LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 175/1

Reglaments

SATURS

IEVADS

IEVADA PIEZĪME

I DAĻA

KOMITEJAS LOCEKĻI UN STRUKTŪRVIENĪBAS

1. NODAĻA

Komitejas struktūrvienības

1. pants - Komitejas struktūrvienības

2. NODAĻA

Komitejas locekļi

2. pants - Locekļi un aizstājēji

3. pants - Pilnvaru termiņš

4. pants - Privilēģijas un neaizskaramība

5. pants - Aizstājēju klātbūtne

6. pants - Balsstiesību deleģēšana

7. pants - Valstu un politisko grupu delegācijas

8. pants - Valstu delegācijas

9. pants - Politiskās grupas un neatkarīgie locekļi

10. pants - Starpreģionālās grupas

II DAĻA

KOMITEJAS IEKĀRTA UN DARBĪBA

1. NODAĻA

Komitejas sasaukšana un izveide

11. pants - Pirmās sēdes sasaukšana

12. pants - Komitejas izveide un pilnvaru pārbaude

2. NODAĻA

Pilnsapulce

13. pants - Pilnsapulces funkcijas

14. pants - Pilnsapulces sasaukšana

15. pants - Plenārsēdes darba kārtība

16. pants - Plenārsēdes atklāšana

17. pants - Publicitāte, uzaicinātās personas un vieslektori, aktualitāšu stunda

18. pants - Uzstāšanās laiks

19. pants - Runātāju saraksts

20. pants - Priekšlikumi darba kārtībai

21. pants - Kvorums

22. pants - Balsošana

23. pants - Grozījumu iesniegšana

24. pants - Grozījumu izskatīšana

25. pants - Steidzamie atzinumi un ziņojumi

26. pants - Vienkāršotās procedūras

27. pants - Plenārsēdes slēgšana

3. NODAĻA

Birojs un priekšsēdētājs

28. pants - Biroja sastāvs

29. pants - Biroja locekļu pārstāvji

30. pants - Vēlēšanu kārtība

31. pants - Priekšsēdētāja un priekšsēdētāja pirmā vietnieka vēlēšanas

32. pants - Biroja locekļu - četrpadsmit priekšsēdētāja vietnieku, citu Biroja locekļu un politisko grupu priekšsēdētāju - vēlēšanas

33. pants - Pārstāvju vēlēšanas

34. pants - Ievēlēšana Biroja vakancēs

35. pants - Biroja funkcijas

36. pants - Biroja sasaukšana un lēmuma pieņemšana

37. pants - Priekšsēdētājs

Atzinumi, ziņojumi un rezolūcijas - Procedūra Birojā

38. pants - Atzinumu juridiskais pamats

39. pants - Atzinumi un ziņojumi. Kompetentas komisijas iecelšana

40. pants - Ģenerālreferenta iecelšana

41. pants - Pašiniciatīvas atzinumi un ziņojumi

42. pants - Iepazīstināšana ar rezolūcijām

43. pants - Atzinumu, ziņojumu un rezolūciju veicināšana

4. NODAĻA

Komisijas

44. pants - Sastāvs un pilnvaras

45. pants - Priekšsēdētājs un priekšsēdētāja vietnieki

46. pants - Komisiju funkcijas

47. pants - Komisiju sasaukšana un darba kārtība

48. pants - Publicitāte

49. pants - Atklāta izskatīšana

50. pants - Atzinumu un ziņojumu izstrādes termiņi

51. pants - Atzinumu struktūra

52. pants - Ziņojumu struktūra

53. pants - Referenti

54. pants - Darba grupas

55. pants - Eksperti

56. pants - Kvorums

57. pants - Balsošana

58. pants - Grozījumi

59. pants - Atteikšanās no atzinuma vai ziņojuma izstrādes

5. NODAĻA

Komitejas administrācija

60. pants - Ģenerālsekretariāts

61. pants - Ģenerālsekretārs

62. pants - Ģenerālsekretāra saistības

63. pants - Ierēdņu statuss un Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība

64. pants - Finanšu un administratīvo jautājumu komisija

65. pants - Budžets

III DAĻA

CITI NOTEIKUMI

1. NODAĻA

Sadarbība ar citām iestādēm

66. pants - Iestāžu sadarbības nolīgumi

67. pants - Atzinumu, ziņojumu un rezolūciju nosūtīšana un publicēšana

2. NODAĻA

Publiskums un caurredzamība

68. pants - Dokumentu publiskā pieejamība

3. NODAĻA

Ar reglamentu saistītie jautājumi

69. pants - Reglamenta pārskatīšana

70. pants - Biroja instrukcijas

71. pants - Reglamenta stāšanās spēkā

IEVADS

Reģionu komiteja šo Reglamentu ir pieņēmusi saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma (EK Līgums) 264. panta otro daļu (1999. gada 18. novembra lēmums 2004. gada 11. februāra redakcijā).

IEVADA PIEZĪME

Ņemot vērā, ka šajā Reglamentā ir aprakstītas funkcijas un pienākumi, jāuzskata, ka izmantotie termini attiecas gan uz vīriešu, gan arī uz sieviešu dzimti.

I DAĻA

KOMITEJAS LOCEKĻI UN STRUKTŪRVIENĪBAS

1. NODAĻA

Komitejas struktūrvienības

1. pants

Komitejas struktūrvienības

Komitejas struktūrvienības ir Pilnsapulce, priekšsēdētājs, Birojs un komisijas.

2. NODAĻA

Komitejas locekļi

2. pants

Locekļi un aizstājēji

Saskaņā ar ES līguma 263. pantu Komitejas locekļi, kā arī viņu aizstājēji, pārstāv reģionālās vai vietējās pašvaldības. Viņiem ir piešķirtas vēlēšanu pilnvaras reģionālajā vai vietējā līmenī vai arī viņi ir politiski atbildīgi ievēlētas asamblejas priekšā. Komitejas locekļus nedrīkst saistīt nekādi obligāti norādījumi. Viņi pilda pienākumus pilnīgi neatkarīgi un Kopienas vispārējās interesēs.

3. pants

Pilnvaru termiņš

1. Locekļa vai aizstājēja pilnvaras sākas dienā, kad viņa iecelšana ir apstiprināta Padomē.

2. Locekļa vai aizstājēja pilnvaras beidzas ar viņa atkāpšanos no amata, pilnvaru termiņa izbeigšanās vai nāves gadījumā.

3. Par atkāpšanos no amata paziņo rakstveidā, nosūtot Komitejas priekšsēdētājam vēstuli, kurā minēts atkāpšanās datums, kas nevar pārsniegt trīs mēnešus pēc atkāpšanās paziņojuma iesniegšanas. Priekšsēdētājs to nodod Padomei, kas konstatē vakanto vietu un piemēro aizstāšanas procedūru.

4. Loceklim vai aizstājējam, kura pilnvaras vairs nav spēkā termiņa izbeigšanās dēļ, par to nekavējoties rakstveidā jāinformē Komitejas priekšsēdētājs.

5. Gadījumos, kas minēti šā panta otrajā punktā, Padome ieceļ atvietotāju uz atlikušo pilnvaru laiku.

4. pants

Privilēģijas un neaizskaramība

Locekļiem un attiecīgi pilnvarotiem aizstājējiem ir privilēģijas un neaizskaramība saskaņā ar protokolu par Eiropas Kopienu privilēģijām un imunitāti, kas pievienots1965. gada 8. aprīļa Līgumam par vienotas Eiropas Kopienu Padomes un vienotas Eiropas Kopienu Komisijas izveidi.

5. pants

Aizstājēju klātbūtne

1. Jebkuru locekli, kurš nevar piedalīties plenārsēdē, var pārstāvēt aizstājējs no attiecīgās valsts delegācijas.

2. Jebkuru locekli, kurš nevar piedalīties komisijas sanāksmē, darba grupas sanāksmē vai kādā citā sanāksmē, ko atbalsta Birojs, var pārstāvēt cits loceklis vai aizstājējs no attiecīgās valsts delegācijas.

3. Aizstājējs vai locekli aizvietojošs cits loceklis var piekrist pārstāvēt tikai vienu locekli. Attiecīgajā sēdē aizvietotājam ir visas locekļa tiesības un pilnvaras. Pirms attiecīgās sēdes par balsstiesību deleģēšanu rakstveidā jāinformē ģenerālsekretārs.

4. Aizstājēji tiek iecelti uz ierobežotu laiku noteiktās plenārsēdes dienās. Katra plenārsēde dod tiesības kompensēt izdevumus tikai vienam: vai nu loceklim, vai viņa aizstājējam. Birojs precizē šo punktu aprakstā par ceļojuma un uzturēšanās izdevumiem.

5. Aizstājējs, kas tiek iecelts par referentu, var piedalīties tajā plenārsēdes daļā, kuras darba kārtībā ir atzinuma projekts vai ziņojums, par kuru viņš ir atbildīgs, un var iepazīstināt klātesošos ar šo ziņojumu, pat ja loceklis, kuru viņš aizvieto, arī piedalās šajā sēdē. Loceklim ir tiesības nodot savas balsstiesības aizstājējam šā projekta izpētes laikā. Pirms attiecīgās sanāksmes ģenerālsekretārs ir rakstveidā jāinformē par balsstiesību deleģēšanu.

6. pants

Balsstiesību deleģēšana

Izņemot gadījumus, kas minēti 5. un 29. pantā, balsstiesības nedrīkst deleģēt.

7. pants

Valstu un politisko grupu delegācijas

Valstu un politisko grupu delegācijas līdzsvarotā veidā palīdz komitejas darba organizācijā.

8. pants

Valstu delegācijas

1. Dalībvalsts locekļi un aizstājēji veido valsts delegāciju. Katra valsts delegācija izveido savu iekšējo kārtību un ievēlē priekšsēdētāju, kura vārdu oficiāli paziņo Komitejas priekšsēdētājam.

2. Ģenerālsekretārs Komitejas administrācijā veic palīdzības sniegšanas pasākumus valstu delegācijām, kas katram loceklim individuāli nodrošina informācijas iegūšanu un palīdzību viņa oficiālajā valodā. Tas veido daļu īpašā pakalpojuma, ko piedāvā Komitejas ierēdņi un citi darbinieki un kas valstu delegācijām nodrošina iespēju atbilstoši izmantot Komitejas infrastruktūru. Ģenerālsekretārs īpaši piedāvā valstu delegācijām atbilstošu iespēju organizēt sanāksmes pirms plenārsēdes vai plenārsēdes laikā.

9. pants

Politiskās grupas un neatkarīgie locekļi

1. Locekļi un aizstājēji var veidot grupas, kas atspoguļo viņu politiskos uzskatus. Uzņemšanas kritērijus nosaka katras politiskās grupas iekšējā kārtība.

2. Lai izveidotu politisko grupu, ir jābūt vismaz divdesmit locekļiem vai aizstājējiem, kas pārstāv vismaz divas dalībvalstis, astoņpadsmit locekļiem vai aizstājējiem, kas pārstāv vismaz četras dalībvalstis, vai sešpadsmit locekļiem vai aizstājējiem, kas pārstāv vismaz piecas dalībvalstis, no kuriem vismaz pusei katrā gadījumā ir jābūt locekļiem. Loceklis vai aizstājējs var būt tikai vienā politiskajā grupā. Politisko grupu likvidē, ja netiek sasniegts tās pastāvēšanai nepieciešamais locekļu skaits.

3. Komitejas priekšsēdētājam deklarācijas veidā paziņo par politiskās grupas izveidošanu, likvidēšanu vai kāda cita veida izmaiņām. Politiskās grupas izveidošanas deklarācijā jāmin grupas nosaukums, tās locekļi un biroja sastāvs. Priekšsēdētājs publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī informāciju par politiskās grupas izveidošanu, norādot tās nosaukumu, biroja sastāvu un locekļu skaitu, kā arī informāciju par tās likvidēšanu.

4. Katrai politiskajai grupai ir sekretariāts, kura darbinieki vienlaicīgi ir arī ģenerālsekretariāta darbinieki. Politiskās grupas var iesniegt priekšlikumus iecēlējinstitūcijai attiecībā uz savu sekretariātu darbiniekiem, viņu pieņemšanu darbā, paaugstināšanu vai līguma pagarināšanu. Iecēlējinstitūcija pieņem lēmumu pēc politiskās grupas priekšsēdētāju uzklausīšanas.

5. Ģenerālsekretārs piešķir politiskajām grupām un to struktūrvienībām atbilstošus resursus sanāksmēm, darbībām, publikācijām un sekretariāta darbam. Budžetā precizē resursus, kas tiek piešķirti katrai politiskai grupai. Politiskās grupas un to sekretariāts var attiecīgi izmantot arī Komitejas infrastruktūru.

6. Politiskās grupas un to birojs var organizēt sanāksmi uzreiz pirms plenārsēdes vai arī tās laikā. Divas reizes gadā politiskās grupas var sanākt uz ārkārtas sanāksmi. Ja aizstājējs, kas piedalās šajās sanāksmēs, pārstāv locekli no savas politiskās grupas, viņam kompensē ceļojuma un uzturēšanās izdevumus.

7. Neatkarīgie locekļi saņem administratīvu atbalstu. Sīki izstrādātus noteikumus sagatavo Birojs pēc ģenerālsekretāra ieteikuma.

10. pants

Starpreģionālās grupas

Locekļi un aizstājēji var veidot starpreģionālās grupas. Par to izveidošanu paziņo Komitejas priekšsēdētājam.

II DAĻA

KOMITEJAS IEKĀRTA UN DARBĪBA

1. NODAĻA

Komitejas sasaukšana un izveide

11. pants

Pirmās sēdes sasaukšana

Pēc katras sastāva atjaunošanas reizi četros gados Komiteju sasauc tās gados vecākais loceklis un to sapulcina ne vēlāk kā viena mēneša laikā pēc tam, kad Padome tās locekļus ir iecēlusi amatos. Pirmo sēdi vada vecākais no klāt esošajiem locekļiem kā pagaidu priekšsēdētājs. Viņš izveido pagaidu Biroju, kurā bez viņa ir četri gados jaunākie klātesošie locekļi un Komitejas ģenerālsekretārs.

12. pants

Komitejas izveide un pilnvaru pārbaude

1. Pirmās sēdes laikā pagaidu priekšsēdētājs iepazīstina Komiteju ar Padomes paziņojumu par locekļu iecelšanu. Gadījumā, ja ir pieprasījums, viņš var veikt locekļu iecelšanas un locekļu pilnvaru pārbaudi pirms paziņojuma, ka Komitejai ir jaunas pilnvaras.

2. Pagaidu Biroja darbība paliek spēkā līdz priekšsēdētāja, priekšsēdētāja pirmā vietnieka un citu Biroja locekļu vēlēšanu rezultātu paziņošanai.

2. NODAĻA

Pilnsapulce

13. pants

Pilnsapulces funkcijas

Komiteja tiekas Pilnsapulcē. Pilnsapulces īpašie pamatuzdevumi ir šādi:

a) atzinumu, ziņojumu un rezolūciju apstiprināšana;

b) Komitejas ienākumu un izdevumu paredzamā stāvokļa projekta apstiprināšana;

c) Komitejas politiskās programmas apstiprināšana katra pilnvarojuma sākumā;

d) priekšsēdētāja, priekšsēdētāja pirmā vietnieka un citu Biroja locekļu ievēlēšana;

e) komisiju izveidošana;

f) Komitejas Reglamenta apstiprināšana un pārskatīšana.

14. pants

Pilnsapulces sasaukšana

1. Komitejas priekšsēdētājs sasauc Pilnsapulci vismaz vienu reizi trīs mēnešos. Birojam ir jānosaka plenārsēžu kalendārs iepriekšējā gada pēdējo četru mēnešu laikā. Plenārsēdi var sadalīt vienā vai vairākās dienās.

2. Ja vismaz viena ceturtdaļa locekļu rakstveidā to pieprasa, priekšsēdētājam ir jāsasauc ārkārtas plenārsēde, kurai jānotiek ne agrāk kā vienu nedēļu pirms un ne vēlāk kā vienu mēnesi pēc šā lūguma iesniegšanas. Lūgumā jābūt precizētam jautājumam, kas jāizpēta ārkārtas plenārsēdes laikā. Neviens cits temats nav apspriežams darba kārtībā.

15. pants

Plenārsēdes dienas kārtība

1. Birojs sagatavo darba kārtības projekta uzmetumu, kurā ir pagaidu saraksts ar paredzamiem atzinumu, ziņojumu vai rezolūciju projektiem, kas jāapspriež aiznākošās plenārsēdes laikā, kā arī visus citus dokumentus, par kuriem jāpieņem lēmums (lēmumu dokumenti).

2. Vismaz četras nedēļas pirms plenārsēdes atklāšanas priekšsēdētājs locekļiem un viņu aizstājējiem nosūta darba kārtības projektu ar pievienotajiem lēmumu dokumentiem, kas minēti darba kārtībā; sēdes dokumentus nodod locekļiem un aizstājējiem viņu attiecīgajā oficiālajā valodā. Vienlaicīgi šie dokumenti ir apskatāmi arī elektroniskā formātā.

3. Principā atzinumu, ziņojumu un rezolūciju projektus ieraksta darba kārtībā tādā secībā, kādā tos apstiprinājušas komisijas vai arī kādā tie tika iesniegti saskaņā ar Reglamentu, ievērojot darba kārtības satura punktu secības atbilstību.

4. Dažos izņēmumu gadījumos, kuriem jābūt pamatotiem, kā arī tad, kad nav iespējams izpildīt 2. punktā noteikto termiņu, priekšsēdētājs var iekļaut darba kārtības projektā lēmuma dokumentu ar nosacījumu, ka atbilstošais teksts ir nodots locekļiem un aizstājējiem viņu oficiālajā valodā vismaz vienu nedēļu pirms plenārsēdes atklāšanas. Uz lēmumu dokumenta vāka ir jānorāda šīs procedūras izmantošanas iemesls.

5. Darba kārtības projekta izmaiņas rakstveidā ir jāiesniedz ģenerālsekretāram ne vēlāk kā trīs darba dienas pirms plenārsēdes atklāšanas.

6. Sanāksmes laikā tieši pirms plenārsēdes atklāšanas Birojs apstiprina galīgo darba kārtības projektu. Šīs sanāksmes laikā ir iespējams ar divu trešdaļu balsu vairākumu ierakstīt darba kārtībā steidzamos vai aktuālos jautājumus, kuru izskatīšana nav atliekama uz nākamo plenārsēdi.

16. pants

Plenārsēdes atklāšana

Priekšsēdētājs atklāj plenārsēdi un nodod apstiprināšanai dienas kārtības galīgo projektu.

17. pants

Publicitāte, uzaicinātās personas un vieslektori, aktualitāšu stunda

1. Pilnsapulces sēdes ir atklātas, ja vien Pilnsapulcē neizlemj citādi - par visu sēdi kopumā vai arī par kādu noteiktu darba kārtības punktu.

2. Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas pārstāvji var piedalīties plenārsēdēs. Viņus var uzaicināt uzstāties ar runu.

3. Pēc Biroja pieprasījuma vai pēc savas iniciatīvas priekšsēdētājs var uzaicināt personas no ārpuses piedalīties plenārsēdēs un uzstāties tajās ar runu. Šīm runām var sekot vispārēja diskusija, kuras laikā piemēro vispārējos noteikumus par uzstāšanās laiku.

4. Saskaņā ar 15. panta 1. un 6. punktu, Birojs var piedāvāt Pilnsapulcei vispārējo diskusiju par aktuāliem politiskiem jautājumiem, kas skar reģionālās un vietējās pašvaldības (“aktualitāšu stunda”). Piemēro vispārējos noteikumus par uzstāšanās laiku.

18. pants

Uzstāšanās laiks

1. Plenārsēdes sākumā Pilnsapulce pēc Biroja ieteikuma nosaka uzstāšanās laiku, kas paredzēts katram darba kārtības punktam. Plenārsēdes laikā priekšsēdētājs, pēc savas iniciatīvas vai pēc kāda locekļa lūguma, pieņem lēmumu par uzstāšanās laika ierobežošanu.

2. Pēc Biroja pieprasījuma priekšsēdētājs var piedāvāt Pilnsapulcei, debatējot par vispārīgiem jautājumiem vai specifiskiem tematiem, sadalīt uzstāšanās laiku starp politiskajām grupām un valstu delegācijām.

3. Parasti uzstāšanās laiks ir ierobežots līdz divām minūtēm attiecībā uz komentāriem par protokolu, darba kārtības atsevišķiem punktiem, komentāriem par darba kārtības projekta labojumiem vai galīgo darba kārtību.

4. Gadījumā, ja runātājs pārsniedz viņam atvēlēto uzstāšanās laiku, priekšsēdētājs var pēc brīdinājuma viņam atņemt tiesības teikt runu.

5. Loceklis var iesniegt diskusijas slēgšanas pieprasījumu, ko priekšsēdētājs iesniedz balsošanai.

19. pants

Runātāju saraksts

1. Locekļi, kuri pieprasa vārdu, tiek ierakstīti runātāju sarakstā saņemto pieprasījumu rindas kārtībā. Priekšsēdētājs piešķir vārdu, pamatojoties uz šo sarakstu. Viņš seko, lai iespēju robežās tiktu uzklausīti runātāji ar politiskām tendencēm un dažādas valstu delegācijas.

2. Kompetentas komisijas referentam, kā arī politiskās grupas vai valsts delegācijas priekšsēdētājam vai aizstājējam, ja viņš vēlas izteikties savas grupas vai delegācijas vārdā, pēc pieprasījuma var piešķirt tiesības uz prioritāti runas teikšanā.

3. Bez priekšsēdētāja atļaujas neviens nevar izteikties divas reizes par vienu un to pašu tematu. Tomēr ieinteresēto komisiju priekšsēdētāji un referenti tiek uzklausīti pēc viņu pieprasījuma, uzstāšanās laiku nosaka priekšsēdētājs.

20. pants

Priekšlikumi darba kārtībai

1. Vārds tiek dots loceklim, kas vēlas iesniegt priekšlikumu darba kārtībai vai pievērst priekšsēdētāja uzmanību Reglamenta neievērošanai. Priekšlikumam jābūt saistītam ar apspriedes tematu vai darba kārtību.

2. Uzstāšanās pieprasījumam par priekšlikumu darba kārtībai tiek dota priekšroka attiecībā pret citiem.

3. Priekšsēdētājs nekavējoties pieņem lēmumu par priekšlikumu darba kārtībai, balstoties uz Reglamentu. Kad priekšlikums ir izteikts un priekšsēdētājs savu lēmumu ir paziņojis, par to vairs nebalso.

21. pants

Kvorums

1. Pilnsapulces kvorums tiek sasniegts, ja tajā piedalās vairāk nekā puse tās locekļu. Kvorumu pārbauda tikai sēdes laikā un ja to pieprasa vismaz piecpadsmit locekļu. Gadījumā, ja kvoruma pārbaude netiek pieprasīta, visi balsojumi ir spēkā neatkarīgi no balsotāju skaita. Pirms kvoruma pārbaudes priekšsēdētājs var izlemt pārtraukt sēdi ne ilgāk kā uz desmit minūtēm. Locekļi, kas ir pieprasījuši šo pārbaudi, tiek iekļauti klātesošo sarakstā, pat ja viņi vairs neatrodas telpā. Gadījumā, ja klātesošo locekļu skaits ir mazāks par piecpadsmit, priekšsēdētājs var konstatēt, ka kvorums nav sasniegts.

2. Ja tiek konstatēts kvoruma trūkums, visi darba kārtības punkti, par kuriem ir nepieciešams balsojums, tiek pārnesti uz nākamo sanāksmes dienu, kuras laikā Pilnsapulce neatkarīgi no klātesošo locekļu skaita var nobalsot par tiem punktiem, kas tika iekļauti ziņojumā.

3. Visiem locekļiem un aizstājējiem, kas piedalās sēdē, kā arī citām klātesošām personām ir jāparakstās dalībnieku sarakstā.

22. pants

Balsošana

1. Pilnsapulce lēmumu pieņem ar balsu vairākumu, ja vien Reglaments nenosaka citādi.

2. Likumīgi balsošanas veidi ir “par”, “pret” un “atturos”. Balsu vairākuma aprēķinam skaita tikai balsis “par” un “pret”. Ja balsu skaits ir vienāds, uzskata, ka balsošanai iesniegtais teksts vai priekšlikums nav pieņemts.

3. Ja balsu skatīšanas rezultāts ir apstrīdēts, tad balsošana notiek atkārtoti, ja to nosaka priekšsēdētājs vai pieprasa vismaz piecpadsmit locekļi.

4. Pēc priekšsēdētāja ieteikuma Pilnsapulce var izlemt rīkot nominālo balsošanu. Balsošana notiek alfabēta kārtībā, un priekšsēdētājs tiek izsaukts pēdējais.

5. Balsošana par lēmumiem attiecībā uz personām notiek aizklātā balsošanā.

6. Priekšsēdētājs jebkurā brīdī var izlemt, ka balsošana norisināsies ar elektronisko balsošanas iekārtu palīdzību.

23. pants

Grozījumu iesniegšana

1. Vienīgi locekļi un aizstājēji ar pilnvarām var rakstveidā iesniegt grozījumus lēmumu dokumentos.

2. Lēmumu dokumentu grozījumus jāiesniedz vismaz sešiem locekļiem ar viņu vārdu norādi, izņemot gadījumus, kas noteikti saskaņā ar 26. panta pirmā punkta pirmo teikumu. Nacionālās delegācijas, kas sastāv no mazāk kā sešiem locekļiem, var iesniegt ierosinājumus par izmaiņām, ja tos vienbalsīgi pieņēmusi visa delegācija.

3. Ģenerālsekretāram grozījumi ir jāsaņem ne vēlāk kā septiņas darba dienas pirms plenārsēdes atklāšanas, un tiem jābūt pieejamiem elektroniski, tiklīdz tie ir iztulkoti, bet ne vēlāk kā divas darba dienas pirms plenārsēdes atklāšanas. Ja piemēro 15. panta 4. punktu, priekšsēdētājs var izlemt pārcelt beigu termiņu grozījumu iesniegšanai līdz trīs darba dienām pirms plenārsēdes atklāšanas. Šie termiņi nav piemērojami grozījumiem attiecībā uz steidzamiem jautājumiem, kā to nosaka 15. panta 6. punkta otrais teikums.

4. Visi grozījumi tiek izdalīti locekļiem pirms plenārsēdes.

24. pants

Grozījumu izskatīšana

1. Ja lēmumu dokumentam ir iesniegti vairāk nekā divdesmit grozījumi, Birojs vai Pilnsapulce var to nosūtīt atbildīgajai komisijai atkārtotai pārskatīšanai. Šis nosacījums neattiecas uz lēmumu dokumentiem, kuru piemērošana nav atceļama.

2. Netiek izskatīts grozījums, kas iesniegts labā un atbilstošā formā, bet kuru sēdē nav aizstāvējis autors vai cits loceklis.

3. Ja ievieš vienu vai vairākus lēmumu dokumenta grozījumus, priekšsēdētājs, referents vai šo grozījumu autori var debašu laikā piedāvāt šo grozījumu kompromisu. Tādēļ ir nepieciešama sākotnējo grozījumu autoru piekrišana. Par grozījumiem balso prioritātes kārtībā, un, kad tie ir pieņemti, tie atceļ visus grozījumus, uz kuru pamata tika rasts kompromiss.

4. Par grozījumiem balso teksta rindkopu secībā. Priekšsēdētājs var pieprasīt balsojumu par grozījumiem kopumā, ja to saturs vai mērķis ir līdzīgi.

5. Papildu grozījumiem, kas tiek iesniegti par atzinuma vai ziņojuma projektu, referents var sagatavot grozījumu sarakstu, ko viņš ieteiktu pieņemšanai (balsošanas ieteikums). Saskaņā ar 23. panta 4. punktu šo sarakstu kopā ar grozījumiem izsūta locekļiem.

Ja balsošanas ieteikums ir pieejams, priekšsēdētājs var rīkot balsošanu kopā par visiem grozījumiem, kuri tajā ir minēti. Jebkurš loceklis var apstrīdēt balsošanas ieteikumu; šajā gadījumā viņam ir jānorāda, par kādiem grozījumiem ir jābalso atsevišķi.

6. Grozījumiem ir prioritāte attiecībā pret tekstu, uz kuru tie attiecas un par tiem balso vispirms.

7. Gadījumā, ja divi vai vairāki grozījumi attiecas uz vienu daļu un savstarpēji izslēdz viens otru, tas grozījums, kas ir vistālāk no oriģinālā teksta, ir prioritārs un par to balso vispirms.

8. Galīgais balsojums attiecas uz teksta kopumu, kāds tas ir pēc labošanas.

25. pants

Steidzamie atzinumi un ziņojumi

Steidzamā gadījumā, ja parastā procedūra nenodrošina Padomes, Komisijas vai Eiropas Parlamenta noteiktā termiņa ievērošanu un kompetentā komisija ir pieņēmusi savu atzinuma vai ziņojuma projektu vienbalsīgi, priekšsēdētājs nodod projektu Padomei, Komisijai un Eiropas Parlamentam informācijai. Atzinuma vai ziņojuma projektu iesniedz pieņemšanai bez grozījumiem nākamajā Pilnsapulcē. Visos dokumentos, kas attiecas uz šo tekstu, jānorāda, ka tas ir atzinums vai ziņojums, kuram piemērojama steidzamā procedūra.

26. pants

Vienkāršotās procedūras

1. Atzinumu vai ziņojumu projektus, kurus komisija (vadošā) ir pieņēmusi ar vienprātīgu lēmumu, iesniedz Pilnsapulcei apstiprināšanai bez grozījumiem pēc referenta iepazīstināšanas, ja vien saskaņā ar 23. panta 3. punkta pirmo teikumu, vismaz trīsdesmit divi locekļi nav iesnieguši grozījumus par savu tematu. Šajā gadījumā Pilnsapulce izskata pēdējos. Locekļiem nosūta komisijas atzinuma vai ziņojuma projektu kopā ar tās piezīmi vienlaicīgi ar darba kārtības projektu.

2. Ja komisija (vadošā), izskatot Biroja priekšlikumu, uzskata, ka nav vajadzīgi ne komentāri, ne arī grozījumi no Komitejas puses, tā var piedāvāt neizvirzīt nekādus iebildumus. Priekšlikumu iesniedz Pilnsapulcē pieņemšanai bez debatēm.

27. pants

Plenārsēdes slēgšana

Pirms plenārsēdes slēgšanas priekšsēdētājs paziņo nākamās sēdes vietu un datumu, kā arī darba kārtības punktus, kas jau ir zināmi.

3. NODAĻA

Birojs un priekšsēdētājs

28. pants

Biroja sastāvs

Biroja sastāvā ietilpst:

a) priekšsēdētājs;

b) priekšsēdētāja pirmais vietnieks;

c) pa vienam priekšsēdētāja vietniekam no katras dalībvalsts;

d) divdesmit pieci citi locekļi;

e) politisko grupu priekšsēdētāji.

Izņemot priekšsēdētāja, priekšsēdētāja pirmā vietnieka amatu, kā arī politisko grupu priekšsēdētāju vietas, Biroja deputātu vietas ir sadalītas atbilstoši valstu delegācijām:

— trīs vietas: Vācijai, Apvienotajai Karalistei, Francijai, Itālijai, Spānijai, Polijai,

— divas vietas: Holandei, Grieķijai, Čehijas Republikai, Beļģijai, Ungārijai, Portugālei, Zviedrijai, Austrijai, Slovākijai, Dānijai, Somijai, Īrijai, Lietuvai,

— viena vieta: Latvijai, Slovēnijai, Igaunijai, Kiprai, Luksemburgai, Maltai.

29. pants

Biroja locekļu pārstāvji

1. Vienlaicīgi katram Biroja loceklim, izņemot priekšsēdētāju, par viņa pārstāvi ieceļ citu locekli vai aizstājēju no attiecīgās valsts delegācijas. Viņam ir tiesības piedalīties sanāksmēs, vārda tiesības un balsstiesības vienīgi tad, kad viņš pārstāv iepriekšminēto Biroja locekli. Pirms attiecīgās sēdes par balsstiesību deleģēšanu ir rakstveidā jāinformē ģenerālsekretārs.

2. Katra politiskā grupa ieceļ sava priekšsēdētāja pārstāvi ad personam, uz kuru analoģiski attiecas pirmā punkta otrā un trešā teikuma nosacījumi.

30. pants

Vēlēšanu kārtība

1. Pilnsapulce ievēlē Biroju uz diviem gadiem.

2. Priekšsēdētāja, priekšsēdētāja pirmā vietnieka, četrpadsmit priekšsēdētāja vietnieku, 28. panta d) apakšpunktā minēto citu Biroja locekļu un politisko grupu priekšsēdētāju vēlēšanas noris pagaidu priekšsēdētāja prezidentūrā analoģiskā veidā, kā tas paredzēts 11. un 12. pantā. Visas kandidatūras ir jāpiesaka ģenerālsekretāram rakstveidā ne vēlāk kā vienu stundu pirms plenārsēdes sākuma. Vēlēšanas var notikt tikai tad, ja piedalās vismaz divas trešdaļas locekļu.

31. pants

Priekšsēdētāja un priekšsēdētāja pirmā vietnieka vēlēšanas

1. Pirms priekšsēdētāja un priekšsēdētāja pirmā vietnieka vēlēšanām amatu kandidāti var Pilnsapulcei adresēt īsu uzrunu. Viņiem tiek dots vienāds uzstāšanās laiks, ko nosaka pagaidu priekšsēdētājs.

2. Priekšsēdētāja un priekšsēdētāja pirmā vietnieka vēlēšanas notiek atsevišķi. Viņi tiek ievēlēti aizklātā balsošanā, ar vairāk nekā 50 % balsu vairākumu.

3. Likumīgi balsošanas veidi ir balsojums “par” vai “atturos”. Lai aprēķinātu, vai nepieciešamais balsu vairākums ir sasniegts, tiek skaitītas vienīgi balsis “par”.

4. Ja neviens kandidāts neiegūst nepieciešamo balsu vairākumu pirmajā vēlēšanu kārtā, organizē otro kārtu, kuras laikā ievēlē to kandidātu, kurš ir savācis lielāko balsu skaitu. Ja balsu skaits ir vienāds, veic izlozi.

32. pants

Biroja locekļu vēlēšanas

1. Četrpadsmit priekšsēdētāja vietnieku un divdesmit citu Biroja locekļu ievēlēšanai var izveidot kopēju sarakstu ar to valstu delegāciju kandidatūrām, kas piedāvā tikai vienu kandidātu uz vienu Biroja posteni. Šo sarakstu var pieņemt ar balsu vairākumu, ja par to balso vairāk nekā 50 % klātesošo.

2. Gadījumā, ja kopējais saraksts netiek pieņemts vai arī, ja kandidātu skaits uz vienu valsts delegācijas vietu Birojā ir lielāks par iespējamo vietu skaitu, par katru šādu vietu balso atsevišķi; šie vēlēšanu noteikumi ir tādi paši kā tie, kas attiecas uz priekšsēdētāja un priekšsēdētāja pirmā vietnieka ievēlēšanu un ir noteikti 30. pantā un 31. panta 2. līdz 4. punktā.

3. Politiskās grupas priekšsēdētāju ievēlēšanai Birojā, pagaidu priekšsēdētājs iesniedz Pilnsapulcei kopējo kandidātu sarakstu, par kuru balso kopumā.

33. pants

Pārstāvju vēlēšanas

Kad kandidāti uz katru Biroja vietu ir ievēlēti, katram ievēlē arī pārstāvi.

34. pants

Ievēlēšana Biroja vakancēs

Saskaņā ar 28. līdz 33. pantu Biroja loceklis vai viņa pārstāvis, kas pārtrauc darbu Komitejā vai aiziet no darba Birojā, tiek aizvietots uz atlikušo pilnvaru laiku. Ievēlēšana Biroja vakancēs notiek plenārsēdes laikā, priekšsēdētāja vai priekšsēdētāja pārstāvja vadībā saskaņā ar 37. panta 3. daļas nosacījumiem.

35. pants

Biroja funkcijas

Birojam ir šādi uzdevumi:

a) politikas programmas projekta izveidošana katra pilnvaru termiņa sākumā un tā izpildes kontrolēšana. Vienu reizi gadā, kā arī katra pilnvaru termiņa beigās priekšsēdētājs pēc Biroja pieprasījuma Pilnsapulcē iepazīstina ar Komitejas vērtēšanas ziņojumu;

b) Pilnsapulces un komisiju darba sagatavošana, organizēšana un koordinēšana;

c) vispārīgā kompetence par finanšu, organizatoriskiem un administratīviem jautājumiem, kas skar locekļus un aizstājējus, par Komitejas un Ģenerālsekretariāta iekšējo struktūru, ieskaitot organizācijas plānu un Komitejas struktūrvienību darba organizēšanu;

d) Birojs var: — izveidot darba grupas, kas sastāv no tā locekļiem vai Komisijas locekļiem, kas konsultē to īpašos jautājumos; šādas darba grupas sastāvā var būt ne vairāk kā astoņi locekļi, — uzaicināt piedalīties sēdēs citus Komisijas locekļus sakarā ar viņu kompetenci attiecīgajā jautājumā vai ieņemamo amatu, kā arī personas no malas;

e) ģenerālsekretāra, citu amatpersonu un ierēdņu, kas minēti 63. panta 1. un 2. punktā, darba organizācija;

f) Komitejas paredzamo izdevumu un ieņēmumu projektu prezentācija Pilnsapulcē atbilstīgi 65. pantam;

g) atļauju piešķiršana sanāksmju rīkošanai ārpus ierastajām darba vietām;

h) noteikumu izdošana attiecībā uz darba grupu deleģēšanu un darbošanās veidu, kā arī jauktajām komisijām, kas veidotas kopā ar iestāšanās kandidātvalstīm.

36. pants

Biroja sasaukšana un lēmuma pieņemšana

1. Priekšsēdētājs sasauc Biroju un nosaka sanāksmes datumu un darba kārtību, to saskaņojot ar priekšsēdētāja pirmo vietnieku. Birojs sanāk vismaz vienu reizi četros mēnešos vai četrpadsmit dienās, ja to rakstveidā pieprasa vismaz viena ceturtā daļa locekļu.

2. Biroja kvorums ir sasniegts, ja sanāksmē piedalās vismaz puse locekļu. Lēmumus pieņem ar balsu vairākumu, ja vien Reglaments nenosaka citādi. Citādi attiecībā uz Biroju analoģiski piemēro 22. panta 2. punktu.

3. Lai sagatavotu Biroja lēmumus, priekšsēdētājs dod uzdevumu ģenerālsekretāram izstrādāt attiecīgus apspriedes dokumentus un lēmuma rekomendācijas par katru izskatāmo tematu, kas tiek pievienoti darba kārtības projektam.

4. Šiem dokumentiem jānokļūst pie locekļiem vismaz desmit dienas pirms sanāksmes atklāšanas. Lēmumu rekomendāciju grozījumi jāiesniedz rakstveidā ģenerālsekretāram ne vēlāk kā trīs darba dienas pirms Biroja sanāksmes sākuma, un tiem jābūt pieejamiem elektroniski uzreiz pēc tam, kad tie ir iztulkoti.

5. Pēc orientēšanās debatēm nepieciešamības gadījumā Birojs uztic papildu misijas ģenerālsekretāram vai darba grupai, nosakot precīzas instrukcijas par saturu un izpildes termiņu. Darba grupa vai ģenerālsekretārs, kuriem ir uzticēta dokumentācija, saskaņā ar 4. punkta pirmo teikumu izstrādā apspriežamos dokumentus, kā arī lēmuma projektu. Lēmuma rekomendāciju grozījumiem rakstiskā veidā jānonāk pie ģenerālsekretāra ne vēlāk kā trīs darba dienas pirms Biroja sanāksmes sākuma, un tiem jābūt pieejamiem elektroniski uzreiz pēc tam, kad tie ir iztulkoti.

37. pants

Priekšsēdētājs

1. Priekšsēdētājs vada komitejas darbu.

2. Priekšsēdētājs pārstāv Komiteju. Viņš var deleģēt savas pilnvaras.

3. Priekšsēdētāja prombūtnes vai kāda kavēšanas iemesla dēļ priekšsēdētāju aizvieto priekšsēdētāja pirmais vietnieks, priekšsēdētāja pirmā vietnieka prombūtnes laikā priekšsēdētāju aizvieto viens no pārējiem priekšsēdētāja vietniekiem.

Atzinumi, ziņojumi un rezolūcijas. Procedūra Birojā

38. pants

Atzinumu juridiskais pamats

Saskaņā ar EK Līguma 265. pantu Komiteja pieņem lēmumus:

a) ja tie ir izskatīti Komisijā vai Padomē EK Līgumā paredzētajos gadījumos, kā arī, ja tie izskatīti minētajās iestādēs vai Eiropas Parlamentā visos citos gadījumos;

b) pēc savas iniciatīvas;

c) ja pēc konsultācijām ar Ekonomikas un sociālo lietu komiteju saskaņā ar EK Līguma 262. pantu, Komiteja uzskata, ka lietā ir iesaistītas specifiskas reģionālās intereses.

39. pants

Atzinumi un ziņojumi - Kompetentas komisijas iecelšana

1. Pēc konsultēšanās ar komisijām Birojs nosaka viņu ikgadējo darba programmu.

2. Ja no Padomes, Komisijas vai Eiropas Parlamenta ir saņemts atzinuma pieprasījums, priekšsēdētājs to nosūta atbildīgajām komisijām un nosaka izpildes termiņu iepazīstināšanai ar atzinumu vai ziņojuma projektu, informējot par to Biroju tā nākamajā sēdē.

3. Ja atzinuma vai ziņojuma temats attiecas uz vairākām komisijām, priekšsēdētājs ieceļ vienu komisiju kā vadošo un nepieciešamības gadījumā iesaista vēl papildu vienu vai vairākas komisijas. Priekšsēdētājs var:

a) piedāvāt Birojam tādu darba grupas izveidi, kurā būtu iesaistīto komisiju pārstāvji;

b) īpašos gadījumos, uzdot vienai vai vairākām citām komisijām (nevis vadošajai komisijai) sagatavot papildu atzinuma vai ziņojuma projektu. Vadošā komisija piedalās balsošanā par atzinuma vai ziņojuma rekomendācijām vai citu komisiju ziņojumu un integrē apstiprinātos dokumentus savā atzinumā vai ziņojumā. Tomēr tikai vadošā komisija sniedz ziņojumu Pilnsapulcē.

4. Komisija, kura nepiekrīt priekšsēdētāja pieņemtajam lēmumam saskaņā ar 2. un 3. punktu, ar sava priekšsēdētāja starpniecību var iesniegt pieprasījumu Biroja lēmuma pieņemšanai.

40. pants

Ģenerālreferenta iecelšana

1. Gadījumā, ja iesaistītā komisija nevar izstrādāt atzinuma vai ziņojuma projektu Padomes, Komisijas vai Eiropas Parlamenta noteiktajos termiņos, Birojs var piedāvāt Pilnsapulcei iecelt ģenerālreferentu, kura pienākums ir iesniegt atzinuma projektu vai ziņojumu tieši Pilnsapulcei.

2. Gadījumā, ja Padomes, Komisijas vai Eiropas Parlamenta noteiktais termiņš neļauj nodrošināt ģenerālreferenta iecelšanu Komitejas Pilnsapulcē, priekšsēdētājs var pats to iecelt, informējot par to Pilnsapulci nākamajā sanāksmē.

3. Abos gadījumos iesaistītā komisija tiekas pēc iespējas agrāk, lai organizētu vispārīgās orientēšanās debates par atzinuma vai ziņojuma projektu.

41. pants

Pašiniciatīvas atzinumi un ziņojumi

1. Pašiniciatīvas atzinumu un ziņojumu izstrādes pieprasījumus Birojā var iesniegt trīs locekļi no vienas komisijas, komisija ar tās priekšsēdētāja starpniecību vai Komitejas trīsdesmit divi locekļi. Pieprasījumus iesniedz Birojam, pievienojot motivāciju un visus citus apspriešanas dokumentus, kas minēti 36. panta 4. punktā un iespēju robežās pirms ikgadējās darba programmas pieņemšanas.

2. Lēmumu par pašiniciatīvas atzinumu vai ziņojumu izstrādāšanas pieprasījumiem Birojs pieņem ar klātesošo locekļu trīs ceturtdaļu balsu vairākumu. Pirms balsošanas tiek pārbaudīts Prezidija lemttiesīgums. Atzinumus un ziņojumus nodod attiecīgajai kompetentajai komisijai saskaņā ar 39. pantu. Priekšsēdētājs informē Pilnsapulci par visiem Biroja lēmumiem apstiprināt vai sagatavot pašiniciatīvas atzinumus vai ziņojumus.

3. Šis pants piemērojams analoģiski 38. panta c) daļā minētajiem atzinumiem.

42. pants

Iepazīstināšana ar rezolūcijām

1. Rezolūcijas ir jāieraksta dienas kārtībā tikai tad, ja tās attiecas uz tematiem, kas ir saistīti ar Eiropas Savienības darbības jomām, skar svarīgus reģionālo un vai vietējo pašvaldību jautājumus, ja tās ir aktuālas.

2. Rezolūciju projekti vai rezolūcijas izstrādes pieprasījumi jāiesniedz Komitejā vismaz trīsdesmit diviem locekļiem vai politiskai grupai. Visi projekti vai pieprasījumi jāiesniedz Birojam rakstveidā, minot locekļu vārdus vai norādot politisko grupu, kas to atbalsta. Ģenerālsekretāram tie jāsaņem ne vēlāk kā trīs darba dienas pirms Biroja sanāksmes sākuma.

3. Ja Birojs izlemj, ka Komitejai ir jādiskutē par rezolūcijas projektu vai rezolūcijas izstrādes pieprasījumu, tas var:

a) ierakstīt rezolūcijas projektu plenārsēdes darba kārtības projektā saskaņā ar 15. panta 1. punktu;

b) iecelt kompetentu komisiju rezolūcijas izstrādāšanai konkrētā laikā, atbilstoši atzinumu un ziņojumu izstrādes procedūrai, un šajā gadījumā netiek piemēroti 51. un 52. panta nosacījumi;

c) steidzamā gadījumā, saskaņā ar 15. panta 6. punkta otro teikumu, ierakstīt rezolūcijas projekta izskatīšanu nākamās plenārsēdes dienas kārtībā. Šis teksts tiek izskatīts otrajā sēdes dienā.

4. Rezolūciju projektus, kas attiecas uz neparedzētiem notikumiem, kas risinās pēc 2. punktā noteikto termiņu izbeigšanās, (īpaši steidzamās rezolūcijas) un atbilst 1. punktam, var iesniegt ne vēlāk kā trīs stundas pirms Biroja sēdes. Ja Birojs konstatē, ka ierosinājums tieši skar Komitejas uzdevumus, to izskata saskaņā ar 3.c) punktu.

Jebkurš loceklis plenārsēdes laikā var iesniegt grozījumus īpaši steidzamiem rezolūciju projektiem.

43. pants

Atzinumu, ziņojumu un rezolūciju sekmēšana

Biroja pienākumos ietilpst Komitejas pieņemto atzinumu, ziņojumu un rezolūciju sekmēšana.

4. NODAĻA

Komisijas

44. pants

Sastāvs un pilnvaras

1. Katru četru gadu pilnvaru laika sākumā Pilnsapulcē izveido komisijas, kas ir atbildīgas par darbu veikšanu. Pēc Biroja ieteikuma Pilnsapulce pieņem lēmumu par komisiju izveidi un pilnvaru piešķiršanu.

2. Komisijas atspoguļo dalībvalstu sastāvu Komitejā.

3. Komitejas locekļiem jābūt pārstāvētiem vismaz vienā vai augstākais - divās komisijās. Birojs var paredzēt arī izņēmuma gadījumus attiecībā uz mazākumā pārstāvētajām valstu delegācijām, kuru locekļu skaits ir mazāks par specializēto komisiju skaitu.

45. pants

Priekšsēdētājs un priekšsēdētāja vietnieki

1. Pirmajā sanāksmē katra komisija no savu locekļu vidus izvirza priekšsēdētāju un priekšsēdētāja pirmo vietnieku, bet nepieciešamības gadījumā divus priekšsēdētāja vietniekus (Birojs).

2. Kandidāti tiek ievēlēti vienbalsīgi, ja to skaits sakrīt ar paredzēto dalībnieku skaitu. Ja tas tā nav vai ja to pieprasa viena sestā daļa no komisijas locekļu skaita, Komitejas priekšsēdētāja un priekšsēdētāja vietnieku ievēlēšana notiek saskaņā ar 31. panta 2. līdz 4. punktā aprakstītajiem noteikumiem.

3. Tiklīdz kāds no locekļiem pārtrauc savu darbību Komitejā vai arī atkāpjas no amata, vakantā vieta tiek ieņemta saskaņā ar šajā pantā aprakstīto.

46. pants

Komisiju funkcijas

Komisijas galvenokārt nodarbojas ar atzinuma projektu, ziņojumu un rezolūciju izstrādi, kas rezultātā tiek iesniegti Pilnsapulcei.

47. pants

Komisiju sasaukšana un darba kārtība

1. Komisijas sanāksmju datumu un darba kārtību nosaka priekšsēdētājs, saskaņojot to ar priekšsēdētāja pirmo vietnieku.

2. Komisiju sasauc priekšsēdētājs. Komisijas sasaukšanai un darba kārtībai jābūt noteiktai un izziņotai dalībniekiem četras nedēļas pirms paredzētā sēdes datuma.

3. Ja vismaz viena ceturtdaļa locekļu rakstveidā to pieprasa, priekšsēdētājam ir jāsasauc ārkārtas komisijas sēde, kurai jānotiek ne vēlāk kā četras nedēļas pēc iesniegtās prasības. Ārkārtas sēdes darba kārtību nosaka locekļi, kuri ir iesnieguši prasību tās sasaukšanai. Darba kārtību locekļiem nosūta kopā ar paziņojumu par sēdi.

4. Visi atzinuma projekti un citi apspriežamie dokumenti, kas jātulko un jāizsūta pirms sēdes norises, ir jāiesniedz Komisijas sekretariātā piecas nedēļas pirms noteiktā sēdes datuma. Locekļiem tie jāsaņem ne vēlāk kā divas nedēļas pirms noteiktā datuma. Ārkārtas gadījumos priekšsēdētājs var mainīt iepriekš noteiktos termiņus.

48. pants

Publicitāte

1. Komisijas sēdes ir atklātas, izņemot gadījumu, kad komisija nolemj citādi attiecībā uz visu sēdi vai kādu atsevišķu punktu noteiktajā dienas kārtībā.

2. Eiropas Parlamenta locekļi, Padomes un Komisijas locekļi var piedalīties komisijas sēdēs, apspriežoties un atbildot uz dalībnieku jautājumiem.

49. pants

Atklāta izskatīšana

Īpašos gadījumos un ar Biroja piekrišanu komisija var organizēt atklātu izskatīšanu vai arī pieaicināt attiecīgas kompetentas personas atsevišķu dienas kārtības jautājumu apspriešanai.

50. pants

Atzinumu un ziņojumu izstrādes termiņi

1. Komisijas sagatavotos ziņojuma un atzinuma projektus iesniedz priekšsēdētāja noteiktajos termiņos. Viena atzinuma vai projekta izstrādei dod ne vairāk kā laiku starp divām sanāksmēm, neiekļaujot pirmo sanāksmi, kas veltīta paredzamo darbu organizēšanai.

2. Izņēmuma kārtā Birojs ir tiesīgs organizēt papildu sanāksmes vai pagarināt viena projekta noteiktos izstrādes termiņus.

51. pants

Atzinumu struktūra

1. Komitejas atzinums ietver:

— ievadu, kas norāda atzinuma juridisko pamatojumu un veiktos pasākumus tā izstrādei, kā arī, ja nepieciešams, ievada piezīmes,

— galveno daļu, kurā ir Komitejas viedoklis un rekomendācijas attiecībā uz izvirzīto problēmu, kā arī konkrēti priekšlikumi apspriežamā dokumenta izmaiņām.

2. Novērtējot dokumentu iespēju robežās tiek ņemts vērā subsidiaritātes princips, kā arī tā ietekme uz administratīvo izpildstruktūru, vietējo un reģionālo finanšu struktūru.

3. Katram atzinumam sagatavo atsevišķu paskaidrojuma dokumentu, kas atspoguļo Komitejas viedokli kopumā un iekļauj specifiskus novērojumus attiecībā uz atsevišķiem gadījumiem. Paskaidrojuma izklāstu uztic referentam. Par to nebalso. Tomēr tam jābūt saistītam ar atzinuma tekstu, kas ir pieņemts balsojot. Ja tas nav ievērots, komisijas priekšsēdētājs var svītrot atzinuma paskaidrojumu izklāstu.

52. pants

Ziņojumu struktūra

Komitejas ziņojums ietver:

— preambulu, kas norāda veicamās procedūras un pielietojamos līdzekļus,

— ievadu, kas apraksta apspriežamo jautājumu pamata saturu,

— galveno daļu, kas satur īpašus vērojumus un analīzi,

— secinājumus, kas rezumējuma veidā norāda Komitejas uzskatus un rekomendācijas par apspriesto tematu.

Nepieciešamības gadījumā pielikumos var pievienot attiecīgus dokumentus, atsauces un papildu informāciju.

53. pants

Referenti

1. Lai izskatītu atzinuma vai ziņojuma projektu, katra komisija pēc priekšsēdētāja ieteikuma ieceļ vienu vai nepieciešamības gadījumā divus referentus. Priekšsēdētāja priekšlikumu nosūta locekļiem vienlaicīgi ar darba kārtību. Papildu pieteikumu gadījumā priekšsēdētāja priekšlikumu nosūta locekļiem ne vēlāk kā nedēļu pirms sanāksmes.

2. Ieceļot referentus, katra komisija nodrošina atzinumu un ziņojumu taisnīgu un līdzsvarotu sagatavošanu.

3. Steidzamības gadījumā priekšsēdētājs, iepriekš informējot ģenerālsekretāru, referenta iecelšanai var piemērot rakstveida procedūru. Šādā gadījumā priekšsēdētājs rakstveidā nosūta visiem komisijas locekļiem lūgumu nosūtīt viņam rakstiskā veidā trīs darba dienu laikā savus iespējamos iebildumus sakarā ar referenta kandidatūras izvirzīšanu. Šādā gadījumā priekšsēdētājs un priekšsēdētāja pirmais vietnieks pieņem kopēju lēmumu.

4. Ja Priekšsēdētājs vai kāds no Priekšsēdētāja vietniekiem tiek nozīmēts ziņojuma sniegšanai, viņš uz sava atzinuma vai ziņojuma projekta izskatīšanas laiku nodod sēdes vadību kādam citam Valdes loceklim vai vecākajam no klātesošajiem locekļiem.

54. pants

Darba grupas

1. Attiecīgi pamatotās situācijās komisijas ar Biroja piekrišanu var izveidot darba grupas. Šajās darba grupās var būt arī citu komisiju locekļi.

2. Katra darba grupa no tās locekļu vidus var izvirzīt vienu priekšsēdētāju un vienu priekšsēdētāja vietnieku.

55. pants

Eksperti

1. Katras komisijas locekļi var pieaicināt ekspertu kā savu asistentu.

2. Komisija var iecelt ekspertus, kas piedalās noteikto darbu veikšanā vai arī asistē jau izveidotajām darba grupām. Pēc priekšsēdētāja uzaicinājuma šie eksperti var piedalīties kā komisijas, tā arī darba grupas sanāksmēs. Viņiem var piešķirt arī vārda tiesības, gluži tāpat kā ekspertiem, kas konsultē referentus.

3. Vienīgi referenta eksperti un tie, kurus pieaicina komisija, var pretendēt uz ceļojuma un uzturēšanās izdevumu kompensēšanu.

56. pants

Kvorums

1. Komisijas sanāksmē kvorums ir sasniegts, ja ir ieradusies vairāk nekā puse komisijas locekļu.

2. Kvorumu pārbauda tikai sēdes laikā un ja to pieprasa vismaz desmit locekļi. Gadījumā, ja kvoruma pārbaude netiek pieprasīta, visi balsojumi ir spēkā neatkarīgi no balsotāju skaita. Ja konstatē, ka kvorums nav sasniegts, komisija var turpināt apspriedi, bet balsošanu pārceļ uz nākamo sanāksmi.

3. Visiem locekļiem un aizstājējiem, kas piedalās sanāksmē, kā arī citām klātesošām personām ir jāparakstās dalībnieku sarakstā.

57. pants

Balsošana

Lēmumu pieņem ar balsu vairākumu. Ar attiecīgām izmaiņām piemēro arī 22. panta 2. punktu.

58. pants

Grozījumi

1. Paredzamie grozījumi jāiesniedz Komisijas sekretariātā ne vēlāk kā piecas dienas pirms sēdes. Šo termiņu izņēmuma kārtā var mainīt tikai priekšsēdētājs.

2. Par grozījumiem balso, sekojot atzinuma vai ziņojuma projektos noteiktajai teksta rindkopu secībai. Rezultātā balso arī par dokumenta tekstu kopumā. Gadījumā, ja divi vai vairāki grozījumi attiecas uz vienu daļu un savstarpēji izslēdz viens otru, tas grozījums, kas ir vistālāk no oriģinālā teksta, ir prioritārs un par to balso vispirms.

3. Komisijā pieņemto atzinumu vai ziņojumu tās priekšsēdētājs nodod tālāk Reģionu komitejas priekšsēdētājam.

59. pants

Atteikšanās no atzinuma vai ziņojuma izstrādes

Ja komisija (vadošā), uzskata, ka Biroja iesniegtais dokuments neatbilst reģionālajām vai vietējām interesēm, vai tam nav politiskas nozīmes, tā var pieņemt lēmumu par atzinuma vai ziņojuma neizskatīšanu.

5. NODAĻA

Komitejas administrācija

60. pants

Ģenerālsekretariāts

1. Komitejai palīdz Ģenerālsekretariāts.

2. Ģenerālsekretariātu vada ģenerālsekretārs.

3. Birojs, pēc ģenerālsekretāra ierosinājuma, nosaka Ģenerālsekretariāta organizāciju tādā veidā, lai pēdējais būtu spējīgs nodrošināt Komitejas un tās struktūrvienību darbu, kā arī palīdzēt Komitejas locekļiem īstenot viņu pilnvaras. Veicot šo darbu, nosaka pakalpojumus, ar kuriem administrācijai jānodrošina locekļi, valstu delegācijas, politiskās grupas un neatkarīgie locekļi.

4. Ģenerālsekretariāts sagatavo Komitejas struktūrvienību sēžu protokolus.

61. pants

Ģenerālsekretārs

1. Ģenerālsekretāra uzdevums ir nodrošināt Biroja vai priekšsēdētāja pieņemto lēmumu izpildi saskaņā ar šo Reglamentu un spēkā esošajiem normatīviem aktiem. Viņš ar padomdevēja tiesībām piedalās Biroja sēdēs un sastāda šo sēžu protokolus.

2. Ģenerālsekretārs pilda pienākumus priekšsēdētāja pakļautībā, kurš pārstāv Biroju.

62. pants

Ģenerālsekretāra saistības

1. Birojs pieņem darbā ģenerālsekretāru ar divu trešdaļu locekļu balsu vairākumu un atbilstoši Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 2. un 8. pantam.

2. Ģenerālsekretāru pieņem darbā uz pieciem gadiem. Īpašos viņa darba līguma noteikumus izstrādā Birojs.

3. Pilnvaras, kuras Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība piešķir instancei, kas kompetenta iecelt amatā, attiecībā uz ģenerālsekretāru īsteno Birojs.

63. pants

Ierēdņu statuss un Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība

1. Pilnvaras, kuras Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumi piešķir instancei, kas kompetenta iecelt amatā, īsteno šādi:

— attiecībā uz 5. līdz 10. pakāpes A* kategorijas ierēdņiem valodu dienestā un B*, C*, D* kategorijas ierēdņiem – ģenerālsekretārs,

— attiecībā uz citiem ierēdņiem - Birojs pēc ģenerālsekretāra ierosinājuma.

2. Pilnvaras, kuras Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība piešķir instancei, kas kompetenta iecelt amatā, īsteno:

— attiecībā uz A* kategorijas 5. līdz 10. pakāpes pagaidu darbiniekiem valodu dienestā, kā arī uz B*, C* un D* kategorijas pagaidu darbiniekiem – ģenerālsekretārs,

— attiecībā uz citiem pagaidu darbiniekiem - Birojs pēc ģenerālsekretāra ierosinājuma,

— attiecībā uz pagaidu darbiniekiem priekšsēdētāja vai priekšsēdētāja pirmā vietnieka birojā: — A* kategorijas 5. līdz 10. pakāpes pagaidu darbiniekiem, kā arī B*, C* un D* kategorijas pakāpes pagaidu darbiniekiem - ģenerālsekretārs pēc priekšsēdētāja ierosinājuma, — attiecībā uz citiem pagaidu darbiniekiem - Birojs pēc priekšsēdētāja ierosinājuma. Priekšsēdētāja vai priekšsēdētāja pirmā vietnieka birojā pagaidu darbinieki pilda savus pienākumus līdz priekšsēdētāja vai priekšsēdētāja pirmā vietnieka pilnvaru beigām,

— attiecībā uz palīgdarbiniekiem, līguma un vietējiem darbiniekiem – ģenerālsekretārs,

— attiecībā uz īpašiem padomniekiem - ģenerālsekretārs saskaņā ar nosacījumiem, kas minēti 119. pantā par režīmu, kas piemērojams Eiropas Kopienu citiem darbiniekiem.

64. pants

Finanšu un administratīvo lietu komisija

1. Prezidijs saskaņā ar 35. panta nosacījumiem izveido Finanšu un administratīvo lietu konsultatīvo komisiju, kas darbojas kāda Biroja locekļa vadībā.

2. Finanšu un administratīvo lietu komisijai ir sekojoši uzdevumi:

a) sniegt konsultācijas un pieņemt ģenerālsekretāra iesniegto izdevumu un ieņēmumu tāmes priekšprojektu saskaņā ar 65. panta nosacījumiem;

b) izstrādāt projektus attiecībā uz Biroja lēmumu īstenošanas noteikumiem un lēmumiem finansiālos, organizatoriskos un administratīvos jautājumos, tai skaitā saistībā ar locekļiem un vietniekiem.

3. Finanšu un administratīvo lieto komisijas priekšsēdētājs pārstāv Komisiju attiecībās ar Savienības budžeta iestādēm.

65. pants

Budžets

1. Finanšu un administratīvo lietu komisija iesniedz Birojā Komitejas paredzamo ienākumu un izdevumu pagaidu projektu par nākamā gada budžetu. Birojs iesniedz Komitejas paredzamo ienākumu un izdevumu pagaidu projektu par nākamā gada budžetu Pilnsapulcei pieņemšanai.

2. Pilnsapulce pieņem Komitejas paredzamo ienākumu un izdevumu pagaidu projektu par nākamā gada budžetu un nodod to Komisijā, Padomē un Eiropas Parlamentā vajadzīgajā laikā, lai nodrošinātu finanšu Reglamentā noteikto termiņu ievērošanu.

3. Komisijas priekšsēdētājs izdevumu un ieņēmumu plāna izpildi saskaņā ar Finanšu un administratīvo lietu komisijas izstrādāto plānu nodrošina vai uzdod nodrošināt Biroja izdoto iekšējo noteikumu ietvaros. Priekšsēdētājs saskaņā ar finanšu Reglamenta nosacījumiem pilda šo funkciju attiecībā uz visu Eiropas Kopienu kopējo budžetu.

III DAĻA

CITI NOTEIKUMI

1. NODAĻA

Sadarbība ar citām iestādēm

66. pants

Iestāžu sadarbības nolīgumi

Institucionālās sadarbības jomā Birojs pēc ģenerālsekretāra ieteikuma var noslēgt sadarbības līgumus ar citām Eiropas Savienības iestādēm un struktūrvienībām.

67. pants

Atzinumu, ziņojumu un rezolūciju nosūtīšana un publicēšana

1. Komitejas atzinumus un ziņojumus, kā arī dokumentus, kas attiecas uz vienkāršotās procedūras piemērošanu saskaņā ar 26. pantu vai lēmumu atteikties no atzinuma vai ziņojuma izstrādes saskaņā ar 59. pantu, adresē Padomei, Komisijai un Eiropas Parlamentam. Tos nodod priekšsēdētājs, tāpat kā rezolūcijas.

2. Atzinumi, ziņojumi un rezolūcijas tiek publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

2. NODAĻA

Publiskums un caurredzamība

68. pants

Dokumentu publiskā pieejamība

1. Katram Savienības pilsonim, kā arī katrai fiziskai vai juridiskai personai, kuras dzīvesvieta vai atrašanās vieta ir kādā no dalībvalstīm, saskaņā ar EK līgumu ir tiesības piekļūt Reģionu komisijas dokumentiem, nodrošinot atbilstību Eiropas Parlamenta un Padomes Rīkojumā (EK) Nr. 1049/2001 noteiktajiem pamatprincipiem, nosacījumiem un ierobežojumiem un Komisijas prezidija noteiktajiem nosacījumiem. Citām fiziskajām un juridiskajām personām pieeja Komisijas dokumentiem iespēju robežās tiek nodrošināta analoģiskā veidā.

2. Komisija iekārto Komisijas dokumentu reģistru. Šai sakarā Prezidijs izdod iekšējos noteikumus, kas regulē kārtību, kādā tiek nodrošināta pieeja dokumentiem, un nosaka to dokumentu sarakstu, kuriem tiek nodrošināta tieša pieeja.

3. NODAĻA

Noteikumi, kas attiecināmi uz Reglamentu

69. pants

Reglamenta pārskatīšana

1. Pilnsapulce ar locekļu balsu vairākumu lemj par vajadzību mainīt šo Reglamentu, dažas tā daļas, vai arī visu kopumā.

2. Pilnsapulce nodibina īpašu komisiju, lai izveidotu ziņojumu un teksta projektu, uz kura pamata tā var pieņemt jaunu Reglamentu pēc locekļu nobalsošanas ar absolūtu balsu vairākumu “par”. Jaunais Reglaments stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

70. pants

Biroja instrukcijas

Birojs ar instrukcijām nosaka šā Reglamenta ieviešanas kārtību, vienlaicīgi ievērojot Reglamentu.

71. pants

Reglamenta stāšanās spēkā

Šis Reglaments stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.