KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2019/687

(2019. gada 2. maijs),

ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu, nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ar organisku pārklājumu pārklātu tērauda izstrādājumu importam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulu (ES) 2016/1036 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 2. punktu,

tā kā:

1. PROCEDŪRA

1.1. Spēkā esošie pasākumi

(1) Ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 214/2013 (2) Padome noteica galīgos antidempinga maksājumus konkrētu Ķīnas Tautas Republikas (“Ķīna”, “ĶTR” jeb “attiecīgā valsts”) izcelsmes ar organisku pārklājumu pārklātu tērauda izstrādājumu importam. Pašlaik ir spēkā antidempinga maksājumi no 0 % līdz 26,1 % (“sākotnējie pasākumi”). Izmeklēšana, kuras rezultātā tika noteikti sākotnējie pasākumi, turpmāk tekstā tiek saukta “sākotnējā izmeklēšana”.

(2) Ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 215/2013 (3) Padome noteica arī kompensācijas maksājumus konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ar organisku pārklājumu pārklātu tērauda izstrādājumu importam. Pašlaik ir spēkā kompensācijas maksājumi no 13,7 % līdz 44,7 %.

(3) Apvienojumā maksājumu līmenis ir 13,7 % līdz 58,3 %.

1.2. Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana

(4) Pēc tam, kad 2017. gada 13. decembrī tika publicēts paziņojums par spēkā esošo galīgo antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (4), Komisija saņēma pieprasījumu sākt minēto pasākumu termiņbeigu pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu. Pieprasījumu iesniedza Eiropas Tērauda ražotāju apvienība (“EUROFER”) (“pieprasījuma iesniedzējs”) to ražotāju vārdā, kuri pārstāv vairāk nekā 70 % no konkrētu ar organisku pārklājumu pārklātu tērauda izstrādājumu kopējā ražošanas apjoma Savienībā. Pieprasījums tika pamatots ar to, ka galīgo antidempinga pasākumu izbeigšana varētu izraisīt dempinga un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma atkārtošanos.

(5) Ar 2018. gada 14. martāEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēto paziņojumu (5) (“paziņojums par procedūras sākšanu”) Komisija paziņoja, ka sāk piemērojamo antidempinga pasākumu termiņbeigu pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu.

(6) Ar 2018. gada 14. martāEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēto paziņojumu (6) Komisija paziņoja arī, ka saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1037 (7) 18. pantu sāk to galīgo kompensācijas pasākumu termiņbeigu pārskatīšanu, kuri ir spēkā attiecībā uz Ķīnas izcelsmes attiecīgo ražojumu.

1.3. Izmeklēšana

1.3.1. Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

(7) Dempinga turpināšanās vai atkārtošanās izmeklēšana aptvēra periodu no 2017. gada 1. janvāra līdz 2017. gada 31. decembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Tendences, kas ir svarīgas, lai novērtētu kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, tika pētītas laika posmam no 2014. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

1.3.2. Ieinteresētās personas

(8) Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja visas ieinteresētās personas piedalīties izmeklēšanā. Turklāt Komisija par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu oficiāli informēja šādas personas: pieprasījuma iesniedzēju, zināmos ražotājus Savienībā un to attiecīgās apvienības, zināmos ražotājus eksportētājus Ķīnā, zināmos nesaistītos importētājus Savienībā, zināmos attiecīgos nesaistītos lietotājus Savienībā un iestādes eksportētājā valstī.

(9) Visas ieinteresētās personas tika aicinātas termiņos, kas noteikti paziņojumā par procedūras sākšanu, darīt zināmu savu viedokli, iesniegt informāciju un apstiprinošus pierādījumus. Ieinteresētajām personām tika dota arī iespēja rakstiski pieprasīt uzklausīšanu Komisijas izmeklēšanas dienestos un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas.

1.3.3. Atlase

(10) Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija paziņoja, ka tā varētu veidot ieinteresēto personu izlasi saskaņā ar pamatregulas 17. pantu.

1.3.3.1. Savienības ražotāju atlase

(11) Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja arī, ka saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu ir izveidojusi provizorisku Savienības ražotāju izlasi. Pirms procedūras sākšanas 21 Savienības ražotājs iesniedza izlases veidošanai nepieciešamo informāciju un pauda vēlmi sadarboties ar Komisiju. Balstoties uz to, Komisija bija izveidojusi triju tādu ražotāju provizorisku izlasi, kuri tika atzīti par reprezentatīviem Savienības ražošanas nozarei līdzīgā ražojuma ražošanas apjoma un pārdošanas apjoma ziņā Savienībā. Izlasē iekļautie Savienības ražotāji pārskatīšanas izmeklēšanas periodā veidoja 28 % no Savienības ražošanas nozares lēstā kopējā ražošanas apjoma un 27 % no Savienības ražošanas nozares kopējā pārdošanas apjoma nesaistītiem pircējiem Savienībā. Komisija aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes par provizorisko izlasi. Piezīmes netika saņemtas, un provizoriskā izlase tādējādi tika apstiprināta. Tika uzskatīts, ka izlase ir Savienības ražošanas nozarei reprezentatīva.

1.3.3.2. Importētāju atlase

(12) Pieprasījumā sākt termiņbeigu pārskatīšanu bija norādīti deviņi nesaistīti importētāji, kuri tika aicināti sniegt atlasei nepieciešamo informāciju. Neviens no viņiem neatsaucās.

1.3.3.3. Ķīnas ražotāju eksportētāju atlase

(13) Lai izlemtu, vai nepieciešama atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija lūdza visus zināmos Ķīnas ražotājus eksportētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Turklāt Komisija lūdza Ķīnas Tautas Republikas pārstāvniecību Eiropas Savienībā apzināt citus ražotājus eksportētājus (ja tādi ir), kas būtu ieinteresēti piedalīties izmeklēšanā, un/vai ar tiem sazināties.

(14) Divi ražotāji eksportētāji sniedza atbildes uz atlases veidlapu jautājumiem, bet neviens no tiem neražoja paziņojumā par procedūras sākšanu definētos ar organisku pārklājumu pārklātos tērauda izstrādājumus. Trešais ražotājs eksportētājs pieteicās sešas nedēļas pēc termiņa, kurā bija jāsniedz atbildes uz atlases veidlapas jautājumiem. Šim ražotājam eksportētājam tika piešķirts ieinteresētās personas statuss, bet tika uzskatīts, ka tas nesadarbojās, jo tas nebija sniedzis atbildes uz atlases veidlapas jautājumiem un nebija centies atbildēt uz ražotāja eksportētāja anketas jautājumiem.

(15) Tādējādi Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās.

1.3.4. Anketas un pārbaudes apmeklējumi

(16) Komisija nosūtīja anketas trijiem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, pieprasījuma iesniedzējam un Ķīnas valdībai (“ĶV”). Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no trijiem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem un no pieprasījuma iesniedzēja.

(17) Komisija pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādu ieinteresēto personu telpās. a) Ražotāji Savienībā: — ArcelorMittal Belgium, Beļģija, — Marcegaglia Carbon Steel SpA, Itālija, — Tata Steel Maubeuge SA, Francija. b) Savienības ražotāju apvienība: — EUROFER, Beļģija.

1.3.5. Pamatregulas 2. panta 6.a punktā noteiktā normālās vērtības noteikšanas procedūra

(18) Ņemot vērā izmeklēšanas sākumā pieejamos pietiekamos pierādījumus par to, ka varētu pastāvēt nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, Komisija atzina par pareizu sākt izmeklēšanu, pamatojoties uz pamatregulas 2. panta 6.a punktu.

(19) Tādējādi, lai savāktu datus, kas vajadzīgi pamatregulas 2. panta 6.a punkta eventuālai piemērošanai, paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja visus ražotājus eksportētājus attiecīgajā valstī sniegt III pielikumā prasīto informāciju par procedūras sākšanu attiecībā uz izejmateriāliem (izejresursiem), ko izmanto pārskatāmā ražojuma ražošanā. Tie paši divi ražotāji eksportētāji, kas nosūtīja atbildes uz atlases anketas jautājumiem, sniedza arī III pielikumā prasīto informāciju. Tā kā tie neražoja pārskatāmo ražojumu, tad netika saņemtas atbildes par pārskatāmo ražojumu.

(20) Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskata par vajadzīgu izmeklēšanai attiecībā uz apgalvojumu par nozīmīgajiem kropļojumiem pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, tā nosūtīja anketu arī ĶV. No ĶV atbilde netika saņemta.

(21) Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija arī aicināja visas ieinteresētās personas 37 dienu laikā no paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī darīt zināmu savu viedokli, iesniegt informāciju un sniegt apstiprinošus pierādījumus par to, ka ir pareizi piemērot pamatregulas 2. panta 6.a punktu. Šajā sakarā no ĶV vai ražotājiem eksportētājiem netika saņemta ne informācija, ne papildu pierādījumi.

(22) Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja arī, ka, ņemot vērā pieejamos pierādījumus, tai, lai noteiktu normālo vērtību, kuras pamatā ir neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības, varētu būt vajadzīgs izvēlēties atbilstošu reprezentatīvo valsti, ievērojot pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu.

(23) Komisija 2018. gada 13. aprīlī publicēja pirmo paziņojumu par lietas materiāliem (2018. gada 13. aprīļa paziņojums) (8), kurā lūdza ieinteresēto personu viedokli par attiecīgiem avotiem, ko Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta e) apakšpunkta otro daļu var izmantot normālās vērtības noteikšanai. Minētajā paziņojumā Komisija uzskaitīja visus ražošanas faktorus, kā materiālus, enerģiju un darbaspēku, ko ražotāji eksportētāji izmanto pārskatāmā ražojuma ražošanā. Turklāt, pamatojoties uz kritērijiem, kas palīdz izvēlēties neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības, Komisija noteica sešas iespējamās reprezentatīvās valstis: Argentīnu, Kolumbiju, Malaiziju, Meksiku, Taizemi un Dienvidāfriku.

(24) Komisija deva visām ieinteresētajām personām iespēju izteikt piezīmes. Komisija saņēma piezīmes tikai no pieprasījuma iesniedzēja. Ne attiecīgās valsts iestādes, ne ražotāji eksportētāji nesniedza piezīmes.

(25) Piezīmes, ko pieprasījuma iesniedzējs sniedza par 2018. gada 13. aprīļa paziņojumu, Komisija aplūkoja 2018. gada 3. jūlijā sniegtajā otrajā paziņojumā par normālās vērtības noteikšanas avotiem (“2018. gada 3. jūlija paziņojums”) (9). Komisija arī izveidoja ražošanas faktoru sarakstu un secināja, ka šajā posmā visatbilstošākā reprezentatīvā valsts pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmā ievilkuma nozīmē ir Meksika. Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes. Komisija saņēma piezīmes tikai no pieprasījuma iesniedzēja. Šajā regulā ir aplūkotas tā sniegtās piezīmes.

1.3.6. Turpmākā procedūra

(26) Komisija 2019. gada 22. februārī izpauda būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata tā bija paredzējusi noteikt antidempinga maksājumus (“galīgā izpaustā informācija”). Visām ieinteresētajām personām tika atvēlēts termiņš, kurā tās varēja sniegt piezīmes par izpausto informāciju.

(27) Neviena persona nesniedza piezīmes par galīgo izpausto informāciju.

2. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

2.1. Attiecīgais ražojums

(28) Ražojums, uz kuru attiecas šī termiņbeigu pārskatīšana, ir tas pats, uz kuru attiecās sākotnējā izmeklēšana, t. i., konkrēti Ķīnas izcelsmes ar organisku pārklājumu pārklāti tērauda izstrādājumi, proti, neleģēta un leģēta tērauda (izņemot nerūsējošo tēraudu) plakanie velmējumi, kuri ir krāsoti, lakoti vai pārklāti ar plastmasu vismaz no vienas puses (izņemot tā sauktos daudzslāņu paneļus, ko izmanto būvniecībā un kas sastāv no divām ārējām metāla loksnēm ar izolācijas materiāla stabilizējošo vidējo slāni, kurš iestiprināts starp tām, izņemot izstrādājumus ar cinka putekļu virsējo pārklājumu (augstas cinka koncentrācijas krāsa, kurā cinka ir ne mazāk kā 70 masas %) un izstrādājumus, kuru pamatnei ir metāla, t. i., hroma vai alvas, pārklājums); kurus patlaban klasificē ar KN kodiem ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 (Taric kodi 7210708011, 7210708091, 7212408001, 7212408021, 7212408091, 7225990011, 7225990091, 7226997011 un 7226997091) (“pārskatāmais ražojums” jeb “OTI”).

(29) Pārskatāmo ražojumu iegūst, plakanus tērauda velmējumus pārklājot ar organisku pārklājumu. Organiskais pārklājums aizsargā tērauda izstrādājumus un piešķir tiem estētiskās un funkcionālās īpašības.

(30) OTI galvenokārt tiek izmantoti būvniecības nozarē un tālākai pārstrādei būvizstrādājumos. Citi lietojumi ietver mājsaimniecības ierīces.

2.2. Līdzīgais ražojums

(31) Ieinteresētās personas nenāca klajā ar piezīmēm par līdzīgo ražojumu. Tādējādi šajā termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā tika apstiprināts, kā jau tas tika konstatēts sākotnējā izmeklēšanā, ka ražojumam, ko ražo un pārdod Ķīnas iekšzemes tirgū un reprezentatīvajā valstī Meksikā, un ražojumam, ko Savienības ražotāji ražo un pārdod Savienībā, ir vienādas fizikālās un tehniskās pamatīpašības un galalietojumi. Tāpēc tie ir uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

3. DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

3.1. Ievadpiezīmes

(32) Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu Komisija pārbaudīja, vai pēc spēkā esošo pasākumu termiņa beigām dempings no ĶTR varētu turpināties vai atkārtoties.

(33) Kā minēts 15. apsvērumā, neviens no Ķīnas ražotājiem eksportētājiem nesadarbojās šajā izmeklēšanā. Tādējādi ražotāji eksportētāji nesniedza atbildes uz anketas jautājumiem, arī datus par eksporta cenām un izmaksām, iekšzemes cenām un izmaksām, jaudu, ražošanas apjomu, ieguldījumiem u. c. ne. Līdzīgā veidā ĶV un ražotāji eksportētāji nepievērsās pierādījumiem lietas materiālos, tādiem kā Komisijas dienestu darba dokumentam Significant Distortions in the Economy of the People's Republic of China for the Purposes of Trade Defense Investigations (10) (“ziņojums”), un pieprasījuma iesniedzēja sniegtajiem papildu pierādījumiem, kas liecina, ka šādas cenas un izmaksas ietekmējusi būtiska valdības iejaukšanās. Tāpēc Komisija saskaņā ar pamatregulas 18. pantu izmantoja pieejamos faktus.

(34) Komisija informēja Ķīnas iestādes un 14. apsvērumā minēto trešo ražotāju eksportētāju par pamatregulas 18. panta 1. punkta piemērošanu un deva tiem iespēju sniegt piezīmes. Komisija piezīmes nesaņēma.

(35) Tādējādi tālāk izklāstītie konstatējumi par dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu ir balstīti uz pieejamajiem faktiem, jo īpaši uz informāciju, kas ietverta termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā, uz informāciju, ko sniedza ieinteresētās personas, un uz statistiku, kas pieejama 14. panta 6. punkta datubāzē.

3.2. Importa par dempinga cenām turpināšanās pārskatīšanas izmeklēšanas periodā

(36) Statistikas dati no 14. panta 6. punkta datubāzes liecina, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienībā no ĶTR tika importēts mazs OTI apjoms, proti, 6 338 tonnas jeb 0,1 % no kopējā patēriņa Savienībā. OTI tomēr tika importēts 16 dalībvalstīs, un imports tika sadalīts pa visu pārskatīšanas izmeklēšanas periodu. Tādējādi Komisija secina, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā faktiskais imports ir bijis reprezentatīvs, tāpēc pārbaudīja, vai pārskatīšanas izmeklēšanas periodā dempings ir turpinājies.

3.2.1. Normālā vērtība

(37) Pamatregulas 2. panta 1. punktā ir teikts: “Normālo vērtību parasti nosaka, pamatojoties uz cenām, kādas eksportētājvalstī ir maksājuši vai maksās neatkarīgie klienti.”

(38) Tomēr pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktā teikts: “Ja [..] tiek konstatēts, ka nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas eksportētājvalstī, jo minētajā valstī pastāv nozīmīgi kropļojumi b) apakšpunkta nozīmē, normālo vērtību nosaka, pamatojoties tikai un vienīgi uz ražošanas un pārdošanas izmaksām, kas atspoguļo neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības, saskaņā ar turpmāk minētajiem noteikumiem” un “ietver neizkropļotas un samērīgas administratīvās, pārdošanas un vispārējās izmaksas un peļņu”. Kā sīkāk paskaidrots tālāk, Komisija šajā izmeklēšanā secināja, ka, pamatojoties uz pieejamajiem pierādījumiem un ņemot vērā ĶV un ražotāju eksportētāju nesadarbošanos, bija pareizi piemērot pamatregulas 2. panta 6.a punktu.

3.2.2. Nozīmīgu kropļojumu esamība

3.2.2.1. Ievads

(39) Pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunktā ir definēts: “nozīmīgi kropļojumi ir kropļojumi, kas rodas, ja paziņotās cenas vai izmaksas, arī izejvielu un enerģijas izmaksas, nav noteiktas brīvā tirgus spēku ietekmē, jo tās ietekmē būtiska valdības iejaukšanās. Novērtējot to, vai pastāv nozīmīgi kropļojumi, ņem vērā, inter alia, iespējamo ietekmi, kas var būt vienam vai vairākiem no turpmāk minētajiem faktoriem: — attiecīgajā tirgū lielā mērā darbojas uzņēmumi, kuri pieder eksportētājvalsts iestādēm vai kuru darbību tās kontrolē, stratēģiski uzrauga vai sniedz tiem norādes, — valsts ir pārstāvēta uzņēmumos un tādējādi var iejaukties jautājumos par cenām vai izmaksām, — diskriminējoša valsts politika vai pasākumi, kuros priekšroka tiek dota iekšzemes piegādātājiem vai kuri kaut kā citādi ietekmē brīvā tirgus spēkus, — bankrota tiesību, uzņēmējdarbības tiesību vai īpašuma tiesību trūkums, diskriminējoša piemērošana vai neatbilstīga izpilde, — izkropļotas algu izmaksas, — piekļuve finansējumam, ko piešķir iestādes, kuras īsteno valsts politikas mērķus vai kuru darbība citādi ir atkarīga no valsts”.

(40) Pamatregulas 2. panta 6.a punkta c) apakšpunktā ir paredzēts: “ja Komisijai ir pamatotas norādes par to, ka konkrētā valstī vai minētās valsts konkrētā nozarē, iespējams, pastāv nozīmīgi kropļojumi, kas minēti b) apakšpunktā, un attiecīgā gadījumā – šīs regulas efektīvas piemērošanas nolūkā Komisija izstrādā, publisko un regulāri atjaunina ziņojumu par b) apakšpunktā minētajiem tirgus apstākļiem minētajā valstī vai nozarē”.

(41) Sākot izmeklēšanu, ieinteresētās personas tika aicinātas atspēkot izmeklēšanas materiālos ietvertos pierādījumus, sniegt piezīmes par tiem vai papildināt tos. Šajā sakarā Komisija sagatavoja ziņojumu, kas apliecināja, ka daudzos ekonomikas līmeņos ir būtiska valdības iejaukšanās, ieskaitot konkrētus daudzu būtisku ražošanas faktoru kropļojumus (piemēram, saistītus ar zemi, enerģiju, kapitālu, izejvielām un darbaspēku), kā arī konkrētās nozarēs (piemēram, tērauda un ķīmisko vielu nozarē). Izmeklēšanas sākumposmā ziņojums tika iekļauts izmeklēšanas materiālos. Pieprasījumā ir ietverti arī daži attiecīgi pierādījumi, kas papildina ziņojumu.

(42) Pieprasījuma iesniedzējs pieprasījuma 71. punktā un 18. pielikumā atsaucas uz ASV Tirdzniecības ministrijas (“ASV TM”) dokumentu (11). ASV TM dokuments liecina, ka tērauda nozare ir klasificēta pie “pamata un pīlāru nozarēm”, kurās valstij “jāsaglabā samērā spēcīgas kontroles pilnvaras”. ASV TM dokumentā ir atsauce uz SASAC dokumentu (12), kurā ekonomikas nozares pēc tā, cik liela valdības kontrole tiek atzīta par vajadzīgu, ir iedalītas trijās kategorijās un ar tām saistītās apakškategorijās, proti: 1) stratēģiskās nozares, kas “ietekmē valsts drošību un ekonomikas pamatu”, kuros valstij “jāsaglabā pilnīgas kontroles pilnvaras”; 2) “pamata un pīlāru nozares”, kurās valstij “jāsaglabā samērā spēcīgas kontroles pilnvaras”; un 3) citas nozares, kurās valstij “jāsaglabā ietekme”. SASAC dokumentā ir noteikts arī vispārīgs mērķis līdz 2010. gadam izveidot svarīgu “mugurkaula” uzņēmumu grupu, kam būtu visnotaļ spēcīga ietekme, kas spētu būt nozares attīstības dzinējspēks un spētu izveidot spēcīgu pamatu svarīgajiem “mugurkaula” uzņēmumiem naftas ķīmijas, telesakaru, elektroenerģijas, kuģniecības un būvniecības nozarē, lai tie attīstītos un pasaules mēroga kļūtu par pirmās klases uzņēmumiem, un svarīgajiem “mugurkaula” uzņēmumiem autobūves, mašīnbūves un IT nozarē, lai tie pasaules mēroga kļūtu par pirmās klases uzņēmumiem.

(43) Attiecībā uz produkcijas atkārtotai velmēšanai vajadzīgā karsti velmētā tērauda (“KVT”) un auksti velmētā tērauda (“AVT”) izmaksām pieprasījuma iesniedzējs atsaucas uz iepriekšējām ES regulām, ar kurām gadījumos, kad Komisija bija konstatējusi, ka AVT un KVT izstrādājumi tiek subsidēti, noteica kompensācijas maksājumus (13). Pieprasījuma iesniedzējs apliecina, ka tas ir izraisījis mākslīgi zemu galaproduktu cenu. Turklāt pieprasījuma iesniedzējs citē ThinkDesk (14) ziņojumu un apgalvo, ka arī tas sniedz pierādījumus par to, ka daudziem Ķīnas ražotājiem bija dota iespēja piedāvāt KVT izstrādājumus Ķīnas tirgū par izkropļotām cenām.

(44) Visbeidzot, pieprasījuma iesniedzēji apgalvo arī, ka, spriežot pēc Global Platts sniegtajiem datiem (15), patlaban Ķīnas KVT un AVT iekšzemes cenas joprojām ir zemākas par starptautiskajām cenām.

(45) Attiecībā uz cinku un valsts īpašumā esošu uzņēmumu dominēšanu ieguves rūpniecībā pieprasījuma iesniedzējs papildus ziņojumā ietvertajiem pierādījumiem sniedzis arī pierādījumus, ka cinkam Ķīnā patlaban tiek piemērots 30 % izvedmuitas nodoklis (sk. pieprasījuma 87.–89. punktu un 18. pielikumu).

(46) Pieprasījuma iesniedzējs apgalvo arī, ka attiecībā uz ķīmiskajām sastāvdaļām pastāv nozīmīgi kropļojumi, kuri savukārt izraisa nozīmīgus kropļojumus attiecībā uz krāsām un citiem ķīmiskās pārklāšanas produktiem, ko izmanto, lai ražotu tēraudu ar organisku pārklājumu. Apgalvojums ir pamatots ar ziņojumā ietvertajiem pierādījumiem (16. nodaļa “Ķīmiskā rūpniecība”). Konkrēti, atsaucoties uz Ķīnas Ķīmiskās rūpniecības uzņēmumu pārvaldības apvienību, ziņojumā minēts, ka lielākie ķīmiskās rūpniecības uzņēmumi (2015. gadā, pēc ienākumiem no pārdošanas) Ķīnā ir valsts īpašumā esoši uzņēmumi, ieskaitot astoņus no desmit lielākajiem ķīmiskās rūpniecības uzņēmumiem (16). Turklāt pieprasījuma iesniedzējs atsaucas uz pieprasījuma 18. pielikumā iekļauto KPMG ziņojumu, kas liecina, ka 10 lielākie Ķīnas ķīmiskās rūpniecības uzņēmumi ir valsts īpašumā.

(47) Attiecībā uz elektroenerģiju papildus ziņojumam pieprasījuma iesniedzējs apgalvo, ka OTI ražotāji izmanto preferenciālu elektroenerģijas tarifu (17) un uzņēmums Chongquing Wanda Steel Strip izmanto elektroenerģijas tarifu, kas ir zemāks nekā tarifs, ko parasti piemēro lieliem rūpniecības uzņēmumiem (18). Visbeidzot, pieprasījuma iesniedzējs ir iesniedzis publiski pieejamu informāciju, kura liecina, ka Shougang grupa un Inner Mongolia Baotou Steel Union ir saņēmuši ieguvumu no subsidētas elektroenerģijas cenas (19).

(48) Attiecībā uz preferenciāliem aizdevumiem un citādu finansiālo atbalstu papildus ziņojumam pieprasījuma iesniedzējs atsaucas uz nesenu preses ziņojumu, kurā apgalvots, ka ar izmaiņām tiesību aktos 2017. gadā ĶV vēl vairāk pastiprinājusi kontroli pār vietējām bankām (20). Pieprasījuma iesniedzējs citē arī ASV TM konstatējumus, ka nozare “joprojām pamatos tiek kropļota gan riskantas cenu noteikšanas, gan resursu sadales ziņā. Turklāt (..) procentu likmju dinamikas analīze liecina, ka procentu likmes joprojām ir cieši saistītas ar valdības publicētajām “atsauces likmēm”, un tāpēc tās vēl aizvien nenosaka tirgus. Vaļīgie budžeta ierobežojumi, nesaistītu pušu darījuma principam neatbilstoša cenu noteikšana, implicītas valdības garantijas un valdības politikas direktīvas tieši vai netieši kropļo oficiālo banku sektoru, starpbanku tirgu, obligāciju tirgu un nebanku kreditēšanu. Šie kropļojumi var būt tieši saistīti ar atrašanos valsts īpašumā un kontrolē un valsts visaptverošo un agresīvo lomu Ķīnas finanšu sistēmā” (21).

(49) Pieprasījuma iesniedzējs atgādina, ka Komisija savās iepriekšējās izmeklēšanās ir konstatējusi, ka lielākie OTI ražotāji ir saņēmuši šādu veidu subsīdijas: preferenciāli aizdevumi, parādsaistību kapitalizācijas mijmaiņas darījumi, ieguldījumi kapitālā un atbrīvojumi no dividenžu izmaksas Ķīnas valdībai, kas ir lielākās kapitāla daļas īpašniece (22). Turklāt pieprasījuma iesniedzējs norāda vairākus citus OTI ražotājus, kas, spriežot pēc to gada pārskatiem, ir saņēmuši ieguvumu no preferenciāliem aizdevumiem (23).

(50) Visbeidzot, pieprasījuma iesniedzējs citē ThinkDesk sagatavotu ziņojumu, kurā ir norādīti vismaz seši OTI ražotāji, kuri 2016. un 2017. gadā Ķīnas tērauda rūpniecībā izmantojuši valdības atbalsta pasākumus aizņemto līdzekļu īpatsvara samazināšanas un parādsaistību kapitalizācijas mijmaiņas darījumu veidā. ThinkDesk šos pasākumus atzīst par subsīdijām (24).

(51) Pieprasījumā ir apgalvots, ka Ķīnā bijuši vēl vairāki papildu kropļojumi fiskālā atbalsta un zemu vides standartu veidā, kas jau norādīti ziņojumā. Jo īpaši pieprasījuma iesniedzējs atsaucas uz Komisijas agrāk izdarītajiem konstatējumiem par dažādiem atbrīvojumiem no tiešajiem nodokļiem un par programmām, kas mākslīgi samazina tērauda ražošanas uzņēmumu ar nodokli apliekamos ienākumus, netiešo nodokļu (PVN) un importa tarifu programmām un dažādu (ad hoc) dotāciju programmām (25). Pieprasījuma iesniedzējs apgalvo arī, ka šīs programmas joprojām darbojas un ir pieejamas.

(52) Attiecībā uz vides standartiem pieprasījuma iesniedzējs citē pieprasījuma 18. pielikumā iekļauto OECD ziņojumu (26), kas varētu liecināt, ka ĶV sniedz netiešu atbalstu tērauda ražotājiem, nepiemērojot vides pamatstandartus, atšķirībā no Savienības ražotājiem, uz kuriem attiecas daudz stingrāki vides standarti, jo īpaši ņemot vērā to, ka ar REACH regulu nesen tika aizliegts turpināt hromātu izmantošanu OTI ražošanas pirmsapstrādes posmā (aplūkots arī pieprasījuma 12.–16. punktā).

(53) Komisija pārbaudīs, vai ir pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas Ķīnā, ņemot vērā to, ka pastāv nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē. Komisija to darīs, pamatojoties uz lietas materiālos pieejamajiem pierādījumiem, ieskaitot ziņojumā ietvertos pierādījumus, kas balstās uz publiski pieejamiem avotiem. Minētā analīze aptvers būtisku valdības iejaukšanos tās ekonomikā kopumā, kā arī uz konkrēto tirgus situāciju attiecīgajā nozarē, aptverot pārskatāmo ražojumu. Kā norādīts 16.–20. apsvērumā, ne ĶV, ne ražotāji eksportētāji nesniedza ne piezīmes, ne pierādījumus, kas atbalstītu vai atspēkotu pierādījumus, kuri iekļauti lietas materiālos, ieskaitot ziņojumu un pieprasījuma iesniedzēja sniegtos papildu pierādījumus, par nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu un/vai par to, vai konkrētajā gadījumā ir pareizi piemērot pamatregulas 2. panta 6.a punktu.

3.2.2.2. Nozīmīgi kropļojumi, kas ietekmē iekšzemes cenas un izmaksas ĶTR: vispārīgs ekonomikas konteksts

(54) Pats Ķīnas ekonomikas sistēmas pamats, proti, tā sauktā “sociālistiskās tirgus ekonomikas” koncepcija, ir pretrunā priekšstatam par brīvu tirgus spēku darbību. Minētā koncepcija ir ietverta Ķīnas konstitūcijā un nosaka Ķīnas ekonomisko pārvaldību. Pamatprincips ir “ražošanas līdzekļu sociālistiskais sabiedriskais īpašums, t. i., visas tautas īpašums un darbaļaužu kopīpašums”. Valsts īpašumā esošā ekonomika tiek uzskatīta par “valsts ekonomikas vadošo spēku”, un valsts ir pilnvarota “nodrošināt tās nostiprināšanu un izaugsmi” (27). Tādējādi Ķīnas ekonomikas kopējā struktūra ne tikai ļauj valdībai būtiski iejaukties ekonomikā, bet šādi iejaukties tā ir tieši pilnvarota. Priekšstats par sabiedriskā īpašuma pārākumu pār privāto īpašumu aptver visu tiesību sistēmu, un visos galvenajos tiesību aktos uzsvērts, ka tas ir vispārējs princips. Ķīnas īpašuma tiesības ir lielisks piemērs: tās attiecas uz sociālisma pirmo fāzi un uztic valstij atbalstīt pamata ekonomikas sistēmu, kurā dominē sabiedriskais īpašums. Tiek pieļauti citi īpašuma veidi – likums ļauj tiem attīstīties līdztekus valsts īpašumam (28).

(55) Turklāt saskaņā ar attiecīgajiem Ķīnas tiesību aktiem sociālistiskā tirgus ekonomika attīstās Ķīnas Komunistiskās partijas (ĶKP) vadībā. Ikvienā līmenī (juridiskajā, institucionālajā, personīgajā) Ķīnas valsts un ĶKP struktūras ir savstarpēji savijušās, veidojot visaptverošu struktūru, kurā nav atšķirama ĶKP un valsts loma. Pēc tam, kad 2018. gada martā tika grozīta Ķīnas konstitūcija, ĶKP vadošā loma kļuva vēl ievērojamāka, jo tā tika vēlreiz apstiprināta konstitūcijas 1. panta tekstā. Minētajā noteikumā aiz pirmā teikuma “Sociālistiskā sistēma ir Ķīnas Tautas Republikas pamatsistēma,” tika iekļauts jauns teikums: “Noteicošā iezīme Ķīnai raksturīgajā sociālismā ir Ķīnas Komunistiskās partijas vadošā loma (29).” Tas ilustrē neapstrīdamo un aizvien pieaugošo ĶKP kontroli pār Ķīnas ekonomikas sistēmu. Šāda kontrole ir raksturīga Ķīnas sistēmai, un tā ir ievērojami spēcīgāka, nekā ierasts citās valstīs, kurās valdības īsteno plašu makroekonomisko kontroli, kuras ietvaros darbojas brīvā tirgus spēki.

(56) Lai sasniegtu mērķus, kas sakrīt ar ĶKP noteikto politisko darba kārtību, nevis atbilst dominējošajiem ekonomiskos apstākļiem brīvā tirgū (30), Ķīnas valsts īsteno intervencionistisku ekonomikas politiku. Ķīnas iestāžu izmantotie intervencionistiskie ekonomiskie instrumenti ir daudzveidīgi, ieskaitot rūpniecības plānošanas sistēmu, finanšu sistēmu, kā arī dažādus normatīvās vides aspektus.

(57) Pirmkārt, vispārējās administratīvās kontroles līmenī Ķīnas ekonomikas virzību reglamentē sarežģīta rūpniecības plānošanas sistēma, kas ietekmē visu saimniecisko darbību valstī. Šo plānu kopums aptver plašu un sarežģītu nozaru un starpnozaru politikas jomu matricu un visus valdības līmeņus. Provinču līmeņa plāni ir diezgan detalizēti, savukārt valsts plāniem raksturīga plašāku mērķu izvirzīšana. Plānos precizēts arī paņēmienu kopums, kā atbalstīt attiecīgās nozares, kā arī termiņi, kuros mērķi ir jāsasniedz. Dažos plānos joprojām ir tieši formulēti produkcijas izlaides mērķi, savukārt iepriekšējos plānošanas ciklos tādi tika izvirzīti vienmēr. Minētajos plānos atbilstoši valdības prioritātēm kā (pozitīvas vai negatīvas) prioritātes tiek izceltas atsevišķas rūpniecības nozares un/vai projekti un tiem tiek izvirzīti konkrēti attīstības mērķi (rūpniecības modernizācija, darbības izvēršana starptautiskā mērogā utt.). Gan privātā, gan valsts īpašumā esošiem ekonomikas dalībniekiem ir efektīvi jāpielāgo sava saimnieciskā darbība plānošanas sistēmas noteiktajai realitātei. Tas ir saistīts ne tikai ar plānu formāli saistošo raksturu vien. Īpaši svarīgi ir tas, ka attiecīgās Ķīnas iestādes visos valdības līmeņos ievēro plānu sistēmu un attiecīgi izmanto tām piešķirtās pilnvaras, tādējādi mudinot ekonomikas dalībniekus ievērot plānos noteiktās prioritātes (skatīt arī 3.2.2.5. iedaļu) (31).

(58) Otrkārt, finanšu resursu piešķiršanas līmenī Ķīnas finanšu sistēmā dominē valsts īpašumā esošas komercbankas. Veidojot un īstenojot savu aizdevumu politiku, šīm bankām ir jāpielāgojas valdības rūpniecības politikas mērķiem, nevis primāri jānovērtē konkrētā projekta ekonomiskais izdevīgums (sk. arī 3.2.2.8. iedaļu) (32). Tas pats attiecas uz pārējiem Ķīnas finanšu sistēmas elementiem, tādiem kā kapitāla vērtspapīru tirgi, obligāciju tirgi, privātā kapitāla tirgi u. c. Šīm finanšu sektora daļām gan ir mazāka nozīme nekā banku nozarei, taču institucionāli un darbības ziņā tās nav veidotas tā, lai panāktu finanšu tirgu maksimāli efektīvu darbību, bet gan lai nodrošinātu kontroli un ļautu iejaukties valstij un ĶKP (33).

(59) Treškārt, attiecībā uz normatīvo vidi valsts iejaukšanās ekonomikā notiek vairākos veidos. Piemēram, publiskā iepirkuma noteikumi regulāri tiek izmantoti, lai sasniegtu politikas mērķus, nevis ekonomisko efektivitāti, tādējādi apdraudot uz tirgu balstītus principus šajā jomā. Piemērojamie tiesību akti konkrēti paredz, ka publiskā iepirkuma uzdevums ir veicināt valsts politikā izvirzīto mērķu sasniegšanu. Tomēr šo mērķu būtība nav noteikta, tādējādi lēmumu pieņemšanas struktūrām tiek dota liela rīcības brīvība (34). Līdzīgi arī ieguldījumu jomā Ķīnas valdība saglabā nozīmīgu kontroli un ietekmi kā pār valsts, tā pār privāto ieguldījumu piesaisti un apjomu. Ieguldījumu izvērtēšanu, kā arī dažādus stimulus, ierobežojumus un aizliegumus, kas saistīti ar ieguldījumiem, iestādes izmanto par nozīmīgu instrumentu rūpniecības politikas mērķu atbalstam, piemēram, valsts kontroles saglabāšanai galvenajās nozarēs vai iekšzemes rūpniecības stiprināšanai (35).

(60) Kopumā Ķīnas ekonomikas modelis ir balstīts uz konkrētām pamataksiomām, kas paredz un veicina valdības iejaukšanos dažādos veidos. Šāda būtiska valdības iejaukšanās ir pretrunā brīvai tirgus spēku darbībai un tādējādi kropļo efektīvu resursu sadali, kas atbilstu tirgus principiem (36).

3.2.2.3. Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta pirmā ievilkuma nozīmē: attiecīgajā tirgū lielā mērā darbojas uzņēmumi, kuri pieder eksportētājvalsts iestādēm vai kuru darbību tās kontrolē, stratēģiski uzrauga vai sniedz tiem norādes

(61) Situācijā, kad Ķīnas ekonomikas modelī raksturīga valsts iejaukšanās un dominē valsts īpašums, valsts īpašumā esoši uzņēmumi (“VU”) ir būtiska Ķīnas ekonomikas daļa. Valdība un ĶKP uztur struktūras, kas nodrošina to pastāvīgu ietekmi valsts uzņēmumos. Valsts puse ne tikai aktīvi formulē un pārrauga atsevišķu VU vispārējās ekonomikas politikas jomu īstenošanu, bet arī pastāv uz tiesībām piedalīties VU lēmumu pieņemšanā par to darbību. Parasti tas tiek darīts, veicot darbinieku rotāciju starp valdības iestādēm un VU, nodrošinot partijas biedru klātbūtni VU izpildstruktūrās un partijas pirmorganizācijas uzņēmumos (sk. arī 3.2.2.4. iedaļu), kā arī veidojot VU korporatīvo struktūru (37). Savukārt VU saņem pretī īpašu statusu Ķīnas ekonomikā, kas ietver virkni ekonomisku ieguvumu, jo īpaši aizsardzību pret konkurenci un preferenciālu piekļuvi attiecīgiem izejresursiem, ieskaitot finanses (38).

(62) Konkrēti tērauda nozarē ievērojama daļa īpašumu joprojām pieder Ķīnas valdībai. Lai gan tiek lēsts, ka nomināli VU un privātā īpašumā esošu uzņēmumu skaits ir aptuveni vienāds, tomēr no pieciem Ķīnas tērauda ražotājiem, kas ierindojas starp 10 pasaules lielākajiem tērauda ražotājiem, četri ir VU (39). Tajā pašā laikā, lai gan desmit lielākie ražotāji 2016. gadā veidoja tikai aptuveni 36 % no nozares kopējā saražotā apjoma, Ķīnas valdība izvirzījusi par mērķi līdz 2025. gadam konsolidēt 60–70 % no dzelzs un tērauda ražošanas aptuveni desmit lielos uzņēmumos (40). Šāda konsolidācija var būt saistīta ar rentablu privātu uzņēmumu piespiedu apvienošanos ar neefektīviem VU (41).

(63) Valdībai plaši iejaucoties tērauda nozarē un nozarē darbojoties proporcionāli lielai daļai VU, pat privātā īpašumā esošajiem tērauda ražotājiem ir liegts darboties tirgus apstākļos. Patiešām, kā izklāstīts tālāk 3.2.2.5. iedaļā, gan uz valsts, gan privātā īpašumā esošiem uzņēmumiem tērauda nozarē attiecas arī politikas uzraudzība un vadlīnijas.

(64) Valsts kontrole un iejaukšanās attiecībā uz OTI nav izslēgta no aprakstītā vispārējā satvara. Daudzi no lielākajiem OTI ražotājiem ir valsts īpašumā. Tādējādi pieejamie pierādījumi liecina, ka OTI ražotāji Ķīnas Tautas Republikā ir pakļauti vienādiem īpašuma noteikumiem, kontrolei un Ķīnas valdības īstenotai politikas uzraudzībai vai norādījumiem un tādējādi tie nedarbojas saskaņā ar tirgus principiem (42).

3.2.2.4. Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta otrā ievilkuma nozīmē: valsts ir pārstāvēta uzņēmumos un tādējādi var iejaukties jautājumos par cenām vai izmaksām

(65) Papildus tam, ka Ķīna īsteno kontroli pār ekonomiku, izmantojot īpašumtiesības uz VU un citus instrumentus, Ķīnas valsts var iejaukties cenās un izmaksās, izmantojot valsts klātbūtni uzņēmumos. Var uzskatīt, ka Ķīnas tiesību aktos paredzētās attiecīgo valsts iestāžu tiesības iecelt un atcelt no amata VU galveno vadību atspoguļo atbilstīgās īpašumtiesības (43), turklāt ĶKP pirmorganizācijas gan valsts, gan privātā īpašumā esošos uzņēmumos ir vēl viens kanāls, caur kuru valsts var iejaukties darījumdarbības lēmumu pieņemšanā. Saskaņā ar Ķīnas uzņēmumu tiesībām ĶKP organizācija ir jāizveido ikvienā uzņēmumā un uzņēmumam jānodrošina partijas organizācijas darbībai vajadzīgie apstākļi. Izrādās, ka pagātnē šī prasība ne vienmēr tika ievērota vai stingri izpildīta. Tomēr vismaz kopš 2016. gadā ĶKP politiska principa veidā ir pastiprinājusi pretenzijas uz darījumdarbības lēmumu kontroli valsts īpašumā esošajos uzņēmumos. Tiek ziņots arī, ka ĶKP izdara spiedienu uz privātiem uzņēmumiem, izvirzot priekšplānā “patriotismu” un partijas disciplīnas ievērošanu (44). Tiek ziņots, ka 2017. gadā partijas pirmorganizācijas bija 70 % no aptuveni 1,86 miljoniem privātā īpašumā esošajiem uzņēmumiem, un pieaug spiediens uz to, lai ĶKP organizācijām būtu izšķirīga ietekme darījumdarbības lēmumu pieņemšanā attiecīgajos uzņēmumos (45). Ķīnas ekonomikā šie noteikumi parasti tiek piemēroti, arī attiecībā uz OTI ražotājiem un to izejresursu piegādātājiem.

(66) Konkrēti tērauda nozarē (tas attiecas gan uz pārskatāmo ražojumu, gan galveno izejresursu piegādātājiem) daudzi lielākie tērauda ražotāji (ieskaitot OTI ražotājus) ir valsts īpašumā. Daži no tiem ir konkrēti minēti “Tērauda ražošanas nozares pielāgošanas un modernizācijas plānā 2016.–2020. gadam” (46) kā piemēri 12. piecgades sasniegumiem (piemēram, Baosteel, Anshan Iron and Steel, Wuhan Iron and Steel u. c.). Valsts īpašumā esošo OTI ražotāju publiski pieejamie dokumenti reizēm uzsver saikni ar Ķīnas valsti. Piemēram, Baoshan Iron & Steel (jeb Baosteel) 2016. gada pusgada ziņojumā norādījis, ka “uzņēmums ir apņēmies pielāgoties reģionālajam 13. piecgades plānam un panācis lielu vienprātību ar vietējo valdību par resursu sadali, pilsētas rūpniecības nozaru sasaisti un ekoloģiskas vides veidošanu” (47). Nesenā antisubsidēšanas izmeklēšanā attiecībā uz konkrētiem Ķīnas izcelsmes karsti velmētiem plakaniem dzelzs, neleģētā tērauda vai cita leģētā tērauda velmējumiem (“KVP”) (48) Komisija konstatēja, ka trīs no četrām izlasē iekļautajām ražotāju eksportētāju grupām ir VU. Visās trijās grupās prezidents vai valdes priekšsēdētājs darbojās arī kā partijas komitejas sekretārs ĶKP organizācijas grupā.

(67) Valsts klātbūtne un iejaukšanās finanšu tirgos (sk. arī 3.2.2.8. iedaļu), kā arī izejvielu un izejresursu nodrošināšana kropļo tirgu vēl vairāk (49). Tādējādi valsts klātbūtne uzņēmumos, ieskaitot VU tērauda un citās nozarēs (piemēram, finanšu un izejresursu nozarē) ļauj ĶV iejaukties cenās un izmaksās.

3.2.2.5. Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta trešā ievilkuma nozīmē: diskriminējoša valsts politika vai pasākumi, kuros priekšroka tiek dota iekšzemes piegādātājiem vai kuri kaut kā citādi ietekmē brīvā tirgus spēkus

(68) Ķīnas ekonomikas virzienu lielā mērā nosaka komplicēta plānošanas sistēma, kurā noteiktas prioritātes un izvirzīti mērķi, kam jābūt centrālās un vietējās valdības uzmanības centrā. Attiecīgi plāni ir visos valdības līmeņos, un tie aptver praktiski visas ekonomikas nozares, ar plānošanas instrumentiem noteiktie mērķi ir saistoši, un katra pārvaldes līmeņa iestāde uzrauga, kā attiecīgais zemākais valdības līmenis īsteno plānus. Kopumā plānošanas sistēma Ķīnā nodrošina, ka resursi tiek virzīti uz tām nozarēm, kuras valdība atzinusi par stratēģiskām vai citādi politiski nozīmīgām, nevis tiek sadalīti atkarībā no tirgus spēkiem (50).

(69) Ķīnas valdība par galveno nozari uzskata tērauda ražošanas nozari, ieskaitot OTI – augstas kvalitātes tērauda izstrādājuma – ražošanu (51). Tas ir apstiprināts daudzos plānos, direktīvās un citos tērauda nozarei veltītos dokumentos, kas tiek izdoti valsts, reģionālā un pašvaldību līmenī, piemēram, “Tērauda ražošanas nozares pielāgošanas un modernizācijas plānā 2016.–2020. gadam”. Plānā noteikts, ka tērauda ražošanas nozare ir “Ķīnas ekonomikas būtiska pamatnozare un valsts stūrakmens” (52). Galvenie plānā izklāstītie uzdevumi un mērķi aptver visus nozares attīstības aspektus (53).

(70) 13. piecgades ekonomikas un sociālās attīstības plānā (54) ir paredzēts atbalsts uzņēmumiem, kas ražo augstas kvalitātes tērauda izstrādājumu veidus (55). Tas ir vērsts arī uz to, lai nodrošinātu izstrādājumu kvalitāti, izturību un uzticamību, atbalstot uzņēmumus, kas izmanto tehnoloģijas, kuras saistītas ar tīra tērauda ražošanu, precīzo velmēšanu un kvalitātes uzlabošanu (56).

(71) “Rūpniecības pārstrukturēšanas virzības katalogā” (2011. gada redakcija) (2013. gada grozījumi) (57) (“katalogs”) dzelzs un tērauda nozare iekļauta vecināmo nozaru sarakstā. Konkrēti, katalogā mudināts “izstrādāt un pielietot tehnoloģijas, kas nodrošina augstāku veiktspēju, augstu kvalitāti, un modernizēt tērauda izstrādājumus, citustarp ietverot augstas stiprības, vismaz 600 MPa, loksnes automobiļiem, augstas veiktspējas tēraudu cauruļvadiem, kas paredzēti naftas un gāzes pārvadīšanai, platas un biezas augstas stiprības plāksnes kuģiem, jūras konstruktīvo tēraudu kuģubūvei, vidēja biezuma plāksnes, vismaz 420 MPa, ēkām, tiltiem un citām konstrukcijām, tēraudu ātrgaitas un smagsvara kravu dzelzceļam, silīcijtēraudu ar zemiem dzelzs zudumiem un augstu magnētisko indukciju, pret koroziju un nodilumu izturīgu tēraudu, nerūsējošo resurstaupīgo leģēto tēraudu (modernu nerūsējošo ferīta tēraudu, nerūsējošo dupleksa tēraudu un nerūsējošo slāpekļa tēraudu), speciālā tērauda stieņus un augstas veiktspējas galvenās daļas (augstas veiktspējas mehānismus, 12.9 vai augstākas kategorijas bultskrūves, augstas stiprības atsperes un ilgmūžīgus gultņus) un kaltus augstas kvalitātes speciālā tērauda materiālus (darbarīku un veidņu tēraudu, nerūsējošo tēraudu, mašīnbūves tēraudu u. c.)”. Kataloga piemērojamību ir apstiprinājusi nesena antisubsidēšanas izmeklēšana, kas attiecās uz konkrētiem Ķīnas izcelsmes karsti velmētiem plakaniem dzelzs, neleģētā tērauda vai cita leģētā tērauda velmējumiem (“KVP”) (58).

(72) ĶV sniedz arī papildu norādījumus par nozares attīstību saskaņā ar daudzveidīgiem politikas instrumentiem un direktīvām, kas citustarp attiecas uz tirgus struktūru un pārstrukturēšanu, izejvielām (59), ieguldījumiem, jaudas likvidēšanu, ražojumu klāstu, pārvietošanu, modernizāciju u. c. Ar šādiem un citādiem līdzekļiem ĶV dod rīkojumus praktiski par ikvienu nozares attīstības un darbības aspektu un kontrolē tos (60). Pašreizējā jaudas pārpalikuma problēma, iespējams, ir pati uzskatāmākā ilustrācija ĶV politikas ietekmei un kropļojumiem, kas no tās izriet.

(73) Kopumā ĶV ir ieviesusi pasākumus, kuru uzdevums ir mudināt uzņēmējus ievērot valsts mērķus atbalstīt veicināmās nozares, ieskaitot OTI – augstas kvalitātes tērauda izstrādājuma – un tā rašanai izmantoto izejvielu ražošanu. Šādi pasākumi traucē tirgus spēkiem normāli darboties.

3.2.2.6. Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta ceturtā ievilkuma nozīmē: bankrota tiesību, uzņēmējdarbības tiesību vai īpašuma tiesību trūkums, diskriminējoša piemērošana vai neatbilstīga izpilde

(74) Ķīnas bankrota sistēma šķiet nepiemērota, lai sasniegtu savus galvenos mērķus, tādus kā prasījumu un parādu pilnīga segšana un kreditoru un debitoru likumīgo tiesību un interešu aizsardzība. Tā pamatā, šķiet, ir fakts, ka, lai gan Ķīnas bankrota tiesības formāli balstās uz līdzīgiem principiem kā atbilstīgie tiesību akti citās valstīs, Ķīnas sistēmai ir raksturīga sistemātiska nepietiekama izpilde. Vispārzināms, ka bankrotu joprojām ir maz attiecībā pret valsts ekonomikas lielumu jo īpaši tāpēc, ka maksātnespējas procesā ir virkne nepilnību, kas faktiski attur no bankrota pieteikumu iesniegšanas. Turklāt valsts loma maksātnespējas procesos joprojām ir spēcīga un aktīva, un bieži vien tai ir tieša ietekme uz procesu rezultātu (61).

(75) Turklāt īpašuma tiesību sistēmas trūkumi ir īpaši acīmredzami saistībā ar īpašumtiesībām uz zemi un zemes izmantošanas tiesībām Ķīnā (62). Visa zeme ir Ķīnas valsts īpašumā (kopīpašumā esošā lauku zeme un valsts īpašumā esošā pilsētas zeme). Tās sadale joprojām ir atkarīga tikai no valsts. Pastāv tiesību aktu noteikumi, kuru mērķis ir pārredzamā veidā un par tirgus cenām piešķirt zemes izmantošanas tiesības, piemēram, ieviešot piedāvājumu procedūras. Tomēr minētie noteikumi tiek regulāri pārkāpti: daži pircēji iegūst zemi par velti vai par cenu, kas ir zemāka par tirgus cenu. (63) Turklāt iestādes bieži vien cenšas sasniegt konkrētus politiskos mērķus, ieskaitot ekonomikas plānu īstenošanu, kad tiek piešķirta zeme (64).

(76) Tāpēc šķiet, ka Ķīnas bankrota un īpašuma tiesību akti pienācīgi nedarbojas un rezultātā, saglabājot maksātnespējīgus uzņēmumus un piešķirot un iegādājoties zemi Ķīnas Tautas Republikā, rodas izkropļojumi. Šie apsvērumi, pamatojoties uz pieejamajiem pierādījumiem, šķiet pilnībā piemērojami arī tērauda nozarē un jo īpaši attiecībā uz OTI. Jo īpaši Komisija ir konstatējusi, ka saistībā ar OTI (65), kā arī to izejvielu karsti velmētu tēraudu (66) ir iegūtas zemes izmantošanas tiesības par atlīdzību, kas ir mazāka par atbilstīgo.

3.2.2.7. Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta piektā ievilkuma nozīmē: izkropļotas algu izmaksas

(77) Uz tirgu balstīta algu sistēma Ķīnā nevar pilnībā attīstīties, jo darba ņēmēju un darba devēju tiesības uz kolektīvu organizāciju tiek ierobežotas. Ķīna nav ratificējusi vairākas Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) pamatkonvencijas, proti, tās, kas attiecas uz biedrošanās brīvību un koplīgumu slēgšanu (67). Valsts tiesību aktos noteikts, ka darbojas tikai viena arodbiedrību organizācija. Tomēr šī organizācija nav neatkarīga no valsts iestādēm, un tās iesaistīšanās darba koplīguma slēgšanā un darba ņēmēju tiesību aizsardzībā joprojām ir vāja (68). Turklāt Ķīnas darbaspēka mobilitāti ierobežo mājsaimniecību reģistrācijas sistēma, kas konkrētās administratīvās teritorijas vietējiem iedzīvotājiem ierobežo piekļuvi visam sociālā nodrošinājuma un citu pabalstu klāstam. Rezultātā darba ņēmēji, kuriem nav reģistrēta dzīvesvieta vietējā teritorijā, parasti nonāk neaizsargātā nodarbinātības situācijā un saņem mazākus ienākumus nekā personas, kam ir šāda reģistrēta dzīvesvieta (69). Šie konstatējumi liek secināt, ka algu izmaksas Ķīnā ir izkropļotas.

(78) Netika iesniegti pierādījumi, ka uz tērauda nozari, ieskaitot OTI, neattiektos aprakstītā Ķīnas darba tiesību sistēma. Tādējādi OTI nozarē ir algu izmaksu kropļojumi – gan tieši (attiecīgā produkta ražošanā), gan netieši (ja ir pieejams kapitāls vai izejresursi no uzņēmumiem, uz kuriem attiecas tā pati Ķīnas darbaspēka sistēma).

3.2.2.8. Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta sestā ievilkuma nozīmē: piekļuve finansējumam, ko piešķir iestādes, kuras īsteno valsts politikas mērķus vai kuru darbība citādi ir atkarīga no valsts

(79) Kapitāla pieejamība uzņēmumiem Ķīnā ir dažādos veidos izkropļota.

(80) Pirmkārt, Ķīnas finanšu sistēmai ir raksturīgs spēcīgs valsts īpašumā esošu banku stāvoklis (70), un, piešķirot piekļuvi finansējumam, tās ņem vērā nevis projekta ekonomisko dzīvotspēju, bet citus kritērijus. Līdzīgi kā nefinanšu VU, bankas joprojām ir saistītas ar valsti ne tikai ar īpašumtiesībām, bet arī ar personīgām attiecībām (lielo valsts īpašumā esošo finanšu iestāžu vadošos darbiniekus ieceļ amatā ĶKP) (71) un, tāpat kā nefinanšu VU, bankas regulāri īsteno valdības izstrādāto valsts politiku. Tādējādi bankas izpilda tieši formulētu ar likumu noteiktu pienākumu veikt darījumus saskaņā ar valsts ekonomikas un sociālās attīstības vajadzībām un vadoties pēc valsts rūpniecības politikas (72). To papildina spēkā esoši papildu noteikumi, kuri virza finanses uz nozarēm, ko valdība atzinusi par vecināmām vai citādi nozīmīgām (73).

(81) Lai gan ir atzīts, ka dažādi tiesību akti noteikumi attiecas uz nepieciešamību ievērot normālu banku praksi un tādus prudenciālos noteikumus kā nepieciešamību pārbaudīt aizdevuma ņēmēja kredītspēju, pārliecinoši pierādījumi, ieskaitot tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanu konstatējumus, liecina, ka minētajiem noteikumiem ir tikai sekundāra nozīme dažādu juridisko instrumentu piemērošanā.

(82) Turklāt obligāciju reitings un kredītvērtējums dažādu iemeslu dēļ bieži vien ir izkropļoti – arī tādēļ, ka riska novērtējumu ietekmē firmas stratēģiskā nozīme Ķīnas valdībai un implicīto valdības garantiju spēks. Aplēses pārliecina, ka Ķīnas kredītvērtējumi sistemātiski atbilst zemākiem starptautiskajiem vērtējumiem.

(83) To papildina spēkā esoši papildu noteikumi, kuri virza finanses uz nozarēm, ko valdība atzinusi par vecināmām vai citādi nozīmīgām (74). Rezultātā rodas nosliece piešķirt aizdevumus valsts īpašumā esošiem uzņēmumiem, lielām privātām firmām ar labiem sakariem un firmām, kas darbojas nozīmīgākajās rūpniecības nozarēs, kas nozīmē, ka kapitāla pieejamība un izmaksas nav vienādas visiem tirgus dalībniekiem.

(84) Otrkārt, lai stimulētu ieguldījumu pieaugumu, aizņemšanās izmaksas tiek mākslīgi uzturētas zemā līmenī. Tādējādi tiek pārmērīgi izmantoti kapitālieguldījumi ar aizvien mazāku ienākumu no ieguldījumiem. To ilustrē nesenais to līdzekļu īpatsvara pieaugums valsts sektorā, kurus uzņēmumi aizņēmušies, kaut arī strauji samazinājusies rentabilitāte, kas liecina, ka mehānismi, kuri darbojas banku sistēmā, neatbilst normālai komerciālai reakcijai.

(85) Treškārt, lai gan 2015. gada oktobrī tika panākta nomināla procentu likmes liberalizācija, cenu signāli vēl aizvien neizriet no brīvā tirgus spēkiem, bet tos ietekmē valsts izraisīti kropļojumi. Faktiski to aizdevumu daļa, kam nav pārsniegta atsauces likme, joprojām ir 45 % no visiem aizdevumiem, un šķiet, ka ir pastiprināta mērķtiecīgu kredītu izmantošana, jo kopš 2015. gada šī daļa ir ievērojami palielinājusies, kaut arī ekonomikas apstākļi ir pasliktinājušies. Mākslīgi zemo procentu likmju dēļ cenas ir nesamērīgi zemas, un tas izraisa pārmērīgu kapitāla izmantošanu.

(86) Kopējais kreditēšanas pieaugums Ķīnā liecina par mazāku kapitāla sadales efektivitāti, un nav pazīmju, ka kreditēšanas ierobežojumi kļūtu stingrāki, ko varētu gaidīt neizkropļotā tirgus vidē. Rezultātā pēdējos gados ir strauji palielinājies ienākumus nenesošu aizdevumu apjoms. Saskaroties ar situāciju, kad kļūst aizvien vairāk riskanto parādu, Ķīnas valdība ir izvēlējusies izvairīties no maksājumu saistību neizpildes. Tāpēc ar sliktajiem parādiem saistītie jautājumi tiek risināti, refinansējot parādu un tādējādi radot tā sauktos zombijuzņēmumus vai nododot īpašumtiesības uz parādu (piemēram, izmantojot apvienošanos vai parādsaistību kapitalizācijas mijmaiņas darījumus), bet ne vienmēr novēršot vispārējo parāda problēmu vai risinot tās pamatcēloņus.

(87) Būtībā, kaut arī nesen veikti tirgus liberalizācijas pasākumi, uzņēmumu kredītu sistēmu Ķīnā ietekmē nozīmīgas sistēmiskas problēmas un kropļojumi, ko rada pastāvīgi pieaugošā valsts loma kapitāla tirgos.

(88) Nav sniegti pierādījumi par to, ka tērauda nozare, kas ietver arī OTI, būtu brīva no iepriekš aprakstītās valdības iejaukšanās finanšu sistēmā. Gluži pretēji, pieprasījuma iesniedzēja iesniegtais ThinkDesk ziņojums liecina, ka daudzi Ķīnas OTI ražotāji ir ieguvuši no tirgus principiem neatbilstošām finanšu operācijām. Komisija ir arī konstatējusi, ka OTI (75), kā arī ar tā izejmateriāls karsti velmēts tērauds (76) ir saistīti ar ieguvumiem no preferenciāliem aizdevumiem, kas veido subsīdijas. Tāpēc būtiskā valdības iejaukšanās finanšu sistēmā izraisa to, ka tirgus apstākļi tiek nopietni ietekmēti visos līmeņos.

3.2.2.9. Aprakstīto kropļojumu sistēmiskais raksturs

(89) Komisija norāda, ka ziņojumā aprakstītie kropļojumi neattiecas tikai uz tērauda nozari vispār vai OTI nozari konkrēti. Gluži pretēji – pieejamie pierādījumi liecina, ka 3.2.2.1.–3.2.2.5. iedaļā un ziņojuma A daļā aprakstītie fakti un iezīmes, kas raksturo Ķīnas sistēmu, ir attiecināmi uz visu valsti un visām ekonomikas nozarēm. Tas pats sakāms par 3.2.2.6.–3.2.2.8. iedaļā un ziņojuma B daļā aprakstītajiem ražošanas faktoriem.

(90) Lai ražotu OTI, ir vajadzīgs plašs izejresursu klāsts. Lietas materiālos nav pierādījumu, ka šie izejresursi nebūtu iegūti Ķīnā. Ja OTI ražotāji iegādājas šos izejresursus/slēdz līgumu par tiem, tad cenas, ko ražotāji maksā (un kas tiek reģistrētas pie to izmaksām), ir nepārprotami saistītas ar tiem pašiem sistēmiskajiem kropļojumiem, kas minēti iepriekš. Piemēram, kropļojumi skar izejresursu piegādātāju izmantoto darbaspēku. Tie var aizņemties naudu, kuru skar kropļojumi finanšu sektorā/kapitāla sadalē. Turklāt uz tiem attiecas plānošanas sistēma, kura tiek piemērota visos valdības līmeņos un visās nozarēs.

(91) Rezultātā ne vien nav iespējams izmantot OTI iekšzemes pārdošanas cenas, bet arī izejresursu izmaksas (ieskaitot izejvielas, enerģiju, zemi, finansējumu, darbaspēku utt.) ir izkropļotas, jo cenas veidošanu ietekmē būtiska valdības iejaukšanās, kā tā aprakstīta ziņojuma A un B daļā. Valdības iejaukšanās, kas aprakstīta saistībā ar kapitāla, zemes, darbaspēka, enerģijas un izejvielu sadali, ir izplatīta visā ĶTR. Tas nozīmē, ka, piemēram, izejresursi, kas paši ir ražoti Ķīnā, apvienojot vairākus ražošanas faktorus, ir pakļauti nozīmīgiem kropļojumiem. Tas pats attiecas uz izejresursu ielaidi un tā tālāk. Ne ĶV, ne ražotāji eksportētāji šajā izmeklēšanā nav snieguši pierādījumus vai argumentus par pretējo.

3.2.2.10. Secinājumi

(92) Analīze 3.2.2.2.–3.2.2.9. iedaļā, kurā aplūkoti visi pieejamie pierādījumi par Ķīnas iejaukšanos savā ekonomikā kopumā, kā arī tērauda nozarē (ieskaitot attiecīgo ražojumu), liecina, ka cenas un izmaksas, arī izejvielu, enerģijas un darbaspēka izmaksas, nav noteiktas brīvā tirgus spēku ietekmē, jo tās ietekmē būtiska valdības iejaukšanās pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē. Tādējādi un ņemot vērā, ka ĶV un ražotāji eksportētāji nesadarbojās, Komisija secināja, ka šajā lietā normālās vērtības noteikšanai nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas.

(93) Tāpēc Komisija, kā izklāstīts nākamajā iedaļā, normālo vērtību aprēķināja, pamatojoties vienīgi uz ražošanas un pārdošanas izmaksām, kas atspoguļo neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības, t. i., šajā gadījumā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu pamatojoties uz atbilstīgām ražošanas un pārdošanas izmaksām atbilstošā reprezentatīvā valstī. Komisija atgādina, ka izmeklēšanā nesadarbojās neviens ražotājs eksportētājs un ka netika iesniegtas pretenzijas, ka kādas iekšzemes izmaksas nebūtu izkropļotas pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta trešā ievilkuma nozīmē.

3.2.3. Reprezentatīvā valsts

3.2.3.1. Vispārīgas piezīmes

(94) Reprezentatīvās valsts izvēle balstījās uz šādiem kritērijiem: — līdzīgs ekonomikas attīstības līmenis kā Ķīnas Tautas Republikā. Šim nolūkam Komisija, pamatojoties uz Pasaules Bankas datubāzi (77), izmantoja valstis, kuru nacionālais kopienākums ir līdzīgs kā ĶTR, — pārskatāmā ražojuma ražošana minētajā valstī (78), — attiecīgo datu publiska pieejamība minētajā valstī, — ja ir vairākas iespējamās reprezentatīvās valstis, tad priekšroku attiecīgā gadījumā dod valstij ar pienācīga līmeņa sociālo un vides aizsardzību.

(95) Kā jau ir paskaidrots 24. un 25. apsvērumā, 2018. gada 13. aprīļa paziņojumā Komisija informēja ieinteresētās personas, ka tā ir apzinājusi sešas iespējamās reprezentatīvās valstis – Argentīnu, Kolumbiju, Malaiziju, Meksiku, Dienvidāfriku un Taizemi – un ir uzaicinājusi ieinteresētās personas sniegt piezīmes un ierosināt citas valstis.

3.2.3.2. Līdzīgs ekonomikas attīstības līmenis kā Ķīnas Tautas Republikā

(96) Pasaules Banka atzīst, ka Argentīna, Kolumbija, Malaizija, Meksika, Dienvidāfrika un Taizeme ir valstis ar līdzīgu ekonomikas attīstības līmeni kā ĶTR, proti, tās visas pēc nacionālā kopienākuma (“NKI”) klasificētas pie valstīm ar vidēji augstiem ienākumiem.

(97) Pieprasījuma iesniedzējs apgalvo, ka Meksikas dalība NAFTA integrē to Ziemeļamerikas brīvās tirdzniecības zonā ar daudz augstāku ekonomiskās attīstības līmeni nekā ĶTR, iespējams, ietekmējot izmaksas Meksikā. Komisija analizēja iespējamo reprezentatīvo valstu atbilstību, pamatojoties uz Pasaules Bankas NKI datubāzi. Tajā pie valstīm ar vidēji augstiem ienākumiem ir ierindota Meksika, tādējādi tās attīstības līmenis ir salīdzināms ar ĶTR attīstības līmeni. Minētajā valstu kategorijā ietilpst valstis, kuru NKI uz vienu iedzīvotāju 2017. gadā, par kuru ir pieejami jaunākie tirdzniecības dati, ir no USD 3 896 līdz USD 12 055. Valstis tiek sarindotas, vērtējot katru valsti atsevišķi, nevis valstu grupas, kas ietilpst brīvās tirdzniecības zonā, muitas savienībā vai tml. Komisija uzskata, ka visas sešas apzinātās reprezentatīvās valstis ekonomikas attīstības ziņā ir vienādā mērā salīdzināmas ar ĶTR. Tādējādi šis apgalvojums tiek noraidīts.

3.2.3.3. Pārskatāmā ražojuma ražošana reprezentatīvajā valstī un attiecīgo datu publiska pieejamība reprezentatīvajā valstī

(98) Komisija 2018. gada 13. aprīļa paziņojumā ir norādījusi, ka ir zināms, ka pārskatāmais ražojums tiek ražots Argentīnā, Kolumbijā, Malaizijā, Meksikā, Dienvidāfrikā un Taizemē.

(99) Komisija konstatēja, ka attiecībā uz trijām no šīm valstīm, proti, Argentīnu, Kolumbiju un Taizemi, ir jāturpina pārbaudīt, vai ir publiski pieejami vajadzīgie dati, jo īpaši pārskatāmā ražojuma ražotāja finanšu dati.

(100) Attiecībā uz Kolumbiju un Taizemi netika atrasti publiski pieejami pārskatāmā ražojuma ražotāja finanšu dati. Attiecībā uz Argentīnu apzinātie publiski pieejamie finanšu dati attiecas uz Ternium grupu, kas minētajā valstī ražo pārskatāmo ražojumu. Tomēr no finanšu datiem, kas bija pieejami par grupu, nebija skaidrs, kura datu daļa attiecas uz grupas darbību Argentīnā, jo grupa sniedza savus datus par Argentīnu kopā ar citām valstīm, kā Bolīviju, Čīli, Paragvaju un Urugvaju. Tāpēc dati nebija pietiekami precīzi, lai tos varētu izmantot par atbilstošām atsauces vērtībām.

(101) Piezīmēs par 2018. gada 13. aprīļa paziņojumu pieprasījuma iesniedzējs atkārtoja, ka visatbilstošākā reprezentatīvā valsts būtu Dienvidāfrika. Tur bijuši divi pārskatāmā ražojuma ražotāji. Attiecībā uz vienu ražotāju, proti, Safal Steel (Pty) Ltd, nebija publisku pieejamu finanšu datu. Taču bija pieejami finanšu dati par otru ražotāju, proti, ArcelorMittal South Africa – uzņēmumu, kas izmeklēšanas periodā, kā arī visā attiecīgajā periodā strādāja ar zaudējumiem. Tāpēc to izvēlēties nav piemēroti, jo finanšu datos par uzņēmumu, kas strādā ar zaudējumiem, nebūtu peļņas elementa, kas būtu jāaizstāj. Dienvidāfrikā netika atrasti citi pārskatāmā ražojuma ražotāji, par kuriem būtu publiski pieejami finanšu dati, tāpēc Komisija uzskatīja, ka šī valsts nav atbilstoša reprezentatīvā valsts.

(102) Piezīmēs par 2018. gada 3. jūlija paziņojumu pieprasījuma iesniedzējs apgalvo, ka Komisija ir nepareizi noraidījusi Dienvidāfriku kā reprezentatīvo valsti, jo tas, ka pārskatāmā ražojuma ražotājs viena gada laikā ir cietis zaudējumus, nevar būt izšķirīgs faktors reprezentatīvās valsts izvēlē.

(103) Komisijai bija pietiekamas reprezentatīvas valsts izvēles iespējas, tāpēc tā nolēma izvēlēties valsti, kurā samērīgas administratīvās, pārdošanas un vispārējās izmaksas (“PVA”) un peļņu pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pēdējās daļas nozīmē varētu iegūt no publiski pieejamiem datiem par uzņēmumu šajā valstī.

(104) Tāpēc tas, ka ArcelorMittal South Africa strādāja ar zaudējumiem, bija izšķirīgs faktors Komisijas novērtējumā, kuru valsti izvēlēties par reprezentatīvo valsti, un pieprasījuma iesniedzēja apgalvojums tika noraidīts.

(105) Attiecībā uz Malaiziju finanšu dati bija publiski pieejami par CSC Steel Holdings Berhad, kas ir Taivānas uzņēmuma China Steel Corporation meitasuzņēmums. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā CSC Steel Holdings Berhad ražoja pārskatāmo ražojumu un guva peļņu.

(106) Pieprasījuma iesniedzējs apgalvo, ka, pamatojoties uz publiski pieejamiem datiem no uzņēmumiem, kam ir ārvalstu īpašnieki, var iegūt neuzticamus datus. Komisija uzskatīja, ka publiski pieejamo datu uzticamības analīze ir jāveic katrā gadījumā atsevišķi. Konkrētajā gadījumā Komisijas rīcībā nebija pierādījumu, kas pamatotu to, ka CSC Steel Holdings Berhad finanšu dati nav jāņem vērā, un tādus nesniedza arī pieprasījuma iesniedzējs. Tādējādi šis apgalvojums tiek noraidīts.

(107) Attiecībā uz Meksiku Komisija atrada publiski pieejamus datus par Ternium grupu, proti, tās 2017. gada pārskatu. Šī grupa ražo pārskatāmo ražojumu Meksikā, un Meksikā tiek pārdots vairāk nekā 55 % no tās konsolidētās pārdošanas apjoma, par ko sniegts no citiem ģeogrāfiskajiem reģioniem atsevišķs pārskats. Turklāt Ternium grupa pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir guvusi peļņu.

(108) Tādējādi Komisija uzskatīja, ka reprezentatīvās valsts galīgā izvēle bija jāizdara starp Malaiziju un Meksiku.

(109) Pieprasījuma iesniedzējs piezīmēs atsaucās uz Amerikas Savienoto Valstu praksi izmantot uzņēmumu grozu, kas “darbojas metālu nozarē”, piemēram, alumīnija ražotājus. Taču Komisija, kad vien ir bijis iespējams, ir devusi priekšroku publiski pieejamiem datiem par uzņēmumiem, kuri faktiski ražo pārskatāmo ražojumu. Tikai tad, ja šādas ražošanas vai citu faktoru dēļ nav piemēroti izmantot uzņēmumus, kas ražo pārskatāmo ražojumu valstī ar līdzīgu ekonomikas attīstības līmeni, Komisija apsvērs citas piemērotas alternatīvas. Šajā gadījumā tas nebija nepieciešams, jo ir faktiski OTI ražotāji ar publiski pieejamiem datiem. Tādējādi šis apgalvojums tiek noraidīts.

3.2.3.4. Sociālās un vides aizsardzības līmenis

(110) Konstatējusi, ka ir divas iespējamas valstis, kuras var izvēlēties par reprezentatīvajām valstīm, proti, Meksika un Malaizija, Komisija novērtēja sociālās un vides aizsardzības līmeni, lai vienai dotu priekšroku saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmā ievilkuma pēdējo teikumu.

(111) Komisija konstatēja, ka Malaizija paliek iepakaļ attiecīgo starptautisko darba standartu ievērošanas un pamatregulas Ia pielikumā minēto SDO konvenciju ratifikācijas ziņā. Konkrēti Malaizija nav ratificējusi trīs no astoņām SDO pamatkonvencijām (par biedrošanās brīvību, par piespiedu darba atcelšanu un par nediskrimināciju). Turklāt Malaizija ir parakstījusi, bet nav ratificējusi vienu no galvenajiem nolīgumiem vides jomā (79).

(112) Savukārt Meksikā ir panākts augstāks atbilstības līmenis SDO darba standartiem, jo tā ir ratificējusi visas pamatkonvencijas, izņemot Konvenciju par tiesībām uz apvienošanos organizācijās un kolektīvo līgumu slēgšanu. Turklāt tā ir parakstījusi un ratificējusi visas nozīmīgākās vides konvencijas.

3.2.3.5. Secinājumi

(113) Ņemot vērā iepriekš minēto analīzi, Meksika atbilst visiem kritērijiem, kas noteikti pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmajā ievilkumā, lai to uzskatītu par atbilstošu reprezentatīvo valsti. Konkrēti, Meksikai ir ievērojams pārskatāmā ražojuma ražošanas apjoms un pieejams pilnīgs visu ražošanas faktoru, ražošanas pieskaitāmo izmaksu, PVA un peļņas datu kopums. Turklāt Meksikai ir augstāks sociālās un vides aizsardzības līmenis.

3.2.4. Pieskaitāmās izmaksas, PVA un peļņa

(114) Komisija 2018. gada 3. jūlija paziņojumā informēja ieinteresētās personas, ka saliktajā normālajā vērtībā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta ceturto daļu tā ietvers uzņēmuma Ternium S.A. Mexico PVA izmaksas un peļņu. Turklāt Komisija ietvers arī tā paša uzņēmuma ražošanas pieskaitāmo izmaksu vērtību, lai segtu izmaksas, kas nav ietvertas iepriekš minētajos ražošanas faktoros.

(115) Piezīmēs par 2018. gada 3. jūlija paziņojumu pieprasījuma iesniedzējs apgalvo, ka ir vēlams izmantot nekonsolidētos ArcelorMittal South Africa (vietēja uzņēmuma) datus, nevis konsolidētos Ternium grupas (globālas grupas) datus, no kuriem ražošanas apjoms Meksikā veido vairāk nekā 55 % no kopējā konsolidētā pārdošanas apjoma. Arguments tika balstīts uz apsvērumu, ka nekonsolidēti dati atspoguļo vietēja uzņēmuma, nevis globālas grupas, rezultātus un tādējādi varot labāk atspoguļot ražošanas fiksētās pieskaitāmās izmaksas, PVA un peļņu reprezentatīvajā valstī. Tomēr, tā kā ArcelorMittal South Africa datus nevar izmantot, jo šis uzņēmums strādāja ar zaudējumiem, šim apgalvojumam vairs nav priekšmeta, tāpēc tas tiek noraidīts.

(116) Piezīmēs par 2018. gada 3. jūlija paziņojumu pieprasījuma iesniedzējs apgalvo arī, ka, Meksika gan ir atbilstoša reprezentatīvā valsts, taču Ternium S.A. Mexico ir daļa no starptautiska uzņēmuma Ternium grupas, kura finanšu dati atspoguļo darbības valstīs ar citādu ekonomikas attīstības līmeni.

(117) Neatkarīgi no tā, ka Ternium grupa ir starptautisks uzņēmums, Komisija secināja, ka Ternium S.A. Mexico publiski pieejamie dati pietiekami konkrēti raksturo pārskatāmā ražojuma ražošanu Meksikā, tāpēc noraida šo apgalvojumu. Lai veiktu 3.2.3. iedaļā izklāstīto analīzi, Komisija nolēma izmantot Ternium S.A. Mexico finanšu datus, kas ir pieejami par 2017. gadu un tādējādi aptver pārskatīšanas izmeklēšanas periodu.

3.2.5. Avoti, kas izmantoti neizkropļotu izmaksu noteikšanai

(118) Komisija 2018. gada 3. jūlija paziņojumā norādīja – lai aprēķinātu salikto normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu, tā attiecībā uz lielāko daļu ražošanas faktoru neizkropļotu izmaksu noteikšanai izmantos Global Trade Atlas (“GTA”). Komisija izmantoja Doing Business 2018 elektroenerģijas izmaksu noteikšanai, valsts statistiku par dabasgāzi, federālā distrikta fiskālo kodeksu ūdens izmaksām un Ternium S.A. Mexico finanšu datus PVA izmaksu, peļņas un pieskaitāmo izmaksu noteikšanai.

3.2.6. Ražošanas faktori

(119) Kā jau minēts 23. apsvērumā, 2018. gada 13. aprīļa paziņojumā Komisija centās izveidot tādu ražošanas faktoru un avotu sākotnējo sarakstu, kurus paredzēts izmantot attiecībā uz visiem ražošanas faktoriem, kā materiāliem, enerģiju un darbaspēku, ko ražotājs eksportētājs, kas sadarbojas, izmanto pārskatāmā ražojuma ražošanā.

(120) Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tāpēc Komisija, lai precizētu OTI ražošanā izmantotos ražošanas faktorus, paļāvās uz pieprasījuma iesniedzēju. Patiesi, pamatojoties uz informāciju, kas ir publiski pieejama Ķīnas OTI ražotāju tīmekļa vietnē, redzams, ka to ražošanas process un izmantotie materiāli ir identiski tiem, par ko liecina pieprasījuma iesniedzēja sniegtie dati.

(121) Par sākumposmu ražošanas procesā tika izraudzīta pamatne jeb bāzes rullis, jo no tā ražošanas procesu sāk pieprasījuma iesniedzējs. Turklāt, pamatojoties uz sākotnējā izmeklēšanā iegūto informāciju kā labāko pieejamo pierādījumu, Komisija konstatēja, ka arī ražotāji eksportētāji OTI ražošanu sāk no pamatnes. Sākotnējā lietā nesadarbojās integrēti ražotāji.

(122) Sadarbības trūkuma dēļ Komisijai nebija sīkāku tarifa kodu kā pieprasījuma iesniedzēja norādītie 6 ciparu HS kodi. HS kodi pilnībā atbilst Meksikas tarifa kodiem.

(123) Ņemot vērā visu pieprasījuma iesniedzēja sniegto informāciju, attiecīgā gadījumā ir noteikti šādi ražošanas faktori un HS kodi: 1. tabula Ražošanas faktors HS kods Vienības importa vērtība Izejvielas Pamatne – ar karsto iemērkšanu galvanizēta tērauda rullis: — cinkots 7210 49 0,84 EUR/kg — ar cinka sakausējumu pārklājumu 7210 49 0,84 EUR/kg Metāla pārklājums – cinka lietnis (cinka pārklājumam): — < 99,99 % cinka 7901 12 Neattiecas — cinka sakausējumi 7901 20 Neattiecas Organisks pārklājums — poliesteru krāsa 3208 10 4,33 EUR/kg — poliuretānu krāsa 3208 90 4,91 EUR/kg — polivinilidēnfluorīdu krāsa 3209 90 3,36 EUR/kg Darbaspēks Darbaspēka algas ražošanas sektorā Neattiecas 1,37 EUR/h Enerģija Elektroenerģija Neattiecas 0,06 EUR/kWh Dabasgāze Neattiecas 0,0034 EUR/MJ Saspiestais gaiss 2853 90 Neattiecas Ūdens Neattiecas 3,81 EUR/m3 Blakusprodukti/atlikumi Galvanizēta tērauda lūžņi 7204 29 0,18 EUR/kg

3.2.6.1. Materiāli

(124) Pieprasījuma iesniedzējs ir apstiprinājis, ka ar iemērkšanu galvanizēta tērauda rullis lielākoties tiek izmantots par pamatni pašam reprezentatīvākajam pārskatāmā ražojuma veidam. Tāpēc situācijā, kad ražotāji eksportētāji nesadarbojās un nebija piezīmju no ieinteresētajām personām, Komisija nevāca datus par citām iespējamām pamatnēm, kā karsti velmēta tērauda ruļļiem vai auksti velmēta tērauda ruļļiem.

(125) Attiecībā uz metāla pārklājumu pieprasījuma iesniedzējs ir apstiprinājis, ka dominē cinka pārklājums. Tāpēc situācijā, kad ražotāji eksportētāji nesadarbojās un nebija piezīmju no ieinteresētajām personām, Komisija neatzina par vajadzīgu vākt datus par metāla pārklājumu, kuram izmanto alumīniju.

(126) Vajadzīgs norādīt, ka ar karsto iemērkšanu galvanizēta tērauda rullim jau ir metāla pārklājums, kam izmantots vai nu cinks, vai cinka sakausējumi. Dati par metāla pārklājuma izmantošanu tika vākti tikai tādēļ, lai, aprēķinot normālo vērtību, korekcijās ņemtu vērā dažādos cinka vai cinka sakausējumu apjomus, ko izmanto dažādu ražojuma veidu metāla pārklājumam.

(127) Pēc pieprasījuma iesniedzēja uzskaites nebija iespējams noteikt palīgmateriālu patēriņu uz vienu pārskatāmā ražojuma vienību. Pieprasījuma iesniedzējs palīgmateriālus uzskatīja par ražošanas pieskaitāmajām izmaksām. Tāpēc šādas informācijas trūkuma dēļ Komisija nevarēja noteikt palīgmateriālu izmantojuma daļu un neizkropļotas vērtības. Tomēr Komisija konstatēja, ka visi palīgmateriāli kopā veido proporcionāli nenozīmīgu daļu no tonnas gatavā ražojuma ražošanas izmaksām. Lai pienācīgi ņemtu vērā šīs izmaksas saliktās normālās vērtības aprēķinā, Komisija palielināja neizkropļotās ražošanas izmaksas (kas ietver materiālus, darbaspēku, enerģiju un ūdeni) Meksikā par procentuālo daļu, kas ir vienāda ar palīgmateriālu daļu ražošanas izmaksās, ko bija sniedzis pieprasījuma iesniedzējs. Komisija uzskatīja, ka šī metode pienācīgi atspoguļo palīgmateriālu daļu kopējās ražošanas izmaksās saliktajā normālajā vērtībā.

(128) Pieprasījuma iesniedzējs nebija norādījis, ka tiktu izmantota LPG, ūdeņradis vai slāpeklis. Tāpēc saliktās normālās vērtības aprēķināšanai netika izmantoti sākotnēji noteiktie ražošanas faktori.

(129) Pieprasījuma iesniedzējs ir norādījis arī, ka būtu jāņem vērā OTI ražošanas procesā radītie lūžņi. Lai to izdarītu, vajadzīgs noteikt lūžņu raksturu un attiecīgo HS kodu. Šajā gadījumā tika noteikti galvanizēta tērauda lūžņi (sk. tabulu 123. apsvērumā).

(130) Situācijā, kad nebija informācijas par Meksikas tirgu, attiecībā uz visiem materiāliem un lūžņiem Komisija izmantoja importa cenas. Importa cena reprezentatīvajā valstī tika noteikta kā vidējā svērtā vienības cena importam no visām trešām valstīm, izņemot ĶTR. Komisija nolēma izslēgt importu reprezentatīvajā valstī no ĶTR, jo, kā tā secinājusi 92. apsvērumā, nozīmīgu traucējumu dēļ pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē šajā lietā nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas Ķīnas Tautas Republikā. Pamatojoties uz pieejamajiem pierādījumiem un to, ka ieinteresētās personas tos nav atspēkojušas, Komisija uzskatīja, ka tādi paši kropļojumi ir ietekmējuši eksporta cenas. Pēc ĶTR izslēgšanas imports no citām trešām valstīm saglabājās reprezentatīvs – 94 % līdz 100 % no kopējā Meksikā importētā apjoma.

(131) Lai atbilstoši 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmajam ievilkumam noteiktu neizkropļotu cenu materiāliem ar piegādi līdz ražotāja eksportētāja rūpnīcas vārtiem, Komisija importa cenai piemēroja reprezentatīvās valsts, t. i., Meksikas, ievedmuitu un pieskaitīja iekšzemes transporta izmaksas. Ražotāju eksportētāju nesadarbošanās dēļ Komisija izmantoja pieprasījuma iesniedzēja sniegto informāciju par iekšzemes transporta izmaksām.

3.2.6.2. Darbaspēks

(132) SDO statistika sniedz informāciju par mēneša algām ražošanas nozarē un nedēļā nostrādāto stundu skaitu Meksikā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Pieprasījuma iesniedzējs apgalvo, ka datus, kas pieejami par Dienvidāfriku, varētu koriģēt attiecībā uz inflāciju, izmantojot patēriņa cenu indeksu vai Dienvidāfrikas Rezervju bankas publicētos darbaspēka izmaksu indeksus ražošanas sektorā. Tomēr, ņemot vērā to, ka Komisija ir nolēmusi izmantot Meksiku par atbilstošu reprezentatīvo valsti, par kuru šie dati ir pieejami, šim apgalvojumam vairs nav priekšmeta.

3.2.6.3. Elektroenerģija

(133) Elektroenerģijas cena bija viegli pieejama ziņojumā Doing Business 2018. Minētajā ziņojumā ir izmantota standartizēta metodika, kā noteikt kWh cenu Meksikā.

(134) Komisija apsvēra iespēju alternatīvi izmantot elektroenerģijas tarifus, ko publicējuši elektroenerģijas ražotāji un izplatītāji Meksikā. Meksikā galvenais elektroenerģijas piegādātājs ir CFE (Comisión Federal de Electricidad) – uzņēmums, kas ir valsts īpašumā.

(135) Pieprasījuma iesniedzējs apgalvo, ka Doing Business 2018 minētās elektroenerģijas izmaksas šķiet mākslīgi zemas, salīdzinot ar lielāko daļu valstu, tāpēc ierosina izmantot tarifus teritorijā, kurā ir ražots pārskatāmais ražojums, ņemot vērā iespējamas korekcijas attiecībā uz piegādes kanālu, konkrētām maksām un PVN.

(136) Pieprasījuma iesniedzējs nav sniedzis pietiekamus pierādījumus, kas liecinātu, ka šādas korekcijas attiecībā uz PVN, konkrētām maksām un piegādes kanāliem patiešām būtu nepieciešamas un piemērojamas Ķīnas ražotājiem eksportētājiem. Tāpēc Komisija noraidīja šo apgalvojumu un nolēma izmantot vispilnīgākos un visnepārprotamākos datus no ziņojuma Doing Business 2018.

3.2.6.4. Dabasgāze

(137) Dabasgāzes cena Meksikā ir pieejama statistikas datubāzē, ko uztur Enerģētikas regulējuma komisija (Comisión Reguladora de Energía). Sniegtie dati aptver laika posmu no 2017. gada jūlija līdz decembrim.

(138) Pieprasījuma iesniedzējs apgalvo, ka attiecībā uz Dienvidāfriku var izmantot no GTA izgūto importa cenu par tonnu sašķidrinātās dabasgāzes (HS kods 2711 11) un pārveidot cenā par gigadžoulu. Ņemot vērā to, ka Komisija ir nolēmusi izmantot Meksiku par reprezentatīvo valsti, par kuru šie dati ir pieejami, tā noraida šo apgalvojumu.

3.2.6.5. Saspiestais gaiss

(139) Pieprasījuma iesniedzējs ir informējis Komisiju, ka papildus ražošanas faktoriem, kas norādīti 2018. gada 13. aprīļa paziņojumā, pārskatāmā ražojuma ražošanā tiek izmantots saspiestais gaiss. Saspiesto gaisu iepērk sašķidrināta gaisa veidā.

(140) Komisija noteica, ka attiecīgais HS kods sašķidrinātam gaisam ir 2853 90. Tomēr šis HS kods attiecas uz vairākām citām ķīmiskām vielām. Spriežot pēc Meksikas valsts tarifu saraksta, sīkākas klasifikācijas nav. Tāpēc dati, kas iegūti no GTA datubāzes, attiecas uz arī uz citu neorganisko savienojumu (ieskaitot destilētu vai vadītspējīgu ūdeni un līdzīgas tīrības ūdeni) un amalgamu (izņemot dārgmetālu amalgamas) importu.

(141) Iepriekšējā apsvērumā aprakstīto iemeslu dēļ Komisija uzskatīja, ka nav pareizi izmantot GTA datubāzi. Būtu jānorāda, ka saspiestais gaiss veido proporcionāli nenozīmīgu daļu no tonnas gatavā ražojuma ražošanas izmaksām. Lai ņemtu vērā šīs izmaksas saliktās normālās vērtības aprēķinā, Komisija palielināja neizkropļotās ražošanas izmaksas (kas ietver materiālus, darbaspēku, enerģiju un ūdeni) Meksikā par procentuālo daļu, kas ir vienāda ar saspiestā gaisa daļu ražošanas izmaksās, kuras ir sniedzis pieprasījuma iesniedzējs. Komisija uzskatīja, ka šī metode pienācīgi atspoguļo saspiestā gaisa daļu kopējās ražošanas izmaksās saliktajā normālajā vērtībā.

3.2.6.6. Ūdens

(142) Meksikā lēmums par ūdens tarifiem tiek pieņemts pašvaldības līmenī. Turklāt CONAGUA (Comisión Nacional del Agua), kas ir valdības iestāde ūdens jomas regulējumam Meksikā, publicē statistiku par ūdeni Meksikā, un tā arī sniedz pārskatu par rūpniecībā izmantotā ūdens cenu atsevišķās pašvaldībās. Tomēr jaunākais izdevums ir publicēts 2016. gadā, un tas attiecas uz 2015. gadu.

(143) Tādējādi, lai izmantotu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā piemērojamās cenas, Komisija izmantoja Mehiko pilsētas ūdens tarifus. Tās bija viegli pieejamas federālā distrikta fiskālajā kodeksā, kas grozīts 2016. gada decembrī un ir piemērojams no 2017. gada 1. janvāra.

3.2.6.7. Aprēķini

(144) Salikto normālo vērtību Komisija aprēķināja šādos divos posmos.

(145) Pirmkārt, Komisija noteica neizkropļotas ražošanas izmaksas. Ņemot vērā, ka ražotāji eksportētāji nesadarbojās, Komisija pēc tam reizināja izmantojuma koeficientus (pieprasījuma iesniedzēja ražošanas procesa līmenī attiecībā uz materiāliem, darbaspēku, enerģiju un ūdeni) ar neizkropļotām vienības izmaksām reprezentatīvajā valstī Meksikā. Turklāt attiecībā uz tiem ražošanas faktoriem, kuriem pieprasījuma iesniedzējs nebija devis precīzu izmantojuma koeficientu (jo īpaši attiecībā uz palīgmateriāliem un saspiesto gaisu), Komisija neizkropļotām tiešajām ražošanas izmaksām piemēroja ražošanas izmaksu procentuālu daļu, kas vienāda ar šo ražošanas faktoru izmaksu daļu, ko bija norādījis pieprasījuma iesniedzējs.

(146) Otrkārt, minētajām ražošanas izmaksām Komisija piemēroja Ternium S.A. Mexico pieskaitāmās izmaksas, PVA un peļņu. Tās tika noteiktas, pamatojoties uz Ternium S.A. Mexico 2017. gada pārskatu, un tika šādi izteiktas procentos:

(147) ražošanas pieskaitāmās izmaksas (80) 14,12 %, piemērotas ražošanas izmaksām (sedz materiālu, darbaspēka, enerģijas un ūdens patēriņa izmaksas);

(148) PVA (81) 12,56 %, piemērotas ražošanas izmaksu un ražošanas pieskaitāmo izmaksu summai;

(149) peļņa (82) 15,09 %, piemērota ražošanas izmaksu, ražošanas pieskaitāmo izmaksu un PVA izmaksu summai.

(150) Pamatojoties uz to, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu noteica (aprēķināja) (salikto) normālo vērtību katram ražojuma veidam EXW līmenī. Tā kā ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tad normālā vērtība tika noteikta valsts mērogā, nevis atsevišķi katram eksportētājam un ražotājam.

3.2.7. Eksporta cena

(151) Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tāpēc eksporta cena tika noteikta CIF līmenī, pamatojoties uz Eurostat datiem, kas koriģēti līdz EXW līmenim.

3.2.8. Salīdzinājums un dempinga starpības

(152) Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu noteikto salikto normālo vērtību Komisija salīdzināja ar eksporta cenu EXW līmenī.

3.2.9. Secinājumi

(153) Tādējādi iegūtā vidējā svērtā dempinga starpība, izteikta procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir 134 %.

(154) Komisija tāpēc secina, ka dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir turpinājies.

3.3. Dempinga atkārtošanās iespējamība no ĶTR

(155) Kā jau šajā regulā minēts iepriekš, tika konstatēts, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā OTI imports no ĶTR bija par dempinga cenām, bet importa līmenis bija samērā neliels. Pilnīguma labad Komisija izmeklēja arī dempinga atkārtošanās iespējamību gadījumā, ja pasākumi tiktu atcelti. Tika analizēti šādi papildu elementi: ražošanas jauda un neizmantotā jauda Ķīnas Tautas Republikā, ĶTR ražotāju eksportētāju cenu noteikšanas prakse citos tirgos, citu tirgu pieejamība un Savienības tirgus pievilcīgums.

3.3.1. Eksports uz trešām valstīm

(156) Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā OTI importa apjoms no ĶTR uz Savienību bija samērā neliels (aptuveni 0,1 % no kopējā Savienības patēriņa), kaut arī tas tika uzskatīts par reprezentatīvu, kā secināts 36. apsvērumā. Tāpēc, lai apstiprinātu savu konstatējumu par dempinga turpināšanos, Komisija nolēma analizēt datus par OTI pārdošanas apjomu no ĶTR uz trešām valstīm. Dempinga aprēķini tika veikti, izmantojot no Ķīnas eksporta statistikas iegūtās pārdošanas cenas uz trešām valstīm.

3.3.1.1. Normālā vērtība

(157) Normālā vērtība, kas izmantota, lai novērtētu dempingu no ĶTR uz trešām valstīm, aplūkota 37.–150. apsvērumā.

3.3.1.2. Eksporta cena

(158) Ņemot vērā to, ka Ķīnas ražotāji nesadarbojās, eksporta cena uz trešām valstīm tika balstīta uz pieprasījuma iesniedzēja sniegtajiem datiem no Ķīnas eksporta datubāzes. Pamatojoties uz šiem datiem, kas datubāzē sniegti FOB līmenī, Komisija atņēma kravas apstrādei ostā nepieciešamā izmaksas un iekšzemes transporta izmaksas Ķīnā, kuras bija aplēsis pieprasījuma iesniedzējs, lai aprēķinātu eksporta cenu EXW līmenī.

3.3.1.3. Salīdzinājums

(159) Komisija salīdzināja salikto normālo vērtību un eksporta cenu uz valstīm, kas nav Savienība, EXW līmenī.

3.3.1.4. Dempinga starpība

(160) Minētais salīdzinājums liecina, ka valsts mēroga dempinga starpība eksportam uz visām trešām valstīm (izņemot Savienību) bijusi 118 % un valsts mēroga dempinga starpība eksportam uz pieciem svarīgākajiem eksporta tirgiem (Indiju, Filipīnām, Krievijas Federāciju, Dienvidkoreju un Vjetnamu) bijusi no 112 % līdz 160 %. Tas turklāt apstiprina, ka dempinga starpība, kas noteikta eksportam uz Savienību, ir bijusi samērīga, neraugoties uz ļoti zemo pārdošanas apjomu.

3.3.2. Ražošanas jauda un neizmantotā jauda Ķīnas Tautas Republikā

(161) Ņemot vērā nesadarbošanos, saskaņā ar pamatregulas 18. pantu ražošanas jauda un neizmantotā jauda Ķīnas Tautas Republikā tika noteikta, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem, jo īpaši uz pieprasījuma iesniedzēja sniegto informāciju.

(162) Ražošanas jauda Ķīnas Tautas Republikā ievērojami pārsniedza pašreizējos ražošanas apjomus. Ķīnas Dzelzs un tērauda asociācijas (CISA) informācija liecina, ka 2013. gadā ar krāsu pārklāta tērauda ražošanas jauda bija 40 miljoni tonnu. Ražošanas apjomam sasniedzot 7,5 miljonus tonnu, jaudas izmantojums sasniedza tikai aptuveni 20 %. Ķīnas ražotājiem ir pietiekama neizmantotā jauda, kas tiek lēsta 32,5 miljonu tonnu apmērā, lai gadījumā, ja pasākumi tiktu atcelti, Savienības tirgu, kurā patēriņš ir 4,5 miljoni tonnu, pārpludinātu ar OTI par dempinga cenām.

(163) Pamatojoties uz iepriekšminēto, Komisija secina, ka Ķīnas ražotājiem eksportētājiem ir ievērojama neizmantotā jauda, kuru tie varētu izmantot, lai ražotu OTI eksportēšanai uz Savienību tad, ja pasākumi tiktu atcelti.

3.3.3. Citu tirgu pieejamība

(164) Tirdzniecības aizsardzības pasākumi pret Ķīnas OTI eksportu ir ieviesti Indijā, Malaizijā, Pakistānā, Turcijā un Vjetnamā, un tas ilustrē tāda paša veida cenu politiku, kāda ir novērota eksportam no Ķīnas uz Savienību.

(165) Tāpēc Komisija secina, ka tad, ja pašlaik spēkā esošos pasākumus atceltu, Ķīnas ražotāji eksportētāji, iespējams, novirzītu eksportu uz Savienību par dempinga cenām.

3.3.4. Savienības tirgus pievilcīgums

(166) Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienības pārdošanas cena bija par 194–338 EUR/t OTI (jeb par 28–59 %) augstāka nekā Ķīnas eksporta cena CIF līmenī uz pieciem galvenajiem eksporta tirgiem, kas aprakstīti 160. apsvērumā. Tā bija arī par 211–226 EUR/t OTI (jeb 31–33 %) augstāka nekā vidējā Ķīnas eksporta cena CIF līmenī uz visām trešām valstīm (izņemot Savienību). Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā eksports no Ķīnas uz pieciem svarīgākajiem eksporta tirgiem sasniedza 48 % no Savienības patēriņa.

(167) Tādējādi pasākumu atcelšanas gadījumā Ķīnas ražotāji eksportētāji varētu potenciāli novirzīt ievērojamu OTI eksporta apjomu no trešām valstīm uz Savienības tirgu.

3.3.5. Secinājumi par dempinga atkārtošanās iespējamību

(168) Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina arī, ka neatkarīgi no tā, vai pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir bijis dempings, pastāv liela iespējamība, ka tad, ja pasākumi zaudētu spēku, dempings atkārtotos.

3.4. Vispārēji secinājumi par dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību

(169) Izmeklēšanā liecina, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā no Ķīnas Savienības tirgū turpinājās imports par dempinga cenām. Neraugoties uz mazo importa apjomu, konstatētās dempinga starpības atbilst tām, kas novērotas, pārbaudot Ķīnas eksportu uz trešām valstīm. Ņemot vērā elementus, kas aplūkoti 3.3.2.–3.3.4. iedaļā, Komisija secināja, ka gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, ir ļoti iespējams, ka Ķīnas ražotāji eksportēs ievērojamus daudzumus OTI uz Savienību par dempinga cenām. Tādējādi ir pierādījumi par dempinga turpināšanās iespējamību.

(170) Katrā ziņā Komisija alternatīvi konstatēja arī, ka gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, ir iespējams, ka dempings atkārtosies. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā neizmantotā jauda Ķīnas Tautas Republikā salīdzinājumā ar patēriņu Savienībā bija ļoti nozīmīga. Turklāt citos tirgos bija ieviesti antidempinga pasākumi, kas piemērojami pārskatāmā ražojuma importam no ĶTR. Šī Ķīnas ražotāju eksportētāju cenu noteikšanas prakse trešo valstu tirgos apstiprina, ka pasākumu atcelšanas gadījumā ir iespējama dempinga turpināšanās Savienībā. Visbeidzot, Savienības tirgus pievilcīgums tā lieluma un cenu ziņā un tas, ka citi tirgi antidempinga pasākumu dēļ paliek slēgti, norāda uz risku, ka pasākumu atcelšanas gadījumā Ķīnas eksports un neizmantotā jauda varētu tikt novirzīti uz Savienības tirgu. Tādējādi Komisija secina, ka antidempinga pasākumu atcelšanas gadījumā pastāv liela iespējamība, ka pieaugs OTI eksports par dempinga cenām no ĶTR uz Savienību.

(171) Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka pēc antidempinga pasākumu termiņa beigām iespējama dempinga turpināšanās un katrā ziņā atkārtošanās.

4. KAITĒJUMS

4.1. Savienības ražošanas apjoms un Savienības ražošanas nozare

(172) Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā OTI Savienībā ražoja vairāk nekā 20 zināmi ražotāji, daži no tiem bija savstarpēji saistīti. Vairāki no šiem ražotājiem pieder pie tērauda ražošanas grupām.

(173) Pamatojoties uz atlasīto Savienības ražotāju iesniegtajām atbildēm uz anketas jautājumiem un pieprasījuma iesniedzēja sniegtajiem datiem, kopējais aplēstais Savienības ražošanas apjoms pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir 4 752 003 tonnas. Savienības ražotāji, kuru ražošanas apjoms veido kopējo ražošanas apjomu Savienībā, ir Savienības ražošanas nozare pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.

4.2. Patēriņš Savienībā

(174) Izmeklēšanā tika konstatēts, ka daļa Savienības ražošanas nozares izmanto savu produkciju pašu vajadzībām, proti, tā tiek vienkārši nodota (bez rēķina) un/vai piegādāta par transfertcenām viena un tā paša uzņēmuma vai uzņēmumu grupas ietvaros turpmākai lejupējai pārstrādei. Lai gūtu iespējami pilnīgu priekšstatu par Savienības ražošanas nozares stāvokli, tika iegūti un analizēti dati par visu ar OTI saistīto darbību.

(175) Tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā (attiecīgās regulas 68. un 69. apsvērums) tika uzskatīts, ka tādi ekonomiskie rādītāji kā ražošanas apjoms, jauda, jaudas izmantojums, ieguldījumi, krājumi, nodarbinātība, ražīgums, algas un spēja piesaistīt kapitālu ir atkarīgi no darbības kopumā neatkarīgi no tā, vai saražoto apjomu ir paredzēts izmantot pašu vajadzībām vai to pārdod brīvajā tirgū. Tomēr pārdošanas apjoms un pārdošanas cenas Savienības tirgū, tirgus daļa, izaugsme, eksporta apjoms un cenas ir vērsti uz situāciju, kas dominē brīvajā tirgū (un tādējādi izslēdzot pašu vajadzībām paredzētās darbības). Tādējādi kaitējuma rādītāji tika laboti, ņemot vērā zināmo izmantošanu un pārdošanu pašu vajadzībām Savienības ražošanas nozarē, un izmantošana un pārdošana pašu vajadzībām tika analizētas atsevišķi.

(176) Patēriņš Savienībā tika noteikts, pamatojoties uz i) importa statistiku Taric līmenī, kam izmantota informācija, kas savākta saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. punktu, un ii) pieprasījuma iesniedzēja sniegto Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu Savienībā (ietverot darījumus pašu vajadzībām). Attiecībā uz izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem šie pārdošanas apjomi tika salīdzināti un, ja nepieciešams, atjaunināti, veicot pārbaudes apmeklējumus to telpās.

(177) Attiecīgajā periodā patēriņam Savienībā bija šāda dinamika: 2. tabula 2014 2015 2016 PIP Patēriņš Savienībā (t) 3 840 088 3 965 150 4 375 791 4 525 677 Indekss (2014. gads = 100) 100 103 114 118 Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem un 14. panta 6. punkta datubāze.

(178) Attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā palielinājās par 18 %.

4.3. Imports no Ķīnas Savienībā

(179) Komisija noteica importa apjomu un cenas, pamatojoties uz importa statistiku Taric līmenī, kam izmantoja informāciju, kas savākta saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. punktu.

4.3.1. Apjoms un tirgus daļa

(180) Attiecīgajā periodā importam no Ķīnas Savienībā bija šāda dinamika: 3. tabula Imports no Ķīnas 2014 2015 2016 PIP Importa apjoms (t) 5 619 4 217 2 958 6 338 Indekss (2014. gads = 100) 100 75 53 113 Tirgus daļa (%) 0,1 0,1 0,1 0,1 Avots: 14. panta 6. punkta datubāze.

(181) Attiecīgajā periodā importa apjoms no ĶTR bija mazs. Ķīnas tirgus daļa attiecīgajā periodā nedaudz svārstījās un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija 0,1 %.

(182) Kopš pagaidu antidempinga pasākumu noteikšanas 2012. gada septembrī imports ir saglabājies zemā līmenī. Tiek pieņemts, ka šis zemais līmenis ir spēkā esošo antidempinga pasākumu rezultāts.

4.3.2. Cenas un cenu samazinājums

(183) Attiecīgajā periodā importa cenām no Ķīnas Savienībā bija šāda dinamika: 4. tabula Imports no Ķīnas 2014 2015 2016 PIP Vidējā importa cena (EUR/t) 341 747 697 637 Indekss (2014. gads = 100) 100 219 204 187 Avots: 14. panta 6. punkta datubāze.

(184) Attiecīgajā periodā importam no Ķīnas cenas palielinājās par 87 %. Var pamatoti pieņemt, ka šī tendence ir vismaz daļēji saistīta ar izejvielu cenu pieaugumu.

(185) Savienības ražotāju, kas sadarbojās, vidējās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū tika salīdzinātas ar vidējām importa cenām no Ķīnas. Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tāpēc nebija iespējams uzticamā veidā salīdzināt ražojuma veidus, un, lai noteiktu vidējo importa cenu no Ķīnas, tika izmantota importa statistika par pārskatāmo ražojumu kopumā. Šajā termiņbeigu pārskatīšanā nesadarbojās nesaistīti importētāji, tāpēc tika izmantotas pieprasījumā iekļautās aplēses pēcimportēšanas izmaksu korekcijas līmenī.

(186) Salīdzinājums, kura pamatā ir šāda metodika, liecina, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pārskatāmā ražojuma importa cenas bija par 27,8 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas (ļoti līdzīgs cenu samazinājums tika konstatēts sākotnējā izmeklēšanā).

(187) Turklāt, analizējot Ķīnas eksporta cenas uz citiem trešo valstu tirgiem, noskaidrojās, ka Ķīna dažos no saviem galvenajiem eksporta tirgiem pārdod ražojumu par cenām, kas ir tādas pašas vai reizēm pat zemākas nekā cenas Savienībā, un tas apstiprina secinājumu, ka pašreizējais Ķīnas cenu līmenis būtu zemāks par Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām Savienības tirgū.

4.4. Imports Savienībā no trešām valstīm

(188) 5. tabulā parādīta importa no trešām valstīm uz Savienību dinamika attiecīgajā periodā importa apjoma un tirgus daļas, kā arī vidējās cenas ziņā. 5. tabula 2014 2015 2016 PIP Importa apjoms no Indijas (t) 191 015 136 208 152 511 247 237 Indekss (2014. gads = 100) 100 71 80 129 Tirgus daļa (%) 5,0 3,4 3,5 5,5 Vidējā cena (EUR/t) 755 770 680 818 Importa apjoms no Korejas Republikas (t) 155 634 131 959 184 637 222 448 Indekss (2014. gads = 100) 100 85 119 143 Tirgus daļa (%) 4,0 3,3 4,2 4,9 Vidējā cena (EUR/t) 899 934 785 925 Importa apjoms no citām trešām valstīm 117 938 113 679 134 352 201 981 Indekss (2014. gads = 100) 100 96 114 171 Tirgus daļa (%) 3,1 2,9 3,1 4,5 Vidējā cena (EUR/t) 793 798 714 838 Avots: 14. panta 6. punkta datubāze.

(189) Attiecīgajā periodā importa apjoms no trešām valstīm palielinājās, sasniedzot 14,8 % lielu tirgus daļu. Lielākā daļa šā importa bija no Indijas un Korejas, kam sekoja imports no Turcijas un Taivānas.

(190) Kopumā vidējā cena importam no trešām valstīm bija augstāka nekā vidējās cenas importam no Ķīnas Savienībā. Atkarībā no gada vidējā cena importam no trešām valstīm bija vai nu augstāka, vai zemāka nekā Savienības ražotāju vidējās pārdošanas cenas Savienībā.

4.5. Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

(191) Ievērojot pamatregulas 3. panta 5. punktu, izvērtējumā par importa par dempinga cenām ietekmi uz Savienības ražošanas nozari tika ņemti vērā visi ekonomikas faktori un indeksi, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā.

(192) Makroekonomiskie rādītāji (ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, nodarbinātība, ražīgums, izaugsme, dempinga starpību lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga sekām) tika novērtēti visas Savienības ražošanas nozares līmenī. Novērtējuma pamatā bija pieprasījuma iesniedzēja sniegtā informācija, kas tika salīdzināta ar pārbaudītām izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildēm uz anketas jautājumiem.

(193) Mikroekonomisko rādītāju (krājumu, pārdošanas cenu, rentabilitātes, naudas plūsmas, ieguldījumu, ienākuma no ieguldījumiem, spējas piesaistīt kapitālu un algu) analīze tika veikta izlasē iekļauto Savienības ražotāju līmenī. Novērtējums tika veikts, pamatojoties uz viņu sniegto informāciju, kas tika pienācīgi pārbaudīta apmeklējumā uz vietas.

(194) Tā kā vienu no trijiem izlasē iekļautajiem uzņēmumiem saskaņā ar pamatregulas 19. pantu nepārstāv pieprasījuma iesniedzējs, tad dati, kas ietverti 9.–14. tabulā, ir sniegti diapazonos, lai saglabātu sensitīvas komercinformācijas konfidencialitāti.

4.5.1. Makroekonomiskie rādītāji

4.5.1.1. Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

(195) Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares ražošanas apjomam, ražošanas jaudai un jaudas izmantojumam bija šāda dinamika: 6. tabula 2014 2015 2016 PIP Ražošanas apjoms (t) 4 402 079 4 404 178 4 769 698 4 752 003 Indekss (2014. gads = 100) 100 100 108 108 Ražošanas jauda (t) 5 076 892 5 113 417 5 361 693 5 339 200 Indekss (2014. gads = 100) 100 101 106 105 Jaudas izmantojums (%) 87 86 89 89 Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem.

(196) Attiecīgajā periodā ražošanas apjoms (+ 8 %) un jauda (+ 5 %) palielinājās pieticīgi, savukārt jaudas izmantojums palielinājās par 2 %, sasniedzot 89 %.

4.5.1.2. Pārdošanas apjoms un tirgus daļa Savienībā

(197) Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomam Savienībā (ietverot darījumus pašu vajadzībām) bija šāda dinamika: 7. tabula 2014 2015 2016 PIP Pārdošanas apjoms (t) 3 369 883 3 579 087 3 901 334 3 847 673 Indekss (2014. gads = 100) 100 106 116 114 Tirgus daļa (no Savienības patēriņa) (%) 87,6 90,2 89,1 84,9 Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem.

(198) Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū palielinājās par 14 %.

(199) Savienības ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā saruka līdz 84,9 %.

4.5.1.3. Nodarbinātība un ražīgums

(200) Attiecīgajā periodā nodarbinātības līmenim un ražīgumam Savienības ražošanas nozarē bija šāda dinamika: 8. tabula 2014 2015 2016 PIP Nodarbināto skaits (pilnslodzes ekvivalents) 5 667 5 685 5 938 6 021 Indekss (2014. gads = 100) 100 100 105 106 Ražīgums (t uz nodarbināto) 777 775 803 789 Indekss (2014. gads = 100) 100 100 103 102 Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem.

(201) Savienības ražotāju darbaspēka nodarbinātība un ražīgums, mērīta kā produkcija (tonnās) uz vienu nodarbināto gadā, attiecīgajā periodā palielinājās. Šie palielinājumi atspoguļo kopējo ražošanas un pārdošanas apjoma pieaugumu.

4.5.1.4. Izaugsme

(202) Savienības ražošanas nozarei izdevās iegūt no izaugsmes Savienības tirgū, lai gan ražotnes, kuras vairāk ietekmēja zemāks jaudas izmantojums, kurš tika novērots sākotnējās izmeklēšanas laikā, joprojām ir atgūšanās posmā. Visā attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare saglabāja ievērojamu tirgus daļu.

4.5.1.5. Dempinga apjoms un atgūšanās no iepriekšējā dempinga

(203) Kā jau ir paskaidrots 3. iedaļā, dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā turpinājās nozīmīgā apjomā. Tiek norādīts, ka Ķīnas ražotāju pārdošanas cenas bija ievērojami zemākas par Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām un Savienības ražošanas nozares stāvoklis joprojām ir nestabils.

(204) Tā kā importa apjoms par dempinga cenām no Ķīnas bija daudz mazāks nekā sākotnējā izmeklēšanas periodā, Komisija secina, ka dempinga starpības lieluma ietekme uz Savienības ražošanas nozari ir ievērojami mazāka nekā sākotnējā izmeklēšanā.

4.5.2. Mikroekonomiskie rādītāji

4.5.2.1. Krājumi

(205) Attiecīgajā periodā izlasē iekļauto Savienības ražotāju krājumu līmenim bija šāda dinamika: 9. tabula 2014 2015 2016 PIP Krājumi (t) 68 500 –71 500 52 000 –55 000 72 000 –75 000 83 000 –86 000 Indekss (2014. gads = 100) 100 77 106 120 Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

(206) Attiecīgajā periodā Savienības ražotāji palielināja savus krājumus. Tomēr šis rādītājs netiek uzskatīts par ļoti būtisku, lai novērtētu Savienības ražotāju ekonomisko stāvokli. OTI galvenokārt ražo pēc pasūtījuma. Katrā ziņā krājumi bija tikai aptuveni 2 % no kopējā pārdošanas apjoma PIP laikā.

4.5.2.2. Vienības vidējās pārdošanas cenas Savienībā un ražošanas izmaksas

(207) Attiecīgajā periodā vienības vidējo pārdošanas cenu nesaistītiem klientiem Savienībā un Savienības ražošanas nozares vienības vidējo ražošanas izmaksu dinamika bija šāda: 10. tabula 2014 2015 2016 PIP Vienības vidējās pārdošanas cena nesaistītām personām (EUR/t) 805–820 760–775 740–755 895–910 Indekss (2014. gads = 100) 100 94 92 111 Vienības ražošanas izmaksas (EUR/t) 800–850 750–800 650–730 850–900 Indekss (2014. gads = 100) 100 94 87 106 Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

(208) Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozarei izdevās palielināt savas pārdošanas cenas par 11 %. Pēc cenu sarukšanas 2014. un 2015. gadā un pēc tam 2015. un 2016. gadā tā 2016. un 2017. gadā atkal pieauga. Gan sarukums, gan pieaugums ir cieši saistīts ar izejvielu cenu izmaiņām.

4.5.2.3. Rentabilitāte un naudas plūsma

11. tabula

2014 2015 2016 PIP Rentabilitāte (%) – 1,5–0 – 0,5–1 2,5–4 3,5–5 Indekss (2014. gads = 100) – 100 101 413 506 Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

(209) Izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitāti Komisija noteica, tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā izstrādājuma pārdošanas nesaistītiem pircējiem Savienībā izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma. Neto naudas plūsma ir Savienības ražotāju spēja pašfinansēt savu darbību.

(210) Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare vairs nestrādāja ar zaudējumiem. Rentabilitātes uzlabošanās nepārprotami bija saistīta ar to, ka pēc sākotnējo pasākumu noteikšanas Savienības ražošanas nozare spēja palielināt savu pārdošanas un ražošanas apjomu, kā arī pārdošanas cenas. Tomēr rentabilitāte saglabājās zem mērķa peļņas, kas sākotnējā izmeklēšanā tika uzskatīta par veselīgu un ilgtspējīgu, proti, 6,7 %. 12. tabula 2014 2015 2016 PIP Naudas plūsma (EUR) – 18 000 000 –(– 15 000 000 ) 28 000 000 –31 000 000 30 000 000 –34 000 000 34 000 000 –37 000 000 Indekss (2014. gads = 100) – 100 273 295 311 Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

(211) Attiecīgajā periodā naudas plūsmas dinamika atbilst Savienības ražošanas nozares vispārējās rentabilitātes dinamikai.

4.5.2.4. Ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

13. tabula

2014 2015 2016 PIP Ieguldījumi (EUR) 12 000 000 –17 000 000 20 000 000 –25 000 000 27 000 000 –32 000 000 25 000 000 –30 000 000 Indekss (2014. gads = 100) 100 159 200 180 Ienākums no ieguldījumiem (neto aktīvi) (%) – 2,2 0,0 7,0 11,0 Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

(212) Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare, kas ir ļoti kapitālietilpīga, ir veikusi regulārus ieguldījumus esošo ražošanas iekārtu optimizācijai un modernizācijai. Turklāt tika veikti ievērojami ieguldījumi, lai nodrošinātu atbilstību tiesību aktu prasībām attiecībā uz vides aizsardzību un lielāku drošumu. Atkarībā no uzņēmuma ieguldījumu mērķis bija izmaksu samazināšana, energooptimizācija un/vai arī to iekārtu modernizēšana, kuras negatīvi ietekmēja zemāks jaudas izmantojums, kurš tika novērots sākotnējā izmeklēšanas periodā.

(213) Ienākums no ieguldījumiem ir peļņa, kas izteikta procentos no ieguldījumu neto uzskaites vērtības. Ienākuma no ieguldījumiem tendence attiecīgajā periodā cieši sekoja rentabilitātes tendencei.

(214) Kopš pasākumu noteikšanas spēja piesaistīt kapitālu ir uzlabojusies.

4.5.2.5. Algas

14. tabula

2014 2015 2016 PIP Darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto (EUR) 63 000 –72 000 63 000 –72 000 64 000 –73 000 64 000 –73 000 Indekss (2014. gads = 100) 100 101 102 102 Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

(215) Vidējie algu līmeņi attiecīgajā periodā ir nedaudz p