Oficiālais Vēstnesis L 132 , 21/05/1987 Lpp. 0009 - 0010

Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 4 Sējums 3 Lpp. 0003

Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 4 Sējums 3 Lpp. 0003



Komisijas Regula (EEK) Nr. 1381/87 (1987. gada 20. maijs), kas nosaka sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz zvejas kuģu marķēšanu un dokumentāciju EIROPAS KOPIENU KOMISIJA, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 1982. gada 29. jūnija Regulu (EEK) Nr. 2057/82, kas nosaka kontroles pasākumus zvejas darbībām [1], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EEK) Nr. 4027/86 [2], un jo īpaši tās 13. pantu, tā kā Regulas (EEK) Nr. 2057/82 4 panta e) un f) apakšpunkts paredz pieņemt sīki izstrādātus noteikumus zvejas kuģu marķēšanai, identifikācijai un sertifikācijai; tā kā ir jāpieņem kopēji noteikumi dalībvalstu zvejas kuģu un to aprīkojuma marķēšanai un identifikācijai, lai tos varētu iespējami viegli identificēt; tā kā ir noteiktu zvejas kuģu raksturīgās pazīmes ir jāreģistrē oficiālos dokumentos, kam jābūt pieejamiem kontrolei; tā kā oficiālajiem dokumentiem ir jāatrodas uz noteiktu zvejas kuģu klāja, un tajos jābūt norādītai zivju tilpņu un atdzesēta vai sasaldēta jūras ūdens cisternu ietilpībai, lai būtu iespējams precīzi novērtēt uz klāja atrodošos lomus; tā kā saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2057/82 14. pantu dalībvalstis var veikt valsts kontroles pasākumus, kas paredz prasības, kuras pārsniedz Kopienas prasības, bet ar nosacījumu, ka šiem valsts pasākumiem ir jābūt saskaņā ar Kopienas tiesībām un kopējo zivsaimniecības politiku; tā kā šajā regulā izklāstītie pasākumi ir saskaņā ar Zivsaimniecības resursu pārvaldības komitejas atzinumu, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Zvejas kuģi, kas peld zem kādas dalībvalsts karoga vai ir reģistrēti kādā dalībvalstī, ir marķēti šādi: 1. Burtiem, kas apzīmē to ostu vai rajonu, kur kuģis ir reģistrēts, un numura, ar kādu kuģis ir reģistrēts, ciparam(-iem), ir jābūt uzkrāsotiem vai piestiprinātiem abās kuģa priekšgala pusēs tik augstu virs ūdenslīnijas, cik vien iespējams, lai tie būtu labi saskatāmi no ūdens un gaisa, un tiem jābūt tādā krāsā, kas kontrastē ar pamatnes krāsu, uz kuras tie uzkrāsoti. Kuģiem, kuru garums pārsniedz 10 metrus, bet nepārsniedz 17 metrus, burtu un ciparu augstumam ir jābūt vismaz 25 centimetriem, un līnijas biezumam ir jābūt vismaz 4 cm. Kuģiem, kuru garums pārsniedz 17 metrus, burtu un ciparu augstumam ir jābūt vismaz 45 centimetriem, un līnijas biezumam ir jābūt vismaz 6 cm. Karoga valsts var prasīt, lai starptautiskais radio izsaukuma signāls (IRCS) vai arī reģistrācijas burti un cipari būtu uzkrāsoti uz kuģa stūresmājas tā, lai tie būtu labi saskatāmi no gaisa, tādā krāsā, kas kontrastē ar pamatnes krāsu, uz kuras tie uzkrāsoti. 2. No 1990. gada 1. janvāra kontrastējošās krāsas ir balta un melna. 3. Burtiem un cipariem, kas uzkrāsoti uz kuģa vai piestiprināti pie tā, ir jābūt tādiem, kas nav izbalējuši, ar kaut ko pārklāti vai noslēpti. 2. pants 1. Mazām laivām, ko vadā uz to zvejas kuģu klāja, kas peld zem kādas dalībvalsts karoga vai ir reģistrēti kādā dalībvalstī, ir jābūt marķētām ar tā kuģa reģistrācijas numuru, kam tās pieder. 2. Signālbojām un līdzīgiem objektiem, kas peld uz ūdens virsmas un norāda zvejas piederumu atrašanās vietu, vienmēr ir jābūt skaidri marķētiem ar attiecīgā kuģa burtu(-iem) un numuru(-iem). 3. pants 1. Katram kuģim, kura garums pārsniedz 10 metrus, uz klāja jābūt dokumentiem, ko izsniegusi tās dalībvalsts kompetentā iestāde, kurā kuģis ir reģistrēts, un šajos dokumentos ir jābūt norādītām vismaz šādām ziņām: - kuģa nosaukumam, ja tāds ir, - tiem burtiem, kas apzīmē ostu vai rajonu, kur attiecīgais kuģis ir reģistrēts, un numuram, ar kādu kuģis ir reģistrēts, - starptautiskajam radio izsaukuma signālam, ja tāds ir, - īpašnieku un, vajadzības gadījumā, fraktētāju vārdi un adreses, - kuģa garumam, dzinēja jaudai un — kuģiem, kas nodoti ekspluatācijā 1987. gada 1. janvārī vai vēlāk — datumam, kad kuģis nodots ekspluatācijā. 2. Kuģiem, kuru garums pārsniedz 17 metrus, uz klāja ir jābūt to zivju tilpņu atjauninātiem rasējumiem vai aprakstiem, ieskaitot norādi par to uzglabāšanas ietilpību kubikmetros. Visiem kuģiem ar atdzesēta vai sasaldēta jūras ūdens cisternām uz klāja ir jābūt dokumentam, kurā norādīta cisternu kalibrācija kubikmetros ar 10 centimetru intervāliem. Dokumentiem, kas minēti divās iepriekšējās daļās, ir jābūt kompetentas iestādes apstiprinātiem. 3. Visām izmaiņām raksturlielumos, kas norādīti 1. un 2. punktā, ir jābūt kompetentas iestādes apstiprinātām, turklāt jābūt nepārprotami izskaidrotai metodei, ar kādu veiktas jebkādas dzinēja jaudas modifikācijas. 4. Izņemot noteikumus, kas attiecas uz garumu un dzinēja jaudu, šā panta noteikumus attiecībā uz dokumentiem, ko izsniedz kompetentas iestādes, piemēro no 1990. gada 1. janvāra. Noteikumus, kas attiecas uz garumu un dzinēja jaudu, piemēro no 1990. gada 1. janvāra attiecībā uz zvejas kuģiem, kas nodoti ekspluatācijā vai pārbūvēti 1987. gada 1. oktobrī vai vēlāk, bet attiecībā uz citiem zvejas kuģiem — no 1994. gada 18. jūlija. Līdz 1987. gada 1. oktobrim vai līdz 1994. gada 18. jūlijam, atkarībā no konkrētā gadījuma, ja šādu dokumentu nav, tad attiecīgos sertifikātus sastāda un paraksta kuģa īpašnieks. 5. Šajā pantā minētos dokumentus sastāda kontroles nolūkos pēc dalībvalsts inspekcijas pieprasījuma. 4. pants Šī regula stājas spēkā 1987. gada 1. oktobrī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 1987. gada 20. maijā Komisijas vārdā — Komisijas loceklis Antonio Cardoso E Cuhna [1] OV L 220, 29.7.1982., 1. lpp. [2] OV L 376, 31.12.1986., 4. lpp. --------------------------------------------------