Nr. Apraksts Saistīta prece vai tehnoloģija, kas iekļauta Regulas (EK) Nr. 428/2009 I pielikumā

IX.A6.001. Šādi optiski sensori vai iekārtas un to komponenti: a) speciāli optisko sensoru palīgkomponenti: 1. “lietojami kosmosā” kriogēni dzesinātāji. 6A002.d

IX.A6.002. kriogēni dzesētāji, kas nav “lietojami kosmosā”, ar aukstuma avota temperatūru zem 218 K (–55°C): a) slēgta cikla tips ar vidējo laiku līdz atteicei (MTTF) vai vidējo laiku starp atteicēm (MTBF) virs 2 500 stundām; b) Džoula-Tomsona (JT) pašregulējošie miniatūri dzesētāji ar urbuma (ārējo) diametru mazāku par 8 mm. 6A002.d

IX.A6.003. Īpaši izgatavotas vai ar pārklājumiem sastāvdaļu vai struktūras ziņā tā pārveidotas optisko sensoru šķiedras, lai tās iegūtu akustisku, termisku, inerciālu, elektromagnētisku jutību vai jutību pret jonizējošo starojumu. 6A002.d

IX.A6.004. Šādas kameras, sistēmas vai iekārtas un to komponenti: a) instrumentu filmēšanas kameras un tām speciāli konstruēti komponenti: Piezīme. Iepriekš minētās moduļu struktūras instrumentu filmēšanas kameras novērtē pēc to maksimālajām iespējām, izmantojot spraudņus (iespraužamos blokus) saskaņā ar ražotāja specifikācijām. 6A003.

IX.A6.005. Ātrdarbīgas kinokameras, kas lieto jebkura formāta filmu no 8 mm līdz 16 mm ar nepārtrauktu filmas padevi uzņemšanas laikā un filmēšanas ātrumu, kas pārsniedz 13 150 kadrus sekundē; Piezīme. Iepriekšminētā pozīcija neattiecas uz civiliem nolūkiem paredzētām kinofilmu uzņemšanas kamerām. 2. mehāniskās ātrfilmēšanas kameras ar nekustīgu filmu un filmēšanas ātrumu virs 1 000 000 kadriem sekundē ar pilnu 35 mm filmas kadru augstumu vai proporcionāli lielākā ātrumā ar mazāku kadru augstumu, vai proporcionāli mazāku ātrumu ar lielāku kadru augstumu; 3. šādas mehāniskās vai elektroniskās elektronoptiskās kameras: a. mehāniskās elektronoptiskās kameras ar ieraksta ātrumu virs 10 mm/μs; b. elektroniskās elektronoptiskās kameras, kuru izšķirtspēja (laika izteiksmē) ir labāka par 50 ns; 4. elektroniskās kadru kameras ar uzņemšanas ātrumu lielāku par 1 000 000 kadriem sekundē; 5. elektroniskās kadru kameras, kam piemīt visas šādas īpašības: a. elektroniskā slēdža darbības ātrums (selekcijas spēja) ir mazāks par 1 μs pilnam kadram; un b. nolasīšanas laiks, kādā iespējams uzņemšanas ātrums virs 125 kadriem sekundē; 6. spraudņi (iespraužamie bloki), kam piemīt visas šīs īpašības: a. tie ir speciāli paredzēti instrumentu kamerām ar modulāru konstrukciju, kuras ir norādītas šajā pozīcijā; un b. tie nodrošina šīm kamerām atbilstību iepriekšminētajām īpašībām saskaņā ar ražotāja specifikācijām. 6A003.

IX.A6.006. Šādas attēlveidošanas kameras: Piezīme. Iepriekšminētā pozīcija neattiecas uz televīzijas kamerām un videokamerām, kas speciāli konstruētas televīzijas raidījumiem. 1. videokameras ar cietvielu sensoru paneļiem ar maksimālu jutību viļņu garuma diapazonā, kurš pārsniedz 10 nm, bet nepārsniedz 30 000 nm, kam ir viss turpmāk minētais: a) kam ir kāda no turpmākajām īpašībām: 1. vairāk nekā 4 × 106“aktīvo punktu” uz vienu cietas fāzes kopumu monohromatiskām (melnbaltām) kamerām; 2. vairāk nekā 4 × 106“aktīvo punktu” uz vienu cietas fāzes kopumu krāsu kamerām ar trim cietas fāzes kopumiem; vai 3. vairāk nekā 12 × 106“aktīvo punktu” uz vienu cietas fāzes kopumu krāsu kamerām ar vienu cietas fāzes kopumu; un b) kam ir kāda no turpmākajām īpašībām: 1. optiski spoguļi, kas minēti turpmāk; 2. optisku sistēmu vadības iekārtas, kas minētas turpmāk; vai 3. spēj pievienot piezīmes iekšēji ģenerētiem “kameras sekošanas datiem”. Tehniskas piezīmes. 1. Šajā pozīcijā ciparu videokameras vērtējamas pēc to “aktīvo punktu” maksimālā skaita, ko izmanto kustīgu attēlu ierakstīšanai. 2. Šajā pozīcijā “kameras sekošanas dati” ir informācija, kas ir vajadzīga, lai noteiktu kameras optiskās ass orientāciju attiecībā pret Zemi. Tas ietver: a) horizontālu leņķi, ko veido kameras optiskā ass pret Zemes magnētiskā lauka virzienu, un b) vertikālu leņķi starp kameras optisko asi un Zemes apvārsni. 6A003.

IX.A6.007. a. maksimālā jutība ir viļņu garuma diapazonā, kas pārsniedz 10 nm, bet nepārsniedz 30 000 nm; b. lineārā detektora bloki ar vairāk nekā 8 192 elementiem vienā blokā; un c. mehāniskā skenēšana notiek vienā virzienā; Piezīme. Iepriekšminētā pozīcija neattiecas uz skenētājkamerām un skenētājkameru sistēmām, kas ir speciāli konstruētas jebkuram no šādiem nolūkiem: a) rūpnieciski vai civili fotokopētāji; b) attēlu skenētāji civiliem, stacionāriem, tuva attāluma skenēšanas pielietojumiem (piemēram, dokumentu attēlu vai drukāta satura, mākslas darbu vai fotoattēlu reproducēšanai) vai c) medicīnas iekārtas. 6A003.

IX.A6.008. Attēlveidošanas kameras ar attēla pastiprinātājlampām, kam piemīt kāda no šīm īpašībām: a. piemīt visas šādas īpašības: 1. maksimālā jutība ir viļņu garuma diapazonā, kas pārsniedz 400 nm, bet nepārsniedz 1 050 nm; 2. elektronu attēlu pastiprinātājs, kuram ir kāds no šiem raksturlielumiem: a. mikrokanālu plate, kuras perforācijas solis (atstatums no centra līdz centram) nepārsniedz 12 μm; vai b. elektronu detektors ar negrupētu pikseļsoli, kas ir 500 μm vai mazāks, kurš ir speciāli paredzēts vai pielāgots, lai panāktu “lādiņa pavairošanu”, neizmantojot mikrokanālu plati; un 3. tajā ietilpst jebkurš no šiem fotokatodiem: a. multibāzu fotokatodi (piem., S-20 un S-25) ar gaismas jutību virs 350 μA/lm; b. GaAs vai GaInAs fotokatodi; vai c. citi “III/V grupas elementu savienojumu” pusvadītāju fotokatodi ar maksimālo “izstarojuma jutību”, kas pārsniedz 10 mA/W; vai b. ir visi šie raksturlielumi: 1. maksimālā jutība ir viļņu garuma diapazonā, kas pārsniedz 1 050 nm, bet nepārsniedz 1 800 nm; 2. elektronu attēlu pastiprinātājs, kuram ir kāds no šiem raksturlielumiem: a. mikrokanālu plate, kuras perforācijas solis (atstatums no centra līdz centram) nepārsniedz 12 μm; vai b. elektronu detektors ar negrupētu pikseļsoli, kas ir 500 μm vai mazāks, kurš ir speciāli paredzēts vai pielāgots, lai panāktu “lādiņa pavairošanu”, neizmantojot mikrokanālu plati; un 3. “III/V grupas elementu savienojumu” pusvadītāju (piem., GaAs vai GaInAs) fotokatodi un elektronu pārnesuma fotokatodi ar maksimālo “izstarojuma jutību”, kas pārsniedz 15 mA/W. 6A003.

IX.A6.009. Attēlveidošanas kameras ar “fokālās plaknes blokiem”, kurām piemīt kāda no šīm īpašībām: a. ar “fokālās plaknes blokiem”, kas nav “lietojami kosmosā”, un kam piemīt visas šīs īpašības: 1. ir visi šādi raksturlielumi: a. satur individuālus elementus ar maksimālo jutību viļņu garumos, kas pārsniedz 900 nm, bet nepārsniedz 1 050 nm; un b. jebkura no šādām īpašībām: 1. jutības “laika konstante” ir mazāka par 0,5 ns; vai 2. ir speciāli konstruēti vai pārveidoti, lai panāktu “lādiņa pavairošanu”, un to maksimālā “izstarojuma jutība” pārsniedz 10 mA/W; 2. ir visi šādi raksturlielumi: a. atsevišķi elementi ar maksimālo jutību viļņu garuma diapazonā, kas lielāks par 1 050 nm, bet nepārsniedz 1 200 nm; un b. jebkura no šādām īpašībām: 1. jutības “laika konstante” ir 95 ns vai mazāka; vai 2. ir speciāli konstruēti vai pārveidoti, lai panāktu “lādiņa pavairošanu”, un to maksimālā “izstarojuma jutība” pārsniedz 10 mA/W; vai 3. ir nelineāri (divdimensiju) “fokālās plaknes bloki”, kas nav “lietojami kosmosā” un kam ir individuāli elementi ar maksimālo jutību viļņu garumā lielākā par 1 200 nm, bet nepārsniedzot 30 000 nm; 4. ir lineāri (viendimensijas) “fokālās plaknes bloki”, kas nav “lietojami kosmosā” un kam ir visas šīs īpašības: a. atsevišķi elementi ar maksimālo jutību viļņu garuma diapazonā, kas lielāks par 1 200 nm, bet nepārsniedz 3 000 nm; un b. jebkura no šādām īpašībām: 1. detektora elementa “skenēšanas virziena” dimensijas attiecība pret detektora elementa “šķērsskenēšanas virziena” dimensiju ir mazāka par 3,8; vai 2. signālu apstrāde notiek detektora elementos; vai 5. ir lineāri (viendimensijas) “fokālās plaknes bloki”, kuri nav “lietojami kosmosā” un kuru maksimālā individuālu elementu jutība viļņu garumā ir lielākā par 3 000 nm, bet nepārsniedz 30 000 nm; b. ar nelineāriem (divdimensiju) infrasarkanajiem “fokālās plaknes blokiem”, kuros izmantoti “mikrobolometru” materiāli un kas nav “lietojami kosmosā”, un kuru individuālu elementu nefiltrētā jutība viļņu garuma diapazonā ir 8 000 nm vai vairāk, bet nepārsniedz 14 000 nm; vai c. ar “fokālās plaknes blokiem”, kas nav “lietojami kosmosā” un kam ir visas šīs īpašības: 1. atsevišķi elementi ar maksimālo jutību viļņu garuma diapazonā, kas lielāks par 400 nm, bet kas nepārsniedz 900 nm; 2. ir speciāli konstruēti vai pielāgoti, lai panāktu “lādiņa pavairošanu”, un to maksimālā “izstarojuma jutība” ir lielāka par 10 mA/W viļņu garumā, kas lielāks par 760 nm; un 3. ir vairāk nekā 32 elementi. Piezīmes. 1. Attēlveidošanas kameras, kas minētas 4. pozīcijā, ietver “fokālās plaknes blokus” līdz ar pietiekamu “signālu apstrādes” elektroniku līdztekus integrētai nolasīšanas shēmai, lai tie dotu vismaz analogu vai digitālu izejas signālu, kad tos pieslēdz strāvas blokiem. 2. 4.a pozīcija neattiecas uz attēlveidošanas kamerām ar lineāriem “fokālās plaknes blokiem”, kuros ir 12 vai mazāk elementu, ciktāl pašā elementā nav izmantota laika aizture un integrācija, un kas ir konstruētas jebkuram šādam lietojumam: a) rūpnieciskās vai civilās apsardzes sistēmās, satiksmes vai rūpnieciskās kustību kontroles vai uzskaites sistēmās; b) rūpniecības iekārtās, kuras izmanto, lai veiktu pārbaudes vai uzraudzību siltuma plūsmas ēkās, iekārtās vai rūpnieciskos procesos; c) rūpniecības iekārtās, kuras izmanto, lai veiktu pārbaudes vai šķirotu materiālus vai analizētu to īpašības; d) laboratoriju vajadzībām speciāli konstruētās iekārtās; vai e) medicīnas iekārtās. 3. 4.b. pozīcija neattiecas uz attēlveidošanas kamerām, kam ir kāds no šiem raksturlielumiem: a) maksimālais kadru ātrums ir 9 Hz vai mazāks; b) ir visi šie raksturlielumi: 1. kam minimālais horizontālais vai vertikālais “momentānais redzes leņķis (IFOV)” ir vismaz 10 mrad (milliradiāni); 2. kam ir objektīvs ar nemaināmu fokusa attālumu, un kuru nav paredzēts noņemt; 3. kam nav “tiešskates” ekrāna; un Tehniska piezīme. “Tiešskate” attiecas uz attēlveidošanas kameru, kas darbojas spektra infrasarkanajā daļā, kura cilvēkam rāda vizuālu attēlu, izmantojot acij tuvinātu mikroekrānu ar iestrādātu gaismas aizsargmehānismu. 4. kam ir kāda no turpmākajām īpašībām: a. nav iespēju iegūt skatāmu uztvertā redzes leņķa attēlu vai b. kamera ir paredzēta tikai vienam lietojumam, un izstrādāta tā, lai lietotājs nevarētu to pārveidot, vai Tehniska piezīme. 3.b piezīmē minētais “momentānais redzes leņķis (IFOV)” ir mazākais skaitlis no “horizontālā IFOV” vai “vertikālā IFOV”. “Horizontālais IFOV” = horizontālais redzes leņķis (FOV), dalīts ar horizontālo detektorelementu skaitu. “Vertikālais IFOV” = vertikālais redzes leņķis (FOV), dalīts ar vertikālo detektorelementu skaitu. c) kamera ir speciāli konstruēta uzstādīšanai civilos pasažieru sauszemes transportlīdzekļos, un tai ir visas šādas īpašības: 1. kameras izvietojums un konfigurācija transportlīdzeklī ir paredzēts tikai tam, lai tā vadītājam palīdzētu droši vadīt transportlīdzekli. 6A003.

IX.A6.010. Optiski spoguļi (reflektori): 1. “deformējami spoguļi”, kuru aktīvā optiskā fokusa proporcijas ir lielākas par 10 mm un kuriem piemīt jebkura no šādām īpašībām (un speciāli tiem konstruēti komponenti): a. piemīt visas šādas īpašības: 1. mehāniskās rezonanses frekvence ir 750 Hz vai vairāk; un 2. vairāk nekā 200 aktuatori (piekļuves mehānismi); vai b. lāzera izraisītā kaitējuma robežvērtība (LIDT), kas atbilst jebkuram no šādiem parametriem: 1. lielāka nekā 1 kW/cm2, izmantojot “CW lāzeru”; vai 2. lielāka nekā 2 J/cm2, izmantojot 20 ns “lāzeru” impulsus 20 Hz atkārtošanās ātrumā; 2. viegli monolīti spoguļi, kuru vidējais “ekvivalentais blīvums” ir mazāks par 30 kg/m2 un kuru kopējā masa ir pārsniedz 10 kg; 3. vieglas “kompozītu” vai putuplasta spoguļu struktūras, kuru vidējais “ekvivalentais blīvums” ir mazāks par 30 kg/m2 un kuru kopējā masa pārsniedz 2 kg; Piezīme. Iepriekš minētā 2. un 3. pozīcija neattiecas uz spoguļiem, kas speciāli konstruēti, tam, lai novirzītu saules starojumu virszemes heliostata iekārtām. 6A004.a

IX.A6.011. Spoguļi, kas speciāli konstruēti staru kūļa vadīšanas spoguļu pakāpēm, ar plakanumu λ/10 vai labāku (λ ir vienāda ar 633 nm) un ar jebkuru no šādām īpašībām: a. diametrs vai galvenās ass garums ir lielāks nekā vai vienāds ar 100 mm; vai b. ir visi šie raksturlielumi: 1. diametrs vai galvenās ass garums ir lielāks nekā 50 mm, bet mazāks nekā 100 mm; un 2. lāzera izraisītā kaitējuma robežvērtība (LIDT), kas atbilst jebkuram no šādiem parametriem: a. lielāka nekā 10 kW/cm2, izmantojot “CW lāzeru”; vai b. lielāka nekā 20 J/cm2, izmantojot 20 ns “lāzeru” impulsus 20 Hz atkārtošanās ātrumā. 6A004.b

IX.A6.012. No cinka selenīda (ZnSe) vai cinka sulfīda (ZnS) izgatavotas optiskas sastāvdaļas ar caurlaidību viļņu garumu diapazonā lielākā par 3 000 nm, bet mazākā par 25 000 nm, ar kādu no turpmāk minētajām īpašībām: 1. kā tilpums pārsniedz 100 cm3; vai 2. diametrs vai galvenās optiskās ass garums lielāks par 80 mm, un biezums (dziļums) lielāks par 20 mm; c) optisko sistēmu sastāvdaļas, kas “lietojamas kosmosā”: 1. atvieglinātas sastāvdaļas līdz mazāk par 20 % no “ekvivalentā blīvuma” salīdzinājumā ar tādas pašas apertūras un biezuma cietvielas sagatavi; 2. neapstrādāti substrāti, substrāti ar virsmas pārklājumiem (monoslāni vai multislāņiem, metāliem vai dielektriķiem, vadītājiem, pusvadītājiem vai izolatoriem) vai pārklātiem ar aizsargplēvēm; 3. kosmosā par optisko sistēmu montējami spoguļu segmenti vai spoguļu kompleksi ar diafragmas atveri, kas ekvivalenta vai lielāka par monooptiku, kuras diametrs ir 1 m; 4. no “kompozītu” materiāliem izgatavoti komponenti, kuru lineārās termiskās izplešanās koeficients ir vienāds ar vai mazāks par 5 × 10-6 jebkurā koordinātu virzienā. 6A004.c

IX.A6.013. “Nepārtrauktas darbības (CW) lāzeri”, kas nav “noskaņojami” un kam ir kāda no šīm iezīmēm: 1. izejas viļņu garums ir mazāks par 150 nm un izejas jauda pārsniedz 1 W; 2. izejas viļņu garums ir vismaz 150 nm, bet nepārsniedz 510 nm, un izejas jauda pārsniedz 30 W; Piezīme. Iepriekšminētā 2. pozīcijā neattiecas uz argona “lāzeriem”, kam izejas jauda ir 50 W vai mazāka. 3. izejas viļņu garums ir lielāks par 510 nm, bet nepārsniedz 540 nm, un piemīt jebkura no šādām īpašībām: a. viena šķērsmoda izeja ar izejas jaudu, lielāku par 50 W; vai b. vairākas šķērsmoda izejas un izejas jauda virs 150 W; 4. izejas viļņu garums ir lielāks par 540 nm, bet nepārsniedz 800 nm, un izejas jauda pārsniedz 30 W; 5. izejas viļņu garums ir lielāks par 800 nm, bet nepārsniedz 975 nm, un piemīt jebkura no šādām īpašībām: a. viena šķērsmoda izeja ar izejas jaudu, lielāku par 50 W; vai b. vairākas šķērsmoda izejas un izejas jauda virs 80 W; 6. izejas viļņu garums ir lielāks par 975 nm, bet nepārsniedz 1 150 nm, un tam piemīt jebkura no šādām īpašībām: a. viena šķērsmoda izeja ar izejas jaudu, lielāku par 500 W; vai b. vairākas šķērsmoda izejas un jebkura no šādām īpašībām: 1. “elektrorozetes efektivitāte” ir lielāka par 18 % un izejas jauda lielāka par 500 W; vai 2. izejas jauda lielāka par 2 kW. Piezīmes. 1. Iepriekšminētā b. pozīcija neattiecas uz vairāku šķērsmodu industriālajiem “lāzeriem”, kam izejas jauda ir lielāka par 2 kW, bet nepārsniedz 6 kW, un kopējā masa ir lielāka par 1 200 kg. Šajā piezīmē kopējā masa ir visu to detaļu masa, kas ir vajadzīgas, lai darbinātu “lāzeru”, piemēram, pats “lāzers”, tā barošanas bloks, siltummaiņas bloks, tomēr tajā nav iekļautas ārējās optikas ierīces staru kūļa kondicionēšanai un/vai nodrošināšanai. 2. Iepriekšminētā b. pozīcija neattiecas uz vairāku šķērsmoda izeju industriālajiem “lāzeriem”, kam ir kāda no šādām īpašībām: a) izejas jauda ir lielāka par 500 W, bet nepārsniedz 1 kW, un tiem ir visas šādas īpašības: 1. stara parametru produkts (BPP) pārsniedz 0,7 mm · mrad; un 2. “spožums” nepārsniedz 1 024 W/(mm · mrad)2; b) izejas jauda ir lielāka par 1 kW, bet nepārsniedz 1,6 kW, un BPP pārsniedz 1,25 mm · mrad; c) izejas jauda ir lielāka par 1,6 kW, bet nepārsniedz 2,5 kW, un BPP pārsniedz 1,7 mm · mrad; d) izejas jauda ir lielāka par 2,5 kW, bet nepārsniedz 3,3 kW, un BPP pārsniedz 2,5 mm · mrad; e) izejas jauda ir lielāka par 3,3 kW, bet nepārsniedz 4 kW, un BPP pārsniedz 3,5 mm · mrad; f) izejas jauda ir lielāka par 4 kW, bet nepārsniedz 5 kW, un BPP pārsniedz 5 mm · mrad; g) izejas jauda ir lielāka par 5 kW, bet nepārsniedz 6 kW, un BPP pārsniedz 7,2 mm · mrad; h) izejas jauda ir lielāka par 6 kW, bet nepārsniedz 8 kW, un BPP pārsniedz 12 mm · mrad; vai i) izejas jauda ir lielāka par 8 kW, bet nepārsniedz 10 kW, un BPP pārsniedz 24 mm · mrad. Tehniska piezīme. 2.a. piezīmes vajadzībām “spožums” ir definēts kā “lāzera” izejas jaudas dalījums ar stara parametru produktu (BPP) kvadrātā, t. i., (izejas jauda)/BPP2. 6A005.a.1 6A005.a.2. 6A005.a.3. 6A005.a.4 6A005.a.5 6A005.a.6

IX.A6.014. “Noskaņojami”“lāzeri”, kam piemīt kāda no šīm iezīmēm: 1. izejas viļņa garums ir mazāks par 600 nm, un piemīt jebkura no šādām īpašībām: a. starojuma enerģija ir lielāka par 50 mJ impulsā, un “maksimālā jauda” ir lielāka par 1 W; vai b. vidējā vai CW izejas jauda pārsniedz 1 W; Piezīme. Iepriekšminētā 1. pozīcija neattiecas uz krāsvielu “lāzeriem” vai citiem šķidrumu “lāzeriem”, kuriem ir vairāku režīmu starojums un viļņu garums 150 nm vai vairāk, bet nepārsniedzot 600 nm, kā arī visas šīs īpašības: 1. starojuma enerģija mazāka nekā 1,5 J impulsā vai “maksimālā jauda” mazāka nekā 20 W; un 2. vidējā vai CW izejas jauda mazāka nekā 20 W. 2. izejas viļņa garums no 600 nm (ieskaitot) līdz 1 400 nm un piemīt jebkura no šādām īpašībām: a. starojuma enerģija ir lielāka par 1 J impulsā, un “maksimālā jauda” ir lielāka par 20 W; vai b. vidējā vai CW izejas jauda pārsniedz 20 W; vai 3. izejas viļņa garums ir lielāks par 1 400 nm un piemīt jebkura no šādām īpašībām: a. starojuma enerģija ir lielāka par 50 mJ impulsā, un “maksimālā jauda” ir lielāka par 1 W; vai b. vidējā vai CW izejas jauda pārsniedz 1 W; 6A005.c

IX.A6.015. Citi pusvadītāju “lāzeri”: Piezīmes. 1. Ietver pusvadītāju “lāzerus” ar optiskas izejas pieslēgiem (piemēram, optisko šķiedru savienojumiem). 2. Režīmu pusvadītāju “lāzeriem”, kas speciāli konstruēti izmantojumam citās iekārtās, nosaka saskaņā ar attiecīgo iekārtu režīmu. a. atsevišķi vienkārtēji transversā režīma pusvadītāju “lāzeri” ar jebkuru no šādām īpašībām: 1. viļņa garums ir 1 510 nm vai mazāks un vidējā vai CW izejas jauda pārsniedz 1,5 W; vai 2. viļņa garums pārsniedz 1 510 nm un vidējā vai CW izejas jauda pārsniedz 500 mW; b. atsevišķi daudzkārtēji transversā režīma pusvadītāju “lāzeri” ar jebkuru no šādām īpašībām: 1. viļņa garums ir mazāks par 1 400 nm un vidējā vai CW izejas jauda pārsniedz 15 W; 2. viļņa garums ir vienāds ar vai lielāks par 1 400 nm, bet mazāks par 1 900 nm, un vidējā vai CW izejas jauda pārsniedz 2,5 W; vai 3. viļņa garums ir vienāds ar vai lielāks par 1 900 nm, un vidējā vai CW izejas jauda pārsniedz 1 W; c. atsevišķi pusvadītāju “lāzeru”“stieņi”, kam piemīt jebkura no šādām īpašībām: 1. viļņa garums ir mazāks par 1 400 nm un vidējā vai CW izejas jauda pārsniedz 100 W; 2. viļņa garums ir vienāds ar vai lielāks par 1 400 nm, bet mazāks par 1 900 nm, un vidējā vai CW izejas jauda pārsniedz 25 W; vai 3. viļņa garums ir vienāds ar vai lielāks par 1 900 nm, un vidējā vai CW izejas jauda pārsniedz 10 W; d. pusvadītāju “lāzeru”“bloku kompleksi” (divdimensiju bloki), kam piemīt jebkura no šādām īpašībām: 1. viļņa garums ir mazāks par 1 400 nm, un tiem piemīt jebkura no šādām īpašībām: a. vidējā vai CW kopējā izejas jauda ir mazāka par 3 kW ar vidējo vai CW izejas “jaudas blīvumu” virs 500 W/cm2; b. vidējā vai CW kopējā izejas jauda ir vienāda vai lielāka par 3 kW, bet vienāda vai mazāka par 5 kW, un vidējais vai CW izejas “jaudas blīvums” ir lielāks nekā 350 W/cm2; c. vidējā vai CW kopējā izejas jauda pārsniedz 5 kW; d. maksimālais impulsa “jaudas blīvums” pārsniedz 2 500 W/cm2; vai Piezīme. d. pozīcija neattiecas uz epitaksiāli izgatavotām monolītām ierīcēm. e. telpiski koherentā vidējā vai CW izejas jaudas kopsumma ir lielāka par 150 W; 2. viļņu garums ir vismaz 1 400 nm, tomēr mazāks par 1 900 nm, un tiem ir jebkura no šādām īpašībām: a. vidējā vai CW kopējā izejas jauda ir mazāka par 250 W un vidējais vai CW izejas “jaudas blīvums” ir lielāks nekā 150 W/cm2; b. vidējā vai CW kopējā izejas jauda ir vienāda vai lielāka par 250 W, bet vienāda vai mazāka par 500 W, un vidējais vai CW izejas “jaudas blīvums” ir lielāks nekā 50 W/cm2; c. vidējā vai CW kopējā izejas jauda pārsniedz 500 W; d. maksimālais impulsa “jaudas blīvums” pārsniedz 500 W/cm2; vai Piezīme. d. pozīcija neattiecas uz epitaksiāli izgatavotām monolītām ierīcēm. e. telpiski koherentā vidējā vai CW kopējā izejas jauda pārsniedz 15 W; 3. viļņu garums ir vismaz 1 900 nm un tiem piemīt jebkura no šādām īpašībām: a. vidējais vai CW izejas “jaudas blīvums” ir lielāks par 50 W/cm2; b. vidējā vai CW izejas jauda ir lielāka nekā 10 W; vai c. telpiski koherentā vidējā vai CW izejas jaudas kopsumma pārsniedz 1,5 W; vai 4. vismaz viens iepriekš minētais “lāzeru”“stienis”. Tehniska piezīme. Šajā kategorijā “jaudas blīvums” ir kopējā “lāzera” izejas jauda, dalīta ar “bloku kompleksa” izstarotāja virsmas laukumu. 6A005.d.1.

IX.A6.016. “Ķīmiskie lāzeri”: a. fluorūdeņraža (HF) “lāzeri”; b. deitērija fluorīda (DF) “lāzeri”; c. “pārneses lāzeri”: 1. skābekļa-joda (O2-I) “lāzeri”; 2. deitērija-fluorīda-oglekļa dioksīda (DF-CO2) “lāzeri”; 3. “neatkārtotu impulsu” neodīmija-stikla: “lāzeri” kam piemīt jebkura no šādām īpašībām: a. “impulsa ilgums” nav ilgāks par 1 μs, un starojuma enerģija impulsā ir lielāka par 50 J; vai b. “impulsa ilgums” ir ilgāks par 1 μs, un starojuma enerģija impulsā ir lielāka par 100 J; 6A005.d.5.

IX.A6.017. Šādi komponenti: 1. spoguļi, ko dzesē vai ar “aktīvu dzesēšanu” vai ar siltummaiņas cauruļu dzesētājiem; Tehniska piezīme. “Aktīva dzesēšana” ir optisko komponentu dzesēšanas paņēmiens, ar kuru siltuma aizvadīšanai no optikas izmanto dzesēšanas šķidruma plūsmu zem optiskās virsmas (parasti mazāk par 1 mm zem optiskās virsmas). 2. optiskie spoguļi un caurlaidīgi vai daļēji caurlaidīgi optiskie vai elektrooptiskie komponenti (izņemot kausētu konusveida šķiedru multipleksorus un daudzslāņu dielektriskos režģus (MLD)), kas speciāli konstruēti lietošanai ar norādītiem “lāzeriem”; 3. šķiedru “lāzeru” komponenti: a. kausētu konusveida šķiedru vairākrežīmu–vairākrežīmu multipleksori ar visām šādām īpašībām: 1. Ienesto zudumu rādītājs nepārsniedz 0,3 dB, kas tiek uzturēts, kad nominālā kopējā vidējā vai CW izejas jauda (izņemot izejas jaudu, kas tiek pārvadīta caur vienrežīma kodolu, ja tāds ir) pārsniedz 1 000 W; un 2. ievadšķiedru skaits ir vismaz 3; b. kausētu konusveida šķiedru vienrežīma–vairākrežīmu multipleksori ar visām šādām īpašībām: 1. Ienesto zudumu rādītājs ir labāks (mazāks) par 0,5 dB, kas tiek uzturēts, kad nominālā kopējā vidējā vai CW izejas jauda pārsniedz 4 600 W; 2. ievadšķiedru skaits ir vismaz 3; un 3. kam ir kāda no turpmākajām īpašībām: a. stara parametru produkts (BPP), kas mērīts pie izejas, nepārsniedz 1,5 mm mrad ievadšķiedru skaitam, kas nepārsniedz 5; vai b. BPP, kas mērīts pie izejas, kas nepārsniedz 2,5 mm mrad ievadšķiedru skaitam, kas lielāks nekā 5; c. MLD ar visām šādām īpašībām: 1. konstruēti spektrālu vai viendabīgu staru kūļu kombinācijai, kas sastāv no vismaz 5 šķiedru lāzeriem; un 2. CW “lāzera” izraisītā kaitējuma robežvērtība (LIDT), kas lielāka nekā vai vienāda ar 10 kW/cm2. 6A005.e

IX.A6.018. Gravimetri un gravitācijas gradiometri: a) gravimetri, kas speciāli konstruēti vai pārveidoti lietojumam uz zemes un kā statiskā “precizitāte” ir mazāka (labāka) par 10 μGal; Piezīme. a) pozīcija neattiecas uz kvarca elementu tipa (Vordena) zemes gravimetriem. b) mobilajām platformām paredzētie gravimetri ar visām šādām īpašībām: 1. statiskā “precizitāte” ir mazāka (labāka) nekā 0,7 mGal; un 2. ekspluatācijas “precizitāte” mazāka (labāka) nekā 0,7 mGal, “drošas reģistrācijas laiks” mazāks par 2 minūtēm pēc jebkuras pārvietošanas un tai sekojošas koriģējošas kompensācijas; Tehniska piezīme. b) pozīcijā “drošas reģistrācijas laiks” (dēvēts arī par gravimetra reakcijas laiku) ir laiks, kurā tiek samazināta platformas radītā paātrinājuma (augstas frekvences trokšņa) traucējošā ietekme. c) gravitācijas gradiometri. 6A007.

IX.A6.019. 1. Radaru sistēmas, iekārtas un kompleksi, kam ir kāda no turpmāk minētajām iezīmēm, kā arī tiem speciāli izstrādātas sastāvdaļas: Piezīme. Šī iedaļa neattiecas uz: — sekundāras pārraudzības radariem (SSR); — civiliem autotransporta radariem; — gaisa satiksmes kontroles (ATC) displejiem jeb ekrāniem; — meteoroloģiskiem radariem; — precīza pielidojuma radaru (PAR) iekārtām, kas atbilst Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas (ICAO) standartiem un kuros izmantotas elektroniski vadāmi lineāri (viendimensijas) bloki vai mehāniski pozicionētas pasīvas antenas. a) darbojas frekvencē no 40 GHz līdz 230 GHz un ir kāda no šīm iezīmēm: 1. vidējā izejas jauda pārsniedz 100 mW vai 2. vietas noteikšanas “precizitāte” ir vienāda ar vai mazāka (labāka) par 1 m (attāluma izteiksmē) un vienāda ar vai mazāka (labāka) par 0,2 grādiem (azimuta izteiksmē); b) noskaņošanas joslas platums lielāks par ±6,25 % no “centrālās darba frekvences”; Tehniska piezīme. “Centrālā darba frekvence” ir vienāds ar pusei no zemākās un augstākās darbības frekvences summas. c) spēj vienlaicīgi darboties vairāk nekā divās darba frekvencēs; d) spēj darboties sintētiskas diafragmas (SAR), inversas sintētiskas diafragmas (ISAP) vai aviācijas sānskata (SLAR) radara režīmā; e) ietver elektroniski vadāmas bloku antenas; f) var noteikt pasīvu mērķu augstumu; g) speciāli izstrādāti ekspluatācijai uz borta (uzstādīti balonos vai aerostatos) un kustīgu mērķu atklāšanai un izmanto Doplera “signālu apstrādi”; h) izmanto kādu no šiem radara signālu apstrādes paņēmieniem: 1. “radara izkliedes spektra” metodi; vai 2. “radara frekvenču lēkāšanas” metodi; i) nodrošina uz zemes bāzētu darbību ar “instrumentālo attālumu”, kas lielāks par 185 km; Piezīme. Iepriekš minētā i) pozīcija neattiecas uz: a) zvejas vietu pārraudzības radariem; b) sauszemes bāzētām radaru ierīcēm, kas paredzētas aviosatiksmes kontrolei, kam ir visas šīs iezīmes: 1. maksimālais “instrumentālais attālums” ir 500 km vai mazāks; 2. ir konfigurētas tā, ka radara mērķa datus var pārraidīt tikai vienā virzienā no radaru novietnes uz vienu vai vairākiem civilās aviācijas kontroles (ATC) centriem; 3. nav tālvadības iespējas no ATC centra mainīt radara skenēšanas ātrumu; un 4. ir uzstādītas stacionāri. c) meteoroloģisko balonu sekošanas radariem. j) ir “lāzeru” radari vai detektēšanas un attāluma noteikšanas ar gaismu (LIDAR) iekārtas ar kādu no šīm īpašībām: 1. “lietojami kosmosā”; 2. izmanto koherentu heterodīnu vai homodīnu detektēšanas tehniku ar leņķisko izšķirtspēju, kas mazāka (labāka) par 20 μrad; vai 3. izstrādātas, lai no gaisa veiktu batimetrisko piekrastes uzmērīšanu pēc Starptautiskās hidrogrāfijas organizācijas (IHO) rīkojuma 1.a standarta (5. redakcija, 2008. gada februāris) attiecībā uz hidrogrāfisko uzmērīšanu vai labākas, un kurās izmantots “lāzers” ar viļņu garumu, kas pārsniedz 400 nm, bet nepārsniedz 600 nm. Piezīmes. 1. LIDAR iekārta, kas speciāli konstruēta uzmērīšanai, ir minēta vienīgi 3. pozīcijā. 2. Iepriekšminētā pozīcija neattiecas uz LIDAR iekārtām, kas speciāli konstruētas meteoroloģiskajiem novērojumiem. 3. IHO rīkojuma 1.a standarta (5. redakcija, 2008. gada februāris) parametru kopsavilkums ir šāds: horizontālā precizitāte (ar ticamības līmeni 95 %) = 5 m + 5 % no dziļuma. Dziļuma noteikšanas precizitāte samazinātam dziļumam (ar ticamības līmeni 95 %)= ±√(a2+(b*d)2), kur: a = 0,5 m = dziļuma kļūdas konstante, proti, visu dziļuma kļūdas konstanšu summa, b = 0,013 = no dziļuma atkarīgās kļūdas koeficients, b*d = no dziļuma atkarīgā kļūda, proti, visu no dziļuma atkarīgo kļūdu summa, d = dziļums. Elementu noteikšana = kubveida elementi>2 m, ja dziļums nepārsniedz 40 m; 10 % dziļuma, ja dziļums pārsniedz 40 m. k) tām ir “signāla apstrādes” apakšsistēmas, kurās izmanto “impulsu kompresiju”, un kāda no šīm īpašībām: 1. “impulsu kompresijas” koeficients ir lielāks par 150; vai 2. kompresēta impulsa platums ir mazāks par 200 ns; vai Piezīme. Iepriekšminētā 2. pozīcija neattiecas uz divdimensiju “jūras radariem” vai “kuģu satiksmes dienesta” radariem, kam ir visas turpmākās īpašības: a) “impulsu kompresijas” koeficients nepārsniedz 150; b) kompresēta impulsa platums ir lielāks par 30 ns; c) viena rotējoša mehāniski skenējoša antena; d) maksimālā izejas jauda nepārsniedz 250 W; un e) nevar veikt “frekvenču lēcienu”. l) tām ir datu apstrādes apakšsistēmas un kāda no šīm īpašībām: 1. “automātiska mērķa noteikšana” pēc katra antenas apgrieziena, paredzot mērķa atrašanās vietu (pozīciju) laikā, kad nākamais antenas stars atkal skars mērķi; vai Piezīme. Iepriekšminētā pozīcija neattiecas uz sadursmes trauksmes funkciju ATC sistēmās vai “jūras radaru”. 2. konfigurētas tā, lai nodrošinātu mērķa datu superpozīciju un korelāciju vai saplūšanu sešu sekunžu laikā no diviem vai vairākiem “ģeogrāfiski izkliedētiem” radarsensoriem, lai panāktu labākus kopējus rādītājus, nekā jebkuram no atsevišķiem sensoriem, kas minēti f) vai i) pozīcijā. Piezīme. Iepriekšminētā pozīcija neattiecas uz sistēmām, iekārtām un kompleksiem, ko izmanto “kuģu satiksmes dienests”. Tehniskas piezīmes. 1. Šajā iedaļā “jūras radars” ir radars, ko izmanto drošai navigācijai jūrā, iekšzemes ūdensceļos vai piekrastē. 2. Šajā iedaļā “kuģu satiksmes dienests” ir kuģu satiksmes uzraudzības un kontroles dienests, kas ir līdzīgs gaisa satiksmes kontrolei attiecībā uz “gaisa kuģiem”. 6A008.

IX.A6.020. Optiskas iekārtas: a) absolūtā atstarojuma mērīšanai ar “precizitāti”, kas vienāda vai labāka par 0,1 % no atstarotās vērtības; b) izņemot tās iekārtas, kuras paredzētas optiskās virsmas izkliedes mērījumiem, ar neaptumšotu diafragmas atveri un diametru lielāku par 10 cm, un kas ir speciāli izstrādātas bezkontakta optiskiem mērījumiem no neplanārām, negludām virsmām (profiliem) ar “precizitāti” 2 nm vai mazāku (labāku). Piezīme. Iepriekšminētā pozīcija neattiecas uz mikroskopiem. 6B004.

IX.A6.021. Iekārtas uz zemes bāzētu gravimetru izgatavošanai, centrēšanai un kalibrēšanai ar statisko “precizitāti”, kas labāka par 0,1 mGal. 6B007.

IX.A6.022. Impulsa radaru šķērsgriezuma mērīšanas sistēmas, kuru raidīšanas impulsa platums ir 100 ns vai mazāks, un tām speciāli izstrādātas sastāvdaļas. 6B008.

IX.A6.023. Optisku sensoru materiāli ir: a) telūrs (Te) elementa veidā ar tīrības pakāpi vismaz 99,9995 %; b) jebkuri šādi monokristāli (arī plāksnes ar epitaksiālu slāni): 1. kadmija cinka telurīds (CdZnTe) ar cinka saturu mazāku par 6 % pēc “mola daļas”; 2. jebkuras tīrības kadmija telurīds (CdTe); vai 3. jebkuras tīrības dzīvsudraba kadmija telurīds (HgCdTe). Tehniska piezīme. “Mola daļas” ir kristālā esošo ZnTe molu attiecība pret CdTe un ZnTe molu summu. 6C002.

IX.A6.024. Optiskie materiāli: a) cinka selenīda (ZnSe) un cinka sulfīda (ZnS) “substrātu sagataves”, kas izgatavotas ar ķīmisku pārklāšanu, izmantojot tvaiku, un kam ir kāda no turpmāk minētajām īpašībām: 1. tilpums ir lielāks par 100 cm3; vai 2. diametrs ir lielāks par 80 mm, bet biezums ir vienāds ar vai lielāks par 20 mm; b) šādi elektrooptiskie materiāli un nelineāri optiskie materiāli: 1. kālija titanila arsenāts (KTA) (CAS 59400-80-5); 2. sudraba gallija selenīds (AgGaSe2, ko apzīmē arī ar AGSE) (CAS 12002-67-4); 3. tallija arsēna selenīds (Tl3AsSe3, ko apzīmē arī ar TAS) (CAS 16142-89-5); 4. cinka germānija fosfīds (ZnGeP2, ko apzīmē arī ar ZGP, cinka germānija bifosfīds jeb cinka germānija difosfīds); vai 5. gallija selenīds (GaSe) (CAS 12024-11-2); 6C004.a 6C004.b

IX.A6.025. “substrātu sagataves” no materiāliem ar silīcija karbīda vai berilija-berilija (Be/Be) pārklājumu un ar diametru vai lielāko izmēru virs 300 mm; 6C004.d

IX.A6.026. Stikli, ieskaitot kausētu kvarcu, fosfātstiklus, fluorfosfātstiklus, cirkonija fluorīdu (ZrF4) (CAS 7783-64-4) un hafnija fluorīdu (HfF4) (CAS 13709-52-9) saturošus stiklus, ar visām šādām īpašībām: 1. hidroksiljonu (OH-) koncentrācija ir mazāka par 5 ppm; 2. sastāvā ietilpstošo metālu tīrības līmenis ir zem 1 ppm; un 3. ir augsta homogenitāte (refrakcijas izmaiņu indekss), proti, mazāka par 5 × 10-6; e) sintētisko dimantu materiāli, kuru absorbcija ir mazāka par 10-5 cm-1 viļņu garumiem, kas pārsniedz 200 nm, bet nepārsniedz 14 000 nm. 6C004.e