties no tā pirms termiņa beigām.

(24) ESMA jautājumu un atbilžu saistībā ar līgumu par starpībām un citu spekulatīvu produktu nodrošināšanu privātajiem ieguldītājiem atbilstīgi Finanšu instrumentu tirgu direktīvai (ESMA35-36-794), kas atjaunināti 2017. gada 31. martā, 2. sadaļā ir sīkāk aplūkoti atsevišķi šādi interešu konflikti.

(25) Piemēram, tādas binārās opcijas gadījumā, kuras ietvaros peļņas varbūtība ir 50 % un peļņas likme ir 80 % no ieguldītās summas, ja, beidzoties termiņam, opcija noslēdzas ar peļņu, ieguldītājs saskaras ar aptuveni 75 % varbūtību, ka tas cietīs kumulatīvus zaudējumus 20 darījumos. Sk. ESMA“Produktu intervences analīze: pasākums attiecībā uz binārajām opcijām”, 2018. gads.

(26) Datus 2015. gadā sniedza: BG-FSC, CY-CySEC, CZ-CNB, FR-AMF, IE-CBI, IS-FME, LU-CSSF, MT-MFSA, NL-AFM, PT-CMVM, RO-ASF, UK-FCA; datus 2017. gadā sniedza: CY-CySEC, CZ-CNB, ES-CNMV, FR-AMF, IE-CBI, LU-CSSF, NL-AFM, MT-MFSA, NO-Finanstilsynet, SK-NBS, UK-FCA.

(27) Ņemot vērā apstākli, ka produktu pārdevēju darbībai bieži piemīt pārrobežu dimensija, šis skaitlis var ietvert klientus no valstīm, kas nav EEZ dalībvalstis. Jo īpaši attiecībā uz Apvienoto Karalisti cenu starpības līgumu nodrošinātāju finansētu kontu skaits ir palielinājies no 657 000 kontu 2011. gadā līdz 1 051 000 kontu 2016. gada beigās. Tomēr šie skaitļi neizslēdz neaktīvus klientu kontus vai vairākus vienam privātam klientam piederošus kontus. CY-CySEC sniegtie rādītāji ir apkopoti, pamatojoties uz kontiem, kas ir atvērti pie pārdevējiem, kuri piedāvā šos produktus un ir saņēmuši CY-CySEC atļauju.

(28) Apvienotās Karalistes gadījumā šis rādītājs neietver Apvienotajā Karalistē atļauju saņēmušo sabiedrību klientus ārpus Apvienotās Karalistes, kuru aplēstais skaits 2016. gadā bija aptuveni 400 000. Pārējo dalībvalstu gadījumā, kuras sniedza datus ESMA, rādītāji var ietvert klientus no valstīm, kuras nav EEZ dalībvalstis.

(29) CY-CySEC arī norādīja, ka sniegtie rādītāji ietvēra arī klientus no valstīm, kuras nav EEZ dalībvalstis.

(30) Pamatojoties uz DE-BaFin 2017. gadā sniegto informāciju, kas aptver 2016. gada datus.

(31) Sk. IOSCO ziņojumu. Lai gan vispārēja statistika nav pieejama, vairākas VKI ziņoja ESMA, ka 2016. gadā klientu skaita ziņā tirgus attiecīgo valstu jurisdikcijā bija pieaudzis. Piemēram, Polija un Lietuva norādīja uz bināro opciju tirgotāju darījumu vērtības pieaugumu, un Portugāle ziņoja, ka ir palielinājies to uzņēmumu skaits, kuri sniedz šos pakalpojumus. Turklāt divas VKI iestādes, kuras iepriekš bija norādījušas, ka to jurisdikcijās nav reāla uz privātiem klientiem vērsta šādu instrumentu tirgus, īpaši norādīja uz tirgus pieaugumu šajā jomā.

(32) AT-FMA, BE-FSMA,CY-CySEC, CZ-CNB, DE-BaFin, DK-Finanstilsynet, EE-FSA, EL-HCMC, ES-CNMV, FI-FSA. FR-AMF, IE-CBI, IS-FME, IT-CONSOB, LI-FMA, LT-Lietuvos Bankas, MT-MFSA, NL-AFM, NO-Finanstilsynet, PT-CMVM, RO-ASF, SE-FI, SI-ATVP, UK-FCA.

(33) CZ-CNB, IT-CONSOB.

(34) Kiprā 2016. gadā tika saņemti 42 pieteikumi salīdzinājumā ar 16 pieteikumiem 2015. gadā un 28 pieteikumiem 2014. gadā. Apvienotajā Karalistē VKI ir saņēmusi kopā 27 pieteikumus no sabiedrībām, kuras vēlas saņemt atļauju piedāvāt binārās opcijas privātajiem klientiem (20 no šiem pieteikumiem tika saņemti no sabiedrībām, kuras vēlējās dažādot atļaujas, un septiņus pieteikumus iesniedza jauni pieteikuma iesniedzēji). Šajā sakarā jānorāda, ka binārās opcijas ietilpst Apvienotās Karalistes FCA darbības jomā kopš 2018. gada 3. janvāra. Pirms tam tās regulēja Apvienotās Karalistes Azartspēļu komisija.

(35) IOSCO ziņojums, 46. lpp.

(36) Sk. ESMA“Produktu intervences analīze: pasākums attiecībā uz binārajām opcijām”, 2018. gads.

(37) Iepriekš Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīvas 2004/39/EK, kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Padomes Direktīvas 85/611/EEK un 93/6/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/12/EK un atceļ Padomes Direktīvu 93/22/EEK (OV L 145, 30.4.2004., 1. lpp.), 19. panta 5. punkts.

(38) Risku, iespējams, palielina pārliekas paļāvības tendence, kas ir bieži novērota nesen veiktos uzvedības pētījumos. Saskaņā ar nesen veiktu pētījumu (Li, Mingsheng and Li, Qian and Li, Yan, The Danger of Investor Overconfidence (2016. gada 14. novembris), pieejams SSRN: https://ssrn.com/abstract=2932961 ) par ieguldītāju attieksmes ietekmi uz tirgus efektivitāti tirgus sabrukuma laikā, pārlieka ieguldītāju paļāvība kavē cenu noteikšanu, palielina specifiskus riskus un kavē reakciju uz tirgu pirms tirgus sabrukuma neobjektīvas informācijas (Peng, Lin, Wei Xiong, 2006. Investor attention, overconfidence and category learning. Journal of Financial Economics 80, 563-602), kā arī ieguldītāju atribūcijas tendences (Gervais, S., and T. Odean, 2001. Learning to be Overconfident. The Review of Financial Studies, 14, 1–27.) un augstā arbitrāžas riska dēļ (Benhabit, Jess, Xuewen Liu un Penfei Wang, 2016. Sentiments, financial markets, and macroeconomic fluctuations. Journal of Financial Economics 120, 420-443. Saistībā ar šo tematu cita starpā skatiet arī: Ricciardi, Victor, 26. nodaļa The Psychology of Speculation in the Financial Markets (2017. gada 1. jūnijs). Financial Behavior: Players, Services, Products, and Markets. H. Kent Baker, Greg Filbeck, and Victor Ricciardi, editors, 481-498, New York, NY: Oxford University Press, 2017.; N. Barberis and R. H. Thaler (2003), A Survey of Behavioral Finance, in M. Harris, G.M. Constantinides and R. Stultz, “Handbook of the Economics of Finance”; D. Dorn and G. Huberman (2005), Talk and action: What individual investors say and what they do; C.H. Pan and M. Statman (2010) Beyond Risk Tolerance: Regret, Overconfidence, and Other Investor Propensities, Working Paper; A. Nosic and M. Weber (2010), How Risky do I invest: The Role of Risk Attitudes, Risk Perceptions and Overconfidence; N. Linciano (2010), How Cognitive Biases and Instability of Preferences in the Portfolio Choices of Retail Investors – Policy Implications of Behavioural Finance, A. Lefevre, and M. Chapman (2017), “Behavioural economics and financial consumer protection”, ESAO darba dokumenti par finansēm, apdrošināšanu un privātajām pensijām, Nr. 42 OECD Publishing.

(39) ESMA jautājumi un atbildes saistībā ar līgumu par starpībām un citu spekulatīvu produktu nodrošināšanu privātajiem ieguldītā jumiem atbilstīgi Finanšu instrumentu tirgu direktīvai (ESMA35-36-794), kas atjaunināti 2017. gada 31. martā, 3. sadaļa.

(40) Piemēram, BE-FSMA, ES-CNMV, FR-AMF, IT-CONSOB.

(41) IOSCO ziņojums, 5. lpp.

(42) Turpat.

(43) Kā konstatējusi DE-BaFin un PL-KNF.

(44) Piemēram, UK-FCA un NO-Finanstilsynet.

(45) ESMA jautājumu un atbilžu saistībā ar līgumu par starpībām un citu spekulatīvu produktu nodrošināšanu privātajiem ieguldītā jumiem atbilstīgi Finanšu instrumentu tirgu direktīvai (ESMA35-36-794), kas atjaunināti 2017. gada 31. martā, 6. sadaļā norādīts, ka maz ticams, ka sabiedrība, kas piedāvā bonusu, kura mērķis ir veicināt privāto klientu iesaistīšanos darījumos ar sarežģītiem spekulatīviem produktiem, piemēram, līgumiem par cenu starpībām, binārajām opcijām un rolling spot ārvalstu valūtas operācijām, varētu apliecināt, ka tā rīkojas godīgi, taisnīgi un profesionāli, ievērojot tās privāto klientu intereses.

(46) Kā aprakstīts IOSCO ziņojumā, 32. lpp.

(47) Piemēram, BE-FSMA, ES-CNMV, FR-AMF, IT-CONSOB.

(48) ESMA jautājumu un atbilžu saistībā ar līgumu par starpībām un citu spekulatīvu produktu nodrošināšanu privātajiem ieguldītājiem atbilstīgi Finanšu instrumentu tirgu direktīvai (ESMA35-36-794), kas atjaunināti 2017. gada 31. martā, 3. sadaļā ir sīkāk aplūkota informācija, kas būtu jāsniedz klientiem un potenciālajiem klientiem.

(49) ESMA jautājumi un atbildes saistībā ar līgumu par starpībām un citu spekulatīvu produktu nodrošināšanu privātajiem ieguldītājiem atbilstīgi Finanšu instrumentu tirgu direktīvai (ESMA35-36-794), kas atjaunināti 2017. gada 31. martā, 3. sadaļa.

(50) Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. novembra Regula (ES) Nr. 1286/2014 par komplektētu privāto ieguldījumu un apdrošināšanas ieguldījumu produktu (PRIIP) pamatinformācijas dokumentiem (OV L 352, 9.12.2014., 1. lpp.).

(51) Iepriekš Direktīvas 2004/39/EK 19. panta 2. un 3. punkts.

(52) Iepriekš Direktīvas 2004/39/EK 19. panta 4. un 5. punkts.

(53) Iepriekš Direktīvas 2004/39/EK 21. pants.

(54) Direktīva 2004/39/EK. Direktīvas 2014/65/ES IV pielikumā ir sniegta tabula, kurā atspoguļota korelācija starp Direktīvas 2004/39/EK prasībām, kā arī Direktīvas 2014/65/ES un Regulas (ES) Nr. 600/2014 prasībām.

(55) Komisijas 2017. gada 8. marta Deleģētā regula (ES) 2017/653 ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1286/2014 par komplektētu privāto ieguldījumu un apdrošināšanas ieguldījumu produktu (PRIIP) pamatinformācijas dokumentiem, nosakot regulatīvos tehniskos standartus attiecībā uz pamatinformācijas dokumentu noformējumu, saturu, pārskatīšanu un pārstrādāšanu un šādu dokumentu sniegšanas prasību izpildes nosacījumiem (OV L 100, 12.4.2017., 1. lpp.).

(56) Piemēram, IE-CBI pēc tematiskas pārbaudes veikšanas pauda bažas par kritērijiem, kas tiek izmantoti, lai novērtētu zināšanas un pieredzi novērtējuma vajadzībām (dokuments pieejams tīmekļa vietnē: https://www.centralbank.ie/news/article/inspection-finds-75-percent-of-cfd-clients-lost-money). UK-FCA ir vairākkārt novērojusi pārdevēju pieļautas neatbilstības saistībā ar to piemērotības novērtējumu atbilstību un saistītām politikas programmām un procedūrām (sk. iepriekš).

(57) ESMA2014. gada 7. februāra brīdinājums ieguldītājiem par “riskiem saistībā ar ieguldījumu veikšanu sarežģītos produktos” https://www.esma.europa.eu/sites/default/files/library/2015/11/investor_warning_-_complex_products_20140207_-_en_0.pdf) un ESMA2016. gada 25. jūlija brīdinājums ieguldītājiem par līgumiem par starpībām, binārajām opcijām un citiem spekulatīviem produktiem (pieejams: https://www.esma.europa.eu/sites/default/files/library/2016-1166_warning_on_cfds_binary_options_and_other_speculative_products_0.pdf).

(58) Jautājumi un atbildes saistībā ar līgumu par starpībām un citu spekulatīvu produktu nodrošināšanu privātajiem ieguldītā jumiem atbilstīgi Finanšu instrumentu tirgu direktīvai (ESMA35-36-794), kas atjaunināti 2017. gada 31. martā.

(59) Atzinums par Finanšu instrumentu tirgu direktīvas prakses veidiem attiecībā uz uzņēmumiem, kas pārdod sarežģītus finanšu produktus, 2014. gada 7. februāris (ESMA/2014/146).

(60) ESMA2017. gada 2. jūnija“Pamatnostādnes par FITD II produktu pārvaldības prasībām” (ESMA35-43-620).

(61) Finanšu un tirgu iestādes regula, kas reglamentē noteiktu atvasināto finanšu instrumentu izplatīšanu klientiem.

(62) Article 72 de LOI no 2016-1691 du 9 décembre 2016 relative à la transparence, à la lutte contre la corruption et à la modernisation de la vie économique.

(63) ES-CNMV informēja par plānotajiem pasākumiem 2017. gada 21. marta paziņojumā “Pasākumi saistībā ar līgumu par starpībām un citu spekulatīvu produktu pārdošanu privātajiem ieguldītājiem”.

(64) HCMC apkārtraksts Nr. 56/10.5.2017.

(65) Pieejams: https://www.cysec.gov.cy/CMSPages/GetFile.aspx?guid=ebf53e28-2bb7-4494-bb3a-4cced2e3c8ba.

(66) UK FCA“Brīdinājums patērētājiem par riskiem saistībā ar ieguldījumu veikšanu binārajās opcijās”, 2017. gada 14. novembris. Pieejams vietnē:https://www.fca.org.uk/news/news-stories/consumer-warning-about-risks-investing-binary-options.

(67) Pieejams: https://www.finanstilsynet.no/contentassets/455795d40fe4445f88a3b71b35079c94/horingsnotat---produktintervensjon.pdf.

(68) Piemēram, UK-FCA, IT-CONSOB, ES-CNMV, BE-FSMA, FR-AMF, DE- BaFin, DK- Finanstilsynet, LU-CSSF, NL-AFM.

(69) Sk. 34. apsvēruma vi) apakšpunktu.

(70) Sk. ESMA“Produktu intervences analīze: pasākums attiecībā uz binārajām opcijām”, 2018. gads.

(71) Turpat.

(72) Kopīga nostāja “Izstrādātāju produktu pārraudzības un pārvaldības procesi” (JC-2013-77).

(73) Atzinums par Finanšu instrumentu tirgu direktīvas praksēm attiecībā uz uzņēmumiem, kas pārdod sarežģītus finanšu produktus, 2014. gada 7. februāris (ESMA/2014/146). Šajā atzinumā tika sniegtas konkrētas atsauces uz iespējas līgumiem un binārajām opcijām.

(74) Atzinums “Strukturēti mazumtirdzniecības produkti: labas produktu pārvaldības pasākumu prakses veidi”, 2014. gada 27. marts (ESMA/2014/332).

(75) The Responsibilities of Providers and Distributors for the Fair Treatment of Customers. Pieejams: https://www.handbook.fca.org.uk/handbook/document/RPPD_FCA_20130401.pdf. Norādes ir saistītas ar Apvienotās Karalistes “Principiem uzņēmumiem”. Pieejams: https://www.handbook.fca.org.uk/handbook/document/rppd/RPPD_Full_20180103.pdf.

(76) ESMA savā 2017. gada 12. janvāra atzinumā “Fondu pārvaldības sabiedrību izslēgšanas no FITR intervences pilnvaru jomas ietekme” (ESMA50-1215332076-23), kurā tā pauda bažas par regulējuma arbitrāžas risku un iespējamu nākotnes intervences pasākumu efektivitātes mazināšanos, pamatojoties uz noteiktu struktūru izslēgšanu (PVKIU pārvaldes sabiedrības un alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldnieki) no attiecīgo pasākumu piemērošanas jomas, uzsvēra regulatīvās arbitrāžas risku. Komisija ir ierosinājusi grozījumus, lai šajā sakarā stiprinātu juridisko noteiktību, grozot Regulu (ES) Nr. 600/2014 (COM(2017)536/948972).

(77) Padomes 2007. gada 22. oktobra Regula (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (“Vienotā TKO regula”) (OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.).