Oficiālais Vēstnesis L 215 , 10/08/2002 Lpp. 0013 - 0022



Padomes lēmums (2002. gada 22. jūlijs) par Kopienas piedalīšanos Starptautiskajā kaučuka pētījumu grupā (2002/651/EK) EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 133. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, tā kā: (1) Starptautisko kaučuka pētījumu grupu (SKPG) nodibināja 1944. gadā, pēc tam, kad savu darbību beidza Starptautiskā kaučuka normatīvu sistēma, kas bija spēkā no 1934. gada. Grupa pieņēma reglamenta grozījumus delegāciju vadītāju sanāksmēs, kas notika trīsdesmit sestās Nāciju asamblejas laikā Tokijā (1995. gada martā) un trīsdesmit septītās Nāciju asamblejas laikā Puketā (1996. gada aprīlī). (2) SKPG ir starpvaldību organizācija ar atzītu starptautiskas organizācijas statusu, kas atrodas Apvienotajā Karalistē, kā tas oficiāli fiksēts 1978. gada 14. februārī ar Apvienotās Karalistes valdību parakstītajā mītnes līgumā, kas nosaka grupas un tās sekretariāta privilēģijas un imunitāti. Grupas mērķis ir: "… nodrošināt vietu tādu problēmu apspriešanai, kas ietekmē dabīgā un mākslīgā kaučuka ražošanu, patēriņu un tirdzniecību, un apkopot un izplatīt vispusīgu statistisko informāciju par kaučuka rūpniecību pasaulē". (3) Grupas darbību nodrošina sekretariāts, kura ģenerālsekretārs, kas ir atbildīgs grupai un Izpildu komitejai, ir Izpildu komitejas atbildīgais; administratīvos jautājumos ģenerālsekretārs ziņo Izpildu komitejai, kas sanāk četras līdz sešas reizes gadā un kurā ir četrpadsmit ikgadējā sanāksmē ievēlētas dalībvalstu valdības. Grupas priekšsēdētāju ievēlē uz diviem gadiem ikgadējās sanāksmēs, un viņš darbojas Izpildu komitejā ex officio. Pārvaldes sastāvā ir delegāciju vadītāji, kas tiekas gada vai ārkārtas sanāksmēs. (4) Grupas darbības nodrošina vietu diskusijai par jautājumiem, kas skar pasaules kaučuka rūpniecību, kā arī oficiālas statistikas apkopošanai, juridiskai apstiprināšanai un publicēšanai par dabiskā un mākslīgā kaučuka ražošanu, patēriņu un tirdzniecību. Galvenokārt šīs darbības finansē no dalībvalstu valdību iemaksām. Pamatiemaksām, ko vienādās daļās iemaksā dalībvalstu valdības, jāsedz 60 % no apstiprinātā budžeta. Atlikušie 40 % jāmaksā dalībvalstu valdībām proporcionāli jaunā kaučuka ražošanai vai patēriņam (atkarībā no tā, kas ir lielāks) kalendārajā gadā pirms attiecīgā finanšu gada. (5) Pēc Starptautiskās dabiskā kaučuka organizācijas (INRO) galīgās likvidācijas 2001. gada 31. augustā turpmāko dialogu starp dabiskā kaučuka eksportētājvalstīm un importētājvalstīm vislabāk būtu panākt, nostiprinot jau ilgi pastāvošo SKPG kā vietu diskusijai par jautājumiem, kas skar gan mākslīgā, gan dabiskā kaučuka piedāvājumu un pieprasījumu. (6) SKPG locekļu sastāvā ir vairākas Eiropas Savienības dalībvalstis, proti: Apvienotā Karaliste, Beļģija, Francija, Itālija, Nīderlande, Spānija un Vācija. (7) Eiropas Savienības Padome, pamatojoties uz savas Izejvielu darba grupas ieteikumiem, ir aicinājusi Komisiju veikt nepieciešamos pasākumus, lai Eiropas Kopiena kā pilntiesīga locekle varētu pievienoties SKPG, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants Ar šo Eiropas Kopiena akceptē Starptautiskās kaučuka pētījumu grupas (SKPG) statūtus un reglamentu. Šim lēmumam ir pievienots statūtu un reglamenta teksts. 2. pants Ar šo Padomes priekšsēdētājs ir pilnvarots izraudzīt personas, kas būtu tiesīgas Kopienas vārdā iesniegt akceptēšanas dokumentu, lai pievienotos dalībai SKPG. Briselē, 2002. gada 22. jūlijā Padomes vārdā — priekšsēdētājs P. S. Møller -------------------------------------------------- PIELIKUMS STARPTAUTISKĀS KAUČUKA PĒTĪJUMU GRUPAS STATŪTI UN REGLAMENTS STATŪTI Kompetence 1. Starptautiskajā kaučuka pētījumu grupā var uzņemt valstis, kas ir ieinteresētas dabiskā un mākslīgā kaučuka ražošanā, patēriņā vai tirdzniecībā. 2. Grupas locekļi pēc vienošanās nodrošina grupas darbībai nepieciešamos ienākumus. 3. Grupas galvenais birojs atrodas Londonā, kur grupa uztur sekretariātu savu darbību veikšanai, galvenokārt statistikas apkopošanai un izplatīšanai. 4. Grupa regulāri tiekas locekļiem izdevīgā laikā un vietā, lai pārskatītu statistikas stāvokli un apspriestu kopējās problēmas kaučuka nozarē. 5. Grupa veic vai uzdod veikt tai nepieciešamus pētījumus par situāciju, kāda pasaulē ir attiecībā uz kaučuku, īpašu uzmanību veltot vispusīgas informācijas ieguvei par piedāvājuma un pieprasījuma stāvokli un tā iespējamo attīstību. 6. Grupa izskata pasākumus, kas ir paredzēti kaučuka patēriņa palielināšanai pasaulē. 7. Grupa apsver, kā vislabāk risināt kādas īpašas grūtības, kas skar tās locekļus, un var iesniegt ziņojumus un ieteikumus šajā sakarā. 8. Vajadzības gadījumā par veiktajiem pētījumiem un apspriežu rezultātiem var informēt citas valdības un starpvaldību organizācijas, kas pauž ieinteresētību. Grupas locekļu pienākumi 9. Locekļi apņemas, ciktāl tas iespējams, sniegt sekretariātam statistiku, kas attiecas uz kaučuka ražošanu, patēriņu un tirdzniecību katra locekļa attiecīgajā teritorijā, kā arī citu informāciju, kas ir būtiska pašreizējiem aprēķiniem un turpmākajām tendencēm. 10. Pamatiemaksām, ko vienādās daļās iemaksā dalībvalstu valdības, ir jāsedz 60 % no apstiprinātā gada budžeta. 11. Atlikušie 40 % ir jāmaksā dalībvalstu valdībām proporcionāli to jaunā kaučuka ražošanai vai patēriņam (atkarībā no tā, kas ir lielāks) kalendārajā gadā pirms attiecīgā finanšu gada. Ja iemaksas noteikšana saskaņā ar šiem noteikumiem nav iespējama tāpēc, ka trūkst nepieciešamās statistikas, Izpildu komiteja noteiks iemaksas apmēru, pamatojoties uz kvalitatīvāko pieejamo informāciju, un aicinās attiecīgo valdību akceptēt šo aprēķinu. 12. Jaunie locekļi, kas finanšu gada laikā pievienojas grupai, budžetu papildina šādi: i) no 1. jūlija līdz 30. septembrim – pamatiemaksa pilnā apmērā; ii) no 1. oktobra līdz 31. decembrim – trīs ceturtdaļas no pamatiemaksas; iii) no 1. janvāra līdz 31. martam – puse no pamatiemaksas; iv) no 1. aprīļa līdz 30. jūnijam – viena ceturtdaļa no pamatiemaksas. 13. Visas summas, kas pienākas no dalībvalstu valdībām, ir jāmaksā attiecīgo valstu valūtās, ja tās ir konvertējamas Apvienotās Karalistes valūtā, ja ne – tad Apvienotās Karalistes valūtā. 14. Tie locekļi, kas nav veikuši iemaksas par diviem gadiem, pārstāj izmantot dalības privilēģijas līdz parāda nomaksai un ikgadējās iemaksas veikšanai, ja vien grupa nenolemj citādi. Struktūra un procedūras 15. Grupa tiekas vismaz vienu reizi katrā kalendārajā gadā, kā arī citās reizēs, kad to nosaka Izpildu komiteja. 16. Grupa tiekas Londonā vai citā vietā, ko pēc dalībvalsts valdības ielūguma var noteikt grupa vai Izpildu komiteja. 17. Katra grupas sastāvā esošā dalībvalsts valdība ieceļ vienu pārstāvi, kam ikvienā grupas sanāksmē var palīdzēt padomdevēji. 18. Ja kādas dalībvalsts valdības pārstāvis nevar piedalīties grupas sanāksmē, tā vietā var piedalīties aizstājējs. 19. Lai nodrošinātu kvorumu ikvienā grupas sanāksmē, ir nepieciešams grupas locekļu vienkāršs vairākums, ko veido vismaz trīs dabiskā kaučuka ražotāji un seši patērētāji, ieskaitot vismaz trīs mākslīgā kaučuka ražotājus,. 20. Grupas prezidijā ir priekšsēdētājs, priekšsēdētāja vietnieks un ģenerālsekretārs. 21. Grupa ievēlē priekšsēdētāju un priekšsēdētāja vietnieku uz diviem grupas finanšu gadiem; viņus var pārvēlēt. Ja kādā kalendārajā gadā grupas gada sanāksme notiek pēc 30. jūnija, priekšsēdētājs un priekšsēdētāja vietnieks turpina pildīt amatu līdz jauna priekšsēdētāja un priekšsēdētāja vietnieka ievēlēšanai nākamajā grupas sanāksmē. 22. Grupa ieceļ ģenerālsekretāru, kas ir sekretariāta Izpildu komitejas atbildīgais un par savu darbu atbild grupai un Izpildu komitejai. 23. Grupa izveido Izpildu komiteju, kas grupas interesēs un tās vārdā īsteno pilnvaras, kuras grupa nolemj tai deleģēt, un kurai steidzamos jautājumos ir tiesības rīkoties atbilstoši grupas mērķiem un politikai. 24. Grupa var izveidot tādas komitejas un padomdevēju grupas, kādas uzskata par nepieciešamām attiecīgajā brīdī, un nosaka to sastāvu un funkcijas. 25. Grupa uztic sagatavot un publicēt tai nepieciešamus pētījumus par kaučuka stāvokli pasaulē un citiem jautājumiem. 26. Novērotājs, kas vēlas uzstāties grupas sanāksmē, pirms sesijas informē priekšsēdētāju par šo vēlēšanos, un priekšsēdētājs pēc saviem ieskatiem var aicināt novērotāju uzstāties piemērotā laikā. Priekšsēdētājs grupas sanāksmē var aicināt novērotāju piedalīties jebkuras komitejas darbā. 27. Grupa vienmēr var grozīt vai pārskatīt šo reglamentu. Finanšu noteikumi 28. Finanšu gads sākas 1. jūlijā un beidzas 30. jūnijā. 29. Uz Starptautiskā kaučuka pētījuma grupas sekretariāta vārda atvērto bankas kontu tur Londonā. 30. Bankas konta operācijas veic ar čekiem, kurus paraksta: i) ģenerālsekretārs vai ii) viņa prombūtnes laikā – grupas vai Izpildu komitejas priekšsēdētājs vai priekšsēdētāja vietnieks, vai iii) viņu prombūtnes laikā – jebkurš cits Izpildu komitejas pilntiesīgs loceklis. Pārsniedzot noteiktus limitus, ko nosaka Izpildu komiteja, uz čekiem ir nepieciešami divi paraksti. 31. Sekretariāta grāmatvedību kārto ģenerālsekretārs. 32. Visus saņemtos naudas līdzekļus uzreiz nogulda bankā. Ģenerālsekretārs uztur avansu kontu nelieliem maksājumiem skaidrā naudā un saņemtajiem līdzekļiem, kuru apmēru nosaka Izpildu komiteja. 33. Grupa ieceļ revidentus. 34. Pēc finanšu gada beigām ģenerālsekretārs, tiklīdz iespējams, nosūta visām dalībvalstu valdībām gada pārskatu, kuru apstiprina priekšsēdētājs vai priekšsēdētāja vietnieks, ģenerālsekretārs un revidenti. 35. Ģenerālsekretārs ir atbildīgs par nākamā finanšu gada budžeta projekta sagatavošanu un iesniegšanu Izpildu komitejā grupas apstiprināšanai ne vēlāk kā līdz katra gada 31. martam. Ja kādā kalendārajā gadā grupas ikgadējā sanāksme notiek pēc 30. jūnija, budžeta projektu, ko Izpildu komiteja ir ieteikusi apstiprināšanai, ne vēlāk kā līdz 31. martam izsūta dalībvalstu valdībām, lai tās sniegtu komentārus, un Izpildu komiteja ir tiesīga apstiprināt budžetu nākamajam gadam, ņemot vērā dalībvalstu komentārus. 36. Ģenerālsekretārs ir atbildīgs par apstiprinātā budžeta iesniegšanu dalībvalstu valdībām un pieprasa kopējo iemaksu, kas pienākas no katras valdības saskaņā ar minētajā budžetā noteikto. 37. Ceļa un uzturēšanās izdevumus, kas grupas locekļiem rodas saistībā ar sanāksmju apmeklēšanu, sedz attiecīgās dalībvalsts valdība, un tos neapmaksā no grupas līdzekļiem. Izpildu komiteja 38. Izpildu komiteja sastāv no dalībvalstu valdībām, ko ievēlē grupas gada sanāksmē. Grupas priekšsēdētājs un priekšsēdētāja vietnieks ir locekļi ex officio. Visi komitejas locekļi, kuri vēlas palikt amatā uz otru vai nākamo gadu, gada sanāksmē piesakās atkārtotām vēlēšanām. 39. Kvorumu veido vienkāršs vairākums, kas ietver divus dabiskā kaučuka ražotājus un divus patērētājus (ieskaitot vismaz vienu mākslīgā kaučuka ražotāju). 40. Komitejas priekšsēdētāju un priekšsēdētāja vietnieku ievēl komitejas locekļi komitejas sanāksmē tūlīt pēc grupas gada sanāksmes. 41. Komiteja ir atbildīga par: a) tās darbības izvērtēšanu, kas notikusi laikā starp grupas sanāksmēm, un nepieciešamības gadījumā sniedz ģenerālsekretāram tālākus norādījumus par to; b) citu jautājumu izskatīšanu, kas var rasties laikā starp grupas sanāksmēm, atbilstošu ieteikumu sniegšanu (skatīt 45. punktu) un, vajadzības un steidzamības gadījumā, par grupas mērķiem un politikai atbilstošu pasākumu veikšanu; c) vajadzības gadījumā sekretariāta administratīvās un finanšu darbības uzraudzības veikšanu; d) budžeta ieteikšanu grupas apstiprināšanai vai par 35. punktā paredzēto nākamā gada budžeta apstiprināšanu; e) pārskata iesniegšanu grupas gada sanāksmē par darbu, kas paveikts pēc iepriekšējās grupas sanāksmes; f) citu darbu veikšanu grupas vārdā un interesēs saskaņā ar grupas lēmumu. 42. Komiteja tiekas tās locekļu noteiktās reizēs vai tad, kad to sasauc ģenerālsekretārs, un jebkurā gadījumā – sešu mēnešu laikā pēc grupas iepriekšējās gada sanāksmes. 43. Visas dalībvalstu valdības iepriekš saņem komitejas sanāksmes darba kārtību, kā arī sanāksmju protokolus pēc to apstiprināšanas. 44. Ikviena dalībvalsts valdība pēc pieprasījuma, ko iesniedz komitejas priekšsēdētājam, var apmeklēt jebkuru konkrētam jautājumam veltītu komitejas sanāksmes daļu vai visu sanāksmi kopumā. 45. Ģenerālsekretārs izplata grupas dalībvalstu valdībām visus komitejas ieteikumus, pirms tie tiek īstenoti, atvēlot pietiekami ilgu laiku ikvienam loceklim, ja tas vēlas izteikt iebildumus. Statistikas komiteja 46. Statistikas komitejā ir visi grupas locekļi, kas vēlas tajā darboties, un tai palīdz kaučuka statistikas ekspertu komiteja, kuras ekspertus grupa ieceļ ik gadu pēc statistikas komitejas ieteikuma. 47. Komiteja ievēlē savu priekšsēdētāju, kas parasti ir arī kaučuka statistikas ekspertu komitejas priekšsēdētājs un kurš pilda amatu vienu finanšu gadu; viņu var pārvēlēt. Ja kādā kalendārajā gadā grupas gada sanāksme notiek pēc 30. jūnija, priekšsēdētājs turpina pildīt amatu līdz viņa atkārtotai ievēlēšanai vai jauna priekšsēdētāja iecelšanai nākamajā grupas sanāksmē. 48. Komiteja ir atbildīga par: i) kaučuka piedāvājuma un pieprasījuma stāvokļa pārskatīšanu un ziņošanu par to; ii) jebkura līdzīga grupas uzdota jautājuma izpēti un ziņošanu par to. 49. Komiteja nesniedz paziņojumus presei, izņemot gadījumus, kad sanāksmē grupa apstiprina paziņojumu sniegšanu presei vai ārpus sanāksmēm – ja to apstiprina Izpildu komiteja vai ģenerālsekretārs. Ģenerālsekretārs un sekretariāts 50. Ģenerālsekretārs ir sekretariāta vadītājs un ir atbildīgs grupai par savu darbību. 51. Par detalizētu ģenerālsekretāra kompetenci tādos jautājumos kā finanses, personāla iecelšana utt. lemj Izpildu komiteja, ievērojot grupas norādījumus. Visos šajos jautājumos uzskata, ka ģenerālsekretārs rīkojas kā visu grupas locekļu pārstāvis. 52. Sekretariāts visas savas darbības veic objektīvi, bez dalībvalstu iepriekšēja akcepta nepublicē to piegādātos, iepriekš nepublicētos materiālus un neuzsāk diskusiju par politikas jautājumiem. 53. Sekretariāta uzdevums ir: i) piegādāt grupai viskvalitatīvāko pieejamo informāciju par statistiku un vispārīgākiem saimnieciskajiem jautājumiem, ja tie ir saistībā ar kaučuku; ii) laikā starp grupas sanāksmēm nodrošināt saikni starp dalībvalstu valdībām jautājumos, kas ir saistīti ar kaučuku; iii) veikt nepieciešamo sagatavošanos grupas sanāksmēm; iv) uzturēt sakarus ar citām starptautiskajām organizācijām, kuru darbība ir saistīta ar grupas darbību vai kurām ir interese par to; v) veikt pētījumus, kurus grupa var noteikt saskaņā ar 5. un 25. punktu. REGLAMENTS Grupa pieņēma reglamenta grozījumus delegāciju vadītāju sanāksmēs, kas notika trīsdesmit sestās Nāciju asamblejas laikā Tokijā un trīsdesmit septītās Nāciju asamblejas laikā Puketā. Reglamenta 1. līdz 10. pantu pieņēma 1995. gada 1. un 2. maija sanāksmē, un tie stājās spēkā 1995. gada 2. martā. Reglamenta 11. un 12. pantu pieņēma 1996. gada 15. un 16. aprīļa sanāksmē, un tie stājās spēkā 1996. gada 16. aprīlī. 1. pants Balsošanas procedūras a) Ja iespējams, lēmumi vienmēr visās grupas, Izpildu komitejas un komitejas sanāksmēs ir jāpieņem pēc konsensa principa, bez balsīm "pret", bez iebildumiem vai nosacījumiem. Sanāksmju priekšsēdētāji vienmēr cenšas panākt konsensu visos lēmumos un gadījumā, kad tiek izvirzīti nosacījumi, tiek atvēlēts pietiekami ilgs laiks, ja ir tāda iespēja, lai panāktu kompromisu un konsensu. b) Ja pēc sanāksmes priekšsēdētāja domām nav iespējams panākt konsensu kādā jautājumā, to nodod balsošanai. c) Balsošanu parasti veic tā, lai saglabātu maksimālu lēmumu pieņemšanas caurskatāmību, un sanāksmes priekšsēdētājs vienīgi pēc saviem ieskatiem nosaka, vai balsošana notiek, paceļot rokas, vai pēc saraksta. Ārkārtējos apstākļos priekšsēdētājs ar klātesošo un balsojošo locekļu vienkārša balsu vairākuma atbalstu var lemt par nepieciešamību attiecīgajiem locekļiem veikt aizklāto balsošanu vai balsošanu pa pastu. d) Balsošanai nodotie lēmumi saskaņā ar šī panta e) punktu parasti tiek pieņemti ar klātesošo un balsojošo locekļu vienkāršu balsu vairākumu, ar nosacījumu, ka grupas lēmumam ir nepieciešams vismaz trīs dabiskā kaučuka ražotāju un trīs kaučuka patērētāju, tostarp divu mākslīgā kaučuka ražotāju apstiprinošs balsojums, un Izpildu komitejas lēmumam ir nepieciešams vismaz divu kaučuka ražotāju un divu patērētāju, ieskaitot vienu mākslīgā kaučuka ražotāju, apstiprinošs balsojums. e) Balsošanai nodotajiem lēmumiem par: i) budžeta apstiprināšanu vai ieteikšanu; ii) dalībvalstu valdību atbrīvošanu no saistībām, tiesību atņemšanu vai šo valstu izslēgšanu, nepieciešams divu trešdaļu klātesošo un balsojošo locekļu balsu vairākums ar nosacījumu, ka dabiskā kaučuka ražotāju un patērētāju apstiprinošs vienkāršais balsu vairākums jāskaita atsevišķi. f) Balsošanai nodotos lēmumus par: i) mītnes līguma pārskatīšanu vai izbeigšanu; ii) statūtu vai reglamenta grozījumiem; iii) mītnes atrašanās vietu pieņem tikai ar konsensu. g) Ja jāpieņem steidzams lēmums, ģenerālsekretārs pēc saskaņošanas ar Izpildu komiteju var iesniegt priekšlikumu Izpildu komitejai balsošanai pa pastu. Locekļi var izvēlēties lēmumu apstiprināt, neapstiprināt vai nodot izskatīšanai nākamajā Izpildu komitejas sanāksmē. Apstiprināšanai ir nepieciešams apstiprinājuma balsojums, kā paredzēts d) un e) punktā, izņemot gadījumus, kad pēc divu dabiskā kaučuka ražotāju un divu patērētāju (to skaitā viena mākslīgā kaučuka ražotāja) pieprasījuma lēmuma pieņemšanu atliek līdz nākamajai Izpildu komitejas sanāksmei. h) Izpildu komitejas priekšsēdētājs ar Izpildu komitejas vienkārša balsu vairākuma atbalstu jebkuru ierosinājumu nodod grupas locekļu balsošanai pa pastu. Grupas locekļiem ir izvēles tiesības lēmumu apstiprināt, neapstiprināt vai nodot izskatīšanai nākamajā grupas gada vai ārkārtas sanāksmē. Apstiprinājumam nepieciešams apstiprinājuma balsojums, kā noteikts d) un e) punktā, ar nosacījumu, ka lēmumu nodod gada vai grupas ārkārtas sanāksmei, ja to pieprasa trīs dabiskā kaučuka ražotāji un trīs patērētāji (tostarp divi mākslīgā kaučuka ražotāji). i) Balsošanai pa pastu atvēlētais laiks parasti ir 30 dienas no nosūtīšanas dienas, bet ārkārtējas steidzamības gadījumos Izpildu komitejas priekšsēdētājs var apstiprināt īsāku laiku, bet ne īsāku par septiņām dienām. 2. pants Izpildu komitejas pilnvaras Neatkarīgi no statūtu 35.un 41. pantā Izpildu komitejai piešķirtajām pilnvarām, komiteja nav pilnvarota pieņemt lēmumus par: a) dalībvalstu valdību atbrīvošanu no dalības pienākumiem; b) tiesību atņemšanu kādas dalībvalsts valdībai; c) dalībvalsts valdības izslēgšanu; d) atkārtotām sarunām par mītnes līgumu, tā pagarināšanu vai izbeigšanu; e) statūtu vai reglamenta grozīšanu; f) galvenās mītnes atrašanās vietu; g) ģenerālsekretāra iecelšanu, bet tā var apspriest visus šos jautājumus, lai sniegtu ieteikumus grupas sanāksmēs. 3. pants Dalības maksa a) Dalības maksa jāsamaksā līdz katra gada 1. jūlijam. b) Ja dalībvalsts valdība nav veikusi savu iemaksu pilnā apjomā līdz 1. decembrim, ģenerālsekretārs sagatavo tūlītēja maksājuma pieprasījumu. c) Ja līdz 1. februārim maksājums netiek veikts pilnā apjomā, ģenerālsekretārs ziņo par parādu Izpildu komitejai, kas iesaka grupai atņemt visas balsstiesības dalībvalsts valdībai, ja vien noteiktos apstākļos Izpildu komiteja nelemj citādi. d) Ja līdz 1. aprīlim maksājums netiek veikts pilnā apjomā, Izpildu komiteja iesaka grupai atcelt visus sekretariāta pakalpojumus dalībvalsts valdībai, ja vien atsevišķos gadījumos Izpildu komiteja nelemj citādi. e) Šī panta c) un d) punktā noteiktos ieteikumus var iesniegt grupai, izmantojot 1. panta h) punktā paredzēto balsošanu pa pastu. f) Ja dalībvalsts valdība nav pilnībā veikusi savu iemaksu līdz saimnieciskā gada beigām, maksājuma vērtību saglabā, palielinot to par gada inflācijas koeficientu mītnes zemē, ko izmanto budžeta aprēķināšanai katram gadam, uz kuru maksājums veido parādu. Katra saimnieciskā gada ceturkšņa beigās ģenerālsekretārs aprēķina pārskatīto maksājumu un paziņo par to dalībvalsts valdībai, ar nosacījumu, ka šo noteikumu neattiecina uz iemaksām, kas jāveic līdz 1995. gada 30. jūnijam g) Neviens no šī panta noteikumos paredzētajiem lēmumiem vai darbībām nedrīkst ierobežot attiecīgās dalībvalsts valdības tiesības būt pārstāvētai ikvienā grupas sanāksmē, kurā apspriež ar tās dalību saistītos jautājumus, kā arī paust viedokli šādās sanāksmēs, nedz arī šādi lēmumi vai darbības var liegt vai likt vilcināties grupai apsvērt dalībvalsts valdības izslēgšanu uz laiku, kā to nosaka statūtu 14. pants. 4. pants Uzņemšana atpakaļ grupā Katru pēc statūtu 14. panta izslēgtās valdības pieprasījumu uzņemt to atpakaļ grupā ar nenokārtotām finanšu saistībām Izpildu komiteja izskata, lai panāktu vienošanos par finanšu saistību nokārtošanu. Ikvienu šādu vienošanos iesniedz apstiprināšanai grupas sanāksmē. 5. pants Izstāšanās no grupas Lai dalībvalsts valdības paziņojums par izstāšanos stātos spēkā 30. jūnijā, to rakstiski iesniedz ģenerālsekretāram līdz 1. februārim, un dalībvalstu valdībām, kas iesniedz paziņojumu pēc 1. februāra, ir jāveic dalības iemaksa par nākamo secīgo finanšu gadu, izņemot gadījumu, kad lēmumu par izstāšanos pieņem statūtos vai rezolūcijā veikto izmaiņu dēļ, kas dalībvalsts valdībai nav pieņemamas, pamatojoties uz ko atceļ prasību iesniegt paziņojumu un atbrīvo no finanšu saistībām. Ikvienu šādu paziņojumu par izstāšanos ģenerālsekretārs pēc tā saņemšanas pēc iespējas ātrāk dara zināmu pārējām dalībvalstu valdībām. 6. pants Revidentu iecelšana un kompetence a) Statūtu 33. pantā paredzētā revidentu iecelšana notiek pēc ģenerālsekretāra ieteikuma, kas, apspriežoties ar Izpildu komitejas priekšsēdētāju, ir atbildīgs par revidentu darbības uzraudzību un pretendentu uzaicināšanu no juridiski pilnvarotiem revīzijas uzņēmumiem vismaz reizi četros gados. b) Revidentu iecelšanas noteikumus ik gadu nosaka Izpildu komiteja, ņemot vērā nepieciešamību periodiski pārskatīt sekretariāta vadības un pārvaldes efektivitāti. 7. pants Gada sanāksme a) Ģenerālsekretārs paredz pietiekamu summu budžetā grupas sanāksmes rīkošanai Londonā. b) Ja grupa rīko sanāksmi pēc dalībvalsts valdības uzaicinājuma, uzņēmēja valdība apņemas segt visus izdevumus, kas saistībā ar sanāksmi sekretariātam rodas papildus budžetā paredzētajai summai. c) Ja izdevumi, kas sekretariātam ir radušies saistībā ar sanāksmi, ir mazāki nekā budžetā paredzētā summa, atlikumu ieskaita apgrozāmajos līdzekļos. 8. pants Ekonomikas komiteja a) Grupa izveido Ekonomikas komiteju, kas tiekas katrā gada sanāksmē un grupas sanāksmē. Tajā ir visi grupas locekļi, kas vēlas tajā darboties, un tai palīdz Rūpniecības nozaru konsultatīvā grupa. b) Ekonomikas komitejas priekšsēdētāju, kas ir pazīstama persona, komiteja ievēlē no savu locekļu vidus uz diviem gadiem. c) Komitejas uzdevums ir saskaņot, uzraudzīt un pārskatīt sekretariāta darba programmas saimnieciskos un tehniski saimnieciskos aspektus un sniegt ierosinājumus grupai attiecībā uz darba programmā sagatavoto dokumentu veidošanu, papildināšanu un publicēšanu. d) Izskatot darba programmu, Ekonomikas komiteja ņem vērā visus Rūpniecības nozaru konsultatīvās grupas viedokļus un ieteikumus. 9. pants Rūpniecības nozaru konsultatīvā grupa a) Ekonomikas komiteja izveido rūpniecības nozaru konsultatīvo grupu, lai nodrošinātu saziņu, kurā piedalās visas ar kaučuka nozari saistītās puses, to skaitā rūpniecības, tirdzniecības, izglītības, izpētes un tehnoloģiju pārstāvji, kas interesējas par sekretariāta darba programmas virzieniem un tās saturu, kā arī, lai paustu viedokļus un sniegtu ieteikumus par to Ekonomikas komitejai. b) Rūpniecības nozaru konsultatīvās grupas priekšsēdētājs ir ģenerālsekretārs. c) Sekretariāts un Rūpniecības nozaru konsultatīvās grupas locekļi iesaka Ekonomikas komitejai Rūpniecības nozaru konsultatīvās grupas locekļus, ņemot vērā nepieciešamību ietvert plašu interešu loku un locekļu iespējas piedalīties sanāksmēs. Rūpniecības nozaru konsultatīvā grupa iesniedz saskaņotu dalībnieku sarakstu apstiprināšanai katrā Ekonomikas komitejas sanāksmē. d) Rūpniecības nozaru konsultatīvā grupa tiekas īsi pirms katras gada sanāksmes vai grupas sanāksmes un citos laikos pēc Izpildu komitejas vienošanās, lai: i) apspriestu saimnieciskos un tehniski saimnieciskos faktorus, kas ietekmē elastomēra nozari, un tās tālāko attīstību; ii) pārskatītu un apspriestu sekretariāta darba programmas virzību un sniegtu ieteikumus jautājumu iekļaušanai programmā; iii) pārskatītu un pārraudzītu Kopējo izejvielu fonda un citu iestāžu finansēto projektu virzību, un lai pārskatītu jaunos iesniedzamos piedāvājumus finansējuma saņemšanai; iv) sagatavotu visus ziņojumus un ieteikumus, ko uzskata par lietderīgiem sniegt Ekonomikas komitejai. e) Rūpniecības nozaru konsultatīvās grupas locekļi ir tiesīgi bez maksas apmeklēt Starptautisko kaučuka forumu, ja tie īsi pirms foruma apmeklē rūpniecības nozaru konsultatīvās grupas locekļu sanāksmi. 10. pants Partneruzņēmumu grupa a) Ģenerālsekretārs nodibina partneruzņēmumu grupu, lai veicinātu nozares un sekretariāta sadarbību. Samaksājot attiecīgu gada biedru naudu, grupā var piedalīties ikviens uzņēmums vai organizācija, kam ir interese par kaučuka nozari. b) Gada biedru naudu ik gadu apstiprina Izpildu komiteja, un tās apmēru nosaka atkarībā no priekšrocībām, ko sniedz dalība, un atkarībā no tā, vai uzņēmums/organizācija atrodas dalībvalstī, vai valstī, kas nav dalībvalsts.. c) Partneruzņēmumu grupas locekļi ir tiesīgi saņemt: i) bezmaksas abonementu ikmēneša izdevumam Rubber Statistical Bulletin un žurnālam International Rubber Digest; ii) sekretariāta ar darba programmu saistīto dokumentu bezmaksas kopijas; iii) brīvu pieeju visai sekretariāta informācijas datu bāzei un informācijai no sekretariāta darbiniekiem, ja šādas informācijas sniegšana ir attiecīgo darbinieku darba pienākumos; iv) vienu bezmaksas vietu katrā Starptautiskajā kaučuka forumā; v) ielūgumu vienai personai apmeklēt Kaučuka statistikas ekspertu komitejas un Rūpniecības nozaru konsultatīvās grupas sanāksmes, ja apmeklējuma maksu apmaksā šīs grupas loceklis. d) Tiesības izmantot minētās priekšrocības, ko sniedz dalība partneruzņēmumu grupā, ir liegtas, ja sešu mēnešu laikā pēc dalības gadadienas nav samaksāta ikgadējā maksa, un dokumentus un ziņojumus nepiegādā, kamēr biedru nauda nav samaksāta. 11. pants Priekšsēdētāja vietnieka iecelšana a) Priekšsēdētāja vietnieku parasti ieceļ vai ievēlē visām komitejām vai padomdevēju grupām, ko grupa ieceļ saskaņā ar statūtu 24. punktu. Priekšsēdētāja vietnieks ievēlētā priekšsēdētāja prombūtnes laikā darbojas kā komitejas vai padomdevējas grupas priekšsēdētājs. Abu minēto personu prombūtnes laikā priekšsēdētāju uz sanāksmes laiku ievēlē no klātesošo vidus. b) Statistikas komiteja no savu locekļu vidus ievēlē savu priekšsēdētāja vietnieku, kas ir pazīstama persona un pilda amatu līdz nākamajai komitejas sanāksmei, bet kuru var pārvēlēt. c) Kaučuka statistikas ekspertu komiteja no savu locekļu vidus katrā sanāksmē ievēlē konkrētu personu par savu priekšsēdētāja vietnieku, kura iecelšana ir jāapstiprina statistikas komitejai un kurš pilda amatu līdz nākamajai kaučuka statistikas ekspertu gada sanāksmei, bet kuru var pārvēlēt. d) Ekonomikas komiteja no savu locekļu vidus ievēlē priekšsēdētāja vietnieku, kas ir pazīstama persona un pilda amata pienākumus divus gadus, bet kuru var pārvēlēt. e) Rūpniecības nozaru konsultatīvā grupa no savu locekļu vidus ievēlē savu priekšsēdētāja vietnieku, kas ir pazīstama persona un ir jāapstiprina Ekonomikas komitejai, un pilda amata pienākumus līdz nākamajai Rūpniecības nozaru konsultatīvās grupas gada sanāksmei, bet kuru var pārvēlēt. 12. pants Ģenerālsekretāra iecelšana a) Ģenerālsekretāru grupa ieceļ saskaņā ar statūtu 22. pantu grupas ārkārtas sanāksmē vai delegāciju vadītāju sanāksmē, izvēloties no ne vairāk kā diviem kandidātiem, kurus grupai iesaka īpaši šim nolūkam izveidota atlases komiteja. b) Atlases komiteju nodibina Izpildu komiteja, parasti vismaz divpadsmit mēnešus pirms pašreizējā ģenerālsekretāra pilnvaru laika beigām. c) Atlases komitejā ir grupas priekšsēdētājs un Izpildu komitejas priekšsēdētājs, kuri attiecīgi ir atlases komitejas priekšsēdētājs un vietnieks, kā arī citi Izpildu komitejas locekļi, kuri vēlas apmeklēt sanāksmi. Pašreizējais ģenerālsekretārs apmeklē Atlases komitejas sanāksmes kā padomdevējs bez balsošanas tiesībām. Dalībvalstu valdības sedz visas izmaksas un izdevumus, kas rodas, to pārstāvjiem apmeklējot atlases komitejas sanāksmes un piedaloties atlases procedūrā. d) Atlases komiteja vienojas par sludinājuma veidu ģenerālsekretāra amatam. Sludinājumu laikraksta The Economist attiecīgā nodaļā publicē divas reizes, bet izdevumā Rubber Statistical Bulletin un žurnālā International Rubber Digest – vienu reizi. Sludinājumu kopijas ir pieejamas dalībvalstu valdībām, kas nodrošina to izplatīšanu kaučuka nozares aprindās savās valstīs. e) Sludinājumā ir noteikts inter alia, ka sākotnēji amatā ieceļ uz trim gadiem līmenī, kas ir līdzvērtīgs Apvienoto Nāciju sistēmas D1 līmenim, un ka izmaksas, kas radušās, apmeklējot intervijas, ir jāsedz pretendentiem. f) Pieteikumus saņem ģenerālsekretārs, kas ir atbildīgs par darbinieku pieņemšanas procesa administratīvajiem aspektiem. g) Atlases komiteja tiekas, lai sagatavotu īsu sarakstu, kurā ir ne vairāk kā seši intervijai izvēlēti pretendenti. Šajā atlases procesā priekšroka ir pretendentiem, kas ir dalībvalstu pilsoņi, kuriem ir atzītas universitātes diploms vai līdzvērtīga profesionālā kvalifikācija attiecīgajā jomā un kuriem ir pieredze kaučuka nozarē. h) Lai grupai ieteiktu pretendentu apstiprināšanai ģenerālsekretāra amatā, intervijas ar atlasītajiem kandidātiem rīko, lai vienbalsīgi vai ar konsensu izvēlētos kandidātu ar nepieciešamo pieredzi, personiskajām īpašībām, objektivitāti un spēju efektīvi strādāt ar vecākajiem dalībvalstu vai citu valstu valdību locekļiem, starptautiskām un privātām organizācijām. Ja nav iespējams vienoties par vienu pretendentu, grupai var iesniegt divus ar konsensu izvēlētus pretendentus. Kandidāta aizstājēja kandidatūru parasti iesniedz gadījumā, ja izvēlētais kandidāts nespēj stāties pie amata pildīšanas veselības apstākļu vai citu iemelsu dēļ. i) Ģenerālsekretāra iecelšana notiek grupas ārkārtas sanāksmē vai, nepieciešamības gadījumā, īpaši sasauktā delegāciju vadītāju sanāksmē. Gadījumā, ja atlases komiteja ir ieteikusi divus kandidātus un nav iespējams vienbalsīgi vai ar konsensu vienoties par iecelšanu, lēmumu pieņem balsojot, kā paredzēts reglamenta 1. panta b) un c) punktā. Lēmuma pieņemšanai ir nepieciešams divu trešdaļu klātesošo un balsojošo balsu vairākums ar nosacījumu, ka ir nepieciešams apstiprinošs dabiskā kaučuka ražotāju un patērētāju vienkāršais balsu vairākums, kuru skaita atsevišķi. Lēmums nepieņem, balsojot pa pastu. --------------------------------------------------