KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2022/978

(2022. gada 23. jūnijs),

ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) 2019/159, ar ko nosaka galīgo aizsardzības pasākumu konkrētu tērauda ražojumu importam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/478 (2015. gada 11. marts) par kopīgiem importa noteikumiem (1) un jo īpaši tās 16. un 20. pantu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/755 (2015. gada 29. aprīlis) par kopējiem noteikumiem importam no dažām trešām valstīm (2) un jo īpaši tās 13. un 16. pantu,

tā kā:

1. KONTEKSTS

(1) Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2019/159 (3) Eiropas Komisija konkrētiem tērauda ražojumiem noteica galīgu aizsardzības pasākumu (“aizsardzības pasākums”), proti, tarifa kvotas (“TK”) konkrētiem tērauda ražojumiem (“attiecīgais ražojums”), kuras aptver 26 tērauda ražojumu kategorijas un ir noteiktas tādā līmenī, kas saglabā tradicionālās tirdzniecības plūsmas katrā ražojumu kategorijā. Tarifa nodokli 25 % apmērā piemēro tikai tad, ja ir pārsniegtas šo TK kvantitatīvās robežvērtības. Aizsardzības pasākums sākotnēji tika noteikts uz triju gadu periodu, t. i., līdz 2021. gada 30. jūnijam (“galīgā regula”).

(2) Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2021/1029 (4) (“pagarināšanas regula”) Komisija pagarināja aizsardzības pasākumu līdz 2024. gada 30. jūnijam.

(3) Galīgās regulas 161. apsvērumā Komisija apņēmās, ka tā “regulāri veiks stāvokļa novērtējumu un izvērtēs pārskatīšanas iespēju vismaz katra pasākumu ieviešanas gada beigās”. Tādējādi Komisija attiecīgi 2019. un 2020. gadā veica divas darbības pārskatīšanas izmeklēšanas.

(4) Pagarināšanas regulas 85. apsvērumā Komisija norādīja: “lai tikmēr saglabātu norisēm tirgū pielāgota aizsardzības pasākuma darbību un nodrošinātu atbilstību visu ieinteresēto personu interesēm, Komisija veiks darbības pārskatīšanu, kas būs līdzīga 2019. un 2020. gadā veiktajai pārskatīšanai. Šāda darbības pārskatīšana tiks sākta pietiekami laikus, lai ieviestu jebkādas nepieciešamās izmaiņas no 2022. gada 1. jūlija pēc pirmā pagarinājuma gada.”

(5) Komisija attiecīgi sāka darbības pārskatīšanas izmeklēšanu, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2021. gada 17. decembrī publicējot paziņojumu par procedūras sākšanu (5) (“paziņojums”), kurā ieinteresētās personas tika aicinātas darīt zināmu savu viedokli un iesniegt pierādījumus jo īpaši par šādu pārskatīšanas pamatojumu: a) kvotu piešķiršana un pārvaldība; b) tradicionālo tirdzniecības plūsmu izstumšana; c) to jaunattīstības valstu saraksta atjaunināšana, uz kurām attiecas pasākumi; d) liberalizācijas līmenis; e) ASV [Tirdzniecības paplašināšanas likuma] 232. panta pasākuma izmaiņu ietekme uz pasākumu.

2. PROCEDŪRA

(6) Tika ievērota likumā paredzētā kārtība, nodrošinot divu posmu rakstisko procedūru, kurā personas vispirms iesniedza piezīmes un apstiprinošus pierādījumus, un pēc tam tām bija iespēja atspēkot citu personu sākotnējos iesniegumus. Kopumā Komisija saņēma vairāk nekā simts iesniegumu un atspēkojumu.

(7) Darbības pārskatīšanas izmeklēšanas gaitā līdz tās pabeigšanai aizsardzības pasākumā tika veikti vairāki grozījumi. ES 2022. gada martā ar Regulu (ES) 2022/428 (6) kā daļu no ceturtās sankciju paketes, kas pieņemta, reaģējot uz Krievijas iebrukumu Ukrainā, noteica konkrētu tērauda izstrādājumu importa aizliegumu no Krievijas un Baltkrievijas (7). Lai izvairītos no jebkāda potenciāla piegādes deficīta Savienības tērauda tirgū, kas rastos no šā aizlieguma, Komisija ar Regulu (ES) 2022/434 (8) grozīja aizsardzības pasākumu, proporcionāli pārdalot Krievijai un Baltkrievijai iedalītās konkrētām valstīm noteiktās kvotas starp citām piegādātājvalstīm katrā skartajā ražojumu kategorijā.

(8) Turklāt ar Regulu (ES) 2022/664 (9) Komisija no 2022. gada 1. maija attiecināja aizsardzības pasākumu uz Dienvidāfrikas un citām Dienvidāfrikas attīstības kopienas (DAK) ekonomisko partnerattiecību nolīguma (EPN) valstīm, kad bija beidzies atbrīvojums, no kā tās bija guvušas labumu saskaņā ar divpusēju EPN.

(9) Visbeidzot, Komisija pagaidu kārtā apturēja aizsardzības pasākuma piemērošanu attiecībā uz Ukrainu (10). Šīs apturēšanas sekas ir tādas, ka, kamēr vien tā paliek spēkā, imports no Ukrainas netiek iekļauts nevienā kvotā – ne konkrētai valstij noteiktajā, ne atlikušajā kvotā (11). Tāpat, aprēķinot atlikušās kvotas, netiek ņemti vērā importa no Ukrainas apjomi sākotnējās izmeklēšanas pārskata periodā (2015.–2017. gads) (12).

3. IZMEKLĒŠANAS KONSTATĒJUMI

(10) Pēc visu saņemto iesniegumu un Komisijai pieejamo datu padziļinātas analīzes tā izdarīja turpmāk izklāstītos secinājumus. Secinājumi ir sakārtoti turpmākajās apakšiedaļās atbilstoši paziņojuma struktūrai.

3.1. Kvotu piešķiršana un pārvaldība

Ieinteresēto personu piezīmes

(11) Dažas ieinteresētās personas (atsevišķas trešās valstis un lietotāji) pieprasīja kvotu ceturkšņa pārvaldību aizstāt ar ikgadēju pārvaldību, savukārt citas (Savienības ražošanas nozare) pieprasīja ieviest ikmēneša pārvaldību. Dažas personas (Savienības ražošanas nozare) arī pieprasīja ierobežot neizmantoto kvotu pārnešanu tikai līdz 4 %, savukārt citas (atsevišķas trešās valstis un lietotāji) pieprasīja pārdalīt dažu konkrētām valstīm noteikto kvotu (“KVNK”) neizmantoto daļu. Turklāt citas personas (atsevišķas trešās valstis un lietotāji) pieprasīja atcelt KVNK sistēmu un tai vietā nodrošināt globālu kvotu pārvaldību. Visbeidzot, citas ieinteresētās personas pieprasīja atcelt konkrētu valstu kvotas un pārdalīt šīs kvotas starp citām izcelsmes valstīm, kā arī dažām valstīm, kas eksportē atlikušo kvotu ietvaros, piešķirt KVNK.

Novērtējums

(12) Neatkarīgi no tā, vai kvotas ir konkrētai valstij noteiktas vai atlikušās kvotas, tās tika piešķirtas, pamatojoties uz eksporta rādītājiem sākotnējās izmeklēšanas pārskata periodā (13). Kvotu ceturkšņa pārvaldības sistēma ir izrādījusies efektīva Savienības tirgus stabilitātes nodrošināšanai, izvairoties no pēkšņa importa pieplūduma, kas destabilizē tirgu (14), un nodrošinot sakārtotu un paredzamu importa plūsmu visa gada garumā. Šī sistēma arī ļauj ielaist apjoma un izcelsmes valstu ziņā tradicionālās tirdzniecības plūsmas bez papildu nodokļa.

(13) Šī sistēma nodrošina līdzsvaru starp attiecīgajām pretējām interesēm. Pirmkārt, tā darbojas Savienības ražošanas nozares labā, jo ļauj izvairīties no importa liela pieplūduma īsā periodā, kas rada negatīvu ietekmi uz tirgu. Otrkārt, tā ir izdevīga arī konkrētām trešām valstīm un konkrētiem Savienības lietotājiem, ko pretējā gadījumā citi lielākie piegādātāji nepamatoti izstumtu no tirgus, un tie nevarētu apgādāt Savienības lietotājus, kuriem savukārt nebūtu iespējams iegādāties nepieciešamo materiālu no šīs konkrētās izcelsmes valsts. Visbeidzot, tā ļauj lielākām eksportētājvalstīm pārsniegt savas tradicionālās tirdzniecības plūsmas lielākajā daļā ražojumu kategoriju, piekļūstot atlikušajai kvotai perioda pēdējā ceturksnī, kad vēsturiskie piegādātāji nav varējuši kvotas izmantot pilnībā.

(14) Pieņemot jebkuru no ieinteresēto personu izvirzītajām prasībām, kas apkopotas 11. apsvērumā, tiktu izjaukts šis līdzsvars un tiktu apdraudēta pasākuma efektivitāte. Turklāt savos iesniegumos ieinteresētās personas nekādi nav pierādījušas, kādā veidā pašreizējā sistēma nebūtu piemērota, un nav parādījušas, kā to ierosinātie dažādie pielāgojumi būtu Savienības vispārējās interesēs (ne tikai to individuālajās interesēs) un būtu saderīgi ar pasākuma loģiku un pareizu darbību.

(15) Šo iemeslu dēļ Komisija uzskatīja, ka pašreizējās kvotu pārvaldības sistēmas saglabāšana (ceturkšņa pārvaldība un konkrētām valstīm noteikto un atlikušo kvotu kombinācija), saglabājot neizmantoto kvotu pārnešanu un piekļuvi atlikušajai kvotai 4. ceturksnī, joprojām ir piemērota un taisnīga attiecībā pret visām ieinteresētajām personām.

3.1.1. Pielāgojums 7. un 17. ražojumu kategorijā

(16) Lai gan pašreizējā kvotu piešķiršanas un pārvaldības sistēma ir piemērota, Komisija tomēr uzskatīja, ka ir vajadzīgi daži tehniski pielāgojumi, lai uzlabotu tās darbību, ņemot vērā apstākļu maiņu. Tie attiecas uz 7. ražojumu kategoriju (Quarto loksnes) un 17. ražojumu kategoriju (Leņķi, fasonprofili un speciālie profili).

(17) Šajās divās ražojumu kategorijās Ukraina vēsturiski ir bijusi nozīmīga eksportētāja (15) (aptuveni 33 % no kopējām kvotām katrā no šīm kategorijām), un tā ir konsekventi izmantojusi savas kvotas diezgan augstā līmenī. Tomēr Komisija norādīja (16), ka, kopš Krievija sākusi neprovocēto un nepamatoto militāro agresiju pret Ukrainu, šo divu kategoriju importa Savienībā no Ukrainas praktiski nav bijis. Tas liecina, ka Ukraina pašlaik nespēj ražot un/vai eksportēt šīs ražojumu kategorijas uz Savienības tirgu nozīmīgos apjomos. Šādos apstākļos izanalizējusi, kā kvotas izmanto citas eksportētājvalstis, uz kurām attiecas pasākums, Komisija uzskatīja, ka, neveicot nekādus pasākumus, pastāvētu risks, ka Savienības lietotājiem šajās kategorijās varētu būt piegādes deficīts.

(18) Šā iemesla dēļ Komisija uzskatīja, ka Savienības interesēs ir globalizēt to kvotu pārvaldību, kurām tiek piemērots pasākums (17) 7. un 17. kategorijā. Citiem vārdiem sakot, pašreizējās konkrētām valstīm noteiktās kvotas tiks atceltas, lai to vietā darītu pieejamu vienotu kvotu visām izcelsmes valstīm, tādējādi ievērojami palielinot lietotāju elastību importēt tēraudu, kas tiem varētu būt vajadzīgs, no jebkāda avota, kurš pieejams šo kategoriju kvotas apjoma ietvaros.

(19) Komisija secināja, ka, ņemot vērā iepriekšējos importa apjomus (kvotu izmantojumu) un izcelsmes valstis, šis pielāgojums neapdraud pasākuma efektivitāti attiecībā uz Savienības ražotājiem, izstumšana ir maz ticama un tiks saglabātas tradicionālās tirdzniecības plūsmas. Šis pielāgojums tiks atkārtoti novērtēts, ņemot vērā tirdzniecības plūsmu attīstību šajās kategorijās un aizsardzības pasākumu piemērošanas apturēšanu attiecībā uz Ukrainu vai gadījumā, ja tiks konstatēta nepamatota izstumšana.

3.2. Tradicionālo tirdzniecības plūsmu izstumšana

(20) Galīgajā pasākumā Komisija ieviesa mehānismu, saskaņā ar kuru valstis, kas ir izsmēlušas savu KVNK, varētu (bez nodokļa līdz tās izsmelšanai) piekļūt arī atlikušajai kvotai, kas sākotnēji bija pieejama katra pasākuma gada perioda pēdējā ceturksnī (no aprīļa līdz jūnijam).

(21) Komisija norādīja, ka šis mehānisms ir Savienības importētāju un lietotāju interesēs, jo tas ne tikai nodrošina tradicionālo tirdzniecības plūsmu saglabāšanu, bet arī ļauj izvairīties no tā, ka attiecīgā gadījumā atlikušās tarifa kvotas daļas paliktu neizmantotas.

(22) Pirmajā darbības pārskatīšanā 2019. gadā Komisija konstatēja, ka divās ražojumu kategorijās valstis, kas gūst labumu no konkrētai valstij noteiktas TK, tikai divu dienu laikā gandrīz ekskluzīvi ir izmantojušas visu 4. ceturksnī atlikušās kvotas apjomu. Tādējādi perioda pēdējā ceturksnī vēsturiskie mazākie piegādātāji bez nodokļiem eksportēt nevarēja. Tas negatīvi ietekmēja tradicionālās tirdzniecības plūsmas izcelsmes valstu ziņā, kaitējot konkrētām trešām valstīm un konkrētiem Savienības lietotājiem. Lai kompensētu šo neplānoto negatīvo ietekmi, Komisija 13. kategorijā (Stiegras) un 16. kategorijā (Stiepļu stieņi) ieviesa ierobežojumu 30 % apmērā katrai valstij, kas piekļūst atlikušajai kvotai 4. ceturksnī.

(23) Otrajā darbības pārskatīšanā 2020. gadā un pēc tam, kad tika konstatēti vairāki izstumšanas gadījumi vairākās ražojumu kategorijās, Komisija izstrādāja sistēmu, saskaņā ar kuru piekļuve 4. ceturksnī ir atkarīga no novērotajām importa tendencēm un no tā, kā atlikušo kvotu faktiski izmanto mazākie piegādātāji, kuri ir dabiskie labuma guvēji no šīs TK sadaļas (18).

(24) Lai līdz minimumam samazinātu tradicionālo izcelsmes valstu izstumšanu atlikušajā kvotā, vienlaikus turpinot atļaut papildu piekļuvi tajās kategorijās, kur tas ir nepieciešams, lai nodrošinātu kvotas maksimālu izmantošanu, Komisija izveidoja sistēmu, saskaņā ar kuru katra ražojumu kategorija ietilpst vienā no šādām trim dažādām grupām, ievērojot trīs dažādus piekļuves scenārijus. Šī sistēma atbilst vienam no galvenajiem aizsardzības pasākuma principiem un mērķiem, proti, nodrošināt tradicionālo tirdzniecības plūsmu saglabāšanu izcelsmes valsts ziņā.

(25) Šie trīs pašlaik spēkā esošie režīmi ir šādi: — nav piekļuves – ja vēsturiskie piegādātāji atlikušajā kvotā paši var izmantot atlikušās kvotas un ir konstatēta izstumšana, — ierobežota piekļuve – ja vēsturiskie piegādātāji var izmantot tikai daļu no tiem pieejamās atlikušās kvotas un ir vajadzīgas papildu izcelsmes valstis (ierobežotā apjomā), lai kvotas izsmeltu, — nav ierobežojumu – tajās kategorijās, kurās atlikušās kvotas netiek lielā apmērā izmantotas un nav konstatēta izstumšana.

Ieinteresēto personu piezīmes

(26) Dažas ieinteresētās personas (dažas trešās valstis un lietotāji) pieprasīja pilnībā atcelt piekļuvi atlikušajai kvotai 4. ceturksnī. Daži pieprasīja, lai konkrētās ražojumu kategorijās tiktu ieviestas izmaiņas, savukārt citi (tostarp dažas trešās valstis un lietotāji, kā arī Savienības ražošanas nozare) pieprasīja pilnīgi aizliegt lielākām eksportētājvalstīm kādā konkrētā kategorijā piekļūt atlikušajai kvotai vai arī īstenot ierobežojošāku pieeju.

Novērtējums

(27) Izskatījusi saņemtos iesniegumus un pasākuma darbību, Komisija uzskatīja, ka pašreizējā sistēma joprojām ir vispiemērotākā, ciktāl tā nodrošina, ka lietotāji maksimāli palielina savas iespējas izmantot atlikušo kvotu, kā arī to, ka tiek ievērotas tradicionālās tirdzniecības plūsmas izcelsmes valsts ziņā (kas ir arī lietotāju interesēs). Sistēma, kas ļauj piekļūt atlikušajai kvotai, ir parastā sistēma visās ražojumu kategorijās, izņemot četras.

(28) Ieinteresēto personu prasību pieņemšana vai nu liegtu dažiem lietotājiem palielināt importu bez nodokļa, ja pēc šā importa varētu būt pieprasījums Savienības tirgū, vai arī izstumšanas dēļ liegtu citiem Savienības lietotājiem iegādāties noteiktu izcelsmes valstu ražojumus, kas arī ir nepieciešami Savienības tirgum. Tajā pašā laikā sistēma nodrošina, ka papildu apjomi, kurus dažas valstis var eksportēt saskaņā ar šo sistēmu, paliek robežās, kas nodrošina, ka tie nemazina pasākuma efektivitāti attiecībā uz Savienības ražotājiem. Tāpēc pašreizējā sistēma ir vispiemērotākā Savienības vispārējās interesēs.

Pielāgojums

(29) Notiekošajā pārskatīšanā Komisija novērtēja, vai ir notikusi izstumšana. Lai to izdarītu, Komisija, pamatojoties uz tāda paša veida analīzi, kāda tika veikta otrajā pārskatīšanā, atjaunināja dažādos režīmus, pamatojoties uz kopš tā laika pieejamajiem datiem. Tas nozīmē, ka Komisija analizēja importa datus un kvotu izmantojumu katrai izcelsmes valstij un kategorijai no 2020. gada 1. aprīļa līdz 2022. gada 31. martam.

(30) Pamatojoties uz to pašu metodiku, ko piemēroja otrajā darbības pārskatīšanā, bet ar atjauninātiem datiem, piekļuves režīmus pa produktu kategorijām atjaunina šādi (par konkrētiem apjomiem sk. II pielikumu): — nav piekļuves: 5., 9., 21., — ierobežota piekļuve: 12., 13., 14., 16., 20., 27., — nav ierobežojumu: 2., 3.A, 3.B, 4.A, 6., 10., 15., 18., 19., 22., 24., 25.B, 26., 28.

(31) Saskaņā ar principiem, kas tika piemēroti iepriekšējā darbības pārskatīšanā, īpašs režīms attieksies uz šādām kategorijām: — 1. un 4.B.

(32) 7., 8., 17. un 25.A kategoriju pārvaldīs globāli. Tāpēc iespēja piekļūt atlikušajai kvotai 4. ceturksnī nav piemērojama, jo neviena valsts neeksportē konkrētai valstij noteiktas kvotas ietvaros.

(33) Attiecībā uz 1. un 4.B kategoriju pašreizējais režīms, saskaņā ar kuru piekļuve 4. ceturksnī tiek piešķirta ar 30 % ierobežojumu katrai eksportētājvalstij, joprojām tiek uzskatīts par piemērotu, lai nodrošinātu piegādes avotu daudzveidību pietiekamā mērā, vienlaikus izvairoties no izstumšanas, ko rada pārmērīga papildu importa plūsma, kura pārsniedz tradicionālās tirdzniecības plūsmas.

(34) Kopumā tādējādi pasākums turpinātu nodrošināt piekļuvi atlikušajai kvotai 4. ceturksnī lielākajā daļā ražojumu kategoriju (visās, izņemot trīs).

3.3. To jaunattīstības valstu saraksta atjaunināšana, uz kurām attiecas pasākumi

(35) Jaunattīstības valstis, kas ir PTO dalībnieces, tika izslēgtas no galīgā pasākuma piemērošanas, ja to importa daļa ir mazāka par 3 % no kopējā importa katrā ražojumu kategorijā. Komisija apņēmās uzraudzīt importa attīstību pēc pasākuma pieņemšanas un regulāri pārskatīt izslēgto valstu sarakstu.

(36) Pēdējais atjauninājums notika pārskatīšanas izmeklēšanas ietvaros pēc Izstāšanās līguma starp Savienību un Apvienoto Karalisti (“AK”) 2021. gada 1. janvārī, un kopš 2021. gada 1. janvāra tas nav mainījies. Tādējādi, lai pielāgotu to jaunattīstības valstu sarakstu, uz kurām attiecas pasākums un kuras no tā piemērošanas ir izslēgtas, Komisija atkārtoti veica aprēķinus, pamatojoties uz jaunākajiem pieejamajiem konsolidētajiem importa datiem, t. i., 2021. gada importa statistiku (19).

Pielāgojums

(37) Izmaiņas, kas izriet no šīs atjaunināšanas, ir šādas (Atjauninātā tabula ir pieejama I pielikumā). — Visas jaunattīstības valstis ir iekļautas 4.A kategorijā, jo 2021. gadā visa importa, kas nepārsniedza 3 %, summa ir lielāka par 9 %, — Brazīlija ir izslēgta 2. un 3.A kategorijā un ir iekļauta 6. kategorijā, — Ķīna ir izslēgta 25.A kategorijā un ir iekļauta 2., 3.A, 9. un 14. kategorijā, — Ēģipte ir iekļauta 1. un 24. kategorijā, — Indija ir izslēgta 3.B kategorijā un ir iekļauta 8. kategorijā, — Kazahstāna ir iekļauta 19. un 24. kategorijā, — Malaizija ir izslēgta 9. kategorijā, — Moldova ir iekļauta 12. kategorijā, — Ziemeļmaķedonija ir izslēgta 5. kategorijā, — Taizeme ir izslēgta 9. kategorijā, — Turcija ir iekļauta 8. kategorijā, — Ukraina ir iekļauta 1., 4.B un 26. kategorijā (20), — Apvienotie Arābu Emirāti ir iekļauti 16. kategorijā, — Vjetnama ir izslēgta 2. kategorijā un ir iekļauta 1., 3.A, 3.B un 4.B kategorijā.

3.4. Liberalizācijas līmenis

(38) Pašreizējā aizsardzības pasākuma liberalizācijas līmenis tika noteikts 3 % gadā. Šajā izmeklēšanā Komisija novērtēja, vai šis liberalizācijas līmenis joprojām ir atbilstošs.

Ieinteresēto personu piezīmes

(39) Dažas ieinteresētās personas (jo īpaši ražotāji eksportētāji un Savienības lietotāji) pieprasīja Komisijai palielināt liberalizācijas līmeni virs 3 % (daudzas no tām pieprasīja liberalizācijas līmeni 5 % apmērā), savukārt Savienības ražošanas nozare pieprasīja, lai liberalizācijas temps tiktu samazināts līdz 1 %.

Novērtējums

(40) Ir paredzēts, ka aizsardzības instrumentam ir pagaidu raksturs. 2022. gada 1. jūlijā sāksies pasākuma piemērošanas piektais gads.. Liberalizācijas (kas ir juridisks pienākums saskaņā ar PTO (21) un ES (22) noteikumiem) mērķis ir pakāpeniski nodrošināt tirgū lielāku konkurenci ar importu, kamēr iekšzemes ražošanas nozare pielāgojas pieaugošajam importa līmenim. Tas ir vajadzīgs, lai izvairītos no tā, ka pasākums tā darbības laikā nestimulē iekšzemes rūpniecības pielāgošanos; tas radītu konkurētspējas problēmas, kad iekšzemes ražošanas nozare būs pakļauta lielākai konkurencei ar ārvalstīm pēc aizsardzības pasākuma darbības beigām.

(41) Ņemot vērā šo loģiku, Komisija uzskatīja, ka pašlaik (pēc četriem pasākuma piemērošanas gadiem) būtu jāparedz nedaudz augstāks liberalizācijas līmenis salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu, lai mudinātu iekšzemes ražošanas nozari turpināt pielāgojumus, vienlaikus paturot prātā, ka nedrīkst mazināt pasākuma efektivitāti.

Pielāgojums

(42) Komisija uzskatīja, ka būtu lietderīgi no 2022. gada 1. jūlija noteikt liberalizācijas līmeni 4 % gadā.

(43) Šim palielinājumam būtu arī jāpalīdz mazināt spriedzi Savienības lietotājiem konkrētās ražojumu kategorijās tādā vidē, kuru raksturo liela nenoteiktība tirgū. No otras puses, nelielais papildu palielinājums neapdraudētu Savienības ražošanas nozari un nemazinātu pasākuma efektivitāti.

3.5. ASV [Tirdzniecības paplašināšanas likuma] 232. panta pasākuma izmaiņu ietekme

(44) ASV 2018. gada martā noteica 25 % nodokli konkrētu tērauda ražojumu importam saskaņā ar ASV [Tirdzniecības paplašināšanas likuma] 232. panta pasākumu. Šis pasākums pašlaik ir spēkā, lai gan tajā ir notikušas dažas izmaiņas. Šajā pārskatīšanas izmeklēšanā Komisija ir novērtējusi šīs izmaiņas, lai noteiktu, vai tās jebkādā veidā ietekmē ES aizsardzības pasākumu, jo īpaši attiecībā uz risku, ka tirdzniecība varētu novirzīties uz Savienības tirgu.

Ieinteresēto personu piezīmes

(45) Šajā sakarā saņemtās prasības var iedalīt trijos veidos. Pirmajos divos gadījumos daži lietotāji un trešās valstis apgalvoja, ka tirdzniecības novirzīšanas risks ir neliels (vai nelielāks), jo minētā 232. panta pasākumā ir veikti dažādi pielāgojumi. Savukārt citas personas apgalvoja, ka Savienības eksportētājiem piešķirto TK dēļ Savienības ražošanas nozare novirzītu pārdošanu uz ASV tirgu uz iekšzemes pārdošanas rēķina, tādējādi radot deficītu iekšzemes tirgū.

(46) No otras puses, Savienības tērauda ražošanas nozare norādīja, ka joprojām pastāv tirdzniecības novirzīšanas risks un ka uzlabota ES piekļuve ASV tirgum neietekmēs tās spēju apgādāt iekšzemes (Savienības) tirgu.

Novērtējums

Izmaiņas attiecībā uz ES

(47) 2021. gada oktobrī ASV nolēma uz ES importu saskaņā ar 232. panta pasākumu attiecināt TK sistēmu. Saskaņā ar šo jauno režīmu ES varētu eksportēt bez nodokļiem līdz noteiktam līmenim (pamatojoties uz vēsturiskajiem eksporta apjomiem) (23) un tikai tad, kad šis apjoms būtu izsmelts, kļūtu piemērojams 25 % nodoklis. Tā mērķis bija uzlabot ES eksportētāju, kuriem līdz tam tika piemērots 25 % nodoklis par katru eksportēto tonnu, stāvokli ASV tirgū. Šo jauno sistēmu piemēro no 2022. gada 1. janvāra.

(48) Dažas ieinteresētās personas apgalvoja – tā kā cenas ASV parasti ir augstākas nekā Savienībā, ES ražotājiem būtu stimuls eksportēt uz ASV uz iekšzemes pārdošanas rēķina, tādējādi dažās kategorijās radot deficīta risku Savienības tirgū.

(49) Vairāku iemeslu dēļ Komisija uzskatīja, ka šie apgalvojumi būtu jānoraida. Pirmkārt, tirdzniecības novirzīšanas uz Savienības tirgu jēdziens nevar ietvert pašas ES ražošanas nozares eksporta uz ASV ierobežojumu. Citiem vārdiem sakot, Savienības ražošanas nozare nekad nevar būt pakļauta riskam, ka tiktu novirzīti tās pārdošanas apjomi. Tas ir pretrunā tirdzniecības novirzīšanas loģikai. Tāpēc tas, ka ES varētu uzlabot savu klātbūtni ASV tirgū, neietekmē tirdzniecības novirzīšanas risku no eksportētājvalstīm uz Savienības tirgu.

(50) Otrkārt, apgalvojumi, ka Savienības ražošanas nozare izmantotu savas TK (galvenokārt vai pat ekskluzīvi) uz iekšzemes pārdošanas rēķina, nav pamatoti ar pierādījumiem. Šajos apgalvojumos netiek ņemts vērā, ka (arī teorētiski) Savienības ražošanas nozare varētu palielināt ražošanas apjomu (24), tādējādi neupurējot iekšzemes pārdošanas apjomus un ar palielinātiem eksporta pārdošanas apjomiem uz ASV radot papildu ieņēmumus, un ka tā varētu arī novirzīt apjomus uz ASV no eksporta uz citiem tirgiem, kas vairāku iemeslu dēļ, tostarp cenu līmeņu dēļ, varētu būt mazāk pievilcīgi (25).

(51) Neatkarīgi no visām šīm teorētiskajām iespējām realitāte ir parādījusi, ka pirmajā ceturksnī kopš TK sistēmas stāšanās spēkā ES ne tuvu nav izmantojusi savas kvotas. Faktiski pirmajā ceturksnī tā izmantoja tikai aptuveni 42 % no kvotas (26).

(52) Tāpēc galvenais pieņēmums, ko izvirzījušas dažas ieinteresētās personas, un pieņēmums, kas ir šo argumentu pamatā, proti, ka ES ražotāji eksportētāji varētu izmantot visas savas kvotas ASV, ir izrādījies pašā pamatā nepareizs.

(53) Komisija secināja, ka tas, ka uz ES attiecas TK sistēma saskaņā ar ASV [Tirdzniecības paplašināšanas likuma] 232. panta pasākumiem, neietekmē aizsardzības pasākuma darbību attiecībā uz tirdzniecības novirzīšanas risku. Neviena persona nav arī pierādījusi, ka eksports, kas notiek saskaņā ar TK režīmu atbilstīgi 232. pantam, pats par sevi radītu piegādes deficīta risku Savienības tirgū.

Izmaiņas attiecībā uz dažām trešām valstīm (izņemot ES)

(54) Attiecībā uz apgalvojumiem, kas skar izmaiņas ASV [Tirdzniecības paplašināšanas likuma] 232. pantā attiecībā uz citām trešām valstīm, Komisijas rīcībā esošie dati liecina, ka 232. panta pasākumā ir notikušas šādas izmaiņas: — no 2018. gada marta Austrālija ir izslēgta no pasākuma piemērošanas, — no 2018. gada maija Korejai, Argentīnai un Brazīlijai piemēro absolūtas kvotas (kurās eksports nav atļauts), — Meksika un Kanāda paziņoja, ka kopš 2019. gada maija tām ir atsevišķi nolīgumi ar ASV, kuru rezultātā pasākums attiecībā uz abām valstīm tika atcelts. Uz nolīgumiem attiecas uzraudzības mehānisms, — no 2022. gada 1. aprīļa ASV noteica TK Japānai. Noteikts daudzums importa kvotas ietvaros ir izslēgts no pasākuma piemērošanas, savukārt ārpuskvotas importam piemēro papildu 25 % nodokli, — ASV 2022. gada martā paziņoja par nodomu noteikt TK Apvienotajai Karalistei, tādējādi noteikts daudzums importa kvotas robežās tiks izslēgts no pasākuma piemērošanas, savukārt ārpuskvotas importam joprojām tiks piemērots papildu 25 % nodoklis. Bija paredzēts, ka TK Apvienotajai Karalistei stāsies spēkā 2022. gada 1. jūnijā.

(55) Izmeklēšanā tika secināts, ka šiem ASV [Tirdzniecības paplašināšanas likuma] 232. panta pielāgojumiem kopumā ir neliela ietekme uz mūsu aizsardzības pasākuma darbību un loģisko pamatojumu vairāku iemeslu dēļ. Pirmkārt, skatoties uz šīm izmaiņām perspektīvā, lielākā daļa šo valstu pašlaik gandrīz neeksportē tēraudu uz Savienību (ja vispār eksportē) (27), un tās nav arī vēsturiskas piegādātājas (28). Starp tām nedaudzajām valstīm, kuru eksporta apjomi uz Savienību ir ievērojamāki, ir Apvienotā Karaliste, Japāna un Koreja, un uz visām trim joprojām attiecas ASV [Tirdzniecības paplašināšanas likuma] 232. panta pasākums, t. i., tās ir spiestas eksportēt bez nodokļa uz ASV tirgu. Patiesībā Korejai ir atļauts eksportēt tikai kvotas ietvaros (kvantitatīvs ierobežojums) bez iespējas eksportēt vairāk par šo apjomu, un Apvienotajai Karalistei un Japānai piemēro TK, ārpus kuras piemēro 25 % nodokli. Turklāt TK ieviešana ne vienmēr nozīmē, ka šīs valstis spēs efektīvi izmantot tām piešķirtos apjomus, par ko liecina Eiropas Savienībai piešķirtās TK piemērs. Visbeidzot, lielākajai daļai izcelsmes valstu, kas veido lielāko daļu importa Savienībā, joprojām piemēro 25 % nodokli to eksportam uz ASV.

(56) Šajā ziņā tirdzniecības novirzīšanas risks galvenokārt izriet no galvenajām tērauda piegādātājvalstīm uz Savienību, kurām ir (dažos gadījumos diezgan liela) neizmantota jauda un kuras tādējādi spēj ātri (29) palielināt savu klātbūtni Savienības tirgū (30), kas, kā liecina iepriekšējās izmeklēšanas, ir pievilcīgs tirgus cenu un lieluma ziņā (31).

(57) Turklāt ieinteresētās personas savos iesniegumos nav pierādījušas (vai nav pat minējušas), kā Komisijas iepriekšējo izmeklēšanu (32) konstatējumi būtu būtiski mainījušies. Turpina pastāvēt cita starpā globālais tērauda ražošanas nozares jaudas pārpalikums (33), importa ievērojamais samazinājums ASV tirgū salīdzinājumā ar periodu pirms ASV [Tirdzniecības paplašināšanas likuma] 232. panta pasākuma piemērošanas (34) un zaudēto apjomu aizstājējtirgus trūkums (35).

(58) Jebkurā gadījumā, uzlabojot piekļuvi ASV tirgum no dažām trešām valstīm, kā norādīts 54. apsvērumā, tiktu panākts vienīgi tas, ka pārējām valstīm būtu vēl grūtāk eksportēt uz ASV tirgu, jo tām ir salīdzinoši sliktāka konkurētspēja sakarā ar tām noteikto 25 % nodokli. Faktiski importa samazināšanās temps no valstīm, uz kurām neattiecas preferenciāla piekļuve saskaņā ar ASV [Tirdzniecības paplašināšanas likuma] 232. panta pasākumu, bija ievērojami augstāks nekā vidējais rādītājs (36). Tāpēc ASV pasākuma pielāgojumi varētu vēl vairāk palielināt tirdzniecības novirzīšanas iespējamību no tām trešām valstīm, kuras negūst labumu no kāda preferenciāla režīma saskaņā ar 232. panta pasākumu un no kurām dažas savukārt var radīt importa pieaugumu Savienības tirgū.

Secinājums

(59) Šajā apakšiedaļā izklāstīto iemeslu dēļ Komisija secināja, ka izmaiņas ASV [Tirdzniecības paplašināšanas likuma] 232. panta pasākumā neietekmē ES tērauda nozares aizsardzības pasākuma darbību un nemaina to, kas ir tās novērtējuma pamatā attiecībā uz tirdzniecības novirzīšanas risku.

4. IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES

(60) Papildus 3. iedaļā aplūkotajiem jautājumiem ieinteresētās personas izteica citus apgalvojumus, kas aplūkoti šajā iedaļā.

4.1. Prasības izbeigt vai apturēt pasākumu sakarā ar tērauda cenas izmaiņām Savienībā

(61) Izmeklēšanas gaitā un pēc procedūras rakstiskā posma beigām vairākas ieinteresētās personas spontāni vērsās pie Komisijas, apgalvojot, ka aizsardzības pasākums būtu jāaptur vai jāizbeidz sakarā ar tērauda cenu pieaugumu Savienībā. Šīs personas apgalvoja, ka aizsardzības pasākuma izbeigšana vai apturēšana būtu risinājums tērauda cenu pazemināšanai.

(62) Pirmkārt, pārskatīšanas tvērumā nebija ietverta pasākuma iespējamā izbeigšana vai apturēšana. Tāpēc izmeklēšanā savākto pierādījumu veids un analīze neatbilda tam, kas būtu nepieciešams, lai aizsardzības pasākumu izbeigtu. Tādējādi aizsardzības pasākuma izbeigšana neietilpa šīs pārskatīšanas tvērumā.

(63) Tomēr pilnīguma labad Komisija uzskatīja, ka ir lietderīgi šos apgalvojumus skatīt kontekstā un šajā regulā sniegt faktu analīzi par jaunākajām tirgus norisēm. Šajā sakarā Komisija konstatēja, ka tērauda cenu dinamika Savienībā 2022. gada pirmajos mēnešos ir uzrādījusi augšupejošu tendenci, kas sasniedza maksimumu tieši pēc tam, kad Krievija sāka neprovocēto un nepamatoto militāro agresiju pret Ukrainu, un ka par to pastāvīgu pazemināšanos (samazinājums par 21 % salīdzinājumā ar 2022. gadā sasniegto maksimumu (37)) pazīmes liecina no 2022. gada aprīļa beigām (38).

(64) Šī cenu tendence bija vērojama vispārējās inflācijas kontekstā un ietekmēja arī tērauda ražošanas izejvielas un enerģiju. Pasaules Tērauda asociācija (WSA) savā 2022. un 2023. gada īstermiņa prognozē (39) norādīja, ka neprovocētā un nepamatotā Krievijas militārā agresija pret Ukrainu vēl vairāk palielinās inflācijas spiedienu, no vienas puses, ar augstākām enerģijas un izejvielu cenām tērauda ražošanā un, no otras puses, nepārtrauktiem piegādes ķēdes traucējumiem. To apstiprināja arī jaunākā pieejamā informācija par tērauda ražošanas izejvielu (tostarp enerģijas) cenu dinamiku no tādiem avotiem kā ESAO (40), Pasaules Banka (41) un S&P Platts (42), kas liecina par cenu kāpumu un vispārēju augšupejošu tendenci ar ievērojami augstāku līmeni nekā iepriekšējos periodos.

(65) Arī pašas Komisijas veiktais statistiskais novērtējums (43) apstiprināja, ka cenu tendences galvenajā tērauda tirgū pasaulē uzrāda līdzīgu tendenci kā Savienībā, un tādējādi Savienības tirgū novērotā cenu tendence pilnībā atbilst tai, kas dominē galvenajos pasaules tirgos. Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secināja, ka aizsardzības pasākums nekādā gadījumā nevarēja būt iemesls cenu dinamikai Savienībā.

4.2. Apgalvojums par tērauda deficītu Savienībā

(66) Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības tirgū ir tērauda deficīts un ka tērauda aizsardzības pasākums to pastiprina, jo konkrētas kvotas ir izsmeltas. Tādējādi saistībā ar tērauda cenu pieaugumu tās apgalvoja, ka pasākums būtu jāaptur vai jāizbeidz.

(67) Komisija norādīja, ka TK izmantošana pasākuma piemērošanas ceturtā gada pirmajos trijos ceturkšņos (no 2021. gada 1. jūlija līdz 2022. gada 31. martam) bija 77 % apmērā, t. i., vairāk nekā 5,6 miljoni tonnu kvotas palika neizmantoti, kā parādīts turpmākajā tabulā. Tādējādi tas liecina, ka Savienības lietotājiem kopumā bija iespēja katrā periodā vēl vairāk palielināt tērauda importu bez nodokļiem. Lai gan tas neizslēdz to, ka dažās kategorijās varētu būt pastāvējusi saspringtāka situācija attiecībā uz kvotu izmantošanu salīdzinājumā ar citām, beznodokļa kvotas katrā ceturksnī bija pieejamas lielākajā daļā ražojumu kategoriju. 1. tabula TK izmantošanas dinamika 4. gada pirmajos trijos ceturkšņos (44)

(68) Komisija arī norādīja, ka importa līmenis 2021. gadā bija ļoti tuvu 2018. gada importa apjoma maksimumam (45). Turklāt Pasaules Tērauda asociācijas (WSA) īstermiņa prognoze (46) 2022. un 2023. gadam izgaismoja nenoteiktību ekonomikas perspektīvā. Tērauda tirgus perspektīvas 2022. gadam kara rezultātā ir sevišķi vājinājušās, un paredzams, ka pieprasījums pēc tērauda 2022. gadā pieaugs par 0,4 %, bet 2023. gadā – par 2,2 %.

(69) Ņemot vērā iepriekš minēto, kā arī to, ka no 2022. gada 1. jūlija kvotu līmenis tiks palielināts vēl par 4 %, kā paskaidrots 3.4. iedaļā, Komisija uzskatīja, ka jebkāds iespējamais spiediens konkrētos tirgus segmentos jebkurā gadījumā būtu jāsamazina, vienlaikus saglabājot pasākuma efektivitāti.

4.3. Prasības apturēt pasākumu sakarā ar importa no Krievijas un Baltkrievijas aizlieguma ietekmi uz dažiem lietotājiem

(70) Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka importa no Krievijas un Baltkrievijas aizliegums būtiski ietekmē to importa spējas, un apgalvoja, ka Komisijai tādēļ būtu jāizbeidz pasākums.

(71) Šajā sakarā Komisija norādīja, ka nestabilitāte, kuru rada neprovocētā un nepamatotā Krievijas militārā agresija pret Ukrainu un tai sekojošās ES noteiktās sankcijas attiecībā uz tēraudu, ir nenovēršami faktori, kas tirgū pastāv un kam visām ieinteresētajām personām ir pakāpeniski jāpielāgojas.

(72) Tomēr Komisija nekavējoties rīkojās saskaņā ar aizsardzības pasākumu, lai pēc iespējas samazinātu importa aizlieguma radīto netiešo kaitējumu, pārdalot kvotas un šim pārdalījumam stājoties spēkā no 2022. gada aprīļa. Šis pasākuma pielāgojums lielā mērā mazinās traucējumus, ko dažiem lietotājiem rada importa no Krievijas un Baltkrievijas aizliegums, ļaujot tiem piekļūt šiem beznodokļu apjomiem no citām izcelsmes valstīm. Tomēr neizbēgami būs vajadzīgs zināms laiks, lai Savienības lietotāji pielāgotos šai situācijai un pārietu pie citas izcelsmes valsts piegādātājiem (47). Jo īpaši Komisija atzina, ka dažos gadījumos dažiem lietotājiem būtu vajadzīga gandrīz pilnīga piegādātāju maiņa, jo to atkarība no Krievijas un/vai Baltkrievijas tērauda importa ir ļoti liela. Tomēr šo sankciju pastāvēšana tērauda nozarē pati par sevi nevar likt apšaubīt aizsardzības pasākuma spēkā esību vai nepieciešamību.

4.4. Prasības pārdalīt Ukrainas kvotas

(73) Dažas ieinteresētās personas pieprasīja Komisijai pārdalīt konkrētai valstij noteiktās kvotas, kas piešķirtas Ukrainai, jo, ņemot vērā neprovocēto un nepamatoto Krievijas militāro agresiju pret Ukrainu, Ukraina nespēs veikt eksportu uz Savienību ievērojamos apjomos. Dažas no šīm personām ierosināja Komisijai izmantot tādu pašu pieeju kā pārdalot Krievijai un Baltkrievijai noteiktās kvotas.

(74) Komisijas analīze par Ukrainas kvotas izmantošanu pirms aizsardzības pasākuma regulas apturēšanas, kā tā paskaidrota 9. apsvērumā, parādīja, ka lielākajā daļā ražojumu kategoriju, kurās Ukrainai bija konkrētai valstij noteiktā kvota, tā turpināja šīs kvotas izmantot. Attiecībā uz tām kategorijām, kurās Ukrainai eksporta nebija, Komisija kvotas no visām pārējām izcelsmes valstīm, uz kurām attiecas pasākums, padarīja globālas katrā no šīm ražojumu kategorijām, kā paskaidrots iepriekš 3.1.1. iedaļā. Komisija atgādināja, ka kvotas, kas būtu noteiktas Ukrainai, ja nebūtu apturēšanas, nebūs pieejamas, kamēr attiecībā uz šo valsti būs spēkā pasākuma apturēšana.

4.5. Prasības pēc atšķirīgas attieksmes pret konkrētām ražojumu kategorijām

(75) Vairākas ieinteresētās personas iesniedza prasības attiecībā uz konkrētām ražojumu kategorijām (šīs kategorijas atšķīrās atkarībā no prasības iesniedzēja). Šīs prasības ietvēra konkrētas ražojumu kategorijas izslēgšanu no pasākuma, atšķirīgu attieksmi pret konkrētu izcelsmes valsti konkrētā ražojumu kategorijā un dažāda liberalizācijas līmeņa piemērošanu atkarībā no ražojumu kategorijas.

(76) Kā Komisija paskaidroja iepriekšējās regulās, pasākuma darbības joma attiecas uz vienu ražojumu, proti, konkrētiem tērauda ražojumiem. Tādējādi Komisija nevar uzskatīt ražojumu kategorijas, kas veido attiecīgo ražojumu, par tādām, kuras pašas par sevi būtu attiecīgais ražojums. Ja tas bija Savienības interesēs, Komisija pārvaldības un kvotu piešķiršanas jomā pielāgoja pasākumu, lai nodrošinātu aizsardzības pasākuma mērķu sasniegšanu. Tomēr Komisija nevar mainīt pasākuma pamatstruktūru, piemēram, ražojumu klāsta definīciju, lai apmierinātu ieinteresēto personu prasības, kuras radītu diskriminējošu attieksmi pret citām ražojumu kategorijām un ieinteresētajām personām un, kas ir vēl svarīgāk, neatbilstu pasākuma struktūrai un ražojumu klāstam, kas definēts galīgajā regulā.

4.6. Prasības atcelt aizsardzības pasākumu tajās kategorijās, uz kurām attiecas antidempinga un/vai kompensācijas pasākumi

(77) Dažas ieinteresētās personas prasīja Komisijai atcelt aizsardzības pasākumu attiecībā uz tām ražojumu kategorijām, uz kurām attiecas antidempinga un/vai kompensācijas maksājumi, jo saskaņā ar šo personu apgalvojumu tās Savienības ražošanas nozarei nodrošinātu pietiekamu aizsardzību.

(78) Komisija atgādināja, ka aizsardzības instrumenta un citu tirdzniecības aizsardzības instrumentu pamatojums un mērķis ir atšķirīgs, jo tie nerisina tos pašus jautājumus. Kamēr aizsardzības pasākumi attiecas uz importa pieaugumu neparedzētu notikumu rezultātā, antidempinga un kompensācijas instrumenti risina negodīgas tirdzniecības prakses problēmu. Par piemēru var ņemt situāciju, kurā tiek konstatēts, ka kāda valsts vienubrīd nodarbojas ar dempingu kādā konkrētā produktu kategorijā un ka vēlāk importa pieplūdums, ko izraisa neparedzēti notikumi, tomēr notiek no vairākām izcelsmes valstīm. Turklāt abu instrumentu darbības joma attiecībā uz aptvertajām izcelsmes valstīm parasti ir būtiski atšķirīga, tāpat kā ir atšķirīgi veikto izmeklēšanu veidi, ieskaitot procesuālos noteikumus. Tādējādi abu instrumentu vienlaicīga piemērošana konkrētai ražojumu kategorijai ir pilnībā saderīga gan ar PTO, gan ES noteikumiem (48).

4.7. Prasība palielināt Apvienotās Karalistes TK, lai iekļautu Lielbritānijas un Ziemeļīrijas tirdzniecību

(79) Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Apvienotajai Karalistei piešķirtās kvotas būtu jāpalielina, lai ņemtu vērā vēsturisko tirdzniecību starp Lielbritāniju un Ziemeļīriju.

(80) Šajā sakarā Komisija atgādināja, ka attiecīgais tiesību akts, kas reglamentē Ziemeļīrijas statusu saistībā ar ES tirdzniecības un muitas noteikumiem, ir Protokols par Īriju/Ziemeļīriju (“protokols”) (49). Tāpēc un saskaņā ar protokola noteikumiem tērauda pārdošana Ziemeļīrijā (no Lielbritānijas vai no kādas citas trešās valsts) nav ieskaitīta kā vēsturiskais imports Savienībā un tādējādi nav iekļauta kvotas aprēķinā (50). Šī pieeja nodrošināja, ka ES īstenošanas tiesību akti aizsardzības pasākumu jomā pilnībā atbilst protokolam. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts.

4.8. Apgalvojumi par iespējamu apiešanu

(81) Dažas personas norādīja uz iespējamiem pasākuma apiešanas gadījumiem. Konkrētāk, dažas personas norādīja uz iespējamu Krievijas īstenotu apiešanu 12. un 13. kategorijā un kopumā 28. kategorijā.

(82) Šajā sakarā Komisija norāda, ka uz Krieviju pašlaik attiecas importa aizliegums no šīs valsts. Tādējādi visus mēģinājumus apiet pašreizējos pasākumus uzrauga ES un valstu muitas dienesti.

(83) Visbeidzot, Komisija norādīja, ka pašreizējā pārskatīšana, kurā groza spēkā esošos aizsardzības pasākumus, atbilst arī pienākumiem, kas izriet no divpusējiem nolīgumiem, kuri parakstīti ar konkrētām trešām valstīm.

(84) Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Aizsardzības pasākumu komiteja, kas izveidota ar attiecīgi Regulas (ES) 2015/478 3. panta 3. punktu un Regulas (ES) 2015/755 22. panta 3. punktu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants Regulu (ES) 2019/159 groza šādi: 1) regulas 1. panta 5. punktu aizstāj ar šādu: “5. Ja attiecīgā 2. punktā noteiktā tarifa kvota kādai valstij ir izsmelta, importu no šīs valsts var veikt atbilstīgi tās pašas ražojumu kategorijas tarifa kvotas atlikušajai daļai. Šo noteikumu piemēro tikai katra galīgās tarifa kvotas piemērošanas gada pēdējā ceturksnī. 5., 9. un 21. ražojumu kategorijā netiek atļauts papildus piekļūt tarifa kvotas atlikušajai daļai. 12., 13., 14., 16., 20. un 27. ražojumu kategorijā tiek atļauts piekļūt tikai noteiktam apjomam pēdējā ceturksnī sākotnēji pieejamā tarifa kvotas apjoma ietvaros. 1. un 4.B ražojumu kategorijā nevienai eksportētājvalstij nav atļauts vienai pašai izmantot vairāk par 30 % no katra pasākumu piemērošanas gada pēdējā ceturksnī sākotnēji pieejamās atlikušās tarifa kvotas apjoma. 2., 3.A, 3.B, 4.A, 6., 10., 15., 18., 19., 22., 24., 25.B, 26. un 28. ražojumu kategorijā tiek atļauts piekļūt kopējam tarifa kvotas apjomam, kas attiecīgajās ražojumu kategorijās ir sākotnēji pieejams pēdējā ceturksnī.”; 2) regulas III pielikuma III.2. punktu aizstāj ar šīs regulas I pielikuma tekstu; 3) regulas IV pielikumu aizstāj ar šīs regulas II pielikuma tekstu.

2. pants Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro no 2022. gada 1. jūlija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 2022. gada 23. jūnijā Komisijas vārdā – priekšsēdētāja Ursula VON DER LEYEN

(1) OV L 83, 27.3.2015., 16. lpp.

(2) OV L 123, 19.5.2015., 33. lpp.

(3) Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/159 (2019. gada 31. janvāris), ar ko nosaka galīgos aizsardzības pasākumus pret konkrētu tērauda ražojumu importu (OV L 31, 1.2.2019., 27. lpp.)

(4) Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/1029 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2019/159, lai pagarinātu konkrētu tērauda ražojumu importam noteikto aizsardzības pasākumu (OV L 225 I, 25.6.2021., 1. lpp.).

(5) Paziņojums par konkrētu tērauda ražojumu importam piemērojamā aizsardzības pasākuma pārskatīšanas sākšanu (2021/C 509/10) (OV C 509, 17.12.2021., 12. lpp.).

(6) Padomes Regula (ES) 2022/428 (2022. gada 15. marts), ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 833/2014 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar Krievijas darbībām, kas destabilizē situāciju Ukrainā (OV L 87 I, 15.3.2022., 13. lpp.).

(7) Saistībā ar Baltkrieviju importa aizliegums attiecās uz visiem tērauda izstrādājumiem (t. i., tādējādi tika iekļauti visi tie, uz kuriem attiecas aizsardzības pasākums), savukārt saistībā ar Krieviju aizliegums attiecās tikai uz tiem tērauda izstrādājumiem, uz kuriem attiecas tērauda aizsardzības pasākums.

(8) Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/434 (2022. gada 15. marts), ar kuru groza Regulu (ES) 2019/159, ar ko nosaka galīgo aizsardzības pasākumu pret konkrētu tērauda ražojumu importu (OV L 88, 16.3.2022., 181. lpp.).

(9) Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/664 (2022. gada 21. aprīlis), ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) 2019/159, ar ko nosaka galīgo aizsardzības pasākumu pret konkrētu tērauda ražojumu importu (OV L 121, 22.4.2022., 12. lpp.).

(10) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2022/870 (2022. gada 30. maijs) par pagaidu tirdzniecības liberalizācijas pasākumiem, ar kuriem papildina tirdzniecības koncesijas, kas Ukrainas ražojumiem piemērojamas saskaņā ar Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses (OV L 152, 3.6.2022., 103. lpp.).

(11) Šā iemesla dēļ, pat ja konkrētās ražojumu kategorijās Ukraina pielikumā ir minēta, nav piemērojamas tās konkrētai valstij noteiktās kvotas, kuru kārtas numurs ir saistīts ar šīm kategorijām.

(12) Ieskaitot turpmākos palielinājumus liberalizācijas dēļ.

(13) Sk. 33. apsvērumu Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2020/894 (2020. gada 29. jūnijs), ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) 2019/159, ar ko nosaka galīgos aizsardzības pasākumus pret konkrētu tērauda ražojumu importu (OV L 206, 30.6.2020., 27. lpp.): “Visbeidzot, Komisija arī norāda, ka TK aprēķināšanai izmantotais atsauces periods ir viens no pasākumu sistēmas pīlāriem, ko ab initio nosaka galīgā regula, un šīs pārskatīšanas tvērumā neietilpst būtisku izmaiņu izdarīšana aizsardzības pasākumu pamatstruktūrā”.

(14) Turpat 3.2.1. iedaļā.

(15) 7. kategoriju ietekmē arī importa aizliegums no vēsturiski nozīmīga piegādātāja – Krievijas.

(16) Avots: tarifa kvotu apskatīšana, pieejama šādā tīmekļa vietnē:

https://ec.europa.eu/taxation_customs/dds2/taric/quota_consultation.jsp?Lang=lv

(17) Ukrainai atbilstošās kvotas nav daļa no aizsardzības pasākuma, un tādējādi tās nav pieejamas nevienai citai valstij, kamēr ir spēkā 9. apsvērumā minētā pagaidu apturēšana.

(18) Sk. Īstenošanas regulas (ES) 2020/89 3.2.3. iedaļu.

(19) Avots: Eurostat.

(20) To nepiemēros, kamēr ir apturēta aizsardzības pasākuma piemērošana attiecībā uz Ukrainu.

(21) PTO Nolīguma par aizsardzības pasākumiem 7.4. pants.

(22) Regulas (ES) 2015/478 19. panta 4. punkts.

(23) ES piešķirtais TK apjoms ir aptuveni 3,3 miljoni tonnu gadā, proti, aptuveni 2,5 % no Savienības ražošanas nozares vidējā iekšzemes pārdošanas apjoma Savienības tirgū (2018.–2019. gads).

(24) Gan galīgā, gan pagarināšanas regula apliecināja, ka kopumā Savienības ražošanas nozarei ir pieejama zināma papildu jauda.

(25) Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka ASV parasti ir visaugstākais cenu līmenis.

(26) ASV ziņojums par TK izlietojumu.

(27) Imports no Kanādas, Meksikas, Brazīlijas, Austrālijas un Argentīnas Savienības tirgū 2021. gadā veidoja 0,9 %.

(28) Kopējais imports Savienībā no Kanādas, Meksikas, Brazīlijas, Austrālijas un Argentīnas 2013.–2021. gadā veidoja 2,25 % no visa importa (2016. gadā tas sasniedza maksimumu tikai 3,7 % apmērā).

(29) Iepriekšējās darbības pārskatīšanās tika konstatēts, ka dažas valstis spēja būtiski un strauji palielināt savu klātbūtni Savienības tirgū, piemēram, tika ļoti ātri izsmeltas kvotas, ieskaitot papildu kvotas 4. ceturksnī.

(30) Ir svarīgi norādīt, ka lielākās eksportētājvalstis uz Savienību ir konsekventi apgalvojušas (arī šīs pārskatīšanas iesniegumos), ka esošās kvotas nopietni ierobežotu to spēju eksportēt uz Savienību, tādējādi liekot domāt, ka tās varētu palielināt klātbūtni Savienības tirgū, ja aizsardzības pasākuma nebūtu.

(31) Sīkāku novērtējumu skatīt pagarināšanas regulas 3.1.2. iedaļas g) punktā. Apjoma ziņā Savienības tirgus joprojām ir galvenais tērauda importa tirgus pasaulē. Sk. ESAO dokumenta Steel Market Developments – Q2 2022, (DSTI/SC(2022)1), 8. tabulu.

(32) Sk., piemēram, Komisijas konstatējumus pagarināšanas regulas 3.1.2. un 3.1.3. iedaļā.

(33) Sk., piemēram, priekšsēdētāja paziņojumu ESAO Tērauda komitejas 91. sesijā 2022. gada 29.–31. martā: “jaudas pārpalikums, kas 2021. gadā bija 544 miljoni tonnu un kopš 2018. gada joprojām ir pastāvīgi augstā līmenī, uzsver vajadzību vēl vairāk samazināt jaudu attiecīgajās jurisdikcijās”. Pieejams šādā tīmekļa vietnē: 91st Session of the OECD Steel Committee - Chair's Statement - OECD;

Sk. arī ESAO dokumentu Latest Developments in Steelmaking Capacity, 4. un 6. lpp., (DSTI/SC(2022)3: “Globālais jaudas pārpalikums tērauda nozarē turpina pieaugt. Neapstrādāta tērauda ražošanas jauda 2021. gadā pasaulē palielinājās par 6,0 miljoniem metrisko tonnu (mmt) jeb par 0,2 % līdz 2 454,3 mmt”;

sk. arī G7 tirdzniecības ministru 2021. gada 21. oktobra kopīgo paziņojumu: “Mēs atkārtoti apliecinājām, cik svarīgs ir Pasaules forums par tēraudrūpniecības jaudas pārpalikumu (GFSEC) kā forums, kas daudzpusējā sistēmā var palīdzēt risināt jautājumu par tērauda ražošanas jaudas pārpalikumu pasaulē. Mēs turpināsim atbalstīt ESAO un sadarboties ar to, lai turpinātu izcilo darbu, kas līdz šim paveikts, arī turpinot koncentrēties uz analīzi par tirgu kropļojošas prakses biežumu un apmēru un tās iespējamo ietekmi uz tādiem elementiem kā jaudas pārpalikuma radīšana un saglabāšana”, pieejams tīmekļa vietnē: https://www.g7uk.org/g7-trade-ministers-communique-2/.

(34) Imports ASV 2021. gadā kopumā bija par 21 % zemāks nekā 2017. gadā, proti, pirms ASV [Tirdzniecības paplašināšanas likuma] 232. panta pasākuma.

(35) Zaudētā eksporta apjomi cita starpā uz ASV un Savienības tirgiem, kā arī uz citu trešo valstu tirgiem. Sīkāku informāciju skatīt pagarināšanas regulas 3.1.2. iedaļā.

(36) Importa samazinājums valstīm ar būtisku eksportu uz Savienību, kuras negūst labumu no kāda preferenciāla režīma saskaņā ar ASV [Tirdzniecības paplašināšanas likuma] 232. panta pasākumu, ietverot cita starpā Apvienoto Karalisti, Indiju, Krieviju, Ķīnu, Taivānu, Turciju un Ukrainu, bija –48 % pretstatā kopējam importa samazinājumam par -21 % (sk. 34. zemsvītras piezīmi). Avots: ASV Starptautiskās tirdzniecības komisija (https://dataweb.usitc.gov).

(37) Par atsauci ņemot karsti velmētu plakanu velmējumu cenu Savienībā (salīdzinot marta vidū sasniegto maksimumu ar datiem 2022. gada maija vidū).

(38) Avots: S&P Platts Global and Steel Business Briefing (SBB) (pieejams abonējot).

Informāciju no publiski pieejamiem avotiem par cenu dinamiku Savienībā skatīt cita starpā šeit: MEPS International – https://mepsinternational.com/gb/en/news/buying-panic-subsides-in-european-steel-market (2022. gada 20. aprīlis); EUROMETAL -Lower import offers, poor demand drags down EU HRC prices – EUROMETAL (2022. gada 2. maijs); Metal Bulletin – https://www.metalbulletin.com/Article/5097739/HRC-prices-across-Europe-continue-to-slide- on-weak-demand.html (2022. gada 10. maijs) un https://www.metalbulletin.com/Article/5098015/hot-rolled-coil/European-HRC-buyers-continue-to-be-held-back-by-sufficient-stocks-weak-demand.html (2022. gada 12. maijs)

(39) Sk. Pasaules Tērauda asociācija, Short Range Outlook, 2022. gada aprīlis, pieejams vietnē worldsteel Short Range Outlook April 2022 - worldsteel.org

(40) Sk. ESAO dokumentu “Economic and Social Impacts and Policy Implications of the War in Ukraine”, 2022. gada 29. marts, 7. un 8. lpp., pieejams tīmekļa vietnē: https://www.oecd.org/industry/ind/Item_3.1_Economic_and_financial_market_Impacts.pdf

Sk. arī 91st Session of the OECD Steel Committee – Chair's Statement – OECD, pieejams tīmekļa vietnē https://www.oecd.org/sti/ind/91-oecd-steel-chair-statement.htm; “Palielināts spiediens uz globālajām piegādes ķēdēm, tostarp pusvadītāju mikroshēmu deficīts, pieaugošās enerģijas izmaksas un augstāku procentu likmju prognozes sakarā ar inflācijas palielināšanos, vājināja rūpniecisko aktivitāti un globālo pieprasījumu pēc tērauda. (...) Ietekme ir tieši jūtama kā būtisks negatīvs piedāvājuma satricinājums saistībā ar tēraudu un izejvielām no Krievijas un Ukrainas, kas jo īpaši ietekmē Eiropas tērauda rūpniecību, izraisot tērauda un izejvielu cenu pieaugumu. Pasaules tērauda rūpniecību negatīvi ietekmē arī netieši faktori, piemēram, augstākas enerģijas un ražošanas izmaksas, kā arī globālās ekonomiskās izaugsmes palēnināšanās, kas ievērojami samazinās pieprasījumu pēc tērauda.”

(41) Sk. Pasaules Bankas preču cenas, 2022. gada maijs: CMO-Pink-Sheet-May-2022.pdf (worldbank.org)

(42) Sk. tērauda ražojumu cenu dinamiku S&P Platts Global, April 2022 Global Market Outlook (pieejams abonējot).

(43) Avots: Global Trade Atlas – analīze koncentrējās uz dažu pasaules galveno tērauda ražotāju eksporta cenu līmeņa salīdzinājumu (2021. gads salīdzinājumā ar 2019. gadu) attiecībā uz kategorijām, kurām piemēro ES tērauda aizsardzības pasākumu. Analīze parādīja, ka tā ražojuma eksporta cenām no dažām galvenajām tērauda ražotājvalstīm pasaulē, uz kuru attiecas ES aizsardzības pasākums, ir bijusi šāda dinamika: Apvienotā Karaliste (+ 21 %), Dienvidkoreja (+ 27 %), Indija (+ 32 %), Japāna (+ 14 %), Krievija (+ 28 %), Ķīna (+ 43 %) un Turcija (+ 43 %).

(44) Avots: https://ec.europa.eu/taxation_customs/dds2/taric/quota_consultation.jsp?Lang=lv.

(45) Importa apjoms 2021. gadā bija tikai par 1,5 % mazāks nekā 2018. gadā.

(46) Sk. World Steel Short Range Outlook tīmekļa vietnē: worldsteel Short Range Outlook of 14 April 2022 - worldsteel.org

(47) Šajā ziņā ar Regulas (ES) 2022/428 3.g pantu ir atļauts turpināt importu no Krievijas un Baltkrievijas atlikušās kvotas ietvaros, ja līdz 2022. gada 17. jūnijam tiek izpildīti līgumi, kas noslēgti pirms 2022. gada 16. marta, vai šādu līgumu izpildei nepieciešamie papildlīgumi.

(48) Šajā sakarā Komisija atgādināja, ka Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2015/477 (2015. gada 11. marts) par pasākumiem, kurus Savienība drīkst veikt attiecībā uz antidempinga vai antisubsidēšanas pasākumu un aizsardzības pasākumu kopējo ietekmi (OV L 83, 27.3.2015., 11. lpp.), ir pienācīgi izklāstīta aizsardzības un antidempinga un kompensācijas pasākumu mijiedarbība. Sk. arī 2021. gada 20. oktobra spriedumu lietā Novolipetsk Steel PAO/Komisija, T-790/19, ECLI:EU:T:2021:706.

(49) Līgums par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (“Izstāšanās līgums”) (OV L 63, 31.1.2020., 7. lpp.).

(50) Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/2037 (2020. gada 10. decembris), ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) 2019/159, ar ko nosaka galīgos aizsardzības pasākumus pret konkrētu tērauda ražojumu importu (OV L 416, 11.12.2020., 32. lpp.).