Oficiālais Vēstnesis L 316 , 15/12/2000 Lpp. 0030 - 0041



Komisijas Lēmums Nr. 2730/2000/EOTK (2000. gada 14. decembris), ar ko ievieš galīgos antidempinga maksājumus tāda akmeņogļu koksa importam gabalos, kuru diametrs ir lielāks par 80 mm, un kura izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā, un galīgi iekasē pagaidu maksājumus EIROPAS KOPIENU KOMISIJA, ņemot vērā Eiropas Ogļu un tērauda kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 1996. gada 28. novembra Lēmumu Nr. 2277/96/EOTK par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Ogļu un tērauda kopienas dalībvalstis [1], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Lēmumu Nr. 1000/1999/EOTK [2], un jo īpaši tā 9. pantu, tā kā: A. PROCEDŪRA (1) Ar Komisijas Lēmumu Nr. 1238/2000/EOTK [3] (še turpmāk "pagaidu lēmumu"), Komisija ieviesa pagaidu antidempinga maksājumus akmeņogļu koksa importam gabalos, kuru diametrs pārsniedz 80 mm, kas klasificēts ar KN kodu ex27040019 un kura izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā (še turpmāk "ĶRT"). B. TURPMĀKĀ PROCEDŪRA (2) Pēc tam, kad atklātībā tika nodoti būtiski fakti un apsvērumi, pamatojoties kuriem tika ieviesti pagaidu pasākumi, vairākas ieinteresētās puses iesniedza rakstiskus iesniegumus, kuros izteica savu viedokli par pagaidu atzinumu. Saskaņā ar Lēmuma Nr. 2277/96/EOTK 6. panta 5. punktu (še turpmāk "pamatlēmums"), puses, kas to pieprasīja, tika uzklausītas. (3) Komisija turpināja ievākt un pārbaudīt visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu galīgo atzinumu izdarīšanai. Visas ieinteresētās puses bija informētas par būtiskiem faktiem un apsvērumiem, kurus ņēma vērā, iesakot galīgo antidempinga maksājumu uzlikšanu un to summu galīgo iekasēšanu, kas nodrošinātas ar pagaidu maksājumu. Ieinteresētajām pusēm arī atvēlēja termiņu, kurā tās varēja izteikt viedokli attiecībā uz sniegto informāciju. (4) Ieinteresēto pušu iesniegtās mutiskās un rakstiskās piezīmes izskatīja, un vajadzības gadījumā attiecīgi mainīja pagaidu atzinumus. (5) Pēc pagaidu atzinumu pārskatīšanas, pamatojoties uz informāciju, kas ievākta kopš pagaidu lēmuma pieņemšanas, tika konstatēts, kas galvenie atzinumi, kas izklāstīti šajā lēmumā, ir jāapstiprina tādā mērā, lai tos negrozītu šajā lēmumā izklāstītie apsvērumi. C. ATTIECĪGAIS PRODUKTS UN LĪDZĪGS PRODUKTS 1. Attiecīgais produkts (6) Attiecīgais produkts pagaidu lēmumā definēts kā akmeņogļu kokss gabalos, kuru diametrs pārsniedz 80 mm, kas klasificēts ar KN kodu ex27040019 un kura izcelsme ir ĶRT. Šis produkts, pazīstams kā metāllietuves kokss, tiek ražots dažādā kvalitātē, jo īpaši ar atšķirīgu fiksētā oglekļa saturu un dažāda lieluma gabalos. Visu kvalitātes līmeņu kokss ir ar vienādu fizisko, tehnisko un ķīmisko pamatraksturojumu, to izmanto kā degšanas aktīvo vielu kupolveida krāsnīs čuguna, akmens vates, cinka un svina ražošanai [4]. (7) Metāllietuves kokss atšķiras no pārējā koksa, kas klasificēts ar to pašu KN kodu, pēc izmēra, t.i., akmeņogļu kokss gabalos, kuru diametrs ir lielāks par 80 mm, tiek uzskatīts par vienīgo atbilstošo izmēru, kas derīgs lietošanai kupolveida krāsnīs, pateicoties tā sadegšanas temperatūrai un spējai izturēt slodzi nesadaloties. Kokss, kura diametrs ir mazāks par 80 mm, pazīstams kā domnās izmantojams kokss, tika atzīts par nederīgu šādiem mērķiem. Domnās izmantojamo koksu lieto domnās tērauda ražošanai un citiem nolūkiem, piemēram, ķīmisku vielu un cukura ražošanai. (8) Pēc pagaidu pasākumu ieviešanas dažas ieinteresētās puses apgalvoja, ka, neskatoties uz to, ka 80 mm ir skaidra robežšķirtne, ir piemēri, ka domnās izmantojamās ogles tiek ievestas gabalos, kuru diametrs pārsniedz 80 mm, līdz pat 100 mm lielumam. Šajā sakarā tika sniegta informācija, kas pierādīja, ka dažas muitas iestādes piemēroja pagaidu antidempinga pasākumus gan metāllietuves koksam, gan domnās izmantojamam koksam gabalos, kuru diametrs ir lielāks par 80 mm. (9) Jāņem vērā, ka produkts, uz kuru attiecas izmeklēšana, ir metāllietuves kokss, nevis domnās izmantojamais kokss. Turklāt, tā kā domnās izmantojamam koksam gabalos, kuru diametrs ir lielāks par 80 mm, parasti ir zemāka izturība, tas nav paredzēts izmantošanai kupolveida krāsnīs čuguna, akmens vates vai kausēta cinka un svina ražošanai. Jāņem vērā arī tas, ka saskaņā ar ieinteresēto pušu izmeklēšanas gaitā sniegto informāciju, tajos gadījumos, kad tika importēts kokss gabalos, kuru diametrs ir lielāks par 80 mm līdz maksimālajam diametram 100 mm, kopā ar koksu gabalos, kuru diametrs ir 80 mm vai mazāks, šis kokss bija paredzēts izmantošanai domnās un parasti to nevar izmantot kupolveida krāsnīs. (10) Minēto iemeslu dēļ attiecīgais produkts būtu skaidri jāformulē un jādefinē, ņemot vērā, no vienas puses, tā fiziskos raksturlielumus, t.i., akmeņogļu kokss gabalos, kuru diametrs ir lielāks par 80 mm, un, no otras puses, tā izmantošanu, t.i., kokss, kuru izmanto kupolveida krāsnīs čuguna un akmens vates, kā arī kausēta cinka un svina ražošanai. Tādēļ jāpaskaidro, ka uz domnās izmantojamo koksu, neskatoties uz to, ka tā gabalu diametrs ir no 80 mm līdz 100 mm, kurus ieved kopā ar koksu gabalos, kuru diametrs ir 80 mm vai mazāks, šī procedūra neattiecas. (11) Ķīnas eksportētāji/ražotāji un viens Kopienas importētājs apgalvoja, ka attiecīgais produkts, ko importē no ĶTR izmeklēšanas laikā (še turpmāk "IL") (no 1998. gada 1. jūlija līdz 1999. gada 30. jūnijam), ir metāllietuves koksa pusfabrikāts, kuru var uzskatīt par gatavu tikai pēc atsijāšanas. Kopienas importētājs norādīja, ka atsijāšana ne tikai atdala tirdzniecības lieluma šķembas (lielākas par 80 mm) no mazākiem gabaliem (80 mm vai mazāki), kā minēts pagaidu lēmuma 13. apsvērumā, bet tā ir arī mehāniskas stabilizācijas fāze, kas paredzēta ieplaisājušu metāllietuves koksa gabalu salaušanai. Tā kā atsijāšana ir pēdējais būtiskais etaps ražošanas ķēdē, kas būtisku pievieno vērtību, tika norādīts, ka atsijāšana Kopienā ir pietiekoša apstrāde, lai mainītu metāllietuves koksa, kas importēts no ĶRT, izcelsmi. Tika apgalvots, ka to pierāda arī būtiskas atsijāšanas cenu korekcijas, ko Komisija piešķir, aprēķinot cenu samazinājumu. (12) Šo prasību uzskatīja par nepamatotu. Mehāniskā atsijāšana ir apstrāde, kuras laikā koksa šķembas tiek sadalītas pēc izmēriem vai izmēru grupām, tomēr nepārveidojot ķīmiskos un fiziskos pamatraksturlielumus, kas saglabājušies no koksa oglēm, kuras izmanto kā izejmateriālu un ražošanas metodi. Metāllietuves koksu sijā pirms rūpnieciskās gala izmantošanas, lai iegūtu kupolveida krāsnij nepieciešamo izmēru vai izmēru grupu. Parasti sijāšanu veic tūlīt pēc karbonizācijas, bet, tā kā metāllietuves kokss ir pakļauts dabiskiem bojājumiem iekraušanas, pārvadāšanas un izkraušanas laikā, to bieži atkārtoti sijā pēc pārvadāšanas pa jūru. Šajā sakarā nevar uzskatīt, ka ar sijāšanu iegūtais metāllietuves kokss iegūst sev raksturīgas īpašības un sastāvu, kāds tam nepiemita pirms minētās apstrādes. Tādēļ uz Kopienas robežas nevar uzskatīt, ka nesijāts metāllietuves kokss ir pusfabrikāts. (13) Turklāt tika konstatēts, ka sijāšana vidēji sastāda mazāk kā 4 % no CIF importa cenas un ka korekcija, ko piešķir cenas samazināšanas aprēķinam, ietver ne tikai sijāšanas izmaksas, bet arī visus pārdošanas un finansēšanas izdevumus, kas radušies ievešanas un tālākpārdošanas rezultātā. Tāpēc nevar uzskatīt, ka kopējā piešķirtās korekcijas summa cenas samazinājuma aprēķinam norāda, cik liela ir pēc ievešanas produktam pievienotā vērtība, lai noteiktu preces izcelsmi. Ņemot vērā iepriekšminēto, var apstrīdēt apgalvojumu, ka sijāšana Kopienā piešķir attiecīgajam produktam Kopienas izcelsmi. (14) Tādēļ jāsecina, ka attiecīgais produkts ir ĶTR izcelsmes metāllietuves kokss, t.i., akmeņogļu kokss gabalos, kuru diametrs ir lielāks par 80 mm, kuru izmanto kupolveida krāsnīs čuguna, akmens vates, cinka un svina ražošanai. Jāsecina arī tas, ka visu kvalitātes līmeņu metāllietuves kokss ir viens un tas pats produkts, jo tam piemīt vienādi fiziskie un ķīmiskie pamatraksturlielumi un vienāds izmantošanas mērķis. 2. Līdzīgi produkti (15) Viens patērētājs apgalvoja, ka Kopienas metāllietuves kokss nav vienāds ar attiecīgo produktu, jo pēdējais minētais ir zemākas kvalitātes kokss. Pamatojot savu apgalvojumu viņš minēja, ka pāreja no viena uz otru koksu nevar notikt, neveicot būtiskus un dārgus tehniskā aprīkojuma pārveidojumus, kas būtiskas papalielina izmaksas. Daži patērētāji arī apgalvoja, ka attiecīgais produkts ir zemākas kvalitātes un to var izmantot tikai sajaucot ar Kopienā ražoto produktu, tādējādi norādot uz to, ka produkti nav vienādi. (16) Pirmkārt, jāatgādina, ka kvalitātes atšķirības neietekmē līdzīgu produktu definīciju, ciktāl fiziskie un ķīmiskie pamatraksturlielumi paliek tādi paši un abi produkti ir savstarpēji aizvietojami. Šis jautājums plaši aprakstīts pagaidu lēmuma 19. līdz 21. apsvērumā. Kvalitātes jautājums ir pamats arī šķietami pretrunīgiem apgalvojumiem, kurus izsaka metāllietuves. Dažas no tām apgalvo, ka tās nevar izmantot Ķīnas metāllietuves koksu zemākas kvalitātes dēļ, turpretī citas lietuves uzskata, ka Ķīnas metāllietuves kokss ir labāks par Kopienā ražoto koksu. Turklāt šī pretruna vienkārši pierāda to, ka, kaut arī pastāv noteiktas vispārpieņemtas metāllietuves koksa ķīmisko un fizisko raksturlielumu normas, gala patērētāji var vai nu izvēlēties saviem mērķiem piemērotāko metāllietuves koksu vai pielāgot savu aprīkojumu noteiktam metāllietuves koksa veidam. To apstiprina fakts, ka gala patērētāji ir pārgājuši no Kopienā ražotā uz Ķīnā ražoto metāllietuves koksu, un, dažos gadījumos, atgriezušies pie Kopienas ražotā. Tādēļ skaidri redzama savstarpēja šo produktu aizvietojamība un apgalvojums par nepieciešamību veikt būtiskus un dārgus tehniskā aprīkojuma pielāgojumus nav pārliecinošs un ir jānoraida. To, ka abi produkti savstarpēji konkurē, pierāda arī fakts, ka gala patērētāji atkarībā no cenas izlemj, kuru no tiem iegādāties. Tas, ka īpaši patērētāji nevar savstarpēji aizvietot produktus, nepadara šo apsvērumu par nepareizu. (17) Ņemot vērā iepriekš minēto, jāapstiprina pagaidu lēmuma 18. līdz 23. apsvēruma secinājumi. D. DEMPINGS 1. Tirgus ekonomikas statuss (18) Uzņēmums, kas pieprasīja tirgus ekonomikas statusu (še turpmāk "TES"), apstrīd Kopienas secinājumu, ka tā konti neatbilda pamatlēmuma 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta otrajai daļai. Uzņēmums apgalvoja, ka Komisija neizmeklēja, vai uzņēmuma konti bija pietiekoši uzticami, lai tos izmantotu par pamatu individuālās dempinga robežas izveidošanai. (19) Kā izklāstīts pagaidu lēmuma 26. apsvērumā, izmeklēšana skaidri parādīja, ka uzņēmuma konti nepietiekami atspoguļo uzņēmuma finansiālo stāvokli IL, proti, pārdošanas uzskaites izteiksmē. Komisija konstatēja, ka konti netika turēti regulāri un pastāvīgi, kas nozīmēja, ka tie bija vispārīgi neuzticami un neatbilstoši starptautiskajiem norēķinu standartiem. Tā kā šis ir kritērijs, lai noteiktu, vai attiecīgais eksportētājs darbojas saskaņā ar tirgus ekonomikas principiem, Komisija bija spiesta noraidīt prasību par tirgus ekonomikas statusa piešķiršanu saskaņā ar pamatregulu. Uzņēmums nesniedza nekādus turpmākus pierādījumus tam, ka tā konti tomēr bija saskaņā ar starptautiskajiem norēķinu standartiem. Tādēļ un jebkādas informācijas, kas norādītu, ka Kopienas sākotnējais slēdziens bija kļūdains, trūkuma dēļ, pagaidu atzinums tiek apstiprināts. 2. Individuāls režīms (20) Tas pats uzņēmums apgalvoja, ka Komisija kļūdījusies, secinot, ka tam nav juridiskas un faktiskas neatkarības no valsts, un ka Komisija nepierādīja antidempinga pasākumu apiešanas risku pastāvēšanu, ja uzņēmumam tiktu piešķirts individuāls režīms. Šajā sakarā uzņēmums tālāk apgalvoja, ka tas par visiem pārdošanas līgumiem tieši vienojās ar saviem klientiem Kopienā un ka tam bija pilnīga kontrole pār šiem darījumiem. Visbeidzot tas apgalvoja, ka aptaujas anketas atbilžu nesaņemšana no tā mātes uzņēmuma Honkongā, nav uzskatāma par trūkumu. (21) Komisija konstatēja, ka uzņēmuma eksporta pārdošanu vismaz daļēji kontrolē Ķīnas varas iestādes, ņemot vērā to, ka uzņēmums nevarēja eksportēt attiecīgo produktu savā vārdā, bet paļāvās uz valsts īpašumā esošiem tirgotājiem, kuriem ir eksporta licence. Papildus izmeklēšana atklāja, ka uzņēmums nevarēja brīvi noteikt eksporta cenas, jo tam bija jāmaksā starpniecības maksājumi valsts īpašumā esošiem tirgotājiem. Tas, ka pārdošanas līgumi tika apspriesti tieši ar klientiem Kopienā, pats par sevi nav pietiekošs pierādījums tam, ka pastāv nepieciešamā neatkarība no valsts iestādēm. Tā kā valstij ir vismaz daļēja kontrole pār uzņēmuma eksporta pārdošanu, bija skaidri redzams valsts mēroga maksājuma apiešanas risks, un individuālu režīmu šim uzņēmumam nevarēja piešķirt. (22) Izmeklēšana atklāja, ka mātes uzņēmums Honkongā tieši iesaistīts attiecīgā produkta tirdzniecībā un eksporta darījumu veicināšanā. Tomēr jāatzīmē, ka tas, vai mātes uzņēmums ir vai nav iesniedzis atsevišķu atbildi uz Komisijas aptauju, nevar mainīt secinājumus 20. un 21. apsvērumā, proti, ĶTR eksportētājs nevar pierādīt, ka tas ir pietiekami neatkarīgs no valsts, lai saņemtu individuālu režīmu. Tāpēc pagaidu lēmuma pagaidu atzinumi 32. un 34. apsvērumā tiek apstiprināti. 3. Eksporta cena (23) Ķīnas eksportētāji iebilda pret Komisijas metodēm jūras pārvadājumu frakta un apdrošināšanas izmaksu (še turpmāk "CIF izmaksu") aprēķināšanai attiecībā uz savu eksporta pārdošanu un apgalvoja, ka visai eksporta pārdošanai jāizmanto vienāda CIF izmaksu summa, t.i., vai nu CIF izmaksas paziņo eksportētāji ražotāji vai CIF izmaksas aprēķina Komisija, pamatojoties uz faktiski salīdzinātajām CIF izmaksām, ko iesniedza viens no lielākajiem importētājiem. (24) Lai noteiktu provizorisko dempinga starpību, un gadījumos, kad darījumi notika uz FOB bāzes, Komisija aprēķināja CIF izmaksas, pamatojoties uz faktiskajām pārbaudītajām izmaksām, kuras iesniedza viens no lielākajiem importētājiem. Tomēr gadījumos, kad pārdošana notika pamatojoties uz CIF, tika izmantota eksportētāja paziņotā CIF cena. Lai noteiktu galīgo antidempinga starpību un ņemot vērā saņemtās atsauksmes, Komisija pārskatīja šo metodi. Tika konstatēts, ka eksportētāja paziņotā CIF cena gadījumos, kad pārdošana notika, pamatojoties uz CIF, faktiski bija lielāka par novērtējumu un tāpēc nav jāņem vērā. Līdz ar iepriekšminēto un, tā kā nav iesniegti pierādījumi, kas rāda, ka faktiskās augstākminētā importētāja CIF izmaksas bija nepatiesas un kļūdainas, Komisija uzskata par atbilstošu piemērot šīs izmaksas visiem paziņotajiem Ķīnas eksporta darījumiem. 4. Salīdzinājums 4.1. Transporta izmaksas (25) Viens no Ķīnas eksportētājiem apgalvoja, ka, ņemot vērā uzņēmuma atrašanos blakus ostai, lai aprēķinātu FOB cenas Amerikas Savienotajās Valstīs ("ASV"), kas tiek saglabāta kā analoga valsts, jāņem vērā tā transporta izmaksas. Divi citi Ķīnas eksportētāji pieprasīja, lai tiktu izmantotas vidējās trešā eksportētāja transporta izmaksas un iekšzemes pārvadājumus cenas, ko pielieto analogajā valstī. (26) Cenas un izmaksas valstī, kurā nepastāv tirgus ekonomika, traucē valsts ietekme un tādēļ tās nesignalizē par normālu tirgus funkcionēšanu. Tas attiecas arī uz transporta izmaksām un tas ir iemesls, kāpēc neizmanto faktiskās Ķīnas eksportētāju transporta izmaksas, bet lieto faktiskās pārbaudītās transporta izmaksas, kas konstatētas analogās valsts ražotājiem. Apgalvojums, ka attiecībā uz Ķīnas ražotājiem šīs izmaksas TES izmeklēšanas ietvaros ir pārbaudījusi Komisija, nav būtisks, jo šīs izmeklēšanas rezultātā netika piešķirts tirgus ekonomikas režīms. Tādēļ ierosinājums izmantot transporta izmaksas, kas rodas iepriekšminētajam eksportētājam, ir jānoraida. (27) Komisija turpmāk izmeklēja normālās vērtības un eksporta cenas, kas pamatota uz FOB, salīdzinājuma lietderību. Šajā sakarā tika ņemts vērā fakts, ka dažos gadījumos attālums starp rūpnīcu un ostu eksportētājā valstī ir liels. Galīgas noteikšanas nolūkā uzskatīja, ka ir lietderīgi mainīt salīdzinājuma bāzi, pamatojoties uz ražotāja noteikto cenu. Tika veikti atbilstoši eksporta cenas pielāgojumi, un citas uzticamas informācijas trūkuma dēļ šajā sakarā, par pamatu korekcijas aprēķinam tika izmantota zemākā faktiskā iekšējo pārvadājumu cena, kas konstatēta ASV vietējā tirgū. 4.2. Ražošanas process (28) Ķīnas eksportētāji atkārtoja savu prasību koriģēt atšķirības ražošanas procesā. Viņi apgalvoja, ka ražošanas process nav tik kapitāla ietilpīgs kā analogajā valstī izmantotais, tehniski pilnveidotāku krāšņu izmantošanas dēļ ASV. (29) Runājot par atšķirībām ražošanas procesā tādā valstī, kurā nepastāv tirgus ekonomika, un attiecīgajā analogajā valstī, Komisijas nostāja ir piešķirt korekciju salīdzinošajām priekšrocībām. Tomēr šādas piemaksas nevar piešķirt izlases kārtībā par noteiktiem izmaksu elementiem, kas nesniedz vispārēju priekšstatu. 4.3. Salīdzinošās priekšrocības (30) Ķīnas eksportētāji atkārtoja savu prasību par korekciju savu dabīgo salīdzinošo priekšrocību dēļ attiecībā pret analogo valsti, kas izpaužas kā izejmateriālu pieejamība. Šajā sakarā eksportētāji apgalvoja, ka normālo vērtību analogajā valstī nevar izmatot tās salīdzināšanai ar eksporta cenu, jo ĶTR ir lielākās akmeņogļu rezerves pasaulē, kas ļauj īstenot efektīvu ieguves rūpniecību, un tādēļ ietekmē izejmateriāla cenu un attiecīgi arī metāllietuves koksa cenu. Turklāt Ķīnas eksportētāji apgalvoja, ka Ķīnas ražotājiem ir viegli pieejami izejmateriāli, pateicoties virszemes ieguves rūpniecībai, atšķirībā no ASV, kur ogles pārsvarā iegūst pazemē. (31) Komisija tālāk veica sīkāku izmeklēšanu par to, vai Ķīnas ražotājiem ir dabiskas salīdzinošās priekšrocības attiecībā pret ASV ražotājiem. Šajā sakarā izmeklēšana atklāja, ka, pirmkārt, atšķirībā no apgalvotā, ASV pieder pasaulē lielākās akmeņogļu rezerves. Turklāt, tika konstatēts, ka ASV intensīvi izmanto virszemes ieguves rūpniecību un ka virszemes ieguves rūpniecības apjomi ir aptuveni vienādi ar ĶTR rādītājiem. Bez tam, izmeklēšana atklāja, ka arī ĶTR izmanto pazemes ieguves rūpniecību. Tādēļ noslēgumā tika konstatēts, ka ASV un ĶTR ir vienāda pieeja izejmateriāliem un abām valstīm ir vienādas salīdzinošās priekšrocības. Attiecīgi korekciju uzskatīja par nepamatotu. Komisija apstiprina pagaidu atzinumus šajā sakarā, kas izklāstīti pagaidu lēmuma 51. apsvērumā, un atkārtoti apliecina, ka saskaņā ar pamatlēmumu ASV izvēlēšanās par analogo valsti šajā procesā ir piemērotākā un pamatotākā izvēle. 4.4. Komisijas maksa (32) Kāds Ķīnas eksportētājs apgalvoja, ka komisijas maksa nebūtu jāatņem no eksporta cenas. Šī prasība tika pieņemta un attiecīgi tika koriģētas eksporta cenas. 5. Dempinga starpība (33) Kā paziņots pagaidu lēmuma 58. apsvērumā, Ķīnas ražotāju/eksportētāju sadarbības līmeni turpināja pārbaudīt un konstatēja, ka 57,8 % no kopējā uz Kopienu eksportētā metāllietuves koksa daudzuma IL ir no Ķīnas. Jāņem vērā, ka, ja nebija pieejami atsevišķi Eiropas Kopienu Statistikas biroja dati par metāllietuves koksa importu, par pamatu sadarbības līmeņa aprēķināšanai tika ņemts metāllietuves koksa importētais apjoms, par kuru paziņojuši sadarbības importētāji un kas tika pārbaudīts. (34) Visā valstī vienotas dempinga starpības aprēķināšanai Komisija attiecīgi ņēma vērā augsto nesadarbošanās līmeni, lai nepiešķirtu priekšrocības tām pusēm, kas nesadarbojas. Šajā sakarā dempinga starpība, kas atbilda augstākajai noteiktajai starpībai reprezentatīvajam darījumam ar vienu no ĶTR sadarbības uzņēmumiem, tika attiecināta uz ražotājiem/eksportētājiem, kas nesadarbojas. Pēc tam tika aprēķināta vienota valsts dempinga starpība kā vidējā svērtā starpība, kas noteikta starp sadarbības ražotājiem/eksportētājiem un tiem ražotājiem/ eksportētājiem, kas nesadarbojas. (35) Galīgā visā valstī piemērojamā dempinga starpība, kas izteikta procentuāli CIF eksporta cenai uz Kopienas robežas, pārsniedza 60 %. E. KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZARE (36) Tā kā neviena no ieinteresētajām pusēm neizteica viedokli par Kopienas ražošanas nozares pagaidu definīciju, ar šo tiek apstiprināti pagaidu lēmuma 60. līdz 65. apsvērumā minētie atzinumi. F. KAITĒJUMS 1. Iepriekšēja piezīme (37) To tendenču izpēte, kas ir būtiskas kaitējuma noteikšanai, aptvēra periodu no 1995. gada 1. janvāra līdz IL beigām. (38) Viena no ieinteresētajām pusēm apgalvoja, ka 1995. gada izvēlēšanās par sākuma gadu datu apkopošanai kropļo kaitējuma analīzi. Tā apgalvoja, ka šis gads izņēmuma kārtā bija ļoti labvēlīgs Kopienas ražošanas nozarei augstā pieprasījuma dēļ, turpretim 1994. gads kā sākuma gads būtu parādījis, ka Kopienas ražošanas nozares stāvoklis IL bija tādā pašā līmenī kā 1994. gadā, un tādēļ tam netika nodarīts kaitējums. (39) Jāņem vērā, ka kaitējuma izmeklēšanas mērķis ir novērtēt importa dempinga ietekmi uz Kopienas ražošanas nozares ekonomisko stāvokli IL. Lai veiktu tādu analīzi, pēc datiem attiecībā uz vairākiem gadiem pirms IL noteica vairāku rādītāju attīstības tendences. Šīs analīzes mērķis nav pielikt nobeiguma punktu galīgajai analīzei, bet gan novērtēt attīstību visa attiecīgā perioda laikā, lai noteiktu, vai var uzskatīt, ka Kopienas ražošanas nozares situācijai IL tiek nodarīts kaitējums. Šajā sakarā, ņemot vērā situāciju Kopienas ražošanas nozarē IL, atzinumi par nodarīto kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei IL būtu jāizdara neatkarīgi no tā, vai par sākuma punktu uzskata 1994. vai 1995. gadu. 2. Kopienas redzamais patēriņš (40) Tā kā nav saņemti jauni viedokļi par Kopienas tirgū redzamo patēriņu, ar šo apstiprina pagaidu lēmuma 66. līdz 67. apsvēruma atzinumus. 3. ĶTR izcelsmes imports 3.1. Attiecīgo ievedumu apjoms, tirgus daļa, ražošanas apjoma daļa un attiecīgā importa cenu attīstība (41) Tā kā nav saņemti jauni viedokļi attiecībā uz importa apjomiem un importa par dempinga cenām tirgus daļu, ar šo apstiprina faktus un atzinumus, kas izklāstīti pagaidu lēmuma 68. līdz 72. apsvērumā. 3.2. Cenu samazinājums (42) Viena no ieinteresētajām pusēm apgalvoja, ka, lai īstenotu godīgu cenu samazinājuma aprēķinu, cenas, ko iekasē Kopienas ražošanas nozare, būtu jāsalīdzina ar importētāju pārdošanas cenām, kas pielāgotas zemākai siltuma vērtībai sakarā ar zemāku fiksētā oglekļa sastāvu un investīcijām, kas nepieciešamas Ķīnas metāllietuves koksa izmantošanai. (43) Jāņem vērā, ka siltuma vērtības atšķirība jau pienācīgi ņemta vērā, aprēķinot cenas samazinājumu (skatīt pagaidu lēmuma 74. apsvērumu). Turklāt ieinteresēto pušu sniegtā informācija parāda, ka nav nepieciešams speciāls aprīkojums, lai izmatotu attiecīgo produktu vai Kopienā ražoto produktu. Gan attiecīgo produktu, gan Kopienā ražoto metāllietuves koksu var izmantot visās kupolveida krāsnīs, pat ja kupolveida krāsni nepieciešams pielāgot dažāda veida metāllietuves koksam, neatkarīgi no tā izcelsmes. Tāpēc minēto pieprasījumu noraida. (44) Tika apgalvots, ka Ķīnas cenu pielāgojums zemākam fiksētā oglekļa sastāvam nepietiekami atspoguļoja fizisko raksturlielumu atšķirības starp attiecīgo produktu un Kopienas izcelsmes metāllietuves koksu. Tika saņemts ierosinājums šīs starpības tirgus vērtību kompensēt ar soda naudām, kas paredzētas līgumos par apstiprinātā maksimālā līmeņa pārsniegšanu katrā no šīm vienībām. (45) Ieinteresēto pušu sniegtā informācija parāda, ka metāllietuves koksa pārdošana parasti ir pamatota ar līgumiem, kuros abas puses atrunā minimālo/maksimālo pelnu, mitruma un gaistošo vielu saturu, nosaka sodus, ko piemēro, ja šie limiti ir pārsniegti un vienojas par cenām. Tādēļ ir normāli, ka par dažādas kvalitātes metāllietuves koksu maksā vienādu cenu, pie nosacījuma, ka nav pārsniegti atrunātie daudzumi. Turklāt eksporta cenas, par kurām paziņo Ķīnas eksportētāji ražotāji savs darījumos, kuras izmanto cenu samazinājuma aprēķināšanai, ir cenas pirms jebkādu līgumsodu piemērošanas. Ņemot vērā iepriekš minēto, uzskata par nevajadzīgu vērtēt pelnu, mitruma un/vai gaistošās vielas atšķirības starp attiecīgo produktu un Kopienas metāllietuves koksu, pamatojoties uz līgumsodiem. (46) Viena no ieinteresētajām pusēm apgalvoja, ka lai salīdzinātu attiecīgo produktu un Kopienas metāllietuves koksu vienā tirdzniecības līmenī, jāveic Ķīnas importa cenu korekcijas, lai iekļautu ne tikai pārdošanas un finansēšanas izmaksas, kas rodas nesaistītiem importētājiem, bet arī peļņas robeža. (47) Šo prasību uzskata par pamatotu, lai salīdzinātu abus produktus vienā tirdzniecības līmenī. Tādēļ pagaidu posmā veiktajam pielāgojumam pārdošanas un finansēšanas izmaksām, kas radušās Kopienas importētājiem, būtu jāietver arī peļņas robeža, ko sasniedz nesaistīti importētāji, pārdodot attiecīgo produktu. Šo korekciju veic pamatojoties uz vidējo svērto rentabilitāti 7,2 %, saskaņā ar nesaistīto importētāju, kuri sadarbojas, IL sniegtajiem datiem. (48) Balstoties uz augstākminēto, var secināt, ka IL Ķīnas metāllietuves kokss tika pārdots Kopienā par cenām, kuras ir par 25 % zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām, izsakot procentuāli. 4. Kopienas ražošanas nozares stāvoklis (49) Tā kā nav saņemtas nekādas piezīmes, ar šo apstiprina pagaidu atzinumus par krājumiem, pārdošanas apjomiem un tirgus daļu (izaugsmi), investīcijām, nodarbinātību un ražīgumu. 4.1. Ražošanas apjoms, jauda un tās izmantošana (50) Viens no patērētājiem apgalvoja, ka ražošanas apjoma un jaudas izmantošanas samazinājumu, kas minēts pagaidu lēmumā, neizraisīja attiecīgā produkta importa apjomu pieaugums, bet gan tehniski faktori. Lai pamatotu šo apgalvojumu, tas norādīja, ka saražotā metāllietuves koksa daudzums ir atkarīgs no koksēšanas laika: jo ilgāks koksēšanas laiks, jo vairāk metāllietuves koksa tiek saražots, bet attiecīgi samazinās metāllietuves koksa jaudas izmantošanas apjoms. Bez tam, tā kā metāllietuves koksa ražošanas procesā rodas aptuveni 10 % atkritumu ("koksa putekļu") un ne mazāk kā 10 – 15 % koksa gabalos, kuru diametrs ir mazāks par 80 mm, tas apgalvoja, ka pie nomināljaudas 100 % apmērā, faktiskā Kopienas ražošanas nozares ražošanas jauda var sasniegt tikai 75 %. Visbeidzot tas apgalvoja, ka, ja iekārtas pastāvīgi neuzlabos, Kopienas ražošanas nozares faktiskā jauda samazināsies aptuveni par 1,4 – 1,5 % gadā. (51) Ņemot vērā ražošanas jaudas novērtējumu, konstatēja, ka metāllietuves koksa izmērs ir saistīts ne tikai ar koksēšanas laiku (jo ilgāks koksēšanas laiks, jo augstāks metāllietuves koksa ieguvums), bet arī ar sastāvu (ražotājam raksturīgais koksa ogļu un piemaisījumu apvienojums) un krāsns temperatūru (jo augstāka temperatūra, jo mazāks koksēšanas laiks). Papildus, Kopienas ražošanas nozares ražošanas jaudas novērtējums bija pamatots uz vienotu formulu, kura ņēma vērā maksimālo koksa ogļu daudzumu uz vienu krāsni, darba dienu skaitu gadā (365), iekraušanas reižu skaitu (krāšņu iztukšošanu) dienā, metāllietuves koksa gaistošās vielas ieguvumu, kas karbonizēšanas rezultātā pārveidots par koksa gāzi, kā arī ieguvuma lielumu. Runājot par pastāvīgu iekārtu atjaunināšanu, tas ir ikgadējo investīciju jautājums, ko veic Kopienas ražošanas nozare, kā paskaidrots pagaidu lēmuma 91. apsvērumā. Ņemot vērā augstākminēto, jānoraida apgalvojums, ka ražošanas apjoma un jaudas izmantošanas samazinājums nav atkarīgs no importa par dempinga cenām, un ar šo jāapstiprina pagaidu lēmuma 78. un 81. apsvēruma secinājumi. 4.2. Pārdošanas cenas un faktori, kas ietekmē pārdošanas cenas, tostarp algas (52) Attiecībā uz vidējās svērtās vienības cenas un vienības izmaksu attīstību var identificēt divas fāzes, vienu no 1995. gada līdz 1997. gadam, un otru – no 1997. gada līdz IL. Pirmās fāzes laikā Kopienas ražošanas nozares cenas palielinājās par 6 %, vienlaicīgi ar izejmateriālu cenu pieaugumu. Otrās fāzes laikā Kopienas ražošanas nozares cenas samazinājās vairāk nekā izejmateriālu cenas, tomēr vienas vienības izmaksas palielinājās jaudas izmantošanas samazinājuma dēļ. Šādos apstākļos Kopienas ražošanas nozares cenas nepalielinājās līdz tādām līmenim, lai segtu izmaksas no 1997. gada līdz IL. (53) Attiecībā uz ražošanas izmaksām var identificēt divus posmus. No 1995. gada līdz 1997. gadam, par spīti cenu palielinājumam (galvenokārt izejmateriāliem) šīs ražošanas izmaksas ietekmēja pārdošanas cenas, un tādēļ Kopienas ražošanas nozare saglabāja rentabilitāti. Tomēr no 1997. gada līdz IL, Kopienas ražošanas nozares jaudas izmantošana samazinājās un tādēļ fiksētajām izmaksām, kuras šajā nozarē ietver visas izmaksas izņemot izejmateriālus, bija jākompensē ražošanas samazinājums, kā rezultātā pieauga vienas vienības izmaksas. Turklāt Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjomi un pārdošanas cenas samazinājās. Izmaksu pieauguma, pārdošanas apjomu (–8 %) un cenu (–7 %) samazinājuma kopējā ietekme izraisīja zaudējumus Kopienas ražošanas nozarē –5,5 % apmērā IL. (54) Jo īpaši attiecībā uz darba izmaksām, par spīti samazinājumam absolūtā izteiksmē no 1997. gada līdz IL, darba vienības izmaksas palielinājušās saražoto vienību skaita samazinājuma dēļ. 4.3. Rentabilitāte, naudas plūsma, peļņa no kapitālieguldījuma un spēja piesaistīt kapitālu (55) Jāatzīmē, ka pagaidu lēmuma 89. apsvēruma atzinumi par Kopienas ražošanas nozares rentabilitāti ir pārskatīti, lai ņemtu vērā kļūdas aprēķinu, kas radās pagaidu līmenī. Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte arī norisinājās divās minētajās fāzēs: No 1995. gada līdz 1997. gadam rentabilitāte saglabājās pozitīva (9,4 % 1995. gadā, 14,1 % 1996. gadā un 8,1 % IL), turpretī 1998. gadā rentabilitāte samazinājās līdz 1,3 %, IL pat radot zaudējumus –5,5 % apmērā. (56) Attiecībā uz skaidras naudas plūsmu, tā attīstījās no indeksa 100 1995. gadā līdz 141 1996. gadā, līdz 96 1997. gadā un līdz 33 1998. gadā, līdz pat 16 IL. Šī tendence norāda, ka Kopienas ražošanas nozares stāvoklis attiecībā uz skaidras naudas plūsmu krasi pasliktinājās no 1997. gada līdz IL. (57) Runājot par peļņu no kapitālieguldījuma un spēju piesaistīt kapitālu, no 1995. gada līdz 1997. gadam Kopienas ražošanas industrija gūtā peļņa pirms nodokļu nomaksas bija pietiekama, lai segtu investīcijas jaunos aktīvos. Tomēr 1998. gadā un IL gūtā peļņa nevarēja segt investīcijas jaunos aktīvos. 4.4. Faktiskās antidempinga starpības lielums (58) Attiecībā uz faktiskās dempinga starpības lieluma ietekmi uz Kopienas ražošanas nozari, ņemot vērā importa apjomu un cenas no ĶTR, šo ietekmi nevar uzskatīt par nenozīmīgu. 5. Secinājums par zaudējumu (59) Pamatojoties uz faktiem un apsvērumiem, kas minēti 50. līdz 58. apsvērumā, var skaidri secināt, ka Kopienas ražošanas nozare IL strādāja ar zaudējumiem. Jo īpaši Kopienas ražošanas nozare cieta zaudējumus tās pārdošanas apjomu un pārdošanas cenu samazinājuma dēļ, reizē ar vienas vienības izmaksu palielināšanos, ko rada jaudas izmantošanas samazinājums. Tādēļ apstiprina 98. apsvērumā minētos pagaidu lēmuma pagaidu atzinumus attiecībā uz Kopienas ražošanas nozarei radītajiem materiālajiem zaudējumiem. G. CĒLOŅSAKARĪBA (60) Pagaidu lēmumā tika secināts, ka bija pārliecinoši pierādījumi par cēloņsakarību starp Ķīnas importu par dempinga cenām un konstatēto materiālo zaudējumu. Konstatēja, ka pie nemainīga patēriņa Ķīnas izcelsmes imports palielinājās par 63 % attiecīgā perioda laikā un tā tirgus daļa palielinājās no 17,3 % 1995. gadā līdz 27,9 % IL. Ķīnas importa tirgus daļas palielinājums bija atbilstošs Kopienas ražošanas nozares tirgus daļas samazinājumam. Turklāt Ķīnas importa cenas ir būtiski zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām IL (25,7 %). Ķīnas izcelsmes importa palielinājums sakrita ar Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjomu un jaudas izmantošanas samazinājumu, palielinot vienas vienības izmaksu pieaugumu, kas radīja būtiskus zaudējumus IL (–5,5 %). (61) Vairākas ieinteresētās puses apgalvoja, ka Kopienas ražošanas nozares cenu un izmaksu attīstību neietekmēja Ķīnas imports, bet gan galvenā izejmateriāla – koksa ogļu– cenas. Jo īpaši viens no lietotājiem apgalvoja, ka koksa ogļu, kuras importētas no ASV, cena ir būtiski palielinājusies pārskata perioda laikā, galvenokārt ASV dolāra vērtības pieauguma dēļ, ko nevarēja kompensēt pārvadājumu izmaksu samazinājums. Pamatojošus pierādījumus tomēr neiesniedza. (62) Attiecībā uz koksa ogļu cenām, kā minēts pagaidu lēmuma 119. apsvērumā, izejmateriālu cenas palielinājās no 1995. gada līdz 1997. gadam un tad samazinājās no 1997. gada līdz IL. Neskatoties uz ECU/EUR vērtības samazināšanos attiecībā pret ASV dolāru attiecīgā perioda laikā, tika konstatēts, ka koksa ogļu, kuru izcelsme ir ASV, cenas uz FOB bāzes un Atlantijas frakta cenas samazinājušās, kompensējot ASV dolāra vērtības palielināšanos kopš 1997. gada. (63) Turklāt Kopienas metāllietuves koksa cenas no 1997. gada līdz IL samazinājās vairāk nekā par samazinājumu izejmateriālu vienības cenā. Pamatojoties uz to, ar šo apstiprina pagaidu lēmuma 120. apsvēruma secinājumu par to, ka Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenas samazinājās ātrāk nekā samazinājās izejmateriālu cenas. (64) Viens no eksportētājiem ražotājiem arī norādīja, ka Ķīnas izcelsmes imports nevarēja radīt zaudējumus Kopienas ražošanas nozarei, jo Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte palielinājās no 1995. gada līdz 1996. gadam, turpretī Ķīnas importa cenas bija savā zemākajā līmenī šā paša perioda laikā. (65) Šajā sakarā pirmkārt jāpiezīmē, ka IL jānosaka cēloņsakarība starp importu par dempinga cenām un situāciju Kopienas ražošanas nozarē. Turklāt konstatēja, ka Ķīnas importa cenu attīstība no 1995. gada līdz 1997. gadam bija saistīta ar uzlabotu attiecīgā produkta kvalitātes stabilitāti. Visbeidzot, netika konstatēts, ka IL Ķīnas cenas būtu samazinājušās un būtiski samazinājušās Kopienas ražošanas nozares cenas, kas radīja būtisku Ķīnas importa apjoma palielinājumu IL. (66) Nobeigumā, ar nosacījumu, ka nav konstatēti nekādi citi iespējamie kaitējuma faktori, kā arī nav iesniegti nekādi turpmāki apgalvojumi par cēloņsakarībām starp ĶTR izcelsmes importu par dempinga cenām un materiālo kaitējumu, ar šo apstiprina pagaidu atzinumus par cēloņsakarībām saistībā ar zaudējumiem, kas minēti pagaidu lēmuma 99. līdz 127. apsvērumā. H. KOPIENAS INTERESES 1. Iepriekšējas piezīmes (67) Jāatgādina, ka pagaidu lēmuma 128. līdz 184. apsvērums paredz, ka jāveic visu iespējamo interešu novērtējums, tostarp Kopienas ražošanas nozares, importētāju un rūpniecisko lietotāju interešu novērtējums. Komisija pieņēma pagaidu lēmumu, ka nav būtisku iemeslu, lai neieviestu antidempinga pasākumus pret importu par dempinga cenām, kura izcelsme ir ĶTR. 2. Pasākumu ieviešanas sekas uz Kopienas ražošanas nozari (68) Tā kā neviena no pusēm nav iesniegusi jaunus faktus vai apgalvojumus attiecībā uz antidempinga pasākumu ietekmi uz Kopienas ražošanas nozari, ar šo apstiprina pagaidu lēmuma 135. līdz 145. apsvēruma atzinumus. 3. Pasākumu ietekme uz importētājiem/tirgotājiem (69) Viens no importētājiem apgalvoja, ka nav pienācīgi novērtētās importētāju/tirgotāju intereses. Jo īpaši viņš apgalvoja, ka neskatoties uz to, ka attiecīgais produkts sastādīja nelielu daļu no importētāja/tirgotāja vispārējām aktivitātēm, tam bija būtiska pozitīva ietekme uz kopējām izmaksām un apgrozījumu, pateicoties tam, ka mēroga ekonomikas importē lielu daudzumu dažāda veida koksa produktu, tostarp metāllietuves koksu. Viņš arī apgalvoja, ka Ķīnas metāllietuves koksam nepastāv alternatīvi piegādes avoti. (70) Pirmkārt, jāatzīmē, ka visas mēroga ekonomikas, kuras saistītas ar attiecīgā produkta importu, ir Ķīnas eksportētāju ražotāju dempinga pasākumu rezultāts. Turklāt kopējās ogļu uzņēmējdarbības mazais procentuālais sastāvs, uz kuru attieksies antidempinga pasākumi metāllietuves koksam (mazāk kā 25 % no kopējā apgrozījuma), nepieļauj iespēju, ka būtiskas mēroga ekonomikas varētu būtiski tikt apdraudētas. (71) Attiecībā uz alternatīviem piegādes avotiem, jāatgādina, ka antidempinga pasākumu ieviešanas mērķis nav nepieļaut attiecīgā produkta importu Kopienā, bet gan likvidēt kaitējošo dempinga cenu traucējošās sekas un atjaunot efektīvu konkurenci. Turklāt ir maz ticams, ka importētāji/tirgotāji pārtrauktu importu no ĶTR, ņemot vērā veiktās investīcijas ĶTR un attiecīgā produkta kvalitāti. Visbeidzot, importētāji/tirgotāji arī pārdod metāllietuves koksu, kas ražots Kopienas ražošanas nozarē. (72) Attiecīgi tiek apstiprināti secinājumi pagaidu lēmuma 146. līdz 151. apsvērumā par iespējamo antidempinga pasākumu ietekmi uz importētājiem/tirgotājiem. 4. Pasākumu ietekme uz lietotājiem 4.1. Iepriekšējas piezīmes (73) Izmeklēšanas sākuma stadijā iespējamās antidempinga pasākumu ieviešanas/neieviešanas sekas pārbaudīja, balstoties uz pamatotu informāciju, ko sniedza sadarbības lietotāji, tostarp lielākie akmens vates ražotāji un daudzas lietuves. (74) Daži lietotāji apgalvoja, ka dati, kurus izmantoja antidempinga pasākumu seku izvērtēšanai uz lietuvēm, bija nepietiekoši, lai reprezentētu situāciju. Tika veikta pasākumu ieviešanas seku ietekmes uz lietotājiem turpmāka izpēte, pamatojoties uz papildus informāciju, kas saņemta no šādiem lietotājiem: Akmens vates ražotāji - Partek Paroc Oy, Helsinki, Somija, Lietuves - CFFC–Pamco Industries SA, Parīze, Francija, - Chamberlin & Hill plc, Walsall, Apvienotā Karaliste, - Cradley Castings Ltd, Cradley, Apvienotā Karaliste, - Darcast Components Ltd, Smethwick, Apvienotā Karaliste, - Eisengießerei Kronach Karl Sperber GmbH, Kronach, Vācija, - FASS SA, Sancerre, Francija, - Fonderia de Montorso Spa, Vicenza, Itālija, - Fonderies franco–belges SA, Merville, Francija, - Fucoli SA, Coimbra, Portugāle, - Godin SA, Guise, Francija, - Guss Komponenten GmbH, Hall in Tirol, Austrija, - Jones and Champbell Ltd, Larbert, Apvienotā Karaliste, - Piret SA, Gilly, Beļģija, - Römheld & Moelle GmbH, Maina, Vācija, - Sachs Gießerei GmbH, Kitzingen, Vācija, - Tiroler Röhren– und Metallwerke AG, Hall in Tirol, Austrija, - V. Luzuriaga–Tafalla SA, Tafalla, Spānija, Svina kausētavas - Tudor SA, Madride, Spānija. 4.2. Akmens vates ražotāji (75) Galīgie secinājumi attiecībā uz antidempinga pasākumu ietekmi uz akmens vates ražotājiem ir balstītiuz informāciju, ko sniegusi Rockwool International A/S, Kopenhāgena, Dānija, četru meitas uzņēmumu vārdā, kas minēti pagaidu lēmuma 132. apsvērumā, un Partek Paroc Oy, Helsinki, Somija. (76) Konstatēja, ka metāllietuves kokss sastāda 2,8 % no kopējām akmens vates ražotāju ražošanas izmaksām, attiecībā uz kuriem konstatēja, ka to rentabilitāte ir palielinājusies no 6,5 % 1997. gadā līdz 7,9 % 1998. gadā. (77) Tika apgalvots, ka pretēji pagaidu atzinumiem, Kopienas ražošanas nozare grasījās palielināt savas cenas par pilnu ieviesto antidempinga maksājumu summu. (78) Ieinteresēto pušu sniegtā informācija parāda, ka Kopienas ražotāju cenas galvenokārt ir palikušas tādā pašā līmenī kā IL, jo cenu vienošanās parasti notiek reizi gadā, gada beigās. Sarunās par 2001. gadu tiek paspriests cenu palielinājums. Šis palielinājums var daļēji tikt attiecināts uz antidempinga pasākumu ieviešanu, bet arī uz Kopienas ražošanas nozares izmaksu palielinājumu. Gaidāmais Kopienas ražošanas nozares ieguvums no antidempinga pasākumiem varētu būt palielinātu ražošanas apjomu un pārdošanas veidā, kas radīs vienas vienības izmaksu samazinājumu, ļaujot Kopienas ražošanas nozarei atgūt rentabilitāti. (79) Jebkurā gadījumā, pat ja Kopienas ražošanas nozare palielinās cenas par pilnu maksājuma summu, maksimālais iespējamais akmens vates ražotāju izmaksu pieaugums būs aptuveni 1 %. Ja tā notiks, un pieņemot, ka visas pārējās izmaksas nepalielināsies, akmens vates ražotāju izmaksu palielinājums, ko radīs augstākminēto antidempinga pasākumu ieviešana, prasīs cenu palielinājumu, ne lielāku par 1 %, lai saglabātu esošo rentabilitātes līmeni. (80) Tika saņemts atkārtots norādījums, ka akmens vates ražotāji būs spiesti pārvietot ražošanas iekārtas, lai izvairītos no rentabilitātes samazinājuma, ja tiks ieviesti antidempinga pasākumi, jo no tiem izrietošo izmaksu palielinājumu nedrīkst piestādīt gala patērētājiem. (81) Tādēļ jāņem vērā, ka dažos akmens vates tirgos ir būtiski, ka ražotāji atrodas netālu no nozares klientiem un ir elastīgi attiecībā uz ražošanu, lai apmierinātu vajadzīgo pieprasījumu un apkalpošanu. Ņemot vērā augstākminētos atzinumus par iespējamām antidempinga pasākumu un akmens vates tirgus veidu sekām, kas minētas 79. apsvērumā, uzskata par iespējamu, ka šāds cenu palielinājums metāllietuves koksam izraisīs ražotņu pārvietošanu ārpus Kopienas. (82) Ņemot vērā iepriekšminēto, ar šo tiek apstiprināti secinājumi pagaidu lēmuma 153. līdz 166. apsvērumā, par to, ka antidempinga pasākumu ieviešana Ķīnas izcelsmes metāllietuves koksam, neparedz, ka tie būtiski ietekmēs akmens vates ražotāju ekonomisko situāciju. 4.3. Lietuves (83) Pagaidu lēmuma 175. apsvērumā Komisija norādīja, ka tā turpinās noslēguma posmā pētīt lietuvju rentabilitāti, pamatojoties uz papildus informāciju, ko pēc pagaidu atzinumu publiskošanas sniedz ieinteresētās puses. (84) Secinājumi, kas izklāstīti turpmāk tekstā 88. un 89. apsvērumā, ir balstīti uz visiem pamatotajiem datiem, ko sniedz 22 dažāda lieluma lietuves attiecībā uz apgrozījumu, nodarbinātību un ienesīgumu. Tās atrodas astoņās dalībvalstīs (Apvienotajā Karalistē, Beļģijā, Austrijā, Portugālē, Vācijā, Francijā, Itālijā un Spānijā) un ražo plaša spektra liešanas produktus lielākajām gala patēriņa nozarēm, piemēram, automašīnu rūpniecībai (t.i. motoru blokiem un stūres pastiprinātājiem), mehāniskajai rūpniecībai (t.i. sūkņiem un ventilatoriem), kā arī būvniecības nozarei (piemēram, ūdens piegādei un kanalizācijai). Ņemot vērā iepriekš minēto, šo uzņēmumu sniegtie dati tiek uzskatīti par pietiekami reprezentatīviem lietuvju situācijas izvērtēšanai. (85) Eiropas Lietuvju asociācijas komiteja (ELAK) apgalvoja, ka pagaidu posmā lietuvju intereses nav pienācīgi novērtētas. Jo īpaši tā apgalvoja, ka lietuves, kuras sadarbojās pagaidu posmā un kuru dati tika izmantoti šai analīzei, galvenokārt ražo augstas pievienotās vērtības produktus, kas izraisa ievērojami lielāku peļņas robežu nekā nozares vidējo peļņas robežu, un tādēļ tās nav reprezentatīvas situācijas izvērtēšanai šajā nozarē. ELAK pamatoja šo apgalvojumu iesniedzot informāciju par dažu atsevišķu lietuvju rentabilitāti, kā arī vērtējumus, ko veikušās valstu lietuvju asociācijas, apgalvojot, ka jāizmanto šie dati, lai novērtētu antidempinga pasākumu sekas uz lietuvju nozari kopumā, un ka atsevišķu uzņēmumu iesniegtie dati nav jāņem vērā. (86) Šajā sakarā jāatzīmē, ka valstu lietuvju asociāciju iesniegtie dati pamatoti uz novērtējumu un/vai attiecas arī uz tām lietuvēm, kuras neizmanto metāllietuves koksu. Turklāt dati, kas izmantoti antidempinga pasākumu ietekmes uz lietuvēm analīzei, savākti no dažāda lieluma lietuvēm dažādās dalībvalstīs, kuras ražo lietos produktus atšķirīgiem gala patērētājiem. Bez tam šo uzņēmumu sniegtie dati ir pietiekami pamatoti, proti, ar rekvizētiem kontiem. Ņemot vērā iepriekš minēto, nav lietderīgi neņemt vērā sadarbības lietuvju sniegtos datus un to vietā izmantot citu informāciju, ko iesniegušas valstu lietuvju asociācijas. (87) ELAK atkārtoti iesniedza apgalvojumu par to, ka antidempinga pasākumu ieviešana varētu izraisīt lietuvju izmaksu palielināšanos. Šāds izmaksu palielinājums, ko nevar novirzīt patērētājiem, radīs ienesīguma samazinājumu, kas būs jākompensē ar darbaspēka samazinājumu, un tas ir nozīmīgāks faktors nekā Kopienas metāllietuves koksa ražošanas nozare. Tā norādīja arī uz to, ka metāllietuves koksa cenas pieaugums ietekmēs lietuvju konkurētspēju. (88) Tā kā tika konstatēts, ka metāllietuves kokss sastāda 1,8 % no lietuves kopējām ražošanas izmaksām, antidempinga maksājuma ieviešana lietuvēm varētu izraisīt maksimāli iespējamo cenu paaugstinājumu ne vairāk kā 0,8 % apmērā. To aprēķināja, pieņemot, ka importētāji pilnībā novirza maksājumu ražotājiem un ka Kopienas ražošanas nozare palielina savas cenas par pilnu maksājuma summu. (89) Tāpēc maz ticams, ka lietuvju ražošanas izmaksu paredzamais palielinājums varētu apdraudēt to rentabilitāti. Lai novērtētu šo cenu ietekmi, jāņem vērā, ka no 1997. gada līdz 1998. gadam vidējā cena par tonnu lieto produktu palielinājās par 4 %. Tā kā lietuves ražošanas izmaksas nemainījās, to vidējā svērtā rentabilitāte palielinājās no 4,4 % 1997. gadā līdz 7,4 % 1998. gadā. Turklāt jāpatur prātā, ka lietuvēm jārēķinās ar galveno izmaksu vienību svārstībām, piemēram, metāllūžņu cenām, proti, galveno izejmateriālu čuguna ražošanā, kā arī valūtas maiņas likmju svārstībām. Attiecīgi pasākumu ieviešanas negatīvā ietekme uz lietuves ražošanas izmaksām, rentabilitāti, konkurētspēju vai nodarbinātību ir ļoti neliela, vai tās nav vispār. (90) Šī tālākā analīze apstiprina Komisijas pagaidu lēmuma 176. apsvērumā izklāstītos secinājumus, ar šo apstiprina, ka antidempinga pasākumi būtiski neietekmēs ekonomisko situāciju Kopienas lietuvēs. 4.4. Cinka vai svina kausēšana (91) Tika saņemta viena atbilde no uzņēmuma, kas izmanto metāllietuves koksu svina un svina sakausējumu, kurus izmanto uzņēmuma akumulatoru rūpnīcā, iekšējai ražošanai. Tā kā šis ražotājs kausē svinu ierobežotām vajadzībām, nebija pieejami izmaksu, cenu un rentabilitātes rādītāji par darbībām, kas saistītas ar svina kausēšanu. Tāpēc šī uzņēmuma sniegtos datus nevarēja ņemt vērā, lai novērtētu antidempinga pasākumu ieviešanas sekas. 5. Citi apgalvojumi attiecībā uz Kopienas interesēm (92) Patērētāji apgalvoja, ka Kopienas ražošanas nozare nav spējīga nodrošināt visu Kopienas tirgu, un jebkādas izmaiņas patreizējā piegādes struktūrā varētu izraisīt vispārēju piedāvājuma trūkumu. Tika atzīts, ka pagaidu antidempinga pasākumu ieviešana jau ir izraisījumi piedāvājuma samazināšanos un cenu palielinājumu Kopienas tirgū, kas negatīvi ietekmē Kopienas patērētāju stāvokli. (93) Pirmkārt, jāatgādina, ka, ja netiks ieviesti antidempinga pasākumi, Kopienas ražošanas nozares situācija varētu tālāk pasliktināties, kas izraisīs vidēja/ilgtermiņa uzņēmumu slēgšanu, kā minēts pagaidu lēmuma 177. un 180. apsvērumā. Šis secinājums izdarīts, ņemot vērā tirgus daļas samazinājumu un Kopienas ražošanas nozares rentabilitātes kritumu attiecīgajā periodā. Šāda situācija var izraisīt piegādes avotu ierobežojumu, kas radīs piedāvājuma trūkumu, kā arī samazinās efektīvu konkurenci Kopienas tirgū. (94) Otrkārt, maz ticams, ka ĶTR imports pazudīs no Kopienas tirgus antidempinga pasākumu ieviešanas rezultātā. Šis secinājums izdarīts, jo īpaši ņemot vērā Kopienas importētāju/tirgotāju veiktās investīcijas, ĶTR izveidotos piegādes kanālus, attiecīgā produkta kvalitāti un to, ka Kopienas ražošana nozare nevar nodrošināt visu Kopienas tirgu. (95) Bez tam, Komisijai pieejamā informācija norāda, ka Ķīnas izcelsmes metāllietuves koksa iztrūkumi radās pēc antidempinga procesa uzsākšanas un pirms pagaidu pasākumu ieviešanas tādu iemeslu dēl, kas nav saistīti ar antidempinga pasākumiem. Balstoties uz šo informāciju, Ķīnas izcelsmes koksa ogļu ierobežotais piedāvājums patiešām radās dzelzceļa vagonu trūkuma dēļ metāllietuves koksa transportēšanai no Ķīnas vidienes uz ostām un koksa ogļu iztrūkuma dēļ ĶTR, kas attiecīgi izraisīja cenu palielinājumu. Kopienas ražošanas nozares ražošanas apjomu samazinājums vai likvidācija šādos apstākļos pastiprinātu Kopienas tirgus atkarību no Ķīnas izcelsmes metāllietuves koksa. 6. Secinājums par Kopienas interesēm (96) Pēc minēto apgalvojumu rūpīgas pārbaudes tika izdarīts secinājums, ka nav pamatotu iemeslu, lai šajā gadījumā neieviestu antidempinga pasākumus. Tāpēc apstiprina atzinumus, kas izklāstīti pagaidu lēmuma 128. un 184. apsvērumā. I. GALĪGIE ANTIDEMPINGA PASĀKUMI (97) Ņemot vērā secinājumus, kas izdarīti attiecībā uz dempingu, zaudējumiem, cēloņsakarībām un Kopienas interesēm, ir atzīts, ka būtu jāpieņem galīgi antidempinga pasākumi, lai novērstu to, ka ĶTR izcelsmes imports par dempinga cenām arī turpmāk nodarītu zaudējumus Kopienas ražošanas nozarei. 1. Zaudējumu novēršanas līmenis (98) Pagaidu lēmumā un, nosakot maksājuma likmi, tika ņemta vērā dempinga starpība un nepieciešamais maksājums, lai novērstu zaudējumus, ko izraisa imports par dempinga cenām. Tāpēc pagaidām tika noteikts, ka šādu zaudējumu novēršanai nepieciešams palielināt Ķīnas izcelsmes importa cenas līdz līmenim, kas nerada zaudējumus. Šī cena, kas nerada zaudējumus, ir balstīta uz importa par dempinga cenām un cenas, kas neizraisa zaudējumus Kopienas ražošanas nozarei, salīdzinājumu. Šo cenu aprēķina, pieskaitot vidējai Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenai peļņas samazinājumu IL un saprātīgu peļņas robežu. Peļņas robeža 9,6 % apmērā pirms nodokļu nomaksas ir saprātīgs rādītājs, ņemot vērā to, kādu peļņu Kopienas ražošanas nozare varētu pamatoti cerēt iegūt, ja nebūtu dempinga. (99) Dažas ieinteresētās puses apšaubīja gan peļņas robežas atbilstību, gan tās pamatojumu. Tās uzskatīja, ka peļņas robeža, ko Kopienas ražošanas nozare sasniedza 1996. gadā, bija izņēmuma gadījums, un, ka 1995. vai 1997. gadā sasniegtā peļņas robeža būtu atbilstošāka. (100) Zaudējumu novēršanas pakāpes noteikšana tika atkārtoti izskatīta, ņemot vērā pārskatītos rentabilitātes atzinumus. Konstatēja, ka peļņas robeža 10,5 % apmērā no apgrozījuma ir rentabilitāte, ko Kopienas ražošanas nozare būtu sasniegusi, ja nebūtu importa par dempinga cenām. Tā bija vidējā svērtā peļņas robeža, ko sasniedza Kopienas ražošanas nozare no 1995. gada līdz 1997. gadam, laikā pirms Ķīnas izcelsmes importa palielinātas izplatības tirgū. (101) Ķīnas izcelsmes importa cenas, kas pielāgotas cenu samazinājuma aprēķināšanai, IL tika salīdzinātas ar vidējo svērto cenu, kas neizraisa zaudējumu Kopienas ražošanas nozarei. Starpību izteica kā procentuālo daļu no kopējās CIF importa vērtības. Lai aprēķinātu uz visu valsti attiecināmu zaudējumu robežu, ņēma vērā zemo sadarbības līmeni un izmantoja to pašu metodi, kas aprakstīta 34. apsvērumā. Galīgā, uz visu valsti attiecināmā zaudējumu robeža sastāda 43,6 %. 2. Galīgo pasākumu veids un līmenis (102) Tā kā zaudējumu robeža ir zemāka par noteikto dempinga starpību, galīgais maksājums jānosaka noteiktās zaudējumu robežas līmenī – 43,6 % apmērā. (103) Lai nodrošinātu pasākumu efektivitāti un novērstu antidempinga maksājumu izlīdzināšanu samazinot eksporta cenas, secināja, ka maksājums jāievieš kā noteikta summa par tonnu. Šī summa izriet no zaudējuma robežas piemērošanas eksporta cenām, ko izmanto zaudējumu novēršanas pakāpes aprēķināšanā izmeklēšanas laikā. Tādējādi maksājums ir EUR 32,6 par tonnu. (104) Pēc pagaidu antidempinga pasākumu ieviešanas daži Ķīnas eksportētāji, kas sadarbojās ar izmeklēšanu, piedāvāja saistības pamatlēmuma 8. panta 1. punkta izpratnē. Tomēr šīs saistības nevarēja pieņemt, jo tās neietvēra nepieciešamās garantijas no Ķīnas varas iestāžu puses, lai nodrošinātu atbilstošu uzraudzību. Šajos apstākļos jāpiemēro īpašs maksājums galīgi noteiktajā zaudējumu līmenī. Tomēr jāatzīmē, ka pasākumu varētu mainīt, ja kādreiz apstākļi mainītos tā, ka tiktu izpildīti nosacījumi saistību pieņemšanai. J. PAGAIDU MAKSĀJUMA IEKASĒŠANA (105) Ņemot vērā produkta darbības jomas skaidrojumu, pēc pagaidu pasākumu ieviešanas antidempinga pagaidu pasākumu rezultātā galīgi jāiekasē paredzētas summas par visiem ievedumiem izņemot gadījumus, ja akmeņogļu kokss gabalos, kas lielāki par 80 mm, ir deklarēts importēšanai kopā ar mazāka izmēra akmeņogļu koksa gabaliem; šajos gadījumos summas, kas iekasētas pagaidu antidempinga maksājumu rezultātā ir jāatmaksā. IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants 1. Izņemot gadījumus, kas minēti 3. punktā, ar šo ievieš galīgus antidempinga maksājumus akmeņogļu koksam gabalos, kuru lielākais diametrs pārsniedz 80 mm, kas klasificēts ar KN kodu ex27040019 (TARIC kods 2704001910), un kura izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā. 2. Antidempinga maksājuma lielums ir vienāds ar fiksēto summu 32,6 EUR apmērā par tonnu sausa neto svara. 3. Gadījumos, ja preces, kas deklarētas laišanai brīvā apgrozībā, ir koksa maisījums, kā minēts 1. punktā, kopā ar mazāka izmēra akmeņogļu gabaliem, koksa daudzumu, kam piemēro antidempinga pasākumus saskaņā ar 2. punktu, nosaka saskaņā ar Padomes Regulas (EEK) Nr. 2913/92 [5] 68. līdz 70. punktu. Tomēr antidempinga maksājumu nepiemēro tādiem koksa gabalu maisījumiem, kuriem ir noteikts, ka maksimālais koksa gabalu, kuri ir daļa no deklarētajām precēm, kuras laidīs brīvā apgrozībā, diametrs nepārsniedz 100 mm. 4. Ja nav noteikts citādi, tad piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem. 5. Gadījumos, kad preces ir bojātas pirms laišanas brīvā apgrozībā un tāpēc muitas vērtības noteikšanas nolūkā faktiski samaksāto vai maksājamo cenu aprēķina proporcionāli saskaņā ar Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2454/93 [6] 145. pantu, antidempinga maksājuma summu, kas aprēķināta pēc še iepriekš norādītajām summām, proporcionāli samazina atbilstoši faktiski samaksātajai vai maksājamai cenai. 2. pants Ar Lēmumu 1238/2000/EOTK ieviesto pagaidu antidempinga maksājumu rezultātā iekasējamās summas ir galīgi jāievāc pēc maksājuma likmes, kas galīgi noteikta attiecībā uz koksa importu gabalos, kuru diametrs ir lielāks par 80 mm, un kura izcelsme ir ĶTR. Summas, kas pārsniedz galīgā antidempinga maksājuma likmes, atmaksā. Gadījumos, ja akmeņogļu kokss gabalos, kuru diametrs pārsniedz 80 mm, ir deklarēts importēšanai kopā ar akmeņogļu koksu mazāka lieluma gabalos, pagaidu antidempinga maksājumu rezultātā iekasētās summas atmaksā. 3. pants Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. Šis lēmums uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojams visās dalībvalstīs. Briselē, 2000. gada 14. decembrī Komisijas vārdā — Komisijas loceklis Pascal Lamy [1] OV L 308, 29.11.1996., 1. lpp. [2] OV L 122, 12.5.1999., 35. lpp. [3] OV L 141, 15.6.2000., 9. lpp. [4] Komisija konstatēja, ka jēdziens "cinka svins", kas lietots pagaidu lēmumā, bija pārrakstīšanās kļūda un tas jālabo uz vārdu savienojumu "cinks un svins". [5] OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp. [6] OV L 253, 11.10.1993., 40. lpp. --------------------------------------------------