LABOJUMS
Labojums Padomes Regul ā(EK) Nr. 27/2005 (2004. gada 22. decembris), ar ko 2005. gadam nosaka zvejas
iespējas un ar t ām saist ītus nosac ījumus konkr ētiem zivju kr ājumiem un zivju kr ājumu grup ām, kuri
piem ērojami Kopienas ūdeņos un attiec ībāuz Kopienas ku ģiem—ūdeņos, kur nepiecie šami nozvejas
ierobe žojumi
(Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 12, 2005. gada 14. janv āris)
1. lappuse:
Šīs regulas tekstu latvie šu valod āaizst āja ršādu tekstu:
“PADOMES REGULA (EK) Nr. 27/2005
(2004. gada 22. decembris),
ar ko 2005. gadam nosaka zvejas iesp ējas un ar t ām saist ītus nosac ījumus konkr ētiem zivju
krājumiem un zivju kr ājumu grup ām, kuri piem ērojami Kopienas ūdeņos un attiec ībāuz Kopienas
kuģiem—ūdeņos, kur nepiecie šami nozvejas ierobe žojumi
EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME,
ņemot v ērāEiropas Kopienas dibin āšanas l īgumu,
ņemot v ērāPadomes Regulu (EK) Nr. 2371/2002 (2002. gada
20. decembris) par zivsaimniec ības resursu saglab āšanu un ilg-
spējīgu izmanto šanu saska ņāar kop ējo zivsaimniec ības poli-
tiku (1), un jo īpašitās 20. pantu,
ņemot v ērāPadomes Regulu (EK) Nr. 423/2004 (2004. gada
26. febru āris), ar ko nosaka mencu kr ājumu atjauno šanas pas ā-
kumus (2), un jo īpašitās 6. un 8. pantu,
ņemot v ērāto Padomes Regulu (EK) Nr. 811/2004 (2004. gada
21. apr īlis), ar ko nosaka pas ākumus zieme ļu heka kr ājumu
atjauno šanai (3), un jo īpašitās 5. pantu,
ņemot v ērāKomisijas priek šlikumu,
tākā:
(1) Regulas (EK) Nr. 2371/2002 4. pants pieprasa, lai Padome
pieņemtu pas ākumus, kas ir nepiecie šami, lai nodro šinātu
pieeju ūdeņiem un resursiem, un ilgsp ējīgu zivju darb ību
veikšanu, ņemot v ērāpieejamos zin ātniskos ieteikumus,
un jo īpašiz iņojumu, kuru sagatavojusi Zivsaimniec ības
zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja.
(2) Saska ņāar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. pantu, Pado-
mei ir j āizveido kop ējo pie ļaujamo nozveju (KPN) zvejnie-cībai vai zvejniec ību grupai. Zvejas iesp ējas dal ībvalst īm
un tre šām valst īmb ūtu jāpiešķir saska ņāar krit ērijiem,
kas noteikti šīs regulas 20. pant ā.
(3) Lai nodro šinātu efekt īvu KPN un kvotu p ārvald ību, b ūtu
jāizveido īpaši nosac ījumi, saska ņāar kuriem notiek zve-
jas darbi.
(4) Ir nepiecie šams izveidot principus un noteiktas proced ū-
ras zvejniec ības p ārvald ībai Kopienas l īmen ī, lai dal ībval-
stis var nodro šināt savu ku ģupārvald ību.
(5) Saska ņāar Padomes 1996. gada 6. maija Regulas (EK)
Nr. 847/96 2. pantu, kas ievie špapildu nosac ījumus katra
gada KPN un kvotu (4) apsaimnieko šanai, ir nepiecie šams
noteikt kr ājumus, uz kuriem attiecas da žādi regul āminē-
tie pas ākumi.
(6) Saska ņāar proced ūru, kas paredz ēta nol īgumiem vai
protokoliem par zvejniec ību attiec ībām, Kopiena ir kon-
sultējusies par zvejas ties ībām ar Norv ēģiju (5), Far ēru
salām(6) un Grenlandi (7).
(7) Saska ņāar 2003. gada Pievieno šanās akta 6. pantu zvej-
niecības nol īgumus, kurus Latvija un Lietuva nosl ēgusi ar
trešām valst īm, p ārzinās Kopiena. Saska ņāaršiem nol īgu-
miem Kopiena ir konsult ējusies ar Krievijas Feder āciju.
(1) OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.
(2) OV L 70, 9.3.2004., 8. lpp.
(3) OV L 150, 30.4.2004., 1. lpp.(4) OV L 115, 9.5.1996., 3. lpp.
(5) OV L 226, 29.8.1980., 48. lpp.
(6) OV L 226, 29.8.1980., 12. lpp.
(7) OV L 29, 1.2.1985., 9. lpp.25.10.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 281/1 LV
(8) Kopiena ir L īgumsl ēdzēja puse vair ākāmr e ģionālajām
zvejniec ības organiz ācijām.Šīs zvejniec ības organiz ācijas
ir ieteiku šas noteikt nozvejas ierobe žojumus un citus
saglab āšanas noteikumus konkr ētām sug ām. T ādēļ šie
ieteikumi Kopienai b ūtu jāīsteno.
(9) Gadsk ārtējāsanāksmē2004. gada j ūnijāAmerikas Tropi-
sko tunzivju komisija ( IATTC ) pie ņēma nozvejas ierobe-
žojumus dzeltenspuru tunzivij, lielacu tunzivij un sv ītrai-
najai tunzivij, un tehniskos pas ākumus attiec ībāuz piez-
veju proced ūru. Lai gan Kopiena nav IATTC biedrs, ir sva-
rīgiīstenot šos pas ākumus, lai nodro šinātu resursu ilgsp ē-
jīgu apsaimnieko šanu saska ņā ar šīs organiz ācijas
jurisdikciju.
(10) Gadsk ārtējāsanāksmē2004. gad āStarptautisk āAtlantijas
tunzivju saglab āšanas komisija ( ICCAT ) pie ņēma tabulas,
kas nor ādaICCAT līgumsl ēdzēju pu šu zvejas iesp ēju
nepietiekamu un p ārmērīgu izmanto šanu. Šajākontekst ā
ICCAT pieņēma l ēmumu, nov ērojot, ka 2003. gad āEiro-
pas Kopiena ir nepietiekami izmantojusi savu kvotu vair ā-
kiem kr ājumiem.
(11) Lai respekt ētu korekcijas Kopienas kvot ām, kuras notei-
kusi ICCAT , ir svar īgi veikt zvejas iesp ēju sadali, kas rodas
no nepietiekamas izmanto šanas, pamatojoties uz katras
dalībvalsts attiec īgo ieguld ījumu to nepietiekamaj āizman-
tošanā, nep ārveidojot sadales atsl ēgu, kas noteikts šajā
regul āattiec ībāuz ikgad ējo KPN pie šķiršanu.
(12) Gadsk ārtējāsanāksmēICCAT pieņēma vair ākus tehniskus
pasākumus t ālu migr ējošu sugu noteiktiem kr ājumiem
Atlantijas oke ānāun Vidusj ūrā, cita starp ānosakot zil ās
tunzivs jaunu minim ālo izm ēru, zvejas ierobe žojumus
konkr ētās teritorij ās un laikposmus lielacu tunzivs aizsar-
dzībai, pas ākumus attiec ībāuz sporta un atp ūtas zvejas
pasākumiem Vidusj ūrāun paraugu ņemšanas program-
mas izveidi, lai noteiktu iesprostoto zieme ļu tunzivju
izmēru. Lai veicin ātu zivju kr ājumu saglab āšanu, ir nepie-
ciešams šos pas ākumus īstenot 2005. gad ālīdz tam, kad
būs pie ņemta Padomes Regula, ar kuru groza Regulu (EK)
Nr. 973/2001 (2001. gada 14. maijs), ar ko nosaka kon-krētus tehniskus pas ākumus t ālmigr ējošu sugu noteiktu
krājumu saglab āšanai (1).(13) Gadsk ārtējāsanāksmēZieme ļaustrumu Atlantijas zvejnie-
cības komisija ( NEAFC ) pie ņēma ieteikumu ierobe žot
zveju konkr ētās teritorij ās, lai aizsarg ātu jūtīgus dzi ļūdens
biotopus. Šis ieteikums b ūtu jāīsteno Kopienai.
(14) Kāpagaidu pas ākumu si ļķes nozveju jauktaj ās zvejniec ī-
bās, kāminēts Regulas (EK) Nr. 973/2001 2. pant ā,būtu
jāaprēķina attiec ībāpret pieder īgo si ļķes kvotu.
(15) Kāpagaidu pas ākumu b ūtu jāsamazina zvejas piep ūle
konkr ētām grunts sug ām saska ņāar Starptautisk āsjūras
pētniec ības padomes ( ICES) zinātnisko ieteikumu.
(16) Zvejas iesp ējuīsteno šanai b ūtu jānotiek saska ņāar Kopie-
nas ties ību aktiem šajājautājumāun jo īpaši saska ņāar
Komisijas Regulu (EEK) Nr. 1381/87 (1987. gada 20.
maijs), kas nosaka s īki izstr ādātus noteikumus attiec ībā
uz zvejas ku ģum a r ķēšanu un dokument āciju (2), Komisi-
jas Regulu (EEK) Nr. 2807/83 (1983. gada 22. septem-bris), kas nosaka s īki izstr ādātus noteikumus par to k ā
reģistrēt inform āciju par dal ībvalstu veikto zivju noz-
veju (3), Padomes Regulu (EEK) Nr. 2847/93 (1993. gada
12. oktobris), ar kuru izveido kontroles sist ēmu, kas pie-
mērojama kop ējai zvejniec ības politikai (4), Padomes
Regulu (EK) Nr. 1954/2003 (2003. gada 4. novembris),
kura attiecas uz zvejas piep ūles p ārvald ību saist ībāar
dažiem Kopienas zvejas apgabaliem un resursiem, Pado-
mes Regulu (EK) Nr. 1626/94 (1994. gada 27. j ūnijs), ar
kuru nosaka konkr ētus tehniskus pas ākumus zvejas
resursu saglab āšanai Vidusj ūrā(5), Padomes Regulu (EK)
Nr. 1627/94 (1994. gada 27. j ūnijs), paredz visp ārīgus
noteikumus attiec ībāuzīpašām zvejas at ļaujām(6), Pado-
mes Regulu (EK) Nr. 601/2004 (2004. gada 22. marts),
ar ko nosaka konkr ētus kontroles pas ākumus, kurus pie-
mēro zvejas darb ībām Antarktikas ūdeņud z īvo resursu
saudz ēšanas konvencijas darb ības zon ā(7), Padomes
Regulu (EK) Nr. 88/98 (1997. gada 18. decembris), ar
kuru nosaka da žus tehniskus pas ākumus zvejas resursu
saglab āšanai Baltijas j ūrā, Beltos un Zunda šaurum ā(8),
Padomes Regulu (EK) Nr. 850/98 (1998. gada 30. marts)par zvejas resursu saglab āšanu, izmantojot tehniskos l īdz-
ekļus jūras organismu mazu ļu aizsardz ībai (9), Padomes
Regulu (EK) Nr. 1434/98 (1998. gada 29. j ūnijs), ar ko
(1) OV L 137, 19.5.2001., 1. lpp. Regul āgroz ījumi izdar īti ar Regulu
(EK) Nr. 831/2004 (OV L 127, 29.4.2004., 33. lpp.).(2) OV L 132, 21.5.1987., 9. lpp.
(3) OV L 276, 10.10.1983., 1. lpp. Regul ājaunākie groz ījumi izdar īti ar
Regulu (EK) Nr. 1965/2001 (OV L 268, 9.10.2001., 23. lpp.).
(4) OV L 261, 20.10.1993., 1 lpp. Regul ājaunākie groz ījumi izdar īti ar
Regulu (EK) Nr. 1954/2003 (OV L 289, 7.11.2003., 1. lpp.).
(5) OV L 171, 6.7.1994., 1. lpp. Regul ājaunākie groz ījumi izdar īti ar
Regulu (EK) Nr. 813/2004 (OV L 150, 30.4.2004., 32. lpp.).
(6) OV L 171, 6.7.1994., 7. lpp.
(7) OV L 97, 1.4.2004., 16. lpp.
(8) OV L 9, 15.1.1998., 1. lpp. Regul ājaunākie groz ījumi izdar īti ar
Regulu (EK) Nr. 812/2004 (OV L 150, 30.4.2004., 12. lpp.).
(9) OV L 125, 27.4.1998., 1. lpp. Regul ājaunākie groz ījumi izdar īti ar
Regulu (EK) Nr. 602/2004 (OV L 97, 1.4.2004., 30. lpp.).L 281/2 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 25.10.2005. LV
nosaka, ar k ādiem nosac ījumiem dr īkst nog ādāt krast āsiļ-
ķes cit āmrūpniec ības vajadz ībām, nevis to tie šai izmanto-
šanai uztur ā(1), Padomes Regulu Nr. 423/2004 (2004.
gada 26. febru āris), ar ko nosaka mencu kr ājumu atjau-
nošanas pas ākumus (2), Komisijas Regulu (EK) Nr. 2244/
2003 (2003. gada 18. decembris), ar ko nosaka s īki
izstrādātus noteikumus attiec ībāuz ku ģu satel ītnov ēroša-
nas sist ēmām(3), Padomes Regulu (EEK) Nr. 2930/86
(1986. gada 22. septembris), kas nosaka zvejas ku ģuīpa-
šības (4), Padomes Regulu (EK) Nr. 973/2001 (2001. gada
14. maijs), ar ko nosaka konkr ētus tehniskus pas ākumus
tālmigr ējošu sugu noteiktu kr ājumu saglab āšanai (5),
Padomes Regulu (EK) Nr. 2347/2002 (2002. gada
16. decembris), ar ko ievie šīpašas pieejam ības pras ības
un piem ēro saist ītos noteikumus zvejai dzi ļūdens kr āju-
mos (6) un Padomes Regulu (EK) Nr. 2270/2004 (2004.
gada 22. decembris), ar ko 2005. un 2006. gadamnosaka konkr ētu dzi ļūdens zivju kr ājumu zvejas iesp ējas
Kopienas zvejas ku ģiem (7);
(17) Lai veicin ātu zivju kr ājumu saglab āšanu, 2005. gad ābūtu
jāievie šnoteikti papildu pas ākumi zvejas kontrolei un
tehniskiem nosac ījumiem.
(18) Jūrasm ēles kr ājumiem Laman ša rietumu da ļā, dienvidu
heka un Norv ēģijas om āra kr ājumiem nepiecie šams pie-
mērot pagaidu zvejas piep ūles p ārvald ības sh ēmu. Mencu
krājumiem Kategat ā, Zieme ļjūrā, Skagerak āun Laman ša
rietumu da ļā,Īrijas j ūrāun Skotijas rietumda ļāir jāpielāgo
spēkāesošāzvejas piep ūles p ārvald ības sh ēma.
(19) Saska ņāar 20. pantu Regul ā(EK) Nr. 2371/2002, Pado-
mei ir pien ākums lemt par noteikumiem saist ībāar noz-
vejas ierobe žojumiem un/vai zvejas piep ūles ierobe žoju-
miem. Zin ātniskajos atzinumos nor ādīts, ka b ūtiska
apjoma nozveja, kas p ārsniedz KPN, par kuru ir pan ākta
vieno šanās, ietekm ēzvejas darb ību ilgtsp ēju. T ādēļir liet-
derīgi ieviest saist ītos nosac ījumus, kas uzlabos to nozve-
jas iesp ēju ievie šanu, par kur ām ir pan ākta vieno šanās.
(20) Sekojot ICES ieteikumam, nepiecie šams piem ērot pagaidu
sistēmu, lai p ārzinātu t ūbīšurūpniecisk ās zvejniec ības
zvejas piep ūliICES zonāIV un rajon āIIIa zieme ļos.
(21) Zinātniskajos atzinumos nor ādīts, ka Zieme ļjūras zelt-
plekstes nezvejo ilgtsp ējīgi un ka nozveju izmetums ir ļoti
liels. Zin ātniskie atzinumi un Zieme ļjūras re ģionālās kon-sultat īvās padomes atzinumi liecina, ka ir lietder īgi preci-
zēt nozvejas iesp ējas, izsakot zvejas piep ūles veid ā,
kuģiem, kas zvejo zeltplekstes.
(22) Lai regul ētu zvejas piep ūles ierobe žojumus mencai, k ā
noteikts Regul ā(EK) Nr. 423/2004, tiek ierosin āti alterna-
tīvi pas ākumi, lai p ārzinātu zvejas piep ūli konsekventi ar
KPN, k ānoteikts min ētās regulas 8. panta 3. punkt ā.
(23) 25. ikgad ējāsanāksmē, kas notika 2003. gad āno 15. l īdz
19. septembrim, Zieme ļrietumu Atlantijas zvejniec ības
organiz ācija ( NAFO ) pie ņēma atjauno šanas pl ānu Gren-
landes paltusam NAFO zonā2 un 3 KLMNO rajonos.
Plāns paredz KPN l īmeņa samazin āšanu l īdz 2007.
gadam, k āarīpapildu pas ākumus, t āefektivit ātes nodro ši-
nāšanai. Šop lānu jāīsteno pirms 2005. gada, kam ērvēl
nav pie ņemta Padomes Regula par daudzgadu pas ākumu
īsteno šanu, lai atjaunotu Grenlandes paltusa kr ājumus.
(24) 26. ikgad ējāsanāksmē, kas notika 2004. gad āno 13. l īdz
17. septembrim, NAFO pieņēma apsaimnieko šanas pas ā-
kumus vair ākiem iepriek šnereglament ētiem kr ājumiem,
proti, raj ām 3LNO rajonos, sarkanasarim 3O rajon āun
Amerikas baltajai j ūrasvēdzelei 3NO rajonos. T ādēļ šos
pasākumus ir j āīsteno un j ānosaka sadali starp dal ībval-
stīm.
(25) Lai atbilstu starptautiskaj ām saist ībām, kuras Kopiena
uzņēmusies k āKonvencijas par Antarktikas ūdeņud z īvo
resursu ( CCAMLR )Līgumsl ēdzēja puse, ietverot saist ības
īstenot pas ākumus, kurus pie ņēma CCAMLR Komisija,
būtu j āpiem ēro KPN, kuru Komisija pie ņēma
2004. –2005. gada sezonai un attiec īgie sezonas ierobe žo-
jošie datumi.
(26) XXIII ikgad ējāsanāksmē2004. gad āCCAMLR pieņēma
būtiskus nozvejas ierobe žojumus izveidoto zvejniec ību
krājumiem, kas pieejami katram CCAMLR biedram.
CCAMLR arīapstiprin āja Kopienas zvejas ku ģu dal ību
ilkņzivju p ētnieciskaj āzvejāzonāFAO 88.1 un rajonos
58.4.1, 58.4.2, 58.4.3a), un 58.4.3b), un veica b ūtiskas
zvejas darb ības attiec ībāuz nozveju un nozvejas ierobe-
žojumiem, k āarīnoteiktiem konkr ētiem tehniskiem pas ā-
kumiem. Ar īšie ierobe žojumi un tehniskie pas ākumi
būtu jāīsteno.
(27) Lai nodro šinātu Kopienas zvejnieku eksistences l īdzek ļus,
ir svar īgi atv ērtšīs zvejniec ības 2005. gada 1. janv ārī. Pie-
šķirot šim jaut ājumam neatliekam ības statusu, j āpiešķir
izņēmums l īdz se šu ned ēļu laikposmam, kas min ēts Līgu-
mam par Eiropas Savien ību un Eiropas Kopienas dibin ā-
šanas l īgumiem pievienot āprotokola I da ļas 3. punkt ā
par valsts parlamenta lomu Eiropas Savien ībā,
IR PIE ŅĒMUSI ŠO REGULU.(1) OV L 191, 7.7.1998., 10. lpp.
(2) OV L 70, 9.3.2004., 8. lpp.
(3) OV L 333, 20.12.2003., 17. lpp.
(4) OV L 274, 25.9.1986., 1. lpp. Regul āgroz ījumi izdar īti ar Regulu
(EK) Nr. 3259/94 (OV L 339, 29.12.1994., 11. lpp.).
(5) OV L 137, 19.5.2001., 1. lpp. Regul āgroz ījumi izdar īti ar Regulu
(EK) Nr. 831/2004 (OV L 127, 29.4.2004., 33. lpp.).
(6) OV L 351, 28.12.2002., 6. lpp.
(7) OV L 396, 31.12.2004., 4. lpp.25.10.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 281/3 LV
I NODA ĻA
DARB ĪBAS JOMA UN DEFIN ĪCIJAS
1. pants
Temats
Šīregula nosaka zvejas iesp ējas 2005. gadam konkr ētiem zivju
krājumiem un zivju kr ājumu grup āmu n īpašus nosac ījumus,
saska ņāar kuriem šīs zvejas iesp ējas izmantojamas.
Tom ēr konkr ētiem Antarktikas kr ājumiem t ānosaka zvejas
iespējas un īpašus nosac ījumus laikposmiem, kas izkl āstīti IF pie-
likum ā.
2. pants
Darb ības joma
Šīregula attiecas uz:
a) Kopienas zvejas ku ģiem ( “Kopienas ku ģi”);
b) zvejas ku ģiem, kas ku ģo ar tre šās valsts karogu un ir re ģis-
trēti tre šāvalst ī(“trešās valsts ku ģi”),ūdeņos, uz kuriem
attiecas dal ībvalstu suverenit āte vai jurisdikcija ( “EKūdeņi”).
3. pants
Defin īcijas
Šajāregul āizmantotas šādas defin īcijas:
a) “zvejas iesp ējas”nozīmē:
i) kop ējo pie ļaujamo nozveju ( “KPN ”) vai ku ģu skaitu,
kuriem ir at ļauts zvejot un/vai šoa tļauju ilgumu;
ii) KPN akcijas, kas pieejamas Kopienai;iii) kvotas, kas pie šķirtas Kopienai tre šās valsts ūdeņos;
iv) Kopienas zvejas iesp ēju pie šķiršana saska ņāar ii) un iii)
apak špunktu dal ībvalst īm kvotu veid ā;
v) kvotu pie šķiršana tre šām valst īm zvejai Kopienas ūde-
ņos;
b) “starptautiskie ūdeņi”nozīmēūdeņus, uz kuriem neattiecas
nevienas valsts suverenit āte vai jurisdikcija;
c) “NAFO uzraudz ības apgabals ”nozīmēdaļu no Zieme ļrie-
tumu Atlantijas zvejniec ības organiz ācijas ( NAFO ) Konvenci-
jas rajona, uz kuru neattiecas piekrastes valstu suverenit āte
vai jurisdikcija;
d) “Skageraks ”nozīmēapgabalu, kuru rietumos norobe žo
līnija, kas novilkta no Hanstholmas b ākas l īdz Lindesnes
bākai un dienvidos —līnija, kas novilkta no Sk āgenas b ākas
līdz Tistlarnas b ākai, un no šīpunkta l īdz tuv ākajam punk-
tam Zviedrijas krast ā;
e) “Kategats ”nozīmēapgabalu, kuru zieme ļos norobe žolīnija,
kas novilkta no Sk āgenas b ākas uz Tistlarnas b āku un no šī
punkta —uz tuv āko punktu Zviedrijas krast ā, un dienvidos
līnija, kas novilkta no Hasenøre uzGnibens Spids ,n o Korshage
uzSpodsbjerg un no Gilbjerg Hoved uzKullen ;
f) “Zieme ļjūra”nozīmēICES apak šapgabalu IV un da ļun o ICES
rajona IIIa, kura nav ietverta Skageraka defin īcijā, kas sniegta
d) punkt ā;
g) “Rīgas j ūras līcis”nozīmēapgabalu, kuru rietumos norobe žo
līnija, kas novilkta no Ov īšub ākas (57°34.1234 ′N,
21°42.9574 ′E) Latvijas rietumu piekrast ēlīdz Loades zemes-
raga dienvidu klintij (57°57.4760 ′N, 21°58.2789 ′E) Sāremas
salā, tad uz dienvidiem l īdz gal ējam Sirves pussalas dienvidu
punktam un tad zieme ļu—austrumu virzien āgar S āremas
salas austrumu krastu, un zieme ļos līdz līnijai, kas novilkta
no 58°30.0 ′N 23°13.2 ′Elīdz 58°30.0 ′N 23°41 ′1E;
h) “Kadisas j ūras līcis”nozīmēICES IXa apak šapgabalu uz aus-
trumiem no meridi āna 7o23′48″W.L 281/4 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 25.10.2005. LV
4. pants
Zvejas zonas
Šajāregul āizmanto šādas zonu defin īcijas:
a)ICES (Starptautisk ājūras p ētniec ības padome) zonas ir
noteiktas Regul ā(EEK) Nr. 3880/91 (1)( 1 9 9 1 .g a d a
17. decembris) par to dal ībvalstu nomin ālās nozvejas
statistikas iesnieg šanu, kuras zvejo Atlantijas oke āna zieme ļ-
austrumu da ļā;b)CECAF (Centr ālās Atlantijas austrumu da ļas vai FAO galven ā
zvejas zona 34) zonas ir noteiktas Regul ā(EK) Nr. 2597/
95 (2) (1995. gada 23. oktobris) par to, k ādalībvalstis, kas
zvejo apgabalos ārpus Zieme ļatlantijas, iesniedz nomin ālās
nozvejas statistiku;
c)NAFO (Zieme ļrietumu Atlantijas zvejniec ības organiz ācija)
zonas ir noteiktas Regul ā(EEK) Nr. 2018/93 (3) (1993. gada
30. j ūnijs) par to, k ādalībvalstis, kas zvejo Zieme ļrietumu
Atlantij ā, iesniedz statistikas datus par nozveju un zvejas
piepūli;
d)CCAMLR (Antarktikas dz īvoūdeņu resursu saglab āšanas
konvencija) zonas ir noteiktas Regul ā(EK) Nr. 601/2004.
II NODA ĻA
ZVEJAS IESP ĒJAS UN AR T M SAIST ĪTIE NOTEIKUMI KOPIENAS KU ĢIEM
5. pants
Zvejas iesp ējas un pie šķiršana
1. Zvejas iesp ējas Kopienas ku ģiem Kopienas ūdeņos vai kon-
krētos Kopienai nepiedero šosūdeņos un šādu zvejas iesp ēju
sadal ījums starp dal ībvalst īmi rt āds, k āizklāstīts I pielikum ā.
2. Kopienas ku ģilīdz ar šo tiek pilnvaroti izdar īt nozveju kvo-
tas robe žās, kas izkl āstītas I pielikum ā,ūdeņos, uz kuriem attie-
cas Far ēru salu, Grenlandes un Norv ēģijas jurisdikcija, un kuri
atrodas zvejas zon āap Jana Majena salu, saska ņāar noteiku-
miem, kas izkl āstīti 9., 16. un 17. pant ā.
3. Komisija nosaka zvejas iesp ējas moivai zon ās V, XIV (Gren-
landes ūdeņos), kas izmantojamas Kopienai, atbilst īgi 7,7 % no
moivas KPN, tikl īdz KPN ir noteikta.
4. Zvejas iesp ējas sudrabot āheka kr ājumiem zon āsI–XIV (EK
ūdeņi un starptautiskie ūdeņi) un si ļķei zon ās I un II (EK ūdeņi
un starptautiskie ūdeņi) Komisija var palielin āt saska ņāar proce-
dūru, kas min ēta Regulas (EK) No 2371/2002 30. panta
2. punkt ā, kad tre šās valstis nerespekt ēšok r ājumu atbild īgu
apsaimnieko šanu.6. pants
Īpaši noteikumi un pie šķiršana
Zvejas iesp ēju sadal ījums starp dal ībvalst īm, kas izkl āstīts I pieli-
kum ā, neskar:
a) izmai ņas, kas izdar ītas atbilst īgi Regulas (EK) Nr. 2371/2002
20. panta 5. punktam;
b) otrreiz ēju pie šķiršanu, kas veikta atbilst īgi Regulas (EEK)
Nr. 2847/93 21. panta 4. punktam, 23. panta 1. punktamun 32. panta 2. punktam;
c) papildu izkrau šanu krast ā, kas at ļauta saska ņāar Regulas
(EK) Nr. 847/96 3. pantu;
d) daudzumus, kas aiztur ēti saska ņāar Regulas (EK) Nr. 847/96
4. pantu;
e) ietur ējumus, kas izdar īti atbilst īgi Regulas (EK) Nr. 847/96
5. pantam.
7. pants
Kvotu elast ība
2005. gadam šīs regulas I pielikum āir nor ādītišādi kr ājumi:
a) kr ājumi, uz kuriem attiecas piesardz ības vai anal ītiskāKPN;
(1) OV L 365, 31.12.1991., 1. lpp. Regul ājaunākie groz ījumi izdar īti ar
Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003
(OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).(2) OV L 270, 13.11.1995., 1. lpp. Regul ājaunākie groz ījumi izdar īti ar
Regulu (EK) Nr. 1882/2003.
(3) OV L 186, 28.7.1993., 1. lpp. Regul ājaunākie groz ījumi izdar īti ar
Regulu (EK) Nr. 1882/2003.25.10.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 281/5 LV
b) kr ājumi, uz kuriem attiecas katra gada elast ības nosac ījumi,
kas izkl āstīti Regulas (EK) Nr. 847/96 3 un 4. pant ā;u n
c) kr ājumi, kuriem j āpiem ēro soda koeficienti, kas noteikti
minētās regulas 5. panta 2. punkt ā.
8. pants
Noteikumi zvejas un piezvejas izkrau šanai krast ā
1. Zivis no kr ājumiem, kuriem ir noteiktas zvejas iesp ējas,
nedr īkst patur ētu zk l āja vai izkraut krast ā, ja vien:
a) nozveju nav izdar ījuši dal ībvalstu ku ģi, kuriem ir kvota, un
minētākvota nav izmantota; vai
b) nozveja neveido da ļu no Kopienas da ļas, kura nav sadal īta
kvotas veid āstarp dal ībvalst īm, un šīdaļa nav izmantota; vai
c) attiec ībāuz vis ām sug ām, kas nav si ļķe un Atlantijas
makrele, kur t ās ir sajauktas ar cit ām sug ām, nozveja nav
izdar īta ar zvejas r īkiem, kuru linuma acu izm ērs ir maz āks
par 32 milimetriem, saska ņāar Regulas (EK) Nr. 850/98
4. pantu, un t ās nav šķirotas ne uz kl āja, ne izkraujot; vai
d) attiec ībāuz si ļķi, nozvejas neatbilst pas ākumiem, kas min ēti
III pielikuma 12. punkt ā; vai
e) attiec ībāuz makreli, kur t āsi rk o p āar stavridu vai sard īni,
makrele nep ārsniedz 10 % no kop ējās makre ļu, stavridu un
sardīņu svara uz kl āja, un nozvejas netiek šķirotas ne uz
klāja, ne izkraujot; vai
f) nozvejas nav nozvejotas zin ātnisko p ētījumu laik ā, kas tiek
veikti saska ņāar Regulu (EK) Nr. 850/98 vai Regulu (EK)
Nr. 88/98.
2. Visu krast āizkrauto uzskaita attiec ībāpret kvotu vai, ja
Kopienas da ļa nav sadal īta starp dal ībvalst īm kvotu veid ā, attie-
cībāpret Kopienas da ļu, iz ņemot nozvejas, kas veiktas saska ņā
ar 1. punkta c), e) un f) apak špunktu.3. Atk āpjoties no 1. punkta, kad dal ībvalstu zvejas iesp ējas si ļ-
ķei apak šapgabalos II (EK ūdeņi), III, IV un apak šrajon āVII d ir
izmantotas, ir aizliegts ku ģiem, kas ku ģo ar konkr ētās dal ībvalsts
karogu un ir re ģistrēti Kopien āun zvejo zvejniec ībās, uz kur ām
attiecas b ūtiski nozvejas ierobe žojumi, izkraut nozvejas, kuras ir
nešķirotas un kur āsi rs i ļķes.
4. Piezvejas procentu ālās attiec ības noteik šanu un t ās izvieto-
šanu veic saska ņāar Regulas (EK) Nr. 850/98 4. un 11. pantu
un Regulas (EK) Nr. 88/98 2. un 3. pantu.
9. pants
Piekļuves ierobe žojumi
Kopienas ku ģi nezvejo Skagerak ā12 j ūras j ūdžu robe žāsn o
Norv ēģijas b āzes l īnijas. Tom ērk uģiem, kas ku ģoa rD ānijas vai
Zviedrijas karogiem, ir at ļauts zvejot l īdz pat 4 j ūdzēm no Nor-
vēģijas b āzes l īnijas.
10. pants
Īpaši noteikumi ne šķirotu nozveju izkrau šanai krast ā
apakšapgabalos IIa (EK ūdeņi), III, IV un VIId
Pasākumus, kas izkl āstīti II pielikum ā, piem ēro attiec ībāuz
nešķirotu nozveju, kas izkrauta krast āapak šapgabalos IIa (EK
ūdeņi), III, IV un VIId, izkrau šanai krast ā.
11. pants
Citi tehniskie un kontroles pas ākumi
Tehniskos pas ākumus, kas izkl āstīti III pielikum ā, 2005. gad ā
piem ēro papildus tiem, kas izkl āstīti Regul ā(EK) Nr. 850/98,
Regul ā(EK) Nr. 88/98, Regul ā(EK) Nr. 1626/94 un Regul ā(EK)
Nr. 973/2001.
Sīki izstr ādāti noteikumi III pielikuma 10. punkta īsteno šanai
var tikt pie ņemti saska ņāar proced ūru, kas min ēta Regulas (EK)
Nr. 2371/2002 30. panta 2. punkt ā.L 281/6 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 25.10.2005. LV
12. pants
Piepūles ierobe žojumi un saist ītie noteikumi kr ājumu
pārvald ībai
1. No 2005. gada 1. janv āra līdz 2005. gada 31. janv ārim
attiec ībāuz mencu kr ājumu p ārvald ību Kategat ā, Zieme ļjūrā,
Laman ša austrumu da ļā, Skagerak āun apgabal āuz rietumiem
no Skotijas un Īrijas j ūrāpiem ēro zvejas piep ūles ierobe žojumus
un ar tiem saist ītos nosac ījumus, kas paredz ēti Regulas (EK) Nr.
2287/2003 (2003. gada 19. decembris), ar ko attiec ībāuz atse-
višķiem zivju kr ājumiem un zivju kr ājumu grup ām nosaka zve-
jas iesp ējas 2004. gadam, k āarīar tām saist ītos nosac ījumus,
kas piem ērojami Kopienas ūdeņos un Kopienas ku ģiem ūdeņos,
kur nepiecie šami nozvejas ierobe žojumi (1), V pielikuma 1. –5.,
6.a, 6.c, 6.d, 6.e un 7. –22. punkt ā.
2. Laikposmam no 2005. gada 1. febru āra līdz 2005. gada
31. decembrim attiec ībāuz mencu kr ājumu p ārvald ību, kas
minēti 1. punkt ā, piem ēro zvejas piep ūles ierobe žojumus un ar
tiem saist ītos nosac ījumus, kas noteikti IVa pielikum ā.
3. No 2005. gada 1. febru āra zvejas piep ūles ierobe žojumus
un ar tiem saist ītos nosac ījumus, kas noteikti IVb pielikum ā, pie-
mēro zvejas p ārvald ībai Kantabrijas j ūrāun Rietumib ērijas pus-
salā.4. No 2005. gada 1. febru āra zvejas piep ūles ierobe žojumus
un ar tiem saist ītos nosac ījumus, kas noteikti IVc pielikum ā, pie-
mēro jūrasm ēļuk rājumu p ārvald ībai Laman ša rietumu da ļā.
5. Zvejas piep ūles ierobe žojumi un ar tiem saist ītie noteikumi,
kas noteikti V pielikum ā,jāpiem ēro tūbīšuk rājumu p ārvald ībai
Skagerak āun Zieme ļjūrā.
6. Komisija noteiks gal īgo zvejas piep ūli 2005. gadam t ūbīšu
zvejai zon ās IIa, IIIa, IV, pamatojoties uz noteikumiem, kas
noteikti V pielikuma 6. punkt ā.
7. Visiem ku ģiem, kas izmanto zvejas r īku veidus, kuri nor ā-
dīti, attiec īgi, IVa, IVb, IVc pielikuma 4. punkt ā, un kas veic
zveju apgabalos, kuri noteikti, attiec īgi, IVa, IVb, IVc pielikumu
2. punkt ā,i rīpaša zvejas at ļauja, kas izsniegta saska ņāar 7. pantu
Regul ā(EK) Nr. 1627/94.
8. Dal ībvalstis nodro šina, ka 2005. gad āzvejas piep ūles līme-
nis, kuru m ēra kilovatdien ās, ko pavada prom no ostas, ku ģiem,
kuriem ir dzi ļūdens zvejas at ļauja, nep ārsniedz 90 % no vid ējās
gada zvejas piep ūles, kuru šīs dal ībvalsts ku ģi izmantoja 2003.
gadāreisos, kuriem bija dzi ļūdens zvejas at ļaujas, un zvejojot
grunts sugas, kas noteiktas Padomes Regulas (EK) 2347/2002I un II pielikum ā,i zņemot Zieme ļatlantijas argent īnas.
III NODA ĻA
ZVEJAS IESP ĒJAS UN AR T M SAIST ĪTIE NOTEIKUMI TRE ŠO VALSTU KU ĢIEM
13. pants
Atļauja
Kuģiem, kas ku ģo ar Barbadosas, Gaj ānas, Jap ānas, Dienvidkore-
jas, Norv ēģijas, Surinamas, Trinidadas un Tobago, un Venecu ēlas
karogiem un ku ģi, kas re ģistrēti Far ēru sal ās, ir at ļauts veikt noz-
veju Kopienas ūdeņos kvotas robe žās, kas izkl āstītas I pielikum ā
un uz kuriem attiecas 14., 15., 18., 19., 20., 21., 22., 23. un 24.pant āparedz ētie nosac ījumi.
14. pants
Ģeogrāfiskie ierobe žojumi
Zvejo šana ar ku ģiem, kas ku ģo ar:
a) Norv ēģijas karogu vai ir re ģistrēti Far ēru sal ās, ir ierobe žota
ar tām 200 j ūras jūdžu zon ām, kas atrodas 12 j ūras jūdzesvirzien āuz jūru no dal ībvalstu b āzes l īnijas Zieme ļjūrā, Kate-
gatāun Atlantijas oke ānāuz zieme ļiem no 43°00 ′N, iz ņe-
mot apgabalu, kas min ēts Regulas (EK) Nr. 2371/2002
18. pant ā; zvejo šanai Skagerak āar ku ģiem, kas ku ģo ar Nor-
vēģijas karogu, ir at ļautas četras j ūras jūdzes virzien āuz jūru
no D ānijas un Zviedrijas b āzes l īnijas;
b) Barbadosas, Gaj ānas, Jap ānas, Dienvidkorejas, Surinamas,
Trinidadas un Tobago, un Venecu ēlas karogu, ir ierobe žota
ar tām 200 j ūras j ūdžud a ļām, kas atrodas 12 j ūras j ūdzes
virzien āuz jūru no Fran ču Gvi ānas departamenta.
15. pants
Nosac ījumi nozvejas un piezvejas izkrau šanai krast ā
Zivis no kr ājumiem, kur ām ir noteiktas zvejas iesp ējas, nedr īkst
patur ētu zk l āja vai izkraut, ja vien nozveja nav izdar īta ar
kuģiem no tre šās valsts, kuriem ir kvota, kas nav izmantota.
(1) OV L 344, 31.12.2003., 1. lpp. Regul ājaunākie groz ījumi izdar īti
ar Regulu (EK) Nr. 1928/2004 (OV L 332, 6.11.2004., 5. lpp.).25.10.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 281/7 LV
IV NODA ĻA
LICENC ĒŠANAS PAS KUMI KOPIENAS KU ĢIEM
16. pants
Licences un ar t ām saist ītie nosac ījumi
1. Neatkar īgi no visp ārīgiem noteikumiem par zvejas licenc ēm
un īpašajām zvejas at ļaujām, kas paredz ētas Regul ā(EK)
Nr. 1627/94, zvejai tre šās valsts ūdeņos nepiecie šama licence,
kuru izsniedz tre šās valsts iest ādes.
Tom ēr pirmo da ļu nepiem ērošādiem Kopienas ku ģiem, kas
zvejo Zieme ļjūras Norv ēģijasūdeņos:
a) ar tilp ību, kas ir vien āda vai maz āka par 200 GT;
b) kas zvejo lieto šanai p ārtikāsugas, kuras nav makreles;
c) kas ku ģo ar Zviedrijas karogu, saska ņāar iedibin āto praksi.
2. Maksim ālais licen ču skaits un citi ar t ām saist īti noteikumi
ir tādi, k ānoteikts VI pielikuma I da ļā. Piepras ījumos p ēc licen-
cēm nor āda zvejas veidu un ku ģa nosaukumu un tehnisk āsīpa-
šības ku ģiem, kam j āizsniedz licences, un dal ībvalstu iest ādes tosadres ēKomisijai. Komisija šos piepras ījumus iesniedz attiec īgo
trešo valstu iest ādēm.
Ja viena dal ībvalsts nodod kvotu citai dal ībvalstij (veic apmai ņu)
zvejas apgabalos, kas noteikti I da ļas VI pielikum ā, nodo šanāiet-
ver attiec īgo licen ču nodo šanu un par to inform ēKomisiju.
Tom ērk o p ējais licen ču skaits katram zvejas apgabalam, k ā
noteikts I da ļas VI pielikum ā, netiek p ārsniegts.
3. Kopienas ku ģi izpilda saglab āšanas un kontroles pas ākumus
un visus citus noteikumus, kas reglament ēzonu, kur ātie darbo-
jas.
17. pants
Farēru salas
Kopienas ku ģi, kas licenc ēti specializ ētas zvejas veik šanai kon-
krētām sug ām Far ēru salu ūdeņos, var veikt specializ ēto zveju
citām sug ām ar noteikumu, ka tie iepriek špaziņoF a r ēru iest ā-
dēm par izmai ņām.
V NODA ĻA
LICENC ĒŠANAS K RT ĪBA TRE ŠO VALSTU KU ĢIEM
18. pants
Pienākums ieg ūt licenci un īpašu zvejas at ļauju
1. Neatkar īgi no Regulas (EK) Nr. 2847/93 28.b) panta ku ģus,
kas ku ģo ar Norv ēģijas karogu un kam ir ar maz āk nek ā200
GT, atbr īvo no pien ākuma tur ēt licenci un zvejas at ļauju.
2. Licenci un īpašo zvejas at ļauju glab āuz ku ģa. Tom ērk uģi,
kas re ģistrēti Far ēru sal ās vai Norv ēģijā, ir atbr īvoti no šāpienā-
kuma.
3. Ku ģi no tre šajām valst īm, kuriem at ļauts zvejot 2004. gada
31. decembr ī, var turpin āt zvejot, s ākot ar 2005. gada 1. janv āri,
kamērk uģu saraksts, kuriem at ļauts zvejot, tiek iesniegts Komi-
sijai, un Komisija to apstiprina.19. pants
Pieteikums licencei un īpašai zvejas at ļaujai
Trešās valsts iest ādes pieteikumam Komisijai licences un īpašas
zvejas at ļaujas ieg ūšanai pievieno šādu inform āciju:
a) ku ģa nosaukums;
b) re ģistrācijas numurs;
c)ārējāmarķējuma burti un numuri;
d) re ģistrācijas osta;
e)īpašnieka vai nomnieka uzv ārds un adrese;L 281/8 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 25.10.2005. LV
f) bruto tilp ība un liel ākais garums;
g) dzin ēja jauda;
h) izsaukuma sign āls un radio frekvence;
i) paredz ētais zvejas veids;
j) paredz ētāzvejas vieta;
k) sugas, kuras paredz ēts zvejot;
l) laikposms, kuram piepras īta licence.
20. pants
Licen ču skaits
Licen ču skaits un īpaši saist ītie noteikumi ir noteikti VI pieli-
kuma II da ļā.
21. pants
Anul ēšana un atsauk šana
1. Licences un īpašās zvejas at ļaujas var anul ēt nol ūkāizsniegt
jaunas licences un īpašas zvejas at ļaujas. Šāda anul ēšana notiek
iepriek šējādienāpirms Komisijas jauno licen čuu n īpašo zvejas
atļauju izsnieg šanas dienas. Jaun ās licences un īpašās zvejas
atļaujas st ājas sp ēkāno to izsnieg šanas dienas.
2. Licences un īpašās zvejas at ļaujas piln ībāvai da ļēji atsauc
pirms termi ņa beig šanās dienas, ja I pielikum ānoteikt ākvota
attiec īgajam kr ājumam tikusi izmantota.
3. Licences un īpašās zvejas at ļaujas atsauc visos gad ījumos,
kad netiek izpild īti pien ākumi, kas noteikti šajāregul ā.
22. pants
Neatbilst ība attiec īgajiem noteikumiem
1. Nevienam zvejas ku ģim netiek izsniegta licence vai īpašā
zvejas at ļauja laikposmam, kas nep ārsniedz 12 m ēnešus, ja nav
izpild īti pien ākumi, kas noteikti šajāregul ā.2. Komisija iesniedz attiec īgās tre šās valsts iest ādēmt ok u ģu
nosaukumus un tehnisk āsīpašības, kuriem nav at ļauts zvejot
Kopienas zvejas zon āsekojo šāmēneša vai m ēnešu laik āattiec īgo
noteikumu p ārkāpumu d ēļ.
23. pants
Licences īpašnieka pien ākumi
1. Tre šās valsts ku ģi izpilda saglab āšanas un kontroles pas āku-
mus, un citus noteikumus, kas reglament ēKopienas ku ģu zvejo-
šanu zon ā, kur ātie darbojas, jo īpaši Regulas (EEK) Nr. 2847/93,
(EK) Nr. 1627/94, (EK) Nr. 88/98, (EK) Nr. 850/98, (EK)
Nr. 1434/98 un (EEK) Nr. 1381/87.
2. Ku ģi, kas min ēti 1. punkt ā, izdara ierakstus zvejas žurnālā,
kurāieraksta inform āciju, kas izkl āstīta VII pielikuma I da ļā.
3. Tre šās valsts ku ģi, izņemot tos, kas ku ģo ar Norv ēģijas
karogu, zvejo ICES rajon āIIIa, iesniedz Komisijai inform āciju,
kas izkl āstīta VIII pielikum ā, saska ņāar noteikumiem, kas
noteikti šajāpielikum ā.
24. pants
Īpaši noteikumi attiec ībāuz Fran čuG v i ānas departamentu
1. Licences zvejo šanai Fran ču Gvi ānas departamenta ūdeņos
piešķir ar noteikumu, ka attiec īgākuģaīpašnieks ap ņemas p ēc
Komisijas piepras ījuma at ļaut uz ku ģa uzk āpt nov ērotājam.
2. Katra ku ģa kapteinis, kuram ir licence spuru zivju vai tun-
zivju zvejai Fran čuG v i ānas departamenta ūdeņos, p ēc katra
brauciena izkraujot nozveju krast ā, iesniedz deklar āciju fran ču
iestādēm, kur ānorāda nozvejoto un uz ku ģa glab āto garne ļu
daudzumu kop špēdējās deklar ācijas. Šīdeklar ācija ir saska ņāar
paraugu, kas izkl āstīts VI pielikuma III da ļā.K u ģa kapteinis ir
atbild īgs par šīs deklar ācijas precizit āti. Fran ču iest ādes veic visus
attiec īgos pas ākumus, lai p ārbaud ītušo deklar āciju precizit āti, jo
īpašipārbaudot t ās attiec ībāpret zvejas žurnālu, kas min ēts
23. panta 2. punkt ā.Pēc tam, kad deklar ācija p ārbaud īta, to
paraksta kompetenta amatpersona. Pirms katra m ēneša beig ām
franču iest ādes Komisijai nos ūta visas deklar ācijas, kas attiecas
uz iepriek šējo m ēnesi.25.10.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 281/9 LV
3. Ku ģi, kas zvejo Fran čuG v i ānas departamenta ūdeņos, veic
ierakstus zvejas žurnālā, kas atbilst paraugam VII pielikuma II
daļā.Šīzvejas žurnāla kopiju ar fran ču iest āžu starpniec ību
nosūta Komisijai 30 dienu laik āpēc katra zvejas brauciena p ēdē-
jās dienas.4. Ja m ēneša laik āKomisija nesa ņem nek ādu pazi ņojumu
attiec ībāuz ku ģi, kam ir licence zvejai Fran čuG v i ānas departa-
menta ūdeņos,šīkuģa licence tiek anul ēta.
VI NODA ĻA
ĪPAŠI NOTEIKUMI KOPIENAS KU ĢIEM, KAS ZVEJO NAFO UZRAUDZ ĪBAS APGABAL
1. IEDA ĻA
Kopienas dal ība
25. pants
Kuģu saraksts
1. Tikai Kopienas ku ģiem ar vair āk nek ā50 bruto tilp ību,
kuriem izsniegta īpašav iņu karoga dal ībvalsts zvejas at ļauja un
kuri ir ietverti NAFO kuģur eģistrā, ir ties īgi ar nosac ījumiem,
kas izkl āstīti atļaujā, zvejot, glab ātu zk u ģa, pārkraut un izkraut
krast āzivju resursus no NAFO uzraudz ības apgabal a.
2. Katra dal ībvalsts, vismaz 15 dienas pirms tam, kad jauns
kuģis iebrauc NAFO uzraudz ības apgabal ā, elektronisk āveidā
inform ēKomisiju par visiem groz ījumiem to ku ģu sarakst ā, kuri
kuģoa rt ās karogu un re ģistrēti Kopien ā, kuriem at ļauts zvejot
NAFO uzraudz ības apgabal ā. Komisijai šo inform āciju nekav ējo-
ties nos ūtaNAFO sekretari ātam.
3. Inform ācija, kas min ēta 2. punkt ā, ietver šādu inform āciju:
a) ku ģa iek šējais re ģistrācijas numurs, k ānoteikts Komisijas
Regulas (EK) Nr. 26/2004 (2003. gada 30. decembris) parKopienas zvejas flotes re ģistru (1) I pielikum ā;
b) starptautiskais radio izsaukuma sign āls;
c) ku ģa nomnieks, attiec īgāgadījumā;
d) ku ģa tips.4. Inform ācijā, kas nos ūtīta par ku ģiem, kas īslaicīgi ku ģoa r
kādas dal ībvalsts karogu (ku ģa nom āšana bez apkalpes), ietver:
a) datumu, no kura ku ģim at ļauts ku ģot ar dal ībvalsts karogu;
b) datumu, no kura ku ģim dal ībvalsts at ļāvusi s ākt zvejot
NAFO uzraudz ības apgabal ā;
c) t ās valsts nosaukumu, kur ākuģis ir re ģistrēts vai ir bijis
iepriek šreģistrēts, un datumu, no kura tas beidzis ku ģot ar
šīs valsts karogu;
d) ku ģa nosaukumu;
e) ku ģa ofici ālo re ģistrācijas numuru, kuru pie šķīrušas kompe-
tentās valsts iest ādes;
f) ku ģa pieraksta osta p ēc nodo šanas;
g) ku ģaīpašnieka vai nomnieka v ārds;
h) pazi ņojums, ka ku ģa kapteinim ir izsniegta to noteikumu
eksempl ārs, kas ir sp ēkāNAFO uzraudz ības apgabal ā;
i) galven ās sugas, kuras ku ģis var zvejot NAFO uzraudz ības
apgabal ā;
j) apak šapgabali, kur ku ģis, iesp ējams, var ētu zvejot. (1) OV L 5, 9.1.2004., 25. lpp.L 281/10 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 25.10.2005. LV
2. IEDA ĻA
Tehniskie pas ākumi
26. pants
Linuma acu izm ēri
1. Tra ļa linuma izmanto šana, kuram ikvien ātāposm ālinuma
acu izm ēri ir maz āki par 130 mm, ir aizliegta specializ ētajai
grunts sugu zvejai, kas min ēta IX pielikum ā.Šo linuma acs
izmēru var samazin āt minim āli līdz 60 mm specializ ētaiīsspuru
kalm āra ( Illex illecebrosus ) zvejai. Specializ ētai raju dzimtas
(Rajidae ) zvejai šo linuma acs izm ēru palielina minim āli
līdz 280 mm āmīun līdz 220 mm vis ās citās traļad aļās.
2. Ku ģi, kas zvejo zieme ļu garneli ( Pandalus borealis ), izmanto
linumu ar minim ālo acs izm ēru 40 mm.
27. pants
Piestiprin ājumi zvejas r īkiem
1. Jebkuru l īdzek ļu vai iek ārtu izmanto šana, iz ņemot tos, kas
aprakst ītišajāpant ā, kuri aizsprosto linuma acis vai samazina to
izmēru, ir aizliegta.
2. Buru audekls, linums vai jebkur šcits materi āls var b ūt pies-
tiprin ātsāmja ārpus ē, lai samazin ātu vai nov ērstu boj ājumu.
3. Iek ārtas var b ūt piestiprin ātas pie aug šējāsāmja da ļas ar
noteikumu, ka t ās neaizsprosto āmja acis. Aug šējāsd aļas apvalka
izmanto šana ir ierobe žota l īdz tām, kas min ētas X pielikum ā.
4. Ku ģi, kas zvejo zieme ļu garneles ( Pandalus borealis ), izmanto
šķirošanas restes vai re žģus ar maksim ālo 22 mm atstarpi starp
stieņiem. Ku ģi, kas zvejo garneles rajon ā3L, ar īir apr īkoti ar
savienojuma ķēdēm, ar minim ālo garumu 72 cm, k āaprakst īts
III pielikuma 4. papildin ājumā.
28. pants
Piezveja
1. Ku ģu kaptei ņi nedr īkst veikt specializ ēto zveju attiec ībāuz
sugām, kur ām piem ēro piezvejas ierobe žojumus. Specializ ētā
zveja attiec ībāuz k ādu sugu tiek veikta, kad šīs sugas veido vis-
lielāko nozvejas svara procentu ālo daudzumu ikvien ānozvej ā.
2. To sugu piezvejas, kas min ētas ID pielikum ā, kam Kopiena
nav noteikusi kvotas attiec ībāuzNAFO uzraudz ības apgabalu,
un kas veiktas šajādaļā, veicot jebkuru sugu specializ ēto zveju,
nedr īkst p ārsniegt 2 500 kg katrai sugai vai 10 % no kop ējā
nozvejas svara, kas palicis uz ku ģa, atkar ībāno t ā, kur šdau-
dzums ir liel āks. Tom ērNAFO uzraudz ības apgabala da ļā, kurspecializ ētāzveja konkr ētām sug ām ir aizliegta, vai “citu”kvota
ir piln ībāizlietota, katras t ādas sugas piezveja, kas min ēta ID
pielikum ā, nedr īkst p ārsniegt attiec īgi 1 250 kg vai 5 %.
3. Kad vien kop ējais daudzums sug ām, uz kur ām attiecas piez-
vejas ierobe žojumi, katr ānozvej āpārsniedz ierobe žojumus, kas
noteikti 2. punkt ā, lai kuru no tiem piem ēro, ku ģi nekav ējoties
pārvietojas minim āli piecas j ūras j ūdzes no iepriek šējās zvejas
darb ības vietas. Kad vien kop ējais daudzums sug ām, uz kur ām
attiecas piezvejas ierobe žojumi, katr ānākamaj ānozvej āpārs-
niedz min ētos ierobe žojumus, ku ģi atkal nekav ējoties p ārvietojas
minim āli piecas j ūras jūdzes no iepriek šējās zvejas darb ības vie-
tas un neatgrie žasšajāzonāvismaz 48 stundas.
4. Attiec ībāuz ku ģiem, kas zvejo zieme ļu garneles ( Pandalus
borealis ), gad ījumā, ja visu ID pielikum āminēto sugu kop ējā
piezveja katr ānozvej āpārsniedz 5 % no svara rajon ā3M un
2,5 % rajon ā3L, ku ģi nekav ējoties p ārvietojas minim āli piecas
jūras jūdzes no iepriek šējās zvejas darb ības vietas.
5. Garne ļu nozvejas neizmanto grunts sugu piezvejas l īmeņu
aprēķināšanai.
29. pants
Zivs minim ālais lielums
Zivis no NAFO uzraudz ības apgabala, kur ām nav t āds lielums,
kāds noteikts XI pielikum ā, nedr īkst apstr ādāt, atst ātu zk u ģa,
pārkraut, izkraut, p ārvad āt, uzglab āt, pārdot, izlikt apl ūkošanai
vai pied āvātpārdošanai, bet t ās nekav ējoties atgrie žjūrā. Ja noz-
vejoto zivju daudzums, kur ām nav vajadz īgālieluma, p ārsniedz
10 % no kop ējādaudzuma, ku ģis pirms zvejas turpin āšanas p ār-
vietojas vismaz piecu j ūras jūdžu att ālumāno jebkuras iepriek šē-
jās zvejas darb ības vietas. Par ikvienu apstr ādātu zivi, uz ko
attiecas minim ālāzivs lieluma pras ības, kas ir īsāka par garuma
ekvivalentu XI pielikum ā, uzskata, ka t ās izcelsme ir no zivs, kas
ir zem minim ālāzivs lieluma.
3. IEDA ĻA
Kontroles pas ākumi
30. pants
Produkta mar ķēšana un atsevi šķa novieto šana
1. Visas apstr ādātās zivis, kas nozvejotas NAFO uzraudz ības
apgabal ā,m a r ķētādāveidā, lai katra suga un produktu katego-
rija b ūtu identific ējama. T āsa rīmarķēkānozvejotas NAFO
uzraudz ības apgabal ā.25.10.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 281/11 LV
2. Visas garneles, kas nozvejotas rajon ā3L un visu Grenlandes
paltusu, kas nozvejots apak šapgabal ā2 un 3KLMNO rajonos,
marķēkānozvejotus šajos attiec īgajos rajonos.
3. T āsp ašas sugas nozvejas izvieto nep ārprotami atsevi šķin o
citu sugu nozvej ām. Visas nozvejas, kas nozvejotas NAFO
uzraudz ības apgabal ā, novieto atsevi šķi no nozvej ām, kas nozve-
jotas ārpus šārajona.
Nozvejas var novietot vair āk nek āvienākravas telpas da ļā, bet
katrākravas telpas da ļā, kur nozveja ir izvietota, to tur nep ār-
protami atsevi šķi no citu sugu nozvej ām, izmantojot plastmasu,
finieri, linumu utt.
31. pants
Produkcijas zvejas žurnāls un izkrau šanas pl āns
1. Papildus tam, lai atbilstu Regulas (EEK) Nr. 2847/93 6., 8.,
11., un 12. pantam, ku ģu kaptei ņi zvejas žurnālāieraksta šīs
regulas XII pielikum āminēto inform āciju.
2. Katra dal ībvalsts pirms katra m ēneša 15. datuma elektroni-
skāveidāpaziņo Komisijai par kr ājumu daudzumiem, kuri nor ā-
dīti XIII pielikum ā, kuri izkrauti krast āiepriek šējāmēneša laik ā,
un pazi ņo jebkuru saska ņāar Regulas (EEK) Nr. 2847/93 11. un
12. pantu sa ņemto inform āciju.
3. Kopienas ku ģa kapteinis attiec ībāuz to sugu nozvej ām, kas
minētas ID pielikum ā, veic ierakstus:
a) produkcijas zvejas žurnālā, kur ākatrai sugai nor ādīta tās
kopējāprodukcija;
b) krau šanas pl ānā, kas par āda da žādu sugu izvietojumu kravas
telpās, kāarīkatras sugas daudzumu uz ku ģapēc produkta
svara, kas nor ādīts kilogramos.
4. Produkcijas zvejas žurnālu un krau šanas pl ānu, kas min ēti
3. punkt ā, katru dienu atjauno par iepriek šējo dienu, r ēķinot no
plkst. 00.00 (UTC) l īdz plkst. 24.00 (UTC), un glab āuz ku ģa,
kamēr tas netiek piln ībāizkrauts.
5. Ku ģa kapteinis sniedz nepiecie šamo atbalstu zvejas žurnālā
uzrādīto daudzumu un apstr ādāto produktu, kurus glab āuz
klāja, pārbaudes veik šanai.
32. pants
Zvejas r īki
Kad veic specializ ēto zveju attiec ībāuz vienu vai vair ākām
sugām, kas min ētas IX pielikum ā,k uģiem nav zvejas r īku, kuruacu izm ērs ir maz āks nek ātas, kas noteikts 26. pant ā.T o m ēr
kuģi, kas zvejo t āpaša brauciena gait ārajonos, kas nav NAFO
uzraudz ības apgabals, var šādus zvejas r īkus tur ētu zk u ģa,
nodro šinot, ka šie zvejas r īki ir dro ši piestiprin āti un nokrauti,
un nav pieejami t ūlītējai izmanto šanai, proti:
a) zvejas r īki ir atvienoti no tra ļu durv īm un to vilk šanas vai
tralēšanas kabe ļiem un vejeriem; un
b) zvejas r īki, kas atrodas uz vai virs kl āja, ir dro ši nostiprin āti
pie virsb ūves da ļas.
33. pants
Pārkrau šana
Kopienas ku ģi neveic p ārkrau šanas darb ībasNAFO uzraudz ības
apgabal ā, ja vien tie no sav ām kompetentaj ām iest ādēm nav
saņēmuši iepriek šēju at ļauju šādai darb ībai.
34. pants
Zvejas piep ūles kontrole
1. Katra dal ībvalsts veic nepiecie šamos pas ākumus, lai nodro-
šinātu, ka to ku ģu zvejas piep ūle, kas min ēta 25. pant ā, ir pro-
porcion āla zvejas iesp ējām, kas pieejamas šaiNAFO uzraudz ības
apgabal ā.
2. Dal ībvalstis nos ūta Komisijai zvejas pl ānus to ku ģiem, kas
zvejo sugas NAFO uzraudz ībasapgabal ā,n ev ēlākkālīdz 2005.
gada 31. janv ārim vai p ēc tam vismaz 30 dienas pirms šādu dar-
bību uzs ākšanas. Zvejas pl ānā,inter alia , nor āda ku ģi vai ku ģus,
kuri nodarbosies ar zveju, un pl ānoto zvejas dienu skaitu NAFO
uzraudz ības apgabal ā.
Dalībvalstis orient ējoši inform ēKomisiju par ku ģu paredz ētajām
darb ībām citos apgabalos.
Zvejas pl āns atspogu ļok o p ējo nozvejas piep ūli, kas tiks izv ērsta,
ņemot v ērāzveju saist ībāar zvejas iesp ējām, kas pieejamas
dalībvalstij, kura izdara pazi ņojumu.L 281/12 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 25.10.2005. LV
Dalībvalstis ne v ēlākkālīdz 2005. gada 31. decembrim zi ņo
Komisijai par savu zvejas pl ānuīsteno šanu, ietverot to ku ģu
skaitu, kas faktiski iesaist īti zvejniec ībā,u nk o p ējo zvejoto dienu
skaitu.
4. IEDA ĻA
Īpaši noteikumi zieme ļu garnel ēm
35. pants
Zieme ļu garne ļu zvejo šana
Katra dal ībvalsts ik dienas zi ņo Komisijai par zieme ļu garne ļu
(Pandalus borealis ) daudzumu, ko NAFO uzraudz ības apgabala 3L
rajon ānozvejoju šik u ģi, kas ku ģo ar Kopienas karogu un ir
reģistrēti Kopien ā. Visas zvejas darb ības notiek dzi ļumā, kas
pārsniedz 200 metrus un ir ierobe žotas l īdz vienam ku ģim
katrai dal ībvalstij vienlaikus.
5. IEDA ĻA
Īpaši noteikumi Grenlandes paltusa atjauno šanas pl ānam
36. pants
Aizliegums attiec ībāuz Grenlandes paltusu
Kopienas zvejas ku ģiem ir aizliegts zvejot Grenlandes paltusu
NAFO apak šrajon ā2 un 3KLMNO rajonos un atst ātu zk l āja,
pārkraut vai izkraut šajāzonānozvejoto Grenlandes paltusu, ja
tiem nav īpašas zvejas at ļaujas, kuru izsniegusi dal ībvalsts, ar
kuras karogu tie ku ģo.
37. pants
Kuģu saraksts
1. Dal ībvalstis nodro šina, ka ku ģi, kuriem ir j āizsniedz
36. pant āminētāsīpašās zvejas at ļaujas, ir ietverti sarakst ā, kur
minēts to nosaukums un iek šējais re ģistrācijas numurs, k ā
noteikts Regulas (EK) Nr. 26/2004 I pielikum ā.D a l ībvalstis
izsniedz īpašu zvejas at ļauju tikai tad, ja ku ģis re ģistrētsNAFO
kuģur eģistrā.
2. Katra dal ībvalsts nos ūta Komisijai elektronisk āveidā
sarakstu, kas noteikts 1. punkt ā, un visus turpm ākos labojumus.3. Labojumus 1. punkt ānoteiktajam sarakstam iesniedz Komi-
sijai vismaz piecas dienas pirms datuma, kad šim sarakstam
jaunpievienots ku ģis iebrauc apak šrajon ā2 un 3KLMNO rajo-
nos. Komisija groz ījumus sarakst ānekav ējoties p ārsūtaNAFO
sekretari ātam.
4. Katra dal ībvalsts veic nepiecie šamos pas ākumus, lai sadal ītu
tās kvotu Grenlandes paltusam starp t āsk u ģiem, kas ietverti
1. punkt āminētajāsarakst ā.D a l ībvalstis inform ēKomisiju par
kvotu sadal īj u m un ev ēlākkā15 dienas p ēcšīs regulas st āšanās
spēkā.
38. pants
Ziņojumi
1. Ku ģu kaptei ņi, kas min ēti 37. panta 2. punkt ā, iesniedz
karoga dal ībvalstij šādus zi ņojumus:
a) Grenlandes paltusa daudzums, kas paliek uz kl āja, kad
Kopienas ku ģis iebrauc apak šapgabal ā2 un 3KLMNO rajo-
nos. Šoz iņojumu iesniedz ne ātrākkā12 stundas un ne
vēlākkā6 stundas pirms katras ku ģa iebrauk šanas šajā
zonā;
b) Grenlandes paltusa katras ned ēļas nozveja. Šoz iņojumu pir-
moreiz iesniedz ne v ēlākkāseptītās dienas beig āspēck u ģa
iebrauk šanas apak šapgabal ā2 un 3KLMNO rajonos, vai, ja
zvejas braucieni ilgst vair āk nek āsepti ņas dienas, v ēlākais
pirmdien ānozvej ām, kas nozvejotas apak šapgabal ā2u n
3KLMNO rajonos iepriek šējās ned ēļas laik ā, kas beidzas sv ēt-
dien pusnakt ī;
c) Grenlandes paltusa daudzums, kas tiek tur ēts uz kl āja, kad
kuģis izbrauc no apak šapgabala 2 un 3KLMNO rajoniem. Šo
ziņojumu iesniedz ne ātrākkā12 stundas un ne v ēlākkā
6 stundas pirms katras ku ģa izbrauk šanas no šīs zonas, un
tajāietver zvejas dienu skaitu un kop ējo nozveju šajāzonā;
d) daudzums, kas iekrauts un izkrauts katras Grenlandes pal-
tusa p ārkrau šanas laik ā, kad ku ģis uzturas apak šapgabal ā
2 un 3KLMNO rajonos. Šos zi ņojumus iesniedz ne v ēlākkā
24 stundas p ēcpārkrau šanas pabeig šanas.
2. Dal ībvalstis p ēcs aņemšanas iesniedz Komisijai 1. punkta a),
c) un d) apak špunkt ānoteiktos zi ņojumus.
3. Kad tiek uzskat īts, ka Grenlandes paltusa nozveja, kas pazi-
ņota saska ņāar 2. punktu, ir p ārsniegusi 70 % no dal ībvalst īm
piešķirtās kvotas, ku ģu kaptei ņii kp ēc trim dien ām iesniedz
ziņojumus, kas attiecas uz 1. punkta b) apak špunktu.25.10.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 281/13 LV
39. pants
Norādītās ostas
1. Aizliegts izkraut krast ājebkuru daudzumu Grenlandes pal-
tusa jebkur ācitāvietā, kas nav ostas, kuras ir noteiku šasNAFO
Līgumsl ēdzējas puses. Grenlandes paltusa izkrau šana ost ās, kas
nav L īgumsl ēdzēju pu šu ostas, ir aizliegta.
2. Dal ībvalstis nosaka ostas, kur ās var notikt Grenlandes pal-
tusa izkrau šana, un nosaka saist ītāspārbaudes un uzraudz ības
proced ūras, ietverot noteikumus un nosac ījumus Grenlandes
paltusa daudzumu re ģistrēšanai un zi ņošanai par to katr ā
izkrau šanā.
3. Dal ībvalstis 15 dienu laik ānošīs regulas sp ēkāstāšanās die-
nas iesniedz Komisijai nor ādīto ostu sarakstu, un p ēc tam 15
dienu laik āsaistītāspārbaudes un uzraudz ības proced ūras, kas
minētas 2. punkt ā. Komisija šo inform āciju nekav ējoties nos ūta
NAFO sekretari ātam.
4. Komisija nekav ējoties nos ūta vis ām dal ībvalst īm 2. punkt ā
minēto nor ādīto ostu, k āarīcitu NAFO Līgumsl ēdzēju pu šu
norādītos ostu sarakstu.
40. pants
Pārbaude ost ā
1. Dal ībvalstis nodro šina, ka visi ku ģi, kas iebrauc nor ādītajā
ostāizkraut un/ vai p ārkraut Grenlandes paltusu, kas nozvejots
NAFO apak šapgabal ā2 un 3 KLMNO rajonos, tiek pak ļauti p ār-
baudei ost āsaska ņāarNAFO ostas p ārbaudes sh ēmu.
2. Ir aizliegts izkraut un/ vai p ārkraut nozvejas no ku ģiem,
kas min ēti 1. punkt ā, kam ēr nav ieradu šies inspektori.
3. Visu izkrauto daudzumu pirms p ārvešanas uz sald ētavu vai
uz citu galam ērķi nosver pa sug ām.
4. Dal ībvalstis septi ņu darba dienu laik āno datuma, kad p ār-
baude tika pabeigta, iesniedz NAFO sekretari ātam, ar kopiju
Komisijai, attiec īgo ostas p ārbaudes zi ņojumu.41. pants
Izkrau šanas un p ārkrau šanas aizlieg šana ku ģiem, kas nav
Līgumsl ēdzēju pu šuk uģi
Dalībvalstis nodro šina, ka Grenlandes paltusa izkrau šana un p ār-
krau šana no ku ģiem, kas nav L īgumsl ēdzēju pu šuk u ģi, kuri ir
iesaist īti zvejas darb ībāsNAFO uzraudz ības apgabal ā, ir aiz-
liegta.
42. pants
Zvejas pas ākumu p ārraudz ība
Dalībvalstis v ēlākais l īdz 2005. gada 31. decembrim iesniedz
Komisijai zi ņojumu par pas ākumu īsteno šanu, kas noteikti no
36. l īdz 41. pantam, ietverot kop ējo zvejas dienu skaitu.
6. IEDA ĻA
Īpaši noteikumi sarkanasariem
43. pants
Sarkanasaru zvejniec ība
1. Katru otro pirmdienu t āda Kopienas ku ģa kapteinis, kas
zvejo sarkanasari NAFO uzraudz ības apgabala apak šapgabal ā2
un rajonos IF, 3Kun 3M, pazi ņo kompetent ām to dal ībvalstu ies-
tādēm, ar kuru karogu ku ģis ku ģo vai kur āsk u ģis ir re ģistrēts,
par nozvejoto sarkanasaru daudzumiem šajās zon ās divu ned ēļu
laikā, kas beidzas iepriek šējāsvētdien āplkst. 12 pusnakt ī.
Kad kop ējānozveja sasniedz 50 % no KPN, pazi ņojumu sniedz
katru ned ēļu pirmdien ā.
2. Dal ībvalstis zi ņo Komisijai katru otro otrdienu pirms plkst.
12 pusdienlaik āpar divu ned ēļu laikposmu, kas beidzas iepriek-
šējāsvētdien āplkst. 12 pusnakt ī, par to ku ģu nozvejotajiem sar-
kanasara daudzumiem NAFO uzraudz ības apgabala apak šapga-
balā2 un rajonos IF, 3K un 3M, kas ku ģo ar to karogiem un ir
reģistrēti to teritorij ā.
Kad kop ējānozveja sasniedz 50 % no KPN, zi ņojumus nos ūta
katru ned ēļu.L 281/14 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 25.10.2005. LV
VII NODA ĻA
ĪPAŠI NOTEIKUMI KOPIENAS KU ĢIEM, KAS ZVEJO CCAMLR APGABAL
1. IEDA ĻA
Ierobe žojumi un inform ācijas pras ības attiec ībāuz ku ģi
44. pants
Aizliegumi un nozvejas ierobe žojumi
1. Specializ ētāto sugu zveja, kas nor ādītas XIV pielikum ā,i r
aizliegta min ētajāpielikum ānorādītajās zon ās un laikposmos.
2. Jaunai un p ētnieciskai zvejai nozvejas un piezvejas ierobe-
žojumi, kas nor ādīti XV pielikum ā, attiecas uz min ētajāpieli-
kum ānorādītajiem apak šapgabaliem.
45. pants
Inform ācijas pras ības attiec ībāuz ku ģiem, kam at ļauts
zvejot CCAMLR apgabal ā
1. Papildus inform ācijas pras ībām attiec ībāuz apstiprin ātajiem
kuģiem, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 601/2004 3. panta
2. punkt ā, dal ībvalstis attiec ībāuzšiem ku ģiem, s ākot ar 2005.
gada 1. augustu, Komisijai dara zin āmušādu inform āciju:
a) ku ģa IMO numurs (ja izdots);
b) iepriek šējais karogs, ja t āds ir;
c) starptautiskais radio izsaukuma sign āls;
d) ku ģaīpašnieka (-u) un ikviena īpašuma benefici āra (-u),
vārds un adrese, ja zin āms;
e) ku ģa veids;
f) kur un kad uzb ūvēts;
g) garums;h) kr āsaina ku ģa fotogr āfija, kas sast āv no:
i) vienas fotogr āfijas, kas nav maz āka par 12 × 7 cm, kas
parāda ku ģa labo bortu vis ātāgarum āun visas kon-
strukt īvās iez īmes;ii) vienas fotogr āfijas, kas nav maz āka par 12 × 7 cm, kas
parāda ku ģa kreiso bortu vis ātāgarum āun visas kon-
strukt īvās iez īmes;
iii) vienas fotogr āfijas, kas nav maz āka par 12 × 7 cm, kas
parāda ku ģa paka ļgalu, kas fotograf ēta tie šin ok u ģa
paka ļgala;
i) pas ākumus, kas veikti, lai nodro šinātu pret viltojumiem
drošuu zk u ģa uzst ādīto satel ītuzraudz ības iek ārtu darb ību.
2. No 2005. gada 1. augusta dal ībvalstis, cikt āl tas ir iesp ē-
jams, Komisijai dara zin āmu ar īš ādu inform āciju, kas attiecas
kuģiem, kam at ļauts zvejot CCAMLR rajon ā:
a) ku ģa operatora v ārds un adrese, ja t āatšķiras no ku ģaīpaš-
nieka(u) v ārda un adreses;
b) ku ģa kaptei ņa un, attiec īgāgadījumā, zvejas meistara v ārds
un taut ība;
c) zvejas metodes vai meto žu veids;
d) tra ļarāmis(m);
e) bruto re ģistrētākravnes ība;
f) ku ģa sakaru veidi un numuri (INMARSAT A, B un C
numuri);
g) parastais apkalpes sast āvs;
h) galven ādzinēja vai dzin ēju jauda (kW);
i) kravnes ība (tonnas), zivju tilp ņu skaits un to ietilp ība (m
3);
j) jebkura cita inform ācija (piem., ledus klasifik ācija), kas tiek
uzskat īta par nepiecie šamu.
2. IEDA ĻA
Pētniecisk āzveja
46. pants
Piedal īšanāspētnieciskaj āzvejā
1. Zvejas ku ģi, kas ku ģoa rS p ānijas karogu un re ģistrēti Sp ā-
nijā, un ir pieteikti CCAMLR , saska ņāar Regulas (EK) Nr.25.10.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 281/15 LV
601/2004 7. pantu var piedal īties p ētnieciskaj āilkņzivju āķu—
jedu zvej āapak šapgabal āFAO 88.1 un rajonos 58.4.1, 58.4.2,
58.4.3a) ārpus valsts jurisdikcijas apgabaliem, un 58.4.3b) ārpus
valsts jurisdikcijas apgabaliem.
2. Rajonos 58.4.3a) un 58.4.3b) vienlaikus nedr īkst zvejot vai-
rākkāviens zvejas ku ģis.
3. Ņemot v ērāapak šapgabalu 88.1 un rajonus 58.4.1 un
58.4.2, kop ējie nozvejas un piezvejas ierobe žojumi katr āapak-
šapgabal āun rajon āun to sadal ījums starp maza m ēroga p ētnie-
cības vien ībām(SSRUs ) katr āno tiem ir noteikts XV pielikum ā.
Zveja katr āSSRU beidzas, kad zi ņotānozveja sasniedz nor ādīto
nozvejas ierobe žojumu, un SSRU sl ēdz līdz sezonas beig ām.
4. Zveja notiek liel āģeogr āfiskāun dzi ļuma diapazon ā, lai
būtu iesp ējams ieg ūt inform āciju, kas nepiecie šama, lai noteiktu
zvejniec ības iesp ējas un izvair ītos no p ārmērīgas nozvejas un
zvejas piep ūles koncentr ācijas. Tom ēr zveja rajonos 58.4.1 un
58.4.2 ir aizliegta dzi ļumos, kas maz āki par 550 m.
47. pants
Ziņošanas sist ēmas
Zvejas ku ģi, kas piedal āspētnieciskaj āzvejā, kura min ēta
46. pant ā, izmanto šādas nozvejas un piep ūles zi ņojumu
sistēmas:
a) piecu dienu nozveja un piep ūles zi ņojumu sist ēma, kas
noteikta Regulas (EK) Nr. 601/2004 12. pant ā,i zņemot to,
ka dal ībvalstis nozvejas un piep ūles zi ņojumus iesniedz
Komisijai t ūlītējai nos ūtīšanai CCAMLR ne v ēlākkādivas
darba dienas p ēc katra zi ņojuma laikposma beig ām. Apak-
šapgabal ā88.1 un rajonos 58.4.1 un 58.42 zi ņošanu veiks
maza m ēroga p ētniec ības vien ības;
b) katra m ēneša neliel āmēroga nozvejas un piep ūles zi ņošanas
sistēma, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 601/2004 13. pant ā;
c) zi ņo par izkrauto Patagonijas ilk ņzivju un Antarktisko ilk ņ-
zivju kop ējo skaitu un svaru, ietverot tos, kas ir “recek ļainas
masas ”stāvoklī.
48. pants
Īpašās pras ības
1. P ētniecisk ās zvejas, kas min ētas 46. pant ā, veic saska ņāar
8. pantu Padomes Regul ā(EK) Nr. 600/2004 (2004. gada
22. marts), ar ko nosaka da žus tehniskus pas ākumus attiec ībā
uz zvejas darb ībām apgabal ā, uz kuru attiecas Antarktikas ūdeņudzīvo resursu saglab āšanas konvencija (1),ņemot v ērāpasāku-
mus j ūras putnu nejau šās mirst ības samazin āšanai, zvejojot ar
āķu jed ām. Papildus šiem pas ākumiem:
a) atkritumu izme šanašajās zvejniec ībās ir aizliegta;
b) ku ģus, kas piedal āspētnieciskaj ās zvej ās rajonos 58.4.1 un
58.4.2, kuri atbilst CCAMLR protokoliem (A, B vai C) par
āķu jedu gremd ēm, atbr īvo no nakts uzst ādīšanas pras ības;
tomērk u ģi, kuri no ķer kopsumm ātrīs (3) j ūras putnus,
nekav ējoties atgrie žas pie nakts uzst ādīšanas saska ņāar
Regulas (EK) Nr. 601/2004 8. pantu;
c) ku ģi, kas piedal āspētnieciskaj āzvejāapak šapgabal ā88.1 un
rajonos 58.4.3a) un 58.4.3b), kuri no ķer kopsumm ātrīs (3)
jūras putnus, nekav ējoties p ārtrauc zveju, un tiem nav
atļauts zvejot ārpus parast ās zvejas sezonas l īdz 2004/05.
gada sezonas beig ām.
2. Uz zvejas ku ģiem, kas piedal āspētnieciskaj āzvejāFAO
apak šapgabal ā88.1, attiecas šādas papildu pras ības:
a) ku ģiem ir aizliegts izmest:
i) naftas produktus vai degvielas produktus, vai naftas p ār-
palikumus j ūrā,i zņemot tos, kas at ļauti MARPOL 73/78
(Starptautisk ākonvencija par pies ārņojuma nov ēršanu
no ku ģiem) I pielikum ā;
ii) atkritumus;iii) p ārtikas atkritumus, kas nevar iziet caur filtru ar atv ēru-
miem, kuri nav liel āki par 25 mm;
iv) m ājputnu ga ļu vai t ās sast āvdaļas (tostarp olu čaumalas);
v) notek ūdeni 12 j ūras j ūdžu att ālumāno zemes vai led ā-
jiem, vai notek ūdeni, ja ku ģis brauc ar ātrumu, kas
mazāks par 4 mezgliem;
vi) dedzin āšanas pelnus.
b) apak šapgabal ā88.1 neieved dz īvus m ājputnus vai citus dz ī-
vus putnus, un no apak šapgabala 88.1 aizv āc apstr ādātus
mājputnus, kas nav ap ēsti;
c) ilk ņzivju zveja apak šapgabal ā88.1 ir aizliegta 10 j ūras
jūdzes no Bolen īsalu krasta.
(1) OV L 97, 1.4.2004., 1. lpp.L 281/16 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 25.10.2005. LV
49. pants
Zvejas darb ību defin īcija
1. Šajāiedaļāzvejas darb ība noz īmēvienu vai vair āku jedu
ievieto šanu vien āvietā. Prec īzu zvejas darb ībasģeogr āfisko atra-
šanās vietu nosaka jedas vai jedu vidus punkts, kas izvietots
ziņošanai par nozveju un piep ūli.
2. Lai zvejas darb ība tiktu uzskat īta par p ētniecisku zvejas dar-
bību:
a) katra p ētnieciska zvejas darb ība tiek veikta atstatus no otras
pētnieciskas zvejas darb ības ne maz āk par 5 j ūras j ūdzēm,
attālums j āmēra no katras p ētnieciskas zvejas darb ībasģeo-
grāfiskāviduspunkta;
b) katr āzvejas darb ībāizmanto vismaz 3 500 āķus un ne vai-
rākkā10 000 āķus; tas var veidot vair ākas atsevi šķas jedas,
kas izliktas taj āpašāvietā;
c) katrai zvejas darb ībai ar āķu jed ām tralim ir ūdenīatrašanās
laiks, kas nav maz āks par se šām stund ām, kas tiek m ērīts no
ievieto šanas procesa pabeig šanas laika l īdz izvilk šanas pro-
cesa s ākšanai.
50. pants
Izpētes pl āni
Zvejas ku ģi, kas piedal āspētnieciskaj āzvejā, kas min ēta
46. pant ā,īsteno p ētniec ības pl ānus katr āun visos SSRUs , kuros
FAO apak šapgabals 88.1 un rajoni 58.4.1 un 58.4.2 ir sadal īti.
Pētniec ības pl ānuīsteno šādi:
a) pirm ās ieie šanas laik āSSRU pirmos 10 tral ējumus, kas apz ī-
mēti kā“pirm āssērijas ”, apz īmēkā“pētniec ības tral ējumi ”
saska ņāar krit ērijiem, kas izkl āstīti 49. panta 2. punkt ā;
b) n ākamās 10 zvejas darb ības vai 10 nozvejas tonnas, lai kur š
ierobe žojošais l īmenis sasniegts, tiek apz īmētas k ā“otrās
sērijas ”.O t r āssērijas zvejas darb ības, ku ģa kapteinim r īkojo-
ties piesardz īgi, var tikt zvejotas k ādaļa no parastas p ētnie-
ciskās zvejas. Tom ēr, nodro šinot, ka t ās atbilst 49. panta
2. punkta pras ībām,šīs zvejas darb ības var apz īmēta rīkā
pētnieciskas zvejas darb ības;
c) p ēc zvejas darb ību pirm ās un otr āssērijas pabeig šanas, ja
kuģa kapteinis v ēlas turpin āt zvejot SSRU ,k uģim j āuzsāk
“trešāsērija”, kas noved kopsumm āpie 20 p ētniecisk ās zve-
jas darb ībām, kuras paveiktas tr īssērijās. Zvejas darb ību
trešosēriju pabeidz t āpaša apmekl ējuma laik ākāpirmo un
otro s ērijuSSRU ;d) p ēc tre šāssērijas 20 p ētniecisko zvejas darb ību pabeig šanas,
kuģis var turpin āt zvejot SSRU ;
e)SSRU A, B, C, E un G apak šapgabal ā88.1, kur zvejo šanai
piem ērotais j ūras dibens ir maz āks nek ā15 000 km2, b), c)
un d) punktu nepiem ēro, un p ēc1 0p ētniecisku zvejas dar-
bību pabeig šanas zvejas ku ģis var turpin āt zvejot SSRU .
51. pants
Datu sav ākšanas pl āni
1. Zvejas ku ģi, kas piedal āspētnieciskaj āzvejā, kura min ēta
46. pant ā, ievie šdatu sav ākšanas pl ānus katr āun vis āsSSRU ,
kurās iedal īts FAO apak šapgabals 88.1 un rajoni 58.4.1, un
58.4.2. Datu v ākšanas pl āns ietver šādus datus:
a) atra šanās vieta un j ūras dzi ļums katra vada gal ānozvej ā;
b) izlik šana, atra šanāsūdenīun nozvejas laiks;
c) to zivju skaits un sugas, kas paliku šas uz ūdens virsmas pie
izvilk šanas;
d) izlikto āķu skaits;
e)ēsmas veids;
f) pieko šanās rezultativit āte (%);
g)āķa veids; un
h) j ūras un m ākoņu apst ākļiu nm ēness f āze vadu izlik šanas
laikā.
2. Visus datus, kas min ēti 1. punkt ā,vāc katrai p ētniec ības
nozvejai; konkr ēti, visas zivis p ētniec ības nozvej ālīdz 100 ziv īm
tiek nom ērītas, un tiek izveidoti vismaz 30 zivju paraugi biolo-
ģiskiem p ētījumiem. Kad nozvejotas vair āk nek ā100 zivis, zivju
paraugu izveid ētiek izmantota nejau šības metode.
52. pants
Marķēšanas programma
Katrs zvejas ku ģis, kas piedal āspētnieciskaj ās zvej ā, kura min ēta
46. pant ā,īsteno šādu mar ķēšanas programmu:25.10.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 281/17 LV
a) Ilk ņzivju īpatņus mar ķēun atlai žatpaka ļ, ar koeficientu
viens īpatnis uz tonnu no nozvejot ājēlsvara, kas nozvejots
visas sezonas laik ā, saska ņāarCCAMLR marķēšanas proto-
kolu. Ku ģipārtrauc mar ķēšanu tikai tad, kad tie iez īmējuši
500 īpatņus vai atst ājuši zvejniec ību, iez īmējot vienu īpatni
uz tonnu nozvejot ājēlsvara;
b) programmas m ērķis ir mar ķēt visu lielumu īpatņus, lai
atbilstu viena īpatņa iez īmēšanas pras ībām uz tonnu nozve-
jotājēlsvara. Visus atlaistos īpatņus mar ķēdubulti, un atlai-
šana ietver p ēc iesp ējas pla šākuģeogr āfisko apgabalu;
c) visi mar ķējumi ir skaidri uzdruk āti ar vienreiz ējo sērijas
numuru un atgrie šanas adresi, lai var ētu izsekot mar ķējuma
izcelsmei, ja mar ķētoīpatni nozvejo atk ārtoti;
d) visi atk ārtoti nozvejotie īpatņi (t.i., nozvejot ās zivis, kur ās
iepriek šir ievietots žetons) netiek atk ārtoti palaistas va ļā, pat
ja tie ir biju šib rīvībātikai uz īsu laikposmu;
e) visus atk ārtoti nozvejotos īpatņus biolo ģiski p ārbauda
(garums, svars, dzimums, gon ādas st āvoklis) un elektroniski
nofotograf ē, ja iesp ējams, atjauno otol ītu un no ņem mar ķē-
jumu;f) visus b ūtiskos mar ķēšanas datus, jebkurus datus, kas re ģistrē
marķējumu otrreiz ēju nozvejo šanu, elektroniski nos ūta
CCAMLR form ātāuzCCAMLR trīsmēnešu laik āpēc zvejas
kuģa izbrauk šanas no šīm zvejniec ībām;
g) visus b ūtiskos mar ķēšanas datus, jebkurus datus, kas re ģistrē
marķējumu otrreiz ēju nozvejo šanu, un īpatņus no otrreiz ē-
jas nozvejo šanas, elektroniski nos ūtaCCAMLR form ātā
attiec īgai valsts mar ķējuma datu kr ātuvei, k āsīkāk izkl āstīts
CCAMLR marķēšanas protokol ā.
53. pants
Zinātniskie nov ērotāji
Katram zvejas ku ģim, kas piedal āspētnieciskaj āzvejā, kura
minēta 46. pant ā,u zk u ģa visu zvejas darb ību laik āzvejas laik-
posm āir vismaz divi zin ātniskie nov ērotāji, no kuriem viens ir
novērotājs, kur šiecelts saska ņāarCCAMLR Starptautisk ās zin āt-
niskāsn o v ērošanas sh ēmu.
VIII NODA ĻA
NOBEIGUMA NOTEIKUMI
54. pants
Zinātnisk āuzraudz ība
1. Šīregula neattiecas uz zvejas darb ībām, kas tiek veiktas
tikai zin ātnisko p ētījumu m ērķiem, kurus veic saska ņāar attiec ī-
gās dal ībvalsts at ļauju un t ās vad ībāun par kuriem Komisija un
dalībvalstis, kur āsšis pētījums veikts, ir biju šas iepriek šinform ē-
tas.
2. J ūras organismi, kas nozvejoti 1. apak špunkt āminētajiem
mērķiem, var tikt p ārdoti, uzglab āti, izlikti apskatei vai pied āvāti
pārdošanai, paredzot, ka:
a) tie atbilst standartiem, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 850/98
XII pielikum āun m ārketinga standartiem, kas pie ņemti
atbilst īgi Padomes Regulas (EK) Nr. 104/2000 (1999. gada
17. decembris) par zvejniec ības un akvakult ūras produktu
tirgu kop īgo organiz āciju (1) 2. pantam, vai
b) tie ir tie šipārdoti nol ūkā, kas nav lieto šana p ārtikā.55. pants
Datu nos ūtīšana
Saska ņāar Regulu (EEK) Nr. 2847/93 datus, kas attiecas uz noz-
vejoto kr ājumu daudzumu izkrau šanu, dal ībvalstis elektronisk ā
veidānosūta Komisijai, izmantojot kr ājumu kodus, kas izkl āstīti
katrākrājuma tabul ā.
56. pants
Spēkāstāšanās
Šīregula st ājas sp ēkādienā, kad to public ēEiropas Savien ības
Ofici ālajāVēstnes ī.
To piem ēro no 2005. gada 1. janv āra.
Kur CCAMLR apgabala KPN ir noteikta laikposmiem, kas s ākas
pirms 2005. gada 1. janv āra, 44. pants st ājas sp ēkāar KPN
pieteikuma attiec īgo laikposmu s ākumu.(1) OV L 17, 21.1.2000., 22. lpp. Regul ājaunākie groz ījumi izdar īti ar
2003. gada Pievieno šanās aktu.L 281/18 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 25.10.2005. LV
Šīregula uzliek saist ības kopum āun ir tie ši piem ērojama vis ās dal ībvalst īs.
Brisel ē, 2004. gada 22. decembr ī
Padomes v ārdā—
priek šsēdētājs
C. VEERMAN25.10.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 281/19 LV
I PIELIKUMS
ZVEJAS IESP ĒJAS, KAS PIEM ĒROJAMAS KOPIENAS ZVEJAS KU ĢIEM RAJONOS, KUR PAST V NOZVEJAS
IEROBE ŽOJUMI, UN TRE ŠO VALSTU KU ĢIEM EK ŪDEŅOS, P ĒC SUG M UN RAJONIEM (DZ ĪVSVARA
TONN S, JA VIEN NAV NOR D ĪTS CIT DI)
Šīs regulas 9. panta piem ērošanas nol ūkiem visi šajāpielikum ānoteiktie zvejas ierobe žojumi ir uzskat āmi par kvot ām, un
tāpēc uz tiem attiecas noteikumi, kas izkl āstīti Regul ā(EK) Nr. 2847/93, un jo īpašitās 14. un 15. pant ā.
Attiec ībāuz katru rajonu zivju kr ājumi ir noteikti sugu lat īņu nosaukumu alfab ēta kārtībā.Šīs regulas nol ūkāir dota šāda
sugas v ārdu un lat īņu nosaukumu atbilst ību tabula:
Sugas pla ši paz īstams nosaukums Alfa-3 kods Zin ātniskais nosaukums
Garspuru tunzivs ALB Thunnus alalunga
Beriksi ALF Beryx spp.
Rietumatlantijas plekste PLA Hippoglossoides platessoides
Anšovs ANE Engraulis encrasicolus
Jūrasvelnu dzimta ANF Lophiidae
Antarktisk āleduszivs ANI Champsocephalus gunnari
Patagonijas ilk ņzivs TOP Dissostichus eleginoides
Atlantijas vilkzivs CAT Anarhichas lupus
Atlantijas paltuss HAL Hippoglossus hippoglossus
Atlantijas lasis SAL Salmo salar
Milzu haizivs BSK Cetorhinus maximus
Lielacu tunzivs BET Thunnus obesus
Gardeguna spurain āhaizivs DCA Deania calcea
Ogļzivs BSF Aphanopus carbo
Melnspuru leduszivs SSI Chaenocephalus aceratus
Zilājūraslīdaka BLI Molva dypterigia
Blue marlin BUM Makaira nigricans
Putasu WHB Micromesistius poutassou
Zilātunzivs BFT Thunnus thynnus
Menca COD Gadus morhua
Jūrasm ēle SOL Solea solea
Krabji PAI Paralomis spp.
Limanda DAB Limanda limanda
Plekstveid īgie FLX Pleuronectiformes
Baltijas plekste FLX Platichthys flesus
Diegspuru v ēdzeles FOX Phycis spp.
Zieme ļatlantijas argent īna ARU Argentina silus
Grenlandes paltuss GHL Reinhardtius hippoglossoidesL 281/20 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 25.10.2005. LV
Sugas pla ši paz īstams nosaukums Alfa-3 kods Zin ātniskais nosaukums
Makr ūrzivis GRV Macrourus spp.
Lielālaternhaizivs ETR Etmopterus princeps
Pelēkānotot ēnija NOS Lepidonotothen squamifrons
Pikša HAD Melanogrammus aeglefinus
Heks HKE Merluccius merluccius
Siļķe HER Clupea harengus
Stavridas JAX Trachurus spp.
Zilānotot ēnija NOG Gobionotothen gibberifrons
Meln āhaizivs SCK Dalatias licha
Krils KRI Euphausia superba
Laternzivs LAC Lampanyctus achirus
Pelēkāīsradzes haizivs GUQ Centrophorus squamosus
Mazmutes plekste LEM Microstomus kitt
Jūraslīdaka LIN Molva molva
Atlantijas makrele MAC Scomber scombrus
Marmora notot ēnija NOR Notothenia rossii
Megrimi LEZ Lepidorhombus spp.
Zieme ļu garnele PRA Pandalus borealis
Norv ēģijas om ārs NEP Nephrops norvegicus
Esmarka menca NOP Trisopterus esmarki
Atlantijas lielgalvis ORY Hoplostethus atlanticus
“Penaeus ”garneles PEN Penaeus spp.
Jūras zeltplekste PLE Pleuronectes platessa
Polārmenca POC Boreogadus saida
Pollaks POL Pollachius pollachius
Siļķu haizivs POR Lamna nasus
Baltacu haizivs CYO Centroscymnus coelolepis
Sarkanasari RED Sebastes spp.
Sarkanspuru pagele SBR Pagellus bogaraveo
Zieme ļu mark ūrzivs RHG Macrourus berglax
Strupdeguna garaste RNG Coryphaenoides rupestris
Saida POK Pollachius virens
Tūbīšu dzimta SAN Ammodytidae
Īsspuras kalm āri SQI Illex illecebrosus
Raju dzimta SRX-RAJ Rajidae
Meln ādzelk ņhaizivs ETP Etmopterus pusillus25.10.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 281/21 LV
Sugas pla ši paz īstams nosaukums Alfa-3 kods Zin ātniskais nosaukums
Sniega krabis PCR Chionoecetes spp.
Meln āleduszivs SGI Pseudochaenichthys georgianus
Lielacu j ūraslīdaka SLI Molva macrophthalmus
Brētliņas SPR Sprattus sprattus
Dzelk ņhaizivs DGS Squalus acanthias
Zobenzivs SWO Xiphias gladius
Bāra haizivs GAG Galeorhinus galeus
Akme ņplekste TUR Psetta maxima
Brosme USK Brosme brosme
Vienraga leduszivs LIC Channichthys rhinoceratus
Nakts dzelk ņhaizivs ETX Etmopterus spinax
Amerikas balt ājūrasvēdzele HKW Urophycis tenuis
Baltāmarl īna WHM Tetrapturus alba
Merlangs WHG Merlangius merlangus
Sarkan āplekste WIT Glyptocephalus cynoglossus
Dzeltenspuru tunzivs YFT Thunnus albacares
Dzeltenastes plekste YEL Limanda ferrugineaL 281/22 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 25.10.2005. LV
IA PIELIKUMS
BALTIJAS J ŪRA
Visas KPN šajārajon ā,i zņemot buti un mencu apak šrajonos 25 –32, ir pie ņemti saska ņāarIBSFC .
Sugas :S i ļķe
Clupea harengusZona : Apak šrajoni 30-31
HER/3D30.; HER/3D31.
Somija 52 471
Zviedrija 11 529
EK 64 000
KPN 64 000Anal ītiskās KPN, kur Regulas (EK) Nr.
847/96 3. un 4. pantu nepiem ēro.
Sugas :S i ļķe
Clupea harengusZona : Apak šrajoni 22-24
HER/3B23.; HER/3C22.; HER/3D24.
Dānija 6 448
Vācija 25 380
Somija 3Polija 5 985
Zviedrija 8 184
EK 46 000
KPN 46 000Anal ītiskās KPN, kur Regulas (EK) Nr.
847/96 3. un 4. pantu nepiem ēro.
Sugas :S i ļķe
Clupea harengusZona : Apak šrajoni 25-29 (iz ņemot R īgas j ūras l īci) un
32
HER/3D25.; HER/3D26.; HER/3D27.; HER/3D28.;
HER/3D29.; HER/3D32.
Dānija 2 588
Vācija 686
Igaunija 13 218
Somija 25 801
Latvija 3 262
Lietuva 3 405 (1)
Polija 27 862 (2)
Zviedrija 39 350
EK 116 172 (3)
KPN 130 000Anal ītiskās KPN, kur Regulas (EK) Nr.
847/96 3. un 4. pantu nepiem ēro.
(1)P ārzvejas 2003. gad ārezult ātākvota ir samazin āta par 30 tonn ām saska ņāarIBSFC lēmumiem.
(2)P ārzvejas 2003. gad ārezult ātākvota ir samazin āta par 1 450 tonn ām saska ņāarIBSFC lēmumiem.
(3)P ārzvejas 2003. gad ārezult ātākvota ir samazin āta par 1 480 tonn ām saska ņāarIBSFC lēmumiem.25.10.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 281/23 LV
Sugas :R e ņģe
Clupea harengusZona :R īgas j ūras līcis
HER/03D.RG
Igaunija 16 972 (1)
Latvija 20 452
EK 37 424 (1)
KPN 38 000Anal ītiskās KPN, kur Regulas (EK) Nr.
847/96 3. un 4. pantu nepiem ēro.
(1)P ārzvejas 2003. gad ārezult ātākvota ir samazin āta par 576 tonn ām saska ņāarIBSFC lēmumiem.
Sugas : Menca
Gadus morhuaZona : Apak šrajoni 25-32 (EK ūdeņi)
COD/3D25.; COD/3D26.; COD/3D27.;
COD/3D28.; COD/3D29.; COD/3D30.; COD/3D31.; COD/3D32.
Dānija 8 959
Vācija 3 564
Igaunija 873
Somija 686
Latvija 3 331Lietuva 2 189 (
1)
Polija 10 203 (2)
Zviedrija 9 077
EK 38 882 (3)
KPN Nav piem ērojamsAnal ītiskās KPN, kur Regulas (EK) Nr.
847/96 3. un 4. pantu nepiem ēro.
(1)P ārzvejas 2003. gad ārezult ātākvota ir samazin āta par 6 tonn ām saska ņāarIBSFC lēmumiem.
(2)P ārzvejas 2003. gad ārezult ātākvota ir samazin āta par 112 tonn ām saska ņāarIBSFC lēmumiem.
(3)P ārzvejas 2003. gad ārezult ātākvota ir samazin āta par 118 tonn ām saska ņāarIBSFC lēmumiem.
Sugas : Menca
Gadus morhuaZona : Apak šrajoni 22-24 (EK ūdeņi)
COD/3B23.; COD/3C22.; COD/3D24.
Dānija 10 781
Vācija 5 271
Igaunija 239Somija 212Latvija 892
Lietuva 579
Polija 2 885Zviedrija 3 841EK 24 700
KPN 24 700Anal ītiskās KPN, kur Regulas (EK) Nr.
847/96 3. un 4. pantu nepiem ēro.L 281/24 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 25.10.2005. LV
Sugas :Jūras zeltplekste
Pleuronectes platessaZona : IIIbcd (EK ūdeņi)
PLE/3B23.; PLE/3C22.; PLE/3D24.; PLE/3D25.;
PLE/3D26.; PLE/3D27.; PLE/3D28.; PLE/3D29.;
PLE/3D30.; PLE/3D31.; PLE/3D32.
Dānija 2 697
Vācija 300
Zviedrija 203
Polija 565
EK 3 766
KPN NeattiecasPiesardz īga KPN, kur piem ēro Regulas
(EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.
Sugas : Atlantijas lasis
Salmo salarZona : IIIbcd (EK ūdeņi), izņemot apak šrajonu 32
SAL/3B23.; SAL/3C22.; SAL/3D24.; SAL/3D25.;
SAL/3D26.; SAL/3D27.; SAL/3D28.; SAL/3D29.;SAL/3D30.; SAL/3D31.
Dānija 93 512 (1)
Vācija 10 404 (1)
Igaunija 9 504 (1)
Somija 116 603 (1)
Latvija 59 478 (1)
Lietuva 6 992 (1)
Polija 28 368 (1)
Zviedrija 126 400 (1)
EK 451 260 (1)
KPN 460 000 (1)
Anal ītiskās KPN, kur Regulas (EK) Nr.
847/96 3. un 4. pantu nepiem ēro.
(1) Izteikts ar zivju skaitu.
Sugas : Atlantijas lasis
Salmo salarZona : Apak šrajons 32
SAL/3D32.
Igaunija 1 581 (1)
Somija 13 838 (1)
EK 15 419 (1)
KPN 17 000 (1)
Anal ītiskās KPN, kur Regulas (EK) Nr.
847/96 3. un 4. pantu nepiem ēro.
(1) Izteikts ar zivju skaitu.25.10.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 281/25 LV
Sugas :B r ētliņas
Sprattus sprattusZona : IIIbcd (EK ūdeņi)
SPR/3B23.; SPR/3C22.; SPR/3D24.; SPR/3D25.;
SPR/3D26.; SPR/3D27.; SPR/3D28.; SPR/3D29.;
SPR/3D30.; SPR/3D31.; SPR/3D32.
Dānija 48 785
Vācija 30 907
Igaunija 56 650
Somija 25 538
Latvija 68 420
Lietuva 24 750
Polija 141 275 (1)
Zviedrija 94 311
EK 490 636 (1)
KPN 550 000Anal ītiskās KPN, kur piem ēro Regulas
(EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.
(1)P ārzvejas 2003. gad ārezult ātākvota ir samazin āta par 3 924 tonn ām saska ņāarIBSFC lēmumiem.L 281/26 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 25.10.2005. LV
IB PIELIKUMS
SKAGERAKS, KATEGATS, ZIEME ĻJŪRA UN RIETUMU KOPIENAS ŪDEŅI
ICES apgabali Vb (EK ūdeņi), VI, VII, VIII, IX, X, CECAF (EKūdeņi) un Fran ču Gvi āna
Sugas :Tūbīšu dzimta
AmmodytidaeZona : IV (Norv ēģijasūdeņi)
SAN/04-N.
Dānija 9 500
Apvienot āKaraliste 500
EK 10 000
KPN NeattiecasPiesardz īga KPN, kur Regulas (EK) Nr. 847/96
3. un 4. pantu nepiem ēro.
Sugas :Tūbīšu dzimta
AmmodytidaeZona : IIa (1), IIIa, IV (1)
SAN/2A3A4.
Dānija 618 767
Apvienot āKaraliste 13 525
Visas dal ībvalstis 23 668 (2)
EK 655 960
Norv ēģija 5 000 (3)
KPN 660 960Piesardz īga KPN, kur Regulas (EK) Nr. 847/96
3. un 4. pantu nepiem ēro.
(1)E K ūdeņi, izņemot ūdeņus 6 j ūdžu platum āno Apvienot ās Karalistes b āzes l īnijāmShetland ,Fair Isle unFoula .
(2)I z ņemot D āniju un Apvienoto Karalisti.
(3) Paredz ēts zvejo šanai Zieme ļjūrā.
Sugas : Zieme ļatlantijas argent īna
Argentina silusZona : I, II (Kopienas ūdeņi un starptautiskie ūdeņi)
Vācija 31
Francija 10Nīderlande 25
Apvienot āKaraliste 50
EK 116
Sugas : Zieme ļatlantijas argent īna
Argentina silusZona : III, IV (Kopienas ūdeņi un starptautiskie ūdeņi)
Dānija 1 180
Vācija 12
Francija 8
Īrija 8
Nīderlande 55
Zviedrija 46
Apvienot āKaraliste 21
EK 1 33125.10.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 281/27 LV
Sugas : Zieme ļatlantijas argent īna
Argentina silusZona : V, VI, VII (Kopienas ūdeņi un starptautiskie ūdeņi)
Vācija 405
Francija 9Īrija 375
Nīderlande 4 225
Apvienot āKaraliste 297
EK 5 310
KPN 5 310
Sugas : Brosme
Brosme brosmeZona :E K ūdeņi, zonas IIa, IV, Vb, VI, VII
USK/2A47-C
EK Neattiecas (1)
Norv ēģija 4 000 (2)(3)
KPN Neattiecas
(1) Noteikts Regul ā(EK) Nr. 2270/2004.
(2)N o k āpieļaujama citu sugu nejau ša nozveja 25 % apm ērāvienam ku ģim, jebkur ābrīdī, apak šapgabalos Vb, VI un VII. Tom ēršo pro-
centu ālo vērtību var p ārsniegt pirmaj ās 24 stund āspēc zvejas s ākuma specifisk ās viet ās. Kop ējācitu sugu nejau ša nozveja apak šapgaba-
los Vb,VI un VII nedr īkst p ārsniegt 3 000 tonnas.
(3) Tostarp j ūraslīdaka. Kvotas Norv ēģijai ir 6 800 tonnas j ūraslīdakai un 4 000 tonnas brosmei, un t ās ir savstarp ēji aizst ājamas l īdz
2 000 tonn ām, un t ās var zvejot tikai ar āķu jed āmICES rajon āVb, k āarīVI un VII apak šapgabal ā.
Sugas : Brosme
Brosme brosmeZona : IV (Norv ēģijasūdeņi)
USK/04-N.
Beļģija 1
Dānija 191
Vācija 1
Francija 1Nīderlande 1
Apvienot āKaraliste 5
EK 200
KPN NeattiecasPiesardz īga KPN, kur Regulas (EK) Nr. 847/96
3. un 4. pantu nepiem ēro
Sugas : Milzu haizivs
Cetorhinus maximusZona :E K ūdeņi zon ās IV, VI un VII
BSK/467.
EK 0
KPN 0
Sugas :S iļķe(1)
Clupea harengusZona : IIIa
HER/03A.
Dānija 40 104
Vācija 642
Zviedrija 41 950
EK 82 696
Farēru salas 500 (2)
KPN 96 000Anal ītiskās KPN, kur Regulas (EK) Nr. 847/96
3. un 4. pantu nepiem ēro.
(1) Izkrauts k āvisa nozveja vai šķirots no nozvejas atlikuma.
(2) Paredz ēts zvejo šanai Skageraka apgabal ā.L 281/28 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 25.10.2005. LV
Sugas :S iļķe(1)
Clupea harengusZona : IV uz zieme ļiem no 53°30 ′N
HER/4AB.
Dānija 95 211
Vācija 57 215
Francija 20 548
Nīderlande 56 745
Zviedrija 5 443
Apvienot āKaraliste 70 395
EK 305 557
Norv ēģija 50 000 (2)
KPN 535 000Anal ītiskās KPN, kur Regulas (EK) Nr. 847/96
3. un 4. pantu nepiem ēro.
(1) Izkrauts k āvisa nozveja vai šķirots no nozvejas atlikuma, dal ībvalstij ir j āinform ēKomisija par to si ļķu izkr āvumiem, atsevi šķip a ICES
rajoniem IVa un IVb (zonas HER/04A. un HER/04B.).
(2) Var tikt zvejotas EK ūdeņos.Šajākvot āzvejot ās nozvejas ir j āatskaita no Norv ēģijas KPN da ļas.
Īpašie nosac ījumi:
Ievērojot iepriek šminētās kvotas, še turpm āk noteiktaj ās zon ās nevar zvejot vair āk par šādiem daudzumiem:
Norv ēģijasūdeņi uz dienvidiem no 62° N
(HER/*04N-)
EK 50 000
Sugas :S iļķe
Clupea harengusZona : Norv ēģijasūdeņi uz dienvidiem no 62° N
HER/04-N.
Zviedrija 1 102 (1)
EK 1 102
KPN Neattiecas
(1) Mencu, pik šu, pollaku, merlangu un saidas piezvejas skaita uz šo sugu kvotu r ēķina.
Sugas :S iļķe(1)
Clupea harengusZona : IIIa
HER/03A-BC
Dānija 20 642
Vācija 184
Zviedrija 3 324EK 24 150
KPN 24 150Anal ītiskās KPN, kur nepiem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu.
(1)S i ļķu piezvejas, kas ņemtas to sugu zvej ā, kuras nav si ļķes, un kas izkrautas ne šķirotas.25.10.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 281/29 LV
Sugas :S iļķe(1)
Clupea harengusZona : IIa (EK ūdeņi), IV, VIId
HER/2A47DX
Beļģija 248
Dānija 47 865
Vācija 248
Francija 248
Nīderlande 248
Zviedrija 234
Apvienot āKaraliste 909
EK 50 000
KPN 50 000Anal ītiskās KPN, kur nepiem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu.
(1)S i ļķu piezvejas, kas ņemtas to sugu zvej ā, kuras nav si ļķes, un kas izkrautas ne šķirotas.
Sugas :S iļķe(1)
Clupea harengusZona : IVc (2), VIId
HER/4CXB7D
Beļģija 9 684 (3)
Dānija 1 882 (3)
Vācija 1 131 (3)
Francija 19 341 (3)
Nīderlande 34 704 (3)
Apvienot āKaraliste 7 551 (3)
EK 74 293
KPN 535 000Anal ītiskās KPN, kur Regulas (EK) Nr. 847/96
3. un 4. pantu nepiem ēro.
(1) Izkrauts k āvisa nozveja vai šķirots no nozvejas atlikuma.
(2)I z ņemot Blackwater krājumu: tas attiecas uz si ļķuk rājumu Temzas estu āra jūras re ģionāzonā, ko ierobe žolīnija, kura iet taisni uz dien-
vidiem no Landguard Point (51°56 ′N, 1°19.1 ′E) līdz paral ēlei 51°33 ′Nu np ēc tam taisni uz rietumiem l īdz Apvienot ās Karalistes kra-
sta punktam.
(3)L īdz 50 % no šīs kvotas var p ārvest uz ICES rajonu IVb. Tom ēr par šādiem p ārvedumiem iepriek šjāpaziņo Komisijai.
Sugas :S iļķe
Clupea harengusZona : Vb, VIaN (1) (EK ūdeņi), VIb
HER/5B6ANB
Vācija 3 291
Francija 623
Īrija 4 447
Nīderlande 3 291
Apvienot āKaraliste 17 788
EK 29 440
Farēru salas 660 (2)
KPN 30 100Anal ītiskās KPN, kur piem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu.
(1) Tas attiecas uz si ļķuk rājumu ICES rajon āVIa, uz zieme ļiem no 56°00 ′N un taj āVIa da ļā, kas atrodas uz austrumiem no 07°00 ′W
un zieme ļiem no 55°00 ′N, iz ņemot Clyde .
(2)Šīkvota var tikt zvejota tikai apgabal āVIa uz zieme ļiem no 56°30 ′N.L 281/30 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 25.10.2005. LV
Sugas :S iļķe
Clupea harengusZona : VIaS (1), VIIbc
HER/6AS7BC
Īrija 12 727
Nīderlande 1 273
EK 14 000
KPN 14 000Anal ītiskās KPN, kur piem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu.
(1) Tas attiecas uz si ļķuk rājumiem ICES rajon āVIa, uz dienvidiem no 56°00 ′N un uz rietumiem no 07°00 ′W.
Sugas :S iļķe
Clupea harengusZona : VIa Clyde (1)
HER/06ACL.
Apvienot āKaraliste 1 000
EK 1 000
KPN 1 000Piesardz īga KPN, kur piem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu.
(1)Clyde krājums: attiecas uz si ļķuk rājumu j ūras rajon ā, kas atrodas uz zieme ļaustrumiem no l īnijas, kas novilkta starp Mull of Kintyre un
Corsewall Point .
Sugas :S iļķe
Clupea harengusZona : VIIa (1)
HER/07A/MM
Īrija 1 250
Apvienot āKaraliste 3 550
EK 4 800
KPN 4 800Anal ītiskās KPN, kur piem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu.
(1)ICES rajons VIIa ir samazin āts ar ICES rajonam VIIg,h,j,k pievienoto apgabalu, ko ierobe žo:
— uz zieme ļiem no paral ēles 52° 30 ′N
— uz dienvidiem no paral ēles 52° 00 ′N
— uz rietumiem —Īrijas krasts
— uz austrumiem —Apvienot ās Karalistes krasts
Sugas :S iļķe
Clupea harengusZona : VIIe,f
HER/7EF.
Francija 500
Apvienot āKaraliste 500
EK 1 000
KPN 1 000Piesardz īga KPN, kur piem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu.25.10.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 281/31 LV
Sugas :S iļķe
Clupea harengusZona : VIIg,h,j,k (1)
HER/7G-K.
Vācija 144
Francija 802
Īrija 11 236
Nīderlande 802
Apvienot āKaraliste 16
EK 13 000
KPN 13 000Anal ītiskās KPN, kur piem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu.
(1)ICES rajons VIIg,h,j,k ir palielin āts par apgabalu, ko ierobe žo:
— uz zieme ļiem no paral ēles 52° 30 ′N,
— uz dienvidiem no paral ēles 52° 00 ′N,
— uz rietumiem —Īrijas krasts,
— uz austrumiem —Apvienot ās Karalistes krasts.
Sugas :A n šovi
Engraulis encrasicolusZona : VIII
ANE/08.
Spānija 27 000
Francija 3 000
EK 30 000
KPN 30 000Piesardz īga KPN, kur nepiem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3.un 4. pantu.
Sugas :A n šovi
Engraulis encrasicolusZona : IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi)
ANE/9/3411
Spānija 3 826
Portug āle 4 174
EK 8 000
KPN 8 000Piesardz īga KPN, kur nepiem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu.
Sugas : Menca
Gadus morhuaZona : Skageraks
COD/03AN.
Beļģija 10
Dānija 3 119
Vācija 78
Nīderlande 20
Zviedrija 546EK 3 773
KPN 3 900Anal ītiskās KPN, kur Regulas (EK) Nr. 847/96
3. un 4. pantu nepiem ēro.
Sugas : Menca
Gadus morhuaZona : Kategats
COD/03AS.
Dānija 617
Vācija 13
Zviedrija 370
EK 1 000
KPN 1 000Anal ītiskās KPN, kur piem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu.L 281/32 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 25.10.2005. LV
Sugas : Menca
Gadus morhuaZona : IIa (EK ūdeņi), IV
COD/2AC4.
Beļģija 807
Dānija 4 635
Vācija 2 939
Francija 997
Nīderlande 2 619
Zviedrija 31Apvienot āKaraliste 10 631
EK 22 659
Norv ēģija 4 641 (1)
KPN 27 300Anal ītiskās KPN, kur Regulas (EK) Nr. 847/96
3. un 4. pantu nepiem ēro.
(1) Var tikt zvejotas EK ūdeņos.Šajākvot āzvejot ās nozvejas ir j āatskaita no Norv ēģijas KPN da ļas.
Īpašie nosac ījumi:
Ievērojot iepriek šminētās kvotas, še turpm āk noteiktaj ās zon ās nevar zvejot vair āk par šādiem daudzumiem:
Norv ēģijasūdeņi
(COD/*04N-)
EK 19 694
Sugas : Menca
Gadus morhuaZona : Norv ēģijasūdeņi uz dienvidiem no 62° N
COD/04-N.
Zviedrija 411
EK 411
KPN NeattiecasAnal ītiskās KPN, kur nepiem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu.
Sugas : Menca
Gadus morhuaZona : Vb (EK ūdeņi), VI, XII, XIV
COD/561214
Beļģija 1
Vācija 11
Francija 114Īrija 162
Apvienot āKaraliste 433
EK 721
KPN 721Anal ītiskās KPN, kur piem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu.
Īpašie nosac ījumi:
Ievērojot iepriek šminētās kvotas, še turpm āk noteiktaj ās zon ās nevar zvejot vair āk par šādiem daudzumiem:
Vb (EK zona), VIa
(COD/*5BC6A)
Beļģija 1
Vācija 10
Francija 110Īrija 156
Apvienot āKaraliste 415
EK 69225.10.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 281/33 LV
Sugas : Menca
Gadus morhuaZona : VIIa
COD/07A.
Beļģija 29
Francija 79Īrija 1 416
Nīderlande 7
Apvienot āKaraliste 619
EK 2 150
KPN 2 150Anal ītiskās KPN, kur piem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu.
Sugas : Menca
Gadus morhuaZona : VIIb-k, VIII, IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi)
COD/7X7A34
Beļģija 266
Francija 4 554
Īrija 849
Nīderlande 38
Apvienot āKaraliste 493
EK 6 200
KPN 6 200Anal ītiskās KPN, kur piem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu.
Sugas : Megrimi
Lepidorhombus spp.Zona : IIa (EK ūdeņi), IV (EK ūdeņi)
LEZ/2AC4-C
Beļģija 5
Dānija 4
Vācija 4
Francija 28Nīderlande 22
Apvienot āKaraliste 1 677
EK 1 740
KPN 1 740Piesardz īga KPN, kur piem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu.
Sugas : Megrimi
Lepidorhombus spp.Zona : Vb (EK ūdeņi), VI, XII, XIV
LEZ/561214
Spānija 327
Francija 1 277
Īrija 373
Apvienot āKaraliste 903
EK 2 880
KPN 2 880Piesardz īga KPN, kur piem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu.L 281/34 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 25.10.2005. LV
Sugas : Megrimi
Lepidorhombus spp.Zona : VII
LEZ/07.
Beļģija 520
Spānija 5 779
Francija 7 013Īrija 3 189
Apvienot āKaraliste 2 762
EK 19 263
KPN 19 263Anal ītiskās KPN, kur piem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu.
Sugas : Megrimi
Lepidorhombus spp.Zona : VIIIabde
LEZ/8ABDE.
Spānija 1 238
Francija 999
EK 2 237
KPN 2 237Anal ītiskās KPN, kur piem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu.
Sugas : Megrimi
Lepidorhombus spp.Zona : VIIIc, IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi)
LEZ/8C3411
Spānija 1 233
Francija 62
Portug āle 41
EK 1 336
KPN 1 336Anal ītiskās KPN, kur piem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu.
Sugas : Limanda un Baltijas plekste
Limanda limanda unPlatichthys flesusZona : IIa (EK ūdeņi), IV (EK ūdeņi)
D/F/2AC4-C
Beļģija 491
Dānija 1 844
Vācija 2 766
Francija 192
Nīderlande 11 151
Zviedrija 6Apvienot āKaraliste 1 550
EK 18 000
KPN 18 000Piesardz īga KPN, kur piem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu.25.10.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 281/35 LV
Sugas :Jūrasvelnu dzimta
LophiidaeZona : IIa (EK ūdeņi), IV (EK ūdeņi)
ANF/2AC4-C
Beļģija 365
Dānija 804
Vācija 393
Francija 75
Nīderlande 276
Zviedrija 9Apvienot āKaraliste 8 392
EK 10 314
KPN 10 314Anal ītiskās KPN, kur piem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu.
Sugas :Jūrasvelnu dzimta
LophiidaeZona : IV (Norv ēģijasūdeņi)
ANF/04-N.
Beļģija 54
Dānija 1 381
Vācija 22
Nīderlande 20
Apvienot āKaraliste 323
EK 1 800
KPN NeattiecasAnal ītiskās KPN, kur nepiem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu.
Sugas :Jūrasvelnu dzimta
LophiidaeZona : Vb (EK ūdeņi), VI, XII, XIV
ANF/561214
Beļģija 168
Vācija 192
Spānija 180
Francija 2 073
Īrija 469
Nīderlande 162
Apvienot āKaraliste 1 442
EK 4 686
KPN 4 686Anal ītiskās KPN, kur piem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu.
Sugas :Jūrasvelnu dzimta
LophiidaeZona : VII
ANF/07.
Beļģija 2 318
Vācija 258
Spānija 921
Francija 14 874
Īrija 1 901
Nīderlande 300
Apvienot āKaraliste 4 510
EK 25 082
KPN 25 082Anal ītiskās KPN, kur piem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu.L 281/36 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 25.10.2005. LV
Sugas :Jūrasvelnu dzimta
LophiidaeZona : VIIIa,b,d,e
ANF/8ABDE.
Spānija 932
Francija 5 188EK 6 120
KPN 6 120Anal ītiskās KPN, kur piem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu.
Sugas :Jūrasvelnu dzimta
LophiidaeZona : VIIIc, IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi)
ANF/8C3411
Spānija 1 629
Francija 2Portug āle 324
EK 1 955
KPN 1 955Anal ītiskās KPN, kur piem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu.
Sugas : Pik ša
Melanogrammus aeglefinusZona : IIIa, IIIbcd (EK ūdeņi)
HAD/3A/BCD
Beļģija 18
Dānija 3 036
Vācija 193
Nīderlande 4
Zviedrija 359EK 3 610 (
1)
KPN 4 018Anal ītiskās KPN, kur Regulas (EK) Nr. 847/96
3. un 4. pantu nepiem ēro.
(1)I z ņemot apr ēķinātāsrūpniecisk ās piezvejas 239 tonnas.
Sugas : Pik ša
Melanogrammus aeglefinusZona : IIa (EK ūdeņi), IV
HAD/2AC4.
Beļģija 544
Dānija 3 742
Vācija 2 381
Francija 4 150
Nīderlande 408
Zviedrija 264
Apvienot āKaraliste 39 832
EK 51 321 (1)
Norv ēģija 14 679
KPN 66 000Anal ītiskās KPN, kur Regulas (EK) Nr. 847/96
3. un 4. pantu nepiem ēro.
(1)I z ņemot apr ēķinātāsrūpniecisk ās piezvejas 578 tonnas.
Īpašie nosac ījumi:
Ievērojot iepriek šminētās kvotas, še turpm āk noteiktaj ās zon ās nevar zvejot vair āk par šādiem daudzumiem:
Norv ēģijasūdeņi
(HAD/*04N-)
EK 38 17525.10.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 281/37 LV
Sugas : Pik ša
Melanogrammus aeglefinusZona : Norv ēģijasūdeņi uz dienvidiem no 62° N
HAD/04-N.
Zviedrija 761
EK 761
KPN NeattiecasAnal ītiskās KPN, kur nepiem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu.
Sugas : Pik ša
Melanogrammus aeglefinusZona : VIb, XII, XIV
HAD/6B1214
Beļģija 2
Vācija 2
Francija 77
Īrija 55
Apvienot āKaraliste 566
EK 702
KPN 702Anal ītiskās KPN, kur Regulas (EK) Nr. 847/96
3. un 4. pantu nepiem ēro.
Sugas : Pik ša
Melanogrammus aeglefinusZona : Vb, VIa (EK ūdeņi),
HAD/5BC6A.
Beļģija 17
Vācija 20
Francija 838
Īrija 598
Apvienot āKaraliste 6 127
EK 7 600
KPN 7 600Anal ītiskās KPN, kur piem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu.
Sugas : Pik ša
Melanogrammus aeglefinusZona : VII, VIII, IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi)
HAD/7/3411
Beļģija 128
Francija 7 680
Īrija 2 560
Apvienot āKaraliste 1 152
EK 11 520
KPN 11 520Piesardz īga KPN, kur piem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu.
Īpašie nosac ījumi:
Ievērojot iepriek šminētās kvotas, še turpm āk noteiktaj ās zon ās nevar zvejot vair āk par šādiem daudzumiem:
VIIa
(HAD/*07A.)
Beļģija 24
Francija 109
Īrija 649
Apvienot āKaraliste 718
EK 1 500
Ziņojot Komisijai par to kvotu izmanto šanu, dal ībvalst īmjānorāda rajon āVIIa ņemtie daudzumi. Rajon āVIIa no ķerto pik šu izkr āvums ir
aizliegts, ja šādu izkr āvumu kop ējais apjoms p ārsniedz 1 500 tonnas.L 281/38 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 25.10.2005. LV
Sugas : Merlangs
Merlangius merlangusZona : IIIa
WHG/03A.
Dānija 651
Nīderlande 2
Zviedrija 70EK 723 (1)
KPN 1 500Piesardz īga KPN, kur Regulas (EK) Nr. 847/96
3. un 4. pantu nepiem ēro.
(1)I z ņemot apr ēķinātāsrūpniecisk ās piezvejas 750 tonnas.
Sugas : Merlangs
Merlangius merlangusZona : IIa (EK ūdeņi), IV
WHG/2AC4.
Beļģija 605
Dānija 2 618
Vācija 681
Francija 3 935
Nīderlande 1 513
Zviedrija 4Apvienot āKaraliste 10 444
EK 19 800 (1)
Norv ēģija 2 800 (2)
KPN 28 000Piesardz īga KPN, kur Regulas (EK) Nr. 847/96
3. un 4. pantu nepiem ēro.
(1)I z ņemot apr ēķinātāsrūpniecisk ās piezvejas 5 400 tonnas.
(2) Var tikt zvejotas EK ūdeņos. Saska ņāaršo kvotu zvejot ās nozvejas ir j āatskaita no Norv ēģijas KPN da ļas.
Īpašie nosac ījumi:
Ievērojot iepriek šminētās kvotas, še turpm āk noteiktaj ās zon ās nevar zvejot vair āk par šādiem daudzumiem:
Norv ēģijasūdeņi
(WHG/*04N-)
EK 17 073
Sugas : Merlangs
Merlangius merlangusZona : Vb (EK ūdeņi), VI, XII, XIV
WHG/561214
Vācija 10
Francija 195Īrija 478
Apvienot āKaraliste 917
EK 1 600
KPN 1 600Anal ītiskās KPN, kur piem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu.25.10.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 281/39 LV
Sugas : Merlangs
Merlangius merlangusZona : VIIa
WHG/07A.
Beļģija 1
Francija 18Īrija 296
Nīderlande 0
Apvienot āKaraliste 199
EK 514
KPN 514Anal ītiskās KPN, kur piem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu.
Sugas : Merlangs
Merlangius merlangusZona : VIIb-k
WHG/7X7A.
Beļģija 211
Francija 12 960
Īrija 6 006
Nīderlande 105
Apvienot āKaraliste 2 318
EK 21 600
KPN 21 600Anal ītiskās KPN, kur piem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu.
Sugas : Merlangs
Merlangius merlangusZona : VIII
WHG/08.
Spānija 1 440
Francija 2 160
EK 3 600
KPN 3 600Piesardz īga KPN, kur piem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu.
Sugas : Merlangs
Merlangius merlangusZona : IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi)
WHG/9/3411
Portug āle 816
EK 816
KPN 816Piesardz īga KPN, kur piem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu.
Sugas : Merlangs un pollaks
Merlangius merlangus unPollachius pollachiusZona : Norv ēģijasūdeņi uz dienvidiem no 62° N
W/P/04-N.
Zviedrija 190
EK 190
KPN NeattiecasAnal ītiskās KPN, kur Regulas (EK) Nr. 847/96
3. un 4. pantu nepiem ēro.L 281/40 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 25.10.2005. LV
Sugas : Heks
Merluccius merlucciusZona : IIIa, IIIbcd (EK ūdeņi)
HKE/3A/BCD
Dānija 1 183
Zviedrija 101EK 1 284
KPN 1 284 (1)Anal ītiskās KPN, kur piem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu.
(1) Saska ņāar kop ējo KPN —42 600 tonnas —heka zieme ļuk rājumam.
Sugas : Heks
Merluccius merlucciusZona : IIa (EK ūdeņi), IV (EK ūdeņi)
HKE/2AC4-C
Beļģija 21
Dānija 866
Vācija 99
Francija 191
Nīderlande 50
Apvienot āKaraliste 269
EK 1 496
KPN 1 496 (1)Anal ītiskās KPN, kur piem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu.
(1) Saska ņāar kop ējo KPN —42 600 tonnas —heka zieme ļuk rājumam.
Sugas : Heks
Merluccius merlucciusZona : Vb (EK ūdeņi), VI, VII, XII, XIV
HKE/571214
Beļģija 220
Spānija 7 042
Francija 10 873Īrija 1 318
Nīderlande 142
Apvienot āKaraliste 4 293
EK 23 888
KPN 23 888 (1)Anal ītiskās KPN, kur piem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu.
(1) Saska ņāar kop ējo KPN —42 600 tonnas —heka zieme ļuk rājumam.
Īpašie nosac ījumi:
Ievērojot iepriek šminētās kvotas, še turpm āk noteiktaj ās zon ās nevar zvejot vair āk par šādiem daudzumiem:
VIIIabde
(HKE/*8ABDE)
Beļģija 28
Spānija 11 3 7
Francija 11 3 7
Īrija 142
Nīderlande 14
Apvienot āKaraliste 639
EK 3 09625.10.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 281/41 LV
Sugas : Heks
Merluccius merlucciusZona : VIIIa,b,d,e
HKE/8ABDE.
Beļģija 7
Spānija 4 902
Francija 11 009Nīderlande 14
EK 15 932
KPN 15 932 (1)Anal ītiskās KPN, kur piem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu.
(1) Saska ņāar kop ējo KPN —42 600 tonnas —heka zieme ļuk rājumam.
Īpašie nosac ījumi:
Ievērojot iepriek šminētās kvotas, še turpm āk noteiktaj ās zon ās nevar zvejot vair āk par šādiem daudzumiem:
Vb (EK ūdeņi), VI, VII, XII, XIV
(HKE/*57 –14)
Beļģija 1
Spānija 1 420
Francija 25 5 7
Nīderlande 4
EK 3 982
Sugas : Heks
Merluccius merlucciusZona : VIIIc, IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi)
HKE/8C3411
Spānija 3 819
Francija 367
Portug āle 1 782
EK 5 968
KPN 5 968Anal ītiskās KPN, kur piem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu.
Sugas : Putasu
Micromesistius poutassouZona : IIa (EK ūdeņi), IV (EK ūdeņi)
WHB/2AC4-C
Dānija 118 475
Vācija 195
Nīderlande 359
Zviedrija 382
Apvienot āKaraliste 2 613
EK 122 024
Norv ēģija 40 000 (1)
KPN NeattiecasAnal ītiskās KPN, kur Regulas (EK) Nr. 847/96
3. un 4. pantu nepiem ēro.
(1) Saska ņāar kop ējo kvotu —120 000 tonnas —EKūdeņos.L 281/42 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 25.10.2005. LV
Sugas : Putasu
Micromesistius poutassouZona : IV (Norv ēģijasūdeņi)
WHB/04-N.
Dānija 18 050
Apvienot āKaraliste 950
EK 19 000
KPN NeattiecasAnal ītiskās KPN, kur Regulas (EK) Nr. 847/96
3. un 4. pantu nepiem ēro.
Sugas : Putasu
Micromesistius poutassouZona : V, VI, VII, XII un XIV
WHB/571214
Dānija 9 803
Vācija 37 947
Spānija 63 244 (1)
Francija 52 809
Īrija 75 893
Nīderlande 119 216
Portug āle 4 743 (1)
Apvienot āKaraliste 110 678
EK 474 333
Norv ēģija 120 000 (2)(3)
Farēru salas 45 000 (4)(5)
KPN NeattiecasAnal ītiskās KPN, kur piem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu.
(1)L īdz 75 % var tikt ņemti apgabalos VIIIc, IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi).
(2) Var tikt zvejoti EK ūdeņos apgabalos II, IVa, VIa uz zieme ļiem no 56°30 ′N, VIb, VII uz rietumiem no 12°W.
(3)N o k ālīdz pm tonn ām var b ūt Argent īna (Argentina spp.).
(4) Putasu nozvejas var ietvert nenov ēršamas Argent īnas piezvejas ( Argentina spp.).
(5) Var tikt zvejoti EK ūdeņos apgabalos VIa uz zieme ļiem no 56°30 ′N, VIb, VII uz rietumiem no 12°W.
Īpašie nosac ījumi:
Ievērojot iepriek šminētās kvotas, še turpm āk noteiktaj ās zon ās nevar zvejot vair āk par šādiem daudzumiem:
IVa
WHB/*04A-C
Norv ēģija 40 000
Sugas : Putasu
Micromesistius poutassouZona : VIIIa,b,d,e
WHB/8ABDE.
Spānija 24 404
Francija 18 936
Portug āle 3 661
Apvienot āKaraliste 17 672
EK 64 673
KPN NeattiecasAnal ītiskās KPN, kur piem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu.
Īpašie nosac ījumi:
Jebkura iepriek šminēto kvotu da ļa var tikt zvejota ICES rajon āVb (EK ūdeņi), apak šapgabalos VI, VII, XII un XIV (WHB/*5B-14).25.10.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 281/43 LV
Sugas : Putasu
Micromesistius poutassouZona : VIIIc, IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi)
WHB/8C3411
Spānija 107 382
Portug āle 26 845
EK 134 227
KPN NeattiecasAnal ītiskās KPN, kur piem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu.
Sugas : Mazmutes plekste un sarkan āplekste
Microstomus kitt unGlyptocephalus cynoglossusZona : IIa (EK ūdeņi), IV (EK ūdeņi)
L/W/2AC4-C
Beļģija 352
Dānija 970
Vācija 125
Francija 265
Nīderlande 807
Zviedrija 11Apvienot āKaraliste 3 970
EK 6 500
KPN 6 500Piesardz īga KPN, kur piem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu.
Sugas : Zil ājūraslīdaka
Molva dypterigiaZona : IIa, IV, Vb, VI, VII (EK ūdeņi)
BLI/2A47-C
EK Neattiecas (1)
Norv ēģija 200
KPN Neattiecas
(1) Noteikts Regul ā(EK) Nr. 2270/2004.
Sugas : Zil ājūraslīdaka
Molva dypterigiaZona :E K ūdeņi zon ās VIa (uz zieme ļiem no 56° 30 ′N),
VIb
BLI/6AN6B.
Farēru salas 900 (1)
KPN Neattiecas
(1)Jāzvejo ar tra ļiem, strupdegunu garastu un og ļzivju piezveja j āskaita uz kvotas r ēķina.
Sugas :Jūraslīdaka
Molva molvaZona : I, II (Kopienas ūdeņi un starptautiskie ūdeņi)
Dānija 10
Vācija 10
Francija 10
Apvienot āKaraliste 10
Pārējas (1)5
EK 45
(1) Vien īgi piezvejai. Specializ ētāzveja saska ņāaršo kvotu nav at ļauta.L 281/44 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 25.10.2005. LV
Sugas :Jūraslīdaka
Molva molvaZona : III (Kopienas ūdeņi un starptautiskie ūdeņi)
Beļģija 10 (1)
Dānija 4 976
Vācija 610
Zviedrija 1 930
Apvienot āKaraliste 610 (1)
EK 8 136
(1) Nedr īkst zvejot rajon ā3 IIIb,c,d.
Sugas :Jūraslīdaka
Molva molvaZona : IV (Kopienas ūdeņi un starptautiskie ūdeņi)
Beļģija 25
Dānija 397
Vācija 246
Francija 221
Nīderlande 8
Zviedrija 17
Apvienot āKaraliste 3 052
EK 3 966
Sugas :Jūraslīdaka
Molva molvaZona : V (Kopienas ūdeņi un starptautiskie ūdeņi)
Beļģija 12
Dānija 9
Vācija 9
Francija 9Apvienot āKaraliste 9
EK 48
Sugas :Jūraslīdaka
Molva molvaZona : VI, VII, VIII, IX, X, XII, XIV (Kopienas ūdeņiu n
starptautiskie ūdeņi)
Beļģija 56
Dānija 10
Vācija 204
Spānija 4 124
Francija 4 397
Īrija 1 102
Portug āle 10
Apvienot āKaraliste 5 063
EK 14 966
Sugas :Jūraslīdaka
Molva molvaZona :E K ūdeņi zon ās IIa, IV, Vb, VI, VII
LIN/2A47-C
EK Neattiecas (1)
Norv ēģija 6 800 (2)(3)
Farēru salas 800 (4)(5)
KPN Neattiecas
(1) Noteikts Regul āEK Nr. 2270/2004.
(2)N o k āpieļaujama citu sugu nejau ša nozveja 25 % vienam ku ģim apak šapgabalos VI un VII. Tom ēršo procentu ālo vērtību var p ārsniegt
pirmaj ās 24 stund āspēc zvejas s ākuma specifisk ās viet ās. Kop ējācitu sugu nejau ša nozveja apak šapgabalos VI un VII nedr īkst p ārsniegt
3 000 tonnas.
(3) Tostarp brosmes. J ūraslīdaku kvotas Norv ēģijai ir 6 000 tonnas un brosm ēm—4 000 tonnas, un t ās ir savstarp ēji aizst ājamas l īdz
2000 tonn ām un var tikt zvejotas tikai ar āķu jed āmICES rajon āVb un apak šapgabalos VI un VII.
(4) Tostarp zil ājūraslīdaka un brosmes. Zvejo šanai tikai ar āķu jed ām VIa (uz zieme ļiem no 56° 30 ′N) un VIb apak šapgabal ā.
(5)N o k āpieļaujama citu sugu nejau ša nozveja 20 % vienam ku ģim apak šapgabal āVI. Tom ēršo procentu ālo vērtību var p ārsniegt pirma-
jās 24 stund āspēc zvejas s ākuma specifisk ās viet ās. Kop ējācitu sugu nejau ša nozveja apak šapgabal āVI nedr īkst p ārsniegt 75 tonnas.25.10.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 281/45 LV
Sugas :Jūraslīdaka
Molva molvaZona : IV (Norv ēģijasūdeņi)
LIN/04-N.
Beļģija 7
Dānija 878
Vācija 25
Francija 10
Nīderlande 1
Apvienot āKaraliste 79
EK 1 000
KPN NeattiecasAnal ītiskās KPN, kur nepiem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu.
Sugas : Norv ēģijas om ārs
Nephrops norvegicusZona : IIIa (EK ūdeņi), IIIbcd (EK ūdeņi)
NEP/3A/BCD
Dānija 3 454
Vācija 10
Zviedrija 1 236
EK 4 700
KPN 4 700Anal ītiskās KPN, kur piem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu.
Sugas : Norv ēģijas om ārs
Nephrops norvegicusZona : IIa (EK ūdeņi), IV (EK ūdeņi)
NEP/2AC4-C
Beļģija 1 117
Dānija 1 117
Vācija 16
Francija 33
Nīderlande 575
Apvienot āKaraliste 18 492
EK 21 350
KPN 21 350Anal ītiskās KPN, kur piem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu.
Sugas : Norv ēģijas om ārs
Nephrops norvegicusZona : IV (Norv ēģijasūdeņi)
NEP/04-N.
Dānija 946
Vācija 1
Apvienot āKaraliste 53
EK 1 000
KPN NeattiecasAnal ītiskās KPN, kur nepiem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu.
Sugas : Norv ēģijas om ārs
Nephrops norvegicusZona : Vb (EK ūdeņi), VI
NEP/5BC6.
Spānija 26
Francija 103
Īrija 172
Apvienot āKaraliste 12 399
EK 12 700
KPN 12 700Anal ītiskās KPN, kur piem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu.L 281/46 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 25.10.2005. LV
Sugas : Norv ēģijas om ārs
Nephrops norvegicusZona : VII
NEP/07.
Spānija 1 173
Francija 4 753Īrija 7 207
Apvienot āKaraliste 6 411
EK 19 544
KPN 19 544Anal ītiskās KPN, kur piem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu.
Sugas : Norv ēģijas om ārs
Nephrops norvegicusZona : VIIIa,b,d,e
NEP/8ABDE.
Spānija 186
Francija 2 914
EK 3 100
KPN 3 100Anal ītiskās KPN, kur piem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu.
Sugas : Norv ēģijas om ārs
Nephrops norvegicusZona : VIIIc
NEP/08C.
Spānija 156
Francija 6
EK 162
KPN 162Anal ītiskās KPN, kur piem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu.
Sugas : Norv ēģijas om ārs
Nephrops norvegicusZona : IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi)
NEP/9/3411
Spānija 135
Portug āle 405
EK 540
KPN 540Anal ītiskās KPN, kur piem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu.
Sugas : Zieme ļu garnele
Pandalus borealisZona : IIIa
PRA/03A.
Dānija 3 717
Zviedrija 2 002
EK 5 719
KPN 10 710Anal ītiskās KPN, kur nepiem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu.25.10.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 281/47 LV
Sugas : Zieme ļu garnele
Pandalus borealisZona : IIa (EK ūdeņi), IV (EK ūdeņi)
PRA/2AC4-C
Dānija 3 626
Nīderlande 34
Zviedrija 146Apvienot āKaraliste 1 074
EK 4 880
KPN 4 980Piesardz īga KPN, kur piem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu.
Sugas : Zieme ļu garnele
Pandalus borealisZona : Norv ēģijasūdeņi uz dienvidiem no 62° N
PRA/04-N.
Dānija 900
Zviedrija 151 (1)
EK 1 051
KPN Neattiecas
(1) Mencu, pik šu, pollaku, merlangu un saidas piezvejas j āskaita uz šo sugu kvotu r ēķina.
Sugas :“Penaeus ”garneles
Penaeus spp.Zona : Fran ču Gvi āna
PEN/FGU.
Francija 4 000 (1)
EK 4 000 (1)
Barbadosa 24 (1)
Gviāna 24 (1)
Surinama 0 (1)
Trinid āda un Tob āgo 60 (1)
KPN 4 108 (1)Piesardz īga KPN, kur piem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu.
(1) Garne ļuPenaeus subtilis unPenaeus brasiliensis zvejo šanaūdeņos līdz 30 m dzi ļumam ir aizliegta.
Sugas :Jūras zeltplekste
Pleuronectes platessaZona : Skageraks
PLE/03AN.
Beļģija 46
Dānija 5 917
Vācija 30
Nīderlande 1 138
Zviedrija 317
EK 7 448
KPN 7 600Anal ītiskās KPN, kur nepiem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu.
Sugas :Jūras zeltplekste
Pleuronectes platessaZona : Kategats
PLE/03AS.
Dānija 1 691
Vācija 19
Zviedrija 190
EK 1 900
KPN 1 900Anal ītiskās KPN, kur nepiem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu.L 281/48 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 25.10.2005. LV
Sugas :Jūras zeltplekste
Pleuronectes platessaZona : IIa (EK ūdeņi), IV
PLE/2AC4.
Beļģija 3 530
Dānija 11 474
Vācija 3 310
Francija 662
Nīderlande 22 066
Apvienot āKaraliste 16 328
EK 57 370
Norv ēģija 1 630
KPN 59 000Anal ītiskās KPN, kur nepiem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu.
Īpašie nosac ījumi:
Ievērojot iepriek šminētās kvotas, še turpm āk noteiktaj ās zon ās nevar zvejot vair āk par šādiem daudzumiem:
Norv ēģijasūdeņi
(PLE/*04N-)
EK 30 000
Sugas :Jūras zeltplekste
Pleuronectes platessaZona : Vb (EK ūdeņi), VI, XII, XIV
PLE/561214
Francija 27
Īrija 358
Apvienot āKaraliste 597
EK 982
KPN 982Piesardz īga KPN, kur piem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu.
Sugas :Jūras zeltplekste
Pleuronectes platessaZona : VIIa
PLE/07A.
Beļģija 41
Francija 18
Īrija 1 051
Nīderlande 13
Apvienot āKaraliste 485
EK 1 608
KPN 1 608Anal ītiskās KPN, kur piem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu.
Sugas :Jūras zeltplekste
Pleuronectes platessaZona : VIIb,c
PLE/7BC.
Francija 32
Īrija 128
EK 160
KPN 160Piesardz īga KPN, kur piem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu.25.10.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 281/49 LV
Sugas :Jūras zeltplekste
Pleuronectes platessaZona : VIId,e
PLE/7DE.
Beļģija 843
Francija 2 810Apvienot āKaraliste 1 498
EK 5 151
KPN 5 151Anal ītiskās KPN, kur piem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu.
Sugas :Jūras zeltplekste
Pleuronectes platessaZona : VIIf,g
PLE/7FG.
Beļģija 73
Francija 132
Īrija 202
Apvienot āKaraliste 69
EK 476
KPN 476Anal ītiskās KPN, kur piem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu.
Sugas :Jūras zeltplekste
Pleuronectes platessaZona : VIIh,j,k
PLE/7HJK.
Beļģija 29
Francija 58
Īrija 204
Nīderlande 117
Apvienot āKaraliste 58
EK 466
KPN 466Piesardz īga KPN, kur piem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu.
Sugas :Jūras zeltplekste
Pleuronectes platessaZona : VIII, IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi)
PLE/8/3411
Spānija 75
Francija 298
Portug āle 75
EK 448
KPN 448Piesardz īga KPN, kur piem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu.
Sugas : Pollaks
Pollachius pollachiusZona : Vb (EK ūdeņi), VI, XII, XIV
POL/561214
Spānija 8
Francija 270
Īrija 79
Apvienot āKaraliste 206
EK 563
KPN 563Piesardz īga KPN, kur piem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu.L 281/50 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 25.10.2005. LV
Sugas : Pollaks
Pollachius pollachiusZona : VII
POL/07.
Beļģija 529
Spānija 32
Francija 12 177Īrija 1 298
Apvienot āKaraliste 2 964
EK 17 000
KPN 17 000Piesardz īga KPN, kur piem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu.
Sugas : Pollaks
Pollachius pollachiusZona : VIIIa,b,d,e
POL/8ABDE.
Spānija 286
Francija 1 394
EK 1 680
KPN 1 680Piesardz īga KPN, kur piem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu.
Sugas : Pollaks
Pollachius pollachiusZona : VIIIc
POL/08C.
Spānija 295
Francija 33
EK 328
KPN 328Piesardz īga KPN, kur piem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu.
Sugas : Pollaks
Pollachius pollachiusZona : IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi)
POL/9/3411
Spānija 278
Portug āle 10
EK 288
KPN 288Piesardz īga KPN, kur piem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu.25.10.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 281/51 LV
Sugas : Saida
Pollachius virensZona : IIa (EK ūdeņi), IIIa, IIIbcd (EK ūdeņi), IV
POK/2A34.
Beļģija 51
Dānija 6 013
Vācija 15 184
Francija 35 733
Nīderlande 152
Zviedrija 826Apvienot āKaraliste 11 641
EK 69 600
Norv ēģija 75 400 (1)
KPN 145 000Anal ītiskās KPN, kur nepiem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu.
(1) Var tikt zvejotas tikai IV (EK ūdeņos) un Skageraka apgabal ā.Šajākvota zvejot ās nozvejas ir j āatskaita no Norv ēģijas KPN da ļas.
Īpašie nosac ījumi:
Ievērojot iepriek šminētās kvotas, še turpm āk noteiktaj ās zon ās nevar zvejot vair āk par šādiem daudzumiem:
Norv ēģijasūdeņi
(POK/*04N-)
EK 69 600
Sugas : Saida
Pollachius virensZona : Norv ēģijasūdeņi uz dienvidiem no 62°N
POK/04-N.
Zviedrija 947
EK 947
KPN NeattiecasAnal ītiskās KPN, kur nepiem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu.
Sugas : Saida
Pollachius virensZona : Vb (EK ūdeņi), VI, XII, XIV
POK/561214
Vācija 984
Francija 9 774Īrija 494
Apvienot āKaraliste 3 792
EK 15 044
KPN 15 044Anal ītiskās KPN, kur piem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu.
Sugas : Saida
Pollachius virensZona : VII, VIII, IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi)
POK/7X1034
Beļģija 14
Francija 3 137
Īrija 1 568
Apvienot āKaraliste 855
EK 5 574
KPN 5 574Piesardz īga KPN, kur piem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu.L 281/52 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 25.10.2005. LV
Sugas : Akme ņplekste un gludais rombs
Psetta maxima unScopthalmus rhombusZona : IIa (EK ūdeņi), IV (EK ūdeņi)
T/B/2AC4-C
Beļģija 334
Dānija 713
Vācija 182
Francija 86
Nīderlande 2 527
Zviedrija 5Apvienot āKaraliste 703
EK 4 550
KPN 4 550Piesardz īga KPN, kur piem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu.
Sugas : Raju dzimta
RajidaeZona : IIa (EK ūdeņi), IV (EK ūdeņi)
SRX/2AC4-C
Beļģija 542
Dānija 21
Vācija 27
Francija 85
Nīderlande 462
Apvienot āKaraliste 2 083
EK 3 220
KPN 3 220Piesardz īga KPN, kur piem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu.
Sugas : Grenlandes paltuss
Reinhardtius hippoglossoidesZona : IIa (Kopienas ūdeņi), IV, VI (Kopienas ūdeņiu n
starptautiskie ūdeņi)
Dānija 10
Vācija 18
Igaunija 10Spānija 10
Francija 168
Īrija 10
Polija 10Apvienot āKaraliste 661
EK 1 042
Norv ēģija 145 (
1)(2)(3)
KPN Neattiecas
(1) Zveja VI zon āir atļauta tikai ar āķu jed ām.
(2)Jāķer EK ūdeņos IIa un VI zon ās.
(3) Kvota, kas noteikta uz laiku, l īdz tiek pabeigtas apspriedes ar Norv ēģiju par zvejniec ību 2005. gad ā.25.10.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 281/53 LV
Sugas : Atlantijas makrele
Scomber scombrusZona : IIa (EK ūdeņi), IIIa, IIIb,c,d (EK ūdeņi), IV
MAC/2A34.
Beļģija 148
Dānija 11 866
Vācija 155
Francija 467
Nīderlande 470
Zviedrija 3 526 (1)(2)(3)
Apvienot āKaraliste 435
EK 17 067 (2)
Norv ēģija 28 676 (4)
KPN 420 000 (5)Anal ītiskās KPN, kur nepiem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu.
(1) Ietverot šīs dal ībvalsts Atlantijas makre ļu zvejniec ību 1865 tonnu apm ērāICES rajon āIIIa un EK ūdeņosICES rajon āIVab (MAC/
*3A4AB).
(2) Ietverot 315 tonnas, kas paredz ētas zvejo šanai Norv ēģijasūdeņosICES apak šapgabal āIV (MAC/*04N-).
(3) Zvejojot Norv ēģijasūdeņos, mencu, pik šu, pollaku, merlangu un saidu piezvejas ir j āskaita uz šo sugu kvotu r ēķina.
(4) Atskait āma no Norv ēģijas KPN da ļas (pieejas kvota). Šīkvota var tikt zvejota tikai IVa rajon ā,i zņemot 3 000 tonnas, kas var tikt zvejo-
tas IIIa rajon ā.
(5) KPN, par ko vienoju šas ES, Norv ēģija un Far ēru salas attiec ībāuz zieme ļu apgabalu.
Īpašie nosac ījumi:
Ievērojot iepriek šminētās kvotas, še turpm āk noteiktaj ās zon ās nevar zvejot vair āk par šādiem daudzumiem:
IIIa
MAC/*03A.IIIa, IVb,c
MAC/*3A4BCIVb
MAC/*04B.IVc
MAC/*04C.IIa ( ārpus EK ūdeņiem), VI, no
2005. gada
1. janv āra līdz 31. martam
MAC/*2A6.
Dānija 4 130 4 020
Francija 467
Nīderlande 470
Zviedrija 390 10
Apvienot āKaraliste 435
Norv ēģija 3 000L 281/54 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 25.10.2005. LV
Sugas : Atlantijas makrele
Scomber scombrusZona : IIa ( ārpus EK ūdeņiem), Vb (EK ūdeņi),
VI, VII, VIIIa,b,d,e, XII, XIV
MAC/2CX14-
Vācija 13 845
Spānija 20
Igaunija 115Francija 9 231
Īrija 46 149
Latvija 85
Lietuva 85Nīderlande 20 190
Polija 844
Apvienot āKaraliste 126 913
EK 217 477
Norv ēģija 8 500 (
1)
Farēru salas 3 322 (2)
KPN 420 000 (3)Anal ītiskās KPN, kur nepiem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu.
(1) Var tikt zvejots tikai rajonos IIa, IVa, VIa (uz zieme ļiem no 56°30 ’N), VIId, e, f, h.
(2)n o k ā1 002 tonnas var tikt zvejotas ICES rajon āIVa uz zieme ļiem no 59°N (EK zona) no 1. janv āra līdz 15. febru ārim un no 1. okto-
bra l īdz 31. decembrim. Far ēru salu kvota 2 763 tonnu apm ērāvar tikt zvejota ICES rajon āVIa (uz zieme ļiem no 56°30 ′N) visu gadu
un/vai ICES rajon āVIIe, f, h un/vai ICES rajonl āIVa.
(3) KPN, par ko vienoju šās ES, Norv ēģija un Far ēru salas attiec ībāuz zieme ļu apgabalu.
Īpašie nosac ījumi:
Ievērojot iepriek šminētās kvotas, še turpm āk noteiktaj ās zon ās var zvejot ne vair āk par šādiem daudzumiem un tikai no 1. janv āra līdz
15. febru ārim un no 1. oktobra l īdz 31. decembrim.
IVa (EK ūdeņi)
MAC/*04A-C
Vācija 4 175
Spānija 0
Francija 2 784
Īrija 13 918
Nīderlande 6 089
Apvienot āKaraliste 38 274
EK 65 240
Norv ēģija 8 500
Farēru salas 1 002 (1)
(1) Uz zieme ļiem no 59° N (EK zona) no 1. janv āra līdz 15. febru ārim un no 1. oktobra l īdz 31. decembrim.25.10.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 281/55 LV
Sugas : Atlantijas makrele
Scomber scombrusZona : VIIIc, IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi)
MAC/8C3411
Spānija 20 500 (1)
Francija 136 (1)
Portug āle 4 237 (1)
EK 24 873
KPN 24 873Anal ītiskās KPN, kur nepiem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu.
(1) Daudzumi, kas paredz ēti apmai ņai ar cit ām dal ībvalst īm, var tikt ņemti l īdz 25 % no donora dal ībvalsts kvotas ICES apgabal āVIII a, b,
d (MAC/*8ABD.).
Īpašie nosac ījumi:
Ievērojot iepriek šminētās kvotas, še turpm āk noteiktaj ās zon ās nevar zvejot vair āk par šādiem daudzumiem:
VIIIb
(MAC/*08B.)
Spānija 17 2 2
Francija 11
Portug āle 356
Sugas :Jūrasm ēle
Solea soleaZona : IIIa, IIIbcd (EK ūdeņi)
SOL/3A/BCD
Dānija 437
Vācija 25
Nīderlande 42
Zviedrija 16EK 520
KPN 520Anal ītiskās KPN, kur piem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu.
Sugas :Jūrasm ēle
Solea soleaZona : II, IV (EK ūdeņi)
SOL/24.
Beļģija 1 527
Dānija 698
Vācija 1 221
Francija 305
Nīderlande 13 784
Apvienot āKaraliste 785
EK 18 320
Norv ēģija 280
KPN 18 600Anal ītiskās KPN, kur piem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu.
Sugas :Jūrasm ēle
Solea soleaZona : Vb (EK ūdeņi), VI, XII, XIV
SOL/561214
Īrija 54
Apvienot āKaraliste 14
EK 68
KPN 68Piesardz īga KPN, kur piem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu.L 281/56 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 25.10.2005. LV
Sugas :Jūrasm ēle
Solea soleaZona : VIIa
SOL/07A.
Beļģija 474
Francija 6Īrija 117
Nīderlande 150
Apvienot āKaraliste 213
EK 960
KPN 960Anal ītiskās KPN, kur piem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu.
Sugas :Jūrasm ēle
Solea soleaZona : VIIb,c
SOL/7BC.
Francija 10
Īrija 55
EK 65
KPN 65Piesardz īga KPN, kur piem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu.
Sugas :Jūrasm ēle
Solea soleaZona : VIId
SOL/07D.
Beļģija 1 535
Francija 3 069
Apvienot āKaraliste 1 096
EK 5 700
KPN 5 700Anal ītiskās KPN, kur piem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu.
Sugas :Jūrasm ēle
Solea soleaZona : VIIe
SOL/07E.
Beļģija 31
Francija 326Apvienot āKaraliste 508
EK 865
KPN 865Anal ītiskās KPN, kur piem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu.
Sugas :Jūrasm ēle
Solea soleaZona : VIIf,g
SOL/7FG.
Beļģija 625
Francija 63
Īrija 31
Apvienot āKaraliste 281
EK 1 000
KPN 1 000Anal ītiskās KPN, kur piem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu.25.10.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 281/57 LV
Sugas :Jūrasm ēle
Solea soleaZona : VIIh,j,k
SOL/7HJK.
Beļģija 54
Francija 108Īrija 293
Nīderlande 87
Apvienot āKaraliste 108
EK 650
KPN 650Piesardz īga KPN, kur piem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu.
Sugas :Jūrasm ēle
Solea soleaZona : VIIIa,b
SOL/8AB.
Beļģija 51
Spānija 9
Francija 3 796
Nīderlande 284
EK 4 140
KPN 4 140Anal ītiskās KPN, kur piem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu.
Sugas :Jūrasm ēles
Solea spp.Zona : VIIIc,d,e, IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi)
SOX/8CDE34
Spānija 458
Portug āle 758
EK 1 216
KPN 1 216Piesardz īga KPN, kur piem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu.
Sugas :B r ētliņas
Sprattus sprattusZona : IIIa
SPR/03A.
Dānija 33 504
Vācija 70
Zviedrija 12 676
EK 46 250
KPN 50 000Piesardz īga KPN, kur nepiem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu.L 281/58 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 25.10.2005. LV
Sugas :B r ētliņas
Sprattus sprattusZona : IIa (EK ūdeņi), IV (EK ūdeņi)
SPR/2AC4-C
Beļģija 2 877
Dānija 227 669
Vācija 2 877
Francija 2 877
Nīderlande 2 877
Zviedrija 1 330 (1)
Apvienot āKaraliste 9 493
EK 250 000
Norv ēģija 1 000 (2)
Farēru salas 6 000 (3)
KPN 257 000Piesardz īga KPN, kur piem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu.
(1) Ietverot t ūbītes.
(2) Var tikt zvejotas apak šapgabal āIV (EK ūdeņi).
(3) Kvot āiekļauta maksim āli pie ļaujam ā1 200 tonnu si ļķu piezveja. Jebk ādu putasu piezveju atskaita no putasu kvotas, kas noteikta zvejas
apgabalos VIa, VIb un VII.
Sugas :B r ētliņas
Sprattus sprattusZona : VIIde
SPR/7DE.
Beļģija 38
Dānija 2 496
Vācija 38
Francija 538
Nīderlande 538
Apvienot āKaraliste 4 032
EK 7 680
KPN 7 680Piesardz īga KPN, kur piem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu.
Sugas : Dzelk ņhaizivs
Squalus acanthiasZona : IIa (EK ūdeņi), IV (EK ūdeņi)
DGS/2AC4-C
Beļģija 19
Dānija 111
Vācija 20
Francija 35Nīderlande 30
Zviedrija 2
Apvienot āKaraliste 919
EK 1 136
Norv ēģija 100 (1)
KPN 1 236Piesardz īga KPN, kur piem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu.
(1) Ietverot Atlantijas bara haizivs, lielās laternhaizivs, gardeguna spurain ās haizivs, pel ēkāsīsradzes haizivs, liel ās laternhaizivs, glud ās
laternhaizivs un baltacu haizivju nozvejas, kas zvejotas ar āķu jed ām.Šīkvota var tikt zvejota tikai ICES apak šapgabalos IV, VI un VII.25.10.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 281/59 LV
Sugas : Stavridas
Trachurus spp.Zona : IIa (EK ūdeņi), IV (EK ūdeņi)
JAX/2AC4-C
Beļģija 64
Dānija 27 547
Vācija 2 077
Francija 44
Īrija 1 599
Nīderlande 4 469
Zviedrija 750Apvienot āKaraliste 4 066
EK 40 616
Norv ēģija 1 600 (1)
Farēru salas 1 823 (2)
KPN 42 727Piesardz īga KPN, kur piem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu.
(1) Var tikt zvejotas tikai apak šapgabal āIV (EK ūdeņi).
(2) Saska ņāar kop ējo kvotu —6 500 tonnas —ICES apak šapgabalos IV, VIa (uz zieme ļiem no 56°30 ′N) un VII e,f,h.
Sugas : Stavridas
Trachurus spp.Zona : Vb (EK ūdeņi), VI, VII, VIIIa,b,d,e, XII, XIV
JAX/578/14
Dānija 12 088
Vācija 9 662
Spānija 13 195
Francija 6 384Īrija 31 454
Nīderlande 46 096
Portug āle 1 277
Apvienot āKaraliste 13 067
EK 133 223
Farēru salas 4 955 (1)(2)
KPN 137 000Anal ītiskās KPN, kur piem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu.
(1)Šīkvota var tikt zvejota tikai ICES apgabalos IV, VIa (uz zieme ļiem no 56°30 ′N) un VIIe, f, h.
(2) Saska ņāar kop ējo kvotu —6 500 tonnas —ICES apak šapgabalos IV, VIa (uz zieme ļiem no 56°30 ′N) un VII e,f,h.
Sugas : Stavridas
Trachurus spp.Zona : VIIIc, IX
JAX/8C9.
Spānija 29 587 (1)
Francija 377 (1)
Portug āle 25 036 (1)
EK 55 000
KPN 55 000Piesardz īga KPN, kur piem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu.
(1)N o k āne vair āk par 5 % sast āv no stavridas garum āstarp 12 un 14 cm, neatkar īgi no Padomes Regulas (EK) Nr. 850/98 19. panta. Šā
daudzuma kontroles nol ūkos nozveju svaru reizina ar koeficientu 1.2.
Sugas : Stavridas
Trachurus spp.Zona :X , CECAF (1)
JAX/X34PRT
Portug āle 3 200
EK 3 200
KPN 3 200Piesardz īga KPN, kur piem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu.
(1)Ūdeņi pie Azoru sal ām, uz kuriem attiecas Portug āles suverenit āte vai jurisdikcija.L 281/60 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 25.10.2005. LV
Sugas : Stavridas
Trachurus spp.Zona :CECAF (EKūdeņi) (1)
JAX/341PRT
Portug āle 1 600
EK 1 600
KPN 1 600Piesardz īga KPN, kur piem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu.
(1)Ūdeņi blakus Madeirai, uz kuriem attiecas Portug āles suverenit āte vai jurisdikcija.
Sugas : Stavridas
Trachurus spp.Zona :CECAF (EKūdeņi) (1)
JAX/341SPN
Spānija 1 600
EK 1 600
KPN 1 600Piesardz īga KPN, kur piem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu.
(1)Ūdeņi blakus Kan āriju sal ām, uz kuriem attiecas Sp ānijas suverenit āte vai jurisdikcija.
Sugas : Esmarka menca
Trisopterus esmarkiZona : IIa (EK ūdeņi), IIIa, IV (EK ūdeņi)
NOP/2A3A4.
Dānija 0
Vācija 0
Nīderlande 0
EK 0
Norv ēģija 1 000 (1)
KPN NeattiecasAnal ītiskās KPN, kur piem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu.
(1)Šīkvota var tikt zvejota ICES rajon āVIa uz zieme ļiem no 56°30 ′N.
Sugas : Esmarka menca
Trisopterus esmarkiZona : IV (Norv ēģijasūdeņi)
NOP/04-N.
Dānija 4 750 (1)(2)
Apvienot āKaraliste 250 (1)(2)
EK 5 000 (1)(2)
KPN NeattiecasAnal ītiskās KPN, kur nepiem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu.
(1) Ietverot ne šķirojamu stavridu sajaukumu.
(2) Tikai k āpiezveja.
Sugas :Rūpniecisk ās zivis Zona : IV (Norv ēģijasūdeņi)
I/F/04-N.
Zviedrija 800 (1)(2)
EK 800
KPN Neattiecas
(1) Mencu, pik šu, pollaku, merlangu un saidas piezvejas j āskaita uz šo sugu kvotu r ēķina.
(2)N o k āstavridas ne vair āk par 400 tonn ām.25.10.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 281/61 LV
Sugas : Kombin ētākvota Zona :E K ūdeņi zon ās Vb, VI, VII
R/G/5B67-C
EK Nav ierobe žojama
Norv ēģija 600 (1)
KPN Neattiecas
(1) Zvejots tikai ar āķu jed ām; ietverot garastes, Mora mora un diegspuru v ēdzeli.
Sugas : Citas sugas Zona : IV (Norv ēģijasūdeņi)
OTH/04-N.
Beļģija 38
Dānija 3 500
Vācija 395
Francija 162
Nīderlande 280
Zviedrija Neattiecas (1)
Apvienot āKaraliste 2 625
EK 7 000
KPN NeattiecasPiesardz īga KPN, kur nepiem ēro Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu.
(1) Norv ēģijas pie šķirtākvota Zviedrijai par “citām sug ām”tradicion ālajālīmen ī.
Sugas : Citas sugas Zona :E K ūdeņi zon ās IIa, IV, VIa uz zieme ļiem no
56°30 ′N
OTH/2A46AN
EK Nav ierobe žojama
Norv ēģija 4 720 (1)
Farēru salas 400 (2)
KPN Neattiecas
(1) Aprobe žojas ar IIa un I zonu. Ietver zvejniec ības, kas nav īpaši min ētas.
(2) Aprobe žojas ar s īgas piezveju IV un VIa zon ā.L 281/62 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 25.10.2005. LV
IC PIELIKUMS
ZIEME ĻAUSTRUMU ATLANTIJAS OKE NA UN GRENDLANDES ICES
Apgabali I, II, IIIa, IV, V, XII, XIV un NAFO 0, 1 (Grenlandes ūdeņi)
Sugas : Sniega krabji
Chionoecetes spp.Zona :NAFO 0, 1 (Grenlandes ūdeņi)
PCR/ N01GRN
Īrija 0 (1)
Spānija 0 (1)
EK 0 (1)
KPN NeattiecasPiesardz īga KPN, kur nepiem ēro Regulas
(EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.
(1) Paredzam ākvota, kas noteikta uz laiku, l īdz tiks pabeigtas sarunas ar D āniju (Far ēru salu un Grenlandes v ārdā) par zvejniec ību 2005.
gadā.
Sugas : Strupdeguna garaste
Coryphaenoides rupestrisZona :NAFO 0, 1 (Grenlandes ūdeņi)
RNG/N01GRN
Vācija 1 035 (2)
EK 1 035 (1)(2)
KPN NeattiecasPiesardz īga KPN, kur nepiem ēro Regulas
(EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.
(1)N o k ā315 tonnas ir pie šķirtas Norv ēģijai.
(2) Paredzam ākvota, kas noteikta uz laiku, l īdz tiks pabeigtas sarunas ar D āniju (Far ēru salu un Grenlandes v ārdā) par zvejniec ību 2005.
gadā.
Sugas : Strupdeguna garaste
Coryphaenoides rupestrisZona : V, XIV (Grenlandes ūdeņi)
RNG/514GRN
Vācija 0 (2)
Apvienot āKaraliste 0 (2)
EK 285 (1)(2)
KPN NeattiecasPiesardz īga KPN, kur nepiem ēro Regulas
(EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.
(1)N o k ā285 tonnas ir pie šķirtas Norv ēģijai.
(2) Paredzam ākvota, kas noteikta uz laiku, l īdz tiks pabeigtas sarunas ar D āniju (Far ēru salu un Grenlandes v ārdā) par zvejniec ību 2005.
gadā.25.10.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 281/63 LV
Sugas :S i ļķe
Clupea harengusZona : I, II (EK un starptautiskie ūdeņi)
HER/1/2.
Beļģija 27
Dānija 26 909
Vācija 4 713
Spānija 89
Francija 1 161
Īrija 6 967
Nīderlande 9 630
Polija 1 362
Portug āle 89
Somija 417
Zviedrija 9 972Apvienot āKaraliste 17 205
EK 78 541
Farēru salas 7 548 (1)
KPN 890 000Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu
nepiem ēro.
(1) Var tikt zvejotas EK ūdeņos.
Īpašie nosac ījumi:
Ievērojot iepriek šminētās kvotas, še turpm āk noteiktaj ās zon ās nevar zvejot vair āk par šādiem daudzumiem:
II, Vb uz zieme ļiem no 62° N (Far ēruūdeņi)
(HER/*25B-F)
Beļģija 3
Dānija 2 580
Vācija 452
Spānija 9
Francija 111Īrija 668
Nīderlande 924
Polija 131
Portug āle 9
Somija 40
Zviedrija 956
Apvienot āKaraliste 1 650
Sugas : Menca
Gadus morhuaZona : I, II (Norv ēģijasūdeņi)
COD/1N2AB.
Vācija 2 356
Grieķija 292
Spānija 2 628
Īrija 292
Francija 2 163
Portug āle 2 628
Apvienot āKaraliste 9 140
EK 19 499
KPN 471 000Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu
nepiem ēro.L 281/64 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 25.10.2005. LV
Sugas : Menca
Gadus morhuaZona :NAFO 0, 1 (tostarp V, XIV (Grenlandes ūdeņi))
COD/N0514
Vācija 0 (1)
Apvienot āKaraliste 0 (1)
EK 0 (1)
KPN 0Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu
nepiem ēro.
(1) Paredzam ākvota, kas noteikta uz laiku l īdz tiks pabeigtas sarunas ar D āniju (Far ēru salu un Grenlandes v ārdā) par zvejniec ību 2005.
gadā.
Sugas : Menca
Gadus morhuaZona :I , I I b
COD/1/2B.
Vācija 3 116
Spānija 8 056
Francija 1 330
Polija 1 460
Portug āle 1 701
Apvienot āKaraliste 1 995
Visas dal ībvalstis 100 (1)
EK 17 757 (2)
KPN 471 000Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu
nepiem ēro.
(1)I z ņemot V āciju, Sp āniju, Franciju, Poliju, Portug āli un Apvienoto Karalisti.
(2) Kopienai pieejamo mencas kr ājumu da ļas pie šķiršanaŠpicbergen āunBear salās nek ādi neskar ties ības un saist ības, kas izriet no 1920.
gada Par īzes nol īguma.
Sugas : Menca un pik ša
Gadus morhua unMelanogrammus
aeglefinusZona : Vb (Far ēruūdeņi)
C/H/05B-F.
Vācija 10
Francija 60
Apvienot āKaraliste 430
EK 500
KPN NeattiecasRegulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu
nepiem ēro.
Sugas : Atlantijas paltuss
Hippoglossus hippoglossusZona : V, XIV (Grenlandes ūdeņi)
HAL/514GRN
Portug āle 800 (3)
EK 1 000 (1)(2)(3)
KPN NeattiecasRegulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu
nepiem ēro.
(1)N o k ā200 tonnas, kas ir paredz ētas zvejot tikai ar āķa jed ām, pie šķirtas Norv ēģijai.
(2) Ja Atlantijas paltusa piezveja, veicot mencas un sarkanasara zveju ar tra ļiem, rada šīs kvotas p ārzveju, Grenlandes iest ādes nodro šinās,
ka tiek rasts risin ājums, lai Kopienas mencas un sarkanasara zveja var turpin āties, l īdz atbilst īgās kvotas ir izmantotas.
(3) Paredzam ākvota, kas noteikta uz laiku, l īdz tiks pabeigtas sarunas ar D āniju (Far ēru salu un Grenlandes v ārdā) par zvejniec ību 2005.
gadā.25.10.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 281/65 LV
Sugas : Atlantijas paltuss
Hippoglossus hippoglossusZona : NAFO 0, 1 (Grenlandes ūdeņi)
HAL/N01GRN
EK 200 (1)(2)(3)
KPN Neattiecas
(1)N o k ā200 tonnas, kas paredz ētas zvejot tikai ar āķa jed ām, pie šķirtas Norv ēģijai.
(2) Ja Atlantijas paltusa piezveja, veicot mencas un sarkanasara zveju ar tra ļiem, rada šīs kvotas p ārzveju, Grenlandes iest ādes nodro šinās,
ka tiek rasts risin ājums, lai Kopienas mencas un sarkanasara zveja var turpin āties, l īdz atbilst īgās kvotas ir izmantotas.
(3) Paredzam ākvota, kas noteikta uz laiku, l īdz tiks pabeigtas sarunas ar D āniju (Far ēru salu un Grenlandes v ārdā) par zvejniec ību 2005.
gadā.
Sugas : Moiva
Mallotus villosusZona : IIb
CAP/02B.
EK 0
KPN 0
Sugas : Moiva
Mallotus villosusZona : V, XIV (Grenlandes ūdeņi)
CAP/514GRN
Visas dal ībvalstis 0 (1)
EK 0 (1)
KPN Neattiecas
(1) Paredzam ākvota, kas noteikta uz laiku, l īdz tiks pabeigtas sarunas ar D āniju (Far ēru salu un Grenlandes v ārdā) par zvejniec ību 2005.
gadā.
Sugas : Pik ša
Melanogrammus aeglefinusZona : I, II (Norv ēģijasūdeņi)
HAD/1N2AB.
Vācija 484
Francija 291
Apvienot āKaraliste 1 485
EK 2 260
KPN NeattiecasRegulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu
nepiem ēro.
Sugas : Putasu
Micromesistius poutassouZona : I, II (starptautiskie ūdeņi)
WHB/1/2INT
EK 70 000
KPN Neattiecas
Sugas : Putasu
Micromesistius poutassouZona : I, II (Norv ēģijasūdeņi)
WHB/1/2-N.
Vācija 500
Francija 500
EK 1 000
KPN NeattiecasRegulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu
nepiem ēro.L 281/66 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 25.10.2005. LV
Sugas : Putasu
Micromesistius poutassouZona : Vb (Far ēruūdeņi)
WHB/05B-F.
Dānija 7 040
Vācija 480
Francija 768Nīderlande 672
Apvienot āKaraliste 7 040
EK 16 000
KPN NeattiecasRegulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu
nepiem ēro.
Sugas :Jūraslīdaka un zil ājūraslīdaka
Molva molva unMolva dypterigiaZona : Vb (Far ēruūdeņi)
B/L/05B-F.
Vācija 950 (1)
Francija 2 106 (1)
Apvienot āKaraliste 184 (1)
EK 3 240 (1)
KPN NeattiecasRegulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu
nepiem ēro.
(1) Strupdeguna garastes un og ļzivs piezvejas l īdz 1 080 tonn ām skaita uz šīs kvotas r ēķina.
Sugas : Zieme ļu garnele
Pandalus borealisZona : V, XIV (Grenlandes ūdeņi)
PRA/514GRN
Dānija 887 (2)
Francija 887 (2)
EK 5 675 (1)(2)
KPN NeattiecasRegulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu
nepiem ēro.
(1)N o k ā2 750 tonnas it pie šķirtas Norv ēģijai un 1 150 tonnas —Farēru sal ām.
(2) Paredzam ākvota, kas noteikta uz laiku, l īdz tiks pabeigtas sarunas ar D āniju (Far ēru salu un Grenlandes v ārdā) par zvejniec ību 2005.
gadā.
Sugas : Zieme ļu garnele
Pandalus borealisZona :NAFO 0, 1 (Grenlandes ūdeņi)
PRA/ N01GRN
Dānija 2 000 (1)
Francija 2 000 (1)
EK 4 000 (1)
KPN NeattiecasRegulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu
nepiem ēro.
(1) Paredzam ākvota, kas noteikta uz laiku, l īdz tiks pabeigtas sarunas ar D āniju (Far ēru salu un Grenlandes v ārdā) par zvejniec ību 2005.
gadā.25.10.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 281/67 LV
Sugas : Saida
Pollachius virensZona : I, II (Norv ēģijasūdeņi)
POK/1N2AB.
Vācija 2 880
Francija 463Apvienot āKaraliste 257
EK 3 600
KPN NeattiecasRegulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu
nepiem ēro.
Sugas : Saida
Pollachius virensZona : I, II (starptautiskie ūdeņi)
POK/1/2INT
EK 0
KPN Neattiecas
Sugas : Saida
Pollachius virensZona : Vb (Far ēruūdeņi)
POK/05B-F.
Beļģija 50
Vācija 310
Francija 1 510Nīderlande 50
Apvienot āKaraliste 580
EK 2 500
KPN NeattiecasRegulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu
nepiem ēro.
Sugas : Grenlandes paltuss
Reinhardtius hippoglossoidesZona : I, II (Norv ēģijasūdeņi)
GHL/1N2AB.
Vācija 50
Apvienot āKaraliste 50
EK 100
KPN NeattiecasRegulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu
nepiem ēro.
Sugas : Grenlandes paltuss
Reinhardtius hippoglossoidesZona : I, II (starptautiskie ūdeņi)
GHL/1/2INT
EK 0
KPN NeattiecasL 281/68 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 25.10.2005. LV
Sugas : Grenlandes paltuss
Reinhardtius hippoglossoidesZona : V, XIV (Grenlandes ūdeņi)
GHL/514GRN
Vācija 5 154 (2)
Apvienot āKaraliste 271 (2)
EK 6 300 (1)(2)
KPN NeattiecasRegulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu
nepiem ēro.
(1)N o k ā800 tonnas pie šķirtas Norv ēģijai un 75 tonnas —Farēru sal ām.
(2) Paredzam ākvota, kas noteikta uz laiku, l īdz tiks pabeigtas sarunas ar D āniju (Far ēru salu un Grenlandes v ārdā) par zvejniec ību 2005.
gadā.
Sugas : Grenlandes paltuss
Reinhardtius hippoglossoidesZona :NAFO 0, 1 (Grenlandes ūdeņi)
GHL/N01GRN
Vācija 550 (2)
EK 1 500 (1)(2)
KPN NeattiecasRegulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu
nepiem ēro.
(1)N o k ā800 tonnas pie šķirtas Norv ēģijai un 150 tonnas —Farēru sal ām.
(2) Paredzam ākvota, kas noteikta uz laiku, l īdz tiks pabeigtas sarunas ar D āniju (Far ēru salu un Grenlandes v ārdā) par zvejniec ību 2005.
gadā.
Sugas : Atlantijas makrele
Scomber scombrusZona : IIa (Norv ēģijasūdeņi)
MAC/02A-N.
Dānija 8 500 (1)
EK 8 500 (1)
KPN NeattiecasRegulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu
nepiem ēro.
(1) Var tikt ar īzvejotas apak šapgabal āIV (Norv ēģijasūdeņi) un rajon āIIa (ārpus EK ūdeņiem) (MAC/*4N-2A).
Sugas : Atlantijas makrele
Scomber scombrusZona : Vb (Far ēruūdeņi)
MAC/05B-F.
Dānija 2 763 (1)
EK 2 763
KPN NeattiecasRegulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu
nepiem ēro.
(1) Var tikt zvejotas IVa zon ā(EKūdeņi)(MAC/*4N-2A).25.10.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 281/69 LV
Sugas : Sarkanasari
Sebastes spp.Zona : V, XII, XIV (1)(2)
RED/51214.
Igaunija 344 (2)
Vācija 6 986 (2)
Spānija 1 227 (2)
Francija 652 (2)
Īrija 2 (2)
Latvija 562
Lietuva 3 625
Nīderlande 3 (2)
Polija 629 (2)
Portug āle 1 466 (2)
Apvienot āKaraliste 17 (2)
EK 15 513 (2)
KPN NeattiecasRegulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu
nepiem ēro.
(1)E K ūdeņi un starptautiskie ūdeņi.
(2) Var tikt zvejotas NAFO uzraudz ības apgabala 2.apak šapgabala rajonos IF un 3K, ta ču skaita uz V, XII, XIV kvotas r ēķina, iev ērojot
kopējo kvotu 25 000 tonnu apm ērā(RED/*N1F3K).
Sugas : Sarkanasari
Sebastes spp.Zona : I, II (Norv ēģijasūdeņi)
RED/1N2AB.
Vācija 766 (1)
Spānija 96 (1)
Francija 84 (1)
Portug āle 405 (1)
Apvienot āKaraliste 150 (1)
EK 1 500 (1)
KPN NeattiecasRegulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu
nepiem ēro.
(1) Tikai k āpiezveja.
Sugas : Sarkanasari
Sebastes spp.Zona : V, XIV (Grenlandes ūdeņi)
RED/514GRN
Vācija 11 794 (4)
Francija 60 (4)
Apvienot āKaraliste 84 (4)
EK 15 938 (1)(2)(3)(4)
KPN NeattiecasRegulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu
nepiem ēro.
(1) Ar pela ģisko trali var zvejot ne vair ākkā12 500 tonnas. Par nozvej ām ar grunts trali un pela ģisko trali zi ņo atsevi šķi. Var tikt zvejotas
austrumos vai rietumos.
(2) 3 500 tonnas zvejo šanai ar pela ģisko trali ir pie šķirtas Norv ēģijai.
(3) 500 tonnas ir pie šķirtas Far ēru sal ām. Par nozvej ām ar grunts trali un pela ģisko trali zi ņo atsevi šķi.
(4) Paredzam ākvota, kas noteikta uz laiku, l īdz tiks pabeigtas sarunas ar D āniju (Far ēru salu un Grenlandes v ārdā) par zvejniec ību 2005.
gadā.L 281/70 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 25.10.2005. LV
Sugas : Sarkanasari
Sebastes spp.Zona : Vb (Far ēruūdeņi)
XBC/05B-F.
Beļģija 29
Vācija 3 679
Francija 249Apvienot āKaraliste 43
EK 4 000
KPN NeattiecasRegulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu
nepiem ēro.
Sugas : Piezvejas Zona :NAFO 0, 1 (Grenlandes ūdeņi)
XBC/ N01GRN
EK 2 000 (1)(2)
KPN Neattiecas
(1) Attiecas uz jauktu mencu, samu, raju, j ūras l īdaku un brosmju piezveju. Mencu piezvejas apjomi nedr īkst p ārsniegt 100 tonnas. Var
zvejot austrumos vai rietumos.
(2) Paredzam ākvota, kas noteikta uz laiku, l īdz tiks pabeigtas sarunas ar D āniju (Far ēru salu un Grenlandes v ārdā) par zvejniec ību 2005.
gadā.
Sugas : Citas sugas (1) Zona : I, II (Norv ēģijasūdeņi)
OTH/1N2AB.
Vācija 150 (1)
Francija 60 (1)
Apvienot āKaraliste 240 (1)
EK 450 (1)
KPN NeattiecasRegulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu
nepiem ēro.
(1) Tikai piezvejas veid ā.
Sugas : Citas sugas (1) Zona : Vb (Far ēruūdeņi)
OTH/05B-F.
Vācija 305
Francija 275Apvienot āKaraliste 180
EK 760
KPN NeattiecasRegulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu
nepiem ēro.
(1)I z ņemot nekomerci āla rakstura zivju sugas.
Sugas : Plekstveid īgās zivis Zona : Vb (Far ēruūdeņi)
FLX/05B-F.
Vācija 108
Francija 84
Apvienot āKaraliste 408
EK 600
KPN NeattiecasRegulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu
nepiem ēro.25.10.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 281/71 LV
ID PIELIKUMS
NAFO ZIEME ĻRIETUMU ATLANTIJAS APGABALS
Visas KPN un saist ītie nosac ījumi ir pie ņemti saska ņāarNAFO .
Sugas : Menca
Gadus morhuaZona :NAFO 2J3KL
COD/N2J3KL
EK 0(1)
KPN 0(1)
(1) Neveiks šo sugu specializ ētu zveju, bet var ēs nozvejot tikai k āpiezveju saska ņāar noteikumiem, kas izkl āstīti 28. pant ā.
Sugas : Menca
Gadus morhuaZona :NAFO 3NO
COD/N3NO.
EK 0(1)
KPN 0(1)
(1) Neveiks šo sugu specializ ētu zveju, bet var ēs nozvejot tikai k āpiezveju saska ņāar noteikumiem, kas izkl āstīti 28. pant ā.
Sugas : Menca
Gadus morhuaZona :NAFO 3M
COD/N3M.
EK 0(1)
KPN 0(1)
(1) Neveiks šo sugu specializ ētu zveju, bet var ēs nozvejot tikai k āpiezveju saska ņāar noteikumiem, kas izkl āstīti 28. pant ā.
Sugas : Sarkan āplekste
Glyptocephalus cynoglossusZona :NAFO 2J3KL
WIT/N2J3KL
EK 0(1)
KPN 0(1)
(1) Neveiks šo sugu specializ ētu zveju, bet var ēs nozvejot tikai k āpiezveju saska ņāar noteikumiem, kas izkl āstīti 28. pant ā.
Sugas : Sarkan āplekste
Glyptocephalus cynoglossusZona :NAFO 3NO
WIT/N3NO.
EK 0(1)
KPN 0(1)
(1) Neveiks šo sugu specializ ētu zveju, bet var ēs nozvejot tikai k āpiezveju saska ņāar noteikumiem, kas izkl āstīti 28. pant ā.
Sugas : Rietumatlantijas plekste
Hippoglossoides platessoidesZona :NAFO 3M
COD/N3M.
EK 0(1)
KPN 0(1)
(1) Neveiks šo sugu specializ ētu zveju, bet var ēs nozvejot tikai k āpiezveju saska ņāar noteikumiem, kas izkl āstīti 28. pant ā.L 281/72 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 25.10.2005. LV
Sugas : Rietumatlantijas plekste
Hippoglossoides platessoidesZona :NAFO 3LNO
PLA/N3LNO.
EK 0(1)
KPN 0(1)
(1) Neveiks šo sugu specializ ētu zveju, bet var ēs nozvejot tikai k āpiezveju saska ņāar noteikumiem, kas izkl āstīti 28. pant ā.
Sugas :Īsspuras kalm āri
Illex illecebrosusZona :NAFO apak šzonas 3 un 4
SQI/N34.
Igaunija 128(2)
Latvija 128(2)
Lietuva 128(2)
Polija 227(2)
EK (1)(2)
KPN 34 000Regulas (EK) Nr. 847/96
3. un 4. pantu nepiem ēro.
(1) Nav noteikta Kopienas da ļa, 29 467 tonnu apjoms ir pieejams Kan ādai un EK dal ībvalst īm, iz ņemot Igauniju, Latviju, Lietuvu un
Poliju.
(2) Zvejo šanai starp 1. j ūliju un 31. decembri.
Sugas : Dzeltenastes plekste
Limanda ferrugineaZona :NAFO 3LNO
YEL/N3LNO.
Igaunija
Latvija
Lietuva
Polija
EK 0(1)(2)
KPN 15 000
(1) Lai gan Kopienai ir bijusi pieejama kop ējākvota 76 tonnu apm ērā, nolemts šo apjomu pazemin ātlīdz 0. Neveiks šo sugu specializ ētu
zveju, bet var ēs nozvejot tikai k āpiezveju saska ņāar noteikumiem, kas izkl āstīti 28. pant ā.
(2) Inform ācija par nozvej ām, kas zvejotas ar ku ģiem saska ņāaršo kvotu, sniedz karoga dal ībvalstij un ar Komisijas starpniec ību nos ūta
NAFO atbild īgajam sekret āram ar 48 stundu interv ālu.
Sugas : Moiva
Mallotus villosusZona :NAFO 3NO
CAP/N3NO.
EK 0(1)
KPN 0(1)
(1) Neveiks šo sugu specializ ētu zveju, bet var ēs nozvejot tikai k āpiezveju saska ņāar noteikumiem, kas izkl āstīti 28. pant ā.25.10.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 281/73 LV
Sugas : Zieme ļu garnele
Pandalus borealisZona :NAFO 3L (1)
PRA/03L.
Igaunija 144(2)
Latvija 144(2)
Lietuva 144(2)
Polija 144(2)
EK 144(2)(3)
KPN 13 000Regulas (EK) Nr. 847/96
3. un 4. pantu nepiem ēro.
(1) Neietverot četrstūra zonu, ko ierobe žošādas koordin ātas:
Punkta Nr. Platums N Garums W
1 47°20 ′0 46°40 ′0
2 47°20 ′0 46°30 ′0
3 46°00 ′0 46°30 ′0
4 46°00 ′0 46°40 ′0
(2) Zvejo šanai no 1. janv āra līdz 31. martam, no 1. j ūlija līdz 14. septembrim un no 1. decembra l īdz 31. decembrim.
(3) Visas dal ībvalstis, iz ņemot Igauniju, Latviju, Lietuvu un Poliju.
Sugas : Zieme ļu garnele
Pandalus borealisZona :NAFO 3M (1)
PRA/N3M.
KPN (2)
(1)K u ģi var ar īzvejot šok rājumu rajona 3L četrstūra zon ā, ko ierobe žošādas koordin ātas:
Punkta Nr. Platums N Garums W
1 47°20 ′0 46°40 ′0
2 47°20 ′0 46°30 ′0
3 46°00 ′0 46°30 ′0
4 46°00 ′0 46°40 ′0
Veicot zvejniec ībušajāčetrstūra zon ā,k uģiem, neatkar īgi no t ā, vai tie šķērso vai ne šķērso l īniju, kas atdala NAFO rajonus 3L un 3M,
ziņo saska ņāar Padomes Regulas (EEK) Nr. 189/92 (1992. gada 27. janv āris), kas nosaka zin āmu Zieme ļrietumatlantijas Zvejniec ības
organiz ācijas pie ņemtu kontroles pas ākumu piem ērošanas noteikumus (OV L 21, 30.1.1992., 4. lpp. Regul ājaunākie groz ījumi izdar īti
ar Regulu (EK) Nr. 1048/97 (OV L 154, 12.6.1997, 1. lpp.)), pielikuma 1.3. punktu.
Pie tam garne ļu zvejniec ība ir aizliegta no 2005. gada 1. j ūnija l īdz 31. decembrim rajon ā, ko ierobe žošādas koordin ātas:
Punkta Nr. Platums N Garums W
1 47°55 ′0 45°00 ′0
2 47°30 ′0 44°15 ′0
3 46°55 ′0 44°15 ′0
4 46°35 ′0 44°30 ′0
5 46°35 ′0 45°40 ′0
6 47°30 ′0 45°40 ′0
7 47°55 ′0 45°00 ′0
(2) Neattiecas. Zvejniec ību p ārvalda ar zvejas piep ūles ierobe žojumiem. Attiec īgās dal ībvalstis izdod īpašas zvejas at ļaujas to zvejas ku ģiem,
kas nodarbojas ar šādu zvejniec ību, un inform ēKomisiju par šādāma t ļaujām pirms ku ģa darb ības s ākšanas saska ņāar Regulu (EK)
1627/94. Atk āpjoties no min ētās regulas 8. panta, at ļaujas b ūs der īgas tikai, ja Komisija to nav apstr īdējusi piecu darba dienu laik āpēc
paziņojuma.
Maksim ālais pie ļaujamais zvejas ku ģu skaits un zvejo šanas laiks:
Dalībvalsts Maksim ālais zvejas
kuģu skaitsMaksim ālais zvejas
dienu skaits
Dānija 2 131
Igaunija 8 1 667
Spānija 10 257
Latvija 4 490
Lietuva 7 579
Polija 1 100
Portug āle 1 69
Katra dal ībvalsts 25 dienu laik āpēc kalend ārāmēneša, kad ir veiktas nozvejas, katru m ēnesi zi ņo Komisijai par zvejas dien ām, kas
pavad ītas rajon ā3M un apgabal ā, kas noteikts (1) zemsv ītras piez īmēiepriek š.L 281/74 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 25.10.2005. LV
Sugas : Grenlandes paltuss
Reinhardtius hippoglossoidesZona :NAFO 3LMNO
GHL/N3LMNO
Igaunija 380
Vācija 388
Latvija 54
Lietuva 27
Spānija 5 208
Portug āle 2 197
EK 8 254
KPN 14 079Regulas (EK) Nr. 847/96
3. un 4. pantu nepiem ēro.
Sugas : Raju dzimta
RajidaeZona :NAFO 3LNO
SRX/N3LNO.
Spānija 6 561
Portug āle 1 274
Igaunija 546
Lietuva 119
EK 8 500
KPN 13 500Regulas (EK) Nr. 847/96
3. un 4. pantu nepiem ēro.
Sugas : Sarkanasari
Sebastes spp.Zona :NAFO 3LN
RED/N3LN.
EK 0(1)
KPN 0(1)
(1) Neveiks šo sugu specializ ētu zvejniec ību, bet var ēs nozvejot tikai k āpiezveju saska ņāar noteikumiem, kas izkl āstīti 28. pant ā.
Sugas : Sarkanasari
Sebastes spp.Zona :NAFO 3M
RED/N3M.
Igaunija 1 571 (1)
Vācija 513(1)
Spānija 233(1)
Latvija 1 571 (1)
Lietuva 1 571 (1)
Portug āle 2 354 (1)
EK 7 813 (1)
KPN 5 000 (1)Regulas (EK) Nr. 847/96
3. un 4. pantu nepiem ēro.
(1)Šai kvotai ir j āsaskan ar KPN 5 000 tonnu apm ērā, kas ieviesta šim kr ājumam. P ēc KPN izsmel šanas tiks aptur ētašākrājuma speciali-
zēta zvejniec ība neatkar īgi no nozvejas l īmeņa.25.10.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 281/75 LV
Sugas : Sarkanasari
Sebastes spp.Zona :NAFO 3O
RED/N3O.
Spānija 1 771
Portug āle 5 229
EK 7 000
KPN 20 000Regulas (EK) Nr. 847/96
3. un 4. pantu nepiem ēro.
Sugas : Amerikas balt ājūrasvēdzele
Urophycis tenuisZona :NAFO 3NO
HKW/N3NO.
Spānija 2 160
Portug āle 2 835
EK 5 000
KPN 8 500Regulas (EK) Nr. 847/96
3. un 4. pantu nepiem ēro.L 281/76 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 25.10.2005. LV
IE PIELIKUMS
T LU MIGR ĒJOŠS ZIVIS —visi apgabali
KPN šajārajona ir pie ņemtas saska ņāar tunzivs zvejniec ības starptautisk ām zvejniec ību organiz ācijām, piem ēram, ICCAT
unIATTC .
Sugas : Zil ātunzivs
Thunnus thynnusZona : Atlantijas oke āns, uz austrumiem no meridi āna
45° W un Vidusj ūrā
BFT/AE045W
Kipra (1)
Grieķija 323,4
Spānija 6 276,7
Francija 6 276,7
Itālija 4 888
Malta (1)
Portug āle 590,2
Visas dal ībvalstis 60 (2)
EK 18 331
KPN 32 000Regulas (EK) Nr. 847/96
3. un 4. pantu nepiem ēro.
(1) Kipra un Malta var zvejot, iev ērojot ICCAT kvotu “Citi”, saska ņāarICCAT Atbilst ības tabul ām, kas pie ņemtas ICCAT ikgad ējāsanāksmē
2003.
(2)I z ņemot Kipru, Grie ķiju, Sp āniju, Franciju, It āliju, Maltu un Portug āli un tikai piezvejas veid ā.
Sugas : Zobenzivs
Xiphias gladiusZona : Atlantijas oke āns, uz zieme ļiem no paral ēles 5° N
SWO/AN05N
Spānija 6 541,5
Portug āle 1 010,4
Visas dal ībvalstis 148,5 (1)
EK 7 700,4
KPN 14 000Regulas (EK) Nr. 847/96
3. un 4. pantu nepiem ēro.
(1)I z ņemot Sp āniju un Portug āli un tikai piezvejas veid ā.
Sugas : Zobenzivs
Xiphias gladiusZona : Atlantijas oke āns, uz dienvidiem no paral ēles 5° N
SWO/AS05N
Spānija 6 595,6
Portug āle 371,1
EK 6 966,7
KPN 15 596Regulas (EK) Nr. 847/96
3. un 4. pantu nepiem ēro.25.10.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 281/77 LV
Sugas : Garspuru tunzivs
Germo alalungaZona : Atlantijas oke āns, uz zieme ļiem no paral ēles 5° N
ALB/AN05N
Īrija 5 723,3 (1)(3)
Spānija 31 383 (1)(3)
Francija 8 217 (1)(3)
Apvienot āKaraliste 600,7 (1)(3)
Portug āle 4 129,5 (1)(3)
EK 50 053,5 (1)(2)
KPN 34 500Regulas (EK) Nr. 847/96
3. un 4. pantu nepiem ēro.
(1) Aizliegts izmantot jebk ādusžaunu t īklus, šķēršļutīklus un iepino šos tīklus.
(2) Kopienas ku ģu skaits, kas zvejo balto tunzivi k āmērķa sugu, ir pm, saska ņāar Regulas (EK) Nr. 973/2001 10. panta 1. punktu.
(3) Maksim ālāzvejas ku ģu skaita sadal ījums starp dal ībvalst īm, kas ir pilnvaroti zvejot balto tunzivi k āmērķa sugu, saska ņāar Regulas
(EK) 973/2001 10. panta 4. punktu ir šāds:
Dalībvalsts Maksim ālais zvejas ku ģu skaits
Īrija 50
Spānija 730
Francija 151
Apvienot āKaraliste 12
Portug āle 310
EK 1 253
Sugas : Garspuru tunzivs
Germo alalungaZona : Atlantijas oke āns, uz dienvidiem no paral ēles 5° N
ALB/AS05N
Spānija 943,7
Francija 311
Portug āle 660
EK 1 914,7
KPN 30 915Regulas (EK) Nr. 847/96
3. un 4. pantu nepiem ēro.
Sugas : Lielacu tunzivs
Thunnus obesusZona : Atlantijas oke āns
BET/ATLANT
Spānija 21 526,4
Francija 9 438Portug āle 13 511
EK 44 475,4
KPN 90 000Regulas (EK) Nr. 847/96
3. un 4. pantu nepiem ēro.L 281/78 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 25.10.2005. LV
Sugas : Zil āmarl īna
Makaira nigricansZona : Atlantijas oke āns
BUM/ATLANT
EK 103
KPN Neattiecas
Sugas : Balt āmarl īna
Tetrapturus albaZona : Atlantijas oke āns
WHM/ATLANT
EK 46,5
KPN Neattiecas25.10.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 281/79 LV
IF PIELIKUMS
ANTARKTIKA —CCAMLR apgabals
Šīs KPN, ko pie ņēmusi CCAMLR , nav iedal ītasCCAMLR dalībniekiem, un t āpēc Kopienas da ļa nav noteikta. Nozvejas
uzrauga CCAMLR sekretari āts, kas zi ņos, ja zveja ir j āpārtrauc KPN izsmel šanas d ēļ.
Sugas : Melnspuru leduszivs
Chaenocephalus aceratusZona :FAO 48.3 Antarktika
SSI/F483.
KPN 2 200 (1)
(1) KPN piezvejas seg šanai jebkur āspecilaliz ētāzvejā.J ašīpiezvejas KPN ir izsmelta, specializ ētāzvejo šana tiek p ārtraukta.
Sugas : Vienraga leduszivs
Channichthys rhinoceratusZona :FAO 58.5.2 Antarktika
LIC/F5852.
KPN 150 (1)
(1) KPN, lai segtu piezvejas Dissostichus eleginoides unChampsocephalus gunnari zvejniec ībā.J ašīpiezvejas KPN ir izsmelta, attiec īgāzvejo-
šana tiek p ārtraukta.
Sugas : Antarktisk āleduszivs
Champsocephalus gunnariZona :FAO 48.3 Antarktika
ANI/F483.
KPN 3 574 (1)
(1) KPN ir attiecin āma uz laikposmu no 2004. gada 15. novembra l īdz 2005. gada 14. novembrim. Šākrājuma zvejo šana laikposm āno
2005. gada 1. marta l īdz 31. maijam ir ierobe žota l īdz 894 tonn ām.
Sugas : Antarktisk āleduszivs
Champsocephalus gunnariZona :FAO 58.5.2 Antarktika (2)
ANI/F5852.
KPN 1 864 (1)
(1)ŠīKPN ir attiecin āma uz laikposmu no 2004. gada 1. decembra l īdz 2005. gada 30. novembrim.
(2)Šīs KPN nol ūkos apgabals, kur āir pie ļauta zveja, ir defin ēts kāFAO statistisk āiedal ījuma 58.5.2 da ļa, kas atrodas rajon ā, ko ierobe žo
līnija:
a) s ākot ar punktu, kur Vidusj ūras garums 72°15 ′Ešķērso robe žu, kas ir Austr ālijas-Francijas j ūras robe žas noteik šanas nol īgum ā,
uz dienvidiem gar meridi ānu līdz tās krusto šanās punktam ar platuma 53°25 ′S paral ēli;
b) tas uz austrumiem gar šo paral ēli līdz tās krusto šanās punktam ar meridi ānu garum ā74°E;
c) tad uz zieme ļaustrumiem gar ģeodēzisko paral ēles platuma 52°40 ′S un garuma 76°E šķērsojumu;
d) tad uz zieme ļiem gar meridi ānu līdz tākrusto šanās punktam ar paral ēli platum ā52°S;
e) tad uz zieme ļaustrumiem gar ģeodēzisko paral ēlesšķērsojumu platum ā51°S ar meridi ānu garum ā74°30 ′Eu n
f) tad uz dienvidrietumiem gar ģeodēzisko l īniju l īdz sākuma punktam.L 281/80 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 25.10.2005. LV
Sugas : Patagonijas ilk ņzivs
Dissostichus eleginoidesZona :FAO 48.3 Antarktika
TOP/F483.
KPN 3 050 (1)(2)
Īpašie nosac ījumi:
Ievērojot iepriek šminētās kvotas, še turpm āk noteiktaj ās zon ās nevar zvejot vair āk par šādiem daudzumiem:
Pārvald ības apgabals A:
48° W l īdz 43° 30 ′W–
52° 30 ′Slīdz 56° S
(TOP/*F483A)0
Pārvald ības apgabals B:
43° 30 ′Wlīdz 40° W –
52° 30 ′Slīdz 56° S
(TOP/*F483B)915
Pārvald ības apgabals C:
40° W l īdz 33° 30 ′W–
52° 30 ′Slīdz 56° S
(TOP/*F483C)21 3 5
(1)ŠīKPN attiecas uz zveju ar āķu jed ām laikposm āno 2005. gada 1. maija l īdz 31. augustam un zveju ar murdiem no 2004. gada
1. decembra l īdz 2005. gada 30. novembrim.
(2) Ietverot 152 tonnas raju un 152 makr ūrzivju tonnas piezvejas veid ā.
Sugas : Patagonijas ilk ņzivs
Dissostichus eleginoidesZona :FAO 48.4 Antarktika
TOP/F484.
KPN 28 (1)(2)
(1) Zvejo šanai tikai ar āķu jed ām.
(2)ŠīKPN ir piem ērojama zvejo šanas sezonas laik ā, kas noteikta t āda, k āda tāir apak šapgabal ā48.3. vai l īdz ir sasniegta Patagonijas ilk ņ-
zivsnozvejas robe ža apak šapgabal ā48.4, vai l īdz ir sasniegta Patagonijas ilk ņzivsnozvejas robe ža apak šapgabal ā48.3, k ānoteikts
iepriek š, atkar ībāno tā, kur šnošiem termi ņiem iest ājas agr āk.
Sugas : Patagonijas ilk ņzivs
Dissostichus eleginoidesZona :FAO 58.5.2 Antarktika
TOP/F5852.
KPN 2 787 (1)(2)
(1)ŠīKPN attiecas uz zveju ar trali laikposm āno 2005. gada 1. decembra l īdz 30. novembrim un uz zveju ar āķu jed ām laikposm āno
2005. gada 1. maija l īdz 31. augustam.
(2) KPN ir attiecin āma tikai uz rietumiem no 79°20 ′E. Zvejo šana uz austrumiem no meridi ānašajāzonāir aizliegta (skat īt XV pielikumu).
Sugas : Krils
Euphausia superbaZona :FAO 48
KRI/F48.
KPN 4 000 000 (1)
Īpašie nosac ījumi:
Ievērojot iepriek šminētās kvotas, še turpm āk noteiktajos apak šapgabalos nevar zvejot vair āk par šādiem daudzumiem:
Apak šapgabals 48.1 (KRI/*F481.) 1 008 000
Apak šapgabals 48.2 (KRI/*F482.) 1 104 000
Apak šapgabals 48.3 (KRI/*F483.) 1 056 000
Apak šapgabals 48.4 (KRI/*F484.) 832 000
(1)ŠīKPN ir attiecin āma uz laikposmu no 2004. gada 1. decembra l īdz 2005. gada 30. novembrim.25.10.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 281/81 LV
Sugas : Krils
Euphausia superbaZona :FAO 58.4.1 Antarktika
KRI/F5841.
KPN 440 000 (1)
Īpašie nosac ījumi:
Ievērojot iepriek šminētās kvotas, še turpm āk noteiktajos apgabalos nevar zvejot vair āk par šādiem daudzumiem:
Rajons 58.4.1 uz rietumiem no 115° E (KRI/*F41W) 277 000
Rajons 58.4.1 uz austrumiem no 115° E (KRI/*F41E) 163 000
(1)ŠīKPN ir attiecin āma uz laikposmu no 2004. gada 1. decembra l īdz 2005. gada 30. novembrim.
Sugas : Krils
Euphausia superbaZona :FAO 58.4.2 Antarktika
KRI/F5842.
KPN 450 000 (1)
(1)ŠīKPN ir attiecin āma uz laikposmu no 2004. gada 1. decembra l īdz 2005. gada 30. novembrim.
Sugas : Zil ānotot ēnija
Gobionotothen gibberifronsZona :FAO 48.3 Antarktika
NOG/F483.
KPN 1 470 (1)
(1) KPN piezvejas seg šanai jebkur āspecializ ētāzvejā.J ašīpiezvejas KPN ir izmantota, specializ ētāzvejo šana tiek sl ēgta.
Sugas : Pel ēkānotot ēnija
Lepidonotothen squamifronsZona :FAO 48.3 Antarktika
NOS/F483.
KPN 300 (1)
(1) KPN piezvejas seg šanai jebkur āspecializ ētāzvejā.J ašīpiezvejas KPN ir izmantota, specializ ētāzvejo šana tiek sl ēgta.
Sugas : Pel ēkānotot ēnija
Lepidonotothen squamifronsZona :FAO 58.5.2 Antarktika
NOS/F5852.
KPN 80 (1)
(1) KPN piezvejas seg šanai jebkur āspecializ ētāzvejā.J ašīpiezvejas KPN ir izmantota, specializ ētāzvejo šana tiek sl ēgta.
Sugas : Marmora notot ēnija
Notothenia rossiiZona :FAO 48.3 Antarktika
NOR/F483.
KPN 300 (1)
(1) KPN piezvejas seg šanai jebkur āspecializ ētāzvejā.J ašīKPN piezveja ir izmantota, specializ ētāzvejo šana tiek sl ēgta.
Sugas : Krabji
Paralomis spp.Zona :FAO 48.3 Antarktika
PAI/F483.
KPN 1 600 (1)
(1)ŠīKPN ir attiecin āma uz laikposmu no 2004. gada 1. decembra l īdz 2005. gada 30. novembrim.
Sugas : Meln āleduszivs
Pseudochaenichthus georgianusZona :FAO 48.3 Antarktika
SGI/F483.
KPN 300 (1)
(1) KPN piezvejas seg šanai jebkur āspecializ ētāzvejā.J ašīKPN piezveja ir izmantota, specializ ētāzvejo šana tiek sl ēgta.L 281/82 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 25.10.2005. LV
Sugas : Makr ūrzivis
Macrourus spp.Zona :FAO 58.5.2 Antarktika
GRV/F5852.
KPN 360 (1)
(1) KPN, lai segtu piezvejas Patagonijas ilk ņzivijunAntarktisk ās leduszivs zvejniec ībā.J ašīpiezvejas KPN ir izmantota, attiec īgāzvejo šana tiek
slēgta.
Sugas : Citas sugas Zona :FAO 58.5.2 Antarktika
OTH/F5852.
KPN 50 (1)
(1) KPN, lai segtu piezvejas Patagonijas ilk ņzivju un Antarktisko leduszivjuzvejniec ībā.J ašīpiezvejas KPN ir izmantota, attiec īgāzvejo šana
tiek sl ēgta.
Sugas : Rajas
RajaeZona :FAO 58.5.2 Antarktika
SRX/F5852.
KPN 120 (1)(2)
(1) KPN, lai segtu piezvejas Patagonijas ilk ņzivju un Antarktisko leduszivjuzvejniec ībā.J ašīpiezvejas KPN ir izmantota, attiec īgāzvejo šana
tiek sl ēgta.
(2)Šīs KPN nol ūkos rajas ir j āskaita k āviena suga.
Sugas : Kalm ārs
Martialia hyadesiZona :FAO 48.3 Antarktika
SQS/F483.
KPN 2 500 (1)
(1) KPN ir attiecin āms uz laikposmu no 2004. gada 1. decembra l īdz 2005. gada 30. novembrim.25.10.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 281/83 LV
II PIELIKUMS
ĪPAŠI PAS KUMI ATTIEC ĪBU Z N E ŠĶIROTU IZKR VUMU APAK ŠAPGABALOS IIa (EK ŪDEŅI),
III, IV UN VIId
1. Aizliedz izkraut ne šķirotas nozvejas.
2. Dal ībvalstis nodro šina, ka tiek piem ērotas atbilst īgas paraugu ņemšanas programmas, kas ļauj efekt īvi uzraudz īt
izkrau šanu pa sug ām, kad izkr āvumi nav šķiroti. Ne v ēlākkā2005. gada 1. mart ādalībvalst īm Komisijai iesniedz
paraugu ņemšanas programmu s īku aprakstu un to ostu un izkrau šanas vietu sarakstu, kur darbojas paraugu ņemša-
nas programmas.
3. Atk āpjoties no 1. punkta, ne šķirotu nozveju izkrau šana ir at ļauta ost ās un izkrau šanas viet ās, kur darbojas 2. punkt ā
minētās paraugu ņemšanas programmas.L 281/84 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 25.10.2005. LV
III PIELIKUMS
TEHNISKIE UN KONTROLES P REJAS PAS KUMI
AD A ĻA
BALTIJAS J ŪRA
1. noda ļa
Mencu zvejniec ība
1. Nosac ījumi par konkr ētiem r īkiem, kas at ļauti mencu zvejniec ībai Baltijas j ūrā
1.1. Velkamie vadi
1 . 1 . 1 . bez izejas logiem
Velkamos vadus bez izejas logiem aizliedz.
1 . 1 . 2 . ar izejas logiem
Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 88/98 V pielikuma noteikumiem attiec ībāuzīpašas atlases selekt īvām zvejas
iekārtām, piem ērošāpielikuma 1. papildin ājumu.
1 . 1 . 3 . Viena zvejas r īka noteikums
Ja tiek izmantots velkamais vads ar izejas logiem, uz ku ģa nedr īkst atrasties nek ādi citi r īku veidi.
1.2. Žaunu t īkli
Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 88/98 IV pielikuma, žaunu t īkla acu minim ālais izm ērs ir 110 mm.
Tīkli nedr īkst p ārsniegt maksim ālo garumu 12 km, ku ģiem ar liel āko garumu virs 12 m ieskaitot.
Tīkli nedr īkst p ārsniegt maksim ālo garumu 24 km, ku ģiem ar liel āko garumu virs 12 m.
Tīkluūdenīatrašanās laiks nedr īkst p ārsniegt 48 stundas no laika, kad t īkls pirmo reizi tiek ielikts ūdenīlīdz br ī-
dim, kad t īkls ir piln ībāuzvilkts atpaka ļuz zvejas ku ģa.
2. Mencu piezveja Baltijas j ūrā
2.1. Atk āpjoties no Regulas (EK) Nr. 88/98 3. panta 4. punkta, uz ku ģa nedr īkst atrasties neviena mazizm ēra menca,
izņemot gad ījumā, kas noteikts 2.2. punkt ā.
2.2. Tom ēr, atk āpjoties no Regulas (EK) Nr. 88/98 3. panta 5. punkta, mencu piezveja si ļķuu nb r ētliņu zvejo šanas
laikā, kur linuma acs izm ērs ir 32 mm vai maz āks, nedr īkst p ārsniegt svar ā3% . Šajāpiezvej āuz ku ģa nedr īkst
atrasties vair āk par 5 % mazizm ēra mencu.
2.3. Mencu piezvejas nedr īkst p ārsniegt 10 %, ja notiek citu sugu zveja, kas nav si ļķes vai br ētliņas, izmantojot tra ļas
un d āņu vadus, kas nav nor ādīti 1.1.2. punkt ā.
3. Mencas minim ālais izm ērs Baltijas j ūrā
Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 88/98 III pielikuma, mencas minim ālais izm ērs ir 38 cm.25.10.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 281/85 LV
4. Vasaras sezonas aizliegums Baltijas mencu zvejo šanai
Mencu zveja ir aizliegta apak šapgabalos 22 –24 no 2005. gada 1. marta l īdz 2005. gada 30. apr īlim ieskaitot un
apak šapgabalos 25 –32—no 2005. gada 1. maija l īdz 2005. gada 15. septembrim ieskaitot.
5. Mencu zvejas ierobe žojumi Baltijas j ūrā:
Aizliegts veikt jebk ādas zvejas darb ības apgabal ā, ko ierobe žolīnijas, kuras sec īgi savieno šādus punktus, ko
nosaka p ēc WGS84 koordin ātu sist ēmas:
1. apgabals:
—55°45 ′N, 15°30 ′E
—55°45 ′N, 16°30 ′E
—55°00 ′N, 16°30 ′E
—55°00 ′N, 16°00 ′E
—55°15 ′N, 16°00 ′E
—55°15 ′N, 15°30 ′E
—55°45 ′N, 15°30 ′E
2. apgabals:
—55°00 ′N, 19°14 ′E
—55°48 ′N, 19°20 ′E
—54°45 ′N, 19°19 ′E
—54°45 ′N, 18°55 ′E
—55°00 ′N, 19°14 ′E
3. apgabals:
—56°13 ′N, 18°27 ′E
—56°13 ′N, 19°31 ′E
—55°59 ′N, 19°13 ′E
—56°03 ′N, 19°06 ′E
—56°00 ′N, 18°51 ′E
—55°47 ′N, 18°57 ′E
—55°30 ′N, 18°34 ′E
—56°13 ′N, 18°27 ′E
6. Pagaidu un papildu nosac ījumi nov ērošanai, inspekcijai un uzraudz ībai saist ībāar mencu kr ājumu atjau-
nošanu Baltijas j ūrā
6.1. Visp ārīgi nosac ījumi
6.1.1. Mencu kr ājumu uzraudz ības, inspekcijas un nov ērošanas programma Baltijas j ūrāsastāvn o šādiem elementiem:
īpaši nosac ījumi mencu zvejai Baltijas j ūrā,L 281/86 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 25.10.2005. LV
Dānijai, Igaunijai, Somijai, V ācijai, Latvijai, Polijai un Zviedrijai ir j āizstrādāvalsts kontroles darb ības program-
mas,
papildu pas ākumi uzraudz ībai, kontrolei un inspekcijai,
kopīga uzraudz ība un inspektoru apmai ņa.
6.1.2. Valsts kontroles darb ības programma mencu kr ājumiem var tikt p ārskat īta pēc Komisijas iniciat īvas vai dal īb-
valsts l ūguma.
6.2. Īpaši nosac ījumi mencu zvejai Baltijas j ūrā.
6.2.1. Visiem ku ģiem, kuru liel ākais garums ir 8 metri vai vair āk un kuriem uz kl āja atrodas vai kuri izmanto jebkuru
zvejas r īku, ar ko at ļauta mencu zvejo šana Baltijas j ūrā,i rīpašaa tļauja zvejot mencas Baltijas j ūrā.
6.2.2. Katra dal ībvalsts ievie što ku ģu sarakstu, kam ir īpašas mencu zvejas at ļaujas Baltijas j ūrā.
6.2.3. Zvejas ku ģa kapteinis vai t āpārstāvis, kam dal ībvalsts ir izsniegusi īpašu mencu zvejas at ļauju Baltijas j ūrā,
izpilda 2. papildin ājuma nosac ījumus.
6.3. Valsts kontroles darb ības programmas.
6.3.1. Katra attiec īgādalībvalsts nosaka valsts kontroles darb ības programma Baltijas j ūrai.
6.3.2. Komisija vismaz vienu reizi 2005. gad āsasauc Zivsaimniec ības un akvakult ūras komitejas san āksmi, lai izv ērtētu
valsts kontroles darb ības programmas mencu kr ājumiem Baltijas j ūrāatbilst ību un rezult ātus.
6.4. Uzraudz ības, inspekcijas un nov ērošanas pas ākumi, ko j āpieņem dal ībvalst īm.
6.4.1. Katra attiec īgādalībvalsts 30 dienu laik ānošīs regulas st āšanāss pēkānosūta Komisijai nor ādīto ostu sarakstu
un valsts kontroles programmu, kas min ēta 6.3.1. punkt ā,u n īsteno šanas grafiks. Komisija nos ūtašo inform āciju
attiec īgajām dal ībvalst īm.
6.4.2. Neatkar īgi no Regulas (EEK) Nr. 2847/93 6. panta 4. punkta, Kopienas zvejas ku ģu, kuriem ir īpaša zvejas at ļauja
mencu zvejai Baltijas j ūrāsaska ņāar 6.2.1. punktu, kaptei ņir eģistrēsavas darb ības zvejas žurnālāsaska ņāar
Regulas (EEK) Nr. 2847/93 6. pantu.
6.4.3. Atk āpjoties no Regulas (EEK) Nr. 2807/83 5. panta, pie ļaujam āpielaides robe žan o v ērtētajam daudzumam kilo-
gramos ziv īm, uz kur ām attiecas KPN un kuras tiek patur ētas uz kl āja, ir 8 %.
6.4.4. Menc ām, kas izkrautas nor ādītajāostā, pirms t ās tiek pied āvātas pirmajai p ārdošanai un p ārdotas, kl ātesot dal īb-
valsts pilnvarotiem inspektoriem, nosver reprezentat īvus paraugus, kas apjom āir vismaz 20 % no izkr āvuma.
Šajānolūkādalībvalstis viena m ēneša laik ānošīs regulas sp ēkāstāšanās dienas iesniedz Komisijai paraugu
ņemšanas re žīmu, kas tiks izmantots.
6.4.5. Neatkar īgi no Regulas (EEK) Nr. 2847/93 panta 19.a panta 1. punkta a) apak špunkta, min ētās regulas 19.e, 19.f,
19.g, 19.h un 19.i pantu attiecina uz Kopienas zvejas ku ģiem, kuriem ir īpaša zvejas at ļauja mencu zvejai Baltijas
jūrāsaska ņāar 6.2.1. punktu.
6.4.6. Saska ņāar Regulas (EK) Nr. 2244/2003 13. pantu dal ībvalstis nodro šina, ka VMS datus, kas sa ņemti saska ņāar
minētās regulas 8. pantu, 10. panta 1. punktu un 11. panta 1. punktu par ku ģiem, kuriem ir izdotas īpašas
mencu zvejas at ļaujas Baltijas j ūrā, izmanto:
a) lai elektronisk āveidāatzīmētu katru ieie šanu un izie šanu no ostas;
b) lai atz īmētu katru ieie šanu un izie šanu no zvejas apgabala Baltijas j ūrā, kas sl ēgts mencu zvejai.25.10.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 281/87 LV
6.4.7. Dal ībvalst īs var īstenot alternat īvus kontroles pas ākumus, lai nodro šinātu saska ņotību ar zi ņojuma saist ībām, kas
noteiktas 6.4.5. punkt ā, kuri ir tikpat efekt īvi un p ārskat āmi k āziņojuma saist ības. Komisiju inform ēparšādiem
alternat īviem pas ākumiem, pirms tos īsteno.
6.4.8. Atk āpjoties no Regulas (EEK) Nr. 2847/93 13. panta, mencu daudzumiem, kas liel āki par 50 kg un tiek transpor-
tēti uz vietu, kura nav izkr āvuma vai import ēšanas vieta, pievieno vienas t ādas deklar ācijas kopiju, kas paredz ētas
Regulas (EEK) Nr. 2847/93 8. panta 1. punkt āattiec ībāuz transport ētajiem šīs sugas daudzumiem. Iz ņēmumu,
kas paredz ēts Regulas (EEK) Nr. 2847/93 13. panta 4. punkta b) apak špunkt ā, nepiem ēro.
6.4.9. Atk āpjoties no Regulas (EEK) Nr. 2847/93 34. panta c) punkta 1. apak špunkta, specifisk āmencu uzraudz ības
programma Baltijas j ūrāvar ilgt vair āk par diviem gadiem no to st āšanāss pēkādatuma.
6.5. Kopīga uzraudz ība un inspektoru apmai ņa.
6.5.1. Attiec īgās dal ībvalstis veic kop īgas inspekcijas un uzraudz ības darb ības, un šim nol ūkam izveido kop īgas darb ī-
bas proced ūras, kas piem ērojamas to uzraudz ības ku ģiem.
6.5.2. 30 dienu laik ānošīs regulas st āšanāss pēkādatuma, lai koordin ētu kop īgās inspekcijas un uzraudz ības pro-
grammu, prezidentvalsts sasauc kompetentu valsts inspekcijas iest āžu san āksmi.
6.5.3. Attiec īgās dal ībvalstis nodro šina, ka inspektori no cit ām attiec īgajām dal ībvalst īm tiek aicin āti līdzdarboties vis-
maz to kop īgo inspekciju darb ībās.
6.5.4. Komisijas inspektori dr īkst piedal ītiesšajās apmai ņāsu nk o p īgajās inspekcij ās.
2. sada ļa
Rīgas jūras līcis
7. Specifiskie nosac ījumi R īgas jūras līcim
7.1. Īpaša zvejas at ļauja
7.1.1. Lai veiktu zvejo šanas darb ības R īgas j ūras līcī,k uģiem ir īpaša zvejas at ļauja, kas izdota saska ņāar Regulas (EK)
1627/94 7. pantu.
7.1.2. Dal ībvalstis nodro šina, ka ku ģi, kam izdotas īpašas zvejas at ļaujas, kuras min ētas 1. punkt ā, ir iek ļauti sarakst ā,
kas satur to nosaukumu un iek šējo re ģistrācijas numuru, ko katrai dal ībvalstij j āuzrāda Komisijai.
Kuģi, kas ietverti sarakst ā, atbilst šādiem nosac ījumiem:
a) ku ģak o p ējādzinēja jauda (kW) nedr īkst p ārsniegt to, kas nov ērota katrai dal ībvalstij 2000. –2001. gad ā
Rīgas j ūras līcī;
b) ku ģa dzin ēja jauda jebkur ālaikānedr īkst p ārsniegt 221 kilovatu (kW).
7.2. Kuģu vai to dzin ēju aizst āšana
7.2.1. Katrs individu āls ku ģis, kas ir 7.1.2. punkt āminētajāsarakst ā, var tikt aizst āts ar citu ku ģi vai ku ģiem ar notei-
kumu, ka:
a) šāda nomai ņa attiec īgajādalībvalst īneizrais īsk o p ējās dzin ēja jaudas palielin āšanos, kas nor ādīta 7.1.2
punkta a) apak špunkt ā;
b) jebkura aizst ājējkuģa dzin ēja jauda jebkur ālaikānepārsniedz 221 kW.L 281/88 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 25.10.2005. LV
7.2.2. Jebkura t āda individu āla ku ģa dzin ējs, kas iek ļauts 7.1.2. punkt āminētajāsarakst ā, var tikt aizst āts ar noteikumu,
ka:
a) dzin ēja aizst āšana neizraisa ku ģa dzin ēja jaudas 221 kW p ārsnieg šanu jebkur ālaikā,u n
b) aizst ātādzinēja jauda nav t āda, ka šīaizst āšana attiec īgajai dal ībvalstij palielin ātu dzin ēja kop ējo jaudu, sal ī-
dzinot ar 7.1.2. punkta a) apak špunkt ānorādīto.
BD A ĻA
SKAGERAKS UN KATEGATS
8. Tehniski saglab āšanas pas ākumi Skageraka un Kategata apgabalos
Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 850/98 IV pielikuma, piem ērošāpielikuma 3. papildin ājumu.
CD A ĻA
STARPTAUTISK S J ŪRAS P ĒTNIEC ĪBAS PADOMES ( ICES )ILĪDZ VII APAK ŠAPGABALS
9. Siļķu, makre ļu un stavridu sv ēršanas proced ūras
9.1. Šādas proced ūras attiecina uz Kopienas un tre šo valstu ku ģiem, kuri izkrauj Eiropas Kopien āun vien āizkrau ša-
nas reiz ēpārsniedz 10 tonnas si ļķu, makre ļu un stavridu vai to atiec īgu sajaukumu:
a) si ļķēmICES apak šapgabalos I, II, VI un VII un rajonos III a un Vb;
b) makrel ēm un stavrid āmICES apak šapgabalos III, IV, VI un VII un rajon āIIa.
9.2. Izkr āvumi, kas min ēti 9.1. punkt ā,i ra t ļauti tikai nor ādītajās ost ās.
9.3. Katra attiec īgādalībvalsts nos ūta Komisijai t āsaraksta izmai ņas, kas nos ūtīts 2004. gad ā, par nor ādītajām ost ām,
kurās var notikt si ļķu, makre ļu un stavridu izkr āvums, un izmai ņas min ēto ostu inspekcijas un uzraudz ības pro-
cedūrās, ietverot jebkuru sugu daudzumu un 9.1. punkt āminēto kr ājumu re ģistrēšanas un zi ņošanas noteikumus
un nosac ījumus katr āizkrāvuma reiz ē.Šīs izmai ņas nos ūta vismaz 15 dienas pirms to st āšanāss pēkā. Komisija
nosūta vis ām attiec īgajām dal ībvalst īmšo inform āciju, k āarīinform āciju par ost ām, ko nor ādījušas tre šās valstis.
9.4. Zvejas ku ģa, kas min ēts 9.1. punkt ā, kapteinis vai vi ņapārstāvis vismaz 4 stundas pirms ien ākšanas attiec īgās
dalībvalsts izkrau šanas ost āsniedz kompetentaj ām iest ādēm dal ībvalst ī, kuras ost āparedz ēta izkrau šana, šādu
inform āciju:
a) osta, kur ākuģim paredz ēts ieiet, ku ģa nosaukums un t āreģistrācijas numurs;
b) paredz ētais iera šanās laiks šajāostā;
c) uz ku ģa eso šo sugu dz īvsvara daudzums kilogramos.
Attiec īgo dal ībvalstu kompetent ās iest ādes pieprasa, lai izkrau šana nes ākas, iekams t ānav at ļauta.25.10.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 281/89 LV
9.5. Atk āpjoties no Regulas (EEK) Nr. 2807/83 IV pielikuma 4.2. punkta, zvejas ku ģa kapteinis p ēc iera šanās ost ā
nekav ējoties iesniedz atbilst īgo zvejas žurnāla lapu vai lapas, k āto pieprasa kompetent āiestāde izkrau šanas ost ā.
Daudzumi, kuri patur ēti uz ku ģa, par kuriem zi ņots pirms izkrau šanas, k āminēts 9.4 punkta c) apak špunkt ā,
atbilst re ģistrētajiem daudzumiem zvejas žurnālāpēctāaizpild īšanas pabeig šanas.
Atkāpjoties no Regulas (EEK) Nr. 2807/83 5. panta 2. punkta, at ļautāpielaides robe žan o v ērtētajam zivju daudz-
umam kilogramos, kas re ģistrēts zvejas žurnālāun patur ēts uz ku ģa, ir 8 %.
9.6. Visi pirc ēji, kas ieg ādājas svaigas zivis, nodro šina, ka visi sa ņemtie daudzumi ir nosv ērti. Sv ēršanu veic pirms
zivju šķirošanas, apstr ādes, nodo šanas uzglab āšanai, transport ēšanas no izkrau šanas ostas vai t ālākpārdošanas.
Svēršanas rezult ātāiegūto skaitli izmanto, aizpildot izkrau šanas deklar ācijas un pirm āspārdošanas pazi ņojumus.
Nosakot svaru, ūdens d ēļpiem ērotais svara samazin ājums nedr īkst p ārsniegt 2 %.
Papildus saist ībām, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 2847/93 9. panta 1. un 2. punkt ā, izkrauto daudzumu apstr ā-
dātājs vai pirc ējs iesniedz attiec īgās dal ībvalsts kompetentaj ām iest ādēmrēķina vai to aizst ājoša dokumenta
kopiju, k āminēts 22. panta 3. punkt āSestaj āPadomes Direkt īvā77/388/EEK (1977. gada 17. maijs) par to, k ā
saska ņojami dal ībvalstu ties ību akti par apgroz ījuma nodok ļiem —Kopēja pievienot āsvērtības nodok ļu sist ēma:
vienota apr ēķinu b āze (1). Jebkur šš āds r ēķins vai dokuments ietver inform āciju, kas pras īta Regulas (EK)
2847/93 9. panta 3. punkt ā, un to iesniedz p ēc piepras ījuma vai 48 stundu laik āpēcs vēršanas pabeig šanas.
9.7. Visi sald ēto zivju pirc ēji vai uzglab ātāji nodro šina, ka izkrautie daudzumi ir nosv ērti pirms zivis ir apstr ādātas,
nodotas uzglab āšanai, transport ētās no izkrau šanas ostas vai p ārdotas t ālāk. Jebkur štaras svars, kas ir l īdzvērtīgs
kastu, plastmasas vai citu konteineru svaram, kuros sveram ās zivis ir iepakotas, var tikt atskait īts no jebkura
izkraut ādaudzuma svara.
Alternat īvi, sald ēto, kast ēs iepakoto zivju svaru var noteikt, reizinot vid ējo reprezentat īvāparauga svaru, pamato-
joties uz kastes saturu, kas iz ņemts no plastmasas iesai ņojuma, pirms tam izkaus ējot vai neizkaus ējot uz ziv īm
esošo ledu. Dal ībvalstis apstiprin āšanas nol ūkāpaziņo Komisijai jebkuras izmai ņas to paraugu ņemšanas meto-
dolo ģijā, kas apstiprin āta Komisij ā2004. gad ā. Izmai ņas apstiprina Komisija. Sv ēršanas rezult ātāiegūto skaitli
izmanto izkr āvuma deklar āciju un pirm āspārdošanas pazi ņojumu pabeig šanai.
9.8. Ne v ēlākkālīdz 2005. gada 1. maijam kompetent ās iest ādes apstiprina, kalibr ēun apz īmogo visas sv ēršanas sis-
tēmas. Zivju sv ērēja puse veic ierakstus zvejas žurnālāar numur ētām lappus ēm, nor ādot visu kop ējo svara pieau-
gumu un katra izkr āvuma svaru. Zvejas žurnālu glab ātrīs gadus. Kompetentaj ām iest ādēmi rb r īva pieeja sv ērša-
nas sist ēmai un zvejas žurnālam.
Līdz sv ēršanas sist ēmu ievie šanai, kuras paredz ētas pirmaj ādaļā,s vēršanu veic kontroliera kl ātbūtnē.
9.9. Dal ībvalsts kompetent ās iest ādes nodro šina, lai vismaz 15 % no izkrauto zivju daudzumiem un vismaz 10 % no
zivju izkr āvumiem ir pak ļautas pilnai kontrolei, kas ietver vismaz turpm āko:
a) uzraudz ība ku ģa nozveju sv ēršanai pa zivju sug ām. Gad ījumā, ja nozveja no ku ģa tiek izs ūknēta krast ā,
uzrauga visa izkr āvuma sv ēršanu no ku ģa, kas izv ēlēts kontrolei. Sald ēšanas tralera gad ījumāsaskaita visas
kastes. Nosver reprezentat īvu kastu/maisu paraugu, lai ieg ūtu kastu/maisu vid ējo svaru. Kastu paraugu
ņemšana notiek ar īsaska ņāar apstiprin ātu metodolo ģiju, lai ieg ūtu zivju vid ējo tīrsvaru (bez iepakojuma,
ledus);
b) savstarp ēja pārbaude starp daudzumiem p ēc sug ām, kas ierakst īti zvejas žurnālāun izkr āvuma deklar ācijā
vai pirm āspārdošanas pazi ņojum ā,kāarīstarp daudzumiem, kas nor ādīti iepriek šējāpaziņojum āpirms
izkrau šanas, un izkrautajiem daudzumiem p ēc sug ām;
(1) OV L 145, 13.6.1977., 1. lpp. Direkt īvājaunākie groz ījumi izdar īti ar Direkt īvu 2004/66/EK (OV L 168, 1.5.2004., 35. lpp.).L 281/90 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 25.10.2005. LV
c) ja izkrau šanu p ārtrauc, nepiecie šama at ļauja izkrau šanas ats ākšanai;
d) p ārbaude, lai noskaidrotu, vai p ēc izkrau šanas ku ģīvairs nav zivju.
10. Siļķu zvejo šana apgabal āIIa (EK ūdeņi)
Aizliedz izkraut vai patur ētu zk u ģas iļķes, kas ir nozvejotas apgabal āIIa (EK ūdeņi) laikposmos no 1. janv āra
līdz 28. febru ārim un no 16. maija l īdz 31. decembrim.
11. Nosac ījumi si ļķu izkr āvumiem nep ārtikas vai tehnisk ām vajadz ībām
Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1434/98 2. panta 1. punkta, piem ērošādus noteikumus:
Siļķes, kas nozvejotas, zvejojot ārpus ICES apak šapgabaliem III un IV, izmantojot t īklus ar minim ālo acs izm ēru
mazāku par 32 mm, nevar tikt patur ētas uz ku ģa vai izkrautas krast ā,i zņemot, ja šādas nozvejas sast āvn os i ļķu
un citu sugu mais ījuma un nav šķirotas, un si ļķu svars nep ārsniedz 10 % no visa kop ējāsiļķu un citu sugu svara.
12. Mencu zvejo šanas ierobe žojumi:
a) uz rietumiem no Skotijas: l īdz 2005. gada 31. decembrim aizliedz veikt jebkuras zvejo šanas darb ības min ē-
tajos apgabalos, ko ierobe žolīnijas, kuras sec īgi savieno šādus punktus:
59°05 ′N, 06°45 ′W
59°30 ′N, 06°00 ′W
59°40 ′N, 05°00 ′W
60°00 ′N, 04°00 ′W
59°30 ′N, 04°00 ′W
59°05 ′N, 06°45 ′W;
b) Ķeltu j ūra: līdz 2005. gada 31. martam ir aizliegts veikt jebk ādas zvejo šanas darb ības taj āICES VII rajona
daļā, kas ietverta šādāsICES tabul ās: 30E4, 31E4, 32E3. Šis aizliegums neattiecas uz r āmja tra ļiem marta
mēnesī;
c) atk āpjoties no a) un b) punkta, ir at ļauts veikt zvejo šanas darb ības, izmantojot murdus un grozus noteiktos
apgabalos un laikposmos, ar noteikumu, ka:
i) uz ku ģa neatrodas nek ādi citi zvejo šanas r īki, k ātikai murdi un grozi, un
ii) uz ku ģa netiek patur ētas nek ādas citas zivis, iz ņemot moluskus un v ēžveidīgos;
d) atk āpjoties no a) un b) punkta, ir at ļauts veikt zvejo šanas darb ības šajos punktos min ētajos apgabalos,
izmantojot zvejas r īkus, kuru linuma acs izm ērs ir maz āks par 55 mm, ar noteikumu, ka:
i) uz ku ģa neatrodas neviens zvejas r īks, kura linuma acs izm ērs ir liel āks vai vien āds ar 55 mm;
ii) uz ku ģa netiek patur ētas zivis, kas nav si ļķes, makreles, sard īnes, stavridas, br ētliņas, putasu un argent ī-
nas.25.10.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 281/91 LV
13. Apgabala sl ēgšana t ūbīšu zvejai
Aizliegts izkraut vai patur ētu zk u ģatūbītes, kas nozvejotas ģeogr āfiskaj ārajon ā, kuru ierobe žo Anglijas un Sko-
tijas austrumu piekraste un kuru ierobe žolīnijas, kas sec īgi savieno šādus punktus:
— Anglijas austrumu piekraste platuma gr ādos 55°30 ′N,
— platums 55°30 ′N, garums 1°00 ′W,
— platums 58°00 ′N, garums 1°00 ′W,
— platums 58°00 ′N, garums 2°00 ′W,
— Skotijas austrumu piekraste platuma gr ādos 2°00 ′W.
Tom ēri rj āatļauj ierobe žota nozveja, lai uzraudz ītu tūbīšuk rājumus apgabal āun sl ēgšanas ietekmi.
14. Rokolas pik šučetrstūra zona
Visu zvejo šanu, iz ņemot ar āķu jed ām, aizliedz apgabalos, ko ierobe žolīnijas, kuras sec īgi savieno šādus punk-
tus:
Punkta Nr. Platums Garums
1 57°00 ′N 15°00 ′W
2 57°00 ′N 14°00 ′W
3 56°30 ′N 14°00 ′W
4 56°30 ′N 15°00 ′W
15. Tehniskie saglab āšanas pas ākumi Īrijas j ūrā
Tehniskie saglab āšanas pas ākumi, kas min ēti 2., 3. un 4. pant āPadomes Regul ā(EK) Nr. 254/2002 (2002. gada
12. febru āris), ar ko nosaka pas ākumus, kuri 2002. gad āattiecin āmi mencu kr ājumu atjauno šanai Īrijas j ūrā
(ICES apgabals VIIa) (1), uz laiku piem ēro 2005. gad ā.
DD A ĻA
ICES APAK ŠAPGABALI VIII, IX UN X
16. Tralēšanas aizliegums ūdeņos ap Azoru, Kan āriju un Madeiras sal ām
Kuģiem aizliedz grunts tra ļa vai l īdzīgu velkamo vadu izmanto šana, kas darbojas saskarsm ēar jūras dibenu,
dalībvalstu suverenit ātei vai juridisdikcijai pak ļautajos ūdeņos apgabalos, kas robe žojas ar šādu koordin ātu līni-
jām:
a) Azoru salas
Platums 36°00 ′N, garums 23°00 ′W
Platums 42°00 ′N, garums 23°00 ′W
(1) OV L 41, 13.2.2002., 1. lpp.L 281/92 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 25.10.2005. LV
Platums 42°00 ′N, garums 34°00 ′W
Platums 36°00 ′N, garums 34°00 ′W
Platums 36°00 ′N, garums 23°00 ′W
b) Kan āriju salas un Madeira
Platums 27°00 ′N, garums 19°00 ′W
Platums 26°00 ′N, garums 15°00 ′W
Platums 29°00 ′N, garums 13°00 ′W
Platums 36°00 ′N, garums 13°00 ′W
Platums 36°00 ′N, garums 19°00 ′W
Platums 27°00 ′N, garums 19°00 ′W
ED A ĻA
VIDUSJ ŪRA
17. Tehniskie saglab āšanas pas ākumi Vidusj ūrā
Zvejniec ības, kas pa šlaik darbojas saska ņāar iz ņēmumiem, kuri paredz ēti Regulas (EK) Nr. 1626/94 3. panta
1. punkt āun 1.a punkt āun 6. panta 1. punkt āun 1.a punkt ā, var īslaicīgi turpin āt savu darb ību 2005. gad ā.
FD A ĻA
KLUS OKE NA AUSTRUMI
18. Riņķa vadi Klus āokeāna austrumos (Amerikas tropisko tunzivju komisijas ( IATTC )pārvald ības rajons)
Dzeltenspuru tunzivs, lielacu tunzivs, sv ītrain ās tunzivs zvejo šanu ar ri ņķa vadiem aizliedz vai nu no 2005.
gada 1. augusta l īdz 11. septembrim, vai ar īno 2005. gada 20. novembra l īdz 31. decembrim apgabalos, ko
nosaka šādas robe žas:
— Ameriku Klus āokeāna krasta l īnijas,
— garums 150° W,
— platums 40° N,
— platums 40° S.
Attiec īgās dal ībvalstis zi ņo Komisijai par izv ēlētajiem sl ēgšanas laikposmiem l īdz 2005. gada 1. j ūlijam. Visiem
attiec īgo dal ībvalstu ri ņķa vadu zvejas ku ģiem izv ēlētajālaikposm ājāpārtrauc ri ņķa vadu zveja noteiktaj āapga-
balā.25.10.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 281/93 LV
No dienas, kad st ājas sp ēkāš īregula, seineri, kas zvejo tunzivis Amerikas tropisko tunzivju komisijas p ārvald ības
rajon ā, atst āju zk u ģau nv ēlāk izkrauj visas nozvejot ās lielacu, sv ītrain ās un dzeltenspuru tunzivis, iz ņemot zivis,
kas uzskat āmas par neatbilst īgām lieto šanai cilv ēku uztur ācitu iemeslu, nevis izm ēra dēļ. Vien īgais iz ņēmums ir
pēdējais izmetiens zvejas braucien ā, kad vairs nepietiek vietas, lai novietotu visas tunzivis, kas nozvejotas šajā
iemetien ā.
Cik vien iesp ējams ri ņķa vadu zvejas ku ģi uzreiz neskartus atlai ž: visus j ūras bru ņurupu čus, haizivis, zobenzivj-
veidīgās zivis, rajas, dorado un citas sugas, kas nav ieguves m ērķis. Zvejniekus mudina att īstīt un izmantot teh-
niku un apr īkojumu, lai nodro šinātuātru un dro šušādu dz īvnieku atlai šanu.
Uz ielenktiem un sap ītiem j ūras bru ņurupu čiem attiecina šādus specifiskus pas ākumus:
a) ja j ūras bru ņurupucis ir iek ļuvis zvejas r īkā, veic visus pamatotos pas ākumus, lai atbr īvotu bru ņurupuci,
pirms tas sapinas zvejas r īkā, tostarp, ja nepiecie šams, ātrlaivas izmanto šanu;
b) ja bru ņurupucis sapinas zvejas r īkā, zvejas r īka ievilc ējierīce būtu jāaptur, tikl īdz bru ņurupucis ir par ādījies
virsūdens, un to nedr īkstētu ats ākt, kam ēr zvejas r īks nav at šķetināts un bru ņurupucis atlaists;
c) ja bru ņurupucis ir uzcelts uz ku ģa, pirms bru ņurupu ča atgrie šanas atpaka ļūdenībūtu jāveic visas atbilst īgās
metodes, lai veicin ātu bru ņurupu ča atg ūšanos;
d) ku ģiem tunzivju zvejai aizliedz izmest s āls maisus vai jebkurus citus plastmasas atkritumus j ūrā;
e) veicina j ūras bru ņurupu ču, kas sapinu šies Zivju uzkr āšanas ier īcēs (ZUI) un citos zvejas r īkos, atlai šanu, kur
tas praktiski iesp ējams;
f) veicina ar īto Zivju uzkr āšanas ier īču (ZUI) atjauno šanu, kas netiek izmantotas zvejniec ībā.
GD A ĻA
ATLANTIJAS OKE NA AUSTRUMI UN VIDUSJ ŪRA
19. Minim ālie zilo tunzivju izm ēri Atlantijas oke āna austrumos un Vidusj ūrā
Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 973/2001 6. panta un IV pielikuma, minim ālie zilo tunzivju izm ēri Vidusj ūrāir
10 kg vai 80 cm.
Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 973/2001 7. panta 1. punkta, nenosaka pielaides robe žu tunziv īm, kas zvejotas
Atlantijas oke āna austrumos un Vidusj ūrā.
20. Minim ālie lielacu tunzivju izm ēri
Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 973/2001 6. panta un IV pielikuma, ir atcelti minim ālie lielacu tunzivju izm ēri.
21. Ierobe žojumi konkr ētu ku ģu un zvejas r īku veidu izmanto šanai
1. Lai aizsarg ātu lielacu tunzivju kr ājumus, jo īpaši zivju mazu ļus, laikposm āun apgabal ā, kas noteikti a) un b)
punkt ā, ir aizliegta zveja ar seineriem un ēsmas ku ģiem.
a) Apgabals ir šāds:
Dienvidu robe ža: 0° Dienvidu garuma paral ēle
Zieme ļu robe ža: 5° Zieme ļu garuma paral ēle
Rietumu robe ža: 20° Rietumu garuma meridi āns
Austrumu robe ža: 10° Rietumu garuma meridi āns;
b) laikposms, kur āir sp ēkāierobe žojumi, ir no katra gada 1. novembra l īdz 30. novembrim.L 281/94 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 25.10.2005. LV
2. Atk āpjoties no Regulas (EK) Nr 973/2001 3. panta, Kopienas zvejas ku ģiem at ļauts zvejot, neiev ērojot iero-
bežojumus konkr ētu ku ģu un zvejas r īku veidu izmanto šanai apgabal ā, kas noteikts 3. panta 2. punkt āun
laikposm ā, kas noteikts 3. panta 1. punkt ā.
22. Pasākumi saist ībāar sporta un rekre ācijas zvejo šanas darb ībām Vidusj ūrā
1. Katra dal ībvalsts veic vajadz īgos pas ākumus, lai aizliegtu sporta un rekre ācijas zvejo šanas darb ībās izmantot
velkamos t īklus, aptvero šos tīklus, ri ņķvadus, bagarus, žaunu t īklus, r āmju t īklus un āķu jedas, lai Vidusj ūrā
zvejotu tunzivju un t āmlīdzīgas sugas, it īpaši zilās tunzivis.
2. Katra dal ībvalsts nodro šina, lai tunzivju un t āmlīdzīgu sugu nozvejas, kas izkrautas Vidusj ūrāsporta un
amatierzvejniec ības rezult ātā, nenon āk tirg ū.
23. Paraugu ņemšanas pl āns zilaj ām tunziv īm
Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr 973/2001 5.a panta, katra dal ībvalsts izstr ādāparaugu ņemšanas programmu, lai
noteiktu nozvejoto noteikta izm ēra zilo tunzivju skaitu; jo īpaši, tam ir nepiecie šams, lai izm ēru parauga
ņemšana b ūros tiktu veikta vien āparaug ā(= 100 eksempl āri) uz 100 tonn ām zivju dz īvsvara. Zivju paraugu
ņems zvejas (1) laik āaudz ētavā, saska ņāarICCAT metodolo ģiju II uzdevuma zi ņošanai. Paraugu ņemšana b ūtu
jāveic katras zvejas laik ā, attiecinot to uz visiem b ūriem. Dati par paraugu ņemšanu, kas veikts iepriek šējāgadā,
jāiesniedz ICCAT līdz 31. j ūlijam.
24. Pagaidu pas ākumi, lai aizsarg ātu neaizsarg ātas dzi ļūdens dz īvotnes
Aizliedz veikt grunts tral ēšanu un zvejot ar statiskiem zvejas r īkiem, tostarp ar grunts žaunu t īkliem un āķu
jedām, apgabalos, ko ierobe žolīnijas, kuras sec īgi savieno šādus punktus, kurus m ēra saska ņāar WGS84 koordi-
nātu sist ēmu:
Hekates zem ūdens klintis:
— 52°21.2866 ′N, 31°09.2688 ′W
— 52°20.8167 ′N, 30°51.5258 ′W
— 52°12.0777 ′N, 30°54.3824 ′W
— 52°12.4144 ′N, 31°14.8168 ′W
— 52°21.2866 ′N, 31°09.2688 ′W
Faradeja zem ūdens klintis:
— 50°01.7968 ′N, 29°37.8077 ′W
— 49°59.1490 ′N, 29°29.4580 ′W
— 49°52.6429 ′N, 29°30.2820 ′W
— 49°44.3831 ′N, 29°02.8711 ′W
— 49°44.4186 ′N, 28°52.4340 ′W
— 49°36.4557 ′N, 28°39.4703 ′W
— 49°29.9701 ′N, 28°45.0183 ′W
— 49°49.4197 ′N, 29°42.0923 ′W
— 50°01.7968 ′N, 29°37.8077 ′W
(1) Ziv īm, kas audz ētas ilg āk nek āgadu, b ūtu jāievie šcitas paraugu ņemšanas papildu metodes.25.10.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 281/95 LV
Reikjanes zem ūdens klints da ļa:
— 55°04.5327 ′N, 36°49.0135 ′W
— 55°05.4804 ′N, 35°58.9784 ′W
— 54°58.9914 ′N, 34°41.3634 ′W
— 54°41.1841 ′N, 34°00.0514 ′W
— 54°00.0 ′N, 34°00.0 ′W
— 53°54.6406 ′N, 34°49.9842 ′W
— 53°58.9668 ′N, 36°39.1260 ′W
— 55°04.5327 ′N, 36°49.0135 ′W
Altairas zem ūdens klintis:
— 44°50.4953 ′N, 34°26.9128 ′W
— 44°47.2611 ′N, 33°48.5158 ′W
— 44°31.2006 ′N, 33°50.1636 ′W
— 44°38.0481 ′N, 34°11.9715 ′W
— 44°38.9470 ′N, 34°27.6819 ′W
— 44°50.4953 ′N, 34°26.9128 ′W
Antialtairas zem ūdens klintis:
— 43°43.1307 ′N, 22°44.1174 ′W
— 43°39.5557 ′N, 22°19.2335 ′W
— 43°31.2802 ′N, 22°08.7964 ′W
— 43°27.7335 ′N, 22°14.6192 ′W
— 43°30.9616 ′N, 22°32.0325 ′W
— 43°40.6286 ′N, 22°47.0288 ′W
— 43°43.1307 ′N, 22°44.1174 ′W
HD A ĻA
GRUNTS SUGAS
Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 2347/2002, 2005. gad āpiem ērojami šādi noteikumi.
Dalībvalstis nodro šina, ka ku ģiem, kas ku ģo ar to karogu, ir re ģistrēti to teritorij ā, un veic zvejo šanas aktivit ātes, kuru
rezult ātātiek nozvejots un uz ku ģa glab āts vair āk nek ā10 tonnas katr ākalend ārajāgadādziļūdens zivju sugu un Grenlan-
des paltusu, ir dzi ļūdens zvejas at ļauja. Tom ēr aizliedz nozvejot un glab ātu zk u ģa, pārkraut vai izkraut dzi ļūdens zivju un
Grenlandes paltusu apjomu, kas p ārsniedz 100 kg katr ābraucien ā, ja vien attiec īgajam ku ģim nav dzi ļūdens zvejas at ļauja.L 281/96 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 25.10.2005. LV
III pielikuma 1. papildin ājums
mja aug šējāsd aļas“BACOMA ”tipa loga specifik ācijas.
Specifik ācija logam ar kvadr ātveida 110 mm linuma ac īm, kuru izm ēru nosaka k āto iek šējo diametru, ja logu izmanto
āmjos ar 105 mm vai liel āku linuma acs izm ēru tra ļos, d āņu vados vai citos velkamos vados.
Logs ir k ātaisnst ūrveida linuma gabals āmī. Ir tikai viens logs, to nek ādāveidānedr īkst aizkl āt ar iek šēju vai ārēju pievie-
nojumu.
mja izm ērs, pagarin ājuma da ļa un tra ļa paka ļējais gals.
mi veido no div ām vien āda lieluma linuma pl āksnēm, kuras ab ās mal ās savienotas ar šuvēm.
Aizliedz tur ētu zk u ģatīkla linumu, kura apk ārtmēram jebkur āāmja viet ā,i zņemot savienojumus vai šuves, ir vair āk par
100 rombveida linuma ac īm.
Jebkur āapkārtmēra vai pagarin ājuma da ļas viet ārombveida linuma acu skaits, iz ņemot savienojuma šuves, nevar b ūt
mazāks vai liel āks par maksim ālo linuma acu skaitu, k āds ir āmja apk ārtmērāprecīzi tāpriek šgala saacojuma viet āun tra ļa
konusveida da ļas paka ļējāgalā,i zņemot linuma acu skaitu savienojuma šuvēs( 1 .z īm.).
Loga izvietojums
Logu ievieto āmja aug šējālinuma pl āksnē. Logs beidzas ne t ālāk par 4 linuma ac īmn o āmja savelkam ās stropes, ietverot
ar roku pieacoto pusacs rindu, caur kuru tiek izlaista savelkam āstrope (2. z īm.).
Loga izm ērs
Loga platums, ko nosaka p ēc linuma acu rindu skaita, ir vien āds ar atv ērto rombveida acu skaitam aug šējālinuma pl āksnē,
kas ir dal īts uz divi. Ja nepiecie šams, var at ļaut saglab āt ne vair ākkā20 % rombveida linuma acu skaitu āmja aug šējā
linuma pl āksnē, kuru vien ādi sadala gar ab ām loga mal ām (3. z īm.).
Loga garums ir vismaz 3,5 metri.
Loga linums
Linuma acis ir ar vismaz 110 milimetru iek šējo acs atv ērumu. Linuma acis ir kvadr ātveida, tas ir, visas četras loga linuma
malas krusto visas linuma acu rindas. Linums ir nostiprin āts tā, ka linuma acu rindas ir paral ēli un perpendikul āriāmja
garumam. Linums ir izgatavots no viena vijuma bezmezglu auklas, vai tas ir linums ar l īdzvērtīgām praks ēpierad ītām
selekt īvāmīpašībām. Vienas auklas diametrs ir vismaz 4,9 milimetri.
Cita specifik ācija
Uzst ādīšanas specifik ācijas ir noteiktas 4.a, 4.b un 4.c z īmējumā. Pace ļamās stopes garums ir ne maz āks par 4 m.25.10.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 281/97 LV
1. zīmējums
Traļarīki var tikt iedal īti trij ās atsevi šķās ieda ļās saska ņāar formu un funkciju.
Traļa korpuss vienm ēr ir konusveid īga da ļa, parasti 10 –40 m gara. Pagarin ājums ir cilindriska da ļa, kas parasti izgatavota
vai nu viena, vai diviem 49,5 linuma acu gariem linuma gabaliem, kuri dod pagarin ājumu par 6 –12 m. mis ar īir cilind-
riska da ļa, kas bie ži sast āv no divk ārša vijuma auklas, lai t ābūtu iztur īgāka pret nolieto šanos. mja garums bie žii r
49,5 linuma acis, tas ir, aptuveni 6 metri, lai gan uz maz ākiem ku ģiem past āva rīīsākiāmji (2 –4m). Da ļu aiz pace ļamās
stropes sauc par āmja izberamo da ļu.
2. zīmējums
Loga ievietojuma att ālums no galven ās stropes ir 4 linuma acis. Linuma aug šējāplāksnēir 3,5 rombveida linuma acis un
viena 0,5 linuma acu plata “pace ļamai stropei ”ar roku pieacota rinda.L 281/98 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 25.10.2005. LV
3. zīmējums
Linuma aug šējāplāksnēgar perpendikul āro linuma acu rindu, kas atrodas starp ab āmsānu savienojuma šuvēm, var sagla-
bāt 20 % rombveida linuma acu. Piem ēram (3. z īm.), ja aug šējāplāksne ir 30 atv ērtu acu plata, tad 20 % no t ābūtu 6 acis.
Tad t ās pa trim linuma ac īm sadala gar loga ab ām pus ēm. Rezult ātāloga pane ļa platums k ļūst par 12 linuma acu rind ām
(30 –6 = 24 rombveida acis, kas dal īts ar divi un ir 12 linuma acu rindas).25.10.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 281/99 LV
4.a z īmējums
Linuma apak šējāplāksne
Parādīta tādas linuma apak šējāsp lāksnes konstrukcija, kuras platums ir 49,5 rombveida linuma acisL 281/100 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 25.10.2005. LV
4.b z īmējums
Linuma aug šējāplāksne
(bez rombveida ac īm starp s ānu savienojuma šuvēm un kvadr ātveida linuma acu pl āksni)
Linuma aug šējāsp lāksnes konstrukcija, loga pl āksnes izm ērs un poz īcija, ja izejas loga pl āksne atrodas no vienas s ānu
savienojuma šuves l īdz otrai25.10.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 281/101 LV
4.c z īmējums
Linuma aug šējāplāksne
(bez rombveida ac īm starp s ānu savienojuma šuvēm un kvadr ātveida linuma acu pl āksni)
Linuma aug šējāsp lāksnes konstrukcija, ja tiek saglab ātas 20 % no rombveida ac īm aug šējāplāksnēun t ās ir vienl īdzīgi
sadal ītas ab ās loga pus ēsL 281/102 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 25.10.2005. LV
III pielikuma 2. papildin ājums
Īpaši nosac ījumi mencu zvejai Baltijas j ūrā
1. Baltijas j ūrāzvejotas mencas dr īkst izkraut tikai ku ģi, kam ir īpaša zvejas at ļauja.
2. Kompetent ās iest ādes dal ībvalst ī, kur ānotiks izkrau šana, par kuru nepiecie šama iepriek šēja pazi ņošana, var piepras īt,
lai uz ku ģa eso šās nozvejas izkrau šana nes ākas, pirms to at ļaujšīs iest ādes.
3. Zvejas ku ģa kapteinis vai t āpārstāvis, kam dal ībvalsts ir izsniegusi īpašua tļauju mencu zvejai Baltijas j ūrā, izpilda
šādus nosac ījumus:
i) l īdzi uz zvejas ku ģai rīpašāsa tļaujas mencu zvejai Baltijas j ūrākopija;
ii) pirms izie šanas vai ien ākšanas no Baltijas j ūras apgabala pazi ņok u ģa karoga dal ībvalsts iest ādēm iebrauk šanas
vai izbrauk šanas datumu, laiku un vietu, un nes āk jaunu zvejas braucienu, pirms nav izkrautas visas nozvejas;
iii) neveic jebkuru zivju p ārkrau šanu j ūrā;
iv) ne šķērso mencu zvejai sl ēgtus apgabalus, iz ņemot, ja zvejas r īki rūpīgi sasieti un nostiprin āti;
v) ja uz kl āja atrodas vair āk nek ā300 kg mencu, inform ēattiec īgās iest ādes vismaz 2 stundas pirms ieie šanas dal īb-
valsts ost āvai izkrau šanas viet āpar ostas vai izkrau šanas vietas nosaukumu, pl ānoto iera šanās laiku ost āvai
izkrau šanas viet āun mencu dz īvsvara apjomu kilogramos;
vi) veikt mencu izkrau šanu tikai noteiktaj ās ost ās, ja uz ku ģa ir vair āk par 750 kg mencu dz īvsvara;
vii) neatkar īgi no Regulas (EEK) Nr. 2847/93 8. panta iesniedz attiec īgo zvejas žurnāla lapu(-as) valsts iest ādēm pirms
uz ku ģa patur ēto nozveju izkrau šanas darbiem.25.10.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 281/103 LV
III pielikuma 3. papildin ājums
Velkamie zvejas r īki: Skageraks un Kategats
Linuma acu izm ēra diapazoni, zvejas m ērķa sugas un pras ītie nozveju procentu ālie apjomi, kas piem ērojami, ja
izmanto vienu linuma acu izm ēra diapazonu
SugasLinuma acu izm ēra diapazons (milimetros)
<1 6 1 6 —31 32 —69 35 —69 70 —89 (5)≥90
Zvejas m ērķa sugu minim ālais procentu ālais apjoms
50 % (6)5 0 % (6)2 0 % (6)5 0 % (6)2 0 % (6)2 0 % (7)3 0 % (8) nav
Tūbīšu(Ammodytidae )(3) xxxxxx x x
Tūbīšu dzimta ( Ammodytidae )(4) x xxx x x
Esmarka menca ( Trisopterus esmarkii ) x xxx x x
Putasu ( Micromesistius poutassou ) x xxx x x
Jūras drakons ( Trachinus draco )(1) x xxx x x
Moluski (iz ņemot Sepia )(1) x xxx x x
Vējzivs ( Belone belone )(1) x xxx x x
Pelēkais j ūrasgailis ( Eutrigla gurnardus )(1) x xxx x x
Argent īnas ( Argentina spp.) x x x x x
Brētliņa(Sprattus sprattus ) x xxx x x
Zutis ( Anguilla, anguilla ) xxxx x x
Parast ās garneles, Baltijas garneles ( Crangon
spp., Palaemon adspersus )(2)xxxx x x
Makreles ( Scomber spp.) x x x
Stavridas ( Trachurus spp.) x x x
Siļķe(Clupea harengus )x x x
Zieme ļu garnele ( Pandalus borealis )x x x
Parast ās garneles, Baltijas garneles ( Crangon
spp., Palaemon adspersus )(1)xx x
Merlangs ( Merlangius merlangus )x x
Norv ēģijas om ārs (Nephrops norvegicus )x x
Visi citi j ūras organismi x
(1) Tikai 4 j ūdžu garum āno krasta l īnijas.
(2) rpus 4 j ūdžu att āluma no krasta l īnijas.
(3) No 1. marta l īdz 31. oktobrim Skageraka apgabal āun no 1.marta l īdz 31. j ūlijam Kategat ā.
(4) No 1. novembra l īdz febru āra pēdējai dienai Skagerak āun no 1. augusta l īdz febru āra pēdējai dienai Kategat ā.
(5) Ja tiek izmantots šis linuma acs izm ēra dipazons, āmis un pagarin ājuma da ļa ir veidota no kvadr ātveida acu linuma ar šķirotājrestēm.
(6) Nozveja, kas patur ēta uz ku ģa, sast āv ne vair ākkāno 10 % jebkura mencu, pik šu, heku, mazmutes plekstes, sarkan ās plekstes, maz-
mutes plekstes, j ūrasm ēles, akme ņplekstes, gludo rombu, plekstes, Atlantijas makreles, smil šplekstes, merlangu, limandas, saidas, Nor-
vēģijas om āru un om āru mais ījuma.
(7) Nozveja, kas patur ēta uz ku ģa, sast āv ne vair ākkāno 50 % jebkura mencu, pik šu, heku, plekstes, sarkan ās plekstes, mazmutes plek-
stes, j ūrasm ēles, akme ņplekstes, gludo rombu, plekstes, si ļķu, Atlantijas makreles, smil šplekstes, merlangu, limandas, saidas, Norv ēģijas
omāru un om āru mais ījuma.
(8) Nozveja, kas patur ēta uz ku ģa, sast āv ne vair ākkāno 60 % jebkura mencu, pik šu, heku, plekstes, sarkan ās plekstes, mazmutes plek-
stes, j ūrasm ēles, akme ņplekstes, gludo rombu, plekstes, smil šplekstes, merlangu, limandas, saidas, un om āru mais ījuma.L 281/104 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 25.10.2005. LV
III pielikuma 4. papildin ājums
Garne ļu tra ļaķēdes posms: NAFO apgabals
Savienojuma ķēdes ir ķēdes, virves vai to abu kombin ācija, kas pievieno grunttropi pie zvejas virves vai apak šējās iesējuma
virves da žādos interv ālos. Terminus “zvejas virve ”un“apak šējāiesējuma virve ”var savstarp ēji aizst āt. Da žos ku ģos izmanto
tikai vienu no t ām; citos lieto abas, k ātas par ādīts skic ē.Ķēdes posma garumu m ēra no ķēdes centra vai troses, kas iet
cauri grunttropei (grunttropes centram), l īdz zvejas virves tuv ākajai malai.
Pievienot āskice par āda, k āmērītķēdes posma garumu.
25.10.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 281/105 LV
IVa PIELIKUMS
ZVEJAS PIEP ŪLE ZVEJAS KU ĢIEM KONKR ĒTU KR JUMU ATJAUNO ŠANAS KONTEKST
Vispārīgi noteikumi
1. Šajāpielikum ānorādītos nosac ījumus attiecina uz Kopienas zvejas ku ģiem, kuru liel ākais garums ir vien āds vai liel āks
par 10 metriem.
2. Šis pielikums attiecas uz šādiem ģeogr āfiskiem apgabaliem:
Kategats ( ICES rajona IIIa dienvidi),
Skageraks un Zieme ļjūra (ICES rajonu IVc, b, c, IIIa zieme ļi un IIa (EK),
Skotijas rietumi ( ICES rajons VIa),
Laman ša austrumu da ļa(ICES rajons VIId),
Īrijas j ūra (ICES rajons VIIa).
Uz ku ģiem, par kuriem Komisijai ir zi ņots k āpar t ādiem, kas apr īkoti ar ku ģu uzraudz ības sist ēmām saska ņāar Regu-
las (EK) Nr. 2244/2003 5. un 6. pantu, attiecas šāda Skotijas rietumu defin īcijai:
ICES rajons VIa, iz ņemot da ļu, kas atrodas uz rietumiem no l īnijas, kas rodas, sec īgi savienojot ar taisn āmlīnijām
šādasģeogr āfiskas koordin ātas:
60°00 ′N, 04°00 ′W
59°45 ′N, 05°00 ′W
59°30 ′N, 06°00 ′W
59°00 ′N, 07°00 ′W
58°30 ′N, 08°00 ′W
58°00 ′N, 08°00 ′W
58°00 ′N, 08°30 ′W
56°00 ′N, 08°30 ′W
56°00 ′N, 09°00 ′W
55°00 ′N, 09°00 ′W
55°00 ′N, 10°00 ′W
54°30 ′N, 10°00 ′W.
3. Šajāpielikum ādiena, kas pavad īta apgabal āun prom no ostas, ir:
a) 24 stundu laikposms starp kalend ārās dienas 00:00 l īdz tāsp ašas kalend ārās dienas 24:00 vai jebkura šāda laik-
posma da ļa, kuras laik āzvejas ku ģis atrodas 2. pant ānoteiktaj āapgabal āun ir prom no ostas, vaiL 281/106 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 25.10.2005. LV
b) jebkur šnepārtraukts 24 stundu laikposms, kas re ģistrēts EK zvejas žurnālāun kur ākuģis atrodas k ādāno
2. punkt ānoteiktajiem apgabaliem un ir prom no ostas, vai jebkura šāda laikposma da ļa.
Dalībvalsts, kas v ēlas izmantot dienas, kura pavad īta apgabal āun prom no ostas, defin īciju, kas noteikta b) apak-
špunkt ā, inform ēKomisiju l īdz 2005. gada 1. febru ārim par zvejas ku ģu uzraudz ības aktivit āšulīdzek ļiem, lai
nodro šinātu to nosac ījumu iev ērošanu, kas noteikti b) apak špunkt ā.
4. Šajāpielikum ānoteiktas šāda zvejas r īku grupas:
a) grunts tra ļi, riņķvadi vai tiem l īdzīgi velkami zvejas r īki, kuru linuma acu izm ērs ir 100 mm vai liel āks, iz ņemot
rāmja tra ļus visos apgabalos, iz ņemot Kategatu un Skageraku, kur linuma acs izm ērs ir 90 mm vai liel āks;
b) r āmja tra ļi, kuru linuma acu izm ērs ir 80 mm vai liel āks;
c) statiski grunts t īkli, ietverot žaunu t īklus, r āmju t īklus un iepino šos tīklus;
d) grunts āķu jedas;
e) grunts tra ļi, riņķvadi vai tiem l īdzīgi velkamie zvejas r īki, kuru linuma acu izm ērs ir no 70 l īdz 99 mm, iz ņemot
rāmja tra ļus, kuru linuma acu izm ērs ir no 80 l īdz 99 mm visos apgabalos, iz ņemot Kategatu un Skageraku, kur
linuma acs izm ērs ir no 70 l īdz 89 mm;
f) grunts tra ļi, riņķvadi vai tiem l īdzīgi velkamie zvejas r īki, kuru linuma acu izm ērs ir no 16 l īdz 31 mm, iz ņemot
rāmja tra ļus.
Zvejas piep ūle
5. Katrai dal ībvalstij j ānodro šina, ka ku ģi, kad uz to kl āja ir zvejas r īki, kas min ēti 4. punkt ā, kas ku ģoa rt ās karogu un
ir re ģistrēti Kopien ā,d rīkst atrasties noteikt āapgabal āun b ūt prom no ostas ne vair ākkāpar to dienu skaitu, kas
noteikts 6. punkt ā.
6. a) Maksim ālais dienu skaits jebkur ākalend ārajāmēnesī, kur āzvejas ku ģis dr īkst atrasties apgabal āun b ūt prom no
ostas, uz kl āja pārvad ājot jebkuru no zvejas r īkiem, kas min ēti 4. punkt ā, par ādīts I tabul ā.
Dienu, kas pavad īta prom no ostas šāpielikuma 2. punkt āminētajāapgabal ā,a rīpieskaita kop ējam dienu skai-
tam, kas ar vien ādām zvejas r īku kategorij ām str ādājošam ku ģim at ļauts IVc pielikuma 2. punkt āminētajāapga-
balā.
Ja zvejas ku ģis izbraucien ā šķē rso robe žu starp diviem apgabaliem, dienu pieskaita tam apgabalam, kur āpavad īta
tās dienas liel ākādaļa.
I tabula—Maksim ālais dienu skaits apgabal āun prom no ostas p ēc zvejas r īkiem
2. punkt ānoteiktais apgabals:Punkt āminēto zvejas r īku klasifik ācija:
4a 4b 4c 4d 4e 4f
Kategats, Zieme ļjūra un
Skageraks, Laman ša austrumu
daļa, apgabals uz rietumiem
no Skotijas un Īrijas j ūr a 9 1 31 31 62 11 9
Tom ēr maksim ālajam dienu skaitam jebkur ākalend ārajāmēnesī,k ok u ģis ar 4.a punkt āminētajiem zvejas r īkiem
uz ku ģa var pavad īt jebkur āno min ētajām teritorij ām un prom no ostas, ir:
i. apgabal āuz rietumiem no Skotijas: 8;
ii. Īrijas j ūrā:1 0 ;
b) dal ībvalsts var apkopot apgabal āun prom no ostas pavad āmās dienas I tabulas p ārvald ības laikposm ālīdz 11
kalend ārajiem m ēnešiem;25.10.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 281/107 LV
c) Komisija var pie šķirt dal ībvalst īm papildu dienu skaitu, kuras zvejas ku ģis dr īkst atrasties apgabal āun prom no
ostas, turot uz ku ģa zvejas r īkus, kas min ēti 4. punkt ā, pamatojoties uz past āvīgu zvejas aktivit āšupārtrauk šanu,
kas notikusi kop š2002. gada 1. janv āra saska ņāar 7. pantu Padomes Regul ā(EK) Nr. 2792/1999 (1999. gada
17. decembris), kas nosaka s īki izstr ādātus Kopienas noteikumus un k ārtību attiec ībāuz strukt ūrpalīdzību zvejnie-
cības nozar ē. Papildu dienu skaits, kas pie šķirts ku ģiem attiec īgajāzvejas r īku kategorij ā,būs tieši proporcion āls
2001. gada zvejas piep ūlei, ko m ēra to ku ģu kilovatdien ās, kurus iz ņem no zvejas un kuri izmantoja attiec īgos
zvejas r īkus, sal īdzinot ar zvejas piep ūles sal īdzino šo lielumu visiem ku ģiem, kas 2001. gad āizmantoja šos zvejas
rīkus. Jebkura dienas da ļa, kas radusies šajāaprēķinā, noapa ļojama l īdz tuv ākajai pilnai dienai.
Dalībvalstis, kas v ēlas izmantot šādus iedal ījumus, iesniedz Komisijai piepras ījumu kop āar zi ņojumiem, kas satur
inform āciju par past āvīgu min ēto zvejas aktivit āšupārtrauk šanu.
Pamatojoties uz šādu piepras ījumu, Komisija var main īt a) apak špunkt ānoteikto dienu skaitu šai dal ībvalstij,
saska ņāar proced ūru, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. pant ā.
Papildu dienu skaits, ko Komisija pie šķīrusi dal ībvalstij 2004. gad āsaska ņāar Regulas (EK) Nr. 2287/2003 V pie-
likuma 6.c punktu, tiek pie šķirts ar ī2005. gad ā;
d) iz ņēmumi dienu skaitam, kas pavad āmas apgabal āun prom no ostas, kas parad īts I tabul ā, var tikt pie šķirti dal īb-
valsts zvejas ku ģiem saska ņāar II tabul āparādītajiem nosac ījumiem.
Dalībvalstis, kas v ēlas pieteikties šādam liel ākam dienu skaitam, nos ūta Komisijai inform āciju par zvejas ku ģiem,
kas no t ābūs ieguv ēji, un inform āciju par to zvejas darb ību ierakstiem vismaz divas ned ēļas pirms tam, kad pare-
dzēts pie šķirt liel āku dienu skaitu.
II tabula—Izņēmumi I tabulas dienu skaitam, kas pavad āms apgabal āun promno ostas, un saist ītie nosac ījumi
Apgabals4. punkt ānoteiktie
zvejas r īkikuģa zvejas darb ību ieraksti
2002. gad ā(*)Dienas
2. punkt āminētais
apgabals4(a), 4(e) Maz āk par 5 % no
katras sugas- mencas,
jūrasm ēles un plekstesnav dienu
ierobe žojuma (**)
2. punkt āminētais
apgabals4(a), 4(b) Maz āk par 5 % mencu 100 l īdz < 120 mm l īdz
13≥120 mm l īdz 14
Kategats un Zieme ļjūra 4(c) r īki ar linuma acs
izmēru, kas vien āds vai
lielāks par 220 mm;Mazāk par 5 % mencu
un vair āk par 5 %
akme ņplekstes un
zaķzivs nozvejuLīdz 15 dien ām
Kategats, Zieme ļjūra
un Skageraks4(a) 120 mm
kvadr ātveida linuma
acu logs (***)n/a 12 dienas
Laman ša austrumu da ļa 4(c) šķēršļutīkli ar ar
linuma acs izm ēru, kas
vienāds vai maz āks par
110 mm;Kuģi, kas prom no ostas
atrodas ne vair ākkā24
stundas19 dienas
(*) P ārbaudot p ēc EK zvejas žurnāla—vidējais gada izkr āvums dz īvsvar ā.
(**) Zvejas ku ģis var atrasties apgabal āattiec īgāmēneša vair ākās dien ās.
(***) Ku ģi, uz kuriem attiecas šis izņēmums, atbilst šāpielikuma 1. papildin ājuma nosac ījumiem.
Ja ku ģim ir pie šķirts liel āks dienu iedal ījums sakar āar to, ka tam bija procentu āli mazs zvejas darb ību ieraksts
par noteiktu sugu nozveju, šis ku ģis nevienu br īdi nedr īkst patur ēt liel ākušo sugu procentu ālo daudzumu, nek ā
norādīts II tabul ā,kāarīnedr īkst j ūrāpārkraut jebkuras zivis uz citu ku ģi. Ja k āds no šiem nosac ījumiem netiek
ievērots, ku ģim uzreiz at ņem ties ības uz papildu dien ām;
e) pamatojoties uz dal ībvalsts l ūgumu, Komisija var dal ībvalstij pie šķirt vienu papildu dienu, ko ku ģis var pavad īt
apgabal āun prom no ostas, uz ku ģapārvad ājot 4. punkta a) apak špunkt āminētos zvejas r īkus, kuriem linuma
acs izm ērs ir liel āks par 120 mm, ar nosac ījumu, ka attiec īgādalībvalsts ir izstr ādājusi autom ātiskas zvejo šanas
licences anul ēšanas sist ēmu attiec ībāuz p ārkāpumiem. P ārvald ības laikposm ākuģis,īstenojot šos noteikumus,
vispār nedr īkst uz ku ģapārvad āt zvejas r īkus, kuru linuma acs izm ērs ir 120 mm vai maz āks;L 281/108 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 25.10.2005. LV
f) ņemot v ērāzvejas lieguma apgabalu Īrijas j ūrā, lai pasarg ātu nārstojo šas zivis un samazin ātu mencu mirst ību zve-
jas d ēļ, vienu papildu dienu pie šķirs tiem ku ģiem zvejas r īku grup ējumā4(a) un 4(b), kas vair āk nek āpusi pie-
šķirto dienu min ētajāpārvald ības laikposm āpavada, zvejojot Īrijas j ūrā.
7. Pirms katra p ārvald ības laikposma pirm ās dienas kapteinis vai vi ņapārstāvis inform ēkaroga dal ībvalsts iest ādes, k ādu
zvejas r īku vai r īkus vi ņšir paredz ējis izmantot n ākamaj āpārvald ības laikposm ā. Kam ēr nav iesniegts šāds pazi ņo-
jums, ku ģim nav ties ību zvejot 2. punkt ānoteiktajos apgabalos, izmantojot k ādu no 4. punkt āminētajiem r īkiem.
Ja ku ģa kapteinis vai vi ņapārstāvis pazi ņo par divu 4. punkt ānoteikto zvejas r īku grupu izmanto šanu, n ākamaj āpār-
valdības laikposm āpieejamais kop ējais dienu skaits nedr īkst b ūt liel āks par pusi no dienu summas, kur āsk uģim ir tie-
sības izmantot katru no zvejas r īkiem, noapa ļots līdz tuv ākajai pilnajai dienai. Nav at ļauts izmantot k ādu no attiec īga-
jiem zvejas r īkiem vair āk par to dienu skaitu, kas šim zvejas r īkam noteikts I tabul āvai kas noteikts 6. punkta a) apak-
špunkta tre šajādaļāattiec īgajam apgabalam.
Iespēja izmantot divus r īkus var b ūt pieejama tikai, ja ir iev ēroti šādi papildu uzraudz ības pas ākumi:
—viena izbrauciena laik āzvejas ku ģis var uz ku ģapārvad āt tikai vienu 4. punkt ānoteikto zvejas r īku;
—pirms katra izbrauciena ku ģa kapteinis vai vi ņapārstāvis iesniedz kompetent ām iest ādēm iepriek šēju pazi ņojumu
par zvejas r īka veidu, ko paredz ēts pārvad ātu zk u ģa, izņemot, ja zvejas r īka veids neat šķiras no t ā, par ko pazi-
ņots iepriek šējāizbraucien ā.
Kompetent ās iest ādes veic inspekcijas un uzraudz ības pas ākumus, lai p ārliecin ātos par abu iepriek šminēto pra-
sību iev ērošanu. Jebkuram zvejas ku ģim, par kuru atkl āts, ka tas neiev ērošīs pras ības, uzreiz anul ēatļauju izman-
tot divas zvejas r īku grupas.
Kuģi, kas v ēlas apvienot viena vai vair āku 4. pant āminēto zvejas r īku (reglament ēto rīku) izmanto šanu ar citiem
4. pant ānemin ētiem zvejas r īkiem (nereglament ētiem r īkiem), nedr īkst ierobe žot nereglament ēto rīku izmanto-
šanā.Šādiem ku ģiem ir iepriek šjāziņo par to, kad tiks izmantoti reglament ētie rīki. Ja šāds pazi ņojums nav ies-
niegts, uz ku ģa nedr īkst atrasties neviens 4. punkt āminētais zvejas r īks.Šādiem ku ģiem ir j ābūt pilnvarotiem un
aprīkotiem, lai veiktu alternat īvas zvejas aktivit ātes.
8. Ku ģis, kas atrodas k ādāno 2. punkt āminētajiem apgabaliem, p ārvad ājot k ādu no 4. punkt āminētajiem zvejas r īkiem,
nedr īkst vienlaikus p ārvad āt jebkuru citu no 4. punkt āminētajiem r īkiem.
9. a) Ku ģim, kas ir izmantojis tam pie šķirto dienu skaitu, kas pavad āmas apgabal āun prom no ostas, jebkur āš ā pār-
valdības laikposm ājāpaliek ost āvaiārpus k āda no 2. punkt āminētāapgabala, l īdz tiek sa ņemts visa atliku šāpār-
valdības laikposm ā,i zņemot, ja tas izmanto k ādu nereglament ētu rīku, k āaprakst īts 7. punkt ā;
b) jebkur ādotaj āpārvald ības laikposm ākuģis var veikt ar zveju nesaist ītas aktivit ātes, šo laiku neieskaitot tam
saska ņāar 6. punktu pie šķirto dienu skait ā, ar noteikumu, ka ku ģis vispirms inform ētākaroga dal ībvalsti par
savas r īcības ieceri, aktivit ātes raksturu un to, ka tas uz šo laiku atsak ās no savas licences. Šādi ku ģišajālaikā
netur nek ādus zvejas r īkus vai zivis.
10. a) Dal ībvalsts var at ļaut jebkuram no t ās zvejas ku ģiem p ārskait īt tam pie šķirtās dienas, kas pavad āmas apgabal āvai
prom no ostas, k ādam citam zvejas ku ģim tam pa šam p ārvald ības laikposmam un tam pa šam apgabalam ar
noteikumu, ka ku ģapārņemto dienu skaita un ku ģa dzin ēja jaudas reizin ājuma izn ākums (kilovatdienas), ir vie-
nāds vai maz āks par donora ku ģa nodoto dienu skaita un šākuģa dzin ēja jaudas kilovatos reizin ājuma izn ākumu.
Kuģu dzin ēja jauda kilovatos ir t āda, kas katram ku ģim ir ierakst īta Kopienas zvejas flotes re ģistrā;
b) kop ējais dienu skaits, kas pavad āms apgabal āvai prom no ostas, kas p ārskait īts saska ņāar a) apak špunktu, sarei-
zināts ar donora ku ģa dzin ēja jaudu kilovatos, nav liel āks par donora ku ģa zvejas darb ību ierakstu par vid ējo
dienu skaitu gad āšajāapgabal ā, kas apstiprin āts EK zvejas žurnālā2001., 2002. un 2003. gad ā, sareizin āts ar t ā
kuģa dzin ēja jaudu kilovatos. Ja donora ku ģis izmanto alternat īvu apgabala defin ējumu apgabalam uz rietumiem
no Skotijas, nevis 2. punkt āminēto, tāzvejas darb ības ierakstu apr ēķinam izmantos šo alternat īvo defin īciju;
c) dienu nodo šana, k āaprakst īts a) apak špunkt ā,i ra t ļauta tikai starp ku ģiem, kas darbojas vien āun taj āpašāzvejas
rīku grup āun apgabala kategorij ā, kas min ēta 6. punkta a) apak špunkt āvienāun taj āpašāpārvald ības laikposm ā.
Dalībvalsts var at ļaut dienu nodo šana gad ījumos, kad licenc ēts donora ku ģis ir uz laiku p ārtraucis aktivit ātes bez
valsts atbalsta;25.10.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 281/109 LV
d) nav at ļauta dienu nodo šana no ku ģiem, kas g ūst labumu no iedal ījuma, kur šminēts 6.punkta d) apak špunkt āun
7. punkt ā;
e) p ēc Komisijas piepras ījuma dal ībvalst īmjāiesniedz zi ņojumi par notiku šajām nodo šanām.
11. Ku ģim, kam nav zvejas darb ības ierakstu par zveju 2. punkt āminētajos apgabalos, at ļauj tos šķērsot tranz ītāar notei-
kumu, ka tas vispirms ir inform ējis par šādu nodomu attiec īgās iest ādes. Šim ku ģim, atrodoties 2. punkt āminētajos
apgabalos, jebkuriem uz ku ģapārvad ātajiem zvejas r īkiem j ābūt satītiem un nostiprin ātiem saska ņāar nosac ījumiem,
kas noteikti Regulas (EEK) Nr. 2847/93 20. panta 1. punkt ā.
12. Dal ībvalsts neat ļauj zveju, izmantojot 4. pant ānoteiktos zvejas r īkus, jebkur ā2. punkt ānoteiktaj āapgabal ānevienam
kuģim, kam nav šādas zvejas darb ības ieraksta 2001., 2002., 2003. vai 2004. gad āšajāapgabal ā,i zņemot, ja tas
nodro šina, ka attiec īgajāapgabal āno zvejas tiks izsl ēgta līdzvērtīga jauda, kas izteikta kilovatos.
Tom ērk uģim, kuram ir zvejas darb ības ieraksti par 4. punkt ānorādītāzvejas r īka izmanto šanu, var dot at ļauju izman-
tot citu 4. punkt ānorādīto zvejas r īku ar noteikumu, ka pie šķirto zvejas dienu skaits šim citam zvejas r īkam ir liel āks
vai vien āds ar pirmajam zvejas r īkam pie šķirto dienu skaitu.
13. Dal ībvalsts neatskaita no k āda ku ģa saska ņāaršo pielikumu pie šķirto dienu skaita nevienu dienu, kad ku ģis ir bijis
prom no ostas, ta ču nav zvejojis, jo tas ir pal īdzējis citam ku ģim av ārijas situ ācijā, vai, ja ku ģis ir bijis prom no ostas,
taču nav zvejojis, jo p ārvad ājis ievainotus ku ģa komandas biedrus neatliekamas pal īdzības snieg šanai. Dal ībvalsts viena
mēneša laik āiesniedz Komisijai jebkuru t ādu lēmumu attaisnojumu, kas pie ņemti uz šāpamata, kop āar kompetento
iestāžu saist ītiem av ārijas situ ācijas pier ādījumiem.
Ziņošanas pien ākumi
14. Dal ībvalstis, pamatojoties uz inform āciju, kas izmantota šajāpielikum ānoteikto prom no ostas un apgabal āpavad īto
zvejas dienu p ārvald ībai, Komisijai par katru kalend āro gadu viena m ēneša laik āpirms kalend ārāgada termi ņa beig ām
ziņo par to ku ģu piep ūli, kas lietoju šid ažāda veida zvejas r īkus apgabalos, uz kuriem attiecas šis pielikums, k ānorā-
dīts IV tabul ā.
15. 14. punkt āminētos datus dal ībvalstis pazi ņo Komisijai lielform āta tabulas veid ā, nos ūtot to uz attiec īgo pastkast ītes
adresi, kuru Komisija pazi ņo dal ībvalst īm.
IV tabula—Ziņošanas form āts
Valsts KFRrējā
marķēšanaZvejas
apgabalsPārvald ības
laikposma
ilgumsPaziņotais
zvejas r īka
veids/veidiDienas,
kurāsi r
atļauta
šīzvejas
rīka/rīku
lietošanaDienas,
kad lietots
1. zvejas
rīka veidsDienas,
kad lietots
2. zvejas
rīka veidsDienu
nodo šana
(1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) (9) (10)L 281/110 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 25.10.2005. LV
V tabula—Datu form āts
Zonas nosaukums Maks. z īmju/ciparu skaits Formul ējums un koment āri
(1) Valsts 3 Dal ībvalsts (alfa 3 ISO kods), kur ākuģis reģistrēts zvejai,
saska ņāar Regulu (EK) Nr. 2371/2002
Vienm ērz iņojošāvalsts.
(2) KFR 12 (Kopienas Flotes Re ģistrācijas Numurs).
Zvejas ku ģa vienreiz ējais identifik ācijas numurs.
Dalībvalsts (alfa 3 ISO kods), vadoties p ēc identifik ācijas
sērijām( 9z īmes). Ja s ērijām ir maz āk par 9 z īmēm, tad
kreisaj āpusējāpievieno papildu nulles.
(3) r ējāmarķēšana 14 Saska ņāar Komisijas Regulu (EEK) Nr. 1381/87
(4) Apgabals 1 Nor āda, vai ku ģis ir zvejojis šāpielikuma 2. punkt ā
minētajāapgabal ā.
(5) P ārvald ības laikposma
ilgums2 Nor āde no 1 –11 par katra p ārvald ības laikposma ilgumu,
kas pie šķirts attiec īgajam ku ģim. Var apkopot atsevi šķus
pārvald ības laikposmus, kuros vien ādas zvejas r īku
grupas vai zvejas r īku grupu kombin ācijas ir pieteiktas
saska ņāaršīpielikuma 7. punktu.
(6) Pazi ņotais zvejas r īka
veids/veidi2 Nor āde no 4(a) l īdz 4(f) par zvejas r īku veidiem, kas
pieteikti saska ņāaršīpielikuma 4. punktu.
(7) Dienas, kur āsi ra t ļauta
šāzvejas r īka/rīku
lietošana3 Dienu skaits, kur āsk uģis saska ņāaršo pielikumu ir
tiesīgs izv ēlēties pazi ņojamos zvejas r īkus un p ārvald ības
laikposma ilgumu.
(8) Dienas, kad lietots
1. zvejas r īka veids3 Dienu skaits, cik ku ģis faktiski pavad ījis prom no ostas
un atradies apgabal āsaska ņāaršo pielikumu, izmantojot
1. zvejas r īka veidu.
(9) Dienas, kad lietots
2. zvejas r īka veids3 Dienu skaits, cik ku ģis faktiski pavad ījis prom no ostas
un atradies apgabal āsaska ņāaršo pielikumu, izmantojot
2. zvejas r īka veidu, ja tas piem ērojams.
(10) Dienu nodo šana 3 Nodotaj ām dien ām nor āda“–nodoto dienu skaits ”,
un sa ņemtaj ām dien ām nor āda“+ nodoto dienu skaits ”25.10.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 281/111 LV
IVa pielikuma 1. papildin ājums
1. Jebkuram ku ģim, kas izmanto šātipa zvejas r īkus, ir īpaša zvejas at ļauja saska ņāar 7. pantu Regul ā(EK) Nr. 1627/94.
2. 1. punkt āminētāsīpašās zvejas at ļaujas kopiju glab āuz zvejas ku ģa.
3. Ja ku ģim ir īpašāzvejas at ļauja, tas uz ku ģa glab āun izmanto tikai velkamo zvejas r īku ar izejas logiem, k āminēts
4. punkt ā. Pirms zvejas s ākšanas zvejas r īku apstiprina valsts inspektors.
4. a) Logu ievieto pagarin ājuma nesa šaurin ātajādaļāar vismaz 80 atv ērtajām linuma ac īm perimetr ā. Logu ievieto
augšējāplāksnē, un tas nosedz pusi aug šējāsp lāksnes. Starp aizmugur ējo acu rindu loga pus ēun blakus šuvi ir
ne vair ākkādivas atv ērtās rombveida acis. Logs beidzas ne t ālākkā6 metrus no savienojuma stropes. Savieno-
jumādivas rombveida acis atbilst vienai kvadr ātveida acij;
b) logs ir vismaz 3 metrus gar š. Linuma ac īm ir minim ālais acs atv ērums 120 mm apm ērā. Linuma acis ir kvadr āt-
veida, tas ir, visas četras loga linuma puses šķērso visas acu rindas. Linums ir uzst ādīts tā, lai acu rindas atrastos
paral ēli un perpendikul āriāmja garumam;
c) kvadr ātveida acu linuma pl āksne ir veidota no vienas bezmezglu auklas. Logu ievieto t ā, lai linuma acis zvejo ša-
nas laik āvienm ēr paliek piln ībāatvērtas. Logu nek ādāveidāneaizsprosto ar jebk ādiem iek šējiem vai ārējiem pie-
vienojumiem.L 281/112 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 25.10.2005. LV
IVb PIELIKUMS
KUĢU ZVEJAS PIEP ŪLE NOTEIKTU DIENVIDU HEKA UN OM RU SUGU KR JUMU ATJAUNO ŠANAS
KONTEKST
Vispārīgi noteikumi
1. Nosac ījumi, kas izkl āstītišajāpielikum ā, attiecas uz Kopienas zvejas ku ģiem, kuru liel ākais garums ir vien āds ar
10 metriem vai vair āk.
2. Šis pielikums attiecas uz šādiem ģeogr āfiskiem apgabaliem:
Ibērijas pussala, Atlantijas piekraste ( ICES rajoni VIIIc un IXa), iz ņemot Kadisas l īci.
3. Šajāpielikum ādiena apgabal āun prom no ostas ir:
a) 24 stundu laikposms starp 00:00 kalend ārās dienas stund ām un 24:00 t āsp ašas kalend ārās dienas stund ām vai
ikviena šāda laikposma da ļa, kuras laik ākuģis atrodas apgabal ā, kas noteikts 2. punkt āun prom no ostas, vai
b) ikvien ānepārtraukt ā24 stundu laikposm ā,kāierakst īts EK zvejas žurnālā, kura laik ākuģis ir atradies apgabal ā,
kas noteikts 2. punkt āun prom no ostas, vai ikvien āš āda laikposma ikvien ādaļā.
Dalībvalsts, kas v ēlas pielietot dienas, kura pavad īta apgabal āun prom no ostas, defin īciju, kas izkl āstīta b) apak-
špunkt ā, pirms 2005. gada 1. febru āra inform ēKomisiju par l īdzek ļiem, ar k ādiem tiks uzraudz ītas ku ģa darb ības, lai
nodro šinātu b) apak špunkt āietverto nosac ījumu iev ērošanu.
4. Šajāpielikum āizmanto šādu zvejas r īku grup ējumu:
a) grunts tralis ar linuma acs izm ēru, kas liel āks par 55 mm;
b) grunts āķu jedas;
c) žaunu t īkls ar linuma acs izm ēru, kas liel āks par 60 mm;
d) žaunu t īkls ar linuma acs izm ēru, kas ir 80 mm vai liel āks;
e) tralis ar linuma acs izm ēru starp 31 mm un 54 mm.
Zvejas piep ūle
5. Katra dal ībvalsts nodro šina, lai tad, kad uz ku ģapārvad ājebkuru no zvejas r īkiem, kas min ēti 4. punkt ā, zvejas ku ģi,
kas ku ģoa rt ās karogu un ir re ģistrēti Kopien ā, atrodas apgabal āun ir prom no ostas ne ilg āk par 6. punkt ānorādīto
dienu skaitu.
6. a) Maksim ālais dienu skaits jebkur ākalend āra m ēnesī, cik ilgi ku ģis var atrasties apgabal āun b ūt prom no ostas,
vedot uz ku ģa jebkuru no zvejas r īkiem, kas min ēti 4. punkt ā, ir nor ādīts I tabul ā.
I tabula—Maksim ālais dienu skaits apgabal āun prom no ostas sadal ījumāpa zvejas r īkiem
Punkt ānoteiktais apgabals:Zvejas r īku grup ējums min ēts punkt ā:
4a 4b 4c 4d 4e 4f
2. Ib ērijas pussala, Atlantijas krasts
(ICES rajoni VIIIc un IXa)22 22 22 22 22 2225.10.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 281/113 LV
b) dal ībvalsts var I tabul āapkopot apgabal āun prom no ostas pavad ītās dienas p ārvald ības laikposmos l īdz vienpad-
smit kalend ārajiem m ēnešiem;
c) Komisija, pamatojoties uz past āvīgu zvejas darb ību p ārtrauk šanu, kas notikusi kop š2004. gada 1. janv āra saska ņā
ar 7. pantu Padomes Regul ā(EK) Nr. 2792/1999, var pie šķirt dal ībvalstij papildu dienu skaitu, kur āsk u ģis var
atrasties apgabal āun prom no ostas, p ārvad ājot uz ku ģa jebkuru no zvejas r īkiem, kas min ēti 4. punkt ā.Šeit var
ņemt v ērāvisus ku ģus, kuriem var pier ādīt, ka tie piln ībāatsaukti no 2. punkt āminētāapgabala. Papildu dienu
skaits, kas pie šķirts ku ģiem attiec īgajāzvejas r īku kategorij ā,būs tieši proporcion āls 2003. gada zvejas piep ūlei,
ko m ēra to atsaukto ku ģu kilovatdien ās, kuri izmanto attiec īgos zvejas r īkus, sal īdzinājumāar sal īdzināmo zvejas
piepūles apjomu 2003. gad āvisiem ku ģiem, kas izmanto šos zvejas r īkus. Dienas da ļu, kas radusies šajāaprēķinā,
noapa ļolīdz tuv ākajai pilnai dienai.
Dalībvalstis, kas v ēlas izmantot šādu pie šķiršanu, iesniedz Komisijai piepras ījumu kop āar zi ņojumiem, kas satur
inform āciju par past āvīgu min ēto zvejas darb ību p ārtrauk šanu.
Uzšādu piepras ījumu pamata Komisija saska ņāar proced ūru, kas izkl āstīta Regulas (EK) Nr. 2371/2002
30. pant ā, var izdar īt labojumus attiec īgajai dal ībvalstij a) apak špunkt ānoteiktaj ādienu skait ā;
d) iz ņēmumus I tabul āuzrādītajam dienu skaitam, kas pavad ītas apgabal āun prom no ostas, dal ībvalstis var pie šķirt
kuģiem ar nosac ījumiem, kas uzr ādīti II tabul ā.
Dalībvalstis, kas v ēlas piem ērotšo liel āko dienu skaitu, vismaz divas ned ēļas pirms tam iesniedz Komisijai infor-
māciju par ku ģiem, kam to piem ēros, k āarīsīku inform āciju par to zvejas darb ības ierakstiem.
II tabula—Izņēmumi no rajon āun prom no ostas pavad ītajām dien ām I tabul āun saist ītie nosac ījumi
2. punkt ānoteiktie apgabali: 4. punkt ānoteiktie zvejas r īki2001., 2002. un 2003. gada
kuģa zvejas darb ības
ieraksts (*)Dienas
2 4a) l īdz 4f) Maz āk nek ā5 tonnas heka
visos gadosnav dienu
ierobe žojuma (**)
(*) Balstoties uz EK zvejas žurnāla ierakstiem —vidējais ikgad ējais izkrautais apjoms dz īvsvar ā.
(**) Kuģis noteiktaj āmēnesīvar atrasties apgabal āvairākas dienas.
Ja ku ģim, pamatojoties uz t āzemajiem heka nozvejas rezult ātiem, ir pie šķirtsšis liel ākais dienu skaits, šākuģa
izkrāvums 2005. gad ānedr īkst p ārsniegt 5 tonnas heka dz īvsvara, k āarīkuģis nedr īkst j ūrāpārkraut jebkuras
zivis uz citiem ku ģiem. Ja ku ģis neiev ēros k ādu no šiem nosac ījumiem, tam nekav ējoties tiks at ņemtas ties ības uz
papildu dien ām.
7. Pirms katra p ārvald ības laikposma pirm ās dienas ku ģa kapteinis vai vi ņapārstāvis pazi ņo karoga dal ībvalsts iest ādēm,
kādu zvejas r īku vai r īkus vi ņšparedz ējis lietot n ākamaj āpārvald ības laikposm ā. Iekams nav sniegts šāds pazi ņojums,
kuģim nav at ļauts zvejot 2. punkt ānoteiktaj āapgabal āar jebk ādiem zvejas r īkiem, kas min ēti 4. punkt ā.
Kuģi, kas v ēlas apvienot viena vai vair āku zvejas r īku, kas min ēti 4. punkt ā(reglament ētie rīki), lieto šanu ar jebkuriem
citiem zvejas r īkiem, kas nav min ēti 4. punkt ā(nereglament ētie rīki), nav ierobe žoti nereglament ēto rīku lieto šanā.
Šiem ku ģiem pirms reglament ēto rīku lieto šanas par to iepriek šjāpaziņo. Ja šāda pazi ņojuma nav bijis, uz ku ģa
nedr īkst atrasties zvejas r īki, kas min ēti 4. punkt ā.Šādi ku ģii rjāpilnvaro un j āaprīko alternat īvu zvejas darb ību uzs āk-
šanai.
8. a) Jebkur ānoteiktaj āpārvald ības laikposm ākuģis, kas izlietojis vair ākas dienas apgabal āun prom no ostas, kurai tas
ir pieder īgs, paliek ost āvaiārpus apgabala, kas min ēts 2. punkt ā, uz atliku šopārvald ības laikposmu, ja vien tas
nelieto nereglament ētos r īkus, k āaprakst īts 7. punkt ā;
b) jebkur ādotaj āpārvald ības laikposm ākuģis var uzs ākt ar zveju nesaist ītas darb ības, kuru laik ānetiek samazin āts
tam 6. punkt āpiešķirto dienu skaits, ja vien ku ģis vispirms pazi ņotākaroga dal ībvalstij par saviem nol ūkiem,
norādot iecer ētās darb ības veidu un uz attiec īgo laiku atsakoties no zvejas licences. Šajālaikposm āattiec īgie ku ģi
nepārvad ānekādus zvejas r īkus vai zivis.L 281/114 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 25.10.2005. LV
9. a) Dal ībvalsts var ļaut ikvienam no t ās zvejas ku ģiem nodot dienas, kas pavad ītas apgabal āun prom no ostas, uz ko
tam ir pie šķirtas ties ības, k ādam citam no t āsk uģiem uz to pa šupārvald ības laikposmu un apgabalu, nodro šinot,
ka ku ģas aņemto dienu rezult āts, kas reizin āts ar t ādzinēja jaudu kilovatos (kilovatu dien ās) ir vien āds vai maz āks
par donora ku ģa nodoto dienu rezult ātu, kas reizin āts ar attiec īgākuģa dzin ēja jaudu kilovatos. Dzin ēja jauda
kilovatos ir t āda, k āda re ģistrēta katram ku ģim Kopienas zvejas flotes re ģistrā;
b) kop ējais apgabal āun prom no ostas pavad īto dienu skaits, kas nodots saska ņāar a) apak špunktu, reizin āts ar
donora ku ģa dzin ēja jaudu kilovatos, nav liel āks par donora ku ģa EK 2001., 2002. un 2003. gada zvejas žurnālā
apliecin āto vid ējo ikgad ējo re ģistrēto dienu skaitu apgabal ā, kas reizin āts ar attiec īgākuģa dzin ēja jaudu kilovatos;
c) dienu nodo šana, k āaprakst īts a) apak špunkt ā,a tļauta tikai starp ku ģiem, kas darbojas, izmantojot vienas grupas
zvejas r īkus, kas min ēti 6. punkt ā, un vien āun taj āpašāpārvald ības laikposm ā;
d) dienu nodo šana nav at ļauta ku ģiem, kas g ūst labumu no 6. punkta d) apak špunkt āminētāpiešķīruma;
e) p ēc Komisijas piepras ījuma dal ībvalstis sniedz zi ņojumus par veikto dienu nodo šanu.
10. Ku ģim, kam nav zvejas darb ības ierakstu par zveju 2. punkt āminētajāapgabal ā,i ra t ļauts apgabalu šķērsot ar notei-
kumu, ka tam nav zvejas at ļaujas šajāapgabal ā, vai ar īkuģis ir pirms tam pazi ņojis iest ādēm par šķērsošanas pl āniem.
Kam ēršāds ku ģis atrodas 2. punkt āminētajāapgabal ā,u zk u ģa eso šajiem zvejas r īkiem j ābūt sasietiem un noglab ā-
tiem saska ņāar nosac ījumiem, kas izkl āstīti Regulas (EEK) Nr. 2847/93 20. panta 1. punkt ā.
11. Dal ībvalsts neat ļauj zveju ar 4. punkt ānoteiktajiem zvejas r īkiem 2. punkt ānoteiktaj āapgabal ājebkuram no t ās
kuģiem, kam nav ierakstu par šādām zvejas darb ībāmšajārajon ā2002., 2003. vai 2004. gad ā,i zņemot gad ījumu, ja
tānodro šina, ka cita ekvivalenta zvejas kapacit āte, ko m ēra kilovatos, reglament ētajāapgabal ānetiek izmantota.
Tom ērk uģim, kam ir zvejas darb ības ieraksti par 4. punkt ānoteikt āzvejas r īka lieto šanu, var ļaut lietot citu 4. punkt ā
noteikto zvejas r īku, ar noteikumu, ka šim p ēdējam zvejas r īkam pie šķirtais dienu skaits ir liel āks vai vien āds ar pir-
majam zvejas r īkam pie šķirto dienu skaitu.
12. Dal ībvalsts neatskaita no k āda ku ģa saska ņāaršo pielikumu pie šķirto dienu skaita nevienu dienu, kad ku ģis ir bijis
prom no ostas, ta ču nav zvejojis, jo tas ir pal īdzējis citam ku ģim av ārijas situ ācijā, vai, ja ku ģis ir bijis prom no ostas,
taču nav zvejojis, jo p ārvad ājis ievainotus ku ģa komandas biedrus neatliekamas pal īdzības snieg šanai. Dal ībvalsts viena
mēneša laik āiesniedz Komisijai jebkuru t ādu lēmumu attaisnojumu, kas pie ņemti uz šāpamata, kop āar kompetento
iestāžu saist ītiem av ārijas situ ācijas pier ādījumiem.
Novērošana, inspekcija un uzraudz ība
13. Neatkar īgi no Regulas (EEK) Nr. 2847/93 19.a panta, min ētās regulas 19.b, 19.c, 19.d, 19.e un 19.k pants attiecas uz
kuģiem, kas p ārvad ā4. punkt ānoteiktos zvejas r īkus un darbojas 2. punkt ānoteiktaj āapgabal ā.K uģiem, kas apr īkoti
ar ku ģun o v ērošanas sist ēmām saska ņāar Regulas (EK) Nr. 2244/2003 5. un 6. pantu, vai tiem, kas darbojas saska ņā
ar dienas defin īciju, kas noteikta 3. punkta a) apak špunkt ā,šīziņošanas pras ība netiek piem ērota.
14. Dal ībvalstis, lai nodro šinātušāpielikuma 13. punkt ānoteikto saist ību iev ērošanu, var īstenot alternat īvus kontroles
pasākumus, kas ir tikpat efekt īvi un p ārredzami k āš īsz iņošanas saist ības. Šos alternat īvos pas ākumus pirms to ievie-
šanas dara zin āmus Komisijai.
15. Kopienas zvejas ku ģa kapteinis vai vi ņapārstāvis, kas v ēlas p ārkraut jebk ādu uz ku ģa eso šu daudzumu vai izkraut tre-
šās valsts ost āvai izkrau šanas viet ā, vismaz 24 stundas pirms p ārkrau šanas vai izkrau šanas tre šāvalst īkuģa karoga
dalībvalsts kompetentaj ām iest ādēm sniedz inform āciju, kas min ēta 19.b pant āRegul ā(EEK) Nr. 2847/93.25.10.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 281/115 LV
16. Atk āpjoties no Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2807/83 5. panta 2. punkta, at ļautāpielaides robe ža, nosakot daudzumu
kilogramos, kas atrodas uz 14. pant āminētajiem ku ģiem, ir 8 % no zvejas žurnāla datiem. Gad ījumā, ja Kopienas tie-
sību aktos nav ietverti nek ādi konversijas koeficienti, piem ēro tās dal ībvalsts konversijas koeficientu, ar kuras karogu
kuģo attiec īgais ku ģis.
17. Dal ībvalsts kompetent ās iest ādes nodro šina, ka jebkur š2. punkt āminētajāapgabal ānozvejotais dienvidu heka
apjoms, kas p ārsniedz 300 kg un/ vai Norv ēģijas om āru apjoms, kas p ārsniedz 150 kg, tiek pirms p ārdošanas
nosv ērts uz izsoles telpas svariem.
18. Kad heka daudzums, kas liel āks par 50 kg, ir iekrauts ku ģī, uz zvejas ku ģa ir aizliegts glab āt dienvidu heku vai Norv ē-
ģijas om āru jebk ādākonteiner ājebkādādaudzum ā, sajauktu ar k ādu citu j ūras organismu sugu. Kopienas zvejas ku ģu
kaptei ņi sniedz pal īdzību dal ībvalstu inspektoriem, t ādējādi sekm ējot atk ārtotu p ārbaudi zvejas žurnālādeklar ētajam
daudzumam un dienvidu heka un Norv ēģijas om āra nozvejas daudzumam uz kl āja.
19. Dal ībvalstu kompetent ās iest ādes var piepras īt, lai jebk ādu tādu daudzumu dienvidu heka, kas p ārsniedz 300 kg, vai
Norv ēģijas om āra, kas p ārsniedz 150 kg, kur šnozvejots 2. punkt ānoteiktaj āapgabal āun kur špirmoreiz izkrauts šajā
dalībvalst ī, nosver inspektoru kl ātbūtnēpirms t ātālākas p ārvešanas no pirm ās izkrau šanas ostas.
20. Atk āpjoties no 13. panta Regul ā(EEK) Nr. 2847/93, min ētās regulas 12. pant ānoteiktos jebkuru zivju sugu daudz-
umus, kas p ārsniedz 50 kg un kas tiek transport ēti uz vietu, kura nav izkrau šanas vai import ēšanas vieta, pavada k āda
no Regulas (EEK) Nr. 2847/93 8. panta 1. punkt āminēto deklar āciju kopij ām par transport ējamo min ēto sugu daudz-
umu. Regulas (EEK) Nr. 2847/93 13. panta 4. punkta b) apak špunkt āminētos iz ņēmumus nepiem ēro.
21. Atk āpjoties no Regulas (EEK) Nr. 2847/93 34.c panta 1. punkta, īpašas nov ērošanas programmas dienvidu heka vai
Norv ēģijas om āra kr ājumiem zvejas apgabalos, kas min ētasšajāpielikum ā, var ilgt vair āk nek ā2 gadus no to sp ēkā
stāšanās dienas.
Ziņošanas pien ākumi
22. Dal ībvalstis, pamatojoties uz inform āciju, kas izmantota šajāpielikum ānoteikto prom no ostas un apgabal āpavad īto
zvejas dienu p ārvald ībai, katru kalend āro gadu vienu m ēnesi p ēc kalend ārāgada termi ņa beig ām inform ēKomisiju
par to ku ģu zvejas piep ūli, kas lieto da žādus r īku veidus šajāpielikum āminētajās teritorij ās, kānorādīts IV tabul ā.
23. 22. punkt āminētos datus dal ībvalstis pazi ņo Komisijai lielform āta tabulas veid ā, nos ūtot tos uz attiec īgo pasta adresi,
kuru Komisija nor āda dal ībvalst īm.
IV tabula—Ziņošanas form āts
Valsts KFRrējais
marķējumsZvejas
apgabalsPārvald ības
laikposma
ilgumsPaziņotais
zvejas r īka
veids/veidiDienas, kuras
ir atļauta šī
zvejas r īka/
rīku lieto šanaAršāveida
zvejas r īku
pavad ītās
dienasDienu
nodo šana
(1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) (9)L 281/116 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 25.10.2005. LV
V tabula—Datu form āts
Zonas nosaukumsMaks. z īmju/ciparu
skaitsFormul ējums un koment āri
(1) Valsts 3 Dal ībvalsts (alfa 3 ISO kods), kur ākuģis reģistrēts zvejai, saska ņāar
Regulu (EK) Nr. 2371/2002.
Vienm ērz iņojošāvalsts.
(2) KFR 12 (Kopienas Flotes Re ģistrācijas Numurs).
Zvejas ku ģa vienreiz ējais identifik ācijas numurs.
Dalībvalsts (alfa 3 ISO kods), kam seko identifik ācijas s ērija (9 z īmes).
Ja sērijai ir maz āk par 9 z īmēm, tad kreisaj āpusējāpievieno papildu
nulles.
(3) r ējais mar ķējums 14 Saska ņāar Komisijas Regulu (EEK) Nr. 1381/87.
(4) Apgabals 1 Nor āda, vai ku ģis ir zvejojis šāpielikuma apgabal ā2(a) vai 2(b).
(5) P ārvald ības laikposma
ilgums2 Nor āde no 1 –12 par katra p ārvald ības laikposma ilgumu, kas pie šķirts
attiec īgajam ku ģim. Var apkopot atsevi šķus pārvald ības laikposmus,
kuros vien ādas zvejas r īku grupas vai zvejas r īku grupu kombin ācijas
ir pieteiktas saska ņāaršīpielikuma 7. punktu.
(6) Pazi ņotais zvejas r īka
veids/veidi2 Nor āde no 4(a) l īdz 4(g) par zvejas r īku veidiem, kas pieteikti saska ņā
aršīpielikuma 4. punktu.
(7) Dienas, kur āsi r
atļauta šīzvejas r īka/
rīku lieto šana3 Dienu skaits, kur āsk uģis saska ņāaršo pielikumu ir ties īgs izv ēlēties
paziņojamos zvejas r īkus un p ārvald ības laikposma ilgumu.
(8) Ar šāveida zvejas r īku
pavad ītās dienas3 Dienu skaits, ko ku ģis faktiski pavad ījis prom no ostas un atradies
apgabal āsaska ņāaršo pielikumu.
(9) Dienu nodo šana 3 Nodotaj ām dien ām nor āda“–nodoto dienu skaits ”,u ns a ņemtaj ām
dienām nor āda“+ nodoto dienu skaits ”.25.10.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 281/117 LV
IVc PIELIKUMS
ZVEJAS PIEP ŪLE KU ĢIEM LAMAN ŠA RIETUMU DA ĻJŪRASM ĒLES KR JUMU ATJAUNO ŠANAI
Vispārīgi noteikumi
1. Šāpielikum ānosac ījumi attiecas uz Kopienas zvejas ku ģiem, kuru liel ākais garums ir vien āds vai liel āks par
10 metriem.
2. Saska ņāaršo pielikumu piem ērošāduģeogr āfisko apgabalu:
Laman ša rietumu da ļa(ICES rajons VIIe).
3. Saska ņāaršo pielikumu, diena, kas pavad īta apgabal āun prom no ostas, ir:
a) 24 stundu laikposms starp kalend ārās dienas plkst. 00:00 l īdz tāsp ašas kalend ārās dienas plkst. 24:00 vai jebkura
šāda laikposma da ļa, kuras laik ākuģis atrodas 2. punkt ānoteiktaj āapgabal āun ir prom no ostas, vai
b) jebkur šnepārtraukts 24 stundu laikposms, kas re ģistrēts EK zvejas žurnālā, kura laik āzvejas ku ģis atrodas
2. punkt ānoteiktaj āapgabal āun ir prom no ostas, vai jebkura šāda laikposma da ļa.
Dalībvalstij, kas v ēlas izmantot b) apak špunkt ānoteikto defin īciju dienai, kas pavad īta apgabal āun prom no ostas,
inform ēKomisiju l īdz 2005. gada 1. febru ārim par zvejas ku ģu aktivit āšu uzraudz ības l īdzek ļiem, lai nodro šinātu to
nosac ījumu iev ērošanu, kas noteikti b) apak špunkt ā.
4. Šajāpielikum āpiem ērošādu zvejas r īku dal ījumu:
a) r āmja tra ļi ar linuma acs izm ēru, kas vien āds vai liel āks par 80 mm;
b) statiski grunts t īkli, ietverot žaunu t īklus, r āmju t īklus un iepin ējtīklus.
Zvejas piep ūle
5. Katra dal ībvalsts nodro šina, ka ku ģi, kas ku ģoa rt ās karogu un ir re ģistrēti Kopien ā, un uz kuriem 4. punkt āminētie
zvejas r īki, attiec īgaja apgabal āun prom no ostas ir ne ilg āk par 6. punkt ānorādīto dienu skaitu.
6. a) Maksim ālais dienu skaits jebkur ākalend āra m ēnesī, cik ilgi ku ģis var atrasties apgabal āun b ūt prom no ostas,
vedot uz kl āja jebkuru no zvejas r īkiem, kas min ēti 4. punkt ā, ir par ādīts I tabul ā.
Dienu, kad ku ģis ir prom no ostas vai atrodas šāpielikuma 2. punkt ānoteiktaj āapgabal ā,a rīieskaita kop ējāpie-
ļaujamo dienu skait ājebkuram no IV pielikuma 2. punkt āminētajiem apgabaliem tiem ku ģiem, kas darbojas ar
tādu pa šu zvejas r īku grupu.
Ja ku ģisšķērso divus rajonus vien āzvejas reis ā,šo dienu pieskaita tam apgabalam, kur āir pavad īta proporcion āli
lielākāš īs dienas da ļa.
I tabula—Maksim ālais dienu skaits apgabal āun prom no ostas ar zvejas r īkiem
2. punkt ānoteiktais rajons:Zvejas r īku grup ējums min ēts punkt ā:
4a 4b
2. Laman ša rietumu da ļa(ICES rajons
VIIe)20 20
b) dal ībvalsts var I tabul āapkopot apgabal āun prom no ostas pavad ītās dienas p ārvald ības laikposmos l īdz vienpad-
smit kalend ārajiem m ēnešiem;L 281/118 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 25.10.2005. LV
c) pamatojoties uz past āvīgu zvejas darb ību p ārtrauk šanu, kas īstenota kop š2004. gada 1. janv āra saska ņāar
7. pantu Regul ā(EK) Nr. 2792/1999, Komisija var dal ībvalst īm iedal īt papildu dienu skaitu, kuras ku ģis var atra-
sties ar 4. punkt āminētajiem zvejas r īkiem uz kl āja attiec īgajāapgabal āun prom no ostas. Šis papildu dienu
skaits b ūs tieši proporcion āls zvejas jaudas samazin ājumam 2003. gad āvai nu kilovatos, vai bruto tonn ās, kas
izriet no ekspluat ācijas programmas sal īdzinājuma attiec ībāuz visiem ku ģiem, kuri iepriek šzvejoju ši attiec īgās
krājumu atjauno šanas sugas 2003. gad ā. Jebkuru dienas da ļu, kas radusies šo apr ēķinu rezult ātā, noapa ļolīdz
tuvākajai pilnajai dienai.
Dalībvalstis, kas v ēlas izmantot šādas sadales, iesniedz Komisijai piepras ījumu ar zi ņojumiem ar inform āciju par
to pabeigtaj ām ekspluat ācijas p ārtrauk šanas programm ām.
Uzšādu piepras ījumu pamata Komisija, saska ņāar proced ūru, kas izkl āstīta Regulas (EK) Nr. 2371/2002
30. pant ā, var izdar īt labojumus attiec īgajai dal ībvalstij a) apak špunkt ānoteiktaj ādienu skait ā.
7. Pirms katra p ārvald ības laikposma pirm ās dienas ku ģa kapteinis vai vi ņapārstāvis pazi ņo karoga dal ībvalsts iest ādēm,
kādu zvejas r īku vai r īkus vi ņšparedz ējis lietot n ākamaj āpārvald ības laikposm ā.Līdzšādam pazi ņojumam ku ģim nav
atļauts zvejot 2. punkt ānoteiktajos rajonos ar jebk ādiem zvejas r īkiem, kas min ēti 4. punkt ā.
8. a) Jebkur ānoteiktaj āpārvald ības laikposm ākuģis, kas izlietojis pie šķirto dienu skaitu un prom no ostas, kurai tas ir
pieder īgs, paliek ost āārpus jebkura apgabala, kas min ēts 2. punkt ā, uz atliku šopārvald ības laikposmu, ja vien tas
nelieto citu zvejas r īku dal ījumu (nereglament ētos zvejas r īkus), kas nav min ēti 4. punkt ā;
b) jebkur ānoteiktaj āpārvald ības laikposm ākuģis var uzs ākt ar zveju nesaist ītas darb ības, kuru laik ānetiek samazi-
nāts tam 6. punkt āpiešķirto dienu skaits, ja vien ku ģis vispirms pazi ņotākaroga dal ībvalstij par saviem nol ū-
kiem, nor ādot iecer ētās aktivit ātes veidu un uz attiec īgo laiku atsakoties no zvejas licences. Šajālaikposm āattiec ī-
gie ku ģi nedr īkst p ārvad āt nek ādus zvejas r īkus vai zivis.
9. a) Dal ībvalsts var ļaut ikvienam no t ās zvejas ku ģiem nodot dienas, kas pavad ītas apgabal āun prom no ostas, kurai
tas ir pieder īgs, uz k ādu citu no t āsk uģiem uz to pa šupārvald ības laikposmu un to pa šu rajonu, nodro šinot, ka
kuģas aņemto dienu rezult āts, kas reizin āts ar t ādzinēja jaudu kilovatos (kilovatu dien ās) ir vien āds vai maz āks
par donora ku ģa nodoto dienu rezult ātu, kas reizin āts ar attiec īgākuģa dzin ēja jaudu kilovatos. Dzin ēja jauda
kilovatos ir t āda, k āda re ģistrēta katram ku ģim Kopienas zvejas flotes re ģistrā;
b) kop ējais rajon āun prom no ostas pavad īto dienu skaits, kas nodots saska ņāar a) apak špunktu, reizin āts ar
donora ku ģa dzin ēja jaudu kilovatos nedr īkst b ūt liel āks par donora ku ģa EK 2001., 2002. un 2003. gada zvejas
žurnālāapliecin āto vid ējo ikgad ējo dienu skaitu rajon ā, kas reizin āts ar attiec īgākuģa dzin ēja jaudu kilovatos;
c) dienu nodo šana, k āaprakst īts a) apak špunkt ā,a tļauta tikai starp ku ģiem, kas darbojas ar vienas grupas zvejas
rīku, kas min ēta 6. punkta a) apak špunkt ā, un vien āun taj āpašāpārvald ības laikposm ā;
d) p ēc Komisijas piepras ījuma dal ībvalstis sniedz zi ņojumus par veikto nodo šanu.
10. Ku ģim, kas nezvejo nevien āno apgabaliem, kas noteikti 2. punkt ā,i ra t ļauts tos šķērsot, ja tas iepriek špar nol ūku tā
rīkoties ir br īdinājis attiec īgās iest ādes. Kam ērk u ģis atrodas vien āno 2. punkt ānoteiktajiem apgabaliem, visiem uz
klāja eso šajiem zvejas r īkiem j ābūt sasietiem un izvietotiem saska ņāar nosac ījumiem Regulas (EEK) Nr. 2847/93
20. panta 1. punkt ā.
11. Dal ībvalsts nedr īkst at ļaut zveju ar 4. punkt ānoteiktajiem zvejas r īkiem jebkur āno 2. punkt ānoteiktajiem apgabaliem
jebkuram no t āsk uģiem, kam nav šādu zvejas darb ību ieraksti šajāapgabal ā2002., 2003. un 2004. gad ā, ja vien t ā
nenodro šina, ka no zvejas regul ējamaj āapgabal ātiek izsl ēgta l īdzvērtīga jauda, kas izteikta kilovatos.
Tom ērk u ģim, kas saka ņāar ku ģa dokument āciju ir lietojis 4. punkt ānoteiktos zvejas r īkus, var ļaut lietot citus
4. punkt ānoteiktos zvejas r īkus, ja šiem p ēdējiem r īkiem pie šķirtais dienu skaits ir liel āks vai vien āds ar pirmajiem
rīkiem pie šķirto dienu skaitu.25.10.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 281/119 LV
12. Dal ībvalsts saska ņāaršo pielikumu neieskait īskādam no t āsk uģiem pie šķirtās dienas, ja šajās dien āsk uģis bijis prom
no ostas, bet nav var ējis zvejot, jo sniedzis ārkārtas pal īdzību citam ku ģim, vai bijis prom no ostas, bet nav var ējis
zvejot, jo transport ējis ievainotu apkalpes locekli l īdz neatliekam ās medic īniskās pal īdzības punktam. Dal ībvalsts viena
mēneša laik ākopšpieņemti šādi lēmumi iesniedz Komisijai to pamatojumu, k āarīkompetentu iest āžu pier ādījumus
par av ārijas gad ījumu.
Novērošana, inspekcija un uzraudz ība
13. Neatkar īgi no Regulas (EEK) Nr. 2847/93 19.a panta šīs regulas 19.b, 19.c, 19.d, 19.e un 19.k pants attiecas uz ku ģiem,
kas p ārvad ā4. punkt ānoteiktos zvejas r īkus un darbojas 2. punkt ānoteiktajos apgabalos. Ku ģiem, kas apr īkoti ar
kuģun o v ērošanas sist ēmām, saska ņāar Regulas (EK) Nr. 2244/2003 5. un 6. pantu, un tiem, kas darbojas saska ņāar
dienas defin īciju, kura noteikta 3. punkta a) apak špunkt ā,šoz iņošanas pras ību nepiem ēro.
14. Dal ībvalstis, lai nodro šinātušāpielikuma 13. punkt ānoteikto saist ību iev ērošanu, var īstenot alternat īvus kontroles
pasākumus, kas ir tikpat efekt īvi un p ārredzami k āš āsz iņošanas saist ības. Šos alternat īvos pas ākumus pirms to ievie-
šanas dara zin āmus Komisijai.
15. Kopienas zvejas ku ģa kapteinis vai vi ņapārstāvis, kas v ēlas p ārkraut vai izkraut jebk ādu uz ku ģak lāja eso šu daudz-
umu k ādas tre šās valsts ost āvai cit āizkrau šanas viet ā, vismaz 24 stundas pirms nozveju p ārkrau šanas vai izkrau šanas
trešāvalst īpaziņo karoga dal ībvalsts kompetentaj ām iest ādēm to inform āciju, kas min ēta 19. panta b) apak špunkt ā
Regul ā(EEK) Nr. 2847/93.
16. Atk āpjoties no Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2807/83 5. panta 2. punkta, at ļautāpielaides robe žan o v ērtētajam zivju
daudzumam kilogramos, kas re ģistrēts zvejas žurnālāun patur ēts uz 13. punkt āminētajiem ku ģiem, ir 8 %. Gad ījumā,
ja Kopienas ties ību aktos nav ietverti nek ādi pārrēķina koeficienti, piem ēro tās dal ībvalsts p ārrēķina koeficientu, ar
kuras karogu ku ģo attiec īgais ku ģis.
17. Kad j ūrasm ēles daudzums, kas liel āks par 50 kg, ir iekrauts ku ģī, uz zvejas ku ģa aizliedz patur ētjūrasm ēli jebk ādā
konteiner ājebkādādaudzum āsajauktu ar k ādu citu zivju sugu vai j ūras organismu. Kopienas zvejas ku ģa kaptei ņi
sniedz vajadz īgo pal īdzību dal ībvalstu inspektoriem, lai sekm ētu zvejas žurnālāreģistrēto daudzumu un uz ku ģa patu-
rēto daudzumu p ārbaudi.
18. Dal ībvalstu kompetent ās iest ādes nodro šina, ka jebkuru j ūrasm ēles daudzumu, kas p ārsniedz 300 kg, kas nozvejots
2. punkt ānoteiktajos apgabalos, pirms p ārdošanas nosver, izmantojot izsoles telpas svarus.
19. Dal ībvalstu kompetent ās iest ādes var piepras īt, lai 2. punkt noteiktajos apgabalos nozvejoto jebk ādu j ūrasm ēles
daudzumu, kas liel āks par 300 kg un kas pirmoreiz izkrauts šajādalībvalst ī, nosver inspektoru kl ātbūtnēpirms t ā
tālākas p ārvešanas no pirm ās izkrau šanas ostas.
20. Atk āpjoties no Regulas (EEK) Nr. 2847/93 13. panta, transport ējot jebk ādu min ētās Regulas 12. pant āminēto zivju
sugu daudzumu, kas smag āks par 50 kg, uz vietu, kas nav izkrau šanas vai import ēšanas vieta, tam pievieno vienu
Regulas (EEK) Nr. 2847/93 8. panta 1. punkt āminētās deklar ācijas kopiju, kas attiecas uz šo transport ēto sugu daudz-
umu. Iz ņēmumu, kas paredz ēts Regulas (EEK) Nr. 2847/93 13. panta 4. punkta b) apak špunkt ā, nepiem ēro.
21. Atk āpjoties no Regulas (EEK) Nr. 2847/93 34.c panta 1. punkta, īpaša uzraudz ības programma j ūrasm ēlei zvejas
apgabalos, kas min ētišajāpielikum ā, var ilgt vair āk nek ādivus gadus kop štāss pēkāstāšanās dienas.
Ziņošanas pien ākumi
22. Dal ībvalstis, pamatojoties uz inform āciju, kas izmantota šajāpielikum ānoteikto prom no ostas un rajon āpavad īto
zvejas dienu p ārvald ībai, pazi ņo Komisijai par katru kalend āro gadu vienu m ēnesi pirms kalend ārāgada beig ām par
to ku ģu zvejas piep ūli, kas apgabalos, uz kuriem attiecas šis pielikums, lieto da žādus zvejas r īku veidus, k ānoteikts
IV tabul ā.L 281/120 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 25.10.2005. LV
23. 22. punkt āminētos datus dal ībvalstis pazi ņo Komisijai lielform āta tabulas veid ā, nos ūtot tos uz attiec īgo pasta adresi,
kuru Komisija dal ībvalst īm dara zin āmu.
IV tabula—Ziņošanas form āts
Valsts KFRrējā
marķēšanaZvejas
apgabalsPārvald ības
laikposma
ilgumsPaziņotais
zvejas r īka
veids/veidiDienas, kur ās
ir atļauta šā
zvejas r īka/
rīku lieto šanaDienu skaits,
kurās
izmantots
zvejas r īksDienu
nodo šana
(1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) (9)
V tabula—Datu form āts
Zonas nosaukumsMaks. z īmju/ciparu
skaitsFormul ējums un koment āri
(1) Valsts 3 Dal ībvalsts (alfa 3 ISO kods), kur ākuģis ir re ģistrēts zvejai saska ņāar
Regulu (EK) Nr. 2371/2002
Vienm ērz iņojošāvalsts.
(2) KFR 12 (Kopienas Flotes re ģistrācijas numurs).
Zvejas ku ģa vienreiz ējais identifik ācijas numurs.
Dalībvalsts (alfa 3 ISO kods) sekojot identifik ācijas s ērijām( 9z īmes).
Ja sērijām ir maz āk par 9 z īmēm, tad kreisaj āpusējāpievieno papildu
nulles.
(3) r ējāmarķēšana 14 Saska ņāar Komisijas Regulu (EEK) Nr. 1381/87.
(4) Apgabals 1 Nor āda, vai ku ģis ir zvejojis šāpielikuma apgabal ā2(a) vai 2(b).
(5) P ārvald ības laikposma
ilgums2 Nor āde no 1 –12 par katra p ārvald ības laikposma ilgumu, kas pie šķirts
attiec īgajam ku ģim. Var apkopot atsevi šķus pārvald ības laikposmus,
kuros vien ādas zvejas r īku grupas vai zvejas r īku grupu kombin ācijas
ir pieteiktas saska ņāaršāpielikuma 7. punktu.
(6) Pazi ņotais zvejas r īka
veids/veidi2 Nor āde no 4(a) l īdz 4(g) par zvejas r īku veidiem, kas pieteikti saska ņā
aršīpielikuma 4. punktu.
(7) Dienas, kur āsi r
atļauta šāzvejas r īka/
rīku lieto šana3 Dienu skaits, kur āsk uģis saska ņāaršo pielikumu ir ties īgs izv ēlēties
paziņojamos zvejas r īkus un p ārvald ības laikposma ilgumu.
(8) Dienu skaits, kur ās
izmantots zvejas r īks3 Dienu skaits, cik ku ģis faktiski pavad ījis prom no ostas un atradies
apgabal āsaska ņāaršo pielikumu.
(9) Dienu nodo šana 3 Nodotaj ām dien ām nor āda“–nodoto dienu skaits ”,u ns a ņemtaj ām
dienām nor āda“+ nodoto dienu skaits ”.25.10.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 281/121 LV
V PIELIKUMS
ZVEJAS PIEP ŪLE KU ĢIEM, KAS ZVEJO T ŪBĪTES ZIEME ĻJŪR UN SKAGERAK
1. No 2005. gada 1. janv āra līdz 31. decembrim nosac ījumi, kas ietverti šajāpielikum ā, attieksies uz Kopienas zvejas
kuģiem, kas Zieme ļjūrāun Skageraka apgabal āzvejo ar grunts trali, ri ņķvadu vai l īdzīgiem velkamiem zvejas r īkiem,
kuru linuma acu izm ērs ir maz āks par 16 mm.
2. Šajāpielikum ādiena prom no ostas noz īmē:
a) 24 stundu laikposmu starp 00:00 kalend ārās dienas stund ām un 24:00 t āsp ašas kalend ārās dienas stund ām vai
jebkura šāda laikposma da ļu, vai;
b) jebkuru nep ārtraukts 24 stundu laikposmu, kas re ģistrēts EK zvejas žurnālāstarp atie šanas datumu un laiku un
pienākšanas datumu un laiku vai jebkuru šāda laikposma da ļu.
3. Katra attiec īgādalībvalsts ne v ēlākkā2005. gada 1. mart āizveido datu b āzi, kas ietver šādu inform āciju par Zieme ļ-
jūru un Skageraku, par 2002., 2003. un 2004. gadu un par katru ku ģi, kas ku ģoa rt ās karogu vai ir re ģistrēts
Kopien ā, kas ir zvejojis ar grunts trali, ri ņķvadu vai l īdzīgiem velkamiem zvejas r īkiem, kuru linuma acu izm ērs ir
mazāks par 16 mm:
a) ku ģu nosaukumu un iek šējo re ģistrācijas numuru;
b) ku ģīuzstādītādzinēja jaudu kilovatos, kas m ērīta saska ņāar Regulas (EEK) Nr. 2930/86 5. pantu;
c) zvejojot ar grunts trali, ri ņķvadu vai l īdzīgiem velkamiem zvejas r īkiem, kuru linuma acu izm ērs ir maz āks par
16 mm, prom no ostas pavad īto dienu skaitu;
d) kilovatdienas, kas ir prom no ostas pavad īto dienu un uzst ādītādzinēja jaudas kilovatos reizin ājums.
4. Katra dal ībvalsts apr ēķinašādu daudzumu:
a) kilovatdienu kopskaitu katram gadam k ākilovatdienu summu, kas apr ēķināta 3. punkta d) apak špunkt ā;
b) vid ējo kilovatdienu skaitu laikposm āno 2002. gada l īdz 2004. gadam.
5. Katra dal ībvalsts nodro šina, ka kilovatdienu skaits 2005. gad ākuģiem, kas ku ģo ar attiec īgās valsts karogu vai ir re ģis-
trēti Kopien ā, nep ārsniedz 40 % no 2004. gada dienu skaita, k āaprēķināts 4. punkta a) apak špunkt ā.
6. 5. pant āminēto kilovatdienu maksim ālo skaitu Komisija p ārskata p ēc iesp ējas dr īzāku nn ev ēlākkālīdz 2005. gada
15. maijam, pamatojoties uz Zivsaimniec ības zin ātnisk ās, tehnikas un ekonomisk ās komitejas (ZZTEK) ieteikumu par
2004. gada paaudzes t ūbīšu daudzumu Zieme ļjūrā, saska ņāaršādiem noteikumiem:
a) ja ZZTEK 2004. gada paaudzes t ūbīšu skaitu Zieme ļjūrāvērtēkā500 000 miljonu vai vair āk viena gada vecumu
nesasniegu šuīpatņu, ierobe žojumus kilovatdien ās atliku šajam 2005. gadam nepiem ēro;
b) ja ZZTEK 2004. gada paaudzes t ūbīšu skaitu Zieme ļjūrāvērtēkā300 000 miljonu l īdz 500 000 miljonu viena
gada vecumu nesasniegu šuīpatņu, kilovatdienu skaits nep ārsniedz 2003. gada l īmeni, k āaprēķināts 4. punkta a)
apak špunkt ā;
c) ja ZZTEK 2004. gada paaudzes t ūbīšu skaitu Zieme ļjūrāvērtēkāmazāku par 300 000 miljoniem viena gada
vecumu nesasniegu šuīpatņu, zveja ar grunts trali, ri ņķvadu vai l īdzīgiem velkamiem zvejas r īkiem, kuru linuma
acs izm ērs ir maz āks par 16 mm, 2005. gada atliku šajālaikposm āir aizliegta. Tom ēr, lai kontrol ētu tūbīšuk rāju-
mus Zieme ļjūrāun Skageraka apgabal āun zvejas aizlieg šanas sekas, ierobe žota zveja b ūsa tļauta. Šim nol ūkam
attiec īgās dal ībvalstis sadarb ībāar Komisiju izstr ādāplānu zvejas uzraudz ībai.L 281/122 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 25.10.2005. LV
VI PIELIKUMS
ID A ĻA
LICEN ČU UN ZVEJAS AT ĻAUJU KVANTITAT ĪVIE IEROBE ŽOJUMI KOPIENAS KU ĢIEM, KAS ZVEJO TRE ŠS
VALSTS ŪDEŅOS
Zvejas apgabals ZvejaLicen ču
skaitsLicen ču sadal ījums starp
dalībvalst īmMaksim ālais
klātesošo
kuģu skaits
jebkur ālaikā
Norv ēģijasūdeņiu n
zvejniec ības zonas
ap Jana Majena saluSiļķe, uz zieme ļiem no 62°00 ′N 75 DK: 26, DE: 5, FR: 1,
IRL: 7, NL: 9, SW: 10,UK: 1755
Pie grunts dz īvojošās sugas, uz zieme ļiem no
62°00 ′N80 FR: 18, PT: 9, DE: 16,
ES: 20, UK: 14, IRL: 150
Makrele, uz dienvidiem no 62°00 ′N, ri ņķvadu
zveja11 DE: 1 (1), DK: 26 (1),
FR: 2 (1), NL: 1 (1)nav
būtisks
Makrele, uz dienvidiem no 62°00 ′N, tra ļa zveja 19 nav
būtisks
Makrele, uz zieme ļiem no 62°00 ′N, ri ņķvadu
zveja11 (2) DK: 11 nav
būtisks
Tehniskiem m ērķiem izmantojam ās sugas, uz
dienvidiem no 62°00 ′N480 DK: 450, UK: 30 150
Farēru salu ūdeņi Visu veidu zveja ar tra ļiem, kuru zon āstarp
12. un 21. j ūdzi no Far ēru salu b āzes l īnijām
veic ku ģi, kas nav gar āki par 180 p ēdām26 BE: 0, DE: 4, FR: 4,
UK: 1813
Specializ ētāmencu un pik šu zveja ar minim ālo
linuma acu izm ēru 135 mm, at ļauta tikai apga-
balāuz dienvidiem no 62°28 ′N un uz austru-
miem no 6°30 ′W8(3)4
Zveja ar trali t ālāk par 21 j ūdzi no Far ēru salu
bāzes l īnijas. Laikposmos no 1. marta l īdz 31.
martam un no 1. oktobra l īdz 31. decembrim
šie ku ģi var darboties apgabalos starp 61°20 ′N
un 62°00 ′N un starp 12. un 21. j ūdzi no b āzes
līnijām.70 BE: 0, DE: 10, FR: 40,
UK: 2026
Zilo j ūraslīdaku zveja ar trali, ar minim ālo
linuma acu izm ēru 100 mm, apgabal āuz dien-
vidiem no 61°30 ′N un uz rietumiem no
9°00 ′W, un apgabal āstarp 7°00 ′W un 9°00 ′W
uz dienvidiem no 60°30 ′Z, un apgabal āuz
dienvidrietumiem no l īnijas starp 60°30 ′N,
7°00 ′W un 60°00 ′N, 6°00 ′W.70 DE: 8 (4), FR: 12 (4),
UK: 0 (4)20 (5)
Specializ ētāsaidu zveja ar trali, ar minim ālo
linuma acu izm ēru 120 mm un ar iesp ēju
izmantot ap āmi apliktas aiz žņaugstropes70 22 (5)
Putasu zveja. Licen ču kopskaitu var palielin āt
par četriem ku ģiem, lai veidotu ku ģupārus,
Farēru salu iest ādēm ievie šot speci ālus pieejas
noteikumus apgabaliem, ko sauc par “putasu
galvenajiem zvejas apgabaliem ”34 DE: 3, DK: 19, FR: 2,
UK: 5, NL: 520
Zveja ar āķu jed ām 10 UK: 10 6
Makre ļu zveja 12 DK: 12 12
Siļķes zveja uz zieme ļiem no 62°N 21 DE: 1, DK: 7, FR: 0,
UK: 5, IRL: 2, NL: 3,
SW: 32125.10.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 281/123 LV
Zvejas apgabals ZvejaLicen ču
skaitsLicen ču sadal ījums starp
dalībvalst īmMaksim ālais
klātesošo
kuģu skaits
jebkur ālaikā
Krievijas Feder ācijas
ūdeņiVisu veidu zveja pm pm
Mencu zveja 7 (6)p m
Brētliņu zveja pm pm
(1)Šis sadal ījums ir sp ēkāriņķvada un tra ļa zvejai.
(2) No 11 licenc ēm skumbriju ri ņķvada zvejai uz dienvidiem no 62°00 ′N.
(3) Atbilst īgi 1999. gada vieno šanās protokolam skaitliskie r ādītāji specializ ētajai mencu un pik šu zvejai ir iek ļauti skaitliskajos r ādītājos
“Visu veidu zveja ar tra ļiem, kuru zon āstarp 12. un 21. j ūdzi no Far ēru salu b āzes l īnijām veic ku ģi, kas nav gar āki par 180 p ēdām”.
(4)Šie skaitliskie r ādītāji attiecas uz maksim ālo kl ātesošok u ģu skaitu jebkur ālaikā.
(5)Šie skaitliskie r ādītāji ir iek ļauti skaitliskajos r ādītājos“Zveja ar trali 21 j ūdziārpus Far ēru salu b āzes l īnijas ”.
(6) Attiecas tikai uz ku ģiem ar Latvijas karogu.L 281/124 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 25.10.2005. LV
II DA ĻA
LICENCES UN ZVEJAS AT ĻAUJU KVANTITAT ĪVIE IEROBE ŽOJUMI TRE ŠS VALSTS KU ĢIEM, KAS ZVEJO
KOPIENAS ŪDEŅOS
Karoga valsts Zveja Licen ču skaitsMaksim ālais
klātesošok u ģu
skaits jebkur ā
laikā
Norv ēģija Si ļķe, uz zieme ļiem no 62°00 ′N1 8 1 8
Farēru salas Makrele, VIa (uz zieme ļiem no 56°30 ′N), VIIe,f,h, kume ļa
skumbrija, IV, VIa (uz zieme ļiem no 56°30 ′N), VIIe, f, h,
siļķe Via (uz zieme ļiem no 56°30 ′N)14 14
Siļķe, uz zieme ļiem no 62°00 ′N2 1 2 1
Siļķe, IIIa 4 4
Esmarka mencu un br ētliņu zveja tehnisk ām vajadz ībām,
IV, VIa (uz zieme ļiem no 56°30 ′N): t ūbītes, IV (ietverot
nenov ēršamo putasu piezveju).15 15
Jūraslīdaka un brosme 20 10
Putasu, VIa (uz zieme ļiem no 56°30 ′N), VIb, VII (uz rietu-
miem no 12°00 ′W)20 20
Zilājūraslīdaka 16 16
Siļķu haizivs (vis ās zon ās, izņemot NAFO 3PS) 3 3
Krievijas Feder ācija Si ļķe, IIId (Zviedrijas ūdeņi) pm pm
Siļķe, IIId (Zviedrijas ūdeņi, nezvejojo šibāzes ku ģi) pm pm
Brētliņa4 (1)p m
Barbadosa T īģergarneles (2) (Fran ču Gvi ānasūdeņi) 5 pm (3)
Lutjānzivs (4) (Fran ču Gvi ānasūdeņi) 5 pm
Gajāna “Panaeus ”garneles (5) (Fran ču Gvi ānasūdeņi) pm pm (6)
Surinama “Panaeus ”garneles (5) (Fran ču Gvi ānasūdeņi) 5 pm (7)
Trinidada un Tobago “Panaeus ”garneles (5) (Fran ču Gvi ānasūdeņi) 8 pm (8)
Japāna Tunzivs (9) (Fran ču Gvi ānasūdeņi) pm25.10.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 281/125 LV
Karoga valsts Zveja Licen ču skaitsMaksim ālais
klātesošok u ģu
skaits jebkur ā
laikā
Koreja Tunzivs (10) (Fran ču Gvi ānasūdeņi) pm pm (5)
Venecu ēla Lutj ānzivis (5) (Fran ču Gvi ānasūdeņi) 41 pm
Haizivis (5) (Fran ču Gvi ānasūdeņi) 4 pm
(1) Attiecas tikai uz Eiropas Kopienas Latvijas zonas ūdeņiem.
(2) Licences, kas attiecas uz garne ļu zvejniec ību Francijas Gvi ānāizsniedz, pamatojoties uz tre šās valsts iesniegto pl ānu, ko apstiprina Komi-
sija. Katras licences der īguma termi ņam ir j ābūt ierobe žotam saska ņāar zvejas laikposmu, kas paredz ēts nozvejas pl ānā, kur šir pamat ā
licences izdo šanai.
(3) Ikgad ējais dienu skaits j ūrāir ierobe žots līdz 200.
(4) Zvejojamas tikai ar āķu jed ām vai kr ātiņveida zivju lamat ām (lutj ānzivis) vai ar āķu jed ām vai t īkliem, kuru minim ālais linuma acu
izmērs ir 100 mm, dzi ļumos, kas ir liel āki par 30 m (haizivis). Lai izsniegtu šādu licenci, ir j āpierāda, ka past āv juridisks l īgums starp
kuģaīpašnieku, kas piesak ās licencei, un apstr ādes uz ņēmumu, kas atrodas Francijas Gvi ānas departament ā, un ka tas ietver saist ības vis-
maz 75 % no visas lutj ānzivju nozvejas vai 50 % no visas haizivju nozvejas no attiec īgākuģa izkraut krast āminētajādepartament ā, lai
šīs zivis var ētu pārstrādātšāuzņēmuma ra žotnē.
Iepriek šminētajam l īgumam ir j ābūt Francijas iest āžu apstiprin ātam, nodro šinot, ka tas ir savienojams ar l īgumsl ēdzējas r ūpnīcas p ār-
strādes jaudu un Gvi ānas ekonomisk ās attīstības m ērķiem. L īguma kopiju pievieno licences pieteikumam.
Ja iepriek šminētais apstiprin ājums ir noraid īts, Francijas iest ādes inform ēpar noraid ījumu un nor āda tāiemeslu attiec īgajai pusei un
Komisijai.
(5) Piem ērojams no 2005. gada 1. janv āra līdz 30. apr īlim.
(6) Atkar īgs no sarunu ar Norv ēģiju par zvejniec ību 2005. gad āpabeig šanas.
(7) Ikgad ējais dienu skaits j ūrāir ierobe žots līdzpm.
(8) Ikgad ējais dienu skaits j ūrāir ierobe žots līdz 350.
(9) Zvejo šanai tikai ar āķu jed ām.
(10) No kuriem maksim ālais ar žaunu t īkliem mencas vienlaikus zvejojo šok u ģu skaits ir 10.L 281/126 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 25.10.2005. LV
III DA ĻA
DEKLAR CIJA SASKA ŅAR 15. PANTA 2. PUNKTU
IZKRAU ŠANAS DEKLAR CIJA (1)
Kuģa nosaukums Reģistrācijas Nr.:
Kaptei ņavārds: P ārstāvja v ārds:
Kaptei ņa paraksts:
Reiss no uz
Izkrau šanas osta
Izkrauto garne ļu daudzums (dz īvsvar ā)
Garneles bez galvas da ļas: kg
vai ( × 1,6) = kg (veselas garneles)
Garneles ar galvas da ļu: kg
Tunzivis ( Thunnidae) : kg Lutj ānzivis ( Lutjanidae ): kg
Haizivs: kg Citas: kg
(1) Vienu kopiju saglab ākapteinis, vienu kopiju saglab ākontroles darbinieks, un vienu kopiju nos ūta Eiropas Kopienu Komisijai.25.10.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 281/127 LV
VII PIELIKUMS
ID A ĻA
INFORM CIJA, KAS J IERAKSTA ZVEJAS ŽURN L
Zvejojot 200 j ūras j ūdžu zon āno to Kopienas dal ībvalstu krastiem, uz kuriem attiecas Kopienas zvejas noteikumi, p ēc
turpm āk min ētajiem notikumiem zvejas žurnālānekav ējoties j āieraksta šāda inform ācija.
Pēc katras zvejas darb ības:
1.1. katras nozvejot ās sugas daudzums (dz īvsvara kilogramos);
1.2. zvejas darb ības datums un laiks;
1.3. ģeogr āfiskāatrašanās vieta, kur ātika veikta nozveja;
1.4. izmantotais zvejas pa ņēmiens.
Pēck a t r a sp ārkrau šanas no vai uz citu ku ģi:
2.1. nor āde“saņemts no ”vai“pārkrauts uz ”;
2.2. katras p ārkraut ās sugas daudzums (dz īvsvara kilogramos);
2.3. ku ģa, uz kuru, vai no kura p ārkrāva, nosaukums, ārējās identifik ācijas burti un cipari.
2.4. mencu p ārkrau šana nav at ļauta.
Pēc katras izkrau šanas Kopienas ost ā:
3.1. ostas nosaukums;
3.2. katras izkraut ās sugas daudzums (dz īvsvara kilogramos).
Pēc katras inform ācijas p ārraides Eiropas Kopienas Komisijai:
4.1. p ārraides datums un laiks;
4.2. zi ņojuma veids: IN, OUT, ICES, WKL vai 2 WKL;
4.3. radio p ārraides gad ījumā: radio stacijas nosaukums.L 281/128 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 25.10.2005. LV
II DA ĻA
ZVEJAS ŽURN LA PARAUGS
25.10.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 281/129 LV
VIII PIELIKUMS
KOMISIJAI PAREDZ ĒT S INFORM CIJAS SNIEG ŠANAS SATURS UN MODALIT TES
Inform ācija, kas sniedzama Eiropas Kopienas Komisijai, un t ās snieg šanas grafiks ir šādi.
1.1. Katr āgadījumā, kad ku ģis ien āk 200 j ūras jūdžu zon āpie t ās Kopienas dal ībvalsts krastiem, uz kuru attiecas Kopie-
nas zvejas noteikumi:
a) inform āciju, kas noteikta 1.5. punkt ā;
b) uz ku ģa eso šo zivju sugu daudzumu (kilogramos);
c) datumu un ICES rajonu, kur ākapteinis pl āno sākt zveju.
Ja zvejas darb ību veik šanai noteiktaj ādienānepiecie šams vair ākkārt ien ākt zon ās, kas min ētas 1.1. punkt ā, pietiek ar
vienu pazi ņojumu pirmaj āienākšanas reiz ē.
1.2. Katr āgadījumā, kad ku ģis atst āj 1.1. punkt āminēto zonu:
a) inform āciju, kas min ēta 1.5. punkt ā;
b) uz ku ģa eso šo zivju sugu daudzumu (dz īvsvara kilogramos);
c) kop špēdējās inform ācijas snieg šanas katras nozvejot ās sugas daudzumu (dz īvsvara kilogramos);
d) ICES rajonu, kur ātika veiktas nozvejas;
e) kop škuģa ien ākšanas zon āto sugu daudzumu (dz īvsvara kilogramos), kas tika p ārkrauts uz un/vai no citiem
kuģiem, un to ku ģu identifik āciju, uz kuriem tika veikta p ārkrau šana;
f) kop škuģa ien ākšanas zon ā, to sugu daudzumus (dz īvsvara kilogramos), kas tika izkrauti Kopienas ost ās.
Ja zvejas darb ību veik šanai noteiktaj ādienānepiecie šams vair ākkārt ien ākt zon ās, kas min ētas 1.1. punkt ā, tad pie-
tiek ar vienu zi ņojumu par p ēdējo izie šanas reizi.
1.3. Ar tr īs dienu interv āliem, s ākot ar tre šo dienu p ēck uģa pirm ās ien ākšanas 1.1. punkt āminētajās zon ās, zvejojot si ļ-
ķes, makreles, un ar ikned ēļu interv āliem, s ākot ar sept īto dienu p ēck u ģa pirm ās ien ākšanas 1.1. punkt āminētajās
zonās, zvejojot visas citas sugas, iz ņemot si ļķes un makreles:
a) inform āciju, kas noteikta 1.5. punkt ā;
b) kop špēdējāspārraides katras nozvejot ās sugas daudzumu (dz īvsvara kilogramos);
c) ICES rajonu, kur ātika veikta nozveja.
1.4. Katr āgadījumā, kad ku ģis pārvietojas no viena ICES rajona uz citu:
a) inform āciju, kas noteikta 1.5. punkt ā;
b) kop špēdējās inform ācijas snieg šanas katras nozvejot ās sugas daudzumu (dz īvsvara kilogramos);
c) ICES rajonu, kur ātika veikta nozveja.L 281/130 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 25.10.2005. LV
1.5. a) ku ģa nosaukumu, radioizsaukuma sign ālu,ārējās identifik ācijas burtus un ciparus un ku ģa kaptei ņavārdu;
b) licences numuru, ja ku ģim ir licence;
c) attiec īgāreisa zi ņojuma s ērijas numuru;
d) zi ņojuma veida identifik āciju;
e) datumu, laiku un ku ģaģeogr āfisko atra šanās vietu.
2.1. Inform āciju, kas min ēta 1. punkt ā,pārraida Eiropas Kopienu Komisijai Brisel ē, izmantojot teleksu (SAT COM
C 420599543 FISH), elektronisko pastu ( FISHERIES-telecom@cec.eu.int) vai vienu no radio stacij ām, kas uzskait ītas
turpm āk 3. punkt ā,u nt ādāveidā,kānorādīts 4. punkt ā.
2.2. Ja k āduforce majeure apstākļudēļkuģis nesp ējpārraid ītz iņojumu, to šākuģa pilnvarots var p ārraid ītkāds cits ku ģis.
3. Radio stacijas nosaukums Radio stacijas starptautiskais kods
Lyngby OXZ
Land's End GLDValentia EJKMalin Head EJMTorshavn OXJBergen LGNFarsund LGZFlorø LGL
Rogaland LGQ
Tjøme LGTÅlesund LGAØrlandet LFOBodø LPGSvalbard LGSBlåvand OXB
Gryt GRYT RADIO
Göteborg SOGTurku OFK
4. Ziņojumu veids
Inform ācijā, kas min ēta 1. punkt ā, iekļauj s īkas, prec īzas zi ņas, ko nor ādašādāsecībā:
—kuģa nosaukums;
—radioizsaukuma sign āls;
— ārējās identifik ācijas burti un cipari;
—attiec īgāreisa zi ņojuma s ērijas numurs;
—ziņojuma veida nor āde atbilst īgišādam kodam:
—ziņojums, ien ākot k ādāno 1.1. punkt āminētajām zon ām:“IN”,
—ziņojums, atst ājot k ādu no 1.1. punkt āminētajām zon ām:“OUT ”,
—ziņojums, p ārvietojoties no viena ICES rajona uz citu: “ICES ”,
—ikned ēļas zi ņojums: “WKL ”,
—trīs dienu zi ņojums: “2 WKL ”;25.10.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 281/131 LV
—datums, laiks un ģeogr āfiskāatrašanās vieta;
— ICES rajoni/apak šapgabali, kuros nolemts s ākt zveju;
—datums, kur ānolemts s ākt zveju;
—uz ku ģa eso šo zivju sugu daudzums (dz īvsvara kilogramos), lietojot kodu, kas min ēts 5. punkt ā;
—kopšpēdējāspārraides nozvejoto zivju sugu daudzums (dz īvsvara kilogramos), lietojot kodu, kas min ēts
5. punkt ā;
— ICES apgabli/ zonas, kur ās veikta nozveja;
—kopšpēdējāspārraides katras p ārkraut ās sugas daudzums (dz īvsvara kilogramos) uz un/vai no cita ku ģa;
—kuģa uz kuru un/ vai no kura tika veikta p ārkrau šana nosaukums un radioizsaukuma sign āls;
—sugu daudzums (dz īvsvara kilogramos), kas kop špēdējāspārraides tika izkrauts Kopienas ost ā;
—kuģa kaptei ņavārds.
5. Kods, ko izmanto, lai noteiktu uz ku ģa eso šās sugas saska ņāar 1.4. punktu:
Beriksi ( Beryx spp.), ALF
Rietumatlantijas plekste ( Hippoglossoides platessoides ), PLA
Anšovs ( Engraulis encrasicolus ), ANE
Jūrasvelni ( Lophius spp.), MNZ
Zieme ļatlantijas argent īna (Argentina silus ), ARG
Jūras plaudis ( Brama brama ), POA
Milzu haizivs ( Cetorinhus maximus ), BSK
Ogļzivs ( Aphanopus carbo ), BSF
Zilājūraslīdaka ( Molva dypterygia ), BLI
Putasu ( Micromesistius poutassou ), WHB
Xiphopenaeus kroyerii (Xiphopenaeus kroyerii ), BOB
Menca ( Gadus morhua ), COD
Smil šu garnele ( Crangon crangon ), CSH
Parastais kalm ārs (Loligo spp.), SQC
Dzelk ņhaizivs ( Squalus acanthias ), DGS
Diegspuru v ēdzele ( Phycis spp.), FOR
Grenlandes paltuss ( Reinhardtius hippoglossoides ), GHL
Pikša(Melanogrammus aeglefinus ), HAD
Heks ( Merluccius merluccius ), HKE
Atlantijas paltuss ( Hippoglossus hippoglossus ), HAL
Siļķe(Clupea harengus ), HER
Stavrida ( Trachurus trachurus ), HOM
Jūraslīdaka ( Molva molva ), LIN
Atlantijas makrele ( Scomber scombrus ), MAC
Megrimi ( Lepidorhombus spp.), LEZ
Zieme ļu garnele ( Pandalus borealis ), PRA
Norv ēģijas om ārs (Nephrops norvegicus ), NEPL 281/132 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 25.10.2005. LV
Esmarka menca ( Trisopterus esmarkii ), NOP
Atlantijas lielgalvis ( Hoplostethus atlanticus ), ORY
Citi, OTHPlekste ( Pleuronectes platessa ), PLE
Pollaks ( Pollachius pollachius ), POL
Siļķu haizivs ( Lamma nasus ), POR
Sarkanasari ( Sebastes spp.), RED
Sarkanspuru pagele ( Pagellus bogaraveo ), SBR
Strupdeguna garaste ( Coryphaenoides rupestris ), RNG
Saida ( Pollachius virens ), POK
Atlantijas lasis ( Salmo salar ), SAL
Tūbītes (Ammodytes spp.), SAN
Sard īne (Sardina pilchardus ), PIL
Haizivs ( Selachii, Pleurotremata ), SKH
Garnele ( Penaeidae ), PEZ
Brētliņa(Sprattus sprattus ), SPR
Kalm āri (Illex spp. ), SQX
Tunzivju dzimta ( Thunnidae ), TUN
Brosme ( Brosme brosme ), USK
Merlangs ( Merlangus merlangus ), WHG
Dzeltenastes plekste ( Limanda ferruginea ), YEL25.10.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 281/133 LV
IX PIELIKUMS
SUGU SARAKSTS
Vispārīgs latvisks nosaukums Zin ātniskais nosaukums 3-Alpha kods
Bentisk ās zivis
Menca Gadus morhua COD
Pikša Melanogrammus aeglefinus HAD
Sarkanasari Sebastes spp. RED
Zeltainais sarkanasaris Sebastes marinus REG
Dziļūdens sarkanasaris Sebastes mentella REB
Sebastes fasciatus Sebastes fasciatus REN
Sudrabotais heks Merluccius bilinearis HKS
Amerikas sarkan ājūrasvēdzele (*) Urophycis chuss HKR
Saida Pollachius virens POK
Rietumatlantijas plekste Hippoglossoides platessoides PLA
Sarkan āplekste Glyptocephalus cynoglossus WIT
Dzeltenastes plekste Limanda ferruginea YEL
Grenlandes paltuss Reinharditius hippoglossoides GHL
Atlantijas paltuss Hippoglossus hippoglossus HAL
Ziemas plekste Pseudopleuronectes americanus FLW
Vasaras plekste Paralichthys dentatus FLS
Rūtainais rombs Scophthalmus aquosus FLD
Plekstveid īgie (NS) Pleuronectiformes FLX
Amerikas j ūrasvelns Lophius americanus ANG
Amerikas j ūrasgai ļi Prionotus spp. SRA
Atlantijas mazmenca Microgadus tomcod TOM
Zilāantimora Antimora rostrata ANT
Putasu Micromesistius poutassou WHB
Amerikas tautoga Tautogolabrus adspersus CUN
Brosme Brosme brosme USK
Grenlandes menca Gadus ogac GRC
Zilājūraslīdaka Molva dypterygia BLI
Jūraslīdaka Molva molva LIN
Jūras za ķis Cyclopterus lumpus LUM
Zieme ļu kara ļzivs Menticirrhus saxatilis KGF
Raib ālodeszivs Sphoeroides maculatus PUF
Lucīši (NS) Lycodes sp. ELZ
Amerikas luc ītis Macrozoarces americanus OPT
Polārāmenca Boreogadus saida POCL 281/134 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 25.10.2005. LV
Vispārīgs latvisks nosaukums Zin ātniskais nosaukums 3-Alpha kods
Strupdeguna garaste Coryphaenoides rupestris RNG
Mark ūrzivs Macrourus berglax RHG
Tūbītes Ammodytes spp. SAN
Jūras bu ļļi Myoxocephalus spp. SCU
Skapa Stenotomus chrysops SCP
Tautoga Tautoga onitis TAU
Cekulzivs Lopholatilus chamaeleonticeps TIL
Amerikas balt ājūrasvēdzele (*) Urophycis tenuis HKW
Vilkzivis (NS) Anarhicas sp. CAT
Atlantijas vilkzivs Anarhichas lupus CAA
Plankumain āvilkzivs Anarhichas minor CAS
Bentisk ās zivis (NS) GRO
Pelāģiskās zivis
Siļķe Clupea harengus HER
Atlantijas makrele Scomber scombrus MAC
Atlantijas sviestazivs Peprilus triacanthus BUT
Atlantijas menhadens Brevoortia tyrannus MHA
Atlantijas saira Scomberesox saurus SAU
Dzeltenspuru an šovs Anchoa mitchilli ANB
Lufars Pomatomus saltatrix BLU
Lielākaranga Caranx hippos CVJ
Fregates makre ļtunzivs Auxis thazard FRI
Karalisk āmakrele Scomberomourus cavalla KGM
Spāņu plankumain āmakrele Scomberomourus maculatus SSM
Buruzivs Istiophorus platypterus SAI
Baltāmarl īna Tetrapturus albidus WHM
Zilāmarl īna Makaira nigricans BUM
Zobenzivs Xiphias gladius SWO
Garspuru tunzivs Thunnus alalunga ALB
Pelam īda Sarda sarda BON
Mazātunzivs Euthynnus alletteratus LTA
Lielacu tunzivs Thunnus obesus BET
Zilātunzivs Thunnus thynnus BFT
Svītrain ātunzivs Katsuwonus pelamis SKJ
Dzeltenspuru tunzivs Thunnus albacares YFT
Makre ļu dzimta (NS) Scombridae TUN
Pelāģiskās zivis PEL25.10.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 281/135 LV
Vispārīgs latvisks nosaukums Zin ātniskais nosaukums 3-Alpha kods
Bezmugurkaulnieki
Garspuru kalm ārsLoligo pealei Loligo pealei SQL
Īsspuru kalm ārsIllex illecebrosus Illex illecebrosus SQI
Kalm āru dzimta (NS) Loliginidae, Ommastrephidae SQU
Taisn āmakstgliemene Ensis directus CLR
Parast āmercen ārija Mercenaria mercenaria CLH
Gliemene Arctica islandica Arctica islandica CLQ
Lielāsmilšgliemene Mya arenaria CLS
Atlantijas makra Spisula solidissima CLB
Spisula polynyma Spisula polynyma CLT
Gliemenes (NS) Prionodesmacea, Teleodesmacea CLX
Karībuķemm īšgliemene Argopecten irradians SCB
Raib āķemm īšgliemene Argopecten gibbus SCC
Islandes ķemm īšgliemene Chylamys islandica ISC
Placopecten magellanicus Placopecten magellanicus SCA
Kemm īšgliemenes (NS) Pectinidae SCX
Klusāokeāna austere Crassostrea virginica OYA
Vidusj ūrasēdamgliemene Mytilus edulis MUS
Kroņglieme ži (NS) Busycon sp. WHX
Litor īnas (NS) Littorina sp. PER
Jūras m īkstmie ši Mollusca MOL
Parastais krabis Cancer irroratus CRK
Zilais krabis Callinectes sapidus CRB
Zaļais krabis Carcinus maenas CRG
Zieme ļu krabis Cancer borealis CRJ
Baltais krabis Chionoecetes opilio CRQ
Sarkanais krabis Geryon quinquedens CRR
Karaliskais krabis Lithodes maia KCT
Jūras krabji Reptantia CRA
Amerikas om ārs Homarus americanus LBA
Zieme ļu garnele Pandalus borealis PRA
Aukst ūdens zieme ļgarnele Pandalus montagui AES
Tīģergarneles (NS) Penaeus sp. PEN
Zieme ļgarneles Pandalus sp. PAN
Jūras v ēžveidīgie Crustacea CRU
Jūras ezis Strongylocentrotus sp. URC
Daudzsaru t ārpi Polycheata WORL 281/136 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 25.10.2005. LV
Vispārīgs latvisks nosaukums Zin ātniskais nosaukums 3-Alpha kods
Atlantijas zobenastis Limulus polyphemus HSC
Jūras bezmugurkaulnieki Invertebrata INV
Citas zivis
Pelēkāaloza Alosa pseudoharengus ALE
Seriolas Seriola sp. AMX
Amerikas j ūraszutis Conger oceanicus COA
Amerikas zutis Anguilla rostrata ELA
Miks īna Myxine glutinosa MYG
Amerikas aloza Alosa sapidissima SHA
Argent īnas (NS) Argentina sp. ARG
Atlantijas krokere Micropogonias undulatus CKA
Atlantijas adatzivs Strongylura marina NFA
Atlantijas lasis Salmo salar SAL
Atlantijas men īdija Menidia menidia SSA
Atlantijas diegspuru si ļķe Opisthonema oglinum THA
Bērda gludgalve Alepocephalus bairdii ALC
Meln ābungzivs Pogonias cromis BDM
Melnais akme ņasaris Centropristis striata BSB
Vasaras aloza Alosa aestivalis BBH
Moiva Mallotus villosus CAP
Palijas (NS) Salvelinus sp. CHR
Kobija Rachycentron canadum CBA
Pomp āns Trachinotus carolinus POM
Zieme ļu dorosma Dorosoma cepedianum SHG
Pomadas īdas (NS) Pomadasyidae GRX
Rodens aloza Alosa mediocris SHH
Lākturzivs Notoscopelus sp. LAX
Kefaļu dzimta (NS) Mugilidae MUL
Zieme ļatlantijas sviestzivs Peprilus alepidotus (=paru) HVF
Cūkzivs Orthopristis chrysoptera PIG
Amerikas varav īksnes salaka Osmerus mordax SMR
Sarkan ākrokere Sciaenops ocellatus RDM
Parast ājūras kar ūsa Pagrus pagrus RPG
Latama stavrida Trachurus lathami RSC
Smil šu asaris Diplectrum formosum PES
Aitgalve Archosargus probatocephalus SPH
Spots Leiostomus xanthurus SPT25.10.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 281/137 LV
Vispārīgs latvisks nosaukums Zin ātniskais nosaukums 3-Alpha kods
Plankumain ākuprzivs Cynoscion nebulosus SWF
Karalisk ākuprzivs Cynoscion regalis STG
Svītrainais asaris Morone saxatilis STB
Storu dzimta (NS) Acipenseridae STU
Atlantijas tarpons Tarpon (= megalops) atlanticus TAR
Foreles (NS) Salmo spp. TRO
Amerikas sv ītrainais asaris Morone americana PEW
Beriksi (NS) Beryx spp. ALF
Dzelk ņhaizivs Squalus acantias DGS
Dzelk ņzivju dzimta (NS) Squalidae DGX
Smil šutīģerhaizivs Odontaspis taurus CCT
Siļķu haizivs Lamna nasus POR
Īsspuru mako Isurus oxyrinchus SMA
Tum šāhaizivs Carcharhinus obscurus DUS
Lielāzilāhaizivs Prionace glauca BSH
Dzelk ņhaizivjveid īgie Squaliformes SHX
Atlantijas aspurna haizivs Rhizoprionodon terraenovae RHT
Meln āsuņhaizivs Centroscyllium fabricii CFB
Grenlandes haizivs Sonmniosus microcephalus GSK
Milzu haizivs Cetorhinus maximus BSK
Rajas (NS) Raja spp. SKA
Ežu raja Leucoraja erinacea RJD
Zieme ļu raja Amblyraja hyperborea RJG
Dipturus laevis Dipturus laevis RJL
Acain āraja Leucoraja ocellata RJT
Ērkšķu raja Amblyraja radiata RJR
Glud āraja Malcoraja senta RJS
Bathyraja spinicauda Bathyraja spinicauda RJO
Zivis(NS) FIN
(*) Saska ņāar STACRES 1970. gada san āksmēpieņemto rekomend āciju ( ICNAF Sarkan āgrāmata, 1970, I da ļa, 67. lpp.) Urophycis ģints heki
iršādi apz īmēti statistikas zi ņojumiem: a) heks no zonu 1, 2 un 3 un iedal ījumiem 4R, S, T un V ir j āapzīmēkāAmerikas balt ājūrasvē-
dzele, Urophycis tenuis ; b) heks, kas nozvejots ar āķu jed ām, vai heks, kas liel āks par 55 cm, neatkar īgi, kātas nozvejots, no iedal ījumiem
4W un X, zonas 5 un statistisk āapgabals 6, ir apz īmējami k āAmerikas balt āsjūrasvēdzeles, Urophycis tenuis ;c )i z ņemot, k ānoteikts b)
punkt ā, citi Urophycis ģints heki, kas nozvejoti iedal ījumos W un X, zon ā5 un statistisk āapgabal ā6, ir uzskat āmi par sarkanajiem
hekiem, Urophycis chuss.L 281/138 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 25.10.2005. LV
X PIELIKUMS
ATĻAUTIE MJA AUG ŠPUSES APVALKI
1. ICNAF tipaāmja aug špuses apvalki
ICNAF tipa āmja aug špuses apvalks ir taisnst ūra linuma gabals, ko pievieno tra ļaāmja aug šējai da ļai, lai samazin ātu un
novērstu boj ājumus tik ilgi, kam ēršāds linums atbilst šādiem nosac ījumiem:
a) šim linumam acs izm ērs nav maz āks par to, k āds nor ādīts tra ļaāmim 10. pant ā;
b) šo linumu pie āmja dr īkst nostiprin āt tikai gar linuma priek šējo un s ānu malu un nevien ācitāvietā, un to nostiprina
tādāveidā, lai tas neb ūtu tālāk par četrām linuma ac īm uz priek šu no dal ītājstropes un beigtos ne maz ākkāčetras
linuma acis pirms galven ās stropes linuma ac īm; ja dal ītājstropi neizmanto, linums nedr īkst sniegties t ālāk par tre š-
daļuāmja, s ākot m ērīt ne tuv ākkānočetrāma c īm, kas atrodas uz priek šu no galvenas stropes linuma ac īm;
c) šīlinuma platums ir vismaz pusotru reizi liel āks par p ārklātāsāmja da ļas platumu, m ērot min ētos platumus taisn ā
leņķīpret āmja garenisko asi.
25.10.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 281/139 LV
2. mja aug špuses daudzpak āpju pl īvurveida apvalks
mja aug špuses daudzpak āpju pl īvurveida apvalks ir defin ēts kālinuma gabali, kuriem linuma acu izm ērs vis āst od a ļās
neatkar īgi no t ā, vai šie linuma gabali ir slapji vai sausi, nav maz āks par āmja acu izm ēru ar noteikumu, ka:
i) ikviens linuma gabals:
a) ir piestiprin āts ar savu priek šējo malu p āri pārāmi taisn āleņķīpret āmja garenisko asi;
b) ir vismaz tikpat plats, cik āmja platums ( šo platumu m ēra stiprin ājuma viet ātaisn āleņķīpret āmja garenisko asi);
un
c) nav gar āks par desmit linuma ac īm; un
ii) visu šādi piestiprin āto linuma gabalu kopgarums nep ārsniedz divas tre šdaļas no tra ļaāmja garuma.
L 281/140 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 25.10.2005. LV
POĻU TIPA MJA APVALKS
3. Lielizm ēra linuma acu (modific ētais po ļu tipa) āmja aug špuses apvalks
Lielizm ēra linuma acu āmja aug špuses apvalks sast āv no taisnst ūra linuma gabala, kas gatavots no t ādas pa šas auklas mate-
riāla kāāmis vai no vienas resnas, bezmezglu auklas materi āla, kuru piestiprina pie āmja aug špuses aizmugur ējāsd aļas un
kas stiepjas p āri visai āmja aug špusei vai jebkurai t āsd aļai un vis ās viet ās ir ar divreiz liel āku linuma acu izm ēru nek ā
āmim, ja to m ēra slapju un cie ši piespiestu pie āmja gar priek šējo, sāna un aizmugur ējo malu tikai linumam t ādāveidā,k a
ikviena linuma acs atbilst četrāmāmja linuma ac īm.
25.10.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 281/141 LV
XI PIELIKUMS
MINIM LAIS ZIVS IZM ĒRS(*)
SugasĶidātas zivis ar vai bez ādas, svaigas vai atv ēsinātas, sasald ētas vai s ālītas.
Pilns Bez galvas Bez galvas un astesBez galvas
un sadal ītāveidā
Atlantijas menca 41 cm 27 cm 22 cm 27/25 cm (**)
Grenlandes paltuss 30 cm N/A N/A N/A
Rietumatlantijas plekste 25 cm 19 cm 15 cm N/A
Dzeltenastes plekste 25 cm 19 cm 15 cm N/A
(*) Zivs izm ērs Atlantijas mencai attiecas uz garumu l īdz astes spuras sazarojumu vietai, p ārējām sug ām—uz visu garumu.
(**) Apak šējais izm ērs svaigi s ālītām ziv īm.LV L 281/142 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 25.10.2005.
XII PIELIKUMS
NOZVEJAS RE ĢISTR ĒŠANA (IERAKSTI ZVEJAS ŽU R NL)
IERAKSTI ZVEJAS ŽURN L
Inform ācijas veids Standarta kods
Kuģa nosaukums 01
Kuģa valsts pieder ība 02
Kuģar eģistrācijas numurs 03
Reģistrācijas osta 04
Izmantoto zvejas r īku veidi (da žādi zvejas r īku veidi ierakst āmi atsevi šķi) 10
Zvejas r īku veids
Datums
—diena 20
—mēnesis 21
—gads 22
Atrašanās vieta
—platuma gr āds 31
—garuma gr āds 32
—statiskais apgabals 33
Zvejas darb ību skaits 24 stundu laikposm ā(1)4 0
Stundu skaits 24 stundu laikposm ā, kad zvejots ar zvejas r īkiem (1)4 1
Sugu nosaukumi (II pielikums)
Dienas nozveja pa sug ām (svaiga svara noapa ļotas metrisk ās tonnas) 50
Dienas nozveja pa zivju sug ām pat ēriņam p ārtikā 61
Dienas nozveja pa zivju sug ām tehnisk ām vajadz ībām6 2
Dienas izmetumi katrai sugai 63Pārkrau šanas vieta (s) 70
Pārkrau šanas datums (-i) 71
Kaptei ņa paraksts 80
(1)Norādījumi: Ja tiek lietoti divi vai vair āki zvejas r īku veidi vien āun taj āpašā24 stundu laikposm ā, attiec ībāuz katru veidu b ūtu jāveic
atsevi šķs ieraksts.25.10.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 281/143 LV
ZVEJAS R ĪKU VEIDU KODI
Rīku kategorijas Standarta sa īsinājuma kods
Aptvero šie tīkli
Ar savilc ējtros ēm( r i ņķvadi) PS
—Riņķvadi zvejai ar vienu ku ģi PS1
—Riņķvadi zvejai ar diviem ku ģiem PS2
Bez savilc ējtrosēm(ēsmas zivti ņu vadi) LA
Zvejas vadi
Laivas vai ku ģa vadi SB/SV
—Dāņu vadi SDN
—Skotu vadi SSC
—Vadi zvejai ar diviem ku ģiem SPR
Zvejas vadi ( šeit nenor ādīti) SX
Traļi
Murdi FPO
Grunts tralis
—Rāmja tra ļi TBB
—Traļi ar durv īm(1) OTB
—Pāru tra ļi PTB
—Omāru tra ļi TBN
—Garne ļu tra ļi TBS
—Grunts tra ļi(šeit nenor ādīti) TB
Pelaģiskie tra ļi
—Traļi ar durv īm OTM
—Pāru tra ļi PTM
—Garne ļu tra ļi TMS
—Pelaģiskie tra ļi(šeit nenor ādīti) TM
Dvīņu tra ļi ar durv īm OTT
Traļi ar durv īm(šeit nenor ādīti) OT
Pāru tra ļi(šeit nenor ādīti) PT
Citi tra ļi(šeit nenor ādīti) TX
Dragas
No laivas velkamas dragas DRB
Ar rok ām velkamas dragas DRH
Ceļamie t īkli
Pārnēsājamie ce ļamie t īkli LNP
No ku ģa darb ībāmc e ļamie t īkli LNB
Stacion āri no krasta ce ļamie t īkli LNS
Ceļamie t īkli (šeit nenor ādīti) LN
Apkl ājošie tīklii
Uzmetamie t īkli FCN
Krītošie tīkli (šeit nor ādīti) FGL 281/144 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 25.10.2005. LV
Rīku kategorijas Standarta sa īsinājuma kods
Žaunu t īkli un iepin ējtīkli
Nostiprin ātiežaunu t īkli (noenkurotie) GNS
Driftert īkli GND
Apņemo šiežaunu t īkli GNC
Fiksētiežaunu t īkli (uz stelt īm) GNF
Rāmju t īkli GTR
Kombin ētiežaunu t īkli—rāmju t īkli GTN
Žaunu t īkli un iepin ējtīkli (šeit nenor ādīti) GEN
Žaunu t īkli jedas ( šeit nenor ādīti) GN
Krātiņveida zivju lamatas
Stāvvadi FPN
Kūri FYK
Upju murdi FSN
Aizsprosti, stacion ārie tīkli, ta či u.c. FWR
Krātiņveida zivju lamatas ķeršanai gais ā FAR
Krātiņveida zivju lamatas ( šeit nenor ādītas) FIX
ķiu n āķu jedas
Rokas āķu rindas un mak šķerkātaāķu rindas (ar roku darbin āmas) (2) LHP
Rokas āķu rindas un mak šķerkātaāķu rindas (mehaniz ētas) (2) LHM
Nostiprin ātasāķu rindas (nostiprin ātasāķu jedas) LLS
Dreif ējošasāķu jedas LLD
ķu jedas (nav preciz ētas) LL
Velkam āsāķu jedas LTL
ķiu n āķu jedas ( šeit nenor ādītas) (3)L X
Rīki zivju aiz ķeršanai un aizcir šanai
Harp ūnas HAR
Ieguves ma šīnas
Sūkņi HMP
Mehāniskās dragas HMD
Ieguves ma šīnas ( šeit nenor ādītas) HMX
Dažādi rīki(4) MIS
Amatierzvejas r īki RG
Nepaz īstami vai šeit nenor ādīti zvejas r īki NK
(1) Zvejniec ības dienesti var nor ādītsāna un aizmugur ējāsd aļas lejas un s āna un aizmugur ējāsd aļas pela ģiskos tra ļus, attiec īgi kāOTB-1
un OTB-2, un OTM-1, un OTM-2.
(2) Tostarp d žigas virves.
(3) LDV kods mazu zvejas laivu darbin āmiem virves zvejas r īkiem tiks saglab āts vēsturisku datu nol ūkā.
(4)Šis pants ietver: rokas un izkrau šanas t īklus, sav ākšanas t īklus, iev ākšanu ar rok ām, ar vienk āršiem rokas darbar īkiem, ar vai bez nir ša-
nas ekip ējuma, ind ēm un spr āgstviel ām, apm ācītiem dz īvniekiem, elektr ības zveju.25.10.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 281/145 LV
ZVEJAS KU ĢU KODI
A. Galvenie ku ģu veidi
FAO Kods Ku ģa veids
BO Zivju aizsardz ības ku ģis
CO M ācību zvejas ku ģis
DB Bagarku ģis (nedarbojas past āvīgi)
DM Bagarku ģis (darbojas past āvīgi)
DO Bimtraleris
DOX Bagarku ģis (CNI)
FO Zivju transportku ģis
FX Zvejas ku ģis (CNI)
GO Ku ģis zvejai ar žaunu t īkliem
HOX B āzes ku ģis (CNI)
HSF Zivju apstr ādes ku ģis
KO Ku ģis-slimn īca
LH Ku ģis zvejai ar mak šķerēm
LL Ku ģis zvejai ar āķu jed ām
LO Ku ģis zvejai ar jed ām
LP Ku ģis zvejai ar mak šķerkātiem un āķu jed ām
LT Ku ģis zvejai ar velc ēm
MO Ku ģis da žādveida zvejai
MSN Seineris zvejai ar mak šķerēm
MTG Ku ģis zvejai ar t īkliem un tra ļiem
MTS Traleris-seineris
NB Pal īgkuģis zvejai ar ce ļamiem t īkliem
NO Ku ģis zvejai ar ce ļamiem t īkliem
NOX Ku ģis zvejai ar ce ļamiem t īkliem (CNI)
PO Ku ģis, kas izmanto s ūkņus
SN Seineris zvejai ar da žāda tipa vadiem
SO Seineris
SOX Seineris (CNI)
SP Seineris zvejai ar ri ņķvadiem
SPE Eiropas tipa seineris zvejai ar ri ņķvadiem
SPT Tunzivju seineris
TO Traleri
TOX Traleri (CNI)
TS Borta tral ēšanas ku ģis
TSF Borta tral ēšanas sald ētājkuģis
TSW Borta tral ēšanas ku ģis-refri žerators
TT Paka ļgala tral ēšanas ku ģis
TTF Paka ļgala tral ēšanas sald ētājkuģis
TTP Paka ļgala tral ēšanas zivju apstr ādes ku ģis
TU Traleris zvejai no izliekamiem blokiem
WO Ku ģis zvejai ar kr ātiņveida zivju lamat āmL 281/146 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 25.10.2005. LV
FAO Kods Ku ģa veids
WOP Ku ģi zvejai ar murdiem
WOX Ku ģis zvejai ar kr ātiņveida zivju lamat ām (CNI)
ZO Zivju p ētniec ības ku ģis
DRN Ku ģis zvejai ar driftert īkliem
CNI = citur nav noteikts
B. Galven āsk uģu darb ības
Alfa kods Kategorija
ANC Noenkuro šanās
DRI Dreif ēšana
FIS Zveja
HAU Vilk šana
PRO Apstr āde
STE Ku ģapārvieto šanās
TRX P ārkrau šana iekraujot vai izkraujot
OTH Citas (j āpreciz ē)25.10.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 281/147 LV
XIII PIELIKUMS
NAFO RAJONS
Daļējs to sugu saraksts, par kur āmjāziņo saska ņāar 31. panta 2. punktu:
ANG/N3NO. Lophius americanus Amerikas j ūrasvelns ANG
CAA/N3LMN. Anarhichas lupus Atlantijas vilkzivs CAA
CAP/N3LM. Mallotus villosus Moiva
CAT/N3LMN. Anarhichas spp. Vilkzivis CAT
HAD/N3NO. Melanogrammus aeglefinus Pikša HAD
HAL/N23KL. Hippoglossus hippoglossus Atlantijas paltuss HAL
HAL/N3M. Hippoglossus hippoglossus Atlantijas paltuss HAL
HAL/N3NO. Hippoglossus hippoglossus Atlantijas paltuss HAL
HER/N3L. Clupea harengus Siļķe
HKR/N2J3KL Urophycis chuss Amerikas sarkan ājūrasvēdzele HKR
HKR/N3MNO. Urophycis chuss Amerikas sarkan ājūrasvēdzele HKR
HKS/N3NLMO Merlucius bilinearis Sudrabotais heks
RNG/N23. Coryphaenoides rupestris Strupdeguna garaste
HKW/N2J3KL Urophycis tenuis Amerikas balt ājūrasvēdzele HKW
POK/N30. Pollachius virens Saida
RHG/N23. Macrourus berglax Zieme ļu makr ūrzivs RHG
SKA/N2J3KL Raja spp. Rajas SKA
SKA/N3M. Raja spp. Rajas SKA
SQI/N56. Illex illecebrosus Īsspuru kalm ārs
VFF/N3LMN. — Nesa šķirotas, nenoteiktas zivis
WIT/N3M. Glyptocephalus cynoglossus Sarkan āplekste WIT
YEL/N3M. Limanda ferruginea Dzeltenastes pleksteL 281/148 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 25.10.2005. LV
XIV PIELIKUMS
SPECIALIZ ĒT S ZVEJAS AIZLIEGUMS ANTARKTIKAS ŪDEŅUD Z ĪVO RESURSU AIZSARDZ ĪBAS
(CCAMLR ) RAJON
Mērķa sugas Zona Aizlieguma laikposms
Marmora notot ēnija FAO 48.1 Antarktika, Pussalas apgabal ā Visu gadu
FAO 48.2 Antarktika, ap Dienvidu Orkniju
FAO 48.3 Antarktika, ap Dienvidu D žordžiju
Spuru zivis FAO 48.1 Antarktika (1) Visu gadu
FAO 48.2 Antarktika (1)
Zilānotot ēnija FAO 48.3 Visu gadu
Melnspuru leduszivsMeln āleduszivs
Pelēkānotot ēnija
Patagonijas notot ēnija
Ilkņzivis FAO 48.5 Antarktika No 1.12.2004 l īdz
30.11.2005
Ilkņzivis FAO 88.3 Antarktika (
1) Visu gadu
FAO 58.5.1 Antarktika (1)(2)
FAO 58.5.2 Antarktika uz austrumiem no 79°20 ′E
unārpus EEZ uz rietumiem no 79°20 ′E(1)
FAO 88.2 Antarktika uz zieme ļiem no 65° S (1)
FAO 58.4.4 Antarktika (1)
FAO 58.6 Antarktika (1)
FAO 58.7 Antarktika (1)
Pelēkānotot ēnija FAO 58.4.4 (1) Visu gadu
Visas sugas, iz ņemot
Antarktisko leduszivi un
Patagonijas ilk ņziviFAO 58.5.2 Antarktika 1.12.2004 l īdz
30.11.2005
Antarktisk āilkņzivs FAO 48.4 Antarktika (1) Visu gadu
(1)I zņemot p ētniec ības nol ūkiem.
(2)I zņemot valsts jurisdikcijai pak ļautos ūdeņus (EEZ).25.10.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 281/149 LV
XV PIELIKUMS
NOZVEJAS UN PIEZVEJAS IEROBE ŽOJUMI ATTIEC ĪB UZ JAUNA VEIDA ZVEJU UN P ĒTNIECISKO ZVEJU
CCAMLR APGABAL 2004/2005. GAD
Apak šap-
gabals/
rajonsReģions Sezona SSRUIlkņzivis
Nozvejas
ierobe žojums
(tonnas)Blakus nozvejas ierobe žojums
(tonnas)
Rajas Macrous spp. Citas sugas
58.4.1 Visi rajoni No
1.12.2004.
līdz
30.11.2005.A0
Visi
rajoni:
50Visi
rajoni:
96Visi
rajoni:
20B0
C 200
D0
E 200
F0
G 200
H0
Kopējāzona 600
58.4.2 Visi rajoni No
1.12.2004.
līdz
30.11.2005.A 260
Visi
rajoni:
50Visi
rajoni:
124Visi
rajoni:
20B0
C 260
D0
E 260
Kopējāzona 780
58.4.3a) Visi rajoni
ārpus valsts
jurisdikcijas
apgabaliemNo
1.5. l īdz
31.8.2005.N/A 250Visi
rajoni:
50Visi
rajoni:
26Visi
rajoni:
20
58.4.3b) Visi rajoni
ārpus valsts
jurisdikcijas
apgabaliemNo
1.5. l īdz
31.8.2005.N/A 300Visi
rajoni:
50Visi
rajoni:
159Visi
rajoni:
20
88.1 Visas zonas No
1.12.2004.
līdz
31.8.2005.A0 (1)(1)0
B8 0 (1)(1)2 0
C 223 (1)(1)2 0
D0 (1)(1)0
E5 7 (1)(1)2 0
F0 (1)(1)0
G8 3 (1)(1)2 0
H7 8 6 (1)(1)2 0
I7 7 6 (1)(1)2 0
J3 1 6 (1)(1)2 0
K7 4 9 (1)(1)2 0
L1 8 0 (1)(1)2 0
Kopējāzona 3 250 163 520
(1)Nozvejas ierobe žojumu noteikumi piezvejas sug āmSSRU , kas piem ērojami, nep ārsniedzot kop ējos piezvejas ierobe žojumus
apakšapgabal ā.
—Raju dzimtas ziv īm: 5 % no nozvejas ierobe žojuma, kas noteikts attiec ībāuz ilk ņzivīm, vai 50 tonnas, atkar ībāno t ā, kur š
apjoms liel āks
—Macrourus spp.: 16 % no nozvejas ierobe žojuma, kas noteikts attiec ībāuz ilk ņzivīm
—Citas sugas: 20 tonnas katrai SSRU .”L 281/150 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 25.10.2005. LV