Oficiālais Vēstnesis L 302 , 20/11/2003 Lpp. 0034 - 0036



Padomes Kopēja nostāja 2003/805/KĀDP (2003. gada 17. novembris) par daudzpusēju nolīgumu masveida iznīcināšanas ieroču neizplatīšanas un ieroču nogādes līdzekļu jomā vispārināšanu un pastiprināšanu EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, un jo īpaši tā 15. pantu, tā kā: (1) Salonikos Eiropadome norādīja, ka masveida iznīcināšanas ieroču izplatīšana un ieroču nogādes līdzekļi ir pieaugošs drauds starptautiskajam mieram un drošībai; risks, ka teroristi varētu iegūt ķīmiskos, bioloģiskos, radioloģiskos vai kodolmateriālus, rada papildu dimensiju šim apdraudējumam. Tāpēc Eiropas Padome nolēma, ka ES kopīgie centieni, cita starpā, koncentrēsies uz galveno atbruņošanās un neizplatīšanas līgumu un nolīgumu vispārīgu ratifikāciju un ievērošanu, un uz to pastiprināšanu nepieciešamības gadījumā. (2) Savā rīcības plānā par ES stratēģijas pret masveida iznīcināšanas ieroču izplatību pamatprincipu īstenošanu ES un tās dalībvalstis apņēmās veicināt ar masveida iznīcināšanas ieročiem un to nogādes līdzekļiem saistītu tiesību aktu vispārīgu ievērošanu politiskā līmenī. (3) Atkārtota minētās politikas apliecināšana kalpo kā kritērijs sarunās par ES nostāju starptautiskās komisijās, tādēļ būtu lietderīgi formulēt to Padomes kopējā nostājā, IR PIEŅĒMUSI ŠO KOPĒJO NOSTĀJU. 1. pants Šīs kopējās nostājas mērķi ir: a) veicināt turpmāk minēto daudzpusējo nolīgumu vispārīgu ratifikāciju un ievērošanu un, vajadzības gadījumā, pastiprināt to noteikumus, kā arī nodrošināt to ievērošanu: i) Kodolieroču neizplatīšanas līgums (KNL) un Aizsardzības nolīgums; ii) Papildprotokoli līgumam ar Starptautisko atomenerģijas aģentūru (SAA papildprotokoli); iii) Konvencija par ķīmiskajiem ieročiem; iv) Konvencija par bioloģiskajiem un toksīnu ieročiem; v) Hāgas rīcības kodekss pret ballistisko raķešu izplatīšanu; b) veicināt Līguma par vispārīgo kodolizmēģinājumu aizliegumu ātru stāšanos spēkā. Uz šiem galvenajiem tiesību aktiem balstās starptautiskās kopienas atbruņošanās un ieroču neizplatīšanas centieni, tādējādi veicinot starptautisko uzticību, stabilitāti un mieru, to skaitā cīņu pret terorismu. 2. pants Nostājas 1. pantā minēto mērķu sasniegšanai dalībvalstis īpašu uzmanību pievērš nepieciešamībai pastiprināt daudzpusējo nolīgumu ievērošanas režīmu ar šādiem paņēmieniem: - pastiprinot pārkāpumu identificējamību, un - stiprinot ar šo nolīgumu režīmu paredzēto pienākumu izpildīšanu. Šajā nolūkā īpašs uzsvars jāliek uz pastāvošo pārbaudes mehānismu optimālu izmantošanu un, vajadzības gadījumā, papildu pārbaudes instrumentu ieviešanu, kā arī ANO Drošības padomes, kura ir tieši atbildīga par starptautiskā miera un drošības saglabāšanu, lomas stiprināšanu. 3. pants ES un tās dalībvalstis vērsīs savu diplomātisko darbību uz 1. un 2. pantā izklāstīto mērķu īstenošanu saskaņā ar turpmāk minēto kārtību. 4. pants Kodolieroču neizplatīšanas līgums (KNL) ir globālā ieroču neizplatīšanas režīma stūrakmens un kodolieroču atbruņošanās jomas pamats, saskaņā ar šā līguma VI pantu. Panākt vispārīgu KNL ievērošanu ir ārkārtīgi būtiski. Tālab ES: - aicina visas valstis, kas vēl nav KNL dalībnieces, pievienoties KNL bez nosacījumiem tāpat kā valstis, kurās nav kodolieroču, un pakļaut savas kodoliekārtas un darbības SAA Vispārējās aizsardzības sistēmas noteikumiem, - pieprasa, lai tās valstis, kuras vēl nav pievienojušās SAA Aizsardzības nolīgumiem, izpilda savas saistības saskaņā ar KNL III pantu un noslēdz šādus līgumus steidzamības kārtā, - veicina visu KNL minēto mērķu īstenošanu, - atbalsta 2000. gada KNL pārskatīšanas konferences galīgo dokumentu un 1995. gada KNL pārskatīšanas un paplašināšanas konferences lēmumus un rezolūciju, - veicina turpmāku aizsardzības noteikumu izskatīšanu, - veicina pasākumus, lai nodrošinātu, ka efektīvi tiek izslēgta jebkāda iespēja militāriem mērķiem izmantot civilās kodolprogrammas. 5. pants ES uzskata, ka SAA papildprotokoli ir neatņemama SAA aizsardzības sistēmas daļa. Paaugstinot atbilstības standartus un padarot pārkāpējus vieglāk identificējamus, papildprotokoli stiprina KNL. Lai veicinātu papildprotokolu vispārēju pieņemšanu un īstenošanu, ES: - pieprasa, lai ES dalībvalstis un pievienošanās dalībvalstis ātri ratificētu papildprotokolu līdz 2003. gada beigām, - pieprasa to pašu no reģionālajām organizācijām, - strādā, lai padarītu papildprotokolus un aizsardzības nolīgumus par SAA pārbaudes sistēmas standartu, un cenšas nodrošināt papildprotokolu vispārēju ievērošanu, - īsteno stipru politisko un finansiālo SAA darba atbalstu. 6. pants Konvencija par ķīmiskajiem ieročiem ir unikāls atbruņošanās un ieroču neizplatīšanas tiesību akts, kura viengabalainība un stingra piemērošana ir jāgarantē pilnībā. Efektīva īstenošana valstī ir būtiska konvencijas efektīvai darbībai. Lai stiprinātu Konvenciju, ES: - aicina valstis, kas vēl stingri neievēro vai nav pievienojušās konvencijai, darīt to nekavējoties, - aicina visas valstis, kuras ir pievienojušās konvencijai, nekavējoties ieviest nepieciešamos valsts īstenošanas pasākumus, to skaitā krimināltiesību jomā. Šādiem pasākumiem jāatspoguļo konvencijas noteikumu visaptverošais raksturs, - aicina šīs valstis izpildīt savu pienākumu iznīcināt ķīmiskos ieročus un iznīcināt vai pārveidot ķīmisko ieroču ražošanas iekārtas konvencijā paredzētajā termiņā, - strādā, lai ķīmisko ieroču aizliegumi tiktu deklarēti kā vispārīgi saistoši starptautisko tiesību aktu noteikumi. 7. pants Konvencija par bioloģiskajiem un toksīnu ieročiem (BTWC) ir stūrakmens centieniem nepieļaut, ka bioloģiskie aģenti vai toksīni tiek izmantoti kā ieroči. ES turpina atbalstīt BTWC pārbaudes principus. Lai stiprinātu Konvenciju, ES: - īpaši centīsies pārliecināt valstis, kuras vēl stingri neīsteno vai nav ratificējušas konvenciju, darīt to nekavējoties, - strādās, lai identificētu efektīvus mehānismus, kā stiprināt un pārbaudīt atbilstību BTWC, - strādās, lai nodrošinātu noteiktu iznākumu ikgadējām sanāksmēm, kas notiks no 2003. līdz 2005. gadam, lai gatavotos 2006. gada sestajai pārskatīšanas konferencei, - nepieciešamības gadījumā īpašu uzmanību pievērsīs valsts īstenošanas pasākumu stiprināšanai, to skaitā krimināltiesiskajā jomā, un kontrolēs patogēnos mikroorganismus un toksīnus saskaņā ar BTWC, - strādās, lai ķīmisko ieroču un toksīnu aizliegumi tiktu pasludināti par vispārīgi saistošiem starptautisko tiesību aktu noteikumiem. 8. pants Hāgas rīcības kodekss pret ballistisko raķešu izplatīšanu ir svarīgs līdzeklis, lai cīnītos pret ballistisko raķešu, kuras var ietvert masveida iznīcināšanas ieročus, pieaugošo izplatību. Rīcības kodeksā noteikti pamatprincipi, kuru pirms tam nebija, un tas ir svarīgs solis, lai tuvinātos iespējamam daudzpusējam nolīgumam par ballistisko raķešu izplatīšanas aizliegumu. ES: - pārliecinās pēc iespējas vairāk valstu pievienoties šīm kodeksam, jo īpaši valstis, kurām ir ballistisko raķešu potenciāls, - strādās kopā ar citām valstīm, kas vēlas piedalīties, lai tālāk attīstītu un īstenotu kodeksu, jo īpaši kodeksā paredzētos uzticēšanos veicinošus pasākumus, - ja tas ir lietderīgi un ir iespējams, veicinās ciešākas attiecības starp kodeksu un ANO sistēmu. 9. pants ES veicinās Līguma par vispārīgo kodolizmēģinājumu aizliegumu ātru stāšanos spēkā saskaņā ar nosacījumiem Padomes 2003. gada 21. jūlija Lēmumā 2003/567/KĀDP, ar ko īsteno Kopējo nostāju 1999/533/KĀDP, kas attiecas uz Eiropas Savienības līdzdalību, lai veicinātu Līguma par vispārīgo kodolizmēģinājumu aizliegumu (CTBT) [1] ātru stāšanos spēkā. 10. pants Šī kopējā nostāja stājas spēkā tās pieņemšanas dienā. 11. pants Šo kopējo nostāju publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Briselē, 2003. gada 17. novembrī Padomes vārdā — priekšsēdētājs F. Frattini [1] OV L 192, 31.7.2003., 53. lpp. --------------------------------------------------