(3)

Regulas III pielikumu (Part-ORO) groza šādi: (a) ORO.FC.145. punktu aizstāj ar šādu: “ORO.FC.145 Apmācības, pārbaužu un novērtēšanas nodrošināšana (a) Apmācību, pārbaudes un novērtēšanu, kas prasītas šajā apakšdaļā, veic saskaņā ar apmācības programmām un mācību plāniem, ko ekspluatants izstrādājis un iekļāvis lidojumu veikšanas rokasgrāmatā. (b) Ekspluatants, izstrādājot apmācības programmas un mācību plānus, tajos iekļauj attiecīgos elementus, kas noteikti saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 748/2012 sagatavoto datu par piemērotību ekspluatācijai obligātajā daļā. (c) CAT pārvadājumu gadījumā apmācības un pārbaužu programmas, kā arī mācību plānus un individuālu lidojumu simulācijas trenažieru iekārtu (FSTD) izmantošanu apstiprina kompetentā iestāde. (d) FSTD, ciktāl tas praktiski iespējams, ir identiska ekspluatanta izmantotajam gaisa kuģim. Vajadzības gadījumā FSTD un gaisa kuģa atšķirības apraksta un tās aplūko instruktāžas vai, attiecīgi, apmācības laikā. (e) Ekspluatants izveido sistēmu, ar kuru atbilstīgi uzrauga FSTD izmaiņas un nodrošina, ka šīs izmaiņas neietekmē apmācības programmu atbilstību.” (b) iekļauj šādu ORO.FC.146. punktu: “ORO.FC.146 Personāls, kas nodrošina apmācību, pārbaudes un novērtēšanu (a) Apmācību, pārbaudes un novērtēšanu, kas prasītas šajā apakšdaļā, veic atbilstīgi kvalificēts personāls. (b) Ja apmācība un pārbaudes notiek, veicot mācību lidojumus un izmantojot lidojumu simulācijas trenažieru iekārtas, personālam, kas nodrošina apmācību un veic pārbaudes, jāatbilst Regulas (ES) Nr. 1178/2011 I pielikumā (Part-FCL) noteiktajām kvalifikācijas prasībām. (c) EBT programmas vajadzībām personāls, kas veic novērtēšanu un nodrošina apmācību: 1) ir saņēmis I pielikumā (Part-FCL) noteikto instruktora apliecību vai eksaminētāja apliecību; 2) ir izpildījis ekspluatanta EBT instruktora standartizācijas programmu. Tā ietver sākotnēju standartizācijas programmu un periodisku standartizācijas programmu. Ekspluatanta EBT sākotnējās standartizācijas izpilde dod instruktoram tiesības veikt EBT praktisko novērtēšanu. (d) Neskarot šā punkta b) apakšpunktu, kompetences izvērtēšanu maršrutā veic atbilstīgi kvalificēts gaisa kuģa komandieris, ko iecēlis ekspluatants un kas ir izpildījis standartizāciju EBT koncepciju jomā un kompetenču novērtēšanā (vērtētājs maršrutā).”; (c) iekļauj šādu ORO.FC.231. punktu: “ORO.FC.231 Uz pierādījumiem balstīta apmācība (EBT) a) EBT PROGRAMMA (1) Ekspluatants var aizstāt ORO.FC.230. punkta prasības, izveidojot, īstenojot un uzturot atbilstīgu kompetentās iestādes apstiprinātu EBT programmu. Ekspluatants pierāda savu spēju atbalstīt EBT programmas īstenošanu (ietverot īstenošanas plānu) un veic drošības riska novērtēšanu, ar ko parāda, kā tiek sasniegts līdzvērtīgs drošības līmenis. (2) EBT programma: (i) atbilst ekspluatanta lielumam un tā darbību veidam un sarežģītībai, ņemot vērā ar šīm darbībām saistītos apdraudējumus un attiecīgos riskus; (ii) nodrošina pilota kompetenci, šādā nolūkā novērtējot un pilnveidojot pilota kompetences, kas vajadzīgas drošai, rezultatīvai un efektīvai gaisa kuģu ekspluatācijai; (iii) nodrošina, ka katrs pilots saskaras ar novērtēšanas un apmācības elementiem, kas izsecināti saskaņā ar ORO.FC.232. punktu; (iv) ietver vismaz sešus EBT moduļus 3 gadu programmā. Katrs EBT modulis sastāv no izvērtēšanas posma un apmācības posma. EBT modulis ir derīgs 12 mēnešus. (A) Izvērtēšanas posms ietver scenāriju (vai scenārijus) lidojumam maršruta apstākļos, un tā mērķis ir novērtēt visas kompetences un noteikt individuālās apmācības vajadzības. (B) Apmācības posms ietver: (a) manevrēšanas apmācības posmu, kas ietver konkrētu definētu manevru prasmīgas veikšanas apmācību; (b) uz scenāriju balstītas apmācības posmu, kas ietver scenāriju (vai scenārijus) lidojumam maršruta apstākļos un kura mērķis ir pilnveidot kompetences un apmierināt individuālās apmācības vajadzības. Apmācības posmu īsteno savlaicīgi pēc izvērtēšanas posma. (3) Ekspluatants nodrošina, ka katrs dalībai EBT programmā reģistrēts pilots: (i) tipa kvalifikācijas atzīmes derīguma laikā izpilda vismaz divus EBT moduļus un laikposms starp tiem nav mazāks kā 3 mēneši. EBT modulis ir izpildīts, kad: (A) attiecībā uz šo EBT moduli ir izpildīts EBT programmas saturs (pilots ir saskāries ar attiecīgajiem novērtēšanas un apmācības elementiem); un (B) ir pierādīts pieņemams snieguma līmenis attiecībā uz visām novērotajām kompetencēm; (ii) iziet kompetences izvērtēšanu maršrutā; un (iii) iziet apmācību uz zemes. (4) Ekspluatants izveido EBT instruktoru standartizācijas un saskaņotības nodrošināšanas programmu, kas nodrošina, ka EBT iesaistītie instruktori ir pienācīgi kvalificēti savu uzdevumu veikšanai: (i) šī programma jāattiecina uz visiem instruktoriem; (ii) ekspluatants saskaņotības novērtēšanai izmanto piemērotas metodes un rādītājus; (iii) ekspluatants pierāda, ka starp instruktoriem ir pietiekama saskaņotība. (5) EBT programmā var iekļaut ārkārtas procedūras neparedzētiem apstākļiem, kas varētu ietekmēt EBT moduļu nodrošināšanu. Ekspluatants pierāda šādu procedūru nepieciešamību. Procedūras nodrošina, ka pilots neturpina maršruta lidojumus, ja novērotais sniegums ir bijis sliktāks par minimālo pieņemamo līmeni. Procedūras var ietvert: (i) atšķirīgu laikposmu starp EBT moduļiem; un (ii) atšķirīgu EBT moduļa posmu secību. b) KOMPETENČU SISTĒMA Ekspluatants kompetenču sistēmu izmanto attiecībā uz visiem EBT programmā ietvertajiem novērtēšanas un apmācības aspektiem. Kompetenču sistēma: (1) ir visaptveroša, precīza un izmantojama; (2) ietver novērojamu rīcību, kas vajadzīga drošu, rezultatīvu un efektīvu lidojumu nodrošināšanai; (3) ietver noteiktu kompetenču kopumu, to aprakstus un ar tām saistīto novērojamo rīcību. c) APMĀCĪBAS SISTĒMAS EFEKTIVITĀTE 1) EBT sistēmas efektivitāti mēra un izvērtē, izmantojot atgriezeniskās saites procesu, nolūkā: (i) validēt un uzlabot ekspluatanta EBT programmu; (ii) pārliecināties, ka ekspluatanta EBT programma pilnveido pilota kompetences. (2) Atgriezeniskās saites procesu iekļauj ekspluatanta pārvaldības sistēmā. (3) Ekspluatants izstrādā procedūras, kas reglamentē EBT datu aizsardzību. d) VĒRTĒŠANAS SISTĒMA (1) Ekspluatants pilotu kompetenču novērtēšanai izmanto vērtēšanas sistēmu. Vērtēšanas sistēma nodrošina: (i) pietiekamu detalizācijas pakāpi, kas ļauj veikt precīzus un noderīgus individuālā snieguma mērījumus; (ii) snieguma kritēriju un skalu katrai kompetencei, skalā paredzot punktu, kas nosaka minimālo pieņemamo līmeni, kurš jāsasniedz maršruta lidojumu veikšanai. Ekspluatants izstrādā procedūras, kas ļauj uzlabot nepietiekamu pilota sniegumu; (iii) datu integritāti; (iv) datu drošību. (2) Ekspluatants regulāri pārbauda vērtēšanas sistēmas precizitāti, salīdzinot to ar sistēmu, kurā tiek izmantoti iepriekšnoteikti kritēriji. e) PIEMĒROTAS TRENAŽIERU IEKĀRTAS UN EKSPLUATANTA EBT PROGRAMMĀ IZPILDĀMO STUNDU SKAITS 1) Katru EBT moduli izpilda, izmantojot FSTD ar kvalifikācijas līmeni, kas ir piemērots novērtēšanas un apmācības elementu pareizas izpildes nodrošināšanai. 2) Lai pilots varētu izpildīt ekspluatanta EBT programmu, ekspluatants tam nodrošina pietiekamu stundu skaitu piemērotā trenažieru iekārtā. EBT programmas stundu skaita noteikšanai izmanto šādus kritērijus: (i) stundu skaits atbilst EBT programmas apjomam un sarežģītībai; (ii) stundu skaits ir pietiekams EBT programmas izpildei; (iii) stundu skaits nodrošina EBT programmas rezultativitāti, ņemot vērā ICAO, Aģentūras un kompetentās iestādes sniegtos ieteikumus; (iv) stundu skaits atbilst izmantoto trenažieru iekārtu tehnoloģijai. f) DARBĪBAS TRAUCĒJUMU LĪDZVĒRTĪGUMS (1) Katrs pilots saņem novērtējumu un iziet apmācību attiecībā uz gaisa kuģa sistēmu darbības traucējumu pārvaldību. (2) Gaisa kuģa sistēmu darbības traucējumus, kas prasa ievērojamas pūles no prasmīgas apkalpes, organizē, ņemot vērā šādus parametrus: (i) neatliekamība; (ii) sarežģītība; (iii) gaisa kuģa vadības pasliktināšanās; (iv) instrumentu atteice; (v) seku pārvaldība. (3) Katrs pilots saskaras ar vismaz vienu darbības traucējumu attiecībā uz katru parametru tik bieži, cik noteikts novērtēšanas un apmācības elementu tabulā. (4) Pierādīta prasme pārvaldīt vienu darbības traucējumu tiek uzskatīta par līdzvērtīgu pierādītai prasmei pārvaldīt citus darbības traucējumus ar tādiem pašiem parametriem. g) NOLAIŠANOS LĪDZVĒRTĪGUMS SAISTĪBĀ AR LIDOJUMIEM (1) Ekspluatants nodrošina, ka katrs pilots regulāri iziet apmācību par nolaišanās veidiem un nolaišanās metodēm saistībā ar lidojumiem. (2) Šajā apmācībā iekļauj nolaišanās, kas prasa papildu pūles no prasmīgas apkalpes. (3) Šajā apmācībā iekļauj nolaišanās, kurām nepieciešams īpašs apstiprinājums saskaņā ar šīs regulas V pielikumu (Part-SPA). h) KOMPETENCES IZVĒRTĒŠANA MARŠRUTĀ 1) Katrs pilots regulāri iziet kompetences izvērtēšanu maršrutā gaisa kuģī, kuras mērķis ir pierādīt, ka lidojumu veikšanas rokasgrāmatā aprakstītie parastie maršruta lidojumi tiek veikti droši, rezultatīvi un efektīvi. 2) Maršrutā veikts kompetences izvērtējums ir derīgs 12 mēnešus. 3) EBT īstenošanai apstiprināts ekspluatants ar kompetentās iestādes atļauju var pagarināt maršrutā veikta kompetences izvērtējuma derīguma laiku līdz: i) 2 gadiem, ar nosacījumu, ka tiek veikta riska novērtēšana; ii) vai līdz 3 gadiem, ar nosacījumu, ka tiek īstenots atgriezeniskās saites process maršruta lidojumu uzraudzībai, ar kura palīdzību identificē lidojumu apdraudējumus, samazina šādu apdraudējumu riskus un īsteno pasākumus cilvēka kļūdu pārvaldībai lidojumu laikā. 4) Lai sekmīgi izietu kompetences izvērtēšanu maršrutā, pilots pierāda pieņemamu snieguma līmeni attiecībā uz visām novērotajām kompetencēm. i) APMĀCĪBA UZ ZEMES 1) Reizi 12 kalendārajos mēnešos katrs pilots iziet: (i) tehnisko apmācību uz zemes; (ii) novērtēšanu un apmācību saistībā ar visu gaisa kuģī esošo avārijas un drošības iekārtu atrašanās vietu un izmantošanu. 2) Ekspluatants ar kompetentās iestādes atļauju un ar nosacījumu, ka tiek veikta riska novērtēšana, laikposmu, kurā veicama novērtēšana un apmācība saistībā ar visu gaisa kuģī esošo avārijas un drošības iekārtu atrašanās vietu un izmantošanu, var pagarināt līdz 24 mēnešiem.”; (d) iekļauj šādu ORO.FC.232. punktu: “ORO.FC.232 EBT programmas novērtēšanas un apmācības elementi (a) Ekspluatants nodrošina, ka katrs pilots saskaras ar attiecīgiem novērtēšanas un apmācības elementiem. (b) Novērtēšanas un apmācības elementi: (1) nolūkā vadīt piemērotu EBT programmu izveidi izsecināti no drošības un ekspluatācijas datiem, ko izmanto, lai noteiktu jomas, kurās pilotu apmācība jāuzlabo un jānosaka tās prioritātes; (2) 3 gadu laikposmā sadalīti noteiktā biežumā; (3) attiecas uz tā gaisa kuģa tipu vai variantu, ar kuru pilots veic lidojumus.”; (e) ORO.FC.235. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu: “ORO.FC.235 Pilota kvalifikācija, lai veiktu savus pienākumus no jebkura pilota sēdekļa a) Komandieri, kuriem saskaņā ar saviem pienākumiem jāspēj nodrošināt ekspluatāciju no jebkura pilota sēdekļa un pildīt otrā pilota pienākumus, vai komandieri, kas veic apmācības vai pārbaužu veikšanas pienākumus, pabeidz papildu apmācības kursu un nokārto pārbaudi, kā noteikts lidojumu veikšanas rokasgrāmatā. Pārbaudi var veikt kopā ar ekspluatanta rīkoto kvalifikācijas pārbaudi, kas noteikta ORO.FC.230. punkta b) apakšpunktā, vai kā daļu no EBT programmas, kas noteikta ORO.FC.231. punktā.”.