Oficiālais Vēstnesis L 357 , 18/12/1982 Lpp. 0020 - 0022

Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 11 Sējums 10 Lpp. 0151

Speciālizdevums spāņu valodā: Nodaļa 11 Sējums 16 Lpp. 0215

Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 11 Sējums 10 Lpp. 0151

Speciālizdevums portugāļu valodā Nodaļa 11 Sējums 16 Lpp. 0215



Padomes Lēmums (1982. gada 10. decembris) par noteikumiem, ko piemēro eksporta garantiju un eksporta finansējuma jomā attiecībā uz apakšlīgumiem ar Pusēm, kas atrodas citās Eiropas Kopienu dalībvalstīs vai trešās valstīs (82/854/EEK) EIROPAS KOPIENU PADOME, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 113. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, tā kā arvien pieaugoša dalībvalstu ekonomiku savstarpēja atkarība liek pastiprināt sadarbību un pabeigt izstrādāt kopējus risinājumus atsevišķām problēmām apakšlīgumu jomā attiecībā uz eksporta garantijām un eksporta finansējumu, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants Šā Lēmuma pielikumā noteikti sīki izstrādāti noteikumi, ko katra dalībvalsts piemēro attiecībā uz automātisku apakšlīgumu ar Pusēm no citām Eiropas Kopienu dalībvalstīm vai no trešām valstīm iekļaušanu segumā, ko valsts vārdā vai ar valsts atbalstu piešķir galvenajam līgumslēdzējam, un arī sīki izstrādāti noteikumi šādu apakšlīgumu finansēšanai. 2. pants Tomēr IV iedaļu nepiemēro apakšlīgumiem, kas attiecas uz eksporta darījumiem, kas noslēgti pamatojoties uz kredītiem, kuri saņēmuši jebkāda veida finanšu atbalstu no dalībvalsts. 3. pants Ar šo atceļ Lēmumu 70/552/EEK [1]. Šis Lēmums stājas spēkā 1983. gada 1. janvārī. 4. pants Šis Lēmums ir adresēts dalībvalstīm. Briselē, 1982. gada 10. decembrī Padomes vārdā — priekšsēdētājs G. Fenger Møller [1] OV L 284, 30.12.1970., 59. lpp. -------------------------------------------------- PIELIKUMS I IEDAĻA Apakšlīguma definīcija Apakšlīgums ir līgums, ko noslēdzis uzņēmums (še turpmāk "galvenais līgumslēdzējs") ar citu uzņēmumu (še turpmāk "apakšlīguma slēdzējs"), saskaņā ar kuru vienojas, ka cita līguma izpildē, kas noslēgts starp galveno līgumslēdzēju un trešo uzņēmumu (še turpmāk "pircējs"), apakšuzņēmējs piegādās preces vai sniegs pakalpojumus, kurus galvenajam līgumslēdzējam jāiekļauj vai jālieto, piegādājot preci vai preces, kuras pircējs ir viņam pasūtījis, ar to saprotot turpmāk norādīto: a) juridiskie priekšnosacījumi: apakšlīguma slēdzējs nav līdzparakstījis līgumu, kas noslēgts starp galveno līgumslēdzēju un pircēju, un galvenajam līgumslēdzējam ir pilna atbildība pret pircēju par līguma izpildi, un viņš uzņemas risku, ko var garantēt saistībā ar līguma izpildi; b) tehniskie un ekonomiskie priekšnosacījumi: piegādes no apakšlīguma slēdzēja aptver preces (kas nav izejmateriāli vai pusfabrikāti) un/vai pakalpojumus, kuri no tehniskā un ekonomiskā viedokļa attiecībā uz pircēju veido līguma izpildes no galvenā līgumslēdzēja puses būtiskus papildu elementus. II IEDAĻA Automātiska apakšlīgumu iekļaušana segumā 1. Apakšlīgumus tikai ar Pusēm vienā vai vairākās dalībvalstīs automātiski ietver segumā, ko piešķir galvenajam līgumslēdzējam, ja šādu apakšlīgumu summa ir vienāda ar vai mazāka par: - 40 % attiecībā uz līgumiem, kuru vērtība ir mazāka par 7500000 ECU, - 3000000 EUR attiecībā uz līgumiem, kuru vērtība ir no 7500000 līdz 10000000 ECU, - 30 % attiecībā uz līgumiem, kuru vērtība ir virs 10000000 ECU. Tomēr, ja galvenā līgumslēdzēja kredīta apdrošinātājs sevišķi nopietna ar darījumu saistītā riska gadījumā nevar atbalstīt segumu visam darījumam, starp ieinteresētajām kredītu apdrošināšanas organizācijām notiek apspriedes, ņemot vērā vajadzību atrisināt problēmu ar līdzapdrošināšanu vai, ja iespējams, ar pārapdrošināšanu. 2. Ja eksporta līgumi ietver apakšlīgumu slēgšanu gan dalībvalstīs, gan trešās valstīs, apakšlīgumu slēgšana dalībvalstīs ir automātiski ietverta, ciktāl kopējais apakšlīgumu apjoms nepārsniedz procentus un ierobežojumus, kas, atsaucoties uz līguma vērtību, noteikti 1. punktā. 3. Galvenajam līgumslēdzējam segumu piešķir ar tādiem pašiem nosacījumiem, neatkarīgi no tā, vai viņš izmanto valsts mēroga apakšlīgumu slēgšanu vai arī apakšlīgumu slēgšanu citās dalībvalstīs. III IEDAĻA To apakšlīgumu finansēšana, kas ir iekļauti segumā Neskarot to parasto kritēriju piemērošanu, kurus izmanto banku jautājumos, attieksmi, kas līdzvērtīga tai, ko piemēro eksporta līgumiem, ko veido vienīgi valsts mēroga piegādes, atbilstoši finansēšanas plānam nosaka eksporta līgumiem, kuros iekļauti apakšlīgumi, kas reģistrēti saskaņā ar II iedaļas noteikumiem. IV IEDAĻA Informācijas apmaiņa 1. Vēlāk informācijas apmaiņa notiek Kredīta apdrošināšanas, kredītgarantiju un finanšu kredītu politikas koordinācijas grupas ietvaros par atsevišķiem līgumiem, attiecībā uz kuriem apakšlīgumu noslēgšana trešās valstīs pārsniedz 30 %, un attiecībā uz jaukto apakšlīgumu noslēgšanu gan dalībvalstīs, gan trešās valstīs, ja kopējā vērtība pārsniedz šo procentuālo daudzumu. Tomēr šāda informācijas apmaiņa notiek tikai attiecībā uz atsevišķiem līgumiem, kuru vērtība pārsniedz 500000 ECU un kas ietver kredītu uz laiku, kas pārsniedz trīs gadus. Šajā sakarā tiek precizēts, ka: - šādi atsevišķi līgumi ir uzskatāmi par izņēmuma gadījumiem, - Koordinācijas grupā jebkurā brīdī var izpētīt problēmas, kas rodas saistībā ar dažiem atsevišķiem līgumiem, par kuriem ziņots sekojošās informācijas apmaiņas ietvaros, - ja pieredze rāda, ka sekojošās informācijas apmaiņas procedūra ir neapmierinoša, tad Komisija un dalībvalstis var pieprasīt meklēt veidus un līdzekļus, kā izlabot tos aspektus, kuri atzīti par neapmierinošiem. 3. Ja kāda dalībvalsts ierosina noslēgt ar trešo valsti nolīgumu par apakšlīgumu iekļaušanu uz abpusēja pamata, tad attiecīgā dalībvalsts iesniedz sākotnēju paziņojumu, kuram seko apspriedes Kredīta apdrošināšanas, kredītgarantiju un finanšu kredītu politikas koordinācijas grupas ietvaros. Procentuālie daudzumi, kas attiecas uz automātisko iekļaušanu, kas pieļaujama šādos nolīgumos, ja vien Padome nenolemj citādi, nedrīkst pārsniegt 30 %, neatkarīgi no tā, vai apakšlīgumu slēgšana notiek trešā valstī, ar kuru ir noslēgts nolīgums, vai arī tiek piemērota apakšlīgumu slēgšana citās valstīs. V IEDAĻA Aprēķinu pamats Minētos procentuālos daudzumus un summas aprēķina saskaņā ar šādiem noteikumiem: - izmaksas, kas saistītas ar eksportu, t.i., transportu un apdrošināšanu, iekļauj kopējā līguma summā, pamatojoties uz kuriem minētie procentuālie daudzumi un summas tiek aprēķinātas, - finansēšanas izmaksas pilnībā izslēdz no līguma summas, neatkarīgi no tā, vai tās ir vai nav sadalītas pa pozīcijām, - par piegādēm radušos saistīto vietējo izdevumu nerepatriējamā daļa parasti netiek atskaitīta no līguma summas, taču ja attiecīgā daļa pārsniegtu 15 % no līguma summas, no kuras atskaitītas finansēšanas izmaksas, tad pārsniegumu atskaitītu. --------------------------------------------------