2)

pielikuma 1. sadaļas tabulu groza šādi: a) trešās slejas virsrakstu aizstāj ar šādu: “3. sleja Īpaši noteikumi par 1. slejas pielāgojumiem”; b) tabulas 2. rindu aizstāj ar šādu: “2. AKTĪVĀS VIELAS IDENTIFIKĀCIJA (UN VIENA VAI VAIRĀKU TĀS PREKURSORU IDENTIFIKĀCIJA, JA AKTĪVO VIELU IEGŪST IN SITU) Informācija, ko šajā iedaļā sniedz par aktīvo vielu un attiecīgā gadījumā tās prekursoriem, ir pietiekama, lai šo aktīvo vielu varētu identificēt. Ja informāciju par vienu vai vairākām šīs iedaļas pozīcijām sniegt nav tehniski iespējams vai tas no zinātniskā viedokļa šķiet nevajadzīgi, skaidri norāda iemeslus”; c) tabulas 2.5. rindu aizstāj ar šādu: “2.5. Molekulformula un struktūrformula (arī SMILES apzīmējums, ja pieejams un vajadzīgs). Attiecībā uz vienu vai vairākiem prekursoriem un aktīvajām vielām, ko iegūst in situ: informācija par visām (tīši un netīši) iegūtajām ķīmiskajām vielām Ja viena vai vairāku prekursoru un/vai aktīvās vielas molekulāro struktūru nav iespējams precīzi noteikt, molekulformula un struktūrformula nav jānorāda”; d) tabulas 2.8. rindu aizstāj ar šādu: “2.8. Aktīvās vielas ražošanas metode (sintēzes ceļi), arī informācija par izejvielām un šķīdinātājiem, ieskaitot piegādātājus, specifikācijas un komerciālo pieejamību. Aktīvajām vielām, ko iegūst in situ, norāda reakcijas shēmu, arī visas starpreakcijas un saistītās ķīmiskās vielas (tīši un netīši radušās)”; e) iekļauj šādu 2.11.1. rindu: “2.11.1. Vismaz piecu tādu reprezentatīvu paraugu analītisks raksturojums, kas ņemti no vienas vai vairākām in situ iegūtām vielām, norādot informāciju par vienas vai vairāku aktīvo vielu saturu un citām sastāvdaļām, kuru daudzums pārsniedz 0,1 masas %, ieskaitot viena vai vairāku prekursoru atliekvielas”; f) tabulas 6.6. rindu aizstāj ar šādu: “6.6. Dati par efektivitāti, ar kuriem pamato: — aktīvās vielas raksturīgo aktivitāti attiecībā uz vienu vai vairākiem paredzētajiem lietojumiem un — par apstrādātiem izstrādājumiem sniegtās norādes, kas attiecas uz izstrādājumam piešķirtajām biocīdajām īpašībām. Dati par efektivitāti ietver visus pieejamos standarta protokolus, laboratorijas testus vai lauka izmēģinājumus un attiecīgā gadījumā veiktspējas standartus vai datus, kuri līdzīgi tiem, kas pieejami par piemērotiem atsauces biocīdiem”; g) tabulas 6.7.2. rindu aizstāj ar šādu: “6.7.2. Piezīmes par nevēlamu vai neparedzētu blakusietekmi uz nemērķa organismiem vai aizsargājamiem objektiem un materiālu”; h) tabulas 8.1., 8.2. un 8.3. rindu aizstāj ar šādām: “8.1. Kodīga iedarbība uz ādu vai ādas kairinājums Šajā novērtējumā ir šādi līmeņi: a) datu, kas pieejami par cilvēkiem un dzīvniekiem, un bez dzīvniektestēšanas iegūto datu novērtēšana; b) kodīga iedarbība uz ādu, in vitro testēšana; c) ādas kairinājums, in vitro testēšana; d) kodīga iedarbība uz ādu vai ādas kairinājums, in vivo testēšana Viens vai vairāki pētījumi, kas minēti tabulas 1. slejā, nav jāveic, ja: — pieejamā informācija liecina, ka viela atbilst kritērijiem, pēc kuriem to klasificē par kodīgu vai kairinošu ādai, — viela ir stipra skābe (pH ≤ 2,0) vai bāze (pH ≥ 11,5), — viela ir pašuzliesmojoša gaisā vai saskarē ar ūdeni vai mitrumu istabas temperatūrā, — viela atbilst kritērijiem, pēc kuriem to klasificē par akūti toksisku (1. kategorija) dermālā ceļā, — pētījums par akūtu toksiskumu dermālā ceļā sniedz tādus pārliecinošus pierādījumus par kodīgu iedarbību uz ādu vai ādas kairinājumu, ar ko pietiek klasificēšanai. Ja rezultāti, kas gūti vienā no diviem pētījumiem, kuri minēti šīs rindas 1. slejas b) vai c) punktā, jau dod iespēju pieņemt galīgu lēmumu par vielas klasifikāciju vai par ādas kairinājuma potenciāla neesību, otrs pētījums nav jāveic. Vai neveikt in vivo pētījumu par kodīgumu ādai vai ādas kairinājumu, apsver tikai tad, ja šīs rindas 1. slejas b) un c) punktā minētie in vitro pētījumi nav izmantojami vai ar šo pētījumu rezultātiem nepietiek klasificēšanai un riska novērtēšanai. Par atbilstošiem šīs informācijas prasības izpildei uzskata tādus in vivo pētījumus par kodīgumu ādai vai ādas kairinājumu, kas veikti vai uzsākti pirms 2022. gada 15. aprīļa. 8.2. Nopietni acu bojājumi vai acu kairinājums Šajā novērtējumā ir šādi līmeņi: a) datu, kas pieejami par cilvēkiem un dzīvniekiem, un bez dzīvniektestēšanas iegūto datu novērtēšana; b) nopietni acu bojājumi vai acu kairinājums, in vitro testēšana; c) nopietni acu bojājumi vai acu kairinājums, in vivo testēšana Viens vai vairāki pētījumi, kas minēti tabulas 1. slejā, nav jāveic, ja: — pieejamā informācija liecina, ka viela atbilst kritērijiem, pēc kuriem to klasificē par acu kairinājuma vai nopietnu acu bojājumu izraisītāju, — viela ir stipra skābe (pH ≤ 2,0) vai bāze (pH ≥ 11,5), — viela ir pašuzliesmojoša gaisā vai saskarē ar ūdeni vai mitrumu istabas temperatūrā, vai — viela atbilst klasificēšanas kritērijiem attiecībā uz kodīgumu ādai, pēc kuriem to klasificē par vielu, kas izraisa “nopietnus acu bojājumus” (1. kategorija). Ja pirmā in vitro pētījuma rezultāti nedod iespēju pieņemt galīgu lēmumu par vielas klasifikāciju vai par acu kairinājuma potenciāla neesību, apsver, vai attiecībā uz šo beigupunktu neveikt vēl vienu vai vairākus citus in vitro pētījumus. Vai neveikt in vivo pētījumu par nopietniem acu bojājumiem vai acu kairinājumu, apsver tikai tad, ja šīs rindas 1. slejas b) punktā minētie viens vai vairākie in vitro pētījumi nav izmantojami vai ar šo pētījumu rezultātiem nepietiek klasificēšanai un riska novērtēšanai. Par atbilstošiem šīs informācijas prasības izpildei uzskata in vivo pētījumus par nopietniem acu bojājumiem vai acu kairinājumu, kuri veikti vai uzsākti pirms 2022. gada 15. aprīļa. 8.3. Ādas sensibilizācija Informācija ļauj izdarīt secinājumus par to, vai viela ir ādas sensibilizators un vai attiecībā uz to var pieņemt, ka vielai piemīt potenciāls cilvēkiem izraisīt būtisku sensibilizāciju (1.A kategorija). Ar šo informāciju jāpietiek, lai nepieciešamības gadījumā varētu veikt riska novērtējumu. Šajā novērtējumā ir šādi līmeņi: a) datu, kas pieejami par cilvēkiem un dzīvniekiem, un bez dzīvniektestēšanas iegūto datu novērtēšana; b) ādas sensibilizācija, in vitro testēšana. Informācija, kas iegūta ar vienu vai vairākām in vitro vai in chemico testēšanas metodēm, kuras minētas šā pielikuma ievaddaļas 5. punktā, un pievēršas visiem šādiem svarīgiem ādas sensibilizācijas notikumiem: i) molekulāra mijiedarbība ar ādas proteīniem; ii) iekaisuma atbildreakcija keratinocītos; iii) dendrītisko šūnu aktivizēšanās; c) ādas sensibilizācija, in vivo testēšana. Testējot in vivo, pirmkārt ir jāizmanto Murine vietējo limfmezglu tests (LLNA). Citu ādas sensibilizācijas testu drīkst izmantot tikai ārkārtas gadījumos. Ja izmanto citu ādas sensibilizācijas testu, tas jāpamato Viens vai vairāki pētījumi, kas minēti tabulas 1. slejā, nav jāveic, ja: — pieejamā informācija liecina, ka viela atbilst kritērijiem, pēc kuriem to klasificē par ādas sensibilizētāju vai kodīgu ādai, — viela ir stipra skābe (pH ≤ 2,0) vai bāze (pH ≥ 11,5) vai — viela ir pašuzliesmojoša gaisā vai saskarē ar ūdeni vai mitrumu istabas temperatūrā. In vitro testi nav jāveic, ja: — ir pieejams in vivo pētījums, kas minēts šīs rindas 1. slejas c) punktā, vai — pieejamās in vitro vai in chemico testēšanas metodes neattiecas uz konkrēto vielu vai ar šo pētījumu rezultātiem nepietiek klasificēšanai un riska novērtēšanai. Ja ar informāciju, kas iegūta ar vienu vai vairākām testēšanas metodēm, ar kurām pārbauda vienu vai divus šīs rindas 1. slejas b) punktā aprakstītos svarīgos notikumus, pietiek, lai vielu varētu klasificēt un novērtēt risku, pētījumi attiecībā uz pārējiem svarīgajiem notikumiem nav jāveic. In vivo pētījumu par ādas sensibilizāciju veic tikai tad, ja šīs rindas 1. slejas b) punktā minētās in vitro vai in chemico testēšanas metodes nav izmantojamas vai ar šo pētījumu rezultātiem nepietiek klasificēšanai un riska novērtēšanai. Par atbilstošiem šīs informācijas prasības izpildei uzskata in vivo pētījumus par ādas sensibilizāciju, kuri veikti vai uzsākti pirms 2022. gada 15. aprīļa.”; i) tabulas 8.6. rindu aizstāj ar šādu: “8.6. In vivo genotoksicitātes pētījums Šajā novērtējumā ir šādi līmeņi: a) ja kādam no 8.5. punktā minētajiem in vitro genotoksicitātes pētījumiem ir pozitīvs rezultāts un uzticami dati no kāda attiecīga in vivo pētījuma par genotoksicitāti somatiskajām šūnām vēl nav pieejami, veic attiecīgu in vivo pētījumu par genotoksicitāti somatiskajām šūnām; b) atkarībā no in vitro un in vivo pētījumu rezultātiem, ietekmes veida un visu pieejamo datu kvalitātes un būtiskuma var būt vajadzīgs otrs in vivo pētījums par genotoksicitāti somatiskajām šūnām; c) ja kādā pieejamā in vivo pētījumā par genotoksicitāti somatiskajām šūnām ir iegūts pozitīvs rezultāts, tad, pamatojoties uz visiem pieejamajiem datiem, arī toksikokinētiskiem pierādījumiem par to, vai viela spēj nonākt dīgļšūnās, vajadzētu apsvērt, vai nav potenciālas mutagenitātes dīgļšūnām. Ja skaidrus secinājumus par mutagenitāti dīgļšūnām izdarīt nevar, apsver, vai neveikt papildu izpēti ADS Viens vai vairāki pētījumi, kas minēti tabulas 1. slejā, nav jāveic, ja: — visu trīs 8.5. punktā minēto in vitro testu rezultāti ir negatīvi un nav noteiktas citas problēmas (piem., zīdītājiem veidojas nevēlami metabolīti) vai — viela atbilst kritērijiem, pēc kuriem to klasificē par mutagēnu dīgļšūnām (1.A vai 1.B kategorija). Tests, kurā nosaka genotoksicitāti dīgļšūnām, nav jāveic, ja viela atbilst kritērijiem, pēc kuriem to klasificē par kancerogēnu (1.A vai 1.B kategorija) un mutagēnu dīgļšūnām (2. kategorija)”; j) tabulas 8.10.–8.10.3. rindu aizstāj ar šādām: “8.10. Reproduktīvā toksicitāte Lai izvērtētu, cik drošas patērētājiem ir aktīvās vielas, kas var nonākt pārtikā vai dzīvnieku barībā, ir jāveic orālās toksicitātes pētījumi Pētījumi nav jāveic, ja: — viela atbilst kritērijiem, pēc kuriem to klasificē par genotoksisku kancerogēnu (klasificēta gan par mutagēnu dīgļšūnām (2., 1.A vai 1.B kategorija), gan par kancerogēnu (1.A vai 1.B kategorija)), un ir īstenoti attiecīgi riska pārvaldības pasākumi, arī ar reproduktīvo toksicitāti saistīti pasākumi, — viela atbilst kritērijiem, pēc kuriem to klasificē par mutagēnu dīgļšūnām (1.A vai 1.B kategorija), un ir īstenoti attiecīgi riska pārvaldības pasākumi, arī ar reproduktīvo toksicitāti saistīti pasākumi, — vielas toksikoloģiskā aktivitāte ir zema (nevienā no pieejamajiem testiem nav iegūti dati, kas liecina par toksicitāti, ar nosacījumu, ka pieejamie dati ir pietiekami vispusīgi un informatīvi), ar toksikokinētiskajiem datiem var pierādīt, ka pa attiecīgajiem ekspozīcijas ceļiem nenotiek sistēmiska absorbcija (piem., ar jutīgu metodi plazmā vai asinīs noteiktā koncentrācija ir mazāka par detektēšanas robežu, un vielu un metabolītus nekonstatē urīnā, žultī vai izelpā), un lietošanas modelis liecina, ka cilvēku vai dzīvnieku eksponētības nav vai ka tā ir niecīga, — viela atbilst kritērijiem, pēc kuriem to klasificē par reproduktīvajai sistēmai toksisku (1.A vai 1.B kategorija): var nelabvēlīgi ietekmēt auglību (H360F)), un ar pieejamajiem datiem pietiek, lai atbalstītu pārliecinošu riska novērtējumu, – tādā gadījumā dzimumfunkcija un auglība tālāk nebūs jātestē. Ir jānodrošina un jādokumentē pilnīgs pamatojums, ja ontoģenētiskā toksicitāte netiek pētīta, vai — ja ir zināms, ka viela izraisa ontoģenētisko toksicitāti un atbilst kritērijiem, pēc kuriem to klasificē par toksisku reproduktīvajai sistēmai (1.A vai 1.B kategorija): var nelabvēlīgi iedarboties uz nedzimušo bērnu (H360D), un ar pieejamajiem datiem pietiek, lai atbalstītu pārliecinošu riska novērtējumu, – tādā gadījumā ontoģenētiskā toksicitāte tālāk nebūs jātestē. Ja dzimumfunkcija un auglība netiek pētītas, jāsniedz un jādokumentē pilnīgs pamatojums. Neatkarīgi no šajā rindā un slejā noteiktajām prasībām, var būt jāveic reproduktīvās toksicitātes pētījumi, lai iegūtu informāciju par endokrīni disruptīvajām īpašībām, kā noteikts 8.13.3.1. punktā 8.10.1. Prenatālās ontoģenētiskās toksicitātes pētījums (ESAO TG 414) divām sugām; pirmā piemērotākā suga ir trusis (nav grauzēji) un piemērotākā otrā suga ir žurka (grauzēji); piemērotais ievadīšanas ceļš ir orālais Pētījumu ar vēl vienu sugu neveic, ja pirmajai sugai veiktais pētījums vai citi pieejamie dati liecina, ka viela izraisa ontoģenētisko toksicitāti un atbilst reproduktīvajai sistēmai toksiskas vielas (1.A vai 1.B kategorija) klasifikācijas kritērijiem: var nelabvēlīgi iedarboties uz nedzimušo bērnu (H360D), un ar pieejamajiem datiem pietiek, lai atbalstītu pārliecinošu riska novērtējumu 8.10.2. Paplašinātais vienas paaudzes reproduktīvās toksicitātes pētījums (ESAO TG 443), ar 1.A un 1.B kohortām un 1.B kohortas paplašinājumu, lai iekļautu F2 paaudzi ar mērķi iegūt 20 metienus katrā devas grupā; F2 mazuļiem ir jāseko līdz zīdīšanas pārtraukšanai, un tie ir jāpārbauda līdzīgi kā F1 mazuļi. Piemērotākā suga ir žurka, un piemērotākais ievadīšanas ceļš – orālais. Lielākais devas līmenis ir jānosaka, balstoties uz toksicitāti, un tas jāizvēlas ar mērķi izraisīt reproduktīvo un/vai citu sistēmisku toksicitāti Par atbilstošu šīs informācijas prasības izpildei uzskata reproduktīvās toksicitātes pētījumu divās paaudzēs, kas veikts saskaņā ar ESAO TG 416 (pieņemtas 2001. gadā vai vēlāk), vai līdzvērtīgu informāciju, ja pētījums ir pieejams un ticis uzsākts pirms 2022. gada 15. aprīļa 8.10.3. Ontoģenētiskā neirotoksicitāte Pētījums par ontoģenētisku neirotoksisku ietekmi saskaņā ar ESAO TG 426 vai cits attiecīgs pētījums (to kopums), kas nodrošina līdzvērtīgu informāciju, vai paplašinātā vienas paaudzes reproduktīvās toksicitātes pētījuma (ESAO TG 443) 2.A un 2.B kohorta ar papildu izpēti attiecībā uz kognitīvajām funkcijām Pētījumu neveic, ja pieejamie dati: — liecina, ka viela izraisa ontoģenētisko toksicitāti un atbilst kritērijiem, pēc kuriem to klasificē par reproduktīvajai sistēmai toksisku (1.A vai 1.B kategorija): var nodarīt kaitējumu nedzimušam bērnam (H360D)), un — ir pietiekami, lai atbalstītu pārliecinošu riska novērtējumu”; k) iekļauj šādu 8.10.4. rindu: “8.10.4. Papildu pētījumi Lēmumam par nepieciešamību veikt papildu pētījumus, arī pētījumus, no kuriem gūst informāciju par mehānismiem, jābalstās uz 8.10.1., 8.10.2. un 8.10.3. punktā minēto pētījumu iznākumiem un visiem citiem attiecīgajiem pieejamajiem datiem; ADS”; l) tabulas 8.11.2. rindu aizstāj ar šādu: “8.11.2. Kancerogenitātes testēšana ar otro sugu: a) otrs kancerogenitātes pētījums būtu jāveic, testos izmantojot peles; b) lai izvērtētu, cik drošas patērētājiem ir aktīvās vielas, kas var nonākt pārtikā vai dzīvnieku barībā, ir jāveic orālās toksicitātes pētījumi Otrs kancerogenitātes pētījums nav jāveic, ja pieteikuma iesniedzējs var zinātniski pamatot, ka tas nav nepieciešams”; m) tabulas 8.12.1.–8.12.8. rindu aizstāj ar šādām: “8.12.1. Informācija par saindēšanās pazīmēm, klīniskajiem testiem, neatliekamās palīdzības pasākumiem, pretindēm, ārstēšanu un prognozi pēc saindēšanās 8.12.2. Epidemioloģiskie pētījumi 8.12.3. Medicīniskās uzraudzības dati, medicīniskās kartes un klīnisko gadījumu apraksti”; n) tabulas 8.13.2. un 8.13.3. rindu aizstāj ar šādām: “8.13.2. Neirotoksicitāte Ja aktīvā viela ir fosfororganisks savienojums vai ja ir kāda liecība, zināšanas par darbības mehānismu vai akūtās vai atkārtotas devas pētījumos iegūtas zināšanas par to, ka aktīvajai vielai var būt neirotoksiskas īpašības, ir vajadzīga papildu informācija vai īpaši pētījumi (tādi kā ESAO TG 424, ESAO TG 418 vai 419, vai līdzvērtīgs pētījums). Ja konstatē holīnesterāzes inhibitora aktivitāti, būtu jāapsver, vai netestēt atbildreakciju uz reaktivācijas aģentiem. Lai izvērtētu, cik drošas patērētājiem ir aktīvās vielas, kas var nonākt pārtikā vai dzīvnieku barībā, ir jāveic orālās toksicitātes pētījumi; ADS 8.13.3. Endokrīnās sistēmas darbības traucējumi Endokrīnās sistēmas darbības traucējumu novērtējums ietver šādus līmeņus: a) novērtējums par informāciju, kas iegūta tālāk minētajos pētījumos, un jebkādu citu attiecīgu informāciju, arī ar in vitro un in silico metodēm iegūtu: i) 8.9.1. 28 dienu orālās toksicitātes pētījums ar grauzējiem (ESAO TG 407); ii) 8.9.2. 90 dienu orālās toksicitātes pētījums ar grauzējiem (ESAO TG 408); iii) 8.9.4. Atkārtoto devu orālās toksicitātes pētījums ar dzīvniekiem, kas nav grauzēji (ESAO TG 409); iv) 8.10.1. Prenatālās ontoģenēzes toksicitātes pētījums (ESAO TG 414); v) 8.10.2. Paplašinātais vienas paaudzes reproduktīvās toksicitātes pētījums (ESAO TG 443) vai divu paaudžu reproduktīvās toksicitātes pētījums (ESAO TG 416); vi) 8.10.3. Ontoģenētiskās neirotoksicitātes pētījums (ESAO TG 426); vii) 8.11.1. Apvienotais kancerogenitātes un atkārtotas devas hroniskās toksicitātes pētījums (ESAO TG 451-3); viii) sistemātisks pārskats par literatūru, arī par pētījumiem ar zīdītājiem un organismiem, kas nav zīdītāji; b) ja ir informācija, kas vedina domāt, ka aktīvajai vielai var būt endokrīni disruptīvas īpašības, vai ja trūkst pilnīgas informācijas par galvenajiem parametriem, kuri ir būtiski nepieciešami, lai izdarītu secinājumus par endokrīnās sistēmas darbības traucējumiem, ir vajadzīga papildu informācija vai īpaši pētījumi, lai noskaidrotu: 1) darbības veidu vai mehānismu; un/vai 2) iespējamo attiecīgo nelabvēlīgo ietekmi uz cilvēku vai dzīvniekiem. Lai izvērtētu, cik drošas patērētājiem ir aktīvās vielas, kas var nonākt pārtikā vai dzīvnieku barībā, ir jāizvērtē orālais ievadīšanas ceļš un jāveic pētījumi ar dzīvniekiem, izmantojot orālo ievadīšanas ceļu Ja ar pierādījumu svaru pietiek, lai secinātu, ka pastāv vai nepastāv konkrēts endokrīni disruptīvs iedarbības veids: — attiecībā uz šo darbības veidu neveic papildu testēšanu ar mugurkaulniekiem, — attiecībā uz šo darbības veidu drīkst neveikt papildu testēšanu, kurā neizmanto mugurkaulniekus. Visos gadījumos iesniedz pietiekamu un ticamu dokumentāciju”; o) iekļauj šādu 8.13.3.1. rindu: “8.13.3.1. Īpaši papildu pētījumi, kas paredzēti potenciālo endokrīni disruptīvo īpašību izpētei, cita starpā var ietvert šādus pasākumus: a) tabulas 8.13.3. punkta a) apakšpunktā norādītie toksicitātes pētījumi ar zīdītājiem; b) in vitro testi: i) estrogēnu receptoru transaktivācijas tests (ESAO TG 455); ii) androgēnu receptoru transaktivācijas tests (ESAO TG 458); iii) H295R steroīdoģenēzes tests (ESAO TG 456); iv) aromatāzes tests (cilvēku, rekombinants) OPPTS 890.1200; c) uterotropais biotests ar grauzējiem (ESAO TG 440) un Heršbergera biotests ar žurkām (ESAO TG 441); d) Pubertal development and Thyroid Function in Intact Juvenile or Peripubertal Male Rats (Neskartu žurku mazuļu (tēviņi) vai pirmspubertātes vecuma žurku (tēviņi) pubertālā attīstība un vairogdziedzera funkcija) (OPPTS 890.1500). Lēmumu veikt pētījumus ar zīdītājiem pieņem, balstoties uz visu pieejamo informāciju, arī uz sistemātisku pārskatu par literatūru (ieskaitot informāciju par endokrīni disruptīvu ietekmi uz nemērķa organismiem) un piemērotu in silico vai in vitro metožu pieejamību ADS”; p) tabulas 8.13.4. un 8.13.5. rindu aizstāj ar šādām: “8.13.4. Imūntoksicitāte un ontoģenētiskā imūntoksicitāte Ja atkārtotas devas vai reproduktīvās toksicitātes pētījumi liecina, ka aktīvajai vielai var būt imūntoksiskas īpašības, ir vajadzīga papildu informācija vai īpaši pētījumi, lai noskaidrotu: 1) darbības veidu vai mehānismu; un/vai 2) iespējamo attiecīgo nelabvēlīgo ietekmi uz cilvēku vai dzīvniekiem. Lai izvērtētu, cik drošas patērētājiem ir aktīvās vielas, kas var nonākt pārtikā vai dzīvnieku barībā, ir jāizvērtē orālais ievadīšanas ceļš un jāveic pētījumi ar dzīvniekiem, izmantojot orālo ievadīšanas ceļu ADS 8.13.5. Papildu mehānikas pētījumi Lēmums par nepieciešamību veikt papildu pētījumus ir jāpieņem, balstoties uz visiem attiecīgajiem datiem ADS”; q) tabulas 8.18. rindu svītro; r) tabulas 9.1.1. rindu aizstāj ar šādu: “9.1.1. Īslaicīgas toksicitātes testēšana ar zivīm Ja ir vajadzīgi dati par īslaicīgu toksicitāti zivīm, būtu jāpiemēro robežlieluma noteikšanas pieeja (daudzpakāpju stratēģija). Ilgstošas toksicitātes testēšanu ar zivīm saskaņā ar 9.1.6.1. punktu izvērtē, ja viela slikti šķīst ūdenī, t. i., mazāk par 1 mg/l Šis pētījums nav jāveic, ja: — ir pieejams derīgs pētījums ar zivīm par ilgstošu toksicitāti ūdensvidē, — attiecībā uz šo prasību par datiem pierādījumu svars ir pietiekams un aptver arī tādus citus datus kā zivju embriju akūtās toksicitātes tests (FET, ESAO TG 236) un/vai rezultāti, kas iegūti, izmantojot metodes bez dzīvniektestēšanas”; s) tabulas 9.1.6.1. rindu aizstāj ar šādu: “9.1.6.1. Ilgstošas toksicitātes testēšana ar zivīm Sniedz informāciju, kas iegūta ilgstošas toksicitātes testēšanā ar zivīm, kuras eksponētas agrīnās attīstības stadijās (ikri, kāpuri vai mazuļi) ADS”; t) tabulas 9.10. rindu aizstāj ar šādu: “9.10. Endokrīnās sistēmas darbības traucējumi Endokrīni disruptīvo īpašību novērtējums ietver šādus līmeņus: a) ar zīdītājiem veikto pētījumu datu kopuma novērtējums saskaņā ar 8.13.3. punktu, lai novērtētu, vai, balstoties uz datiem par zīdītājiem, vielai ir endokrīni disruptīvas īpašības; b) ja, balstoties uz datiem, kas iegūti ar zīdītājiem veiktos pētījumos saskaņā ar 8.13.3. vai 9.1.6.1. punktu, nevar secināt, vai vielai ir endokrīni disruptīvas īpašības, jāizvērtē 9.10.1. vai 9.10.2. punktā aprakstītie pētījumi, ņemot vērā jebkādu citu pieejamu attiecīgu informāciju, arī sistemātisku literatūras pārskatu”; u) iekļauj šādu 9.10.1., 9.10.2. un 9.10.3. rindu: “9.10.1. Endokrīnās sistēmas darbības traucējumi zivīm Īpaši pētījumi, kas paredzēti potenciālo endokrīni disruptīvo īpašību izpētei, cita starpā var ietvert šādas datu sniegšanas prasības: a) paplašinātais vienas paaudzes medaku tests (MEOGRT, ESAO TG 240); b) zivju dzīves cikla toksicitātes tests (FLCTT, OPPTS 850.1500), kas ietver visus “estrogēniski, androgēniski un steroīdogēniski mediētos” (EAS) parametrus, kurus paredzēts noteikt MEOGRT pētījumā Šis pētījums nav jāveic, ja: — balstoties uz pietiekamu datu kopumu, kas iegūti ar zīdītājiem veiktos pētījumos saskaņā ar 8.13.3. punktu, vai uz citu attiecīgu informāciju (piem., literatūru), nav liecību par endokrīnu aktivitāti vai ar endokrīno sistēmu saistītu ietekmi un — ir pieejami derīgi in vivo dati, turklāt zivju vairošanās īsajā testā (FSTRA; ESAO TG 229), 21 dienas testā ar zivīm (ESAO TG 230) vai zivju dzimumattīstības testā (FSDT, ESAO TG 234) netiek gūta informācija, kas vedinātu domāt, ka aktīvā viela var izraisīt endokrīnu aktivitāti vai ietekmi, kas potenciāli saistīta ar endokrīnu aktivitāti. Ja ir pieejami citi dati, kas attiecas uz estrogēnisku, androgēnisku un steroīdogēnisku (EAS) modalitāti vai parametriem, kas pētīti ESAO TG 229, ESAO TG 230 vai ESAO TG 234, iepriekš minēto datu vietā var izmantot šos datus 9.10.2. Endokrīnās sistēmas darbības traucējumi abiniekiem Īpaši papildu pētījumi, kas paredzēti potenciālo endokrīni disruptīvo īpašību izpētei, cita starpā var ietvert abinieku kāpuru augšanas un attīstības testu (LAGDA; ESAO TG 241) Šis pētījums nav jāveic, ja: — balstoties uz pietiekamu datu kopumu, kas iegūti ar zīdītājiem veiktos pētījumos, saskaņā ar 8.13.3. punktu vai citu attiecīgu informāciju (piem., literatūru), nav liecību par endokrīnu aktivitāti vai ietekmi uz endokrīno sistēmu un — ir pieejami derīgi in vivo dati, turklāt abinieku metamorfozes testā (AMA; ESAO TG 231) netiek gūta informācija, kas vedinātu domāt, ka aktīvajai vielai varētu būt endokrīni disruptīvas īpašības 9.10.3. Ja ir informācija, kas vedina domāt, ka aktīvajai vielai var būt endokrīni disruptīvas īpašības, vai ja trūkst pilnīgas informācijas par galvenajiem parametriem, kuri ir būtiski nepieciešami, lai izdarītu secinājumus par endokrīnās sistēmas darbības traucējumiem, nepieciešamības gadījumā ir vajadzīga papildu informācija vai īpaši pētījumi, lai noskaidrotu: a) darbības veidu vai mehānismu; un/vai b) iespējamo attiecīgo nelabvēlīgo ietekmi uz cilvēku vai dzīvniekiem ADS”;