Oficiālais Vēstnesis L 357 , 31/12/2002 Lpp. 0072 - 0090



Komisijas Regula (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 (2002. gada 19. novembris) par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam I SADAĻA PRIEKŠMETS II SADAĻA BUDŽETA PRINCIPI 1. nodaļa Vienotības un budžeta precizitātes principi 2. nodaļa Gada pārskata princips 3. nodaļa Līdzsvara princips 4. nodaļa Norēķinu vienības princips 5. nodaļa Universāluma princips 6. nodaļa Specifikācijas princips 7. nodaļa Pareizas finanšu vadības princips 8. nodaļa Pārredzamības princips III SADAĻA BUDŽETA IZVEIDE UN UZBŪVE 1. nodaļa Budžeta izveide 2. nodaļa Budžeta uzbūve un izklāsts IV SADAĻA BUDŽETA IZPILDE 1. nodaļa Vispārīgi noteikumi 2. nodaļa Finanšu dalībnieki 1. iedaļa Pienākumu nošķiršanas princips 2. iedaļa Kredītrīkotājs 3. iedaļa Grāmatvedis 4. iedaļa Avansu pārzinis 3. nodaļa Finanšu dalībnieku atbildība 1. iedaļa Vispārīgi noteikumi 2. iedaļa Noteikumi par kredītrīkotājiem, kam tieši vai pastarpināti deleģētas pilnvaras 3. iedaļa Noteikumi par grāmatvežiem un avansu pārziņiem 4. nodaļa Ieņēmumu operācijas 1. iedaļa Vispārīgi noteikumi 2. iedaļa Debitoru parādu tāme 3. iedaļa Debitoru parādu konstatācija 4. iedaļa Atgūšanas pilnvarojums 5. iedaļa Atgūšana 6. iedaļa Īpaši noteikumi par maksu un atlīdzību 5. nodaļa Izdevumu operācijas 1. iedaļa Izdevumu saistības 2. iedaļa Izdevumu apzināšana 3. iedaļa Izdevumu akceptēšana 4. iedaļa Izdevumu apmaksa 5. iedaļa Izdevumu operāciju termiņi 6. nodaļa Informācijas tehnoloģiju sistēmas 7. nodaļa Iekšējais revidents V SADAĻA PUBLISKAIS IEPIRKUMS VI SADAĻA DOTĀCIJAS, KO PIEŠĶĪRUSI KOPIENAS STRUKTŪRA VII SADAĻA PĀRSKATU UN UZSKAITES IZKLĀSTS 1. nodaļa Pārskatu izklāsts 2. nodaļa Uzskaite 1. iedaļa Kopīgi noteikumi 2. iedaļa Vispārējā uzskaite 3. iedaļa Budžeta uzskaite 4. nodaļa Īpašuma uzskaite VIII SADAĻA ĀRĒJĀ REVĪZIJA UN BUDŽETA IZPILDES APSTIPRINĀŠANA 1. nodaļa Ārējā revīzija 2. nodaļa Budžeta izpildes apstiprināšana IX SADAĻA PĀREJAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI EIROPAS KOPIENU KOMISIJA, ņemot vērā Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam [1], jo īpaši tās 185. panta 1. punktu, ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [2], ņemot vērā Padomes atzinumu [3], ņemot vērā Revīzijas palātas atzinumu [4], tā kā: (1) Kopienas struktūras, kas izveidotas, lai uzņemtos veikt konkrētas Kopienas darbības, ir juridiskas personas, un līdz ar to tām ir pašām savs budžets, uz kuru attiecas īpaši finanšu noteikumi. (2) Lai nodrošinātu šajos noteikumos zināmu saskanību ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (še turpmāk — "vispārējā Finanšu regula") un saskaņā ar minētās regulas 185. panta 1. punktu, ar šo pamata Finanšu regulu jāparedz noteikumi par to iepriekšminēto Kopienas struktūru budžeta izveidi, izpildi un rūpīgu pārbaudi, kuras faktiski saņem dotācijas no Kopienas budžeta (še turpmāk "Kopienas struktūras"). Balstoties uz šo pamata Finanšu regulu, ikviena no šīm Kopienas struktūrām pieņem savus finanšu noteikumus, kas, kā norādīts iepriekšminētajā 185. pantā, var novirzīties no pamata Finanšu regulas atbilstoši šo struktūru vadības īpašajām vajadzībām, bet vienīgi ar Komisijas piekrišanu. (3) Šī pamata Finanšu regula, tāpat kā vispārējā Finanšu regula, aprobežojas ar to, ka nosaka pamatprincipus un galvenos noteikumus, kas attiecas uz visu attiecīgo budžeta nozari, savukārt sīki izstrādātus noteikumus vēlāk var pieņemt šīs struktūras, lai padarītu savus finanšu noteikumus vieglāk lasāmus. (4) Lai izveidotu un izpildītu budžetu, jāievēro četri budžeta tiesību pamatprincipi (vienotības, universāluma, specifikācijas un gada pārskata), kā arī budžeta līdzsvara, norēķinu vienības, pareizas finanšu vadības un pārredzamības principi. (5) Nepieciešams noteikt grāmatveža, iekšējā revidenta un kredītrīkotāju pilnvaras un kompetenci. Kredītrīkotāji pilnā mērā atbild par visām ieņēmumu un izdevumu operācijām, kas veiktas ar viņu pilnvarojumu, un ir saucami pie atbildības par visām viņu darbībām, tostarp nepieciešamības gadījumā ierosinot disciplinārlietas. (6) Saskaņā ar vispārējās Finanšu regulas 14. pantu šīm Kopienas struktūrām, tāpat kā iestādēm, nav atļauts ņemt aizņēmumus. (7) Saskaņā ar vispārējās Finanšu regulas 185. panta 3. punktu iekšējās revīzijas amatpienākumi Kopienas struktūrās jāpilda Komisijas iekšējam revidentam, kas šim nolūkam darbojas kā sistēmas un tās darbības metožu savstarpējās konsekvences nodrošinātājs. (8) Budžeta izveides, pārskatu iesniegšanas un budžeta izpildes apstiprināšanas termiņiem jābūt pielīdzinātiem līdzvērtīgiem noteikumiem vispārējā Finanšu regulā, un iestāde, kas atbild par budžeta izpildes apstiprinājuma sniegšanu Kopienas struktūrām, tagad būs tā pati, kas sniedz vispārējā budžeta izpildes apstiprinājumu (vispārējās Finanšu regulas 185. panta 2. punkts). (9) Grāmatvedības noteikumiem, ko piemēro Kopienas struktūras, jādod iespēja konsolidēt iestāžu pārskatus, tāpēc saskaņā ar jaunās vispārējās Finanšu regulas 133. pantu tie jāpieņem Komisijas grāmatvedim. (10) Saskaņā ar vispārējās Finanšu regulas 46. pantu, štata plāns tagad ir jāiesniedz budžeta lēmējinstitūcijai apstiprināšanai. (11) Lai vienādus gadījumus varētu izvērtēt līdzīgi, katrai struktūrai būtu iespēja vērsties pie komisijas, kas minēta vispārējās Finanšu regulas 66. panta 4. punktā un kuru Komisija izveidojusi pārkāpumu izskatīšanai. (12) Tā kā Kopienas struktūras saņem dotācijas no Kopienas budžeta, tām publisko līgumtiesību un dotāciju piešķiršanā stingri jāievēro tādas pašas prasības kā iestādēm, ciktāl tādas līgumtiesības un dotācijas atļautas ar šo struktūru izveides aktiem; šajā nolūkā atsauce uz vispārējās Finanšu regulas attiecīgajiem noteikumiem ir pietiekama. (13) Lai nodrošinātu, ka katra struktūra atbild par sava budžeta izpildi un seko mērķiem, kas noteikti, tās izveidojot, Kopienas struktūras, tāpat kā iestādes, var piesaistīt privātā sektora struktūras, lai izpildītu tām uzticētos uzdevumus, vienīgi tad, ja tas ir nepieciešams, bet ne tādu uzdevumu izpildei, kas saistīti ar jebkādu publisko dienestu pienākumiem vai diskrecionārās varas piemērošanu. (14) Lai pamatotu savus pieprasījumus Kopienas dotāciju maksājumiem, Kopienas struktūrām jāiesniedz naudas plūsmas prognoze, un naudai, ko Kopienas iemaksājušas attiecībā uz šo dotāciju, jānes procenti Kopienu labā. (15) Ir jābūt īpašiem noteikumiem par maksas un atlīdzības iekasēšanu, kas ir viens no šo struktūru resursu avotiem. (16) Ņemot vērā prasības, kas izriet no Kopienas struktūru izveides aktiem, ir jāpielāgo pārskatu izklāsta procedūras un jāpieņem noteikumi, lai valde izteiktu savu atzinumu par pārskatiem. (17) Jaunā budžeta uzbūve, kas noteikta ar vispārējo Finanšu regulu, jāizmanto arī Kopienas struktūrām, ciktāl tas pamatots ar to veikto darbību raksturu. (18) Vienīgie vispārējās Finanšu regulas noteikumi, kas jāietver šajā regulā, ir noteikumi, kuri attiecas uz Kopienas struktūrām. Tādēļ šajā regulā jo īpaši nav jāiekļauj noteikumi, kas attiecas uz darbības jomām, kuras nav saistītas ar Kopienas struktūrām, noteikumi par dažādiem īstenošanas paņēmieniem, kuri iemieso budžeta izveides koncepciju, kā arī par budžeta informāciju, kas jāsūta Eiropas Parlamentam un Padomei. Turklāt ir jāņem vērā tikai dažas piešķirto ieņēmumu kategorijas, kas noteiktas vispārējā Finanšu regulā, un, visbeidzot, budžeta apropriāciju pārvietošanas un budžeta izveides procedūrām nav jābūt tik sīki izstrādātām un sarežģītām, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. I SADAĻA PRIEKŠMETS 1. pants Šī regula nosaka pamata noteikumus, no kuriem saskaņā ar Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (še turpmāk — "vispārējā Finanšu regula") 185. pantu katras Kopienas struktūras finanšu noteikumi var novirzīties vienīgi tad, ja tas nepieciešams sakarā ar to darbības īpašajām vajadzībām, turklāt ar iepriekšēju Komisijas piekrišanu. 2. pants Šajā regulā: 1. "Kopienas struktūra" ir jebkura struktūra, kas minēta vispārējās Finanšu regulas 185. panta 1. punktā; 2. "Valde" ir Kopienas struktūras galvenā iekšējā struktūra, kas atbild par lēmumu pieņemšanu un finanšu un budžeta jautājumiem neatkarīgi no tā, kāds nosaukums tai dots Kopienas struktūras izveides aktā; 3. "Direktors" ir persona, kas atbild par valdes lēmumu īstenošanu un kā kredītrīkotājs par Kopienas struktūras budžeta izpildi neatkarīgi no nosaukuma, kāds viņam dots Kopienas struktūras izveides aktā; 4. "Izveides akts" ir Kopienas tiesību akts, kas attiecas uz Kopienas struktūras izveides un darbības galvenajiem aspektiem; 5. "Budžeta lēmējinstitūcija" ir Eiropas Parlaments un Eiropas Savienības Padome. II SADAĻA BUDŽETA PRINCIPI 3. pants Kopienas struktūras budžeta (še turpmāk — "budžets") izveide un īstenošana atbilst vienotības un budžeta precizitātes, gada pārskata, līdzsvara, norēķinu vienības, universāluma, specifikācijas, pareizas finanšu vadības un pārredzamības principiem, kā noteikts šajā regulā. 1. NODAĻA Vienotības un budžeta precizitātes principi 4. pants Budžets ir akts, ar kuru katram saimnieciskajam gadam prognozē un akceptē ieņēmumus un izdevumus, ko uzskata par nepieciešamiem Kopienas struktūrai. 5. pants Budžets ietver: a) pašu ieņēmumus, ko veido visas maksa un atlīdzība, ko Kopienas struktūra ir pilnvarota iekasēt atbilstīgi tai uzticētajiem uzdevumiem, kā arī jebkādus citus ieņēmumus; b) ieņēmumus, kurus veido jebkādas finanšu iemaksas, ko maksā dalībvalsts, kurā Kopienas struktūra atrodas; c) Eiropas Kopienu piešķirto dotāciju; d) ieņēmumus, kas piešķirti konkrētiem izdevumu posteņiem saskaņā ar 19. panta 1. punktu; e) Kopienas struktūras izdevumus, tostarp administratīvos izdevumus. 6. pants 1. Ieņēmumus neiekasē un izdevumus neapmaksā, ja tie nav iegrāmatoti kādā no budžeta pozīcijām. 2. Apropriāciju nedrīkst iekļaut budžetā, ja tā nav paredzēta izdevumu postenim, kurš tiek uzskatīts par nepieciešamu. 3. Nevar uzņemties saistības vai dot rīkojumus par izdevumiem, pārsniedzot budžetā piešķirtās apropriācijas. 2. NODAĻA Gada pārskata princips 7. pants Apropriācijas, kuras iekļauj budžetā, ir piešķirtas vienam saimnieciskajam gadam, kas ilgst no 1. janvāra līdz 31. decembrim. 8. pants 1. Budžetā iekļauj diferencētas apropriācijas un nediferencētas apropriācijas, ko veido saistību apropriācijas un maksājumu apropriācijas. 2. Saistību apropriācijas sedz visas to juridisko saistību izmaksas, kas radušās kārtējā saimnieciskā gada laikā. 3. Maksājumu apropriācijas sedz maksājumus, ko izdara, lai pildītu kārtējā saimnieciskajā gadā un/vai iepriekšējos saimnieciskajos gados radušās juridiskās saistības. 4. Administratīvās apropriācijas ir nediferencētas. Administratīvus izdevumus, kuri jāizdara saskaņā ar līgumiem, kas attiecas uz laikposmiem, kuri pārsniedz saimniecisko gadu saskaņā ar vietējām paražām vai praksi attiecībā uz iekārtu piegādēm, maksā no tā saimnieciskā gada budžeta, kurā tie tiek izdarīti. 9. pants 1. Kopienas struktūras ieņēmumus, kas minēti 5. pantā, iekļauj saimnieciskā gada kontos, pamatojoties uz summām, kas iekasētas saimnieciskā gada laikā. 2. Kopienas struktūras ieņēmumi rada pamatu līdzvērtīga lieluma maksājumu apropriācijām. 3. Apropriācijas, kas budžetā piešķirtas attiecīgajam gadam, var izlietot tikai tādu izdevumu segšanai, par kuriem radušās saistības un kas apmaksāti šajā saimnieciskajā gadā, un, lai samaksātu summas, kas maksājamas saskaņā ar iepriekšējos saimnieciskajos gados radītām saistībām. 4. Saistības iegrāmato kontos, pamatojoties uz juridiskajām saistībām, par kurām līgumi noslēgti līdz 31. decembrim. 5. Maksājumus iegrāmato saimnieciskā gada kontos, pamatojoties uz maksājumiem, kurus grāmatvedis izdarījis ne vēlāk kā attiecīgā gada 31. decembrī. 10. pants 1. Apropriācijas, kas nav izlietotas līdz tā saimnieciskā gada beigām, kuram tās bijušas iekļautas budžetā, atceļ. Tomēr ar valdes lēmumu, kas pieņemts ne vēlāk kā 15. februārī, tos var pārgrāmatot uz nākamo saimniecisko gadu, bet tikai saskaņā ar 2. — 8. punktu. 2. Apropriācijas, kas attiecas uz personāla izdevumiem, nevar pārgrāmatot. 3. Apropriācijas, kas paredzētas, lai uzņemtos saistības diferencētām apropriācijām, un nediferencētas apropriācijas, par kurām saimnieciskā gada beigās vēl nav radušās saistības, var pārgrāmatot par summām, kas atbilst saistību apropriācijām, par kurām lielākā daļa sagatavošanas posmu, kas noteikti saistību uzņemšanas procedūrā, kura jāparedz noteikumos, ar kuriem īsteno katras Kopienas struktūras finanšu noteikumus, ir pabeigti līdz 31. decembrim; tādā gadījumā par šīm summām var uzņemties saistības līdz nākamā gada 31. martam. 4. Apropriācijas diferencētu apropriāciju apmaksai var pārgrāmatot par summām, kas vajadzīgas, lai segtu esošās saistības vai saistības, kuras saistītas ar pārgrāmatotajām saistību apropriācijām, ja apropriācijas, kas paredzētas attiecīgajām pozīcijām nākamā saimnieciskā gada budžetā, nenosedz pieprasījumus. Kopienas struktūra vispirms izlieto apropriācijas, kas piešķirtas kārtējam saimnieciskajam gadam, un neizmanto pārgrāmatotās apropriācijas, pirms pirmās minētās nav izlietotas. 5. Nediferencētās apropriācijas, kas atbilst saistībām, par kurām līgumi ir pienācīgi noslēgti saimnieciskā gada beigās, automātiski pārgrāmato vienīgi uz nākamo saimniecisko gadu. 6. Pārgrāmatotās apropriācijas, par kurām nav radušās saistības līdz N + 1 gada 31. martam, automātiski atceļ. Tādā veidā pārgrāmatotās apropriācijas kontos iezīmē. 7. Apropriācijas, kas 31. decembrī ir pieejamas no 19. pantā minētajiem piešķirtajiem ieņēmumiem, pārgrāmato automātiski. Pieejamās apropriācijas, kas atbilst pārgrāmatotajiem piešķirtajiem ieņēmumiem, ir jāizlieto vispirms. 11. pants Ja summas, par kurām radušās saistības, atceļ tādēļ, ka darbības, kurām tās paredzētas, nav izpildītas pilnīgi vai daļēji jebkurā saimnieciskajā gadā, kas ir pēc tā gada, kurā par apropriācijām radušās saistības, attiecīgās apropriācijas atceļ. 12. pants Par budžetā iekļautajām apropriācijām var uzņemties saistības no 1. janvāra, ja budžets ir pieņemts galīgajā variantā. 13. pants 1. Katru gadu no 15. novembra parasto administratīvo izdevumu saistības var uzņemties iepriekš no apropriācijām, kas paredzētas nākamajam saimnieciskajam gadam. Tādas saistības tomēr nevar pārsniegt vienu ceturtdaļu no apropriācijām attiecīgajai budžeta pozīcijai par kārtējo saimniecisko gadu. Tās nevar attiecināt uz tāda veida jauniem izdevumiem, kas pēdējā pieņemtajā budžetā vēl nav bijuši apstiprināti principā. 2. Izdevumi, kas jāmaksā avansā, piemēram, nomas maksa, var būt par pamatu tam, ka maksājumus no 1. decembra un vēlāk maksā no budžeta apropriācijām nākamajam saimnieciskajam gadam. 14. pants 1. Ja saimnieciskā gada sākumā Kopienas struktūras budžets nav pieņemts galīgajā variantā, tad tādu izdevumu saistību radīšanai un apmaksai, kuras bijis iespējams iegrāmatot konkrētā budžeta pozīcijā, īstenojot pēdējo pienācīgi pieņemto budžetu, piemēro turpmāk izklāstītos noteikumus. 2. Saistības par vienu nodaļu var uzņemties ne vairāk kā vienas ceturtdaļas apmērā no kopējās apropriācijas, kas attiecīgajai nodaļai piešķirta par iepriekšējo saimniecisko gadu, plus vienas divpadsmitdaļas apmērā par katru aizritējušo mēnesi. Maksājumus par katru nodaļu ik mēnesi var izdarīt ne vairāk kā vienas divpadsmitdaļas apmērā no apropriācijas, kas attiecīgajai nodaļai bijusi piešķirta iepriekšējā saimnieciskajā gadā. Nevar pārsniegt apropriāciju limitu, kas noteikts ieņēmumu un izdevumu tāmē. 3. Pēc direktora pieprasījuma valde var vienlaikus piešķirt vienu vai vairākas provizoriskās divpadsmitdaļas gan saistībām, gan maksājumiem, pārsniedzot summas, kas automātiski ir pieejamas saskaņā ar 1. un 2. punktu, ja tas nepieciešams Kopienas struktūras darbības turpināšanai un pārvaldes vajadzībām. Papildu divpadsmitdaļas apstiprina pilnīgi, un tās nav dalāmas. 3. NODAĻA Līdzsvara princips 15. pants 1. Budžeta ieņēmumiem un maksājumu apropriācijām jābūt līdzsvarā. 2. Saistību apropriācijas nevar pārsniegt Kopienas dotācijas summu plus pašu ieņēmumus un jebkādus citus ieņēmumus, kas minēti 5. pantā. 3. Kopienas struktūra nevar ņemt aizņēmumus. 4. Līdzekļi, kurus maksā Kopienas struktūrai, veido tās budžeta līdzsvarojošo dotāciju, kuru uzskata par iepriekšēju finansējumu vispārējās Finanšu regulas 81. panta 1. punkta b) apakšpunkta i) punkta nozīmē. 16. pants 1. Ja budžeta izlietojuma pārskatā 81. panta nozīmē ir pozitīvs saldo, to atmaksā Komisijai līdz pat gada laikā samaksātās Kopienas dotācijas apmēram. Saldo daļu, kas pārsniedz Kopienas dotācijas summu, kura samaksāta gada laikā, iekļauj nākamā saimnieciskā gada budžetā kā ieņēmumu. Starpību starp Kopienas dotāciju, kas iekļauta vispārējā budžetā, un struktūrai faktiski samaksāto summu atceļ. 2. Ja 81. pantā noteiktā budžeta izlietojuma pārskata saldo ir negatīvs, to iekļauj nākamā saimnieciskā gada budžetā. 3. Ieņēmumu vai maksājumu apropriācijas iekļauj budžetā budžeta procedūras gaitā, izmantojot labojumu procedūru, vai arī budžeta izpildes laikā, izdarot budžetā grozījumus. 4. NODAĻA Norēķinu vienības princips 17. pants Budžetu izstrādā un izpilda eiro un pārskatus veido eiro. Tomēr, lai nodrošinātu naudas plūsmu, grāmatvedim un avansa kontu gadījumā — avansu pārzinim — ir atļauts veikt operācijas valstu valūtās, kā noteikts katras Kopienas struktūras finanšu noteikumos. 5. NODAĻA Universāluma princips 18. pants Kopējie ieņēmumi nosedz kopējās maksājumu apropriācijas saskaņā ar 19. pantu. Saskaņā ar 21. pantu visus ieņēmumus un izdevumus iegrāmato pilnā apmērā, neizdarot to starpā nekādas korekcijas. 19. pants 1. Šādus ieņēmumu posteņus izmanto, lai finansētu īpašus izdevumu posteņus: a) ieņēmumus, kas atvēlēti īpašiem mērķiem, piemēram, ienākumus no fondiem, subsīdijas, dāvanas un novēlējumus; b) dalībvalstu, trešo valstu vai dažādu organizāciju iemaksas Kopienas struktūras darbībām, ciktāl tas paredzēts nolīgumā, kas noslēgts starp Kopienas struktūru un dalībvalstīm, trešām valstīm vai attiecīgajām organizācijām. 2. Visi ieņēmumu posteņi 1. punkta nozīmē nosedz visus tiešos vai netiešos izdevumus, kas rodas sakarā ar attiecīgo darbību vai mērķi. 3. Budžetā izveido pozīcijas, kur kārtot piešķirtos ieņēmumus, kas minēti 1. punktā, un, kur vien iespējams, norāda summas. 20. pants 1. Direktors var pieņemt jebkādus ziedojumus Kopienas struktūrai, piemēram, fondu līdzekļus, subsīdijas, dāvinājumus un novēlējumus. 2. Lai pieņemtu ziedojumus, kas saistīti ar zināmiem finansiāliem maksājumiem, nepieciešams, lai to vispirms būtu atļāvusi valde, kas pieņem lēmumu divu mēnešu laikā no dienas, kad tai iesniegts pieprasījums. Ja valde šajā termiņā nepieņem lēmumu, ziedojumu uzskata par pieņemtu. 21. pants 1. Katras Kopienas struktūras finanšu noteikumos precizē, kādos gadījumos konkrētas summas var ieturēt no maksājumu pieprasījumiem, faktūrām vai deklarācijām, ko pēc tam nodod tīrās summas apmaksai. Atlaides, atmaksājumus un rabatus par faktūrām un maksājumu pieprasījumiem nereģistrē kā Kopienas struktūras ieņēmumus. 2. Samaksu par produktiem vai pakalpojumiem, ko piegādā vai sniedz Kopienas struktūrai, sedz no budžeta pilnā apmērā par summu bez nodokļiem, ja minētajā summā iekļauti nodokļi, kurus atmaksā: a) vai nu dalībvalsts saskaņā ar Protokolu par privilēģijām un neaizskaramību Eiropas Kopienās, ja tas attiecas uz Kopienas struktūru; b) vai dalībvalsts vai trešā valsts, pamatojoties uz attiecīgiem nolīgumiem. Jebkādus valstu nodokļus, kurus Kopienas struktūra ir pagaidām samaksājusi saskaņā ar pirmo daļu, iekļauj pagaidu kontā, līdz attiecīgā dalībvalsts tos atmaksā. 3. Negatīvu saldo iekļauj budžetā kā izdevumus. 4. Korekcijas var izdarīt par atšķirībām, kas, izpildot budžetu, rodas valūtas apmaiņas rezultātā. Galīgos ieņēmumus vai zaudējumus iekļauj gada saldo. 6. NODAĻA Specifikācijas princips 22. pants Apropriācijas pilnīgi atvēl konkrētiem mērķiem, iedalot pa sadaļām un nodaļām; nodaļas sīkāk iedala pantos un posteņos. 23. pants 1. Direktors katras nodaļas ietvaros var izdarīt pārvietojumus no viena panta uz citu. Viņš cik vien drīz iespējams informē valdi par pārvietojumiem, kas izdarīti saskaņā ar 1. punktu. 2. Direktors var izdarīt pārvietojumus no vienas sadaļas uz citu un no vienas nodaļas uz citu kopumā 10 % apmērā no saimnieciskā gada apropriācijām. Viņš var iesniegt valdei priekšlikumus pārvietot apropriācijas no vienas sadaļas uz citu un sadaļas ietvaros no vienas nodaļas uz citu, pārsniedzot šo limitu. Valde mēneša laikā var izteikt iebildumus pret tādu pārvietošanu; pēc šā termiņa pārvietojumus uzskata par pieņemtiem. 3. Pārvietošanas priekšlikumiem un pārvietojumiem, ko izdara saskaņā ar šo pantu, pievieno attiecīgus sīki izstrādātus apliecinošus dokumentus, kur norādīta apropriāciju izmantošana un pieprasījumu tāmes līdz saimnieciskā gada beigām gan par kreditējamām pozīcijām, gan pozīcijām, no kurām apropriācijas saņem. 24. pants 1. Apropriācijas drīkst pārvietot tikai uz tām budžeta pozīcijām, kurām budžetā ir piešķirtas apropriācijas vai pielikti atgādinājumi (p. m. [= pro memoria]). 2. Apropriācijas, kas atbilst piešķirtajiem ieņēmumiem, drīkst pārvietot vienīgi tad, ja tās izlieto mērķim, kuram ieņēmumi piešķirti. 7. NODAĻA Pareizas finanšu vadības princips 25. pants 1. Budžeta apropriācijas izlieto saskaņā ar pareizas finanšu vadības principu, tas ir, ievērojot saimnieciskuma, lietderības un efektivitātes principus. 2. Saimnieciskuma princips prasa, lai resursi, ko Kopienas struktūra lieto savas darbības veikšanai, būtu pieejami noliktajā laikā, pienācīgā apjomā un kvalitātē un par labāko cenu. Lietderības princips saistīts ar labāko attiecību starp izmantotajiem resursiem un sasniegto rezultātu. Efektivitātes princips ir saistīts ar konkrētu nosprausto mērķu un paredzēto rezultātu sasniegšanu. 3. Visām darbības nozarēm, uz kurām attiecas budžets, nosaka konkrētus, izmērāmus, sasniedzamus, atbilstīgus mērķus ar noteiktiem termiņiem. Šo mērķu sasniegšanu uzrauga pēc darbības rādītājiem katrai darbībai, un direktors sniedz informāciju valdei. Šo informāciju sniedz ik gadu, vēlākais, to iekļauj dokumentos, kas pievienoti provizoriskajam budžeta projektam. 4. Lai uzlabotu lēmumu pieņemšanu, Kopienas struktūra regulāri izdara programmu vai darbību iepriekšēju novērtēšanu un paveiktā novērtēšanu. Tādu vērtēšanu piemēro visām programmām un darbībām, kas saistītas ar lieliem izdevumiem, un novērtēšanas rezultātus nosūta valdei. 8. NODAĻA Pārredzamības princips 26. pants 1. Budžetu veido un izpilda un pārskatus izklāsta, ievērojot pārredzamības principu. 2. Budžetu un budžeta grozījumus, kad tie pieņemti galīgajā variantā, publicē Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī divu mēnešu laikā pēc to pieņemšanas. III SADAĻA BUDŽETA IZVEIDE UN UZBŪVE 1. NODAĻA Budžeta izveide 27. pants 1. Budžetu veido saskaņā ar Kopienas struktūras izveides akta noteikumiem. 2. Kopienas struktūra ik gadu vēlākais līdz 31. martam iesniedz Komisijai savu ieņēmumu un izdevumu tāmi un galvenās pamatnostādnes, kas ir šās tāmes pamatā, kā arī savu darba programmu saskaņā ar izveides aktu. 3. Kopienas struktūras ieņēmumu un izdevumu tāme ietver: a) štata plānu, nosakot pastāvīgo un pagaidu amatu skaitu budžeta apropriācijas ietvaros, iedalot tos pēc pakāpēm un kategorijām; b) ja ir izmaiņas amatos esošo personu skaitā — pārskatu, pamatojot pieprasījumu pēc jauniem amatiem; c) skaidras naudas izmaksu un saņemšanas ceturkšņa tāmi; d) informāciju par dažādu darbību visu iepriekš nosprausto mērķu sasniegšanu, kā arī jauniem mērķiem, kas aprakstīti ar atbilstošiem rādītājiem; novērtēšanas rezultātus ņem vērā un uz tiem atsaucas, minot kā pierādījumu gaidāmajam labumam, kādu dos ierosinātie budžeta grozījumi. 4. Vispārējā budžeta pieņemšanas procedūrā Komisija iesniedz Kopienas struktūras tāmju pārskatu budžeta lēmējinstitūcijai un ierosina Kopienas struktūrai piešķiramās dotācijas apmēru un darbinieku skaitu, kāds pēc tās ieskata ir struktūrai vajadzīgs. 5. Budžeta lēmējinstitūcija pieņem Kopienas struktūras štata plānu un jebkādus turpmākus grozījumus tajā saskaņā ar 32. panta 1. punktu. 6. Budžetu un štata plānu pieņem valde. Tie kļūst galīgi pēc vispārējā budžeta pieņemšanas galīgajā variantā, kas nosaka dotācijas summu un štata plānu, un nepieciešamības gadījumā budžetu un štata plānu attiecīgi pielāgo. 28. pants Jebkādi grozījumi budžetā, ieskaitot štata plānu, ir izdarāmi ar budžeta grozījumiem, kurus pieņem ar tādu pašu procedūru kā sākotnējo budžetu saskaņā ar struktūras izveides aktu un 27. panta noteikumiem. 2. NODAĻA Budžeta uzbūve un izklāsts 29. pants Budžetā ietver ieņēmumu pārskatu un izdevumu pārskatu. 30. pants Ciktāl tas pamatots ar Aģentūras darbību raksturu, izdevumu pārskats jāizklāsta, pamatojoties uz nomenklatūru, kas paredz klasifikāciju pēc mērķa. Šo nomenklatūru nosaka Kopienas struktūra, un tā skaidri nošķir administratīvās apropriācijas no darbības apropriācijām. 31. pants Budžetā uzrāda: 1. ieņēmumu tāmē: a) Kopienas struktūras paredzamos ieņēmumus attiecīgajā saimnieciskajā gadā; b) paredzētos ieņēmumus iepriekšējā saimnieciskajā gadā un ieņēmumus n — 2 gadā; c) attiecīgas piezīmes par katru ieņēmumu posteni; 2. izdevumu tāmē: a) saistību un maksājumu apropriācijas attiecīgajam saimnieciskajam gadam; b) saistību un maksājumu apropriācijas iepriekšējam saimnieciskajam gadam, kā arī radušās izdevumu saistības un izdarītos maksājumus n – 2 gadā; c) kopsavilkuma pārskatu par grafiku maksājumiem, kas jāizdara turpmākos saimnieciskajos gados, lai izpildītu budžeta saistības, kas noslēgtas agrākos saimnieciskajos gados; d) attiecīgas piezīmes par katru apakšnodalījumu. 32. pants 1. Štata plānā, kas minēts 27. pantā, līdzās amatu skaitam, kāds atļauts saimnieciskajam gadam, norāda amatu skaitu, kāds bijis atļauts iepriekšējā saimnieciskajā gadā, un faktiski ieņemto amatu skaitu. Tas veido absolūto limitu Kopienas struktūrai; nevienu nevar iecelt amatā, pārsniedzot šo limitu. Tomēr valde var mainīt štata plānu līdz 10 % apmērā no atļautajiem amatiem, izņemot attiecībā uz A1, A2 un A3 pakāpēm, ievērojot divus nosacījumus: a) ka netiek skarts personāla apropriāciju apjoms, kas atbilst visam saimnieciskajam gadam; b) ka netiek pārsniegts kopējais amatu skaita limits, kas atļauts štata plānā. 2. Atkāpjoties no 1. punkta otrās daļas, sekas, ko izraisa nepilnas slodzes darbinieku nodarbināšana, ko atļāvusi iestāde, kas kompetenta iecelt amatā saskaņā ar Civildienesta noteikumiem, var kompensēt, ieceļot amatā citus darbiniekus. IV SADAĻA BUDŽETA IZPILDE 1. NODAĻA Vispārīgi noteikumi 33. pants Kredītrīkotāja pienākumus pilda direktors. Viņš izpilda budžeta ieņēmumus un izdevumus saskaņā ar Kopienas struktūras finanšu noteikumiem uz savu atbildību un piešķirto apropriāciju ietvaros. 34. pants 1. Direktors var deleģēt savas budžeta izpildes pilnvaras Kopienas struktūras darbiniekiem, uz kuriem attiecas regulas un noteikumi par Eiropas Kopienu ierēdņiem un citiem darbiniekiem (še turpmāk "Civildienesta noteikumi") saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti valdes pieņemtajos finanšu noteikumos vispārējās Finanšu regulas 185. panta nozīmē. Pilnvarotie var rīkoties tikai tiem nepārprotami doto pilnvaru robežās. 2. Deleģētais var deleģēt sev piešķirtās pilnvaras tālāk tā, kā paredzēts šās regulas īstenošanas noteikumos, kas minēti 99. pantā. Katram tālākas delegācijas aktam nepieciešama direktora skaidra piekrišana. 35. pants 1. Visiem finanšu dalībniekiem šās sadaļas 2. nodaļas nozīmē aizliegts veikt jebkādus budžeta izpildes pasākumus, kas var radīt konfliktu starp viņu pašu un Kopienas struktūras interesēm. Ja izveidojas tāda situācija, attiecīgajam dalībniekam jāatturas no tādu darbību veikšanas un jānodod jautājums kompetentajai iestādei. 2. Interešu konflikts ir tad, ja dalībnieka funkciju objektīvu īstenošanu budžeta izpildē vai iekšējā revidenta funkciju izpildi negatīvi ietekmē iemesli, kas saistīti ar ģimeni, jūtu dzīvi, politisko vai valstisko piederību, mantiskajām vai jebkādām citām interesēm, kas tam ir kopīgas ar labuma saņēmēju. 3. Kompetentā iestāde, kas minēta 1. punktā, ir attiecīgā darbinieka tiešais priekšnieks. Ja darbinieks ir direktors, tad kompetentā iestāde ir valde. 36. pants 1. Budžetu izpilda direktors viņa pakļautībā nodotajās struktūrvienībās. 2. Ja nepieciešams, tehniskās pieredzes uzdevumus un administratīvos, sagatavošanas vai saistītus uzdevumus, kas nav saistīti ar publisku varu vai diskrecionāro varu, drīkst uzticēt piesaistītiem privātā sektora uzņēmumiem vai struktūrām saskaņā ar līgumu. 2. NODAĻA Finanšu dalībnieki 1. edaļa Pienākumu nošķiršanas princips 37. pants Kredītrīkotāja un grāmatveža pienākumi ir nošķirti un nav savstarpēji savienojami. 2. edaļa Kredītrīkotājs 38. pants 1. Kredītrīkotājs atbild par ieņēmumu un izdevumu izpildi saskaņā ar pareizas finanšu vadības principiem, kā arī par to, lai būtu nodrošināts, ka tiek ievērotas prasības attiecībā uz likumību un pareizību. 2. Lai izpildītu izdevumus, kredītrīkotājs uzņemas budžeta saistības un juridiskās saistības, apzina izdevumus un apstiprina maksājumus, kā arī veic priekšdarbus, lai izpildītu apropriācijas. 3. Ieņēmumu izpilde izpaužas kā debitoru parādu tāmju sastādīšana, atgūstamo prasījumu konstatēšana un iekasēšanas rīkojumu izdošana. Tā saistīta ar konstatēto prasījumu atcelšanu, ja nepieciešams. 4. Kredītrīkotājs saskaņā ar standartu minimumu, ko noteikusi valde, pamatojoties uz līdzvērtīgiem standartiem, ko Komisija noteikusi savām struktūrvienībām, kā arī pienācīgi ievērojot riskus, kas saistīti ar vadības apstākļiem un finansējamās darbības raksturu, izveido organizatorisko struktūru un iekšējās vadības un kontroles sistēmas un procedūras, kas piemērotas viņa pienākumu izpildei, tostarp vajadzības gadījumā ietverot paveiktā novērtējumu. Kredītrīkotājs savās struktūrvienībās izveido amatu, kas paredzēts speciālo zināšanu un konsultāciju sniegšanai, lai palīdzētu viņam kontrolēt riskus, kas saistīti ar viņa darbību. 5. Pirms darbības apstiprināšanas tās darbības un finansiālos aspektus pārbauda darbinieki, kuri nav uzsākuši šo darbību. Darbības uzsākšana, tās iepriekšēja pārbaude un paveiktā pārbaude ir atsevišķi amatpienākumi. 6. Kredītrīkotājs piecus gadus no dienas, kad pieņemts lēmums par budžeta izpildes apstiprināšanu, saglabā apstiprinošus dokumentus, kuri attiecas uz veiktajām darbībām. 39. pants 1. Ar darbības uzsākšanu, kas minēta 38. panta 5. punktā, saprot visas darbības, ar kurām sagatavo to aktu pieņemšanu, ar kuriem atbildīgie kredītrīkotāji, kas minēti 33. un 34. pantā, izpilda budžetu. 2. Ar darbības iepriekšēju pārbaudi, kas minēta 38. panta 5. punktā, saprot visas iepriekšējās pārbaudes, ko ieviesis atbildīgais kredītrīkotājs, lai pārbaudītu darbības un finansiālos aspektus. 3. Katrai darbībai izdara vismaz vienu iepriekšēju pārbaudi. Šās pārbaudes mērķis ir pārliecināties, ka: a) izdevumi ir pareizi un atbilst attiecīgajiem noteikumiem; b) ir piemērots 25. pantā minētais pareizas finanšu vadības princips. 4. Dokumentu pārbaudi pēc paveiktā un vajadzības gadījumā arī pārbaudes uz vietas izdara ar nolūku pārbaudīt, vai darbības, kuras finansē no budžeta, ir pareizi īstenotas, jo īpaši — vai ir ievēroti kritēriji, kas noteikti 3. punktā. Tādas pārbaudes var rīkot izlases veidā, izmantojot risku analīzi. 5. Ierēdņi vai citi darbinieki, kas atbild par 2. un 4. punktā noteiktajām pārbaudēm, nav tie paši, kuri veic 1. punktā minētos uzdevumus, nedz arī viņu padotie. 6. Visiem darbiniekiem, kas atbild par finanšu operāciju vadības kontroli, jābūt nepieciešamajai profesionālajai kvalifikācijai. Viņi ievēro īpašu profesionālo standartu kodeksu, ko pieņēmusi Kopienas struktūra un kas pamatojas uz standartiem, kādus Komisija noteikusi savām struktūrvienībām. 40. pants 1. Kredītrīkotājs ziņo valdei par savu pienākumu izpildi gada darbības pārskata veidā (še turpmāk "kredītrīkotāja pārskats") kopā ar finanšu un vadības informāciju. Šajā pārskatā izklāsta viņa veikto darbību rezultātus, atsaucoties uz nospraustajiem mērķiem, ar šīm darbībām saistītajiem riskiem, piešķirto resursu izlietojumu un veidu, kā darbojas iekšējās kontroles sistēma. Iekšējais revidents 71. panta nozīmē pieņem zināšanai gada darbības pārskatu un citus materiālus, kuros ietverta noteikta informācija. 2. Valde ik gadu ne vēlāk kā līdz 15. jūnijam iesniedz budžeta lēmējinstitūcijai un Revīzijas palātai atbildīgā kredītrīkotāja gada darbības pārskata analīzi un novērtējumu par iepriekšējo saimniecisko gadu. Šo analīzi un novērtējumu ietver Kopienas struktūras gada pārskatā saskaņā ar noteikumiem šās struktūras izveides aktā. 41. pants Jebkurš darbinieks, kas iesaistīts finanšu vadībā un darījumu kontrolē, uzskatot, ka lēmums, kuru viņa priekšnieks liek viņam piemērot vai par kuru pieprasa, lai viņš tam piekristu, ir nelikumīgs vai neatbilst pareizas finanšu vadības principiem vai dienesta noteikumiem, kas viņam jāievēro, rakstveidā informē par to direktoru un, ja tas pieņemamā termiņā neveic nekādus pasākumus, tad informē par to komisiju, kas minēta 47. panta 4. punktā, kā arī valdi. Ja ir nelikumīgas darbības, krāpšana vai korupcija, kas var kaitēt Kopienas interesēm, viņš informē par to iestādes un struktūras, kas šādam nolūkam izveidotas ar spēkā esošajiem tiesību aktiem. 42. pants Ja budžeta izpildes pilnvaras ir deleģētas vai pastarpināti deleģētas saskaņā ar 34. pantu, tad kredītrīkotājiem, kam tieši vai pastarpināti deleģētas pilnvaras, pēc analoģijas piemēro 38. panta 1., 2. un 3. punktu. 3. edaļa Grāmatvedis 43. pants 1. Valde ieceļ grāmatvedi, uz kuru attiecas Civildienesta noteikumi un kurš Kopienas struktūrā atbild par: a) pienācīgu maksājumu veikšanu, ieņēmumu iekasēšanu un konstatēto debitoru parādu summu atgūšanu; b) pārskatu sagatavošanu un izklāstu saskaņā ar VII sadaļu; c) uzskaites kārtošanu saskaņā ar VII sadaļu; d) grāmatvedības noteikumu un metožu, kā arī kontu plāna izpildi saskaņā ar VII sadaļu, ievērojot noteikumus, ko pieņēmis Komisijas grāmatvedis; e) uzskaites sistēmu izveidi un apstiprināšanu un, ja nepieciešams, to sistēmu apstiprināšanu, ko izveidojis kredītrīkotājs, lai sniegtu vai pamatotu uzskaites informāciju; f) finanšu līdzekļu pārvaldīšanu. 2. Visu informāciju, kas nepieciešama, lai izveidotu pārskatus, kuri dod patiesu priekšstatu par Kopienas struktūras aktīviem un budžeta izpildi, grāmatvedis iegūst no kredītrīkotāja, kas galvo par tās ticamību. 3. Saskaņā ar šā panta 4. punktu un 44. pantu vienīgi grāmatvedis ir pilnvarots pārvaldīt naudas līdzekļus un citus aktīvus. Grāmatvedis atbild par to drošību. 4. Grāmatvedis, ja tas nepieciešams viņa pienākumu izpildei, var deleģēt konkrētus uzdevumus saviem padotajiem, uz kuriem attiecas Civildienesta noteikumi. 5. Deleģēšanas dokumentā nosaka uzdevumus, ko uztic deleģētajiem, kā arī viņu tiesības un pienākumus. 4. edaļa Avansu pārzinis 44. pants Ja tas nepieciešams nelielu summu apmaksai un tādu citu ieņēmumu iekasēšanai, kas minēti 5. pantā, var izveidot avansu kontus, kuriem līdzekļus piešķir grāmatvedis un par kuriem atbild grāmatveža iecelti avansu pārziņi. Maksimālā summa, kādu avansu pārzinis var maksāt trešām personām par katru izdevumu vai ieņēmumu posteni, nedrīkst pārsniegt noteiktu apmēru, kuru nosaka katra Kopienas struktūra katram izdevumu un ieņēmumu postenim. 3. NODAĻA Finanšu dalībnieku atbildība 1. edaļa Vispārīgi noteikumi 45. pants 1. Neskarot disciplināro atbildību, kredītrīkotāju pilnvaras, kas tiem tieši vai pastarpināti deleģētas, attiecīgā iestāde jebkurā brīdī var uz laiku vai galīgi atsaukt. Kredītrīkotājs var jebkurā brīdī atsaukt savu piekrišanu konkrētai tālākai deleģēšanai. 2. Neskarot disciplināro atbildību, valde var jebkurā laikā atstādināt grāmatvedi no pienākumu pildīšanas uz laiku vai galīgi. Valde ieceļ pagaidu grāmatvedi. 3. Neskarot disciplināro atbildību, grāmatvedis var jebkurā laikā atstādināt avansu pārziņus no pienākumu pildīšanas uz laiku vai galīgi. 46. pants 1. Šās nodaļas noteikumi neskar krimināltiesisko atbildību, pie kuras var saukt kredītrīkotāju un personas, kas minētas 45. pantā, saskaņā ar piemērojamiem valsts tiesību aktiem un spēkā esošajiem noteikumiem par Kopienu finanšu interešu aizsardzību un cīņu pret korupciju, kurā iesaistītas Kopienu vai dalībvalstu amatpersonas. 2. Ikviens kredītrīkotājs, grāmatvedis vai avansu pārzinis saucams pie disciplināras atbildības, un tam jāmaksā kompensācija, kā paredzēts Civildienesta noteikumos, neskarot 47., 48. un 49. pantu. Ja ir nelikumīgas darbības, krāpšana vai korupcija, kas var kaitēt Kopienas interesēm, jautājumu nodod iestādēm un struktūrām, kas šādam nolūkam izveidotas ar spēkā esošajiem tiesību aktiem. 2. edaļa Noteikumi par kredītrīkotājiem, kam tieši vai pastarpināti deleģētas pilnvaras 47. pants 1. Kredītrīkotājam jāmaksā kompensācija tā, kā noteikts Civildienesta noteikumos. Kredītrīkotājam attiecīgi var pieprasīt pilnīgi vai daļēji izlabot kaitējumu, kas Kopienai nodarīts nopietnu amatpārkāpumu dēļ, pildot pienākumus vai saistībā ar šiem pienākumiem, jo īpaši, ja viņš nosaka atgūstamos prasījumus vai izdod iekasēšanas rīkojumus, uzņemas izdevumu saistības vai paraksta maksāšanas rīkojumu, neievērojot šo Finanšu regulu un tās īstenošanas noteikumus. Tas pats attiecas uz gadījumiem, kad nopietnu pārkāpumu dēļ viņš nesagatavo dokumentu, ar kuru konstatē debitoru parādu, vai neizdod iekasēšanas rīkojumu vai bez attaisnojoša iemesla nokavē tā izdošanu, vai neizdod maksājuma rīkojumu vai nokavē tā izdošanu, tādējādi radot pamatu trešo personu civilprasībai pret šo dienestu. 2. Kredītrīkotājs, kam tieši vai pastarpināti deleģētas pilnvaras, kurš uzskata, ka lēmums, kura pieņemšana ietilpst viņa pienākumos, ir nelikumīgs vai neatbilst pareizas finanšu vadības principiem, rakstveidā par to informē deleģētāju iestādi. Ja tādā gadījumā deleģētāja iestāde kredītrīkotājam, kam tieši vai pastarpināti deleģētas pilnvaras, rakstveidā dod pamatotu norādījumu īstenot minēto lēmumu, kredītrīkotājam tas jāīsteno un viņu nevar saukt pie atbildības. 3. Deleģēšanas gadījumā kredītrīkotājs aizvien atbild par izveidotās iekšējās vadības un kontroles sistēmu efektivitāti, kā arī par to, kāda persona ir izraudzīta par deleģēto kredītrīkotāju. 4. Komisija, kuru Komisija saskaņā ar vispārējās Finanšu regulas 66. panta 4. punktu izveidojusi, lai noteiktu, vai bijuši pieļauti finanšu pārkāpumi un kādām būtu jābūt sekām, var izmantot attiecībā pret Kopienas struktūru tādas pašas pilnvaras kā attiecībā pret Komisijas struktūrvienībām, ja tā nolemj valde. Ja valde nepieņem tādu lēmumu, tā var izveidot komisiju, kas specializējas šajā jomā un savā darbībā ir neatkarīga. Direktors izlemj, vai uzsākt disciplinārlietu vai lietvedību par kompensācijas samaksu, pamatojoties uz šās komisijas atzinumu. Ja komisija atklāj sistemātiskas problēmas, tā iesniedz kredītrīkotājam un Komisijas iekšējam revidentam ziņojumu ar ieteikumiem. Ja atzinumā norādīts, ka pārkāpumos iesaistīts direktors, komisija nosūta šo atzinumu valdei un Komisijas iekšējam revidentam. 5. Jebkuram darbiniekam var pieprasīt, lai viņš pilnīgi vai daļēji atlīdzinātu jebkurus zaudējumus, kas Kopienas struktūrai radušies smaga pārkāpuma rezultātā, ko viņš nodarījis savu pienākumu izpildes gaitā vai to sakarā. Amatpersona, kas iecēlusi šo darbinieku amatā, pieņem pamatotu lēmumu pēc tam, kad izpildītas formalitātes, kas Civildienesta noteikumos paredzētas attiecībā uz disciplinārlietām. 3. edaļa Noteikumi par grāmatvežiem un avansu pārziņiem 48. pants Grāmatvedis saucams pie disciplināratbildības un kompensācijas samaksas tā, kā noteikts Civildienesta noteikumos, jo īpaši gadījumos, kad: a) viņš pazaudē naudas līdzekļus, aktīvus un dokumentus, kas ir viņa glabāšanā, vai nodara tiem kaitējumu, vai nolaidības dēļ izraisa situāciju, ka tie tiek nozaudēti vai tiem tiek nodarīts kaitējums; b) viņš maina bankas kontus vai pasta žiro kontus, iepriekš par to nepaziņojot kredītrīkotājam; c) viņš atgūst vai samaksā summas, kas neatbilst attiecīgajiem iekasēšanas vai maksājumu rīkojumiem; d) pienācīgi neiekasē ieņēmumus. 49. pants Avansu pārzinis saucams pie disciplināratbildības un kompensācijas samaksas tā, kā noteikts Civildienesta noteikumos, jo īpaši gadījumos, kad: a) viņš pazaudē naudas līdzekļus, aktīvus un dokumentus, kas ir viņa glabāšanā, vai nodara tiem kaitējumu, vai nolaidības dēļ izraisa situāciju, ka tie tiek nozaudēti vai tiem tiek nodarīts kaitējums; b) nespēj iesniegt pienācīgus pavaddokumentus par viņa izdarītajiem maksājumiem; c) izdara maksājumus personām, kam tie nepienākas; d) pienācīgi neiekasē ieņēmumus. 4. NODAĻA Ieņēmumu operācijas 1. edaļa Vispārīgi noteikumi 50. pants Kopienas struktūra saskaņā ar tādiem noteikumiem un tādos termiņos, par kādiem ir vienošanās ar Komisiju, iesniedz Komisijai maksājuma pieprasījumus par visu vai daļu no Kopienas dotācijas, pievienojot naudas plūsmas prognozi, kas pamato šos pieprasījumus. 51. pants Līdzekļi, kurus Kopienas struktūrai maksā Komisija kā dotāciju, nes procentus vispārējā budžeta labā. 2. edaļa Debitoru parādu tāme 52. pants Debitoru parādu tāmi vispirms sagatavo atbildīgais kredītrīkotājs attiecībā uz katru pasākumu vai situāciju, kuras dēļ rodas parāds Kopienas struktūrai vai kuras dēļ šis parāds mainās. 3. edaļa Debitoru parādu konstatēšana 53. pants 1. Debitoru parādu konstatēšana ir darbība, ar kuru kredītrīkotājs vai kredītrīkotājs, kam deleģētas pilnvaras: a) apzina parāda esību; b) nosaka vai pārbauda parāda ticamību un apjomu; c) pārbauda nosacījumus, kuriem iestājoties, parāds jāatmaksā. 2. Ikviens debitoru parāds, kas atzīts par drošu, noteikta lieluma un kuram pienācis atmaksas termiņš, ir jākonstatē ar iekasēšanas rīkojumu, ko iesniedz grāmatvedim, pievienojot parādzīmi, kas iesniegta parādniekam. Abus šos dokumentus sastāda un iesniedz atbildīgais kredītrīkotājs. 3. Neskarot noteikumus, kas ietverti piemērojamos noteikumos, līgumā vai nolīgumā, ikviens parāds, kurš nav atmaksāts noteiktajā laikā, kas norādīts parādzīmē, nes procentus saskaņā ar sīki izstrādātajiem noteikumiem par vispārējās Finanšu regulas īstenošanu. 4. Attiecīgi pamatotos izņēmuma gadījumos dažus regulāros ieņēmumu posteņus var konstatēt provizoriski. Provizoriskie konstatējumi nosedz dažu atsevišķu summu atgūšanu, kas līdz ar to nav jākonstatē atsevišķi. Kredītrīkotājs līdz saimnieciskā gada beigām izlabo provizoriski konstatētās summas, lai nodrošinātu, ka tās atbilst faktiski konstatētajiem debitoru parādiem. 4. edaļa Atgūšanas pilnvarojums 54. pants Atgūšanas pilnvarojums ir darbība, ar kuru atbildīgais kredītrīkotājs, izdodams iekasēšanas rīkojumu, dod norādījumu grāmatvedim atgūt debitoru parādu, kuru konstatējis kredītrīkotājs. 5. edaļa Atgūšana 55. pants 1. Nepareizi samaksātās summas atgūstamas. 2. Grāmatvedis rīkojas, pamatojoties uz iekasēšanas rīkojumiem attiecībā uz debitoru parādiem, ko pienācīgi konstatējis kredītrīkotājs vai atbildīgais kredītrīkotājs. Viņš visiem spēkiem cenšas nodrošināt, lai Kopienas struktūra saņemtu savus ieņēmumus, un raugās, lai tiktu aizsargātas tās tiesības. 3. Ja atbildīgais kredītrīkotājs gatavojas atcelt konstatēta debitoru parāda atgūšanu, viņš nodrošina, ka tāda atcelšana ir pareiza un atbilst pareizas finanšu vadības principam. Tādu atcelšanu izdara ar kredītrīkotāja lēmumu, kuram jābūt pamatotam. Kredītrīkotājs nevar deleģēt tāda lēmuma pieņemšanu. Atcelšanas lēmumā norāda, kāda darbība veikta, lai nodrošinātu atgūšanu, un likuma pantus un faktus, uz kuriem tas pamatojas. 4. Atbildīgais kredītrīkotājs atceļ konstatētu debitoru parādu, ja atklāta kļūda attiecībā uz likuma pantu vai faktu liecina, ka summa nav konstatēta pareizi. Tādu atcelšanu izdara ar atbildīgā kredītrīkotāja lēmumu un attiecīgi pamato. 5. Atbildīgais kredītrīkotājs koriģē konstatētā debitoru parāda summu uz augšu vai uz leju, ja faktu kļūdas atklāšanas rezultātā mainās parāda summa, ar noteikumu, ka Kopienas struktūra šās korekcijas dēļ nezaudē konstatēto prasījumu. Tādu koriģēšanu izdara ar atbildīgā kredītrīkotāja lēmumu un attiecīgi pamato. 56. pants 1. Faktiski atgūstot pienākošos summu, grāmatvedis to iegrāmato uzskaitē un informē par to atbildīgo kredītrīkotāju. 2. Par visām grāmatveža saņemtajām skaidras naudas iemaksām izraksta kvītis. 57. pants 1. Ja atgūšana nav notikusi līdz parādzīmē norādītajam samaksas datumam, grāmatvedis par to informē atbildīgo kredītrīkotāju un nekavējoties uzsāk procedūru atgūšanas īstenošanai jebkādiem likumā pieļautiem līdzekļiem, tostarp attiecīgos gadījumos izmantojot kompensēšanu un, ja tas nav iespējams, piespiedu atgūšanu. 2. Grāmatvedis atgūst summas, kompensējot Kopienas struktūras noteikta lieluma drošus prasījumus pret parādniekiem, kuru atmaksai pienācis termiņš, ar tādiem noteikta lieluma drošiem prasījumiem, kuru atmaksai pienācis termiņš, kas šiem parādniekiem pašiem ir pret Kopienas struktūru, ja tāda kompensēšana ir likumīgi iespējama. 58. pants Grāmatvedis, sadarbojoties ar atbildīgo kredītrīkotāju, var piešķirt maksājuma termiņa pagarinājumu vienīgi pēc parādnieka rakstiska pieprasījuma, kurā pienācīgi norādīti iemesli, ja ir ievēroti šādi divi nosacījumi: a) parādnieks apņemas maksāt procentus par visu piešķirto termiņa pagarinājumu, sākot no sākotnējā atmaksas termiņa, atbilstoši likmei, kāda paredzēta sīki izstrādātajos noteikumos par vispārējās Finanšu regulas īstenošanu; b) lai aizsargātu Kopienas struktūras tiesības, parādnieks dod finansiālu nodrošinājumu, kas nosedz gan pamatparādu, gan procentus. 6. edaļa Īpaši noteikumi par maksu un atlīdzību 59. pants 1. Ja Kopienas struktūra iekasē maksu un atlīdzību, kas minētas 5. panta a) apakšpunktā, katra saimnieciskā gada sākumā sastāda kopēju provizorisku tāmi par tādu maksu un atlīdzību. 2. Pēc vispārēja noteikuma Kopienas struktūra sniedz pakalpojumus atbilstīgi tai uzticētajiem uzdevumiem vienīgi pēc tam, kad attiecīgā maksa vai atlīdzība samaksāta pilnīgi. 3. Ja izņēmuma kārtā pakalpojums sniegts, iepriekš par to nesaņemot attiecīgo atlīdzību vai maksu, piemēro šās nodaļas 3., 4. un 5. iedaļu. 5. NODAĻA Izdevumu operācijas 60. pants 1. Par ikkatru izdevumu posteni uzņemas saistības, izdevumus apzina, tos akceptē un apmaksā. 2. Pirms katras izdevumu saistības uzņemšanās pieņem lēmumu par finansējumu. 3. Kopienas struktūras darba programma ir līdzvērtīga lēmumam par finansējumu attiecībā uz darbībām, kuras tā aptver, ja tās ir skaidri noteiktas un ir precīzi aprakstīti to pamatā esošie kritēriji. 4. Administratīvās apropriācijas var īstenot bez iepriekšēja lēmuma par finansējumu. 1. edaļa Izdevumu saistības 61. pants 1. Saistību uzņemšanās budžetā ir darbība, ar kuru rezervē apropriāciju, kas nepieciešama, lai segtu turpmākus maksājumus, pildot juridiskas saistības. 2. Juridiska saistība ir dokuments, ar kuru atbildīgais kredītrīkotājs noslēdz vai nodibina saistību, kas rada maksājumu no budžeta. 3. Budžeta saistība ir atsevišķa, ja saņēmējs un izdevumu summa ir zināmi. 4. Budžeta saistība ir vispārēja, ja vismaz viens no elementiem, kas nepieciešams, lai noteiktu atsevišķu saistību, joprojām nav zināms. 5. Budžeta saistība ir provizoriska, ja tā paredzēta, lai segtu regulārus administratīvos izdevumus, un vai nu summa, vai galīgie ieguvēji nav zināmi galīgi. Provizorisku budžeta saistību izpilda, noslēdzot vienu vai vairākas atsevišķas juridiskas saistības, kas rada tiesības uz turpmākiem maksājumiem, vai arī izņēmuma gadījumos, kas attiecas uz personāla vadības izmaksām, tieši samaksājot. 62. pants 1. Attiecībā uz pasākumiem, kas var būt par pamatu izdevumiem, ko maksā no budžeta, atbildīgajam kredītrīkotājam ir vispirms jāuzņemas budžeta saistības pirms juridisku saistību noslēgšanas ar trešām personām. 2. Atsevišķas juridiskas saistības, kas attiecas uz atsevišķām vai provizoriskām budžeta saistībām, noslēdz līdz n gada 31. decembrim. Pirmajā daļā minētā termiņa beigās atbildīgais kredītrīkotājs šo budžeta saistību neizlietoto atlikumu atceļ. 3. Juridiskajām saistībām, kas noslēgtas par darbībām, kuras ilgst vairāk nekā vienu saimniecisko gadu, un atbilstošajām budžeta saistībām, izņemot attiecībā uz personāla izdevumiem, ir galīgais izpildes termiņš, kas noteikts saskaņā ar pareizas finanšu vadības principu. Jebkuru tādu saistību daļu, kas nav izlietota sešus mēnešus pēc šā galīgā termiņa, atceļ saskaņā ar 11. pantu. 63. pants Pieņemot budžeta saistības, atbildīgais kredītrīkotājs nodrošina, ka: a) izdevumus sedz no pareizā budžeta posteņa; b) apropriācijas ir pieejamas; c) izdevumi atbilst piemērojamiem noteikumiem, jo īpaši noteikumiem, kas ietverti izveides aktā, katras Kopienas struktūras finanšu noteikumos un visos aktos, kas pieņemti saskaņā ar tiem; d) ir ievērots pareizas finanšu vadības princips. 2. edaļa Izdevumu apzināšana 64. pants Izdevumu apzināšana ir darbība, ar kuru atbildīgais kredītrīkotājs: a) pārliecinās par kreditora prasījuma esību; b) pārbauda nosacījumus, kuriem iestājoties, ir jāizdara maksājums; c) nosaka vai pārbauda prasījuma īstumu un tā apjomu. 65. pants 1. Jebkuru izdevumu apzināšana pamatojas uz apstiprinošiem dokumentiem, kuri apliecina kreditora prasījumu, pamatojoties uz pārskatu par faktiski sniegtajiem pakalpojumiem, faktiski izpildītajām piegādēm vai faktiski veiktajiem būvdarbiem, vai pamatojoties uz citiem dokumentiem, kas pamato maksājumu. 2. Lēmumu par apzināšanu pieņem, atbildīgajam kredītrīkotājam parakstot vīzu "nodots samaksai". 3. Ja izmanto sistēmu, kas nav datorizēta, vīzu "nodots samaksai" pieņem, uzspiežot zīmogu, kurā iekļauts atbildīgā kredītrīkotāja paraksts. Ja izmanto datorizētu sistēmu, izdevumu apzināšanu ar vīzu "nodots samaksai" izdara, izmantojot atbildīgā kredītrīkotāja personisko paroli. 3. edaļa Izdevumu akceptēšana 66. pants 1. Izdevumu akceptēšana ir darbība, ar kuru atbildīgais kredītrīkotājs, izdodot maksājuma rīkojumu, uzdod grāmatvedim apmaksāt izdevumu posteni, ko atbildīgais kredītrīkotājs ir apzinājis. 2. Maksājuma rīkojumu datē, to paraksta atbildīgais kredītrīkotājs un pēc tam to nosūta grāmatvedim. Atbildīgais kredītrīkotājs glabā apliecinošos dokumentus saskaņā ar 38. panta 6. punktu. 3. Attiecīgos gadījumos maksājuma rīkojumam, kas nosūtīts grāmatvedim, pievieno dokumentu, kurš apliecina, ka preces iekļautas inventāra sarakstos, kas minēti 90. panta 1. punktā. 4. edaļa Izdevumu apmaksa 67. pants 1. Maksājumu izdara, ja tiek uzrādīti pierādījumi, ka attiecīgā darbība ir veikta saskaņā ar pamatdokumenta noteikumiem vispārējās Finanšu regulas 49. panta nozīmē, vai arī saskaņā ar līgumu vai dotācijas nolīgumu, un tas nosedz vienu no šādām operācijām: a) visas pienākošās summas apmaksu; b) tādas summas apmaksu, kas pienākas kā: i) iepriekšējs finansējums, ko var sadalīt vairākos maksājumos; ii) viens vai vairāki starpposma maksājumi; iii) atlikušo pienākošos summu apmaksa. Iepriekšējo finansējumu pilnīgi vai daļēji ieskaita starpposma maksājumos. Visu iepriekšējo finansējumu un visus starpposma maksājumus ieskaita atlikušo summu maksājumos. 2. Izdarot maksājumus, kontos izdara atzīmi par dažādajiem maksājuma veidiem, kas minēti 1. punktā. 68. pants Izdevumu apmaksu izdara grāmatvedis pieejamo līdzekļu robežās. 5. edaļa Izdevumu operāciju termiņi 69. pants Izdevumu apzināšana, akceptēšana un apmaksa jāizdara termiņos, kas noteikti vispārējās Finanšu regulas īstenošanas noteikumos un saskaņā ar šiem noteikumiem. 6. NODAĻA Informācijas tehnoloģiju sistēmas 70. pants Ja ieņēmumu un izdevumu operācijas vada, izmantojot datorsistēmas, dokumentus var parakstīt, izmantojot datorizētu vai elektronisku procedūru. 7. NODAĻA Iekšējais revidents 71. pants 1. Kopienas struktūrā ir iekšējās revīzijas amatpienākumi, kas jāpilda saskaņā ar attiecīgiem starptautiskajiem standartiem. 2. Neskarot 38. panta 4. punktu, Komisijas iekšējam revidentam ir tādas pašas pilnvaras attiecībā uz Kopienas struktūrām, kādas tam ir attiecībā uz Komisijas struktūrvienībām. 72. pants 1. Iekšējais revidents konsultē Kopienas struktūru par risku pārvaldīšanu, izsakot neatkarīgus atzinumus par vadības un kontroles sistēmu kvalitāti, kā arī sniedzot ieteikumus, kā uzlabot darbību izpildes nosacījumus un veicināt pareizu finanšu vadību. Viņš atbild par: a) iekšējās vadības sistēmu piemērotības un efektivitātes un struktūrvienību snieguma novērtējumu programmu un darbību izpildē, minot ar tām saistītos riskus; un b) to iekšējās kontroles sistēmu piemērotības un kvalitātes novērtējumu, kuras piemēro visām budžeta izpildes darbībām. 2. Iekšējais revidents pilda savus pienākumus attiecībā uz visām Kopienas struktūras darbībām un tās struktūrvienībām. Viņam ir pilnīga un neierobežota piekļuve visai informācijai, kas nepieciešama viņa pienākumu izpildei. 3. Iekšējais revidents ziņo valdei un direktoram par saviem atzinumiem un ieteikumiem. Tie nodrošina, ka tiek veikti pasākumi atbilstoši ieteikumiem, kas sniegti pēc iekšējās revīzijas. 4. Iekšējais revidents iesniedz Kopienas struktūrai iekšējās revīzijas gada pārskatu, cita starpā norādot izdarīto iekšējo revīziju skaitu un veidu, sniegtos ieteikumus, kā arī sakarā ar tiem veiktos pasākumus. Šajā gada pārskatā min arī sistēmu problēmas, kuras atklājusi specializētā komisija, kas izveidota saskaņā ar vispārējās Finanšu regulas 66. panta 4. punktu. 5. Kopienas struktūra katru gadu iesniedz iestādei, kas atbild par budžeta izpildes apstiprināšanu, ziņojumu, ko sastādījis tās direktors, apkopojot iekšējā revidenta izdarīto iekšējo revīziju skaitu un veidu, sniegtos ieteikumus un sakarā ar tiem veiktos pasākumus. 73. pants Iekšējā revidenta atbildību par viņa rīcību, pildot savus pienākumus, nosaka saskaņā ar vispārējās Finanšu regulas 87. pantu. V SADAĻA PUBLISKAIS IEPIRKUMS 74. pants Attiecībā uz publisko iepirkumu piemēro attiecīgos vispārējās Finanšu regulas noteikumus, kā arī attiecīgos noteikumus sīki izstrādātajos noteikumos par minētās regulas īstenošanu. VI SADAĻA DOTĀCIJAS, KO PIEŠĶĪRUSI KOPIENAS STRUKTŪRA 75. pants Ja Kopienas struktūra var piešķirt dotācijas saskaņā ar tās izveides aktu, piemēro attiecīgos vispārējās Finanšu regulas noteikumus, kā arī attiecīgos minētās regulas īstenošanas noteikumus. VII SADAĻA PĀRSKATU UN UZSKAITES IZKLĀSTS 1. NODAĻA Pārskatu izklāsts 76. pants Kopienas struktūras gada pārskatos ietilpst: a) Kopienas struktūras finanšu pārskati; b) pārskati par Kopienas struktūras budžeta izpildi. Kopienas struktūras pārskatiem pievieno ziņojumu par budžeta un finanšu vadību gada laikā. 77. pants Pārskatiem ir jāatbilst noteikumiem, tiem jābūt precīziem un visaptverošiem un jāsniedz patiess un godīgs ieskats: a) finanšu pārskatiem — par aktīviem un pasīviem, maksājumiem un ieņēmumiem, prasījumiem un saistībām, kas nav uzrādīti kā aktīvi un pasīvi, kā arī par naudas plūsmu; b) pārskatiem par budžeta izpildi — par ieņēmumu un izdevumu operācijām. 78. pants Finanšu pārskatus sastāda, ievērojot vispārpieņemtos grāmatvedības principus, kas norādīti vispārējās Finanšu regulas īstenošanas noteikumos, proti: a) nepārtraukta darbība; b) piesardzība; c) viendabīga uzskaites metode; d) datu salīdzināmība; e) būtiskums; f) saldo neaprēķināšana; g) būtības atspoguļojums; h) uzkrājumu grāmatvedība. 79. pants 1. Saskaņā ar uzkrājumu grāmatvedības principu finanšu pārskatos uzrāda izdevumus un ieņēmumus par saimniecisko gadu neatkarīgi no to maksāšanas vai iekasēšanas datuma. 2. Aktīvu un pasīvu vērtību nosaka saskaņā ar novērtēšanas noteikumiem, ko paredz uzskaites metodes, kas noteiktas vispārējās Finanšu regulas 132. pantā. 80. pants 1. Finanšu pārskatus izsaka eiro, un tie ietver: a) bilanci un ekonomisko rezultātu pārskatu, kurā uzrāda aktīvus un pasīvus, finansiālo situāciju un ekonomiskos rezultātus iepriekšējā gada 31. decembrī; tos izklāsta, ievērojot struktūru, kas noteikta Padomes direktīvā par noteikta veida uzņēmumu gada pārskatiem, tomēr ņemot vērā Kopienas struktūras darbību īpašo raksturu; b) naudas plūsmas tabulu, kurā uzrāda gada laikā iekasētās un izmaksātas summas un kases galīgo stāvokli; c) pārskatu par kapitāla izmaiņām, kurā sīki izklāsta palielinājumus un samazinājumus ikvienā kapitāla konta postenī gada laikā. 2. Finanšu pārskatu pielikumā iekļauj papildinājumus un piezīmes par informāciju, kas ietverta pārskatos, kuri minēti 1. punktā, un sniedz visu papildu ziņas, kas jāsniedz saskaņā ar starptautiski atzītu grāmatvedības praksi, ja tādas ziņas ir būtiskas attiecībā uz Kopienas struktūras darbībām. 81. pants Budžeta izpildes pārskatus izsaka eiro. Tie ietver: a) budžeta izlietojuma pārskatu, kurā uzrāda visas budžeta darbības gada laikā ieņēmumu un izdevumu izteiksmē; šā pārskata izklāsta uzbūve ir tāda pati kā budžeta uzbūve; b) budžeta izlietojuma pārskata pielikumu, kurā iekļauj papildinājumus un piezīmes par informāciju, kas ietverta šajā pārskatā. 82. pants Grāmatvedis ne vēlāk kā līdz nākamā gada 1. martam iesniedz Komisijas grāmatvedim savus provizoriskos pārskatus līdz ar šās regulas 76. panta 7. punktā minēto ar ziņojumu par budžeta un finanšu vadību gada laikā, lai Komisijas grāmatvedis var konsolidēt pārskatus tā, kā noteikts vispārējās Finanšu regulas 128. pantā. 83. pants 1. Revīzijas palāta saskaņā ar vispārējās Finanšu regulas 129. panta 1. punktu vēlākais līdz 15. jūnijam izsaka savus apsvērumus par visu to struktūru provizoriskajiem pārskatiem, kas minētas vispārējās Finanšu regulas 185. pantā. 2. Saņēmis Revīzijas palātas apsvērumus par Kopienas struktūras provizoriskajiem pārskatiem, direktors uz savu atbildību sastāda Kopienas struktūras galīgos pārskatus un iesniedz tos valdei, kas izsaka savu atzinumu par šiem pārskatiem. 3. Direktors vēlākais līdz nākamā gada 1. jūlijam nosūta Komisijas grāmatvedim, Revīzijas palātai, Eiropas Parlamentam un Padomei galīgos pārskatus līdz ar valdes atzinumu. 4. Kopienas struktūras galīgos pārskatus publicē Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī nākamā saimnieciskā gada 31. oktobrī. 5. Direktors vēlākais līdz 30. septembrim iesniedz Revīzijas palātai atbildi par piezīmēm, kas izteiktas par gada pārskatu. 2. NODAĻA Uzskaite 1. edaļa Kopīgi noteikumi 84. pants 1. Kopienas struktūras grāmatvedības sistēma ir sistēma, ar kuru budžeta un finanšu informāciju kārto tā, lai rādītājus var ievadīt, iekļaut lietās un reģistrēt. 2. Uzskaiti veido vispārējā uzskaite un budžeta uzskaite. Šo uzskaiti kārto eiro, pamatojoties uz kalendāro gadu. 3. Rādītājus, ko iekļauj vispārējā uzskaitē un budžeta uzskaitē, pieņem neilgi pirms budžeta gada beigām, lai varētu sastādīt 1. nodaļā minētos pārskatus. 4. Neatkarīgi no 2. un 3. punkta kredītrīkotājs var kārtot analītisko uzskaiti. 85. pants Grāmatvedības noteikumus un metodes, kā arī saskaņoto kontu plānu, kas Kopienas struktūrai jāpiemēro, pieņem Komisijas grāmatvedis saskaņā ar vispārējās Finanšu regulas 133. pantu. 2. edaļa Vispārējā uzskaite 86. pants Vispārējā uzskaite, izmantojot divkāršā ieraksta metodi, hronoloģiskā secībā iegrāmato visus notikumus un operācijas, kas iespaido Kopienas struktūras saimniecisko un finansiālo stāvokli un tās aktīvus un pasīvus. 87. pants 1. Kontu apgrozījumu un atlikumus iegrāmato norēķinu grāmatās. 2. Visus grāmatvedības ierakstus, ieskaitot kontu korekcijas, izdara, pamatojoties uz apstiprinošiem dokumentiem, uz kuriem tajos ir norāde. 3. Grāmatvedības sistēmai jābūt tādai, lai tajā varētu izsekot visiem uzskaites grāmatojumiem. 88. pants Kopienas struktūras grāmatvedis pēc budžeta gada beigām līdz galīgā pārskata iesniegšanas dienai izdara jebkādas korekcijas, kas nav saistītas ar līdzekļu izmaksu vai iekasēšanu par šo gadu, bet ir nepieciešamas, lai patiesi un godīgi atspoguļotu uzskaiti atbilstoši noteikumiem. 3. edaļa Budžeta uzskaite 89. pants 1. Budžeta uzskaite detalizēti iegrāmato budžeta izpildi. 2. Šā panta 1. punkta vajadzībām budžeta uzskaitē iegrāmato visas budžeta ieņēmumu un izdevumu operācijas, kas norādītas šās regulas IV sadaļā. 3. NODAĻA Īpašuma uzskaite 90. pants 1. Kopienas struktūra, ievērojot paraugu, ko sastādījis Komisijas grāmatvedis, kārto inventāra sarakstus, kuros norādīts visu to materiālo, nemateriālo un finanšu aktīvu daudzums un vērtība, kas veido Kopienas īpašumu. Kopienas struktūra pārbauda, vai ieraksti inventāra sarakstā atbilst faktiskajai situācijai. 2. Kustamas mantas pārdošanu izsludina pienācīgā veidā. VIII SADAĻA ĀRĒJĀ REVĪZIJA UN BUDŽETA IZPILDES APSTIPRINĀŠANA 1. NODAĻA Ārējā revīzija 91. pants Revīzijas palāta pārbauda Kopienas struktūras pārskatus saskaņā EK Līguma 248. pantu. 92. pants 1. Kopienas struktūra iesniedz Revīzijas palātai budžetu, kad tas pieņemts galīgajā variantā. Tā cik drīz vien iespējams informē Revīzijas palātu par visiem lēmumiem un aktiem, kas pieņemti saskaņā ar 10., 14., 19. un 23. pantu. 2. Kopienas struktūra iesniedz Revīzijas palātai iekšējos finanšu noteikumus, kurus tā pieņēmusi. 3. Revīzijas palātu informē par kredītrīkotāju, grāmatvežu un avansu pārziņu iecelšanu un deleģēšanas lēmumiem, kas pieņemti saskaņā ar 34. pantu, 43. panta 1. un 4. punktu un 44. pantu. 93. pants Uz pārbaudēm, ko izdara Revīzijas palāta, attiecas vispārējās Finanšu regulas 139. līdz 144. pants. 2. NODAĻA Budžeta izpildes apstiprināšana 94. pants 1. Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma līdz n + 2 gada 30. aprīlim sniedz direktoram apstiprinājumu par n gada budžeta izpildi. 2. Ja nav iespējams ievērot 1. punktā noteikto termiņu, Eiropas Parlaments vai Padome informē direktoru par termiņa pagarināšanas iemesliem. 3. Ja Eiropas Parlaments atliek lēmumu par izpildes apstiprinājuma sniegšanu, direktors veic vajadzīgos pasākumus, lai iespējami drīz novērstu šķēršļus šā lēmuma pieņemšanai vai nodrošinātu šo šķēršļu novēršanu. 95. pants 1. Lēmums par izpildes apstiprināšanu attiecas uz pārskatiem par visiem Kopienas struktūras ieņēmumiem un izdevumiem, summas atlikumu un Kopienas struktūras aktīviem un pasīviem, kas atspoguļoti finanšu pārskatā. 2. Nolūkā sniegt budžeta izpildes apstiprinājumu Eiropas Parlaments pārbauda Kopienas struktūras pārskatus un finanšu pārskatus pēc tam, kad tādu pārbaudi veikusi Padome. Tas arī pārbauda gada pārskatu, ko sastādījusi Revīzijas palāta, līdz ar Kopienas struktūras direktora atbildēm, jebkādiem atbilstošiem Revīzijas palātas īpašajiem ziņojumiem par attiecīgo saimniecisko gadu un Revīzijas palātas apliecinājumu par pārskatu ticamību un to pamatā esošo darījumu likumību un pareizumu. 3. Direktors tādā veidā, kā noteikts vispārējās Finanšu regulas 146. panta 3. punktā, iesniedz Eiropas Parlamentam pēc tā pieprasījuma jebkādu informāciju, kas nepieciešama, lai netraucēti piemērotu budžeta izpildes apstiprināšanas procedūru par attiecīgo saimniecisko gadu. 96. pants 1. Direktors veic attiecīgus pasākumus, lai rīkotos, ņemot vērā apsvērumus, kas pievienoti Eiropas Parlamenta lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu, kā arī piezīmes, kas pievienotas Padomes pieņemtajam ieteikumam apstiprināt budžeta izpildi. 2. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes pieprasījuma direktors ziņo par pasākumiem, kas veikti, ņemot vērā šos apsvērumus un piezīmes. Direktors iesniedz ziņojuma kopiju Komisijai un Revīzijas palātai. IX SADAĻA PĀREJAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI 97. pants Termiņus, kas minēti 83. pantā, pirmo reizi piemēro attiecībā uz 2005. gada saimniecisko gadu. Agrākiem gadiem šie termiņi ir: a) attiecībā uz 83. panta 3. punktu — 15. septembris; b) attiecībā uz 83. panta 4. punktu — 30. novembris; c) attiecībā uz 83. panta 5. punktu — 31. oktobris. 98. pants Eiropas Parlaments, Padome un Komisija ir pilnvaroti saņemt jebkādu nepieciešamu informāciju vai paskaidrojumus par to kompetences jomā esošajiem budžeta jautājumiem. 99. pants Valde pēc direktora priekšlikuma, cik nepieciešams, pieņem sīki izstrādātus noteikumus Kopienas struktūras Finanšu noteikumu izpildei. 100. pants Pēc šās regulas stāšanās spēkā ikviena struktūra, kas minēta vispārējās Finanšu regulas 185. pantā, pieņem jaunus finanšu noteikumus, paturot prātā, ka minētā regula stājas spēkā 2003. gada 1. janvārī, vai katrā ziņā pieņem šos finanšu noteikumus sešu mēnešu laikā no dienas, kad struktūra, pēc tam, kad tai piešķirta dotācija no vispārējā budžeta, nonāk minētā 185. panta piemērošanas jomā. 101. pants Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 2002. gada 19. novembrī Komisijas vārdā — Komisijas locekle Franz Fischler [1] OV L 248, 15.9.2002., 1. lpp. [2] Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts. [3] Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts. [4] Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts. --------------------------------------------------