Oficiālais Vēstnesis L 022 , 24/01/1997 Lpp. 0001 - 0013



Padomes Regula (EK) Nr. 119/97 (1997. gada 20. janvāris), ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu dažu Malaizijas un Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes gredzenveida stiprinājuma mehānismu importam un galīgi iekasē noteikto pagaidu maksājumu EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis [1] un jo īpaši tās 9. un 23. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, kas iesniegts pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju, tā kā: I. PAGAIDU PASĀKUMI (1) Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1465/96 [2] (turpmāk tekstā "pagaidu maksājuma regula") noteica pagaidu antidempinga maksājumus dažu tādu gredzenveida stiprinājuma mehānismu importam Kopienā, uz kuriem attiecas KN kodsex83051000 un kuru izcelsme ir Malaizijā un Ķīnas Tautas Republikā. II. TURPMĀKAIS PROCESS (2) Pēc antidempinga pagaidu pasākumu noteikšanas atsevišķas ieinteresētas personas rakstiski iesniedza atsauksmes. (3) Personām, kas to pieprasīja, bija iespēja paust savu viedokli Komisijai. (4) Komisija turpināja vākt un pārbaudīt visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu galīgo secinājumu izdarīšanai. (5) Personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem plānoja ieteikt galīgo antidempinga maksājumu noteikšanu un to summu galīgo iekasēšanu, ko nodrošināja ar pagaidu maksājumiem. Tām arī tika atvēlēts laiks, lai tās pēc šīs atklāšanas varētu formulēt savus iebildumus. (6) Ieinteresēto personu iesniegtās mutiskās un rakstiskās atsauksmes izskatīja un vajadzības gadījumā ņēma vērā, izdarot Komisijas galīgos secinājumus. III. IZSKATĀMAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGI RAŽOJUMI (7) Pagaidu secinājumu nolūkiem Komisija uzskatīja gredzenveida stiprinājuma mehānismus (turpmāk tekstā – GSM), ko ražo un pārdod Kopienā, GSM, ko ražo un pārdod Malaizijā, un GSM, ko uz Kopienu eksportē no Malaizijas un Ķīnas Tautas Republikas, par "līdzīgiem ražojumiem" Regulas (EK) Nr. 384/96 (turpmāk – antidempinga pamatregula) 1. panta 4. punkta nozīmē, jo tie ir vai nu vienādi vai arī pēc savām pazīmēm ir ļoti līdzīgi viens otram. (8) Viens importētājs, kas ir arī pakārtoto ražojumu ražotājs (tas ir, gredzenveida stiprinājuma datņu un citu kancelejas preču ražotājs), atkārtoja savus iepriekš izteiktos argumentus, proti, ka mehānismi ar 17 un 23 gredzeniem nav līdzīgi ražojumi attiecībā uz "standarta" mehānismiem ar diviem līdz četriem gredzeniem, un tādēļ tie jāizslēdz no procesa darbības jomas. (9) Pamatojot savu prasību, importētājs norādīja, ka sūdzībā bija minēti vienīgi mehānismi ar diviem līdz četriem gredzeniem, atstājot mehānismus ar 17 līdz 23 gredzeniem ārpus iespējamā dempinga apstākļos realizēto ražojumu saraksta. Lai gan ir taisnība, ka aprēķinos, kas sūdzībā izklāstīti kā sākotnēji šķietami ticami pierādījumi esošajam dempingam un tā radītajam kaitējumam, kā piemēri izmantoti vienīgi modeļi ar diviem līdz četriem gredzeniem, jāatgādina arī, ka sūdzībā izklāstītajā ražojuma aprakstā bija iekļauti visi gredzenveida mehānismi ar diviem vai vairāk gredzeniem. Šajā sakarā jānorāda, ka Kopienas tirgū pārdod GSM ar, piemēram, 13 vai 16 gredzeniem. (10) Tika norādīts, ka papildus gredzenu skaitam mehānismiem ar 17 un 23 gredzeniem ir atšķirīgas fiziskās pazīmes, jo īpaši tiem ir lielāks pamatnes garums un biezums, kas padara tos nodilumizturīgākus kā citus mehānismus, un tādēļ tie ir būtiski atšķirīgi. Izpētot šo jautājumu, noskaidroja, ka atšķirības, ja tādas ir, varētu uzskatīt par salīdzināmām ar atšķirībām, kādas novērojamas starp dažādiem jau esošiem divu vai četru gredzenu mehānismu modeļiem. Tādēļ tiek uzskatīts, ka starp mehānismiem ar 17 līdz 23 gredzeniem, no vienas puses, un citiem gredzenveida stiprinājuma mehānismiem, no otras puses, nav citu būtisku fizisku atšķirību, kā vien gredzenu skaits. (11) Turpmāk tika norādīts, ka izmantotās ražošanas metodes un izmaksas, ražojot mehānismus ar 17 un 23 gredzeniem, ievērojami atšķiras no citu mehānismu ražošanas metodēm un izmaksām. Jāatzīmē, ka darbības un iekārtas, kas vajadzīgas, lai ražotu gredzenus, piestiprinātu tos pie lāpstiņas un sakomplektētu lāpstiņas mehānisma vāciņā, būtībā ir vienādas visu veidu GSM. Lielāks izejvielu saturs un vairāk darbību gredzenu piestiprināšanai, kas jāatkārto, ražojot mehānismus ar 17 un 23 gredzeniem, rada izmaiņas ražošanas izmaksās. Tomēr, lai gan šī atšķirība ir būtiska, tā nav nesamērojama ar atšķirībām, kas novērotas starp maziem un lieliem mehānismu veidiem ar mazāku skaitu gredzenu. Tādēļ konkrētās ražošanas darbības, ja tādas ir, un to radītās izmaksas attiecībā uz mehānismiem ar 17 un 23 gredzeniem, nav tādas, lai izmainītu to līdzību ar citiem mehānismiem. Katrā ziņā – attiecībā uz atšķirībām ražošanas procesā, kāds varētu būt izmantots – Kopienas iestāžu vienotā prakse liecina, ka visas šādas atšķirības ir nebūtiskas, veicot līdzīgu ražojumu analīzi. (12) Tika arī apgalvots, ka mehānismi ar 17 vai 23 gredzeniem ir pietiekami dārgi, lai uzskatītu, ka tie ietilpst atsevišķā tirgus segmentā. Lai gan varēja konstatēt būtisku cenas atšķirību starp mehānismiem ar 17 vai 23 gredzeniem un līdzīgiem mehānismiem ar mazāku skaitu gredzenu, uzskata, ka, ņemot vērā līdzīgo izmantošanu un pircējus, varētu iestāties aizstāšanas efekts, ja šie ražojumi pieredzētu būtiskas cenu izmaiņas pretējā virzienā. Tādēļ jāsecina, ka 17 vai 23 gredzenu mehānismu tirgus segmentam nav tādu būtisku atšķirīgu pazīmju, lai to pilnībā izslēgtu no izmeklēšanas. (13) Tika norādīts, ka atšķirības rodas arī, izmantojot stiprinājumus ar atšķirīgiem mehānismiem. Ja stiprinājumi ar "standarta" mehānismiem iespējams, pirmkārt, ir paredzēti papīram, kurā pircējs pats izdur caurumus, tad stiprinājuma mehānismus ar 17 un 23 gredzeniem izmanto, lai saspraustu kopā iepriekš perforētu papīru gan īpašā perforatora cenas dēļ, gan dēļ nelielā lapaspušu skaita, ko tas var perforēt vienā reizē. Tomēr jāatzīmē, ka daži stiprinājumu veidi, uz kuriem attiecas šis process, piemēram, katalogu turētāji, kuros izmantoti gredzenveida mehānismi ar diviem līdz sešiem gredzeniem, arī izmanto iepriekš perforētu papīru, kas jau ievietots gatavā ražojumā, vai iepriekš perforētas papildu lapas un ka, lai izmantotu dažus no tiem, pircēju rīcībā nav noteikti jābūt perforatoram. Bez tam iepriekš perforēts papīrs, kas paredzēts mehānismiem ar diviem līdz četriem gredzeniem, Kopienā ir pieejams un tiek pārdots ievērojamos daudzumos, jo īpaši izmantošanai skolās (kas arī ir galvenais tirgus mehānismiem ar 17 un 23 gredzeniem). Tādēļ var secināt, ka mehānismus ar 17 un 23 gredzeniem izmanto līdzīgi kā cita veida mehānismus. (14) Tika norādīts arī, ka piespiešanas mehānismi, uz kuriem attiecas tas pats KN kods kā uz GSM un kuri ir izslēgti no šī procesa darbības jomas, ir līdzīgāki mehānismiem ar diviem gredzeniem nekā mehānismi ar 17 un 23 gredzeniem. Šajā ziņā secināja, ka piespiešanas mehānismu fiziskās pazīmes un tirgus pietiekami atšķiras no gredzenveida mehānismiem, lai pamatotu, ka šie piespiešanas mehānismi ir izslēgti no sūdzības un no procesa darbības jomas. (15) Izskatot izvirzītos argumentus, tika apstiprināts, ka stiprinājuma mehānismiem ar 17 un 23 gredzeniem ir pazīmes, kas ir ļoti līdzīgas citiem GSM, un tādēļ tie ir līdzīgi ražojumi ar citiem GSM Antidempinga pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. Tādējādi iepriekš minēto prasību noraida. IV. DEMPINGS A. Tirgus ekonomikas trešā valsts (16) Uzsākšanas laikā viens importētājs iebilda pret to, ka Malaizija bija izraudzīta kā analogs tirgus, lai konstatētu normālo vērtību attiecībā uz Ķīnas Tautas Republiku. Tā kā viņa argumenti nebija pamatoti un netika piedāvāta neviena cita valsts kā alternatīva, Komisija šai ieinteresētajai personai 1995. gada 22. novembrī paziņoja, ka šis iebildums bija jānoraida. Vēstulē, kuru Komisija saņēma 1995. gada 27. novembrī, šis pats importētājs ierosināja izmantot viena tāda Itālijas ražotāja ražojumu izmaksas, kas neietilpst Kopienas ražošanas nozarē, lai noteiktu normālo vērtību attiecībā uz Ķīnas Tautas Republiku. Tā kā šī vēstule tika saņemta 20 dienas pēc uzsākšanas paziņojumā noteiktā galīgā termiņa, ierosinājumu nevarēja ņemt vērā. Pēc tam, kad bija atklāti būtiskie fakti un apsvērumi, kas bija pagaidu pasākumu noteikšanas pamatā, importētājs savus argumentus atkārtoja. Lai gan pieprasījums tika izteikts pēc visiem termiņiem, kas piemērojami attiecībā uz tirgus ekonomikas trešās valsts izraudzīšanos, Komisija pārbaudīja, vai izmaiņas metodoloģijā ietekmētu maksājuma līmeni. Šajā nolūkā un, ņemot vērā faktu, ka viena ražotāja ražošanas izmaksas nevarētu uzskatīt par reprezentatīvām attiecībā uz citu Kopienas ražotāju situāciju, Komisija iztulkoja prasību kā pieprasījumu izmantot Kopienu kā analogu tirgu, lai noteiktu normālo vērtību eksportam no Ķīnas Tautas Republikas. Tad Komisija salīdzināja Kopienas ražošanas nozarei noteiktās mērķa cenas (tās faktiskajām cenām esot zemākām par ražošanas izmaksām), salīdzinot vidējās cenas ar Ķīnas eksporta vidējām cenām. Šie dempinga aprēķini parādīja, ka šīs metodoloģijas pieņemšana neietekmētu Komisijas ierosinātā galīgā maksājuma līmeni, jo, izmatojot abas metodes, atklātā dempinga starpība nepārprotami pārsniedza galīgi konstatēto kaitējuma novēršanas līmeni. Ņemot vērā iepriekš izklāstītos apsvērumus un to, ka saskaņā ar Antidempinga pamatregulas 2. panta 7. punktu attiecīgā gadījumā var izmantot tirgus ekonomikas valsti, kam piemērots tas pats process, Komisija secināja, ka izraudzīties Malaiziju, lai noteiktu normālo vērtību, nav nepamatoti un ka nav iemesla, lai mainītu šo analogās trešās valsts izvēli. B. Malaizija 1. Normālā vērtība (17) Viens importētājs norādīja, ka Malaizijas pārdošanas apjomi vietējā tirgū, kas veido 5,8 % no daudzuma, kas tiek eksportēts uz Kopienu, nebija pietiekami reprezentatīvi, lai noteiktu normālo vērtību. Šajā sakarā Komisija piemēroja Antidempinga pamatregulas 2. panta 2. punktu, kas nosaka, ka pārdošanas apjoms vietējā tirgū 5 % apmērā tiek uzskatīts par pietiekamu daudzumu vietējā tirgus reprezentativitātei. (18) Tas pats importētājs arī norādīja, ka Malaizijas tirgū ir visai ierobežota konkurence un ka līdz ar to cenas vietējā tirgū ir augstākas nekā tās būtu normālas konkurences apstākļos. Komisija jau bija izskatījusi šo jautājumu, kad tā izraudzījās Malaiziju kā piemērotu analogo valsti, un atbildēja uz šo argumentu Pagaidu maksājuma regulas 10. apsvērumā. Tā kā netika izvirzīti jauni argumenti un pierādījumi, Komisija apstiprināja, ka Malaizijas tirgū zināmu konkurences līmeni nodrošina Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes GSM atrašanas šajā tirgū. Tādēļ varēja secināt, ka Malaizija ir pamatota izvēle, lai noteiktu normālo vērtību Ķīnas Tautas Republikā. 2. Dempinga starpība (19) Tā kā nav iesniegti citi argumenti, kas varētu izmainīt dempinga noteikšanu, Komisija uzskata, ka jāapstiprina dempinga aprēķināšanas metodoloģija un pagaidu secinājumi, kā aprakstīts Pagaidu maksājuma regulas 18. līdz 26. apsvērumā. Tādējādi dempinga starpību Malaizijai galīgi nosaka kā 42,8 %. C. Ķīnas Tautas Republika 1. Normālā vērtība (20) Divi Ķīnas eksportētāji pieprasīja koriģēt normālo vērtību sakarā ar atšķirībām izmaksu struktūrā, ko rada zemās darbaspēka izmaksas Ķīnas Tautas Republikā, un sakarā atšķirībām ražošanas darbību tehnoloģijā. Attiecībā uz darbaspēka izmaksām – Komisijas dienesti norāda, ka iemesls, kāpēc tiek izmantota tirgus ekonomikas trešā valsts, ir tāds, ka trūkst ticamas informācijas par izmaksām un cenām attiecīgajā ārpustirgus ekonomikas valstī. Tādēļ ir nepamatoti norādīt, ka dažas izmaksas ārpustirgus ekonomikas valstī ir zemākas nekā analogajā valstī un ka jākoriģē normālā vērtība, kad šī normālā vērtība tiek piemērota ārpustirgus ekonomikas valstij. Attiecībā uz atšķirīgo tehnoloģiju – Komisijas dienesti uzskata, ka ražošanas process, ko izmanto, lai ražotu konkrētu ražojumu, ir nebūtisks, ciktāl ražojuma fiziskās pazīmes un ražojuma izmatošana ir līdzīgas. Šajā gadījumā iespējamās atšķirības neizraisīja nekādas ievērojamas atšķirības attiecīgā ražojuma būtiskajās fiziskajās pazīmēs. Tādēļ šī prasība saskaņā ar Antidempinga pamatregulas 2. panta 10. punkta a) apakšpunktu bija jānoraida. (21) Divas ieinteresētās personas norādīja, ka tām nebija iespēja sniegt atsauksmes par to, kā Komisija aprēķina normālo vērtību, jo Ķīnas eksportētājiem neatklāja analogajā valstī noteiktās normālās vērtības aprēķināšanā izmantotos absolūtos skaitļus, pamatojot ar konfidencialitātes apsvērumiem. Vēstulei, ar ko Komisija atklāja informāciju šīm personām, tā bija pievienojusi visas aprēķinu lapas, kas attiecas uz šīm sabiedrībām un kurās sīki izklāstīta metodoloģija, ko Komisija piemēroja, lai noteiktu normālo vērtību, pienācīgi ņemot vērā konfidenciālas informācijas aizsardzību, pamatojoties uz Antidempinga pamatregulas 20. panta 4. punktu. Absolūto skaitļu sīka atklāšana pārkāptu ieinteresētās personas likumīgās tiesības uz konfidenciālu attieksmi un nebija nepieciešama, lai izprastu aprēķinus. Tāpēc šo argumentu nevarēja pieņemt. 2. Eksporta cena (22) Viens eksportētājs iesniedza prasību, kurā norādīja, ka no eksporta cenas pārmērīgi lielas summas ieturēja par atliktajām atlaidēm, ko atklāja saistītā importētāja telpās. Komisija atzīmē, ka šī sabiedrība, sniedzot atbildes Komisijas aptaujas lapā, nepaziņoja par šādām atlaidēm, ko Komisijas amatpersonas atklāja, veicot izmeklēšanu uz vietas. Tādēļ Komisijai bija jānosaka ieturējumi, pamatojoties uz tur savāktajiem datiem. Turklāt eksportētāja prasībā minēts šādu atlaižu aprēķinātais lielums, savukārt summas, ko Komisija faktiski ieturēja, bija tādas, kā apstiprināja izmeklēšana. (23) Viens eksportētājs iesniedza prasību, kurā norādīja, ka Komisijas ieturētā peļņas norma bija pārāk augsta, salīdzinot ar faktisko tīro peļņu, ko guvis tā saistītais importētājs. Starp abām sabiedrībām noslēgtā asociācijas līguma dēļ Komisija ticamas eksporta cenas noteikšanai nevarēja ņemt vērā peļņas normu, kas uzrādīta saistītā importētāja pārskatos. Atbilstoši Komisijas praksei tika uzskatīts par pamatotu izmantot tādu neatkarīgu sabiedrību faktiskos datus, kas importē attiecīgos ražojumus Kopienā. Nosakot peļņas normu, ko šādas sabiedrības parasti sasniedz, ņēma vērā vienīgi attiecīgo ražojumu. Tādēļ 7,8 % peļņas norma neietver peļņas normas, kas sasniedzamas ar citām kancelejas precēm, izņemot GSM. Peļņas norma noteikta, pamatojoties uz neatkarīgā importētāja datiem, kas tika pārbaudīti to telpās, pienācīgi ņemot vērā to atšķirīgos pārdošanas apjomus. 3. Salīdzinājums (24) Divas ieinteresētās personas pārbaudīja un daļēji apstrīdēja tirdzniecības korekcijas līmeni, ko Komisija ņēma vērā, lai salīdzinātu Malaizijas normālo vērtību un Ķīnas eksporta cenas. Viena no šīm personām apgalvoja, ka šādām korekcijām bija jābūt būtiskākām. Komisija atzīmē, ka neviens no attiecīgajiem eksportētājiem nevienā izmeklēšanas stadijā nekad nav pieprasījis šādas korekcijas un Komisija pēc savas iniciatīvas uzskatīja, ka šajā gadījumā ir atbilstoši tādu piešķirt taisnīgas salīdzināšanas nolūkiem. Nesaņemot nekādus konkrētus pierādījumus no attiecīgo eksportētāju puses, Komisija, lai noteiktu šādas korekcijas summu, uzskatīja par atbilstošu pamatot aprēķinus uz savas prakses līdzīgās situācijās. 4. Atsevišķs režīms (25) Sabiedrība World Wide Stationery (turpmāk tekstā – WWS), kas jau ļoti agrīnā stadijā bija iesniegusi pieteikumu par atsevišķu režīmu, pēc pagaidu pasākumu noteikšanas atkārtoti iesniedza savu pieprasījumu. Veicot faktu turpmāku izvērtēšanu, Komisijas dienesti pēc pārbaudes Honkongā secināja, ka šai sabiedrībai varētu piešķirt atsevišķu režīmu, ņemot vērā starp WWS un Ķīnas Tautas Republikas varas iestāžu pārstāvjiem noslēgtā ražošanas nolīguma būtību un īstenošanas kārtību. Saskaņā ar šo nolīgumu šķiet, ka sabiedrība, kas atrodas Honkongā, vada ražošanas darbību Ķīnas Tautas Republikā, jo tā maksāja Ķīnas varas iestādēm vienīgi pārstrādes nodevu, kas noteikta par katru eksportēto ražojumu tonnu. Iekārtas, ko izmantoja ražošanai Ķīnas Tautas Republikā, piederēja WWS un tika uzrādītas tās finanšu pārskatos kā aktīvi. Šķiet, ka WWS arī kontrolēja izejvielu piegādi, kā arī visu attiecīgā ražojuma pārdošanu. Šajos apstākļos tika uzskatīts par atbilstošu izveidot WWS atsevišķu dempinga starpību un noteikt atsevišķu antidempinga maksājumu. (26) Saistītās sabiedrības Champion Stationery Manufacturing CO., Ltd un Sun Kwong Metal Manufacturer CO., Ltd, ko Komisija Pagaidu maksājuma regulas 5. apsvēruma b) punktā izskaidrotā iemesla dēļ uzskatīja par vienu vienotu sabiedrību, neatkārtoja savu prasību pēc atsevišķa režīma un pēc pagaidu pasākumu noteikšanas neiesniedza šajā sakarā nekādus turpmākus argumentus. Tādēļ Komisija apstiprina savus pagaidu secinājumus, kas izklāstīti Pagaidu maksājuma regulas 37. līdz 39. apsvērumā, ar kuriem atsevišķa režīma pieprasījumu noraidīja. (27) Sabiedrība Bensons savā atbildē uz galīgo atklāšanu sabiedrības Wah Hing Stationery (turpmāk tekstā – WHS) vārdā kritizēja Honkongu par to, ka vienīgi WWS baudīs atsevišķu režīmu. Tā apgalvoja, ka arī WHS būtu izpildījusi Komisijas izvirzītos nosacījumus, lai saņemtu atsevišķu režīmu, un tādēļ arī būtu tiesīga uz šādu režīmu. Tomēr Komisija atzīmē, ka WHS neprasīja atsevišķu režīmu noteiktajā termiņā un izvirzīja jautājumu par atsevišķu režīmu ļoti vēlā izmeklēšanas stadijā. Tādējādi Komisija nevarēja pārbaudīt piemērojamos būtiskos nosacījumus attiecībā uz WHS, ņemot vērā likumā noteiktos termiņus, kas jāpiemēro šim procesam. Līdz ar to Komisija nevarēja ierosināt piemērot WHS atsevišķu režīmu. 5. Dempinga starpība (28) Komisija uzskata, ka ir jāapstiprina dempinga aprēķinu metodoloģija un pagaidu secinājumi, kas izklāstīti Pagaidu maksājuma regulas 27. līdz 36. apsvērumā. Atsevišķā dempinga starpība, kāda noteikta WWS, ir 96,6 %. Galīgā dempinga starpība pārējiem Ķīnas Tautas Republikas eksportētājiem kopā ir 129,22 %. V. KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZARE (29) Attiecībā uz Kopienas ražošanas nozari vairāki eksportētāji un viens importētājs apšaubīja režīmu, kāds piemērots importam no Ungārijas, ko veic viens EK ražotājs, ieskaitot nepreferenciālas izcelsmes noteikumu izdošanu, tomēr viņu prasības šajā ziņā nebija pamatotas. Kā paskaidrots Pagaidu maksājuma regulas 43. apsvērumā, Komisija pieņem faktu, ka vairākumam no attiecīgajiem ražojumiem izcelsme nešaubīgi ir Ungārijā: tas tā ir, piemēram, gadījumā, ja visas izmantotās detaļas nāk no Ungārijas un/vai tur notiek būtiska pārstrāde. Šie ražojumi attiecīgi tika izslēgti no Kopienas ražošanas un līdz ar to tiem nebija nekāda loma Kopienas ražošanas nozares definēšanā. Šo ražojumu (kas faktiski ražoti Ungārijā) pārdošana tiešām nav ņemta vērā Kopienas ražošanas nozares pārdošanā, vērtējot kaitējumu, kāds nodarīts šai nozarei. Un pretēji – ražojumus, ko tikai sakomplektēja Ungārijā no Austrijā ražotām detaļām, uzskatīja par daļu no Kopienas ražošanas, jo komplektēšanas darbības, kādas veiktas ar ražojumiem Ungārijā, nepiešķīra gatavajiem ražojumiem Ungārijas izcelsmi. Šīs noteikšanas pamatā bija piemērojamie nepreferenciālās izcelsmes noteikumi, jo Kopienas iestāžu prakse principā ir pamatot savus secinājumus antidempinga izmeklēšanas lietās uz šiem noteikumiem. ES un Ungārijas Asociācijas nolīguma 4. protokola 1. pantā izklāstīto preferenciālo izcelsmes noteikumu izmantošana nebūtu nedz atbilstoša, nedz pamatota antidempinga procesā. (30) Izdarot slēdzienu, tiek apstiprināts Pagaidu maksājuma regulas secinājums, ka divi sūdzības iesniegušie Kopienas ražotāji veido Kopienas ražošanas nozari saskaņā ar Antidempinga pamatregulas 4. panta 1. punktu. VI. KAITĒJUMS A. Iepriekšēja piezīme (31) Attiecībā uz Pagaidu maksājuma regulas 46. apsvērumā izklāstīto metodoloģiju kaitējuma noteikšanai, jāatgādina, ka Komisija analizēja datus, kas attiecas uz laika posmu no 1992. gada līdz 1995. gada septembrim, un šajā laika veiktā izmeklēšana ģeogrāfiski aptvēra Kopienu, kāda tā bija uzsākšanas laikā, tas ir, ietverot visas piecpadsmit dalībvalstis. (32) Daži eksportētāji atkārtoja argumentu, kuru Komisija jau analizēja Pagaidu maksājuma regulas 46. apsvērumā, proti, ka kaitējuma noteikšanas nolūkam datus, kas attiecas uz Austrijas ražošanas nozari, var ņemt vērā tikai tiktāl, ciktāl tie attiecas uz laika posmu pēc 1995. gada 1. janvāra, kad Austrija kļuva par Eiropas Savienības dalībvalsti. Viens eksportētājs norādīja, ka Nolīguma par 1994. gada VVTT VI panta īstenošanu 3. panta 4. punkts saistībā ar 4. panta noteikumiem izslēgtu trešās valstis no vietējās ražošanas definīcijas, un vairāki eksportētāji norādīja, ka nedz 1994. gada VVTT VI pants, nedz Eiropas Ekonomikas zonas līgums nepamatotu Komisijas lēmumu konstatēt kaitējumu, daļēji pamatojoties uz tiem datiem par Austriju, kuri attiecas uz laika posmu no 1992. gada janvāra līdz 1994. gada decembrim. Analizējot šo argumentu, jāatzīmē, ka Nolīgums par 1994. gada VVTT VI panta īstenošanu nosaka, ka jebkādu pasākumu noteikšana attiecīgai teritorijai jāpamato uz oficiālu izmeklēšanu par iespējamā dempinga ietekmi uz minēto teritoriju. Tādējādi šajā lietā veiktā izmeklēšana aptvēra visas piecpadsmit dalībvalstis. Tas bija iespējams, jo īpaši pateicoties tirgus integrācijai, kas tika analizēta pirms Kopienas paplašināšanās. Tāpēc tiek apstiprināts, ka Austrijas ražotāju pareizi uzskatīja par daļu no Kopienas ražošanas nozares (kā definēts saskaņā ar Antidempinga pamatregulas 4. panta 1. punktu) un par personu, kas tiesīga darboties kā sūdzības iesniedzēja. Šī iemesla dēļ tiek apstiprināts, ka, lai varētu noteikt nodarīto kaitējumu, bija jākonstatē vairāku gadu garumā valdošās tendences Kopienas ražošanas nozarē, kāda tā bija definēta šī procesa uzsākšanas laikā. B. Kopienas patēriņš (33) Pamatojoties uz aprēķiniem par stiprinājumu gada patēriņu uz vienu iedzīvotāju, viens importētājs norādīja, ka GSM patēriņš Kopienas tirgū ir 400 miljoni vienību, nevis 283 miljoni vienību, kā noteikts Pagaidu maksājuma regulā. Jāatgādina, ka Komisija pamatoja savus pagaidu secinājumus uz informāciju, kas saņemt no eksportētājiem, importētājiem un Kopienas ražotājiem. Pateicoties augstajam sadarbības līmenim šajā lietā, analizēti dati par visām lielajām sabiedrībām, kuras darbojas tirgū, nevienai no pusēm nespējot sniegt norādes par ražotāju/importētāju, kurš varētu būt palicis apslēpts izmeklēšanas laika posmā un kura preču pārdošanas apjomi varētu izskaidrot starpību starp Komisijas novērtējumu un atšķirīgo iespējamo tirgus lielumu. Tādēļ uzskata, ka no sabiedrībām iegūtie dati šajā lietā sniedz precīzāku pamatu Kopienas patēriņa aprēķināšanai nekā vienīgi aprēķini par patēriņa normām uz vienu iedzīvotāju. Tāpēc tiek apstiprināti secinājumi, kas izklāstīti Pagaidu maksājuma regulas 47. apsvērumā. C. Faktori un apsvērumi, kas attiecas uz importu par dempinga cenām (34) Viens eksportētājs izteicās, ka jāņem vērā kvalitātes atšķirības, lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu starp tā eksportēto līdzīgo ražojumu pārdošanas apjomu Kopienā un Kopienas ražošanas nozares preču pārdošanas apjomu. Eksportētājs apgalvoja, ka tas ražo GSM ar šaurāku pamatni, kas, iespējams, ir apmēram 12 līdz 17,5 % lētāki nekā mehānismi ar platu pamatni, kādus pārdod sūdzības iesniedzēji. Attiecīgais eksportētājs apgalvoja, ka tas jāņem vērā korekciju veidā, aprēķinot cenas samazinājuma pakāpi. Pārbaudījusi eksportētāja apgalvojumus, Komisija pārliecinājās, ka vienīgi modeļi ar līdzīgu platumu (ar atšķirību līdz 1 mm) tika salīdzināti, un secināja, ka starp mehānismiem ar atšķirīgu platumu katrā ziņā nebija konstatējamas būtiskas cenu atšķirības. Šo iemeslu dēļ tiek apstiprināti secinājumi, kas izklāstīti Pagaidu maksājuma regulas 52. līdz 54. apsvērumā, un metodoloģija, kas aprakstīta tās 84. apsvērumā. D. Kopienas ražošanas nozares stāvoklis (35) Viens eksportētājs norādīja, ka Kopienas ražošanas nozarē negatīvās tendences attiecībā uz ražošanu, pārdošanu un nodarbinātību izraisīja pakāpeniska bijušā Lielbritānijas ražotāja pārvietošanās uz Tālajiem Austrumiem. Jāatzīmē, ka, tā kā attiecīgais ražotājs izbeidza ražošanas darbības Kopienā 1991. gadā, tas nav iekļauts Kopienas ražošanas nozares definīcijā šī procesa nolūkiem, un kaitējuma rādītāji, kas konstatēti šajā lietā, nebalstās uz šā ražotāja datiem. Līdz ar to šo argumentu noraidīja. (36) Nekādi pamatoti papildu argumenti nav iesniegti saistībā ar secinājumiem, kas izklāstīti Pagaidu maksājuma regulas 55. līdz 62. apsvērumā. E. Slēdziens par kaitējumu (37) Ievērojot iepriekš minēto un neesot nekādiem citiem argumentiem, tiek apstiprināts, ka Kopienas ražošanas nozare ir cietusi būtisku kaitējumu Antidempinga pamatregulas 3. panta nozīmē. VII. CĒLOŅSAKARĪBA (38) Viens eksportētājs norādīja, ka kaitējumu, ko cietusi Kopienas ražošanas nozare, izraisījusi tajā notikusī pārstrukturēšana. Kā paskaidrots Pagaidu maksājuma regulā un jo īpaši tās 61. un 65. apsvērumā, faktiskā situācija drīzāk liecina, ka Kopienas ražošanas nozarei bijis liegts gūt labumu no tās pārstrukturēšanas, jo importēto preču dempinga dēļ tā nevarēja ne sasniegt pozitīvus finansiālos rādītājus, ne iegūt stabilu tirgus daļu. Tādēļ tiek uzskatīts, ka kaitējumu, ko cietusi Kopienas ražošanas nozare, nav izraisījusi Kopienas ražošanas nozares pārstrukturēšana, un šī iemesla dēļ šo argumentu noraidīja. (39) Tas pats eksportētājs atkārtoja savu argumentu, ka kaitējumu, ko cietusi Kopienas ražošanas nozare, izraisījusi viena Kopienas ražotāja darbības daļēja pārcelšana uz Ungāriju. Tā kā nav iesniegti jauni pierādījumi, kas pamatotu šo apgalvojumu, tiek apstiprināti secinājumi, kas izklāstīti Pagaidu maksājuma regulas 71. apsvērumā. (40) Vairākas personas atkārtoja Pagaidu maksājuma regulā izvirzīto apgalvojumu, ka kaitējumu izraisījusi pagātnē īstenota pret konkurenci vērsta prakse. Personas, kas izteica šos apgalvojumus, nesniedza šajā sakarā nekādus pierādījumus, un jāatgādina, ka Kopienā nevienā konkurences institūcijā nav iesniegta neviena sūdzība. Šī iemesla dēļ šādu apgalvojumu nevarēja ņemt vērā. (41) Tātad, tā kā netika saņemti jauni argumenti saistībā ar Pagaidu maksājuma regulas 67. līdz 74. apsvērumā ietvertajiem secinājumiem, šie secinājumi ir apstiprināti. VIII. KOPIENAS INTERESES A. Vispārīgi noteikumi (42) Jāatgādina, ka Pagaidu maksājuma regulas 75. un turpmākajos apsvērumos tika izvērtētas visas dažādās intereses, ieskaitot Kopienas ražošanas nozares un lietotāju intereses, un Komisija provizoriski secināja, ka nav pārliecinošu iemeslu nevērsties pret attiecīgo importu. Tādējādi turpmāk izskatīja jautājumus, kas attiecas uz Kopienas interešu analīzi. B. Ietekme uz lietotājiem 1. Ievads (43) Vairākas ieinteresētās personas atkārtoja savus argumentus, kas iekļauti pagaidu maksājuma regulas 77. līdz 80. apsvērumā, ka Antidempinga pasākumi ietekmētu EK stiprinājumu ražotāju stāvokli. 2. Informācijas savākšana (44) Turpmāk izklāstītie slēdzieni pamatoti uz informāciju, ko iesnieguši dažādi ieinteresētie lietotāji – pavisam kopā divdesmit septiņas sabiedrības – no kurām deviņām dati bija kvantitatīvi vai nozīmīgi un kuras pārstāvēja 17 % no Kopienas šķietamā GSM patēriņa gadā. Šo datu ticamību kad vien iespējams, pārbaudīja, apmeklējot sabiedrības. 3. Rūpnieciskā ietekme uz pakārtoto rūpniecību (45) Konstatējot tādas pakārtotās rūpniecības lielumu, ko varētu ietekmēt GSM piemērotie pasākumi, jāizslēdz daļa no kancelejas preču uzņēmumiem, kuru darbība saistīta ar citām biroja precēm. Pamatojoties uz Kopienas stiprinājumu ražošanas apjomu gadā un produktivitātes koeficientiem, kas bija norādīti iesniegtajā informācijā, tiek uzskatīts, ka nodarbinātība Kopienas stiprinājumu ražošanas nozarē ir 6000 darbinieku. (46) Attiecībā uz stiprinājumu ražošanas nozares struktūru tika konstatēts, ka ir divu kategoriju ražojumi – standarta un pēc pasūtījuma ražoti. Pamatojoties uz šo divu kategoriju produktivitātes līmeni un attiecīgo lietotāju tirgus daļām, tiek uzskatīts, ka pēc pasūtījuma ražotu stiprinājumu uzņēmējdarbība veido vienu trešo daļu no Kopienas stiprinājumu ražošanas nozares pēc apjoma un 50 % no tās kopējā apgrozījuma. (47) Dažas personas norādīja, ka antidempinga pasākumi attiecībā uz GSM izslēgtu importētos GSM no Kopienas tirgus, tādējādi samazinot piegādes avotu skaitu līdz diviem Kopienas ražotājiem. Turpmāk tika norādīts, ka piegādes tirgus tuvākajā nākotnē varētu kļūt par monopolu viena no Kopienas divu ražotāju lieluma dēļ. Tomēr jāatzīmē, ka Kopienas abu ražotāju lieluma atšķirība ir ierobežota un nav tāda, lai būtu liela iespējamība, ka tās dēļ viens no tiem izzustu. Turklāt netika saņemti jauni pierādījumi attiecībā uz šī argumenta pirmo daļu. Tāpēc tiek apstiprināti Pagaidu maksājuma regulas 78. apsvērumā izklāstītie secinājumi. 4. Tieša finansiāla ietekme uz pakārtoto rūpniecību (48) Pirmkārt, tiek apgalvots, ka dažu konkrētu veidu stiprinājumiem GSM veido līdz 30 % no stiprinājuma ražošanas izmaksām. Šajā sakarā secināja, ka mehānisms ir gatava stiprinājuma būtiska detaļa un ka gredzenu skaitam un izmēram ir liela ietekme uz tā īpatsvaru gatava stiprinājuma izmaksās. Ņemot vērā šo dažādību, uzskata, ka nozīmīgu GSM izmaksu ietekmes analīzi nevar pamatot uz kāda konkrēta veida stiprinājumu, bet tā jāveic vispārīgi attiecībā uz katru sabiedrību, ņemot vērā faktisko tās pārdoto ražojumu dažādību. Tādēļ uzskatīja, ka kopējās GSM piegāžu izmaksas noteiktai sabiedrībai jāizskata, ņemot vērā tās stiprinājumu pārdošanas kopvērtību. Tā rezultātā ieguva vidējo svērto koeficientu 10,8 % (izmaksu koeficients), kas izskatītajām sabiedrībām bija visai vienveidīgs. Lai gan pastāvēja atšķirības starp sabiedrībām, kas ražoja standarta stiprinājumus, salīdzinājumā ar sabiedrībām, kas ražoja stiprinājumus pēc pasūtījuma, nevienai no sabiedrībām koeficients nebija augstāks vidēji par 13 %. (49) Attiecībā uz GSM iespējamo ietekmi uz standarta ražojumu cenu vienā iesniegumā, kas saņemts pēc galīgās atklāšanas, minēts 14,4 % izmaksu koeficients. Tas it kā izrietēja no fakta, ka pēc pasūtījuma ražota stiprinājuma cena ir divreiz augstāka nekā standarta stiprinājuma cena un ka tādēļ tā izmaksu koeficientam jābūt pusei no standarta ražojuma izmaksu koeficienta. Šāda pieeja pilnībā ignorē faktu, ka šīs divas stiprinājumu kategorijas nebūt netiek noteikti ražotas ar vienādiem mehānismiem. Pēc pasūtījuma ražotos stiprinājumos izmanto īpaša veida mehānismus, kas izlaisti nelielās sērijās un ir dārgi. Tas nozīmē, ka abi izmaksu koeficienta nosacījumi ir atšķirīgi, un, lai gan izmaksu koeficients standarta stiprinājumiem ir augstāks kā pēc pasūtījuma ražotiem stiprinājumiem, tas nav divreiz augstāks. Kā paskaidrots iepriekš 48. apsvērumā, nebija atrodams augstāks izmaksu koeficients par 13 %. Turklāt dažas sabiedrības nodarbojas vienīgi ar standarta ražojumu ražošanu. (50) Otrkārt, un daļēji pamatojoties uz iepriekšminētajiem apgalvojumiem par izmaksu koeficientu, apgalvoja, ka antidempinga pasākumu noteikšanai būtu ievērojama negatīva ietekme uz stiprinājumu ražotāju finansiālo stāvokli. Šos apgalvojumus par pasākumu paredzamo ietekmi sīki izskatīja. Attiecībā uz GSM pārdošanas cenām ir iespējams, ka Kopienas ražošanas nozare ar 35 % lielu tirgus daļu nevarētu palielināt cenas virs noteikta ierobežota līmeņa (ko var prognozēt zemāku par 10 %), neriskējot pastiprināt tās pašreizējo lejupejošo tendenci attiecībā uz tirgus daļu. Turklāt imports no valstīm, uz kurām neattiecas šis process, veido 9 % no GSM tirgus, un paredzams, ka šie ražotāji nevēlēsies vai nevarēs vadīt cenu paaugstinājumu. Attiecībā uz importu no Malaizijas ir jāatgādina, ka kaitējuma novēršanas līmenis, kāds paredzēts šai valstij, ir ievērojami zemāks nekā Ķīnas Tautas Republikai. Tā kā Ķīnas izcelsmes mehānismu tirgus daļai ir 45 %, konstatēja, ka pat tad, ja šo mehānismu cenas palielinātos par 20 % tālākpārdošanas līmenī, un mehānismi, kuru izcelsme ir citās valstīs, nevis Ķīnas Tautas Republikā, pieredzētu šajā punktā paredzēto cenas paaugstinājumu, vidējais cenas paaugstinājums tirgū kopumā būtu apmēram 12 %. Līdz ar to, ņemot vērā vidējo izmaksu koeficientu, kas konstatēts 48. apsvērumā, uzskata, ka vispārējā ietekme uz apgrozījumu, ko, iespējams, izjustu stiprinājumu ražošanas nozare pēc pasākumu noteikšanas, būtu 12 % no 10,8 %, tas ir, 1,3 %. Pat tādā maz ticamā gadījumā, kad augstākais ierosinātais antidempinga maksājums pilnībā atspoguļotos GSM tālākpārdošanas cenā, tas ir, 39,4 % CIF līmenī vai 29,9 % GSM tālākpārdošanas līmenī, var paredzēt, ka ietekme uz stiprinājumu ražotāju pārdošanas cenām nebūs lielāka par 3,2 %. (51) Tika arī norādīts, ka paaugstinātās stiprinājumu izmaksas nevarētu tikt atspoguļotas gatavā ražojuma cenas paaugstinājumos, jo stiprinājumu piedāvājums pārsniedz tirgus pieprasījumu, stiprinājumu izplatīšanā notikušas izmaiņas un pastāv bažas, ka varētu samazināties pieprasījums. Ņemot vērā faktu, ka vidējais stiprinājumu cenas paaugstinājums, kas notiktu mazumtirdzniecības vai klientu juridisko personu līmenī, būtu mazāks par 1 % (skat. 50. apsvērumu, ja ražotāju cenas paaugstinājums stiprinājumiem ir 1,3 %), uzskata, ka pieprasījuma būtiska samazinājuma izraisīšana ir maz ticama un ka ietekme stiprinājumu patērētāju stāvokli būs minimāla, ja tāda vispār būs. Turklāt jāatzīmē, ka izrādās nav tādu aizstājēju stiprinājumiem, kas būtu tik konkurētspējīgi, ka varētu tos aizvietot pēc niecīgākajām cenas izmaiņām. Dažas sabiedrības, kas darbojas stiprinājumu nozarē, pat apstiprinājušas, ka tuvāko piecu līdz 10 gadu laikā nav paredzamas izmaiņas stiprinājumu patēriņa modelī. Tāpēc secina, ka nedz relatīvi spēcīgā konkurence starp stiprinājumu ražotājiem, nedz aizstājējproduktu parādīšanās EK varētu novērst to, ka stiprinājumu ražotāji paaugstinātu cenas saskaņā ar to izmaksām, jo īpaši ņemot vērā ierobežoto lielumu palielinājumam, kāds nepieciešams, lai atspoguļotu ietekmi, kāda būtu ierosinātā apjoma antidempinga maksājumiem. 5. Konkurence no trešo valstu puses (52) Vairākas ieinteresētās personas atkārtoja savus argumentus, kas izklāstīti Pagaidu maksājuma regulas 79. apsvērumā, ka antidempinga pasākumi nelabvēlīgi ietekmētu EK stiprinājumu ražotāju konkurences stāvokli attiecībā pret stiprinājumu ražotājiem, kas atrodas trešās valstīs. Šie eksportētāji varētu gūt labumu no zemākām mehānisma izmaksām un dažu tādu lielu standarta stiprinājumu izplatītāju globālās piegāžu politikas, kuru ietekme tirgū palielinās. Apgalvoja, ka tā rezultātā Kopienas pakārtotā rūpniecība varētu zaudēt tirgus daļu un tādējādi varētu vēlēties pārvietot savu ražošanu uz kaimiņvalstīm. Analizējot šo apgalvojumu, jāatgādina, ka stiprinājumu tirgu var iedalīt divos segmentos, proti, pēc pasūtījuma ražotie un standarta stiprinājumi. a) Pēc pasūtījuma ražotie ražojumi (53) Vēlreiz jāuzsver, ka tai tirgus daļai, kas orientējas uz uzņēmumu apkalpošanu, ir būtiski, lai ražotāji atrastos tuvu klientiem un būtu elastīgi ražošanā, lai varētu apmierināt nepieciešamo pieprasījumu un veikt apkalpošanu. Turklāt attiecībā uz šāda veida ražojumiem GSM ietekme uz galīgo cenu var būt zemāka nekā aprēķinātā vidējā ietekme, kas konstatēta 48. apsvērumā. Tāpēc jāuzsver, ka jautājums par šī tirgus segmenta konkurētspējas stāvokli galvenokārt attiecas uz to, vai ir pieejami importēti standarta ražojumi vēlākai apstrādei pēc pasūtījuma. Šajā sakarā tiek importēti gatavie polipropilēna ražojumi prezentācijas nolūkiem no Tālajiem Austrumiem, ieskaitot vismazākos stiprinājumu modeļus. Jautājumā par aizvietojamību, kas varētu būt starp šiem ražojumiem un pēc pasūtījuma ražotiem stiprinājumiem, tomēr jāuzsver, ka pēc pasūtījuma ražots stiprinājums nav vienkārši standarta stiprinājums, uz kura uzdrukāts logo. Pēc pasūtījuma ražotos stiprinājumos tiešām izmanto dažādas atšķirīgas izejvielas un komplektēšanas tehniku, lai ražotu nelielu skaitu pilnībā individualizētu ražojumu. Sabiedrisko attiecību nolūkiem pārorientēšanās no šāda konkrēta pēc pasūtījuma ražota ražojuma uz standarta stiprinājumiem, uz kuriem vienkārši uzdrukāts logo, būtu saistīta ar tik nozīmīgu cenas atšķirību, ka antidempinga pasākumu ietekme nevarētu izraisīt šādu attīstību. b) Standarta ražojumi (54) Par standarta stiprinājumu ražotājiem Kopienā apgalvo, ka viņu tirgus attīstību veicinājusi stiprinājumu izplatīšanas ietekme. Šai izplatīšanai aizvien vairāk raksturīgs, ka lieli lielveikalu tīkli īsteno piegādes politiku, kas izmanto pasaules zemāko pirkšanas cenu salīdzināmiem ražojumiem, un šīs politikas vienīgais ierobežojums ir pārvadāšanas izmaksas. Šajā sakarā konstatēja, ka autotransporta izmaksas par normālu attālumu vienā dalībvalstī vai starp Kopienu un trešo valsti, kas atrodas Kopienai kaimiņos, nebūtu zemākas par 5 % no ražojuma vērtības. Lielākiem attālumiem starp trešām valstīm un Kopienu, ja bijis jāizmanto jūras transports, pārvadāšanas izmaksas varētu sasniegt 10 % no ražojuma vērtības. (55) Pamatojoties uz 49. apsvērumā minēto maksimālo izmaksu koeficientu, uzskata, ka paredzamā cenas ietekme uz standarta stiprinājumu ražošanas nozari būtu 13 % (maksimālais izmaksu koeficients standarta ražojumiem) reizināts ar 12 % (vidējais cenas paaugstinājums) ir vienāds ar 1,6 %. Pamatojoties uz šo, jāveic atsevišķa analīze par konkurenci no Norvēģijas, Viduseiropas un Austrumeiropas valstīm un Tālo Austrumu valstīm. b.1) Konkurence no Norvēģijas (56) Apgalvoja, ka imports no Norvēģijas veidoja lielāko pašreizējo apdraudējumu EK stiprinājumu ražošanas nozarei, jo imports no šīs valsts jau bija nozīmīgs un tas aizvien pieauga. Tā kā nebija iesniegtas sūdzības un pamatoti pierādījumi par negodīgu tirdzniecības praksi, šķistu pamatoti uzskatīt, ka EK stiprinājumu ražošanas nozares ražotāju cenas ir vienādas vai līdzīgas ar cenām, kādas ir to konkurentiem Norvēģijā. Komisija uzskata, ka cenu paaugstinājums, ko EK stiprinājumu ražotāji varētu piedzīvot, aizvien ļautu tiem būt konkurētspējīgiem, jo Norvēģijas konkurentu pārvadāšanas izmaksas pārdošanai EK šajā gadījumā būtu vismaz trīs reizes augstākas (5 %) nekā paredzamais izmaksu paaugstinājums (1,6 %). b.2) Konkurence no Viduseiropas un Austrumeiropas valstīm (57) Apgalvo, ka Viduseiropas un Austrumeiropas valstis ir pietiekami konkurētspējīgas, lai izveidotu stiprinājumu ražošanas nozari, kas varētu konkurēt EK tirgū. Šajā sakarā jāatzīmē, ka līdz šim stiprinājumu ražošanas nozares apmērs šajās valstīs aizvien ir neliels un biroja preču importa statistika liecina, ka importa apjoms ir neliels. Tomēr nevar noliegt, ka šī nozare piedzīvo izaugsmi, un ka tai ir priekšrocības darbaspēka izmaksu ziņā. Samazinājums ražošanas izmaksās, kāds iegūstams šajās valstīs salīdzinājumā ar Kopienu, ir lielāks par nepieciešamajām pārvadāšanas izmaksām uz Kopienas tirgu. Tomēr jāuzskata, ka uz eksportu orientēta stiprinājumu ražošanas nozare kaimiņvalstīs būtu EK ražošanas uzņēmumu pārvietošanas rezultāts. Lai gan bijušas atsauksmes uz uzņēmējdarbības plāniem pārvietot ražošanu uz šīm valstīm, informācija, ko saņēma Komisija, ietvēra vienīgi pašreizējo darbaspēku izmaksu un pārvadāšanas izmaksu salīdzinājumu. Pamatojoties uz šo, šie salīdzinājumi būtu par labu nekavējošai stiprinājumu ražošanas nozares pārvietošanai pat pirms jebkādu antidempinga maksājumu piemērošanas GSM. Tas liecina, ka uzņēmums apsver arī citus nozīmīgus faktorus, pirms tiek pieņemts vadības lēmums pārvietot ražošanu. Šajā sakarā starp šādiem faktoriem jāiekļauj ražotņu pārvietošanas izmaksas pašas par sevi un galvenokārt nenoteiktība, kas saistīta ar strauji augošām valstīm. Uzskata, ka, pieņemot šādus lēmumus pārvietot ražošanu uz Viduseiropas un Austrumeiropas valstīm, iespējamā cenas paaugstinājuma ietekme uz GSM būtu visai maznozīmīgs faktors šīs ietekmes niecīgā apjoma dēļ, kas ir vidēji tikai 1,6 %. Līdz ar to nav saņemti pārliecinoši pierādījumi, kas liecinātu, ka maksājuma noteikšana GSM izraisītu stiprinājumu ražošanas nozares pārvietošanu uz Viduseiropas un Austrumeiropas valstīm un būtisku šo valstu izcelsmes ražojumu importa pieaugumu. b.3) Konkurence no Tāliem Austrumiem (58) Viens eksportētājs iesniedza informāciju, saskaņā ar kuru gatavos stiprinājumus no Tālajiem Austrumiem varēja importēt par cenu, kas ir zemāka par to ražošanas izmaksām Kopienā. Eiropas Kopienu Statistikas biroja statistikas dati par importu liecina, ka šo valstu izcelsmes no plastmasas izgatavotu biroja preču imports ir salīdzinoši zems un stabils. Attiecīgi gandrīz visi stiprinājumu ražotāji Kopienā – gan mazās, gan lielās sabiedrības – pēc iespējas samazina šī importa izraisītās konkurences ietekmi. Tādēļ uzskata, ka pasākumu noteikšana GSM importam Kopienā nevarētu mainīt iepriekš aprakstīto konkurences stāvokli starp Tālo Austrumu un EK stiprinājumu ražotājiem. c) Slēdziens par konkurenci no trešām valstīm (59) Izdarot slēdzienu, nevarēja konstatēt, ka antidempinga pasākumu noteikšana GSM varētu būtiski ietekmēt EK stiprinājumu ražotāju konkurences stāvokli attiecībā uz ražotājiem, kas atrodas ārpus Kopienas. Šāds slēdziens izdarīts gan par stiprinājumiem, kas ražoti pēc pasūtījuma, gan par standarta stiprinājumiem. C. Ietekme uz Kopienas ražošanas nozari (60) Par antidempinga pasākumu neesamības sekām attiecībā uz Kopienas ražošanas nozari pagaidu stadijā (Pagaidu maksājuma regulas 76. apsvērums) konstatēja, ka tas izraisītu Kopienas ražošanas nozares finansiālā stāvokļa turpmāku pasliktināšanos. Periodiskie zaudējumi, kas ciesti laikā kopš 1992. gada, turpinātos, neraugoties uz jau veikto tālejošo pārstrukturēšanu. Jāpiebilst, ka sliktā situācija neto pašu kapitāla jomā un īstermiņa parādu apjoms padarītu situāciju nenoturīgu. No komercdarbības viedokļa jebkāds samazinājums Kopienas ražošanas nozares piedāvātajā ražojumu klāstā kā reakcija uz pazeminātajām cenām nevarētu būt risinājums. Tiešām, ja Kopienas ražotāji vēlētos tā darīt, tie zaudētu vienu no savām konkurences priekšrocībām un izkliedētās klientu nozares dēļ nevarētu sasniegt augstos ražošanas un pārdošanas apjomus, kādi nepieciešami šāda veida ražošanas nozarē. Rūpnieciskā ziņā ieguldījumi automatizācijā bijuši gan nozīmīgi, gan veiksmīgi, izveidojot ļoti konkurētspējīgu ražošanas nozari pasaules līmenī. Sasniegtajā automatizācijas un integrācijas līmenī, kad dažas iekārtas, piemēram, metāla apstrādes iekārtas, kas katrai sabiedrībai ir unikālas, nebūtu noturīgi atteikties no dažiem produkcijas veidiem, nepasliktinot atlikušo ražojumu stāvokli. Šo iemeslu dēļ un kā sekas negodīgai konkurencei, ko izraisa importa preču pārdošana par dempinga cenām, ražošanai Kopienā drīz vien vairs nebūtu stabilu perspektīvu un tā pārstātu eksistēt. D. Slēdziens (61) Ievērojot iepriekš minēto, tiek apstiprināti slēdzieni par Kopienas interesēm, ko Komisija izdarīja Pagaidu maksājuma regulā,. Tiešām, izskatot daudz dažādu aspektu un dažādās iesaistītās intereses, neatklājās pārliecinoši iemesli, kas liktu izdarīt slēdzienu, ka galīgo pasākumu pieņemšana saskaņā ar Antidempinga pamatregulas 21. pantu nav Kopienas interesēs. IX. ANTIDEMPINGA PASĀKUMI A. Vispārīgi noteikumi (62) Jāatgādina, ka sīki aprēķini, kas izmantoti, lai konstatētu kaitējuma novēršanas līmeni pagaidu stadijā, pamatojās uz Kopienas ražošanas nozares vislabāk pārdoto modeļu (60 % no apjoma) cenas līmeni katrai modeļu kategorijai ar vienādām īpašajām pazīmēm (pamatojoties uz ražošanas vidējām svērtajām izmaksām, ieskaitot peļņu). Tad to salīdzināja ar katras attiecīgās kategorijas importēto ražojumu tālākpārdošanas cenu vai attiecīgā gadījumā ar CIF importa cenu, kas koriģēta līdz līmenim, kad preces nogādātas līdz pircējiem. Lai nodrošinātu godīgu salīdzinājumu, tika salīdzinātas vienīgi kategorijas ar vienādām pamatpazīmēm, un tika uzskatīts, ka atbilstošām kategorijām noteiktajam maksājumam jāsedz starpība starp aprēķināto cenas līmeni, kas nerada zaudējumus, un Kopienā importēto preču faktiskajām pārdošanas cenām. Tādējādi konstatētais cenas paaugstinājums par katru kategoriju tika izteikts kā procentuāla daļa no importēto preču Kopienas brīvas robežpiegādes cenas katrai kategorijai. Tad katrai valstij, kas bija pakļauta procesam, konstatēja individuālu kaitējuma novēršanas līmeni, aprēķinot vidējo svērto kaitējuma novēršanas līmeni par kategoriju. (63) Šajā sakarā viens importētājs norādīja, ka Komisija dempinga starpības un kaitējuma novēršanas līmeņa salīdzināšanai izmantojot pieeju, kas pamatojas uz vidējā lieluma aprēķināšanu, nav izskatījusi atšķirīgās situācijas dažādos tirgus segmentos. Tas prasīja Komisijai salīdzināt katram tirgus segmentam (piemēram, mehānismiem ar diviem gredzeniem) atklāto kaitējuma novēršanas līmeni ar dempinga starpību, un, aprēķinot galīgo individuālā maksājuma vidējo lielumu visiem segmentiem, atstāt vienīgi mazāko starpību par katru segmentu. Šajā sakarā jāatzīmē, ka šajā gadījumā izmantotā aprēķinu metode atbilst Antidempinga pamatregulas 9. panta 4. punkta prasībām un iepriekšējai praksei attiecībā uz tāda maksājuma aprēķināšanu, kas ir zemāks nekā dempinga starpība gadījumos, kad šāds maksājums ir atbilstošs, lai novērstu Kopienas ražošanas nozarei radīto kaitējumu. Šādu pieeju pamato fakts, ka pašreizējā antidempinga izmeklēšana attiecas uz viena līdzīga ražojuma pārdošanu, par kuru noskaidrojies, ka šā ražojuma dažādas kategorijas un modeļi konkurē viens ar otru. (64) Šādos apstākļos tiek apstiprināta kaitējuma novēršanas līmeņa metodoloģija, kas izklāstīta Pagaidu maksājuma regulas 82. līdz 84. apsvērumā. B. Maksājumu līmenis un veids (65) Ņemot vērā iepriekšminētos secinājumus par dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Kopienas interesēm, izskatīja, kāds antidempinga pasākumu veids un līmenis būtu jāpieņem, lai novērstu tirdzniecību traucējošās sekas, ko rada dempings, kas izraisa zaudējumus, un lai atjaunotu godīgas konkurences apstākļus Kopienas GSM tirgū. (66) Tā kā cenu līmenis, kas ļautu novērst importa radīto kaitējumu, bija zemāks nekā abu attiecīgo eksportētāju valstu dempinga starpība, pasākuma līmeņa noteikšanai izmantoja kaitējuma novēršanas līmeni. (67) Noskaidrojās, ka atsevišķa režīma piešķiršana WWS nelabvēlīgi ietekmēja pagaidu secinājumus. Piemēroja iepriekš aprakstīto metodoloģiju, lai aprēķinātu atsevišķo kaitējuma novēršanas līmeni šai sabiedrībai, kam noteica 32,5 % kaitējuma novēršanas līmeni. (68) Pazeminātais kaitējuma novēršanas līmenis WWS izraisīja palielinājumu visu citu Ķīnas Tautas Republikas eksportētāju kaitējuma novēršanas līmenī no 35,4 % līdz 39,4 %. (69) Pamatojoties uz šo, ievieš šādus galīgos antidempinga maksājumus ad valorem maksājumu veidā: Maksājuma likme — | Malaizija: | 10,54 % | — | Ķīnas Tautas Republika: | | | — | WWS: | 32,5 % | | — | Atlikušais maksājums visām citām sabiedrībām | 39,4 %. | C. Maksājuma veids mehānismiem ar 17 un 23 gredzeniem (70) Tomēr tika iesniegts pieteikums, kurā apgalvoja, ka procentuālā maksājuma noteikšana mehānismiem ar 17 un 23 gredzeniem ar tādu pašu likmi kā citiem mehānismiem bija neatbilstoša, ņemot vērā šo divu kategoriju cenu atšķirības. Šajā ziņā jāatzīmē, ka importa cena mehānismiem ar 17 vai 23 gredzeniem ir ievērojami augstāka nekā vidējā importa cena visiem mehānismiem. Šādos apstākļos, ņemot vērā dažu šo mehānismu izmantošanas ekskluzīvo raksturu un to, cik vienkārši ir šos ražojumus identificēt, uzskata, ka līdzsvaroti aprēķinot kaitējuma novēršanas līmeni, pienācīgi jāņem vērā īpaši augstā cena mehāni smiem ar 17 un 23 gredzeniem un dažu tirgus segmentu starpā valdošās konkurences intensitāte, tādējādi nodroši not, ka nesamērīgas cenu neatbilstības neatstāj uz to nelabvēlīgu ietekmi. To varētu panākt, nodrošinot, ka mehānismus ar 17 un 23 gredzeniem importē par cenu, kura ir augstāka par noteiktu līmeni, kas ir atbilstošs, lai, tāpat kā citiem GSM, novērstu kaitējumu, ko rada imports par dempinga cenām. Šajos apstākļos uzskatīja par atbilstošu noteikt citādus pasākumus, nevis procentuālos maksājumus. Pamatojoties uz veiktajiem cenas salīdzinājumiem (skat. 62. apsvērumu), uzskata, ka iepriekš minētās prasības ir izpildītas, nodrošinot, ka CIF importa cenu mehānismiem ar 17 vai 23 gredzeniem palielina mazākais līdz 325 EUR par 1000 gabaliem. X. SAISTĪBAS (71) Saskaņā ar antidempinga pamatregulas 8. panta 2. punktu iespējamiem saistību piedāvājumiem arī ir jāpiemēro galīgais termiņš, kāds noteikts iebildumu iesniegšanai pēc galīgās atklāšanas. Ķīnas eksportētājs, kam bija piešķirts atsevišķs režīms, neilgi pēc šī galīgā termiņa beigām nosūtīja vēstuli, paziņojot par savu vēlēšanos piedāvāt saistības. Šajā sakarā uzskata, ka, ņemot vērā lielo daudzumu dažādo GSM veidu, ko attiecīgā sabiedrība eksportē, šajā gadījumā būtu praktiski neiespējami nodibināt saistības un uzraudzīt to izpildi. Galu galā no eksportētāja nesaņēma oficiālu saistību piedāvājumu. XI. PAGAIDU MAKSĀJUMU IEKASĒŠANA (72) Ņemot vērā ražotājiem eksportētājiem un valstīm eksportētājām konstatēto dempinga starpību apjomu un Kopienas ražošanas nozarei radītā kaitējuma apmēru, uzskata par nepieciešamu galīgo maksājumu līmenī iekasēt summas, kas nodrošinātas kā pagaidu antidempinga maksājumi par darījumiem ar attiecīgajiem ražojumiem. (73) Attiecībā uz WWS pagaidu antidempinga maksājums jāiekasē tikai galīgi noteiktā maksājuma likmes apmērā, tas ir 32,5 %. (74) Gadījumos, kad muitas dienestiem pieņemamā veidā var pierādīt, ka nodrošinājums sniegts par mehānismiem ar 17 vai 23 gredzeniem, nodrošinātās summas jāiekasē tikai tādā apmērā, kāds galīgi noteikts šā veida GSM, ja tas ir zemāks nekā nodrošinātā summa, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants 1. Ar šo nosaka galīgos antidempinga maksājumus dažu Malaizijas un Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes tādu gredzenveida stiprinājuma mehānismu importam, uz kuriem attiecas KN kodsex83051000. Šīs regulas nozīmē gredzenveida stiprinājuma mehānismus veido divas taisnstūrveida tērauda plāksnes vai stieples ar vismaz četriem pusgredzeniem, kas izgatavoti no tērauda stieples un nostiprināti uz tām, un ko satur kopā tērauda pārsegs. Tos var atvērt vai nu paraujot pusgredzenus, vai ar mazu tērauda sprūda mehānismu, kas piestiprināts pie gredzenveida stiprinājuma mehānisma. 2. Maksājuma likme, kas piemērojama Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenai pirms muitas nodokļa nomaksas, ir šāda: a) mehānismiem ar 17 un 23 gredzeniem (TARIC kods: 83051000*20), kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā un Malaizijā, maksājuma summa ir vienāda ar starpību starp minimālo importa cenu 325 EUR apmērā par 1000 gabaliem un franko vērtību uz Kopienas robežas, kas nav muitota ar muitas cenu; b) citiem mehānismiem, izņemot mehānismus ar 17 vai 23 gredzeniem (TARIC kods: 83051000*10) | Maksājuma likme | TARIC papildu kods | Malaizija | 10,5 % | — | Ķīnas Tautas Republika: | | | — WWS: | 32,5 % | 8934 | — visas pārējās sabiedrības | 39,4 % | 8900 | 3. Ja nav noteikts citādi, tad piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem. 2. pants 1. Summas, kas nodrošinātas kā pagaidu antidempinga maksājumi saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1465/96, galīgi iekasē šādi: a) par nodrošinātajām summām, attiecībā uz kurām muitas dienestiem pieņemamā veidā var konstatēt, ka tās attiecas uz importa mehānismiem ar 17 vai 23 gredzeniem, iekasētās summas ir vienādas ar nodrošinātajām summām, bet nav lielākas par summām, kas aprēķinātas saskaņā ar 1. panta 2. punkta a) apakšpunktu, ja tās ir zemākas nekā nodrošinātās summas. Ja nevar konstatēt, ka nodrošinātās summas attiecas uz mehānismiem ar 17 vai 23 gredzeniem, piemēro b) apakšpunktu; b) par nodrošinātajām summām attiecībā uz citiem mehānismiem, nevis mehānismiem ar 17 vai 23 gredzeniem, iekasē atbilstoši noteiktajai galīgajai maksājuma likmei, ja tā ir zemāka par nodrošināto summu vai vienāda ar to. Otrajā gadījumā iekasē nodrošinātās summas apmērā. 2. Atmaksā nodrošinātās summas, kas pārsniedz galīgā antidempinga maksājuma likmi. 3. pants Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 1997. gada 20. janvārī Padomes vārdā — priekšsēdētājs H. Van Mierlo [1] OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. [2] OV L 187, 26.7.1996., 47. lpp. --------------------------------------------------