Komisijas Regula (EK) Nr. 1390/97 (1997. gada 18. jūlijs), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1091/94, kas nosaka dažus sīki izstrādātus īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 3528/86 par Kopienas mežu aizsardzību no atmosfēras piesārņojuma



Oficiālais Vēstnesis L 190 , 19/07/1997 Lpp. 0003 - 0019

CS.ES Nodaļa 3 Sējums 21 Lpp. 226 - 242

ET.ES Nodaļa 3 Sējums 21 Lpp. 226 - 242

HU.ES Nodaļa 3 Sējums 21 Lpp. 226 - 242

LT.ES Nodaļa 3 Sējums 21 Lpp. 226 - 242

LV.ES Nodaļa 3 Sējums 21 Lpp. 226 - 242

MT.ES Nodaļa 3 Sējums 21 Lpp. 226 - 242

PL.ES Nodaļa 3 Sējums 21 Lpp. 226 - 242

SK.ES Nodaļa 3 Sējums 21 Lpp. 226 - 242

SL.ES Nodaļa 3 Sējums 21 Lpp. 226 - 242



Komisijas Regula (EK) Nr. 1390/97 (1997. gada 18. jūlijs), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1091/94, kas nosaka dažus sīki izstrādātus īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 3528/86 par Kopienas mežu aizsardzību no atmosfēras piesārņojuma EIROPAS KOPIENU KOMISIJA, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 1986. gada 17. novembra Regulu (EEK) Nr. 3528/86 par Kopienas mežu aizsardzību no atmosfēras piesārņojuma [1], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 307/97 [2], un jo īpaši tās 3. panta 2. punktu, tā kā, ievērojot Regulas (EEK) Nr. 3528/86 2. panta 1. punkta trešo ievilkumu, Kopienas sistēmas mērķis ir palīdzēt dalībvalstīm veikt mežu ekosistēmu intensīvu un nepārtrauktu uzraudzību pastāvīgajos novērošanas parauglaukumos; tā kā saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 3528/86 2. panta 2. punktu dalībvalstīm ir jānosūta Komisijai dati, kas apkopoti pastāvīgo novērošanas parauglaukumu tīklā intensīvai un nepārtrauktai uzraudzībai; tā kā šo tīklu dalībvalstis ir izveidojušas saskaņā ar I pielikumu Komisijas Regulai (EK) Nr. 1091/94 [3], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 690/95 [4]; tā kā Regulas (EK) Nr. 1091/94 III līdz IX pielikumā ir paredzēta kopīga metodoloģija un datu iesniegšanas formāts attiecībā uz vainagu stāvokļa nepārtraukto uzskaiti, augsnes un lapotnes stāvokļa inventarizāciju, pieauguma un izkritumu mērījumiem un meteoroloģiskajiem novērojumiem; tā kā augsnes šķīduma paraugu savākšanas un analīzes rezultātus jau reģistrē un šīs reģistrācijas kopīgā metodoloģija un datu iesniegšanas formāts ir jāpievieno Regulai (EK) Nr. 1091/94; tā kā rezultāti, kas iegūti, veicot novērojumus pastāvīgajos novērošanas parauglaukumos, lai īstenotu mežu ekosistēmu nepārtrauktu uzraudzību, būtu jānosūta Komisijai ik gadu; tā kā šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās mežsaimniecības komitejas atzinumu, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Ar šo Regulu (EK) Nr. 1091/94 groza šādi. 1. Regulas 1. panta 2. punktu aizstāj ar šādu: "2. Pastāvīgajos novērošanas parauglaukumos veic intensīvu un nepārtrauktu meža ekosistēmu uzraudzību. Tā ietver nepārtrauktu vainaga stāvokļa uzskaiti, augsnes un lapotnes stāvokļa inventarizāciju un pieauguma izmaiņu mērījumus, izkritumu koeficientu mērījumus, meteoroloģijas mērījumus un augsnes šķīduma paraugu ņemšanu un analīzi saskaņā ar objektīvām paraugu ņemšanas metodēm un apstiprinātām analīzes metodēm." 2. Regulas 1. panta 3. punktu aizstāj ar šādu: "3. Dalībvalstis līdz katra gada beigām nosūta Komisijai standartizētā formā vismaz visus tos datus, kas iegūti, veicot mērījumus attiecīgajā gadā, par katru pastāvīgo novērošanas parauglaukumu, kā norādīts VIIa pielikumā, kopā ar datiem pievienoto ziņojumu, kā norādīts VIIb pielikumā. Turklāt saskaņā ar VIIb pielikumā dotajiem norādījumiem katru gadu līdz 31. decembrim Komisijai nosūta ikgadēju ziņojumu par panākumiem attiecībā uz rezultātu novērtējumiem un interpretāciju, kas veikta valsts līmenī." 3. Regulas 1. panta 4. punktu aizstāj ar šādu: "4. Sīki tehniski dati ir norādīti III līdz X pielikumā." 4. Regulas 2. panta 1. punktam pēc pēdējā ievilkuma pievieno šādu ievilkumu: "— veikt augsnes šķīduma paraugu ņemšanu un to sastāva analīzi." 5. Regulas II pielikuma 2.a un 2.b veidlapu aizstāj ar šīs regulas I pielikumu. 6. Regulas III pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas II pielikumu. 7. Regulas VIIa pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas III pielikumu. 8. Regulas VIIb pielikumu aizstāj ar šīs regulas IV pielikumu. 9. Šīs regulas V pielikumu pievieno kā X pielikumu. 2. pants Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 1997. gada 18. jūlijā Komisijas vārdā — Komisijas loceklis Franz Fischler [1] OV L 326, 21.11.1986., 2. lpp. [2] OV L 51, 21.2.1997., 9. lpp. [3] OV L 125, 18.5.1994., 1. lpp. [4] OV L 71, 31.3.1995., 25. lpp. -------------------------------------------------- I PIELIKUMS Regulas (EK) Nr. 1091/94 II pielikuma 2.a un 2.b veidlapu aizstāj ar šādām veidlapām: +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ -------------------------------------------------- II PIELIKUMS Regulas (EK) Nr. 1091/94 III pielikumu groza šādi: - III pielikuma II.3. punktu aizstāj ar šādu: "II.3. Vispārēja pamatinformācija Apkopo šādu informāciju par parauglaukumiem un kokiem: - parauglaukuma numurs, - iedarbība, - koka numurs, - informācija par izstrādi un atmirumu, - koku sugas, - sociālā klase, - vainaga apēnojums, - redzamība, novērtējuma veikšanas diena." - Pielikuma II.4. punkta 1. apakšpunktu papildina ar šādiem teikumiem: "Koku, kam ir 95 % līdz 100 % defoliācija, un kas vēl ir dzīvs, vērtē ar punktu skaitu 99. 100 punktus rezervē nokaltušiem kokiem." - Pielikuma II.5. punktu numurē kā II.6. punktu un papildina ar šādu jaunu punktu: "II.5. Metodes Rokasgrāmatā par koku stāvokļa vizuālo novērtējumu intensīvā monitoringa parauglaukumos, ko izstrādājuši Starptautiskās Sadarbības programmas mežu jautājumos eksperti, ir paredzēta papildu informācija par koku atlasi un novērtējumu veikšanu. Turklāt rokasgrāmatā ir tehniska informācija par papildu parametriem, kas jānovērtē, kā arī par šo datu iesniegšanu. Ir ieteicams sekot šajā rokasgrāmatā izklāstītajai tehniskajai informācijai un pēc izvēles iesniegt Komisijai izvēles parametru novērtējuma rezultātus, kas iegūti, piemērojot rokasgrāmatā minēto attiecīgo kārtību." -------------------------------------------------- III PIELIKUMS Regulas (EK) Nr. 1091/94 VIIa pielikumu papildina ar šādu daļu: - pielikuma I punktu (Pārskats par datņu nosaukumiem atbilstīgi veiktajai uzraudzībai) papildina ar šādiem vārdiem: "Novērtējums | Pielikums | Biežums | Datnes nosaukums(-i) | Augsnes šķīdums | X | nepārtraukts | XX1996.PSS, XX1996.SSM, XX1996.SSO" | - un pēdējo apakšpunktu aizstāj ar šādu: "Katras datnes nosaukumu veido valsts kods, kas sastāv no diviem burtiem (datņu nosaukumu sarakstā tas apzīmēts ar XX), kam seko novērtējuma veikšanas gads (piemērā 1996. gads) vai burtu savienojums GENER, ja informāciju sniedz vienreiz, punkts (.) un trīs burtu kods paplašinājumā. Šo trīs burtu kodu parauglaukumu datnēm veido burti PL (vai P) un pirmais burts(-i) no attiecīgā novērtējuma nosaukuma, t.i., S augsnes novērtējumam (Soil), F lapotnes novērtējumam (Foliage), I pieauguma novērtējumam (Increment), D izkritumu novērtējumam (Deposition), M meteoroloģiskajam novērtējumam (Meteorology) un SS augsnes šķīduma novērtējumam (Soil Solution). Datu datnēm šo trīs burtu kodu veido divi (vai viens) pirmie burti(-s) no attiecīgā novērtējuma nosaukuma, t.i., SO augsnes novērtējumam (Soil), FO lapotnes novērtējumam (Foliage), IN pieauguma novērtējumam (Increment), DE izkritumu novērtējumam (Deposition), ME meteoroloģiskajam novērtējumam (Meteorology) vai SS augsnes šķīduma novērtējumam (Soil Solution), kā arī viens (vai divi) burts(-i), lai norādītu obligāto M (Mandatory), izvēles O (Optional) vai dažādās daļas pieauguma novērtējumā (E, apzīmējot novērtējumu (Evaluation)), izkritumu novērtējumā (A, apzīmējot gaisu (Air)) vai meteoroloģisko parametru novērtējumā (C, apzīmējot klimatu (Climate), vai D, apzīmējot bojājumus (Damage)." - Pievieno trīs šādas veidlapas (XX1996.PSS, XX1996.SSM un XX1996.SSO): - 3.a un 3.b veidlapu aizstāj ar šīs regulas 3.a un 3.b veidlapu. - "Kodu sarakstu attiecībā uz pastāvīgo novērošanas parauglaukumu analīžu datiem, kas jānosūta Komisijai" papildina ar šādām daļām: - 1) punktu "Valstu kodi" papildina ar šādiem trīs kodiem: "13 Sverige, 14 Österreich, 15 Suomi-Finland" un pēc 50. punkta: "— Informācija attiecībā uz augsnes šķīduma sastāva monitoringu (51) Paraugu ņemšanas ierīces numurs Paraugu ņemšanas ierīces parauglaukumā pastāvīgi numurē (no 1. līdz 99.). (52) Paraugu ņemšanas ierīces kods Augsnes šķīduma paraugu ņemšanas ierīcēm lieto šādus kodus: 1 : spiediena lizimetrs, 2 : bezspiediena lizimetrs, 3 : centrifugēšana, 4 : piesātinājuma ekstrakcija. (53) Paraugu ņemšanas dziļums Paraugu ņemšanas dziļums metros zem virsmas (piemēram, - 0,40). — Informācija attiecībā uz koku stāvokļa novērtējumu (54) Iedarbība 1 nav īpašas iedarbības (parauglaukums atrodas lielākā meža platībā bez reljefa vai ar viegli nelīdzenu reljefu), 2 ierobežota iedarbība (parauglaukumi atrodas netālu no meža malas, nogāzēs utt.), 3 parauglaukumi, kuros ir spēcīga iedarbība (kalnu virsotnēs utt.). (55) Izstrāde un atmirums Koks ir nocirsts un aizvākts, palicis ir tikai tā celms: 11 plānots izlietojums, piemēram, retināšana, 12 izlietojums biotisko cēloņu dēļ, piemēram, insektu izraisīto bojājumu dēļ, 13 izlietojums abiotisko cēloņu dēļ, piemēram, vējgāzes dēļ, 18 koku pazušanas iemesls nav zināms. Koks vēl ir stāvošs koks un dzīvs, bet tā stāvokļa parametru novērtējumu vairs neveic: 21 noliekts vai citu koku vainagā iekāries koks, 22 būtiski vainaga lūzumi (vairāk par 50 % vainaga) vai lauzts stumbrs, 23 koks vairs neatbilst 1., 2. vai 3. Krafta stumbru klasifikācijas klasei (nepiemēro pirmajā inventarizācijā parauglaukumā), 29 citi iemesli (precizēt). Stāvošs, nokaltis koks: 31 biotisks cēlonis, piemēram, mizas kaitēkļu izraisīti bojājumi, 32 abiotisks cēlonis, piemēram, sausums, zibens, 38 nezināms nokalšanas cēlonis. Krituši koki (dzīvi vai nokaltuši): 41 abiotisks cēlonis, piemēram, vētra, 42 biotisks cēlonis, piemēram, bebru darbība, 48 nezināms cēlonis. Piezīmes: - 22 klase ir piemērojama tikai tajās valstīs, kurās nereģistrē kokus, kam vainaga bojājumi ir vairāk nekā 50 %, - 23 klase ir piemērojama tikai tajās valstīs, kas ierobežo paraugu ņemšanu līdz 1., 2. un 3. Krafta stumbru klasifikācijas klasei. (56) Sociālā klase 1 virsvaldkoki (ieskaitot brīvi stāvošos kokus), kuru vainagi ir augstāki un paceļas virs vainagu klāja vispārējā līmeņa, 2 valdošie koki, kuru vainagi veido vainagu klāja vispārējo līmeni, 3 līdzvaldošie koki, kas iestiepjas kopējā vainagu klājā un saņem mazliet gaismas no augšas, bet kas ir īsāki nekā 1. vai 2. klases koki, 4 nomāktie koki, kuru vainags atrodas zem vainagu klāja vispārējā līmeņa un kuri nesaņem tiešu gaismu no augšas. (57) Vainaga apēnojums 1 vainags ir būtiski ietekmēts (apēnojums vai fiziska mijiedarbība) no vienas puses, 2 vainags ir būtiski ietekmēts (apēnojums vai fiziska mijiedarbība) no divām pusēm, 3 vainags ir būtiski ietekmēts (apēnojums vai fiziska mijiedarbība) no trim pusēm, 4 vainags ir būtiski ietekmēts (apēnojums vai fiziska mijiedarbība) no četrām pusēm, 5 brīvi stāvošs (neapēnots) vainags vai bez apēnojuma ietekmes pēdām, 6 nomākti koki. (58) Redzamība 1 ir redzams viss vainags, 2 vainags ir redzams tikai daļēji, 3 vainags ir redzams tikai, izgaismojot (piemēram, aprises), 4 vainags nav redzams.". +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ -------------------------------------------------- IV PIELIKUMS " “VII B PIELIKUMS SĪKA INFORMĀCIJA ATTIECĪBĀ UZ IESNIEDZAMO PAMATINFORMĀCIJU PAR PIEMĒROTAJĀM MONITORINGA METODĒM UN VALSTS LĪMENĪ IEGŪTAJIEM NOVĒRTĒJUMA/INTERPRETĀCIJAS REZULTĀTIEM I. Vispārīgas piezīmes Papildus datiem, ko iesniedz attiecībā uz meža ekosistēmu intensīvo monitoringu, dalībvalstis sagatavo un iesniedz Komisijai dokumentu ar pamatinformāciju par pielietotajām monitoringa metodēm (datiem pievienotais ziņojums) un ikgadēju ziņojumu par panākumiem rezultātu interpretācijā/novērtējumā valsts līmenī (ikgadējais ziņojums par panākumiem). Datiem pievienotajā ziņojumā ir divas daļas: pirmajā daļā apraksta paraugu ņemšanā faktiski piemērotās metodes, izmantotās ierīces, novērtējumu, analīzi utt. (sīkāka informācija II.1. punktā), bet otrajā ziņojuma daļā sniedz informāciju par izņēmumiem un traucējumiem, ar ko nācies saskarties (sīkāka informācija II.2. punktā). Dalībvalstis katru gadu, sākot no 1997. gada, iesniedz Komisijai ziņojumu par panākumiem, kas gūti rezultātu interpretācijā/novērtēšanā attiecīgās valsts līmenī. Šajā ziņojumā ietver: - informāciju par paša Nacionālā Koordinācijas centra sasniegumiem, - (atjauninātu) aprakstu par attiecīgās valsts vērtēšanas stratēģiju, - valsts līmenī iegūto rezultātu apkopojumu, - informāciju par publikācijām, ko Nacionālais Koordinācijas centrs vai citas iesaistītās iestādes veikušas šajā jomā valsts vai starptautiskā līmenī. Ieteikumi attiecībā uz rezultātu interpretāciju un novērtējumu valsts līmenī ir izklāstīti turpmāk III punktā. II. Datiem pievienotais ziņojums II.1 Datiem pievienotā ziņojuma daļa, kurā aprakstītas faktiski piemērotās metodes utt. Šajā ziņojuma daļā apraksta metodes, kas faktiski piemērotas, ņemot paraugus, izmantotās ierīces, novērtējumu, analīzi utt. Sniedz sīku informāciju par šādiem jautājumiem: Inventarizācijas/paraugu ņemšanas metodes Veicot daudzus meža ekosistēmu apsekojumus saistībā ar intensīvo monitoringu, ir liela izvēles brīvība attiecībā uz ierīcēm, paraugu ņemšanas dziļumu, laiku, apsekojuma intensitāti utt. Norāda sīku informāciju par apsekojumā/paraugu ņemšanā faktiski izmantotajām ierīcēm, faktisko dziļumu, paraugu ņemšanas laiku un biežumu. Ikreiz, kad ir paņemti paraugi, norāda sīkas ziņas par šo paraugu ņemšanu, ieskaitot to glabāšanu un transportu. Īsumā apraksta visus piemērotos kontroles mērījumus. Analīzes un rezultātu aprēķināšanas metodes Attiecībā uz paraugu analīzi, norāda sīkas ziņas par paraugu sagatavošanu un analīzē izmantotajām metodēm. Lielākajā daļā apsekojumu ir ieteiktas atsevišķas metodes paraugu sagatavošanai un analīzei. Ja ir piemērotas metodes, kas atšķiras no ieteiktajām, sniedz precīzu informāciju par šīm faktiski izmantotajām metodēm, ieskaitot iespēju ar tām (pār-)rēķināt iegūtos datus. Īsumā apraksta visus piemērotos kontroles mērījumus (dalību gadskārtu mērījumos utt.). Par pamatu minēto metožu aprakstīšanai var izmantot datiem pievienotā ziņojuma anketas, ko izstrādājis Eiropas Komisijas Mežu intensīvā monitoringa koordinācijas institūts ciešā sadarbībā ar ANO Eiropas Ekonomikas komisijas Starptautiskās Sadarbības programmas mežu jautājumos ekspertu grupu priekšsēdētāju, lai sagatavotu iegūto datu novērtējuma vispārēju aprakstu. Informācija, kas iesniegta, izmantojot datiem pievienotā ziņojuma anketas, būs derīga vairākus gadus, līdz izmainīs piemērojamās metodes. Īpašu uzmanību velta tam, lai novērotu un dokumentētu izmaiņas attiecībā uz metodēm, ko piemēro, veicot uzskaiti, transportēšanu un analīzi. Norāda un sīki izskaidro reģionālās atšķirības (piemēram, analīžu veikšanai izmantotas dažādas laboratorijas). II.2 Datiem pievienotā ziņojuma daļa, kas attiecas uz izņēmumiem un traucējumiem, ar ko nācies saskarties (ikgadējais datiem pievienotais ziņojums). Papildus vispārējai informācijai par metodēm, kas aprakstītas, izmantojot datiem pievienotā ziņojuma anketu, apraksta īpašās problēmas, izņēmumus, traucējumus, ar ko nācies saskarties, un katru gadu iesniedzamo datu apstiprināšanas problēmas. Izņēmumi un traucējumi Ziņo par izņēmuma situācijām un būtiskiem traucējumiem vai novirzēm no ierastās kārtības. Papildus piemēroto metožu aprakstam attiecībā uz paraugu ņemšanu, analīzi utt., par ko sniegtas ziņas datiem pievienotā ziņojuma anketās, ir vajadzīga pilnīga dokumentācija attiecībā uz izņēmumiem, izņēmuma situācijām un traucējumiem. Šo informāciju dokumentē ikgadējā datiem pievienotajā ziņojumā un iesniedz Komisijai kopā ar iesniedzamajiem datiem. Datu apstiprināšana un pārvalde Sniedz ziņas par datu kvalitātes kontroles kārtību, ieskaitot datu noraidīšanas robežas (ticamības pārbaudes), kā arī par kārtību, ko piemēro, lai pārbaudītu valsts līmeņa datu kopuma konsekvenci. Ja datu kopumā trūkst kādu ziņu, atsevišķos gadījumos var veikt aprēķinus, pamatojoties uz rezultātiem, kas iegūti no citiem avotiem. Šādi aprēķinātos datus skaidri norāda un to aprēķināšanai izmantotos pieņēmumus rūpīgi dokumentē. III. Ikgadējais ziņojums par panākumiem rezultātu interpretācijā/novērtēšanā valsts līmenī Šis ziņojums sniedz informāciju par panākumiem rezultātu interpretācijā/novērtēšanā valsts līmenī. Attiecībā uz rezultātu interpretāciju/novērtējumu valsts līmenī sniedz sīkāku informāciju par šādiem jautājumiem: Vispārējā informācija Dalībvalstis veic monitoringa rezultātā iegūto datu novērtējumu un interpretāciju valsts līmenī. Dalībvalstis var pašas lemt par to, kādu novērtējumu un interpretāciju veic valsts līmenī un paziņo Komisijai. Tomēr attiecībā uz šo novērtējumu ir šādi priekšlikumi: Vienreizējas analīzes novērtējums un interpretācija Ja vien ir pieejami iepriekš veiktu analīžu rezultāti, būtu jāmēģina noteikt tendences. Vienreizējas analīzes rezultāti būtu jāpārskata un jāsalīdzina ar tiem rezultātiem, kas iegūti citās (līdzīgās) analīzēs, kas veiktas (tajā pašā) reģionā/valstī. Ir jānorāda atšķirības un līdzības, un, ja iespējams, atšķirības būtu jānovērtē. Novērtējumā būtu jāiekļauj arī būtiski dati, kas iegūti no citiem avotiem un kas varētu izskaidrot atsevišķas saistības starp parametriem. Integrēts novērtējums un interpretācija Pabeidzot dažādās analīzes, rodas iespēja veikt integrētu novērtējumu. Nacionālajā Koordinācijas centrā apkopo visus analīžu rezultātus un novērtējuma ziņojumus. Nacionālais Koordinācijas centrs koordinē dažādo analīžu rezultātu integrēto novērtējumu un interpretāciju attiecīgās valsts līmenī. Novērtējums un interpretācija apvienojumā ar ārējiem datiem Rezultāti, kas iegūti, veicot integrēto novērtējumu un interpretāciju, būtu jāpārskata (atkārtoti jāpārbauda) un jāsalīdzina ar rezultātiem no citiem avotiem. Būtu jānorāda atšķirības un līdzības, un, ja iespējams, tās jāpaskaidro. IV. Laiks, kad jāiesniedz datiem pievienotais ziņojums un ziņojums par panākumiem rezultātu interpretācijā/novērtējumā valsts līmenī IV.1 Laiks, kad jāiesniedz datiem pievienotais ziņojums. Datiem pievienotā ziņojuma anketu aizpilda un iesniedz Komisijai, iesniedzot pirmos datus. Ja ir izmaiņas attiecībā uz piemērotajām metodēm, iesniedz informāciju par šīm izmaiņām. Datiem pievienotā ziņojuma daļu, kas attiecas uz fiksētu traucējumu un izņēmumu aprakstiem, iesniedz Komisijai kopā ar ik gadus iesniedzamajiem datiem. IV.2 Laiks, kad jāiesniedz ziņojums par panākumiem rezultātu interpretācijā/novērtēšanā valsts līmenī. Ziņojumus par panākumiem attiecībā uz novērtējumiem un interpretācijām, kas veiktas valsts līmenī, nosūta Komisijai līdz katra gada 31. decembrim.” " -------------------------------------------------- V PIELIKUMS " “X PIELIKUMS KOPĪGAS METODES AUGSNES ŠĶĪDUMA SASTĀVA MONITORINGAM PASTĀVĪGAJOS NOVĒROŠANAS PARAUGLAUKUMOS I. Vispārīgas piezīmes Augsnes šķīduma sastāva monitoringu veic vismaz 10 % no pastāvīgajiem novērošanas parauglaukumiem. Ir ieteicams veikt augsnes šķīduma sastāva monitoringu parauglaukumos, kur veic arī izkritumu monitoringu. Augsnes šķīduma sastāva monitoringa ierīču uzstādīšanu pabeidz līdz 1998. gada 30. jūnijam. Šā pielikuma pamatā ir ANO Eiropas Ekonomikas komisijas Starptautiskās Sadarbības programmas atmosfēras piesārņojuma ietekmes uz mežiem novērtējuma un monitoringa jautājumos (Starptautiskā Sadarbības programma mežu jautājumos) Augsnes ekspertu grupas tehniskie ieteikumi. Izdara atsauci uz šīs ekspertu grupas (1996. gadā) sagatavoto rokasgrāmatu. II. Uzskaites metodoloģija II.1 Paraugu ņemšanas vietu izvēle. Augsnes šķīduma paraugu ņemšanas ierīces ierīko tuvu vietām, kur veic koku vainaga stāvokļa novērtējumu. Ir ieteicams lizimetrus pēc nejaušas izvēles principa vai sistemātiski izvietot visā parauglaukuma teritorijā, lai gan šo izvietojumu var ierobežot akmeņu vai koku stumbru klātbūtne (attālums no koka nav precīzi noteikts). Iespējamo augsnes traucējumu dēļ bezspiediena lizimetri nebūtu jāuzstāda parauglaukuma centrālajā daļā, kur veic koku parametru monitoringu. Praktisku iemeslu dēļ var izmantot reprezentatīvu apakšparauglaukumu. Lizimetrus, kas jau ir uzstādīti, var saglabāt, bet jaunu lizimetru ierīkošana būtu jāveic saskaņā ar iepriekšminētajiem ieteikumiem. II.2 Paraugu ņemšanas dziļums. Ir ieteicams lizimetrus uzstādīt noteiktā dziļumā, bet ir pieņemama arī to ierīkošana atbilstīgi horizontiem. - Augsnes šķīduma paraugu savācēji Ir stingri ieteicams lizimetrus izvietot vismaz divos dziļuma līmeņos, t.i., vienu sakņošanās zonā (ieteiktais dziļums ir no 10 līdz 20 cm), lai gūtu priekšstatu par barības vielu un toksisku elementu koncentrāciju smalko sakņu tuvumā (1. mērķis), un otru zem sakņošanās zonas (ieteiktais dziļums ir no 40 līdz 80 cm), lai novērtētu šo elementu izeju (izvadi) (2. mērķis). Ir arī ieteicams trešo lizimetru novietot tieši zem humusa slāņa. - Augsnes paraugi Ja izmanto centrifugēšanas vai piesātinājuma ekstrakcijas metodes, augsnes slāņi, no kuriem ņem paraugus, ir tie, kas norādīti augsnes rokasgrāmatā: humusa slānis, 0 – 10 cm, 20 – 20 cm, 20 – 40 cm un 40 – 80 cm slānis. Var veikt dažu augsnes slāņu izlasi vai summēšanu. II.3 Paraugu ņemšanas biežums. Parauglaukumos, kur veic citas intensīvā monitoringa programmas, piemēram, izkritumu un meteoroloģijas mērījumus, augsnes šķīduma paraugu ņemšana būtu jāveic vienu reizi mēnesī vai ik pēc divām nedēļām. Ja augsnes paraugu ņemšanai seko augsnes šķīduma ekstrakcija, četras reizes gadā ir maksimālais pieļaujamais paraugu ņemšanas reižu skaits postošās paraugu ņemšanas procedūras dēļ. Paraugu ņemšana katru gadu būtu jāveic tajā pašā mēnesī. II.4 Transports, glabāšana un sagatavošana. Paraugus transportē un glabā tā, lai pēc iespējas samazinātu ķīmisko izmaiņu iespējamību tajos. Augsnes šķīduma paraugu glabāšanā vēsos (4 °C) un tumšos apstākļos lizimetru sistēmā samazinās to bioloģisko aktivitāti. Daudzos gadījumos un jo īpaši aukstākos gadalaikos pietiek tikai ar pudeles turēšanu tumšā vietā. Var izmantot organiskus vai neorganiskus konservantus, bet tie var traucēt analīzei. Lai samazinātu iespējamās izmaiņas paraugos, augsnes šķīdums būtu jāsavāc pēc iespējas drīz pēc iesūknēšanas. Sniedz informāciju par transportēšanas un glabāšanas kārtību (ieskaitot gaidīšanas posmus). Vajadzības gadījumā sīki apraksta problēmas, kas radušās saistībā ar šo kārtību, un atkāpes no tās. Lai noteiktu metāliskos mikroelementus, parauga alikvota daļas būtu jātransportē uz laboratoriju ar skābi skalotās pudelēs. Ja vāc augsnes paraugus, tie būtu jātur vēsā vietā plastmasas vai polietilēna maisos un jāglabā pie 4 °C līdz centrifugēšanai vai piesātinājuma ekstrakta sagatavošanai. Centrifugēšana vai ekstrakcija būtu jāveic vienas dienas laikā (18 – 30 stundās) pēc augsnes paraugu savākšanas. II.5 Vispārēja pamatinformācija. Apkopo šādu informāciju: - parauglaukuma numurs, - informācija par paraugu ņemšanas ierīci (veids, dziļums), - monitoringa posma pirmā diena, - monitoringa posma pēdējā diena, - (vienādu) mērījumu posmu skaits monitoringa posmā. II.6 Analīzes metodes. Rokasgrāmatā par augsnes šķīduma paraugu vākšanu un analīzi, ko sagatavojusi Starptautiskās Sadarbības programmas mežu jautājumos Augsnes ekspertu grupa, ir aprakstītas apstiprinātās metodes dažādu augsnes šķīduma parametru analīzei. Ir ieteicams izmantot apstiprinātās metodes. Ja izmanto citas (valsts) metodes, tad, iesniedzot analīzes rezultātus, sniedz arī sīku aprakstu par analīzes rezultātu salīdzināmību. Veicot mežu augsnes šķīduma sastāva monitoringa inventarizāciju, izšķir obligātos un izvēles parametrus (skat. šeit turpmāk minēto sarakstu). Parametru saraksts. Obl. = obligātie parametri, Izv. = izvēles parametri. Dalībvalstis var analizēt vairāk izvēles parametrus, tos visus vai daļu. [1] [2] [3] Parametri | Vienība | Obligāti/pēc izvēles | Vadītspēja | μS/cm | Izv. | pH | | Obl. | Sārmainība | μmolc/l | Izv. (ja pH > 5) | DOC | mg/l | Obl. | Nātrijs (Na) | mg/l | Izv. [1] | Kālijs (K) | mg/l | Obl. | Kalcijs (Ca) | mg/l | Obl. | Magnijs (Mg) | mg/l | Obl. | Alumīnijs (kopā) | mg/l | Obl. (ja pH > 5) | Alumīnijs (labilais) | mg/l | Izv. | Dzelzs (Fe) | mg/l | Izv. | Mangāns (Mn) | mg/l | Izv. | Kopējais fosfors (P) | mg/l | Izv. | NO3-N | mg/l | Obl. | SO4-S | mg/l | Obl. | NH4-N | mg/l | Izv. [2] | Hlors (Cl) | mg/l | Izv. [1] | Hroms (Cr) | μg/l | Izv. | Niķelis (Ni) | μg/l | Izv. | Cinks (Zn) | μg/l | Izv. [3] | Varš (Cu) | μg/l | Izv. [3] | Svins (Pb) | μg/l | Izv. | Kadmijs (Cd) | μg/l | Izv. | Silīcijs (Si) | mg/l | Izv. | II.7 Datu nosūtīšana. Dalībvalstis par katru parauglaukumu nosūta Komisijai šo informāciju, izmantojot standartizētas veidlapas (skat. VIIa pielikumu, 9.a, 9.b un 9.c veidlapu).” " [1] Mērījumi ir ieteicami, ja aprēķina skābo un bāzisko jonu bilanci. [2] NH4 mērījumi ir ieteicami platībās ar augstu NHx izkritumu koeficientu (virs 20 kg NHx uz ha gadā). [3] Ieteicams, jo tie ir barības vielu mikroelementi. --------------------------------------------------