2)

lēmuma 3. panta 8. un 9. punktu aizstāj ar šādiem: “8. Saskaņā ar saprašanās memorandā paredzētajiem noteikumiem Portugāle 2014. gadā pieņem šādus pasākumus: a) vispārējās valdības budžeta deficīts 2014. gadā nepārsniedz 4 % no IKP, un netiek pieļauta jaunu nokavēto maksājumu uzkrāšanās. Deficīta mērķa aprēķinā neņem vērā iespējamās budžeta izmaksas banku atbalsta pasākumiem valdības finanšu sektora stratēģijas kontekstā. Lai sasniegtu šo mērķi, Portugāle veic konsolidācijas pasākumus 2,3 % apmērā no IKP, kā noteikts 2014. gada Budžeta likumā un papildinošajos tiesību aktos, kas pieņemti šajā nolūkā; b) lai kontrolētu izdevumu iespējamu pārsniegšanu, valdība cieši uzrauga ministriju izdevumu maksimālā apjoma ievērošanu, izstrādājot ikmēneša ziņojumus Ministru padomei; c) Portugāle steidzami definē un ievieš paredzētās izmaiņas apgādnieka zaudējuma pensiju saņemšanas nosacījumos, kā arī līdz marta beigām pabeidz pamatlikuma projektu, ar ko regulē tiešsaistes azartspēļu licenču pārdošanas nosacījumus. Turklāt Portugāle izlēmīgi rīkojas, lai pārdotu dažas ostu ekspluatācijas koncesijas, par ko panākta vienošanās; d) lai ievērotu fiskālās konsolidācijas mērķus, uzņēmumu ienākuma nodokļu visaptverošo reformu īsteno, ievērojot esošos budžeta līdzekļus; e) saglabā “atturēšanās no jebkādas darbības” noteikumu attiecībā uz nodokļu izdevumiem centrālajā, reģionālajā vai vietējā līmenī. Vēl vairāk pastiprina centienus apkarot nodokļu nemaksāšanu un krāpšanu attiecībā uz dažādiem nodokļu veidiem, inter alia uzraugot e-rēķinu sistēmu. Līdz divpadsmitajam pārskatam veic pētījumu par ēnu ekonomiku mājokļu tirgū, lai meklētu veidus, kā ierobežot nodokļu nemaksāšanu saistībā ar īres līgumiem; f) gadījumā, ja izpaužas negatīvi juridiski vai citi ar budžeta izpildi saistīti riski, Portugāle īsteno augstas kvalitātes kompensācijas pasākumus, lai sasniegtu deficīta mērķi; g) valdība konkretizē pasākumus, kuri ir vajadzīgi, lai sasniegtu fiskālā deficīta mērķi, kas 2015. gadā nepārsniedz 2,5 % no IKP. Sīki izstrādāti plāni tiks atspoguļoti 2014. gada fiskālās stratēģijas dokumentā, kurš jāpublicē līdz 2014. gada aprīļa beigām un kurā arī tiks konkrēti norādītas izdevumu maksimālās robežas pa nozaru ministrijām. Lai atbilstu Savienības budžeta sistēmas prasībām, minētajā dokumentā iekļauj arī informāciju par budžeta vidēja termiņa plāniem; h) 2015. gada konsolidācijas stratēģiju cita starpā atbalsta šādi pasākumi: i) valdība 2014. gadā izstrādā vienotu algu skalu, kura jāievieš 2015. gadā un kuras mērķis ir atalgojuma politikas racionalizācija un konsekvence visos karjeras posmos publiskajā sektorā; ii) vienotās algu piemaksu skalas (to paredzēts ieviest 2014. gadā) fiskālā ietekme pilnībā izpaudīsies 2015. gadā; iii) tiek īstenoti jauni visaptveroši pasākumi kā daļa no notiekošās pensiju reformas, kuru mērķis ir uzlabot pensiju sistēmas ilgtermiņa ilgtspēju. Nesen ieceltā pensiju reformas komiteja izstrādā konkrētus reformas noteikumus. Reforma aptver īstermiņa pasākumus, ar kuriem tiesības uz pensiju tiek vēl vairāk piesaistītas demogrāfiskiem un ekonomiskiem kritērijiem, vienlaikus ievērojot arī progresivitātes principus atbilstoši Konstitucionālās tiesas nolēmumam par publiskā sektora darbinieku pensiju sistēmas (CGA) saskaņošanu ar vispārējo pensiju sistēmu. Konkrētie šīs reformas pasākumi tiks paziņoti līdz divpadsmitā pārskata izstrādes laikam, un likumprojekts tiks iesniegts parlamentā gada pirmajā pusē. Tiek konkretizēti turpmāki pasākumi, kuru mērķis ir nodrošināt pensiju sistēmu ilgtermiņa ilgtspēju. Turklāt valdība nodrošina, ka nesen paaugstinātais pensionēšanās vecums 2014. gada laikā tiek efektīvi piemērots pensionāriem, kuri saņem pensijas saskaņā ar CGA režīmu; un iv) citi pasākumi, ar kuru palīdzību jāsasniedz deficīta mērķis 2,5 % apmērā no IKP, tiks noteikti līdz aprīļa vidum; i) vidējā termiņa fiskālā stratēģija balstās uz turpmākām reformām, kas cita starpā ir izklāstītas priekšlikumā par valsts reformu. Šo reformu mērķis ir uzlabot publiskā sektora efektivitāti un šā sektora sniegto pakalpojumu kvalitāti. Balstoties uz konsultāciju ar sociālajiem partneriem pirmo kārtu, divpadsmitajā pārskatā tiks izvērtēti saistībā ar šo plānu gūtie panākumi; j) Portugāle kā daļu no 2014. gada budžeta publicē ziņojumu par nodokļu izdevumiem, kurš aptver centrālās, reģionālās un vietējās pārvaldes iestādes; k) Portugāle līdz 2014. gada jūnija beigām ievieš Finanšu ministrijā grāmatvedības funkciju, lai uzlabotu publiskā sektora grāmatvedības un pārskatu sniegšanas sistēmu. Tās uzdevumi cita starpā būs nodrošināt pienācīgu grāmatvedību attiecībā uz valdības bankas kontu ieņēmumiem, izdevumiem, aktīviem un saistībām, kā arī parādiem un PPP; l) Saistību kontroles likums tiek pilnībā īstenots visās publiskā sektora struktūrās, lai novērstu jaunu kavēto maksājumu rašanos; m) Portugāle veic papildu pasākumus, lai vēl vairāk nostiprinātu savu valsts finanšu pārvaldības sistēmu. Portugāle pārskata Budžeta pamatlikumu, lai līdz marta beigām pilnībā transponētu attiecīgos Savienības tiesību aktus. Turklāt Portugāle veic aptverošāku Budžeta pamatlikuma pārskatīšanu, lai samazinātu budžeta sadrumstalotību, ko panāk, ierobežojot budžeta vienību skaitu un pārskatot pašu ieņēmumu klasifikāciju, kā arī lai racionalizētu budžeta apropriāciju struktūru, palielinātu pārskatatbildību un vēl lielākā mērā nostiprinātu valsts finanses vidēja termiņa plānā. Galvenos jaunā likuma aspektus un struktūru izstrādā līdz 2014. gada aprīļa beigām. Portugāle nodrošina, ka pasākumus, kuru mērķis ir īstenot jauno budžeta plānu centrālās valdības līmenī, piemēro arī reģionālajā un vietējā līmenī; n) Portugāle pilnībā īsteno jauno tiesisko un institucionālo PPP sistēmu. PPP līgumu pārskatīšana notiek dažādās nozarēs, lai ierobežotu šīs pārskatīšanas ietekmi uz budžetu. Ikgadējie ziņojumi par PPP nodrošina no PPP un koncesijām izrietošo fiskālo risku visaptverošu novērtējumu, lai tādējādi laicīgi novērtētu budžeta fiskālos riskus. Ņemot vērā jauno VU pamatlikumu un saskaņā ar pastiprināto Finanšu ministrijas kā akcionāra lomu, vēl vairāk palielina VU uzraudzībai paredzētās tehniskās vienības darbinieku skaitu. Valdība turpina savu visaptverošo VU pārstrukturēšanas programmu, lai arī turpmāk nodrošinātu un uzlabotu līdzsvarotus darbības rezultātus. Valdība turpina jau uzsāktos privatizācijas projektus; o) Portugāle turpina reformu programmu ceļā uz modernu un efektīvāku ieņēmumu administrēšanu, kas atbilst starptautiskajai paraugpraksei. Portugāle līdz 2014. gada martam publicē sarakstu ar 50 % no tām vietējām nodokļu iestādēm, kas jāslēdz līdz 2014. gada maijam. To resursu apjomu, kas nodokļu administrācijā ir paredzēti revīzijai, līdz divpadsmitajam pārskatam palielina vismaz par 30 % no kopējā darbinieku skaita. Nodokļu administrācijā tiek izveidota jauna nodokļu maksātāju pakalpojumu nodaļa, kurā apvienoti dažādi nodokļu maksātājiem paredzēti pakalpojumi. Riska pārvaldības struktūrvienībai jābūt pilnīgā darbgatavībā 2014. gada pirmajā ceturksnī, sākotnēji veltot galveno uzmanību mērķtiecīgiem projektiem, kuru nolūks ir uzlabot pašnodarbinātu speciālistu un ļoti turīgu privātpersonu nodokļu saistību izpildi. Nodokļu saistību izpildi uzrauga nepārtraukti. Tiek pastiprināts tiesiskais un normatīvais regulējums noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas jomā, lai efektīvāk apkarotu noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un predikatīvos noziegumus, tostarp nodokļu noziegumus; p) Portugāle iesniedz ziņojumu ar šādiem mērķiem: i) apzināt dienestu un jurisdikciju pārklāšanos starp centrālo un vietējo valdības līmeni, kā arī citu trūkumu avotus; un ii) reorganizēt ministriju decentralizēto dienestu tīklu galvenokārt ar Lojas do Cidadão (pārvaldes un sabiedrisko pakalpojumu vienas pieturas aģentūras) tīkla un citu risinājumu palīdzību, efektīvāk aptverot ģeogrāfiskos reģionus un pastiprinot kopēju pakalpojumu un digitālās pārvaldības izmantošanu; q) Portugāle publiskā sektora pārvaldē turpina īstenot kopējo pakalpojumu stratēģiju, jo īpaši attiecībā uz cilvēkresursu pārvaldību un informācijas un sakaru tehnoloģiju jomā; r) Portugāle turpina īstenot reformas, kas attiecas uz cilvēkresursu vadību valsts pārvaldē. Balstoties uz aptauju un ziņojumu par algas piemaksām, līdz divpadsmitajam pārskatam tiek iesniegts likumprojekts par vienotu algas piemaksas skalu, lai īstenotu to līdz 2014. gada jūnijam. Līdz 2014. gada martam parlaments apstiprina jauno vispārējo likumu par nodarbinātību valsts pārvaldē; ar šo likumu tiek vienkāršoti un apkopoti esošie noteikumi par nodarbinātību publiskajā sektorā, orientējoties pēc privātā sektora Darba kodeksa struktūras; s) Portugāle nodrošina efektivitāti un lietderīgumu veselības aprūpes sistēmā, turpinot racionāli izmantot pakalpojumus un kontrolējot izdevumus, tostarp valsts izdevumus par zālēm un stacionāro aprūpi, un novēršot kavētos maksājumus; t) Portugāle turpina šobrīd notiekošo slimnīcu tīkla reorganizāciju un racionalizāciju, specializējot, koncentrējot un pārdalot slimnīcu sniegtos pakalpojumus, un nodrošina to, ka tiek īstenots daudzgadu darbības plāns slimnīcu reorganizācijai; u) Portugāle veic reformas, lai novērstu lielo segmentāciju darba tirgū; v) makroekonomikas nelīdzsvarotības novēršanas nolūkā Portugāle veicina tādas atalgojuma sistēmas attīstību, kas atbilst mērķim sekmēt darbvietu radīšanu un uzlabot uzņēmumu konkurētspēju. Programmas darbības laikposmā minimālā alga tiek palielināta tikai tad, ja to pamato norises ekonomikā un darba tirgū; w) Portugāle turpina nodrošināt aktīva darba tirgus politikas efektivitāti saskaņā ar novērtējuma ziņojumu un rīcības plānu valsts nodarbinātības dienestu darbības uzlabošanai; x) Portugāle turpina īstenot savos rīcības plānos izklāstītos pasākumus, lai uzlabotu vidējās izglītības, kā arī arodizglītības un apmācības kvalitāti un palielinātu uzņēmumu iesaisti arodizglītības un izglītības sistēmā; y) Portugāle īsteno plānu, lai izveidotu neatkarīgu uzņēmumu loģistikas pakalpojumu sniegšanai gāzes un elektroenerģijas jomā; z) Portugāle īsteno piemērotus pasākumus, lai likvidētu enerģijas tarifu parādu un nodrošinātu valsts elektroenerģijas sistēmas ilgtspēju; aa) Portugāle pieņem pasākumus, kas veicina transporta sistēmas darbību; pilnībā tiek īstenots 2011.–2015. gada stratēģiskais plāns transporta jomā, tostarp ilgtermiņa pasākumi efektivitātes un ilgtspējas nodrošināšanai; bb) Portugāle turpina transponēt ES dzelzceļa nozares tiesību aktu paketes; cc) Portugāle turpina uzlabot ostu pārvaldes sistēmu, tās saimniecisko regulējumu un darbību; dd) Portugāle turpina atcelt šķēršļus ienākšanai tirgū, mīkstināt esošās atļauju saņemšanas prasības un samazināt administratīvo slogu pakalpojumu nozarē; ee) Portugāle pabeidz pieņemt būvniecības likumus un citus atlikušos sektorālos grozījumus, kas ir nepieciešami, lai pilnībā īstenotu Direktīvu 2006/123/EK, un vajadzības gadījumā iesniedz tos parlamentā; ff) valdība iesniedz parlamentam grozītos arodorganizāciju statūtus; gg) Portugāle uzlabo uzņēmējdarbības vidi, pabeidzot sāktās reformas administratīvā sloga samazināšanai, jo īpaši panākot to, ka pilnībā darbojas vienotais kontaktpunkts, lai nodrošinātu atbilstību Direktīvai 2006/123/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2005/36/EK (5), un vēl vairāk vienkāršojot esošās licencēšanas procedūras, noteikumus un citus ekonomiku apgrūtinošus administratīvus slogus, kas ir būtisks šķērslis saimnieciskās darbības attīstībai; hh) pēc grozījumu pieņemšanas Likumā 6/2006 par jaunajiem pilsētas īpašumu īres līgumiem un dekrētlikumā, ar ko vienkāršo renovācijas administratīvo procedūru, Portugāle veic visaptverošu pārskatu par mājokļu tirgus darbību; ii) valdība apstiprina atbilstošos grozījumus valsts regulatoru statūtos un nodrošina Konkurences iestādes finansējuma modeļa efektīvu darbību; jj) Portugāle izvērtē fakultatīva naudas līdzekļu uzskaites režīma ietekmi PVN jomā; kk) Portugāle turpina īstenot visaptverošu programmu, lai atceltu nevajadzīgas licencēšanas procedūras, noteikumus un citus ekonomiku apgrūtinošus administratīvus slogus. 9. Lai atgūtu uzticību finanšu sektoram, Portugāle tiecas saglabāt atbilstīgu kapitāla līmeni banku nozarē un nodrošināt sakārtotu procesu parādsaistību samazināšanai, ievērojot saprašanās memorandā noteiktos termiņus. Šajā saistībā Portugāle īsteno Portugāles banku nozares stratēģiju, par ko panākta vienošanās ar Komisiju, ECB un SVF, tā, lai tiktu saglabāta finanšu stabilitāte. Jo īpaši Portugāle: a) nodrošina, ka banku kapitāla rezerves arī turpmāk ir adekvātas un atbilst jaunajiem kapitāla prasību noteikumiem, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2013/36/ES (6); b) iesaka bankām ilgtspējīgā veidā stiprināt to nodrošinājumu rezerves; c) vajadzības gadījumā arī nākotnē apņemas sniegt turpmāku atbalstu banku sistēmai, mudinot bankas rast privātus risinājumus, savukārt saskaņā ar Savienības noteikumiem par valsts atbalstu Banku maksātspējas atbalsta mehānisma līdzekļi ir pieejami turpmākam dzīvotspējīgu banku atbalstam, ievērojot stingrus nosacījumus; d) nodrošina banku nozares parādsaistību līdzsvarotu un sakārtotu samazināšanu, kas ir būtiski, lai pastāvīgi likvidētu finansējuma nelīdzsvarotību un vidējā termiņā mazinātu atkarību no Eurosistēmas finansējuma. Banku finansējuma un kapitāla plānus pārskata reizi ceturksnī; e) turpina stiprināt Banco de Portugal uzraudzības padomi, uzlabot tās uzraudzības procesus, kā arī izstrādāt un ieviest jaunu uzraudzības metodiku un instrumentus. Atbilstīgi Savienības līmenī noteiktajam termiņam Banco de Portugal pārskatīs standartus attiecībā uz ienākumus nenesošiem aizdevumiem, lai sasniegtu konverģenci ar attiecīgajos Eiropas Banku iestādes tehniskajos standartos iekļautajiem kritērijiem; f) turpina katru ceturksni uzraudzīt iespējamās banku kapitāla vajadzības, stresa apstākļos piemērojot progresīvu pieeju, tostarp integrējot jauno lejupējo spriedzes testu sistēmu kvalitātes nodrošināšanas procesā, tādējādi ļaujot veikt pārskatu par galvenajiem rezultātu virzītājspēkiem; g) turpina cieši uzraudzīt, kā tiek īstenoti pasākumi, par kuriem panākta vienošanās to banku pārstrukturizācijas plānos, kuras ir saņēmušas valsts kapitāla palīdzību; h) nodrošina, ka laicīgi tiek pārdoti visu trīs valstij piederošo īpašam nolūkam dibināto sabiedrību meitasuzņēmumi un aktīvi, tostarp izmantojot divus atlasītos pakalpojumu sniedzējus; i) analizē banku sanācijas plānus un sniedz sistēmai vadlīnijas par sanācijas plāniem, kuras atbilst attiecīgajiem Eiropas Banku iestādes tehniskajiem standartiem un attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem par kredītiestāžu sanāciju un noregulējumu, un sagatavo noregulējuma plānus, pamatojoties uz banku iesniegtajiem ziņojumiem; j) sagatavo ceturkšņa ziņojumus par jauno pārstrukturizācijas līdzekļu īstenošanu; turpina uzraudzīt finanšu iestādēm paredzētas sistēmas īstenošanu, lai iesaistītos mājsaimniecību parādu ārpustiesas pārstrukturizācijā, un atvieglo uzņēmumu parādu pārstrukturizācijas sistēmas piemērošanu. Sadarbībā ar Banco de Portugal sagatavo stratēģisku plānu, kura mērķis ir risināt uzņēmumu pārmērīgi lielo parādu problēmu un atbalstīt kapitāla pārnešanu uz ekonomikas ražojošajām nozarēm, vienlaikus sekmējot finanšu stabilitāti; k) ar ceturkšņa ziņojumu palīdzību turpina uzraudzīt uzņēmumu un mājsaimniecību augsto parādsaistību līmeni, kā arī turpina īstenot jauno parādu pārstrukturizācijas sistēmu, lai nodrošinātu, ka tā darbojas pēc iespējas efektīvāk; l) pamatojoties uz jau iesniegtajiem priekšlikumiem, veicina uzņēmumu finansējuma alternatīvu diversifikāciju, izstrādā un īsteno risinājumus, kas uzņēmumiem sniedz finansējuma alternatīvas salīdzinājumā ar tradicionāliem banku kredītiem, ko panāk, izmantojot dažādus pasākumus, kuru mērķis ir uzlabot uzņēmumu pieeju kapitāla tirgiem; m) turpina izvērtēt uzlaboto valdības garantēto kredītinstrumentu ietekmi uz faktiskajām procentu likmēm; vajadzības gadījumā ir gatava veikt alternatīvus politikas pasākumus, lai nodrošinātu, ka valdības garantēto aizdevumu piešķiršanas cenas tiek noteiktas konkurētspējīgā un pārredzamā veidā par labu galasaņēmējiem; regulāri ziņo par gūtajiem panākumiem; n) izveido attīstības finanšu iestādi (DFI), kuras mērķis ir racionalizēt un centralizēt to finanšu instrumentu izmantošanu, kurus 2014.–2020. gada plānošanas periodā atbalsta Eiropas strukturālie un investīciju fondi. DFI nepieņem publiskus noguldījumus vai citus atmaksājamus līdzekļus, neizsniedz tiešus aizdevumus, neiegādājas valsts parādzīmes vai nepiešķir valstij aizdevumus. DFI uzņēmējdarbības modelis un statūti tiek izstrādāti tā, lai nepieļautu papildu slogu vai risku valsts finansēm. (5) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/36/EK (2005. gada 7. septembris) par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu (OV L 255, 30.9.2005., 22. lpp.)." (6) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/36/ES (2013. gada 26. jūnijs) par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.).”"