Komisijas Direktīva 98/67/EK (1998. gada 7. septembris), ar ko groza Direktīvu 80/511/EEK, 82/475/EEK, 91/357/EEK un Padomes Direktīvu 96/25/EK, un atceļ Direktīvu 92/87/EEKDokuments attiecas uz EEZ



Oficiālais Vēstnesis L 261 , 24/09/1998 Lpp. 0010 - 0031

CS.ES Nodaļa 3 Sējums 23 Lpp. 448 - 469

ET.ES Nodaļa 3 Sējums 23 Lpp. 448 - 469

HU.ES Nodaļa 3 Sējums 23 Lpp. 448 - 469

LT.ES Nodaļa 3 Sējums 23 Lpp. 448 - 469

LV.ES Nodaļa 3 Sējums 23 Lpp. 448 - 469

MT.ES Nodaļa 3 Sējums 23 Lpp. 448 - 469

PL.ES Nodaļa 3 Sējums 23 Lpp. 448 - 469

SK.ES Nodaļa 3 Sējums 23 Lpp. 448 - 469

SL.ES Nodaļa 3 Sējums 23 Lpp. 448 - 469



Komisijas Direktīva 98/67/EK (1998. gada 7. septembris), ar ko groza Direktīvu 80/511/EEK, 82/475/EEK, 91/357/EEK un Padomes Direktīvu 96/25/EK, un atceļ Direktīvu 92/87/EEK (Dokuments attiecas uz EEZ) EIROPAS KOPIENU KOMISIJA, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 1979. gada 2. aprīļa Direktīvu 79/373/EEK par barības maisījumu tirdzniecību [1], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 97/47/EK [2], un jo īpaši tās 4. panta 2. punktu un 10. panta a) apakšpunktu, ņemot vērā Padomes 1996. gada 29. aprīļa Direktīvu 96/25/EK par barības sastāvdaļu apriti, ar ko groza Direktīvu 70/524/EEK, 74/63/EEK, 82/471/EEK un 93/74/EEK un atceļ Direktīvu 77/101/EEK [3], un jo īpaši tās 11. panta b) apakšpunktu, tā kā Direktīvas 96/25/EK ieviešana ir saistīta ar jēdzienu "vienkāršā dzīvnieku barība" un "izejvielas" svītrošanu; tā kā Kopienas tiesību aktos par dzīvnieku barību, piemēram, Padomes Direktīvā 70/524/EEK [4], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 98/19/EK [5], Padomes Direktīvā 74/63/EEK [6], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 98/60/EK [7], Padomes Direktīvā 82/471/EEK [8], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 96/25/EK, un Padomes Direktīvā 93/74/EEK [9], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 96/25/EK, minētos terminus aizstāj ar terminu "barības sastāvdaļas"; tā kā termina "barības sastāvdaļas" definīciju pēc vajadzības arī aizstāj ar Direktīvā 96/25/EK doto definīciju; tā kā tas arī ietekmē barības maisījuma definīciju; tā kā Komisijas Direktīva 80/511/EEK [10], 82/475/EEK [11], kurās jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 91/334/EEK [12], un Direktīva 91/357/EEK [13], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 97/47/EK, būtu jāgroza tā paša iemesla dēļ; tā kā Komisijas 1992. gada 26. oktobra Direktīvā 92/87/EEK, kas izveido to galveno sastāvdaļu nepilnīgu sarakstu, kuras parasti lieto un tirgo tādu dzīvnieku barības maisījumu izgatavošanai, kas nav lolojumdzīvnieki [14], ir ietverts barības maisījumu sastāvdaļu saraksts marķēšanas nolūkā; tā kā Direktīva 96/25/EK tomēr iedala vienkāršo dzīvnieku barību un izejvielas kopā vienā – barības sastāvdaļu – kategorijā un nosaka nepilnīgu galveno barības sastāvdaļu sarakstu, ko apgrozībā drīkst laist, tikai izmantojot tur norādītos terminus, un ar noteikumu, ka tie atbilst tur noteiktajiem aprakstiem; tā kā Direktīva 92/87/EEK līdz ar to kļūst novecojusi un tādēļ būtu jāatceļ; tā kā ir jānodrošina, lai pastāvīgi tiktu pielāgoti Direktīvas 96/25/EK pielikumi, ņemot vērā zinātnes un tehnikas jaunākās atziņas; tā kā šādi pielāgojumi būs jāveic ātri, izmantojot šajā direktīvā noteikto procedūru, lai izveidotu ciešu dalībvalstu un Komisijas sadarbību Pastāvīgajā dzīvnieku barības komitejā; tā kā noteikumi par barības sastāvdaļu apzīmēšanu un aprakstīšanu, kas paredzēti šajā direktīvā, ir jāpiemēro, neierobežojot veterinārijas tiesību aktos paredzētos noteikumus, jo īpaši Padomes 1990. gada 27. novembra Direktīvu 90/667/EEK, kas paredz veterināros noteikumus dzīvnieku izcelsmes atkritumu iznīcināšanai un pārstrādei, to laišanai tirgū un slimības izraisītāju klātbūtnes novēršanu dzīvnieku vai zivju izcelsmes barībā un kas groza Direktīvu 90/425/EEK [15], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Austrijas, Somijas un Zviedrijas Pievienošanās aktu; tā kā, lai pasargātu atgremotājus no saslimšanas tāpēc, ka proteīnu apstrādes metodes ne vienmēr var garantēt govju sūkļveida encefalopātijas izraisītāju pilnīgu inaktivāciju, Komisija pieņēma 1994. gada 27. jūnija Lēmumu 94/381/EK par dažām aizsardzības metodēm attiecībā uz govju sūkļveida encefalopātiju un no zīdītājiem iegūtu proteīnu izbarošanu [16], kas grozīts ar Lēmumu 95/60/EK [17], kurš aizliedz barot atgremotājus ar proteīniem, kas iegūti no dzīvnieku audiem, izņemot dažus produktus, kas neapdraud veselību; tā kā praktisku apsvērumu un juridiskas konsekvences dēļ, Komisijas 1997. gada 28. jūlija Lēmums 97/582/EK, ar kuru groza Lēmumu 91/516/EEK, kas nosaka barības maisījumos aizliegto sastāvdaļu sarakstu [18], aizliedz lietot atgremotājiem paredzētā barības maisījumos no zīdītāju audiem iegūtus proteīnus; tā kā Padomes 1976. gada 23. novembra Direktīva 77/101/EEK par vienkāršās dzīvnieku barības tirdzniecību [19], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 97/47/EK, kā arī Direktīva 79/373/EEK nosaka, kādam ir jābūt marķējumam vienkāršajai dzīvnieku barībai un barības maisījumiem, kas attiecīgi sastāv no proteīna, kurš iegūts no zīdītāju audiem, vai satur to, lai atturētu lietotājus no to izmantošanas atgremotāju barībā, nepārzinot dzīvnieku barības un veterinārijas tiesību aktu noteikumus; tā kā Direktīva 96/25/EK būtu jāpapildina ar attiecīgiem pasākumiem; tā kā paredzētos marķēšanas noteikumus piemēro, neierobežojot stingrākus noteikumus, ko dažas dalībvalstis, iespējams, ir pieņēmušas, kā atļauj Direktīvas 90/667/EEK 1. panta 2. punkts; tā kā dalībvalstīm, kas piemēro stingrākus aizliegumus, ir jāpielāgo marķēšanas noteikumi saskaņā ar attiecīgajā dalībvalstīs spēkā esošajiem aizliegumiem; tā kā barības sastāvdaļas bieži apstrādā ar ķimikālijām, un tādēļ tās var saturēt dažus ķīmiskus piemaisījumus, kas radušies, to ražošanas laikā izmantojot tehniskas palīgierīces, kādas minētas Direktīvā 70/524/EEK; tā kā, lai garantētu to, ka barības sastāvdaļas laiž apgrozībā tikai tad, ja tās ir veselas, īstas, un tām ir tirgum atbilstoša kvalitāte, un lai garantētu vienotā tirgus vienmērīgu darbību, būtu jāpieņem vispārēji noteikumi par barības sastāvdaļu ķīmisko tīrību, kas paredzētu ražošanas procesos radušos ķīmisko piemaisījumu attīrīšanu tiktāl, ciktāl atļauj pareizi ražošanas procesi; tā kā būtu jāparedz pārejas periods, lai ražošanas nozarei ļautu pielāgoties šās direktīvas noteikumiem; tā kā barības sastāvdaļas, kas laistas apgrozībā pirms šīs direktīvas piemērošanas datuma, drīkst palikt apgrozībā līdz pārejas perioda beigām; tā kā šajā direktīvā paredzētie pasākumi atbilst Barības pastāvīgās komitejas atzinumam, IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU. 1. pants Direktīvas 80/511/EEK 1. panta 2. punkta b) apakšpunktā terminu "sastāvdaļas" aizstāj ar "barības sastāvdaļas". 2. pants Direktīvas 82/475/EEK virsrakstā un 1. pantā, kā arī tās pielikumā terminu "sastāvdaļas" visur aizstāj ar "barības sastāvdaļas". 3. pants Direktīvas 91/357/EEK virsrakstā un 1. pantā, kā arī tās pielikumā terminu "sastāvdaļas" visur aizstāj ar "barības sastāvdaļas". 4. pants Direktīvas 96/25/EK pielikumu aizstāj ar šīs direktīvas pielikumu. 5. pants Ar šo atceļ Direktīvu 92/87/EEK. 6. pants Šajā direktīvā paredzētos noteikumus piemēro, neierobežojot veterinārijas tiesību aktu noteikumus, kas attiecas uz dzīvnieku ēdināšanu. 7. pants 1. Dalībvalstīs, vēlākais, līdz 1998. gada 31. decembrim stājas spēkā normatīvi un administratīvi akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Par to dalībvalstis tūlīt informē Komisiju. Kad dalībvalstis pieņem šos tiesību aktus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu, vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka metodes, kā veikt šādas atsauces. 2. Dalībvalstis dara Komisijai zināmus galvenos tiesību aktus, ko tās pieņem jomā, kuru regulē šī direktīva. 8. pants Dalībvalstis nosaka, ka barības sastāvdaļas, kas laistas apgrozībā līdz 1999. gada 1. janvārim un kas neatbilst šīs direktīvas noteikumiem, drīkst palikt apgrozībā līdz 1999. gada 31. decembrim. 9. pants Šī direktīva stājas spēkā 1998. gada 1. jūlijā. 10. pants Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm. Briselē, 1998. gada 7. septembrī Komisijas vārdā — Komisijas loceklis Franz Fischler [1] OV L 86, 6.4.1979., 30. lpp. [2] OV L 211, 5.8.1997., 45. lpp. [3] OV L 125, 23.5.1996., 35. lpp. [4] OV L 270, 14.12.1970., 1. lpp. [5] OV L 96, 28.3.1998., 39. lpp. [6] OV L 38, 11.2.1974., 31. lpp. [7] OV L 209, 25.7.1998., 50. lpp. [8] OV L 213, 21.7.1982., 8. lpp. [9] OV L 237, 22.9.1993., 23. lpp. [10] OV L 126, 21.5.1980., 14. lpp. [11] OV L 213, 21.7.1982., 27. lpp. [12] OV L 184, 10.7.1991., 27. lpp. [13] OV L 193, 17.7.1991., 34. lpp. [14] OV L 319, 4.11.1992., 19. lpp. [15] OV L 363, 27.12.1990., 51. lpp. [16] OV L 172, 7.7.1994., 23. lpp. [17] OV L 55, 11.3.1995., 43. lpp. [18] OV L 237, 28.8.1997., 39. lpp. [19] OV L 32, 3.2.1977., 1. lpp. -------------------------------------------------- PIELIKUMS A DAĻA Vispārīgi norādījumi I. PASKAIDROJUMI 1. Barības sastāvdaļas uzskaita un nosauc B daļā saskaņā ar šādiem kritērijiem: - produkta/blakusprodukta izcelsme, piemēram, dzīvnieku, augu, minerālvielu izcelsme, - izmantotā produkta/blakusprodukta daļa, piemēram, vesels, sēklas, gumi, kauli, - apstrāde, kurai bijis pakļauts produkts/blakusprodukts, piemēram, lobīšana, ekstraģēšana, termiska apstrāde un/vai tās rezultātā radies produkts/blakusprodukts, piemēram, pārslas, klijas, mīkstums, tauki, - produkta/blakusprodukta gatavības pakāpe un/vai produkta/blakusprodukta kvalitāte, piemēram, "zems glikozinolāta saturs", "augsts tauku saturs", "zems cukura saturs". 2. B daļā doto sarakstu iedala 12 nodaļās: 1) Labības graudi, to produkti un blakusprodukti 2) Eļļas augu sēklas, eļļas augi, to produkti un blakusprodukti 3) Pākšaugu sēklas, to produkti un blakusprodukti 4) Gumi, saknes, to produkti un blakusprodukti 5) Citu augu sēklas un augļi, to produkti un blakusprodukti 6) Zāles lopbarība un rupjā lopbarība 7) Citi augi, to produkti un blakusprodukti 8) Piena produkti 9) Lauksaimniecības dzīvnieku produkti 10) Zivis, citi jūras dzīvnieki, to produkti un blakusprodukti 11) Minerālvielas 12) Dažādi II. NOTEIKUMI PAR BOTĀNISKO UN ĶĪMISKO TĪRĪBU 1. Neatkarīgi no 3. panta barības sastāvdaļām tiktāl, ciktāl atļauj laba rūpniecības prakse, jābūt brīvām no ķīmiskiem piemaisījumiem, kas radušies, tās izgatavojot un izmantojot tehniskas palīgierīces, kā minēts Direktīvā 70/524/EEK, ja vien pielikuma B daļā minētai barības sastāvdaļai nav noteikts īpašs maksimālais pieļaujamais saturs. 2. B daļā un C daļā uzskaitīto produktu un blakusproduktu botāniskajai tīrībai jābūt ne mazākai par 95 %, ja vien B daļā vai C daļā nav noteikts cits līmenis. Par botāniskiem piemaisījumiem uzskata šādus: a) dabiski, bet nekaitīgi piemaisījumi (piemēram, salmi un salmu atliekas, citu kultivētu sugu vai nezāļu sēklas), b) nekaitīgi citu eļļas augu sēklu vai eļļas augu atlikumi, kas radušies iepriekšējā ražošanas procesā un kuru saturs nepārsniedz 0,5 %. 3. Norādītie botāniskās tīrības līmeņi attiecas uz produkta un blakusprodukta svaru attiecīgajā stāvoklī. III. NOTEIKUMI PAR APZĪMĒJUMIEM Ja barības sastāvdaļas nosaukums B daļā ietver vārdu vai vārdus iekavās, tad iekavās esošo vārdu vai vārdus drīkst izlaist, piemēram, sojas (pupu) eļļu drīkst deklarēt kā sojas pupu eļļu vai sojas eļļu. IV. NOTEIKUMI PAR GLOSĀRIJU Turpmāk dotais glosārijs attiecas uz galvenajiem procesiem, kurus izmanto šā pielikuma B daļā un C daļā minēto barības sastāvdaļu izgatavošanā. Ja šo barības sastāvdaļu nosaukumi ietver parastu nosaukumu vai apzīmētāju no šā glosārija, tad izmantotajam procesam ir jāatbilst norādītajai definīcijai. | Process | Definīcija | Parastais nosaukums/apzīmētājs | (1) | (2) | (3) | (4) | 1. | Koncentrēšana [1] | Zināma satura palielināšana, atdalot ūdeni vai citas sastāvdaļas | Koncentrāts | 2. | Mizošana [2] | Pilnīga vai daļēja ārējo apvalku noņemšana no graudiem, sēklām, augļiem, riekstiem un citiem | Mizoti, daļēji mizoti | 3. | Žāvēšana | Atūdeņošana mākslīgā vai dabiskā procesā | Žāvēti (saulē vai mākslīgi) | 4. | Ekstraģēšana | Eļļas vai tauku atdalīšana no dažām izejvielām ar organisku šķīdinātāju, vai cukura un citu ūdenī šķīstošu sastāvdaļu atdalīšana ar ūdens šķīdinātāju. Organiska šķīdinātāja gadījumā gala produktam ir jābūt tehniski brīvam no šāda šķīdinātāja. | Ekstraģēti (eļļu saturošām vielām), melase, mīkstums (cukuru vai citas ūdenī šķīstošas sastāvdaļas saturošiem produktiem) | 5. | Ekstrūzija | Materiāla presēšana caur atveri zem spiediena (skat. arī uzbriedināšana) | Ekstrudēti | 6. | Pārslošana | Mitra, termiski apstrādāta materiāla veltnēšana | Pārslas | 7. | Miltu malšana | Graudu fizikāla pārstrāde, lai samazinātu daļiņas izmēru un atvieglotu sadalīšanu daļās (galvenokārt miltos, klijās un atsijās) | Milti, klijas, atsijas [3], dzīvnieku barība | 8. | Termiska apstrāde | Vispārējs termins, kas attiecas uz vairāku veidu termisko apstrādi, ko veic īpašos apstākļos, lai ietekmētu materiāla uzturvērtību vai struktūru | Grauzdēti, vārīti, termiski apstrādāti | 9. | Tauku apziepošana | Nepiesātinātu glicerīdu pārveidošana piesātinātos glicerīdos (par eļļām un taukiem) | Sacietējuši, daļēji sacietējuši | 10. | Hidrolīze | Sadalīšana vienkāršākās ķīmiskās sastāvdaļās, attiecīgi apstrādājot ar ūdeni un, iespējams, vai nu ar fermentiem, vai arī ar skābi vai sārmu | Hidrolizēti | 11. | Presēšana [4] | Tauku vai eļļas atdalīšana no taukiem bagātiem materiāliem, vai sulas atdalīšana no augļiem un citiem augu produktiem ar mehāniskas ekstraģēšanas palīdzību (ar skrūves vai cita veida presi) | Rauši [5](eļļu saturošām vielām) Mīkstums, čagas (augļiem u. c.) Atspiedas (cukurbietēm) | 12. | Granulēšana | Īpašas formas piešķiršana, izspiežot caur plātni | Granula, granulēti | 13. | Uzbriedināšana | Cietes modificēšana, lai ievērojami uzlabotu tās uzbriešanas īpašības aukstā ūdenī | Uzbriedināti [6], uzpūsti | 14. | Rafinēšana | Pilnīga vai daļēja piemaisījumu atdalīšana no cukuriem, eļļām, taukiem un citiem dabiskiem materiāliem, ķīmiski/fizikāli tos apstrādājot | Rafinēti, daļēji rafinēti | 15. | Mitru graudu mehāniska frakcionēšana | Kodolu/graudu daļu mehāniska atdalīšana, dažreiz pēc mērcēšanas ūdenī, ar sēra dioksīdu vai bez tā, – lai ekstraģētu cieti | Dīgļi, glutēns, ciete | 16. | Drupināšana | Graudu un citu barības sastāvdaļu mehāniska apstrāde, lai samazinātu to izmēru | Drupināti, drupināšana | 17. | Cukura atdalīšana | Pilnīga vai daļēja monosaharīdu un disaharīdu atdalīšana ar ķīmiskiem vai fizikāliem līdzekļiem no melases un citiem materiāliem, kas satur cukuru | Atcukurots, daļēji atcukurots | V. NOTEIKUMI PAR UZRĀDĪTAJIEM VAI SASKAŅĀ AR B UN C DAĻU NORĀDĀMAJIEM LĪMEŅIEM 1. Norādītie vai norādāmie līmeņi attiecas uz barības sastāvdaļas svaru, ja vien nav noteikts citādi. 2. Ievērojot šīs direktīvas 3. pantu un 6. panta 3. punkta b) apakšpunktu, ar noteikumu, ka šā pielikuma B vai C daļā nav noteikts cits līmenis, barības sastāvdaļas mitruma saturs ir jādeklarē, ja tas pārsniedz 14 % no barības sastāvdaļas svara. Ja barības sastāvdaļu mitruma saturs nepārsniedz iepriekš norādītos ierobežojumus, tas ir jādeklarē pēc pircēja pieprasījuma. 3. Ievērojot direktīvas 3. pantu, ar noteikumu, ka šā pielikuma B daļā vai C daļā nav noteikts cits līmenis, barības sastāvdaļu sālsskābē nešķīstošu pelnu saturs ir jādeklarē, ja tas pārsniedz 2,2 % sausnā. VI. NOTEIKUMI PAR DENATURĒJOŠĀM VIELĀM UN SAISTVIELĀM Ja šā pielikuma B daļas 2. slejā vai C daļas 1. slejā minētos produktus izmanto kā denaturējošas vielas vai saistvielas barības sastāvdaļās, jānorāda šāda informācija: - denaturējošas vielas: izmantoto produktu īpašības un daudzums, - saistvielas: izmantoto produktu īpašības. Saistvielu gadījumā izmantoto produktu daudzums nedrīkst pārsniegt 3 % no kopsvara. VII. NOTEIKUMI PAR UZRĀDĪTO VAI SASKAŅĀ AR B UN C DAĻU DEKLARĒJAMO PIELAIŽU MINIMUMU Ja oficiālā pārbaudē saskaņā ar direktīvas 12. pantu atklājas, ka barības sastāvdaļas sastāvs atšķiras no deklarētā sastāva tā, ka mazinās tā vērtība, ir atļautas šādas minimālas pielaides: a) kopproteīnam: - 2 vienības uz deklarēto saturu, kas ir 20 % vai vairāk, - 10 % no deklarētā satura deklarētajam saturam, kas mazāks par 20 %, bet ne mazāks par 10 %, - 1 vienība uz deklarēto saturu, kas mazāks par 10 %; b) kopējiem cukuriem, reducētajiem cukuriem, laktozei un glikozei (dekstrozei): - 2 vienības uz deklarēto saturu, kas ir 20 % vai vairāk, - 10 % no deklarētā satura deklarētajam saturam, kas mazāks par 20 %, bet ne mazāks par 5 %, - 0,5 vienības uz deklarēto saturu, kas mazāks par 5 %; c) cietei un inulīnam: - 3 vienības uz deklarēto saturu, kas ir 30 % vai vairāk, - 10 % no deklarētā satura deklarētajam saturam, kas mazāks par 30 %, bet ne mazāks par 10 %, - 1 vienība uz deklarēto saturu, kas mazāks par 10 %; d) kopeļļai un taukiem: - 1,8 vienības uz deklarēto saturu, kas ir 15 % vai vairāk, - 12 % no deklarētā satura deklarētajam saturam, kas mazāks par 15 %, bet ne mazāks par 5 %, - 0,6 vienības uz deklarēto saturu, kas mazāks par 5 %; e) kopšķiedrai: - 2,1 vienības uz deklarēto saturu, kas ir 14 % vai vairāk, - 15 % no deklarētā satura deklarētajam saturam, kas mazāks par 14 %, bet ne mazāks par 6 %, - 0,9 vienības uz deklarēto saturu, kas mazāks par 6 %; f) mitrumam un koppelniem: - 1 vienība uz deklarēto saturu, kas ir 10 % vai vairāk, - 10 % no deklarētā satura deklarētajam saturam, kas mazāks par 10 %, bet ne mazāks par 5 %, - 0,5 vienības uz deklarēto saturu, kas mazāks par 5 %; g) kopējam fosforam, nātrijam, kalcija karbonātam, kalcijam, magnijam, skābes rādītājam un petrolēterī nešķīstošai substancei: - 1,5 vienības uz deklarēto saturu (vērtībām), kas ir 15 % (15) vai vairāk, pēc vajadzības, - 10 % no deklarētā satura (vērtības) uz deklarēto saturu (vērtībām), kas ir mazākas par 15 % (15), bet ne mazākas par 2 % (2), pēc vajadzības, - 0,2 vienības uz deklarēto saturu (vērtībām), kas ir 2 % (2) vai vairāk, ja vajadzīgs; h) sālsskābē nešķīstošiem pelniem un hlorīdiem, ko izsaka kā NaCl: - 10 % no deklarētā satura deklarētajam saturam, kas ir 3 % vai vairāk, - 0,3 vienības uz deklarēto saturu, kas mazāks par 3 %; i) karotīnam, A vitamīnam un ksantofilīnam: - 30 % no deklarētā satura; j) metionīnam, lizīnam un gaistošām slāpekli saturošām bāzēm: - 20 % no deklarētā satura. VIII. NOTEIKUMI PAR TĀDU BARĪBAS SASTĀVDAĻU MARĶĒŠANU, KAS SATUR NO ZĪDĪTĀJU AUDIEM IEGŪTU PROTEĪNU 1. Tādu barības sastāvdaļu marķējumā, kas satur no zīdītāju audiem iegūtu proteīnu, ir jāietver šāds paziņojums: "Šī barības sastāvdaļa satur no zīdītāju audiem iegūtu proteīnu, ko aizliegts izmantot atgremotāju barībā." Tas neattiecas uz: - pienu un piena produktiem, - želatīnu, - aminoskābēm, kas iegūtas no ādām procesā, kas ietver materiāla pakļaušanu pH 1 līdz 2, kam seko pH >11, kam seko termiskā apstrāde 140 °C 30 minūtes 3 bāru spiedienā, - dikalcija fosfātu, kas iegūts no attaukotiem kauliem un - sausu plazmu un citiem asins produktiem. 2. Ja dalībvalsts aizliedz izmantot no zīdītāju audiem iegūtu proteīnu, kas minēts 1. punkta pirmajā teikumā, dažu dzīvnieku, kas nav atgremotāji, barībā, kā atļauts Direktīvas 90/667/EEK 1. panta 2. punktā, 1. punktā minētajā paziņojumā ir papildus jānorāda šīs citas dzīvnieku sugas vai dzīvnieku kategorijas, uz kurām attiecināts aizliegums izmantot attiecīgos produktus. B DAĻA Galveno barības sastāvdaļu nepilnīgs saraksts 1. LABĪBAS GRAUDI, TO PRODUKTI UN BLAKUSPRODUKTI Numurs | Nosaukums | Apraksts | Obligātās deklarācijas | 1 | 2 | 3 | 4 | 1.01 | Auzas | Avena sativa L. un citu auzu šķirņu graudi | | 1.02 | Auzu pārslas | Produkts, ko iegūst, tvaicējot un placinot izlobītas auzas. Tas var saturēt nelielu daļu auzu sēnalu | Ciete | 1.03 | Auzu atsijas | Blakusprodukts, ko iegūst, pārstrādājot izsijātas un izlobītas auzas auzu putraimos un miltos. Tas sastāv galvenokārt no auzu klijām un mazliet endospermas | Kopšķiedra | 1.04 | Auzu apvalks un klijas | Blakusprodukts, ko iegūst, pārstrādājot izsijātas auzas auzu putraimos un miltos. Tas sastāv galvenokārt no auzu sēnalām un klijām | Kopšķiedra | 1.05 | Mieži | Hordeum vulgare L. graudi | | 1.06 | Miežu atsijas | Blakusprodukts, ko iegūst, pārstrādājot izsijātus un izlobītus miežus grūbās, mannas putraimos vai miltos | Kopšķiedra | 1.07 | Miežu proteīns | Kaltēts blakusprodukts, ko iegūst, ražojot cieti no miežiem. Tas sastāv galvenokārt no proteīna, ko iegūst, atdalot cieti | Kopproteīns Ciete | 1.08 | Rīsi, smalcināti | Blakusprodukts, ko iegūst, gatavojot pulētus vai glazētus rīsus Oryza sativa L. Tas sastāv galvenokārt no maza izmēra un/vai šķeltiem graudiem | Ciete | 1.09 | Rīsu klijas (brūnās) | Blakusprodukts, ko iegūst, pirmoreiz pulējot izlobītus rīsus. Tas sastāv galvenokārt no aleirona slāņa, endospermas un dīgļu daļiņām | Kopšķiedra | 1.10 | Rīsu klijas (baltās) | Blakusprodukts, ko iegūst, pulējot izlobītus rīsus. Tas sastāv galvenokārt no aleirona slāņa, endospermas un dīgļu daļiņām | Kopšķiedra | 1.11 | Rīsu klijas ar kalcija karbonātu | Blakusprodukts, ko iegūst, pulējot izlobītus rīsus. Tas sastāv galvenokārt no sudrabainajiem apvalkiem, aleirona slāņa, endospermas un dīgļu daļiņām; tas satur dažādus kalcija karbonāta daudzumus, kas radies pulēšanas procesā | Kopšķiedra Kalcija karbonāts | 1.12 | Lopbarības milti no tvaicētiem rīsiem | Blakusprodukts, ko iegūst, pulējot izlobītus un apvārītus rīsus. Tas sastāv galvenokārt no sudrabainajiem apvalkiem, aleirona slāņa, endospermas un dīgļu daļiņām; tas satur dažādus kalcija karbonāta daudzumus, kas radies pulēšanas procesā | Kopšķiedra Kalcija karbonāts | 1.13 | Malti lopbarības rīsi | Produkts, ko iegūst, samaļot lopbarības rīsus un kura sastāvā ir vai nu zaļi, kaļķaini vai nenobrieduši graudi, kas atsijāti, maļot izlobītus rīsus, vai arī parasti izlobīti graudi, kuri ir dzelteni vai plankumaini | Ciete | 1.14 | Rīsu dīgļu rauši | Eļļas rūpniecības blakusprodukts, ko iegūst, presējot rīsu dīgļus, un kurš vēl satur endospermas un testas daļiņas | Kopproteīns Koptauki Kopšķiedra | 1.15 | Rīsu dīgļi, ekstraģēti | Eļļas rūpniecības blakusprodukts, ko iegūst, ekstraģējot rīsu dīgļus, un kurš vēl satur endospermas un testas daļiņas | Kopproteīns | 1.16 | Rīsu ciete | Tehniski tīra rīsu ciete | Ciete | 1.17 | Prosa | Panicum miliaceum L. graudi | | 1.18 | Rudzi | Secale cereale L. graudi | | 1.19 | Rudzu atsijas [1] | Miltu ražošanas blakusprodukts, ko iegūst no izsijātiem rudziem. Tas sastāv galvenokārt no endospermas daļiņām, līdz ar sīkām ārējo apvalku daļām un mazliet graudu atkritumu | Ciete | 1.20 | Rudzu barība | Miltu ražošanas blakusprodukts, ko iegūst no izsijātiem rudziem. Tas sastāv galvenokārt no ārējo apvalku daļām un graudu daļiņām, no kurām ir atdalīts mazāk endospermas nekā no rudzu klijām | Ciete | 1.21 | Rudzu klijas | Miltu ražošanas blakusprodukts, ko iegūst no izsijātiem rudziem. Tas sastāv galvenokārt no ārējo apvalku daļām un graudu daļiņām, no kurām ir atdalīta lielākā daļa endospermas | Kopšķiedra | 1.22 | Sorgo | Sorghum bicolor (L.) Moench s.l. graudi | | 1.23 | Kvieši | Triticum aestivum (L.), Triticum durum Desf. un citu kviešu šķirņu graudi | | 1.24 | Kviešu atsijas [2] | Miltu ražošanas blakusprodukts, ko iegūst no izsijātiem kviešu graudiem vai izlobītiem plēkšņu kviešiem. Tas sastāv galvenokārt no endospermas daļiņām, līdz ar sīkām ārējo apvalku daļām un mazliet graudu atkritumu | Ciete | 1.25 | Kviešu barība | Miltu ražošanas blakusprodukts, ko iegūst no izsijātiem kviešu graudiem vai izlobītiem plēkšņu kviešiem. Tas sastāv galvenokārt no ārējo apvalku daļām un graudu daļiņām, no kurām ir atdalīts mazāk endospermas nekā no kviešu klijām | Kopšķiedra | 1.26 | Kviešu klijas [3] | Miltu ražošanas blakusprodukts, ko iegūst no izsijātiem kviešu graudiem vai izlobītiem plēkšņu kviešiem. Tas sastāv galvenokārt no ārējo apvalku daļām un graudu daļiņām, no kurām ir atdalīta lielākā daļa endospermas | Kopšķiedra | 1.27 | Kviešu dīgļi | Miltu malšanas blakusprodukts, kas sastāv galvenokārt no placinātiem vai citādiem kviešu dīgļiem, kuri vēl satur endospermas un ārējo apvalku daļas | Kopproteīns Koptauki | 1.28 | Kviešu glutēns | Kviešu cietes ražošanas blakusprodukts. Tas sastāv galvenokārt no glutēna, kas iegūts, atdalot cieti | Kopproteīns | 1.29 | Kviešu glutēna barība | Kviešu cietes un glutēna ražošanas blakusprodukts. Tas sastāv no klijām, no kurām ir vai nav daļēji atdalīti dīgļi, un glutēna, kuram var būt pievienoti ļoti mazi graudu sijāšanas sastāvdaļu daudzumi, kā arī ļoti mazi cietes hidrolīzes procesa pārpalikumu daudzumi | Kopproteīns | 1.30 | Kviešu ciete | Tehniski tīra ciete, kas iegūta no kviešiem | Ciete | 1.31 | Uzbriedināta kviešu ciete | Produkts, kas sastāv no kviešu cietes, kura ir ievērojami izpletusies termiskā apstrādē | Ciete | 1.32 | Plēkšņu kvieši | Plēkšņu kviešu Triticum spelta L., Triticum dioccumSchrank, Triticum monococcum graudi | | 1.33 | Tritikāle | Triticum X Secale hibrīda graudi | | 1.34 | Kukurūza | Zea mays L. graudi | | 1.35 | Kukurūzas atsijas [4] | Miltu vai mannas putraimu ražošanas blakusprodukts, ko iegūst no kukurūzas. Tas sastāv galvenokārt no ārējo apvalku daļām un graudu daļiņām, no kurām ir atdalīts mazāk endospermas nekā no kukurūzas klijām | Kopšķiedra | 1.36 | Kukurūzas klijas | Miltu vai mannas putraimu ražošanas blakusprodukts, ko iegūst no kukurūzas. Tas sastāv galvenokārt no ārējiem apvalkiem un kukurūzas dīgļu daļām, līdz ar endospermas daļiņām | Kopšķiedra | 1.37 | Kukurūzas dīgļu rauši | Eļļas rūpniecības blakusprodukts, ko iegūst, presējot sausus vai mitrus pārstrādātus dīgļus, un kurš vēl var saturēt endospermas un testas daļas | Kopproteīns Koptauki | 1.38 | Kukurūzas dīgļi, ekstraģēti | Eļļas rūpniecības blakusprodukts, ko iegūst, ekstraģējot sausus vai mitrus pārstrādātus dīgļus, un kurš vēl var saturēt endospermas un testas daļas | Kopproteīns | 1.39 | Kukurūzas glutēna barība [5] | Kukurūzas cietes mitrās ražošanas blakusprodukts. Tas sastāv no klijām un glutēna, kam var būt pievienota smalcināta kukurūza, kura ir iegūta sijājot, daudzumā, kas nepārsniedz 15 % no produkta, un/vai alkohola vai citu no cietes atvasinātu produktu ražošanā izmantota graudu mērcēšanas šķidruma pārpalikumus. Produkts drīkst arī saturēt kukurūzas dīgļu eļļas ekstraģēšanas pārpalikumus, kas arī ir iegūti mitrajā apstrādē | Kopproteīns Ciete Koptauki, ja > 4,5 % | 1.40 | Kukurūzas glutēns | Žāvēts kukurūzas cietes ražošanas blakusprodukts. Tas sastāv galvenokārt no glutēna, kas iegūts, atdalot cieti | Kopproteīns | 1.41 | Kukurūzas ciete | Tehniski tīra ciete, kas iegūta no kukurūzas | Ciete | 1.42 | Uzbriedināta kukurūzas ciete [6] | Produkts, kas sastāv no kukurūzas cietes, kas ir ievērojami izpletusies termiskā apstrādē | Ciete | 1.43 | Iesala asni | Iesala ražošanas blakusprodukts, kas sastāv galvenokārt no diedzētiem labības asniem | Kopproteīns | 1.44 | Drabiņas | Brūvēšanas blakusprodukts, ko iegūst, izkaltējot iesalinātu un neiesalinātu labību un citu cieti saturošu produktu pārpalikumus | Kopproteīns | 1.45 | Destilācijas sausie graudi [7] | Alkohola destilēšanas blakusprodukts, ko iegūst, izkaltējot fermentētu graudu cietos pārpalikumus | Kopproteīns | 1.46 | Destilācijas tumšie graudi [8] | Alkohola destilēšanas blakusprodukts, ko iegūst, izkaltējot fermentētu graudu cietos pārpalikumus, kam ir pievienots drabiņu sīrups vai iztvaicēts skalojamais ūdens | Kopproteīns | 2. EĻĻAS SĒKLAS, EĻĻAS AUGI, TO PRODUKTI UN BLAKUSPRODUKTI Numurs | Nosaukums | Apraksts | Obligātās deklarācijas | 1 | 2 | 3 | 4 | 2.01 | Zemesrieksti, daļēji lobīti, rauši | Eļļas ražošanas blakusprodukts, ko iegūst, presējot daļēji lobītus Arachis hypogaea L. un citu sugu Arachis zemesriekstus. (Maksimālais kopšķiedras saturs sausnā – 16 %) | Kopšķiedra Koptauki Kopšķiedra | 2.02 | Zemesrieksti, daļēji lobīti, ekstraģēti | Eļļas ražošanas blakusprodukts, ko iegūst, ekstraģējot daļēji lobītus zemesriekstus. (Maksimālais kopšķiedras saturs sausnā – 16 %) | Kopproteīns Kopšķiedra | 2.03 | Zemesrieksti, lobīti, rauši | Eļļas ražošanas blakusprodukts, ko iegūst, presējot lobītus zemesriekstus. | Kopproteīns Koptauki Kopšķiedra | 2.04 | Zemesrieksti, lobīti, ekstraģēti | Eļļas ražošanas blakusprodukts, ko iegūst, ekstraģējot lobītus zemesriekstus. | Kopproteīns Kopšķiedra | 2.05 | Rapšu sēklas [1] | Brassica napus L. ssp. oleifera (Metzg.) Sinsk., Brassica napus L. Var. Glauca (Roxb.) O.E. Schulz un rapša Brassica napassp. oleifera (Metzg.) Sinsk. sēklas. (Botāniskās tīrības minimums 94 %) | | 2.06 | Rapšu sēklas, rauši [1] | Eļļas ražošanas blakusprodukts, ko iegūst, ekstraģējot rapšu sēklas. (Botāniskās tīrības minimums 94 %) | Kopproteīns Koptauki Kopšķiedra | 2.07 | Rapšu sēklas, ekstraģētas [1] | Eļļas ražošanas blakusprodukts, ko iegūst, ekstraģējot rapšu sēklas. (Botāniskās tīrības minimums 94 %) | Kopproteīns | 2.08 | Rapšu pākstis | Blakusprodukts, ko iegūst, izlobot rapšu sēklas | Kopšķiedra | 2.09 | Safrāna sēklas, daļēji attīrītas, ekstraģētas | Eļļas ražošanas blakusprodukts, ko iegūst, ekstraģējot daļēji attīrītas safrāna Carthamus tinctorius L. sēklas | Kopproteīns Kopšķiedra | 2.10 | Kopras rauši | Eļļas ražošanas blakusprodukts, ko iegūst, presējot žāvētus kokosriekstu palmas Cocos nucifera L. sēklu kodolus (endospermu) un sēklapvalkus | Kopproteīns Koptauki Kopšķiedra | 2.11 | Kopra, ekstraģēta | Eļļas ražošanas blakusprodukts, ko iegūst, ekstraģējot sausus kokosriekstu palmas sēklu kodolus (endospermu) un sēklapvalkus | Kopproteīns | 2.12 | Palmu kodolu rauši | Eļļas ražošanas blakusprodukts, ko iegūst, presējot palmu Elaeis guineensis Jacq., Corozo oleifera (HBK) L. H. Bailey (Elaeis melanococca auct.) kodolus, no kuriem pēc iespējas ir atdalīta cietā čaula | Kopproteīns Koptauki Kopšķiedra | 2.13 | Palmu kodoli, ekstraģēti | Eļļas ražošanas blakusprodukts, ko iegūst, ekstraģējot palmu kodolus, no kuriem pēc iespējas ir atdalīta cietā čaula | Kopproteīns Kopšķiedra | 2.14 | Soja (pupiņas), grauzdēta | Sojas pupiņas (Glycine max. L. Merr.), kas pakļautas attiecīgai termiskai apstrādei. (Maksimālā urīnvielas aktivitāte 0,4 mg N/g x min.) | | 2.15 | Soja (pupiņas), ekstraģēta, grauzdēta | Eļļas ražošanas blakusprodukts, ko iegūst no sojas pupiņām pēc ekstraģēšanas un attiecīgas termiskās apstrādes. (Maksimālā urīnvielas aktivitāte 0,4 mg N/g x min.) | Kopproteīns Kopšķiedra, ja > 8 % | 2.16 | Soja (pupiņas), izlobīta, ekstraģēta, grauzdēta | Eļļas ražošanas blakusprodukts, ko iegūst no izlobītām sojas pupiņām pēc ekstraģēšanas un attiecīgas termiskās apstrādes. (Maksimālais kopšķiedras saturs sausnā 8 %.) (Maksimālā urīnvielas aktivitāte 0,5 mg N/g x min.) | Kopproteīns | 2.17 | Sojas (pupiņu) proteīna koncentrāts | Produkts, ko iegūst no izlobītām sojas pupiņām, no kurām ekstraģēti tauki, kas pakļautas otrai ekstraģēšanai, lai samazinātu no slāpekļa brīva ekstrakta līmeni | Kopproteīns | 2.18 | Augu eļļa [2] | Eļļa, kuru iegūst no augiem | Mitrums, ja > 1 % | 2.19 | Sojas (pupiņu) pākstis | Blakusprodukts, ko iegūst, izlobot sojas pupiņas | Kopšķiedra | 2.10 | Kokvilnas sēklas | Gossypium spp. sēklas, no kurām ir atdalītas šķiedras | Kopproteīns Koptauki Kopšķiedra | 2.21 | Kokvilnas sēklas, daļēji attīrītas, ekstraģētas | Eļļas ražošanas blakusprodukts, ko iegūst, ekstraģējot kokvilnas sēklas, no kurām ir atdalītas šķiedras un daļa sēnalu. (Kopšķiedras maksimums sausnā 22,5 %) | Kopproteīns Kopšķiedra | 2.22 | Kokvilnas sēklu rauši | Eļļas ražošanas blakusprodukts, ko iegūst, ekstraģējot kokvilnas sēklas, no kurām ir atdalītas šķiedras. | Kopproteīns Koptauki Kopšķiedra | 2.23 | Niger sēklu rauši | Eļļas ražošanas blakusprodukts, ko iegūst, presējot auga Guizotia abyssinica (Lf) Cass. sēklas (Pelni, kas nešķīst HCl: maksimāli 3,4 %) | Kopproteīns Koptauki Kopšķiedra | 2.24 | Saulgriežu sēklas | Saulgriezes Helianthus annuus L. sēklas | | 2.25 | Saulgriežu sēklas, ekstraģētas | Eļļas ražošanas blakusprodukts, ko iegūst, ekstraģējot saulgriežu sēklas | Kopproteīns | 2.26 | Saulgriežu sēklas, daļēji attīrītas, ekstraģētas | Eļļas ražošanas blakusprodukts, ko iegūst, ekstraģējot saulgriežu sēklas, no kurām ir atdalīta daļa sēnalu. (Kopšķiedras maksimums sausnā 27,5 %) | Kopproteīns Kopšķiedra | 2.27 | Eļļas lini | Eļļas linu Linum usitatissimum L. sēklas. (Botāniskās tīrības minimums 93 %) | | 2.28 | Eļļas linu rauši | Eļļas ražošanas blakusprodukts, ko iegūst, presējot eļļas linus. (Botāniskās tīrības minimums 93 %) | Kopproteīns Koptauki Kopšķiedra | 2.29 | Eļļas lini, ekstraģēti | Eļļas ražošanas blakusprodukts, ko iegūst, ekstraģējot eļļas linus. (Botāniskās tīrības minimums 93 %) | Kopproteīns | 2.30 | Olīvu mīkstums | Eļļas ražošanas blakusprodukts, ko iegūst, ekstraģējot presētas olīvas Olea europea L., kas pēc iespējas atdalītas no kodolu daļām | Kopproteīns Kopšķiedra | 2.31 | Sezama sēklu rauši | Eļļas ražošanas blakusprodukts, ko iegūst, presējot sezama auga Sesamum indicum L. sēklas (Pelni, kas nešķīst HCl: maksimāli 5 %) | Kopproteīns Koptauki Kopšķiedra | 2.32 | Kakao pupiņas, daļēji attīrītas, ekstraģētas | Eļļas ražošanas blakusprodukts, ko iegūst, ekstraģējot kaltētas un grauzdētas kakao pupiņas Theobroma cacao L., no kurām ir atdalītas daļa sēnalu | Kopproteīns Kopšķiedra | 2.33 | Kakao sēnalas | Kaltētu un grauzdētu Theobroma cacao L. pupiņu apvalki | Kopšķiedra | 3. PĀKŠAUGU SĒKLAS, TO PRODUKTI UN BLAKUSPRODUKTI Numurs | Nosaukums | Apraksts | Obligātās deklarācijas | 1 | 2 | 3 | 4 | 3.01 | Aunazirņi | Cicer arietinum L. sēklas | | 3.02 | Guāras rupja maluma milti | Blakusprodukts, ko iegūst pēc augu līmes ekstraģēšanas no Cyanopsis tetragonoloba (L.) Taub. sēklām | Kopproteīns | 3.03 | Vīķi | Ervum ervilia L. sēklas | | 3.04 | Turku pupas [1] | Lathyrus sativus L. sēklas, kas pakļautas attiecīgai termiskai apstrādei | | 3.05 | Lēcas | Lens culinaris a.o. Medik sēklas | | 3.06 | Saldās lupīnas | Lupinusssp. sēklas ar zemu rūgto sēklu saturu | | 3.07 | Pupas, grauzdētas | Phaseolus vai Vigna ssp. sēklas, kas pakļautas attiecīgai termiskai apstrādei, lai iznīcinātu toksiskos lektīnus | | 3.08 | Zirņi | Pisum ssp. sēklas | | 3.09 | Zirņu atsijas | Blakusprodukts, ko iegūst, ražojot zirņu miltus. Tas sastāv galvenokārt no dīgļlapu daļiņām un mazāk – no mizām | Kopproteīns Kopšķiedra | 3.10 | Zirņu klijas | Blakusprodukts, ko iegūst, ražojot zirņu miltus. Tas sastāv galvenokārt no mizām, kas atdalītas, mizojot un tīrot zirņus | Kopšķiedra | 3.11 | Cūku pupas | Vicia faba L. ssp. var. equina un var. minuta (Alef.) Mansf. sēklas | | 3.12 | Monantas vīķi | Vicia monanthos Desf. sēklas | | 3.13 | Vīķi | Vicia sativa L. var. sativa un citu šķirņu sēklas | | 4. GUMI, SAKNES, TO PRODUKTI UN BLAKUSPRODUKTI Numurs | Nosaukums | Apraksts | Obligātās deklarācijas | 1 | 2 | 3 | 4 | 4.01 | Cukurbiešu mīkstums | Cukura ražošanas blakusprodukts, kas sastāv no ekstraģētiem un žāvētiem cukurbiešu Beta vulgaris var. altissima Doell. gabaliem. (Maksimālais HCl nešķīstošu pelnu saturs 4,5 % no sausnas) | HCl nešķīstošu pelnu saturs, ja > 3,5 % no sausnas.Kopējie cukuri, ko aprēķina kā saharozi, ja > 10,5 % | 4.02 | Cukurbiešu melase | Blakusprodukts, kas sastāv no sīrupveida pārpalikumiem, ko savāc biešu cukura ražošanas vai rafinēšanas laikā | Kopējie cukuri, ko aprēķina kā saharozi Mitrums, ja > 28 % | 4.03 | Cukurbiešu mīkstums, melasēts | Cukura ražošanas blakusprodukts, kas sastāv no žāvēta cukurbiešu mīkstums, kuram pievienota melase. (Maksimālais HCl nešķīstošu pelnu saturs 4,5 % no sausnas) | Kopējie cukuri, ko aprēķina kā saharozi HCl nešķīstošu pelnu saturs, ja > 3,5 % no sausnas | 4.04 | Cukurbiešu vināze | Blakusprodukts, ko iegūst pēc biešu melases fermentēšanas alkohola, rauga, citronskābes un citu organisku vielu ražošanā | Kopproteīns Mitrums, ja > 35 % | 4.05 | (Biešu) cukurs [1] | Cukurs, kas ekstraģēts no cukurbietēm | Saharoze | 4.06 | Saldie kartupeļi | Ipomoea batatas (L.) Poir gumi, neatkarīgi no to pasniegšanas veida | Ciete | 4.07 | Manioka [2] | Manihot esculenta Cranz saknes, neatkarīgi no to pasniegšanas veida (Maksimālais HCl nešķīstošu pelnu saturs 4,5 % no sausnas) | Ciete HCl nešķīstošu pelnu saturs, ja > 3,5 % no sausnas | 4.08 | Maniokas ciete [3], uzpūsta | Ciete, ko iegūst no maniokas saknēm, kura ir ievērojami izpletusies pēc attiecīgas termiskas apstrādes | Ciete | 4.09 | Kartupeļu mīkstums | Kartupeļu cietes ražošanas blakusprodukts (Solanum tuberosum L.) | | 4.10 | Kartupeļu ciete | Tehniski tīra kartupeļu ciete | Ciete | 4.11 | Kartupeļu proteīns | Kaltēts cietes ražošanas blakusprodukts, kas sastāv galvenokārt no proteīna vielām, kuras iegūtas pēc cietes atdalīšanas | Kopproteīns | 4.12 | Kartupeļu pārslas | Produkts, ko iegūst, centrifūgā žāvējot mazgātus, nomizotus vai nenomizotus tvaicētus kartupeļus | Ciete Kopproteīns | 4.13 | Iebiezināta kartupeļu sula | Cietes ražošanas blakusprodukts, no kura ir daļēji atdalīti proteīni un ūdens | Kopproteīns Koppelni | 4.14 | Uzbriedināta kartupeļu ciete | Produkts, kas sastāv no kartupeļu cietes, kuras šķīdība ir ievērojami palielināta ar termisku apstrādi | Ciete | 5. CITAS SĒKLAS UN AUGĻI, TO PRODUKTI UN BLAKUSPRODUKTI Numurs | Nosaukums | Apraksts | Obligātās deklarācijas | 1 | 2 | 3 | 4 | 5.01 | Ceratonijas pākstis | Produkts, ko iegūst, sasmalcinot kaltētus ceratonijas Ceratonia seliquaL. augļus (pākstis), no kurām ir atdalītas akāciju pupas | Kopšķiedra | 5.02 | Citrusu mīkstums | Blakusprodukts, ko iegūst, presējot citrusu Citrusssp. augļus citrusu sulas ražošanas laikā | Kopšķiedra | 5.03 | Augļu mīkstums [1] | Blakusprodukts, ko iegūst, presējot atspiedas vai kauleņus augļu sulas ražošanas laikā | Kopšķiedra | 5.04 | Tomātu mīkstums | Blakusprodukts, ko iegūst, presējot tomātus Solanum lycopersicum Karst. tomātu sulas ražošanas laikā | Kopšķiedra | 5.05 | Vīnogu sēklas, ekstraģētas | Blakusprodukts, ko iegūst, ekstraģējot eļļu no vīnogu sēklām | Kopšķiedra, ja > 45 % | 5.06 | Vīnogu mīkstums | Vīnogu mīkstums, kas ātri izžāvēts pēc alkohola ekstraģēšanas un no kura pēc iespējas ir atdalīti kātiņi un sēklas | Kopšķiedra, ja > 25 % | 5.07 | Vīnogu sēklas | No vīnogu mīkstuma ekstraģētas sēklas, no kurām nav atdalīta eļļa | Koptauki Kopšķiedra, ja > 45 % | 6. ZĀLES LOPBARĪBA UN RUPJĀ LOPBARĪBA Numurs | Nosaukums | Apraksts | Obligātās deklarācijas | 1 | 2 | 3 | 4 | 6.01 | Lucernas milti [1] | Produkts, ko iegūst, sakaltējot un samaļot nenobriedušas lucernas Medicago sativa L. un Medicago var. Martyn. Tas var saturēt līdz 20 % nenobrieduša āboliņa vai citas zāles lopbarības kultūras, kas ir izžāvēta un samalta vienlaicīgi ar lucernu | Kopproteīns Kopšķiedra HCl nešķīstošu pelnu saturs, ja > 3,5 % no sausnas | 6.02 | Lucernas atspiedas | Kaltēts blakusprodukts, ko iegūst, izspiežot sulu no lucernas | Kopproteīns | 6.03 | Lucernas proteīna koncentrāts | Produkts, ko iegūst, mākslīgi izžāvējot lucernas izspiestās sulas daļas, un kas ir centrifugēts un termiski apstrādāts, lai nogulsnētu proteīnus | Karotīns Kopproteīns | 6.04 | Āboliņa milti [1] | Produkts, ko iegūst, sakaltējot un samaļot nenobriedušu āboliņu Trifolium ssp. Tas var saturēt līdz 20 % nenobriedušas lucernas vai citas zāles lopbarības kultūras, kas ir izžāvēta un samalta vienlaikus ar āboliņu | Kopproteīns Kopšķiedra HCl nešķīstošu pelnu saturs, ja > 3,5 % no sausnas | 6.05 | Zāles milti [2] | Produkts, ko iegūst, izžāvējot un samaļot nenobriedušas zāles lopbarības kultūras | Kopproteīns Kopšķiedra HCl nešķīstošu pelnu saturs, ja > 3,5 % no sausnas | 6.06 | Neapstrādāti salmi [3] | Labības salmi | | 6.07 | Apstrādāti salmi [4] | Produkts, ko iegūst, attiecīgi apstrādājot labības salmus | Nātrijs, ja apstrādē lietots NaOH | 7. CITI AUGI, TO PRODUKTI UN BLAKUSPRODUKTI Numurs | Nosaukums | Apraksts | Obligātās deklarācijas | 1 | 2 | 3 | 4 | 7.01 | Cukurniedru melase | Blakusprodukts, kas sastāv no sīrupveida pārpalikumiem, ko savāc cukura ražošanas laikā no cukurniedrēm Saccharum officinarum L. | Kopējie cukuri, ko aprēķina kā saharozi Mitrums, ja > 30 % | 7.02 | Cukurniedru vināze | Blakusprodukts, ko iegūst pēc cukurniedru melases fermentēšanas alkohola, rauga, citronskābes un citu organisku vielu ražošanā | Kopproteīns Mitrums, ja > 35 % | 7.03 | Niedru cukurs [1] | Cukurs, kas ekstraģēts no cukurniedrēm | Saharoze | 7.04 | Jūraszāļu milti | Produkts, ko iegūst, žāvējot un sasmalcinot jūraszāles, jo īpaši brūnās jūraszāles. Šis produkts var būt mazgāts, lai samazinātu joda saturu. | Koppelni | 8. PIENA PRODUKTI Numurs | Nosaukums | Apraksts | Obligātās deklarācijas | 1 | 2 | 3 | 4 | 8.01 | Sausais vājpiens | Produkts, ko iegūst, izžāvējot pienu, no kura ir atdalīta lielākā daļa tauku | Kopproteīns Mitrums, ja > 5 % | 8.02 | Sausās paniņas | Produkts, ko iegūst, izžāvējot šķidrumu, kas paliek pāri pēc sviesta kulšanas | Kopproteīns Koptauki Laktoze Mitrums, ja > 6 | 8.03 | Sausās sūkalas | Produkts, ko iegūst, izžāvējot šķidrumu, kas paliek pāri pēc siera, biezpiena un kazeīna gatavošanas vai līdzīgiem procesiem | Kopproteīns Koptauki Laktoze Mitrums, ja > 8 % | 8.04 | Sausās sūkalas ar zemu cukura saturu | Produkts, ko iegūst, izžāvējot sūkalas, no kurām ir daļēji atdalīta laktoze | Kopproteīns Koptauki Laktoze Mitrums, ja > 8 % | 8.05 | Sausais proteīnu koncentrāts [1] | Produkts, ko iegūst, izžāvējot proteīnu savienojumus, kuri ar ķīmisku vai fizikālu apstrādi ekstraģēti no sūkalām vai piena | Kopproteīns Mitrums, ja > 8 % | 8.06 | Sausais kazeīns | Produkts, ko iegūst no vājpiena vai paniņām, izžāvējot kazeīnu, kurš ir nogulsnēts ar skābēm vai siera fermentu | Kopproteīns Mitrums, ja > 10 % | 8.07 | Sausā laktoze | Cukurs, kas ir atdalīts no piena vai sūkalām, attīrot un žāvējot | Laktoze Mitrums, ja 5 % | 9. LAUKSAIMNIECĪBAS DZĪVNIEKU PRODUKTI Numurs | Nosaukums | Apraksts | Obligātās deklarācijas | 1 | 2 | 3 | 4 | 9.01 | Gaļas milti [1] | Produkts, ko iegūst, karsējot, kaltējot un samaļot veselus siltasiņu lauksaimniecības dzīvniekus vai to daļas, no kuriem var būt daļēji ekstraģēti vai fizikāli atdalīti tauki. Produktam jābūt pamatā brīvam no nagiem, ragiem, sariem, matiem un spalvām, kā arī no gremošanas trakta satura (minimālais kopproteīna saturs 50 % no sausnas). (Maksimālais kopforsfora saturs 8 %) | Kopproteīns Koptauki Koppelni Mitrums, ja > 8 % | 9.02 | Gaļas un kaulu milti [1] | Produkts, ko iegūst, karsējot, kaltējot un samaļot veselus siltasiņu lauksaimniecības dzīvniekus vai to daļas, no kuriem var būt daļēji ekstraģēti vai fizikāli atdalīti tauki. Produktam jābūt pamatā brīvam no nagiem, ragiem, sariem, matiem un spalvām, kā arī no gremošanas trakta satura | Kopproteīns Koptauki Koppelni Mitrums, ja > 8 % | 9.03 | Kaulu milti | Produkts, ko iegūst, karsējot, kaltējot un smalki samaļot siltasiņu lauksaimniecības dzīvnieku kaulus, no kuriem var būt ekstraģēta vai fizikāli atdalīta lielākā daļa tauku. Produktam jābūt pamatā brīvam no nagiem, ragiem, sariem, matiem un spalvām, kā arī no gremošanas trakta satura | Kopproteīns Koppelni Mitrums, ja > 8 % | 9.04 | Dradži | Produkts, kas paliek pāri ekstraģētu un fizikāli atdalītu dzīvnieku izcelsmes tauku ražošanā | Kopproteīns Koptauki Mitrums, ja > 8 % | 9.05 | Putnu milti [1] | Produkts, ko iegūst, karsējot, izžāvējot un samaļot no kautiem mājputniem iegūtus blakusproduktus. Produktam ir jābūt pamatā brīvam no spalvām | Kopproteīns Koptauki Koppelni HCl nešķīstošu pelnu saturs > 3,3 % Mitrums, ja > 8 % | 9.06 | Putnu spalvu milti, hidrolizēti | Produkts, ko iegūst, hidrolizējot, izžāvējot un samaļot putnu spalvas | Kopproteīns HCl nešķīstošu pelnu saturs > 3,4 % Mitrums, ja > 8 % | 9.07 | Asiņu milti | Produkts, ko iegūst, izžāvējot no kautiem siltasiņu dzīvniekiem iegūtas asinis. Produktam ir jābūt pamatā brīvam no svešķermeņiem | Kopproteīns Mitrums, ja > 8 % | 9.08 | Dzīvnieku tauki [2] | Produkts, kas sastāv no taukiem, kuri iegūti no siltasiņu lauksaimniecības dzīvniekiem | Mitrums, ja > 1 % | 10. ZIVIS, CITI JŪRAS DZĪVNIEKI, TO PRODUKTI UN BLAKUSPRODUKTI Numurs | Nosaukums | Apraksts | Obligātās deklarācijas | 1 | 2 | 3 | 4 | 10.01 | Zivju milti [1] | Produkts, ko iegūst, pārstrādājot veselas zivis vai to daļas, no kurām var būt atdalīta eļļa un kurām no jauna var būt pievienoti zivju nosēdumi | Kopproteīns Koptauki Koppelni, ja > 20 % Mitrums, ja > 8 % | 10.02 | Zivju nosēdumi, kondensēti | Produkts, ko iegūst, ražojot zivju miltus un kas ir atdalīts un stabilizēts, apstrādājot ar skābi vai kaltējot | Kopproteīns Koptauki Mitrums, ja > 5 % | 10.03 | Zivju eļļa | Eļļa, ko iegūst no zivīm vai zivju daļām | Mitrums, ja > 1 % | 10.04 | Zivju eļļa, rafinēta, sacietējusi | Eļļa, ko iegūst no zivīm vai zivju daļām un kura ir rafinēta un pakļauta tauku apziepošanas procesam | Joda skaitlis Mitrums, ja > 1 % | 11. MINERĀLVIELAS Numurs | Nosaukums | Apraksts | Obligātās deklarācijas | 1 | 2 | 3 | 4 | 11.01 | Kalcija karbonāts [1] | Produkts, ko iegūst, samaļot kalcija karbonāta avotus, piemēram, kaļķakmeni, austeru vai mīdiju čaulas, vai nogulsnējot no skābes šķīduma | Kalcijs HCl nešķīstošu pelnu saturs, ja > 5 % | 11.02 | Kalcijs un magnija karbonāts | Dabisks kalcija karbonāta un magnija karbonāta maisījums | Kalcijs Magnijs | 11.03 | Kaļķi saturošas jūras aļģes (Maerl) | Dabiskas izcelsmes produkts, ko iegūst ko samaltām un granulētām kaļķi saturošām aļģēm | Kalcijs HCl nešķīstošu pelnu saturs, ja > 5 % | 11.04 | Magnija oksīds | Tehniski tīrs magnija oksīds (MgO) | Magnijs | 11.05 | Magnija sulfāts | Tehniski tīrs magnija sulfāts (MgSO4 · 7H2O) | Magnijs Sērs | 11.06 | Dikalcija fosfāts [2] | Nogulsnēts kalcija monoūdeņraža fosfāts no kauliem vai neorganiskiem avotiem (CaHPO4 · H2O) | Kalcijs Kopfosfors | 11.07 | Mono-dikalcija fosfāts | Ķīmiski iegūts produkts, kas sastāv no dikalcija fosfāta un monokalcija fosfāta (CaHPO4 – Ca(H2PO4) · H2O) vienādās daļās | Kopfosfors Kalcijs | 11.08 | Defluorēts minerālfosfāts | Produkts, ko iegūst, samaļot attīrītus un attiecīgi defluorinētus dabiskos fosfātus | Kopfosfors Kalcijs | 11.09 | Deželatinēti kaulu milti | Deželatinēti, sterilizēti un samalti kauli, no kuriem ir atdalīti tauki | Kopfosfors Kalcijs | 11.10 | Monokalcija fosfāts | Tehniski tīrs kalcija bis(dihidrogenfosfāts) (Ca(H2PO4) · H2O) | Kopfosfors Kalcijs | 11.11 | Kalcija – magnija fosfāts | Tehniski tīrs kalcija – magnija fosfāts | Kalcijs Magnijs Kopfosfors | 11.12 | Monoamonija fosfāts | Tehniski tīrs monoamonija fosfāts (NH4H2PO4) | Kopslāpeklis Kopfosfors | 11.13 | Nātrija hlorīds [1] | Tehniski tīrs nātrija hlorīds vai produkts, ko iegūst, samaļot dabiskos nātrija hlorīda avotus, piemēram, (akmens) un (jūras) sāli | Nātrijs | 11.14 | Magnija propionāts | Tehniski tīrs magnija propionāts | Magnijs | 11.15 | Magnija fosfāts | Produkts, kas sastāv no tehniski tīra (dibāziska) magnija fosfāta (MgHPO4 · H2O) | Kopfosfors Magnijs | 11.16 | Nātrija – kalcija – magnija fosfāts | Produkts, kas sastāv no nātrija – kalcija – magnija fosfāta | Kopfosfors Magnijs Kalcijs Nātrijs | 11.17 | Mononātrija fosfāts | Tehniski tīrs mononātrija fosfāts (NaH2PO · H2O) | Kopfosfors Nātrijs | 11.18 | Nātrija bikarbonāts | Tehniski tīrs nātrija bikarbonāts (NaHCO3) | Nātrijs | 12. DAŽĀDI Numurs | Nosaukums | Apraksts | Obligātās deklarācijas | 1 | 2 | 3 | 4 | 12.01 | Maizes un makaronu produkti un blakusprodukti | Produkti un blakusprodukti, ko iegūst no maizes ražošanas, tai skaitā bakalejas izstrādājumus, cepumus vai makaronus | Ciete Kopējie cukuri, ko aprēķina kā saharozi | 12.02 | Saldumu produkti un blakusprodukti | Produkti un blakusprodukti, ko iegūst no saldumu ražošanas, ieskaitot šokolādi | Kopējie cukuri, ko aprēķina kā saharozi | 12.03 | Konditorejas izstrādājumu un saldējuma ražošanas produkti un blakusprodukti [1] | Produkti vai blakusprodukti, ko iegūst, ražojot konditorejas izstrādājumus, kūkas vai saldējumu | Ciete Kopējie cukuri, ko izsaka kā saharozi Koptauki | 12.04 | Taukskābes | Blakusprodukts, ko iegūst atskābjošanas laikā, ar sārma palīdzību, vai destilējot nenoteiktas augu vai dzīvnieku izcelsmes eļļas vai taukus | Koptauki Mitrums, ja > 1 % | 12.05 | Taukskābju sāļi [2] | Produkts, ko iegūst, pārziepojot taukskābes ar kalcija, nātrija vai kālija hidroksīdu | Koptauki Ca (vai Na, vai K, pēc vajadzības) | C DAĻA Noteikumi par dažu sarakstā neminētu barības sastāvdaļu daļu nosaukumiem un deklarēšanu Apgrozībā laistām barības sastāvdaļām, kas nav uzskaitītas šā pielikuma B daļā, saskaņā ar direktīvas 5. panta 1. punkta d) apakšpunktu obligāti ir jādeklarē daļas, kas norādītas turpmāk dotās tabulas 2. slejā. Barības sastāvdaļas, kas nav uzskaitītas B daļā, ir jānosauc saskaņā ar šā pielikuma A daļas I.1. nodaļā minētajiem kritērijiem. Barības sastāvdaļa, kas izgatavots no šādām daļām | Obligāti jādeklarē: | | | 1 | 2 | 1. | Labības graudi | | 2. | Labības graudu produkti un blakusprodukti | Ciete, ja > 20 % Kopproteīns, ja > 10 % Koptauki, ja > 5 % Kopšķiedra | 3. | Eļļas sēklas, eļļas augi | | 4. | Eļļas sēklu, eļļas augu produkti un blakusprodukti | Kopproteīns, ja 10 % Koptauki, ja > 5 % Kopšķiedra | 5. | Pākšaugu sēklas | | 6. | Pākšaugu sēklu produkti un blakusprodukti | Kopproteīns, ja 10 % Kopšķiedra | 7. | Gumi, saknes | | 8. | Gumu un sakņu produkti un blakusprodukti | Ciete Kopšķiedra HCl nešķīstošu pelnu saturs, ja > 3,5 % | 9. | Citi cukurbiešu pārstrādes rūpniecības produkti un blakusprodukti | Kopšķiedra, ja > 15 % Kopējie cukuri, ko aprēķina kā saharozi HCl nešķīstošu pelnu saturs, ja > 3,5 % | 10. | Citas sēklas un augļi, to produkti un blakusprodukti | Kopproteīns Kopšķiedra Koptauki, ja > 10 % | 11. | Zāles lopbarība un rupjā lopbarība | Kopproteīns, ja > 10 % Kopšķiedra | 12. | Citi augi, to produkti un blakusprodukti | Kopproteīns, ja > 10 % Kopšķiedra | 13. | Cukurniedru pārstrādes rūpniecības produkti un blakusprodukti | Kopšķiedra, ja > 15 % Kopējie cukuri, ko aprēķina kā saharozi | 14. | Piena produkti un blakusprodukti | Kopproteīns Mitrums, ja > 5 % Laktoze, ja > 10 % | 15. | Lauksaimniecības dzīvnieku produkti | Kopproteīns, ja > 10 % Koptauki, ja > 5 % Mitrums, ja > 8 % | 16. | Zivis, citi jūras dzīvniekiem, to produkti un blakusprodukti | Kopproteīns, ja > 10 % Koptauki, ja 5 % Mitrums, ja > 8 % | 17. | Minerālvielas | Attiecīgās minerālvielas | 18. | Dažādi | Kopproteīns, ja > 10 % Kopšķiedra Koptauki, ja > 10 % Ciete, ja > 30 % Kopējie cukuri, ko aprēķina kā saharozi, ja > 10 % | [1] Vācu valodā "Konzentrieren" vajadzības gadījumā drīkst aizstāt ar "Eindicken", un tādā gadījumā parastajam apzīmētājam būtu jābūt "eingedickt". [2] Vārdu "mizošana" drīkst aizstāt ar vārdu "izlobīšana" vai "nolobīšana", ja vajadzīgs, un tādā gadījumā parastajam apzīmētājam būtu jābūt "izlobīti" vai "nolobīti". [3] Franču valodā drīkst lietot vārdu "issues". [4] Franču valodā vārdu "Pressage" vajadzības gadījumā drīkst aizstāt ar "Extraction mécanique". [5] Vajadzības gadījumā vārdu "rausis" drīkst aizstāt ar vārdu "plācenis". [6] Vācu valodā drīkst lietot apzīmētāju "aufgeschlossen" un nosaukumu "Quellwasser" (attiecībā uz cieti). [7] Produktus, kuri satur vairāk nekā 40% cietes, drīkst apzīmēt "ar augstu cietes saturu". Vācu valodā tos var apzīmēt kā "Roggennachmehl". [8] Produktus, kuri satur vairāk nekā 40% cietes, drīkst apzīmēt "ar augstu cietes saturu". Vācu valodā tos var apzīmēt kā "Roggennachmehl". [9] Ja šai sastāvdaļai veikta smalkāka malšana, nosaukumam drīkst pievienot vārdu "smalkas", vai arī nosaukumu drīkst aizstāt ar atbilstošu apzīmējumu. [10] Produktus, kuri satur vairāk nekā 40% cietes, drīkst nosaukt "ar augstu cietes saturu". Vācu valodā tos var apzīmēt kā "Maisnachmehl". [11] Šo nosaukumu drīkst aizstāt ar "kukurūzas glutēna barība". [12] Šo nosaukumu drīkst aizstāt ar "ekstrudēta kukurūzas ciete". [13] Nosaukumu drīkst papildināt ar graudu sugu. [14] Šo nosaukumu drīkst aizstāt ar "destilācijas sausie graudi un nosēdumi". Nosaukumu drīkst papildināt ar graudu sugu. [15] Ja vajadzīgs, drīkst pievienot norādi "zems glikozinolāta saturs". "Zems glikozinolāta saturs" ir tāds, kādu paredz Kopienas likumi. [16] Nosaukums ir jāpapildina ar auga sugu. [17] Šis nosaukums ir jāpapildina ar norādi par termiskās apstrādes veidu. [18] Šo nosaukumu drīkst aizstāt ar vārdu "saharoze". [19] Šo nosaukumu drīkst aizstāt ar vārdu "tapioka". [20] Šo nosaukumu drīkst aizstāt ar vārdiem "tapiokas ciete". [21] Nosaukumu drīkst papildināt ar augļu sugu. [22] Terminu "rupjie milti" drīkst aizstāt ar terminu "granulas". Nosaukumam drīkst pievienot žāvēšanas veidu. [23] Nosaukumam drīkst pievienot zāles lopbarības kultūras sugu. [24] Nosaukumā ir jānorāda labības suga. [25] Nosaukums ir jāpapildina ar norādi par veiktās ķīmiskās apstrādes īpašībām. [26] Šo nosaukumu drīkst aizstāt ar vārdu "saharoze". [27] Šo nosaukumu drīkst aizstāt ar vārdiem "sausais piena albumīns". [28] Produkti, kas satur vairāk nekā 13% tauku sausnā, ir jākvalificē kā "ar augstu tauku saturu". [29] Šo nosaukumu drīkst papildināt ar precīzāku dzīvnieku tauku aprakstu atkarībā no to izcelsmes vai ražošanas procesa (tauki, kausēti tauki, kaulu tauki u.c.) [30] Produktus, kas satur vairāk nekā 75% kopproteīna sausnā, var kvalificēt kā "ar augstu proteīna saturu". [31] Drīkst norādīt avota iedabu papildus nosaukumam, vai to aizvietojot. [32] Nosaukumā drīkst iekļaut ražošanas procesu. [33] Nosaukumu drīkst grozīt vai papildināt, lai precizētu lauksaimnieciski kulināro procesu, kurā barības sastāvdaļa ir iegūta. [34] Nosaukumu drīkst papildināt, norādot iegūto sāli. --------------------------------------------------