Oficiālais Vēstnesis L 071 , 31/03/1995 Lpp. 0025 - 0046



Komisijas Regula (EK) Nr. 690/95 (1995. gada 30. marts), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1091/94, ar ko nosaka dažus sīki izstrādātus īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 3528/86 par sīki izstrādātiem īstenošanas noteikumiem Padomes Regulai (EEK) Nr. 3528/86 par Kopienas mežu aizsardzību no atmosfēras piesārņojuma EIROPAS KOPIENU KOMISIJA, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 1986. gada 17. novembra Regulu (EEK) Nr. 3528/86 par Kopienas mežu aizsardzību no atmosfēras piesārņojuma [1], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EEK) Nr. 2157/92 [2], un jo īpaši tās 3. panta 2. punktu, tā kā saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 3528/86 panta 1. punkta trešo ievilkumu Kopienas sistēmas mērķis ir palīdzēt dalībvalstīm veikt mežu ekosistēmu intensīvu un nepārtrauktu uzraudzību pastāvīgajos novērošanas parauglaukumos; tā kā saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 3528/86 2. panta 2. punktu dalībvalstīm ir jānosūta Komisijai dati, kas apkopoti pastāvīgo novērošanas parauglaukumu tīklā intensīvai un nepārtrauktai uzraudzībai; tā kā šo tīklu dalībvalstis ir izveidojušas saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1091/94 [3] I pielikumu; tā kā Regulas (EK) Nr. 1091/94 III līdz IV pielikumā ir paredzēta kopīga metodoloģija un datu iesniegšanas formāts attiecībā uz vainagu stāvokļa nepārtraukto uzskaiti, augsnes un lapotnes stāvokļa inventarizāciju un pieauguma mērījumiem; tā kā izkritumu koeficientu mērījumus un meteoroloģisko parametru monitoringa datus jau reģistrē, un to kopīgā metodoloģija un datu iesniegšanas formāts ir jāpievieno Regulai (EK) Nr. 1091/94; tā kā šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās mežsaimniecības komitejas atzinumu, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Ar šo Regulu (EK) Nr. 1091/94 groza šādi: 1. Regulas II pielikumā 2.a veidlapu papildina ar šādiem pasākumiem: "Izveidot un veikt izkritumu koeficientu mērījumus. Izstrādāt un veikt meteoroloģisko parametru monitoringu." 2. Regulas III pielikuma II 5. punktu aizstāj ar šādu: "II.5. Datu nosūtīšana Dalībvalstis par katru parauglaukumu nosūta Komisijai šo informāciju, izmantojot standartizētas veidlapas (sk. VII pielikumu, 3.a un 3.b veidlapa)." 3. Regulas VII a pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu. 4. Šīs regulas II un III pielikumu pievieno Regulai (EK) 1091/94 kā VIII un IX pielikumu. 2. pants Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 1995. gada 30. martā Komisijas vārdā — Komisijas loceklis Franz Fischler [1] OV L 326, 21.11.1986., 2. lpp. [2] OV L 217, 31.7.1992., 1. lpp. [3] OV L 125, 18.5.1994., 1. lpp. -------------------------------------------------- I PIELIKUMS Regulas (EK) Nr. 1091/94 VII a pielikumu papildina ar šādu daļu: — I punktu (Pārskats par datņu nosaukumiem atbilstīgi veiktajām analīzēm/apsekojumiem) papildina ar šādiem vārdiem: "Novērtējums | Pielikums | Biežums | Datnes nosaukums(-i) | Izkritumu novērtējums | VIII | nepārtraukts | XX1995. PLD, XX1995. DEM, XX1995. DEO, XX1995. DEA | Meteoroloģisks novērtējums | IX | nepārtraukts | XX1995. PLM, XX1995. MEM, XX1995. MEC, Form 8d, XX1995. MEO et XX1995. MED" | — un pēdējo apakšpunktu aizstāj ar šādu: "Katras datnes nosaukumu veido valsts kods, kas sastāv no diviem burtiem (nosaukumu sarakstā tas atveidots ar XX), kam seko novērtējuma veikšanas gads (piemērā 1995. gads) vai burtu savienojums GENER, ja informāciju sniedz vienreiz, punkts (.) un paplašinājumā trīs burtu kods. Šo trīs burtu kodu parauglaukumu datnēm veido burti PL un pirmais burts no attiecīgā novērtējuma nosaukuma, t.i., S augsnes novērtējumam (Soil), F lapotnes novērtējumam (Foliage), I pieauguma novērtējumam (Increment), D izkritumu novērtējumam (Deposition) un M meteoroloģiskajam novērtējumam (Meteorology). Datu datnēm šo trīs burtu kodu veido divi (vai viens) pirmie burti(s) no attiecīgā novērtējuma nosaukuma, t.i., SO augsnes novērtējumam (SOil), FO lapotnes novērtējumam (FOliage), IN pieauguma novērtējumam (INcrement), DE izkritumu novērtējumam (DEposition) un ME meteoroloģiskajam novērtējumam (MEteorology), kā arī viens (vai divi) burts(i), lai norādītu obligāto daļu M (Mandatory), izvēles daļu O (Optional) vai dažādās pieauguma novērtējuma daļas (EV, apzīmējot novērtējumu (EValuation)), izkritumu novērtējumā (A, apzīmējot gaisu (Air)) vai meteoroloģisko parametru novērtējumā (C, apzīmējot klimatu (Climate), vai D, apzīmējot bojājumus (Damage). Ja datu apstrādi attiecībā uz 16 x 16 km koordinātu tīkla parauglaukumiem veic vienā un tajā pašā vietā, tas var radīt neskaidrības, jo dažkārt izmanto līdzīgus datņu nosaukumus. Šādā gadījumā gada kodus iepriekšminētajos datņu nosaukumos varētu pagarināt, izmantojot 1000 (piemēram, XX2995. SOM)." — pievieno šādas 10 veidlapas (XX1995. PLD, XX1995. DEM, XX1995. DEO, XX1995. DEA, XX1995. PLM, XX1995. MEM, XX1995. MEC, 8.d veidlapa, XX1995. MEO, XX1995. MED): 7.a veidlapa XX1995. PLD Saīsinātā parauglaukumu datne, kas izmantojama kopā ar izkritumu mērījumiem +++++ TIFF +++++ 7.b veidlapa XX1995. DEM Datne ar izkritumu mērījumu datiem (obligātie parametri) +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ 7.c veidlapa XX1995. DEO Datne ar gaisa koncentrācijas mērījumu datiem (izvēles) +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ 7.d veidlapa XX1995. DEA Datne ar gaisa koncentrācijas mērījumu datiem (izvēles) +++++ TIFF +++++ 8.a veidlapa XX1995. PLM Saīsinātā parauglaukumu datne, kas izmantojama kopā ar meteoroģiskajiem mērījumiem +++++ TIFF +++++ 8.b veidlapa XX1995. MEM Datne ar meteoroloģisko mērījumu datiem +++++ TIFF +++++ 8.c veidlapa XX1995. MEC Klimatisko aprēkinu datne +++++ TIFF +++++ 8.d veidlapa +++++ TIFF +++++ 8.e veidlapa XX1995. MEO Apzināto meteoroloġisko elementu gadījumu datne +++++ TIFF +++++ 8.f veidlapa XX1995. MED Parauglaukumu datne ar informāciju par novērotiem bojājumiem, ko izraisījuši meteoroloģiskie elementi +++++ TIFF +++++ — Sarakstu papildina ar šādiem punktiem: "Informācija attiecībā uz izkritumu monitoringu 37) Paraugu ņemšanas ierīces kods Izkritumu paraugu ņemšanas ierīcēm lieto šādus kodus: 1 : caurteces nokrišņi 2 : kopējie izkritumi 3 : mitrie izkritumi 4 : nokrišņi, kas notek gar stumbru 5 : migla 6 : ledus migla 7 : gaisa koncentrācija 9 : citi iemesli Sīkas ziņas par izmantotajām ierīcēm norāda tā dokumenta pielikumā, kurā ir dota pamatinformācija. 37.a) Paraugu daudzums Kopējo savākto paraugu daudzumu sadala atbilstīgi savācēja(-u) paraugu ievākšanas laukumam un norāda milimetros. 38) Monitoringa posma pirmā un pēdējā diena Monitoringa posma pirmo un pēdējo dienu norāda veidlapās, izmantojot to pašu formātu, kāds ir novērošanas, novērtējuma un analīzes veikšanas dienai (sk. 3. punktu). Monitoringa posms sastāv no viena vai vairākiem mērījumu posmiem. To mērījumu posmu ilgumam, kas ietilpst vienā monitoringa posmā, būtu jābūt vienādam. Minimālais mērījumu posma ilgums ir viena nedēļa, bet maksimālais pieļaujamais ilgums — viens mēnesis. Ja gada laikā ir jāizmanto atšķirīgi mērījumu posmi (piemēram, nedēļu gari posmi vasarā un mēnesi gari posmi ziemā), nosaka divus atsevišķus monitoringa posmus, un to rezultātus paziņo atsevišķi, izmantojot iepriekšminētās veidlapas. 39) Mērījumu posmu skaits Veidlapās norāda mērījumu posmu skaitu katrā monitoringa posmā. 40) Posms Norāda tā mērījumu posma numuru, kurā ir savākti attiecīgie paraugi. Katru gadu (1. janvārī vai ap 1. janvāri) iesāk jaunus mērījumu posmus. Ja paraugus, kas savākti vairākos mērījumu posmos, pirms analīzes veikšanas apvieno, dokumenta, kurā ir pamatinformācija, pielikumā norāda precīzas sīkas ziņas par paraugu sajaukšanu. Pirmā mērījumu posma numuru lieto, lai norādītu analīzes posmu (piemēram, ja paraugus, kas savākti 9., 10., 11. un 12. posmā, apvieno vienā paraugā analīzes nolūkiem, šim paraugam piešķir posma numuru 9). Informācija attiecībā uz meteoroloģisko monitoringu 41) Vietas kods Parauglaukumā un tā tuvumā var noteikt vairākas mērījumu veikšanas vietas. Tā kā meteoroloģisko parametru mērinstrumentus var uzstādīt dažādās vietās, katra vieta ir jāidentificē. Precīzas sīkas ziņas par attiecīgo novērošanas vietu jāiekļauj tā dokumenta pielikumā, kurā ir meteoroloģiskais novērtējums. Še turpmāk minēti mērījumu veikšanas vietu iespējamo kodu piemēri: Parauglaukumā 1 : zem vainagu klāja standarta meteoroloģiskajā augstumā (1,50 m) 2 : zem vainagu klāja 2 m augstumā (2,00 m) 3 : zem vainagu klāja zemes līmenī (0,10 m) 4 : vainagu klāja augstumā 5 : virs vainagu klāja 6 : zem vainagu klāja 20 cm dziļumā (0,20 m) Ārpus parauglaukuma 7 : atklātā laukā, standarta meteoroloģiskajā augstumā (1,50 m) 8 : atklātā laukā, zemes līmenī (0,10 m) 9 : atklātā laukā, 10,00 m augstumā … utt. 42) Instrumenta kods Meteoroloģijas paraugu ņemšanas ierīcēm lieto šādus kodus: 10 : nolasīšana 20 : mehāniskā reģistrācija 30 : reģistrācija uz papīra 40 : autonomā digitālā reģistrācija 50 : digitālā reģistrācija (integrētā datu reģistrācijas ierīce). Ja izmanto vairākus atšķirīga tipa, markas utt. instrumentus, var lietot individuālus numurus (piemēram, 11 — mata higrometrs, 12 — sausais/saslapinātais termometrs (psihrometrisko termometru pāris). Sīkas ziņas par izmantotajām ierīcēm norāda tā dokumenta pielikumā, kurā ir meteoroloģiskais novērtējums. 43) Temperatūras Temperatūras norāda Celsija grādos, izmantojot plus/mīnus formu un divus skaitļus plus vienu decimāldaļskaitli (piemēram, + 12,5). 44) Relatīvais mitrums Relatīvo mitrumu norāda kā posma vidējo vērtību divu skaitļu un viena decimāldaļskaitļa formā (piemēram, 62,5). 45) Vēja ātrums Vēja ātrumu norāda kā vidējo vēja ātrumu metros sekundē (m/s) maksimums trīs skaitļu formā (piemēram, 25). 46) Vēja virziens Valdošo vēja virzienu nosaka atbilstīgi kompasa grādiem (Ziemeļi = 0o, Austrumi = 90o, Dienvidi = 180o un Rietumi = 270o). 47) Saules radiācija Kopējo saules radiāciju attiecīgajā posmā norāda vatos uz kvadrātmetru (W/m 48) Meteoroloģisko elementu skaits pa nedēļām Meteoroloģisko elementu gadījumus norāda pa nedēļām, izmantojot standarta nedēļu numerāciju. 1. nedēļa sākas 1. janvārī vai ap 1. janvāri. Attiecībā uz meteoroloģisko elementu, kas ilgst tikai vienu dienu, nedēļu numuri "no" un "līdz" ailēs ir vienādi. 49) Ekstremālā vērtība Meteoroloģiskā elementa ekstremalitātes pakāpi apzīmē ar šādiem kodiem: 1 : (ļoti) tuva saskaņā ar meteoroloģiskā elementa definīciju 2 : īpaši ilga 3 : īpaši intensīva 4 : īpaši ilga un īpaši intensīva. 50) Novērotie bojājumi Norāda numuru un nosaukumu, ar kādu bojājums ir minēts 8.d veidlapā (ja tā ir piemērojama) vai īsu norādi un atsauci uz plašāku paskaidrojumu ziņojumā par veikto analīzi vai novērtējumu (skat. IX pielikumu, II 8. punktu). Tajā pašā ziņojumā būtu jāietver arī sīkas ziņas par ekstremālo vērtību, simptomiem un bojājumu izplatīšanos." -------------------------------------------------- II PIELIKUMS Regulu (EK) Nr. 1091/94 papildina ar šādu: " VIII PIELIKUMS KOPĪGAS METODES IZKRITUMU MĒRĪJUMIEM PASTĀVĪGAJOS NOVĒROŠANAS PARAUGLAUKUMOS I. Vispārīgas piezīmes Mērījumus veic nepārtraukti, izmantojot atlasītus pastāvīgos novērošanas parauglaukumus. Lai dalībvalstis veiktu izkritumu monitoringu, izvēlas vismaz 10 procentus no pastāvīgajiem novērošanas parauglaukumiem. Mērījumi attiecībā uz caurteces nokrišņiem (zem vainagu klāja), nokrišņiem, kas notek gar stumbru (zem vainagu klāja, dižskābardim), un mitrajiem izkritumiem vai kopējiem izkritumiem (atklātā platībā mežā) ir obligāti. To ierīču uzstādīšanu, kas paredzētas obligāto parametru mērīšanai, pabeidz līdz 1995. gada decembrim. Visi citi mērījumi, piemēram, nokrišņi, kas notek gar stumbru (citām sugām, izņemot dižskābardi), migla un gaisa koncentrācijas, ir izvēles. Izkritumu monitoringu veic, pamatojoties uz noteiktu posmu (piemēram, ik mēnesi vai nedēļu). Lai samazinātu analīžu izmaksas, var apvienot paraugus, kas savākti vairākos secīgos posmos. Starptautiskās Sadarbības programmas mežu jautājumos Izkritumu ekspertu grupas darba rezultāti ir pamatā še turpmāk minētajiem sīkiem tehniskiem datiem. Atsaucas uz rokasgrāmatu, ko sagatavojusi šī ekspertu grupa, jo īpaši attiecībā uz konkrētiem datiem saistībā ar paraugu ņemšanas ierīcēm, paraugu ņemšanas metodēm, kvalitātes nodrošināšanu un datu apstrādi. II. Monitoringa metodoloģija II.1. Monitorings, ko veic zem meža vainagu klāja Kad vien iespējams, mēraparatūru caurteces nokrišņu mērīšanai uzstāda faktiskajā parauglaukumā. Lai izvairītos nodarīt kaitējumu sakņu sistēmai, tās daļas, kas jāuzstāda atsegumos (paraugu savācēji, reģistrācijas ierīces utt.) var uzstādīt ārpus faktiskā parauglaukuma buferzonā. Dižskābaržu mežā uzstāda arī ierīces nokrišņu, kas notek gar stumbru, savākšanai. Tā kā šie paraugu savācēji ir arī jāuzglabā atsegumā (vai tajā pašā atsegumā), ir ieteicams izvēlēties kokus ārpus faktiskā parauglaukuma, piemēram, buferzonā. Caurteces nokrišņu un nokrišņu, kas notek gar stumbru, mērījumi būtu jāveic tā, lai rezultāti būtu reprezentatīvi attiecībā uz noteiktā parauglaukuma platību. Tas nozīmē, ka būtu jāizmanto pietiekams daudzums paraugu. II.2. Monitorings atklātā platībā meža teritorijā Vietā, kas atrodas blakus faktiskajam parauglaukumam (2 km robežās), ierīko mitro izkritumu un/vai kopējo izkritumu paraugu savācējus. Iepriekšminētā vieta būtu jāizvēlas tā, lai apkārtesošie objekti neatrodas tuvāk par šo objektu augstumu, kas reizināts ar divi. II.3. Mērījumu posms Mērījumus veic katru mēnesi, katru nedēļu vai intervālā starp šiem diviem minētajiem, piemēram, katrās divās vai trijās nedēļās, galvenokārt atkarībā no vispārējiem laika apstākļiem konkrētā parauglaukumā (būtu jāizvairās no iztvaikošanas un aļģu augšanas paraugu tvertnēs). Ja gada laikā ir jāizmanto atšķirīgi mērījumu posmi (piemēram, nedēļu gari posmi vasarā un mēnesi gari posmi ziemā), nosaka divus atsevišķus monitoringa posmus, un to rezultātus paziņo atsevišķi, izmantojot iepriekšminētās veidlapas. Vienā monitoringa posmā ietilpstošo mērījumu posmu ilgums ir nemainīgs. Monitoringam zem meža vainagu klāja un atklātā laukā izmanto vienādu mērījumu posmu. II.4. Paraugu ņemšana, darbības ar paraugiem Paraugu savākšanai jāizmanto tīri mērtrauki un tvertnes. Šo mērierīču skalošanai izmanto dejonizētu ūdeni. Ņemot paraugus un transportējot, ir svarīgi tvertnes pasargāt no gaismas un glabāt vēsumā. Saulainā un siltā laikā var pievienot konservantus, lai izvairītos no aļģu augšanas tvertnēs. Šādā gadījumā būtu jāizmanto tikai tādi konservanti, kas netraucē attiecīgo interesējošo jonu analīzi. II.5. Paraugu iepriekšēja apstrāde, transportēšana un glabāšana Nosaka apjomu visiem paraugiem, kas savākti no visiem atsevišķiem caurteces nokrišņu, nokrišņu, kas notek gar stumbru, vai atklātā vietā esošiem paraugu savācējiem. Paraugus var analizēt atsevišķi vai kopā ar paraugiem no paralēli uzstādītām tāda paša tipa ierīcēm. Caurteces nokrišņu, nokrišņu, kas notek gar stumbru, vai atklātā vietā savāktus paraugus analizē atsevišķi. Paraugus no nokrišņu, kas notek gar stumbru, mērījumiem var apvienot tikai attiecībā uz tās pašas sugas, līdzīga lieluma un pārsvara pakāpes kokiem. Paraugus, kas savākti īsos posmos, var analizēt tādus, kādi tie ir, vai pirms analīzes var pievienot ikmēneša paraugiem. Ja paraugus sajauc (apvieno), to būtu jādara proporcionāli kopējam paraugu apjomam. Paraugus transportē uz laboratoriju pēc iespējas drīz (ieteicams aukstumkastēs) un glabā aukstā (4 oC) un tumšā noliktavā, līdz tiem veic analīzes. II.6. Vispārīga pamatinformācija Apkopo šādu informāciju: - parauglaukuma numurs, - paraugu ņemšanas ierīces kods, - monitoringa posma pirmā diena, - monitoringa posma pēdējā diena, - (vienādu) mērījumu posmu skaits monitoringa posmā. Var apkopot papildu izvēles informāciju, kas ir noderīga rezultātu interpretācijai, piemēram, lapu virsmas raupjums, lapu virsmas platības koeficients utt. II.7. Ķīmiskā analīze Katrā paraugā obligāti (Obl.) vai pēc izvēles (Izv.) nosaka šādus parametrus: Parametri | Caurteces nokrišņi | Kopējie/mitrie izkritumi | Nokrišņi, kas notek gar stumbru | Migla | Gaiss | dižskābardim | citām sugām | pH | Obl. | Obl. | Obl. | Izv. | Izv. | Vadītspēja | Obl. | Obl. | Obl. | Izv. | Izv. | | K | Obl. | Obl. | Obl. | Izv. | Izv. | Izv. | Ca | Obl. | Obl. | Obl. | Izv. | Izv. | Izv. | Mg | Obl. | Obl. | Obl. | Izv. | Izv. | Izv. | Na | Obl. | Obl. | Obl. | Izv. | Izv. | Izv. | N-NH4 | Obl. | Obl. | Obl. | Izv. | Izv. | | Cl | Obl. | Obl. | Obl. | Izv. | Izv. | | N-NO3 | Obl. | Obl. | Obl. | Izv. | Izv. | | S-SO4 | Obl. | Obl. | Obl. | Izv. | Izv. | Izv. | Sārmainība | Obl. | Obl. | Obl. | Izv. | Izv. | | Nkopējais | Obl. | Izv. | Obl. | Izv. | Izv. | | Al3+ | Izv. | Izv. | Izv. | Izv. | Izv. | | Mn2+ | Izv. | Izv. | Izv. | Izv. | Izv. | | Fe3+ | Izv. | Izv. | Izv. | Izv. | Izv. | | PO43– | Izv. | Izv. | Izv. | Izv. | Izv. | | Cu | Izv. | Izv. | Izv. | Izv. | | | Zn | Izv. | Izv. | Izv. | Izv. | Izv. | | Hg | Izv. | Izv. | Izv. | Izv. | | | Pb | Izv. | Izv. | Izv. | Izv. | Izv. | | Co | Izv. | Izv. | Izv. | Izv. | | | Mo | Izv. | Izv. | Izv. | Izv. | | | Cd | Izv. | Izv. | Izv. | Izv. | | | Skopējais | Izv. | Izv. | Izv. | Izv. | | | Norg | Izv. | Izv. | Izv. | Izv. | | | CTOC | Izv. | | Izv. | Izv. | | | CDOC | Izv. | | Izv. | Izv. | | | Pkopējais | Izv. | Izv. | Izv. | Izv. | | | O3 | | | | | | Izv. | SO2 | | | | | | Izv. | SO4 | | | | | | Izv. | NO2 | | | | | | Izv. | NO | | | | | | Izv. | HNO2 | | | | | | Izv. | HNO3 | | | | | | Izv. | NH4NO3 | | | | | | Izv. | NH3 | | | | | | Izv. | Izv. Gaistoši organiski savienojumi (GOS) | | | | | | Izv. | II.8. Datu nosūtīšana Dalībvalstis šo informāciju standartizētā formā nosūta Komisijai par katru parauglaukumu, kur ir veikts izkritumu monitorings (sk. VII pielikumu, 7.a, 7.b, 7.c un 7.d veidlapu). " -------------------------------------------------- III PIELIKUMS Regulu (EK) Nr. 1091/94 papildina ar šādu IX pielikumu: " IX PIELIKUMS KOPĪGAS METODES METEOROLOĢISKO MĒRĪJUMU VEIKŠANAI PASTĀVĪGAJOS NOVĒROŠANAS PARAUGLAUKUMOS I. Vispārīgas piezīmes Laika posmā līdz 1996. gada vidum ir paredzēts pārbaudes posms, kura laikā pēc brīvprātības principa ierobežotā skaitā pastāvīgo parauglaukumu (10 %) veic meteoroloģiskos mērījumus. 1996. gada otrajā pusē notiks novērtējums un pieņems lēmumu par meteoroloģisko mērījumu turpināšanas sīkākiem datiem un intensitāti. Papildus novērojumiem ierobežotā skaitā parauglaukumu, visos pastāvīgajos novērošanas parauglaukumos būtu jāreģistrē novērotie meteoroloģisko parādību izraisītie bojājumi. Meteoroloģiskos novērojumus iedala trīs daļās: A. faktiskās meteoroloģiskās situācijas mērījumu veikšana parauglaukumā vai tā tuvumā (ierobežotā skaitā parauglaukumu); B. ilgtermiņa klimatiskās situācijas noteikšana (visos parauglaukumos) un iespējamo bojājumus izraisošo meteoroloģisko elementu noteikšana (ierobežotā skaitā parauglaukumu); C. ekstremālu laika apstākļu izraisītu koku bojājumu novērošana parauglaukumā (visos parauglaukumos). Faktiskos mērījumus (A) veiks atlasītos parauglaukumos, ieteicams parauglaukumos, kurus izmanto arī izkritumu monitoringam (skat. VIII pielikumu). Pārbaudes posmā dalībvalstis pašas var izvēlēties mērījumu veikšanas metodes, ierīces un biežumu. Ir paredzams, ka novērtējuma procesā formulēs ieteikumus attiecībā uz metodēm, ierīcēm un biežumu. II. Inventarizācijas metodoloģija II.1. Paraugu ņemšanas ierīču atrašanās vieta Mēraparatūra visām meteoroloģisko parametru (A) monitoringa darbībām atrodas parauglaukumā vai tā tuvumā. Attiecībā uz dažiem parametriem (nokrišņu daudzumu, vēju, radiāciju utt.) mērījumi ir jāveic atklātā platībā mežā. Citus parametrus (piemēram, augsnes temperatūru) var labāk kontrolēt zem koku vainaga. Pārbaudes posmā neparedz nekādus ierobežojumus vai konkrētu uzstādīšanas kārtību. Ja novēro tādus parametrus kā saules radiācija, nokrišņu daudzums utt., būtu jāizvēlas pietiekami liela "atklāta platība mežā" ārpus mežaudzes. Šai vietai būtu jāatrodas pēc iespējas tuvāk parauglaukumam, tajā jābūt līdzīgiem apstākļiem (nogāze, augstiene utt.), un tai jāatrodas vislabāk 2 km robežās no parauglaukuma. Ja vien iespējams, minētās meteoroloģisko mērījumu ierīces būtu jāapvieno ar ierīcēm izkritumu mērīšanai. Lai izvairītos nodarīt kaitējumu sakņu sistēmai un augsnes stāvoklim, minētās ierīces būtu jāizvieto tā, lai tās var sasniegt un uzturēt, faktiski nešķērsojot parauglaukumu. II.2. Metodes faktisko meteoroloģisko parametru mērījumiem parauglaukumā vai tā tuvumā (A) Pārbaudes posmā dalībvalstis pašas var izvēlēties mērījumu veikšanas metodes, ierīces un biežumu. Ierobežotā skaitā parauglaukumu būtu jānovēro meteoroloģiskie parametri. - Ja iespējams, ierobežotā skaitā parauglaukumu būtu jāuzstāda stacija intensīvai un nepārtrauktai meteoroloģisko parametru mērīšanai. Šādā gadījumā ir ieteicams veikt nepārtrauktus šādu parametru mērījumus: Parametrs | Metode | Nokrišņu daudzums | mērtrauks/datu reģistrācijas ierīce | Gaisa temperatūra | datu reģistrācijas ierīce | Augsnes temperatūra (piemēram, 0,20 m dziļumā) | datu reģistrācijas ierīce | Relatīvais mitrums | datu reģistrācijas ierīce | Vēja ātrums | datu reģistrācijas ierīce | Vēja virziens | datu reģistrācijas ierīce | Saules radiācija | datu reģistrācijas ierīce | Vietās, kur parasti ir sniegs, būtu jāuzstāda īpaši sniega savācēji. - Kā alternatīva situācijām, kad nevar uzstādīt šādas stacijas intensīvai nepārtrauktai meteoroloģisko parametru mērīšanai, ir ieteicams ierobežotā skaitā parauglaukumu uzstādīt ierīces, lai kontrolētu šādus parametrus ar šādu biežumu: Parametrs | Biežums | Nokrišņu daudzums | katru dienu | Temperatūra (maksimālā vai minimālā) | katru dienu | Augsnes temperatūra | katru dienu | Relatīvais mitrums | pēc izvēles | Vējš (virziens un ātrums) | pēc izvēles | Saules radiācija | pēc izvēles | Dažos gadījumos informāciju par vēju un saules radiāciju var iegūt no netālu esošām meteoroloģiskām stacijām. II.3. Informācijas apkopošana, glabāšana un iesniegšana Apkopo šādu informāciju: - parauglaukuma numurs, - sīki dati par izmantotajām ierīcēm (aparatūru), - parauglaukumu atrašanās vieta (garums, platums, augstums) un to ierīču atrašanās vieta, kas attiecas uz minēto parauglaukumu, - mērījumu veikšanas sākuma un beigu dienas, - biežums (posmu skaits). Dalībvalstīm nav Komisijai jāpaziņo dati, kas iegūti, veicot dažādus sīkus mērījumus (temperatūras, nokrišņu daudzuma, vēja utt.), bet jāglabā šie dati drošā veidā. Par katru parauglaukumu, kur veikti minētie mērījumi, apkopo savāktos datus un sastāda kopsavilkumu, ko iesniedz Komisijai līdz 1996. gada vidum. Šajā kopsavilkumā ietver informāciju pa mēnešiem vai četru nedēļu posmiem, izmantojot veidlapas XX1993. PLM (8.a) un XX1993. MEM (8.b). II.4. Ilgtermiņa klimatiskās situācijas noteikšana (B) Attiecībā uz katru parauglaukumu pēc iespējas labāk nosaka ilgtermiņa klimatisko situāciju. Tā kā nav pieejami faktiski dati par parauglaukumu, izmanto esošos datus, lai novērtētu ilgtermiņa klimatisko situāciju attiecīgajā parauglaukumā (atklātā laukā mežā). To dara tikai vienreiz. Rezultātus paziņo Komisijai, izmantojot XX1995. MEC (8.c) veidlapu. II.5. Iespējamo bojājumus izraisošo meteoroloģisko elementu noteikšana (B) Attiecībā uz katru parauglaukumu, kur veic meteoroloģiskos mērījumus, sāk ar iespējamo bojājumus izraisošo meteoroloģisko elementu saraksta sagatavošanu. Katru meteoroloģisko elementu definē ar meteoroloģiskiem terminiem, izmantojot parametrus, kas ir pieejami par attiecīgo parauglaukumu. Dalībvalstis nepārtraukti atjaunina šo iespējamo bojājumus izraisošo meteoroloģisko elementu sarakstu ikreiz, kad kļūst pieejama jauna informācija. Minēto informāciju par meteoroloģiskajiem elementiem paziņo Komisijai, izmantojot XX1995. MEL (8.d) veidlapu. II.6. Ziņojumi par iepriekš definētajiem meteoroloģiskajiem elementiem un to biežumu/ekstremālo vērtību (A un B). Attiecībā uz ierobežotu skaitu parauglaukumu, par kuriem ir kļuvusi pieejama sīkāka informācija, nosaka iepriekš definēto meteoroloģisko elementu (II 5. punkts) biežumu un ekstremālo vērtību. Par katru sarakstā iekļauto meteoroloģisko elementu norāda tā gadījumu skaitu un relatīvo ekstremālo vērtību. Informāciju par meteoroloģisko elementu biežumu un ekstremālo vērtību iesniedz Komisijai, izmantojot XX1995. MEO(8.e) veidlapu. Gadījumā, ja saraksts ir papildināts ar jauniem meteoroloģiskiem elementiem vai tajā izdarītas izmaiņas, iepriekšējos gados reģistrētos biežuma un ekstremālās vērtības datus arī atjaunina. II.7. Ziņojumi par faktiski novērotajiem bojājumiem (C) Kad vien, apmeklējot parauglaukumu, ir novēroti bojājumi, kam ir skaidrs meteoroloģisks cēlonis, to paziņo Komisijai līdz 1996. gada vidum, izmantojot XX1995. MED (8.f) veidlapu. Ziņojumā iekļauj informāciju par cēloni (sausums, vētra, sals, krusa utt.), novērotajiem bojājumiem (lapotnes zudums, zaru vai jauno atvašu (dzinumu) salaušana vai atmirums utt.) un tā laikposma novērtējumu, kurā fiksēts attiecīgais meteoroloģiskais elements. II.8. Novērtējuma ziņojums par meteoroloģiju Dalībvalstis kopā ar informāciju standartizētajās veidlapās (ciparu formā), kā aprakstīts II 3., II 4. II 6. un II 7. punktā, nosūta Komisijai novērtējuma ziņojumu ar pamatinformāciju par izmantotajām metodēm, modeļiem un rezultātu interpretāciju. Attiecībā uz iepriekš definēto meteoroloģisko elementu (II 5. punkts) saraksta paziņošanu ir ieteicams izmantot veidlapu, kas līdzīga parauga veidlapai 8.d. Šīs veidlapas var pievienot kā pielikumu meteoroloģiskā novērtējuma ziņojumam. " --------------------------------------------------