LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 66/12

PADOMES ATZINUMS

(2009. gada 10. marts)

par atjaunināto Maltas stabilitātes programmu 2008. — 2011. gadam

(2009/C 66/03)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

(1) Padome 2009. gada 10. martā izskatīja atjaunināto Maltas stabilitātes programmu laikposmam no 2008. gada līdz 2011. gadam.

(2) Lai arī pagaidām finanšu krīzei uz Maltu ir bijusi neliela ietekme, sagaidāms, ka saimnieciskā darbība, īpaši ārējā sektorā, cietīs no turpmākas vispārējas lejupslīdes. Laikposmā no 2004. līdz 2007. gadam notika ievērojama valsts budžeta deficīta samazināšanās, bet aplēšot, ka budžeta deficīts sasniedz 3,5 % no IKP, tā samazināšanās uz laiku apstājās 2008. gadā, jo tika pieņemti konkrēti lēmumi, kuru rezultātā tika palielināti izdevumi. Budžeta stratēģija atjaunos fiskālo konsolidāciju sākot no 2009. gada. Saskaņā ar vispārējo stratēģiju ir veikti daži pasākumi, lai reaģētu uz ekonomisko lejupslīdi, palielinot valsts ieguldījumus (kas daļēji tiek finansēti no ES fondiem), stiprinot pirktspēju un sniedzot tiešu atbalstu ražošanai, tūrismam un MVU. Turpmāka budžeta konsolidācija, vienlaicīgi turpinot ekonomiskā pamata diversifikāciju, kā arī stiprinot konkurētspēju, lai veicinātu eksportu, ir Maltas galvenie uzdevumi. Lai arī Malta īsteno konkurences veicināšanas stratēģiju, nepalielinot cenas, atvieglinot apstākļus pievienotās vērtības darbību veicināšanai, izmaksu konkurētspēja arī turpmāk ir eksporta radīta pieauguma galvenais pamats.

(3) Makroekonomiskajā scenārijā, kas ir programmas pamatā, ir paredzēts, ka faktiskais IKP pieaugums no 2,8 % 2008. gadā samazināsies līdz 2,2 % 2009. gadā, pirms tas atlikušajā programmas laikposmā atgriezīsies līdz vidējam līmenim 2,7 % apmērā. Šo scenāriju pārbaudot atbilstoši pašlaik pieejamai informācijai (2), var secināt, ka tā pamatā ir izteikti labvēlīgas pieauguma prognozes saistībā ar paredzēto samērā lielo eksporta palielinājumu. Programmā prognozētā inflācija 2009. gadā ir augsta, bet pēc tam sāk normalizēties. Iespēja, ka notiek vispārējs algu pieaugums, kurš pārsniegtu ieguvumus no produktivitātes pieauguma, var ietekmēt Maltas konkurētspējas attīstību nelabvēlīgāk, nekā paredzēts atjauninātajā stabilitātes programmā.

(4) Attiecībā uz 2008. gadu Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozē kopējais valsts budžeta deficīts tiek lēsts 3,5 % apmērā no IKP, salīdzinot ar iepriekšējā programmā (3) noteikto mērķi 1,2 % no IKP. Šī starpība galvenokārt atspoguļo lielāku izdevumu pieaugumu nekā plānots, ko galvenokārt nosaka: i) budžetā neiekļautās vienreizējās izmaksas saistībā ar priekšlaicīgas pensionēšanās shēmām, kas piešķirtas kuģu būvētavas darbiniekiem (1 % no IKP); ii) papildu izdevumi saistībā ar enerģijas subsīdijām (0,8 % no IKP) un iii) saistībā ar papildu darba vietām kopējie izdevumi par algām ir lielāki nekā paredzēts, un algu paaugstinājums jo īpaši veselības aprūpes nozarē (0,5 % no IKP).

(5) Saskaņā ar programmu ir paredzēts, ka valsts budžeta deficīts 2009. gadā samazināsies līdz 1,5 % no IKP (vienreizēji deficītu mazinoši pasākumi, pārdodot zemi, prognozēs novērtēti 0,3 % apmērā no IKP). Strukturālais deficīts 2009. gadā samazināsies. Ietekme uz budžetu, ko radītu pasākumi ekonomikas atbalstam (prognozēta līdz 1,5 % no IKP), ir lielāka nekā kompensācija, ko nodrošina deficītu mazinošā ietekme, ko savukārt sniedz enerģijas un citu subsīdiju samazināšana, vienreizējo izmaksu beigšanās kuģu būves darbinieku priekšlaicīgas pensionēšanās shēmām, kā arī akcīzes nodokļa paaugstināšana kopā ar augstākiem nodokļu ieņēmumiem (no starptautiskiem uzņēmumiem), kas veido apmēram 2 % no IKP.

(6) Atjauninājumā ietvertās vidēja termiņa budžeta stratēģijas nolūks ir turpināt fiskālo konsolidāciju visā programmas darbības laikā un, pats galvenais, sasniegt vidējā termiņa mērķi (VTM) attiecībā uz sabalansētu budžeta stāvokli strukturālā ziņā (t.i., cikliski koriģētā izteiksmē, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus) līdz 2011. gadam, kas ir par vienu gadu vēlāk nekā plānots 2007. gada stabilitātes programmā. Paredzēts, ka budžeta deficīts turpinās samazināties līdz 0,3 % no IKP 2010. gadā, pēc tam sasniegs pārpalikumu 1,2 % apmērā no IKP 2011. gadā, lai arī programmā nav dotas norādes, kādi pasākumi ir pamatā šādiem rādītājiem. Programmā paredzētā konsolidācija galvenokārt tiks panākta ar izdevumu ierobežošanu, samazinot izdevumu rādītāju par 3,2 procentu punktiem no IKP, savukārt ieņēmumi tiks palielināti par 1,2 procentu punktiem. Izdevumu ierobežojumu pamatā ir mazākas subsīdijas un sociālie maksājumi (kam noteikta prioritāte 2009. gadā) un mazāks valsts patēriņš (kas pārcelts uz 2010.-2011. gadu). Galvenais ieņēmumu palielinājums programmā aplūkojamā laikposmā tiks veidots no prognozētā tiešo nodokļu ieņēmumu pieauguma, ko programmā attiecina uz lielāku skaitu starptautisko uzņēmumu reģistrāciju Maltā. Prognozēts, ka valsts kopējais parāds, kas 2008. gadā tiek novērtēts 62,8 % apmērā no IKP, kritīsies par 3 procentu punktiem līdz 2010. gadam un vēl par 3,5 % procentu punktiem 2011. gadā, galvenokārt to radīs primārā pārpalikuma pieaugums, sākot no 2009. gada.

(7) Budžeta izpildes rezultāts varētu ietekmēt būtiski negatīvi riski programmā prognozēto visā programmas darbības laikā. Risks galvenokārt saistās ar labvēlīgo makroekonomisko scenāriju, paļaušanos uz svārstīgām ieņēmumu pozīcijām (apšaubāms tiešo nodokļu ieņēmumu pieaugums no starptautiskiem uzņēmumiem) un iespējamām izdevumu nepilnībām salīdzinājumā ar programmas pēdējos gados paredzamo valsts patēriņa kritumu. Attiecībā uz 2010. un 2011. gadu papildu riska faktors ir informācijas trūkums par pasākumiem attiecībā uz konsolidācijas procesu, konkrēti, sakarā ar paredzēto izdevumu par algām valsts sektorā ierobežošanu. Risks attiecībā uz deficīta prognozēm ir tāds, ka parāda attiecība varētu izrādīties augstāka par programmā paredzēto. Turklāt, pamatojoties uz pašreiz pieejamo informāciju, Maltas kuģu būvētavu likvidēšanas rezultātā, kura notiks 2009. gadā, parāda līmenis varētu būt augstāks.

(8) Maltas iedzīvotāju novecošanas ietekme uz budžetu ilgtermiņā ir ievērojami vājāka par vidējo ES līmeni, norādot uz pensijām paredzēto izdevumu samazināšanos attiecībā pret IKP ilgtermiņā, kā paredzēts 2005. gada prognozēs. Tomēr 2006. gada pensiju reforma, kuras mērķis bija uzlabot pensiju līmeni, vienlaicīgi palielinot pensionēšanās vecumu, ilgākā laikposmā prasīs lielāku naudas izlietojumu. Turklāt pašreizējais kopējā parāda līmenis pārsniedz Līguma atsauces vērtību. Budžeta stāvoklis 2008. gadā, kā novērtēts programmā, kas ir sliktāks kā iepriekšējās programmas sākumposmā, ietver iedzīvotāju novecošanas ietekmi uz ilgtspējas starpību. Budžeta stāvokļa uzlabošana dos ieguldījumu riska samazināšanā attiecībā uz valsts finanšu ilgtspēju.

(9) Lai arī izdevumu rezultāti laikposmā no 2004. līdz 2007. gadam bija mazāki par budžetā paredzētajiem, 2008. gadā gūtā pieredze liecina, ka valsts izdevumus arvien ietekmē īpaši lēmumi budžeta izpildes gaitā, savukārt budžetam trūkst skaidras mērķtiecības vidējā termiņā. Programmā nav paredzēti uzlabojumi šajā jomā. Turklāt izdevumu lietderība un efektivitāte izglītības un veselības aprūpes jomā šķiet vāja.

(10) Valdība 2008. gada oktobrī paziņoja par valsts garantēto noguldījumu apjoma palielināšanu Maltas bankās no EUR 20 000 līdz EUR 100 000. Citi pasākumi finanšu sistēmas stabilizācijai līdz šim nav izrādījušies vajadzīgi.

(11) Fiskālā politika 2009. gadā kopumā konsolidē budžetu, kas ir adekvāti un saskaņā ar Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānu (EEAP), par ko Eiropadome vienojās 2008. gada decembrī, ņemot vērā augstos deficīta un parāda rādītājus un grūtības konkurētspējas jomā. Tomēr saskaņā ar EEAP Malta pieņēma vairākus pasākumus ekonomikas atbalstam 2009. gadā. Lielākā daļa no šiem pasākumiem ir savlaicīgi un mērķtiecīgi pasākumi un ir paredzēti nozarēm, kuras visvairāk ietekmēs ekonomikas lejupslīde, piemēram, tūrismam un ražošanai. Izņemot valsts ieguldījumu jomu, kas 2011. gadā attiecībā pret IKP būs mēreni, pasākumiem, šķiet, būs pastāvīgs raksturs. Daudziem strukturāliem pasākumiem, kas iekļauti ilgtermiņa politikas reformu programmā, būtu jāsniedz atbalsts, lai veicinātu izaugsmes iespējas, kuru kavē lejupslīdes radītās grūtības. Konkrēti, plānotā sabiedriskā transporta liberalizācija šo nozari padarīs efektīvāku un konkurētspējīgāku, savukārt elastdrošības kartes īstenošana palīdzēs nodrošināt pienācīgu prasmju nodrošināšanu jaunajās augsti kvalificētajās nozarēs. Turpmāk programmā ir paredzēti lielāki līdzekļu apjomi infrastruktūrai un vides projektiem. Šie pasākumi attiecas uz vidējā termiņa reformu programmu un Komisijas ieteikumiem, ko tā attiecībā uz šo valsti ierosināja 2009. gada 28. janvārī saskaņā ar Lisabonas stratēģiju izaugsmei un nodarbinātībai.

(12) Saskaņā ar programmu paredzams, ka strukturālā bilance, ko Komisijas dienesti pārrēķinājuši, pamatojoties uz programmā sniegto informāciju, laikposmā no 2010. līdz 2011. gadam turpinās uzlaboties vidēji par 1 procentu punktiem gadā no IKP. Ņemot vērā nopietno risku attiecībā uz budžeta mērķiem, budžeta stāvoklis programmā nesniedz pietiekamu drošības rezervi, lai netiktu pārkāpta deficīta robežvērtība 3 % no IKP līdz programmas darbības beigām. Plānotā konsolidācija turpmākajos gados būtu jāpamato ar pasākumiem. Ņemot vērā risku attiecībā uz parāda prognozēm, šķiet, ka būtiski mazinās parāda attiecība pret atsauces vērtību vidējā termiņa prognozē, lai gan saskaņā ar Komisijas prognozi nedaudz pieaug īstermiņā, skaidrojot to ar nozīmīgu rādītāja samazināšanos laikposmā no 2004. līdz 2007. gadam.

(13) Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā sniegti visi obligātie un lielākā daļa fakultatīvo datu (4).

Vispārīgs secinājums ir šāds. Neskatoties uz ekonomiskās izaugsmes pavājināšanos un budžeta deficīta atsauces vērtības 3 % no IKP pārsniegšanu 2008. gadā, programmā ir paredzēta budžeta konsolidācija, sākot ar 2009. gadu, saistībā ar izdevumu ierobežojumiem un, mazākā mērā, lielākiem ieņēmumiem. Tas atbilst Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānam, un tos var uzskatīt par atbilstošiem, ņemot vērā augstos deficīta un parāda rādītājus un grūtības konkurētspējas jomā. Tā kā makroekonomiskais scenārijs ir pārāk labvēlīgs, kā arī ir paļaušanās uz svārstīgām ieņēmumu pozīcijām un iespējamām nepilnībām izdevumos, un nepietiekamā informācija par konsolidācijas pasākumiem turpmākajos gados, var radīt risku attiecībā uz deficīta un parāda rādītāju sasniegšanu programmas perioda laikā. Plānots, ka parāda attiecība programmas laikā pakāpeniski samazināsies zem 60 % no IKP atsauces vērtības, bet to var ietekmēt iepriekš minētie riska faktori. Šī parāda attiecība vērā ņemami samazināsies atsauces vērtības virzienā vidējā termiņā, lai gan saskaņā ar Komisijas prognozi nedaudz pieaugs īstermiņā, ņemot vērā būtisko rādītāja samazināšanos laikposmā no 2004. līdz 2007. gadam. Lai arī pēdējos gados ir panākts uzlabojums, ekonomiskas pamata nepietiekamā diversifikācija palielina Maltas ekonomikas jutīgumu pret ārējiem satricinājumiem, īpaši ņemot vērā pašreizējo ekonomisko lejupslīdi. Turklāt arī konkurētspēja ir vāja, jo īpaši, ja vispārēja algu palielināšanās vairs nav saskaņā ar produktivitāti. Attiecībā uz valsts finanšu ilgtspēju ilgtermiņā šķiet, ka Maltu apdraud vidēja mēroga risks.

Ņemot vērā iepriekš minēto novērtējumu, Malta tiek aicināta:

i) turpināt fiskālo konsolidāciju, kā paredzēts programmā, lai 2009. gadā samazinātu deficīta attiecību pret IKP zem 3 % rādītāja, kā plānots, un nodrošināt atbilstīgu valsts parāda attiecības samazināšanos, turpmākos gados veicot pasākumus plānotās konsolidācijas atbalstam saskaņā ar vidēja termiņa mērķi;

ii) stiprināt vidējā termiņa budžeta programmas izpildi un nodrošināt valsts līdzekļu izlietojuma efektivitātes un elastības uzlabošanu, tostarp visaptverošas veselības aprūpes reformas plānošanas un īstenošanas paātrināšanu.

Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums

2007. 2008. 2009. 2010. 2011. Reālais IKP (izmaiņas %) 2008. gada decembra SP 3,7 2,8 2,2 2,5 2,8 2009. gada janvāra KOM 3,9 2,1 0,7 1,3 n.d. 2007. gada novembra KP 3,5 3,1 3,2 3,4 n.d. SPCI inflācija (%) 2008. gada decembra SP 0,7 4,5 2,7 2,3 2,0 2009. gada janvāra KOM 0,7 4,6 1,9 2,2 n.d. 2007. gada novembra KP 0,9 2,5 2,3 2,1 n.d. Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu (5) (% no potenciālā IKP) 2008. gada decembra SP 0,0 0,1 – 0,3 – 0,5 0,5 2009.gada janvāra KOM (6) 1,1 1,2 0,0 – 0,6 n.d. 2007. gada novembra KP – 0,8 – 0,1 0,5 1,9 n.d. Tīrais aizdevums/aizņēmums salīdzinājumā ar citām pasaules valstīm (% no IKP) 2008. gada decembra SP – 5,5 – 5,1 – 3,1 – 2,7 0,7 2009. gada janvāra KOM – 4,6 – 5,5 – 5,5 – 5,3 n.d. 2007. gada novembra KP – 0,5 0,2 3,2 5,5 n.d. Kopējie valsts ieņēmumi (% no IKP) 2008. gada decembra SP 40,6 40,6 41,7 41,8 41,9 2009. gada janvāra KOM 40,4 40,7 41,1 41,2 n.d. 2007. gada novembra KP 41,0 40,9 39,9 39,5 n.d. Kopējie valsts izdevumi (% no IKP) 2008. gada decembra SP 42,4 43,9 43,2 42,1 40,7 2009. gada janvāra KOM 42,2 44,2 43,7 43,8 n.d. KP 2007. g. nov. 42,7 42,2 40,0 38,5 n.d. Vispārējās valsts bilance (% no IKP) 2008. gada decembra SP – 1,8 – 3,3 – 1,5 – 0,3 1,2 2009. gada janvāra KOM – 1,8 – 3,5 – 2,6 – 2,5 n.d. 2007. gada novembra KP – 1,6 – 1,2 – 0,1 0,9 n.d. Primārā bilance (% no IKP) 2008. gada decembra SP 1,6 0,0 1,9 3,0 4,3 2009. gada janvāra KOM 1,6 – 0,2 0,8 0,8 n.d. 2007. gada novembra KP 1,7 2,0 2,9 3,8 n.d. Cikliski koriģētā bilance (5) (% no IKP) 2008. gada decembra SP – 1,8 – 3,4 – 1,4 – 0,1 1,0 2009. gada janvāra KOM – 2,2 – 4,0 – 2,6 – 2,3 n.d. 2007. gada novembra KP – 1,3 – 1,2 – 0,3 0,3 n.d. Strukturālā bilance (7) (% no IKP) 2008. gada decembra SP – 2,4 – 3,7 – 1,7 – 0,2 0,9 2009. gada janvāra KOM – 2,8 – 3,3 – 2,9 – 2,3 n.d. 2007. gada novembra KP – 2,1 – 1,4 – 0,5 0,1 n.d. Valsts kopējais parāds (% no IKP) 2008. gada decembra SP 62,2 62,8 61,9 59,8 56,3 2009. gada janvāra KOM 61,9 63,3 64,0 64,2 n.d. 2007. gada novembra KP 62,9 60,0 57,2 53,3 n.d. Stabilitātes programma (SP), Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozes (KOM); Komisijas dienestu aprēķini.

(1) OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2) Novērtējumā lielā mērā ir ņemta vērā Komisijas dienestu 2009. gada janvāra prognoze, bet arī cita informācija, kas ir pieejama kopš tās publicēšanas.

(3) Programmā aplēsts, ka 2008. gada budžeta deficīts būs 3,3 % no IKP, apstiprinot PBD 2008. gada oktobra ziņojumā minēto vērtību. Tā kā Līgumā minētā atsauces vērtība ir pārsniegta, Komisija 2009. gada 18. februārī sagatavoja ziņojumu saskaņā ar Līguma 104. panta 3. punktu.

(4) Konkrēti, nav sniegti dati par valsts parāda tendencēm, jo īpaši dati par krājumu korekciju saistībā ar atšķirībām starp skaidro naudu un uzkrājumiem, finanšu aktīvu tīriem uzkrājumiem, finanšu aktīvu tīriem uzkrājumiem, kas ir privatizācijas ieņēmumi, novērtēšanas ietekmi u.c., likvīdajiem finanšu aktīviem, neto finanšu parādu, visi attiecībā uz laikposmu no 2007.-2011. gadam.

(5) Komisijas dienestu veikts programmā norādītās ražošanas apjomu starpības un cikliski koriģēto bilanču pārrēķins, pamatojoties uz programmās sniegto informāciju.

(6) Pamatojoties uz paredzēto izaugsmes potenciālu 2,3 %, 2 %, 1,9 % un 1,9 % apmērā attiecīgi laika posmam no 2007. līdz 2010. gadam

(7) ikliski koriģēta bilance, kurā nav ietverti vienreizēji un citi pagaidu pasākumi. Saskaņā ar 2008. gada stabilitātes programmu vienreizēji un citi pagaidu pasākumi veido 0,6 % no IKP 2007. gadā, 0,3 % no IKP 2008. gadā, 0,3 % no IKP 2009. gadā un 0,1 % no IKP 2010. gadā, no kuriem visi ir deficītu mazinoši, un saskaņā ar Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozi vienreizēji un citi pagaidu pasākumi veido 0,6 % no IKP 2007. gadā, -0,6 % no IKP 2008. gadā un 0,3 % no IKP 2009. gadā.

Avoti:

Stabilitātes programma (SP), Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozes (KOM); Komisijas dienestu aprēķini.