KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2022/459

(2021. gada 10. septembris)

par valsts atbalstu SA.49668 (2019/C) (ex 2017/FC) un SA.53403 (2019/C) (ex 2017/FC), ko īstenojusi Dānija un Zviedrija PostNord AB un Post Danmark A/S labā

(izziņots ar dokumenta numuru C(2021) 6568)

(Autentisks ir tikai teksts dāņu un zviedru valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc tam, kad attiecīgās personas tika aicinātas iesniegt savas piezīmes saskaņā ar iepriekš minētajiem noteikumiem (1), un ņemot vērā attiecīgo personu piezīmes,

tā kā:

1. PROCEDŪRA

(1) Brancheorganisation for den danske vejgodstransport (turpmāk – “ITD”) 2017. gada 27. novembrī iesniedza Komisijai sūdzību par vairākiem pasākumiem, ko Dānija un Zviedrija piešķīra vai plānoja piešķirt Post Danmark A/S (turpmāk – “Post Danmark”). Komisija vairākus no minētajiem pasākumiem ir novērtējusi savā 2018. gada 28. maija Lēmumā SA.47707 (turpmāk – “2018. gada lēmums”) (2). Komisija 2018. gada lēmumā paziņoja, ka tā pieņems atsevišķu lēmumu par atlikušajiem pasākumiem, uz kuriem attiecas šis lēmums: a) PostNord Group AB (turpmāk –“PostNord grupa”) kapitāla ieguldījums Post Danmark; b) Dānijas kapitāla ieguldījums PostNord AB; un c) Zviedrijas kapitāla ieguldījums PostNord AB.

(2) 2017. gada 20. decembra, 2018. gada 12., 13. un 28. marta, 3., 6. un 26. aprīļa, 15., 26., 28. un 30. maija, 1. un 13. jūnija, 9. oktobra, 10. decembra, 2019. gada 6. un 13. marta vēstulēs Dānijas un Zviedrijas iestādes kopīgi vai atsevišķi iesniedza Komisijai papildu informāciju (3).

(3) Komisija 2019. gada 14. jūnija vēstulē informēja Dāniju un Zviedriju, ka tā ir nolēmusi attiecībā uz atbalstu (4) sākt procedūru, kas paredzēta Līguma par Eiropas Savienības darbību (“LESD”) 108. panta 2. punktā (“lēmums par procedūras sākšanu”). Komisija lūdza Dāniju un Zviedriju iesniegt piezīmes un visu informāciju, kas varētu palīdzēt novērtēt atlikušos pasākumus, kā arī aicināja visas ieinteresētās personas iesniegt piezīmes par atlikušajiem pasākumiem.

(4) Komisija attiecīgi 2019. gada 12. un 16. jūlija vēstulēs saņēma no Zviedrijas un Dānijas pirmās piezīmes saistībā ar lēmumu par procedūras sākšanu.

(5) Komisija 2019. gada 17. septembra vēstulēs saistībā ar lēmumu par procedūras sākšanu saņēma piezīmes no septiņām trešām personām, tostarp ITD.

(6) Komisija 2019. gada 3. un 14. oktobrī nosūtīja Zviedrijai un Dānijai visu trešo personu piezīmes.

(7) Zviedrijas un Dānijas iestādes 2019. gada 13. decembrī iesniedza savas piezīmes par trešo personu piezīmēm, nosūtot kopīgu vēstuli un atsevišķas vēstules.

(8) Procedūras gaitā Komisija 2020. gada 24. martā un 19. maijā saņēma papildu piezīmes no Zviedrijas un Dānijas pēc 2020. gada 14. februāra un 22. aprīļa informācijas pieprasījumiem.

(9) Komisija 2020. gada 15. maijā un 2021. gada 5. februārī saņēma papildu piezīmes no ITD. Tās tika pārsūtītas Zviedrijai un Dānijai 2021. gada 9. februārī. Dānija un Zviedrija atbildēja pa e-pastu 2021. gada 7. aprīlī.

2. ATBALSTA SĪKS APRAKSTS

2.1. Atbalsta saņēmēji

2.1.1. Post Danmark un PostNord AB

(10) Pasta pakalpojumu sniegšana ir Dānijas valdības pakalpojumu neatņemama sastāvdaļa kopš 1711. gada. Pasta sūtījumu aprite valstī sākās 1865. gadā. Līdz 1995. gadam par pasta pakalpojumu sniegšanu Dānijā atbildēja Sabiedrisko darbu ministrija.

(11) Ar 1995. gada 8. februāra Likumu Nr. 88 (5) Dānija nodeva visas pasta darbības Post Danmark, kas tika izveidots kā neatkarīgs valsts uzņēmums. Saskaņā ar Pasta pakalpojumu likumu (6) Post Danmark bija likumīgs monopolstāvoklis attiecībā uz iekšzemes un pārrobežu vēstulēm.

(12) Dānijas transporta ministrs izveidoja Post Danmark saskaņā ar 2002. gada 6. jūnija Likumu Nr. 409 (7) kā valstij piederošu sabiedrību ar ierobežotu atbildību. Saskaņā ar minētā likuma 4. pantu valsts varēja pārdot līdz 25 % Post Danmark akciju. Post Invest S.A. (kuru administrē CVC Capital Partners) 2005. gadā iegādājās 22 % Post Danmark akciju, un 3 % akciju tika piedāvātas darbiniekiem. Post Invest S.A. 2009. gadā pārdeva savu uzņēmuma daļu atpakaļ (8) Dānijai, tieši pirms uzņēmuma apvienošanās (9) ar Zviedrijas pasta operatoru Posten AB (10). Pēc apvienošanās tika izveidots PostNord AB.

(13) Apvienošanās mērķis bija izveidot stabilāku uzņēmumu un izturēt pieaugošo spiedienu uz uzņēmuma pamatproduktu, proti, vēstuļu izplatīšanu. PostNord AB līdzīpašnieki ir Dānija (40 %) un Zviedrija (60 %), savukārt balsstiesību attiecība ir 50–50, un uzņēmumam pieder 100 % PostNord grupas. Uzņēmuma struktūra ir redzama 1. attēlā. Viss uzņēmums, tostarp visi tā meitasuzņēmumi, tiek saukts par “PostNord”. 1. attēls PostNord uzņēmuma struktūra

(14) Post Danmark ir PostNord grupai pilnībā piederošs meitasuzņēmums, un tas pilnvērtīgi konkurē ar citiem pasta operatoriem kopš Dānijas pasta tirgus liberalizācijas 2011. gadā, pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 97/67/EK (11). Saskaņā ar Dānijas Pasta likumu (12) Dānija ir uzticējusi Post Danmark universālā pakalpojuma saistības (“USO”), kas jo īpaši ietver vēstuļu piegādi un izplatīšanu visā Dānijas teritorijā. Post Danmark saskaras ar konkurenci, jo īpaši paku piegādes un laikrakstu un žurnālu izplatīšanas tirgū.

2.1.2. Tirgi, kuros darbojas PostNord un Post Danmark

(15) PostNord galvenokārt darbojas Zviedrijas, Dānijas, Norvēģijas un Somijas pasta pakalpojumu tirgos un nodrošina kurjeru, kravu un loģistikas risinājumus Ziemeļvalstu reģionā un visā Eiropā.

(16) Post Danmark darbojas Dānijas pasta pakalpojumu tirgos un piedāvā dažādus pasta pakalpojumus (vēstuļu un paku piegādi, eksprespiegādes, kurjerpasta pakalpojumus, elektroniskās pastkastes pakalpojumus, kravu pārvadājumu pakalpojumus un pasta nodaļu tīkla darbību).

2.2. Vērtējamo pasākumu pamatojums

2.2.1. Digitalizācijas ietekme uz Post Danmark

(17) Vispārējās digitalizācijas tendences un īpašie apstākļi Dānijā (13) ir izraisījuši Post Danmark apstrādāto vēstuļu skaita strauju samazināšanos, piemēram, kopš 2000. gada sākuma vēstuļu apjoms ir krasi samazinājies, straujāk nekā citās salīdzināmās valstīs. Dānijā laikposmā no 2006. līdz 2019. gadam vēstuļu apjoms samazinājās par vairāk nekā 80 %. Post Danmark apstrādāto vēstuļu apjoma izmaiņas salīdzinājumā ar citiem Eiropas pasta pakalpojumu operatoriem ir redzamas 2. attēlā. 2. attēls Eiropas pasta pakalpojumu operatoru apstrādātā pasta apjoma izmaiņas Citas līnijas apzīmē Vāciju (–27 %), Austriju (–29 %), Šveici (–31 %), Beļģiju (–35 %), Franciju (–43 %), Apvienoto Karalisti (–50 %), Spāniju (–52 %), Itāliju (–63 %), Nīderlandi (–64 %), Zviedriju (–50 %), Somiju (–47 %), Norvēģiju (–53 % kopš 2008. gada), Īriju (–48 % kopš 2010. gada), Portugāli (–44 %). Avots: pasta operatoru tīmekļa vietnes un gada pārskati.

(18) Šīs paātrinātās digitalizācijas sekas bija ieņēmumu kritums. Laikposmā no 2009. līdz 2019. gadam Post Danmark ieņēmumi samazinājās par 55 % lielā mērā tāpēc, ka bija mazāki ieņēmumi no vēstuļu tirgus, un kopš 2012. gada uzņēmums piedzīvoja deficītu katru gadu, sk. 1. tabulu. 1. tabula Post Danmark ieņēmumi un peļņa pirms procentu maksājumiem un nodokļiem (turpmāk – “EBIT”) laikposmā no 2009. līdz 2019. gadam MDKK 2009.g. 2010.g. 2011.g. 2012.g. 2013.g. 2014.g. 2015.g. 2016.g. 2017.g. 2018.g. 2019.g. Ieņēmumi 10 828 10 107 9 250 8 811 8 171 7 964 7 641 6 728 5 836 6 214 4 913 EBIT 81 348 305 - 207 - 204 - 301 - 289 -1 178 - 790 -1 063 - 221

(19) Post Danmark veica pasākumus, lai uzlabotu savu finanšu stāvokli, un no 2009. līdz 2016. gadam uzņēmumu pameta 8 000 pilnslodzes ekvivalenta darbinieku. Tomēr šie pasākumi nebija pietiekami, un Post Danmark spēja izvairīties no bankrota, pateicoties vienīgi PostNord grupas kapitāla ieguldījumam 1 miljarda DKK apmērā 2017. gada 23. februārī (aplūkots 2018. gada lēmumā (14)).

(20) Lai Post Danmark atkal kļūtu ekonomiski dzīvotspējīgs, PostNord AB direktoru padome izstrādāja jaunu ražošanas modeli. Ražošanas modelis ir daļa no plašāka pārveides plāna (15), kas ietver arī administrācijas reorganizāciju (proti, pieskaitāmo, IT un nekustamā īpašuma izmaksu samazināšanu). Jaunā ražošanas modeļa mērķis ir palielināt efektivitāti galvenokārt šādos trīs veidos: a) ātrai vēstuļu un citu ikdienas pasta sūtījumu piegādei jābalstās uz loģistikas piegādes tīklu (tas ir, jāpiegādā kopā ar pakām), lai ietaupītu izmaksas, izvairoties no paralēliem izplatīšanas tīkliem; b) pasta sūtījumi ir jāizplata tieši no centra vai pasta pakalpojumu sniegšanas vietas, neizmantojot atsevišķus objektus, izņemot vēstuļu šķirošanas centrus; c) parastās vēstules un žurnāli jāpiegādā atbilstoši tā sauktajam “zieda modelim”, aizstājot pašreizējo izplatīšanas metodi un būtiski samazinot ikdienas maršrutu skaitu.

(21) Šis plāns ir saistīts ar lielām izmaksām, jo īpaši saistībā ar vairāk nekā 4 000 darbinieku atlaišanu, tostarp aptuveni 1 500 no 3 200 bijušo valsts ierēdņu atlaišanu.

2.2.2. Oktobra nolīgums

(22) Ņemot vērā iepriekš minēto, Zviedrija un Dānija 2017. gada 20. oktobrī parakstīja divpusēju nolīgumu (turpmāk – “Oktobra nolīgums”), kurā izklāstīti vairāki pasākumi PostNord AB un Post Danmark labā. Oktobra nolīgumā teikts: “Lai risinātu ar digitalizāciju saistītās problēmas Dānijā, Uzņēmums [(PostNord AB)] ir izstrādājis jaunu ražošanas modeli, kura paredzamās izmaksas ir aptuveni 5,0 miljardi SEK.” (16) Toreiz PostNord AB lēsa, ka pārveides plāna īstenošanai nepieciešamais ārējais finansējums ir 3 miljardi SEK (aptuveni 297 miljoni EUR) (17). Saskaņā ar Oktobra nolīgumu šī summa ir jāfinansē ar Zviedrijas kapitāla ieguldījumu 400 miljonu SEK (aptuveni 39,6 miljonu EUR) apmērā un Dānijas kapitāla ieguldījumu 267 miljonu SEK (aptuveni 26,4 miljonu EUR) apmērā. Abi kapitāla ieguldījumi jāveic kā kapitāla ieguldījums PostNord AB (18). Turklāt PostNord grupa veiktu iekšēju ieguldījumu Post Danmark aptuveni 2,3 miljardu SEK (aptuveni 228 miljonu EUR) apmērā. Zviedrija un Dānija ir veikušas attiecīgos kapitāla ieguldījumus, savukārt PostNord grupa kopš tā laika ir ieguldījusi kapitālu 2,339 miljardu DKK (aptuveni 314,6 miljonu EUR (19)) apmērā. PostNord grupas kapitāla ieguldījums ir minēts Oktobra nolīguma 4. punktā, skaidri neminot summu: “Uzņēmums ir aplēsis, ka ir nepieciešams kapitāls 3,0 miljardu SEK apmērā, no kuriem Zviedrijas akcionārs piekrīt ieguldīt 400 miljonus SEK, bet Dānijas akcionārs – 267 miljonus SEK, lai atbalstītu jaunā ražošanas modeļa īstenošanu, savukārt Uzņēmums nodrošinās papildu finansējumu. Šie ieguldījumi veicami kā kapitāla ieguldījums Uzņēmumā ar tirgus noteikumiem, neizlaižot jaunas akcijas.” (izcēlums pievienots)

(23) Turklāt Oktobra nolīgumā ir noteikts, ka Dānijas valstij ir jāpiešķir Post Danmark 1,533 miljardi SEK (aptuveni 151,6 miljoni EUR) noteiktu mantoto izmaksu finansēšanai. Galu galā Dānija paziņoja par šo summu kā kompensāciju par USO, un 2018. gada lēmumā tā tika apstiprināta kā saderīgs atbalsts.

(24) Oktobra nolīgumā uzsvērts, ka attiecībā uz nolīgumu starp Dāniju un Zviedriju ir jāsaņem “Dānijas valdības, Dānijas parlamenta, Zviedrijas valdības, Zviedrijas parlamenta piekrišana un attiecībā uz valsts atbalsta elementiem – Eiropas Komisijas apstiprinājums” (20).

2.2.3. Nolīgums, kas paredz kompensācijas par USO īstenošanu

(25) PostNord AB un Dānija 2018. gada 11. jūnijā parakstīja nolīgumu, kas paredz kompensācijas par USO īstenošanas principus (21). Šajā nolīgumā ir ietverta arī klauzula, kas uzlika PostNord AB direktoru padomei pienākumu Post Danmark pārskaitīt PostNord grupas kapitāla ieguldījumu. Direktoru padome nolēma to izdarīt tajā pašā dienā.

2.3. Vērtējamo pasākumu apraksts

2.3.1. Vērtējamie pasākumi

(26) Šā lēmuma darbības joma attiecas uz trim 1. apsvērumā minētajiem kapitāla ieguldījumiem, kas sīkāk aprakstīti 2.3.2., 2.3.3. un 2.3.4. iedaļā.

2.3.2. PostNord grupas kapitāla ieguldījums Post Danmark

2.3.2.1. Mērķis

(27) Kā paziņojušas Dānijas un Zviedrijas iestādes, PostNord grupas kapitāla ieguldījuma Post Danmark mērķis ir atbalstīt Post Danmark pārveides plāna īstenošanu.

2.3.2.2. Summa un izcelsme

(28) PostNord grupas kapitāla ieguldījuma Post Danmark summa ir 2,339 miljardi DKK.

2.3.2.3. Laiks

(29) PostNord grupa veica kapitāla ieguldījumu Post Danmark trīs daļās. Pirmkārt, 2018. gada 4. aprīlī tika izmaksāta daļa 150 miljonu DKK apmērā. Otrkārt, 2018. gada 18. jūnijā tika izmaksāta daļa 1 450 miljonu DKK apmērā. Visbeidzot, 2019. gada 4. februārī tika izmaksāta daļa 739 miljonu DKK apmērā.

2.3.3. Dānijas kapitāla ieguldījums PostNord AB

2.3.3.1. Mērķis

(30) Dānijas kapitāla ieguldījums PostNord AB arī ir Oktobra nolīguma daļa, taču tam ir cits mērķis. Dānija ir paskaidrojusi, ka tās kapitāla ieguldījuma mērķis ir saistīts ar PostNord AB ieguldījumu kategorijas reitinga saglabāšanu (22).

2.3.3.2. Summa un izcelsme

(31) Dānijas kapitāla ieguldījuma PostNord AB summa ir 267 miljoni SEK.

2.3.3.3. Laiks

(32) Dānija veica kapitāla ieguldījumu PostNord AB2018. gada 10. decembrī.

2.3.4. Zviedrijas kapitāla ieguldījums PostNord AB

2.3.4.1. Mērķis

(33) Zviedrija, tāpat kā Dānija, ir paskaidrojusi, ka tās kapitāla ieguldījuma mērķis ir saglabāt PostNord AB ieguldījumu kategorijas reitingu (23).

2.3.4.2. Summa un izcelsme

(34) Zviedrijas kapitāla ieguldījuma PostNord AB summa ir 400 miljoni SEK.

2.3.4.3. Laiks

(35) Zviedrija veica kapitāla ieguldījumu PostNord AB2018. gada 10. decembrī.

2.4. ITD sūdzība

(36) Komisija 2017. gada 27. novembrī saņēma sūdzību no ITD – asociācijas, kurā ir vairāk nekā 810 biedru, kas darbojas autotransporta un loģistikas nozarē Dānijā (sk. 1. apsvērumu). Komisija daļu no sūdzības izvērtēja 2018. gada lēmumā. Sūdzība attiecās uz šādiem pasākumiem: a) valsts garantija, ko Dānija 2002. gadā piešķīra bijušajiem valsts ierēdņiem saistībā ar atlaišanas pabalstiem Post Danmark bankrota gadījumā; b) PVN atbrīvojums saistībā ar e-tirdzniecības uzņēmumiem, kas bija spēkā no 1990. gada līdz 2017. gada 1. janvārim; c) iespējams, nepareiza Post Danmark kontu nošķiršana un komercpakalpojumu un USO šķērssubsidēšana laikposmā no 2006. līdz 2013. gadam; d) PostNord grupas iekšējais pārskaitījums Post Danmark 1 miljarda DKK apmērā 2017. gada 23. februārī; e) kompensācija par USO laikposmā no 2017. līdz 2019. gadam; un f) trīs kapitāla ieguldījumi, kuri minēti Oktobra nolīgumā (sk. 22.–24. apsvērumu) un uz kuriem attiecas šis lēmums.

2.5. 2018. gada lēmums

(37) Komisija 2018. gada 28. maijā pieņēma 2018. gada lēmumu, kurā secināja, ka četri ITD sūdzībā minētie pasākumi vai nu nav atbalsts, vai ir pastāvošs atbalsts un ka kompensācija par USO 1,683 miljardu SEK apmērā ir saderīgs atbalsts saskaņā ar pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi (PVTN) nostādnēm (24) (galu galā tika samaksāta summa vien 1,533 miljardu SEK apmērā).

(38) Komisija 2018. gada lēmumā paziņoja, ka trīs kapitāla ieguldījumi, par kuriem sūdzējās ITD, tiks izvērtēti atsevišķi.

(39) 2018. gada 20. septembrīITD un Danske Fragtmænd A/S, uzņēmums, kas darbojas Dānijas preču autopārvadājumu un paku izplatīšanas pakalpojumu tirgū, procesuālu apsvērumu dēļ pārsūdzēja 2018. gada lēmumu. Pamatojot savu prasību, pieteikuma iesniedzēji norādīja tikai vienu pamatu, apgalvojot, ka Komisija nesāka oficiālu izmeklēšanas procedūru, kas paredzēta LESD 108. panta 2. punktā, neraugoties uz būtiskajiem sarežģījumiem, ko radīja strīdīgās kompensācijas un citu ITD sūdzībā apstrīdēto pasākumu novērtējums. Vispārējā tiesa reģistrēja lietu ar numuru T-561/18 (25).

(40) Vispārējā tiesa 2021. gada 5. maijā apstiprināja Komisijas secinājumu, ka kompensācija par USO 2017.–2019. gadā ir saderīgs atbalsts saskaņā ar PVTN nostādnēm. Turklāt tā apstiprināja Komisijas secinājumu par diviem no pārējiem četriem sūdzībā minētajiem pasākumiem, proti, valsts garantiju, ko Dānija 2002. gadā piešķīra bijušajiem valsts ierēdņiem saistībā ar atlaišanas pabalstiem Post Danmark bankrota gadījumā un veidu, kādā Post Danmark sadalīja savas izmaksas laikposmā no 2006. līdz 2013. gadam. Tomēr Vispārējā tiesa daļēji atcēla 2018. gada lēmumu, uzskatot, ka Komisijai bija jāsāk oficiāla izmeklēšanas procedūra attiecībā uz PostNord grupas veikto kapitāla ieguldījumu Post Danmark 1 miljarda DKK apmērā 2017. gada 23. februārī un PVN atbrīvojumu e-tirdzniecības uzņēmumiem, kad tie iegādājās transporta pakalpojumus no Post Danmark.

2.6. Oficiālās izmeklēšanas procedūras sākšanas pamatojums

(41) Komisija 2019. gada 14. jūnijā sāka oficiālu izmeklēšanas procedūru attiecībā uz 2.3. iedaļā izklāstītajiem pasākumiem, jo tai bija šaubas par trīs kapitāla ieguldījumu atbilstību tirgum.

2.6.1. PostNord grupas kapitāla ieguldījums Post Danmark

(42) Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pauda uzskatu, ka Dānijas un Zviedrijas iestāžu iesniegtais diskontētās naudas plūsmas (“DNP”) modelis no metodoloģiskā viedokļa atbilst pieņemamai praksei, lai novērtētu ieguldījuma atbilstību tirgum. Uzņēmuma nākotnes naudas plūsmu neto pašreizējā vērtība (“NPV”) (koriģēta atbilstoši parādam) ir plaši izmantots paņēmiens, kā novērtēt lēmumus par pašu kapitāla ieguldījumiem. Modelī tika ņemtas vērā divas naudas plūsmas, proti, viena, kas izriet no Post Danmark bankrota (negatīva naudas plūsma), no kuras būtu iespējams izvairīties, un otra, kas izriet no Post Danmark turpmākās darbības peļņas (pozitīva naudas plūsma).

(43) Tomēr attiecībā uz Post Danmark turpmākās darbības peļņas aprēķinu Komisijai bija šaubas par pieņemtajiem vēstuļu un loģistikas tirgus pieauguma tempiem, ņemot vērā to, ka Post Danmark neto pārdošanas apjoms 2017. gadā samazinājās par gandrīz 10 %. Attiecībā uz Post Danmark bankrota negatīvās ietekmes aprēķinu Komisija pauda uzskatu, ka Dānija un Zviedrija nav pietiekami pamatojušas negatīvās ietekmes kvantitatīvo noteikšanu.

(44) Komisija arī atzīmēja, ka DNP modelis bija samērā jutīgs pret izmantotajiem pieņēmumiem. Konkrēti, ieguldījums vairs neatbilstu tirgus ekonomikas dalībnieka principam (“TEDP”), ja, piemēram, vidējā svērtā kapitāla cena (“WACC”) būtu [..] %, bet kopējais plānotais gada pārdošanas apjoma pieaugums būtu [..] %. Ņemot to vērā, Komisija pauda uzskatu, ka ir vajadzīga lielāka aprēķinos izmantojamo parametru noteiktība.

(45) Ņemot vērā 42.–44. apsvērumā izklāstīto informāciju, Komisija pauda zināmas šaubas par PostNord grupas kapitāla ieguldījuma atbilstību tirgum (26).

2.6.2. Dānijas kapitāla ieguldījums PostNord AB

(46) Komisija atzīmēja, ka Dānijas iestādes neņēma vērā ne iespējamību, ka PostNord AB zaudēs savu neoficiālo ieguldījumu kategoriju, ja Dānija un Zviedrija neveiks kapitāla ieguldījumus, ne iespējamību, ka PostNord AB zaudēs šo neoficiālo ieguldījumu kategoriju pat tad, ja Dānija un Zviedrija veiks kapitāla ieguldījumus.

(47) Turklāt Komisija atzīmēja, ka Dānijas iestādes neņēma vērā nedz pārfinansējamo aizdevumu termiņu, nedz periodu, kurā tika pieņemts, ka PostNord AB neoficiālā ieguldījumu kategorija tiks saglabāta, pateicoties Dānijas un Zviedrijas kapitāla ieguldījumiem. Tomēr būtu jāņem vērā abi elementi, lai pareizi novērtētu finansējuma izmaksu ietaupījumu, kas attiecināms uz kapitāla ieguldījumiem, pieņemot, ka šāds ietaupījums pastāvētu.

(48) Ņemot vērā 46. un 47. apsvērumu, Komisija pauda šaubas par Dānijas iestāžu veiktā kapitāla ieguldījuma atbilstību tirgum (27).

2.6.3. Zviedrijas kapitāla ieguldījums PostNord AB

(49) Komisija pauda uzskatu, ka 46.–48. apsvērumā izklāstītie argumenti vienlīdz attiecas uz Zviedrijas iestāžu iesniegto novērtējumu par Zviedrijas kapitāla ieguldījumu PostNord AB. Komisija arī pauda uzskatu, ka Zviedrijas iestādes nebija pierādījušas, ka ikgadējais aizņēmumu izmaksu ietaupījums [..] SEK apmērā, ko Zviedrijas iestādes lēsa kā attiecināmu uz Dānijas un Zviedrijas kapitāla ieguldījumiem, nodrošinātu Zviedrijas iestādēm tirgum atbilstošu peļņu no kapitāla ieguldījuma.

(50) Komisija atzīmēja, ka arī Zviedrijas iestādes bija atzinušas, ka kredītreitinga analīzē bija vairākas neskaidrības. Šīs neskaidrības jo īpaši ir saistītas ar to, ka PostNord AB nav reāla publiska kredītreitinga, un pamatā esošo pieņēmumu, ka viss pašreizējais parāds tiks pārfinansēts un PostNord AB varēs iegūt tirgū papildus [..] SEK kā parādu. Šķita, ka šādas skaitliskā izteiksmē nenovērtētas neskaidrības ir grūti saskaņot ar atbilstošu privātā ieguldītāja pieeju.

(51) Ņemot vērā 49. un 50. apsvērumu, Komisija pauda šaubas par Zviedrijas iestāžu veiktā kapitāla ieguldījuma atbilstību tirgum (28).

3. IEINTERESĒTO PERSONU SNIEGTĀS PIEZĪMES

(52) Komisija 2019. gada 17. septembrī saņēma piezīmes no septiņām ieinteresētajām personām: ITD, Dansk Distribution A/S, Dansk Scanning A/S, Danske Fragtmænd A/S, Jørgen Jensen Distibution A/S (“JJD”), UPS Europe SPRL/BVBA un vienas ieinteresētās personas, kas vēlējās palikt anonīma. Visas ieinteresētās personas iesniedza piezīmes atsevišķi.

3.1. ITD (sūdzības iesniedzējs)

(53) ITD galvenais birojs atrodas Padborgā (Dānija) un biroji Kopenhāgenā un Briselē. ITD ir Dānijas tirdzniecības asociācija, un tās vairāk nekā 810 dalībnieku vidū ir profesionāli Dānijas uzņēmumi, kas darbojas valsts un/vai starptautiskos preču autopārvadājumu un loģistikas pakalpojumu tirgos (29). Tās mērķi ir stabila politiskā un tiesiskā regulējuma nodrošināšana Dānijas autotransporta un loģistikas uzņēmumu konkurētspējai un augsta profesionalitātes līmeņa saglabāšana autotransporta nozarē, sniedzot norādījumus, rīkus un pakalpojumus kravu autopārvadājumu uzņēmumiem. ITD apgalvo, ka aptuveni puse tās dalībnieku pārvadā ģenerālkravas un pakas un tāpēc ir tiešie Post Danmark konkurenti. Otra puse ir potenciālie nākotnes konkurenti dažādos tirgus segmentos.

3.1.1. Trīs kapitāla ieguldījumi ir viens pasākums

(54) ITD uzskata, ka trīs kapitāla ieguldījumi (sk. 2.3. iedaļu) ir viens pasākums, nevis trīs atsevišķi pasākumi, kā Komisija norādīja lēmuma par procedūras sākšanu 69. apsvērumā.

(55) Kā norādīja ITD, spriedums lietā Grieķija un citi/Komisija (30) pierāda, ka, lai noteiktu, vai atbalsts, kas piešķirts ar dažādiem maksājumiem, ir vairāki pasākumi vai viens pasākums, ir jāaplūko “to hronoloģija, mērķis un uzņēmuma apstākļi” (31). ITD uzskata, ka, piemērojot šos kritērijus šajā lietā, var secināt tikai to, ka trīs kapitāla ieguldījumi ir viens pasākums: a) hronoloģija – ITD apgalvo, ka visi trīs kapitāla ieguldījumi tika veikti 2017. gada 20. oktobrī, kad Dānija un Zviedrija parakstīja Oktobra nolīgumu (sk. 3.1.2. iedaļu); b) mērķis – ITD apgalvo, ka visiem trim kapitāla ieguldījumiem ir tas pats mērķis, proti, īstenot Post Danmark pārveides plānu, un ka Dānijas un Zviedrijas kapitāla ieguldījumu mērķis nav saglabāt PostNord ieguldījumu kategorijas reitingu, kas, kā uzskata ITD, ir vienīgi kapitāla ieguldījuma blakusefekts. Šajā sakarā ITD paskaidro, ka Oktobra nolīgumā izmantotais formulējums liecina, ka arī Dānijas un Zviedrijas kapitāla ieguldījumu mērķis ir atbalstīt Post Danmark pārveides plāna īstenošanu un ka lēmuma par procedūras sākšanu 59.–61., 66. un 67. apsvērums balsta šo uzskatu. ITD arī apgalvo, ka tas izriet no “acīmredzamā finansējuma deficīta” (proti, Oktobra nolīgumā ir lēsts, ka izmaksas, kas nepieciešamas, lai īstenotu pārveides plānu, kura daļa ir jaunais ražošanas modelis, ir 5 miljardi SEK (sk. 22. apsvērumu), bet PostNord ieguldījums ir “tikai” 2,339 miljardi DKK), ka Dānijas un Zviedrijas kapitāla ieguldījumi ir nepieciešami pat tad, ja ar tiem nepietiktu, lai īstenotu jauno ražošanas modeli; c) uzņēmuma apstākļi – ITD apgalvo, ka Post Danmark apstākļi laikā, kad tika veikti trīs kapitāla ieguldījumi, bija tādi paši.

(56) ITD apgalvo, ka Komisija nepareizi izmantoja kritēriju kopumu, kas atšķiras no lietā Grieķija un citi/Komisija atzītajiem kritērijiem, proti: a) kapitāla ieguldījumus veic dažāda veida ieguldītāji (Dānija, Zviedrija un PostNord (32)), kam ir atšķirīgs finanšu stāvoklis ar atšķirīgām finansējuma izmaksām, kam nepieciešamas dažādas peļņas normas (sk. lēmuma par procedūras sākšanu 69.–74. apsvērumu); b) kapitāla ieguldījumiem nav tas pats mērķis; c) kapitāla ieguldījumi nav piešķirti tam pašam saņēmējam; un d) attiecībā uz kapitāla ieguldījumiem ir nepieciešami turpmāki īstenošanas pasākumi.

(57) Atsaucoties uz lēmuma par procedūras sākšanu 71. apsvērumu, ITD noraida Komisijas argumentu, ka BP Chemicals lieta nav attiecināma uz šo lietu, jo BP Chemicals gadījumā tas pats ieguldītājs veica kapitāla ieguldījumus vairākas reizes. ITD uzskata, ka BP Chemicals lieta ir attiecināma uz šo lietu divu iemeslu dēļ. Pirmkārt, ITD apgalvo, ka BP Chemicals ir vēl viens gadījums, kas pierāda, ka Komisijai vajadzēja aplūkot hronoloģiju, mērķi un apstākļus (sk. 55. apsvērumu). ITD arī apgalvo, ka spriedumā BP Chemicals lietā (vai kādā citā spriedumā) nav neviena apgalvojuma, kas balstītu uzskatu, ka ir svarīgi, vai kapitāla ieguldījumu veic viens vai vairāki ieguldītāji. Šajā sakarā ITD norāda, ka dažādu ieguldījumu izmaksas dabiski atšķirsies (neatkarīgi no tā, vai tos veic viens vai vairāki ieguldītāji).

(58) ITD arī uzskata, ka Komisijai lielākā uzmanība bija jāpievērš ieguldījumiem un mērķa uzņēmumam, nevis ieguldītājam. Šajā sakarā, atsaucoties uz Oktobra nolīguma formulējumu, ITD uzskata, ka visiem kapitāla ieguldījumiem bija tas pats saņēmējs, proti, Post Danmark, pretēji tam, ko apgalvo Komisija. Šajā sakarā ITD savās 2019. gada 17. septembra piezīmēs par Oktobra nolīgumu ir norādījusi: “No 2017. gada Oktobra nolīguma 1. punkta var secināt, ka ir izstrādāts “jauns ražošanas modelis, kura paredzamās izmaksas ir aptuveni 5,0 miljardi SEK” un ka “jaunā ražošanas modeļa īstenošanas gaitā Uzņēmums [PostNord] pārskaitīs [minēto] kapitālu Post Danmark ”. No 4. punkta var secināt, ka “kapitāla nepieciešamība [tiek lēsta] 3,0 miljardu SEK apmērā, no kuriem Zviedrijas akcionārs piekrīt ieguldīt 400 miljonus SEK, bet Dānijas akcionārs piekrīt ieguldīt 267 miljonus SEK, lai atbalstītu [Post Danmark] jaunā ražošanas modeļa īstenošanu” (izcēlumu pievienojusi ITD (33)).

(59) Attiecībā uz prasību veikt turpmākus īstenošanas pasākumus, kas ietekmētu dažādo kapitāla ieguldījumu laiku, ITD skaidro, ka no judikatūras var secināt, ka, lai īstenošanas pasākumi būtu spēkā, vai nu prasība, ka kapitāla ieguldījumus var veikt tikai pēc šiem īstenošanas pasākumiem, bija jāparedz nolīgumā vai tiesību aktā, kas bija spēkā iepriekš (34), vai arī kapitāla ieguldījumus nedrīkstētu veikt, neveicot minētos īstenošanas pasākumus (35). Kā norādīja ITD, nav izpildīts neviens no šiem nosacījumiem (36).

(60) Turklāt ITD norāda uz to, ka PostNord kapitāla ieguldījuma pirmā daļa tika izmaksāta 2018. gada 4. aprīlī, un, lai to izdarītu, acīmredzami nebija nepieciešami nekādi īstenošanas pasākumi, un tas notika pirms datuma, kurā, pēc Komisijas uzskata, tika veikts kapitāla ieguldījums PostNord. ITD atsaucas arī uz kapitāla ieguldījumu 1 miljarda DKK apmērā, uz ko attiecās 2018. gada lēmums un ko varēja veikt, neveicot īstenošanas pasākumus.

(61) ITD arī uzskata, ka, ja Komisija atkāptos no sava pamatojuma lēmumā par procedūras sākšanu (sk. lēmuma par procedūras sākšanu 69.–76. apsvērumu) par to, ka kapitāla ieguldījumi ir trīs atsevišķi pasākumi (un tāpēc secinātu, ka ir tikai viens pasākums), būtu jāpieņem jauns lēmums par procedūras sākšanu.

3.1.2. Trīs kapitāla ieguldījumi tika veikti tajā pašā datumā

(62) ITD uzskata, ka pat tad, ja Komisija apgalvo, ka trīs kapitāla ieguldījumi ir trīs atsevišķi pasākumi, tie jebkurā gadījumā tika veikti tajā pašā datumā, proti, 2017. gada 20. oktobrī, noslēdzot Oktobra nolīgumu.

(63) Vai arī, ja Komisija uzskata, ka kapitāla ieguldījumi bija atkarīgi no kompensācijas par USO apstiprināšanas, trīs kapitāla ieguldījumi būtu jāuzskata par veiktiem 2018. gada 28. maijā, kad Komisija apstiprināja kompensāciju par USO.

(64) Šajā sakarā ITD, pirmkārt, paskaidro, ka Oktobra nolīgums ir saistošs gan Dānijai, gan Zviedrijai (37) līdzīgi kā starpvaldību nolīgums, ko Dānija un Zviedrija noslēdza par tāda konsorcija izveidi, kas nodarbojas ar tā sauktā Ēresunda fiksētā savienojuma būvniecību, apsaimniekošanu un ekspluatāciju (38).

(65) Otrkārt, ITD paskaidro, ka nav nepieciešami nekādi īstenošanas pasākumi, lai Oktobra nolīgums stātos spēkā. Kā norādīja ITD, īstenošanas pasākumi, uz kuriem atsaucās Komisija saistībā ar PostNord kapitāla ieguldījumu Post Danmark un Dānijas kapitāla ieguldījumu PostNord, nebija nepieciešami ne saskaņā ar Oktobra nolīgumu, ne arī saskaņā ar kādu citu tiesību aktu (39), kā arī nebija iespējams veikt kapitāla ieguldījumus, neveicot īstenošanas pasākumus (40). Tāpēc ITD uzskata, ka ir nepareizi apgalvot, ka PostNord kapitāla ieguldījuma Post Danmark un Dānijas kapitāla ieguldījuma PostNord datums ir 2018. gada 11. jūnijs.

(66) ITD atsaucas arī uz Dānijas valsts revidenta (“Rigsrevisionen”) sagatavotā ziņojuma publikāciju 2021. gada 15. janvārī. Šajā ziņojumā ir sniegti Rigsrevisionen secinājumi par Post Danmark grāmatvedības prakses uzraudzības atbilstību. Kā norādīja IDT, minētajā ziņojumā iekļautajā grafikā, kā arī ziņojuma tekstā redzams, ka visi trīs kapitāla ieguldījumi ir viens pasākums un tie tika veikti tajā pašā datumā, proti, 2017. gada 20. oktobrī, Oktobra nolīguma noslēgšanas dienā.

3.1.3. Kapitāla ieguldījumi ir atbalsts

3.1.3.1. Valsts līdzekļi, attiecināmība, selektivitāte, konkurences izkropļojumi un ietekme uz tirdzniecību

(67) Attiecībā uz atbalsta novērtējumu, ko Komisija veica lēmumā par procedūras sākšanu, ITD atzinīgi vērtē to, ka Komisija pauda uzskatu, ka trīs kapitāla ieguldījumi ir saistīti ar valsts līdzekļiem un ir attiecināmi uz Dāniju, Zviedriju vai abām, ir selektīvi un rada konkurences izkropļojumu, kā arī ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm.

3.1.3.2. PostNord kapitāla ieguldījuma Post Danmark sniegtā priekšrocība

(68) Attiecībā uz PostNord sagatavoto DNP analīzi, kurā konstatēts, ka PostNord peļņa no PostNord kapitāla ieguldījuma Post Danmark pārsniedz zaudējumus Post Danmark likvidācijas dēļ, ITD apgalvo, ka šī analīze nav ticama šādu iemeslu dēļ: a) DNP analīzi ir veicis pats PostNord, nevis neatkarīgs eksperts; b) kapitāla izmaksas DNP analīzē ir novērtētas par zemu, jo tajās ir iekļauts tikai viens kapitāla ieguldījums (proti, PostNord kapitāla ieguldījums Post Danmark), lai gan ITD uzskata, ka visi kapitāla ieguldījumi ir saistīti un tāpēc uzskatāmi par vienu intervences pasākumu, kas jāņem vērā DNP analīzē; c) DNP analīzē ir iekļautas neattiecināmas izmaksas, jo ir iekļauti(-as): 1) Post Danmark nekustamā īpašuma hipotēkas parāds un aizdevumi, kurus Post Danmark nevarētu atmaksāt likvidācijas gadījumā; savukārt saskaņā ar Dānijas tiesību aktiem bija jāņem vērā izmaksas, kas saistītas vienīgi ar PostNord akciju vērtību, ņemot vērā Post Danmark aktīvu likvidācijas vērtību; 2) izmaksas, kas saistītas ar valsts iestāžu pienākumiem, piemēram, galvotāja (proti, PostNord) izmaksas, lai samaksātu Post Danmark hipotēkas parādu un citus aizdevumus, tas ir, valsts atbalsta veids, ko neviens privāts ieguldītājs neapņemtos maksāt, ņemot vērā Post Danmark katastrofālo finanšu stāvokli pēdējos gados; 3) netiešās bankrota izmaksas, proti, PostNord, iespējams, augstākās aizņēmumu izmaksas un PostNord zaudējumi, ko izraisījusi “nespēja sniegt vispusīgus loģistikas risinājumus Ziemeļvalstīs” (41), kā arī “darbību sinerģijas un mēroga samazināšanās Ziemeļvalstīs” (42), ko neviens privāts ieguldītājs nebūtu gatavs maksāt, un tāpēc tās būtu jāizslēdz, jo tās ir saistītas ar valsts atbalsta piešķiršanu; d) kā norādīja ITD, DNP analīzē ir iekļautas neattiecināmas naudas plūsmas, piemēram, kompensācija par USO, kas ir valsts atbalsts un tāpēc arī būtu jāizslēdz.

(69) Turklāt ITD apgalvo, ka: a) pat ja būtu pieņemts, ka Post Danmark akcionāriem ir jāsedz tiešās un netiešās bankrota izmaksas, DNP nedrīkstētu iekļaut visu novērsto Post Danmark bankrota izmaksu summu, jo ar PostNord kapitāla ieguldījumu uzņēmuma bankrotu varētu arī nenovērst; b) DNP analīzē ieņēmumi ir pārāk lieli un nav ņemts vērā risks, ka USO licenci varētu nepagarināt pēc 2019. gada. ITD ierosināja, ka šādu risku varētu iekļaut, izmantojot augstāku diskonta likmi (proti, WACC), sākot ar 2020. gadu; c) ņemot vērā Post Danmark neto pārdošanas apjoma samazinājumu par 10 % 2017. gadā, vēstuļu un loģistikas tirgus pieauguma tempu aplēses DNP analīzē ir pārāk optimistiskas un tāpēc apšaubāmas; d) DNP analīzē WACC ir pārāk zema, jo ir ņemti vērā PostNord līdzīgie uzņēmumi, nevis Post Danmark līdzīgie uzņēmumi. Turklāt WACC nav ņemts vērā bankrota risks kā pārveides plāna sekas, un WACC nav iekļauti patvaļīgie pieņēmumi par nākotnes tirgus apstākļiem; e) iespējamais ieguldījumu kategorijas zaudējums būtu saistīts ar to, ka PostNord kapitāla ieguldījums būtu finansiāli nepamatots, kas savukārt pierādītu, ka PostNord kapitāla ieguldījums neatbilst privātā tirgus ieguldītāja kritērijam.

3.1.3.3. Dānijas un Zviedrijas kapitāla ieguldījumu PostNord sniegtā priekšrocība

(70) ITD uzskata, ka ir vēl citi elementi, kas rada šaubas par Dānijas un Zviedrijas kapitāla ieguldījumiem, papildus tiem, ko Komisija minēja lēmumā par procedūras sākšanu: a) pamatojoties uz Oktobra nolīgumu, ir skaidrs, ka Dānijas un Zviedrijas kapitāla ieguldījumi PostNord ir jānodod Post Danmark un ka neviens privāts tirgus ieguldītājs neieguldītu kapitālu Post Danmark; b) visi trīs kapitāla ieguldījumi neatbilst tirgus noteikumiem, jo Dānija 2019. gada decembrī piešķīra Post Danmark vēl 112 miljonus DKK (apmēram 15 miljonus EUR) USO licences pagarināšanai no 2020. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 30. jūnijam, lai Post Danmark A/S varētu izdzīvot; c) NPV aprēķins, kas veikts attiecībā uz Dānijas un Zviedrijas kapitāla ieguldījumiem, lai uzskatāmi parādītu to atbilstību tirgum saistībā ar PostNord kredītreitinga saglabāšanu, neuzrāda peļņu (ja tāda ir); d) nav veikts salīdzinājums starp kapitāla ieguldījumu vērtību un hipotētisko scenāriju, kurā PostNord tiktu likvidēts, un tāpēc neviens privāts tirgus ieguldītājs neveiktu šādus kapitāla ieguldījumus.

3.2. Dansk Distribution

(71) Dansk Distribution A/S galvenais birojs atrodas Karlslundē (Dānija), un tas piegādā pakas, paletes un ģenerālkravas. Dansk Distribution apgalvo, ka tas konkurē ar Post Danmark paku piegādes nozarē un izplatīšanas nozarē plašākā nozīmē. Tas ir ieinteresēts sniegt piezīmes, jo Dansk Distribution un Post Danmark piedalās tajos pašos konkursos par loģistikas līgumiem, kuros Post Danmark, iespējams, piedāvā cenas, kas ir zemākas par tirgus cenām.

(72) Dansk Distribution ir iesniedzis tādas pašas piezīmes kā ITD.

3.3. Dansk Scanning

(73) Dansk Scanning A/S galvenais birojs atrodas Esbjergā (Dānija), un tas veido digitālos arhīvus saviem klientiem. Tas piedāvā dažādus digitalizācijas pakalpojumus. Dansk Scanning apgalvo, ka tas konkurē ar Post Danmark digitalizētā pasta nozarē un jo īpaši skenēšanas pakalpojumu tirgū.

(74) Dansk Scanning ir iesniedzis tādas pašas piezīmes kā ITD.

3.4. Danske Fragtmænd A/S

(75) Danske Fragtmænd A/S atrodas Orhūsā (Dānija) un ir Fragtmænd Holding A/S meitasuzņēmums. Tas sniedz loģistikas pakalpojumus korporatīvajiem klientiem Dānijā. Tas pieņem pasūtījumus un pēc tam uzglabā, savāc, iepako un izplata daļēji gatavu un pilnīgi gatavu produkciju, rezerves daļas, pirmās nepieciešamības preces, ilglietojuma preces. Tas var veikt piegādes katru dienu un nodrošina piegādi no durvīm līdz durvīm. Danske Fragtmænd darbojas arī noliktavu un informācijas tehnoloģiju pakalpojumu tirgū.

(76) Danske Fragtmænd A/S ir iesniedzis tādas pašas piezīmes kā ITD.

3.5. Jørgen Jensen Distribution A/S

(77) JJD galvenais birojs atrodas Ikastā (Dānija), un tas sniedz kravas transporta pakalpojumus. Tas nodrošina dažādus transporta pakalpojumus, tostarp paku, kravu, kravu uz paliktņiem izplatīšanu, tālsatiksmes piegādes, tostarp preču, kas ir jutīgas pret temperatūru (piemēram, pārtikas), un preču, kas nav jutīgas pret temperatūru, piegādi. Turklāt JJD aktīvi darbojas pārvadājumu pakalpojumu tirgos, nodrošinot savākšanu un piegādi ļoti īsā laikā, kā arī kurjerpasta pakalpojumus. JJD apgalvo, ka konkurē ar Post Danmark transporta un izplatīšanas nozarē. Tas uzskata, ka kapitāla ieguldījumi, uz kuriem attiecas šis lēmums, tieši ietekmē tā darbību, jo ļauj Post Danmark piedāvāt cenas, kas ir zemākas par tirgus cenu (15–30 % zemākas). JJD skaidro, ka ir to pieredzējis piedāvājumu un konkursu kontekstā, pamatojoties uz klientu uzaicinājumiem (43).

(78) JJD ir iesniedzis tādas pašas piezīmes kā ITD.

3.6. UPS

(79) UPS ir pasaules mēroga specializētu pasta un piegādes pakalpojumu sniedzējs. UPS lielākais tirgus pēc Amerikas Savienotajām Valstīm ir Eiropa, kur tas apkalpo 56 valstis un teritorijas. Kopš 1988. gada UPS darbojas Dānijas tirgū, kur piedāvā iekšzemes, starptautiskos pasta un loģistikas pakalpojumus, tostarp paku eksprespiegādi un standarta piegādi, kā arī dažādus gaisa, jūras un autotransporta kravu pārvadājumu pakalpojumus. UPS apgalvo, ka tiešā veidā konkurē ar Post Danmark neuniversālo paku piegādes, pasta pakalpojumu un loģistikas nozarē.

(80) UPS piezīmes lielā mērā pārklājas ar ITD un citu trešo personu iesniegtajām piezīmēm, taču tas ir sniedzis konkrētas piezīmes saistībā ar TEDP novērtējumu.

3.6.1. PostNord kapitāla ieguldījums Post Danmark

(81) Pirmkārt, UPS apgalvo, ka DNP aprēķinos pieņemto pieauguma tempu var apstiprināt, pareizi salīdzinot to ar pasta un loģistikas nozares pieauguma tempu, kā ziņots vairākos pētījumos un citos avotos (44).

(82) UPS arī iesaka apšaubīt PostNord spēju precīzi prognozēt gaidāmos rezultātus konkrētos mērķos, piemēram, ieņēmumu pieauguma tempu un uzņēmuma EBIT. Pēdējo varētu novērtēt, veicot vēsturiskā plāna “pretpārbaudi” salīdzinājumā ar faktiskajiem rezultātiem šajos mērķos.

(83) Turklāt UPS apgalvo, ka papildu aizņēmumu izmaksas reitinga pazemināšanas dēļ būtu jāiekļauj DNP analīzē ne tikai bankrota scenārijā bez PostNord kapitāla ieguldījuma, bet arī scenārijā ar PostNord kapitāla ieguldījumu. UPS uzskata, ka tas atbilstu Dānijas iestāžu apgalvojumam, ka PostNord kredītreitings varētu pasliktināties arī pēc kapitāla ieguldījuma Post Danmark.

3.6.2. Dānijas un Zviedrijas kapitāla ieguldījumi PostNord

(84) UPS apgalvo, ka, lai noteiktu, vai privāts ieguldītājs veiktu Dānijas un Zviedrijas kapitāla ieguldījumus, būtu jāveic sīkāks novērtējums par iespējamām papildu aizņēmumu izmaksām PostNord kredītreitinga pazemināšanās dēļ. Šajā novērtējumā būtu jāņem vērā nākotnē paredzamās finansējuma vajadzības prognozētās naudas plūsmas analīzes un esošo parādu pārskata veidā.

3.7. Anonīma trešā persona

(85) Anonīma trešā persona apgalvo, ka konkurē ar Post Danmark paku un kravu pārvadājumu nozarē.

(86) Anonīmā trešā persona ir iesniegusi tādas pašas piezīmes kā ITD.

4. DĀNIJAS UN ZVIEDRIJAS PIEZĪMES

4.1. Dānijas un Zviedrijas kopīgās piezīmes saistībā ar lēmumu par procedūras sākšanu

(87) Kopīgajās piezīmēs Zviedrija un Dānija norāda, ka tās kā atsevišķas un neatkarīgas PostNord AB īpašnieces veica katra savu novērtējumu par attiecīgo kapitāla ieguldījumu ekonomisko pamatojumu. Šā iemesla dēļ to piezīmes par Dānijas un Zviedrijas kapitāla ieguldījumiem ir sniegtas atsevišķi 4.2. un 4.3. iedaļā.

(88) Zviedrija un Dānija kā pielikumu kopīgajām piezīmēm ir iesniegušas PostNord AB piezīmes, kas sniegtas saistībā ar lēmumu par procedūras sākšanu. Kā norādīja PostNord AB, “Dānijas un Zviedrijas valdības pieprasīja PostNord AB sniegt piezīmes saistībā ar lēmuma par procedūras sākšanu daļām un trešo personu iesniegumiem saistībā ar grupas iekšējiem pārskaitījumiem.” Tā kā Zviedrija un Dānija ir iesniegušas PostNord AB piezīmes, Komisija uzskata tās par Dānijas un Zviedrijas piezīmēm.

4.1.1. Kapitāla ieguldījumi ir trīs atsevišķi pasākumi

(89) Pirmkārt, Zviedrija un Dānija norāda, ka ne tikai trīs kapitāla ieguldījumi ir atsevišķi pasākumi, bet tāda ir arī kompensācija Post Danmark par USO laikposmā no 2017. līdz 2019. gadam. Tās apgalvo, ka to var secināt no Oktobra nolīguma, saskaņā ar kuru Dānijas izmaksātā kompensācija par USO bija nosacījums, lai veiktu Dānijas kapitāla ieguldījumu 267 miljonu SEK apmērā un Zviedrijas kapitāla ieguldījumu 400 miljonu SEK apmērā. Līdzīgi kompensācija par USO bija obligāti jāņem vērā arī PostNord grupas novērtējumā par to, ka kapitāla ieguldījums atbilstu tirgus noteikumiem. Kā norādīja Dānija un Zviedrija, Komisijas tiesu praksē ir plaši pieņemts, ka kapitāla ieguldījums (atbilstīgi tirgus apstākļiem) ir atkarīgs no saderīga valsts atbalsta maksājuma tā paša uzņēmuma labā (45).

(90) Otrkārt, Dānija un Zviedrija piekrīt Komisijai, ka trīs kapitāla ieguldījumi ir trīs atsevišķi pasākumi. Šajā sakarā tās apgalvo, ka Komisijas apsvērumi (proti, tas, ka pasākumus piešķir dažādi ieguldītāji ar atšķirīgām finansējuma izmaksām, atšķirīgām peļņas prasībām un lēmumu pieņemšanas procesiem, ka pasākumiem ir dažādi saņēmēji un dažādi mērķi) ir atbilstoši un saskaņā ar lietu Grieķija/Komisija (46). Minētajā lietā Vispārējā tiesa nolēma, ka Komisijai bija jāņem vērā visi atbilstīgie faktiskie un tiesību apstākļi jeb elementi, nevis tikai konteksts un pasākumu hronoloģiskā secība.

(91) Turklāt Dānija un Zviedrija uzsver, ka Zviedrijai nebija nekādu pienākumu Dānijas teritorijā saskaņā ar Direktīvu 97/67/EK, un tāpēc tai nebūtu citu stimulu, kā vien pieņemt ekonomiski pamatotus lēmumus par ieguldījumiem saistībā ar to, ka PostNord grupa finansē Post Danmark pārveides plānu. No tā var secināt, ka Zviedrijas interese par Post Danmark ir vienīgi komerciāla.

(92) Turklāt Dānija un Zviedrija skaidro, ka judikatūrā ir atzīts, ka vairākas tās pašas dalībvalsts valsts iestādes ir uzskatāmas par atsevišķiem tirgus ekonomikas dalībniekiem (47). Šā iemesla dēļ tās uzskata par neapstrīdamu, ka divas dažādas valstis ir uzskatāmas par diviem nošķirtiem un atsevišķiem tirgus dalībniekiem.

(93) Dānija un Zviedrija uzskata, ka ne tikai tās ir tikai atsevišķi ieguldītāji, bet tādi ir arī tās un PostNord grupa. To jo īpaši var secināt no rentabilitātes (vai zaudējumu mazināšanas) analīzes, ko PostNord grupa veica pirms ieguldījuma Post Danmark, kas atšķiras no Dānijas un Zviedrijas analīzes.

(94) Attiecībā uz kapitāla ieguldījumiem ar dažādiem saņēmējiem Dānija un Zviedrija uzskata, ka ieinteresēto personu atsauces uz Oktobra nolīgumu, kurā Post Danmark it kā ir norādīts kā vienīgais saņēmējs, nav pamatotas, jo Oktobra nolīguma mērķis nebija noteikt patiesos labuma guvējus valsts atbalsta nolūkos. Oktobra nolīgums bija drīzāk principiāla vienošanās, un tas ir skaidrs no tā formulējuma. Dānija un Zviedrija ir paskaidrojušas, ka to attiecīgie kapitāla ieguldījumi nenonāk Post Danmark, un tāpēc labumu no tā galvenokārt gūst PostNord AB.

(95) Dānija un Zviedrija skaidro, ka jebkāds iespējamais netiešais labums, ko Post Danmark varētu gūt no to kapitāla ieguldījumiem, ir pārāk netiešs, lai radītu priekšrocību LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. Turklāt citi PostNord grupas meitasuzņēmumi gūtu līdzīgu netiešu priekšrocību.

(96) Attiecībā uz pasākumiem, kuriem ir dažādi mērķi, Dānija un Zviedrija, pirmkārt, skaidro, ka PostNord grupa veica kapitāla ieguldījumu Post Danmark, lai veicinātu pārveides plāna īstenošanu un palielinātu vērtību akcionāriem (vai samazinātu iespējamos zaudējumus). Otrkārt, ar attiecīgajiem kapitāla ieguldījumiem Dānija un Zviedrija centās samazināt risku, ka visu PostNord grupu uzskatītu par tādu, kurai nav ieguldījumu kategorijas kvalitātes, un tādējādi saglabāt vai palielināt vērtību akcionāriem.

4.1.2. Trīs kapitāla ieguldījumi tika veikti atšķirīgos datumos

(97) Dānija un Zviedrija uzskata, ka ir svarīgi precizēt valsts lēmumu pieņemšanas procedūras, kas piemērojamas to attiecīgajiem kapitāla ieguldījumiem, un labot lēmumu par procedūras sākšanu attiecībā uz to, kad faktiski tika veikti attiecīgie kapitāla ieguldījumi.

(98) Dānijā visām izmaksām vai izdevumiem, kas nav iekļauti valsts budžetā, kā izklāstīts ikgadējā Finanšu likumā, ir nepieciešams atsevišķs juridiskais pamats, lai tie būtu juridiski spēkā esoši. Parlamenta Finanšu komiteja var sniegt šādu juridisko pamatu ar ministra dekrētu (Akstykke) pēc kompetentās ministrijas (in casu Transporta, būvniecības un mājokļu ministrijas) pieprasījuma. Pēc pieņemšanas valsts rezervē līdzekļus ministra dekrētā noteiktajam mērķim, un ministrija pēc tam var rīkoties ar līdzekļiem, izmantojot savu Valsts kases kontu atbilstoši ministra dekrēta nosacījumiem. Ministra dekrēta pieņemšana nerada pienākumu ministrijai rīkoties ar līdzekļiem; ar to tikai nosaka juridisko pamatu šādai rīcībai. Ja ministrija neizlieto līdzekļus (piemēram, jo nevar beigt darījumu, daži projekti tiek aizkavēti vai atcelti), tie tiek atgriezti Valsts kasē. Ministra dekrēts par Dānijas kapitāla ieguldījumu ir 2018. gada 17. maija ministra dekrēts.

(99) Zviedrijā valdībai ir nepieciešams parlamenta pilnvarojums, lai veiktu izmaiņas tās uzņēmumu portfelī, tostarp lai veiktu kapitāla ieguldījumus. Šāds parlamenta pilnvarojums ļauj valdībai rīkoties, tomēr parasti tas neuzliek valdībai pienākumu rīkoties noteiktā laikā vai veidā. Var paiet ievērojams laiks starp parlamenta apstiprinājumu, kas ļauj valdībai rīkoties, un brīdi, kad valdība faktiski rīkojas, ja tā vispār rīkojas. Zviedrijas valdībai 2019. gada beigās bija vairāki pilnvarojumi rīkoties, kurus tā nav nolēmusi izmantot daļēji vai pilnībā (48). Lai Zviedrija varētu veikt kapitāla ieguldījumu PostNord AB, tai ir nepieciešams valdības lēmums un attiecīgi arī parlamenta pilnvarojums.

(100) Ņemot vērā 97.–99. apsvērumu, Dānija un Zviedrija nošķir datumu, kurā tika pieņemti lēmumi par ieguldījumu (citiem vārdiem sakot, visi novērtējumi par atbilstību tirgum bija jāveic līdz šim datumam), datumu, kurā tika veikti kapitāla ieguldījumi, un datumu, kad tie bija pieejami vai izmaksāti saņēmējam. Šie trīs datumi ir redzami Dānijas un Zviedrijas iesniegtajā 3. attēlā. 3. attēls Trīs kapitāla ieguldījumu grafiks

(101) Dānija un Zviedrija paskaidro, ka no 3. attēla var secināt, ka: a) Dānijas īpašnieka 2018. gada 17. maija lēmums par ieguldījumu ir 98. apsvērumā minētais ministra dekrēts; b) Zviedrijas īpašnieka 2018. gada 29. novembra lēmums par ieguldījumu (49) tika pieņemts pēc parlamenta 2017. gada 12. decembra lēmuma (50), kas ļāva valdībai to darīt; c) PostNord2018. gada 11. jūnija lēmums par ieguldījumu tika pieņemts pēc īstenošanas nolīguma noslēgšanas (sk. 25. apsvērumu) un tai sekojošā Direktoru padomes lēmuma, kas tika pieņemts tajā pašā dienā par to, ka kapitāla ieguldījums ir ekonomiski pamatots; d) Dānija veica kapitāla ieguldījumu tikai 2018. gada 10. decembrī, kad tas tika izmaksāts. Dānija uzskata, ka līdz tam PostNord AB nebija juridisku tiesību saņemt kapitālu. Dānija uzskata, ka ministra 2018. gada 17. maija dekrēts neuzliek tai pienākumu piešķirt atbalstu (sk. 98. apsvērumu); e) Zviedrija veica kapitāla ieguldījumu 2018. gada 29. novembrī, tajā pašā datumā, kad tika pieņemts lēmums par ieguldījumu; f) PostNord veica kapitāla ieguldījumu 2018. gada 11. jūnijā, tajā pašā datumā, kad tika pieņemts lēmums par ieguldījumu. Tas atbilst Komisijas secinājumam lēmuma par procedūras sākšanu 82. apsvērumā; g) Dānija izmaksāja ieguldīto kapitālu 2018. gada 10. decembrī, tajā pašā datumā, kad ieguldījums tika veikts; h) Zviedrija izmaksāja ieguldīto kapitālu 2018. gada 10. decembrī; i) PostNord grupa izmaksāja ieguldīto kapitālu (atskaitot 150 miljonus DKK, kas tika izmaksāti jau 2018. gada 4. aprīlī) 2018. gada 18. jūnijā, tajā pašā datumā, kad tika izmaksāta arī kompensācija par USO, kas apstiprināta lietā SA.47707.

4.1.3. PostNord grupas kapitāla ieguldījums Post Danmark nav valsts atbalsts

4.1.3.1. Dānijas un Zviedrijas kopīgās piezīmes par attiecināmību, valsts līdzekļiem un konkurences izkropļojumiem

(102) Dānijas un Zviedrijas iestādes apgalvo, ka PostNord grupas kapitāla ieguldījums Post Danmark bija tikai pārskaitījums tā paša uzņēmuma ietvaros (tas ir, PostNord grupā) un nemainīs konkurences apstākļus tirgū (51), jo Post Danmark jau bija un darbojās tirgū.

(103) Šajā sakarā Dānija un Zviedrija skaidro, ka no Tiesas sprieduma lietā ENEA var secināt, ka “valsts uzņēmumu līdzekļi var tikt uzskatīti par valsts līdzekļiem, ja valsts, īstenojot savu dominējošo ietekmi, spēj to izmantošanu novirzīt, lai finansētu priekšrocības par labu citiem uzņēmumiem” (52) (Dānijas un Zviedrijas iestāžu pievienots izcēlums).

(104) Tomēr šajā gadījumā Dānijas un Zviedrijas iestādes uzskata, ka ne Dānija, ne Zviedrija nespēja novirzīt PostNord grupas līdzekļu izmantošanu Post Danmark, bet vēl svarīgāk ir tas, ka līdzekļu pārskaitīšana starp dažādām PostNord struktūrām (piemēram, kapitāla ieguldījums PostNord grupā) neradītu priekšrocības “par labu citiem uzņēmumiem” (53), bet tas būtu tikai pārskaitījums viena uzņēmuma ietvaros (PostNord).

(105) Turklāt Dānijas un Zviedrijas iestādes vēlreiz atsaucoties uz spriedumu lietā ENEA (54), skaidro, ka PostNord AB rīcība nebija “atkarīga no valsts iestāžu dotiem norādījumiem” un tādējādi tā nebija attiecināma uz Dāniju vai Zviedriju.

(106) Šajā sakarā Dānija un Zviedrija arī norāda, ka no Savienības judikatūras lietā Stardust Marine var secināt, ka gadījumos, kad lēmumus pieņem valsts uzņēmumi, ar to vien, ka valsts uzņēmumu kontrolē valsts, nepietiek, lai šā uzņēmuma veiktos pasākumus varētu attiecināt uz valsti. Faktiski ir jāpierāda, ka var uzskatīt, ka valsts iestādes ir iesaistījušās pasākuma pieņemšanā, un šo attiecināmību uz valsti var pieņemt, pamatojoties uz rādītāju kopumu (55).

(107) Dānijas un Zviedrijas iestādes skaidro, ka 2018. gada 4. aprīlī īstenotais 150 miljonu DKK pārskaitījums tika veikts, lai nodrošinātu, ka Post Danmark varētu turpināt darbību, gaidot no Komisijas plānoto kompensācijas par USO apstiprinājumu un sekojošo PostNord grupas pārveides plāna izpildi, tostarp PostNord grupas kapitāla ieguldījumu. Turklāt nav pierādījumu, ka Dānija un Zviedrija būtu vienā vai otrā veidā iesaistītas lēmumā par 150 miljonu DKK pārskaitījumu.

(108) Kas attiecas uz 2018. gada jūnijā un 2019. gada februārī veiktajiem pārskaitījumiem, šīs iemaksas bija daļa no PostNord AB2018. gada 11. jūnija lēmuma turpināt pārveides plāna īstenošanu (īstenošanas nolīguma datums, skatīt 25. apsvērumu). Turklāt attiecībā uz šiem diviem pārskaitījumiem Dānija un Zviedrija apgalvo, ka nav pierādījumu, ka tās būtu iesaistītas PostNord AB lēmumā turpināt pārveides plāna īstenošanu (tostarp 2018. gada 18. jūnija un 2019. gada 4. februāra iekšējo pārskaitījumu izpildē), izņemot kā PostNord AB akcionāres. Tāpēc Dānija un Zviedrija uzskata, ka Komisija kļūdās, lēmuma par procedūras sākšanu 87. apsvērumā norādot, ka iekšējais kapitāla pārskaitījums ir attiecināms uz Dāniju un Zviedriju, jo tas bija daļa no Oktobra nolīguma. Šajā sakarā Dānija un Zviedrija apgalvo, ka Oktobra nolīgumā ir iesaistīti tikai divi īpašnieki (Dānija un Zviedrija), nevis PostNord grupa.

(109) Turklāt Dānija un Zviedrija apgalvo, ka, pieminot Oktobra nolīguma 1. un 4. punktā PostNord AB nodomu ieviest jauno ražošanas modeli un veikt ar to saistīto PostNord grupas kapitāla ieguldījumu Post Danmark, ir vienīgi izklāstīts tā faktiskais konteksts. Tas nenozīmē, ka PostNord AB lēmums par pārveides plāna īstenošanu būtu attiecināms uz Dāniju un Zviedriju. To apstiprina tas, ka: a) pēc PostNord AB iniciatīvas pārveides plāns tika izstrādāts jau 2016. gada rudenī; b) iekšējais kapitāla pārskaitījums Post Danmark tika veikts jau 2017. gada februārī; un c) pamatā esošos Post Danmark situācijas un uzņēmējdarbības plāna analīzi un novērtējumus veica PostNord AB, nevis Dānija un Zviedrija.

(110) Kā norādīja Dānija un Zviedrija, tas, ka Dānijas kompensācija par USO bija atkarīga no pārveides plāna īstenošanas (Oktobra nolīguma 9. punkts), tikai vēl vairāk uzsver, ka lēmumu īstenot šo pārveides plānu pieņēma PostNord AB, jo nosacījums būtu bijis lieks, ja PostNord AB jau būtu pienākums to darīt.

4.1.3.2. Dānijas un Zviedrijas kopīgās piezīmes par priekšrocības neesību

(111) Dānija un Zviedrija apgalvo, ka PostNord grupa veica kapitāla ieguldījumu Post Danmark saskaņā ar TEDP. PostNord lēmums veikt iekšējus kapitāla pārskaitījumus bija balstīts uz metodēm, kas atbilst tirgus praksei, piemēram, DNP analīzi, kapitāla aktīvu cenu noteikšanas modeli un WACC.

(112) Jo īpaši gan Dānija, gan Zviedrija apgalvo, ka DNP modelī pieņemtais Post Danmark pieauguma temps vēstuļu tirgū ([..] % gadā), loģistikas tirgū ([..] %) un kopējais (kombinētais) pieauguma temps (tas ir, gaidāms, ka sasniegs [..] % 2026. gadā un [..] % pēc 2026. gada), bija piesardzīgs. Tam pamatā ir prognozes, ka uzņēmējdarbība loģistikas tirgū pieaugs ar minimālo IKP pieauguma tempu, bet uzņēmējdarbības samazinājums vēstuļu tirgū palēnināsies līdz 2022. gadam un stabilizēsies 2026. gadā. Prognozēto pieauguma tempu pamatā bija dažu pēdējo gadu tendences, un tajos tika ņemts vērā prognozētais inflācijas un iedzīvotāju skaita pieaugums. Pieņemtā vēstuļu pakalpojumu krituma palēnināšanās līdz 2022. gadam tika pamatota ar to, ka liela daļa Dānijas pasta apjoma jau bija digitalizēta (apmēram 80 % no apjoma salīdzinājumā ar 2001. gadu), un pieņēmumu, ka atlikušā pasta apjoma daļa samazinātos daudz lēnāk nekā pirmā, ļoti lielā daļa (56).

(113) Turklāt Dānija un Zviedrija apgalvo, ka scenārijā, kurā Post Danmark bankrotētu, tirgus apšaubītu PostNord grupas spēju un vēlmi atbalstīt atlikušos meitasuzņēmumus. Šādā scenārijā PostNord AB neoficiālais kredītreitings būtiski pazeminātos no zemas ieguldījumu kategorijas ekvivalenta [..] jomā līdz spekulatīvai kategorijai [..] jomā. Tas atbilstu [..] bāzes punktu (BPS) starpībai starp [..] obligāciju un [..] obligāciju jeb [..] % ienesīguma ekvivalentam. Šajā ziņā Dānija un Zviedrija uzskata, ka pieņēmums par [..] % aizņēmumu izmaksu pieaugumu bankrota scenārija gadījumā ir piesardzīgs. Vienlaikus palielinātās aizņēmumu izmaksas tika aprēķinātas, pamatojoties uz [..] SEK bruto parādu, ko uzskata par vidēju procentus pelnošu saistību atlikumu, kas vajadzīgs, lai finansētu PostNord grupu laikposmā no 2018. līdz 2026. gadam Post Danmark bankrota gadījumā.

(114) Dānija un Zviedrija apgalvo, ka gadījumā, ja Post Danmark bankrotētu, PostNord zaudētu konkurences priekšrocības visā Ziemeļvalstu tīklā, kā arī apvienotās sinerģijas pašreizējā ražošanas modelī. Līdz 2026. gadam tas radītu ieņēmumu zaudējumus [..] % apmērā no PostNord darbības Ziemeļvalstīs (inflācijas un paku piegādes pieauguma indekss), sasniedzot [..] miljonus SEK, savukārt attiecīgās peļņas pirms procentu maksājumiem, nodokļiem, nolietojuma un amortizācijas (“EBITDA”) ietekme būtu [..] %.

(115) Dānija un Zviedrija ir iesniegušas divas detalizētas kvantitatīvās analīzes, lai pierādītu PostNord grupas kapitāla ieguldījuma atbilstību tirgum. Šajās analīzēs ir aplūkoti aprēķini, ko PostNord grupa veica pirms ieguldījuma. Abas analīzes ir DNP modeļi, kuru pamatā ir izmaksu un ieņēmumu prognozes, kas diskontētas līdz ieguldījuma veikšanas brīdim, lai noteiktu šā ieguldījuma kopējo rentabilitāti. Galvenā atšķirība starp abām analīzēm ir peļņas veids, kas tajās ņemts vērā.

(116) Pirmajā analīzē (redzama 2. tabulā) vispirms ir aprēķināta uzņēmuma vērtība, lai aprēķinātu pašu kapitāla vērtību. To veido DNP modelis attiecībā uz brīvajām naudas plūsmām, kas uzkrājas Post Danmark līmenī kopumā, proti, peļņu, kas pieejama sadalei gan parādiem, gan akcionāriem (brīvās naudas plūsmas uzņēmumam) un diskontēta ar Post Danmark WACC. Papildus šai peļņai pirmajā analīzē ir iekļauti iespējamie zaudējumi, kas PostNord grupai rastos hipotētiskā scenārija gadījumā, kad Post Danmark bankrotētu. Šajos zaudējumos cita starpā ir iekļautas augstākas procentu izmaksas saistībā ar iespējamām bažām par PostNord grupas spēju atmaksāt savus parādus, ieņēmumi, kas radušies, pateicoties sinerģijām starp Post Danmark un citām PostNord grupas darbībām, un ieņēmumi, ko PostNord grupa gūst no Post Danmark kā kompensāciju par grupas līmeņa izmaksām (piemēram, [..] un [..] izmaksām). Pašu kapitāla vērtību aprēķina, no uzņēmuma vērtības atņemot neto parādu. 2. tabula Post Danmark A/S – PostNord grupas kapitāla ieguldījuma DNP novērtēšanas modelis – uzņēmuma/sabiedrības vērtība (miljoni DKK) 2018. g. 2019. g. 2020. g. 2021. g. 2022. g. 2023. g. 2024. g. 2025. g. 2026. g. Pieņēmumi par galīgo uzņēmuma/sabiedrības vērtību EBITDA [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] Kapitālizdevumi [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] Neto apgrozāmā kapitāla izmaiņas [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] USO pašu kapitāla ieguldījums 1 161 Uzkrājumu neto palielinājums [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] Nodoklis no EBIT [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] FCFF (tostarp USO) (brīvā naudas plūsma uz uzņēmumu) [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] WACC [..] % Galīgais FCFF pieauguma temps [..] % Uzņēmuma/sabiedrības galīgā vērtība [..] FCFF pašreizējā vērtība (PV) (A) [..] Galīgās uzņēmuma/sabiedrības vērtības PV (B) [..] Uzņēmuma/sabiedrības vērtība (C)=(A)+(B) [..] Neto parāds (D) [..] Pašu kapitāla vērtība (E)=(C)-(D) [..] Bankrota ietekmes PV (F) [..] PostNord grupas pašu kapitāla zaudējumi Post Danmark likvidācijas scenārija gadījumā (G)=(F)-(E) [..] PostNord grupas kapitāla ieguldījums H) –2 339

(117) Kā norādīja Dānija un Zviedrija, no 2. tabulas var secināt, ka Post Danmark likvidācijas scenārija gadījumā zaudējumi, ko PostNord grupa (kas ir vienīgais akcionārs) ciestu (proti, pašu kapitāla zaudējumi, “G”) [..] miljonu DKK apmērā, būtu lielāki par izmaksām, kas faktiski rastos PostNord grupai, ieguldot kapitālu (“H”) 2 339 miljonu DKK apmērā, lai atbalstītu Post Danmark.

(118) Otrā kvantitatīvā analīze (skatīt 3. tabulu) ir vērsta tieši uz pašu kapitāla vērtību, un tajā ir izmantota DNP metode, kuras pamatā ir peļņa, ko uzkrāj tikai Post Danmark īpašnieks, proti, PostNord grupa. Pašu kapitāla DNP metodē kā sākumpunktu izmanto tās pašas brīvās naudas plūsmas uzņēmumam, kas tika izmantotas pirmajā analīzē, un pēc tam atņem parāda procentu likmju izmaksas, aizdevumu atmaksu un naudas plūsmas no jauniem aizdevumiem Post Danmark līmenī, kas izraisa brīvas naudas plūsmas uz pašu kapitālu. Šī brīvā naudas plūsma ir diskontēta ar īpašnieka (PostNord grupas) pašu kapitāla izmaksām. Līdzīgi kā pirmajā analīzē Dānijas iesniegtajā pašu kapitāla vērtības aprēķinā ir ņemta vērā negatīvā ietekme uz PostNord grupu hipotētiskā scenārija gadījumā. 3. tabula Post Danmark A/S – PostNord grupas kapitāla ieguldījuma DNP novērtēšanas modelis – pašu kapitāla vērtība (miljoni DKK) 2018. g. 2019. g. 2020. g. 2021. g. 2022. g. 2023. g. 2024. g. 2025. g. 2026. g. Pieņēmumi par galīgo pašu kapitāla vērtību FCFF (tostarp USO) (brīvā naudas plūsma uz uzņēmumu) [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] USO pašu kapitāla ieguldījums –1 161 Brīvā naudas plūsma uz uzņēmumu (izņemot USO) [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] Neto parāda izmaiņas [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] Procentu izmaksas [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] Atšķirības starp nodokli, salīdzinot brīvo naudas plūsmu uz uzņēmumu un brīvo naudas plūsmu uz pašu kapitālu [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] USO pašu kapitāla ieguldījums 1 161 FCFE (tostarp USO) (brīvā naudas plūsma uz pašu kapitālu) [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] Pašu kapitāla izmaksas [..] % Galīgais FCFE pieauguma temps [..] % Pašu kapitāla galīgā vērtība [..] FCFE PV (A) [..] Galīgās pašu kapitāla vērtības PV (B) [..] Pašu kapitāla vērtība (E)=(A)+(B) [..] Bankrota ietekmes PV (F) [..] PostNord grupas pašu kapitāla zaudējumi Post Danmark likvidācijas scenārija gadījumā (G)=(F)-(E) [..] PostNord grupas kapitāla ieguldījums H) –2 339

(119) Kā norādīja Dānija un Zviedrija, no 3. tabulas var secināt, ka Post Danmark likvidācijas scenārija gadījumā zaudējumi, ko PostNord grupa (kas ir vienīgais akcionārs) ciestu (proti, pašu kapitāla zaudējumi, “G”) [..] miljonu DKK apmērā, būtu lielāki par izmaksām, kas faktiski rastos PostNord grupai, ieguldot kapitālu (“H”) 2 339 miljonu DKK apmērā, lai atbalstītu Post Danmark.

(120) Kā norādīja Dānija un Zviedrija, abas 116. un 118. apsvērumā minētās analīzes pierāda PostNord grupas kapitāla ieguldījuma atbilstību tirgum, jo, pateicoties pašu kapitāla ieguldījumam, novērsto zaudējumu pašreizējā vērtība ir augstāka nekā minētā ieguldījuma izmaksas.

(121) Tās pašas analīzes arī uzskatāmi parāda (4. tabulā), ka iekšējā peļņas norma (IRR) [..] % apmērā no PostNord grupas kapitāla ieguldījuma Post Danmark pārsniegtu minimālo peļņu, ko pieprasītu tirgus ekonomikas dalībnieks, proti, pašu kapitāla izmaksas [..] % apmērā, kā paskaidrots turpmāk 148. apsvērumā. Bilances perioda beigas

Naudas plūsmas datums 31.12.2017. 30.6.2018. 30.6.2019. 29.6.2020. 29.6.2021. 30.6.2022. 30.6.2023. 29.6.2024. 29.6.2025. 30.6.2026. Pašu kapitāla galīgā vērtība Neto apgrozāmais kapitāls [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] Materiālie pamatlīdzekļi [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] Apgrozāmais kapitāls, kas jāfinansē [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] Brīvā naudas plūsma uz pašu kapitālu (tostarp USO) [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] Skaidras naudas pārpalikums [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] Finanšu pamatlīdzekļi [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] Uzkrājumi [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] Aizdevumi kredītiestādēm [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] Neto finanšu aktīvi un saistības [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] Pašu kapitāls [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] Ieguldītāju kapitāla ieguldījumi (–)/dividendes (+) –2 339 [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] Pašu kapitāla IRR [..] % Pašu kapitāla izmaksas [..] %

(122) Dānija un Zviedrija apgalvo, ka DNP modeļos izmantotie pieņēmumi bija pārdomāti un piesardzīgi, jo, kā liecina līdzvērtīgu pasta uzņēmumu izlases WACC likmes, DNP modelī izmantotā WACC [..] % apmērā ir [..] procentpunkti [..] nekā salīdzināmo struktūru WACC. Turklāt rentabilitātes prognozes ir saprātīgas un pamatotas ar tirgus pētījumiem (57), savukārt pieņēmumi par ieņēmumu pieauguma tempiem un Post Danmark rentabilitāti tika salīdzināti ar Post Danmark līdzīgu uzņēmumu izlasi (58).

4.1.4. Dānijas un Zviedrijas kapitāla ieguldījumi PostNord AB nav valsts atbalsts

(123) Attiecībā uz to, vai Dānijai un Zviedrijai kā PostNord AB īpašniecēm un ieguldītājām bija jānosaka varbūtība, ka PostNord AB zaudēs ieguldījumu kategoriju bez kapitāla ieguldījumiem, tās apgalvo, ka šāda prasība ir ļoti spekulatīva. Turklāt tās uzskata, ka salīdzināmiem īpašniekiem, kuri apsver, vai ieguldīt savā uzņēmumā (ko, pēc Dānijas un Zviedrijas apgalvotā, tās izdarīja), ir sīkas zināšanas par saviem uzņēmumiem, taču tie, iespējams, nav skaidri un sīki aprakstījuši, aprēķinājuši un dokumentējuši visas šīs sekas pirms konkrēta ieguldījuma veikšanas. Šādas dokumentācijas pieprasīšana būtiski pārsniegtu to, ko parasti tirgus dalībnieki būtu sagatavojuši pirms šādiem ieguldījumiem. Privātie uzņēmumi līdzīgās situācijās parasti vadās pēc tā dēvētā noteikuma par uzņēmuma spriedumu, citiem vārdiem sakot, standarta, saskaņā ar kuru uzņēmuma vadība var būt atbildīga par saviem lēmumiem. Saskaņā ar šo noteikumu izšķirošais jautājums ir, vai lēmuma pamatojums bija saprātīgs un vai lēmums ir pieņemts uzņēmuma interesēs.

(124) Zviedrija un Dānija apgalvo, ka lēmuma par kapitāla ieguldījumu PostNord AB pamatojums bija saprātīgs, pietiekams un līdzīgs tam, ko būtu prasījis salīdzināms privāts ieguldītājs šādu iemeslu dēļ: a) pirms lēmumu par ieguldījumiem pieņemšanas Dānija un Zviedrija apspriedās ar ārējiem finanšu konsultantiem, kuri veica ekonomisko novērtējumu par atbilstību tirgum un ieteica veikt kapitāla ieguldījumus; b) Dānija un Zviedrija ir pierādījušas, ka kapitāla ieguldījumi bija pamatoti ieguldījumi, kvantitatīvi nosakot paredzamās izmaksas, ja kapitāls netiktu piešķirts, un veicot kvalitatīvākus kapitāla ieguldījumu pozitīvās un negatīvās ietekmes novērtējumus; un c) Dānija un Zviedrija ir pierādījušas, ka tām nebija nekādu citu stimulu veikt ieguldījumu PostNord AB, kā vien pieņemt ekonomiski pamatotus lēmumus par ieguldījumiem saistībā ar PostNord finansējumu Post Danmark pārveides plāna īstenošanai.

(125) Dānija un Zviedrija uzskata, ka DNP analīze pierāda, ka to ieguldījumu pozitīvā atdeve ir radītā vērtība, jo, ja PostNord AB zaudētu ieguldījumu kategoriju, tas ciestu zaudējumus 1 071 miljona SEK apmērā uzņēmuma vērtības samazināšanās dēļ. Tas pārsniegtu Dānijas un Zviedrijas faktiskās kopējās izmaksas 667 miljonu SEK apmērā, proti, kopējo kapitālu, ko tās ieguldīja. Tās paļāvās uz to, ka ieguldījumi ietekmē PostNord AB uzņēmuma vērtību, kā arī uz savu mērķi aizsargāt vērtību sev kā akcionārēm (proti, pašu kapitāla vērtību [..] SEK), un tās uzskata, ka TEDP neparedz, ka īpašniekiem ir jāveic ekonomisks novērtējums, pamatojoties uz hipotētisku scenāriju, kurā PostNord AB tiktu likvidēts.

(126) Turklāt Dānija un Zviedrija apgalvo, ka pat tad, ja tas nebija skaidri minēts īpašnieku ekonomiskajā analīzē, tām bija padziļinātas zināšanas par PostNord refinansēšanas vajadzībām. Turklāt Dānija un Zviedrija bija piesaistījušas finanšu konsultantus (SEB un Rothschild), kuri veica padziļinātu PostNord finanšu stāvokļa analīzi. Šajās analīzēs ir ņemts vērā refinansējamo kredītu termiņš. Tāpēc Dānija un Zviedrija uzskata, ka pieņēmums, ka PostNord bija nepieciešams būtisks refinansējums un šā iemesla dēļ bija īpaša vajadzība saglabāt ieguldījumu kategoriju, lai nodrošinātu piekļuvi kredītu tirgum un elastību, izvēloties piemērotākos finansēšanas avotus ar mazākajām izmaksām, ir pienācīgi pamatots.

(127) Visbeidzot, Dānija un Zviedrija apgalvo, ka, lai gan TEDP novērtējumā tas nav prasīts, ex post pierādījumi, piemēram, PostNord un citu līdzīgu uzņēmumu emitēto obligāciju ienesīgums 2018. un 2019. gadā, apliecina, ka kapitāla ieguldījumi patiešām bija atbilstoši tirgum un ka bez kapitāla ieguldījumiem procentu izmaksas varētu palielināties par [..] bāzes punktiem.

4.2. Dānijas piezīmes saistībā ar lēmumu par procedūras sākšanu

(128) Dānijas atsevišķās piezīmes attiecas vienīgi uz pašas Dānijas un Zviedrijas kapitāla ieguldījumiem. Dānija apgalvo, ka Dānijas iestāžu novērtējumā, ko veica pirms to lēmuma par ieguldījumiem, aplēse par iespējamību, ka PostNord AB zaudēs ieguldījumu kategorijas statusu ar savu un Zviedrijas kapitāla ieguldījumu un bez tā, bija nevis tieša, bet netieša. Saskaņā ar novērtējumu bija iespējams (tas ir, [..]–[..] % iespējamība), ka PostNord AB zaudēs ieguldījumu kategoriju bez Dānijas un Zviedrijas kapitāla ieguldījumiem.

(129) Dānijas un Zviedrijas kapitāla ieguldījums 667 miljonu SEK apmērā nodrošinātu, ka neto parāda attiecība pret EBITDA turpmākajos gados saglabātos zem [..] jeb līmeņa, kas parasti vajadzīgs finanšu tirgum, lai nokļūtu ieguldījumu kategorijā. Turklāt īpašnieku kapitāla ieguldījums pats par sevi stiprinātu uzņēmuma kredītspēju, apliecinot finanšu tirgiem, ka īpašnieki ir novērtējuši PostNord AB turpmāko finanšu veiktspēju un tic tai.

(130) Dānija apgalvo, ka nebūtu standarta tirgus prakse veikt precīzu finanšu aprēķinu hipotētiskajiem un faktiskajiem scenārijiem par to, vai PostNord AB kredītreitings tiktu saglabāts tikai Dānijas un Zviedrijas kapitāla ieguldījumu dēļ, jo, ņemot vērā Post Danmark darbības pārveidi, varētu gaidīt, ka PostNord AB kredītspēja pakāpeniski uzlabotos jebkurā gadījumā.

(131) Tomēr Dānija arī uzskata, ka Rothschild analīze sniedza ilustratīvu, taču reālistisku piemēru PostNord AB iespējamiem zaudējumiem, neesot ieguldījumu kategorijā, pamatojoties uz kopējām saistībām 2017. gadā (tas ir, [..] SEK) un pieņemot, ka termiņš ir [..] gadi. Šī analīze liecina, ka PostNord AB bija jābūt ieguldījumu kategorijā, lai nodrošinātu zemus procentus, refinansējot saistības ar termiņu tuvākajā nākotnē. Tāpēc analīze liecina, ka reālais risks, ka PostNord AB zaudēs uzņēmuma vērtību pieaugošo ieguldījumu izmaksu dēļ, būtu mudinājis ikvienu privātu ieguldītāju līdzīgos apstākļos veikt kapitāla ieguldījumu bez Komisijas pieprasītā novērtējuma detalizācijas līmeņa.

(132) Dānija arī apgalvo, ka periods, kurā PostNord AB ieguldījumu kategorija tiktu saglabāta Dānijas un Zviedrijas kapitāla ieguldījuma dēļ, būtu nenoteikts. Tomēr, tā kā lielākā daļa PostNord AB saistību bija jārefinansē 2018.–2019. gadā, PostNord AB bija ļoti svarīgi saglabāt ieguldījumu kategoriju šajā periodā. Turklāt PostNord AB darbojas tirgū, kurā notiek būtiskas pārmaiņas, kas nozīmē, ka finanšu tirgi, visticamāk, piemēros stingrākus kritērijus, lai atšķirtu ieguldījumu kategorijas un spekulatīvas kategorijas, un izrādīs mazāku elastību neto parāda attiecībā pret EBITDA. Šādos apstākļos PostNord AB ieguldījumu kategorijas reitings būtu nozīmīgs vairākus gadus pat pēc Post Danmark pārveides pabeigšanas.

(133) Dānija apgalvo, ka neto parāda attiecība pret EBITDA ir viens no galvenajiem finanšu rādītājiem, ko kredītreitingu aģentūras izmanto, lai noteiktu emitenta saistību nepildīšanas risku, tāpēc šīs īpašās attiecības saglabāšana zem noteiktas robežvērtības būtu ļoti svarīga, lai PostNord AB saglabātu ieguldījumu kategorijas reitingu. Vienlaikus finanšu tirgi var pamatot kredītvērtējumus vienīgi ar gaidāmajiem nākotnes rezultātiem, piemēram, veiksmīgas Post Danmark pārveides iespējamību. Šajā sakarā Dānijas un Zviedrijas kapitāla ieguldījumi PostNord AB būtu pozitīvi ietekmējuši tirgus riska novērtējumu.

4.3. Zviedrijas piezīmes saistībā ar lēmumu par procedūras sākšanu

(134) Zviedrijas atsevišķās piezīmes attiecas vienīgi uz pašas Zviedrijas un Dānijas kapitāla ieguldījumiem. Zviedrija apgalvo: ja PostNord grupa pārskaitītu kapitālu Post Danmark bez Dānijas kompensācijas par USO vai akcionāru kapitāla ieguldījumiem PostNord AB, Post Danmark pārveides plāna īstenošanai tiktu iztērēti PostNord grupas finanšu līdzekļi tādā apmērā, kas apdraudētu visu grupu.

(135) Zviedrija lēš, ka Post Danmark bankrota ietekme uz Zviedrijai piederošo PostNord AB akciju vērtību kopumā bija neskaidra, taču tika vērtēta kā negatīva.

(136) Zviedrija apgalvo, ka bez kapitāla ieguldījumiem un kompensācijas par USO Post Danmark varētu uzskatīt, ka PostNord grupa ir spekulatīvajā kategorijā ar būtisku finanšu risku, palielinātām aizņēmumu izmaksām un ierobežotu finanšu elastību. Zemāks reitings varētu būt saistīts ar negatīvu ietekmi uz klientu un piegādātāju attiecībām, grūtībām noturēt talantīgus darbiniekus, kā arī citiem signāliem tā iemesla dēļ, ka īpašnieks nesniedz (kapitāla) atbalstu. Tāpēc Zviedrija uzskatīja, ka ir ļoti svarīgi nodrošināt finanšu riska līmeni atbilstoši kredītreitingam, kas atbilst ieguldījumu kategorijas kvalitātei [..] vai ir tuvu tai, kāda ir līdzīgiem uzņēmumiem.

(137) Zviedrija, pamatojoties uz DNP analīzi, secina, ka, ieskaitot Dānijas atbalstu 1 533 miljonu SEK apmērā, kas saistīts ar kompensāciju par USO 2017.–2019. gadā, Dānijas uzņēmuma NPV palielinās no [..] SEK līdz [..] SEK, kas pēc tam palielina akcionāru pašu kapitāla vērtību. Zviedrijas akcionāra pašu kapitāla vērtības pieaugums [..] SEK apmērā nepārprotami pārsniedz tās ieguldījumu 400 miljonu SEK apmērā, kas liecina, ka Zviedrijas lēmums ieguldīt kapitālu PostNord AB atbilda TEDP.

4.4. Dānijas un Zviedrijas piezīmes par trešo personu piezīmēm

4.4.1. Trīs kapitāla ieguldījumi ir trīs atsevišķi pasākumi, nevis viens pasākums

(138) 4.1.1. iedaļā izklāstīto iemeslu dēļ Dānija un Zviedrija nepiekrīt ITD un citām trešām personām tajā, ka trīs kapitāla ieguldījumi ir uzskatāmi par vienu pasākumu. Dānija un Zviedrija, atsaucoties uz lēmuma par procedūras sākšanu 75. apsvērumu, arī atzīmē, ka kompensācija par USO 2017.–2019. gadā ir atsevišķs pasākums.

(139) Dānija un Zviedrija jo īpaši uzskata, ka ITD apgalvojums par to, ka, lai atbildētu uz jautājumu, vai vairāki pasākumi būtu jāanalizē atsevišķi, ka būtu jāaplūko “saņēmēja, nevis ieguldītāju apstākļi”, nav pieņemams. Dānija un Zviedrija uzskata, ka atbilstībai TEDP vajadzētu būt atkarīgai no ekonomiskā pamatojuma, ko aplūko no katra ieguldītāja perspektīvas (59).

(140) Attiecībā uz trīs kapitāla ieguldījumu mērķi un ITD argumentu par to, ka iespējamā finansējuma starpība starp jaunā ražošanas modeļa paredzamajām izmaksām (proti, 5 miljardiem SEK saskaņā ar Oktobra nolīgumu) un PostNord grupas ieguldījumu 2,339 miljardu DKK apmērā liecina, ka Zviedrijas un Dānijas kapitāla ieguldījumi faktiski arī ir paredzēti pārveides plāna īstenošanai (60), Dānija un Zviedrija atzīmē, ka jaunā ražošanas modeļa paredzamās izmaksas, kas minētas Oktobra nolīgumā, nav vienādas ar nepieciešamo kapitālu, jo paredzamās izmaksas ietver paša Post Danmark paredzamos pamatdarbības zaudējumus, kas samazina kapitāla nepieciešamību.

(141) Attiecībā uz ITD apgalvojumu par to, ka visu trīs kapitāla ieguldījumu galīgais saņēmējs ir Post Danmark (sk. 58. apsvērumu), Dānija un Zviedrija norāda, ka Oktobra nolīgums nav paredzēts tam, lai noteiktu patieso labuma guvēju valsts atbalsta nolūkos. Tā drīzāk ir vienošanās par principiem, kas tika īstenota ar vēlāk juridiski saistošām saistībām pret PostNord AB.

4.4.2. Trīs kapitāla ieguldījumi netika veikti dienā, kad tika parakstīts Oktobra nolīgums

(142) 4.1.2. iedaļā izklāstīto iemeslu dēļ Dānija un Zviedrija arī nepiekrīt ITD nostājai, ka trīs kapitāla ieguldījumi tika veikti dienā, kad tika parakstīts Oktobra nolīgums. Dānija un Zviedrija atsaucas uz nosacījumiem, kas uzskaitīti spriedumos lietās Magdeburger Mühlenwerke un BSCA (61), kur paskaidrots, ka pasākumu var uzskatīt par piešķirtu tikai ar juridiski saistošu aktu, ar kuru kompetentā valsts iestāde apņemas piešķirt pasākumu saņēmējam, ar beznosacījumu un juridiski saistošu apsolījumu vai ja ir izpildīti nosacījumi atbalsta saņemšanai un var identificēt jeb noteikt atbalsta saņēmēju.

(143) Dānija un Zviedrija uzskata, ka Oktobra nolīgums neatbilst nevienam no šiem trim nosacījumiem šādu iemeslu dēļ: a) Oktobra nolīgums nav juridiski saistošs, un Dānija un Zviedrija neapņēmās veikt kapitāla ieguldījumus saskaņā ar šo nolīgumu. Oktobra nolīgums ir principiāla vienošanās (62) starp divām valstīm, nevis juridiski saistošu saistību pret PostNord AB izpausme; b) Oktobra nolīgums bija nosacījuma vienošanās, jo tas bija atkarīgs no vairākiem īstenošanas pasākumiem. Šajā sakarā Dānija un Zviedrija norāda uz nepieciešamību iegūt piekrišanu no savas valdības un parlamenta. Bez to piekrišanas Dānija un Zviedrija varētu jebkurā brīdī atteikties no nolīguma bez juridiskām sekām. Pat ar attiecīgo parlamentu apstiprinājumu nebūtu pietiekami, jo tie neuzliek attiecīgajām valdībām pienākumu atsavināt kapitālu (sk. 98. un 99. apsvērumu). Turklāt Oktobra nolīguma valsts atbalsta elementi bija jāpaziņo Komisijai, un tie bija jāapstiprina Komisijai. Turklāt, lai kompensācijas par USO izmaksa būtu atkarīga no tās izmantošanas bijušo valsts ierēdņu līgumu izbeigšanai, bija nepieciešams īstenošanas nolīgums (63) starp Dāniju un PostNord AB. Tajā pašā nolīgumā ir ietverti noteikumi, kas uzliek pienākumu PostNord veikt sava kapitāla ieguldījumu Post Danmark (25. apsvērums). Valstis arī uzskata, ka Oktobra nolīguma formulējums atbalsta īstenošanas pasākumu nepieciešamību, piemēram, “šie ieguldījumi veicami kā kapitāla ieguldījums Uzņēmumā ar tirgus noteikumiem, neizlaižot jaunas akcijas”. Dānija un Zviedrija uzskata, ka no tā var secināt, ka kapitāla ieguldījumi ir atkarīgi no tirgus noteikumu izpildes, tāpēc ir jāveic turpmāka analīze par to, vai tas būtu iespējams (64); c) Oktobra nolīgumā nav norādīti saņēmēji, jo faktiskais valstu kapitāla ieguldījumu saņēmējs nav tas pats, kas minēts Oktobra nolīgumā.

(144) Turklāt valstis uzskata par neatbilstošu ITD apgalvojumu, ka īstenošanas pasākumi, lai tos varētu raksturot kā tādus, kas veikti valsts atbalsta nolūkos, būtu jānosaka iepriekš un ka nebūtu iespējams piešķirt atbalstu, neveicot īstenošanas pasākumus (sk. 59. apsvērumu). Šajā ziņā valstīm ir šaubas par ITD minētās judikatūras atbilstību. Pirmkārt, spriedums lietā Arriva Italia un citi vēl nebija pasludināts brīdī, kad ITD iesniedza savas piezīmes. Jebkurā gadījumā, kā norāda valstis, lieta Arriva Italia un citi neattiecas uz to, vai varētu noteikt īstenošanas pasākumus vai kad tos varētu noteikt, bet gan uz to, vai valsts tiesību aktos, kas piešķīra tiesības saņemt atbalstu, bija ietverti īstenošanas pasākumi un vai tie tika izpildīti (65). Otrkārt, citi ITD minētie spriedumi (sk. 35. zemsvītras piezīmi) attiecas uz to, vai valsts pasākumi bija atbalsta shēmas un vai uzņēmuma pārveide noteiktā juridiskā formā ir atbalsta shēma vai individuāls atbalsts. Valstis uzskata, ka šai judikatūrai acīm redzami nav saistības ar ITD apgalvojumu.

(145) Dānija un Zviedrija uzskata, ka ITD pakārtotais arguments par to, ka visi trīs kapitāla ieguldījumi tika veikti 2018. gada 28. maijā, nav pamatots, kā paskaidrots 100. un 101. apsvērumā.

(146) Attiecībā uz ITD atsauci uz Rigsrevisionen ziņojumu (66. apsvērums) Dānija un Zviedrija atzīmē šo: a) kad Rigsrevisionen savā ziņojumā apgalvo, ka Post Danmark saņēma īpašnieku (proti, Dānijas un Zviedrijas) kapitāla ieguldījumus, tas neatbilst patiesībai, kā var nepārprotami secināt no nākamā teikuma, kurā ir uzskaitīti kapitāla ieguldījumi: “Det fremgår af figur 3, at Post Danmarks regnskabsreglement er blevet ændret 2 gange siden postdirek-tivet fra 2008. Det fremgår desuden, at Post Danmark de seneste år flere gange har fået tilført kapital fra ejerne og koncernen . Det drejer sig om 3 tilførsler i 2017, der henholdsvis medførte 2.340 mio. danske kroner fra PostNord til Post Danmark , 267 mio. svenske kroner fra den danske stat til PostNord og 400 mio. svenske kroner fra den svenske stat til PostNord . I tillæg hertil forpligtede den danske stat sig i 2017 til delvist at kompensere PostNord med 1.533 mio. svenske kroner for udgifter i forbindelse med afskedi-gelser af tidligere tjenestemænd.” (izcēlums pievienots) “3. attēlā redzams, ka kopš 2008. gada Pasta direktīvas [Direktīva 97/67/EK] pieņemšanas Post Danmark grāmatvedības noteikumi ir grozīti divreiz. Turklāt tajā var redzēt, ka Post Danmark vairākas reizes ir saņēmis kapitālu no īpašniekiem un grupas. Tas attiecas uz trīs kapitāla pārskaitījumiem 2017. gadā: 2 340 miljoni DKK no PostNord uz Post Danmark , 267 miljoni SEK no Dānijas valsts uz PostNord un 400 miljoni SEK no Zviedrijas valsts uz PostNord . Turklāt 2017. gadā Dānijas valsts apņēmās daļēji kompensēt PostNord izmaksas 1 533 miljonu SEK apmērā saistībā ar bijušo valsts ierēdņu atlaišanu.” (izcēlums pievienots) Tāpēc Rigsrevisionen atsaucas uz Dānijas un Zviedrijas kapitāla ieguldījumiem PostNord AB, nevis Post Danmark; b) Rigsrevisionen nav caurskatījis Post Danmark kontus, kā apgalvo ITD. Kā skaidri norādīts ziņojumā, tas attiecas konkrēti uz Dānijas Transporta, būvniecības un mājokļu ministrijas un Post Danmark Transporta pārvaldes veikto uzraudzību; c) Rigsrevisionen ziņojumā iekļautajā grafikā (minēts 66. apsvērumā) nepareizi norādīts, ka dažādi kapitāla ieguldījumi tika veikti 2017. gadā. Kā norādīja valstis, saskaņā ar Post Danmark 2019. gada pārskatu (66), summas tika pārskaitītas no PostNord grupas 2018. un 2019. gadā, un PostNord AB 2018. gada pārskatā ir minēta arī no valstīm saņemtā summa (67). Jebkurā gadījumā Rigsrevisionen nav valsts atbalsta iestāde, un tas nav veicis novērtējumu attiecībā uz piešķiršanas datumu valsts atbalsta nolūkos.

4.4.3. DNP aprēķini attiecībā uz PostNord grupas kapitāla ieguldījumu Post Danmark ir pamatoti

(147) Dānija un Zviedrija apstrīd ITD apgalvojumu, ka WACC, ko izmantoja attiecībā uz PostNord grupas kapitāla ieguldījumu Post Danmark, vajadzēja būt augstākai, lai atainotu iespējamību, ka USO netiks uzticētas Post Danmark. Tās skaidro, ka USO vienmēr tika uzticētas Post Danmark un PostNord grupai nebija iemesla gaidīt, ka Dānijas valstij būs kādi nodomi mainīt šo situāciju, jo īpaši tāpēc, ka universālais pakalpojums ir izmaksu ziņā ietilpīgs pienākums un darbība, kas rada zaudējumus.

(148) Dānija un Zviedrija arī apstrīd ITD apgalvojumu, ka WACC vajadzēja būt augstākai par PostNord grupai līdzīgu uzņēmumu WACC, lai atainotu ar pārveides plāna īstenošanu saistītos riskus, jo attiecīgais uzņēmējdarbības risks bija ietverts pamatā esošajā uzņēmējdarbības plānā, un tika piemērotas papildu uzņēmuma riska prēmijas (par digitalizāciju un lielumu), kā redzams 5. tabulā. 5. tabula Post Danmark A/S – WACC aprēķins Kapitāla aktīvu cenu noteikšanas modelis [..] % Riska prēmija – par lielumu [..] % Riska prēmija – par digitalizāciju [..] % Pašu kapitāla izmaksas [..] % Parāda izmaksas [..] % Pašu kapitāla attiecība [..] % Parāda attiecība [..] % WACC [..] % Piezīme. Nodokļa likme 22 %.

(149) Turklāt Dānija un Zviedrija apgalvo, ka Post Danmark darbība būtu uzlabojusies salīdzinājumā ar mērķiem, kas noteikti uzņēmējdarbības plānā 2018.–2020. gadam, kā norādīts PostNord AB 2018. gada pārskatā 25. lpp. Gan Dānija, gan Zviedrija uzskata, ka tas apstiprina secinājums, ka DNP aprēķina pieņēmumi bija pārdomāti un piesardzīgi. Tas arī atspēko ITD apgalvojumu, ka Post Danmark darbības rezultātu tendence kopš 2017. gada ir bijusi tikai un vienīgi un arvien vairāk negatīva. Gluži pretēji, EBIT pirms posteņiem, kas ietekmē salīdzināmību, ir uzrādījusi augšupejošu tendenci. Kā teikts PostNord AB 2018. gada pārskatā, zaudējumi samazinājās, īstenojot pārveides plānu.

(150) Pretēji ITD argumentiem Dānija un Zviedrija uzskata, ka to kapitāla ieguldījumi PostNord AB nebija jāiekļauj grupas kapitāla ieguldījuma DNP. Tomēr Dānija un Zviedrija apgalvo, ka pat tad, ja kapitāla ieguldījumi būtu iekļauti PostNord grupas kapitāla ieguldījuma NPV aprēķinā lēmuma par procedūras sākšanu 1. tabulā, tādējādi palielinot kapitāla ieguldījumu (A) par 667 miljoniem SEK (460 miljoniem DKK), kopējā vērtība bez kapitāla ieguldījuma (G) paliktu pozitīva, proti, aptuveni [..] DKK ([..] DKK – 460 miljoni DKK).

(151) Pretēji ITD argumentiem Dānija un Zviedrija arī uzskata, ka vienreizējā ietekme saistībā ar nekustamā īpašuma kredītiem Dānijā ([..] DKK) bija jāiekļauj PostNord grupas kapitāla ieguldījuma DNP, jo šīs ietekmes pamatā bija PostNord grupas kredītlīnijas savstarpējās saistību nepildīšanas klauzulas. Jebkurā gadījumā, kā norādīja valstis, nekustamā īpašuma vienreizējās ietekmes iekļaušana DNP būtiski neietekmē rezultātu, un pat tad, ja nekustamā īpašuma vienreizējā ietekme nebūtu iekļauta, kapitāla ieguldījuma kopējā neto vērtība būtu palikusi pozitīva.

(152) Atbildot uz ITD argumentu par to, ka kompensācija par USO ietver valsts atbalstu un tāpēc tā ir jāizslēdz no DNP analīzes, abas valstis apgalvo, ka DNP kompensācija par USO tika neitralizēta ar atbilstošām izmaksām, kas saistītas ar USO radītajiem zaudējumiem.

(153) Visbeidzot, atbildot uz ITD argumentu par to, ka DNP modeli ir izstrādājis pats PostNord, valstis apgalvo, ka tādiem valsts uzņēmumiem kā PostNord acīmredzot ir savi kompetenti cilvēki, kas teicami spēj veikt ieguldījumu analīzi atbilstoši TEDP, nevis uzdot tās veikšanu neatkarīgam ekspertam.

5. NOVĒRTĒJUMS

5.1. Kapitāla ieguldījumu atzīšana par vienu pasākumu vai trim atsevišķiem pasākumiem

(154) ITD (kā arī citas trešās personas) apgalvo, ka visi kapitāla ieguldījumi ir uzskatāmi par vienu pasākumu (sk. 3.1.1. iedaļu). Dānija un Zviedrija, gluži pretēji, apgalvo, ka kapitāla ieguldījumi ir uzskatāmi par trim atsevišķiem pasākumiem (sk. 4.1.1. iedaļu). Komisija lēmumā par procedūras sākšanu pauda uzskatu, ka trīs kapitāla ieguldījumi ir trīs atsevišķi pasākumi un ka katram ir jāveic savs pienācīgs novērtējums (sk. lēmuma par procedūras sākšanu 69. apsvērumu).

(155) Izskatījusi visas oficiālajā izmeklēšanas procedūrā saņemtās piezīmes, Komisija lēmumā par procedūras sākšanu atstāj nemainīgu savu viedokli, ka trīs kapitāla ieguldījumi ir trīs atsevišķi pasākumi un ka katram ir jāveic savs atsevišķs novērtējums.

5.1.1. Dažādi ieguldītāji

(156) PostNord grupa, Dānija un Zviedrija nav viens ieguldītājs. Kapitāla ieguldījumu loģika un lēmumu pieņemšanas process katram attiecīgajam ieguldītājam ir atšķirīgs (kā liecina Dānijas un Zviedrijas atšķirīgais pamatojums 4.2. un 4.3. iedaļā). Šo pasākumu atbilstību tirgum nevar novērtēt kā vienu pasākumu, jo Zviedrijai, Dānijai un PostNord grupai katrai ir savas atšķirīgas finansējuma izmaksas un katra pieprasa savu peļņu no ieguldījuma. Tas nozīmē, piemēram, ka darbība varētu būt ekonomiski pamatota vai nu Zviedrijai, vai Dānijai, bet ne abām dalībvalstīm.

(157) Abu valstu lēmumu pieņemšanas procesi ir pilnīgi atšķirīgi (sk. 98. un 99. apsvērumu), un tajos ir iesaistīti pilnīgi atšķirīgi dalībnieki. Attiecībā uz Dānijas un Zviedrijas attiecīgajiem kapitāla ieguldījumiem jānorāda, ka, ņemot vērā to tiesības rīkoties kā PostNord AB akcionārēm, Zviedrijai un Dānijai arī ir atšķirīgs finanšu stāvoklis, jo tām ir atšķirīgas finansējuma izmaksas un prasības attiecībā uz peļņu no ieguldījumiem, kā arī dažādas aizņēmumu izmaksas. Vienlaikus Zviedrija un Dānija atrodas atšķirīgā situācijā, salīdzinot ar PostNord grupu. PostNord grupai arī ir savs iekšējais lēmumu pieņemšanas process, un tā jau 2016. gada rudenī bija sākusi sagatavošanās darbus pārveides plāna īstenošanai, kas galu galā izraisīja kapitāla ieguldījumu. Pat ja PostNord grupai ir jāņem vērā savu akcionāru nostāja attiecībā uz pašu kapitāla ieguldījumu Post Danmark, nav iespējams saskaņot tās lēmumu pieņemšanas procesu ar Dānijas un Zviedrijas neatkarīgajiem lēmumu pieņemšanas procesiem. Tāpēc PostNord grupas kapitāla ieguldījuma atbilstība tirgum ir jāvērtē, ņemot vērā šā ieguldījuma sekas PostNord grupai.

5.1.2. Dažādi saņēmēji

(158) Pretēji tam, ko apgalvo ITD un citas trešās personas, visiem trim kapitāla ieguldījumiem nav tie paši saņēmēji. PostNord grupas ieguldītais kapitāls tika izmaksāts Post Danmark, savukārt Dānijas un Zviedrijas ieguldītais kapitāls tika izmaksāts PostNord AB.

(159) ITD un citas trešās personas apstrīd šo faktu (sk. 58. apsvērumu), pamatojoties uz Oktobra nolīguma noteikumiem. Pirmkārt, veids, kādā ITD ir citējis Oktobra nolīgumu (“Uzņēmums [PostNord] pārskaitīs [minēto] kapitālu Post Danmark”), rada maldīgu priekšstatu, ka galu galā PostNord AB pārskaitītu Post Danmark kapitālu 5 miljardu SEK apmērā. ITD ir pievienojis vārdu “minēto”, un, kā norādīja Komisija, tas maina nozīmi. Pilns citāts skan šādi: “Lai risinātu ar digitalizāciju saistītās problēmas Dānijā, Uzņēmums ir izstrādājis jaunu ražošanas modeli, kura paredzamās izmaksas ir aptuveni 5,0 miljardi SEK, tostarp darbinieku skaita samazināšana Dānijas uzņēmumā aptuveni par 4 000 laikposmā no 2017. līdz 2020. gadam (“jaunais ražošanas modelis”). Kā elementu jaunā ražošanas modeļa īstenošanā Uzņēmums pārskaitīs kapitālu Post Danmark, kā norādīts Uzņēmumu direktoru padomes 2017. gada 29. septembra priekšlikumā.” (68)

(160) No šā citāta var secināt, ka nav saiknes starp kapitāla ieguldījumu 5 miljardu SEK apmērā un apgalvojumu, ka tas viss tiks pārskaitīts Post Danmark. Ir vienkārši pateikts: kā jaunā ražošanas modeļa īstenošanas elementu Uzņēmums pārskaitītu kapitālu Post Danmark. Tas neizslēdz iespēju kā vēl vienu jaunā ražošanas modeļa elementu atsevišķi pārskaitīt kapitālu PostNord AB. Tieši tā arī notika, jo tas izriet no Oktobra nolīguma 4. punkta: Uzņēmums ir aplēsis, ka ir nepieciešams kapitāls 3,0 miljardu SEK apmērā, no kuriem Zviedrijas akcionārs piekrīt ieguldīt 400 miljonus SEK, bet Dānijas akcionārs – 267 miljonus SEK, lai atbalstītu jaunā ražošanas modeļa īstenošanu, savukārt Uzņēmums nodrošinās papildu finansējumu. Šie ieguldījumi veicami kā kapitāla ieguldījums Uzņēmumā [ (69)] ar tirgus noteikumiem, neizlaižot jaunas akcijas (70). (izcēlums pievienots)

(161) Otrkārt, gan Dānijas dekrētā, kas minēts 101. apsvēruma a) apakšpunktā, gan Zviedrijas parlamenta lēmumā, kas minēts 101. apsvēruma b) apakšpunktā, runa ir par kapitāla pārskaitīšanu PostNord AB. Dānijas dekrētā ir teikts [..] (71). Zviedrijas parlamenta lēmumā ir teikts: “Riksdāgam ir ierosināts likumprojekts, lai pilnvarotu valdību lemt par kapitāla ieguldījumiem PostNord AB, nepārsniedzot 400 miljonus SEK.” (72)

(162) Turklāt Komisija oficiālās izmeklēšanas laikā nekonstatēja nevienu elementu, kas būtu pretrunā ar Dānijas un Zviedrijas iesniegto informāciju (94. apsvērums).

(163) Tāpēc Komisija uzskata, ka Oktobra nolīgums bija principiāla vienošanās (sk. 143. apsvēruma a) apakšpunktu), kas faktiski sniedza valstīm un PostNord AB lielu rīcības brīvību konkrētu pasākumu faktiskajā īstenošanā. Piemēram, summa, kas galu galā tika piešķirta Post Danmark ar PostNord grupas kapitāla ieguldījumu, neatbilst summām, kas paredzētas Oktobra nolīgumā. Tāpēc Oktobra nolīguma noteikumus nevar uzskatīt par izšķirošu pierādījumu tam, kas ir Dānijas un Zviedrijas kapitāla ieguldījumu saņēmēji.

(164) Komisija uzskata, ka ieguvēji no Dānijas un Zviedrijas kapitāla ieguldījumiem bija PostNord AB un visi tā meitasuzņēmumi, kā arī netieši Post Danmark, aizsargājot PostNord AB. Turpretim ieguvējs no PostNord grupas kapitāla ieguldījuma bija tieši Post Danmark, kas var izmantot saņemto kapitālu, lai finansētu pārveides plānu.

5.1.3. Atšķirīgs mērķis

(165) Nav šaubu, ka PostNord grupas kapitāla ieguldījuma nepārprotams mērķis ir ļaut Post Danmark īstenot savu pārveides plānu.

(166) Dānijas un Zviedrijas ieguldītais kapitāls ir izmaksāts PostNord AB un sniedz labumu visai grupai. Dānija un Zviedrija ir paskaidrojušas, ka to attiecīgo kapitāla ieguldījumu mērķis ir saglabāt PostNord AB ieguldījumu kategorijas neoficiālo reitingu (sk. 30. un 33. apsvērumu). Tā kā PostNord AB nav oficiāla kredītreitinga, galvenais mērķis ir nodrošināt finanšu riska līmeni, kas atbilst ieguldījumu kategorijas kvalitātes [..] kredītreitingam vai ir tuvu tam (sk. 30. un 33. apsvērumu). Komisija uzskata, ka pēc būtības kredītspējas saglabāšana PostNord AB, kas finansē sevi tirgū, ir tās akcionāriem saprotams un saprātīgs ekonomiskais mērķis.

5.1.4. Prasība veikt īstenošanas pasākumus

(167) Komisija uzskata, ka Oktobra nolīgums nav akts, ar kuru ir veikts kāds no trim kapitāla ieguldījumiem. No Oktobra nolīguma noteikumiem var secināt, ka tā bija principiāla vienošanās, un, lai veiktu visus trīs kapitāla ieguldījumus, bija jāveic turpmāki īstenošanas pasākumi, kā paskaidroja Dānija un Zviedrija (sk. 143. apsvēruma b) apakšpunktu).

5.1.5. Atbilde uz trešo personu argumentiem

(168) ITD apgalvo, ka Komisijai vajadzēja izskatīt citu kritēriju kopumu, lai noteiktu, vai trīs kapitāla ieguldījumi faktiski ir viens pasākums.

(169) Tomēr, pamatojoties uz iedibināto judikatūru (73) un Padomes Regulas (ES) 2015/1589 (74) 6. panta 1. punktu, Komisijai savā novērtējumā ir jāpaļaujas uz visiem atbilstīgajiem faktiskajiem un tiesību apstākļiem (jeb attiecīgajiem faktiskajiem un tiesiskajiem apstākļiem), nevis kritēriju kopumu, kas noteikts ierobežojošā veidā, un šajā gadījumā Komisija ir ņēmusi vērā visus atbilstīgos faktiskos un tiesību apstākļus. Tomēr, arī aplūkojot ITD ierosinātos kritērijus, Komisija secina to pašu, proti, ka trīs kapitāla pasākumi ir atsevišķi pasākumi.

(170) Pirmkārt, ITD apgalvo, ka visu trīs kapitāla pasākumu hronoloģija ir identiska, jo tā uzskata, ka visi trīs tika piešķirti Oktobra nolīguma noslēgšanas dienā, proti, 2017. gada 20. oktobrī. Šis apgalvojums ir cieši saistīts ar pasākuma piešķiršanas datumu. Kā paskaidrots 5.2. iedaļā, Komisija uzskata, ka kapitāla ieguldījumi tika veikti dažādos datumos. Šā iemesla dēļ kapitāla ieguldījumu hronoloģija atšķiras.

(171) Otrkārt, attiecībā uz trīs kapitāla ieguldījumu mērķi Komisija paliek pie secinājuma, ka PostNord grupas un valstu kapitāla ieguldījumu mērķi atšķiras. Komisija uzskata, ka ITD konstatētais finansējuma deficīts (sk. 55. apsvēruma b) apakšpunktu) nevar būt pierādījums tam, ka Dānijas un Zviedrijas kapitāla ieguldījumu mērķis arī bija veicināt pārveides plāna īstenošanu, un tāpēc kopā ar PostNord grupas kapitāla ieguldījumu tie bija viens pasākums, vēl jo vairāk tāpēc, ka finansējuma deficīts aizvien pastāvētu, pat ja šos pasākumus ņemtu vērā. Turklāt valstis ir paskaidrojušas, ka finansējuma deficīts faktiski atbilst aplēstajiem Post Danmark pamatdarbības zaudējumiem (sk. 140. apsvērumu).

(172) Treškārt, ņemot vērā to, ka kapitāla ieguldījumiem ir dažādi saņēmēji un/vai ieguldītāji, var secināt, ka arī konteksts, kurā šie kapitāla ieguldījumi tika veikti, ir atšķirīgs un atšķiras arī saņēmēju apstākļi. Tāpēc Komisija secina, ka kapitāla ieguldījumu apstākļi nav vienādi.

(173) Komisija arī apgalvo, ka ITD sākotnējā sūdzībā un piezīmēs saistībā ar lēmumu par procedūras sākšanu citētā judikatūra neatbalsta tās argumentu, ka trīs kapitāla ieguldījumi ir viens pasākums.

(174) Pirmkārt, kā jau uzsvērts 169. apsvērumā, lietā Grieķija un citi/Komisija (75) Vispārējā tiesa 178. punktā konstatēja, ka ir jāņem vērā visi faktiskie un tiesību apstākļi, kas attiecas uz šo lietu. Tas ir vairāk nekā tikai hronoloģija, mērķis un apstākļi.

(175) Otrkārt, attiecībā uz Bouygues un Bouygues Télécom/Komisija un citi (76) (sk. lēmuma par procedūras sākšanu 33. apsvērumu) un BP Chemicals/Komisija (77) Komisija atzīmē, ka minēto lietu fakti atšķiras no šīs lietas faktiem, jo šajā gadījumā ir dažādi piešķīrēji, un katram ir jāveic savs novērtējums. Šīs atšķirības nozīmīgumu ilustrē spriedums lietā BP Chemicals (uz kuru ir sniegta atsauce Bouygues un Bouygues Télécom/Komisija), kurā Vispārējā tiesa konstatēja, ka Komisijai ir jānosaka, vai pasākumi ir nodalāmi “tādā gadījumā kā šis, kas attiecas uz trim kapitāla ieguldījumiem, kurus veicis viens ieguldītājs [..]” (78) (izcēlums pievienots). Tas uzskatāmi parāda, ka ieguldītāja(-u) identitāte ir viens no elementiem, kas jāņem vērā, novērtējot, vai kapitāla ieguldījumi ir viens pasākums vai vairāki, izmantojot arī citus atbilstīgos elementus/apstākļus.

(176) Treškārt, jānorāda, ka, lai gan lietā Bouyges un Bouygues Télécom/Komisija, novērtējot, vai secīgi iejaukšanās pasākumi ir valsts atbalsts, ir minēta hronoloģija, mērķis un uzņēmuma apstākļi, tas neizslēdz, ka var ņemt vērā arī citus kritērijus. Tiesa norādīja, ka “tā tas [proti, uzskatīt vairākas secīgas iejaukšanās par vienu iejaukšanos] it īpaši var būt gadījumā, ja starp secīgiem valsts iejaukšanās pasākumiem, ievērojot tostarp to hronoloģiju, mērķi un uzņēmuma stāvokli šīs iejaukšanās laikā, ir tik cieša saikne, ka nav iespējams tos nodalīt” (79) (izcēlums pievienots).

(177) Ceturtkārt, ITD savās piezīmes atsaucas uz spriedumu lietā Arriva Italia un citi un norāda, ka Tiesa apstiprināja, ka īstenošanas pasākums noteikti ir vajadzīgs saskaņā ar spēkā esošajiem valsts tiesību aktiem, kas paredz valsts atbalsta piešķiršanu. ITD (un citu trešo personu) piezīmju iesniegšanas brīdī Tiesa vēl nebija pasludinājusi spriedumu šajā lietā. Tāpēc ITD, visticamāk, pamatoja savus argumentus uz ģenerāladvokāta secinājumiem. Jebkurā gadījumā Tiesa savā 2019. gada 19. decembra spriedumā secināja, ka konkrētajā gadījumā var secināt, ka atbalsts ir piešķirts; tomēr valsts tiesai bija jāpārbauda, vai saskaņā ar strīdīgo juridisko pamatu jau ir piešķirtas tiesības piešķirt līdzekļus (80). Komisija neapstrīd Tiesas pieeju, gluži otrādi, jo šajā lietā faktiski bija nepieciešami īstenošanas pasākumi, jo Oktobra nolīgums nepiešķīra tiesības piešķirt līdzekļus, un attiecīgi nevar uzskatīt, ka kapitāla ieguldījumi ir veikti minētā nolīguma noslēgšanas datumā.

(178) Visbeidzot, attiecībā uz lietu Beļģijas Karaliste un Magnetrol International/Komisija (81) – atšķirībā no minētās lietas apstākļiem šajā gadījumā ir noteikti atbalsta saņēmēji (proti, Post Danmark un PostNord AB). Lai gan šajā gadījumā atbalsta saņēmēju noteikšana nebija šķērslis atbalsta piešķiršanai, pastāvēja citi šķēršļi, piemēram, valstu lēmumu pieņemšanas procedūras, lai padarītu kapitāla ieguldījumu piešķiršanu juridiski saistošu. Līdzīgi apsvērumi tika ņemti vērā, kad lēmuma par procedūras sākšanu 81. apsvērumā Komisija atsaucās uz lietu BSCA/Komisija. Lietā BSCA/Komisija Vispārējā tiesa norāda “kritērijs, lai noteiktu atbalsta piešķiršanas brīdi, ir juridiski saistošs akts, ar kuru valsts kompetentā iestāde apņemas saņēmējam piešķirt atbalstu [..] ar beznosacījumu un juridiski saistošu apsolījumu [..] (82). Šāds beznosacījumu un juridiski saistošs apsolījums tika dots tikai dažādo kapitāla ieguldījumu piešķiršanas brīdī, un šis nosacījums nebija izpildīts Oktobra nolīguma noslēgšanas dienā.

(179) Turklāt šķiet, ka ITD šauri interpretē spriedumu lietā BSCA/Komisija, paskaidrojot, ka tad, ja ir zināma atbalsta summa un saņēmējs, pasākumu var uzskatīt par piešķirtu (sk. 59. apsvērumu). Spriedumā lietā BSCA/Komisija Tiesa drīzāk izmanto to, ka atbalsta saņēmējs nav noteikts, kā papildu argumentu tam, ka minētajā lietā aplūkotais pasākums nav piešķirts. 74. punktā ir noteikts: “No šī lēmuma skaidri izriet, ka Valonijas valdība neapņēmās piešķirt prasītājai atbalstu, bet tieši pretēji – kompetentais ministrs tikai apņēmās prezentēt šai valdībai ieguldījumu programmas izpildes pasākumus. Turklāt jākonstatē, ka prasītāja nav identificēta kā atbalsta potenciālā saņēmēja.” (izcēlums pievienots)

(180) Turklāt minētā sprieduma 77. punktā Tiesa norādījusi: “No tā izriet, ka – pretēji prasītājas apgalvotajam – 2000. gada 20. jūlija un 8. novembra lēmumos nebija ietvertas juridiski saistošas un precīzas Valonijas valdības saistības pret prasītāju. Turklāt, kā to replikas rakstā atzīst pati prasītāja, šie lēmumi veidoja Valonijas valdības apņemšanos attiecībā uz tās politiskajiem mērķiem un bija ministru vienošanās rezultāts valdībā. Turpretī vienkārši no 2002. gada nolīguma teksta skaidri izriet, ka detaļas par infrastruktūru un pakalpojumiem juridisku saistību formā ir nostiprinātas tikai šajā dokumentā. Šo 2002. gada nolīgumu faktiski raksturo ieguldījumu programma, kā arī izdevumi, ko apņēmās segt Valonijas reģions – Sowaer [ (83) ], un koncesijas maksa, ko kā atlīdzību apņēmās maksāt prasītāja. (izcēlums pievienots) Tādējādi Oktobra nolīgums ir līdzīgs 2000. gada 20. jūlija un 8. novembra lēmumiem, kuros bija ietverti politiski mērķi, kas minēti lietā BSCA/Komisija pieņemtā sprieduma 77. punktā (nevis tajā pašā punktā minētajam 2002. gada nolīgumam), jo arī tajā ir atainoti politiskie mērķi un tas ir Dānijas un Zviedrijas vienprātības rezultāts, kā arī tas nav akts, ar kuru kapitāla ieguldījumus var uzskatīt par piešķirtiem.”

5.1.6. Secinājums

(181) Pamatojoties uz 156.–180. apsvērumā sniegto argumentāciju, Komisija secina, ka kapitāla ieguldījumi ir trīs atsevišķi pasākumi, kas tāpēc ir atsevišķi novērtēti 5.2. iedaļā.

5.2. Kapitāla ieguldījumu piešķiršanas datums

5.2.1. Grupas kapitāla ieguldījuma piešķiršanas datums

5.2.1.1. Novērtējums

(182) Dānija un Zviedrija piekrīt Komisijas novērtējumam lēmumā par procedūras sākšanu, ka PostNord grupas kapitāla ieguldījums tika piešķirts 2018. gada 11. jūnijā (101. apsvērums). ITD apgalvo, ka PostNord grupas kapitāla ieguldījums tika piešķirts 2017. gada 20. oktobrī (62. apsvērums).

(183) Ja pasākuma piešķiršana ir atkarīga no noteiktu nosacījumu izpildes, to nevar uzskatīt par piešķirtu, ja vien un kamēr šie nosacījumi nav izpildīti (84). Oktobra nolīgumā ir teikts, ka: “Akcionāri vienojas par turpmāk minēto, kam [..] attiecībā uz valsts atbalsta elementiem nepieciešams Eiropas Komisijas apstiprinājums.” Trešo personu piezīmes nevarēja mainīt Komisijas secinājumu, ka šis ir skaidrs nosacījums, kas jāizpilda, lai PostNord grupas kapitāla ieguldījumu varētu uzskatīt par piešķirtu. Attiecīgi PostNord grupas kapitāla ieguldījumu varētu uzskatīt par piešķirtu ne agrāk kā 2018. gada 28. maijā, dienā, kad tika pieņemts 2018. gada lēmums.

(184) Saskaņā ar Oktobra nolīgumu, ja Komisija ar savu 2018. gada lēmumu nebūtu ap