PADOMES LĒMUMS (ES) 2017/1947

(2017. gada 23. oktobris)

par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā ir jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Armēnijas Republiku par vīzu atvieglotu izsniegšanu, attiecībā uz kopēju pamatnostādņu pieņemšanu minētā nolīguma īstenošanai

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 77. panta 2. punkta a) apakšpunktu saistībā ar tā 218. panta 9. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

Ir vajadzīgas kopējas pamatnostādnes, lai nodrošinātu to, ka dalībvalstu diplomātiskās pārstāvniecības un konsulāti nolīgumu īsteno pilnīgi saskaņotā veidā, un precizētu saikni starp nolīguma noteikumiem un nolīguma Pušu tiesību aktu noteikumiem, kurus joprojām piemēro tiem vīzu jautājumiem, uz kuriem neattiecas nolīgums.

Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/365/EK (3) ; tādēļ Apvienotā Karaliste nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Apvienotajai Karalistei šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.

Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK (4) ; tādēļ Īrija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Īrijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Nostājas, kas Eiropas Savienības vārdā ir jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar 12. pantu Nolīgumā starp Eiropas Savienību un Armēnijas Republiku par vīzu atvieglotu izsniegšanu, attiecībā uz kopēju pamatnostādņu pieņemšanu nolīguma īstenošanai, pamatā ir Apvienotās komitejas lēmuma projekts, kas pievienots šim lēmumam.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

(1) OV L 289, 31.10.2013., 2. lpp.

(2) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 810/2009 (2009. gada 13. jūlijs), ar ko izveido Kopienas Vīzu kodeksu (Vīzu kodekss) (OV L 243, 15.9.2009., 1. lpp.).

(3) Padomes Lēmums 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.).

(4) Padomes Lēmums 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.).

Kopējās pamatnostādnes par to, kā īstenot Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Armēnijas Republiku par vīzu atvieglotu izsniegšanu, ir izklāstītas šā lēmuma pielikumā.

PIELIKUMS

KOPĒJAS PAMATNOSTĀDNES PAR TO, KĀ ĪSTENOT NOLĪGUMU STARP EIROPAS SAVIENĪBU UN ARMĒNIJAS REPUBLIKU PAR VĪZU ATVIEGLOTU IZSNIEGŠANU

Nolīguma starp Eiropas Savienību un Armēnijas Republiku par vīzu atvieglotu izsniegšanu (“nolīgums”), kurš stājās spēkā 2014. gada 1. janvārī, mērķis ir uz savstarpīguma pamata atvieglot vīzu izsniegšanas procedūras Armēnijas pilsoņiem, kuru paredzētā uzturēšanās 180 dienu laikposmā nepārsniedz 90 dienas.

Nolīgums uz savstarpīguma pamata nosaka juridiski saistošas tiesības un pienākumus nolūkā vienkāršot procedūras vīzu izsniegšanai Armēnijas pilsoņiem.

Šīs pamatnostādnes, ko pieņēmusi Apvienotā komiteja, kura izveidota ar nolīguma 12. pantu (“Apvienotā komiteja”), ir paredzētas tam, lai nodrošinātu, ka Savienības dalībvalstu (“dalībvalstis”) diplomātiskās pārstāvniecības un konsulāti nolīgumu īsteno saskaņoti. Šīs pamatnostādnes nav nolīguma daļa un tādēļ nav juridiski saistošas. Tomēr diplomātiskajiem un konsulārajiem darbiniekiem, īstenojot nolīgumu, ir ļoti ieteicams tās konsekventi ievērot.

Šīs pamatnostādnes ir iecerēts atjaunināt, ņemot vērā nolīguma īstenošanā gūto pieredzi, un par to ir atbildīga Apvienotā komiteja.

Lai nodrošinātu nolīguma nepārtrauktu un saskaņotu īstenošanu un ievērojot Apvienotās komitejas reglamentu, Puses vienojās Apvienotās komitejas oficiālo sanāksmju starplaikos veidot neformālus kontaktus nolūkā risināt steidzamus jautājumus. Detalizēti ziņojumi par šiem jautājumiem un neformāliem kontaktiem tiks iesniegti nākamajā Apvienotās komitejas sanāksmē.

I. VISPĀRĪGI JAUTĀJUMI

1.1. Piemērošanas joma un mērķis

Nolīguma 1. panta 1. punktā ir paredzēts:

“1. Šā nolīguma mērķis ir atvieglot vīzu izsniegšanu Armēnijas pilsoņiem, kuru paredzētā uzturēšanās 180 dienu laikposmā nepārsniedz 90 dienas”.

Nolīgumu piemēro visiem Armēnijas pilsoņiem, kas iesniedz pieteikumus īstermiņa vīzai, neatkarīgi no valsts, kurā viņi dzīvo.

Nolīgumu nepiemēro bezvalstniekiem, kuriem ir uzturēšanās atļauja, ko izsniegusi Armēnija. Minētajai personu kategorijai piemēro Savienības vīzu acquis noteikumus.

No 2013. gada 10. janvāra visi Savienības pilsoņi un Šengenas asociēto valstu pilsoņi ir atbrīvoti no vīzas prasības, ieceļojot Armēnijā uz laiku, kas nepārsniedz 90 dienas, vai šķērsojot Armēnijas teritoriju tranzītā.

Nolīguma 1. panta 2. punktā ir paredzēts:

“2. Ja Armēnija atjauno vīzas prasību Savienības pilsoņiem vai dažām to kategorijām, pamatojoties uz savstarpīguma principu, uz attiecīgajiem Savienības pilsoņiem automātiski attiecas tādi paši vīzu režīma atvieglojumi, kādi saskaņā ar šo nolīgumu ir piešķirti Armēnijas pilsoņiem”.

1.2. Nolīguma piemērošanas joma

Nolīguma 2. pantā ir paredzēts:

“1. Šajā nolīgumā paredzētie vīzu režīma atvieglojumi attiecas uz Armēnijas pilsoņiem, ja viņi jau nav atbrīvoti no vīzas prasības saskaņā ar Savienības vai dalībvalstu normatīvajiem aktiem, šo nolīgumu vai citiem starptautiskiem nolīgumiem. 2. Jautājumiem, kas nav reglamentēti ar šo nolīgumu, piemēram, atteikums izsniegt vīzu, ceļošanas dokumentu atzīšana, pierādījumi par pietiekamiem iztikas līdzekļiem, ieceļošanas atteikums un izraidīšanas pasākumi, ir piemērojami Armēnijas vai dalībvalstu, vai Savienības tiesību akti”.

Nolīgums, neskarot tā 10. pantu, neietekmē esošos noteikumus par vīzas prasībām un atbrīvojumiem no vīzas prasības. Piemēram, saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 539/2001 (1) 4. pantu dalībvalstīm ir atļauts atbrīvot no vīzas prasības, citu personu kategoriju starpā, civilās gaisa un jūras transporta apkalpes.

Šajā kontekstā būtu jāpiebilst, ka saskaņā ar 21. pantu Konvencijā, ar ko īsteno Šengenas nolīgumu (1985. gada 14. jūnijs) starp Beniluksa Ekonomikas savienības valstu valdībām, Vācijas Federatīvās Republikas valdību un Francijas Republikas valdību par pakāpenisku kontroles atcelšanu pie kopīgām robežām (2), visām Šengenas dalībvalstīm ilgtermiņa vīzas un uzturēšanās atļaujas, ko izsniegusi kāda cita Šengenas dalībvalsts, ir jāatzīst par derīgām īstermiņa uzturēšanās nolūkā to attiecīgajās teritorijās. Visas Šengenas dalībvalstis ieceļošanas un īstermiņa uzturēšanās nolūkā pieņem Šengenas asociēto valstu izsniegtas uzturēšanās atļaujas, D vīzas un īstermiņa vīzas, un otrādi.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 810/2009 (3) (“Vīzu kodekss”) piemēro visiem jautājumiem, uz kuriem neattiecas nolīgums, piemēram, tās Šengenas dalībvalsts noteikšana, kura ir atbildīga par vīzas pieteikuma apstrādi, vīzas izsniegšanas atteikuma iemesli, tiesības pārsūdzēt negatīvu lēmumu un vispārīgi noteikumi par individuālām pārrunām ar vīzas pieteikuma iesniedzēju un visas svarīgās informācijas sniegšana saistībā ar vīzas pieteikumu. Turklāt Šengenas noteikumus (t. i., liegums ieceļot teritorijā, pierādījumi par pietiekamiem iztikas līdzekļiem u. c.) un valsts tiesību aktus (t. i., ceļošanas dokumentu atzīšana, izraidīšanas pasākumi u. c.) arī turpmāk piemēro jautājumiem, uz kuriem neattiecas nolīgums.

Pat tad, ja ir izpildīti nolīgumā paredzētie nosacījumi, piemēram, vīzas pieteikuma iesniedzējs ir iesniedzis dokumentāru pierādījumu par ceļojuma mērķi, kas jāiesniedz 4. pantā paredzētajām kategorijām, vīzas izsniegšanu tik un tā var atteikt, ja nav izpildīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/399 (4) (“Šengenas Robežu kodekss”) 6. panta nosacījumi, proti, personai nav derīga ceļošanas dokumenta, ir izdots brīdinājums Šengenas informācijas sistēmā (SIS), tiek uzskatīts, ka persona rada draudus sabiedriskajai kārtībai, iekšējai drošībai u. c.

Joprojām piemēro citas Vīzu kodeksā paredzētās vīzu izsniegšanas iespējas. Piemēram, ja ir izpildīti Vīzu kodeksa 24. pantā paredzētie nosacījumi, daudzkārtējās ieceļošanas vīzas ar ilgu derīguma termiņu – līdz pieciem gadiem – var izsniegt vēl citām personu kategorijām, ne vien tām, kas minētas nolīguma 5. pantā. Tāpat joprojām piemēros Vīzu kodeksa 16. panta 5. un 6. punktā ietvertos noteikumus, kas atļauj atcelt vai samazināt vīzas nodevu.

1.3. Vīzu veidi, uz kuriem attiecas nolīgums

Nolīguma 3. panta d) punktā “vīza” ir definēta kā “dalībvalsts izsniegta atļauja, kas vajadzīga tranzītam caur dalībvalstu teritoriju vai priekš uzturēšanās dalībvalstu teritorijā uz laiku, kas nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā”.

Nolīgumā paredzētie atvieglojumi attiecas gan uz vienotajām vīzām, gan uz vīzām ar ierobežotu teritoriālo derīgumu.

1.4. Ar vīzu atļautā uzturēšanās ilguma aprēķināšana

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 610/2013 (5) ir noteikta citāda “īslaicīgas uzturēšanās” definīcija. Pašreizējā “īslaicīgas uzturēšanās” definīcija ir šāda: “kas nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā, katru reizi ņemot vērā pēdējās uzturēšanās 180 dienu laikposmu”. Minētā definīcija stājās spēkā 2013. gada 18. oktobrī un ir iekļauta Šengenas Robežu kodeksā.

Ieceļošanas dienu rēķinās kā pirmo uzturēšanās dienu dalībvalstu teritorijā, bet izceļošanas dienu rēķinās kā pēdējo uzturēšanās dienu dalībvalstu teritorijā. Jēdziens “jebkurš” nozīmē, ka tiek piemērots “kustīgs” 180 dienu atsauces laikposms, katrā uzturēšanās dienā skaitot atpakaļ uz pēdējo 180 dienu laikposmu, lai pārbaudītu, vai joprojām tiek izpildīta prasība par 90 dienām 180 dienu laikposmā. Tas nozīmē, ka pēc nepārtrauktas 90 dienu ilgas prombūtnes no dalībvalstu teritorijas var atkal uzturēties uz laiku līdz 90 dienām.

Īstermiņa uzturēšanās aprēķināšanas kalkulators, ko var izmantot, lai aprēķinātu atļauto uzturēšanās laikposmu saskaņā ar jaunajiem noteikumiem, ir atrodams tiešsaistē pēc šādas adreses: http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/what-we-do/policies/borders-and-visas/border-crossing/index_en.htm.

Uzturēšanās ilguma aprēķināšanas piemērs pēc pašreizējās definīcijas:

Persona, kurai ir daudzkārtēja ieceļošanas vīza uz 1 gadu (2014. gada 18. aprīlis – 2015. gada 18. aprīlis), pirmo reizi ieceļo 2014. gada 19. aprīlī un uzturas trīs dienas. Pēc tam šī pati persona atkal ieceļo 2014. gada 18. jūnijā un uzturas 86 dienas. Kāda ir situācija konkrētos datumos? Kad minētā persona atkal drīkst ieceļot?

2014. gada 11. septembrī: pēdējo 180 dienu laikā (2014. gada 16. marts – 2014. gada 11. septembris) persona ir uzturējusies trīs dienas (2014. gada 19.–21. aprīlis) plus 86 dienas (2014. gada 18. jūnijs – 2014. gada 11. septembris) = 89 dienas = atļautais uzturēšanās laiks nav pārsniegts. Persona vēl drīkst palikt vienu dienu.

2014. gada 16. oktobrī: persona varētu ieceļot, lai uzturētos vēl trīs dienas. 2014. gada 16. oktobrī zaudē nozīmi 2014. gada 19. aprīļa uzturēšanās (ārpus 180 dienu laikposma); 2014. gada 17. oktobrī zaudē nozīmi 2014. gada 20. aprīļa uzturēšanās (ārpus 180 dienu laikposma; utt.).

2014. gada 15. decembrī: persona varētu ieceļot, lai uzturētos vēl 86 dienas (2014. gada 15. decembrī zaudē nozīmi 2014. gada 18. jūnija uzturēšanās (ārpus 180 dienu laikposma); 2014. gada 16. decembrī zaudē nozīmi 2014. gada 19. jūnija uzturēšanās utt.).

1.5. Situācija attiecībā uz dalībvalstīm, kuras Šengenas acquis vēl nepiemēro pilnībā, dalībvalstīm, kuras nepiedalās Savienības kopējā vīzu politikā, un asociētajām valstīm

Dalībvalstīm, kuras Savienībai pievienojās 2004. gadā (Čehijas Republika, Igaunija, Kipra, Latvija, Lietuva, Ungārija, Malta, Polija, Slovēnija un Slovākija), 2007. gadā (Bulgārija un Rumānija) un 2013. gadā (Horvātija), nolīgums ir saistošs no tā spēkā stāšanās brīža.

Bulgārija, Horvātija, Kipra un Rumānija Šengenas acquis vēl nepiemēro pilnībā. Tās arī turpmāk izsniegs valsts vīzas, kuras būs derīgas vienīgi attiecīgās valsts teritorijā. Kolīdz minētās dalībvalstis Šengenas acquis piemēros pilnībā, tās pilnībā piemēros nolīgumu.

Visiem jautājumiem, kas nolīgumā nav skarti, turpina piemērot valsts tiesību aktus līdz dienai, kad minētās dalībvalstis sāk pilnībā piemērot Šengenas acquis. Sākot no minētās dienas, jautājumiem, kas nolīgumā nav skarti, piemēros Šengenas noteikumus un/vai valsts tiesību aktus.

Bulgārijai, Horvātijai, Kiprai un Rumānijai ir atļauts atzīt uzturēšanās atļaujas, D vīzas un īstermiņa vīzas, ko izsniegušas visas Šengenas dalībvalstis un asociētās valstis attiecībā uz īstermiņa uzturēšanos to teritorijā (6).

Nolīgums neattiecas uz Dāniju, Īriju un Apvienoto Karalisti, bet tajā ir ietvertas kopīgas deklarācijas par to, ka ir vēlams, lai minētās dalībvalstis noslēgtu divpusējus nolīgumus ar Armēniju par vīzu atvieglotu izsniegšanu.

Lai gan Islande, Lihtenšteina, Norvēģija un Šveice ir Šengenas asociētās valstis, nolīgums tām nav saistošs. Tomēr nolīgumā ir ietverta kopīga deklarācija par to, ka ir vēlams, lai minētās Šengenas asociētās valstis nekavējoties noslēgtu divpusējus nolīgumus ar Armēniju par īstermiņa vīzu atvieglotu izsniegšanu.

1.6. Nolīgums un divpusējie nolīgumi

Nolīguma 13. pantā ir paredzēts:

“Šis nolīgums no stāšanās spēkā brīža prevalē pār jebkuriem starp atsevišķām dalībvalstīm un Armēniju noslēgtu divpusēju vai daudzpusēju nolīgumu vai vienošanos noteikumiem, ciktāl šo nolīgumu vai vienošanos noteikumi attiecas uz ar šo nolīgumu reglamentētiem jautājumiem”.

Sākot no nolīguma spēkā stāšanās dienas, spēkā esošajos divpusējos nolīgumos starp dalībvalstīm un Armēniju ietvertie noteikumi par jautājumiem, kurus skar nolīgums, vairs netiek piemēroti. Saskaņā ar Savienības tiesību aktiem dalībvalstīm jāveic visi nepieciešamie pasākumi, lai novērstu neatbilstības starp saviem divpusējiem nolīgumiem un nolīgumu.

Ja kāda dalībvalsts ir noslēgusi divpusēju nolīgumu vai vienošanos ar Armēniju par jautājumiem, kurus neskar nolīgums, šādu nolīgumu vai vienošanos turpina piemērot pēc nolīguma stāšanās spēkā.

II. SPECIĀLIE NOTEIKUMI

2.1. Noteikumi, kas attiecas uz visiem vīzas pieteikumu iesniedzējiem

Atgādinām, ka turpmāk minētie atvieglojumi attiecībā uz vīzas nodevu, vīzas pieteikumu izskatīšanas procedūru ilgumu, izceļošanu dokumentu nozaudēšanas vai zādzības gadījumā un vīzas pagarināšanu ārkārtas apstākļos attiecas uz visiem vīzas pieteikumu iesniedzējiem un vīzu turētājiem no Armēnijas, tostarp tūristiem.

2.1.1. Maksa par vīzu pieteikumu izskatīšanu

Nolīguma 6. panta 1. punktā ir paredzēts:

“1. Maksa par vīzas pieteikuma izskatīšanu ir EUR 35”.

Saskaņā ar nolīguma 6. panta 1. punktu maksa par vīzas pieteikumu izskatīšanu ir EUR 35. Minēto maksu piemēro visiem vīzas pieteikumu iesniedzējiem no Armēnijas (tostarp tūristiem), un tā attiecas uz īstermiņa vīzām neatkarīgi no ieceļošanu skaita.

Nolīguma 6. panta 2. punktā ir paredzēts (NB! Visi īstenošanas pasākumi tiek veikti atbilstīgi konkrētajai kategorijai):

“2. Neskarot šā panta 3. punktu, no maksas par vīzas pieteikuma izskatīšanu ir atbrīvotas šādas personu kategorijas: a) pensionāri;”

Lai šī personu kategorija saņemtu atbrīvojumu no maksas, vīzas pieteikuma iesniedzējiem jāuzrāda pierādījums par savu pensionāra statusu, t. i., pensijas grāmatiņa vai apliecinājums par pensijas saņemšanu. Atbrīvojums no maksas nav attaisnots tajos gadījumos, kad ceļojuma mērķis ir algots darbs.

“b) bērni līdz 12 gadu vecumam;”

Lai šī personu kategorija saņemtu atbrīvojumu no maksas, vīzas pieteikuma iesniedzējiem jāuzrāda pierādījums par savu vecumu.

“c) valstu un reģionālo valdību, kā arī augstāko un konstitucionālo tiesu locekļi, ja viņi ar šo nolīgumu nav jau atbrīvoti no vīzas prasības;”

Par reģionālo valdību locekļiem tiks uzskatīti teritoriālās administrācijas locekļi, t. i., reģionu (marzpet) gubernatori un viņu vietnieki, kā arī Erevānas mērs un viņa vietnieks. Lai šī personu kategorija saņemtu atbrīvojumu no maksas, vīzas pieteikuma iesniedzējiem jāuzrāda Armēnijas iestāžu izsniegts pierādījums, kas apliecina šo personu amatu.

“d) personas ar invaliditāti un, ja vajadzīgs, tās pavadošās personas;”

Lai saņemtu atbrīvojumu no maksas, būtu jāuzrāda pierādījums, ka abi vīzas pieteikuma iesniedzēji ietilpst šajā kategorijā. Invaliditātes gadījumos vīzas pieteikuma iesniedzējiem jāuzrāda izraksts no medicīniskās izziņas, kas apliecina invaliditāti. Gadījumos, kad vīzas pieteikuma iesniedzēju invaliditāte ir acīmredzama (neredzīgas personas, personas, kurām trūkst ekstremitāšu), ir pieņemama vizuāla atzīšana, kas tiek veikta konsulārajā iestādē.

Pamatotos gadījumos vīzas pieteikumu drīkst iesniegt personas ar invaliditāti pārstāvis vai aizbildnis.

“e) Armēnijas pilsoņu, kuri likumīgi uzturas dalībvalstu teritorijā, vai Savienības pilsoņu, kas uzturas dalībvalstī, kuras valstspiederīgie viņi ir, tuvi radinieki – laulātais, bērni (arī adoptētie), vecāki (arī aizbildņi), vecvecāki vai mazbērni;

f) oficiālu delegāciju dalībnieki, tostarp oficiālo delegāciju pastāvīgie dalībnieki, kas pēc Armēnijai adresēta oficiāla ielūguma piedalīsies sanāksmēs, apspriedēs, pārrunās vai apmaiņas programmās, kā arī pasākumos, ko starpvaldību organizācijas rīko kādas dalībvalsts teritorijā;

g) skolēni, studenti, pēcdiploma studenti un pavadošie pedagogi, kas ceļo ar mērķi mācīties vai izglītoties, tostarp apmaiņas programmās, kā arī citu ar mācībām saistītu pasākumu dēļ;

h) žurnālisti un tehniskie darbinieki, kas viņus pavada profesionālā statusā;”

Lai šī kategorija saņemtu atbrīvojumu no maksas, vīzas pieteikuma iesniedzējiem jāuzrāda pierādījums, kas apliecina, ka viņi ir profesionālu žurnālistikas vai plašsaziņas līdzekļu organizāciju biedri.

“i) starptautisku sporta pasākumu dalībnieki un personas, kas viņus pavada profesionālā statusā;”

Līdzjutēji netiks atzīti par pavadošām personām.

“j) pilsoniskās sabiedrības organizāciju pārstāvji un personas, ko uzaicinājušas dalībvalstīs reģistrētas armēņu kopienas bezpeļņas organizācijas, ja šo personu ceļojuma mērķis ir izglītošanās, semināri un konferences, tostarp apmaiņas programmās vai pasaules armēņu un kopienas atbalsta programmās;”

Lai šī kategorija saņemtu atbrīvojumu no maksas, vīzas pieteikuma iesniedzējiem jāuzrāda pierādījums, kas apliecina, ka viņi ir pilsoniskās sabiedrības organizāciju vai bezpeļņas organizāciju locekļi.

“k) personas, kas piedalās zinātniskos, akadēmiskos, kultūras un mākslas pasākumos, tostarp universitāšu un citās apmaiņas programmās;

l) personas, kas iesniegušas dokumentus, kas pierāda to vajadzību ceļot humānu apsvērumu dēļ, tostarp lai saņemtu neatliekamu ārstēšanos, un persona, kas šādu personu pavada; vai lai piedalītos tuva radinieka bēres vai apmeklētu smagi slimu tuvu radinieku.”

Iepriekš minētās personu kategorijas ir atbrīvotas no maksas. Turklāt saskaņā ar Vīzu kodeksa 16. panta 4. punktu atbrīvojumu no maksas piešķir arī šādām personu kategorijām:

— pētniekiem no trešām valstīm, kuri ceļo Eiropas Savienībā, lai veiktu zinātnisku pētniecību, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Ieteikumā 2005/761/EK (7),

— bezpeļņas organizāciju pārstāvjiem, kas nav vecāki par 25 gadiem un piedalās semināros, konferencēs, sporta, kultūras vai izglītības pasākumos, kurus organizējušas bezpeļņas organizācijas.

Vīzu kodeksa 16. panta 6. punktā ir paredzēts:

“6. Atsevišķos gadījumos iekasējamo vīzas nodevu var atcelt vai samazināt, ja tas palīdz veicināt kultūras vai sporta intereses, kā arī intereses ārpolitikas un attīstības politikas jomā, kā arī citās svarīgu sabiedrības interešu jomās vai humānu iemeslu dēļ”.

Vīzu kodeksa 16. panta 7. punktā ir paredzēts, ka vīzas nodeva jāiekasē euro, trešās valsts valūtā vai valūtā, ko parasti lieto tajā trešā valstī, kurā iesniedz pieteikumu, un to neatmaksā, izņemot gadījumus, kad pieteikums nav pieņemams vai ja konsulāts nav kompetents.

Lai nepieļautu neatbilstības, kuru rezultāts varētu būt vīzu izdevīgāka saņemšana citur, dalībvalstu diplomātiskajām pārstāvniecībām un konsulātiem Armēnijā būtu jānodrošina, ka visi vīzas pieteikumu iesniedzēji Armēnijā maksā vienādu vīzas nodevu, ja tā tiek iekasēta ārvalstu valūtās.

Saskaņā ar Vīzu kodeksa 16. panta 8. punktu vīzas pieteikumu iesniedzējiem no Armēnijas izdos kvīti par samaksāto vīzas nodevu.

Nolīguma 6. panta 3. punktā ir paredzēts:

“3. Ja dalībvalsts vīzas izsniegšanas nolūkā sadarbojas ar ārpakalpojumu sniedzēju, ārpakalpojumu sniedzējs var iekasēt maksu par pakalpojumu. Minētā maksa ir samērīga ar izmaksām, kas ārpakalpojuma sniedzējam radušās, pildot tā uzdevumus, un tā nepārsniedz EUR 30. Dalībvalstis saglabā iespēju visiem vīzas pieprasītājiem iesniegt pieteikumus tieši to konsulātos”.

Attiecībā uz sadarbības kārtību ar ārpakalpojumu sniedzējiem Vīzu kodeksa 43. pantā ir sniegta sīka informācija par viņu uzdevumiem.

2.1.2. Vīzas pieteikumu izskatīšanas procedūru ilgums

Nolīguma 7. pantā ir paredzēts:

“1. Dalībvalstu diplomātiskās un konsulārās pārstāvniecības lēmumu par pieprasījumu izsniegt vīzu pieņem 10 kalendārajās dienās no pieteikuma un vīzas izsniegšanai nepieciešamo dokumentu saņemšanas dienas. 2. Atsevišķos gadījumos termiņu, kas vajadzīgs, lai pieņemtu lēmumu par vīzas pieteikumu, var pagarināt līdz 30 kalendārajām dienām, ja nepieciešama pieteikuma padziļināta pārbaude. 3. Steidzamos gadījumos lēmuma par vīzas pieteikumu pieņemšanas termiņu var samazināt līdz 2 darbdienām vai mazāk.”

Principā lēmums par vīzas izsniegšanu tiks pieņemts 10 kalendāro dienu laikā no dienas, kad ir iesniegts pieņemams vīzas pieteikums.

Atsevišķos gadījumos, jo īpaši ja ir vajadzīga pieteikuma papildu pārbaude vai pārstāvības gadījumā, kad apspriežas ar pārstāvētās dalībvalsts iestādēm, minēto termiņu var pagarināt līdz 30 kalendārajām dienām.

Visus minētos termiņus sāk skaitīt vienīgi tad, kad vīzas pieteikums ir pilnīgs, proti, no dienas, kad ir saņemts vīzas pieteikums un apliecinošie dokumenti.

Tajās dalībvalstu diplomātiskajās pārstāvniecībās un konsulātos, kuros ir apmeklējumu sistēma, apmeklējuma saņemšanai nepieciešamo laiku principā neieskaita pieteikuma izskatīšanas laikā. Attiecībā uz šo jautājumu, kā arī citu praktisko kārtību vīzas pieteikuma iesniegšanai ir piemērojami Vīzu kodeksa 9. pantā izklāstītie vispārīgie noteikumi.

Nolīguma 7. panta 4. punktā ir paredzēts, ka gadījumā, kad pieteikuma iesniegšanai ir nepieciešams apmeklējums, tas parasti “notiek divu nedēļu laikā pēc dienas, kad apmeklējums lūgts”.

“Pamatotos steidzamības gadījumos” (kad vīzas pieteikumu nevarēja iesniegt agrāk tādu iemeslu dēļ, kurus pieteikuma iesniedzējs nevarēja paredzēt) “konsulāts vīzas pieprasītājiem var atļaut iesniegt pieteikumus, iepriekš nenosakot apmeklējuma laiku vai pieņemot viņus nekavējoties”.

Nosakot apmeklējuma laiku, būtu jāņem vērā iespējamā steidzamība, ko norādījis vīzas pieteikuma iesniedzējs. Lēmumu par laika saīsināšanu lēmuma pieņemšanai par vīzas pieteikumu, kā paredzēts nolīguma 7. panta 3. punktā, pieņem konsulārais darbinieks.

2.1.3. Vīzas pagarināšana ārkārtas apstākļos

Nolīguma 9. pantā ir paredzēts:

“Armēnijas pilsoņiem, kuriem nepārvaramas varas vai humānu apsvērumu dēļ nav iespējams atstāt dalībvalstu teritoriju līdz vīzā norādītajam laikam, vīzas termiņu saskaņā ar uzņēmējas dalībvalsts tiesību aktiem bez maksas pagarina uz laiku, kas vajadzīgs, lai viņi atgrieztos savā dzīvesvietas valstī”.

Attiecībā uz iespēju pagarināt vīzas derīguma termiņu pamatotu personisku iemeslu gadījumos, kad vīzas turētājs nespēj atstāt dalībvalsts teritoriju līdz vīzas uzlīmē norādītajam datumam, piemēro Vīzu kodeksa 33. panta noteikumus, ciktāl tie ir saderīgi ar nolīgumu. Tomēr saskaņā ar nolīgumu force majeure apstākļos vai humānu iemeslu dēļ vīzu pagarina bez maksas.

2.2. Noteikumi, kas attiecas uz konkrētām vīzas pieteikumu iesniedzēju kategorijām

2.2.1. Dokumentārs pierādījums, kas apliecina brauciena mērķi

Nolīguma 4. panta 1. punktā uzskaitītajām personu kategorijām būs nepieciešams vienīgi norādītais dokumentārais pierādījums, kas apliecina ceļojuma mērķi. Kā paredzēts nolīguma 4. panta 3. punktā, netiks pieprasīti nekādi citi pamatojumi, ielūgumi vai apstiprinājumi par ceļojuma mērķi. Tomēr tas nenozīmē, ka tiek atcelta prasība ierasties personīgi, lai iesniegtu vīzas pieteikumu vai sniegtu apliecinošos dokumentus, piemēram, par iztikas līdzekļiem.

Ja atsevišķos gadījumos joprojām pastāv šaubas par tā dokumenta autentiskumu, kas pierāda ceļojuma mērķi, tad saskaņā ar Vīzu kodeksa 21. panta 8. punktu vīzas pieteikuma iesniedzēju var aicināt uz papildu padziļinātām pārrunām vēstniecībā un/vai konsulātā, kur minēto pieteikuma iesniedzēju var iztaujāt par apmeklējuma faktisko mērķi vai pieteikuma iesniedzēja nodomu atgriezties. Šādos atsevišķos gadījumos vīzas pieteikuma iesniedzējs var iesniegt papildu dokumentus, vai tos izņēmuma kārtā var pieprasīt konsulārais darbinieks. Apvienotā komiteja rūpīgi uzraudzīs minēto jautājumu.

Tām personu kategorijām, kuras nav minētas nolīguma 4. pantā (piemēram, tūristiem), arī turpmāk piemēros vispārējos noteikumus par ceļojuma mērķa apliecinājumu. Tas pats attiecas uz dokumentiem, kas apliecina vecāku piekrišanu tam, ka ceļo viņu bērni, kuri ir jaunāki par 18 gadiem.

Jautājumos, kurus neskar nolīgums, piemēram, ceļošanas dokumentu atzīšana, garantijas saistībā ar atgriešanos un pietiekami iztikas līdzekļi, arī turpmāk piemēro Šengenas noteikumus un valsts tiesību aktus.

Principā kopā ar vīzas pieteikumu tiks iesniegts nolīguma 4. panta 1. punktā prasītā dokumenta oriģināls. Tomēr konsulāts var sākt apstrādāt vīzas pieteikumu, pamatojoties uz dokumenta faksimilu vai kopijām. Taču konsulāts var pieprasīt dokumenta oriģinālu, ja vīzas pieteikums tiek iesniegts pirmo reizi, un pieprasīs to atsevišķos gadījumos, kad pastāv šaubas.

Nolīguma 4. panta 1. punktā ir paredzēts:

“1. Turpmāk norādīto Armēnijas pilsoņu kategorijām attiecīgi norādītie dokumenti ir pietiekami, lai pamatotu mērķi ieceļošanai otras Puses teritorijā: a) tuviem radiniekiem – laulātajam, bērniem (arī adoptētiem), vecākiem (arī aizbildņiem), vecvecākiem un mazbērniem, kas apmeklē Armēnijas pilsoņus, kuri likumīgi uzturas dalībvalstu teritorijā, vai Savienības pilsoņus, kas uzturas dalībvalstī, kuras valstspiederīgie viņi ir: — uzņēmēja rakstisks uzaicinājums;”.

Nolīguma 4. panta 1. punkta a) apakšpunkts reglamentē to tuvo radinieku no Armēnijas situāciju, kuri ceļo uz dalībvalstīm, lai apmeklētu Armēnijas pilsoņus, kuri likumīgi uzturas dalībvalstu teritorijā, vai Savienības pilsoņus, kuri uzturas savas valstspiederības dalībvalsts teritorijā.

Kompetentajai iestādei saskaņā ar dzīvesvietas valsts tiesību aktiem ir jāapliecina uzaicinātāja paraksta autentiskums. Kompetentajām iestādēm būtu jāapstiprina ielūguma derīgums. To diplomātu, tehnisko un administratīvo darbinieku un citu amatpersonu gadījumā, kurus Armēnijas Republikas valdība norīkojusi darbā dalībvalstīs, paraksta autentiskums tiks apliecināts ar diplomātiskās pārstāvniecības vai konsulāta vadītāja izdotu vēstuli vai verbālnotu.

“b) oficiālu delegāciju dalībniekiem, tostarp šādu delegāciju pastāvīgajiem dalībniekiem, kas pēc Armēnijai adresēta oficiāla ielūguma piedalīsies sanāksmēs, apspriedēs, pārrunās vai apmaiņas programmās, kā arī pasākumos, ko starpvaldību organizācijas rīko kādas dalībvalsts teritorijā: — kompetentas Armēnijas iestādes vēstule, kas apliecina, ka vīzas pieprasītājs ir tās delegācijas dalībnieks vai attiecīgi tās delegācijas pastāvīgais dalībnieks, un ieceļo otras Puses teritorijā, lai piedalītos iepriekš minētajos pasākumos, vēstulei pievieno oficiālā ielūguma kopiju;”.

Vēstulē, kuru kompetentā iestāde izsniedz, lai apliecinātu, ka konkrētā persona ir delegācijas loceklis un ieceļo otras Puses teritorijā, lai piedalītos oficiālā sanāksmē, jābūt norādītam vīzas pieteikuma iesniedzēja vārdam un uzvārdam. Vīzas pieteikuma iesniedzēja vārdam un uzvārdam nav obligāti jābūt norādītam oficiālajā ielūgumā piedalīties sanāksmē, taču tas var būt nepieciešams, ja oficiālais ielūgums ir adresēts konkrētai personai.

Minētais noteikums attiecas uz oficiālo delegāciju locekļiem neatkarīgi no tā, kāda veida pase viņiem ir.

“c) skolēniem, studentiem, personām, kas iegūst pēcdiploma izglītību, un pavadošiem pedagogiem, kas ceļo ar mērķi mācīties vai izglītoties, tostarp apmaiņas programmu, kā arī citu ar mācībām saistītu pasākumu ietvaros: — uzņemošās universitātes, koledžas vai skolas rakstisks uzaicinājums vai dokuments, kas apliecina uzņemšanu, vai studenta apliecība, vai cits apliecinošs dokuments par apmeklējamiem kursiem;”.

Studenta apliecība tiek pieņemta par ceļojuma mērķa apliecinājumu tikai tad, ja to izsniegusi uzņēmēja universitāte, koledža vai skola, kurā norisināsies mācības vai izglītošanās.

“d) personām, kas ceļo medicīnisku iemeslu dēļ, un nepieciešamajām pavadošajām personām: — medicīniskās iestādes oficiāls dokuments, kas apliecina medicīniskās aprūpes nepieciešamību šajā iestādē un pavadoņa nepieciešamību, un pierādījums par pietiekamiem finansiāliem līdzekļiem medicīniskās aprūpes izdevumu segšanai;”.

Jāiesniedz medicīniskās iestādes dokuments, kas apliecina minētos trīs elementus (medicīniskās aprūpes nepieciešamība minētajā iestādē, pavadoņa nepieciešamība un pierādījums par pietiekamiem finansiāliem līdzekļiem medicīniskās aprūpes izdevumu segšanai, piemēram, pierādījums par priekšapmaksu).

“e) žurnālistiem un tehniskajiem darbiniekiem, kas viņus pavada profesionālā statusā: — apliecība vai cits dokuments, ko izsniegusi arodorganizācija vai vīzas pieprasītāja darba devējs, kas apliecina, ka attiecīgā persona ir kvalificēts žurnālists, un apstiprina, ka brauciena mērķis ir veikt žurnālista darbu, vai kas apliecina, ka attiecīgā persona ir tehniskais darbinieks, kas pavada žurnālistu profesionālā statusā;”.

Šajā kategorijā nav ietverti ārštata žurnālisti un viņu palīgi.

Ir jāuzrāda apliecība vai dokuments, kas pierāda, ka vīzas pieteikuma iesniedzējs ir profesionāls žurnālists vai persona, kura to profesionālā statusā pavada, un minētās personas darba devēja izsniegta dokumenta oriģināls, kurā norādīts, ka brauciena mērķis ir veikt žurnālista darbu vai palīdzēt veikt šādu darbu.

Armēnijā ir vairākas arodorganizācijas, kas pārstāv žurnālistu vai personu, kuras tos profesionālā statusā pavada, intereses un varētu izsniegt apliecības, kas pierāda, ka attiecīgā persona ir profesionāls žurnālists konkrētā jomā vai persona, kura to profesionālā statusā pavada. Lai novērtētu minēto organizāciju profesionālo statusu, konsulāti var pārlūkot www.e-register.am. Konsulāti var arī pieņemt apliecību, ko izsniedzis pieteikuma iesniedzēja darba devējs.

“f) starptautisku sporta pasākumu dalībniekiem un personām, kas viņus pavada profesionālā statusā: — rakstisks uzaicinājums no uzņēmējorganizācijas, dalībvalsts kompetentajām iestādēm, valsts sporta federācijām vai valsts olimpiskajām komitejām;”.

Saistībā ar starptautiskiem sporta pasākumiem pavadošo personu sarakstā iekļauj vienīgi tās personas, kuras šos pasākumus apmeklē profesionālā statusā – trenerus, masierus, menedžerus, medicīnas personālu un sporta kluba vadītāju. Tāpēc līdzjutēji netiks atzīti par pavadošām personām.

“g) darījumu cilvēkiem un uzņēmējdarbības organizāciju pārstāvjiem: — uzņēmējas juridiskās personas, uzņēmuma vai organizācijas vai šādas juridiskās personas vai uzņēmuma biroja vai filiāles, vai dalībvalstu valsts vai reģionālās iestādes, vai kādas dalībvalsts teritorijā notiekošu tirdzniecības un rūpniecības izstāžu, konferenču un simpoziju rīkošanas komitejas rakstisks uzaicinājums, ko atbilstoši valsts tiesību aktiem apstiprinājušas kompetentās iestādes;”.

Lai pārbaudītu uzņēmējdarbības organizācijas esamību, konsulāti var pārlūkot www.e-register.am.

“h) profesiju pārstāvjiem, kas piedalās starptautiskās izstādēs, konferencēs, simpozijos, semināros vai citos līdzīgos pasākumos: — uzņēmējorganizācijas rakstisks uzaicinājums, kas apstiprina, ka konkrētā persona piedalās attiecīgajā pasākumā;

i) pilsoniskās sabiedrības organizāciju pārstāvjiem un personām, ko uzaicinājušas dalībvalstīs reģistrētas armēņu kopienas bezpeļņas organizācijas, ja šo personu ceļojuma mērķis ir izglītošanās, semināri un konferences, tostarp saskaņā ar apmaiņas programmām vai pasaules armēņu un kopienas atbalsta programmām: — uzņēmējorganizācijas rakstveida uzaicinājums, apstiprinājums, ka persona pārstāv pilsoniskās sabiedrības organizāciju vai piedalās pasaules armēņu vai kopienas atbalsta programmās, un attiecīgā reģistra izziņa par minētās organizācijas nodibināšanu, ko valsts iestāde izsniegusi saskaņā ar valsts tiesību aktiem;”.

Ir jāuzrāda pilsoniskās sabiedrības organizācijas izsniegts dokuments, ar kuru apstiprina, ka vīzas pieteikuma iesniedzējs pārstāv minēto organizāciju.

Kompetentā Armēnijas valsts iestāde, kas izsniedz apliecību par pilsoniskās sabiedrības organizācijas nodibināšanu, ir Tieslietu ministrija.

Reģistrs, kurā tiek reģistrētas apliecības par pilsoniskās sabiedrības organizāciju nodibināšanu, ir Juridisko personu valsts reģistrs. Tieslietu ministrija pārvalda elektronisko datubāzi, kurā ietvertas nevalstiskās organizācijas un kura ir pieejama Tieslietu ministrijas tīmekļa vietnē https://www.e-register.am/.

Nolīgums neattiecas uz atsevišķiem pilsoniskās sabiedrības organizāciju locekļiem.

“j) personām, kas piedalās zinātniskos, akadēmiskos, kultūras vai mākslas pasākumos, tostarp universitāšu un citās apmaiņas programmās: — uzņēmējorganizācijas rakstisks uzaicinājums piedalīties šajos pasākumos;”

“k) šoferiem, kas veic starptautiskus kravu un pasažieru pārvadājumus uz dalībvalstu teritorijām ar Armēnijā reģistrētiem transportlīdzekļiem: — Armēnijas valsts starptautiskā autotransporta pārvadātāju sabiedrības (apvienības) rakstisks pieprasījums, kurā norādīts braucienu mērķis, maršruts, ilgums un biežums;”.

Armēnijas valsts pārvadātāju apvienība, kas ir kompetenta izsniegt rakstisku pieprasījumu profesionāliem transportlīdzekļa vadītājiem, ir Armēnijas Starptautiskā autotransporta pārvadātāju apvienība (AIRCA).

“l) sadraudzības pilsētu un citu pašvaldības vienību organizēto oficiālo apmaiņas programmu dalībniekiem: — attiecīgo pilsētu vai pašvaldības administrācijas vadītāja/mēra rakstisks uzaicinājums;”.

Pilsētas vai citas apdzīvotas vietas administrācijas vadītājs/mērs, kas ir kompetents izsniegt rakstisku uzaicinājumu, ir tās uzņemošās pilsētas vai citas apdzīvotās vietas administrācijas vadītājs/mērs, kurā norisināsies sadraudzības pasākums. Minētajā kategorijā ietilpst tikai oficiālās sadraudzības dalībnieki.

“m) militāro un civilo apbedījumu vietu apmeklējumam: — oficiāls dokuments, kas apliecina kapa esamību un saglabāšanu un ģimenes vai cita veida saikni starp vīzas pieprasītāju un apglabāto personu.”

Nolīgumā nav sīkāk norādīts, vai minētais oficiālais dokuments būtu jāizsniedz tās valsts iestādēm, kurā atrodas apbedījumu vieta, vai tās valsts iestādēm, kurā uzturas persona, kas vēlas apmeklēt apbedījumu vietu. Būtu jāpieņem, ka šādu oficiālo dokumentu varētu izsniegt abu valstu kompetentās iestādes.

Jāuzrāda minētais oficiālais dokuments, kas apliecina kapa esamību un saglabāšanu, kā arī ģimenes vai cita veida saikni starp vīzas pieteikuma iesniedzēju un mirušo.

Nolīgums nerada jaunus noteikumus par to fizisko vai juridisko personu atbildību, kuras izsniedz rakstveida pieprasījumus. Ja šādi pieprasījumi ir izsniegti fiktīvi, piemēro attiecīgos Savienības un/vai valsts tiesību aktus.

2.2.2. Daudzkārtējo ieceļošanas vīzu izsniegšana

Gadījumos, kad vīzas pieteikuma iesniedzējam ir bieži jāceļo uz dalībvalstu teritoriju, īstermiņa vīzas var izsniegt vairākiem apmeklējumiem ar noteikumu, ka minēto apmeklējumu kopējais ilgums nepārsniedz 90 dienas 180 dienu laikposmā.

Nolīguma 5. pantā ir paredzēts:

“1. Dalībvalstu diplomātiskās un konsulārās pārstāvniecības izsniedz daudzkārtējās ieceļošanas vīzas ar derīguma termiņu līdz 5 gadiem šādām personu kategorijām: a) laulātajiem, bērniem (arī adoptētiem), kas ir jaunāki par 21 gadu vai atrodas apgādībā, un vecākiem (tostarp aizbildņiem), kas apciemo Armēnijas pilsoņus, kuri likumīgi uzturas dalībvalstu teritorijā, vai Savienības pilsoņus, kas uzturas dalībvalstī, kuras valstspiederīgie viņi ir; b) valstu un reģionālo valdību, kā arī augstāko un konstitucionālo tiesu locekļiem, kas pilda dienesta pienākumus, ja viņi ar šo nolīgumu jau nav atbrīvoti no vīzas prasības; c) oficiālu delegāciju pastāvīgajiem dalībniekiem, kas pēc Armēnijai adresēta oficiāla ielūguma regulāri piedalīsies sanāksmēs, apspriedēs, pārrunās vai apmaiņas programmās, kā arī pasākumos, ko starpvaldību organizācijas rīko kādas dalībvalsts teritorijā. Atkāpjoties no iepriekš minētā, ja nepieciešamība vai nodoms ceļot bieži vai regulāri nepārprotami attiecas uz īsāku laikposmu, daudzkārtējās ieceļošanas vīzas derīguma termiņu ierobežo uz minēto laikposmu, jo īpaši, ja: — šā panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajām personām – Armēnijas pilsoņu, kas likumīgi uzturas Savienībā, uzturēšanās atļaujas derīguma termiņš, — šā panta 1. punkta b) apakšpunktā minētajām personām – amata pilnvaru termiņš, — šā panta 1. punkta c) apakšpunktā minētajām personām – oficiālas delegācijas pastāvīga dalībnieka statusa termiņš ir īsāks par pieciem gadiem.”

Ņemot vērā minēto personu kategoriju profesionālos statusu vai viņu ģimenes saites ar Armēnijas pilsoni, kas likumīgi uzturas dalībvalstu teritorijā, vai ar Savienības pilsoni, kas uzturas dalībvalstī, kuras valstspiederība minētajai personai ir, ir pamatoti piešķirt viņiem daudzkārtēju ieceļošanas vīzu ar piecu gadu derīguma termiņu vai ar derīguma termiņu līdz viņu amata pilnvaru termiņa beigām vai likumīgās uzturēšanās termiņa beigām, ja tie ir īsāki par pieciem gadiem.

Personām, uz kurām attiecas nolīguma 5. panta 1. punkta a) apakšpunkts, jāuzrāda pierādījums par uzņēmējas personas likumīgo dzīvesvietu.

Par personām, uz kurām attiecas nolīguma 5. panta 1. punkta b) apakšpunkts, būtu jāiesniedz apstiprinājums par viņu profesionālo statusu un pilnvaru termiņu.

Minēto noteikumu nepiemēro personām, uz kurām attiecas nolīguma 5. panta 1. punkta b) apakšpunkts, ja tās ar šo nolīgumu ir atbrīvotas no vīzas prasības, t. i., ja tās ir diplomātisko pasu turētājas.

Personām, uz kurām attiecas nolīguma 5. panta 1. punkta c) apakšpunkts, jāuzrāda pierādījums par viņu kā oficiālas delegācijas pastāvīgo dalībnieku statusu un nepieciešamību regulāri piedalīties sanāksmēs, apspriedēs, sarunās vai apmaiņas programmās.

Gadījumos, kad nepieciešamība vai nodoms bieži vai regulāri ceļot nepārprotami attiecas uz īsāku laikposmu, vairākkārtējas ieceļošanas vīzas derīguma termiņš tiks ierobežots uz minēto laikposmu.

“2. Dalībvalstu diplomātiskās un konsulārās pārstāvniecības izsniedz daudzkārtējās ieceļošanas vīzas ar derīguma termiņu līdz vienam gadam šādu personu kategorijām ar noteikumu, ka iepriekšējā gadā tās ir saņēmušas vismaz vienu vīzu un to ir izmantojušas atbilstoši apmeklētās valsts tiesību aktiem par ieceļošanu un uzturēšanos: a) oficiālu delegāciju dalībniekiem, kas pēc Armēnijai adresēta oficiāla ielūguma regulāri piedalīsies sanāksmēs, apspriedēs, pārrunās vai apmaiņas programmās, kā arī pasākumos, ko starpvaldību organizācijas rīko dalībvalstu teritorijā; b) pilsoniskās sabiedrības organizāciju pārstāvjiem un personām, ko uzaicinājušas dalībvalstīs reģistrētas armēņu kopienas bezpeļņas organizācijas, ja šo personu ceļojuma uz dalībvalstīm mērķis ir izglītošanās, semināri un konferences, tostarp apmaiņas programmās vai pasaules armēņu un kopienas atbalsta programmās; c) profesiju pārstāvjiem, kas piedalās starptautiskās izstādēs, konferencēs, simpozijos, semināros vai citos līdzīgos pasākumus un regulāri dodas uz dalībvalstīm; d) personām, kas piedalās zinātniskos, kultūras vai mākslas pasākumos, tostarp universitātes un citās apmaiņas programmās, un kas regulāri dodas uz dalībvalstīm; e) studentiem un personām, kuras iegūst pēcdiploma izglītību, kas regulāri ceļo ar mērķi mācīties vai izglītoties, tostarp saskaņā ar apmaiņas programmām; f) sadraudzības pilsētu un citu pašvaldības vienību organizēto oficiālo apmaiņas programmu dalībniekiem; g) personām, kam nepieciešams regulāri ieceļot medicīnisku iemeslu dēļ, un nepieciešamām pavadošām personām; h) žurnālistiem un tehniskajiem darbiniekiem, kas viņus pavada profesionālā statusā; i) uzņēmējiem un uzņēmējdarbības organizāciju pārstāvjiem, kas regulāri ceļo uz dalībvalstīm; j) starptautisku sporta pasākumu dalībniekiem un personām, kas viņus pavada profesionālā statusā; k) šoferiem, kas veic starptautiskus kravu un pasažieru pārvadājumus uz dalībvalstu teritorijām ar Armēnijā reģistrētiem transportlīdzekļiem. Atkāpjoties no pirmā teikuma, ja nepieciešamība vai nodoms ceļot bieži vai regulāri nepārprotami attiecas uz īsāku laikposmu, daudzkārtējās ieceļošanas vīzas derīguma termiņu ierobežo uz minēto laikposmu.”

Principā daudzkārtējās ieceļošanas vīzas ar derīguma termiņu uz vienu gadu tiks izsniegtas iepriekš minētajām vīzas pieteikuma iesniedzēju kategorijām, ja iepriekšējā gada laikā (12 mēnešos) vīzas pieteikuma iesniedzējs ir saņēmis vismaz vienu vīzu un ir to izmantojis saskaņā ar tiesību aktiem par ieceļošanu un uzturēšanos apmeklētās(-o) valsts(-u) teritorijā(-ās) (piemēram, persona nav pārsniegusi atļauto uzturēšanās ilgumu) un pastāv iemesli daudzkārtējās ieceļošanas vīzas pieprasīšanai.

Gadījumos, kad nav pamata izsniegt vīzu ar derīguma termiņu uz vienu gadu, piemēram, ja apmaiņas programma ilgst mazāk par vienu gadu vai personai nav nepieciešams ceļot visu gadu, vīzas derīguma termiņš būs īsāks par vienu gadu ar nosacījumu, ka ir izpildītas pārējās prasības attiecībā uz vīzas izsniegšanu.

“3. Šā panta 2. punktā minēto kategoriju personām dalībvalstu diplomātiskās un konsulārās pārstāvniecības izsniedz daudzkārtējās ieceļošanas vīzas ar derīguma termiņu no 2 līdz 5 gadiem ar noteikumu, ka iepriekšējos 2 gados tās ir izmantojušas uz vienu gadu izsniegto daudzkārtējo ieceļošanas vīzu atbilstoši uzņēmējas dalībvalsts tiesību aktiem par ieceļošanu un uzturēšanos, izņemot gadījumus, kad nepieciešamība vai nodoms ceļot bieži vai regulāri nepārprotami attiecas uz īsāku laikposmu, – tādā gadījumā daudzkārtējās ieceļošanas vīzas derīguma termiņu ierobežo uz minēto laikposmu. 4. Šā panta 1. līdz 3. punktā minēto personu kopējais uzturēšanās ilgums dalībvalstu teritorijā 180 dienu laikposmā nepārsniedz 90 dienas.”

Daudzkārtējās ieceļošanas vīzas ar derīguma termiņu no diviem līdz pieciem gadiem tiks izsniegtas nolīguma 5. panta 2. punktā minētajām vīzas pieteikuma iesniedzēju kategorijām ar nosacījumu, ka iepriekšējo divu gadu laikā (24 mēnešos) šīs personas ir izmantojušas divas uz vienu gadu izsniegtās daudzkārtējās ieceļošanas vīzas saskaņā ar tiesību aktiem par ieceļošanu un uzturēšanos apmeklētās(-o) dalībvalsts(-u) teritorijā(-ās) un ka joprojām pastāv iemesli daudzkārtējās ieceļošanas vīzas pieprasīšanai. Jāpiezīmē, ka vīza ar derīguma termiņu no diviem līdz pieciem gadiem tiks izsniegta vienīgi tad, ja vīzas pieteikuma iesniedzējam iepriekšējo divu gadu laikā (24 mēneši) ir izsniegtas divas vīzas, kuru derīguma termiņš ir vismaz viens gads, un ja minētā persona minētās vīzas ir izmantojusi saskaņā ar tiesību aktiem par ieceļošanu un uzturēšanos apmeklētās(-o) dalībvalsts(-u) teritorijā(-ās). Pamatojoties uz katra vīzas pieteikuma novērtējumu, dalībvalstu diplomātiskās pārstāvniecības un konsulāti lems par šo minēto vīzu derīguma termiņu, t. i., no diviem līdz pieciem gadiem.

Nav pienākuma izsniegt daudzkārtēju ieceļošanas vīzu, ja pieteikuma iesniedzējs nav izmantojis iepriekšējo vīzu.

2.2.3. Diplomātisko pasu turētāji

Nolīguma 10. pantā ir paredzēts:

“1. Armēnijas pilsoņi, kas ir derīgu diplomātisko pasu turētāji, drīkst bez vīzas ieceļot dalībvalstu teritorijā, izceļot no tās vai šķērsot to tranzītā. 2. Šā panta 1. punktā minētās personas bez vīzas drīkst uzturēties dalībvalstu teritorijā ne ilgāk kā 90 dienas 180 dienu laikposmā.”.

Nolīgumā nav reglamentētas procedūras diplomātu norīkošanai darbā uz dalībvalstīm. Piemēro parasto akreditācijas procedūru.

III. SADARBĪBA JAUTĀJUMOS, KAS SAISTĪTI AR CEĻOŠANAS DOKUMENTIEM

Nolīgumam pievienotajā kopīgajā deklarācijā Puses vienojās, ka Apvienotajai komitejai būtu jāizvērtē attiecīgo ceļošanas dokumentu drošības līmeņa ietekme uz nolīguma darbību. Tāpēc Puses vienojās regulāri informēt viena otru par pasākumiem, kas veikti, lai novērstu ceļošanas dokumentu pavairošanu, izstrādātu ceļošanas dokumentu drošības tehniskos aspektus, kā arī attiecībā uz ceļošanas dokumentu izdošanas personalizācijas procesu.

IV. STATISTIKA

Lai Apvienotā komiteja varētu efektīvi uzraudzīt nolīguma īstenošanu, dalībvalstu diplomātiskās pārstāvniecības un konsulāti ik pēc sešiem mēnešiem iesniedz Komisijai statistikas datus. Ja iespējams, minētajos statistikas datos iekļauj šādu informāciju, iedalot pa mēnešiem:

— to katra veida vīzu skaits, kas izsniegtas dažādajām personu kategorijām, uz kurām attiecas nolīgums,

— to vīzu skaits, kas atteiktas dažādajām personu kategorijām, uz kurām attiecas nolīgums,

— izsniegto daudzkārtējo ieceļošanas vīzu skaits,

— izsniegto daudzkārtējo ieceļošanas vīzu derīguma termiņš,

— to vīzu skaits, kas izsniegtas bez maksas dažādajām personu kategorijām, uz kurām attiecas nolīgums.

(1) Padomes Regula (EK) Nr. 539/2001 (2001. gada 15. marts), ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas (OV L 81, 21.3.2001., 1. lpp.).

(2) OV L 239, 22.9.2000., 19. lpp.

(3) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 810/2009 (2009. gada 13. jūlijs), ar ko izveido Kopienas Vīzu kodeksu (Vīzu kodekss) (OV L 243, 15.9.2009., 1. lpp.).

(4) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/399 (2016. gada 9. marts) par Savienības Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss) (OV L 77, 23.3.2016., 1. lpp.).

(5) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 610/2013 (2013. gada 26. jūnijs), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 562/2006, ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss), Konvenciju, ar ko īsteno Šengenas nolīgumu, Padomes Regulu (EK) Nr. 1683/95 un Regulu (EK) Nr. 539/2001, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 767/2008 un Regulu (EK) Nr. 810/2009 (OV L 182, 29.6.2013., 1. lpp.).

(6) Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 565/2014/ES (2014. gada 15. maijs), ar ko ievieš vienkāršotu režīmu personu kontrolei pie ārējām robežām, pamatojoties uz to, ka attiecībā uz tranzītu caur to teritorijām vai iecerēto uzturēšanos to teritorijās uz laiku, kas nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā, Bulgārija, Horvātija, Kipra un Rumānija dažus dokumentus vienpusēji atzīst par līdzvērtīgiem savām valsts vīzām, un ar ko atceļ Lēmumus Nr. 895/2006/EK un Nr. 582/2008/EK (OV L 157, 27.5.2014., 23. lpp.).

(7) Eiropas Parlamenta un Padomes Ieteikums 2005/761/EK (2005. gada 28. septembris), lai atvieglinātu dalībvalstu vienotu īstermiņa vīzu izsniegšanu trešo valstu pētniekiem, kuri zinātniskās pētniecības nolūkā pārvietojas Kopienā (OV L 289, 3.11.2005., 23. lpp.).