(7)

Novērtējot, kā Apvienotā Karaliste rīkojusies, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu līdz 2009./2010. gadam atbilstīgi Padomes ieteikumam saskaņā ar 104. panta 7. punktu, izdarāmi šādi secinājumi: a) pēc Padomes 2008. gada jūlija ieteikuma saskaņā ar 104. panta 7. punktu Apvienotās Karalistes iestādes paziņoja par deficītu palielinošiem diskrecionāriem papildu pasākumiem. 2008. gada 16. jūlijā valdība paziņoja par to, ka tiek atlikta ar inflāciju saistītā degvielas akcīzes nodokļa paaugstināšana, kas bija paredzēta 2008. gada oktobrī, lēšot, ka šādi neiegūtie ieņēmumi 2008./2009. gadā sasniegs 0,05 % no IKP. 2008. gada septembrī tika ieviesti deficītu palielinoši (0,1 % apmērā no IKP 2009./2010. gadā) papildu pasākumi, tostarp saistīti ar lielākiem izdevumiem mājokļiem; b) 2008. gada 24. novembrī valdība iesniedza 2008. gada pirmsbudžeta ziņojumu. Lielā mērā tāpēc, ka globālajai finanšu krīzei, kas aizsākās 2007. gada rudenī, bija negaidīti spēcīga negatīva ietekme, pirmsbudžeta ziņojumā bija ievērojami samazinātas vidējā termiņa makroekonomiskās prognozes. Šajā makroekonomiskajā situācijā valdība paziņoja par vēl lielāku fiskālās stingrības diskrecionāru mazināšanu ar mērķi atbalstīt ekonomiku – par aptuveni ½ % no IKP 2008./2009. gadā un par 1,0 % no IKP 2009./2010. gadā. Šajos pasākumos ietilpa standarta PVN likmes pagaidu samazinājums, kas atbilda aptuveni pusei no stimulēšanas pasākumu apjoma, un ieguldījumu izdevumi, kas radīsies agrāk, nekā plānots; c) kopumā fiskālās stimulēšanas pasākumi atbilda tiem, kas paredzēti Eiropas Ekonomikas atveseļošanas plānā (EEAP), par ko Eiropadome vienojās 2008. gada 11. decembrī; d) makroekonomiskās un fiskālās prognozes Apvienotās Karalistes konverģences programmas 2008. gada atjauninājumā, kuru Komisijai iesniedza 2008. gada 18. decembrī, bija tieši tādas pašas kā 2008. gada pirmsbudžeta ziņojumā, un tajās bija paredzēts, ka budžeta deficīts 2009./2010. gadā turpinās pieaugt un sasniegs 8,2 % no IKP. Galvenais iemesls pārējam prognozētajam valsts finanšu situācijas pasliktinājumam 2009./2010. gadā salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu ir divi daļēji savstarpēji saistīti faktori: pirmkārt, IKP vispārēja samazināšanās un, otrkārt, ievērojams nodokļu ieņēmumu kritums no diviem līdz šim nozīmīgiem avotiem, proti, finanšu nozares un mājokļu tirgus. Tomēr aptuveni vienu trešdaļu no programmā prognozētā deficīta pieauguma 2009./2010. gadā rada pieņemtie fiskālās stimulēšanas pasākumi; e) konverģences programmas 2008. gada atjauninājumā arī prognozēts, ka valsts parāds 2009./2010. gadā būs aptuveni 60 % no IKP, kas ir ievērojami vairāk nekā Apvienotās Karalistes iestāžu 2008. gada martā prognozētie aptuveni 46 %; f) Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozē norādīts, ka deficīts 2009./2010. gadā būs 9½ % no IKP, t. i., par 1¼ procentpunktu pārsniedzot konverģences programmā paredzēto, galvenokārt Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozē paredzētās ievērojami sliktākās makroekonomiskās situācijas dēļ, paredzot, ka nominālā IKP līmenis būs par aptuveni 5 % mazāks. Turklāt dati par valsts finansēm, kas publicēti pēc Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozes, liecina, ka valsts finanšu situācija 2008./2009. gadā varētu būt sliktāka nekā paredzēts.