ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1)

“Said Ben Abdelhakim Ben Omar Al-Cherif (oriģinālajā rakstībā: سعيد بن عبد الحكيم بن عمر الشريف) (kvalitatīvs alias: a) Cherif Said (Dzimšanas datums: 25.1.1970. Dzimšanas vieta: Tunisija); b) Binhamoda Hokri (Dzimšanas datums: 25.1.1970. Dzimšanas vieta: Sosa, Tunisija); c) Hcrif Ataf (Dzimšanas datums: 25.1.1971. Dzimšanas vieta: Solisse, Tunisija); d) Bin Homoda Chokri (Dzimšanas datums: 25.1.1970. Dzimšanas vieta: Tunisa, Tunisija); e) Atef Cherif (Dzimšanas datums: 12.12.1973. Dzimšanas vieta: Alžīrija); f) Sherif Ataf (Dzimšanas datums: 12.12.1973. Dzimšanas vieta: Aras, Alžīrija); g) Ataf Cherif Said (Dzimšanas datums: 12.12.1973. Dzimšanas vieta: Tunisa, Tunisija); h) Cherif Said (Dzimšanas datums: 25.1.1970. Dzimšanas vieta: Tunisa, Tunisija); i) Cherif Said (Dzimšanas datums: 12.12.1973. Dzimšanas vieta: Alžīrija); nekvalitatīvs alias: a) Djallal; b) Youcef; c) Abou Salman; d) Said Tmimi). Dzimšanas datums: 25.1.1970. Dzimšanas vieta: Manzil Tmim, Tunisija. Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr. M307968 (Tunisijas pase, izdota 8.9.2001., derīga līdz 7.9.2006.). Adrese: Corso Lodi 59, Milāna, Itālija. Cita informācija: a) mātes vārds ir Radhiyah Makki; b) deportēts no Itālijas uz Tunisiju 27.11.2013. Regulas 7.d panta 2. punkta i) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 12.11.2003.”;
2)

iekļauj šādu pantu: “6.a pants Papildu resursi, reaģējot uz krīzi, kas saistīta Covid-19 uzliesmojumu 1. Ja dalībvalstis to uzskata par lietderīgu, resursus, kas minēti šīs regulas 6. panta 1. punktā, palielina saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1303/2013 (*1) 92.b panta 5. punkta septīto daļu un ievērojot minētajā punktā paredzētos attiecīgos nosacījumus, reaģējot uz krīzi, kas saistīta ar Covid-19 uzliesmojumu. Papildu resursi veido ārējos piešķirtos ieņēmumus, kā minēts Padomes Regulas (ES) 2020/2094 (*2) 3. panta 1. punktā, un uz tiem attiecas minētās regulas 3. panta 3., 4., 7. un 9. punkts. Papildu resursi var ietekmēt 2021. un 2022. gada budžeta saistības. 2. Atkāpjoties no 7. panta 1. punkta, darbības programmām, kas saņem papildu resursus saskaņā ar šā panta 1. punktu, paredzētais laikposms ir līdz 2022. gada 31. decembrim. 3. Atkāpjoties no šīs regulas 38. panta pirmās daļas, budžeta saistības papildu resursiem attiecībā uz katru programmu uzņemas 2021. un 2022. gadā. Atkāpjoties no šīs regulas 59. panta 1. punkta, budžeta saistības papildu resursiem atceļ saskaņā ar noteikumiem, kas jāievēro programmu slēgšanā. 4. Papildus priekšfinansējumam, kas minēts 44. panta 1. punktā, Komisija izmaksā priekšfinansējumu 11 % apmērā no papildu resursiem, kas piešķirti 2021. gadam pēc Komisijas lēmuma, ar ko apstiprina grozījumu programmā papildu resursu piešķiršanai. Summu, kas izmaksāta kā pirmajā daļā minētais sākotnējais priekšfinansējums, pilnībā dzēš no Komisijas kontiem ne vēlāk kā programmas slēgšanas brīdī. 5. Atkāpjoties no 20. panta, šā panta 1. punktā noteiktajiem papildu resursiem var piemērot līdzfinansējuma likmi līdz 100 % apmērā. (*1) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1303/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (OV L 347, 20.12.2013., 320. lpp.)." (*2) Padomes Regula (ES) 2020/2094 (2020. gada 14. decembris), ar ko izveido Eiropas Savienības Atveseļošanas instrumentu ekonomikas atveseļošanas atbalstam pēc Covid-19 krīzes (OV L 433I, 22.12.2020., 23. lpp.).”;"
c)

“kopējā pieļaujamā nozveja” (KPN) ir: i) zvejniecībās, uz kurām attiecas Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 4.–7. punktā minētais atbrīvojums no izkraušanas pienākuma, – zivju daudzums, ko katru gadu drīkst izkraut no katra krājuma; ii) visās citās zvejniecībās – zivju daudzums, ko katru gadu drīkst nozvejot no katra krājuma;
(1)

Krievijas Federācija 2012. gada 22. augustā pievienojās Pasaules Tirdzniecības organizācijai. Krievijas Federācijas saistības ietver tarifa likmes kvotas konkrētu skujkoku kokmateriālu veidu eksportam, no kurām daļa ir piešķirta eksportam uz Savienību. Šo tarifa likmes kvotu pārvaldības kārtība ir noteikta Nolīgumā vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Krievijas Federāciju par to tarifa likmes kvotu pārvaldību, kas piemērojamas koksnes [kokmateriālu] eksportam no Krievijas Federācijas uz Eiropas Savienību (2) (“nolīgums”), un Protokolā starp Eiropas Savienību un Krievijas Federācijas valdību par tehnisko kārtību atbilstoši minētajam nolīgumam (3) (“protokols”). Nolīgums un protokols tika parakstīti 2011. gada 16. decembrī. Tie tiek piemēroti provizoriski no dienas, kad Krievijas Federācija pievienojās Pasaules Tirdzniecības organizācijai.
“11. No 2023. gada 15. februāra mitrājos vai līdz 100 m attālumā no mitrājiem ir aizliegts: a) izšaut skrotis, kurās svina koncentrācija (izteikta kā metāls) pēc masas ir 1 % vai vairāk; b) šādas skrotis nēsāt šaušanas izgājienā mitrājos vai šāda šaušanas izgājiena ietvaros. Piemērojot pirmo daļu: a) “līdz 100 m attālumā no mitrājiem” nozīmē – līdz 100 m atstatus no jebkura mitrāju ārējās robežas punkta; b) “šaušana mitrājos” ir šaušana, atrodoties mitrājos vai līdz 100 m attālumā no mitrājiem; c) ja tiek konstatēts, ka kāda persona šaušanas izgājienā vai šāda izgājiena ietvaros nēsā skrotis mitrājos vai līdz 100 m attālumā no mitrājiem, uzskata, ka attiecīgā šaušana ir šaušana mitrājos, ja vien attiecīgā persona nevar pierādīt, ka tā ir kāda cita veida šaušana. Pirmajā daļā noteiktais ierobežojums dalībvalstī nav piemērojams, ja minētā dalībvalsts Komisijai saskaņā ar 12. punktu paziņo, ka tā ir nodomājusi izmantot ar minēto punktu doto iespēju. 12. Ja vismaz 20 % dalībvalsts teritorijas, neskaitot teritoriālos ūdeņus, ir mitrāji, attiecīgā dalībvalsts var 11. punkta pirmajā daļā noteiktā ierobežojuma vietā visā savā teritorijā no 2024. gada 15. februāra aizliegt: a) laist tirgū skrotis, kurās svina koncentrācija (izteikta kā metāls) pēc masas ir 1 % vai vairāk; b) šādas skrotis izšaut; c) šādas skrotis nēsāt šaušanas izgājienā vai šaušanas izgājiena ietvaros. Ikviena dalībvalsts, kas nodomājusi izmantot pirmajā daļā paredzēto iespēju, par savu nodomu līdz 2021. gada 15. augustam paziņo Komisijai. Šī dalībvalsts Komisijai bez kavēšanās un jebkurā gadījumā līdz 2023. gada 15. augustam paziņo pieņemto valsts pasākumu tekstu. Komisija šādus saņemtos paziņojumus par nodomu un valsts pasākumu tekstu bez kavēšanās dara pieejamus publiski. 13. Piemērojot 11. un 12. punktu: a) “mitrāji” ir palienes, zāļu un kūdras purvi vai ūdeņu platības – dabiskas vai mākslīgas, pastāvīgas vai pārplūstošas, kurās ir stāvošs vai tekošs ūdens, saldūdens, iesāļš vai sāļš ūdens, t. sk. jūras akvatorijas, kuru dziļums bēguma laikā nepārsniedz 6 metrus; b) “skrotis” ir lodītes, ko izmanto vai paredzēts izmantot vienā bises lādiņā vai patronā; c) “bise” ir gludstobra šaujamierocis, kas nav gaisa šautene; d) “šaušana” ir jebkāda šaušana ar bisi; e) “nēsāšana” ir nēsāšana sev līdzi vai nēsāšana vai transportēšana jebkādā citā veidā; f) nosakot, vai persona, kam ir skrotis, nēsā skrotis “šaušanas izgājiena ietvaros”: i) ņem vērā visus lietas apstākļus; ii) personai, kam ir skrotis, nav obligāti jābūt tai pašai personai, kas šauj. 14. Dalībvalstis var paturēt spēkā vides vai cilvēka veselības aizsardzībai paredzētus valsts noteikumus, kuri ir spēkā 2021. gada 15. februārī un svinu skrotīs ierobežo stingrāk, nekā paredz 11. punkts. Dalībvalstis šo valsts noteikumu tekstu bez kavēšanās paziņo Komisijai. Komisija šādu saņemto valsts noteikumu tekstu bez kavēšanās dara pieejamu publiski.”
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 97/9/EK (11) attiecas uz prasījumiem, kas ceļas no ieguldījumu brokeru sabiedrības nespējas atmaksāt ieguldītājiem pienākošos vai ieguldītājiem piederošo naudu, kas tiek turēta to vārdā saistībā ar ieguldījumu darījumiem, vai no tās nespējas atmaksāt ieguldītājiem jebkādus tiem piederošus instrumentus, kas to vārdā tiek turēti, pārzināti vai pārvaldīti saistībā ar ieguldījumu darījumiem. Ņemot vērā to, ka tādu aktīvu glabāšana, kas saistīti ar kolektīvās finansēšanas pakalpojumiem, kurus sniedz ieguldījumu brokeru sabiedrība, kas saņēmusi atļauju arī saskaņā ar Direktīvu 2014/65/ES, neietver ieguldījumu pakalpojumu sniegšanu minētās direktīvas 4. panta 1. punkta 2) apakšpunkta nozīmē, nepieredzējuši ieguldītāji ieguldījumu pamatinformācijas lapā būtu jāinformē par to, ka ieguldītāju kompensācijas sistēmas aizsardzība neattiecas uz pārvedamiem vērtspapīriem vai kolektīvās finansēšanas vajadzībām atļautiem instrumentiem, kas iegādāti kolektīvās finansēšanas platformā. Turklāt šāda kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēja sniegtie kolektīvās finansēšanas pakalpojumi nebūtu jāuzskata par noguldījumu pieņemšanu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/49/ES (12) 2. panta 1. punkta 3) apakšpunkta nozīmē.
(1)

Regula (ES) 2016/429 cita starpā nosaka noteikumus, kas reglamentē no sauszemes dzīvniekiem iegūtu dzīvnieku izcelsmes produktu ražošanu, pārstrādi un izplatīšanu Savienībā. Lai nodrošinātu, ka minētie produkti neizraisa sarakstā norādīto slimību vai no jauna radušos slimību izplatīšanos Savienībā, regulā arī paredzēts, ka Komisija pieņem deleģētos aktus par sīki izstrādātām prasībām, kas papildina noteikumus, kuri minētajā regulā jau ir noteikti, konkrētāk, par profilakses pasākumiem, arī riska mazināšanas pasākumiem, un no sauszemes dzīvniekiem iegūtu dzīvnieku izcelsmes produktu sūtījumu pārvietošanas ierobežojumiem, kā arī par šādas pārvietošanas iepriekšēju paziņošanu.
(9)

Lai ņemtu vērā īso laiku, kas paziņojumu par dalībvalstu īstenoto 2020. gada ELGF apropriāciju izpildi dalītās pārvaldības ietvaros laikposmā no 2019. gada 16. oktobra līdz 2020. gada 15. oktobrim šķir no 2020. gada 1. decembra, kad jāsāk piemērot šo regulu, šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,
Drošības prasību apzīmējumi

Neieelpot tvaikus. Neieelpot smidzinājumu. Turēt tikai oriģināliepakojumā. Kārtīgi nomazgāt rokas pēc izmantošanas. Izvairīties no izplatīšanas apkārtējā vidē. Izmantot aizsargcimdus. Izmantot aizsargdrēbes. Izmantot acu aizsargus. Izmantot sejas aizsargus. NORĪŠANAS GADĪJUMĀ: Izskalot muti. NEIZRAISĪT vemšanu. SASKARĒ AR ĀDU (vai matiem): Novilkt nekavējoties visu piesārņoto apģērbu. Noskalot ādu ar ūdeni. IEELPOJOT: Nogādāt cietušo svaigā gaisā un nodrošināt netraucētu elpošanu. IEKĻŪSTOT ACĪS: Uzmanīgi skalot ar ūdeni vairākas minūtes. Izņemiet kontaktlēcas, ja tās ir ievietotas un to ir viegli izdarīt. Turpiniet skalot. Nekavējoties sazinieties ar SAINDĒŠANĀS INFORMĀCIJAS CENTRU vai ārstu. Īpaša medicīniskā palīdzība (sk. informāciju uz šīs etiķetes). Pirms atkārtotas lietošanas piesārņoto apģērbu izmazgāt. Uzsūkt izšļakstījumus, lai novērstu materiālus zaudējumus. Glabāt slēgtā veidā. Atbrīvoties no satura saskaņā ar vietējiem/reģionālajiem/nacionālajiem/starptautiskajiem noteikumiem (jānorāda) Atbrīvoties no tvertnes saskaņā ar vietējiem/reģionālajiem/nacionālajiem/starptautiskajiem noteikumiem (jānorāda)
3b415

—

Lizīna un glutamīnskābes vara helāts

Piedevas sastāvs Vara helāta maisījums ar lizīnu un vara helāta maisījums ar glutamīnskābi (attiecībā 1:1) pulvera veidā, kurā: vara saturs ir 17–19 %, lizīna saturs ir 19–21 %, glutamīnskābes saturs ir 19–21 % un mitruma saturs nepārsniedz 3 %.

Visu sugu dzīvnieki

—

—

Liellopi: — liellopi pirms atgremošanas sākuma: 15 (kopā) — citi liellopi: 30 (kopā) — Aitas: 15 (kopā) Kazas: 35 (kopā) Sivēni: — zīdāmi un atšķirti (līdz četrām nedēļām pēc atšķiršanas no mātes): 150 (kopā) — no piektās nedēļas līdz astoņām nedēļām pēc atšķiršanas no mātes: 100 (kopā) Vēžveidīgie: 50 (kopā) Citi dzīvnieki: 25 (kopā)

1. Piedevu barībā iekļauj premiksa veidā. 2. Lizīna un glutamīnskābes vara helātu drīkst laist tirgū un lietot par piedevu preparāta veidā. 3. Barības apritē iesaistītie uzņēmēji nosaka, kādas darbības procedūras un piemēroti organizatoriskie pasākumi jāveic piedevas un premiksu lietotājiem, lai novērstu riskus, ko varētu radīt ieelpošana vai saskare ar ādu vai acīm, jo īpaši smago metālu, tostarp niķeļa, satura dēļ. Ja ar šādām procedūrām un pasākumiem riskus līdz pieņemamam līmenim samazināt nav iespējams, piedevu un premiksus lieto, izmantojot piemērotus individuālos aizsarglīdzekļus. 4. Marķējumā norāda šādu informāciju: — attiecībā uz aitu barību, kurā vara daudzums barībā pārsniedz 10 mg/kg: “Vara saturs šajā barībā dažu šķirņu aitām var izraisīt saindēšanos.”, — attiecībā uz liellopu barību, kuru dod pēc atgremošanas sākšanas un kurā vara daudzums nepārsniedz 20 mg/kg: “Šī barība satur tādu vara daudzumu, ka lopiem, kuri ēd ganību zāli, kas satur daudz molibdēna vai sēra, var rasties vara nepietiekamība.”
Riska pārvaldība Regulas (ES) Nr. 648/2012 52. panta 1. un 2. punkts

Tie CCP, kuri ir izveidojuši sadarbspējas mehānismu: a) ievieš atbilstīgu politiku, procedūras un sistēmas tāda riska efektīvai identificēšanai, uzraudzībai un pārvaldībai, kas izriet no sadarbspējas mehānisma, lai tie varētu laikus izpildīt savas saistības; b) vienojas par to atbilstīgajām tiesībām un pienākumiem, tostarp par piemērojamiem tiesību aktiem, kas reglamentē viņu attiecības; c) identificē, pārrauga un efektīvi pārvalda kredītrisku un likviditātes risku tā, lai viena CCP tīrvērtes dalībnieka saistību neizpilde neietekmētu otru CCP, ar ko izveidots sadarbspējas mehānisms; d) identificē, pārrauga un rod risinājumu iespējamām savstarpējām atkarībām un korelācijām, kas rodas, izveidojot sadarbspējas mehānismu, un kas varētu ietekmēt kredītrisku un likviditātes risku saistībā ar tīrvērtes dalībnieka koncentrācijām un apvienotajiem finanšu resursiem; e) ja riska pārvaldības modeļi, ko izmanto sadarbspējīgi CCP, lai segtu savus riska darījumus ar to tīrvērtes dalībniekiem vai to savstarpējos riska darījumus, ir atšķirīgi, minētie CCP nosaka šīs atšķirības, novērtē riskus, kas var rasties, un veic pasākumus, tostarp nodrošinot papildu finanšu resursus, kas ierobežo to ietekmi uz sadarbspējas mehānismu, kā arī to iespējamās savstarpējās negatīvās ietekmes risku, kā arī nodrošina, ka šīs atšķirības neietekmē katra CCP spēju pārvaldīt tīrvērtes dalībnieka saistību neizpildes sekas.
(4)

Vērtspapīrošanas repozitoriji var sniegt pakalpojumus (turpmāk – “vērtspapīrošanas papildpakalpojumi”), kas ir tieši saistīti ar to pakalpojumu īstenošanu, attiecība uz kuriem ir nepieciešama reģistrācija kā vērtspapīrošanas repozitorijam saskaņā ar Regulu (ES) 2017/2402, un kas izriet no tiem (turpmāk – “vērtspapīrošanas pamatpakalpojumi”). Piemēram, vērtspapīrošanas repozitoriji var sniegt pētniecības vai konsultāciju pakalpojumus potenciālam vērtspapīrošanas emitentam, kas izmanto vērtspapīrošanas reģistram pieejamos vērtspapīrošanas datus. Vērtspapīrošanas repozitoriji var arī sniegt papildpakalpojumus, kas nav tieši saistīti ar vērtspapīrošanas pamatpakalpojumu īstenošanu un kas neizriet no tiem (ar vērtspapīrošanu nesaistīti papildpakalpojumi). Tomēr kopīgu resursu izmantošana vērtspapīrošanas repozitorijā gan vērtspapīrošanas pamatpakalpojumu, gan vērtspapīrošanas papildpakalpojumu, gan arī ar vērtspapīrošanu nesaistītu papildpakalpojumu sniegšanai varētu izraisīt operacionālo risku kaitīgu ietekmi uz citiem minētajiem pakalpojumiem. Tādēļ pakalpojumiem, kas saistīti ar informācijas validēšanu, saskaņošanu, apstrādi vai uzskaiti, var būt nepieciešams efektīvs operacionāls nošķīrums, lai izvairītos no šādas kaitīgas ietekmes. No otras puses, varētu uzskatīt, ka tāda prakse kā, piemēram, sistēmu kopīga saskarne, kopīgs informācijas piekļuves punkts vai viena un tā paša personāla izmantošana pārdošanas, atbilstības nodrošināšanas vai klientu pakalpojumu palīdzības dienesta jomā, ir mazāk pakļauta šādai kaitīgai ietekmei, un līdz ar to tām nebūs katrā ziņā nepieciešams šāds operacionāls nošķīrums. Tāpēc vērtspapīrošanas repozitorija reģistrācijas pieteikuma iesniedzējiem būtu jāapliecina, ka tie ir izveidojuši atbilstoša līmeņa operacionālu nošķīrumu starp resursiem, sistēmām un procedūrām, ko izmanto, veicot tās komercdarbības, kuras ir saistītas ar vērtspapīrošanas pamatpakalpojumu sniegšanu, un resursiem, sistēmām un procedūrām, ko izmanto, veicot citas komercdarbības, kuras ir saistītas ar vērtspapīrošanas papildpakalpojumu sniegšanu, neatkarīgi no tā, vai šīs citas komercdarbības jomas pārvalda vērtspapīrošanas repozitorijs, saistīta struktūra vai cita vienība.
(5)

2019. gada maijā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (EFSA) sniedza zinātnisku atzinumu, kurā izvērtēts augu veselības risks, ko rada no Japānas importēts melnās priedes bonzai (5). Minētais zinātniskais atzinums bija balstīts uz pieejamo zinātnisko un tehnisko informāciju, kuru sniedza Japāna, un tajā izdarīti secinājumi par iespējamību, ka, ja vien ir izpildīti konkrēti nosacījumi, minētā prece ir brīva no kaitīgajiem organismiem, kuri varētu būt ar to saistīti.
a)

līdz 2022. gada 31. decembrim, lai iegūtu apakšklases izdevumu īpatsvarus un izdalītu tos uz apakšklases vienkāršajām grupām, izmanto nacionālo kontu datus par t–2 gadu un visu no mājsaimniecību budžeta apsekojumiem un citiem datu avotiem pieejamo un būtisko informāciju; no 2023. gada 1. janvāra, lai iegūtu apakšklases izdevumu īpatsvarus un izdalītu tos uz apakšklases vienkāršajām grupām, izmanto nacionālo kontu datus par t-2 gadu, kurus var papildināt ar datiem no pēdējā mājsaimniecību budžeta apsekojuma un citiem avotiem;
Izstrādājums sastāv no šādām sastāvdaļām (masas %): ogļūdeņražiem (pārsvarā no parafīna un naftēna) 94,4 n-butilacetāta 5,6 Izstrādājums ir paredzēts lietošanai kā jaukts organisks šķīdinātājs krāsu, laku un mastiku šķīdināšanai. Izstrādājums ir 210 litru mucās, 1 000 litru tvertnēs vai bez taras.

3814 00 90
(4)

Komisija ar Īstenošanas regulu (ES) 2016/185 (12) un Īstenošanas regulu (ES) 2016/184 (13) paplašināja galīgos antidempinga un kompensācijas maksājumus, kas noteikti Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vai no Ķīnas Tautas Republikas nosūtītu kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un to galveno sastāvdaļu (proti, elementu) importam, attiecinot tos arī uz tādu kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un to galveno sastāvdaļu (proti, elementu) importu, kuri nosūtīti no Malaizijas un Taivānas, kā arī paredzot izņēmumu attiecībā uz vairākiem faktiskiem ražotājiem.
(25)

Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski konstatētu dempingu, tā izraisīto kaitējumu un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi atbilstīgi pamatregulas 16. pantam tika veikti šādos uzņēmumos: a) Savienības ražotāji un to asociācija — Acciai Speciali Terni S.p.A., Terni, Itālija (“AST”), — Aperam Stainless Belgium, Šatlē un Genka, Beļģija (“Aperam”), — Outokumpu Stainless Oy, Tornio, Somija (“OTK”), — Eurofer, Brisele, Beļģija; b) lietotāji Savienībā — Marcegaglia Specialties S.p.A., Mantuja, Itālija (“Marcegaglia”); c) ražotāji eksportētāji Indonēzijas ražotāji eksportētāji: — PT Indonesia Tsingshan Stainless Steel, Džakarta (“ITSS”), — PT Indonesia Guang Ching Nickel and Stainless Steel Industry, Džakarta (“GCNS”); ĶTR ražotāji eksportētāji: — Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd., Taijuaņa (“STSS”), tā saistītais eksportētājs trešā valstī – Tisco Stainless Steel (H.K.) Ltd., HongKong (“Tisco HK”) un pieci saistīti uzņēmumi, kas atrodas ĶTR: Beijing Taigang Sales Co., Shanxi Taigang Bonded & Conprehensive, Taiyuan Iron & Steel (Group) Fly Ash Comprehensive Utilization Co. Ltd., Taiyuan Taigang Daming Metal Products Ltd, Tianjin Tisco un TPCO Stainless Steel, — Fujian Fuxin Special Steel Co., Ltd., Sjameņa (“FSS”), — Zhenxhi Group Eastern Special Steel Co., Ltd., Dzjasjina (“Zhenshi”); Taivānas ražotāji eksportētāji: — Yieh United Steel Co. (“Yusco”); tā saistītais ražotājs Tang Eng Iron Works Co. Ltd. (“Tang Eng”); tā saistītais pakalpojumu centrs Yieh Mau Co. (“YMC”); un tā saistītais tirgotājs Yieh Co. Ltd. (“YCL”), Gaosjuna (kopīgi apzīmēti kā “Yusco Group”), — Walsin Lihwa Co., Tainaņa (“Walsin”); neatkarīgs pakalpojumu centrs Taivānā: — YC INOX Ltd., Džanhuas apriņķis (“YC INOX”).
(179)

To galvenokārt izmanto kā izejmateriālu termoplastisko un termoreaktīvo sveķu stiegrojumam kompozītmateriālu rūpniecībā. Atkarībā no attiecīgā galaprodukta SŠS veido 10–60 % no termoplastisko un termoreaktīvo sveķu ražošanas izmaksām. Pēc tam Savienības lejupējā ražošanas nozare tos izmanto ļoti dažādos lietojumos. Savienības ražošanas nozare sniedza tirgus izpētes informāciju, kas liecināja, ka aptuveni puse no pārdotā apjoma nonāk termoplastu ražošanā.
(18)

2018. gada 16. jūlijā uzņēmums The Chia Co iesniedza Komisijai pieprasījumu mainīt jaunā pārtikas produkta – čia (Salvia hispanica) sēklu – lietošanas nosacījumus Regulas (ES) 2015/2283 10. panta 1. punkta nozīmē. Pieteikumā tika lūgts atļaut čia (Salvia hispanica) sēklas izmantot arī šādās pārtikas kategorijās: konfektes, izņemot košļājamās gumijas, piena produkti un to analogi, saldējums, augļu un dārzeņu produkti, graudaugi un to produkti, konditorejas izstrādājumi, garšaugi, garšvielas, pikantās piedevas, zupas un buljoni, mērces, salāti un ziežamās sviestmaižu pastas un proteīnu produkti uz pikanto garšvielu bāzes, pilnīgi uztura aizstājēji svara kontrolei, pārtikas produkti, uz kuriem izvietoti paziņojumi par lipekļa neesamību vai samazinātu tā klātbūtni, bezalkoholiskie dzērieni, ēšanai sagatavoti uzkožamie un uzkodas, kā arī deserti.
(30)

Attiecībā uz importu no ĶTR sūdzībā, kurā ietverts pieprasījums sākt antidempinga izmeklēšanu, apgalvots, ka attiecīgajam ražojumam vidējā dempinga starpība lēšama 54,3 % apmērā un vidējā mērķa cenu samazinājuma starpība –29,1 % apmērā. Iespējamo nākotnes saistību apjomu varētu noteikt zemākajā no šiem līmeņiem, proti, 29,1 % apmērā, kā proporcionālu daļu no attiecīgā ražojuma CIF importa vērtības. Tomēr, ja Komisija konstatētu, ka ir izpildīti pamatregulas 7. panta 2.a un 2.b punkta nosacījumi, proti, varētu uzskatīt, ka dempinga starpība atspoguļo Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, tad saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu iespējamo nākotnes saistību apmēru varētu noteikt 54,3 % dempinga starpības līmenī. Attiecībā uz importu no Indonēzijas sūdzībā, kurā ietverts pieprasījums sākt antidempinga izmeklēšanu, apgalvots, ka attiecīgajam ražojumam vidējā dempinga starpība lēšama 32,2 % apmērā un vidējā mērķa cenu samazinājuma starpība –39,8 % apmērā. Iespējamo nākotnes saistību apjomu varētu noteikt zemākajā no šiem līmeņiem, proti, 32,2 % apmērā kā proporcionālu daļu no attiecīgā ražojuma CIF importa vērtības. Ja Komisija konstatētu, ka ir izpildīti pamatregulas 7. panta 2.a punkta un 2.b punkta nosacījumi, proti, varētu uzskatīt, ka dempinga starpība atspoguļo Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, tad iespējamo nākotnes saistību apmēru varētu noteikt dempinga starpības līmenī. Attiecībā uz importu no Taivānas sūdzībā, kurā ietverts pieprasījums sākt antidempinga izmeklēšanu, apgalvots, ka attiecīgajam ražojumam vidējā dempinga starpība lēšama 15,1 % apmērā un vidējā mērķa cenu samazinājuma starpība –20,7 % apmērā. Iespējamo nākotnes saistību apjomu varētu noteikt zemākajā no šiem līmeņiem, proti, 15,1 % apmērā kā proporcionālu daļu no attiecīgā ražojuma CIF importa vērtības.
(1)

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/659 (4) paredz nosacījumus dzīvu zirgu dzimtas dzīvnieku un to spermas, olšūnu un embriju sūtījumu ievešanai Savienībā. Konkrētāk, minētās īstenošanas regulas I pielikumā ir dots trešo valstu un to teritorijas daļu saraksts, no kurām ir atļauts Savienībā ievest zirgu dzimtas dzīvnieku un to spermas, olšūnu un embriju sūtījumus.
(1)

Komisijas Regulā (EK) Nr. 798/2008 (3) ir izklāstītas veterinārās sertifikācijas prasības mājputnu un mājputnu produktu (“preču”) importam Savienībā un pārvadāšanai tranzītā caur to, arī uzglabāšanai tranzīta laikā. Tajā noteikts, ka preces importēt Savienībā un pārvadāt tranzītā caur to atļauts vienīgi no tām trešām valstīm, teritorijām, zonām un nodalījumiem, kas norādīti regulas I pielikuma 1. daļas tabulas 1. un 3. slejā.