PIELIKUMS

KOPIENAS DAUDZGADU PROGRAMMA

I NODAĻA

Priekšmets un definīcijas

f) zvejas reiss: zvejas kuģa brauciens no cietzemes līdz izkraušanas vietai, izņemot reisus, kas nav zvejas reisi (tāds zvejas kuģa brauciens no jebkuras vietas līdz cietzemei, kura laikā kuģis neveic zvejas darbības un visi zvejas rīki uz kuģa ir droši nostiprināti un uzglabāti, un nav gatavi tūlītējai izmantošanai);

II NODAĻA

Sastāvdaļas un metodoloģija

A. KOPIENAS PROGRAMMAS SASTĀVDAĻAS

Kopienas programmu veido šādi moduļi.

B. PRECIZITĀTES PAKĀPE UN PARAUGDATU VĀKŠANAS INTENSITĀTE

III NODAĻA

Zvejniecības jomas novērtēšanas modulis

A. EKONOMIKAS DATU VĀKŠANA

1. Mainīgie lielumi

2. Apkopojuma pakāpe

3. Paraugdatu vākšanas stratēģija

Dalībvalstis nodrošina visu ekonomikas datu mainīgo lielumu viendabīgumu un salīdzināmību, ja tie iegūti no dažādiem avotiem (piemēram, uzskaitēs, no flotes reģistra, zvejas žurnāliem, tirdzniecības pavadzīmēm).

4. Precizitātes pakāpe

B. BIOLOĢISKO DATU VĀKŠANA

B.1. Ar zvejas veidu saistītie mainīgie lielumi

1. Mainīgie lielumi

cik lielu daļu šajos izkrāvumos (katram apgabalam atsevišķi) veido siļķe no Skageraka IIIA-N, Kategata IIIa-S un Ziemeļjūras austrumu daļas un lasis no Baltijas jūras;

2. Apkopojuma pakāpe

3. Paraugdatu vākšanas stratēģija

sugu iedalījums 1. un 2. grupas sugās ir norādīts VII papildinājumā. Paraugdatu vākšanas shēmu izvēlas atkarībā no tā, cik daudz ir sugu, par kurām jāvāc dati, un no apstākļiem, kādos norisinās paraugdatu vākšana. Paraugdatu vākšanas modelī attiecībā uz katru zvejas veidu ņem vērā gan paraugdatu vākšanas pasākumu periodiskumu, gan izmantojamo shēmu. Izvēlei pieejamās paraugdatu vākšanas shēmas, kas tālāk atainotas tabulā, ir šādas:

zvejas veidus vispirms sarindo atkarībā no tā, cik liels ir to ieguldījums kopējā komerciālo nozveju apjomā. Iegūtajā rindā iekļautās vērtības tad summē, sākot ar lielāko vērtību, līdz ir sasniegts 90 % slieksnis. Paraugdatu vākšanai izraugās visus zvejas veidus, kas ietilpst minētajos 90 %,

dalībvalsts, kuras teritorijā notiek pirmā pārdošana, ir atbildīga par to, lai bioloģisko paraugdatu vākšana noritētu atbilstoši šajā Kopienas programmā paredzētajiem standartiem. Vajadzības gadījumā dalībvalstis sadarbojas ar trešo valstu (ārpuskopienas) iestādēm, lai izstrādātu bioloģisko paraugdatu vākšanas programmas, kuras piemēro izkrāvumiem no kuģiem, kas peld ar šo trešo valstu karogu;

ja izmetumi gadā veido vairāk nekā 10 % no kopējās nozvejas (pēc svara) vai arī vairāk nekā 15 % no 1. un 2. grupas sugu nozvejas (pēc skaita), reizi ceturksnī tajos jānovērtē garuma grupu procentuālais sastāvs,

4. Precizitātes pakāpe

5. Izņēmumi

B.2. Ar krājumu saistītie mainīgie lielumi

1. Mainīgie lielumi

2. Apkopojuma pakāpe

3. Paraugdatu vākšanas stratēģija

4. Precizitātes pakāpe

Sugu krājumiem, kuros ir iespējams noteikt īpatņu vecumu, vidējais svars un garums katrā vecuma grupā jānovērtē ar 3. pakāpes precizitāti tādā apjomā, lai attiecīgajās vecuma grupās kumulatīvie izkrāvumi veidotu vismaz 90 % no nacionālajiem izkrāvumiem, kas veikti no attiecīgā krājuma.

Krājumiem, kuros īpatņu vecumu noteikt nav iespējams, bet kuriem var izveidot augšanas līkni, vidējais svars un garums katrā vecuma pseidogrupā (piemēram, no augšanas līknes nolasītā grupā) jānovērtē ar 2. pakāpes precizitāti tādā apjomā, lai attiecīgajās vecuma grupās kumulatīvie izkrāvumi veidotu vismaz 90 % no nacionālajiem izkrāvumiem, kas veikti no attiecīgā krājuma.

attiecībā uz abu dzimumu pārstāvju skaita savstarpējo attiecību, kuru aprēķina kā sieviešu dzimuma zivju proporcionālo daudzumu, jāsasniedz 3. pakāpes precizitāte tādā apjomā, lai attiecīgajā vecuma vai garuma grupā kumulatīvie izkrāvumi veidotu vismaz 90 % no nacionālajiem izkrāvumiem, kas veikti no attiecīgā krājuma.

5. Izņēmumi

to dalībvalstīm iedalīto attiecīgo kvotu summai, kuras ir mazākas par 10 %, jābūt mazākai nekā 25 % no Kopienas daļas KPN.

Attiecībā uz krājumiem, kuri atrodas Vidusjūrā, ņem vērā tos pie Vidusjūras esošas dalībvalsts veiktos izkrāvumus (pēc svara, atkarībā no sugas), kuri atbilst mazāk nekā 10 % no kopējiem Kopienas izkrāvumiem no Vidusjūras vai mazāk nekā 200 tonnām, izņemot zilās tunzivis.

C. TRANSVERSĀLO DATU VĀKŠANA

1. Mainīgie lielumi

2. Apkopojuma pakāpe

3. Paraugdatu vākšanas stratēģija

4. Precizitātes pakāpe

D. KRĀJUMU PĒTNIECISKĀ UZSKAITE JŪRĀ

IV NODAĻA

Akvakultūras un apstrādes jomas ekonomiskā stāvokļa novērtēšanas modulis

A. EKONOMIKAS DATU VĀKŠANA PAR AKVAKULTŪRAS JOMU

1. Mainīgie lielumi

2. Apkopojuma pakāpe

Datus norāda atkarībā no sugas un akvakultūrā izmantotās metodes, kā minēts XI papildinājumā. Vajadzības gadījumā dalībvalstis var piemērot sīkāku dalījumu atkarībā no uzņēmuma lieluma vai pēc citiem attiecīgiem kritērijiem.

3. Paraugdatu vākšanas stratēģija

4. Precizitātes pakāpe

B. EKONOMIKAS DATU VĀKŠANA PAR APSTRĀDES JOMU

1. Mainīgie lielumi

2. Apkopojuma pakāpe

3. Paraugdatu vākšanas stratēģija

4. Precizitātes pakāpe

V NODAĻA

Zvejniecības jomas radītā jūras ekosistēmas ietekmējuma novērtēšanas modulis

1. Mainīgie lielumi

2. Apkopojuma pakāpe

3. Paraugdatu vākšanas stratēģija

4. Precizitātes pakāpe

VI NODAĻA

Datu vākšanas sistēmas aptverto datu pārvaldības un izmantošanas modulis

A. DATU PĀRVALDĪBA

B. DATU IZMANTOŠANA

(1) OV L 5, 9.1.2004., 25. lpp.

(2) OV L 186, 15.7.2008., 3. lpp.

(3) OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.

(4) OV L 139, 30.4.2004., 1. lpp.

(5) OV L 139, 30.4.2004., 55. lpp.

(6) OV L 139, 30.4.2004., 206. lpp.

(14) Paturēto nozvejas daļu var klasificēt atkarībā no mērķsugu kopas (vēžveidīgie, galvkāji, bentiskās zivis u. c.) par katru zvejas reisu vai, ja iespējams, par katru zvejas darbību un šķirot pēc svara vai pēc kopējās vērtības (sugām ar augstu vērtību, piemēram, Norvēģijas omāram, tunzivīm). Mērķsugu kopa, kurai atbilst lielākās vērtības, arī ir tā, par kuru jāveic ieraksts tabulā.

(10) Paturēto nozvejas daļu var klasificēt atkarībā no mērķsugu kopas (vēžveidīgie, galvkāji, bentiskās zivis u. c.) par katru zvejas reisu vai, ja iespējams, par katru zvejas darbību un šķirot pēc svara vai pēc kopējās vērtības (sugām ar augstu vērtību, piemēram, Norvēģijas omāram, tunzivīm). Mērķsugu kopa, kurai atbilst lielākās vērtības, arī ir tā, par kuru jāveic ieraksts tabulā.

(7) Paturēto nozvejas daļu var klasificēt atkarībā no mērķsugu kopas (vēžveidīgie, galvkāji, bentiskās zivis u. c.) par katru zvejas reisu vai, ja iespējams, par katru zvejas darbību un šķirot pēc svara vai pēc kopējās vērtības (sugām ar augstu vērtību, piemēram, Norvēģijas omāram, tunzivīm). Mērķsugu kopa, kurai atbilst lielākās vērtības, arī ir tā, par kuru jāveic ieraksts tabulā.

(4) Paturēto nozvejas daļu var klasificēt atkarībā no mērķsugu kopas (vēžveidīgie, galvkāji, bentiskās zivis u. c.) par katru zvejas reisu vai, ja iespējams, par katru zvejas darbību un šķirot pēc svara vai pēc kopējās vērtības (sugām ar augstu vērtību, piemēram, Norvēģijas omāram, tunzivīm). Mērķsugu kopa, kurai atbilst lielākās vērtības, arī ir tā, par kuru jāveic ieraksts tabulā.

(1) Paturēto nozvejas daļu var klasificēt atkarībā no mērķsugu kopas (vēžveidīgie, bentiskās zivis u. c.) par katru zvejas reisu vai, ja iespējams, par katru zvejas darbību un šķirot pēc svara vai pēc kopējās vērtības (sugām ar augstu vērtību, piemēram, Norvēģijas omāram, garnelēm). Mērķsugu kopa, kurai atbilst lielākās vērtības, arī ir tā, par kuru jāveic ieraksts tabulā.

VI papildinājums

Ekonomikas datu mainīgie lielumi

Mainīgo lielumu grupa Mainīgais lielums Specifikācija datu vākšanas vajadzībām (1) Vienība Definīcija saskaņā ar uzņēmējdarbības strukturālo statistiku, SBS (Komisijas Regula (EK) Nr. 2700/98 (2)) Vadlīnijas Ieņēmumi Izkrāvumu bruto vērtība Transversāli dati EUR 12 11 0, izņ. 4. punktu Ieņēmumi no kvotu vai cita veida zvejas tiesību iznomāšanas EUR 12 11 0, izņ. 4. punktu Tiešās subsīdijas (3) EUR 12 11 0, izņ. 4. punktu Citi ieņēmumi (4) EUR 12 11 0, izņ. 4. punktu Personāla izmaksas Apkalpes darba samaksa (5) EUR 13 31 0 Aprēķinātā neatalgotā darba vērtība (6) EUR 13 32 0 EUR Energoizmaksas Energoizmaksas (7) EUR 20 11 0 (13 11 0) Remonta un apkopes izmaksas Remonta un apkopes izmaksas (8) EUR (13 11 0) EKS (9) 3.70. e) (1) (2) Citas saimnieciskās darbības izmaksas Mainīgās izmaksas (10) EUR (13 11 0) Nemainīgās izmaksas (11) EUR (13 11 0) Maksājumi par kvotu vai cita veida zvejas tiesību nomu EUR (13 11 0) Kapitāla izmaksas Gada amortizācija (12) EUR EKS 6.02. līdz 6.05. Kapitāla vērtība Materiālā vērtība: amortizētā aizstājējvērtība (13) EUR EKS 7.09. līdz 7.24. Materiālā vērtība: amortizētā vēsturiskā vērtība (13) EUR EKS 7.09. līdz 7.24. Kvotu un cita veida zvejas tiesību vērtība (14) EUR EKS 7.09. līdz 7.24. Ieguldījumi Materiālie ieguldījumi (15) EUR 15 11 0 EKS 3.102. līdz 3.111. Finansiālais stāvoklis Parāda un aktīvu samērs (16) % Nodarbinātība Nodarbinātie apkalpes locekļi (17) skaits 16 11 0; 16 13 0; 16 13 1; 16 13 2; 16 13 5; 16 14 0; 16 15 0 EKS 11.32. līdz 11.34. Nacionālais pilna laika ekvivalents (18) skaits 16 11 0; 16 13 0; 16 13 1; 16 13 2; 16 13 5; 16 14 0; 16 15 0 EKS 11.32. līdz 11.34. Saskaņotais pilna laika ekvivalents (19) skaits 16 11 0; 16 13 0; 16 13 1; 16 13 2; 16 13 5; 16 14 0; 16 15 0 EKS 11.32. līdz 11.34. Flote Kuģu skaits Transversāli dati skaits nepiemēro nepiemēro Lielākais garums jeb LOA (vidēji) Transversāli dati metri nepiemēro nepiemēro Kuģa vidējā tilpība Transversāli dati GT nepiemēro nepiemēro Kuģa vidējā jauda Transversāli dati kW nepiemēro nepiemēro Vidējais vecums Transversāli dati gadi nepiemēro nepiemēro Zvejas piepūle Jūrā pavadīto dienu skaits Transversāli dati dienas nepiemēro nepiemēro Energopatēriņš litri nepiemēro nepiemēro Zvejniecības uzņēmumu/vienību skaits Zvejniecības uzņēmumu/vienību skaits (20) Norādīt pa lieluma kategorijām: 1) īpašumā viens kuģis; 2) īpašumā 2–5 kuģi; 3) īpašumā vairāk nekā pieci kuģi skaits nepiemēro nepiemēro Produkcijas vērtība atkarībā no sugas Izkrāvumu vērtība atkarībā no sugas Transversāli dati EUR nepiemēro nepiemēro Vidējā cena atkarībā no sugas (21) Transversāli dati EUR/kg nepiemēro nepiemēro

(1) Ekonomikas datu mainīgos lielumus nosaka reizi gadā ar detalizācijas pakāpi C3 (V papildinājums), izņemot transversālo datu mainīgos lielumus, kurus nosaka precīzāk un biežāk (kā noteikts VIII papildinājumā).

(2) OV L 344, 18.12.1998., 49. lpp.

(3) Ietver tiešos maksājumus, piemēram, kompensāciju par zvejas izbeigšanu, degvielas nodokļa atmaksājumus vai tamlīdzīgus vienreizējus kompensācijas maksājumus. Neietver sociālo pabalstu maksājumus un tādas netiešās subsīdijas kā nodokļu samazinājumu, piemēram, degvielai un ieguldījumu subsīdijas.

(4) Ietver citus ieņēmumus no kuģa izmantošanas, piemēram, atpūtas zvejai, tūrismam, naftas urbjtorņa apkalpošanai u. c., kā arī apdrošināšanas maksājumus par zvejas rīku/kuģa bojājumiem/nelietojamību.

(5) Ietver sociālās apdrošināšanas izmaksas.

(6) Piemēram, paša kuģa īpašnieka ieguldītais darbs. Izvēlētā metodoloģija dalībvalstīm jāizskaidro savās nacionālajās programmās.

(7) Izņemot smēreļļas. Ja iespējams, norādīt tipu (benzīns, dīzeļdegviela, biodegviela u. c.).

(8) Kuģu un zvejas rīku apkopes un remonta bruto izmaksas.

(9) EKS ir Eiropas kontu sistēma 1995 (Padomes Regula (EK) Nr. 2223/96, Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1267/2003, Eurostat rokasgrāmata par EKS, 1995).

(10) Ietver visas saistībā ar zvejas piepūli un/vai nozvejām/izkrāvumiem iegādātās preces un pakalpojumus.

(11) Ietver visu, kas iegādāts neatkarīgi no zvejas piepūles un/vai nozvejām/izkrāvumiem (arī nomātās iekārtas).

(12) Aprēķināta saskaņā ar [PIM metodoloģiju, kas ierosināta kapitāla novērtējuma ziņojumā, kurš sagatavots saskaņā ar pētījumu Nr. FISH/2005/03: IREPA Onlus Co-ordinator, 2006. Evaluation of the capital value, investments and capital costs in the fisheries sector Study No FISH/2005/03, 203 p.]. Attiecīgie dati un aprēķina procedūras dalībvalstīm jāizskaidro savās nacionālajās programmās.

(13) Kuģa vērtība, t. i., korpusa, dzinēja, visu uz kuģa esošo iekārtu un zvejas rīku vērtība. Aprēķināta saskaņā ar [PIM metodoloģiju, kas ierosināta kapitāla novērtējuma ziņojumā, kurš sagatavots saskaņā ar pētījumu Nr. FISH/2005/03: IREPA Onlus Co-ordinator, 2006. Evaluation of the capital value, investments and capital costs in the fisheries sector Study No FISH/2005/03, 203 p.]. Attiecīgie dati un aprēķina procedūras dalībvalstīm jāizskaidro savās nacionālajās programmās.

(14) Attiecīgā gadījumā. Aprēķina metodes jāizskaidro nacionālajās programmās.

(15) Esošā kuģa/zvejas rīku uzlabojumi konkrētajā gadā.

(16) Parāda procentuālais apjoms salīdzinājumā ar kopējo kapitāla vērtību (kā definēts iepriekš).

(17) Darba vietu skaits uz kuģa jeb to personu vidējais skaits, kuras strādā uz šā kuģa un saņem ar šo kuģi saistītu atalgojumu. Tas ietver arī pagaidu darbiniekus un rotācijas kārtībā nodarbinātos apkalpes locekļus. (Sk. ziņojumu, kurš sagatavots saistībā ar pētījumu Nr. FISH/2005/14: LEI WAGENINGENUR Co-ordinator, 2006. Calculation of labour including full-time equivalent (FTE) in fisheries Study No FISH/2005/14, 142 p.).

(18) Pilna laika ekvivalents (FTE), kura pamatā ir nacionālais FTE atsauces līmenis attiecībā uz apkalpes locekļu darba laiku uz kuģa (atskaitot atpūtai paredzēto laiku) un darba laiku krastā. Ja gadā darba laiks uz vienu apkalpes locekli pārsniedz atsauces līmeni, FTE vērtība vienam apkalpes loceklim ir 1. Ja tā nav, FTE vērtība ir nostrādātā laika un atsauces līmeņa attiecība. (Izmantotajām metodēm jābūt saskaņā ar pētījumu Nr. FISH/2005/14 (LEI WAGENINGENUR Co-ordinator, 2006. Calculation of labour including full-time equivalent (FTE) in fisheries Study No FISH/2005/14, 142 p.) un grozījumiem, kas noteikti SGECA 07-01 ziņojumā (2007. gada 15.–19. janvāris, Salerno, 21. lpp. un pielikumi), un tās jāizskaidro nacionālajās programmās.).

(19) Pilna laika ekvivalents (FTE), kuru nosaka, pamatojoties uz 2 000 stundu robežlīmeni vienam FTE un izmantojot to pašu metodi, kas minēta 18. piezīmē.

(20) Flotes reģistrā fiksētais stāvoklis 1. janvārī. Kopīpašumu (vairāk nekā viens īpašnieks) skaita kā vienu vienību.

(21) Cenas norāda EUR par dzīvsvara kilogramu.