KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2022/1286

(2022. gada 15. jūlijs)

par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/25/ES 34. panta piemērojamību līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanai nolūkā veikt elektroenerģijas un gāzes mazumtirdzniecības piegādi maziem patērētājiem Nīderlandē

(izziņots ar dokumenta numuru C(2022) 4872)

(Autentisks ir tikai teksts nīderlandiešu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/25/ES (2014. gada 26. februāris) par iepirkumu, ko īsteno subjekti, kuri darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs, un ar ko atceļ Direktīvu 2004/17/EK (1), un jo īpaši tās 35. panta 3. punktu,

apspriedusies ar Publiskā iepirkuma padomdevēju komiteju,

tā kā:

1. FAKTI

(1) Šajā lēmumā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Publiskā iepirkuma padomdevējas komitejas atzinumu.

(2) 2017. gada 30. janvārīEneco B.V. (“Eneco”) un N.V. Nuon Energy (“Nuon”) Komisijai iesniedza pieprasījumu saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES 35. panta 1. punktu (“pieprasījums”). Pieprasījums atbilst formālajām prasībām, kas noteiktas Komisijas Īstenošanas lēmuma (ES) 2016/1804 (2) 1. panta 1. punktā un I pielikumā.

(3) Nuon akcijas pilnībā pieder Vattenfall AB – biržas sarakstos nekotētam uzņēmumam, kas pieder Zviedrijas valstij. Tādēļ Nuon tiek uzskatīts par līgumslēdzēju Direktīvas 2014/25/ES 4. panta 2. punkta nozīmē. Pēc īpašumtiesību maiņas 2020. gada martā (uzņēmums, kas iepriekš piederēja Nīderlandes pašvaldībām, tika pārdots kopuzņēmumam, kurā ietilpst Mitsubishi Corporation un Chubu Electric Power) Eneco vairs netiek uzskatīts par līgumslēdzēju.

(4) Pieprasījums attiecas uz elektroenerģijas mazumtirdzniecības piegādi maziem patērētājiem (mājsaimniecībām, kā arī maziem rūpnieciskajiem un komerciālajiem lietotājiem, kas pieslēgti zemsprieguma tīklam ar maksimālo pieslēguma jaudu ne vairāk kā 3 * 80A) un gāzes mazumtirdzniecības piegādi maziem patērētājiem (mājsaimniecībām un mazajiem uzņēmumiem, kas pieslēgti gāzes tīklam ar maksimālo pieslēguma jaudu ne vairāk kā 40 m3).

(5) Saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES IV pielikuma 1. punkta a) apakšpunktu, ņemot vērā, ka, pamatojoties uz minētās direktīvas 34. panta 3. punkta pirmo daļu, var pieņemt, ka tirgus ir brīvi pieejams, Komisijai 90 darbdienās ir jāpieņem īstenošanas lēmums par pieprasījumu. Tā kā pieprasījumam nav pievienota argumentēta un pamatota nostāja, ko pieņēmusi neatkarīga valsts iestāde Direktīvas 2014/25/ES 35. panta 2. punkta nozīmē, Komisija 2017. gada 24. martā informēja Nīderlandes iestādes par pieprasījumu, kā arī lūdza sniegt papildu informāciju. Atbildi uz šo informācijas pieprasījumu Nīderlandes iestādes e-pastā nosūtīja 2017. gada 19. jūnijā. Saņemtā atbilde tika uzskatīta par nepilnīgu, un 2017. gada 27. jūlijā Komisija lūdza sniegt papildu skaidrojumus, kurus Nīderlandes iestādes sniedza 2017. gada 25. septembrī.

(6) Tā kā pieejamā informācija joprojām nebija pietiekama, lai Komisija varētu formulēt viedokli par konkurencei pakļautām darbībām, Nīderlandes iestādēm 2017. gada 21. decembrī un 2018. gada 2. martā tika nosūtīti turpmāki informācijas pieprasījumi. Nīderlandes iestādes atbildi sniedza 2021. gada 11. oktobrī.

(7) Nuon iesniedza būtiski grozītu pieprasījumu 2022. gada 24. janvārī. Komisija un iesniedzējs vienojās, ka Komisijai būtu jāpieņem īstenošanas lēmums līdz 2022. gada 15. jūlijam.

2. TIESISKAIS REGULĒJUMS

(8) Direktīvu 2014/25/ES piemēro tādu līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanai, kuru mērķis ir atļaut darbības, kas saistītas ar elektroenerģijas un gāzes mazumtirdzniecības piegādi [kā minēts šīs direktīvas 9. panta 1. punkta a) apakšpunktā], ja vien šīm darbībām nepiemēro atbrīvojumu saskaņā ar šīs direktīvas 34. pantu.

(9) Direktīvas 2014/25/ES 34. pantā ir noteikts, ka šī direktīva neattiecas uz līgumiem, kas paredzēti, lai dotu tiesības veikt darbību, uz ko attiecas minētā direktīva, ja dalībvalstī, kurā attiecīgo darbību veic, uz to attiecas tieša konkurence tirgos, piekļuve kuriem nav ierobežota. To, vai kāda darbība ir tieši pakļauta konkurencei, novērtē, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem un ņemot vērā attiecīgās nozares īpatnības.

3. NOVĒRTĒJUMS

3.1. Brīva piekļuve tirgum

(10) Uzskata, ka piekļuve kādam tirgum nav ierobežota, ja attiecīgā dalībvalsts ir īstenojusi un piemērojusi attiecīgos ES tiesību aktus par konkrētās nozares vai tās daļas atvēršanu konkurencei. Šie tiesību akti ir uzskaitīti Direktīvas 2014/25/ES III pielikumā. Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2019/944/ES (3), ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/72/EK (4), ir piemērojama elektroenerģijas nozarei, savukārt Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/73/EK (5) ir piemērojama gāzes nozarei.

(11) Nīderlande ir transponējusi Direktīvas 2019/944/ES un 2009/73/EK valsts tiesību aktos ar Nīderlandes Elektroenerģijas likumu (6) (Elektriciteitswet) un Nīderlandes Gāzes likumu (7) (Gaswet). Attiecīgi un saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES 34. panta 3. punkta pirmo daļu uzskata, ka piekļuve tirgum nav ierobežota visā Nīderlandes teritorijā.

3.2. Tieša atvērtība konkurencei

(12) Tieša atvērtība konkurencei ir jāizvērtē, pamatojoties uz dažādiem rādītājiem, no kuriem neviens pats par sevi nav izšķirošs. Viens no kritērijiem, kas būtu jāņem vērā to tirgu sakarā, uz kuriem attiecas šis lēmums, ir galveno tirgus dalībnieku tirgus daļa konkrētajā tirgū. Ņemot vērā attiecīgo tirgu īpatnības, būtu jāņem vērā arī citi kritēriji, piemēram, tirgus dalībnieku skaits, vairumtirdzniecības tirgu likviditāte, patērētāju maiņas rādītāji vai cenu regulējuma esība.

(13) Šis lēmums neskar Savienības konkurences noteikumu piemērošanu un noteikumus citās Savienības tiesību aktu jomās. Konkrēti, lai gan kritērijiem un metodikai, kas tika izmantota, lai novērtētu tiešu atvērtību konkurenci saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES 34. pantu, ir jāatbilst Līguma noteikumiem par konkurenci, tiem nav obligāti jābūt identiskiem tiem, kas tika izmantoti, lai veiktu novērtējumu saskaņā ar Līguma 101. vai 102. pantu vai Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (8), kā apstiprinājusi Vispārējā tiesa (9).

(14) Šā lēmuma mērķis ir noteikt, vai uz pieprasījumā minētajām darbībām tirgos, kuriem piekļuve nav ierobežota Direktīvas 2014/25/ES 34. panta nozīmē, attiecas konkurence tādā līmenī, kas nodrošinātu, ka arī gadījumā, ja nepastāv iepirkuma disciplīna, kas paredzēta Direktīvā 2014/25/ES izklāstītajos detalizētajos iepirkuma noteikumos, iepirkums attiecīgo darbību veikšanai tiks īstenots pārredzamā un nediskriminējošā veidā, pamatojoties uz kritērijiem, kas pircējiem ļauj konstatēt, kurš kopumā ir ekonomiski visizdevīgākais risinājums.

(15) Šajā sakarā ir svarīgi paturēt prātā, ka attiecīgajos tirgos ne uz visiem tirgus dalībniekiem attiecas publiskā iepirkuma noteikumi. Šajā gadījumā tikai Nuon tiek uzskatīts par līgumslēdzēju Direktīvas 2014/25/ES 4. panta nozīmē un tādējādi uz to attiecas publiskā iepirkuma noteikumi.

3.2.1. Konkrētie produktu tirgi

(16) Saskaņā ar Komisijas precedentiem (10) elektroenerģijas nozarē var izšķirt šādus attiecīgos produktu tirgus: i) ražošana un vairumtirdzniecības piegāde, ii) pārvade, iii) sadale un iv) mazumtirdzniecības piegāde galalietotājiem (11). Gāzes nozarē var izšķirt šādus attiecīgos produktu tirgus: i) augšupējais tirgus (jēlnaftas un dabasgāzes izpēte), ii) (augšupējie un lejupējie) vairumtirdzniecības tirgi, iii) mazumtirdzniecības tirgus, ko var definēt kā gāzes pārdošanu, mārketingu un sadali galalietotājiem (12).

(17) Nīderlandē elektroenerģijas un gāzes nozarē ir astoņi reģionālie sadales uzņēmumi vai sadales sistēmu operatori (“SSO”): Cogas Infra & Beheer, Enduris, Enexis, Liander, Endinet, RENDO Netbeheer, Stedin Netbeheer un Westland Infra Netbeheer. Teritorijas, kurās SSO transportē elektroenerģiju, var atšķirties no apgabaliem, kuros tie transportē gāzi. Kopš enerģijas tirgu liberalizācijas SSO neatkarīgu darbību nodrošina ar virkni noteikumu saskaņā ar Savienības nozaru tiesību aktiem. Nīderlandes likumdevējs noteica pilnīgu īpašumtiesību nošķiršanu SSO līmenī. Nīderlandes iestādes apstiprināja (13), ka pašlaik visi SSO ir juridiski un īpašumtiesību ziņā nošķirti no ražotājiem un piegādātājiem.

Elektroenerģijas mazumtirdzniecības piegāde

(18) Attiecībā uz elektroenerģijas piegādi galapatērētājiem Komisija iepriekšējos lēmumos nošķīra piegādi maziem patērētājiem (mājsaimniecībām un mazajiem uzņēmumiem), kas pieslēgti zemsprieguma sadales tīkliem, un piegādi lieliem rūpnieciskajiem patērētājiem, kas parasti ir pieslēgti augstsprieguma un vidēja sprieguma tīklam (lieli rūpnieciskie un komerciālie patērētāji) (14). Šī nošķiršana ir saistīta ar atšķirīgām prasībām un profiliem pieprasījuma pusē un atšķirīgajiem pakalpojumiem un tehnoloģijām piegādes pusē (15).

(19) Iepriekšējos lēmumos Nīderlandes Patērētāju un tirgu iestāde (Autoriteit Consument & Markt – “ACM”) arī nošķīra piegādi maziem patērētājiem (16) un piegādi lieliem patērētājiem (17). ACM novēroja, ka atšķirības pārdošanas un mārketinga, cenu un piegādes termiņos, atšķirīgi maiņas modeļi, atšķirības pieprasījumā un atsevišķa licence, kas vajadzīga katram patērētāju veidam, attaisno šādu nošķiršanu.

(20) Šis pieprasījums attiecas uz maziem patērētājiem, proti, mājsaimniecībām, kā arī maziem rūpnieciskajiem un komerciālajiem lietotājiem, kas pieslēgti zemsprieguma tīklam ar maksimālo pieslēguma jaudu ne vairāk kā 3 * 80A.

Gāzes mazumtirdzniecības piegāde

(21) Komisija savos iepriekšējos lēmumos nošķīra šādus tirgus: dabasgāzes piegāde: i) ar gāzi darbināmām spēkstacijām (18), ii) lieliem rūpnieciskajiem patērētājiem (19) un iii) maziem patērētājiem (20). Pēdējo minēto kategoriju, pamatojoties uz katra konkrētā gadījuma atsevišķu analīzi, varētu iedalīt sīkāk, t. i., dabasgāzes piegāde: i) mājsaimniecībām un ii) komerciālajiem patērētājiem (21).

(22) Savos iepriekšējos lēmumos ACM nošķīra dabasgāzes piegādi maziem patērētājiem un piegādi lieliem patērētājiem un spēkstacijām (22). ACM uzskatīja, ka konkurences apstākļi abos tirgos bija atšķirīgi attiecībā uz pircēja profilu, cenām un piegādātāja maiņu. Katram patērētāju veidam tāpat kā elektroenerģijas mazumtirdzniecības piegādes gadījumā bija nepieciešama īpaša licence.

(23) ACM arī norādīja, ka dabasgāzes piegādes tirgu, iespējams, varētu iedalīt vēl sīkāk, pamatojoties uz gāzes kvalitāti (23), proti, atsevišķi izdalot gāzi ar mazu siltumietilpību (“L-gāze”), ko parasti izmanto mazi patērētāji, un gāzi ar augstu siltumietilpību (“H-gāze”), ko izmanto gan lieli, gan mazi patērētāji.

(24) Šis pieprasījums attiecas uz maziem patērētājiem, proti, mājsaimniecībām un mazajiem uzņēmumiem, kuru maksimālā pieslēguma jauda nepārsniedz 40 m3.

Secinājums

(25) Ņemot vērā 15.–23. apsvērumā aplūkotos faktorus, lai novērtētu, vai ir izpildīti Direktīvas 2014/25/ES 34. pantā minētie nosacījumi, un neskarot citu Savienības tiesību aktu piemērošanu, Komisija uzskata, ka konkrētie produktu tirgi ir elektroenerģijas mazumtirdzniecības piegādes tirgi maziem patērētājiem un gāzes mazumtirdzniecības piegādes tirgi maziem patērētājiem.

3.2.2. Konkrētie ģeogrāfiskie tirgi

Elektroenerģijas mazumtirdzniecības piegāde

(26) Komisija iepriekš konstatēja (24), ka elektroenerģijas mazumtirdzniecības piegādes tirgi Nīderlandē ir valsts mēroga tirgi.

(27) Raugoties no ģeogrāfiskā viedokļa, ACM savā iepriekšējā praksē (25) ir definējusi konkrētos elektroenerģijas mazumtirdzniecības piegādes nozares produktu tirgus par valsts mēroga tirgiem.

(28) Saskaņā ar informāciju, kas saņemta no Nīderlandes iestādēm (26), Nīderlandē darbojas aptuveni 55 elektroenerģijas piegādātāji, un tie visi darbojas valsts līmenī.

(29) Lai novērtētu, vai ir izpildīti Direktīvas 2014/25/ES 34. pantā minētie nosacījumi, un, neskarot citu Savienības tiesību aktu piemērošanu, Komisija uzskata, ka konkrētais ģeogrāfiskais tirgus elektroenerģijas mazumtirdzniecības piegādei maziem patērētājiem ir valsts mēroga tirgus.

Gāzes mazumtirdzniecības piegāde

(30) Komisija kopumā ir definējusi gāzes mazumtirdzniecības piegādes tirgus, citstarp iespējamos sīkākos iedalījumus, kā valsts mēroga tirgus, ja tie ir pilnībā liberalizēti (27).

(31) Raugoties no ģeogrāfiskā viedokļa, ACM savā iepriekšējā praksē (28) ir definējusi konkrētos gāzes mazumtirdzniecības piegādes nozares produktu tirgus par valsts mēroga tirgiem.

(32) Saskaņā ar informāciju, kas saņemta no Nīderlandes iestādēm (29), Nīderlandē darbojas 55 gāzes piegādātāji, un tie visi darbojas valsts līmenī.

(33) Lai novērtētu, vai ir izpildīti Direktīvas 2014/25/ES 34. pantā minētie nosacījumi, un, neskarot citu Savienības tiesību aktu piemērošanu, Komisija uzskata, ka konkrētais ģeogrāfiskais tirgus gāzes mazumtirdzniecības piegādei maziem patērētājiem ir valsts mēroga tirgus.

3.2.3. Tirgus analīze

(34) Komisija jau ir pieņēmusi vairākus lēmumus (30), ar kuriem elektroenerģijas un gāzes mazumtirdzniecības piegāde vairākās dalībvalstīs ir atbrīvota no publiskā iepirkuma noteikumu piemērošanas. Komisija savu novērtējumu it īpaši pamatos ar šādiem kritērijiem: tirgus dalībnieku skaits, lielāko uzņēmumu kopējā tirgus daļa, galalietotāju maiņas rādītāji, vairumtirdzniecības tirgu likviditāte un cenu regulējums.

3.2.3.1. Tirgus dalībnieku skaits un lielāko uzņēmumu tirgus daļas

(35) Saskaņā ar Nīderlandes iestāžu sniegto informāciju (31) gan elektroenerģijas, gan gāzes mazumtirdzniecības tirgū valsts līmenī darbojas 55 piegādātāji.

(36) Saskaņā ar šo pieprasījumu (32) kopējās izmaksas par ienākšanu elektroenerģijas un gāzes mazumtirdzniecības piegādes tirgū ir zemas un nerada šķērsli šādai ienākšanai.

(37) Iepriekšējos lēmumos (33) Komisija uzskatīja, ka saistībā ar mazumtirdzniecības piegādes tirgu bija būtiski ņemt vērā triju lielāko uzņēmumu kopējo tirgus daļu. Par būtiskiem varētu uzskatīt arī citus koncentrācijas pasākumus. Īpaša iezīme bija tā, ka tikai uz vienu tirgus dalībnieku tika attiecināti publiskā iepirkuma noteikumi.

Elektroenerģijas mazumtirdzniecības piegāde maziem patērētājiem

(38) Publiskā iepirkuma noteikumi attiecas uz Nuon, taču neattiecas uz diviem tā lielākajiem konkurentiem – Essent un Eneco. Saskaņā ar Nīderlandes iestāžu sniegto informāciju (34) galveno piegādātāju tirgus daļas laikposmā no 2017. līdz 2020. gadam palika diezgan stabilas: Nuon tirgus daļa samazinājās no 27 % līdz 25 %, Eneco tirgus daļa samazinājās no 25 % līdz 22 %, bet Essent tirgus daļa samazinājās no 27 % līdz 26 %.

(39) Kopumā trīs lielāko mazumtirgotāju konsolidētā tirgus daļa Nīderlandes elektroenerģijas mazumtirdzniecības piegādes tirgū saruka no 79 % 2017. gadā līdz 73 % 2020. gadā.

Gāzes mazumtirdzniecības piegāde maziem patērētājiem

(40) Saskaņā ar Nīderlandes iestāžu sniegto informāciju (35) galveno piegādātāju tirgus daļas laikposmā no 2017. līdz 2020. gadam palika diezgan stabilas: Nuon tirgus daļa samazinājās no 27 % līdz 25 %, Eneco tirgus daļa samazinājās no 25 % līdz 22 %, bet Essent tirgus daļa palika nemainīga 27 % apmērā.

(41) Kopumā trīs lielāko mazumtirgotāju konsolidētā tirgus daļa Nīderlandes gāzes mazumtirdzniecības piegādes tirgū saruka no 79 % 2017. gadā līdz 74 % 2020. gadā.

3.2.3.2. Galalietotāju maiņas rādītāji

(42) To patērētāju skaits, kuri pāriet pie cita piegādātāja (ārējā piegādātāja maiņa) vai maina tarifu vai noslēdz citu līgumu pie tā paša piegādātāja (iekšējā piegādātāja maiņa), tiek uzskatīts par būtisku konkurences efektivitātes rādītāju. Iepriekšējos lēmumos (36) Komisija lielākoties analizēja ārējā piegādātāja maiņu.

(43) Vairums mazo patērētāju Nīderlandē tiek apgādāti saskaņā ar divu kurināmo līgumiem, kas nozīmē, ka viņi saņem gāzi un elektroenerģiju no viena un tā paša piegādātāja.

(44) Ārējās piegādātāja maiņas rādītājs elektroenerģijas un gāzes mazumtirdzniecības piegādes tirgū Nīderlandē arvien vairāk palielinājās – no 17 % 2017. gadā līdz 21 % 2020. gadā (37).

(45) Saskaņā ar publiski pieejamo informāciju (38) elektroenerģijas un gāzes iekšējās piegādātāja maiņas rādītājs maziem patērētājiem 2020. gadā bija 8 %.

(46) Šie maiņas rādītāji liecina, ka maziem patērētājiem ir vēlme mainīt piegādātāju un ka pastāv derīgas alternatīvas viņu vajadzību apmierināšanai saistībā ar elektroenerģijas un gāzes piegādi.

3.2.3.3. Elektroenerģijas un gāzes vairumtirdzniecības tirgu likviditāte

(47) Elektroenerģiju un gāzi var tirgot dažādu veidu vairumtirdzniecības tirgos: elektroenerģijas biržās vai daudzpusējās tirdzniecības platformās, un/vai divpusējas ārpusbiržas (OTC) tirdzniecībā. Elektroenerģijas biržas ir platformas, ko tirgus dalībnieki izmanto sarunām par elektroenerģijas pirkšanu un pārdošanu. Gāze tiek tirgota arī sašķidrinātās gāzes mezglos. Šie pasākumi nodrošina atvērtu tirgu, organizē konkurenci un nosaka tirgus dalībniekiem pārredzamu references cenu.

(48) Vairumtirdzniecības tirgus ir tiešs augšupējs tirgus mazumtirdzniecības tirgum. Lai gan daži mazumtirgotāji pieder pie vertikāli integrētām grupām, daudziem elektroenerģijas mazumtirgotājiem nav pašiem savu ražošanas aktīvu. Šie mazumtirgotāji iegūst elektroenerģiju vairumtirdzniecības tirgū, lai to tālāk pārdotu mazumtirdzniecības tirgū, konkurējot ar vertikāli integrētajiem mazumtirgotājiem. Tāpēc likvīdi un labi funkcionējoši, konkurētspējīgi vairumtirdzniecības tirgi, kuros mazumtirgotāji bez saviem ražošanas aktīviem var viegli iegūt elektroenerģiju par konkurētspējīgām cenām, ir galvenais priekšnosacījums konkurētspējīgiem mazumtirdzniecības tirgiem, kuros var līdzvērtīgi konkurēt gan vertikāli integrēti, gan vertikāli neintegrēti mazumtirgotāji. Sašķidrinātās gāzes mezgli daudzējādi palīdz tirgum funkcionēt un garantē, ka jaunpienācēji var nodrošināt piekļuvi gāzei vairumtirdzniecības līmenī.

(49) ACM savā likviditātes ziņojumā (39) secināja, ka Nīderlandes elektroenerģijas vairumtirdzniecības tirgus likviditāte (piem., lielāki tirdzniecības apjomi, mazāks cenu svārstīgums un mazāka starpība starp pircēja cenas piedāvājumu un pārdevēja cenas piedāvājumu) laikposmā no 2009. līdz 2013. gadam ir pieaugusi. Lielāki apjomi un uzlabota likviditāte palīdz vairumtirdzniecības tirgiem labāk funkcionēt un ļauj tirgus dalībniekiem pieņemt efektīvus lēmumus, pērkot vai pārdodot elektroenerģiju. Nīderlandes elektroenerģijas vairumtirdzniecības tirgus 2020. gadā bija aptuveni 3 reizes lielāks nekā valsts patēriņš, salīdzinot ar 2015. gadu, kad tas bija 1,5 reizes lielāks (40).

(50) Komisija uzskata, ka Nīderlandes elektroenerģijas vairumtirdzniecības tirgus likviditāte ir sasniegusi tādu līmeni, kas ir pietiekams, lai neradītu šķērsli elektroenerģijas mazumtirdzniecības piegādei mājsaimniecību patērētājiem, kas ir tieši pakļauti konkurencei.

(51) Konkurences līmeni Nīderlandes gāzes vairumtirdzniecības tirgū jo īpaši apliecina Nīderlandes gāzes vairumtirdzniecības mezgla Title Transfer Facility (TTF) darbība. Jaunākais ikgadējais Energoregulatoru sadarbības aģentūras ACER ziņojums par gāzes vairumtirdzniecības tirgus darbību (41) (“ACER ziņojums”) liecina, ka TTF ir augsta likviditāte un ka pēdējos gados likviditāte ir palielinājusies (42). Minētajā ziņojumā ir arī izklāstīts efektīvais un pārredzamais TTF cenu noteikšanas process, kas rada zemu starpību starp pircēja cenas piedāvājumu un pārdevēja cenas piedāvājumu (43).

(52) ACER ziņojumā kā labs piemērs (44) ir izcelts Nīderlandes gāzes vairumtirdzniecības tirgus šādos aspektos: “TTF Nīderlandē un NBP Apvienotajā Karalistē joprojām ir divi likvīdākie un konkurētspējīgākie tirdzniecības mezgli, kas veido lielāko daļu nākotnes gāzes tirdzniecības darījumu Eiropas Savienībā.”

(53) Ņemot vērā iepriekš izklāstīto raksturojumu, Komisija uzskata, ka Nīderlandes gāzes vairumtirdzniecības tirgus likviditāte ir pietiekama, lai ļautu tirgū ienākt jauniem piegādātājiem, un tas nav šķērslis gāzes mazumtirdzniecības piegādei maziem patērētājiem, kas ir tieši pakļauti konkurencei.

3.2.3.4. Cenu regulēšana

Elektroenerģijas un gāzes mazumtirdzniecības piegāde maziem patērētājiem

(54) Elektroenerģijas un gāzes piegādes cenu galalietotājiem veido: 1) enerģijas nodoklis, 2) tīkla izmaksas, 3) skaitītāja noma, 4) PVN un 5) piegādes izmaksas (45). Pirmie četri minētie elementi tiek regulēti, savukārt piegādes izmaksas netiek regulētas.

3.2.3.5. Citi elementi

(55) Nuon ir vertikāli integrēts uzņēmums elektroenerģijas nozarē un darbojas Nīderlandes elektroenerģijas ražošanas un vairumtirdzniecības tirgū (16,8 % tirgus daļa) un Nīderlandes elektroenerģijas un gāzes mazumtirdzniecības piegādes tirgū.

(56) Vertikāli integrēti uzņēmumi ir arī Eneco un Essent, uz kuriem neattiecas publiskā iepirkuma noteikumi, un tiem pieder attiecīgi 4,6 % un 13 % tirgus daļa uzstādītās jaudas ziņā ražošanas un vairumtirdzniecības tirgū (46).

(57) Neraugoties uz vertikālo integrāciju elektroenerģijas nozarē, Nuon tirgus pozīcija gan ražošanas, gan vairumtirdzniecības līmenī nav šķērslis tam, lai elektroenerģijas mazumtirdzniecības piegāde maziem patērētājiem būtu tieši pakļauta konkurencei. Tāpat, ņemot vērā sašķidrinātās gāzes vairumtirdzniecības tirgus, nav būtisku šķēršļu, lai gāzes mazumtirdzniecības piegāde maziem mājsaimniecību patērētājiem būtu tieši pakļauta konkurencei.

4. SECINĀJUMI

(58) Attiecībā uz elektroenerģijas mazumtirdzniecības piegādi maziem patērētājiem Nīderlandē situāciju var raksturot šādi: samazinās trīs lielāko tirgus dalībnieku tirgus daļa; piegādātāja maiņas rādītājs ir augsts un turpina palielināties; tiešo lietotāju cenas netiek regulētas, un vairumtirdzniecības tirgus darbība nav šķērslis mazumtirdzniecības tirgum, lai mazi patērētāji tiktu pakļauti konkurencei.

(59) Attiecībā uz gāzes mazumtirdzniecības piegādi maziem patērētājiem Nīderlandē situāciju var raksturot šādi: samazinās trīs lielāko tirgus dalībnieku tirgus daļa; piegādātāja maiņas rādītājs ir augsts; tiešo lietotāju cenas netiek regulētas, un vairumtirdzniecības tirgus likviditāte ir augsta.

(60) Ņemot vērā 34.–57. apsvērumā izvērtētos faktorus, var uzskatīt, ka Direktīvas 2014/25/ES 34. panta 1. punktā paredzētais nosacījums par tiešu atvērtību konkurencei attiecībā uz elektroenerģijas un gāzes mazumtirdzniecības piegādi maziem patērētājiem Nīderlandē ir izpildīts.

(61) Šā lēmuma pamatā ir juridiskā un faktiskā situācija laikposmā no 2017. gada janvāra līdz 2021. gada oktobrim, kā tas izriet no Nuon un Nīderlandes iestāžu iesniegtās informācijas. Lēmumu var pārskatīt, ja būtiskas izmaiņas juridiskajā vai faktiskajā situācijā norādīs, ka nosacījumi Direktīvas 2014/25/ES 34. panta 1. punkta piemērošanai vairs netiek izpildīti.

(62) Tā kā dažām ar elektroenerģijas un gāzes mazumtirdzniecības piegādi saistītajām darbībām joprojām ir jāpiemēro Direktīva 2014/25/ES, ir jāatgādina, ka iepirkuma līgumi par vairākām darbībām būtu jāskata saskaņā ar šīs direktīvas 6. pantu. Tātad, ja līgumslēdzējs ir iesaistīts jauktā iepirkumā, proti, tādā, kas paredzēts gan tādu darbību veikšanai, kuras ir atbrīvotas no Direktīvas 2014/25/ES piemērošanas, gan tādu darbību veikšanai, kuras nav atbrīvotas, ir jāņem vērā tās darbības, kas paredzētas kā līguma galvenās darbības. Šāda jaukta iepirkuma gadījumā, ja mērķis galvenokārt ir nodrošināt darbības, uz kurām neattiecas atbrīvojums, ir jāpiemēro Direktīvas 2014/25/ES noteikumi. Ja nav iespējams objektīvi noteikt, kura darbība ir paredzēta kā līguma galvenā darbība, līguma slēgšanas tiesības piešķir saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti Direktīvas 2014/25/ES 6. panta 3. punktā.

(63) Jāatgādina, ka Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/23/ES (47) par koncesijas līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu 16. pantā ir noteikts atbrīvojums no minētās direktīvas piemērošanas, kas attiecas uz līgumslēdzēju piešķirtām koncesijām, ja attiecībā uz dalībvalsti, kurā minētās koncesijas būs jāizpilda, saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES 35. pantu ir konstatēts, ka konkrētā darbība ir tieši pakļauta konkurencei saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES 34. pantu. Tā kā tika secināts, ka elektroenerģijas un gāzes mazumtirdzniecības piegāde maziem patērētājiem ir tieši pakļauta konkurencei, koncesijas līgumi, kas paredzēti tam, lai dotu tiesības veikt šīs darbības Nīderlandē, tiks izslēgti no Direktīvas 2014/23/ES piemērošanas jomas,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants Direktīvu 2014/25/ES nepiemēro līgumslēdzēju piešķirtiem līgumiem, kas paredzēti tam, lai nodrošinātu elektroenerģijas un gāzes mazumtirdzniecības piegādi maziem patērētājiem Nīderlandē.

2. pants Šis lēmums ir adresēts Nīderlandes Karalistei.

Briselē, 2022. gada 15. jūlijā Komisijas vārdā – Komisijas loceklis Thierry BRETON

(1) OV L 94, 28.3.2014., 243. lpp.

(2) Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/1804 (2016. gada 10. oktobris) par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/25/ES par iepirkumu, ko īsteno subjekti, kuri darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarē, 34. un 35. panta piemērošanas kārtību (OV L 275, 12.10.2016., 39. lpp.).

(3) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/944 (2019. gada 5. jūnijs) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu un ar ko groza Direktīvu 2012/27/ES (OV L 158, 14.6.2019., 125. lpp.).

(4) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/72/EK (2009. gada 13. jūlijs) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu un par Direktīvas 2003/54/EK atcelšanu (OV L 211, 14.8.2009., 55. lpp.).

(5) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/73/EK (2009. gada 13. jūlijs) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu un par Direktīvas 2003/55/EK atcelšanu (OV L 211, 14.8.2009., 94. lpp.).

(6) Wet van 12-7-2012, Stb. 2012, 334 en Inwerkingtredingsbesluit van 12-7-2012, Stb. 2012, 336.

(7) Wet van 12-7-2012, Stb. 2012, 334 en Inwerkingtredingsbesluit van 12-7-2012, Stb. 2012, 336.

(8) Padomes Regula (EK) Nr. 139/2004 (2004. gada 20. janvāris) par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (EK Apvienošanās regula) (OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.).

(9) 2016. gada 27. aprīļa spriedums Österreichische Post AG/Eiropas Komisija, T-463/14, ECLI:EU:T:2016:243, 28. punkts.

(10) Lieta COMP M. 4110 E.ON – ENDESA, 25.4.2006., 10. un 11. punkts; Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/1674 (2016. gada 15. septembris), ar ko elektroenerģijas un gāzes mazumtirdzniecības piegādi Vācijā atbrīvo no Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/25/ES piemērošanas (OV L 253, 17.9.2016., 6. lpp.).

(11) M.3440 – EDP/ENI/GDP, 09.12.2004., 56. punkts.

(12) M. 4180 – Gaz de France/Suez, 14.11.2006., 63. punkts; M.3868 – DONG/Elsam/Energi E2, 14.3.2006., 193. punkts un turpmākie punkti; M. 3440 – EDP/ENI/GDP,9.12.2004., 215. punkts un turpmākie punkti; M.5740 – Gazprom/A2A/JOF,16.6.2010., 17. punkts un turpmākie punkti.

(13) Nīderlandes iestāžu vēstule Komisijai (2017. gada 25. septembris).

(14) M.3440 – EDP/ENI/GDP, 9.12.2004., 73. punkts; M.2947 – Verbund/EnergieAllianz, 11.6.2003., 35. punkts.

(15) M.5496 – VATTENFALL/NUON ENERGY, 22.6.2009., 12. punkts.

(16) Mazu patērētāju vidū ir gan mājsaimniecības, gan mazi komerciālie patērētāji.

(17) ACM lēmums lietā 6017, Nuon/Essent, 2007. gada 21. maijs, 53. punkts. Šajā (negatīvajā) lēmumā ACM secināja, ka notiks koncentrācija dažādos tirgos, citstarp attiecībā uz piegādi mazumtirdzniecības patērētājiem.

(18) Lieta COMP/M.4180 GDF/Suez, 14.11.2006., 362.–367. punkts.

(19) Lieta COMP/M.4180 GDF/Suez, 14.11.2006., 78.–81. punkts.

(20) Lieta COMP/M.3440 EDP/GDP/ENI, 9.12.2004.

(21) Lieta COMP/M.4180 GDF/Suez, 14.11.2006., 78.–81. punkts; lieta COMP/M.3696 E.ON/MOL21.12.2005., 122., 123. un 124. punkts.

(22) ACM lēmums lietā 5975 Essent/Westland, 13.3.2007., 18. punkts; ACM lēmums lietā 6017 Nuon/Essent, 21.5.2007., 56. punkts.

(23) ACM lēmums lietā 5724/Electrabel –Rendo, 25. un 26. punkts; ACM lēmums lietā 5975/Essent – Westland, 13.3.2007., 19. punkts. Sk. arī ACM lēmumu Nuon/Essent, 21.5.2007., 61. punkts.

(24) M. 5467 – RWE/Essent, 23.6.2009., 61. punkts.

(25) ACM lēmums lietā Nuon/Essent, 21.5.2007., 107. punkts.

(26) Nīderlandes iestāžu 2017. gada 19. jūnija vēstule Komisijai.

(27) M.5224 – EDF/British Energy, 22.12.2008.; COMP/M.4180 – Gaz de France/Suez, 14.11.2006.; COMP/M.3696 – E.ON/MOL, 21.12.2005.

(28) ACM lēmums lietā 5975 Essent/Westland, 13.3.2007., 26. punkts.

(29) Nīderlandes iestāžu 2017. gada 19. jūnija vēstule.

(30) Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/1674 (2016. gada 15. septembris), ar ko elektroenerģijas un gāzes mazumtirdzniecības piegādi Vācijā atbrīvo no Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/25/ES piemērošanas (OV L 253, 17.9.2016., 6. lpp.); Komisijas Lēmums 2010/403/EK (2010. gada 14. jūlijs), ar kuru elektroenerģijas ražošanai un piegādei vairumtirdzniecībā Itālijas ziemeļu makrozonā un elektroenerģijas piegādei mazumtirdzniecībā galapatērētājiem, kas ir pieslēgti vidēja, augsta un ļoti augsta sprieguma elektrotīklam Itālijā, piemēro atbrīvojumu no Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/17/EK, ar ko koordinē iepirkuma procedūras, kuras piemēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs (OV L 186, 20.7.2010., 44. lpp.).

(31) Nīderlandes iestāžu 2017. gada 19. jūnija vēstule.

(32) Pieprasījuma 5.3.3. punkts.

(33) Nīderlandes iestāžu 2017. gada 19. jūnija vēstule.

(34) Nīderlandes iestāžu vēstule Komisijai (2021. gada 11/oktobris).

(35) ACER ziņojums par gāzes vairumtirdzniecības tirgus darbību 2020. gadā; https://documents.acer.europa.eu/en/Electricity/Market%20monitoring/Documents/MMR%202020%20Summary%20-%20Final.pdf.

(36) ACER ziņojums par gāzes vairumtirdzniecības tirgus darbību 2020. gadā; https://documents.acer.europa.eu/en/Electricity/Market%20monitoring/Documents/MMR%202020%20Summary%20-%20Final.pdf.

(37) Energoregulatoru sadarbības aģentūras (ACER) ziņojums “Annual Report on the Results of Monitoring the Internal Electricity and Gas Markets in 2020- Energy retail markets and consumer protection volume”, 44. lpp.

(38) Energoregulatoru sadarbības aģentūras (ACER) ziņojums “Annual Report on the Results of Monitoring the Internal Electricity and Gas Markets in 2020- Energy retail markets and consumer protection volume”, 45. lpp.

(39) ACM 2014. gada likviditātes ziņojums, dabasgāzes un elektroenerģijas vairumtirdzniecības tirgi, https://www.acm.nl/en/publications/publication/13483/2014-Liquidity-Report-wholesale-markets-for-natural-gas-and-electricity.

(40) Kopējais tirdzniecības apjoms Nīderlandē 2015. gadā sasniedza 175 TWh. Summa veidojās šādi: 44 TWh (aktuāltirgus) + 61 TWh (termiņdarījumi biržā) + 70 TWh (citi ārpusbiržas darījumi). Kopējais elektroenerģijas patēriņš bija 113 TWh. Tādējādi attiecība starp kopējo tirdzniecības apjomu un kopējo patēriņu bija aptuveni 1,5 (175 TWh/113 TWh). 2020. gada dati tika iegūti no Eiropas Komisijas ceturkšņa ziņojuma par Eiropas elektroenerģijas tirgiem (2020. gada 4. ceturksnis, 20. lpp.); https://ec.europa.eu/energy/sites/default/files/quarterly_report_on_european_electricity_markets_q4_2020.pdf.

(41) ACER ziņojums par gāzes vairumtirdzniecības tirgus darbību 2020. gadā; https://documents.acer.europa.eu/en/Electricity/Market%20monitoring/Documents/MMR%202020%20Summary%20-%20Final.pdf.

(42) ACER ziņojums par gāzes vairumtirdzniecības tirgus darbību 2016. gadā, 24. lpp., 83. punkts.

(43) ACER ziņojums par gāzes vairumtirdzniecības tirgus darbību 2016. gadā, 30. lpp., 94. punkts.

(44) ACER ziņojums par gāzes vairumtirdzniecības tirgus darbību 2016. gadā, 5. lpp., 5. punkts.

(45) ACM ziņojumi par tirgus darbību un patērētāju uzticības tendencēm enerģijas tirgū 2015. gada otrajā pusgadā, 22. lpp.

(46) Šis tirgus tika analizēts, lai iesniegtu pieprasījumu par atbrīvojumu no Direktīvas piemērošanas attiecībā uz elektroenerģijas ražošanu un vairumtirdzniecību Nīderlandē, kā minēts 2. zemsvītras piezīmē.

(47) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/23/ES (2014. gada 26. februāris) par koncesijas līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu (OV L 94, 28.3.2014., 1. lpp.).