KOMISIJAS REGULA (ES) 2020/2040

(2020. gada 11. decembris),

ar ko attiecībā uz pirolizidīna alkaloīdu maksimāli pieļaujamo koncentrāciju noteiktos pārtikas produktos groza Regulu (EK) Nr. 1881/2006

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (EEK) Nr. 315/93 (1993. gada 8. februāris), ar ko nosaka Kopienas procedūras attiecībā uz piesārņotājiem pārtikā (1), un jo īpaši tās 2. panta 3. punktu,

tā kā:

(1) Komisijas Regulā (EK) Nr. 1881/2006 (2) ir noteikta konkrētu piesārņotāju maksimāli pieļaujamā koncentrācija pārtikas produktos.

(2) Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (“Iestāde”) Zinātnes ekspertu grupa jautājumos, kas saistīti ar piesārņojumu pārtikas apritē (“CONTAM grupa”), 2011. gada 8. novembrī publicēja zinātnisku atzinumu par sabiedrības veselības apdraudējumiem, kas saistīti ar pirolizidīna alkaloīdu klātbūtni pārtikā un barībā (3). CONTAM grupa secināja, ka 1,2-nepiesātinātie pirolizidīna alkaloīdi cilvēkiem var būt genotoksiski kancerogēni. CONTAM grupa secināja, ka ir iespējams veselības apdraudējums maziem bērniem un bērniem, kuri uzturā lieto daudz medus. Eksponētība ar uzturu uzņemtiem pirolizidīna alkaloīdiem ir iespējama ne tikai ar medus, bet arī ar citu avotu starpniecību, taču datu trūkuma dēļ CONTAM grupa nevarēja tos skaitliski novērtēt. Lai gan dati par sastopamību nebija pieejami, tā secināja, ka eksponētība pirolizidīna alkaloīdiem ar ziedputekšņu, tējas, zāļu tēju un augu izcelsmes uztura bagātinātāju starpniecību potenciāli var radīt gan akūtas, gan hroniskas ietekmes apdraudējumu patērētājam.

(3) Iestāde 2013. gada aprīlī publicēja uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus ar mērķi dažādos Eiropas reģionos izpētīt pirolizidīna alkaloīdu koncentrāciju dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos, arī pienā un piena produktos, olās, gaļā un gaļas produktos, kā arī augu izcelsmes pārtikas produktos, t. sk. (zāļu) tējās un uztura bagātinātājos. Pētījumu rezultāti tika publicēti 2015. gada 3. augustā (4).

(4) Ņemot vērā jaunus datus par sastopamību, Iestāde 2016. gada 26. augustā publicēja zinātnisku ziņojumu “Novērtējums par Eiropas iedzīvotāju eksponētību pirolizidīna alkaloīdiem ar uztura starpniecību” (5). Ziņojumā secināts, ka tēja un zāļu tējas ir galvenie produkti, kas veicina cilvēka eksponētību pirolizidīna alkaloīdiem, un ka šo eksponētību būtiski veicina arī uztura bagātinātāji, kuru sastāvā ir ziedputekšņi. Iestāde konstatēja, ka eksponētība pirolizidīna alkaloīdiem saistībā ar medus patēriņu ir mazāka. Tā arī secināja, ka augu izcelsmes uztura bagātinātāji eksponētību var būtiski veicināt, taču nebija pietiekamu datu par sastopamību.

(5) Iestāde 2017. gada 27. jūlijā publicēja paziņojumu par cilvēka veselības apdraudējumiem saistībā ar pirolizidīna alkaloīdu klātbūtni medū, tējā, zāļu tējās un uztura bagātinātājos (6). Lai novērtētu pirolizidīna alkaloīdu kancerogēnos apdraudējumus, CONTAM grupa noteica jaunu etalonpunktu 237 μg uz kg ķermeņa masas dienā un secināja, ka sabiedrībā kopumā, bet īpaši gados jaunāku iedzīvotāju grupās saistībā ar eksponētību pirolizidīna alkaloīdiem ir iespējams apdraudējums cilvēka veselībai, īpaši tiem cilvēkiem, kuri uzturā bieži un daudz lieto tēju un zāļu tējas.

(6) Pirolizidīna alkaloīdu klātbūtni šajos pārtikas produktos var samazināt līdz minimumam vai novērst, piemērojot labu lauksaimniecības un ražas novākšanas praksi. Maksimāli pieļaujamās koncentrācijas noteikšana garantē to, ka visos ražošanas reģionos tiek piemērota laba lauksaimniecības un ražas novākšanas prakse, kas nodrošina augstu cilvēka veselības aizsardzības līmeni. Tāpēc ir lietderīgi noteikt maksimāli pieļaujamo koncentrāciju pārtikas produktos, kuros ir ievērojams pirolizidīna alkaloīdu līmenis un kuri tādējādi būtiski ietekmē cilvēka eksponētību vai kuri var radīt neaizsargāto iedzīvotāju grupu eksponētību.

(7) Dažos ražošanas reģionos laba lauksaimniecības un ražas novākšanas prakse ir ieviesta tikai nesen vai vēl ir jāievieš, tāpēc ir lietderīgi noteikt samērīgu laikposmu, kurā visi ražošanas reģioni varētu ieviest šādu praksi. Lai pilnībā ieviestu labu lauksaimniecības un ražas novākšanas praksi, ir vajadzīgas divas augšanas sezonas, kurās pārtikas apritē iesaistītajiem uzņēmējiem tiktu nodrošināti pietiekami krājumi tādu pārtikas produktu ražošanai, kas atbilst šajā regulā noteiktajām jaunajām prasībām.

(8) Ņemot vērā to, ka pārtikas produkti, uz kuriem attiecas šī regula, ir uzglabājami ilgtermiņā (līdz trim gadiem), ir lietderīgi noteikt pietiekami ilgu pārejas periodu, lai pārtikas produkti, kas likumīgi laisti tirgū pirms šīs regulas piemērošanas dienas, tirgū varētu palikt pietiekami ilgi. Lai pirms piemērošanas dienas saražotos produktus varētu pārdot galapatērētājam, ir piemēroti noteikt 18 mēnešus ilgu pārejas periodu.

(9) Tāpēc Regula (EK) Nr. 1881/2006 būtu attiecīgi jāgroza.

(10) Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants Regulas (EK) Nr. 1881/2006 pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants Pielikumā uzskaitītie pārtikas produkti, kas likumīgi laisti tirgū pirms 2022. gada 1. jūlija, drīkst palikt tirgū līdz 2023. gada 31. decembrim.

3. pants Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro no 2022. gada 1. jūlija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 2020. gada 11. decembrī Komisijas vārdā – priekšsēdētāja Ursula VON DER LEYEN

(1) OV L 37, 13.2.1993., 1. lpp.

(2) Komisijas Regula (EK) Nr. 1881/2006 (2006. gada 19. decembris), ar ko nosaka konkrētu piesārņotāju maksimāli pieļaujamo koncentrāciju pārtikas produktos (OV L 364, 20.12.2006., 5. lpp.).

(3) EFSA CONTAM grupa, 2011. g., Scientific Opinion on Pyrrolizidine alkaloids in food and feed. EFSA Journal, 2011; 9(11): 2406. (134 lpp.); doi:10.2903/j.efsa. 2011.2406.

(4) Mulder P.P.J., López Sánchez P., These A., Preiss-Weigert A., Castellari M., 2015. g., Occurrence of Pyrrolizidine Alkaloids in food. EFSA papildu publikācija 2015:EN-859, 116 lpp., http://www.efsa.europa.eu/en/supporting/pub/en-859.

(5) EFSA (Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde), 2016. g., Dietary exposure assessment to pyrrolizidine alkaloids in the European population. EFSA Journal 2016; 14(8):4572, 50 lpp., doi:10.2903/j.efsa.2016.4572.

(6) EFSA CONTAM grupa, 2017. g., Statement on the risks for human health related to the presence of pyrrolizidine alkaloids in honey, tea, herbal infusions and food supplements. EFSA Journal 2017; 15(7):4908, 34 lpp., https://doi.org/10.2903/j.efsa.2017.4908.