ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Oficiālais Vēstnesis L 163 , 30/04/2004 Lpp. 0096 - 0096



Komisijas Regula (EK) Nr. 922/2004 (2004. gada 29. aprīlis), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 2799/1999, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1255/1999 piemērošanai attiecībā uz atbalsta piešķiršanu par vājpienu un sauso vājpienu, kurš paredzēts lopbarībai, un attiecībā uz šāda sausā vājpiena pārdošanu EIROPAS KOPIENU KOMISIJA, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1255/1999 par piena un piena produktu tirgus kopīgo organizāciju [1], un jo īpaši tās 15. pantu, tā kā: (1) Komisijas Regulas (EK) Nr. 2799/1999 [2] 7. panta 1. punkts nosaka atbalsta apjomu par vājpienu un sauso vājpienu, kas paredzēts lopbarībai, ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1255/1999 11. panta 2. punktā norādītos faktorus. Paturot prātā situācijas attīstību vājpiena un sausā vājpiena piegādē, atbalsta apjoms jāsamazina. (2) Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 2799/1999. (3) Piena un piena produktu pārvaldības komiteja tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā nav sniegusi atzinumu, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants "1. Ir noteikts šāds atbalsts: a) EUR 4,57 par 100 kg vājpiena ar proteīnu saturu ne mazāku par 35,6 % no beztauku sausnas; b) EUR 4,04 par 100 kg vājpiena ar proteīnu saturu ne mazāku par 31,4 %, bet mazāku par 35,6 % no beztauku sausnas; c) EUR 56,60 par 100 kg sausā vājpiena ar proteīnu saturu ne mazāku par 35,6 % no beztauku sausnas; d) EUR 49,92 par 100 kg sausā vājpiena ar proteīnu saturu ne mazāku par 31,4 %, bet mazāku par 35,6 % no beztauku sausnas." 2. pants Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 2004. gada 29. aprīlī Komisijas vārdā — Komisijas loceklis Franz Fischler [1] OV L 160, 26.6.1999., 48. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 186/2004 (OV L 29, 3.2.2004., 6. lpp.). [2] OV L 340, 31.12.1999., 3. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2132/2003 (OV L 320, 5.12.2003., 4. lpp.). --------------------------------------------------
(2)

Šie pasākumi ir noteikta maksājumu summa, ko nosaka atkarībā no produkta kategorijas un pakāpes, sākot no 19.51 eiro par tonnu līdz 48.19 eiro par tonnu Baltkrievijas gadījumā, no 19.61 eiro par tonnu līdz 40.63 eiro par tonnu Krievijas gadījumā un no 19.61 eiro par tonnu līdz 48.19 eiro par tonnu Ukrainas gadījumā.
(8)

No OAO Kirovo – Chepetsky Chimkombinat iesniegtajiem dokumentiem, kuri ir publiski pieejami Internetā, Komisijai ir zināms, ka JSC Azot un OAO Kirovo – Chepetsky Chimkombinat ir saistīti ar agroķīmijas korporācijas Azot starpniecību, kurai pieder ievērojami vairāk nekā 5 % no katra uzņēmuma kapitāla. Tādēļ saskaņā ar pamatregulas 2. pantu un saistītu pušu definīciju, kas izklāstīta Komisijas 1993. gada 2. júlija Regulas (EEK) Nr. 2454/93 (7) 143. pantā, Komisija JSC Azot un OAO Kirovo – Chepetsky Chimkombinat uzskata par saistītām pusēm. Jāatzīmē, ka 2004. gada pirmajos mēnešos novērotais pārmērīgais eksporta apjomu palielinājums ES10 valstis vienam no šiem diviem ražotājiem eksportētājiem OAO Kirovo – Chepetsky Chimkombinat bija lielāks nekā JSC Azot un OAO Kirovo – Chepetsky Chimkombinat tradicionālie kopējie eksporta apjomi ES10 valstīs. Līdz ar to saistību piedāvājumi, kurus iesniedza divi minētie ražotāji eksportētāji, tiek noraidīti, jo minētajiem ražotājiem eksportētājiem kopējais saistību maksimums, kuru aprēķina kā tradicionālos eksporta apjomus ES10 valstis 2001. un 2002. gadā, no kuriem atņemts 2004. gada sākumā novērotais pārmērīgais eksporta apjomu palielinājums ES10 valstis, ir negatīvs.
43

Ja nav šāda pienākuma, uzņēmumam darījums jāuzskaita saskaņā ar prasībām, kas jāpiemēro uz akcijām balstītiem pašu kapitāla darījumiem, 10.–29. punkts. Norēķina brīdī: (a) ja uzņēmums izvēlas samaksāt naudā, naudas maksājums jāuzskaita kā pašu kapitāla līdzdalības atpirkšana, t. i., kā ieturējumi no pašu kapitāla, izņemot kā atzīmēts c) apakšpunktā zemāk; (b) ja uzņēmums izvēlas norēķināties, emitējot pašu kapitāla instrumentus, tālāka uzskaite netiek pieprasīta (kas nav pārnešana no vienas pašu kapitāla sastāvdaļas uz otru, ja nepieciešams), izņemot kā atzīmēts c) apakšpunktā zemāk; (c) ja uzņēmums izvēlas norēķinu alternatīvu ar augstāku patieso vērtību nekā tā ir norēķinu datumā, uzņēmumam jāatzīst papildus izdevumi par papildus norādīto vērtību, t. i., starpība starp naudā maksāto un pašu kapitāla instrumentu patieso vērtību, kas savādāk tiktu emitēti, vai starpība starp emitēto pašu kapitāla instrumentu patieso vērtību un naudas summu, kas savādāk tiktu samaksāta, lai kurš ir piemērojams.
(3)

Komisijas 2004. gada 26. februāra Regula (EK) Nr. 351/2004, ar ko nosaka eksporta kompensācijas piena un piena produktu nozarē (4) no 2004. gada 27. februāra ieviesa diferencētas kompensācijas visiem piena produktiem, ņemot vērā to galamērķi. Komisijas 2004. gada 19. marta Regula (EK) Nr. 519/2004, ar ko paredz atkāpi no Regulas (EK) Nr. 800/1999 noteikumiem attiecībā uz produktu eksportu piena un piena produktu nozarē (5), ieviesa noteikumus attiecībā uz apliecinājumu ievedmuitas formalitāšu pabeigšanai trešās valstīs, kas piemērojami no minētā datuma.
(1)

Lai nepieļautu tirdzniecības plūsmu novirzi, saskaņā ar Komisijas 2003. gada 28. maija Regulas (EK) Nr. 951/2003 2. pantu, ar ko atkāpjas no Regulas (EK) Nr. 174/1999, ar ko paredz īpašus sīki izstrādātus noteikumus, kā piemērot Padomes Regulu (EEK) Nr. 804/68 attiecībā uz piena un piena produktu eksporta licencēm un eksporta kompensācijām, un no Regulas (EK) Nr. 800/1999, ar kuru nosaka kopējus sīki izstrādātus noteikumus eksporta kompensāciju sistēmas piemērošanai lauksaimniecības produktiem (2), netiek maksāta kompensācija par eksporta licencēm produktiem ar KN kodu 0406, kas no 2003. gada 1. jūnija izmantoti eksportam uz Horvātiju, licences 7. ailē norādot citu galamērķi, nevis Horvātiju.
3.

Pielikuma 6. punkta vi) apakšpunktu aizstāj ar šādu: “vi) informāciju sistēmu drošību pamato uz kritērijiem, kas noteikti kādā no tālāk minēto starptautiski atzīto standartu versijām, kas piemērojamas attiecīgajā finanšu gadā: — International Standards Organisation 17799/British Standard 7799: Code of practice for Information Security Management (BS ISO/IEC 17799) [Starptautiskā standartu organizācija 17799/Lielbritānijas standarts 7799: Informācijas drošības vadības prakses kodekss (BS ISO/IEC 17799)], — Bundesamt fuer Sicherheit in der Informationstechnik: IT-Grundschutzhandbuch/IT Baseline Protection Manual (BSI), […/IT pamataizsardzības rokasgrāmata (BSI)], — Information Systems Audit and Control Foundation: Control Objectives for Information and related Technology (COBIT) [Informācijas sistēmu revīzijas un kontroles fonds: Informācijas un saistīto tehnoloģiju kontroles mērķi (COBIT)]. Maksājumu aģentūra izvēlas vienu no pirmajā daļā minētajiem starptautiskajiem standartiem par pamatu tās informācijas sistēmu drošībai. Drošības pasākumi jāpielāgo katras individuālās maksājumu aģentūras administratīvajai struktūrai, personāla nodrošinājumam un tehnoloģiskajai videi. Finanšu un tehnoloģiskajam ieguldījumam jābūt proporcionālam faktiskajam riskam.”
1)

7. pants tiek grozīts šādi: a) 2. punktu aizstāj šādi: “2. Kuģu zvejas darbību pārtraukšanas pasākumi piemērojami tikai 10 gadus veciem vai vecākiem kuģiem. Taču līdz 2006. gada 30. jūnijam uz piecus gadus veciem vai vecākiem kuģiem var attiecināt pastāvīgu kuģu nodošanu saskaņā ar 3. punkta d) apakšpunktu.”. b) 3. punktu papildina ar šādu d) apakšpunktu: “d) līdz 2006. gada 30. jūnijam – kuģa pastāvīga nodošana trešai valstij, kuru skāris Indijas okeāna 2004. gada decembra cunami, ja tiek ievēroti šādi kritēriji: i) kuģa lielākais garums ir mazāks par 12 metriem, un kuģis nav vecāks par 20 gadiem; ii) dalībvalsts, kura dod nodošanas atļauju, nodrošina, ka kuģis ir pilnībā kuģotspējīgs un piemērots zvejas darbībām, ka tas ir pārvests uz cunami skarto reģionu, sniedzot labumu tām zvejniecības kopienām, kuras cietušas no tā sekām, un ka tiek novērsta negatīvā ietekme uz zvejas resursiem un vietējo tautsaimniecību; iii) nodošana atbilst Apvienoto Nāciju Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas novērtējumā uzrādītajām prasībām un ir saskaņā ar trešās valsts lūgumiem.”; c) tiek pievienots šāds punkts: “6. Atkāpjoties no 5. punkta a) apakšpunkta, valsts atbalstu pastāvīgai kuģu nodošanai saskaņā ar 3. punkta d) apakšpunktu aprēķina šādi: i) 5 līdz 15 gadus veciem kuģiem piemēro 5. punkta a) apakšpunkta i) daļā minētos atbalsta maksājumus, un 16 līdz 20 gadus veciem kuģiem piemēro 5. punkta a) apakšpunkta ii) daļā minētos atbalsta maksājumus; ii) 5. punkta a) apakšpunktā minētos atbalsta maksājumus var palielināt par 20 % šādiem mērķiem: — lai segtu izdevumus, kas radušies dalībvalstu apstiprinātām publiskām vai privātām organizācijām, kas ir atbildīgas par kuģu transportēšanu uz trešo valsti, — lai atlīdzinātu kuģa īpašniekam, kurš saņem atbalsta maksājumus, par kuģa aprīkošanu un padarīšanu par pilnībā kuģotspējīgu un piemērotu zvejas darbībām attiecīgajās trešās valstīs. Saskaņā ar šo punktu atbalsta maksājumus var saņemt arī kuģi, par kuriem dalībvalsts kompetentajām iestādēm pirms 2005. gada 2. aprīlis ir iesniegts pieteikums par darbības pastāvīgu izbeigšanu.”
(20)

Kā izklāstīts 11. apsvērumā, tika konstatēts arī, ka pēcpaplašināšanas periodā, t. i., laikposmā no 2004. gada maija līdz novembrim, par kuru Eurostat jau sniedzis ticamus datus, pakāpeniski palielinājās imports no citiem avotiem, īpaši no Norvēģijas un Brazīlijas, kā arī pakāpeniski palielinājās pārdošana no ES 15 valstīm. Pārdošana no ES 15 valstīm pieauga četrkārt, importa apjomi no Norvēģijas – pieckārt un no Brazīlijas – seškārt, salīdzinot ar 2003. gada attiecīgo periodu. 2. tabula Importa apjomi uz ES 10 valstīm no Norvēģijas, Brazīlijas un pārdošana no ES 15 valstīm (tonnas) Gada periods Pārdošana no ES 15 valstīm Importa apjomi no Norvēģijas Importa apjomi no Brazīlijas 2003. gada maijs–novembris 2 070 238 152 2004. gada maijs–novembris 7 772 1 144 975
a)

minētā panta 1. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādām daļām: “1. Pamatojoties uz Komisijas un ar Līguma 114. pantu izveidotās komitejas novērtējumiem, Padome, veicot daudzpusējo uzraudzību saskaņā ar Līguma 99. pantu, pārbauda attiecīgās dalībvalsts sniegto vidēja termiņa budžeta mērķi, izvērtē, vai saimnieciskās prognozes, kas ir programmas pamatā, ir ticamas, vai korekcijas vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai ir piemērotas, kā arī – vai veiktie un/vai ierosinātie pasākumi, lai piemērotu šīs korekcijas, ir pietiekami, lai sasniegtu vidēja termiņa mērķi attiecīgajā ekonomikas ciklā. Vērtējot korekcijas vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, Padome pārbauda, vai attiecīgā dalībvalsts tās cikliski koriģētajā bilancē, izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus, veic ikgadējos uzlabojumus, kas vajadzīgi, lai sasniegtu tās vidēja termiņa budžeta mērķi, par kritēriju ņemot 0,5 % no IKP. Padome ņem vērā to, vai ekonomikas uzplaukuma apstākļos veic vairāk korekciju, turpretī grūtos ekonomikas apstākļos tās var būt ierobežotas. Nosakot korekcijas vidējā termiņa budžeta mērķu sasniegšanai dalībvalstīm, kas šo mērķi vēl nav sasniegušas, kā arī ļaujot dalībvalstīm, kas to ir sasniegušas, kādu laiku novirzīties no šā mērķa, ar nosacījumu, ka ir saglabāta pienācīga drošības rezerve attiecībā pret deficīta atsauces vērtību un ka ir paredzēts, ka budžeta stāvoklis atkal sasniegs vidēja termiņa budžeta mērķi programmas darbības termiņā, Padome ņem vērā to būtisko strukturālu reformu īstenošanu, kas tieši ietekmē izdevumu samazināšanu ilgtermiņā, tostarp palielinot izaugsmes potenciālu, un kam tādēļ ir pārbaudāma pozitīva ietekme uz valsts finanšu stabilitāti ilgtermiņā. Pievērš īpašu uzmanību pensiju reformām, ar ko ievieš vairāku pīlāru sistēmu, kurā ietverts obligāts, pilnībā finansēts pensiju līmenis. Dalībvalstīm, kas īsteno šādas reformas, ir ļauts novirzīties no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķu sasniegšanai vai no mērķa kā tāda, novirzei atspoguļojot valsts apsaimniekotā pīlāra reformas izmaksas tīrā izteiksmē, ar nosacījumu, ka novirze ir īslaicīga un ka ir saglabāta pienācīga drošības rezerve attiecībā pret deficīta atsauces vērtību.”;
(9)

Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes 2. kategorijas preču (kokvilnas audumu) importa apjoms 2005. gada pirmajos četros mēnešos, salīdzinot ar to pašu laikposmu 2004. gadā, ir palielinājies par 71 %. Tādējādi šīs kategorijas preču imports sasniedz 124 % no trauksmes līmeņa, kas norādīts pamatnostādnēs (trauksmes līmenis). Tajā pašā laikposmā šīs kategorijas preču imports no visām valstīm ir pieaudzis nedaudz – 4 %. Taču Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes preču vidējā cena (pēc importa darījumu uzraudzības sistēmas datiem), ir samazinājusies par 21 %, daudz straujāk nekā citu valstu izcelsmes preču vidējā cena (– 2 %, pamatojoties uz Eurostat datiem par laikposmu no janvāra līdz martam). Situācija vēl vairāk saasinās attiecībā uz 2.A apakškategorijas preču (denīma audumu) importu, jo 2005. gada pirmajā ceturksnī to imports no Ķīnas Tautas Republikas, salīdzinot ar to pašu laikposmu 2004. gadā, ir palielinājies par 102 %, kamēr kopējais imports ir palielinājies par 15 % un vidējās gabalcenas samazinājušās par 20 %.
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 187/14

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1155/2005

(2005. gada 18. jūlijs),

ar kuru groza un labo Komisijas Regulu (EK) Nr. 1419/2004 par to daudzgadu finansēšanas līgumu un gada finansēšanas līgumu piemērošanas turpināšanu, kas noslēgti starp Eiropas Komisiju, kura pārstāv Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Čehiju, Igauniju, Latviju, Lietuvu, Poliju, Slovākiju, Slovēniju un Ungāriju, no otras puses, un par konkrētām atkāpēm no daudzgadu finansēšanas līgumiem un Padomes Regulām (EK) Nr. 1266/1999 un (EK) Nr. 2222/2000

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Pievienošanās līgumu un jo īpaši tā 41. pantu,

tā kā:

(1) Pielikuma A iedaļas 7. panta 8. punktu daudzgadu finansēšanas līgumiem (DFL), kas minēti Komisijas Regulā (EK) Nr. 1419/2004 (1), attiecībā uz procedūrām, kuras piemērojamas programmas galīgā saldo samaksai, jāsaskaņo ar gada finansēšanas līgumos (GFL) 3. pantā noteikto galīgo datumu attiecībā uz atbrīvošanos no saistībām. Šim nolūkam jāgroza termiņš minētāja noteikumā minētā izdevumus apliecinošā dokumenta iesniegšanai Komisijā un jāprecizē procedūras attiecībā uz DFL pielikuma A iedaļas 12. pantā paredzēto lēmumu par atbilstību.

(2) Jālabo kļūda Regulas (EK) Nr. 1419/2004 4. panta nosaukumā.

(3) Tāpēc Regula (EK) Nr. 1419/2004 attiecīgi jāgroza un jālabo.

(4) Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Lauksaimniecības struktūru un lauku attīstības komiteja un Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda komiteja,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1419/2004 3. panta grozījums

Regulas (EK) Nr. 1419/2004 3. pantu aizstāj ar šādu:

“3. pants DFL grozījumi 1. DFL pielikuma A iedaļas 7. panta 8. punktu aizstāj ar šādu: “Programmas galīgo saldo izmaksā: a) ja samaksas termiņā, kas paredzēts galīgajā gada finansēšanas līgumā, kredītrīkotājs iesniedz Komisijai apliecinošu dokumentu par izdevumiem, par ko samaksāts atbilstīgi šās iedaļas 9. pantam; b) ja nobeiguma ziņojums par izpildi ir iesniegts, un to ir apstiprinājusi Komisija; c) ja ir pieņemts lēmums, kas minēts šās iedaļas 11. pantā. Samaksa nav šķērslis turpmāka lēmuma pieņemšanai saskaņā ar šās iedaļas 12. pantu.” 2. DFL pielikuma A iedaļas 10. panta 3. punktu papildina ar šādu daļu: “Tomēr neizmantotie procentu ieņēmumi projektos, kas atbalstīti saskaņā ar attiecīgi Čehijas, Igaunijas, Latvijas, Lietuvas, Polijas, Slovākijas, Slovēnijas un Ungārijas programmu, jāizmaksā Komisijai euro.” ”

2. pants

Regulas (EK) Nr. 1419/2004 4. panta nosaukuma grozījums

Regulas (EK) Nr. 1419/2004 4. panta nosaukuma labo šādi:

“4. pants 2003. gada finansēšanas līguma 2. pantā noteikto summu aizstāšana”.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 2005. gada 18. jūlijā Komisijas vārdā — Komisijas locekle Mariann FISCHER BOEL

(1) OV L 258, 5.8.2004., 11. lpp.
PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumu groza šādi:

Pozīcijā “Juridiskas personas, grupas un organizācijas” pievieno šādu ierakstu:

“Movement for Reform in Arabia (alias a) Movement for Islamic Reform in Arabia; b) MIRA; c) Al Islah (Reform); d) MRA; e) Al-Harakat al-Islamiyah lil-Islah; f) Islamic Movement for Reform; g) Movement for (Islamic) Reform in Arabia Ltd; h) Movement for Reform in Arabia Ltd). Adrese: a) BM Box: MIRA, London WC1N 3XX, United Kingdom; b) Safiee Suite, EBC House, Townsend Lane, London NW9 8LL, United Kingdom. Papildu informācija: a) e-pasts: info@islah.org; b) tālr.: 020 8452 0303; c) fakss: 020 8452 0808; d) Apvienotās Karalistes uzņēmuma reģistrācijas numurs: 03834450.”
(122)

Pamatojoties uz iepriekšminēto, pagaidu maksājumu likmes ir šādas: Hangzou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd, Hangzou 2,4 % Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzou pilsēta 13,8 % Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai 6,6 % Visi pārējie uzņēmumi 34,9 %
(4)

Kombinētās nomenklatūras kodu pielāgojumi attiecīgi jāpiemēro no Regulas (EK) Nr. 1789/2003 spēkā stāšanās dienas, t.i., no 2004. gada 1. janvāra, un Regulas Nr. 1810/2004 spēkā stāšanās dienas, t.i., no 2005. gada 1. janvāra.
1)

0,75 litri metiletilketona, kura sastāvā ir: — no 95 līdz 96 masas procentiem metiletilketona, — no 2,5 līdz 3 masas procentiem metilizopropilketona, — no 1,5 līdz 2 % masas procentiem etilizoamilketona (5-metil-3-heptanona), kā arī 0,25 litri piridīna bāzes;
78.0130

ex 0805 20 30 ex 0805 20 50 ex 0805 20 70 ex 0805 20 90

Mandarīni (tostarp tanžerīni un sacumas), vilkingi un citi citrusu hibrīdi

— no 1. novembra līdz februāra beigām
(37)

Noteiktās vidējās svērtās dempinga robežas, kuras izsaka procentos no CIF cenas līdz Kopienas robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šādas: Liaoning Mayerton Refractories Co. Ltd 2,7 % Yingkou Sanhua Refractory Materials Co. Ltd 8,1 % Yingkou Guangyang Refractories Co. Ltd 18,6 % Yingkou Kyushu Refractories Co. Ltd 18,6 % Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Co. Ltd 27,7 % Yingkou Qinghua Refractories Co. Ltd 22,2 %
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 274/75

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1712/2005

(2005. gada 19. oktobris),

ar ko groza eksporta kompensācijas par produktiem, kuri pārstrādāti no labības un rīsiem

THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES,

Having regard to the Treaty establishing the European Community,

Having regard to Council Regulation (EC) No 1784/2003 of 29 September 2003 on the common organisation of the market in cereals (1), and in particular Article 13(3) thereof,

Having regard to Council Regulation (EC) No 1785/2003 of 29 September 2003 on the common organisation of the market in rice (2), and in particular Article 14(3) thereof,

Whereas:

(1) The export refunds on products processed from cereals and rice were fixed by Commission Regulation (EC) No 1594/2005 (3).

(2) It follows from applying the rules, criteria and other provisions contained in Regulation (EC) No 1594/2005 to the information at present available to the Commission that the export refunds at present in force should be lowered as shown in the Annex to this Regulation,

HAS ADOPTED THIS REGULATION:

Article 1

The export refunds on the products, exported in the natural state, listed in Article 1(1)(d) of Regulation (EC) No 1784/2003 and in Article 1(1)(c) of Regulation (EC) No 1785/2003 and subject to Regulation (EC) No 1518/95 (4), as fixed in the Annex to Regulation (EC) No 1594/2005 are hereby altered as shown in the Annex to this Regulation in respect of the products set out therein.

Article 2

This Regulation shall enter into force on 20 October 2005.

This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 19 October 2005. For the Commission Mariann FISCHER BOEL Member of the Commission

(1) OJ L 270, 21.10.2003, p. 78. Regulation as amended by Commission Regulation (EC) No 1154/2005 (OJ L 187, 19.7.2005, p. 11).

(2) OJ L 270, 21.10.2003, p. 96.

(3) OJ L 254, 30.9.2005, p. 47.

(4) OJ L 147, 30.6.1995, p. 55. Regulation as last amended by Regulation (EC) No 2993/95 (OJ L 312, 23.12.1995, p. 25).
(1)

Atbilstīgi 2. pantam Komisijas 1992. gada 29. oktobra Regulā (EEK) Nr. 3149/92, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus pārtikas piegādei no intervences krājumiem vistrūcīgākajām personām Kopienā (3), Komisijai ir jāpieņem sadales plāns, ko paredzēts finansēt no 2006. budžeta gadā pieejamajiem līdzekļiem. Šajā plānā jo īpaši ir jāparedz katrai dalībvalstij, kas īsteno šo pasākumu, finanšu līdzekļu maksimālā summa, kas pieejama, lai šī valsts varētu izpildīt savu plāna daļu, kā arī katra veida produktu daudzums, kas jāizņem no intervences aģentūru rīcībā esošajiem krājumiem.
8)

Regulas 21. panta tekstu aizstāj ar šādu tekstu: “21. pants 1. Komisijai nodod ārējās tirdzniecības statistiku, kas ietver šādus darījumus: a) īpašumtiesību uz kuģi vai lidaparātu nodošana no trešā valstī reģistrētas fiziskas vai juridiskas personas deklarēšanas dalībvalstī reģistrētai fiziskai vai juridiskai personai, kas ir reģistrēta valsts kuģu vai gaisa kuģu reģistrā; šo darījumu uzskata par importu; b) īpašumtiesību uz kuģi vai lidaparātu nodošana no deklarēšanas dalībvalstī reģistrētas fiziskas vai juridiskas personas, kas ir reģistrēta valsts kuģu vai gaisa kuģu reģistrā, trešā valstī reģistrētai fiziskai vai juridiskai personai; šo darījumu uzskata par eksportu; c) kuģa vai lidaparāta ievešana Kopienas statistikas teritorijā vai izvešana no Kopienas statistikas teritorijas saistībā ar darījumiem apstrādes nolūkā vai pēc apstrādes saskaņā ar līgumu. Attiecībā uz b) apakšpunktu ja kuģis vai lidaparāts ir jauns, eksportu reģistrē dalībvalstī, kur kuģis vai lidaparāts ir būvēts. Attiecībā uz c) apakšpunktu “apstrādi” attiecina vienīgi uz darbībām, kuru mērķis ir izgatavot jaunu vai reāli uzlabotu kuģi vai lidaparātu. 2. Dalībvalstis Komisijai nodod par 1. punktā minētajiem darījumiem apkopoto statistiku, kas ietver šādus datus: a) kombinētās nomenklatūras apakšsadaļai atbilstošo kodu; b) statistikas procedūru; c) partnervalsti, proti: — attiecībā uz 1. punkta a) apakšpunktā minētajiem darījumiem – būvētāju trešo valsti, ja kuģis vai lidaparāts ir jauns; pārējos gadījumos – trešo valsti, kur ir reģistrēta fiziskā vai juridiskā persona, kas nodod īpašumtiesības uz kuģi vai lidaparātu, — attiecībā uz 1. punkta b) apakšpunktā minētajiem darījumiem – trešo valsti, kur ir reģistrēta fiziskā vai juridiskā persona, kam nodod kuģa vai lidaparāta īpašumtiesības, — attiecībā uz 1. punkta c) apakšpunktā minētajiem darījumiem – trešā valsts, kas nosūta kuģus vai lidaparātus, ko ieved Kopienas statistikas teritorijā, un galamērķa valsts kuģiem vai lidaparātiem, ko izved no Kopienas statistikas teritorijas; d) daudzumu, kas kuģiem izteikts kā vienību skaits, kā arī citās kombinētajā nomenklatūrā noteiktās papildu mērvienībās, un daudzumu, kas lidaparātiem izteikts kā neto masa, kā arī papildu mērvienībās; e) statistisko vērtību, ar to saprotot kopējo summu, par kuru visa kuģa vai lidmašīnas pirkšanas vai pārdošanas gadījumā izrakstītu rēķinu, neiekļaujot tajā transporta un apdrošināšanas izmaksas. 3. Pārskata posms ir tas mēnesis, kurā notiek īpašumtiesību nodošana 1. punkta a) vai b) apakšpunktā minēto darījumu gadījumā vai pārvietojums 1. punkta c) apakšpunktā minēto darījumu gadījumā.”
78.0130

ex 0805 20 30 ex 0805 20 50 ex 0805 20 70 ex 0805 20 90

Mandarīni, tostarp tanžerīni un sacumas) vilkingi un citi citrusu hibrīdi

— no 1. novembra līdz februāra beigām