KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2022/58

(2022. gada 14. janvāris),

ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu, nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas, Japānas, Korejas Republikas, Krievijas Federācijas un Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes orientēta grauda struktūras elektrotehniskā silīcijtērauda plakanu velmējumu importam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1036 (2016. gada 8. jūnijs) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 2. punktu,

tā kā:

1. PROCEDŪRA

1.1. Sākotnējā izmeklēšana un spēkā esošie pasākumi

(1) Eiropas Komisija (“Komisija”) ar Īstenošanas regulu (ES) 2015/1953 (2) noteica galīgos antidempinga maksājumus konkrētu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR” vai “Ķīna”), Japānas, Korejas Republikas (“Koreja”), Krievijas Federācijas (“Krievija”) un Amerikas Savienoto Valstu (“ASV”) izcelsmes orientēta grauda struktūras elektrotehniskā silīcijtērauda plakanu velmējumu (“OGES”) importam (“sākotnējie pasākumi”). Izmeklēšana, kuras rezultātā tika noteikti sākotnējie pasākumi, tālāk tiks saukta par “sākotnējo izmeklēšanu”.

(2) Pamatojoties uz sākotnējā izmeklēšanā noskaidrotajiem konkrētajiem faktiem, Komisija nolēma, ka mainīgo maksājumu noteikšana minimālo importa cenu (MIC) veidā trim dažādām OGES ražojumu kategorijām ir vispiemērotākais pasākumu veids šādu iemeslu dēļ: — Pirmkārt, trīs MIC ļautu Savienības ražotājiem atgūties no kaitējumu izraisošā dempinga sekām. Tās būtu drošības tīkls, kas tiem ļautu atgūt stabilu rentabilitāti un mudinātu veikt nepieciešamos ieguldījumus, lai ražotu proporcionāli vairāk augstas caurlaidības līdzīgā ražojuma veidu. — Otrkārt, trim MIC būtu arī jānovērš visas negatīvās sekas, ko radījis nepamatotais cenu pieaugums pēc izmeklēšanas perioda, kas varētu ļoti negatīvi ietekmēt lietotāju darījumdarbību. — Treškārt, tās arī mazinātu lietotāju bažas, jo tie baidījās no OGES deficīta, jo īpaši no tādu OGES deficīta, kuriem maksimālie magnētiskie zudumi nepārsniedz 0,90 W/kg – rādītāju, kas bija ļoti nepieciešams, lai sasniegtu Ekodizaina regulas 1. līmeņa efektivitātes mērķus. Kopumā tas novērstu nopietnus apgādes traucējumus Savienības tirgū.

(3) Šīs trīs MIC, kas ir spēkā patlaban, ir diapazonā no 1 536 EUR/t līdz 2 043 EUR/t. Tās piemēro konkrēti nosauktajiem ražotājiem eksportētājiem no visām attiecīgajām valstīm, proti, ĶTR, Japānas, Korejas Republikas, Krievijas Federācijas un Amerikas Savienotajām Valstīm, kuriem noteiktas individuālās dempinga starpības. — Ja CIF cena ar piegādi līdz Savienības robežai ir vienāda ar MIC vai augstāka par to, maksājums nav jāveic. — Ja eksporta cena ir zemāka par MIC, tad piemērojamā maksājuma likme būtu mazākā no šīm divām summām – starpība starp piemērojamo MIC un neto cenu ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas vai procentuālā antidempinga maksājuma likme. Tādējādi katram ražotājam eksportētājam piemēro individuālus maksājumus. Nekādā gadījumā antidempinga maksājuma summai nevajadzētu pārsniegt procentuālā antidempinga maksājuma likmes, kas katram individuālam ražotājam eksportētājam no katras attiecīgās valsts noteiktas atsevišķi.

1.2. Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums

(4) Pēc paziņojuma publicēšanas par gaidāmajām termiņa beigām (3) Komisija saņēma pārskatīšanas pieprasījumu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu.

(5) Pārskatīšanas pieprasījumu 2020. gada 29. jūlijā iesniedza Eiropas Tērauda ražotāju asociācija (“Eurofer” jeb “pieprasījuma iesniedzējs”) to ražotāju vārdā, kuri pārstāv vairāk nekā 50 % no Savienības OGES ražošanas kopapjoma. Pārskatīšanas pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka pēc minēto pasākumu termiņa beigām dempings un kaitējums Savienības ražošanas nozarei varētu turpināties vai atkārtoties.

1.3. Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana

(6) Apspriedusies ar komiteju, kas izveidota ar pamatregulas 15. panta 1. punktu, un konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, Komisija, pamatojoties uz pamatregulas 11. panta 2. punktu, 2020. gada 30. oktobrī sāka termiņbeigu pārskatīšanu attiecībā uz Ķīnas, Japānas, Korejas Republikas, Krievijas Federācijas un Amerikas Savienoto Valstu (“attiecīgās valstis”) izcelsmes OGES importu. Tā publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī paziņojumu par procedūras sākšanu (4) (“paziņojums par procedūras sākšanu”).

1.4. Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

(7) Dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības izmeklēšana aptvēra periodu no 2019. gada 1. jūlija līdz 2020. gada 30. jūnijam (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods”). Tendences, kas ir svarīgas, lai novērtētu kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, tika pētītas periodam no 2017. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

1.5. Apvienotās Karalistes izstāšanās no ES

(8) Šī lieta tika sākta 2020. gada 30. oktobrī, t. i., pārejas perioda laikā, kurā saskaņā ar vienošanos starp Apvienoto Karalisti un ES uz Apvienoto Karalisti joprojām attiecās Savienības tiesību aktu noteikumi. Minētais periods beidzās 2020. gada 31. decembrī. Līdz ar to, sākot no 2021. gada 1. janvāra, Apvienotās Karalistes uzņēmumi un apvienības vairs nekvalificējās kā ieinteresētās personas šajā procedūrā.

(9) Komisija 2021. gada 14. janvārī ar lietas materiāliem pievienotu paziņojumu (5) aicināja ar to sazināties tos Apvienotās Karalistes ekonomikas dalībniekus, kuri uzskata, ka tie joprojām kvalificējas kā ieinteresētās personas. No Apvienotās Karalistes ekonomikas dalībniekiem nekādas piezīmes netika saņemtas.

1.6. Ieinteresētās personas

(10) Paziņojumā par procedūras sākšanu ieinteresētās personas tika aicinātas sazināties ar Komisiju, lai piedalītos izmeklēšanā. Komisija turklāt īpaši informēja pieprasījuma iesniedzēju, zināmos Savienības ražotājus, zināmos ražotājus eksportētājus attiecīgajās valstīs, zināmos importētājus, lietotājus, tirgotājus, kā arī zināmās ieinteresētās apvienības par izmeklēšanas sākšanu un aicināja tos piedalīties.

(11) Ieinteresētajām personām bija arī iespēja sniegt piezīmes par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu un pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas.

(12) Termiņbeigu pārskatīšanas laikā Komisija sarīkoja uzklausīšanas, kurās piedalījās vairāki lietotāji, lietotāju apvienības un ražotāji eksportētāji.

1.7. Atlase

(13) Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā varētu izmantot atlasi saskaņā ar pamatregulas 17. pantu.

1.7.1. Savienības ražotāju atlase

(14) Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā ir provizoriski veikusi Savienības ražotāju atlasi izmeklēšanas vajadzībām. Taču 2020. gada 30. oktobrī – datumā, kad tika publicēts paziņojums par procedūras sākšanu, Komisija izdeva paziņojumu par lietas materiāliem, kurā norādīja, ka zināmo ražotāju skaits Eiropas Savienībā ir ierobežots, tāpēc tika nolemts, ka ES ražotāju atlase nav vajadzīga, un aicināja ieinteresētās personas izteikt piezīmes. Piezīmes netika saņemtas. Tāpēc četrus zināmos Savienības ražotājus lūdza iesniegt sīkas atbildes uz anketas jautājumiem, kā arī piekrist šo atbilžu pārbaudīšanai.

1.7.2. Importētāju atlase

(15) Lai izlemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja nesaistītus importētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju.

(16) Tikai viens nesaistīts importētājs atsaucās un iesniedza prasīto informāciju. Tāpēc Komisija nolēma, ka atlase nav vajadzīga.

1.7.3. Attiecīgo valstu ražotāju atlase

(17) Paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta atlase, jo ražotāju skaits valstīs, uz kurām attiecas šī termiņbeigu pārskatīšana, varētu būt liels.

(18) Lai lemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja visus attiecīgo valstu ražotājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Turklāt Komisija lūdza attiecīgo valstu pārstāvniecības apzināt citus ražotājus, kuri, iespējams, varētu būt ieinteresēti piedalīties izmeklēšanā, un/vai sazināties ar tiem.

(19) Prasīto informāciju sniedza un iekļaušanai izlasē piekrita četri ražotāji eksportētāji vai to grupas (divi uzņēmumi Japānā, viens ĶTR un viens Krievijā). Neviens no uzaicinātajiem ASV un Korejas uzņēmumiem neatsaucās un nesniedza prasīto informāciju. Ņemot vērā nelielo skaitu ražotāju, kuri sadarbojās, Komisija nolēma, ka nevienai no attiecīgajām valstīm atlase nav vajadzīga.

1.8. Atbildes uz anketas jautājumiem

(20) Kad tika sākta izmeklēšana, Tirdzniecības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē (6) tika darītas pieejamas anketas.

(21) Komisija arī Ķīnas Tautas Republikas valdībai (“ĶV”) nosūtīja anketu par nozīmīgiem kropļojumiem Ķīnas Tautas Republikā pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē. ĶV nesniedza atbildes uz anketas jautājumiem un attiecīgi tika informēta, ka Komisija izmantos pieejamos faktus saskaņā ar pamatregulas 18. pantu.

(22) Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no visiem četriem zināmajiem Savienības ražotājiem un no nesaistītā importētāja, kurš sadarbojās. Atsaucās septiņi lietotāji, kuri izteica vēlēšanos piedalīties izmeklēšanā. Tos lūdza aizpildīt lietotājiem paredzēto anketu. Tomēr tikai četri no tiem pilnībā sadarbojās šajā izmeklēšanā, iesniedzot atbildes uz jautājumiem abās anketas versijās – gan atklātajā, gan konfidenciālajā.

(23) Atbildes uz anketas jautājumiem iesniedza viena ĶTR ražotāju eksportētāju grupa – China Baowu Steel Group Co. Ltd. (“Baoshan grupa”), ko veido divi ražotāji eksportētāji – Baoshan Iron & Steel Co., Ltd. (“Baosteel”) un Wuhan Iron & Steel Co., Ltd. (“WISCO”), un viena Japānas ražotāju eksportētāju grupa – Nippon Steel & Sumitomo Metal Corporation, Tokija, Japāna (“Nippon Steel”). Krievijas ražotājs Novolipetsk Steel (“NLMK”), kas sākotnēji piekrita iekļaušanai izlasē, neatbildēja uz visiem anketas jautājumiem, bet 2020. gada 10. decembrī iesniedza ierobežota apjoma informāciju konkrēti par savu ražošanas jaudu un ražošanas apjomu. Attiecīgi Komisija informēja uzņēmumu un Krievijas Federāciju, ka tā izmantos pieejamos faktus saskaņā ar pamatregulas 18. pantu. NMLK atbildēja, taču iesniedza atbildi pēc noteiktā termiņa, un tā tāpat nebūtu mainījusi Komisijas novērtējumu.

(24) Pēc informācijas izpaušanas NLMK paziņoja, ka Komisija nebija norādījusi termiņu, līdz kuram jāiesniedz piezīmes par Komisijas lēmumu piemērot pamatregulas 18. pantu. Turklāt NLMK apgalvoja, ka Komisijai nerīkojās pareizi, piemērojot 18. pantu attiecībā uz to daļu anketas jautājumu, uz kuriem tas bija atbildējis.

(25) Komisija tiešām nebija norādījusi termiņu, kādā jāatbild uz tās vēstuli par nodomu piemērot 18. pantu. Taču informācijā, ko NLMK iesniedza 2020. gada 10. decembrī, tas jau bija norādījis, ka īpašu apstākļu dēļ pārtrauc gatavot atbildes uz anketas jautājumiem un iesniegs tikai daļu atbilžu. Kopumā NLMK iesniedza vienīgi dažus atsevišķus datus, konkrēti norādot tikai savu ražošanas jaudu un ražošanas apjomu.

(26) Kā paskaidrots 241.–245. apsvērumā, NMLK netika iesniedzis pietiekami ticamu informāciju par ražošanas jaudu un ražošanas apjomu, tāpēc Komisija izmantoja lietas materiālos pieejamo informāciju. Tomēr, ciktāl tas bija iespējams, Komisija izmantoja NLMK iesniegto informāciju, kā minēts 242. apsvērumā.

(27) Otra Japānas ražotāju eksportētāju grupa – JFE Steel Corporation (“JFE Steel”), kas sākotnēji piekrita iekļaušanai izlasē, iesniedza nepilnīgi aizpildītu anketu, aprobežojoties ar datiem par pārdošanu eksportam uz ES un pārējām pasaules valstīm. Attiecīgi JFE Steel tika informēta, ka attiecībā uz trūkstošo informāciju Komisija izmantos pieejamos faktus saskaņā ar pamatregulas 18. pantu.

(28) ASV un Korejas ražotāji nesadarbojās. Attiecīgi Komisija informēja ASV un Koreju, ka tā izmantos pieejamos faktus saskaņā ar pamatregulas 18. pantu.

1.9. Pārbaude

(29) Neskarot pamatregulas 18. panta piemērošanu, Komisija noskaidroja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu, lai noteiktu dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses.

(30) Ņemot vērā Covid-19 uzliesmojumu un dažādu dalībvalstu, kā arī trešo valstu noteiktos pārvietošanās ierobežojumus, Komisija nevarēja veikt pārbaudes apmeklējumus saskaņā ar pamatregulas 16. pantu. Tā vietā saskaņā ar paziņojumu par Covid-19 uzliesmojuma ietekmi uz antidempinga un antisubsidēšanas izmeklēšanām (7) Komisija veica attālinātu visas tās informācijas kontrolpārbaudi, ko uzskatīja par nepieciešamu savu konstatējumu izdarīšanai. Komisija veica attālinātas kontrolpārbaudes par šādām ieinteresētajām personām: — Ražotāji Savienībā (8): — ThyssenKrupp Electrical Steel UGO SAS, Isberga, Francija, — ThyssenKrupp Electrical Steel GmbH, Gelzenkirhene, Vācija, — Stalprodukt s.a., Bohņa, Polija. — Nesaistītais importētājs Savienībā: — Metal One Deutschland GmbH, Diseldorfa, Vācija. — Lietotāji Savienībā: — SGB-Smit Group, Rēgensburga, Vācija, — Končar – Distribution and Special Transformers, Inc., Zagreba, Horvātija. — Ražotāji eksportētāji attiecīgajās valstīs: — Baosteel, Šanhaja, ĶTR, — WISCO Wuhan, ĶTR, — Nippon Steel Corporation, Tokija, Japāna. — Saistītie importētāji/tirgotāji: — Wisco Europe, Vācija, — Baosteel Germany, Vācija, — Baosteel Italy, Itālija.

1.10. Informācijas izpaušana

(31) 2021. gada 21. oktobrī Komisija izpauda būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata tā bija iecerējusi saglabāt spēkā antidempinga maksājumus. Visām ieinteresētajām personām tika atvēlēts termiņš, kurā tās varēja sniegt piezīmes par izpausto informāciju. 2021. gada 22. novembrī Komisija nosūtīja Nippon Steel papildu galīgo informāciju par korekciju dempinga aprēķinos. Piezīmes netika saņemtas.

(32) Komisija izvērtēja ieinteresēto personu sniegtās piezīmes un attiecīgā gadījumā ņēma tās vērā. Tika uzklausītas tās personas, kuras to pieprasīja.

2. PĀRSKATĀMAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

2.1. Pārskatāmais ražojums

(33) Ražojums, uz ko attiecas šī pārskatīšana, ir tāds pats kā sākotnējā izmeklēšanā, proti, ĶTR, Japānas, Korejas, Krievijas un ASV izcelsmes orientēta grauda struktūras elektrotehniskā silīcijtērauda plakani velmējumi, kuru biezums pārsniedz 0,16 mm un kurus pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 7225 11 00 (Taric kodi 7225110011, 7225110015 un 7225110019) un ex 7226 11 00 (Taric kodi 7226110012, 7226110014, 7226110016, 7226110092, 7226110094 un 7226110096) (“pārskatāmais ražojums”).

(34) OGES ražo no dažāda biezuma karstiem tērauda un silīcija velmējumiem ruļļos, kuru grauda struktūra tiek virzīta vienādi, lai panāktu ļoti efektīvu magnētisko caurlaidību. Caurlaidības neefektivitāti sauc par magnētiskajiem zudumiem, kas ir galvenais ražojuma kvalitātes rādītājs, un to izsaka kā W/kg. OGES ir iespējams ražot kā augstas caurlaidības OGES un kā parastos jeb tradicionālos OGES. Augstas caurlaidības ražojumiem piemīt mazāki magnētiskie zudumi jebkura biezuma loksnēm. Turklāt augstas caurlaidības ražojumus var ražot kā domēnam pielāgotus (“DP”), kam piemīt vēl zemāki magnētiskie zudumi, pateicoties smalku līniju iestrādāšanai tērauda virsmā.

(35) Neskatoties uz lokšņu atšķirīgo caurlaidību, biezumu un platumu, visiem pārskatāmajiem ražojumu veidiem būtībā piemīt tās pašas fizikālās pamatīpašības un tiem ir pamatā vienāds galvenais pielietojums.

(36) OGES galvenokārt izmanto elektriskajā aprīkojumā, kurā var ierobežot magnētisko plūsmu, lai to virzītu “orientētajā” virzienā, piemēram, kad elektroenerģija tiek pārraidīta lielā attālumā. Tādējādi pārskatāmo ražojumu pielieto kā galveno materiālu spēka un sadales transformatoros.

(37) Tāpat OGES izmanto šunta reaktoros, ko izmanto augstsprieguma elektroenerģijas pārvades sistēmās, lai stabilizētu spriegumu slodzes svārstību laikā. Pārskatāmo ražojumu iespējams izmantot arī aprīkojumā ar mazākiem transformatoriem, tostarp ierīcēs un kosmosa un aviācijas rūpniecības aprīkojumā, un elektroniskajās iekārtās. OGES var izmantot arī lielos, augstas veiktspējas ģeneratoros, ja konstrukcija ļauj efektīvi pielietot magnētiskā virziena īpašības.

2.2. Līdzīgais ražojums

(38) Kā jau tika konstatēts sākotnējā izmeklēšanā, arī šajā termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā apstiprinājās, ka tālāk minētajiem ražojumiem ir vienas un tās pašas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības, kā arī vieni un tie paši pamatlietojumi: — pārskatāmajam ražojumam, — attiecīgajās valstīs ražotajam un to iekšzemes tirgū pārdotajam ražojumam; un — ražojumam, ko Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod Savienībā.

(39) Tādēļ šie ražojumi uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

2.3. Apgalvojumi par ražojumu klāstu

(40) NLMK un Krievijas valdība apgalvoja, ka zemākas vidējās cenas importam no Krievijas Federācijas izskaidrojamas ar to, ka ievērojama daļa no eksportētajiem OGES ir “otrās un trešās izvēles” ražojumi (ar vairākiem defektiem, šuvēm un nelīdzenumiem) un tie nekonkurē ar citiem pārskatāmā ražojuma veidiem. Eksportētie “otrās un trešās izvēles” OGES esot atšķirīgi ražojumi un neatbilstot Eiropas tehniskajiem standartiem. Tāpēc tie apgalvoja, ka “otrās un trešās izvēles” materiāli būtu vai nu jāizslēdz no ražojumu klāsta, vai arī jānosaka tiem atsevišķs (ceturtais) MIC līmenis, kas atspoguļotu šādu ražojumu ārkārtīgi zemo vērtību tirgū.

(41) Komisija noraidīja iepriekš minētos lūgumus, jo ne ražojumu klāstu, ne MIC nevar mainīt termiņbeigu pārskatīšanas laikā.

(42) Pēc informācijas izpaušanas NLMK paziņoja, ka objektīva izmeklēšanas iestāde būtu nevilcinoties ierosinājusi daļēju starpposma pārskatīšanu, pievēršoties tieši ražojumu klāsta definīcijai un/vai pasākumu veidam. Komisija noraidīja šo apgalvojumu, jo tās rīcībā nebija pietiekamu pierādījumu šādas izmeklēšanas ierosināšanai.

3. DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

(43) Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu Komisija pārbaudīja, vai spēkā esošo pasākumu izbeigšanas rezultātā varētu turpināties vai atkārtoties dempings no attiecīgajām valstīm.

3.1. Ievadpiezīmes

(44) Izmeklēšanā nesadarbojās neviens no ražotājiem Krievijā, ASV un Korejā.

(45) Komisija informēja visu trīs attiecīgo valstu iestādes par to, ka nesadarbošanās dēļ Komisija attiecībā uz konstatējumiem par Krieviju, ASV un Koreju varētu piemērot pamatregulas 18. pantu. Par šo jautājumu Komisija no šo trīs valstu iestādēm nesaņēma piezīmes vai pieprasījumus iesaistīties uzklausīšanas amatpersonai.

(46) Līdz ar to saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu konstatējumi saistībā ar dempinga iespējamu turpināšanos vai atkārtošanos attiecībā uz Krieviju, ASV un Koreju pamatojās uz pieejamajiem faktiem, īpaši uz informāciju, kas pieejama publiskā telpā, piemēram, uzņēmumu oficiālajās tīmekļa vietnēs, uz informāciju pārskatīšanas pieprasījumā un uz informāciju, kas pārskatīšanas izmeklēšanas gaitā iegūta no personām, kas sadarbojās. Komisija arī izmantoja dažādus statistikas datus par importu, tostarp Eurostat Comext statistiku par importu un Global Trade Atlas (“GTA”).

(47) Turklāt attiecībā uz Baoshan grupu un pēc attālinātās kontrolpārbaudes Komisija piemēroja pamatregulas 18. panta 1. punktu attiecībā uz darbaspēka izmaksām. Kā tālāk paskaidrots 207. apsvērumā, uzņēmums nebija iesniedzis pārbaudītus un ticamus pierādījumus par OGES ražošanai paredzēto cilvēkstundu aprēķināšanu.

3.2. Japāna

3.2.1. Ievadpiezīmes

(48) Tikai viens Japānas ražotājs eksportētājs (Nippon Steel) pilnībā sadarbojās šajā izmeklēšanā. Otrs zināmais Japānas ražotājs eksportētājs (JFE Steel) pēc procedūras sākšanas atsaucās, bet iesniedza nepilnīgi aizpildītu anketu, aprobežojoties ar datiem par eksporta pārdošanas apjomu, ražošanas apjomu un ražošanas jaudu. Līdz ar to Komisija informēja JFE Steel un Japānas valdību par savu nodomu izmantot pieejamos faktus saskaņā ar pamatregulas 18. pantu. Piezīmes netika saņemtas.

(49) Tādējādi šīs iedaļas konstatējumi daļēji balstās uz pieejamajiem faktiem saskaņā ar pamatregulas 18. pantu attiecībā uz iekšzemes pārdošanas apjomiem. Šim nolūkam tika izmantota Nippon Steel iesniegtā informācija, JFE iesniegtā informācija par eksporta pārdošanas apjomiem, termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums, Eurostat statistikas dati un publiski pieejama informācija.

(50) Abi Japānas ražotāji eksportētāji nodrošināja 100 % no eksporta no Japānas uz Savienību pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.

3.2.2. Dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā

3.2.2.1. Normālā vērtība

(51) Komisija noteica normālo vērtību attiecībā uz Nippon Steel, balstoties uz tālāk norādīto. Vispirms Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārbaudīja, vai tā ražotāja eksportētāja, kas pilnībā sadarbojās, kopējais iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs. Iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs, ja pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ražotāja eksportētāja veiktās līdzīgā ražojuma pārdošanas kopējais apjoms neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū bija vismaz 5 % no ražotāja eksportētāja pārskatāmā ražojuma kopējā eksporta pārdošanas apjoma uz Savienību. Tādējādi vienīgā ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, kopējais līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū ir reprezentatīvs.

(52) Tad Komisija attiecībā uz ražotāju eksportētāju, kuram bija reprezentatīvs pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū, noteica ražojuma veidus, kas tiek pārdoti iekšzemes tirgū un ir identiski vai salīdzināmi ar ražojuma veidiem, kurus pārdod eksportam uz Savienību.

(53) Pēc tam Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārbaudīja, vai ir reprezentatīvs iekšzemes pārdošanas apjoms ražotājam eksportētājam, kas pilnībā sadarbojās, iekšzemes tirgū katram ražojuma veidam, kas ir identisks vai salīdzināms ar to ražojuma veidu, kurš tiek pārdots eksportam uz Savienību. Ražojuma veida iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs, ja pārskatīšanas izmeklēšanas periodā šā ražojuma veida kopējais pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū neatkarīgiem pircējiem ir vismaz 5 % no identiskā vai salīdzināmā ražojuma veida kopējā apjoma, kas pārdots eksportam uz Savienību. Komisija konstatēja, ka šie ražojuma veidi ir reprezentatīvi.

(54) Pēc tam Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu katram ražojuma veidam noteica rentablās pārdošanas apjoma neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū īpatsvaru pārskatīšanas izmeklēšanas periodā attiecībā uz Nippon Steel kopumā, lai lemtu, vai normālās vērtības aprēķinam izmantot faktisko iekšzemes pārdošanas cenu.

(55) Normālās vērtības pamatā ir katra ražojuma veida faktiskā cena iekšzemes tirgū neatkarīgi no tā, vai šie pārdošanas apjomi bijuši rentabli, ja: a) tā ražojuma veida iekšzemes tirgū veiktās pārdošanas apjoms, ko pārdod par neto pārdošanas cenu, kura vienāda ar aprēķinātajām ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, pārsniedz 80 % no šā ražojuma veida kopējā pārdošanas apjoma; un b) šā ražojuma veida vidējā svērtā pārdošanas cena ir vienāda ar vienības ražošanas izmaksām vai lielāka par tām.

(56) Šajā gadījumā normālā vērtība ir minētā ražojuma veida visu iekšzemes tirgū veiktās pārdošanas apjomu vidējā svērtā vērtība pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.

(57) Normālā vērtība ir katra ražojuma veida vienīgi rentablās iekšzemes pārdošanas faktiskā cena pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, ja: a) šā ražojuma veida rentablās pārdošanas apjoms nepārsniedz 80 % no tā kopējā pārdošanas apjoma; vai b) šā ražojuma veida vidējā svērtā cena nepārsniedz vienības ražošanas izmaksas.

(58) Izvērtējot pārdošanas apjomus iekšzemes tirgū, tika konstatēts, ka vairāk nekā 90 % no kopējā iekšzemes pārdošanas apjoma bija rentabli un vidējā svērtā pārdošanas cena pārsniedza ražošanas izmaksas. Līdz ar to atkarībā no ražojuma veida normālā vērtība tika aprēķināta vai nu kā visa iekšzemes pārdošanas apjoma vidējā svērtā cena pārskatīšanas perioda laikā – gadījumā, kas aprakstīts 56. apsvērumā, vai arī – vienīgi 57. apsvērumā aprakstītajā gadījumā – kā vidējā svērtā rentablās pārdošanas cena.

(59) Ja kāds līdzīgā ražojuma veids parastā tirdzniecības apritē nebija pārdots vai bija pārdots nepietiekamā daudzumā, Komisija aprēķināja salikto normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktu.

(60) Šādiem ražojuma veidiem saliktā normālā vērtība tika aprēķināta, pie vienīgā ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, līdzīgā ražojuma vidējām ražošanas izmaksām pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pieskaitot: a) vidējās svērtās pārdošanas, vispārējās un administratīvās (“PVA”) izmaksas, kas vienīgajam sadarbībā iesaistītajam ražotājam eksportētājam radušās, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pārdodot līdzīgo ražojumu iekšzemes tirgū parastā tirdzniecības apritē; un b) vidējo svērto peļņu, ko vienīgais ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, guvis, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pārdodot līdzīgo ražojumu iekšzemes tirgū parastā tirdzniecības apritē.

(61) Attiecībā uz ražojuma veidiem, kuri iekšzemes tirgū netika pārdoti nemaz, tika pieskaitītas vidējās svērtās PVA izmaksas un peļņa, kas gūta visos darījumos iekšzemes tirgū parastā tirdzniecības apritē.

(62) Tā kā JFE Steel nesadarbojās, Komisija izmantoja pieejamos faktus saskaņā ar pamatregulas 18. pantu attiecībā uz iekšzemes pārdošanas apjomiem. Tā kā ticami dati par JFE Steel cenām iekšzemes tirgū nebija pieejami, Komisija aprēķināja salikto normālo vērtību, izmantojot termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā norādīto metodiku un vērtības.

3.2.2.2. Eksporta cena

(63) Nippon Steel eksportēja uz Savienību vienīgi ar saistīto tirgotāju starpniecību. Tāpēc eksporta cenu noteica, pamatojoties uz pamatregulas 2. panta 9. punktu, proti, ņemot par pamatu cenu, par kādu importētos ražojumus pirmo reizi pārdeva tālāk neatkarīgam pircējam. Cenu koriģēja, lai ņemtu vērā visas izmaksas, kas radušās laikā starp importēšanu un tālākpārdošanu, ieskaitot PVA izdevumus, kā arī uzkrāto peļņu.

(64) JFE Steel eksportēja tieši uz Savienību, tāpēc, ievērojot pamatregulas 2. panta 8. punktu, eksporta cena bija cena, kas faktiski samaksāta vai maksājama par pārskatāmo ražojumu, ko pārdod eksportam uz Savienību.

3.2.2.3. Salīdzinājums

(65) Normālo vērtību Komisija salīdzināja ar eksporta cenu, kas tika noteikta EXW līmenī, kā aprakstīts iepriekš.

(66) Ja tas bija nepieciešams taisnīgai salīdzināšanai, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Korekcijas tika veiktas attiecībā uz transporta, apdrošināšanas, pakalpojumu, iekraušanas un papildu izmaksām, iepakošanas un kredīta izmaksām un bankas maksām, kuras attiecīgā un pamatotā gadījumā samaksāja ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās.

(67) Nippon Steel nepārdod iekšzemes tirgū dažus no ražojuma veidiem, ko tas eksportēja uz ES. Ņemot vērā lielo eksporta pārdošanas apjomu, ko nebija iespējams salīdzināt, un to, ka termiņbeigu pārskatīšanā nav nepieciešams noteikt precīzu dempinga apmēru, bet vienīgi dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, Komisija uzskatīja, ka veiktais salīdzinājums ir pareizs.

(68) Pēc informācijas izpaušanas Nippon Steel apgalvoja, ka Komisijai, aprēķinot dempinga starpību attiecībā uz Nippon Steel, būtu bijis jābalstās uz kopējo pārdošanas apjomu eksportam uz ES un jāņem vērā esošā judikatūra (9).

(69) Komisija atgādināja, ka kopējais pārdošanas apjoms eksportam uz ES netika izmantots dempinga starpības aprēķināšanā, jo, kā paskaidrots 67. apsvērumā, dažiem no ražojuma veidiem, ko uzņēmums eksportēja uz ES, nebija atbilstošu iekšzemes pārdošanas apjomu. Šie ražojuma veidi, kas veido 38 % no kopējā eksportētā daudzuma, sākotnēji netika iekļauti dempinga starpības aprēķinos, jo uzņēmums nebija iesniedzis atbilstošos datus par to ražošanas izmaksām. Tā kā no uzņēmuma nebija saņemti precīzāki dati, Komisija nolēma dempinga starpības aprēķināšanai 100 % no pārdošanas apjoma eksportam uz ES sagrupēt ražojuma veidus pēc to platuma, jo šim rādītājam ir mazāka ietekme uz ražošanas izmaksām un pārdošanas cenu nekā magnētiskajiem zudumiem un biezumam. Uz šā pamata tā aprēķināja visu ražojuma veidu normālo vērtību. Uzņēmumu informēja par koriģētajiem dempinga aprēķiniem, bet nekādas piezīmes netika saņemtas.

3.2.2.4. Dempinga starpība

(70) Attiecībā gan uz Nippon Steel, gan JFE Steel normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājums parādīja, ka pārskatīšanas periodā tie pārdeva savus ražojumus ES par dempinga cenām. Nippon Steel noteiktā dempinga starpība bija aptuveni 31 %, bet JFE Steel gadījumā tā bija ap 19 %.

(71) Tāpēc Komisija secināja, ka dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir turpinājies.

3.2.3. Dempinga turpināšanās iespējamība

(72) Papildus konstatējumam par to, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bijis dempings, Komisija analizēja dempinga turpināšanās iespējamību gadījumā, ja OGES importam no Japānas noteiktie pasākumi zaudētu spēku. Analīzes gaitā tika izvērtēti šādi elementi – ražošanas jauda un neizmantotā jauda Japānā un Savienības tirgus pievilcīgums.

a) Neizmantotā jauda

(73) Pamatojoties uz atbildēm, ko uz anketas jautājumiem sniedza divi zināmie Japānas ražotāji eksportētāji, Komisija noteica, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ražošanas jauda Japānā bija [350 000–410 000] tonnas.

(74) Pamatojoties uz to pašu datu kopu, Komisija noteica, ka OGES neizmantotā jauda Japānā ir aptuveni [50 000–110 000] tonnas.

(75) Nippon Steel apgalvoja, ka aplēse par Japānas neizmantoto jaudu ir pārspīlēta, jo Komisija neesot ņēmusi vērā to, ka Japāna pārsvarā ražo visplānāko OGES veidu, kura izlaide pēc apjoma ir mazāka nekā tam OGES veidam, ko ražo Savienības ražošanas nozare un citas attiecīgās valstis.

(76) Analizējot modeļus, ko eksportē uz Savienību un citām nozīmīgām eksporta valstīm, piemēram, Indiju un Meksiku, tika konstatēts, ka lielākā daļa Nippon Steel eksportēto modeļu bija tikpat biezi vai plānāki par Savienības ražošanas nozares ražotajiem ražojumiem. Plānākie OGES arī veidoja ievērojamu daļu no eksporta uz ES, un šis ražojuma veids tiešām ir pieprasīts Savienības tirgū. Citiem vārdiem, pat tad, ja neizmantotā jauda pilnībā attiektos uz plānākajiem ražojumiem, kas tomēr tā nav, Savienības tirgū būtu pieprasījums pēc šādiem ražojumiem.

(77) Turklāt Komisija novērtēja neizmantoto jaudu, balstoties uz Japānas ražotāju eksportētāju iesniegto informāciju. Tāpēc Komisijai nav saprotams, kā gan tās novērtējums var būt pārspīlēts, ja tā pamatā ir pašu ražotāju eksportētāju iesniegtie dati. Katrā ziņā Komisija uzskatīja, ka apgalvojums par izlaidi nav ne pietiekami detalizēts, ne pamatots, jo nav norādītas atšķirības attiecīgi ražošanas jaudā vai neizmantotajā jaudā, kas būtu saistītas ar apgalvojumu par atšķirīgo izlaides apjomu. Turklāt Nippon Steel bija vienīgais, kas izteica šādu apgalvojumu, un tajā nebija minēta nekāda informācija par to, kāds ir otra Japānas nozīmīgākā ražotāja eksportētāja ražojumu biezuma diapazons. Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija šo apgalvojumu noraidīja.

(78) Turklāt Komisija ņēma vērā to, ka Japānas ražotāji eksportētāji ražo arī neorientētas grauda struktūras elektrotehnisko tēraudu (“NGES”). Gan OGES, gan NGES ražošanā izmanto tās pašas iekārtas. Tas nozīmē, ka tehniski ir iespējams novirzīt NGES ražošanai paredzēto jaudu OGES ražošanai. Rodoties ekonomiskam stimulam, Japānas ražotāji eksportētāji varētu šādi rīkoties nākotnē. Līdz ar to aprēķinātā neizmantotā jauda var vēl vairāk palielināties.

(79) Pēc informācijas izpaušanas Japānas valdība un Nippon Steel apgalvoja, ka Japānas ražotāji nevar novirzīt NGES ražošanai paredzēto jaudu OGES ražošanai eksportam uz ES, jo Nippon Steel ir saistoši ar elektrotransportlīdzekļu ražotājiem noslēgtie līgumi par NGES ražošanu. Tāpēc tas apgalvoja, ka neizmantotās jaudas novērtējumu nevar balstīt uz šo elementu.

(80) Komisija ņēma vērā faktu par saistošajiem līgumiem ar elektrotransportlīdzekļu ražotājiem par NGES ražošanu, kuri nepieļauj tūlītēju jaudas novirzīšanu OGES ražošanai. Tomēr Komisija arī uzskatīja, ka tad, ja tirgus apstākļi elektrotransportlīdzekļu tirgū kļūtu nelabvēlīgāki, Japānas ražotāji eksportētāji varētu novirzīt lielāku jaudu OGES ražošanai, jo gan OGES, gan NGES ražošanai tie izmanto tās pašas iekārtas. Katrā ziņā Komisija uzskatīja, ka neatkarīgi no NGES pieprasījuma dinamikas turpmākajos gados 74. apsvērumā minētie secinājumi par neizmantotās jaudas novērtējumu paliek spēkā, jo tie balstās uz faktu, ka tieši attiecībā uz OGES pastāv ievērojama neizmantotā jauda, kurai nebija pieskaitīta papildu jauda, ko varētu novirzīt no NGES ražošanas.

b) Savienības tirgus pievilcīgums

(81) Apjoma ziņā Savienības tirgus (ar patēriņu, kas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija vairāk nekā 265 000–280 000 tonnas) ir viens no lielākajiem OGES tirgiem pasaulē. Starp attiecīgajām valstīm vienīgi ĶTR iekšzemes tirgus ir lielāks par ES tirgu, bet ASV, Korejā, Krievijā un Japānā iekšzemes patēriņš ir daudz mazāks.

(82) Aprēķinātā neizmantotā jauda atbilst [28–31 %] no Savienības patēriņa pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, kas noteikts 259. apsvērumā tālāk. Vienlaikus ir ļoti iespējams, ka šī neizmantotā jauda tiktu novirzīta ražošanai Savienības tirgum lielos apjomos, ja pasākumi zaudētu spēku. Japānas tirgus absorbē aptuveni ceturtdaļu no Japānas ražošanas jaudas, un iekšzemes ražošana tradicionāli apmierina iekšējā tirgus patēriņu gandrīz 100 % apmērā.

(83) Turklāt Japānas OGES nozare ir vērsta uz eksportu, jo vairāk nekā [70–80] % no kopējā ražošanas apjoma paredzēti eksportam. Visbeidzot, Ķīna un ASV ir ieviesušas tirdzniecības aizsardzības nodokļus, lai mazinātu Japānas ražotāju eksportētāju piekļuvi šiem nozīmīgajiem tirgiem. Japānas eksports konkrēti uz ĶTR strauji saruka tieši pēc šo pasākumu ievešanas.

(84) Turklāt Japānas ražotāji eksportētāji jau ir izveidojuši izplatīšanas sistēmu Eiropas Savienībā un tāpēc var viegli palielināt piegādes uz Savienības tirgu.

(85) Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, var pamatoti sagaidīt, ka pasākumu atcelšanas gadījumā būtiska daļa Japānas eksporta un neizmantotās jaudas tiks novirzīta uz Savienību.

(86) Pēc informācijas izpaušanas Japānas valdība un Nippon Steel apgalvoja, ka Savienības tirgus vairs nav tik pievilcīgs kā sākotnējās izmeklēšanas laikā un ka Japānas ražotāji plāno aktīvāk pievērsties augošajiem Āzijas tirgiem, un eksports no Japānas nepārpludinās Savienības tirgu, ja pasākumi tiks izbeigti.

(87) Nippon Steel arī uzskatīja, ka Komisijas secinājums par Savienības tirgus pievilcīgumu ir nepamatots, jo balstās vienīgi uz tirgus lielumu. Šajā sakarā tas norādīja citus konkrētus aspektus, kuri saistās ar Savienības tirgus pievilcīgumu, piemēram, cenu līmeni, spēcīgu iekšzemes ražošanas nozari, pieprasījumu pēc konkrēta ražojuma veida, tirdzniecības aizsardzības pasākumus un/vai ar transportēšanu saistītus negatīvos stimulus.

(88) Komisija uzskatīja, ka apgalvojums par Āzijas tirgu ir nepamatots, jo to neapstiprina nekādi pierādījumi. Katrā ziņā Japānas ražotāji eksportētāji attiecīgajā periodā turpināja eksportēt ievērojamus apjomus un saglabāja savu tirgus daļu Savienībā, neskatoties uz visiem Nippon Steel minētajiem faktoriem, patēriņa samazināšanos un ieviestajiem pasākumiem.

(89) Turklāt ES tirgus bija Japānas ražotāju eksportētāju trešais lielākais eksporta tirgus pārskatīšanas izmeklēšanas periodā (10). Arī abu Japānas ražotāju eksportētāju eksporta pārdošanas apjomu analīze atklāja, ka to eksports uz valstīm ārpus ES attiecīgajā periodā samazinājās daudz straujāk (par [25–35] %) nekā eksports uz ES ([5–15] % samazinājums).

(90) Papildus tirgus lielumam un lielajiem apjomiem, ko Japānas ražotāji eksportētāji var pārdot ES tirgū, Komisija arī norādīja, ka Savienības tirgum ir raksturīgas augstas cenas un ievērojami importa apjomi, kas apliecina šī tirgus pievilcīgumu OGES ražotājiem ārpus ES. Pamatojoties uz iepriekš minēto, šie apgalvojumi tika noraidīti.

c) Secinājums par dempinga turpināšanās iespējamību

(91) Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka tad, ja pasākumi zaudētu spēku, dempings varētu turpināties. Ņemot vērā OGES dempinga cenas Savienībā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, neizmantoto jaudu Japānā un Savienības tirgus pievilcīgumu, Komisija arī secināja, ka tad, ja pasākumi zaudētu spēku, Savienības tirgū, visticamāk, ieplūstu ievērojams daudzums Japānā ražotu OGES par dempinga cenām.

3.3. Korejas Republika

3.3.1. Dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā

3.3.1.1. Ievadpiezīmes

(92) Tā kā neviens no Korejas ražotājiem eksportētājiem nesadarbojās, kā tas norādīts 28. apsvērumā, Komisija balstīja vispārējo analīzi, tostarp dempinga aprēķinu, uz pieejamajiem faktiem saskaņā ar pamatregulas 18. pantu.

(93) Līdz ar to dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamība tika novērtēta, izmantojot termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā iekļauto informāciju kopā ar Eurostat datiem un GTA statistikas datiem par eksportu.

3.3.1.2. Dempings

a) Normālā vērtība

(94) Lai noteiktu normālo vērtību, Komisija izmantoja tādu pašu metodiku, kādu pieprasījuma iesniedzējs piemēroja savā pieprasījumā. Tā kā ticami dati par cenām Korejas iekšzemes tirgū nebija pieejami, Komisija aprēķināja salikto normālo vērtību, izmantojot termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā norādīto metodiku un vērtības.

b) Eksporta cenas

(95) Cenas eksportam uz Savienību tika noteiktas, pamatojoties uz Eurostat datiem.

c) Salīdzinājums

(96) Normālā vērtība un eksporta cena tika salīdzinātas EXW līmenī. Šajā nolūkā piegādes un apdrošināšanas izmaksas tika atrēķinātas, balstoties uz pieprasījumā pieejamo informāciju (115,82 EUR/t). Tādējādi tika noteikts, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā normālā vērtība EXW līmenī bija 1 893 EUR/t un eksporta cena EXW līmenī bija 1 880 EUR/t.

d) Dempings

(97) Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija konstatēja, ka dempinga starpība Korejas eksportam uz Savienību bija de minimis līmenī, t. i., mazāk par 2 % no eksporta cenas.

3.3.2. Dempinga atkārtošanās iespējamība pasākumu atcelšanas gadījumā

(98) Komisija analizēja dempinga atkārtošanās iespējamību, ja esošie antidempinga pasākumi zaudētu spēku. Šajā procesā tā aplūkoja Korejas eksportētāju darbību citos tirgos, ražošanas jaudu un neizmantoto jaudu Korejā un Savienības tirgus pievilcīgumu.

a) Eksports uz trešām valstīm

(99) Komisija analizēja Korejas eksporta cenas uz trešo valstu tirgiem pārskatīšanas izmeklēšanas periodā atbilstoši GTA publicētajai Korejas oficiālajai statistikai par eksportu un salīdzināja šīs cenas ar importa cenām. Šī analīze parādīja, ka Korejas cenas eksportam uz vairākiem citiem nozīmīgākajiem eksporta tirgiem ir zemākas par tās cenām eksportam uz ES. Vidējā cena eksportam uz trešo valstu tirgiem pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tika aprēķināta kā 1 442 EUR/t un ir zemāka par viszemāko ES piemērojamo MIC, kā arī daudz zemāka par vidējo EXW cenu eksportam uz ES. Salīdzinot šīs cenas eksportam uz trešo valstu tirgiem ar salikto normālo vērtību, starpība bija aptuveni 30 %.

(100) Tāpēc tika atzīta par ticamu iespējamība, ka tad, ja pašlaik spēkā esošos pasākumus atceltu, Korejas ražotāji eksportētāji sāktu pārdot savus ražojumus Savienībai par dempinga cenām.

b) Neizmantotā jauda

(101) Saskaņā ar pieejamajiem faktiem, kas iekļauti pārskatīšanas pieprasījumā, aplēstā Korejas ražošanas jauda pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija 280 000 tonnas un aplēstā neizmantotā jauda – 24 000 tonnas. Tādējādi Korejas neizmantotā jauda atbilda aptuveni [7–10] % no OGES patēriņa Savienībā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.

c) Savienības tirgus pievilcīgums

(102) Komisija nolēma, ka Savienības tirgus ir Korejas ražotājiem pievilcīgs tālāk norādīto iemeslu dēļ.

(103) Pirmkārt, kā minēts 81. apsvērumā iepriekš, Savienības tirgus ir viens no lielākajiem tirgiem pasaulē. Otrkārt, Korejas iekšzemes patēriņu pārsvarā apmierina iekšzemes ražošana, jo imports veido tikai aptuveni 19 % no patēriņa. Līdz ar to ražotāju eksportētāju darbība ir galvenokārt vērsta uz eksportu.

(104) Treškārt, Korejas eksports uz Ķīnu pēdējos gados ir strauji samazinājies, kopš ĶTR ieviesa antidempinga pasākumus, tostarp pret Koreju, un palielināja savu iekšzemes ražošanas jaudu. Tas savukārt padara Savienības tirgu pievilcīgāku, tādējādi radot risku, ka noteiktas tirdzniecības plūsmas var tikt novirzītas uz Savienību.

d) Secinājums par dempinga atkārtošanās iespējamību

(105) Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka tad, ja pasākumi zaudētu spēku, dempings varētu turpināties. Ņemot vērā Korejas neizmantoto jaudu, OGES zemās cenas eksportam uz trešo valstu tirgiem pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, kas salīdzinājumā ar normālo cenu uzskatāmas par dempinga cenām, kā arī Savienības tirgus pievilcīgumu, Komisija arī secināja, ka tad, ja pasākumi zaudētu spēku, Savienības tirgū, visticamāk, ieplūstu ievērojams daudzums Korejā ražotu OGES par dempinga cenām.

3.4. Amerikas Savienotās Valstis

3.4.1. Dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā

3.4.1.1. Ievadpiezīmes

(106) Tā kā neviens no ASV ražotājiem eksportētājiem nesadarbojās, kā tas norādīts 28. apsvērumā, Komisija balstīja vispārējo analīzi, tostarp dempinga aprēķinu, uz pieejamajiem faktiem atbilstīgi pamatregulas 18. pantam.

(107) Līdz ar to dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamība tika novērtēta, izmantojot termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā iekļauto informāciju kopā ar datiem no citiem informācijas avotiem, piemēram, Eurostat un GTA.

3.4.1.2. Dempings

a) Normālā vērtība

(108) Lai noteiktu normālo vērtību, Komisija izmantoja tādu pašu metodiku, kādu pieprasījuma iesniedzējs piemēroja savā pieprasījumā. Tā kā ticami dati par cenām ASV iekšzemes tirgū nebija pieejami, Komisija aprēķināja salikto normālo vērtību, izmantojot termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā norādīto metodiku un vērtības.

b) Eksporta cenas

(109) Cenas eksportam uz Savienību tika noteiktas, pamatojoties uz Eurostat datiem.

c) Salīdzinājums

(110) Normālā vērtība un eksporta cena tika salīdzinātas EXW līmenī. Šajā nolūkā piegādes un apdrošināšanas izmaksas tika atrēķinātas, balstoties uz pieprasījumā pieejamo informāciju (166,66 EUR/t). Tādējādi tika noteikts, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā normālā vērtība EXW līmenī bija 2 310 EUR/t un eksporta cena EXW līmenī bija 1 880 EUR/t.

d) Dempings

(111) Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija noteica, ka dempinga starpība ir aptuveni 21 %. Tāpēc Komisija secināja, ka dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir turpinājies.

3.4.2. Dempinga turpināšanās iespējamība pasākumu atcelšanas gadījumā

(112) Komisija analizēja dempinga atkārtošanās iespējamību, ja esošie antidempinga pasākumi zaudētu spēku. Šajā procesā tā aplūkoja ražošanas jaudu un neizmantoto jaudu ASV un Savienības tirgus pievilcīgumu.

a) Neizmantotā jauda

(113) Saskaņā ar termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā sniegto informāciju aplēstā ASV ražošanas jauda pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija 265 000 tonnas un aplēstā neizmantotā jauda – 77 000 tonnas. Līdz ar to ar ASV neizmantoto jaudu vien var apmierināt [27–30] % no Savienības kopējā OGES patēriņa.

b) Savienības tirgus pievilcīgums

(114) Izmeklēšana apstiprināja, ka Savienības tirgus ir ASV ražotājiem pievilcīgs tālāk norādīto iemeslu dēļ.

(115) Pirmkārt, kā minēts 81. apsvērumā iepriekš, Savienības tirgus ir viens no lielākajiem tirgiem pasaulē.

(116) Otrkārt, ASV iekšzemes patēriņu pārsvarā apmierina iekšzemes ražošana, jo pārskatīšanas izmeklēšanas periodā imports veidoja tikai aptuveni 15 % no patēriņa. Līdz ar to ražotāju eksportētāju darbība ir galvenokārt vērsta uz eksportu.

c) Secinājums par dempinga turpināšanās iespējamību

(117) Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka tad, ja pasākumi zaudētu spēku, dempings varētu turpināties. Ņemot vērā OGES dempinga cenas Savienībā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, lielo neizmantoto jaudu ASV un Savienības tirgus pievilcīgumu, Komisija arī secināja, ka tad, ja pasākumi zaudētu spēku, Savienības tirgū, visticamāk, ieplūstu ievērojams daudzums ASV ražotu OGES par dempinga cenām.

3.5. Ķīnas Tautas Republika

3.5.1. Dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā

3.5.1.1. Ar pamatregulas 2. panta 6.a punktu noteiktā normālās vērtības noteikšanas procedūra

(118) Pamatregulas 2. panta 1. punktā ir teikts: “Normālo vērtību parasti nosaka, pamatojoties uz cenām, kādas eksportētājvalstī ir maksājuši vai maksās neatkarīgie pircēji”.

(119) Tomēr pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktā ir noteikts, ka tad, “ja (..) tiek konstatēts, ka nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas eksportētājvalstī, jo minētajā valstī pastāv nozīmīgi kropļojumi b) apakšpunkta nozīmē, normālo vērtību nosaka, pamatojoties tikai un vienīgi uz ražošanas un pārdošanas izmaksām, kas atspoguļo neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības”, un tā “ietver neizkropļotas un samērīgas administratīvās, pārdošanas un vispārējās izmaksas un peļņu” (“administratīvās, pārdošanas un vispārējās izmaksas” – “PVA izmaksas”).

(120) Ņemot vērā izmeklēšanas sākumā pieejamos pietiekamos pierādījumus par to, ka attiecībā uz ĶTR pastāv nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, Komisija, ievērojot pamatregulas 2. panta 6.a punktu, atzina par pareizu sākt izmeklēšanu par ražotājiem eksportētājiem no minētās valsts.

(121) Tādēļ, lai savāktu datus, kas beigās būs nepieciešami pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošanai, Komisija paziņojumā par procedūras sākšanu aicināja ĶTR ražotājus sniegt informāciju par pārskatāmā ražojuma ražošanā izmantotajiem izejresursiem. Prasīto informācija sniedza viens ražotājs eksportētājs.

(122) Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskatīja par vajadzīgu izmeklēšanai attiecībā uz apgalvotajiem nozīmīgajiem kropļojumiem, tā nosūtīja anketu arī ĶV. Turklāt paziņojuma par procedūras sākšanu 5.3.2. punktā Komisija aicināja visas ieinteresētās personas 37 dienu laikā no dienas, kad Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēts paziņojums par procedūras sākšanu, darīt zināmu savu viedokli, iesniegt informāciju un sniegt apstiprinošus pierādījumus par pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošanu. No ĶV netika saņemta atbildes uz anketas jautājumiem, un noteiktajā termiņā netika saņemta informācija par pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošanu.

(123) 2020. gada 30. novembrī Komisija izdeva pirmo paziņojumu par lietas materiāliem (“pirmais paziņojums”), kurā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta e) apakšpunkta otro ievilkumu lūdza ieinteresēto personu viedokli par attiecīgiem avotiem, ko Komisija var izmantot normālās vērtības aprēķināšanai. Minētajā paziņojumā Komisija uzskaitīja visus ražošanas faktorus, piemēram, materiālus, enerģiju un darbaspēku, ko ražotāji eksportētāji izmanto pārskatāmā ražojuma ražošanā. Turklāt, pamatojoties uz kritērijiem, pēc kuriem izvēlas neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības, Komisija apzināja divas iespējamās reprezentatīvās valstis: Brazīliju un Krieviju.

(124) Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes. Piezīmes tika saņemtas no Eurofer un Baoshan grupas.

(125) Par pirmo paziņojumu izteiktās piezīmes tika ņemtas vērā otrajā paziņojumā (“otrais paziņojums”), ko Komisija izdeva 2021. gada 20. jūlijā, informējot ieinteresētās personas par to, kurus attiecīgos avotus tā plāno izmantot normālās vērtības noteikšanai, par reprezentatīvo valsti izmantojot Brazīliju. Tā arī informēja ieinteresētās personas, ka noteiks pārdošanas, vispārējās un administratīvās (“PVA”) izmaksas un peļņu, pamatojoties uz pieejamo informāciju par reprezentatīvās valsts ražotāju Aperam Inox América so Sul S.A. (“Aperam”). Piezīmes tika saņemtas no Eurofer un Baoshan grupas.

3.5.1.2. ĶV nesadarbošanās

(126) Sākot izmeklēšanu, pamatojoties uz pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu, Komisija nosūtīja ĶV anketu par kropļojumu pastāvēšanu. Taču ĶV neatbildēja. Komisija 2021. gada 24. septembrī ar verbālnotu informēja ĶV, ka tā plāno izmantot pamatregulas 18. pantu attiecībā uz iespējamu nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu OGES iekšzemes tirgū Ķīnā pamatregulas 2. panta 6.a punkta nozīmē. Komisija aicināja ĶV sniegt piezīmes par 18. panta piemērošanu. Piezīmes netika saņemtas.

3.5.1.3. Nozīmīgu kropļojumu pastāvēšana

(127) Nesenajās izmeklēšanās, kas skāra tērauda nozari ĶTR (11), Komisija konstatēja, ka pastāv nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē. Šajā izmeklēšanā Komisija secināja, ka, pamatojoties uz pieejamajiem pierādījumiem, ir atbilstīgi piemērot arī pamatregulas 2. panta 6.a punktu.

(128) Minētajās izmeklēšanās Komisija konstatēja, ka ĶTR notiek ievērojama valdības iejaukšanās, kas kropļo resursu efektīvu sadali atbilstoši tirgus principiem (12). Konkrētāk, Komisija secināja, ka tērauda nozarē, kurā ietilpst OGES, ĶV ne tikai pieder ievērojama daļa uzņēmumu pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta pirmā ievilkuma nozīmē (13), bet, izmantojot valsts klātbūtni uzņēmumos, tā var arī iejaukties cenās un izmaksās pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta otrā ievilkuma nozīmē (14). Turklāt Komisija konstatēja, ka valsts klātbūtne un iejaukšanās finanšu tirgos, kā arī izejvielu un izejresursu nodrošināšanā kropļo tirgu vēl vairāk. Patiešām, kopumā plānošanas sistēma ĶTR nodrošina, ka resursi tiek koncentrēti nozarēs, kuras ĶV atzinusi par stratēģiskām vai citādi politiski nozīmīgām, nevis tiek sadalīti atbilstoši tirgus spēkiem (15). Turklāt Komisija secināja, ka Ķīnas bankrota un īpašuma tiesību akti pienācīgi nedarbojas pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta ceturtā ievilkuma nozīmē un rezultātā, īpaši gadījumos, kad tiek saglabāti maksātnespējīgi uzņēmumi un piešķirtas zemes izmantošanas tiesības ĶTR, rodas kropļojumi (16). Tāpat Komisija konstatēja algu izmaksu kropļojumus tērauda nozarē pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta piektā ievilkuma nozīmē (17), kā arī finanšu tirgu kropļojumus pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta sestā ievilkuma nozīmē, īpaši attiecībā uz kapitāla pieejamību uzņēmumiem ĶTR (18).

(129) Tāpat kā iepriekšējās izmeklēšanās par ĶTR tērauda nozari, šajā izmeklēšanā Komisija pārbaudīja, vai, ņemot vērā to, ka pastāv nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, ir pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas ĶTR. Komisija to darīja, pamatojoties uz lietas materiālos pieejamajiem pierādījumiem, tostarp pierādījumiem, kas ietverti pieprasījumā, kā arī ziņojumā, kura pamatā ir dati no publiski pieejamiem avotiem. Minētajā analīzē tika pārbaudīta valdības būtiskā iejaukšanās ĶTR ekonomikā kopumā, kā arī tika aplūkota konkrētā tirgus situācija attiecīgajā nozarē, kas ietver pārskatāmo ražojumu. Komisija šos pierādījumus papildināja ar savu pētījumu par dažādiem kritērijiem, kas ir būtiski, lai apstiprinātu nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu ĶTR, ko tā šajā saistībā konstatēja arī savās iepriekšējās izmeklēšanās.

(130) Pieprasījumā bija ietverta informācija par tērauda nozares 13. piecgades plāna kropļojošo ietekmi uz tērauda ražošanas nozari. Turklāt pieprasījumā bija minēti ASV valdības konstatējumi par valsts kontroli Ķīnas tērauda nozarē, kur valstij ir nosacīti plašas kontroles pilnvaras, un elektroenerģijas nozarē, kuru valsts kontrolē pilnībā, realizējot šo kontroli ar Valsts padomes Valstij piederošo aktīvu uzraudzības un pārvaldes komisijas (SASAC) starpniecību (19). Pieprasījumā arī norādīts, ka OGES, tāpat kā ar organisku pārklājumu pārklātus tērauda ražojumus, izgatavo no karsti velmētiem ruļļiem. Tāpēc kropļojumi, ko Komisija minēja Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2019/687 (20) attiecībā uz tērauda ražojumiem ar organisku pārklājumu, attiecas arī uz OGES. Pieprasījumā arī norādīts, ka divi galvenie Ķīnas ražotāji eksportētāji, kas figurē OGES izmeklēšanā, proti, Baosteel un WISCO, ir arī ražotāji eksportētāji, uz kuriem attiecas galīgie pasākumi, kas pieņemti attiecībā uz tērauda ražojumiem ar organisku pārklājumu. Baosteel un WISCO 2016. gada nogalē apvienojās, kļūstot par Ķīnas lielāko tērauda ražotāju. Pieprasījumā minēta arī antisubsidēšanas procedūra attiecībā uz karsti velmētiem plakaniem tērauda ražojumiem (21), kurā Komisija konstatēja vairākas subsīdijas, kas liecina par kropļojumiem nozarē. Visbeidzot, pieprasījumā minēts Baosteel un citu ražotāju saņemtais finansiālais atbalsts, ko pierāda Tērauda nozares koalīcijas ziņojums (22) un konstatējumi vairākās ASV izmeklēšanās par galīgo kompensācijas maksājumu noteikšanu (23).

(131) Kā norādīts 126. apsvērumā, ĶV nesniedza ne piezīmes, ne pierādījumus, kas pamatotu vai atspēkotu pierādījumus, kuri iekļauti lietas materiālos, ieskaitot ziņojumu un pieprasījuma iesniedzēja sniegtos papildu pierādījumus, par nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu un/vai par to, vai konkrētajā lietā ir pareizi piemērot pamatregulas 2. panta 6.a punktu.

(132) Tieši tērauda nozarē, kurā ietilpst OGES, ievērojama daļa īpašumu joprojām pieder ĶV. Daudzi lielākie ražotāji ir valsts īpašumā. Piemēram, OGES galvenais eksportētājs Baosteel ir nozīmīgs Ķīnas valsts īpašumā esošs uzņēmums, kas nodarbojas ar tērauda ražošanu un ietilpst nesen konsolidētajā China Baowu Steel Group Co. Ltd. (iepriekš – Baoshan Iron & Steel Co., Ltd. un Wuhan Iron & Steel) (24). Lai gan tiek lēsts, ka nomināli valsts uzņēmumu un privātā īpašumā esošu uzņēmumu skaits ir gandrīz vienāds, no pieciem Ķīnas tērauda ražotājiem, kas ierindojas starp 10 pasaules lielākajiem tērauda ražotājiem, četri ir valsts uzņēmumi (25). Vienlaikus, lai gan 10 lielākie ražotāji 2016. gadā saražoja tikai aptuveni 36 % no nozares kopējās produkcijas, ĶV tajā pašā gadā izvirzīja mērķi līdz 2025. gadam konsolidēt 60–70 % no tērauda ražošanas aptuveni desmit lielos uzņēmumos (26). ĶV 2019. gada aprīlī šo nodomu pauda atkārtoti, paziņodama, ka izdod pamatnostādnes par tērauda nozares konsolidāciju (27). Šāda konsolidācija var būt saistīta ar rentablu privātu uzņēmumu piespiedu apvienošanu ar mazāk sekmīgiem valsts uzņēmumiem (28). Divi OGES ražotāji Ķīnā – Baosteel un WISCO (abi ietilpst Baoshan Group) – pieder valstij.

(133) Saistībā ar ĶV spēju, izmantojot valsts klātbūtni uzņēmumos, ietekmēt cenas un izmaksas pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta otrā ievilkuma nozīmē, izmeklēšanā tika konstatēts, ka starp pārskatāmā ražojuma ražotājiem un ĶKP pastāv personīgas saites, piemēram, ĶKP biedri darbojas Baoshan Group augstākajā vadībā vai ir direktoru valdes locekļi.

(134) Gan uz valsts, gan privātiem uzņēmumiem OGES nozarē attiecas politiskā uzraudzība un norādījumi. Tālāk sniegtie piemēri ilustrē minēto tendenci, ka ĶV pastiprina iejaukšanos nozarē. Daudzi OGES ražotāji savās tīmekļa vietnēs atklāti uzsver darbības partijas ietekmes stiprināšanai, partijas biedru dalību uzņēmumu vadībā, kā arī savu piederību pie ĶKP. Izmeklēšana atklāja darbības partijas ietekmes stiprināšanai gan Baosteel, gan WISCO. Baosteel apraksta darbības partijas ietekmes stiprināšanai šādi: “uzņemties galveno atbildību par partijas līnijas stingru un visaptverošu īstenošanu; vadīt ideoloģisko un politisko darbu uzņēmumā, strādāšanu vienotā frontē, garīguma veicināšanu sabiedrībā, uzņēmuma kultūras un masu iesaistes veidošanu, piemēram, ar arodbiedrību un Komunistiskās jaunatnes līgas palīdzību; virzīt partijas tradīcijām atbilstošas un godīgas vadības izveidi, atbalstīt disciplinārkomitejas, lai tās varētu sekmīgi pildīt pārraudzības pienākumus (29)”. WISCO savā tīmekļa vietnē paziņoja, ka WISCO Group Co., Ltd. strādājošo Ķīnas Komunistiskās partijas biedru pirmais kongress 2021. gada 22. janvārī“nolēma pilnā mērā realizēt partijas komitejas vadošo lomu “norādījumu izstrādē, to izpildes nodrošināšanā un situācijas pārvaldībā kopumā”, uzlabot politisko nostāju, stiprināt pārskatatbildību un visiem spēkiem veicināt “1345” attīstības stratēģijas īstenošanu (30)”.

(135) Turklāt OGES nozarē ir spēkā diskriminējoša politika, saskaņā ar kuru priekšroka tiek dota iekšzemes ražotājiem vai citādi tiek ietekmēts tirgus pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta trešā ievilkuma nozīmē.

(136) Lai gan OGES ražošana ir specializēta nozare un izmeklēšanā neizdevās apzināt konkrētus politikas dokumentus ar norādēm tieši par OGES nozares attīstību, OGES nozare gūst labumu no valdības norādījumiem un iejaukšanās attiecībā uz galveno OGES ražošanas izejvielu, proti, tēraudu un dzelzsrūdu.

(137) Ķīnas valdība atzīst tērauda ražošanas nozari par nozīmīgu nozari (31). Tas ir apstiprināts daudzos plānos, direktīvās un citos tērauda nozarei veltītos dokumentos, kas tiek izdoti valsts, reģionālā un pašvaldību līmenī, piemēram, “Tērauda ražošanas nozares pielāgošanas un modernizācijas plānā 2016.–2020. gadam” (spēkā izmeklēšanas periodā). Plānā noteikts, ka tērauda ražošanas nozare ir “būtisks Ķīnas ekonomikas pamatsektors un valsts stūrakmens (32)”. Tajā izvirzītie galvenie uzdevumi un mērķi aptver visus nozares attīstības aspektus (33). Ekonomikas un sociālās attīstības 13. piecgades plānā (34), kurš bija spēkā izmeklēšanas periodā, ir paredzēts atbalsts uzņēmumiem, kas ražo augstas kvalitātes tērauda ražojumu veidus. Plāns ir vērsts arī uz to, lai nodrošinātu ražojumu kvalitāti, izturību un uzticamību, atbalstot uzņēmumus, kas izmanto tehnoloģijas, kuras saistītas ar tīra tērauda ražošanu, precīzo velmēšanu un kvalitātes uzlabošanu (35).

(138) Rūpniecības pārstrukturēšanas virzības katalogā (2011. gada redakcija) (2013. gada grozījumi) (36) (“Katalogs”) tērauda ražošanas nozare ir iekļauta atbalstāmo nozaru sarakstā. Dzelzs ir svarīga izejviela OGES ražošanā. Izmeklēšanas periodā uz dzelzsrūdu attiecās Valsts Minerālresursu plāns 2016.–2020. gadam. Plānā cita starpā bija paredzēts “nodrošināt uzņēmumu koncentrāciju un attīstīt lielas un vidējas raktuves, kas spēj konkurēt tirgū”, “nodrošināt vietējo resursu pārraudzību tā, lai tie tiktu koncentrēti liela mēroga ieguves grupās”, “mazināt slogu dzelzsrūdas uzņēmumiem, palielināt iekšzemes dzelzsrūdas uzņēmumu konkurētspēju”, “pienācīgi kontrolēt 1 000 metrus dziļo raktuvju un maza mēroga zemas kvalitātes dzelzsrūdas raktuvju izveidi”.

(139) Dzelzsrūda ir minēta arī tērauda 13. piecgades plānā 2016.–2020. gadam, kas bija spēkā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Plānā attiecībā uz dzelzsrūdu iecerēts “turpināt atbalstīt izpētes darbus galvenajās derīgo izrakteņu teritorijās valstī, [..] atbalstīt vairākus esošus un ļoti konkurētspējīgus vietējos dzelzsrūdas uzņēmumus, pateicoties plašākai un intensīvākai izstrādei [..], un stiprināt vietējo derīgo izrakteņu bāzu nozīmi attiecībā uz (piegādes) drošību.”

(140) Dzelzsrūdas nozare ir klasificēta kā stratēģiska jaunveidotā nozare (“SJN”), tādēļ uz to attiecas SJN 13. piecgades plāns. Arī dzelzsrūda, čuguns un ferosakausējumi ir uzskaitīti VARK 2019. gada Rūpniecības pielāgojumu ievirzes katalogā. Ferosakausējumi ir minēti Rūpniecības un informācijas tehnoloģiju ministrijas (“MIIT”) 2018. gada Rūpniecības attīstības un pārneses ievirzes katalogā.

(141) Kā redzams iepriekš minētajos piemēros par tēraudu un dzelzi, ĶV lielā mērā virza OGES nozares attīstību saskaņā ar dažādiem politikas instrumentiem un direktīvām un kontrolē praktiski visus nozares attīstības un darbības aspektus. Tādējādi OGES nozare gūst labumu no valdības norādījumiem un iejaukšanās attiecībā uz tēraudu un OGES ražošanas galveno izejvielu, proti, dzelzsrūdu.

(142) Papildus iepriekš minētajam tiek norādīts, ka OGES ražotāji arī saņem valsts subsīdijas un tas nepārprotami liecina par valsts ieinteresētību šajā nozarē. Izmeklēšanas laikā Komisija konstatēja, ka divi OGES ražotāji – Baosteel (37) un WISCO (38) – guva labumu no tiešām valsts subsīdijām.

(143) Kopumā ĶV ir ieviesusi pasākumus, kuru mērķis ir panākt, lai ekonomikas dalībnieki ievērotu valsts politikas mērķus, proti, atbalstītu veicināmās nozares, tostarp tērauda un dzelzs ražošanas nozari, kurā ietilpst OGES. Šādi pasākumi traucē tirgus spēkiem brīvi darboties.

(144) Šajā izmeklēšanā nav atklāti pierādījumi, kas liecinātu, ka pārskatāmā ražojuma ražotājus OGES nozarē neietekmētu bankrota un īpašuma tiesību aktu diskriminējoša piemērošana vai neatbilstīga izpilde pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta ceturtā ievilkuma nozīmē, kā minēts iepriekš 128. apsvērumā.

(145) OGES nozari ietekmē arī algu izmaksu kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta piektā ievilkuma nozīmē, kas arī minēti iepriekš 128. apsvērumā. Minētie kropļojumi ietekmē nozari gan tieši (pārskatāmā ražojuma ražošanā vai galveno izejresursu ražošanā), gan netieši (kad nozarei ir pieejams kapitāls vai izejresursi no uzņēmumiem, uz kuriem attiecas tā pati ĶTR darba tiesību sistēma) (39).

(146) Turklāt šajā izmeklēšanā netika iesniegti pierādījumi, kas liecinātu, ka OGES nozari nav skārusi valdības iejaukšanās finanšu sistēmā pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta sestā ievilkuma nozīmē, kas arī minēta iepriekš 128. apsvērumā. Tāpēc būtiskā valdības iejaukšanās finanšu sistēmā nopietni ietekmē tirgus apstākļus visos līmeņos.

(147) Visbeidzot, Komisija atgādina, ka OGES ražošanai ir vajadzīgi vairāki izejresursi. Kad OGES ražotāji tos iegādājas vai slēdz līgumus par tiem, cenas, ko viņi samaksā (un kas tiek uzskaitītas kā izmaksas), ir pakļautas tiem pašiem sistēmiskajiem kropļojumiem, kas minēti iepriekš. Piemēram, izejresursu piegādātāji nodarbina darbaspēku, kurš ir pakļauts kropļojumiem, tie var aizņemties naudu, kas ir pakļauta finanšu nozares/kapitāla sadales kropļojumiem, un tie ir pakļauti plānošanas sistēmai, kas tiek piemērota visos valdības līmeņos un nozarēs.

(148) Rezultātā ne vien nav pareizi izmantot OGES pārdošanas cenas iekšzemes tirgū pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta nozīmē, bet tiek ietekmētas arī visas izejresursu izmaksas (ieskaitot izejvielas, enerģiju, zemi, finansējumu, darbaspēku utt.), jo to cenas veidošanu ietekmē būtiska valdības iejaukšanās, kā aprakstīts ziņojuma A un B daļā. Valdības iejaukšanās, kas aprakstīta saistībā ar kapitāla, zemes, darbaspēka, enerģijas un izejvielu sadali, ir izplatīta visā ĶTR. Tas nozīmē, ka, piemēram, izejresursi, kas paši ir ražoti ĶTR, apvienojot vairākus ražošanas faktorus, nav pasargāti no nozīmīgiem kropļojumiem. Tas pats attiecas uz izejresursiem, ko izmanto citu izejresursu ražošanā, utt.

(149) ĶV nav sniegusi pierādījumus vai argumentus par pretējo. Viena ražotāju eksportētāju grupa, proti, Baosteel un WISCO (“Baoshan grupa”), iesniedza virkni piezīmju saistībā ar nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu.

(150) Pirmkārt, Baoshan grupa uzsvēra, ka apgalvojumam par “nozīmīgu kropļojumu” pastāvēšanu Ķīnā nebūtu jākļūst par aksiomu. Baoshan grupa norādīja, ka Komisijai nebūtu jāvāc informācija normālās vērtības aprēķināšanai, izmantojot metodiku, kuras pamatā ir reprezentatīvās valsts dati, pašā izmeklēšanas sākumā, proti, kamēr izmeklēšanā vēl nav konstatēti un apstiprināti nozīmīgi kropļojumi. Pēc Baoshan grupas domām, šāda informācija būtu jāvāc vienīgi tad, kad Komisija būs pārliecinājusies par faktiem, kas nepieciešami, lai piemērotu pamatregulas 2. panta 6.a punkta noteikumus. Tā norādīja, ka pieprasījums lielā mērā balstās uz ziņojumu par Ķīnu, kurš, kā uzskata Baoshan grupa, neatbilst taisnīgu un objektīvu pierādījumu standartiem, jo tika sagatavots nolūkā atvieglot Eiropas nozarēm sūdzību iesniegšanu. Turklāt Baoshan grupa apgalvoja, ka Komisijas ziņojumā iekļautās informācijas precizitāte un tās piemērotība izmantošanai šajā procedūrā ir ļoti apšaubāma, jo ziņojums publicēts 2017. gadā, bet tā saturs un atsauces attiecas uz 2016. un iepriekšējiem gadiem, nevis uz izmeklēšanas periodu, tāpēc to nevar izmantot šajā izmeklēšanā. Baoshan grupa arī norādīja, ka ziņojums par Ķīnu attiecas vienīgi uz tērauda nozari, nevis uz OGES, un konstatējumus par tērauda nozari ne vienmēr var attiecināt uz OGES.

(151) Komisija uzskata, ka paziņojumā par procedūras sākšanu iekļautais pierādījumu uzskaitījums ir pietiekams izmeklēšanas sākšanai, pamatojoties uz pamatregulas 2. panta 6.a punktu. Lai gan konstatācija par nozīmīgu kropļojumu faktisko pastāvēšanu un no tās izrietošā 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktā noteiktās metodikas izmantošana notiek tikai pagaidu un/vai galīgās informācijas izpaušanas brīdī, 2. panta 6.a punkta e) apakšpunkts nosaka pienākumu vākt datus, kas vajadzīgi šīs metodikas piemērošanai, ja uz šā pamata ir sākta izmeklēšana. Šajā gadījumā Komisija uzskatīja, ka pieprasījuma iesniedzēja iesniegtie pierādījumi par nozīmīgiem kropļojumiem ir pietiekami, lai uz šā pamata sāktu izmeklēšanu. Tas bija skaidri norādīts paziņojuma par procedūras sākšanu 3. punktā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta e) apakšpunktā noteikto pienākumu. Tāpēc Komisija veica nepieciešamās darbības, kas ļāva tai piemērot metodiku saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punktu gadījumā, ja nozīmīgu kropļojumu pastāvēšana tiktu konstatēta izmeklēšanas gaitā.

(152) Atbildot uz apgalvojumu par ziņojuma neobjektivitāti, Komisija norāda, ka šis ziņojums ir visaptverošs dokuments, kura pamatā ir plaši objektīvi pierādījumi, tostarp tiesību akti, noteikumi un citi oficiāli politikas dokumenti, kurus publicējusi ĶV, trešo personu ziņojumi no starptautiskām organizācijām, akadēmiski pētījumi un zinātnieku raksti, kā arī citi uzticami, neatkarīgi avoti. Ziņojums tika publiskots 2017. gada decembrī, lai ikvienai ieinteresētajai personai būtu plašas iespējas atspēkot vai papildināt ziņojumu, vai izteikt piezīmes par to un tā pamatā esošajiem pierādījumiem. Attiecībā uz argumentu, ka ziņojums ir novecojis, Komisija atgādina, ka līdz šim nav iesniegti pierādījumi, kas liecinātu par to, ka ziņojums ir novecojis. Gluži pretēji, Komisija jo īpaši atzīmē, ka galvenie ziņojumā ietvertie politikas dokumenti un pierādījumi, tostarp attiecīgie piecgadu plāni un tiesību akti, kas bija piemērojami pārskatāmajam ražojumam, joprojām bija aktuāli pārskatīšanas izmeklēšanas periodā un ka ne Baoshan grupa, ne citas personas nav pierādījušas, ka tā vairs nav.

(153) Attiecībā uz argumentu, ka Komisijas ziņojumā nav nodaļas konkrēti par OGES un tas attiecas uz tērauda nozari kopumā, Komisija norādīja, ka, pirmkārt, OGES ir speciāls tērauda veids, tāpēc noteikumi par tērauda nozari vispārīgi attiecināmi arī uz OGES. Otrkārt, Komisija norādīja, ka nozīmīgo kropļojumu pastāvēšana, kas liek piemērot pamatregulas 2. panta 6.a punktu, nav atkarīga no tā, vai konkrētajai nozarei ir veltīta atsevišķa nodaļa, kas attiecas uz izmeklējamo ražojumu. Ziņojumā aprakstīti dažādi ĶTR pastāvoši kropļojumi, kas ir transversāli un skar visu Ķīnas ekonomiku, un ietekmē izmeklējamā ražojuma cenas un/vai izejvielas un ražošanas izmaksas. Līdz ar to Baoshan grupas apgalvojumi tika noraidīti.

(154) Kopumā pieejamie pierādījumi liecina, ka pārskatāmā ražojuma cenas vai izmaksas, arī izejvielu, enerģijas un darbaspēka izmaksas, nav noteiktas brīvā tirgus spēku ietekmē, tāpēc ka tās skar būtiska valdības iejaukšanās pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, kā par to liecina viena vai vairāku attiecīgo minētajā noteikumā uzskaitīto faktoru faktiskā vai potenciālā ietekme. Tādējādi, kā arī ņemot vērā to, ka ĶV nesadarbojās, Komisija secināja, ka šajā lietā normālās vērtības noteikšanai nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas. Tāpēc Komisija, kā izklāstīts tālāk, noteica normālo vērtību, pamatojoties vienīgi uz ražošanas un pārdošanas izmaksām, kas atspoguļo neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības, t. i., šajā gadījumā pamatojoties uz atbilstošām ražošanas un pārdošanas izmaksām attiecīgā reprezentatīvā valstī saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu.

3.5.1.4. Reprezentatīvā valsts

a) Vispārīgas piezīmes

(155) Reprezentatīvās valsts izvēle, ievērojot pamatregulas 2. panta 6.a punktu, tika balstīta uz šādiem kritērijiem: — līdzīgs ekonomiskās attīstības līmenis kā Ķīnā. Šim nolūkam Komisija, pamatojoties uz Pasaules Bankas datubāzi (40), izmantoja valstis, kuru nacionālais kopienākums uz vienu iedzīvotāju ir līdzīgs kā ĶTR, — pārskatāmā ražojuma ražošana minētajā valstī (41), — attiecīgo datu publiska pieejamība reprezentatīvajā valstī. — Ja ir vairākas iespējamās reprezentatīvās valstis, priekšroku attiecīgā gadījumā dod valstij ar pienācīga līmeņa sociālo un vides aizsardzību.

(156) Kā paskaidrots 123. un 125. apsvērumā, Komisija ir publicējusi divus paziņojumus par lietas materiāliem, kas izmantoti normālās vērtības noteikšanai: pirmais paziņojums par ražošanas faktoriem tika publicēts 2020. gada 30. novembrī (“pirmais paziņojums”), bet otrais paziņojums par ražošanas faktoriem – 2021. gada 20. jūlijā (“otrais paziņojums”) Šajos paziņojumos aprakstīti fakti un pierādījumi, uz ko balstīti attiecīgie kritēriji, un atbildēts uz piezīmēm, ko personas saņēmušas par šiem elementiem un attiecīgajiem avotiem. Otrajā paziņojumā Komisija informēja ieinteresētās personas par savu nodomu uzskatīt Brazīliju par attiecīgu reprezentatīvu valsti šajā lietā, ja tiktu apstiprināts, ka pastāv nozīmīgi kropļojumi saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punktu.

b) Līdzīgs ekonomiskās attīstības līmenis kā ĶTR

(157) Pirmajā paziņojumā Komisija noteica, ka Brazīlija un Krievija ir valstis, kuru ekonomiskās attīstības līmenis ir līdzīgs kā Ķīnā saskaņā ar Pasaules Bankas datiem, t. i., Pasaules Banka uz nacionālā kopienākuma pamata tās klasificē kā valstis ar “vidēji augstu ienākumu līmeni”, un kurās ražo pārskatāmo ražojumu. Savienības ražošanas nozare bija arī ierosinājusi, ka Dienvidkoreja varētu būt atbilstoša reprezentatīva valsts. Tomēr, ņemot vērā Dienvidkorejas ekonomiskās attīstības līmeni pēc Pasaules Bankas klasifikācijas, šādu valsti nevar aplūkot.

(158) Pēc pirmā paziņojuma publicēšanas Savienības ražošanas nozare iebilda, ka pamatregulas 2. panta 6.a punkts piešķir Komisijai plašu rīcības brīvību atbilstošas reprezentatīvas valsts izvēlē un nenosaka, ka līdzīga ekonomiskās attīstības līmeņa jēdziens aprobežojas ar valstīm, ko Pasaules Banka iekļāvusi vienā grupā, balstoties uz nacionālo kopienākumu. Konkrētāk, tā apgalvoja, ka daudzos gadījumos Pasaules Bankas klasifikācija grupās pēc nacionālā kopienākuma var būt lietderīga, taču tā nav piemērota pārskatāmajai OGES nozarei. Tam par iemeslu ir fakts, ka OGES ir unikāls augsto tehnoloģiju tērauda ražojums, un Ķīnas ražotājs eksportētājs ir aprīkojis savas OGES velmētavas atbilstoši visaugstākajiem starptautiskajiem standartiem un eksportē uz Eiropas Savienību galvenokārt augstas caurlaidības (augstākās kvalitātes) OGES. Savienības ražošanas nozare arī apgalvoja, ka ražotājs Brazīlijā nespēj nodrošināt līdzīgu kvalitātes līmeni, savukārt Ķīnas ražotāja eksportētāja ekonomiskās attīstības un tehnoloģiju līmenis ir vienā līmenī ar Korejas velmētavu POSCO, tāpēc viņu ieskatā Koreja ir vispiemērotākā reprezentatīvā valsts.

(159) Attiecībā uz Pasaules Bankas klasifikācijas izmantošanu saliktās normālās vērtības aprēķināšanai valstīs, kur pastāv nozīmīgi kropļojumi, Pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkts paredz, ka Komisija var izmantot reprezentatīvu valsti ar līdzīgu ekonomiskās attīstības līmeni, kāds ir eksportētājvalstī. Lai katrā gadījumā noteiktu, kurās valstīs ir līdzīgs ekonomiskās attīstības līmenis kā eksportētājvalstī, Komisija izmanto valstis, ko Pasaules Banka ir iedalījusi vienā un tajā pašā ienākumu kategorijā. Kā vairākkārt apstiprinājusi Tiesa, Komisija tā rīkojas, īstenojot savu rīcības brīvību pamatregulas interpretēšanā un piemērošanā apstākļos, kuros tas ir Komisijas kompetencē. Komisija uzskata, ka minētā datubāze ļauj noteikt pietiekamu skaitu potenciāli piemērotu valstu ar līdzīgu attīstības līmeni, no kurām izvēlēties attiecīgu reprezentatīvo valsti saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu.

(160) Šajā gadījumā Pasaules Banka ir ierindojusi Ķīnu tajā kategorijā, kurā iekļautas valstis ar vidēji augstu ienākumu līmeni. Tādējādi Korejas ekonomiskās attīstības līmenis nelīdzinās ĶTR, un tāpēc tika atzīts, ka tā neatbilst kritērijam, kas noteikts pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmajā ievilkumā.

(161) Pēc otrā paziņojuma publicēšanas Eurofer apgalvoja, ka Komisijas novērtējums, kas balstās uz vispārējo ekonomiskās attīstības līmeni valstī un Pasaules Bankas klasifikāciju, ir neloģisks un tajā būtu jāņem vērā Ķīnas OGES nozares ekonomiskās attīstības pakāpe. Šajā sakarā Eurofer norādīja, ka Korejas un Japānas OGES nozaru ekonomiskās attīstības līmenis ir līdzīgs kā Ķīnas OGES nozarē. Tā kā Korejas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, Eurofer apgalvoja, ka Komisija varētu Ķīnas gadījumā kā reprezentatīvu valsti izmantot Japānu un aprēķināt normālo vērtību, balstoties uz Nippon Steel iesniegto informāciju.

(162) Komisija uzskata, ka pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmā ievilkuma redakcija nepieļauj tik šauru izskaidrojumu, jo tā neparedz konkrētas nozares atsevišķu aplūkošanu. Turklāt Eurofer nenorādīja nevienu neatkarīgu informācijas avotu, ko Komisija varētu izmantot, lai noteiktu, vai Korejas un Japānas OGES nozaru ekonomiskās attīstības līmenis ir līdzīgs. Pamatojoties uz iepriekš minēto, šis apgalvojums tika noraidīts.

c) Attiecīgo datu publiska pieejamība reprezentatīvajā valstī

(163) Pirmajā paziņojumā Komisija norādīja, ka valstīs, kas tika noteiktas kā valstis, kurās ražo pārskatāmo ražojumu, t. i., Brazīlijā un Krievijā, publiski pieejami ir dati vienīgi par vienu ražotāju, kurš ražo pārskatāmo ražojumu Brazīlijā, proti, par Aperam Inox América do Sul S.A. (“Aperam”) darbību 2019. kalendārajā gadā. Šajā sakarā Komisija aicināja ieinteresētās personas izteikt piezīmes un attiecīgos gadījumos ieteikt citus ražotājus, kuri ražo izmeklējamo ražojumu to izvēlētajā reprezentatīvajā valstī, kas atbilst pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmajā ievilkumā minētajiem kritērijiem, un kuru finanšu pārskati ar attiecīgajiem datiem ir viegli pieejami.

(164) Pēc pirmā paziņojuma publicēšanas neviena ieinteresētā persona neiesniedza piezīmes par Aperam vai atbilstošus publiskus datus par OGES ražotāju kādā iespējamā reprezentatīvā valstī.

(165) Pēc otrā paziņojuma publicēšanas Eurofer piekrita, ka Brazīlija ir piemērotāka par Krieviju. Tomēr tā apgalvoja, ka Aperam trūkst tehnisku spēju izgatavot tādus augstākās kvalitātes kategorijas ražojumus, kādus uz ES eksportē Baoshan grupa, jo tas nav ieguldījis tehnoloģijās un procesos un tam trūkst zinātības, kas nepieciešama šādas kategorijas ražojumu ražošanai. Konkrētāk, Eurofer minēja amortizācijas līmeni, kas esot pārāk zems un būtu jākoriģē atbilstoši Savienības vai Korejas ražotāju amortizācijas līmenim.

(166) Kā paskaidrots 180. apsvērumā, Komisija saliktās normālās vērtības aprēķināšanai neizmantoja Aperam amortizācijas līmeni. Saliktās normālās vērtības aprēķināšanai tika izmantoti vienīgi Aperam dati par PVA izmaksām un peļņu procentuālā izteiksmē. Attiecībā uz amortizāciju un citām pieskaitāmajām izmaksām Komisija izmantoja Baoshan grupas pieskaitāmās izmaksas, izteiktas procentos no pārējo izgatavošanas izmaksu summas, un piemēroja šo procentuālo rādītāju “pārrēķinātajām” izgatavošanas izmaksām. Pamatojoties uz iepriekš minēto, šis apgalvojums tika noraidīts.

(167) Pēc otrā paziņojuma publicēšanas Eurofer arī apgalvoja, ka Komisijai, aprēķinot PVA izmaksas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, būtu jāņem vērā Aperam finanšu dati par 2020. kalendāro gadu.

(168) Komisija piekrita šim apgalvojumam, taču galu galā izmantoja vienīgi 2020. gada datus, jo, kā minēts 203. apsvērumā, izslēdzot ar saimniecisko darbību nesaistītos izdevumus, 2019. gada finanšu pārskati neuzrādīja peļņu.

(169) Pirmajā paziņojumā Komisija uzskaitīja visus ražošanas faktorus, piemēram, izejvielas, darbaspēku un enerģiju, kas tiek izmantoti OGES ražošanā. Tajā pašā paziņojumā Komisija norādīja, ka attiecībā uz noteiktiem ražošanas faktoriem pastāv ierobežojumi, kuru pamatā ir ESAO Rūpniecisko izejvielu eksporta ierobežojumu saraksts (42) un, konkrētāk, rūpniecisko izejvielu eksporta ierobežojumu saraksti attiecībā uz Brazīliju (HS 7225 11 un 7226 11) un Krieviju (HS 7204 10–7204 50). Turklāt attiecībā uz Krieviju Komisijas dienestu darba dokumentā par nozīmīgiem kropļojumiem Krievijas Federācijas ekonomikā tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanas nolūkiem (SWD(2020) 242) norādīti arī nozīmīgi kropļojumi dabasgāzes (43) un elektroenerģijas (44) nozarēs, plaša valsts iejaukšanās, kā arī augsts koncentrācijas un vertikālās integrācijas līmenis galvenajās izejvielu nozarēs, tērauda nozarē un transporta nozarē (45) un ievedmuitas nodoklis par OGES (HS 7225 11 un 7226 11). Ņemot vērā šos tirdzniecības ierobežojumus un nozīmīgos kropļojumus, Komisija uzskatīja, ka Brazīlija būtu attiecīga reprezentatīvā valsts, un aicināja ieinteresētās personas izteikt piezīmes par iespējamo reprezentatīvo valstu piemērotību.

(170) Pēc pirmā paziņojuma publicēšanas Savienības ražošanas nozare papildus pirmajā paziņojumā minētajiem argumentiem iesniedza vēl citus argumentus par to, kāpēc Krievija ir mazāk piemērota reprezentatīva valsts nekā Brazīlija.

(171) Turklāt Komisijas norādīja, ka neviens nav apstrīdējis tās konstatējumus pirmā paziņojuma 2. iedaļā par aspektiem, kuru dēļ Krievija nav piemērota kā reprezentatīva valsts. Līdz ar to Komisija secināja, ka Brazīlija ir attiecīga reprezentatīvā valsts, jo tā atbilst visiem kritērijiem, t. i., tās attīstības līmenis ir līdzīgs Ķīnas attīstības līmenim, tajā ir OGES ražotājs un šī ražotāja dati ir viegli pieejami pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.

d) Sociālās un vides aizsardzības līmenis

(172) Tā kā, pamatojoties uz visiem minētajiem elementiem, ir konstatēts, ka Brazīlija ir attiecīga reprezentatīvā valsts, nav vajadzības novērtēt sociālās un vides aizsardzības līmeni saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmā ievilkuma pēdējo teikumu.

e) Secinājums

(173) Ņemot vērā iepriekš minēto analīzi, Komisija nolēma uzskatīt Brazīliju par attiecīgu reprezentatīvo valsti pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta izpratnē.

3.5.1.5. Neizkropļotas izmaksas un atsauces vērtības

a) Avoti, kas izmantoti neizkropļotu izmaksu noteikšanai

(174) Komisija pirmajā paziņojumā uzskaitīja ražošanas faktorus, piemēram, materiālus, enerģiju un darbaspēku, ko ražotājs eksportētājs izmanto pārskatāmā ražojuma ražošanā, un aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes un ieteikt publiski pieejamu informāciju par katra minētajā paziņojumā norādītā ražošanas faktora neizkropļotu vērtību.

(175) Atbilstīgi pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktam Komisija arī noteica avotus, kas jāizmanto, lai noteiktu neizkropļotas cenas un atsauces vērtības. Galvenais avots, kuru Komisija ierosināja izmantot, bija Global Trade Atlas (“GTA”). Visbeidzot, tajā pašā paziņojumā Komisija norādīja harmonizētās sistēmas (HS) kodus jeb preču kodus, ko līdztekus citām valstīm izmanto ES, Kanāda un Brazīlija, tiem ražošanas faktoriem, kurus, pamatojoties uz ieinteresēto personu sniegto informāciju, sākotnēji bija paredzēts izmantot GTA analīzē.

(176) Komisija aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes un ieteikt publiski pieejamu informāciju par neizkropļotām vērtībām katram no minētajā paziņojumā norādītajiem ražošanas faktoriem.

(177) Pamatojoties uz priekšlikumu izmantot Brazīliju kā reprezentatīvo valsti, Komisija otrajā paziņojumā par lietas materiāliem informēja ieinteresētās personas, ka, lai noteiktu neizkropļotas izmaksas lielākajai daļai izejvielu, tā izmantos GTA.

b) Saliktās normālās vērtības noteikšanai izmantotie dati

(178) Komisija izveidoja tādu ražošanas faktoru un avotu sarakstu, kurus paredzēts izmantot visiem ražošanas faktoriem, piemēram, materiāliem, enerģijai un darbaspēkam, ko ražotāji eksportētāji izmanto pārskatāmā ražojuma ražošanā. Komisija nesaņēma piezīmes par ražošanas faktoru sarakstu.

(179) Ņemot vērā visu ieinteresēto personu sniegto un attālinātajā kontrolpārbaudē iegūto informāciju, ir noteikti turpmāk norādītie ražošanas faktori un to avoti, kas jāņem vērā, nosakot normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu. 1. tabula OGES ražošanas faktori Ražošanas faktors Preču kods Neizkropļota vērtība Mērvienība Izejvielas Dzelzsrūda 2601 11 729,85 tonnas Kausēta 2601 12 10 , 2601 12 90 945,20 tonnas Dzelzsrūda Dzelzs sārņi 2619 712,97 tonnas Koksa ogles 2701 12 1 076,38 tonnas Tērauda lūžņi 7204 10 865,57 tonnas Ferosilīcijs 7202 21 12 766,44 tonnas Feroniobijs 7202 93 155 625,46 tonnas Alumīnijs 7601 10 14 547,25 tonnas Ferohroms 7202 41 9 107,45 tonnas Varš 7402 42 514,89 tonnas Kaļķakmens 2521 98,65 tonnas Dedzinātie kaļķi 2522 10 1 091,01 tonnas Alva 8001 10 586 967,35 tonnas Ferofosfors 7202 99 10 33 143,39 tonnas Mangāns 8111 00 10 , 8111 00 20 , 8111 00 90 16 138,58 tonnas Magnija oksīds (MgO) 2519 90 10 , 2519 90 90 (Francija) 44 837,45 tonnas Palīgmateriāli Darbaspēks Darbaspēks 84,59 par cilvēkstundu Enerģija Elektroenerģija 2716 8 251,91 kWh Dabasgāze 2711 11 3,42 –3,72 m3 Nafta 2710 19 11 , 2710 19 19 , 2710 19 21 , 2710 19 22 , 2710 19 29 , 2710 19 31 , 2710 19 32 , 2710 19 91 , 2710 19 92 , 2710 19 93 , 2710 19 94 , 2710 19 99 2,29 1 000 m3 Kokss 2704 00 11 , 2704 00 12 1 878,96 tonnas 2704 00 90 Ogles 2701 11 768,01 tonnas Akmeņogļu gāze 2705 0,59 1 000 m3 Ūdeņradis 2804 10 (Kanāda) 2,74 m3

(180) Turklāt Komisija ietvēra arī izgatavošanas pieskaitāmo izmaksu vērtību, lai aptvertu izmaksas, kas nav iekļautas iepriekš minētajos ražošanas faktoros, piemēram, amortizāciju un citas pastāvīgās izmaksas, ko nevar kvantificēt. Tā kā publiski pieejamajos Aperam finanšu datos trūka attiecīgo datu, lai noteiktu ar pieskaitāmajām izmaksām saistīto summu, to vietā tika izmantoti ražotāja eksportētāja konkrētā uzņēmuma dati, kurus piemēroja “pārrēķinātajām” izgatavošanas izmaksām. Metodika ir pienācīgi izskaidrota 3.5.1.6. iedaļā.

(181) Pēc otrā paziņojuma par lietas materiāliem Eurofer lūdza Komisiju aprēķināt normālo vērtību tieši EUR valūtā, lai izvairītos no Ķīnas juaņu maiņas kursa radītajiem kropļojumiem. Attiecībā uz dempinga aprēķinos izmantojamo valūtu Eurofer nesniedza nekādus pierādījumus par kropļojumiem. Tāpēc Komisija veica dempinga aprēķinus saskaņā ar savu standarta praksi, proti, izmantojot eksportētājvalsts valūtu.

c) Izejvielas

(182) Lai noteiktu neizkropļotu cenu izejvielām ar piegādi līdz reprezentatīvās valsts ražotāja rūpnīcas vārtiem, Komisija par pamatu izmantoja GTA norādīto vidējo svērto importa cenu reprezentatīvajā valstī un tai pieskaitīja ievedmuitas nodokļus un transporta izmaksas. Importa cena reprezentatīvajā valstī tika noteikta kā vidējā svērtā vienības cena importam no visām trešām valstīm, izņemot ĶTR un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2015/755 (46) 1. pielikumā minētās valstis, kas nav PTO dalībvalstis. Komisija nolēma neņemt vērā importu reprezentatīvajā valstī no ĶTR, jo, kā tā secināja 154. apsvērumā, nozīmīgu kropļojumu dēļ pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas ĶTR. Ņemot vērā, ka nav pierādījumu tam, ka šie paši kropļojumi tādā pašā mērā neietekmē eksportam paredzētos ražojumus, Komisija uzskatīja, ka šie kropļojumi ietekmē eksporta cenas. Kad imports reprezentatīvajā valstī no ĶTR bija izslēgts, importa apjoms no citām trešām valstīm joprojām bija reprezentatīvs (vidēji vairāk nekā 90 %).

(183) Vairākiem ražošanas faktoriem faktiskās ar tiem saistītās izmaksas, kas radās ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, veidoja nenozīmīgu daļu no kopējām izmaksām par izejvielām pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Tā kā attiecībā uz šiem ražošanas faktoriem izmantotā vērtība būtiski neietekmēja dempinga starpības aprēķinus neatkarīgi no izmantotā avota, Komisija nolēma iekļaut šīs izmaksas palīgmateriālu izmaksās, kā paskaidrots 209. apsvērumā.

(184) Komisija izejvielu piegādes transporta izmaksas, kas radušās ražotājam eksportētājam, kurš sadarbojās, izteica procentos no šādu izejvielu faktiskajām izmaksām, un pēc tam šo procentuālo daļu piemēroja to pašu izejvielu neizkropļotajām izmaksām, lai iegūtu neizkropļotas transportēšanas izmaksas. Komisija uzskatīja, ka šajā izmeklēšanā attiecību starp ražotāja eksportētāja izejvielu izmaksām un paziņotajām transportēšanas izmaksām varētu pamatoti izmantot par norādi, lai aplēstu neizkropļotās izejvielu transportēšanas izmaksas ar piegādi līdz uzņēmuma rūpnīcai.

(185) Pēc pirmā paziņojuma publicēšanas Baoshan grupa apgalvoja, ka noteiktu izejvielu (ūdeņraža, slāpekļa, skābekļa un alvas) cenas Brazīlijā ir daudz augstākas nekā Krievijā – galvenokārt tāpēc, ka tās importē Brazīlijā nelielos apjomos. Šajā sakarā tā aicināja Komisiju, pamatojoties uz pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu, izmantot alternatīvus avotus, piemēram, starptautiskās cenas vai iekšzemes izmaksas Ķīnā.

(186) Komisija uzskata, ka skābeklis, slāpeklis un alva tiek importēti Brazīlijā reprezentatīvos apjomos. Līdz ar to ar šīm izejvielām saistītais apgalvojums sākotnēji tika noraidīts. Tomēr attiecībā uz ūdeņradi Komisija atzina, ka importa apjomu un cenu atšķirības patiešām ir būtiskas. Tāpēc Komisija nolēma, ka visatbilstošāk būs izmantot pasaulē lielākā ūdeņraža eksportētāja, t. i., Kanādas, datus. Tā kā atšķirības alvas importa apjomos un cenās bija nebūtiskas, Komisija izmantoja datus par importu Brazīlijā kopumā.

(187) Pēc otrā paziņojuma publicēšanas Baoshan grupa apgalvoja, ka aprēķinātās slāpekļa un skābekļa cenas importam Brazīlijā ir neprecīzas, jo vienības cenas būtiski atšķiras atkarībā no izcelsmes valsts. Tā minēja, ka Paragvajas izcelsmes slāpekļa un skābekļa importa cenas bija attiecīgi 11 un 8 reizes zemākas par vidējo importa cenu, kas liecina par būtiskām atšķirībām importa cenās atkarībā no izcelsmes valsts. Turklāt tā apgalvoja, ka vairāk nekā 98 % no slāpekļa importa un 70 % no skābekļa importa nāk no Paragvajas. Baoshan grupa arī apgalvoja, ka šo izejvielu vienības cena ir būtiski zemāka par vidējo importa cenu. Ņemot vērā minētos apstākļus un šo divu izejvielu īpatsvaru, Baoshan grupa ierosināja uzskatīt slāpekli un skābekli par palīgmateriāliem, vai arī izmantot vienīgi Paragvajas izcelsmes slāpekļa un skābekļa importa cenas.

(188) Ņemot vērā slāpekļa un skābekļa izmaksu īpatsvaru izgatavošanas izmaksās un novērotās cenu atšķirības, Komisija nolēma, ka būs atbilstoši uzskatīt šīs izejvielas par palīgmateriāliem.

(189) Pēc pirmā paziņojuma publicēšanas Savienības ražošanas nozare paziņoja, ka OGES ražošanai nepieciešama īpaši augstas kvalitātes dzelzsrūda un magnija oksīds un ka importa statistika, kuras pamatā ir HS vai reprezentatīvās valsts kodi, kas parasti ietver visas kvalitātes kategorijas, to neatspoguļo.

(190) Komisija atzina šo apgalvojumu par pamatotu, jo OGES patiešām ir ļoti sarežģīts ražojums, kas ir daudz dārgāks nekā parastie tērauda veidi, un tā izgatavošanai nepieciešamas īpašas formulas un ļoti augstas kvalitātes/augstas kategorijas izejvielas pat augšupējos dzelzs ražošanas līmeņos. Tā kā Komisija nevarēja ražotāja eksportētāja sniegtajos datos nodalīt tās dzelzsrūdas kategorijas, kas tiek izmantotas OGES ražošanā, Komisija uzskatīja, ka Fastmarkets (47) ziņotā cena dzelzsrūdas koncentrātam ar dzelzs saturu 66 % ir visatbilstošākā atsauces vērtība.

(191) Komisija uzskatīja, ka magnija oksīds (“MGO”), ko izmanto OGES ražošanā ir ievērojami augstākas kvalitātes nekā tas, ko importē Brazīlijā. MGO muitas kodi reprezentatīvajā valstī ietver vairākas MGO kategorijas, nevis tikai to ļoti specifisko kategoriju, ko izmanto OGES ražošanā. Turklāt šādu MGO ražo pavisam nedaudz ražotāju tikai dažās valstīs, tostarp Francijā. Tāda veida MGO, kādu OGES ražošanās izmanto Ķīnas ražotājs eksportētājs un Savienības ražošanas nozare, patiešām ir vairākas reizes dārgāks nekā tas MGO, ko importē Brazīlijā. Tādējādi Brazīlijā importētais MGO neder kā atsauces vērtība OGES ražošanā izmantotajam MGO. Iznākumā Komisija uzskatīja, ka datubāzē Comext deklarētais eksports no Francijas kā nozīmīgas MGO ražotājas OGES vajadzībām uz valstīm, kurās ražo OGES (48), izņemot eksportu uz ĶTR un produkciju, kas paliek Savienībā, ir atbilstoša atsauces vērtība, kas atspoguļo starptautiskās cenas ārpus Savienības un Ķīnas.

(192) Komisija uzskatīja, ka Global Trade Atlas (“GTA”) ziņotās cenas importam Brazīlijā nav reprezentatīvas attiecībā uz koksa oglēm un saspiesto gaisu. Turklāt šo cenu pārrēķināšana radītu nopietnas problēmas.

(193) Iztrūkstot konkrētai informācijai par Ķīnas ražotāja eksportētāja izmantoto koksa ogļu kategorijām, Komisija uzskatīja, ka Fastmarkets ziņotā cena par īpaši cietām koksa oglēm, kas ir visaugstākās kvalitātes koksa ogles, ir atbilstoša. Izmeklēšanā tiešām tika konstatēts, ka visaugstākās kategorijas koksa ogļu atsauces cena tomēr ir zemāka par ražotāja eksportētāja norādīto cenu, par kādu tas iepērk koksa ogles. Tā ir vēl viena norāde, kas liecina, ka ražotājs eksportētājs izmanto ražošanas procesā ļoti augstas kvalitātes koksa ogles.

(194) Attiecībā uz saspiesto gaisu ražotājs eksportētājs bija norādījis savu patēriņu kubikmetros, bet par importu Brazīlijā tiek ziņots vienīgi kilogramos, un Komisija nevarēja atrast atbilstošu pārrēķina koeficientu. Katrā ziņā saspiestais gaiss veido nenozīmīgu daļu no ražotāja eksportētāja kopējām izgatavošanas izmaksām. Minēto iemeslu dēļ Komisija uzskatīja šo ražošanas faktoru par palīgmateriālu.

(195) Par feroniobija (“Fe-Nb”) importu Brazīlijā izmeklēšanas periodā netika ziņots. Tāpēc arī attiecībā uz Fe-Nb Komisija izmantoja pasaules lielākā eksportētāja, t. i., Brazīlijas, datus un to pašu pieeju, kas minēta 186. apsvērumā attiecībā uz ūdeņradi.

(196) Attiecībā uz akmeņogļu gāzi ražotājs eksportētājs bija norādījis savu patēriņu kubikmetros, bet par importu Brazīlijā tiek ziņots vienīgi kilogramos, un Komisija nevarēja atrast atbilstošu pārrēķina koeficientu akmeņogļu gāzei. Turklāt Brazīlijā bija ievesti tikai 58 kg akmeņogļu gāzes. Tāpēc Komisija aprēķināja akmeņogļu gāzes atsauces cenu, balstoties uz dabasgāzes cenu reprezentatīvajā valstī un veicot korekcijas saistībā ar abu gāzes veidu siltumspēju.

(197) Pēc otrā paziņojuma publicēšanas Eurofer iesniedza piezīmes par noteiktām izejvielām un palīgmateriāliem, ko izmanto OGES ražošanā. Tā arī lūdza Komisiju ņemt vērā iekšzemes transportēšanu līdz Ķīnas ražotājam eksportētājam.

(198) Šajā sakarā Komisija uzskatīja, ka Baoshan grupas sniegtā informācija atspoguļo visus attiecīgos ražošanas faktorus pat tad, ja izgatavošanas process ir atšķirīgs. Turklāt Komisijas aprēķinos ir ņemts vērā iekšzemes transports, kā paskaidrots 184. apsvērumā.

d) Darbaspēks

(199) Otrajā paziņojumā Komisija ierosināja darbaspēka izmaksu neizkropļotas vērtības noteikšanai izmantot reprezentatīvās valsts OGES ražotāja Aperam darbaspēka izmaksas. Neviena no ieinteresētajām personām nesniedza piezīmes par šo jautājumu. Kad kļuva pieejami finanšu dati par 2020. gadu, Komisija pārrēķināja darbaspēka izmaksas kā vidējo vērtību no 2019. un 2020. gada datiem, lai atspoguļotu pārskatīšanas izmeklēšanas periodu.

e) Elektroenerģija

(200) Otrajā paziņojumā Komisija ierosināja elektroenerģijas neizkropļotu izmaksu noteikšanai izmantot elektroenerģijas tarifu, ko publicējis CEMIG – elektroapgādes uzņēmums Brazīlijas štatā Minasžeraisā (49), kur atrodas vienīgais OGES ražotājs Brazīlijā. Neviena no ieinteresētajām personām nesniedza piezīmes par šo jautājumu.

f) Dabasgāze

(201) Otrajā paziņojumā Komisija ierosināja izmantot dabasgāzes cenu komerciāliem lietotājiem, ko publicējis GASMIG – piegādātājs Brazīlijas štatā Minasžeraisā (50), kur atrodas OGES ražotājs. Konkrētāk, Komisija izmantoja datus par rūpniecisko dabasgāzi atbilstošajās patēriņa robežās. Komisija aprēķināja atsauces cenu, balstoties uz GASMIG tarifiem, kas bija spēkā izmeklēšanas periodā. Atsauces cenā ietverti nodokļi (Tarifa com impostos). Neviena no ieinteresētajām personām nesniedza piezīmes par šo jautājumu.

g) Ražošanas pieskaitāmās izmaksas, PVA izmaksas, peļņa un amortizācija

(202) Pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktā teikts: “Saliktā normālā vērtība ietver neizkropļotas un samērīgas administratīvās, pārdošanas un vispārējās izmaksas un peļņu”. Turklāt, lai aptvertu izmaksas, kuras nav ietvertas iepriekš minētajos ražošanas faktoros, ir jānosaka izgatavošanas pieskaitāmo izmaksu vērtība.

(203) Pirmajā un otrajā paziņojumā Komisija norādīja, ka tā izmantos Aperam finanšu datus un šajā sakarā darīja pieejamus Aperam finanšu datus par 2019. gadu. Tomēr pēc turpmākas analīzes un ar saimniecisko darbību nesaistītu izdevumu un ieņēmumu izslēgšanas izrādījās, ka Aperam 2019. gadā cieta zaudējumus. Līdz ar to uzņēmuma datus par 2019. gadu nevarēja izmantot.

(204) Procedūras gaitā Komisijai kļuva pieejami Aperam finanšu dati par 2020. kalendāro gadu. Kad bija izslēgti ar saimniecisko darbību nesaistītie izdevumi un ieņēmumi, Aperam bija guvis peļņu. Ievērojot Eurofer lūgumu izmantot finanšu pārskatus par 2020. gadu, Komisija aprēķināja PVA izmaksas un peļņu procentuālā izteiksmē, balstoties uz Aperam finanšu pārskatiem minētajā gadā. Turklāt Komisija uzskatīja, ka šajā lietā ir atbilstošāk izmantot Aperam konsolidētos datus, nevis tā kontrolēto saistīto struktūru finanšu pārskatus. Konsolidētā pieeja tiešām sniedz precīzāku priekšstatu par Aperam darbību un ļauj no tā finanšu rezultātiem atskaitīt peļņu, kas gūta darījumos ar saistītajām struktūrām, ko nav iespējams noteikt to atsevišķajos pārskatos. Turklāt gan Aperam konsolidētajā, gan atsevišķajos pārskatos ietvertie dati attiecas ne tikai uz OGES ražošanu. Tāpēc konsolidēto datu izmantošana nepadara datus neprecīzākus. Tādējādi neizkropļotās PVA izmaksas un peļņa tika noteikta, balstoties uz Aperam finanšu pārskatiem par 2020. gadu.

(205) Izgatavošanas pieskaitāmās izmaksas, kas radās ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, tika izteiktas kā daļa no ražotāju eksportētāju faktiskajām izgatavošanas izmaksām. Šo procentuālo daļu piemēroja neizkropļotajām izgatavošanas izmaksām.

3.5.1.6. Aprēķins

(206) Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu noteica salikto normālo vērtību katram ražojuma veidam EXW līmenī.

(207) Vispirms Komisija noteica neizkropļotas izgatavošanas izmaksas. Komisija piemēroja neizkropļotas vienības izmaksas atsevišķu ražošanas faktoru faktiskajam patēriņam, ko bija norādījis ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās. Baoshan grupas iesniegtos patēriņa rādītājus pārbaudīja attālinātajā kontrolpārbaudē. Kā minēts 47. apsvērumā iepriekš, pēc attālinātās kontrolpārbaudes Komisija nosūtīja Baoshan grupai vēstuli (“vēstule par 18. pantu”), paziņojot par savu nodomu tomēr izmantot pieejamos faktus un piemērot pamatregulas 18. panta 1. punktu attiecībā uz OGES ražošanu attiecināto cilvēkstundu aprēķinu. Pēc būtības Komisija uzskatīja, ka nav pārbaudītu un ticamu pierādījumu, kas apstiprinātu Baoshan grupas norādīto darbaspēka sadali. Sniedzot piezīmes par vēstuli par 18. pantu, Baoshan grupa iesniedza tos pašus apstiprinošos pierādījumus, ko tā sniedza attālinātajā kontrolpārbaudē. Tā kā šie dokumenti neparāda, cik stundas katru dienu strādāja katrs nodarbinātais, Komisija apstiprināja savu nodomu un uz OGES izgatavošanu attiecināto cilvēkstundu aprēķināšanā piemēroja pieejamos faktus. Komisija pārrēķināja uz OGES izgatavošanu attiecināto cilvēkstundu skaitu, dalot Baosteel un WISCO kopējās darbaspēka izmaksas ar attiecīgajām viena nodarbinātā stundas izmaksām, kas aprēķinātas abu uzņēmumu silīcijtērauda nodaļām. Baosteel un WISCO aprēķinātās cilvēkstundas tika konsekventi aizstātas ar Komisijas pārrēķinātajām attiecīgajām vērtībām.

(208) Komisija reizināja izmantošanas koeficientus ar neizkropļotām vienības izmaksām reprezentatīvajā valstī Brazīlijā, kā aprakstīts 3.5.1.5. iedaļā.

(209) Otrkārt, lai noteiktu kopējās neizkropļotās izgatavošanas izmaksas, Komisija pieskaitīja izgatavošanas pieskaitāmās izmaksas. Izgatavošanas pieskaitāmajām izmaksām, kas radās ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, tika pieskaitītas 187. apsvērumā minēto izejvielu un palīgmateriālu izmaksas, un pēc tam tās tika izteiktas kā daļa no katra ražotāja eksportētāja faktiskajām izgatavošanas izmaksām. Šo procentuālo daļu piemēroja neizkropļotajām izgatavošanas izmaksām.

(210) Ražošanas izmaksām, kas tika noteiktas, kā aprakstīts iepriekšējā apsvērumā, Komisija piemēroja Aperam PVA izmaksas un peļņu. PVA izmaksas, izteiktas procentos no pārdoto preču izmaksām (“PPI”) un piemērotas neizkropļotām ražošanas izmaksām, bija 13,5 %. Peļņa, izteikta procentos no PPI un piemērota neizkropļotām ražošanas izmaksām, bija 7,6 %.

(211) Pamatojoties uz to, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu noteica katra ražojuma veida normālo vērtību EXW līmenī.

(212) Pēc otrā paziņojuma publicēšanas Eurofer ierosināja aprēķināt normālo vērtību, balstoties uz cenām Ķīnas eksportam uz ASV saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu.

(213) Kā minēts 154. apsvērumā, Komisija secināja, ka šajā lietā normālās vērtības noteikšanai nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas. Tāpēc Komisijai bija jānosaka normālā vērtība saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu, kas neparedz izmantot cenas eksportam uz trešām valstīm.

3.5.1.7. Eksporta cena

(214) Tā kā Baoshan grupa eksportēja pārskatāmo ražojumu uz Savienību, kā starpniekus izmantojot vairākus saistītos uzņēmumus, kuri darbojās importētāja statusā, eksporta cena, kā noteikts pamatregulas 2. panta 9. punktā, tika noteikta, pamatojoties uz cenu, par kādu importētais ražojums tika pirmo reizi pārdots tālāk neatkarīgiem pircējiem Savienībā. Šajā gadījumā cena tika koriģēta, ņemot vērā visas izmaksas, kas radušās no importēšanas brīža līdz tālākpārdošanas brīdim, tostarp PVA izmaksas un uzkrāto peļņu.

3.5.1.8. Salīdzinājums

(215) Komisija salīdzināja Baoshan grupas normālo vērtību un eksporta cenu EXW līmenī.

(216) Ja tas bija nepieciešams taisnīgai salīdzināšanai, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Korekcijas tika veiktas attiecībā uz jūras pārvadājumiem, apdrošināšanu un kredītu izmaksām.

3.5.1.9. Dempinga starpības

(217) Attiecībā uz Baoshan grupu, kas bija ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu salīdzināja katra līdzīgā ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību ar pārskatāmā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu.

(218) Veicot iepriekš aprakstīto salīdzinājumu, dempings netika konstatēts.

3.5.2. Dempinga atkārtošanās iespējamība

(219) Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu izmeklēja dempinga atkārtošanās iespējamību pasākumu atcelšanas gadījumā. Tika analizēti šādi elementi – eksports uz trešām valstīm, ražošanas jauda un neizmantotā jauda Ķīnā un Savienības tirgus pievilcīgums.

a) Eksports uz trešām valstīm

(220) Komisija konstatēja, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Baoshan grupas eksports uz trešo valstu tirgiem (izņemot ES), kuros nepiemēro minimālo importa cenu, veidoja ļoti nozīmīgu daļu tās kopējā eksporta pārdošanas apjoma.

(221) Salīdzinot saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu noteikto salikto normālo vērtību ar eksporta cenām grupas lielākajos eksporta tirgos – Indijā un Meksikā, kur tiek pārdoti aptuveni [35-70 %] no kopējā eksporta pārdošanas apjoma, Komisija noteica, ka eksporta cenas bija par 20 % zemākas nekā Baoshan grupai noteiktā normālā vērtība.

(222) Tā kā citi Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, Komisijai bija jāizmanto pieejamie fakti. Šajā sakarā tā izmantoja GTA ziņoto Ķīnas eksporta statistiku, lai novērtētu eksporta cenas uz trešām valstīm.