LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 60/1

KOMISIJAS LĒMUMS

(2011. gada 18. jūlijs)

par valsts atbalstu C 15/09 (ex N 196/09), ko Vācija sniegusi un plāno sniegt uzņēmumam Hypo Real Estate

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 5157)

(Autentisks ir tikai teksts vācu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2012/118/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu (1),

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

vērsusies pie ieinteresētajām personām ar aicinājumu iesniegt apsvērumus saskaņā ar šiem noteikumiem (2) un ņemot vērā viņu apsvērumus,

tā kā:

I. PROCEDŪRA

(1) 2008. gada 2. oktobrī Eiropas Komisija apstiprināja valsts atbalstu uzņēmumam Hypo Real Estate Holding AG valsts garantijas veidā EUR 35 miljardu apmērā (reģistrēts ar lietas numuru N 44/08) (3) uz laiku, tas ir, sešiem mēnešiem vai līdz ticama un pamatota bankas pārstrukturēšanas plāna iesniegšanai. Vācija paziņoja par pasākumu 2008. gada 30. septembrī.

(2) 2009. gada 1. aprīlī Vācija paziņoja Hypo Real Estate (turpmāk “HRE”) pārstrukturēšanas plānu (reģistrēts ar lietas numuru N 196/09). Ar 2009. gada 17. aprīļa vēstuli Vācija papildināja paziņojumu par pārstrukturēšanas plānu, paziņojot Komisijai par kapitāla injicēšanu EUR 60 miljonu apmērā un valsts garantiju EUR 52 miljardu apmērā pagarināšanu, kuras bija piešķirtas atbilstīgi apstiprinātai bankas atbalsta shēmai (4).

(3) Ar 2009. gada 7. maija vēstuli (5) Komisija informēja Vāciju, ka tā ir uzsākusi Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 2. punktā noteikto procedūru. Šis lēmums (“lēmums par procedūras uzsākšanu”) tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (6), aicinot ieinteresētās personas iesniegt apsvērumus.

(4) 2009. gada 3. jūnijā Vācija paziņoja par kapitāla injekciju EUR 2,96 miljardu apmērā, reģistrēts ar lietas numuru N 333/09.

(5) 2009. gada 17. augustā Vācija informēja Komisiju (reģistrēts ar lietas numuru C 15/09), ka tā atkal ir paredzējusi pagarināt garantijas, ko Sonderfonds Finanzmarktstabilisierung (turpmāk “SoFFin”) EUR 52 miljardu apmērā iepriekš piešķīris HRE (skatīt 2. apsvērumu).

(6) 2009. gada 20. un 21. oktobrī Vācija iesniedza vēl vienu pārstrukturēšanas plāna atjauninājumu, paziņoja Komisijai par turpmāk paredzētajiem pasākumiem HRE labā (likvidēšanas iestādes izveide, papildu garantijas piešķiršana) un informēja Komisiju par turpmāku, t. i., trešo, pagarinājumu esošajām SoFFin garantijām EUR 52 miljardu apmērā (reģistrēts ar lietas numuru N 557/09).

(7) 2009. gada 26. oktobrī Vācija ar lietas numuru N 557/09 paziņoja par turpmāku kapitāla injekciju EUR 3,0 miljardu apmērā, SoFFin garantijām ar kopējo summu EUR 18 miljardi HRE labā, kā arī par SoFFin garantiju EUR 2 miljardu apmērā HRE likvidēšanas iestādei (7). Komisija neapstiprināja SoFFin garantiju EUR 2 miljardu apmērā.

(8) 2009. gada 13. novembrī Komisija pagarināja oficiālās izmeklēšanas procedūru un uz laiku apstiprināja kapitāla injekcijas EUR 60 miljonu, EUR 2,96 miljardu un EUR 3 miljardu apmērā (lietās C 15/09, N 333/09 un N 557/09), līdz tā būs pieņēmusi galīgo lēmumu par pārstrukturēšanas plānu. Šis lēmums tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (8), aicinot ieinteresētās personas iesniegt apsvērumus.

(9) 2009. gada 15., 16. un 17. decembrī (reģistrēti ar lietas numuru N 694/09) Vācijas iestādes papildināja 2009. gada 26. oktobra paziņojumu, iesniedzot papildu informāciju par SoFFin garantiju EUR 18 miljardu apmērā.

(10) 2009. gada 21. decembrī Komisija uz laiku apstiprināja SoFFin garantijas EUR 18 miljardu apmērā uz maksimāli vienu gadu (lietas numurs N 694/09) (9).

(11) 2010. gada 30. aprīlī Vācija paziņoja par SoFFin kapitāla injekciju EUR 1,85 miljardu apmērā (lietas numurs N 161/10).

(12) 2010. gada 19. maijā Komisija uz laiku apstiprināja EUR 1,85 miljardu kapitāla injekciju, līdz tā būs pieņēmusi galīgo lēmumu par pārstrukturēšanas plānu (10).

(13) 2010. gada 2. septembrī Vācija paziņoja par SoFFin likviditātes garantiju EUR 20 miljardu apmērā (lietas numurs N 380/10).

(14) 2010. gada 10. septembrī Vācija paziņoja par samazinātas vērtības aktīvu pasākumu –, t. i., nodomu nodot HRE aktīvus FMS Wertmanagement AöR (11) (“FMS-WM”), – un kapitāla injekciju līdz apmēram EUR 2,13 miljardiem, kā arī papildu garantiju, t. i., likvidēšanas garantiju, līdz EUR 20 miljardu apmērā (lietas numurs N 380/10).

(15) 2010. gada 24. septembrī Komisija atkal pagarināja oficiālo izmeklēšanas procedūru un uz laiku apstiprināja samazinātas vērtības aktīvu pasākumu, likviditātes garantiju EUR 20 miljardu apmērā un likvidēšanas garantiju līdz EUR 20 miljardu apmērā. Šis lēmums tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (12), aicinot ieinteresētās personas iesniegt apsvērumus. Komisijas 2010. gada 24. septembra lēmums neattiecās uz kapitāla injekciju līdz EUR 2,13 miljardu apmērā, kuru Vācija paziņoja 2010. gada 10. septembrī, t. i., Komisija neapstiprināja šo kapitāla injekciju.

(16) 2011. gada 14. jūnijā Vācija iesniedza galīgo pārstrukturēšanas plāna atjauninājumu. 2011. gada 15. jūnijā Vācija iesniedza saistību sarakstu, kurš tika papildināts 2011. gada 1. jūlijā.

(17) 2011. gada 14. jūnijā Vācija paskaidroja, ka nākamā kapitāla injekcija nesasniegs EUR 2,13 miljardu apmēru, kā tika paziņots 2010. gada 10. septembrī, bet, ka tā sasniegs EUR 2,08 miljardus un ka samazinātā summa būs pieejama FMS-WM.

(18) Laika gaitā ir notikušas vairākas sanāksmes un telefonkonferences, kā arī ir notikusi turpmāka sarakste starp Komisijas struktūrvienībām, Vāciju un HRE.

(19) Komisija saņēma ieinteresēto personu apsvērumus, pārsūtīja tos Vācijai un saņēma Vācijas apsvērumus vēstulē, kas datēta ar 2010. gada 24. martu.

II. ATBALSTA SAŅĒMĒJS UN ATBALSTA PASĀKUMI

II.1. Saņēmējs

(20) 2003. gada oktobrī HVB grupa izveidoja HRE, lai tā veiktu atsevišķas HVB grupas komerciālā nekustamā īpašuma finanšu darbības daļas. 2007. gadā HRE pārņēma Dublinā reģistrēto DEPFA Bank plc un paplašināja savu darbību, tajā ietverot finansējumu publiskajam sektoram un infrastruktūrai. HRE grupas (13) sastāvā šobrīd ir Hypo Real Estate Holding AG (“HRE Holding”) un trīs tās filiāles PBB Deutsche Pfandbriefbank AG (“PBB”), DEPFA Bank plc un Hypo Real Estate Finance B.V. in Liquidation (“HRE Finance i.L.”). Gan DEPFA Bank plc, gan PBB pieder vairāki meitasuzņēmumi un daļas citos uzņēmumos. PBB ir pārdēvēta grupas pamatbanka un vienīgais no trim HRE Holding meitasuzņēmumiem, kas arī turpmāk attīstīs jaunu darbību. Tās darbības nozares ir finansējums nekustamajam īpašumam un publiskā sektora ieguldījumiem. DEPFA Bank plc darbība tiek samazināta, un no šī Komisijas lēmuma paziņošanas brīža tā neslēgs līgumus par jaunu darbību. Tās pamata darbības galvenokārt ir publiskā sektora finansējuma aizdošana un budžeta kreditēšana un infrastruktūras projektu (piem., ceļu, tiltu, tuneļu un sabiedrisko ēku) finansēšana. Kā jau rāda nosaukums, HRE Finance i.L. ir uzņēmums, kas tiek likvidēts (14).

(21) FMS-WM, HRE likvidēšanas iestāde, tika dibināta 2010. gadā. Tā pārvalda HRE grupas aktīvus un atvasinātos instrumentus, kurus tā ir pārņēmusi, jo tie vai nu bija nestratēģiski, vai ietvēra nepieņemamu risku vai kapitāla slogu. Laika gaitā FMS-WM ir pārņēmusi ievērojamu daļu HRE aktīvu. FMS-WM nav licences bankas darbību veikšanai.

(22) 2008. finanšu gadā HRE ziņoja par zaudējumiem EUR 5,5 miljardu apmērā, 2009. gadā – par zaudējumiem EUR 2,2 miljardu apmērā un 2010. gadā – par zaudējumiem EUR 0,9 miljardu apmērā.

(23) Veicot kapitāla injekciju aptuveni EUR 3,02 miljardu apmērā (EUR 60 miljoni 2009. gada martā, EUR 2,96 miljardi 2009. gada jūnijā), Vācija kļuva par 90 % HRE īpašnieci. 2009. gada rudenī mazākuma akcionāri tika “izspiesti” no bankas. Vācija iegādājās atlikušās akcijas, samaksājot EUR 1,30 par akciju, un kļuva 100 % HRE īpašniece. Pēc tam tika uzsākts HRE pārstrukturēšanas process.

II.2. HRE grūtības finanšu krīzes kontekstā

(24) 2008. gada septembra beigās HRE bija nepietiekama likviditāte un banka nonāca uz maksātnespējas sliekšņa. HRE nespēja iegādāties īstermiņa finansējumu tirgos, jo finanšu tirgus krīzes ietekmē daži finansēšanas tirgi sabruka. 2008. gada septembra vidū Lehman Brothers iesniedza pieteikumu kreditoru aizsardzībai un starpbanku tirgus gandrīz pilnībā pārstāja funkcionēt.

(25) DEPFA Bank plc – kopš 2007. gada oktobra HRE pilnībā piederoša meitasuzņēmuma – darbības modelis, kas lielā mērā bija atkarīgs no starpbanku tirgus un citiem īstermiņa nenodrošinātiem finansējuma avotiem, izrādījās ļoti trausls likviditātes krīzes situācijā, un problēmas, kas radās, apdraudēja tās pastāvēšanu.

(26) HRE bija jāsedz DEFPA Bank plc īstermiņa likviditātes vajadzības. Tomēr kredītlīniju apjoms, kuru apmaksas termiņš bija 2008. gada 30. septembris, bija pārāk liels, lai HRE to atbalstītu. Turklāt HRE grupas iekšējie darījumi un darbības, piemēram, debitoru parādi, garantijas un garantijas vēstules, nozīmēja, ka vairums uzņēmumu HRE grupā atradās tādā pašā situācijā. Tādēļ likviditātes problēmas radīja nopietnu apdraudējumu HRE grupas pastāvēšanai.

(27) HRE grūtības cita starpā bija arī attiecināmas uz problēmu, kas radās no aktīviem, kuriem nebija pienācīgas ieguldījumu atdeves, ja ņēma vērā to faktisko riska profilu, un uz faktu, ka HRE bija izveidota, apvienojot vairākas mazākas bankas iestādes ar atšķirīgām IT sistēmām […] (15).

II.3. Valsts atbalsta pasākumi

(28) Kopumā Vācijas valsts ir nodrošinājusi vai nodrošinās HRE ar kapitāla injekcijām, kuru kopējā summa būs apmēram EUR 9,95 miljardi (FMS-WM ir saņēmusi vai saņems daļu no šī kapitāla), un garantijām EUR 145 miljardu apmērā. HRE arī saņēma aktīvu glābšanas pasākumu ar atbalsta elementu apmēram EUR 20 miljardu apmērā.

II.3.1. Kapitāla injekcijas

II.3.1.1. Kapitāla injekcija EUR 60 miljonu apmērā

(29) Kā daļu no Vācijas nodoma iegūt pilnīgu kontroli pār HRE, vairākos posmos iegādājoties visas tās akcijas, 2009. gada 30. martāSoFFin iegādājās 20 miljonus jaunu HRE akciju par to nominālo vērtību EUR 3 par akciju, tādējādi HRE tika veikta kapitāla injekcija EUR 60 miljonu apmērā, un SoFFin ieguva 8,65 % no tās pamatkapitāla. Komisija šo kapitāla injekciju uz laiku apstiprināja 2009. gada 13. novembrī.

II.3.1.2. Kapitāla injekcija EUR 2,96 miljardu apmērā

(30) 2009. gada 2. jūnijāHRE akcionāri apstiprināja kapitāla injekciju EUR 2,96 miljardu apmērā injicēšanai HRE, emitējot jaunas akcijas, kuras iegādājās SoFFin. Tā rezultātā SoFFin īpašumā nonāca 90 % HRE akciju. No jauna emitētās akcijas tika reģistrētas komercreģistrā 2009. gada 8. jūnijā. Šo kapitāla injekciju Komisija uz laiku apstiprināja 2009. gada 13. novembrī.

II.3.1.3. Kapitāla injekcija EUR 3 miljardu apmērā

(31) Kapitāla injekcija EUR 3,0 miljardu apmērā, kas tika paziņota 2009. gada 26. oktobrī, bija strukturēta šādi: a) EUR 2 miljardi tika injicēti HRE Holding un PBB rezervēs, par kurām nav izteiktas apņemšanās (“freie Rücklagen”). Pēc mazākuma akcionāru izspiešanas, HRE īpašnieks pilnībā bija Vācija/SoFFin; b) PBB tika veikta kapitāla injekcija EUR 1 miljarda apmērā daļu bez balsstiesībām veidā ar peļņas noteiktu kuponu, kas ir 10 % gadā.

(32) Līgumi par šo EUR 3 miljardu injekciju tika parakstīti 2009. gada 16. novembrī. Kapitāla injekciju Komisija uz laiku apstiprināja 2009. gada 13. novembrī.

II.3.1.4. Kapitāla injekcija līdz EUR 1,85 miljardu apmērā

(33) Kapitāla injekcija ar summu līdz EUR 1,85 miljardi HRE rezervēs, par kurām nav izteiktas apņemšanās (“freie Rücklagen”), tika sadalīta divās daļās: a) kapitāla injekcija EUR 1,4 miljardu apmērā (šo daļu Komisija uz laiku apstiprināja 2010. gada 19. maijā, un pēc tam tā tika injicēta); b) kapitāla injekcija līdz EUR 450 miljonu apmērā (arī šo daļu ar konkrētiem nosacījumiem (16) Komisija uz laiku apstiprināja 2010. gada 19. maijā; tā vēl nav injicēta, jo šie nosacījumi vēl nav izpildīti).

(34) Kapitāla injekcija EUR 1,85 miljardu apmērā ir daļa no kopējā nepieciešamā kapitāla, kas noteikts HRE pārstrukturēšanas plānā. EUR 1,4 miljardi no šīs kapitāla injekcijas tika injicēti, lai nodrošinātu atbilstību regulējumā noteiktajām kapitāla prasībām un lai nodrošinātos pret risku. Līgums par EUR 1,4 miljardu kapitāla injekciju tika parakstīts 2010. gada 20. maijā. Vācija paredz, ka otra daļa no šiem EUR 1,85 miljardiem, t. i., EUR 450 miljoni, tiks injicēti 2011. gada trešajā ceturksnī.

II.3.1.5. Kapitāla injekcija EUR 2,08 miljardu apmērā

(35) 2010. gada 10. septembrī Vācijas iestādes paziņoja par kapitāla injekciju HRE līdz pat EUR 2,13 miljardiem. 2011. gada 14. jūnijā Vācija paskaidroja, ka kapitāla injekcija nesasniegs EUR 2,13 miljardus, bet gan būs EUR 2,08 miljardi un ka šī summa tiks injicēta FMS-WM. Saskaņā ar Vācijas paziņoto EUR 2,08 miljardi tiks injicēti 2011. gada trešajā ceturksnī. Saskaņā ar Eiropas Komisijas līgumu SoFFin iegulda EUR 2,08 miljardus kā kapitāla prasību (Einlageanspruch) HRE Holding kapitāla rezervē (“Kapitalrücklage”). HRE Holding pārveda šo kapitāla prasību uz FMS-WM2010. gada 1. oktobrī.

II.3.2. Garantijas

II.3.2.1. Garantijas EUR 35 miljardu apmērā

(36) 2008. gada 13. novembrī Vācija nodrošināja valsts garantiju EUR 35 miljardu apmērā HRE refinansēšanas vajadzībām. Komisija 2008. gada 2. oktobrī šīs garantijas uz laiku apstiprināja.

(37) Šīs garantijas tika sniegtas Deutsche Bundesbank piešķirtajai likviditātes līnijai ar kopējo summu EUR 20 miljardi un garantētām parādzīmēm ar kopējo summu EUR 15 miljardi, kuras uzņēmās Vācijas finanšu iestāžu konsorcijs.

(38) HRE samaksāja garantijas prēmiju valstij par EUR 35 miljardu garantiju, ko veidoja pamata prēmija un no rezultāta atkarīga prēmija. Pamata prēmiju veidoja 1 % gadā no tā sauktās “pirmā zaudējuma garantijas summas” un 0,5 % gadā no tā sauktās “otrā zaudējuma garantijas summas”. No rezultāta atkarīgu prēmiju veidoja 1,25 % gadā no “pirmā zaudējuma garantijas summas” un 0,25 % gadā no “otrā zaudējuma garantijas summas”.

II.3.2.2. Garantijas EUR 52 miljardu apmērā

(39) Pamatojoties uz Vācijas banku glābšanas shēmu (17), laikposmā no 2008. gada novembra līdz 2009. gada februārim HRE no SoFFin saņēma garantijas ar kopējo summu EUR 52 miljardi.

(40) HRE samaksāja garantijas maksu 0,5 % apmērā par reāli izmantotajām garantijas daļām, lai segtu obligācijas, un saistību maksu 0,1 % apmērā par daļām, kas netika izmantotas.

II.3.2.3. Garantija EUR 8 miljardu apmērā

(41) Nodrošinātas parādzīmes, kuru termiņš ir 2009. gada 23. decembris, tika aizstātas ar SoFFin garantiju par EUR 8 miljardiem. Komisija uz laiku apstiprināja šo garantiju 2009. gada 21. decembrī.

(42) HRE samaksāja SoFFin garantijas prēmiju 0,5 % gadā no garantētās summas. Tām garantijas daļām, kas netika izmantotas, tika piemērota saistību maksa 0,1 % gadā.

II.3.2.4. Garantija EUR 10 miljardu apmērā

(43) Lai nodrošinātu HRE likviditātes vajadzības, 2009. gada 21. decembrī Komisija uz laiku apstiprināja SoFFin garantiju EUR 10 miljardu apmērā, kuras ilgums bija ne vairāk par gadu.

(44) HRE samaksāja SoFFin garantijas prēmiju 0,5 % gadā no garantētās summas. Tām garantijas daļām, kas netika izmantotas, tika piemērota saistību maksa 0,1 % gadā.

II.3.2.5. Garantija EUR 20 miljardu apmērā

(45) HRE bija nepieciešami papildu EUR 20 miljardi likviditātes garantēšanai saistībā ar negatīviem notikumiem kapitāla tirgū un standartizētu procentu likmes nākotnes līgumu tirgū, kas ietekmēja HRE līdz tās aktīvu pārvešanai likvidēšanas iestādei FMS-WM. Komisija 2010. gada 24. septembrī šo garantiju uz laiku apstiprināja.

(46) HRE samaksāja garantijas prēmiju, kas ir 0,8 % gadā. Neizmantotajai garantijas daļai piemēroja saistību maksu, kas ir 0,1 % gadā.

II.3.2.6. Garantija līdz EUR 20 miljardu apmērā

(47) Ņemot vērā atlikušās neskaidrības attiecībā uz tehniski sarežģīto procedūru saistībā ar aktīvu pārvešanu uz likvidēšanas iestādi, bija nepieciešama likvidēšanas garantija līdz EUR 20 miljardu apmērā. Komisija 2010. gada 24. septembrī šo garantiju uz laiku apstiprināja.

(48) HRE samaksāja SoFFin garantijas prēmiju, kas ir 0,8 % gadā. Neizmantotajai garantijas daļai piemēroja saistību maksu, kas ir 0,1 % gadā.

II.3.3. Aktīvu pārvešana likvidēšanas iestādei

(49) 2010. gada 10. septembrī Vācija arī paziņoja par nosacīta daudzuma aktīvu aptuveni EUR 210 miljardu apmērā un atvasinātu instrumentu EUR 280 miljardu apmērā pārvešanu likvidēšanas iestādei FMS-WM. FMS-WM tika izveidota ar valdes 2010. gada 8. jūlija lēmumu saskaņā ar Vācijas Finanzmarktstabilisierungsfondsgesetz [Finanšu tirgus stabilizēšanas fonda likums] (FMStFG 8.a pants). Tā pārvalda HRE grupas aktīvus un atvasinātos instrumentus, ko tā ir pārņēmusi, jo tie vai nu bija nestratēģiski, vai ietvēra nepieņemamu risku vai kapitāla slogu. FMS-WM darbojas neatkarīgi no HRE un gūst labumu no SoFFin pienākuma kompensēt zaudējumus (Verlustausgleichspflicht). Tomēr FMS-WM nav licences bankas darbību veikšanai. Tā rezultātā daudzus HRE aktīvus varēja nodot tikai sintētiski, kas nozīmē, ka tika izveidoti dažādi “pārvešanas” mehānismi atkarībā no konkrētiem apstākļiem, lai panāktu, ka ietekme uz PBB un HRE grupu būtu līdzīga regulējumā noteiktajam kapitāla glābšanas efektam.

(50) Komisija uz laiku apstiprināja pārvedumu 2010. gada 24. septembrī. Pasākuma ietvaros nestratēģiski un ienākumus nenesoši aktīvi, piemēram, valdības obligācijas vai ienākumus nenesoši kredīti īpašumam (vai, kā aprakstīts 49. apsvērumā, tikai to izmantojums regulējumā noteiktajam kapitālam), tika pārvesti uz valdības atbalstītu instrumentsabiedrību, kuras darbību varētu izbeigt vairāku gadu laikā. Starp pārvestajiem nestratēģiskajiem aktīviem bija arī tādi, kurus nevarēja izmantot kā nodrošinājumu segtajām obligācijām.

(51) Pārveduma izpildes datums bija 2010. gada 30. septembris. Uz šo laiku amortizācijas rezultātā pārveduma mērķportfeļa bilances vērtība bija EUR 173 miljardi. Saskaņā ar Komisijas paziņojumu par samazinātas vērtības aktīviem piemērojamo režīmu Kopienas banku nozarē (“Samazinātas vērtības aktīvu paziņojums”) (18) Komisija iecēla ārējus ekspertus, lai tie atbalstītu Komisiju portfeļa novērtēšanā, atbalsta elementa noteikšanā un novērtējot, kādā mērā pārveduma vērtība bija virs portfeļa reālās ekonomiskās vērtības (REV). Kā noteikts Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumā, Vācija arī pieņēma ārēju ekspertu neatkarīgas novērtēšanas veikšanai.

(52) Portfelī bija apmēram EUR 30 miljardi komerciālo nekustamo īpašumu aizņēmumu, kuri ir ģeogrāfiski atšķirīgi un kurus veido galvenokārt biroju ēku un iepirkšanās centru finansējums. Tiem ir salīdzinoši īss termiņš (trīs gadi), bet to kredīta kvalitāte ir slikta.

(53) Nekomerciālo nekustamo īpašumu portfeļa daļu veido publiskā sektora finanses vai obligācijas un aizdevumi valsts iestādēm vai sabiedrisko pakalpojumu iestādēm. Lielāko daļu šo darījumu veido standarta obligācijas (“tradicionālās obligācijas”), bet tajā bija iekļauti arī “strukturēti kredīta instrumenti” EUR 31 miljarda apmērā un vēl EUR 30 miljardi publiskā sektora aizdevumi. Šīs portfeļa daļas aktīvu kvalitāte bija ievērojami labāka nekā komerciālo nekustamo īpašumu aizdevumu daļa. Tomēr, ņemot vērā to garo atmaksas termiņu un to, ka tirgus kredīta starpība kopš iegādes palielinās, vērtspapīru tirgus cena tikusi ievērojami diskontēta.

(54) Komisijas eksperti secināja, ka pretēji dažiem citiem valsts atbalsta gadījumiem sarežģītie aizdevumi komerciālam nekustamam īpašumam un tādām aktīvu kategorijām kā strukturētie kredīti (ko galvenokārt veido ar studiju kredītiem garantēti vērtspapīri, ar publiskā sektora aktīviem garantēti vērtspapīri un ieguldījums kopējo ieņēmumu mijmaiņas līgumos EUR 5 miljardu apmērā) kopumā bija droši. Šīm kategorijām viņi paredzēja tikai ierobežotus zaudējumus, lai gan lielākus nekā Vācijas ekspertu aplēses; to galvenokārt noteica naudas obligāciju vērtēšana Halcyon/Pegasus struktūrās, kā arī kopējo ieņēmumu mijmaiņas līgumu negatīvā bāze un netiešās finansējuma izmaksas. Turpretim tradicionālās obligācijas tika nodotas par aktīvu mijmaiņas līmeni tuvu paritātei, ievērojami virs to reālās ekonomiskās vērtības. Turklāt tie piederēja tirgiem, kas nebija īpaši samazinātas vērtības tirgi, tādējādi to reālajai ekonomiskajai vērtībai būtu jābūt tuvu to tirgus vērtībai. Tā rezultātā Komisijas eksperti secināja, ka šīs portfeļa daļas reālā ekonomiskā vērtība būtu ievērojami zemāka nekā vērtība, ar kādu HRE to pārveda uz FMS-WM.

(55) Attiecībā uz atvasināto instrumentu portfeli Komisijas eksperti lielākoties piekrita Vācijas ekspertu konstatējumiem. Turklāt viņi novērtēja, ka kredītriska pretvērtība ir nedaudz augstāka nekā Vācijas ekspertu secinātā un iekļāva dažus konstatējumus no viņu parauga, kā arī vispārējā “darbības riska” maksu, motivējot to ar piesardzīgiem pieņēmumiem, kas attiecas uz trūkumiem vispārējā riska ierobežošanas efektivitātē.

(56) Tabulā apkopoti Komisijas ekspertu konstatējumi: (EUR, miljardi) Portfelis Nosacītā vērtība Pārveduma vērtība Δ REV – pārveduma vērtība) (Vācijas skaitļi) Δ REV– pārveduma vērtība) (Komisijas ekspertu skaitļi) Novirze (Komisija pret Vāciju) Obligācijas 83,444 93,960 –0,902 –7,590 –6,688 Strukturēts kredīts 31,199 30,111 –0,765 –1,981 –1,216 Komerciālo nekustamo īpašumu aizdevumi 26,312 23,874 –1,211 –2,800 –1,589 Nekomerciālo nekustamo īpašumu aizdevumi 29,834 31,115 –0,222 –1,084 –0,862 Atvasināti instrumenti 280,255 –13,106 –2,149/ –2,531 –2,786 –0,255 Kopā 451,044 165,954 –5,249/ –5,631 –16,241 –10,610

(57) Tā rezultātā atbalstu, kas saskaņā ar Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumu nav a apriori saderīgs ar iekšējo tirgu (tas ir definēts kā starpība starp REV un pārveduma vērtību), eksperti noteica aptuveni EUR 16,2 miljardu apmērā. Kopējo atbalsta summu, t. i., starpību starp pārveduma vērtību un tirgus vērtību, ir grūti noteikt, jo trūkst viegli pieejamas tirgus cenas portfeļa kredītu daļai. Ārkārtējs pieņēmums, ka aizdevumu portfeļa tirgus vērtība ir nulle, nozīmētu, ka kopējā atbalsta summa ir EUR 90 miljardi. Pieņemot, ka kredīti tiek tirgoti tādā pašā veidā kā likvīdas obligācijas ar līdzīgu atmaksāšanas termiņu un kredīta kvalitāti, kopējais atbalsts būtu aptuveni EUR 20 miljardi.

II.4. Padziļinātas izmeklēšanas uzsākšanas un pagarināšanas pamatojums

(58) 2009. gada 7. maijā Komisija uzsāka padziļinātu izmeklēšanu par valsts atbalsta pasākumiem HRE labā, galvenokārt pamatojoties uz šaubām par HRE dzīvotspēju – jo īpaši ņemot vērā HRE refinansēšanas stratēģiju un vajadzības. Sākotnējā pārstrukturēšanas plānā, kas tika iesniegts Komisijai 2009. gada 1. aprīlī, par HRE finanšu problēmu iemeslu tika nosaukti ārējie faktori, un tajā bija paredzēta bilances samazināšana tikai par 25 %, kas nozīmē, ka refinansēšanas apjoms saglabātos augsts. HRE plānoja samazināt grupas bilanci, pārdodot aktīvus tirgū, nevis nododot tos likvidēšanas iestādei. Viens no pārstrukturēšanas plānā aprakstītajiem pamatdarbības veidiem bija budžeta finansēšanas darbības, kas dod zemu peļņu, un plānā bija ietverts ļoti maz informācijas par jautājumiem, kas ir būtiski pārstrukturēšanas procesam, piemēram, IT sistēmu mainīšana un integrēšana. Tajā brīdī Komisijai radās šaubas arī par to, vai ir paredzēti pietiekami pasākumi konkurences kropļošanas samazināšanai un pietiekami pasākumi izmaksu sloga sadalei.

(59) 2009. gada 13. novembrī tika pagarināta padziļinātā izmeklēšana, jo: a) bija jāaptver papildu valsts atbalsta pasākumi HRE labā, ko veidoja kapitāla injekcija EUR 2,96 miljardu apmērā (skatīt 30. apsvērumu), kapitāla injekcija EUR 3 miljardu apmērā (skatīt 31. un 32. apsvērumu), garantija EUR 8 miljardu apmērā (skatīt 41. un 42. apsvērumu), garantija EUR 10 miljardu apmērā (skatīt 43. un 44. apsvērumu) un garantija EUR 2 miljardu apmērā (19) iespējamā likvidēšanas risinājuma refinansēšanai, plus kapitāla injekcijas ar kopējo summu EUR 4 miljardi (strukturēti šādi: kapitāla injekcija EUR 1,85 miljardu apmērā, minēta 33. un 34. apsvērumā, un kapitāla injekcija EUR 2,08 miljardu apmērā, kas apspriesta 35. apsvērumā); un b) Komisijai bija šaubas, vai pārstrukturēšanas pasākumi ir saderīgi ar Komisijas paziņojumu par finanšu nozares dzīvotspējas atjaunošanu un tās pārstrukturēšanas pasākumu novērtējumu pašreizējās krīzes apstākļos atbilstīgi valsts atbalsta noteikumiem (20) (turpmāk “Pārstrukturēšanas paziņojums”).

(60) 2010. gada 24. septembrī vēlreiz tika pagarināta padziļinātā izmeklēšana, jo: a) bija jāaptver papildu valsts atbalsta pasākumi HRE labā, tas ir, garantija EUR 20 miljardu apmērā (skatīt 45. un 46. apsvērumu), turpmāka garantija līdz EUR 20 miljardiem (skatīt 47. un 48. apsvērumu) un aktīvu pārvešana likvidēšanas iestādei (skatīt 49.–57. apsvērumu); un b) Komisijai bija šaubas par aktīvu glābšanas pasākuma saderību ar Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumu, jo īpaši attiecībā uz pārredzamību, vērtēšanu, izmaksu sloga sadali un atlīdzību, un tā atzīmēja, ka pārstrukturēšanas plānā bija nepilnības attiecībā uz to, kā parādīta bankas dzīvotspējas atjaunošana, pienācīga izmaksu sloga sadale un atbilstoša konkurences kropļojuma mazināšana.

II.5. Pārstrukturēšanas plāna galvenie nosacījumi

(61) 2009. gada 1. aprīlī Vācija paziņoja par pirmo HRE pārstrukturēšanas plāna projektu, un pēc dažiem grozījumiem 2011. gada 14. jūnijā tā iesniedza plāna galīgo atjauninājumu. Ja vien nav norādīts citādi, visas atsauces, kas veiktas uz pārstrukturēšanas plānu šī lēmuma atlikušajā daļā, ir atsauces uz 2011. gada 14. jūnija galīgo redakciju.

(62) Saskaņā ar pārstrukturēšanas plānu HRE – pēc tam, kad tā tika atbrīvota no samazinātās vērtības aktīviem, kuru nominālā vērtība bija EUR 210 miljardi, nododot tos likvidēšanas iestādei FMS-WM, – grozīs savu darbību tādā veidā, lai tās pamatbanka PBB varētu veikt darbību, izmantojot stabila finansējuma pieeju un uzlabotas iekšējās kontroles sistēmas. Tās darbība nākotnē būs ievērojami mazākā mērogā nekā pirms krīzes, neatkarīgi no tā, vai tas tiks aplēsts pēc bilances apjoma, jauno darbību apjoma, darbaspēka, filiāļu tīkla vai ģeogrāfiskā mēroga.

(63) Salīdzinājumā ar situāciju pirms krīzes, PBB stratēģiskās bilances apjoms 2011. gada beigās – koriģēts tām pozīcijām, kas tiek samazinātas vai ir sintētiski nodotas FMS-WM, – veido aptuveni 15 % no HRE bilances. Jaunā darbība nekustamā īpašuma finansējuma jomā, piemēram, tiks samazināti līdz apmēram 30 % no to pirmskrīzes līmeņa (HRE jaunā darbība komerciālā nekustamā īpašuma finansējuma jomā 2007. gadā veidoja EUR 32,1 miljardu). Darbaspēks ir samazināts par apmēram 30 %, un ir nomainīti visi HRE valdes izpildlocekļi, kuri amatā bija pirms krīzes. Daļas vairāk nekā 30 uzņēmumos, viena trešdaļa no kuriem ir ārpus Eiropas, jau ir izņemtas vai likvidētas, vai atrodas likvidācijas procesā. Apmēram 26 no 32 filiālēm ir slēgtas. Turklāt IT sistēmu uzlabošanai un integrēšanai ir uzsākts visas grupas daudzgadu pārveidošanas projekts ar nosaukumu “Jaunā evolūcija”, kura budžets ir apmēram EUR 180 miljoni.

(64) PBB turpinās divus stratēģiskus darbības virzienus, t. i., nekustamā īpašuma finansējums un publiskā sektora ieguldījumu finansējums. Abi darbības virzieni vērsti uz aktīviem, kam ir tiesības saņemt Vācijas segtās obligācijas vai nu Vācijas hipotēku obligāciju (Hypothekenpfandbriefe), vai Vācijas publiskā sektora obligāciju (öffentliche Pfandbriefe) veidā. Visi citi darbības virzieni, jo īpaši, finansējums budžetam, finansējums infrastruktūrai, kapitāla tirgu un aktīvu pārvaldības darbības, tiks pārtraukti.

(65) Kārtība attiecībā uz diviem pārējiem HRE Holding meitasuzņēmumiem ir šāda: DEPFA Bank plc tiek samazināta no šī lēmuma paziņošanas dienas, un tā neiesaistīsies jaunās darbībās. Tas pats attiecas uz tās meitasuzņēmumiem. HRE Finance tiek likvidēta un arī neveic jaunas darbības.

(66) Vācija apgalvo, ka pamata lēmums uzsākt konservatīvāku komercstratēģiju un uzmanību veltīt Vācijas segtajām obligācijām kā primārajam refinansēšanas avotam nodrošinās kvalitatīvu kreditēšanas darbību uzlabojumu, jo uz tām attiecas Vācijas Pfandbriefgesetz [Pfandbrief (ķīlas zīmju) likuma] tiesiskais regulējums, kurā ir ietvertas īpašas prasības attiecībā uz risku pārvaldību, uzraudzību un kontroli un kurš nodrošina aizsardzības pasākumus, piemēram, ierobežo proporciju starp aizdevumu un ieķīlāto īpašumu vērtību. Šī stratēģija līdzekļu veidošanai ievērojami mazina HRE iepriekšējo atkarību no starpbanku naudas tirgus, kuru nākotnē izmantos tikai tam, lai tajā turētu segtās obligācijas pirms to emitēšanas.

III. IEINTERESĒTO PERSONU APSVĒRUMI

(67) Komisija saņēma apsvērumus no ieinteresētajām personām, kuri apkopoti turpmāk: a) Verband deutscher Pfandbriefbanken (vdp) apsvērumu kopsavilkums (2009. gada novembris): — vdp ir pārliecināta, ka darbības modelis, kura pamatā ir Pfandbrief atbalstīti darījumi, ir daudzsološs un spējīgs nodrošināt bankas ilgtermiņa dzīvotspēju un rentabilitāti bez valsts garantijām; b) Heisse Kursawe Eversheds apsvērumu kopsavilkums (2009. gada novembris): — Heisse Kursawe Eversheds uzskata, ka valsts atbalsts pārkāpj zināmu akcionāru tiesības, ka visu HRE akciju iegāde, ko plāno veikt SoFFin, izslēdzot mazākuma akcionārus (izspiešana), ir turpmāks valsts atbalsts, ka izspiešana nav atbilstoša palīdzība un ka tā pārkāpj kapitāla brīvas aprites principu; c) Heisse Kursawe Eversheds apsvērumu kopsavilkums (2010. gada februāris): — Savos nākamajos apsvērumos Heisse Kursawe Eversheds norāda, ka HRE mazākuma akcionāru izslēgšana (izspiešana) ir valsts atbalsts LESD 107. panta un turpmāko pantu nozīmē, ka tāds valsts atbalsts pārkāpj kapitāla brīvas aprites tiesības, un ka valsts atbalstu, ko sniedz HRE labā, var apstiprināt tikai tādā gadījumā, ja HRE darbība tiks turpināta uz ilgtspējīga pārstrukturēšanas plāna pamata; d) Bohdan Kalwarowskyj apsvērumu kopsavilkums (2010. gada februāris): — Kalwarowskyj kungs uzskata, ka uz HRE novērtēšanas dokumentu pamata, kas tika prezentēti 2009. gada 5. oktobrī saistībā ar mazākuma akcionāru “izspiešanu”, ir skaidrs, ka HRE būs dzīvotspējīga un rentabla un ka SoFFin sadarbībā ar HRE vēlas manipulatīvā veidā samazināt uzņēmuma vērtību.

IV. VĀCIJAS KOMENTĀRI PAR IEINTERESĒTO PERSONU APSVĒRUMIEM

(68) 2010. gada 24. martā Komisija saņēma komentārus no Vācijas par ieinteresēto personu apsvērumiem: a) apsvērumu kopsavilkums par Verband deutscher Pfandbriefbanken (vdp): — Vācija uzskata, ka vdp apsvērumi apstiprina, ka HRE darbības modeļa plānošanas pamatā ir ticami pieņēmumi; b) apsvērumu kopsavilkums par Heisse Kursawe Eversheds: — Vācija uzskata, ka “izspiešana” neatbilst valsts atbalstam LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. Tā kā “izspiešana” neatbilst valsts atbalstam, jautājums par to, ka tiek pārkāpts kapitāla brīvas aprites princips (kas – pēc Vācijas viedokļa – tā nav), nav būtisks pašreizējā padziļinātajā izmeklēšanā; c) apsvērumu kopsavilkums par Bohdan Kalwarowskyj: — Vācija piekrīt Kalwarowskyj kungam, ka, izmantojot plānotos pārstrukturēšanas pasākumus, tiks nodrošināta HRE ilgtermiņa dzīvotspēja.

V. VĀCIJAS NOSTĀJA

(69) Vācija piekrīt, ka pasākumi atbilst valsts atbalstam LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.

(70) Lai nodrošinātu, ka pārstrukturēšanas plānā noteiktais darbības modelis tiek īstenots, un lai nodrošinātu, ka tiek sasniegta adekvāta izmaksu sloga sadale un līdz nepieciešamajam minimumam tiek samazināts konkurences kropļojums, 2011. gada 15. jūnijā Vācija iesniedza virkni saistību (21), kuras iespējams apkopot šādi: a) Pārstrukturēšanas plāna īstenošana un saistību izpilde. Vācija nodrošinās, ka pilnībā tiek īstenots pārstrukturēšanas plāns tā galīgajā redakcijā un izpildītas visas saistības. b) Saistību ilgums. Principā saistības ir spēkā līdz pārstrukturēšanas perioda beigām, t. i., 2015. gada 15. decembrim. Tomēr saistības attiecībā uz DEPFA Bank plc un tās meitasuzņēmumiem principā beigsies, tiklīdz DEPFA Bank plc tiks reprivatizēta, ja tas notiks pirms norādītā datuma. Šādā gadījumā Vācija iepriekš paziņos Komisijai par pārdošanu un nepabeigs pārdošanu bez Komisijas piekrišanas, ja to būs paredzēts veikt pirms 2013. gada 31. decembra. Saistības attiecībā uz PBB beigsies, tiklīdz PBB būs reprivatizēta, bet jebkurā gadījumā tas netiks veikts agrāk kā 2013. gada 31. decembrī. c) Darbības virzieni. Vācija nodrošinās, ka tikai PBB uzsāks jaunu darbību un to darīs tikai divos darbības virzienos – finansējums nekustamajam īpašumam un publiskā sektora ieguldījumiem. Visi pārējie darbības virzieni ir apturēti (portfelis, ko veido finansējums budžeta vajadzībām, paliks PBB bilancē, bet tiks samazināts), un visi citi HRE grupas uzņēmumi pārtrauks darbību. d) PBB reprivatizācija. Vācija reprivatizēs PBB cik ātri vien iespējams un vēlākais līdz 2015. gada 31. decembrim e) PBB izaugsmes ierobežošana. Vācija nodrošinās, ka PBB izaugsme norisināsies noteiktajās robežās, kuras mēra pēc bilances lieluma, kā arī jaunās darbības apjoma. f) Likvidēšanas iestāde. Vācija nodrošinās, ka pēc 2013. gada 30. septembraPBB nesniegs likvidēšanas iestādei FMS-WM ne aktīvu pārvaldības pakalpojumus, ne refinansēšanas pakalpojumus un ka no organizatoriskā viedokļa šos pakalpojumus var pārņemt trešās personas. g) Klātbūtne tirgū. Vācija nodrošinās, ka PBB uzsāk jaunas darbības tikai šādos ģeogrāfiskajos tirgos: i) finansējums nekustamajam īpašumam: — galvenie tirgi: (22) Vācija, Apvienotā Karaliste, Francija un Spānija, — pārējie tirgi: Zviedrija, Polija, Čehija, Beļģija, Nīderlande, Luksemburga, Austrija, Šveice, Dānija, Somija, Norvēģija, Slovākija un Ungārija; ii) finansējums publiskā sektora ieguldījumiem: — galvenie tirgi: Vācija, Francija, Spānija un Itālija, — pārējie tirgi: Šveice, Austrija, Polija, Ungārija, Čehija, Slovākija, Zviedrija, Norvēģija, Dānija, Somija, Beļģija, Nīderlande, Luksemburga un Apvienotā Karaliste. h) Atlīdzība par likvidēšanas iestādes izmantošanu. Vācija nodrošinās, ka HRE savu spēju robežās maksā pienācīgu atlīdzību par likvidēšanas iestādes FMS-WM izmantošanu. Konkrētāk, Vācija nodrošinās, lai Bundesanstalt für Finanzmarktstabilisierung (“FMSA”) izdod rīkojumu HRE maksāt EUR 1,59 miljardus FMS-WM tieši vai izmantojot tās meitasuzņēmumus. Tie HRE meitasuzņēmumi, kuri nodeva aktīvus likvidēšanas iestādei un kuriem pieder pamatkapitāla kvota, kas pārsniedz 15 %, principā ir atbildīgi par šo maksājumu. PBB paturēs un uzkrās peļņu, lai atmaksātu daļas bez balsstiesībām. i) Ierobežojumi attiecībā uz kupona maksājumiem un peļņas sadalīšanu. Vācija nodrošinās, ka HRE un tās meitasuzņēmumi tiesiski noteiktās robežās atturas no kupona maksājumiem un citiem peļņas sadalīšanas pasākumiem. j) Ierobežojumi attiecībā uz atmaksāšanas ilgumu. Vācija nodrošinās, ka HRE un tās meitasuzņēmumi atturas no esošo finanšu instrumentu atmaksāšanas. k) Iegādes aizliegums. Vācija nodrošinās, ka HRE un tās meitasuzņēmumi pārstrukturēšanas periodā neiegādājas citus uzņēmumus. l) Saistības attiecībā uz HRE/PBB informācijas tehnoloģijām. Vācija nodrošinās, ka tiek pilnībā īstenots projekts, kas tika izveidots bankas IT sistēmu uzlabošanai. m) Saistības attiecībā uz RAROC. Vācija nodrošinās, ka PBB, īstenojot stratēģisko jauno darbību, neizsniedz jaunus aizdevumus, kuriem konkrētajam darījumam attiecībā uz risku koriģētā kapitāla atdeve (RAROC) ir mazāka nekā 10 %. n) Pārraudzības pilnvarnieks. Vācija nodrošinās, ka pārstrukturēšanas plāns un visas saistības tiks pareizi izpildītas un ka to īstenošanu nepārtraukti uzraudzīs pietiekami kvalificēts pārraudzības pilnvarnieks.

VI. ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS

VI.1. Valsts atbalsta esamība saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu un potenciālie atbalsta saņēmēji

(71) Dažādos apskatāmos pasākumus nodrošināja vai nu Vācija tieši, vai SoFFin, uzņēmums, kuru izveidoja un kontrolē Vācijas valdība, un tādējādi tajā iesaistīti valsts līdzekļi. Pasākumi nodrošina HRE selektīvu priekšrocību, ļaujot tai iegādāties jaunu kapitālu un garantijas un gūt labumu no aktīvu glābšanas pasākumiem ar daudz labvēlīgākiem nosacījumiem nekā tie ir parasti tirgū. HRE ir banka ar starptautiska mēroga darbību, kura konkurē ar citām bankām Vācijā un citās valstīs. Tādēļ, to pašu iemeslu dēļ, kas jau minēti iepriekšējos Komisijas lēmumos attiecībā uz HRE (23), pasākumi atbilst valsts atbalstam LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.

(72) HRE grupā tikai PBB (un tās meitasuzņēmumi) sāk jaunas ekonomiskas darbības un tādējādi ir aktīva tirgū. PBB tādējādi var uzskatīt par uzņēmumu, kas turpina iepriekšējās HRE darbības (lai gan samazinātā mērogā, kā skaidrots 63. apsvērumā). Visu pārējo HRE grupas uzņēmumu (t. i., DEPFA Bank plc un tās meitasuzņēmumi un HRE Finance i.L.) darbība tiek samazināta, un tie veic tikai tās darbības, kas nepieciešamas kārtīgai darbības samazināšanai, un tie neveido jaunas darbības.

(73) Visu atbalsta pasākumu galīgais mērķis un rezultāts (neatkarīgi no tā, vai tos formāli piešķīrušas HRE, HRE Holding, PBB vai DEPFA Bank plc) ir ļaut PBB turpināt aktīvi piedalīties tirgos. Tādējādi PBB atrašanās tirgos ir tas, kas kropļo konkurenci. DEPFA Bank plc var (līdzīgi FMS-WM) uzskatīt par likvidēšanas iestādi aktīviem, kuri dažādu iemeslu dēļ netika nodoti FMS-WM (“sliktā banka”). Tā realizēs aktīvus pēc to termiņa beigām vai pārdos tos tirgū, bet neslēgs līgumus par jaunām darbībām pēc šī lēmuma paziņošanas dienas (24).

(74) Ņemot vērā faktu, ka PBB tādējādi ir HRE turpinājums un saskaņā ar Komisijas īstenoto lēmumu pieņemšanas praksi (25) PBB tiek uzskatīta par atbalsta saņēmēju, atbalsta saderības novērtējums turpinājumā koncentrēsies uz PBB.

(75) Attiecībā uz Heisse Kursawe Eversheds izteikto viedokli, ka izspiešana atbilst valsts atbalstam, Komisija atzīmē, ka, tā kā kapitāla injekcijas HRE atbilst valsts atbalstam, mazākuma akcionāru izspiešana (t. i., to akciju iegāde, veicot samaksu šiem akcionāriem) pati par sevi neietver valsts atbalsta elementus, jo tā nenodrošina bankai ieguvumu, kas rastos no valsts līdzekļiem. “Izspiešana” bija samaksas veikšana no valsts mazākuma akcionāriem, bet tai nebija ekonomiskas ietekmes uz HRE. No HRE viedokļa ir mainījusies tikai īpašnieku struktūra. Tā rezultātā jautājums, vai līdz ar izspiešanu tiek pārkāpti Līguma nosacījumi par kapitāla brīvu apriti, šajā lēmumā nav jāizvērtē.

VI.2. Atbalsta saderība ar iekšējo tirgu

VI.2.1. LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunkta piemērošana

(76) Saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu atbalstu var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, ja tas novērš nopietnus traucējumus kādas dalībvalsts tautsaimniecībā. Tā kā sistēmiski nozīmīgas bankas sabrukums var tieši ietekmēt finanšu tirgus un netieši ietekmēt visu dalībvalsts tautsaimniecību, Komisija patlaban, ņemot vērā finanšu tirgu pašreizējo trauslo situāciju, savu novērtējumu par valsts atbalsta pasākumu banku nozarē pamato ar likumu par valsts atbalstu par šo nosacījumu.

(77) Komisijai nav iemesla apšaubīt Vācijas lēmumu klasificēt HRE kā sistēmiski nozīmīgu banku, jo īpaši ņemot vērā pozīciju, kāda tai iepriekš bija Vācijas Pfandbrief (ķīlu zīmju) tirgū, sākotnējo HRE bilances apjomu un atvasināto instrumentu apjomu, kas iepriekš piederēja HRE.

(78) Komisija atzīmē, ka HRE ir saņēmusi glābšanas atbalstu, kuru Komisija atzina par saderīgu ar iekšējo tirgu, tomēr šis atbalsts tagad būs jānovērtē, lai noteiktu, vai to var uzskatīt par pārstrukturēšanas atbalstu, kas ir saderīgs ar iekšējo tirgu. Tādēļ Komisijai, par pamatu izmantojot Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumu un Pārstrukturēšanas paziņojumu, tagad jāizvērtē šo pasākumu un visu turpmāko pārstrukturēšanas pasākumu, t. i., garantijas EUR 52 miljardu apmērā un kapitāla injekcijas EUR 2,08 miljardu apmērā, saderība.

VI.2.2. Novērtējums, kura pamatā ir Samazinātas vērtības aktīvu paziņojums

(79) Katrai aktīvu pārvešanai likvidēšanas iestādei jānotiek saskaņā ar Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumu. Turklāt Pārstrukturēšanas paziņojumā skaidri norādīts, ka pienācīga atlīdzība par valsts intervenci vispārēji ir viens no piemērotākajiem konkurences kropļojuma ierobežojumiem, jo tā ierobežo valsts atbalsta apmēru. Var būt nepieciešams arī ierobežojums bankas darbībai konkrētā jomā vai ģeogrāfiskā reģionā, piemēram, piemērojot uz tirgu vērstus līdzekļus, piemēram, konkrētas prasības attiecība uz kapitālu vietās, kur tirgus tiktu vājināts, piemērojot tiešus ierobežojumus darbībai vai lai ierobežotu morālo kaitējumu.

(80) Attiecībā uz to aktīvu atbilstīgumu, kuri paredzēti pārvešanai, Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 34. punktā noteikta nepieciešamība izstrādāt pragmatisku un elastīgu pieeju, lai izvēlētos aktīvu veidus, kuriem piemērot samazinātās vērtības aktīvu pasākumus. Komisija ir piemērojusi elastību citos valsts atbalsta gadījumos un atļāvusi pārvest aktīvus, kuri, strikti runājot, nebija nonākuši problēmās, bet nebija stratēģiski, ņemot vērā pamatīgās izmaiņas konkrētās bankas darbības modelī.

(81) Kā noteikts Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 46. punktā, lai veicinātu bankas koncentrēšanos uz dzīvotspējas atjaunošanu un novērstu iespējamos interešu konfliktus, funkcionālā un organizatoriskā līmenī ir jānodrošina skaidrs nodalījums starp saņēmējbanku un tās samazinātas vērtības aktīviem. Komisija saprot, ka tad, kad tika izveidota likvidēšanas iestāde, nebija iespējams, jo īpaši tehnisku iemeslu dēļ, nekavējoties pārtraukt saikni starp PBB un FMS-WM. Tomēr situācija ir jālabo, cik ātri vien iespējams. Tādēļ Vācija ir apņēmusies, ka PBB izveidos saistīto pakalpojumu pilnīgu organizatorisko neatkarību un pēc 2013. gada 30. septembra tos vairs nesniegs FMS-WM.

(82) Attiecībā uz novērtēšanu un izmaksu sloga sadali Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 21. punktā atzīmēts, ka pareiza atlīdzināšana ir sloga sadales prasības elements. Kā norādīts Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma IV pielikumā, Komisija nodrošinās, ka aktīvu glābšanas cenas noteikšanā ir ietverta atlīdzība valstij, kurā atbilstīgi ņemti vērā riski saistībā ar nākotnes zaudējumiem, kas pārsniedz REV noteikšanā paredzētos zaudējumus. Saskaņā ar Komisijas lēmumu pieņemšanas praksi par aktīvu glābšanas pasākumiem (26), nosakot nepieciešamo atlīdzību kapitāla glābšanas pasākumu rezultātā, tiks ņemts vērā pārvedums par reālo ekonomisko vērtību, pat ja tā būtu zemāka nekā pārveduma vērtība.

(83) Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 41. punktā noteikts, ka pārveduma vērtībai jāatbilst REV. Ja dalībvalsts uzskata par nepieciešamu (jo īpaši, lai izvairītos no tehniskās maksātnespējas) izmantot aktīvu pārveduma vērtību, kas pārsniedz aktīvu REV; tāda prakse ir pieļaujama tikai tad, ja tā ietver tālejošu pārstrukturēšanu un tādu nosacījumu ieviešanu, kuri ļauj atgūt šādu papildu atbalstu vēlākā posmā, piemēram, izmantojot zaudējumu apvērses mehānismus.

(84) Šajā sakarībā Komisija secina, ka starpība starp REV un pārveduma vērtību, kura vēlāk jāatgūst un kura tika noteikta ar Komisijas neatkarīgo ekspertu atbalstu, ir EUR 16,2 miljardi, un tāpēc nepieciešama īpaši rūpīga bankas pārstrukturēšana un apjoma samazināšana. Atbilstoši Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 21. punktam nav nepieciešama papildu atlīdzība, jo pēc a priori kapitāla ieturēšanas EUR 16,2 miljardu apmērā pasākumam vairs nav kapitāla glābšanas efekta (27).

(85) Komisija konstatē, ka Vācija nav skaidri nodrošinājusi šīs summas atgūšanu. Tomēr tā ir ieviesusi noteikumus, kas ļauj to atgūt iespēju robežās. Tie ir šādi: a) iespējamais maksājums EUR 1,59 miljardu apmērā no HRE likvidēšanas iestādei; b) PBB nesadalītās peļņas izmantošana Vācijas Federatīvās Republikas daļu bez balsstiesībām atgūšanai; c) pēc tam, kad EUR 1,59 miljardu maksājums būs veikts pilnā apmērā, DEPFA Bank plc apakšgrupai (t. i., mātesuzņēmums un visi meitasuzņēmumi) jāsamaksā Vācijai atbilstoša atlīdzība par valsts atbalstu; d) lai gan HRE ir nacionalizēta, Vācija plāno reprivatizēt PBB, kas nozīmē, ka Vācija saņems ieņēmumus no jebkuras nākamās reprivatizācijas. Tā kā valsts ir pārņēmusi banku savā īpašumā un tagad plāno to reprivatizēt, var arī apgalvot, ka valsts mēģinās atgūt iespējami daudz ieguldīto līdzekļu un ka iepriekšējie akcionāri ir ieguldījuši adekvāti. Turklāt ieteiktā pārstrukturēšana ir ļoti tālejoša un ietver dramatisku “labās” pamatbankas samazināšanu līdz apmēram 15 % no HRE lieluma 2008. gada beigās. Kopā ar apņemšanos ierobežot izaugsmi, produktu klāsta ierobežojumiem, korporatīvo pārvaldību un reprivatizāciju, izmantojot publisko piedāvājumu, pilnu pārstrukturēšanas paketi Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma nozīmē var uzskatīt par pietiekami tālejošu.

(86) Tāpat Komisija konstatē, ka šaubas, ko tā izteica par Vācijas un HRE vēlēšanos un spēju nodrošināt pilnīgu vērtības samazināšanas ex ante pārredzamību un atklāšanu, ir tikušas novērstas, jo uzticīgā bankas komanda ir iesniegusi plaša apjoma informāciju. Turklāt, daļēji pēc Komisijas lūguma, HRE datu kopumi tikuši revidēti, lai noteiktu to konsekvenci un kvalitāti, un tas veicināja Komisijas ekspertu galīgo vērtējumu. Turklāt Vācija un PBB ir apņēmušās veikt tālejošus uzlabojumus riska pārvaldībā un pārskatu iesniegšanas sistēmās, lai mazinātu Komisijas bažas par iespējamiem trūkumiem vadības informācijas sistēmās nākotnē.

VI.2.3. Saderība ar Pārstrukturēšanas paziņojumu

(87) Pārstrukturēšanas paziņojumā noteikti valsts atbalsta noteikumi, ko piemēro finanšu iestāžu pārstrukturēšanai pašreizējā krīzes situācijā. Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojumu, lai finanšu iestādes pārstrukturēšanu pašreizējā krīzes situācijā varētu uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, tai jānodrošina bankas ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošana, jāietver atbalsta saņēmēju pašu ieguldījums (izmaksu sloga sadale) un jāparedz pietiekami pasākumi konkurences kropļojuma ierobežošanai (28).

(88) Jau piešķirtā kapitāla injekciju summa, summa kapitāla injekcijai, kas vēl paredzēta, un valsts atbalsta summa, kas iegūta no aktīvu pārvešanas, kopā veido vairāk nekā 20 % no HRE pirmskrīzes riska svērtajiem aktīviem.

VI.2.3.1. PBB ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošana

(89) Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 2. sadaļu Vācija iesniedza visaptverošu un plašu pārstrukturēšanas plānu, kurā noteikts HRE finanšu grūtību iemesls un ietverta sīki izstrādāta informācija par darbības modeli.

(90) Vācijas iesniegtais pārstrukturēšanas plāns un papildu informācija rāda, ka HRE grūtības galvenokārt saistāmas ar: a) HRE un jo īpaši tās meitasuzņēmuma DEPFA Bank plc statusu, ko finansē ar liela apjoma līdzekļiem bez franšīzes finansējuma, tādējādi tā bija lielā mērā atkarīga no neskarta starpbanku naudas tirgus, kurš uz laiku pilnībā pārstāja funkcionēt pēc Lehman Brothers sabrukuma; b) problēmām, kas radās no aktīviem, kuriem nebija pienācīgas ieguldījumu atdeves, ja ņem vērā to faktisko riska profilu; un c) faktu, ka HRE bija izveidota, apvienojot vairākas mazākas bankas iestādes ar atšķirīgām IT sistēmām, kuras nebija integrētas visaptverošā, koordinētā riska pārvaldības sistēmā.

(91) Kā noteikts iepriekš, pārstrukturēšanas un plānotie pasākumi, kuri galvenokārt attiecas uz bankas finansēšanu un iekšējām kontroles sistēmām, ir paredzēti, lai nodrošinātu, ka likviditātes problēmas, kuru rezultātā banka nonāca uz maksātnespējas robežas, neatkārtosies. Pārstrukturēšanas plāns risina galvenās problēmas ļoti specifiski, uzmanību vēršot uz stabilāku, uz Pfandbrief balstītu finansēšanas koncepciju, ievērojami samazinot iepriekšējo atkarību no starpbanku naudas tirgus, uzlabojot un integrējot tās IT sistēmas un samazinot ģeogrāfisko darbības jomu, filiāļu tīklu un darbības absolūtos apjomus. Pārtraukt pārējās darbības un uzskatīt tās par samazināšanas portfeli PBB bilancē ir loģisks šīs koncepcijas papildinājums.

(92) Līdz ar to abi atlikušie PBB darbības virzieni būs vērsti tikai uz aktīviem, kam ir tiesības saņemt Vācijas segtās obligācijas – vai nu kā hipotēku obligācijas (Hypothekenpfandbriefe), vai publiskā sektora obligācijas (öffentliche Pfandbriefe). Apgalvojums, ka šāda veida konservatīvāka komercstratēģija nodrošinātu aizdošanas darbību kvalitatīvu uzlabojumu, ir ticams, jo īpaši ņemot vērā Vācijas Pfandbrief (ķīlas zīmju) likuma konkrētās prasības par risku pārvaldību, uzraudzību un kontroli, un tā aizsardzības pasākumiem, piemēram, ierobežojumiem proporcijai starp aizdevumu un ieķīlāto īpašumu vērtību.

(93) 2010. gada 24. septembra pagarinājuma lēmuma 92. apsvērumā (skatīt šī lēmuma 15. apsvērumu) Komisija izteica šaubas par to, ka banka savā nākotnes darbībā varētu sasniegt pietiekamu rentabilitāti, jo īpaši attiecībā uz publiskā finansējuma sektoru, kuram raksturīga neliela rentabilitāte. Dažas no HRE iepriekšējām darbībām publiskajā finanšu sektorā, konkrētāk – publiskā sektora finansējuma darbības, ir jāturpina. Tomēr publiskā sektora finansējuma darbības ietvers finansējumu tikai tiem produktiem, kas saistīti ar publiskā sektora klientu ieguldījumiem. Tādējādi tos var atdalīt no budžeta finansējuma darbībām, tas ir, nesaistīta valsts iestāžu finansējuma, kuru raksturo īpaši zema rentabilitāte. Koriģēta darbības modeļa gadījumā zemās rentabilitātes budžeta finansējuma darbības tiek pārtrauktas (tās veido apmēram 75 % no iepriekšējā publiskā sektora finansējuma darbībām), un tā rezultātā portfelis PBB bilancē tiek samazināts, tādējādi šīs Komisijas bažas tiek novērstas. Turklāt Vācijas apņemšanās nodrošināt, ka PBB tās jaunajā stratēģiskajā darbībā neslēdz līgumus par jauniem aizdevumiem, kuru RAROC ir mazāka nekā 10 % vienam darījumam, palīdz novērst šīs bažas.

(94) Komisija tāpat atzīmē, ka publiskā sektora finansēšana kā otrs PBB darbības virziens mazinās tirgus dalībnieku un reitinga aģentūru bažas par to, ka nepastāv pietiekama darbību dažādošana no to banku puses, kuras ierobežo savas darbības līdz vienam darbības virzienam (zināmas arī kā “vienvirziena bankas”), un tāpēc tās ir pārāk atkarīgas no vienas darbības jomas. Tā kā bankai ir divi darbības virzieni ar dažādiem iespējamiem uzņēmējdarbības cikliem, PBB vajadzētu spēt nodrošināt stabilākus un iepriekš paredzamākus ieņēmumus un sasniegt nepieciešamo pamanāmību institucionālo ieguldītāju vidū.

(95) Pārstrukturēšanas koncepcijas rezultātā tiks iegūta skaidrāka organizatoriskā struktūra, jo papilddarbības, piemēram, kapitāla tirgus un aktīvu pārvaldības darbības, tiek pārtrauktas un tādējādi tiek ievērojami samazināts filiāļu tīkls. Ir slēgts ievērojams skaits pārdošanas biroju, un atbilstoši sīkāk izstrādātam un reģionālajam darbības modelim tiks no jauna atvērti četri pārdošanas biroji (Berlīnē, Hamburgā, Reinas/Rūras reģionā un Stokholmā).

(96) Pārstrukturēšanas plāns nodrošina, ka PBB nepamatoti nepalielinās tās klātbūtni tirgos. Jauniem aizdevumiem abos darbības virzienos ir noteikts maksimālais līmenis. Attiecīgajos pamattirgos PBB mērķis ir sasniegt tirgus daļu 1–2 % apmērā publiskā sektora finansēšanas darbībām un 2–6 % nekustamā īpašuma finansēšanas darbībām.

(97) Komisija atzīmē, ka banka ir sākusi novērst trūkumus IT sistēmā, kura sākotnēji bija diezgan neviendabīga un ar nozīmīgiem trūkumiem, jo īpaši attiecībā uz riska pārvaldības funkcionalitāti un īstenošanu. 2009. gadā HRE izveidoja daudzgadu projektu visai grupai ar nosaukumu “Jaunā evolūcija” ar aptuveno budžetu EUR 180 miljoni IT vides pārveidošanai. Projektā paredzēti vairāki sistēmas uzlabojumi sešos secīgos posmos. Projekta darbības joma cita starpā aptver darbības uzlabojumus, piemēram, kredītu pārvaldības sistēmu konsolidēšanu, ar riska pārvaldību saistītus uzlabojumus IT sistēmās attiecībā uz kredītrisku, tirgus un likviditātes riskiem, vadības standartizāciju un uzlabojumus attiecībā uz precizitāti, informācijas un datu saturu un kvalitāti. Informācija, kas iesniegta par IT pārveides procesa saturu un gaitu, liecina, ka sākotnējās problēmas tikušas adekvāti risinātas un ir risināmas nepieciešamajā apjomā PBB pārstrukturēšanas periodā. Komisija uzskata, ka IT sistēma turpmāk būs funkcionāla, efektīva platforma savlaicīgai un apdomātai riska pārvaldībai, kas ir piemērota bankas uzņēmējdarbības procesiem. Tādēļ ir svarīgi to īstenot pilnībā.

(98) PBB likviditāte, maksātspēja un rentabilitāte (29) ir uzskatāmi par galvenajiem bankas dzīvotspējas rādītājiem, un tie ir izvērtēti gan pamatscenārijā, gan stresa scenārijā (30).

(99) Saskaņā ar pārstrukturēšanas plānu PBB vairāk nesaņems valsts garantijas tās refinansēšanai. Tomēr PBB arī turpmāk tiks finansēta ar liela apjoma līdzekļiem bez franšīzes finansējuma. Šo situāciju uzlabos PBB stratēģija ievērojami samazināt nepieciešamās nenodrošinātā finansējuma summas un to vietā emitēt segtās obligācijas, kas tiek uzskatītas par stabilāku finansējuma avotu.

(100) Tā kā viens no galvenajiem HRE problēmu iemesliem bija akūta nepietiekama likviditāte, kuras rezultātā bija nepieciešams valsts atbalsts, pārstrukturēšanas plānā paredzēta pienācīga naudas līdzekļu un likviditātes rezerve, ņemot vērā jebkuru iespējamo Basel III prasību izpildes ietekmi. Šī rezerve ir vislielākā pārstrukturēšanas perioda sākumā un laika gaitā tiks pakāpeniski samazināta. Pamatscenārijā naudas līdzekļu un likviditātes rezerve veidotu apmēram [12–17] % no PBB bilances uz 2011. gada beigām un sasniegtu apmēram [7–17] % līmeni līdz 2015. gada beigām. Stresa scenārijā naudas līdzekļu un likviditātes rezerve uz 2011. gada beigām pārsniegtu [7–10] % no PBB bilances un sasniegtu apmēram [7–10] % līmeni līdz 2015. gada beigām. Komisija uzskata, ka likviditātes situācija šķiet esam pienācīga gan pamata, gan stresa scenārijā.

(101) Ar 1. līmeņa kapitāla rādītāju (ko aprēķina, par pamatu ņemot uz Basel II iekšējo ranžējumu balstītu pieeju), kas 2011. gada beigās paredzēts 12,9 % pamatscenārijā vai 10,5 % stresa testa scenārijā, PBB ir pietiekami kapitalizēta un pārstrukturēšanas periodā izpildīs minimālās kapitāla prasības. Atbilstoši pieņēmumiem, kas izmantoti pārstrukturēšanas plānā, 1. līmeņa kapitāla rādītājs 2015. gada beigās būs 12,4 % pamatscenārija gadījumā vai 11,3 % stresa scenārija gadījumā. Tomēr 1. līmeņa kapitāla rādītāja samazinājumu saskaņā ar pamatscenāriju galvenokārt izraisa paredzamais riska svērto aktīvu palielinājums plānotās izaugsmes rezultātā, nevis zaudējumi (saskaņā ar pamatscenāriju PBB uzrāda pozitīvu rezultātu pēc nodokļiem laikposmā no 2011. līdz 2015. gadam; tikai saskaņā ar stresa scenāriju PBB nesasniegtu līdzsvaru pēc nodokļiem 2011. un 2012. gadā).

(102) Paredzams, ka pārstrukturēšanas periodā PBB rentabilitāte uzlabosies. Saskaņā ar pārstrukturēšanas plānu pamatscenārija gadījumā PBB tīrā peļņa pēc nodokļiem sasniegtu EUR [110–150] miljonus 2011. gadā un EUR [280–320] miljonus 2015. gadā. 2011. gadā šāds rezultāts būtu tikai [3–6] % no ieņēmumiem no akciju kapitāla (pēc nodokļiem), bet pārstrukturēšanas perioda beigās 2015. gadā tas atbilstu [8–11] % no ieņēmumiem no akciju kapitāla (pēc nodokļiem). Tādējādi pamatscenārijā paredzēto rentabilitāti var uzskatīt par apmierinošu bankai, kas uzsāk pārstrukturēšanas plānā noteikto darbību, gan no dzīvotspējas viedokļa, gan ņemot vērā plānoto PBB reprivatizāciju. Saskaņā ar Vācijas paziņojumu PBB tīro peļņu pēc nodokļiem izlīdzinās iepriekšējo gadu zaudējumi. Ņemot vērā pārnestos zaudējumus, tas nozīmē, ka līdz 201[…]. gadam PBB reģistrēs bilances zaudējumus (“Bilanzverluste”), bet nereģistrēs tos 201[…]. gadā, daļu bez balsstiesībām atpirkšanas kontekstā.

(103) 1. tabula. PBB peļņas un zaudējumu prognozes, starptautiskie finanšu pārskatu standarti (SFPS) (pamatscenārijs) saskaņā ar pārstrukturēšanas plānu. 2011 2012 2013 2014 2015 Neto procentu un līdzīgi ienākumi EUR miljoni […] […] […] […] […] Komisijas nauda EUR miljoni […] […] […] […] […] Pamatdarbības ienākumi EUR miljoni […] […] […] […] […] Uzkrājumi nedrošiem parādiem EUR miljoni […] […] […] […] […] Administratīvie izdevumi EUR miljoni […] […] […] […] […] Citu ieņēmumu/izdevumu bilance EUR miljoni […] […] […] […] […] Peļņa/zaudējumi pirms nodokļiem EUR miljoni […] […] […] […] […] Nodokļi EUR miljoni […] […] […] […] […] Peļņa/zaudējumi pēc nodokļiem EUR miljoni [110–150] [140–160] [170–220] [240–270] [280–320]

(104) Izvērtējot PBB galvenos rentabilitātes virzītājspēkus, var noteikt divus rentabilitātes avotus: pirmkārt, PBB ienākumi no tās komercdarbībām palielināsies un, otrkārt, pamatdarbības izmaksas samazināsies.

(105) Attiecībā uz ieņēmumu palielinājumu pārstrukturēšanas plānā pieņemts, ka var uzlabot vidējo starpību par aizdevumiem, jo īpaši veicot parakstīšanos uz jaunu un rentablāku darbību. Attiecībā uz nekustamā īpašuma finansējuma darbības virzienu tiek pieņemts, ka pašreizējiem portfeļiem aprēķinātās tīrās starpības palielināsies no [85–100] b/p (bāzes punktiem) un būs [105–120] b/p 2011. gadā, [105–110] b/p 2012. gadā un [95–100] b/p turpmāk. Publiskā sektora finansējuma darbības virziens radīs tīro starpību [27–35] b/p visa pārstrukturēšanas perioda laikā, kas uzskatāma par ievērojamu tīrās starpības palielināšanos [6–12] b/p apmērā, ko aprēķina esošajam publiskā sektora finansējuma darbību portfelim (31). Šis uzlabojums lielākoties ir, pateicoties faktam, ka finanšu darbības budžeta vajadzībām, kurām raksturīga īpaši zema rentabilitāte, vairs netiks uzsāktas.

(106) Ņemot vērā pietiekami augstas peļņas normas nodrošināšanas svarīgumu, Vācijas apņemšanās, ka PBB stratēģiskā jaunā darbība nebūs tādu jaunu aizdevumu līgumu slēgšana, kuru RAROC ir mazāka nekā 10 %, pamatojoties uz katru konkrēto darījumu, ir atbilstoša un nepieciešama.

(107) 2011. un 2012. gadā maksas, kas iegūtas no aktīvu pārvaldības pakalpojumiem, kas sniegti FMS-WM (HRE“sliktā banka”), ir ievērojams PBB ienākumu avots. Kā noteikts Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumā, lai veicinātu bankas koncentrēšanos uz dzīvotspējas atjaunošanu un novērstu iespējamos interešu konfliktus, funkcionālā un organizatoriskā līmenī ir jānodrošina skaidrs nodalījums starp saņēmējbanku un tās samazinātas vērtības aktīviem. Komisija saprot, ka tad, kad tika izveidota likvidēšanas iestāde, nebija iespējams, jo īpaši tehnisku iemeslu dēļ, nekavējoties pārtraukt saikni starp PBB un FMS-WM. Tomēr situāciju nepieciešams uzlabot, cik ātri vien iespējams. Tādēļ Vācija ir apņēmusies, ka PBB izveidos saistīto pakalpojumu pilnīgu organizatorisko neatkarību un pēc 2013. gada 30. septembra šos pakalpojumus FMS-WM vairs nesniegs. Tas pats attiecas uz FMS-WM refinansēšanu. Arī šī apņemšanās palīdz nodrošināt, ka vidējā termiņā PBB rentabilitāte ir pašpietiekama un tās pamatā vairs nav ienākumi no maksām saistībā ar samazinātās vērtības aktīvu pārvedumu.

(108) Komisija atzīmē, ka PBB plāno ievērojami samazināt savas pamatdarbības izmaksas. Pārstrukturēšanas periodā izmaksu un ieņēmumu proporcija ievērojami uzlabosies – pamatscenārija gadījumā no [64–79] % 2011. gadā uz [32–42] % 2015. gadā.

(109) PBB ir pieņēmusi dažus izšķirošus pārstrukturēšanas pasākumus, kas ietekmē tās izmaksu bāzi. Tā ir slēgusi ievērojamu skaitu pārdošanas biroju un samazinājusi darbaspēku par apmēram 30 % (1 366 strādājošie 2010. gada beigās salīdzinājumā ar 2 000 strādājošajiem 2007. gada beigās) (32). Lai gan šiem pasākumiem vidējā termiņā un ilgtermiņā būs pozitīva ietekme uz pamatdarbības izdevumiem, īstermiņā pārstrukturēšanas process rada ārkārtas izdevumus, jo īpaši izmaksājot atlaišanas un priekšlaicīgas pensionēšanās pabalstus, maksas juristiem un konsultantiem utt. Tādēļ Komisija uzskata, ka pieņēmums, ka pamatdarbības izmaksas paliks ievērojami zemākā līmenī pēc pārstrukturēšanas procesa beigām, ir ticams.

(110) Pēc samazinātās vērtības aktīvu pārveduma uz FMS-WM, kā rezultātā bankas bilance ievērojami samazinājās, pamatscenārijs rāda, ka PBB uzkrājumi nedrošiem parādiem pārstrukturēšanas periodam ir stabili.

(111) Komisija uzskata, ka, ņemot vērā stresa scenārija pieņēmumus, PBB mērķa rentabilitāte arī ir pietiekami spēcīga, jo nav apdraudēta ne bankas dzīvotspēja, ne PBB reprivatizācijas iespējas. Saskaņā ar pārstrukturēšanas plānu stresa scenārija gadījumā PBB zaudējumi 2011. gadā būtu EUR [100–125] miljoni, bet pārstrukturēšanas perioda beigās 2015. gadā paredzams, ka PBB būs EUR [270–310] miljonu peļņa. Peļņa no kapitāla (pēc nodokļiem) būtu negatīva 2011. gadā (– [2,8–3,8] %] un 2012. gadā, bet saskaņā ar šo scenāriju paredzamā peļņa no kapitāla 2015. gadā būtu apmēram [9–12] %.

(112) 2. tabula. PBB peļņas un zaudējumu prognozes, starptautiskie finanšu pārskatu standarti (SFPS) (stresa scenārijs) saskaņā ar pārstrukturēšanas plānu. 2011 2012 2013 2014 2015 Neto procentu un līdzīgi ienākumi EUR miljoni […] […] […] […] […] Komisijas nauda EUR miljoni […] […] […] […] […] Pamatdarbības ienākumi EUR miljoni […] […] […] […] […] Uzkrājumi nedrošiem parādiem EUR miljoni […] […] […] […] […] Administratīvie izdevumi EUR miljoni […] […] […] […] […] Citu ieņēmumu/izdevumu bilance EUR miljoni […] […] […] […] […] Peļņa/zaudējumi pirms nodokļiem EUR miljoni […] […] […] […] […] Nodokļi EUR miljoni […] […] […] […] […] Peļņa/zaudējumi pēc nodokļiem EUR miljoni – [100–125] – [75–90] [230–290] [250–290] [270–310]

(113) Ņemot vērā darbības modeļa, tehniskās infrastruktūras un organizatoriskās struktūras uzlabojumus un to ietekmi uz PBB situāciju attiecībā uz paredzamo likviditāti, maksātspēju un rentabilitāti, Komisija uzskata, ka pārstrukturēšanas plāns atbilst Pārstrukturēšanas paziņojuma prasībām attiecībā uz ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu.

VI.2.3.2. Pašu ieguldījums/izmaksu sloga sadale

(114) Pārstrukturēšanas paziņojums paredz, ka atbalsta saņēmējam jādod attiecīgs paša ieguldījums pārstrukturēšanas izmaksās. Pārstrukturēšanas paziņojuma 3. sadaļā ietverti šādi principi: a) pārstrukturēšanas atbalsta izmaksas jāierobežo līdz to izmaksu segšanai, kas vajadzīgas, lai atjaunotu dzīvotspēju; b) lai ierobežotu atbalsta summu līdz nepieciešamajam minimumam, saņēmējbankai pārstrukturēšanā vispirms jāizmanto pašas resursi, piemēram, pārdodot aktīvus; c) ar pārstrukturēšanu saistītās izmaksas jāsedz ne tikai valstij, bet arī tiem, kas ir ieguldījuši attiecīgajā bankā, ar pieejamo kapitālu kompensējot zaudējumus un maksājot atbilstošu atlīdzību par valsts intervenci. Izmaksu sloga sadales mērķis ir divējāds: ierobežot konkurences kropļojumus un novērst morālu kaitējumu (33).

(115) Komisijas šaubas par to, vai atbalsts ir ierobežots līdz nepieciešamajam minimumam PBB ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanai, ir mazinātas. Kopumā Vācija HRE ir ieguldījusi vai ieguldīs aptuveni EUR 10 miljardus. Daļa no šīm kapitāla injekcijām, t. i., EUR 2,08 miljardi, tiks izmantoti, lai rekapitalizētu likvidēšanas iestādi FMS-WM, bet vēl EUR 1,59 miljardi tiks pārvesti uz FMS-WM pārstrukturēšanas laikā. Aptuveni 63 % no apmēram EUR 10 miljardu kapitāla paliek HRE grupā.

(116) PBB ir vienīgais uzņēmums HRE grupā, kas nākotnē veiks jaunas darbības un tādējādi aktīvi piedalīsies konkurencē. Pamatscenārijā tās 1. līmeņa kapitāla rādītāji (kuru pamatā ir Basel II RBA metode) plānoti 12,9 % 2011. gada beigās, nedaudz samazinoties pārstrukturēšanas perioda laikā un sasniedzot 12,4 % uz 2015. gada beigām. Pārstrukturēšanas plāns nerada šaubas, ka banka pārstrukturēšanas periodā izpildīs minimālās kapitāla prasības. Paredzētais 1. līmeņa kapitāla rādītājs ir spēcīgs, tomēr atbilst konkurentu kapitāla rādītājiem. Reaģējot uz finanšu krīzi, paredzams, ka bankas patlaban uzrādīs augstākus kapitāla rādītājus nekā pirms krīzes. Tāpat jāpatur prātā, ka PBB savu problēmu dēļ krīzes kontekstā ir nepieciešama spēcīga kapitāla bāze, lai pārliecinātu tirgus dalībniekus, ka tā ir uzticama darījumu partnere. Komisija uzskata, ka nodrošinātā kapitāla daudzums un no tā izrietošie kapitāla rādītāji tāpēc uzskatāmi par pienācīgiem un ierobežotiem līdz nepieciešamajam minimumam.

(117) Turklāt HRE ir guvusi labumu no garantijas nodrošinājuma, kura kopsumma sasniedza EUR 145 miljardus, no kuriem faktiski ir izmantoti EUR 124 miljardi. Šīs garantijas bija nepieciešamas, lai nodrošinātu nepārtrauktu bankas darbību, kad tā kļuva maksātnespējīga, vismaz līdz HRE spēja pārvest savus samazinātās vērtības aktīvus uz FMS-WM. Visas garantijas, kuras HRE grupa izmantoja un kuru kopsumma bija EUR 124 miljardi, tika nodotas FMS-WM ar 2010. gada 1. oktobri. Tādējādi PBB darbība vairs nav atkarīga no valsts garantijām. Šis pārvedums palīdzēja nodrošināt, ka atbalsts garantiju veidā tika ierobežots līdz nepieciešamajam minimālajam periodam.

(118) Kā noteikts Pārstrukturēšanas paziņojumā, saņēmējbankām vispirms jāizmanto pašu resursi savas pārstrukturēšanas finansēšanai, ko parasti dara, pārdodot aktīvus. HRE ir atdalījusi ievērojamu daļu savu aktīvu, pārvedot nosacītu daudzumu aktīvu aptuveni EUR 210 miljardu apmērā, kā arī atvasinātus instrumentus EUR 280 miljardu apmērā likvidēšanas iestādei FMS-WM, tādējādi efektīvi samazinot tās bilanci uz pusi. Tomēr šis darījums nav radījis pārpalikumu, kas varētu būt veicinājis pārstrukturēšanas izmaksu finansēšanu. Drīzāk šis pārvedums pats būtu klasificējams kā valsts atbalsta pasākums, jo cena, ko HRE saņēma par aktīviem, pārsniedz aktīvu REV par aptuveni EUR 16,2 miljardiem. Tomēr uzņēmums ir pārdevis un veic daļu pārdošanu uzņēmumos (piemēram, Arsago ACM GmbH (Frankfurte), Arsago Holding AG (Šveice), DEPFA First Albany Securities LLC (Ņujorka) un Collineo Asset Management GmbH).

(119) HRE ir samaksājusi procentus SoFFin par visām Vācijas piešķirtajām garantijām, attiecīgās procentu likmes bija no 0,5 % līdz 0,8 % gadā. Tādējādi tā saskaņā ar Komisijas paziņojumu par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu pasākumiem, kas veikti attiecībā uz finanšu iestādēm saistībā ar pašreizējo globālo finanšu krīzi (34) (“Banku paziņojums”), ir pienācīgi atlīdzinājusi šo valsts atbalsta daļu. Pretēji tam līdz šim banka nav atlīdzinājusi ne par saņemto kapitālu, ne kapitāla glābšanu, kas veikta aktīvu glābšanas pasākuma ietvarā, un tā nav spējīga nodrošināt pienācīgu zaudējumu apvērses mehānismu atbalsta elementam, kurš saņemts aktīvu pārveduma vērtības veidā un kurš bija lielāks nekā to REV.

(120) Ņemot vērā HRE vispārējo ekonomisko situāciju, var secināt, ka banka vienkārši nespēja veikt nekādu nozīmīgu pašas ieguldījumu pārstrukturēšanas izmaksās (35). Tādēļ pašu ieguldījuma trūkums ir kompensēts ar konkrētiem tālejošiem strukturāliem pasākumiem pārstrukturēšanas plānā, lai nodrošinātu, ka banka un tās akcionāri pienācīgi sadala bankas glābšanas slogu. Kopumā Komisija uzskata, ka pārstrukturēšanas plānā noteiktais samazināšanas apjoms organizatoriskā lieluma, tirgus klātbūtnes, darbības jomas un bilances apjoma ziņā, ņemot vērā šīs lietas īpašos apstākļus, pienācīgi aizstāj adekvāta pašu ieguldījuma trūkumu.

(121) Tāpat jāpatur prātā, ka banka ir pārņemta valsts īpašumā un ka tās iepriekšējo akcionāru saņemto kompensāciju pamatā bija uzņēmuma vērtība bez valsts atbalsta (36). Šis rezultāts ir pozitīvs elements no valsts atbalsta viedokļa un nozīmē, ka iepriekšējie akcionāri ir izslēgti, un tādējādi var uzskatīt, ka ir devuši pietiekamu ieguldījumu HRE pārstrukturēšanas izmaksās.

(122) Turklāt attiecībā uz HRE subordinētā parāda turētājiem Vācija ir izteikusi apņemšanos, ka HRE neveiks diskrecionāros maksājumus trešām personām par peļņu, kas iegūta no finanšu instrumentiem, tādējādi nodrošinot, ka 2. līmeņa kapitāla turētāji saņem nelielu kompensāciju par saviem ieguldījumiem vai nesaņem tādu nemaz un tādējādi piedalās izmaksu sloga sadalē tāpat kā 1. līmeņa kapitāla turētāji.

(123) Tādēļ Komisija secina, ka HRE akcionāri ir pienācīgi piedalījušies pārstrukturēšanas izmaksās un līdz ar to ir pienācīgi risināts morālā kaitējuma risks.

VI.2.3.3. Pasākumi, ar ko ierobežo konkurences kropļojumu

(124) Attiecībā uz pasākumiem, kas ierobežo konkurences kropļojumu, Pārstrukturēšanas paziņojumā noteikts, ka Komisijai, novērtējot atbalsta apjomu, ir jāņem vērā izmaksu sloga sadales apjoms un pozīcija, kādā atradīsies finanšu iestāde tirgū pēc tās pārstrukturēšanas. Pamatojoties uz šo analīzi, ir jāveic piemēroti pasākumi.

(125) HRE radītais konkurences kropļojums ir ievērojams. Kopumā Vācijas valsts ir nodrošinājusi vai nodrošinās HRE ar kapitāla injekcijām, kuru kopējā summa būs apmēram EUR 9,95 miljardi (FMS-WM ir saņēmusi vai saņems daļu no šī kapitāla), un garantijām EUR 145 miljardu apmērā. HRE arī saņēma aktīvu glābšanas pasākumu ar atbalsta elementu aptuveni EUR 20 miljardu apmērā. Ņemot vērā ievērojamo valsts atbalstu, ir jāveic pamatīga HRE pārstrukturēšana.

(126) HRE pārņēmēja PBB būs labi finansēta un atbrīvota no tādas riskantas aizdošanas sloga, kādu agrāk veica HRE. Liels atbalsta apjoms ir bijis nepieciešams, lai noturētu PBB uzņēmējdarbībā un veicinātu tās sadalīšanu. Tomēr PBB būs daudz mazāka banka, un Vācija ir īstenojusi pietiekamus pasākumus, lai ierobežotu konkurences kropļojumu.

(127) Pirmkārt, PBB būs ekonomisks uzņēmums, kas ievērojami atšķirsies no iepriekšējās HRE. Tā ir valstij piederoša un šobrīd tiek pamatīgi pārstrukturēta. Tā rezultātā PBB ir daudz mazāka banka nekā bija HRE. Pēc virknes aktīvu pārvešanas FMS-WM apjoms PBB stratēģiskajai bilancei – neņemot vērā tos bilances posteņus, kas tiek samazināti vai ir sintētiski pārvesti uz FMS-WM, – ir apmēram 15 % no HRE bilances 2008. gada beigās.

(128) Otrkārt, Vācija ir apstiprinājusi Komisijai vairākas saistības, kuru mērķis ir samazināt PBB klātbūtni tirgū, kas plašāk raksturota V sadaļā. PBB uzsāk jaunu darbību tikai divos virzienos – nekustamā īpašuma finansējuma un publiskā sektora ieguldījumu finansējuma jomā. Šiem diviem darbības virzieniem pārstrukturēšanas periodā ir ierobežotas paplašināšanās iespējas, jo jaunajai darbībai, bilancei un portfeļa apjomam visu laiku ir jāpaliek noteiktajās robežās, efektīvi pārstrukturējot PBB spēju paplašināties tirgū un tādējādi kropļot konkurenci. Šie maksimālie paplašināšanās ierobežojumi ir spēkā līdz 2013. gada 31. decembrim un, iespējams, ilgāk, ja PBB līdz tam laikam netiks reprivatizēta. Visiem citiem HRE grupas uzņēmumiem jāpārtrauc darbība un jāsamazina savi portfeļi, jo īpaši infrastruktūras finansēšanas, kapitāla tirgu, aktīvu pārvaldības un darbību, kas saistītas ar budžeta finansējumu, portfeļi.

(129) Treškārt, lai mazinātu Komisijas bažas par to, ka PBB varētu apdraudēt konkurenci un konkurentus, īstenojot pārlieku agresīvas cenu noteikšanas stratēģijas, Vācija ir apņēmusies nodrošināt, ka PBB stratēģiskajā jaunajā darbībā netiks izsniegti jauni aizdevumi ar RAROC, kas ir mazāka nekā 10 %. Komisija uzskata, ka šī apņemšanās būs vēl viens efektīvs pasākums pārmērīgas konkurences kropļošanas novēršanai.

(130) Ceturtkārt, PBB darbība tiks ierobežota, nosakot rīcības ierobežojumus, tostarp iegādes aizliegumu un aizliegumu iesaistīt valsts atbalstu tās reklamēšanā.

(131) Visbeidzot Vācija ir apņēmusies reprivatizēt PBB, cik ātri vien iespējams, t. i., vēlākais līdz 2015. gada 31. decembrim. PBB pārdošana ļaus Vācijas Federatīvajai Republikai (daļēji) atgūt uzņēmumā HRE ieguldītos līdzekļus. Turklāt Komisija atzīmē, ka savlaicīga reprivatizācija var nodrošināt, ka trešām personām ir iespēja iegādāties PBB.

VII. UZRAUDZĪBA

(132) Vācija ir apņēmusies, ka HRE pārstrukturēšanas plāna īstenošanu un saistību izpildi uzraudzīs pārraudzības pilnvarnieks, kas ik ceturksni iesniegs ziņojumus Komisijai.

VIII. SECINĀJUMS

(133) Komisija secina, ka LESD 107. panta 1. punkta izpratnē iepriekš analizētie pasākumi atbilst valsts atbalstam.

(134) Komisija tādējādi secina, ka pārstrukturēšanas atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu atbilstīgi LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktam, ja tiek īstenots pārstrukturēšanas plāns, kurš pēdējoreiz atjaunināts 2011. gada 14. jūnijā, un ja tiek izpildītas saistības, kuras noteiktas šī lēmuma pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Valsts atbalsts, kuru Vācija ir īstenojusi un plāno īstenot Hypo Real Estate Group labā un kuru veido:

— kapitāla injekcija EUR 60 miljonu apmērā, paziņota 2009. gada 17. aprīlī,

— kapitāla injekcija EUR 2,96 miljardu apmērā, paziņota 2009. gada 3. jūnijā,

— kapitāla injekcija EUR 3 miljardu apmērā, paziņota 2009. gada 26. oktobrī,

— kapitāla injekcija EUR 1,85 miljardu apmērā, paziņota 2010. gada 30. aprīlī, no kuras EUR 450 miljoni ir atkarīgi no tā, vai pastāv konkrēti nosacījumi,

— kapitāla injekcija EUR 2,08 miljardu apmērā, paziņota 2010. gada 10. septembrī,

— garantijas EUR 35 miljardu apmērā, paziņotas 2008. gada 30. septembrī,

— garantijas EUR 52 miljardu apmērā, paziņotas 2009. gada 17. aprīlī,

— garantija EUR 8 miljardu apmērā, paziņota 2009. gada 26. oktobrī,

— garantija EUR 10 miljardu apmērā, paziņota 2009. gada 26. oktobrī,

— likviditātes garantija EUR 20 miljardu apmērā, paziņota 2010. gada 2. septembrī,

— likvidēšanas garantija EUR 20 miljardu apmērā, paziņota 2010. gada 10. septembrī, un

— aktīvu pārvešana likvidēšanas iestādei FMS Wertmanagement AöR, paziņota 2010. gada 10. septembrī,

ir saderīgs ar iekšējo tirgu Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 3. punkta b) apakšpunkta izpratnē, ņemot vērā saistības, kas noteiktas šī lēmuma pielikumā.

2. pants

Sākot no šā lēmuma pieņemšanas brīža, Vācija iesniedz Komisijai detalizētus ceturkšņa ziņojumus par pasākumiem, kas veikti, lai to izpildītu atbilstīgi laika grafikam, kas noteikts saistību dokumenta pielikumā.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Vācijas Federatīvajai Republikai.

Briselē, 2011. gada 18. jūlijā. Komisijas vārdā – priekšsēdētāja vietnieks Joaquín ALMUNIA

(1) Kopš 2009. gada 1. decembra EK līguma 87. un 88. pants ir attiecīgi aizstāts ar LESD 107. un 108. pantu. Abu pantu noteikumi būtībā ir vienādi. Šajā lēmumā atsauces uz LESD 107. un 108. pantu attiecīgos gadījumos jāsaprot kā atsauces uz EK līguma 87. un 88. pantu.

(2) OV C 240, 7.10.2009., 11. lpp.; OV C 13, 20.1.2010., 58. lpp.; OV C 300, 6.11.2010., 6. lpp.

(3) Komisijas 2008. gada 2. oktobra lēmums (OV C 293, 15.11.2008., 1. lpp.).

(4) Komisijas 2008. gada 12. decembra lēmums lietā Nr. 625/08 (OV C 143, 24.6.2009., 1. lpp.).

(5) Komisijas 2009. gada 7. maija lēmums, ko aizstāj ar 2009. gada 24. jūlija lēmumu lietā C 15/09 (ex N 196/09) (OV C 240, 7.10.2009., 11. lpp.).

(6) Sk. 5. zemsvītras piezīmi.

(7) Vācija apgalvo, ka SoFFin garantiju EUR 2 miljardu apmērā HRE likvidēšanas iestādei oficiāli nav pieprasījusi HRE, ne arī apstiprinājusi SoFFin.

(8) Komisijas 2009. gada 13. novembra lēmums lietās C 15/09 (ex N 196/09), N 333/09 un N 557/09 (OV C 13, 20.1.2010., 58. lpp.).

(9) Komisijas 2009. gada 21. decembra lēmums lietā N 694/09 (OV C 25, 2.2.2010., 14. lpp.).

(10) Komisijas 2010. gada 19. maija lēmums lietā N 161/10 (OV C 190, 14.7.2010., 7. lpp.).

(11) HRE likvidēšanas iestāde.

(12) Komisijas 2010. gada 24. septembra lēmums lietās C 15/09 (ex N 196/09) un N 380/10 (OV C 300, 6.11.2010., 6. lpp.).

(13) Plašāku informāciju par HRE grupu un tās problēmām skatīt lēmumā par procedūras uzsākšanu un lēmumā par procedūras pagarināšanu.

(14) HRE Finance i.L. tika izveidota 2007. gadā viena konkrēta vērtspapīru darījuma veikšanai, un kopš 2008. gada tā tiek likvidēta. Tajā nav strādājošo, un tās kopējā bilance 2010. gada beigās bija tikai EUR 275 000.

(15) Konfidenciāla informācija.

(16) Sk. 10. zemsvītras piezīmi.

(17) Komisijas 2008. gada 27. oktobra lēmums lietā N 512/08, Rettungspaket für Kreditinstitute in Deutschland, ko aizstāj ar Komisijas 2008. gada 12. decembra lēmumu lietā N 625/08, Rettungspaket für Finanzinstitute in Deutschland (OV C 143, 24.6.2009., 1. lpp.).

(18) OV C 72, 26.3.2009., 1. lpp.

(19) Vācija apgalvo, ka EUR 2 miljardus likvidēšanas iestādei oficiāli nav pieprasījusi HRE, ne arī apstiprinājusi SoFFin. Komisija šo garantiju neapstiprināja.

(20) OV C 195, 19.8.2009., 9. lpp.

(21) Pilnīgs saistību dokuments ir pievienots šī lēmuma pielikumā.

(22) PBB ir izveidojusi filiāļu tīklu galvenajos tirgos, bet tāda nav pārējos tirgos.

(23) Komisijas 2008. gada 2. oktobra lēmums (OV C 293, 15.11.2008., 1. lpp.); Komisijas 2009. gada 7. maija lēmums, kas aizstāts ar 2009. gada 24. jūlija lēmumu lietā C 15/09 (ex N 196/09) (OV C 240, 7.10.2009., 11. lpp.); Komisijas 2009. gada 13. novembra lēmums lietās C 15/09 (ex N 196/09), N 333/09 un N 557/09) (OV C 13, 20.1.2010., 58. lpp.); Komisijas 2009. gada 21. decembra lēmums lietā N 694/09 (OV C 25, 2.2.2010., 14. lpp.); Komisijas 2010. gada 19. maija lēmums lietā N 161/10 (OV C 190, 14.7.2010., 7. lpp.); Komisijas 2010. gada 24. septembra lēmums lietās C 15/09 (ex N 196/09) un N 380/10 (OV C 300, 6.11.2010., 6. lpp.).

(24) Šī apņemšanās attiecībā uz likvidēšanu pati par sevi nemazina iespēju, ka Vācija varētu pārdot DEPFA Bank plc akcijas vai visu DEPFA Bank plc banku vai kādu no tās meitasuzņēmumiem vēlākā dienā. Ja šāda pārdošana notiek pirms 2013. gada decembra beigām, tā jāpaziņo Komisijai un to nedrīkst īstenot pirms Komisijas apstiprinājuma saņemšanas. Scenārijā, kurā DEPFA Bank plc grupa vai kāda no tās daļām varētu atsākt darbības tirgū, šāda apņemšanās ļauj Komisijai pārbaudīt, vai valsts atbalsta forma, no kuras labumu guvusi DEPFA Bank plc, nekropļo konkurenci un vajadzības gadījumā veikt nepieciešamos pasākumus šāda kropļojuma samazināšanai.

(25) Skatīt, piemēram, Komisijas 2011. gada 31. marta lēmumu lietā SA 32745 (2011/NN, Kommunalkredit, vēl nav publicēts).

(26) Sk. Komisijas Lēmumu 2010/395/ES lietā C 17/09, LBBW (OV L 188, 21.7.2010., 1. lpp.) un Komisijas Lēmumu 2010/608/EK lietā C 10/09 ING (OV L 274, 19.10.2010., 139. lpp.).

(27) Sk. Komisijas Lēmumu 2010/395/ES.

(28) Šajā ziņā Komisija piekrīt Heisse Kursawe Eversheds apsvērumam, ka atbalstu HRE var apstiprināt tikai uz ilgtspējīga pārstrukturēšanas plāna pamata.

(29) Saskaņā ar lietu praksi to grupas daļu dzīvotspēja, kuru darbība tiek samazināta, piemēram, DEPFA Bank plc, netiek vērtēta.

(30) Stresa scenārija pamatpieņēmumi ir satricinājums valsts līmenī, kā, piemēram, CEBS 2010. gada stresa testā un t. s. “divkāršā krituma” scenārijs, kas ietekmē uzkrājumus iespējamiem zaudējumiem saistībā ar aizdevumiem, riska svērto aktīvu apjomu un pagarinājuma likmes.

(31) Šajā portfelī nav ietverti aktīvi, kas nodoti likvidēšanas iestādei FMS-WM.

(32) Dažas personas (piemēram, valdes izpildlocekļi, uzraudzības padomes locekļi) šajos skaitļos nav ietvertas.

(33) Skatīt Pārstrukturēšanas paziņojuma 22. punktu.

(34) OV C 270, 25.10.2008., 8. lpp.

(35) Bankas ļoti problemātiskā situācija pagātnē arī ir uzskatāma par iemeslu, kādēļ Vācija nolēma pārņemt to valsts īpašumā.

(36) Kopumā Komisija uzskata, ka esošo akciju iegāde un aktīvu pārņemšana nav labvēlīga uzņēmumam, ievērojot, ka tas nozīmē vienīgi īpašnieku maiņu. Kompensācija, kas izmaksāta mazākuma akcionāriem, līdz ar to nav valsts atbalsts HRE LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, jo tā nenodrošina uzņēmumam ieguvumu, kas rodas no valsts līdzekļiem. Skatīt arī Komisijas 2009. gada 16. februāra lēmumu lietā N 61/09, Anglo-Irish Bank Corporation plc īpašnieku maiņa (OV C 177, 30.7.2009., 2. lpp.) un Komisijas 2008. gada 2. aprīļa lēmumu lietā C 14/08 Northern Rock (OV C 135, 3.6.2008., 21. lpp.).