LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 237/1

PADOMES REGULA (EK) Nr. 1245/2004

(2004. gada 28. jūnijs)

par to, ka jānoslēdz protokols, ar ko groza Ceturto protokolu, kurā izklāstīti nosacījumi attiecībā uz zvejniecību, kas paredzēti Nolīgumā par zvejniecību starp Eiropas Ekonomikas kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Grenlandes pašvaldību, no otras puses

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 37. pantu saistībā ar 300. panta 2. punktu un 300. panta 3. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),

tā kā:

(1) Saskaņā ar 14. pantu Nolīgumā par zvejniecību starp Eiropas Ekonomikas kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Grenlandes pašvaldību, no otras puses (2), abas Puses risināja sarunas, lai noteiktu grozījumus, ko ieviest Ceturtajā protokolā (3), kurā izklāstīti nosacījumi attiecībā uz minētajā nolīgumā paredzēto zvejniecību.

(2) Šo sarunu iznākumā 2003. gada 18. jūnijā parafēja protokolu, ar ko groza Ceturto Protokolu, kurā izklāstīti nosacījumi par zvejniecību, kas paredzēti Nolīgumā par zvejniecību starp Eiropas Ekonomikas kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Grenlandes pašvaldību, no otras puses.

(3) Ceturtā protokola grozījumu pamatā ir pamatnostādnes, kas izklāstītas Komisijas 2002. gada 23. decembra paziņojumā par apvienotu shēmu zvejniecības partnerattiecību nolīgumiem ar trešām valstīm.

(4) Šis protokols groza Kopienas zvejnieku zvejas iespējas ūdeņos, uz kuriem attiecas Grenlandes ekskluzīvā ekonomiskā zona uz laiku no 2004. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim.

(5) Kopienas interesēs ir apstiprināt minēto protokolu, ar ko groza Ceturto protokolu.

(6) Lai optimizētu zvejas iespēju izmantojumu, Komisijai ar attiecīgajām dalībvalstīm jāapspriežas par iespēju vienai dalībvalstij tās neizmantotās zvejas iespējas nodot citai dalībvalstij zvejas kampaņas laikā pēc pēdējās lūguma. Tādai nodošanai, kam būs pagaidu būtība, nevajadzētu nākotnē ietekmēt zvejas iespēju piešķiršanu dalībvalstīm, un tā neietekmē kompetences, kas dalībvalstīm piešķirtas ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 (4) 20. panta 5. punktu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo Kopienas vārdā ir apstiprināts protokols, ar ko groza Ceturto protokolu, kurā izklāstīti nosacījumi attiecībā uz zvejniecību, kas paredzēti Nolīgumā par zvejniecību starp Eiropas Ekonomikas kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Grenlandes pašvaldību, no otras puses (“Protokols, ar ko ievieš grozījumus”).

Protokola, ar ko ievieš grozījumus, teksts ir pievienots šai regulai.

2. pants

Komisija var noslēgt administratīvu vienošanos ar kompetentu Grenlandes iestādi, lai periodiski koriģētu licenču nodevu likmes saskaņā ar Ceturtā protokola 11. panta 5. punktu.

3. pants

1. Ja saskaņā ar kādai dalībvalstij atvēlēto kvotu un atļaujām zvejot Grenlandes ekskluzīvās ekonomiskās zonas ūdeņos zvejas iespējas paliek pilnībā neizmantotas, tad, neskarot kompetenci, kas dalībvalstīm piešķirta ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktu, Komisija apspriežas ar dalībvalstīm, lai sagatavotos optimālam zvejas iespēju izmantojumam, un jo īpaši - iespējai, ka attiecīgā dalībvalsts nodod neizmantotās zvejas iespējas citām dalībvalstīm, kas iesniedz lūgumu veikt tādu nodošanu.

2. Dalībvalsts zvejas iespēju nodošana citai dalībvalstij, kā paredzēts 1. punktā, neskar turpmāko zvejas iespēju sadalījumu starp dalībvalstīm saskaņā ar relatīvu stabilitāti.

4. pants

Kopienas kuģu īpašnieki, kas saņem atļauju, kura ļauj Kopienas kuģim zvejot Grenlandes ekskluzīvās ekonomiskās zonas ūdeņos, maksā licences maksu saskaņā ar Ceturtā protokola 11. panta 5. punktu.

Šā panta īstenošanas noteikumiem, tostarp formalitātēm, kas saistītas ar licenču pieprasījumu iesniegšanu un licenču izsniegšanu, piemēro Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. pantā noteikto procedūru.

5. pants

Ar šo Padomes priekšsēdētāju pilnvaro noteikt personas, kuras ir tiesīgas parakstīt protokolu, ar ko ievieš grozījumus un kas ir saistošs Kopienai.

6. pants

Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Luksemburgā, 2004. gada 28. jūnijā Padomes vārdā — priekšsēdētājs M. CULLEN

(1) Atzinums sniegts 2004. gada 1. aprīlī (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

(2) OV L 29, 1.2.1985., 9. lpp.

(3) OV L 209, 2.8.2001., 2. lpp.

(4) OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.

PROTOKOLS,

ar ko groza Ceturto protokolu, kurā izklāstīti nosacījumi attiecībā uz zvejniecību, kas paredzēti nolīgumā par zvejniecību starp Eiropas Ekonomikas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Grenlandes pašvaldību, no otras puses

Saskaņā ar Apvienotās komitejas sanāksmi, kas norisinājās no 2003. gada 16. līdz 18. jūnijam, Ceturtajā protokolā (1) ievieš šādus grozījumus, kas stājas spēkā 2004. gada 1. janvārī.

1) Protokola 1. pantu aizstāj ar šādu tekstu: “1. pants 1. Šis protokols attiecas uz zvejas darbībām no 2001. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim. 2. Nolīguma 2. pantā minētās kvotas nosaka katru gadu, ņemot vērā pieejamo zinātnisko informāciju. Kvotas aprēķina kā atlikumu, kas iegūts, atņemot Nolīguma 7. panta pirmajā punktā minētos un 2. pantā noteiktos daudzumus no Grenlandes kopējā pieļaujamā nozvejas apjoma, taču tās nedrīkst pārsniegt šādus daudzumus: (tonnās) Sugas Rietumu krājumi (NAFO 0/1) Austrumu krājumi (ICES XIV/V) Menca p.m. (2) Jūras asaris 0 (3) 25 500 (4) Grenlandes āte 1 500 (5) 9 000 (6) Garneles 4 000 5 675 Atlantijas āte 200 (7) 1 000 (7) Moiva (8) Strupdeguna garaste 1 350 2 000 Arktikas krabis 1 000 Piezveja 2 000 (9) 3. Austrumgrenlandes garneļu kvotu atļauts zvejot Grenlandes rietumos ar noteikumu, ka kvotas nodošana starp Grenlandes un Eiropas Kopienas kuģu īpašniekiem balstās uz atsevišķu uzņēmumu savstarpēju vienošanos. Grenlandes autonomās teritorijas valdība apņemas atvieglot šādu kārtību. Kvotu nodošana var notikt, maksimāli, par 2 000 tonnām gadā Rietumgrenlandes teritorijās. Kopienas kuģi zvejo ar tādiem pašiem nosacījumiem, kādi paredzēti Grenlandes kuģu īpašniekiem izdotajās licencēs. 4. Saskaņā ar 9. pantu un V pielikumu atļaujas veikt eksperimentālu zvejniecību tiks izsniegtas uz pārbaudes posmu, kas maksimāli var ilgt sešus mēnešus. 5. Kad Puses nolemj, ka ar eksperimentālajām kampaņām ir gūti pozitīvi rezultāti, Grenlandes autonomās teritorijas valdība Kopienas flotei piešķirs 50 % no jauno sugu zvejas iespējām līdz šī protokola piemērošanas laikposma beigām. Vienlaicīgi jāīsteno attiecīgs 11. panta 2. punktā minētās finanšu kompensācijas pieaugums.”

2) Protokola 2. pantu aizstāj ar šādu tekstu: “2. pants Ar šo Nolīguma 7. panta pirmajā daļā minētos daudzumus katram gadam nosaka šādi: (tonnās) Sugas Rietumu krājumi (NAFO 0/1) Austrumu krājumi (ICES XIV/V) Menca 50 000 (10) Jūras asaris 2 500 5 000 Grenlandes āte 4 700 4 000 Garneles 25 000 1 500

3) Protokola 3. pantu svītro.

4) Protokola 9. pantu aizstāj ar šādu tekstu: “9. pants Puses sekmē eksperimentālo zvejniecību, cita starpā, tāljūras sugu un galvkāju, ēdamo gliemežu un moivu zvejošanu (rietumu krājumi) Grenlandes ūdeņos. Šajā nolūkā tās apspriežas, kad vien kāda no Pusēm to prasa, un katrā atsevišķā gadījumā nosaka attiecīgās sugas, nosacījumus un citus rādītājus. Puses īsteno eksperimentālo zvejniecību saskaņā ar V pielikumu.”

5) Protokola 11. pantu aizstāj ar šādu tekstu: “11. pants 1. Šā protokola spēkā esamības laikposmā Nolīguma 6. pantā minēto finansiālo kompensāciju EUR 42 820 000 gadā izmaksā katra zvejas gada sākumā. 2. Finanšu kompensācijas daļa EUR 31 760 679 apmērā tiek uzskatīta par summu, ko maksā par zvejas iespējām. Šo summu koriģē katra zvejas gada gaitā, ja paralēli Protokola 1. panta tabulā minētajiem kvotu apjomiem Kopienai piešķir papildu kvotu. Korekciju aprēķina, pamatojoties uz dažādo sugu, kam piešķir papildu kvotu, tirgus cenām. 3. Grenlande Kopienai dara pieejamu mencu ekvivalentu daudzumu 20 000 tonnu, ko Kopiena var izmantot papildu nozvejas mērķiem. Koriģētā kompensācija, kas minēta 2. punktā, var sastāvēt no ne vairāk par 50 % šo mencu ekvivalentu. 4. Procedūra, kas jāievēro attiecībā uz papildu nozvejas iespēju piešķiršanu saskaņā ar Nolīguma 8. pantu, ir noteikta III pielikumā. 5. Finansiālo ieguldījumu, ko iegūst no kuģu īpašnieku tiešajiem maksājumiem par licencēm, atskaita no Kopienas globālās kompensācijas, kā noteikts Protokola 11. panta 1. punktā. Kuģiem piešķirto licenču nodevas par katru sugu un katru tonnu nosaka saskaņā ar VI pielikumu. Zvejniecības licenču piešķiršanas īstenojuma tehniskos nosacījumus paredz ar administratīvu vienošanos, kas noslēgta starp Pusēm. 6. Grenlande sniedz budžeta atbalstu zivsaimniecības sektoram atlikušo trīs Protokola piemērošanas gadu laikā saskaņā ar politikas saistībām, ko tā uzņēmusies Grenlandes premjerministra 2003. gada 12. jūnija vēstulē priekšsēdētājam Prodi. Grenlandes autonomās teritorijas valdības neatkarīgi un autonomi noteiktās un plānotās Grenlandes zivsaimniecības politikas reformas stratēģiskos virzienus un mērķus, kā arī tehnisko informāciju par Grenlandi, zivsaimniecības sektoram sniegtā budžeta atbalsta definīciju, īstenošanu un pārraudzību nosaka ar administratīvu vienošanos, kas noslēgta starp Grenlandi un Eiropas Kopienu. Grenlandei par EUR 500 000 jāpalielina Grenlandes Dabas resursu institūta budžets.”

6) Protokola 14. pantu aizstāj ar šādu tekstu: “14. pants Puses novērtē šā protokola īstenojumu ne vēlāk kā 2005. gada 30. jūnijā, lai sagatavotos sarunām par nākamo nolīgumu.”

7) I pielikumu svītro.

8) Pievieno šādu V pielikumu: “V PIELIKUMS Sīki izstrādāti eksperimentālās zvejniecības īstenošanas noteikumi Grenlandes autonomās teritorijas valdība un Eiropas Komisija kopīgi lemj par Eiropas Kopienas operatoriem eksperimentālās zvejniecības īstenošanai, tai vispiemērotāko laiku, kā arī par īstenošanas pasākumiem. Lai veicinātu kuģu pētniecisko darbību, Grenlandes autonomās teritorijas valdība (ar Grenlandes Dabas resursu institūta starpniecību) nodrošina esošu zinātnisku un citu vispārēju informāciju. Grenlandes zivsaimniecības nozarei jādarbojas vienoti (sadarbība un dialogs jautājumos par eksperimentālās zvejniecības pasākumiem). Kampaņu ilgums: ne vairāk kā seši mēneši un ne mazāk kā trīs mēneši, ja vien šo termiņu Puses nemaina nolīgumā. Eksperimentālo kampaņu īstenošanas kandidātu izvēle: Eiropas Komisija ziņo Grenlandes iestādēm par eksperimentālās zvejniecības licenču pieprasījumiem. Jānorāda šādi tehniskie dati: — kuģu tehniskie rādītāji, — kuģu virsnieku pieredze zvejniecībā, — ierosinātie kampaņas tehniskie rādītāji (ilgums, zvejas rīki, izpētes reģioni, utt.). Grenlandes autonomās teritorijas valdība organizēs tehniska rakstura sarunas starp Grenlandes valdības un Eiropas Komisijas administrācijām un iesaistītajiem kuģu īpašniekiem, ja tā to uzskatīs par nepieciešamu. Pirms kampaņas sākšanās kuģu īpašnieki iesniedz Grenlandes iestādēm un Eiropas Komisijai šādas ziņas: — ziņojumu par nozveju, kas jau ir uz klāja, — kampaņā izmantojamo zvejas rīku tehniskos rādītājus, — apstiprinājumu tam, ka tie atbilst Grenlandes noteikumiem par zvejniecību. Atrodoties jūrā, iesaistītie kuģu īpašnieki kampaņas laikā: — nodrošina Grenlandes Dabas resursu institūtu, Grenlandes iestādes un Eiropas Komisiju ar iknedēļas ziņojumu par katras dienas un loma nozveju, tostarp ar kampaņas tehnisko parametru aprakstu (atrašanās vieta, dziļums, datums un laiks, nozveja un citi novērojumi vai piezīmes), — ziņo par kuģa atrašanās vietu, ātrumu un kursu Kuģu pārraudzības sistēmā (VMS), — nodrošina, ka uz kuģa atrodas viens grenlandiešu zinātniskais novērotājs vai Grenlandes iestāžu izvēlēts novērotājs. Novērotāja uzdevums būs apkopot zinātnisko informāciju par nozveju, kā arī noņemt nozvejas paraugus. Novērotājs ir uzskatāms par kuģa virsnieku, un kuģa īpašnieks sedz novērotāja uzturēšanās izmaksas uz kuģa. Lēmumu par laiku, ko novērotājs pavada uz klāja, viņa uzturēšanās ilgumu un ostu, kurā viņš uzkāpj uz klāja un nokāpj no tā, nosaka nolīgumā ar Grenlandes iestādēm. Ja vien starp pusēm noslēgtā nolīgumā nav noteikts citādi, kuģiem nekad nebūs pienākums ieiet ostā biežāk kā vienu reizi divos mēnešos, — nodod kuģus pārbaudei, ja tie pamet Grenlandes ūdeņus un ja Grenlandes iestādes to pieprasa, — nodrošina apstiprinājumu tam, ka tie atbilst Grenlandes noteikumiem par zvejniecību. Nozveja un piezveja, kas iegūta zinātniskās kampaņas laikā, paliek kuģa īpašnieka īpašumā. Grenlandes iestādes nozīmēs kontaktpersonu, kas būs atbildīga par neparedzētu problēmu novēršanu, kas varētu traucēt eksperimentālās zvejniecības attīstību.”

9) Pievieno šādu VI pielikumu: “VI PIELIKUMS Licences maksas Piemēro šādas likmes (11): Sugas EUR tonnā Jūras asaris 52 Grenlandes āte 85 Garneles 74 Atlantijas āte 199 Moiva 7 Strupdeguna garaste 10 Arktikas krabis 122

(1) OV L 209, 2.8.2001., 2. lpp.

(2) Gadījumā, ja krājumi atjaunojas, Kopiena var zvejot līdz 31 000 tonnu mencu ar attiecīgu 11. panta 2. punktā minētās finanšu kompensācijas pieaugumu. Var zvejot austrumos vai rietumos.

(3) Līdz nākamā gada novembra beigām Kopiena var prasīt šīs kvotas palielināšanu maksimāli līdz 5 500 tonnām ar attiecīgu 11. panta 2. punktā minētās finanšu kompensācijas pieaugumu.

(4) Var zvejot austrumos vai rietumos un maksimāli 20 000 tonnu no šī apjoma var zvejot ar pelāģiskiem traļiem. Par nozvejām, kas iegūtas, izmantojot grunts traļus un pelāģiskos traļus, jāziņo atsevišķi. Līdz nākamā gada novembra beigām Kopiena var prasīt kvotu palielināšanu maksimāli līdz 47 320 tonnām ar attiecīgu 11. panta 2. punktā minētās finanšu kompensācijas pieaugumu.

(5) Pēc vienošanās ar Grenlandes iestādēm var zvejot 500 tonnas ziemeļos vai dienvidos.

(6) Šo apjomu var pārskatīt, ņemot vērā nozvejas iespēju piešķiršanu piekrastes valstīm. Zveju regulē, ierobežojot to kuģu skaitu, kas zvejo vienlaicīgi.

(7) Ja Atlantijas ātes piezveja, ko iegūst Kopienas kuģi, zvejojot mencas un jūras asarus ar traļiem, izraisītu Kopienas noteikto Atlantijas ātes kvotu pārsniegšanu, Grenlandes iestādes nodrošinās pasākumus, lai Kopienas mencu un jūras asaru zveju tomēr varētu turpināt, līdz mencu un jūras asaru kvotas būs izsmeltas.

(8) 7,7 % apmērā no kopējās pieļaujamās moivu nozvejas (TAC) sezonā.

(9) Attiecas uz jauktu mencu, vilkzivju, raju, jūras līdaku un brosmju piezveju. Mencu piezvejas apjomi nedrīkst pārsniegt 100 tonnas. Var zvejot austrumos vai rietumos.

(10) Var zvejot rietumos vai austrumos.”

(11) Likmes var periodiski koriģēt ar administratīvu nolīgumu, kas noslēgts starp Pusēm, ņemot vērā tirgus un zivsaimniecību stāvokli.”