Komisijas Lēmums (2002. gada 25. marts), ar ko izstrādā ekoloģiskos kritērijus Kopienas ekomarķējuma piešķiršanai cietajiem segumiem (izziņots ar dokumenta numuru C(2001) 1174)Dokuments attiecas uz EEZ.



Oficiālais Vēstnesis L 094 , 11/04/2002 Lpp. 0013 - 0027

CS.ES Nodaļa 15 Sējums 07 Lpp. 51 - 65

ET.ES Nodaļa 15 Sējums 07 Lpp. 51 - 65

HU.ES Nodaļa 15 Sējums 07 Lpp. 51 - 65

LT.ES Nodaļa 15 Sējums 07 Lpp. 51 - 65

LV.ES Nodaļa 15 Sējums 07 Lpp. 51 - 65

MT.ES Nodaļa 15 Sējums 07 Lpp. 51 - 65

PL.ES Nodaļa 15 Sējums 07 Lpp. 51 - 65

SK.ES Nodaļa 15 Sējums 07 Lpp. 51 - 65

SL.ES Nodaļa 15 Sējums 07 Lpp. 51 - 65



Komisijas Lēmums (2002. gada 25. marts), ar ko izstrādā ekoloģiskos kritērijus Kopienas ekomarķējuma piešķiršanai cietajiem segumiem (izziņots ar dokumenta numuru C(2001) 1174) (Dokuments attiecas uz EEZ) (2002/272/EK) EIROPAS KOPIENU KOMISIJA, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 17. jūlija Regulu (EK) Nr. 1980/2000 par pārskatītu Kopienas ekomarķējuma piešķiršanas sistēmu [1], un jo īpaši tās 4. pantu un 6. panta 1. punktu, tā kā: (1) Regulā (EK) Nr. 1980/2000 paredzēts, ka Kopienas ekomarķējumu var piešķirt ražojumam, kam ir īpašības, kuru dēļ tas var būtiski uzlabot galvenos vides aspektus. (2) Regulā (EK) Nr. 1980/2000 paredzēts atbilstīgi ražojumu grupām izstrādāt īpašus ekomarķējuma kritērijus. (3) Šajā lēmumā paredzēto pasākumu pamatā ir kritēriju projekts, ko izstrādājusi Eiropas Savienības Ekomarķējuma komiteja, kura izveidota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1980/2000 13. pantu. (4) Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1980/2000 17. pantu, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants Lai cietajiem segumiem piešķirtu Regulā (EK) Nr. 1980/2000 noteikto Kopienas ekomarķējumu, tiem jāietilpst ražojumu grupā — "cietie segumi", kas definēta šī lēmuma 2. pantā, un tiem jāatbilst pielikumā izklāstītajiem ekoloģiskajiem kritērijiem. 2. pants Ražojumu grupā — "cietie segumi" — ietilpst šādi cietie izstrādājumi, ko izmanto kā segumus telpās/ārpus telpām un kam nepiemīt attiecīgas strukturālas funkcijas: dabīgie akmeņi, aglomerētie akmeņi, betona trotuāra plāksnes, terrazzo flīzes, keramikas flīzes un māla flīzes. 3. pants Administratīviem mērķiem minētajai ražojumu grupai — "cietie segumi" — piešķirtais kods ir "021". 4. pants Šo lēmumu piemēro no 2002. gada 1. aprīļa līdz 2006. gada 31. martam. Ja 2006. gada 31. martā nav pieņemti pārskatītie kritēriji minētajai ražojumu grupai, šo lēmumu piemēro līdz 2007. gada 31. martam. 5. pants Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm. Briselē, 2002. gada 25. martā Komisijas vārdā — Komisijas locekle Margot Wallström [1] OV L 237, 21.9.2000., 1. lpp. -------------------------------------------------- PIELIKUMS PAMATPRINCIPI Kritēriju mērķi Šo kritēriju mērķis, jo īpaši, ir veicināt: - ietekmes uz biotopiem un ar to saistītiem resursiem samazināšanu, - enerģijas patēriņa samazināšanu, - toksisku vai citādu piesārņojošu vielu izplūdes samazināšanu vidē, - bīstamo vielu izmantošanas samazināšanu, - informācijas izplatīšanu, kas dos patērētājam iespēju lietot ražojumu efektīvi, līdz minimumam samazinot ietekmi uz vidi. Kritēriji ir noteikti līmeņos, kas veicina to, ka tiek marķēti cietie segumi, kuru ražošanai ir maza ietekme uz vidi. Novērtēšanas un pārbaudes prasības Konkrētas novērtēšanas un pārbaudes prasības norādītas katram kritērijam atsevišķi. Ražojumu grupa ir organizēta šādā veidā (CEN definīcijas ir dotas iekavās), un to var iedalīt 2 lielās apakšgrupās — "dabīgie ražojumi" un "apstrādātie ražojumi". Dabīgie akmeņi (CEN TC 246) ir dabā sastopamie ieži, tostarp marmors, granīts un citi dabīgie akmeņi. "Citi" dabīgie akmeņi ir dabīgie akmeņi, kuru tehniskais raksturojums kopumā atšķiras no marmora un granīta tehniskā raksturojuma, kas formulēts CEN/TC 246/N.237 prEN 12670 — "Dabīgie akmeņi — Terminoloģija". Parasti šādi akmeņi nav viegli pulējami, un ne vienmēr tiek iegūti akmens bluķu veidā: smilšakmens, kvarcīts, slāneklis, šūnakmens, šīferis. "Apstrādāto akmeņu" grupu var iedalīt rūdītajos un apdedzinātajos ražojumos. Rūdītie ražojumi ir aglomerēti akmeņi, betona trotuāra plāksnes un terrazzo flīzes. Apdedzinātie ražojumi ir keramikas flīzes un māla flīzes. Aglomerētie akmeņi ir rūpnieciskie ražojumi, kas izgatavoti no sīku šķembu maisījuma, galvenokārt, no dabīgā akmens grants un saistvielas, kā to paredz CEN/TC 246-229. Parasti grants sastāv no sīkām marmora un granīta granulām, bet saistviela tiek gatavota no mākslīgām sastāvdaļām, piemēram, nepiesātināta poliestera sveķiem vai hidrauliska cementa. Šajā grupā ietilpst arī mākslīgie akmeņi un presētais marmors. Betona trotuāra plāksnes ir ražojumi, kas paredzēti kā segumi ārpus telpām un kas izgatavoti ar vibrokompresijas metodi, sajaucot smiltis, granti, cementu, neorganiskos pigmentus un piedevas, kā to paredz CEN/TC 178. Šajā grupā ietilpst arī betona plāksnes un betona flīzes. Terrazzo flīzes ir attiecīgi sapresēti vienāda biezuma un formas izstrādājumi, kas atbilst konkrētām ģeometriskām prasībām, kā to paredz CEN/TC 229. Šīs flīzes sastāv no viena vai diviem slāņiem. Vienslāņa flīzes ir pilnībā izgatavotas no granulām vai piemērotām sīkām šķembām, kas sajauktas ar pelēku vai baltu cementu un ūdeni. Divslāņu flīzes ir terrazzo flīzes, kuras sastāv no virsējā vai nodiluma slāņa (ar vienslāņa flīzes sastāvu) un otrā slāņa, ko sauc par pamatnes vai pamata betona slāni, kura virsma parasti netiek lietota un kurš ir daļēji atdalāms. Keramikas flīzes ir plānas plāksnes, kas izgatavotas no māla un/vai citas neorganiskas izejvielas, piemēram, laukšpata un kvarca, kā definēts CEN/TC 67. Flīžu formu parasti veido ar štancēšanas vai presēšanas metodēm istabas temperatūrā, flīzes tiek žāvētas un pēc tam apdedzinātas temperatūrā, kas ļauj tām iegūt vajadzīgās īpašības. Flīzes var būt glazētas vai neglazētas, tās ir ugunsdrošas un parasti ir gaismizturīgas. Māla flīzes ir ražojumi, kas atbilst konkrētai formai un izmēriem, kas tiek izmantotas trotuāru virsmu klājumos, un kas tiek ražotas galvenokārt no māla vai citiem materiāliem ar vai bez piemaisījumiem, kā noteicis CEN. Šādu flīžu īpatnējais svars nepārsniedz 40 kg/m2. Daži kritēriji attiecas konkrēti uz vienu no iepriekš minētajām apakšgrupām, ja tas tā ir norādīts. Ja īpašas norādes nav, kritērijs attiecas uz visiem ražojumiem. Detalizētas aprēķinu metodes ir dotas tehniskajā papildinājumā. Attiecīgos gadījumos var izmantot citas, konkrētajam kritērijam nenorādītas pārbaudes metodes, ja tās kā līdzvērtīgas ir akceptējusi kompetentā iestāde, kas izskata pieteikumu. Ja iespējams, testēšanu jāveic pienācīgi akreditētās laboratorijās vai laboratorijās, kas atbilst standartā EN ISO 17025 norādītām vispārīgām prasībām. Attiecīgos gadījumos kompetentās iestādes var pieprasīt iesniegt apstiprinošus dokumentus un var veikt neatkarīgas pārbaudes. Izvērtējot pieteikumus un uzraugot atbilstību minētajiem kritērijiem, kompetentajām iestādēm ieteicams ņemt vērā atzītu vides apsaimniekošanas sistēmu, piemēram, EMAS vai ISO 14001, ieviešanu ( piezīme : šādas apsaimniekošanas sistēmas ieviest nav obligāti ). KRITĒRIJI 1. Izejvielu iegūšana 1.1. Iegūšanas vadība (tikai dabīgiem ražojumiem). Dabīgo akmeņu ieguves vadības vispārējo rezultātu aprēķina kā kopējo rezultātu, pamatojoties uz 9 galvenajiem indikatoriem (I). Galīgo rezultātu iegūst, saskaitot katra indikatora atsevišķo rezultātu, attiecīgā gadījumā iegūto summu reizinot ar korekcijas koeficientu (W) (skat. aprēķināšanas metodes, kas dotas tehniskā papildinājuma A1. iedaļā). Karjeram ir jāiegūst vismaz 25 punktu liels svērtais rezultāts. Katram indikatoram atbilstīgais rezultāts nepārsniedz izslēgšanas sliekšņa (ja tāds ir dots) norādītās robežas. Turklāt jābūt izpildītiem visiem šādiem nosacījumiem: - karjers neatrodas tiešā saskarē ar noslēgtu apakšzemes ūdenstilpi (skat. tehniskā papildinājuma A1. iedaļu), - karjers neatrodas tiešā saskarē ar virszemes ūdenstilpēm, ja no tām tiek ņemts dzeramais ūdens, kurš tiek novadīts caurulēs, vai ja tās izmanto kā tiešu ūdens avotu, vai ja ūdenstilpe ir iekļauta dalībvalsts izveidotajā aizsargājamo teritoriju reģistrā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 23. oktobra Direktīvu 2000/60/EK, ar ko nosaka Kopienas rīcību ūdens resursu politikas jomā [1], vai ja ūdensteces straumes vidējais ātrums ir > 5 m3/s (skat. tehniskā papildinājuma A1. iedaļu), - karjerā ir izveidota slēgta notekūdeņu utilizācijas sistēma, lai izvairītos no zāģēšanas atkritumu izplatīšanās vidē un nodrošinātu pārstrādes cirkulāciju. Ūdeni uzglabā tiešā tās vietas tuvumā, kur to izmanto karjeru izstrādes darbībās, un tad pa slēgtiem cauruļvadiem ūdeni novada uz atbilstīgu pārstrādes iekārtu. Pēc attīrīšanas ūdens tiek pārstrādāts. Novērtēšana un pārbaude: pieteikuma iesniedzējs iesniedz aprēķināto ieguves vadības kopējo svērto rezultātu un saistītos datus par katru no deviņiem indikatoriem (tostarp norādot, ka katrs rezultāts nepārsniedz atbilstīgā izslēgšanas sliekšņa, ja tāds ir dots, robežas) saskaņā ar šo tabulu un tehniskā papildinājuma A1. iedaļā dotajiem attiecīgajiem norādījumiem. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz arī atbilstīgu dokumentāciju un/vai deklarācijas, kas pierāda atbilstību visiem iepriekš minētajiem kritērijiem. Indikators | Piezīmes | Rezultāts | | | 5 (teicami) | 3 (labi) | 1 (apmierinoši) | Izslēgšanas slieksnis | Relatīvais svērtais lielums | I.1. Ūdens pārstrādes koeficients | Pārstrādātie notekūdeņiKopējais procesā izvadītais ūdens daudzums · 100 Skat. tehniskā papildinājuma A3. iedaļu | > 95 | 95-85 | 84-80 | < 80 | W4. | 1.2. Atjaunošanās procesa vienlaicības pakāpe | m2 ietekmei pakļautā teritorija (karjera priekšpuse + pašreizējā atkritumu uzkrāšanās vieta)/m2 apstiprinātā teritorija (%) | < 15 | 15-30 | 31-50 | > 50 | W1., W2., W3. | 1.3. Akmens bluķu utilizācija | m3 tirdzniecībai paredzēti akmens bluķi/m3 iegūstamais materiāls (%) | Marmors | > 40 | 40-30 | 29-20 | < 20 | — | Granīts | > 50 | 50-40 | 39-30 | < 30 | Pārējie | > 20 | 20-15 | 14-10 | < 10 | 1.4. Dabas resursu novērtēšana | m3 izmantojamais materiāls/m3 iegūstamais materiāls (%) | Marmors | > 60 | 60-45 | 44-35 | < 35 | — | Granīts | > 60 | 60-45 | 44-35 | < 35 | Pārējie | > 50 | 50-35 | 34-25 | < 25 | 1.5. Ekspluatējamo iekārtu darba apstākļi | Nostrādāto stundu kopskaits/gadā saražotais apjoms (h/m3) | Riteņu krāvējs | < 3,5 | 3,5-5,5 | > 5,5 | — | — | Ekskavators | < 2,5 | 2,5-3,0 | >3,0 | — | 1.6. Gaisa kvalitāte | Cieto daļiņu PM 10 (μg/Nm3) robežlielums gadā, kas mērīts gar karjera teritorijas robežu Testēšanas metode EN 12341 | < 20 | 20-100 | 101-150 | > 150 | W1., W3. | 1.7. Ūdens kvalitāte | Suspendētās daļiņas (mg/l). Testēšanas metode ISO 5667-17 | < 15 | 15-30 | 31-40 | > 40 | W1., W2., W3., W4. | 1.8. Troksnis | Mērījumi veikti gar karjera teritorijas robežu (dB(A)) Testēšanas metode ISO 1996/1 | < 30 | 30-55 | 56-60 | > 60 | W1., W3. | 1.9. Vizuālā ietekme | Skat. tehniskā papildinājuma A1. iedaļu | 0-10 | > 10-20 | > 20-30 | > 30 | W1., W3. | Svērto lielumu uzskaitījums (ko izmanto tikai norādītos gadījumos): W1. Dabas aizsardzība: Ja karjera teritorija atrodas: - Kopienā nozīmīgā teritorijā atbilstīgi Padomes 1992. gada 21. maija Direktīvai 92/43/EEK par dabisko biotopu un savvaļas dzīvnieku un augu aizsardzību [2] un tās turpmākiem grozījumiem, - vai Natura 2000 tīkla teritorijās, kurās ietilpst īpaši aizsargājamas teritorijas atbilstīgi Padomes 1979. gada 2. aprīļa Direktīvai 79/409/EEK par savvaļas putnu aizsardzību [3] un tās turpmākiem grozījumiem, kā arī teritorijas, uz kurām attiecas Direktīva 92/43/EEK, - vai līdzvērtīgā teritorijā, kas atrodas ārpus Eiropas Kopienas, bet atbilst attiecīgajiem noteikumiem, kuri iekļauti ANO Konvencijā par bioloģisko daudzveidību [4], tad W1. attiecas uz šādiem indikatoriem: atjaunošanās procesa vienlaicības pakāpe (I.2.), gaisa kvalitāte (I.6.), ūdens kvalitāte (I.7.), troksnis (I.8.), vizuālā ietekme (I.9.). Tādi paši noteikumi tiek piemēroti tad, ja karjers neatrodas šādās teritorijās, bet varētu nopietni tās ietekmēt vai nu individuāli, vai savienojumā ar citiem plāniem un projektiem [5]. Atbilstīgais svērtais lielums ir 0,3. Novērtēšana un pārbaude: pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju kopā ar atbilstīgu dokumentāciju, kas apliecina, ka karjers atrodas Kopienā nozīmīgā teritorijā atbilstīgi Direktīvai 92/43/EEK un Direktīvai 79/409/EEK kā noteikts iepriekš vai blakus tai. Natura 2000 teritoriju tīklu veidojošās teritorijas ir ierakstītas un atzīmētas kartēs, ko sagatavojušas dalībvalstis. Ja teritorijas atrodas ārpus Eiropas Kopienas, pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju kopā ar atbilstīgu dokumentāciju, kas apliecina, ka karjers atrodas 1992. gada ANO Konvencijā par bioloģisko daudzveidību noteiktajā aizsargājamā teritorijā vai blakus tai. W2. Augsnes aizsardzība: nosakot atjaunošanās procesa vienlaicības pakāpes (I.2.) un ūdens kvalitātes (I.7.) indikatorus, tiek ņemti vērā trīs dažādi svērtie lielumi, pamatojoties uz zemes izmantošanas iespējām (skat. tehniskā papildinājuma A1. iedaļu, lai iegūtu sīkāku informāciju): Augsnes aizsardzība | I — II klase | III — IV — V klase | VI — VII — VIII klase | Svērtais lielums | 0,3 | 0,5 | 0,8 | Novērtēšana un pārbaude: pieteikuma iesniedzējs iesniedz atbilstīgu dokumentāciju, tostarp karti, kas ļauj klasificēt karjeru, ņemot vērā zemes izmantošanas iespējas. W3. Iedzīvotāju blīvums apdzīvotajās vietās, kas atrodas 5 km rādiusā (attālumā) no karjera: atjaunošanās procesa vienlaicības pakāpes (I.2.), gaisa kvalitātes (I.6.), ūdens kvalitātes (I.7.), trokšņa (I.8.) un vizuālās ietekmes (I.9.) indikatoru svērtos lielumus nosaka, ņemot vērā trīs blīvuma rādītājus: Iedzīvotāju blīvums | > 100 iedz./km2 | 20 līdz 100 iedz./km2 | < 20 iedz./km2 | Svērtais lielums | 0,5 (0,6) | 0,7 (0,84) | 0,9 | Novērtēšana un pārbaude: pieteikuma iesniedzējs iesniedz karti un atbilstīgu dokumentāciju, kas apliecina datus par iedzīvotāju blīvumu apdzīvotās vietās, kas atrodas 5 km rādiusā (attālumā) no karjera teritorijas robežas (apstiprinātas teritorijas). Gadījumā, ja attiecīgajā teritorijā jau atrodas karjeri un apdzīvotas vietas, kas izplešas, izmanto iekavās norādīto svērto lielumu. Šis nosacījums neattiecas uz gadījumiem, kad tiek būtiski paplašināta šāda karjera teritorija, kas jau iepriekš apstiprināta (>75 %). W4. Ja karjers atrodas tiešā saskarē ar virszemes ūdenstilpēm (vidējais straumes ātrums < 5 m3/s), attiecībā uz abiem indikatoriem — gan ūdens pārstrādes koeficientu (I.1.), gan ūdens kvalitāti (I.7.) — tiek izmantots svērtais lielums 0,5. Novērtēšana un pārbaude: pieteikuma iesniedzējs iesniedz atbilstīgu dokumentāciju, kas apliecina, vai karjers ir tiešā saskarē ar virszemes ūdenstilpi vai nav. 1.2. Iegūšanas vadība (tikai apstrādātiem ražojumiem). Izejvielas, kas izmantotas apstrādāto cieto segumu ražošanā, atbilst šādām prasībām, kuras attiecas uz saistītām ieguves darbībām: Parametrs | Maksimālais robežlielums (jāievēro) | Ieguves darbu projekts un vides atjaunošana | Tehniskajam ziņojumam, kurā ir iekļauta pieteikuma iesniedzēja deklarācija, ir jāapliecina, ka ieguves darbi un vides atjaunošanas pasākumi pilnībā atbilst gan Direktīvas 92/43/EEK (biotopi), gan Direktīvas 79/409/EEK (putni) prasībām, gan to turpmāko grozījumu prasībām. Ja karjers atrodas ārpus Eiropas Kopienas, ir jāiesniedz līdzīgs tehnisks ziņojums, kas apliecina atbilstību ANO Konvencijas par bioloģisko daudzveidību (1992. gads) prasībām un zināšanas par nacionālās bioloģiskās daudzveidības saglabāšanas stratēģiju un rīcības plāniem, ja tādi ir pieejami. | Vizuālā ietekme Skat. tehniskā papildinājuma A1. iedaļu | X % ≤ 30 | Novērtēšana un pārbaude: pieteikuma iesniedzējs iesniedz atbilstīgus datus un dokumentus kopā ar teritorijas karti. 2. Izejvielu atlase (visiem segumu ražojumiem) Neviena no vielām vai preparātiem, kuriem lietošanas laikā piešķirti vai varētu tikt piešķirti kādi no šādiem riska apzīmējumiem (vai to kombinācijas): R45 (var izraisīt vēzi), R46 (var izraisīt pārmantojamus ģenētiskus defektus), R50 (ļoti toksisks ūdens organismiem), R51 (toksisks ūdens organismiem), R52 (kaitīgs ūdens organismiem), R53 (var izraisīt ilglaicīgu negatīvu ietekmi uz ūdens vidi), R60 (var negatīvi ietekmēt reproduktīvās spējas), R61 (var kaitēt nedzimušam bērnam), kā noteikts Padomes 1967. gada 27. jūnija Direktīvā 67/548/EEK par normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz bīstamu vielu klasificēšanu, iepakošanu un marķēšanu [6], un tās turpmākajos grozījumos, nav pievienoti izejvielām. Tā kā materiālu pārstrādei ir labvēlīga ietekme uz vidi, šie kritēriji neattiecas uz slēgtā ciklā pārstrādāto materiālu kvotu, ko izmanto procesā, kā noteikts papildinājuma A2. iedaļā. Ja svinu, kadmiju un antimonu (vai kādu no to savienojumiem) izmanto piedevās, to saturs nepārsniedz šādas konkrētas robežas: Parametrs | Maksimālais robežlielums (% no glazētā pārklājuma svara) | Svins | 0,5 | Kadmijs | 0,1 | Antimons | 0,25 | Izejvielas, ko izmanto dabīgos un apstrādātos ražojumos, nesatur azbestu. Poliestera sveķu izmantošana ražošanā ir ierobežota līdz 10 % no izejvielu kopēja svara. Novērtēšana un pārbaude: pieteikuma iesniedzējs iesniedz datus par izejmateriālu sastāvu, kas iegūti ķīmisko un mineraloģisko analīžu rezultātā, un atbilstības deklarāciju attiecībā uz iepriekš minētajiem kritērijiem. 3. Apdares darbi (tikai dabīgiem ražojumiem) Dabīgo ražojumu apdares darbus veic saskaņā ar šādām prasībām: Parametrs | Maksimālais robežlielums (jāievēro) | Testa metode | Makrodaļiņu emisija gaisā | PM10 < 150 μg/Nm3 | EN 12341 | Stirola emisija gaisā | < 210 mg/Nm3 | | Ūdens pārstrādes koeficients | Pārstrādes koeficients = Pārstrādātie notekūdeņiKopējais procesā izvadītais ūdens daudzums · 100 ≥ 90 % | Tehniskā papildinājuma A3. iedaļa | Suspendēto daļiņu emisija ūdenī | < 40 mg/1 | ISO 5667-17 | Kadmija emisija ūdenī | < 0,015 mg/l | ISO 8288 | Hroma VI emisija ūdenī | < 0,15 mg/1 | ISO 11083 | Dzelzs emisija ūdenī | < 1,5 mg/1 | ISO 6332 | Svina emisija ūdenī | < 0,15 mg/1 | ISO 8288 | Novērtēšana un pārbaude: pieteikuma iesniedzējs iesniedz atbilstīgus analīžu datus un pārbaudes ziņojumus par katru emisijas parametru, kas mērīts visos emisijas punktos. Ja testa metode nav norādīta vai nav minēts, ka tā izmantojama pārbaudēm vai kontroles pasākumiem, kompetentajām iestādēm attiecīgā gadījumā jāpaļaujas uz deklarācijām un dokumentiem, kurus iesnieguši pieteikuma iesniedzēji, un/vai jāveic neatkarīgas pārbaudes. 4. Ražošanas process (tikai apstrādātiem ražojumiem) 4.1. Enerģijas patēriņš. Enerģijas patēriņu aprēķina kā procesam nepieciešamo enerģijas daudzumu (PER) aglomerētiem akmeņiem un terrazzo flīzēm vai kā apdedzināšanai nepieciešamo enerģijas daudzumu (ERF) keramikas flīzēm un māla flīzēm. Piezīme: visi maksimālie robežlielumi ir izteikti kā apgrozībā laižama galaprodukta MJ uz kvadrātmetru. Šis kritērijs neattiecas uz betona trotuāra plāksnēm vai uz ornamentu (dekoratīvo elementu) apdedzināšanas fāzi. A. Procesam nepieciešamā enerģijas daudzuma (PER) robeža. Aglomerēto akmeņu un terrazzo flīžu ražošanas procesam nepieciešamais enerģijas daudzums (PER) nepārsniedz: | Maksimālais robežlielums (MJ/m2) | Testa metode | Aglomerētiem akmeņiem | 100 | Tehniskā papildinājuma A4. iedaļa | Terrazzo flīzēm | 60 | Tehniskā papildinājuma A4. iedaļa | Novērtēšana un pārbaude: pieteikuma iesniedzējs aprēķina PER saskaņā ar norādījumiem, kas doti tehniskā papildinājuma A4. iedaļā, kā arī iesniedz attiecīgos rezultātus un apstiprinošus dokumentus. B. Apdedzināšanai nepieciešamā enerģijas daudzuma (ERF) robeža. Keramikas flīžu un māla flīžu apdedzināšanai nepieciešamais enerģijas daudzums nepārsniedz: | Maksimālais robežlielums (MJ/m2) | Testa metode | Keramikas flīzēm (īpatnējais svars ≤ 19 kg/m2) | 50 | Tehniskā papildinājuma A4. iedaļa | Keramikas flīzēm (īpatnējais svars >19 kg/m2) | 70 | Tehniskā papildinājuma A4. iedaļa | Māla flīzēm (īpatnējais svars ≤ 40 kg/m2) | 60 | Tehniskā papildinājuma A4. iedaļa | Novērtēšana un pārbaude: pieteikuma iesniedzējs aprēķina ERF saskaņā ar norādījumiem, kas doti tehniskā papildinājuma A4. iedaļā, kā arī iesniedz attiecīgos rezultātus un apstiprinošus dokumentus. 4.2. Ūdens izmantošana. Ražošanas ķēdi veidojošo procesu rezultātā ģenerēto notekūdeņu pārstrādes koeficients atbilst vismaz 90 %. Pārstrādes koeficientu aprēķina kā attiecību starp notekūdeņiem, kas pārstrādāti ražotnē vai ārpus tās, un kopējo ūdens daudzumu, kas tiek izvadīts procesa laikā, kā noteikts tehniskā papildinājuma A3. iedaļā. Novērtēšana un pārbaude: pieteikuma iesniedzējs iesniedz pārstrādes koeficienta aprēķinu, tostarp izejas datus par procesa laikā radušos kopējo notekūdeņu daudzumu, pārstrādāto ūdens daudzumu un tīrā ūdens ieguves avotu un daudzumu. 4.3. Emisijas gaisā. Aglomerētie akmeņi Šādu vielu emisijas gaisā visā ražošanas procesā nepārsniedz: Parametrs | Maksimālais robežlielums (mg/m2) | Testa metode | Makrodaļiņas | 300 | ISO 9096 | NOx | 1200 | ISO 11564 | SO2 | 850 | ISO 7935 | Stirols | 2000 | — | Novērtēšana un pārbaude: pieteikuma iesniedzējs iesniedz atbilstīgu dokumentāciju un testēšanas ziņojumus par katru iepriekš minēto emisijas parametru saskaņā ar norādījumiem, kas doti tehniskā papildinājuma A5. iedaļā. Ja testa metode nav norādīta vai nav minēts, ka tā izmantojama pārbaudēm vai kontroles pasākumiem, kompetentajām iestādēm attiecīgā gadījumā jāpaļaujas uz deklarācijām un dokumentāciju, ko sniedz pretendents, un/vai jāveic neatkarīgas pārbaudes. Keramikas flīzes Kopējais makrodaļiņu emisijas apjoms gaisā presēšanas, glazēšanas un žāvēšanas ar gaisa plūsmu ("aukstā emisija") laikā nepārsniedz 5 g/m2. Novērtēšana un pārbaude: pieteikuma iesniedzējs iesniedz atbilstīgu dokumentāciju un testēšanas ziņojumus saskaņā ar norādījumiem, kas doti tehniskā papildinājuma A5. iedaļā. Emisijas gaisā tikai apdedzināšanas fāzē nepārsniedz: Parametrs | Maksimālais robežlielums (mg/m2) | Testa metode | Makrodaļiņas | 200 | ISO 9096 | F | 200 | ISO/CD 15713 | NOx | 2500 | ISO 11564 | SO2 | 1500 | ISO 7935 | Novērtēšana un pārbaude: pieteikuma iesniedzējs iesniedz atbilstīgu dokumentāciju un testēšanas ziņojumus par katru iepriekš minēto emisijas parametru saskaņā ar norādījumiem, kas doti tehniskā papildinājuma A5. iedaļā. Māla flīzes Šādu vielu emisijas gaisā māla flīžu apdedzināšanas fāzes laikā nepārsniedz: Parametrs | Maksimālais robežlielums (mg/m2) | Testa metode | Makrodaļiņas | 250 | ISO 9096 | F | 200 | ISO/CD 15713 | NOx | 3000 | ISO 11564 | SO2 | 2000 | ISO 7935 | Novērtēšana un pārbaude: pieteikuma iesniedzējs iesniedz atbilstīgu dokumentāciju un testēšanas ziņojumus par katru iepriekš minēto emisijas parametru saskaņā ar norādījumiem, kas doti tehniskā papildinājuma A5. iedaļā. Terrazzo flīzes un betona trotuāra plāksnes Šādu vielu emisijas gaisā visa ražošanas procesa laikā nepārsniedz: Parametrs | Maksimālais robežlielums (mg/m2) | Testa metode | Makrodaļiņas | 300 | ISO 9096 | NOx | 2000 | ISO 11564 | SO2 | 1500 | ISO 7935 | Novērtēšana un pārbaude: pieteikuma iesniedzējs iesniedz atbilstīgu dokumentāciju un testēšanas ziņojumus par katru iepriekš minēto emisijas parametru saskaņā ar norādījumiem, kas doti tehniskā papildinājuma A5. iedaļā. 4.4. Emisijas ūdenī. Pēc notekūdeņu apstrādes ražotnē vai ārpus tās šādi parametri nepārsniedz šādas robežas: Suspendēto daļiņu emisija ūdenī | 40 mg/1 | ISO 5667-17 | Kadmija emisija ūdenī | 0,015 mg/1 | ISO 8288 | Hroma VI emisija ūdenī | 0,15 mg/1 | ISO 11083 | Dzelzs emisija ūdenī | 1,5 mg/1 | ISO 6332 | Svina emisija ūdenī | 0,15 mg/1 | ISO 8288 | Novērtēšana un pārbaude: pieteikuma iesniedzējs iesniedz atbilstīgu dokumentāciju un testēšanas ziņojumus, kas apliecina atbilstību šim kritērijam. 4.5. Cements. Izejvielu izmantošana cementa ražošanā atbilst apstrādātu ražojumu iegūšanas vadības prasībām (1.2. kritērijs). Par izstrādājumiem, kuru ražošanā izmantots cements, iesniedz šādu informāciju: - cements, kas izmantots kādā no ražojumiem, ir izgatavots, izmantojot ne vairāk kā 3800 MJ/t no procesam nepieciešamā enerģijas daudzuma (PER), kas aprēķināts saskaņā ar tehniskā papildinājuma A4. iedaļā dotajiem norādījumiem, - cements, kas izmantots kādā no ražojumiem, ir izgatavots saskaņā ar šādiem ierobežojumiem, kas noteikti emisijai gaisā: Parametrs | Maksimālais robežlielums (g/t) | Testa metode | Putekļi | 65 | ISO 9096 | SO2 | 350 | ISO 11632 | NOx | 900 | ISO 11564 | Novērtēšana un pārbaude: pieteikuma iesniedzējs iesniedz attiecīgus pārbaudes ziņojumus un dokumentāciju par PER un emisiju gaisā saistībā ar cementa ražošanu. 5. Atkritumu apsaimniekošana Visos uzņēmumos, kas piedalās ražojumu izgatavošanā, ir ieviesta sistēma produkta izgatavošanā radušos atkritumu un atlikumu apsaimniekošanai. Sistēmu dokumentē un izskaidro pieteikumā, kā arī tajā iekļauj informāciju vismaz par šādiem trim punktiem: - procedūra pārstrādei derīgo materiālu atdalīšanai no atkritumiem un izmantošanai, - procedūra materiālu reģenerācijai, ko veic, lai tos varētu izmantot citiem nolūkiem, - procedūra bīstamo atkritumu apsaimniekošanai un apglabāšanai. Novērtēšana un pārbaude: pieteikuma iesniedzējs iesniedz attiecīgu dokumentāciju. 5.1. Atkritumu reģenerācija (tikai apstrādātiem ražojumiem). Vismaz 70 % (pēc svara) no kopējā atkritumu daudzuma, kas radušies ražošanas procesa vai procesu rezultātā, ir jāreģenerē saskaņā ar vispārējiem noteikumiem un definīcijām Padomes 1991. gada 18. marta Direktīvā 91/156/EEK, ar ko groza Direktīvu 75/442/EEK par atkritumiem [7]. Novērtēšana un pārbaude: pieteikuma iesniedzējs iesniedz attiecīgu dokumentāciju, kas pamatota, piemēram, ar masas bilanci un/vai vides ziņojumu sistēmām, kuras uzrāda reģenerācijas pakāpi, kas sasniegta uzņēmumā un ārpus tā, piemēram, pārstrādājot, otrreizēji izmantojot vai reģenerējot atkritumus. 6. Izmantošanas fāze 6.1. Bīstamo vielu izplūde (tikai glazētām flīzēm). Lai kontrolētu iespējamo bīstamo vielu izplūdi izmantošanas fāzē un glazēto flīžu ekspluatācijas laika beigās, ražojumus pārbauda saskaņā ar EN ISO 10545-15 testu. Nedrīkst pārsniegt šādas robežas: Parametrs | Maksimālais robežlielums (mg/m2) | Testēšanas metode | Svins | 80 | ISO 10545-15 | Kadmijs | 7 | ISO 10545-15 | Novērtēšana un pārbaude: pieteikuma iesniedzējs iesniedz analīžu rezultātus un pārbaudes ziņojumus attiecībā uz iepriekš minētajiem emisijas parametriem. Tiek iesniegta atbilstības deklarācija attiecībā uz ražojuma atbilstību prasībām, kas iekļautas Padomes 1988. gada 21. decembra Direktīvā 89/106/EEK [8] par to dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu, kas attiecas uz celtniecības materiāliem, un attiecīgiem saskaņotiem CEN izstrādātiem standartiem, kuri publicēti Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. 7. Derīgums izmantošanai Ražojumi ir derīgi izmantošanai. Derīgumu izmantošanai var pierādīt ar rezultātiem, kas iegūti ar attiecīgām ISO, CEN vai līdzvērtīgām testēšanas metodēm, piemēram, valsts vai iekšējām testēšanas metodēm. Novērtēšana un pārbaude: tiek iesniegts testēšanas metožu sīks apraksts un rezultāti, kā arī deklarācija par ražojuma derīgumu izmantošanai, pamatojoties uz visu pārējo informāciju par to, kā tiešais lietotājs var ražojumu vislabāk izmantot. Saskaņā ar Direktīvu 89/106/EEK ražojumu uzskata par derīgu izmantošanai tad, ja tas atbilst saskaņotam standartam, Eiropas tehniskajam apstiprinājumam vai nesaskaņotai tehniskai specifikācijai, ko atzīst Kopienā. EK atbilstības zīme "CE", kas paredzēta celtniecības materiāliem, nodrošina ražotājiem viegli atpazīstamu atbilstības apliecinājumu un šajā sakarā to var uzskatīt par pietiekamu. 8. Informācija patērētājiem Ražojumi tiek pārdoti kopā ar atbilstīgu informāciju lietotājiem, kurā ir vispārēji un tehniski ieteikumi par to, kādā veidā ražojumu vislabāk izmantot un uzturēt. Uz iepakojuma un/vai dokumentācijā, kas pievienota ražojumam, norāda šādu informāciju: a) informāciju par to, ka ražojumam piešķirts ES ekomarķējums, un — papildus logo 2. ailē iekļautajai vispārīgajai informācijai — īsu, bet izsmeļošu paskaidrojumu par to, ko minētais marķējums nozīmē; b) ieteikumus ražojuma izmantošanai un apkopei. Informācijai jāietver visi attiecīgie norādījumi, īpaši saistībā ar to ražojumu izmantošanu un apkopi, kurus paredzēts lietot ārpus telpām. Attiecīgos gadījumos jānorāda ražojuma izmantošanas īpašības nelabvēlīgos klimatiskos vai citos apstākļos, piemēram, salizturība/ūdens absorbcijas spēja, izturība pret traipiem, izturība pret ķīmiskajām vielām, nepieciešamā pamata virsmas sagatavošana, tīrīšanas norādījumi, kā arī ieteicamie tīrīšanas līdzekļu veidi un ieteicamais tīrīšanas biežums. Informācijā, ja iespējams, jāiekļauj arī norāde par izstrādājuma paredzamo vidējo vai aptuveno ekspluatācijas ilgumu saskaņā ar tā tehnisko raksturojumu; c) norādi par ražojuma pārstrādes vai apglabāšanas iespējām (paskaidrojums, kas nepieciešams, lai patērētājiem sniegtu informāciju par šāda ražojuma plašajām izmantošanas iespējām); d) informāciju par ES ekomarķējumu un ar to saistītām ražojumu grupām, tostarp šādu (vai līdzīgu) tekstu: "Lai iegūtu plašāku informāciju, apmeklējiet ES ekomarķējuma interneta mājas lapu: http://europa.eu.int/ecolabel". Novērtēšana un pārbaude: pieteikuma iesniedzējs iesniedz iepakojuma un/vai tam pievienoto tekstu paraugu. 9. Informācija uz ekomarķējuma Ekomarķējuma 2. ailē iekļauj šādu tekstu: Dabīgiem ražojumiem: - samazināta ieguves darbu ietekme uz biotopiem un dabas resursiem, - ierobežots to emisiju apjoms, kas rodas apdares darbu laikā, - veikti uzlabojumi patērētāju informēšanas un atkritumu apsaimniekošanas jomā. Apstrādātiem ražojumiem: - samazināts enerģijas patēriņš ražošanas procesu laikā, - samazināts emisiju apjoms gaisā un ūdenī, - veikti uzlabojumi patērētāju informēšanas un atkritumu apsaimniekošanas jomā. Novērtēšana un pārbaude: pieteikuma iesniedzējs iesniedz iepakojuma un/vai tam pievienoto tekstu paraugu. TEHNISKAIS PAPILDINĀJUMS Pieteikuma iesniedzējs iesniedz visu vajadzīgo informāciju, kas iegūta, veicot aprēķinus, mērījumus vai pārbaudes laikposmā uzreiz pirms pieteikuma iesniegšanas. Mērījumu dati raksturo attiecīgās testēšanas sērijas un atbilst visām konkrētajām pieteikuma daļām. A1. Izejvielu iegūšana — indikatoru un svērto lielumu definīcijas Noslēgta ūdenstilpe Frāze "noslēgta ūdenstilpe" apzīmē artēzisku ūdenstilpi. Virszemes ūdenstilpju vidējais caurteces apjoms Caurteces vidējo apjomu ūdenstecē, kas atrodas tiešā saskarē ar karjeru, aprēķina, ņemot vērā konkrētā karjera apstiprināto teritoriju. Aprēķinu veic, sareizinot skaitļus, kas apzīmē ūdenstilpes posmu un straumes ātrumu. Rezultāti raksturo vismaz 12 mēnešu ilgu laika posmu. Indikatoru apraksts I.1. Ūdens pārstrādes koeficients. Skat. A3. iedaļu I.2. Atjaunošanās procesa vienlaicības pakāpe. Indikatoru I.2. aprēķina, izmērot ietekmei pakļauto teritoriju, kurā ietilpst karjera priekšpuse un pašreizējā atkritumu uzkrāšanās vieta, kā arī izmērot apstiprināto teritoriju. Šīs teritorijas jāmēra karjera darbības laikā. I.3. Akmens bluķu reģenerācija. Indikatoru I.3. aprēķina, novērtējot tirdzniecībai paredzētus akmens bluķus un gadā iegūto kopējo apjomu. Tirdzniecībai paredzētie akmens bluķi (saskaņā ar neapstrādātu akmens bluķu definīciju, kas iekļauta CEN/TC 246/N.237 prEN 12670"Dabīgie akmeņi — Terminoloģija"), ir izmantojami akmens bluķi, kas iegūti karjeros un ir piemēroti turpmākai apstrādei, ko veic, lai iegūtu akmens plāksnes vai citus arhitektūrā izmantojamus izstrādājumus. I.4. Dabas resursu novērtēšana. Indikatoru I.4. aprēķina, novērtējot izmantojamos materiālus un gadā iegūto kopējo apjomu. Izmantojamie materiāli ir visu veidu materiāli, kas nav paredzēti izmešanai atkritumu uzkrāšanās vietā: piemēram, tirdzniecībai paredzēti akmens bluķi, sīkas šķembas un cita veida materiāli, kuri piemēroti turpmākai pārstrādei un izmantošanai. I.5. Ekspluatējamo iekārtu izmantošanas apstākļi. Indikatoru I.5. aprēķina, saskaitot stundas, kad iekārta izmantota ražošanas procesā, un izdalot šo skaitli ar gadā saražoto izmantojamo materiālu apjomu (m3). Izmantojamie materiāli ir visa veida materiāli, kas nav paredzēti izmešanai atkritumu uzkrāšanās vietā: piemēram, tirdzniecībai paredzēti akmens bluķi, sīkas šķembas un citu veidu materiāli, kuri ir piemēroti turpmākai izmantošanai. Ja karjerā izmanto vairākus ekskavatorus vai riteņu krāvējus, ņem vērā lielāko ar tiem nostrādāto stundu skaitu. I.6. Gaisa kvalitāte. Šis indikators ir aprakstīts Padomes 1999. gada 22. aprīļa Direktīvā 1999/30/EK par sēra dioksīda, slāpekļa dioksīda un slāpekļa oksīdu, kā arī makrodaļiņu un svina robežlielumiem apkārtējā gaisā [9]. Indikatoru I.6. aprēķina, nosakot cieto daļiņu PM 10 saturu gar karjera teritorijas robežu, pamatojoties uz testa metodes īpašām prasībām un Padomes Direktīvas vispārīgiem noteikumiem (cietās daļiņas PM 10 ir definētas 2. panta 11. punktā.). Testa metode ir definēta EN 12341. I.7. Ūdens kvalitāte. Šis indikators apzīmē suspendēto daļiņu kopējo emisiju pēc apstrādes virszemes ūdenstilpēs, kas izplūst no karjera. Indikatoru I.7. aprēķina, nosakot suspendēto daļiņu kopējo daudzumu ar ISO 5667-17 minētās testa metodes palīdzību. I.8. Troksnis. Šis indikators atspoguļo trokšņa līmeni, kas reģistrēts gar karjera teritorijas robežu. Troksni mēra, karjeram darbojoties parastā režīmā. Indikatoru I.8. aprēķina, nosakot trokšņa līmeni ar ISO 1996-1 minētās testa metodes palīdzību. I.9. Vizuālā ietekme. Vizuālo ietekmi aprēķina, novelkot šķērsgriezumus caur karjera priekšpusi un citiem ārējiem "redzes punktiem", kas ir svarīgi, lai noteiktu vizuālo ietekmi (piemēram, no tuvākajām pilsētām, bieži apmeklētām vietām vai galvenajiem ceļiem u.tml.). Gala rezultātu, ko aprēķina kā procentuālo daļu, iegūst no sākotnēji aprēķinātās augstākās vērtības (sliktākais gadījums). Kompetentajai iestādei jāiesniedz īss paskaidrojums par gala rezultātā izvēlēto "redzes punktu". No katra redzes punkta (P) novelk "apakšējo rādiusu", kas ir tangenciāls pret topogrāfisko virsmu un kas iet caur "redzamās karjera teritorijas" zemāko punktu. Par karjera redzamo teritoriju uzskata teritoriju, kurā notiek rakšanas darbi vai kur atrodas pašreizējā atkritumu uzkrāšanās vieta. Visas jau atjaunotās teritorijas (gan karjera priekšpusē, gan atkritumu uzkrāšanās vietā) netiek ņemtas vērā. No tā paša redzespunkta novelk otru rādiusu (ko sauc par "augšējo rādiusu"), kas iet caur augstāko karjera priekšpuses punktu. Augšējais rādiuss un apakšējais rādiuss karjera šķērsgriezumā ļauj noteikt redzamās daļas augstuma robežas (vertikālo attālumu no augšējā līdz apakšējam rādiusam, kas veido redzamo priekšpusi). Aprēķinus var veikt, pamatojoties uz karjera projektu. Šos ģeometriskos datus ievieto šādā formulā un rezultātā iegūst karjera vizuālās ietekmes koeficientu, kas novērtēts no īpaša redzes punkta. x % = · 100 kur (A1. zīmējums): h = no P redzes punkta redzamās priekšpuses vertikālais augstums (metros); L = horizontālais attālums starp vissliktāko redzes punktu P un priekšpusi (metros); tan 30o = cilvēka acs redzamības konusveida lauka vidējā lieluma leņķa tangenss; x% = vizuālās ietekmes procentuālā daļa. Ar h2 apzīmē karjera redzamības konusveida daļas pamata virsmu, bet ar (L tan 30o)2 apzīmē cilvēka acs redzamības vidējā konusveida lauka pamata virsmu. +++++ TIFF +++++ A1. zīmējums. Vizuālās ietekmes indikatora grafiskais attēlojums Aprēķinot rezultātu, ņem vērā visaugstāko no aprēķinātajām vērtībām. Svērto lielumu apraksts W2. Augsnes aizsardzība/klasifikācija pēc zemes izmantošanas iespējām. Saskaņā ar Eiropas Augsņu biroja norādi augsni, pamatojoties uz tās izmantošanas iespējām un ierobežojumiem kultūru audzēšanā, iedala astoņās izmantošanas iespējām atbilstīgās klasēs. Klašu orientējošs apraksts ir šāds: - I klases augsnes izmantošanas iespējas ir nedaudz ierobežotas, - II klases augsnes izmantošanas iespējas ir mēreni ierobežotas augu izvēles ziņā vai tām nepieciešami mēreni saglabāšanas pasākumi, - III klases augsnes izmantošanas iespējas ir stipri ierobežotas augu izvēles ziņā vai tām nepieciešami īpaši saglabāšanas pasākumi, vai gan viens, gan otrs, - IV klases augsnes izmantošanas iespējas ir ļoti stipri ierobežotas augu izvēles ziņā vai arī tām nepieciešama ļoti rūpīga apsaimniekošana, vai gan viens, gan otrs, - V klases augsnēs pastāv nelieli erozijas draudi vai nepastāv erozijas draudi, bet pastāv citi ierobežojumi, kuru novēršana ir neiespējama un kuru rezultātā šīs teritorijas tiek, galvenokārt, izmantotas kā ganības, meža zemes vai kā teritorijas, kurās savvaļas dzīvnieki iegūst barību un rod patvērumu, - VI klases augsnes izmantošanas iespējas ir stipri ierobežotas, tādējādi parasti tās nav piemērotas kultūru audzēšanai un, galvenokārt, tiek izmantotas kā ganības, meža zemes vai kā teritorijas, kurās savvaļas dzīvnieki iegūst barību un rod patvērumu, - VII klases augsnes izmantošanas iespējas ir ļoti stipri ierobežotas, tādējādi tās nav piemērotas kultūru audzēšanai un, galvenokārt, tiek izmantotas kā ganības, meža zemes vai kā teritorijas, kurās savvaļas dzīvnieki iegūst barību un rod patvērumu, - VIII klases augsnes un jaukta tipa augsnes izmantošanas iespējas ir ierobežotas, līdz ar to tās nevar izmantot komerciālajā augkopībā, bet tās var izmantot atpūtai, savvaļas dzīvnieku izmitināšanai, ūdens piegādei vai estētiskiem nolūkiem. A2. Izejvielu izvēle Slēgtā ciklā pārstrādāti materiāli ir materiāli, kas rodas kādā ražošanas sistēmā un pēc pārstrādes atgriežas atpakaļ tajā pašā ražošanas sistēmā. A3. Ūdens pārstrādes koeficients Ūdens pārstrādes koeficientu aprēķina saskaņā ar šādu formulu, pamatojoties uz A2. zīmējumā doto ūdens plūsmu attēlojumu. Pārstrādes koeficients = · 100 = · 100 +++++ TIFF +++++ A2. zīmējums. Ūdens plūsmas shēma, ko izmanto, lai aprēķinātu pārstrādātā ūdens koeficientu [10] A4. Enerģijas patēriņa aprēķināšana (PER, ERF) Aprēķinot procesam nepieciešamo enerģijas daudzumu (PER) vai apdedzināšanai nepieciešamo enerģijas daudzumu (ERF), ņem vērā konkrētos enerģijas nesējus gan attiecībā uz visu uzņēmumu, gan tikai attiecībā uz apdedzināšanas fāzi. Degvielas bruto siltumietilpību (augsta siltumspēja) izmanto, lai enerģijas vienības pārveidotu par MJ (A1. tabula). Gadījumā, ja izmanto citu degvielu, min aprēķinā izmantoto siltumietilpības vērtību. Elektroenerģija ir tīrais no ārējā elektriskā tīkla saņemtais un uz vietas uzņēmumā saražotais strāvas daudzums, ko izsaka kā elektrisko jaudu. Aprēķinot PER, kas tiek patērēts aglomerēto akmeņu ražošanā, ņem vērā visus ražošanas uzņēmumā izmantotos enerģijas avotus — gan degvielu, gan elektroenerģiju. Aprēķinot PER, kas tiek patērēts terrazzo flīžu ražošanā, ņem vērā visus ražošanas uzņēmumā izmantotos enerģijas avotus — gan degvielu, gan elektroenerģiju. Aprēķinot ERF, kas tiek patērēts keramikas flīžu ražošanā, ņem vērā visus enerģijas avotus, kuri apdedzināšanas fāzē tiek izmantoti visos žāvēšanas skapjos kā degviela. Aprēķinot ERF, kas tiek patērēts mālā flīžu ražošanā, ņem vērā visus enerģijas avotus, kas apdedzināšanas fāzē tiek izmantoti visos žāvēšanas skapjos kā degviela. Aprēķinot PER, kas tiek patērēts cementa ražošanā, ņem vērā visus ražošanas sistēmā izmantotos enerģijas avotus — gan degvielu, gan elektroenerģiju. Tabula A1. PER vai ERF (skaidrojumam skat. tekstu) aprēķināšanas tabula Ražošanas periods | Diena | No | Līdz | | 3Daudzums (tonnas vai m) | | | | | Degviela | Daudzums | Mērvienības | Pārrēķina koeficients | Enerģija (MJ) | Dabasgāze | | kg | 54,1 | | Dabasgāze | | Nm3 | 38,8 | | Propāns | | kg | 50,0 | | Butāns | | kg | 49,3 | | Petroleja | | kg | 46,5 | | Benzīns | | kg | 52,7 | | Dīzeļdegviela | | kg | 44,6 | | Gāzeļļa | | kg | 45,2 | | Smagā dīzeļdegviela | | kg | 42,7 | | Sausās tvaika ģeneratoru ogles | | kg | 30,6 | | Antracīts | | kg | 29,7 | | Kokogles | | kg | 33,7 | | Rūpnieciskais kokss | | kg | 27,9 | | Elektroenerģija | | kWh | 3,6 | | Kopējais enerģijas daudzums | | Īpašais enerģijas patēriņš (MJ/daudzums) [11] | | A5. Emisijas gaisā (tikai apstrādātiem ražojumiem) Gaisu piesārņojošo vielu emisiju koeficientus aprēķina šādi: 1. Aprēķina katra tabulā minētā parametra koncentrāciju izplūdes gāzēs, kas emitētas vidē; 2. Aprēķinos izmantotos skaitļus iegūst saskaņā ar tabulās minētajām testēšanas metodēm; 3. Paraugi raksturo konkrēto ražojuma veidu. [1] OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp. [2] OV L 206, 22.7.1992., 7. lpp. [3] OV L 103, 25.4.1979., 1. lpp. [4] OV L 309, 13.12.1993., 1. lpp. [5] OV L 206, 22.7.1992., īpaši 6. pants. [6] OV 196, 16.8.1967., 1. lpp. [7] OV L 78, 26.3.1991., 32. lpp. [8] OV L 40, 11.2.1989., 12. lpp. [9] OV L 163, 29.6.1999., 41. lpp. [10] W apzīmē notekūdeņus, kas izplūst vidē. [11] Kopējais enerģijas patēriņš (pelēkajā laukumā) jādala ar daudzumu (pelēkajā laukumā). --------------------------------------------------