LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 205/70

KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2017/1436

(2015. gada 1. decembris)

par valsts atbalstu Lainmutas spēkstacijas pārveidei, lai tā varētu darboties ar biomasu, SA.38762 (2015/C), ko plāno īstenot Apvienotā Karaliste

(izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 8441)

(Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc uzaicinājuma ieinteresētajām personām iesniegt savas piezīmes (1) saskaņā ar iepriekš minētajiem noteikumiem un ņemot vērā to piezīmes,

tā kā:

1. PROCEDŪRA

(1) Pēc pirmspaziņojuma saziņas 2014. gada 17. decembrī Apvienotā Karaliste saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību (turpmāk “LESD”) 108. panta 3. punktu paziņoja par atbalstu Lainmutas spēkstacijas pārveides projektam, lai tā varētu darboties ar biomasu. Apvienotās Karalistes iestādes 2015. gada 5. februārī iesniedza Komisijai papildu pierādījumus.

(2) Komisija 2015. gada 19. februāra vēstulē informēja Apvienoto Karalisti, ka tā saistībā ar minētajiem atbalsta pasākumiem ir pieņēmusi lēmumu sākt procedūru, kas paredzēta Līguma 108. panta 2. punktā (“lēmums par procedūras uzsākšanu”).

(3) Apvienotā Karaliste sniedza savas piezīmes 2015. gada 23. martā.

(4) Komisijas lēmums uzsākt procedūru 2015. gada 10. aprīlī tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (sk. 1. zemsvītras piezīmi). Komisija uzaicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes.

(5) Komisija saņēma apsvērumus no 30 ieinteresētajām personām. Komisija 2015. gada 20. maijā pārsūtīja piezīmes Apvienotajai Karalistei, dodot tai iespēju atbildēt. Apvienotā Karaliste atbildēja uz šiem apsvērumiem 2015. gada 12. jūnijā.

(6) Komisija 2015. gada 23. jūlijā pieprasīja papildu informāciju, ko Apvienotā Karaliste sniedza 2015. gada 29. jūlijā. Apvienotā Karaliste 2015. gada 7. oktobrī sniedza papildu informāciju.

2. PASĀKUMA SĪKS APRAKSTS

2.1. Lainmutas spēkstacijas pārveides projekts, lai tā varētu darboties ar biomasu, un atbalsta saņēmējs

(7) Apvienotā Karaliste izvēlējās astoņus atjaunojamās enerģijas projektus procesā saskaņā ar Galīgo lēmumu par ieguldījumiem, kas sekmē atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanu (FIDeR) (2). Atbalsts šiem izvēlētajiem projektiem tiks sniegts uz ieguldījumu līgumu pamata. Paziņotais projekts ir viens no saskaņā ar FIDeR izvēlētajiem astoņiem projektiem.

(8) Paziņotais atbalsta pasākums attiecas uz atbalstu Lainmutas ar akmeņoglēm darbināmās spēkstacijas pārveidei, lai tā varētu darboties tikai ar biomasu. Spēkstacija atrodas Nortamberlendā Anglijas ziemeļaustrumu piekrastē. Spēkstacija pieder uzņēmumam Lynemouth Power Limited, kas ir uzņēmumam RWE Supply & Trading GmbH pilnībā piederošs meitasuzņēmums.

(9) Lainmuta ir ar akmeņoglēm darbināma spēkstacija, kuras jauda ir 420 MW un kura komercdarbību uzsāka 1972. gadā. Saskaņā ar pašreizējo priekšlikumu spēkstacija tiks pārveidota, lai tā varētu darboties tikai ar biomasu. Ņemot vērā sadegšanas procesa īpašības, spēkstacijā varēs dedzināt tikai rūpniecībā izmantojamas koksnes granulas. Spēkstacija nodrošinās elektroenerģiju Ziemeļu elektrotīklā (Northern Power Grid), kas piegādā elektroenerģiju Anglijas ziemeļaustrumu daļai. Apvienotā Karaliste lēš, ka projektā tiks saražots 0,7 % no Apvienotajā Karalistē nākotnē plānotā elektroenerģijas galīgā patēriņa.

(10) Saskaņā ar Apvienotās Karalistes aplēsēm projekts tā 12 gadu darbības laikā ļaus ietaupīt aptuveni 17,7 miljonus tonnu CO2 un tā ietvaros tiks saražotas apmēram 2,3 TWh elektroenerģijas gadā. Spēkstacija darbosies ar bāzes slodzi, tādējādi nodrošinot grafikam pakārtotu zemu oglekļa emisiju elektroenerģiju.

(11) Saskaņā ar Apvienotās Karalistes iestāžu sniegto informāciju spēkstacija ir projektēta, lai darbotos ar 420 MW nominālo elektrojaudu un vidējo slodzes koeficientu 77 % (3). Spēkstacijas darbībā izmantos aptuveni 1,44–1,56 miljonus tonnu sausu koksnes granulu gadā, lielākā daļa no kurām tiks ievesta no ASV dienvidaustrumiem ([60–80 %] no kopējā nepieciešamā kurināmā). Aptuveni [5–20 %] kurināmā tiks iegūti Eiropā, bet pārējais – Kanādā. Spēkstacijas pārveide nebūs projektēta tā, lai atbilstu atkritumu sadedzināšanas noteikumiem, un tāpēc tajā nevarēs dedzināt koksnes atkritumus.

(12) Turpmāk redzamajā tabulā ir norādīti Lainmutas spēkstacijas paredzamie darbības parametri. Saskaņā ar Apvienotās Karalistes iestāžu sniegto informāciju slodzes koeficients ir rezultāts, ko iegūst, reizinot laika daudzumu, kurā spēkstacija ir tehniski pieejama, lai ražotu elektroenerģiju (atskaitot, piem., apkopei vai remontdarbiem nepieciešamo laiku), un laika daudzumu, kurā spēkstacijā faktiski ir plānots ražot (atskaitot, piem., laiku, kurā sadales tīkla operators ierobežo ražotni tīkla pārslogojuma dēļ; to reizēm sauc par bruto slodzes koeficientu). Neto slodzes koeficientu, kas norādīts tabulā, iegūst, reizinot vidējās tehniskās pieejamības koeficientu 80,77 % ar bruto slodzes koeficientu 95,51 %. Lainmutas spēkstacijas darbības parametri Degvielas izmaksas (GBP/GJ) Termiskais lietderības koeficients (%) Vidējās neto slodzes koeficients (%) 7,17 36,9 77

2.2. Valsts juridiskais pamats, finansējums un budžets

(13) Valsts juridiskais pamats ir 2013. gada Enerģētikas likums.

(14) Tiek lēsts, ka šā projekta kopējais budžets ir GBP 0,8 miljardi. Apvienotā Karaliste ir apstiprinājusi, ka pirms spēkstacijas nodošanas ekspluatācijā saņēmējam netiks izmaksāts atbalsts.

(15) Atbalstu izmaksās valdības darījumu partneris, kas finansēts no līdzekļiem, kuri iegūti no likumā paredzētas nodevas, kas piemērojama visiem licencētajiem elektroenerģijas piegādātājiem atbilstoši to tirgus daļai piegādes tirgū, kuru nosaka pēc izmērītā elektroenerģijas patēriņa. Piegādātājiem savas saistības būs jāpilda no saviem līdzekļiem, taču tie varēs pārnest izmaksas uz patērētājiem, ietverot tās savā vispārējā cenu noteikšanas stratēģijā.

2.3. Atbalsta veids, ilgums un ražošanas izmaksas

(16) Projekta atbalsts tiks piešķirts mainīgas piemaksas veidā (tā sauktais cenas starpības līgums (CfD)), ko aprēķina kā starpību starp iepriekš noteikto cenu (norunas cenu) un elektroenerģijas tirgus cenas mērījumu (atsauces cena). Atsauces cena ir cena, kas noteikta, pamatojoties uz nākotnes vairumtirdzniecības elektroenerģijas cenām noteiktā laikposmā. Atbalsta saņēmējs gūs peļņu, pārdodot savu elektroenerģiju tirgū, bet, ja vidējā vairumtirdzniecības elektroenerģijas cena ir zemāka par norunas cenu, atbalsta saņēmējs saņems papildu piemaksu starpības apmērā no Apvienotās Karalistes valdībai piederošā darījumu partnera (Low Carbon Contracts Company Ltd – “CfD darījuma partneris”). Taču atbalsta saņēmējs uzņemsies riskus par atsauces cenas nesasniegšanu un apjoma risku par paredzamā pārdošanas apjoma nesasniegšanu (4).

(17) Atbalsts biomasas projektam ir attiecīgi noteikts, pamatojoties uz administratīvi noteiktu norunas cenu. Norunas cenas līmenis tika aprēķināts tā, lai atbalsts saskaņā ar FIDeR kopumā atbilstu atbalstam, kas piešķirts, izmantojot pašreizējo Atjaunojamo enerģijas resursu iepirkuma sistēmu (5), lai tādējādi atvieglotu atbalsta shēmu maiņu.

(18) Aprēķinot norunas cenu noteiktām spēkstacijām, kas tiek pārveidotas tā, lai varētu darboties ar biomasu (attiecas uz Lainmutas spēkstaciju), Apvienotā Karaliste jo īpaši ņēma vērā elektroenerģijas izlīdzinātās izmaksas 105–115 GBP/MWh diapazonā. Apvienotā Karaliste paskaidroja, ka norunas cenas līmenis biomasas pārveides projektiem tika aprēķināts, ņemot vērā robežlikmju diapazonu (6) no 8,8 % līdz 12,7 %.

(19) Šim projektam piemērojamā norunas cena ir 105 GBP/MWh (2012. gada cenas – tiek indeksētas katru gadu atbilstoši patēriņa cenu indeksam). Tāda pati summa par MWh būs maksimālā norunas cena, kas spēkstacijām, kuras tiek pārveidotas, lai varētu darboties ar biomasu, tiek piedāvāta atbilstoši CfD sistēmai. Izlīdzinātās izmaksas ietver jaunu spēkstaciju finansēšanas izmaksas, ņemot vērā 10 % atlaides likmi visām tehnoloģijām. Apvienotā Karaliste sīki izskaidroja, kā šīs izmaksas tika aprēķinātas, norādot izmantotos datu avotus un robežlikmes, kas tika ņemtas vērā (7).

(20) Galvenie pieņēmumi, kas izmantoti, lai aprēķinātu norunas cenu, tostarp par izlīdzinātajām izmaksām, fosilā kurināmā cenām, faktisko nodokļu likmi, un maksimāli palielināti pieņēmumi ir uzskaitīti Apvienotās Karalistes valdības ziņojumā par izlīdzinātajām izmaksām (8), kā arī Enerģētikas un klimata pārmaiņu ministrijas ziņojumos (9). Šajā nolūkā pieņem, ka elektroenerģijas vairumtirdzniecības cena ir aptuveni 55 GBP/MWh reālā izteiksmē un līdz 2020. gadam tā palielināsies līdz 65 GBP/MWh.

(21) Ņemot vērā šo norunas cenu, projekta iekšējā peļņas norma (IPN) ir aplēsta 9,7 % apmērā pirms nodokļu atskaitīšanas. Ierosinātais ieguldījumu līgums beigsies 2027. gada 31. martā neatkarīgi no tā sākuma datuma.

2.4. Kumulācija

(22) Apvienotās Karalistes iestādes skaidroja, ka projekti, kuriem ir piešķirtas tiesības slēgt ieguldījumu līgumus, nevarēs saņemt CfD tai pašai elektroenerģijas ražošanai saskaņā ar jauno atbalsta shēmu. Turklāt projekti, kas saņems maksājumus saskaņā ar ieguldījumu līgumiem, nevarēs saņemt atjaunojamās enerģijas resursu iepirkuma sertifikātus tai pašai elektroenerģijas ražošanai. Visbeidzot, atjaunojamās enerģijas ražošana, kas saņem atbalstu saskaņā ar ieguldījumu līgumu, nevarēs piedalīties kapacitātes tirgū vai saņemt ieguldījumu atbalstu ieguldījumu līguma darbības laikā.

(23) Pamatojoties uz 22. apsvērumā aprakstītajiem principiem, Apvienotā Karaliste apstiprināja, ka ne ražotājs, ne tā tiešās vai netiešās ieinteresētās personas nav saņēmuši, tiem nav piešķirts un tie nav pieprasījuši citu atbalstu no Apvienotās Karalistes un citām dalībvalstīm.

2.5. Biomasas lietojums un pieejamība

(24) Kā skaidrots iepriekš 9. apsvērumā, Lainmutas projektā varēs dedzināt tikai koksnes granulas. Koksnes granulām, kas tiks izmantotas Lainmutas spēkstacijā, būs jāatbilst Apvienotās Karalistes ilgtspējības kritērijiem, tostarp iekļaujot vismaz 60 % siltumnīcefekta gāzu ietaupījumu attiecībā pret Savienības fosilo spēkstaciju vidējo intensitāti (t. i., pret Savienības ogļu un gāzes spēkstaciju vidējiem rādītājiem, izmantojot metodiku, kas noteikta Atjaunojamo energoresursu direktīvā). Šie mērķi tiks pastiprināti līdz vismaz 72 % siltumnīcefekta gāzu ietaupījumam no 2020. gada aprīļa un tad līdz vismaz 75 % ietaupījumam no 2025. gada aprīļa. Apvienotās Karalistes ilgtspējības kritērijos ir iekļauti arī noteikumi par bioloģiskās daudzveidības aizsardzību un izvairīšanos no neilgtspējīgas prakses (10).

(25) Koka skaidu tirdzniecība pasaules mērogā tika aplēsta 22 miljonu tonnu apmērā 2011. gadā. Savienībā pieprasījums pārsniedz saražoto apjomu, un tas nozīmē, ka koksnes granulas tiek importētas Savienībā. Koksnes granulu neto imports Savienībā tajā pašā gadā tika lēsts ap 3,2 miljoniem tonnu gadā un 2012. gadā palielinājās līdz aptuveni 4 miljoniem tonnu.

(26) Visā pasaulē patērēto koksnes granulu apmērs 2012. gadā tika lēsts ap 22,4–24,5 miljoniem tonnu (11), no kurām aptuveni 15,1 miljonu tonnu patērēja Savienībā. Dalībvalstis, kas spēkstacijās patērē visvairāk koksnes granulu, ir Apvienotā Karaliste (1,3 miljoni tonnu 2013. gadā) (12), Beļģija (1,3 miljoni tonnu), Nīderlande (1,2 miljoni tonnu), Dānija (1 miljons tonnu) un Zviedrija (1 miljons tonnu).

2.6. Pārredzamība

(27) Attiecībā uz ziņošanu un pārredzamību Apvienotā Karaliste norādīja, ka visi FIDeR procesā piešķirtie ieguldījumu līgumi ir publicēti tiešsaistē tādā formā, kādā tie ir parakstīti (13).

2.7. Lēmums uzsākt oficiālu izmeklēšanu

(28) Komisija 2015. gada 19. februārī nolēma uzsākt oficiālu izmeklēšanas procedūru par minētā atbalsta saderību ar iekšējo tirgu, īpaši ņemot vērā atbalsta proporcionalitāti un tirgus izkropļošanas risku.

(29) Un konkrētāk – Komisija secināja, ka nevar izslēgt pārmērīgas kompensācijas risku. Komisija atzīmēja, ka sākotnējie pieņēmumi, ko izmantoja finanšu aprēķinos, būtiski ietekmēja IPN un ka ekspluatācijas parametru vērtības, kuras Apvienotā Karaliste sākotnēji aplēsa, pilnībā neatbilda pieejamajai tirgus informācijai.

(30) Komisija veica jutīguma aprēķinu, lai noskaidrotu spēkstacijas vidējā termiskā lietderības koeficienta, slodzes koeficienta un kurināmā izmaksu izmaiņu ietekmi uz IPN. Saskaņā ar šiem aprēķiniem tika konstatēts, ka tad, ja termisko lietderības koeficientu un slodzes koeficientu palielinātu par 5 %, bet kurināmā izmaksas samazinātu par 5 %, IPN (uz pirmsnodokļu reālās bāzes) palielinātos no 9,7 % līdz 23,1 %. Minēto triju parametru līdzīga 10 % variācija IPN palielinātu līdz 31,7 %. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka izmaksu aprēķinā lietoto pieņēmumu mainīgums var potenciāli izraisīt pārmērīgu kompensāciju.

(31) Turklāt Komisija pauda bažas par to, ka izejvielu daudzums, kas nepieciešams Lainmutas ražošanas procesā, izmantojot tikai biomasu, ir nozīmīgs salīdzinājumā gan ar Eiropas Savienības tirgu, gan globālo tirgu. Pamatojoties uz 2012. gada datiem, Lainmutas spēkstacijā tiktu patērēts aptuveni 7,4 % no koksnes granulu patēriņa visā pasaulē, 11,2 % no Eiropas patēriņa un 88,2 % no Apvienotās Karalistes patēriņa, palielinoties importam.

(32) Komisija pauda šaubas, vai koksnes granulu tirgus spēs nodrošināt šādu pieprasījuma pieaugumu īsā laikposmā, neradot būtiskus tirgus izkropļojumus. Komisija papildus atzīmēja, ka koksnes biomasu kā izejvielu izmanto vairākās nozarēs (piem., celulozes un papīra vai kartona ražošanai) un nevar izslēgt tirgus izkropļojumus.

3. IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES

(33) Komisija saņēma 30 piezīmes no ieinteresētajām personām. Piezīmēs no tirdzniecības organizācijām (14) un Apvienotās Karalistes parlamenta deputātiem tika uzsvērts projekta ekonomiskais un sociālais nozīmīgums. Atbalsta vēstules no dažādām ieinteresētajām personām iesniedza arī Lynemouth Power LTD un Spencer Group.

(34) Četras nevalstiskās organizācijas uzsvēra ar projektu saistītos vides riskus (15). Un īpaši iesniegumos tika apšaubīti CO2 ietaupījumi, kas tiktu panākti, ražojot elektroenerģiju no importētas biomasas, un paustas bažas par iespējamu negatīvu ietekmi uz gaisa piesārņojumu un bioloģisko daudzveidību.

(35) Sešas organizācijas iesniedza apsvērumus, atbalstot uzskatu, ka Lainmutas projekts var izkropļot konkurenci koksnes šķiedru izejvielu tirgū. Saņemtie iesniegumi attiecās uz šādiem jautājumiem: biomasas izmantošanas enerģijas ražošanā palielināšanās ietekme uz globālo koksnes šķiedras tirgu (Apvienotās Karalistes Koksnes plātņu nozaru federācija, WPF) un uz izejvielu cenu Eiropā (Eiropas Plātņu federācija, EPF); ietekme uz papīrmalkas tirgu ASV dienvidaustrumos (Amerikas Mežu un papīra asociācija, Steptoe and Johnson ASV dienvidaustrumu ieinteresētās personas un ASV esoša papīrmalkas izmantotāja vārdā) un ietekme Ziemeļamerikas koksnes atlieku tirgū (Mulch & Soil Council (Mulčas un augsnes padome)).

(36) ASV esošais papīrmalkas izmantotājs un Steptoe and Johnson apgalvo, ka, lai arī attiecīgās ražotnes atrodas ASV, pusfabrikātu materiāli tiek eksportēti uz Savienību. Tāpēc iespējamais tirgus izkropļojums var ietekmēt darbību Savienībā. WPF un EPF iesniegumos tiek apgalvots, ka Lainmutas pārveides projekts var izkropļot konkurenci Apvienotās Karalistes un Eiropas Savienības koksnes šķiedru tirgū. Lai pamatotu savu apgalvojumu, WPF sniedza datus, kas liecina par cenu palielināšanos zāģu skaidām, koka skaidām un apaļkokiem Apvienotās Karalistes tirgū, pamatojoties uz aptauju. Dati (grafiks) uzrāda cenas palielināšanos par aptuveni 80 % (dati nav koriģēti atbilstoši inflācijai). EPF iesniedza grafiku, kurā atspoguļotas apaļkoku, zāģu skaidu un koka skaidu cenas Eiropā un kura dati aizgūti no Ecofys konsultanta veikta pētījuma (16). Dati uzrāda palielināšanos aptuveni 40 % apmērā kopš 2009. gada. Taču dati liecina, ka cenas palielināšanās ir vērojama tikai dažās valstīs (Apvienotajā Karalistē, Austrijā, Francijā, Itālijā, Zviedrijā), savukārt citās valstīs cenas bija salīdzinoši nemainīgas (Beļģijā, Lietuvā, Slovākijā, Spānijā).

(37) ASV esošā papīrmalkas lietotāja, Amerikas Mežu un papīra asociācijas (AFPA) un Steptoe and Johnson iesniegtajā informācijā tiek apgalvots, ka, tā kā lielākā daļa koksnes granulu tiks ievesta no ASV dienvidaustrumu daļas, ierosinātais pasākums var izkropļot konkurenci ASV tirgū.

(38) ASV esošs papīrmalkas lietotājs un AFPA norādīja, ka kopējā koksnes produkcija ASV dienvidaustrumu daļā 2011. gadā bija 230 miljoni “zaļo tonnu” (“ZT”, atbilst 107 “sausajām tonnām”, jo mitruma satura dēļ 1 sausās tonnas saražošanai ir nepieciešamas 2,15 ZT (17)). No šā kopējā apjoma aptuveni 115 miljoni ZT bija papīrmalka (galvenokārt skujkoku papīrmalka). Tālāk 1. attēlā ir parādīts kopējais izstrādes apjoms ASV dienvidaustrumos pēc izstrādājumu veida (18). 1. attēls Koksnes produkcijas izlaides (KPI) piesaiste ASV dienvidu daļai 1995.–2011. gadā (Abt u. c., 2014. gads)

(39) Ziņojumā iesniegtie dati liecina par granulu ražošanas pieaugumu ASV dienvidaustrumu daļā pēdējos gados un par granulu eksporta pieaugumu no ASV dienvidaustrumiem tajā pašā laikposmā. Saskaņā ar šo ziņojumu koksnes granulu ražošanas kapacitāte ASV dienvidaustrumu daļā pieauga no 2 miljoniem ZT 2010. gadā līdz 6 miljoniem ZT 2011. gadā. Teju visa minētā jaunā kapacitāte bija izveidota tāpēc, lai ražotu granulas eksportam uz ES dalībvalstīm.

(40) Saskaņā ar Steptoe and Johnson iesniegtajiem datiem priedes papīrmalkas cena ASV dienvidaustrumos no 2011. līdz 2014. gadam palielinājās par 25 %, bet cietkoksnes papīrmalkas cena – par 60 %. Saskaņā ar AFPA datiem priedes papīrmalkas koku vērtība uz celma ASV dienvidu daļā 2013. gadā palielinājās par 11 %, bet 2014. gadā – par 10 %. Šīs personas apgalvo, ka palielināšanos izraisīja intensīvāka koksnes granulu ražošana. Iepriekš 36. punktā minētais papīrmalkas lietotājs neiesniedza datus par izmaksām, taču pauda līdzīgus apgalvojumus par augstākas izejmateriālu cenas risku koksnes granulu subsidētas izmantošanas dēļ.

(41) Saskaņā ar Steptoe and Johnson iesniegtajiem datiem priedes papīrmalkas cena ASV dienvidaustrumos no 2011. līdz 2014. gadam palielinājās par 25 %, bet cietkoksnes papīrmalkas cena – par 60 %. Minētās personas apgalvoja, ka šo palielināšanos izraisīja intensīvāka koksnes granulu ražošana.

(42) Lai pamatotu šo apgalvojumu, ASV esošais papīrmalkas lietotājs un AFPA iesniedza teorētisku pētījumu, kurā analizēts, kādu ekonomisko ietekmi ASV dienvidaustrumu daļas koksnes šķiedru tirgū rada liels granulu ražošanas pieaugums (19). Šajā pētījumā ir modelēti scenāriji saistībā ar liela biomasas daudzuma nonākšanu tirgū. Autori veica aplēses par paredzamo koksnes granulu pieprasījumu nākotnē, ņemot vērā liela bioenerģijas daudzuma nonākšanu tirgū (tostarp pašmāju un starptautiskās politikas tendences un prognozes ES valsts rīcības plānos atjaunojamo energoresursu jomā). Modelī tiek pieņemts, ka līdz 2020. gadam ASV dienvidaustrumu daļā izmantošanai enerģētikas jomā tiks saražots līdz pat 44 miljoniem ZT granulu un koka skaidu gadā. Saskaņā ar izmantoto modeli šis lielais papildu pieprasījuma apjoms īstermiņā izraisa būtisku izejvielas cenas palielināšanos (vidēji 70 % diapazonā visā tirgū). Taču ilgtermiņā mežsaimniecības resursi pieaugtu, lai apmierinātu pieprasījumu, un cenas samazinātos.

(43) Steptoe and Johnson atzīmēja, ka koku stādīšana komerciāliem mērķiem pēdējās trijās desmitgadēs ASV dienvidaustrumu daļā ir samazinājusies. Kopā ar intensīvāku granulu ražošanu tas var izraisīt negatīvu izaugsmi reģionā, un tā rezultātā var tikt piekopta neilgtspējīga vides prakse un mazināties bioloģiskā daudzveidība.

(44) ASV bāzētais papīrmalkas ražotājs, EPF un Steptoe and Johnson pauda bažas par kumulatīvo ietekmi, ko rada citi lieli projekti (īpaši Draksas spēkstacijas projekts Apvienotajā Karalistē) un Eiropas politika biomasas jomā kopumā.

(45) Mulčas un augsnes padome pauda bažas par Ziemeļamerikas koksnes atlieku tirgus iespējamu izkropļojumu.

(46) WPF, Steptoe and Johnson un Mulčas un augsnes padome apšaubīja CO2 ietaupījumus, kas panākti, ražojot elektroenerģiju no biomasas, kas ievesta no Ziemeļamerikas. Steptoe and Johnson izteica arī šaubas par atbalsta proporcionalitāti un sniedza papildu datus par granulu ražošanā izmantojamās koksnes avotu un par iepakojumu nozares izejvielu vajadzībām.

(47) Divpadsmit (20) uzņēmumi un nozaru asociācijas iesniedza tehniskus apsvērumus, uzsverot projekta pamatotību un pozitīvo ietekmi. Iesniegtie materiāli cita starpā aptver šādas tēmas: projekta IPN; biomasas pieejamība un ilgtspējība; biomasas enerģijas loma Apvienotās Karalistes mērķu sasniegšanā atjaunojamās enerģijas jomā; spēkstacijas paredzamie darbības parametri un kurināmā piegādes loģistika.

(48) Īpaši ASV Rūpniecisko granulu asociācija uzsvēra izmešu samazinājumu saistībā ar ASV ražoto granulu bioenerģiju un ilgtspējību. Asociācija arī iesniedza datus par izejvielu cenām ASV dienvidaustrumu daļā (sk. 2. attēlu turpmāk).

(49) Kanādas Koksnes granulu asociācija iesniedza datus par koksnes granulu pieejamību. Iesniegtajos dokumentos jo īpaši sniegtas atsauces uz konsultanta Pöyry veikto pētījumu (21), kurā norādīts, ka ASV dienvidaustrumu, Kanādas rietumu un Krievijas piegādes reģionu rīcībā kopā ir 50 miljoni termiski žāvētu sauso tonnu biomasas izejvielu pārpalikums. 2. attēls Koku vērtība uz celma ASV dienvidaustrumu daļā

(50) Enviva iesniedza datus par koksnes granulu paredzamo pieprasījumu un piedāvājumu. Saskaņā ar Enviva datiem 2015. gada pirmajā ceturksnī izstrādes stadijā atradās koksnes granulu projekti, kas pēc pabeigšanas kopā papildinās globālo ražošanas kapacitāti par 18,1 miljonu sauso tonnu. Dokumentos bija sniegti arī dati par ASV kokmateriālu ražošanu (sk. 3. attēlu). 3. attēls ASV jaunu mājokļu būvniecība un kokmateriālu patēriņš, 2004.–2014. gads

(51) Eiropas Granulu padome iesniedza datus par koksnes granulu cenām un pieejamību un par izejvielu cenām Savienībā un ASV. Saskaņā ar Eiropas Granulu padomes datiem intensīvais granulu pieprasījuma pieaugums laikposmā no 2012. līdz 2014. gadam neizraisīja granulu cenas būtisku palielināšanos. Lai pamatotu šo apgalvojumu, Eiropas Granulu asociācija iesniedza datus par koksnes granulu cenām ASV laikposmā no 2013. gada decembra līdz 2015. gada aprīlim, bet Savienībā – laikposmā no 2011. gada janvāra līdz 2015. gada martam. Ne vienā, ne otrā gadījumā cenu palielināšanās netika novērota.

(52) Saskaņā ar šiem datiem granulu pieprasījuma intensīvais pieaugums laikposmā no 2012. līdz 2014. gadam neizraisīja granulu cenas būtisku palielināšanos.

(53) Visbeidzot, viena ieinteresētā persona (Société Générale) iesniedza datus par projekta rentabilitāti.

4. APVIENOTĀS KARALISTES PIEZĪMES

(54) Apvienotā Karaliste sniedza papildu informāciju par Lainmutas spēkstacijas darbības parametriem. Pēc citu biomasas spēkstaciju pārbaudes spēkstacijas slodzes koeficients tika palielināts no 75,3 % līdz 77 % (kā parādīts tabulā, sk. arī 3. zemsvītras piezīmi). Turklāt Apvienotā Karaliste parādīja, ka pulverizētu akmeņogļu spēkstaciju termiskais lietderības koeficients Apvienotās Karalistes akmeņogļu spēkstaciju grupā 2009.–2013. gadā bija aptuveni 36 %. Visbeidzot, Apvienotā Karaliste iesniedza degvielas izmaksu sadalījumu un paskaidroja, ka visi darbības parametri ir uzticami, jo tie ir samēroti ar citām spēkstacijām un tos ir pārskatījuši neatkarīgi eksperti (22).

(55) Apvienotā Karaliste apgalvo, ka Lainmutas projekta ekonomiskie rādītāji kopš paziņojuma izdošanas dienas ir būtiski mainījušies. Projektu bija paredzēts nodot ekspluatācijā 2016. gada trešajā ceturksnī, taču Apvienotā Karaliste tagad lēš, ka projekts tiks nodots 2017. gada otrajā pusē. Tā kā atbalsts biomasas pārveides projektiem beigsies 2027. gada martā neatkarīgi no tā sākuma datuma, projekts ir zaudējis subsīdijas par aptuveni vienu gadu. Projektam arī tika paaugstinātas kapitāla izmaksas. Turklāt politikas izmaiņu dēļ no 2015. gada augusta atjaunojami elektroenerģijas resursi vairs netiek atbrīvoti no klimata pārmaiņu nodevas (oglekļa emisiju nodokļa). Visbeidzot, sterliņu mārciņas vērtības kritums pret ASV dolāru papildus samazināja projekta rentabilitāti.

(56) Saskaņā ar Apvienotās Karalistes iestāžu sniegto informāciju šīs norises būtiski samazināja projekta rentabilitāti. Pašlaik paredzamais IPN ir [3–8 %] uz reālas bāzes pirms nodokļu atskaitīšanas.

(57) Globālais koksnes granulu tirgus 2014. gadā pieauga līdz 27 miljoniem sauso tonnu. Apvienotā Karaliste iesniedza arī datus par tirdzniecību globālajā koksnes granulu tirgū (sk. 4. attēlu). Koksnes granulu patēriņš Savienībā teju divkāršojās no aptuveni 8 miljoniem sauso tonnu 2009. gadā līdz aptuveni 16 miljoniem sauso tonnu 2013. gadā (23). 4. attēls Koksnes granulu importa tirdzniecība uz ES (sausās tonnas)

(58) 5. attēlā parādīts, ka koksnes granulu imports uz Savienību palielinājās no 1,8 miljoniem sauso tonnu 2009. gadā līdz 3,2 miljoniem sauso tonnu 2011. gadā. Imports uz Savienību 2012. gadā palielinājās līdz aptuveni 4 miljoniem sauso tonnu, un ir paredzams, ka importa apjoms turpmākajos gados pieaugs. Koksnes granulu importa apjoms no ASV dienvidaustrumu daļas uz Savienību 2014. gadā bija aptuveni 7,3 miljoni sauso tonnu (24). 5. attēls Koksnes granulu imports uz ES, sausās tonnas Avots: Apvienotās Karalistes dati

(59) Apvienotā Karaliste papildus precizēja, ka lielāko daļu pieejamo granulu piedāvājuma pašlaik iegādājas saskaņā ar individuāli noslēgtiem līgumiem (kuru darbības laiks parasti ir 5–10 gadi). Koksnes granulu aktuāltirgus pārstāv nelielu daļu no visa koksnes granulu piedāvājuma. Granulu ražotnes var uzbūvēt 18–30 mēnešos, un potenciāli tās var atbalstīt ar ilgtermiņa piegādes līgumu. Tā kā jauniem tirgus dalībniekiem ir noteikti zemi šķēršļi, Apvienotās Karalistes iestādes apgalvo, ka koksnes granulu tirgus spēj apgūt pieprasījuma palielināšanos, kas nepieciešams, lai apgādātu Lainmutu.

(60) Lai pamatotu šo argumentu, Apvienotā Karaliste salīdzināja granulu patēriņu Savienībā ar ASV dienvidaustrumu daļas tūlītējo cenu. Kā parādīts 5. attēlā, imports uz Savienību no ASV dienvidaustrumu daļas laikposmā no 2009. līdz 2011. gadam divkāršojās. Šajā laikposmā cenas aktuāltirgū būtiski nemainījās, neraugoties uz lielāku importa apjomu uz Savienību, kā parādīts 6. attēlā. 6. attēls Koksnes granulu patēriņš un ASV dienvidaustrumu daļas tūlītējās koksnes granulu FOB cenas (2009.–2013. gads) […] (*1)

(61) Apvienotā Karaliste iesniedza arī datus par piedāvāto piegādes ķēdi. Lainmutas projektā ir plānots aptuveni [60–80 %] no nepieciešamajām granulām iegādāties ASV dienvidaustrumu daļā. Aptuveni [5–20 %] tiks iegādāti no citām dalībvalstīm, bet pārējais – no Kanādas rietumiem. Lainmutas projektā ir noteikti […] iespējamie piegādātāji, no kuriem […] – […] dažādās ASV dienvidaustrumu daļas pavalstīs un […] Eiropā. Lainmutas projektā nav paredzēts iegādāties biomasu Apvienotajā Karalistē.

(62) Saskaņā ar Apvienotās Karalistes iestāžu sniegto informāciju izejmateriālu cenu palielināšanos var skaidrot ar kokzāģētavu atlikumu trūkumu. Apvienotā Karaliste paskaidroja, ka kokzāģētavu atlikumi rodas lielos daudzumos, apstrādājot zāģmateriālus, un tos var izmantot koksnes granulu ražošanā, kā arī citiem lietojumiem. Taču kokzāģētavu atlikumu pieejamība ir ierobežota un ir atkarīga no kokmateriālu ražošanas. Apvienotā Karaliste apgalvo, ka ASV būvniecības nozare nav pilnībā atguvusies kopš finanšu krīzes. Jaunu mājokļu būvniecības samazinājums un kokmateriālu ražošana samazina tādu pieejamo kokzāģētavu atlikumu piedāvājumu, ko varētu izmantot koka celulozes un koksnes granulu ražošanai. Apvienotā Karaliste uzskata, ka kokzāģētavu atlikumu trūkums būtiski ietekmē izejvielu cenu palielināšanos.

(63) Lai pamatotu šo argumentu, Apvienotās Karalistes iestādes apgalvo, ka izejvielu cenas palielināšanās vietējos tirgos nekorelē ar granulu ražošanas pieaugumu. Tālāk dotajā 7. attēlā ir parādīta cenas palielināšanās ASV iekšzemes tirgos no 2013. gada otrā ceturkšņa līdz 2015. gada pirmajam ceturksnim, norādot tirgus, kuros granulu ražošana ir būtiski palielinājusies. 7. attēls Priežu vērtības uz celma palielināšanās ASV iekšzemes tirgos no 2013. gada 2. ceturkšņa līdz 2015. gada 1. ceturksnim […] (*1)

(64) Visbeidzot, Apvienotā Karaliste apstiprināja, ka, grozot līguma nosacījumus, Lainmutas spēkstacijai var noteikt prasību grozīt 24. apsvērumā aprakstītos ilgtspējības kritērijus, piemēram, gadījumā, ja attiecībā uz cieto biomasu tiktu noteikti jebkādi turpmāki Eiropas obligātie ilgtspējības kritēriji.

5. PASĀKUMA NOVĒRTĒJUMS

(65) Pasākums ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, ja tas ir atbalsts, “ko piešķir dalībvalsts vai jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai […], ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.”

(66) Kā norādīts 2015. gada 19. februāra lēmumā par procedūras uzsākšanu, atbalsta saņēmējs no Apvienotajai Karalistei piederoša darījumu partnera – Low Carbon Contracts Company Ltd. – saņems darbības atbalstu mainīgās piemaksas veidā (sk. 16.–19. apsvērumu iepriekš) par saražoto elektroenerģiju. Pasākums sniedz atbalstu izvēlētajam atbalsta saņēmējam, kas ražo elektroenerģiju, izmantojot atjaunojamus energoresursus (šajā gadījumā – biomasu). Starp dalībvalstīm notiek plaša elektroenerģijas tirdzniecība. Tāpēc paziņotais pasākums var izkropļot konkurenci elektroenerģijas tirgū un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Turklāt spēkstacija izejvielu tirgū konkurēs attiecībā uz biomasas kurināmo. Konkrētāk, nepietiekamu vietējo meža resursu dēļ lielākā daļa cietās biomasas, kas nepieciešama spēkstacijas darbināšanai, tiks ievesta no ārvalstīm (sk. 61. apsvērumu).

(67) Komisija secina, ka paziņotais pasākums ir valsts atbalsts Līguma 107. panta izpratnē (25).

5.1. Atbalsta likumība

(68) Pamatojoties uz Apvienotās Karalistes iesniegto informāciju, Komisija atzīmē, ka nav pieņemts galīgais lēmums par ieguldījumiem. Maksājumi netiks veikti, pirms nav saņemts valsts atbalsta apstiprinājums. Tāpēc Komisija uzskata, ka Apvienotā Karaliste ir pildījusi savus pienākumus saskaņā ar LESD 108. panta 3. punktu.

5.2. Atbalsta saderība

(69) Komisija atzīmē, ka paziņotā pasākuma mērķis ir sekmēt elektroenerģijas ražošanu, izmantojot atjaunojamos energoresursus, proti, cieto biomasu. Paziņotais pasākums ir saskaņā ar Pamatnostādnēm par valsts atbalstu vides aizsardzībai un enerģētikai 2014.–2020. gadam (VEAP) (26) darbības jomā. Tāpēc Komisija ir novērtējusi paziņoto pasākumu, pamatojoties uz vispārējām VEAP prasībām par saderību (izklāstītas VEAP 3.2. sadaļā) un konkrētiem saderības kritērijiem, kuri attiecas uz darbības atbalstu, kas piešķirts elektroenerģijas ražošanai, izmantojot atjaunojamos energoresursus (VEAP 3.3.2.1. sadaļa).

5.2.1. Kopējo interešu mērķis

(70) Kā secināts lēmumā par procedūras uzsākšanu, Komisija atzīmē, ka paziņotā atbalsta pasākuma mērķis ir palīdzēt Apvienotajai Karalistei sasniegt atjaunojamās enerģijas un CO2 samazinājumu mērķus, ko ES ir noteikusi ES 2020 stratēģijā (27). Kā skaidrots iepriekš 10. apsvērumā, saskaņā ar Apvienotās Karalistes aplēsēm ir paredzams, ka spēkstacija ražos aptuveni 2,3 TWh atjaunojamas elektroenerģijas, ietaupot 17,7 miljonus tonnu CO2. Tāpēc saskaņā ar VEAP 30. un 31. punktu un 33. punkta a) apakšpunktu Apvienotā Karaliste sniedza skaidru informāciju par projekta īstenošanas rezultātā paredzamajiem CO2 ietaupījumiem un atjaunojamo elektroenerģiju. Komisija secina, ka paziņotā atbalsta pasākuma mērķis ir kopējo interešu mērķis Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta izpratnē.

(71) Vides organizācijas un Steptoe and Johnson pauda bažas par projekta ietekmi uz vidi. Apvienotā Karaliste apstiprināja, ka atbalsts tiks piešķirts tikai attiecībā uz tādu biomasu, kas atbilst VEAP noteiktajām definīcijām (sk. VEAP 6. apsvērumu). Komisija atgādina, ka atbalsts atbildīs 69. apsvērumā izvirzītajiem vides mērķiem un tādējādi tas iztur vides testu, kas jāveic valsts atbalsta kontroles nolūkā. Papildus šā valsts atbalstam būtiskā testa izturēšanai spēkstacijā būs jānodrošina atbilstība visiem piemērojamajiem tiesību aktiem vides jomā, jo īpaši attiecībā uz ietekmi uz gaisa piesārņojumu. Attiecībā uz spēkstaciju ir piemērojama Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/75/ES (28), atbilstība kurai ir jānodrošina; minētajā direktīvā ir noteiktas robežvērtības NOx, SO2 un daļiņu emisijām no lielām sadedzināšanas iekārtām. Turklāt Komisija atzīmē, ka Lainmutā izmantotajām koksnes granulām būs jāatbilst Apvienotās Karalistes ilgtspējības kritērijiem. Saskaņā ar Apvienotās Karalistes iestāžu sniegto informāciju šos kritērijus, tostarp minimālos CO2 ietaupījumus, aprēķina uz dzīves cikla pamata. Apvienotās Karalistes ilgtspējības kritēriji ietver arī prasību izvairīties no citas negatīvas ietekmes uz vidi (piem., bioloģiskās daudzveidības zuduma).

5.2.2. Valsts intervences nepieciešamība, stimulējoša ietekme un atbalsta lietderīgums

(72) Komisija lēmumā par procedūras uzsākšanu arī secināja, ka atbalsts ir nepieciešams, tam ir stimulējoša ietekme un tas ir lietderīgs. Konkrēti, atsaucoties uz VEAP 38., 107. un 115. punktu, Komisija atzīmē, ka pašreizējā politikas programma pienācīgi nerisina tirgus nepilnības (t. i., enerģijas cenā netiek iekļautas sekundārās sekas, ko izraisa fosilā kurināmā lietošana) un bez vērtējamā darbības atbalsta projekts nebūtu finansiāli dzīvotspējīgs.

(73) Atsaucoties uz VEAP 49. un 58. punktu, Apvienotā Karaliste parādīja, ka elektroenerģijas izlīdzinātās izmaksas būtiski pārsniedz paredzamo elektroenerģijas tirgus cenu, un Apvienotās Karalistes iestādes iesniedza finanšu analīzi, kas liecina, ka bez vērtējamā atbalsta projekta IPN būtu negatīvs. Šādā situācijā tirgus dalībnieki nevēlētos ieguldīt līdzekļus biomasas projektā. Līdz ar to atbalsts maina tā saņēmēja rīcību. Apvienotā Karaliste apstiprināja, ka atbalsta saņēmējam bija jāiesniedz pieteikumi un tas tika izdarīts, pirms tika uzsākts darbs pie projekta (VEAP 51. punkts).

(74) Atsaucoties konkrēti uz VEAP 40. un 116. punktu, Apvienotā Karaliste pierādīja, ka atbalsts ir piemērots instruments. Kā paskaidrots lēmumā par procedūras uzsākšanu, elektroenerģijas izlīdzinātās izmaksas pārsniedz paredzamo elektroenerģijas tirgus cenu un paredzamais IPN bez valsts atbalsta būtu negatīvs. Lai novērstu pietiekamu ieņēmumu trūkumu konkrētajā projektā, Apvienotā Karaliste piešķir valsts atbalstu, kura mērķis ir konkrētais projekts, kā arī nodrošina veicamā projekta vajadzības, nepārsniedzot paredzamo IPN (piem., iepriekš 18. apsvērumā aprakstīto robežlikmju ietvaros). Lainmutas projektu izvēlējās no vairākiem projektiem ar mērķi sasniegt Savienības atjaunojamās enerģijas mērķus (sk. 7. apsvērumu iepriekš), un darbības atbalsts tika piešķirts CfD veidā. Komisija lēmumā lietā SA.36196 (29) (Elektroenerģijas tirgus reforma – Līgums par starpību atjaunojamiem energoresursiem) secināja, ka CfD ir piemērots instruments, lai sasniegtu kopējo interešu mērķi.

(75) Tāpēc Komisija secina, ka atbalsts paziņotajam projektam ir nepieciešams, tam ir stimulējoša ietekme un tas tiek piešķirts ar piemērota instrumenta starpniecību.

5.2.3. Proporcionalitāte

(76) Lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija pauda bažas par atbalsta proporcionalitāti (sk. 28. apsvērumu iepriekš). Komisija atgādina, ka Apvienotā Karaliste aprēķināja, ka izlīdzinātās elektroenerģijas izmaksas (IEI) šādā biomasas projektā, pamatojoties uz 10 % IPN, ir vismaz 105 GBP/MWh (sk. 19. apsvērumu). Komisija uzskata IEI par piemērotām, kā tas tika apstiprināts iepriekš pieņemtajos lēmumos (30). Apvienotā Karaliste pierādīja, ka atbalsts uz enerģijas vienību nepārsniedz starpību starp IEI un paredzamo elektroenerģijas tirgus cenu, jo norunas cena (ko veido tirgus cena un piemaksa) nepārsniedz IEI (31). Turklāt Apvienotā Karaliste apstiprināja, ka atbalsts tiks piešķirts tikmēr, līdz ieguldījuma vērtība tiek amortizēta saskaņā ar parastiem grāmatvedības noteikumiem.

(77) Projekta robežlikme ir 8,8–12,7 % uz reālas bāzes pirms nodokļu atskaitīšanas, kā aprakstīts iepriekš 18. apsvērumā un ko Komisija ir akceptējusi lēmumā par procedūras uzsākšanu. Tā atbilda likmēm, ko Komisija jau iepriekš bija apstiprinājusi attiecībā uz biomasas projektiem Apvienotajā Karalistē (32). Komisija novērtēs, vai projekta IPN ievēro robežlikmi.

(78) Pēc lēmuma par procedūras uzsākšanu pieņemšanas Apvienotā Karaliste iesniedza aktualizētu informāciju par projektu, parādot, ka Lainmutas projekta IPN ir daudz zemāka, salīdzinot ar paziņojumā sniegto informāciju, galvenokārt tāpēc, ka tika zaudētas subsīdijas par aptuveni vienu gadu, kā arī augstāku kapitāla izmaksu, atbrīvojuma no klimata pārmaiņu nodevas atcelšanas un nelabvēlīgu ārvalstu valūtas maiņas likmju norišu dēļ. Turklāt Apvienotās Karalistes iestādes izdevīgi atjaunināja slodzes koeficientu, kas ir viens no darbības parametriem.

(79) Atbilstoši iesniegtajiem finanšu aprēķiniem projekta IPN pašlaik ir aptuveni [3–8 %] uz reālas bāzes pirms nodokļu atskaitīšanas, kas ir krietni zem robežlikmes un tāpēc jau norāda uz pārmērīgas kompensācijas neesamību. Taču Komisija atzīmē, ka tādi darbības parametri kā vidējais termiskais lietderības koeficients, slodzes koeficients un kurināmā izmaksas vēl var mainīties.

(80) Ņemot to vērā, Apvienotā Karaliste iesniedza datus, kas parāda, ka pulverizētu akmeņogļu spēkstaciju termiskais lietderības koeficients ir aptuveni 36 %, un tirgus informācija liecina par to, ka šāda veida biomasas pārveides projektā termiskais lietderības koeficients varētu būt aptuveni 38–39 %. Tāpēc 10 % termiskā lietderības koeficienta pieaugums, kā tika minēts lēmumā par procedūras uzsākšanu, nešķiet reāls.

(81) Kā izklāstīts iepriekš, projekta slodzes koeficients (sk. 12. apsvērumu) tika palielināts līdz 77 %, pamatojoties uz datu analīzi par citām spēkstacijām, ko Apvienotā Karaliste pārskatīja pēc lēmuma par procedūras uzsākšanu pieņemšanas. Turklāt Apvienotās Karalistes iesniegtajā informācijā ir norādīts, ka šāda veida spēkstacijas slodzes koeficients nepārsniegs aptuveni 80 % (33).

(82) Attiecībā uz kurināmā izmaksām – Apvienotā Karaliste detalizēti izskaidroja izmaksas, kas saistītas ar koksnes granulu pietiekamas piegādes nodrošināšanu. Iesniegtos dokumentus pārbaudīja neatkarīgi eksperti, un tie ietver galveno izmaksu elementu detalizētu sadalījumu Lainmutas piegādes ķēdē, tostarp ražošanas izmaksas, izmaksas par transportu un loģistiku (arī izmaksas saistībā ar to ostas iekārtu modernizēšanu, kas Lainmutai ir nepieciešamas). Pamatojoties uz iesniegto paskaidrojumu, Komisija secina, ka kurināmā izmaksas 7,17 GBP/GJ apmērā ir pamatotas paredzamo kurināmā izmaksu aplēses.

(83) IPN tika aprēķināts, pieņemot, ka termiskais lietderības koeficients un slodzes koeficients palielināsies par 5 %, bet kurināmā izmaksas samazināsies par 5 %. Var uzskatīt, ka šāda apmēra izmaiņas atbilst reālajai darbības parametru amplitūdai, kā iztirzāts 79., 80. un 81. apsvērumā. Šādas kumulatīvas izmaiņas palielinātu IPN (uz reālas bāzes pirms nodokļu atskaitīšanas) no aptuveni [3–8 %] līdz […]. Šī vērtība vēl arvien nepārsniedz Apvienotās Karalistes paredzētās robežlikmes.

(84) Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija secina, ka atbalsts neveicina pārmērīgu kompensāciju. Tāpēc paziņotais pasākums ir samērīgs, lai panāktu kopējo interešu mērķi.

5.2.4. Izvairīšanās no nepamatotas negatīvas ietekmes uz konkurenci un tirdzniecību

(85) Novērtējot valsts atbalsta pasākuma saderīgumu, Komisijai ir jāsecina, ka “atbalsta pasākumu negatīvajai ietekmei, kas izpaužas kā konkurences izkropļojumi, un ietekmei uz tirdzniecību starp dalībvalstīm jābūt ierobežotai un kompensētai ar pozitīvo ietekmi, kas izpaužas kā ieguldījumi vispārējas nozīmes mērķa sasniegšanā” (sk. VEAP 88. punktu).

(86) Atsaucoties uz VEAP 94., 95. un 96. punktu, Komisija secina, ka pasākums neizraisa acīmredzami negatīvas sekas, jo atbalsts ir samērīgs un neizraisa darbības pārvietošanu bez ietekmes uz vidi. Atbalsts palīdzēs Lainmutas projektā pārslēgt darbību no akmeņoglēm uz biomasu, panākot CO2 ietaupījumus (sk. iepriekš 10. apsvērumu).

(87) Novērtējot atbalsta pasākuma negatīvās sekas, Komisija pievērš uzmanību izkropļojumiem, kas izriet no paredzamās ietekmes, kāda atbalstam būs uz konkurenci ietekmētajos produktu tirgos un uz saimnieciskās darbības vietu (sk. VEAP 97. punktu). Tā kā atbalsts tiek piešķirts elektroenerģijas ražošanai, izmantojot atjaunojamus energoresursus, ietekmētais produktu tirgus ir elektroenerģijas tirgus.

(88) Pirmkārt, Komisija atgādina par saņēmēja nelielo tirgus daļu (0,7 % no Apvienotās Karalistes elektroenerģijas ražošanas tirgus). Otrkārt, atsaucoties uz VEAP 101. punktu, Komisija papildus atzīmē, ka projektā tiks modernizēta jau eksistējoša spēkstacija, kurā izmanto akmeņogles, tāpēc tas neradīs negatīvas sekas, piemēram, nepastiprinās atbalsta saņēmēja ietekmi tirgū. Tāpēc Komisija secina, ka pasākumam nebūtu būtiskas ietekmes uz konkurenci Apvienotās Karalistes elektroenerģijas ražošanas tirgū.

(89) Lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija pauda šaubas par to, vai projekts izkropļo konkurenci koksnes granulu tirgū, kā arī pastarpināti izejvielu tirgū tādā apmērā, kas būtu pretrunā kopējām interesēm. Ņemot vērā šā individuāli paziņotā projekta īpatnības, Komisija paplašināja analīzi, ietverot netiešo ietekmi uz sekundārajiem tirgiem.

5.2.5. Koksnes granulu tirgus izkropļojums

(90) Komisija vispirms atgādina, ka Lainmutas ražotnē varēs izmantot tikai rūpniecības kategorijas koksnes granulas. Lai arī dažās spēkstacijās, iespējams, koksnes granulas var daļēji aizvietot ar citu kurināmo, nav sagaidāms, ka Lainmutas ražotnē tās uzbūves dēļ koksnes granulas varēs nomainīt pret citu produktu. Lai analizētu projekta radītā konkurences izkropļojuma apmēru, rūpnieciskas kategorijas koksnes granulu tirgus ir uzskatāms par piemērotu produktu tirgu.

(91) Apvienotās Karalistes iesniegtie dati (sk. 4. attēlu) liecina, ka koksnes granulas tiek tirgotas starp galvenajām ražošanas un patēriņa zonām. Turklāt tirdzniecības plūsmas pēdējos gados ir būtiski palielinājušās (vairāk nekā par 40 % gadā). Turklāt Apvienotā Karaliste ir iesniegusi datus, kas liecina, ka koksnes granulu imports uz ES no ASV dienvidaustrumu daļas laikposmā no 2009. līdz 2011. gadam divkāršojās (kā parādīts 5. attēlā).

(92) Tāpēc, pamatojoties uz informāciju par tirdzniecības plūsmām un importa uz Savienību apmēriem, Komisija secina, ka koksnes granulu tirgus nav ierobežots vienā dalībvalstī vai Savienībā, bet gan uzskatāms par globālu tirgu, novērtējot tirgus izkropļojumus koksnes granulu tirgū.

(93) Globālais koksnes granulu tirgus 2014. gadā pieauga līdz 27 miljoniem sauso tonnu. Koksnes granulu patēriņš Eiropā laikposmā no 2009. līdz 2012. gadam divkāršojās (kā parādīts 5. attēlā). Neraugoties uz šo pieaugumu, 6. attēlā atspoguļotie dati liecina, ka cenas aktuāltirgū būtiski nemainījās.

(94) Turklāt, ņemot vērā informāciju, kas iesniegta, atbildot uz lēmumu par procedūras uzsākšanu, Komisija atzīmē, ka lielākā daļa koksnes granulu nodrošinājuma pašlaik tiek iepirkta saskaņā ar individuāli noslēgtiem ilgtermiņa līgumiem. Granulu ražotnes ir iespējams uzbūvēt 2 gados, tiklīdz ir noslēgti jauni līgumi (vai pēc tam) un ir nodrošināti pārdošanas apjomi. Tāpēc tirgus šķēršļi jaunām ražošanas iekārtām ir šķietami zemi. Nesenais granulu ražošanas kapacitātes pieaugums gan ASV dienvidaustrumu daļā, gan Savienībā (34) atbalsta šo novērojumu.

(95) Lainmutā nepieciešamo koksnes granulu apjoms atbilst aptuveni 5,5 % no 2014. gada pasaules koksnes granulu tirgus. Tas ir ievērojami mazāk nekā 7,4 %, kas tika lēsti lēmumā par procedūras uzsākšanu, pamatojoties uz 2012. gada datiem. Ņemot vērā to, ka jaunas granulu ražotnes var uzbūvēt vairāk vai mazāk līdztekus pārveides projektam ilguma ziņā (sk. 59. un 60. apsvērumu), var sagaidīt, ka līdz ar papildu pieprasījumu kļūs pieejama papildu kapacitāte, kā to apstiprina paredzētā projekta piegādes ķēde.

(96) Aplūkojot iepriekšējās norises, vērojams, ka importa un patēriņa līmenis Savienībā ir strauji pieaudzis, un tas ir vēl viens rādītājs, kas liecina par koksnes granulu tirgus spēju apgūt koksnes granulu pieprasījuma strauju pieaugumu. Ir atzīmēts arī, ka tūlītējā cena ASV dienvidaustrumu daļā – galvenajā apgabalā, no kurienes projektā ir paredzēts iegūt koksnes granulas, – nav būtiski mainījusies (6. attēls), savukārt imports uz Savienību no minētā reģiona ir pieaudzis (5. attēls).

(97) Analīze liecina, ka koksnes granulu tirgus ir globāls un spēj reaģēt uz koksnes granulu pieprasījuma pieaugumu, kas paredzams projekta īstenošanas rezultātā. Līdz ar to Komisija secina, ka atbalsts nerada negatīvu ietekmi uz tirdzniecības apstākļiem koksnes granulu tirgū tādā apmērā, kas kaitētu kopējām interesēm (CO2 ietaupījumi un elektroenerģijas ražošanas pieaugums, izmantojot atjaunojamus energoresursus).

5.2.6. Izejvielu tirgus izkropļojums

(98) Komisija lēmumā par procedūras uzsākšanu (sk. lēmuma par procedūras uzsākšanu 75. apsvērumu) atzīmēja, ka lielāks koksnes granulu pieprasījums var papildus izkropļot izejvielu tirgu (proti, koksnes šķiedru tirgu). Šajā sakarā tiek atgādināts, ka atbalsts tiek piešķirts par Lainmutas spēkstacijā saražotās elektroenerģijas MWh. Koksnes granulu tirgus un izejvielu tirgus potenciālos izkropļojumus nerada tiešās subsīdijas par koksnes granulām vai izejvielām, bet gan tāda kurināmā pieaugošais pieprasījums, kuru izmanto elektroenerģijas ražošanā. Turklāt ietekme uz izejvielu tirgu ir netieša, salīdzinot ar izkropļojumiem koksnes granulu tirgū.

(99) Granulas var ievest no ārvalstīm, savukārt ekonomisku apsvērumu dēļ izejvielas, ko izmanto koksnes granulu nozarē, parasti var pārvadāt tikai ierobežotā attālumā. Papīrmalkas pusfabrikātu produktu ražotnes iegūst koksnes nodrošinājumu no vidēji aptuveni 100 km līdz 150 km attālas vietas (t. s. ražotnes sateces rādiuss). Tāpēc, lai novērtētu šo ražotņu ietekmi uz konkurenci, ir jānoskaidro, no kura vietējā tirgus granulas tiks vai, visticamāk, tiks iegūtas.

(100) Kā skaidrots iepriekš 11. apsvērumā, Lainmutas ražotne [60–80 %] no kopējā koksnes granulu kurināmā iegūs no ASV dienvidaustrumu daļas. Aptuveni [5–20 %] līdz 15 % tiks iegūti no citām dalībvalstīm. Tas nozīmē, ka aptuveni […] miljoni sauso tonnu gadā tiks iegūti no citām dalībvalstīm, proti, no aptuveni 16 dažādiem piegādātājiem. Tas kopā veidotu aptuveni […] no ES koksnes granulu patēriņa (sk. 6. attēlu). Turklāt Lainmutas projektā nav plānots iegūt granulas no Apvienotās Karalistes. Tāpēc maz ticams, ka projekts paaugstinās izejvielu cenas Apvienotajā Karalistē vai Eiropas Savienības tirgū, kā to apgalvo attiecīgi EPF un WPF. Līdz ar to nav sagaidāms, ka pasākums izraisīs nepieņemamus konkurences izkropļojumus Savienībā. Tā kā lielākā daļa koksnes granulu tiek iegūtas ārpus Savienības un izejvielu tirgum ir vietējs raksturs, ietekme ir vērojama ārpus Savienības.

(101) Aptuveni [10–30 %] no nepieciešamajām koksnes granulām tiks iegūti no Kanādas. Iespējamās piegādes no Kanādas tiek uzskatītas par būtiski lielākām nekā no Eiropas. Kanādas Granulu asociācijas iesniegtie dati paredz 14 miljonu sauso tonnu biomasas pārpalikumu Kanādas rietumos. Piegādes no Kanādas veidotu […] no aplēstā pārpalikuma. Tāpēc nav paredzams, ka projekts izraisīs negatīvu ietekmi uz Kanādas tirgu attiecībā uz koksnes granulu izejvielu tirgu.

(102) Lielāko daļu projekta nodrošinājuma importēs no ASV dienvidaustrumu daļas. Tāpēc potenciālo tirgus izkropļojumu izpētē izejvielu tirgū (koksnes šķiedras) galvenā uzmanība ir pievērsta šim reģionam.

(103) Lainmuta importēs aptuveni 2 miljonus ZT (atbilst aptuveni 0,9 miljoniem sauso tonnu) no ASV dienvidaustrumiem. Tas atbilst 1,7 % no kopējās papīrmalkas piegādes 2011. gadā ASV dienvidaustrumu daļā un 0,9 % no kopējās piesaistes minētajā gadā un reģionā. Šādi zemi procenti vien neliecina par nepieņemamiem izejvielu tirgus izkropļojumiem. Ņemot vērā kopējo piesaisti, ietekme neradītu nepieņemamus tirgus izkropļojumus. Turklāt šajos datos ir ņemta vērā tikai papīrmalka, bet nav ietvertas citas izejvielas, piemēram, mežizstrādes un kokzāģētavu atlikumi, ko arī zināmā mērā var izmantot koka granulu ražošanā.

(104) Taču dažas trešās personas apgalvoja, ka granulu ražošanas pieaugums izraisīja izejvielu (papīrmalkas) cenu palielināšanos ASV dienvidaustrumos. Konkrēti, Steptoe and Johnson un AFPA iesniedza datus, kas uzrādīja cenas palielināšanos 2011.–2014. gadā. Tos pašus datus, bet par ilgāku laikposmu iesniedza ASV Rūpniecisko granulu asociācija (3. attēls).

(105) Komisija atzīmē, ka vidējā izejvielas cena (vērtība uz celma) ASV dienvidaustrumu daļā (kā parādīts 2. attēlā) nepārsniedz vēsturiskā diapazona robežas. Tāpēc cenu palielināšanās kopš 2011. gada nav neparasta. Cenas 2010. gadā bija pat augstākas, kas tiek skaidrots ar laikapstākļiem.

(106) Turklāt Apvienotā Karaliste apgalvoja, ka ASV tirgu vēl arvien ietekmēja pieprasījuma samazinājums, ko izraisīja finanšu krīze. Zāģmateriālu ražošana samazinājās par aptuveni 57 miljoniem ZT, salīdzinot ar 2005. gadu. Ja šis apjoms būtu pieejams, tas radītu aptuveni 28–19 miljonus ZT atlikumu, kas varētu kalpot kā koksnes granulu vai konkurējošu produktu avots. Turklāt Apvienotā Karaliste apgalvo, ka nav korelācijas starp zonām, kur notiek intensīva granulu ražošana, un papīrmalkas cenu palielināšanos vietējos tirgos (7. attēls).

(107) Patiesi, 1. attēlā sniegtie dati liecina, ka līdz 2008. gadam bija pieejams lielāks zāģmateriālu daudzums – un līdz ar to arī atlikumi. Tāpēc ierobežotāka atlikumu pieejamība varēja negatīvi ietekmēt papīrmalkas cenu. Turklāt Apvienotā Karaliste ir norādījusi, ka intensīva granulu ražošana nebūt nekorelē ar izejvielu cenu palielināšanos (sk. iepriekš 63. apsvērumu).

(108) Kā izklāstīts iepriekš (sk. iepriekš 62. apsvērumu), papīrmalkas cenu ietekmē tādi elementi kā laikapstākļi, atlikumu pieejamība (kas saistīta ar zāģmateriālu tirgu), un jau iepriekš ir novērotas cenu svārstības. Bez tam cenu palielināšanās un samazināšanās notiek gan spēcīgas, gan vājas granulu ražošanas zonās. Tāpēc nav paredzams, ka netiešais izejvielu pieprasījums, ko radīs Lainmutas projekts, izraisīs nepieņemamus tirgus izkropļojumus.

(109) Ieinteresētās personas arī iesniedza teorētisku pētījumu, kurā ir modelētas nākotnes scenāriju iespējamās sekas gadījumā, ja tirgū nonāk liels bioenerģijas daudzums. Pētījumā nav novērtēta Lainmutas projekta ietekme uz tirgu, taču ir novērtēta paredzamā globālā biomasas pieprasījuma ietekme, ņemot vērā pašreizējo un nākotnes politiku. Taču nav skaidrs, kādā apmērā nākotnes plāni attiecībā uz biomasu tiks realizēti, un, ja tie tiks realizēti, tad uz kādiem nosacījumiem un no kuriem reģioniem biomasa tiks faktiski iegūta. Tāpēc pētījums nemaina secinājumus par Lainmutas projekta potenciālo ietekmi, jo tajā uzmanība pievērsta potenciālo nākotnes norišu sekām.

(110) Visbeidzot, saskaņā ar Apvienotās Karalistes iesniegtajiem datiem Lainmuta plāno iegūt biomasu no aptuveni […] ražotnēm […] ASV dienvidaustrumu pavalstīs. Piegādes ķēdes dažādošana papildus mazinās vietējo tirgu izkropļojumu risku.

(111) Līdz ar to Komisija secina, ka nav paredzams, ka pasākums radīs izejvielu tirgus nepieņemamus izkropļojumus. Šajā sakarā tiek atgādināts, ka atbalsts tiek piešķirts elektroenerģijas ražošanai, izmantojot cietu biomasu, un ka atbalsta sekas uz koksnes granulu nozares izmantoto izejvielu ieguvi būtu netiešas.

5.2.7. Samērīguma pārbaude

(112) Kā paredzēts VEAP 97. punktā, tāda valsts atbalsta pasākumiem, kas mērķtiecīgi pievēršas tirgus trūkumiem, kurus ar to cenšas risināt, nepieņemamas konkurences izkropļošanas risks ir ierobežotāks. Komisija atzīmē, ka atbalsts ir tieši paredzēts, lai sasniegtu atjaunojamās enerģijas mērķus un CO2 samazinājumu samērīgā un piemērotā veidā. Tāpēc nepieņemamu konkurences izkropļojumu risks ir ierobežotāks. Kā izklāstīts 110. apsvērumā iepriekš, Komisija nekonstatēja nepieņemamus izkropļojumus ietekmētajā produktu tirgū (koksnes granulas). Netika konstatēti nepieņemami izkropļojumi arī iepriekšējā posma tirgos (izejvielas).

(113) Turklāt Komisijai ir jānovērtē, vai pasākumi izkropļo vai draud izkropļot konkurenci, ciktāl tas attiecas uz tirdzniecību starp dalībvalstīm. Sekām izejvielu tirgū ir vietējs raksturs, un tās galvenokārt rodas ārpus Eiropas, jo koksnes granulas tiek importētas. Līdz ar to ietekme uz tirdzniecību starp dalībvalstīm jebkurā gadījumā būtu ierobežota.

(114) Tāpēc Komisija uzskata, ka atbalsta Lainmutas projektam negatīvās sekas attiecībā uz konkurences izkropļojumiem un ietekme uz tirdzniecību starp dalībvalstīm ir ierobežota un tās atsver pozitīvās sekas attiecībā uz kopējo interešu mērķa sasniegšanu (enerģijas ražošana, izmantojot atjaunojamos resursus, un CO2 samazinājums elektroenerģijas ražošanā), līdz ar to kopējā bilance ir pozitīva.

5.2.8. Citi apsvērumi – atbilstība LESD 30. un 110. pantam

(115) Lēmuma par atjaunojamo resursu CfD (SA.36196) un lēmuma par FIDeR atbalstu pieciem jūras vēja enerģijas ražošanas projektiem (SA.38758, SA.38759, SA.38761, SA.38763 un SA.38812) un koģenerācijas biomasas ražotnei (SA.38796) kontekstā Apvienotā Karaliste ir apņēmusies pielāgot to, kā tiek aprēķinātas elektroenerģijas piegādātāju CfD maksājumu saistības, lai kritērijiem atbilstoša atjaunojamā elektroenerģija, kas saražota ES dalībvalstīs ārpus Apvienotās Karalistes un piegādāta lietotājiem Apvienotajā Karalistē, netiktu ieskaitīta piegādātāju tirgus daļās.

(116) Apvienotā Karaliste nodrošinās, ka CfD maksājumi netiek veikti, kamēr nav ieviests šis izņēmums, vai arī, ja tas nav iespējams, Apvienotā Karaliste ieviesīs mehānismu piegādātāju izdevumu kompensēšanai par importētu, kritērijiem atbilstošu atjaunojamo elektroenerģiju, kas ir piegādāta pirms izņēmuma stāšanās spēkā, bet pēc CfD maksājumu sākšanas.

(117) Iepriekš 114. apsvērumā minētā apņemšanās attieksies arī uz paziņoto pasākumu.

(118) Ņemot vērā 114. apsvērumā minēto apņemšanos, Komisija uzskata, ka paziņoto atbalsta pasākumu finansēšanas mehānismam nevajadzētu ieviest nekādus ierobežojumus, kas būtu pretrunā LESD 30. vai 110. pantam.

6. SECINĀJUMS

(119) Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija uzskata, ka paziņotais atbalsta pasākums tiecas uz kopējo interešu mērķi nepieciešamā un samērīgā veidā saskaņā ar VEAP un ka tāpēc atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta izpratnē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Apvienotās Karalistes paziņotais valsts atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta izpratnē.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotajai Karalistei.

Briselē, 2015. gada 1. decembrī Komisijas vārdā – Komisijas locekle Margrethe VESTAGER

(1) OV C 116, 10.4.2015., 52. lpp.

(2) Komisija pieņēma lēmumu par sešiem no minētajiem astoņiem projektiem: 2014. gada 23. jūlijā tika pieņemts beziebildumu lēmums par pieciem jūras vēja elektroenerģijas projektiem (SA.38758, SA.38759, SA.38761, SA.38763 un SA.38812; (OV C 393, 7.11.2014., 7. lpp.) un 2015. gada 22. janvārī tika pieņemts beziebildumu lēmums par Tīsaidas biomasas koģenerācijas projektu (SA. 38796), lēmums vēl nav publicēts).

(3) Sākotnējā paziņojumā norādītais aplēstais slodzes koeficients bija 75,3 %, bet pēc tam Apvienotā Karaliste to atjaunināja.

(4) Sīkāku informāciju par CfD atlīdzības mehānismu skatīt Komisijas lēmumā lietā SA.36196 Elektroenerģijas tirgus reforma – Līgums par starpību par atjaunojamiem energoresursiem (C(2014) 5079 final), 17.–31. apsvērumā.

(5) Šo sistēmu sākotnēji apstiprināja ar Komisijas 2001. gada 28. februāra lēmumu lietā N504/2000, un pēc tam to vairākkārt grozīja. Sistēmas pašreizējo versiju Komisija apstiprināja ar 2013. gada 2. aprīļa lēmumu lietā SA.35565 (OV C 167, 13.6.2013., 5. lpp.). Vēlāk daži specifiski elementi tika apstiprināti attiecībā uz Ziemeļīriju (lietā SA.36084) un Skotiju (lietā SA.37453).

(6) Robežlikmi definē kā minimālo atdeves likmi, kas nepieciešama, lai realizētu šāda veida projektu.

(7) Informāciju par visiem minētajiem elementiem Apvienotās Karalistes iestādes ir publicējušas dokumentā Electricity Generation Costs (Elektroenerģijas ražošanas izmaksas), kas pieejams vietnē https://www.gov.uk/government/publications/electricity-generation-costs

(8) Electricity Generation Costs December 2013 DECC (2013), pieejams vietnē https://www.gov.uk/government/publications/electricity-generation-costs

(9) Pieejams vietnē https://www.gov.uk/government/publications/electricity-market-reform-delivery-plan

(10) Sīkāku informāciju skatīt vietnē www.gov.uk/government/consultations/ensuring-biomass-affordability-and-value-for-money-under-the-renewables-obligation

(11) AEBIOM European Bioenergy Outlook 2013.

(12) AEBIOM European Bioenergy Outlook 2013.

(13) Pieejami vietnē https://www.gov.uk/government/publications/final-investment-decision-fid-enabling-for-renewables-investment-contracts

(14) North East Local Enterprise Partnership; Ziemeļaustrumu tirdzniecības palāta; UK Trade & Investment.

(15) Friends of the Earth; Dabas resursu aizsardzības padome; Fern and Biofuel watch.

(16) ECOFYS (2014), Carbon Leakage assessment for the European Panel Federation – Wood panel industry and the carbon leakage list 2015-2019 criteria.

(17) Konsekvences nolūkā visi dati, kas attiecas uz papīrmalkas tirgu un ASV dienvidaustrumu tirgu, ir norādīti zaļajās tonnās. Konsekventi ir izmantots pārrēķināšanas koeficients 2,15 ZT uz 1 sauso tonnu.

(18) Karen Lee Abt, Robert C. Abt, Christopher S. Galik un Kenneth E. Skogn, 2014. gads, “Effect of Policies on Pellet Production and Forests in the U.S. South”. Pieejams vietnē http://www.srs.fs.usda.gov/pubs/47281. Šo ziņojumu izmeklēšanas sākumposma kontekstā iesniedza vairākas personas.

(19) Abt u. c., 2014. gads.

(20) RWE Group; EDF; Lynemouth Power LTD; Atjaunojamās enerģijas asociācija; Tainas osta; Dong Energy; Energy UK; ASV Granulu asociācija; Kanādas Granulu asociācija; Enviva; Doosan; Eiropas Granulu padome.

(21) Pöyry. The Risk of Indirect Wood Use Change, Final Report Prepared for Energie Nederland. 2014. gada jūlijs.

(22) Oxera, Parsons, Brinckerhoff un Ramboll.

(23) AEBIOM, 2013. gads.

(24) Apvienotās Karalistes dati.

(*1) Komercnoslēpums.

(25) Sk. arī lēmumus lietās SA.38758, SA.38759, SA.38761, SA.38763 un SA.38812, un lietā SA.38796 (lēmums vēl nav publicēts), kas attiecas uz labuma iegūšanu no līdzīga CfD atbalsta.

(26) OV C 200, 28.6.2014., 1. lpp.

(27) Sk. Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Direktīvu 2009/28/EK par atjaunojamo energoresursu izmantošanas veicināšanu un ar ko groza un sekojoši atceļ Direktīvas 2001/77/EK un 2003/30/EK (OV L 140, 5.6.2009., 16. lpp.), un Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 13. oktobra Direktīvu 2003/87/EK, ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā un groza Padomes Direktīvu 96/61/EK (OV L 275, 25.10.2003., 32. lpp.), kā arī paziņojumu COM/2011/0885 final.

(28) Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Direktīva 2010/75/ES par rūpnieciskajām emisijām (piesārņojuma integrēta novēršana un kontrole) (OV L 334, 17.12.2010., 17. lpp.).

(29) OV C 393, 7.11.2014., 2. lpp.

(30) Sk., piem., lēmumu lietās SA.38758, SA.38759, SA.38761, SA.38763 un SA.38812, un lēmumu lietā SA.38796 (lēmums vēl nav publicēts).

(31) Sīkāku informāciju par projekta IEI skatīt lēmuma par procedūras uzsākšanu 20.–33. apsvērumā.

(32) Sk., piem., Rīkojumu par atjaunojamās enerģijas sistēmu – SA.35565 (OV C 167, 13.6.2013., 5. lpp.).

(33) Šie pieņēmumi atbilst Société Générale iesniegtajos dokumentos norādītajām ziņām (sk. iepriekš 53. apsvērumu).

(34) Sk., piem., 2. attēlu lēmumā par procedūras uzsākšanu (OV C 116, 10.4.2015., 52. lpp.).