LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 87/229

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2017/583

(2016. gada 14. jūlijs),

ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 600/2014 par finanšu instrumentu tirgiem papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par pārredzamības prasībām tirdzniecības vietām un ieguldījumu brokeru sabiedrībām attiecībā uz obligācijām, strukturētā finansējuma produktiem, emisijas kvotām un atvasinātajiem instrumentiem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija Regulu (ES) Nr. 600/2014 par finanšu instrumentu tirgiem, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 648/2012 (1), un jo īpaši tās 1. panta 8. punktu, 9. panta 5. punktu, 11. panta 4. punktu, 21. panta 5. punktu un 22. panta 4. punktu,

tā kā:

(1) Ir nepieciešama augsta pārredzamības pakāpe, lai nodrošinātu, ka ieguldītāji ir pienācīgi informēti par patieso līmeni attiecībā uz faktiskajiem un potenciāliem darījumiem ar obligācijām, strukturētā finansējuma produktiem, emisijas kvotām un atvasinātajiem instrumentiem, neatkarīgi no tā, vai minētie darījumi tiek veikti regulētos tirgos, daudzpusējās tirdzniecības sistēmās (DTS), organizētās tirdzniecības sistēmās, sistemātiskajos internalizētājos vai ārpus minētajām sistēmām. Šai augstajai pārredzamības pakāpei būtu arī jāizveido vienlīdzīgi konkurences apstākļi starp tirdzniecības vietām, lai likviditātes sadrumstalotība nemazina cenu atklāšanas procesu attiecībā uz konkrētiem finanšu instrumentiem, un ieguldītāji nenonāk neizdevīgā situācijā.

(2) Tajā pašā laikā ir svarīgi atzīt, ka var būt apstākļi, kuros būtu jānodrošina atbrīvojumi no pirmstirdzniecības pārredzamības vai pēctirdzniecības pārredzamības pienākumu atlikšana, lai novērstu likviditātes pasliktināšanos, ko var izraisīt negribētas sekas pienākumam atklāt informāciju par darījumiem un tādējādi darīt zināmus atklātībai riska faktorus. Tādēļ ir lietderīgi konkretizēt precīzus apstākļus, kādos var piešķirt atbrīvojumus no pirmstirdzniecības pārredzamības un pēctirdzniecības pārredzamības atlikšanu.

(3) Šīs regulas noteikumi ir cieši saistīti, jo tajos ir precizētas pirmstirdzniecības un pēctirdzniecības pārredzamības prasības, kas attiecas uz tirdzniecību ar instrumentiem, kas nav kapitāla vērtspapīru finanšu instrumenti. Lai nodrošinātu saskaņotību starp šiem noteikumiem, kuriem būtu jāstājas spēkā vienlaikus, un sekmētu vispusīgu priekšstatu ieinteresētajām personām un it īpaši tām, uz kurām šie pienākumi attiecas, ir nepieciešams šos regulatīvos tehniskos standartus iekļaut vienā regulā.

(4) Ja kompetentās iestādes piešķir atbrīvojumus attiecībā uz pirmstirdzniecības pārredzamības prasībām vai pilnvaro pēctirdzniecības pārredzamības pienākumu atlikšanu, tām būtu jānodrošina vienlīdzīga un nediskriminējoša attieksme pret visiem regulētajiem tirgiem, daudzpusējām tirdzniecības sistēmām, organizētajām tirdzniecības sistēmām un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, kas veic tirdzniecību ārpus tirdzniecības vietām.

(5) Ir lietderīgi sniegt paskaidrojumu par konkrētu skaitu tehnisku terminu. Minētās tehniskās definīcijas ir nepieciešamas, lai nodrošinātu šajā regulā ietverto noteikumu vienādu piemērošanu Savienībā un līdz ar to veicinātu vienota noteikumu kopuma izveidi Savienības finanšu tirgiem. Minētās definīcijas ir nepieciešamas tikai nolūkā izklāstīt pārredzamības pienākumus attiecībā uz instrumentiem, kas nav kapitāla vērtspapīru instrumenti, un tām būtu stingri jāattiecas tikai uz šīs regulas izpratni.

(6) Biržā tirgotas preces (ETC) un biržā tirgotas parādzīmes (ETN), kurām piemēro šo regulu, būtu jāuzskata par parāda instrumentiem to juridiskās struktūras dēļ. Tomēr tā kā to tirdzniecība ir līdzīga biržā tirgotu fondu tirdzniecībai, būtu jāpiemēro līdzīgs pārredzamības režīms, ko piemēro biržā tirgotiem fondiem.

(7) Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 600/2014 vairāki instrumenti būtu jāuzskata par atbilstīgiem pirmstirdzniecības pārredzamības atbrīvojumam, ko piemēro instrumentiem, kuriem nav likvīda tirgus. Šī prasība arī būtu jāattiecina uz atvasinātajiem instrumentiem, kuriem piemēro tīrvērtes pienākumu, bet kuriem nepiemēro pienākumu veikt tirdzniecību, kā arī obligācijām, atvasinātajiem instrumentiem, strukturētā finansējuma produktiem un emisijas kvotām, kas nav likvīdas.

(8) Tirdzniecības vietai, kura uztur cenu piedāvājumu pieprasīšanas sistēmu, būtu jāpublicē stabilas pirkšanas un pārdošanas piedāvājumu cenas vai izmantojamas norādes par interesi un ar minētajām cenām saistīto tirdzniecības sesijas “dziļumu”, vēlākais, tajā brīdī, kad pieprasītājs spēj veikt darījumu, ievērojot minētās sistēmas noteikumus. Tas ir nepieciešams, lai nodrošinātu, ka locekļi vai dalībnieki, kuri pirmie sniedz savus cenu piedāvājumus pieprasītājam, nenonāktu neizdevīgā situācijā.

(9) Lielākā daļa likvīdu segto obligāciju ir hipotēkas obligācijas, kas izsniegtas, lai piešķirtu aizdevumus privātpersonu mājokļa iegādes finansēšanai, un to vidējā vērtība ir tieši saistīta ar aizdevuma vērtību. Segto obligāciju tirgū likviditātes nodrošinātāji nodrošina, ka profesionālie ieguldītāji, kas slēdz liela apjoma darījumus, tiek savietoti ar mājokļu īpašniekiem, kas slēdz neliela apjoma darījumus. Lai novērstu šīs funkcijas traucējumus un no tiem izrietošās nelabvēlīgās sekas mājokļu īpašniekiem, apmērs, kas raksturīgs iepriekš minētajam instrumentam, kuru pārsniedzot, likviditātes nodrošinātāji var iegūt atbrīvojumu no pirmstirdzniecības pārredzamības, būtu jānosaka tirdzniecības apjomā, kas pārsniedz 40 % darījumu, jo uzskata, ka šāds tirdzniecības apjoms atspoguļo mājokļa vidējo cenu.

(10) Informācija, kas ir jādara pieejama iespējami tuvāk reāllaikam, būtu jādara pieejama nekavējoties, cik vien tehniski iespējams, pieņemot, ka attiecīgais tirgus uzturētājs, apstiprināta publicēšanas struktūra (APS) vai ieguldījumu brokeru sabiedrība attiecībā uz sistēmām ir nodrošinājusi saprātīgu izmaksu līmeni un efektivitāti. Informāciju var publicēt tuvu iepriekš noteiktam maksimālajam termiņam tikai ārkārtējos gadījumos, ja pieejamās sistēmas nepieļauj informācijas publicēšanu īsākā laikā.

(11) Ieguldījumu brokeru sabiedrībām būtu jāpublicē informācija par darījumiem, kas izpildīti ārpus tirdzniecības vietas, izmantojot APS. Šajā regulā būtu jānosaka veids, kādā ieguldījumu brokeru sabiedrības ziņo par saviem darījumiem APS, un tā būtu jāpiemēro saistībā ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2017/571 (2).

(12) Regulā (ES) Nr. 600/2014 ir noteikta iespēja precizēt, kā tiek īstenots pienākums veikt pirmstirdzniecības informācijas atklāšanu par darījumiem, kas noslēgti starp divām ieguldījumu brokeru sabiedrībām, tostarp sistemātiskajiem internalizētājiem, ar obligācijām, strukturētā finansējuma produktiem, emisijas kvotām un atvasinātajiem instrumentiem, kurus nosaka faktori, kas nav pašreizējā tirgus vērtība, piemēram, finanšu instrumentu kā nodrošinājuma pārvešana. Šādi darījumi neveicina cenu atklāšanas procesu vai rada risku, radot neskaidrības ieguldītājiem, vai kavē labāko izpildi, tādēļ šajā regulā ir precizēti darījumi, kurus nosaka faktori, kas nav pašreizējā tirgus vērtība, kuri nebūtu jāpublicē.

(13) Ieguldījumu brokeru sabiedrības savā vārdā vai klientu vārdā bieži veic darījumus ar atvasinātajiem instrumentiem un citiem finanšu instrumentiem vai aktīviem, ko veido vairāki savstarpēji saistīti nosacīti darījumi. Šādi paketes darījumi sniedz iespēju ieguldījumu brokeru sabiedrībām un to klientiem labāk pārvaldīt savus riskus attiecībā uz paketes darījuma katras komponentes cenu, kas atspoguļo paketes vispārējo riska profilu, nevis katras komponentes dominējošo tirgus cenu. Paketes darījumi var izpausties dažādos veidos, piemēram, kā apmaiņa ar fiziskiem līdzekļiem, tirdzniecības vietās īstenotas tirdzniecības stratēģijas vai nestandartizēti paketes darījumi, un ir svarīgi šīs īpatnības ņemt vērā, pielāgojot piemērojamo pārredzamības režīmu. Tādēļ ir lietderīgi šīs regulas nolūkos precizēt nosacījumus, lai paketes darījumiem piemērotu pēctirdzniecības pārredzamības atlikšanu. Šādi pasākumi nebūtu jādara pieejami darījumiem, ar ko ierobežo finanšu instrumentu risku un kuri ir noslēgti, veicot parastu uzņēmējdarbību.

(14) Apmaiņa ar fiziskiem līdzekļiem ir finanšu tirgu būtiska daļa, ļaujot tirgus dalībniekiem organizēt un izpildīt darījumus ar biržā tirgotiem atvasinātajiem instrumentiem, kuri ir tieši saistīti ar konkrētu darījumu pamatā esošajā fiziskajā tirgū. Tos plaši izmanto, un tie ietver vairākus dalībniekus, piemēram, lauksaimniekus, izgatavotājus, ražotājus un preču apstrādātājus. Parasti apmaiņa ar fiziskiem līdzekļiem notiek tad, ja fiziskā aktīva pārdevējs mēģina slēgt savu attiecīgo riska ierobežošanas pozīciju atvasināto instrumentu līgumā ar fiziskā aktīva pircēju, kas arī tur attiecīgo riska ierobežošanas pozīciju tajā pašā atvasināto instrumentu līgumā. Līdz ar to viņi sekmē vairs nevajadzīgu ierobežošanas pozīciju efektīvu noslēgšanu.

(15) Attiecībā uz darījumiem, kas izpildīti, neievērojot tirdzniecības vietas noteikumus, ir svarīgi precizēt, kurai ieguldījumu brokeru sabiedrībai ir jāpublicē darījums gadījumos, kad abas darījuma puses ir ieguldījumu brokeru sabiedrības, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā, lai nodrošinātu, ka darījumu publicēšana nenotiek divkārši. Tādēļ atbildība par darījuma publicēšanu vienmēr būtu jāuzņemas ieguldījumu brokeru sabiedrībai, kas veic pārdošanu, izņemot, ja viena no pusēm ir sistēmiskais internalizētājs un ja tā ir ieguldījumu brokeru sabiedrība, kas veic iegādi.

(16) Ja tikai viena no darījuma pusēm ir sistemātiskais internalizētājs darījumā ar konkrētu finanšu instrumentu un ir arī ieguldījumu brokeru sabiedrība, kas veic attiecīgā instrumenta iegādi, tai būtu jāuzņemas atbildība par šāda darījuma publicēšanu, jo tās klienti sagaidītu šādu rīcību un tā ir labākā situācijā, lai aizpildītu paredzēto lauku, norādot savu sistemātiskā internalizētāja statusu. Lai nodrošinātu, ka darījums tiek publicēts tikai vienreiz, sistemātiskajam internalizētājam būtu jāpaziņo otrai pusei, ka tas publicē attiecīgo darījumu.

(17) Ir svarīgi uzturēt pašreizējos standartus tādu darījumu publicēšanai, kas veikti kā kompensējoši darījumi, lai novērstu to, ka viens darījums tiek publicēts kā vairāki darījumi, un lai nodrošinātu juridisko noteiktību par to, kura ieguldījumu brokeru sabiedrība ir atbildīga par darījuma publicēšanu. Tādēļ divi sapāroti darījumi, kas iegrāmatoti par to pašu cenu vienam un tam pašam darījuma partnerim vienlaikus, būtu jāpublicē kā viens darījums.

(18) Ar Regulu (ES) Nr. 600/2014 kompetentajām iestādēm ļauj pieprasīt, lai tiktu publicēti papildu dati, kad tiek publicēta informācija par atlikšanu, vai ļaut piešķirt atlikšanu uz ilgāku laikposmu. Lai veicinātu šo noteikumu vienādu piemērošanu visā Savienībā, ir jāparedz nosacījumi un kritēriji, saskaņā ar kuriem kompetentās iestādes var piešķirt papildu atlikšanu.

(19) Tirdzniecība ar daudziem instrumentiem, kas nav kapitāla vērtspapīru finanšu instrumenti, jo īpaši ar atvasinātajiem instrumentiem, ir epizodiska, mainīga un pakļauta tirdzniecības modeļu regulārām izmaiņām. Nebūtu piemēroti piešķirt pastāvīgu statusu finanšu instrumentiem, kuriem nav likvīda tirgus, un nemainīgi noteikt dažādas robežvērtības nolūkā kalibrēt pirmstirdzniecības un pēctirdzniecības pārredzamības pienākumus, nenodrošinot iespēju pielāgot likviditātes statusu un robežvērtības saistībā ar tirdzniecības modeļu pārmaiņām. Tādēļ ir piemēroti paredzēt metodi un parametrus, kuri ir nepieciešami, lai veiktu likviditātes novērtējumu un robežvērtību aprēķināšanu pirmstirdzniecības pārredzamības atbrīvojumu un pēctirdzniecības pārredzamības atlikšanu regulārai piemērošanai.

(20) Lai nodrošinātu pirmstirdzniecības pārredzamības un pēctirdzniecības atlikšanas konsekventu piemērošanu, ir nepieciešams izstrādāt vienādus noteikumus attiecībā uz to datu saturu un biežumu, ko kompetentās iestādes var pieprasīt no tirdzniecības vietām, APS un konsolidētu datu lentes nodrošinātājiem (KDLN) pārredzamības nolūkos. Ir arī nepieciešams precizēt metodi attiecīgo robežvērtību aprēķināšanai un izstrādāt vienādus noteikumus attiecībā uz informācijas publicēšanu visā Savienībā. Konkrētā metode un dati, kas nepieciešami, lai veiktu aprēķinus ar mērķi precizēt pārredzamības režīmu, kas piemērojams instrumentiem, kas nav kapitāla vērtspapīru finanšu instrumenti, būtu jāpiemēro saistībā ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2017/577 (3), kurā izklāstīti kopējie elementi attiecībā uz tādu datu saturu un biežumu, kas jāpieprasa no tirdzniecības vietām, apstiprinātām publicēšanas struktūrām un konsolidētu datu lentes nodrošinātājiem pārredzamības un citu aprēķinu nolūkos kopumā.

(21) Attiecībā uz obligācijām, kas nav biržā tirgotas preces un biržā tirgotas parādzīmes, darījumus, kas ir zemāki par EUR 100 000, būtu jāizslēdz no pirmstirdzniecības un pēctirdzniecības pārredzamības robežvērtību aprēķiniem, jo tos uzskata par privāto ieguldījumu darījumiem. Minētajiem privāto ieguldījumu darījumiem visos gadījumos būtu jāgūst labums no jaunā pārredzamības režīma, un visas robežvērtības, uz kā pamata tiek piešķirts atbrīvojums vai pārredzamības atlikšana, būtu jānosaka virs minētā līmeņa.

(22) Regulā (ES) Nr. 600/2014 noteiktā atbrīvojuma no pārredzamības pienākumiem mērķis ir nodrošināt, ka Eurosistēmas veikto operāciju efektivitāti, veicot galvenos uzdevumus, kā izklāstīts Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtos, kas pievienoti Līgumam par Eiropas Savienību (“Statūti”), un saskaņā ar līdzvērtīgām valsts tiesību normām Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) locekļiem dalībvalstīs, kuru valūta nav euro, kuras paļaujas uz savlaicīgiem un konfidenciāliem darījumiem, neapdraud informācijas atklāšana par šādiem darījumiem. Ir svarīgi, lai centrālās bankas spētu kontrolēt, vai, kad un kā informācija par to darbībām tiek atklāta, lai maksimāli palielinātu plānoto ietekmi un ierobežotu jebkādu neplānotu ietekmi uz tirgu. Tādēļ ECBS locekļiem un to attiecīgajiem darījumu partneriem būtu jānodrošina juridiskā noteiktība attiecībā uz darbības jomu, kurā piemēro atbrīvojumu no pārredzamības prasībām.

(23) Viens no galvenajiem ECBS pienākumiem saskaņā ar Līgumu un statūtiem un saskaņā ar valsts tiesību normām ECBS dalībniekiem dalībvalstīs, kuru valūta nav euro, ir ārvalstu valūtas politikas darbība, kas ietver ārvalstu valūtu rezervju turēšanu un pārvaldību, lai nodrošinātu, ka vajadzības gadījumā ir pieejams pietiekams daudzums likvīdu resursu tās ārvalstu valūtas politikas darbībām. Piemērojot pārredzamības prasības ārējo rezervju pārvaldības darbībām, var rasties neparedzēti signāli tirgum, kas varētu traucēt Eurosistēmas ārvalstu valūtas politiku un ECSB locekļu ārvalstu valūtas politiku dalībvalstīs, kuru valūta nav euro. Līdzīgi apsvērumi arī var attiekties uz ārējo rezervju pārvaldības darbībām, īstenojot monetāro un finanšu stabilitātes politiku katrā atsevišķā gadījumā.

(24) Atbrīvojums no pārredzamības pienākumiem attiecībā uz darījumiem, kuros darījumu partneris ir ECBS loceklis, nebūtu jāpiemēro attiecībā uz darījumiem, kurus noslēdzis jebkurš ECBS dalībnieks, veicot savas investīciju operācijas. Tam būtu jāietver operācijas, kas veiktas administratīvos nolūkos vai ECBS locekļa darbiniekam, tostarp darījumi, kurus veicis pensiju shēmas pārvaldnieks saskaņā ar statūtu 24. pantu.

(25) Pārredzamības pienākumu pagaidu apturēšana būtu jāpiemēro tikai ārkārtējās situācijās, kas norāda uz būtisku likviditātes samazināšanos finanšu instrumentu klasē, pamatojoties uz objektīviem un izmērāmiem faktoriem. Ir nepieciešams nošķirt klases, par kurām sākotnēji ir noteikts, ka tām ir likvīds tirgus vai tā nav, jo, visticamāk, ka turpmāks būtisks samazinājums relatīvā izteiksmē ātrāk notiks tajā klasē, kas jau noteikta kā nelikvīda. Līdz ar to pārredzamības prasību apturēšana attiecībā uz instrumentiem, par kuriem ir noteikts, ka tiem nav likvīda tirgus, būtu jāpiemēro tikai tad, ja ir samazinājusies augstāka relatīva robežvērtība.

(26) Ar Regulas (ES) Nr. 600/2014 izveidotais pirmstirdzniecības un pēctirdzniecības pārredzamības režīms būtu atbilstīgi jāpielāgo tirgum un jāpiemēro vienādi visā Savienībā. Līdz ar to ir svarīgi noteikt nepieciešamos veicamos aprēķinus, tostarp aprēķināšanas laikposmus un metodes. Tādēļ, lai novērstu tirgus traucējumu sekas, šajā regulā noteiktajiem aprēķināšanas laikposmiem būtu jānodrošina, ka attiecīgās režīma robežvērtības tiek atjauninātas pienācīgos intervālos, lai atspoguļotu tirgus apstākļus. Ir arī lietderīgi nodrošināt, ka aprēķinu rezultāti tiek publicēti centralizēti, lai tos darītu pieejamus visiem finanšu tirgus dalībniekiem un kompetentajām iestādēm Savienībā vienuviet un lietotājam parocīgā veidā. Tādēļ kompetentajām iestādēm būtu jāpaziņo EVTI par savu aprēķinu rezultātiem un EVTI būtu jāpublicē minētie aprēķini savā tīmekļa vietnē.

(27) Lai nodrošinātu jauno pārredzamības prasību raitu īstenošanu, ir lietderīgi pakāpeniski ieviest pārredzamības noteikumus. Likviditātes robežvērtība “vidējais dienas darījumu skaits”, kas izmantots, lai noteiktu obligācijas, kurām ir likvīds tirgus, būtu jāpielāgo pakāpeniski.

(28) Līdz 30. jūlijam gadā pēc Regulas (ES) Nr. 600/2014 piemērošanas dienas EVTI katru gadu būtu Komisijai jāiesniedz novērtējums par likviditātes robežvērtību, kas nosaka pirmstirdzniecības pārredzamības pienākumus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 600/2014 8. un 9. pantu un, attiecīgā gadījumā, jāiesniedz pārskatīts regulatīvais tehniskais standarts, lai pielāgotu likviditātes robežu.

(29) Tāpat tirdzniecības procentīles, ko izmanto, lai noteiktu konkrētam instrumentam raksturīgu apjomu, ar ko ļauj piešķirt atbrīvojumu no pirmstirdzniecības pārredzamības pienākumiem attiecībā uz instrumentiem, kas nav kapitāla vērtspapīru finanšu instrumenti, būtu jāpielāgo pakāpeniski.

(30) Šajā nolūkā EVTI katru gadu būtu Komisijai jāiesniedz novērtējums par atbrīvojuma robežvērtībām un, attiecīgā gadījumā, jāiesniedz pārskatīts regulatīvais standarts, lai pielāgotu atbrīvojuma robežvērtības, kuras piemēro instrumentiem, kas nav kapitāla vērtspapīru finanšu instrumenti.

(31) Pārredzamības aprēķinu nolūkā ir nepieciešami atsauces dati, lai noteiktu aktīvu apakšklasi, pie kuras pieder katrs finanšu instruments. Līdz ar to ir nepieciešams tirdzniecības vietām pieprasīt, lai papildus datiem, kurus pieprasa ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2017/585 (4), tās nodrošinātu atsauces datus.

(32) Nosakot finanšu instrumentus, kam nav likvīda tirgus attiecībā uz ārvalstu valūtas atvasinātajiem instrumentiem, bija nepieciešams veikt kvalitatīvu novērtējumu, jo nebija datu visaptverošai kvantitatīvai analīzei par visu tirgu. Tā rezultātā līdz brīdim, kad kļūs pieejami labākas kvalitātes dati, būtu jāuzskata, ka ārvalstu valūtas atvasinātajiem instrumentiem nav likvīda tirgus šīs regulas nolūkos.

(33) Lai sāktu efektīvi piemērot jaunos pārredzamības noteikumus, tirgus dalībniekiem būtu jānodrošina dati tādu finanšu instrumentu aprēķināšanai un publicēšanai, kuriem nav likvīda tirgus, un rīkojumiem, kuri ir lieli pēc apjoma vai pārsniedz konkrētam instrumentam raksturīgo apjomu, pietiekami savlaicīgi pirms Regulas (ES) Nr. 600/2014 piemērošanas dienas.

(34) Konsekvences labad un lai nodrošinātu finanšu tirgu netraucētu darbību, ir nepieciešams noteikt, ka šo regulu un Regulā (ES) Nr. 600/2014 paredzētos noteikumus piemēro no tās pašas dienas. Tomēr, lai nodrošinātu, ka jaunais pārredzamības režīms var efektīvi darboties, konkrēti šīs regulas noteikumi būtu jāpiemēro no regulas spēkā stāšanās dienas.

(35) Šī regula balstās uz regulatīvo tehnisko standartu projektu, ko EVTI iesniegusi Komisijai.

(36) EVTI ir veikusi atklātu sabiedrisko apspriešanu par regulatīvo tehnisko standartu projektu, kas ir šīs regulas pamatā, izvērtējusi iespējamās saistītās izmaksas un ieguvumus un lūgusi ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1095/2010 37. pantu izveidotās Vērtspapīru un tirgu nozares ieinteresēto personu grupas atzinumu (5),

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

I NODAĻA

DEFINĪCIJAS

1. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

1) “paketes darījums” ir jebkurš šāds darījums: a) tāds darījums ar atvasināto instrumentu līgumu vai citu finanšu instrumentu, kas saistīts ar darījuma ar līdzvērtīga daudzuma bāzes fizisko aktīvu vienlaicīgu izpildi (apmaiņa ar fiziskiem līdzekļiem jeb EFP); b) darījums, kas ietver divu vai vairāku komponentdarījumu ar finanšu instrumentiem izpildi un: i) ko izpilda starp diviem vai vairākiem darījumu partneriem; ii) kurā katra darījuma komponente ir saistīta ar nozīmīgu ekonomisko vai finansiālo risku saistībā ar visām pārējām komponentēm; iii) kurā katras komponentes izpilde ir vienlaicīga un atkarīga no visu pārējo komponenšu izpildes;

2) “cenu piedāvājumu pieprasīšanas sistēma” ir tirdzniecības sistēma, kurā ir izpildīti šādi nosacījumi: a) locekļa vai dalībnieka cenu piedāvājumu vai cenu piedāvājumus sniedz, atbildot uz cenu piedāvājumu pieprasījumu, ko iesniedzis viens vai vairāki citi locekļi vai dalībnieki; b) cenu piedāvājumu var izpildīt vienīgi pieprasījumu iesniegušais loceklis vai dalībnieks; c) pieprasījumu iesniegušais loceklis vai tirgus dalībnieks var noslēgt darījumu, pieņemot cenu piedāvājumu vai cenu piedāvājumus, kas tam sniegti pēc pieprasījuma;

3) “balss tirdzniecības sistēma” ir tirdzniecības sistēma, kurā darījumi starp dalībniekiem tiek kārtoti balss sarunu veidā.

II NODAĻA

PIRMSTIRDZNIECĪBAS PĀRREDZAMĪBA REGULĒTIEM TIRGIEM, DAUDZPUSĒJĀM TIRDZNIECĪBAS SISTĒMĀM UN ORGANIZĒTĀM TIRDZNIECĪBAS SISTĒMĀM

2. pants

Pirmstirdzniecības pārredzamības pienākumi

(Regulas (ES) Nr. 600/2014 8. panta 1. un 2. punkts)

Tirgus uzturētāji un ieguldījumu brokeru sabiedrības, kas uztur tirdzniecības vietu, publisko pirkšanas un pārdošanas piedāvājumu cenas un tirdzniecības interešu dziļumu pie šādām cenām saskaņā ar tirdzniecības sistēmu, ko tie uztur, un I pielikumā izklāstītajām informācijas prasībām.

3. pants

Apjomīgi rīkojumi

(Regulas (ES) Nr. 600/2014 9. panta 1. punkta a) apakšpunkts)

Rīkojums, kurš ir liels pēc apjoma, salīdzinājumā ar parasto tirgus apjomu, ir rīkojums, kura ievietošanas brīdī vai pēc jebkura grozījuma izdarīšanas rīkojumā, ir līdzvērtīgs rīkojuma minimālajam apjomam vai lielāks par to saskaņā ar 13. pantā noteikto metodi.

4. pants

Rīkojumu pārvaldības sistēmā turēto rīkojumu veids un minimālais apjoms

(Regulas (ES) Nr. 600/2014 9. panta 1. punkta a) apakšpunkts)

1. Tirdzniecības vietas rīkojumu pārvaldības sistēmā turēta rīkojuma veids, par kuru vēl nav veikta informācijas atklāšana un attiecībā uz ko var atcelt pirmstirdzniecības pārredzamības pienākumus, ir rīkojums:

a) ko ir plānots atklāt rīkojumu reģistrā, ko uztur attiecīgā tirdzniecības vieta un kas ir atkarīgs no objektīviem apstākļiem, kuri ir iepriekš noteikti sistēmas protokolā;

b) kas nav saistīts ar citām tirdzniecības interesēm pirms atklāšanas tirdzniecības vietas rīkojumu reģistrā;

c) kas, tiklīdz atklāts rīkojumu reģistrā, ir saistīts ar citiem rīkojumiem saskaņā ar attiecīgā veida rīkojumiem informācijas atklāšanas laikā piemērojamajiem noteikumiem.

2. Tirdzniecības vietas rīkojumu pārvaldības sistēmā turēto rīkojumu, par kuriem vēl nav veikta informācijas atklāšana un kuriem var piemērot atbrīvojumu no pirmstirdzniecības pārredzamības pienākumiem, minimālais apjoms reģistrēšanas brīdī un pēc jebkurām izmaiņām ir šāds:

a) rezerves rīkojuma apjoms ir EUR 10 000 vai lielāks;

b) attiecībā uz pārējiem rīkojumiem apjoms ir vienāds ar minimālo tirgojamo daudzumu, ko iepriekš noteicis sistēmas operators saskaņā ar saviem noteikumiem un protokoliem, vai lielāks par to.

3. Šā panta 2. punkta a) apakšpunktā minēto rezerves rīkojumu uzskata par ierobežojošu rīkojumu, ko veido atklāts rīkojums, kas attiecas uz konkrēta daudzuma daļu, un neatklāts rīkojums, kas attiecas uz šāda daudzuma atlikumu, ja ar neatklāto daudzumu var veikt darījumu tikai pēc tam, kad tas ir reģistrēts rīkojumu reģistrā kā jauns rīkojums, par ko atklāta informācija.

5. pants

Konkrētam finanšu instrumentam raksturīgs apjoms

(Regulas (ES) Nr. 600/2014 8. panta 4. punkts un 9. panta 1. punkta b) apakšpunkts)

1. Izmantojama norāde par interesi pārsniedz konkrētam finanšu instrumentam raksturīgu apjomu, ja tā reģistrēšanas brīdī vai pēc jebkura grozījuma izdarīšanas tajā, minētais apjoms ir līdzvērtīgs izmantojamās norādes par interesi minimālajam apjomam, ko nosaka saskaņā ar 13. pantā noteikto metodi, vai lielāks par to.

2. Orientējošas pirmstirdzniecības cenas izmantojamām norādēm par interesi, kas pārsniedz konkrētam finanšu instrumentam raksturīgu apjomu, kas noteikts saskaņā ar 1. punktu un ir mazāks nekā attiecīgais daudzums rīkojumiem, kas lieli pēc apjoma, kas noteikts saskaņā ar 3. pantu, uzskata par tuvām tirdzniecības interešu cenām, ja tirdzniecības vieta publicē kādu no turpmāk minētajiem:

a) labākā pieejamā cena;

b) cenu vienkāršais vidējais rādītājs;

c) vidējā cena, kura svērta, pamatojoties uz izmantojamo norāžu par interesi apjomu, cenu, laiku vai skaitu.

3. Tirgus uzturētāji un ieguldījumu brokeru sabiedrības, kas uztur tirdzniecības vietu, publicē pirmstirdzniecības cenu aprēķināšanas metodi un publicēšanas vietu, reģistrējot un atjauninot orientējošās pirmstirdzniecības cenas.

6. pants

Finanšu instrumentu klases, kurām nav likvīda tirgus

(Regulas (ES) Nr. 600/2014 9. panta 1. punkta c) apakšpunkts)

Uzskata, ka finanšu instrumentam vai finanšu instrumentu klasei nav likvīda tirgus, ja tā ir norādīts saskaņā ar 13. pantā noteikto metodi.

III NODAĻA

PĒCTIRDZNIECĪBAS PĀRREDZAMĪBA TIRDZNIECĪBAS VIETĀM UN IEGULDĪJUMU BROKERU SABIEDRĪBĀM, KAS VEIC TIRDZNIECĪBU ĀRPUS TIRDZNIECĪBAS VIETAS

7. pants

Pēctirdzniecības pārredzamības pienākumi

(Regulas (ES) Nr. 600/2014 10. panta 1. punkts un 21. panta 1. un 5. punkts)

1. Ieguldījumu brokeru sabiedrības, kas veic tirdzniecību, neievērojot tirdzniecības vietas noteikumus, un tirgus uzturētāji un ieguldījumu brokeru sabiedrības, kas uztur tirdzniecības vietu, atsaucoties uz katru darījumu, publicē informāciju, kas noteikta II pielikuma 1. un 2 tabulā, un izmanto II pielikuma 3. tabulā uzskaitīto katru piemērojamo karodziņu.

2. Ja tiek atcelts iepriekš publicēts ziņojums par tirdzniecību, ieguldījumu brokeru sabiedrības, kas veic tirdzniecību ārpus tirdzniecības vietas, un tirgus uzturētāji un ieguldījumu brokeru sabiedrības, kas uztur tirdzniecības vietu, publicē jaunu ziņojumu par tirdzniecību, kas ietver visu sākotnējā tirdzniecības ziņojumā ietverto informāciju un II pielikuma 3. tabulā precizēto atcelšanas karodziņu.

3. Ja tiek veiktas izmaiņas iepriekš publicētā ziņojumā par tirdzniecību, ieguldījumu brokeru sabiedrības, kas veic tirdzniecību ārpus tirdzniecības vietas, un tirgus uzturētāji un ieguldījumu brokeru sabiedrības, kas uztur tirdzniecības vietu, publicē šādu informāciju:

a) jauns ziņojums par tirdzniecību, kas ietver visu sākotnējā tirdzniecības ziņojumā ietverto informāciju, un atcelšanas karodziņš, kā precizēts II pielikuma 3. tabulā;

b) jauns ziņojums par tirdzniecību, kas ietver visu sākotnējā tirdzniecības ziņojumā ietverto informāciju ar visu nepieciešamo laboto informāciju, un grozījumu karodziņš, kā precizēts II pielikuma 3. tabulā.

4. Pēctirdzniecības informāciju dara pieejamu iespējami tuvāk reāllaikam, cik vien tehniski iespējams, un jebkurā gadījumā:

a) pirmajos trīs gados no Regulas (ES) Nr. 600/2014 piemērošanas dienas 15 minūšu laikā pēc attiecīgā darījuma izpildes;

b) pēc tam 5 minūšu laikā pēc attiecīgā darījuma izpildes.

5. Ja tirdzniecību starp abām ieguldījumu brokeru sabiedrībām veic, neievērojot tirdzniecības vietas noteikumus, pašu vārdā vai klientu vārdā, tikai tā ieguldījumu brokeru sabiedrība, kas pārdod attiecīgo finanšu instrumentu, publicē konkrēto darījumu, izmantojot APS.

6. Atkāpjoties no 5. punkta, ja tikai viena no ieguldījumu brokeru sabiedrībām, kas ir darījuma puse, ir sistēmiskais internalizētājs konkrētajam finanšu instrumentam un rīkojas kā sabiedrība, kas to iegādājas, tikai šāda sabiedrība darījumu publicē, izmantojot APS, par izdarīto informējot pārdevēju.

7. Ieguldījumu brokeru sabiedrības veic visus saprātīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka darījums tiek darīts publiski pieejams kā viens darījums. Šim mērķim divi sapāroti darījumi, kas iegrāmatoti vienlaikus par to pašu cenu vienam un tam pašam darījuma partnerim, uzskatāmi par vienu darījumu.

8. Informāciju, kas attiecas uz paketes darījumu, dara pieejamu attiecībā uz katru komponenti iespējami tuvāk reāllaikam, cik vien tehniski iespējams, ņemot vērā vajadzību piešķirt cenas konkrētiem finanšu instrumentiem, un tā ietver paketes darījuma karodziņu vai karodziņu, kas norāda apmaiņu ar fiziskiem līdzekļiem, kā precizēts II pielikuma 3. tabulā. Ja paketes darījums ir atbilstīgs atliktai publicēšanai saskaņā ar 8. pantu, informāciju par visām komponentēm dara pieejamu pēc tam, kad ir beidzies attiecīgā darījuma atlikšanas laikposms.

8. pants

Darījumu atlikta publicēšana

(Regulas (ES) Nr. 600/2014 11. panta 1. un 3. punkts un 21. panta 4. punkts)

1. Ja kompetentā iestāde atļauj veikt darījumu informācijas atliktu publicēšanu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 600/2014 11. panta 1. punktu, ieguldījumu brokeru sabiedrības, kas veic tirdzniecību ārpus tirdzniecības vietas, un tirgus uzturētāji un ieguldījumu brokeru sabiedrības, kas uztur tirdzniecības vietu, publicē katru darījumu ne vēlāk kā 19:00 pēc vietējā laika otrajā darbdienā pēc attiecīgā darījuma noslēgšanas dienas, ja ir izpildīts viens no šādiem nosacījumiem:

a) darījums ir liels pēc apjoma salīdzinājumā ar parasto tirgus apjomu, kā precizēts 9. pantā;

b) darījums ir veikts ar finanšu instrumentu vai finanšu instrumentu klasi, kurai nav likvīda tirgus, kā ir norādīts saskaņā ar 13. pantā noteikto metodi;

c) darījums ir noslēgts starp ieguldījumu brokeru sabiedrību, kas rīkojas savā vārdā, nevis pēc sapārotas tirdzniecības principa, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/65/ES (6) 4. panta 1. punkta 38) apakšpunktā, un citu darījumu partneri un pārsniedz attiecīgajam instrumentam raksturīgo apjomu, kā precizēts 10. pantā;

d) darījums ir paketes darījums, kas atbilst vienam no šādiem kritērijiem: i) viena vai vairākas no tā komponentēm ir darījumi ar finanšu instrumentiem, kuriem nav likvīda tirgus; ii) viena vai vairākas no tā komponentēm ir darījumi ar finanšu instrumentiem, kas ir lieli pēc apjoma salīdzinājumā ar parasto tirgus apjomu, kā noteikts 9. pantā; iii) darījums ir noslēgts starp ieguldījumu brokeru sabiedrību, kas rīkojas savā vārdā, nevis pēc sapārotas tirdzniecības principa, kā noteikts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 38) apakšpunktā, un citu darījumu partneri, un viena vai vairākas tā komponentes ir darījumi ar finanšu instrumentiem, kas pārsniedz attiecīgajam instrumentam raksturīgo apjomu, kā noteikts 10. pantā.

2. Kad ir beidzies 1. punktā noteiktais atlikšanas laikposms, publicē visu informāciju par darījumu, izņemot, ja saskaņā ar 11. pantu ir piešķirts atlikšanas laikposma pagarinājums uz pagaidu vai nenoteiktu laiku.

3. Ja darījums starp divām ieguldījumu brokeru sabiedrībām savā vārdā vai klientu vārdā ir veikts, neievērojot tirdzniecības vietas noteikumus, attiecīgā kompetentā iestāde nolūkā noteikt piemērojamo atlikšanas režīmu ir tās ieguldījumu brokeru sabiedrības kompetentā iestāde, kas ir atbildīga par darījuma publicēšanu, izmantojot APS, saskaņā ar 7. panta 5., 6. un 7. punktu.

9. pants

Darījumi, kas ir lieli pēc apjoma

(Regulas (ES) Nr. 600/2014 11. panta 1. punkta a) apakšpunkts)

Darījumu uzskata par lielu pēc apjoma salīdzinājumā ar parasto tirgus apjomu, ja tas ir līdzvērtīgs darījuma minimālajam apjomam, ko aprēķina saskaņā ar 13. pantā noteikto metodi, vai lielāks par to.

10. pants

Konkrētam finanšu instrumentam raksturīgs apjoms

(Regulas (ES) Nr. 600/2014 11. panta 1. punkta c) apakšpunkts)

Uzskata, ka darījuma apjoms pārsniedz konkrētam finanšu instrumentam raksturīgu apjomu, ja tas ir līdzvērtīgs darījuma minimālajam apjomam, ko aprēķina saskaņā ar 13. pantā noteikto metodi, vai lielāks par to.

11. pants

Pārredzamības prasības saistībā ar atliktu publicēšanu, par ko izlemj kompetentās iestādes

(Regulas (ES) Nr. 600/2014 11. panta 3. punkts)

1. Ja kompetentās iestādes izmanto savas pilnvaras saistībā ar atliktās publicēšanas atļaušanu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 600/2014 11. panta 3. punktu, piemēro šādus noteikumus:

a) ja piemēro Regulas (ES) Nr. 600/2014 11. panta 3. punkta a) apakšpunktu, kompetentās iestādes pieprasa, lai visu atlikšanas laikposmu, kas minēts 8. pantā, tiek publicēta šāda informācija: i) visa informācija par darījumu, kas noteikta II pielikuma 1. un 2. tabulā, izņemot informācija par apjomu; ii) vai darījumi dienas apkopotā formātā, kas ietver vismaz 5 darījumus, kas izpildīti tajā pašā dienā, kas jāpublicē nākamajā darbdienā līdz 9:00 pēc vietējā laika.

b) ja piemēro Regulas (ES) Nr. 600/2014 11. panta 3. punkta b) apakšpunktu, kompetentās iestādes ļauj nepublicēt atsevišķa darījuma apjomu četru nedēļu pagarinātā laikposmā;

c) attiecībā uz instrumentiem, kas nav kapitāla vērtspapīru finanšu instrumenti, kas nav valsts parāds, un ja piemēro Regulas (ES) Nr. 600/2014 11. panta 3. punkta c) apakšpunktu, kompetentās iestādes uz četru nedēļu pagarinātu laikposmu ļauj atlikt vairāku darījumu apkopojuma publicēšanu, kuri izpildīti vienas kalendārās nedēļas laikā, nākamajā otrdienā līdz 9:00 pēc vietējā laika;

d) attiecībā uz valsts parāda instrumentiem un ja piemēro Regulas (ES) Nr. 600/2014 11. panta 3. punkta d) apakšpunktu, kompetentās iestādes uz nenoteiktu laiku ļauj publicēt vairāku darījumu apkopojumu, kuri izpildīti vienas kalendārās nedēļas laikā, nākamajā otrdienā līdz 9:00 pēc vietējā laika.

2. Ja ir beidzies 1. punkta b) apakšpunktā noteiktais atliktā laikposma pagarinājums, piemēro šādas prasības:

a) attiecībā uz instrumentiem, kas nav valsts parāds, publicē visu informāciju par katru atsevišķu darījumu nākamajā darbdienā līdz 9:00 pēc vietējā laika;

b) attiecībā uz valsts parāda instrumentiem gadījumos, kad kompetentās iestādes izlemj neizmantot Regulas (ES) Nr. 600/2014 11. panta 3. punkta b) un d) apakšpunktā nodrošinātās iespējas pēc kārtas, visu informāciju par katru atsevišķu darījumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 600/2014 11. panta 3. punkta otro daļu publicē nākamajā darbdienā līdz 9:00 pēc vietējā laika;

c) attiecībā uz valsts parāda instrumentiem gadījumos, kad kompetentās iestādes izlemj izmantot Regulas (ES) Nr. 600/2014 11. panta 3. punkta b) un d) apakšpunktā nodrošinātās iespējas pēc kārtas, apkopotu informāciju par vairākiem darījumiem, kas izpildīti tajā pašā kalendārajā nedēļā, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 600/2014 11. panta 3. punkta otro daļu publicē nākamajā otrdienā, kas seko pēc četru nedēļu pagarinātā atlikšanas laikposma beigām, skaitot no minētās kalendārās nedēļas pēdējās dienas līdz 9:00 pēc vietējā laika.

3. Attiecībā uz visiem instrumentiem, kas nav valsts parāds, visu informāciju par atsevišķiem darījumiem publicē četras nedēļas pēc tam, kad publicēta apkopotā informācija, saskaņā ar 1. punkta c) apakšpunktu līdz 9:00 pēc vietējā laika.

4. Šā panta 1. un 2. punktā minētā apkopotā informācija ietver turpmāk norādīto informāciju attiecībā uz obligācijām, strukturētā finansējuma produktiem, atvasinātajiem instrumentiem un emisijas kvotām attiecībā uz konkrētā kalendārā laikposma katru dienu vai nedēļu:

a) vidējā svērtā cena;

b) tirgoto darījumu kopapjoms, kā minēts II pielikuma 4. tabulā;

c) darījumu kopskaits.

5. Darījumus apkopo pēc ISIN koda. Ja ISIN kods nav pieejams, darījumus apkopo tās finanšu instrumentu kategorijas līmenī, kurai piemēro 13. pantā paredzēto likviditātes testu.

6. Ja publicēšanai paredzētā nedēļas diena, kas noteikta 1. punkta c) un d) apakšpunktā un 2. un 3. punktā, nav darbdiena, publicēšanu veic nākamajā darbdienā līdz 9:00 pēc vietējā laika.

12. pants

Pēctirdzniecības pārredzamības piemērošana konkrētiem darījumiem, kas izpildīti ārpus tirdzniecības vietas

(Regulas (ES) Nr. 600/2014 21. panta 1. punkts)

Pienākumu publicēt darījumu apjomu un cenu un laiku, kurā tie tika noslēgti, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 600/2014 21. panta 1. punktā, nepiemēro šādiem darījumiem:

a) darījumiem, kas uzskaitīti Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2017/590 (7) 2. panta 5. punktā;

b) darījumiem, ko veikusi pārvaldības sabiedrība, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/65/EK (8) 2. panta 1. punkta b) apakšpunktā, vai alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldnieks, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/61/ES (9) 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā, kas akciju faktiskās īpašumtiesības no viena kolektīvo ieguldījumu uzņēmuma nodod citam, un neviena no ieguldījumu brokeru sabiedrībām nav konkrētā darījuma puse;

c) “pastarpināts darījums” (give-up transaction), kas ir darījums, kurā ieguldījumu brokeru sabiedrība nodod klienta darījumu citai ieguldījumu brokeru sabiedrībai vai saņem no tās klienta darījumu, lai veiktu tā pēctirdzniecības apstrādi;

d) darījumiem, kuros finanšu instrumenti tiek nodoti kā nodrošinājums divpusējos darījumos vai saistībā ar centrālā darījuma partnera (CCP) drošības rezervi vai nodrošinājuma prasībām vai CCP saistību neizpildes pārvaldības procedūras ietvaros.

IV NODAĻA

PIRMSTIRDZNIECĪBAS UN PĒCTIRDZNIECĪBAS PĀRREDZAMĪBAI KOPĪGIE NOTEIKUMI

13. pants

Metode pārredzamības aprēķinu veikšanai

(Regulas (ES) Nr. 600/2014 9. panta 1. un 2. punkts, 11. panta 1. punkts un 22. panta 1. punkts)

1. Lai noteiktu finanšu instrumentus vai finanšu instrumentu klases, kurām nav likvīda tirgus, 6. panta un 8. panta 1. punkta b) apakšpunkta nolūkos, aktīvu klasēm piemēro šādas metodes:

a) stabili nosakot likviditāti: i) vērtspapīroto atvasināto instrumentu aktīvu klasei, kā definēts III pielikuma 4.1. tabulā; ii) kapitāla vērtspapīru atvasināto instrumentu šādām aktīvu apakšklasēm: akciju indeksa iespējas līgumi, akciju indeksa regulētā tirgū tirgoti nākotnes līgumi/regulētā tirgū netirgoti nākotnes līgumi, akciju iespējas līgumi, regulētā tirgū tirgoti/regulētā tirgū netirgoti akciju nākotnes līgumi, akciju dividenžu iespējas līgumi, akciju dividenžu regulētā tirgū tirgoti/regulēta tirgū netirgoti nākotnes līgumi, dividenžu indeksa iespējas līgumi, dividenžu indeksa regulētā tirgū tirgoti/regulētā tirgū netirgoti nākotnes līgumi, svārstīguma indeksa iespējas līgumi, svārstīguma indeksa regulētā tirgū tirgoti/regulēta tirgū netirgoti nākotnes līgumi, biržā tirgotu fondu iespējas līgumi, biržā tirgotu fondu regulētā tirgū tirgoti nākotnes līgumi/regulētā tirgū netirgoti nākotnes līgumi un citi kapitāla vērtspapīru atvasinātie instrumenti, kā noteikts III pielikuma 6.1. tabulā; iii) ārvalstu valūtas atvasināto instrumentu aktīvu klasei, kā definēts III pielikuma 8.1. tabulā; iv) citu procentu likmju atvasināto instrumentu aktīvu apakšklasēm, citiem preču atvasinātiem instrumentiem, citiem kredītu atvasinātajiem instrumentiem, citiem C10 atvasinātajiem instrumentiem, citiem līgumiem par cenu starpībām, citām emisijas kvotām un citiem emisijas kvotu atvasinātajiem instrumentiem, kā definēts III pielikuma 5.1., 7.1., 9.1., 10.1., 11.1., 12.1. un 13.1. tabulā.

b) veicot periodisku novērtējumu, pamatojoties uz kvantitatīviem un, ja piemērojams, kvalitatīviem likviditātes kritērijiem, par i) visiem obligāciju veidiem, izņemot biržā tirgotas preces un biržā tirgotas parādzīmes, kā definēts III pielikuma 2.1. tabulā, un kā turpmāk precizēts 17. panta 1. punktā; ii) biržā tirgotu preču un biržā tirgotu parādzīmju obligāciju veidiem, kā definēts III pielikuma 2.4. tabulā; iii) procentu likmju atvasināto instrumentu aktīvu klasei, izņemot citu procentu likmju atvasināto instrumentu aktīvu apakšklasi, kā definēts III pielikuma 5.1. tabulā; iv) šādām kapitāla vērtspapīru atvasināto instrumentu aktīvu apakšklasēm: mijmaiņas darījumiem un portfeļa mijmaiņas darījumiem, kā definēts III pielikuma 6.1. tabulā; v) preču atvasināto instrumentu aktīvu klasei, izņemot citu preču atvasināto instrumentu aktīvu apakšklasi, kā definēts III pielikuma 7.1. tabulā; vi) šādām kredītu atvasināto instrumentu aktīvu apakšklasēm: indeksa kredītriska mijmaiņas līgumiem un ar vienu parādnieku saistīta kredītriska mijmaiņas līgumiem, kā definēts III pielikuma 9.1. tabulā; vii) C10 atvasināto instrumentu aktīvu klasei, izņemot citu C10 atvasināto instrumentu aktīvu apakšklasi, kā definēts III pielikuma 10.1. tabulā; viii) šādām līgumu par cenu starpībām aktīvu apakšklasēm: līgumiem par valūtas cenu starpībām un līgumiem par preču cenu starpībām, kā definēts III pielikuma 11.1. tabulā; ix) emisijas kvotu aktīvu klasei, izņemot citu emisijas kvotu aktīvu apakšklasi, kā definēts III pielikuma 12.1. tabulā; x) emisijas kvotu atvasināto instrumentu aktīvu klasei, izņemot citu emisijas kvotu atvasināto instrumentu aktīvu apakšklasi, kā definēts III pielikuma 13.1. tabulā.

c) Veicot periodisku novērtējumu, pamatojoties uz kvalitatīviem likviditātes kritērijiem, par i) šādām kredītu atvasināto instrumentu aktīvu apakšklasēm: kredītriska mijmaiņas darījuma indeksa iespējas līgumiem un ar vienu parādnieku saistīta kredītriska mijmaiņas darījumu iespējas līgumiem, kā definēts III pielikuma 9.1. tabulā; ii) šādām līgumu par cenu starpībām aktīvu apakšklasēm: līgumi par kapitāla vērtspapīru cenu starpībām, līgumi par obligāciju cenu starpībām, līgumi par cenu starpībām par regulētā tirgū tirgotu kapitāla vērtspapīru nākotnes līgumu /regulētā tirgū netirgotu kapitāla vērtspapīru nākotnes līgumu un līgumi par cenu starpībām par kapitāla vērtspapīru iespējas līgumu, kā definēts III pielikuma 11.1. tabulā.

d) Veicot periodisku novērtējumu, pamatojoties uz divu pārbaužu metodi strukturētā finansējuma produktiem, kā definēts III pielikuma 3.1. tabulā.

2. Lai noteiktu konkrētam finanšu instrumentam raksturīgu apjomu, kā minēts 5. pantā, un rīkojumus, kuri ir lieli pēc apjoma salīdzinājumā ar parasto tirgus apjomu, kā minēts 3. pantā, piemēro šādas metodes:

a) robežvērtības vērtība: i) biržā tirgotu preču un biržā tirgotu parādzīmju obligāciju veidiem, kā definēts III pielikuma 2.5. tabulā; ii) vērtspapīroto atvasināto instrumentu aktīvu klasei, kā definēts III pielikuma 4.2. tabulā; iii) katrai kapitāla vērtspapīru atvasināto instrumentu apakšklasei, kā noteikts III pielikuma 6.2. un 6.3. tabulā; iv) katrai ārvalstu valūtas atvasināto instrumentu apakšklasei, kā definēts III pielikuma 8.2. tabulā; v) katrai apakšklasei, par kuru uzskata, ka tai nav likvīda tirgus procentu likmju atvasināto instrumentu, preču atvasināto instrumentu, kredītu atvasināto instrumentu, C10 atvasināto instrumentu un cenu starpības līgumu aktīvu klasēm, kā definēts III pielikuma 5.3., 7.3., 9.3., 10.3. un 11.3. tabulā; vi) katrai aktīvu apakšklasei, par kuru uzskata, ka tai nav likvīda tirgus emisijas kvotu un emisijas kvotu atvasināto instrumentu aktīvu klasēm, kā definēts III pielikuma 12.3. un 13.3. tabulā; vii) katram strukturētā finansējuma produktam, ja nav nokārtota 1. punkta d) apakšpunktā minētā pārbaude (Test-1), kā definēts III pielikuma 3.2. tabulā; viii) katram strukturētā finansējuma produktam, par kuru uzskata, ka tam nav likvīda tirgus, ja ir nokārtota tikai 1. punkta d) apakšpunktā minētā pārbaude (Test-1), kā definēts III pielikuma 3.3. tabulā.

b) lielākais no tirdzniecības apjomiem, kas pārsniedz to darījumu procentuālo skaitu, kas atbilst tirdzniecības procentīlim, kā turpmāk precizēts 17. panta 3. punktā, un robežvērtības vērtība i) katram obligāciju veidam, izņemot biržā tirgotas preces un biržā tirgotas parādzīmes, kā definēts III pielikuma 2.3. tabulā; ii) katrai apakšklasei, kurai ir likvīds tirgus procentu likmju atvasināto instrumentu, preču atvasināto instrumentu, kredītu atvasināto instrumentu, C10 atvasināto instrumentu un līgumu par cenu starpībām aktīvu klasēm, kā definēts III pielikuma 5.2., 7.2., 9.2., 10.2. un 11.2. tabulā; iii) katrai aktīvu apakšklasei, kurai ir likvīds tirgus emisijas kvotu un emisijas kvotu atvasināto instrumentu aktīvu klasēm, kā definēts III pielikuma 12.2. un 13.2. tabulā; iv) katram strukturētā finansējuma produktam, par kuru uzskata, ka tam ir likvīds tirgus, ja ir nokārtotas 1. punkta d) apakšpunktā minētās pārbaudes (Test-1 un Test-2), kā definēts III pielikuma 3.3. tabulā.

3. Lai noteiktu konkrētam finanšu instrumentam raksturīgu apjomu, kā minēts 8. panta 1. punkta c) apakšpunktā, un darījumus, kas ir lieli pēc apjoma salīdzinājumā ar parasto tirgus apjomu, kā minēts 8. panta 1. punkta a) apakšpunktā, piemēro šādas metodes:

a) robežvērtības vērtība: i) biržā tirgotu preču un biržā tirgotu parādzīmju obligāciju veidiem, kā definēts III pielikuma 2.5. tabulā; ii) vērtspapīroto atvasināto instrumentu aktīvu klasei, kā definēts III pielikuma 4.2. tabulā; iii) katrai kapitāla vērtspapīru atvasināto instrumentu aktīvu apakšklasei, kā noteikts III pielikuma 6.2. un 6.3. tabulās; iv) katrai ārvalstu valūtas atvasināto instrumentu apakšklasei, kā definēts III pielikuma 8.2. tabulā; v) katrai apakšklasei, par kuru uzskata, ka tai nav likvīda tirgus procentu likmju atvasināto instrumentu, preču atvasināto instrumentu, kredītu atvasināto instrumentu, C10 atvasināto instrumentu un līgumu par cenu starpībām aktīvu klasēm, kā definēts III pielikuma 5.3., 7.3., 9.3., 10.3. un 11.3. tabulā; vi) katrai aktīvu apakšklasei, par kuru uzskata, ka tai nav likvīda tirgus emisijas kvotu un emisijas kvotu atvasināto instrumentu aktīvu klasēm, kā definēts III pielikuma 12.3. un 13.3. tabulā; vii) katram strukturētā finansējuma produktam, ja nav nokārtota 1. punkta d) apakšpunktā minētā pārbaude (Test-1), kā definēts III pielikuma 3.2. tabulā; viii) katram strukturētā finansējuma produktam, par kuru uzskata, ka tam nav likvīda tirgus, ja ir nokārtota tikai 1. punkta d) apakšpunktā minētā pārbaude (Test-1), kā definēts III pielikuma 3.3. tabulā;

b) tirdzniecības apjoms, kas pārsniedz to darījumu procentuālo skaitu, kas atbilst katra obligāciju veida, izņemot biržā tirgotas preces un biržā tirgotas parādzīmes, tirdzniecības procentīlei, kā definēts III pielikuma 2.3. tabulā;

c) lielākais no tirdzniecības apjomiem, kas pārsniedz to darījumu procentuālo skaitu, kas atbilst tirdzniecības procentīlei, tirdzniecības apjoms, kas pārsniedz to darījumu procentuālo skaitu, kas atbilst apjoma procentīlei, un robežvērtība katrai apakšklasei, par kuru uzskata, ka tai ir likvīds tirgus procentu likmju atvasināto instrumentu, preču atvasināto instrumentu, kredītu atvasināto instrumentu, C10 atvasināto instrumentu un līgumu par cenu starpībām aktīvu klasēm, kā noteikts III pielikuma 5.2., 7.2., 9.2., 10.2. un 11.2. tabulā;

d) lielākais no tirdzniecības apjomiem, kas pārsniedz to darījumu procentuālo skaitu, kas atbilst tirdzniecības procentīlei, un robežvērtība i) katrai aktīvu apakšklasei, par kuru uzskata, ka tai ir likvīds tirgus emisijas kvotu un emisijas kvotu atvasināto instrumentu aktīvu klasēm, kā noteikts III pielikuma 12.2. un 13.2. tabulā; ii) katram strukturētā finansējuma produktam, par kuru uzskata, ka tam ir likvīds tirgus, ja ir nokārtotas 1. punkta d) apakšpunktā minētās pārbaudes (Test-1 un Test-2), kā definēts III pielikuma 3.3. tabulā.

4. Šā panta 3. punkta c) apakšpunkta vajadzībām, ja tirdzniecības apjoms, kas atbilst apjoma procentīlei, lai noteiktu darījumu, kas ir liels pēc apjoma salīdzinājumā ar parasto tirgus apjomu, ir lielāks par 97,5 tirdzniecības procentīli, tirdzniecības apjomu neņem vērā, un konkrētam finanšu instrumentam raksturīgu apjomu, kā minēts 8. panta 1. punkta c) apakšpunktā, un to darījumu apjomu, kuri ir lieli pēc apjoma salīdzinājumā ar parasto tirgus apjomu, kā minēts 8. panta 1. punkta a) apakšpunktā, nosaka kā lielāko no tirdzniecības apjomiem, kas pārsniedz to darījumu procentuālo skaitu, kas atbilst tirdzniecības procentīlei un minimālajai robežvērtībai.

5. Saskaņā ar Deleģētajām regulām (ES) 2017/590 un (ES) 2017/577 kompetentās iestādes katru dienu apkopo datus no tirdzniecības vietām, apstiprinātām publicēšanas struktūrām un konsolidētu datu lentes nodrošinātājiem, kas ir nepieciešams aprēķinu veikšanai, lai noteiktu:

a) finanšu instrumentus un finanšu instrumentu klases, kurām nav likvīda tirgus, kā noteikts 1. punktā;

b) lielus apjomus salīdzinājumā ar parasto tirgus apjomu un konkrētam instrumentam raksturīgu apjomu, kā noteikts 2. un 3. punktā.

6. Kompetentās iestādes, kas veic aprēķinus finanšu instrumentu klasei, izveido savstarpējus sadarbības pasākumus, lai nodrošinātu aprēķiniem nepieciešamo datu apkopošanu visā Savienībā.

7. Šā panta 1. punkta b) un d) apakšpunkta, 2. punkta b) apakšpunkta un 3 punkta b), c) un d) apakšpunkta vajadzībām kompetentās iestādes ņem vērā darījumus, kas izpildīti Savienībā no iepriekšējā gada 1. janvāra līdz 31. decembrim.

8. Šā panta 2. punkta b) apakšpunkta un 3. punkta b), c) un d) apakšpunkta vajadzībām tirdzniecības apjomu nosaka saskaņā ar apjoma mēru, kā noteikts II pielikuma 4. tabulā. Ja 2. un 3. punkta nolūkā definētais tirdzniecības apjoms ir izteikts monetārā vērtībā un finanšu instruments nav denominēts euro, tirdzniecības apjomu konvertē valūtā, kurā minētais finanšu instruments ir denominēts, piemērojot Eiropas Centrālās bankas noteikto euro valūtas maiņas kursa atsauces likmi iepriekšējā gada 31. decembrī.

9. Tirgus uzturētāji un ieguldījumu brokeru sabiedrības, kas uztur tirdzniecības vietu, var konvertēt tirdzniecības apjomus, kas noteikti saskaņā ar 2. un 3. punktu, par atbilstošu daļu skaitu, kā to iepriekš noteikusi attiecīgā tirdzniecības vieta attiecībā uz konkrēto apakšklasi vai aktīvu apakšklasi. Tirgus uzturētāji un ieguldījumu brokeru sabiedrības, kas uztur tirdzniecības vietu, var saglabāt šādus tirdzniecības apjomus, līdz tiek piemēroti nākamo aprēķinu rezultāti, ko veic saskaņā ar 17. punktu.

10. Šā panta 2. punkta b) apakšpunkta i) punktā un 3. punkta b) apakšpunktā minētie aprēķini neietver darījumus, kuru apjoms ir līdzvērtīgs EUR 100 000 vai mazāks par to.

11. Šā panta 2. un 3. punktā noteiktajiem apjomiem nepiemēro 2. punkta b) apakšpunktu un 3. punkta b), c) un d) apakšpunktu, ja aprēķinos vērā ņemto darījumu skaits nepārsniedz 1 000, un šādā gadījumā piemēro turpmāk norādītās robežvērtības:

a) EUR 100 000 visiem obligāciju veidiem, izņemot biržā tirgotas preces un biržā tirgotas parādzīmes;

b) Šā panta 2. punkta a) apakšpunktā un 3. punkta a) apakšpunktā definētās robežvērtības visiem finanšu instrumentiem, kam nepiemēro šā punkta a) apakšpunktu.

12. Izņemot, ja tie attiecas uz emisijas kvotām vai to atvasinātajiem instrumentiem, 2. punkta b) apakšpunktā un 3. punkta b), c) un d) apakšpunkta minētos aprēķinus noapaļo šādi:

a) 100 000, ja robežvērtības vērtība nepārsniedz 1 miljonu;

b) 500 000, ja robežvērtības vērtība ir vienāda ar 1 miljonu vai lielāka par to, bet nepārsniedz 10 miljonus;

c) 5 miljoni, ja robežvērtības vērtība ir vienāda ar 10 miljoniem vai lielāka par to, bet nepārsniedz 100 miljonus;

d) 25 miljoni, ja robežvērtības vērtība ir vienāda ar 100 miljoniem vai lielāka par to.

13. Šā panta 1. punkta nolūkā kvantitatīvos likviditātes kritērijus, kas III pielikumā precizēti katrai aktīvu klasei, nosaka saskaņā ar III pielikuma 1. iedaļu.

14. Attiecībā uz kapitāla vērtspapīru atvasinātajiem instrumentiem, kurus atļauts tirgot vai kurus pirmoreiz tirgo tirdzniecības vietā, kuri nepieder apakšklasei, attiecībā uz kuru ir publicēts 5. pantā un 8. panta 1. punkta c) apakšpunktā minētais konkrētam finanšu instrumentam raksturīgais apjoms un rīkojumu un tādu darījumu apjoms, kas ir lieli pēc apjoma salīdzinājumā ar parasto tirgus apjomu, kā minēts 3. pantā un 8. panta 1. punkta a) apakšpunktā, un kuri pieder kādai no 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktā precizētajai aktīvu apakšklasei, konkrētam finanšu instrumentam raksturīgs apjoms un rīkojumu un tādu darījumu apjoms, kas ir lieli pēc apjoma salīdzinājumā ar parasto tirgus apjomu, ir apjoms, ko piemēro tādas aktīvu apakšklases vismazākās joslas vidējai dienas nosacītajai summai (ADNA), kurai pieder kapitāla vērtspapīru atvasinātais instruments.

15. Attiecībā uz finanšu instrumentiem, kurus atļauts tirgot vai kurus pirmoreiz tirgo tirdzniecības vietā, kuri nepieder nevienai apakšklasei, attiecībā uz kuru ir publicēts 5. pantā un 8. panta 1. punkta c) apakšpunktā minētais konkrētam finanšu instrumentam raksturīgais apjoms un rīkojumu un tādu darījumu apjoms, kas ir lieli pēc apjoma salīdzinājumā ar parasto tirgus apjomu, kā minēts 3. pantā un 8. panta 1. punkta a) apakšpunktā, uzskata, ka tiem nav likvīda tirgus, līdz ir piemēroti saskaņā ar 17. punktu veikto aprēķinu rezultāti. Piemērojamais 5. pantā un 8. panta 1. punkta c) apakšpunktā minētais konkrētam finanšu instrumentam raksturīgais apjoms un rīkojumu un tādu darījumu apjoms, kas ir lieli pēc apjoma salīdzinājumā ar parasto tirgus apjomu, kā minēts 3. pantā un 8. panta 1. punkta a) apakšpunktā, ir to apakšklašu apjoms, par kurām ir noteikts, ka tām nav likvīda tirgus un kuras pieder pie tās pašas aktīvu apakšklases.

16. Tirdzniecības dienas beigās, bet pirms šādas dienas beigām, tirdzniecības vietas kompetentajām iestādēm iesniedz IV pielikumā ietverto informāciju ar mērķi veikt 5. punktā minētos aprēķinus ikreiz, kad attiecīgo finanšu instrumentu atļauj tirgot vai tas tiek pirmoreiz tirgots tirdzniecības vietā, vai ikreiz, kad ir mainījusies iepriekš iesniegtā informācija.

17. Kompetentās iestādes nodrošina, ka tiek publicēti 5. punktā minētie aprēķinu rezultāti par katru finanšu instrumentu un finanšu instrumentu klasi līdz 30. aprīlim gadā, kas seko pēc Regulas (ES) Nr. 600/2014 piemērošanas dienas, un pēc tam līdz katra gada 30. aprīlim. Aprēķinu rezultātus piemēro no 1. jūnija katru gadu pēc publicēšanas.

18. Šā panta 1. punkta b) apakšpunkta i) punktā minēto aprēķinu nolūkā un atkāpjoties no 7.,15. un 17. punkta, kompetentās iestādes attiecībā uz obligācijām, izņemot biržā tirgotas preces un biržā tirgotas parādzīmes, nodrošina, ka tiek publicēti 5. punkta a) apakšpunktā minētie aprēķini ik ceturksni februāra, maija, augusta un novembra pirmajā dienā pēc Regulas (ES) Nr. 600/2014 piemērošanas dienas un pēc tam katra gada februāra, maija, augusta un novembra pirmajā dienā. Aprēķini ietver darījumus, kas izpildīti Savienībā iepriekšējā gada ceturksnī, un attiecas uz 3 mēnešu laikposmu, kas sākas katra gada februāra, maija, augusta un novembra sešpadsmitajā dienā.

19. Attiecībā uz obligācijām, izņemot biržā tirgotas preces un biržā tirgotas parādzīmes, kuras atļauts tirgot vai kuras tiek pirmoreiz tirgotas tirdzniecības vietā, ceturkšņa pirmajos divos mēnešos uzskata, ka tām nav likvīda tirgus, kā precizēts III pielikuma 2.2. tabulā, līdz tiek piemēroti kalendārā ceturkšņa aprēķinu rezultāti.

20. Attiecībā uz obligācijām, izņemot biržā tirgotas preces un biržā tirgotas parādzīmes, kuras atļauts tirgot vai kuras tiek pirmoreiz tirgotas tirdzniecības vietā, ceturkšņa pēdējā mēnesī uzskata, ka tām nav likvīda tirgus, kā precizēts III pielikuma 2.2. tabulā, līdz tiek piemēroti nākamā kalendārā ceturkšņa aprēķinu rezultāti.

14. pants

Darījumi, uz kuriem attiecas Regulas (ES) Nr. 600/2014 1. panta 6. punktā minētais atbrīvojums

(Regulas (ES) Nr. 600/2014 1. panta 6. punkts)

Uzskata, ka darījumu ir noslēdzis Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) dalībnieks, īstenojot monetāro, valūtas maiņas kursa un finanšu stabilitātes politiku, ja attiecīgais darījums atbilst jebkurai no šādām prasībām:

a) darījumu veic monetārās politikas nolūkā, tostarp operācija, kas veikta saskaņā ar Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtu, kas pievienoti Līgumam par Eiropas Savienību, 18. un 20. pantu, vai operācija, kas veikta saskaņā ar valsts tiesību normām ECBS dalībniekiem dalībvalstīs, kuru valūta nav euro;

b) darījums ir operācija ar valūtas maiņas kursu, tostarp operācijas, kas veiktas, lai turētu vai pārvaldītu dalībvalstu oficiālās ārvalstu valūtas rezerves, vai rezervju pārvaldības pakalpojums, ko sniedz ECBS dalībnieks centrālajām bankām citās valstīs, attiecībā uz kurām ir pagarināts atbrīvojums saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 600/2014 1. panta 9. punktu;

c) darījumu veic finanšu stabilitātes politikas nolūkā.

15. pants

Darījumi, uz kuriem neattiecas Regulas (ES) Nr. 600/2014 1. panta 6. punktā minētais atbrīvojums

(Regulas (ES) Nr. 600/2014 1. panta 7. punkts)

Regulas (ES) Nr. 600/2014 1. panta 6. punktu nepiemēro šādiem darījumu veidiem, kurus noslēdzis ECBS dalībnieks, lai veiktu investīciju operāciju, kas nav saistīta ar kāda no minētā dalībnieka uzdevuma veikšanu, kā minēts 14. pantā:

a) darījumi, kas noslēgti, lai pārvaldītu pašu kapitālu;

b) darījumi, kas noslēgti administratīvos nolūkos vai ECBS dalībnieka darbiniekam, tostarp darījumi, kurus veicis darbinieku pensiju shēmas pārvaldnieks;

c) darījumi, kas noslēgti savam ieguldījumu portfelim saskaņā ar pienākumiem, kas noteikti valsts tiesību aktos.

16. pants

Pārredzamības pienākumu pagaidu apturēšana

(Regulas (ES) Nr. 600/2014 9. panta 5. punkta a) apakšpunkts)

1. Attiecībā uz finanšu instrumentiem, kuriem ir likvīds tirgus saskaņā ar 13. pantā izklāstīto metodi, kompetentā iestāde var uz laiku apturēt Regulas (ES) Nr. 600/2014 8. un 10. pantā minētos pienākumus, ja attiecībā uz obligāciju, strukturētā finansējuma produktiem, emisijas kvotām vai atvasinātajiem instrumentiem kopapjoms, kā definēts II pielikuma 4. tabulā, kas aprēķināts par iepriekšējām 30 kalendārajām dienām, ir mazāk nekā 40 % no vidējā mēneša apjoma, kas aprēķināts par 12 pilniem kalendārajiem mēnešiem, kuriem seko minētās 30 kalendārās dienas.

2. Attiecībā uz finanšu instrumentiem, kuriem nav likvīda tirgus saskaņā ar 13. pantā izklāstīto metodi, kompetentā iestāde var uz laiku apturēt Regulas (ES) Nr. 600/2014 8. un 10. pantā minētos pienākumus, ja attiecībā uz obligāciju klasi, strukturētā finansējuma produktiem, emisijas kvotām vai atvasinātajiem instrumentiem kopapjoms, kā definēts II pielikuma 4. tabulā, kas aprēķināts par iepriekšējām 30 kalendārajām dienām, ir mazāk nekā 20 % no vidējā mēneša apjoma, kas aprēķināts par 12 pilniem kalendārajiem mēnešiem, kuriem seko minētās 30 kalendārās dienas.

3. Kompetentās iestādes, veicot 1. un 2. punktā minētos aprēķinus, ņem vērā darījumus, kas izpildīti visās vietās Savienībā, ar obligāciju, strukturētā finansējuma produktu, emisijas kvotu vai attiecīgo atvasināto instrumentu klasēm. Aprēķinus veic tās finanšu instrumentu kategorijas līmenī, kurai piemēro 13. pantā paredzēto likviditātes pārbaudi.

4. Pirms kompetentās iestādes izlemj apturēt pārredzamības pienākumus, tās nodrošina, ka būtiska likviditātes samazināšanās visās tirdzniecības vietās nav sekas, ko ir izraisījusi finanšu instrumentu attiecīgās klases sezonālā ietekme uz likviditāti.

17. pants

Noteikumi, kas attiecas uz obligāciju likviditātes novērtēšanu un konkrētam instrumentam raksturīga pirmstirdzniecības apjoma robežvērtības noteikšanu, balstoties uz tirdzniecības procentīlēm

1. Lai noteiktu obligācijas, kurām nav likvīda tirgus, 6. panta nolūkos un saskaņā ar 13. panta 1. punkta b) apakšpunktā precizēto metodi, pieeju likviditātes kritērijiem, kas ietver “dienas vidējo darījumu skaitu”, izmanto, piemērojot “dienas vidējo darījumu skaitu”, kas atbilst S1 posmam (15 dienas darījumi).

2. Attiecībā uz uzņēmuma obligācijām un segtajām obligācijām, kuras atļauts tirgot vai kuras tiek pirmoreiz tirgotas tirdzniecības vietā, uzskata, ka tām ir likvīds tirgus, līdz tiek piemēroti pirmās ceturkšņa likviditātes noteikšanas rezultāti, kā izklāstīts 13. panta 18. punktā, ja:

a) emisijas apmērs pārsniedz EUR 1 000 000 000 S1 un S2 posmos, kā noteikts saskaņā ar 6. punktu;

b) emisijas apmērs pārsniedz EUR 500 000 000 S3 un S4 posmos, kā noteikts saskaņā ar 6. punktu.

3. Lai noteiktu konkrētam finanšu instrumentam raksturīgu apjomu 5. punkta nolūkā un saskaņā ar 13. panta 2. punkta b) apakšpunktā precizēto metodi, piemērojamo pieeju tirdzniecības procentīlei izmanto, piemērojot to tirdzniecības procentīli, kas atbilst S1 posmam (30. procentīle).

4. EVTI līdz 30. jūlijam gadā, kas seko Regulas (ES) Nr. 600/2014 piemērošanas dienai, un pēc tam līdz katra gada 30. jūlijam iesniedz Komisijai novērtējumu par robežvērtību darbību attiecībā uz likviditātes kritēriju “dienas vidējais darījumu skaits” obligācijām, kā arī tirdzniecības procentīlēm, kuras nosaka apjomu, kas raksturīgs finanšu instrumentiem, uz kuriem attiecas 8. punkts. Pienākums iesniegt novērtējumu par robežvērtību darbību attiecībā uz likviditātes kritēriju obligācijām beidzas tad, kad ir sasniegts 6. punktā minētās kārtības S4 posms. Pienākums iesniegt novērtējumu par tirdzniecības procentīlēm beidzas tad, kad ir sasniegts 8. punktā minētās kārtības S4 posms.

5. Šā panta 4. punktā minētajā novērtējumā ņem vērā:

a) tirdzniecības apjomu tendences attiecībā uz instrumentiem, kas nav kapitāla vērtspapīru instrumenti, uz kuriem attiecas pirmstirdzniecības pārredzamības pienākumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 600/2014 8. un 9. pantu;

b) ietekmi uz likviditātes nodrošinātājiem, ko rada procentīļu robežvērtības, ko izmanto, lai noteiktu konkrētam finanšu instrumentam raksturīgu apjomu; un

c) pārējos attiecīgos faktorus.

6. EVTI, ņemot vērā novērtējumu, kas veikts saskaņā ar 4. un 5. punktu, iesniedz Komisijai regulatīvo tehnisko standartu grozīto redakciju, pielāgojot robežvērtību likviditātes kritērijam “dienas vidējais darījumu skaits” obligācijām saskaņā ar šādu kārtību:

a) S2 (10 dienas darījumi) līdz 30. jūlijam gadā pēc Regulas (ES) Nr. 600/2014 piemērošanas dienas;

b) S3 (7 dienas darījumi) līdz 30. jūlijam turpmākajā gadā; un

c) S4 (2 dienas darījumi) līdz 30. jūlijam turpmākajā gadā.

7. Ja EVTI neiesniedz grozītu regulatīvo tehnisko standartu, pielāgojot robežvērtību nākamajam posmam saskaņā ar 6. punktā minēto kārtību, EVTI novērtējumā, kas veikts saskaņā ar 4. un 5. punktu, sniedz paskaidrojumu, kāpēc nav nodrošināta attiecīgās robežvērtības pielāgošana nākamajam saistītajam posmam. Šajā gadījumā pāreja uz nākamo posmu tiks atlikta par vienu gadu.

8. EVTI, ņemot vērā novērtējumu, kas veikts saskaņā ar 4. un 5. punktu, iesniedz Komisijai regulatīvo tehnisko standartu grozīto redakciju, pielāgojot robežvērtību tirdzniecības procentīlēm saskaņā ar šādu kārtību:

a) S2 (40. procentīle) līdz 30. jūlijam gadā pēc Regulas (ES) Nr. 600/2014 piemērošanas dienas;

b) S3 (50. procentīle) līdz 30. jūlijam turpmākajā gadā; un

c) S4 (60. procentīle) līdz 30. jūlijam turpmākajā gadā.

9. Ja EVTI neiesniedz grozītu regulatīvo tehnisko standartu, pielāgojot robežvērtību nākamajam posmam saskaņā ar 8. punktā minēto kārtību, EVTI novērtējumā, kas veikts saskaņā ar 4. un 5. punktu, sniedz paskaidrojumu, kāpēc nav nodrošināta attiecīgās robežvērtības pielāgošana nākamajam saistītajam posmam. Šajā gadījumā pāreja uz nākamo posmu tiks atlikta par vienu gadu.

18. pants

Pārejas noteikumi

1. Kompetentās iestādes ne vēlāk kā sešus mēnešus pirms Regulas (ES) Nr. 600/2014 piemērošanas dienas, apkopo nepieciešamos datus, veic aprēķinus un nodrošina 13. panta 5. punktā minētās informācijas publicēšanu.

2. Šā panta 1. punktā:

a) aprēķinu pamatā ir sešu mēnešu atsauces laikposms, kas sākas 18 mēnešus pirms Regulas (ES) Nr. 600/2014 piemērošanas dienas;

b) aprēķinu rezultātus, kas ietverti pirmajā publicēšanas kārtā, izmanto, līdz sāk piemērot pirmos regulāros aprēķinus, kā izklāstīts 13. panta 17. punktā.

3. Atkāpjoties no 1. punkta, attiecībā uz visām obligācijām, izņemot biržā tirgotas preces un biržā tirgotas parādzīmes, kompetentās iestādes dara visu iespējamo, lai nodrošinātu pārredzamības aprēķinu rezultātu publicēšanu, kā precizēts 13. panta 1. punkta b) apakšpunkta i) punktā, ne vēlāk kā tā mēneša pirmajā dienā, pēc kura seko Regulas (ES) Nr. 600/2014 piemērošanas diena, pamatojoties uz trīs mēnešu atsauces laikposmu, kas sākas tā piektā mēneša pirmajā dienā, pēc kura seko Regulas (ES) Nr. 600/2014 piemērošanas diena.

4. Kompetentās iestādes, tirgus uzturētāji un ieguldījumu brokeru sabiedrības, tostarp ieguldījumu brokeru sabiedrības, kas uztur konkrētu tirdzniecības vietu, izmanto informāciju, kas publicēta saskaņā ar 3. punktu, līdz tiek piemēroti pirmo regulāro aprēķinu rezultāti, kā izklāstīts 13. panta 18. punktā.

5. Attiecībā uz obligācijām, izņemot biržā tirgotas preces un biržā tirgotas parādzīmes, kuras atļauts tirgot vai kuras tiek pirmoreiz tirgotas tirdzniecības vietā, trīs mēnešu laikposmā, pēc kura seko Regulas (ES) Nr. 600/2014 piemērošanas diena, uzskata, ka tām nav likvīda tirgus, kā precizēts III pielikuma 2.2. tabulā, līdz tiek piemēroti pirmo regulāro aprēķinu rezultāti, kā izklāstīts 13. panta 18. punktā.

19. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2018. gada 3. janvāra. Tomēr 18. pantu piemēro no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 2016. gada 14. jūlijā Komisijas vārdā – priekšsēdētājs Jean-Claude JUNCKER

(1) (OV L 173, 12.6.2014., 84. lpp.).

(2) Komisijas 2016 gada 2. jūnija Deleģētā regula (ES) 2017/571, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/65/ES papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par atļauju izsniegšanu, organizatoriskām prasībām un darījumu publicēšanu attiecībā uz datu ziņošanas pakalpojumu sniedzējiem (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 126. lappusi).

(3) Komisijas 2016. gada 13 jūnija Deleģētā regula (ES) 2017/577, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 600/2014 par finanšu instrumentu tirgiem papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par apjoma ierobežošanas mehānismu un informācijas sniegšanu pārredzamības un citu aprēķinu nolūkā (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 174. lappusi).

(4) Komisijas 2016. gada 14. jūlija Deleģētā regula (ES) 2017/585, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 600/2014 papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par finanšu instrumentu atsauces datu standartiem un formātiem un tehniskiem līdzekļiem saistībā ar Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes un kompetento iestāžu veicamajiem pasākumiem (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 368. lappusi).

(5) Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regula (ES) Nr. 1095/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/77/EK (OV L 331, 15.12.2010., 84. lpp.).

(6) Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija Direktīva 2014/65/ES par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Direktīvu 2002/92/ES un Direktīvu 2011/61/ES (OV L 173, 12.6.2014., 349. lpp.).

(7) Komisijas 2016. gada 28. jūlija Deleģētā regula (ES) 2017/590, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 600/2014 attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem ziņošanai par darījumiem kompetentajām iestādēm (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 449. lappusi).

(8) Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Direktīva 2009/65/EK par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU) (OV L 302, 17.11.2009., 32. lpp.).

(9) Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 8. jūnija Direktīva 2011/61/ES par alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekiem un par grozījumiem Direktīvā 2003/41/EK, Direktīvā 2009/65/EK, Regulā (EK) Nr. 1060/2009 un Regulā (ES) Nr. 1095/2010 (OV L 174, 1.7.2011., 1. lpp.).

I PIELIKUMS Sistēmas veida apraksts un ar to saistītā informācija, kas jādara publiski pieejama saskaņā ar 2. pantu Informācija, kas jādara publiski pieejama saskaņā ar 2. pantu Sistēmas veids Sistēmas apraksts Informācija, kas jādara publiski pieejama Izsoles rīkojumu reģistra nepārtrauktās tirdzniecības sistēma Sistēma, kas nepārtraukti ar rīkojumu reģistra un tirdzniecības algoritma palīdzību automātiski savieto pārdošanas rīkojumus ar pirkšanas rīkojumiem, pamatojoties uz labāko pieejamo cenu. Attiecībā uz katru finanšu instrumentu – rīkojumu kopējais skaits un to apjoms katrā cenu līmenī par vismaz pieciem labākajiem pirkšanas un pārdošanas cenu līmeņiem. Cenu piedāvājuma virzīta tirdzniecības sistēma Sistēma, kurā darījumi tiek slēgti, pamatojoties tikai uz stabiliem cenu piedāvājumiem, ko pastāvīgi dara pieejamus dalībniekiem, un saskaņā ar kuriem tirgus uzturētājiem cenu piedāvājumi jāuztur tādā apjomā, kas līdzsvaro locekļu un dalībnieku vajadzības veikt darījumus komerciālos apjomos un ar risku, ko uzņemas attiecīgais tirgus uzturētājs. Attiecībā uz katru finanšu instrumentu – katra tirgus uzturētāja instrumenta vislabākais pirkšanas un pārdošanas cenas piedāvājums kopā ar apjomu, kas piesaistīts šādām cenām. Publicētie cenu piedāvājumi ir juridisko saistību piedāvājumi pirkt un pārdot finanšu instrumentus un norāda finanšu instrumentu cenu un apjomu, kādā reģistrēti tirgus uzturētāji ir gatavi pirkt vai pārdot. Tomēr ārkārtas tirgus apstākļos uz ierobežotu laikposmu pieļaujamas indikatīvas cenas vai vienpusējas (tikai pirkšanas vai pārdošanas) cenas. Periodisko izsoļu tirdzniecības sistēma Sistēma, kas uzdevumus savieto automātiski, pamatojoties uz periodiskām izsolēm un tirdzniecības algoritmu Attiecībā uz katru finanšu instrumentu – cena, kas izsoļu tirdzniecības sistēmā vislabāk atbilstu tās tirdzniecības algoritmam, un apjoms, ko, iespējams, varētu izpildīt minētās sistēmas dalībnieki par minēto cenu. Cenu piedāvājumu pieprasīšanas tirdzniecības sistēma Tirdzniecības sistēma, kurā cenas piedāvājumu vai cenu piedāvājumus sniedz pēc viena vai vairāku locekļu vai dalībnieku pieprasījuma. Cenas piedāvājumu var izpildīt vienīgi pieprasītājs loceklis vai tirgus dalībnieks. Pieprasītājs loceklis vai dalībnieks var noslēgt darījumu, pieņemot tam pēc pieprasījuma sniegto cenas piedāvājumu vai cenu piedāvājumus. Jebkura locekļa vai dalībnieka cenu piedāvājumi un saistītie apjomi, kuri, ja tiek pieņemti, veidotu darījumu saskaņā ar attiecīgās sistēmas noteikumiem. Visus pēc pieprasījuma iesniegtos cenu piedāvājumus var publicēt vienlaikus, bet ne vēlāk kā no brīža, kad tie kļūst izpildāmi. Balss tirdzniecības sistēma Tirdzniecības sistēma, kurā darījumi starp biedriem tiek organizēti, izmantojot mutiskas sarunas. Pirkšanas un pārdošanas piedāvājumi un jebkura biedra vai dalībnieka pievienotie apjomi, kuru pieņemšanas gadījumā tiks veikts darījums saskaņā ar sistēmas noteikumiem. Tirdzniecības sistēma, kas nav iekļauta pirmajās 5 rindās Hibrīdā sistēma, uz kuru attiecināmas divas vai vairākas no pirmajām piecām rindām, vai sistēma, kur cenu noteikšanas process atšķiras no tā procesa, ko piemēro pirmajās piecās rindās iekļauto sistēmu veidiem. Pienācīga informācija attiecībā uz rīkojumu vai cenu piedāvājumu un tirdzniecības interešu līmeni; konkrētāk, ja cenu atklāšanas mehānisms to pieļauj, pieci labākie pirkšanas un pārdošanas cenu līmeņi un/vai katra tirgus uzturētāja divpusēji (pirkšanas un pārdošanas) cenu piedāvājumi ar konkrēto instrumentu.

II PIELIKUMS Sīkāka informācija par darījumiem, kas jādara publiski pieejama 1. tabula 2. tabulas simbolu tabula SIMBOLS DATU TIPS DEFINĪCIJA {ALPHANUM-n} Līdz n burtciparu zīmēm Brīvas formas teksta lauks. {CURRENCYCODE_3} 3 burtciparu zīmes Valūtas trīsburtu kods, kā definēts ISO 4217. {DATE_TIME_FORMAT} Datuma un laika formāts saskaņā ar ISO 8601 Datums un laiks šādā formātā: GGGG-MM-DDThh:mm:ss.ddddddZ. kur: — “GGGG” ir gads, — “MM” ir mēnesis, — “DD” ir diena, — “T” nozīmē, ka ir jāizmanto burts “T”, — “hh” ir stunda, — “mm” ir minūte, — “ss.dddddd” ir sekunde un sekundes daļas, — Z ir koordinētais universālais laiks. Datumus un laikus norāda pēc koordinētā universālā laika. {DECIMAL-n/m} Decimālskaitlis, kas sastāv no maksimāli n zīmēm, no kurām maksimāli m zīmes var būt cipari aiz komata Ciparu lauks gan pozitīvām, gan negatīvām vērtībām: — decimāldaļas atdala ar “,” (komats); — negatīviem skaitļiem priekšā norāda “-” (mīnusa zīme); Attiecīgā gadījumā vērtības noapaļo un nesaīsina. {ISIN} 12 burtciparu zīmes ISIN kods, kā definēts ISO 6166. {MIC} 4 burtciparu zīmes Tirgus identifikators, kas definēts ISO 10383.

2. tabula Sīkās informācijas saraksts pēctirdzniecības pārredzamības nolūkā Sīkāka informācija Finanšu instrumenti Apraksts/sīkāka informācija, kas jāpublicē Izpildes/publicēšanas veids Formāts, kas jāaizpilda, kā noteikts 1. tabulā Tirdzniecības datums un laiks Attiecībā uz visiem finanšu instrumentiem Datums un laiks, kad darījums tika veikts. Attiecībā uz darījumiem, kas izpildīti tirdzniecības vietā, – granularitātes līmenis ir saskaņā ar prasībām Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2017/574 (1) 3. pantā. Attiecībā uz darījumiem, kas nav izpildīti tirdzniecības vietā, – datums un laiks, kad puses vienojas par šādām jomām: daudzums, cena, valūtas (31., 34. un 40. laukā, kā noteikts Deleģētās regulas (ES) 2017/590 I pielikuma 2. tabulā, un attiecīgā gadījumā instrumenta identifikācijas kods, instrumenta klasifikācija un pamatā esošā instrumenta kods. Attiecībā uz darījumiem, kas nav izpildīti tirdzniecības vietā, – paziņotais laiks ir granulārs vismaz līdz tuvākajai sekundei. Ja darījuma pamatā ir rīkojums, ko trešajai pusei nodevusi izpildošā sabiedrība klienta vārdā, ja nebija ievēroti nodošanas nosacījumi, kas izklāstīti Deleģētās regulas (ES) 2017/590 5. pantā, šis ir darījuma datums un laiks, nevis rīkojuma nodošanas laiks. Regulēts tirgus (RT), daudzpusēja tirdzniecības sistēma (DTS) un organizēta tirdzniecības sistēma (OTS) Apstiprināta publicēšanas struktūra (APS) Konsolidētu datu lentes nodrošinātājs (KDLN) {DATE_TIME_FORMAT} Instrumenta identifikācijas koda veids Attiecībā uz visiem finanšu instrumentiem Koda veids, ko izmanto finanšu instrumenta identificēšanai RT, DTS, OTS APS KDLN “ISIN” = ISIN-kods, ja ISIN ir pieejams “OTHR” = cits identifikators Instrumenta identifikācijas kods Attiecībā uz visiem finanšu instrumentiem Kods, ko izmanto finanšu instrumenta identificēšanai RT, DTS, OTS APS KDLN {ISIN} Ja instrumenta identifikācijas kods nav ISIN, atvasināto instrumentu identificējošā identifikatora pamatā ir 3.–5., 7., 8. un 12.–42. lauks, kā noteikts IV pielikumā, un 13. un 24.–48. lauks, kā noteikts Deleģētās regulas (ES) 2017/585 pielikumā, un III pielikumā izklāstītā atvasināto instrumentu grupa. Cena Attiecībā uz visiem finanšu instrumentiem Darījuma tirdzniecības cena, izņemot (ja piemērojams) komisijas maksu un uzkrātos procentus. Iespējas līgumu gadījumā tā ir atvasinātā instrumenta līguma prēmija par katru pamatā esošo instrumentu vai indeksa punktu. Cenas starpības derību gadījumā tā ir pamatā esošā instrumenta atsauces cena. Attiecībā uz kredītriska mijmaiņas darījumiem (CDS) tas ir kupons bāzes punktos. Ja cena ir uzrādīta naudas izteiksmē, to norāda lielāko valūtu vienībās. Ja cena pašlaik nav pieejama, bet vēl tiks noteikta, vērtībai vajadzētu būt “PNDG”. Ja cena nav piemērojama, lauku neaizpilda. Šajā laukā ziņotā informācija saskan ar vērtību, kas norādīta laukā “Daudzums”. RT, DTS, OTS APS KDLN {DECIMAL-18/13}, ja cena ir izteikta kā monetāra vērtība {DECIMAL-11/10}, ja cena ir izteikta procentuālā izteiksme vai kā ienesīgums “PNDG”, ja cena nav pieejama {DECIMAL-18/17}, ja cena ir izteikta bāzespunktos Izpildes vieta Attiecībā uz visiem finanšu instrumentiem Darījuma izpildes vietas identifikācija. Izmanto ISO 10383 segmenta tirgus identifikācijas kodu (MIC) darījumiem, kurus izpilda tirdzniecības vietā. Ja segmenta MIC nepastāv, izmanto darbības MIC. Izmanto MIC kodu “XOFF” attiecībā uz finanšu instrumentiem, kurus atļauts tirgot vai kurus tirgo tirdzniecības vietā, ja darījums ar attiecīgo finanšu instrumentu nav izpildīts tirdzniecības vietā vai sistemātiskā internalizētājā, vai organizētā tirdzniecības platformā ārpus Savienības. Izmanto SINT attiecībā uz finanšu instrumentu, kurš ir iesniegts tirgošanai vai kuru tirgo tirdzniecības vietā, ja darījums ar attiecīgo finanšu instrumentu tiek izpildīts sistemātiskā internalizētājā. RT, DTS, OTS APS KDLN {MIC} – tirdzniecības vietas “SINT” – sistemātisks internalizētājs Cenas apzīmējums Attiecībā uz visiem finanšu instrumentiem Norāde par to, vai cena ir izteikta monetārā vērtībā, procentos vai peļņā RT, DTS, OTS APS KDLN “MONE” – monetāra vērtība “PERC” – procenti “YIEL” – ienesīgums “BAPO” – bāzes punkti Cenas valūta Attiecībā uz visiem finanšu instrumentiem Valūta, kurā cena ir izteikta (piemēro, ja cena ir izteikta monetārā vērtībā) RT, DTS, OTS APS KDLN {CURRENCYCODE_3} Daudzuma pieraksts mērvienībā Attiecībā uz preču atvasinātajiem instrumentiem – emisiju kvotu atvasinātie instrumenti un emisiju kvotas, izņemot gadījumos, kas minēti šīs regulas 11. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā. Norāde par mērvienībām, kādās izsaka daudzumu mērvienībās RT, DTS, OTS APS KDLN “TOCD” – Oglekļa dioksīda ekvivalenta tonnas vai {ALPHANUM-25} citi gadījumi Daudzums mērvienībās Attiecībā uz preču atvasinātajiem instrumentiem – emisiju kvotu atvasinātie instrumenti un emisiju kvotas, izņemot gadījumos, kas minēti šīs regulas 11. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā. Līdzvērtīgais tirgoto preču vai emisiju kvotu daudzums, kas izteikts mērvienībās RT, DTS, OTS APS KDLN {DECIMAL-18/17} Daudzums Attiecībā uz visiem finanšu instrumentiem, izņemot gadījumos, kas minēti šīs regulas 11. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā. Attiecīgā finanšu instrumenta vienību skaits vai atvasināto instrumentu līgumu skaits darījumā. RT, DTS, OTS APS KDLN {DECIMAL-18/17} Nosacītā summa Attiecībā uz visiem finanšu instrumentiem, izņemot gadījumos, kas minēti šīs regulas 11. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā. Nominālsumma vai nosacītā summa Attiecībā uz cenas starpības derībām nosacītā summa ir monetārā vērtība, par kuru noslēgtas derības uz katru pamatā esošā finanšu instrumenta punkta kustību. Attiecībā uz kredītriska mijmaiņas līgumiem tā ir nosacītā summa, par kuru iegādāta vai pārdota aizsardzība. Šajā laukā ziņotā informācija saskan ar vērtību, kas norādīta laukā “Cena”. RT, DTS, OTS APS KDLN {DECIMAL-18/5} Nosacītā valūta Attiecībā uz visiem finanšu instrumentiem, izņemot gadījumos, kas minēti šīs regulas 11. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā. Valūta, kurā denominēta nosacītā summa RT, DTS, OTS APS KDLN {CURRENCYCODE_3} Rezultāta veids Tikai attiecībā uz emisiju kvotām un emisiju kvotu atvasinātajiem instrumentiem Šo lauku piemēro tikai attiecībā uz emisiju kvotām un emisiju kvotu atvasinātajiem instrumentiem. RT, DTS, OTS APS KDLN “EUAE” – emisijas kvota (EUA) “CERE” – sertificētas emisijas samazināšanas vienība (CER) “ERUE” – emisijas samazināšanas vienība (ERU) “EUAA” – aviācijas nozares kvota (EUAA) “OTHR” – citi (tikai attiecībā uz atvasinātajiem instrumentiem) Publicēšanas datums un laiks Attiecībā uz visiem finanšu instrumentiem Datums un laiks, kad darījumu publicēja tirdzniecības vieta vai apstiprināta publicēšanas struktūra. Attiecībā uz darījumiem, kas izpildīti tirdzniecības vietā, – līmenis ir saskaņā ar prasībām Deleģētās regulas (ES) 2017/574 2. pantā. Attiecībā uz darījumiem, kas nav izpildīti tirdzniecības vietā, – paziņotais laiks ir granulārs vismaz līdz tuvākajai sekundei. RT, DTS, OTS APS KDLN {DATE_TIME_FORMAT} Publicēšanas vieta Attiecībā uz visiem finanšu instrumentiem Kods, ko izmanto, lai identificētu tirdzniecības vietu un APS, kas publicē darījumu. KDLN Tirdzniecības vieta {MIC} APS {MIC}, ja tas ir pieejams. Citos gadījumos – 4 burtu kods, kas EVTI tīmekļa vietnē publicēts sarakstā ar datu ziņošanas pakalpojumu sniedzējiem. Darījuma identifikācijas kods Attiecībā uz visiem finanšu instrumentiem Burtciparu kods, ko piešķīrusi tirdzniecības vieta (ievērojot 12. pantu Komisijas Deleģētajā Regulā (ES) 2017/580 (2)) un APS, un ko izmanto visās turpmākās atsaucēs uz šo konkrēto darījumu. Darījuma identifikācijas kods ir unikāls, konsekvents un pastāvīgs katram ISO10383 MIC segmentam un katrai tirdzniecības dienai. Ja tirdzniecības vieta neizmanto MIC segmentu, darījuma identifikācijas kods ir unikāls, konsekvents un pastāvīgs katram operatīvajam MIC katrai tirdzniecības dienai. Ja APS neizmanto MIC, tam vajadzētu būt unikālam, konsekventam un pastāvīgam katram 4 burtu kodam, ko izmanto, lai identificētu APS katrā tirdzniecības dienā. Darījuma identifikācijas koda komponentes nedrīkst izpaust ziņas par tā darījuma partneru identitāti, kura kods tiek saglabāts. RT, DTS, OTS APS KDLN {ALPHANUMERICAL-52} Darījumi, kuriem jāveic tīrvērte Attiecībā uz atvasinātajiem instrumentiem Kods, kas identificē, vai darījumam veikta tīrvērte. RT, DTS, OTS APS KDLN “jā” – darījumam jāveic tīrvērte “nē” – darījumam nav jāveic tīrvērte

3. tabula Karodziņu saraksts pēctirdzniecības pārredzamības nolūkā Karodziņš Karodziņa nosaukums Izpildes/publicēšanas veids Apraksts “BENC” Karodziņš, ar ko apzīmē etalona darījumu RT, DTS, OTS APS KDLN Visu veidu apjomsvērtās vidējās cenas darījumi un visi citi darījumi, kuros cena aprēķināta vairākos laika brīžos saskaņā ar konkrēto etalonu. “ACTX” Karodziņš, ar ko apzīmē pirkšanas un pārdošanas rīkojumu izpildi vienā darījumā APS KDLN Darījumi, kuros ieguldījumu brokeru sabiedrība ir apkopojusi klientu rīkojumus, pirkšanu un pārdošanu veicot kā vienu darījumu un kuri ietver to pašu apjomu un cenu. “NPFT” Cenu neveidojoša darījuma karodziņš RT, DTS, OTS KDLN Visu veidu darījumi, kas uzskaitīti šīs regulas 12. pantā un kas neietekmē cenu veidošanu. “LRGS” Karodziņš, ar ko apzīmē pēctirdzniecības darījumu, kas ir liels pēc apjoma RT, DTS, OTS APS KDLN Darījumi, kas izpildīti saskaņā ar pēctirdzniecības liela apjoma atlikšanu. “ILQD” Karodziņš, ar ko apzīmē darījumu ar nelikvīdu instrumentu RT, DTS, OTS APS KDLN Darījumi, kas izpildīti saskaņā ar to instrumentu atlikšanu, kuriem nav likvīda tirgus. “SIZE” Karodziņš, ar ko apzīmē darījumu, kas pārsniedz standarta tirgus apjomu SSTI RT, DTS, OTS APS KDLN Darījumi, kas izpildīti saskaņā ar pēctirdzniecības instrumentam raksturīga apjoma atlikšanu. “TPAC” Karodziņš, ar ko apzīmē paketes darījumu RT, DTS, OTS APS KDLN Paketes darījumi, kas nav nomaiņa ar fiziskiem līdzekļiem, kā noteikts 1. pantā. “XFPH” Nomaiņas ar fiziskiem līdzekļiem darījuma karodziņš RT, DTS, OTS APS KDLN Nomaiņa ar fiziskiem līdzekļiem, kā noteikts 1. pantā “CANC” Atcelšanas karodziņš RT, DTS, OTS APS KDLN Ja ir atcelts iepriekš publicēts darījums. “AMND” Grozījumu karodziņš RT, DTS, OTS APS KDLN Ja ir grozīts iepriekš publicēts darījums. PAPILDU ATLIKŠANAS KARODZIŅI 11. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punkts. “LMTF” Ierobežota apjoma sīkākas informācijas karodziņš RT, DTS, OTS APS KDLN Pirmais ziņojums ar ierobežota apjoma sīkākas informācijas publicēšanu saskaņā ar 11. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktu. “FULF” Pilna apjoma sīkākas informācijas karodziņš Darījums, par kuru saskaņā ar 11. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktu iepriekš tika publicēta ierobežota apjoma sīkāka informācija. 11. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkts. “DATF” Dienas kopējo darījumu karodziņš RT, DTS, OTS APS KDLN Dienas kopējo darījumu publicēšana saskaņā ar 11. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktu. “FULA” Pilna apjoma sīkākas informācijas karodziņš RT, DTS, OTS APS KDLN Atsevišķi darījumi, par kuriem saskaņā ar 11. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktu iepriekš tika publicēta kopēja sīkāka informācija. 11. panta 1. punkta b) apakšpunkts “VOLO” Apjoma nepublicēšanas karodziņš RT, DTS, OTS APS KDLN Darījums, par kuru saskaņā ar 11. panta 1. punkta b) apakšpunktu ir publicēta ierobežota apjoma sīkāka informācija. “FULV” Pilna apjoma sīkākas informācijas karodziņš RT, DTS, OTS APS KDLN Darījums, par kuru saskaņā ar 11. panta 1. punkta b) apakšpunktu iepriekš tika publicēta ierobežota apjoma sīkāka informācija. 11. panta 1. punkta c) apakšpunkts “FWAF” Četru nedēļu apkopojuma karodziņš RT, DTS, OTS APS KDLN Kopējo darījumu publicēšana saskaņā ar 11. panta 1. punkta c) apakšpunktu. “FULJ” Pilna apjoma sīkākas informācijas karodziņš RT, DTS, OTS APS KDLN Atsevišķi darījumi, kas iepriekš guvuši labumu no apkopojuma publicēšanas saskaņā ar 11. panta 1. punkta c) apakšpunktu. 11. panta 1. punkta d) apakšpunkts “IDAF” Nenoteikta apkopojuma karodziņš RT, DTS, OTS APS KDLN Darījumi, par kuriem ir atļauts saskaņā ar 11. panta 1. punkta d) apakšpunktu publicēt informāciju par vairākiem darījumiem apkopotā veidā uz nenoteiktu laiku. Secīgi izmanto 11. panta 1. punkta b) apakšpunktu un 11. panta 2. punkta c) apakšpunktu attiecībā uz valsts parāda instrumentiem “VOLW” Apjoma nepublicēšanas karodziņš RT, DTS, OTS APS KDLN Darījums, par kuru saskaņā ar 11. panta 1. punkta b) apakšpunktu publicē ierobežotu sīkāku informāciju un par kuru tiks secīgi atļauts saskaņā ar 11. panta 2. punkta c) apakšpunktu publicēt informāciju par vairākiem darījumiem apkopotā veidā uz nenoteiktu laiku. “COAF” Secīga apkopojuma karodziņš (pēc apjoma nepublicēšanas attiecībā uz valsts parāda instrumentiem) RT, DTS, OTS APS KDLN Darījumi, par kuriem saskaņā ar 11. panta 1. punkta b) apakšpunktu iepriekš tika publicēta ierobežota sīkāka informācija un par kuru tika secīgi atļauts saskaņā ar 11. panta 2. punkta c) apakšpunktu publicēt informāciju par vairākiem darījumiem apkopotā veidā uz nenoteiktu laiku.

4. tabula Apjoma mērs Instrumenta veids Apjoms Visas obligācijas, izņemot biržā tirgotas preces un biržā tirgotas parādzīmes, un strukturētus finanšu produktus Tirgoto parāda instrumentu kopējā nominālā vērtība Biržā tirgotu preču un biržā tirgotu parādzīmju obligāciju veidi Tirgoto vienību skaits (3) Vērtspapīroti atvasinātie instrumenti Tirgoto vienību skaits (3) Procentu likmju atvasinātie instrumenti Tirgoto līgumu nosacītā summa Ārvalstu valūtas atvasinātie instrumenti Tirgoto līgumu nosacītā summa Kapitāla vērtspapīru atvasinātie instrumenti Tirgoto līgumu nosacītā summa Atvasinātie preču instrumenti Tirgoto līgumu nosacītā summa Kredītu atvasinātie instrumenti Tirgoto līgumu nosacītā summa Līgums par cenu starpībām Tirgoto līgumu nosacītā summa C10 atvasinātie instrumenti Tirgoto līgumu nosacītā summa Emisiju kvotu atvasinātie instrumenti Oglekļa dioksīda ekvivalenta tonnas Emisiju kvotas Oglekļa dioksīda ekvivalenta tonnas (1) Komisijas 2016. gada 7. jūnija Deleģētā regula (ES) 2017/574, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/59/ES attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par uzņēmumu pulksteņu precizitātes līmeni (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 148. lappusi). (2) Komisijas 2016. gada 24. jūnija Deleģētā Regula (ES) 2017/580, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 600/2014 papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par attiecīgu datu, kuri saistīti ar finanšu instrumentu rīkojumiem, saglabāšanu (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 193. lappusi). (3) Cena par vienību.

III PIELIKUMS Likviditātes novērtējums, LIS un SSTI robežvērtības attiecībā uz finanšu instrumentiem, kas nav kapitāla vērtspapīru finanšu instrumenti 1. Šajā pielikumā lieto šādas norādes 1. Atsauce uz “aktīvu klasi” ir atsauce uz šādam finanšu instrumentu klasēm: obligācijas, strukturēti finanšu produkti, vērtspapīroti atvasinātie instrumenti, procentu likmju atvasinātie instrumenti, kapitāla vērtspapīru atvasinātie instrumenti, preču atvasinātie instrumenti, ārvalstu valūtas atvasinātie instrumenti, kredītu atvasinātie instrumenti, C10 atvasinātie instrumenti, līgumi par cenu starpībām (CFD), emisiju kvotas un emisiju kvotu atvasinātie instrumenti. 2. Atsauce uz “aktīvu apakšklasi” ir atsauce uz aktīvu klasi, kas iedalīta granulārākā līmenī, pamatojoties uz līguma veidu un/vai pamatā esošā instrumenta veidu. 3. Atsauce uz “apakšklasi” ir atsauce uz aktīvu apakšklasi, kas iedalīta granulārākā līmenī, pamatojoties uz sīkākiem kvalitatīvajiem segmentācijas kritērijiem, kā noteikts šā pielikuma 2.1.–13.3. tabulās. 4. “Dienas vidējais apgrozījums (ADT)” ir kopējais konkrēta finanšu instrumenta apgrozījums, ko nosaka saskaņā ar apjoma mēru, kas izklāstīts II pielikuma 4. tabulā, un ko izpilda laikposmā, kas noteikts 13. panta 7. punktā, to dalot ar tirdzniecības dienu skaitu minētajā laikposmā vai attiecīgā gadījumā tajā gada daļā, kurā šo finanšu instrumentu bija atļauts tirgot vai to tirgoja tirdzniecības vietā, un tā tirdzniecība nebija apturēta. 5. “Dienas vidējā nosacītā summa (ADNA)” ir kopējā konkrēta finanšu instrumenta nosacītā summa, ko nosaka saskaņā ar apjoma mēru, kas izklāstīts II pielikuma 4. tabulā, un ko izpilda laikposmā, kas noteikts 13. panta 18. punktā attiecībā uz visām obligācijām, izņemot biržā tirgotas preces un biržā tirgotas parādzīmes, un 13. panta 7. punktā attiecībā uz visiem pārējiem finanšu instrumentiem, to dalot ar tirdzniecības dienu skaitu minētajā laikposmā vai, attiecīgā gadījumā, tajā gada daļā, kurā šo finanšu instrumentu bija atļauts tirgot vai to tirgoja tirdzniecības vietā, un tā tirdzniecība nebija apturēta. 6. “To dienu procentuālais īpatsvars, kurās aplūkotajā laikposmā notika tirdzniecība” ir dienu skaits laikposmā, kas noteikts 13. panta 18. punktā attiecībā uz visām obligācijām, izņemot biržā tirgotas preces un biržā tirgotas parādzīmes, un 13. panta 7. punktā attiecībā uz strukturētā finansējuma produktiem, par kuriem ir izpildīts vismaz viens darījums attiecībā uz šo finanšu instrumentu, to dalot ar tirdzniecības dienu skaitu minētajā laikposmā vai, attiecīgā gadījumā, tajā gada daļā, kurā šo finanšu instrumentu bija atļauts tirgot vai to tirgoja tirdzniecības vietā, un tā tirdzniecība nebija apturēta. 7. “Dienas vidējais darījumu skaits” ir kopējais darījumu skaits, kas attiecībā uz konkrētu finanšu instrumentu izpildīti laikposmā, kas noteikts 13. panta 18. punktā attiecībā uz visām obligācijām, izņemot biržā tirgotas prēčes un biržā tirgotas parādzīmes, un 13. panta 7. punktā attiecībā uz visiem pārējiem finanšu instrumentiem, to dalot ar tirdzniecības dienu skaitu šajā laikposmā vai, attiecīgā gadījumā, tajā gada daļā, kurā finanšu instrumentu bija atļauts tirgot vai to tirgoja tirdzniecības vietā, un tā tirdzniecība nebija apturēta. 8. “Regulētā tirgū tirgots nākotnes līgums” ir līgums par preces vai finanšu instrumenta pirkšanu vai pārdošanu noteiktā datumā nākotnē par cenu, par kuru tika panākta vienošanās, pircējam un pārdevējam noslēdzot šo līgumu. Visiem regulētā tirgū tirgotiem nākotnes līgumiem ir standarta noteikumi, kas nosaka minimālo pirkšanas vai pārdošanas daudzumu un kvalitāti, mazāko summu, par kādu cena var mainīties, piegādes procedūras, termiņu un citas līguma īpašības. 9. “Iespējas līgums” ir līgums, kas īpašniekam dod tiesības, tomēr neuzliek saistības pirkt (call) vai pārdot (put) konkrētu finanšu instrumentu vai preci par iepriekš noteiktu cenu, iespējas līguma izmantošanas cenu (strike vai exercise price) vai nu noteiktā datumā, vai līdz noteiktam iespējas līguma izmantošanas datumam (exercise vai maturity date). 10. “Mijmaiņas līgums” ir līgums, kurā divas puses vienojas kādā konkrētā dienā nākotnē apmainīt naudas plūsmas vienā finanšu instrumentā pret cita finanšu instrumenta naudas plūsmām. 11. “Portfeļa mijmaiņas līgums” ir līgums, saskaņā ar kuru galalietotāji var tirgoties ar vairākiem mijmaiņas līgumiem. 12. “Regulētā tirgū netirgots nākotnes līgums” ir privāta vienošanās starp divām pusēm par preces vai finanšu instrumenta pirkšanu vai pārdošanu noteiktā datumā nākotnē par cenu, par kuru tika panākta vienošanās, pircējam un pārdevējam noslēdzot šo līgumu. 13. “Mijmaiņas iespējas līgums” ir līgums, kas īpašniekam dod tiesības, tomēr neuzliek saistības noslēgt mijmaiņas līgumu vai nu noteiktā datumā, vai līdz noteiktam iespējas līguma izmantošanas datumam (exercise vai maturity date). 14. “Regulētā tirgū tirgots nākotnes līgums par mijmaiņas līgumu” ir regulētā tirgū tirgots nākotnes līgums, kas īpašniekam dod tiesības, tomēr neuzliek saistības noslēgt mijmaiņas līgumu vai nu noteiktā datumā, vai līdz noteiktam nākotnes datumam. 15. “Regulētā tirgū netirgots nākotnes līgums par mijmaiņas līgumu” ir regulētā tirgū netirgots nākotnes līgums, kas īpašniekam dod tiesības, tomēr neuzliek saistības noslēgt mijmaiņas līgumu vai nu noteiktā datumā, vai līdz noteiktam nākotnes datumam. 2. Obligācijas 2.1. tabula Obligācijas (visi obligāciju veidi, izņemot biržā tirgotas preces un biržā tirgotas parādzīmes) – klases, kurām nav likvīda tirgus Aktīvu klase – obligācijas (visi obligāciju veidi, izņemot biržā tirgotas preces un biržā tirgotas parādzīmes) Par katru atsevišķu finanšu instrumentu uzskata, ka tam nav likvīda tirgus saskaņā ar 6. pantu un 8. panta 1. punkta b) apakšpunktu, ja tas kumulatīvi neatbilst vienai vai visām šādām kvantitatīvo likviditātes kritēriju robežvērtībām Dienas vidējā nosacītā summa [1. kvantitatīvais likviditātes kritērijs] Dienas vidējais darījumu skaits [2. kvantitatīvais likviditātes kritērijs] To dienu procentuālais īpatsvars, kurās aplūkotajā laikposmā notika tirdzniecība [3. kvantitatīvais likviditātes kritērijs] EUR 100 000 S1 S2 S3 S4 80 % 15 10 7 2

2.2. tabula Obligācijas (visi obligāciju veidi, izņemot biržā tirgotas preces un biržā tirgotas parādzīmes) – klases, kurām nav likvīda tirgus Aktīvu klase – obligācijas (visi obligāciju veidi, izņemot biržā tirgotas preces un biržā tirgotas parādzīmes) Par katru atsevišķu obligāciju uzskata, ka tai nav likvīda tirgus saskaņā ar 13. panta 18. punktu, ja to raksturo obligācijas veida un emitēšanas lieluma konkrēta kombinācija, kā norādīts katrā tabulas rindā Obligācijas veids Emisijas apjoms Valsts obligācija ir obligācija, ko emitējis valsts emitents, kas ir: a) Savienība; b) dalībvalsts, tostarp dalībvalsts valdības departaments, aģentūra vai īpašam nolūkam dibināta sabiedrība; c) publiska struktūra, kas nav minēta a) vai b) apakšpunktā. mazāka nekā (EUR) 1 000 000 000 Cita valsts obligācija ir obligācija, ko emitējis jebkurš no šādiem publiskiem emitentiem: a) federālas dalībvalsts gadījumā – minētās federācijas loceklis; b) vairāku dalībvalstu īpašam nolūkam dibināta sabiedrība; c) starptautiska finanšu iestāde, kuru izveidojušas divas vai vairākas dalībvalstis un kuras uzdevums ir nodrošināt finansējumu un sniegt finanšu palīdzību tās locekļiem, kurus piemeklējušas smagas finansiāla rakstura problēmas vai kuriem tādas draud; d) Eiropas Investīciju banka; e) publiska struktūra, kas nav valsts obligācijas emitents, kā norādīts iepriekšējā rindā. mazāka nekā (EUR) 500 000 000 Konvertējama obligācija ir instruments, ko veido obligācija vai vērtspapīrots parāda instruments ar iegultu atvasināto instrumentu, piemēram, iespēju iegādāties pamatā esošu kapitāla vērtspapīru instrumentu mazāka nekā (EUR) 500 000 000 Segtā obligācija ir obligācija, kas minēta Direktīvas 2009/65/ES 52. panta 4. punkta a) apakšpunktā; S1 un S2 posma laikā S3 un S4 posma laikā mazāka nekā (EUR) 1 000 000 000 mazāka nekā (EUR) 500 000 000 Uzņēmuma obligācija ir obligācija, ko izsniegusi Societas Europaea, kas izveidota saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2157/2001 (1), vai Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/101/EK (2) 1. pantā uzskaitīts uzņēmuma veids vai tam līdzvērtīgs uzņēmuma veids trešās valstīs S1 un S2 posma laikā S3 un S4 posma laikā mazāka nekā (EUR) 1 000 000 000 mazāka nekā (EUR) 500 000 000 Obligācijas veids Lai noteiktu finanšu instrumentus, par kuriem uzskata, ka tiem nav likvīda tirgus saskaņā ar 13. panta 18. punktu, piemēro šādu metodi Citas obligācijas Tiek uzskatīts, ka obligācijām, kas nepieder ne pie viena no iepriekš minēto obligāciju veidiem, nav likvīda tirgus

2.3. tabula Obligācijas (visi obligāciju veidi, izņemot biržā tirgotas preces un biržā tirgotas parādzīmes) – pirmstirdzniecības un pēctirdzniecības SSTI un LIS robežvērtības Aktīvu klase – obligācijas (visi obligāciju veidi, izņemot biržā tirgotas preces un biržā tirgotas parādzīmes) Obligācijas veids Darījumi, kas jāņem vērā, aprēķinot robežvērtības katram obligāciju veidam Procentīles, kas jāpiemēro, aprēķinot pirmstirdzniecības un pēctirdzniecības SSTI un LIS robežvērtības katram obligāciju veidam SSTI pirmstirdzniecība LIS pirmstirdzniecība SSTI pēctirdzniecība LIS pēctirdzniecība Tirdzniecība – procentīle Minimālā robežvērtība Tirdzniecība – procentīle Minimālā robežvērtība Tirdzniecība – procentīle Tirdzniecība – procentīle Valsts obligācija darījumi, kas izpildīti ar valsts obligācijām pēc 13. panta 10. punktā norādīto darījumu izslēgšanas S1 S2 S3 S4 EUR 300 000 70 EUR 300 000 80 90 30 40 50 60 Cita valsts obligācija darījumi, kas izpildīti ar citām valsts obligācijām pēc 13. panta 10. punktā norādīto darījumu izslēgšanas S1 S2 S3 S4 EUR 300 000 70 EUR 300 000 80 90 30 40 50 60 Konvertējama obligācija darījumi, kas izpildīti ar konvertējamām obligācijām pēc 13. panta 10. punktā norādīto darījumu izslēgšanas S1 S2 S3 S4 EUR 200 000 70 EUR 200 000 80 90 30 40 50 60 Segtā obligācija darījumi, kas izpildīti ar segtām obligācijām pēc 13. panta 10. punktā norādīto darījumu izslēgšanas S1 S2 S3 S4 EUR 300 000 70 EUR 300 000 80 90 30 40 40 40 Uzņēmuma obligācija darījumi, kas izpildīti ar uzņēmuma obligācijām pēc 13. panta 10. punktā norādīto darījumu izslēgšanas S1 S2 S3 S4 EUR 200 000 70 EUR 200 000 80 90 30 40 50 60 Citas obligācijas darījumi, kas izpildīti ar citām obligācijām pēc 13. panta 10. punktā norādīto darījumu izslēgšanas S1 S2 S3 S4 EUR 200 000 70 EUR 200 000 80 90 30 40 50 60

2.4. tabula Obligācijas (biržā tirgotu preču un biržā tirgotu parādzīmju obligāciju veidi) – klases, kurām nav likvīda tirgus Aktīvu klase – obligācijas (biržā tirgotu preču un biržā tirgotu parādzīmju obligāciju veidi) Obligācijas veids Par katru atsevišķu finanšu instrumentu uzskata, ka tam nav likvīda tirgus saskaņā ar 6. pantu un 8. panta 1. punkta b) apakšpunktu, ja tas neatbilst vienai vai visām šādām kvantitatīvo likviditātes kritēriju robežvērtībām Dienas vidējais apgrozījums (ADT) [1. kvantitatīvais likviditātes kritērijs] Dienas vidējais darījumu skaits [2. kvantitatīvais likviditātes kritērijs] Biržā tirgotas preces (ETC) parāda instruments, kas emitēts emitenta tiešam ieguldījumam preču vai preču atvasināto instrumentu līgumos. ETC cena ir tieši vai netieši saistīti ar pamatā esošā instrumenta darbības rezultātiem. ETC pasīvi seko tās preces vai preces indeksa darbības rezultātiem, uz ko tās attiecas. EUR 500 000 10 Biržā tirgotas parādzīmes (ETN) parāda instruments, kas emitēts emitenta tiešam ieguldījumam pamatā esošos atvasinātos instrumentos vai pamatā esošo atvasināto instrumentu līgumos. ETN cena ir tieši vai netieši saistīti ar pamatā esošā instrumenta darbības rezultātiem. ETN pasīvi seko tā pamatā esošā instrumenta darbības rezultātiem, uz ko tās attiecas. EUR 500 000 10

2.5. tabula Obligācijas (biržā tirgotu preču un biržā tirgotu parādzīmju obligāciju veidi) – pirmstirdzniecības un pēctirdzniecības SSTI un LIS robežvērtības Aktīvu klase – obligācijas (biržā tirgotu preču un biržā tirgotu parādzīmju obligāciju veidi) Pirmstirdzniecības un pēctirdzniecības SSTI un LIS robežvērtības katram atsevišķam instrumentam, par kuru konstatēts, ka tam ir likvīds tirgus Obligācijas veids SSTI pirmstirdzniecība LIS pirmstirdzniecība SSTI pēctirdzniecība LIS pēctirdzniecība Robežvērtības vērtība Robežvērtības vērtība Robežvērtības vērtība Robežvērtības vērtība ETC EUR 1 000 000 EUR 1 000 000 EUR 50 000 000 EUR 50 000 000 ETN EUR 1 000 000 EUR 1 000 000 EUR 50 000 000 EUR 50 000 000 Pirmstirdzniecības un pēctirdzniecības SSTI un LIS robežvērtības katram atsevišķajam instrumentam, par kuru konstatēts, ka tam nav likvīda tirgus Obligācijas veids SSTI pirmstirdzniecība LIS pirmstirdzniecība SSTI pēctirdzniecība LIS pēctirdzniecība Robežvērtības vērtība Robežvērtības vērtība Robežvērtības vērtība Robežvērtības vērtība ETC EUR 900 000 EUR 900 000 EUR 45 000 000 EUR 45 000 000 ETN EUR 900 000 EUR 900 000 EUR 45 000 000 EUR 45 000 000 3. Strukturētā finansējuma produkti (SFP) 3.1. tabula