ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 261/27

PADOMES LĒMUMS

(2007. gada 1. oktobris),

ar ko ieceļ vienu Reģionu komitejas locekli no Igaunijas un trīs to aizstājējus no Igaunijas

(2007/646/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 263. pantu,

ņemot vērā Igaunijas valdības priekšlikumu,

tā kā:

(1) Padome 2006. gada 24. janvārī pieņēma Lēmumu 2006/116/EK, ar ko laikposmam no 2006. gada 26. janvāra līdz 2010. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (1).

(2) Pēc Margus LEPIK kunga atkāpšanās no amata ir atbrīvojusies viena Reģionu komitejas locekļa vieta. Pēc Mihkel JUHKAMI kunga pilnvaru maiņas un Laine JÄNES kundzes un Jüri RATAS kunga pilnvaru laika beigām ir atbrīvojušās trīs Reģionu komitejas locekļu aizstājēju vietas,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Reģionu komitejā uz atlikušo amata pilnvaru laiku, proti, līdz 2010. gada 25. janvārim, tiek iecelti:

a) komitejas loceklis: — Mihkel JUHKAMI kungs, Rakveres pilsētas domes priekšsēdētājs;

b) komitejas locekļu aizstājēji: — Kersti KÕOSAAR kundze, Viru pašvaldības priekšsēdētāja, — Edgar SAVISAAR kungs, Tallinas pašvaldības priekšsēdētājs, — Ivar UNT kungs, Valgas pašvaldības priekšsēdētājs.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Luksemburgā, 2007. gada 1. oktobrī Padomes vārdā — priekšsēdētājs M. LINO

(1) OV L 56, 25.2.2006., 75. lpp.
2.2.

ja saimniecībai 12 mēnešu periodā ir piemērots vismaz viens no šādiem kontroles režīmiem: 2.2.1. seroloģiskas pārbaudes rezultāti attiecībā uz antivielām pret BHV1 ir negatīvi katrā gadījumā, iegūstot vismaz vienu atsevišķu asins paraugu no visiem liellopiem, kas ir vecāki par 24 mēnešiem; 2.2.2. seroloģiskas pārbaudes rezultāti attiecībā uz antivielām pret BHV1 ir negatīvi katrā gadījumā, iegūstot vismaz: — vienu atsevišķu piena paraugu, kas ņemts no visām liellopu mātītēm laktācijas periodā, vai piena paraugu kopumu, kas ņemts ne vairāk kā no pieciem dzīvniekiem, kā arī — vienu atsevišķu asins paraugu, kas ņemts no visām liellopu mātītēm, kas nav laktācijas periodā un kas ir vecākas par 24 mēnešiem, un no visiem liellopu tēviņiem, kas ir vecāki par 24 mēnešiem; 2.2.3. saistībā ar piena ražošanas saimniecībām, kurās vismaz 30 % liellopu ir liellopu mātītes laktācijas periodā, seroloģiskas pārbaudes rezultāti attiecībā uz antivielām pret BHV1 ir negatīvi katrā gadījumā, iegūstot vismaz: — divus piena paraugus, kas ņemti ar 3 līdz 12 mēnešu intervālu no kopējā piena apjoma, kas iegūts ne vairāk kā no 50 liellopu mātītēm laktācijas periodā, atkarībā no izmantotā testa specifikācijas, kā arī — vienu atsevišķu asins paraugu, kas ņemts no visām liellopu mātītēm, kas nav laktācijas periodā un kas ir vecākas par 24 mēnešiem, un no visiem liellopu tēviņiem, kas ir vecāki par 24 mēnešiem.
(6)

Ražojums, uz ko attiecas Padomes Regula (EK) Nr. 2042/2000 (3), t. i., televīzijas kameru sistēmas, kuru izcelsme ir Japānā un uz kurām patlaban attiecas KN kods ex 8525 80 19, ex 8528 49 35, ex 8528 49 91, ex 8528 59 90, ex 8529 90 92, ex 8529 90 97, ex 8537 10 91, ex 8537 10 99 un 8543 70 90 (KN kodi no 2007. gada 1. janvāra), pilnībā atbilst iepriekš minētajai ražojuma definīcijai. Padome ar Regulu (EK) Nr. 1910/2006 (4) 2006. gada decembrī apstiprināja šos pasākumus pēc termiņa beigu pārskatīšanas saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu (“sākotnējie pasākumi”). Sākotnējie pasākumi vienlaikus aplūkoti Padomes Regulā (EK) Nr. 906/2007 (5).
2)

Iekļauj šādu 5a. pantu: “5.a pants Atkāpe no 5. panta c) apakšpunkta nosacījumiem 1. Atkāpjoties no 5. panta c) apakšpunkta, Rumānija var atļaut laist tirgū cūkgaļu, kas iegūta no cūkām, kuras vakcinētas saskaņā ar 4. pantu, tā paša reģiona vietējā tirgū, kurā atrodas šo cūku izcelsmes saimniecība, ievērojot šādus nosacījumus: a) tā ir reģistrēta kautuvē saskaņā ar kompetentās iestādes instrukcijām; b) to tur un glabā atsevišķi no cūkgaļas, kas nav minēta šajā pantā; c) tā ir marķēta ar speciālu veselības vai identifikācijas marķējumu, kurš: i) atšķiras no 5. panta b) apakšpunktā minētā marķējuma; ii) nav sajaucams ar Kopienas zīmogu, kas minēts Lēmuma 2006/779/EK 4. pantā; d) to var vest tikai uz uzņēmumiem tajā pašā reģionā, kurā atrodas minēto cūku izcelsmes saimniecība; e) tai līdzi ir valsts pilnvarota veterinārārsta izdots sertifikāts, kur norādīta cūkgaļas izcelsme, identifikācija un galamērķis. 2. Cūkgaļu, kas minēta 1. punktā, nesūta uz citām dalībvalstīm.”
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 176/23

PADOMES LĒMUMS

(2007. gada 28. jūnijs),

ar ko ieceļ sešus Reģionu komitejas locekļus no Zviedrijas un deviņus to aizstājējus no Zviedrijas

(2007/466/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 263. pantu,

ņemot vērā Zviedrijas valdības priekšlikumu,

tā kā:

(1) Padome 2006. gada 24. janvārī pieņēma Lēmumu 2006/116/EK, ar ko laikposmam no 2006. gada 26. janvāra līdz 2010. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (1).

(2) Pēc HAMMAR kunga, HEISTER kunga, KALIFF kunga, NORDSTRÖM kunga, RYDEFJÄRD kundzes un TARRAS-WAHLBERG kundzes atkāpšanās no amata ir atbrīvojušās sešas Reģionu komitejas locekļu vietas. Pēc CELION kundzes, GRANBERG kundzes, NORGREN kundzes, SCHUBERT kunga, SEGERSTEN-LARSSON kundzes, TALLBERG kundzes un ÖGREN kundzes atkāpšanās ir atbrīvojušās septiņas Reģionu komitejas locekļa aizstājēju vietas. Pēc PERSSON kunga pilnvaru termiņa beigšanās ir atbrīvojusies viena locekļa aizstājēja vieta. Viena locekļa aizstājēja vieta ir atbrīvojusies pēc RYDEFJÄRD kundzes iecelšanas par locekli (pa šo laiku atkāpusies no amata),

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo uz atlikušo amata pilnvaru laiku, proti, līdz 2010. gada 25. janvārim, Reģionu komitejā ir iecelti:

a) šādi komitejas locekļi: — Paul LINDQUIST kungs, Lidingö kommun, — Kristina ALVENDAHL kundze, Stockholms kommun, — Maria WALLHAGER kundze, Stockholms läns landsting, — Ilmar REEPALU kungs, Malmö kommun, — Lotta HÅKANSSON HARJU kundze, Järfälla kommun, — Catarina SEGERSTEN-LARSSON kundze, Värmlands läns landsting; un

b) šādi komitejas locekļa aizstājēji: — Carl Fredrik GRAF kungs, Halmstads kommun, — Susanna HABY, Göteborgs kommun, — Carl Johan SONESON kungs, Skåne läns landsting, — Rolf SÄLLRYD kungs, Kronobergs läns landsting, — Ingela NYLUND WATZ kundze, Stockholms läns landsting, — Agneta LIPKIN kundze, Norrbottens läns landsting, — Tore HULT kungs, Alingsås kommun, — Yoomi RENSTRÖM kundze, Ovanåkers kommun, — Kenth LÖVGREN kungs, Gävle kommun;

vietā:

a) — Henrik HAMMAR kunga, — Lisbeth RYDEFJÄRD kundzes, — Lars NORDSTRÖM kunga, — Roger KALIFF kunga, — Catarina TARRAS-WAHLBERG kundzes, — Chris HEISTER kunga; un

b) — Agneta GRANBERG kundzes, — Lena CELION kundzes, — Catarina SEGERSTEN-LARSSON kundzes, — Kent PERSSON kunga, — Endrick SCHUBERT kunga, — Christina TALLBERG kundzes, — Lisbeth RYDEFJÄRD kundzes (iecelta amatā par locekli, pa šo laiku atkāpusies no amata), — Åsa ÖGREN kundzes, — Ulla NORGREN kundzes vietā.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Luksemburgā, 2007. gada 28. jūnijā Padomes vārdā — priekšsēdētājs S. GABRIEL

(1) OV L 56, 25.2.2006., 75. lpp.
(2)

Muitas dienestiem ir īpaši svarīga loma, aizsargājot Kopienas intereses, jo īpaši finansiālās intereses. Tāpat tie pilsoņiem un Kopienas saimnieciskās darbības subjektiem nodrošina vienādu aizsardzības līmeni ikvienā vietā visā Kopienas muitas teritorijā, kur veic muitošanas formalitātes. Šajā sakarā Muitas politikas grupas noteiktās stratēģiskās politikas jomas ir virzītas uz to, lai nodrošinātu, ka valstu muitas dienesti darbojas tik efektīvi un lietderīgi un reaģē uz visām mainīgās muitas vides izraisītajām vajadzībām, it kā tie būtu viens dienests. Tāpēc ir svarīgi, lai Programma būtu konsekventa un atbalstītu vispārējo muitas politiku un lai tā atbalstītu Muitas politikas grupu, kurā ir Komisijas pārstāvji un dalībvalstu muitas dienestu vadītāji vai to pārstāvji. Programmas īstenošana būtu jākoordinē un jāorganizē Komisijai un dalībvalstīm saskaņā ar Muitas politikas grupas izstrādātu kopēju stratēģiju.
c)

“ražošanas posms” ir visi patēriņa preču ražošanas ķēdes posmi, tostarp imports, no primārās ražošanas, to ieskaitot, līdz to pārstrādei, izgatavošanai, uzglabāšanai, pārvadāšanai, izplatīšanai, pārdošanai vai piegādei galīgajam patērētājam, to visu ieskaitot;
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 111/5

PADOMES LĒMUMS,

2007. gada 8. maijā

ar ko ieceļ Arhitektūras izglītības padomdevēju komitejas locekļus un to vietniekus

(2007/C 111/04)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā 2005. gada Pievienošanās aktu un jo īpaši tā 51. panta 1. punktu,

ņemot vērā Padomes Lēmumu 85/385/EEK (1985. gada 10. jūnijs), ar ko izveido Arhitektūras izglītības padomdevēju komiteju, un jo īpaši tā 3. un 4. pantu (1),

ņemot vērā, ka saskaņā ar minētā lēmuma 3. pantu minētajā komitejā ir trīs eksperti no katras dalībvalsts un viens vietnieks katram no ekspertiem; ka saskaņā ar minētā lēmuma 4. pantu šo ekspertu un to vietnieku pilnvaru termiņš ir trīs gadi un tas beidzas pirms trīs gadu laikposma beigām, ja loceklis atkāpjas no amata, viņa nāves gadījumā vai, ja locekli aizstāj ar citu locekli; šajā gadījumā uz atlikušo pilnvaru laiku ieceļ jaunu locekli;

ņemot vērā, ka ar 2006. gada 9. marta (2) Padome iecēla Arhitektūras izglītības padomdevēju komitejas locekļus un locekļu aizstājējus uz trīs gadu laikposmu, sākot no lēmuma spēkā stāšanās dienas;

ņemot vērā, ka Bulgārijas un Rumānijas eksperti ir jāieceļ amatā līdz tam brīdim, kad beigsies pilnvaru termiņš locekļiem, kas pilda amata pienākumus minēto valstu pievienošanās brīdī, šīs dalībvalstis ir izvirzījušas savus kandidātus;

tā kā divu citu dalībvalstu valdības ir pieteikušas kandidātus komitejas locekļu un to vietnieku iecelšanai amatā vai aizstāšanai,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

Vienīgais pants

Ar šo par Arhitektūras izglītības padomdevēju komitejas locekļiem un to vietniekiem uz laikposmu, kas sākas no šā lēmuma spēkā stāšanās dienas un ilgst līdz 2009. gada 9. martam, ir iecelti:

A. Eksperti no praktizējošu arhitektu vidus

Valsts Locekļi Vietnieki Bulgārija Petko YOVCHEV kungs Boiko STOLINCHEV kungs Francija Philippe-Charles DUBOIS kungs Nicole ROUX-LOUPIAC kundze Rumānija Prof. Emil Barbu POPESCU Vlad GAIVORONSCHI kungs

B. Eksperti no universitātēm vai līdzvērtīgām izglītības iestādēm arhitektūras jomā

Valsts Locekļi Vietnieki Bulgārija Prof. Dr. Vesselina Russeva TROEVA Prof. Dr. Yordan RADEV Francija Jean-Pierre BOBENRIETHER kungs Jean-Michel KNOP kungs Rumānija Prof. Stefan SCAFA UDRISTE Prof. Virgil ONOFREI

C. Eksperti no dalībvalstu kompetentajām iestādēm

Valsts Locekļi Vietnieki Bulgārija Ivana RADONOVA kundze Zara DOBREVA kundze Francija Laurence CASSEGRAIN kundze Claudie VIATTE kundze Īrija Chris O'GRADY kungs Rumānija Prof. Sanda Marina BADULESCU Oana Mihaela SALOMIA kundze

Brusselas, 2007. gada 8. maijā Padomes vārdā priekšsēdētājs P. STEINBRÜCK

(1) OV L 223, 21.8.1985., 26. lpp.

(2) OV C 68, 21.3.2006., 6. lpp.
(139)

Komisija arī norāda, ka ražošanas iekārtu iznomāšana atbalsta saņēmēja konkurentam Old Herold s.r.o. nepārprotami bija pamatota ar to, ka atbalsta saņēmējs bija zaudējis licenci, kas tam ļauj ražot spirtu un dzērienus uz spirta bāzes, nevis ar to, ka ražošana būtu radījusi zaudējumus un tāpēc vajadzētu veikt pārstrukturēšanu. Atbalsta saņēmējs pats būtu varējis pieprasīt jaunu licenci pēc vienošanās pabeigšanas, bet tas to nav darījis. Tomēr Komisija norāda, ka atbalsta saņēmējs turpina pārdot produktus, ko ražo Old Herold, izmantojot atbalsta saņēmēja iekārtas, un tas šos produktus pārdod, izmantojot savu zīmolvārdu, un pat plāno šos pārdošanas apjomus palielināt, kā norādīts ikgadējā ziņojumā par laika posmu no 2004. gada 29. aprīļa līdz 30. decembrim. Tāpēc šo ražošanas aktīvu iznomāšanu nevar uzskatīt par pārstrukturēšanas pasākumu, jo, ņemot vērā visus pieejamos pierādījumus, nav bijis vajadzības pārstrukturēt šo ražošanas daļu.
(6)

Pamatojoties uz Komisijas (Eurostat) datiem, kas sniegti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 3605/93 8.g panta 1. punktu, pēc tam, kad Francija līdz 2006. gada 1. oktobrim sniedza paziņojumu, un uz Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozēm, var secināt, ka: — pēc tam, kad vispārējās valdības deficīts palielinājās no 3,2 % no IKP 2002. gadā līdz 4,2 % no IKP 2003. gadā, tas samazinājās līdz 3,7 % no IKP 2004. gadā un turpināja samazināties līdz 2,9 % no IKP 2005. gadā, kas ir zem budžeta deficīta atsauces vērtības – 3 % no IKP; — laikposmā no 2004. gada līdz 2005. gadam strukturālas korekcijas (proti, uzlabojumi cikliski koriģētā bilancē, izņemot vienreizējos un citus pagaidu pasākumus) sasniedza 1 procentu punktu no IKP: 0,4 % 2004. gadā un 0,6 % 2005. gadā. Tiešām, lai gan pamata deficīta samazinājumu 2005. gadā zem Līgumā noteiktās atsauces vērtības – 3 % – cita starpā izraisīja būtiski vienreizēji ieņēmumi un augstāki nodokļu ieņēmumi nekā gaidītie, deficīta samazinājumu ietekmēja arī labāka izdevumu kontrole valsts un veselības aprūpes nozares līmenī. It īpaši, gada izdevumu palielinājums veselības aprūpes nozarē strauji samazinājās salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem, jo sāk nest augļus pasākumi, par kuriem vienojās, veicot 2004. gada veselības aprūpes reformu; — kas attiecas uz 2006. gadu, Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozēs paredzēts, ka deficīts turpmāk samazināsies līdz 2,7 % no IKP, kas ir labāks rādītājs nekā atjauninātajā 2006. gada janvāra stabilitātes programmā noteiktais mērķis (2,9 %). Paredzēts, ka deficīta samazinājumu izraisīs gada izdevumu pieauguma tempa turpmāka samazināšanās veselības aprūpes nozarē un nepārtraukta izdevumu kontrole valsts līmenī, kas, paredzēts, sasniegs mērķi – nulles apjoma izdevumu pieaugumu. Vienreizēju pasākumu izmantošana nepārsniegtu 1/4 % no IKP. Rudens prognozēs 2007. gadam paredzēts, ka deficīts turpinās samazināties līdz 2,6 % no IKP (vienreizēju pasākumu izmantošanai nepārsniedzot 0,05 % no IKP) un 2,2 % no IKP 2008. gadā (pieņemot, ka netiks mainīta politika un nav vienreizēju pasākumu). Tas norāda, ka deficīta attiecība pret IKP ir samazinājusies līdz vērtībai, kas mazāka par robežlielumu – 3 % no IKP, darot to ticamā un ilgtspējīgā veidā. Paredzēts, ka uzlabojums strukturālajā bilancē (cikliski koriģētajā bilancē, izņemot vienreizējos pasākumus) būs 0,5 %, 0,3 % un 0,6 % no IKP attiecīgi 2006., 2007. un 2008. gadā. Šie notikumi jāvērtē arī attiecībā pret progresu, kas vajadzīgs, lai sasniegtu vidējā termiņa mērķi (VTM) – līdzsvarotu strukturālu stāvokli, kā to noteikušas Francijas iestādes; — pēc tam, kad parāda attiecība pret IKP palielinājās no 58,2 % no IKP 2002. gadā līdz 66,6 % no IKP 2005. gadā, 2003. gadā pārkāpjot Līgumā noteikto atsauces vērtību – 60 % no IKP, 2006. gada otrajā ceturksnī tā samazinājās līdz 65,4 % no IKP. Saskaņā ar Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozēm ir paredzēts, ka valsts bruto parāda kopapjoms turpinās samazināties līdz 64,7 % no IKP 2006. gadā un apmēram 63 % no IKP līdz 2008. gadam (pieņemot, ka netiks mainīta politika).
b)

starptautiski projekti, kuros ir iesaistīti partneri vismaz no divām dalībvalstīm vai vismaz no vienas dalībvalsts, un no valsts, kas vai nu pievienojas, vai ir kandidātvalsts;
(5)

Apvienotās Karalistes iestādes ar 2007. gada 25. janvāra un 30. janvāra vēstuli iesniedza Komisijai pietiekamus pierādījumus par to, ka visi neatbilstošie produkti ir iznīcināti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1774/2002, ar ko nosaka veselības aizsardzības noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem, kuri nav paredzēti cilvēku uzturam (3), un par to, ka Bowland telpas ir iztukšotas, iztīrītas un dezinficētas. Turklāt Apvienotās Karalistes iestādes ir apņēmušās nodrošināt to, ka Bowland turpmākā produkcija atbildīs Kopienas tiesību aktos noteiktajiem standartiem.
4)

Lēmuma 6. pantu aizstāj ar šādu: “6. pants Subsīdijas Neatkarīgi no citiem ieņēmumiem aģentūra savai darbībai saņem subsīdiju, kas iekļauta Eiropas Kopienu kopbudžetā, kā arī līdzekļus no Eiropas attīstības fonda. Šī subsīdija un līdzekļi tiek ņemti no līdzekļiem, kuri atvēlēti 4. panta 1. punktā minētajām programmām, un vajadzības gadījumā arī no līdzekļiem, kas atvēlēti citām Kopienas programmām, kuru īstenošana ir uzticēta aģentūrai saskaņā ar 4. panta 3. punktu.”
(2)

Pēc Vibeke STORM RASMUSSEN kundzes, Johannes FLENSTED-JENSEN kunga un Lars ABEL kunga atkāpšanās no amata Reģionu komitejā atbrīvojas trīs komitejas locekļu vietas. Pēc Kristian EBBENSGAARD kunga, Søren ERIKSEN kunga, Jan BOYE kunga un Bente NIELSEN kundzes atkāpšanās no amata Reģionu komitejā atbrīvojas četras komitejas locekļa aizstājēju vietas. Šīs atkāpšanās no amata stājas spēkā 2007. gada 1. janvārī. Viena Reģionu komitejas locekļa aizstājēja vieta atbrīvojas pēc Mona HEIBERG kundzes iecelšanas par komitejas locekli,
(8)

Pārskats par alakhloru atklāja vairākus neatbildētus jautājumus, ar kuriem nodarbojās Zinātnes ekspertu grupa par augu veselību, augu aizsardzības līdzekļiem un to atliekvielām. Zinātnes ekspertu grupai lūdza izteikties par diviem jautājumiem. Pirmais jautājums bija, vai žurku kancerogenitātes pētījumos novērotie deguna gliemežnīcas audzēji ir attiecināmi arī uz cilvēkiem, un vai tādā gadījumā ir saikne ar genotoksisku mehānismu. Otrais jautājums bija par to, vai informācija, kas sniegta par to 65., 85., 54., 25., 76. un 51. metabolītu, kuri pārsniedz 0,1 µg/l līmeni, ir pietiekama, lai pierādītu, ka tie nav būtiski. Atbildot uz pirmo jautājumu (5), zinātnes ekspertu grupa secināja, ka fakti rosina domāt, ka attiecībā uz deguna gliemežnīcas audzējiem, kas novēroti, veicot žurku kancerogenitātes izpēti, saikne ar genotoksiskumu nepastāv. Lai gan šis iedarbības veids varētu būt būtisks attiecībā uz cilvēkiem, ir ļoti maz iespējams, ka aktīvais metabolīts varētu sasniegt to koncentrāciju, lai šis process izraisītu vēzi. Attiecībā uz otro jautājumu zinātnes ekspertu grupa secināja, ka 65., 54. un 25. metabolīta toksiskums ir atbilstoši pārbaudīts, taču attiecībā uz 85., 76. un 51. augsnes metabolītu nav atbilstošas toksiskuma datu bāzes. Arī attiecībā uz 85., 76. un 51. augsnes metabolītu gēnu toksiskuma datu bāze nav atbilstoša. Attiecībā uz 25. metabolītu zinātnes ekspertu grupa nevarēja pieņemt secinājumu, ka šis metabolīts genotoksiskuma sakarā ir nekaitīgs. Tika secināts, ka informācija, kas sniegta par 65. un 54. metabolītu ir pietiekama, lai pierādītu, ka tie nav būtiski, taču līdzīgus secinājumus nevar izdarīt par 85., 76., 51. un 25. metabolītu.
(14)

Pārstrukturēšanas programmas pamata scenārija pamatelementi: — būtiskākie pasākumi: — NK jāpievēršas KH pamata reintegrācijas darbībai, un KH ir jāpārdod visi tā meitasuzņēmumi, izņemot OK, lielāko un zaudējumus nesošo meitasuzņēmumu, kura darbība jāpārtrauc līdz 2004. gada beigām; — uzņēmuma darbības reorganizācija (darbinieku skaita samazināšana, darbības vietu skaita samazināšana, uzņēmuma iekšējās organizācijas uzlabošana, iepirkumu procedūras un administrācija, kā arī finansiālās darbības u. c.); — mērķi: — NK bija jābūt peļņu nesošam no 2004. gada un turpmākos gadus un savi ienākumi jāizmaksā KH, — KH bija jābūt dzīvotspējīgam no 2005. gada un turpmākos gadus un jāizmanto NK izmaksātā peļņa visu šo laiku, lai līdz 2016. gadam atdotu neapmaksātos valsts aizdevumus 41 miljona euro apmērā. — pārstrukturēšanas atbalsts: — KH veikta 45 miljonu euro lielā valsts piešķirtā glābšanas aizdevuma sadalīšana, daļu piešķirot NK (9,25 miljonus euro) un daļu OK (35,75 miljonus euro); — 45 miljonus euro lielā KH piešķirtā kopējā atbalsta aizdevuma, ieskaitot procentus, kas aptuveni rēķināmi ap 1,2 miljoniem euro, pārveidošana par pārstrukturēšanas atbalstu, konvertējot to akciju kapitālā un, iespējams, sliktākajā scenārijā variantā papildinot to vēl ar valsts papildu pasākumiem (pasākumu pārskats ir atrodams Komisijas lēmuma uzsākt 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru I pielikumā).
(15)

Turklāt jebkura lieluma amatniecības mikrouzņēmumiem neatkarīgi no darbības sfēras ir iespējams kļūt par 40 % atbalsta intensitātes saņēmējiem. Jo īpaši mikrouzņēmumi ar ne vairāk kā diviem nodarbinātajiem, ja to pastāvēšana ir apdraudēta un to darbības veids ir minēts attiecīgajā lēmumā, var kļūt par šāda apjoma atbalsta intensitātes saņēmējiem, neskatoties uz to, ka tie neizpilda attiecībā uz citiem mikrouzņēmumiem spēkā esošos priekšnoteikumus.
(10)

Uzņēmumi ir izdarījuši pārkāpumu vismaz uzskaitītajos laika periodos: Alfa Acciai SpA– no 1989. gada 6. decembra līdz 2000. gada 4. jūlijam; Feralpi Siderurgica SpA– no 1989. gada 6. decembra līdz 2000. gada 27. jūnijam; Ferriere Nord SpA – no 1993. gada 1. aprīļa līdz 2000. gada 4. jūlijam; IRO Industrie Riunite Odolesi SpA– no 1989. gada 6. decembra līdz 2000. gada 27. jūnijam; Leali SpA un likvidācijas procesā esošais Acciaierie e Ferriere Leali Luigi SpA – no 1989. gada 6. decembra līdz 2000. gada 27. jūnijam; Lucchini SpA/Siderpotenza SpA – no1989. gada 6. decembra līdz 2000. gada 27. jūnijam; Riva SpA – no 1989. gada 6. decembra līdz 2000. gada 27. jūnijam; Valsabbia Investimenti SpA un Ferriera Valsabbia SpA – no 1989. gada 6. decembra līdz 2000. gada 27. jūnijam; Federacciai, Federazione delle Imprese Siderurgiche Italiane (Itālijas melnās metalurģijas uzņēmumu federācija) – no 1989. gada 6. decembra līdz 1998. gada 24. jūlijam.
(7)

No statistikas viedokļa, starp monetārajām, finanšu un maksājumu bilances jomām, no vienas puses, un dažām citām ekonomikas statistikas jomām, no otras puses, pastāv cieša savstarpēja atkarība.
(154)

Visbeidzot jānorāda uz iztrūkstošo ieguldījuma aizstājamību, tas nozīmē, ka iztrūkst iespēja jebkurā laikā izņemt no uzņēmuma noguldīto kapitālu. Normālos apstākļos kapitālieguldītājs var pašu kapitāla instrumentu tirgū pārdot trešajai personai un līdz ar to savu kapitālieguldījumu izbeigt. Pamatkapitāla normāls palielinājums, precīzi aplūkojot, notiek šādi: investors iegulda bilances aktīva pusē kapitālu (tie var būt gan skaidrās naudas, gan materiālie ieguldījumi). Tam parasti pasīva pusē atbilst apgrozāmā daļa, kas ir investora rīcībā, piemēram, akciju sabiedrībā tās ir akcijas. Šīs akcijas viņš var pārdot trešajai personai. Viņš, protams, ar to nevar izņemt savu sākotnēji ieguldīto kapitāla vērtību, tāpēc ka tā tagad pieder pie sabiedrības garantētā pašu kapitāla un tādēļ to pēc dispozīcijas nevar izņemt. Taču viņš, pārdodot akcijas – pēc biržas kursa – var realizēt ekonomisko pretvērtību. Viņa kapitālieguldījums līdz ar to ir aizvietojams. Sakarā ar LTS fonda ieguldījuma īpašajiem apstākļiem federālajai zemei nav šādas iespējas. Neraugoties uz to, Komisija nesaskata iemeslu piemaksai. Federālajai zemei gan nav iespēju ar ieguldījuma brīvu apgrozāmību realizēt ekonomisko pretvērtību, taču katrā laikā tai pastāvēja un pastāv iespēja mērķuzkrājumus, atbilstoši likumam, no bankas NordLB izņemt un eventuāli, ieguldot tos citā kredītiestādē, sasniegt augstāku ienākumu no kapitāla. Arī šajā jautājumā vienošanās starp BdB, federālo zemi un NordLB norāda, ka sakarā ar kapitāla trūkstošo aizstājamību nav jābūt nekādai piemaksai.
(13)

Galvenokārt bija divi iemesli formālās procedūras uzsākšanai. Viens no iemesliem bija šaubas par plāna tehnisko pamatojumu, jo vienu no pieciem kuģiem (ar korpusa numuru 6077) bija paredzēts būvēt Ankonas kuģu būvētavā, īstenojot sarežģītu ražošanas procesu, kad korpusa daļas būtu jāved montēt uz citu kuģu būvētavu (ATSM Triesti) un tad jāved atpakaļ uz Ankonu, tā kā Ankonas doks ir īsāks par kuģa korpusu. Bez tam Ankonā nekad agrāk nebija būvēti līdzīgas sarežģītības pakāpes kuģi, kas lika apšaubīt šīs kuģu būvētavas spēju tikt galā ar šo darbu, ne tikai ar kuģa aprīkošanu. Šajā sakarā, ja kuģi ar korpusa numuru 6077 būvētu Ankonā, tas nozīmētu īpaši lielu aprīkošanas darbu apjomu Palermo kuģu būvētavā ražošanas pārcelšanas dēļ no Ankonas uz Palermo.