Oficiālais Vēstnesis L 196 , 25/07/2002 Lpp. 0001 - 0010



Padomes Regula (EK) Nr. 1338/2002 (2002. gada 22. jūlijs), ar ko piemēro galīgo kompensācijas maksājumu un galīgi iekasē pagaidu kompensācijas maksājumu, kas noteikts Indijas izcelsmes sulfanilskābes importam EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 1997. gada 6. oktobra Regulu (EK) Nr. 2026/97 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis [1], un jo īpaši tās 15. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, kas iesniegts pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju, tā kā: A. PAGAIDU PASĀKUMI (1) Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 573/2002 [2] ("pagaidu regulu") ir noteikts pagaidu kompensācijas maksājums Indijas izcelsmes sulfanilskābes importam. Komisija ar Regulu (EK) Nr. 575/2002 [3] ("pagaidu antidempinga regula") ir noteikusi arī pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas un Indijas izcelsmes sulfanilskābes importam. B. TURPMĀKĀ PROCEDŪRA (2) Pēc tam, kad atklātībai nodeva būtiskus faktus un apsvērumus, uz kuru pamata pieņēma lēmumu par pagaidu kompensācijas maksājuma noteikšanu, vairākas ieinteresētās puses ir iesniegušas rakstiskas piezīmes. Komisija uzklausīja visas ieinteresētās puses, kuras vēlējās, lai tās uzklausītu. (3) Komisija turpināja ievākt un pārbaudīt visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu galīgo atzinumu sniegšanai. (4) Visām pusēm paziņoja būtiskos faktus un apsvērumus, saskaņā ar kuriem bija paredzēts ierosināt galīgi noteikt kompensācijas maksājumu un veikt to galīgu iekasēšanu, ko nodrošināja ar kompensācijas pagaidu maksājumiem. Tām arī deva laiku, kurā tās pēc minētās informācijas saņemšanas varēja iesniegt piezīmes. (5) Ņemti vērā pušu rakstiski un mutvārdos izteiktie argumenti. (6) Pamatojoties uz savākto informāciju, pēc pagaidu secinājumu izskatīšanas ir atzīts, ka ir apstiprinājušies pagaidu regulā izklāstītie galvenie secinājumi. C. KONKRĒTAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGI RAŽOJUMI 1. Konkrētais ražojums (7) Pēc pagaidu regulas publicēšanas vairākas ieinteresētās puses paziņojušas, ka konkrētais ražojums nav pareizi definēts. Tās iebildušas, ka tehniskās sulfanilskābes tīrība atšķiras no attīrītas sulfanilskābes tīrības, un ka šiem diviem produktiem ir dažādas īpašības un atšķirīgs lietojums. Tika apgalvots, ka šīs abas sulfanilskābes markas nav uzskatāmas par viendabīgu produktu, tāpēc izmeklēšanā tās jāuzskata par diviem dažādiem produktiem. Šā apgalvojuma pierādīšanai tika minēts arī, ka vienas markas sulfanilskābi ne vienmēr var aizstāt ar otru. Lai gan tika atzīts, ka attīrītu sulfanilskābi var izmantot visur, kur vajadzīga sulfanilskābe, tieši piemaisījumu, jo īpaši anilīna atlieku dēļ to pašu nevar teikt par tehnisko sulfanilskābi. Tieši piemaisījumu dēļ tehniskā sulfanilskābe nav piemērota optisko balinātāju un pārtikas krāsvielu ražošanai. (8) Jāatceras, ka attīrītu sulfanilskābi iegūst, no piemaisījumiem attīrot tehnisko sulfanilskābi. Attīrīšanas procesā nemainās ne attiecīgā savienojuma īpašības, ne reaģētspēja. Tāpēc gan tehniskās, gan attīrītās sulfanilskābes galvenās ķīmiskās īpašības ir vienādas. Tas, ka dažiem izmantošanas veidiem abu produktu savstarpējā aizvietojamība iespējama tikai vienā virzienā, nav uzskatāms par pietiekamu pamatu, lai attīrīto sulfanilskābi un attiecīgo tehnisko produktu uzskatītu par diviem dažādiem ražojumiem, par kuriem jāveic atsevišķas izmeklēšanas. Lai gan attīrīšanas procesa dēļ ražošanā rodas papildu izmaksas, jāatceras, ka tās tiek ņemtas vērā, veicot Kopienas nozares ražoto marku un no attiecīgās valsts importēto marku taisnīgu salīdzinājumu, kas vajadzīgs cenu pazeminājuma līmeņa un kaitējuma novēršanas līmeņa noteikšanai. (9) Tāpēc nevar uzskatīt, ka ieinteresēto pušu iebildumi par attiecīgā ražojuma definīciju būtu pietiekami, lai grozītu secinājumus, kas šajā jautājumā izdarīti pagaidu posmā. Tāpēc galīgi jāsecina, ka abas sulfanilskābes markas šajā izmeklēšanā uzskatāmas par vienu produktu. 2. Līdzīgi ražojumi (10) Komisija netika informēta ne par kādiem jauniem elementiem, kuru dēļ būtu jāgroza pagaidu posmā izdarītie secinājumi, konkrēti, secinājums par to, ka Kopienas ražotāju saražotā un realizētā sulfanilskābe un sulfanilskābe, kuru ražo Indijā un ko eksportē uz Kopienu, ir līdzīgi ražojumi. (11) Tādējādi apstiprinājušies pagaidu secinājumi, kas pausti pagaidu regulas 13. apsvērumā. D. SUBSĪDIJAS (12) Ar šo galīgi apstiprina pagaidu regulas secinājumus par kompensējamām subsīdijām, ko saņem eksportējošie ražotāji, ja vien šajā regulā nav skaidri noteikts citādi. 1. Eksportam atbrīvotās rūpniecības zonas (EPZ)/uz eksportu orientētas struktūras (EOU) (13) Par šo punktu papildu piezīmes netika saņemtas. Tāpēc ar šo apstiprina atzinumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 18. līdz 28. apsvērumā. 2. Piešķīrumu shēma ievedmuitas maksājumiem (DEPB) – pēc eksportēšanas (14) Indijas valdība paziņojusi, ka Komisija, katrā konkrētā gadījumā neizmeklējot DEPD praktisko izlietojumu, pārkāpusi Nolīguma par subsīdijām un kompensācijas pasākumiem (ASCM) burtu un garu. Tā apgalvoja, ka Komisija nav pareizi novērtējusi ieguvumus saskaņā ar šīm shēmām, jo tikai pārmērīgu nodokļu atmaksu varētu uzskatīt par subsīdiju saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2026/97 ("pamatregulas") 2. pantu. Tāpēc, lai konstatētu šādu subsīdiju pastāvēšanu, jāveic pārbaude, vai tās ir pārlieku lielas. (15) Lai noteiktu, vai DEBP pēc eksportēšanas ir kompensējama subsīdija, un ja tā, lai aprēķinātu gūtā labuma apjomu, Komisija izmantoja šādu metodi. (16) Ievērojot pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļu, Komisija secināja, ka šīs shēmas ir Indijas valdības finansiāls ieguldījums, jo valsts negūst ieņēmumus (t.i., ievedmuitas nodokļus par importu), ko iekasē citos gadījumos. Saņēmējs gūst peļņu arī pamatregulas 2. panta 2. punkta nozīmē, jo eksportējošie ražotāji ir atbrīvoti no parastajiem ievedmuitas nodokļiem. DEPB subsīdija tiek izmaksāta pēc eksporta veikšanas, un tādējādi tā kompensējama saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punktu, izņemot gadījumus, uz kuriem attiecas pamatregulā noteiktie izņēmumi. (17) Tomēr 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļā inter alia ir paredzēts izņēmums no šā vispārējā noteikuma, jo īpaši attiecībā uz nodokļu atmaksas shēmu un nodokļu atmaksas shēmu attiecībā uz aizvietojumu, kas atbilst stingrajiem noteikumiem, kuri paredzēti I pielikuma i) daļā, II pielikumā (nodokļu atmaksas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (nodokļu atmaksas attiecībā uz aizvietojumu definīcija un noteikumi). (18) Analīzē konstatēja, ka DEBP pēc eksportēšanas nav shēma nodokļu atmaksāšanai un nodokļu atmaksāšanai attiecībā uz aizvietojumu. Šajā shēmā nav iestrādāts pienākums importēt tikai tās preces, ko patērē eksportēto preču ražošanai (pamatregulas II pielikums), kas nodrošinātu I pielikuma i) daļas noteikumu ievērošanu. Turklāt nav tādas pārbaudes sistēmas, lai pārliecinātos, vai importētās preces tiešām patērē ražošanas procesā. Tā nav arī nodokļu atmaksas shēma attiecībā uz aizvietojumu, jo importētajām precēm nav jābūt tādā pašā daudzumā un ar tādām pašām īpašībām, kā vietējās izcelsmes izejvielām, ko izmantoja eksportpreču ražošanā (pamatregulas III pielikums). Visbeidzot, eksportējošajiem ražotājiem ir tiesības uz labumu no PBS un DEPBS neatkarīgi no tā, vai tie vispār importē izejvielas. Eksportētājs var gūt labumu, vienkārši eksportējot preces, un tam nav jāpierāda, ka izejvielas tiešām ir importētas. Tādējādi eksportējošajiem ražotājiem, kuri visas izejvielas sagādā uz vietas un neimportē preces, ko var izmantot par izejvielām, arī ir tiesības gūt labumu no PBS un DEPBS. Tāpēc DEBP pēc eksportēšanas neatbilst nevienam noteikumam I līdz III pielikumā. Tā kā līdz ar to nepiemēro subsīdijas definīcijas iepriekšminēto izņēmumu, ir jākompensē atbrīvojums no ievedmuitas nodokļiem kopumā, ko parasti iekasē par visām importētajām precēm. (19) No iepriekš minētā skaidri izriet, ka pārmērīgu atbrīvojumu no ievedmuitas nodokļiem izmanto par pamatu materiālā labuma apjoma aprēķināšanai tikai tajos gadījumos, kad runa ir par pieļaujamām nodokļu atmaksas shēmām un nodokļu atmaksas shēmām attiecībā uz aizvietojumu. Tā kā konstatēts, ka DEBP pēc eksportēšanas neietilpst nevienā no šīm abām kategorijām, labums ir kopējais atbrīvojums no ievedmuitas nodokļiem, nevis jebkurš varbūtējs pārmērīgs atbrīvojums, jo šādos gadījumos par pārmērīgiem uzskatāmi visi šādi atbrīvojumi. (20) Iepriekš minēto iemeslu dēļ šī Indijas valdības prasība nav pieņemama, un tiek apstiprināti secinājumi pagaidu regulas 35. līdz 40. apsvērumā attiecībā uz šīs shēmas kompensējamību un labuma aprēķināšanu. 3. Ienākuma nodokļa atbrīvojuma shēma (ITES) (21) Uzņēmums, kas sadarbojās ar izmeklēšanu, paziņojis, ka aprēķinot labumu pēc šīs shēmas, netiek pilnībā ņemta vērā uzņēmuma faktiski nomaksāto nodokļu summa, jo sākotnējos aprēķinos iekļauta nevis iepriekšējo gadu ienākumu nodokļa priekšapmaksa, bet tikai minimālais alternatīvais nodoklis (MAT). (22) Šis apgalvojums netika atzīts par pareizu. Uzņēmuma gūtais labums tika pārrēķināts un konstatēts, ka tas ir pavisam neliels. 4. Iepriekšēja atļauja – iepriekšēju izlaides pasūtījumu (ARO) shēma (23) Indijas valdība paudusi viedokli, ka ARO ir tikai aizvietojuma shēmas loģisks paplašinājums (iepriekšēja atļauja). Indijas valdība uzskata par pierādītu, ka saņemtās licences (pat ja tās pēc tam nomaina ar ARO) nav nesaraujami saistītas ar eksporta preču ražošanai vajadzīgo izejvielu ievešanu. Turklāt Indijas valdība sistēmu izveidojusi un to administrē tā, lai nebūtu nekādu pārmērīgu atbrīvojumu iespēju. (24) Šajā sakarībā Indijas valdība iebildusi, ka nodokļu atmaksas shēma nenosaka to, ka uzņēmumam, kurš gūst labumu no nodokļu atmaksas par ievestajām izejvielām, tieši šīs pašas izejvielas jāizmanto attiecīgo eksporta preču ražošanai. Saskaņā ar Indijas valdības uzskatiem uzņēmums var turpināt izmantot iekšējā tirgū iepirktās izejvielas produkcijas ražošanai eksportam, ja tās tiek patērētas ekvivalentā daudzumā tām izejvielām, par kurām saņemtas ievedmuitas nodokļa atlaides. Bez tam Indijas valdība ir piebildusi, ka ARO izmantotājs var tikai tās nomainīt ar (iekšējā tirgū) iepirktajām izejvielām, kuras norādītas iepriekšējā atļaujā, un ka iepriekšējo atļauju var saņemt par eksporta produkciju, kurai jau patērēts attiecīgais daudzums to pašu izejvielu. (25) Izvērtējot šos argumentus, jāatceras, ka eksportētājiem (eksportējošajiem ražotājiem un eksportētājiem – tirgotājiem) iepriekšējās atļaujas izdod, lai dotu iespēju bez ievedmuitas nodokļa ievest eksporta produkcijas ražošanai vajadzīgās izejvielas. Iepriekšējās atļaujās šādā veidā atļautās importa vienības nosaka vai nu pēc daudzuma, vai vērtības. Abos gadījumos to iepirkumu apjomu noteikšanai, par kuriem nav jāmaksā nodokļi, lielākajai produktu daļai, tostarp arī tiem, uz kuriem attiecas šī izmeklēšana, tiek izmantotas Standarta ieguldīto resursu/saražotās produkcijas normas (SION). Pozīcijas, kas noteiktas iepriekšējās atļaujās, ir izejvielas attiecīgā gatavās eksporta produkcijas ražošanas izejvielas. (26) Iepriekšējās atļaujas turētājam, kas izejvielas paredzējis nevis importēt, bet iepirkt iekšējā tirgū, ir iespējas tos iegādāties pēc ARO. Šādos gadījumos iepriekšējās atļaujas tiek juridiski apstiprinātas kā ARO un tiek piegādātājam vīzētas tajās norādīto preču piegādei. Saskaņā ar "eksporta un importa politikas" dokumentu ARO vīza piegādātājam dod tiesības saņemt paredzamā eksporta atvieglojumus, piemēram, nodokļu atmaksu un galīgā akcīzes nodokļa atmaksu. (27) Šajā gadījumā uzņēmums, kas sadarbojās ar izmeklēšanu, iepriekšējās atļaujas izejvielu ievešanai bez ievedmuitas nodokļa bija izmantojis ļoti maz. Šis uzņēmums, gūstot komerciālu labumu, atļaujas pārvērta par ARO un vīzēja tās vietējiem piegādātājiem. ARO izmantošanas komerciālais labums atbilst nodokļu summai, par kādu ARO dod iespējas piegādātājam neizmantot atmaksu par paredzamo eksportu. (28) Atzīts, ka nodokļu atmaksas sistēmas var pieļaut to izejvielu, kas ir patērētas cita produkta ražošanas procesā, ievedmaksājumu kompensācijas vai atmaksu, ja eksportējot šis pēdējais produkts satur vietējās izejvielas, kam ir tāda pati kvalitāte un īpašības kā ievestajām izejvielām, kuras tās aizstāj. Piemēram, to varētu atļaut uzņēmumam gadījumos, kad trūkst bez ievedmuitas nodokļa importētu izejvielu, eksporta preču ražošanai izmanto vietējās izejvielas, bet pēc tam vēlāk importē attiecīgu daudzumu izejvielu bez ievedmuitas nodokļa. Pārbaudes sistēma vai procedūra ir svarīga, jo tā dod Indijas valdībai iespējas nodrošināt un pierādīt, ka izejvielu daudzums, par ko tiek prasīta atmaksa, nepārsniedz līdzīgu jebkurā formā izvesto produktu daudzumu un ka ievedmaksājumu atmaksa nepārsniedz to ievedmaksājumu, kas sākotnēji tika iekasēts par minētajām ievestajām izejvielām. (29) Kā minēts pagaidu regulā, pārbaudē noskaidrojies, ka nav ne sistēmas, ne procedūras, lai apstiprinātu to, vai izejvielas un tieši kuras izejvielas no tām, kas iepirktas, izmantojot ARO, ir patērētas eksportējamās produkcijas ražošanai, un vai nav gūts pārlieku liels labums no ievedmuitas nodokļiem pamatregulas I pielikuma i) punkta, II pielikuma un III pielikuma nozīmē. Konkrēti, eksportētājam ražošanas procesam faktiski nav jāizlieto izejvielas, kas iepirktas, izmantojot ARO. Tā kā ievedmuitas nodokļu atlaide nav ierobežota ar summu, kas jāmaksā par eksportējamās produkcijas ražošanai patērētajām precēm, netiek ievērots nosacījums par to, ka atlaides piešķiramas tikai par precēm, kas faktiski patērētas eksportējamās produkcijas ražošanas procesā. Tāpēc jāsecina, ka iepriekšējās atļaujas shēmas ARO elements nenodrošina atlaižu/atmaksāšanas shēmas ievērošanu pamatregulas nozīmē. (30) Bez tam ARO nevar uzskatīt par nodokļu atmaksāšanas shēmu, jo noskaidrojies, ka nav obligātas prasības ievest izejvielas. Tāpēc shēma uzskatāma tikai par labticīgu nodokļu atmaksas shēmu gadījumos, kad ir importa elements, t.i., kad izejvielu imports tieši saistīts ar preču eksportu. Importēto izejvielu daudzumam ir jāatbilst eksportēto preču daudzumam. (31) Iepriekšminēto iemeslu dēļ šo prasību nevar pieņemt un tiek apstiprināti pagaidu secinājumi par šīs shēmas kompensējamību un labuma aprēķināšanu. 5. Maharaštras valdības veicināšanas pakete (PSI) (32) Kā minēts pagaidu regulā, veicināšanas pakete PSI pieejama tikai uzņēmumiem, kuri veikuši investīcijas dažos īpaši izraudzītos ģeogrāfiskos apgabalos, kas ir Maharaštras štata jurisdikcijā. Tā nav pieejama uzņēmumiem, kas atrodas ārpus šiem apgabaliem. Priekšrocību līmenis tāpēc ir atkarīgs no konkrētā apgabala. Šī shēma tāpēc ir specifiska saskaņā ar pamatregulas 3. panta 2. punkta a) apakšpunktu un 3. panta 3. punktu. (33) Indijas valdība un attiecīgais uzņēmums ir paziņojuši, ka šī shēma ir nekompensējama subsīdija, jo tā atbilst pamatregulas 4. panta 3. punktā noteiktajiem kritērijiem un tādējādi uzskatāma par "zaļo gaismu" reģionālajai subsīdijai, ko piešķir Maharaštras štatā. (34) Saskaņā ar šo pantu, lai nebūtu jāveic kompensācijas pasākumi, subsīdijām atpalikušiem reģioniem izcelsmes un/vai eksportētājas valsts teritorijā jāatbilst noteiktiem kritērijiem; galvenais, tiem jābūt: i) saskaņā ar reģionālās attīstības vispārējo sistēmu, ii) konkrētajiem reģioniem jābūt skaidri nodalītām ģeogrāfiski nošķirtām teritorijām ar definējamu ekonomisku un administratīvu identitāti un iii) šie reģioni jāuzskata par atpalikušiem pēc neitrāliem un objektīviem kritērijiem, kuriem jābūt skaidri noteiktiem ar likumu vai kādu citu oficiālu dokumentu. Šie kritēriji ietver ekonomiskās attīstības novērtējumu, ko nosaka, pamatojoties vismaz uz vienu no šādiem rādītājiem: ienākumi uz vienu iedzīvotāju vai mājsaimniecību ienākumi uz vienu cilvēku, vai IKP uz vienu cilvēku (jebkurā gadījumā ne vairāk par 85 % no attiecīgās izcelsmes vai eksportētājas valsts teritorijas vidējiem rādītājiem), vai bezdarba līmenis triju gadu laikā (vismaz 110 % no attiecīgās izcelsmes vai eksportētājas valsts teritorijas vidējiem rādītājiem). (35) Maharaštras valdība vēstulē Indijas Tirdzniecības un rūpniecības ministrijai norādījusi, ka PSI attiecas uz visu apgabalu ārpus salīdzinoši attīstītajai Bombejas – Tanas zonai Maharaštras štatā un ka atpalikušajā reģionā ārpus šīs zonas ienākums uz vienu iedzīvotāju ir mazāks par štata vidējo. Sniegtie dati liecina, ka reģionā, uz kuru attiecas PSI, ienākums uz vienu iedzīvotāju ir 74,45 % no attiecīgā Maharaštras štata rādītāja 1982./83. gadā un 74,81 % 1998./99. gadā. Taču šiem skaitļiem nebija nekādu apstiprinošu pierādījumu. (36) Jebkurā gadījumā, pārbaudot paziņojumu par zaļo gaismu atklājās, ka Maharaštras štatā vidējais ienākums uz vienu iedzīvotāju triju gadu laikā (1996./97. līdz 1998./99. gadam) ir vairāk nekā 60 % augstāks par visā Indijā vidējo. Ir pilnīgi skaidrs, ka 85 % slieksnis tiek noteikts pēc ienākumu uz vienu iedzīvotāju visā izcelsmes vai eksportētājā valstī, nevis kādā konkrētā štatā vai reģionā. Tādējādi skaidrs, ka, lai gan ienākums uz vienu iedzīvotāju tiesīgajā Maharaštras reģionā ir mazāks par 85 % no reģionālā vidējā rādītāja, tas ir krietni virs valstī vidējā ienākuma uz vienu iedzīvotāju, un tāpēc šis reģions pēc minētā kritērija neiekļūst zaļās gaismas kategorijā. Attiecībā uz kritēriju, kas saistīts ar bezdarba līmeni, Indijas iestādes nekādu informāciju nav sniegušas. (37) Ņemot vērā iepriekšminēto, jāsecina, ka šajā gadījumā šī shēma neatbilst pamatregulas 4. panta 3. punktā noteiktajiem kritērijiem. Tāpēc tiek apstiprināti pagaidu atzinumi par šīs shēmas apstrīdamību. (38) Attiecībā uz subsīdiju apjoma aprēķiniem, kas izklāstīti pagaidu regulas 72. līdz 74. apsvērumā, Indijas valdība un konkrētais uzņēmums ir paziņojuši, ka labums, kas iegūts no nodokļa nomaksas atlikšanas, jāattiecina uz visu noieta apjomu izvērtējuma periodā ("IP"), nevis pārdošanas apjomu iekšējā tirgū IP laikā, jo tas bija uz laiku, un tāpēc tas ir labums uzņēmumam kopumā un šā iemesla dēļ nav saistāms tikai ar noietu iekšējā tirgū. (39) Bez tam tie pievērsa Komisijas uzmanību dažiem faktoriem, kuru dēļ tika paaugstināts attiecīgā uzņēmuma gūtais labums no tirdzniecības nodokļa atbrīvojuma iniciatīvas aprēķināšanas. (40) Paziņojums par bāzi, pēc kuras noteikts gūtais labums pēc atliktā nodokļa iniciatīvas, tika uzskatīts par pamatotu un Komisija attiecīgi par subsīdiju summu aprēķinus grozīja. (41) Attiecībā uz pārdošanas nodokļa atbrīvojuma iniciatīvu pēc tam, kad tika ņemtas vērā ieinteresēto pušu piezīmes, un pēc pagaidu secinājumu rūpīgas pārbaudes aprēķini tika koriģēti, samazinot subsīdiju kopējo summu. (42) Pēc iepriekš aprakstītājiem pārskatītajiem aprēķiniem subsīdiju apjoms, kuras uzņēmums saņēmis pēc šīs shēmas, ir 0,8 %. 6. Kompensējamo subsīdiju apjoms (43) Kompensējamo subsīdiju apjoms, kas aprēķināts saskaņā ar pamatregulas noteikumiem, izsakot kā procentuālo nodokli, izvērtētajam eksportējošajam ražotājam ir 7,1 %. (44) Sadarbošanās līmenis Indijā bija augsts (virs 80 %). Ņemot vērā sadarbošanās augsto līmeni, tika pieņemts lēmums noteikt subsīdiju atlikuma starpību subsīdiju līmenī, kas aprēķināts eksportējošajam ražotājam, kas sadarbojās ar izmeklēšanu,., t.i., 7,1 %. Subsīdijas veids | EOU | DEPB | EPCGS | ITES | Iepriekšēja atļauja/ ARO | Maharaštras štata shēma | KOPĀ | Kokan Synthetics and Chemicals Private Limited | 1,4 % | 1,7 % | 0 | 0 | 3,2 % | 0,8 % | 7,1 % | Visi citi | | | | | | | 7,1 % | E. KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZARE (45) Pēc pagaidu regulas publicēšanas vairākas ieinteresētās puses apšaubījušas Kopienas ražošanas nozares definīciju un tās stāvokli saskaņā ar pamatregulas 10. panta 8. punktu. Konkrēti tika norādīts uz to, ka sūdzību iesniegušajam ražotājam Sorochimie Chime Fine sūdzības iesniegšanas laikā nav bijis otra Kopienas ražotāja Quimigal S.A. atbalsta. (46) Jāatceras, ka, lai gan Quimigal nebija sākotnējās sūdzības iesniedzēja puse, ierosināšanas posmā tas pauda atbalstu izmeklēšanai un pilnībā sadarbojās ar izmeklēšanu. Atbildot uz dažu ieinteresēto pušu pretenzijām, izmeklēšanas laikā tas atkārtoti izteicis atbalstu izmeklēšanai. Tā kā Komisijai no jauna netika darīts zināms nekas tāds, kas liktu mainīt iepriekš izdarītos secinājumus, pagaidu atzinumi par Kopienas ražošanas nozares definīciju un nozares stāvokli, kas izklāstīti pagaidu regulas 78. apsvērumā, ar šo tiek apstiprināti. F. KAITĒJUMS 1. Iepriekšējas piezīmes (47) Vairākas ieinteresētās puses apšaubījušas veidu, kādā Komisija noteikusi sulfanilskābes importa apjomu Kopienā, Kopienas patēriņu un tirgus daļas. Tās paziņoja, ka nav pietiekami nodoti atklātībā Komisijas atzinumi par importu gan attiecībā uz tā apjumu, gan naudas izteiksmē, un tāpēc ir pārkāptas to tiesības uz aizstāvību. Tika konstatēts, ka daļa šīs informācijas nebija arī sūdzības publiskajā versijā, un tādējādi prasības iesniedzējs nav ievērojis pamatregulas 10. panta 2. punktā noteiktās normas. (48) Jānorāda, ka saskaņā ar pamatregulas 29. panta 1. punktu informācija, kuru puses izmeklēšanai sniegušas konfidenciāli, izmeklēšanas iestādei tā šādā veidā arī jāizmanto tik ilgi, cik tas ir vajadzīgs. Jāatgādina, ka visā pasaulē ir relatīvi neliels skaits sulfanilskābes ražotāju. Tāpēc konfidencialitātes dēļ atklātībā nevarēja nodot precīzas ziņas par šā produkta importa apjomu Kopienā, īpaši no valstīm, kurās ir tikai viens eksportējošs ražotājs. Tāpēc, nododot atklātībā, ieinteresētajām pusēm sniedza indeksētus rādītājus gan par šo, gan citiem ar to saistītiem jautājumiem. (49) Tā kā neviena no ieinteresētajām pusēm, kas izvirzīja jautājumu par nepietiekamu nodošanu atklātībā, nevarēja pierādīt, ka tiem apkopotā veidā sniegtā informācija nav devusi iespējas aizstāvēt savas tiesības, iebildumi šajā jautājumā ir noraidāmi. 2. Attiecīgais imports (50) Viena ieinteresētā puse paziņojusi, ka pagaidu regulā norādītais importa apjoma pieaugums ir maldinošs. Tā norādīja, ka tirgu atstājuši vairāki citi ražotāji, un tāpēc Kopienas lietotāji bijuši spiesti pirkt sulfanilskābi pasaules tirgū, un importa apjoms strauji pieaudzis šā iemesla dēļ. Šis apgalvojums ir noraidāms vairāku iemeslu dēļ. Pirmajā gadījumā netika iesniegtas nekādas tādas papildu liecības par importa apjomu, lai mainītu atzinumus, kas šajā jautājumā izdarīti pagaidu posmā. Tāpat arī, lai gan pagaidu regulas 161. apsvērumā ir atzīts, ka importam no Indijas arī turpmāk būs svarīga nozīme Kopienas vajadzību nodrošināšanai, tika konstatēts, ka tad, ja Kopienas ražošanas nozarei neradītu kaitējumu subsidēts imports, varētu īstenot konkrētus tās paplašināšanas plānus, tādējādi apmierinot lielāko daļu Kopienas pieprasījuma. Ņemot vērā iepriekšminēto, ir apstiprinājušies pagaidu regulas 81. līdz 85. apsvērumā izklāstītie provizoriskie secinājumi par importu Kopienā no Indijas un par cenu samazinājumu. 3. Kopienas ražošanas nozares stāvoklis (51) Saskaņā ar pamatregulas 8. panta 5. punktu, izvērtējot subsidēta importa ietekmi uz Kopienas ražošanas nozari, tika noteikti visi tie ekonomiskie faktori un rādītāji, kas to ietekmē. (52) Pēc provizoriskas nodošanas atklātībā vairākas ieinteresētās puses apstrīdēja veidu, kādā Komisija noteikusi provizorisko kaitējumu, jo daži rādītāji liecināja par pozitīvu attīstību. Konkrēti tika aizrādīts uz to, ka Kopienas ražošanas apjoms, noiets un ražošanas jaudu izmantošana analizētajā laika posmā (no 1997. gada 1. janvāra līdz 2001. gada 30. jūnijam) nebūt neliecina par kaitējumu. Viena ieinteresētā puse apgalvojusi arī, ka Komisija nav pareizi novērtējusi darba algu izmaksas, ko paredz pamatregulas 8. panta 5. punkts. (53) Jāatgādina, ka saskaņā ar pamatregulas 8. panta 5. punktu neviens no šajā pantā uzskaitītajiem ekonomiskajiem faktoriem vai rādītājiem nav izšķirīgs, nosakot kaitējumu. Tiesa gan, daži rādītāji, kas attiecas uz Kopienas nozares ražošanas apjomu un noietu liecina par pozitīvām tendencēm. Taču tie jānovērtē, ievērojot, ka analizētajā laika posmā sulfanilskābes patēriņš Kopienā palielinājās par apmēram 13 % un dažu Kopienas ražotāju slēgšanas dēļ tirgū samazinājies piegādātāju skaits. (54) Daudz svarīgāk ir atgādināt, ka Kopienas nozarei kaitējumu radīja cenu samazināšanās un cenu iesaldēšana. Konkrēti, tās vidējā pārdošanas cena laikā strauji samazinājās laikā no 1997. līdz 1998. gadam tā acīmredzamā spiediena dēļ, ko radīja importa apjoma palielināšanās. Tāpēc, lai gan Kopienas ražošanas nozare būtu varējusi palielināt vidējo pārdošanas cenu, jo Kopienas tirgū palielinājās pieprasījums, tā nevarēja panākt cenu līmeni, kāds vajadzīgs pilnu ražošanas izmaksu segšanai, un zaudējumi turpinājās arī IP laikā. (55) Attiecībā uz argumentu par algām ir konstatēts, ka, lai gan Sorochimie analizējamajā laika posmā strādājošo skaits ir samazinājies, palielinājušās darba spēka izmaksas uz vienu strādājošo. Tas ir tāpēc, ka šajā laikā mainījusies darbinieku struktūra un cēlies vispārējais algu līmenis. Attiecībā uz Quimigal jāatzīmē, ka indeksa bāzes gadā (1998) uzņēmums sulfanilskābi neražoja. Kad tas sāka ražošanu 1999. gadā, šajā darbības veidā iesaistītie strādājošie tika nodarbināti pilnu darba laiku, bet kopš 2000. gada strādā papildu darba dienu. Neviens uzņēmums nav konstatējis, ka sulfanilskābes ražošanā iesaistīto strādājošo algas būtu ietekmējis attiecīgais imports. Tāpēc algas nav uzskatāmas par kaitējuma rādītāju. (56) Ņemot vērā iepriekšminēto, apstiprinās pagaidu secinājumi, kas ietverti pagaidu regulas 88. līdz 107. apsvērumā, t.i., ka Kopienas ražošanas nozare pamatregulas 8. panta nozīmē ir pieredzējusi būtisku kaitējumu. G. CĒLOŅSAKARĪBA 1. Vispārīgas piezīmes par Komisijas secinājumiem attiecībā uz kaitējuma cēloņsakarību (57) Dažas ieinteresētās puses iebildušas par to, ka Kopienas nozare pati ir atbildīga par tai nodarīto kaitējumu. Vairākas puses apšaubījušas Sorochimie vadības darbības kompetenci, produktu un klientu apkalpošanas dienestu darbu un to, ka tā pati analizētajā laika posmā ir eksportējusi sulfanilskābi. Viena puse arī paziņojusi, ka Sorochimie nodarītais kaitējums saistāms ar tās otru darbības veidu (līmes ražošana), ar kuru IP laikā bija ievērojamas grūtības. Attiecībā uz Quimigal, kas ir Kopienas ražošanas nozares otrs uzņēmums, tika apgalvots, ka tā lēmums ieiet tirgū, darbības uzsākšanas posmā izmantojot zemu cenu stratēģiju, arī bija viens no cēloņiem iespējamajam kaitējumam. Visbeidzot tika apgalvots, ka Kopienas nozarei ir bija jāievēro stingri vides aizsardzības noteikumi un ka tai ir augstākas darbaspēka un transporta izmaksas nekā Indijas eksportējošajiem ražotājiem, un tāpēc importam no šīs valsts konkurences cīņā ir priekšrocības, un tas netiek veikts par cenām, kas rada kaitējumu. (58) Izmeklēšanā noskaidrojās, ka Sorochimie, neraugoties ar finansiālajām grūtībām, kas saistītas ar pārlieku zemajām tirgus cenām, analizējamajā laikā posmā savai produkcijai bija spējis iegūt jaunus klientus un savus ražojumus pielāgot to vajadzībām. Uzņēmumam analizējamajā laika posmā bija jāpārdod noteikts daudzums attiecīgā produkta, kas bija vajadzīgs esošo klientu vajadzības apmierināšanai laikā, kad tā iekārtām tika veikts liels remonts. Tādējādi nevar uzskatīt, ka Sorochimie tam nodarītajā kaitējumā ir vainojams pats. Tāpat jāatceras, ka visas ārkārtas izmaksas, kas attiecas uz uzņēmuma grūtībām saistībā ar tā līmes ražošanas nozari, ar šo izmeklēšanu nav nekādi saistītas, jo tās neattiecas uz attiecīgo izstrādājumu, un tāpēc neatspoguļojas pagaidu regulā aprakstītajos kaitējuma rādītājos. (59) Pagaidu regulas 118. apsvērumā norādīts, ka Quimigal lēmums par ieiešanu tirgū pieņemts laikā, kad sulfanilskābes cenas Kopienas tirgū bija augstākas. Quimigal varēja pats ieņemt vietu tirgū laikā, kad Kopienā palielinājās pieprasījums pēc sulfanilskābes un palielinājās tās piegādātāju skaits gan Kopienā, gan ārpus tās. Tāpat jāatzīmē, ka uzņēmumam, lai iekļūtu tirgū un 1999. un 2000. gadā iegūtu savu tirgus daļu, bija jānosaka cenas, kas ir līdzīgas importa dempinga cenām un subsidētā importa cenām, jo tas, ka uzņēmums bija relatīvi neliels, nozīmēja, ka tas bija nevis cenas noteicējs, bet drīzāk cenas ievērotājs vai ņēmējs. Tomēr tā tirgus daļa IP laikā nedaudz samazinājās, jo šajā laikā pieauga importa apjoms no Indijas. Tāpēc nekādi neapstiprinājās tas, ka Kopienas nozares situācija pasliktinājās pārlieku lielas konkurences dēļ pašā Kopienas nozarē. (60) Attiecībā uz Kopienas nozares iespējami augstākajām izmaksām, kas saistītas ar vides aizsardzības noteikumu ievērošanu un citiem jautājumiem, jāņem vērā, ka attiecīgā importa kā konkurenta priekšrocības tika ņemtas vērā, nosakot normālvērtību. Tāpēc apstiprinās pagaidu atzinumi par cēloņsakarībām, kā noteikts pagaidu regulas 121. līdz 123. apsvērumā. H. KOPIENAS INTERESES (61) Pēc pagaidu regulas publicēšanas viena ieinteresētā puse ir apšaubījusi to, kā Komisija, ņemot vērā Sorochimie nozīmēto administratīvo vadību, būtu varējusi noteikt, ka Kopienas ražošanas nozare ir dzīvotspējīga un konkurētspējīga. Jāatceras, ka Sorochimie bija jāmeklē aizsardzība pret kreditoriem pēc zināmām grūtībām, kas bija saistītas ar tā līmes ražošanas nozari un spiedienu uz sulfanilskābes ražošanu. Šarvilmezjēras Saimnieciskā tiesa nozīmējusi administratoru uzņēmuma tirdzniecības darbības pārraudzīšanai un uzdevusi noteiktā laikā sagatavot pārstrukturēšanas plānu. Šis termiņš nesen pagarināts līdz 2003. gada 31. janvārim. Ja nenotiks nekas iepriekš neparedzams, uzņēmums pagaidām turpinās pastāvēt un gūt labumu no galīgi noteiktajiem antidempinga pasākumiem. Tādējādi ir apstiprinājušies pagaidu regulas 134. apsvērumā minētie pagaidu atzinumi par to, ka antidempinga pasākumu noteikšana ir Kopienas ražošanas nozares interesēs. (62) Vairākas ieinteresētās puses paziņojušas, ka Komisija nav objektīvi izvērtējusi lietotāju stāvokli, neņemot vērā Kopienas nozares cenu iespējamo palielināšanos pēc antidempinga pasākumu noteikšanas. Tāpat ticis apgalvots, ka šie pasākumi neatbilst Kopienas interesēm, jo Kopienas nozares ražošanas jaudas nav pietiekamas Kopienas vajadzību apmierināšanai, un, slēdzot tirgu importam no Indijas un Ķīnas Tautas Republikas, par kuru veic atsevišķu antidempinga izmeklēšanu, var izveidoties divu savstarpēji konkurējošu Kopienas uzņēmumu monopols. (63) Attiecībā uz to, ka Komisija, paredzot noteikt antidempinga pasākumus, objektīvi nav ņēmusi vērā dažādas intereses, jāatceras, ka pagaidu posmā Komisija sīki izanalizēja visu galveno nozaru lietotāju (optisko balinātāju, betona piedevu, krāsvielu un pigmentu ražotāju) intereses. Šajā analīzē tika iekļauts arī novērtējums par pasākumu ietekmi uz to izmaksām, ņemot vērā, ka līdz ar pasākumu noteikšanu paaugstināsies arī importa cenas. Šajā aprēķinā ņemta vērā arī 10 % pielaide maksimāli iespējamajam Kopienas ražošanas nozares pārdotās sulfanilskābes cenas pieaugumam, ņemot vērā, ka tās cenas pēc antidempinga pasākumu noteikšanas varētu paaugstināties līdz attiecīgā importa cenu līmenim un ka jau IP laikā tās jaudu izmantošanas līmenis ir pietiekami augsts. Tādējādi ieinteresētās puses no jauna nav iesniegušas neko tādu, kā dēļ būtu jāmaina pagaidu secinājumi par iespējo ražošanas izmaksu paaugstināšanos dažādās lietotāju ražošanas nozarēs. (64) Attiecībā uz piedāvājumu un konkurenci Kopienas tirgū jāatzīmē, ka Kopienas nozares pašreizējās jaudas var apmierināt aptuveni 50 % Kopienas pieprasījuma. Antidempinga pasākumu nolūks ir nevis slēgt tirgu importam no Indijas, bet gan nodrošināt, lai tas nebūtu subsidēts un nebūtu par cenām, kas rada kaitējumu. Tāpēc sagaidāms, ka tirgū arī turpmāk ienāks imports no trešām valstīm, tostarp no Indijas. Tajā pašā laikā pasākumiem jānodrošina sulfanilskābes turpmākā ražošana Kopienā, lai lietotājiem būtu lielākas izvēles iespējas starp vietējiem un ārvalstu piegādātājiem un lai saglabātos visu piegādātāju konkurence. Tāpat arī jāuzsver, ka Kopienas ražošanas nozare plāno palielināt ražošanas apjomu, investējot jaunās ražošanas iekārtās, ja kapitālieguldījumi atmaksātos. Šim nolūkam jāizbeidz subsidētā importa kaitējumu radošā ietekme. (65) Ņemot vērā iepriekšminēto, ir apstiprinājušies pagaidu regulas 164. apsvērumā minētie pagaidu atzinumi par to, ka antidempinga pasākumu noteikšana nav pretrunā Kopienas interesēm. I. ANTISUBSIDĒŠANAS PASĀKUMI 1. Kaitējuma novēršanas līmenis (66) Ja nav jaunu iesniegumu šajā jautājumā, apstiprina metodes, ko izmanto kaitējuma apmēra noteikšanai, kā aprakstīts pagaidu regulas 165. līdz 167. apsvērumā. 2. Galīgie pasākumi (67) Tā kā kaitējuma novēršanas līmenis pārsniedz noteikto subsīdiju starpību, galīgie pasākumi jānosaka, ņemot vērā pēdējos. Tāpēc nosaka šādus maksājumus: Indija (visi uzņēmumi): 7,1 %. 3. Pagaidu maksājumu galīgā iekasēšana (68) Ņemot vērā konstatēto subsīdijas un Kopienas rūpniecības nozarei nodarītā kaitējuma smagumu, tiek uzskatīts par vajadzīgu pēc galīgās maksājuma likmes galīgi iekasēt summas, kuras nodrošinātas ar pagaidu antidempinga maksājumu, kas noteikts saskaņā ar pagaidu regulu. Atmaksā tos iekasētos līdzekļus, kas pārsniedz galīgā maksājuma apmēru. J. SAISTĪBAS (69) Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas vienīgais Indijas eksportējošais ražotājs, kas sadarbojās ar izmeklēšanu, saskaņā ar pamatregulas 13. panta 1. punktu piedāvāja uzņemties cenu saistības. Tādējādi tas piekritis pārdot attiecīgo ražojumu par cenu vai virs cenas, kas novērš subsidēšanas radītā kaitējuma sekas. Uzņēmums arī regulāri iesniegs Komisijai sīku informāciju par eksportu uz Kopienu, kas nozīmē, ka Komisija var efektīvi uzraudzīt saistību izpildi. Turklāt šā eksportējošā ražotāja pārdošanas darbības struktūra ir tāda, ka Komisija saskaņoto saistību apiešanas risku uzskata par ierobežotu; (70) Ievērojot to, saistību piedāvājums akceptēts ar Komisijas Lēmumu 2002/611/EK [5]. (71) Lai nodrošinātu saistību efektīvu ievērošanu un uzraudzību pēc tam, kad saskaņā ar saistībām attiecīgās dalībvalsts muitas dienestam ir iesniegts pieteikums par laišanu brīvā apgrozībā, atbrīvojumu no maksājuma piešķir, kad tiek uzrādīts faktūrrēķins, kurā norādīta šīs regulas pielikumā minētā informācija. Ja minēto faktūrrēķinu neiesniedz vai ja tas neatbilst muitai uzrādītajam ražojumam, ir jāmaksā attiecīgā lieluma kompensācijas maksājums. (72) Jānorāda, ka minēto saistību neievērošanas vai atsaukšanas, vai iespējamas neievērošanas gadījumā saskaņā ar pamatregulas 13. panta 9. un 10. punktu drīkst noteikt kompensācijas maksājumu, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants 1. Ar šo nosaka galīgu kompensācijas maksājumu tās sulfanilskābes importam, kuras KN kods ir 29214210 (TARIC kods 29214210*60) un kuras izcelsme ir Indijā. 2. Piemērojamā galīgā maksājuma likme ir 7,1 % Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenas. 3. Neskarot 1. punkta noteikumus, galīgo maksājumu nepiemēro importam, kas laists brīvā apgrozībā saskaņā ar 2. pantu. 4. Ja nav noteikts citādi, tad piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem. 2. pants 1. Ražojumus, ko importē saskaņā ar vienu no turpmāk uzskaitītajiem TARIC papildkodiem un ko ražojis un tieši eksportējis (t.i., nosūtījis kravu un sagatavojis faktūrrēķinu) viens no turpmāk uzskaitītajiem uzņēmumiem Kopienas uzņēmumam, kurš darbojas kā importētājs, atbrīvo no kompensācijas maksājumiem, ko nosaka saskaņā ar 1. pantu, ja ražojumus importē, ievērojot 2. punkta noteikumus. Valsts | Uzņēmums | TARIC papildu kods | Indija | Kokan Synthetics & Chemicals Pvt Ltd, 14 Guruprasad, Gokhale Road (N), Dadar (W), Mumbai 400 028, India | A398 | 2. Šā panta 1. punktā minēto importu atbrīvo no maksājuma, ja i) faktūrrēķinu ar vismaz pielikumā minēto vajadzīgo informāciju iesniedz dalībvalstu muitas iestādēm kopā ar deklarāciju par laišanu brīvā apgrozībā; un ii) muitā deklarētās un uzrādītās preces precīzi atbilst aprakstam faktūrrēķinā. 3. pants Summu, ko saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 573/2002 nodrošina ar pagaidu kompensācijas maksājumu, galīgi iekasē pēc galīgajam maksājumam noteiktās likmes. Summas, kas pārsniedz galīgās kompensācijas maksājuma likmes, atmaksā. 4. pants Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 2002. gada 22. jūlijā Padomes vārdā — priekšsēdētājs P. S. Møller [1] OV L 288, 21.10.1997., 1. lpp. [2] OV L 87, 4.4.2002., 5. lpp. [3] OV L 87, 4.4.2002., 28. lpp. [5] OV L 196, 25.7.2002., 36. lpp. -------------------------------------------------- PIELIKUMS Pozīcijas, kas jānorāda 2. panta 2. punktā minētajā faktūrrēķinā 1. Virsraksts "FAKTŪRRĒĶINS PAR PRECĒM, UZ KURĀM ATTIECAS SAISTĪBAS". 2. Faktūrrēķina izdevēja 2. panta 1. punktā minētā uzņēmuma nosaukums. 3. Faktūrrēķina numurs. 4. Faktūrrēķina izdošanas datums. 5. TARIC papildkods, saskaņā ar kuru faktūrrēķinā minētās preces muitojamas uz Kopienas robežas. 6. Precīzs preču apraksts, tostarp - produkta koda numurs (PCN), t.i., "PA99", "PS85" vai "TA98", - attiecīgā PCN tehniskās/fizikālās īpašības, t.i., par "PA99" un "PS85" – balts, birstošs pulveris, bet par "TA98" – pelēks, birstošs pulveris, - uzņēmuma produkcijas koda numurs (ja ir), - KN kods, - daudzums (jānorāda tonnās). 7. Tirdzniecības noteikumu apraksts, tostarp - cena par tonnu, - piemērojamie maksāšanas noteikumi, - piemērojamie piegādes noteikumi, - kopējās atlaides. 8. Tā uzņēmuma nosaukums, kas darbojas kā importētājs un kam uzņēmums ir tieši izrakstījis faktūrrēķinu. 9. Uzņēmuma amatpersonas vārds, kas izsniegusi rēķinu, un šāda parakstīta deklarācija: "Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka šajā faktūrrēķinā norādīto preču pārdošanu tiešam eksportam uz Eiropas Kopienu veic saskaņā ar to saistību darbības jomu un noteikumiem, ko Kokan Synthetics & Chemicals Pvt Ltd, 14 Guruprasad, Gokhale Road (N), Dadar (W), Mumbai 400028, India piedāvājis un ko Eiropas Komisija pieņēmusi ar Lēmumu 2002/611/EK. Es apliecinu, ka informācija, kas sniegta faktūrrēķinā, ir pilnīga un pareiza." --------------------------------------------------