II 
(Nele ģislat īvi akti) 
REGULAS  
KOMISIJAS REGULA (ES) 2017/1151  
(2017. gada 1. j ūnijs),  
ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 715/2007 par tipa apstiprin ājumu 
meh āniskiem transportl īdzek ļiem attiec ībā uz emisij ām no vieglajiem pasažieru un komerci ālajiem 
transportl īdzek ļiem (“Euro 5” un “Euro 6”) un par piek ļuvi transportl īdzek ļa remonta un tehnisk ās 
apkopes inform ācijai, groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īvu 2007/46/EK, Komisijas 
Regulu (EK) Nr. 692/2008 un Komisijas Regulu (ES) Nr. 1230/2012 un atce ļ Komisijas Regulu 
(EK) Nr. 692/2008  
(Dokuments attiecas uz EEZ)  
EIROPAS KOMISIJA,  
ņemot v ērā L īgumu par Eiropas Savien ības darb ību, 
ņemot v ērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 20. j ūnija Regulu (EK) Nr. 715/2007 par tipa apstiprin ājumu 
meh āniskiem transportl īdzek ļiem attiec ībā uz emisij ām no vieglajiem pasažieru un komerci ālajiem transportl īdzek ļiem 
(“Euro 5” un “Euro 6”) un par piek ļuvi transportl īdzek ļa remonta un tehnisk ās apkopes inform ācijai (  1 ) un jo īpaši t ās 8. 
pantu un 14. panta 3. punktu,  
ņemot v ērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 5. septembra Direkt īvu 2007/46/EK, ar ko izveido sist ēmu 
meh ānisko transportl īdzek ļu un to piekabju, k ā ar ī tādiem transportl īdzek ļiem paredz ētu sist ēmu, sast āvda ļu un atseviš ķu 
tehnisku vien ību apstiprin āšanai (Pamatdirekt īva) (  2 ), un jo īpaši t ās 39. panta 2. punktu,  
tā k ā: 
(1) Komisijas Regul ā (EK) Nr. 692/2008 (  3 ), ar kuru īsteno un groza Regulu (EK) Nr. 715/2007, noteikts, ka viegldarba 
transportl īdzek ļi ir j ātest ē saska ņā ar Eiropas Jauno braukšanas ciklu ( NEDC ). 
(2) Pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 715/2007 14. panta 3. punkt ā paredz ēto attiec īgo proced ūru, testa ciklu un testa 
rezult ātu nep ārtrauktu p ārskat īšanu, ir noskaidrojies, ka inform ācija par degvielas pat ēriņu un CO  2 emisij ām, ko 
ieg ūst, transportl īdzek ļus test ējot saska ņā ar NEDC , vairs nav adekv āta un vairs neatspogu ļo faktisk ās emisijas.  
(3) Ņemot v ērā iepriekš min ēto, ir piem ēroti paredz ēt jaunu reglament ēto testa proced ūru, šaj ā nol ūkā Savien ības 
ties ību aktos īstenojot viegldarba transportl īdzek ļiem paredz ēto pasaules m ēroga testa proced ūru ( WLTP) . 
(4) WLTP  tika izstr ādāta ANO Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) l īmen ī, un Pasaules forum ā transportl īdzek ļu 
regul ējuma saska ņošanai (WP.29) 2014. gada mart ā to pie ņēma k ā Visp ārējos tehniskos noteikumus (VTN) Nr. 15.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/1  
( 1 ) OV L 171, 29.6.2007., 1. lpp.  
( 2 ) OV L 263, 9.10.2007., 1. lpp.  
( 3 ) Komisijas 2008. gada 18. j ūlija Regula (EK) Nr. 692/2008, ar kuru īsteno un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) 
Nr. 715/2007 par tipa apstiprin ājumu meh āniskiem transportl īdzek ļiem attiec ībā uz emisij ām no vieglajiem pasažieru un komerci ā­
lajiem transportl īdzek ļiem (“Euro 5” un “Euro 6”) un par piek ļuvi transportl īdzek ļa remonta un tehnisk ās apkopes inform ācijai 
(OV L 199, 28.7.2008., 1. lpp.).
 (5) Papildus tam, ka ar  WLTP  pat ērētāju un regulat īvaj ām vajadz ībām tiek ieg ūta realit ātei atbilstoš āka inform ācija par 
CO  2 emisij ām, t ā veido ar ī pasaules m ēroga sist ēmu transportl īdzek ļu test ēšanai, ļaujot starptautisk ā līmen ī cieš āk 
saska ņot test ēšanas pras ības.  
(6) WLPT  nodrošina transportl īdzek ļa CO  2 testa cikla piln īgu aprakst īšanu un pies ārņot āju emisiju regul ējumu stan ­
darta apk ārtējās vides apst ākļos. Lai piel āgotu to ES tipa apstiprin āšanas sist ēmai, t ā ir j āpapildina, v ēl vair āk 
uzlabojot p ārredzam ības pras ības attiec ībā uz tehniskajiem parametriem, kas ļaus neatkar īgām pus ēm reproduc ēt 
tipa apstiprin āšanas testu rezult ātus, un samazinot test ēšanas novirzes.  
(7) Šaj ā priekšlikum ā ir noteikta ar ī p ārskat īta transportl īdzek ļu ražošanas atbilst ības (RA) nov ērtēšanas proced ūra. T ā 
kā saska ņā ar jaunajiem noteikumiem RA pak āpeniskuma koeficientu, k ā aprakst īts I pielikuma 4.2.4.1. punkt ā, ar 
ražot āja īpašu test ēšanu, visticam āk, noteiks biež āk, nevis izmantos noklus ējuma v ērtību, attiec īgā testa proced ūra 
laika gait ā b ūs j āpārskata.  
(8) Lai ar ī WLTP  ir noteikts jauns testa cikls un proced ūra emisiju m ērīšanai, citi pien ākumi, piem ēram, tie, kas saist īti 
ar pies ārņojuma kontroles iek ārtu ilgm ūžību, atbilst ību ekspluat ācij ā un inform āciju pat ērētājam par CO  2 emisij ām 
un degvielas pat ēriņu, b ūtībā saglab ājas t ādi paši, k ā noteikts Regul ā (EK) Nr. 692/2008.  
(9) Lai apstiprin ātājas iest ādes un ražot āji var ētu ieviest nepieciešam ās proced ūras šaj ā regul ā noteikto pras ību iev ē­
rošanai, k ā ar ī p ēc iesp ējas cieš āk sekot noteiktajam grafikam attiec ībā uz emisiju pras ību piem ērošanu, M1, M2 
kategorijas un N1 kategorijas I klases transportl īdzek ļu jauniem tipa apstiprin ājumiem t ā b ūtu j āpiem ēro no 2017. 
gada 1. septembra un N1 kategorijas II un III treš ās klases un N2 kategorijas transportl īdzek ļu jauniem tipa 
apstiprin ājumiem – no 2018. gada 1. septembra, k ā ar ī jauniem M1, M2 kategorijas un N1 kategorijas I klases 
transportl īdzek ļiem – no 2018. gada 1. septembra un jauniem N1 kategorijas II un III klases un N2 kategorijas 
transportl īdzek ļiem – no 2019. gada 1. septembra.  
(10) Š īs regulas m ērķis ir ieviest  WLTP  Eiropas ties ību aktos, t āpēc emisiju re ālos braukšanas apst ākļos test ēšanas 
proced ūras ieviešanas grafiks un p ārejas noteikumi paliek t ādi paši, k ā iepriekš noteikti Komisijas Regul ā (ES) 
2016/427 (  1 ) un (ES) 2016/646 (  2 ). 
(11) Šaj ā regul ā paredz ētie pas ākumi ir saska ņā ar atzinumu, ko sniegusi Tehnisk ā komiteja meh ānisko transportl ī­
dzek ļu jaut ājumos,  
IR PIE ŅĒMUSI ŠO REGULU.  
1. pants  
Priekšmets  
Ar šo regulu nosaka pas ākumus Regulas (EK) Nr. 715/2007 īstenošanai.  
2. pants  
Defin īcijas  
Šaj ā regul ā piem ēro š ādas defin īcijas:  
1) “transportl īdzek ļa tips attiec ībā uz emisij ām un remonta un tehnisk ās apkopes inform āciju” ir transportl īdzek ļu 
grupa, kas:  
a) neatš ķiras attiec ībā uz krit ērijiem, kas veido “interpol ācijas saimi”, k ā defin ēts XXI pielikuma 5.6. punkt ā;LV L 175/2 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.  
( 1 ) Komisijas 2016. gada 10. marta Regula (ES) 2016/427, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 692/2008 attiec ībā uz emisij ām no vieglajiem 
pasažieru un vieglajiem komerci ālajiem transportl īdzek ļiem (“Euro 6”) (OV L 82, 31.3.2016., 1. lpp.).  
( 2 ) Komisijas 2016. gada 20. apr īļa Regula (ES) 2016/646, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 692/2008 attiec ībā uz emisij ām no vieglajiem 
pasažieru un vieglajiem komerci ālajiem transportl īdzek ļiem (“Euro 6”) (OV L 109, 26.4.2016., 1. lpp.).
 b) ietilpst vien ā “CO  2 interpol ācijas diapazon ā”, k ā defin ēts XXI pielikuma 6. apakšpielikuma 1.2.3.2. punkt ā; 
c) neatš ķiras attiec ībā uz jebk ādiem raksturlielumiem, kuriem var b ūt v ērā ņemama ietekme uz izp ūtēja emisij ām, 
piem ēram, bet ne tikai:  
— pies ārņojuma kontroles iek ārtu tips un sec ība (piem., tr īskomponentu katal ītiskais neitralizators, oksid ācijas 
katal ītiskais neitralizators, liesa degmais ījuma NO  x filtrs,  SCR , liesa degmais ījuma NO  x katal ītiskais neitraliza ­
tors, cietda ļiņu filtrs vai daž ādi min ēto iek ārtu apvienojumi vien ā mezgl ā), 
— atg āzu recirkul ācija (ar recirkul āciju vai bez t ās, iekš ēja/ ārēja, ar dzes ēšanu vai bez t ās, zemspiediena vai 
augstspiediena);  
2) “transportl īdzek ļa EK tipa apstiprin ājums attiec ībā uz emisij ām un transportl īdzek ļa remonta un tehnisk ās apkopes 
inform āciju” ir “transportl īdzek ļa tip ā attiec ībā uz emisij ām un remonta un tehnisk ās apkopes inform āciju” ietvertu 
transportl īdzek ļu EK tipa apstiprin ājums attiec ībā uz izp ūtēja emisij ām, kartera emisij ām, iztvaikošanas emisij ām, 
degvielas pat ēriņu un piek ļuvi transportl īdzek ļa OBD  un transportl īdzek ļa remonta un tehnisk ās apkopes inform ā­
cijai;  
3) “odometrs” ir t ā odometra iek ārtas da ļa, kas vad ītājam r āda kop ējo att ālumu, ko transportl īdzeklis veicis, kopš 
nodošanas ekspluat ācij ā; 
4) “iedarbin āšanas pal īgier īce” ir kv ēlsveces, iesmidzin āšanas laikiestates izmai ņas un citas ier īces, kas pal īdz iedarbin āt 
dzin ēju, nebag ātinot dzin ēja gaisa/degvielas mais ījumu;  
5) “dzin ēja darba tilpums” ir:  
a) virzu ļdzin ējiem – dzin ēja nomin ālais darba tilpums;  
b) rotordzin ējiem (Vanke ļa dzin ējiem) – divk āršots nomin ālais darba tilpums;  
6) “periodiski re ģener ējama sist ēma” ir izpl ūdes emisiju kontroles ier īce (piem., katal ītiskais neitralizators, cietda ļiņu 
filtrs), kurai p ēc maz āk nek ā 4 000 km transportl īdzek ļa izmantošanas norm ālos apst ākļos nepieciešams periodisks 
reģener ēšanas process;  
7) “pies ārņojuma kontroles ori ģin ālā rezerves iek ārta” ir t āda pies ārņojuma kontroles iek ārta vai pies ārņojuma kontroles 
iek ārtu komplekts, kura tips nor ādīts š īs regulas I pielikuma 4. papildin ājum ā, bet kuru transportl īdzek ļa tipa 
apstiprin ājuma tur ētājs pied āvā tirg ū k ā atseviš ķas tehniskas vien ības;  
8) “pies ārņojuma kontroles iek ārtas tips” ir katal ītiskie neitralizatori un cietda ļiņu filtri, kas neatš ķiras p ēc t ādiem 
būtiskiem raksturlielumiem k ā: 
a) substr ātu skaits, strukt ūra un materi āls; 
b) katra substr āta darb ības tips;  
c) tilpums, priekšda ļas laukuma un substr āta garuma attiec ība; 
d) katal ītisk ā materi āla saturs;  
e) katal ītisk ā materi āla attiec ība; 
f) š ūnu bl īvums;  
g) izm ēri un forma;LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/3
 
h) siltumaizsardz ība; 
9) “vienas degvielas transportl īdzeklis” ir transportl īdzeklis, kas konstru ēts darbin āšanai galvenok ārt ar viena veida 
degvielu;  
10) “vienas degvielas ar g āzi darbin āms transportl īdzeklis” ir vienas degvielas transportl īdzeklis, ko galvenok ārt darbina ar  
LPG , NG/biomet ānu vai ūde ņradi, bet kam var b ūt ar ī benz īna sist ēma tikai neparedz ētiem gad ījumiem vai iedar ­
bin āšanai, un benz īna tvertnes ietilp ība nav liel āka par 15 litriem;  
11) “divu degvielu transportl īdzeklis” ir transportl īdzeklis ar div ām atseviš ķām degvielas glab āšanas sist ēm ām, kuru var 
darbin āt gan ar vienu, gan otru degvielu, un kas konstru ēts t ā, ka vienlaikus to var darbin āt tikai ar vienu no 
degviel ām; 
12) “divu degvielu ar g āzi darbin āms transportl īdzeklis” ir divu degvielu transportl īdzeklis, ko var darbin āt ar benz īnu un 
ar ī ar LPG  vai NG/biomet ānu, vai ūde ņradi;  
13) “main āmas degvielas transportl īdzeklis” ir transportl īdzeklis ar vienu degvielas glab āšanas sist ēmu, ko var darbin āt ar 
daž ādiem divu vai vair āku degvielu mais ījumiem;  
14) “ar etanolu darbin āms main āmas degvielas transportl īdzeklis” ir main āmas degvielas transportl īdzeklis, ko var 
darbin āt ar benz īnu vai t ādu benz īna un etanola mais ījumu, kur ā etanola saturs nep ārsniedz 85 % (E85);  
15) “ar biod īze ļegvielu darbin āms main āmas degvielas transportl īdzeklis” ir ar main āmu degvielu darbin āms transpor ­
tlīdzeklis, ko var darbin āt ar miner āldīze ļdegvielu vai miner āldīze ļdegvielas un biod īze ļdegvielas mais ījumu;  
16) “hibr īda elektrotransportl īdzeklis” ( HEV ) ir hibr īda transportl īdzeklis, kur ā viens no vilces ener ģijas p ārveidot ājiem ir 
elektrisk ā maš īna; 
17) “pien ācīgi uztur ēts un izmantots” attiec ībā uz testa transportl īdzekli noz īm ē, ka tas atbilst ANO EEK Noteikumu 
Nr. 83 (  1 ) 3. pielikuma 2. papildin ājum ā noteiktajiem krit ērijiem, lai to izv ēlētos k ā testa transportl īdzekli;  
18) “emisiju kontroles sist ēma”  OBD  sist ēmas kontekst ā ir dzin ēja elektroniska vad ības kontrolier īce un jebkura ar 
emisij ām saist īta sast āvda ļa izpl ūdes g āzu vai iztvaikošanas sist ēm ā, kas dod vai sa ņem inform āciju no š īs kontro ­
lier īces; 
19) “nepareizas darb ības indikators” ( MI) ir vizu āls vai ska ņas indikators, kas nep ārprotami inform ē transportl īdzek ļa 
vad ītāju par jebkura  OBD  sist ēmai pievienotas, ar emisij ām saist ītas sast āvda ļas vai pašas  OBD  sist ēmas nepareizu 
darb ību; 
20) “nepareiza darb ība” ir ar emisij ām saist ītas sast āvda ļas vai sist ēmas defekts, kura rezult ātā emisijas p ārsniedz XI 
pielikuma 2.3. ieda ļā nor ādītās robežas, vai kad  OBD  sist ēma nesp ēj izpild īt XI pielikum ā noteikt ās p ārraudz ības 
pamatpras ības;  
21) “sekund ārais gaiss” ir gaiss, ko izpl ūdes sist ēm ā ievada ar s ūkni vai ies ūkn ēšanas v ārstu, vai citiem l īdzek ļiem, un kas 
paredz ēts atg āzu pl ūsm ā esošo og ļūde ņražu ( HC) un CO oksid ēšanas veicin āšanai;  
22) “braukšanas cikls” attiec ībā uz transportl īdzek ļa OBD  sist ēmu ir dzin ēja iedarbin āšana, braukšanas rež īms, kur ā tiek 
noteikta nepareiza darb ība, ja t āda ir, un dzin ēja izsl ēgšana;  
23) “piek ļuve inform ācijai” ir visas transportl īdzek ļa OBD  un transportl īdzek ļa remonta un tehnisk ās apkopes inform ā­
cijas pieejam ība, kas nepieciešama transportl īdzek ļa p ārbaudei, diagnostikai, tehniskajai apkopei vai remontam;LV L 175/4 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.  
( 1 ) Apvienoto N āciju Organiz ācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Noteikumi Nr. 83 – Vienoti noteikumi par transportl ī­
dzek ļu apstiprin āšanu attiec ībā uz pies ārņot āju emisiju atkar ībā no motoram nepieciešam ās degvielas veida [2015/1038] (OV L 172, 
3.7.2015., 1. lpp.).
 24) “nepiln ība” OBD  sist ēmas kontekst ā ir situ ācija, kad ne vair āk k ā div ām p ārraudz ītām atseviš ķām sast āvda ļām vai 
sist ēm ām ir t ādi p ārejoši vai past āvīgi darb ības raksturlielumi, kas pasliktina šo sast āvda ļu vai sist ēmu cit ādi efekt īvo 
OBD  p ārraudz ību vai kas neatbilst vis ām cit ām prec īzi noteiktaj ām OBD  pras ībām; 
25) “nolietota pies ārņojuma kontroles rezerves iek ārta” ir t āda Regulas (EK) Nr. 715/2007 3. panta 11. punkt ā defin ēta 
pies ārņojuma kontroles iek ārta, kas ir novecin āta vai m āksl īgi nolietota t ādā m ērā, ka t ā atbilst ANO EEK Noteikumu 
Nr. 83 XI pielikuma 1. papildin ājuma 1. ieda ļas pras ībām; 
26) “transportl īdzek ļa OBD  inform ācija” ir inform ācija, kas attiecas uz ieb ūvētu diagnostikas sist ēmu jebkurai elektro ­
niskai sist ēmai transportl īdzekl ī; 
27) “reagents” ir t āds ražojums, kas nav degviela, kurš tiek glab āts transportl īdzekl ī un ko p ēc emisijas kontroles sist ēmas 
piepras ījuma pievada izpl ūdes g āzu p ēcapstr ādes sist ēmai;  
28) “pašmasa” ir t āda transportl īdzek ļa, kas apr īkots ar standartapr īkojumu saska ņā ar ražot āja specifik ācij ām, masa ar 
vismaz l īdz 90 % no t ās(-o) ietilp ības piepild ītu(- ām) tvertni(- ēm), kas ietver vad ītāja, degvielas un š ķidrumu masu un, 
kad uzst ādīta, virsb ūves, kab īnes, sakabes un rezerves rite ņa(-u) masu un instrumentu masu, ja tie ietilpst komplek ­
tācij ā; 
29) “dzin ēja aizdedzes izlaidums” ir sadegšanas nenotikšana dzirkste ļaizdedzes dzin ēja cilindr ā dzirksteles tr ūkuma d ēļ, 
degvielas nepareizas doz ēšanas d ēļ, sliktas kompresijas vai citu iemeslu d ēļ; 
30) “aukst ās iedarbin āšanas sist ēma vai iek ārta” ir sist ēma, kas uz laiku bag ātina dzin ēja gaisa/degvielas mais ījumu, 
tādējādi pal īdzot iedarbin āt dzin ēju; 
31) “jaudas no ņemšanas darb ība vai bloks” ir ar dzin ēju darbin āms jaudas no ņemšanas nodrošin ājums, lai darbin ātu 
transportl īdzeklim uzmont ētu papildapr īkojumu;  
32) “maza apjoma ražot āji” ir t ādi transportl īdzek ļu ražot āji, kuri pasaul ē saražo maz āk nek ā 10 000 vien ību gad ā; 
33) “elektriska jaudas piedzi ņas ķēde” ir sist ēma, kur ā ietilpst viena vai vair ākas elektroener ģijas akumul ēšanas ier īces, 
viena vai vair ākas elektroener ģijas p ārveidošanas ier īces un viena vai vair ākas elektrisk ās maš īnas, kas akumul ēto 
elektroener ģiju p ārveido meh āniskaj ā ener ģijā, kuru pievada rite ņiem, lai nodrošin ātu transportl īdzek ļa kust ību; 
34) “piln ībā elektrisks transportl īdzeklis” ( PEV ) ir transportl īdzeklis, kas apr īkots ar jaudas piedzi ņas ķēdi, kur ā k ā vilces 
ener ģijas p ārveidot āji ietilpst tikai elektrisk ās maš īnas, un vilces ener ģijas glab āšanas sist ēmu, ko veido vien īgi 
uzl ādējamas elektroener ģijas akumul ēšanas sist ēmas;  
35) “degvielas elements” ir ener ģijas p ārveidot ājs, kas p ārveido ķīmisko ener ģiju (ieejas ener ģija) elektriskaj ā ener ģijā 
(izejas ener ģija) vai otr ādi; 
36) “ar degvielas elementiem darbin āms transportl īdzeklis” ( FCV ) ir transportl īdzeklis, kurš apr īkots ar t ādu jaudas 
piedzi ņas ķēdi, kas k ā vilces ener ģijas p ārveidot āju(-us) ietver tikai degvielas elementu(-us) un elektrisko maš īnu(-as);  
37) “lietder īgā jauda” ir jauda, kas ieg ūta testa stend ā uz klo ķvārpstas vai t ās ekvivalenta pie dzin ēja vai motora attiec īga 
apgriezienu skaita ar pal īgier īcēm, veicot testu saska ņā ar XX pielikumu (“Elektrisk ās piedzi ņas ķēdes lietder īgās jaudas 
un maksim ālās 30 min ūšu jaudas m ērīšana”) un atmosf ēras standartapst ākļos; 
38) “dzin ēja nomin ālā jauda” (P  rated ) ir dzin ēja maksim ālā jauda (kW) saska ņā ar š īs regulas XX pielikuma pras ībām;LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/5
 
39) “maksim ālā 30 min ūšu jauda” ir elektrisk ās piedzi ņas ķēdes maksim ālā lietder īgā jauda pie l īdzsprieguma, k ā noteikts 
ANO EEK Noteikumu Nr. 85 (  1 ) 5.3.2. punkt ā; 
40) “aukst ā iedarbin āšana”  OBD  monitoru veiktsp ējas ekspluat ācij ā koeficienta kontekst ā ir iedarbin āšana, kad dzin ēja 
dzes ētāja temperat ūra (vai l īdzv ērtīga temperat ūra) ir zem āka par vai vien āda ar 35 °C un ne vair āk k ā 7 °C augst āka 
par apk ārtējo temperat ūru (ja temperat ūras dati ir pieejami);  
41) “emisijas re ālos braukšanas apst ākļos ( RDE )” ir transportl īdzek ļa emisijas norm ālos izmantošanas apst ākļos; 
42) “p ārvietojama emisiju m ērīšanas sist ēma (PEMS)” ir t āda p ārvietojama emisiju m ērīšanas sist ēma, kas atbilst III.A 
pielikuma 1. papildin ājum ā noteiktaj ām pras ībām; 
43) “b āzes emisijas strat ēģija” (“ BES ”) ir emisijas kontroles strat ēģija, kas darbojas vis ā transportl īdzek ļa braukšanas 
ātrumu un noslodžu diapazon ā, ja vien nav aktiviz ēta papildu emisijas kontroles strat ēģija; 
44) “papildu emisijas strat ēģija” (“ AES ”) ir emisijas kontroles strat ēģija, kas tiek aktiviz ēta un aizst āj vai modific ē BES  īpaš ā 
nol ūkā un rea ģējot uz īpašu apk ārtējās vides vai ekspluat ācijas apst ākļu kopumu, un kura darbojas tikai tik ilgi, cik 
ilgi past āv š ādi apst ākļi; 
45) “degvielas glab āšanas sist ēma” ir ier īces degvielas glab āšanai, un to veido degvielas tvertne, degvielas uzpildes atvere, 
uzpildes atveres v āciņš un degvielas s ūknis;  
46) “caurlaid ības koeficients ( PF)” ir og ļūde ņražu emisijas, kas atspogu ļo degvielas glab āšanas sist ēmas caurlaid īgumu;  
47) “viensl āņa tvertne” ir degvielas tvertne, kas veidota no materi āla viena sl āņa; 
48) “daudzsl āņu tvertne” ir degvielas tvertne, kas veidota no vismaz diviem daž ādu materi ālu sl āņiem, no kuriem viens ir 
og ļūde ņražu (tai skait ā etanola) necaurlaid īgs. 
3. pants  
Pras ības attiec ībā uz tipa apstiprin ājumu  
1. Lai sa ņemtu EK tipa apstiprin ājumu attiec ībā uz emisij ām un transportl īdzek ļa remonta un tehnisk ās apkopes 
inform āciju, ražot ājs pier āda, ka transportl īdzek ļi atbilst š īs regulas pras ībām, tos test ējot atbilstoši test ēšanas proced ūrām, 
kas noteiktas IIIA l īdz VIII, XI, XIV, XVI, XX un XXI pielikum ā. Ražot ājs nodrošina ar ī etalondegvielu atbilst ību IX 
pielikum ā noteiktaj ām specifik ācij ām. 
2. Transportl īdzek ļiem veic testus, kas nor ādīti I pielikuma I.2.4. att ēlā. 
3. K ā alternat īvu II, V l īdz VIII, XI, XVI un XXI pielikum ā min ētaj ām pras ībām maza apjoma ražot āji dr īkst piepras īt 
pieš ķirt EK tipa apstiprin ājumu transportl īdzek ļa tipam, kuru treš ās valsts iest āde ir apstiprin ājusi, pamatojoties uz I 
pielikuma 2.1. ieda ļā uzskait ītajiem ties ību aktiem.  
Lai saska ņā ar šo punktu sa ņemtu EK tipa apstiprin ājumu attiec ībā uz emisij ām un transportl īdzek ļa remonta un tehnisk ās 
apkopes inform āciju, ir nepieciešams veikt IV pielikum ā noteiktos emisiju testus, lai noskaidrotu transportl īdzek ļa der ī­
gumu ekspluat ācijai, XXI pielikum ā noteiktos degvielas pat ēriņa un CO  2 emisiju testus, un j ābūt iev ērot ām XIV pielikum ā 
noteiktaj ām pras ībām attiec ībā uz piek ļuvi transportl īdzek ļa OBD  un transportl īdzek ļa remonta un tehnisk ās apkopes 
inform ācijai.  
Apstiprin ātāja iest āde inform ē Komisiju par apst ākļiem, k ādos saska ņā ar šo punktu pieš ķirts katrs tipa apstiprin ājums.LV L 175/6 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.  
( 1 ) Apvienoto N āciju Organiz ācijas Eiropas Ekonomikas komitejas (ANO EEK) Noteikumi Nr. 85 – Vienoti noteikumi par M un N 
kategorijas transportl īdzek ļu piedzi ņas iekšdedzes dzin ēju vai elektrisku piedzi ņas sist ēmu apstiprin āšanu attiec ībā uz elektrisku 
piedzi ņas sist ēmu lietder īgās jaudas un maksim ālās 30 min ūšu jaudas m ērīšanu (OV L 323, 7.11.2014., 52. lpp.).
 4. Īpašas pras ības attiec ībā uz degvielas tvert ņu atver ēm un elektronisko sist ēmu drošumu ir noteiktas I pielikuma 2.2. 
un 2.3. ieda ļā. 
5. Ražot ājs veic tehniskus pas ākumus, lai saska ņā ar šo regulu nodrošin ātu izpl ūdes un iztvaikošanas emisiju efekt īvu 
ierobežošanu vis ā transportl īdzek ļa parastaj ā kalpošanas laik ā un norm ālos ekspluat ācijas apst ākļos. 
Šajos pas ākumos j āietilpst t ādiem pas ākumiem, kas nodrošina emisiju kontroles sist ēm ās izmantoto š ļūteņu, savienot āju 
un savienojumu konstrukciju drošums ir t āds, kas atbilst s ākotn ējam konstrukt īvajam nol ūkam.  
6. Ražot ājs nodrošina emisiju testu rezult ātu atbilst ību piem ērojamajai robežv ērtībai šaj ā regula noteiktajos test ēšanas 
apst ākļos. 
7. Attiec ībā uz XXI pielikum ā noteikto 1. tipa testu, transportl īdzek ļus, ko darbina ar saš ķidrin āto naftas g āzi vai 
dabasg āzi/biomet ānu, test ē, izmantojot 1. tipa testu, lai test ētu saš ķidrin ātās naftas g āzes vai dabasg āzes/biomet āna sast āva 
vari ācijas, k ā noteikts XII pielikum ā. Transportl īdzek ļus, ko darbina vai nu ar benz īnu, vai ar saš ķidrin āto naftas g āzi vai 
dabasg āzi/biomet ānu, test ē, izmantojot abas degvielas, saš ķidrin ātās naftas g āzes vai dabasg āzes/biomet āna testus veicot, 
lai noskaidrotu saš ķidrin ātās naftas g āzes vai dabasg āzes/biomet āna sast āva vari ācijas, k ā noteikts XII pielikum ā. 
Neraugoties uz iepriekš ējā apakšpunkt ā noteiktaj ām pras ībām, transportl īdzek ļus, kurus var darbin āt gan ar benz īnu, gan 
ar g āzveida degvielu, bet kuriem benz īna sist ēma ir uzst ādīta tikai av ārijas vajadz ībām vai tikai dzin ēja iedarbin āšanai un 
kuru degvielas tvert ņu ietilp ība ir ne vair āk k ā 15 litri benz īna, 1. tipa testa vajadz ībām uzskata par transportl īdzek ļiem, 
kas var darboties tikai ar g āzveida degvielu.  
8. 2. tipa test ā, kas noteikts IV pielikuma 1. papildin ājum ā, pie norm āliem dzin ēja tukšgaitas apgriezieniem maksi ­
m ālais pie ļaujamais oglek ļa monoks īda saturs atg āzēs ir t āds, k ādu to deklar ējis transportl īdzek ļa ražot ājs. Tom ēr maksi ­
m ālais oglek ļa monoks īda saturs nep ārsniedz 0,3 % no tilpuma.  
Pie augstiem tukšgaitas apgriezieniem atg āzu oglek ļa monoks īda saturs nep ārsniedz 0,2 % no tilpuma, ja dzin ēja apgrie ­
zienu skaits ir vismaz 2 000 min  -1 un lambda ir 1 ± 0,03 vai saska ņā ar ražot āja specifik ācij ām. 
9. Ražot ājs nodrošina, ka, veicot V pielikum ā noteikto 3. tipa testu, dzin ēja ventil ācijas sist ēma nepie ļauj kartera g āzu 
izpl ūšanu atmosf ērā. 
10. Ar d īze ļdegvielu darbin āmiem transportl īdzek ļiem nepiem ēro 6. tipa testu, kad emisijas m ēra zem ā temperat ūrā, k ā 
noteikts VIII pielikum ā. 
Tom ēr, iesniedzot pieteikumu tipa apstiprin ājuma sa ņemšanai, ražot ājs sniedz apstiprin ātājai iest ādei inform āciju, kas 
apstiprina, ka NO  x pēcapstr ādes iek ārta 400 sekunžu laik ā p ēc aukst ās iedarbin āšanas pie –7 °C, k ā aprakst īts 6. tipa test ā, 
sasniedz pietiekami augstu temperat ūru efekt īvai darb ībai. 
Turkl āt ražot ājs sniedz apstiprin ātājai iest ādei inform āciju par atg āzu recirkul ācijas sist ēmas ( EGR ) darb ības strat ēģiju, 
ieskaitot par t ās darb ību zem ās temperat ūrās. 
Šaj ā inform ācij ā iek ļauj ar ī aprakstu par ietekmi uz emisij ām. 
Apstiprin ātāja iest āde nepieš ķir tipa apstiprin ājumu, ja sniegt ā inform ācija nav pietiekama, lai uzskat āmi pier ādītu, ka 
pēcapstr ādes iek ārta nor ādītaj ā laikposm ā faktiski sasniedz pietiekami augstu temperat ūru efekt īvai darb ībai. 
Pēc Komisijas piepras ījuma apstiprin ātāja iest āde sniedz inform āciju par NO  x pēcapstr ādes iek ārtu un  EGR  sist ēmas 
veiktsp ēju zem ās temperat ūrās.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/7
 
11. Ražot ājs nodrošina, ka vis ā tā transportl īdzek ļa parastaj ā kalpošanas laik ā, kura tips ir apstiprin āts atbilst īgi Regulai 
(EK) Nr. 715/2007, t ā emisijas, kas noteiktas saska ņā ar III.A pielikum ā noteiktaj ām pras ībām un p ārbaud ītas RDE  test ā, 
kurš veikts atbilst īgi min ētajam pielikumam, nep ārsniedz min ētaj ā pielikum ā noteikt ās v ērtības.  
Tipa apstiprin ājumu saska ņā ar Regulu (EK) Nr. 715/2007 dr īkst izsniegt tikai tad, ja attiec īgais transportl īdzeklis p ārst āv 
apstiprin ātu PEMS testa saimi saska ņā ar III.A pielikuma 7. papildin ājumu.  
4. pants  
Pras ības attiec ībā uz OBD  sist ēmas tipa apstiprin ājumu  
1. Ražot ājs nodrošina, ka visi transportl īdzek ļi ir apr īkoti ar  OBD . 
2. OBD  sist ēma ir projekt ēta, konstru ēta un uzst ādīta transportl īdzekl ī t ā, lai t ā var ētu noteikt pasliktin āšanos vai 
nepareizu darb ību tipus vis ā transportl īdzek ļa kalpošanas laik ā. 
3. OBD  sist ēma atbilst š īs regulas pras ībām norm ālos ekspluat ācijas apst ākļos. 
4. Test ējot OBD  ar defekt īvu sast āvda ļu saska ņā ar XI pielikuma 1. papildin ājumu, iesl ēdzas  OBD  sist ēmas nepareizas 
darb ības indikators.  
OBD  sist ēmas nepareizas darb ības indikators var iesl ēgties š ā testa laik ā ar ī tad, ja emisiju l īme ņi ir zem āki par  OBD  
robežv ērtībām, kas nor ādītas XI pielikuma 2.3. ieda ļā. 
5. Ražot ājs nodrošina, ka visos sapr ātīgi paredzamos braukšanas apst ākļos OBD  sist ēma atbilst pras ībām par veiktsp ēju 
ekspluat ācij ā, k ā noteikts š īs regulas XI pielikuma 1. papildin ājuma 3. ieda ļā. 
6. Datus par veiktsp ēju ekspluat ācij ā, kurus transportl īdzek ļa OBD  sist ēmai j āglab ā un j āziņo atbilst īgi ANO EEK 
Noteikumu Nr. 83 XI pielikuma 1. papildin ājuma 7.6. ieda ļai, ražot ājs nešifr ētā veid ā dara pieejamus valstu iest ādēm 
un neatkar īgiem uz ņēmumiem.  
5. pants  
Pieteikums EK tipa apstiprin ājuma sa ņemšanai transportl īdzeklim attiec ībā uz emisij ām un piek ļuvi 
transportl īdzek ļa remonta un tehnisk ās apkopes inform ācijai  
1. Ražot ājs iesniedz apstiprin ātājai iest ādei pieteikumu transportl īdzek ļa EK tipa apstiprin ājuma sa ņemšanai attiec ībā uz 
emisij ām un piek ļuvi transportl īdzek ļa remonta un tehnisk ās apkopes inform ācijai.  
2. Pieteikumu, kas min ēts 1. punkt ā, sagatavo saska ņā ar I pielikuma 3. papildin ājum ā sniegto inform ācijas dokumenta 
paraugu.  
3. Turkl āt ražot ājs sniedz š ādu inform āciju:  
a) par transportl īdzek ļiem, kas apr īkoti ar dzirkste ļaizdedzes dzin ējiem, ražot ājs iesniedz deklar āciju par minim ālo 
procentu ālo aizdedzes izlaidumu skaitu no kop ējā aizdedzes momentu skaita, k ā rezult ātā vai nu emisijas p ārsniegtu 
XI pielikuma 2.3. ieda ļā nor ādītās robežv ērtības, ja min ētais procentu ālais aizdedzes izlaidumu skaits b ūtu radies kopš 
1. tipa testa s ākuma, kas izraudz īts pier ādīšanas vajadz ībām saska ņā ar š īs regulas XI pielikumu, vai ar ī var ētu rad īt 
viena vai vair āku izpl ūdes katalizatoru p ārkaršanu, p ēc tam radot neatgriezenisku boj ājumu;  
b) s īku rakstisku inform āciju, piln ībā aprakstot  OBD  darb ības raksturlielumus, tostarp iek ļaujot visu to attiec īgo trans ­
portl īdzek ļa emisijas kontroles sist ēmas da ļu uzskait ījumu, kuras uzrauga  OBD  sist ēma; 
c) OBD  sist ēmas izmantot ā nepareizas darb ības indikatora aprakstu, kas transportl īdzek ļa vad ītājam signaliz ē par k ļūmes 
esam ību;LV L 175/8 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
d) ražot āja deklar ācija par to, ka  OBD  sist ēma atbilst XI pielikuma 1. papildin ājuma 3. ieda ļas noteikumiem par veikt ­
sp ēju ekspluat ācij ā visos sapr ātīgi paredzamos braukšanas apst ākļos; 
e) pl ānu, kur ā aprakst īti detaliz ēti tehniskie krit ēriji un pamatojums katra r ādītāja skait ītāju un sauc ēja palielin āšanai, 
kuriem j āatbilst ANO EEK Noteikumu Nr. 83. XI pielikuma 1. papildin ājuma 7.2. un 7.3. punkta pras ībām, k ā ar ī 
skait ītāju, sauc ēju un kopsauc ēja atsp ējošanai ANO EEK Noteikumu Nr. 83 XI pielikuma 1. papildin ājuma 7.7. punkt ā 
min ētajos apst ākļos; 
f) to pas ākumu aprakstu, kas veikti, lai nepie ļautu nesankcion ētas manipul ācijas ar emisiju kontroles datoru un odometru 
un to modific ēšanu, tostarp attiec ībā uz nobraukuma re ģistr ēšanu XI un XVI pielikuma pras ību izpildei;  
g) attiec īgā gad ījum ā – detaliz ētu inform āciju par transportl īdzek ļu saimi, k ā min ēts ANO EEK Noteikumu Nr. 83 11. 
pielikuma 2. papildin ājum ā; 
h) attiec īgos gad ījumos – citu tipa apstiprin ājumu kopijas, kuros ir dati, kas ļauj paplašin āt apstiprin ājumus un noteikt 
nolietošan ās koeficientus.  
4. 3. punkta d) apakšpunkta vajadz ībām ražot ājs izmanto paraugu ražot āja sertifik ātam par  OBD  atbilst ību veiktsp ējas 
ekspluat ācij ā pras ībām, k ā noteikts I pielikuma 7. papildin ājum ā. 
5. 3. punkta e) apakšpunkta vajadz ībām apstiprin ātāja iest āde, kas pieš ķir apstiprin ājumu, p ēc piepras ījuma dara 
min ētaj ā apakšpunkt ā ietverto inform āciju pieejamu apstiprin ātājām iest ādēm vai Komisijai.  
6. 3. punkta d) un e) apakšpunkta vajadz ībām apstiprin ātājas iest ādes neapstiprina transportl īdzekli, ja ražot āja sniegt ā 
inform ācija ir neatbilstoša XI pielikuma 1. papildin ājuma 3. ieda ļā noteikto pras ību izpildei.  
Visos sapr ātīgi paredzamos braukšanas apst ākļos piem ēro ANO EEK Noteikumu Nr. 83 XI pielikuma 1. papildin ājuma 
7.2., 7.3. un 7.7. punktu.  
Lai nov ērtētu min ētajos punktos noteikto pras ību izpildi, apstiprin ātājas iest ādes ņem v ērā tehnolo ģiju att īstības st āvokli.  
7. 3. punkta f) apakšpunkta vajadz ībām pas ākumi, kas veikti, lai nepie ļautu nesankcion ētas manipul ācijas ar emisiju 
kontroles datoru vai t ā modific ēšanu, ietver iesp ēju veikt atjaunin āšanu, izmantojot ražot āja apstiprin ātu programmu vai 
kalibr ēšanu.  
8. Attiec ībā uz I pielikuma I.2.4. att ēlā nor ādītajiem testiem ražot ājs nodod par tipa apstiprin ājuma testiem atbild ī­
gajam tehniskajam dienestam transportl īdzekli, kas ir reprezentat īvs attiec ībā uz apstiprin āmo tipu.  
9. Pieteikums tipa apstiprin ājuma sa ņemšanai vienas degvielas, divu degvielu un main āmas degvielas transportl īdzek ­ 
ļiem atbilst I pielikuma 1.1. un 1.2. ieda ļā izkl āstītaj ām papildpras ībām. 
10. Sist ēmas, sast āvda ļas vai atseviš ķas tehnisk ās vien ības konstrukcijas izmai ņas, kas veiktas p ēc tipa apstiprin āšanas, 
autom ātiski neanul ē tipa apstiprin ājumu, ja vien s ākotn ējās īpaš ības vai tehniskie parametri netiek main īti t ādā veid ā, ka 
tiek ietekm ēta dzin ēja vai pies ārņojuma kontroles sist ēmas funkcionalit āte. 
11. Ražot ājs sniedz ar ī paplašin ātu dokument ācijas paketi ar š ādu inform āciju:  
a) inform ācija par visu  AES  un BES  darb ību, tostarp to parametru apraksts, kurus maina k āda AES , un robežnosac ījumi, 
pie k ādiem š ī strat ēģija darbojas, k ā ar ī nor āde par t ām AES  un BES , kuras, visticam āk, darbosies šaj ā regul ā noteikto 
test ēšanas proced ūru apst ākļos;LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/9
 
b) degvielas padeves sist ēmas vad ības lo ģikas, laikiestates strat ēģiju un p ārsl ēgšanas punktu apraksts visiem ekspluat ācijas 
rež īmiem;  
c) XXI pielikuma 4. apakšpielikuma 4.2.1.8.5. punkt ā min ētā ripin āšanas rež īma, ja t āds ir, apraksts un XXI pielikuma 6. 
apakšpielikuma 1.2.4. punkt ā min ētā transportl īdzek ļa dinamometrisk ā ekspluat ācijas rež īma apraksts.  
12. Paplašin ātā dokument ācijas pakete, kas min ēta 11. punkta a) un b) apakšpunkt ā, ir stingri konfidenci āla. To var 
glab āt apstiprin ātāja iest āde, vai – p ēc apstiprin ātājas iest ādes ieskatiem – t ā var palikt pie ražot āja. Ja dokument ācijas 
pakete paliek pie ražot āja, p ēc paketes izskat īšanas un apstiprin āšanas apstiprin ātāja iest āde to identific ē un dat ē. Apstip ­
rin ātāja iest āde to dara pieejamu inspic ēšanai apstiprin āšanas laik ā vai jebkur ā laik ā apstiprin ājuma der īguma period ā. 
6. pants  
Administrat īvie noteikumi par transportl īdzek ļa EK tipa apstiprin ājumu attiec ībā uz emisij ām un piek ļuvi 
transportl īdzek ļa remonta un tehnisk ās apkopes inform ācijai  
1. Ja izpild ītas visas attiec īgās pras ības, apstiprin ātāja iest āde pieš ķir EK tipa apstiprin ājumu un izsniedz tipa apstip ­
rin ājuma numuru saska ņā ar Direkt īvas 2007/46/EK VII pielikum ā noteikto numur ēšanas sist ēmu.  
Neskarot Direkt īvas 2007/46/EK VII pielikuma noteikumus, tipa apstiprin ājuma numura 3. ieda ļu veido atbilstoši š īs 
regulas I pielikuma 6. papildin ājumam.  
Apstiprin ātāja iest āde nepieš ķir t ādu pašu numuru citam transportl īdzek ļa tipam.  
2. Atk āpjoties no 1. punkta, p ēc ražot āja piepras ījuma transportl īdzekli ar  OBD  sist ēmu dr īkst pie ņemt tipa apstip ­
rin ājumam attiec ībā uz emisij ām un transportl īdzek ļa remonta un tehnisk ās apkopes inform āciju, pat ja sist ēm ā ir viena 
vai vair ākas nepiln ības, kuras ir t ādas, ka piln ībā netiek izpild ītas XI pielikuma pras ības, ja vien tiek izpild īti min ētā 
pielikuma 3. ieda ļā noteiktie īpašie administrat īvie noteikumi.  
Apstiprin ātāja iest āde pazi ņo vis ām apstiprin ātājām iest ādēm cit ās dal ībvalst īs par l ēmumu pieš ķirt š ādu tipa apstiprin ā­
jumu saska ņā ar Direkt īvas 2007/46/EK 8. pant ā noteiktaj ām pras ībām. 
3. Pieš ķirot EK tipa apstiprin ājumu saska ņā ar 1. punktu, apstiprin ātāja iest āde izdod EK tipa apstiprin ājuma sertifik ātu, 
izmantojot I pielikuma 4. papildin ājum ā doto paraugu.  
7. pants  
Tipa apstiprin ājuma groz ījumi  
Saska ņā ar Regulu (EK) Nr. 715/2007 pieš ķirta tipa apstiprin ājuma groz ījumiem piem ēro piem ēro Direkt īvas 2007/46/EK 
13., 14. un 16. pantu.  
Pēc ražot āja piepras ījuma I pielikuma 3. ieda ļas noteikumus bez nepieciešam ības veikt papildu testus piem ēro tikai t ā paša 
tipa transportl īdzek ļiem.  
8. pants  
Ražošanas atbilst ība 
1. Pas ākumus ražošanas atbilst ības nodrošin āšanai veic saska ņā ar Direkt īvas 2007/46/EK 12. panta noteikumiem.  
Turkl āt piem ēro š īs regulas I pielikuma 4. ieda ļas noteikumus un attiec īgo statistikas metodi, kas noteikta š ā pielikuma 1. 
un 2. papildin ājum ā. 
2. Ražošanas atbilst ību p ārbauda, pamatojoties uz aprakstu tipa apstiprin ājuma sertifik ātā, k ā noteikts š īs regulas I 
pielikuma 4. papildin ājum ā.LV L 175/10 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
9. pants  
Atbilst ība ekspluat ācij ā 
1. Pas ākumus, ar kuriem nodrošina t ādu transportl īdzek ļu atbilst ību ekspluat ācij ā, kuru tips apstiprin āts saska ņā ar šo 
regulu, veic atbilst īgi Direkt īvas 2007/46/EK X pielikumam un š īs regulas II pielikumam.  
2. Atbilst ības ekspluat ācij ā pas ākumi ir piem ēroti, lai apstiprin ātu pies ārņojuma kontroles iek ārtu funkcionalit āti trans ­
portl īdzek ļu parastaj ā kalpošanas laik ā norm ālos ekspluat ācijas apst ākļos, k ā noteikts š īs regulas II pielikum ā. 
3. Atbilst ības ekspluat ācij ā pas ākumus p ārbauda laikposmam l īdz 5 gadiem vai l īdz 100 000 km nobraukumam 
atkar ībā no t ā, kurš no šiem lielumiem tiek sasniegts agr āk. 
4. Ražot ājam nav pien ākuma veikt rev īziju par atbilst ību ekspluat ācij ā, ja p ārdoto transportl īdzek ļu skaits ir t āds, ka 
nav iesp ējams ieg ūt pietiekami daudz testa paraugu. T āpēc rev īzija nav nepieciešama, ja transportl īdzek ļa tipa gada 
pārdošanas apjoms vis ā Savien ībā ir maz āks par 5 000.  
Tom ēr š ādu nelielu s ēriju transportl īdzek ļu ražot ājs iesniedz apstiprin ātājai iest ādei zi ņojumu par garantiju un remonta 
piepras ījumiem un  OBD  k ļūm ēm, kas saist īti ar emisij ām, k ā noteikts ANO EEK Noteikumu Nr. 83 9.2.3. punkt ā. Turkl āt 
tipa apstiprin ātāja iest āde var piepras īt test ēt š āda tipa transportl īdzek ļus atbilst īgi ANO EEK Noteikumu Nr. 83 3. 
papildin ājumam.  
5. Ja attiec ībā uz transportl īdzek ļiem, kuru tips apstiprin āts saska ņā ar šo regulu, apstiprin ātāja iest āde nav apmierin āta 
ar testu rezult ātiem, kuri veikti saska ņā ar ANO EEK Regulas Nr. 83 4. papildin ājum ā noteiktajiem krit ērijiem, Direkt īvas 
2007/46/EK 30. panta 1. punkt ā un X pielikum ā min ētos korekt īvos pas ākumus saska ņā ar ANO EEK Noteikumu Nr. 83 
3. papildin ājuma 6. ieda ļu attiecina uz visiem ekspluat ācij ā esošiem t ā paša tipa transportl īdzek ļiem, kuriem, visticam āk, ir 
tas pats defekts.  
Ražot āja iesniegto korekt īvo pas ākumu pl ānu saska ņā ar ANO EEK Noteikumu Nr. 83 3. papildin ājuma 6.1. ieda ļu 
apstiprina apstiprin ātāja iest āde. Ražot ājs ir atbild īgs par apstiprin ātā korekt īvā pl āna izpildi.  
Apstiprin ātāja iest āde savu l ēmumu 30 dienu laik ā pazi ņo vis ām dal ībvalst īm. Dal ībvalstis var piepras īt, lai tas pats 
korekt īvo pas ākumu pl āns tiktu piem ērots visiem t ā paša tipa transportl īdzek ļiem, kas re ģistr ēti šo valstu teritorij ā. 
6. Ja apstiprin ātāja iest āde ir konstat ējusi, ka transportl īdzek ļa tips neatbilst piem ērojamaj ām pras ībām, kas noteiktas 
ANO EEK Noteikumu Nr. 83 3. papildin ājum ā, t ā nekav ējoties saska ņā ar Direkt īvas 2007/46/EK 30. panta 3. punkta 
pras ībām inform ē dal ībvalsti, kas ir pieš ķīrusi s ākotn ējo tipa apstiprin ājumu.  
Pēc min ētā pazi ņojuma sa ņemšanas un, iev ērojot Direkt īvas 2007/46/EK 30. panta 6. punkta noteikumus, apstiprin ātāja 
iest āde, kas pieš ķīrusi ori ģin ālo tipa apstiprin ājumu, inform ē ražot āju par to, ka šis transportl īdzek ļa tips neatbilst šo 
noteikumu pras ībām un ka no ražot āja tiek gaid īta konkr ētu pas ākumu īstenošana. Ražot ājs divu m ēnešu laik ā p ēc š ā 
pazi ņojuma sa ņemšanas min ētajai iest ādei iesniedz defektu nov ēršanas pas ākumu pl ānu, kura b ūtībai b ūtu j āatbilst ANO 
EEK Noteikumu Nr. 83 3. papildin ājuma 6.1.–6.8. ieda ļā noteiktaj ām pras ībām. Apstiprin ātāja iest āde, kas pieš ķīrusi 
ori ģin ālo tipa apstiprin ājumu, divu m ēnešu laik ā apspriežas ar ražot āju, lai pan āktu vienošanos par pas ākumu pl ānu 
un t ā izpildi. Ja apstiprin ātāja iest āde, kas pieš ķīrusi ori ģin ālo tipa apstiprin ājumu, konstat ē, ka vienošanos nav iesp ējams 
pan ākt, uzs āk proced ūru saska ņā ar Direkt īvas 2007/46/EK 30. panta 3. un 4. punktu.  
10. pants  
Pies ārņojuma kontroles iek ārtas  
1. Ražot ājs nodrošina, lai pies ārņojuma kontroles rezerves iek ārtām, kuras paredz ētas uzst ādīšanai EK tipa apstipri ­
nātos transportl īdzek ļos, uz kuriem attiecas Regulas (EK) Nr. 715/2007 darb ības joma, b ūtu EK tipa apstiprin ājums k ā 
atseviš ķām tehnisk ām vien ībām Direkt īvas 2007/46/EK 10. panta 2. punkta noz īm ē saska ņā ar š īs regulas 12. un 13. 
pantu un XIII pielikumu.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/11
 
Šaj ā regul ā katal ītiskos neitralizatorus un cietda ļiņu filtrus uzskata par pies ārņojuma kontroles iek ārtām. 
Attiec īgās pras ības uzskata par izpild ītām, ja ir iev ēroti visi š ādi nosac ījumi:  
a) ir izpild ītas 13. panta pras ības;  
b) pies ārņojuma kontroles rezerves iek ārtas ir apstiprin ātas saska ņā ar ANO EEK Noteikumiem Nr. 103 (  1 ). 
Trešaj ā da ļā min ētaj ā gad ījum ā piem ēro ar ī 14. pantu.  
2. Pies ārņojuma kontroles ori ģin ālaj ām rezerves iek ārtām, kuras atbilst I pielikuma 4. papildin ājuma papildpielikuma 
2.3. punkt ā min ētajam tipam un kuras paredz ēts uzst ādīt transportl īdzekl ī, uz kuru attiecas atbilst īgais tipa apstiprin ājuma 
dokuments, nav oblig āti j āatbilst XIII pielikumam, ja vien t ās atbilst min ētā pielikuma 2.1. un 2.2. punkta pras ībām. 
3. Ražot ājs nodrošina, ka pies ārņojuma kontroles ori ģin ālajai iek ārtai ir identifik ācijas mar ķējumi.  
4. Identifik ācijas mar ķējum ā, kas min ēts 3. punkt ā, ir ietverts:  
a) transportl īdzek ļa vai dzin ēja ražot āja nosaukums vai pre ču z īme; 
b) ori ģin ālās pies ārņojuma kontroles iek ārtas marka un da ļas identifik ācijas numurs, k ā re ģistr ēts I pielikuma 3. papil ­
din ājuma 3.2.12.2. punkt ā min ētaj ā inform ācij ā. 
11. pants  
Pieteikums EK tipa apstiprin ājuma sa ņemšanai pies ārņojuma kontroles rezerves iek ārtai k ā atseviš ķai tehniskai 
vien ībai 
1. Ražot ājs iesniedz apstiprin ātājai iest ādei pieteikumu EK tipa apstiprin ājuma sa ņemšanai pies ārņojuma kontroles 
rezerves iek ārtai k ā atseviš ķai tehniskai vien ībai. 
Pieteikumu sagatavo saska ņā ar XIII pielikuma 1. papildin ājum ā noteikto inform ācijas dokumenta paraugu.  
2. Papildus 1. punkt ā noteiktaj ām pras ībām ražot ājs nodod tehniskajam dienestam, kas atbild par tipa apstiprin ājuma 
testu, visu turpm āk uzskait īto: 
a) transportl īdzekli vai transportl īdzek ļus, kuriem tipa apstiprin ājums pieš ķirts saska ņā ar šo regulu un kurš(-i) apr īkoti ar 
jaunu ori ģin ālo pies ārņojuma kontroles iek ārtu; 
b) vienu pies ārņojuma kontroles rezerves iek ārtas tipa paraugu;  
c) pies ārņojuma kontroles rezerves iek ārtas tipa papildparaugu gad ījum ā, ja pies ārņojuma kontroles rezerves iek ārtu 
paredz ēts uzst ādīt transportl īdzeklim, kas apr īkots ar  OBD  sist ēmu.  
3. Š ā panta 2. punkta a) apakšpunkta vajadz ībām pieteikuma iesniedz ējs testa transportl īdzek ļus izraug ās, par to 
vienojoties ar tehnisko dienestu.  
Testa transportl īdzek ļi atbilst ANO EEK Noteikumu Nr. 83. 4.a pielikuma 3.2. ieda ļā noteiktaj ām pras ībām.LV L 175/12 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.  
( 1 ) Apvienoto N āciju Organiz ācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Noteikumi Nr. 103 – Vienoti noteikumi attiec ībā uz 
meh ānisko transportl īdzek ļu rezerves katal ītisko neitralizatoru apstiprin āšanu (OV L 158, 19.6.2007., 106. lpp.).
 Testa transportl īdzek ļi atbilst vis ām š ādām pras ībām: 
a) to emisijas kontroles sist ēm ām nav defektu;  
b) ikvienu p ārm ērīgi nolietojušos vai nepareizi darbojošos ar emisij ām saist ītu ori ģin ālo deta ļu salabo vai nomaina;  
c) pirms emisiju testa transportl īdzek ļi ir pien ācīgi noregul ēti un iestat īti atbilst īgi ražot āja specifik ācijai.  
4. Š ā panta 2. punkta b) un c) apakšpunktu vajadz ībām paraugs ir skaidri un neizdz ēšami mar ķēts ar pieteikuma 
iesniedz ēja pre ču z īmi vai mar ķējumu un komercnosaukumu.  
5. Š ā panta 2. punkta c) apakšpunkta vajadz ībām paraugam j ābūt nolietotam, k ā noteikts 2. panta 25. punkt ā. 
12. pants  
Administrat īvie noteikumi pies ārņojuma kontroles rezerves iek ārtas k ā atseviš ķas tehniskas vien ības EK tipa 
apstiprin ājumam  
1. Ja ir izpild ītas visas attiec īgās pras ības, tipa apstiprin ātāja iest āde pieš ķir EK tipa apstiprin ājumu pies ārņojuma 
kontroles rezerves iek ārtai k ā atseviš ķai tehniskai vien ībai un izsniedz tipa apstiprin ājuma numuru saska ņā ar Direkt īvas 
2007/46/EK VII pielikum ā noteikto numur ēšanas sist ēmu.  
Apstiprin ātāja iest āde nepieš ķir t ādu pašu numuru citam pies ārņojuma kontroles rezerves iek ārtas tipam.  
Viens un tas pats tipa apstiprin ājuma numurs var ietvert š ādas pies ārņojuma kontroles rezerves iek ārtas tipa izmantošanu 
vair ākos atš ķirīgos transportl īdzek ļu tipos.  
2. Š ā panta 1. punkta vajadz ībām apstiprin ātāja iest āde izsniedz EK tipa apstiprin ājuma sertifik ātu, kas sagatavots 
saska ņā ar XIII pielikuma 2. papildin ājum ā sniegto paraugu.  
3. Ja tipa apstiprin ājuma piepras ītājs var apstiprin ātājai iest ādei vai tehniskajam dienestam pier ādīt, ka pies ārņojuma 
kontroles rezerves iek ārtas tips ir I pielikuma 4. papildin ājuma papildpielikuma 2.3. ieda ļā nor ādītais, tipa apstiprin ājuma 
pieš ķiršana nav atkar īga no verifik ācijas par atbilst ību XIII pielikuma 4. ieda ļā izkl āstītaj ām pras ībām. 
13. pants  
Piek ļuve transportl īdzek ļa OBD  un transportl īdzek ļa remonta un tehnisk ās apkopes inform ācijai  
1. Saska ņā ar Regulas (EK) Nr. 715/2007 6. un 7. pantu un š īs regulas XIV pielikumu ražot āji ievieš vajadz īgos 
pas ākumus un proced ūras, lai nodrošin ātu, ka transportl īdzek ļa OBD  un transportl īdzek ļa remonta un tehnisk ās apkopes 
inform ācija ir viegli pieejama.  
2. Apstiprin ātājas iest ādes pieš ķir tipa apstiprin ājumu tikai p ēc tam, kad ražot ājs ir iesniedzis t ām sertifik ātu par 
piek ļuvi transportl īdzek ļa OBD  un transportl īdzek ļa remonta un tehnisk ās apkopes inform ācijai.  
3. Sertifik āts par piek ļuvi transportl īdzek ļa OBD  un transportl īdzek ļa remonta un tehnisk ās apkopes inform ācijai kalpo 
kā pier ādījums atbilst ībai Regulas (EK) Nr. 715/2007 6. panta 7. punktam.  
4. Sertifik ātu par piek ļuvi transportl īdzek ļa OBD  un transportl īdzek ļa remonta un tehnisk ās apkopes inform ācijai 
sagatavo saska ņā ar XIV pielikuma 1. papildin ājum ā sniegto paraugu.  
5. Ja transportl īdzek ļa OBD  un transportl īdzek ļa remonta un tehnisk ās apkopes inform ācija tipa apstiprin ājuma 
pieteikuma iesniegšanas laik ā nav pieejama vai neatbilst Regulas (EK) Nr. 715/2007 6. un 7. pantam un š īs regulas 
XIV pielikumam, ražot ājs sniedz min ēto inform āciju sešu m ēnešu laik ā no tipa apstiprin āšanas dienas.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/13
 
6. Pien ākums sniegt inform āciju 5. punkt ā nor ādītaj ā period ir sp ēkā tikai tad, ja p ēc tipa apstiprin ājuma sa ņemšanas 
transportl īdzekli laiž tirg ū. 
Ja transportl īdzekli laiž tirg ū vair āk nek ā sešus m ēnešus p ēc tipa apstiprin āšanas dienas, inform āciju sniedz taj ā dien ā, kad 
transportl īdzekli laiž tirg ū. 
7. Apstiprin ātāja iest āde var pie ņemt, ka ražot ājs ir ieviesis apmierinošus pas ākumus un proced ūras attiec ībā uz 
piek ļuvi transportl īdzek ļa OBD  un transportl īdzek ļa remonta un tehnisk ās apkopes inform ācijai, pamatojoties uz aizpil ­
dītu sertifik ātu par piek ļuvi transportl īdzek ļa OBD  un transportl īdzek ļa remonta un tehnisk ās apkopes inform ācijai, ja nav 
sa ņemtas s ūdz ības un ja ražot ājs nodrošina šo inform āciju 5. punkt ā noteiktaj ā termi ņā. 
8. Papildus XI pielikuma 4. ieda ļā nor ādītaj ām pras ībām par piek ļuvi OBD  inform ācijai ražot ājs ieinteres ētaj ām 
person ām dara pieejamu š ādu inform āciju:  
a) attiec īgu inform āciju, kas ļauj izstr ādāt rezerves sast āvda ļas, kuras ir ļoti svar īgas OBD  sist ēmas pareizai darb ībai; 
b) inform āciju, kas ļauj izstr ādāt visp ārējus diagnostikas instrumentus.  
Šā punkta a) apakšpunkta vajadz ībām rezerves sast āvda ļu izstr ādi nedr īkst ierobežot š ādi faktori: atbilst īgas inform ācijas 
nepieejam ība; tehnisk ās pras ības par nepareizas darb ības nor ādīšanas strat ēģijām, ja ir p ārsniegtas  OBD  robežv ērtības vai 
ja OBD  sist ēma nesp ēj izpild īt šaj ā regul ā noteikt ās OBD  p ārraudz ības pamatpras ības; īpašas  OBD  inform ācijas apstr ādes 
modifik ācijas, lai atseviš ķi p ārraudz ītu transportl īdzek ļa darbin āšanu ar benz īnu vai ar g āzi; t ādi ar g āzi darbin āmu 
transportl īdzek ļu tipa apstiprin ājums, kuriem ir ierobežots skaits nelielu nepiln ību. 
Šā punkta b) apakšpunkta vajadz ībām, ja ražot ājs izmanto diagnostikas un testa instrumentus saska ņā ar ISO 22900 
“Transportl īdzek ļa diagnostikas piesl ēgvieta” ( MVCI ) un ISO 22901 “Diagnostikas datu atkl ātā apmai ņa” (ODX ) savos 
franš īzes t īklos,  ODX  datnes ir pieejamas neatkar īgiem uz ņēmumiem, izmantojot ražot āja t īmek ļa vietni.  
9. Forums par piek ļuvi transportl īdzek ļu inform ācijai (forums).  
Forums v ērtē, vai piek ļuve inform ācijai ietekm ē progresu transportl īdzek ļu z ādz ību skaita samazin āšan ā, un sagatavo 
ieteikumus par to, k ā uzlabot pras ības par piek ļuvi inform ācijai. Forums jo īpaši konsult ē Komisiju par t āda neatkar īgu 
uz ņēmumu apstiprin āšanas un pilnvarošanas procesa ieviešanu, ko veic akredit ētas iest ādes, lai nodrošin ātu piek ļuvi 
inform ācijai par transportl īdzek ļa droš ību. 
Komisija var pie ņemt l ēmumu noteikt, ka attiec īgās diskusijas un konstat ējumi ir konfidenci āli. 
14. pants  
Pien ākumu izpilde attiec ībā uz piek ļuvi transportl īdzek ļa OBD  un transportl īdzek ļa remonta un tehnisk ās 
apkopes inform ācijai  
1. Apstiprin ātāja iest āde vai nu p ēc savas iniciat īvas, vai, pamatojoties uz s ūdz ību vai tehnisk ā dienesta nov ērtējumu, 
dr īkst jebkur ā laik ā p ārbaud īt, vai ražot ājs iev ēro Regulas (EK) Nr. 715/2007 un š īs regulas noteikumus un sertifik āta par 
piek ļuvi transportl īdzek ļa OBD  un transportl īdzek ļa remonta un tehnisk ās apkopes inform ācijai noteikumus.  
2. Ja apstiprin ātāja iest āde konstat ē, ka ražot ājs nav izpild ījis pien ākumu attiec ībā uz piek ļuvi transportl īdzek ļa OBD  un 
transportl īdzek ļa remonta un tehnisk ās apkopes inform ācijai, apstiprin ātāja iest āde, kura pieš ķīrusi attiec īgo tipa apstip ­
rin ājumu, veic atbilst īgus pas ākumus š ādas situ ācijas nov ēršanai.  
3. Š ā panta 2. punkt ā min ētie pas ākumi var ietvert tipa apstiprin ājuma atsaukšanu vai aptur ēšanu, soda naudas vai 
citus pas ākumus, ko pie ņem saska ņā ar Regulas (EK) Nr. 715/2007 13. pantu.LV L 175/14 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
4. Ja neatkar īgs uz ņēmums vai nozares apvien ība, kas p ārst āv neatkar īgus uz ņēmumus, iesniedz apstiprin ātājai iest ādei 
sūdz ību, apstiprin ātāja iest āde veic rev īziju, lai verific ētu, vai ražot ājs pilda pien ākumus attiec ībā uz piek ļuvi transpor ­
tlīdzek ļa OBD  un transportl īdzek ļa remonta un tehnisk ās apkopes inform ācijai.  
5. Veicot rev īziju, apstiprin ātāja iest āde var l ūgt tehnisko dienestu vai citu neatkar īgu ekspertu veikt nov ērtējumu, lai 
verific ētu, vai min ētie pien ākumi tiek pild īti. 
15. pants  
Pārejas noteikumi  
1. L īdz 2017. gada 31. augustam attiec ībā uz M1, M2 kategorijas un N1 kategorijas I klases transportl īdzek ļiem un 
līdz 2018. gada 31. augustam attiec ībā uz N1 kategorijas II un III klases un N2 kategorijas transportl īdzek ļiem ražot āji 
dr īkst piepras īt tipa apstiprin ājuma pieš ķiršanu saska ņā ar šo regulu. Ja š āds piepras ījums netiek iesniegts, piem ēro Regulu 
(EK) Nr. 692/2008.  
2. S ākot ar 2017. gada 1. septembri attiec ībā uz M1, M2 kategorijas un N1 kategorijas I klases transportl īdzek ļiem un 
sākot ar 2018. gada 1. septembri attiec ībā uz N1 kategorijas II un III klases un N2 kategorijas transportl īdzek ļiem valstu 
iest ādes, pamatojot to ar emisiju vai degvielas pat ēriņa pras ībām, atsak ās pieš ķirt EK tipa apstiprin ājumu vai valsts tipa 
apstiprin ājumu jauniem transportl īdzek ļu tipiem, kas neatbilst šai regulai.  
3. S ākot ar 2018. gada 1. septembri attiec ībā uz M1, M2 kategorijas un N1 kategorijas I klases transportl īdzek ļiem un 
sākot ar 2019. gada 1. septembri attiec ībā uz N1 kategorijas II un III klases un N2 kategorijas transportl īdzek ļiem valstu 
iest ādes, pamatojot to ar emisiju vai degvielas pat ēriņa pras ībām, uzskata, ka t ādu jaunu transportl īdzek ļu atbilst ības 
sertifik āti, kuri neatbilst šai regulai, vairs nav sp ēkā Direkt īvas 2007/46/EK 26. panta vajadz ībām un liedz š ādus trans ­
portl īdzek ļus re ģistr ēt, tirgot vai nodot ekspluat ācij ā. 
4. L īdz br īdim, kad ir pag ājuši tr īs gadi no datumiem, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 715/2007 10. panta 4. punkt ā, 
attiec ībā uz jauniem transportl īdzek ļu tipiem, un četrus gadus no datumiem, kas noteikti min ētās regulas 10. panta 5. 
punkt ā, attiec ībā uz jauniem transportl īdzek ļiem, piem ēro š ādus noteikumus:  
a) IIIA pielikuma 2.1. punkta pras ības nepiem ēro; 
b) IIIA pielikuma pras ības, iz ņemot 2.1. punkt ā noteikt ās, tostarp pras ības attiec ībā uz veicamajiem  RDE  testiem un 
re ģistr ējamajiem datiem, kas dar āmi pieejami, piem ēro tikai jauniem tipa apstiprin ājumiem, kas pieš ķirti saska ņā ar 
Regulu (EK) Nr. 715/2007 no 2017. gada 27. j ūlija; 
c) IIIA pielikuma pras ības nepiem ēro tipa apstiprin ājumiem, kas pieš ķirti maza apjoma ražot ājiem;  
d) ja IIIA pielikuma 5. un 6. papildin ājum ā noteikt ās pras ības tiek izpild ītas tikai attiec ībā uz vienu no div ām datu 
izv ērtēšanas metod ēm, kas aprakst ītas min ētajos papildin ājumos, veic v ēl vienu papildu  RDE  testu;  
ja min ētās pras ības atk ārtoti tiek izpild ītas tikai attiec ībā uz vienu metodi, ab ām metod ēm veic pabeigt ības un 
normalit ātes anal īzi, un apr ēķinu, kas paredz ēts IIIA pielikuma 9.3. punkt ā, var veikt tikai attiec ībā uz metodi, kura 
atbilst pabeigt ības un normalit ātes pras ībām; abu  RDE  testu datus un pabeigt ības un normalit ātes anal īzes datus 
re ģistr ē un dara pieejamus, lai var ētu p ārbaud īt atš ķirības starp rezult ātiem, kas ieg ūti ar ab ām datu izv ērtēšanas 
metod ēm; 
e) jaudu uz test ējam ā transportl īdzek ļa rite ņiem nosaka ar rite ņa rumbas griezes momenta m ērījumu vai ar CO  2 masas 
pl ūsmu, izmantojot “Velines”, saska ņā ar IIIA pielikuma 6. papildin ājuma 4. punktu.  
5. L īdz br īdim, kad ir pag ājuši 8 gadi no datumiem, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 715/2007 10. panta 4. punkt ā: 
a) 1/I testi, kas veikti un pabeigti saska ņā ar Regulu (EK) Nr. 692/2008 3 gadu period ā p ēc Regulas (EK) Nr. 715/2007 
10. panta 4. punkt ā noteiktajiem datumiem, ir der īgi š ās regulas VII pielikuma un/vai XI pielikuma 1. papildin ājuma 
pras ību izpildes vajadz ībām;LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/15
 
b) proced ūras, kas veiktas saska ņā ar Regulas (EK) Nr. 692/2008 III pielikuma 3.13. ieda ļu 3 gadu period ā p ēc Regulas 
(EK) Nr. 715/2007 10. panta 4. punkt ā noteiktajiem datumiem, apstiprin ātāja iest āde uzskata par pie ņemam ām š ās 
regulas XXI pielikuma 6. apakšpielikuma 1. papildin ājuma 1.1. punkta 2. da ļas pras ību izpildes vajadz ībām. 
6. Lai nodrošin ātu taisn īgu attieksmi pret jau esošajiem tipa apstiprin ājumiem, Komisija š īs regulas vajadz ībām izp ētīs, 
kāda var b ūt Direkt īvas 2007/46/EK V noda ļas ietekme.  
16. pants  
Groz ījumi Direkt īvā 2007/46/EK  
Direkt īvu 2007/46/EK groza saska ņā ar š īs regulas XVIII pielikumu.  
17. pants  
Groz ījumi Regul ā (EK) Nr. 692/2008  
Regulu (EK) Nr. 692/2008 groza š ādi: 
1) regulas 6. panta 1. punktu aizst āj ar š ādu tekstu:  
“1. Ja izpild ītas visas attiec īgās pras ības, apstiprin ātājiest āde pieš ķir EK tipa apstiprin ājumu un izsniedz tipa apstip ­
rin ājuma numuru saska ņā ar Direkt īvas 2007/46/EK VII pielikum ā noteikto numur ēšanas sist ēmu.  
Neskarot Direkt īvas 2007/46/EK VII pielikuma noteikumus, tipa apstiprin ājuma numura 3. ieda ļu veido atbilstoši š īs 
regulas I pielikuma 6. papildin ājumam.  
Apstiprin ātājiest āde nepieš ķir t ādu pašu numuru citam transportl īdzek ļa tipam.  
Regulas (EK) Nr. 715/2007 pras ības uzskata par izpild ītām, ja ir izpild īti visi turpm āk min ētie nosac ījumi:  
a) ir izpild ītas š īs regulas 3. panta 10. punkta pras ības;  
b) ir izpild ītas š īs regulas 13. panta pras ības;  
c) transportl īdzeklis ir apstiprin āts saska ņā ar ANO EEK Noteikumu Nr. 83 07. groz ījumu s ēriju; Noteikumiem 
Nr. 85 un to papildin ājumiem, Noteikumu Nr. 101 3. p ārskat īto izdevumu (kur ā ietverta 01. groz ījumu s ērija 
un t ās papildin ājumi) un – attiec ībā uz kompresijaizdedzes transportl īdzek ļiem – Noteikumu Nr. 24 III da ļas 03. 
groz ījumu s ēriju;  
(d) ir izpild ītas 5. panta 11. un 12. punkta pras ības.”;  
2) pievieno š ādu 16.a pantu:  
“16.a pants  
Pārejas noteikumi  
No 2017. gada 1. septembra attiec ībā uz M1, M2 kategorijas un N1 kategorijas I klases transportl īdzek ļiem un no 
2018. gada 1. septembra attiec ībā uz N1 kategorijas II un III klases transportl īdzek ļiem un N2 kategorijas transport ­
līdzek ļiem šo regulu piem ēro tikai, lai nov ērtētu š ādas pras ības attiec ībā uz t ādiem transportl īdzek ļiem, kuru tips l īdz 
min ētajiem datumiem apstiprin āts saska ņā ar šo regulu:  
a) ražojuma atbilst ība saska ņā ar 8. pantu;LV L 175/16 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
b) atbilst ība ekspluat ācij ā saska ņā ar 9. pantu;  
c) piek ļuve transportl īdzek ļa OBD  un transportl īdzek ļa remonta un tehnisk ās apkopes inform ācijai saska ņā ar 13. 
pantu.  
Šo regulu piem ēro ar ī Komisijas Īstenošanas regul ās (ES) 2017/1152 (*) un (ES) 2017/1153 (**) noteikt ās korel ācijas 
proced ūras vajadz ībām. 
___________  
(*) Komisijas 2017. gada 2. j ūnija Īstenošanas regula (ES) 2017/1152, ar ko nosaka to korel ācijas parametru noteik ­ 
šanas metodiku, kas vajadz īgi, lai atspogu ļotu izmai ņas reglament ētaj ā test ēšanas proced ūrā attiec ībā uz vieglajiem 
komerci ālajiem transportl īdzek ļiem, un groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 293/2012 (skat īt š ā Ofici ālā V ēstneša  
644 lpp.).  
(**) Komisijas 2017. gada 2. j ūnija Īstenošanas regula (ES) 2017/1153, ar ko nosaka metodolo ģiju to korel ācijas 
parametru noteikšanai, kas vajadz īgi, lai atspogu ļotu izmai ņas reglament ētaj ā testa proced ūrā, un groza Regulu 
(ES) Nr. 1014/2010 (skat īt š ā Ofici ālā V ēstneša  679 lpp.).”;  
3) I pielikumu groza saska ņā ar š īs regulas XVII pielikumu.  
18. pants  
Groz ījumi Komisijas Regul ā (ES) Nr. 1230/2012  ( 1 ) 
Regulas (ES) Nr. 1230/2012 2. panta 5. punktu aizst āj ar š ādu: 
“5) “neoblig ātā apr īkojuma masa” ir maksim ālā tāda daž āda neoblig āta apr īkojuma masa, kuru transportl īdzekl ī dr īkst 
uzst ādīt papildus standartapr īkojumam saska ņā ar ražot āja specifik ācij ām;”.  
19. pants  
Atcelšana  
Regulu (EK) Nr. 692/2008 atce ļ no 2022. gada 1. janv āra. 
20. pants  
St āšan ās sp ēkā un piem ērošana  
Šī regula st ājas sp ēkā divdesmitaj ā dien ā p ēc t ās public ēšanas  Eiropas Savien ības Ofici ālaj ā V ēstnes ī. 
Šī regula uzliek saist ības kopum ā un ir tieši piem ērojama vis ās dal ībvalst īs. 
Brisel ē, 2017. gada 1. j ūnijs.  
Komisijas v ārdā – 
priekšs ēdētājs 
Jean-Claude JUNCKERLV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/17  
( 1 ) Komisijas 2012. gada 12. decembra Regula (ES) Nr. 1230/2012, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) 
Nr. 661/2009 par tipa apstiprin āšanas pras ībām attiec ībā uz meh ānisko transportl īdzek ļu un to piekabju masu un gabar ītiem un 
groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īvu 2007/46/EK (OV L 353, 21.12.2012., 31. lpp.).
 PIELIKUMU SARAKSTS  
I PIELIKUMS  Administrat īvie noteikumi EK tipa apstiprin ājumam  
1. papildin ājums  Ražojumu atbilst ības verifik ācija 1. tipa testam — statistikas metode  
2. papildin ājums  Ražojumu atbilst ības apr ēķini elektriskajiem transportl īdzek ļiem 
3. papildin ājums  Inform ācijas dokumenta paraugs  
4. papildin ājums  EK tipa apstiprin ājuma sertifik āta paraugs  
5. papildin ājums  Ar  OBD  saist īta inform ācija 
6. papildin ājums  EK tipa apstiprin ājuma sertifik ātu numur ēšanas sist ēma 
7. papildin ājums  Ražot āja sertifik āts par atbilst ību OBD  ekspluat ācijas veiktsp ējas pras ībām 
8.a papildin ājums  1. tipa testa zi ņojumu paraugs (ietverot  ATCT ) ar minim ālaj ām zi ņošanas pras ībām 
Pielikums  Co2mpass  pazi ņošanai  
8.b papildin ājums  Ce ļa slodzes testa zi ņojumu paraugs ar minim ālaj ām zi ņošanas pras ībām 
8.c papildin ājums  Testa lapas paraugs  
II PIELIKUMS  Ekspluat ācijas atbilst ība 
1. papildin ājums  Ekspluat ācijas atbilst ības p ārbaude  
2. papildin ājums  Statistisk ā proced ūra ekspluat ācijas atbilst ības test ēšanai  
3. papildin ājums  Pien ākumi attiec ībā uz ekspluat ācijas atbilst ību 
IIIA PIELIKUMS  Emisijas re ālos braukšanas apst ākļos ( RDE ) 
IV PIELIKUMS  Emisijas dati, kas nepieciešami tipa apstiprin ājumam tehnisk ās p ārbaudes vajadz ībām 
1. papildin ājums  Oglek ļa monoks īda emisiju m ērīšana pie dzin ēja tukšgaitas apgriezieniem (2. tipa tests)  
2. papildin ājums  D ūmain ības m ērīšana  
V PIELIKUMS  Kartera g āzu emisiju verifik ācija (3. tipa tests)  
VI PIELIKUMS  Iztvaikošanas emisiju noteikšana (4. tipa tests)  
VII PIELIKUMS  Pies ārņojuma kontroles iek ārtu ilgiztur īguma verifik ācija (5. tipa tests)  
1. papildin ājums  Stenda standartcikls ( SBC ) 
2. papildin ājums  D īze ļdegvielas stenda standartcikls ( SDBC ) 
3. papildin ājums  Ce ļa standartcikls ( SRC ) 
VIII PIELIKUMS  Vid ējo izpl ūdes g āzu emisiju verifik ācija zem ā apk ārtējā temperat ūrā (6. tipa tests)  
IX PIELIKUMS  Standartdegvielas specifik ācija 
X PIELIKUMS  Rezerv ēts 
XI PIELIKUMS  Ieb ūvētas diagnostikas ( OBD ) sist ēmas meh āniskiem transportl īdzek ļiem 
1. papildin ājums  OBD  sist ēmu funkcion ālie aspektiLV L 175/18 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
2. papildin ājums  Transportl īdzek ļu saimes b ūtisk ās īpaš ības 
XII PIELIKUMS  Tipa apstiprin ājums transportl īdzek ļiem, kas apr īkoti ar ekoinov ācij ām, un CO  2 emisiju un degvielas 
pat ēriņa noteikšana vair ākposmu tipa apstiprin āšanai nodotiem N1 transportl īdzek ļiem 
XIII PIELIKUMS  EK tipa apstiprin ājums pies ārņojuma kontroles rezerves iek ārtām k ā atseviš ķai tehniskai vien ībai 
1. papildin ājums  Inform ācijas dokumenta paraugs  
2. papildin ājums  EK tipa apstiprin ājuma sertifik āta paraugs  
3. papildin ājums  EK tipa apstiprin ājuma z īmes paraugs  
XIV PIELIKUMS  Piek ļuve transportl īdzek ļa OBD  un transportl īdzek ļa remonta un tehnisk ās apkopes inform ācijai  
1. papildin ājums  Atbilst ības sertifik āts 
XV PIELIKUMS  Rezerv ēts 
XVI PIELIKUMS  Pras ības transportl īdzek ļiem, kas izmanto rea ģentu izpl ūdes g āzu p ēcapstr ādes sist ēmai 
XVII PIELIKUMS  Groz ījumi Regul ā (EK) Nr. 692/2008  
XVIII PIELIKUMS  Groz ījumi Direkt īvā 2007/46/EK  
XIX PIELIKUMS  Groz ījumi Regul ā (EK) Nr. 1230/2012  
XX PIELIKUMS  Dzin ēja lietder īgās jaudas m ērīšana  
XXI PIELIKUMS  1. tipa emisiju testa proced ūrasLV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/19
 
I PIELIKUMS  
ADMINISTRAT ĪVIE NOTEIKUMI EK TIPA APSTIPRIN ĀJUMAM  
1. PAPILDPRAS ĪBAS EK TIPA APSTIPRIN ĀJUMA PIEŠ ĶIRŠANAI  
1.1. Papildu pras ības vienas degvielas ar g āzi darbin āmiem transportl īdzek ļiem un divu degvielu ar g āzi 
darbin āmiem transportl īdzek ļiem  
1.1.1. Papildu pras ības tipa apstiprin ājuma pieš ķiršanai vienas degvielas ar g āzi darbin āmiem transportl īdzek ļiem un 
divu degvielu ar g āzi darbin āmiem transportl īdzek ļiem ir noteiktas ANO EEK Noteikumu Nr. 83 1., 2. un 3. 
ieda ļā un 12. pielikuma 1. un 2. papildin ājum ā, bet iz ņēmumi min ēti turpm āk. 
1.1.2. Atsauci uz 10.a pielikuma standartdegviel ām ANO EEK Noteikumu Nr. 83 12. pielikuma 3.1.2. un 3.1.4. ieda ļā 
saprot k ā atsauci uz atbilst īgās standartdegvielas specifik āciju š īs regulas IX pielikuma A ieda ļā. 
1.2. Papildu pras ības piel āgojamas degvielas transportl īdzek ļiem  
Papildu pras ības tipa apstiprin ājuma pieš ķiršanai main āmas degvielas transportl īdzek ļiem ir noteiktas ANO EEK 
Noteikumu Nr. 83 4.9. punkt ā. 
2. PAPILDU TEHNISK ĀS PRAS ĪBAS UN TESTI  
2.1. Maza apjoma ražot āji 
2.1.1. Šis regulas 3. panta 3. punkt ā min ēto ties ību aktu saraksts  
Ties ību akts  Pras ības 
Kalifornijas noteikumu kodekss, 13. sada ļa, 1961.a) un 
1961.b)(1)(C)(1) sada ļa, ko piem ēro transportl īdzek ­ 
ļiem, kuru mode ļa gads ir 2001. vai jaun āks, 1968.1., 
1968.2., 1968.5., 1976. un 1975., public ējis Barclay’s 
Publishing.  Tipa apstiprin ājums j āpieš ķir saska ņā ar Kalifornijas 
noteikumu kodeksu, ko piem ēro vieglajiem automobi ­ 
ļiem, kuru mode ļa gads ir visjaun ākais.  
2.2. Degvielas tvertnes iepl ūdes atveres  
2.2.1. Pras ības degvielas tvertnes iepl ūdes atver ēm ir noteiktas XXI pielikuma 5.4.1. un 5.4.2. punkt ā, k ā ar ī 2.2.2. 
punkt ā turpm āk. 
2.2.2. Ir j āparedz noteikums, lai nov ērstu p ārm ērīgas iztvaikošanas emisijas un degvielas izl īšanu, ko rada degvielas 
tvertnes v āka nees ība. To var pan ākt, izmantojot vienu no turpm āk min ētā: 
a) vai nu autom ātiski atveramu un aizveramu, neno ņemamu degvielas tvertnes v āku, 
b) konstrukcijas īpaš ības, kas nepie ļauj p ārm ērīgas iztvaikošanas emisijas degvielas tvertnes v āka nees ības gad ī­
jum ā, 
c) vai ar ī jebk ādu citu l īdzekli ar t ādu pašu efektu. Piem ēram, var min ēt (neizsme ļošs uzskait ījums) piesietu 
tvertnes v āku, ar ķēdi piestiprin ātu tvertnes v āku vai t ādu v āku, kam izmanto to pašu atsl ēgu gan tvertnes 
vākam, gan transportl īdzek ļa aizdedzei. Š ādā gad ījum ā atsl ēgai ir j ābūt iz ņemamai no tvertnes v āka tikai tad, 
kad tas ir aizsl ēgts. 
2.3. Elektronisk ās sist ēmas droš ības noteikumi  
2.3.1. Elektronisk ās sist ēmas droš ības noteikumi ir paredz ēti XXI pielikuma 5.5. punkt ā, k ā ar ī 2.3.2. un 2.3.3. punkt ā 
turpm āk. 
2.3.2. T ādu meh ānisku degvielas iesmidzin āšanas s ūkņu gad ījum ā, kas uzst ādīti kompresijaizdedzes dzin ējiem, ražo ­
tājiem j āveic atbilst īgi pas ākumi, lai aizsarg ātu maksim ālās degvielas padeves iestat ījumu no boj ājuma, trans ­
portl īdzeklim esot ekspluat ācij ā.LV L 175/20 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
2.3.3. Ražot ājiem ir efekt īvi j ānov ērš hodometra nolas ījumu p ārprogramm ēšana pane ļa t īklā, piedzi ņas kontroller ī, k ā 
ar ī attiec īgā gad ījum ā att ālin ātas datu apmai ņas transmisijas blok ā. Ražot ājiem j āietver sistem ātiskas strat ēģijas 
aizsardz ībai pret boj ājumiem un ierakstaizsardz ības īpaš ības, lai aizsarg ātu hodometra nolas ījumu integrit āti. 
Apstiprin ātāja iest ādei j āapstiprina metodes, kas ļauj sasniegt pietiekamu aizsardz ības l īmeni pret boj ājumiem.  
2.4. Testu piem ērošana  
2.4.1. Testu piem ērošana transportl īdzek ļa tipa apstiprin ājumam sniegta I.2.4. att ēlā. Īpaš ās testa proced ūras ir aprak ­
stītas II, 111A, IV, V, VI, VII, VIII, XI, XVI  1 , XX un XXI pielikum ā.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/21
 LV L 175/22 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 I.2.4. att ēls 
Testa pras ību piem ērošana tipa apstiprin ājumam un t ā paplašin ājumam  
Transportl īdzek ļa kategorija  Transportl īdzek ļi ar dzirkste ļaizdedzes dzin ējiem, tostarp hibr īdie transportl īdzek ļi1 Transportl īdzek ļi ar 
kompresijaizdedzes 
dzin ējiem, tostarp 
hibr īdie 
transportl īdzek ļi Piln ībā 
elektriski 
transportl ī­
dzek ļi Ūde ņraža 
degvielas 
elementa 
transportl ī­
dzek ļi 
Ar vienu degvielu  Ar div ām degviel ām3 Ar piel āgojamu degvie ­
lu3 
Standartdegviela  Benz ī­
ns 
(E10)  LPG  NG/Bio ­
met āns Ūde ņ­
radis 
(ICE) Benz īns 
(E10)  Benz īns 
(E10)  Benz īns 
(E10)  Benz īns (E10)  D īze ļdegviela 
(B7)5 — Ūde ņradis 
(degvielas 
elements)  
LPG  NG/Bio ­
met āns Ūde ņradis 
(ICE)4 Etanols 
(E85)  
Gāzveida pies ārņot āji 
(1. tipa tests)  Jā J ā J ā J ā4 Jā 
(ab ām 
degviel ām) Jā 
(ab ām 
degviel ām) Jā 
(ab ām 
degviel ām) Jā 
(ab ām degviel ām) Jā —  —  
PM 
(1. tipa tests)  Jā2 — —  —  J ā2 
(tikai 
benz īnam)  Jā2 
(tikai 
benz īnam)  Jā2 
(tikai benz ī­
nam)  Jā2 
(ab ām degviel ām) Jā —  —  
PN J ā2 — —  —  J ā2 
(tikai 
benz īnam)  Jā2 
(tikai 
benz īnam)  Jā2 
(tikai benz ī­
nam)  Jā2 
(ab ām degviel ām) Jā —  —  
Gāzveida pies ārņot āji, RDE  
(1.A tipa tests)  Jā J ā J ā J ā(4 ) J ā (ab ām 
degviel ām) Jā (ab ām 
degviel ām) Jā (ab ām 
degviel ām) Jā (ab ām degviel ām) J ā —  —  
PN, RDE  (1.A tipa tests)  J ā —  —  —  J ā (ab ām 
degviel ām) Jā (ab ām 
degviel ām) Jā (ab ām 
degviel ām) Jā (ab ām degviel ām) J ā —  —  
Tukšgaitas emisijas 
(2. tipa tests)  Jā J ā J ā —  J ā 
(ab ām 
degviel ām) Jā 
(ab ām 
degviel ām) Jā 
(tikai benz ī­
nam)  Jā 
(ab ām degviel ām) — —  —  
Kartera emisijas 
(3. tipa tests)  Jā J ā J ā —  J ā 
(tikai 
benz īnam)  Jā 
(tikai 
benz īnam)  Jā 
(tikai benz ī­
nam)  Jā 
(tikai benz īnam)  — —  —
LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/23
 Transportl īdzek ļa kategorija  Transportl īdzek ļi ar dzirkste ļaizdedzes dzin ējiem, tostarp hibr īdie transportl īdzek ļi1 Transportl īdzek ļi ar 
kompresijaizdedzes 
dzin ējiem, tostarp 
hibr īdie 
transportl īdzek ļi Piln ībā 
elektriski 
transportl ī­
dzek ļi Ūde ņraža 
degvielas 
elementa 
transportl ī­
dzek ļi 
Ar vienu degvielu  Ar div ām degviel ām3 Ar piel āgojamu degvie ­
lu3 
Iztvaikošanas emisijas 
(4. tipa tests)  Jā —  —  —  J ā 
(tikai 
benz īnam)  Jā 
(tikai 
benz īnam)  Jā 
(tikai benz ī­
nam)  Jā 
(tikai benz īnam)  — —  —  
Iztur ība 
(5. tipa tests)  Jā J ā J ā J ā J ā 
(tikai 
benz īnam)  Jā 
(tikai 
benz īnam)  Jā 
(tikai benz ī­
nam)  Jā 
(tikai benz īnam)  Jā —  —  
Zemas temperat ūras 
emisijas 
(6. tipa tests)  Jā —  —  —  J ā 
(tikai 
benz īnam)  Jā 
(tikai 
benz īnam)  Jā 
(tikai benz ī­
nam)  Jā 
(ab ām degviel ām) — —  —  
Ekspluat ācijas atbilst ība J ā J ā J ā J ā J ā 
(ab ām 
degviel ām) Jā 
(ab ām 
degviel ām) Jā 
(ab ām 
degviel ām) Jā 
(ab ām degviel ām) Jā —  —  
Ieb ūvētā diagnostika  J ā J ā J ā J ā J ā J ā J ā J ā J ā —  —  
CO  2 emisijas, degvielas 
pat ēriņš, elektroener ģijas 
pat ēriņš un darb ības 
tālums ar elektrisko 
piedzi ņu Jā J ā J ā J ā J ā 
(ab ām 
degviel ām) Jā 
(ab ām 
degviel ām) Jā 
(ab ām 
degviel ām) Jā 
(ab ām degviel ām) Jā J ā J ā 
Dūmain ība —  —  —  —  —  —  —  —  J ā —  —  
Dzin ēja jauda  J ā J ā J ā J ā J ā J ā J ā J ā J ā J ā J ā
 3. TIPA APSTIPRIN ĀJUMA PAPLAŠIN ĀJUMI  
3.1. Paplašin ājumi izp ūtēja emisij ām (1. un 2. tipa testi)  
3.1.1. Tipa apstiprin ājumu paplašina, attiecinot to uz transportl īdzek ļiem, ja tie atbilst 2. panta 1. punkta krit ērijiem.  
3.1.2. Transportl īdzek ļi ar periodiski re ģener ējam ām sist ēm ām 
Ki testiem, ko veic saska ņā ar XXI pielikuma VI papildpielikuma 1. papildin ājumu (vieglajiem transportl īdzek ļiem 
paredz ētais pasaules m ēroga testa cikls ( WLTP )), tipa apstiprin ājumu paplašina, attiecinot to uz transportl īdzek ­ 
ļiem, ja tie atbilst XXI pielikuma 5.9. punkta krit ērijiem.  
Ki testiem, ko veic saska ņā ar ANO EEK Noteikumu Nr. 83 13. pielikumu ( NEDC ), tipa apstiprin ājumu papla ­ 
šina, attiecinot uz transportl īdzek ļiem, atbilst īgi Regulas (EK) Nr. 692/2008 I pielikuma 3.1.4. ieda ļas pras ībām. 
3.2. Paplašin ājumi iztvaikošanas emisij ām (4. tipa tests)  
3.2.1. Tipa apstiprin ājumu paplašina, attiecinot to uz transportl īdzek ļiem, kas apr īkoti ar iztvaikošanas emisiju 
kontroles sist ēmu, kura atbilst š ādiem nosac ījumiem:  
3.2.1.1. degvielas/gaisa m ērīšanas pamatprincips (piem ēram, viena punkta iesmidzin āšana) ir vien āds; 
3.2.1.2. degvielas tvertnes forma un degvielas tvertnes materi āls, un š ķidr ās degvielas caurules ir identiskas;  
3.2.1.3. test ē slikt āko transportl īdzekli, ņemot v ērā šķērsgriezumu un aptuveno caurules garumu. Tehniskais dienests, kas 
atbild par tipa apstiprin ājuma testiem, nolemj, vai neidentiskie tvaiku/š ķidruma separatori ir pie ņemami;  
3.2.1.4. degvielas tvertnes tilpums ir robež ās ± 10 %;  
3.2.1.5. degvielas tvertnes redukcijas v ārsta iestat ījums ir identisks;  
3.2.1.6. degvielas tvaiku uzglab āšanas metode ir identiska, t. i., identiska filtra forma un tilpums, uzglab āšanas l īdzeklis, 
gaisa att īrītājs (ja to izmanto iztvaikošanas emisiju kontrolei) utt.;  
3.2.1.7. uzglab āto tvaiku att īrīšanas metode ir identiska (piem ēram, gaisa pl ūsma, s ākuma punkts vai izpl ūdes apjoms 
iepriekš ējas sagatavošanas cikl ā); 
3.2.1.8. degvielas m ērīšanas sist ēmas plomb ēšanas un ventil ēšanas metodes ir identiskas.  
3.2.2. Tipa apstiprin ājumu paplašina, attiecinot uz transportl īdzek ļiem ar:  
3.2.2.1. daž ādu dzin ēja lielumu;  
3.2.2.2. daž ādu dzin ēja jaudu;  
3.2.2.3. autom ātisko un manu ālo p ārnesumk ārbu;  
3.2.2.4. divu un četru rite ņu piedzi ņu; 
3.2.2.5. daž ādu virsb ūvi; un  
3.2.2.6. daž ādiem rite ņu un riepu izm ēriem.  
3.3. Paplašin ājumi pies ārņojuma kontroles iek ārtu ilgiztur īgumam (5. tipa tests)  
3.3.1. Tipa apstiprin ājumu paplašina, attiecinot to uz daž ādiem transportl īdzek ļu tipiem, ja š ādu transportl īdzek ļu, 
dzin ēju vai pies ārņojuma kontroles sist ēmu parametri, kas nor ādīti turpm āk, ir identiski vai ir noteikt ās pielaides 
robež ās.LV L 175/24 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
3.3.1.1. Transportl īdzeklis  
Inerces kategorija: divu n ākamo augst āko iner ču vai jebkuras zem ākas inerces kategorija.  
Kop ējā ce ļa slodze pie 80 km/h: + 5 % un ikviena zem āka v ērtība. 
3.3.1.2. Dzin ējs 
a) dzin ēja cilindra tilpums (± 15 %),  
b) v ārstu skaits un kontrole,  
c) degvielas sist ēma, 
d) dzes ēšanas sist ēmas tips,  
e) sadegšanas process.  
3.3.1.3. Pies ārņojuma kontroles sist ēmas parametri:  
a) katal ītiskie neitralizatori un cietda ļiņu filtri:  
katal ītisko neitralizatoru, filtru un elementu skaits,  
katal ītisko neitralizatoru un filtru izm ērs (monol īta tilpums ± 10 %),  
katalizatora darb ības tips (oksid ēšana, tr īskomponentu, vienk āršs NO  x filtrs,  SCR , vienk āršs NO  x katalizators 
vai cits),  
dārgmet ālu apjoms (identisks vai liel āks), 
dārgmet āla tips un procentu ālā attiec ība (± 15 %),  
substr āts (strukt ūra un materi āls), 
elementu bl īvums,  
temperat ūras sv ārst ības pie katal ītisk ā neitralizatora vai filtra iepl ūdes atveres ne liel ākas par 50 K. Š īs 
temperat ūras sv ārst ības p ārbauda stabil ā st āvokl ī pie transportl īdzek ļa ātruma 120 km/h un 1. tipa testa 
slodzes iestat ījuma;  
b) gaisa iesmidzin āšana:  
ir vai nav  
tips (ar gaisa impulsu, ar gaisa s ūkni u. c.);  
c) izpl ūdes g āzu recirkul ācija ( EGR ): 
ir vai nav  
tips (ar dzes ēšanu vai bez dzes ēšanas, akt īva vai pas īva kontrole, augsts spiediens vai zems spiediens).  
3.3.1.4. Ilgiztur ības testu var veikt, izmantojot transportl īdzekli ar atš ķirīgu virsb ūves veidu, p ārnesumk ārbu (autom ā­
tisko vai manu ālo) un rite ņu vai riepu izm ēru sal īdzin ājum ā ar transportl īdzek ļa tipu, kuram tipa apstiprin ājums 
ir piepras īts.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/25
 
3.4. Paplašin ājumi ieb ūvētām diagnostikas sist ēm ām 
3.4.1. Tipa apstiprin ājums j āpaplašina atš ķirīgiem transportl īdzek ļiem ar identisku dzin ēju un emisijas kontroles sist ē­
m ām, k ā noteikts XI pielikuma 2. papildin ājum ā. Tipa apstiprin ājums j āpaplašina, neatkar īgi no š ādam trans ­
portl īdzek ļa iez īm ēm: 
a) dzin ēja pal īgdeta ļas; 
b) riepas;  
c) ekvivalent ā inerce;  
d) dzes ēšanas sist ēma; 
e) kop ējie p ārnesuma skait ļi; 
f) transmisijas tips; un  
g) virsb ūves veids.  
3.5. Paplašin ājumi testiem zem ā temperat ūrā (6. tipa tests)  
3.5.1. Transportl īdzek ļi ar atš ķirīgu atskaites masu  
3.5.1.1. Tipa apstiprin ājumu paplašina tikai tiem transportl īdzek ļiem, kuru atskaites masai nepieciešams izmantot divas 
nākam ās augst ākās ekvivalent ās inerces vai jebkuru zem āku ekvivalento inerci.  
3.5.1.2. N kategorijas transportl īdzek ļiem apstiprin ājumu paplašina tikai transportl īdzek ļiem ar maz āku atskaites masu, ja 
jau apstiprin āta transportl īdzek ļa emisijas ir robež ās, k ādas noteiktas transportl īdzeklim, kam piepras īta apstip ­
rin ājuma paplašin āšana.  
3.5.2. Transportl īdzek ļi ar atš ķirīgu visp ārīgo p ārnesumu attiec ību 
3.5.2.1. Tipa apstiprin ājumu paplašina transportl īdzek ļiem ar atš ķirīgu p ārnesumu attiec ību, tikai past āvot noteiktiem 
nosac ījumiem.  
3.5.2.2. Lai noteiktu, vai tipa apstiprin ājumu var paplašin āt, katrai p ārnesumu attiec ībai, ko izmanto 6. tipa test ā, 
jānosaka proporcija 
ðEÞ ¼ ðV 2 Ä V 1 Þ=V 1 
kur ā, ja dzin ēja apgriezienu skaits ir 1 000 apgriezieni min ūtē –1 , V  1 ir apstiprin ātā tipa transportl īdzek ļa ātrums 
un V  2 ir t ā tipa transportl īdzek ļa ātrums, attiec ībā uz kuru piepras īts apstiprin ājuma paplašin ājums.  
3.5.2.3. Ja katrai p ārnesuma attiec ībai E ≤ 8 %, tad paplašin ājumu j āpieš ķir, neatk ārtojot 6. tipa testu.  
3.5.2.4. Ja vismaz vienai p ārnesumu attiec ībai E > 8 % un ja katrai p ārnesuma attiec ībai E ≤ 13 %, tad j āatk ārto 6. tipa 
tests. Testus var veikt ražot āja izv ēlētā laboratorij ā, ko apstiprin ājis tehniskais dienests. Testa zi ņojums j ānos ūta 
tehniskajam dienestam, kas atbild par tipa apstiprin ājuma testiem.  
3.5.3. Transportl īdzek ļi ar atš ķirīgu atskaites masu un p ārnesumu attiec ību 
Tipa apstiprin ājumu paplašina transportl īdzek ļiem ar atš ķirīgu atskaites masu un p ārnesumu attiec ību, ja ir 
izpild īti 3.5.1 un 3.5.2. punkt ā min ētie nosac ījumi.LV L 175/26 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
4. RAŽOJUMA ATBILST ĪBA 
4.1. Ievads  
4.1.1. Visus transportl īdzek ļus, kas ražoti atbilst īgi tipa apstiprin ājumam saska ņā ar šo regulu, izgatavo t ā, lai tie 
atbilstu š īs regulas tipa apstiprin ājuma pras ībām. Ražot ājs īsteno atbilst īgus pas ākumus un dokument ētus 
kontroles pl ānus, k ā ar ī noteiktos interv ālos, kas paredz ēti šaj ā regul ā, veic vajadz īgos emisiju un ieb ūvētās 
diagnostikas ( OBD ) testus, lai verific ētu past āvīgu atbilst ību apstiprin ātajam tipam. Apstiprin ātāja iest āde verific ē 
un apstiprina šos ražot āja pas ākumus un kontroles pl ānus un veic rev īzijas, k ā ar ī saist ībā ar ražojumu atbilst ību 
un past āvīgiem verifik ācijas pas ākumiem, k ā aprakst īts Direkt īvas 2007/46/EK X pielikum ā, noteiktos interv ālos, 
kas paredz ēti šaj ā regul ā, veic emisiju un  OBD  testus ražot āja telp ās, ietverot ražošanas un test ēšanas iek ārtas.  
4.1.2. Ražot ājs p ārbauda ražojumu atbilst ību, test ējot pies ārņot āju (kas nor ādīti Regulas (EK) Nr. 715/2007 I pielikuma 
2. tabul ā) emisijas, CO  2 emisijas (izm ērot ar ī elektroener ģijas pat ēriņu, EC ), kartera emisijas, iztvaikošanas 
emisijas un  OBD . T ādēļ verifik ācija ietver 1., 3. un 4. tipa testus, k ā ar ī OBD  testu, k ā aprakst īts š ā pielikuma 
2.4. ieda ļā un attiec īgajos tur min ētajos pielikumos. Īpaš ās proced ūras ražojumu atbilst ībai izkl āstītas 4.2.–4.7. 
ieda ļā un 1. un 2. papildin ājum ā. 
4.1.3. Saist ībā ar ražot āju ražojumu atbilst ības p ārbaud ēm “saime” noz īm ē CO  2 interpol ācijas saimi 1. un 3. tipa 
testiem;4. tipa testam t ā ietver š ā pielikuma 3.2. punkt ā aprakst ītos paplašin ājumus un  OBD  testiem —  OBD  
saimi ar š ā pielikuma 3.3. punkt ā aprakst ītajiem paplašin ājumiem.  
4.1.4. Ražot āja veikto ražojumu verifik ācijas biežums ir atkar īgs no riska nov ērtēšanas metodikas saska ņā ar starp ­
tautisko standartu ISO 31000:2009 — Risku p ārvald ība — Principi un vadl īnijas; attiec ībā uz 1. tipa testiem 
minim ālais biežums ir vismaz viena verifik ācija uz 5 000 transportl īdzek ļiem, kas ražoti katr ā saim ē, vai reizi 
gad ā atkar ībā no t ā, kas notiek agr āk. 
4.1.5. Apstiprin ātāja iest āde, kas ir pieš ķīrusi tipa apstiprin ājumu, jebkur ā laik ā var verific ēt atbilst ības kontroles 
metodes, kuras piem ēro katrai ražošanas iek ārtai.  
Šīs regulas nol ūkā apstiprin ātāja iest āde veic rev īzijas, lai verific ētu ražot āju pas ākumus un dokument ētos 
kontroles pl ānus ražot āja telp ās, balstoties uz riska nov ērtēšanas metodiku saska ņā ar starptautisko standartu 
ISO 31000:2009 — Risku p ārvald ība — Principi un vadl īnijas un visos gad ījumos veicot vismaz vienu rev īziju 
gad ā. 
Ja apstiprin ātāja iest āde nav apmierin āta ar ražot āja rev īzijas proced ūru, ražotos transportl īdzek ļus pak ļauj 
tiešiem fiziskiem testiem, k ā aprakst īts 4.2.–4.9. ieda ļā. 
4.1.6. Apstiprin ātājas iest ādes fizisko testu verifik ācijas biežums parasti ir atkar īgs no ražot āja rev īzijas proced ūras 
rezult ātiem saska ņā ar riska nov ērtēšanas metodiku, un visos gad ījumos š āds verifik ācijas tests tiek veikts vismaz 
reizi tr īs gados. Apstiprin ātāja iest āde veic šos fiziskos emisiju testus un  OBD  testus attiec ībā uz ražotajiem 
transportl īdzek ļiem, k ā aprakst īts 4.2.–4.9. ieda ļā. 
Ja fiziskos testus veic ražot ājs, apstiprin ātāja iest āde nodrošina savu kl ātb ūtni testu laik ā ražot āja telp ās. 
4.1.7. Apstiprin ātāja iest āde pazi ņo rezult ātus, kas ieg ūti vis ās rev īzijas p ārbaud ēs un fiziskajos testos, kuri veikti, lai 
verific ētu ražot āju atbilst ību, un arhiv ē šos rezult ātus uz vismaz 10 gadiem. Šiem zi ņojumiem p ēc piepras ījuma 
jābūt pieejamiem cit ām tipa apstiprin ātājām iest ādēm un Eiropas Komisijai.  
4.1.8. Neatbilst ības gad ījum ā piem ēro Direkt īvas 2007/46/EK 30. pantu.  
4.2. Transportl īdzek ļa atbilst ības p ārbaude 1. tipa testam  
4.2.1. 1. tipa testu veic ražotiem transportl īdzek ļiem, kas iek ļauti CO  2 interpol ācijas saim ē, k ā nor ādīts tipa apstipri ­
nājuma sertifik ātā. Robežv ērtības, kas j āizmanto atbilst ības p ārbaud ēm saist ībā ar pies ārņot ājiem, ir noteiktasLV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/27
 
Regulas (EK) Nr. 715/2007 I pielikuma 2. tabul ā. Attiec ībā uz CO  2 emisij ām par robežv ērtību uzskata ražot āja 
noteikto v ērtību izv ēlētajam transportl īdzeklim saska ņā ar XXI pielikuma 7. papildpielikum ā izkl āstīto interpo ­
lācijas metodiku. Interpol ācijas apr ēķinu verific ē apstiprin ātāja iest āde. 
4.2.2. No saimes nejauši izv ēlas tr īs transportl īdzek ļus. P ēc apstiprin ātājas iest ādes izdar ītās izv ēles ražot ājs nedr īkst 
veikt piel āgojumus izv ēlētajos transportl īdzek ļos. 
4.2.2.1. Starp izv ēlētajiem transportl īdzek ļiem ir tikai un vien īgi pabeigti ražotie transportl īdzek ļi, kuru nobraukums 
nep ārsniedz 80 km, un atbilst ības p ārbaudei 1. tipa testa ietvaros šos transportl īdzek ļus uzskata par nulles km 
nobraukuma transportl īdzek ļiem. Transportl īdzek ļus test ē atbilst īgā WLTP  cikl ā, k ā aprakst īts š īs regulas XXI 
pielikum ā, neskarot testu atk ārtojumu pras ības un transportl īdzek ļu nobrauktos kilometrus. Par testa rezult ātiem 
uzskata v ērtības, kas ieg ūtas p ēc visu šaj ā regul ā paredz ēto korekciju piem ērošanas.  
4.2.3. Statistikas metode testa krit ēriju apr ēķin āšanai ir aprakst īta 1. papildin ājum ā. 
Saražoto saimi uzskata par neatbilst īgu, ja, piem ērojot 1. papildin ājuma testa krit ērijus, tests nav iztur ēts 
attiec ībā uz vienu vai vair ākiem pies ārņot ājiem un CO  2 vērtībām. 
Saražoto saimi uzskata par atbilst īgu, ja, piem ērojot 1. papildin ājuma testa krit ērijus, tests ir iztur ēts attiec ībā uz 
visiem pies ārņot ājiem un CO  2 vērtībām. 
Ja ir pie ņemts l ēmums, ka tests ir iztur ēts attiec ībā uz vienu pies ārņot āju, šo l ēmumu nemaina nek ādi papildtesti, 
ko veic, lai pie ņemtu l ēmumu attiec ībā uz p ārējiem pies ārņot ājiem un CO  2 vērtībām. 
Ja tests nav iztur ēts attiec ībā ne uz vienu no pies ārņot ājiem un CO  2 vērtībām, testu veic citam transportl īdzeklim 
(un t ā līdz 16 transportl īdzek ļiem) un atk ārto 1. papildin ājum ā aprakst īto proced ūru, lai pie ņemtu l ēmumu par 
to, vai tests ir vai nav iztur ēts (sk. I.4.2. att ēlu).LV L 175/28 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
I.4.2. att ēls
 
4.2.4. P ēc ražot āja piepras ījuma un ar apstiprin ātājas iest ādes at ļauju testus var veikt saimes transportl īdzeklim ar 
nobraukumu l īdz 15 000 km, lai noteiktu izm ērītos pak āpeniskuma koeficientus  EvC  katras saimes pies ārņot ā­
jiem/CO  2 . Iebraukuma proced ūru veic ražot ājs, kas min ētajiem transportl īdzek ļiem nedr īkst veikt nek ādus piel ā­
gojumus.  
4.2.4.1. Lai noteiktu izm ērīto pak āpeniskuma koeficientu ar iebraukuma transportl īdzekli, piem ēro š ādu proced ūru: 
a) pirmajam test ētajam transportl īdzeklim pies ārņot ājus/CO  2 m ēra pie ne vair āk k ā 80 km nobraukuma un pie 
“x” km nobraukuma;LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/29
 
b) pies ārņot āju/CO  2 pak āpeniskuma koeficientu ( EvC) nobraukumam no 80 km l īdz “x” km apr ēķina: 
EvC  izm ērītais ¼ vērtības pie “x” km =vērtības pie 80 km;  
c) p ārējos interpol ācijas saimes transportl īdzek ļus neiebrauc, bet to nulles km nobraukuma emisijas/ EC/CO  2 
reizina ar pirm ā iebraukuma transportl īdzek ļa pak āpeniskuma koeficientu. Šaj ā gad ījum ā test ēšanai saska ņā 
ar 1. papildin ājumu j āņem š ādas v ērtības:  
i) pirm ā transportl īdzek ļa v ērtības pie “x” km;  
ii) p ārējo transportl īdzek ļu v ērtības pie “x” km, ko reizina ar attiec īgo pak āpeniskuma koeficientu.  
4.2.4.2. Visus testus veic ar p ārdošan ā esošu degvielu. Tom ēr p ēc ražot āja piepras ījuma var lietot IX pielikum ā aprak ­
stītās standartdegvielas.  
4.2.4.3. P ārbaudot ražojuma atbilst ību attiec ībā uz CO  2 , k ā alternat īvu 4.2.4.1. ieda ļā min ētajai proced ūrai transpor ­
tlīdzek ļa ražot ājs var izmantot fiks ētu pak āpeniskuma koeficientu  EvC , kas ir 0,98, un reizin āt ar šo koeficientu 
visas CO  2 vērtības, kas izm ērītas pie nulles km.  
4.2.5. Ražojuma atbilst ības testus ar saš ķidrin ātu naftas g āzi vai dabasg āzi/biomet ānu darbin āmiem transportl īdzek ļiem 
var veikt ar p ārdošan ā esošu degvielu, kuras C3/C4 attiec ība ir robež ās starp šo attiec ību standartdegviel ām 
saš ķidrin ātass naftas g āzes gad ījum ā vai atbilst k ādai no degvielas ar lielu vai mazu siltumietilp ību attiec ībai 
dabasg āzes/biomet āna gad ījum ā. Visos gad ījumos degvielas anal īze ir j āiesniedz apstiprin ātājai iest ādei. 
4.2.6. Transportl īdzek ļi, kas apr īkoti ar ekoinov ācij ām 
4.2.6.1. Ja transportl īdzek ļa tips ir apr īkots ar vienu vai vair ākām ekoinov ācij ām Regulas (EK) Nr. 443/2009 12. panta 
noz īm ē M 1 transportl īdzek ļiem vai Īstenošanas regulas (ES) Nr. 510/2011 12. panta noz īm ē N 1 transportl īdzek ­ 
ļiem, ražojumu atbilst ību attiec ībā uz ekoinov ācij ām pier āda, p ārbaudot, vai ir uzst ādīta(-as) pareiz ā(-ās) attie ­
cīgā(-ās) ekoinov ācija(-as).  
4.3. No elektrot īkla l ādējami elektrotransportl īdzek ļi (PEV ) 
4.3.1. Pas ākumus, ko īsteno, lai nodrošin ātu ražojumu atbilst ību attiec ībā uz elektroener ģijas pat ēriņu (EC), p ārbauda, 
pamatojoties uz tipa apstiprin ājuma sertifik ātu, kas noteikts š ā pielikuma 4. papildin ājum ā. 
4.3.2. Elektroener ģijas pat ēriņa verifik ācija, lai noteiktu ražojumu atbilst ību 
4.3.2.1. Ražojumu atbilst ības proced ūras laik ā p ārrāvuma krit ēriju 1. tipa testa proced ūrai saska ņā ar š īs regulas XXI 
pielikuma 8. papildpielikuma 3.4.4.1.3. punktu (sec īgu ciklu proced ūra) un XXI pielikuma 8. papildpielikuma 
3.4.4.2.3. punktu (sa īsin ātā testa proced ūra) aizst āj ar:  
ražojumu atbilst ības proced ūras p ārrāvuma krit ēriju, kas sasniegts p ēc pirm ā piem ērojam ā WLTP  testa cikla 
pabeigšanas.  
4.3.2.2. Š ā pirm ā piem ērojam ā WLTP  testa cikla laik ā līdzstr āvas elektroener ģiju no atk ārtoti uzl ādējam ām ener ģijas 
akumul ēšanas sist ēm ām (REESS ) m ēra saska ņā ar š īs regulas XXI pielikuma 8. papildpielikuma 3. papildin ājum ā 
aprakst īto metodi un dala ar šaj ā piem ērojam ā WLTP  testa cikla laik ā nobraukto att ālumu.  
4.3.2.3. Saska ņā ar 4.3.2.2. punktu noteikto v ērtību sal īdzina ar v ērtību, kas noteikta saska ņā ar 2. papildin ājuma 1.2. 
punktu.  
4.3.2.4.  EC  atbilst ību p ārbauda, izmantojot 1. papildin ājuma 4.2. ieda ļā aprakst ītās statistikas proced ūras. Š īs atbilst ības 
pārbaudes nol ūkā terminus “pies ārņot āji/CO  2 ” aizst āj ar EC.LV L 175/30 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
4.4. OVC-HEV  
4.4.1. Pas ākumus, ko veic, lai nodrošin ātu ražojumu atbilst ību attiec ībā uz CO  2 emisiju masu un elektroener ģijas 
pat ēriņu no ārēji uzl ādējama elektrotransportl īdzek ļa (OVC-HEV ), p ārbauda, pamatojoties uz aprakstu tipa 
apstiprin ājuma sertifik ātā, kas noteikts š ā pielikuma 4. papildin ājum ā. 
4.4.2. CO  2 emisiju masas verifik ācija ražojumu atbilst ībai 
4.4.2.1. Transportl īdzekli test ē saska ņā ar uzl ādi noturošu 1. tipa testu, k ā aprakst īts š īs regulas XXI pielikuma 8. 
papildpielikuma 3.2.5. punkt ā. 
4.4.2.2. Š ā testa laik ā uzl ādi noturošu CO  2 emisijas masu nosaka saska ņā ar š īs regulas XXI pielikuma 8. papildpielikuma 
A8/5. tabulu un sal īdzina ar uzl ādi noturošu CO  2 emisijas masu atbilst īgi 2. papildin ājuma 2.3. punktam.  
4.4.2.3. CO  2 emisiju atbilst ību p ārbauda, izmantojot 1. papildin ājuma 4.2. ieda ļā aprakst ītās statistikas proced ūras. 
4.4.3. Elektroener ģijas pat ēriņa verifik ācija, lai noteiktu ražojumu atbilst ību 
4.4.3.1. Ražojumu atbilst ības proced ūras laik ā uzl ādi pat ērējoša 1. tipa testa proced ūras (saska ņā ar š īs regulas XXI 
pielikuma 8. papildpielikuma 3.2.4.4. punktu) beigas aizst āj ar:  
uzl ādi pat ērējoša 1. tipa testa proced ūras beigas ražojumu atbilst ības proced ūrai sasniedz p ēc pirm ā piem ērojam ā 
WLTP  testa cikla pabeigšanas.  
4.4.3.2. Š ā pirm ā piem ērojam ā WLTP  testa cikla laik ā līdzstr āvas elektroener ģiju no atk ārtoti uzl ādējam ām ener ģijas 
akumul ēšanas sist ēm ām (REESS ) m ēra saska ņā ar š īs regulas XXI pielikuma 8. papildpielikuma 3. papildin ājum ā 
aprakst īto metodi un dala ar šaj ā piem ērojam ā WLTP  testa cikla laik ā nobraukto att ālumu.  
4.4.3.3. Saska ņā ar š īs regulas 4.5.3.2. punktu noteikto v ērtību sal īdzina ar v ērtību, kas noteikta saska ņā ar 2. papildi ­
nājuma 2.4. punktu.  
4.4.1.4.  EC  atbilst ību p ārbauda, izmantojot 1. papildin ājuma 4.2. ieda ļā aprakst ītās statistikas proced ūras. Š īs atbilst ības 
pārbaudes nol ūkā terminus “pies ārņot āji/CO  2 ” aizst āj ar EC. 
4.5. Transportl īdzek ļa atbilst ības p ārbaude 3. tipa testam  
4.5.1. Ja j āverific ē 3. tipa tests, to veic saska ņā ar š ādām pras ībām: 
4.5.1.1. Ja apstiprin ātāja iest āde konstat ē, ka ražojuma kvalit āte š ķiet neapmierinoša, no saimes s ērijas nejauši izv ēlas 
transportl īdzekli un tam veic V pielikum ā aprakst ītos testus.  
4.5.1.2. Ražojumu uzskata par atbilst īgu, ja transportl īdzeklis atbilst V pielikum ā aprakst īto testu pras ībām. 
4.5.1.3. Ja test ētais transportl īdzeklis neatbilst 4.5.1.1. ieda ļas pras ībām, no t ās pašas saimes nejauši izv ēlas četrus papildu 
transportl īdzek ļus un tiem veic V pielikum ā aprakst ītos testus. Testus var veikt transportl īdzek ļiem, kuru 
nobraukums nep ārsniedz 15 000 km un kuriem nav veikta p ārveidošana.  
4.5.1.4. Ražojumu uzskata par atbilst īgu, ja vismaz tr īs transportl īdzek ļi atbilst V pielikum ā aprakst īto testu pras ībām. 
4.6. Transportl īdzek ļa atbilst ības p ārbaude 4. tipa testam  
4.6.1. Ja j āverific ē 4. tipa tests, to veic saska ņā ar š ādām pras ībām:LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/31
 
4.6.1.1. Ja apstiprin ātāja iest āde konstat ē, ka ražojuma kvalit āte š ķiet neapmierinoša, no saimes s ērijas nejauši izv ēlas 
transportl īdzekli un tam veic VI pielikum ā aprakst ītos testus vai vismaz ANO Noteikumu Nr. 83 7. pielikuma 7. 
punkt ā aprakst ītos testus.  
4.6.1.2. Ražojumu uzskata par atbilst īgu, ja šis transportl īdzeklis atbilst VI pielikum ā vai ANO Noteikumu Nr. 83 7. 
pielikuma 7. punkt ā aprakst īto testu pras ībām. 
4.6.1.3. Ja test ētais transportl īdzeklis neatbilst 4.6.1.1. ieda ļas pras ībām, no t ās pašas saimes nejauši izv ēlas četrus papildu 
transportl īdzek ļus un tiem veic VI pielikum ā vai vismaz ANO Noteikumu Nr. 83 7. pielikuma 7. punkt ā 
aprakst ītos testus. Testus var veikt transportl īdzek ļiem, kuru nobraukums nep ārsniedz 15 000 km un kuriem 
nav veikta p ārveidošana.  
4.6.1.4. Ražojumu uzskata par atbilst īgu, ja vismaz tr īs transportl īdzek ļi atbilst VI pielikum ā vai ANO Noteikumu Nr. 83 
7. pielikuma 7. punkt ā aprakst īto testu pras ībām atkar ībā no veikt ā testa.  
4.7. Transportl īdzek ļa atbilst ības p ārbaude ieb ūvētajai diagnostikas ( OBD ) sist ēmai  
4.7.1. Ja j āpārbauda  OBD  sist ēmas darb ība, to veic saska ņā ar š ādām pras ībām: 
4.7.1.1. Ja apstiprin ātāja iest āde konstat ē, ka ražojuma kvalit āte š ķiet neapmierinoša, no saimes nejauši izv ēlas trans ­
portl īdzekli un tam veic XI pielikuma 1. papildin ājum ā aprakst ītos testus.  
4.7.1.2. Ražojumu uzskata par atbilst īgu, ja transportl īdzeklis atbilst XI pielikuma 1. papildin ājum ā aprakst īto testu 
pras ībām. 
4.7.1.3. Ja test ētais transportl īdzeklis neatbilst 4.7.1.1. ieda ļas pras ībām, no t ās pašas saimes nejaušas izv ēlas četrus 
papildu transportl īdzek ļus un tiem veic XI pielikuma 1. papildin ājum ā aprakst ītos testus. Testus var veikt 
transportl īdzek ļiem, kuru nobraukums nep ārsniedz 15 000 km un kuriem nav veikta p ārveidošana.  
4.7.1.4. Ražojumu uzskata par atbilst īgu, ja vismaz tr īs transportl īdzek ļi atbilst XI pielikuma 1. papildin ājum ā aprakst īto 
testu pras ībām.LV L 175/32 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
1. papildin ājums  
Ražojumu atbilst ības verifik ācija 1. tipa testam — statistikas metode  
1. Šaj ā papildin ājum ā ir aprakst īta proced ūra, kas j āizmanto, lai verific ētu ražojumu atbilst ības pras ības 1. tipa testam 
attiec ībā uz pies ārņot ājiem/CO  2 , ietverot atbilst ības pras ības PEV  un OVC-HEV . 
2. Regulas (EK) Nr. 715/2007 I pielikuma 2. tabul ā noteikto pies ārņojumu un CO  2 emisiju m ērījumus veic vismaz 3 
transportl īdzek ļiem, sec īgi palielinot šo skaitu, l īdz tiek pie ņemts l ēmums par to, vai tests ir iztur ēts vai ne.  
No N testu skaita:  x 1, x 2, … x  N, visiem  N m ērījumiem ir j ānosaka vid ējais X testi un neatbilst ība VAR : 
X testi ¼ ðx 1 þ x 2 þ x 3 þ … þ x N Þ=N 
un 
VAR ¼ ððx 1 Ä X testi Þ 2 þ ðx 2 Ä X testi Þ 2 þ … þ ðx N Ä X testi Þ 2 Þ=ðN Ä 1Þ 
3. Attiec ībā uz katru testu skaitu par pies ārņotajiem var pie ņemt vienu no turpm āk nor ādītajiem l ēmumiem (skatiet i)–iii) 
apakšpunktu turpm āk), pamatojoties uz katra pies ārņot āja robežv ērtību L — visu  N testu vid ējais rezult āts: X testi , testu 
rezult ātu neatbilst ība VAR  un testu skaits  N: 
i) saime ir iztur ējusi testu, ja  X testi< A Ü L Ä VAR =L; 
ii) saime nav iztur ējusi testu, ja  X testi> A Ü L Ä ððN Ä 3Þ=13Þ Ü VAR =L; 
iii) j āveic v ēl viens m ērījums, ja: 
A Ü L Ä VAR =L Ï X testi< A Ü L Ä ððN Ä 3Þ=13Þ Ü VAR =L 
Pies ārņojumu m ērījumiem A faktoru nosaka 1,05 apm ērā, lai ņemtu v ērā m ērījumu neprecizit ātes. 
4. Attiec ībā uz CO  2 un EC izmanto CO  2 un EC normaliz ētās v ērtības: 
x i ¼ CO  2testÄi=CO  2declared : 
x i ¼ EC  testÄi=EC  DC; COP  
CO  2 un EC gad ījum ā A faktoru nosaka 1,01 apm ērā un L v ērtību nosaka 1 apm ērā. T ādējādi CO  2 un EC gad ījum ā 
krit ērijus vienk āršo, lai:  
i) uzskat ītu, ka saime ir iztur ējusi testu, ja  X testi< A Ä VAR ; 
ii) uzskat ītu, ka saime nav iztur ējusi testu, ja  X testi> A Ä ððN Ä 3Þ=13Þ Ü VAR ; 
iii) secin ātu, ka j āveic v ēl viens m ērījums, ja: 
A Ä VAR Ï X testi< A Ä ððN Ä 3Þ=13Þ Ü VAR  
A v ērtības pies ārņot ājiem,  EC un CO  2 pārskata, un t ās var main īties atkar ībā no pieejamajiem pier ādījumiem. T ādēļ 
tipa apstiprin ātājām iest ādēm ir j ānodrošina Komisijai visi attiec īgie dati vismaz s ākotn ējā 5 gadu period ā.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/33
 
2. papildin ājums  
Ražojumu atbilst ības apr ēķini elektrotransportl īdzek ļiem  
1. Ražojumu atbilst ības apr ēķinu v ērtības PEV  
1.1 PEV  individu ālā elektroener ģijas pat ēriņa interpol ēšana 
EC  DCÄind;COP ¼ EC  DCÄL;COP þ K ind Ü ðEC  DCÄH;COP Ä EC  DCÄL;COP Þ 
kur:  
EC DC–ind,COP  ir atseviš ķa transportl īdzek ļa elektroener ģijas pat ēriņš ražojumu atbilst ības nol ūkos, Wh/km;  
EC DC–L,COP  ir L transportl īdzek ļa elektroener ģijas pat ēriņš ražojumu atbilst ības nol ūkos, Wh/km;  
EC DC–H,COP  ir H transportl īdzek ļa elektroener ģijas pat ēriņš ražojumu atbilst ības nol ūkos, Wh/km;  
K ind ir interpol ācijas koeficients attiec īgajam atseviš ķam transportl īdzeklim piem ērojam ā WLTP  testa cikl ā. 
1.2 PEV  elektroener ģijas pat ēriņš 
Turpm āk nor ādīto v ērtību pazi ņo un izmanto, lai verific ētu ražojumu atbilst ību saist ībā ar elektroener ģijas pat ēriņu: 
EC  DC;COP ¼ EC  DC;CD;first WLTC Ü AF  EC 
kur:  
EC DC,COP  ir elektroener ģijas pat ēriņš, pamatojoties uz ražojumu atbilst ības testa proced ūras laik ā verifik ācijai 
paredz ētā pirm ā piem ērojam ā WLTC  testa cikla  REESS  pat ēriņu; 
EC DC,CD,first WLTC  ir elektroener ģijas pat ēriņš, pamatojoties uz  REESS  pat ēriņu pirmaj ā piem ērojamaj ā WLTC  testa 
cikl ā saska ņā ar XXI pielikuma 8. papildpielikuma 4.3. punktu, Wh/km;  
AF EC ir korekcijas koeficients, kas kompens ē starp ību starp uzl ādi pat ērējoša elektroener ģijas pat ēriņa 
vērtību, kura pazi ņota p ēc 1. tipa testa proced ūras veikšanas homolog ācijas laik ā, un izm ērīto testa 
rezult ātu, kas noteikts ražojumu atbilst ības proced ūras laik ā; 
un 
AF  EC ¼ EC  WLTC ;declared  
EC  WLTC  
kur 
EC WLTC,declared  ir PEV  pazi ņotais elektroener ģijas pat ēriņš saska ņā ar XXI pielikuma 6. papildpielikuma 1.1.2.3. 
punktu;  
EC WLTC  ir izm ērītais elektroener ģijas pat ēriņš saska ņā ar XXI pielikuma 8. papildpielikuma 4.3.4.2. punktu.  
2. Ražojumu atbilst ības apr ēķinu v ērtības OVC-HEV  
2.1 OVC-HEV  individu ālā uzl ādi noturoša CO  2 emisiju masa ražojumu atbilst ības nol ūkos 
M CO2Äind;CS;COP ¼ M  CO2ÄL;CS;COP þ K ind Ü ðM CO2ÄH;CS;COP Ä M CO2ÄL;CS;COP ÞLV L 175/34 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
kur:  
M CO2–ind,CS,COP  ir atseviš ķa transportl īdzek ļa uzl ādi noturoša CO  2 emisiju masa ražojumu atbilst ības nol ūkos, g/km;  
M CO2–L,CS,COP  ir L transportl īdzek ļa uzl ādi noturoša CO  2 emisiju masa ražojumu atbilst ības nol ūkos, g/km;  
M CO2–H,CS,COP  ir H transportl īdzek ļa uzl ādi noturoša CO  2 emisiju masa ražojumu atbilst ības nol ūkos, g/km;  
K ind ir interpol ācijas koeficients attiec īgajam atseviš ķam transportl īdzeklim piem ērojam ā WLTP  testa 
cikl ā. 
2.2 OVC-HEV  individu ālais uzl ādi pat ērējošs elektroener ģijas pat ēriņš ražojumu atbilst ības nol ūkos 
EC  DCÄind;CD;COP ¼ EC  DCÄL;CD;COP þ K ind Ü ðEC  DCÄH;CD;COP Ä EC  DCÄL;CD;COP Þ 
kur:  
EC DC–ind,CD,COP  ir atseviš ķa transportl īdzek ļa uzl ādi pat ērējošs elektroener ģijas pat ēriņš ražojumu atbilst ības nol ūkos, 
Wh/km;  
EC DC–L,CD,COP  ir L transportl īdzek ļa uzl ādi pat ērējošs elektroener ģijas pat ēriņš ražojumu atbilst ības nol ūkos, 
Wh/km;  
EC DC–H,CD,COP  ir H transportl īdzek ļa uzl ādi pat ērējošs elektroener ģijas pat ēriņš ražojumu atbilst ības nol ūkos, 
Wh/km;  
K ind ir interpol ācijas koeficients attiec īgajam atseviš ķam transportl īdzeklim piem ērojam ā WLTP  testa 
cikl ā. 
2.3 Uzl ādi noturošas CO  2 emisiju masas v ērtība ražojumu atbilst ības nol ūkos 
Turpm āk nor ādīto v ērtību pazi ņo un izmanto, lai verific ētu ražojumu atbilst ību saist ībā ar uzl ādi noturošu CO  2 
emisiju masu: 
M CO2;CS;COP ¼ M  CO2;CS Ü AF  CO2;CS 
kur:  
M CO2,CS,COP  ir ražojumu atbilst ības testa proced ūras laik ā verifik ācijai paredz ēta uzl ādi noturoša 1. tipa testa uzl ādi 
noturošas CO  2 emisiju masas v ērtība; 
M CO2,CS  ir uzl ādi noturoša 1. tipa testa uzl ādi noturošas CO  2 emisiju masas v ērtība saska ņā ar XXI pielikuma 
4.1.1. punktu, g/km;  
AF CO2,CS  ir korekcijas koeficients, kas kompens ē starp ību starp v ērtību, kura pazi ņota p ēc 1. tipa testa proce ­
dūras veikšanas homolog ācijas laik ā, un izm ērīto testa rezult ātu, kas noteikts ražojumu atbilst ības 
proced ūras laik ā; 
un 
AF  CO2;CS ¼ M CO2;CS;c;declared  
M CO2;CS;c;6 
kur 
M CO2,CS,c,declared  ir pazi ņot ā uzl ādi noturoša 1. tipa testa uzl ādi noturošas CO  2 emisiju masas v ērtība saska ņā ar XXI 
pielikuma 8. papildpielikuma A8/5. tabulas 7. posmu;LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/35
 
M CO2,CS,c,6  ir izm ērītā uzl ādi noturoša 1. tipa testa uzl ādi noturošas CO  2 emisiju masas v ērtība saska ņā ar XXI 
pielikuma 8. papildpielikuma A8/5. tabulas 6. posmu.  
2.4 Uzl ādi pat ērējošs elektroener ģijas pat ēriņš ražojumu atbilst ības nol ūkos 
Turpm āk nor ādīto v ērtību pazi ņo un izmanto, lai verific ētu ražojumu atbilst ību saist ībā ar uzl ādi pat ērējošu elek ­
troener ģijas pat ēriņu: 
EC  DC;CD;COP ¼ EC  DC;CD;first WLTC Ü AF  EC;AC;CD 
kur:  
EC DC,CD,COP  ir uzl ādi pat ērējošs elektroener ģijas pat ēriņš, pamatojoties uz ražojumu atbilst ības testa proced ūras 
laik ā verifik ācijai paredz ētā uzl ādi pat ērējoša 1. tipa testa pirm ā piem ērojam ā WLTC  testa cikla  
REESS  pat ēriņu; 
EC DC,CD,first WLTC  ir uzl ādi pat ērējošs elektroener ģijas pat ēriņš, pamatojoties uz  REESS  pat ēriņu uzl ādi pat ērējoša 1. 
tipa testa pirmaj ā piem ērojamaj ā WLTC  testa cikl ā saska ņā ar XXI pielikuma 8. papildpielikuma 
4.3. punktu, Wh/km;  
AF EC,AC,CD  ir uzl ādi pat ērējoša elektroener ģijas pat ēriņa korekcijas koeficients, kas kompens ē starp ību starp 
vērtību, kura pazi ņota p ēc 1. tipa testa proced ūras veikšanas homolog ācijas laik ā, un izm ērīto testa 
rezult ātu, kas noteikts ražojumu atbilst ības proced ūras laik ā; 
un 
AF  EC;AC;CD ¼ EC  AC;CD;declared  
EC  AC;CD 
kur 
EC AC,CD,declared  ir pazi ņotais uzl ādi pat ērējoša 1. tipa testa uzl ādi pat ērējošs elektroener ģijas pat ēriņš saska ņā ar XXI 
pielikuma 6. papildpielikuma 1.1.2.3. punktu;  
EC AC,CD  ir izm ērītais uzl ādi pat ērējoša 1. tipa testa uzl ādi pat ērējošs elektroener ģijas pat ēriņš saska ņā ar XXI 
pielikuma 8. papildpielikuma 4.3.1. punktu.LV L 175/36 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
3. papildin ājums  
PARAUGS  
INFORM ĀCIJAS DOKUMENTS Nr. …  
KAS ATTIECAS UZ EK TIPA APSTIPRIN ĀJUMU TRANSPORTL ĪDZEKLIM ATTIEC ĪBĀ UZ EMISIJ ĀM UN PIEK ĻUVI 
TRANSPORTL ĪDZEK ĻA REMONTA UN TEHNISK ĀS APKOPES INFORM ĀCIJAI  
Turpm āk nor ādītā inform ācija attiec īgā gad ījum ā jāiesniedz trijos eksempl āros kop ā ar satura r ādītāju. Visus ras ējumus 
iesniedz atbilst īgā m ērog ā un pietiekami detaliz ēti A4 izm ērā vai A4 izm ēra map ē. Ja ir fotoatt ēli, tiem j ābūt pietiekami 
detaliz ētiem.  
Ja sist ēm ām, deta ļām vai atseviš ķām tehnisk ām vien ībām ir elektronisk ā vad ības ier īce, tad j āsniedz inform ācija par t ās 
darb ību. 
0. VISP ĀRĪGA INFORM ĀCIJA  
0.1.  Marka (ražot āja tirdzniec ības nosaukums): .........................................................................................................  
0.2.  Tips: ........................................................................................................................ .......................................................  
0.2.1.  Komercnosaukums(-i) (ja t āds ir): ....................................................................................................................... ... 
0.4.  Transportl īdzek ļa kategorija (  c ): ............................................................................................................................ .. 
0.8.  Mont āžas r ūpn īcas(-u) nosaukums(-i) un adrese(-es): .......................................................................................  
0.9.  Ražot āja p ārst āvja (ja t āds ir) nosaukums un adrese: ......................................................................................  
1. VISP ĀRĪGS KONSTRUKCIJAS RAKSTUROJUMS  
1.1.  Transportl īdzek ļa/sast āvda ļas/atseviš ķas tehniskas vien ības (  1 ) parauga fotoatt ēli un/vai ras ējumi:  
1.3.3.  Dzenoš ās asis (skaits, novietojums, starpsavienojums): ............................................................................... ..... 
2. MASAS UN GABAR ĪTI (  f ) ( g ) ( 7 ) 
(kg un mm) (vajadz ības gad ījum ā skat īt ras ējumu)  
2.6.  Pašmasa (  h ) 
a) maksim ālā un minim ālā masa katram variantam: ...................................................................................... 
b) katras versijas masa (j āiesniedz matrica): .......................................................................................................  
2.8.  Tehniski pie ļaujam ā maksim ālā piln ā masa, ko nor ādījis ražot ājs ( i ) ( 3 ): ....................................................  
3. PIEDZI ŅAS ENER ĢIJAS KONVERTORS (  k ) 
3.1.  Piedzi ņas ener ģijas konvertora(-u) ražot ājs: ........................................................................................................  
3.1.1.  Ražot āja kods (k ā nor ādīts uz piedzi ņas ener ģijas konvertora, vai citi identifik ācijas l īdzek ļi): ...........  
3.2.  Iekšdedzes dzin ējs 
3.2.1.1.  Darb ības princips: dzirkste ļaizdedze/kompresijaizdedze (  1 ) 
Cikls: četrtaktu/divtaktu/rot ējošs cikls (  1 ) 
3.2.1.2.  Cilindru skaits un izk ārtojums: ...................................................................................................................... ........LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/37
 
3.2.1.2.1.  Cilindra diametrs (  1 ): ............................................................................................................................ ............ mm  
3.2.1.2.2.  Darba g ājiens (  1 ): ............................................................................................................................ ................... mm  
3.2.1.2.3.  Dzin ēja darb ības k ārtība: ........................................................................................................................... ..............  
3.2.1.3.  Dzin ēja tilpums (  m ): ............................................................................................................................ .............. cm  3 
3.2.1.4.  Tilpuma kompresijas koeficients (  2 ): ......................................................................................................................  
3.2.1.5.  Degkameras, virzu ļa galvas un, dzirkste ļaizdedzes dzin ēja gad ījum ā, virzu ļa gredzenu ras ējumi: .......  
3.2.1.6.  Dzin ēja norm āls tukšgaitas apgriezienu skaits (  2 ): ................................................................................ min  –1 
3.2.1.6.1.  Dzin ēja liels tukšgaitas apgriezienu skaits (  2 ): ........................................................................................ min  –1 
3.2.1.8.  Dzin ēja nomin ālā jauda (  n ): ........................... kW, pie .......................... min  –1 (ražot āja pazi ņota v ērtība) 
3.2.1.9.  Maksim ālais pie ļautais dzin ēja apgriezienu skaits, k ā noteicis ražot ājs: .......................................... min-  1 
3.2.1.10.  Maksim ālais t īrais griezes moments (  n ): ................ Nm pie ................ min  –1 (ažot āja pazi ņota v ērtība) 
3.2.2.  Degviela  
3.2.2.1.  Vieglie transportl īdzek ļi: d īze ļdegviela/Benz īns/LPG/NG vai biomet āns/Etanols (E85)/biod īze ļdegviela/ 
ūde ņradis/H  2 NG (  1 ) ( 6 ) 
3.2.2.1.1.  RON, bez svina: .............................................................................................................. ...........................................  
3.2.2.4.  Transportl īdzek ļa degvielas tips: vienas degvielas, divu degvielu, main āmas degvielas (  1 ) 
3.2.2.5.  Maksim ālais degviel ā pie ļaujamais biodegvielas apjoms (ražot āja pazi ņota v ērtība): ... % p ēc tilpuma  
3.2.4.  Degvielas padeve  
3.2.4.1.  Ar karburatoru(iem): j ā/n ē ( 1 ) 
3.2.4.2.  Iesmidzinot degvielu (vien īgi kompresijaizdedzes vai du ālās degvielas gad ījum ā): j ā/n ē ( 1 ) 
3.2.4.2.1.  Sist ēmas apraksts (akumul ējoš ā degvielas sist ēma/s ūknis-sprausla /sadales s ūknis utt ..............................  
3.2.4.2.2.  Darb ības princips: tieš ā iesmidzin āšana/priekškamera/virpu ļkamera (  1 ) 
3.2.4.2.3.  Iesmidzin āšanas/padeves s ūknis  
3.2.4.2.3.1.  Marka(-s): ................................................................................................................... ..................................................  
3.2.4.2.3.2.  Tips(-i): .................................................................................................................... ......................................................  
3.2.4.2.3.3.  Maksim ālā degvielas padeve (  1 ) ( 2 ): ..................................... mm  3 /takts vai cikl ā, ja dzin ēja apgriezienu 
skaits ir: ................. min  –1 vai, alternat īvi, pievienot rakstur īgu diagrammu: .............................. (Ja 
izmanto padeves vad ību, nor ādīt rakstur īgo degvielas padevi un padeves spiedienu attiec ībā pret 
dzin ēja apgriezienu skaitu.)  
3.2.4.2.4.  Dzin ēja apgriezienu kontrole  
3.2.4.2.4.2.1.  Ātrums, kurus sasniedzot aktiviz ējas atcirte, ja ir pilna slodze: ....................................................... min  –1 
3.2.4.2.4.2.2.  Maksim ālais ātrums bez slodzes: ............................................................................................................ .. min  –1 
3.2.4.2.6.  Iesmidzin ātājs(-i)  
3.2.4.2.6.1.  Marka(-s): ................................................................................................................... ..................................................  
3.2.4.2.6.2.  Tips(-i): .................................................................................................................... ......................................................LV L 175/38 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
3.2.4.2.8.  Papildu iedarbin āšanas pal īgier īce 
3.2.4.2.8.1.  Marka(-s): ................................................................................................................... ..................................................  
3.2.4.2.8.2.  Tips(-i): .................................................................................................................... ......................................................  
3.2.4.2.8.3.  Sist ēmas apraksts: ................................................................................................................. ......................................  
3.2.4.2.9.  Elektroniski vad āma iesmidzin āšana: j ā/n ē ( 1 ) 
3.2.4.2.9.1.  Marka(-s): ................................................................................................................... ..................................................  
3.2.4.2.9.2.  Tips(-i):  
3.2.4.2.9.3  Sist ēmas apraksts: ................................................................................................................. ......................................  
3.2.4.2.9.3.1.  Vad ības ier īces ( ECU ) marka un tips: .............................................................................................................. ..... 
3.2.4.2.9.3.1.1.  ECU  programmat ūras versija: .................................................................................................................. ...............  
3.2.4.2.9.3.2.  Degvielas regul ētāja marka un tips: ............................................................................................................. .........  
3.2.4.2.9.3.3.  Gaisa pl ūsmas sensora marka un tips: ................................................................................................... ..............  
3.2.4.2.9.3.4.  Degvielas sadal ītāja marka un tips: ............................................................................................................. ..........  
3.2.4.2.9.3.5.  Drose ļvārsta apvalka marka un tips: ................................................................................................... ..................  
3.2.4.2.9.3.6.  Ūdens temperat ūras dev ēja marka un tips vai darb ības princips: ................................................................  
3.2.4.2.9.3.7.  Gaisa temperat ūras dev ēja marka un tips vai darb ības princips: .................................................................  
3.2.4.2.9.3.8.  Gaisa spiediena dev ēja marka un tips vai darb ības princips: ........................................................................  
3.2.4.3.  P ēc degvielas iesmidzin āšanas (tikai dzirkste ļaizdedzei): j ā/n ē ( 1 ) 
3.2.4.3.1.  Darb ības princips: iepl ūdes kolektors (vien ā punkt ā/vair ākos punktos/tieša iesmidzin āšana (  1 ) /cita 
(nor ādīt): ........................................................................................................................... ............................................  
3.2.4.3.2.  Marka(-s): ................................................................................................................... ..................................................  
3.2.4.3.3.  Tips(-i): .................................................................................................................... ......................................................  
3.2.4.3.4.  Sist ēmas apraksts (Ja sist ēmas, kas nav nep ārtrauktas iesmidzin āšanas, dod l īdzv ērtīgu s īku inform ā­
ciju): ........................................................................................................................ .......................................................  
3.2.4.3.4.1.  Vad ības ier īces ( ECU ) marka un tips: .............................................................................................................. ..... 
3.2.4.3.4.1.1.  ECU  programmat ūras versija: .................................................................................................................. ...............  
3.2.4.3.4.3.  Gaisa pl ūsmas dev ēja marka un tips vai darb ības princips: ..........................................................................  
3.2.4.3.4.8.  Drose ļvārsta apvalka marka un tips: ................................................................................................... ..................  
3.2.4.3.4.9.  Ūdens temperat ūras dev ēja marka un tips vai darb ības princips: ................................................................  
3.2.4.3.4.10.  Gaisa temperat ūras dev ēja marka un tips vai darb ības princips: .................................................................  
3.2.4.3.4.11.  Gaisa spiediena dev ēja marka un tips vai darb ības princips: ........................................................................  
3.2.4.3.5.  Sprauslas  
3.2.4.3.5.1.  Marka: ....................................................................................................................... ....................................................  
3.2.4.3.5.2.  Tips: ........................................................................................................................ .......................................................LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/39
 
3.2.4.3.7.  Aukst ās iedarbin āšanas sist ēma 
3.2.4.3.7.1.  Darb ības princips(-i): ............................................................................................................. ....................................  
3.2.4.3.7.2.  Darb ības ierobežojumi/iestat ījumi (  1 ) ( 2 ): ..............................................................................................................  
3.2.4.4.  Padeves s ūknis  
3.2.4.4.1.  Spiediens (  2 ): ................................................ kPa vai rakstur īga diagramma (  2 ): ...............................................  
3.2.4.4.2.  Marka(-s): ................................................................................................................... ..................................................  
3.2.4.4.3.  Tips(-i): .................................................................................................................... ......................................................  
3.2.5.  Elektr ības sist ēma 
3.2.5.1.  Klasific ēts spriegums: ................................................................................. V, pozit īvs/negat īvs zem ējums (  1 ) 
3.2.5.2.  Ģenerators  
3.2.5.2.1.  Tips: ........................................................................................................................ .......................................................  
3.2.5.2.2.  Nomin ālā jauda: ....................................................................................................................... ............................ VA  
3.2.6.  Aizdedze (vien īgi dzirkste ļaizdedzes dzin ējiem)  
3.2.6.1.  Marka(-s): ................................................................................................................... ..................................................  
3.2.6.2.  Tips(-i): .................................................................................................................... ......................................................  
3.2.6.3.  Darb ības princips: ................................................................................................................. .....................................  
3.2.6.6.  Aizdedzes sveces  
3.2.6.6.1.  Marka: ....................................................................................................................... ....................................................  
3.2.6.6.2.  Tips: ........................................................................................................................ .......................................................  
3.2.6.6.3.  Atstarpes iestat ījums: ......................................................................................................................... ............... mm  
3.2.6.7.  Indukcijas spole(-s)  
3.2.6.7.1.  Marka: ....................................................................................................................... ....................................................  
3.2.6.7.2.  Tips: ........................................................................................................................ .......................................................  
3.2.7.  Dzes ēšanas sist ēma: ar š ķidrumu/gaisu (  1 ) 
3.2.7.1.  Dzin ēja temperat ūras vad ības meh ānisma nomin ālie iestat ījumi: .................................................................  
3.2.7.2.  Š ķidrums  
3.2.7.2.1.  Š ķidruma veids: ................................................................................................................. .........................................  
3.2.7.2.2.  Cirkul ācijas s ūknis(- ņi): j ā/n ē ( 1 ) 
3.2.7.2.3.  Īpaš ības: .......................................................................................................................... ......................................... vai  
3.2.7.2.3.1.  Marka(-s): ................................................................................................................... ..................................................  
3.2.7.2.3.2.  Tips(-i): .................................................................................................................... ......................................................  
3.2.7.2.4.  Piedzi ņas attiec ība(-s): ................................................................................................................ ....... ........................  
3.2.7.2.5.  Ventilatora un t ā darbin āšanas meh ānisma raksturojums: ..............................................................................LV L 175/40 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
3.2.7.3.  Gaiss  
3.2.7.3.1.  Ventilators: j ā/n ē ( 1 ) 
3.2.7.3.2.  Raksturojums: ................................................................................................................ .........................................vai  
3.2.7.3.2.1.  Marka(-s): ................................................................................................................... ..................................................  
3.2.7.3.2.2.  Tips(-i): .................................................................................................................... ......................................................  
3.2.7.3.3.  Piedzi ņas attiec ība(-s): ................................................................................................................ ....... ........................  
3.2.8.  Iepl ūdes sist ēma 
3.2.8.1.  Uzp ūtes iek ārta (turbokompresors): j ā/n ē ( 1 ) 
3.2.8.1.1.  Marka(-s): ................................................................................................................... ..................................................  
3.2.8.1.2.  Tips(-i): .................................................................................................................... ......................................................  
3.2.8.1.3.  Sist ēmas apraksts (piem., maksim ālais uzp ūtes spiediens: ....... kPa, izlaišanas v ārsts, ja t āds ir): .......  
3.2.8.2.  Starpdzes ētājs: j ā/n ē ( 1 ) 
3.2.8.2.1.  Tips: gaiss–gaiss/gaiss– ūdens (  1 ) 
3.2.8.3.  Uzpildes spiediens pie nomin ālā dzin ēja apgriezienu skaita un 100 % slodzes (tikai kompresijaizde ­
dzes dzin ējiem)  
3.2.8.4.  Iepl ūdes cauru ļu un to apr īkojuma (gaisa iepl ūdes kameras, sildiek ārtas, papildu gaisa iepl ūdes atveru 
utt.) apraksts un ras ējumi: ......................................................................................................................... ..............  
3.2.8.4.1.  Iepl ūdes kolektora apraksts (ietvert ras ējumus un/vai fotoatt ēlus): ..............................................................  
3.2.8.4.2.  Gaisa filtri, ras ējumi: ......................................................................................................................... ................. vai  
3.2.8.4.2.1.  Marka(-s): ................................................................................................................... ..................................................  
3.2.8.4.2.2.  Tips(-i): .................................................................................................................... ......................................................  
3.2.8.4.3.  Ies ūcēja klusin ātājs, ras ējumi: ......................................................................................................................... .. vai  
3.2.8.4.3.1.  Marka(-s): ................................................................................................................... ..................................................  
3.2.8.4.3.2.  Tips(-i): .................................................................................................................... ......................................................  
3.2.9.  Izpl ūdes sist ēma 
3.2.9.1.  Izpl ūdes kolektora apraksts un/vai ras ējums: .....................................................................................................  
3.2.9.2.  Izpl ūdes sist ēmas apraksts un/vai ras ējums: .......................................................................................................  
3.2.9.3.  Maksim ālais pie ļaujamais izpl ūdes pretspiediens pie dzin ēja nomin ālā apgriezienu skaita un 100 % 
slodzes (tikai kompresijaizdedzes dzin ējiem): .............................................................................................. kPa  
3.2.10.  Iepl ūdes un izpl ūdes kan ālu minim ālais š ķērsgriezuma laukums: ................................................................  
3.2.11.  V ārstu iestat ījums vai l īdzv ērtīga inform ācija 
3.2.11.1.  V ārstu maksim ālais g ājiens, atv ēršan ās un aizv ēršan ās le ņķis vai s īkāka inform ācija par laiku alterna ­
tīvām sadales sist ēm ām attiec ībā pret sastinguma punktu. Main īga laika sist ēmai – minim ālais un 
maksim ālais laiks: ................................................................................................................... ....................................  
3.2.11.2.  Atskaites un/vai iestat ījumu diapazons (  1 ): ..........................................................................................................LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/41
 
3.2.12.  Pas ākumi gaisa pies ārņojuma samazin āšanai  
3.2.12.1.  Ier īce kartera g āzu p ārstr ādei (apraksts un ras ējumi): ......................................................................................  
3.2.12.2.  Pies ārņojuma kontroles iek ārtas (ja t ās nav ietvertas citos punktos)  
3.2.12.2.1.  Katal ītiskie neitralizatori  
3.2.12.2.1.1.  Katal ītisko neitralizatoru un elementu skaits (turpm āk min ēto inform āciju sniedz atseviš ķi par katru 
bloku): ....................................................................................................................... ....................................................  
3.2.12.2.1.2.  Katal ītisk ā(-o) neitralizatora(-u) izm ēri, forma un apjoms: .............................................................................  
3.2.12.2.1.3.  Katal ītisk ās darb ības tips: ..................................................................................................................... ....................  
3.2.12.2.1.4.  Kop ējais d ārgmet ālu saturs: .................................................................................................................... .................  
3.2.12.2.1.5.  Relat īvā koncentr ācija: ......................................................................................................................... .....................  
3.2.12.2.1.6.  Substr āts (strukt ūra un materi āls): .........................................................................................................................  
3.2.12.2.1.7.  Elementu bl īvums: ................... ...................................................................................................... ............................  
3.2.12.2.1.8.  Katal ītisk ā(-o) neitralizatora(-u) korpusa veids(-i): .................................................................................... .........  
3.2.12.2.1.9.  Katal ītisk ā(-o) neitralizatora(-u) atrašan ās vieta (vieta un standartatt ālums izpl ūdes sist ēm ā): ...............  
3.2.12.2.1.10.  Karstuma aizsargs: j ā/n ē ( 1 ) 
3.2.12.2.1.11.  Norm ālais ekspluat ācijas temperat ūras diapazons: .........................................................................................°C  
3.2.12.2.1.12.  Katal ītisk ā neitralizatora marka: ........................................................................................................ .....................  
3.2.12.2.1.13.  Identific ējošs da ļas numurs:. ................................................................................................................... ................  
3.2.12.2.2.  Dev ēji 
3.2.12.2.2.1.  Sk ābek ļa dev ējs: j ā/n ē ( 1 ) 
3.2.12.2.2.1.1.  Marka: ....................................................................................................................... ....................................................  
3.2.12.2.2.1.2.  Atrašan ās vieta: ...................................................................................................................... ....................................  
3.2.12.2.2.1.3.  Kontroles diapazons: ......................................................................................................... ........................................  
3.2.12.2.2.1.4.  Tips vai darb ības princips: ................................................................................................................. .....................  
3.2.12.2.2.1.5.  Identific ējošs da ļas numurs: .................................................................................................................... ................  
3.2.12.2.2.2.  NO  x dev ējs: j ā/n ē ( 1 ) 
3.2.12.2.2.2.1.  Marka: ....................................................................................................................... ....................................................  
3.2.12.2.2.2.2.  Tips: ........................................................................................................................ .......................................................  
3.2.12.2.2.2.3.  Atrašan ās vieta  
3.2.12.2.2.3.  Cietda ļiņu dev ējs: j ā/n ē ( 1 ) 
3.2.12.2.2.3.1.  Marka: ....................................................................................................................... ....................................................  
3.2.12.2.2.3.2.  Tips: ........................................................................................................................ .......................................................  
3.2.12.2.2.3.3.  Atrašan ās vieta: ...................................................................................................................... ....................................LV L 175/42 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
3.2.12.2.3.  Gaisa iesmidzin āšana: j ā/n ē ( 1 ) 
3.2.12.2.3.1.  Tips (gaisa impulss, gaisa s ūknis, u. c.): ..............................................................................................................  
3.2.12.2.4.  Izpl ūdes g āzu recirkul ācija ( EGR ): j ā/n ē ( 1 ) 
3.2.12.2.4.1.  Raksturlielumi (marka, tips, pl ūsma, augsts spiediens/zems spiediens/apvienots spiediens utt.): ..........  
3.2.12.2.4.2.  Ūdens dzes ēšanas sist ēma (j ānor āda katrai  EGR  sist ēmai, piem ēram, augsts spiediens/zems spiediens/ 
apvienots spiediens): j ā/n ē ( 1 ) 
3.2.12.2.5.  Iztvaikošanas emisijas kontroles sist ēma (tikai benz īna un etanola dzin ējiem): j ā/n ē ( 1 ) 
3.2.12.2.5.1.  Detaliz ēts ier īču apraksts: ................................................................................................................... .....................  
3.2.12.2.5.2.  Iztvaikošanas kontroles sist ēmas ras ējums: .........................................................................................................  
3.2.12.2.5.3.  Oglek ļa k ārbas ras ējums: ......................................................................................................................... ................  
3.2.12.2.5.4.  Sausas ogles masa: ................... ........................................................................................ ...................................... g  
3.2.12.2.5.5.  Shematisks degvielas tvertnes ras ējums ar tilpuma un materi āla r ādītājiem (tikai benz īna un etanola 
dzin ējiem): ................... ..................................................................................................... ............................................  
3.2.12.2.5.6.  Karstuma aizsarga starp tvertni un izpl ūdes sist ēmu apraksts un shematisks ras ējums: ........................  
3.2.12.2.6.  Cietda ļiņu filtrs: j ā/n ē ( 1 ) 
3.2.12.2.6.1.  Cietda ļiņu filtra izm ēri, forma un tilpums: .........................................................................................................  
3.2.12.2.6.2.  Cietda ļiņu filtra konstrukcija: ........................................................................................................ .........................  
3.2.12.2.6.3.  Atrašan ās vieta (standartatt ālums izpl ūdes sist ēm ā): .........................................................................................  
3.2.12.2.6.4.  Cietda ļiņu filtra marka: ............................................................................................................... ..............................  
3.2.12.2.6.5.  Identific ējošs da ļas numurs: .................................................................................................................... ................  
3.2.12.2.7.  Ieb ūvētā diagnostika (OBD): j ā/n ē ( 1 ) 
3.2.12.2.7.1.  MI rakstisks apraksts un/vai ras ējums: .................................................................................................................  
3.2.12.2.7.2.  Visu  OBD  sist ēmas p ārraudz īto komponentu uzskait ījums un nol ūks: ......................................................  
3.2.12.2.7.3.  Rakstisks apraksts (visp ārīgi darb ības principi) par  
3.2.12.2.7.3.1  Dzirkste ļaizdedzes dzin ēji 
3.2.12.2.7.3.1.1.  Neitralizatora p ārraudz ība: ........................................................................................................................... ...........  
3.2.12.2.7.3.1.2.  Dzin ēja aizdedzes izlaiduma noteikšana: ............................................................................................ .................  
3.2.12.2.7.3.1.3.  Sk ābek ļa dev ēja uzraudz īšana: ......................................................................................................................... ...... 
3.2.12.2.7.3.1.4.  Citiem  OBD  sist ēmas p ārraudz ītiem komponentiem: ......................................................................................  
3.2.12.2.7.3.2.  Kompresijaizdedzes dzin ēji: ........................................................................................................................... ..........  
3.2.12.2.7.3.2.1.  Neitralizatora p ārraudz ība: ........................................................................................................................... ...........  
3.2.12.2.7.3.2.2.  Cietda ļiņu filtra p ārraudz ība: ........................................................................................................................... .......  
3.2.12.2.7.3.2.3.  Elektronisk ās degvielas padeves sist ēmas p ārraudz ība: .....................................................................................LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/43
 
3.2.12.2.7.3.2.5.  Citiem  OBD  sist ēmas p ārraudz ītiem komponentiem: ......................................................................................  
3.2.12.2.7.4.  MI iedarbin āšanas krit ēriji (nemain īgs braukšanas ciklu skaits vai statistikas metode): ............................  
3.2.12.2.7.5.  Saraksts, kur ā uzskait īti un paskaidroti visi izmantotie  OBD  izvades kodi un form āti: ........................  
3.2.12.2.7.6.  Transportl īdzek ļa ražot ājs sniedz š ādu papildinform āciju, lai var ētu izgatavot ar  OBD  savienojamas 
rezerves da ļas, diagnostikas instrumentus un testa iek ārtas.  
3.2.12.2.7.6.1.  Apraksts par to iepriekš ējas sagatavošanas ciklu tipiem un skaitu, kuri izmantoti transportl īdzek ļa 
ori ģin ālajam tipa apstiprin ājumam.  
3.2.12.2.7.6.2.  Apraksts par  OBD  demonstr ācijas ciklu, kurš izmantots transportl īdzek ļa ori ģin ālajam tipa apstipri ­
nājumam  OBD  sist ēmas p ārraudz ītiem komponentiem.  
3.2.12.2.7.6.3.  Izsme ļošs dokuments, kur ā aprakst īti visi sensora kontrol ētie komponenti ar k ļūdas noteikšanas un 
MI iedarbin āšanas strat ēģiju (nemain īgs braukšanas ciklu skaits vai statistikas metode), tostarp atbil ­
stīgu sekund āru sensora kontrol ētu parametru uzskait ījums par katru  OBD  sist ēmas p ārraudz ītu 
komponentu. Saraksts, kur ā uzskait īti un paskaidroti visi izmantotie  OBD  izvades kodi un form āti, 
kas saist īti ar atseviš ķai emisijai atbilst īgiem sp ēka piedzi ņas bloku komponentiem un atseviš ķiem ar 
emisiju nesaist ītiem komponentiem, ja komponentu p ārraudz ību izmanto, lai noteiktu MI iedarbin ā­ 
šanu. Īpaši j āsniedz izsme ļošs paskaidrojums par datiem, kas sniegti $05 rež īma test ā ID $21 l īdz FF, 
un dati, kas sniegti $06 rež īm ā. 
Ja attiec īgaj ā transportl īdzek ļa tip ā izmanto komunik ācijas saiti saska ņā ar ISO 15765–4 “Ce ļu trans ­
portl īdzeklis, kontroliera apgabala t īkla (CAN) diagnostika – 4. da ļa: pras ības sist ēm ām, kas saist ītas ar 
emisij ām”, j āsniedz izsme ļošs paskaidrojums par datiem, kas sniegti $06 rež īma test ā ID $00 l īdz FF 
par katru atbalst ītā OBD  p ārrauga ID.  
3.2.12.2.7.6.4.  Šaj ā ieda ļā pras īto inform āciju var noteikt, piem ēram, š ādi aizpildot turpm āk tekst ā ietverto tabulu.  
3.2.12.2.7.6.4.1.  Vieglie transportl īdzek ļi 
Kompo ­
nents  Kļūdas 
kods  Pārraudz ības 
strat ēģija Kļūdas konsta ­
tēšanas krit ēriji MI iedarbi ­
nāšanas 
krit ēriji Sekund āri 
parametri  Iepriekš ēja 
sagatavošana  Demons ­
trācijas 
tests  
Kataliza ­
tors  P0420  Sk ābek ļa 
1. un 2. 
dev ēja 
sign āli Atš ķirība 
starp 1. un 
2. dev ēja 
sign āliem-  3. cikls  Dzin ēja 
apgriezienu 
skaits, A/F 
rež īms, katali ­
zatora tempe ­
rat ūra Divi I. 
tipa cikli  I. tips:  
3.2.12.2.8.  Cita sist ēma: ........................................................................................................................... .....................................  
3.2.12.2.8.2.  Sist ēma, kas prasa vad ītāja iejaukšanos  
3.2.12.2.8.2.3.  Sist ēmas, kas prasa vad ītāja iejaukšanos, tips: dzin ējs netiek atk ārtoti iedarbin āts p ēc atpaka ļskait īša ­
nas/iedarbin āšana nav iesp ējama p ēc degvielas uzpildes/degvielas izsl ēgšana/veiktsp ējas ierobežošana  
3.2.12.2.8.2.4.  Sist ēmas, kas prasa vad ītāja iejaukšanos, apraksts  
3.2.12.2.8.2.5.  L īdzv ērtīgs transportl īdzek ļa vid ējam braukšanas diapazonam ar pilnu degvielas tvertni: ............. Km  
3.2.12.2.10.  Periodiski re ģener ējama sist ēma: (sniegt inform āciju par katru atseviš ķo vien ību) 
3.2.12.2.10.1.  Re ģener ācijas metodes vai sist ēmas, apraksts un/vai ras ējums: .....................................................................LV L 175/44 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
3.2.12.2.10.2.  1. tipa darb ības ciklu skaits vai l īdzv ērtīga dzin ēja testa izm ēģin ājuma stenda cikli starp diviem 
re ģener ējoš ās f āzes cikliem apst ākļos, kas l īdzv ērtīgi 1. tipa testam (att ālums “D” Regulas (ES) 
2017/1151 XXI pielikuma 6. papildpielikuma 1. papildin ājuma A6.App1/1. att ēlā vai ANO EEK 
Noteikumu Nr. 83 13. pielikuma A13/1. att ēlā (atkar ībā no gad ījuma)): ................... ...............................  
3.2.12.2.10.2.1.  Piem ērojamais 1. tipa cikls (nor ādīt piem ērojamo proced ūru: ANO EEK Noteikumu Nr. 83 XXI 
pielikuma 4. papildpielikums): ................................................................................................ ...............................  
3.2.12.2.10.3.  Apraksts par metodi, ar kuru nosaka ciklu skaitu starp diviem cikliem, kuros notiek re ģener ācijas 
posmi: ........................................................................................................................ ...................................................  
3.2.12.2.10.4.  Parametri l ādēšanas l īme ņa noteikšanai, k āds nepieciešams, lai notiktu re ģener ācija (t. i., temperat ūra, 
spiediens utt.): ............................................................ .................................................. ...............................................  
3.2.12.2.10.5.  Apraksts par metodi, kuru izmanto sist ēmas l ādēšanai testa proced ūrā, kas aprakst īta ANO EEK 
Noteikumu Nr. 83 13. pielikuma 3.1. punkt ā: .................................................................................................  
3.2.12.2.11.  Katal ītisk ā neitralizatora sist ēmas, kas izmanto pat ērējamos rea ģentus (sniegt inform āciju par katru 
atseviš ķo vien ību) j ā/n ē ( 1 ) 
3.2.12.2.11.1.  Nepieciešam ā rea ģenta tips un koncentr ācija: ....................................................................................................  
3.2.12.2.11.2.  Rea ģenta norm ālās darb ības temperat ūras diapazons: .....................................................................................  
3.2.12.2.11.3.  Starptautiskais standarts: ................................................................................................... .......................................  
3.2.12.2.11.4.  Rea ģenta uzpildes biežums: nep ārtraukti/tehnisk ās apkopes laik ā (attiec īgā gad ījum ā): 
3.2.12.2.11.5.  Rea ģenta indikators: (apraksts un atrašan ās vieta)  
3.2.12.2.11.6.  Rea ģenta tvertne  
3.2.12.2.11.6.1.  Jauda: ....................................................................................................................... ......................................................  
3.2.12.2.11.6.2.  Apsildes sist ēma: j ā/n ē 
3.2.12.2.11.6.2.1.  Apraksts vai ras ējums  
3.2.12.2.11.7.  Rea ģenta vad ības bloks: j ā/n ē ( 1 ) 
3.2.12.2.11.7.1.  Marka: ....................................................................................................................... ....................................................  
3.2.12.2.11.7.2.  Tips: ........................................................................................................................ .......................................................  
3.2.12.2.11.8.  Rea ģenta iesmidzin ātājs (markas tips un atrašan ās vieta): ..............................................................................  
3.2.13.  D ūmain ība 
3.2.13.1.  Absorbcijas koeficienta simbola atrašan ās vieta (tikai kompresijaizdedzes dzin ējiem): ...........................  
3.2.14.  S īka inform ācija par ikvienu iek ārtu, kas paredz ēta degvielas taup īšanai (ja t ā nav ietverta citos 
ierakstos):.  
3.2.15.  LPG degvielas sist ēma: j ā/n ē ( 1 ) 
3.2.15.1.  Tipa apstiprin ājuma numurs saska ņā ar Regulu (EK) Nr. 661/2009 (OV L 200, 31.7.2009, 1. lpp.): ...LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/45
 
3.2.15.2.  Dzin ēja elektronisk ās vad ības bloks, kas paredz ēts darb ībai ar LPG  
3.2.15.2.1.  Marka(-s): ................................................................................................................... ..................................................  
3.2.15.2.2.  Tips(-i): .................................................................................................................... ......................................................  
3.2.15.2.3.  Ar emisiju saist ītu korekciju iesp ējam ība: ...........................................................................................................  
3.2.15.3.  Papildu dokumenti  
3.2.15.3.1.  Katalizatora aizsardz ības sist ēmas apraksts, p ārsl ēdzoties no benz īna uz LPG un otr ādi: .....................  
3.2.15.3.2.  Sist ēmas sh ēma (elektriskie savienojumi, spiediena izl īdzin āšanas caurules utt.): .....................................  
3.2.15.3.3.  Simbola ras ējums: ......................................................................................................................... .............................  
3.2.16.  NG degvielas sist ēma: j ā/n ē ( 1 ) 
3.2.16.1.  Tipa apstiprin ājuma numurs saska ņā ar Regulu (EK) Nr. 661/2009: ..........................................................  
3.2.16.2.  Dzin ēja elektronisk ās vad ības bloks, kas paredz ēts darb ībai ar NG  
3.2.16.2.1.  Marka(-s): ................................................................................................................... ..................................................  
3.2.16.2.2.  Tips(-i): .................................................................................................................... ......................................................  
3.2.16.2.3.  Ar emisiju saist ītu korekciju iesp ējam ība: ...........................................................................................................  
3.2.16.3.  Papildu dokumenti  
3.2.16.3.1.  Katalizatora aizsardz ības sist ēmas apraksts, p ārsl ēdzoties no benz īna uz NG un otr ādi: ......................  
3.2.16.3.2.  Sist ēmas sh ēma (elektriskie savienojumi, spiediena izl īdzin āšanas caurules utt.): .....................................  
3.2.16.3.3.  Simbola ras ējums: ......................................................................................................................... .............................  
3.2.18.  Ūde ņraža degvielas sist ēma: j ā/n ē ( 1 ) 
3.2.18.1.  EK tipa apstiprin ājuma numurs saska ņā ar Regulu (EK) Nr. 79/2009: .......................................................  
3.2.18.2.  Dzin ēja elektronisk ās vad ības bloks, kas paredz ēts darb ībai ar ūde ņradi  
3.2.18.2.1.  Marka(-s): ................................................................................................................... ..................................................  
3.2.18.2.2.  Tips(-i): .................................................................................................................... ......................................................  
3.2.18.2.3.  Ar emisiju saist ītu korekciju iesp ējam ība: ...........................................................................................................  
3.2.18.3.  Papildu dokumenti  
3.2.18.3.1.  Katalizatora aizsardz ības sist ēmas apraksts, p ārsl ēdzoties no benz īna uz ūde ņradi un otr ādi: ............  
3.2.18.3.2.  Sist ēmas sh ēma (elektriskie savienojumi, spiediena izl īdzin āšanas caurules utt.): .....................................  
3.2.18.3.3.  Simbola ras ējums: ......................................................................................................................... .............................  
3.2.19.4.  Papildu dokumenti  
3.2.19.4.1.  Katalizatora aizsardz ības sist ēmas apraksts, p ārsl ēdzoties no benz īna uz H  2 NG un otr ādi: .................LV L 175/46 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
3.2.19.4.2.  Sist ēmas sh ēma (elektriskie savienojumi, spiediena izl īdzin āšanas caurules utt.): .....................................  
3.2.19.4.3.  Simbola ras ējums: ......................................................................................................................... .............................  
3.2.20.  Siltuma uzglab āšanas inform ācija 
3.2.20.1.  Akt īvās siltuma uzglab āšanas ier īce: j ā/n ē ( 1 ) 
3.2.20.1.1.  Entalpija: ................................................................................................................... ............................................... (J)  
3.2.20.2.  Izol ācijas materi āli 
3.2.20.2.1.  Izol ācijas materi āls: ........................................................................................................................... .........................  
3.2.20.2.2.  Izol ācijas tilpums: ................................................................................................................ .......................................  
3.2.20.2.3.  Izol ācijas svars: .................................................................................................................. .........................................  
3.2.20.2.4.  Izol ācijas atrašan ās vieta: ...................................................................................................................... ...................  
3.3.  Elektriska iek ārta 
3.3.1.  Tips (tinums, ierosin āšana): ........................................................................................................................ .............  
3.3.1.2.  Darba spriegums: ............................................................................................................. ...................................... V  
3.4.  Piedzi ņas ener ģijas konvertoru kombin ācijas  
3.4.1.  Hibr īds elektriskais transportl īdzeklis: j ā/n ē ( 1 ) 
3.4.2.  Hibr īda elektrisk ā transportl īdzek ļa kategorija: uzl āde ārpus transportl īdzek ļa/nav uzl ādes ārpus trans ­
portl īdzek ļa: (  1 ) 
3.4.3.  Darba rež īma sl ēdzis: ar/bez (  1 ) 
3.4.3.1.  Izv ēles rež īmi 
3.4.3.1.1.  Tikai elektr ība: j ā/n ē ( 1 ) 
3.4.3.1.2.  Tikai degvielas pat ēriņš: j ā/n ē ( 1 ) 
3.4.3.1.3.  Hibr īda rež īmi: j ā/n ē ( 1 ) 
(ja j ā, īss apraksts): ................................................................................................................. ...................................  
3.4.4.  Ener ģijas akumul ēšanas ier īces raksturojums: ( REESS , kondensators, spararats/ ģenerators)  
3.4.4.1.  Marka(-s): ................................................................................................................... ..................................................  
3.4.4.2.  Tips(-i): .................................................................................................................... ......................................................  
3.4.4.3.  Transportl īdzek ļa agreg āta numurs: .................................................................................................................... ... 
3.4.4.4.  Elektro ķīmisk ās kombin ācijas veids: .................................................................................................................. .... 
3.4.4.5.  Ener ģija: ............. ( REESS : spriegums un jauda amp ērstund ās 2 stund ās, kondensatoram – J, ............ )  
3.4.4.6.  Uzl ādes ier īce: ieb ūvēta/ ārēja/nav (  1 ) 
3.4.5.  Elektriska iek ārta (raksturot katru elektrisk ās iek ārtas tipu atseviš ķi)LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/47
 
3.4.5.1.  Marka: ....................................................................................................................... ....................................................  
3.4.5.2.  Tips: ........................................................................................................................ .......................................................  
3.4.5.3.  Prim ārā izmantošana: vilces motors/ ģenerators (  1 ) 
3.4.5.3.1.  Izmantojot k ā vilces motoru: viens motors/vair āki motori (skaits) (  1 ): .......................................................  
3.4.5.4.  Maksim ālā jauda: ....................................................................................................................... ......................... kW  
3.4.5.5.  Darb ības princips  
3.4.5.5.5.1  L īdzstr āva/mai ņstr āva/f āžu skaits: .................................................................................................................... .......  
3.4.5.5.2.  Atseviš ķs/virknes/jauktais sl ēgums (  1 ) 
3.4.5.5.3.  Sinhrons/asinhrons (  1 ) 
3.4.6.  Vad ības bloks  
3.4.6.1.  Marka(-s): ................................................................................................................... ..................................................  
3.4.6.2.  Tips(-i): .................................................................................................................... ......................................................  
3.4.6.3.  Transportl īdzek ļa agreg āta numurs: .................................................................................................................... ... 
3.4.7.  Jaudas kontrol ētājs 
3.4.7.1.  Marka: ....................................................................................................................... ....................................................  
3.4.7.2.  Tips: ........................................................................................................................ .......................................................  
3.4.7.3.  Transportl īdzek ļa agreg āta numurs: .................................................................................................................... ... 
3.4.9.  Ražot āja ieteikums iepriekš ējai sagatavošanai: ...................................................................................................  
3.5.  Ražot āja pazi ņot ās v ērtības CO  2 emisiju/degvielas pat ēriņa/elektroener ģijas pat ēriņa/elektrisk ā diapa ­
zona un ekoinov āciju inform ācijas noteikšanai (attiec īgā gad ījum ā) ( o ) 
3.5.7.  Ražot āja pazi ņot ās v ērtības 
3.5.7.1.  Testa transportl īdzek ļa parametri  
3.5.7.1.1.  Transportl īdzeklis — augsts  
3.5.7.1.1.1.  Cikl ā vajadz īgā ener ģija (J): ...................................................................................................................... ...............  
3.5.7.1.1.2.  Ce ļa slodzes koeficienti  
3.5.7.1.1.2.1.  f  0 , N: .......................................................................................................................... ...................................................  
3.5.7.1.1.2.2.  f  1 , N/(km/h): ................................................................................................................... ............................................  
3.5.7.1.1.2.3.  f  2 , N/(km/h)  2 : ............................................................................................................................. .................................  
3.5.7.1.2.  Transportl īdzeklis – zems (attiec īgā gad ījum ā) 
3.5.7.1.2.1.  Cikl ā vajadz īgā ener ģija (J)  
3.5.7.1.2.2.  Ce ļa slodzes koeficienti  
3.5.7.1.2.2.1.  f  0 , N: .......................................................................................................................... ...................................................  
3.5.7.1.2.2.2.  f  1 , N/(km/h): ................................................................................................................... ............................................LV L 175/48 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
3.5.7.1.2.2.3.  f  2 , N/(km/h)  2 : ............................................................................................................................. .................................  
3.5.7.1.3.  M transportl īdzeklis (attiec īgā gad ījum ā) 
3.5.7.1.3.1.  Cikl ā vajadz īgā ener ģija (J)  
3.5.7.1.3.2.  Ce ļa slodzes koeficienti  
3.5.7.1.3.2.1.  f  0 , N: .......................................................................................................................... ...................................................  
3.5.7.1.3.2.2.  f  1 , N/(km/h): ................................................................................................................... ............................................  
3.5.7.1.3.2.3.  f  2 , N/(km/h)  2 : ............................................................................................................................. .................................  
3.5.7.2.  Kombin ētā CO  2 emisiju masa  
3.5.7.2.1.  ICE  CO  2 emisiju masa  
3.5.7.2.1.1.  Transportl īdzeklis – augsts: ............................................................................................................. .............. g/km  
3.5.7.2.1.2.  Transportl īdzeklis – zems (attiec īgā gad ījum ā): ....................................................................................... g/km  
3.5.7.2.2.  OVC-HEV  un ārēji neuzl ādējamu hibr īda elektrotransportl īdzek ļu (NOVC-HEV ) uzl ādi noturoša CO  2 
emisiju masa  
3.5.7.2.2.1.  Transportl īdzeklis – augsts: ............................................................................................................. .............. g/km  
3.5.7.2.2.2.  Transportl īdzeklis – zems (attiec īgā gad ījum ā): ....................................................................................... g/km  
3.5.7.2.2.3.  M transportl īdzeklis (attiec īgā gad ījum ā): ................................................................................................. g/km  
3.5.7.2.3.  OVC-HEV  uzl ādi pat ērējoša CO  2 emisiju masa  
3.5.7.2.3.1.  Transportl īdzeklis – augsts: ............................................................................................................. .............. g/km  
3.5.7.2.3.2.  Transportl īdzeklis – zems (attiec īgā gad ījum ā): ....................................................................................... g/km  
3.5.7.2.3.3.  M transportl īdzeklis (attiec īgā gad ījum ā): ................................................................................................. g/km  
3.5.7.3.  Elektrotransportl īdzek ļu elektriskais diapazons  
3.5.7.3.1.  PEV  tīrais elektriskais diapazons ( PER ) 
3.5.7.3.1.1.  Transportl īdzeklis – augsts: ............................................................................................................. ................ km  
3.5.7.3.1.2.  Transportl īdzeklis – zems (attiec īgā gad ījum ā): .......................................................................................... km  
3.5.7.3.2.  OVC-HEV  kop ējais elektriskais diapazons ( AER ) 
3.5.7.3.2.1.  Transportl īdzeklis – augsts: ............................................................................................................. ................ km  
3.5.7.3.2.2.  Transportl īdzeklis – zems (attiec īgā gad ījum ā): .......................................................................................... km  
3.5.7.3.2.3.  M transportl īdzeklis (attiec īgā gad ījum ā): .................................................................................................... km  
3.5.7.4.  Kurin ām ā elementa hibr īda transportl īdzek ļu (FCHV ) uzl ādi noturošs degvielas pat ēriņš (FC CS ) 
3.5.7.4.1.  Transportl īdzeklis – augsts: ............................................................................................................. ... kg/100 kmLV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/49
 
3.5.7.4.2.  Transportl īdzeklis – zems (attiec īgā gad ījum ā): ............................................................................ kg/100 km  
3.5.7.4.3.  M transportl īdzeklis (attiec īgā gad ījum ā): ....................................................................................... kg/100 km  
3.5.7.5.  Elektrotransportl īdzek ļu elektroener ģijas pat ēriņš 
3.5.7.5.1.  Kombin ētais elektroener ģijas pat ēriņš (EC WLTC  ) transportl īdzek ļiem, kas ir tikai elektrotransportl ī­
dzek ļi 
3.5.7.5.1.1.  Transportl īdzeklis – augsts: ............................................................................................................. ......... Wh/km  
3.5.7.5.1.2.  Transportl īdzeklis – zems (attiec īgā gad ījum ā): .................................................................................. Wh/km  
3.5.7.5.2.  Lietder ības koeficienta ( UF) sv ērtais uzl ādi pat ērējošs elektroener ģijas pat ēriņš EC  AC,CD  (kombin ētais)  
3.5.7.5.2.1.  Transportl īdzeklis – augsts: ............................................................................................................. ......... Wh/km  
3.5.7.5.2.2.  Transportl īdzeklis – zems (attiec īgā gad ījum ā): .................................................................................. Wh/km  
3.5.7.5.2.3.  M transportl īdzeklis (attiec īgā gad ījum ā): ............................................................................................ Wh/km  
3.5.8.  M1 transportl īdzek ļiem – transportl īdzeklis apr īkots ar ekoinov āciju Regulas (EK) Nr. 443/2009 12. 
panta noz īm ē vai N1 transportl īdzek ļiem – Regulas (ES) Nr. 510/2011 12. panta noz īm ē: j ā/n ē ( 1 ) 
3.5.8.1.  M1 transportl īdzek ļiem – Īstenošanas regulas (ES) Nr. 725/2011 5. pant ā min ētā atsauces transpor ­
tlīdzek ļa tips/variants/versija vai N1 transportl īdzek ļiem – Īstenošanas regulas (ES) Nr. 427/2014 5. 
pant ā min ētā atsauces transportl īdzek ļa tips/variants/versija (attiec īgā gad ījum ā): ................... .................  
3.5.8.2.  Mijiedarb ība starp daž ādām ekoinov ācij ām: j ā/n ē ( 1 ) 
3.5.8.3.  Ar ekoinov āciju izmantošanu saist ītie emisijas dati (tabulu atk ārto par katru test ēto standartdegvie ­
lu) (  w1 ) 
Lēmums par 
ekoinov ā­
cijas apstip ­
rin āšanu (  w2 ) Ekoinov ā­
cijas kods 
( w3 ) 1. Atsauces 
transportl ī­
dzek ļa CO  2 
emisija 
(g/km)  2. Ekoinov ā­
ciju transpor ­
tlīdzek ļa CO  2 
emisija 
(g/km)  3. Atsauces 
transportl ī­
dzek ļa CO  2 
emisija 1. 
tipa testa 
cikl ā ( w4 ) 4. Ekoinov ā­
ciju transpor ­
tlīdzek ļa CO  2 
emisija 1. 
tipa testa 
cikl ā 5. Lietošanas 
faktors (UF), t. 
i., tehnolo ģijas 
izmantošanas 
laika da ļa 
norm ālas 
darb ības 
apst ākļos CO  2 
emisijas 
ietaup ījumi 
((1 – 2) – 
(3 – 4))*5  
xxxx/201x  
Total CO  2 emissions saving (g/km) (  w5 ) 
(w) Ekoinov ācijas. 
(w1) Vajadz ības gad ījum ā pievienot rindas, katru ekoinov āciju rakstot jaun ā rind ā. 
(w2) Komisijas l ēmuma numurs, ar ko apstiprina ekoinov āciju. 
(w3) Pieš ķirts Komisijas l ēmum ā par ekoinov ācijas apstiprin āšanu. 
(w4) Ar tipa apstiprin ātājas iest ādes piekrišanu, un, ja 1. tipa testa cikla viet ā izmanto model ēšanas metodi, š ī 
vērtība ir ar model ēšanas metodi ieg ūtā v ērtība. 
(w5) Katras atseviš ķās ekoinov ācijas CO  2 emisijas ietaup ījumu summa.  
3.6.  Ražot āja pie ļaut ās temperat ūras 
3.6.1.  Dzes ēšanas sist ēmaLV L 175/50 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
3.6.1.1.  Dzes ēšana ar š ķidrumu 
Maksim ālā temperat ūra pie izejas atveres: ...................................................................................................... K  
3.6.1.2.  Gaisa dzes ēšana  
3.6.1.2.1.  Atsauces punkts: ............................................................................................................. ............................................  
3.6.1.2.2.  Maksim ālā temperat ūra atsauces punkt ā: ........................................................................................................ K  
3.6.2.  Maksim ālā izejas temperat ūra pie ieejas starpdzes ētājā: .............................................................................. K  
3.6.3.  Maksim ālā atg āzu temperat ūra izpl ūdes caurules(- ļu) viet ā blakus izpl ūdes kolektora ārējam(-iem) 
atlokam(-iem) vai turbokompresoram: ........................................................................................... ................... K  
3.6.4.  Degvielas temperat ūra 
Minim ālā: .............................................................. K — maksim ālā: ............................................................... K 
Dīze ļdzin ējiem — iesmidzin āšanas s ūkņa iepl ūdē, ar g āzi darbin āmiem dzin ējiem — spiediena regu ­
latora p ēdējā pak āpē 
3.6.5.  Sm ērvielas temperat ūra 
Minim ālā: .............................................................. K — maksim ālā: ............................................................... K  
3.8.  E ļļošanas sist ēma 
3.8.1.  Sist ēmas apraksts  
3.8.1.1.  Sm ērvielas tvertnes atrašan ās vieta: ...................................................................................................................... . 
3.8.1.2.  Padeves sist ēma (ar s ūkni/iesmidzin āšana iepl ūdes sist ēm ā/sajaukšana ar degvielu utt.) (  1 ) 
3.8.2.  Sm ērvielas s ūknis  
3.8.2.1.  Marka(-s): ................................................................................................................... ..................................................  
3.8.2.2.  Tips(-i): .................................................................................................................... ......................................................  
3.8.3.  Sajaukums ar degvielu  
3.8.3.1.  Procentos .................................................................................................................... .................................................  
3.8.4.  E ļļas dzes ētājs: j ā/n ē ( 1 ) 
3.8.4.1.  Ras ējums(-i): ..................................................................................................................... .................................... vai  
3.8.4.1.1.  Marka(-s): ................................................................................................................... ..................................................  
3.8.4.1.2.  Tips(-i): .................................................................................................................... ......................................................  
4. TRANSMISIJA(  p ) 
4.3.  Dzin ēja spararata inerces moments: ................................................................................................. .....................  
4.3.1.  Papildu inerces moments pie neiesl ēgta p ārnesuma: ........................................................................................  
4.4.  Saj ūgs(-i)  
4.4.1.  Tips: ........................................................................................................................ .......................................................  
4.4.2.  Maksim ālā griezes momenta konversija: .................................................................................................. ............  
4.5.  P ārnesumk ārba 
4.5.1.  Tips (manu ālā/autom ātisk ā/CVT (nep ārtraukti main īga transmisija)) (  1 )LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/51
 
4.5.1.1.  Domin ējošais rež īms: j ā/n ē ( 1 ) 
4.5.1.2.  Lab ākais rež īms (ja nav domin ējoš ā rež īma): ....................................................................................................  
4.5.1.3.  Slikt ākais rež īms (ja nav domin ējoš ā rež īma): ...................................................................................................  
4.5.1.4.  Griezes momenta v ērtība: ........................................................................................................................... .............  
4.5.1.5.  Saj ūgu skaits: .................................................................................................................... ..........................................  
4.6.  P ārnesuma skaitlis  
Pārnesums  Iekš ējās p ārnesumk ārbas 
skaitlis (dzin ēja apgrie ­
zienu attiec ība pret 
pārnesumk ārbas izejoš ās 
vārpstas apgriezieniem)  Gal īgā(-s) proporcija(-s) 
(izejoš ās v ārpstas apgrie ­
zienu attiec ība pret dz ītā 
rite ņa apgriezieniem)  Kop ējais p ārnesumu skait ­
lis 
Maksim ālais CVT  
1 
2 
3 
… 
Minim ālais CVT  
Atpaka ļgaita  
4.7.  Transportl īdzek ļa maksim ālais apr ēķin ātais ātrums (km/h) (  q ): ......................................................................  
6. BALSTIEK ĀRTA  
6.6.  Riepas un rite ņi 
6.6.1.  Riepu/rite ņu kombin ācija(-s)  
6.6.1.1.  Asis  
6.6.1.1.1.  1. ass: ...................................................................................................................... ......................................................  
6.6.1.1.1.1.  Riepu izm ēra apz īm ējums  
6.6.1.1.2.  2. ass: ...................................................................................................................... ......................................................  
6.6.1.1.2.1.  Riepu izm ēra apz īm ējums  
utt. 
6.6.2.  Gult ņu r ādiusa augš ējās un apakš ējās robežas  
6.6.2.1.  1. ass: ...................................................................................................................... ......................................................  
6.6.2.2.  2. ass: ...................................................................................................................... ......................................................  
6.6.3.  Spiediens(-i) riep ās, k ādu(-us) ieteicis transportl īdzek ļa ražot ājs: ........................................................... kPa  
9. VIRSB ŪVE 
9.1.  Virsb ūves tips, izmantojot Direkt īvas 2007/46/EK II pielikuma C da ļā noteiktos kodus: .....................  
9.10.3.  Vietas  
9.10.3.1.  S ēdvietu skaits (s): ............................................................................................................ ..........................................LV L 175/52 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
16. PIEK ĻUVE TRANSPORTL ĪDZEK ĻA REMONTA UN TEHNISK ĀS APKOPES INFORM ĀCIJAI  
16.1.  Galven ās t īmek ļa vietnes adreses piek ļuvei transportl īdzek ļa remonta un tehnisk ās apkopes inform ā­
cijai: ........................................................................................................................ .......................................................  
16.1.1.  Diena, kad t ā ir pieejama (ne v ēlāk k ā 6 m ēnešus p ēc tipa apstiprin ājuma dienas): ..............................  
16.2.  Noteikumi un nosac ījumi attiec ībā uz piek ļuvi t īmek ļa vietnei: ...................................................................  
16.3.  Form āts, k ādā ir pieejama t īmek ļa vietn ē sniegt ā inform ācija par transportl īdzek ļa remontu un 
tehnisko apkopi: .............................................................................................................. ...........................................LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/53
 
Inform ācijas dokumenta papildin ājums  
INFORM ĀCIJA PAR TESTA APST ĀKĻIEM  
1. Izmantot ā sm ērviela  
1.1. Dzin ēja sm ērviela  
1.1.1. Marka: …  
1.1.2. Tips: …  
1.2. P ārnesumk ārbas sm ērviela  
1.2.1. Marka: …  
1.2.2. Tips: …  
(nor ādīt e ļļas īpatsvaru sm ērvielas un degvielas mais ījum ā) 
2. Ce ļa slodzes inform ācija 
2.1. P ārnesumk ārbas tips (manu ālā/autom ātisk ā/CVT)  
VL (ja ir)  VH  
2.2. Transportl īdzek ļa virsb ūves tips (variants/ver ­
sija)  2.2. Transportl īdzek ļa virsb ūves tips (variants/ver ­
sija)  
2.3. Izmantot ā ce ļa slodzes metode (m ērījums vai 
apr ēķins pa ce ļa slodzes saim ēm) 2.3. Izmantot ā ce ļa slodzes metode (m ērījums vai 
apr ēķins pa ce ļa slodzes saim ēm) 
2.4. Ce ļa slodzes inform ācija no testa  2.4. Ce ļa slodzes inform ācija no testa  
2.4.1. Riepu marka un tips:  2.4.1. Riepu marka un tips:  
2.4.2. Riepu izm ēri (priekš ējo/aizmugures):  2.4.2. Riepu izm ēri (priekš ējo/aizmugures):  
2.4.4. Riepu spiediens (priekš ējo/aizmugures) (kPa):  2.4.4. Riepu spiediens (priekš ējo/aizmugures) (kPa):  
2.4.5. Riepu rites pretest ība (priekš ējo/aizmugures) 
(kg/t):  2.4.5. Riepu rites pretest ība (priekš ējo/aizmugures) 
(kg/t):  
2.4.6. Transportl īdzek ļa testa masa (kg):  2.4.6. Transportl īdzek ļa testa masa (kg):  
2.4.7. Delta Cd.A sal īdzin ājum ā ar transportl īdzekli 
– augsts (m  2 ) 
2.4.8. Ce ļa slodzes koeficients f  0 , f 1 , f 2 2.4.8. Ce ļa slodzes koeficients f  0 , f 1 , f 2LV L 175/54 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
4. papildin ājums  
EK TIPA APSTIPRIN ĀJUMA SERTIFIK ĀTA PARAUGS  
(Maksim ālais form āts: A4 (210 × 297 mm))  
EK TIPA APSTIPRIN ĀJUMA SERTIFIK ĀTS 
Administrat īvās iest ādes z īmogs  
Pazi ņojums par sist ēmas tipa/transportl īdzek ļa tipa:  
— EK tipa apstiprin ājumu (  1 ), 
— EK tipa apstiprin ājuma paplašin āšana (  1 ), 
— EK tipa apstiprin ājuma atteikumu, (  1 ) 
— EK tipa apstiprin ājuma atcelšanu (  1 ), 
— attiec ībā uz sist ēmu (  1 ) saska ņā ar Regulu (EK) Nr. 715/2007 (  2 ) un Regulu (ES) 2017/1151 (  3 ) 
EK tipa apstiprin ājuma numurs: …  
Paplašin ājuma iemesls: …  
I IEDA ĻA 
0.1. Marka (ražot āja tirdzniec ības nosaukums): …  
0.2. Tips: …  
0.2.1. Komercnosaukums(-i) (ja t āds ir): …  
0.3. Tipa identifik ācijas l īdzek ļi, ja uz transportl īdzek ļa ir attiec īgais mar ķējums (  4 ) 
0.3.1. Š ā mar ķējuma atrašan ās vieta: …  
0.4. Transportl īdzek ļa kategorija (  5 ) 
0.5. Ražot āja nosaukums un adrese: …  
0.8. Mont āžas r ūpn īcas(-u) nosaukums(-i) un adrese(-es): …  
0.9. Ražot āja p ārst āvis: ….  
II IEDA ĻA – jāatk ārto katrai interpol ācijas saimei, k ā noteikts XXI pielikuma 5.6. punkt ā 
0. Interpol ācijas saimes identifikators, k ā noteikts XXI pielikuma 5.0. punkt ā. 
1. Papildinform ācija (attiec īgā gad ījum ā): (skat īt papildpielikumu)  
2. Par testu veikšanu atbild īgais tehniskais dienests: …  
3. 1. tipa testa zi ņojuma datums: …  
4. 1. tipa testa zi ņojuma numurs: …  
5. Piez īmes (ja t ādas ir): (skat ītpapildpielikumu)LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/55
 
6. Vieta: …  
7. Datums: …  
8. Paraksts: …  
Pievienoti:  Inform ācijas komplekts (  6 ).LV L 175/56 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
Papildpielikums EK tipa apstiprin ājuma sertifik ātam Nr. …,  
kas attiecas uz transportl īdzek ļa tipa apstiprin ājumu attiec ībā uz emisij ām un piek ļuvi 
transportl īdzek ļa remonta un tehnisk ās apkopes inform ācijai atbilst īgi Regulai (EK) Nr. 715/2007  
Aizpildot tipa apstiprin ājuma sertifik ātu, j āizvair ās no atsauc ēm uz inform āciju testa zi ņojum ā vai inform ācijas doku ­
ment ā. 
0. INTERPOL ĀCIJAS SAIMES IDENTIFIKATORS, K Ā NOTEIKTS XXI PIELIKUMA 5.0. PUNKT Ā. 
1. PAPILDINFORM ĀCIJA  
1.1. Transportl īdzek ļa pašmasa: …  
1.2. Maksim ālā masa: …  
1.3. Atskaites masa: …  
1.4. Vietu skaits: …  
1.6. Virsb ūves tips:  
1.6.1. attiec ībā uz M  1 , M  2 : limuz īns, he čbeks, autofurgons, divviet īga automaš īna, p ārveidojams, daudzfunkcion āls 
transportl īdzeklis (  1 ) 
1.6.2. attiec ībā uz N  1 , N  2 : kravas automobilis, autofurgons (  1 ) 
1.7. Piedzi ņas rite ņi: priekš ējie, aizmugures, 4 × 4 (  1 ) 
1.8. Elektriskais transportl īdzeklis: j ā/n ē ( 1 ) 
1.9. Hibr īds elektriskais transportl īdzeklis: j ā/n ē ( 1 ) 
1.9.1. Hibr īda elektrisk ā transportl īdzek ļa kategorija: uzl āde ārpus transportl īdzek ļa/nav uzl ādes ārpus transportl ī­
dzek ļa/degvielas elements (  1 ) 
1.9.2. Darba rež īma sl ēdzis: ar/bez (  1 ) 
1.10. Dzin ēja identifik ācija:  
1.10.1. Dzin ēja darba tilpums:  
1.10.2. Degvielas padeves sist ēma: ar tiešo iesmidzin āšanu/ar netiešo iesmidzin āšanu (  1 ) 
1.10.3. Ražot āja ieteikt ā degviela:  
1.10.4.1. Maksim ālā jauda: kW pie min  –1 
1.10.4.2. Maksim ālais griezes moments: Nm pie min  –1 
1.10.5. Spiediena uzp ūtes iek ārta: j ā/n ē ( 1 ) 
1.10.6. Aizdedzes sist ēma: kompresijaizdedze/dzirkste ļaizdedze (  1 ) 
1.11. Sp ēka piedzi ņas bloks (elektriskam transportl īdzeklim vai hibr īdam elektriskam transportl īdzeklim) (  1 ) 
1.11.1. Akumulatora maksim ālā lietder īgā jauda: … kW, pie: … l īdz … min  –1 
1.11.2. Akumulatora maksim ālā jauda 30 min ūtes: … kW  
1.11.3 Maksim ālais lietder īgais griezes moments: … Nm, ar … min  –1LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/57
 
1.12. Vilces akumulators (elektriskam transportl īdzeklim vai hibr īdam elektriskam transportl īdzeklim)  
1.12.1. Nomin ālais spriegums: V  
1.12.2. Jauda (2 h ātrums): Ah  
1.13. Transmisija: …, …  
1.13.1. P ārnesumk ārbas tips: manu ālā/autom ātisk ā/main īgas transmisijas (  1 ) 
1.13.2. P ārnesumu attiec ību skaits:  
1.13.3. Kop ējā p ārnesumu attiec ība (t. sk. riepu ripošanas perimetrs slodzes apst ākļos): (transportl īdzek ļa ātrums 
(km/h)) / (dzin ēja apgriezieni (1 000 (min  –1 )) 
Pirmais p ārnesums: …  Sestais p ārnesums: …  
Otrais p ārnesums: …  Sept ītais p ārnesums: …  
Trešais p ārnesums: …  Astotais p ārnesums: …  
Ceturtais p ārnesums: …  Pa ātrinošs p ārnesums: …  
Piektais p ārnesums: …  
1.13.4. Gal īgā p ārnesumu attiec ība: 
1.14. Riepas: …, …, …  
Tips: radi ālā/diogn ālā/… (  7 ) 
Izm ēri: …  
Ripošanas perimetrs slodzes apst ākļos: 
1. tipa test ā izmantoto riepu ripošanas perimetrs  
2. TESTA REZULT ĀTI: 
2.1. Izp ūtēja emisijas testa rezult āti 
Emisiju klasifik ācija: Euro 6  
1. tipa testa rezult āti (attiec īgā gad ījum ā) 
Tipa apstiprin ājuma numurs, ja nav cilmes transportl īdzeklis (  1 ): …  
1. tests  
1. tipa testa rezult āts CO 
(mg/km)  THC 
(mg/km)  NMHC 
(mg/km)  NO  x 
(mg/km)  THC + 
NO  x 
(mg/km)  PM 
(mg/km)  PN 
(#.10  11 / 
km) 
M ērījumi (  8 ) ( 9 ) 
Ki * (  8 ) ( 10 ) (  11 ) 
Ki + (  8 ) ( 10 ) (  11 ) 
Vid ējā v ērtība, ko apr ēķina 
ar Ki (M.Ki vai M+Ki) (  9 ) ( 11 )LV L 175/58 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
1. tipa testa rezult āts CO 
(mg/km)  THC 
(mg/km)  NMHC 
(mg/km)  NO  x 
(mg/km)  THC + 
NO  x 
(mg/km)  PM 
(mg/km)  PN 
(#.10  11 / 
km) 
DF (+) (  8 ) ( 10 ) 
DF (*) (  8 ) ( 10 ) 
Gal īgā vid ējā v ērtība, ko 
apr ēķina ar Ki un DF (  13 ) 
Robežv ērtība 
2. tests  (attiec īgā gad ījum ā) 
Atk ārtot ā 1. testa tabula ar otr ā testa rezult ātiem.  
3. tests  (attiec īgā gad ījum ā) 
Atk ārtot ā 1. testa tabula ar treš ā testa rezult ātiem.  
Atk ārtotais 1. tests, 2. tests (attiec īgā gad ījum ā) un 3. tests (attiec īgā gad ījum ā) zemam transportl īdzeklim 
(attiec īgā gad ījum ā) un M transportl īdzeklim (attiec īgā gad ījum ā). 
Inform ācija par re ģener ācijas strat ēģiju 
D — darb ības ciklu skaits starp diviem re ģener ācijas f āzes cikliem: …  
d — re ģener ācijai nepieciešamo darb ības ciklu skaits: …  
Piem ērojamais 1. tipa cikls: (ANO EEK Noteikumu Nr. 83 XXI pielikuma 4. papildpielikums) (  14 ): …  
ATCT tests  
CO  2 emisijas (g/km)  Kombin ētais 
ATCT  (14 °C) M  CO2,Treg  
1. tips (23 °C) M  CO2,23 °  
Saimes korekcijas koeficients ( FCF) 
Starp ība starp dzin ēja dzes ēšanas š ķidruma beigu temperat ūru un vid ējo izgarojumu uztveršanas zonas 
temperat ūru p ēdējās 3 stund ās ΔT_ATCT (°C): …  
Minim ālais izgarojumu uztveršanas laiks t  soak _ATCT (s): …  
Temperat ūras dev ēja atrašan ās vieta: …  
2. tips: (ietverot datus, kas nepieciešami tehnisk ās apskates testam):  
Tests  CO v ērtība 
(% tlp)  Lambda (  7 ) Dzin ēja apgriezienu 
skaits 
(min  –1 ) Dzin ēja e ļļas temperat ūra 
(°C) 
Tests pie zemiem tuk- 
šgaitas apgriezieniem  Nepiem ēro 
Tests pie augstiem tuk- 
šgaitas apgriezieniemLV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/59
 
3. tips: …  
4. tips: … g/testu  
5. tips: — Ilgiztur īguma tests: visa transportl īdzek ļa tests/stenda nolietošan ās tests/nav veikts (  1 ) 
— Nolietošan ās koeficients DF: apr ēķin āts/pieš ķirts (  1 ) 
— Nor ādīt v ērtības: …  
— Piem ērojamais 1. tipa cikls (ANO EEK Noteikumu Nr. 83 XXI pielikuma 4. papildpiel- 
ikums) (  14 ): …  
6. tips  CO (g/km)  THC (g/km)  
Izm ērītā v ērtība 
2.1.1. Divu degvielu transportl īdzek ļiem 1. tipa tabulu atk ārto attiec ībā uz katru degvielu. Main āmas degvielas 
transportl īdzek ļiem, kad 1. tipa tests veicams ar ab ām degviel ām saska ņā ar I pielikuma I.2.4. att ēlu, un 
transportl īdzek ļiem, kurus darbina ar saš ķidrin āto naftas g āzi vai dabasg āzi/biomet ānu, vai tie b ūtu vienas 
degvielas vai divu degvielu transportl īdzek ļi, tabulas atk ārto katrai test ā izmantotai standartdegvielai un 
atseviš ķā tabul ā nor āda ieg ūtos slikt ākos rezult ātus. Attiec īgā gad ījum ā saska ņā ar ANO EEK Noteikumu 
Nr. 83 12. pielikuma 3.1.4. ieda ļu nor āda, vai rezult āti ir ieg ūti ar m ērījumiem vai ar ī apr ēķin āti. 
2.1.2. MI rakstisks apraksts un/vai ras ējums: …  
2.1.3.  OBD  sist ēmas p ārraudz īto visu komponentu saraksts un pielietojums: …  
2.1.4. Rakstisks apraksts (visp ārīgie darb ības principi) attiec ībā uz: …  
2.1.4.1. Dzin ēja aizdedzes izlaiduma konstat ēšanu (  15 ): …  
2.1.4.2. Katalizatora p ārraudz ību (  15 ): …  
2.1.4.3. Sk ābek ļa dev ēja p ārraudz ību (  15 ): …  
2.1.4.4. Citiem  OBD  sist ēmas p ārraudz ītiem komponentiem (  15 ): …  
2.1.4.5. Katalizatora p ārraudz ību (  16 ): …  
2.1.4.6. Cietda ļiņu filtra p ārraudz ību (  16 ): …  
2.1.4.7. Elektronisk ās degvielas padeves sist ēmas p ārraudz ību (  16 ): …  
2.1.4.8. Citiem  OBD  sist ēmas p ārraudz ītiem komponentiem: …  
2.1.5. Krit ēriji MI iedarbin āšanai (nemain īgs braukšanas ciklu skaits vai statistikas metode): …  
2.1.6. Saraksts, kur ā uzskait īti un paskaidroti visi izmantotie  OBD  izvades kodi un form āti: …  
2.2. Rezerv ēts 
2.3. Katal ītiskais neitralizators: j ā/n ē ( 1 ) 
2.3.1. Ori ģin ālās iek ārtas katal ītiskais neitralizators test ēts p ēc vis ām attiec īgaj ām š īs regulas pras ībām: j ā/n ē ( 1 ) 
2.4. D ūmain ības testa rezult āti (  1 ) 
2.4.1. Ar vienm ērīgu dzin ēja apgriezienu skaitu: skat īt tehnisk ā dienesta testa zi ņojumu Nr. …LV L 175/60 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
2.4.2. Br īvā pa ātrin ājuma testi  
2.4.2.1. Absorbcijas koeficienta izm ērītā v ērtība: … m  –1 
2.4.2.2. Absorbcijas koeficienta kori ģētā v ērtība: … m  –1 
2.4.2.3. Absorbcijas koeficienta simbola atrašan ās vieta transportl īdzekl ī: …  
2.5. CO  2 emisiju un degvielas pat ēriņa testu rezult āti 
2.5.1. Transportl īdzeklis ar iekšdedzes dzin ēju un hibr īds elektrisks transportl īdzeklis, kam nav uzl ādes ārpus trans ­
portl īdzek ļa (NOVC)  
2.5.1.1. Transportl īdzeklis – augsts  
2.5.1.1.1. Cikl ā vajadz īgā ener ģija: … J  
2.5.1.1.2. Ce ļa slodzes koeficienti  
2.5.1.1.2.1. f  0, N: …  
2.5.1.1.2.2. f  1, N/(km/h): …  
2.5.1.1.2.3. f  2 , N/(km/h)  2 : …  
2.5.1.1.3. CO  2 emisiju masa (v ērtības nor āda par katru test ēto standartdegvielu, f āzēm: izm ērītās v ērtības kombin ētaj ā 
cikl ā skatiet XXI pielikuma 6. papildpielikuma 1.1.2.3.8. un 1.1.2.3.9. punkt ā) 
CO  2 emisijas (g/km)  Tests  Zems  Vid ējs Augsts  Ļoti augsts  Kombin ētais 
M CO2,p,5 /  M CO2,c,5  1 
2 
3 
M CO2,p,H /  M CO2,c,H  
2.5.1.1.4. Degvielas pat ēriņš (v ērtības nor āda par katru test ēto standartdegvielu, f āzēm: izm ērītās kop ējās v ērtības skatiet 
XXI pielikuma 6. papildpielikuma 1.1.2.3.8. un 1.1.2.3.9. punkt ā) 
Degvielas pat ēriņš (l/100 km) vai m  3 /100 
km, vai kg/100 km (  1 ) Zems  Vid ējs Augsts  Ļoti augsts  Kombin ētais 
Gal īgās v ērtības FC  p,H /  FC c,H 
2.5.1.2. Transportl īdzeklis – zems (attiec īgā gad ījum ā) 
2.5.1.2.1. Cikl ā vajadz īgā ener ģija: … J  
2.5.1.2.2. Ce ļa slodzes koeficienti  
2.5.1.2.2.1. f  0, N: …  
2.5.1.2.2.2. f  1, N/(km/h): …  
2.5.1.2.2.3. f  2 , N/(km/h)  2 : …LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/61
 
2.5.1.2.2 CO  2 emisiju masa (v ērtības nor āda par katru test ēto standartdegvielu, f āzēm: izm ērītās v ērtības kombin ētaj ā 
cikl ā skatiet XXI pielikuma 6. papildpielikuma 1.1.2.3.8. un 1.1.2.3.9. punkt ā) 
CO  2 emisijas (g/km)  Tests  Zems  Vid ējs Augsts  Ļoti augsts  Kombin ētais 
M CO2,p,5 /  M CO2,c,5  1 
2 
3 
M CO2,p,L /  M CO2,c,L  
2.5.1.2.3. Degvielas pat ēriņš (v ērtības nor āda par katru test ēto standartdegvielu, f āzēm: izm ērītās v ērtības kombin ētaj ā 
cikl ā skatiet XXI pielikuma 6. papildpielikuma 1.1.2.3.8. un 1.1.2.3.9. punkt ā) 
Degvielas pat ēriņš (l/100 km) vai m  3 /100 
km, vai kg/100 km (  1 ) Zems  Vid ējs Augsts  Ļoti augsts  Kombin ētais 
Gal īgās v ērtības FC  p,H /  FC c,H 
2.5.1.3. Transportl īdzek ļiem, kam ir tikai iekšdedzes dzin ējs un kas apr īkoti ar periodiski re ģener ējam ām sist ēm ām, 
kā noteikts š īs regulas 2. panta 6. punkt ā, testa rezult ātus kori ģē ar Ki koeficientu, k ā noteikts XXI pielikuma 
6. papildpielikuma 1. papildin ājum ā. 
2.5.1.3.1. Inform ācija par re ģener ācijas strat ēģiju attiec ībā uz CO  2 emisij ām un degvielas pat ēriņu 
D — darb ības ciklu skaits starp diviem re ģener ācijas f āzes cikliem: …  
d — re ģener ācijai nepieciešamo darb ības ciklu skaits: …  
Piem ērojamais 1. tipa cikls (ANO EEK Noteikumu Nr. 83 XXI pielikuma 4. papildpielikums) (  14 ): …  
Zems  Vid ējs Augsts  Ļoti augsts  Kombin ētais 
Ki (pieskait āmais/piereizin āmais) (  1 ) 
Vērtības attiec ībā uz CO  2 un 
degvielas pat ēriņu ( 10 ) 
2.5.2. Elektriskiem transportl īdzek ļiem (  1 ) 
2.5.2.1. Elektroener ģijas pat ēriņš (deklar ētā v ērtība) 
2.5.2.1.1. Elektroener ģijas pat ēriņš: 
EC (Wh/km)  Tests  Pils ētā Kombin ētais 
Apr ēķin ātais EC 1 
2 
3 
Pazi ņot ā v ērtība —LV L 175/62 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
2.5.2.1.2. Kop ējais laiks, kas vajadz īgs cikla veikšanai, iz ņemot pielaidi: … sec  
2.5.2.2. Elektr ības diapazons:  
PER  (km)  Tests  Pils ētā Kombin ētais 
Izm ērītais t īrais elektriskais diapazons  1 
2 
3 
Pazi ņot ā v ērtība —  
2.5.3. Ārēji l ādējams (OVC) hibr īds elektrisks transportl īdzeklis:  
2.5.3.1. Uzl ādi noturoša CO  2 emisiju masa  
Transportl īdzeklis – augsts  
CO  2 emisijas (g/km)  Tests  Zems  Vid ējs Augsts  Ļoti augsts  Kombin ētais 
M CO2,p,5 /  M CO2,c,5  1 
2 
3 
M CO2,p,H /  M CO2,c,H  
Transportl īdzeklis – zems (attiec īgā gad ījum ā) 
CO  2 emisijas (g/km)  Tests  Zems  Vid ējs Augsts  Ļoti augsts  Kombin ētais 
M CO2,p,5 /  M CO2,c,5  1 
2 
3 
M CO2,p,L /  M CO2,c,L  
M transportl īdzeklis (attiec īgā gad ījum ā) 
CO  2 emisijas (g/km)  Tests  Zems  Vid ējs Augsts  Ļoti augsts  Kombin ētais 
M CO2,p,5 /  M CO2,c,5  1 
2 
3 
M CO2,p,M /  M CO2,c,M  
2.5.3.2. Uzl ādi pat ērējoša CO  2 emisiju masa  
Transportl īdzeklis – augsts  
CO  2 emisijas (g/km)  Tests  Kombin ētais 
M CO2,CD  1 
2 
3 
M CO2,CD,HLV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/63
 
Transportl īdzeklis – zems (attiec īgā gad ījum ā) 
CO  2 emisijas (g/km)  Tests  Kombin ētais 
M CO2,CD  1 
2 
3 
M CO2,CD,L  
M transportl īdzeklis (attiec īgā gad ījum ā) 
CO  2 emisijas (g/km)  Tests  Kombin ētais 
M CO2,CD  1 
2 
3 
M CO2,CD,M  
2.5.3.3. CO  2 emisiju masa (sv ērtā, kombin ētā) ( 17 ): 
Transportl īdzeklis – augsts: M  CO2,weighted  … g/km  
Transportl īdzeklis – zems (attiec īgā gad ījum ā): M  CO2,weighted  … g/km  
M transportl īdzeklis (attiec īgā gad ījum ā): M  CO2,weighted  … g/km  
2.5.3.4. Uzl ādi noturošs degvielas pat ēriņš 
Transportl īdzeklis – augsts  
Degvielas pat ēriņš (l/100km)  Zems  Vid ējs Augsts  Ļoti augsts  Kombin ētais 
Gal īgās v ērtības FC  p,H /  FC c,H 
Transportl īdzeklis – zems (attiec īgā gad ījum ā) 
Degvielas pat ēriņš (l/100km)  Zems  Vid ējs Augsts  Ļoti augsts  Kombin ētais 
Gal īgās v ērtības FC  p,L / FC c,L 
M transportl īdzeklis (attiec īgā gad ījum ā) 
Degvielas pat ēriņš (l/100km)  Zems  Vid ējs Augsts  Ļoti augsts  Kombin ētais 
Gal īgās v ērtības FC  p,M /  FC c,M 
2.5.3.5. Uzl ādi pat ērējošs degvielas pat ēriņš 
Transportl īdzeklis – augsts  
Degvielas pat ēriņš (l/100km)  Tests  Kombin ētais 
FC CD 1 
2 
3 
FC CD,HLV L 175/64 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
Transportl īdzeklis – zems (attiec īgā gad ījum ā) 
Degvielas pat ēriņš (l/100km)  Tests  Kombin ētais 
FC CD 1 
2 
3 
FC CD,L 
M transportl īdzeklis (attiec īgā gad ījum ā) 
Degvielas pat ēriņš (l/100km)  Tests  Kombin ētais 
FC CD 1 
2 
3 
FC CD,M  
2.5.3.6. Degvielas pat ēriņš (sv ērtā v ērtība, jaukt ā rež īm ā) ( 17 ): 
Transportl īdzeklis – augsts: FC  weighted  … l/100 km  
Transportl īdzeklis – zems (attiec īgā gad ījum ā): FC  weighted  … l/100 km  
M transportl īdzeklis (attiec īgā gad ījum ā): FC  weighted  … l/100 km  
2.5.3.7. Diapazoni:  
2.5.3.7.1. Kop ējais elektriskais diapazons ( AER ) 
AER  (km)  Tests  Pils ētā Kombin ētais 
AER  v ērtības 1  
2 
3 
Gal īgās v ērtības AER  
2.5.3.7.2. L īdzv ērtīgs kop ējais elektriskais diapazons ( EAER ) 
EAER  (km)  Pils ētā Kombin ētais 
EAER  v ērtības 
2.5.3.7.3. Faktiskais uzl ādi pat ērējošs diapazons R  CDA  
R CDA (km)  Kombin ētais 
R CDA vērtības 
2.5.3.7.4. Uzl ādi pat ērējošs cikla diapazons R  CDC  
R CDC (km)  Tests  Kombin ētais 
R CDC vērtības 1 
2 
3 
Gal īgās v ērtības R  CDCLV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/65
 
2.5.3.8. Elektroener ģijas pat ēriņš 
2.5.3.8.1. Elektroener ģijas pat ēriņš (EC) 
EC (Wh/km)  Zems  Vid ējs Augsts  Ļoti augsts  Pils ētā Kombin ētais 
Elektroener ģijas pat ēriņa v ērtības 
2.5.3.8.2. Lietder ības koeficienta ( UF) sv ērtais uzl ādi pat ērējošs elektroener ģijas pat ēriņš EC  AC,CD  (kombin ētais)  
EC AC,CD  (Wh/km)  Tests  Kombin ētais 
EC AC,CD  vērtības 1 
2 
3 
Gal īgās v ērtības EC  AC,CD  
2.5.3.8.3. Lietder ības koeficienta sv ērtais elektroener ģijas pat ēriņš EC  AC, sv ērtais (kombin ētais)  
EC AC, sv ērtais (Wh/km)  Tests  Kombin ētais 
EC AC, sv ērtais vērtības 1 
2 
3 
Gal īgās v ērtības EC  AC, sv ērtais 
2.6. Ekoinov āciju testa rezult āti ( 18 ) ( 19 ) 
Lēmums par 
ekoinov ācijas 
apstiprin āša ­
nu (  20 ) Ekoinov ā­
cijas 
kods (  21 ) 1. tips/I 
cikls (  22 ) 1. 
Atsauces 
transpor ­
tlīdzek ļa 
CO  2 
emisija 
(g/km)  2. Ekoino ­
vāciju 
transportl ī­
dzek ļa 
CO  2 
emisija 
(g/km)  3. Atsauces 
transportl ī­
dzek ļa CO  2 
emisija 1. 
tipa testa 
cikl ā ( 23 ) 4. Ekoino ­
vāciju trans ­
portl īdzek ļa 
CO  2 emisija 
1. tipa testa 
cikl ā 5. Lietošanas 
faktors (UF), t. 
i., tehnolo ģijas 
izmantošanas 
laika da ļa 
norm ālas 
darb ības 
apst ākļos CO  2 
emisijas 
ietaup ījumi 
((1 - 2) - (3 
- 4)) * 5  
xxx/201x  
Kop ējie CO  2 emisiju ietaup ījumi Eiropas Jaunaj ā braukšanas cikl ā (NEDC ) 
(g/km) (  24 ) 
Kop ējie CO  2 emisiju ietaup ījumi  WLTP  (g/km) (  25 ) 
2.6.1.  Ekoinov ācijas(-u) visp ārējais kods  ( 26 ): …  
3. TRANSPORTL ĪDZEK ĻA REMONTA INFORM ĀCIJA  
3.1. T īmek ļa vietnes adrese piek ļuvei transportl īdzek ļa remonta un tehnisk ās apkopes inform ācijai: …  
3.1.1. Datums, kur ā tā ir pieejama (ne vair āk k ā 6 m ēnešus p ēc tipa apstiprin ājuma dienas): …LV L 175/66 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
3.2. Nosac ījumi un noteikumi piek ļuvei (piem ēram, piek ļuves ilgums, cena par piek ļuvi uz stundu, dienu, m ēnesi, 
gadu un par dar ījumu) 3.1. punkt ā min ētaj ām t īmek ļa vietn ēm: …  
3.3. Form āts, k ādā ir pieejama t īmek ļa vietn ē sniegt ā inform ācija par transportl īdzek ļa remontu un tehnisko 
apkopi, k ā min ēts 3.1. punkt ā: …  
3.4. Ražot āja sertifik āts piek ļuvei nodrošin ātajai transportl īdzek ļa remonta un tehnisk ās apkopes inform ācijai: …  
4. JAUDAS M ĒRĪJUMI  
Iekšdedzes dzin ēja maksim ālā lietder īgā jauda, elektrisk ās piedzi ņas meh ānisma lietder īgā jauda un maksim ālā 
30 min ūšu jauda  
4.1. Iekšdedzes dzin ēja lietder īgā jauda  
4.1.1. Dzin ēja griešan ās ātrums (min  –1 ) …  
4.1.2. Izm ērītā degvielas pl ūsma (g/h) …  
4.1.3. Izm ērītais griezes moments (Nm) …  
4.1.4. Izm ērītā jauda (kW) …  
4.1.5. Barometriskais spiediens (kPa) …  
4.1.6. Ūdens tvaika spiediens (kPa) …  
4.1.7. Iepl ūstoš ā gaisa temperat ūra (K) …  
4.1.8. Jaudas korekcijas koeficients, attiec īgā gad ījum ā … 
4.1.9. Kori ģētā jauda (kW) …  
4.1.10. Papildu jauda (kW) …  
4.1.11. Lietder īgā jauda (kW) …  
4.1.12. Lietder īgais griezes moments (Nm) …  
4.1.13. Kori ģētais īpatn ējais degvielas pat ēriņš (g/kWh) …  
4.2. Elektrisk ās piedzi ņas meh ānisms(-i):  
4.2.1. Deklar ētie skait ļi 
4.2.2. Akumulatora maksim ālā lietder īgā jauda: … kW, ar … min  –1 
4.2.3. Maksim ālais lietder īgais griezes moments: … Nm, ar … min  –1 
4.2.4. Maksim ālais lietder īgais griezes moments dzin ēja miera st āvokl ī: … Nm  
4.2.5. Maksim ālā 30 min ūšu jauda: … kW  
4.2.6. Elektrisk ās piedzi ņas meh ānisma b ūtisk ās īpaš ības 
4.2.7. Testa l īdzstr āvas spriegums: … V  
4.2.8. Darb ības princips: …LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/67
 
4.2.9. Dzes ēšanas sist ēma: 
4.2.10. Dzin ējs: ar š ķidrumu/gaisu (  1 ) 
4.2.11. Variators: ar š ķidrumu/gaisu (  1 ) 
5. PIEZ ĪMES: …  
Skaidrojumi  
( 1 ) Lieko sv ītrot (ir gad ījumi, kad nekas nav j āsv ītro, jo atbilst vair āki ieraksti).  
( 2 ) OV L 171, 29.6.2007, 1. lpp.  
( 3 ) OV L 175, 7.7.2017., 1. lpp..  
( 4 ) Ja tipa identifikacijas lidzeklos ir rakstzimes, kas neattiecas uz ta transportlidzekla, sastavdalas vai atseviškas tehniskas  vienibas tipa 
raksturošanu, uz kuru attiecas šis informacijas dokuments, tad šadas rakstzimes dokumenta attelo ar simbolu “?” (piemeram, 
ABC??123??).  
( 5 ) Ka definets II pielikuma, A iedala  
( 6 ) Ka definets Direktivas 2007/46/EK 3. panta 39. punkta.  
( 7 ) Riepas tips atbilstoši ANO EEK Noteikumiem Nr. 117.  
( 8 ) Attiecigaja gadijuma.  
( 9 ) Noapalo lidz diviem cipariem aiz komata.  
( 10 ) Noapalo lidz cetriem cipariem aiz komata.  
( 11 ) Nepiemero.  
( 12 ) Videja vertiba aprekinata, summejot videjas vertibas (M.Ki), kas aprekinatas  THC  un NOx.  
( 13 ) Noapalo lidz 1 zimei aiz komata vairak neka robežvertibai.  
( 14 ) Nor āda piem ēroto proced ūru. 
( 15 ) Transportl īdzek ļiem ar dzirkste ļaizdedzes dzin ēju. 
( 16 ) Transportl īdzek ļiem ar kompresijaizdedzes dzin ēju. 
( 17 ) M ēra kombin ētaj ā cikl ā. 
( 18 ) Tabulu atk ārto katrai test ētajai atskaites degvielai.  
( 19 ) Ja vajadz īgs, tabulu paplašina, katrai ekoinov ācijai izmantojot vienu papildu rindu.  
( 20 ) Ta Komisijas lemuma numurs, ar kuru apstiprina ekoinovaciju.  
( 21 ) Pieškirts Komisijas lemuma, ar kuru apstiprinata ekoinovacija.  
( 22 ) Piemero 1. tipa ciklu: XXI pielikuma 4. apakšpielikums vai ANO EEK Noteikumi Nr. 83.  
( 23 ) Ja 1. tipa testa cikla vieta izmanto modelešanas metodi, ši vertiba ir ar modelešanas metodi ieguta vertiba.  
( 24 ) No katras atseviškas I tipa ekoinovacijas ieguto emisiju ietaupijumu summa atbilstoši ANO EEK Noteikumiem Nr. 83.  
( 25 ) No katras atseviškas 1 tipa ekoinovacijas ieguto emisiju ietaupijumu summa atbilstoši šis regulas XXI pielikuma 4. apakšpieli kumam.  
( 26 ) Ekoinov ācijas(-u) visp ārīgo kodu veido š ādi elementi, kas atdal īti ar atstarpi: 
— tipa apstiprin ātājas iest ādes kods, k ā izkl āstīts Direkt īvas 2007/46/EK VII pielikum ā; 
— katras transportl īdzekl ī uzst ādītās ekoinov ācijas individu ālais kods, kas nor ādīti Komisijas apstiprinošo l ēmumu hronolo ģisk ā 
sec ībā. 
(piem.,. t ādu tr īs ekoinov āciju visp ārīgais kods, kuras hronolo ģisk ā sec ībā apstiprin ātas k ā 10., 15. un 16. un kuras uzst ādītas 
transportl īdzekl ī, ko sertific ējusi V ācijas tipa apstiprin ātāja iest āde, b ūtu: “e1 10 15 16”)LV L 175/68 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
Tipa apstiprin ājuma sertifik āta papildpielikuma papildin ājums  
Pārejas periods (korel ācijas rezult āts) 
(Pārejas noteikumi):  
1. CO  2 emisiju rezult āti no  Co2mpas  
1.1. Co2mpas  versija  
1.2. Transportl īdzeklis – augsts  
1.2.1. CO  2 emisiju masa (sniegt par katru test ēto standartdegvielu)  
CO  2 emisijas (g/km)  Pils ētas apst ākļos Ārpils ētas apst ākļos Kombin ētais 
M CO2,NEDC_H,co2mpas  
1.3. Transportl īdzeklis – zems (attiec īgā gad ījum ā) 
1.3.1. CO  2 emisiju masa (sniegt par katru test ēto standartdegvielu)  
CO  2 emisijas (g/km)  Pils ētas apst ākļos Ārpils ētas apst ākļos Kombin ētais 
M CO2,NEDC_L,co2mpas  
2. CO  2 emisiju testa rezult āti (attiec īgā gad ījum ā) 
2.1. Transportl īdzeklis – augsts  
2.1.1. CO  2 emisiju masa (sniegt par katru test ēto standartdegvielu)  
CO  2 emisijas (g/km)  Pils ētas apst ākļos Ārpils ētas apst ākļos Kombin ētais 
M CO2,NEDC_H,test  
2.2. Transportl īdzeklis – zems (attiec īgā gad ījum ā) 
2.2.1. CO  2 emisiju masa (sniegt par katru test ēto standartdegvielu)  
CO  2 emisijas (g/km)  Pils ētas apst ākļos Ārpils ētas apst ākļos Kombin ētais 
M CO2,NEDC_L,test  
3. Novirzes koeficienti (noteikti saska ņā ar Regulas (ES) 2017/1152 un (ES) 2017/1153 3.2.8. punktu).  
Novirzes koeficienti  Transportl īdzeklis – augsts  Transportl īdzeklis – zems 
(attiec īgā gad ījum ā) 
DeLV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/69
 
5. papildin ājums  
Transportl īdzek ļa OBD  inform ācija 
1. Šaj ā pielikum ā pras īto inform āciju transportl īdzek ļa ražot ājs sniedz, lai var ētu ražot ar  OBD  savietojamas rezerves 
da ļas, diagnostikas instrumentus un testa iek ārtas.  
2. Ar turpm āk nor ādīto inform āciju p ēc piepras ījuma un nediskrimin ējoš ā veid ā iepaz īstina ikvienu ieinteres ēto kompo ­
nentu, diagnostikas instrumentu vai testa iek ārtu ražot āju. 
2.1. Apraksts par to iepriekš ējas sagatavošanas ciklu tipiem un skaitu, kuri izmantoti transportl īdzek ļa ori ģin ālajam tipa 
apstiprin ājumam;  
2.2. Apraksts par  OBD  demonstr ācijas ciklu, kurš izmantots transportl īdzek ļa ori ģin ālajam tipa apstiprin ājumam  OBD  
sist ēmas p ārraudz ītiem komponentiem;  
2.3. Izsme ļošs dokuments, kur ā aprakst īti visi sensora kontrol ētie komponenti ar k ļūdas noteikšanas un MI iedarbin ā­ 
šanas strat ēģiju (nemain īgs braukšanas ciklu skaits vai statistikas metode), tostarp atbilst īgu sekund āru sensora 
kontrol ētu parametru uzskait ījums par katru  OBD  sist ēmas p ārraudz ītu komponentu, un saraksts, kur ā uzskait īti 
un paskaidroti visi izmantotie  OBD  izvades kodi un form āti, kas saist īti ar atseviš ķai emisijai atbilst īgiem sp ēka 
piedzi ņas bloku komponentiem un atseviš ķiem ar emisiju nesaist ītiem komponentiem, ja komponentu p ārraudz ību 
izmanto, lai noteiktu MI iedarbin āšanu. Īpaši j āsniedz izsme ļošs paskaidrojums par datiem, kas sniegti $05 rež īma 
test ā ID $21 l īdz FF, un dati, kas sniegti $06 rež īm ā. Ja attiec īgaj ā transportl īdzek ļa tip ā izmanto komunik ācijas saiti 
saska ņā ar ISO 15765-4 “Ce ļu transportl īdzeklis, kontroliera apgabala t īkla (CAN) diagnostika – 4. da ļa: pras ības 
sist ēm ām, kas saist ītas ar emisij ām”, j āsniedz izsme ļošs paskaidrojums par datiem, kas sniegti $06 rež īma test ā ID 
$00 l īdz FF par katru atbalst ītā OBD  p ārrauga ID.  
Šo inform āciju var sniegt zem āk dotaj ā tabul ā: 
Komponents  Kļūdas 
kods  Pārraudz ības 
strat ēģija Kļūdas konsta ­
tēšanas krit ēriji MI iedarbin ā­ 
šanas krit ēriji Sekund āri para ­
metri  Iepriekš ēja sagata ­
vošana  Demonstr ācijas 
tests  
Katalizators  P0420  1. un 2. 
sk ābek ļa 
dev ēja 
sign āli Atš ķirība 
starp 1. un 
2. dev ēja 
sign āliem  3. cikls  Dzin ēja 
apgriezienu 
skaits, 
dzin ēja 
slodze, A/F 
rež īms, kata ­
lizatora 
temperat ūra Piem ēram, divi 
1. tipa cikli (k ā 
aprakst īts 
Regulas (EK) 
Nr. 692/2008 
III pielikum ā 
vai Regulas (ES) 
2017/1151 
XXI pielikum ā) Piem ēram, 1. 
tipa tests (k ā 
aprakst īts 
Regulas (EK) 
Nr. 692/2008 III 
pielikum ā vai 
Regulas (ES) 
2017/1151 XXI 
pielikum ā) 
3. DIAGNOSTIKAS INSTRUMENTU IZGATAVOŠANAI NEPIECIEŠAM Ā INFORM ĀCIJA  
Lai atvieglotu visp ārīgu diagnostikas instrumentu nodrošin āšanu vair āku marku transportl īdzek ļu remonta veic ējiem, 
transportl īdzek ļu ražot āji nodrošina 3.1.–3.3. punkt ā min ēto inform āciju, izmantojot savas t īmek ļa vietnes ar 
remonta inform āciju. Šaj ā inform ācij ā ietver visu diagnostikas instrumentu funkcijas un visas saites uz remonta 
inform āciju un nor ādījumus boj ājumu izlabošanai. Par piek ļuvi šai inform ācijai var pras īt sapr ātīgu maksu.  
3.1. Komunik ācijas protokola inform ācija 
Saist ībā ar transportl īdzek ļa marku, modeli un variantu vai citu re āli izmantojamu dal ījumu, piem.,  VIN  vai trans ­
portl īdzek ļa un sist ēmu identifik āciju, nor āda š ādu inform āciju:  
a) papildu protokola inform ācijas sist ēma (ja ir), kas nepieciešama, lai veiktu piln īgu diagnostiku papildus XI 
pielikuma 4. ieda ļā noteiktajiem standartiem, ietverot papildu iek ārtu vai programmat ūras protokola inform āciju, 
parametru identifik āciju, p ārvešanas funkciju, pras ības attiec ībā uz “uztur ēšanu” vai k ļūdas apst ākļus;LV L 175/70 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
b) s īka inform ācija par to, k ā ieg ūt un skaidrot visus k ļūdu kodus, kuri neatbilst XI pielikuma 4. ieda ļā noteiktajiem 
standartiem;  
c) saraksts ar visiem pieejamajiem re ālās inform ācijas parametriem, tostarp grad ācijas un piek ļuves inform āciju;  
d) saraksts ar visiem pieejamajiem darb ības testiem, ieskaitot iek ārtu iedarbin āšanu vai kontroli, un testu īstenošanas 
līdzek ļi; 
e) s īka inform ācija par to, k ā ieg ūt inform āciju par visiem komponentiem un statusu, laika z īmogiem, DTC 
gaid īšanas rež īm ā un re ģistr ējumiem;  
f) s ākotn ējo iestat ījumu atjaunošana adapt īviem m ācību parametriem, variantu kodiem un rezerves komponentu 
izveidei, un klientu v ēlm ēm; 
g) ECU identifik ācija un variantu kodi;  
h) s īka inform ācija par to, k ā atjaunot ekspluat ācijas apgaismojuma s ākotn ējos iestat ījumus;  
i) diagnostikas savienot āja un savienot ājinform ācijas atrašan ās vieta;  
j) dzin ēja koda identifik ācija.  
3.2. OBD  p ārraudz īto komponentu testi un diagnostika  
Nepieciešama š āda inform ācija:  
a) testu apraksts darb ības apstiprin āšanai pie komponenta vai parast ā darb ībā; 
b) testa proced ūra, tostarp testa parametri un inform ācija par komponentiem;  
c) s īka inform ācija par savienot āju, tostarp minim ālajiem un maksim ālajiem ievades un izvades datiem un brauk ­ 
šanas un slodzes v ērtībām; 
d) noteiktos braukšanas apst ākļos, tostarp d īkst āvē, sagaid ām ās v ērtības;  
e) komponentu elektr ības v ērtības statisk ā un dinamisk ā st āvokl ī; 
f) k ļūmes rež īma v ērtības katr ā min ētaj ā scen ārij ā; 
g) k ļūmes rež īma diagnostikas sec ība, tostarp k ļūdu att īstības un vad ītas diagnostikas nepie ļaušana.  
3.3. Remonta veikšanai nepieciešam ā inform ācija 
Nepieciešama š āda inform ācija:  
a) ECU un komponentu uzs ākšana (gad ījumos, kad uzst āda aizst ājējus);  
b) jaunu vai aizst ājēju ECU uzs ākšana, attiec īgā gad ījum ā izmantojot caurpl ūdes (atk ārtotas) programm ēšanas meto ­
des.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/71
 
6. papildin ājums  
EK tipa apstiprin ājuma sertifik ātu numur ēšanas sist ēma 
1. EK tipa apstiprin ājuma numura, kas izsniegts saska ņā ar 6. panta 1. punktu, 3. ieda ļu veido EK tipa apstiprin ājumam 
piem ērojam ā īstenojoš ā ties ību akta vai jaun āko groz ījumu ties ību akta numurs. Šim skaitlim seko viena vai vair ākas 
rakstu z īmes, kas saska ņā ar 1. tabulu apz īm ē daž ādās kategorijas.  
Zīme Emisiju stan ­
darts  OBD  stan ­
darts  Transportl īdzek ļa 
kategorija un 
klase  Dzin ējs Īstenošanas 
datums: 
jauniem tipiem  Īstenošanas 
datums: 
jauniem trans ­
portl īdzek ļiem Pēdējais re ģis­
trēšanas 
datums  
AA Euro 6c  Euro 6-1  M, N1 I klase  PI, CI  31.8.2018  
AB Euro 6c  Euro 6-1  N1 II klase  PI, CI  31.8.2019  
AC Euro 6c  Euro 6-1  N1 III klase, 
N2 PI, CI  31.8.2019  
AD Euro 6c  Euro 6-2  M, N1 I klase  PI, CI  1.9.2018  31.8.2019  
AE Euro 6c  Euro 6-2  N1 II klase  PI, CI  1.9.2019  31.8.2020  
AF Euro 6c  Euro 6-2  N1 III klase, 
N2 PI, CI  1.9.2019  31.8.2020  
AG Euro 6d- 
TEMP  Euro 6-2  M, N1 I klase  PI, CI  1.9.2017  1.9.2019  31.12.2020  
AH Euro 6d- 
TEMP  Euro 6-2  N1 II klase  PI, CI  1.9.2018  1.9.2020  31.12.2021  
AI Euro 6d- 
TEMP  Euro 6-2  N1 III klase, 
N2 PI, CI  1.9.2018  1.9.2020  31.12.2021  
AJ Euro 6d  Euro 6-2  M, N1 I klase  PI, CI  1.1.2020  1.1.2021LV L 175/72 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
Zīme Emisiju stan ­
darts  OBD  stan ­
darts  Transportl īdzek ļa 
kategorija un 
klase  Dzin ējs Īstenošanas 
datums: 
jauniem tipiem  Īstenošanas 
datums: 
jauniem trans ­
portl īdzek ļiem Pēdējais re ģis­
trēšanas 
datums  
AK Euro 6d  Euro 6-2  N1 II klase  PI, CI  1.1.2021  1.1.2022  
AL Euro 6d  Euro 6-2  N1 III klase, 
N2 PI, CI  1.1.2021  1.1.2022  
AX nepiem ēro nepiem ēro Visi transpor ­
tlīdzek ļi Piln ībā elektriski 
(ar akumulatoru)  1.9.2009  1.1.2011  
AY nepiem ēro nepiem ēro Visi transpor ­
tlīdzek ļi Piln ībā elektriski 
(ar akumulatoru)  1.9.2009  1.1.2011  
AZ nepiem ēro nepiem ēro Visi transpor ­
tlīdzek ļi, kas 
izmanto serti ­
fik ātus saska ņā 
ar I pielikuma 
2.1.1. punktu  PI, CI  1.9.2009  1.1.2011  
Paskaidrojums:  
“Euro 6-1”  OBD  standarts = visas “Euro 6”  OBD  pras ības, bet ar pagaidu  OBD  robežv ērtībām, k ā noteikts XI pielikuma 2.3.4. 
punkt ā, un ar da ļēji elast īgu IUPR . 
“Euro 6-2”  OBD  standarts = visas “Euro 6”  OBD  pras ības, bet ar gal īgaj ām OBD  robežv ērtībām, k ā noteikts XI pielikuma 2.3.3. 
punkt ā. 
“Euro 6c” emisiju standarts =  RDE  test ēšana tikai p ārraudz ības nol ūkos (netiek piem ērotas nep ārsniedzam ās (NTE ) emisiju robežv ēr­
tības); pret ējā gad ījum ā visas Euro 6 emisiju pras ības; 
“Euro 6d-TEMP” emisiju standarts =  RDE  test ēšana, izmantojot pagaidu atbilst ības koeficientus; pret ējā gad ījum ā visas Euro 6 emisiju 
pras ības; 
“Euro 6d-TEMP” emisiju standarts =  RDE  test ēšana, izmantojot gal īgos atbilst ības koeficientus; pret ējā gad ījum ā visas Euro 6 emisiju 
pras ības. 
2. TIPA APSTIPRIN ĀJUMA SERTIFIK ĀTU NUMURU PIEM ĒRI 
2.1 Turpm āk sniegts piem ērs par “Euro 6” viegl ā pasažieru automobi ļa apstiprin ājumu “Euro 6d” emisiju standartam un 
“Euro 6-2”  OBD  standartam, ko identific ē ar burtiem “AJ” saska ņā ar 1. tabulu; izdots Luksemburg ā, identific ēts ar 
e13. kodu. Šis apstiprin ājums pieš ķirts saist ībā ar pamata Regulu (EK) Nr. 715/2007 un t ās Īstenošanas regulu (EK) 
Nr. xxx/2016 bez groz ījumiem. Šis ir 17. š āda veida apstiprin ājums bez paplašin ājuma, t ādēļ sertifik āta numura 
ceturtais un piektais komponents ir attiec īgi 0017 un 00.  
e13 Ü 715=2007 Ü xxx=2016AJ Ü 0017 Ü 00 
2.2 Šis otrais piem ērs par āda Euro 6 N1 II klases viegl ā komerci ālā transportl īdzek ļa apstiprin ājumu “Euro 6d-TEMP” 
emisiju standartam un “Euro 6-2”  OBD  standartam, ko identific ē ar burtiem “AH” saska ņā ar 1. tabulu; izdots 
Rum ānij ā, identific ēts ar e19. kodu. Šis apstiprin ājums pieš ķirts saist ībā ar pamata Regulu (EK) Nr. 715/2007 un 
tās īstenošanas ties ību aktiem ar jaun ākajiem groz ījumiem, kas ieviesti ar Regulu Nr. xyz/2018. Šis ir 1. š āda veida 
apstiprin ājums bez paplašin ājuma, t ādēļ sertifik āta numura ceturtais un piektais komponents ir attiec īgi 0001 un 00.  
e19 Ü 715=2007 Ü xyz=2018AH Ü 0001 Ü 00LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/73
 
7. papildin ājums
LV L 175/74 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
8.a papildin ājums.  
Testa zi ņojums  
Testa zi ņojums ir zi ņojums, ko izdod tehniskais dienests, kurš atbild īgs par testu veikšanu saska ņā ar šo regulu.  
Atseviš ķu testa zi ņojumu sagatavo katrai interpol ācijas saimei, k ā noteikts XXI pielikuma 5.6. punkt ā. 
Turpm āk nor ādītā inform ācija (attiec īgā gad ījum ā) ir datu minimums, kas vajadz īgs 1. tipa testam un vides temperat ūras 
korekcijas testam ( ATCT ) 
ZI ŅOJUMA numurs 
PIETEIKUMA IESNIEDZ ĒJS 
Ražot ājs 
TEMATS  Transportl īdzek ļa ce ļa slodzes noteikšana  
Test ētais objekts  
Marka  :  
Tips  :  
SECIN ĀJUMS  Test ētais objekts atbilst temat ā min ētaj ām pras ībām. 
VIETA,  DD/MM/GGGG  
Piez īmes:  
— Atsauces uz attiec īgaj ām Regulas (EK) Nr. 692/2008 ieda ļām ir iez īm ētas pel ēkas 
— ( ATCT ) — tikai vides temperat ūras korekcijas testa ( ATCT ) zi ņojumam  
— (nav  ATCT ) — neattiecas uz  ATCT  testa zi ņojumu  
— Ja nav atsauces uz  ATCT , noz īm ē, ka tas vajadz īgs gan “1. tipa” testa zi ņojumam, gan  ATCT  testa zi ņojumam  
Visp ārīgas piez īmes 
Ja ir vair ākas iesp ējas (atsauces), test ētā iesp ēja ir j āapraksta testa zi ņojum ā. 
Ja nav vair āku iesp ēju, var pietikt ar vienu atsauci uz inform ācijas dokumentu testa zi ņojuma s ākum ā. 
Ikviens tehniskais dienests var ietvert konkr ētu papildu inform āciju:  
a) kas attiecas uz dzirkste ļaizdedzes dzin ēju; 
b) kas attiecas uz kompresijaizdedzes dzin ēju. 
1. TEST ĒTĀ(-O) TRANSPORTL ĪDZEK ĻA(-U) APRAKSTS: AUGSTS, ZEMS UN M (ATTIEC ĪGĀ GAD ĪJUM Ā) 
1.1.  VISP ĀRĪGA INFORM ĀCIJA  
Transportl īdzek ļu numuri  :  Prototipa numurs un  VINLV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/75
 
Kategorija  
I pielikuma 3. un 4. papildin ājuma 0.4.  
punkts  : 
Sēdvietu skaits, ieskaitot vad ītāja s ēdvietu  
I pielikuma 3. papildin ājuma 9.10.3. punkts  
un 4. papildin ājuma papildpielikuma 1.4.  
punkts  : 
Virsb ūve 
I pielikuma 3. papildin ājuma 9.1. punkts un  
4. papildin ājuma papildpielikuma 1.6. punkts  : 
Piedzi ņas rite ņi 
I pielikuma 3. papildin ājuma 1.3.3. punkts un  
4. papildin ājuma papildpielikuma 1.7. punkts  : 
1.1.1.  PIEDZI ŅAS ARHITEKT ŪRA 
Piedzi ņas arhitekt ūra :  Iekšdedzes, hibr īds, elektriskais vai degvielas elements  
1.1.2.  IEKŠDEDZES DZIN ĒJS (attiec īgā gad ījum ā) 
Ja ir vair āk nek ā viens iekšdedzes dzin ējs (ICE), punkts ir j āatk ārto 
Marka  :  
Tips  
I pielikuma 3. papildin ājuma 3.1.1. punkts  
un 4. papildin ājuma papildpielikuma 1.10.  
punkts  : 
Darb ības princips  
I pielikuma 3. papildin ājuma 3.2.1.1.  
punkts  : divtaktu/ četrtaktu  
Cilindru skaits un izk ārtojums  
I pielikuma 3. papildin ājuma 3.2.1.2.  
punkts  : 
Dzin ēja tilpums(-i) (cm  3 ) 
I pielikuma 3. papildin ājuma 3.2.1.3.  
punkts un 4. papildin ājuma papildpieli ­ 
kuma 1.10.1. punkts  : 
Dzin ēja tukšgaitas apgriezienu skaits 
(min  –1 ) 
I pielikuma 3. papildin ājuma 3.2.1.6.  
punkts  : + 
– 
Dzin ēja liels tukšgaitas apgriezienu skaits 
(min  –1 ) a) 
I pielikuma 3. papildin ājuma 3.2.1.6.1.  
punkts  : + 
– 
n min drive  (apgr./min)  :  
Dzin ēja nomin ālā jauda  
I pielikuma 3. papildin ājuma 3.2.1.8.  
punkts un 4. papildin ājuma papildpieli ­ 
kuma 1.10.4. punkts  : kW  pie  apgr./min  
Maksim ālais t īrais griezes moments  
I pielikuma 3. papildin ājuma 3.2.1.10.  
punkts un 4. papildin ājuma papildpieli ­ 
kuma 1.11.3. punkts  : Nm  pie  apgr./minLV L 175/76 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
Dzin ēja sm ērviela  :  Ražot āja specifik ācija (ja inform ācijas dokument ā ir 
vair ākas atsauces)  
Dzes ēšanas sist ēma 
I pielikuma 3. papildin ājuma 3.2.7. punkts  : Tips: gaiss/ ūdens/e ļļa 
Izol ācija :  materi āls, daudzums, atrašan ās vieta, tilpums un svars  
1.1.3.  TESTA DEGVIELA 1. tipa testam (attiec īgos gad ījumos)  
Ja ir vair āk nek ā viena testa degviela, punkts ir j āatk ārto 
Marka  :  
Tips  
I pielikuma 3. papildin ājuma 3.2.2.1. punkts  
un 4. papildin ājuma papildpielikuma 1.10.3.  
punkts  : benz īns E10 – d īze ļdegviela B7 – saš ķidrin ātā naftas g āze 
– dabasg āze – …  
Bl īvums 15°C temperat ūrā 
IX pielikums  : 
Sēra saturs  
XXI pielikuma 3. papildpielikums  : Tikai d īze ļdegvielai B7 un benz īnam E10  
IX pielikums  :  
Partijas numurs  :  
Willans  koeficienti ( ICE) CO  2 emisij ām 
(gCO  2 /km)  : 
1.1.4.  DEGVIELAS PADEVES SIST ĒMA (attiec īgā gad ījum ā) 
Ja ir vair āk nek ā viena degvielas padeves sist ēma, punkts ir j āatk ārto 
Tieš ā iesmidzin āšana  :  ir/nav vai īss apraksts  
Transportl īdzek ļa degvielas tips  
I pielikuma 3. papildin ājuma 3.2.2.4. punkts  : Viena degviela/divas degvielas/main āma degviela  
Vad ības bloks  
Da ļu atsauce  
I pielikuma 3. papildin ājuma  
3.2.4.2.9.3.1. punkts  : t āpat k ā inform ācijas dokument ā 
Test ētā programmat ūra 
I pielikuma 3. papildin ājuma  
3.2.4.2.9.3.1.1. punkts  : piem ēram, sken ēšanas r īka las ījums  
Gaisa caurpl ūduma m ērītājs 
I pielikuma 3. papildin ājuma 3.2.4.2.9.3.3.  
punkts  : 
Drose ļvārsta korpuss  
I pielikuma 3. papildin ājuma 3.2.4.2.9.3.5.  
punkts  : 
Spiediena dev ējs 
I pielikuma 3. papildin ājuma 3.2.4.3.4.11.  
punkts  :LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/77
 
Iesmidzin āšanas s ūknis  
I pielikuma 3. papildin ājuma 3.2.4.2.3.  
punkts  : 
Iesmidzin ātājs(-i)  
I pielikuma 3. papildin ājuma 3.2.4.2.6.  
punkts  : 
1.1.5.  IEPL ŪDES SIST ĒMA (attiec īgā gad ījum ā) 
Ja ir vair āk nek ā viena iepl ūdes sist ēma, punkts ir j āatk ārto 
Uzp ūtes iek ārta (turbokompresors)  
I pielikuma 3. papildin ājuma 3.2.8.1. punkts  : J ā/n ē 
marka un tips (  1 ) 
Starpdzes ētājs 
I pielikuma 3. papildin ājuma 3.2.8.2. punkts  : j ā/n ē 
tips (gaiss/gaiss – gaiss/ ūdens) (  1 ) 
Gaisa filtrs  
I pielikuma 3. papildin ājuma 3.2.8.4.2.  
punkts  : marka un tips  
Iepl ūdes klusin ātājs ( 1 ) 
I pielikuma 3. papildin ājuma 3.2.8.4.3.  
punkts  : marka un tips  
1.1.6.  IZPL ŪDES SIST ĒMA UN PRETIZTVAIKOŠANAS SIST ĒMA (attiec īgā gad ījum ā) 
Ja ir vair āk nek ā viena sist ēma, punkts ir j āatk ārto 
Pirmais katal ītiskais neitralizators  
I pielikuma 3. papildin ājuma 3.2.12.2.1.12.  
un 3.2.12.2.1.13. punkts  : marka un atsauce (  1 ) 
princips: tr īsce ļu/oksid ēšana/NOx uztv ērējs/selekt īva katal ī­
tisk ā reduc ēšana  
Otrais katal ītiskais neitralizators  :  marka un atsauce (  1 ) 
princips: tr īsce ļu/oksid ēšana/NOx uztv ērējs/selekt īva katal ī­
tisk ā reduc ēšana  
Cietda ļiņu filtrs  
I pielikuma 3. papildin ājuma 3.2.12.2.6.  
punkts  : ar/bez/nepiem ēro 
marka un atsauce (  1 ) 
Atsauce un sk ābek ļa dev ēja(-u) novietojums  
I pielikuma 3. papildin ājuma 3.2.12.2.2.  
punkts  : pirms katalizatora/aiz katalizatora  
Gaisa iesmidzin āšana  
I pielikuma 3. papildin ājuma 3.2.12.2.3.  
punkts  : ar/bez/nepiem ēro 
EGR  
I pielikuma 3. papildin ājuma 3.2.12.2.4.  
punkts  : ar/bez/nepiem ēro 
dzes ēta/nedzes ēta 
Iztvaikošanas emisijas kontroles sist ēma 
I pielikuma 3. papildin ājuma 3.2.12.2.5.  
punkts  : ar/bez/nepiem ēro 
Atsauce un NOx dev ēja(-u) novietojums  :  pirms/aiz  
Visp ārīgs apraksts (  1 ) 
I pielikuma 3. papildin ājuma 3.2.9.2. punkts  :LV L 175/78 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
1.1.7.  SILTUMA UZGLAB ĀŠANAS IER ĪCE (attiec īgā gad ījum ā) 
Ja ir vair āk nek ā viena siltuma uzglab āšanas ier īce, punkts ir j āatk ārto 
Siltuma uzglab āšanas ier īce :  j ā/n ē 
Siltumietilp ība (uzglab ātā entalpija J)  :  
Siltumatdeves(-ju) laiks  :  
1.1.8.  TRANSMISIJA (attiec īgā gad ījum ā) 
Ja ir vair āk nek ā viena transmisija, punkts ir j āatk ārto 
Pārnesumk ārba 
I pielikuma 3. papildin ājuma 4.5.1. punkts  
un 4. papildin ājuma papildpielikuma 1.13.1.  
punkts  : manu ālā/autom ātisk ā/nep ārtraukt ā vari ēšana  
Pārnesumu p ārsl ēgšanas proced ūra 
Domin ējošais rež īms :  j ā/n ē 
parastais/ drive /eko  
Lab ākais rež īms CO  2 emisij ām un 
degvielas pat ēriņam (attiec īgā gad ījum ā) : 
Slikt ākais rež īms CO  2 emisij ām un 
degvielas pat ēriņam (attiec īgā gad ījum ā) : 
Vad ības bloks  :  
Pārnesumk ārbas sm ērviela  :  Ražot āja specifik ācija (ja inform ācijas dokument ā ir 
vair ākas atsauces)  
Riepas  
I pielikuma 3. papildin ājuma 6.6. punkts un 4. papildin ājuma papildpielikuma 1.14. punkts  
Marka  :  
Tips  :  
Riepu izm ēri (priekš ējo/aizmugures)  
I pielikuma 3. papildin ājuma 6.6.1. punkts  : 
Apk ārtm ērs (m)  :  
Riepu spiediens (kPa)  
I pielikuma 3. papildin ājuma 6.6.3. punkts  : 
Pārnesumu attiec ības ( R.T. ), galven ās attiec ības ( R.P. ) un (transportl īdzek ļa ātrums (km/h))/(dzin ēja apgriezieni 
(1 000 (min  –1 )) (V  1 000  ) katrai p ārnesumk ārbas attiec ībai ( R.B. ). 
I pielikuma 3. papildin ājuma 4.6. punkts un 4. papildin ājuma papildpielikuma 1.13.3. punkts  
R.B.  R.P.  R.T.  V  1 000  
1. 1/1  
2. 1/1LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/79
 
R.B.  R.P.  R.T.  V  1 000  
3. 1/1  
4. 1/1  
5. 1/1  
… 
1.1.9.  ELEKTRISKA IEK ĀRTA  (attiec īgā gad ījum ā) 
Ja ir vair āk nek ā viena elektrisk ā iek ārta, punkts ir j āatk ārto 
Marka  :  
Tips  :  
Maksim ālā jauda  :  
1.1.10.  VILCES  REESS  (attiec īgā gad ījum ā) 
Ja ir vair āk nek ā viena vilces  REESS , punkts ir j āatk ārto 
Marka  :  
Tips  :  
Jauda  :  
Nomin ālais spriegums  :  
1.1.12.  DEGVIELAS ELEMENTS  (attiec īgā gad ījum ā) 
Ja ir vair āk nek ā viens degvielas elements, punkts ir j āatk ārto 
Marka  :  
Tips  :  
Maksim ālā jauda  :  
Nomin ālais spriegums  :  
1.1.13.  ENERGOELEKTRONIKA (attiec īgā gad ījum ā) 
Var b ūt vair āk nek ā viena energoelektronika (piedzi ņas konvertors, zema sprieguma sist ēma vai l ādētājs) 
Marka  :  
Tips  :  
Jauda  :LV L 175/80 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
1.2.  TRANSPORTL ĪDZEK ĻA – AUGSTS APRAKSTS (1. TIPS) VAI TRANSPORTL ĪDZEK ĻA APRAKSTS ( ATCT ) 
1.2.1.  MASA  
Transportl īdzek ļa – augsts testa masa (kg)  :  
1.2.2.  CE ĻA SLODZES PARAMETRI  
f 0 (N) :  
f 1 (N/(km/h))  :  
f 2 (N/(km/h)  2 ) :  
f 2_TReg  (N/(km/h)  2 ) :  (ATCT ) 
Cikl ā vajadz īgā ener ģija (Ws)  
XXI pielikuma 3.5.6. punkts  : 
Ce ļa slodzes testa zi ņojuma atsauce  :  
1.2.3.  CIKLA ATLASES PARAMETRI  
Cikls (bez samazin ājuma)  :  1. / 2. / 3.a / 3.b klase  
Nomin ālās jaudas un pašmasas attiec ība 
(PMR )(W/kg)  : (attiec īgā gad ījum ā) 
Maksim ālā ātruma process m ērījuma 
laik ā 
XXI pielikuma 1. papildpielikuma 9.  
punkts  : j ā/n ē 
Transportl īdzek ļa maksim ālais ātrums  
I pielikuma 3. papildin ājuma 4.7. punkts  : 
Samazin āšana (attiec īgā gad ījum ā) :  j ā/n ē 
Samazin ājuma koeficients f  dsc : 
Cikla att ālums (m)  :  
Vienm ērīgs ātrums (sa īsin ātas testa proce ­
dūras gad ījum ā) : attiec īgā gad ījum ā 
1.2.4.  P ĀRNESUMA P ĀRSL ĒGŠANAS PUNKTS (ATTIEC ĪGĀ GAD ĪJUM Ā) 
Pārnesuma p ārsl ēgšana  :  Vid ējais p ārnesums ātrumam ≥ 1 km/h, kas noapa ļots l īdz 
četr ām decim ālzīm ēm aiz komata  
1.3.  TRANSPORTL ĪDZEK ĻA – ZEMS APRAKSTS (ATTIEC ĪGĀ GAD ĪJUM Ā) 
1.3.1.  MASA  
Transportl īdzek ļa – zems testa masa (kg)  :LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/81
 
1.3.2.  CE ĻA SLODZES PARAMETRI  
f 0 (N) :  
f 1 (N/(km/h))  :  
f 2 (N/(km/h)  2 ) :  
Cikl ā vajadz īgā ener ģija (Ws)  :  
Δ(C D ×A  f ) LH : 
Ce ļa slodzes testa zi ņojuma atsauce  :  
1.3.3.  CIKLA ATLASES PARAMETRI  
Cikls (bez samazin ājuma)  :  1. / 2. / 3.a / 3.b klase  
Nomin ālās jaudas un pašmasas attiec ība 
(PMR )(W/kg)  : (attiec īgā gad ījum ā) 
Maksim ālā ātruma process m ērījuma 
laik ā 
XXI pielikuma 1. papildpielikuma 9.  
punkts  : j ā/n ē 
Transportl īdzek ļa maksim ālais ātrums  
I pielikuma 3. papildin ājuma 4.7. punkts  : 
Samazin āšana (attiec īgā gad ījum ā) :  j ā/n ē 
Samazin ājuma koeficients f  dsc : 
Cikla att ālums (m)  :  
Vienm ērīgs ātrums (sa īsin ātas testa proce ­
dūras gad ījum ā) : attiec īgā gad ījum ā 
1.3.4.  P ĀRNESUMA P ĀRSL ĒGŠANAS PUNKTS (ATTIEC ĪGĀ GAD ĪJUM Ā) 
Pārnesuma p ārsl ēgšana  :  Vid ējais p ārnesums ātrumam ≥ 1 km/h, kas noapa ļots l īdz 
četr ām decim ālzīm ēm aiz komata  
1.4.  M TRANSPORTL ĪDZEK ĻA APRAKSTS (ATTIEC ĪGĀ GAD ĪJUM Ā) 
1.4.1.  MASA  
M transportl īdzek ļa testa masa (kg)  :  
1.4.2.  CE ĻA SLODZES PARAMETRI  
f 0 (N) :  
f 1 (N/(km/h))  :  
f 2 (N/(km/h)  2 ) :  
Cikl ā vajadz īgā ener ģija (Ws)  :  
Δ(C D ×A  f ) LH :LV L 175/82 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
1.4.3.  CIKLA ATLASES PARAMETRI  
Cikls (bez samazin ājuma)  :  1. / 2. / 3.a / 3.b klase  
Nomin ālās jaudas un pašmasas attiec ība 
(PMR )(W/kg)  : (attiec īgā gad ījum ā) 
Maksim ālā ātruma process m ērījuma 
laik ā 
XXI pielikuma 1. papildpielikuma 9.  
punkts  : j ā/n ē 
Transportl īdzek ļa maksim ālais ātrums  
I pielikuma 3. papildin ājuma 4.7. punkts  : 
Samazin āšana (attiec īgā gad ījum ā) :  j ā/n ē 
Samazin ājuma koeficients f  dsc : 
Cikla att ālums (m)  :  
Vienm ērīgs ātrums (sa īsin ātas testa proce ­
dūras gad ījum ā) : attiec īgā gad ījum ā 
1.4.4.  P ĀRNESUMA P ĀRSL ĒGŠANAS PUNKTS (ATTIEC ĪGĀ GAD ĪJUM Ā) 
Pārnesuma p ārsl ēgšana  :  Vid ējais p ārnesums ātrumam ≥ 1 km/h, kas noapa ļots l īdz 
četr ām decim ālzīm ēm aiz komata  
2. TESTU REZULT ĀTI 
2.1.  1. TIPA TESTS vai  ATCT  TESTS 
Šasijas dinamometra iestat ījumu metode  :  Fiks ēta darb ība/iterat īvs/alternat īvs ar paša uzsild īšanas 
ciklu  
Dinamometra darb ības rež īms 
XXI pielikuma 6. papildpielikuma 1.2.4.2.2.  
punkts  jā/n ē 
Br īvskr ējiena rež īms 
XXI pielikuma 4. papildpielikuma 4.2.1.8.5.  
punkts  : j ā/n ē 
Papildu iepriekš ēja sagatavošana  :  j ā/n ē 
apraksts  
Nolietošan ās koeficienti  :  pie ņemts/test ēts 
2.1.1.  Transportl īdzeklis – augsts (izmantots ar ī ATCT ) 
Testu datums  :  (diena/m ēnesis/gads)  
Testa vieta  :  
Dzes ēšanas ventilatora apakš ējās malas 
augstums virs zemes (cm)  : 
Ventilatora centra poz īcija š ķērsvirzien ā (ja 
main īta p ēc ražot āja piepras ījuma)  : transportl īdzek ļa centra l īnij ā/.. 
Att ālums no transportl īdzek ļa priekšas (cm)  :LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/83
 
2.1.1.1.  Pies ārņot āju emisijas (attiec īgā gad ījum ā) 
2.1.1.1.1.  Pies ārņot āju emisijas transportl īdzeklim ar vismaz vienu iekšdedzes dzin ēju, NOVC-HEV un OVC-HEV 
uzl ādi noturoša 1. tipa testa gad ījum ā 
Turpm āk nor ādītie punkti ir j āatk ārto katram test ētajam darb ības rež īmam (domin ējošais rež īms vai lab ākais 
rež īms, k ā ar ī slikt ākais rež īms attiec īgā gad ījum ā) 
1. tests  
Pies ārņot āji CO 
(mg/km)  THC a) 
(mg/km)  NMHC a) 
(mg/km)  NO  x 
(mg/km)  THC+NOx b) 
(mg/km)  Cietda ļiņas 
(mg/km)  Makroda ļiņu 
skaits 
(#.10  11 /km)  
Izm ērītās v ērtības 
Re ģener ācijas koeficienti 
(Ki)(2) 
Pieskait āmais  
Re ģener ācijas koeficienti 
(Ki)(2) 
Reizinot:  
Nolietošan ās koeficienti 
(DF) – pieskait āmie 
Nolietošan ās koeficienti 
(DF) – piereizin āmie 
Gal īgās v ērtības 
Robežv ērtības 
(2) Skatiet Ki saimes zi ņojumu(-s)  :  
1. tipa/I veikts Ki noteikšanai  :  ANO EEK Noteikumu Nr. 83 XXI pielikuma 4. papildpie ­
likums (  1 ) 
( 1 ) Nor ādīt p ēc vajadz ības 
2. tests (attiec īgā gad ījum ā): CO  2 dēļ (d  CO2 1 )/pies ārņot āju d ēļ (90 % no robežv ērtībām)/abu d ēļ 
Tas pats punkts  
3. tests (attiec īgā gad ījum ā): CO  2 dēļ (d  CO2 2 ) 
Tas pats punkts  
2.1.1.1.2.  OVC-HEV pies ārņot āju emisijas uzl ādi pat ērējoša 1. tipa testa gad ījum ā 
1. tests  
Ir j ābūt atbilst ībai pies ārņot āju emisiju robežv ērtībām, un turpm āk nor ādītie punkti ir j āatk ārto par katru 
braukšanas testa ciklu.  
Pies ārņot āji CO 
(mg/km)  THC a) 
(mg/km)  NMHC 
a) 
(mg/km)  NO  x 
(mg/km)  THC+NOx b) 
(mg/km)  Cietda ļiņas 
(mg/km)  Makroda ļiņu 
skaits 
(#.10  11 /km)  
Izm ērītās atseviš ķa cikla 
vērtības 
Atseviš ķa cikla robežv ērtī­
basLV L 175/84 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
2. tests (attiec īgā gad ījum ā) CO  2 dēļ (d  CO2 1 )/pies ārņot āju d ēļ (90 % no robežv ērtībām)/abu d ēļ 
Tas pats punkts  
3. tests (attiec īgā gad ījum ā) CO  2 dēļ (d  CO2 2 ) 
Tas pats punkts  
2.1.1.1.3.  OVC-HEV LIETDER ĪBAS KOEFICIENTA SV ĒRT ĀS PIES ĀRŅOT ĀJU EMISIJAS  
Pies ārņot āji CO 
(mg/km)  THC a) 
(mg/km)  NMHC 
a) 
(mg/km)  NO  x 
(mg/km)  THC+NOx b) 
(mg/km)  Cietda ļiņas 
(mg/km)  Makroda ļiņu 
skaits 
(#.10  11 /km)  
Apr ēķin ātās v ērtības 
2.1.1.2.  CO  2 emisijas  (attiec īgā gad ījum ā) 
2.1.1.2.1.  CO  2 emisijas transportl īdzeklim ar vismaz vienu iekšdedzes dzin ēju, NOVC-HEV un OVC-HEV uzl ādi 
noturoša 1. tipa testa gad ījum ā (nav ATCT)  
Turpm āk nor ādītie punkti ir j āatk ārto katram test ētajam darb ības rež īmam (domin ējošais rež īms vai lab ākais 
rež īms, k ā ar ī slikt ākais rež īms attiec īgā gad ījum ā) 
1. tests  
CO  2 emisijas  Zems  Vid ējs Augsts  Ļoti augsts  Kombin ētais 
Izm ērītā v ērtība M  CO2,p,1 /  M CO2,c,2  
RCB  korekcijas koeficients: (  2 ) 
M CO2,p,3 /  M CO2,c,3  
Re ģener ācijas koeficienti (Ki) 
Pieskait āmais  
Re ģener ācijas koeficienti (Ki) 
Reizinot:  
M CO2,c,4  — 
AF Ki= M CO2,c,3 /  M CO2,c,4  — 
M CO2,p,4 /  M CO2,c,4  — 
ATCT  korekcija ( FCF) ( 1 ) 
Pagaidu v ērtības M  CO2,p,5 /  M CO2,c,5  
Pazi ņot ā v ērtība —  —  —  —  
d CO2 1 * pazi ņot ā v ērtība —  —  —  —  
( 1 ) FCF : saimes korekcijas koeficients reprezentat īvu re ģion ālo temperat ūras apst ākļu kori ģēšanai ( ATCT ) 
Skatiet Ki saimes zi ņojumu(-s): 
( 2 ) korekcija, k ā min ēts š īs regulas XXI pielikuma 2. papildin ājuma 6. papildpielikum ā ICE  transportl īdzek ļiem, K  CO2 — 
HEV  
2. tests (attiec īgā gad ījum ā) 
Tas pats punkts ar d  CO2 2 
3. tests (attiec īgā gad ījum ā) 
Tas pats punktsLV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/85
 
Secin ājums  
CO  2 emisijas (g/km)  Zems  Vid ējs Augsts  Ļoti augsts  Kombin ētais 
Vid ējās v ērtības noteikšana M  CO2,p,6 /  
M CO2,c,6  
Sinhroniz ēšana M  CO2,p,7 /  M CO2,c,7  
Gal īgās v ērtības M  CO2,p,H /  M CO2,c,H  
2.1.1.2.2.  ATCT CO  2 emisijas transportl īdzeklim ar vismaz vienu iekšdedzes dzin ēju, NOVC-HEV un OVC-HEV 
uzl ādi noturoša 1. tipa testa gad ījum ā (ATCT)  
Tests 14°C ( ATCT)  
CO  2 emisijas (g/km)  Zems  Vid ējs Augsts  Ļoti augsts  Kombin ētais 
Izm ērītā v ērtība M  CO2,p,1 /  M CO2,c,2  
RCB  korekcijas koeficients (5)  
M CO2,p,3 /  M CO2,c,3  
Secin ājums ( ATCT)  
CO  2 emisijas (g/km)  Kombin ētais 
ATCT  (14°C) M  CO2,Treg  
1. tips (23°C) M  CO2,23  ° 
Saimes korekcijas koeficients ( FCF) 
2.1.1.2.3.  OVC-HEV CO  2 emisiju masa uzl ādi pat ērējoša 1. tipa testa gad ījum ā 
1. tests  
CO  2 emisiju masa (g/km)  Kombin ētais 
Apr ēķin ātā v ērtība M  CO2,CD  
Pazi ņot ā v ērtība 
d CO2 1 
2. tests (attiec īgā gad ījum ā) 
Tas pats punkts ar d  CO2 2 
3. tests (attiec īgā gad ījum ā) 
Tas pats punkts  
Secin ājums  
CO  2 emisiju masa (g/km)  Kombin ētais 
Vid ējās v ērtības noteikšana M  CO2,CD  
Gal īgā v ērtība M  CO2,CDLV L 175/86 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
2.1.1.2.4.  OVC-HEV LIETDER ĪBAS KOEFICIENTA SV ĒRT Ā CO  2 emisiju masa  
CO  2 emisiju masa (g/km)  Kombin ētais 
Apr ēķin ātā v ērtība M  CO2, sv ērtā 
2.1.1.3.  DEGVIELAS PAT ĒRI ŅŠ (ATTIEC ĪGĀ GAD ĪJUM Ā; KAS NAV  ATCT ) 
2.1.1.3.1.  Degvielas pat ēriņš transportl īdzeklim ar tikai vienu iekšdedzes dzin ēju, NOVC-HEV un OVC-HEV uzl ādi 
noturoša 1. tipa testa gad ījum ā 
Turpm āk nor ādītie punkti ir j āatk ārto katram test ētajam darb ības rež īmam (domin ējošais rež īms vai lab ākais 
rež īms, k ā ar ī slikt ākais rež īms attiec īgā gad ījum ā) 
Pat ēriņš (l/100 km)  Zems  Vid ējs Augsts  Ļoti augsts  Kombin ētais 
Gal īgās v ērtības FC  p,H /  FC c,H ( 1 ) 
( 1 ) Apr ēķin āts no sinhroniz ētaj ām CO  2 vērtībām 
2.1.1.3.2.  OVC-HEV degvielas pat ēriņš uzl ādi pat ērējoša 1. tipa testa gad ījum ā 
1. tests  
Degvielas pat ēriņš (l/100km)  Kombin ētais 
Apr ēķin ātā v ērtība FC  CD 
2. tests (attiec īgā gad ījum ā) 
Tas pats punkts  
3. tests (attiec īgā gad ījum ā) 
Tas pats punkts  
Secin ājums  
Degvielas pat ēriņš (l/100km)  Kombin ētais 
Vid ējās v ērtības noteikšana FC  CD 
Gal īgā v ērtība FC  CD 
2.1.1.3.3.  OVC-HEV lietder ības koeficienta sv ērtais degvielas pat ēriņš 
Degvielas pat ēriņš (l/100km)  Kombin ētais 
Apr ēķin ātā v ērtība FC  sv ērtā 
2.1.1.3.4.  NOVC-FCHV transportl īdzek ļu degvielas pat ēriņš uzl ādi noturoša 1. tipa testa gad ījum ā 
Turpm āk nor ādītie punkti ir j āatk ārto katram test ētajam darb ības rež īmam (domin ējošais rež īms vai lab ākais 
rež īms, k ā ar ī slikt ākais rež īms attiec īgā gad ījum ā) 
Pat ēriņš (kg/100 km)  Zems  Vid ējs Augsts  Ļoti augsts  Kombin ētais 
Izm ērītās v ērtībasLV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/87
 
Pat ēriņš (kg/100 km)  Zems  Vid ējs Augsts  Ļoti augsts  Kombin ētais 
RCB  korekcijas koeficients  
Gal īgās v ērtības FC  p/ FC c 
2.1.1.4.  DIAPAZONI (ATTIEC ĪGĀ GAD ĪJUM Ā) 
2.1.1.4.1.  OVC-HEV diapazoni (attiec īgā gad ījum ā) 
2.1.1.4.1.1.  Kop ējais elektriskais diapazons  
1. tests  
AER (km)  Pils ētā Kombin ētais 
Izm ērītās/apr ēķin ātās v ērtības AER  
Pazi ņot ā v ērtība —  
2. tests (attiec īgā gad ījum ā) 
Tas pats punkts  
3. tests (attiec īgā gad ījum ā) 
Tas pats punkts  
Secin ājums  
AER (km)  Pils ētā Kombin ētais 
Vid ējās v ērtības noteikšana  AER  (attiec īgā gad ījum ā) 
Gal īgās v ērtības AER  
2.1.1.4.1.2.  L īdzv ērtīgs kop ējais elektriskais diapazons  
EAER (km)  Pils ētā Kombin ētais 
Gal īgās v ērtības EAER  
2.1.1.4.1.3.  Faktiskais uzl ādi pat ērējošs diapazons  
R CDA (km)  Kombin ētais 
Gal īgā v ērtība R  CDA 
2.1.1.4.1.4.  Uzl ādi pat ērējošs cikla diapazons  
1. tests  
R CDC (km)  Kombin ētais 
Gal īgā v ērtība R  CDC 
Pārejas cikla indeksa numurs  
Apstiprin āšanas cikla  REEC  (%)LV L 175/88 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
2. tests (attiec īgā gad ījum ā) 
Tas pats punkts  
3. tests (attiec īgā gad ījum ā) 
Tas pats punkts  
2.1.1.4.2.  PEV diapazoni — t īrais elektriskais diapazons (attiec īgā gad ījum ā) 
1. tests  
PER (km)  Pils ētā Kombin ētais 
Apr ēķin ātās v ērtības PER  
Pazi ņot ā v ērtība —  
2. tests (attiec īgā gad ījum ā) 
Tas pats punkts  
3. tests (attiec īgā gad ījum ā) 
Tas pats punkts  
Secin ājums  
PER (km)  Pils ētā Kombin ētais 
Vid ējās v ērtības noteikšana  PER  
Gal īgās v ērtības PER  
2.1.1.5.  ELEKTROENER ĢIJAS PAT ĒRI ŅŠ (ATTIEC ĪGĀ GAD ĪJUM Ā) 
2.1.1.5.1.  OVC-HEV elektroener ģijas pat ēriņš (attiec īgā gad ījum ā) 
2.1.1.5.1.1.  Elektroener ģijas pat ēriņš (EC)  
EC (Wh/km)  Zems  Vid ējs Augsts  Ļoti augsts  Pils ētā Kombin ētais 
Gal īgās v ērtības EC 
2.1.1.5.1.2.  Lietder ības koeficienta sv ērtais uzl ādi pat ērējošs elektroener ģijas pat ēriņš 
1. tests  
EC AC,CD  (Wh/km)  Kombin ētais 
Apr ēķin ātā v ērtība EC  AC,CD  
2. tests (attiec īgā gad ījum ā) 
Tas pats punkts  
3. tests (attiec īgā gad ījum ā) 
Tas pats punktsLV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/89
 
Secin ājums (attiec īgā gad ījum ā) 
EC AC,CD  (Wh/km)  Kombin ētais 
Vid ējās v ērtības noteikšana EC  AC,CD  
Gal īgā v ērtība 
2.1.1.5.1.3.  Lietder ības koeficienta sv ērtais elektroener ģijas pat ēriņš 
1. tests  
EC AC,weighted  (Wh)  Kombin ētais 
Apr ēķin ātā v ērtība EC  AC, sv ērtais 
2. tests (attiec īgā gad ījum ā) 
Tas pats punkts  
3. tests (attiec īgā gad ījum ā) 
Tas pats punkts  
Secin ājums (attiec īgā gad ījum ā) 
EC AC,weighted  (Wh/km)  Kombin ētais 
Vid ējās v ērtības noteikšana EC  AC, sv ērtais 
Gal īgā v ērtība 
2.1.1.5.2.  PEV elektroener ģijas pat ēriņš (attiec īgā gad ījum ā) 
1. tests  
EC (Wh/km)  Pils ētā Kombin ētais 
Apr ēķin ātās v ērtības EC 
Pazi ņot ā v ērtība —  
2. tests (attiec īgā gad ījum ā) 
Tas pats punkts  
3. tests (attiec īgā gad ījum ā) 
Tas pats punkts  
EC (Wh/km)  Zems  Vid ējs Augsts  Ļoti augsts  Pils ētā Kombin ētais 
Vid ējās v ērtības noteikšana  
EC 
Gal īgās v ērtības EC 
2.1.2.  TRANSPORTL ĪDZEKLIS – ZEMS (ATTIEC ĪGĀ GAD ĪJUM Ā) 
Atk ārto 2.1.1. punktuLV L 175/90 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
2.1.3.  M TRANSPORTL ĪDZEKLIS (ATTIEC ĪGĀ GAD ĪJUM Ā) 
Atk ārto 2.1.1. punktu  
2.1.4.  EMISIJU V ĒRT ĪBU GAL ĪGIE KRIT ĒRIJI (ATTIEC ĪGĀ GAD ĪJUM Ā) 
Pies ārņot āji CO 
(mg/km)  THC a) 
(mg/km)  NMHC a) 
(mg/km)  NO  x 
(mg/km)  THC+NOx b) 
(mg/km)  PM 
(mg/km)  PN 
(#.10  11 /km)  
Augst ākās v ērtības (  1 ) 
( 1 ) katram pies ārņot ājam visos testa rezult ātos augstam transportl īdzeklim, zemam transportl īdzeklim (attiec īgā gad ī­
jum ā) un M transportl īdzeklim (attiec īgā gad ījum ā) 
2.2.  2. TIPA  a) TESTS (nav  ATCT ) 
Ietver emisiju datus, kas nepieciešami tehnisk ās apskates testam  
Tests  CO ( % tlp)  Lambda  Engine speed (min  –1 ) E ļļas temperat ūra (°C)  
Tukšgait ā —  
Pie augstiem tukšgaitas 
apgriezieniem  
2.3.  3. TIPA  a) TESTS (nav  ATCT ) 
Kartera g āzu emisijas atmosf ērā: nav  
2.4.  4. TIPA  a) TESTS (nav  ATCT ) 
Skatiet zi ņojumu(-s)  :  
2.5.  5. TIPA  TESTS (nav  ATCT ) 
Skatiet ilgiztur īguma saimes zi ņojumu(-s)  :  
1. tipa/I cikls emisiju krit ēriju test ēšanai  :  ANO EEK Noteikumu Nr. 83 XXI pielikuma 4. papildpie ­
likums (  1 ) 
( 1 ) Nor ādīt p ēc vajadz ības 
2.6.  RDE  TESTS (nav  ATCT ) 
RDE  saimes numurs  :  MSxxxx  
Skatiet saimes zi ņojumu(-s)  :  
2.7.  6. TIPA  a) TESTS (nav  ATCT ) 
Testu datums  :  (diena/m ēnesis/gads)  
Testa vieta  :  
Šasijas dinamometra iestat ījumu metode  :  Br īvskr ējiens (ce ļa slodzes atsauce)  
Inerces masa (kg)  :LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/91
 
Ja ir novirze no 1. tipa transportl īdzek ļa :  
Riepas  :  
Marka  :  
Tips  :  
Riepu izm ēri (priekš ējo/aizmugures)  :  
Apk ārtm ērs (m)  :  
Riepu spiediens (kPa)  :  
Pies ārņot āji CO 
(g/km)  HC 
(g/km)  
Tests  1 
2 
3 
Vid ēji 
Robežv ērtība 
2.8.  IEB ŪVĒTĀ DIAGNOSTIKAS ( OBD ) SIST ĒMA (nav  ATCT ) 
Skatiet saimes zi ņojumu(-s)  :  
2.9.  D ŪMAIN ĪBAS b) TESTS  (nav  ATCT ) 
2.9.1.  VIENM ĒRĪGU APGRIEZIENU TESTS  
Skatiet saimes zi ņojumu(-s)  :  
2.9.2.  BR ĪVĀ PA ĀTRIN ĀJUMA TESTS  
Izm ērītā absorbcijas v ērtība (m  –1 ) :  
Kori ģētā absorbcijas v ērtība (m  –1 ) :  
2.10.  DZIN ĒJA JAUDA (nav  ATCT ) 
Skatiet saimes zi ņojumu(-s)  :  
2.11.  TEMPERAT ŪRAS INFORM ĀCIJA SAIST ĪBĀ AR TRANSPORTL ĪDZEKLI – AUGSTS ( VH) 
Dzin ēja dzes ēšanas š ķidruma temperat ūra izgarojumu uztveršanas 
laika beig ās (°C)  
6. papildpielikuma 3.9.2. punkts  : 
Vid ējā izgarojumu uztveršanas zonas temperat ūra p ēdējās 3 stund ās 
(°C) 
6. papildpielikuma 3.9.2. punkts  :LV L 175/92 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
Starp ība starp dzin ēja dzes ēšanas š ķidruma beigu temperat ūru un 
vid ējo izgarojumu uztveršanas zonas temperat ūru p ēdējās 3 stund ās 
Δ T_ATCT  (°C) 
6. papildpielikuma 3.9.3. punkts  : 
Minim ālais izgarojumu uztveršanas laiks t  soak_ATCT  (s) 
6. papildpielikuma 3.9.1. punkts  : 
Temperat ūras dev ēja atrašan ās vieta  
6. papildpielikuma 3.9.5. punkts  : 
Testa zi ņojuma pielikums (nav piem ērojams  ATCT  testam un  PEV ), 
1 – Elektroniski; visi ievaddati korel ācijas r īkam, k ā uzskait īts Īstenošanas regulas (ES) 2017/1152 un (ES) 2017/1153 1. 
pielikuma 2.4. punkt ā (Korel ācijas regula).  
Ievaddatu datnes atsauce: …  
2 – Co2mpas  rezult āts: 
3 – NEDC  testa rezult āti (attiec īgā gad ījum ā):LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/93
 
8.b papildin ājums  
Ce ļa slodzes testa zi ņojuma  
Turpm āk nor ādītā inform ācija (attiec īgā gad ījum ā) ir datu minimums, kas vajadz īgs ce ļa slodzes noteikšanas testam  
ZI ŅOJUMA numurs 
PIETEIKUMA IESNIEDZ ĒJS 
Ražot ājs 
TEMATS  Transportl īdzek ļa ce ļa slodzes noteikšana  
Test ētais objekts  
Marka  :  
Tips  :  
SECIN ĀJUMS  Test ētais objekts atbilst temat ā min ētaj ām pras ībām. 
VIETA,  DD/MM/GGGG  
1. ATTIEC ĪGAIS(-IE) TRANSPORTL ĪDZEKLIS(- ĻI) 
Attiec īgā(-s) marka(-s)  :  
Attiec īgais(-ie) tips(-i)  :  
Komerci āls apraksts  :  
Maksim ālais ātrums (km/h)  :  
Dzenoš ā(-s) ass(-is)  :  
2. TEST ĒTĀ(-O) TRANSPORTL ĪDZEK ĻA(-U) APRAKSTS  
2.1.  VISP ĀRĪGA INFORM ĀCIJA  
Ja nav interpol ācijas: ir j āapraksta slikt ākā gad ījuma transportl īdzeklis (attiec ībā uz vajadz īgo ener ģiju) 
2.1.1.  Transportl īdzeklis – augsts  
Marka  :  
Tips  :  
Versija  :  
Cikl ā vajadz īgā ener ģija vis ā WLTC  3. 
klases cikl ā neatkar īgi no transportl ī­
dzek ļa klases  : 
Novirze no ražojumu s ērijas  :  
Nobraukums  :LV L 175/94 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
2.1.2.  Transportl īdzeklis – zems  
Marka  :  
Tips  :  
Versija  :  
Cikl ā vajadz īgā ener ģija vis ā WLTC  3. 
klases cikl ā neatkar īgi no transportl ī­
dzek ļa klases  : (4 l īdz 35 %, balstoties uz H  R ) 
Novirze no ražojumu s ērijas  :  
Nobraukums  :  
2.1.3.  Ce ļa slodzes matricas saimes reprezentat īvs transportl īdzeklis (attiec īgā gad ījum ā) 
Marka  :  
Tips  :  
Versija  :  
Cikl ā vajadz īgā ener ģija vis ā WLTC  :  
Novirze no ražojumu s ērijas  :  
Nobraukums  :  
2.2.  MASAS  
2.2.1.  Transportl īdzeklis – augsts  
Testa masa (kg)  :  
Vid ējā masa m  av (kg) :  (vid ējā pirms un p ēc testa)  
Rot ācijas masa m  r (kg) :  3 % no ( MRO +25 kg) vai izm ērītā 
Svara sadale  
Priekša  :  
Aizmugure  :  
2.2.2.  Transportl īdzeklis – zems  
Atk ārto 2.2.1. punktu ar zema transportl īdzek ļa datiem  
2.2.3.  Ce ļa slodzes matricas saimes reprezentat īvs transportl īdzeklis (attiec īgā gad ījum ā) 
Testa masa (kg)  :  
Vid ējā masa m  av (kg) :  (vid ējā pirms un p ēc testa)  
Tehniski pie ļaujam ā maksim ālā piln ā 
masa ( ≥ 3 000 kg)  :LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/95
 
Neoblig ātā apr īkojuma apl ēstā vid ējā 
aritm ētisk ā masa  : 
Svara sadale  
Priekša  :  
Aizmugure  :  
2.3.  RIEPAS  
2.3.1.  Transportl īdzeklis – augsts  
Izm ēru apz īm ējums  :  priekša/aizmugure, ja riepas atš ķiras 
Marka  :  priekša/aizmugure, ja riepas atš ķiras 
Tips  :  priekša/aizmugure, ja riepas atš ķiras 
Rites pretest ība (kgf/1 000 kg)  
Priekša  :  
Aizmugure  :  
Spiediens priekš ā (kPa)  :  
Spiediens aizmugur ē (kPa)  :  
2.3.2.  Transportl īdzeklis – zems  
Atk ārto 2.3.1. punktu ar zema transportl īdzek ļa datiem  
2.3.3.  Ce ļa slodzes matricas saimes reprezentat īvs transportl īdzeklis (attiec īgā gad ījum ā) 
Atk ārto 2.3.1. punktu ar reprezentat īva transportl īdzek ļa datiem  
2.4.  VIRSB ŪVE 
2.4.1.  Transportl īdzeklis – augsts  
Tips  :  AA/AB/AC/AD/AE/AF BA/BB/BC/BD  
Versija  :  
Aerodinamisk ās ier īces 
Pārvietojamas aerodinamisk ās virs ­
būves da ļas : j ā/n ē un attiec īgā gad ījum ā uzskait īt 
Uzst ādīto aerodinamisko iesp ēju 
saraksts  : 
2.4.2.  Transportl īdzeklis – zems  
Atk ārto 2.4.1. punktu ar zema transportl īdzek ļa datiem 
Delta (C  d *A f ) LH sal īdzin ājum ā ar trans ­
portl īdzeklis – augsts  :LV L 175/96 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
2.4.3.  Ce ļa slodzes matricas saimes reprezentat īvs transportl īdzeklis (attiec īgā gad ījum ā) 
Virsb ūves formas apraksts  :  Kvadr ātveida kaste (ja nevar noteikt reprezentat īvu virsb ūves formu 
nokomplekt ētam transportl īdzeklim)  
Atk ārto 2.4.1. punktu ar reprezentat īva transportl īdzek ļa datiem 
Front ālā da ļa A  fr : 
2.5.  PIEDZI ŅA 
2.5.1.  Transportl īdzeklis – augsts  
Dzin ēja kods  :  
Transmisijas tips  :  manu ālā, autom ātisk ā, CVT  
Transmisijas modelis 
(ražot āja kodi)  : (griezes momenta v ērtība un saj ūgu skaits →, ko nor ādīs inform ā­
cijas dokument ā) 
Ietvertie transmisijas mode ļi 
(ražot āja kodi)  : 
Dzin ēja apgriezienu skaits, ko dala ar 
transportl īdzek ļa ātrumu  : 
Pārnesums  Pārnesumu skait ­
lis N/V attiec ība 
1. 1/..  
2. 1..  
3. 1/..  
4. 1/..  
5. 1/..  
6. 1/..  
.. 
.. 
Elektrisk ā(-s) iek ārta(-s), kas savienota(-s) 
poz īcij ā N : n/a (nav elektrisk ās iek ārtas vai nav br īvskr ējiena rež īma) 
Elektrisko iek ārtu tips un skaits  :  Konstrukcijas veids: asinhrona/sinhrona…  
Dzes ētāja veids  :  gaiss, š ķidrums …  
2.5.2.  Transportl īdzeklis – zems  
Atk ārto 2.5.1. punktu ar zema transportl īdzek ļa datiem  
2.6.  TESTU REZULT ĀTI 
2.6.1.  Transportl īdzeklis – augsts  
Testu datumi  :  dd/mm/ggggLV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/97
 
UZ CE ĻA (XXI pielikuma 4. papildpielikuma 4. punkts)  
Testa metode  :  br īvskr ējiens  (XXI pielikuma 4. papildpielikuma 4.3. punkts) 
vai griezes momenta m ērītāja metode  (XXI pielikuma 4. papildpielikuma  
4.4. punkts)  
Iek ārta (nosaukums / atrašan ās vieta / 
trases atsauce)  : 
Br īvskr ējiena rež īms :  j/n  
Rite ņu iestat ījuma regul ējums  :  Savirzes un s āng āzuma v ērtības 
Maksim ālais atskaites ātrums (km/h)  
XXI pielikuma 4. papildpielikuma  
4.2.4.1.2. punkts  : 
Anemometrija  :  Stacion ārs 
vai ieb ūvēts anemometrijas ietekme (c  d *A) un vai t ā ir kori ģēta. 
Interv āla(-u) skaits  :  
Vējš :  vid ējais, maksim ālais un virziens saist ībā ar testa trases virzienu  
Gaisa spiediens  :  
Temperat ūra (vid ējā) :  
Vēja korekcija  :  j/n  
Riepu spiediena noregul ēšana  :  j/n  
Faktiskie rezult āti :  Griezes momenta metode: 
c0= 
c1= 
c2= 
Br īvskr ējiena metode: 
f0 
f1 
f2 
Gal īgie rezult āti Griezes momenta metode: 
c0= 
c1= 
c2= 
un 
f0= 
f1= 
f2= 
Br īvskr ējiena metode: 
f0= 
f1= 
f2=LV L 175/98 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
Vai 
AERODINAMISK Ā TUNE ĻA METODE  (XXI pielikuma 4. papildpielikuma 6. punkts)  
Iek ārta (nosaukums/atrašan ās vieta/dina ­
mometra atsauce)  : 
Iek ārtu kvalifik ācija :  Zi ņojuma atsauce un datums  
Dinamometrs  
Dinamometra tips  :  plakansiksnas vai šasijas dinamometrs  
Metode  :  vienm ērīga ātruma vai pal ēnin ājuma metode  
Uzsild īšana  :  uzsild īšana ar dinamometru vai darbinot transportl īdzekli  
Ru ļļa l īknes korekcija  
(XXI pielikuma 4. papildpielikuma 6.6.3.  
punkts)  : (šasijas dinamometram (attiec īgā gad ījum ā)) 
Šasijas dinamometra iestat ījumu 
metode  : Fiks ēta darb ība/iterat īvs/alternat īvs ar paša uzsild īšanas ciklu  
Izm ērītais aerodinamisk ās pretest ības 
koeficients, ko reizina ar front ālo da ļu : Ātrums (km/h)  C  d *A (m  2 ) 
… …  
… …  
Izn ākums  :  f0= 
f1= 
f2= 
Vai 
CE ĻA SLODZES MATRICA  (XXI pielikuma 4. papildpielikuma 5. punkts)  
Testa metode  :  br īvskr ējiens  (XXI pielikuma 4. papildpielikuma 4.3. punkts) 
vai griezes momenta m ērītāja metode  (XXI pielikuma 4. papildpielikuma  
4.4. punkts)  
Iek ārta (nosaukums/atrašan ās vieta/trases 
atsauce)  : 
Br īvskr ējiena rež īms :  j/n  
Rite ņu iestat ījuma regul ējums  :  Savirzes un s āng āzuma v ērtības 
Maksim ālais atskaites ātrums (km/h)  
XXI pielikuma 4. papildpielikuma  
4.2.4.1.2. punkts  : 
Anemometrija  :  Stacion ārs 
vai ieb ūvēts anemometrijas ietekme (cd*A) un vai t ā ir kori ģēta. 
Interv āla(-u) skaits  :  
Vējš :  vid ējais, maksim ālais un virziens saist ībā ar testa trases virzienu  
Gaisa spiediens  :  
Temperat ūra (vid ējā) :  
Vēja korekcija  :  j/n  
Riepu spiediena noregul ēšana  :  j/nLV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/99
 
Faktiskie rezult āti :  Griezes momenta metode: 
c0r= 
c1r= 
c2r= 
Br īvskr ējiena metode: 
f0r 
f1r 
f2r 
Gal īgie rezult āti Griezes momenta metode: 
c0r= 
c1r= 
c2r= 
un 
f0r= 
f1r= 
f2r= 
Br īvskr ējiena metode: 
f0r= 
f1r= 
f2r=  
2.6.2.  Transportl īdzeklis – zems  
Atk ārto 2.6.1. punktu ar zema transportl īdzek ļa datiemLV L 175/100 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
8.c papildin ājums  
Testa lapas paraugs  
“Testa lapa” ietver re ģistr ētos testa datus, kas nav ietverti nevien ā testa zi ņojum ā. 
Tehniskais dienests vai ražot ājs saglab ā testa lapu(-as) vismaz 10 gadus.  
Turpm āk nor ādītā inform ācija (attiec īgā gad ījum ā) ir datu minimums, kas vajadz īgs testa lap ām. 
Regul ējamu rite ņu iestat ījumu parametri  
XXI pielikuma 4. papildpielikuma 4.2.1.8.3. punkts  : 
c0., c1. un c2. koeficienti  :  c0=  
c1= 
c2= 
Br īvskr ējiena laiki, kas izm ērīti šasijas dinamometr ā 
XXI pielikuma 4. papildpielikuma 4.4.4. punkts  : Transportl īdzek ļa ātrums 
(km/h)  Br īvskr ējiena laiks(-i)  
125-115  
115-105  
105-95  
95-85  
85-75  
75-65  
65-55  
55-45  
45-35  
35-25  
25-15  
15-05  
Uz transportl īdzek ļa vai taj ā var ievietot papildu svaru, lai 
nov ērstu riepu sl īdēšanu.  
XXI pielikuma 4. papildpielikuma 7.1.1.1.1. punkts  : svars (kg) 
uz transportl īdzek ļa/transportl īdzekl ī 
Br īvskr ējiena laiki p ēc transportl īdzek ļa br īvskr ējiena proce ­
dūras īstenošanas saska ņā ar XXI pielikuma 4. papildpielikuma 
4.3.1.3. punkta  
XXI pielikuma 4. papildpielikuma 8.2.4.2. punkts  : 
Transportl īdzek ļa ātrums 
(km/h)  Br īvskr ējiena laiks(-i)  
125-115  
115-105  
105-95  
95-85  
85-75  
75-65  
65-55  
55-45  
45-35  
35-25  
25-15  
15-05LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/101
 
NO  x konvertora efektivit āte 
Nor ādītās koncentr ācijas a), b), c), d), k ā ar ī koncentr ācija, kad 
NOx analizators ir NO rež īm ā, lai kalibr ēšanas g āze neizpl ūstu 
cauri konvertoram  
XXI pielikuma 5. papildpielikuma 5.5. punkts  : a)= 
b)= 
c)= 
d)= 
Koncentr ācija NO rež īm ā = 
Transportl īdzek ļa faktiski nobrauktais att ālums  
XXI pielikuma 6. papildpielikuma 1.2.6.4.6. un 1.2.12.6.  
punkts  : 
Manu ālās transmisijas transportl īdzeklim — MT transportl ī­
dzeklis, kas nevar sekot cikla l īknei.  
Novirzes no braukšanas cikla  :  
XXI pielikuma 6. papildpielikuma 1.2.6.5.1. punkts  
Braukšanas l īknes r ādītāji: 
Turpm āk uzskait ītos r ādītājus apr ēķina saska ņā ar SAE J2951 
(p ārskat īts 2014. gada janv ārī): 
(a) ER  : Ener ģijas r ādītājs :  
(b) DR  : Att āluma r ādītājs :  
(c) EER  : Ener ģijas ekonomijas r ādītājs :  
(d) ASCR  : Absol ūtā ātruma izmai ņu r ādītājs :  
(e) IWR  : Inerces darba r ādītājs :  
(f) RMSSE  : Vid ējā kvadr ātisk ā ātruma k ļūda :  
XXI pielikuma 6. papildpielikuma 1.2.8.5. un 7. punkts  
Cietda ļiņu parauga filtra sv ēršana  
Filtrs pirms testa  :  
Filtrs p ēc testa  :  
Standartfiltrs  :  
XXI pielikuma 6. papildpielikuma 1.2.10.1.2. un 1.2.14.3.1.  
punkts  
Katra m ērītā savienojuma saturs p ēc m ērier īces nostabiliz ē­ 
šan ās 
XXI pielikuma 6. papildpielikuma 1.2.14.2.8. punkts  : 
Re ģener ācijas koeficienta noteikšana  
D ciklu skaits starp diviem  WLTC , kuros ir re ģener ācijas noti ­
kumi  : 
To ciklu skaits, kuros tiek veikti emisiju m ērījumi (n)  :  
Emisiju masas m ērījums katram savienojumam i cikl ā j :  
XXI pielikuma 6. papildpielikuma 1. papildin ājuma 2.1.3.  
punkts  
Re ģener ācijas koeficienta noteikšana  
Piem ērojamo testa ciklu skaits, kuros veic m ērījumus attiec ībā 
uz piln īgu re ģener āciju : 
XXI pielikuma 6. papildpielikuma 1. papildin ājuma 2.2.6.  
punktsLV L 175/102 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
Re ģener ācijas koeficienta noteikšana  
Msi :  
Mpi  :  
Ki :  
XXI pielikuma 6. papildpielikuma 1. papildin ājuma 3.1.1.  
punkts  
ATCT  
Testa telpas gaisa temperat ūra un mitrums, kas noteikts pie 
transportl īdzek ļa dzes ēšanas ventilatora atveres ar minim ālo 
frekvenci 1 Hz apm ērā. : Temperat ūras noteikšanas punkts = T  reg 
XXI pielikuma 6.a papildpielikuma 3.2.1.1. punkts  Faktisk ā temperat ūras v ērtība 
± 3 °C testa s ākum ā 
± 5 °C testa laik ā 
Izgarojumu uztveršanas zonas temperat ūra, ko nep ārtraukti 
m ēra ar minim ālo frekvenci 1 Hz apm ērā. : Temperat ūras noteikšanas punkts = T  reg 
XXI pielikuma 6.a papildpielikuma 3.2.2.1. punkts  Faktisk ā temperat ūras v ērtība 
± 3 °C testa s ākum ā 
± 5 °C testa laik ā 
Nodošanas laiks no iepriekš ējas sagatavošanas uz izgarojumu 
uztveršanas zonu  
XXI pielikuma 6.a papildpielikuma 3.6.2. punkts  : ≤ 10 min ūtes 
Laiks no 1. tipa testa beig ām l īdz atdzes ēšanas proced ūrai :  ≤ 10 min ūtes 
Izm ērītais izgarojumu uztveršanas laiks, ko re ģistr ē vis ās attie ­
cīgaj ās testa lap ās. 
XXI pielikuma 6.a papildpielikuma 3.9.2. punkts  : laiks no beigu temperat ūras m ērījuma l īdz 1. tipa 
testa beig ām 23 °C temperat ūrāLV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/103
 
II PIELIKUMS  
EKSPLUAT ĀCIJAS ATBILST ĪBA 
1. IEVADS  
1.1. Šaj ā pielikum ā noteiktas izp ūtēja emisiju un  OBD  (ietverot IUPR  M ) ekspluat ācijas atbilst ības pras ības saska ņā ar šo 
regulu apstiprin ātiem transportl īdzek ļu tipiem.  
2. PRAS ĪBAS 
Ekspluat ācijas atbilst ības pras ības ir noteiktas ANO EEK Noteikumu Nr. 839. punkt ā un 3., 4. un 5. papildin ājum ā; 
izņēmumi min ēti turpm ākaj ās ieda ļās. 
2.1. ANO EEK Noteikumu Nr. 839.2.1. punktu saprot š ādi: 
Apstiprin ātāja iest āde ekspluat ācijas atbilst ības rev īziju veic, pamatojoties uz visu b ūtisko ražot āja r īcībā esošo 
inform āciju un saska ņā ar t ādām paš ām ražojumu atbilst ības rev īzijas proced ūrām, k ā noteikts Direkt īvas 
2007/46/EK 12. panta 1. un 2. punkt ā un min ētās direkt īvas X pielikuma 1. un 2. punkt ā. Ja inform āciju 
apstiprin ātājai iest ādei sniedz no jebkuras apstiprin ātājas iest ādes vai dal ībvalsts ekspluat ācijas p ārraudz ības testa, 
to pievieno ražot āja ekspluat ācijas p ārraudz ības zi ņojumiem.  
2.2. ANO EEK Noteikumu Nr. 839.3.5.2. punktu groza, pievienojot š ādu jaunu apakšpunktu:  
“… 
Mazu ražojumu s ēriju (kur ās ir maz āk par 1 000 transportl īdzek ļiem katr ā OBD  saim ē) transportl īdzek ļus atbr īvo 
no minim ālaj ām ekspluat ācijas veiktsp ējas koeficienta ( IUPR ) pras ībām, k ā ar ī no pras ības t ās apliecin āt apstipri ­
nātājai iest ādei.”  
2.3. Atsauces uz “l īgumsl ēdz ējpus ēm” saprot k ā atsauces uz “dal ībvalst īm”. 
2.4. ANO EEK Noteikumu Nr. 833. papildin ājuma 2.6. punktu aizst āj ar š ādu: 
Transportl īdzeklim j āatbilst t ādam transportl īdzek ļa tipam, kas apstiprin āts saska ņā ar šo regulu un ietverts atbil ­
stības sertifik ātā saska ņā ar Direkt īvu 2007/46/EK. Tam j ābūt re ģistr ētam un izmantotam Savien ībā. 
2.5. Atsauci ANO EEK Noteikumu Nr. 833. papildin ājuma 2.2. punkt ā uz “1958. gada nol īgumu” saprot k ā atsauci uz 
Direkt īvu 2007/46/EK.  
2.6. ANO EEK Noteikumu Nr. 833. papildin ājuma 2.6. punktu aizst āj ar š ādu: 
No transportl īdzek ļa degvielas tvertnes ņemtaj ā degvielas paraug ā svina un s ēra saturam j āatbilst Eiropas Parlamenta 
un Padomes Direkt īvā 2009/30/EK (  1 ) noteiktajiem attiec īgajiem standartiem, un nav pie ļaujamas nepareizas 
degvielas izmantošanas paz īmes. Var veikt p ārbaudes izp ūtējā. 
2.7. Atsauci Noteikumu Nr. 833. papildin ājuma 4.1. punkt ā uz “emisiju testiem saska ņā ar 4.a pielikumu” saprot k ā 
“emisiju testus, ko veic saska ņā ar š īs regulas XXI pielikumu”.  
2.8. Atsauci Noteikumu Nr. 833. papildin ājuma 4.1. punkt ā uz “4.a pielikuma 6.3. punktu” saprot k ā atsauci uz “š īs 
regulas XXI pielikuma 6. papildpielikuma 1.2.6. punktu”.LV L 175/104 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.  
( 1 ) OV L 140, 5.6.2009, 88. lpp.
 2.9. Atsauci ANO EEK Noteikumu Nr. 833. papildin ājuma 4.4. punkt ā uz “1958. gada nol īgumu” saprot k ā atsauci uz 
“Direkt īvas 2007/46/EK 13. panta 1. un 2. punktu”.  
2.10. Atsauci ANO EEK Noteikumu Nr. 833.2.1. un 4.2. punkt ā un 4. papildin ājuma 1. un 2. zemsv ītras piez īm ē uz 
robežv ērtībām, kas nor ādītas 5.3.1.4. punkta 1. tabul ā, saprot k ā atsauci uz Regulas (EK) Nr. 715/2007 I pielikuma 
1. tabulu.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/105
 
III PIELIKUMS  
Rezerv ētsLV L 175/106 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
IIIA PIELIKUMS  
EMISIJU RE ĀLOS BRAUKŠANAS APST ĀKĻOS VERIFIK ĀCIJA  
1. IEVADS, DEFIN ĪCIJAS UN SA ĪSIN ĀJUMI  
1.1. Ievads  
Šaj ā pielikum ā ir aprakst īta proced ūra vieglo pasažieru transportl īdzek ļu un vieglo komerci ālo transportl ī­
dzek ļu emisiju re ālos braukšanas apst ākļos ( RDE ) verifik ācijai.  
1.2. Defin īcijas  
1.2.1. “ Precizit āte” ir novirze starp izm ērīto vai apr ēķin āto v ērtību un izsekojamu atskaites v ērtību. 
1.2.2. “ Analizators ” ir jebkura m ērier īce, kas nav transportl īdzek ļa sast āvda ļa, bet kuru uzst āda, lai noteiktu g āzveida 
vai da ļiņu pies ārņot āju koncentr āciju vai daudzumu.  
1.2.3. Line āras regresijas ( a 0 ) “krustpunkts ar asi ” ir:  
a 0 ¼ y Ä ða 1 Ü xÞ 
kur:  
a 1 ir regresijas taisnes sl īpums;  
x ir atskaites parametra vid ējā v ērtība; 
y ir verific ējam ā parametra vid ējā v ērtība. 
1.2.4. “ Kalibr ēšana ” ir process, ar kuru analizatora, pl ūsmas m ērinstrumenta, sensora vai sign āla reakciju iestata t ā, ka 
tā rādījums sakr īt ar vienu vai vair ākiem atskaites sign āliem.  
1.2.5. “ Determin ācijas koeficients ” (r 2 ) ir: 
r 2 ¼ 1 Ä P  n 
i¼1 ½y i Ä a 0 Ä ða 1 Ü x i Þâ 2 
P  n 
i¼1 ðy i Ä yÞ 2 
, kur:  
a 0 ir line ārās regresijas taisnes krustpunkts ar asi;  
a 1 ir line ārās regresijas taisnes sl īpums;  
x i ir izm ērītā atskaites v ērtība; 
y i ir verific ējam ā parametra izm ērītā v ērtība; 
y ir verific ējam ā parametra vid ējā v ērtība; 
n ir v ērtību skaits.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/107
 
1.2.6. “ Savstarp ējās korel ācijas koeficients ” (r) ir: 
r ¼ P  nÄ1 
i¼1 ðx i Ä xÞÜð y i Ä yÞ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  P  nÄ1 
i¼1 ðx i Ä xÞ 2 q 
Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ P  nÄ1 
i¼1 ðy i Ä yÞ 2 q 
, kur:  
x i ir izm ērītā atskaites v ērtība; 
y i ir verific ējam ā parametra izm ērītā v ērtība; 
x ir vid ējā atskaites v ērtība; 
y ir verific ējam ā parametra vid ējā v ērtība. 
n ir v ērtību skaits.  
1.2.7. “ Kav ējuma laiks ” ir laiks no g āzes pl ūsmas p ārsl ēgšanas ( t 0 ) l īdz br īdim, kad reakcija sasniedz 10 % ( t 10 ) no 
gal īgā nolas ījuma.  
1.2.8. “ Dzin ēja vad ības bloka (ECU) sign āli vai dati ” ir jebk āda inform ācija un sign āli par transportl īdzekli, kas re ģistr ēti 
no transportl īdzek ļa t īkla, izmantojot 1. papildin ājuma 3.4.5. punkt ā nor ādītos protokolus.  
1.2.9. “ Dzin ēja vad ības bloks ” ir elektroniskais bloks, kas kontrol ē daž ādus pievadus, lai nodrošin ātu optim ālu jaudas 
piedzi ņas ķēdes veiktsp ēju. 
1.2.10. “ Emisijas ”, ar ī “sast āvda ļas”, “pies ārņotāju sast āvda ļas” vai “ pies ārņotāju emisijas ”, ir g āzes vai da ļiņas, kuras veido 
atg āzes un uz kur ām attiecas regul ējums.  
1.2.11. “ Atg āzes”, ar ī izpl ūdes g āzes, ir kop ējās visu g āzveida un da ļiņu sast āvda ļu emisijas no izpl ūdes caurules vai 
izp ūtēja, kas rodas, transportl īdzek ļa iekšdedzes dzin ējā sadegot degvielai.  
1.2.12. “ Atg āzu emisijas ” ir da ļiņu, kuras raksturo da ļiņu veids un skaits, un g āzveida sast āvda ļu emisijas no trans ­
portl īdzek ļa izp ūtēja. 
1.2.13. “ Pilna skala ” ir analizatora, pl ūsmas m ērinstrumenta vai sensora pilns diapazons, k ā nor ādījis iek ārtas ražot ājs. 
Ja m ērījumiem izmanto analizatora, pl ūsmas m ērinstrumenta vai sensora da ļēju diapazonu, ar pilnu skalu 
saprot maksim ālo nolas ījumu.  
1.2.14. “ Og ļūde ņražu reakcijas koeficients ” konkr ētam og ļūde ņražu veidam ir attiec ība starp  FID  nolas ījumu un attiec īgā 
og ļūde ņražu veida koncentr āciju standartg āzes cilindr ā, izteikts k ā ppmC  1 . 
1.2.15. “ Būtiska apkope ” ir analizatora, pl ūsmas m ērinstrumenta vai sensora regul ēšana, remonts vai nomai ņa, kas var 
ietekm ēt m ērījumu precizit āti. 
1.2.16. “ Troksnis ” ir divk āršota desmit standartnoviržu vid ējā kvadr ātisk ā v ērtība. Katru standartv ērtību apr ēķina no 
nulles reakcij ām, ko 30 sekunžu period ā m ēra ar konstantu re ģistr ēšanas frekvenci, kas ir vismaz 1,0 Hz.  
1.2.17. “ Nemet āna og ļūde ņraži” (NMHC ) ir visi og ļūde ņraži ( THC ), iz ņemot met ānu (CH  4 ).LV L 175/108 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
1.2.18. “ Da ļiņu skaits ” (PN) ir kop ējais cieto da ļiņu skaits, kas emit ēts ar transportl īdzek ļa atg āzēm, to nosakot ar šaj ā 
regul ā noteikto m ērījumu proced ūru, kura paredz ēta, lai nov ērtētu atbilst ību attiec īgajai “Euro 6” emisijas 
robežv ērtībai, kas noteikta Regulas Nr. 715/2007 I pielikuma 2. tabul ā. 
1.2.19. “ Pareiz ība” ir 10 atk ārtotu reakciju uz konkr ētu izsekojamu standartv ērtību standartnovirze, reizin āta ar 2,5.  
1.2.20. “ Nolas ījums ” ir skaitlisk ā v ērtība, ko uzr āda analizators, pl ūsmas m ērinstruments, sensors vai jebkura cita 
m ērier īce, ko izmanto saist ībā ar transportl īdzek ļu emisiju m ērījumiem.  
1.2.21. “ Reakcijas laiks ” (t 90 ) ir kav ējuma laika un k āpumlaika summa.  
1.2.22. “ Kāpumlaiks ” ir laiks starp reakcijas 10 % un 90 % ( t 90 – t 10 ) no gal īgā nolas ījuma.  
1.2.23. “ Vid ējā kvadr ātisk ā vērtība” (x rms ) ir kvadr ātsakne no v ērtību kvadr ātu vid ējās aritm ētisk ās v ērtības, un to defin ē 
šādi: 
x rms ¼ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
n ðx 2 
1 þ x 2 
2 þ … þ x 2 
n Þ r 
, kur:  
x ir izm ērītā vai apr ēķin ātā v ērtība; 
n ir v ērtību skaits.  
1.2.24. “ Sensors ” ir jebkura m ērier īce, kas nav transportl īdzek ļa sast āvda ļa, bet kuru uzst āda, lai noteiktu parametrus, 
kas nav g āzveida un da ļiņu pies ārņot āju koncentr ācija un atg āzu masas pl ūsma.  
1.2.25. “ Iestat īšana ” ir analizatora, pl ūsmas m ērinstrumenta vai sensora kalibr ēšana t ā, lai tas prec īzi rea ģētu uz t ādu 
standartu, kas iesp ējami prec īzi atbilst maksim ālajai v ērtībai, kura ir paredzama faktiskaj ā emisiju test ā. 
1.2.26. “ Iestat ījuma reakcija ” ir vid ējā reakcija uz iestat ījuma sign ālu laika interv ālā, kas ir vismaz 30 sekundes.  
1.2.27. “ Iestat ījuma reakcijas novirze ” ir atš ķirība starp vid ējo reakciju uz kontroles sign ālu un faktisko kontroles sign ālu, 
ko m ēra noteikt ā laika period ā p ēc tam, kad analizators, pl ūsmas m ērinstruments vai sensors ir ticis prec īzi 
iestat īts. 
1.2.28. Line āras regresijas ( a 1 ) “slīpums ” ir:  
a 1 ¼ P  n 
i¼1 ðy i Ä yÞ Ü ðx i Ä xÞ P  n 
i¼1 ðx i Ä xÞ 2 
, kur:  
x ir atskaites parametra vid ējā v ērtība; 
y ir verific ējam ā parametra vid ējā v ērtība; 
x i ir atskaites parametra faktisk ā v ērtība; 
y i ir verific ējam ā parametra faktisk ā v ērtība; 
n ir v ērtību skaits.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/109
 
1.2.29. “ Sagaid āmās v ērtības standartk ļūda” (SEE) ir: 
SEE ¼ 1 
x max Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ ﬃﬃﬃ P  n 
i¼1 ðy i Ä ýÞ 2 
ðn Ä 2Þ s 
, kur:  
ý ir verific ējam ā parametra sagaid ām ā v ērtība; 
y i ir verific ējam ā parametra faktisk ā v ērtība; 
x max ir atskaites parametra maksim ālā faktisk ā v ērtība; 
n ir v ērtību skaits.  
1.2.30. “ Visi og ļūde ņraži” (THC ) ir visu to gaistošo vielu summa, kas izm ērāmas ar liesmas joniz ācijas detektoru ( FID). 
1.2.31. “ Izsekojams ” ir sp ēja m ērījumu vai nolas ījumu sasaist īt ar zin āmu un kop īgi apstiprin ātu standartu, izmantojot 
nep ārtrauktu sal īdzin ājumu ķēdi. 
1.2.32. “ Transform ācijas laiks ” ir laika starp ība starp koncentr ācijas vai pl ūsmas izmai ņu (t 0 ) atskaites punkt ā un punktu, 
kur ā sist ēmas reakcija sasniedz 50 % no gal īgā nolas ījuma ( t 50 ). 
1.2.33. “ Analizatora tips ” ir viena un t ā paša ražot āja izgatavotu analizatoru grupa, kuros vienas konkr ētas g āzveida 
sast āvda ļas koncentr ācijai vai da ļiņu skaita noteikšanai izmantots identisks princips.  
1.2.34. “ Atg āzu masas pl ūsmas m ērītāja tips ” ir viena un t ā paša ražot āja izgatavotu atg āzu masas pl ūsmas m ērītāju 
grupa, kuriem ir vien āds caurules iekš ējais diametrs un kuros izmantots identisks atg āzu masas pl ūsmas 
ātruma noteikšanas princips.  
1.2.35. “ Valid ācija” ir process, kur ā izv ērtē, vai p ārvietojama emisiju m ērīšanas sist ēma ir pareizi uzst ādīta un pareizi 
darbojas, k ā ar ī izv ērtē to atg āzu masas pl ūsmas ātruma m ērījumu pareiz ību, kas ieg ūti no viena vai vair ākiem 
neizsekojamiem atg āzu masas pl ūsmas m ērītājiem vai apr ēķin āti no sensoru vai  ECU  sign āliem.  
1.2.36. “ Verifik ācija” ir process, ko izmanto, lai izv ērtētu, vai analizatora, pl ūsmas m ērier īces, sensora vai sign āla 
izm ērītā vai apr ēķin ātā v ērtība atbilst atskaites sign ālam, iek ļaujoties vienas vai vair āku iepriekšnoteiktu pie ņe­
mam ības v ērtību robež ās. 
1.2.37. “ Iestat īšana uz nulli ” ir analizatora, pl ūsmas m ērier īces vai sensora kalibr ēšana t ā, ka tas prec īzi rea ģē uz nulles 
sign ālu. 
1.2.38. “ Nulles reakcija ” ir vid ējā reakcija uz nulles sign ālu laika interv ālā, kas ir vismaz 30 sekundes.  
1.2.39. “ Nulles reakcijas novirze ” ir atš ķirība starp vid ējo reakciju uz nulles sign ālu un faktisko nulles sign ālu, ko m ēra 
noteikt ā laika period ā p ēc tam, kad analizators, pl ūsmas m ērinstruments vai sensors ir ticis prec īzi kalibr ēts uz 
nulli.  
1.3. Sa īsin ājumi  
Ar sa īsin ājumiem parasti apz īm ē gan sa īsin āto terminu vienskaitli, gan daudzskaitli.  
CH  4 — met āns 
CLD  — hemiluminiscences detektorsLV L 175/110 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
CO — oglek ļa monoks īds 
CO  2 — oglek ļa dioks īds 
CVS  — konstanta tilpuma paraugu ņēm ējs 
DCT  — divsaj ūgu transmisija  
ECU  — dzin ēja vad ības bloks  
EFM  — atg āzu masas pl ūsmas m ērītājs 
FID — liesmas joniz ācijas detektors  
FS — pilna skala  
GPS — glob ālā pozicion ēšanas sist ēma 
H 2 O — ūdens  
HC — og ļūde ņraži 
HCLD  — apsild āms hemiluminiscences detektors  
HEV  — hibr īda elektrotransportl īdzeklis  
ICE — iekšdedzes dzin ējs 
ID — identifik ācijas numurs vai kods  
LPG  — saš ķidrin ātā naftas g āze 
MAW  — sl īdošais vid ējais interv āls 
maks. — maksim ālā v ērtība 
N 2 — sl āpeklis  
NDIR  — nedispers īvs infrasarkanais analizators  
NDUV  — nedispers īvs ultravioletais analizators  
NEDC  — Eiropas Jaunais braukšanas cikls  
NG — dabasg āze 
NMC  — nemet āna frakcijas atdal ītājs 
NMC-FID  — nemet āna frakcijas atdal ītājs apvienojum ā ar liesmas joniz ācijas detektoru  
NMHC  — nemet āna og ļūde ņražiLV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/111
 
NO — sl āpek ļa monoks īds 
Nr. — numurs  
NO  2 — sl āpek ļa dioks īds 
NO  X — sl āpek ļa oks īdi 
NTE  — nep ārsniedzošs  
O 2 — sk ābeklis  
OBD  — ieb ūvētā diagnostika  
PEMS  — p ārvietojama emisiju m ērīšanas sist ēma 
PHEV  — uzl ādējams hibr īds elektrotransportl īdzeklis  
PN — da ļiņu skaits  
RDE  — emisijas re ālos braukšanas apst ākļos 
RPA  — relat īvais pozit īvais pa ātrin ājums  
SCR  — selekt īva katal ītisk ā reduc ēšana  
SEE — sagaid ām ās v ērtības standartk ļūda 
THC  — visi og ļūde ņraži 
ANO EEK — Apvienoto N āciju Organiz ācijas Eiropas Ekonomikas komisija  
VIN  — transportl īdzek ļa identifik ācijas numurs  
WLTC  — pasaules m ērog ā saska ņots vieglo transportl īdzek ļu testa cikls  
WWH-OBD  — pasaules m ērog ā saska ņota ieb ūvētā diagnostika  
2. VISP ĀRĪGAS PRAS ĪBAS 
2.1. Nep ārsniedzam ās emisijas robežv ērtības 
Norm ālas ekspluat ācijas laik ā emisijas, kas noteiktas atbilst īgi š ā pielikuma pras ībām un emit ētas k ādā RDE  
test ā, kurš veikts atbilst īgi š ā pielikuma pras ībām, no transportl īdzek ļa tipa, kas apstiprin āts saska ņā ar Regulu 
(EK) Nr. 715/2007, nedr īkst p ārsniegt š ādas konkr ētam pies ārņot ājam noteikt ās nep ārsniedzam ās (NTE ) v ērtī­
bas:  
NTE  pollutant ¼ CF  pollutant Ü TFðp 1;…; p n Þ Ü EURO-6  
kur EURO-6 ir piem ērojam ā “Euro 6” emisijas robežv ērtība, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 715/2007 I pieli ­
kuma 2. tabul ā.LV L 175/112 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
2.1.1. Gal īgie atbilst ības koeficienti  
Atbilst ības koeficients  CF  pollutant  attiec īgajam pies ārņot ājam ir š āds: 
Pies ārņot ājs Slāpek ļa oks īdu 
(NO  x ) masa  Da ļiņu skaits 
(PN) Oglek ļa monok ­
sīda (CO) 
masa (  1 ) Visu og ļūde ņražu ( THC ) 
masa  Visu og ļūde ņražu un 
slāpek ļa oks īdu ( THC  + 
NOx ) kop ējā masa  
CF pollutant  1 + pielaide 
pielaide = 0,5  jānosaka  —  —  —  
( 1 ) CO emisijas m ēra un re ģistr ē RDE  testos. 
Pielaide ir parametrs, kur ā ņemta v ērā PEMS iek ārtu izmantošanas d ēļ rad ītā papildu m ērījumu nenoteikt ība, kas reizi 
gad ā jāizv ērtē un ko p ārskata, ja ir uzlabojusies PEMS proced ūras kvalit āte vai ir att īstījusies tehnika.  
2.1.2. Pagaidu atbilst ības koeficienti  
Atk āpjoties no 2.1.1. punkta pras ībām, piecus gadus un četrus m ēnešus no datumiem, kas nor ādīti Regulas 
(EK) Nr. 715/200710. panta 4. un 5. punkt ā, un p ēc ražot āja piepras ījuma var piem ērot š ādus pagaidu 
atbilst ības koeficientus:  
Pies ārņot ājs Slāpek ļa oks īdu 
(NO  x ) masa  Da ļiņu skaits 
(PN) Oglek ļa monok ­
sīda (CO) 
masa (  1 ) Visu og ļūde ņražu ( THC ) 
masa  Visu og ļūde ņražu un 
slāpek ļa oks īdu (THC + 
NO  x ) kop ējā masa  
CF pollutant  2,1 j ānosaka  —  —  —  
( 1 ) CO emisijas m ēra un re ģistr ē RDE  testos.  
Pagaidu atbilst ības koeficientu piem ērošanu nor āda transportl īdzek ļa atbilst ības sertifik ātā. 
2.1.3. P ārvades funkcijas  
2.1. punkt ā min ētās p ārvades funkcijas  TF(p1,…, pn)  v ērtība vis ā parametru  pi (i = 1,…,n)  diapazon ā ir 1.  
Ja p ārvades funkcija  TF(p  1 ,…, p  n ) tiek main īta, to veic t ā, lai nekait ētu videi un  RDE  testa proced ūru efekti ­
vit ātei. Īpaši j āiev ēro š āds nosac ījums: 
Z 
TFðp1; …; pnÞ Ü Qðp1; …; pnÞ dp ¼ Z 
Qðp1; …; pnÞ dp 
, kur:  
— dp atbilst integr ālim parametru  p i (i = 1,…,n)  v ērtību interv ālā, 
— Q(p  1 ,…, p  n ), ir notikuma varb ūtības sadal ījums, kas atbilst parametriem  p i (i= 1,…,n)  re ālos braukšanas 
apst ākļos. Ražot ājs apliecina atbilst ību 2.1. punktam, aizpildot 9. papildin ājum ā ietverto sertifik ātu. 
2.2. RDE  testi, kas saska ņā ar šo pielikumu transportl īdzeklim j āveic tipa apstiprin āšanai un transportl īdzek ļa 
darbm ūža laik ā, nodrošina atbilst ības pie ņēmumu attiec ībā uz pras ību, kas noteikta 2.1. punkt ā. Atbilst ības 
pie ņēmumu var atk ārtoti nov ērtēt ar papildu  RDE  testiem.  
2.3. Dal ībvalstis nodrošina, ka transportl īdzek ļus ar PEMS var test ēt uz koplietošanas ce ļiem saska ņā ar proced ūrām 
atbilst īgi valsts ties ību aktiem, vienlaikus iev ērojot viet ējos ce ļu satiksmes ties ību aktus un droš ības pras ības.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/113
 
2.4. Ražot āji nodrošina, ka transportl īdzek ļus uz koplietošanas ce ļiem ar PEMS var test ēt neatkar īga persona, 
piem ēram, darot pieejamus piem ērotus adapterus izpl ūdes caurul ēm, nodrošinot piek ļuvi ECU  sign āliem un 
veicot vajadz īgos administrat īvos pas ākumus. Ja attiec īgais PEMS tests saska ņā ar šo regulu nav j āveic, ražot ājs 
dr īkst piepras īt sapr ātīgu samaksu, k ā noteikts Regulas (EK) Nr. 715/2007 7. panta 1. punkt ā. 
3. VEICAMAIS  RDE  TESTS  
3.1. Turpm ākās pras ības attiecas uz PEMS testiem, kas min ēti 3. panta 10. punkta otraj ā da ļā. 
3.1.0. Pielikuma 2.1. punkta pras ības j āizpilda brauciena pils ētas da ļā un vis ā PEMS braucien ā. P ēc ražot āja izv ēles 
izpilda vismaz vienu no diviem turpm āk min ētajiem nosac ījumiem:  
3.1.0.1.  M  gas,d,t  ≤ NTE  pollutant  un M  gas,d,u  ≤ NTE  pollutant  , piem ērojot š ā pielikuma 2.1. punkta un 5. papildin ājuma 6.1. un 
6.3. punkta defin īcijas un iestat ījumu  g āze = pies ārņotājs. 
3.1.0.2.  M  w,gas,d  ≤ NTE  pollutant  un M  w,gas,d,u  ≤ NTE  pollutant  , piem ērojot š ā pielikuma 2.1. punkta un 6. papildin ājuma 3.9. 
punkta defin īcijas un iestat ījumu  g āze = pies ārņotājs. 
3.1.1. Tipa apstiprin āšanai atg āzu masas pl ūsmu nosaka ar m ēriek ārtu, kas darbojas neatkar īgi no transportl īdzek ļa, 
un tipa apstiprin āšanas vajadz ībām netiek izmantoti nek ādi transportl īdzek ļa ECU  dati. Ja tas nav saist īts ar 
tipa apstiprin āšanu, atg āzu masas pl ūsmas noteikšanai var izmantot alternat īvas metodes saska ņā ar 2. papil ­
din ājuma 7.2. ieda ļu. 
3.1.2. Ja apstiprin ātāja iest āde nav apmierin āta ar saska ņā ar 1. un 4. papildin ājumu veikta PEMS testa datu kvalit ātes 
pārbaudes un valid ācijas rezult ātiem, t ā testu var uzskat īt par neder īgu. Š ādā gad ījum ā apstiprin ātāja iest āde 
reģistr ē testa datus un t ā neder īguma iemeslus.  
3.1.3.  RDE  testa inform ācijas zi ņošana un izplat īšana  
3.1.3.1. Tehnisko zi ņojumu, ko ražot ājs sagatavojis saska ņā ar 8. papildin ājumu, dara pieejamu apstiprin ātājai iest ādei. 
3.1.3.2. Ražot ājs nodrošina, ka publiski pieejam ā t īmek ļa vietn ē bez maksas tiek dar īta pieejama š āda inform ācija.  
3.1.3.2.1. Ievadot transportl īdzek ļa tipa apstiprin ājuma numuru un inform āciju par t ā tipu, variantu un versiju, k ā 
noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īvas 2007/46/EK IX pielikum ā iek ļaut ā transportl īdzek ļa EK 
atbilst ības sertifik āta 0.10. un 0.2. punkt ā, ir pieejams t ās PEMS testu saimes unik ālais identifik ācijas numurs, 
pie kuras pieder konkr ētā transportl īdzek ļa emisiju tips, k ā noteikts 7. papildin ājuma 5.2. punkt ā. 
3.1.3.2.2. Ievadot unik ālo PEMS testu saimes identifik ācijas numuru:  
— visa inform ācija, k ā noteikts 7. papildin ājuma 5.1. punkt ā, 
— saraksti, kas aprakst īti 7. papildin ājuma 5.3. un 5.4. punkt ā, 
— PEMS testu rezult āti, k ā noteikts 5. papildin ājuma 6.3. punkt ā un 6. papildin ājuma 3.9. punkt ā, – visiem 7. 
papildin ājuma 5.4. punkta sarakst ā aprakst ītajiem transportl īdzek ļu emisiju tipiem.  
3.1.3.3. P ēc piepras ījuma ražot ājs bez maksas un 30 dienu laik ā jebkurai ieinteres ētajai personai dara pieejamu 3.1.3.1. 
punkt ā min ēto tehnisko zi ņojumu.  
3.1.3.4. P ēc piepras ījuma tipa apstiprin ātāja iest āde 30 dienu laik ā p ēc piepras ījuma sa ņemšanas dara pieejamu 3.1.3.1. 
un 3.1.3.2. punkt ā uzskait īto inform āciju. Tipa apstiprin ātāja iest āde var piepras īt sapr ātīgu un sam ērīgu 
maksu, kas piepras ītāju ar pamatotu interesi neattur no attiec īgās inform ācijas piepras īšanas vai nep ārsniedz 
iest ādes iekš ējās izmaksas par piepras ītās inform ācijas sniegšanu.LV L 175/114 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
4. VISP ĀRĪGAS PRAS ĪBAS 
4.1. RDE  rādītājus pier āda, test ējot transportl īdzek ļus uz ce ļa parast ā braukšanas rež īm ā, parastos apst ākļos un ar 
parastu kravu.  RDE  tests ir reprezentat īvs attiec ībā uz transportl īdzek ļiem to re ālajos braukšanas maršrutos ar 
to parastu kravu.  
4.2. Ražot ājs pier āda apstiprin ātājai iest ādei, ka izraudz ītais transportl īdzeklis, braukšanas rež īmi, apst ākļi un kravas 
ir reprezentat īvas attiec ībā uz transportl īdzek ļu saimi. Kravas un augstuma pras ības, k ā nor ādīts 5.1. un 5.2. 
punkt ā, izmanto  ex ante , lai noteiktu, vai apst ākļi ir pie ņemami  RDE  test ēšanai.  
4.3. Apstiprin ātāja iest āde ierosina t ādu testa braucienu pils ētā, ārpus pils ētas un uz automa ģistr āles, kas atbilst 6. 
punkta pras ībām. Izraugoties brauciena maršrutu, pils ētas, ārpuspils ētas un automa ģistr āles da ļas nosaka, 
pamatojoties uz topogr āfisko karti.  
4.4. Ja k ādam transportl īdzeklim  ECU  datu v ākšana ietekm ē transportl īdzek ļa emisijas vai veiktsp ēju, tad visu PEMS 
testu saimi, pie kuras pieder attiec īgais transportl īdzeklis, k ā noteikts š ā pielikuma 7. papildin ājum ā, uzskata 
par neatbilst īgu. Š ādu funkcionalit āti uzskata par “p ārveidošanas ier īci” (manipul ācijas ier īci), k ā defin ēts 
Regulas (EK) Nr. 715/2007 3. panta 10. punkt ā. 
5. ROBEŽNOSAC ĪJUMI  
5.1. Transportl īdzek ļa krava un testa masa  
5.1.1. Transportl īdzek ļa pamatkrava ietver transportl īdzek ļa vad ītāju, testa liecinieku (attiec īgā gad ījum ā) un testa 
iek ārtas, tostarp mont ēšanas un barošanas ier īces. 
5.1.2. Test ēšanas vajadz ībām var pievienot m āksl īgu kravu t ā, lai pamatkravas un m āksl īgās kravas kop ējā masa 
nep ārsniegtu 90 % no Komisijas Regulas (ES) Nr. 1230/2012 (*) 2. panta 19. un 21. punkt ā defin ētās “pasa ­ 
žieru masas” un “lietder īgās slodzes masas” summas.  
___________  
(*) Komisijas 2012. gada 12. decembra Regula (ES) Nr. 1230/2012, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un 
Padomes Regulu (EK) Nr. 661/2009 par tipa apstiprin āšanas pras ībām attiec ībā uz meh ānisko transport ­
līdzek ļu un to piekabju masu un gabar ītiem un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īvu 
2007/46/EK (OV L 353, 21.12.2012., 31. lpp.).  
5.2. Apk ārtējās vides apst ākļi 
5.2.1. Testu veic apk ārtējās vides apst ākļos, kas noteikti šaj ā ieda ļā. Apk ārtējās vides apst ākļi k ļūst “izv ērsti”, ja 
palielin ās vismaz viens no temperat ūras un augstuma apst ākļu diapazoniem.  
5.2.2. M ēreni augstuma apst ākļi: augstums 700 metri virs j ūras l īme ņa vai maz āks. 
5.2.3. Izv ērsti augstuma apst ākļi: augstums p ārsniedz 700 metrus virs j ūras l īme ņa, un ir maz āks vai vien āds ar 1300 
metriem virs j ūras l īme ņa. 
5.2.4. M ēreni temperat ūras apst ākļi: 273 K (0 °C) vai liel āka un 303 K (30 °C) vai maz āka. 
5.2.5. Izv ērsti temperat ūras apst ākļi: Liel āka nek ā vai vien āda ar 266 K (-7 °C) un zem āka nek ā 273 K (0 °C) vai 
liel āka nek ā 303 K (30 °C) un maz āka nek ā vai vien āda ar 308 K (35 °C).  
5.2.6. Atk āpjoties no 5.2.4. un 5.2.5. punkta noteikumiem, m ērenu apst ākļu zem ākā temperat ūra ir 276K (3 °C) vai 
liel āka, un zem ākā temperat ūra izv ērstiem apst ākļiem ir 271K (-2 °C) vai liel āka starp saistošu 2.1. ieda ļā 
noteikto  NTE  emisiju robežv ērtību piem ērošanas uzs ākšanu un piecus gadus p ēc datumiem, kas noteikti 
Regulas (EK) Nr. 715/200710. panta 4. un 5. punkt ā.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/115
 
5.3. Neattiecas.  
5.4. Dinamiskie apst ākļi 
Dinamiskie apst ākļi ietver ce ļa sl īpuma, pretv ēja un braukšanas dinamikas (pa ātrin ājumi, pal ēnin ājumi), k ā ar ī 
pal īgsist ēmu ietekmi uz testa transportl īdzek ļa ener ģijas pat ēriņu un emisij ām. Dinamisko apst ākļu normali ­
tātes verifik āciju veic p ēc testa pabeigšanas, izmantojot re ģistr ētos PEMS datus. Šo verifik āciju veic divos 
posmos:  
5.4.1. Braukšanas dinamikas p ārm ērību vai nepietiekam ību braucien ā kop ā p ārbauda, izmantojot š ā pielikuma 7.a 
papildin ājum ā aprakst ītās metodes.  
5.4.2. Ja brauciena rezult āti p ēc verifik ācijas saska ņā ar 5.4.1. punktu ir der īgi, j āizmanto dinamisko apst ākļu 
normalit ātes verific ēšanas metodes, kas izkl āstītas š ā pielikuma 5. un 6. papildin ājum ā. Katrai metodei ir 
noteikta testa apst ākļu atsauces v ērtība, š īs atsauces v ērtības diapazoni un minim ālās aptv ēruma pras ības, 
kas nepieciešami, lai tests b ūtu der īgs. 
5.5. Transportl īdzek ļa st āvoklis un ekspluat ācija 
5.5.1. Pal īgsist ēmas  
Gaisa kondicion ēšanas sist ēmu vai citas pal īgier īces darbina veid ā, kas atbilst tam, k ā pat ērētājs t ās var ētu 
izmantot re ālos braukšanas apst ākļos uz ce ļa. 
5.5.2. Transportl īdzek ļi, kas apr īkoti ar periodiski re ģener ējam ām sist ēm ām 
5.5.2.1. “Periodiski re ģener ējama sist ēma” ir sist ēma, kas atbilst 2. panta 6. punkta defin īcijai.  
5.5.2.2. Ja testa laik ā notiek periodisk ā re ģener ācija, testu dr īkst uzskat īt par neder īgu un p ēc ražot āja piepras ījuma 
vienu reizi atk ārtot.  
5.5.2.3. Ražot ājs var nodrošin āt re ģener ācijas pabeigšanu un pirms transportl īdzek ļa otr ā testa to pien ācīgi sagatavot.  
5.5.2.4. Ja re ģener ācija notiek atk ārtot ā RDE  testa laik ā, atk ārtot ā testa laik ā emit ētos pies ārņot ājus iek ļauj emisiju 
izv ērtējum ā. 
6. PRAS ĪBAS ATTIEC ĪBĀ UZ BRAUCIENU  
6.1. Braukšanas pils ētā, ārpus pils ētas un uz automa ģistr āles īpatsvaru atbilstoši 6.3. – 6.5. punkt ā noteiktajiem 
moment ānajiem ātrumiem izsaka procentos no brauciena kop ējā att āluma.  
6.2. Brauciena sec ība ir š āda: braukšana pils ētā, kam seko braukšana ārpus pils ētas un pa automa ģistr āli atbilstoši 
6.6. punkt ā noteiktajiem īpatsvariem. Ekspluat āciju pils ētā, ārpus pils ētas un pa automa ģistr āli veic bez 
pārtraukuma. Ekspluat ācija ārpus pils ētas dr īkst īslaic īgi m īties ar ekspluat āciju pils ētā, š ķērsojot apdz īvotas 
zonas. Ekspluat ācija uz automa ģistr āles dr īkst īslaic īgi m īties ar ekspluat āciju ārpus pils ētas vai ekspluat āciju 
pils ētā, piem ēram, braucot cauri ce ļu nodevu iekas ēšanas punktiem vai ce ļu darbu posmiem. Ja praktisku 
iemeslu d ēļ ir pamatota cita test ēšanas sec ība, ekspluat ācijas pils ētā, ārpus pils ētas un uz automa ģistr āles sec ību 
var main īt, sa ņemot apstiprin ājumu no apstiprin ātājas iest ādes. 
6.3. Ekspluat ācijai pils ētā ir rakstur īgs transportl īdzek ļa ātrums, kas nep ārsniedz 60 km/h.  
6.4. Ekspluat ācijai ārpus pils ētas ir rakstur īgs transportl īdzek ļa ātrums, kas ir liel āks nek ā 60 km/h un nep ārsniedz 
90 km/h.  
6.5. Ekspluat ācijai uz automa ģistr āles ir rakstur īgs transportl īdzek ļa ātrums, kas p ārsniedz 90 km/h.  
6.6. Brauciens sast āv no aptuveni 34 % braukšanas pils ētā, 33 % braukšanas ārpus pils ētas un 33 % braukšanas pa 
automa ģistr āli atbilstoši ātrumiem, k ā aprakst īts iepriekš 6.3. l īdz 6.5. punkt ā. “Aptuveni” noz īm ē ±10 procen ­
tpunktu interv ālu ap nor ādītaj ām procentu ālaj ām v ērtībām. Tom ēr braukšana pils ētā nekad nav maz āka k ā 
29 % no brauciena kop ējā att āluma.LV L 175/116 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
6.7. Transportl īdzek ļa ātrums parasti nep ārsniedz 145 km/h. Šo maksim ālo ātrumu dr īkst p ārsniegt par 15 km/h 
uz ne vair āk k ā 3 % no laika, kad notiek braukšana pa automa ģistr āli. PEMS testa laik ā ir sp ēkā viet ējie ātruma 
ierobežojumi, neatkar īgi no citiem juridiskajiem ierobežojumiem. Viet ējo ātruma ierobežojumu p ārk āpumi paši 
par sevi PEMS testa rezult ātus nepadara neder īgus.  
6.8. Vid ējam ātrumam (ieskaitot apst āšan ās reizes) brauciena pils ētas da ļā vajadz ētu b ūt no 15 l īdz 40 km/h. 
Apst āšan ās periodi, kas ir laiks, kad transportl īdzek ļa ātrums ir maz āks nek ā 1 km/h, veido no 6 l īdz 30 % 
no ekspluat ācijas laika pils ētas da ļā. Ekspluat ācijas laik ā pils ētas da ļā ir vair āki apst āšanas periodi, kas ilgst 10 s 
vai ilg āk. Ja apst āšan ās periods ilgst vair āk nek ā 180 s, emisijas, kas re ģistr ētas 180 s laik ā p ēc š āda p ārm ērīgi 
ilga apst āšan ās perioda, emisiju izv ērtējum ā ne ņem v ērā. 
6.9. Braukšanas pa automa ģistr āli ātruma diapazons pietiekami aptver diapazonu starp 90 un vismaz 110 km/h. 
Transportl īdzek ļa ātrums p ārsniedz 100 km/h vismaz 5 min ūtes. 
6.10. Brauciena ilgums ir no 90 l īdz 120 min ūtēm. 
6.11. S ākuma un beigu punkta augstums virs j ūras l īme ņa neatš ķiras vair āk k ā par 100 m. Turkl āt proporcion ālais 
kumulat īvais pozit īvais augstuma pieaugums ir maz āks nek ā 1 200 m uz 100 km, un to apr ēķina atbilstoši 7.b 
papildin ājumam.  
6.12. Minim ālais katra posma, proti, ekspluat ācija pils ētā, ārpus pils ētas un uz automa ģistr āles, att ālums ir 16 km.  
7. EKSPLUAT ĀCIJAS PRAS ĪBAS 
7.1. Braucienu izv ēlas t ā, lai test ēšana norit ētu nep ārtraukti, dati tiktu past āvīgi re ģistr ēti un tiktu sasniegts 6.10. 
punkt ā noteiktais minim ālais testa ilgums.  
7.2. Str āvas padevi PEMS nodrošina ārējs barošanas bloks, nevis avots, kas ener ģiju tieši vai netieši sa ņem no 
test ējam ā transportl īdzek ļa dzin ēja. 
7.3. PEMS apr īkojuma uzst ādīšanu veic t ā, lai p ēc iesp ējas maz āk ietekm ētu transportl īdzek ļa emisijas, veiktsp ēju 
vai abus. B ūtu j āpiev ērš uzman ība tam, lai samazin ātu uzst ādītā apr īkojuma masu un lai testa transportl ī­
dzeklim nerastos iesp ējamas aerodinamiskas modifik ācijas. Transportl īdzek ļa krava atbilst 5.1. punkt ā noteik ­
tajam.  
7.4. RDE  testus veic darba dien ās, k ā Savien ībai noteikts Padomes Regul ā (EEK, Euratom) Nr. 1182/71 (*).  
___________  
(*) Padomes 1971. gada 3. j ūnija Regula (EEK, Euratom) Nr. 1182/71, ar ko nosaka laikposmiem, datumiem 
un termi ņiem piem ērojamus noteikumus (OV L 124, 8.6.1971., 1. lpp.).  
7.5. RDE  testus veic uz ce ļiem un iel ām ar ce ļa segumu (piem ēram, ekspluat ācija bezce ļa apst ākļos nav at ļauta).  
7.6. J āizvair ās no ilgstošas tukšgaitas p ēc iekšdedzes dzin ēja pirm ās iedarbin āšanas emisiju testa s ākum ā. Ja dzin ējs 
testa laik ā nosl āpst, to var iedarbin āt no jauna, bet paraugu ņemšanu nep ārtrauc.  
8. SM ĒRE ĻĻA, DEGVIELA UN REA ĢENTS  
8.1. Degviela, sm ēreļļa un rea ģents (attiec īgā gad ījum ā), ko izmanto  RDE  test ēšan ā, atbilst ražot āja specifik ācij ām, 
kas noteiktas klienta veiktai ekspluat ācijai.  
8.2. Ņem degvielas, sm ērvielas un rea ģenta (attiec īgā gad ījum ā) paraugus un uzglab ā vismaz 1 gadu.  
9. EMISIJU UN BRAUCIENA IZV ĒRT ĒŠANA  
9.1. Testu veic saska ņā ar š ā pielikuma 1. papildin ājumu.  
9.2. Brauciens atbilst pras ībām, kas noteiktas 4.–8. punkt ā.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/117
 
9.3. Nav at ļauts apvienot daž ādu braucienu datus vai modific ēt vai dz ēst brauciena datus, iz ņemot datus par ilgu 
apst āšan ās periodu, kas aprakst īts 6.8. punkt ā. 
9.4. P ēc tam, kad saska ņā ar 9.2. punktu noteikts brauciena der īgums, emisiju rezult ātus apr ēķina, izmantojot š ā 
pielikuma 5. un 6. papildin ājum ā noteikt ās metodes.  
9.5. Ja konkr ētā laika interv ālā apk ārtējās vides apst ākļi ir izv ērsti saska ņā ar 5.2. punktu, šaj ā laika interv ālā 
reģistr ētās emisijas, kas apr ēķin ātas atbilstoši 4. papildin ājumam, dala ar 1,6, pirms tiek izv ērtēta to atbilst ība 
šā pielikuma pras ībām. Šis noteikums neattiecas uz oglek ļa dioks īda emisij ām. 
9.6. Aukst ā iedarbin āšana ir defin ēta saska ņā ar š ā pielikuma 4. papildin ājuma 4. punktu. L īdz tiek piem ērotas 
īpašas pras ības attiec ībā uz aukst ās iedarbin āšanas emisij ām, t ās re ģistr ē, bet neiek ļauj emisiju izv ērtējum ā.LV L 175/118 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
1. papildin ājums  
Testa proced ūra transportl īdzek ļu emisiju test ēšanai ar p ārvietojamu emisiju m ērīšanas sist ēmu (PEMS)  
1. IEVADS  
Šaj ā papildin ājum ā ir aprakst īta testa proced ūra, ar kuru nosaka atg āzu emisijas no vieglajiem pasažieru un 
vieglajiem komerci ālajiem transportl īdzek ļiem, izmantojot p ārvietojamu emisiju m ērīšanas sist ēmu.  
2. APZ ĪM ĒJUMI, PARAMETRI UN M ĒRVIEN ĪBAS 
≤ — maz āks vai vien āds 
# — skaitlis  
#/m  3 — skaits kubikmetr ā 
% — procenti  
°C — Celsija gr āds 
g — grams  
g/s — grams sekund ē 
h — stunda  
Hz — hercs  
K — kelvins  
kg — kilograms  
kg/s — kilograms sekund ē 
km — kilometrs  
km/h — kilometri stund ā 
kPa — kilopask āls 
kPa/min — kilopask āls min ūtē 
l — litrs  
l/min — litrs min ūtē 
m — metrs  
m 3 — kubikmetrs  
mg — milligrams  
min — min ūte 
p e — retin ājuma spiediens (kPa)  
q vs — sist ēmas tilpuma pl ūsmas ātrums (l/min)  
ppm — miljon ās da ļasLV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/119
 
ppmC  1 — oglek ļa ekvivalenta miljon ās da ļas 
apgr./min — apgriezieni min ūtē 
s — sekunde  
V s — sist ēmas tilpums (l)  
3. VISP ĀRĪGĀS PRAS ĪBAS 
3.1.  PEMS  
Testu veic, izmantojot PEMS, ko veido sast āvda ļas, kas noteiktas 3.1.1.–3.1.5. punkt ā. Ja nepieciešams, var tikt 
izveidots savienojums ar transportl īdzek ļa ECU , lai noteiktu attiec īgos dzin ēja un transportl īdzek ļa parametrus, k ā 
nor ādīts 3.2. punkt ā. 
3.1.1. Analizatori, lai noteiktu pies ārņot āju koncentr āciju atg āzēs. 
3.1.2. Viens vai vair āki m ērinstrumenti vai sensori, ar kuriem m ēra vai nosaka atg āzu masas pl ūsmu.  
3.1.3. Glob ālā pozicion ēšanas sist ēma, ar kuru nosaka transportl īdzek ļa atrašan ās vietu, augstumu un ātrumu.  
3.1.4. Attiec īgos gad ījumos sensori un citas ier īces, kas nav transportl īdzek ļa da ļa, piem ēram, lai m ērītu apk ārtējo 
temperat ūru, relat īvo mitrumu, gaisa spiedienu un transportl īdzek ļa ātrumu.  
3.1.5. No transportl īdzek ļa neatkar īgs ener ģijas avots PEMS darbin āšanai.  
3.2. Testa parametri  
Šā papildin ājuma 1. tabul ā nor ādītos testa parametrus m ēra, re ģistr ē ar past āvīgu frekvenci 1,0 Hz vai liel āku un 
protokol ē saska ņā ar 8. papildin ājuma pras ībām. Ja tiek ieg ūti ECU  parametri, tie b ūtu j ādara pieejami ar iev ē­
rojami liel āku frekvenci nek ā PEMS re ģistr ētie parametri. PEMS analizatori, pl ūsmas m ērinstrumenti un sensori 
atbilst š ā pielikuma 2. un 3. papildin ājum ā noteiktaj ām pras ībām. 
1.tabula  
Testa parametri  
Parametrs  Ieteicam ā m ērvien ība Avots (  8 ) 
THC  koncentr ācija (  1 ), (  4 ) ppm  Analizators  
CH  4 koncentr ācija (  1 ), (  4 ) ppm  Analizators  
NMHC  koncentr ācija (  1 ), (  4 ) ppm  Analizators (  6 ) 
CO koncentr ācija (  1 ), (  4 ) ppm  Analizators  
CO  2 koncentr ācija (  1 ) ppm  Analizators  
NO  X koncentr ācija (  1 ), (  4 ) ppm  Analizators (  7 ) 
PN koncentr ācija (  4 ) #/m  3 Analizators  
Atg āzu masas pl ūsmas ātrums  kg/s  EFM , visas metodes, kas aprakst ītas 2. 
papildin ājuma 7. punkt ā 
Gaisa mitrums  %  Sensors  
Gaisa temperat ūra K  Sensors  
Gaisa spiediens  kPa  Sensors  
Transportl īdzek ļa ātrums  km/h  Sensors, GPS vai  ECU  ( 3 )LV L 175/120 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
Parametrs  Ieteicam ā m ērvien ība Avots (  8 ) 
Transportl īdzek ļa atrašan ās vietas ģeogr āfis ­
kais platums  Gr ādi GPS  
Transportl īdzek ļa atrašan ās vietas ģeogr āfis ­
kais garums  Gr ādi GPS  
Transportl īdzek ļa augstums virs j ūras l īme ­ 
ņa ( 5 ), (  9 ) m GPS vai sensors  
Atg āzu temperat ūra (  5 ) K  Sensors  
Dzin ēja dzes ētāja temperat ūra (  5 ) K  Sensors vai  ECU  
Dzin ēja apgriezienu skaits (  5 ) apgr./min  Sensors vai  ECU  
Dzin ēja griezes moments (  5 ) Nm  Sensors vai  ECU  
Griezes moments uz dzenoš ā tilta (  5 ) Nm  Aploces griezes momenta m ērītājs 
Ped āļa st āvoklis (  5 ) %  Sensors vai  ECU  
Degvielas pl ūsmas ātrums uz dzin ēju (  2 ) g/s  Sensors vai  ECU  
Dzin ēja iepl ūdes gaisa pl ūsmas ātrums (  2 ) g/s  Sensors vai  ECU  
Atteices statuss (  5 ) —  ECU  
Iepl ūdes gaisa pl ūsmas temperat ūra K  Sensors vai  ECU  
Re ģener ācijas statuss (  5 ) —  ECU  
Dzin ēja e ļļas temperat ūra (  5 ) K  Sensors vai  ECU  
Iesl ēgtais p ārnesums (  5 ) #  ECU  
Vēlamais p ārnesums (piem., p ārnesumu 
pārsl ēgšanas indikators) (  5 ) # ECU  
Citi dati par transportl īdzekli (  5 ) nav preciz ēti ECU  
( 1 ) Mitr ā tipa m ērīšana vai rezult āti kori ģējami, k ā aprakst īts 4. papildin ājuma 8.1. punkt ā. 
( 2 ) Nosak āms tikai tad, ja atg āzu masas pl ūsmas apr ēķin āšanai izmanto netiešas metodes, k ā aprakst īts 4. papildin ājuma 10.2. un 
10.3. punkt ā. 
( 3 ) Metodi izv ēlas atbilstoši 4.7. punktam. 
( 4 ) Parametrs ir oblig āts tikai tad, ja m ērījums nepieciešams saska ņā ar IIIA pielikuma 2.1. ieda ļu. 
( 5 ) Nosak āms tikai tad, ja tas nepieciešams, lai verific ētu transportl īdzek ļa st āvokli un ekspluat ācijas apst ākļus. 
( 6 ) Var apr ēķin āt no  THC  un CH  4 koncentr ācij ām saska ņā ar 4. papildin ājuma 9.2. punktu. 
( 7 ) Var apr ēķin āt no izm ērītaj ām NO un NO  2 koncentr ācij ām. 
( 8 ) Var izmantot vair ākus parametru avotus. 
( 9 ) V ēlamais avots ir gaisa spiediena sensors.  
3.3. Transportl īdzek ļa sagatavošana  
Transportl īdzek ļa sagatavošana ietver visp ārīgu verifik āciju, kur ā p ārbauda, vai testa transportl īdzeklis darbojas 
tehniski pareizi.  
3.4. PEMS uzst ādīšana  
3.4.1.  Visp ārīgi 
PEMS uzst ādīšanu veic saska ņā ar PEMS ražot āja nor ādījumiem un viet ējiem vesel ības aizsardz ības un droš ības 
noteikumiem. PEMS b ūtu j āuzst āda t ā, lai testa laik ā samazin ātu elektromagn ētiskos trauc ējumus, k ā ar ī t ās 
pak ļaut ību triecieniem, vibr ācij ām, putek ļiem un temperat ūras sv ārst ībām. PEMS uzst āda un izmanto t ā, lai t ā 
būtu herm ētiska un ar minim āliem siltuma zudumiem. PEMS uzst ādīšana un izmantošana nemaina atg āzu 
īpaš ības, k ā ar ī p ārm ērīgi nepalielina izp ūtēja garumu. Lai nov ērstu da ļiņu rad īšanu, savienot āji ir termiski stabili 
pie testa laik ā paredzam ās atg āzu temperat ūras. Savienojot transportl īdzek ļa izpl ūdes cauruli un PEMS savieno ­
tājcauruli, ieteicams izvair īties no t ādu materi ālu lietošanas, kas var izdal īt gaistošus vielas. Elastom ēra savienot ā­
jiem, ja t ādus izmanto, ir minim āla saskare ar atg āzēm, lai izvair ītos no artefaktiem pie lielas dzin ēja slodzes.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/121
 
3.4.2.  Pie ļaujamais pretspiediens  
PEMS uzst ādīšana un darbin āšana nepamatoti nepalielina statisko spiedienu izpl ūdes caurul ē. Ja tehniski iesp ējams, 
jebk ādam pagarin ājumam, kas paredz ēts, lai atvieglotu paraugu ņemšanu vai savienošanu ar atg āzu masas pl ūsmu 
m ērītāju, š ķērsgriezuma laukums ir t āds pats k ā izpl ūdes caurulei vai liel āks. 
3.4.3.  Atg āzu masas pl ūsmas m ērītājs 
Ja izmanto atg āzu masas pl ūsmas m ērītāju, to pievieno transportl īdzek ļa izp ūtējam(-iem) atbilstoši  EFM  ražot āja 
ieteikumiem.  EFM  m ērīšanas diapazons atbilst test ā paredzamajam atg āzu masas pl ūsmas ātruma diapazonam.  
EFM  un jebk ādu izpl ūdes caurules adapteru vai savienot āju uzst ādīšana nelabv ēlīgi neietekm ē dzin ēja darbin āšanu 
vai atg āzu p ēcapstr ādes sist ēmu. Pl ūsmas noteikšanas elementa ab ās pus ēs novieto taisnas caurules, kuru garums ir 
vismaz četri caurules diametri vai 150 mm atkar ībā no t ā, kurš no šiem lielumiem ir liel āks. Test ējot vair ākcilindru 
dzin ēju ar sazarotu izpl ūdes kolektoru, ir ieteicams apvienot kolektorus pirms atg āzu masas pl ūsmas m ērītāja un 
pien ācīgi palielin āt cauru ļu š ķērsgriezumu, lai samazin ātu pretspiedienu izpl ūdes caurul ē. Ja tas nav praktiski 
iesp ējams, apsver iesp ēju veikt atg āzu pl ūsmas m ērījumus ar vair ākiem atg āzu masas pl ūsmas m ērītājiem. Izpl ūdes 
cauru ļu daž ādās konfigur ācijas, izm ēri un atg āzu masas pl ūsmas ātrums var noz īm ēt, ka, izraugoties un uzst ādot 
atg āzu masas pl ūsmas m ērītāju(-us), var b ūt nepieciešami kompromisa risin ājumi, kas balst ās uz pamatotiem 
inženiertehniskiem apsv ērumiem. Ja tas nepieciešams precizit ātes nodrošin āšanai, ir pie ļaujams uzst ādīt EFM  ar 
diametru, kas maz āks nek ā izpl ūdes atveres diametrs vai vair āku atveru kop ējais š ķērsgriezuma laukums, ja tas 
negat īvi neietekm ē darb ību vai atg āzu p ēcapstr ādi, k ā noteikts 3.4.2. punkt ā. 
3.4.4.  Glob ālās pozicion ēšanas sist ēma (GPS).  
GPS antena b ūtu j āuzmont ē, piem ēram, augst ākaj ā iesp ējamaj ā viet ā, lai nodrošin ātu satel ītu sign ālu labu uztver ­ 
šanu. Uzmont ēta GPS antena p ēc iesp ējas maz āk ietekm ē transportl īdzek ļa darb ību. 
3.4.5.  Savienojums ar dzin ēja vad ības bloku (ECU)  
Ja v ēlams, attiec īgus transportl īdzek ļa un dzin ēja parametrus, kuri uzskait īti 1. tabul ā, var re ģistr ēt, izmantojot ar  
ECU  vai transportl īdzek ļa t īklu savienotu datu re ģistr ācijas ier īci un iev ērojot, piem ēram, š ādus standartus, ISO 
15031-5 vai SAE J1979, OBD-II, EOBD vai WWH-OBD. Attiec īgos gad ījumos ražot āji atkl āj mar ķējumu, lai ļautu 
identific ēt nepieciešamos parametrus.  
3.4.6.  Sensori un papildpr īkojums  
Transportl īdzek ļa ātruma sensorus, temperat ūras sensorus, dzes ētāja termop ārus vai jebkuras citas m ērier īces, kas 
nav da ļa no transportl īdzek ļa, uzst āda t ā, lai attiec īgais parametrs tiktu m ērīts reprezentat īvi, uzticami un prec īzi, 
lieki netrauc ējot transportl īdzek ļa darb ību un citu analizatoru, pl ūsmas m ērinstrumentu un sensoru darb ību un 
sign ālus. Sensoru un papildapr īkojuma elektroapg ādi nodrošina neatkar īgi no transportl īdzek ļa. Ārpus transpor ­
tlīdzek ļa salona esošo PEMS sast āvda ļu stiprin ājumu un iek ārtu ar droš ību saist ītā apgaismojuma barošanas avots 
var b ūt transportl īdzek ļa akumulators.  
3.5. Emisiju paraugu ņemšana  
Emisiju paraugu ņemšana ir reprezentat īva, un to veic viet ās, kur atg āzes ir labi sajaukuš ās un kur aiz paraugu 
ņemšanas punkta esoš ā apk ārtējā gaisa ietekme ir minim āla. Attiec īgos gad ījumos emisiju paraugus ņem lejpus 
atg āzu masas pl ūsmas m ērītāja, vismaz 150 mm att ālum ā no pl ūsmas noteikšanas elementa. Paraugu ņemšanas 
zondes uzst āda vismaz 200 mm vai triju izpl ūdes caurules diametru att ālum ā (izv ēloties liel āko v ērtību) pirms 
punkta, kur ā atg āzes no PEMS paraugu ņemšanas ier īces non āk apk ārtējā vid ē. Ja pl ūsmas p ēc PEMS non āk atpaka ļ 
izp ūtējā, tas notiek lejpus paraugu ņemšanas zondes t ā, ka dzin ēja darb ības laik ā tas neietekm ē atg āzu īpaš ības 
paraugu ņemšanas punkt ā(-os). Ja paraugu ņemšanas l īnijas garumu maina, verific ē un, ja nepieciešams, kori ģē 
atrašan ās sist ēm ā laikus.  
Ja dzin ējs ir apr īkots ar atg āzu p ēcapstr ādes sist ēmu, atg āzu paraugu ņem aiz atg āzu p ēcapstr ādes sist ēmas. 
Test ējot transportl īdzekli ar vair ākcilindru dzin ēju un sazarotu izpl ūdes kolektoru, paraugu ņemšanas zondes 
ieeju novieto pietiekami t ālu aiz t ā, lai nodrošin ātu, ka paraugs ir reprezentat īvs visu cilindru vid ējām atg āzu 
emisij ām. Vair ākcilindru dzin ējiem, kam ir atseviš ķas kolektoru grupas, piem ēram, V-veida dzin ējiem, kolektorus 
apvieno pirms paraugu ņemšanas zondes. Ja tas tehniski nav realiz ējams, apsver paraugu ņemšanu vair ākos 
punktos viet ās, kur atg āzes ir labi sajaukuš ās un kur taj ās nav non ācis apk ārtējās vides gaiss. Š ādā gad ījum āLV L 175/122 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
paraugu ņemšanas zonžu skaits un atrašan ās vieta, cikt āl iesp ējams, atbilst atg āzu masas pl ūsmas m ērītāju skaitam 
un atrašan ās vietai. Ja atg āzu pl ūsmas nav vien ādas, apsver paraugu proporcion ālu ņemšanu vai paraugu ņemšanu 
ar vair ākiem analizatoriem.  
Ja tiek veikti da ļiņu m ērījumi, atg āzu paraugus ņem no atg āzu pl ūsmas centra. Ja emisiju paraugu ņemšanai 
izmanto vair ākas zondes, da ļiņu emisiju paraugu ņemšanas zondi novieto pirms p ārējām paraugu ņemšanas 
zond ēm. 
Ja tiek veikti og ļūde ņražu m ērījumi, paraugu ņemšanas l īniju uzkars ē līdz 463 ± 10 K (190 ± 10 °C). Citu g āzveida 
sast āvda ļu m ērīšanai ar dzes ētāju vai bez t ā paraugu ņemšanas l īnijas temperat ūra ir vismaz 333 K (60 °C), lai 
izvair ītos no kondens ēšan ās un nodrošin ātu daž ādo g āzu pien ācīgu iek ļūšanas efektivit āti. Zemspiediena paraugu 
ņemšanas sist ēm ām temperat ūru var pazemin āt atbilstoši spiediena samazin ājumam, ja paraugu ņemšanas sist ēma 
nodrošina 95 % iek ļūšanas efektivit āti visiem g āzveida pies ārņot ājiem, uz kuriem attiecas regul ējums. Ja ņem 
da ļiņu paraugus, paraugu ņemšanas l īniju no neapstr ādātu atg āzu paraugu ņemšanas punkta uzkars ē līdz vismaz 
373 K (100 °C). Parauga atrašan ās laiks da ļiņu ņemšanas l īnij ā ir maz āks nek ā 3 s, pirms tas sasniedz pirmo 
atš ķaid īšanu vai da ļiņu skait ītāju. 
4. PIRMSTESTA PROCED ŪRAS  
4.1. PEMS nopl ūžu p ārbaude  
Pēc tam, kad pabeigta PEMS uzst ādīšana, katrai PEMS un transportl īdzek ļa sist ēmai veic vismaz vienu nopl ūdes 
pārbaudi, k ā noteicis PEMS ražot ājs vai š ādi. Zondi atvieno no atg āzu sist ēmas un galu nosl ēdz. Iesl ēdz analizatora 
sūkni. P ēc s ākotn ēja stabiliz ācijas perioda visiem pl ūsmas m ērītājiem j āuzr āda aptuveni nulle, ja nav nopl ūdes. Ja t ā 
nav, p ārbauda paraugu ņemšanas l īnijas un defektu nov ērš. 
Nopl ūde vakuuma pus ē nep ārsniedz 0,5 % no p ārbaud ām ās sist ēmas da ļas ekspluat ācijas pl ūsmas ātruma. Lai 
noteiktu ekspluat ācijas pl ūsmas ātrumu, var izmantot analizatora pl ūsmas un apvedpl ūsmas.  
Cita iesp ēja ir sist ēmas izs ūkn ēšana vismaz l īdz 20 kPa vakuuma (80 kPa absol ūtajam) spiedienam. P ēc s ākotn ēja 
stabiliz ācijas perioda spiediena paaugstin āšan ās Δp (kPa/min) sist ēm ā nep ārsniedz: 
Δp ¼ p e 
V s Ü q vs Ü 0:005  
Alternat īvi, koncentr ācijas pak āpes mai ņu paraugu ņemšanas l īnijas s ākum ā rada, veicot p ārsl ēgšanu no nulles uz 
kontroles g āzi, vienlaikus saglab ājot t ādus pašus spiediena apst ākļus k ā sist ēmas norm ālas darb ības laik ā. Ja pareizi 
kalibr ētam analizatoram p ēc atbilst īga laika perioda nolas ījums ir ≤ 99 % sal īdzin ājum ā ar ievad īto koncentr āciju, 
nopl ūdes probl ēma j ānov ērš. 
4.2. PEMS iesl ēgšana un stabiliz ēšana  
PEMS iesl ēdz, uzsilda un stabiliz ē saska ņā ar PEMS ražot āja specifik ācij ām, piem ēram, l īdz spiedieni, temperat ūras 
un pl ūsmas ir sasniegušas to darb ībai noteiktos punktus.  
4.3. Paraugu ņemšanas sist ēmas sagatavošana  
Paraugu ņemšanas sist ēmu, kas sast āv no paraugu ņemšanas zondes, paraugu ņemšanas l īnij ām un analizatoriem, 
sagatavo test ēšanai saska ņā ar PEMS ražot āja nor ādījumiem. Nodrošina, ka paraugu ņemšanas sist ēma ir t īra un 
taj ā nav kondens ējies mitrums.  
4.4. Atg āzu masas pl ūsmas m ērītāja (EFM ) sagatavošana  
Ja to izmanto atg āzu masas pl ūsmas m ērīšanai,  EFM  izt īra un sagatavo darb ībai saska ņā ar EFM  ražot āja speci ­
fik ācij ām. Ar šo proced ūru attiec īgos gad ījumos nov ērš kondens āciju un izt īra nos ēdumus no l īnij ām un saist ī­
taj ām m ērījumu atver ēm.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/123
 
4.5. Analizatoru p ārbaude un kalibr ēšana g āzveida emisiju m ērīšanai  
Analizatoru nulles un iestat ījuma kalibr ēšanas korekcijas veic, izmantojot kalibr ēšanas g āzes, kas atbilst 2. papil ­
din ājuma 5. punkta pras ībām. Kalibr ēšanas g āzes izv ēlas t ā, lai t ās atbilstu  RDE  testa laik ā sagaid āmaj ām pies ār­ 
ņot āju koncentr ācij ām. Lai l īdz minimumam samazin ātu analizatora sv ārst ības, analizatoru nulles un iestat īšanas 
kalibr ēšana j āveic apk ārtējās vides temperat ūrā, kas p ēc iesp ējas vair āk l īdzin ās temperat ūrai, k ādai testa iek ārtas 
tiek pak ļautas brauciena laik ā. 
4.6. Da ļiņu emisiju m ērīšanas analizatora p ārbaude  
Analizatora nulles l īmeni re ģistr ē, k ā paraugu izmantojot ar  HEPA  filtr ētu apk ārtējo gaisu. Sign ālu 2 min ūtes 
re ģistr ē ar past āvīgu frekvenci, kas ir vismaz 1,0 Hz, un nosaka vid ējo v ērtību; pie ļaujamo koncentr ācijas v ērtību 
nosaka p ēc tam, kad b ūs pieejamas piem ērotas m ērīšanas iek ārtas.  
4.7. Transportl īdzek ļa ātruma noteikšana  
Transportl īdzek ļa ātrumu nosaka ar vismaz vienu no š ādām metod ēm: 
(a) ar GPS; ja transportl īdzek ļa ātrumu nosaka ar GPS, brauciena kop ējo att ālumu p ārbauda, sal īdzinot ar citas 
metodes m ērījumiem saska ņā ar 4. papildin ājuma 7. punktu;  
(b) ar sensoru (piem., optisku vai mikrovi ļņu sensoru); ja transportl īdzek ļa ātrumu nosaka ar sensoru, ātruma 
m ērījumi atbilst 2. papildin ājuma 8. punkta pras ībām, vai, k ā alternat īva, ar sensoru noteikto brauciena kop ējo 
att ālumu sal īdzina ar atskaites att ālumu, kas ieg ūts no digit āliem ce ļu t īkla datiem vai topogr āfisk ās kartes. Ar 
sensoru noteikts brauciena kop ējais att ālums no atskaites att āluma atš ķiras ne vair āk k ā par 4 %;  
(c) ar  ECU ; ja transportl īdzek ļa ātrumu nosaka ar  ECU , brauciena kop ējo att ālumu valid ē saska ņā ar 3. papildi ­
nājuma 3. punktu, un, ja nepieciešams,  ECU  ātruma sign ālu kori ģē, lai nodrošin ātu atbilst ību 3. papildin ājuma 
3.3. punkta pras ībām. Alternat īvi, ar  ECU  noteiktu brauciena kop ējo att ālumu sal īdzina ar atskaites att ālumu, 
kas ieg ūts no digit āliem ce ļu t īkla datiem vai topogr āfisk ās kartes. Ar  ECU  noteikts brauciena kop ējais att ālums 
no atskaites att āluma atš ķiras ne vair āk k ā par 4 %.  
4.8. Uzst ādītā PEMS p ārbaude  
Verific ē, vai savienojumi ar visiem sensoriem un, attiec īgos gad ījumos, ar  ECU  ir pareizi. Ja tiek izg ūti dzin ēja 
parametri, nodrošina, ka  ECU  zi ņo v ērtības pareizi (piem ēram, nulles v ērtības dzin ēja apgriezienu skaits (apgr./ 
min), kad iekšdedzes dzin ējs ir “pagriezta aizdedzes atsl ēga, izsl ēgts dzin ējs” st āvokl ī). PEMS darbojas bez br īdi­
nājuma un k ļūdu sign āliem.  
5. EMISIJU TESTS  
5.1. Testa s ākums  
Paraugu ņemšana, parametru m ērījumi un re ģistr ēšana s ākas pirms dzin ēja iedarbin āšanas. Lai atvieglotu laika 
saska ņošanu, ir ieteicams re ģistr ēt parametrus, kuriem nepieciešama laika saska ņošana, vai nu ar vienu datu 
re ģistr ācijas ier īci, vai ar ī izmantojot sinhroniz ētu laika z īmogu. Pirms dzin ēja iedarbin āšanas, k ā ar ī t ūlīt p ēc 
tam, p ārliecin ās, ka datu re ģistrators re ģistr ē visus nepieciešamos parametrus.  
5.2. Tests  
Paraugu ņemšana, parametru m ērījumi un re ģistr ēšana turpin ās vis ā transportl īdzek ļa testa brauciena laik ā. 
Dzin ēju var izsl ēgt un iesl ēgt, bet emisiju paraugu ņemšana un parametru re ģistr ēšana turpin ās. Dokument ē un 
verific ē jebk ādus br īdin ājuma sign ālus, kas liecina par PEMS nepareizu darb ību. Parametru re ģistr ēšanas datu 
piln īgums p ārsniedz 99 %. M ērījumus un datu re ģistr ēšanu var p ārtraukt uz laiku, kas maz āks nek ā 1 % no 
brauciena kop ējā ilguma, tom ēr ne ilg āk k ā uz 30 sec īgām sekund ēm tikai gad ījum ā, ja neparedz ēti z ūd sign āls 
vai PEMS sist ēmas apkopes vajadz ībām. P ārtraukumus var tieši re ģistr ēt ar PEMS. Nav at ļauts ieviest p ārtraukumus 
re ģistr ētaj ā parametr ā, izmantojot datu priekšapstr ādi, apmai ņu vai p ēcapstr ādi. Ja to veic, autom ātiskai iestat īšanai 
uz nulli izmanto izsekojamu nulles standartu, t ādu pašu, k ā izmanto analizatora iestat īšanai uz nulli. Ja vajadz īgs, 
ir ļoti ieteicams uzs ākt PEMS sist ēmas apkopi periodos, kad transportl īdzek ļa ātrums ir nulle.LV L 175/124 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
5.3. Testa beigas  
Tests ir pabeigts, kad transportl īdzeklis ir pabeidzis braucienu un iekšdedzes dzin ējs ir izsl ēgts. P ēc brauciena 
pabeigšanas j āizvair ās no dzin ēja p ārm ērīgas darbin āšanas tukšgait ā. Datu re ģistr āciju turpina, l īdz ir pag ājis 
paraugu ņemšanas sist ēmas reakcijas laiks.  
6. P ĒCTESTA PROCED ŪRA 
6.1. G āzveida emisiju m ērīšanas analizatora p ārbaude  
Lai izv ērtētu analizatora nulles un reakcijas novirzes sal īdzin ājum ā ar pirmstesta kalibr āciju, p ārbauda g āzveida 
sast āvda ļu analizatora nulles iestat ījumu un iestat īšanu, izmantojot kalibr ēšanas g āzes, kas identiskas t ām, ko 
izmanto saska ņā ar 4.5. punktu. Ir pie ļaujams iestat īt analizatoru uz nulli, pirms verific ē iestat ījuma novirzi, ja 
ir noteikts, ka novirze no nulles atrodas pie ļaujamaj ā diapazon ā. P ēctesta novirzes p ārbaudi pabeidz p ēc iesp ējas 
dr īzāk p ēc testa un pirms PEMS vai atseviš ķi analizatori vai sensori tiek izsl ēgti vai p ārsl ēgti d īkst āves rež īm ā. 
Atš ķirība starp pirmstesta un p ēctesta rezult ātiem atbilst 2. tabul ā nor ādītaj ām pras ībām. 
2.tabula  
Pie ļaujam ās analizatora novirzes PEMS testa laik ā 
Pies ārņot ājs Nulles reakcijas novirze  Iestat ījuma reakcijas novirze (  1 ) 
CO  2 ≤ 2 000 ppm test ā ≤ 2 % no nolas ījuma vai ≤ 2 000 ppm test ā, izv ēlo ­
ties liel āko v ērtību 
CO ≤ 75 ppm test ā ≤ 2 % no nolas ījuma vai ≤ 75 ppm test ā, izv ēloties 
liel āko v ērtību 
NO  2 ≤ 5 ppm test ā ≤ 2 % no nolas ījuma vai ≤ 5 ppm test ā, izv ēloties 
liel āko v ērtību 
NO/NO  X ≤ 5 ppm test ā ≤ 2 % no nolas ījuma vai ≤ 5 ppm test ā, izv ēloties 
liel āko v ērtību 
CH  4 ≤ 10 ppmC  1 test ā ≤ 2 % no nolas ījuma vai ≤ 10 ppmC  1 test ā, izv ēloties 
liel āko v ērtību 
THC  ≤10 ppmC  1 test ā ≤ 2 % no nolas ījuma vai ≤ 10 ppmC  1 test ā, izv ēloties 
liel āko v ērtību 
( 1 ) Ja novirze no nulles atrodas pie ļaujamaj ā diapazon ā, ir at ļauts iestat īt analizatoru uz nulli, pirms verific ē iestat ījuma novirzi.  
Ja starp ība starp pirmstesta un p ēctesta nulles un iestat ījuma novirzi ir liel āka, nek ā at ļauts, visus testa rezult ātus 
anul ē un testu atk ārto. 
6.2. Da ļiņu emisiju m ērīšanas analizatora p ārbaude  
Analizatora nulles l īmeni re ģistr ē, k ā paraugu izmantojot ar  HEPA  filtr ētu apk ārtējo gaisu. Sign ālu 2 min ūtes 
re ģistr ē, un nosaka vid ējo v ērtību; pie ļaujam ā gal īgā koncentr ācijas v ērtība tiks defin ēta p ēc tam, kad b ūs pieejamas 
piem ērotas m ērīšanas iek ārtas. Ja starp ība starp pirmstesta un p ēctesta p ārbaudes rezult ātiem ir liel āka, nek ā 
atļauts, visus testa rezult ātus anul ē un testu atk ārto. 
6.3. Brauciena laik ā veikto emisiju m ērījumu p ārbaude  
Analizatoru kalibr ētaj ā diapazon ā ietilpst vismaz 90 % no koncentr āciju v ērtībām, kas ieg ūtas no emisiju testa 
der īgo da ļu 99 % m ērījumu. Pie ļaujams, ka 1 % no visa m ērījumu skaita, kas izmantoti izv ērtēšanai, p ārsniedz 
analizatoru kalibr ēto diapazonu l īdz div ām reiz ēm. Ja š īs pras ības nav iev ērotas, testa rezult ātu anul ē.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/125
 
2. papildin ājums  
PEMS sast āvda ļu un sign ālu specifik ācijas un kalibr ēšana  
1. IEVADS  
Šaj ā papildin ājum ā ir noteiktas PEMS sast āvda ļu un sign ālu specifik ācijas un kalibr ēšanas pras ības.  
2. APZ ĪM ĒJUMI, PARAMETRI UN M ĒRVIEN ĪBAS 
> — liel āks nek ā 
≥ — liel āks nek ā vai vien āds ar  
% — procenti  
≤ — maz āks nek ā vai vien āds ar  
A — neatš ķaid īta CO  2 koncentr ācija (%)  
a 0 — ir line ārās regresijas taisnes krustpunkts ar y asi  
a 1 — ir line ārās regresijas taisnes sl īpums  
B — atš ķaid īta CO  2 koncentr ācija (%)  
C — atš ķaid īta NO koncentr ācija (ppm)  
c — analizatora reakcija sk ābek ļa mijiedarb ības test ā 
c FS,b — pilnas skalas  HC  koncentr ācija b) posm ā (ppmC  1 ) 
c FS,b — pilnas skalas  HC  koncentr ācija d) posm ā (ppmC  1 ) 
c HC(w/NMC)  — HC  koncentr ācija ar CH  4 vai C  2 H 6 pl ūstot caur  NMC  (ppmC  1 ) 
c HC(w/o NMC)  — HC  koncentr ācija ar CH  4 vai C  2 H 6 apejot  NMC  (ppmC  1 ) 
c m,b — izm ērītā HC  koncentr ācija b) posm ā (ppmC  1 ) 
c m,d — izm ērītā HC  koncentr ācija d) posm ā (ppmC  1 ) 
c ref,b — atskaites  HC  koncentr ācija b) posm ā (ppmC  1 ) 
c ref,d — atskaites  HC  koncentr ācija d) posm ā (ppmC  1 ) 
°C — Celsija gr āds 
D — neatš ķaid īta NO koncentr ācija (ppm)  
D e — sagaid ām ā atš ķaid īta NO koncentr ācija (ppm)  
E — absol ūtais darba spiediens (kPa)  
E CO2 — CO  2 slāpēšana, %  
E E — et āna efektivit āte 
E H2O — ūdens sl āpēšana, %  
E M — met āna efektivit āteLV L 175/126 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
E O2 — sk ābek ļa mijiedarb ība 
F — ūdens temperat ūra (K)  
G — pies ātin āta tvaika spiediens (kPa)  
g — grams  
gH  2 O/kg — grami ūdens uz kilogramu  
h — stunda  
H — ūdens tvaika koncentr ācija (%)  
H m — ūdens tvaika maksim ālā koncentr ācija (%)  
Hz — hercs  
K — kelvins  
kg — kilograms  
km/h — kilometri stund ā 
kPa — kilopask āls 
maks. — maksim ālā v ērtība 
NO  X,dry  — stabiliz ētu NO  X reģistr āciju vid ējā koncentr ācija ar mitruma korekciju  
NO  X,m — stabiliz ētu NO  X reģistr āciju vid ējā koncentr ācija 
NO  X,ref — stabiliz ētu NO  X reģistr āciju atskaites vid ējā koncentr ācija 
ppm — miljon ās da ļas 
ppmC  1 — oglek ļa ekvivalenta miljon ās da ļas 
r 2 — determin ācijas koeficients  
s — sekunde  
t 0 — g āzes pl ūsmas p ārsl ēgšanas laika punkts (s)  
t 10 — laika punkts, kur ā reakcija ir 10 % no gal īgā nolas ījuma  
t 50 — laika punkts, kur ā reakcija ir 50 % no gal īgā nolas ījuma  
t 90 — laika punkts, kur ā reakcija ir 90 % no gal īgā nolas ījuma  
vn — v ēl j ānosaka  
x — neatkar īgs main īgais vai atskaites v ērtība 
χ min — minim ālā v ērtība 
y — atkar īgs main īgais vai izm ērīta v ērtībaLV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/127
 
3. LINEARIT ĀTES VERIFIK ĀCIJA  
3.1. Visp ārīgi 
Analizatoru, pl ūsmas m ērinstrumentu, sensoru un sign ālu linearit āte atbilst starptautiskajiem vai valsts standar ­
tiem. Visus sensorus vai sign ālus, kas nav tieši izsekojami, piem ēram, vienk āršotus pl ūsmas m ērinstrumentus, 
kalibr ē pret šasijas dinamometra laboratorijas iek ārtu, kas ir kalibr ēta atbilstoši starptautiskiem vai valsts standar ­
tiem.  
3.2. Linearit ātes pras ības 
Visi analizatori, pl ūsmas m ērinstrumenti, sensori un sign āli atbilst 1. tabul ā nor ādītaj ām linearit ātes pras ībām. Ja 
gaisa pl ūsmu, degvielas pl ūsmu un gaisa/degvielas attiec ību vai atg āzu masas pl ūsmas ātrumu ieg ūst no  ECU , 
apr ēķin ātajam atg āzu masas pl ūsmas ātrumam j āatbilst 1. tabul ā noteiktaj ām linearit ātes pras ībām. 
1. tabula  
M ērījumu parametru un sist ēmu linearit ātes pras ības  
M ērījumu parametrs / instruments  j χ min Ü ða 1 Ä 1Þ þ a 0 j Slīpums 
a 1 Standartk ļūda 
SEE Determin ācijas 
koeficients r  2 
Degvielas pl ūsmas ātrums (  1 ) ≤ 1 % maks.  0,98–1,02  ≤ 2 % maks.  ≥ 0,990  
Gaisa pl ūsmas ātrums (  1 ) ≤ 1 % maks.  0,98–1,02  ≤ 2 % maks.  ≥ 0,990  
Atg āzu masas pl ūsmas ātrums  ≤ 2 % maks.  0,97–1,03  ≤ 2 % maks.  ≥ 0,990  
Gāzu analizatori  ≤ 0,5 % maks.  0,99–1,01  ≤ 1 % maks.  ≥ 0,998  
Griezes moments (  2 ) ≤ 1 % maks.  0,98–1,02  ≤ 2 % maks.  ≥ 0,990  
PN analizatori (  3 ) vn  vn  vn  vn  
( 1 ) Neoblig āti atg āzu masas pl ūsmas noteikšanai. 
( 2 ) Neoblig āts parametrs. 
( 3 ) Tiks noteikts, kad b ūs pieejams apr īkojums.  
3.3. Linearit ātes verifik ācijas biežums  
Linearit ātes pras ības saska ņā ar 3.2. punktu verific ē: 
a) katram analizatoram vismaz reizi trijos m ēnešos vai ikreiz p ēc sist ēmas remonta vai izmai ņām, kas var 
ietekm ēt kalibr ēšanu;  
b) citiem attiec īgiem m ērinstrumentiem, piem ēram, atg āzu masas pl ūsmas m ērītājiem un izsekojami kalibr ētiem 
sensoriem – vienm ēr, kad ir nov ērots boj ājums, k ā noteikts iekš ējās rev īzijas proced ūrās; verific ēšanu veic 
instrumenta ražot ājs vai to veic atbilstoši ISO 9000, bet ne v ēlāk k ā vienu gadu pirms faktisk ā testa.  
Linearit ātes pras ības saska ņā ar 3.2. punktu attiec ībā uz sensoriem vai  ECU  sign āliem, kas nav tieši izsekojami, 
pārbauda vienu reizi katrai uzst ādītajai PEMS ar izsekojami kalibr ētu m ērier īci uz šasijas dinamometra.  
3.4. Linearit ātes verifik ācijas proced ūra 
3.4.1.  Visp ārīgās pras ības 
Attiec īgajiem analizatoriem, instrumentiem un sensoriem ļauj sasniegt norm ālas ekspluat ācijas st āvokli atbilst īgi 
ražot āja ieteikumiem. Analizatorus, instrumentus un sensorus izmanto tiem noteiktaj ās temperat ūrās, spiedienos 
un pl ūsm ās. 
3.4.2.  Visp ārīga proced ūra 
Linearit āti verific ē katram norm ālajam darb ības diapazonam, veicot š ādas darb ības:LV L 175/128 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
(a) analizatoru, pl ūsmas m ērinstrumentu vai sensoru iestata uz nulli, izmantojot nulles sign ālu. G āzu analizato ­
riem analizatora ieejas atver ē pa g āzes ce ļu, kas ir p ēc iesp ējas tiešs un īss, ievada att īrītu sint ētisku gaisu vai 
slāpekli;  
(b) analizatoru, pl ūsmas m ērinstrumentu vai sensoru iestata, izmantojot kontroles sign ālu. G āzu analizatoriem 
analizatora ieejas atver ē pa g āzes ce ļu, kas ir p ēc iesp ējas tiešs un īss, ievada attiec īgu kontroles g āzi; 
(c) atk ārto nulles proced ūru a) apakšpunkt ā; 
(d) linearit āti verific ē, ievadot vismaz 10 atskaites v ērtības (tostarp nulli), kas ir der īgas un savstarp ēji vienm ērīgi 
izklied ētas. Atskaites v ērtības attiec ībā uz sast āvda ļu koncentr āciju, atg āzu masas pl ūsmas ātrumu vai jebku ­
riem citiem attiec īgiem parametriem izv ēlas t ā, lai t ās atbilstu emisiju testa laik ā sagaid āmajam v ērtību diapa ­
zonam. Atg āzu pl ūsmas m ērījumiem atskaites punktus zem 5 % no maksim ālās kalibr ēšanas v ērtības var 
izsl ēgt no linearit ātes verifik ācijas;  
(e) g āzu analizatoriem zin āmas g āzu koncentr ācijas saska ņā ar 5. punktu ievada analizatora ieejas atver ē. Sign āla 
stabiliz ācijai paredz pietiekamu laiku;  
(f) izv ērtējam ās v ērtības un, ja nepieciešams, atskaites v ērtības 30 sekundes re ģistr ē ar vismaz 1,0 Hz past āvīgu 
frekvenci;  
(g) 30 sekunžu laik ā ieg ūtās vid ējās aritm ētisk ās v ērtības izmanto, lai apr ēķin ātu vismaz ākā kvadr āta line ārās 
regresijas parametrus, izmantojot š ādu piem ērot āko vien ādojumu:  
y ¼ a 1 x þ a 0 
, kur:  
y ir m ērījumu sist ēmas faktisk ā v ērtība; 
a 1 ir regresijas taisnes sl īpums;  
x ir atskaites v ērtība; 
a 0 ir y krustošan ās ar regresijas taisni.  
Katram m ērījumu parametram un sist ēmai nosaka  y pret  x sagaid ām ās v ērtības standartk ļūdu ( SEE) un 
determin ācijas koeficientu (r  2 ); 
(h) line ārās regresijas parametri atbilst 1. tabul ā noteiktaj ām pras ībām. 
3.4.3.  Pras ības attiec ībā uz linearit ātes verifik āciju uz šasijas dinamometra  
Neizsekojamus pl ūsmas m ērinstrumentus, sensorus vai  ECU  sign ālus, ko nevar tieši kalibr ēt atbilstoši izsekoja ­
miem standartiem, kalibr ē uz šasijas dinamometra. Proced ūra, cikt āl tie piem ērojami, atbilst ANO EEK Noteikumu 
Nr. 83 4.a pielikuma noteikumiem. Ja nepieciešams, kalibr ējamo instrumentu vai sensoru uzst āda uz testa trans ­
portl īdzek ļa un darbina saska ņā ar 1. papildin ājuma pras ībām. Kalibr ēšanas proced ūrā vienm ēr, kad iesp ējams, 
iev ēro 3.4.2. punkt ā noteikt ās pras ības; izv ēlas vismaz 10 piem ērotas atskaites v ērtības, lai nodrošin ātu, ka ir 
ietverti vismaz 90 % no maksim ālās v ērtības, kas ir sagaid āma RDE  testa laik ā. 
Ja atg āzu pl ūsmas noteikšanai j ākalibr ē pl ūsmas m ērinstruments, sensors vai  ECU  sign āls, kas nav tieši izsekojams, 
transportl īdzek ļa izp ūtējam pievieno izsekojami kalibr ētu atskaites atg āzu pl ūsmas m ērītāju vai  CVS . Nodrošina, ka 
transportl īdzek ļa atg āzes prec īzi m ēra ar atg āzu pl ūsmas m ērītāju saska ņā ar 1. papildin ājuma 3.4.3. punktu. 
Transportl īdzekli darbina ar nemain īgu drose ļvārsta iestat ījumu, nemainot p ārnesumus, un pieliekot šasijas dina ­
mometra slodzi.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/129
 
4. G ĀZVEIDA SAST ĀVDA ĻU M ĒRĪŠANAS ANALIZATORI  
4.1. Pie ļaujamie analizatoru tipi  
4.1.1.  Standarta analizatori  
Gāzveida sast āvda ļas m ēra ar analizatoriem, kas noteikti ANO EEK Noteikumu Nr. 83 07. groz ījumu s ērijas 4.A 
pielikuma 3. papildin ājuma 1.3.1.–1.3.5. punkt ā. Ja NDUV  analizators m ēra gan NO, gan NO  2 , NO  2 /NO konver ­
ters nav nepieciešams.  
4.1.2.  Alternat īvi analizatori  
Ir at ļauts izmantot jebkuru analizatoru, kas neatbilst 4.1.1. noteiktaj ām konstrukt īvaj ām specifik ācij ām, ja tas 
atbilst 4.2. punkta pras ībām. Ražot ājs nodrošina, ka alternat īvā analizatora m ērījumu veiktsp ēja ir l īdzv ērtīga vai 
lab āka par standarta analizatora veiktsp ēju t ādā pies ārņot āju koncentr āciju un l īdz āspast āvošo g āzu koncentr ācijas 
diapazon ā, kas sagaid āms t ādu transportl īdzek ļu RDE  testos, kuros izmanto pie ļaujam ās degvielas m ērenos un 
izv ērstos apst ākļos, k ā noteikts š ā pielikuma 5., 6. un 7. punkt ā. Analizatora ražot ājs p ēc piepras ījuma rakstiski 
iesniedz papildu inform āciju, pier ādot, ka alternat īvā analizatora m ērīšanas veiktsp ēja konsekventi un uzticami 
atbilst standarta analizatoru m ērījumu veiktsp ējai. Papildu inform ācija ietver:  
a) alternat īvā analizatora teor ētisk ā pamatojuma un tehnisko sast āvda ļu aprakstu;  
b) pier ādījumu ekvivalencei ar 4.1.1. punkt ā nor ādīto standarta analizatoru paredzamaj ā pies ārņot āju koncen ­
trāciju un apk ārtējo apst ākļu diapazon ā tipa apstiprin āšanas test ā, kas noteikts ANO EEK Noteikumu Nr. 83 
07. groz ījumu s ērijas 4.a pielikum ā, k ā ar ī 3. papildin ājuma 3. punkt ā aprakst ītaj ā valid ācijas test ā transpor ­
tlīdzeklim, kas apr īkots ar dzirkste ļaizdedzes vai kompresijaizdedzes dzin ēju; analizatora ražot ājs pier āda 
ekvivalences noz īm īgumu 3. papildin ājuma 3.3. punkt ā noteikto pie ļaujamo pielaižu robež ās; 
c) pier ādījumu ekvivalencei ar 4.1.1. punkt ā noteikto standarta analizatoru attiec ībā uz atmosf ēras spiediena 
ietekmi uz analizatora m ērījumu veiktsp ēju; demonstr ējuma test ā nosaka reakciju uz kontroles g āzi ar koncen ­
trāciju analizatora diapazon ā, lai p ārbaud ītu atmosf ēras spiediena ietekmi m ērenos un izv ērstos augstuma 
apst ākļos, k ā noteikts 5.2. punkt ā. Š ādu testu var veikt testa barokamer ā; 
d) pier ādījumu ekvivalencei ar 4.1.1. punkt ā nor ādīto standarta analizatoru vismaz trijos braukšanas testos, kas 
atbilst š ā pielikuma pras ībām; 
e) pier ādījumu, ka vibr āciju, pa ātrin ājumu un apk ārtējās temperat ūras ietekme uz analizatoru nolas ījumu nep ār­
sniedz 4.2.4. punkt ā analizatoriem noteikt ās trokš ņa pras ības.  
Apstiprin ātājas iest ādes var piepras īt papildu inform āciju, kas apliecina ekvivalenci, vai atteikt apstiprin āšanu, ja 
m ērījumi r āda, ka alternat īvais analizators nav ekvivalents standarta analizatoram.  
4.2. Analizatora specifik ācijas  
4.2.1.  Visp ārīgi 
Papildus linearit ātes pras ībām, kas katram analizatoram noteiktas 3. punkt ā, analizatoru ražot ājs pier āda analiza ­
tora tipu atbilst ību specifik ācij ām, kas noteiktas 4.2.2.–4.2.8. punkt ā. Analizatoriem ir t āds piem ērots m ērījumu 
diapazons un reakcijas laiks, lai ar pien ācīgu precizit āti var ētu m ērīt atg āzu sast āvda ļu koncentr ācijas atbilst īgi 
piem ērojamam emisiju standartam main īgos un stabilos apst ākļos. Analizatoru jut īgums pret triecieniem, vibr āciju, 
novecošanu, temperat ūras un gaisa spiediena izmai ņām, k ā ar ī elektromagn ētiskajiem trauc ējumiem un citu 
ietekmi saist ībā ar transportl īdzek ļa un analizatora darb ību, ir p ēc iesp ējas ierobežots.  
4.2.2.  Precizit āte 
Precizit āte, kas defin ēta k ā analizatora nolas ījuma novirze no atskaites v ērtības, nep ārsniedz 2 % no nolas ījuma vai 
0,3 % no pilnas skalas, izv ēloties liel āko v ērtību.LV L 175/130 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
4.2.3.  Pareiz ība 
Pareiz ība, kas defin ēta k ā 10 atk ārtotu reakciju uz konkr ētu kalibr ēšanas g āzi vai kontroles g āzi standartnovirze, 
reizin āta ar 2,5, nep ārsniedz 1 % no pilnas skalas koncentr ācijas m ērījumu diapazonam, kas vien āds vai liel āks 
nek ā 155 ppm (vai ppmC  1 ) un nep ārsniedz 2 % no pilnas skalas koncentr ācijas m ērījumu diapazonam, kas 
maz āks nek ā 155 ppm (vai ppmC  1 ). 
4.2.4.  Troksnis  
Troksnis, kas defin ēts k ā desmit standartnoviržu, katra no kur ām apr ēķin āta no nulles reakcij ām, m ērītām 30 
sekunžu period ā ar konstantu re ģistr ēšanas frekvenci vismaz 1,0 Hz, divk āršota vid ējā kvadr ātisk ā v ērtība, nep ār­
sniedz 2 % no pilnas skalas. Katrs no 10 m ērījumu periodiem mijas ar 30 sekunžu interv ālu, kur ā analizators ir 
pak ļauts attiec īgas kontroles g āzes iedarb ībai. Pirms katra paraugu ņemšanas perioda un pirms katra iestat īšanas 
perioda atv ēl pietiekamu laiku analizatora un paraugu ņemšanas l īniju izt īrīšanai.  
4.2.5.  Nulles reakcijas novirze  
Nulles reakcijas novirze, kas defin ēta k ā vid ējā reakcija uz nulles g āzi laika interv ālā, kas ir vismaz 30 sekundes, 
atbilst 2. tabul ā noteiktaj ām specifik ācij ām. 
4.2.6.  Iestat ījuma reakcijas novirze  
Iestat ījuma reakcijas novirze, kas defin ēta k ā vid ējā reakcija uz kontroles g āzi laika interv ālā, kas ir vismaz 30 
sekundes, atbilst 2. tabul ā noteiktaj ām specifik ācij ām. 
2. tabula  
Pie ļaujam ā analizatoru nulles un iestat ījuma reakcijas novirze g āzveida sast āvda ļu m ērīšanai laboratorijas 
apst ākļos 
Pies ārņot ājs Nulles reakcijas novirze  Iestat ījuma reakcijas novirze  
CO  2 ≤ 1,000 ppm 4 stundu laik ā ≤ 2 % no nolas ījuma vai ≤ 1,000 ppm 4 stundu laik ā, 
izv ēloties liel āko v ērtību 
CO ≤ 50 ppm 4 stundu laik ā ≤ 2 % no nolas ījuma vai ≤ 50 ppm 4 stundu laik ā, 
izv ēloties liel āko v ērtību 
NO  2 ≤ 5 ppm 4 stundu laik ā ≤ 2 % no nolas ījuma vai ≤ 5 ppm 4 stundu laik ā, 
izv ēloties liel āko v ērtību 
NO/NO  X ≤ 5 ppm 4 stundu laik ā ≤ 2 % no nolas ījuma vai 5 ppm 4 stundu laik ā, izv ē­
loties liel āko v ērtību 
CH  4 ≤ 10 ppmC  1 ≤ 2 % no nolas ījuma vai ≤ 10 ppmC  1 4 stundu laik ā, 
izv ēloties liel āko v ērtību 
THC  ≤ 10 ppmC  1 ≤ 2 % no nolas ījuma vai ≤ 10 ppmC  1 4 stundu laik ā, 
izv ēloties liel āko v ērtību 
4.2.7.  K āpumlaiks  
Kāpumlaiku defin ē k ā laiku starp 10 % un 90 % reakciju no gal īgā nolas ījuma ( t 90 – t 10 ; sk. 4.4. punktu), un tas 
nep ārsniedz 3 sekundes.  
4.2.8.  G āzes ž āvēšana  
Atg āzes var m ērīt mitr ā vai saus ā veid ā. Ja izmanto g āzes ž āvēšanas ier īci, t ā minim āli ietekm ē m ērāmo g āzu 
sast āvu. Ķīmiskie ž āvētāji nav at ļauti.  
4.3. Papildu pras ības 
4.3.1.  Visp ārīgi 
Noteikumi 4.3.2. – 4.3.5. punkt ā nosaka papildu pras ības konkr ētu analizatoru tipu veiktsp ējai, un tos piem ēro 
tikai gad ījumos, kad attiec īgo analizatoru izmanto  RDE  emisiju m ērījumiem.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/131
 
4.3.2.  NO  X konverteru efektivit ātes tests  
Ja izmanto NO  X konverteru, piem ēram, lai NO  2 konvert ētu uz NO analiz ēšanai ar hemiluminescences analizatoru, 
tā efektivit āti p ārbauda, iev ērojot pras ības, kas noteiktas ANO EEK Noteikumu Nr. 83 07. groz ījumu s ērijas 4.a 
pielikuma 3. papildin ājuma 2.4. punkt ā. NO  X konvertera efektivit āti verific ē ne ilg āk k ā vienu m ēnesi pirms 
emisiju testa.  
4.3.3.  Liesmas joniz ācijas detektora (FID) regul ēšana  
a) Detektora reakcijas optimiz ēšana  
Ja m ēra og ļūde ņražus,  FID  regul ē ar interv āliem, ko noteicis analizatora ražot ājs, iev ērojot 2.3.1. punktu ANO 
EEK Noteikumu Nr. 83 07. groz ījumu s ērijas 4.a pielikuma 3. papildin ājum ā. Lai optimiz ētu reakciju vispa ­
rast ākaj ā darb ības diapazon ā, izmanto prop āns-gaiss vai prop āns-sl āpeklis kontroles g āzi. 
b) Og ļūde ņražu reakcijas koeficienti  
Ja m ēra og ļūde ņražus,  FID  og ļūde ņraža reakcijas koeficientu verific ē, iev ērojot noteikumus ANO EEK Notei ­
kumu Nr. 83 07. groz ījumu s ērijas 4.a pielikuma 3. papildin ājuma 2.3.3. punkt ā, k ā kontroles g āzes izman ­
tojot prop ānu-gaisu vai prop ānu-sl āpekli un k ā nulles g āzi izmantojot att īrītu sint ētisku gaisu vai sl āpekli.  
c) Sk ābek ļa mijiedarb ības p ārbaude  
Sk ābek ļa mijiedarb ības p ārbaudi veic, nododot  FID  ekspluat ācij ā un p ēc b ūtisku tehnisko apkopju periodiem. 
Izv ēlas m ērījumu diapazonu, kur ā sk ābek ļa mijiedarb ības p ārbaudes g āzes ietilpst augš ējos 50 %. Testu veic, 
iestatot kr āsns temperat ūru p ēc nepieciešam ības. Sk ābek ļa mijiedarb ības p ārbaudes g āzu specifik ācijas ir aprak ­
stītas 5.3. punkt ā. 
Izmanto š ādu proced ūru: 
i) analizatoru iestata uz nulli;  
ii) analizatoru iestata ar 0 % sk ābek ļa mais ījumu dzirkste ļaizdedzes dzin ējiem un 21 % sk ābek ļa mais ījumu 
kompresijaizdedzes dzin ējiem;  
iii) atk ārtoti p ārbauda nulles reakciju. Ja t ā main ījusies par vair āk nek ā 0,5 % no pilnas skalas, atk ārto i) un ii) 
posmu;  
iv) ievada 5 % un 10 % sk ābek ļa mijiedarb ības p ārbaudes g āzes; 
v) atk ārtoti p ārbauda nulles reakciju. Ja t ā main ījusies par vair āk nek ā ± 1 % no pilnas skalas, testu atk ārto; 
vi) katrai iv) posma sk ābek ļa mijiedarb ības p ārbaudes g āzei apr ēķina sk ābek ļa mijiedarb ību E O2 , izmantojot 
šādu vien ādojumu:  
E O2 ¼ ðc ref;d Ä cÞ 
ðc ref;d Þ Ü 100  
, kur analizatora reakcija ir:  
c ¼ ðc ref;d Ü c FS;b Þ 
c m;b Ü c m;b 
c FS;d 
, kur:  
c ref,b atskaites  HC  koncentr ācija ii) posm ā (ppmC  1 )LV L 175/132 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
c ref,d atskaites  HC  koncentr ācija iv) posm ā (ppmC  1 ) 
c FS,b pilnas skalas  HC  koncentr ācija ii) posm ā (ppmC  1 ) 
c FS,d pilnas skalas  HC  koncentr ācija iv) posm ā (ppmC  1 ) 
c m,b izm ērītā HC  koncentr ācija ii) posm ā (ppmC  1 ) 
c m,d izm ērītā HC  koncentr ācija iv) posm ā (ppmC  1 ) 
vii) sk ābek ļa mijiedarb ība E  O2 ir maz āka nek ā ± 1,5 % vis ām nepieciešamaj ām sk ābek ļa mijiedarb ības 
pārbaudes g āzēm; 
viii) ja sk ābek ļa mijiedarb ība E O2 ir liel āka nek ā ± 1,5 %, var veikt korekt īvus pas ākumus, pak āpeniski regul ējot 
gaisa pl ūsmu (virs un zem ražot āja noteiktaj ām specifik ācij ām), degvielas pl ūsmu un parauga pl ūsmu;  
ix) sk ābek ļa mijiedarb ības p ārbaudi atk ārto katram jaunam iestat ījumam.  
4.3.4.  Nemet āna frakcijas atdal ītāja (NMC) konversijas efektivit āte 
Ja analiz ē og ļūde ņražus,  NMC  var izmantot, lai atdal ītu no g āzes parauga nemet āna og ļūde ņražus, šaj ā nol ūkā 
oksid ējot visus og ļūde ņražus, iz ņemot met ānu. Ide ālā gad ījum ā met āna konversija ir 0 %, un citiem og ļūde ņra ­ 
žiem, ko p ārst āv et āns, t ā ir 100 %.  NMHC  prec īzai m ērīšanai  NMHC  emisiju apr ēķin āšanai nosaka un izmanto 
abas efektivit ātes (sk. 4. papildin ājuma 9.2. punktu). Nav nepieciešams noteikt met āna konversijas efektivit āti, ja  
NMC-FID  kalibr ē saska ņā ar 4. papildin ājuma 9.2. punkta b) metodi, laižot met āna/gaisa kalibr ēšanas g āzi caur  
NMC . 
a) Met āna konversijas efektivit āte 
Met āna kalibr ēšanas g āzi laiž caur  FID , apejot un neapejot  NMC , un abas koncentr ācijas re ģistr ē. Met āna 
efektivit āti nosaka š ādi: 
E M ¼ 1 Ä c HCðw=NMCÞ 
c HCðw=oNMCÞ 
, kur:  
c HC(w/NMC)  ir HC  koncentr ācija, CH  4 pl ūstot caur  NMC  (ppmC  1 ) 
c HC(w/o NMC)  ir HC  koncentr ācija, CH  4 apejot  NMC  (ppmC  1 ) 
b) Et āna konversijas efektivit āte 
Et āna kalibr ēšanas g āzi laiž caur  FID , apejot un neapejot  NMC , un abas koncentr ācijas re ģistr ē. Et āna efekti ­
vit āti nosaka š ādi: 
E E ¼ 1 Ä c HCðw=NMCÞ 
c HCðw=oNMCÞ 
, kur:  
c HC(w/NMC)  ir HC  koncentr ācija, C  2 H 6 pl ūstot caur  NMC  (ppmC  1 ) 
c HC(w/o NMC)  ir HC  koncentr ācija, C  2 H 6 apejot  NMC  (ppmC  1 )LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/133
 
4.3.5.  Mijiedarb ības ietekme  
a) Visp ārīgi 
Analizatora r ādījumu var ietekm ēt g āzes, kas netiek analiz ētas. Mijiedarb ības ietekmi un analizatoru pareizu 
funkcionalit āti p ārbauda analizatora ražot ājs pirms laišanas tirg ū vismaz reizi katram analizatora tipam vai b) 
līdz f) punkt ā min ētajai ier īcei. 
b) CO analizatora mijiedarb ības p ārbaude  
Ūdens un CO  2 var ietekm ēt CO analizatora m ērījumus. T āpēc CO  2 kontroles g āzi, kuras koncentr ācija ir 
80–100 % no testa laik ā izmantot ā CO analizatora maksim ālā darb ības diapazona pilnas skalas, barbot ē 
caur ūdeni istabas temperat ūrā un re ģistr ē analizatora reakciju. Analizatora reakcija nav vair āk k ā 2 % no 
vid ējās CO koncentr ācijas, kas sagaid āma parast ā braukšanas test ā vai ± 50 ppm, izv ēloties liel āko v ērtību. H  2 O 
un CO  2 mijiedarb ības p ārbaudi var veikt k ā atseviš ķas proced ūras. Ja H  2 O un CO  2 līmenis, ko izmanto 
mijiedarb ības p ārbaudei, ir liel āks nek ā testa laik ā paredzamais maksim ālais l īmenis, katru nov ēroto mijiedar ­
bības v ērtību proporcion āli samazina, reizinot nov ēroto mijiedarb ību ar testa laik ā paredzam ās maksim ālās 
koncentr ācijas v ērtības un šaj ā p ārbaud ē izmantot ās faktisk ās koncentr ācijas v ērtības attiec ību. Var tikt veiktas 
atseviš ķas mijiedarb ības p ārbaudes, kur ās H  2 O koncentr ācijas ir zem ākas nek ā testa laik ā paredzam ā maksim ālā 
koncentr ācija, un nov ēroto H  2 O mijiedarb ību proporcion āli palielina, reizinot nov ēroto mijiedarb ību ar testa 
laik ā paredzamo maksim ālās H  2 O koncentr ācijas v ērtības un šaj ā p ārbaud ē izmantot ās koncentr ācijas faktisk ās 
vērtības attiec ību. Abu proporcion āli kori ģēto mijiedarb ību v ērtību summa atbilst šaj ā punkt ā noteiktajai 
pielaidei.  
c) NO  X analizatora sl āpēšanas p ārbaude  
Divas g āzes, kas ir svar īgas saist ībā ar CLD  un HCLD  analizatoriem, ir CO  2 un ūdens tvaiks. Sl āpēšanas reakcija 
uz š īm g āzēm ir proporcion āla g āzu koncentr ācij ām. Test ā noskaidro sl āpēšanu pie augst ākaj ām koncentr āci­
jām, kas paredzamas testa laik ā. Ja CLD  un HCLD  analizatori izmanto sl āpēšanas kompens ācijas algoritmus, 
kuros izmanto H  2 O vai CO  2 m ērījumu analizatoru vai abus, sl āpēšanu nov ērtē, kad šie analizatori ir akt īvi, un 
piem ērojot kompens ācijas algoritmus.  
i) CO  2 slāpēšanas p ārbaude  
Caur  NDIR  analizatoru laiž cauri CO  2 kontroles g āzi, kuras koncentr ācija ir no 80 % l īdz 100 % no 
maksim ālā darb ības diapazona; CO  2 vērtību re ģistr ē k ā A. CO  2 kontroles g āzi p ēc tam atš ķaida l īdz 
aptuveni 50 % ar NO kontroles g āzi un laiž cauri  NDIR  un CLD  vai  HCLD ; CO  2 un NO v ērtības re ģistr ē 
kā attiec īgi B un C. P ēc tam CO  2 gāzes pl ūsmu nosl ēdz un caur  CLD  vai  HCLD  laiž tikai NO kontroles 
gāzi; NO v ērtību re ģistr ē k ā D. Sl āpēšanas procentu ālo v ērtību apr ēķina š ādi: 
E CO2 ¼ Ï 
1 Ä Í C Ü A 
ðD Ü AÞ Ä ðD Ü BÞ Î B 
Ü 100  
, kur:  
A ir neatš ķaid ītā CO  2 koncentr ācija, kas izm ērīta ar  NDIR  (%);  
B ir atš ķaid ītā CO  2 koncentr ācija, kas izm ērīta ar  NDIR  (%);  
C ir atš ķaid ītā NO koncentr ācija, kas izm ērīta ar  CLD  vai  HCLD  (ppm);  
D ir neatš ķaid ītā NO koncentr ācija, kas izm ērīta ar  CLD  vai  HCLD  (ppm).  
Ir at ļauts izmantot alternat īvas metodes CO  2 un NO kontroles g āzu atš ķaid īšanai un v ērtību izteikšanai 
kvantitat īvi, piem ēram, dinamisko sajaukšanu/samais īšanu, ja tam piekr īt apstiprin ātāja iest āde. 
ii) Ūdens sl āpēšanas p ārbaude  
Šo p ārbaudi piem ēro tikai mitras g āzes koncentr ācijas m ērījumiem. Ūdens sl āpēšanas apr ēķin ā ņem v ērā 
NO kontroles g āzes atš ķaid īšanu ar ūdens tvaiku un ūdens tvaika koncentr ācijas proporcion ālu izmai ņu 
gāzu mais ījum ā līdz koncentr ācijas l īme ņiem, kas paredzami emisiju test ā. Caur  CLD  vai  HCLD  laiž NOLV L 175/134 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
kontroles g āzi ar koncentr āciju no 80 % l īdz 100 % no parasta darb ības diapazona pilnas skalas; NO 
vērtību re ģistr ē k ā D. P ēc tam NO kontroles g āzi barbot ē caur ūdeni istabas temperat ūrā un laiž caur  
CLD  vai  HCLD ; NO v ērtību re ģistr ē k ā C. Analizatora absol ūto darba spiedienu un ūdens temperat ūru 
nosaka un re ģistr ē k ā attiec īgi E un F. Nosaka mais ījuma pies ātin ātā tvaika spiedienu, kas atbilst barbotiera 
ūdens temperat ūrai F, un to re ģistr ē k ā G. G āzu mais ījuma ūdens tvaika koncentr āciju H (%) apr ēķina š ādi: 
H ¼ G 
E ¼ 100  
Atš ķaid ītās NO- ūdens tvaika kontroles g āzes paredzamo koncentr āciju re ģistr ē k ā D  e pēc tam, kad t ā 
apr ēķin āta š ādi: 
D e ¼ D Ü Ê 
1 Ä H 
100 Ì 
. D īze ļdzin ēju atg āzēm test ā paredzamo maksim ālo ūdens tvaiku koncentr āciju atg āzēs (%) re ģistr ē k ā H m 
pēc tam, kad t ā apl ēsta, izmantojot CO  2 maksim ālo koncentr āciju atg āzēs A, pie ņemot, ka degvielas H/C 
attiec ība ir 1,8/1:  
H m ¼ 0,9 Ü A 
. Ūdens sl āpēšanas procentu ālo v ērtību apr ēķina š ādi: 
E H2O ¼ Í Ê D e Ä C 
D e Ì 
Ü Ê H m 
H Ì Î 
Ü 100  
, kur:  
D e ir atš ķaid īta NO paredzam ā koncentr ācija (ppm);  
C ir atš ķaid īta NO izm ērītā koncentr ācija (ppm);  
H m ir ūdens tvaika maksim ālā koncentr ācija (%);  
H ir ūdens tvaika faktisk ā koncentr ācija (%).  
iii) Maksim ālā pie ļaujam ā sl āpēšana  
Kop ējā CO  2 un ūdens sl āpēšana nep ārsniedz 2 % no pilnas skalas.  
d) Sl āpēšanas p ārbaude  NDUV  analizatoriem  
Og ļūde ņraži un ūdens var ietekm ēt NDUV  analizatorus, izraisot NO  X līdz īgu reakciju.  NDUV  analizatora 
ražot ājs izmanto š ādu proced ūru, lai p ārliecin ātos, ka sl āpēšanas ietekme ir ierobežota:  
i) analizatoru un dzes ētāju uzst āda atbilstoši ražot āja ekspluat ācijas nor ādēm; b ūtu j āveic regul ējumi, lai 
optimiz ētu analizatora un dzes ētāja veiktsp ēju; 
ii) analizatoram veic nulles kalibr ēšanu un iestat ījuma kalibr ēšanu pie koncentr ācijas v ērtībām, kuras pare ­
dzamas emisiju test ēšanas laik ā; 
iii) izraug ās t ādu NO  2 kalibr ēšanas g āzi, kas p ēc iesp ējas prec īzāk atbilst maksim ālajai NO  2 koncentr ācijai, kas 
paredzama emisiju test ēšanas laik ā;LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/135
 
iv) NO  2 kalibr ēšanas g āze p ārpl ūst pie g āzu paraugu ņemšanas zondes, l īdz analizatora NO  X reakcija ir 
nostabiliz ējusies;  
v) apr ēķina NO  X vid ējo koncentr āciju no stabiliz ētiem nolas ījumiem 30 sekunžu period ā un re ģistr ē k ā 
NO  X,ref ; 
vi) NO  2 kalibr ēšanas g āzes pl ūsmu p ārtrauc un paraugu ņemšanas sist ēmu pies ātina, p ārpludinot ar rasas 
punkta ģeneratora izvad īto g āzi, rasas punktu iestatot uz 50 °C. No rasas punkta ģeneratora izvad ītās 
gāzes ņem paraugus caur paraugu ņemšanas sist ēmu un dzes ētāju vismaz 10 min ūtes, l īdz ir sagaid āms, 
ka dzes ētājs atdala konstantu ūdens pl ūsmas daudzumu;  
vii) kad pabeigts iv) punkt ā aprakst ītais, paraugu ņemšanas sist ēmu no jauna p ārpludina ar NO  2 kalibr ēšanas 
gāzi, kas izmantota NO  X,ref noteikšanai, l īdz kop ējā NO  X reakcija ir stabiliz ējusies;  
viii) apr ēķina NO  X vid ējo koncentr āciju no stabiliz ētiem nolas ījumiem 30 sekunžu period ā un re ģistr ē k ā 
NO  X,m ; 
ix) NO  X,m kori ģē, lai ieg ūtu NO  X,dry  , pamatojoties uz atlikušo ūdens tvaiku, kas izg ājis caur dzes ētāju dzes ē­
tāja izpl ūdes temperat ūrā un spiedien ā. 
Apr ēķin ātais NO  X,dry  ir vismaz 95 % no NO  X,ref . 
e) Paraugu ž āvētājs 
Paraugu ž āvētājs aizvada ūdeni, kas pret ējā gad ījum ā var ietekm ēt NO  X m ērījumu. Sausiem  CLD  analizatoriem 
pier āda, ka pie augst ākās paredzam ās ūdens tvaika koncentr ācijas  H m paraugu ž āvētājs saglab ā CLD  mitrumu 
≤ 5 g ūdens/kg sausa gaisa (jeb aptuveni 0,8 % H  2 O), kas ir 100 % relat īvais mitrums pie 3,9 °C un 101,3 kPa 
jeb aptuveni 25 % relat īvais mitrums pie 25 °C un 101,3 kPa. Atbilst ību var pier ādīt, m ērot temperat ūru 
termisk ā paraugu ž āvētāja izej ā vai m ērot mitrumu punkt ā tieši pirms  CLD . Var m ērīt ar ī CLD  izpl ūdes 
gāzu mitrumu, ja vien vien īgā CLD  ieejoš ā pl ūsma ir pl ūsma no paraugu ž āvētāja. 
f) NO  2 izk ļūšana no paraugu ž āvētāja 
Ūdens š ķidr ā agreg ātst āvokl ī, kas paliek nepareizi konstru ētā paraugu ž āvētājā, var aizvad īt no parauga NO  2 . Ja 
paraugu ž āvētāju izmanto kop ā ar NDUV  analizatoru, pirms kura nav uzst ādīts NO  2 /NO konverters, ūdens var 
aizvad īt NO  2 no parauga pirms NO  X m ērījuma. Paraugu ž āvētājs ļauj izm ērīt vismaz 95 % no NO  2 , kas atrodas 
ar ūdens tvaiku pies ātin ātā g āzē un sast āv no maksim ālās NO  2 koncentr ācijas, k ādu paredz ēts sasniegt emisiju 
testa laik ā. 
4.4. Anal ītisk ās sist ēmas reakcijas laika p ārbaude  
Pārbaudot reakcijas laiku, anal ītisk ās sist ēmas iestat ījumi ir tieši t ādi paši k ā emisiju testa laik ā (t. i., spiediens, 
pl ūsmu ātrumi, filtra iestat ījumi analizatoros un visi citi parametri, kas ietekm ē reakcijas laiku). Reakcijas laiku 
nosaka, veicot g āzu p ārsl ēgšanu tieši paraugu zondes ieej ā. G āzu p ārsl ēgšana notiek maz āk nek ā 0,1 sekund ē. 
Test ā izmantot ās g āzes rada koncentr ācijas izmai ņu, kas ir vismaz 60 % no analizatora pilnas skalas.  
Re ģistr ē katras atseviš ķās g āzes sast āvda ļas koncentr āciju. Kav ējuma laiku defin ē k ā laiku no g āzu p ārsl ēgšanas ( t 0 ) 
līdz br īdim, kad reakcija ir 10 % no gal īgā nolas ījuma ( t 10 ). K āpumlaiku defin ē k ā laiku starp 10 % un 90 % 
reakciju no gal īgā nolas ījuma ( t 90 – t 10 ). Sist ēmas reakcijas laiku ( t 90 ) veido kav ējuma laiks l īdz m ērīšanas 
detektoram un detektora k āpumlaiks.  
Lai sinhroniz ētu analizatora un izpl ūdes pl ūsmas sign ālus, transform ēšanas laiku defin ē k ā laiku no izmai ņas (t 0 ) 
līdz br īdim, kad reakcija ir 50 % no gal īgā nolas ījuma ( t 50 ). 
Sist ēmas reakcijas laiks ir ≤ 12 sekundes ar k āpumlaiku ≤ 3 sekundes vis ām sast āvda ļām un visos izmantotajos 
diapazonos. Ja  NMHC  m ērīšanai izmanto  NMC , sist ēmas reakcijas laiks var p ārsniegt 12 sekundes.LV L 175/136 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
5. G ĀZES 
5.1. Visp ārīgi 
Jāiev ēro kalibr ēšanas g āzu un kontroles g āzu der īguma termi ņš. T īras un jauktas kalibr ēšanas un kontroles g āzes 
atbilst specifik ācij ām, kas noteiktas ANO EEK Noteikumu Nr. 83 07. groz ījumu s ērijas 4.A pielikuma 3. papildi ­
nājuma 3.1. un 3.2. punkt ā. Turkl āt ir at ļauts izmantot NO  2 kalibr ēšanas g āzi. NO  2 kalibr ēšanas g āzes koncen ­
trācija ir divu procentu robež ās no deklar ētās koncentr ācijas v ērtības. NO daudzums NO  2 kalibr ēšanas g āzē 
nep ārsniedz 5 % no NO  2 satura.  
5.2. G āzu dal ītāji 
Lai ieg ūtu kalibr ēšanas un kontroles g āzes, var izmantot g āzu dal ītājus, t. i., pareizas sajaukšanas ier īces, kas 
atš ķaida ar att īrītu N  2 vai sint ētisku gaisu. G āzu dal ītāja precizit āte ir t āda, lai sajaukto kalibr ēšanas g āzu koncen ­
trācijas precizit āte b ūtu ± 2 % robež ās. Verifik āciju veic robež ās starp 15 % un 50 % no pilnas skalas v ērtības 
katrai kalibr ēšanai, ja izmanto g āzu dal ītāju. Papildu verifik āciju var veikt ar citu kalibr ēšanas g āzi, ja pirm ā 
verifik ācija nav izdevusies.  
Pēc izv ēles g āzu dal ītāju var p ārbaud īt ar line āru instrumentu, piem ēram, izmantojot NO g āzi apvienojum ā ar 
CLD . Instrumenta iestat ījuma v ērtību regul ē, izmantojot instrumentam tieši pievad ītu kontroles g āzi. G āzu dal ītāju 
pārbauda ar parasti izmantojamajiem iestat ījumiem, un nomin ālvērtību sal īdzina ar koncentr āciju, kas izm ērīta ar 
instrumentu. Atš ķirība katr ā punkt ā ir ne vair āk k ā ± 1 % no koncentr ācijas nomin ālvērtības.  
5.3. Sk ābek ļa mijiedarb ības p ārbaudes g āzes 
Sk ābek ļa mijiedarb ības p ārbaudes g āzes sast āv no prop āna, sk ābek ļa un sl āpek ļa mais ījuma, un prop āna koncen ­
trācija taj ā ir 350 ± 75 ppmC  1 . Koncentr āciju nosaka ar gravimetriskaj ām metod ēm, dinamisko sajaukšanu vai visu 
og ļūde ņražu satura un piemais ījumu hromatogr āfisko anal īzi. Sk ābek ļa koncentr ācijas sk ābek ļa mijiedarb ības 
pārbaudes g āzēs atbilst 3. tabul ā noteiktaj ām pras ībām; atlikus ī sk ābek ļa mijiedarb ības p ārbaudes g āze sast āv 
no att īrīta sl āpek ļa. 
3. tabula  
Sk ābek ļa mijiedarb ības p ārbaudes g āzes  
Dzin ēja tips  
Kompresijaizdedze  Dzirkste ļaizdedze  
O 2 koncentr ācija 21 ± 1 %  10 ± 1 %  
10 ± 1 %  5 ± 1 %  
5 ± 1 %  0,5 ± 0,5 %  
6. DA ĻIŅU EMISIJU M ĒRĪŠANAS ANALIZATORI  
Kad da ļiņu m ērījumi k ļūs oblig āti, šaj ā ieda ļā tiks noteiktas pras ības da ļiņu emisiju m ērītājiem.  
7. ATG ĀZU MASAS PL ŪSMAS M ĒRĪŠANAS INSTRUMENTI  
7.1. Visp ārīgi 
Atg āzu masas pl ūsmas ātruma m ērinstrumentu, sensoru vai sign ālu m ērīšanas diapazons un reakcijas laiks atbilst 
precizit ātei, kas nepieciešama atg āzu masas pl ūsmas ātruma m ērīšanai main īgos un past āvīgos apst ākļos. Instru ­
mentu, sensoru un sign ālu jut īgums pret triecieniem, vibr āciju, novecošanu, temperat ūras un gaisa spiediena 
izmai ņām, k ā ar ī elektromagn ētiskajiem trauc ējumiem un citu ietekmi saist ībā ar transportl īdzek ļa un instrumenta 
darb ību ir t āds, lai p ēc iesp ējas mazin ātu papildu k ļūdas. 
7.2. Instrumentu specifik ācijas  
Atg āzu masas pl ūsmas ātrumu nosaka ar tiešu m ērījumu metodi, izmantojot jebkuru no š ādiem instrumentiem:  
(a) Pito tipa pl ūsmas ier īces;LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/137
 
(b) spiediena krituma ier īces, piem ēram, pl ūsmas m ērsprausla (s īkāk sk. ISO 5167);  
(c) ultraska ņas pl ūsmas m ērītājs; 
(d) vorteksa pl ūsmas m ērītājs. 
Katrs atseviš ķais atg āzu masas pl ūsmas m ērītājs atbilst 3. punkt ā noteiktaj ām linearit ātes pras ībām. Turkl āt 
instrumenta ražot ājs pier āda katra atg āzu masas pl ūsmas m ērītāja atbilst ību 7.2.3. l īdz 7.2.9. punkt ā noteiktaj ām 
specifik ācij ām. 
Ir pie ļaujama atg āzu masas pl ūsmas ātruma apr ēķin āšana, pamatojoties uz gaisa pl ūsmas un degvielas pl ūsmas 
m ērījumiem, kas ieg ūti no izsekojami kalibr ētiem sensoriem, ja tie atbilst 3. punkt ā noteiktaj ām linearit ātes 
pras ībām, 8. punkt ā noteiktaj ām precizit ātes pras ībām un ja ieg ūtais atg āzu masas pl ūsmas ātrums ir valid ēts 
atbilstoši 3. papildin ājuma 4. punktam.  
Turkl āt ir pie ļaujamas citas metodes atg āzu masas pl ūsmas ātruma noteikšanai, kas pamatojas uz tieši neizseko ­
jamu instrumentu un sign ālu, piem ēram, vienk āršotu atg āzu masas pl ūsmas m ērītāju vai  ECU  izmantošanu, ja 
ieg ūtais atg āzu masas pl ūsmas ātrums atbilst 3. punkt ā noteiktaj ām linearit ātes pras ībām un ir valid ēts atbilstoši 3. 
papildin ājuma 4. punktam.  
7.2.1.  Kalibr ēšanas un verifik ācijas standarti  
Atg āzu masas pl ūsmas m ērītāju m ērīšanas veiktsp ēju verific ē ar gaisu vai atg āzēm pret izsekojamu standartu, 
piem ēram, kalibr ētu atg āzu pl ūsmas m ērītāju vai pilnas pl ūsmas atš ķaid īšanas tuneli.  
7.2.2.  Verifik ācijas biežums  
Atg āzu masas pl ūsmas m ērītāju atbilst ību 7.2.3. un 7.2.9. punktam verific ē ne vair āk k ā vienu gadu pirms faktisk ā 
testa.  
7.2.3.  Precizit āte 
Precizit āte, ko defin ē k ā EFM  nolas ījuma novirzi no atskaites pl ūsmas v ērtības, nep ārsniedz ± 2 % no nolas ījuma, 
0,5 % no pilnas skalas vai ± 1,0 % no maksim ālās pl ūsmas, pie kuras  EFM  ir kalibr ēts, izv ēloties liel āko v ērtību. 
7.2.4.  Pareiz ība 
Pareiz ība, ko defin ē k ā 2,5 standartnovirzes 10 atk ārtot ām reakcij ām uz konkr ētu nomin ālo pl ūsmu aptuveni 
kalibr ēšanas diapazona vid ū, nep ārsniedz ± 1 % no maksim ālās pl ūsmas, pie kuras  EFM  ir kalibr ēts. 
7.2.5.  Troksnis  
Troksnis, ko defin ē k ā desmit standartnoviržu, katra no kur ām apr ēķin āta no nulles reakcij ām, m ērītām 30 
sekunžu period ā ar konstantu re ģistr ēšanas frekvenci vismaz 1,0 Hz, divk āršotu vid ējo kvadr ātisko v ērtību, nep ār­
sniedz 2 % no maksim ālās kalibr ētās pl ūsmas v ērtības. Katrs no 10 m ērījumu periodiem mijas ar 30 sekunžu 
interv ālu, kur ā EFM  ir pak ļauts maksim ālajai kalibr ētajai pl ūsmai.  
7.2.6.  Nulles reakcijas novirze  
Nulles reakcijas novirzi defin ē k ā vid ējo reakciju uz nulles pl ūsmu laika interv ālā, kas ir vismaz 30 sekundes. 
Nulles reakcijas novirzi var verific ēt, pamatojoties uz re ģistr ētajiem prim ārajiem sign āliem, piem ēram, spiedienu. 
Prim āro sign ālu novirze 4 stundu laik ā ir maz āka nek ā ± 2 % no prim ārā sign āla maksim ālās v ērtības, kas 
re ģistr ēts pie pl ūsmas, pie kuras  EFM  ir kalibr ēts. 
7.2.7.  Iestat ījuma reakcijas novirze  
Iestat ījuma reakcijas novirzi defin ē k ā vid ējo reakciju uz kontroles pl ūsmu laika interv ālā, kas ir vismaz 30 
sekundes. Iestat ījuma reakcijas novirzi var verific ēt, pamatojoties uz re ģistr ētajiem prim ārajiem sign āliem, piem ē­
ram, spiedienu. Prim āro sign ālu novirze 4 stundu laik ā ir maz āka nek ā ± 2 % no prim ārā sign āla maksim ālās 
vērtības, kas re ģistr ēts pie pl ūsmas, pie kuras  EFM  ir kalibr ēts.LV L 175/138 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
7.2.8.  K āpumlaiks  
Atg āzu pl ūsmas instrumentu k āpumlaikam un metod ēm p ēc iesp ējas vajadz ētu atbilst g āzu analizatoru k āpum ­
laikam, k ā noteikts 4.2.7. punkt ā, bet tas nep ārsniedz 1 sekundi.  
7.2.9.  Reakcijas laika p ārbaude  
Atg āzu masas pl ūsmas m ērier īču reakcijas laiku nosaka, piem ērojot t ādus pašus parametrus, k ādus piem ēro emisiju 
testam (t. i., spiediens, pl ūsmas ātrumi, filtra iestat ījumi un citi parametri, kas ietekm ē reakcijas laiku). Reakcijas 
laika noteikšanu veic, ievadot g āzi tieši atg āzu masas pl ūsmas m ērītāja ieej ā. G āzes pl ūsmas p ārsl ēgšana notiek, cik 
iesp ējams ātri, bet ļoti ieteicams maz āk nek ā 0,1 sekund ē. Test ā izmantotais g āzes pl ūsmas ātrums rada pl ūsmas 
ātruma izmai ņu, kas ir vismaz 60 % no atg āzu masas pl ūsmas m ērītāja pilnas skalas. G āzes pl ūsmu re ģistr ē. 
Kav ējuma laiku defin ē k ā laiku no g āzes pl ūsmas p ārsl ēgšanas ( t 0 ) l īdz br īdim, kad reakcija sasniedz 10 % ( t 10 ) no 
gal īgā nolas ījuma. K āpumlaiku defin ē k ā laiku starp 10 % un 90 % reakciju no gal īgā nolas ījuma ( t 90 – t 10 ). 
Reakcijas laiku ( t 90 ) defin ē k ā kav ējuma laika un k āpumlaika summu. Atg āzu masas pl ūsmas m ērītāja reakcijas 
laiks ( t 90 ) ir ≤ 3 sekundes, kad k āpumlaiks ( t 90 – t 10 ) ir ≤ 1 sekundi saska ņā ar 7.2.8. punktu.  
8. SENSORI UN PAPILDPR ĪKOJUMS  
Jebk ādi sensori un papildapr īkojums, ko izmanto, lai noteiktu, piem ēram, temperat ūru, atmosf ēras spiedienu, 
apk ārtējā gaisa mitrumu, transportl īdzek ļa ātrumu, degvielas pl ūsmu vai iepl ūdes gaisa pl ūsmu, nemaina vai 
nepamatoti neietekm ē transportl īdzek ļa dzin ēja un atg āzu p ēcapstr ādes sist ēmas veiktsp ēju. Sensoru un papildu 
apr īkojuma precizit āte atbilst 4. tabulas pras ībām. Atbilst ību 4. tabulas pras ībām pier āda ar interv āliem, ko noteicis 
instrumenta ražot ājs, k ā noteikts iekš ējās rev īzijas proced ūrās vai saska ņā ar ISO 9000.  
4. tabula  
M ērījumu parametru precizit ātes pras ības  
M ērījuma parametrs  Precizit āte 
Degvielas pl ūsma (  1 ) ± 1 % no nolas ījuma (  3 ) 
Gaisa pl ūsma (  1 ) ± 2 % no nolas ījuma  
Transportl īdzek ļa ātrums (  2 ) ± 1,0 km/h no absol ūtā ātruma  
Temperat ūras ≤ 600 K  ± 2 K no absol ūtās temperat ūras 
Temperat ūras > 600 K  ± 0,4 % no nolas ījuma kelvinos  
Gaisa spiediens  ± 0,2 kPa no absol ūtā spiediena  
Relat īvais mitrums  ± 5 % no absol ūtā mitruma  
Absol ūtais mitrums  ± 10 % no nolas ījuma vai 1 g H  2 O/kg sausa gaisa, izv ēloties liel āko 
vērtību 
( 1 ) Neoblig āti atg āzu masas pl ūsmas noteikšanai. 
( 2 ) Š ī pras ība attiecas tikai uz ātruma sensoru. Ja transportl īdzek ļa ātrumu izmanto t ādu parametru noteikšanai k ā pa ātrin ājums, 
ātruma un pozit īvā pa ātrin ājuma reizin ājums vai  RPA , ātruma sign āla precizit āte ir 0,1 % virs 3 km/h un paraugu ņemšanas 
frekvence ir 1 Hz. Š ādu precizit ātes pras ību var izpild īt, izmantojot rite ņa rot ācijas ātruma sensora sign ālu. 
( 3 ) Precizit āte ir 0,02 % no nolas ījuma, ja to izmanto, lai apr ēķin ātu gaisa un atg āzu masas pl ūsmas ātrumu no degvielas pl ūsmas 
saska ņā ar 4. papildin ājuma 10. punktu.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/139
 
3. papildin ājums  
PEMS un neizsekojama atg āzu masas pl ūsmas ātruma valid ācija 
1. IEVADS  
Šaj ā papildin ājum ā ir aprakst ītas pras ības, lai valid ētu uzst ādītās PEMS funkcionalit āti main īgos apst ākļos, k ā ar ī lai 
valid ētu t āda atg āzu masas pl ūsmas ātruma pareiz ību, kas ieg ūts no neizsekojamiem atg āzu masas pl ūsmas 
m ērītājiem vai apr ēķin āts, izmantojot  ECU  sign ālus. 
2. APZ ĪM ĒJUMI, PARAMETRI UN M ĒRVIEN ĪBAS 
% — procenti  
#/km — skaits kilometr ā 
a 0 — ir  y krustošan ās ar regresijas taisni.  
a 1 — ir regresijas taisnes sl īpums  
g/km — grami kilometr ā 
Hz — hercs  
km — kilometrs  
m — metrs  
mg/km — miligrami kilometr ā 
r 2 — determin ācijas koeficients  
x — atskaites sign āla faktisk ā v ērtība 
y — valid ējam ā sign āla faktisk ā v ērtība 
3. PEMS VALID ĀCIJAS PROCED ŪRA 
3.1. PEMS valid ācijas biežums  
Ir ieteicams valid ēt uzst ādīto PEMS vienu reizi katrai PEMS–transportl īdzeklis kombin ācijai vai nu pirms testa, vai 
ar ī p ēc braukšanas testa pabeigšanas.  
3.2. PEMS valid ācijas proced ūra 
3.2.1.  PEMS uzst ādīšana  
PEMS uzst āda un sagatavo saska ņā ar 1. papildin ājuma pras ībām. Uzst ādīto PEMS saglab ā nemain īgu laik ā period ā 
starp valid āciju un  RDE  testu.  
3.2.2.  Testa apst ākļi 
Valid ācijas testu, cikt āl tas piem ērojams, veic uz šasijas dinamometra saska ņā ar tipa apstiprin ājuma nosac ījumiem, 
iev ērojot ANO EEK Noteikumu Nr. 83 07. groz ījumu s ērijas 4.a pielikuma pras ības vai jebkuru citu piem ērotu 
m ērījumu metodi. Valid ācijas testu ir ieteicams veikt, izmantojot pasaules m ērog ā saska ņoto vieglo transportl ī­
dzek ļu testa ciklu ( WLTC ), k ā nor ādīts ANO EEK Visp ārējo tehnisko noteikumu Nr. 15 1. pielikum ā. Apk ārtējā 
temperat ūra ir diapazon ā, kas noteikts š ā pielikuma 5.2. punkt ā. 
Atg āzu pl ūsmu, kuru PEMS ekstrah ē valid ācijas testa laik ā, ir ieteicams novad īt atpaka ļ uz CVS . Ja tas nav praktiski 
iesp ējams,  CVS  rezult ātus kori ģē, lai ņemtu v ērā ekstrah ēto masu. Ja atg āzu masas pl ūsmas ātrumu valid ē ar atg āzu 
masas pl ūsmas m ērītāju, ir ieteicams veikt masas pl ūsmas ātruma m ērījumu kontrolp ārbaudi, izmantojot datus, kas 
ieg ūti no sensora vai  ECU .LV L 175/140 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
3.2.3.  Datu anal īze 
Kop ējās no att āluma atkar īgās emisijas (g/km), kas izm ērītas ar laboratorijas apr īkojumu, apr ēķina saska ņā ar ANO 
EEK Noteikumu Nr. 83 07. groz ījumu s ērijas 4.a pielikumu. Emisijas, kas izm ērītas ar PEMS, apr ēķina saska ņā ar 4. 
papildin ājuma 9. punktu, summ ē, lai ieg ūtu pies ārņot āju emisiju kop ējo masu (g) un p ēc tam dala ar testa att ālumu 
(km), kas ieg ūts no šasijas dinamometra. Kop ējo no att āluma atkar īgo pies ārņot āju masu (g/km), kas noteikta ar 
PEMS un atskaites laboratorijas sist ēmu, izv ērtē atbilst īgi 3.3. punkt ā noteiktaj ām pras ībām. NO  X emisiju m ērījumu 
valid ēšanai piem ēro mitruma korekciju, iev ērojot ANO EEK Noteikumu Nr.83 07. groz ījumu s ērijas 4.a pielikuma 
6.6.5. punktu.  
3.3. Pie ļaujam ās pielaides PEMS valid ācijai  
PEMS valid ācijas rezult āti atbilst 1. tabul ā nor ādītaj ām pras ībām. Ja k āda no pie ļaujamaj ām pielaid ēm nav iev ērota, 
veic kori ģējošas darb ības un PEMS valid āciju atk ārto. 
1. tabula  
Pie ļaujam ās pielaides  
Parametrs (m ērvien ība) Pie ļaujam ā pielaide  
Att ālums (km) (  1 ) ± 250 m no laboratorijas atskaites v ērtības 
THC  ( 2 ) (mg/km)  ± 15 mg/km vai 15 % no laboratorijas atskaites v ērtības, izv ēloties liel āko v ērtību 
CH  4 ( 2 ) (mg/km)  ± 15 mg/km vai 15 % no laboratorijas atskaites v ērtības, izv ēloties liel āko v ērtību 
NMHC  ( 2 ) (mg/km)  ± 20 mg/km vai 20 % no laboratorijas atskaites v ērtības, izv ēloties liel āko v ērtību 
PN ( 2 ) (#/km)  (  3 ) 
CO (  2 ) (mg/km)  ± 150 mg/km vai 15 % no laboratorijas atskaites v ērtības, izv ēloties liel āko v ērtību 
CO  2 (g/km)  ± 10 g/km vai 10 % no laboratorijas atskaites v ērtības, izv ēloties liel āko v ērtību 
NO  x ( 2 ) (mg/km)  ± 15 mg/km vai 15 % no laboratorijas atskaites v ērtības, izv ēloties liel āko v ērtību 
( 1 ) Piem ēro tikai tad, ja transportl īdzek ļa ātrumu nosaka ar  ECU ; lai iev ērotu pie ļaujamo pielaidi, ir at ļauts regul ēt ECU  trans ­
portl īdzek ļa ātruma m ērījumus, pamatojoties uz valid ācijas testa rezult ātu. 
( 2 ) Parametrs ir oblig āts tikai tad, ja m ērījums nepieciešams saska ņā ar š ā pielikuma 2.1. punktu. 
( 3 ) V ēl j ānosaka.  
4. AR NEIZSEKOJAMIEM INSTRUMENTIEM UN SENSORIEM NOTEIKTAS ATG ĀZU MASAS PL ŪSMAS ĀTRUMA VALID ĀCIJAS 
PROCED ŪRA 
4.1. Valid ācijas biežums  
Papildus 2. papildin ājuma 3. punkt ā noteikto linearit ātes pras ību izpildei stabilos apst ākļos neizsekojamu atg āzu 
masas pl ūsmas m ērītāju linearit āti vai no neizsekojamiem sensoriem vai  ECU  apr ēķin āta atg āzu masas pl ūsmas 
ātruma linearit āti main īgos apst ākļos valid ē katram testa transportl īdzeklim, izmantojot kalibr ētu atg āzu masas 
pl ūsmas m ērītāju vai  CVS . Valid āciju var veikt bez PEMS uzst ādīšanas, bet kopum ā taj ā iev ēro pras ības, kas 
noteiktas ANO EEK Noteikumu Nr. 83 07. groz ījumu s ērijas 4.a pielikum ā, un 1. papildin ājum ā noteikt ās pras ības, 
kas attiecas uz atg āzu masas pl ūsmas m ērītājiem.  
4.2. Valid ācijas proced ūra 
Valid āciju veic uz šasijas dinamometra saska ņā ar tipa apstiprin ājuma nosac ījumiem, cikt āl tie piem ērojami, 
iev ērojot ANO EEK Noteikumu Nr. 83 07. groz ījumu s ērijas 4.a pielikuma pras ības. Testa cikls ir pasaules m ērog ā 
saska ņoto vieglo transportl īdzek ļu testa cikls ( WLTC ), k ā nor ādīts ANO EEK Visp ārējo tehnisko noteikumu Nr. 15 
1. pielikum ā. Atskaitei izmanto izsekojami kalibr ētu pl ūsmas m ērītāju. Apk ārtējā temperat ūra var b ūt diapazon ā, 
kas noteikts š ā pielikuma 5.2. punkt ā. Atg āzu masas pl ūsmas m ērītāja uzst ādīšana un testa izpilde atbilst š ā 
pielikuma 1. papildin ājuma 3.4.3. punkt ā noteiktajai pras ībai.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/141
 
Linearit ātes valid ēšanai veic š ādus apr ēķinus:  
(a) kori ģē valid ējamo sign ālu un atskaites sign ālu laiku, cikt āl piem ērojams, iev ērojot 4. papildin ājuma 3. punkta 
noteikumus;  
(b) punktus zem 10 % no pl ūsmas maksim ālās v ērtības no turpm ākas anal īzes izsl ēdz; 
(c) ar past āvīgu frekvenci vismaz 1,0 Hz valid ējamo sign ālu un atskaites sign ālu korel ē, izmantojot š ādu piem ē­
rot āko vien ādojumu:  
y ¼ a 1 x þ a 0 
kur:  
y ir valid ējam ā sign āla faktisk ā v ērtība; 
a 1 ir regresijas taisnes sl īpums;  
x ir atskaites sign āla faktisk ā v ērtība; 
a 0 ir y krustošan ās ar regresijas taisni.  
Katram m ērījumu parametram un sist ēmai nosaka  y pret  x sagaid ām ās v ērtības standartk ļūdu ( SEE) un deter ­
min ācijas koeficientu (r  2 ); 
(d) line ārās regresijas parametri atbilst 2. tabul ā noteiktaj ām pras ībām. 
4.3. Pras ības 
Iev ēro 2. tabul ā noteikt ās linearit ātes pras ības. Ja k āda no pie ļaujamaj ām pielaid ēm nav iev ērota, veic kori ģējošas 
darb ības un valid āciju atk ārto. 
2. tabula  
Linearit ātes pras ības apr ēķin ātai un izm ērītai atg āzu masas pl ūsmai  
M ērījumu parametrs / sist ēma a  0 Slīpums a  1 Standartk ļūda 
SEE Determin ācijas koefi ­
cients 
r 2 
Atg āzu masas pl ūsma  0,0 ± 3,0 kg/h  1,00 ± 0,075  ≤ 10 % maks.  ≥ 0,90LV L 175/142 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
4. papildin ājums  
Emisiju noteikšana  
1. IEVADS  
Šaj ā papildin ājum ā ir aprakst īta proced ūra, ar kuru nosaka moment ānās masas un da ļiņu skaita emisijas (g/s; #/s), 
kas izmantojamas, lai p ēc tam izv ērtētu RDE  braucienu un apr ēķin ātu emisiju gal īgo rezult ātu, k ā aprakst īts 5. un 
6. papildin ājum ā. 
2. APZ ĪM ĒJUMI, PARAMETRI UN M ĒRVIEN ĪBAS 
% — procenti  
< — maz āks nek ā 
#/s — skaits sekund ē 
α — ūde ņraža mol ārā attiec ība (H/C)  
β — oglek ļa mol ārā attiec ība (C/C)  
γ — s ēra mol ārā attiec ība (S/C)  
δ — sl āpek ļa mol ārā attiec ība (N/C)  
Δt t,i — analizatora transform ācijas laiks t (s)  
Δt t,m — atg āzu masas pl ūsmas m ērītāja transform ācijas laiks t (s)  
ε — sk ābek ļa mol ārā attiec ība (O/C)  
ρ e — atg āzu bl īvums  
ρ gas — atg āzu sast āvda ļas “gas” (g āze) bl īvums  
λ — gaisa p ārpalikuma attiec ība 
λ i — gaisa p ārpalikuma moment ānā attiec ība 
A/F  st — gaisa/degvielas stehiometrisk ā attiec ība (kg/kg)  
°C — Celsija gr āds 
c CH4 — met āna koncentr ācija 
c CO — sausa CO koncentr ācija (%)  
c CO2 — sausa CO  2 koncentr ācija (%)  
c dry — pies ārņot āja saus ā koncentr ācija, izteikta ppm vai tilpuma procentos  
c gas,i — atg āzu sast āvda ļas “gas” (g āze) moment ānā koncentr ācija (ppm)  
c HCw — mitra  HC  koncentr ācija (ppm)  
c HC(w/NMC)  — HC  koncentr ācija, CH  4 vai C  2 H 6 pl ūstot caur  NMC  (ppmC  1 ) 
c HC(w/o NMC)  — HC  koncentr ācija, CH  4 vai C  2 H 6 apejot  NMC  (ppmC  1 ) 
c i,c — laik ā kori ģēta i sast āvda ļas koncentr ācija i (ppm)  
c i,r — i  sast āvda ļas koncentr ācija (ppm) atg āzēs 
c NMHC  — nemet āna og ļūde ņražu koncentr ācija 
c wet — pies ārņot āja mitr ā koncentr ācija, izteikta ppm vai tilpuma procentosLV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/143
 
E E — et āna efektivit āte 
E M — met āna efektivit āte 
g — grams  
g/s — grams sekund ē 
H a — iepl ūdes gaisa mitrums (g ūdens uz kg sausa gaisa)  
i — m ērījuma numurs  
kg — kilograms  
km/h — kilometri stund ā 
kg/s — kilograms sekund ē 
k w — sauss-mitrs korekcijas koeficients  
m — metrs  
m gas,i — atg āzu sast āvda ļas “gas” (g āze) masa (g/s)  
q maw,i — iepl ūdes gaisa masas pl ūsmas moment ānais ātrums (kg/s)  
q m,c — laik ā kori ģēts atg āzu masas pl ūsmas ātrums (kg/s)  
q mew,i — atg āzu masas pl ūsmas moment ānais ātrums (kg/s)  
q mf,i — degvielas masas pl ūsmas moment ānais ātrums (kg/s)  
q m,r — nekori ģēts atg āzu masas pl ūsmas ātrums (kg/s)  
r — savstarp ējās korel ācijas koeficients  
r 2 — determin ācijas koeficients  
r h — og ļūde ņražu reakcijas koeficients  
apgr./min — apgriezieni min ūtē 
s — sekunde  
u gas — atg āzu sast āvda ļas “gas” (g āze) u v ērtība 
3. PARAMETRU LAIKA KOREKCIJA  
Lai pareizi apr ēķin ātu no att āluma atkar īgas emisijas, veic re ģistr ēto sast āvda ļu koncentr āciju, atg āzu masas 
pl ūsmas ātruma, transportl īdzek ļa ātruma un citu transportl īdzek ļa datu laika korekciju. Lai atvieglotu laika 
korekciju, sinhroniz ējamos datus re ģistr ē vai nu vien ā datu re ģistr ēšanas ier īcē, vai ar ī ar sinhroniz ētu laika z īmogu, 
iev ērojot 1. papildin ājuma 5.1. punktu. Laika korekciju un parametru sinhroniz ēšanu veic, iev ērojot 3.1. l īdz 3.3. 
punkt ā aprakst īto sec ību. 
3.1. Sast āvda ļu koncentr āciju laika korekcija  
Visu re ģistr ēto sast āvda ļu koncentr ācij ām veic laika korekciju, izmantojot reverso nob īdi saska ņā ar attiec īgo 
analizatoru transform ācijas laikiem. Analizatoru transform ācijas laiku nosaka atbilst īgi 2. papildin ājuma 4.4. 
punktam:  
c i;c ðt Ä Δt t;i Þ ¼ c i;r ðtÞ 
, kur:  
c i,c ir sast āvda ļas i laik ā kori ģēta koncentr ācija k ā laika  t funkcija;  
c i,r ir sast āvda ļas i nekori ģēta koncentr ācija k ā laika  t funkcija;  
Δt t,i ir analizatora, ar kuru m ēra komponentu i, transform ācijas laiks t.LV L 175/144 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
3.2. Atg āzu masas pl ūsmas ātruma laika korekcija  
Atg āzu masas pl ūsmas ātrumu, kas m ērīts ar atg āzu pl ūsmas m ērītāju, kori ģē laik ā ar reverso nob īdi atbilstoši 
atg āzu masas pl ūsmas m ērītāja transform ācijas laikam. Masas pl ūsmas m ērītāja transform ācijas laiku nosaka atbil ­
stīgi 2. papildin ājuma 4.4.9. punktam:  
q m;c ðt Ä Δt t;m Þ ¼ q m;r ðtÞ 
, kur:  
q m,c ir laik ā kori ģēts atg āzu masas pl ūsmas ātrums k ā laika t funkcija;  
q m,r ir nekori ģēts atg āzu masas pl ūsmas ātrums k ā laika t funkcija;  
Δt t,m ir atg āzu masas pl ūsmas m ērītāja transform ācijas laiks t.  
Ja atg āzu masas pl ūsmas ātrumu nosaka, izmantojot  ECU  datus vai sensoru, ņem v ērā papildu transform ācijas 
laiku, ko ieg ūst ar savstarp ēju korel āciju starp apr ēķin āto atg āzu masas pl ūsmas ātrumu un atg āzu masas pl ūsmas 
ātrumu, kas izm ērīts, iev ērojot 3. papildin ājuma 4. punktu.  
3.3. Transportl īdzek ļa datu sinhroniz ācija 
Citus datus, kas ieg ūti no sensora vai  ECU , sinhroniz ē, izmantojot savstarp ēju korel āciju ar piem ērotiem emisiju 
datiem (piem ēram, sast āvda ļas koncentr ācijas).  
3.3.1.  Transportl īdzek ļa ātrums no daž ādiem avotiem  
Lai sinhroniz ētu transportl īdzek ļa ātrumu un atg āzu masas pl ūsmas ātrumu, vispirms ir j ānosaka vieni der īgi 
ātruma dati. Ja transportl īdzek ļa ātrums ir ieg ūts no vair ākiem avotiem (piem ēram, GPS, sensora vai  ECU ), ātruma 
vērtības sinhroniz ē, izmantojot savstarp ēju korel āciju.  
3.3.2.  Transportl īdzek ļa ātrums ar atg āzu masas pl ūsmas ātrumu  
Transportl īdzek ļa ātrumu sinhroniz ē ar atg āzu masas pl ūsmas ātrumu, izmantojot savstarp ējo korel āciju starp 
atg āzu masas pl ūsmas ātrumu un transportl īdzek ļa ātruma un pozit īvā pa ātrin ājuma reizin ājumu.  
3.3.3.  Papildu sign āli 
Tādu sign ālu sinhroniz āciju, kuru v ērtības main ās l ēni un neliel ā v ērtību diapazon ā, piem ēram, apk ārtējā tempe ­
rat ūra, var neveikt.  
4. AUKST Ā IEDARBIN ĀŠANA  
Aukst ās iedarbin āšanas periods aptver pirm ās 5 min ūtes p ēc iekšdedzes dzin ēja s ākotn ējās iedarbin āšanas. Ja 
dzes ētāja temperat ūru var ticami noteikt, aukst ās iedarbin āšanas periods beidzas, kad dzes ētāja temperat ūra 
pirmo reizi ir sasniegusi 343 K (70 °C), bet ne v ēlāk k ā 5 min ūtes p ēc dzin ēja s ākotn ējās iedarbin āšanas. Re ģistr ē 
aukst ās iedarbin āšanas emisijas.  
5. EMISIJU M ĒRĪJUMI DZIN ĒJA APTUR ĒŠANAS LAIK Ā 
Re ģistr ē jebk ādas moment ānās emisijas vai atg āzu pl ūsmas m ērījumus, kas ieg ūti, kam ēr iekšdedzes dzin ējs ir 
izsl ēgts. P ēc tam ar atseviš ķu darb ību re ģistr ētās v ērtības iestata uz nulli, izmantojot datu p ēcapstr ādi. Iekšdedzes 
dzin ēju uzskata par izsl ēgtu, ja ir sp ēkā divi no š ādiem krit ērijiem: re ģistr ētais dzin ēja ātrums ir < 50 apgr./min.; 
atg āzu masas pl ūsmas ātruma m ērījums < 3 kg/h; izm ērītais atg āzu masas pl ūsmas ātrums samazin ās l īdz < 15 % 
no stabila atg āzu masas pl ūsmas ātruma tukšgait ā. 
6. TRANSPORTL ĪDZEK ĻA ATRAŠAN ĀS AUGSTUMA KONSEKVENCES P ĀRBAUDE  
Gad ījum ā, ja past āv pamatotas šaubas par to, ka brauciens ir veikts, p ārsniedzot š ā pielikuma 5.2. punkt ā noteikto 
pie ļaujamo augstumu un ja augstums ir m ērīts tikai ar GPS, p ārbauda GPS augstuma datu konsekvenci un, ja 
nepieciešams, ievieš korekcijas. Datu konsekvenci p ārbauda, sal īdzinot no GPS ieg ūtos ģeogr āfisk ā platuma, ģeogr ā­
fisk ā garuma un augstuma datus ar digit āla reljefa mode ļa vai atbilstoša m ēroga topogr āfisk ās kartes augstuma 
datiem. M ērījumus, kas no topogr āfisk ā kart ē att ēlota augstuma atš ķiras par vair āk nek ā 40 m, manu āli kori ģē un 
mar ķē.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/145
 
7. AR GPS NOTEIKT Ā TRANSPORTL ĪDZEK ĻA ĀTRUMA KONSEKVENCES P ĀRBAUDE  
Ar GPS noteikta transportl īdzek ļa ātruma konsekvenci p ārbauda, apr ēķinot un sal īdzinot kop ējo brauciena att ā­
lumu ar atskaites m ērījumiem, kas ieg ūti vai nu no sensora, valid ēta ECU  vai, k ā alternat īva, no digit ālas ce ļu kartes 
vai topogr āfisk ās kartes. Ac īmredzamas GPS datu k ļūdas oblig āti j ālabo, piem ēram, pirms konsekvences p ārbaudes, 
piem ērojot deduc ētās izskait ļošanas sensoru. Ori ģin ālo un nekori ģēto datni saglab ā, un visus kori ģētos datus 
mar ķē. Kori ģētie dati nep ārsniedz 120 s nep ārtrauktu laika periodu vai 300 sekunžu laika periodu kop ā. Brauciena 
kop ējais att ālums, kas apr ēķin āts, izmantojot kori ģētos GPS datus, neatš ķiras no atskaites att āluma vair āk k ā par 
4 %. Ja GPS dati neatbilst š īm pras ībām un nav pieejams neviens cits uzticams ātruma avots, testa rezult ātus anul ē. 
8. EMISIJU KORI ĢĒŠANA  
8.1. Saus ā–mitr ā kori ģēšana  
Ja ir m ērītas saus ās emisijas, izm ērītās koncentr ācijas konvert ē uz mitraj ām, izmantojot š ādu formulu:  
, kur:  
c wet ¼ k w Ü c dry 
c wet pies ārņot āja mitr ā koncentr ācija, izteikta ppm vai tilpuma procentos;  
c dry pies ārņot āja saus ā koncentr ācija, izteikta ppm vai tilpuma procentos;  
k w sauss-mitrs korekcijas koeficients.  
k w apr ēķin āšanai izmanto š ādu vien ādojumu:  
k w ¼ Í 1 
1 þ α Ü 0,005 Ü ðc co 2 þ c co Þ Ä k w1 Î 
Ü 1,008  
, kur:  
k w1 ¼ 1,608 Ü H a 
1 000 þ ð1,608 Ü H a Þ 
, kur:  
H a ir iepl ūdes gaisa mitrums (g ūdens uz kg sausa gaisa);  
c CO2 ir sausa CO  2 koncentr ācija (%);  
c CO ir sausa CO koncentr ācija (%);  
α ūde ņraža mol ārā attiec ība. 
8.2. NOx korekcija attiec ībā uz apk ārtējā gaisa mitrumu un temperat ūru 
NO  x emisijas nekori ģē attiec ībā uz apk ārtējā gaisa temperat ūru un mitrumu.  
9. ATG ĀZU MOMENT ĀNO G ĀZVEIDA SAST ĀVDA ĻU NOTEIKŠANA  
9.1. Ievads  
Sast āvda ļas nekori ģētās atg āzēs m ēra ar m ērījumu un paraugu ņemšanas analizatoriem, kas aprakst īti 2. papildi ­
nājum ā. Attiec īgo sast āvda ļu nekori ģētās koncentr ācijas m ēra saska ņā ar 1. papildin ājumu. Datiem veic laika 
korekciju un tos sinhroniz ē atbilst īgi 3. punktam.  
9.2. NMHC  un CH  4 koncentr āciju apr ēķin āšana  
Met āna m ērīšanai, izmantojot  NMC-FID , NMHC  apr ēķin āšana ir atkar īga no kalibr ēšanas g āzes/metodes, ko 
izmanto nulles/iestat īšanas kalibr ēšanas kori ģēšanai. Ja  FID  izmanto  THC  m ērīšanai bez  NMC , to kalibr ē ar 
prop ānu/gaisu vai prop ānu/N  2 parast ā veid ā. FID  kalibr ēšanai virkn ē ar NMC  ir pie ļaujamas š ādas metodes:LV L 175/146 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
a) kalibr ēšanas g āze, kas sast āv no prop āna/gaisa, nepl ūst caur  NMC ; 
b) kalibr ēšanas g āze, kas sast āv no met āna/gaisa, pl ūst caur  NMC . 
Ļoti ieteicams kalibr ēt met āna FID  ar met ānu/gaisu caur  NMC . 
Izmantojot a) metodi, CH  4 un NMHC  koncentr āciju apr ēķina š ādi: 
c CH  4 ¼ c HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E M Þ Ä c HCðw=NMCÞ 
ðE E Ä E M Þ 
c NMHC ¼ c HCðw=NMCÞ Ä c HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E E Þ 
r h Ü ðE E Ä E M Þ 
Izmantojot b) metodi, CH  4 un NMHC  koncentr āciju apr ēķina š ādi: 
c CH  4 ¼ c HCðw=NMCÞ Ü r h Ü ð1 Ä E M Þ Ä c HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E E Þ 
r h ÜðE E Ä E M Þ 
c NMHC ¼ c HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E M Þ Ä c HCðw=NMCÞ Ü r h Ü ð1 Ä E M Þ 
ðE E Ä E M; Þ 
kur:  
c HC(w/o NMC)  HC koncentr ācija, CH  4 vai C  2 H 6 apejot  NMC  (ppmC  1 ) 
c HC(w/NMC)  HC koncentr ācija, CH  4 vai C  2 H 6 pl ūstot caur  NMC  (ppmC  1 ) 
r h ir og ļūde ņražu reakcijas koeficients, k ā noteikts 2. papildin ājuma 4.3.3. punkta b) apakšpunkt ā 
E M ir met āna efektivit āte, k ā noteikts 2. papildin ājuma 4.3.4. punkta a) apakšpunkt ā 
E E ir et āna efektivit āte, k ā noteikts 2. papildin ājuma 4.3.4. punkta b) apakšpunkt ā. 
Ja met āna FID  ir kalibr ēts caur atdal ītāju (b) metode), tad met āna konversijas efektivit āte, k ā noteikts 2. papildi ­
nājuma 4.3.4. punkta a) apakšpunkt ā, ir nulle. Bl īvums, ko izmanto  NMHC  masas apr ēķiniem, ir vien āds ar visu 
og ļūde ņražu bl īvumu pie 273,15 K un 101,325 kPa un ir atkar īgs no degvielas.  
10. ATG ĀZU MASAS PL ŪSMAS ĀTRUMA NOTEIKŠANA  
10.1.  Ievads  
Moment āno masas emisiju apr ēķinam saska ņā ar 11. un 12. punktu ir nepieciešams noteikt atg āzu masas pl ūsmas 
ātrumu. Atg āzu masas pl ūsmas ātrumu nosaka ar vienu no tiešo m ērījumu metod ēm, kas noteiktas 2. papildin ā­
juma 7.2. punkt ā. K ā alternat īva ir pie ļaujama atg āzu masas pl ūsmas ātrumu apr ēķin āšana, k ā aprakst īts 10.2. l īdz 
10.4. punkt ā. 
10.2.  Apr ēķinu metode, izmantojot gaisa masas pl ūsmas ātrumu un degvielas masas pl ūsmas ātrumu  
Atg āzu masas pl ūsmas moment āno ātrumu var apr ēķin āt no gaisa masas pl ūsmas ātruma un degvielas masas 
pl ūsmas ātruma š ādi: 
q mew;i ¼ q maw ;i þ q mf;i 
, kur:  
q mew,i atg āzu masas pl ūsmas moment ānais ātrums (kg/s)  
q maw,i iepl ūdes gaisa masas pl ūsmas moment ānais ātrums (kg/s)  
q mf,i degvielas masas pl ūsmas moment ānais ātrums (kg/s)LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/147
 
Ja gaisa masas pl ūsmas ātrumu un degvielas masas pl ūsmas ātrumu vai atg āzu masas pl ūsmas ātrumu nosaka no  
ECU  re ģistr ētiem datiem, apr ēķin ātais atg āzu masas pl ūsmas moment ānais ātrums atbilst linearit ātes pras ībām, kas 
atg āzu masas pl ūsmas ātrumam noteiktas 2. papildin ājuma 3. punkt ā, un valid ācijas pras ībām, kas noteiktas 3. 
papildin ājuma 4.3. punkt ā. 
10.3.  Apr ēķinu metode, izmantojot gaisa masas pl ūsmu un gaisa/degvielas attiec ību 
Atg āzu masas pl ūsmas moment āno ātrumu var apr ēķin āt no gaisa masas pl ūsmas ātruma un gaisa/degvielas 
attiec ības š ādi: 
q mew;i ¼ q maw ;i Ü Í 
1 þ 1 
A=F st · λ i Î 
, kur:  
A=F st ¼ 138,0 Ü Ê 
1 þ α 
4 Ä ε 
2 þ γ Ì 
12,011 þ 1,008 Ü α þ 15,9994 Ü ε þ 14,0067 Ü δ þ 32,0675 Ü γ 
λ i ¼ Ê 
100 Ä c CO Ü10 Ä4 
2 Ä c HCw Ü 10 Ä4 Ì 
þ A 
α 
4 Ü 1 Ä 2Üc CO Ü10 Ä4 
3,5Üc CO2 
1 þ c CO Ü10 Ä4 
3,5Üc CO2 Ä ε 
2 Ä δ 
2 ! 
Ü ðc CO2 þ c CO Ü 10 Ä4 Þ 
4,764 Ü Ê 
1 þ α 
4 Ä ε 
2 þ γ Ì 
Ü ðc CO2 þ c CO Ü 10 Ä4 þ c HCw Ü 10 Ä4 Þ 
, kur:  
q maw,i iepl ūdes gaisa masas pl ūsmas moment ānais ātrums (kg/s);  
A/F  st gaisa/degvielas stehiometrisk ā attiec ība (kg/kg);  
λ i ir moment ānais liek ā gaisa koeficients;  
c CO2 ir sausa CO  2 koncentr ācija (%);  
c CO ir sausa CO koncentr ācija (ppm);  
c HCw mitra  HC  koncentr ācija (ppm);  
α ir ūde ņraža mol ārā attiec ība (H/C);  
β ir oglek ļa mol ārā attiec ība (C/C);  
γ ir s ēra mol ārā attiec ība (S/C);  
δ ir sl āpek ļa mol ārā attiec ība (N/C);  
ε ir sk ābek ļa mol ārā attiec ība (O/C).  
Koeficienti attiecas uz degvielas C  β H α O ε N δ S γ ar β = 1 uz oglekli b āzētām degviel ām. HC  emisiju koncentr ācija 
parasti ir zema un to var ne ņemt v ērā, apr ēķinot  λ i . 
Ja gaisa masas pl ūsmas ātrumu un gaisa/degvielas attiec ību nosaka no  ECU  re ģistr ētiem datiem, apr ēķin ātais atg āzu 
masas pl ūsmas moment ānais ātrums atbilst linearit ātes pras ībām, kas atg āzu masas pl ūsmas ātrumam noteiktas 2. 
papildin ājuma 3. punkt ā, un valid ācijas pras ībām, kas noteiktas 3. papildin ājuma 4.3. punkt ā. 
10.4.  Apr ēķinu metode, izmantojot degvielas masas pl ūsmu un gaisa/degvielas attiec ību 
Atg āzu masas pl ūsmas moment āno ātrumu var apr ēķin āt no degvielas pl ūsmas un gaisa/degvielas attiec ības 
(apr ēķinot ar A/F  st un λ i saska ņā ar 10.3. punktu) š ādi: 
q mew;i ¼ q mf;i Ü ð1 þ A=F st Ü λ i Þ 
Apr ēķin ātais atg āzu masas pl ūsmas moment ānais ātrums atbilst linearit ātes pras ībām, kas atg āzu masas pl ūsmas 
ātrumam noteiktas 2. papildin ājuma 3. punkt ā, un valid ācijas pras ībām, kas noteiktas 3. papildin ājuma 4.3. 
punkt ā.LV L 175/148 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
11. G ĀZVEIDA SAST ĀVDA ĻU MASAS MOMENT ĀNO EMISIJU APR ĒĶIN ĀŠANA  
Masas moment ānās emisijas (g/s) nosaka, reizinot attiec īgā pies ārņot āja moment āno koncentr āciju (ppm) ar atg āzu 
masas pl ūsmas moment āno ātrumu (kg/s), abas š īs v ērtības kori ģējot un sinhroniz ējot ar transform ācijas laiku, un 
attiec īgo u v ērtību no 1. tabulas. Ja veic sausos m ērījumus, pirms veikt turpm ākus apr ēķinus, sast āvda ļu momen ­
tānaj ām koncentr ācij ām piem ēro sauss-mitrs korekciju saska ņā ar 8.1. punktu. Attiec īgos gad ījumos negat īvas 
moment ānās emisijas v ērtības izmanto visos turpm ākajos datu nov ērtējumos. Parametra starpv ērtības moment āno 
emisiju apr ēķin āšan ā (g/s; #/s) izmanto t ādas, k ā tās sa ņemtas no analizatora, pl ūsmas m ērinstrumenta, sensora vai  
ECU . Izmanto š ādu vien ādojumu:  
, kur:  
m gas;i ¼ u gas · c gas;i · q mew;i 
m gas,i ir atg āzu sast āvda ļas “gas” (g āze) masa (g/s);  
u gas ir atg āzu sast āvda ļas “gas” (g āze) bl īvuma un kop ējā atg āzu bl īvuma attiec ība, k ā uzskait īts 1. tabul ā; 
c gas,i ir atg āzu sast āvda ļas “gas” (g āze) izm ērītā koncentr ācija izpl ūdē (ppm);  
q mew,i atg āzu masas pl ūsmas izm ērītais ātrums (kg/s)  
gas ir attiec īgā sast āvda ļa; 
i m ērījuma numurs.  
1. tabula  
Nekori ģētas atg āzu u v ērtības, kas nor āda attiec ību starp atg āzes sast āvda ļas vai pies ārņot āja i bl īvumu 
(kg/m  3 ) un atg āzu bl īvumu (kg/m  3 ) ( 6 ) 
Degviela  ρ e (kg/m  3 ) Sast āvda ļa vai pies ārņot ājs i 
NO  x CO HC  CO  2 O 2 CH  4 
ρ gas (kg/m  3 ) 
2,053  1,250  (  1 ) 1,9636  1,4277  0,716  
u gas ( 2 ), (  6 ) 
dīze ļdegviela (B7)  1,2943  0,001586  0,000966  0,000482  0,001517  0,001103  0,000553  
etanols (ED95)  1,2768  0,001609  0,000980  0,000780  0,001539  0,001119  0,000561  
CNG  ( 3 ) 1,2661  0,001621  0,000987  0,000528 (  4 ) 0,001551  0,001128  0,000565  
prop āns 1,2805  0,001603  0,000976  0,000512  0,001533  0,001115  0,000559  
but āns 1,2832  0,001600  0,000974  0,000505  0,001530  0,001113  0,000558  
LPG  ( 5 ) 1,2811  0,001602  0,000976  0,000510  0,001533  0,001115  0,000559  
benz īns (E10)  1,2931  0,001587  0,000966  0,000499  0,001518  0,001104  0,000553  
etanols (E85)  1,2797  0,001604  0,000977  0,000730  0,001534  0,001116  0,000559  
( 1 ) Atkar ībā no degvielas. 
( 2 ) Pie  λ = 2, sauss gaiss, 273 K, 101,3 kPa. 
( 3 ) u v ērtību precizit āte ir 0,2 % š ādam masas sast āvam: C=66–76 %; H=22–25 %; N=0–12 %. 
( 4 ) NMHC , pamatojoties uz CH  2,93 (THC  izmanto CH  4 u gas koeficientu). 
( 5 ) u precizit āte ir 0,2 % š ādam masas sast āvam: C  3 =70–90 %; C  4 =10–30 %. 
( 6 ) u gas vērtībās ietilpst vien ību p ārveidošanas, lai nodrošin ātu, ka moment ānās emisijas tiek ieg ūtas nor ādītaj ās fiziskaj ās m ērvie ­
nībās, t. i., g/s.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/149
 
12. DA ĻIŅU SKAITA MOMENT ĀNO EMISIJU APR ĒĶIN ĀŠANA  
Kad š ādi m ērījumi k ļūs oblig āti, šaj ā ieda ļā tiks noteiktas pras ības da ļiņu skaita moment āno emisiju apr ēķin āšanai  
13. DATU ZI ŅOŠANA UN APMAI ŅA 
Datu apmai ņa notiek starp m ērījumu sist ēm ām un datu nov ērtēšanas programmat ūru, izmantojot standartiz ētu 
ziņošanas datni, k ā noteikts 8. papildin ājuma 2. punkt ā. Datu jebk ādu priekšapstr ādi (piem ēram, laika kori ģēšana 
saska ņā ar 3. punktu vai GPS transportl īdzek ļa ātruma sign āla kori ģēšana saska ņā ar 7. punktu) veic ar m ērījumu 
sist ēmu kontroles programmat ūru un pabeidz, pirms tiek ģener ēta datu zi ņošanas datne. Ja datus kori ģē vai 
apstr ādā pirms to ievad īšanas datu zi ņošanas datn ē, ori ģin ālos izejas datus saglab ā kvalit ātes nodrošin āšanas un 
kontroles vajadz ībām. Starpv ērtību noapa ļošana nav at ļauta.LV L 175/150 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
5. papildin ājums  
Brauciena dinamisko apst ākļu verifik ācija un  RDE  gal īgo emisiju rezult āta apr ēķin āšana ar 1. metodi (sl īdošais 
vid ējošanas interv āls) 
1. IEVADS  
Slīdoš ā vid ējošanas interv āla metode sniedz ieskatu par emisij ām re ālos braukšanas apst ākļos ( RDE ), kas rodas 
noteikta m ēroga testa laik ā. Tests ir iedal īts apakšda ļās (interv ālos), un p ēc testa veikt ās statistisk ās apstr ādes m ērķis 
ir noteikt tos interv ālus, kuri ir piem ēroti transportl īdzek ļa RDE  rezult ātu nov ērtēšanai.  
Šo interv ālu “normalit ātes” anal īzi veic, sal īdzinot to no att āluma atkar īgās CO  2 emisijas (  1 ) ar atskaites l īkni. Tests 
ir pabeigts, kad tas ietver pietiekamu skaitu t ādu norm ālu interv ālu, kuri aptver daž āda ātruma zonas (pils ēta, ārpus 
pils ētas, automa ģistr āle). 
1. posms. Datu segment ācija un aukst ās iedarbin āšanas emisiju izsl ēgšana (4. papildin ājuma 4. ieda ļa). 
2. posms. Emisiju apr ēķin āšana pa apakšda ļām jeb “interv āliem” (3.1. ieda ļa). 
3. posms. Norm ālo interv ālu noteikšana (4. ieda ļa). 
4. posms. Brauciena pabeigt ības un normalit ātes verifik ācija (5. ieda ļa). 
5. posms. Emisiju apr ēķin āšana, izmantojot norm ālos interv ālus (6. ieda ļa). 
2. APZ ĪM ĒJUMI, PARAMETRI UN M ĒRVIEN ĪBAS 
Indekss (i) attiecas uz laika soli.  
Indekss (j) attiecas uz interv ālu. 
Indekss (k) attiecas uz kategoriju (t=kop ā, u=pils ēta, r= ārpus pils ētas, m=automa ģistr āle) vai uz CO  2 raksturl īkni 
(cc).  
Indekss “gas” (g āze) attiecas uz reglament ētām atg āzu sast āvda ļām (piem., NO  x , CO,  PN ). 
Δ – starp ība 
≥ – liel āks vai vien āds 
# – skaits  
% – procenti  
≤ – maz āks vai vien āds 
a 1, b 1 – CO  2 raksturl īknes koeficienti  
a 2, b 2 – CO  2 raksturl īknes koeficienti  
d j – interv ālā j ietvertais att ālums [km]  
f k – sv ēruma koeficienti pils ētas, ārpuspils ētas un automa ģistr āles da ļām 
h – interv ālu atš ķirība no CO  2 raksturl īknes [%]LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/151  
( 1 ) Hibr īda transportl īdzek ļiem kop ējo ener ģijas pat ēriņu p ārrēķina CO  2 emisij ās. Š ādas p ārrēķin āšanas noteikumi tiks ieviesti n ākamaj ā 
posm ā.
 h j – interv āla j atš ķirība no CO  2 raksturl īknes [%]  
h k – noz īm īguma indekss pils ētas, ārpuspils ētas un automa ģistr āles da ļai un visam braucienam  
k 11, k 12 – sv ēruma funkcijas koeficienti  
k 21, k 21 – sv ēruma funkcijas koeficienti  
M CO2,ref  – CO  2 atskaites masa [g]  
M gas – atg āzu sast āvda ļas “gas” (g āze) masa vai da ļiņu skaits [g] vai [#]  
M gas,j – atg āzu sast āvda ļas “gas” (g āze) masa vai da ļiņu skaits interv ālā j [g] vai [#]  
M gas,d – atg āzu sast āvda ļas “gas” (g āze) no att āluma atkar īgās emisijas [g/km] vai [#/km]  
M gas,d,j  – atg āzu sast āvda ļas “gas” (g āze) no att āluma atkar īgās emisijas interv ālā j [g/km] vai [#/km]  
N k – interv ālu skaits pils ētas, ārpuspils ētas un automa ģistr āles da ļās 
P 1 , P 2 , P 3 – atskaites punkti  
t – laiks [s]  
t 1,j – j  th vid ējošanas interv āla pirm ā sekunde [s]  
t 2,j – j  th vid ējošanas interv āla p ēdējā sekunde [s]  
t i – kop ējais laiks sol ī i [s]  
t i,j – kop ējais laiks sol ī i, ņemot v ērā interv ālu j [s] 
tol 1 – prim ārā pielaide transportl īdzek ļa CO  2 raksturl īknei [%]  
tol 2 – sekund ārā pielaide transportl īdzek ļa CO  2 raksturl īknei [%]  
t t – testa ilgums [s]  
v – transportl īdzek ļa ātrums [km/h]  
v – interv ālu vid ējais ātrums [km/h]  
v i – transportl īdzek ļa faktiskais ātrums laika sol ī i [km/h]  
v j – transportl īdzek ļa vid ējais ātrums interv ālā j [km/h]  
v P1 ¼ 19 km=h – vid ējais ātrums  WLTP  cikla maza ātruma posm āLV L 175/152 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
v P2 ¼ 56,6  km=h – vid ējais ātrums  WLTP  cikla liela ātruma posm ā 
v P3 ¼ 92,3  km=h – vid ējais ātrums  WLTP  cikla ļoti liela ātruma posm ā 
w – interv ālu sv ēruma koeficients  
w j – interv āla j sv ēruma koeficients  
3. SL ĪDOŠIE VID ĒJOŠANAS INTERV ĀLI 
3.1. Vid ējošanas interv ālu defin īcija 
Moment ānās emisijas, kuras apr ēķina saska ņā ar 4. papildin ājumu, integr ē, izmantojot sl īdoš ā vid ējošanas interv āla 
metodi, kuras pamat ā ir CO  2 atskaites masa. Apr ēķinu princips ir š āds. Masas emisijas neapr ēķina pilnai datu 
kopai, bet pilnas datu kopas apakškop ām, kuru garumu nosaka t ā, lai t ās atbilstu tai CO  2 masai, kuru trans ­
portl īdzeklis emit ējis atskaites laboratorijas cikl ā. Sl īdošo vid ējo v ērtību apr ēķinus veic ar laika pieaugumu Δt, kas 
vien āds ar datu ņemšanas frekvenci. Š īs apakškopas, kuras izmanto emisiju datu vid ējo v ērtību apr ēķin āšanai, sauc 
par “vid ējošanas interv āliem”. Šaj ā punkt ā aprakst īto apr ēķinu var veikt, s ākot ar p ēdējo punktu (apgriezt ā sec ībā) 
vai no pirm ā punkta (no s ākuma).  
Masas, emisiju un vid ējošanas interv āla atš ķirību apr ēķin āšanai neizmanto š ādi ieg ūtus datus:  
— m ērinstrumentu periodisk ās verifik ācijas un/vai p ēc nulles noviržu verifik ācij ām, 
— aukst ās iedarbin āšanas emisijas, kas defin ētas 4. papildin ājuma 4.4. punkt ā, 
— transportl īdzek ļa ātrums attiec ībā pret zemi < 1 km/h,  
— ikvienu testa da ļa, kuras laik ā iekšdedzes dzin ējs ir izsl ēgts. 
Masas (vai da ļiņu skaita) emisijas  M  gas,j nosaka, integr ējot g/s (vai  PN  gad ījum ā #/s) izteiktas moment ānās emisijas, 
kuras apr ēķin ātas saska ņā ar 4. papildin ājumu.  
1. att ēls 
Transportl īdzek ļa ātrums attiec ībā pret laiku: transportl īdzek ļa vid ējot ās emisijas attiec ībā pret laiku, s ākot 
no pirm ā vid ējošanas interv āla
LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/153
 
2. att ēls 
CO  2 masas noteikšana, pamatojoties uz vid ējošanas interv āliem
 
ðt 2;j Ä t 1;j Þ j th vid ējošanas interv āla ilgumu apr ēķina š ādi: 
M CO  2 ðt 2;j Þ Ä M  CO  2 ðt 1;j Þ ã M  CO  2;ref 
kur:  
M CO  2 ðt i;j Þ ir CO  2 masa, kas izm ērīta laika posm ā starp testa s ākumu un laiku  (t 2,j ) [g];  
M CO  2;ref ir puse no CO  2 masas [g], ko transportl īdzeklis emit ējis vieglajiem transportl īdzek ļiem paredz ētaj ā 
pasaules m ēroga saska ņotaj ā testa cikl ā (WLTC ), kas aprakst īts ANO EEK Visp ārējos tehniskajos notei ­
kumos Nr. 15 — Vieglajiem transportl īdzek ļiem paredz ētā pasaules m ēroga saska ņot ā testa proced ūra 
(ECE/TRANS/180/Add.15; I tipa tests, tostarp aukst ā iedarbin āšana);  
t 2,j izv ēlas t ā, lai:  
M CO  2 ðt 2;j Ä ΔtÞ Ä M  CO  2 ðt 1;j Þ< M  CO  2;ref Ï M  CO  2 ðt 2;j Þ Ä M  CO  2 ðt 1;j Þ 
kur Δt ir datu ņemšanas periods.  
CO  2 masas apr ēķina interv ālos, integr ējot moment ānās emisijas, kas apr ēķin ātas atbilst īgi š ā pielikuma 4. papil ­
din ājumam.  
3.2. Interv āla emisiju un vid ējo v ērtību apr ēķin āšana  
Katram interv ālam, kas noteikts saska ņā ar 3.1. punktu, apr ēķina š ādas v ērtības:  
— no att āluma atkar īgās emisijas  M  gas,d,j  visiem pielikum ā nor ādītajiem pies ārņot ājiem;  
— no att āluma atkar īgās CO  2 emisijas  M  CO2,d,j  ; 
— transportl īdzek ļa vid ējo ātrumu. v jLV L 175/154 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
4. INTERV ĀLU IZV ĒRT ĒŠANA  
4.1. Ievads  
Test ējam ā transportl īdzek ļa atskaites dinamiskos apst ākļus nosaka, pamatojoties uz transportl īdzek ļa CO  2 emisiju 
un vid ējā ātruma attiec ību, kas izm ērīta tipa apstiprin ājuma testu laik ā un ko sauc par “transportl īdzek ļa CO  2 
raksturl īkni”.  
Lai ieg ūtu no att āluma atkar īgās CO  2 emisijas, transportl īdzekli test ē velt ņu stend ā, izmantojot tos transportl īdzek ļa 
ce ļa slodzes iestat ījumus, kas noteikti, izmantojot proced ūru, kas aprakst īta 4. pielikum ā ANO EEK Visp ārējos 
tehniskajos noteikumos Nr. 15 — Vieglajiem transportl īdzek ļiem paredz ētā pasaules m ēroga saska ņot ā testa 
proced ūra (ECE/TRANS/180/Add.15). Ce ļa slodz ēs ne ņem v ērā masu, par kuru transportl īdzek ļa masa palielin ās 
RDE  testa laik ā, piem., l īdzbrauc ēja un PEMS apr īkojuma masu.  
4.2. CO  2 raksturl īknes atskaites punkti  
Atskaites punktus  P 1, P 2 un P 3 , kas vajadz īgi l īknes defin ēšanai, nosaka š ādi. 
4.2.1.  P 1 punkts  
v P1 ¼ 19km =h (vid ējais ātrums  WLTP  cikla maza ātruma posm ā) 
M CO  2;d;P 1 = transportl īdzek ļa CO  2 emisijas  WLTP  cikla maza ātruma posm ā × 1,2 [g/km]  
4.2.2.  P 2 punkts  
4.2.3.  v P2 ¼ 56,6 km =h (vid ējais ātrums WLTP cikla liela ātruma posm ā) 
M CO  2;d;P 2 = transportl īdzek ļa CO  2 emisijas  WLTP  cikla liela ātruma posm ā × 1,1 [g/km]  
4.2.4.  P 3 punkts  
4.2.5.  v P3 ¼ 92,3 km =h (vid ējais ātrums WLTP cikla ļoti liela ātruma posm ā) 
M CO  2;d;P 3 = transportl īdzek ļa CO  2 emisijas  WLTP  cikla ļoti liela ātruma posm ā × 1,05 [g/km]  
4.3. CO  2 raksturl īknes noteikšana  
Izmantojot atskaites punktus, kas defin ēti 4.2. punkt ā, CO  2 emisijas apr ēķina atkar ībā no vid ējā ātruma, izmantojot 
divus line ārus nogriež ņus (P 1 , P 2 un ( P 2 , P 3 ). Nogrieznis ( P 2 , P 3 ) ir ierobežots l īdz 145 km/h uz transportl īdzek ļa 
ātruma ass. Raksturl īkni nosaka, izmantojot š ādus vien ādojumus:  
Nogrieznim ( P 1 ,P 2 ): 
M CO  2;d;CC ðvÞ ¼ a 1 v þ b 1 
kur: a  1 ¼ ðM CO  2;d;P 2 Ä M  CO  2;d;P 1 Þ=ðv P2 Ä v P1 Þ 
un: b  1 ¼ M  CO  2;d;P 1 Ä a 1 v P1 
Nogrieznim ( P 1 ,P 2 ): 
M CO  2;d;C C ðvÞ ¼ a 2 v þ b 2 
kur: a  2 ¼ ðM CO  2;d;P 3 Ä M  CO  2;d;P 2 Þ=ðv P 3 Ä v P 2 Þ 
un: b  2 ¼ M  CO  2;d;P 2 Ä a 2 v P2LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/155
 
3. att ēls 
Transportl īdzek ļa CO  2 raksturl īkne
  
4.4. Pils ētas, ārpuspils ētas un automa ģistr āles interv āli 
4.4.1. Pils ētas interv āliem ir rakstur īgs t āds transportl īdzek ļa vid ējais ātrums attiec ībā pret zemi  v j , kas ir maz āks nek ā 
45 km/h.  
4.4.2. Ārpuspils ētas interv āliem ir rakstur īgs t āds transportl īdzek ļa vid ējais ātrums attiec ībā pret zemi  v j , kas ir liel āks 
nek ā 45 km/h vai vien āds ar to un maz āks nek ā 80 km/h.  
4.4.3. Automa ģistr āles interv āliem ir rakstur īgs t āds transportl īdzek ļa vid ējais ātrums attiec ībā pret zemi  v j , kas ir liel āks 
nek ā 80 km/h vai vien āds ar to un maz āks nek ā 145 km/h.  
4. att ēls 
Transportl īdzek ļa CO  2 raksturl īkne: braukšanas pils ētā, ārpus pils ētas un pa automa ģistr āli defin ēšana
  
5. BRAUCIENA PABEIGT ĪBAS UN NORMALIT ĀTES VERIFIK ĀCIJA  
5.1. Pielaides ap transportl īdzek ļa CO  2 raksturl īkni 
Prim ārā pielaide un sekund ārā pielaide attiec ībā uz transportl īdzek ļa CO  2 raksturl īkni ir attiec īgi tol  1 = 25 % un  
tol 2 = 50 %.LV L 175/156 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
5.2. Testa pabeigt ības verifik ācija 
Tests ir pabeigts, ja vismaz 15 % no kop ējā interv ālu skaita ir pils ētas, ārpuspils ētas un automa ģistr āles interv āli. 
5.3. Testa normalit ātes verifik ācija 
Testu uzskata par norm ālu, ja vismaz 50 % pils ētas, ārpuspils ētas un automa ģistr āles interv ālu ir raksturl īknei 
noteikt ās prim ārās pielaides robež ās. 
Ja minim ālā pras ība par 50 % nav izpild īta, maksim ālo pozit īvo pielaidi  tol  1 dr īkst palielin āt ar soli par 1 %, l īdz ir 
sasniegta norm ālo interv ālu m ērķvērtība, proti, 50 %. Izmantojot šo pieeju,  tol  1 nekad nedr īkst p ārsniegt 30 %.  
6. EMISIJU APR ĒĶIN ĀŠANA  
6.1. Sv ērto no att āluma atkar īgo emisiju apr ēķin āšana  
Emisijas apr ēķina k ā interv āla vid ēji sv ērtās no att āluma atkar īgās emisijas atseviš ķi pils ētas, ārpuspils ētas un 
automa ģistr āles kategorij ā un visam braucienam.  
M gas;d;k ¼ P ðw j M gas;d;j Þ P w j k ¼ u; r; m 
Sv ēruma koeficientu  w j katram interv ālam ieg ūst š ādi. 
JaM CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 Ä tol  1=100Þ Ï M  CO2;d;j Ï M  CO2;d;C C ðv j Þ · ð1 þ tol  1=100Þ 
, tad  w j ¼ 1 
Ja 
M CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 þ tol  1=100Þ< M  CO2;d;j Ï M  CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 þ tol  2=100Þ 
, tad  w j ¼ k 11 h j þ k 12 
, kur k 11 ¼ 1=ðtol 1 Ä tol  2 Þ 
un k 12 ¼ tol  2=ðtol 2 Ä tol  1 Þ 
Ja 
M CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 Ä tol  2=100Þ Ï M  CO2;d;j< M  CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 Ä tol  1=100Þ 
, tad  w j ¼ k 21 h j þ k 22 
,kur k 21 ¼ 1=ðtol 2 Ä tol  1 Þ 
k 22 ¼ k 12 ¼ tol  2=ðtol 2 Ä tol  1 Þ 
Ja 
M CO2;d;j< M  CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 Ä tol  2=100Þ 
vai 
M CO2;d;j> M  CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 þ tol  2=100Þ 
tad w j ¼ 0LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/157
 
kur:  
h j ¼ 100 · M CO2;d;j Ä M  CO2;d;CC ðv j Þ 
M CO2;d;cc ðv j Þ 
5. att ēls 
Vid ējošanas interv āla sv ēruma funkcija
  
6.2. Noz īm īguma pak āpes indeksu apr ēķin āšana  
Noz īm īguma pak āpes indeksu apr ēķina atseviš ķi pils ētas, ārpuspils ētas un automa ģistr āles kategorij ām: 
h k ¼ 1 
N k X 
h j k ¼ u; r; m 
un visam braucienam:  
h t ¼ ƒ u h u þ ƒ r h r þ ƒ m h m 
ƒ u þ ƒ r þ ƒ m 
, kur ƒ  u , ƒ r ƒ m ir attiec īgi 0,34, 0,33 un 0,33.  
6.3. Emisiju apr ēķin āšana visam braucienam  
Izmantojot sv ērtās no att āluma atkar īgās emisijas, kas apr ēķin ātas 6.1. punkt ā, katra g āzveida pies ārņot āja no 
att āluma atkar īgās emisijas [mg/km] visam braucienam apr ēķina š ādi: 
M gas;d;t ¼ 1 000 · ƒ u · M  gas;d;u þ ƒ r · M  gas;d;r þ ƒ m · M  gas;d;m 
ðƒ u þ ƒ r þ ƒ m Þ 
un da ļiņu skaitu apr ēķina š ādi: 
M PN;d;t ¼ ƒ u · M  PN;d;u þ ƒ r · M  PN;d;r þ ƒ m · M  PN;d;m 
ðƒ u þ ƒ r þ ƒ m Þ 
, kur ƒ  u , ƒ  r ƒ m ir attiec īgi 0,34, 0,33 un 0,33.LV L 175/158 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
7. SKAITLISKI PIEM ĒRI 
7.1. Vid ējošanas interv āla apr ēķini 
1. tabula  
Galvenie apr ēķinu iestat ījumi  
M CO2,ref  [g] 610  
Vid ējošanas interv ālu apr ēķinu virziens  Uz priekšu  
Datu ieg ūšanas frekvence [Hz]  1  
6. att ēlā par ādīts, k ā vid ējošanas interv ālus nosaka, pamatojoties uz datiem, kas ieg ūti braukšanas test ā ar PEMS. 
Skaidr ības labad taj ā atainotas tikai brauciena pirm ās 1 200 sekundes.  
Laiku no 0. l īdz 43. sekundei, k ā ar ī no 81. l īdz 86. sekundei ne ņem v ērā, jo tad transportl īdzek ļa ātrums bija 
nulle.  
Pirmais vid ējošanas interv āls s ākas, kad  t 1,1 = 0 s, un beidzas pie otr ā t 2,1 = 524 s (3. tabula).  
6. att ēls 
Moment ānās CO  2 emisijas, kas re ģistr ētas braukšanas test ā ar PEMS un izteiktas atkar ībā no laika. 
Taisnst ūrveida r āmji nor āda j interv āla ilgumu. Datu s ērija, kas apz īm ēta ar “Valid=100 / Invalid=0”, r āda 
ik sekundi ieg ūtus datus, kuri izsl ēdzami no anal īzes.
  
7.2. Interv ālu izv ērtēšana  
2. tabula  
Apr ēķinu iestat ījumi CO  2 raksturl īknei  
CO  2 maza ātruma  WLTC  × 1,2 (P  1 ) [g/km]  154  
CO  2 liela ātruma  WLTC  × 1,1 (P  2 ) [g/km]  96  
CO  2 ļoti liela ātruma  WLTC  × 1,05 (P  3 ) [g/km]  120  
Atskaites punkts  
P 1 v P1 ¼ 19,0  km=h M  CO  2;d;P 1 ¼ 154 g =km 
P 2 v P2 ¼ 56,6  km=h M  CO  2;d;P 2 ¼ 96 g=km 
P 3 v P3 ¼ 92,3 km =h M  CO  2;d;P 3 ¼ 120  g=kmLV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/159
 
CO  2 raksturl īkni ieg ūst š ādi. 
Nogrieznim ( P 1 , P 2 ): 
M CO  2;d ðvÞ ¼ a 1 v þ b 1 
, kur 
a 1 ¼ ð96 Ä 154Þ=ð56,6 Ä 19,0Þ ¼ Ä 58 
37,6 ¼ Ä1,543  
unb 1 ¼ 154 Ä ðÄ1,543Þ Ü 19,0 ¼ 154 þ 29,317 ¼ 183,317  
Nogrieznim ( P 2 , P 3 ): 
M CO  2;d ðvÞ ¼ a 2 v þ b 2 
, kur 
a 2 ¼ ð120 Ä 96Þ=ð92,3 Ä 56,6Þ ¼ 24 
35,7 ¼ 0,672  
unb 2 ¼ 96 Ä 0,672 Ü 56,6 ¼ 96 Ä 38,035 ¼ 57,965  
Apr ēķinu piem ēri sv ēruma koeficientiem un interv ālu iedal īšanai pils ētas, ārpuspils ētas vai automa ģistr āles kate ­
gorij ās: 
Interv ālam #45:  
M CO2;d;45 ¼ 122,62  g=km 
v 45 ¼ 38,12km =h 
Šā interv āla vid ējais ātrums ir maz āks nek ā 45 km/h, t āpēc tas ir pils ētas interv āls. 
Raksturl īknei:  
M CO  2;d;CC ðv 45 Þ ¼ a 1 v 45 þ b 1 ¼ Ä1,543 Ü 38,12 þ 183,317 ¼ 124,498 g =km 
Verific ējot: 
M CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 Ä tol  1=100Þ Ï M  CO2;d;j Ï M  CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 þ tol  1=100Þ 
M CO2;d;CC ðv 45 Þ · ð1 Ä tol  1=100Þ Ï M  CO2;d;45 Ï M  CO2;d;CC ðv 45 Þ · ð1 þ tol  1=100Þ 
124,498 Ü ð1 Ä 25=100Þ Ï 122,62 Ï 124,498 Ü ð1 þ 25=100Þ 
93,373 Ï 122,62 Ï 155,622  
ieg ūst: w 45 ¼ 1 
Interv ālam #556:  
M CO2;d;556 ¼ 72,15  g=km 
v 556 ¼ 50,12  km=h 
Šā interv āla vid ējais ātrums ir liel āks nek ā 45 km/h, bet maz āks nek ā 80 km/h, t āpēc tas ir ārpuspils ētas interv āls.LV L 175/160 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
Raksturl īknei:  
M CO2;d;CC ðv 556 Þ ¼ a 1 v 556 þ b 1 ¼ Ä1,543 Ü 50,12 þ 183,317 ¼ 105,982  g=km 
Verific ējot: 
M CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 Ä tol  2=100Þ Ï M  CO2;d;j< M  CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 Ä tol  1=100Þ 
M CO2;d;CC ðv 556 Þ · ð1 Ä tol  2=100Þ Ï M  CO2;d;556< M  CO2;d;CC ðv 556 Þ · ð1 Ä tol  1=100Þ 
105,982 Ü ð1 Ä 50=100Þ Ï 72,15 < 105,982 Ü ð1 Ä 25=100Þ 
52,991 Ï 72,15 < 79,487  
ieg ūst: 
h 556 ¼ 100 · M CO2;d;556 Ä M  CO2;d;CC ðv 556 Þ 
M CO2;d;CC ðv 556 Þ ¼ 100 · 72,15 Ä 105,982 
105,982 ¼ Ä31,922  
w 556 ¼ k 21 h 556 þ k 22 ¼ 0,04 Ü ðÄ31,922Þ þ 2 ¼ 0,723  
, kur 
k 21 ¼ 1=ðtol 2 Ä tol  1 Þ ¼ 1=ð50 Ä 25Þ ¼ 0,04  
un k 22 ¼ k 12 ¼ tol  2=ðtol 2 Ä tol  1 Þ ¼ 50=ð50 Ä 25Þ ¼ 2 
3. tabula  
Emisiju skaitliskie dati  
Interv āls 
(#) t 1,j 
[s] t 2;j Ä Δt 
[s] t 2,j 
[s] M CO  2 ðt 2;j Ä ΔtÞ Ä M  CO  2 ðt 1;j Þ< M  CO  2;ref 
[g] M CO  2 ðt 2;j Þ Ä M  CO  2 ðt 1;j Þ ã CO  2;ref 
[g] 
1 0  523  524  609,06  610,22  
2 1  523  524  609,06  610,22  
… …  …  …  …  
43 42  523  524  609,06  610,22  
44 43  523  524  609,06  610,22  
45 44  523  524  609,06  610,22  
46 45  524  525  609,68  610,86  
47 46  524  525  609,17  610,34  
… …  …  …  …  
100  99  563  564  609,69  612,74  
… …  …  …  …  
200  199  686  687  608,44  610,01  
… …  …  …  …  
474  473  1 024  1 025  609,84  610,60LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/161
 
Interv āls 
(#) t 1,j 
[s] t 2;j Ä Δt 
[s] t 2,j 
[s] M CO  2 ðt 2;j Ä ΔtÞ Ä M  CO  2 ðt 1;j Þ< M  CO  2;ref 
[g] M CO  2 ðt 2;j Þ Ä M  CO  2 ðt 1;j Þ ã CO  2;ref 
[g] 
475  474  1 029  1 030  609,80  610,49  
… …  …  …  
556  555  1 173  1 174  609,96  610,59  
557  556  1 174  1 175  609,09  610,08  
558  557  1 176  1 177  609,09  610,59  
559  558  1 180  1 181  609,79  611,23  
7.3. Pils ētas, ārpuspils ētas un automa ģistr āļu interv āli: brauciena pabeigt ība 
Šaj ā skaitliskaj ā piem ērā braucienu veido 7 036 vid ējošanas interv āli. 5. tabul ā uzskait īts interv ālu skaits pils ētas, 
ārpuspils ētas un automa ģistr āles kategorij ās atkar ībā no transportl īdzek ļa vid ējā ātruma, un tie sadal īti re ģionos 
atkar ībā no atš ķirības no CO  2 raksturl īknes. Brauciens ir pabeigts, jo vismaz 15 % no visa interv ālu skaita ir 
pils ētas, ārpuspils ētas un automa ģistr āļu interv āli. Turkl āt braucienu uzskata par norm ālu, jo vismaz 50 % pils ētas, 
ārpuspils ētas un automa ģistr āļu interv ālu ir raksturl īknei noteikt ās prim ārās pielaides robež ās. 
4. tabula.  
Brauciena pabeigt ības un normalit ātes verifik ācija  
Braukšanas apst ākļi Skaits  Interv ālu procentu ālā da ļa 
Visi interv āli 
Pils ēta 1 909  1 909/7 036*100=27,1 > 15  
Ārpuspils ēta 2 011  2 011/7 036*100=28,6 > 15  
Automa ģistr āle 3 116  3 116/7 036*100=44,3 > 15  
Kop ā 1 909 + 2 011 + 3 116=7 036  
Norm ālie interv āli 
Pils ēta 1 514  1 514/1 909*100=79,3 > 50  
Ārpuspils ēta 1 395  1 395/2 011*100=69,4 > 50  
Automa ģistr āle 2 708  2 708/3 116*100=86,9 > 50  
Kop ā 1 514 + 1 395 + 2 708=5 617LV L 175/162 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
6. papildin ājums  
Brauciena dinamisko apst ākļu verifik ācija un  RDE  gal īgo emisiju rezult āta apr ēķin āšana ar 2. metodi (jaudas 
apvienošana)  
1. IEVADS  
Šaj ā pielikum ā ir aprakst īta datu nov ērtēšana atbilst īgi jaudas apvienošanas metodei, ko šaj ā papildin ājum ā sauc par  
"izv ērtēšanu, veicot normaliz āciju l īdz standartiz ētam jaudas frekvences ( SPF) sadal ījumam ". 
2. APZ ĪM ĒJUMI, PARAMETRI UN M ĒRVIEN ĪBAS 
a ref .......................atskaites pa ātrin ājums jaudai P  drive , [0,45 m/s  2 ] 
D WLTC  ................ Veline  krustpunkts no  WLTC  
f 0 , f 1 , f 2 .............braukšanas pretest ības koeficienti [N], [N/(km/h)], [N/(km/h)  2 ] 
i ...........................moment āno m ērījumu laika solis, minim ālā izš ķirtsp ēja 1Hz  
j ...........................rite ņa jaudas klase, j=1 l īdz 9  
k ..........................3 sekunžu sl īdošo vid ējo v ērtību laika solis  
k WLTC  ................. Veline  sl īpums no  WLTC  
m gas, i  .................atg āzu sast āvda ļas "gas" (g āze) moment ānā masa laika sol ī i, [g/s]; PN ir [#/s]  
m gas, 3s, k  ........... atg āzu sast āvda ļas "gas" (g āze) 3 sekunžu sl īdoš ā vid ējā masas pl ūsma laika sol ī k 1 Hz izš ķirtsp ējā 
[g/s]; PN ir [#/s]  
m gas;j ..................atg āzu sast āvda ļas vid ējā emisiju v ērtība rite ņa jaudas klas ē j, [g/s] PN ir [#/s]  
m gas;U .................atg āzes sast āvda ļas “gas” (g āze) emisiju sv ērtā v ērtība apakšizlasei, kur ā ietilpst visas sekundes i ar v  i 
< 60 km/h, [g/s]; PN ir [#/s]  
M w gas,d  ..............atg āzes sast āvda ļas “gas” (g āze) sv ērtās att ālumatkar īgās emisijas visam braucienam, [g/km]; PN ir 
[#/km]  
M w PN,d  ..............atg āzes sast āvda ļas “PN” sv ērtās att ālumatkar īgās emisijas visam braucienam, [#/km]  
M w,gas,d,U  ........... atg āzes sast āvda ļas “gas” (g āze) sv ērtās att ālumatkar īgās emisijas apakšizlasei, kur ā ietilpst visas 
sekundes i ar v  i < 60 km/h, [g/km]  
M w,PN,d,U  ............ atg āzes sast āvda ļas “PN” sv ērtās att ālumatkar īgās emisijas apakšizlasei, kur ā ietilpst visas sekundes i 
ar v  i < 60 km/h, [#/km]  
p .......................... WLTC  posms (zems, vid ējs, augsts un ļoti augsts), p=1–4  
P drag ....................dzin ēja pretest ības jauda  Veline  pieej ā, ja degvielas iesmidzin āšana nenotiek, [kW]  
P rated ...................dzin ēja maksim ālā nomin ālā jauda, ko nor ādījis ražot ājs, [kW]  
P required,i  .............jauda, kas vajadz īga, lai p ārvar ētu slodzi uz ce ļa un uzs āktu transportl īdzek ļa inerci laika sol ī i, 
[kW]LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/163
 
P r,,i .......................tas pats, kas P  required,i  , kurš defin ēts iepriekš izmantošanai gar ākos vien ādojumos  
P wotð n normÞ ....... pilnas slodzes jaudas l īkne, [kW]  
P c,j .......................rite ņa jaudas klases robežas klasei j, [kW (P  c,j, lower bound  ir minim ālā robeža, P  c,j, upper bound  ir 
maksim ālā robeža)  
P c,norm, j  .............rite ņa jaudas klases robežas klasei j, kas izteikta k ā normaliz ēta jaudas v ērtība, [-]  
P r, i ......................jauda, kas j āpieliek pie transportl īdzek ļa rite ņu rumb ām, lai p ārvar ētu braukšanas pretest ību laika 
sol ī i, [kW]  
P w , 3s,k .................3 sekunžu sl īdoš ā vid ējā jauda, kas j āpieliek pie transportl īdzek ļa rite ņu rumb ām, lai p ārvar ētu 
braukšanas pretest ību laika sol ī k 1 Hz izš ķirtsp ējā, [kW]  
P drive ...................jauda, kas atskaites ātrum ā un pa ātrin ājum ā jāpieliek pie transportl īdzek ļa rite ņu rumb ām, [kW]  
P norm  ..................normaliz ētā jauda, kas j āpieliek pie rite ņu rumb ām [-]  
t i ..........................kop ējais laiks sol ī i, [s]  
t c,j ........................rite ņa jaudas klases j laika da ļa, [%]  
ts ......................... WLTC  posma p s ākuma laiks, [s]  
te ......................... WLTC  posma p beigu laiks, [s]  
TM ......................transportl īdzek ļa testa masa, [kg]; nor āda katr ā ieda ļā: faktisk ā testa masa PEMS test ā, NEDC  inerces 
klases masa vai  WLTP  masas (TM  L , TM  H vai TM  ind ) 
SPF ......................standartiz ēts jaudas frekvences sadal ījums  
v i .........................transportl īdzek ļa faktiskais ātrums laika sol ī i, [km/h]  
v j .........................transportl īdzek ļa vid ējais ātrums rite ņa jaudas klas ē j, [km/h]  
v ref .......................P  drive atskaites ātrums, [70 km/h]  
v 3s,k .....................3 sekunžu sl īdošais vid ējais transportl īdzek ļa ātrums laika sol ī k, [km/h]  
v U .......................transportl īdzek ļa sv ērtais ātrums rite ņa jaudas klas ē j, [km/h]  
3. IZM ĒRĪTO EMISIJU NOV ĒRT ĒŠANA, IZMANTOJOT STANDARTIZ ĒTU RITE ŅA JAUDAS FREKVENCES SADAL ĪJUMU  
Jaudas apvienošanas metod ē tiek izmantotas pies ārņot āju moment ānās emisijas m  gas, i  (g/s), kuras apr ēķin ātas 
saska ņā ar 4. papildin ājumu.  
Rādītāja m  gas, i  vērtības klasific ē atkar ībā no atbilstoš ās jaudas, kas pielikta pie rite ņiem, un, lai testam ar norm ālu 
jaudas sadal ījumu ieg ūtu emisiju v ērtības, klasific ētaj ām vid ējām emisij ām jaudas klas ē piem ēro sv ērumu atbilst īgi 
turpm āk izkl āstītajiem punktiem.LV L 175/164 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
3.1. Rite ņa faktisk ās jaudas avoti  
Rite ņa faktisk ā jauda P  r,i ir kop ējā jauda, kas vajadz īga, lai p ārvar ētu gaisa pretest ību, rites pretest ību, ce ļa sl īpumus, 
transportl īdzek ļa garenvirziena inerci un rite ņu rot ācijas inerci.  
Rite ņa jaudas m ērīšanai un re ģistr ēšanai izmanto griezes momenta sign ālu, kas atbilst linearit ātes pras ībām, kuras 
paredz ētas 2. papildin ājuma 3.2. punkt ā. M ērījuma atskaites punkts ir piedz īto rite ņu rumbas.  
Kā alternat īvu rite ņa faktisk ās jaudas noteikšanai var izmantot moment ānās CO  2 emisijas atbilst īgi proced ūrai, kas 
paredz ēta š ā papildin ājuma 4. punkt ā. 
3.2. Moment āno testa datu sl īdošo vid ējo v ērtību apr ēķin āšana  
Tr īs sekunžu sl īdoš ās vid ējās v ērtības apr ēķina, izmantojot visus attiec īgos moment ānos testa datus, lai samazin ātu 
ietekmi, ko, iesp ējams, var rad īt neprec īza laika saska ņošana starp emisiju masas pl ūsmu un rite ņa jaudu. Sl īdoš ās 
vid ējās v ērtības apr ēķina ar frekvenci 1 Hz:  
m gas;3s;k ¼ P  kþ2 
i¼k m gas;i 
3 
P w;3s;k ¼ P  kþ2 
i¼k P w;i 
3 
v 3s;k ¼ P  kþ2 
i¼k v i 
3 
kur:  
k ............ sl īdošo vid ējo v ērtību laika solis  
i .............laika solis no moment ānajiem testa datiem  
3.3. Sl īdošo vid ējo v ērtību klasific ēšana pils ētas, ārpuspils ētas un automa ģistr āles kategorij ā 
Standarta jaudas frekvences ir noteiktas braukšanai pils ētā un visam braucienam (sk. 3.4. punktu), un emisiju 
izv ērtēšanu veic atseviš ķi visam braucienam un pils ētas da ļai. Brauciena pils ētas da ļas v ēlākai izv ērtēšanai tr īs 
sekunžu sl īdoš ās vid ējās v ērtības, kas apr ēķin ātas atbilst īgi 3.2. punktam, attiecina uz braukšanas apst ākļiem pils ētā 
atbilst īgi ātruma sign āla (v  3s,k ) tr īs sekunžu vid ējai sl īdošajai v ērtībai atbilstoši 1-1. tabul ā nor ādītajam ātruma 
diapazonam. Paraugs visa brauciena izv ērtēšanai aptver visus ātruma diapazonus, tostarp ar ī pils ētas da ļu. 
1-1. tabula  
Ātruma diapazoni testa datu attiecin āšanai uz braukšanu pils ētas, ārpuspils ētas un automa ģistr āles 
apst ākļos jaudu apvienošanas metod ē 
Pils ēta Ārpus pils ētas (  1 ) Automa ģistr āle (  1 ) 
v i [km/h]  0 l īdz ≤ 60 > 60 l īdz ≦ 90 > 90  
( 1 ) neizmanto faktiskaj ā regulat īvaj ā izv ērtējum ā 
3.4. Rite ņa jaudas klašu iestat īšana emisiju klasific ēšanai  
3.4.1. Jaudas klases un jaudas klašu attiec īgie laika īpatsvari norm ālos braukšanas apst ākļos ir noteikti normaliz ētām 
jaudas v ērtībām, kas ir reprezentat īvas attiec ībā uz visiem viegldarba transportl īdzek ļiem (1. tabula).LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/165
 
1. tabula  
Normaliz ētas standarta jaudas frekvences braukšanai pils ētas apst ākļos un visa brauciena (1/3 pils ētas, 1/3 
ārpuspils ētas un 1/3 automa ģistr āles) sv ērtaj ām vid ējām v ērtībām 
Jaudas 
klases Nr.  P c,norm,j  [-] Pils ēta Viss brauciens  
No >  l īdz ≤ laika da ļa, t  C,j 
1 – 0,1  21,9700 %  18,5611 %  
2 – 0,1  0,1  28,7900 %  21,8580 %  
3 0,1  1  44,0000 %  43,4582 %  
4 1  1,9  4,7400 %  13,2690 %  
5 1,9  2,8  0,4500 %  2,3767 %  
6 2,8  3,7  0,0450 %  0,4232 %  
7 3,7  4,6  0,0040 %  0,0511 %  
8 4,6  5,5  0,0004 %  0,0024 %  
9 5,5  0,0003 %  0,0003 %  
P c,norm  slejas 1. tabul ā denormaliz ē, reizinot ar P  drive , kur P  drive ir test ētā automobi ļa rite ņa faktisk ā jauda tipa 
apstiprin ājuma iestat ījumos dinamometriskaj ā stend ā pie v  ref un a  ref . 
P c,j [kW] = P  c,norm, j  * P  drive 
P drive ¼ v ref 
3,6 Ü ðf 0 þ f 1 Ü v ref þ f 2 Ü v 2 
ref þ TM  NEDC Ü a ref Þ Ü 0,001  
kur:  
— j ir jaudas klases indekss saska ņā ar 1. tabulu  
— Braukšanas pretest ības koeficienti  f 0 , f 1 , f 2 būtu j āapr ēķina ar maz āko kvadr ātu regresijas anal īzi, izmantojot 
šādu formulu:  
P Corrected =v ¼ f 0 þ f 1 Ü v þ f 2 Ü v 2 
kur ( P Corrected  /v) ir ce ļa slodzes sp ēks pie transportl īdzek ļa ātruma  v NEDC  testa ciklam, kas defin ēts ANO EEK 
Noteikumu Nr. 83 07. groz ījumu s ērijas 4.a pielikuma 7. papildin ājuma 5.1.1.2.8. punkt ā. 
— TM  NEDC  ir transportl īdzek ļa inerces klase tipa apstiprin ājuma test ā, [kg]  
3.4.2.  Rite ņa jaudas klases kori ģēšana  
Maksim ālā rite ņa jaudas klase, ko ņem v ērā, ir augst ākā 1. tabul ā nor ādītā klase, kas ietver (P  rated × 0,9). Visu 
neietverto klašu laika da ļas pieskaita augst ākajai atlikušajai klasei.  
No katra P  c,norm,j  apr ēķina attiec īgo P  c,j , lai test ētajam transportl īdzeklim defin ētu maksim ālo un minim ālo robežu 
(kW) katr ā rite ņa jaudas klas ē atbilstoši 1. tabulai.LV L 175/166 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
1. att ēls 
Shematisks att ēls par normaliz ētās standarta jaudas frekvences konvert ēšanu konkr ētam transportl ī­
dzeklim atbilstoš ā jaudas frekvenc ē
 
Šādas denormaliz ācijas piem ērs ir izkl āstīts turpm āk. 
Ievaddatu piem ērs: 
Parametrs  V ērtība 
f 0 [N] 79,19  
f 1 [N/(km/h)]  0,73  
f 2 [N/(km/h)  2 ] 0,03  
TM [kg]  1,470  
P rated [kW]  120 (1. piem ērs) 
P rated [kW]  75 (2. piem ērs) 
Atbilstošie rezult āti (sk. 2. tabulu, 3. tabulu):  
P drive ¼ 70½km=hâ=3,6 Ü ð79,19 þ 0,73½N=ðkm=hÞâ Ü 70½km=hâ þ 0,03½N=ðkm=hÞ 2 âÜ 
ð70½km=hâÞ 2 þ 1470½kgâ Ü 0,45½m=s 2 âÞ Ü 0,001  
P drive ¼ 18,25kW  
2. tabula  
Denormaliz ētas standarta jaudas frekvences v ērtības no 1. tabulas (1. piem ēram)  
Jaudas 
klases Nr.  P c,j [kW]  Pils ēta Viss brauciens  
No >  l īdz ≤ Laika da ļa, t  C,j [%] 
1 Viss < – 1,825  – 1,825  21,97 %  18,5611 %LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/167
 
Jaudas 
klases Nr.  P c,j [kW]  Pils ēta Viss brauciens  
No >  l īdz ≤ Laika da ļa, t  C,j [%] 
2 – 1,825  1,825  28,79 %  21,8580 %  
3 1,825  18,25  44,00 %  43,4583 %  
4 18,25  34,675  4,74 %  13,2690 %  
5 34,675  51,1  0,45 %  2,3767 %  
6 51,1  67,525  0,045 %  0,4232 %  
7 67,525  83,95  0,004 %  0,0511 %  
8 83,95  100,375  0,0004 %  0,0024 %  
9 (  1 ) 100,375  Viss >100,375  0,00025 %  0,0003 %  
( 1 ) Augst ākā rite ņa jaudas klase, ko ņem v ērā, ir ar v ērtību, kas satur 0,9 × P  rated . Šaj ā gad ījum ā 0,9 × 120 = 108.  
3. tabula  
Denormaliz ētas standarta jaudas frekvences v ērtības no 1. tabulas (2. piem ēram)  
Jaudas 
klases Nr.  P c,j [kW]  Pils ēta Viss brauciens  
No >  l īdz ≤ Laika da ļa, t  C,j [%] 
1 Viss < –1,825  – 1,825  21,97 %  18,5611 %  
2 – 1,825  1,825  28,79 %  21,8580 %  
3 1,825  18,25  44,00 %  43,4583 %  
4 18,25  34,675  4,74 %  13,2690 %  
5 34,675  51,1  0,45 %  2,3767 %  
6 (  1 ) 51,1  Viss >51,1  0,04965 %  0,4770 %  
7 67,525  83,95  —  —  
8 83,95  100,375  —  —  
9 100,375  Viss >100,375  —  —  
( 1 ) Augst ākā rite ņa jaudas klase, ko ņem v ērā, ir ar v ērtību, kas satur 0,9 × P  rated . Šaj ā gad ījum ā 0,9 × 75 = 67,5.  
3.5. Sl īdošo vid ējo v ērtību klasifik ācija 
Turpm āk aprakst ītaj ā izv ērtēšan ā neiek ļauj aukst ās iedarbin āšanas emisijas, kas defin ētas saska ņā ar 4. papildin ā­
juma 4.4. punktu.  
Katru sl īdošo vid ējo v ērtību, kas apr ēķin āta saska ņā ar 3.2. punktu, iedala denormaliz ētās rite ņa jaudas klas ē, kurai 
atbilst rite ņa sl īdoš ā vid ējā faktisk ā 3 sekunžu jauda P  w , 3s,k . Denormaliz ētās rite ņa jaudas klases robežas j āapr ēķina 
saska ņā ar 3.3. punktu.  
Klasifik āciju veic visu der īgo brauciena datu vis ām tr īs sekunžu sl īdošaj ām vid ējām v ērtībām, tostarp vis ām 
brauciena pils ētas da ļām. Turkl āt visas sl īdoš ās vid ējās v ērtības, kas klasific ētas pils ētas da ļā, ņemot v ērā 1-1. tabul ā 
noteikt ās ātruma robežas, klasific ē vien ā pils ētas jaudas klases kop ā neatkar īgi no laika, kad š ī sl īdoš ā vid ējā v ērtība 
braucien ā konstat ēta.LV L 175/168 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
Tad no vis ām š īm tr īs sekunžu sl īdošaj ām vid ējām v ērtībām vien ā rite ņa jaudas klas ē apr ēķina vid ējo v ērtību 
katram parametram katr ā rite ņa jaudas klas ē. Vien ādojumi ir aprakst īti turpm āk, un tos piem ēro vienu reizi 
attiec ībā uz datu kopu par pils ētas kategoriju un vienu reizi attiec ībā uz datu kopu par visa brauciena kategoriju.  
Tr īs sekunžu sl īdošo vid ējo v ērtību klasific ēšana jaudas klas ēs j (j = 1 l īdz 9):  
if P  C;j lower bound < P w;3s;k Ï P C;j upper bound  
tad: emisiju un ātruma klases indekss = j  
Saskaita tr īs sekunžu sl īdošo vid ējo v ērtību skaitu katr ā jaudas klas ē: 
if P  C;j lower bound < P w;3s;k Ï P C;j upper bound  
tad: counts  j = n + 1 (counts  j ir 3 sekunžu sl īdošo vid ējo emisiju v ērtību skaits jaudas klas ē, un to izmanto, lai v ēlāk 
pārbaud ītu minim ālā tv ēruma pras ības)  
3.6. P ārbaude par jaudas klases tv ērumu un par jaudas sadal ījuma normalit āti 
Lai tests b ūtu uzskat āms par der īgu, atseviš ķas rite ņa jaudas klases laika da ļai j ābūt 4. tabul ā uzskait ītajos diapa ­
zonos.  
4. tabula  
Minim ālās un maksim ālās laika da ļas jaudas klas ē, lai tests b ūtu uzskat āms par der īgu 
Jaudas 
klases Nr.  P c,norm,j  [-] Viss brauciens  Brauciena pils ētas da ļas 
No >  l īdz ≤ zem ākā robeža  augst ākā robeža  zem ākā robeža  augst ākā robeža  
Summa 1+2 (  1 ) 0,1  15 %  60 %  5 % (  1 ) 60 %  
3 0,1  1  35 %  50 %  28 %  50 %  
4 1  1,9  7 %  25 %  0,7 %  25 %  
5 1,9  2,8  1,0 %  10 %  > 5 reiz ēm 5 %  
6 2,8  3,7  > 5 reiz ēm 2,5 %  0 %  2 %  
7 3,7  4,6  0 %  1,0 %  0 %  1 %  
8 4,6  5,5  0 %  0,5 %  0 %  0,5 %  
9 5,5  0 %  0,25 %  0 %  0,25 %  
( 1 ) Braukšanas un zemas jaudas apst ākļi kop ā. 
Papildus pras ībām 4. tabul ā, lai ieg ūtu pietiekami lielu izlasi, tv ērumam attiec ībā uz visu braucienu katr ā rite ņa 
jaudas klas ē jābūt vismaz 5 reiz ēm, ietverot vismaz 90 % no nomin ālās jaudas.  
Minim ālaj ā tv ērum ā par brauciena pils ētas da ļu j ābūt vismaz 5 reiz ēm katr ā rite ņa jaudas klas ē līdz pat klasei Nr. 5. 
Ja reižu skaits brauciena pils ētas da ļā rite ņa jaudas klas ē, kas liel āka nek ā klase Nr. 5, ir maz āks nek ā 5, tad nosaka, 
ka klases vid ējo emisiju v ērtība ir nulle.  
3.7. Izm ērīto v ērtību vid ējošana katr ā rite ņa jaudas klas ē 
Slīdoš ās vid ējās v ērtības katr ā rite ņa jaudas klas ē apr ēķina š ādi: 
m gas;j ¼ P  
all k in class  j m gas;3s;k 
counts  jLV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/169
 
v j ¼ P  
all k in class  j v 3s;k 
counts  j 
kur:  
j ..............rite ņa jaudas klase (no 1 l īdz 9) saska ņā ar 1. tabulu  
m gas;j ..... atg āzes sast āvda ļas emisiju vid ējā v ērtība rite ņa jaudas klas ē (atseviš ķa v ērtība par visa brauciena datiem un 
par brauciena pils ētas da ļām), [g/s]  
v j ............vid ējais ātrums rite ņa jaudas klas ē (atseviš ķa v ērtība par visu braucienu un par brauciena pils ētas da ļu), 
[km/h]  
k .............sl īdošo vid ējo v ērtību laika solis  
3.8. Sv ērto v ērtību apr ēķin āšana no vid ējām v ērtībām katr ā rite ņa jaudas klas ē 
Katras rite ņa jaudas klases vid ējās v ērtības reizina ar katras klases laika da ļu t  C,j atbilst īgi 1. tabulai, un rezult ātu 
summ ē, ieg ūstot katra parametra sv ērto vid ējo v ērtību. Š ī v ērtība ir brauciena sv ērtais rezult āts ar standartiz ētām 
jaudas frekvenc ēm. Brauciena pils ētas da ļas testa datiem sv ērtās vid ējās v ērtības apr ēķina, izmantojot laika da ļas 
pils ētas jaudas sadal ījumam, un attiec ībā uz visu braucienu izmanto laika da ļas par visu braucienu.  
Vien ādojumi ir aprakst īti turpm āk, un tos piem ēro vienu reizi attiec ībā uz datu kopu par pils ētas kategoriju un 
vienu reizi attiec ībā uz datu kopu par visa brauciena kategoriju.  
m gas ¼ X  9 
j¼1 m gas;j Ü t c;j 
v ¼ X  9 
j¼1 v j Ü t c;j 
3.9 Sv ērto att ālumatkar īgo emisiju v ērtības apr ēķin āšana  
Testa emisiju sv ērtās vid ējās v ērtības, kuru pamat ā ir laiks, izsaka ar emisij ām, kuru pamat ā ir att ālums, vienu reizi 
attiec ībā uz datu kopu par pils ētas kategoriju un vienu reizi attiec ībā uz visu datu kopu.  
Visam braucienam:  
M w;gas;d ¼ m gas Ü 3 600  
v 
Brauciena pils ētas da ļai: 
M w;gas;d;U ¼ m gas;U Ü 3 600  
v U 
Da ļiņu skaitam piem ēro to pašu metodi, ko izmanto g āzveida pies ārņot ājiem, bet  m  PN izmanto m ērvien ību [#/s] 
un M  w,PN  izmanto [#km].  
Visam braucienam:  
M w;PN;d ¼ m PN Ü 3 600  
vLV L 175/170 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
Brauciena pils ētas da ļai: 
M w;PN;d;U ¼ m PN Ü 3 600  
v U 
4. RITE ŅA JAUDAS NOV ĒRT ĒŠANA, PAMATOJOTIES UZ CO  2 MOMENT ĀNO MASAS PL ŪSMU  
Jaudu, kas pielikta pie rite ņiem (P  w,i ), var apr ēķin āt no CO  2 masas pl ūsmas, ko m ēra ar frekvenci 1 Hz. Šim 
apr ēķinam izmanto transportl īdzeklim atbilstošo CO  2 līniju ( Veline ). 
Veline  apr ēķina no transportl īdzek ļa tipa apstiprin ājuma testa  WLTC  atbilst īgi testa proced ūrai, kas aprakst īta ANO 
EEK Visp ārējos tehniskajos noteikumos Nr. 15 — Vieglajiem transportl īdzek ļiem paredz ētā pasaules m ēroga saska ­ 
ņot ā testa proced ūra (ECE/TRANS/180/Add.15).  
Vid ējo rite ņa jaudu katr ā WLTC  posm ā apr ēķina ar frekvenci 1 Hz, izmantojot braukšanas ātrumu un dinamo ­
metrisk ā stenda iestat ījumus. Vis ām rite ņa jaudas v ērtībām, kas ir maz ākas nek ā pretest ības jauda, iestata pretes ­
tības jaudas v ērtību. 
P w;i ¼ v i 
3,6 Ü ðf 0 þ f 1 Ü v i þ f 2 Ü v 2 
i þ TM Ü a i Þ Ü 0,001  
kur: f  0 , f 1 , f 2 ..... ir slodzes uz ce ļa koeficienti, kas izmantoti ar attiec īgo transportl īdzekli veiktaj ā WLTP  test ā. 
TM ............ transportl īdzek ļa testa masa ar to veiktaj ā WLTP  test ā [kg]  
P drag ¼ Ä0,04 Ü P rated 
if P  w;i< P drag then P  w;i ¼ P drag 
Vid ējo jaudu  WLTC  posm ā, izmantojot rite ņa jaudas m ērījumus ar frekvenci 1 Hz, apr ēķina š ādi: 
P w;p ¼ P  te 
j¼ts P w;i 
te Ä ts 
kur: p ir  WLTC  posms (maza, vid ēja, liela un ļoti liela ātruma)  
ts ir  WLTC  posma p s ākuma laiks, [s]  
te ir  WLTC  posma p beigu laiks, [s]  
Pēc tam veic line āru regresiju ar CO  2 masas pl ūsmu, izmantojot  WLTC  maisa v ērtības uz y ass un rite ņa vid ējo 
jaudu  P w,p katr ā posm ā uz x ass, k ā par ādīts 2. att ēlā. 
Ieg ūtais Veline  vien ādojums ir CO  2 masas pl ūsma atkar ībā no rite ņa jaudas:  
CO  2 i ¼ k WLTC  X P  w;i þ D WLTC  CO  2 izteikts ½g=hâ 
kur:  
k WLTC  .............................. Veline  sl īpums no WLTC, [g/kWh]  
D WLTC  .............................. Veline  krustpunkts no  WLTC , [g/h]LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/171
 
2. att ēls 
Shematisks att ēls par transportl īdzeklim atbilst īgo Veline  noteikšanu, izmantojot CO2 testa rezult ātus 
četros  WLTC  posmos
  
Rite ņa faktisko jaudu apr ēķina no izm ērītās CO  2 masas pl ūsmas š ādi: 
P w;i ¼ CO2  i Ä D WLTC  
k WLTC  
kur: CO  2 , izteikts [g/h]  
P c,j , izteikts [kW]  
Iepriekš min ēto vien ādojumu var izmantot, lai ieg ūtu P  Wi izm ērīto emisiju klasifik ācijai, k ā aprakst īts 3. punkt ā, 
apr ēķin ā ņemot v ērā š ādus papildu nosac ījumus.  
(I) ja v  i < 0,5 un ja a  i < 0, tad P  w,i = 0 v, izteikts [m/s]  
(II) ja CO2  i < 0,5 X D  WLTC  , tad P  w,i = P  drag 
Laika so ļos, kuros (I) nu (II) ir der īgi, piem ēro st āvokli (II).LV L 175/172 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
7. papildin ājums  
Transportl īdzek ļu atlase PEMS test ēšanai s ākotn ējā tipa apstiprin ājum ā 
1. IEVADS  
PEMS testi tiem rakstur īgo raksturlielumu d ēļ nav j āveic katram  “transportl īdzek ļa tipam attiec ībā uz emisij ām un 
remonta un tehnisk ās apkopes inform āciju”  (turpm āk “transportl īdzek ļa emisiju tips” , k ā noteikts š īs regulas 2. panta 1. 
punkt ā. Transportl īdzek ļa ražot ājs vair ākus transportl īdzek ļu emisiju tipus var apkopot vien ā “PEMS testa saim ē” 
atbilst īgi 3. punkta pras ībām, un to apstiprina saska ņā ar 4. punkta pras ībām. 
2. APZ ĪM ĒJUMI, PARAMETRI UN M ĒRVIEN ĪBAS 
N — transportl īdzek ļa emisiju tipu skaits  
NT — transportl īdzek ļa emisiju tipu minim ālais skaits  
PMR  H — visu PEMS testa saim ē ietverto transportl īdzek ļu augst ākā jaudas/masas attiec ība 
PMR  L — visu PEMS testa saim ē ietverto transportl īdzek ļu zem ākā jaudas/masas attiec ība 
V_eng_max — visu PEMS testa saim ē ietverto transportl īdzek ļu maksim ālais dzin ēja tilpums  
3. PEMS TESTA SAIMES IZVEIDE  
PEMS testa saim ē ietver transportl īdzek ļus ar l īdz īgiem emisiju raksturlielumiem. P ēc ražot āja izv ēles transpor ­
tlīdzek ļa emisiju tipus PEMS testa saim ē var iek ļaut tikai tad, ja to raksturlielumi 3.1. un 3.2. punkt ā ir identiski.  
3.1. Administrat īvie krit ēriji 
3.1.1. Apstiprin ātāja iest āde, kura izdod emisiju tipa apstiprin ājumu saska ņā ar Regulu (EK) 715/2007 (“iest āde”).  
3.1.2. Viens transportl īdzek ļa ražot ājs. 
3.2. Tehniskie krit ēriji 
3.2.1. Sp ēkiek ārtas tips (piem., iekšdedzes dzin ējs, HEV , PHEV ). 
3.2.2. Degvielas(-u) veids(-i) (piem., benz īns, d īze ļdegviela,  LPG , NG  u.c.). Divu degvielu vai main āmas degvielas trans ­
portl īdzek ļus var grup ēt ar citiem transportl īdzek ļiem, ar kuriem tiem ir viena kop īga degviela.  
3.2.3. Sadedzes process (piem., divtaktu, četrtaktu).  
3.2.4. Cilindru skaits  
3.2.5. Cilindru bloka izk ārtojums (piem., rind ā, V veid ā, radi āli, horizont āli viens otram pret ī). 
3.2.6. Dzin ēja tilpums.  
Transportl īdzek ļa ražot ājs nor āda V_eng_max v ērtību (= visu PEMS testa saim ē ietverto transportl īdzek ļu 
maksim ālais dzin ēja tilpums). PEMS testa saimes transportl īdzek ļu dzin ēju tilpums nedr īkst atš ķirties par vair āk 
kā – 22 % no V_eng_max, ja V_eng_max ≥1 500 ccm, un par vair āk k ā – 32 % no V_eng_max, ja V_eng_max 
<1 500 ccm.  
3.2.7. Dzin ēja degvielas padeves metode (piem., netieš ā vai tieš ā, vai kombin ētā iesmidzin āšana)  
3.2.8. Dzeses sist ēmas veids (piem., gaiss, ūdens, e ļļa) 
3.2.9. Ies ūkšanas metode (piem., ar br īvo gaisa ies ūci, ar p ūtes iek ārtu), p ūtes iek ārtas tips (piem., ar ārēju piedzi ņu, 
viens vai vair āki turbokompresori, main āma ģeometrija u. c.).LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/173
 
3.2.10. Atg āzu p ēcapstr ādes sist ēmas sast āvda ļu tipi un sec ība (piem., tr īskomponentu katal ītiskais neitralizators, oksi ­
dācijas katal ītiskais neitralizators, liesa degmais ījuma NOx filtrs,  SCR , liesa degmais ījuma NOx katal ītiskais neit ­
ralizators, cietda ļiņu filtrs)  
3.2.11. Atg āzu recirkul ācija (ar vai bez t ās, iekš ēja/ ārēja, ar vai bez dzes ēšanas, zemspiediena/ augstspiediena)  
3.3. PEMS testa saimes paplašin āšana  
Esošu PEMS testa saimi var paplašin āt, pievienojot tai jaunus transportl īdzek ļu emisiju tipus. Paplašin ātajai PEMS 
testa saimei un t ās valid ēšanai ar ī ir j āatbilst 3. un 4. punkta pras ībām. Šaj ā saist ībā, iesp ējams, j āveic papildu 
transportl īdzek ļu test ēšana ar PEMS, lai paplašin āto PEMS testa saimi valid ētu saska ņā ar 4. punktu.  
3.4. Alternat īva PEMS testa saime  
Kā alternat īvu 3.1.–3.2. punkta noteikumiem transportl īdzek ļa ražot ājs var defin ēt t ādu PEMS testa saimi, kas ir 
identiska vienam transportl īdzek ļa emisiju tipam. Šaj ā gad ījum ā 4.1.2. punkta pras ību par PEMS testa saimes 
valid ēšanu nepiem ēro. 
4. PEMS TESTA SAIMES VALID ĒŠANA  
4.1. PEMS testa saimes valid ēšanas visp ārīgās pras ības 
4.1.1. Transportl īdzek ļa ražot ājs nodod iest ādei PEMS testa saimes transportl īdzek ļa paraugu. Šo transportl īdzekli 
pak ļauj PEMS testam, ko veic tehniskais dienests, lai pier ādītu transportl īdzek ļa parauga atbilst ību š ā pielikuma 
pras ībām. 
4.1.2. Iest āde atbilst īgi š ā papildin ājuma 4.2. punkta pras ībām atlasa papildu transportl īdzek ļus test ēšanai ar PEMS, ko 
veic tehniskais dienests, lai pier ādītu atlas īto transportl īdzek ļu atbilst ību š ā pielikuma pras ībām. Tehniskos krit ē­
rijus papildu transportl īdzek ļa atlasei saska ņā ar š ā papildin ājuma 4.2. punktu re ģistr ē līdz ar testa rezult ātiem.  
4.1.3. Ja pan ākta vienošan ās ar iest ādi, PEMS testu tehnisk ā dienesta uzraudz ībā var veikt ar ī cits uz ņēmums ar 
nosac ījumu, ka vismaz transportl īdzek ļu testus, kas paredz ēti š ā papildin ājuma 4.2.2. un 4.2.6. punkt ā, un 
kopum ā vismaz 50 % no šaj ā papildin ājum ā paredz ētajiem PEMS testa saimes valid ēšanas PEMS testiem veic 
tehniskais dienests. Š ādā gad ījum ā par visu PEMS testu pareizu izpildi atbilst īgi š ā pielikuma pras ībām joproj ām ir 
atbild īgs tehniskais dienests.  
4.1.4. Konkr ēta transportl īdzek ļa PEMS testa rezult ātus dr īkst izmantot citu PEMS testa saimju valid ēšanai saska ņā ar š ā 
papildin ājuma pras ībām, iev ērojot š ādus nosac ījumus:  
— transportl īdzek ļus, kas iek ļauti valid ējam ās PEMS testa saim ēs, ir apstiprin ājusi viena iest āde saska ņā ar 
Regulas (EK) 715/2007 pras ībām, un š ī iest āde piekr īt izmantot attiec īgā transportl īdzek ļa PEMS testa rezul ­
tātus citu PEMS testa saimju valid ēšanai,  
— katr ā apstiprin āmaj ā PEMS testa saim ē ir t āds transportl īdzeklis, kas atbilst attiec īgajam transportl īdzek ļa 
emisiju tipam.  
Katr ā valid ēšanas reiz ē tiek uzskat īts, ka attiec īgo atbild ību uz ņemas attiec īgās saimes transportl īdzek ļu ražot ājs 
neatkar īgi no t ā, vai šis ražot ājs bija iesaist īts attiec īgā transportl īdzek ļa emisiju tipa PEMS test ā. 
4.2. Transportl īdzek ļu atlase test ēšanai ar PEMS, kad tiek valid ēta PEMS testa saime  
Atlasot transportl īdzek ļus no PEMS testa saimes, b ūtu j ānodrošina, ka PEMS test ā tiek p ārbaud īti turpm āk 
izkl āstītie tehniskie raksturlielumi, kas ir b ūtiski attiec ībā uz pies ārņot āju emisij ām. Viens test ēšanai atlas ītais 
transportl īdzeklis var b ūt reprezentat īvs attiec ībā uz daž ādiem tehniskajiem raksturlielumiem. PEMS testa saimes 
apstiprin āšanai transportl īdzek ļus atlasa š ādi. 
4.2.1. Katr ā degvielu kombin ācij ā (piem., benz īns un  LPG , benz īns un  NG , tikai benz īns), ar kuru daži PEMS testa saimes 
transportl īdzek ļi var darboties, PEMS test ēšanai atlasa vismaz vienu transportl īdzekli, kas var darboties ar šo 
degvielu kombin āciju.LV L 175/174 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
4.2.2. Ražot ājs nor āda v ērtību PMR  H (= visu PEMS testa saim ē ietilpstošo transportl īdzek ļu augst ākā jaudas/masas 
attiec ība) un v ērtību PMR  L (= visu PEMS testa saim ē ietilpstošo transportl īdzek ļu zem ākā jaudas/masas attiec ība). 
Šaj ā gad ījum ā “jaudas/masas attiec ība” atbilst attiec ībai starp iekšdedzes dzin ēja maksim ālo lietder īgo jaudu, k ā 
nor ādīts š īs regulas I pielikuma 3. papildin ājuma 3.2.1.8. punkt ā, un atskaites masu, kas defin ēta Regulas (EK) 
Nr. 715/2007 3. panta 3. punkt ā. Test ēšanai atlasa vismaz vienu transportl īdzekli konfigur ācij ā, kas ir reprezen ­
tat īva PEMS testa saimes nor ādītajai PMR  H vērtībai, un vienu transportl īdzekli konfigur ācij ā, kas ir reprezentat īva 
nor ādītajai PMR  L vērtībai. Ja transportl īdzek ļa energopies ātin ājuma v ērtība neatš ķiras no nor ādītās PMR  H vai PMR  L 
vērtības par vair āk k ā 5 %, tad š ādu transportl īdzekli vajadz ētu uzskat īt par t ādu, kas ir reprezentat īvs attiec ībā uz 
šo v ērtību. 
4.2.3. Test ēšanai atlasa vismaz vienu transportl īdzekli ar katru transmisijas veidu (piem., manu āla, autom ātiska,  DCT ), kas 
uzst ādīts PEMS testa saimes transportl īdzek ļos. 
4.2.4. Test ēšanai atlasa vismaz vienu četru rite ņu piedzi ņas transportl īdzekli (4x4 transportl īdzekli), ja PEMS testa saim ē ir 
šādi transportl īdzek ļi. 
4.2.5. Test ē vismaz vienu reprezentat īvu transportl īdzekli attiec ībā uz katru PEMS saim ē iek ļautajos transportl īdzek ļos 
uzst ādītā dzin ēja tilpumu.  
4.2.6. Test ēšanai atlasa vismaz vienu transportl īdzekli katram atg āzu p ēcapstr ādes sist ēm ā uzst ādīto sast āvda ļu skaitam.  
4.2.7. Neatkar īgi no 4.2.1.–4.2.6. punkta noteikumiem attiec īgās PEMS testa saimes test ēšanai atlasa vismaz š ādu trans ­
portl īdzek ļa emisiju tipu skaitu:  
PEMS testa saim ē iek ļauto transportl īdzek ļa emisiju tipu 
skaits N  PEMS test ēšanai atlas īto transportl īdzek ļu emisiju tipu 
minim ālais skaits NT  
1 1  
no 2 l īdz 4  2  
no 5 l īdz 7  3  
no 8 l īdz 10  4  
no 11 l īdz 49  NT = 3 + 0,1 × N (*)  
vair āk nek ā 49 NT = 0,15 × N (*)  
(*) NT noapa ļo l īdz n ākamajam veselam skaitlim.  
5. ZI ŅOŠANA  
5.1. Transportl īdzek ļa ražot ājs sniedz piln īgu PEMS testa saimes aprakstu, kur ā jo īpaši nor ādīti 3.2. punkt ā aprakst ītie 
krit ēriji, un iesniedz to iest ādei. 
5.2. Ražot ājs PEMS testa saimei pieš ķir unik ālu identifik ācijas numuru  MS-OEM-X-Y  form ātā un pazi ņo to iest ādei. 
Šaj ā gad ījum ā MS  ir t ās dal ībvalsts numurs, kura pieš ķir EK tipa apstiprin ājumu (  1 ), OEM  ir 3 rakstz īmju ražot āja 
apz īm ējums,  X ir k ārtas numurs, ar kuru apz īm ē sākotn ējo PEMS testa saimi, un  Y ir numurs, ar kuru nor āda testa 
saimes paplašin ājumu skaitu (s ākot no 0, ar ko apz īm ē PEMS testa saimi, kura v ēl nav paplašin āta). 
5.3. Iest āde un transportl īdzek ļa ražot ājs uztur to transportl īdzek ļa emisiju tipu sarakstu, kuri ir iek ļauti k ādā PEMS 
testa saim ē, šaj ā sarakst ā izmantojot emisiju tipa apstiprin ājuma numurus. Attiec ībā uz katru emisiju tipu nor āda 
ar ī atbilst īgās transportl īdzek ļa tipa apstiprin ājuma numuru, tipu, variantu un versiju kombin ācijas, k ā noteikts 
transportl īdzek ļa EK atbilst ības sertifik āta 0.1. un 0.2. ieda ļā.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/175  
( 1 ) 1 – V ācija; 2 – Francija; 3 – It ālija; 4 – N īderlande; 5 – Zviedrija; 6 – Be ļģija; 7 – Ung ārija; 8 – Čehija; 9 – Sp ānija; 11 – Apvienot ā 
Karaliste; 12 – Austrija; 13 – Luksemburga; 17 – Somija; 18 – D ānija; 19 – Rum ānija; 20 – Polija; 21 – Portug āle; 23 – Grie ķija; 24 – 
Īrija; 25 – Horv ātija; 26 – Slov ēnija; 27 – Slov ākija; 29 – Igaunija; 32 – Latvija; 34 – Bulg ārija; 36 – Lietuva; 49 – Kipra; 50 – Malta.
 5.4. Iest āde un transportl īdzek ļa ražot ājs uztur to transportl īdzek ļa emisiju tipu sarakstu, kas atlas īti PEMS test ēšanai ar 
m ērķi valid ēt PEMS testa saimi saska ņā ar 4. punktu, š ādi sniedzot ar ī nepieciešamo inform āciju par to, k ā aptverti 
4.2. punkt ā noteiktie atlases krit ēriji. Šis saraksts nor āda ar ī to, vai konkr ētam PEMS testam tika piem ēroti 4.1.3. 
punkta noteikumi.LV L 175/176 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
7.a papildin ājums  
Visa brauciena dinamikas r ādītāju verifik ācija 
1. IEVADS  
Šaj ā papildin ājum ā ir aprakst ītas apr ēķinu proced ūras, ar ko verific ē visa brauciena dinamikas r ādītājus, lai noteiktu 
dinamikas r ādītāju visp ārīgo p ārm ērību vai t ās tr ūkumu braucienos pa pils ētu, ārpus pils ētas un pa automa ģistr āli. 
2. APZ ĪM ĒJUMI, PARAMETRI UN M ĒRVIEN ĪBAS 
RPA relat īvais pozit īvais pa ātrin ājums  
Δ — starp ība 
> — liel āks 
≥ — liel āks vai vien āds 
% — procenti  
< — maz āks 
≤ — maz āks vai vien āds 
a — pa ātrin ājums [m/s  2 ] 
a i — pa ātrin ājums laika sol ī i [m/s  2 ] 
a pos — pozit īvais pa ātrin ājums, kas liel āks par 0,1 m/s  2 [m/s  2 ] 
a pos,i,k  — pozit īvais pa ātrin ājums, kas liel āks par 0,1 m/s  2 laika sol ī i, ņemot v ērā pils ētas, ārpuspils ētas 
un automa ģistr āles da ļas [m/s  2 ] 
a res — pa ātrin ājuma izš ķirtsp ēja [m/s  2 ] 
d i — laika sol ī i veiktais att ālums [m]  
d i,k — laika sol ī i veiktais att ālums, ņemot v ērā pils ētas, ārpuspils ētas un automa ģistr āles da ļas [m]  
indekss (i) — diskr ēts laika solis  
indekss (j) — pozit īvā pa ātrin ājuma datu kopu diskr ētais laika solis  
indekss (k) — attiecas uz attiec īgo kategoriju (t=viss, u=pils ētas, r= ārpuspils ētas, m=automa ģistr āles) 
M k — paraugu skaits pils ētas, ārpuspils ētas un automa ģistr āles da ļām ar pozit īvo pa ātrin ājumu, kas 
liel āks nek ā 0,1 m/s  2 
N k — kop ējais paraugu skaits pils ētas, ārpuspils ētas un automa ģistr āles da ļām un visam braucienam  
RPA  k — relat īvais pozit īvais pa ātrin ājums pils ētas, ārpuspils ētas un automa ģistr āles da ļām [m/s  2 vai 
kWs/(kg*km)]  
t k — pils ētas, ārpuspils ētas un automa ģistr āles da ļu un visa brauciena ilgums [s]  
T4253H — salikto datu izl īdzin ātājs 
ν — transportl īdzek ļa ātrums [km/h]LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/177
 
ν i — transportl īdzek ļa faktiskais ātrums laika sol ī i [km/h]  
ν i,k — transportl īdzek ļa faktiskais ātrums laika sol ī i, ņemot v ērā pils ētas, ārpuspils ētas un automa ­ 
ģistr āles da ļas [km/h] 
ðν · aÞ i — transportl īdzek ļa faktiskais ātrums katr ā pa ātrin ājum ā laika sol ī i [m  2 /s 3 vai W/kg] 
ðν · a pos Þ j;k — transportl īdzek ļa faktiskais ātrums pozit īvaj ā pa ātrin ājum ā, kas liel āks nek ā 0,1 m/s  2 , laika 
sol ī j, ņemot v ērā pils ētas, ārpuspils ētas un automa ģistr āles da ļas [m  2 /s 3 vai W/kg]. 
ðν · a pos Þ k Ä ½95â — 95.  th procentile transportl īdzek ļa ātruma un t āda pozit īvā pa ātrin ājuma reizin ājumam, kas 
liel āks nek ā 0,1 m/s  2 , ņemot v ērā pils ētas, ārpuspils ētas un automa ģistr āles da ļas [m  2 /s 3 vai 
W/kg]  
ν k — transportl īdzek ļa vid ējais ātrums pils ētas, ārpuspils ētas un automa ģistr āles da ļās [km/h]  
3. BRAUCIENA R ĀDĪTĀJI 
3.1. Apr ēķini 
3.1.1.  Datu priekšapstr āde 
Tādus dinamiskos parametrus k ā pa ātrin ājums  ν · a pos vai RPA  nosaka ar ātruma sign ālu, kura precizit āte ir 0,1 % 
vis ām ātruma v ērtībām virs 3 km/h un kura datu ņemšanas frekvence ir 1 Hz. Š ādu precizit ātes pras ību parasti 
nodrošina sign āli, ko ieg ūst no rite ņu (rot ācijas) ātruma sensora.  
Pārbauda, vai ātruma l īkn ē nav k ļūdainu vai mazticamu da ļu. Š ādām transportl īdzek ļa ātruma l īknes da ļām 
rakstur īgi pal ēcieni, l ēcieni, pak āpienveida ātruma l īknes da ļas vai tr ūkstošas v ērtības. Īsas k ļūdain ās da ļas kori ģē, 
piem ēram, datus interpol ējot vai sal īdzinot ar sekund āru ātruma sign ālu. Alternat īva iesp ēja ir īsus braucienus, kas 
satur k ļūdainas da ļas, izsl ēgt no turpm ākās datu anal īzes. Otraj ā posm ā apr ēķina pa ātrin ājuma v ērtības un sarindo 
tās augoš ā sec ībā, lai noteiktu pa ātrin ājuma izš ķirtsp ēju a res ¼ ðpa ātrin ājuma minim ālā vērtība> 0Þ. 
Ja a res Ï 0,01 m =s 2 , transportl īdzek ļa ātruma m ērījums ir pietiekami prec īzs. 
Ja 0,01 m =s 2< a res , veic datu izl īdzin āšanu, izmantojot T4253H  Hanning  (Heninga) filtru.  
T4235 Heninga filtrs veic š ādus apr ēķinus: izl īdzin āšana s ākas ar sl īdošo medi ānu 4, kas centr ēta ar sl īdošo 
medi ānu 2. Filtrs p ēc tam atk ārtoti izl īdzina š īs v ērtības, izmantojot sl īdošo medi ānu 5, sl īdošo medi ānu 3 un 
Heninga filtru (sl īdoš ās vid ējās sv ērtās v ērtības). Atlikumus apr ēķina, no s ākotn ējām s ērij ām at ņemot izl īdzin ātās 
sērijas. Visu procesu p ēc tam atk ārto attiec ībā uz apr ēķin ātajiem atlikumiem. Visbeidzot, izl īdzin ātās gal īgās ātruma 
vērtības apr ēķina, summ ējot izl īdzin ātās v ērtības, kas tika ieg ūtas, veicot šo procesu pirmoreiz, un apr ēķin ātos 
atlikumus.  
Pareiza ātruma l īkne veido pamatu turpm ākiem apr ēķiniem un rezult ātu apkopošanai, k ā aprakst īts 3.1.2. punkt ā. 
3.1.2.  Att āluma, pa ātrin ājuma un  ν · a apr ēķināšana  
Turpm ākos apr ēķinus veic vis ā laikbalst ītaj ā ātruma l īkn ē (izš ķirtsp ēja 1 Hz) no 1. sekundes l īdzt t sekundei (p ēdējā 
sekunde).  
Att āluma pieaugumu katrai datu izlasei apr ēķina š ādi: 
d i ¼ v i 
3; 6; i ¼ 1 to N  t; 
kur:  
d i ir laika sol ī i veiktais att ālums [m],LV L 175/178 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
ν i ir faktiskais transportl īdzek ļa ātrums laika sol ī i [km/h],  
N t ir kop ējais izlašu skaits.  
Pa ātrin ājumu apr ēķina š ādi: 
a i ¼ ðv iþ1 Ä v iÄ1 Þ=ð2 · 3,6Þ; i ¼ 1 to N  t; 
kur:  
a i ir pa ātrin ājums laika sol ī i [m/s  2 ]. Ja  i = 1:  v iÄ1 ¼ 0 Ja i ¼ N t : v iþ1 ¼ 0. 
Transportl īdzek ļa ātruma un katra pa ātrin ājuma reizin ājumu apr ēķina š ādi: 
ðv · aÞ i ¼ v i · a i=3,6; i ¼ 1 to N  t; 
kur: 
ðν · aÞ i transportl īdzek ļa faktiskais ātrums un katra pa ātrin ājuma reizin ājums laika sol ī i [m  2 /s 3 vai W/kg]  
3.1.3.  Rezult ātu apvienošana  
Pēc a i un ðν · aÞ i apr ēķin āšanas v i , d i , a i un ðν · aÞ i vērtības sarindo augoš ā sec ībā p ēc transportl īdzek ļa ātruma.  
Visas datu kopas, kur ās v  i Ï 60 km =h, pieder pie ātruma nodal ījuma “pils ēta”, visas datu kopas, kur ās 
60 km =h< v i Ï 90 km =h, pieder pie ātruma nodal ījuma “ ārpuspils ēta”, un visas datu kopas, kur ās 
v i> 90 km =h, pieder pie ātruma nodal ījuma “automa ģistr āle”. 
Katr ā nodal ījum ā jābūt vismaz 150 datu kop ām, kur pa ātrin ājuma v ērtības ir  a i> 0,1 m =s 2 . 
Katram ātruma nodal ījumam transportl īdzek ļa vid ējo ātrumu  v k apr ēķina š ādi: 
v k ¼ Ê X  
i v i;k Ì
=N k; i ¼ 1 to N  k; k ¼ u; r; m; 
kur:  
N k ir kop ējais paraugu skaits pils ētas, ārpuspils ētas un automa ģistr āles da ļām. 
3.1.4.  v · a posÄ ½95â apr ēķināšana katram ātruma nodal ījumam  
95. procentili no  v · a pos vērtībām apr ēķina š ādi: 
ðv · aÞ i;k vērtības katr ā ātruma nodal ījum ā sak ārto pieaugoš ā sec ībā vis ām datu kop ām, kur ās a i;k> 0,1 m =s 2 
a i;k ã 0,1 m =s 2 , un nosaka š ādu paraugu kop ējo skaitu  M  k . 
Pēc tam procenti ļu v ērtības š ādā veid ā pieš ķir ðv · a pos Þ i;k vērtībām, kur ām a i;k ã 0,1 m =s 2 . 
Zem ākajai  v · a pos vērtībai pieš ķir procentili 1/ M k , otrajai zem ākajai – 2/ M k , trešajai zem ākajai – 3/ M k , un augst ākā 
vērtība ir  M  k=M k ¼ 100% :LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/179
 
ðv · a pos Þ k Ä ½95â ir ðv · a pos Þ j;k vērtība, kur  j=M k ¼ 95% . Ja j=M k ¼ 95% : nevar izpild īt, ðv · a pos Þ k Ä ½95â apr ēķina ar 
line āru interpol āciju starp sec īgām izlas ēm j un j+1, kur  j=M k< 95%  un ðj þ 1Þ=M k> 95% . 
Relat īvo pozit īvo pa ātrin ājumu katram ātruma nodal ījumam apr ēķina š ādi: 
RPA  k ¼ X  
j ðΔt · ðv · a pos Þ j;k Þ= X  
i d i;k; j ¼ 1 to M  k; i ¼ 1 to N  k; k ¼ u; r; m; 
kur:  
RPA  k ir relat īvais pozit īvais pa ātrin ājums pils ētas, ārpuspils ētas un automa ģistr āles da ļām [m/s  2 vai kWs/ 
(kg*km)],  
Δ t ir laika starp ība, kas ir vien āda ar 1 sekundi,  
M k ir paraugu skaits pils ētas, ārpuspils ētas un automa ģistr āles da ļām ar pozit īvu pa ātrin ājumu,  
N k kop ējais paraugu skaits pils ētas, ārpuspils ētas un automa ģistr āles da ļām. 
4. BRAUCIENA DER ĪGUMA VERIFIK ĀCIJA  
4.1.1.  v Ü a posÄ ½95â verifik ācija katram ātruma nodal ījumam (v izteikts [km/h])  
Ja izpild ās v k Ï 74,6 km =h 
un 
ðv · a pos Þ kÄ ½95â> ð0,136  · v k þ 14,44Þ 
, brauciens nav der īgs. 
Ja izpild ās v k> 74,6 km =h un ðv · a pos Þ k Ä ½95â> ð0,0742  · v k þ 18,966Þ, brauciens nav der īgs. 
4.1.2.  RPA verifik ācija katram ātruma nodal ījumam  
Ja izpild ās v k Ï 94,05 km =h un RPA  k< ðÄ 0,0016  · v k þ 0,1755Þ, brauciens nav der īgs. 
Ja izpild ās v k> 94,05 km =h un RPA  k< ðÄ 0,025Þ, brauciens nav der īgs.LV L 175/180 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
7.b papildin ājums  
Proced ūra, ar ko nosaka PEMS brauciena kumulat īvo pozit īvo augstuma pieaugumu  
1. IEVADS  
Šaj ā papildin ājum ā ir aprakst īta proced ūra, ar ko nosaka PEMS brauciena kumulat īvo augstuma pieaugumu.  
2. APZ ĪM ĒJUMI, PARAMETRI UN M ĒRVIEN ĪBAS 
d(0)  — att ālums brauciena s ākum ā [m]  
d — kumulat īvais att ālums, kas veikts konkr ētaj ā atseviš ķajā ce ļa punkt ā [m]  
d 0 — kumulat īvais att ālums, kas veikts l īdz m ērījumam tieši pirms attiec īgā ce ļa punkta  d [m]  
d 1 — kumulat īvais att ālums, kas veikts l īdz m ērījumam tieši p ēc attiec īgā ce ļa punkta  d [m]  
d a — atsauces ce ļa punkts pie  d(0)  [m]  
d e — kumulat īvais att ālums, kas veikts l īdz p ēdējam atseviš ķajam ce ļa punktam [m]  
d i — moment ānais att ālums [m]  
d tot — kop ējais testa att ālums [m]  
h(0)  — transportl īdzek ļa augstums p ēc datu kvalit ātes p ārbaudes un pamatverifik ācijas brauciena 
sākum ā [m vjl.]  
h(t) — transportl īdzek ļa augstums p ēc datu kvalit ātes p ārbaudes un pamatverifik ācijas punkt ā t 
[m vjl.]  
h(d) — transportl īdzek ļa augstums ce ļa punkt ā d [m vjl.]  
h(t-1)  — transportl īdzek ļa augstums p ēc datu kvalit ātes p ārbaudes un pamatverifik ācijas punkt ā t-1 
[m vjl.]  
h corr (0) — kori ģētais augstums tieši pirms attiec īgā ce ļa punkta  d [m vjl.]  
h corr (1) — kori ģētais augstums tieši p ēc attiec īgā ce ļa punkta  d [m vjl.]  
h corr (t) — kori ģētais transportl īdzek ļa moment ānais augstums datu punkt ā t [m vjl.]  
h corr (t-1)  — kori ģētais transportl īdzek ļa moment ānais augstums datu punkt ā t-1 [m vjl.]  
h GPS, i — transportl īdzek ļa moment ānais augstums, m ērot ar GPS [m vjl.]  
h GPS (t) — transportl īdzek ļa augstums, m ērot ar GPS, datu punkt ā t [m vjl.]  
h int (d) — interpol ētais augstums konkr ētaj ā atseviš ķajā ce ļa punkt ā d [m vjl.]  
h int,sm,1  (d) — izl īdzin ātais un interpol ētais augstums konkr ētaj ā atseviš ķajā ce ļa punkt ā d p ēc pirm ās izl īdzi ­
nāšanas [m vjl.]  
h map (t) — transportl īdzek ļa augstums, pamatojoties uz topogr āfisko karti, datu punkt ā t [m vjl.]LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/181
 
Hz — hercs  
km/h — kilometri stund ā 
m — metrs  
road  grade,1  (d) — izl īdzin ātais ce ļa sl īpums konkr ētaj ā atseviš ķajā ce ļa punkt ā d p ēc pirm ās izl īdzin āšanas [m/m]  
road  grade,2  (d) — izl īdzin ātais ce ļa sl īpums konkr ētaj ā atseviš ķajā ce ļa punkt ā d p ēc otr ās izl īdzin āšanas [m/m]  
sin — trigonometrisk ā sinusa funkcija  
t — laiks, kas pag ājis kopš testa s ākuma [s]  
t 0 — laiks, kas pag ājis m ērījuma veikšanai tieši pirms attiec īgā ce ļa punkta  d [s] 
v i — transportl īdzek ļa moment ānais ātrums [km/h]  
v(t) — transportl īdzek ļa ātrums datu punkt ā t [km/h]  
3. VISP ĀRĪGAS PRAS ĪBAS 
RDE  brauciena kumulat īvo pozit īvo augstuma pieagumu nosaka, pamatojoties uz trim parametriem: transportl ī­
dzek ļa moment āno augstumu  h GPS,i  [m vjl.], to m ērot ar GPS, transportl īdzek ļa moment āno ātrumu  v i [km/h], ko 
reģistr ē ar 1 Hz frekvenci, un attiec īgo laiku  t [s], kas pag ājis kopš testa s ākuma.  
4. KUMULAT ĪVĀ POZIT ĪVĀ AUGSTUMA PIEAUGUMA APR ĒĶIN ĀŠANA  
4.1. Visp ārīgi 
RDE  brauciena kumulat īvo pozit īvo augstuma pieaugumu apr ēķina tr īs posmos, t. i.,: i) veic datu kvalit ātes 
pārbaudi un pamatverifik āciju, ii) kori ģē transportl īdzek ļa moment ānos augstuma datus un iii) apr ēķina kumulat īvo 
pozit īvo augstuma pieaugumu.  
4.2. Datu kvalit ātes p ārbaude un pamatverifik ācija 
Pārbauda transportl īdzek ļa moment āno ātruma datu piln īgumu. Korekcija sakar ā ar tr ūkstošiem datiem ir pie ļau ­
jama, ja datu iztr ūkumi atbilst pras ībām, kas noteiktas 4. papildin ājuma 7. punkt ā; pret ējā gad ījum ā testa rezult ātus 
anul ē. P ārbauda moment āno augstuma datu piln īgumu. Datu iztr ūkumu kori ģē, veicot datu interpol āciju. Inter ­
pol ēto datu pareiz ību verific ē, izmantojot topogr āfisko karti. Interpol ētos datus ieteicams kori ģēt, ja izpild ās š āds 
nosac ījums: 
jh GPS ðtÞ Ä h map ðtÞj> 40m 
Augstuma korekciju veic t ā, lai:  
hðtÞ ¼ h map ðtÞ 
kur:  
h(t) —  transportl īdzek ļa augstums p ēc datu kvalit ātes p ārbaudes un pamatverifik ācijas datu punkt ā t [m vjl.]  
h GPS (t) —  transportl īdzek ļa augstums, m ērot ar GPS, datu punkt ā t [m vjl.]  
h map (t) —  transportl īdzek ļa augstums, pamatojoties uz topogr āfisko karti, datu punkt ā t [m vjl.]LV L 175/182 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
4.3. Transportl īdzek ļa moment āno augstuma datu korekcija  
Absol ūto augstumu  h(0)  brauciena s ākum ā pie  d(0)  ieg ūst, izmantojot GPS, un t ā pareiz ību verific ē, izmantojot 
inform āciju topogr āfiskaj ā kart ē. Novirze nedr īkst b ūt liel āka par 40 m. Visus moment ānā augstuma datus  h(t)  
kori ģē, ja izpild ās š āds nosac ījums: 
jhðtÞ Ä hðt Ä 1Þj> ðvðtÞ=3,6 Ü sin45°Þ 
Augstuma korekciju veic t ā, lai:  
h corr ðtÞ ¼ h corr ðt Ä 1Þ 
kur:  
h(t) —  transportl īdzek ļa augstums p ēc datu kvalit ātes p ārbaudes un pamatverifik ācijas datu punkt ā t 
[m vjl.]  
h(t-1) —  transportl īdzek ļa augstums p ēc datu kvalit ātes p ārbaudes un pamatverifik ācijas datu punkt ā t-1 
[m vjl.]  
v(t) —  transportl īdzek ļa ātrums datu punkt ā t [km/h]  
h corr (t) —  kori ģētais transportl īdzek ļa moment ānais augstums datu punkt ā t [m vjl.]  
h corr (t-1) —  kori ģētais transportl īdzek ļa moment ānais augstums datu punkt ā t-1 [m vjl.]  
Pēc korekcijas proced ūras pabeigšanas ieg ūst der īgu absol ūtā augstuma datu kopu. Šo datu kopu izmanto, lai 
apr ēķin ātu kumulat īvo pozit īvo augstuma pieaugumu, k ā aprakst īts 13.4. punkt ā. 
4.4. Kumulat īvā pozit īvā augstuma pieauguma gal īgā apr ēķin āšana  
4.4.1.  Vienotas telpisk ās izš ķirtsp ējas izveide  
Brauciena kop ējo att ālumu  d tot [m] nosaka, summ ējot moment ānos att ālumus  d i . Moment āno att ālumu  d i nosaka, 
izmantojot š ādu formulu:  
d i ¼ v i 
3,6 
kur:  
d i — moment ānais att ālums [m]  
v i — transportl īdzek ļa moment ānais ātrums [km/h]  
Kumulat īvo augstuma pieaugumu apr ēķina, izmantojot datus ar konstantu telpisko izš ķirtsp ēju 1 m un s ākot ar 
pirmo m ērījumu brauciena s ākum ā d(0) . Atseviš ķos datu punktus ar izš ķirtsp ēju 1 m apz īm ē k ā ce ļa punktus, ko 
raksturo konkr ēta att āluma v ērtība d (piem ēram, 0, 1, 2, 3 m …) un to attiec īgais augstums  h(d)  [m vjl.].  
Katra atseviš ķā ce ļa punkta  d augstumu apr ēķina, interpol ējot moment āno augstumu  h corr (t) š ādi: 
h int ðdÞ ¼ h corr ð0Þ þ h corr ð1Þ Ä h corr ð0Þ 
d 1 Ä d 0 Ü ðd Ä d 0 ÞLV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/183
 
kur:  
h int (d) —  interpol ētais augstums konkr ētaj ā atseviš ķajā ce ļa punkt ā d [m vjl.]  
h corr (0) —  kori ģētais augstums tieši pirms attiec īgā ce ļa punkta  d [m vjl.]  
hcorr(1) —  kori ģētais augstums tieši p ēc attiec īgā ce ļa punkta  d [m vjl.]  
d —  kumulat īvais att ālums, kas veikts l īdz konkr ētajam atseviš ķajam ce ļa punktam  d [m]  
d 0 — kumulat īvais att ālums, kas veikts l īdz m ērījumam tieši pirms attiec īgā ce ļa punkta  d [m]  
d 1 — kumulat īvais att ālums, kas veikts l īdz m ērījumam tieši p ēc attiec īgā ce ļa punkta  d [m]  
4.4.2.  Datu papildizl īdzin āšana  
Augstuma datus, kas ieg ūti par katru atseviš ķo ce ļa punktu, izl īdzina, izmantojot divpak āpju proced ūru; ar  d a un d e 
apz īm ē attiec īgi pirmo un p ēdējo datu punktu (1. att ēls). Pirmo izl īdzin āšanu piem ēro š ādi: 
road  grade;1 ðdÞ ¼ h int ðd þ 200 mÞ Ä h int ðd a Þ 
ðd þ 200 mÞ for d Ï 200 m 
road  grade;1 ðdÞ ¼ h int ðd þ 200 mÞ Ä h int ðd Ä 200 mÞ 
ðd þ 200 mÞ Ä ðd Ä 200 mÞ for 200m < d< ðd e Ä 200 mÞ 
road  grade;1 ðdÞ ¼ h int ðd e Þ Ä h int ðd Ä 200 mÞ 
d e Ä ðd Ä 200 mÞ for d ã ðd e Ä 200 mÞ 
h int;sm;1 ðdÞ ¼ h int;sm;1 ðd Ä 1mÞ þ road  grade;1 ðdÞ; d ¼ d a þ 1 to d  e 
h int;sm;1 ðd a Þ ¼ h int ðd a Þ þ road  grade;1 ðd a Þ 
kur:  
road  grade,1  (d) —  izl īdzin ātais ce ļa sl īpums konkr ētaj ā atseviš ķajā ce ļa punkt ā p ēc pirm ās izl īdzin āšanas [m/m]  
h int (d) —  interpol ētais augstums konkr ētaj ā atseviš ķajā ce ļa punkt ā d [m vjl.]  
h int,sm,1  (d) —  izl īdzin ātais interpol ētais augstums konkr ētaj ā atseviš ķajā ce ļa punkt ā d p ēc pirm ās izl īdzin ā­ 
šanas [m vjl.]  
d —  kumulat īvais att ālums, kas veikts konkr ētaj ā atseviš ķajā ce ļa punkt ā [m]  
d a — atsauces ce ļa punkts nulle metru att ālum ā [m]  
d e — kumulat īvais att ālums, kas veikts l īdz p ēdējam atseviš ķajam ce ļa punktam [m]  
Otro izl īdzin āšanu piem ēro š ādi: 
road  grade;2 ðdÞ ¼ h int;sm;1 ðd þ 200mÞ Ä h int;sm;1 ðd a Þ 
ðd þ 200mÞ for d Ï 200mLV L 175/184 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
road  grade;2 ðdÞ ¼ h int;sm;1 ðd þ 200mÞ Ä h int;sm;1 ðd Ä 200mÞ 
ðd þ 200mÞ Ä ðd Ä 200mÞ for 200m < d< ðd e Ä 200mÞ 
road  grade;2 ðdÞ ¼ h int;sm;1 ðd e Þ Ä h int;sm;1 ðd Ä 200mÞ 
d e Ä ðd Ä 200mÞ for d ã ðd e Ä 200mÞ 
kur:  
road  grade,2  (d) —  izl īdzin ātais ce ļa sl īpums konkr ētaj ā atseviš ķajā ce ļa punkt ā p ēc otr ās izl īdzin āšanas [m/m]  
h int,sm,1  (d) —  izl īdzin ātais interpol ētais augstums konkr ētaj ā atseviš ķajā ce ļa punkt ā d p ēc pirm ās izl īdzin ā­ 
šanas [m vjl.]  
d —  kumulat īvais att ālums, kas veikts konkr ētaj ā atseviš ķajā ce ļa punkt ā [m]  
d a — atsauces ce ļa punkts nulle metru att ālum ā [m]  
d e — kumulat īvais att ālums, kas veikts l īdz p ēdējam atseviš ķajam ce ļa punktam [m]  
1. att ēls 
Interpol ēto augstuma sign ālu izl īdzin āšanas proced ūras ilustr ācija
 
4.4.3.  Gal īgā rezult āta apr ēķināšana  
Brauciena kumulat īvo pozit īvo augstuma pieaugumu apr ēķina, iek ļaujot visus pozit īvos interpol ētos un izl īdzin ātos 
ce ļa sl īpumus, t. i.,  road  grade,2  (d). Rezult āts b ūtu j ānormaliz ē ar kop ējo testa att ālumu  d tot un j āizsaka k ā kumula ­
tīvais augstuma pieaugums metros uz katriem att āluma simts kilometriem.  
5. SKAITLISKS PIEM ĒRS 
1. un 2. tabul ā par ādīts, k ā apr ēķin āt pozit īvo augstuma pieaugumu, balstoties uz datiem, kas re ģistr ēti test ā uz 
ce ļa ar PEMS. Īsuma labad šaj ā dokument ā iek ļauts 800 m un 160 s izvilkums.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/185
 
5.1. Datu kvalit ātes p ārbaude un pamatverifik ācija 
Datu kvalit ātes p ārbaudi un pamatverifik āciju veic divos posmos. Pirmk ārt, p ārbauda transportl īdzek ļa ātruma datu 
piln īgumu. Esošaj ā datu izlas ē nav konstat ēti ar transportl īdzek ļa ātrumu saist ītu datu iztr ūkumi (sk. 1. tabulu). 
Otrk ārt, p ārbauda absol ūtā augstuma datu piln īgumu; datu paraug ā tr ūkst augstuma datu par 2. un 3. sekundi. 
Iztr ūkumus aizpilda, interpol ējot GPS sign ālu. Papildus tam GPS augstumu verific ē, izmantojot topogr āfisko karti; 
šī verifik ācija ietver augstumu  h(0)  brauciena s ākum ā. Augstuma datus, kas attiecas uz 112.–114. sekundi, kori ģē, 
balstoties uz topogr āfisko karti, lai izpild ītos š āds nosac ījums:  
h GPS ðtÞ Ä h map ðtÞ< Ä 40m  
Veikt ās datu verifik ācijas rezult ātā ieg ūst piekt ās slejas datus  h(t) . 
5.2. Transportl īdzek ļa moment āno augstuma datu korekcija  
Tālāk kori ģē absol ūtā augstuma datus  h(t) , kas attiecas uz 1.–4., 111.–112. un 159.–160. sekundi, pie ņemot 
attiec īgi 0., 110. un 158. sekundes augstuma v ērtības, jo šiem augstuma datiem šajos laikposmos ir piem ērojams 
šāds vien ādojums: 
jhðtÞ Ä hðt Ä 1Þj> ðvðtÞ=3,6 Ü sin45°Þ 
Veikt ās datu korekcijas rezult ātā ieg ūst sest ās slejas datus  h corr (t). Veikto verifik ācijas un korekcijas darb ību ietekme 
uz augstuma datiem par ādīta 2. att ēlā. 
5.3. Kumulat īvā pozit īvā augstuma pieauguma apr ēķin āšana  
5.3.1.  Vienotas telpisk ās izš ķirtsp ējas izveide  
Moment āno att ālumu  d i apr ēķina, transportl īdzek ļa moment āno ātrumu (km/h) dalot ar 3,6 (1. tabulas 7. sleja). 
Pārrēķinot augstuma datus nol ūkā ieg ūt vienotu telpisko izš ķirtsp ēju 1 m, ieg ūst atseviš ķos ce ļa punktus d (2. 
tabulas 1. sleja) un to attiec īgās augstuma v ērtības h int (d) (2. tabulas 7. sleja). Katra atseviš ķā ce ļa punkta d 
augstumu apr ēķina, interpol ējot izm ērīto moment āno augstumu  h corr : 
h int ð0Þ ¼ 120,3 þ 120,3 Ä 120,3 
0,1 Ä 0,0 Ü ð0 Ä 0Þ ¼ 120,3000  
h int ð520Þ ¼ 132,5 þ 132,6 Ä 132,5 
523,6 Ä 519,9 Ü ð520 Ä 519,9Þ ¼ 132,5027  
5.3.2.  Datu papildizl īdzin āšana  
2. tabul ā pirmais un p ēdējais atseviš ķais ce ļa punkts ir: attiec īgi d a =0 m un  d e =799 m. Katru atseviš ķā ce ļa punkta 
augstuma datus izl īdzina, izmantojot divpak āpju proced ūru. Pirm ā izl īdzin āšana tiek veikta š ādi: 
road  grade;1 ð0Þ ¼ h int ð200mÞ Ä h int ð0Þ 
ð0 þ 200 mÞ ¼ 120,9682 Ä 120,3000 
200 ¼ 0,0033  
Ar šo pi ēmru tiek demonstr ēta izlidzin āšana, ja d ≤ 200m 
road  grade;1 ð320Þ ¼ h int ð520Þ Ä h int ð120Þ 
ð520Þ Ä ð120Þ ¼ 132,5027 Ä 121,0 
400 ¼ 0,0288LV L 175/186 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
Ar šo pi ēmru tiek demonstr ēta izlidzin āšana, ja 200m < d < (599m) 
road  grade;1 ð720Þ ¼ h int ð799Þ Ä h int ð520Þ 
799 Ä ð520Þ ¼ 121,2000 Ä 132,5027 
279 ¼ Ä0,0405  
Ar šo pi ēmru tiek demonstr ēta izlidzin āšana, ja d ≥ (599m)  
Izl īdzin āto un interpol ēto augstumu apr ēķina š ādi: 
h int;sm;1 ð0Þ ¼ h int ð0Þ þ road  grade;1 ð0Þ ¼ 120,3 þ 0,0033 Ô 120,3033 m 
h int;sm;1 ð799Þ ¼ h int;sm;1 ð798Þ þ road  grade;1 ð799Þ ¼ 121,2550 Ä 0,0220 ¼ 121,2330 m 
Otr ā izl īdzin āšana:  
road  grade;2 ð0Þ ¼ h int;sm;1 ð200Þ Ä h int;sm;1 ð0Þ 
ð200Þ ¼ 119,9618 Ä 120,3033 
ð200Þ ¼ Ä0,0017  
Ar šo pi ēmru tiek demonstr ēta izlidzin āšana, ja d ≤ 200m 
road  grade;2 ð320Þ ¼ h int;sm;1 ð520Þ Ä h int;sm;1 ð120Þ 
ð520Þ Ä ð120Þ ¼ 123,6809 Ä 120,1843 
400 ¼ 0,0087  
Ar šo pi ēmru tiek demonstr ēta izlidzin āšana, ja 200m < d < (599) 
road  grade;2 ð720Þ ¼ h int;sm;1 ð799Þ Ä h int;sm;1 ð520Þ 
799 Ä ð520Þ ¼ 121,2330 Ä 123,6809 
279 ¼ Ä0,0088  
Ar šo pi ēmru tiek demonstr ēta izlidzin āšana, ja d ≥ (599m)  
5.3.3.  Gal īgā rezult āta apr ēķināšana  
Brauciena kumulat īvo pozit īvo augstuma pieaugumu apr ēķina, iek ļaujot visus pozit īvos interpol ētos un izl īdzin ātos 
ce ļa sl īpumus, t. i., v ērtības 2. tabulas slej ā road  grade,2  (d). Visai datu kopai veiktais kop ējais att ālums ir  
d tot ¼ 139,7 km  un visi pozit īvie interpol ētie un izl īdzin ātie ce ļu sl īpumi – 516 m. T āpēc pozit īvais kumulat īvais 
augstuma pieaugums ir 516 × 100/139,7 = 370 m/100 km.  
1. tabula  
Transportl īdzek ļa moment āno augstuma datu korekcija  
Laiks 
t [s]  v(t) 
[km/h]  h GPS (t) 
[m] h map (t) 
[m] h(t) 
[m] h corr (t) 
[m] d i 
[m] Kum. d 
[m] 
0 0,00  122,7  129,0  122,7  122,7  0,0  0,0  
1 0,00  122,8  129,0  122,8  122,7  0,0  0,0  
2 0,00  —  129,1  123,6  122,7  0,0  0,0  
3 0,00  —  129,2  124,3  122,7  0,0  0,0  
4 0,00  125,1  129,0  125,1  122,7  0,0  0,0  
… …  …  …  …  …  …  …LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/187
 
Laiks 
t [s]  v(t) 
[km/h]  h GPS (t) 
[m] h map (t) 
[m] h(t) 
[m] h corr (t) 
[m] d i 
[m] Kum. d 
[m] 
18 0,00  120,2  129,4  120,2  120,2  0,0  0,0  
19 0,32  120,2  129,4  120,2  120,2  0,1  0,1  
… …  …  …  …  …  …  …  
37 24,31  120,9  132,7  120,9  120,9  6,8  117,9  
38 28,18  121,2  133,0  121,2  121,2  7,8  125,7  
… …  …  …  …  …  …  …  
46 13,52  121,4  131,9  121,4  121,4  3,8  193,4  
47 38,48  120,7  131,5  120,7  120,7  10,7  204,1  
… …  …  …  …  …  …  …  
56 42,67  119,8  125,2  119,8  119,8  11,9  308,4  
57 41,70  119,7  124,8  119,7  119,7  11,6  320,0  
… …  …  …  …  …  …  …  
110  10,95  125,2  132,2  125,2  125,2  3,0  509,0  
111  11,75  100,8  132,3  100,8  125,2  3,3  512,2  
112  13,52  0,0  132,4  132,4  125,2  3,8  516,0  
113  14,01  0,0  132,5  132,5  132,5  3,9  519,9  
114  13,36  24,30  132,6  132,6  132,6  3,7  523,6  
… …  …  …  …  …  …  
149  39,93  123,6  129,6  123,6  123,6  11,1  719,2  
150  39,61  123,4  129,5  123,4  123,4  11,0  730,2  
… …  …  …  …  …  …  
157  14,81  121,3  126,1  121,3  121,3  4,1  792,1  
158  14,19  121,2  126,2  121,2  121,2  3,9  796,1  
159  10,00  128,5  126,1  128,5  121,2  2,8  798,8  
160  4,10  130,6  126,0  130,6  121,2  1,2  800,0  
— noz īm ē datu iztr ūkumus  
2. tabula  
Ce ļa sl īpuma apr ēķins 
d 
[m] t 0 
[s] d 0 
[m] d 1 
[m] h 0 
[m] h 1 
[m] h int (d) 
[m] road  grade,1  (d) 
[m/m]  h int,sm,1  (d) 
[m] road  grade,2  (d) 
[m/m]  
0 18  0,0  0,1  120,3  120,4  120,3  0,0035  120,3  – 0,0015  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …LV L 175/188 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
d 
[m] t 0 
[s] d 0 
[m] d 1 
[m] h 0 
[m] h 1 
[m] h int (d) 
[m] road  grade,1  (d) 
[m/m]  h int,sm,1  (d) 
[m] road  grade,2  (d) 
[m/m]  
120  37  117,9  125,7  120,9  121,2  121,0  – 0,0019  120,2  0,0035  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
200  46  193,4  204,1  121,4  120,7  121,0  – 0,0040  120,0  0,0051  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
320  56  308,4  320,0  119,8  119,7  119,7  0,0288  121,4  0,0088  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
520  113  519,9  523,6  132,5  132,6  132,5  0,0097  123,7  0,0037  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
720  149  719,2  730,2  123,6  123,4  123,6  – 0,0405  122,9  – 0,0086  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
798  158  796,1  798,8  121,2  121,2  121,2  – 0,0219  121,3  – 0,0151  
799  159  798,8  800,0  121,2  121,2  121,2  – 0,0220  121,3  – 0,0152  
2. att ēls 
Datu verifik ācijas un korekcijas ietekme – ar GPS m ērījumiem ieg ūtā augstuma l īkne  h  GPS (t), ar 
topogr āfisko karti ieg ūtā absol ūtā l īkne  h  map (t), p ēc datu kvalit ātes p ārbaudes un pamatverifik ācijas 
ieg ūtā augstuma l īkne  h(t)  un 1. tabul ā sniegto datu korekcijas l īkne  hcorr(t) .
LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/189
 
3. att ēls 
Kori ģētās augstuma l īknes  h corr (t) un izl īdzin ātā un interpol ētā augstuma  h int,sm,1  sal īdzin ājums
  
2. tabula  
Pozit īvā augstuma pieauguma apr ēķin āšana  
d 
[m] t 0 
[s] d 0 
[m] d 1 
[m] h 0 
[m] h 1 
[m] h int (d) 
[m] road  grade,1  (d) 
[m/m]  h int,sm,1  (d) 
[m] road  grade,2  (d) 
[m/m]  
0 18  0,0  0,1  120,3  120,4  120,3  0,0035  120,3  – 0,0015  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
120  37  117,9  125,7  120,9  121,2  121,0  – 0,0019  120,2  0,0035  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
200  46  193,4  204,1  121,4  120,7  121,0  – 0,0040  120,0  0,0051  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
320  56  308,4  320,0  119,8  119,7  119,7  0,0288  121,4  0,0088  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
520  113  519,9  523,6  132,5  132,6  132,5  0,0097  123,7  0,0037  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
720  149  719,2  730,2  123,6  123,4  123,6  – 0,0405  122,9  – 0,0086  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
798  158  796,1  798,8  121,2  121,2  121,2  – 0,0219  121,3  – 0,0151  
799  159  798,8  800,0  121,2  121,2  121,2  – 0,0220  121,3  – 0,0152LV L 175/190 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
8. papildin ājums  
Datu apmai ņa un zi ņošanas pras ības 
1. IEVADS  
Šaj ā papildin ājum ā aprakst ītas pras ības par datu apmai ņu starp m ērījumu sist ēm ām un datu izv ērtēšanas program ­
mat ūru, k ā ar ī pras ības par starprezult ātu un gal īgo rezult ātu zi ņošanu un apmai ņu p ēc datu izv ērtējuma pabeig ­ 
šanas.  
Oblig āto un neoblig āto parametru apmai ņa un zi ņošana notiek saska ņā ar 1. papildin ājuma 3.2. punkta pras ībām. 
Datus, kas nor ādīti 3. punkta apmai ņas un zi ņošanas datn ēs, zi ņo, lai nodrošin ātu gal īgo rezult ātu izsekojam ību. 
2. APZ ĪM ĒJUMI, PARAMETRI UN M ĒRVIEN ĪBAS 
a 1 — CO  2 raksturl īknes koeficients  
b 1 — CO  2 raksturl īknes koeficients  
a 2 — CO  2 raksturl īknes koeficients  
b 2 — CO  2 raksturl īknes koeficients  
k 11 — sv ēruma funkcijas koeficients  
k 12 — sv ēruma funkcijas koeficients  
k 21 — sv ēruma funkcijas koeficients  
k 22 — sv ēruma funkcijas koeficients  
tol 1 — prim ārā pielaide  
tol 2 — sekund ārā pielaide 
ðv · a pos Þ kÄ ½95â — 95. procentile transportl īdzek ļa ātruma un t āda pozit īvā pa ātrin ājuma reizin ājumam, kas 
liel āks par 0,1 m/s  2 , braucot pils ētā, ārpus pils ētas un pa automa ģistr āli [m  2 /s 3 vai W/kg]  
RPA  K — relat īvais pozit īvais pa ātrin ājums, braucot pils ētā, ārpus pils ētas un pa automa ģistr āli [m/s  2 
vai kWs/(kg*km)]  
3. DATU APMAI ŅAS UN ZI ŅOŠANAS FORM ĀTS 
3.1. Visp ārīgi 
Zi ņošana par emisiju v ērtībām, k ā ar ī par citiem b ūtiskiem parametriem un apmai ņa ar t ām notiek, izmantojot  csv 
form āta datni. Parametru v ērtības atdala ar komatu (ASCII kods #h2C). Skaitlisko v ērtību decim ālda ļas nor āda, 
izmantojot punktu (ASCII kods #h2E). Rindas pabeidz, izmantojot rakstatgriezi (ASCII kods #h0D). T ūkstošu 
atdal īšanai nek ādas z īmes neizmanto.  
3.2. Datu apmai ņa 
Datu apmai ņa starp m ērījumu sist ēm ām un datu izv ērtēšanas programmat ūru notiek ar t ādas standartiz ētas 
ziņošanas datnes starpniec ību, kur ā ietverts oblig āto un neoblig āto parametru minim ālais kopums. Datu apmai ņas 
datne ir struktur ēta š ādi: pirm ās 195 rindas ir rezerv ētas galvenei, kura sniedz īpašu inform āciju par, piem ēram, 
testa apst ākļiem, PEMS apr īkojumu un t ā kalibr ēšanu (1. tabula). 198.-200 rind ā nor āda parametru apz īm ējumus 
un m ērvien ības. 201. rinda un visas turpm ākās datu rindas veido datu apmai ņas datnes pamatda ļu, kur ā nor ādītas 
parametru v ērtības (2. tabula). Datu apmai ņas datnes pamatda ļā datu rindu skaits ir vismaz vien āds ar testa ilgumu 
sekund ēs, kas reizin āts ar re ģistr ēšanas frekvenci hercos.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/191
 
3.3. Starprezult āti un gal īgie rezult āti 
Starprezult ātu kopsavilkuma parametrus re ģistr ē un struktur ē, k ā par ādīts 3. tabul ā. 3. tabul ā nor ādīto inform āciju 
ieg ūst pirms 5. un 6. papildin ājum ā aprakst īto datu izv ērtēšanas metožu piem ērošanas.  
Transportl īdzek ļa ražot ājs abu datu izv ērtēšanas metožu rezult ātus re ģistr ē atseviš ķās datn ēs. Datu izv ērtēšanas 
rezult ātus, kas ieg ūti ar 5. papildin ājum ā aprakst īto metodi, zi ņo atbilst īgi 4., 5. un 6. tabulai. Datu izv ērtēšanas 
rezult ātus, kas ieg ūti ar 6. papildin ājum ā aprakst īto metodi, zi ņo atbilst īgi 7., 8. un 9. tabulai. Datu zi ņošanas 
datnes galvenei ir tr īs da ļas. Pirm ās 95 rindas ir paredz ētas īpašai inform ācijai par datu izv ērtēšanas metodes 
iestat ījumiem. 101.-195. rind ā izkl āsta rezult ātus, kas ieg ūti ar attiec īgo datu izv ērtēšanas metodi. 201.-490. rinda 
ir rezerv ēta emisiju gal īgo rezult ātu zi ņošanai. 501. rinda un visas turpm ākās datu rindas veido datu zi ņošanas 
datnes pamatda ļu, kur ā detaliz ēti nor ādīti datu izv ērtēšanas rezult āti. 
4. TEHNISK ĀS ZI ŅOŠANAS TABULAS  
4.1. Datu apmai ņa 
1. tabula  
Datu apmai ņas datnes galvene  
Rindas Nr.  Parametrs  Apraksts/m ērvien ība 
1 Testa ID kods  [kods]  
2 Testa datums  [diena.m ēnesis.gads]  
3 Organiz ācija, kas uzrauga testu  [organiz ācijas nosaukums]  
4 Testa veikšanas vieta  [pils ēta, valsts]  
5 Persona, kas uzrauga testu  [galven ā uzrauga v ārds, uzv ārds]  
6 Transportl īdzek ļa vad ītājs [vad ītāja v ārds, uzv ārds]  
7 Transportl īdzek ļa tips  [transportl īdzek ļa nosaukums]  
8 Transportl īdzek ļa ražot ājs [nosaukums]  
9 Transportl īdzek ļa mode ļa gads  [gads]  
10 Transportl īdzek ļa ID kods  [VIN kods]  
11 Odometra r ādījums testa s ākum ā [km]  
12 Odometra r ādījums testa beig ās [km]  
13 Transportl īdzek ļa kategorija  [kategorija]  
14 Tipa apstiprin ājuma emisiju ierobežojums  [Euro X]  
15 Dzin ēja tips  [piem., dzirkste ļaizdedze, kompresijaizdedze]  
16 Dzin ēja nomin ālā jauda  [kW]  
17 Maksim ālais griezes moments  [Nm]  
18 Dzin ēja darba tilpums  [ccm]  
19 Transmisija  [piem., manu āla, autom ātiska]  
20 P ārnesumu skaits kust ībai uz priekšu  [#]LV L 175/192 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
Rindas Nr.  Parametrs  Apraksts/m ērvien ība 
21 Degviela  [piem., benz īns, d īze ļdegviela]  
22 Sm ērviela  [ražojuma nosaukums]  
23 Riepu izm ērs [platums/augstums/loka diametrs]  
24 Priekš ējās un aizmugur ējās ass riepu spiediens  [bar; bar]  
25W  Slodzes uz ce ļu parametri no  WLTP  [F  0 , F 1 , F 2 ] 
25N  Slodzes uz ce ļu parametri no  NEDC  [F  0 , F 1 , F 2 ], 
26 Tipa apstiprin ājuma testa cikls  [ NEDC , WLTC ] 
27 Tipa apstiprin ājuma CO  2 emisijas  [g/km]  
28 CO  2 emisijas  WLTC Low  (maza ātruma) rež īm ā [g/km]  
29 CO  2 emisijas  WLTC Mid  (vid ēja ātruma) 
rež īm ā [g/km]  
30 CO  2 emisijas  WLTC High  (liela ātruma) rež īm ā [g/km]  
31 CO  2 emisijas  WLTC Extra High  ( ļoti liela 
ātruma) rež īm ā [g/km]  
32 Transportl īdzek ļa testa masa (  1 ) [kg;% (  2 )] 
33 PEMS ražot ājs [nosaukums]  
34 PEMS tips  [PEMS nosaukums]  
35 PEMS s ērijas numurs  [numurs]  
36 PEMS barošanas avots  [piem., akumulatora tips]  
37 G āzu analizatora ražot ājs [nosaukums]  
38 G āzu analizatora tips  [tips]  
39 G āzu analizatora s ērijas numurs  [numurs]  
40-50 (  3 ) …  …  
51 EFM  ražot ājs (  4 ) [nosaukums]  
52 EFM  sensora (  4 ) [darb ības princips]  
53 EFM  s ērijas numurs (  4 ) [numurs]  
54 Atg āzu masas pl ūsmas ātruma avots  [ EFM /ECU /sensors]  
55 Gaisa spiediena sensors  [tips, ražot ājs] 
56 Testa datums  [diena.m ēnesis.gads]  
57 Pirmstesta proced ūras s ākuma laiks  [h:min]  
58 Brauciena s ākuma laiks  [h:min]  
59 P ēctesta proced ūras s ākuma laiks  [h:min]  
60 Pirmstesta proced ūras beigu laiks  [h:min]  
61 Brauciena beigu laiks  [h:min]LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/193
 
Rindas Nr.  Parametrs  Apraksts/m ērvien ība 
62 P ēctesta proced ūras beigu laiks  [h:min]  
63-70 (  5 ) …  …  
71 Laika korekcija:  THC  nob īde [s]  
72 Laika korekcija: CH  4 nob īde [s]  
73 Laika korekcija:  NMHC  nob īde [s]  
74 Laika korekcija: O  2 nob īde [s]  
75 Laika korekcija:  PN  nob īde [s]  
76 Laika korekcija: CO nob īde [s]  
77 Laika korekcija: CO  2 nob īde [s]  
78 Laika korekcija: NO nob īde [s]  
79 Laika korekcija: NO  2 nob īde [s]  
80 Laika korekcija: Ag āzu masas pl ūsmas ātruma 
nob īde [s] 
81 THC  diapazona kalibr ēšanas atskaites v ērtība [ppm]  
82 CH  4 diapazona kalibr ēšanas atskaites v ērtība [ppm]  
83 NMHC  diapazona kalibr ēšanas atskaites v ērtība [ppm]  
84 CH  2 diapazona kalibr ēšanas atskaites v ērtība [%]  
85 PN  diapazona kalibr ēšanas atskaites v ērtība [#]  
86 CO diapazona kalibr ēšanas atskaites v ērtība [ppm]  
87 CO  2 diapazona kalibr ēšanas atskaites v ērtība [%]  
88 NO diapazona kalibr ēšanas atskaites v ērtība [ppm]  
89 NO  2 diapazona kalibr ēšanas atskaites v ērtība [ppm]  
90-95 (  5 ) …  …  
96 Pirmstesta  THC  nulles reakcija  [ppm]  
97 Pirmstesta CH  4 nulles reakcija  [ppm]  
98 Pirmstesta  NMHC  nulles reakcija  [ppm]  
99 Pirmstesta O  2 nulles reakcija  [%]  
100  Pirmstesta  PN  nulles reakcija  [#]  
101  Pirmstesta CO nulles reakcija  [ppm]  
102  Pirmstesta CO  2 nulles reakcija  [%]  
103  Pirmstesta NO nulles reakcija  [ppm]  
104  Pirmstesta NO  2 nulles reakcija  [ppm]  
105  Pirmstesta  THC  diapazona kalibr ēšanas reakcija  [ppm]  
106  Pirmstesta CH  4 diapazona kalibr ēšanas reakcija  [ppm]LV L 175/194 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
Rindas Nr.  Parametrs  Apraksts/m ērvien ība 
107  Pirmstesta  NMHC  diapazona kalibr ēšanas reak ­
cija [ppm]  
108  Pirmstesta O  2 diapazona kalibr ēšanas reakcija  [%]  
109  Pirmstesta  PN  diapazona kalibr ēšanas reakcija  [#]  
110  Pirmstesta CO diapazona kalibr ēšanas reakcija  [ppm]  
111  Pirmstesta CO  2 diapazona kalibr ēšanas reakcija  [%]  
112  Pirmstesta NO diapazona kalibr ēšanas reakcija  [ppm]  
113  Pirmstesta NO  2 diapazona kalibr ēšanas reak ­
cija [ppm]  
114  P ēctesta  THC  nulles reakcija  [ppm]  
115  P ēctesta CH  4 nulles reakcija  [ppm]  
116  P ēctesta  NMHC  nulles reakcija  [ppm]  
117  P ēctesta O  2 nulles reakcija  [%]  
118  P ēctesta  PN  nulles reakcija  [#]  
119  P ēctesta CO nulles reakcija  [ppm]  
120  P ēctesta CO  2 nulles reakcija  [%]  
121  P ēctesta NO nulles reakcija  [ppm]  
122  P ēctesta NO  2 nulles reakcija  [ppm]  
123  P ēctesta  THC  diapazona kalibr ēšanas reakcija  [ppm]  
124  P ēctesta CH  4 diapazona kalibr ēšanas reakcija  [ppm]  
125  P ēctesta  NMHC  diapazona kalibr ēšanas reak ­
cija [ppm]  
126  P ēctesta O  2 diapazona kalibr ēšanas reakcija  [%]  
127  P ēctesta  PN  diapazona kalibr ēšanas reakcija  [#]  
128  P ēctesta CO diapazona kalibr ēšanas reakcija  [ppm]  
129  P ēctesta CO  2 diapazona kalibr ēšanas reakcija  [%]  
130  P ēctesta NO diapazona kalibr ēšanas reakcija  [ppm]  
131  P ēctesta NO  2 diapazona kalibr ēšanas reakcija  [ppm]  
132  PEMS valid ācija:  THC  rezult āti [mg/km;%] (  6 ) 
133  PEMS valid ācija: CH  4 rezult āti [mg/km;%] (  6 ) 
134  PEMS valid ācija:  NMHC  rezult āti [mg/km;%] (  6 ) 
135  PEMS valid ācija:  PN  rezult āti [#/km;%] (  6 ) 
136  PEMS valid ācija: CO rezult āti [mg/km;%] (  6 )LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/195
 
Rindas Nr.  Parametrs  Apraksts/m ērvien ība 
137  PEMS valid ācija: CO  2 rezult āti [g/km;%] (  6 ) 
138  PEMS valid ācija: NO  X rezult āti [mg/km;%] (  6 ) 
… (  7 ) … (  7 ) … (  7 ) 
( 1 ) Transportl īdzek ļa masa, veicot testu uz ce ļa, ieskaitot vad ītāja un visu PEMS sast āvda ļu masu. 
( 2 ) Procentos nor āda atš ķirību no transportl īdzek ļa piln ās masas. 
( 3 ) Vietturi papildu inform ācijai par analizatora ražot āju un s ērijas numuram, ja tiek izmantoti vair āki analizatori. Rezerv ēto rindu 
skaits ir indikat īvs. Aizpild ītaj ā datu zi ņošanas datn ē nedr īkst b ūt tukšu rindu. 
( 4 ) Oblig āts, ja atg āzu masas pl ūsmas ātrumu m ēra ar  EFM . 
( 5 ) Vajadz ības gad ījum ā šeit var nor ādīt papildu inform āciju. 
( 6 ) PEMS valid ācija nav oblig āta. No att āluma atkar īgās emisijas, kas izm ērītas ar PEMS. Procentos nor āda atš ķirību no labora ­
torisk ās atskaites v ērtības. 
( 7 ) L īdz 195. rindai var pievienot papildu parametrus testa raksturošanai un apz īm ēšanai.  
2 tabula  
Datu apmai ņas datnes pamatda ļa; š īs tabulas rindas un slejas p ārnes uz datu apmai ņas datnes pamatda ļu 
Rindas Nr.  198  199 (  1 ) 200  201  
Pulkste ņlaiks  brauciens  [s]  (  2 ) 
Transportl īdzek ļa ātrums (  3 ) Sensors  [km/h]  (  2 ) 
Transportl īdzek ļa ātrums (  3 ) GPS  [km/h]  (  2 ) 
Transportl īdzek ļa ātrums (  3 ) ECU  [km/h]  (  2 ) 
Ģeogr āfiskais platums  GPS  [gr ādi:min:s]  (  2 ) 
Ģeogr āfiskais garums  GPS  [gr ādi:min:s]  (  2 ) 
Augstums (  3 ) GPS  [m]  (  2 ) 
Augstums (  3 ) Sensors  [m]  (  2 ) 
Gaisa spiediens  Sensors  [kPa]  (  2 ) 
Gaisa temperat ūra Sensors  [K]  (  2 ) 
Gaisa mitrums  Sensors  [g/kg; %]  (  2 ) 
THC  koncentr ācija Analizators  [ppm]  (  2 ) 
CH  4 koncentr ācija Analizators  [ppm]  (  2 ) 
NMHC  koncentr ācija Analizators  [ppm]  (  2 ) 
CO koncentr ācija Analizators  [ppm]  (  2 ) 
CO  2 koncentr ācija Analizators  [ppm]  (  2 ) 
NO  X koncentr ācija Analizators  [ppm]  (  2 ) 
NO koncentr ācija Analizators  [ppm]  (  2 ) 
NO  2 koncentr ācija Analizators  [ppm]  (  2 ) 
O 2 koncentr ācija Analizators  [ppm]  (  2 ) 
PN koncentr ācija Analizators  [#/m  3 ] (  2 ) 
Atg āzu masas pl ūsmas 
ātrums  EFM  [kg/s]  (  2 )LV L 175/196 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
Rindas Nr.  198  199 (  1 ) 200  201  
Atg āzu temperat ūra EFM  EFM  [K]  (  2 ) 
Atg āzu masas pl ūsmas 
ātrums  Sensors  [kg/s]  (  2 ) 
Atg āzu masas pl ūsmas 
ātrums  ECU  [kg/s]  (  2 ) 
THC  masa  Analizators  [g/s]  (  2 ) 
CH  4 masa  Analizators  [g/s]  (  2 ) 
NMHC  masa  Analizators  [g/s]  (  2 ) 
CO masa  Analizators  [g/s]  (  2 ) 
CO  2 masa  Analizators  [g/s]  (  2 ) 
NO  X masa  Analizators  [g/s]  (  2 ) 
NO masa  Analizators  [g/s]  (  2 ) 
NO  2 masa  Analizators  [g/s]  (  2 ) 
O 2 masa  Analizators  [g/s]  (  2 ) 
PN Analizators  [#/s]  (  2 ) 
Gāzes m ērīšana aktiviz ēta PEMS  [aktiviz ēta (1); nav aktivi ­
zēta (0); k ļūda (>1)]  ( 2 ) 
Dzin ēja apgriezienu skaits  ECU  [apgr./min]  (  2 ) 
Dzin ēja griezes moments  ECU  [Nm]  (  2 ) 
Griezes moments uz 
dzenoš ās ass  Sensors  [Nm]  (  2 ) 
Rite ņa rot ācijas ātrums  Sensors  [rad/s]  (  2 ) 
Degvielas pl ūsmas ātrums  ECU  [g/s]  (  2 ) 
Degvielas padeve uz dzin ēju ECU  [g/s]  (  2 ) 
Dzin ēja iepl ūdes gaisa pl ūsma  ECU  [g/s]  (  2 ) 
Dzes ētāja temperat ūra ECU  [K]  (  2 ) 
Eļļas temperat ūra ECU  [K]  (  2 ) 
Re ģener ācijas statuss  ECU  —  (  2 ) 
Ped āļa st āvoklis  ECU  [%]  (  2 ) 
Transportl īdzek ļa statuss  ECU  [k ļūda (1); norm āls (0)]  (  2 ) 
Griezes momenta %  ECU  [%]  (  2 ) 
Berzes griezes momenta %  ECU  [%]  (  2 ) 
Uzl ādes st āvoklis  ECU  [%]  (  2 ) 
… (  4 ) … (  4 ) … (  4 ) (  2 ), (  4 ) 
( 1 ) Šo sleju var izlaist, ja parametra avots ir nor ādīts 198. slejas apz īm ējum ā. 
( 2 ) Faktisk ās v ērtības j ānor āda no 201. rindas l īdz datu beig ām. 
( 3 ) Nosak āms ar vismaz vienu metodi. 
( 4 ) Transportl īdzek ļa un testa apst ākļu raksturošanai dr īkst pievienot papildu parametrus.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/197
 
4.2. Starprezult āti un gal īgie rezult āti 
4.2.1.  Starprezult āti 
3. tabula  
Zi ņošanas datne Nr. 1: starprezult ātu parametru kopsavilkums  
Rindas Nr.  Parametrs  Apraksts/m ērvien ība 
1 Visa brauciena att ālums  [km]  
2 Visa brauciena laiks  [h:min:s]  
3 Kop ējais apst āšan ās laiks  [min:s]  
4 Brauciena vid ējais ātrums  [km/h]  
5 Brauciena maksim ālais ātrums  [km/h]  
6 Augstums brauciena s ākumpunkt ā [m virs j ūras l īme ņa] 
7 Augstums brauciena beigu punkt ā [m virs j ūras l īme ņa] 
8 Kumulat īvais augstuma pieaugums brauciena 
laik ā [m/100 km]  
6 THC  vid ējā koncentr ācija [ppm]  
7 CH  4 vid ējā koncentr ācija [ppm]  
8 NMHC  vid ējā koncentr ācija [ppm]  
9 CO vid ējā koncentr ācija [ppm]  
10 CO  2 vid ējā koncentr ācija [ppm]  
11 NO  X vid ējā koncentr ācija [ppm]  
12 PN  vid ējā koncentr ācija [#/m  3 ] 
13 Atg āzu masas pl ūsmas vid ējais ātrums  [kg/s]  
14 Atg āzu vid ējā temperat ūra [K]  
15 Atg āzu maksim ālā temperat ūra [K]  
16 THC  kumul ētā masa  [g]  
17 CH  4 kumul ētā masa  [g]  
18 NMHC  kumul ētā masa  [g]  
19 CO kumul ētā masa  [g]  
20 CO  2 kumul ētā masa  [g]  
21 NO  X kumul ētā masa  [g]  
22 Kumulat īvais PN  [#]  
23 THC  emisijas vis ā braucien ā [mg/km]  
24 CH  4 emisijas vis ā braucien ā [mg/km]  
25 NMHC  emisijas vis ā braucien ā [mg/km]  
26 CO emisijas vis ā braucien ā [mg/km]LV L 175/198 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
Rindas Nr.  Parametrs  Apraksts/m ērvien ība 
27 CO  2 emisijas vis ā braucien ā [g/km]  
28 NO  X emisijas vis ā braucien ā [mg/km]  
29 PN  emisijas vis ā braucien ā [#/km]  
30 Att ālums pils ētas da ļā [km]  
31 Ilgums pils ētas da ļā [h:min:s]  
32 St āvēšanas laiks pils ētas da ļā [min:s]  
33 Vid ējais ātrums pils ētas da ļā [km/h]  
34 Maksim ālais ātrums pils ētas da ļā [km/h]  
38 ð v · a pos Þ k Ä ½95â, k=pils ētas [m  2 /s 3 ] 
39 RPA  k , k=pils ētas [m/s  2 ] 
40 Kumulat īvais augstuma pieaugums pils ētā [m/100 km]  
41 THC  vid ējā koncentr ācija pils ētā [ppm]  
42 CH  4 vid ējā koncentr ācija pils ētā [ppm]  
43 NMHC  vid ējā koncentr ācija pils ētā [ppm]  
44 CO vid ējā koncentr ācija pils ētā [ppm]  
45 CO  2 vid ējā koncentr ācija pils ētā [ppm]  
46 NO  X vid ējā koncentr ācija pils ētā [ppm]  
47 PN  vid ējā koncentr ācija pils ētā [#/m  3 ] 
48 Atg āzu masas pl ūsmas vid ējais ātrums pils ētā [kg/s]  
49 Atg āzu vid ējā temperat ūra pils ētā [K]  
50 Atg āzu maksim ālā temperat ūra pils ētā [K]  
51 THC  kumul ētā masa pils ētā [g]  
52 CH  4 kumul ētā masa pils ētā [g]  
53 NMHC  kumul ētā masa pils ētā [g]  
54 CO kumulat īvā masa pils ētā [g]  
55 CO  2 kumul ētā masa pils ētā [g]  
56 NO  X kumul ētā masa pils ētā [g]  
57 Kumulat īvais PN  pils ētā [#]  
58 THC  emisijas pils ētā [mg/km]  
59 CH  4 emisijas pils ētā [mg/km]  
60 NMHC  emisijas pils ētā [mg/km]  
61 CO emisijas pils ētā [mg/km]  
62 CO  2 emisijas pils ētā [g/km]LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/199
 
Rindas Nr.  Parametrs  Apraksts/m ērvien ība 
63 NO  X emisijas pils ētā [mg/km]  
64 PN  emisijas pils ētā [#/km]  
65 Att ālums ārpuspils ētas da ļā [km]  
66 Laiks ārpuspils ētas da ļā [h:min:s]  
67 Apst āšan ās laiks ārpuspils ētas da ļā [min:s]  
68 Vid ējais ātrums ārpuspils ētas da ļā [km/h]  
69 Maksim ālais ātrums ārpuspils ētas da ļā [km/h]  
70 ð v · a pos Þ k Ä ½95â, k= ārpuspils ētas [m  2 /s 3 ] 
71 RPA  k , k= ārpuspils ētas [m/s  2 ] 
72 THC  vid ējā koncentr ācija ārpus pils ētas [ppm]  
73 CH  4 vid ējā koncentr ācija ārpus pils ētas [ppm]  
74 NMHC  vid ējā koncentr ācija ārpus pils ētas [ppm]  
75 CO vid ējā koncentr ācija ārpus pils ētas [ppm]  
76 CO  2 vid ējā koncentr ācija ārpus pils ētas [ppm]  
77 NO  X vid ējā koncentr ācija ārpus pils ētas [ppm]  
78 PN  vid ējā koncentr ācija ārpus pils ētas [#/m  3 ] 
79 Atg āzu masas pl ūsmas vid ējais ātrums ārpus 
pils ētas [kg/s]  
80 Atg āzu vid ējā temperat ūra ārpus pils ētas [K]  
81 Atg āzu maksim ālā temperat ūra ārpus pils ētas [K]  
82 THC  kumul ētā masa ārpus pils ētas [g]  
83 CH  4 kumul ētā masa ārpus pils ētas [g]  
84 NMHC  kumul ētā masa ārpus pils ētas [g]  
85 CO kumul ētā masa ārpus pils ētas [g]  
86 CH  2 kumul ētā masa ārpus pils ētas [g]  
87 NO  X kumul ētā masa ārpus pils ētas [g]  
88 Kumul ētais PN  skaits ārpus pils ētas [#]  
89 THC  emisijas ārpus pils ētas [mg/km]  
90 CH  4 emisijas ārpus pils ētas [mg/km]  
91 NMHC  emisijas ārpus pils ētas [mg/km]  
92 CO emisijas ārpus pils ētas [mg/km]  
93 CO  2 emisijas ārpus pils ētas [g/km]  
94 NO  X emisijas ārpus pils ētas [mg/km]  
95 PN  emisijas ārpus pils ētas [#/km]LV L 175/200 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
Rindas Nr.  Parametrs  Apraksts/m ērvien ība 
96 Att ālums automa ģistr āles da ļā [km]  
97 Laiks automa ģistr āles da ļā [h:min:s]  
98 Apst āšan ās laiks automa ģistr āles da ļā [min:s]  
99 Vid ējais ātrums automa ģistr āles da ļā [km/h]  
100  Maksim ālais ātrums automa ģistr āles da ļā [km/h]  
101 ð v · a pos Þ k Ä ½95â, k=automa ģistr āle [m  2 /s 3 ] 
102  RPA  k , k=automa ģistr āle [m/s  2 ] 
103  THC  vid ējā koncentr ācija automa ģistr āles da ļā [ppm]  
104  CH  4 vid ējā koncentr ācija automa ģistr āles da ļā [ppm]  
105  NMHC  vid ējā koncentr ācija automa ģistr āles 
da ļā [ppm]  
106  CO vid ējā koncentr ācija automa ģistr āles da ļā [ppm]  
107  CO  2 vid ējā koncentr ācija automa ģistr āles da ļā [ppm]  
108  NO  X vid ējā koncentr ācija automa ģistr āles da ļā [ppm]  
109  PN  vid ējā koncentr ācija automa ģistr āles da ļā [#/m  3 ] 
110  Atg āzu masas pl ūsmas vid ējais ātrums auto ­
ma ģistr āles da ļā [kg/s]  
111  Atg āzu vid ējā temperat ūra automa ģistr āles da ļā [K]  
112  Atg āzu maksim ālā temperat ūra automa ģis­
trāles da ļā [K] 
113  THC  kumul ētā masa automa ģistr āles da ļā [g]  
114  CH  4 kumul ētā masa automa ģistr āles da ļā [g]  
115  NMHC  kumul ētā masa automa ģistr āles da ļā [g]  
116  CO kumul ētā masa automa ģistr āles da ļā [g]  
117  CO  2 kumul ētā masa automa ģistr āles da ļā [g]  
118  NO  X kumul ētā masa automa ģistr āles da ļā [g]  
119  PN  kumul ētais daudzums automa ģistr āles da ļā [#]  
120  THC  emisijas automa ģistr āles da ļā [mg/km]  
121  CH  4 emisijas automa ģistr āles da ļā [mg/km]  
122  NMHC  emisijas automa ģistr āles da ļā [mg/km]  
123  CO emisijas automa ģistr āles da ļā [mg/km]  
124  CO  2 emisijas automa ģistr āles da ļā [g/km]  
125  NO  X emisijas automa ģistr āles da ļā [mg/km]  
126  PN  emisijas automa ģistr āles da ļā [#/km]  
… (  1 ) … (  1 ) … (  1 ) 
( 1 ) Dr īkst pievienot parametrus brauciena papildu elementu raksturošanai.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/201
 
4.2.2.  Datu izv ērtēšanas rezult āti 
4. tabula  
Zi ņošanas datnes Nr. 2 galvene: 5. papildin ājum ā paredz ētās datu izv ērtēšanas metodes apr ēķinu 
iestat ījumi  
Rindas Nr.  Parametrs  M ērvien ība 
1 CO  2 atskaites masa  [g]  
2 CO  2 raksturl īknes koeficients  a 1 
3 CO  2 raksturl īknes koeficients  b 1 
4 CO  2 raksturl īknes koeficients  a 2 
5 CO  2 raksturl īknes koeficients  b 2 
6 Sv ēruma funkcijas koeficients  k 11 
7 Sv ēruma funkcijaskoeficients  k 21 
8 Sv ēruma funkcijas koeficients  k 22 =k 12 
9 Prim ārā pielaide  tol  1 [%] 
10 Sekund ārā pielaide  tol  2 [%] 
11 Apr ēķinu programmat ūra un versija  (piem., EMROAD 5.8)  
… (  1 ) … (  1 ) … (  1 ) 
( 1 ) L īdz 95. rindai dr īkst pievienot parametrus papildu apr ēķinu iestat ījumu raksturošanai.  
5.a tabula  
Zi ņošanas datnes Nr. 2 galvene: 5. papildin ājum ā paredz ētās datu izv ērtēšanas metodes rezult āti 
Rindas Nr.  Parametrs  M ērvien ība 
101  Interv ālu skaits  
102  Pils ētas interv ālu skaits  
103  Ārpuspils ētas interv ālu skaits  
104  Automa ģistr āles interv ālu skaits  
105  Pils ētas interv ālu procentu ālā da ļa [%]  
106  Ārpuspils ētas interv ālu procentu ālā da ļa [%]  
107  Automa ģistr āles interv ālu procentu ālā da ļa [%]  
108  Pils ētas interv ālu īpatsvars interv ālu kop ējā skait ā 
pārsniedz 15 %  (1=J ā, 0=N ē) 
109  Ārpuspils ētas interv ālu īpatsvars interv ālu kop ējā skait ā 
pārsniedz 15 %  (1=J ā, 0=N ē) 
110  Automa ģistr āles interv ālu īpatsvars interv ālu kop ējā skait ā 
pārsniedz 15 %  (1=J ā, 0=N ē)LV L 175/202 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
Rindas Nr.  Parametrs  M ērvien ība 
111  Interv ālu skaits ± robež ās tol  1 
112  Pils ētas interv ālu skaits ± robež ās tol  1 
113  Ārpuspils ētas interv ālu skaits ± robež ās tol  1 
114  Automa ģistr āles interv ālu skaits ± robež ās tol  1 
115  Interv ālu skaits ± robež ās tol  2 
116  Pils ētas interv ālu skaits ± robež ās tol  2 
117  Ārpuspils ētas interv ālu skaits ± robež ās tol  2 
118  Automa ģistr āles interv ālu skaits ± robež ās tol  2 
119  Pils ētas interv ālu procentu ālā da ļa ± robež ās tol  1 [%] 
120  Ārpuspils ētas interv ālu procentu ālā da ļa ± robež ās tol  1 [%] 
121  Automa ģistr āles interv ālu procentu ālā da ļa ± robež ās tol  1 [%] 
122  Pils ētas interv ālu procentu ālā da ļa ± tol  1 robež ās ir liel āka 
nek ā 50 %  (1=J ā, 0=N ē) 
123  Ārpuspils ētas interv ālu procentu ālā da ļa ± tol  1 robež ās ir 
liel āka nek ā 50 %  (1=J ā, 0=N ē) 
124  Automa ģistr āles interv ālu procentu ālā da ļa ± tol  1 robež ās 
ir liel āka nek ā 50 %  (1=J ā, 0=N ē) 
125  Visu interv ālu vid ējais noz īm īguma indekss  [%]  
126  Pils ētas interv ālu vid ējais noz īm īguma indekss  [%]  
127  Ārpuspils ētas interv ālu vid ējais noz īm īguma indekss  [%]  
128  Automa ģistr āles interv ālu vid ējais noz īm īguma indekss  [%]  
129  Pils ētas interv ālu sv ērtās THC  emisijas  [mg/km]  
130  Ārpuspils ētas interv ālu sv ērtās THC  emisijas  [mg/km]  
131  Automa ģistr āles interv ālu sv ērtās THC  emisijas  [mg/km]  
132  Pils ētas interv ālu sv ērtās CH  4 emisijas  [mg/km]  
133  Ārpuspils ētas interv ālu sv ērtās CH  4 emisijas  [mg/km]  
134  Automa ģistr āles interv ālu sv ērtās CH  4 emisijas  [mg/km]  
135  Pils ētas interv ālu sv ērtās NMHC  emisijas  [mg/km]  
136  Ārpuspils ētas interv ālu sv ērtās NMHC  emisijas  [mg/km]  
137  Automa ģistr āles interv ālu sv ērtās NMHC  emisijas  [mg/km]  
138  Pils ētas interv ālu sv ērtās CO emisijas  [mg/km]  
139  Ārpuspils ētas interv ālu sv ērtās CO emisijas  [mg/km]  
140  Automa ģistr āles interv ālu sv ērtās CO emisijas  [mg/km]  
141  Pils ētas interv ālu sv ērtās NO  x emisijas  [mg/km]LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/203
 
Rindas Nr.  Parametrs  M ērvien ība 
142  Ārpuspils ētas interv ālu sv ērtās NO  x emisijas  [mg/km]  
143  Automa ģistr āles interv ālu sv ērtās NO  x emisijas  [mg/km]  
144  Pils ētas interv ālu sv ērtās NO emisijas  [mg/km]  
145  Ārpuspils ētas interv ālu sv ērtās NO emisijas  [mg/km]  
146  Automa ģistr āles interv ālu sv ērtās NO emisijas  [mg/km]  
147  Pils ētas interv ālu sv ērtās NO  2 emisijas  [mg/km]  
148  Ārpuspils ētas interv ālu sv ērtās NO  2 emisijas  [mg/km]  
149  Automa ģistr āles interv ālu sv ērtās NO  2 emisijas  [mg/km]  
150  Pils ētas interv ālu sv ērtās PN  emisijas  [#/km]  
151  Ārpuspils ētas interv ālu sv ērtās PN  emisijas  [#/km]  
152  Automa ģistr āles interv ālu sv ērtās PN  emisijas  [#/km]  
… (  1 ) … (  1 ) … (  1 ) 
( 1 ) Parametrus dr īkst pievienot l īdz 195. rindai.  
5.b tabula  
Zi ņošanas datnes Nr. 2 galvene: emisiju gal īgie rezult āti saska ņā ar 5. papildin ājumu  
Rindas Nr.  Parametrs  M ērvien ība 
201  Visa brauciena  THC  emisijas  [mg/km]  
202  Visa brauciena CH  4 emisijas  [mg/km]  
203  Visa brauciena  NMHC  emisijas  [mg/km]  
204  Visa brauciena CO emisijas  [mg/km]  
205  Visa brauciena NO  x emisijas  [mg/km]  
206  Visa brauciena  PN  emisijas  [#/km]  
… (  1 ) … (  1 ) … (  1 ) 
( 1 ) Dr īkst pievienot papildu parametrus.  
6. tabula  
Zi ņošanas datnes Nr. 2 pamatda ļa: 5. papildin ājum ā paredz ētās datu izv ērtēšanas metodes detaliz ētie 
rezult āti; š īs tabulas rindas un slejas p ārnes uz datu zi ņošanas datnes pamatda ļu 
Rindas Nr.  498  499  500  501  
Interv āla s ākuma laiks  [s]  (  1 ) 
Interv āla beigu laiks  [s]  (  1 ) 
Interv āla ilgums  [s]  (  1 )LV L 175/204 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
Rindas Nr.  498  499  500  501  
Interv āla att ālums  Avots (1=GPS, 2= ECU , 3=sensors)  [km]  (  1 ) 
Interv āla THC  emisijas  [g]  (  1 ) 
Interv āla CH  4 emisijas  [g]  (  1 ) 
Interv āla NMHC  emisijas  [g]  (  1 ) 
Interv āla CO emisijas  [g]  (  1 ) 
Interv āla CO  2 emisijas  [g]  (  1 ) 
Interv āla NO  X emisijas  [g]  (  1 ) 
Interv āla NO emisijas  [g]  (  1 ) 
Interv āla NO  2 emisijas  [g]  (  1 ) 
Interv āla O  2 emisijas  [g]  (  1 ) 
Interv āla PN  emisijas  [#]  (  1 ) 
Interv āla THC  emisijas  [mg/km]  (  1 ) 
Interv āla CH  4 emisijas  [mg/km]  (  1 ) 
Interv āla NMHC  emisijas  [mg/km]  (  1 ) 
Interv āla CO emisijas  [mg/km]  (  1 ) 
Interv āla CO  2 emisijas  [g/km]  (  1 ) 
Interv āla NO  X emisijas  [mg/km]  (  1 ) 
Interv āla NO emisijas  [mg/km]  (  1 ) 
Interv āla NO  2 emisijas  [mg/km]  (  1 ) 
Interv āla O  2 emisijas  [mg/km]  (  1 ) 
Interv āla PN  emisijas  [#/km]  (  1 ) 
Interv āla att ālums l īdz CO2 
raksturl īknei  h j [%] (  1 ) 
Interv āla sv ēruma koeficients  
w j [—]  (  1 ) 
Transportl īdzek ļa vid ējais 
ātrums interv ālā Avots (1=GPS, 2= ECU , 3=sensors)  [km/h]  (  1 ) 
… (  2 ) … (  2 ) … (  2 ) (  1 ), (  2 ) 
( 1 ) Faktisk ās v ērtības nor āda no 501. rindas l īdz datu beig ām. 
( 2 ) Papildu parametrus dr īkst pievienot interv ālu raksturlielumu raksturošanai.  
7. tabula  
Zi ņošanas datnes Nr. 3 galvene: 6. papildin ājum ā paredz ētās datu izv ērtēšanas metodes apr ēķinu 
iestat ījumi  
Rindas Nr.  Parametrs  M ērvien ība 
1 Griezes momenta avots jaudai uz rite ņiem Sensors/ ECU /Veline  
2 Veline  sl īpums  [g/kWh]  
3 Veline  krustpunkts  [g/h]LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/205
 
Rindas Nr.  Parametrs  M ērvien ība 
4 Sl īdošais vid ējais ilgums  [s]  
5 M ērķa mode ļa denormaliz ācijas atskaites ātrums  [km/h]  
6 Atskaites pa ātrin ājums  [m/s  2 ] 
7 Jauda, kas pie atskaites ātruma un pa ātrin ājuma j āpieliek 
pie transportl īdzek ļa rite ņa rumbas  [kW]  
8 Jaudas klašu skaits, tostarp 90 % no P  rated - 
9 M ērķa mode ļa izk ārtojums  (izstiepts/saspiests)  
10 Apr ēķinu programmat ūra un versija  (piem., CLEAR 1.8)  
… (  1 ) … (  1 ) … (  1 ) 
( 1 ) L īdz 95. rindai dr īkst pievienot papildu parametrus apr ēķinu iestat ījumu raksturošanai.  
8.a tabula  
Zi ņošanas datnes Nr. 3 galvene: 6. papildin ājum ā paredz ētās datu izv ērtēšanas metodes rezult āti 
Rindas Nr.  Parametrs  M ērvien ība 
101  Jaudas klases tv ērums (skaits >5)  (1=J ā, 0=N ē) 
102  Jaudas klases normalit āte (1=J ā, 0=N ē) 
103  Visa brauciena sv ērtās vid ējās THC  emisijas  [g/s]  
104  Visa brauciena sv ērtās vid ējās CH  4 emisijas  [g/s]  
105  Visa brauciena sv ērtās vid ējās NMHC  emisijas  [g/s]  
106  Visa brauciena sv ērtās vid ējās CO emisijas  [g/s]  
107  Visa brauciena sv ērtās vid ējās CO  2 emisijas  [g/s]  
108  Visa brauciena sv ērtās vid ējās NO  X emisijas  [g/s]  
109  Visa brauciena sv ērtās vid ējās NO emisijas  [g/s]  
110  Visa brauciena sv ērtās vid ējās NO  2 emisijas  [g/s]  
111  Visa brauciena sv ērtās vid ējās O  2 emisijas  [g/s]  
112  Visa brauciena sv ērtās vid ējās PN  emisijas  [#/s]  
113  Visa brauciena sv ērtais vid ējais transportl īdzek ļa ātrums  [km/h]  
114  Pils ētas da ļas sv ērtās vid ējās THC  emisijas  [g/s]  
115  Pils ētas da ļas sv ērtās vid ējās CH  4 emisijas  [g/s]  
116  Pils ētas da ļas sv ērtās vid ējās NMHC  emisijas  [g/s]  
117  Pils ētas da ļas sv ērtās vid ējās CO emisijas  [g/s]  
118  Pils ētas da ļas sv ērtās vid ējās CO  2 emisijas  [g/s]  
119  Pils ētas da ļas sv ērtās vid ējās NO  X emisijas  [g/s]  
120  Pils ētas da ļas sv ērtās vid ējās NO emisijas  [g/s]LV L 175/206 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
Rindas Nr.  Parametrs  M ērvien ība 
121  Pils ētas da ļas sv ērtās vid ējās NO  2 emisijas  [g/s]  
122  Pils ētas da ļas sv ērtās vid ējās O  2 emisijas  [g/s]  
123  Pils ētas da ļas sv ērtās vid ējās PN  emisijas  [#/s]  
124  Pils ētas da ļas sv ērtais vid ējais transportl īdzek ļa ātrums  [km/h]  
… (  1 ) … (  1 ) … (  1 ) 
( 1 ) L īdz 195. rindai dr īkst pievienot papildu parametrus.  
8.b tabula  
Zi ņošanas datnes Nr. 3 galvene: gal īgie emisiju rezult āti saska ņā ar 6. papildin ājumu  
Rindas Nr.  Parametrs  M ērvien ība 
201  Visa brauciena  THC  emisijas  [mg/km]  
202  Visa brauciena CH  4 emisijas  [mg/km]  
203  Visa brauciena  NMHC  emisijas  [mg/km]  
204  Visa brauciena CO emisijas  [mg/km]  
205  Visa brauciena NO  x emisijas  [mg/km]  
206  Visa brauciena  PN  emisijas  [#/km]  
… (  1 ) … (  1 ) … (  1 ) 
( 1 ) Dr īkst pievienot papildu parametrus.  
9. tabula  
Zi ņošanas datnes Nr. 3 pamatda ļa: 6. papildin ājum ā paredz ētās datu izv ērtēšanas metodes detaliz ētie 
rezult āti; š īs tabulas rindas un slejas p ārnes uz datu zi ņošanas datnes pamatda ļu 
Rindas Nr.  498  499  500  501  
Visa brauciena jaudas klases Nr. (  1 ) —  
Visa brauciena jaudas klases zem ākā 
robežv ērtība (  1 ) [kW]  
Visa brauciena jaudas klases augst ākā 
robežv ērtība (  1 ) [kW]  
Vis ā braucien ā izmantotais m ērķa 
modelis (sadal ījums) (  1 ) [%] (  2 ) 
Jaudas klases biežums vis ā braucien ā ( 1 ) —  (  2 ) 
Jaudas klases tv ērums braucien ā >5 (  1 ) —  (1=J ā, 0=N ē) ( 2 ) 
Visa brauciena jaudas klases normalit ā­
te (  1 ) — (1=J ā, 0=N ē) ( 2 ) 
Jaudas klases vid ējās THC  emisijas vis ā 
braucien ā ( 1 ) [g/s]  (  2 ) 
Jaudas klases vid ējās CH  4 emisijas vis ā 
braucien ā ( 1 ) [g/s]  (  2 )LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/207
 
Rindas Nr.  498  499  500  501  
Jaudas klases vid ējās NMHC  emisijas vis ā 
braucien ā ( 1 ) [g/s]  (  2 ) 
Jaudas klases vid ējās CO emisijas vis ā 
braucien ā ( 1 ) [g/s]  (  2 ) 
Jaudas klases vid ējās CO  2 emisijas vis ā 
braucien ā ( 1 ) [g/s]  (  2 ) 
Jaudas klases vid ējās NO  X emisijas vis ā 
braucien ā ( 1 ) [g/s]  (  2 ) 
Jaudas klases vid ējās NO emisijas vis ā 
braucien ā ( 1 ) [g/s]  (  2 ) 
Jaudas klases vid ējās NO  2 emisijas vis ā 
braucien ā ( 1 ) [g/s]  (  2 ) 
Jaudas klases vid ējās O  2 emisijas vis ā 
braucien ā ( 1 ) [g/s]  (  2 ) 
Jaudas klases vid ējās PN emisijas vis ā 
braucien ā ( 1 ) [#/s]  (  2 ) 
Jaudas klases transportl īdzek ļa vid ējais 
ātrums vis ā braucien ā ( 1 ) Avots (1=GPS, 
2=ECU , 3=sensors)  [km/h]  (  2 ) 
Jaudas klases Nr. brauciena pils ētas 
da ļā ( 1 ) — 
Jaudas klases zem ākā robežv ērtība brau ­
ciena pils ētas da ļā ( 1 ) [kW]  
Jaudas klases augst ākā robežv ērtība brau ­
ciena pils ētas da ļā ( 1 ) [kW]  
Brauciena pils ētas da ļā izmantotais 
m ērķa modelis (sadal ījums) (  1 ) [%] (  2 ) 
Jaudas klases biežums brauciena pils ētas 
da ļā ( 1 ) — (  2 ) 
Jaudas klases tv ērums brauciena pils ētas 
da ļā > 5 (  3 ) — (1=J ā, 0=N ē) ( 2 ) 
Jaudas klases normalit āte brauciena 
pils ētas da ļā ( 1 ) — (1=J ā, 0=N ē) ( 2 ) 
Jaudas klases vid ējās THC  emisijas brau ­
ciena pils ētas da ļā ( 1 ) [g/s]  (  2 ) 
Jaudas klases vid ējās CH  4 emisijas brau ­
ciena pils ētas da ļā ( 1 ) [g/s]  (  2 ) 
Jaudas klases vid ējās NMHC  emisijas 
brauciena pils ētas da ļā ( 1 ) [g/s]  (  2 ) 
Jaudas klases vid ējās CO emisijas brau ­
ciena pils ētas da ļā ( 1 ) [g/s]  (  2 ) 
Jaudas klases vid ējās CO  2 emisijas brau ­
ciena pils ētas da ļā ( 1 ) [g/s]  (  2 ) 
Jaudas klases vid ējās NO  X emisijas brau ­
ciena pils ētas da ļā ( 1 ) [g/s]  (  2 )LV L 175/208 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
Rindas Nr.  498  499  500  501  
Jaudas klases vid ējās NO emisijas brau ­
ciena pils ētas da ļā ( 1 ) [g/s]  (  2 ) 
Jaudas klases vid ējās NO  2 emisijas brau ­
ciena pils ētas da ļā ( 1 ) [g/s]  (  2 ) 
Jaudas klases vid ējās O  2 emisijas brau ­
ciena pils ētas da ļā ( 1 ) [g/s]  (  2 ) 
Jaudas klases vid ējās PN  emisijas brau ­
ciena pils ētas da ļā ( 1 ) [#/s]  (  2 ) 
Jaudas klases transportl īdzek ļa vid ējais 
ātrums pils ētas da ļā ( 1 ) Avots (1=GPS, 
2=ECU , 3=sensors)  [km/h]  (  2 ) 
… (  4 ) … (  4 ) … (  4 ) (  2 ), (  4 ) 
( 1 ) Rezult āti, kas zi ņoti par katru jaudas klasi, s ākot no jaudas klases Nr. 1 l īdz jaudas klasei, kas ietver 90 % no P  rated . 
( 2 ) Faktisk ās v ērtības nor āda no 501. rindas l īdz datu beig ām. 
( 3 ) Rezult āti, kas zi ņoti par katru jaudas klasi, s ākot no jaudas klases Nr. 1 l īdz jaudas klasei Nr. 5. 
( 4 ) Dr īkst pievienot papildu parametrus.  
4.3. Transportl īdzek ļa un dzin ēja apraksts  
Ražot ājs sniedz transportl īdzek ļa un dzin ēja aprakstu saska ņā ar I pielikuma 4. papildin ājumu.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/209
 
9. papildin ājums  
Ražot āja atbilst ības sertifik āts
LV L 175/210 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
IV PIELIKUMS  
EMISIJAS DATI, KAS NEPIECIEŠAMI TIPA APSTIPRIN ĀJUMAM TEHNISK ĀS P ĀRBAUDES VAJADZ ĪBĀMLV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/211
 
1. papildin ājums  
OGLEK ĻA MONOKS ĪDA EMISIJU M ĒRĪŠANA PIE DZIN ĒJA TUKŠGAITAS APGRIEZIENIEM  
(2. TIPA TESTS)  
1. IEVADS  
1.1. Šaj ā papildin ājum ā aprakst īta 2. tipa testa proced ūra, ar kuru m ēra oglek ļa monoks īda emisijas pie dzin ēja tukšgaitas 
apgriezieniem (norm āliem un lieliem).  
2. VISP ĀRĪGAS PRAS ĪBAS 
2.1. Visp ārīgās pras ības ir nor ādītas ANO EEK Noteikumu Nr. 83 5.3.2. ieda ļā un 5.3.7.1.–5.3.7.6. punkt ā, bet iz ņēmums 
ir noteikts 2.2. ieda ļā. 
2.2. Ar ANO EEK Noteikumu Nr. 83 5.3.7.5. punkt ā min ēto tabulu saprot š īs regulas I pielikuma 4. papildin ājuma 
papildpielikuma 2.1. ieda ļā nor ādīto tabulu 2. tipa testam.  
3. TEHNISK ĀS PRAS ĪBAS 
3.1. Tehnisk ās pras ības ir noteiktas ANO EEK Noteikumu Nr. 83 5. pielikum ā, bet iz ņēmumi ir noteikti 3.2. un 3.3. 
ieda ļā. 
3.2. Standartdegvielu specifik ācijas, kas noteiktas ANO EEK Noteikumu Nr. 83 5. pielikuma 2.1. punkt ā, saprot k ā 
atbilst īgās standartdegvielu specifik ācijas š īs regulas IX pielikum ā. 
3.3. Atsauci uz I tipa testu ANO EEK Noteikumu Nr. 83 5. pielikuma 2.2.1. punkt ā saprot k ā atsauci uz 1. tipa testu š īs 
regulas XXI pielikum ā.LV L 175/212 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
2. papildin ājums  
D ŪMAIN ĪBAS M ĒRĪŠANA  
1. IEVADS  
1.1. Šaj ā papildin ājum ā aprakst ītas atg āzu emisiju d ūmain ības m ērīšanas pras ības.  
2. KORI ĢĒTĀ ABSORBCIJAS KOEFICIENTA SIMBOLS  
2.1. Kori ģētā absorbcijas koeficienta simbolu piestiprina katram transportl īdzeklim, kurš atbilst transportl īdzek ļa tipam, 
kam piem ēro šo testu. Simbols ir taisnst ūris ap att ēlu, kur ā ar m  –1 izteikts apstiprin ājuma laik ā test ā ieg ūtais 
kori ģētais absorbcijas koeficients br īva pa ātrin ājuma apst ākļos. Testa metode aprakst īta 4. ieda ļā. 
2.2. Simbolam j ābūt skaidri salas āmam un neizdz ēšamam. To piestiprina labi redzam ā un viegli pieejam ā viet ā, kas 
preciz ēta I pielikuma 4. papildin ājum ā nor ādītā tipa apstiprin ājuma sertifik āta papildpielikum ā. 
2.3. Simbola paraugs sniegts IV.2.1. att ēlā. 
IV.2.1. att ēls
 
Šis simbols par āda, ka labotais absorbcijas koeficients ir 1,30 m  –1 . 
3. SPECIFIK ĀCIJAS UN TESTI  
3.1. Specifik ācijas un testi ir nor ādīti ANO EEK Noteikumu Nr. 24 (  1 ) III da ļas 24. ieda ļā, bet iz ņēmumi attiec ībā uz š īm 
proced ūrām ir noteikti 3.2. ieda ļā. 
3.2. Atsauci uz ANO EEK Noteikumu Nr. 242. pielikuma 24.1. punktu saprot k ā atsauci uz š īs regulas I pielikuma 4. 
papildin ājumu.  
4. TEHNISK ĀS PRAS ĪBAS 
4.1. Tehnisk ās pras ības ir noteiktas ANO EEK Noteikumu Nr. 244., 5., 7., 8., 9. un 10. pielikum ā, bet iz ņēmumi 
noteikti 4.2., 4.3. un 4.4. ieda ļā. 
4.2. Tests ar vienm ērīgiem dzin ēja apgriezieniem pie pilnas slodzes l īknes  
4.2.1. Atsauces uz 1. pielikumu ANO EEK Noteikumu Nr. 244. pielikuma 3.1. punkt ā saprot k ā atsauci uz š īs regulas I 
pielikuma 3. papildin ājumu.  
4.2.2. Standartdegvielas, kas preciz ētas ANO EEK Noteikumu Nr. 244 pielikuma 3.2. punkt ā, saprot k ā atsauci uz 
standartdegvielu š īs regulas IX pielikum ā, kas atbilst emisijas ierobežojumiem, attiec ībā uz kuriem transportl ī­
dzeklim ir tipa apstiprin ājums.  
4.3. Br īvā pa ātrin ājuma tests  
4.3.1. Atsauces uz 2. pielikuma 2. tabulu ANO EEK Noteikumu Nr. 245. pielikuma 2.2. punkt ā saprot k ā atsauces uz 
tabulu saska ņā ar š īs regulas I pielikuma 4. papildin ājuma 2.4.2.1. punktu.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/213  
( 1 ) OV L 326, 24.11.2006
 4.3.2. Atsauces uz 1. pielikuma 7.3. punktu ANO EEK Noteikumu Nr. 245. pielikuma 2.3. punkt ā saprot k ā atsauces uz 
šīs regulas I pielikuma 3. papildin ājumu.  
4.4.  Kompresijaizdedzes dzin ēju t īrās jaudas noteikšanas “EEK” metode  
4.4.1. Atsauces ANO EEK Noteikumu Nr. 2410. pielikuma 7. punkt ā uz “š ā pielikuma papildin ājumu” un ANO EEK 
Noteikumu Nr. 2410. pielikuma 7. un 8. punkt ā uz “1. pielikumu” saprot k ā atsauces uz š īs regulas I pielikuma 3. 
papildin ājumu.LV L 175/214 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
V PIELIKUMS  
KARTERA G ĀZU EMISIJU VERIFIK ĀCIJA  
(3. TIPA TESTS)  
1. IEVADS  
1.1. Šaj ā pielikum ā ir aprakst īta 3. tipa testa proced ūra, ar kuru verific ē kartera g āzu emisijas, k ā aprakst īts ANO EEK 
Noteikumu Nr. 835.3.3. ieda ļā. 
2. VISP ĀRĪGAS PRAS ĪBAS 
2.1. Visp ārīgās pras ības attiec ībā uz 3. tipa testa veikšanu ir noteiktas ANO EEK Noteikumu Nr. 836. pielikuma 1. un 2. 
ieda ļā, bet iz ņēmumi ir noteikti 2.2. un 2.3. punkt ā turpm āk. 
2.2. Atsauci uz I tipa testu ANO EEK Noteikumu Nr. 836. pielikuma 2.1. punkt ā saprot k ā atsauci uz 1. tipa testu š īs 
regulas XXI pielikum ā. 
2.3. J āizmanto zema transportl īdzek ļa (VL) ce ļa slodzes koeficienti. Ja nav  VL , j āizmanto augsta transportl īdzek ļa (VH) 
ce ļa slodze.  
3. TEHNISK ĀS PRAS ĪBAS 
3.1. Tehnisk ās pras ības ir noteiktas ANO EEK Noteikumu Nr. 836. pielikuma 3.–6. ieda ļā, bet iz ņēmumi ir noteikti 3.2. 
punkt ā turpm āk. 
3.2. Atsauces uz I tipa testu ANO EEK Noteikumu Nr. 836. pielikuma 3.2. punkt ā saprot k ā atsauces uz 1. tipa testu š īs 
regulas XXI pielikum ā.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/215
 
VI PIELIKUMS  
IZTVAIKOŠANAS EMISIJU NOTEIKŠANA  
(4. TIPA TESTS)  
1. IEVADS  
1.1. Šaj ā pielikum ā ir aprakst īta proced ūra 4. tipa testam, kur ā nosaka og ļūde ņražu emisijas, kas iztvaiko no 
degvielas sist ēm ām transportl īdzek ļos ar dzirkste ļaizdedzes dzin ējiem.  
2. TEHNISK ĀS PRAS ĪBAS 
2.1. Ievads  
Proced ūra ietver iztvaikošanas emisijas testu un divus papildu testus, no kuriem viens ir oglek ļa k ārbas 
vecin āšanas tests, kas aprakst īts 5.1. punkt ā, un otrs — degvielas glab āšanas sist ēmas caurlaid ības tests, kas 
aprakst īts 5.2. punkt ā. 
Iztvaikošanas emisiju tests (VI.1. att ēls) ir paredz ēts tam, lai noteiktu og ļūde ņražu iztvaikošanas emisiju, ko 
rada diennakts temperat ūras sv ārst ības, karstuma rad ītie izgarojumi transportl īdzek ļa st āvēšanas laik ā un 
braukšana pils ētas apst ākļos. 
2.2. Iztvaikošanas emisiju testam ir š ādi posmi:  
a) testa brauciens, kurš ietver braukšanas ciklu pils ētas apst ākļos (pirm ā da ļa) un ārpuspils ētas apst ākļos (otr ā 
da ļa), kam seko divi braukšanas cikli pils ētas apst ākļos (pirm ā da ļa); 
b) karstuma rad ītā izgarojuma zudumu noteikšana;  
c) diennakts zudumu noteikšana.  
Og ļūde ņražu masas emisijas no karstuma rad ītā izgarojuma un diennakts zudumu posmiem sasumm ē kop ā 
ar caurlaid ības koeficientu, lai ieg ūtu kop ējo testa rezult ātu. 
3. TRANSPORTL ĪDZEKLIS UN DEGVIELA  
3.1. Transportl īdzeklis  
3.1.1. Transportl īdzeklim j ābūt lab ā meh ānisk ā st āvokl ī, iepriekš piestr ādātam un ar vismaz 3 000 km nobraukumu 
pirms testa. Iztvaikošanas emisiju noteikšanai re ģistr ē sertifik ācijai izmantot ā transportl īdzek ļa nobraukumu 
un vecumu. Iztvaikošanas emisiju kontroles sist ēmai ir j ābūt pievienotai un j ādarbojas pareizi visa š ī perioda 
laik ā, un oglek ļa k ārbai(- ām) ir j ābūt izmantotai(- ām) norm āli bez p ārm ērīgas iztukšošanas vai slodzes. 
Oglek ļa k ārbai(- ām), kas vecin āta(-as) atbilstoši 5.1. punkt ā aprakst ītajai proced ūrai, j ābūt pievienotai(- ām), 
kā par ādīts VI.1. att ēlā. 
3.2. Degviela  
3.2.1. Izmanto 1. tipa E10 standartdegvielu, kas noteikta š īs regulas IX pielikum ā. Šaj ā regul ā E10 standartdegviela ir 
1. tipa standartdegviela, iz ņemot k ārbas vecin āšanai paredz ēto, kas aprakst īta 5.1. punkt ā. 
4. TEST ĒŠANAS APR ĪKOJUMS IZTVAIKOŠANAS TESTAM  
4.1. Šasijas dinamometrs  
Šasijas dinamometram j āatbilst ANO EEK Noteikumu Nr. 834.a pielikuma 1. papildin ājuma pras ībām. 
4.2. Iztvaikošanas emisijas m ērīšanas kamera  
Iztvaikošanas emisijas m ērīšanas kamerai j āatbilst ANO EEK Noteikumu Nr. 837. pielikuma 4.2. punkta 
pras ībām.LV L 175/216 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
VI.1. att ēls 
Iztvaikošanas emisiju noteikšana  
3 000 km piestr ādes periods (bez p ārm ērīgas att īrīšanas/slogošanas)  
Vecin ātas(-u) k ārbas(-u) izmantojums  
Transportl īdzek ļa t īrīšana ar tvaika str ūklu (ja nepieciešams)  
Degvielas nerad ītu fona emisiju avotu samazin āšana vai likvid ēšana (ja sa ņemta piekrišana)
  
Piez īmes: 
1. Iztvaikošanas emisijas kontroles saimes — k ā I pielikuma 3.2. punkt ā. 
2. Atg āzu emisijas var m ērīt 1. tipa testa braucien ā, bet šo m ērījumu neizmanto ties ību aktos paredz ētiem 
nol ūkiem. Ties ību aktos noteiktais atg āzu emisiju tests joproj ām ir veicams atseviš ķi. 
4.3. Anal ītisk ās sist ēmas  
Anal ītiskaj ām sist ēm ām j āatbilst ANO EEK Noteikumu Nr. 837. pielikuma 4.3. punkta pras ībām. 
4.4. Temperat ūras re ģistr ācija 
Temperat ūras re ģistr ācijai j āatbilst ANO EEK Noteikumu Nr. 837. pielikuma 4.5. punkta pras ībām. 
4.5. Spiediena re ģistr ācija 
Spiediena re ģistr ācijai j āatbilst ANO EEK Noteikumu Nr. 837. pielikuma 4.6. punkta pras ībām. 
4.6. Ventilators  
Ventilatoriem j āatbilst ANO EEK Noteikumu Nr. 837. pielikuma 4.7. punkta pras ībām. 
4.7. G āzes 
Gāzēm j āatbilst ANO EEK Noteikumu Nr. 837. pielikuma 4.8. punkta pras ībām.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/217
 
4.8. Papildu apr īkojums  
Papildu apr īkojumam j āatbilst ANO EEK Noteikumu Nr. 837. pielikuma 4.9. punkta pras ībām. 
5. TESTA PROCED ŪRA 
5.1. K ārbas(-u) vecin āšana stend ā 
Pirms izpilda karstuma rad ītā izgarojuma un diennakts zudumu sekvences, k ārba(-as) j āvecina atbilstoši VI.2. 
att ēlā aprakst ītajai proced ūrai. 
VI.2. att ēls 
Proced ūra k ārbas(-u) vecin āšanai stend ā
LV L 175/218 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
5.1.1. Termisk ās kondicion ēšanas tests  
Īpaš ā temperat ūras kamer ā k ārbu(-as) pak ļauj cikliem temperat ūrā no – 15 °C l īdz 60 °C ar 30 min ūšu 
stabiliz āciju – 15 °C un 60 °C temperat ūrā. Katrs cikls ilgst 210 min ūtes, k ā par ādīts 3. att ēlā. Temperat ūras 
gradientam j ābūt p ēc iesp ējas tuv ākam 1 °C/min. Caur k ārbu(- ām) nevajadz ētu pl ūst m āksl īgai gaisa pl ūsmai.  
Ciklu atk ārto 50 reizes p ēc k ārtas. Kopum ā š ī darb ība ilgs 175 stundas.  
VI.3. att ēls 
Termisk ās kondicion ēšanas cikls
  
5.1.2. K ārbas vibrator ās kondicion ēšanas tests  
Pēc termisk ās vecin āšanas k ārbu(-as) krata pa vertik ālo asi, k ārbu(-as) uzst ādot atbilstoši t ās/to v ērsumam 
transportl īdzekl ī, ar kop ējo Grms (  1 ) > 1,5 m/s  2 un frekvenci 30 ± 10 Hz. Testa ilgums ir 12 stundas.  
5.1.3. K ārbas degvielvecin āšanas tests  
5.1.3.1. Degvielvecin āšana 300 ciklos  
5.1.3.1.1. P ēc termisk ās kondicion ēšanas testa un vibrator ā testa k ārbu(-as) vecina, izmantojot 1. tipa E10 p ārdošan ā 
esošo degvielu, k ā nor ādīts 5.1.3.1.1.1. punkt ā turpm āk, un sl āpekli vai gaisu ar degvielas tvaiku tilpumu 
50 ± 15 %. Degvielas tvaiku iepildes ātrumam j ābūt 60 ± 20 g/h.  
Kārbu(-as) slogo, l īdz tiek sasniegts attiec īgais caurk ļūšanas punkts. Caurk ļūšanu uzskata par punktu, kur ā 
kumulat īvais emit ēto og ļūde ņražu daudzums ir 2 grami. Alternat īvi, slogošanu uzskata par pabeigtu, kad 
līdzv ērtīgais koncentr ācijas l īmenis ventil ācijas atver ē sasniedz 3 000 ppm.  
5.1.3.1.1.1. E10 p ārdošan ā esošajai degvielai, ko izmanto šaj ā test ā, jāatbilst t ām paš ām pras ībām k ā E10 standartdegvielai 
šādos aspektos:  
bl īvums 15 °C temperat ūrā; 
— tvaika spiediens ( DVPE ), 
— destil ācija (tikai iztvaikošana),LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/219  
( 1 ) Grms: vibr ācijas sign āla vid ējo kvadr ātisko (rms) v ērtību apr ēķina, k āpinot kvadr ātā sign āla sp ēcīgumu visos punktos, nosakot 
kvadr ātā k āpin ātā sp ēcīguma vid ējo v ērtību un p ēc tam izvelkot kvadr ātsakni no vid ējās v ērtības. Ieg ūtais skaitlis ir Grms 
m ērs.
 — og ļūde ņražu anal īze (tikai olef īni, arom ātiskie og ļūde ņraži, benzols),  
— sk ābek ļa saturs,  
— etanola saturs.  
5.1.3.1.2. K ārbu(-as) att īra atbilstoši ANO EEK Noteikumu Nr. 837. pielikuma 5.1.3.8. punkt ā aprakst ītajai proced ūrai. 
Kārba j āatt īra 5 min ūtes l īdz 1 stundu p ēc slogošanas.  
5.1.3.1.3. Š ā pielikuma 5.1.3.1.1. un 5.1.3.1.2. punkt ā aprakst ītās proced ūras so ļus atk ārto 50 reizes, un p ēc tam 
izm ēra but āna darbsp ēju (BWC ), kas ir akt īvā oglek ļa k ārbas sp ēja absorb ēt un desorb ēt but ānu no sausa 
gaisa noteiktos apst ākļos piecos but āna ciklos, k ā aprakst īts 5.1.3.1.4. punkt ā turpm āk. Vecin āšana ar 
degvielas tvaiku turpin ās, l īdz tiek izpild īti 300 cikli. P ēc šiem 300 cikliem izm ēra BWC  piecos but āna ciklos, 
kā aprakst īts 5.1.3.1.4. punkt ā. 
5.1.3.1.4. P ēc 50 un 300 degvielvecin āšanas cikliem izm ēra BWC . M ērījumu veic, k ārbu slogojot, k ā aprakst īts ANO 
EEK Noteikumu Nr. 837. pielikuma 5.1.6.3. punkt ā, l īdz caurk ļūšanai.  BWC  re ģistr ē. 
Kārbu(-as) att īra atbilstoši ANO EEK Noteikumu Nr. 837. pielikuma 5.1.3.8. punkt ā aprakst ītajai proced ūrai. 
Kārba j āatt īra 5 min ūtes l īdz 1 stundu p ēc slogošanas.  
But ānslogošanas darb ību atk ārto 5 reizes.  BWC  re ģistr ē p ēc katra but ānslogošanas so ļa. BWC  50 apr ēķina k ā 
piecu  BWC  vid ējo v ērtību un re ģistr ē. 
Kopum ā k ārbu(-as) vecina 300 degvielvecin āšanas ciklos + 10 but āna ciklos, un p ēc tam to/t ās uzskata par 
stabiliz ētu(- ām). 
5.1.3.2. Ja k ārbu(-as) pieg ādā pieg ādātājs, ražot ājs iepriekš inform ē tipa apstiprin ātājas iest ādes, lai t ās pieg ādātāja 
telp ās var ētu nov ērot jebkuru vecin āšanas posmu.  
5.1.3.3. Ražot ājs iesniedz tipa apstiprin ātājām iest ādēm test ēšanas protokolu, kur ā iek ļauti vismaz š ādi elementi:  
— akt īvā oglek ļa veids,  
— noslogojums,  
— degvielas specifik ācijas,  
— BWC  m ērījumi.  
5.2. Degvielas sist ēmas caurlaid ības koeficienta noteikšana (VI.4. att ēls)LV L 175/220 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
VI.4. att ēls 
Caurlaid ības koeficienta noteikšana
  
Atlasa saimi reprezent ējošu degvielas glab āšanas sist ēmu un piestiprina to pie stenda, tad uz 20 ned ēļām 
40 °C +/– 2 °C temperat ūrā pak ļauj izgarošanai ar E10 standartdegvielu. Degvielas glab āšanas sist ēmu stend ā 
novieto t ā, lai t ā b ūtu v ērsta l īdz īgi k ā s ākotn ēji transportl īdzekl ī. 
5.2.1. Tvertni uzpilda ar svaigu E10 standartdegvielu 18 °C ± 8 °C temperat ūrā. Tvertni uzpilda l īdz 40 +/–2 % no 
tvertnes nomin ālās ietilp ības. P ēc tam stendu ar degvielas sist ēmu uz 3 ned ēļām novieto īpaš ā un droš ā telp ā 
ar regul ējamu temperat ūru 40 °C ± 2 °C.  
5.2.2. Treš ās ned ēļas beig ās tvertni iztukšo un atk ārtoti uzpilda ar svaigu E10 standartdegvielu 18 °C ± 8 °C tempe ­
rat ūrā 40 ± 2 % no tvertnes nomin ālās ietilp ības.  
Sešu l īdz 36 stundu laik ā, no kur ām p ēdējās 6 stundas 20 °C ± 2 °C temperat ūrā, stendu ar degvielas sist ēmu 
novieto  VT-SHED  un 24 stundas izpilda diennakts proced ūru atbilstoši ANO EEK Noteikumu Nr. 837. 
pielikuma 5.7. punkt ā aprakst ītajai proced ūrai. Degvielas sist ēmas izvadu novieto ārpus  VT-SHED , lai izsl ēgtu 
iesp ēju, ka no tvertnes izvad ītās emisijas uzskata par caurlaišanu.  HC  emisijas m ēra un re ģistr ē k ā HC  3W . 
5.2.3. Stendu ar degvielas sist ēmu uz atlikušaj ām 17 ned ēļām atkal novieto īpaš ā un droš ā telp ā ar regul ējamu 
temperat ūru 40 °C ± 2 °C.  
5.2.4. Septi ņpadsmit ās ned ēļas beig ās tvertni iztukšo un atk ārtoti uzpilda ar svaigu standartdegvielu 18 °C ± 8 °C 
temperat ūrā 40 ± 2 % no tvertnes nomin ālās ietilp ības.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/221
 
Sešu l īdz 36 stundu laik ā, no kur ām p ēdējās 6 stundas 20 °C ± 2 °C temperat ūrā, stendu ar degvielas sist ēmu 
novieto  VT-SHED  un 24 stundas izpilda diennakts proced ūru atbilstoši ANO EEK Noteikumu Nr. 837. 
pielikuma 5.7. punkt ā aprakst ītajai proced ūrai. Degvielas sist ēmas izvadu novieto ārpus  VT-SHED , lai izsl ēgtu 
iesp ēju, ka no tvertnes izvad ītās emisijas uzskata par caurlaišanu.  HC  emisijas m ēra un re ģistr ē k ā HC  20W . 
5.2.5. Caurlaid ības koeficients ir starp ība starp HC  20W un HC  3W , ko izsaka k ā gramus 24 stund ās (g/24 h) ar tr īs 
cipariem.  
5.2.6. Ja caurlaid ības koeficientu nosaka pieg ādātājs, ražot ājs iepriekš inform ē tipa apstiprin ātājas iest ādes, lai b ūtu 
iesp ējams veikt nov ērošanas kontrolp ārbaudi pieg ādātāja telp ās. 
5.2.7. Ražot ājs iesniedz tipa apstiprin ātājām iest ādēm test ēšanas protokolu, kur ā iek ļauti vismaz š ādi elementi:  
a) test ētās degvielas glab āšanas sist ēmas pilns apraksts, ietverot t ādu inform āciju k ā test ētās tvertnes tips, tas, 
vai tvertne ir viensl āņa vai daudzsl āņu, un tvertnes un citu degvielas glab āšanas sist ēmas da ļu izgatavošanai 
izmantotie materi āli; 
b) vid ējā temperat ūra ned ēļā, pie kuras veikta vecin āšana;  
c) trešaj ā ned ēļā izm ērītā HC  (HC  3W ); 
d) divdesmitaj ā ned ēļā izm ērītā HC  (HC  20W ); 
e) ieg ūtais caurlaid ības koeficients ( PF). 
5.2.8. Atk āpjoties no 5.2.1.–5.2.7. punkta, ražot āji, kuri izmanto daudzsl āņu tvertnes, iepriekš aprakst ītās piln ās 
m ērīšanas proced ūras viet ā var izv ēlēties izmantot š ādu pieš ķirto caurlaid ības koeficientu ( APF ): 
daudzsl āņu tvertnes  APF  = 120 mg/24 h.  
5.2.8.1. Ja ražot ājs izv ēlas izmantot pieš ķirto caurlaid ības koeficientu, tas iesniedz tipa apstiprin ātājai iest ādei dekla ­
rāciju, kur ā skaidri nor ādīts tvertnes tips, k ā ar ī deklar āciju par izmantotajiem materi āliem.  
5.3. Karstuma rad ītā izgarojuma un diennakts zudumu m ērīšanas sekvence  
Transportl īdzekli sagatavo atbilstoši ANO EEK Noteikumu Nr. 837. pielikuma 5.1.1. un 5.1.2. punkt ā aprak ­
stītaj ām pras ībām. P ēc ražot āja piepras ījuma un ar apstiprin ātājas iest ādes piekrišanu pirms test ēšanas var 
likvid ēt vai samazin āt degvielas nerad ītu fona emisiju avotus (piem., izkars ējot riepas vai transportl īdzekli 
augst ā temperat ūrā, aizv ācot apskalošanas š ķidrumu).  
5.3.1. Izgarojums  
Transportl īdzekli uz 12 l īdz 36 stund ām atst āj st āvēt izgarojumu uztveršanas zon ā. St āvēšanas perioda beig ās 
dzin ēja e ļļas un dzes ētāja temperat ūrai j ābūt vien ādai ar temperat ūru zon ā vai diapazon ā ± 3 °C.  
5.3.2. Degvielas izliešana un atk ārtota uzpilde  
Degvielas izliešanu un atk ārtotu uzpildi veic atbilstoši ANO EEK Noteikumu Nr. 837. pielikuma 5.1.7. punkt ā 
aprakst ītajai proced ūrai. 
5.3.3. Iepriekš ējas sagatavošanas brauciens  
Vienas stundas laik ā p ēc tam, kad pabeigta degvielas izliešana un atk ārtota uzpilde, transportl īdzekli novieto 
uz šasijas dinamometra un veic I tipa testa vienu pirm ās da ļas un divus otr ās da ļas braukšanas ciklus saska ņā 
ar ANO EEK Noteikumu Nr. 834.a pielikumu.  
Atg āzu emisiju paraugi š īs darb ības laik ā netiek ņemti.LV L 175/222 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
5.3.4. Izgarojums  
Piecu min ūšu laik ā p ēc tam, kad pabeigta transportl īdzek ļa iepriekš ēja sagatavošana, to uz 12 l īdz 36 
stund ām atst āj st āvēt izgarojumu uztveršanas zon ā. St āvēšanas perioda beig ās dzin ēja e ļļas un dzes ētāja 
temperat ūrai j ābūt vien ādai ar temperat ūru zon ā vai diapazon ā ± 3 °C.  
5.3.5. K ārbas caurk ļūšanas punkts  
Kārbu(-as), kas vecin āta(-as) saska ņā ar 5.1. punkt ā aprakst īto sekvenci, slogo l īdz caurk ļūšanai atbilstoši ANO 
EEK Noteikumu Nr. 837. pielikuma 5.1.4. punkt ā aprakst ītajai proced ūrai. 
5.3.6. Dinamometra tests  
5.3.6.1. Vienas stundas laik ā p ēc tam, kad pabeigta k ārbas slogošana, transportl īdzekli novieto uz šasijas dinamometra 
un veic I tipa testa vienu pirm ās da ļas un vienu otr ās da ļas braukšanas ciklu saska ņā ar ANO EEK Noteikumu 
Nr. 834.a pielikumu. Tad dzin ēju izsl ēdz. Š īs darb ības laik ā var ņemt atg āzu emisiju paraugus, bet š ādi ieg ūtos 
rezult ātus nedr īkst izmantot atg āzu emisiju tipa apstiprin āšanas vajadz ībām. 
5.3.6.2. Divu min ūšu laik ā p ēc tam, kad pabeigts 5.3.6.1. punkt ā min ētais I tipa testa brauciens, veic n ākamo 
transportl īdzek ļa sagatavošanas braucienu, kas ietver I tipa testa divus pirm ās da ļas testa ciklus (karst ā 
iedarbin āšana). Tad dzin ēju atkal izsl ēdz. Š īs darb ības laik ā nav nepieciešams ņemt atg āzu emisijas paraugus.  
5.3.7. Karstuma rad ītais izgarojums  
Pēc dinamometra testa veic karstuma rad ītā izgarojuma iztvaikošanas emisijas testu atbilstoši ANO EEK 
Noteikumu Nr. 837. pielikuma 5.5. punkta pras ībām. Karstuma rad ītā izgarojuma zudumus apr ēķina saska ņā 
ar ANO EEK Noteikumu Nr. 837. pielikuma 6. punktu un re ģistr ē k ā M  HS . 
5.3.8. Izgarojums  
Pēc karstuma rad ītā izgarojuma iztvaikošanas emisijas testa transportl īdzekli pak ļauj izgarošanas procesam 
atbilstoši ANO EEK Noteikumu Nr. 837. pielikuma 5.6. punkta pras ībām. 
5.3.9. Diennakts tests  
5.3.9.1. P ēc izgarojuma veic diennakts zudumu pirmreiz ējo m ērīšanu 24 stundu garum ā atbilstoši ANO EEK Notei ­
kumu Nr. 837. pielikuma 5.7. punkta pras ībām. Emisiju apr ēķina atbilstoši ANO EEK Noteikumu Nr. 837. 
pielikuma 6. punkta pras ībām. Ieg ūto v ērtību re ģistr ē k ā M  D1 . 
5.3.9.2. P ēc pirm ā 24 stundu diennakts testa veic diennakts zudumu otrreiz ējo m ērīšanu 24 stundu garum ā atbilstoši 
ANO EEK Noteikumu Nr. 837. pielikuma 5.7. punkta pras ībām. Emisiju apr ēķina atbilstoši ANO EEK Notei ­
kumu Nr. 837. pielikuma 6. punkta pras ībām. Ieg ūto v ērtību re ģistr ē k ā M  D2 . 
5.3.10. Apr ēķins 
Formulas M  HS +M  D1 +M  D2 +2PF rezult ātam j ābūt maz ākam par Regulas (EK) Nr. 715/2007 I. pielikuma 3. 
tabul ā noteikto robežv ērtību. 
5.3.11. Ražot ājs iesniedz tipa apstiprin ātājām iest ādēm test ēšanas protokolu, kur ā iek ļauti vismaz š ādi elementi:  
a) izgarošanas periodu apraksts, nor ādot ilgumu un vid ējās temperat ūras; 
b) izmantot ās vecin ātās k ārbas apraksts un nor āde uz prec īzu vecin āšanas protokolu;  
c) vid ējā temperat ūra karstuma rad ītā izgarojuma testa laik ā; 
d) karstuma rad ītā izgarojuma testa m ērījums ( HSL ); 
e) pirm ā diennakts testa m ērījums (DL  1. diena  ); 
f) otr ā diennakts testa m ērījums (DL  2. diena  ); 
g) iztvaikošanas testa gal īgais rezult āts, ko apr ēķina š ādi: M  HS +M  D1 +M  D2 +2PF.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/223
 
VII PIELIKUMS  
PIES ĀRŅOJUMA KONTROLES IEK ĀRTU ILGIZTUR ĪGUMA VERIFIK ĀCIJA  
(5. TIPA TESTS)  
1. IEVADS  
1.1. Šaj ā pielikum ā aprakst īti testi, ar kuriem verific ē pies ārņojuma kontroles iek ārtu ilgiztur īgumu.  
2. VISP ĀRĪGAS PRAS ĪBAS 
2.1. Visp ārīgās pras ības attiec ībā uz 5. tipa testa veikšanu ir noteiktas ANO EEK Noteikumu Nr. 83 5.3.6. ieda ļā, bet 
izņēmumi ir noteikti 2.2. un 2.3. punkt ā turpm āk. 
2.2. Tabulu ANO EEK Noteikumu Nr. 83 5.3.6.2. punkt ā un tekstu 5.3.6.4. punkt ā saprot š ādi: 
Dzin ēja kategorija  Pie ņemtie nolietošan ās koeficienti  
CO THC  NMHC  NO  x HC + NO  x PM P  
Dzirkste ļaizdedze  1,5  1,3  1,3  1,6  —  1,0  1,0  
Kompresijaizdedze  T ā k ā nav pieš ķirti nolietošan ās koeficienti attiec ībā uz transportl īdzek ļiem ar 
kompresijaizdedzes motoriem, ražot ājiem, lai noteiktu nolietošan ās koeficientus, 
jāizmanto visa transportl īdzek ļa testa vai vecin āšanas stend ā ilglaic īguma testa 
proced ūras. 
2.3. Atsauci uz 5.3.1. un 8.2. punkta pras ībām ANO EEK Noteikumu Nr. 83 5.3.6.5. punkt ā saprot k ā atsauci uz š īs 
regulas I pielikuma 4.2. ieda ļa un XXI pielikuma pras ībām transportl īdzek ļa lietder īgās izmantošanas laik ā. 
2.4. Pirms izmanto Regulas (EK) Nr. 715/2007 I pielikuma 2. tabul ā noteikt ās emisiju robežv ērtības, lai nov ērtētu 
atbilst ību ANO EEK Noteikumu Nr. 83 5.3.6.5. punkt ā min ētaj ām pras ībām, apr ēķina un piem ēro nolietošan ās 
koeficientus, k ā aprakst īts XXI pielikuma 7. papildpielikuma A7/1. tabul ā un 8. papildpielikuma A8/5. tabul ā. 
3. TEHNISK ĀS PRAS ĪBAS 
3.1. Tehnisk ās pras ības un specifik ācijas ir noteiktas ANO EEK Noteikumu Nr. 83 9. pielikuma 1., 2. un 3. papildin ā­
jum ā un 1.–7. ieda ļā, bet iz ņēmumi noteikti 3.2.–3.10. ieda ļa. 
3.2. Atsauci uz 2. pielikumu ANO EEK Noteikumu Nr. 83 9. pielikuma 1.5. punkt ā saprot k ā atsauci uz š īs regulas I 
pielikuma 4. papildin ājumu.  
3.3. Atsauci uz emisiju robežv ērtībām, kas noteiktas ANO EEK Noteikumu Nr. 83 9. pielikuma 1.6. punkta 1. tabul ā, 
saprot k ā atsauci uz emisiju robežv ērtībām, kuras noteiktas Regulas (EK) Nr. 715/2007 I pielikuma 2. tabul ā. 
3.4. Atsauces uz I tipa testu ANO EEK Noteikumu Nr. 83 9. pielikuma 2.3.1.7. punkt ā saprot k ā atsauci uz 1. tipa testu 
šīs regulas XXI pielikum ā. 
3.5. Atsauces uz I tipa testu ANO EEK Noteikumu Nr. 83 9. pielikuma 2.3.2.6. punkt ā saprot k ā atsauci uz 1. tipa testu 
šīs regulas XXI pielikum ā. 
3.6. Atsauces uz I tipa testu ANO EEK Noteikumu Nr. 83 9. pielikuma 3.1. punkt ā saprot k ā atsauci uz 1. tipa testu š īs 
regulas XXI pielikum ā.LV L 175/224 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
3.7. Atsauci uz 5.3.1.4. punktu ANO EEK Noteikumu Nr. 83 9. pielikuma 7. punkta pirmaj ā ieda ļā saprot k ā atsauci uz 
Regulas (EK) Nr. 715/2007 I pielikuma 2. tabulu.  
3.8. Atsauci Noteikumu Nr. 83 9. pielikuma 6.3.1.2. punkt ā uz metod ēm 4.a pielikuma 7. papildin ājum ā saprot k ā 
atsauci uz š īs regulas XXI pielikuma 4. papildpielikumu.  
3.9. Atsauci Noteikumu Nr. 83 9. pielikuma 6.3.1.4. punkt ā uz 4.a pielikumu saprot k ā atsauci uz š īs regulas XXI 
pielikuma 4. papildpielikumu.  
3.10. J āizmanto zema transportl īdzek ļa (VL) ce ļa slodzes koeficienti. Ja nav  VL, j āizmanto augsta transportl īdzek ļa (VH) 
ce ļa slodze.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/225
 
VIII PIELIKUMS  
VID ĒJO EMISIJU VERIFIK ĀCIJA ZEM Ā APK ĀRT ĒJĀ TEMPERAT ŪRĀ 
(6. TIPA TESTS)  
1. IEVADS  
1.1. Šaj ā pielikum ā aprakst ītas 6. tipa testam nepieciešam ās iek ārtas un proced ūra, lai verific ētu emisijas zem ā tempera ­
tūrā. 
2. VISP ĀRĪGAS PRAS ĪBAS 
2.1. Visp ārīgās pras ības attiec ībā uz 6. tipa testu ir noteiktas ANO EEK Noteikumu Nr. 83 5.3.5. ieda ļā, bet iz ņēmums ir 
noteikts 2.2. punkt ā turpm āk. 
2.2. ANO EEK Noteikumu Nr. 83 5.3.5.2. punkt ā min ētās robežv ērtības ir saist ītas ar Regulas (EK) Nr. 715/2007 1. 
pielikuma 4. tabul ā noteiktaj ām robežv ērtībām. 
3. TEHNISK ĀS PRAS ĪBAS 
3.1. Tehnisk ās pras ības un specifik ācijas ir noteiktas ANO EEK Noteikumu Nr. 83 8. pielikuma 2.–6. ieda ļā, bet iz ņē­
mums ir noteikts 3.2. ieda ļā turpm āk. 
3.2. Atsauci uz 10. pielikuma 2. punktu ANO EEK Noteikumu Nr. 83 8. pielikuma 3.4.1. punkt ā saprot k ā atsauci uz š īs 
regulas IX pielikuma B ieda ļu. 
3.3. J āizmanto zema transportl īdzek ļa (VL) ce ļa slodzes koeficienti. Ja nav  VL , j āizmanto augsta transportl īdzek ļa (VH) 
ce ļa slodze.LV L 175/226 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
IX PIELIKUMS  
STANDARTDEGVIELAS SPECIFIK ĀCIJA  
A. STANDARTDEGVIELAS  
1. Tehniskie dati par degviel ām testiem transportl īdzek ļiem ar dzirkste ļaizdedzes dzin ēju 
Tips: Benz īns (E10):  
Parametrs  Vien ība Robežv ērtības (  1 ) 
Testa metode  
Minim ālā Maksim ālā 
Pētniec ības okt ānskaitlis, RON (  2 ) 95,0  98,0  EN ISO 5164  
Motora okt ānskaitlis,  MON  ( 3 ) 85,0  89,0  EN ISO 5163  
Bl īvums 15 °C temperat ūrā kg/m  3 743,0  756,0  EN ISO 12185  
Tvaika spiediens (DVPE)  kPa  56,0  60,0  EN 13016-1  
Ūdens saturs  % v/v  0,05  EN 12937  
Izskats –7 °C temperat ūrā Skaidrs un dzidrs  
Destil ācija:  
— iztvaikošana 70 °C  % v/v  34,0  46,0  EN ISO 3405  
— iztvaikošana 100 °C  % v/v  54,0  62,0  EN ISO 3405  
— iztvaikošana 150 °C  % v/v  86,0  94,0  EN ISO 3405  
— gal īgās viršanas punkts  °C  170  195  EN ISO 3405  
Atliekvielas  % v/v  —  2,0  EN ISO 3405  
Og ļūde ņražu sast āvs: 
— olef īni % v/v  6,0  13,0  EN 22854  
— arom ātiskie og ļūde ņraži % v/v  25,0  32,0  EN 22854  
— benzols  % v/v  —  1,00  EN 22854 
EN 238  
— pies ātin ātie og ļūde ņraži % v/v  Zi ņojums  EN 22854  
Oglek ļa/ūde ņraža attiec ība Zi ņojums  
Oglek ļa/sk ābek ļa attiec ība Zi ņojums  
Indukcijas periods (  4 ) min  480  —  EN ISO 7536  
Sk ābek ļa saturs (  5 ) % m/m  3,3  3,7  EN 22854  
Ar š ķīdin ātāju noteiktais sve ķu saturs 
(Esošais sve ķu saturs)  mg/100 ml  —  4  EN ISO 6246  
Sēra saturs (  6 ) mg/kg  —  10  EN ISO 20846 
EN ISO 20884LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/227
 
Parametrs  Vien ība Robežv ērtības (  1 ) 
Testa metode  
Minim ālā Maksim ālā 
Vara korozija 3 st. 50 °C temperat ūrā —  1. klase  EN ISO 2160  
Svina saturs  mg/l  —  5  EN 237  
Fosfora saturs (  7 ) mg/l  —  1,3  ASTM D 3231  
Etanols (  8 ) % v/v  9,0  10,0  EN 22854  
( 1 ) Specifik ācij ās nor ādītas “paties ās v ērtības”. To robežv ērtības noteiktas saska ņā ar ISO 4259 “Naftas produkti – prec īzumsp ējas datu 
noteikšana un piem ērošana attiec ībā uz testa metod ēm”, un minim ālā v ērtība noteikta 2R virs nulles; nosakot minim ālās un 
maksim ālās v ērtības, t ām j āatš ķiras vismaz par 4R (R = reproduc ējam ība). Neatkar īgi no š ā pas ākuma, kas nepieciešams tehniskiem 
m ērķiem, degvielas ražot ājam tom ēr j ācenšas sasniegt nulles v ērtību gad ījumos, kad noteiktais maksim ālais lielums ir 2R, un vid ējo 
vērtību gad ījumos, kad ir doti maksim ālie un minim ālie robežlielumi. Vajadz ības gad ījum ā jaut ājumu par to, vai degviela atbilst 
specifik ācij ās noteiktaj ām pras ībām, noskaidro, piem ērojot standarta ISO 4259 noteikumus. 
( 2 ) At ņem MON un RON korekcijas koeficientu 0,2, lai apr ēķin ātu gal īgo rezult ātu saska ņā ar EN 228:2008. 
( 3 ) At ņem MON un RON korekcijas koeficientu 0,2, lai apr ēķin ātu gal īgo rezult ātu saska ņā ar EN 228:2008. 
( 4 ) Degviel ā var b ūt oksid ēšan ās inhibitori un met ālu dezaktivatori, kurus naftas p ārstr ādes r ūpn īcās parasti izmanto benz īna ražošan ā, 
taču taj ā nedr īkst b ūt detergentu/disper ģējošu piedevu un š ķīdin ātāju. 
( 5 ) Etanols ir vien īgais sk ābekli saturošais organiskais savienojums, ko apzin āti pievieno standartdegvielai. Izmantotais etanols atbilst 
EN 15376. 
( 6 ) J āpazi ņo faktiskais s ēra saturs degviel ā, ko izmanto 1. tipa test ā. 
( 7 ) Šai standartdegvielai apzin āti nedr īkst pievienot sast āvda ļas ar fosforu, dzelzi, mang ānu vai svinu. 
( 8 ) Etanols ir vien īgais sk ābekli saturošais organiskais savienojums, ko apzin āti pievieno standartdegvielai. Izmantotais etanols atbilst 
EN 15376.  
( 2 ) Tiks pie ņemtas l īdzv ērtīgas EN/ISO metodes, ja t ās attieksies uz vis ām iepriekš min ētaj ām īpaš ībām. 
Tips: Etanols (E85)  
Parametrs  Vien ība Robežv ērtības (  1 ) 
Testa metode (  2 ) 
Minim ālā Maksim ālā 
Pētnieciskais okt ānskaitlis  RON  95  —  EN ISO 5164  
Motora okt ānskaitlis  MON  85  —  EN ISO 5163  
Bl īvums 15 °C temperat ūrā kg/m  3 Zi ņojums  ISO 3675  
Tvaika spiediens  kPa  40  60  EN ISO 13016-1 
(DVPE)  
Sēra saturs (  3 ) ( 4 ) mg/kg  —  10  EN ISO 20846 EN 
ISO 20884  
Oksid ācijas stabilit āte min ūtes 360  EN ISO 7536  
Esošo sve ķu sast āvs (nosaka ar š ķīdin ā­
tāju) mg/100 ml  —  5  EN–ISO 6246  
Izskats. Nosaka apk ārtējā temperat ūrā 
vai 15 °C, atkar ībā no t ā, kura ir augst ā­
ka. Skaidrs un nesadu ļķots, bez 
saskat āmiem suspend ētiem vai 
nogulš ņu s ārņiem Vizu āla p ārbaude  
Etanols un augst ākie spirti (  5 ) % (V/V)  83  85  EN 1601 
EN 13132 
EN 14517  
Augst ākie spirti (C  3 –C 8 ) % (V/V)  —  2  
Metanols  % (V/V)  0,5  
Benz īns (  6 ) % (V/V)  Atlikums  EN 228LV L 175/228 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
Parametrs  Vien ība Robežv ērtības (  1 ) 
Testa metode (  2 ) 
Minim ālā Maksim ālā 
Fosfors  mg/l  0,3 (  7 ) ASTM D 3231  
Ūdens saturs  % (V/V)  0,3  ASTM E 1064  
Neorganisko hlor īdu saturs  mg/l  1  ISO 6227  
pHe  6,5  9  ASTM D 6423  
Vara sloksnes korozija (3 st. 50 °C)  V ērtējums  1. klase  EN ISO 2160  
Sk ābums (k ā eti ķsk ābe CH  3 COOH)  % (m/m)  —  0,005  ASTM D 1613  
(mg/l)  —  40  
Oglek ļa/ūde ņraža attiec ība Zi ņojums  
Oglek ļa/sk ābek ļa attiec ība Zi ņojums  
( 1 ) Specifik ācij ās nor ādītas “paties ās v ērtības”. To robežv ērtības noteiktas saska ņā ar ISO 4259 “Naftas produkti – prec īzumsp ējas datu 
noteikšana un piem ērošana attiec ībā uz testa metod ēm”, un minim ālā v ērtība noteikta 2R virs nulles; nosakot minim ālās un 
maksim ālās v ērtības, t ām j āatš ķiras vismaz par 4R (R = reproduc ējam ība). Neatkar īgi no š ā pas ākuma, kas nepieciešams tehniskiem 
m ērķiem, degvielas ražot ājam tom ēr j ācenšas sasniegt nulles v ērtību gad ījumos, kad noteiktais maksim ālais lielums ir 2R, un vid ējo 
vērtību gad ījumos, kad ir doti maksim ālie un minim ālie robežlielumi. Vajadz ības gad ījum ā jaut ājumu par to, vai degviela atbilst 
specifik ācij ās noteiktaj ām pras ībām, noskaidro, piem ērojot standarta ISO 4259 noteikumus. 
( 2 ) Domstarp ību gad ījum ā izmanto proced ūras domstarp ību atrisin āšanai un rezult ātu interpret ācijai, pamatojoties uz testa metodes 
prec īzumsp ēju, k ā aprakst īts EN ISO 4259. 
( 3 ) Valsts l īme ņa domstarp ību gad ījum ā par s ēra saturu atsaucas uz EN ISO 20846, vai EN ISO 20884, l īdz īgi k ā atsauc ē uz EN 228 
valsts pielikumu. 
( 4 ) J āpazi ņo faktiskais s ēra saturs degviel ā, ko izmanto 1. tipa test ā. 
( 5 ) Etanols, kas atbilst EN 15376 specifik ācijai, ir vien īgais sk ābekli saturošais organiskais savienojums, ko apzin āti pievieno standar ­
tdegvielai. 
( 6 ) Bezsvina benz īna saturu var noteikt, no 100 atskaitot procentos izteikt ā ūdens un spirta satura summu. 
( 7 ) Šai standartdegvielai apzin āti nedr īkst pievienot sast āvda ļas ar fosforu, dzelzi, mang ānu vai svinu.  
Tips: LPG  
Parametrs  Vien ība A degviela  B degviela  Testa metode  
Sast āvs: ISO 7941  
C 3 saturs  % vol  30 ± 2  85 ± 2  
C 4 saturs  % vol  Atlikums  Atlikums  
< C  3 , > C  4 % vol  Maksim āli 2 Maksim āli 2 
Olef īni % vol  Maksim āli 12  Maksim āli 15  
Iztvaic ēšanas atlikums  mg/kg  Maksim āli 50  Maksim āli 50  prEN 15470  
Ūdens 0 °C temperat ūrā Br īvs Br īvs prEN 15469  
Kop ējais s ēra saturs  mg/kg  Maksim āli 10  Maksim āli 10  ASTM 6667  
Sērūde ņradis  Nav  Nav  ISO 8819  
Vara sloksnes korozija  V ērtējums  1. klase  1. klase  ISO 6251 (  1 ) 
Smarža  Rakstur īga Rakstur īga 
Motora okt ānskaitlis  Minim āli 89  Minim āli 89  EN 589 B pielikums  
( 1 ) Ar šo metodi koroz īvo vielu kl ātb ūtnes noteikšana var b ūt neprec īza, ja paraugs satur korozijas inhibitorus vai citas ķimik ālijas, 
kas samazina parauga koroz īvo iedarb ību uz vara sloksni. T ādēļ šādu sast āvda ļu pievienošana ir aizliegta, lai nesagroz ītu p ārbaudes 
rezult ātus.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/229
 
Tips: NG/Biomet āns 
Raksturojums  Vien ības Pamats  Robežv ērtības 
Testa metode  
Minim ālās Maksim ālās 
Standartdegviela G20  
Sast āvs: 
Met āns Molu %  100  99  100  ISO 6974  
Atlikums (  1 ) Molu %  —  —  1  ISO 6974  
N 2 Molu %  ISO 6974  
Sēra saturs  mg/m  3 ( 2 ) —  —  10  ISO 6326–5  
Wobbeindekss (t īrais)  MJ/m  3 ( 3 ) 48,2  47,2  49,2  
Standartdegviela G25  
Sast āvs: 
Met āns Molu %  86  84  88  ISO 6974  
Atlikums (  4 ) Molu %  —  —  1  ISO 6974  
N 2 Molu %  14  12  16  ISO 6974  
Sēra saturs  mg/m  3 ( 5 ) —  —  10  ISO 6326–5  
Wobbeindekss (t īrais)  MJ/m  3 ( 6 ) 39,4  38,2  40,6  
( 1 ) Inert ās g āzes (kas nav N  2 ) + C  2 + C  2+ . 
( 2 ) V ērtību nosaka 293,2 K (20 °C) temperat ūrā un ar 101,3 kPa spiedienu. 
( 3 ) V ērtību nosaka 273,2 K (0 °C) temperat ūrā un ar 101,3 kPa spiedienu. 
( 4 ) Inert ās g āzes (kas nav N  2 ) + C  2 + C  2+ . 
( 5 ) V ērtību nosaka 293,2 K (20 °C) temperat ūrā un ar 101,3 kPa spiedienu. 
( 6 ) V ērtību nosaka 273,2 K (0 °C) temperat ūrā un ar 101,3 kPa spiedienu.  
Tips: Ūde ņradis iekšdedzes dzin ējiem  
Raksturojums  Vien ības Robežv ērtības 
Testa metode  
Minim ālās Maksim ālās 
Ūde ņraža t īrība % mol  98  100  ISO 14687-1  
Og ļūde ņraži kop ā μmol/mol  0  100  ISO 14687-1  
Ūdens (  1 ) μmol/mol  0  (  2 ) ISO 14687-1  
Sk ābeklis  μmol/mol  0  (  3 ) ISO 14687-1  
Argons  μmol/mol  0  (  4 ) ISO 14687-1  
Slāpeklis  μmol/mol  0  (  5 ) ISO 14687-1  
CO μmol/mol  0  1  ISO 14687-1  
Sērs μmol/mol  0  2  ISO 14687-1  
Permanent ās makroda ļiņas (  6 ) ISO 14687-1  
( 1 ) Neapl ūko. 
( 2 ) Ūdenim, sk ābeklim, sl āpeklim un argonam kombin ēti: 1,900 μmol/mol. 
( 3 ) Ūdenim, sk ābeklim, sl āpeklim un argonam kombin ēti: 1,900 μmol/mol. 
( 4 ) Ūdenim, sk ābeklim, sl āpeklim un argonam kombin ēti: 1,900 μmol/mol. 
( 5 ) Ūdenim, sk ābeklim, sl āpeklim un argonam kombin ēti: 1,900 μmol/mol. 
( 6 ) Ūde ņradis nesatur putek ļus, smiltis, net īrumus, sve ķus, e ļļas vai citas vielas t ādā daudzum ā, kas var boj āt degvielas uzpild īšanas 
apr īkojumu vai uzpild āmo transportl īdzekli (dzin ēju).LV L 175/230 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
2. Tehniskie dati par degviel ām testiem ar transportl īdzek ļiem ar kompresijaizdedzes dzin ēju 
Tips: D īze ļdegviela (B7):  
Parametrs  Vien ība Robežv ērtības (  1 ) 
Testa metode  
Minim ālā Maksim ālā 
Cet āna indekss  46,0  EN ISO 4264  
Cet ānskaitlis (  2 ) 52,0  56,0  EN ISO 5165  
Bl īvums 15 °C temperat ūrā kg/m  3 833,0  837,0  EN ISO 12185  
Destil ācija:  
— 50 % punkts  °C  245,0  —  EN ISO 3405  
— 95 % punkts  °C  345,0  360,0  EN ISO 3405  
— gal ējā viršanas temperat ūra °C  —  370,0  EN ISO 3405  
Uzliesmošanas temperat ūra °C  55  —  EN ISO 2719  
Sadu ļķošan ās punkts  °C  —  – 10  EN 23015  
Viskozit āte 40 °C temperat ūrā mm  2 /s 2,30  3,30  EN ISO 3104  
Policikliskie arom ātiskie og ļūde ņraži % m/m  2,0  4,0  EN 12916  
Sēra saturs  mg/kg  —  10,0  EN ISO 20846 
EN ISO 20884  
Vara korozija 3 st. 50 °C temperat ūrā —  1. klase  EN ISO 2160  
Konradsona oglek ļa atlikums (10 % DR)  % m/m  —  0,20  EN ISO 10370  
Pelnvielu saturs  % m/m  —  0,010  EN ISO 6245  
Kop ējais pies ārņojums  mg/kg  —  24  EN 12662  
Ūdens saturs  mg/kg  —  200  EN ISO 12937  
Sk ābes skaitlis  mg KOH/g  —  0,10  EN ISO 6618  
Eļļotsp ēja (HFRR nolietojuma izp ētes 
diametrs 60 °C temperat ūrā) μm —  400  EN ISO 12156  
Oksid ācijas stabilit āte 110 °C tempera ­
tūrā ( 3 ) h 20,0  EN 15751  
FAME (  4 ) % v/v  6,0  7,0  EN 14078  
( 1 ) Specifik ācij ās nor ādītas “paties ās v ērtības”. To robežv ērtības noteiktas saska ņā ar standartu ISO 4259 “Naftas produkti – prec īzum ­
sp ējas datu noteikšana un piem ērošana attiec ībā uz testa metod ēm”, un minim ālā v ērtība noteikta 2R virs nulles; nosakot 
minim ālās un maksim ālās v ērtības, t ām j āatš ķiras vismaz par 4R (R = reproduc ējam ība). Neatkar īgi no š ā pas ākuma, kas nepie ­
ciešams tehniskiem m ērķiem, degvielas ražot ājam tom ēr j ācenšas sasniegt nulles v ērtību gad ījumos, kad noteiktais maksim ālais 
lielums ir 2R, un vid ējo v ērtību gad ījumos, kad ir doti maksim ālie un minim ālie robežlielumi. Vajadz ības gad ījum ā jaut ājumu par 
to, vai degviela atbilst specifik ācij ās noteiktaj ām pras ībām, noskaidro, piem ērojot standarta ISO 4259 noteikumus. 
( 2 ) Cet ānskait ļa diapazons neatbilst 4R minim ālā diapazona pras ībām. Ta ču str īda gad ījum ā starp degvielas pieg ādātāju un degvielas 
lietot āju str īda risin āšanai var izmantot ISO 4259 ar noteikumu, ka vienreiz ējas noteikšanas viet ā tiek izmantoti atk ārtoti m ērījumi, 
ko veic pietiekamu skaitu reižu, lai nodrošin ātu nepieciešamo prec īzumsp ēju. 
( 3 ) Pat ja oksid ācijas stabilit āte tiek kontrol ēta, pie ņem, ka glab āšanas laiks b ūs ierobežots. Ieteikumi par glab āšanas apst ākļiem un 
ilgumu j āprasa pieg ādātajam. 
( 4 ) FAME saturs, lai atbilstu EN 14214 specifik ācij ām.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/231
 
3. Degvielu tehniskie dati kurin ām ā elementa transportl īdzek ļu test ēšanai  
Tips: Ūde ņradis kurin ām ā elementa transportl īdzek ļiem  
Raksturojums  Vien ības Robežv ērtības 
Testa metode  
Minim ālās Maksim ālās 
Ūde ņraža degviela (  1 ) % mol  99,99  100  ISO 14687-2  
Gāzes kop ā ( 2 ) μmol/mol  0  100  
Og ļūde ņraži kop ā μmol/mol  0  2  ISO 14687-2  
Ūdens  μmol/mol  0  5  ISO 14687-2  
Sk ābeklis  μmol/mol  0  5  ISO 14687-2  
Hēlijs (He), sl āpeklis (N  2 ), argons (Ar)  μmol/mol  0  100  ISO 14687-2  
CO  2 μmol/mol  0  2  ISO 14687-2  
CO μmol/mol  0  0,2  ISO 14687-2  
Sēra savienojumi kop ā μmol/mol  0  0,004  ISO 14687-2  
Formaldeh īds (HCHO)  μmol/mol  0  0,01  ISO 14687-2  
Skudrsk ābe (HCOOH)  μmol/mol  0  0,2  ISO 14687-2  
Amonjaks (NH  3 ) μmol/mol  0  0,1  ISO 14687-2  
Halog ēnsavienojumi kop ā μmol/mol  0  0,05  ISO 14687-2  
Makroda ļiņu izm ērs μm 0  10  ISO 14687-2  
Makroda ļiņu koncentr ācija μg/l 0  1  ISO 14687-2  
( 1 ) Ūde ņraža degvielas indeksu nosaka, at ņemot tabul ā uzskait ītās ūde ņradi nesaturošas g āzveida sast āvda ļas (G āzes kop ā), kas 
izteiktas molu procentos, no 100 molu procentiem. Tas ir maz āks nek ā visu ūde ņradi nesaturošu g āzveida sast āvda ļu maksim āli 
pie ļaujamo robežv ērtību summa, kas ir nor ādīta tabul ā. 
( 2 ) “G āzes kop ā” v ērtību nosaka, summ ējot ūde ņradi nesaturošas g āzveida sast āvda ļas, kas uzskait ītas tabul ā, iz ņemot makroda ļiņas. 
B. STANDARTDEGVIELAS EMISIJU TESTIEM ZEM Ā TEMPERAT ŪRĀ – 6. TIPA TESTS  
Tips: Benz īns (E10):  
Parametrs  Vien ība Robežv ērtības (  1 ) 
Testa metode  
Minim ālā Maksim ālā 
Pētniec ības okt ānskaitlis, RON (  2 ) 95,0  98,0  EN ISO 5164  
Motora okt ānskaitlis,  MON  ( 3 ) 85,0  89,0  EN ISO 5163  
Bl īvums 15 °C temperat ūrā kg/m  3 743,0  756,0  EN ISO 12185  
Tvaika spiediens (DVPE)  kPa  56,0  95,0  EN 13016-1  
Ūdens saturs  maks. 0,05 % v/v 
Izskats – 7 °C temperat ūrā: 
skaidrs un dzidrs  EN 12937  
Destil ācija:  
— iztvaikošana 70 °C  % v/v  34,0  46,0  EN ISO 3405LV L 175/232 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
Parametrs  Vien ība Robežv ērtības (  1 ) 
Testa metode  
Minim ālā Maksim ālā 
— iztvaikošana 100 °C  % v/v  54,0  62,0  EN ISO 3405  
— iztvaikošana 150 °C  % v/v  86,0  94,0  EN ISO 3405  
— gal īgās viršanas punkts  °C  170  195  EN ISO 3405  
Atliekvielas  % v/v  —  2,0  EN ISO 3405  
Og ļūde ņražu sast āvs: 
— olef īni % v/v  6,0  13,0  EN 22854  
— arom ātiskie og ļūde ņraži % v/v  25,0  32,0  EN 22854  
— benzols  % v/v  —  1,00  EN 22854 
EN 238  
— pies ātin ātie og ļūde ņraži % v/v  Zi ņojums  EN 22854  
Oglek ļa/ūde ņraža attiec ība Zi ņojums  
Oglek ļa/sk ābek ļa attiec ība Zi ņojums  
Indukcijas periods (  4 ) min  480  —  EN ISO 7536  
Sk ābek ļa saturs (  5 ) % m/m  3,3  3,7  EN 22854  
Ar š ķīdin ātāju noteiktais sve ķu saturs 
(Esošais sve ķu saturs)  mg/100 ml  —  4  EN ISO 6246  
Sēra saturs (  6 ) mg/kg  —  10  EN ISO 20846 
EN ISO 20884  
Vara korozija 3 st. 50 °C temperat ūrā —  1. klase  EN ISO 2160  
Svina saturs  mg/l  —  5  EN 237  
Fosfora saturs (  7 ) mg/l  —  1,3  ASTM D 3231  
Etanols (  8 ) % v/v  9,0  10,0  EN 22854  
( 1 ) Specifik ācij ās nor ādītas “paties ās v ērtības”. To robežv ērtības noteiktas saska ņā ar ISO 4259 “Naftas produkti – prec īzumsp ējas datu 
noteikšana un piem ērošana attiec ībā uz testa metod ēm”, un minim ālā v ērtība noteikta 2R virs nulles; nosakot minim ālās un 
maksim ālās v ērtības, t ām j āatš ķiras vismaz par 4R (R = reproduc ējam ība). Neatkar īgi no š ā pas ākuma, kas nepieciešams tehniskiem 
m ērķiem, degvielas ražot ājam tom ēr j ācenšas sasniegt nulles v ērtību gad ījumos, kad noteiktais maksim ālais lielums ir 2R, un vid ējo 
vērtību gad ījumos, kad ir doti maksim ālie un minim ālie robežlielumi. Vajadz ības gad ījum ā jaut ājumu par to, vai degviela atbilst 
specifik ācij ās noteiktaj ām pras ībām, noskaidro, piem ērojot standarta ISO 4259 noteikumus. 
( 2 ) At ņem MON un RON korekcijas koeficientu 0,2, lai apr ēķin ātu gal īgo rezult ātu saska ņā ar EN 228:2008. 
( 3 ) At ņem MON un RON korekcijas koeficientu 0,2, lai apr ēķin ātu gal īgo rezult ātu saska ņā ar EN 228:2008. 
( 4 ) Degviel ā var b ūt oksid ēšan ās inhibitori un met ālu dezaktivatori, kurus naftas p ārstr ādes r ūpn īcās parasti izmanto benz īna ražošan ā, 
taču taj ā nedr īkst b ūt detergentu/disper ģējošu piedevu un š ķīdin ātāju. 
( 5 ) Etanols ir vien īgais sk ābekli saturošais organiskais savienojums, ko apzin āti pievieno standartdegvielai. Izmantotais etanols atbilst 
EN 15376. 
( 6 ) J āpazi ņo faktiskais s ēra saturs degviel ā, ko izmanto 6. tipa test ā. 
( 7 ) Šai standartdegvielai apzin āti nedr īkst pievienot sast āvda ļas ar fosforu, dzelzi, mang ānu vai svinu. 
( 8 ) Etanols ir vien īgais sk ābekli saturošais organiskais savienojums, ko apzin āti pievieno standartdegvielai. Izmantotais etanols atbilst 
EN 15376.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/233
 
( 2 ) Tiks pie ņemtas l īdzv ērtīgas EN/ISO metodes, ja t ās attieksies uz vis ām iepriekš min ētaj ām īpaš ībām. 
Tips: Etanols (E75)  
Parametrs  Vien ība Robežv ērtības (  1 ) 
Testa metode (  2 ) 
Minim ālā Maksim ālā 
Pētnieciskais okt ānskaitlis, RON  95  —  EN ISO 5164  
Motora okt ānskaitlis, MON  85  —  EN ISO 5163  
Bl īvums 15 °C temperat ūrā kg/m  3 Zi ņojums  EN ISO 12185  
Tvaika spiediens  kPa  50  60  EN ISO 13016-1 
(DVPE)  
Sēra saturs (  3 ) ( 4 ) mg/kg  —  10  EN ISO 20846 
EN ISO 20884  
Oksid ācijas stabilit āte min  360  —  EN ISO 7536  
Esošo sve ķu sast āvs (nosaka ar š ķīdin ā­
tāju) mg/100 ml  —  4  EN ISO 6246  
Izskatu nosaka apk ārtējā temperat ūrā vai 
15 °C, atkar ībā no t ā, kura temperat ūra ir 
augst āka Skaidrs un nesadu ļķots, bez 
saskat āmiem suspend ētiem vai 
nogulš ņu s ārņiem Vizu āla p ārbaude  
Etanols un augst ākie spirti (  5 ) % (V/V)  70  80  EN 1601 
EN 13132 
EN 14517  
Augst ākie spirti (C  3 – C  8 ) % (V/V)  —  2  
Metanols  —  0,5  
Benz īns (  6 ) % (V/V)  Atlikums  EN 228  
Fosfors  mg/l  0,30 (  7 ) EN 15487 
ASTM D 3231  
Ūdens saturs  % (V/V)  —  0,3  ASTM E 1064 
EN 15489  
Neorganisko hlor īdu saturs  mg/l  —  1  ISO 6227 - EN 
15492  
pHe  6,50  9  ASTM D 6423 
EN 15490  
Vara sloksnes korozija (3 st 50 °C)  V ērtējums  1. klase  EN ISO 2160  
Sk ābums (k ā eti ķsk ābe CH  3 COOH)  % (m/m)  0,005  ASTM D1613 
EN 15491  
mg/l  40LV L 175/234 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
Parametrs  Vien ība Robežv ērtības (  1 ) 
Testa metode (  2 ) 
Minim ālā Maksim ālā 
Oglek ļa/ūde ņraža attiec ība Zi ņojums  
Oglek ļa/sk ābek ļa attiec ība Zi ņojums  
( 1 ) Specifik ācij ās nor ādītas “paties ās v ērtības”. To robežv ērtības noteiktas, izmantojot standartu ISO 4259 “Naftas produkti — prec ī­
zumsp ējas datu noteikšana un piem ērošana attiec ībā uz testa metod ēm”. Nosakot minim ālo v ērtību, ņemta v ērā minim ālā starp ība 
starp 2R un nulli. Nosakot minim ālo un maksim ālo v ērtību, minim ālā izmantot ā starp ība bija 4R (R = reproduc ējam ība). Neskarot 
šo proced ūru, kas vajadz īgs tehniskiem m ērķiem, degvielas ražot ājam tom ēr j ācenšas sasniegt nulles v ērtību gad ījumos, kad 
noteikt ā maksim ālā v ērtība ir 2R, un vid ējo v ērtību, lai dotu maksim ālās un minim ālās robežv ērtības. Vajadz ības gad ījum ā 
jaut ājumu par to, vai degviela atbilst specifik ācij ās noteiktaj ām pras ībām, noskaidro, piem ērojot standarta ISO 4259 noteikumus. 
( 2 ) Domstarp ību gad ījum ā izmanto proced ūras domstarp ību atrisin āšanai un rezult ātu interpret ācijai, pamatojoties uz testa metodes 
prec īzumsp ēju, k ā aprakst īts EN ISO 4259. 
( 3 ) Valsts l īme ņa domstarp ību gad ījum ā par s ēra saturu atsaucas uz EN ISO 20846, vai EN ISO 20884, l īdz īgi k ā atsauc ē uz EN 228 
valsts pielikumu. 
( 4 ) J āpazi ņo faktiskais s ēra saturs degviel ā, ko izmanto 6. tipa test ā. 
( 5 ) Etanols, kas atbilst EN 15376 specifik ācijai, ir vien īgais sk ābekli saturošais organiskais savienojums, ko apzin āti pievieno standar ­
tdegvielai. 
( 6 ) Bezsvina benz īna saturu var noteikt, no 100 atskaitot procentos izteikt ā ūdens un spirta satura summu. 
( 7 ) Šai standartdegvielai apzin āti nedr īkst pievienot sast āvda ļas ar fosforu, dzelzi, mang ānu vai svinu.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/235
 
X PIELIKUMS  
Rezerv ētsLV L 175/236 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
XI PIELIKUMS  
IEB ŪVĒTĀS DIAGNOSTIKAS (OBD) SIST ĒMAS MEH ĀNISKIEM TRANSPORTL ĪDZEK ĻIEM  
1. IEVADS  
1.1. Šaj ā pielikum ā noteikti ieb ūvēto diagnostikas (OBD) sist ēmu funkcion ālie aspekti meh ānisko transportl īdzek ļu 
rad īto emisiju kontrolei.  
2. PRAS ĪBAS UN TESTI  
2.1. Defin īcijas, pras ības un testi  OBD  sist ēm ām ir nor ādīti ANO EEK Noteikumu Nr. 83 11. pielikuma 2. un 3. 
ieda ļā. Iz ņēmumi aprakst īti turpm ākaj ās ieda ļās. 
2.1.1. ANO EEK Noteikumu Nr. 83 11. pielikuma 2. punkta ievadda ļu aizst āj ar š ādu: 
“Tikai šaj ā pielikum ā:” 
2.1.2. ANO EEK Noteikumu Nr. 83 11. pielikuma 2.10. punktu aizst āj ar š ādu: 
“ “Braukšanas cikls” sast āv no aizdedzes atsl ēgas pagriešanas iesl ēgt ā poz īcij ā, braukšanas rež īma, kur ā tiktu 
noteikti darb ības trauc ējumi, ja t ādi ir, un aizdedzes atsl ēgas pagriešanas izsl ēgt ā poz īcij ā.” 
2.1.3. Pievieno jaunu ANO EEK Noteikumu Nr. 83 11. pielikuma 3.2.3. punktu:  
“3.2.3. Nolietošanos vai darb ības trauc ējumus var noteikt ar ī ārpus braukšanas cikla (piem ēram, p ēc dzin ēja 
izsl ēgšanas).”  
2.1.4. Atsauci uz “ THC  un NOx ” ANO EEK Noteikumu Nr. 83 11. pielikuma 3.3.3.1. punkt ā saprot k ā atsauci uz 
“NMHC  un NOx ”. 
2.1.5. Atsauci uz “robežv ērtībām” ANO EEK Noteikumu Nr. 83 11. pielikuma 3.3.3.1. un 3.3.4.4. punkt ā saprot k ā 
atsauci uz “ OBD  robežv ērtībām”. 
2.1.6. Atsauci uz “emisiju robežv ērtībām” ANO EEK Noteikumu Nr. 83 11. pielikuma 3.3.5. punkt ā saprot k ā atsauci 
uz “ OBD  robežv ērtībām”. 
2.1.7. ANO EEK Noteikumu Nr. 83 11. pielikuma 3.3.4.9. un 3.3.4.10. punktu sv ītro. 
2.1.8. Pievieno š ādu jaunu ANO EEK Noteikumu Nr. 83 11. pielikuma 3.3.5.1. un 3.3.5.2. punktu:  
“3.3.5.1. Tom ēr attiec ībā uz turpm āk tekst ā uzskait ītaj ām iek ārtām uzraudz ība j āveic attiec ībā uz to piln īgu 
atteici vai no ņemšanu (ja no ņemšanas gad ījum ā tiktu p ārsniegtas piem ērojam ās emisiju robežv ērtības, 
kā noteikts š īs regulas 5.3.1.4. punkt ā): 
a) Makroda ļiņu filtru, kas kompresij aizdedzes dzin ējos uzst ādīts k ā atseviš ķa vien ība vai ieb ūvēts 
kombin ētaj ā emisiju kontroles iek ārtā; 
b) NOx p ēcapstr ādes sist ēmu, kas kompresij aizdedzes dzin ējos uzst ādīta k ā atseviš ķa vien ība vai 
ieb ūvēta kombin ētaj ā emisiju kontroles iek ārtā; 
c) d īze ļdegvielas oksid ēšan ās katalizatoru (DOC), kas kompresij aizdedzes dzin ējos uzst ādīts k ā atse ­
viš ķa vien ība vai ir ieb ūvēts kombin ētaj ā kontroles iek ārtā. 
3.3.5.2. T āpat 3.3.5.1. punkt ā min ētās iek ārtas uzrauga attiec ībā uz jebkuru atteici, kuras d ēļ tiktu p ārsniegtas 
piem ērojam ās OBD  robežv ērtības.”LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/237
 
2.1.9. ANO EEK Noteikumu Nr. 83 11. pielikuma 3.8.1. punktu aizst āj ar š ādu: 
“OBD  sist ēma var dz ēst k ļūdas kodu, nobraukto att ālumu un saglab āto inform āciju, ja š ī pati k ļūda nav 
atk ārtoti re ģistr ēta vismaz 40 dzin ēja uzsild īšanas ciklos vai 40 braukšanas ciklos ar transportl īdzek ļa darbi ­
nāšanu, nodrošinot atbilst ību 11. pielikuma 1. papildin ājuma 7.5.1. punkta a)–c) ieda ļā noteiktajiem krit ēri­
jiem.”  
2.1.10. Atsauci uz ISO DIS 15031 5 ANO EEK Noteikumu Nr. 83 11. pielikuma 3.9.3.1. punkt ā aizst āj ar š ādu: 
“… standarts, kas nor ādīts šo noteikumu 11. pielikuma 1. papildin ājuma 6.5.3.2. punkta a) apakšpunkt ā.” 
2.1.11. Pievieno š ādu jaunu ANO EEK Noteikumu Nr. 83 11. pielikuma 3.10. punktu:  
“3.10. Papildu noteikumi attiec ībā uz transportl īdzek ļiem, kuros izmanto dzin ēja izsl ēgšanas strat ēģijas 
3.10.1. Braukšanas cikls  
3.10.1.1. Autonomas dzin ēja atk ārtotas iedarbin āšanas, ko p ēc dzin ēja nosl āpšanas veic dzin ēja vad ības 
sist ēma, var uzskat īt par jaunu braukšanas ciklu vai esoš ā braukšanas cikla turpin ājumu.”  
2.2. V tipa ilglaic īguma p ārbaudes att ālumu un V tipa ilglaic īguma testu, kas min ēti ANO EEK Noteikumu Nr. 83 
11. pielikuma attiec īgi 3.1. un 3.3.1. ieda ļā, saprot k ā atsauci uz š īs regulas VII pielikuma pras ībām. 
2.3. OBD  robežv ērtības, kas nor ādītas ANO EEK Noteikumu Nr. 83 11. pielikuma 3.3.2. ieda ļā saprot k ā atsauci uz 
2.3.1. un 2.3.2. punkt ā noteiktaj ām pras ībām: 
2.3.1. Turpm āk tabul ā ir sniegtas OBD robežv ērtības transportl īdzek ļiem, kuriem ir veikts tipa apstiprin ājums saska ņā 
ar “Euro 6” emisijas robežv ērtībām, kas Regulas (EK) Nr. 715/2007 I pielikuma 2 tabul ā noteiktas tr īs gadu 
periodam p ēc min ētās regulas 10. panta 4. un 5. punkt ā nor ādītajiem datumiem:  
Euro 6 OBD gal īgās robežv ērtības 
Atskaites 
masa 
(RM) (kg)  Oglek ļa monoks īda 
masa  Met ānu nesaturošo 
og ļūde ņražu masa  Slāpek ļa oks īdu 
masa  Makroda ļiņu 
masa (  1 ) Da ļiņu skaits (  1 ) ( 2 ) 
Katego ­
rija Klase  (CO) 
(mg/km)  (NMHC) 
(mg/km)  (NO  x ) 
(mg/km)  (PM) 
(mg/km)  (PN) 
(#/km)  
PI CI  PI  CI  PI  CI  CI  PI  CI  PI  
M —  Visas  1 900  1 750  170  290  90  140  12  12  
N 1 I RM ≤ 
1 305  1 900  1 750  170  290  90  140  12  12  
II 1 305 < 
RM ≤ 
1 760  3 400  2 200  225  320  110  180  12  12  
III 1 760 < 
RM 4 300  2 500  270  350  120  220  12  12  
N 2 — Visas  4 300  2 500  270  350  120  220  12  12  
Paskaidrojums : PI = dzirkste ļaizdedze, CI = kompresijaizdedze. 
( 1 ) Dzirkste ļaizdedzes makroda ļiņu masas un makroda ļiņu skaita robežv ērtības piem ēro tikai transportl īdzek ļiem ar tieš ās iesmidzin āšanas 
dzin ējiem. 
( 2 ) Makroda ļiņu skaita robežv ērtības var noteikt v ēlāk.LV L 175/238 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
2.3.2. P ēc ražot āja izv ēles tr īs gadu period ā no datumiem, kuri attiec ībā uz jauniem tipa apstiprin ājumiem un jauniem 
transportl īdzek ļiem noteikti attiec īgi Regulas (EK) Nr. 715/2007 10. panta 4. un 5. punkt ā, transportl īdzek ļiem, 
kam tipa apstiprin āšana veikta saska ņā ar Regulas (EK) Nr. 715/2007 I pielikuma 2. tabul ā noteiktaj ām “Euro 6” 
emisijas robežv ērtībām, piem ēro turpm āk nor ādītās OBD robežv ērtības:  
Euro 6 OBD pagaidu robežv ērtības 
Atskaites 
masa 
(RM) (kg)  Oglek ļa monoks īda 
masa  Met ānu nesaturošo 
og ļūde ņražu masa  Slāpek ļa oks īdu masa  Makroda ļiņu masa (  1 ) 
Kategorija  Klase  (CO) 
(mg/km)  (NMHC) 
(mg/km)  (NOx) 
(mg/km)  (PM) 
(mg/km)  
PI CI  PI  CI  PI  CI  CI  PI  
M —  Visas  1 900  1 750  170  290  150  180  25  25  
N 1 I RM ≤ 
1 305  1 900  1 750  170  290  150  180  25  25  
II 1 305 < 
RM ≤ 
1 760  3 400  2 200  225  320  190  220  25  25  
III 1 760 < 
RM 4 300  2 500  270  350  210  280  30  30  
N 2 — Visas  4 300  2 500  270  350  210  280  30  30  
Paskaidrojums : PI = dzirkste ļaizdedze, CI = kompresijaizdedze. 
( 1 ) Dzirkste ļaizdedzes dzin ēja makroda ļiņu masas robežv ērtības piem ēro tikai transportl īdzek ļiem ar tieš ās iesmidzin āšanas dzin ējiem.  
2.4. Atsauci uz robežv ērtībām ANO EEK Noteikumu Nr. 83 11. pielikuma 3.3.3.1. ieda ļā saprot k ā atsauci uz 
robežv ērtībām š ā pielikuma 2.3. ieda ļā. 
2.5. I tipa testa ciklu, kas min ēts ANO EEK Noteikumu Nr. 83 11. pielikuma 3.3.3.2. punkt ā, saprot k ā ciklu, kurš ir 
tāds pats k ā 1. tipa cikls, ko izmantoja vismaz divos sec īgos ciklos p ēc aizdedzes izlaidumu k ļūdu ieviešanas 
saska ņā ar ANO EEK Noteikumu Nr. 83 11. pielikuma 1. papildin ājuma 6.3.1.2. punktu.  
2.6. Atsauci uz makroda ļiņu robežv ērtībām, kas noteiktas ANO EEK Noteikumu Nr. 83 11. pielikuma 3.3.3.7. 
ieda ļas 3.3.2. punkt ā saprot k ā atsauci uz makroda ļiņu robežv ērtībām, kuras noteiktas š ā pielikuma 2.3. ieda ļā. 
2.7. Atsauci uz I tipa testa ciklu ANO EEK Noteikumu Nr. 83 11. pielikuma 1. papildin ājuma 2.1.3. ieda ļā saprot k ā 
atsauci uz 1. tipa testu saska ņā ar Regulu (EK) Nr. 692/2008 vai š īs regulas XXI pielikumu p ēc ražot āja izv ēles 
attiec ībā uz katru atseviš ķu darb ības trauc ējumu, kas ir j āpier āda. 
3. ADMINISTRAT ĪVIE NOTEIKUMI ATTIEC ĪBĀ UZ OBD SIST ĒMU TR ŪKUMIEM  
3.1. Administrat īvie noteikumi attiec ībā uz OBD  sist ēmu tr ūkumiem, k ā noteikts 6. panta 2. punkt ā, ir paredz ēti 
ANO EEK Noteikumu Nr. 83 11. pielikuma 4. ieda ļā, piem ērojot turpm āk uzskait ītos iz ņēmumus.  
3.2. Atsauci uz  OBD  robežv ērtībām ANO EEK Noteikumu Nr. 83 11. pielikuma 4.2.2. punkt ā saprot k ā atsauci uz  
OBD  robežv ērtībām, kuras noteiktas š ā pielikuma 2.3. ieda ļā. 
3.3. ANO EEK Noteikumu Nr. 83 11. pielikuma 4.6. punktu saprot š ādi: 
“Par savu l ēmumu attiec ībā uz piepras ījumu pie ļaut tr ūkumu apstiprin ātāja iest āde pazi ņo saska ņā ar 6. panta 2. 
punktu”.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/239
 
4. PIEK ĻUVE OBD INFORM ĀCIJAI  
4.1. Pras ības par piek ļuvi OBD inform ācijai nor ādītas ANO EEK Noteikumu Nr. 83 11. pielikuma 5. ieda ļā. Iz ņē­
mumi aprakst īti turpm ākaj ās ieda ļās. 
4.2. Atsauces uz ANO EEK Noteikumu Nr. 83 2. pielikuma 1. papildin ājumu saprot k ā atsauces uz š īs regulas I 
pielikuma 5. papildin ājumu.  
4.3. Atsauces uz ANO EEK Noteikumu Nr. 83 1. pielikuma 3.2.12.2.7.6. ieda ļu saprot k ā atsauces uz š ī regulas I 
pielikuma 3. papildin ājuma 3.2.12.2.7.6. punktu.  
4.4. Atsauces uz “l īgumsl ēdz ējpus ēm” saprot k ā atsauces uz “dal ībvalst īm”. 
4.5. Atsauces uz apstiprin ājumu, kas pieš ķirts saska ņā ar Noteikumiem Nr. 83, saprot k ā atsauces uz tipa apstip ­
rin ājumu, kurš pieš ķirts saska ņā ar šo regulu un Regulu (EK) Nr. 715/2007.  
4.6. ANO EEK tipa apstiprin ājumu saprot k ā EK tipa apstiprin ājumu.LV L 175/240 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
1. papildin ājums  
IEB ŪVĒTO DIAGNOSTIKAS ( OBD ) SIST ĒMU FUNKCION ĀLIE ASPEKTI  
1. IEVADS  
1.1. Šaj ā papildin ājum ā aprakst īta testa proced ūra saska ņā ar š ā pielikuma 2. ieda ļu. 
2. TEHNISK ĀS PRAS ĪBAS 
2.1. Tehnisk ās pras ības un specifik ācijas ir sniegtas ANO EEK Noteikumu Nr. 83 11. pielikuma 1. papildin ājum ā, bet 
izņēmumi un papildpras ības ir nor ādītas turpm ākaj ās ieda ļās. 
2.2. Atsauces uz  OBD  robežv ērtībām ANO EEK Noteikumu Nr. 83 11. pielikuma 1. papildin ājum ā, k ā noteikts ANO 
EEK Noteikumu Nr. 83 11. pielikuma 3.3.2. punkt ā, saprot k ā atsauces uz  OBD  robežv ērtībām, k ā noteikts š ā 
pielikuma 2.3. ieda ļā. 
2.3. Standartdegvielas ANO EEK Noteikumu Nr. 83 11. pielikuma 1. papildin ājuma 3.2. punkt ā saprot k ā atsauci uz 
atbilst īgās standartdegvielas specifik āciju š īs regulas IX pielikum ā. 
2.4. Atsauci uz 11. pielikumu ANO EEK Noteikumu Nr. 83 11. pielikuma 1. papildin ājuma 6.5.1.4. punkt ā saprot k ā 
atsauci uz š īs regulas XI pielikumu.  
2.5. Pievieno š ādu tekstu k ā jaunu p ēdējo teikumu ANO EEK Noteikumu Nr. 83 11. pielikuma 1. papildin ājuma 1. 
ieda ļas otraj ā punkt ā: 
“Elektrisku attei ču gad ījum ā ( īssavienojums/p ārtrauktas ķēdes atteice) emisijas var p ārsniegt 3.3.2. punkt ā 
noteikt ās robežv ērtības par vair āk nek ā 20 %.”  
2.6. ANO EEK Noteikumu Nr. 83 11. pielikuma 1. papildin ājuma 6.5.3. punktu aizst āj ar š ādu punktu:  
“6.5.3. Emisijas kontroles diagnostikas sist ēmai ir j ānodrošina standartiz ēta un neierobežota piek ļuve, un tai ir 
jāatbilst š ādiem  ISO  standartiem un/vai SAE specifik ācijai. Ražot ājs var izv ēlēties izmantot jaun ākas 
versijas.  
6.5.3.1. Sakaru sasl ēgumam starp transportl īdzekli un punktu ārpus t ā izmanto š ādu standartu:  
a) ISO 15765-4:2011 “Autotransporta l īdzek ļi, kontrollera apgabala t īkla ( CAN ) diagnostika – 4. da ļa: 
Pras ības sist ēm ām, kas saist ītas ar emisiju”, 2011. gada 1. febru āris; 
6.5.3.2. Standarti, ko izmanto ar  OBD  saist ītas inform ācijas nos ūtīšanai:  
a) ISO 15031-5 “Autotransporta l īdzek ļi – Sazi ņa starp transportl īdzekli un ārēju testa iek ārtu ar 
emisiju saist ītai diagnostikai – 5. da ļa: Diagnostikas pakalpojumi, kas saist īti ar emisiju”, 2011. gada 
1. apr īlis, vai SAE J1979, 2012. gada 23. febru āris; 
b) ISO 15031-4 “Autotransporta l īdzek ļi – Sazi ņa starp transportl īdzekli un ārēju testa iek ārtu ar 
emisiju saist ītai diagnostikai – 4. da ļa: Ārēja testa iek ārta”, 2005. gada 1. j ūnijs, vai SAE J1978, 
2002. gada 30. apr īlis; 
c) ISO 15031-3 “Autotransporta l īdzek ļi – Sazi ņa starp transportl īdzekli un ārēju testa iek ārtu ar 
emisiju saist ītai diagnostikai – 3. da ļa: Diagnostikas savienojums un saist ītas elektriskas ķēdes: 
specifik ācija un izmantošana”, 2004. gada 1. j ūlijs, vai SAE J 1962, 2012. gada 26. j ūlijs; 
d) ISO 15031-6 “Autotransporta l īdzek ļi – Sazi ņa starp transportl īdzekli un ārēju testa iek ārtu ar 
emisiju saist ītai diagnostikai – 6. da ļa: Diagnostikas defektu kodu defin īcijas”, 2010. gada 13. au ­
gusts, vai SAE J2012, 2013. gada 7. marts;LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/241
 
e) ISO 27145 “Autotransporta l īdzek ļi – Starptautiskas harmoniz ētas lieljaudas transportl īdzek ļu ieb ū­
vētas diagnostikas sist ēmas ( WWH-OBD ) īstenošana”, 2012. gada 15. augusts, ar ierobežojumu, kas 
paredz, ka tikai 6.5.3.1. punkta a) apakšpunktu var izmantot k ā datus;  
f) ISO 14229:2013 “Autotransporta l īdzek ļi – Vienoti diagnostikas pakalpojumi ( UDS ), ar ierobežo ­
jumu, kas paredz, ka tikai 6.5.3.1. punkta a) apakšpunktu var izmantot k ā datus”;  
Standartus, kas nor ādīti e) un f) apakšpunkt ā var izmantot a) apakšpunkta viet ā ne ātrāk k ā no 2019. 
gada 1. janv āra. 
6.5.3.3. Testa iek ārtām un diagnostic ēšanas instrumentiem, kas vajadz īgi sazi ņai ar  OBD  sist ēm ām, ir j āatbilst 
vai j āpārsniedz funkcion ālā specifik ācija, kura nor ādīta š ā papildin ājuma 6.5.3.2. punkta b) apakš ­
punkt ā min ētaj ā standart ā. 
6.5.3.4. Pamata diagnostikas datus (k ā noteikts 6.5.1. punkt ā) un divvirzienu vad ības inform āciju sniedz, 
izmantojot form ātu un vien ības, kas aprakst īti š ā papildin ājuma 6.5.3.2. punkta a) apakšpunkt ā 
nor ādītaj ā standart ā, un tiem j ābūt pieejamiem, ja tiek izmantots diagnostic ēšanas instruments, kurš 
atbilst š ā papildin ājuma 6.5.3.2. punkta a) apakšpunkt ā nor ādītā standarta pras ībām. 
Transportl īdzek ļa ražot ājam ir valsts standartiz ācijas strukt ūrai j āiesniedz visi ar emisij ām saist ītie 
diagnostikas dati, piem ēram, parametru identifikatori ( PID), OBD  p ārrauga identifik ācijas numuri un 
testa identifik ācijas numuri, kas nav nor ādīti š īs regulas 6.5.3.2. punkta a) apakšpunkt ā min ētaj ā 
standart ā, bet kas ir saist īti ar šo regulu.  
6.5.3.5. Kad tiek re ģistr ēta k ļūda, ražot ājs k ļūdu identific ē, izmantojot atbilst īgu ISO/SAE  kontrol ētu k ļūdas 
kodu, kas nor ādīts k ādā no š ā papildin ājuma 6.5.3.2. punkta d) apakšpunkt ā min ētajiem standartiem, 
kuri attiecas uz “sist ēmas diagnostikas probl ēmu kodiem saist ībā ar emisij ām”. Ja š āda identific ēšana 
nav iesp ējama, ražot ājs var izmantot ražot āja kontrol ētus diagnostikas probl ēmu kodus saska ņā ar to 
pašu standartu. Š ā papildin ājuma 6.5.3.2. punktam atbilst īgām un standartiz ētām diagnostikas 
iek ārtām j ābūt neierobežotai piek ļuvei k ļūdu kodiem.  
Transportl īdzek ļa ražot ājam ir j āiesniedz valsts standartiz ācijas strukt ūrai visi ar emisij ām saist ītie 
diagnostikas dati, piem ēram, parametru identifikatori ( PID), OBD  p ārrauga identifik ācijas numuri un 
testa identifik ācijas numuri, kas nav nor ādīti š ā papildin ājuma 6.5.3.2. punkta a) apakšpunkt ā min ē­
tajos standartos, bet kas ir saist īti ar šo regulu.  
6.5.3.6. Savienojuma saskarnei starp transportl īdzekli un diagnostikas p ārbaudes ier īci j ābūt standartiz ētai un 
jāatbilst vis ām š ā papildin ājuma 6.5.3.2. punkta a) apakšpunkt ā min ētā standarta pras ībām. Par uzst ā­
dīšanas novietojumu j āsa ņem administrat īvās strukt ūras apstiprin ājums, un tam j ābūt dienesta perso ­
nālam viegli pieejama, bet aizsarg ātam no nekvalific ēta person āla rad ītiem boj ājumiem.  
6.5.3.7. Ražot ājam ar ī attiec īgos gad ījumos par samaksu ir j ānodrošina tehnisk ā inform ācija, kas nepieciešama 
transportl īdzek ļu remontam vai uztur ēšanai, iz ņemot gad ījumus, kad uz šo inform āciju attiecas inte ­
lektu ālā īpašuma ties ības vai t ā veido b ūtisku, slepenu speci ālo profesion ālo inform āciju, kas ir noteikta 
atbilst īgā form ā; š ādā gad ījum ā vajadz īgo tehnisko inform āciju nedr īkst liegt ļaunpr ātīgi. 
Ties ības uz š ādu inform āciju ir vis ām person ām, kas sniedz komerci ālus transportl īdzek ļu remonta vai 
uztur ēšanas pakalpojumus, ce ļa negad ījumu pal īdz ību, transportl īdzek ļu p ārbaudes pakalpojumus vai 
ražo vai p ārdod rezerves vai moderniz ējošas da ļas, diagnostic ēšanas instrumentus un p ārbaudes iek ār­
tas.”  
2.6. Iek ļauj š ādu jaunu ANO EEK Noteikumu Nr. 83 11. pielikuma 1. papildin ājuma 6.1.1. punktu:  
“6.1.1. I tipa tests nav j āveic, lai pier ādītu elektriskas atteices ( īssavienojums/p ārtrauktas ķēdes atteice). Ražot ājs 
šos attei ču rež īmus var pier ādīt, izmantojot braukšanas apst ākļus, kuros izmanto komponentu un 
iest ājas p ārraudz ības nosac ījumi. Šos nosac ījumus dokument ē tipa apstiprin ājuma dokument ācij ā.” 
2.7. ANO EEK Noteikumu Nr. 83 11. pielikuma 1. papildin ājuma 6.2.2. punktu groza š ādi: 
“P ēc ražot āja piepras ījuma var izmantot alternat īvas un/vai papildu iepriekš ējas sagatavošanas metodes.”  
2.8. Iek ļauj š ādu jaunu ANO EEK Noteikumu Nr. 83 11. pielikuma 1. papildin ājuma 6.2.3. punktu:  
“6.2.3. Papildu iepriekš ējas sagatavošanas ciklu vai alternat īvu sagatavošanas ciklu izmantošanu dokument ē tipa 
apstiprin ājuma dokument ācij ā.”LV L 175/242 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
2.9. ANO EEK Noteikumu Nr. 83 11. pielikuma 1. papildin ājuma 6.3.1.5. punktu aizst āj ar š ādu: 
“Elektronisk ās tvaiku izp ūtes vad ības ier īces elektriska atsl ēgšana (ja t ā ir apr īkojum ā un iesl ēgta izv ēlētajam 
degvielas veidam).”  
2.10. ANO EEK Noteikumu Nr. 83 11. pielikuma 1. papildin ājuma 6.4.1.1. punktu aizst āj ar š ādu punktu:  
“Darb ības trauc ējumu indikators ( MI) iesl ēdzas ne v ēlāk k ā pirms š ā testa beig ām jebkuros 6.4.1.2.–6.4.1.5. 
punkt ā min ētajos apst ākļos. MI var ar ī iesl ēgties iepriekš ējas sagatavošanas laik ā. Tehniskais dienests šos notei ­
kumus saska ņā ar 6.4.1.6. punktu var aizst āt ar citiem.”  
2.11. ANO EEK Noteikumu Nr. 83 11. pielikuma 1. papildin ājuma 6.4.2.1. punktu aizst āj ar š ādu punktu:  
“Darb ības trauc ējumu indikators ( MI) iesl ēdzas ne v ēlāk k ā pirms š ā testa beig ām jebkuros 6.4.2.2.–6.4.2.5. 
punkt ā min ētajos apst ākļos. MI var ar ī iesl ēgties iepriekš ējas sagatavošanas laik ā. Tehniskais dienests šos notei ­
kumus saska ņā ar 6.4.2.5. punktu var aizst āt ar citiem.”  
3. EKSPLUAT ĀCIJAS VEIKTSP ĒJA 
3.1. Visp ārīgas pras ības 
Tehnisk ās pras ības un specifik ācijas ir sniegtas ANO EEK Noteikumu Nr. 83 11. pielikuma 1. papildin ājum ā, bet 
izņēmumi un papildu pras ības ir nor ādītas turpm ākaj ās ieda ļās. 
3.1.1. ANO EEK Noteikumu Nr. 83 11. pielikuma 1. papildin ājuma 7.1.5. punkta pras ības saprot š ādi. 
Attiec ībā uz jauniem tipa apstiprin ājumiem un jauniem transportl īdzek ļiem tr īs gadu period ā p ēc Regulas (EK) 
Nr. 715/2007 10. panta 4. un 5. punkt ā nor ādītajiem datumiem š ā pielikuma 2.9. punkt ā noteikt ā p ārrauga 
IUPR ir 0,1 vai liel āks. 
3.1.2. ANO EEK Noteikumu Nr. 83 11. pielikuma 1. papildin ājuma 7.1.7. punkta pras ības saprot š ādi. 
Ražot ājs apstiprin ātājai iest ādei un p ēc piepras ījuma Komisijai ne v ēlāk k ā 18 m ēnešus p ēc pirm ā OBD  saimes 
transportl īdzek ļa tipa ar  IUPR  laišanas tirg ū un turpm āk p ēc katriem 18 m ēnešiem uzskat āmi pier āda, ka šie 
statistikas nosac ījumi ir izpild īti attiec ībā uz visiem p ārraugiem, par kuriem  OBD  sist ēma zi ņo saska ņā ar ANO 
EEK Noteikumu Nr. 83 11. pielikuma 1. papildin ājuma 7.6. punktu. Šim nol ūkam attiec ībā uz OBD  saim ēm, 
kur ās ietilpst vair āk nek ā 1000 Savien ībā re ģistr ētu transportl īdzek ļu, uz ko izlases period ā attiecas izlase, 
izmanto II pielikum ā aprakst īto procesu, neskarot Noteikumu Nr. 83 11. pielikuma 1. papildin ājuma 7.1.9. 
punkta noteikumus.  
Papildus II pielikum ā noteiktaj ām pras ībām un neatkar īgi no II pielikuma 2. ieda ļā aprakst ītās rev īzijas rezult āta 
iest āde, kas pieš ķir apstiprin ājumu, pien ācīgā skait ā nejauši izv ēlētos gad ījumos veic II pielikuma 1. papildin ā­
jum ā aprakst īto IUPR  ekspluat ācijas atbilst ības p ārbaudi. “Pien ācīgā skait ā nejauši izv ēlētos gad ījumos” noz īm ē, 
ka šim pas ākumam ir prevent īva ietekme uz neatbilst ību š ā pielikuma 3. ieda ļas pras ībām vai noteikumam par 
rev īzijas datiem, kas nedr īkst b ūt sagroz īti, viltoti vai t ādi, kas nav reprezentat īvi. Ja nav īpašu nosac ījumu un 
tipa apstiprin ātājas iest ādes to var uzskat āmi pier ādīt, uzskata, ka nejauša ekspluat ācijas atbilst ības p ārbaudes 
piem ērošana 5 %  OBD  saim ēm ar tipa apstiprin ājumu ir pietiekama, lai izpild ītu šo pras ību. Šim nol ūkam tipa 
apstiprin ātājas iest ādes var m ēģin āt vienoties ar ražot āju par to, k ā izvair īties no divk āršas attiec īgās OBD  saimes 
test ēšanas, ja vien š āda vienošan ās nemazina pašas tipa apstiprin ātājas iest ādes veikt ās ekspluat ācijas atbilst ības 
pārbaudes prevent īvo ietekmi attiec ībā uz neatbilst ību š ā pielikuma 3. ieda ļas pras ībām. Datus, kurus ieguvušas 
dal ībvalstis uzraudz ības test ēšanas programmu laik ā, var izmantot ekspluat ācijas atbilst ības p ārbaud ēs. P ēc 
piepras ījuma tipa apstiprin ātājas iest ādes zi ņo Komisijai un cit ām tipa apstiprin ātājam iest ādēm par rev īziju 
datiem un veiktaj ām nejauš ām ekspluat ācijas atbilst ības p ārbaud ēm, tostarp par metodiku, kas izmantota, lai 
noteiktu tos gad ījumus, uz kuriem attiecas nejauša ekspluat ācijas atbilst ības p ārbaude.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/243
 
3.1.3. Neatbilst ība Noteikumu Nr. 83 11. pielikuma 1. papildin ājuma 7.1.6. punkta pras ībām, ja š āda neatbilst ība ir 
noteikta ar š ā papildin ājuma 3.1.2. punkt ā vai Noteikumu Nr. 83 11. pielikuma 1. papildin ājuma 7.1.9. punkt ā 
aprakst ītajiem testiem, uzskat āma par p ārk āpumu, uz kuru attiecas Regulas (EK) Nr. 715/2007 13. pant ā 
izkl āstītās sankcijas. Š ī atsauce neierobežo š ādu sankciju piem ērošanu citu Regulas (EK) Nr. 715/2007 vai š īs 
regulas noteikumu p ārk āpumiem, kuros nav skaidri nor ādīta atsauce uz Regulas (EK) Nr. 715/2007 13. pantu.  
3.1.4. ANO EEK Noteikumu Nr. 83 11. pielikuma 1. papildin ājuma 7.6.1. punktu aizst āj ar š ādu: 
“7.6.1.  OBD  sist ēma saska ņā ar š ā papildin ājuma 6.5.3.2. punkta a) apakšpunkt ā nor ādīto standartu zi ņo par 
aizdedzes ciklu m ērītāju un kop ējo sauc ēju, k ā ar ī atseviš ķi sauc ēju un skait ītāju š ādiem p ārraugiem, ja to 
esam ība transportl īdzekl ī nepieciešama atbilst īgi šim pielikumam:  
a) katalizatori (par katru rindu zi ņo atseviš ķi); 
b) sk ābek ļa/atg āzu dev ēji tostarp sekund ārā sk ābek ļa dev ēji 
(par katru dev ēju zi ņo atseviš ķi); 
c) iztvaikošanas sist ēma; 
d) EGR sist ēma; 
e) VVT sist ēma; 
f) sekund ārā gaisa sist ēma; 
g) makroda ļiņu filtrs;  
h) NOx p ēcapstr ādes sist ēma (piem., NOx absorb ētājs, NOx rea ģenta/katalizatora sist ēma);  
i) Uzl ādes spiediena kontroles sist ēma.”  
ANO EEK Noteikumu Nr. 83 11. pielikuma 2. papildin ājuma 7.6.1. punktu aizst āj ar š ādu: 
“7.6.2. Īpašiem komponentiem vai sist ēm ām ar vair ākiem p ārraugiem, par kuriem j āziņo saska ņā ar šo punktu 
(piem ēram, sk ābek ļa dev ēja 1. rind ā var b ūt vair āki p ārraugi dev ēju reakcijai vai citu dev ēju paz īm ēm), 
OBD  sist ēma atseviš ķi izseko katra konkr ētā p ārrauga skait ītājus un sauc ējus un zi ņo tikai par atbilst īgo 
konkr ētā p ārrauga skait ītāju un sauc ēju, kam ir vismaz ākā skaitlisk ā attiec ība. Ja diviem vai vair ākiem 
konkr ētiem p ārraugiem ir vien ādas attiec ības, zi ņo par t ā konkr ētā p ārrauga atbilst īgo skait ītāju un 
sauc ēju, kam attiec ībā uz konkr ēto komponentu ir liel ākais sauc ējs.” 
Iek ļauj š ādu jaunu ANO EEK Noteikumu Nr. 83 11. pielikuma 1. papildin ājuma 7.6.2.1. punktu:  
“7.6.2.1. Nav j āziņo par t ādu komponentu vai sist ēmu konkr ētu p ārraugu skait ītājiem un sauc ējiem, kuras 
nep ārtraukti p ārrauga īssavienojuma vai p ārtrauktas ķēdes atteici.  
“Nep ārtraukti” šaj ā kontekst ā noz īm ē, ka p ārraudz ība ir vienm ēr aktiviz ēta un ka p ārraudz īšanai 
izmantot ā sign āla paraugus ņem ne ret āk k ā divus paraugus sekund ē; uz šo p ārraugu attiecin ām ās 
atteices esam ību vai neesam ību konstat ē 15 sekunžu laik ā. 
Ja kontroles nol ūkos datora ievades komponenta paraugu ņem ret āk, komponenta sign ālu var t ā viet ā 
nov ērtēt katr ā parauga ņemšanas reiz ē. 
Nav j āaktiviz ē izvades komponents/sist ēma tikai t ādēļ, lai p ārraudz ītu šo izvades komponentu/sist ēmu.”LV L 175/244 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
2. papildin ājums  
TRANSPORTL ĪDZEK ĻU SAIMES B ŪTISK ĀS ĪPAŠ ĪBAS  
Transportl īdzek ļu saimes b ūtisk ās īpaš ības ir noteiktas ANO EEK Noteikumu Nr. 83 11. pielikuma 2. papildin ājum ā.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/245
 
XII PIELIKUMS  
CO  2 EMISIJU, DEGVIELAS PAT ĒRI ŅA, ELEKTROENER ĢIJAS PAT ĒRI ŅA UN DARB ĪBAS T ĀLUMA AR ELEKTRISKO 
PIEDZI ŅU NOTEIKŠANA  
1. AR EKOINOV ĀCIJ ĀM APR ĪKOTU TRANSPORTL ĪDZEK ĻU TIPA APSTIPRIN ĀJUMS  
1.1. M1 transportl īdzek ļiem – saska ņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 725/2011 11. panta 1. punktu un N1 transport ­
līdzek ļiem – saska ņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 427/2014 11. panta 1. punktu ražot ājs, kas v ēlas izmantot 
vid ējo īpatn ējo CO  2 emisijas samazin ājumu, kas pan ākts, izmantojot CO  2 emisijas ietaup ījumus no vienas vai 
vair ākām ekoinov ācij ām, ar ko apr īkots transportl īdzeklis, iesniedz pieteikumu apstiprin ātāja iest ādei, lai sa ņemtu 
EK tipa apstiprin ājuma sertifik ātu ar ekoinov āciju apr īkotajam transportl īdzeklim.  
1.2. Transportl īdzek ļu, kas apr īkoti ar ekoinov āciju, CO  2 emisijas ietaup ījumus tipa apstiprin āšanas nol ūkā nosaka, 
izmantojot proced ūru un test ēšanas metodiku, kas noteikta Komisijas l ēmum ā par ekoinov ācijas apstiprin āšanu 
saska ņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 725/2011 10. pantu (M1 transportl īdzek ļiem) vai Īstenošanas regulas (ES) 
Nr. 427/2014 10. pantu (N1 transportl īdzek ļiem).  
1.3. Ar ekoinov ācij ām pan ākto CO  2 emisijas ietaup ījumu noteikšanai nepieciešamos testus veic neatkar īgi no ekoinov ā­
ciju atbilst ības pier ādīšanas Direkt īvā 2007/46/EK noteiktaj ām tehniskaj ām pras ībām, ja piem ērojams.  
1.4. Ja inovat īvā tehnolo ģija neatbilst 1 g CO  2 /km robežv ērtībai, k ā noteikts Regulas (ES) Nr. 725/2011 9. pant ā, tipa 
apstiprin ājuma sertifik ātu izdod, neatsaucoties uz ekoinov ācijas kodu vai CO  2 samazin ājumiem, ko pan āk inovat īvā 
tehnolo ģija. 
2. VAIR ĀKPOSMU TIPA APSTIPRIN ĀŠANAI NODOTU N1 KATEGORIJAS TRANSPORTL ĪDZEK ĻU CO  2 EMISIJU UN DEGVIELAS 
PAT ĒRI ŅA NOTEIKŠANA  
2.1. Lai noteiktu vair ākposmu tipa apstiprin āšanai nodota transportl īdzek ļa CO  2 emisijas un degvielas pat ēriņu, k ā 
noteikts Direkt īvas 2007/46/EK 3. panta 7. punkt ā, piem ēro XXI pielikum ā noteikt ās proced ūras. Vair ākposmu 
tipa apstiprin āšanas īpašie noteikumi ir paredz ēti š ā pielikuma 2.2.–2.7. punkt ā. 
2.2. Ce ļa slodzi nosaka ar ce ļa slodzes matricas saimi, izmantojot reprezentat īva vair ākposmu transportl īdzek ļa paramet ­
rus, kas noteikti XXI pielikuma 4. papildpielikuma 4.2.1.4. punkt ā. 
2.3. Ce ļa slodzes un ritoš ās da ļas pretest ības apr ēķina pamat ā ir ce ļa slodzes matricas saimes reprezentat īvs transpor ­
tlīdzeklis, k ā noteikts XXI pielikuma 4. papildpielikuma 5.1. punkt ā. 
2.4. B āzes transportl īdzek ļa ražot ājs test ē reprezentat īvu vair ākposmu transportl īdzekli, lai noteiktu CO  2 emisijas un 
degvielas pat ēriņu, un nodrošina apr ēķinu instrumentu, lai, balstoties uz pabeigtu transportl īdzek ļu parametriem, 
noteiktu to degvielas pat ēriņa un CO  2 vērtības, k ā noteikts XXI pielikuma 7. papildpielikum ā. 
2.5. Gal īgās degvielas pat ēriņa un CO  2 vērtības apr ēķina p ēdējā posma ražot ājs, balstoties uz pabeigta transportl īdzek ļa 
parametriem, k ā noteikts XXI pielikuma 7. papildpielikuma 3.2.4. punkt ā. 
2.6. Pabeigt ā transportl īdzek ļa ražot ājs atbilst ības sertifik ātā saska ņā ar Direkt īvas 2007/46/EK IX pielikumu iek ļauj 
inform āciju par pabeigtajiem transportl īdzek ļiem un pievieno inform āciju par b āzes transportl īdzek ļiem.  
2.7. Ja transportl īdzeklis ir nodots individu ālai transportl īdzek ļa apstiprin āšanai, individu ālā apstiprin ājuma sertifik ātā 
iek ļauj š ādu inform āciju:  
a) CO  2 emisijas, kas m ērītas saska ņā ar 2.1.–2.6. punkt ā iepriekš noteikto metodiku;  
b) darba k ārtībā esoša vair ākos posmos pabeigta transportl īdzek ļa masa;  
c) identifik ācijas kods, kas atbilst b āzes transportl īdzek ļa tipam, variantam un versijai;  
d) b āzes transportl īdzek ļa tipa apstiprin ājuma numurs, ieskaitot paplašin ājuma numuru;LV L 175/246 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
e) b āzes transportl īdzek ļa ražot āja nosaukums un adrese;  
f) darba k ārtībā esoša b āzes transportl īdzek ļa masa.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/247
 
XIII PIELIKUMS  
EK TIPA APSTIPRIN ĀJUMS PIES ĀRŅOJUMA KONTROLES REZERVES IEK ĀRT ĀM K Ā ATSEVIŠ ĶAI TEHNISKAI VIEN ĪBAI 
1. IEVADS  
1.1. Šaj ā pielikum ā sniegtas papildu pras ības pies ārņojuma kontroles iek ārtu k ā atseviš ķu tehnisku vien ību tipa 
apstiprin ājumam.  
2. VISP ĀRĪGAS PRAS ĪBAS 
2.1. Mar ķējums  
Uz pies ārņojuma kontroles ori ģin ālaj ām rezerves iek ārtām j ābūt vismaz š ādām identifik ācijas z īm ēm: 
a) transportl īdzek ļa ražot āja nosaukumam vai pre ču z īmei;  
b) markai un pies ārņojuma kontroles ori ģin ālās rezerves iek ārtas agreg āta numuram atbilst īgi ierakstam 2.3. 
punkt ā. 
2.2. Dokumenti  
Pies ārņojuma kontroles ori ģin ālaj ām rezerves iek ārtām komplekt ācij ā ir š āda inform ācija:  
a) transportl īdzek ļa ražot āja nosaukumam vai pre ču z īmei;  
b) marka un pies ārņojuma kontroles ori ģin ālās rezerves iek ārtas identifik ācijas numurs atbilst īgi ierakstam 2.3. 
punkt ā; 
c) transportl īdzek ļi, kuru pies ārņojuma kontroles ori ģin ālās rezerves iek ārtas tips ir ietverts I pielikuma 4. 
papildin ājuma papildpielikuma 2.3. punkt ā, attiec īgā gad ījum ā ieskaitot z īmi, kas nor āda, ka pies ārņojuma 
kontroles ori ģin ālā rezerves iek ārta ir piem ērota uzst ādīšanai transportl īdzekl ī, kas apr īkots ar ieb ūvēto 
diagnostikas ( OBD ) sist ēmu;  
d) vajadz ības gad ījum ā – uzst ādīšanas instrukcijas.  
Šai inform ācijai j ābūt pieejamai pre ču katalog ā, ko transportl īdzek ļa ražot ājs izplata p ārdošanas punktos.  
2.3. Transportl īdzek ļa ražot ājs tehniskajam dienestam un/vai apstiprin ātājai iest ādei elektronisk ā form ā sniedz 
nepieciešamo inform āciju, kas nodrošina sasaisti starp atbilst īgajiem da ļu numuriem un tipa apstiprin ājuma 
dokumentiem.  
Šaj ā inform ācij ā ietver š ādas zi ņas: 
a) transportl īdzek ļa marka(-as) un tips(-i),  
b) pies ārņojuma kontroles ori ģin ālās rezerves iek ārtas marka(-as) un tips(-i),  
c) pies ārņojuma kontroles ori ģin ālās rezerves iek ārtas da ļu numurs(-i),  
d) tipa apstiprin ājuma numurs attiec īgajam(-iem) transportl īdzek ļa tipam(-iem).  
3. EK TIPA APSTIPRIN ĀJUMA Z ĪME ATSEVIŠ ĶAI TEHNISKAI VIEN ĪBAI 
3.1. Uz katras pies ārņojuma kontroles rezerves iek ārtas, kura atbilst tipa apstiprin ājumam, kas saska ņā ar šo regulu 
pieš ķirts atseviš ķai tehniskai vien ībai, ir j ābūt EK tipa apstiprin ājuma z īmei.LV L 175/248 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
3.2. Šo z īmi veido taisnst ūris, kura vid ū ir mazais burts “e”, kam seko EK tipa apstiprin ājumu pieš ķīruš ās dal ībvalsts 
identifik ācijas skaitlis saska ņā ar Direkt īvas 2007/46/EK VII pielikum ā noteikto numer ācijas sist ēmu.  
EK tipa apstiprin ājuma z īm ē net ālu no taisnst ūra j āietver ar ī “apstiprin ājuma pamatnumurs”, kas nor ādīts 4. 
ieda ļā tipa apstiprin ājuma numur ā, kas min ēts Direkt īvas 2007/46/EK VII pielikum ā, un pirms t ā iek ļauj divus 
ciparus, kas nor āda k ārtas numuru, k āds ir jaun ākajam b ūtiskajam Regulas (EK) Nr. 715/2007 vai š īs regulas 
tehniskajam groz ījumam dien ā, kad pieš ķirts EK tipa apstiprin ājums atseviš ķai tehniskai vien ībai. Š īs regulas 
kārtas numurs ir 00.  
3.3. EK tipa apstiprin ājuma z īmi piestiprina pies ārņojuma kontroles rezerves iek ārtai t ā, lai t ā b ūtu skaidri salas āma 
un neizdz ēšama. Tai p ēc iesp ējas j ābūt redzamai, kad pies ārņojuma kontroles rezerves iek ārtu uzst āda trans ­
portl īdzekl ī. 
3.4. Š ā pielikuma 3. papildin ājum ā sniegts EK tipa apstiprin ājuma z īmes paraugs.  
4. TEHNISK ĀS PRAS ĪBAS 
4.1. Pras ības pies ārņojuma kontroles rezerves iek ārtu tipa apstiprin ājumam ir nor ādītas ANO EEK Noteikumu 
Nr. 103 5. ieda ļā, bet iz ņēmumi noteikti 4.1.1.–4.1.5. ieda ļā. 
4.1.1. Atsauci uz “testa ciklu” ANO EEK Noteikumu Nr. 103 5. ieda ļā saprot k ā I tipa/1. tipa testu un I tipa/1. tipa 
testa ciklu, ko izmanto transportl īdzek ļa ori ģin ālam tipa apstiprin ājumam.  
4.1.2. J ēdzienus “katal ītisks neitralizators” un “neitralizators” ANO EEK Noteikumu Nr. 103 5. ieda ļā saprot k ā 
“pies ārņojuma kontroles iek ārta”.  
4.1.3. J ēdzienu “regul ēti pies ārņot āji”, kas min ēts vis ā ANO EEK Noteikumu Nr. 103 5.2.3. ieda ļā, aizst āj ar j ēdzienu 
“visi pies ārņot āji”, k ā nor ādīts Regulas (EK) Nr. 715/2007 1. pielikuma 2. tabul ā attiec ībā uz pies ārņojuma 
kontroles rezerves iek ārtām, kuras paredz uzst ādīt transportl īdzek ļos, kam tips apstiprin āts saska ņā ar Regulu 
(EK) Nr. 715/2007.  
4.1.4. Attiec ībā uz t ādu pies ārņojuma kontroles rezerves iek ārtu standartiem, ko paredz uzst ādīt transportl īdzek ļos, 
kuru tips apstiprin āts saska ņā ar Regulu (EK) Nr. 715/2007, ilgiztur īguma pras ības un attiec īgie nolietojuma 
koeficienti, kas nor ādīti ANO EEK Noteikumu Nr. 103 5. ieda ļā, attiecas uz š īs regulas VII pielikum ā noteik ­
tajiem standartiem.  
4.1.5. Atsauce uz tipa apstiprin ājuma pazi ņojuma 1. papildin ājumu ANO EEK Noteikumu Nr. 103 5.5.3. ieda ļā 
jāsaprot k ā atsauce uz papildpielikumu (I pielikuma 5. papildin ājums) EK tipa apstiprin ājuma sertifik ātā par 
transportl īdzek ļa OBD  inform āciju.  
4.2. Transportl īdzek ļiem ar dzirkste ļaizdedzes dzin ējiem, ja jaunu ori ģin ālo katal ītisko neitralizatoru NMHC emisi ­
jas, kas izm ērītas demonstr ēšanas testa laik ā saska ņā ar ANO EEK Noteikumu Nr. 103 5.2.1. punktu, p ārsniedz 
vērtības, kas izm ērītas transportl īdzek ļa tipa apstiprin ājuma laik ā, starp ību pieskaita  OBD  robežv ērtībām. OBD  
robežv ērtības ir noteiktas š īs regulas XI ielikuma 2.3. punkt ā. 
4.3. P ārskat ītās OBD  robežv ērtības piem ēro OBD  savienojam ības testos, k ā noteikts ANO EEK Noteikumu Nr. 103 
5.5.–5.5.5. punkt ā. Īpaši, ja piem ēro p ārsniegumu, ko pie ļauj ANO EEK Noteikumu Nr. 83 11. pielikuma 1. 
papildin ājuma 1. punkts.  
4.4. Pras ības periodiski re ģener ējoš ām rezerves sist ēm ām 
4.4.1.  Pras ības attiec ībā uz emisij ām 
4.4.1.1. Uz 11. panta 3. punkt ā nor ādītājiem transportl īdzek ļiem, kas apr īkoti ar periodiski re ģener ējoš ām rezerves 
sist ēm ām, kuru tips j āapstiprina, attiecina ANO EEK Noteikumu Nr. 83 13. pielikuma 3. punkt ā aprakst ītos 
testus, lai sal īdzin ātu to veiktsp ēju ar veiktsp ēju t ādiem pašiem transportl īdzek ļiem, kas apr īkoti ar ori ģin ālu 
periodiski re ģener ējošu sist ēmu.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/249
 
4.4.1.2. Atsauci uz “I tipa testu” un “I tipa testa ciklu” ANO EEK Noteikumu Nr. 83 13. pielikuma 3. punkt ā un uz 
“testa ciklu” ANO EEK Noteikumu Nr. 103 5. ieda ļā saprot k ā I tipa/1. tipa testu un I tipa/1. tipa testa ciklu, ko 
izmanto transportl īdzek ļa ori ģin ālam tipa apstiprin ājumam.  
4.4.2.  Sal īdzin ājuma b āzes noteikšana  
4.4.2.1. Transportl īdzekli apr īko ar jaunu ori ģin ālu periodiski re ģener ējošu sist ēmu. Š īs sist ēmas emisijas veiktsp ēju 
nosaka saska ņā ar ANO EEK Noteikumu Nr. 83 13. pielikuma 3. punkt ā noteikto testa proced ūru. 
4.4.2.1.1. Atsauci uz “I tipa testu” un “I tipa testa ciklu” ANO EEK Noteikumu Nr. 83 13. pielikuma 3. punkt ā un uz 
“testa ciklu” ANO EEK Noteikumu Nr. 103 5. ieda ļā saprot k ā I tipa/1. tipa testu un I tipa/1. tipa testa ciklu, ko 
izmanto transportl īdzek ļa ori ģin ālam tipa apstiprin ājumam.  
4.4.2.2. Apstiprin ātāja iest āde p ēc piepras ījuma, ko izsaka persona, kas iesniedz pieteikumu par rezerves komponenta 
apstiprin ājumu, nediskrimin ējoš ā veid ā attiec ībā uz katru test ēto transportl īdzekli publisko inform āciju, kas 
min ēta š īs regulas I pielikuma 3. papildin ājum ā min ētā inform ācijas dokumenta 3.2.12.2.1.11.1. un 
3.2.12.2.6.4.1. punkt ā. 
4.4.3.  Atg āzu tests ar periodiski re ģener ējošu rezerves sist ēmu 
4.4.3.1. Periodiski re ģener ējošo ori ģin ālo sist ēmu testa transportl īdzekl ī(-ļos) aizst āj ar periodiski re ģener ējošu rezerves 
sist ēmu. Š īs sist ēmas emisiju veiktsp ēju nosaka saska ņā ar ANO EEK Noteikumu Nr. 83 13. pielikuma 3. 
punkt ā noteikto testa proced ūru. 
4.4.3.1.1. Atsauci uz “I tipa testu” un “I tipa testa ciklu” ANO EEK Noteikumu Nr. 83 13. pielikuma 3. punkt ā un uz 
“testa ciklu” ANO EEK Noteikumu Nr. 103 5. ieda ļā saprot k ā I tipa/1. tipa testu un I tipa/1. tipa testa ciklu, ko 
izmanto transportl īdzek ļa ori ģin ālam tipa apstiprin ājumam.  
4.4.3.2. Lai noteiktu periodiski re ģener ējošas rezerves sist ēmas r ādītāju “D”, var izmantot ikvienu ANO EEK Noteikumu 
Nr. 83 13. pielikuma 3. punkt ā min ēto dzin ēja testa stenda metodi.  
4.4.4.  Citas pras ības 
Periodiski re ģener ējoš ām rezerves sist ēm ām piem ēro ANO EEK Noteikumu Nr. 103 5.2.3., 5.3., 5.4. un 5.5. 
punkt ā min ētās pras ības. Min ētajos punktos j ēdzienu “katal ītiskais neitralizators” saprot k ā jēdzienu “periodiski 
reģener ējoša sist ēma”. Papildus tam periodiski re ģener ējoš ām sist ēm ām piem ēro ar ī š ā pielikuma 4.1. ieda ļā 
noteiktos iz ņēmumus attiec ībā uz min ētajiem punktiem.  
5. DOKUMENTI  
5.1. Katra pies ārņojuma kontroles rezerves iek ārta skaidri un neizdz ēšami j āmar ķē, nor ādot ražot āja nosaukumu vai 
pre ču z īmi, un j āpievieno š āda inform ācija:  
a) transportl īdzek ļi (ietverot ražošanas gadu), kuriem apstiprin āta pies ārņojuma kontroles rezerves iek ārta, 
attiec īgā gad ījum ā ieskaitot mar ķējumu, lai noteiktu, vai pies ārņojuma kontroles rezerves iek ārta ir piem ē­
rota uzst ādīšanai transportl īdzekl ī, kas apr īkots ar ieb ūvēto diagnostikas ( OBD ) sist ēmu;  
b) vajadz ības gad ījum ā – uzst ādīšanas instrukcijas.  
Šai inform ācijai j ābūt pieejamai pre ču katalog ā, ko pies ārņojuma kontroles rezerves iek ārtu ražot ājs izplata 
pārdošanas punktos.  
6. RAŽOJUMA ATBILST ĪBA 
6.1. Lai nodrošin ātu ražojumu atbilst ību, veic pas ākumus saska ņā ar Direkt īvas 2007/46/EK 12. panta noteiku ­
miem.LV L 175/250 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
6.2. Īpaši noteikumi  
6.2.1. Direkt īvas 2007/46/EK X pielikuma 2.2. punkt ā min ētaj ās p ārbaud ēs ietver p ārbaudi par atbilst ību š īs regulas 
2. panta 8. punkt ā defin ētajiem parametriem.  
6.2.2. Piem ērojot Direkt īvas 2007/46/EK 12. panta 2. punktu, var veikt testus, kas aprakst īti š ā pielikuma 4.4.1. 
ieda ļā un ANO EEK Noteikumu Nr. 103 5.2. ieda ļā (pras ības attiec ībā uz emisiju). Šaj ā gad ījum ā apstiprin ājuma 
tur ētājs k ā alternat īvu var l ūgt par sal īdzin ājuma pamatu izmantot nevis pies ārņojuma kontroles ori ģin ālo 
iek ārtu, bet rezerves iek ārtu, kas tika izmantota tipa apstiprin ājuma testos (vai citu paraugu, kuram ir pier ādīta 
atbilst ība apstiprin ātajam tipam). Š ādam paraugam verifik ācijas laik ā izm ērītās emisiju v ērtības vid ēji nedr īkst 
par vair āk k ā 15 % p ārsniegt vid ējās v ērtības, kas izm ērītas standartam izmantotajam paraugam.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/251
 
1. papildin ājums  
PARAUGS  
Inform ācijas dokuments Nr. …,  
kas attiecas uz pies ārņojuma kontroles rezerves iek ārtu EK tipa apstiprin ājumu  
Turpm āk nor ādītā inform ācija attiec īgā gad ījum ā j āiesniedz trijos eksempl āros kop ā ar satura r ādītāju. Visi ras ējumi 
jāiesniedz atbilstoš ā m ērog ā un pietiekami detaliz ēti A4 form ātā vai A4 form āta map ē. Ja ir fotoatt ēli, tiem j ābūt 
pietiekami detaliz ētiem.  
Ja sist ēm ām, deta ļām vai atseviš ķām tehnisk ām vien ībām ir elektronisk ā vad ības ier īce, tad j āsniedz inform ācija par t ās 
darb ību. 
0. VISP ĀRĪGA INFORM ĀCIJA  
0.1. Marka (ražot āja tirdzniec ības nosaukums): …  
0.2. Tips: …  
0.2.1. Komercnosaukums(-i), ja t āds ir: …  
0.5. Ražot āja nosaukums un adrese: …  
Pilnvarot ā p ārst āvja nosaukums un adrese, ja t āds ir: …  
0.7. Komponentu un atseviš ķu tehnisku vien ību gad ījum ā – EK apstiprin ājuma z īmes atrašan ās vieta un piestiprin āšanas 
veids: …  
0.8. Mont āžas r ūpn īcas(-u) adrese(-es): …  
1. IEK ĀRTAS APRAKSTS  
1.1. Pies ārņojuma kontroles rezerves iek ārtas marka un tips: …  
1.2. Pies ārņojuma kontroles rezerves iek ārtas ras ējumi, īpaši nor ādot visus š īs regulas 2. panta 8. punkt ā noteiktos 
parametrus: …  
1.3. T ā transportl īdzek ļa tipa vai tipu apraksts, kam paredz ēta pies ārņojuma kontroles rezerves iek ārta: …  
1.3.1. Numurs(-i) un/vai simbols(-i), kas raksturo dzin ēju un transportl īdzek ļa tipu(-s): …  
1.3.2. Vai paredz ēts, ka pies ārņojuma kontroles rezerves iek ārta b ūs savienojama ar  OBD  pras ībām? (j ā/n ē) ( 1 ) 
1.4. Apraksts un ras ējumi, kas nor āda pies ārņojuma kontroles rezerves iek ārtas novietojumu attiec ībā pret dzin ēja 
izpl ūdes kolektoru(-iem): …LV L 175/252 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.  
( 1 ) Lieko sv ītrot
 2. papildin ājums  
EK TIPA APSTIPRIN ĀJUMA SERTIFIK ĀTA PARAUGS  
(Maksim ālais form āts: A4 (210 mm × 297 mm))  
EK TIPA APSTIPRIN ĀJUMA SERTIFIK ĀTS 
Administrat īvās iest ādes z īmogs  
Pazi ņojums par sist ēmas tipa/transportl īdzek ļa tipa:  
— EK tipa apstiprin ājumu (  1 ), …,  
— EK tipa apstiprin ājuma attiecin āšanu uz citu tipu (  2 ), …,  
— EK tipa apstiprin ājuma atteikumu (  3 ), …,  
— EK tipa apstiprin ājuma atcelšanu (  4 ), …,  
komponenta/atseviš ķas tehniskas vien ības tipam (  5 ) 
saska ņā ar Regulu (EK) Nr. 715/2007, kuras īstenošanu nosaka Regulu (ES) 2017/1151.  
Regulu (EK) Nr. 715/2007 vai Regulu (ES) 2017/1151 jaun ākie groz ījumi izdar īti ar …  
EK tipa apstiprin ājuma numurs: …  
Iemesls attiecin āšanai uz citu tipu: …  
I IEDA ĻA 
0.1. Marka (ražot āja tirdzniec ības nosaukums): …  
0.2. Tips: …  
0.3. Tipa identifik ācijas l īdzek ļi, ja mar ķējums ir uz komponenta/atseviš ķas tehniskas vien ības (  6 ): …  
0.3.1. Š ā mar ķējuma atrašan ās vieta: …  
0.5. Ražot āja nosaukums un adrese: …  
0.7. Komponentu un atseviš ķu tehnisku vien ību gad ījum ā – EK apstiprin ājuma z īmes atrašan ās vieta un piestiprin āšanas 
veids: …  
0.8. Mont āžas r ūpn īcas(-u) nosaukums un adrese(-es): …  
0.9. Ražot āja p ārst āvja (ja ir) nosaukums un adrese: …LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/253  
( 1 ) Lieko sv ītrot 
( 2 ) Lieko sv ītrot 
( 3 ) Lieko sv ītrot 
( 4 ) Lieko sv ītrot 
( 5 ) Lieko sv ītrot 
( 6 ) Ja tipa identifik ācijas l īdzek ļi satur z īmes, kas neattiecas uz t ā transportl īdzek ļa, komponenta vai atseviš ķas tehniskas vien ības tipa 
aprakstu, uz kuru attiecas šis tipa apstiprin ājuma sertifik āts, tad š īs z īmes dokument ā aizst āj ar simbolu “?” (piem ēram, ABC??123??).
 II IEDA ĻA 
1. Papildinform ācija 
1.1. Pies ārņojuma kontroles rezerves iek ārtas marka un tips: …  
1.2. Transportl īdzek ļa tips(-i), kuram(-iem) pies ārņojuma kontroles iek ārtas tips ir piem ērots k ā rezerves da ļa: …  
1.3. Transportl īdzek ļa tips(-i), ar kuru(-iem) pies ārņojuma kontroles iek ārta test ēta: …  
1.3.1. Vai attiec ībā uz pies ārņojuma kontroles rezerves iek ārtu pier ādīta savienojam ība ar OBD pras ībām? (j ā/n ē) ( 1 ): …  
2. Par testu veikšanu atbild īgais tehniskais dienests: …  
3. Testa zi ņojuma datums: …  
4. Testa zi ņojuma numurs: …  
5. Piez īmes: …  
6. Vieta: …  
7. Datums: …  
8. Paraksts: …  
Pievienoti:  Inform ācijas komplekts.LV L 175/254 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.  
( 1 ) Lieko sv ītrot
 3. papildin ājums  
EK tipa apstiprin ājuma z īmju paraugs  
(skat īt š ā pielikuma 3.2. punktu)
  
Šī apstiprin ājuma z īme, piestiprin āta pie pies ārņojuma kontroles rezerves iek ārtas, nor āda, ka attiec īgais tips ir apstiprin āts 
Francij ā (e 2) saska ņā ar šo regulu. Pirmie divi apstiprin ājuma numura cipari (00) nor āda, ka š ī deta ļa ir apstiprin āta 
atbilst īgi šai regulai. N ākamos četrus ciparus (1234) pies ārņojuma kontroles rezerves iek ārtai pieš ķir apstiprin ātāja iest āde 
kā pamata apstiprin ājuma numuru.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/255
 
XIV PIELIKUMS  
Piek ļuve transportl īdzek ļa OBD  un transportl īdzek ļa remonta un tehnisk ās apkopes inform ācijai  
1. IEVADS  
1.1. Šaj ā pielikum ā noteiktas tehnisk ās pras ības piek ļuvei transportl īdzek ļa OBD  un transportl īdzek ļa remonta un 
tehnisk ās apkopes inform ācijai.  
2. PRAS ĪBAS 
2.1. Transportl īdzek ļa OBD  un transportl īdzek ļa remonta un tehnisk ās apkopes inform ācijai, kas publiskota t īmek ļa 
vietn ēs, j āatbilst tehniskaj ām specifik ācij ām, kuras noteiktas OASIS dokumenta SC2–D5 “Automobi ļu remonta 
inform ācijas form āts” 1.0. versij ā, kas izdota 2003 gada 28. maij ā ( 1 ), un 3.2., 3.5. ieda ļai, (iz ņemot 3.5.2. ieda ļu), 
3.6., 3.7. un 3.8. ieda ļai OASIS dokumenta SC1–D2 “Autoremonta pras ību specifik ācija” 6.1. versij ā, kas izdota 
2003. gada 10. janv ārī ( 2 ), izmantojot tikai atv ērtu teksta un grafisko form ātu vai form ātus, kurus var apskat īt un 
izdruk āt, izmantojot tikai standarta programmat ūras spraud ņus, kas ir br īvi pieejami, viegli uzst ādāmi un darbojas 
parasti izmantojam ās datoru oper ētājsist ēm ās. Ja iesp ējams, atsl ēgv ārdiem metadatos j āatbilst ISO 15031–2. Šai 
inform ācijai j ābūt pieejamai vienm ēr, iz ņemot t īmek ļa viet ņu uztur ēšanas gad ījumus. Tiem, kam nepieciešamas 
ties ības pavairot vai p ārpublic ēt inform āciju, j āsazin ās tieši ar attiec īgo ražot āju. J ābūt pieejamai ar ī inform ācijai 
apm ācību materi āliem, bet to var nodrošin āt, izmantojot citus l īdzek ļus, nevis t īmek ļa vietnes.  
Inform ācija par vis ām transportl īdzek ļa deta ļām, ar kur ām transportl īdzek ļa ražot ājs ir apr īkojis transportl īdzekli, k ā 
nor ādīts ar transportl īdzek ļa identifik ācijas numuru ( VIN ) un jebkuru citu papildu krit ēriju, piem ēram, transportl ī­
dzek ļa garenb āze, dzin ēja jauda, apdares l īmenis vai citas deta ļas, un kuras var aizvietot ar rezerves da ļām, ko 
transportl īdzek ļa ražot ājs pied āvā saviem pilnvarotajiem remont ētājiem vai tirgot ājiem, vai treš ām person ām, atsau ­
coties uz ori ģin ālās iek ārtas ( OE) deta ļas numuru, ir pieejama datu b āzē, kurai viegli var piek ļūt neatkar īgi uz ņē­
mumi.  
Šaj ā datu b āzē iek ļauj inform āciju par  VIN , OE  deta ļu numurus,  OE  deta ļu nosaukumus, der īguma atz īmi (“der īgs no” 
un “der īgs l īdz” datumus), uzst ādīšanas atz īmes un attiec īgā gad ījum ā uzb ūves raksturojumu.  
Inform āciju datu b āzē regul āri atjauno. Atjaunin ājumos jo īpaši ietver visus p ārveidojumus, kas veikti atseviš ķiem 
transportl īdzek ļiem p ēc to ražošanas, ja š āda inform ācija ir pieejama pilnvarotam tirgot ājam.  
2.2. Piek ļuvi transportl īdzek ļa droš ības paz īm ēm, ko izmanto pilnvaroti d īleri un remontdarbn īcas, neatkar īgiem uz ņē­
mumiem nodrošina atbilst īgi droš ības tehnolo ģijas aizsardz ībai saska ņā ar š ādām pras ībām: 
i) datu apmai ņa notiek, nodrošinot datu konfidencialit āti, viengabalain ību un aizsardz ību pret atk ārtošanu;  
ii) lieto standarta https//ssl-tls (RFC4346);  
iii) neatkar īgu uz ņēmumu un ražot āju savstarp ējai autentific ēšanai izmanto droš ības sertifik ātus atbilstoši ISO 20828 
standartam;  
iv) neatkar īgu uz ņēmumu priv āto atsl ēgu aizsarg ā ar drošu aparat ūru. 
Forums par piek ļuvi transportl īdzek ļu inform ācijai, kas paredz ēts ar 13. panta 9. punktu, nosaka parametrus šo 
pras ību izpildei saska ņā ar tehnikas att īstību. 
Neatkar īgajam uz ņēmumam šaj ā nol ūkā jābūt apstiprin ātam un pilnvarotam, pamatojoties uz dokumentiem, kas 
uzskat āmi pier āda, ka tas veic likum īgu saimniecisko darb ību un nav bijis noties āts par attiec īgu krimin ālu darb ību. 
2.3. Vad ības bloku p ārprogramm ēšanu veic saska ņā ar ISO 22900 vai SAE J2534 neatkar īgi no tipa apstiprin ājuma 
dienas. Lai apstiprin ātu ražot āja attiec īgās lietojumprogrammas un transportl īdzek ļa sazi ņas saskar ņu (VCI), kas 
atbilst ISO 22900 vai SAE J2534, sader ību, ražot ājs pied āvā apstiprin āt neatkar īgi izstr ādātas VCI  vai inform āciju 
un aizdod jebk ādu īpašu iek ārtu, kas vajadz īga VCI  ražot ājam, lai tas var ētu veikt š ādu apstiprin āšanu. Uz š ādas 
apstiprin āšanas maksu vai inform āciju un iek ārtu attiecas Regulas (EK) Nr. 715/2007 7. panta 1. punkta noteikumi.LV L 175/256 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.  
( 1 ) Pieejams: http://www.oasis-open.org/committees/download.php/2412/Dra ft%20Committee%20Specification.pdf  
( 2 ) Pieejams: http://lists.oasis-open.org/archives/autorepair/200302/pdf00005.pd f
 2.4. Visiem ar emisiju saist ītajiem k ļūdu kodiem j āatbilst XI pielikuma 1. papildin ājumam.  
2.5. Lai piek ļūtu k ādai transportl īdzek ļa OBD  un transportl īdzek ļa remonta un tehnisk ās apkopes inform ācijai, kas 
neattiecas uz transportl īdzek ļa droš ības zon ām, re ģistr ācijas pras ībās ražot āja t īmek ļa vietnes izmantošanai no 
neatkar īga uz ņēmuma prasa tikai t ādu inform āciju, kas nepieciešama maks ājuma veikšanas apstiprin ājumam par 
attiec īgo inform āciju. Attiec ībā uz inform āciju par piek ļuvi transportl īdzek ļa droš ības zon ām neatkar īgam uz ņēmu ­
mam, lai identific ētu sevi un organiz āciju, ko tas p ārst āv, j āuzr āda sertifik āts saska ņā ar ISO 20828, un ražot ājs 
atbild ar savu sertifik ātu saska ņā ar ISO 20828, apstiprinot neatkar īgajam uz ņēmumam, ka tas piek ļūst paredz ētā 
ražot āja ofici ālajai t īmek ļa vietnei. Abas puses re ģistr ē min ētos dar ījumus, nor ādot attiec īgos transportl īdzek ļus un 
tiem veikt ās izmai ņas saska ņā ar šo noteikumu.  
2.6. Ja transportl īdzek ļa OBD  un transportl īdzek ļa remonta un tehnisk ās apkopes inform ācija ražot āja t īmek ļa vietn ē 
nesatur b ūtisko inform āciju, kuras ļauj pien ācīgi projekt ēt un ražot sist ēmas, kas piel āgotas alternat īvām degviel ām, 
tad ikvienam ieinteres ētam š ādu sist ēmu ražot ājam j ābūt piek ļuvei inform ācijai, kas piepras īta saska ņā ar I pielikuma 
3. papildin ājuma 0., 2., un 3. punktu, savu piepras ījumu nododot tieši ražot ājam. Kontaktinform ācijai šim nol ūkam 
jābūt skaidri nor ādītai ražot āja t īmek ļa vietn ē, un inform ācija j āsniedz 30 dienu laik ā. Š āda inform ācija j ānodrošina 
tikai attiec ībā uz t ādām sist ēm ām, kas piel āgotas alternat īvām degviel ām, uz kur ām attiecas ANO EEK Noteikumi 
Nr. 115 (  1 ), vai t ādiem komponentiem, kas piel āgoti alternat īvām degviel ām, kas ietilpst sist ēm ās, uz kur ām attiecas 
ANO EEK Noteikumi Nr. 115, un šo inform āciju sniedz tikai p ēc piepras ījuma, kur ā skaidri nor ādīta konkr ētā 
transportl īdzek ļa t ā mode ļa specifik ācija, par kuru prasa inform āciju, un kur ā īpaši apstiprin āts, ka inform ācija 
vajadz īga t ādas sist ēmas vai komponenta izstr ādei, kas piel āgots alternat īvām degviel ām un uz ko attiecas ANO 
EEK Noteikumi Nr. 115.  
2.7. Remonta inform ācijas t īmek ļa vietn ēs ražot āji nor āda tipa apstiprin ājuma numuru katram modelim.  
2.8. Ražot āji nosaka sapr ātīgu un proporcion ālu stundas, dienas, m ēneša, gada un dar ījuma maksu par piek ļuvi remonta 
inform ācijas t īmek ļa vietn ēm.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/257  
( 1 ) OV L 323, 7.11.2014, 91. lpp.
 1. papildin ājums
LV L 175/258 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/259
 
XV PIELIKUMS  
Rezerv ētsLV L 175/260 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
XVI PIELIKUMS  
PRAS ĪBAS TRANSPORTL ĪDZEK ĻIEM, KAS IZMANTO REA ĢENTU ATG ĀZU P ĒCAPSTR ĀDES SIST ĒMAI  
1. IEVADS  
Šaj ā pielikum ā dotas pras ības transportl īdzek ļiem, kuros, lai samazin ātu emisijas, p ēcapstr ādes sist ēm ā izmanto rea ģentu.  
Pras ības ir noteiktas ANO EEK Noteikumu Nr. 83 6. papildin ājum ā, piem ērojot turpm āk nor ādīto iz ņēmumu.  
Atsauci uz 1. pielikumu ANO EEK Noteikumu Nr. 83 6. papildin ājuma 4.1. punkt ā saprot k ā atsauci uz š īs regulas I 
pielikuma 3. papildin ājumu.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/261
 
XVII PIELIKUMS  
REGULAS (EK) Nr. 692/2008 GROZ ĪJUMI  
1. Regulas (EK) Nr. 692/2008 I pielikuma 3. papildin ājumu groza š ādi. 
a) Papildin ājuma 3.–3.1.1. punktu groza š ādi: 
“3. VILCES ENER ĢIJAS P ĀRVEIDOT ĀJS (k) 
3.1. Vilces ener ģijas p ārveidot āja(-u) ražot ājs: .......................................................................................................................  
3.1.1. Ražot āja kods (k ā nor ādīts uz vilces ener ģijas p ārveidot āja vai ar citiem identifik ācijas l īdzek ļiem): …”  
b) Papildin ājuma 3.2.1.8. punktu groza š ādi: 
“3.2.1.8. Dzin ēja nomin ālā jauda (n): ............................ kW pie ............................ min  –1 (ražot āja deklar ēta v ērtība)”  
c) Papildin ājuma 3.2.2.2. punktu p ārnumur ē par 3.2.2.1.1. punktu, un t ā formul ējums ir š āds: 
“3.2.2.1.1. RON, bezsvina degviela: ........................................................................................... ..................................................”  
d) Papildin ājuma 3.2.4.2.1. punktu groza š ādi: 
“3.2.4.2.1. Sist ēmas apraksts (akumul ējoš ā degvielas sist ēma/s ūkņi-sprauslas/sadales s ūknis u.c.): ............................”  
e) Papildin ājuma 3.2.4.2.3. punktu groza š ādi: 
“3.2.4.2.3. Augstspiediena/padeves s ūknis”  
f) Papildin ājuma 3.2.4.2.4. punktu groza š ādi: 
“3.2.4.2.4. Dzin ēja apgriezienu ierobežošanas vad ība” 
g) Papildin ājuma 3.2.4.2.9.3. punktu groza š ādi: 
“3.2.4.2.9.3. Sist ēmas apraksts”  
h) Papildin ājuma 3.2.4.2.9.3.6. – 3.2.4.2.9.3.8. punktu groza š ādi: 
“3.2.4.2.9.3.6. Ūdens temperat ūras sensora marka un tips vai darb ības princips: ...........................................................  
3.2.4.2.9.3.7. Gaisa temperat ūras sensora marka un tips vai darb ības princips: ............................................................  
3.2.4.2.9.3.8. Gaisa spiediena sensora marka un tips vai darb ības princips: ................................................................ ”  
i) Papildin ājuma 3.2.4.3.4.3. punktu groza š ādi: 
“3.2.4.3.4.3. Gaisa pl ūsmas sensora marka un tips vai darb ības princips: ............................................................ ........... ”  
j) Papildin ājuma 3.2.4.3.4.9. – 3.2.4.3.4.11. punktu groza š ādi: 
“3.2.4.3.4.9. Ūdens temperat ūras sensora marka un tips vai darb ības princips: ............................................................LV L 175/262 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
3.2.4.3.4.10. Gaisa temperat ūras sensora marka un tips vai darb ības princips: ............................................................  
3.2.4.3.4.11. Gaisa spiediena sensora marka un tips vai darb ības princips: ................................................................. ”  
k) Papildin ājuma 3.2.4.3.5. punktu groza š ādi: 
“3.2.4.3.5. Iesmidzin ātāji” 
l) Papildin ājuma 3.2.12.2. – 3.2.12.2.1. punktu groza š ādi: 
“3.2.12.2. Pies ārņojuma kontroles iek ārtas (ja nav ietvertas citos punktos)  
3.2.12.2.1. Katal ītiskais neitralizators”  
m) Papildin ājuma 3.2.12.2.1.11. – 3.2.12.2.1.11.10 punktu sv ītro. 
n) Papildin ājuma 3.2.12.2.2. – 3.2.12.2.2.5. punktu sv ītro un aizst āj ar š ādiem:  
“3.2.12.2.2. Sensori  
3.2.12.2.2.1. Sk ābek ļa zonde: ir/nav (  1 ) 
3.2.12.2.2.1.1. Marka: ........................................................................................................ ................................................. .............  
3.2.12.2.2.1.2. Atrašan ās vieta: ...................................................................................................................... ...............................  
3.2.12.2.2.1.3. Kontroles diapazons: .......................................................................................... ...................... ............................  
3.2.12.2.2.1.4. Tips vai darb ības princips: ................................................................................................................. ...............  
3.2.12.2.2.1.5. Deta ļas identifik ācijas numurs: ................................................................................................................. ......”  
o) Papildin ājuma 3.2.12.2.4.1. – 3.2.12.2.4.2. punktu groza š ādi: 
“3.2.12.2.4.1. Raksturlielumi (marka, tips, pl ūsma, augstspiediens / zemspiediens / kombin ēts spiediens u.c.): …  
3.2.12.2.4.2. Ūdensdzeses sist ēma (j ānor āda katrai  EGR  sist ēmai, piem., zemspiediena / augstspiediena / kombi ­
nēta spiediena: ir/nav (  1 )” 
p) Papildin ājuma 3.2.12.2.5. – 3.2.12.2.5.6. punktu groza š ādi: 
“3.2.12.2.5. Iztvaikošanas emisiju kontroles sist ēma (tikai benz īna un etanola dzin ējiem): ir/nav (  1 ) 
3.2.12.2.5.1. Ier īču s īks apraksts: ................... ............................................................................................... ...............................  
3.2.12.2.5.2. Iztvaikošanas emisiju kontroles sist ēmas ras ējums: ........................................................................................  
3.2.12.2.5.3. Akt īvās ogles k ārbas ras ējums: ................................................................................................................ ......... .... 
3.2.12.2.5.4. Sausas ogles masa: .............................................................................................. ................................................ gLV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/263
 
3.2.12.2.5.5. Degvielas tvertnes shematisks ras ējums, nor ādot ietilp ību un materi ālu (tikai benz īna un etanola 
dzin ējiem): ........................................................................................................................ ..........................................  
3.2.12.2.5.6. Siltumekr āna starp tvertni un izpl ūdes sist ēmu apraksts un sh ēma: ...................................................... ”  
q) Papildin ājuma 3.2.12.2.6.4. – 3.2.12.2.6.4.4. punktu sv ītro. 
r) Papildin ājuma 3.2.12.2.6.5. un 3.2.12.2.6.6. punktu p ārnumur ē š ādi: 
“3.2.12.2.6.4. Cietda ļiņu filtra marka: ............................................................................................................... ...........................  
3.2.12.2.6.5. Deta ļas identifik ācijas numurs: ................................................................................................................ . .......... ”  
s) Papildin ājuma 3.2.12.2.8. punktu groza š ādi: 
“3.2.12.2.8. Cita sist ēma: ........................................................................................................................... ................................... ”  
t) Papildin ājum ā iek ļauj š ādus 3.2.12.2.10. – 3.2.12.2.11.8. jaunus punktus:  
“3.2.12.2.10. Periodiski re ģener ējama sist ēma: (sniegt turpm āk pras īto inform āciju par katru atseviš ķo 
vien ību) 
3.2.12.2.10.1. Re ģener ācijas metodes vai sist ēmas apraksts un/vai ras ējums: ...........................................................  
3.2.12.2.10.2. 1. tipa darb ības ciklu skaits vai ekvivalenti dzin ēja testa izm ēģin ājuma stenda cikli, starp 
diviem cikliem, kad ir re ģener ējoš ās f āzes, apst ākļos, kas ekvivalenti 1. tipa testam (att ālums 
“D” Regulas (ES) 2017/1151 XXI pielikuma 6. apakšpielikuma 1. papildin ājuma A6.App1/1. 
att ēlā vai ANO EEK Noteikumu Nr. 83 13. pielikuma 13. pielikuma A13/1. att ēlā (p ēc nepie ­
ciešam ības)): ........................................................................................................................ .............................  
3.2.12.2.10.2.1. Piem ērojamais 1. tipa cikls: (nor ādīt piem ērojamo proced ūru: XXI pielikums, 4. apakšpielikums 
vai ANO EEK Noteikumi Nr. 83): …  
3.2.12.2.10.3. T ās metodes apraksts, kuru izmanto, lai noteiktu ciklu skaitu starp diviem cikliem, kad 
norisin ās re ģenerat īvās f āzes: ......................................................................................................................  
3.2.12.2.10.4. Parametri, lai noteiktu nepieciešamo noslodzes l īmeni, kas nepieciešams, lai s āktos re ģener ācija 
(t. i., temperat ūra, spiediens utt.): .......................................................................................................... .... 
3.2.12.2.10.5. T ās metodes apraksts, ko izmanto sist ēmas slogošanai testa proced ūrā, kas aprakst īta ANO 
EEK Noteikumu Nr. 83 13. pielikuma 3.1. punkt ā: .............................................................................  
3.2.12.2.11. Katal ītisk ā neitralizatora sist ēmas, kur ās izmanto pat ērējamus rea ģentus (sniegt turpm āk 
pras īto inform āciju par katru atseviš ķo vien ību) ir/nav (  1 ) 
3.2.12.2.11.1. Nepieciešam ā rea ģenta tips un koncentr ācija: …  
3.2.12.2.11.2. Rea ģenta norm ālās darba temperat ūras diapazons: …  
3.2.12.2.11.3. Starptautiskais standarts: …  
3.2.12.2.11.4. Rea ģenta atk ārtotas iepild īšanas biežums: past āvīgi/pie apkopes (attiec īgā gad ījum ā): 
3.2.12.2.11.5. Rea ģenta indikators: (apraksts un atrašan ās vieta)  
3.2.12.2.11.6. Rea ģenta tvertneLV L 175/264 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
3.2.12.2.11.6.1. Ietilp ība: …  
3.2.12.2.11.6.2. Apsildes sist ēma: ir/nav (  1 ) 
3.2.12.2.11.6.2.1. Apraksts vai ras ējums  
3.2.12.2.11.7. Rea ģenta vad ības bloks: ir/nav (  1 ) 
3.2.12.2.11.7.1. Marka: …  
3.2.12.2.11.7.2. Tips: …  
3.2.12.2.11.8. Rea ģenta iesmidzin ātājs (marka, tips un atrašan ās vieta): …”  
u) Papildin ājuma 3.2.15.1. punktu groza š ādi: 
“3.2.15.1. Tipa apstiprin ājuma numurs saska ņā ar Regulu (EK) Nr. 661/2009 (OV L 200, 31.7.2009., 1. lpp.)”  
v) Papildin ājuma 3.2.16.1. punktu groza š ādi: 
“3.2.16.1. Tipa apstiprin ājuma numurs saska ņā ar Regulu (EK) Nr. 661/2009 (OV L 200, 31.7.2009., 1. lpp.)”  
w) Papildin ājuma 3.3. punktu groza š ādi: 
“3.3. Elektrisk ā maš īna” 
x) Papildin ājuma 3.3.2. punktu groza š ādi: 
“3.3.2.  REESS ” 
y) Papildin ājuma 3.4. punktu groza š ādi: 
“3.4. Vilces ener ģijas p ārveidot āju kombin ācijas”  
z) Papildin ājuma 3.4.4. punktu groza š ādi: 
“3.4.4. Ener ģijas akumul ēšanas ier īces apraksts: ( REESS , kondensators, spararats/ ģenerators)”  
aa) Papildin ājuma 3.4.4.5. punktu groza š ādi: 
“3.4.4.5. Ener ģija: ... ( REESS  vajadz ībām : spriegums un ietilp ība amp ērstund ās 2 stund ās, kondensatoram: J, ... )”  
bb) Papildin ājuma 3.4.5. punktu groza š ādi: 
“3.4.5. Elektrisk ā maš īna (aprakst īt katru elektrisk ās maš īnas tipu atseviš ķi)” 
cc) Papildin ājuma 3.5. punktu groza š ādi: 
“3.5. Ražot āja deklar ētās v ērtības CO  2 emisiju/degvielas pat ēriņa/elektroener ģijas pat ēriņa/pilnuzl ādes nobraukuma 
noteikšanai un s īka inform ācija par ekoinov ācij ām (attiec īgā gad ījum ā)( o )”LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/265
 
dd) Papildin ājuma 4.4. punktu groza š ādi: 
“4.4. Saj ūgs(-i)”  
ee) Papildin ājuma 4.6. punktu groza š ādi: 
“4.6. P ārnesumu skait ļi 
Pārnesums  Pārnesumk ārbas iekš ējie 
pārnesuma skait ļi (dzin ēja 
un p ārnesumk ārbas izejas 
vārpstas apgriezienu 
attiec ība) Galven ā p ārvada 
pārnesuma skaitlis(- ļi) 
(p ārnesumk ārbas izejas 
vārpstu un dzenam ā rite ņa 
apgriezienu p ārnesuma 
skaitlis)  Kop ējie p ārnesuma skait ļi 
Maksim ālais variatoram  
1 
2 
3 
… 
Minim ālais variatoram”  
ff) Papildin ājuma 6.6. – 6.6.3. punktu groza š ādi: 
“6.6. Riepas un rite ņi 
6.6.1. Riepu/rite ņu kombin ācija(-as)  
6.6.1.1. Asis  
6.6.1.1.1. 1. ass: ............................................................................................................ .... ............................................................  
6.6.1.1.1.1. Riepas izm ēra apz īm ējums  
6.6.1.1.2. 2. ass: ............................................................................................................ .... ............................................................  
6.6.1.1.2.1. Riepas izm ēra apz īm ējums  
utt. 
6.6.2. Rites r ādiusa augš ējā un apakš ējā robeža  
6.6.2.1. 1. ass: .............................................................................................................. .. ............................................................  
6.6.2.2. 2. ass: .............................................................................................................. .. ............................................................  
utt. 
6.6.3. Transportl īdzek ļa ražot āja ieteiktais spiediens riep ā(-ās) ........................................................................ kPa”  
gg) Papildin ājuma 9.1. punktu groza š ādi: 
“9.1. Virsb ūves tips, izmantojot Direkt īvas 2007/46/EK II pielikuma C da ļā noteiktos kodus: ................................ ”LV L 175/266 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
2. Regulas (EK) Nr. 692/2008 I pielikuma 6. papildin ājuma 1. tabul ā rindas ZD – ZL un ZX – ZY groza š ādi: 
“ZD  Euro 6c  Euro 6-2  M, N1, I klase  PI, CI  31.8.2018.  
ZE Euro 6c  Euro 6-2  N1, II klase  PI, CI  31.8.2019.  
ZF Euro 6c  Euro 6-2  N1 III klase, N2  PI, CI  31.8.2019.  
ZG Euro 6d-TEMP  Euro 6-2  M, N1, I klase  PI, CI  31.8.2018.  
ZH Euro 6d-TEMP  Euro 6-2  N1, II klase  PI, CI  31.8.2019.  
ZI Euro 6d-TEMP  Euro 6-2  N1 III klase, N2  PI, CI  31.8.2019.  
ZJ Euro 6d  Euro 6-2  M, N1, I klase  PI, CI  31.8.2018.  
ZK Euro 6d  Euro 6-2  N1, II klase  PI, CI  31.8.2019.  
ZL Euro 6d  Euro 6-2  N1 III klase, N2  PI, CI  31.8.2019  
ZX n. p.  n. p.  Visi transportl ī­
dzek ļi Piln ībā 
elektriski 
(ar 
akumula ­
toru)  1.9.2009.  1.1.2011.  31.8.2019.  
ZY n. p.  n. p.  Visi transportl ī­
dzek ļi Piln ībā 
elektriski 
(ar 
akumula ­
toru)  1.9.2009.  1.1.2011.  31.8.2019.  
ZZ n. p.  n. p.  Visi transportl ī­
dzek ļi, kas 
izmanto sertifi ­
kātus saska ņā ar 
I pielikuma 2.1.1. 
punktu  PI, CI  1.9.2009.  1.1.2011.  31.8.2019.”LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/267
 
XVIII PIELIKUMS  
SPECI ĀLIE NOTEIKUMI PAR DIREKT ĪVAS 2007/46/EK I, II, III, VIII un IX PIELIKUMU  
Direkt īvas 2007/46/EK I pielikuma groz ījumi  
(1) Direkt īvas 2007/46/EEK I pielikumu groza š ādi. 
a) pielikuma 2.6.1. punktu groza š ādi: 
“2.6.1. Š īs masas sadal ījums pa as īm un – puspiekabes, centr ālass piekabes vai piekabes ar stingr ā savienojuma 
jūgstieni gad ījum ā – masa sakabes punkt ā: 
a) minim ālā un maksim ālā masa katram variantam: ..........................................................................................  
b) katras versijas masa (j āiesniedz matrica): ........................................................................................................ ”  
b) pielikuma 3.–3.1.1. punktu groza š ādi: 
“3. PIEDZI ŅAS ENER ĢIJAS KONVERTORS  (k) 
3.1. Piedzi ņas ener ģijas konvertora(-u) ražot ājs: ............................................................................................................  
3.1.1. Ražot āja kods (k ā nor ādīts uz piedzi ņas ener ģijas konvertora vai citi identifik ācijas l īdzek ļi): ............. ”  
c) pielikuma 3.2.1.8. punktu groza š ādi: 
“3.2.1.8. Dzin ēja nomin ālā jauda (n): ........................ kW, pie ......................... min  –1 (ražot āja pazi ņota v ērtība)”  
d) pievieno š ādu jaunu 3.2.2.1.1. punktu:  
“3.2.2.1.1. RON, bez svina: ................................................................................................... .................................................”  
e) pielikuma 3.2.4.2.1. punktu groza š ādi: 
“3.2.4.2.1. Sist ēmas apraksts (akumul ējoš ā degvielas sist ēma/s ūknis-sprausla /sadales s ūknis utt .........................”  
f) pielikuma 3.2.4.2.3. punktu groza š ādi: 
“3.2.4.2.3. Iesmidzin āšanas/padeves s ūknis”  
g) ielikuma 3.2.4.2.4. punktu groza š ādi: 
“3.2.4.2.4. Dzin ēja apgriezienu ierobežošanas kontrole”  
h) pielikuma 3.2.4.2.9.3. punktu groza š ādi: 
“3.2.4.2.9.3. Sist ēmas apraksts”  
i) ievieno š ādu jaunu 3.2.4.2.9.3.1.1. punktu:  
“3.2.4.2.9.3.1.1.  ECU  programmat ūras versija: ..................................................................................................................  ”LV L 175/268 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
j) pielikuma 3.2.4.2.9.3.6.–3.2.4.2.9.3.8. punktu groza š ādi: 
“3.2.4.2.9.3.6. Ūdens temperat ūras dev ēja marka un tips vai darb ības princips: ......................................................  
3.2.4.2.9.3.7. Gaisa temperat ūras dev ēja marka un tips vai darb ības princips: ........................................................  
3.2.4.2.9.3.8. Gaisa spiediena dev ēja marka un tips vai darb ības princips: ............................................................ ”  
k) pievieno š ādu jaunu 3.2.4.3.4.1.1. punktu:  
“3.2.4.3.4.1.1.  ECU  programmat ūras versija: .................................................................................................................. ...” 
l) pielikuma 3.2.4.3.4.3. punktu groza š ādi: 
“3.2.4.3.4.3. Gaisa pl ūsmas dev ēja marka un tips vai darb ības princips: ................................................................. ”  
m) pielikuma 3.2.4.3.4.9.–3.2.4.3.4.11. punktu groza š ādi: 
“3.2.4.3.4.9. Ūdens temperat ūras dev ēja marka un tips vai darb ības princips: .......................................................  
3.2.4.3.4.10. Gaisa temperat ūras dev ēja marka un tips vai darb ības princips: .........................................................  
3.2.4.3.4.11. Gaisa spiediena dev ēja marka un tips vai darb ības princips: ............................................................. ”  
n) pielikuma 3.2.4.3.5. punktu groza š ādi: 
“3.2.4.3.5. Sprauslas”  
o) pievieno š ādu jaunu 3.2.4.4.2. un 3.2.4.4.3. punktu:  
“3.2.4.4.2. Marka(-s): ........................................................................................................ ..........................................................  
3.2.4.4.3. Tips(-i): .......................................................................................................... .......................................................... ”  
p) pielikuma 3.2.12.2.–3.2.12.2.1. punktu groza š ādi: 
“3.2.12.2. Pies ārņojuma kontrolier īces (ja t ās nav ietvertas citos punktos)  
3.2.12.2.1. Katal ītiskie neitralizatori”  
q) pielikuma 3.2.12.2.1.11.–3.2.12.2.1.11.10. punktu sv ītro un aizst āj ar š ādu jaunu punktu:  
“3.2.12.2.1.11. Norm ālais ekspluat ācijas temperat ūras diapazons: ........................................................................ °C”  
r) pielikuma 3.2.12.2.2.–3.2.12.2.2.5. punktu sv ītro un aizst āj ar š ādu: 
“3.2.12.2.2. Dev ēji 
3.2.12.2.2.1. Sk ābek ļa dev ējs: j ā/n ē ( 1 ) 
3.2.12.2.2.1.1. Marka: ........................................................................................................ ......................................................  
3.2.12.2.2.1.2. Atrašan ās vieta: ...................................................................................................................... ........................LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/269
 
3.2.12.2.2.1.3. Kontroles diapazons: .......................................................................................... ..........................................  
3.2.12.2.2.1.4. Tips vai darb ības princips: ................................................................................................................. .........  
3.2.12.2.2.1.5. Identific ējošs da ļas numurs: ............................................................ ........................................................ .... 
3.2.12.2.2.2. NOx dev ējs: j ā/n ē ( 1 ) 
3.2.12.2.2.2.1. Marka: ........................................................................................................ ......................................................  
3.2.12.2.2.2.2. Tips: ......................................................................................................... .........................................................  
3.2.12.2.2.2.3. Atrašan ās vieta: ...................................................................................................................... ........................  
3.2.12.2.2.3. Makroda ļiņu dev ējs: j ā/n ē ( 1 ) 
3.2.12.2.2.3.1. Marka: ........................................................................................................ ......................................................  
3.2.12.2.2.3.2. Tips: ......................................................................................................... .........................................................  
3.2.12.2.2.3.3. Atrašan ās vieta: ...................................................................................................................... .......................”  
s) pielikuma 3.2.12.2.4.1.–3.2.12.2.4.2. punktu groza š ādi: 
“3.2.12.2.4.1. Raksturlielumi (marka, tips, pl ūsma, augsts spiediens/zems spiediens/apvienots spiediens utt.): ...  
3.2.12.2.4.2. Ūdens dzes ēšanas sist ēma (j ānor āda katrai  EGR  sist ēmai, piem ēram, augsts spiediens/zems spie ­
diens/apvienots spiediens): j ā/n ē ( 1 )” 
t) pielikuma 3.2.12.2.5.–3.2.12.2.5.6. punktu groza š ādi: 
“3.2.12.2.5. Iztvaikošanas emisijas kontroles sist ēma (tikai benz īna un etanola dzin ējiem): j ā/n ē ( 1 ) 
3.2.12.2.5.1. Detaliz ēts ier īču apraksts: ................................................................................................................... ............  
3.2.12.2.5.2. Iztvaikošanas kontroles sist ēmas ras ējums: ...............................................................................................  
3.2.12.2.5.3. Oglek ļa k ārbas ras ējums: ......................................................................................................................... .......  
3.2.12.2.5.4. Sausas ogles masa: .............................................................................................. .................. ........................ g  
3.2.12.2.5.5. Shematisks degvielas tvertnes ras ējums ar tilpuma un materi āla r ādītājiem (tikai benz īna un 
etanola dzin ējiem): ................................................................................................................ ........ ....................  
3.2.12.2.5.6. Starp tvertni un izpl ūdes sist ēmu novietot ā siltuma ekr āna ras ējums: ................... ..........................”  
u) pielikuma 3.2.12.2.6.4.–3.2.12.2.6.4.4. punktu sv ītro. 
v) pielikuma 3.2.12.2.6.5. un 3.2.12.2.6.6. punktu p ārnumur ē š ādi: 
“3.2.12.2.6.4. Makroda ļiņu filtra marka: ............................................................................................................... ...............LV L 175/270 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
3.2.12.2.6.5. Identifik ācijas da ļas numurs: .................................................................................................................... ....” 
w) pielikuma 3.2.12.2.7.–3.2.12.2.7.0.6. punktu groza š ādi: 
“3.2.12.2.7. Ieb ūvētā diagnostikas ( OBD ) sist ēma: j ā/n ē ( 1 ): ....................................................................................  
3.2.12.2.7.0.1. (vien īgi Euro VI)  OBD  dzin ēja saimju skaits dzin ēju saim ē 
3.2.12.2.7.0.2. (vien īgi Euro VI)  OBD  dzin ēja saimju saraksts (p ēc nepieciešam ības)  
3.2.12.2.7.0.3. (vien īgi Euro VI) T ās OBD  dzin ēja saimes numurs, kurai pieder cilmes dzin ējs/dzin ēja saimes 
loceklis: ..................................................................................................................... .......................................  
3.2.12.2.7.0.4. (vien īgi Euro VI) Ražot āja atsauces  OBD  dokument ācij ā, kas paredz ētas Regulas (ES) Nr. 
582/2011 5. panta 4. punkta c) apakšpunkt ā un 9. panta 4. punkt ā un kas noteiktas š īs 
regulas X pielikum ā OBD  sist ēmas apstiprin āšanai  
3.2.12.2.7.0.5. (vien īgi Euro VI) Nepieciešam ības gad ījum ā ražot āja atsauce dokument ācij ā ar OBD  apr īkotas 
dzin ēja sist ēmas uzst ādīšanai transportl īdzekl ī 
3.2.12.2.7.0.6. (vien īgi Euro VI) Nepieciešam ības gad ījum ā ražot āja atsauce dokument ācijas paket ē, kas sais ­
tīta ar apstiprin āta dzin ēja OBD  sist ēmas uzst ādīšanu transportl īdzekl ī” 
x) pielikuma 3.2.12.2.7.6.4.1. punkt ā virsrakstu “Vieglie automobi ļi” aizst āj ar “Vieglie transportl īdzek ļi” 
y) pielikuma 3.2.12.2.8. punktu groza š ādi: 
“3.2.12.2.8. Cita sist ēma: ........................................................................................................................... ..............................”  
z) pievieno š ādu jaunu 3.2.12.2.8.2.3.–3.2.12.2.8.2.5. punktu:  
“3.2.12.2.8.2.3. Sist ēmas, kas prasa vad ītāja iejaukšanos, tips: dzin ējs netiek atk ārtoti iedarbin āts p ēc atpaka ļ­
skait īšanas/iedarbin āšana 
nav iesp ējama p ēc degvielas uzpildes/degvielas uzpildes blo ķēšana/veiktsp ējas ierobežošana  
3.2.12.2.8.2.4. Sist ēmas, kas prasa vad ītāja iejaukšanos, apraksts  
3.2.12.2.8.2.5. L īdzv ērtīgs transportl īdzek ļa vid ējam braukšanas diapazonam ar pilnu degvielas 
tvertni: ...................................................................................................................... .............................. km”  
aa) pievieno š ādu jaunu 3.2.12.2.8.4. punktu:  
“3.2.12.2.8.4. (vien īgi Euro VI)  OBD  dzin ēja saimju saraksts (p ēc nepieciešam ības): …”  
bb) pievieno š ādu jaunu 3.2.12.2.10.–3.2.12.2.11.8. punktu:  
“3.2.12.2.10. Periodiski re ģener ējama sist ēma: (sniegt inform āciju par katru atseviš ķo vien ību) 
3.2.12.2.10.1. Re ģener ācijas metodes vai sist ēmas apraksts un/vai ras ējums: …  
3.2.12.2.10.2. 1. tipa darb ības ciklu skaits vai l īdzv ērtīga dzin ēja testa izm ēģin ājuma stenda cikli starp 
diviem re ģener ējoš ās f āzes cikliem apst ākļos, kas l īdzv ērtīgi 1. tipa testam (att ālums “D” 
Regulas (ES) 2017/1151 XXI pielikuma 6. papildpielikuma 1. papildin ājuma A6.App1/1. 
att ēlā vai ANO EEK Noteikumu Nr. 83 13. pielikuma A13/1. att ēlā (atkar ībā no gad ījuma)): 
…LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/271
 
3.2.12.2.10.2.1. Piem ērojamais 1. tipa cikls (nor ādīt piem ērojamo proced ūru: ANO EEK Noteikumu Nr. 83 
XXI pielikuma 4. papildpielikums): ............................................................................................ ........  
3.2.12.2.10.3. Apraksts par metodi, ar kuru nosaka ciklu skaitu starp diviem cikliem, kuros notiek 
reģener ācijas posmi: .................................................................................................................. .............  
3.2.12.2.10.4. Parametri l ādēšanas l īme ņa noteikšanai, k āds nepieciešams, lai notiktu re ģener ācija (t. i., 
temperat ūra, spiediens utt.): .......................................................................................................... ........  
3.2.12.2.10.5. Apraksts par metodi, kuru izmanto sist ēmas l ādēšanai testa proced ūrā, kas aprakst īta ANO 
EEK Noteikumu Nr. 83 13. pielikuma 3.1. punkt ā: .....................................................................  
3.2.12.2.11. Katal ītisk ā neitralizatora sist ēmas, kas izmanto pat ērējamos rea ģentus (sniegt inform āciju 
par katru atseviš ķo vien ību) j ā/n ē ( 1 ) 
3.2.12.2.11.1. Nepieciešam ā rea ģenta tips un koncentr ācija: …  
3.2.12.2.11.2. Rea ģenta norm ālās darb ības temperat ūras diapazons: …  
3.2.12.2.11.3. Starptautiskais standarts: …  
3.2.12.2.11.4. Rea ģenta iepild īšanas biežums: nep ārtraukti/apkope (attiec īgā gad ījum ā) 
3.2.12.2.11.5. Rea ģenta indikators (apraksts un atrašan ās vieta): …  
3.2.12.2.11.6. Rea ģenta tvertne  
3.2.12.2.11.6.1. Tilpums: …  
3.2.12.2.11.6.2. Apsildes sist ēma: j ā/n ē 
3.2.12.2.11.6.2.1. Apraksts vai ras ējums: …  
3.2.12.2.11.7. Rea ģenta vad ības bloks: j ā/n ē ( 1 ) 
3.2.12.2.11.7.1. Marka: …  
3.2.12.2.11.7.2. Tips: …  
3.2.12.2.11.8. Rea ģenta iesmidzin ātājs (markas tips un atrašan ās vieta): …”  
cc) pielikuma 3.2.15.1. punktu groza š ādi: 
“3.2.15.1. Tipa apstiprin ājuma numurs saska ņā ar Regulu (EK) Nr. 661/2009 (OV L 200, 31.7.2009., 
1. lpp.): ..................................................................................................................... ................................................ ”  
dd) pielikuma 3.2.16.1. punktu groza š ādi: 
“3.2.16.1. Tipa apstiprin ājuma numurs saska ņā ar Regulu (EK) Nr. 661/2009 (OV L 200, 31.7.2009., 
1. lpp.): ..................................................................................................................... ................................................ ”  
ee) pievieno š ādu jaunu 3.2.20.–3.2.20.2.4. punktu:  
“3.2.20. Siltuma uzglab āšanas inform ācijaLV L 175/272 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
3.2.20.1. Akt īvās siltuma uzglab āšanas ier īce: j ā/n ē 
3.2.20.1.1. Entalpija: … (J)  
3.2.20.2. Izol ācijas materi āli 
3.2.20.2.1. Izol ācijas materi āls: …  
3.2.20.2.2. Izol ācijas tilpums: …  
3.2.20.2.3. Izol ācijas svars: …  
3.2.20.2.4. Izol ācijas atrašan ās vieta: …”  
ff) pielikuma 3.3. punktu groza š ādi: 
“3.3. Elektriska iek ārta” 
gg) pielikuma 3.3.2. punktu groza š ādi: 
“3.3.2.  REESS ” 
hh) pielikuma 3.4. punktu groza š ādi: 
“3.4. Piedzi ņas ener ģijas konvertoru kombin ācijas”  
ii) pielikuma 3.4.4. punktu groza š ādi: 
“3.4.4. Ener ģijas akumul ēšanas ier īce: ( REESS , kondensators, spararats/ ģenerators)”  
jj) pielikuma 3.4.4.5. punktu groza š ādi: 
“3.4.4.5. Ener ģija: ............. ( REESS : spriegums un jauda amp ērstund ās 2 stund ās, kondensatoram: J, ............. )”  
kk) pielikuma 3.4.5. punktu groza š ādi: 
“3.4.5. Elektriska iek ārta (raksturot katru elektrisk ās iek ārtas tipu atseviš ķi)” 
ll) pielikuma 3.5. punktu groza š ādi: 
“3.5. Ražot āja pazi ņot ās v ērtības CO  2 emisiju/degvielas pat ēriņa/elektroener ģijas pat ēriņa/elektrisk ā diapazona 
un ekoinov āciju inform ācijas noteikšanai (attiec īgā gad ījum ā) (°)”  
mm) pievieno š ādu jaunu 3.5.7.–3.5.8.3. punktu:  
“3.5.7. Ražot āja pazi ņot ās v ērtības 
3.5.7.1. Testa transportl īdzek ļa parametri  
3.5.7.1.1. Transportl īdzeklis — augsts  
3.5.7.1.1.1. Cikl ā vajadz īgā ener ģija: … JLV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/273
 
3.5.7.1.1.2. Ce ļa slodzes koeficienti  
3.5.7.1.1.2.1. f0: ......... N  
3.5.7.1.1.2.2. f1: ......... N/(km/h)  
3.5.7.1.1.2.3. f2: ......... N/(km/h)  2 
3.5.7.1.2. Transportl īdzeklis – zems (attiec īgā gad ījum ā) 
3.5.7.1.2.1. Cikl ā vajadz īgā ener ģija: … J  
3.5.7.1.2.2. Ce ļa slodzes koeficienti  
3.5.7.1.2.2.1. f0: ......... N  
3.5.7.1.2.2.2. f1: ......... N/(km/h)  
3.5.7.1.2.2.3. f2: ......... N/(km/h)  2 
3.5.7.1.3. M transportl īdzeklis (attiec īgā gad ījum ā) 
3.5.7.1.3.1. Cikl ā vajadz īgā ener ģija: … J  
3.5.7.1.3.2. Ce ļa slodzes koeficienti  
3.5.7.1.3.2.1. f0: ......... N  
3.5.7.1.3.2.2. f1: ......... N/(km/h)  
3.5.7.1.3.2.3. f2: ......... N/(km/h)  2 
3.5.7.2. Kombin ētā CO  2 emisiju masa  
3.5.7.2.1.  ICE  CO  2 emisiju masa  
3.5.7.2.1.1. Transportl īdzeklis – augsts: ................................ g/km  
3.5.7.2.1.2. Transportl īdzeklis – zems (attiec īgā gad ījum ā): ................................ g/km  
3.5.7.2.2.  OVC-HEV  un ārēji neuzl ādējamu elektrotransportl īdzek ļu (NOVC-HEV ) uzl ādi noturoša CO  2 
emisiju masa  
3.5.7.2.2.1. Transportl īdzeklis – augsts: ................................ g/km  
3.5.7.2.2.2. Transportl īdzeklis – zems (attiec īgā gad ījum ā): ................................ g/km  
3.5.7.2.2.3. M transportl īdzeklis (attiec īgā gad ījum ā): ................................. g/km  
3.5.7.2.3.  OVC-HEV  uzl ādi pat ērējoša CO  2 emisiju masa  
3.5.7.2.3.1. Transportl īdzeklis – augsts: ................................ g/km  
3.5.7.2.3.2. Transportl īdzeklis – zems (attiec īgā gad ījum ā): ................................ g/kmLV L 175/274 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
3.5.7.2.3.3. M transportl īdzeklis (attiec īgā gad ījum ā): ................................. g/km  
3.5.7.3. Elektrotransportl īdzek ļu elektriskais diapazons  
3.5.7.3.1.  PEV  tīrais elektriskais diapazons ( PER ) 
3.5.7.3.1.1. Transportl īdzeklis – augsts: ................................ km  
3.5.7.3.1.2. Transportl īdzeklis – zems (attiec īgā gad ījum ā): ................................ km  
3.5.7.3.2.  OVC-HEV  kop ējais elektriskais diapazons ( AER ) 
3.5.7.3.2.1. Transportl īdzeklis – augsts: ................................ km  
3.5.7.3.2.2. Transportl īdzeklis – zems (attiec īgā gad ījum ā): ................................ km  
3.5.7.3.2.3. M transportl īdzeklis (attiec īgā gad ījum ā): ................................. km  
3.5.7.4. Kurin ām ā elementa hibr īda transportl īdzek ļu (FCHV ) uzl ādi noturošs degvielas pat ēriņš (FCCS ) 
3.5.7.4.1. Transportl īdzeklis – augsts: ................................ kg/100 km  
3.5.7.4.2. Transportl īdzeklis – zems (attiec īgā gad ījum ā): ................................ kg/100 km  
3.5.7.4.3. M transportl īdzeklis (attiec īgā gad ījum ā): ................................. kg/100 km  
3.5.7.5. Elektrotransportl īdzek ļu elektroener ģijas pat ēriņš 
3.5.7.5.1. Kombin ētais elektroener ģijas pat ēriņš (ECWLTC ) piln ībā elektriskiem transportl īdzek ļiem 
3.5.7.5.1.1. Transportl īdzeklis – augsts: ................................ Wh/km  
3.5.7.5.1.2. Transportl īdzeklis – zems (attiec īgā gad ījum ā): ................................ Wh/km  
3.5.7.5.2. Lietder ības koeficienta sv ērtais uzl ādi pat ērējošs elektroener ģijas pat ēriņš ECAC,CD  (kombin ē­
tais)  
3.5.7.5.2.1. Transportl īdzeklis – augsts: ................................ Wh/km  
3.5.7.5.2.2. Transportl īdzeklis – zems (attiec īgā gad ījum ā): ................................ Wh/km  
3.5.7.5.2.3. M transportl īdzeklis (attiec īgā gad ījum ā): ................................. Wh/km  
3.5.8. M1 transportl īdzek ļiem – transportl īdzeklis apr īkots ar ekoinov āciju Regulas (EK) Nr. 443/2009 
12. panta noz īm ē vai N1 transportl īdzek ļiem – Regulas (ES) Nr. 510/2011 12. panta noz īm ē: 
jā/n ē ( 1 ) 
3.5.8.1. M1 transportl īdzek ļiem – Īstenošanas regulas (ES) Nr. 725/2011 5. pant ā min ētā atsauces 
transportl īdzek ļa tips/variants/versija vai N1 transportl īdzek ļiem – Īstenošanas regulas (ES) Nr. 
427/2014 5. pant ā min ētā atsauces transportl īdzek ļa tips/variants/versija (attiec īgā gad ījum ā): ...  
3.5.8.2. Mijiedarb ība starp daž ādām ekoinov ācij ām: j ā/n ē ( 1 )LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/275
 
3.5.8.3. Ar ekoinov āciju izmantošanu saist ītie emisijas dati (tabulu atk ārto par katru test ēto standar ­
tdegvielu) (w1)  
Lēmums par 
ekoinov ā­
cijas apstip ­
rin āšanu 
( w2 ) Ekoinov ā­
cijas kods 
( w3 ) 1. 
Atsauces 
transportl ī­
dzek ļa 
CO  2 
emisija 
(g/km)  2. Ekoino ­
vāciju 
transportl ī­
dzek ļa 
CO  2 
emisija 
(g/km)  3. Atsauces 
transportl ī­
dzek ļa CO  2 
emisija 1. 
tipa testa 
cikl ā ( w4 ) 4. Ekoino ­
vāciju 
transportl ī­
dzek ļa 
CO  2 
emisija 1. 
tipa testa 
cikl ā 5. Lietošanas 
faktors (UF), 
t. i., tehnolo ­ 
ģijas izman ­
tošanas laika 
da ļa norm ālas 
darb ības 
apst ākļos CO  2 
emisijas 
ietaup ījumi 
((1 – 2) – 
(3 – 4))*5  
xxxx/201x  
Kop ējie CO  2 emisijas ietaup ījumi (g/km)(  w5 )” 
nn) pielikuma 4.4. punktu groza š ādi: 
“4.4. Saj ūgs(-i): …”  
oo) pievieno š ādu jaunu 4.5.1.1.–4.5.1.5. punktu:  
“4.5.1.1. Domin ējošais rež īms: j ā/n ē ( 1 ) 
4.5.1.2. Lab ākais rež īms (ja nav domin ējoš ā rež īma): …  
4.5.1.3. Slikt ākais rež īms (ja nav domin ējoš ā rež īma): …  
4.5.1.4. Griezes momenta v ērtība: ..........  
4.5.1.5. Saj ūgu skaits: ......... ”  
pp) pielikuma 4.6. punktu groza š ādi: 
“4.6. P ārnesuma skaitlis  
Pārnesums  Iekš ējās p ārnesumk ārbas 
skaitlis (dzin ēja apgriezienu 
attiec ība pret p ārnesum ­
kārbas izejoš ās v ārpstas 
apgriezieniem)  Gal īgā(-s) proporcija(-s) 
(izejoš ās v ārpstas apgrie ­
zienu attiec ība pret dz ītā 
rite ņa apgriezieniem)  Kop ējais p ārnesumu skaitlis  
Maksim ālais CVT  
1 
2 
3 
… 
Minim ālais CVT 
Atpaka ļgaita”LV L 175/276 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
qq) Pielikuma 6.6.–6.6.5. punktu aizst āj ar š ādiem:  
“6.6. Riepas un rite ņi 
6.6.1. Riepu/rite ņu kombin ācija(-s)  
6.6.1.1. Asis  
6.6.1.1.1. 1. ass: ............................  
6.6.1.1.1.1. Riepu izm ēra apz īm ējums: ............  
6.6.1.1.1.2. Slogotsp ējas indekss: ............  
6.6.1.1.1.3. Ātruma kategorijas simbols (  r ) 
6.6.1.1.1.4. Rite ņa loka izm ērs(-i): ...........  
6.6.1.1.1.5. Rite ņa iznesums(-i): ...........  
6.6.1.1.2. 2. ass: ............................  
6.6.1.1.2.1. Riepu izm ēra apz īm ējums: ............  
6.6.1.1.2.2. Slogotsp ējas indekss: ............  
6.6.1.1.2.3. Ātruma kategorijas simbols: ............  
6.6.1.1.2.4. Rite ņa loka izm ērs(-i): ...........  
6.6.1.1.2.5. Rite ņa iznesums(-i): ...........  
utt. 
6.6.1.2. Rezerves ritenis, ja ir: ............  
6.6.2. Gult ņu r ādiusa augš ējās un apakš ējās robežas  
6.6.2.1. 1. ass: ........................................... mm  
6.6.2.2. 2. ass: ........................................... mm  
6.6.2.3. 3. ass: ........................................... mm  
6.6.2.4. 4. ass: ........................................... mm  
utt. 
6.6.3. Spiediens(-i) riep ās, k ādu(-us) ieteicis transportl īdzek ļa ražot ājs: ................................................... kPa  
6.6.4. Šim transportl īdzek ļa tipam piem ērot ā ķēdes/riepas/disku kombin ācija priekš ējai un/vai aizmugu ­
rējai asij, ko ieteicis ražot ājs: ...........................................................................................................................LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/277
 
6.6.5. Pagaidu lietojuma rezerves agreg āta (ja ir) īss apraksts: ......................................................................... ”  
rr) pielikuma 9.1. punktu groza š ādi: 
“9.1. Virsb ūves tips, izmantojot Direkt īvas 2007/46/EK II pielikuma C da ļā noteiktos kodus: ..........................”  
ss) pielikuma 9.9.2.1. punktu groza š ādi: 
“9.9.2.1. Ier īces tips un apraksts: ......................................................................................................... ....... ..........................”  
Direkt īvas 2007/46/EK II pielikuma groz ījumi  
(2) II pielikumu groza š ādi: 
a) II pielikuma B da ļas 1.3.1. un 3.3.1. punkta beig ās, kur noteikti attiec īgi M1 un N1 transportl īdzek ļu “versiju” 
krit ēriji, pievieno š ādu tekstu:  
“Kā alternat īva h), i) un j) krit ērijiem versij ā sagrup ētiem transportl īdzek ļiem veic visus testus, lai apr ēķinātu to CO  2 emisijas, 
elektroener ģijas pat ēriņu un degvielas pat ēriņu saska ņā ar Regulas (ES) 2017/1151 XXI pielikuma 6. papildpielikuma 
noteikumiem. ” 
b) II pielikuma B da ļas 3.3.1. punkta beig ās pievieno š ādu tekstu:  
“k) unik āla inovat īvo tehnolo ģiju kopuma izmantošana, k ā nor ādīts Regulas (EK) Nr. 510/2011 (*) 12. pant ā.” 
___________  
(*) OV L 145, 31.5.2011., 1. lpp.  
Direkt īvas 2007/46/EK III pielikuma groz ījumi  
(3) Direkt īvas 2007/46/EEK III pielikumu groza š ādi. 
a) pielikuma 3.–3.1.1. punktu groza š ādi: 
“3. PIEDZI ŅAS ENER ĢIJAS KONVERTORS  (k) 
3.1. Piedzi ņas ener ģijas konvertora(-u) ražot ājs: ................... .............................................................................................  
3.1.1. Ražot āja kods (k ā nor ādīts uz piedzi ņas ener ģijas konvertora vai, citi identifik ācijas l īdzek ļi): ................ ”  
b) pielikuma 3.2.1.8. punktu groza š ādi: 
“3.2.1.8. Dzin ēja nomin ālā jauda (n): ........................... kW, pie............................ min  –1 (ražot āja pazi ņota v ērtība)”  
c) pielikuma 3.2.12.2.–3.2.12.2.1. punktu groza š ādi: 
“3.2.12.2. Pies ārņojuma kontrolier īces (ja t ās nav ietvertas citos punktos)  
3.2.12.2.1. Katal ītiskie neitralizatori”  
d) pielikuma 3.2.12.2.1.11. punktu sv ītro. 
e) pielikuma 3.2.12.2.1.11.6. un 3.2.12.2.1.11.7. punktu sv ītro.LV L 175/278 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
f) pielikuma 3.2.12.2.2. punktu sv ītro un aizst āj ar š ādu jaunu punktu:  
“3.2.12.2.2.1. Sk ābek ļa dev ējs: j ā/n ē ( 1 )” 
g) pielikuma 3.2.12.2.5. punktu groza š ādi: 
“3.2.12.2.5. Iztvaikošanas emisijas kontroles sist ēma (tikai benz īna un etanola dzin ējiem): j ā/n ē ( 1 )” 
h) pielikuma 3.2.12.2.8. punktu groza š ādi: 
“3.2.12.2.8. Cita sist ēma”  
i) pievieno š ādu jaunu 3.2.12.2.10.–3.2.12.2.10.1. punktu:  
“3.2.12.2.10. Periodiski re ģener ējama sist ēma: (sniegt inform āciju par katru atseviš ķo vien ību) 
3.2.12.2.10.1. Re ģener ācijas metodes vai sist ēmas apraksts un/vai ras ējums: ............................................................ ”  
j) pievieno š ādu jaunu 3.2.12.2.11.1. punktu:  
“3.2.12.2.11.1. Nepieciešam ā rea ģenta tips un koncentr ācija: ..........................................................................................”  
k) pielikuma 3.3. punktu groza š ādi: 
“3.3. Elektriska iek ārta” 
l) pielikuma 3.3.2. punktu groza š ādi: 
“3.3.2.  REESS ” 
m) pielikuma 3.4. punktu groza š ādi: 
“3.4. Piedzi ņas ener ģijas konvertoru kombin ācijas”  
n) pielikuma 3.5.4.–3.5.5.6. punktu sv ītro. 
o) pielikuma 4.6. punktu groza š ādi: 
“4.6. P ārnesuma skaitlis  
Pārnesums  Iekš ējās p ārnesumk ārbas 
skaitlis (dzin ēja apgriezienu 
attiec ība pret p ārnesum ­
kārbas izejoš ās v ārpstas 
apgriezieniem)  Gal īgā(-s) proporcija(-s) 
(izejoš ās v ārpstas apgrie ­
zienu attiec ība pret dz ītā 
rite ņa apgriezieniem)  Kop ējais p ārnesumu skaitlis  
Maksim ālais CVT  
1 
2 
3 
… 
Minim ālais CVT 
Atpaka ļgaita”LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/279
 
p) pielikuma 6.6.1. punktu groza š ādi: 
“6.6.1. Riepu/rite ņu kombin ācija(-s)”  
q) pielikuma 9.1. punktu groza š ādi: 
“9.1. Virsb ūves tips, izmantojot Direkt īvas 2007/46/EK II pielikuma C da ļā noteiktos kodus: ................... ........... ”  
Direkt īvas 2007/46/EK VIII pielikuma groz ījumi  
(4) Direkt īvas 2007/46/EK VIII pielikumu groza š ādi: 
“VIII PIELIKUMS  
TESTU REZULT ĀTI 
(Aizpilda tipa apstiprin ātāja iest āde un pievieno EK tipa apstiprin ājuma sertifik ātam)  
Visos gad ījumos inform ācijai ir j ābūt t ādai, no kuras ir skaidri saprotams, uz kuru variantu un versiju t ā attiecas. 
Vienai versijai nevar b ūt vair āk k ā viens rezult āts. Atseviš ķu rezult ātu kombin ācija vienai versijai, nor ādot slikt ākos 
rezult ātus, tom ēr ir pie ļaujama. Šaj ā gad ījum ā ar piez īmi j ānor āda, ka ar (*) apz īm ētaj ām vien ībām ir uzr ādīti vien īgi 
visslikt ākie rezult āti. 
1. Trokš ņa l īme ņa testu rezult āti 
Numurs pamata normat īvajam aktam un jaun ākajam groz ījumu normat īvajam aktam, kas attiecas uz apstip ­
rin ājumu. Normat īvajam aktam ar diviem vai vair ākiem īstenošanas posmiem nor ādīt ar ī īstenošanas 
posmu: ............................................................ ............................................................ .................................................................. 
Variants/versija:  …  …  …  
Kust ībā (dB(A)/E):  …  …  …  
Statisk ā st āvokl ī (dB(A)/E):  …  …  …  
Pie apgriezieniem (min  – 1 ): …  …  …  
2. Izpl ūdes g āzu emisijas testu rezult āti 
2.1.  T ādu meh ānisko transportl īdzek ļu emisija, kas test ēti ar mazjaudas transportl īdzek ļu testa proced ūru 
Nor āda normat īvo aktu, ar ko izdar īti jaun ākie groz ījumi, kas piem ērojami apstiprin ājumam. Normat īvajam 
aktam ar diviem vai vair ākiem īstenošanas posmiem, nor āda ar ī īstenošanas posmu: ..........................................  
Degviela(-as) (  1 ) … (d īze ļdegviela, benz īns, saš ķidrin ātā naftas g āze, dabasg āze, divas degvielas: benz īns/dabas ­
gāze, saš ķidrin ātā naftas g āze, dabasg āze/biomet āns, main āma degviela: benz īns/etanols…)  
2.1.1. 1. tipa tests (  2 ), (  3 ) (transportl īdzek ļa emisijas p ārbaudes cikl ā p ēc aukst ās iedarbin āšanas)  
NEDC  vid ējās v ērtības,  WLTP  augst ākās v ērtības 
Variants/versija:  …  …  …  
CO (mg/km)  …  …  …  
THC (mg/km)  …  …  …LV L 175/280 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.  
( 1 ) Ja ir piem ērojami degvielas ierobežojumi, nor ādīt tos (piem ēram, dabasg āzei L un H diapazons).  
( 2 ) Divu degvielu transportl īdzek ļiem tabulu atk ārto attiec ībā uz katru degvielu.  
( 3 ) Main āmas degvielas transportl īdzek ļiem, kad testi veicami ar ab ām degviel ām saska ņā ar Regulas (ES) 2017/1151 I pielikuma I.2.4. 
att ēlu, un transportl īdzek ļiem, kurus darbina ar saš ķidrin āto naftas g āzi vai dabasg āzi/biomet ānu, vai tie b ūtu divu degvielu vai vienas 
degvielas transportl īdzek ļi, tabulas atk ārto katrai test ā izmantotai standartdegvielai un atseviš ķā tabul ā nor āda ieg ūtos slikt ākos 
rezult ātus. Attiec īgā gad ījum ā saska ņā ar ANO EEK Noteikumu Nr. 83 12. pielikuma 3.1.4. punktu nor āda, vai rezult āti ir ieg ūti 
ar m ērījumiem vai ar ī apr ēķin āti.
 NMHC (mg/km)  …  …  …  
NO  x (mg/km)  …  …  …  
THC + NO  x (mg/km)  …  …  …  
Makroda ļiņu masa (PM) (mg/km)  …  …  …  
Makroda ļiņu skaits (PN) (#/km) (  1 ) …  …  …  
Vides temperat ūras korekcijas tests ( ATCT ) 
ATCT  saime  Interpol ācijas saime  Ce ļa slodzes matricas saime  
… …  …  
… …  …  
Saimes korekcijas koeficienti ( FCF ) 
ATCT  saime  FCF  
… …  
… …  
2.1.2. 2. tipa tests (  1 ), (  2 ) (emisijas dati, kas j āiesniedz tipa apstiprin āšanas laik ā un nepieciešami tehnisk ās apskates 
nol ūkā) 
2. tips, maza apgriezienu skaita tukšgaitas tests: 
Variants/versija:  …  …  …  
CO (tilpumprocenti)  …  …  …  
Dzin ēja apgriezieni (min  -1 ) …  …  …  
Dzin ēja e ļļas temperat ūra (°C)  …  …  …  
2. tips, liela apgriezienu skaita tukšgaitas tests: 
Variants/versija:  …  …  …  
CO (tilpumprocenti)  …  …  …  
Lambda v ērtība …  …  …  
Dzin ēja apgriezieni (min  –1 ) …  …  …  
Dzin ēja e ļļas temperat ūra (°C)  …  …  …LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/281  
( 1 ) Divu degvielu transportl īdzek ļiem tabulu atk ārto attiec ībā uz katru degvielu.  
( 2 ) Main āmas degvielas transportl īdzek ļiem, kad testi veicami ar ab ām degviel ām saska ņā ar Regulas (ES) 2017/1151 I pielikuma I.2.4. 
att ēlu, un transportl īdzek ļiem, kurus darbina ar saš ķidrin āto naftas g āzi vai dabasg āzi/biomet ānu, vai tie b ūtu divu degvielu vai vienas 
degvielas transportl īdzek ļi, tabulas atk ārto katrai test ā izmantotai standartdegvielai un atseviš ķā tabul ā nor āda ieg ūtos slikt ākos 
rezult ātus. Attiec īgā gad ījum ā saska ņā ar ANO EEK Noteikumu Nr. 83 12. pielikuma 3.1.4. punktu nor āda, vai rezult āti ir ieg ūti 
ar m ērījumiem vai ar ī apr ēķin āti.
 2.1.3. 3. tipa tests (kartera g āzu emisija): …  
2.1.4. 4. tipa tests (iztvaikošanas emisija): … g/test ā 
2.1.5. 5. tipa tests (pretpies ārņojuma kontroles ier īču ilglaic īgums):  
— Veiktais novecošanas att ālums (km) (piem ēram, 160 000 km): …  
— Nolietošan ās koeficients ( DF): apr ēķin āts/fiks ēts (  1 ) 
— V ērtības: 
Variants/versija:  …  …  …  
CO …  …  …  
THC  …  …  …  
NMHC  …  …  …  
NO  x … …  …  
THC + NO  x … …  …  
Makroda ļiņu masa ( PM) …  …  …  
Makroda ļiņu skaits (PN) (  1 ) …  …  …  
2.1.6. 6. tipa tests (vid ējā emisija zem ā apk ārtējā temperat ūrā): 
Variants/versija:  …  …  …  
CO (g/km)  …  …  …  
THC (g/km)  …  …  …  
2.1.7. Ieb ūvētā diagnostikas sist ēma ( OBD ): j ā/n ē ( 2 ) 
2.2.  Emisija no dzin ējiem, kas test ēti ar lieljaudas transportl īdzek ļu testa proced ūru. 
Nor āda normat īvo aktu, ar ko izdar īti jaun ākie groz ījumi, kas piem ērojami apstiprin ājumam. Normat īvajam 
aktam ar diviem vai vair ākiem īstenošanas posmiem nor āda ar ī īstenošanas posmu: …  
Degviela(-as) (  3 ) … (d īze ļdegviela, benz īns, saš ķidrin ātā naftas g āze, dabasg āze, etanols, …)  
2.2.1. ESC testa rezult āti (  4 ), (  5 ), (  6 ) 
Variants/versija:  …  …  …  
CO (mg/kWh)  …  …  …  
THC (mg/kWh)  …  …  …LV L 175/282 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.  
( 1 ) Lieko sv ītrot.  
( 2 ) Lieko sv ītrot.  
( 3 ) Ja ir piem ērojami degvielas ierobežojumi, nor ādīt tos (piem ēram, dabasg āzei L un H diapazons).  
( 4 ) Ja piem ērojams.  
( 5 ) Attiec ībā uz “Euro VI” par ESC uzskata WHSC un par ETC uzskata WHTC.  
( 6 ) Attiec ībā uz “Euro VI”, ja dzin ējus, kurus darbina ar saspiestu dabasg āzi vai saš ķidrin āto naftas g āzi, test ē ar daž ādām standar ­
tdegviel ām, tabulu atk ārto par katru test ēto standartdegvielu.
 NO  x (mg/kWh)  …  …  …  
NH  3 (ppm) (  1 ) …  …  …  
Makroda ļiņu (PM) masa (mg/kWh)  …  …  …  
Makroda ļiņu (PM) skaits (#/kWh) (  1 ) …  …  …  
2.2.2.  ELR  testa rezult āti (  1 ) 
Variants/versija:  …  …  …  
Dūmain ība: … m  – 1 … …  …  
2.2.3. ETC testa rezult āti (  2 ), (  3 ) 
Variants/versija:  …  …  …  
CO (mg/kWh)  …  …  …  
THC (mg/kWh)  …  …  …  
NMHC (mg/kWh) (  1 ) …  …  …  
CH  4 (mg/kWh) (  1 ) …  …  …  
NO  x (mg/kWh)  …  …  …  
NH  3 (ppm) (  1 ) …  …  …  
Makroda ļiņu (PM) masa (mg/kWh)  …  …  …  
Makroda ļiņu (PM) skaits (#/kWh) (  1 ) …  …  …  
2.2.4. Tukšgaitas tests (  4 ) 
Variants/versija:  …  …  …  
CO (tilpumprocenti)  …  …  …  
Lambda v ērtība (  1 ) …  …  …  
Dzin ēja apgriezieni (min  -1 ) …  …  …  
Dzin ēja e ļļas temperat ūra (K)  …  …  …  
2.3. D īzeļmotoru d ūmain ība 
Nor āda normat īvo aktu, ar ko izdar īti jaun ākie groz ījumi, kas piem ērojami apstiprin ājumam. Normat īvajam 
aktam ar diviem vai vair ākiem īstenošanas posmiem nor āda ar ī īstenošanas posmu: ...........................................  
2.3.1. Br īvā pa ātrin ājuma testa rezult āti 
Variants/versija:  …  …  …LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/283  
( 1 ) Ja piem ērojams.  
( 2 ) Attiec ībā uz “Euro VI” par ESC uzskata WHSC un par ETC uzskata WHTC.  
( 3 ) Attiec ībā uz “Euro VI”, ja dzin ējus, kurus darbina ar saspiestu dabasg āzi vai saš ķidrin āto naftas g āzi, test ē ar daž ādām standar ­
tdegviel ām, tabulu atk ārto par katru test ēto standartdegvielu.  
( 4 ) Ja piem ērojams.
 Kori ģētā absorbcijas koeficienta v ērtība (m  – 1 ) …  …  …  
Norm ālie dzin ēja tukšgaitas apgriezieni  …  …  …  
Maksim ālie dzin ēja apgriezieni  …  …  …  
Eļļas temperat ūra (min./maks.)  …  …  …  
3. CO  2 emisijas, degvielas/elektroener ģijas pat ēriņa un elektrisk ā diapazona testu rezult āti 
Numurs pamata normat īvajam aktam un jaun ākajam groz ījumu normat īvajam aktam, kas piem ērojami 
apstiprin ājumam: ........................................................................................................................ ...............................................  
3.1.  Iekšdedzes dzin ēji, tostarp ārēji neuzl ādējami (NOVC) hibr īda elektrotransportl īdzek ļi ( 1 ) ( 2 ) 
Variants/versija:  …  …  …  
CO  2 emisiju masa (pils ētas apst ākļos) (g/km)  …  …  …  
CO  2 emisiju masa ( ārpils ētas apst ākļos) (g/km)  …  …  …  
CO  2 emisiju masa (kombin ētā) (g/km)  …  …  …  
Degvielas pat ēriņš (pils ētas apst ākļos) (l/100 km) (  1 ) …  …  …  
Degvielas pat ēriņš ( ārpils ētas apst ākļos) (l/100 km) (  2 ) …  …  …  
Degvielas pat ēriņš (kombin ētais) (l/100 km) (  3 ) …  …  …  
( 1 ) Transportl īdzek ļiem, kurus darbina ar dabasg āzi un H2NG, vien ību “l/100 km” aizst āj ar “m  3 /100 km”, bet transport ­
līdzek ļiem, kurus darbina ar ūde ņradi, – ar “kg/100 km”. 
( 2 ) Transportl īdzek ļiem, kurus darbina ar dabasg āzi un H2NG, vien ību “l/100 km” aizst āj ar “m  3 /100 km”, bet transport ­
līdzek ļiem, kurus darbina ar ūde ņradi, – ar “kg/100 km”. 
( 3 ) Transportl īdzek ļiem, kurus darbina ar dabasg āzi un H2NG, vien ību “l/100 km” aizst āj ar “m  3 /100 km”, bet transport ­
līdzek ļiem, kurus darbina ar ūde ņradi, – ar “kg/100 km”.  
Interpol ācijas saimes identifikators (  1 ) Variants/versijas  
… …  
… …  
… …  
( 1 ) Interpol ācijas saimes identifikatora form āts ir noteikts Komisijas Regulas (ES) 2017/1151, ar ko papildina Eiropas 
Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 715/2007 par tipa apstiprin ājumu meh āniskiem transportl īdzek ļiem attiec ībā 
uz emisij ām no vieglajiem pasažieru un komerci ālajiem transportl īdzek ļiem (“Euro 5” un “Euro 6”) un par piek ļuvi 
transportl īdzek ļa remonta un tehnisk ās apkopes inform ācijai, groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īvu 
2007/46/EK, Komisijas Regulu (EK) Nr. 692/2008 un Komisijas Regulu (ES) Nr. 1230/2012 un atce ļ Regulu (EK) Nr. 
692/2008 (OV L 175, 7.7.2017., 1. lpp.) XXI pielikuma 5.0. punkt ā. 
Ce ļa slodzes matricas saimes identifikators (  1 ) Variants/versijas  
… …  
… …  
… …  
( 1 ) Ce ļa slodzes matricas saimes identifikatora form āts ir noteikts Regulas (ES) 2017/1151 XXI pielikuma 5.0. punkt ā.LV L 175/284 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.  
( 1 ) Ja piem ērojams.  
( 2 ) Tabulu atk ārto par katru test ēto standartdegvielu.
 Rezult āti: Interpol ācijas saimes identifikators  Ce ļa slodzes 
matricas 
saimes iden ­
tifikators  
VH Transportl ī­
dzeklis – 
augsts (attie ­
cīgā gad īju­
m ā) Transportl ī­
dzeklis – 
zems (attie ­
cīgā gad īju­
m ā) Reprezenta ­
tīvs trans ­
portl īdzeklis  
CO  2 emisiju masa ZEM Ā posm ā (g/km)  …  …  …  
CO  2 emisiju masa VID ĒJĀ posm ā (g/km)  …  …  …  
CO  2 emisiju masa AUGST Ā posm ā (g/km)  …  …  …  
CO  2 emisiju masa ĀRK ĀRT ĪGI AUGST Ā posm ā (g/km)  …  …  …  
CO  2 emisiju masa (kombin ētā) (g/km)  …  …  …  
Degvielas pat ēriņš ZEM Ā posm ā (l/100 km m  3 /100 km 
kg/100 km)  … …  …  
Degvielas pat ēriņš VID ĒJĀ posm ā (l/100 km m  3 /100 km 
kg/100 km)  … …  …  
Degvielas pat ēriņš AUGST Ā posm ā (l/100 km m  3 /100 
km kg/100 km)  … …  …  
Degvielas pat ēriņš ĀRK ĀRT ĪGI AUGST Ā posm ā (l/100 
km m  3 /100 km kg/100 km)  … …  …  
Degvielas pat ēriņš (kombin ētais) (l/100 km m  3 /100 km 
kg/100 km)  … …  …  
f0 …  …  …  
f1 …  …  …  
f2 …  …  …  
RR …  …  …  
Delta Cd*A (zemam transportl īdzeklim attiec īgā gad ījum ā 
sal īdzin ājum ā ar augstu transportl īdzekli)  … …  …  
Testa masa  …  …  …  
Atk ārto katrai interpol ācijas vai ce ļa slodzes matricas saimei  
3.2. Ārēji uzl ādējami hibr īda elektrotransportl īdzek ļi (OVC)  ( 1 ) 
Variants/versija:  …  …  …  
CO  2 emisijas masa (A nosac ījums, kombin ētā) (g/km)  …  …  …  
CO  2 emisijas masa (B nosac ījums, kombin ētā) (g/km)  …  …  …  
CO  2 emisijas masa (sv ērtā, kombin ētā) (g/km)  …  …  …  
Degvielas pat ēriņš (A nosac ījums, kombin ētais) (l/100 km) (  g ) …  …  …  
Degvielas pat ēriņš (B nosac ījums, kombin ētais) (l/100 km) (  g ) …  …  …LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/285  
( 1 ) Ja piem ērojams.
 Degvielas pat ēriņš (sv ērtais, kombin ētais) (l/100 km) (  g ) …  …  …  
Elektroener ģijas pat ēriņš (A nosac ījums, kombin ētais) (Wh/km)  …  …  …  
Elektroener ģijas pat ēriņš (B nosac ījums, kombin ētais) (Wh/km)  …  …  …  
Elektroener ģijas pat ēriņš (sv ērtais, kombin ētais) (Wh/km)  …  …  …  
Elektropiedzi ņas maksim ālais diapazons (km)  …  …  …  
Interpol ācijas saimes numurs  Variants/versijas  
… …  
… …  
… …  
Ce ļa slodzes matricas saimes identifikators  Variants/versijas  
… …  
… …  
… …  
Rezult āti: Interpol ācijas saimes identifikators  Ce ļa slodzes 
matricas 
saimes iden ­
tifikators  
VH Transportl ī­
dzeklis – 
augsts (attie ­
cīgā gad īju­
m ā) Transportl ī­
dzeklis – 
zems (attie ­
cīgā gad īju­
m ā) Reprezenta ­
tīvs trans ­
portl īdzeklis  
Uzl ādi noturoša CO  2 emisiju masa ZEM Ā posm ā (g/km)  …  …  
Uzl ādi noturoša CO  2 emisiju masa VID ĒJĀ posm ā (g/km)  …  …  
Uzl ādi noturoša CO  2 emisiju masa AUGST Ā posm ā 
(g/km)  … …  
Uzl ādi noturoša CO  2 emisiju masa ĀRK ĀRT ĪGI AUGST Ā 
posm ā (g/km)  … …  
CS CO  2 emisiju masa (kombin ētā) (g/km)  …  …  
CS CO  2 emisiju masa (kombin ētā) (g/km)  
CO  2 emisijas masa (sv ērtā, kombin ētā) (g/km)  
Uzl ādi noturošs degvielas pat ēriņš ZEM Ā posm ā (l/100 
km)  … …  
Uzl ādi noturošs degvielas pat ēriņš VID ĒJĀ posm ā (l/100 
km)  … …  
Uzl ādi noturošs degvielas pat ēriņš AUGST Ā posm ā (l/100 
km)  … …  
Uzl ādi noturošs degvielas pat ēriņš ĀRK ĀRT ĪGI AUGST Ā 
posm ā (l/100 km)  … …  
CS degvielas pat ēriņš (kombin ētais) (l/100 km)  …  …LV L 175/286 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
Rezult āti: Interpol ācijas saimes identifikators  Ce ļa slodzes 
matricas 
saimes iden ­
tifikators  
VH Transportl ī­
dzeklis – 
augsts (attie ­
cīgā gad īju­
m ā) Transportl ī­
dzeklis – 
zems (attie ­
cīgā gad īju­
m ā) Reprezenta ­
tīvs trans ­
portl īdzeklis  
CD degvielas pat ēriņš (kombin ētais) (l/100 km)  …  …  
Degvielas pat ēriņš (sv ērtais, kombin ētais) (l/100 km)  …  …  
EC AC,sv ērtais … …  
EAER  (kombin ētais)  …  …  
EAER  pils ētā … …  
f0 …  …  
f1 …  …  
f2 …  …  
RR …  …  
Delta Cd*A (zemam transportl īdzeklim vai M transportl ī­
dzeklim sal īdzin ājum ā ar augstu transportl īdzekli)  … …  
Testa masa  …  …  
Reprezentat īva transportl īdzek ļa front ālā da ļa (m  2 ) 
Atk ārto katrai interpol ācijas saimei.  
3.3.  Piln ībā elektriski transportl īdzek ļi ( 1 ) 
Variants/versija:  …  …  …  
Elektroener ģijas pat ēriņš (Wh/km)  …  …  …  
Diapazons (km)  …  …  …  
Interpol ācijas saimes numurs  Variants/versijas  
… …  
… …  
… …  
Ce ļa slodzes matricas saimes identifikators  Variants/versijas  
… …  
… …  
… …LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/287  
( 1 ) Ja piem ērojams.
 Rezult āti: Interpol ācijas saimes identifi ­
kators  Matricas saimes identifika ­
tors  
VH VL  Reprezentat īvs transportl ī­
dzeklis  
Elektroener ģijas pat ēriņš (kombin ētais) (Wh/km)  …  …  
Tīrais elektriskais diapazons (kombin ētais) (km)  …  …  
Tīrais elektriskais diapazons (pils ētā) (km)  …  …  
f0 …  …  
f1 …  …  
f2 …  …  
RR …  …  
Delta Cd*A (zemam transportl īdzeklim sal īdzin ājum ā 
ar augstu transportl īdzekli)  … …  
Testa masa  …  …  
Reprezentat īva transportl īdzek ļa front ālā da ļa (m  2 ) 
3.4. Ūde ņraža kurin āmā elementa transportl īdzek ļi ( 1 ) 
Variants/versija:  …  …  …  
Degvielas pat ēriņš (kg/100 km)  …  …  …  
Variants/versija:  Variants/versija:  
Degvielas pat ēriņš (kombin ētais) (kg/100 km) …  …  …  
f0 …  …  
f1 …  …  
f2 …  …  
RR …  …  
Testa masa  …  
3.5. Rezult ātu zi ņojums(-i) no korel ācijas r īka saska ņā ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 2017/1152  
Atk ārto katrai interpol ācijas vai ce ļa slodzes matricas saimei:  
Interpol ācijas saimes identifikators vai ce ļa slodzes matricas saime [zemsv ītras piez īme: “Tipa apstiprin ājuma 
numurs + Interpol ācijas saimes k ārtas numurs”]: …  
Zi ņojums par transportl īdzekli – augsts: …  
Zi ņojums par transportl īdzekli – zems (attiec īgā gad ījum ā): …  
Reprezentat īvs transportl īdzeklis: …LV L 175/288 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.  
( 1 ) Ja piem ērojams.
 4. Ar ekoinov ācij ām apr īkotu transportl īdzek ļu testu rezult āti ( 1 ) ( 2 ) ( 3 ) 
Saska ņā ar Noteikumiem Nr. 83 (attiec īgā gad ījum ā) 
Variants/versija …  
Lēmums 
par ekoino ­
vācijas 
apstiprin ā­ 
šanu (  1 ) Ekoinov ā­
cijas 
kods (  2 ) 1. tips/I 
cikls 
(NEDC / 
WLTP ) 1. Atsauces 
transportl ī­
dzek ļa CO  2 
emisija 
(g/km)  2. Ekoino ­
vāciju 
transportl ī­
dzek ļa CO  2 
emisija 
(g/km)  3. Atsauces 
transportl ī­
dzek ļa CO  2 
emisija 1. 
tipa testa 
cikl ā ( 3 ) 4. Ekoinov ā­
ciju transpor ­
tlīdzek ļa CO  2 
emisijas 1. 
tipa testa cikl ā 
(= I pielikuma 
3.5.1.3.)  5. Lieto ­ 
šanas 
faktors (UF), 
t. i., tehno ­
lo ģijas 
izmanto ­ 
šanas laika 
da ļa 
norm ālas 
darb ības 
apst ākļos CO  2 
emisijas 
ietaup īju­
mi((1 – 2) – 
(3 – 4)) * 5  
xxx/201x  …  …  …  …  …  …  …  …  
… …  …  …  …  …  …  …  …  
… …  …  …  …  …  …  …  …  
Kop ējie CO  2 emisiju ietaup ījumi Eiropas Jaunaj ā braukšanas cikl ā (NEDC ) (g/km) (  4 ) …  
( 1 ) ( h4 ) Ekoinov āciju apstiprinoš ā Komisijas l ēmuma numurs. 
( 2 ) ( h5 ) Pieš ķirts Komisijas l ēmum ā, ar ko apstiprina ekoinov āciju. 
( 3 ) ( h6 ) Ja 1. tipa testa cikla viet ā izmanto model ēšanas metodi, š ī v ērtība ir ar model ēšanas metodi ieg ūtā v ērtība. 
( 4 ) ( h7 ) Katras atseviš ķas ekoinov ācijas CO  2 emisiju ietaup ījumu summa I tip ā saska ņā ar ANO EEK Noteikumiem Nr. 83.  
Saska ņā ar Regulas (ES) 2017/1151 XXI pielikumu (attiec īgā gad ījum ā) 
Variants/versija …  
Lēmums 
par ekoino ­
vācijas 
apstiprin ā­ 
šanu (  1 ) Ekoinov ā­
cijas 
kods (  2 ) 1. tips/I 
cikls 
(NEDC / 
WLTP ) 1. Atsauces 
transportl ī­
dzek ļa CO  2 
emisija 
(g/km)  2. Ekoino ­
vāciju 
transportl ī­
dzek ļa CO  2 
emisija 
(g/km)  3. Atsauces 
transportl ī­
dzek ļa CO  2 
emisija 1. 
tipa testa 
cikl ā ( 3 ) 4. Ekoinov ā­
ciju transpor ­
tlīdzek ļa CO  2 
emisija 1. tipa 
testa cikl ā 5. Lieto ­ 
šanas 
faktors (UF), 
t. i., tehno ­
lo ģijas 
izmanto ­ 
šanas laika 
da ļa 
norm ālas 
darb ības 
apst ākļos CO  2 
emisijas 
ietaup ījumi 
((1 – 2) – 
(3 – 4)) * 5  
xxx/201x  …  …  …  …  …  …  …  …  
… …  …  …  …  …  …  …  …  
… …  …  …  …  …  …  …  …  
Kop ējie CO  2 emisiju ietaup ījumi vieglajiem transportl īdzek ļiem paredz ētā pasaules 
m ēroga testa cikl ā (WLTP ) (g/km) (  4 ) 
( 1 ) ( h4 ) Ekoinov āciju apstiprinoš ā Komisijas l ēmuma numurs. 
( 2 ) ( h5 ) Pieš ķirts Komisijas l ēmum ā, ar ko apstiprina ekoinov āciju. 
( 3 ) ( h6 ) Ja 1. tipa testa cikla viet ā izmanto model ēšanas metodi, š ī v ērtība ir ar model ēšanas metodi ieg ūtā v ērtība. 
( 4 ) ( h7 ) Katras atseviš ķas ekoinov ācijas CO  2 emisiju ietaup ījumu summa 1. tip ā saska ņā ar Regulas (ES) 2017/1151 XXI 
pielikuma 4. papildpielikumu.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/289  
( 1 ) ( h1 ) Tabulu atk ārto par katru variantu/versiju.  
( 2 ) ( h2 ) Tabulu atk ārto par katru test ēto standartdegvielu.  
( 3 ) ( h3 ) Vajadz ības gad ījum ā pievieno rindas, katru ekoinov āciju rakstot jaun ā rind ā.
 4.1. Ekoinov ācijas(-u) visp ārējais kods)  ( 1 ): ............................................................................................................................ ............  
Paskaidrojumi  
( h ) Ekoinov ācijas.  
___________  
( 1 ) ( h8 ) Ekoinov ācijas(-u) visp ārējais kods sast āv no š ādiem ar atstarp ēm atdal ītiem elementiem:  
— apstiprin ātājas iest ādes kods, k ā nor ādīts VII pielikum ā, 
— katras ekoinov ācijas, ar ko apr īkots transportl īdzeklis, atseviš ķais kods, tos nor ādot Komisijas apstipri ­
nāšanas l ēmumu hronolo ģisk ā sec ībā. 
(Piem ēram, tr īs ekoinov āciju, kas hronolo ģiski apstiprin ātas k ā 10., 15. un 16. ekoinov ācija un kas 
uzst ādītas transportl īdzekl ī, ko apstiprin ājusi V ācijas tipa apstiprin ātāja iest āde, visp ārējais kods ir “e1 
10 15 16”.)”  
Direkt īvas 2007/46/EK IX pielikuma groz ījumi  
(5) Direkt īvas 2007/46/EK IX pielikumu aizst āj ar š ādu pielikumu:  
“IX PIELIKUMS  
EK ATBILST ĪBAS SERTIFIK ĀTS 
0. M ĒRĶI 
Atbilst ības sertifik āts ir dokuments, ko transportl īdzek ļa ražot ājs izsniedz pirc ējam, lai apliecin ātu, ka ieg ādātais 
transportl īdzeklis atbilst Eiropas Savien ības ties ību aktiem, kas bija sp ēkā transportl īdzek ļa ražošanas laik ā. 
Atbilst ības sertifik āts vienlaikus nodrošina ar ī to, ka dal ībvalstu kompetent ās iest ādes var re ģistr ēt transportl ī­
dzek ļus, nepieprasot pieteikuma iesniedz ējam sniegt papildu tehnisko dokument āciju.  
Tādēļ atbilst ības sertifik ātā jāiek ļauj: 
a) transportl īdzek ļa identifik ācijas numurs;  
b) prec īzi transportl īdzek ļa tehniskie raksturlielumi (t. i., nav at ļauts nor ādīt atš ķirīgas v ērtības daž ādos ierak ­
stos).  
1. VISP ĀRĒJS APRAKSTS  
1.1. Atbilst ības sertifik āts sast āv no div ām da ļām: 
1. puse, kas sast āv no atbilst ības pazi ņojuma, ko sniedz ražot ājs. Viens un tas pats paraugs ir kop īgs vis ām 
transportl īdzek ļu kategorij ām; 
2. puse, kas ir transportl īdzek ļa galveno parametru tehniskais apraksts. Parauga otr ā puse ir piel āgota katrai 
konkr ētai transportl īdzek ļa kategorijai.  
1.2. Atbilst ības sertifik ātu sagatavo maksim ālaj ā form ātā A4 (210 × 297 mm) vai mapes maksim ālais izm ērs ir A4.  
1.3. Neskarot 0. da ļas b) punkta noteikumus, otraj ā da ļā nor ādītās v ērtības un vien ības ir t ās, kas sniegtas tipa 
apstiprin ājuma dokumentos, kuri min ēti attiec īgajos normat īvajos aktos. Ražošanas atbilst ības p ārbaužu gad ī­
jumos par v ērtībām p ārliecin ās saska ņā ar attiec īgajos normat īvos aktos noteiktaj ām metod ēm. J āņem v ērā šajos 
normat īvajos aktos paredz ētās pielaides.LV L 175/290 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
2. ĪPAŠI NOTEIKUMI  
2.1. Atbilst ības sertifik āta A paraugs (pabeigts transportl īdzeklis) attiecas uz transportl īdzek ļiem, kurus var lietot uz 
ce ļiem, nepieprasot turpm ākus apstiprin āšanas posmus.  
2.2. Atbilst ības sertifik āta B paraugs (pabeigti transportl īdzek ļi) attiecas uz transportl īdzek ļiem, kas ir izg ājuši turp ­
m āku apstiprin āšanas posmu.  
Tas ir vair ākposmu apstiprin āšanas procesa parasts rezult āts (piem ēram, autobuss, ko otr ā posma ražot ājs 
ražojis uz šasijas, ko izgatavojis transportl īdzek ļa ražot ājs). 
Īsum ā tiek aprakst īti papildu elementi, kas pievienoti vair ākposmu procesa laik ā. 
2.3. Atbilst ības sertifik āta C paraugs (nepabeigti transportl īdzek ļi) attiecas uz transportl īdzek ļiem, kuriem nepiecie ­ 
šami turpm āki apstiprin āšanas posmi (piem ēram, kravas transportl īdzek ļa šasija).  
Izņemot traktoru puspiekabes, attiec ībā uz šasij ām ar kab īni, kas pieder N kategorijai, tiek izmantoti C parauga 
atbilst ības sertifik āti. 
I DA ĻA 
PABEIGTI TRANSPORTL ĪDZEK ĻI UN VAIR ĀKOS POSMOS PABEIGTI TRANSPORTL ĪDZEK ĻI 
A1 PARAUGS – 1. PUSE  
PABEIGTI TRANSPORTL ĪDZEK ĻI 
EK ATBILST ĪBAS SERTIFIK ĀTS 
1. puse  
Es, apakš ā parakst ījies [… ( pilns v ārds, uzv ārds un amats )], ar šo apliecinu, ka transportl īdzeklis:  
0.1. Marka (ražot āja tirdzniec ības nosaukums): …  
0.2. Tips: …  
— Variants (  a ): …  
— Versija (  a ): …  
0.2.1. Komercnosaukums: …  
0.4. Transportl īdzek ļa kategorija: …  
0.5. Ražot āja uz ņēmuma nosaukums un adrese: …  
0.6. Oblig āto ražot āja pl āksn īšu atrašan ās vieta un piestiprin āšanas metode: …  
Transportl īdzek ļa identifik ācijas numura atrašan ās vieta: …  
0.9. Ražot āja p ārst āvja (ja t āds ir) nosaukums un adrese: …  
0.10. Transportl īdzek ļa identifik ācijas numurs: …  
visos aspektos atbilst transportl īdzek ļa tipam, kas aprakst īts apstiprin ājum ā (…  tipa apstiprin ājuma numurs, ieskaitot 
pagarin ājuma numuru ) kurš izsniegts (…  izsniegšanas datums ), un  
to var past āvīgi re ģistr ēt dal ībvalst īs ar lab ās/kreis ās ( b ) puses satiksmi, ar spidometra metrisk ām/ang ļu (  c ) m ērvie ­
nībām un hodometra metrisk ām/ang ļu (  c ) m ērvien ībām (attiec īgā gad ījum ā) ( d ).LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/291
 
(Vieta) (datums): …  (Paraksts): …  
A2 PARAUGS – 1. PUSE  
PABEIGTA TRANSPORTL ĪDZEK ĻA TIPS – APSTIPRIN ĀJUMS PIEŠ ĶIRTS MAZ ĀS S ĒRIJ ĀS 
[Gads]  [k ārtas numurs]  
EK ATBILST ĪBAS SERTIFIK ĀTS 
1. puse  
Es, apakš ā parakst ījies [… ( pilns v ārds, uzv ārds un amats )], ar šo apliecinu, ka transportl īdzeklis:  
0.1. Marka (ražot āja tirdzniec ības nosaukums): …  
0.2. Tips: …  
— Variants (  a ): …  
— Versija (  a ): …  
0.2.1. Komercnosaukums: …  
0.4. Transportl īdzek ļa kategorija: …  
0.5. Ražot āja uz ņēmuma nosaukums un adrese: …  
0.6. Oblig āto ražot āja pl āksn īšu atrašan ās vieta un piestiprin āšanas metode: …  
Transportl īdzek ļa identifik ācijas numura atrašan ās vieta: …  
0.9. Ražot āja p ārst āvja (ja t āds ir) nosaukums un adrese: …  
0.10. Transportl īdzek ļa identifik ācijas numurs: …  
visos aspektos atbilst transportl īdzek ļa tipam, kas aprakst īts apstiprin ājum ā (…  tipa apstiprin ājuma numurs, ieskaitot 
pagarin ājuma numuru ) kurš izsniegts (…  izsniegšanas datums ), un  
to var past āvīgi re ģistr ēt dal ībvalst īs ar lab ās/kreis ās ( b ) puses satiksmi, ar spidometra metrisk ām/ang ļu (  c ) m ērvie ­
nībām un hodometra metrisk ām/ang ļu (  c ) m ērvien ībām (attiec īgā gad ījum ā) ( d ). 
(Vieta) (datums): …  (Paraksts): …  
B PARAUGS – 1. PUSE  
VAIR ĀKOS POSMOS PABEIGTI TRANSPORTL ĪDZEK ĻI 
EK ATBILST ĪBAS SERTIFIK ĀTS 
1. puse  
Es, apakš ā parakst ījies [… ( pilns v ārds, uzv ārds un amats )], ar šo apliecinu, ka transportl īdzeklis:  
0.1. Marka (ražot āja tirdzniec ības nosaukums): …  
0.2. Tips: …  
— Variants (  a ): …LV L 175/292 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
— Versija (  a ): …  
0.2.1. Komercnosaukums: …  
0.2.2. Vair ākposmu apstiprin ātiem transportl īdzek ļiem tipa apstiprin āšanas inform ācija par b āzes/iepriekš ējo posmu 
transportl īdzekli (inform ācija par katru posmu):  
— Tips: …  
— Variants (  a ): …  
— Versija (  a ): …  
Tipa apstiprin ājuma numurs, paplašin ājuma numurs …  
0.4. Transportl īdzek ļa kategorija: …  
0.5. Ražot āja uz ņēmuma nosaukums un adrese: …  
0.5.1. Vair ākos posmos apstiprin ātiem transportl īdzek ļiem – b āzes/iepriekš ējā(-o) posma(-u) transportl īdzek ļa ražo ­
tāja nosaukums un adrese…  
0.6. Oblig āto ražot āja pl āksn īšu atrašan ās vieta un piestiprin āšanas metode: …  
Transportl īdzek ļa identifik ācijas numura atrašan ās vieta: …  
0.9. Ražot āja p ārst āvja (ja t āds ir) nosaukums un adrese: …  
0.10. Transportl īdzek ļa identifik ācijas numurs: …  
a) ir pabeigts un p ārveidots (  1 ) š ādi: … un  
b) visos aspektos atbilst transportl īdzek ļa tipam, kas aprakst īts apstiprin ājum ā (…  tipa apstiprin ājuma numurs, 
ieskaitot pagarin ājuma numuru ), kurš izsniegts (…  izsniegšanas datums ), un  
c) to var past āvīgi re ģistr ēt dal ībvalst īs ar lab ās/kreis ās ( b ) puses satiksmi, ar spidometra metrisk ām/ang ļu (  c ) 
m ērvien ībām un hodometra metrisk ām/ang ļu (  c ) m ērvien ībām (attiec īgā gad ījum ā) ( d ). 
(Vieta) (datums): …  (Paraksts): …  
Pielikumi. Katr ā iepriekš ējā posm ā izsniegtie atbilst ības sertifik āti. 
2. PUSE  
M1 KATEGORIJAS TRANSPORTL ĪDZEK ĻI 
(pabeigti transportl īdzek ļi un vair ākos posmos pabeigti transportl īdzek ļi) 
2. puse  
Visp ārīgs konstrukcijas raksturojums  
1. Asu skaits: … un rite ņu skaits: …  
3. Dzenoš ās asis (skaits, novietojums, starpsavienojums): … …  
Galvenie izm ēri 
4. Garenb āze (  e ): … mmLV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/293
 
4.1. Atstarpe starp as īm: 
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5. Garums: … mm  
6. Platums: … mm  
7. Augstums: … mm  
Masas  
13. Masa darba k ārtībā: … kg  
13.2. Transportl īdzek ļa faktisk ā masa: … kg  
16. Maksim ālās tehniski pie ļaujam ās masas  
16.1. Tehniski pie ļaujam ā maksim ālā piln ā masa: … kg  
16.2. Tehniski pie ļaujam ā masa uz katru asi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg utt.  
16.4. Tehniski pie ļaujam ā maksim ālā autovilciena masa: … kg  
18. Tehniski pie ļaujam ā maksim ālā velkam ā masa:  
18.1. Piekabei ar j ūgstieni: … kg  
18.3. Centr ālass piekabei: … kg  
18.4. Piekabei bez bremz ēm: … kg  
19. Tehniski pie ļaujam ā maksim ālā statisk ā masa sakabes punkt ā: … kg  
Motors  
20. Dzin ēja ražot ājs: …  
21. Dzin ēja kods, k ā tas ir nor ādīts uz dzin ēja: …  
22. Darb ības princips: …  
23. Tikai elektrisks: j ā/n ē ( 1 ) 
23.1. Hibr īda [elektrisk ā] transportl īdzek ļa klase: OVC-HEV/NOVC-HEV/OVC-FCHV/ NOVC-FCHV (  1 ) 
24. Cilindru skaits un novietojums: …  
25. Dzin ēja darba tilpums: … cm  3LV L 175/294 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
26. Degviela: d īze ļdegviela/benz īns/saš ķidrin āta naftas g āze/saspiesta dabasg āze-biomet āns/saš ķidrin āta dabasg āze/ 
etanols/biod īze ļdegviela/ ūde ņradis (  1 ) 
26.1. Viena degviela/divas degvielas/main āma degviela/du ālā degviela (  1 ) 
26.2. (Vien īgi du ālās degvielas gad ījum ā) 1A/1B/2A/2B/3B tipa motors (  1 ) 
27. Maksim ālā jauda:  
27.1. Maksim ālā lietder īgā jauda (  g ): … kW ar … min  –1 (iekšdedzes dzin ējs) (  1 ) 
27.2. Maksim ālā izejas jauda stund ā: … kW (elektromotors) (  1 ) ( s ) 
27.3. Maksim ālā lietder īgā jauda: … kW (elektromotors) (  1 ) ( s ) 
27.4. Maksim ālā 30 min ūšu jauda: … kW (elektromotors) (  1 ) ( s ) 
Maksim ālais ātrums  
29. Maksim ālais ātrums: … km/h  
Asis un balstiek ārta 
30. Ass(-u) š ķērsb āze: 
1. … mm  
2. … mm  
3. … mm  
35. Riepu/rite ņu kombin ācija/rites pretest ības klase (attiec īgā gad ījum ā) ( h ): …  
Bremzes  
36. Meh ānisks/elektrisks/pneimatisks/hidraulisks piekabes bremžu savienojums (  1 ) 
Virsb ūve 
38. Virsb ūves kods (  i ): …  
40. Transportl īdzek ļa kr āsa (  j ): …  
41. Durvju skaits un izvietojums: …  
42. S ēdvietu skaits (to skait ā vad ītāja) (  k ): …  
42.1. S ēdvieta(-as), kura(-as) paredz ēta(-as) izmantošanai vien īgi, ja transportl īdzeklis st āv: …  
42.3. Rati ņkr ēsla lietot ājam pieejamo vietu skaits: …  
Ekolo ģiskie r ādītāji 
46. Trokš ņu l īmenis  
— Statisk ā st āvokl ī: … dB(A) pie dzin ēja apgriezieniem: … min  –1 
— Kust ībā: … dB(A)  
47. Izpl ūdes g āzu emisijas l īmenis (  l ): Euro …  
47.1. Emisiju test ēšanas parametriLV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/295
 
47.1.1 Testa masa, kg: …  
47.1.2. Front ālā da ļa, m  2 : …  
47.1.3. Ce ļa slodzes koeficienti  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Izpl ūdes g āzu emisija (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Normat īvā pamatakta numurs un jaun ākā piem ērojam ā grozoš ā normat īvā akta numurs: …  
1.1. Testa proced ūra: I tips vai ESC (  1 ) 
CO: …. HC: ….. NO x: …. HC + NO x: …. Makroda ļiņas: …..  
Dūmain ība (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Testa proced ūra: 1. tips ( NEDC  vid ējās v ērtības,  WLTP  augst ākās v ērtības vai  WHSC  (EURO VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : … Makroda ļiņas (masa): …  
Makroda ļiņas (skaits): …  
2.1. Testa proced ūra: ETC (attiec īgā gad ījum ā) 
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Makroda ļiņas: …  
2.2. Testa proced ūra: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … Makroda ļiņas (masa): …Makroda ļiņas 
(skaits): …  
48.1. D ūmain ības kori ģētais absorbcijas koeficients: … (m  –1 ) 
49. CO  2 emisija/degvielas pat ēriņš/elektroener ģijas pat ēriņš ( m ) ( r ): 
1. Visas piedzi ņas ķēdes, iz ņemot piln ībā elektriskus transportl īdzek ļus (attiec īgā gad ījum ā) 
NEDC  v ērtības CO  2 emisijas  Degvielas pat ēriņš emisiju test ēšanas gad ījum ā saska ņā 
ar Regulu (EK) Nr. 692/2008  
Pils ētas apst ākļos (  1 ): … g/km  … l/100 km vai m  3 /100 km vai kg/100 km (  1 ) 
Ārpils ētas apst ākļos (  1 ): … g/km  l/100 km vai m  3 /100 km vai kg/100 km (  1 ) 
Pils ētas un ārpils ētas 
apst ākļos (  1 ): … g/km  … l/100 km vai m  3 /100 km vai kg/100 km (  1 ) 
Sv ērtais (  1 ), pils ētas un ārpils ētas 
apst ākļos … g/km  … l/100 km vai m  3 /100 km vai kg/100 km  
Novirzes koeficients (attiec īgā 
gad ījum ā) 
Verifik ācijas koeficients (attie ­
cīgā gad ījum ā) “1” vai “0”LV L 175/296 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
2. Piln ībā elektriski transportl īdzek ļi un  OVC  hibr īdie elektrotransportl īdzek ļi (attiec īgā gad ījum ā) 
Elektroener ģijas pat ēriņš (sv ēr­
tais, pils ētas un ārpils ētas 
apst ākļos (  1 )) … Wh/km  
Elektr ības diapazons  … km  
3. Transportl īdzeklis apr īkots ar ekoinov āciju(- ām): j ā/n ē ( 1 ) 
3.1. Ekoinov ācijas(-u) visp ārējais kods (  p1 ): …  
3.2. Ar ekoinov āciju(- ām) pan āktie kop ējie CO  2 emisijas ietaup ījumi (  p2 ) (sniegt inform āciju par katru 
test ēto standartdegvielu):  
3.2.1.  NEDC  ietaup ījumi: …g/km (attiec īgā gad ījum ā) 
3.2.2.  WLTP  ietaup ījumi: …g/km (attiec īgā gad ījum ā) 
4. visas piedzi ņas ķēdes, iz ņemot piln ībā elektriskus transportl īdzek ļus saska ņā ar Regulu (ES) 
2017/1151 (attiec īgā gad ījum ā) 
WLTP  v ērtības CO  2 emisijas  Degvielas pat ēriņš 
Zems (  1 ): … g/km  … l/100 km vai m  3 /100 km vai kg/100 km (  1 ) 
Vid ējs (  1 ): … g/km  … l/100 km vai m  3 /100 km vai kg/100 km (  1 ) 
Augsts (  1 ): … g/km  … l/100 km vai m  3 /100 km vai kg/100 km (  1 ) 
Ārk ārtīgi augsts (  1 ): … g/km  … l/100 km vai m  3 /100 km vai kg/100 km (  1 ) 
Pils ētas un ārpils ētas apst ākļos: … g/km  … l/100 km vai m  3 /100 km vai kg/100 km (  1 ) 
Sv ērtais, kombin ētais (  1 ) … g/km  … l/100 km vai m  3 /100 km vai kg/100 km (  1 ) 
5. Piln ībā elektriski transportl īdzek ļi un  OVC  hibr īdie elektrotransportl īdzek ļi saska ņā ar (ES) 
2017/1151 (attiec īgaj ā gad ījum ā) 
5.1. Piln ībā elektriski transportl īdzek ļi 
Elektroener ģijas pat ēriņš … Wh/km  
Elektr ības diapazons  … km  
Elektriskais diapazons pils ētā … km  
5.2. Ārēji uzl ādējami ( OVC ) hibr īda elektrotransportl īdzek ļi 
Elektroener ģijas pat ēriņš (EC  AC, sv ēr­
tais ) … Wh/km  
Diapazons (EAER)  … km  
Elektriskais diapazons pils ētā 
(EAER  pils ētā) … km  
Daž ādi 
51. Speci ālajiem transportl īdzek ļiem: nosaukums saska ņā ar II pielikuma 5. ieda ļu: …LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/297
 
52. Piez īmes (  n ): …  
Papildu riepu/rite ņu kombin ācijas: tehniskie parametri (bez atsauces uz  RR ) 
2. PUSE  
M2 KATEGORIJAS TRANSPORTL ĪDZEK ĻI 
(pabeigti transportl īdzek ļi un vair ākos posmos pabeigti transportl īdzek ļi) 
2. puse  
Visp ārīgs konstrukcijas raksturojums  
1. Asu skaits: … un rite ņu skaits: …  
1.1. Asu ar dubultrite ņiem skaits un novietojums: …  
2. Vad ām ās asis (skaits, novietojums: …  
3. Dzenoš ās asis (skaits, novietojums, starpsavienojums): … …  
Galvenie izm ēri 
4. Garenb āze (  e ): … mm  
4.1. Atstarpe starp as īm: 
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5. Garums: … mm  
6. Platums: … mm  
7. Augstums: … mm  
9. Att ālums starp transportl īdzek ļa priekšgalu un sakabes ier īces centru: … mm  
12. Aizmugur ējā p ārkare: … mm  
Masas  
13. Masa darba k ārtībā: … kg  
13.1. Š īs masas sadal ījums pa as īm: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg utt.  
13.2. Transportl īdzek ļa faktisk ā masa: … kg  
16. Maksim ālās tehniski pie ļaujam ās masas  
16.1. Tehniski pie ļaujam ā maksim ālā piln ā masa: … kgLV L 175/298 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
16.2. Tehniski pie ļaujam ā masa uz katru asi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg utt.  
16.3. Tehniski pie ļaujam ā masa uz katru asu grupu:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg utt.  
16.4. Tehniski pie ļaujam ā maksim ālā autovilciena masa: … kg  
17. Pie ļaujam ā maksim ālā piln ā masa, kas paredz ēta re ģistr ācijai/ekspluat ācijai valsts/starptautiskaj ā satiksm ē ( 1 ) ( o ) 
17.1. Re ģistr ācijai/ekspluat ācijai paredz ētā pie ļaujam ā maksim ālā piln ā masa: … kg  
17.2. Re ģistr ācijai/ekspluat ācijai paredz ētā pie ļaujam ā maksim ālā piln ā masa uz katru asi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg utt.  
17.3. Re ģistr ācijai/ekspluat ācijai paredz ētā pie ļaujam ā maksim ālā piln ā masa uz katru asu grupu:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg utt.  
17.4. Re ģistr ācijai/ekspluat ācijai paredz ētā pie ļaujam ā maksim ālā autovilciena masa: … kg  
18. Tehniski pie ļaujam ā maksim ālā velkam ā masa:  
18.1. Piekabei ar j ūgstieni: … kg  
18.3. Centr ālass piekabei: … kg  
18.4. Piekabei bez bremz ēm: … kg  
19. Tehniski pie ļaujam ā maksim ālā statisk ā masa sakabes punkt ā: … kg  
Motors  
20. Dzin ēja ražot ājs: …  
21. Dzin ēja kods, k ā tas ir nor ādīts uz dzin ēja: …  
22. Darb ības princips: …LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/299
 
23. Tikai elektrisks: j ā/n ē ( 1 ) 
23.1. Hibr īda [elektrisk ā] transportl īdzek ļa klase: OVC-HEV/NOVC-HEV/OVC-FCHV/ NOVC-FCHV (  1 ) 
24. Cilindru skaits un novietojums: …  
25. Dzin ēja darba tilpums: … cm  3 
26. Degviela: d īze ļdegviela/benz īns/saš ķidrin āta naftas g āze/saspiesta dabasg āze-biomet āns/saš ķidrin āta dabasg āze/ 
etanols/biod īze ļdegviela/ ūde ņradis (  1 ) 
26.1. Viena degviela/divas degvielas/main āma degviela/du ālā degviela (  1 ) 
26.2. (Vien īgi du ālās degvielas gad ījum ā) 1A/1B/2A/2B/3B tipa motors (  1 ) 
27. Maksim ālā jauda:  
27.1. Maksim ālā lietder īgā jauda (  g ): … kW ar … min  –1 (iekšdedzes dzin ējs) (  1 ) 
27.2. Maksim ālā izejas jauda stund ā: … kW (elektromotors) (  1 ) ( s ) 
27.3. Maksim ālā lietder īgā jauda: … kW (elektromotors) (  1 ) ( s ) 
27.4. Maksim ālā 30 min ūšu jauda: … kW (elektromotors) (  1 ) ( s ) 
28. P ārnesumk ārba (tips): …  
Maksim ālais ātrums  
29. Maksim ālais ātrums: … km/h  
Asis un balstiek ārta 
30. Ass(-u) š ķērsb āze: 
1. … mm  
2. … mm  
3. … mm utt.  
33. Dzenoš ā ass(-is), kas apr īkota(-as) ar pneimatisko balstiek ārtu vai tai l īdzv ērtīgu balstiek ārtu: j ā/n ē ( 1 ) 
35. Riepu/rite ņu kombin ācija/rites pretest ības klase (attiec īgā gad ījum ā) ( h ): …  
Bremzes  
36. Meh ānisks/elektrisks/pneimatisks/hidraulisks piekabes bremžu savienojums (  1 ) 
37. Spiediens barošanas vad ā, kas iet uz piekabes bremžu iek ārtu: … bar  
Virsb ūve 
38. Virsb ūves kods (  i ): …  
39. Transportl īdzek ļa klase: I klase/ II klase/ III klase/A klase/B klase (  1 ) 
41. Durvju skaits un izvietojums: …  
42. S ēdvietu skaits (to skait ā vad ītāja) (  k ): …LV L 175/300 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
42.1. S ēdvieta(-as), kura(-as) paredz ēta(-as) izmantošanai vien īgi, ja transportl īdzeklis st āv: …  
42.3. Rati ņkr ēsla lietot ājam pieejamo vietu skaits: …  
43. St āvvietu skaits: …  
Sakabes ier īce 
44. Sakabes ier īces apstiprin ājuma numurs vai apstiprin ājuma mar ķējums (ja t āda ir pier īkota): …  
45.1. V ērtības (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Ekolo ģiskie r ādītāji 
46. Trokš ņu l īmenis  
Statisk ā st āvokl ī: … dB(A) pie dzin ēja apgriezieniem: … min  –1 
Kust ībā: … dB(A)  
47. Izpl ūdes g āzu emisijas l īmenis (  l ): Euro …  
47.1. Emisiju test ēšanas parametri  
47.1.1 Testa masa, kg: …  
47.1.2. Front ālā da ļa, m  2 : …  
47.1.3. Ce ļa slodzes koeficienti  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Izpl ūdes g āzu emisija (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Normat īvā pamatakta numurs un jaun ākā piem ērojam ā grozoš ā normat īvā akta numurs: …  
1.1. Testa proced ūra: I tips vai ESC (  1 ) 
CO: …. HC: ….. NO x: …. HC + NO x: …. Makroda ļiņas: …..  
Dūmain ība (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Testa proced ūra: 1. tips ( NEDC  vid ējās v ērtības,  WLTP  augst ākās v ērtības) vai  WHSC  (EURO VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : … Makroda ļiņas (masa): …  
Makroda ļiņas (skaits): …  
2.1. Testa proced ūra: ETC (attiec īgā gad ījum ā) 
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Makroda ļiņas: …  
2.2. Testa proced ūra: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … Makroda ļiņas (masa): …Makroda ļiņas 
(skaits): …LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/301
 
48.1. D ūmain ības kori ģētais absorbcijas koeficients: … (m  –1 ) 
49. CO  2 emisija/degvielas pat ēriņš/elektroener ģijas pat ēriņš ( m ) ( r ): 
1. Visas piedzi ņas ķēdes, iz ņemot piln ībā elektriskus transportl īdzek ļus (attiec īgā gad ījum ā) 
NEDC  v ērtības CO  2 emisijas  Degvielas pat ēriņš emisiju test ēšanas gad ījum ā NEDC  
laik ā saska ņā ar Regulu (EK) Nr. 692/2008  
Pils ētas apst ākļos (  1 ): … g/km  … l/100 km vai m  3 /100 km vai kg/100 km (  1 ) 
Ārpils ētas apst ākļos (  1 ): … g/km  l/100 km vai m  3 /100 km vai kg/100 km (  1 ) 
Pils ētas un ārpils ētas apst ākļos 
( 1 ): … g/km  … l/100 km vai m  3 /100 km vai kg/100 km (  1 ) 
Sv ērtais (  1 ), pils ētas un ārpil ­
sētas apst ākļos … g/km  … l/100 km vai m  3 /100 km vai kg/100 km  
Novirzes koeficients (attiec īgā 
gad ījum ā) 
Verifik ācijas koeficients (attie ­
cīgā gad ījum ā) “1” vai “0”  
2. Piln ībā elektriski transportl īdzek ļi un  OVC  hibr īdie elektrotransportl īdzek ļi (attiec īgā gad ījum ā) 
Elektroener ģijas pat ēriņš (sv ērtais, 
pils ētas un ārpils ētas apst ākļos 
( 1 )) … Wh/km  
Elektr ības diapazons  … km  
3. Transportl īdzeklis apr īkots ar ekoinov āciju(- ām): j ā/n ē ( 1 ) 
3.1. Ekoinov ācijas(-u) visp ārējais kods (  p1 ): …  
3.2. Ar ekoinov āciju(- ām) pan āktie kop ējie CO  2 emisijas ietaup ījumi (  p2 ) (sniegt inform āciju par katru 
test ēto standartdegvielu):  
3.2.1.  NEDC  ietaup ījumi: …g/km (attiec īgā gad ījum ā) 
3.2.2.  WLTP  ietaup ījumi: …g/km (attiec īgā gad ījum ā) 
4. visas piedzi ņas ķēdes, iz ņemot piln ībā elektriskus transportl īdzek ļus saska ņā ar Regulu (ES) 
2017/1151 (attiec īgā gad ījum ā) 
WLTP  v ērtības CO  2 emisijas  Degvielas pat ēriņš 
Zems (  1 ): … g/km  … l/100 km vai m  3 /100 km vai kg/100 km (  1 ) 
Vid ējs (  1 ): … g/km  … l/100 km vai m  3 /100 km vai kg/100 km (  1 ) 
Augsts (  1 ): … g/km  … l/100 km vai m  3 /100 km vai kg/100 km (  1 ) 
Ārk ārtīgi augsts (  1 ): … g/km  … l/100 km vai m  3 /100 km vai kg/100 km (  1 ) 
Pils ētas un ārpils ētas apst āk­ 
ļos: … g/km  … l/100 km vai m  3 /100 km vai kg/100 km (  1 ) 
Sv ērtais, kombin ētais (  1 ) … g/km  … l/100 km vai m  3 /100 km vai kg/100 km (  1 )LV L 175/302 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
5. Piln ībā elektriski transportl īdzek ļi un  OVC  hibr īdie elektrotransportl īdzek ļi saska ņā ar Regulu (ES) 
2017/1151 (attiec īgaj ā gad ījum ā) 
5.1. Piln ībā elektriski transportl īdzek ļi 
Elektroener ģijas pat ēriņš … Wh/km  
Elektr ības diapazons  … km  
Elektriskais diapazons pils ētā … km  
5.2. Ārēji uzl ādējami ( OVC ) hibr īdie elektrotransportl īdzek ļi 
Elektroener ģijas pat ēriņš (EC  AC,sv ēr­
tais ) … Wh/km  
Diapazons (EAER)  … km  
Elektriskais diapazons pils ētā (EAER  
pils ētā) … km  
Daž ādi 
51. Speci ālajiem transportl īdzek ļiem: nosaukums saska ņā ar II pielikuma 5. ieda ļu: …  
52. Piez īmes (  n ): …  
2. PUSE  
M3 KATEGORIJAS TRANSPORTL ĪDZEK ĻI 
(pabeigti transportl īdzek ļi un vair ākos posmos pabeigti transportl īdzek ļi) 
2. puse  
Visp ārīgs konstrukcijas raksturojums  
1. Asu skaits: … un rite ņu skaits: …  
1.1. Asu ar dubultrite ņiem skaits un novietojums: …  
2. Vad ām ās asis (skaits, novietojums): …  
3. Dzenoš ās asis (skaits, novietojums, starpsavienojums): … …  
Galvenie izm ēri 
4. Garenb āze (  e ): … mm  
4.1. Atstarpe starp as īm: 
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5. Garums: … mm  
6. Platums: … mm  
7. Augstums: … mm  
9. Att ālums starp transportl īdzek ļa priekšgalu un sakabes ier īces centru: … mmLV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/303
 
12. Aizmugur ējā p ārkare: … mm  
Masas  
13. Masa darba k ārtībā: … kg  
13.1. Š īs masas sadal ījums pa as īm: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg utt.  
13.2. Transportl īdzek ļa faktisk ā masa: … kg  
16. Maksim ālās tehniski pie ļaujam ās masas  
16.1. Tehniski pie ļaujam ā maksim ālā piln ā masa: … kg  
16.2. Tehniski pie ļaujam ā masa uz katru asi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg utt.  
16.3. Tehniski pie ļaujam ā masa uz katru asu grupu:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg utt.  
16.4. Tehniski pie ļaujam ā maksim ālā autovilciena masa: … kg  
17. Pie ļaujam ā maksim ālā piln ā masa, kas paredz ēta re ģistr ācijai/ekspluat ācijai valsts/starptautiskaj ā satiksm ē ( 1 ) ( o ) 
17.1. Re ģistr ācijai/ekspluat ācijai paredz ētā pie ļaujam ā maksim ālā piln ā masa: … kg  
17.2. Re ģistr ācijai/ekspluat ācijai paredz ētā pie ļaujam ā maksim ālā piln ā masa uz katru asi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Re ģistr ācijai/ekspluat ācijai paredz ētā pie ļaujam ā maksim ālā piln ā masa uz katru asu grupu:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.4. Re ģistr ācijai/ekspluat ācijai paredz ētā pie ļaujam ā maksim ālā autovilciena masa: … kgLV L 175/304 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
18. Tehniski pie ļaujam ā maksim ālā velkam ā masa:  
18.1. Piekabei ar j ūgstieni: … kg  
18.3. Centr ālass piekabei: … kg  
18.4. Piekabei bez bremz ēm: … kg  
19. Tehniski pie ļaujam ā maksim ālā statisk ā masa sakabes punkt ā: … kg  
Motors  
20. Dzin ēja ražot ājs: …  
21. Dzin ēja kods, k ā tas ir nor ādīts uz dzin ēja: …  
22. Darb ības princips: …  
23. Tikai elektrisks: j ā/n ē ( 1 ) 
23.1. Hibr īda [elektriskais]transportl īdzeklis: j ā/n ē ( 1 ) 
24. Cilindru skaits un novietojums: …  
25. Dzin ēja darba tilpums: … cm  3 
26. Degviela: d īze ļdegviela/benz īns/saš ķidrin āta naftas g āze/saspiesta dabasg āze-biomet āns/saš ķidrin āta dabasg āze/ 
etanols/biod īze ļdegviela/ ūde ņradis (  1 ) 
26.1. Viena degviela/divas degvielas/main āma degviela/du ālā degviela (  1 ) 
26.2. (Vien īgi du ālās degvielas gad ījum ā) 1A/1B/2A/2B/3B tipa motors (  1 ) 
27. Maksim ālā jauda:  
27.1. Maksim ālā lietder īgā jauda (  g ): … kW ar … min  –1 (iekšdedzes dzin ējs) (  1 ) 
27.2. Maksim ālā izejas jauda stund ā: … kW (elektromotors) (  1 ) ( s ) 
27.3. Maksim ālā lietder īgā jauda: … kW (elektromotors) (  1 ) ( s ) 
27.4. Maksim ālā 30 min ūšu jauda: … kW (elektromotors) (  1 ) ( s ) 
28. P ārnesumk ārba (tips): …  
Maksim ālais ātrums  
29. Maksim ālais ātrums: … km/h  
Asis un balstiek ārta 
30.1. Katras vad āmas ass š ķērsb āze: … mm  
30.2. P ārējo asu š ķērsb āze: … mm  
32. Atslogojuma ass(-u) atrašan ās vieta: …  
33. Dzenoš ā ass(-is), kas apr īkota(-as) ar pneimatisko balstiek ārtu vai tai l īdzv ērtīgu balstiek ārtu: j ā/n ē ( 1 )LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/305
 
35. Riepu/rite ņu kombin ācija (  h ): …  
Bremzes  
36. Meh ānisks/elektrisks/pneimatisks/hidraulisks piekabes bremžu savienojums (  1 ) 
37. Spiediens barošanas vad ā, kas iet uz piekabes bremžu iek ārtu: … bar  
Virsb ūve 
38. Virsb ūves kods (  i ): …  
39. Transportl īdzek ļa klase: I klase/ II klase/ III klase/A klase/B klase (  1 ) 
41. Durvju skaits un izvietojums: …  
42. S ēdvietu skaits (to skait ā vad ītāja) (  k ): …  
42.1. S ēdvieta(-as), kura(-as) paredz ēta(-as) izmantošanai vien īgi, ja transportl īdzeklis st āv: …  
42.2. Pasažieru s ēdvietu skaits: … (apakšst āvā) …(augšst āvā) (to skait ā vad ītāja) 
42.3. Rati ņkr ēsla lietot ājam pieejamo vietu skaits: …  
43. St āvvietu skaits: …  
Sakabes ier īce 
44. Sakabes ier īces apstiprin ājuma numurs vai apstiprin ājuma mar ķējums (ja t āda ir pier īkota): …  
45.1. V ērtības (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Ekolo ģiskie r ādītāji 
46. Trokš ņu l īmenis  
Statisk ā st āvokl ī: … dB(A) pie dzin ēja apgriezieniem: … min  –1 
Kust ībā: … dB(A)  
47. Izpl ūdes g āzu emisijas l īmenis (  l ): Euro …  
47.1. Emisiju test ēšanas parametri  
47.1.1 Testa masa, kg: …  
47.1.2. Front ālā da ļa, m  2 : …  
47.1.3. Ce ļa slodzes koeficienti  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Izpl ūdes g āzu emisija (  m ) ( m1 ) ( m2 ):LV L 175/306 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
Normat īvā pamatakta numurs un jaun ākā piem ērojam ā grozoš ā normat īvā akta numurs: …  
1.1. Testa proced ūra: ESC  
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Makroda ļiņas: …  
Dūmain ība (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Testa proced ūra: WHSC (EURO VI)  
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : … Makroda ļiņas (masa): …Makroda ļiņas (skaits): …  
2.1. Testa proced ūra: ETC (attiec īgā gad ījum ā) 
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Makroda ļiņas: …  
2.2. Testa proced ūra: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … Makroda ļiņas (masa): …Makroda ļiņas (skaits): …  
48.1. D ūmain ības kori ģētais absorbcijas koeficients: … (m  –1 ) 
Daž ādi 
51. Speci ālajiem transportl īdzek ļiem: nosaukums saska ņā ar II pielikuma 5. ieda ļu: …  
52. Piez īmes (  n ): …  
2. PUSE  
N1 KATEGORIJAS TRANSPORTL ĪDZEK ĻI 
(pabeigti transportl īdzek ļi un vair ākos posmos pabeigti transportl īdzek ļi) 
2. puse  
Visp ārīgs konstrukcijas raksturojums  
1. Asu skaits: … un rite ņu skaits: …  
1.1. Asu ar dubultrite ņiem skaits un novietojums: …  
3. Dzenoš ās asis (skaits, novietojums, starpsavienojums): … …  
Galvenie izm ēri 
4. Garenb āze (  e ): … mm  
4.1. Atstarpe starp as īm: 
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5. Garums: … mm  
6. Platums: … mm  
7. Augstums: … mmLV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/307
 
8. Seglu vadotne puspiekabi velkošam transportl īdzeklim (maksim ālā un minim ālā): … mm  
9. Att ālums starp transportl īdzek ļa priekšgalu un sakabes ier īces centru: … mm  
11. Iekraušanas laukuma garums: … mm  
Masas  
13. Masa darba k ārtībā: … kg  
13.1. Š īs masas sadal ījums pa as īm: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
13.2. Transportl īdzek ļa faktisk ā masa: … kg  
14. Darba k ārtībā esoša b āzes transportl īdzek ļa masa: … kg (  1 ) ( q ) 
16. Maksim ālās tehniski pie ļaujam ās masas  
16.1. Tehniski pie ļaujam ā maksim ālā piln ā masa: … kg  
16.2. Tehniski pie ļaujam ā masa uz katru asi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg utt.  
16.4. Tehniski pie ļaujam ā maksim ālā autovilciena masa: … kg  
18. Tehniski pie ļaujam ā maksim ālā velkam ā masa:  
18.1. Piekabei ar j ūgstieni: … kg  
18.2. Puspiekabei: … kg  
18.3. Centr ālass piekabei: … kg  
18.4. Piekabei bez bremz ēm: … kg  
19. Tehniski pie ļaujam ā maksim ālā statisk ā masa sakabes punkt ā: … kg  
Motors  
20. Dzin ēja ražot ājs: …  
21. Dzin ēja kods, k ā tas ir nor ādīts uz dzin ēja: …  
22. Darb ības princips: …  
23. Tikai elektrisks: j ā/n ē ( 1 ) 
23.1. Hibr īda [elektrisk ā] transportl īdzek ļa klase: OVC-HEV/NOVC-HEV/OVC-FCHV/ NOVC-FCHV (  1 )LV L 175/308 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
24. Cilindru skaits un izk ārtojums: …  
25. Dzin ēja darba tilpums: … cm  3 
26. Degviela: d īze ļdegviela/benz īns/saš ķidrin āta naftas g āze/saspiesta dabasg āze-biomet āns/saš ķidrin āta dabasg āze/ 
etanols/biod īze ļdegviela/ ūde ņradis (  1 ) 
26.1. Viena degviela/divas degvielas/main āma degviela/du ālā degviela (  1 ) 
26.2. (Vien īgi du ālās degvielas gad ījum ā) 1A/1B/2A/2B/3B tipa motors (  1 ) 
27. Maksim ālā jauda:  
27.1. Maksim ālā lietder īgā jauda (  g ): … kW ar … min  –1 (iekšdedzes dzin ējs) (  1 ) 
27.2. Maksim ālā izejas jauda stund ā: … kW (elektromotors) (  1 ) ( s ) 
27.3. Maksim ālā lietder īgā jauda: … kW (elektromotors) (  1 ) ( s ) 
27.4. Maksim ālā 30 min ūšu jauda: … kW (elektromotors) (  1 ) ( s ) 
28. P ārnesumk ārba (tips): …  
Maksim ālais ātrums  
29. Maksim ālais ātrums: … km/h  
Asis un balstiek ārta 
30. Ass(-u) š ķērsb āze: 
1. … mm  
2. … mm  
3. … mm  
35. Riepu/rite ņu kombin ācija/rites pretest ības klase (attiec īgā gad ījum ā) ( h ): …  
Bremzes  
36. Meh ānisks/elektrisks/pneimatisks/hidraulisks piekabes bremžu savienojums (  1 ) 
37. Spiediens barošanas vad ā, kas iet uz piekabes bremžu iek ārtu: … bar  
Virsb ūve 
38. Virsb ūves kods (  i ): …  
40. Transportl īdzek ļa kr āsa (  j ): …  
41. Durvju skaits un izvietojums: …  
42. S ēdvietu skaits (to skait ā vad ītāja) (  k ): …  
Sakabes ier īce 
44. Sakabes ier īces apstiprin ājuma numurs vai apstiprin ājuma mar ķējums (ja t āda ir pier īkota): …  
45.1. V ērtības (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/309
 
Ekolo ģiskie r ādītāji 
46. Trokš ņu l īmenis  
Statisk ā st āvokl ī: … dB(A) pie dzin ēja apgriezieniem: … min  –1 
Kust ībā: … dB(A)  
47. Izpl ūdes g āzu emisijas l īmenis (  l ): Euro …  
47.1. Emisiju test ēšanas parametri  
47.1.1 Testa masa, kg: …  
47.1.2. Front ālā da ļa, m  2 : …  
47.1.3. Ce ļa slodzes koeficienti  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Izpl ūdes g āzu emisija (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Normat īvā pamatakta numurs un jaun ākā piem ērojam ā grozoš ā normat īvā akta numurs: …  
1.1. Testa proced ūra: 1. tipa vai ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Makroda ļiņas: …  
Dūmain ība (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Testa proced ūra: 1. tips ( NEDC  vid ējās v ērtības,  WLTP  augst ākās v ērtības) vai  WHSC  (EURO VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : … Makroda ļiņas (masa): …Makroda ļiņas 
(skaits): …  
2.1. Testa proced ūra: ETC (attiec īgā gad ījum ā) 
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Makroda ļiņas: …  
2.2. Testa proced ūra: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … Makroda ļiņas (masa): …Makroda ļiņas 
(skaits): …  
48.1. D ūmain ības kori ģētais absorbcijas koeficients: … (m  –1 ) 
49. CO  2 emisija/degvielas pat ēriņš/elektroener ģijas pat ēriņš ( m ) ( r ): 
1. Visas piedzi ņas ķēdes, iz ņemot piln ībā elektriskus transportl īdzek ļus (attiec īgā gad ījum ā) 
NEDC  v ērtības CO  2 emisijas  Degvielas pat ēriņš emisiju test ēšanas gad ījum ā saska ņā ar 
Regulu (EK) Nr. 692/2008  
Pils ētas apst ākļos (  1 ): … g/km  … l/100 km vai m  3 /100 km vai kg/100 km (  1 )LV L 175/310 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
NEDC  v ērtības CO  2 emisijas  Degvielas pat ēriņš emisiju test ēšanas gad ījum ā saska ņā ar 
Regulu (EK) Nr. 692/2008  
Ārpils ētas apst ākļos (  1 ): … g/km  l/100 km vai m  3 /100 km vai kg/100 km (  1 ) 
Pils ētas un ārpils ētas 
apst ākļos (  1 ): … g/km  … l l/100 km vai m  3 /100 km vai kg/100 km (  1 ) 
Sv ērtais (  1 ), pils ētas un ārpil ­
sētas apst ākļos … g/km  … l/100 km vai m  3 /100 km vai kg/100 km  
Novirzes koeficients (attiec īgā 
gad ījum ā) 
2. Piln ībā elektriski transportl īdzek ļi un  OVC  hibr īdie elektrotransportl īdzek ļi (attiec īgā gad ījum ā) 
Elektroener ģijas pat ēriņš (sv ēr­
tais, pils ētas un ārpils ētas 
apst ākļos (  1 )) … Wh/km  
Elektr ības diapazons  … km  
3. Transportl īdzeklis apr īkots ar ekoinov āciju(- ām): j ā/n ē ( 1 ) 
3.1. Ekoinov ācijas(-u) visp ārējais kods (  p1 ): …  
3.2. Ar ekoinov āciju(- ām) pan āktie kop ējie CO  2 emisijas ietaup ījumi (  p2 ) (sniegt inform āciju par katru 
test ēto standartdegvielu):  
3.2.1.  NEDC  ietaup ījumi:…g/km (attiec īgā gad ījum ā) 
3.2.2.  WLTP  ietaup ījumi:…g/km (attiec īgā gad ījum ā) 
4. visa piedzi ņas ķēdes, iz ņemot piln ībā elektriskus transportl īdzek ļus, saska ņā ar Regulu (ES) 
2017/1151  
WLTP  v ērtības CO  2 emisijas  Degvielas pat ēriņš 
Zems (  1 ): … g/km  … l/100 km vai m  3 /100 km vai kg/100 km (  1 ) 
Vid ējs (  1 ): … g/km  … l/100 km vai m  3 /100 km vai kg/100 km (  1 ) 
Augsts (  1 ): … g/km  … l/100 km vai m  3 /100 km vai kg/100 km (  1 ) 
Ārk ārtīgi augsts (  1 ): … g/km  … l/100 km vai m  3 /100 km vai kg/100 km (  1 ) 
Pils ētas un ārpils ētas apst āk­ 
ļos: … g/km  … l/100 km vai m  3 /100 km vai kg/100 km (  1 ) 
Sv ērtais, pils ētas un ārpils ētas 
apst ākļos (  1 ) … g/km  … l/100 km vai m  3 /100 km vai kg/100 km (  1 ) 
5. Piln ībā elektriski transportl īdzek ļi un  OVC  hibr īdie elektrotransportl īdzek ļi saska ņā ar (ES) 
2017/1151 (attiec īgaj ā gad ījum ā) 
5.1. Piln ībā elektriski transportl īdzek ļi ( 1 ) vai (attiec īgā gad ījum ā) 
Elektroener ģijas pat ēriņš … Wh/km  
Elektr ības diapazons  … km  
Elektriskais diapazons pils ētā … kmLV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/311
 
5.2 OVC  hibr īdie elektrotransportl īdzek ļi ( 1 ) vai (attiec īgā gad ījum ā) 
Elektroener ģijas pat ēriņš 
(EC  AC,sv ērtais ) … Wh/km  
Diapazons (EAER)  … km  
Elektriskais diapazons pils ētā 
(EAER  pils ētā) … km  
Daž ādi 
50. Tipa apstiprin ājums saska ņā ar konstrukcijas pras ībām b īstamu kravu p ārvad āšanai: j ā/klase(-es): …/n ē ( l ): 
51. Speci ālajiem transportl īdzek ļiem: nosaukums saska ņā ar II pielikuma 5. ieda ļu: …  
52. Piez īmes (  n ): …  
Riepu saraksts: tehniskie parametri (bez atsauces uz  RR ) 
2. PUSE  
N2 KATEGORIJAS TRANSPORTL ĪDZEK ĻI 
(pabeigti transportl īdzek ļi un vair ākos posmos pabeigti transportl īdzek ļi) 
2. puse  
Visp ārīgs konstrukcijas raksturojums  
1. Asu skaits: … un rite ņu skaits: …  
1.1. Asu ar dubultrite ņiem skaits un novietojums: …  
2. Vad ām ās asis (skaits, novietojums): …  
3. Dzenoš ās asis (skaits, novietojums, starpsavienojums): … …  
Galvenie izm ēri 
4. Garenb āze (  e ): … mm  
4.1. Atstarpe starp as īm: 
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5. Garums: … mm  
6. Platums: … mm  
7. Augstums: … mm  
8. Seglu vadotne puspiekabi velkošam transportl īdzeklim (maksim ālā un minim ālā): … mm  
9. Att ālums starp transportl īdzek ļa priekšgalu un sakabes ier īces centru: … mm  
11. Iekraušanas laukuma garums: … mm  
12. Aizmugur ējā p ārkare: … mmLV L 175/312 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
Masas  
13. Masa darba k ārtībā: … kg  
13.1. Š īs masas sadal ījums pa as īm: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
13.2. Transportl īdzek ļa faktisk ā masa: … kg  
16. Maksim ālās tehniski pie ļaujam ās masas  
16.1. Tehniski pie ļaujam ā maksim ālā piln ā masa: … kg  
16.2. Tehniski pie ļaujam ā masa uz katru asi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg utt.  
16.3. Tehniski pie ļaujam ā masa uz katru asu grupu:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg utt.  
16.4. Tehniski pie ļaujam ā maksim ālā autovilciena masa: … kg  
17. Pie ļaujam ā maksim ālā piln ā masa, kas paredz ēta re ģistr ācijai/ekspluat ācijai valsts/starptautiskaj ā satiksm ē ( 1 ) ( o ) 
17.1. Re ģistr ācijai/ekspluat ācijai paredz ētā pie ļaujam ā maksim ālā piln ā masa: … kg  
17.2. Re ģistr ācijai/ekspluat ācijai paredz ētā pie ļaujam ā maksim ālā piln ā masa uz katru asi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Re ģistr ācijai/ekspluat ācijai paredz ētā pie ļaujam ā maksim ālā piln ā masa uz katru asu grupu:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.4. Re ģistr ācijai/ekspluat ācijai paredz ētā pie ļaujam ā maksim ālā autovilciena masa: … kg  
18. Tehniski pie ļaujam ā maksim ālā velkam ā masa:LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/313
 
18.1. Piekabei ar j ūgstieni: … kg  
18.2. Puspiekabei: … kg  
18.3. Centr ālass piekabei: … kg  
18.4. Piekabei bez bremz ēm: … kg  
19. Tehniski pie ļaujam ā maksim ālā statisk ā masa sakabes punkt ā: … kg  
Motors  
20. Dzin ēja ražot ājs: …  
21. Dzin ēja kods, k ā tas ir nor ādīts uz dzin ēja: …  
22. Darb ības princips: …  
23. Tikai elektrisks: j ā/n ē ( 1 ) 
23.1. Hibr īda [elektrisk ā] transportl īdzek ļa klase: OVC-HEV/NOVC-HEV/OVC-FCHV/ NOVC-FCHV (  1 ) 
24. Cilindru skaits un izk ārtojums: …  
25. Dzin ēja darba tilpums: … cm  3 
26. Degviela: d īze ļdegviela/benz īns/saš ķidrin āta naftas g āze/saspiesta dabasg āze-biomet āns/saš ķidrin āta dabasg āze/ 
etanols/biod īze ļdegviela/ ūde ņradis (  1 ) 
26.1. Viena degviela/divas degvielas/main āma degviela/du ālā degviela (  1 ) 
26.2. (Vien īgi du ālās degvielas gad ījum ā) 1A/1B/2A/2B/3B tipa motors (  1 ) 
27. Maksim ālā jauda:  
27.1. Maksim ālā lietder īgā jauda (  g ): … kW ar … min  –1 (iekšdedzes dzin ējs) (  1 ) 
27.2. Maksim ālā izejas jauda stund ā: … kW (elektromotors) (  1 ) ( s ) 
27.3. Maksim ālā lietder īgā jauda: … kW (elektromotors) (  1 ) ( s ) 
27.4. Maksim ālā 30 min ūšu jauda: … kW (elektromotors) (  1 ) ( s ) 
28. P ārnesumk ārba (tips): …  
Maksim ālais ātrums  
29. Maksim ālais ātrums: … km/h  
Asis un balstiek ārta 
31. Pace ļam ās(-o) ass(-u) novietojums: …  
32. Atslogojuma ass(-u) atrašan ās vieta: …  
33. Dzenoš ā ass(-is), kas apr īkota(-as) ar pneimatisko balstiek ārtu vai tai l īdzv ērtīgu balstiek ārtu: j ā/n ē ( 1 ) 
35. Riepu/rite ņu kombin ācija/rites pretest ības klase (attiec īgā gad ījum ā) ( h ): …  
Bremzes  
36. Meh ānisks/elektrisks/pneimatisks/hidraulisks piekabes bremžu savienojums (  1 )LV L 175/314 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
37. Spiediens barošanas vad ā, kas iet uz piekabes bremžu iek ārtu: … bar  
Virsb ūve 
38. Virsb ūves kods (  i ): …  
41. Durvju skaits un izvietojums: …  
42. S ēdvietu skaits (to skait ā vad ītāja) (  k ): …  
Sakabes ier īce 
44. Sakabes ier īces apstiprin ājuma numurs vai apstiprin ājuma mar ķējums (ja t āda ir pier īkota): …  
45.1. V ērtības (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Ekolo ģiskie r ādītāji 
46. Trokš ņu l īmenis  
Statisk ā st āvokl ī: … dB(A) pie dzin ēja apgriezieniem: … min  –1 
Kust ībā: … dB(A)  
47. Izpl ūdes g āzu emisijas l īmenis (  l ): Euro …  
47.1. Emisiju test ēšanas parametri  
47.1.1 Testa masa, kg: …  
47.1.2. Front ālā da ļa, m  2 : …  
47.1.3. Ce ļa slodzes koeficienti  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Izpl ūdes g āzu emisija (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Normat īvā pamatakta numurs un jaun ākā piem ērojam ā grozoš ā normat īvā akta numurs: …  
1.1. Testa proced ūra: 1. tipa vai ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Makroda ļiņas: …  
Dūmain ība (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Testa proced ūra: 1. tips ( NEDC  vid ējās v ērtības,  WLTP  augst ākās v ērtības) vai  WHSC  (EURO VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : … Makroda ļiņas (masa): …Makroda ļiņas 
(skaits): …  
2.1. Testa proced ūra: ETC (attiec īgā gad ījum ā) 
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Makroda ļiņas: …  
2.2. Testa proced ūra: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … Makroda ļiņas (masa): …Makroda ļiņas 
(skaits): …LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/315
 
48.1. D ūmain ības kori ģētais absorbcijas koeficients: … (m  –1 ) 
49. CO  2 emisija/degvielas pat ēriņš/elektroener ģijas pat ēriņš ( m ) ( r ): 
1. Visas piedzi ņas ķēdes, iz ņemot piln ībā elektriskus transportl īdzek ļus (attiec īgā gad ījum ā) 
NEDC  v ērtības CO  2 emisijas  Degvielas pat ēriņš emisiju test ēšanas gad ījum ā saska ņā 
ar Regulu (EK) Nr. 692/2008  
Pils ētas apst ākļos (  1 ): … g/km  … l/100 km vai m  3 /100 km vai kg/100 km (  1 ) 
Ārpils ētas apst ākļos (  1 ): … g/km  l/100 km vai m  3 /100 km vai kg/100 km (  1 ) 
Pils ētas un ārpils ētas apst ākļos 
( 1 ): … g/km  … l l/100 km vai m  3 /100 km vai kg/100 km (  1 ) 
Sv ērtais (  1 ), pils ētas un ārpil ­
sētas apst ākļos … g/km  … l/100 km vai m  3 /100 km vai kg/100 km  
Novirzes koeficients (attiec īgā 
gad ījum ā) 
2. Piln ībā elektriski transportl īdzek ļi un  OVC  hibr īdie elektrotransportl īdzek ļi (attiec īgā gad ījum ā) 
Elektroener ģijas pat ēriņš (sv ērtais, 
pils ētas un ārpils ētas 
apst ākļos (  1 )) … Wh/km  
Elektr ības diapazons  … km  
3. Transportl īdzeklis apr īkots ar ekoinov āciju(- ām): j ā/n ē ( 1 ) 
3.1. Ekoinov ācijas(-u) visp ārējais kods (  p1 ): …  
3.2. Ar ekoinov āciju(- ām) pan āktie kop ējie CO  2 emisijas ietaup ījumi (  p2 ) (sniegt inform āciju par katru 
test ēto standartdegvielu):  
3.2.1.  NEDC  ietaup ījumi:…g/km (attiec īgā gad ījum ā) 
3.2.2.  WLTP  ietaup ījumi:…g/km (attiec īgā gad ījum ā) 
4. visas piedzi ņas ķēdes, iz ņemot piln ībā elektriskus transportl īdzek ļus, saska ņā ar Regulu (ES) 
2017/1151  
WLTP  v ērtības CO  2 emisijas  Degvielas pat ēriņš 
Zems (  1 ): … g/km  … l/100 km vai m  3 /100 km vai kg/100 km (  1 ) 
Vid ējs (  1 ): … g/km  … l/100 km vai m  3 /100 km vai kg/100 km (  1 ) 
Augsts (  1 ): … g/km  … l/100 km vai m  3 /100 km vai kg/100 km (  1 ) 
Ārk ārtīgi augsts (  1 ): … g/km  … l/100 km vai m  3 /100 km vai kg/100 km (  1 ) 
Pils ētas un ārpils ētas apst āk­ 
ļos: … g/km  … l/100 km vai m  3 /100 km vai kg/100 km (  1 ) 
Sv ērtais, pils ētas un ārpils ētas 
apst ākļos (  1 ) … g/km  … l/100 km vai m  3 /100 km vai kg/100 km (  1 )LV L 175/316 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
5. Piln ībā elektriski transportl īdzek ļi un  OVC  hibr īdie elektrotransportl īdzek ļi saska ņā ar (ES) 
2017/1151 (attiec īgaj ā gad ījum ā) 
5.1. Piln ībā elektriski transportl īdzek ļi ( 1 ) vai (attiec īgā gad ījum ā) 
Elektroener ģijas pat ēriņš … Wh/km  
Elektr ības diapazons  … km  
Elektriskais diapazons pils ētā … km  
5.2 OVC  hibr īdie elektrotransportl īdzek ļi ( 1 ) vai (attiec īgā gad ījum ā) 
Elektroener ģijas pat ēriņš 
(EC  AC,sv ērtais ) … Wh/km  
Diapazons (EAER)  … km  
Elektriskais diapazons pils ētā 
(EAER  pils ētā) … km  
Daž ādi 
50. Tipa apstiprin ājums saska ņā ar konstrukcijas pras ībām b īstamu kravu p ārvad āšanai: j ā/klase(-es): …/n ē ( l ): 
51. Speci ālajiem transportl īdzek ļiem: nosaukums saska ņā ar II pielikuma 5. ieda ļu: …  
52. Piez īmes (  n ): …  
2. PUSE  
N3 KATEGORIJAS TRANSPORTL ĪDZEK ĻI 
(pabeigti transportl īdzek ļi un vair ākos posmos pabeigti transportl īdzek ļi) 
2. puse  
Visp ārīgs konstrukcijas raksturojums  
1. Asu skaits: … un rite ņu skaits: …  
1.1. Asu ar dubultrite ņiem skaits un novietojums: …  
2. Vad ām ās asis (skaits, novietojums): …  
3. Dzenoš ās asis (skaits, novietojums, starpsavienojums): … …  
Galvenie izm ēri 
4. Garenb āze (  e ): … mm  
4.1. Atstarpe starp as īm: 
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5. Garums: … mm  
6. Platums: … mmLV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/317
 
7. Augstums: … mm  
8. Seglu vadotne puspiekabi velkošam transportl īdzeklim (maksim ālā un minim ālā): … mm  
9. Att ālums starp transportl īdzek ļa priekšgalu un sakabes ier īces centru: … mm  
11. Iekraušanas laukuma garums: … mm  
12. Aizmugur ējā p ārkare: … mm  
Masas  
13. Masa darba k ārtībā: … kg  
13.1. Š īs masas sadal ījums pa as īm: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
13.2. Transportl īdzek ļa faktisk ā masa: … kg  
16. Maksim ālās tehniski pie ļaujam ās masas  
16.1. Tehniski pie ļaujam ā maksim ālā piln ā masa: … kg  
16.2. Tehniski pie ļaujam ā masa uz katru asi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg utt.  
16.3. Tehniski pie ļaujam ā masa uz katru asu grupu:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg utt.  
16.4. Tehniski pie ļaujam ā maksim ālā autovilciena masa: … kg  
17. Pie ļaujam ā maksim ālā piln ā masa, kas paredz ēta re ģistr ācijai/ekspluat ācijai valsts/starptautiskaj ā satiksm ē ( 1 ) ( o ) 
17.1. Re ģistr ācijai/ekspluat ācijai paredz ētā pie ļaujam ā maksim ālā piln ā masa: … kg  
17.2. Re ģistr ācijai/ekspluat ācijai paredz ētā pie ļaujam ā maksim ālā piln ā masa uz katru asi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Re ģistr ācijai/ekspluat ācijai paredz ētā pie ļaujam ā maksim ālā piln ā masa uz katru asu grupu:  
1. … kgLV L 175/318 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
2. … kg  
3. … kg  
17.4. Re ģistr ācijai/ekspluat ācijai paredz ētā pie ļaujam ā maksim ālā autovilciena masa: … kg  
18. Tehniski pie ļaujam ā maksim ālā velkam ā masa:  
18.1. Piekabei ar j ūgstieni: … kg  
18.2. Puspiekabei: … kg  
18.3. Centr ālass piekabei: … kg  
18.4. Piekabei bez bremz ēm: … kg  
19. Tehniski pie ļaujam ā maksim ālā statisk ā masa sakabes punkt ā: … kg  
Motors  
20. Dzin ēja ražot ājs: …  
21. Dzin ēja kods, k ā tas ir nor ādīts uz dzin ēja: …  
22. Darb ības princips: …  
23. Tikai elektrisks: j ā/n ē ( 1 ) 
23.1. Hibr īda [elektriskais] transportl īdzeklis: j ā/n ē ( 1 ) 
24. Cilindru skaits un izk ārtojums: …  
25. Dzin ēja darba tilpums: … cm  3 
26. Degviela: d īze ļdegviela/benz īns/saš ķidrin āta naftas g āze/saspiesta dabasg āze-biomet āns/saš ķidrin āta dabasg āze/ 
etanols/biod īze ļdegviela/ ūde ņradis (  1 ) 
26.1. Viena degviela/divas degvielas/main āma degviela/du ālā degviela (  1 ) 
26.2. (Vien īgi du ālās degvielas gad ījum ā) 1A/1B/2A/2B/3B tipa motors (  1 ) 
27. Maksim ālā jauda:  
27.1. Maksim ālā lietder īgā jauda (  g ): … kW ar … min  –1 (iekšdedzes dzin ējs) (  1 ) 
27.2. Maksim ālā izejas jauda stund ā: … kW (elektromotors) (  1 ) ( s ) 
27.3. Maksim ālā lietder īgā jauda: … kW (elektromotors) (  1 ) ( s ) 
27.4. Maksim ālā 30 min ūšu jauda: … kW (elektromotors) (  1 ) ( s ) 
28. P ārnesumk ārba (tips): …  
Maksim ālais ātrums  
29. Maksim ālais ātrums: … km/h  
Asis un balstiek ārta 
31. Pace ļam ās(-o) ass(-u) novietojums: …LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/319
 
32. Atslogojuma ass(-u) atrašan ās vieta: …  
33. Dzenoš ā ass(-is), kas apr īkota(-as) ar pneimatisko balstiek ārtu vai tai l īdzv ērtīgu balstiek ārtu: j ā/n ē ( 1 ) 
35. Riepu/rite ņu kombin ācija (  h ): …  
Bremzes  
36. Meh ānisks/elektrisks/pneimatisks/hidraulisks piekabes bremžu savienojums (  1 ) 
37. Spiediens barošanas vad ā, kas iet uz piekabes bremžu iek ārtu: … bar  
Virsb ūve 
38. Virsb ūves kods (  i ): …  
41. Durvju skaits un izvietojums: …  
42. S ēdvietu skaits (to skait ā vad ītāja) (  k ): …  
Sakabes ier īce 
44. Sakabes ier īces apstiprin ājuma numurs vai apstiprin ājuma mar ķējums (ja t āda ir pier īkota): …  
45.1. V ērtības (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Ekolo ģiskie r ādītāji 
46. Trokš ņu l īmenis  
Statisk ā st āvokl ī: … dB(A) pie dzin ēja apgriezieniem: … min  –1 
Kust ībā: … dB(A)  
47. Izpl ūdes g āzu emisijas l īmenis (  l ): Euro …  
47.1. Emisiju test ēšanas parametri  
47.1.1 Testa masa, kg: …  
47.1.2. Front ālā da ļa, m  2 : …  
47.1.3. Ce ļa slodzes koeficienti  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Izpl ūdes g āzu emisija (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Normat īvā pamatakta numurs un jaun ākā piem ērojam ā grozoš ā normat īvā akta numurs: …  
1.1. Testa proced ūra: ESC  
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Makroda ļiņas: …  
Dūmain ība (ELR): … (m  –1 )LV L 175/320 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
1.2. Testa proced ūra: WHSC (EURO VI)  
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : … Makroda ļiņas (masa): …Makroda ļiņas 
(skaits): …  
2.1. Testa proced ūra: ETC (attiec īgā gad ījum ā) 
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Makroda ļiņas: …  
2.2. Testa proced ūra: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … Makroda ļiņas (masa): …Makroda ļiņas (skaits): 
… 
48.1. D ūmain ības kori ģētais absorbcijas koeficients: … (m  –1 ) 
Daž ādi 
50. Tipa apstiprin ājums saska ņā ar konstrukcijas pras ībām b īstamu kravu p ārvad āšanai: j ā/klase(-es): …/n ē ( l ): 
51. Speci ālajiem transportl īdzek ļiem: nosaukums saska ņā ar II pielikuma 5. ieda ļu: …  
52. Piez īmes (  n ): …  
2. PUSE  
O1 UN O2 KATEGORIJU TRANSPORTL ĪDZEK ĻI 
(pabeigti transportl īdzek ļi un vair ākos posmos pabeigti transportl īdzek ļi) 
2. puse  
Visp ārīgs konstrukcijas raksturojums  
1. Asu skaits: … un rite ņu skaits: …  
1.1. Asu ar dubultrite ņiem skaits un novietojums: …  
Galvenie izm ēri 
4. Garenb āze (  e ): … mm  
4.1. Atstarpe starp as īm: 
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5. Garums: … mm  
6. Platums: … mm  
7. Augstums: … mm  
10. Att ālums starp sakabes ier īces centru un transportl īdzek ļa aizmuguri: … mm  
11. Iekraušanas laukuma garums: … mm  
12. Aizmugur ējā p ārkare: … mm  
Masas  
13. Masa darba k ārtībā: … kgLV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/321
 
13.1. Š īs masas sadal ījums pa as īm: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
13.2. Transportl īdzek ļa faktisk ā masa: … kg  
16. Maksim ālās tehniski pie ļaujam ās masas  
16.1. Tehniski pie ļaujam ā maksim ālā piln ā masa: … kg  
16.2. Tehniski pie ļaujam ā masa uz katru asi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg utt.  
16.3. Tehniski pie ļaujam ā masa uz katru asu grupu:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg utt.  
19. Tehniski pie ļaujam ā maksim ālā statisk ā masa puspiekabes vai centr ālass piekabes sakabes punkt ā: … kg  
Maksim ālais ātrums  
29. Maksim ālais ātrums: … km/h  
Asis un balstiek ārta 
30.1. Katras vad āmas ass š ķērsb āze: … mm  
30.2. P ārējo asu š ķērsb āze: … mm  
31. Pace ļam ās(-o) ass(-u) novietojums: …  
32. Atslogojuma ass(-u) atrašan ās vieta: …  
34. Ass(-is), kas apr īkota(-as) ar pneimatisko balstiek ārtu vai tai l īdzv ērtīgu balstiek ārtu: j ā/n ē ( 1 ) 
35. Riepu/rite ņu kombin ācija (  h ): …  
Bremzes  
36. Meh ānisks/elektrisks/pneimatisks/hidraulisks piekabes bremžu savienojums (  1 ) 
Virsb ūve 
38. Virsb ūves kods (  i ): …  
Sakabes ier īce 
44. Sakabes ier īces apstiprin ājuma numurs vai apstiprin ājuma mar ķējums (ja t āda ir pier īkota): …LV L 175/322 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
45.1. V ērtības (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Daž ādi 
50. Tipa apstiprin ājums saska ņā ar konstrukcijas pras ībām b īstamu kravu p ārvad āšanai: j ā/klase(-es): …/n ē ( l ): 
51. Speci ālajiem transportl īdzek ļiem: nosaukums saska ņā ar II pielikuma 5. ieda ļu: …  
52. Piez īmes (  n ): …  
2. PUSE  
O3 UN O4 KATEGORIJU TRANSPORTL ĪDZEK ĻI 
(pabeigti transportl īdzek ļi un vair ākos posmos pabeigti transportl īdzek ļi) 
2. puse  
Visp ārīgs konstrukcijas raksturojums  
1. Asu skaits: … un rite ņu skaits: …  
1.1. Asu ar dubultrite ņiem skaits un novietojums: …  
2. Vad ām ās asis (skaits, novietojums): …  
Galvenie izm ēri 
4. Garenb āze (  e ): … mm  
4.1. Atstarpe starp as īm: 
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5. Garums: … mm  
6. Platums: … mm  
7. Augstums: … mm  
10. Att ālums starp sakabes ier īces centru un transportl īdzek ļa aizmuguri: … mm  
11. Iekraušanas laukuma garums: … mm  
12. Aizmugur ējā p ārkare: … mm  
Masas  
13. Masa darba k ārtībā: … kg  
13.1. Š īs masas sadal ījums pa as īm: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
13.2. Transportl īdzek ļa faktisk ā masa: ........................................................................................................................ ............... kgLV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/323
 
16. Maksim ālās tehniski pie ļaujam ās masas  
16.1. Tehniski pie ļaujam ā maksim ālā piln ā masa: … kg  
16.2. Tehniski pie ļaujam ā masa uz katru asi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg utt.  
16.3. Tehniski pie ļaujam ā masa uz katru asu grupu:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg utt.  
17. Pie ļaujam ā maksim ālā piln ā masa, kas paredz ēta re ģistr ācijai/ekspluat ācijai valsts/starptautiskaj ā satiksm ē ( 1 ) ( o ) 
17.1. Re ģistr ācijai/ekspluat ācijai paredz ētā pie ļaujam ā maksim ālā piln ā masa: … kg  
17.2. Re ģistr ācijai/ekspluat ācijai paredz ētā pie ļaujam ā maksim ālā piln ā masa uz katru asi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Re ģistr ācijai/ekspluat ācijai paredz ētā pie ļaujam ā maksim ālā piln ā masa uz katru asu grupu:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
19. Tehniski pie ļaujam ā maksim ālā statisk ā masa puspiekabes vai centr ālass piekabes sakabes punkt ā: … kg  
Maksim ālais ātrums  
29. Maksim ālais ātrums: … km/h  
Asis un balstiek ārta 
31. Pace ļam ās(-o) ass(-u) novietojums: …  
32. Atslogojuma ass(-u) atrašan ās vieta: …  
34. Ass(-is), kas apr īkota(-as) ar pneimatisko balstiek ārtu vai tai l īdzv ērtīgu balstiek ārtu: j ā/n ē ( 1 ) 
35. Riepu/rite ņu kombin ācija (  h ): …  
Bremzes  
36. Meh ānisks/elektrisks/pneimatisks/hidraulisks piekabes bremžu savienojums (  1 )LV L 175/324 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
Virsb ūve 
38. Virsb ūves kods (  i ): …  
Sakabes ier īce 
44. Sakabes ier īces apstiprin ājuma numurs vai apstiprin ājuma mar ķējums (ja t āda ir pier īkota): …  
45.1. V ērtības (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …å  
Daž ādi 
50. Tipa apstiprin ājums saska ņā ar konstrukcijas pras ībām b īstamu kravu p ārvad āšanai: j ā/klase(-es): …/n ē ( l ): 
51. Speci ālajiem transportl īdzek ļiem: nosaukums saska ņā ar II pielikuma 5. ieda ļu: …  
52. Piez īmes (  n ): …  
II DA ĻA 
NEPABEIGTI TRANSPORTL ĪDZEK ĻI 
C1 PARAUGS – 1. PUSE  
NEPABEIGTI TRANSPORTL ĪDZEK ĻI 
EK ATBILST ĪBAS SERTIFIK ĀTS 
1. puse  
Es, apakš ā parakst ījies [… ( pilns v ārds, uzv ārds un amats )] ar šo apliecinu, ka transportl īdzeklis:  
0.1. Marka (ražot āja tirdzniec ības nosaukums): …  
0.2. Tips: …  
Variants (  a ): …  
Versija (  a ): …  
0.2.1. Komercnosaukums: …  
0.2.2. Vair ākposmu apstiprin ātiem transportl īdzek ļiem tipa apstiprin āšanas inform ācija par b āzes/iepriekš ējo posmu 
transportl īdzekli  
(inform ācija par katru posmu):  
Tips: ......................................................................................................................... ....................................................................  
Variants (  a ): ............................................................................................................................ ......................................................  
Versija (  a ): ............................................................................................................................ .........................................................  
Tipa apstiprin ājuma numurs, paplašin ājuma numurs .....................................................................................................  
0.4. Transportl īdzek ļa kategorija: …  
0.5. Ražot āja uz ņēmuma nosaukums un adrese: …  
0.5.1. Vair ākos posmos apstiprin ātiem transportl īdzek ļiem – b āzes/iepriekš ējā(-o) posma(-u) transportl īdzek ļa ražo ­
tāja nosaukums un adrese: ....................................................................................................... ..............................................LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/325
 
0.6. Oblig āto ražot āja pl āksn īšu atrašan ās vieta un piestiprin āšanas metode: …  
Transportl īdzek ļa identifik ācijas numura atrašan ās vieta: …  
0.9. Ražot āja p ārst āvja (ja t āds ir) nosaukums un adrese: …  
0.10. Transportl īdzek ļa identifik ācijas numurs: …  
visos aspektos atbilst transportl īdzek ļa tipam, kas aprakst īts apstiprin ājum ā (…  tipa apstiprin ājuma numurs, ieskaitot 
pagarin ājuma numuru ), kurš izsniegts (…  izsniegšanas datums ), un  
to nevar past āvīgi re ģistr ēt bez turpm ākiem apstiprin ājumiem. 
(Vieta) (datums): …  (Paraksts): …  
C2 PARAUGS – 1. PUSE  
NEPABEIGTA TRANSPORTL ĪDZEK ĻA TIPS – APSTIPRIN ĀJUMS PIEŠ ĶIRTS MAZ ĀS S ĒRIJ ĀS 
[Gads]  [k ārtas numurs]  
EK ATBILST ĪBAS SERTIFIK ĀTS 
1. puse  
Es, apakš ā parakst ījies [… ( pilns v ārds, uzv ārds un amats )], ar šo apliecinu, ka transportl īdzeklis:  
0.1. Marka (ražot āja tirdzniec ības nosaukums): …  
0.2. Tips: …  
Variants (  a ): …  
Versija (  a ): …  
0.2.1. Komercnosaukums: …  
0.4. Transportl īdzek ļa kategorija: …  
0.5. Ražot āja uz ņēmuma nosaukums un adrese: …  
0.6. Oblig āto ražot āja pl āksn īšu atrašan ās vieta un piestiprin āšanas metode: …  
Transportl īdzek ļa identifik ācijas numura atrašan ās vieta: …  
0.9. Ražot āja p ārst āvja (ja t āds ir) nosaukums un adrese: …  
0.10. Transportl īdzek ļa identifik ācijas numurs: …  
visos aspektos atbilst transportl īdzek ļa tipam, kas aprakst īts apstiprin ājum ā (…  tipa apstiprin ājuma numurs, ieskaitot 
pagarin ājuma numuru ), kurš izsniegts (…  izsniegšanas datums ), un  
to nevar past āvīgi re ģistr ēt bez turpm ākiem apstiprin ājumiem. 
(Vieta) (datums): …  (Paraksts): …LV L 175/326 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
2. PUSE  
M1 KATEGORIJAS TRANSPORTL ĪDZEK ĻI 
(nepabeigti transportl īdzek ļi) 
2. puse  
Visp ārīgs konstrukcijas raksturojums  
1. Asu skaits: … un rite ņu skaits: …  
3. Dzenoš ās asis (skaits, novietojums, starpsavienojums): … …  
Galvenie izm ēri 
4. Garenb āze (  e ): … mm  
4.1. Atstarpe starp as īm: 
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5.1. Maksim ālais pie ļaujamais garums: … mm  
6.1. Maksim ālais pie ļaujamais platums: … mm  
7.1. Maksim ālais pie ļaujamais augstums: … mm  
12.1. Maksim ālā pie ļaujam ā aizmugur ējā p ārkare: … mm  
Masas  
14. Darba k ārtībā esoša nepabeigta transportl īdzek ļa masa: … kg  
14.1. Š īs masas sadal ījums pa as īm: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
15. Vair ākos posmos pabeigta transportl īdzek ļa minim ālā masa: … kg  
15.1. Š īs masas sadal ījums pa as īm: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Maksim ālās tehniski pie ļaujam ās masas  
16.1. Tehniski pie ļaujam ā maksim ālā piln ā masa: … kg  
16.2. Tehniski pie ļaujam ā masa uz katru asi:  
1. … kgLV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/327
 
2. … kg  
3. … kg utt.  
16.4. Tehniski pie ļaujam ā maksim ālā autovilciena masa: … kg  
18. Tehniski pie ļaujam ā maksim ālā velkam ā masa:  
18.1. Piekabei ar j ūgstieni: … kg  
18.3. Centr ālass piekabei: … kg  
18.4. Piekabei bez bremz ēm: … kg  
19. Tehniski pie ļaujam ā maksim ālā statisk ā masa sakabes punkt ā: … kg  
Motors  
20. Dzin ēja ražot ājs: …  
21. Dzin ēja kods, k ā tas ir nor ādīts uz dzin ēja: …  
22. Darb ības princips: …  
23. Tikai elektrisks: j ā/n ē ( 1 ) 
23.1. Hibr īda [elektriskais] transportl īdzeklis: j ā/n ē ( 1 ) 
24. Cilindru skaits un izk ārtojums: …  
25. Dzin ēja darba tilpums: … cm  3 
26. Degviela: d īze ļdegviela/benz īns/saš ķidrin āta naftas g āze/saspiesta dabasg āze-biomet āns/saš ķidrin āta dabasg āze/ 
etanols/biod īze ļdegviela/ ūde ņradis (  1 ) 
26.1. Viena degviela/divas degvielas/main āma degviela/du ālā degviela (  1 ) 
26.2. (Vien īgi du ālās degvielas gad ījum ā) 1A/1B/2A/2B/3B tipa motors (  1 ) 
27. Maksim ālā jauda:  
27.1. Maksim ālā lietder īgā jauda (  g ): … kW ar … min  –1 (iekšdedzes dzin ējs) (  1 ) 
27.2. Maksim ālā izejas jauda stund ā: … kW (elektromotors) (  1 ) ( s ) 
27.3. Maksim ālā lietder īgā jauda: … kW (elektromotors) (  1 ) ( s ) 
27.4. Maksim ālā 30 min ūšu jauda: … kW (elektromotors) (  1 ) ( s ) 
Maksim ālais ātrums  
29. Maksim ālais ātrums: … km/h  
Asis un balstiek ārta 
30. Ass(-u) š ķērsb āze: 
1. … mm  
2. … mm  
3. … mmLV L 175/328 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
35. Riepu/rite ņu kombin ācija (  h ): …  
Bremzes  
36. Meh ānisks/elektrisks/pneimatisks/hidraulisks piekabes bremžu savienojums (  1 ) 
Virsb ūve 
41. Durvju skaits un izvietojums: …  
42. S ēdvietu skaits (to skait ā vad ītāja) (  k ): …  
Ekolo ģiskie r ādītāji 
46. Trokš ņu l īmenis  
Statisk ā st āvokl ī: … dB(A) pie dzin ēja apgriezieniem: … min  –1 
Kust ībā: … dB(A)  
47. Izpl ūdes g āzu emisijas l īmenis (  l ): Euro …  
47.1. Emisiju test ēšanas parametri  
47.1.1 Testa masa, kg: …  
47.1.2. Front ālā da ļa, m  2 : …  
47.1.3. Ce ļa slodzes koeficienti  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Izpl ūdes g āzu emisija (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Normat īvā pamatakta numurs un jaun ākā piem ērojam ā grozoš ā normat īvā akta numurs: …  
1.1. Testa proced ūra: 1. tipa vai ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Makroda ļiņas: …  
Dūmain ība (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Testa proced ūra: 1. tips ( NEDC  vid ējās v ērtības,  WLTP  augst ākās v ērtības) vai  WHSC  (EURO VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : … Makroda ļiņas (masa): …Makroda ļiņas 
(skaits): …  
2.1. Testa proced ūra: ETC (attiec īgā gad ījum ā) 
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Makroda ļiņas: …  
2.2. Testa proced ūra: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … Makroda ļiņas (masa): …Makroda ļiņas 
(skaits): …  
48.1. D ūmain ības kori ģētais absorbcijas koeficients: … (m  –1 ) 
49. CO  2 emisija/degvielas pat ēriņš/elektroener ģijas pat ēriņš ( m ):LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/329
 
1. Visas piedzi ņas ķēdes, iz ņemot piln ībā elektriskus transportl īdzek ļus saska ņā ar Regulu (ES) 2017/1151  
CO  2 emisijas  Degvielas pat ēriņš 
Pils ētas apst ākļos: … g/km  … l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Ārpils ētas apst ākļos: … g/km  … l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Pils ētas un ārpils ētas apst ākļos: … g/km  … l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Sv ērtais, pils ētas un ārpils ētas apst āk­ 
ļos: … g/km  … l/100 km  
2. Piln ībā elektriski transportl īdzek ļi un  OVC  hibr īdie elektrotransportl īdzek ļi 
Elektroener ģijas pat ēriņš (sv ērtais, 
pils ētas un ārpils ētas apst ākļos (  1 )) … Wh/km  
Elektr ības diapazons  … km  
Daž ādi 
52. Piez īmes (  n ): …  
2. PUSE  
M2 KATEGORIJAS TRANSPORTL ĪDZEK ĻI 
(nepabeigti transportl īdzek ļi) 
2. puse  
Visp ārīgs konstrukcijas raksturojums  
1. Asu skaits: … un rite ņu skaits: …  
1.1. Asu ar dubultrite ņiem skaits un novietojums: …  
2. Vad ām ās asis (skaits, novietojums): …  
3. Dzenoš ās asis (skaits, novietojums, starpsavienojums): … …  
Galvenie izm ēri 
4. Garenb āze (  e ): … mm  
4.1. Atstarpe starp as īm: 
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5.1. Maksim ālais pie ļaujamais garums: … mm  
6.1. Maksim ālais pie ļaujamais platums: … mm  
7.1. Maksim ālais pie ļaujamais augstums: … mm  
12.1. Maksim ālā pie ļaujam ā aizmugur ējā p ārkare: … mmLV L 175/330 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
Masas  
14. Darba k ārtībā esoša nepabeigta transportl īdzek ļa masa: … kg  
14.1. Š īs masas sadal ījums pa as īm: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg utt.  
15. Vair ākos posmos pabeigta transportl īdzek ļa minim ālā masa: … kg  
15.1. Š īs masas sadal ījums pa as īm: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Maksim ālās tehniski pie ļaujam ās masas  
16.1. Tehniski pie ļaujam ā maksim ālā piln ā masa: … kg  
16.2. Tehniski pie ļaujam ā masa uz katru asi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg utt.  
16.3. Tehniski pie ļaujam ā masa uz katru asu grupu:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg utt.  
16.4. Tehniski pie ļaujam ā maksim ālā autovilciena masa: … kg  
17. Pie ļaujam ā maksim ālā piln ā masa, kas paredz ēta re ģistr ācijai/ekspluat ācijai valsts/starptautiskaj ā satiksm ē ( 1 ) ( o ) 
17.1. Re ģistr ācijai/ekspluat ācijai paredz ētā pie ļaujam ā maksim ālā piln ā masa: … kg  
17.2. Re ģistr ācijai/ekspluat ācijai paredz ētā pie ļaujam ā maksim ālā piln ā masa uz katru asi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Re ģistr ācijai/ekspluat ācijai paredz ētā pie ļaujam ā maksim ālā piln ā masa uz katru asu grupu:  
1. … kgLV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/331
 
2. … kg  
3. … kg  
17.4. Re ģistr ācijai/ekspluat ācijai paredz ētā pie ļaujam ā maksim ālā autovilciena masa: … kg  
18. Tehniski pie ļaujam ā maksim ālā velkam ā masa:  
18.1. Piekabei ar j ūgstieni: … kg  
18.3. Centr ālass piekabei: … kg  
18.4. Piekabei bez bremz ēm: … kg  
19. Tehniski pie ļaujam ā maksim ālā statisk ā masa sakabes punkt ā: … kg  
Motors  
20. Dzin ēja ražot ājs: …  
21. Dzin ēja kods, k ā tas ir nor ādīts uz dzin ēja: …  
22. Darb ības princips: …  
23. Tikai elektrisks: j ā/n ē ( 1 ) 
23.1. Hibr īda [elektriskais]transportl īdzeklis: j ā/n ē ( 1 ) 
24. Cilindru skaits un izk ārtojums: …  
25. Dzin ēja darba tilpums: … cm  3 
26. Degviela: d īze ļdegviela/benz īns/saš ķidrin āta naftas g āze/saspiesta dabasg āze-biomet āns/saš ķidrin āta dabasg āze/ 
etanols/biod īze ļdegviela/ ūde ņradis (  1 ) 
26.1. Viena degviela/divas degvielas/main āma degviela/du ālā degviela (  1 ) 
26.2. (Vien īgi du ālās degvielas gad ījum ā) 1A/1B/2A/2B/3B tipa motors (  1 ) 
27. Maksim ālā jauda:  
27.1. Maksim ālā lietder īgā jauda (  g ): … kW ar … min  –1 (iekšdedzes dzin ējs) (  1 ) 
27.2. Maksim ālā izejas jauda stund ā: … kW (elektromotors) (  1 ) ( s ) 
27.3. Maksim ālā lietder īgā jauda: … kW (elektromotors) (  1 ) ( s ) 
27.4. Maksim ālā 30 min ūšu jauda: … kW (elektromotors) (  1 ) ( s ) 
28. P ārnesumk ārba (tips): …  
Maksim ālais ātrums  
29. Maksim ālais ātrums: … km/h  
Asis un balstiek ārta 
30. Ass(-u) š ķērsb āze: 
1. … mmLV L 175/332 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
2. … mm  
3. … mm  
33. Dzenoš ā ass(-is), kas apr īkota(-as) ar pneimatisko balstiek ārtu vai tai l īdzv ērtīgu balstiek ārtu: j ā/n ē ( 1 ) 
35. Riepu/rite ņu kombin ācija (  h ): …  
Bremzes  
36. Meh ānisks/elektrisks/pneimatisks/hidraulisks piekabes bremžu savienojums (  1 ) 
37. Spiediens barošanas vad ā, kas iet uz piekabes bremžu iek ārtu: … bar  
Sakabes ier īce 
44. Sakabes ier īces apstiprin ājuma numurs vai apstiprin ājuma mar ķējums (ja t āda ir pier īkota): …  
45. Tipi vai klases stiprin ājuma ier īcēm, kuras var pier īkot: …  
45.1. V ērtības (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Ekolo ģiskie r ādītāji 
46. Trokš ņu l īmenis  
Statisk ā st āvokl ī: … dB(A) pie dzin ēja apgriezieniem: … min  –1 
Kust ībā: … dB(A)  
47. Izpl ūdes g āzu emisijas l īmenis (  l ): Euro …  
47.1. Emisiju test ēšanas parametri  
47.1.1 Testa masa, kg: …  
47.1.2. Front ālā da ļa, m  2 : …  
47.1.3. Ce ļa slodzes koeficienti  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Izpl ūdes g āzu emisija (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Normat īvā pamatakta numurs un jaun ākā piem ērojam ā grozoš ā normat īvā akta numurs: …  
1.1. Testa proced ūra: 1. tipa vai ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Makroda ļiņas: …  
Dūmain ība (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Testa proced ūra: 1. tips ( NEDC  vid ējās v ērtības,  WLTP  augst ākās v ērtības) vai  WHSC  (EURO VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : … Makroda ļiņas (masa): …Makroda ļiņas 
(skaits): …LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/333
 
2.1. Testa proced ūra: ETC (attiec īgā gad ījum ā) 
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Makroda ļiņas: …  
2.2. Testa proced ūra: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … Makroda ļiņas (masa): …Makroda ļiņas 
(skaits): …  
48.1. D ūmain ības kori ģētais absorbcijas koeficients: … (m  –1 ) 
Daž ādi 
52. Piez īmes (  n ): …  
2. PUSE  
M3 KATEGORIJAS TRANSPORTL ĪDZEK ĻI 
(nepabeigti transportl īdzek ļi) 
2. puse  
Visp ārīgs konstrukcijas raksturojums  
1. Asu skaits: … un rite ņu skaits: …  
1.1. Asu ar dubultrite ņiem skaits un novietojums: …  
2. Vad ām ās asis (skaits, novietojums): …  
3. Dzenoš ās asis (skaits, novietojums, starpsavienojums): … …  
Galvenie izm ēri 
4. Garenb āze (  e ): … mm  
4.1. Atstarpe starp as īm: 
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5.1. Maksim ālais pie ļaujamais garums: … mm  
6.1. Maksim ālais pie ļaujamais platums: … mm  
7.1. Maksim ālais pie ļaujamais augstums: … mm  
12.1. Maksim ālā pie ļaujam ā aizmugur ējā p ārkare: … mm  
Masas  
14. Darba k ārtībā esoša nepabeigta transportl īdzek ļa masa: … kg  
14.1. Š īs masas sadal ījums pa as īm: 
1. … kg  
2. … kgLV L 175/334 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
3. … kg utt.  
15. Vair ākos posmos pabeigta transportl īdzek ļa minim ālā masa: … kg  
15.1. Š īs masas sadal ījums pa as īm: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Maksim ālās tehniski pie ļaujam ās masas  
16.1. Tehniski pie ļaujam ā maksim ālā piln ā masa: … kg  
16.2. Tehniski pie ļaujam ā masa uz katru asi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg utt.  
16.3. Tehniski pie ļaujam ā masa uz katru asu grupu:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg utt.  
16.4. Tehniski pie ļaujam ā maksim ālā autovilciena masa: … kg  
17. Pie ļaujam ā maksim ālā piln ā masa, kas paredz ēta re ģistr ācijai/ekspluat ācijai valsts/starptautiskaj ā satiksm ē ( 1 ) ( o ) 
17.1. Re ģistr ācijai/ekspluat ācijai paredz ētā pie ļaujam ā maksim ālā piln ā masa: … kg  
17.2. Re ģistr ācijai/ekspluat ācijai paredz ētā pie ļaujam ā maksim ālā piln ā masa uz katru asi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Re ģistr ācijai/ekspluat ācijai paredz ētā pie ļaujam ā maksim ālā piln ā masa uz katru asu grupu:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.4. Re ģistr ācijai/ekspluat ācijai paredz ētā pie ļaujam ā maksim ālā autovilciena masa: … kg  
18. Tehniski pie ļaujam ā maksim ālā velkam ā masa:  
18.1. Piekabei ar j ūgstieni: … kgLV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/335
 
18.3. Centr ālass piekabei: … kg  
18.4. Piekabei bez bremz ēm: … kg  
19. Tehniski pie ļaujam ā maksim ālā statisk ā masa sakabes punkt ā: … kg  
Motors  
20. Dzin ēja ražot ājs: …  
21. Dzin ēja kods, k ā tas ir nor ādīts uz dzin ēja: …  
22. Darb ības princips: …  
23. Tikai elektrisks: j ā/n ē ( 1 ) 
23.1. Hibr īda [elektriskais]transportl īdzeklis: j ā/n ē ( 1 ) 
24. Cilindru skaits un izk ārtojums: …  
25. Dzin ēja darba tilpums: … cm  3 
26. Degviela: d īze ļdegviela/benz īns/saš ķidrin āta naftas g āze/saspiesta dabasg āze-biomet āns/saš ķidrin āta dabasg āze/ 
etanols/biod īze ļdegviela/ ūde ņradis (  1 ) 
26.1. Viena degviela/divas degvielas/main āma degviela/du ālā degviela (  1 ) 
26.2. (Vien īgi du ālās degvielas gad ījum ā) 1A/1B/2A/2B/3B tipa motors (  1 ) 
27. Maksim ālā jauda:  
27.1. Maksim ālā lietder īgā jauda (  g ): … kW ar … min  –1 (iekšdedzes dzin ējs) (  1 ) 
27.2. Maksim ālā izejas jauda stund ā: … kW (elektromotors) (  1 ) ( s ) 
27.3. Maksim ālā lietder īgā jauda: … kW (elektromotors) (  1 ) ( s ) 
27.4. Maksim ālā 30 min ūšu jauda: … kW (elektromotors) (  1 ) ( s ) 
28. P ārnesumk ārba (tips): …  
Maksim ālais ātrums  
29. Maksim ālais ātrums: … km/h  
Asis un balstiek ārta 
30.1. Katras vad āmas ass š ķērsb āze: … mm  
30.2. P ārējo asu š ķērsb āze: … mm  
32. Atslogojuma ass(-u) atrašan ās vieta: …  
33. Dzenoš ā ass(-is), kas apr īkota(-as) ar pneimatisko balstiek ārtu vai tai l īdzv ērtīgu balstiek ārtu: j ā/n ē ( 1 ) 
35. Riepu/rite ņu kombin ācija (  h ): …  
Bremzes  
36. Meh ānisks/elektrisks/pneimatisks/hidraulisks piekabes bremžu savienojums (  1 ) 
37. Spiediens barošanas vad ā, kas iet uz piekabes bremžu iek ārtu: … barLV L 175/336 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
Sakabes ier īce 
44. Sakabes ier īces apstiprin ājuma numurs vai apstiprin ājuma mar ķējums (ja t āda ir pier īkota): …  
45. Tipi vai klases stiprin ājuma ier īcēm, kuras var pier īkot: …  
45.1. V ērtības (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Ekolo ģiskie r ādītāji 
46. Trokš ņu l īmenis  
Statisk ā st āvokl ī: … dB(A) pie dzin ēja apgriezieniem: … min  –1 
Kust ībā: … dB(A)  
47. Izpl ūdes g āzu emisijas l īmenis (  l ): Euro …  
47.1. Emisiju test ēšanas parametri  
47.1.1 Testa masa, kg: …  
47.1.2. Front ālā da ļa, m  2 : …  
47.1.3. Ce ļa slodzes koeficienti  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Izpl ūdes g āzu emisija (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Normat īvā pamatakta numurs un jaun ākā piem ērojam ā grozoš ā normat īvā akta numurs: …  
1.1. Testa proced ūra: ESC  
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Makroda ļiņas: …  
Dūmain ība (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Testa proced ūra: WHSC (EURO VI)  
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : … Makroda ļiņas (masa): …Makroda ļiņas 
(skaits): …  
2.1. Testa proced ūra: ETC (attiec īgā gad ījum ā) 
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Makroda ļiņas: …  
2.2. Testa proced ūra: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … Makroda ļiņas (masa): …Makroda ļiņas 
(skaits): …  
48.1. D ūmain ības kori ģētais absorbcijas koeficients: … (m  –1 ) 
Daž ādi 
52. Piez īmes (  n ): …LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/337
 
2. PUSE  
N1 KATEGORIJAS TRANSPORTL ĪDZEK ĻI 
(nepabeigti transportl īdzek ļi) 
2. puse  
Visp ārīgs konstrukcijas raksturojums  
1. Asu skaits: … un rite ņu skaits: …  
1.1. Asu ar dubultrite ņiem skaits un novietojums: …  
3. Dzenoš ās asis (skaits, novietojums, starpsavienojums): … …  
Galvenie izm ēri 
4. Garenb āze (  e ): … mm  
4.1. Atstarpe starp as īm: 
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5.1. Maksim ālais pie ļaujamais garums: … mm  
6.1. Maksim ālais pie ļaujamais platums: … mm  
7.1. Maksim ālais pie ļaujamais augstums: … mm  
8. Seglu vadotne puspiekabi velkošam transportl īdzeklim (maksim ālā un minim ālā): … mm  
12.1. Maksim ālā pie ļaujam ā aizmugur ējā p ārkare: … mm  
Masas  
14. Darba k ārtībā esoša nepabeigta transportl īdzek ļa masa: … kg  
14.1. Š īs masas sadal ījums pa as īm: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg utt.  
15. Vair ākos posmos pabeigta transportl īdzek ļa minim ālā masa: … kg  
15.1. Š īs masas sadal ījums pa as īm: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Maksim ālās tehniski pie ļaujam ās masasLV L 175/338 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
16.1. Tehniski pie ļaujam ā maksim ālā piln ā masa: … kg  
16.2. Tehniski pie ļaujam ā masa uz katru asi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg utt.  
16.4. Tehniski pie ļaujam ā maksim ālā autovilciena masa: … kg  
18. Tehniski pie ļaujam ā maksim ālā velkam ā masa:  
18.1. Piekabei ar j ūgstieni: … kg  
18.2. Puspiekabei: … kg  
18.3. Centr ālass piekabe: … kg  
18.4. Piekabei bez bremz ēm: … kg  
19. Tehniski pie ļaujam ā maksim ālā statisk ā masa sakabes punkt ā: … kg  
Motors  
20. Dzin ēja ražot ājs: …  
21. Dzin ēja kods, k ā tas ir nor ādīts uz dzin ēja: …  
22. Darb ības princips: …  
23. Tikai elektrisks: j ā/n ē ( 1 ) 
23.1. Hibr īda [elektriskais]transportl īdzeklis: j ā/n ē ( 1 ) 
24. Cilindru skaits un izk ārtojums: …  
25. Dzin ēja darba tilpums: … cm  3 
26. Degviela: d īze ļdegviela/benz īns/saš ķidrin āta naftas g āze/saspiesta dabasg āze-biomet āns/saš ķidrin āta dabasg āze/ 
etanols/biod īze ļdegviela/ ūde ņradis (  1 ) 
26.1. Viena degviela/divas degvielas/main āma degviela/du ālā degviela (  1 ) 
26.2. (Vien īgi du ālās degvielas gad ījum ā) 1A/1B/2A/2B/3B tipa motors (  1 ) 
27. Maksim ālā jauda:  
27.1. Maksim ālā lietder īgā jauda (  g ): … kW ar … min  –1 (iekšdedzes dzin ējs) (  1 ) 
27.2. Maksim ālā izejas jauda stund ā: … kW (elektromotors) (  1 ) ( s ) 
27.3. Maksim ālā lietder īgā jauda: … kW (elektromotors) (  1 ) ( s ) 
27.4. Maksim ālā 30 min ūšu jauda: … kW (elektromotors) (  1 ) ( s ) 
28. P ārnesumk ārba (tips): …  
Maksim ālais ātrums  
29. Maksim ālais ātrums: … km/hLV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/339
 
Asis un balstiek ārta 
30. Ass(-u) š ķērsb āze: 
1. … mm  
2. … mm  
3. … mm  
35. Riepu/rite ņu kombin ācija (  h ): …  
Bremzes  
36. Meh ānisks/elektrisks/pneimatisks/hidraulisks piekabes bremžu savienojums (  1 ) 
37. Spiediens barošanas vad ā, kas iet uz piekabes bremžu iek ārtu: … bar  
Sakabes ier īce 
44. Sakabes ier īces apstiprin ājuma numurs vai apstiprin ājuma mar ķējums (ja t āda ir pier īkota): …  
45. Tipi vai klases stiprin ājuma ier īcēm, kuras var pier īkot: …  
45.1. V ērtības (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Ekolo ģiskie r ādītāji 
46. Trokš ņu l īmenis  
Statisk ā st āvokl ī: … dB(A) pie dzin ēja apgriezieniem: … min  –1 
Kust ībā: … dB(A)  
47. Izpl ūdes g āzu emisijas l īmenis (  l ): Euro …  
47.1. Emisiju test ēšanas parametri  
47.1.1 Testa masa, kg: …  
47.1.2. Front ālā da ļa, m  2 : …  
47.1.3. Ce ļa slodzes koeficienti  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Izpl ūdes g āzu emisija (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Normat īvā pamatakta numurs un jaun ākā piem ērojam ā grozoš ā normat īvā akta numurs: …  
1.1. Testa proced ūra: 1. tipa vai ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Makroda ļiņas: …  
Dūmain ība (ELR): … (m  –1 )LV L 175/340 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
1.2. Testa proced ūra: 1. tips ( NEDC  vid ējās v ērtības,  WLTP  augst ākās v ērtības) vai  WHSC  (EURO VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : … Makroda ļiņas (masa): …Makroda ļiņas 
(skaits): …  
2.1. Testa proced ūra: ETC (attiec īgā gad ījum ā) 
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Makroda ļiņas: 
2.2. Testa proced ūra: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … Makroda ļiņas (masa): …Makroda ļiņas (skaits):  
48.1. D ūmain ības kori ģētais absorbcijas koeficients: … (m  –1 ) 
49. CO  2 emisija/degvielas pat ēriņš/elektroener ģijas pat ēriņš ( m ): 
1. Visas piedzi ņas ķēdes, iz ņemot piln ībā elektriskus transportl īdzek ļus saska ņā ar Regulu (ES) 
2017/1151  
CO  2 emisijas  Degvielas pat ēriņš 
Pils ētas apst ākļos: … g/km  … l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Ārpils ētas apst ākļos: … g/km  … l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Pils ētas un ārpils ētas apst ākļos: … g/km  … l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Sv ērtais, pils ētas un ārpils ētas apst āk­ 
ļos: … g/km  … l/100 km  
2. Piln ībā elektriski transportl īdzek ļi un  OVC  hibr īdie elektrotransportl īdzek ļi 
Elektroener ģijas pat ēriņš (sv ērtais, 
pils ētas un ārpils ētas apst ākļos (  1 )) … Wh/km  
Elektr ības diapazons  … km  
3. Transportl īdzeklis apr īkots ar ekoinov āciju(- ām): j ā/n ē ( 1 ) 
3.1. Ekoinov ācijas(-u) visp ārējais kods (  p1 ): …  
3.2. Ar ekoinov āciju(- ām) pan āktie kop ējie CO  2 emisijas ietaup ījumi (  p2 ) (sniegt inform āciju par katru 
test ēto standartdegvielu): …  
Daž ādi 
52. Piez īmes (  n ): …  
2. PUSE  
N2 KATEGORIJAS TRANSPORTL ĪDZEK ĻI 
(nepabeigti transportl īdzek ļi) 
2. puse  
Visp ārīgs konstrukcijas raksturojums  
1. Asu skaits: … un rite ņu skaits: …  
1.1. Asu ar dubultrite ņiem skaits un novietojums: …  
2. Vad ām ās asis (skaits, novietojums): …LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/341
 
3. Dzenoš ās asis (skaits, novietojums, starpsavienojums): … …  
Galvenie izm ēri 
4. Garenb āze (  e ): … mm  
4.1. Atstarpe starp as īm: 
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5.1. Maksim ālais pie ļaujamais garums: … mm  
6.1. Maksim ālais pie ļaujamais platums: … mm  
8. Seglu vadotne puspiekabi velkošam transportl īdzeklim (maksim ālā un minim ālā): … mm  
12.1. Maksim ālā pie ļaujam ā aizmugur ējā p ārkare: … mm  
Masas  
14. Darba k ārtībā esoša nepabeigta transportl īdzek ļa masa: … kg  
14.1. Š īs masas sadal ījums pa as īm: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg utt.  
15. Vair ākos posmos pabeigta transportl īdzek ļa minim ālā masa: … kg  
15.1. Š īs masas sadal ījums pa as īm: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Maksim ālās tehniski pie ļaujam ās masas  
16.1. Tehniski pie ļaujam ā maksim ālā piln ā masa: … kg  
16.2. Tehniski pie ļaujam ā masa uz katru asi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg utt.  
16.3. Tehniski pie ļaujam ā masa uz katru asu grupu:  
1. … kgLV L 175/342 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
2. … kg  
3. … kg utt.  
16.4. Tehniski pie ļaujam ā maksim ālā autovilciena masa: … kg  
17. Pie ļaujam ā maksim ālā piln ā masa, kas paredz ēta re ģistr ācijai/ekspluat ācijai valsts/starptautiskaj ā satiksm ē ( 1 ) ( o ) 
17.1. Re ģistr ācijai/ekspluat ācijai paredz ētā pie ļaujam ā maksim ālā piln ā masa: … kg  
17.2. Re ģistr ācijai/ekspluat ācijai paredz ētā pie ļaujam ā maksim ālā piln ā masa uz katru asi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Re ģistr ācijai/ekspluat ācijai paredz ētā pie ļaujam ā maksim ālā piln ā masa uz katru asu grupu:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.4. Re ģistr ācijai/ekspluat ācijai paredz ētā pie ļaujam ā maksim ālā autovilciena masa: … kg  
18. Tehniski pie ļaujam ā maksim ālā velkam ā masa:  
18.1. Piekabei ar j ūgstieni: … kg  
18.2. Puspiekabei: … kg  
18.3. Centr ālass piekabei: … kg  
18.4. Piekabei bez bremz ēm: … kg  
19. Tehniski pie ļaujam ā maksim ālā statisk ā masa sakabes punkt ā: … kg  
Motors  
20. Dzin ēja ražot ājs: …  
21. Dzin ēja kods, k ā tas ir nor ādīts uz dzin ēja: …  
22. Darb ības princips: …  
23. Tikai elektrisks: j ā/n ē ( 1 ) 
23.1. Hibr īda [elektrskais]transportl īdzeklis: j ā/n ē ( 1 ) 
24. Cilindru skaits un izk ārtojums: …  
25. Dzin ēja darba tilpums: … cm  3 
26. Degviela: d īze ļdegviela/benz īns/saš ķidrin āta naftas g āze/saspiesta dabasg āze-biomet āns/saš ķidrin āta dabasg āze/ 
etanols/biod īze ļdegviela/ ūde ņradis (  1 ) 
26.1. Viena degviela/divas degvielas/main āma degviela/du ālā degviela (  1 )LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/343
 
26.2. (Vien īgi du ālās degvielas gad ījum ā) 1A/1B/2A/2B/3B tipa motors (  1 ) 
27. Maksim ālā jauda:  
27.1. Maksim ālā lietder īgā jauda (  g ): … kW ar … min  –1 (iekšdedzes dzin ējs) (  1 ) 
27.2. Maksim ālā izejas jauda stund ā: … kW (elektromotors) (  1 ) ( s ) 
27.3. Maksim ālā lietder īgā jauda: … kW (elektromotors) (  1 ) ( s ) 
27.4. Maksim ālā 30 min ūšu jauda: … kW (elektromotors) (  1 ) ( s ) 
28. P ārnesumk ārba (tips): …  
Maksim ālais ātrums  
29. Maksim ālais ātrums: … km/h  
Asis un balstiek ārta 
31. Pace ļam ās(-o) ass(-u) novietojums: …  
32. Atslogojuma ass(-u) atrašan ās vieta: …  
33. Dzenoš ā ass(-is), kas apr īkota(-as) ar pneimatisko balstiek ārtu vai tai l īdzv ērtīgu balstiek ārtu: j ā/n ē ( 1 ) 
35. Riepu/rite ņu kombin ācija (  h ): …  
Bremzes  
36. Meh ānisks/elektrisks/pneimatisks/hidraulisks piekabes bremžu savienojums (  1 ) 
37. Spiediens barošanas vad ā, kas iet uz piekabes bremžu iek ārtu: … bar  
Sakabes ier īce 
44. Sakabes ier īces apstiprin ājuma numurs vai apstiprin ājuma mar ķējums (ja t āda ir pier īkota): …  
45. Tipi vai klases stiprin ājuma ier īcēm, kuras var pier īkot: …  
45.1. V ērtības (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Ekolo ģiskie r ādītāji 
46. Trokš ņu l īmenis  
Statisk ā st āvokl ī: … dB(A) pie dzin ēja apgriezieniem: … min  –1 
Kust ībā: … dB(A)  
47. Izpl ūdes g āzu emisijas l īmenis (  l ): Euro …  
47.1. Emisiju test ēšanas parametri  
47.1.1 Testa masa, kg: …  
47.1.2. Front ālā da ļa, m  2 : …  
47.1.3. Ce ļa slodzes koeficienti  
47.1.3.0. f0, N:LV L 175/344 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Izpl ūdes g āzu emisija (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Normat īvā pamatakta numurs un jaun ākā piem ērojam ā grozoš ā normat īvā akta numurs: …  
1.1. Testa proced ūra: 1. tipa vai ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Makroda ļiņas: …  
Dūmain ība (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Testa proced ūra: 1. tips ( NEDC  vid ējās v ērtības,  WLTP  augst ākās v ērtības) vai  WHSC  (EURO VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : … Makroda ļiņas (masa): …Makroda ļiņas 
(skaits): …  
2.1. Testa proced ūra: ETC (attiec īgā gad ījum ā) 
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Makroda ļiņas: 
2.2. Testa proced ūra: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … Makroda ļiņas (masa): …Makroda ļiņas 
(skaits): …  
48.1. D ūmain ības kori ģētais absorbcijas koeficients: … (m  –1 ) 
Daž ādi 
52. Piez īmes (  n ): …  
2. PUSE  
N3 KATEGORIJAS TRANSPORTL ĪDZEK ĻI 
(nepabeigti transportl īdzek ļi) 
2. puse  
Visp ārīgs konstrukcijas raksturojums  
1. Asu skaits: … un rite ņu skaits: …  
1.1. Asu ar dubultrite ņiem skaits un novietojums: …  
2. Vad ām ās asis (skaits, novietojums): …  
3. Dzenoš ās asis (skaits, novietojums, starpsavienojums): … …  
Galvenie izm ēri 
4. Garenb āze (  e ): … mm  
4.1. Atstarpe starp as īm: 
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mmLV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/345
 
5.1. Maksim ālais pie ļaujamais garums: … mm  
6.1. Maksim ālais pie ļaujamais platums: … mm  
8. Seglu vadotne puspiekabi velkošam transportl īdzeklim (maksim ālā un minim ālā): … mm  
12.1. Maksim ālā pie ļaujam ā aizmugur ējā p ārkare: … mm  
Masas  
14. Darba k ārtībā esoša nepabeigta transportl īdzek ļa masa: … kg  
14.1. Š īs masas sadal ījums pa as īm: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg utt.  
15. Vair ākos posmos pabeigta transportl īdzek ļa minim ālā masa: … kg  
15.1. Š īs masas sadal ījums pa as īm: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Maksim ālās tehniski pie ļaujam ās masas  
16.1. Tehniski pie ļaujam ā maksim ālā piln ā masa: … kg  
16.2. Tehniski pie ļaujam ā masa uz katru asi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg utt.  
16.3. Tehniski pie ļaujam ā masa uz katru asu grupu:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg utt.  
16.4. Tehniski pie ļaujam ā maksim ālā autovilciena masa: … kg  
17. Pie ļaujam ā maksim ālā piln ā masa, kas paredz ēta re ģistr ācijai/ekspluat ācijai valsts/starptautiskaj ā satiksm ē ( 1 ) ( o ) 
17.1. Re ģistr ācijai/ekspluat ācijai paredz ētā pie ļaujam ā maksim ālā piln ā masa: … kg  
17.2. Re ģistr ācijai/ekspluat ācijai paredz ētā pie ļaujam ā maksim ālā piln ā masa uz katru asi:  
1. … kgLV L 175/346 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Re ģistr ācijai/ekspluat ācijai paredz ētā pie ļaujam ā maksim ālā piln ā masa uz katru asu grupu:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.4. Re ģistr ācijai/ekspluat ācijai paredz ētā pie ļaujam ā maksim ālā autovilciena masa: … kg  
18. Tehniski pie ļaujam ā maksim ālā velkam ā masa:  
18.1. Piekabei ar j ūgstieni: … kg  
18.2. Puspiekabei: … kg  
18.3. Centr ālass piekabe: … kg  
18.4. Piekabei bez bremz ēm: … kg  
19. Tehniski pie ļaujam ā maksim ālā statisk ā masa sakabes punkt ā: … kg  
Motors  
20. Dzin ēja ražot ājs: …  
21. Dzin ēja kods, k ā tas ir nor ādīts uz dzin ēja: …  
22. Darb ības princips: …  
23. Tikai elektrisks: j ā/n ē ( 1 ) 
23.1. Hibr īda [elektriskais]transportl īdzeklis: j ā/n ē ( 1 ) 
24. Cilindru skaits un izk ārtojums: …  
25. Dzin ēja darba tilpums: … cm  3 
26. Degviela: d īze ļdegviela/benz īns/saš ķidrin āta naftas g āze/saspiesta dabasg āze-biomet āns/saš ķidrin āta dabasg āze/ 
etanols/biod īze ļdegviela/ ūde ņradis (  1 ) 
26.1. Viena degviela/divas degvielas/main āma degviela/du ālā degviela (  1 ) 
26.2. (Vien īgi du ālās degvielas gad ījum ā) 1A/1B/2A/2B/3B tipa motors (  1 ) 
27. Maksim ālā jauda:  
27.1. Maksim ālā lietder īgā jauda (  g ): … kW ar … min  –1 (iekšdedzes dzin ējs) (  1 ) 
27.2. Maksim ālā izejas jauda stund ā: … kW (elektromotors) (  1 ) ( s ) 
27.3. Maksim ālā lietder īgā jauda: … kW (elektromotors) (  1 ) ( s ) 
27.4. Maksim ālā 30 min ūšu jauda: … kW (elektromotors) (  1 ) ( s )LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/347
 
28. P ārnesumk ārba (tips): …  
Maksim ālais ātrums  
29. Maksim ālais ātrums: … km/h  
Asis un balstiek ārta 
31. Pace ļam ās(-o) ass(-u) novietojums: …  
32. Atslogojuma ass(-u) atrašan ās vieta: …  
33. Dzenoš ā ass(-is), kas apr īkota(-as) ar pneimatisko balstiek ārtu vai tai l īdzv ērtīgu balstiek ārtu: j ā/n ē ( 1 ) 
35. Riepu/rite ņu kombin ācija (  h ): …  
Bremzes  
36. Meh ānisks/elektrisks/pneimatisks/hidraulisks piekabes bremžu savienojums (  1 ) 
37. Spiediens barošanas vad ā, kas iet uz piekabes bremžu iek ārtu: … bar  
Sakabes ier īce 
44. Sakabes ier īces apstiprin ājuma numurs vai apstiprin ājuma mar ķējums (ja t āda ir pier īkota): …  
45. Tipi vai klases stiprin ājuma ier īcēm, kuras var pier īkot: …  
45.1. V ērtības (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Ekolo ģiskie r ādītāji 
46. Trokš ņu l īmenis  
Statisk ā st āvokl ī: … dB(A) pie dzin ēja apgriezieniem: … min  –1 
Kust ībā: … dB(A)  
47. Izpl ūdes g āzu emisijas l īmenis (  l ): Euro …  
47.1. Emisiju test ēšanas parametri  
47.1.1 Testa masa, kg: …  
47.1.2. Front ālā da ļa, m  2 : …  
47.1.3. Ce ļa slodzes koeficienti  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Izpl ūdes g āzu emisija (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Normat īvā pamatakta numurs un jaun ākā piem ērojam ā grozoš ā normat īvā akta numurs: …  
1.1. Testa proced ūra: ESC  
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Makroda ļiņas: …LV L 175/348 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
Dūmain ība (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Testa proced ūra: WHSC (EURO VI)  
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : … Makroda ļiņas (masa): …Makroda ļiņas 
(skaits): …  
2.1. Testa proced ūra: ETC (attiec īgā gad ījum ā) 
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Makroda ļiņas: 
2.2. Testa proced ūra: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … Makroda ļiņas (masa): …Makroda ļiņas 
(skaits): …  
48.1. D ūmain ības kori ģētais absorbcijas koeficients: … (m  –1 ) 
Daž ādi 
52. Piez īmes (  n ): …  
2. PUSE  
O1 UN O2 KATEGORIJU TRANSPORTL ĪDZEK ĻI 
(nepabeigti transportl īdzek ļi) 
2. puse  
Visp ārīgs konstrukcijas raksturojums  
1. Asu skaits: … un rite ņu skaits: …  
1.1. Asu ar dubultrite ņiem skaits un novietojums: …  
Galvenie izm ēri 
4. Garenb āze (  e ): … mm  
4.1. Atstarpe starp as īm: 
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5.1. Maksim ālais pie ļaujamais garums: … mm  
6.1. Maksim ālais pie ļaujamais platums: … mm  
7.1. Maksim ālais pie ļaujamais augstums: … mm  
10. Att ālums starp sakabes ier īces centru un transportl īdzek ļa aizmuguri: … mm  
12.1. Maksim ālā pie ļaujam ā aizmugur ējā p ārkare: … mm  
Masas  
14. Darba k ārtībā esoša nepabeigta transportl īdzek ļa masa: … kg  
14.1. Š īs masas sadal ījums pa as īm: 
1. … kgLV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/349
 
2. … kg  
3. … kg  
15. Vair ākos posmos pabeigta transportl īdzek ļa minim ālā masa: … kg  
15.1. Š īs masas sadal ījums pa as īm: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Maksim ālās tehniski pie ļaujam ās masas  
16.1. Tehniski pie ļaujam ā maksim ālā piln ā masa: … kg  
16.2. Tehniski pie ļaujam ā masa uz katru asi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg utt.  
16.3. Tehniski pie ļaujam ā masa uz katru asu grupu:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg utt.  
19.1. Tehniski pie ļaujam ā maksim ālā statisk ā masa puspiekabes vai centr ālass piekabes sakabes punkt ā: … kg  
Maksim ālais ātrums  
29. Maksim ālais ātrums: … km/h  
Asis un balstiek ārta 
30.1. Katras vad āmas ass š ķērsb āze: … mm  
30.2. P ārējo asu š ķērsb āze: … mm  
31. Pace ļam ās(-o) ass(-u) novietojums: …  
32. Atslogojuma ass(-u) atrašan ās vieta: …  
34. Ass(-is), kas apr īkota(-as) ar pneimatisko balstiek ārtu vai tai l īdzv ērtīgu balstiek ārtu: j ā/n ē ( 1 ) 
35. Riepu/rite ņu kombin ācija (  h ): …  
Sakabes ier īce 
44. Sakabes ier īces apstiprin ājuma numurs vai apstiprin ājuma mar ķējums (ja t āda ir pier īkota): …  
45. Tipi vai klases stiprin ājuma ier īcēm, kuras var pier īkot: …LV L 175/350 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
45.1. V ērtības (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Daž ādi 
52. Piez īmes (  n ): …  
2. PUSE  
O3 UN O4 KATEGORIJU TRANSPORTL ĪDZEK ĻI 
(nepabeigti transportl īdzek ļi) 
2. puse  
Visp ārīgs konstrukcijas raksturojums  
1. Asu skaits: … un rite ņu skaits: …  
1.1. Asu ar dubultrite ņiem skaits un novietojums: …  
2. Vad ām ās asis (skaits, novietojums): …  
Galvenie izm ēri 
4. Garenb āze (  e ): … mm  
4.1. Atstarpe starp as īm: 
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5.1. Maksim ālais pie ļaujamais garums: …mm  
6.1. Maksim ālais pie ļaujamais platums: …mm  
7.1. Maksim ālais pie ļaujamais augstums: …mm  
10. Att ālums starp sakabes ier īces centru un transportl īdzek ļa aizmuguri: …mm  
12.1. Maksim ālā pie ļaujam ā aizmugur ējā p ārkare: …mm  
Masas  
14. Darba k ārtībā esoša nepabeigta transportl īdzek ļa masa: … kg  
14.1. Š īs masas sadal ījums pa as īm: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg utt.  
15. Vair ākos posmos pabeigta transportl īdzek ļa minim ālā masa: … kg  
15.1. Š īs masas sadal ījums pa as īm: 
1. … kgLV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/351
 
2. … kg  
3. … kg  
16. Maksim ālās tehniski pie ļaujam ās masas  
16.1. Tehniski pie ļaujam ā maksim ālā piln ā masa: … kg  
16.2. Tehniski pie ļaujam ā masa uz katru asi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg utt.  
16.3. Tehniski pie ļaujam ā masa uz katru asu grupu:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg utt.  
17. Pie ļaujam ā maksim ālā piln ā masa, kas paredz ēta re ģistr ācijai/ekspluat ācijai valsts/starptautiskaj ā satiksm ē ( 1 ) ( o ) 
17.1. Re ģistr ācijai/ekspluat ācijai paredz ētā pie ļaujam ā maksim ālā piln ā masa: … kg  
17.2. Re ģistr ācijai/ekspluat ācijai paredz ētā pie ļaujam ā maksim ālā piln ā masa uz katru asi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Re ģistr ācijai/ekspluat ācijai paredz ētā pie ļaujam ā maksim ālā piln ā masa uz katru asu grupu:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
19.1. Tehniski pie ļaujam ā maksim ālā statisk ā masa puspiekabes vai centr ālass piekabes sakabes punkt ā: … kg  
Maksim ālais ātrums  
29. Maksim ālais ātrums: … km/h  
Asis un balstiek ārta 
31. Pace ļam ās(-o) ass(-u) novietojums: …  
32. Atslogojuma ass(-u) atrašan ās vieta: …  
34. Ass(-is), kas apr īkota(-as) ar pneimatisko balstiek ārtu vai tai l īdzv ērtīgu balstiek ārtu: j ā/n ē ( 1 ) 
35. Riepu/rite ņu kombin ācija (  h ): …LV L 175/352 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
Sakabes ier īce 
44. Sakabes ier īces apstiprin ājuma numurs vai apstiprin ājuma mar ķējums (ja t āda ir pier īkota): …  
45. Tipi vai klases stiprin ājuma ier īcēm, kuras var pier īkot: …  
45.1. V ērtības (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Daž ādi 
52. Piez īmes (  n ): …  
Paskaidrojumi attiec ībā uz IX pielikumu  
( 1 ) Lieko sv ītrot.  
( a ) Nor ādīt identifik ācijas numuru.  
( b ) Nor ādīt, vai transportl īdzeklis ir piem ērots lietošanai lab ās vai, attiec īgi, kreis ās puses satiksmei, vai gan lab ās, gan kreis ās puses 
satiksmei.  
( c ) Nor ādīt, vai uz uzst ādītā spidometra un/vai hodometra ir gan metrisk ās, gan ang ļu m ērvien ības.  
( d ) Šis apgalvojums neierobežo dal ībvalstu ties ības piepras īt tehnisko piel āgošanu, lai at ļautu transportl īdzek ļa re ģistr ēšanu dal ībvalst ī, 
kas nav t ā valsts, kur ā bija paredz ēta re ģistr ācija, ja satiksmes kust ības virziens ir pa otru ce ļa pusi.  
( e ) 4. un 4.1. ierakstu aizpilda attiec īgi saska ņā ar Regulas (ES) Nr. 1230/2012 25. (garenb āze) un 26. defin īciju (att ālums starp as īm). 
— —  
( g ) Hibr īda elektrotransportl īdzek ļiem j ānor āda abas jaudas.  
( h ) Neoblig āto apr īkojumu, kas attiecas uz šo ierakstu, papildus var nor ādīt ierakst ā “Piez īmes”.  
( i ) Kodi, kas aprakst īti II pielikum ā. J āizmanto simbols “C”.  
( j ) Nor ādīt tikai š ādas pamatkr āsas: balts, dzeltens, oranžs, sarkans, violets, zils, za ļš, pel ēks, br ūns vai melns.  
( k ) Iz ņemot s ēdvietas, kuras paredz ētas izmantošanai vien īgi, ja transportl īdzeklis st āv, un rati ņkr ēslu vietu skaitu. 
Attiec ībā uz autobusiem, kas pieder īgi M  3 kategorijai, apkalpes locek ļu vietu skaits j āiek ļauj pasažieru vietu skait ā. 
( l ) Nor ādīt Eiropas standarta [Euro norm] numuru un simbolu, kas atbilst ties ību normai, kura izmantota tipa apstiprin ājum ā. 
( m ) Atk ārto daž ādām degviel ām, kas var tikt izmantotas. Transportl īdzek ļus, kuros par degvielu var izmantot gan benz īnu, gan g āzveida 
degvielu, bet kuros benz īna sist ēma ier īkota ārk ārtas situ ācij ām vai tikai dzin ēja iedarbin āšanai, un kuru benz īna tvertn ē var iepild īt 
ne vair āk k ā 15 litrus benz īna, uzskata par tikai ar g āzveida degvielu darbin āmiem transportl īdzek ļiem.  
( m1 ) EURO VI du ālās degvielas dzin ēju un transportl īdzek ļu gad ījum ā atk ārtot p ēc nepieciešam ības.  
( m2 ) Nor āda tikai t ās emisijas, kas nov ērtētas saska ņā ar piem ērojamo(-ajiem) normat īvo(-ajiem) aktu(-iem).  
( n ) Ja saska ņā ar Komisijas L ēmumu 2005/50/EK (OV L 21, 25.1.2005., 15. lpp.) transportl īdzekl ī ir uzst ādīta maza darb ības r ādiusa 24 
GHz radara iek ārta, ražot ājam šeit j ānor āda: “Transportl īdzekl ī ir maza darb ības r ādiusa 24 GHz radara iek ārta”.  
( o ) Ražot ājs var aizpild īt šo ierakstus attiec ībā gan uz starptautisko satiksmi, gan uz vienas valsts satiksmi. 
Vienas valsts satiksmes gad ījum ā jānor āda t ās valsts kods, kur ā paredz ēts re ģistr ēt transportl īdzekli. Kodu nor āda atbilstoši stan ­
dartam ISO 3166-1:2006. 
Starptautisk ās satiksmes gad ījum ā jānor āda direkt īvas numurs (piem ēram, “96/53/EK” attiec ībā uz Padomes Direkt īvu 96/53/EK).  
( p ) Ekoinov ācijas.  
( p1 ) Ekoinov āciju visp ārējais kods sast āv no š ādiem ar atstarp ēm atdal ītiem elementiem: 
— apstiprin ātājas iest ādes kods, k ā nor ādīts VII pielikum ā, 
— katras ekoinov ācijas, ar ko apr īkots transportl īdzeklis, atseviš ķais kods, tos nor ādot Komisijas apstiprin āšanas l ēmumu hrono ­
lo ģisk ā sec ībā. 
(Piem ēram, tr īs ekoinov āciju, kas hronolo ģiski apstiprin ātas k ā 10., 15. un 16. ekoinov ācija un kas uzst ādītas transportl īdzekl ī, 
ko apstiprin ājusi V ācijas tipa apstiprin ātāja iest āde, visp ārējais kods ir “e1 10 15 16”.)  
( p2 ) Katras atseviš ķās ekoinov ācijas CO  2 emisijas ietaup ījumu summa.  
( q ) Attiec ībā uz N  1 kategorijas vair ākos posmos pabeigtiem transportl īdzek ļiem, uz kuriem attiecas Regula (EK) Nr. 715/2007.  
( r ) Attiecin āms tikai gad ījum ā, ja transportl īdzeklis ir apstiprin āts saska ņā ar Regulu (EK) Nr. 715/2007.  
( s ) Ja ir vair āk par vienu elektromotoru, nor ādīt visu dzin ēju konsolid ēto iedarb ību.”LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/353
 
XIX PIELIKUMS  
REGULAS (ES) Nr. 1230/2012 GROZ ĪJUMI  
Regulu (ES) Nr. 1230/2012 groza š ādi. 
1. Regulas 2. panta 5. punktu aizst āj ar š ādu: 
“ “Neoblig ātā apr īkojuma masa” ir t āda neoblig āta apr īkojuma kop ējā maksim ālā masa, kuru var uzst ādīt transpor ­
tlīdzekl ī papildus standartapr īkojumam saska ņā ar ražot āja specifik ācij ām;”LV L 175/354 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
XX PIELIKUMS  
ELEKTRISKU PIEDZI ŅAS MEH ĀNISMU LIETDER ĪGĀS JAUDAS UN MAKSIM ĀLĀS 30 MIN ŪŠU JAUDAS M ĒRĪŠANA  
1. IEVADS  
Šaj ā pielikum ā noteiktas pras ības elektrisku piedzi ņas meh ānismu dzin ēja lietder īgās jaudas, lietder īgās jaudas un 
maksim ālās 30 min ūšu jaudas m ērīšanai.  
2. VISP ĀRĪGAS SPECIFIK ĀCIJAS  
2.1. Visp ārīgās specifik ācijas testu veikšanai un rezult ātu interpret ēšanai ir t ās, kas noteiktas ANO EEK Noteikumu 
Nr. 85 (  1 ) 5. punkt ā, ar šaj ā pielikum ā noteiktajiem iz ņēmumiem.  
2.2. Testa degviela  
ANO EEK Noteikumu Nr. 85 5.2.3.1., 5.2.3.2.1., 5.2.3.3.1. un 5.2.3.4. punktu saprot š ādi: 
izmanto tirg ū pieejamo degvielu. Domstarp ību gad ījum ā izmanto attiec īgo etalondegvielu, kas noteikta š īs regulas IX 
pielikum ā. 
2.3. Jaudas korekcijas koeficienti  
Atk āpjoties no ANO EEK Noteikumu Nr. 85 5. pielikuma 5.1. punkta, gad ījum ā, ja turbodzin ējs apr īkots ar sist ēmu, 
kas ļauj kompens ēt apk ārtējās temperat ūras un augstuma apst ākļus, p ēc ražot āja piepras ījuma pie ņem, ka korekcijas 
koeficienta α a vai α d vērtība ir 1.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/355  
( 1 ) OV L 326, 24.11.2006, 55. lpp.
 XXI PIELIKUMS  
1. TIPA EMISIJU TESTA PROCED ŪRAS  
1. IEVADS  
Šaj ā pielikum ā aprakst īta proced ūra vieglo transportl īdzek ļu g āzveida savienojumu emisiju l īme ņu, cietda ļiņu, 
da ļiņu skaita, CO  2 emisiju, degvielas pat ēriņa, elektroener ģijas pat ēriņa un pilnuzl ādes nobraukuma noteikšanai.  
2. REZERV ĒTS 
3. DEFIN ĪCIJAS  
3.1. Testa apr īkojums  
3.1.1. “ Precizit āte” ir izm ērītās v ērtības un atskaites v ērtības starp ība saska ņā ar valsts standartu un apraksta rezult āta 
pareiz ību. Sk. 1. att ēlu. 
3.1.2. “ Kalibr ēšana ” ir m ērījumu sist ēmas reakcijas iestat īšana, lai rezult āti atbilstu atsauces sign ālu kopai.  
3.1.3. “ Kalibr ēšanas g āze” ir g āzu mais ījums, ko izmanto g āzes analizatoru kalibr ēšanai.  
3.1.4. “ Divk āršās atš ķaid īšanas metode ” ir process, kura laik ā tiek atdal īta atš ķaid ītās atg āzu pl ūsmas da ļa un t ā tiek 
sajaukta ar atš ķaid īšanas gaisu atbilst īgā apjom ā pirms cietda ļiņu parauga ņemšanas filtra.  
3.1.5. “ Pilnas pl ūsmas atg āzu atš ķaid īšanas sist ēma” ir transportl īdzek ļa kop ējo atg āzu nep ārtraukta un kontrol ēta 
atš ķaid īšana ar apk ārtējo gaisu, izmantojot konstanta tilpuma paraugu ņēm ēju (CVS ). 
3.1.6. “ Lineariz ēšana ” ir daž ādu koncentr āciju vai materi ālu izmantošana, lai noteiktu matem ātisk ās attiec ības starp 
koncentr āciju un sist ēmas reakciju.  
3.1.7. “ Būtiska apkope ” ir t ādas sast āvda ļas vai modu ļa regul ēšana, remonts vai nomai ņa, kas var ietekm ēt m ērījuma 
precizit āti. 
3.1.8. “ Nemet āna og ļūde ņraži” (NMHC ) ir visi og ļūde ņraži ( THC ), iz ņemot met ānu (CH  4 ). 
3.1.9. “ Prec īzumsp ēja” ir pak āpe, cikt āl atk ārtoti m ērījumi nemain īgos apst ākļos dod vien ādus rezult ātus (1. att ēls), un 
šaj ā pielikum ā prec īzumsp ēja vienm ēr attiecas uz vienu standartnovirzi.  
3.1.10. “ Atskaites v ērtība” ir v ērtība saska ņā ar valsts standartu. Sk. 1. att ēlu. 
3.1.11. “ Noteikšanas punkts ” ir m ērķlielums, ko cenšas sasniegt kontroles sist ēma. 
3.1.12. “ Standartiz ēt” noz īm ē piel āgot instrumentu, lai tas pareizi rea ģētu uz kalibr ēšanas standartu, kas atspogu ļo no 
75 % l īdz 100 % no maksim ālās v ērtības instrumenta diapazon ā vai paredzamajos lietošanas nosac ījumos.  
3.1.13. “ Visi og ļūde ņraži” (THC ) ir visi gaistošie savienojumi, kas izm ērāmi ar liesmas joniz ācijas detektoru ( FID). 
3.1.14. “ Verifik ācija” ir m ērīšanas sist ēmas rezult ātu p ārbaude, lai noteiktu, vai tie atbilst piem ērotiem etalonsign āliem 
attiec ībā uz vienu vai vair ākām iepriekš noteikt ām pie ņemam ības robežv ērtībām. 
3.1.15. “ Nulles g āze” ir g āze, kas nesatur analiz ējamo vielu un ko izmanto, lai iestat ītu nulles reakciju analizator ā.LV L 175/356 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
1. att ēls 
Precizit ātes, prec īzumsp ējas un atskaites v ērtības defin īcija
 
3.2. Ce ļa slodzes un dinamometra iestat īšana  
3.2.1. “ Aerodinamisk ā pretest ība” ir sp ēks, kas kav ē transportl īdzek ļa kust ību uz priekšu cauri gaisam.  
3.2.2. “ Aerodinamisk ās stagn ācijas punkts ” ir virsmas punkts uz transportl īdzek ļa virsmas, kur v ēja ātrums ir nulle.  
3.2.3. “ Anemometra blo ķēšana ” ir ietekme uz anemometra m ērījumu, kuru rada transportl īdzek ļa kl ātb ūtne, ja š ķieta ­
mais gaisa ātrums atš ķiras no transportl īdzek ļa ātruma kop ā ar v ēja ātrumu attiec ībā pret zemi.  
3.2.4. “ Ierobežota anal īze” noz īm ē, ka transportl īdzek ļa front ālā da ļa un aerodinamisk ās pretest ības koeficients ir 
noteikti atseviš ķi un ka š īs v ērtības izmantos kust ības vien ādojum ā. 
3.2.5. “ Pašmasa ” ir t āda transportl īdzek ļa masa, ieskaitot degvielas tvertni(-es), ko piepilda vismaz par 90 % no t ās (to) 
tilpuma, un ieskaitot vad ītāja, degvielu un š ķidrumu masu, kurš apr īkots ar standartapr īkojumu saska ņā ar 
ražot āja specifik ācij ām, k ā ar ī ieskaitot virsb ūves, kab īnes, sakabes un rezerves rite ņa(-u) un instrumentu masu, 
ja tie ir uzst ādīti. 
3.2.6. “Vad ītāja masa” ir masa, kura noteikta 75 kg apm ērā un kura atrodas vad ītāja s ēdvietas atskaites punkt ā. 
3.2.7. “ Maksim ālā transportl īdzek ļa slodze ” ir tehniski pie ļaujam ā maksim ālā piln ā masa, no kuras at ņem pašmasu, 25 kg 
un neoblig ātā apr īkojuma masu, k ā noteikts 3.2.8. punkt ā. 
3.2.8. “ Neoblig ātā apr īkojuma masa ” ir t āda neoblig āta apr īkojuma kop ējā maksim ālā masa, kuru var uzst ādīt trans ­
portl īdzekl ī papildus standartapr īkojumam saska ņā ar ražot āja specifik ācij ām. 
3.2.9. “ Neoblig ātais apr īkojums ” ir visi elementi, kuri neietilpst standartapr īkojum ā un par kuru uzst ādīšanu transpor ­
tlīdzekl ī ir atbild īgs ražot ājs, k ā ar ī kurus klients var pas ūtīt. 
3.2.10. “ Atmosf ēras standartapst ākļi (saist ībā ar ce ļa slodzes m ērījumiem) ” ir atmosf ēras apst ākļi, p ēc kuriem tiek kori ģēti šie 
m ērījumu rezult āti: 
a) atmosf ēras spiediens: p  0 = 100 kPa;  
b) atmosf ēras temperat ūra: T  0 = 20 °C;LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/357
 
c) sausa gaisa bl īvums: ρ 0 = 1,189 kg/m  3 ; 
d) v ēja ātrums: 0 m/s.  
3.2.11. “ Atskaites ātrums ” ir transportl īdzek ļa ātrums, pie kura nosaka ce ļa slodzi vai verific ē šasijas dinamometra slodzi.  
3.2.12. “ Ce ļa slodze ” ir sp ēks, kas kav ē transportl īdzek ļa kust ību uz priekšu un ko m ēra ar br īvskr ējiena metodi vai ar 
metod ēm, kuras ir l īdzv ērtīgas saist ībā ar piedzi ņas meh ānisma berzes zudumu ietveršanu m ērījumos.  
3.2.13. “ Rites pretest ība” ir riepu sp ēki, kas kav ē transportl īdzek ļa kust ību. 
3.2.14. “ Ritoš ās da ļas pretest ība” ir griezes moments, kas kav ē transportl īdzek ļa kust ību uz priekšu un ko m ēra ar griezes 
momenta m ērītājiem, kuri uzst ādīti uz transportl īdzek ļa dzenošajiem rite ņiem.  
3.2.15. “ Imit ētā ce ļa slodze ” ir ce ļa slodze, kas iedarbojas uz transportl īdzekli šasijas dinamometr ā un ar kuru paredz ēts 
reproduc ēt uz ce ļa izm ērīto ce ļa slodzi, k ā ar ī ko veido sp ēks, kuru piem ēro šasijas dinamometrs, un sp ēki, kas 
kav ē transportl īdzekli braukšanas laik ā uz šasijas dinamometra; šo ce ļa slodzi pietuvina par otr ās k ārtas 
polinoma trim koeficientiem.  
3.2.16. “ Imit ētā ritoš ās da ļas pretest ība” ir ritoš ās da ļas pretest ība, kas iedarbojas uz transportl īdzekli šasijas dinamometr ā 
un kam paredz ēts reproduc ēt uz ce ļa izm ērīto ritoš ās da ļas pretest ību, k ā ar ī ko veido griezes moments, kuru 
piem ēro šasijas dinamometrs, un griezes moments, kas kav ē transportl īdzekli braukšanas laik ā uz šasijas 
dinamometra; šo ritoš ās da ļas pretest ību pietuvina par otr ās k ārtas polinoma trim koeficientiem.  
3.2.17. “ Stacion ārā anemometrija ” ir v ēja ātruma un virziena m ērījums ar anemometru viet ā un augstum ā virs ce ļa 
līme ņa gar testa ce ļu, kur past āv reprezentat īvākie v ēja apst ākļi. 
3.2.18. “ Standartapr īkojums ” ir transportl īdzek ļa pamata konfigur ācija, kas ir apr īkots ar visiem elementiem, kuri noteikti 
Direkt īvas 2007/46/EK IV un XI pielikum ā min ētajos normat īvajos aktos, tostarp visi uzst ādītie elementi, kam 
nav nepieciešamas nek ādas papildu specifik ācijas attiec ībā uz konfigur āciju vai apr īkojuma l īmeni.  
3.2.19. “ M ērķa ce ļa slodze ” ir reproduc ējam ā ce ļa slodze.  
3.2.20. “ M ērķa ritoš ās da ļas pretest ība” ir reproduc ējam ā ritoš ās da ļas pretest ība uz šasijas dinamometra.  
3.2.21. Rezerv ēts 
3.2.22. “ Vēja korekcija ” ir v ēja ietekmes uz ce ļa slodzi korekcija, pamatojoties uz stacion ārās vai ieb ūvētās anemomet ­
rijas ievaddatiem.  
3.2.23. “ Tehniski pie ļaujam ā maksim ālā piln ā masa ” ir uz transportl īdzekli attiecin ātā maksim ālā masa, pamatojoties uz t ā 
konstrukcijas raksturlielumiem un projekt ēto efektivit āti. 
3.2.24. “ Transportl īdzek ļa faktisk ā masa ” ir darba k ārtībā esoša transportl īdzek ļa masa, kam pieskaita šaj ā transportl īdzekl ī 
uzst ādītā neoblig ātā apr īkojuma masu.  
3.2.25. “ Transportl īdzek ļa testa masa ” ir transportl īdzek ļa faktisk ās masas, 25 kg un transportl īdzek ļa slodzes reprezen ­
tat īvas masas summa.  
3.2.26. “ Transportl īdzek ļa slodzes reprezentat īva masa ” ir x % no transportl īdzek ļa maksim ālās slodzes, kur x ir 15 % M 
kategorijas transportl īdzek ļiem un 28 % N kategorijas transportl īdzek ļiem.LV L 175/358 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
3.2.27. “ Savienoto transportl īdzek ļu tehniski pie ļaujam ā maksim ālā piln ā masa ” (MC) ir uz meh ānisko transportl īdzekli un 
vienu vai vair ākām piekab ēm attiecin ātā maksim ālā masa, pamatojoties uz t ā konstrukcijas raksturlielumiem un 
projekt ēto efektivit āti, vai uz seglu vilc ēju un puspiekabi attiecin ātā maksim ālā masa.  
3.3. Transportl īdzek ļi, kas ir tikai elektrotransportl īdzek ļi, hibr īda elektrotransportl īdzek ļi un ar degvielas 
elementiem darbin āmi transportl īdzek ļi 
3.3.1. “ Kop ējais pilnuzl ādes nobraukums ” (AER ) ir kop ējais att ālums, ko nobraucis  OVC-HEV  kopš akumul ēto ener ģiju 
pat ērējoša testa s ākuma l īdz br īdim testa laik ā, kad iekšdedzes dzin ējs s āk pat ērēt degvielu.  
3.3.2. “ Tīrais pilnuzl ādes nobraukums ” (PER ) ir kop ējais att ālums, ko nobraucis  PEV  kopš akumul ēto ener ģiju pat ērējoša 
testa s ākuma l īdz apst āšan ās krit ērija sasniegšanai.  
3.3.3. “ Faktiskais pilnuzl ādes nobraukums akumul ēto ener ģiju pat ērējoš ā rež īmā” (R  CDA ) ir att ālums, kas nobraukts vair ākos 
WLTC  akumul ēto ener ģiju pat ērējoš ā ekspluat ācijas st āvokl ī, l īdz ir izt ērēta atk ārtoti uzl ādējam ā elektroener ģijas 
akumul ēšanas sist ēm ā (AUEAS) uzkr ātā ener ģija. 
3.3.4. “ Cikla pilnuzl ādes nobraukums akumul ēto ener ģiju pat ērējoš ā rež īmā” (R  CDC ) ir att ālums no akumul ēto ener ģiju 
pat ērējoša testa s ākuma l īdz p ēdējā cikla beig ām pirms cikla vai cikliem, kas atbilst apst āšan ās krit ērijam, 
ietverot p ārejas ciklu, kad transportl īdzeklis, iesp ējams, darboj ās gan akumul ēto ener ģiju pat ērējošos, gan 
noturošos apst ākļos. 
3.3.5. “ Akumul ēto ener ģiju pat ērējošs ekspluat ācijas st āvoklis ” ir ekspluat ācijas st āvoklis, kur ā AUEAS akumul ētā ener ģija 
var sv ārst īties, bet kur ā t ā vid ēji samazin ās transportl īdzek ļa braukšanas laik ā, l īdz notiek p āreja uz uzl ādi 
noturošu ekspluat āciju.  
3.3.6. “ Uzl ādi noturošs ekspluat ācijas st āvoklis ” ir ekspluat ācijas st āvoklis, kur ā AUEAS akumul ētā ener ģija var sv ārst īties, 
bet kur ā tā vid ēji tiek uztur ēta neitr ālā uzl ādes l īdzsvara l īmen ī transportl īdzek ļa braukšanas laik ā. 
3.3.7. “ Lietder ības koeficienti ” ir koeficienti, kas balst ās uz braukšanas statistiku atkar ībā no pilnuzl ādes nobraukuma, 
kurš sasniegts akumul ēto ener ģiju pat ērējoš ā st āvokl ī, un šos koeficientus izmanto, lai nov ērtētu akumul ēto 
ener ģiju pat ērējošu un uzl ādi noturošu atg āzu emisiju savienojumu, CO  2 emisiju un degvielas pat ēriņa sv ērtās 
vērtības OVC-HEV . 
3.3.8. “ Elektriska iek ārta” (EM) ir ener ģijas konvertors, kas p ārveido elektroener ģiju meh āniskaj ā ener ģijā. 
3.3.9. “ Ener ģijas konvertors ” ir sist ēma, kur ā izejas ener ģijas veids atš ķiras no pievad ītās ener ģijas veida.  
3.3.9.1. “ Piedzi ņas ener ģijas konvertors ” ir jaudas piedzi ņas ķēdes ener ģijas konvertors, kas nav perif ēra ier īce, kuras izejas 
ener ģija tiek tieši vai netieši izmantota transportl īdzek ļa piedzi ņai. 
3.3.9.2. “ Piedzi ņas ener ģijas konvertora kategorija ” ir i) iekšdedzes dzin ējs vai ii) elektriska iek ārta, vai iii) degvielas 
elements.  
3.3.10. “ Ener ģijas akumul ēšanas sist ēma” ir sist ēma, kas akumul ē ener ģiju un atbr īvo t ādu pašu ener ģijas veidu, k āds tika 
pievad īts. 
3.3.10.1. “ Piedzi ņas ener ģijas akumul ēšanas sist ēma” ir piedzi ņas ener ģijas akumul ēšanas sist ēma, kura nav perif ēra ier īce un 
kuras izejas ener ģija tiek tieši vai netieši izmantota transportl īdzek ļa piedzi ņai. 
3.3.10.2. “ Piedzi ņas ener ģijas akumul ēšanas sist ēmas kategorija ” ir i) degvielas glab āšanas sist ēma vai ii) atk ārtoti uzl ādējama 
elektroener ģijas akumul ēšanas sist ēma, vai iii) atk ārtoti uzl ādējama meh ānisk ās ener ģijas akumul ēšanas sist ēma. 
3.3.10.3 “ Ener ģijas veids ” ir i) elektroener ģija vai ii) meh ānisk ā ener ģija, vai iii) ķīmisk ā ener ģija (ieskaitot degvielas).  
3.3.10.4. “ Degvielas glab āšanas sist ēma” ir piedzi ņas ener ģijas akumul ēšanas sist ēma, kur ā ķīmisko ener ģiju uzglab ā šķidras 
vai g āzveida degvielas veid ā.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/359
 
3.3.11. “ Līdzv ērtīgs kop ējais pilnuzl ādes nobraukums ” (EAER ) ir kop ējā faktisk ā nobraukuma akumul ēto ener ģiju pat ērējoš ā 
rež īm ā (R  CDA ) da ļa, kas attiecin āma uz elektroener ģijas izmantošanu no AUEAS akumul ēto ener ģiju pat ērējoš ā 
pilnuzl ādes nobraukuma testa laik ā. 
3.3.12. “ Hibr īda elektrotransportl īdzeklis ” (HEV ) ir hibr īda transportl īdzeklis, kur ā viens no piedzi ņas ener ģijas konverto ­
riem ir elektriska iek ārta. 
3.3.13. “ Hibr īda transportl īdzeklis ” (HV) ir transportl īdzeklis, kas apr īkots ar piedzi ņu, kurai ir vismaz divu atš ķirīgu 
kategoriju piedzi ņas ener ģijas konvertori un vismaz divu atš ķirīgu kategoriju piedzi ņas ener ģijas akumul ēšanas 
sist ēmas.  
3.3.14. “ Tīrā ener ģijas mai ņa” ir AUEAS ener ģijas mai ņas attiec ība, ko dala ar cikl ā vajadz īgo test ētā transportl īdzek ļa 
ener ģiju. 
3.3.15. “ Ārēji neuzl ādējams hibr īda elektrotransportl īdzeklis ” (NOVC-HEV ) ir hibr īda elektrotransportl īdzeklis, ko nevar 
uzl ādēt no ārēja avota.  
3.3.16. “ Ārēji uzl ādējams hibr īda elektrotransportl īdzeklis ” (OVC-HEV ) ir hibr īda elektrotransportl īdzeklis, ko var uzl ādēt no 
ārēja avota.  
3.3.17. “ Transportl īdzeklis, kas ir tikai elektrotransportl īdzeklis ” (PEV ) ir transportl īdzeklis, kas ir apr īkots ar piedzi ņu, kur ā 
kā piedzi ņas ener ģijas konvertori ir tikai elektriskas iek ārtas un k ā piedzi ņas ener ģijas akumul ēšanas sist ēmas ir 
tikai atk ārtoti uzl ādējamas elektroener ģijas akumul ēšanas sist ēmas.  
3.3.18. “ Degvielas elements ” ir ener ģijas konvertors, kas ķīmisko ener ģiju (pievad ītā ener ģija) p ārveido par elektroener ģiju 
(izvades ener ģija) vai otr ādi. 
3.3.19. “ Ar degvielas elementiem darbin āms transportl īdzeklis ” (FCV ) ir transportl īdzeklis, kas apr īkots ar piedzi ņu, kur ā k ā 
piedzi ņas ener ģijas konvertors(-i) ir tikai degvielas elements(-i) un elektriska(-s) iek ārta(-s).  
3.3.20. “ Ar degvielas elementiem darbin āms hibr īda transportl īdzeklis ” (FCHV ) ir ar degvielas elementiem darbin āms trans ­
portl īdzeklis, kas apr īkots ar jaudas piedzi ņas ķēdi, kur ā k ā piedzi ņas ener ģijas akumul ēšanas sist ēmas ir vismaz 
viena degvielas uzglab āšanas sist ēma un vismaz viena atk ārtoti uzl ādējama elektroener ģijas akumul ēšanas 
sist ēma. 
3.4. Jaudas piedzi ņas ķēde 
3.4.1. “ Jaudas piedzi ņas ķēde” ir visas transportl īdzek ļa piedzi ņas ener ģijas akumul ēšanas sist ēmas, piedzi ņas ener ģijas 
konvertori un piedzi ņas meh ānismi, kas transportl īdzek ļa piedzi ņas vajadz ībām pie rite ņiem nodrošina meh ā­
nisko ener ģiju, k ā ar ī perif ērās ier īces. 
3.4.2. “ Pal īgier īces” ir ener ģiju pat ērējošas, p ārveidojošas, akumul ējošas vai nodrošinošas neperif ērās ier īces vai sist ē­
mas, kuras transportl īdzekl ī ir uzst ādītas ar transportl īdzek ļa piedzi ņas nodrošin āšanu nesaist ītā nol ūkā un 
tādēļ netiek uzskat ītas par piedzi ņas da ļu. 
3.4.3. “ Perif ērās ier īces” ir ener ģiju pat ērējošas, p ārveidojošas, akumul ējošas vai nodrošinošas ier īces, kur ās ener ģija 
netiek pirm ām k ārtām izmantota transportl īdzek ļa piedzi ņai, vai citas deta ļas, sist ēmas un vad ības bloki, kas 
ir b ūtiski jaudas piedzi ņas ķēdes darb ības nodrošin āšanai.  
3.4.4. “ Piedzi ņas ķēde” ir savienoti jaudas piedzi ņas ķēdes elementi meh ānisk ās ener ģijas p ārvad īšanai starp piedzi ņas 
ener ģijas konvertoru(-iem) un rite ņiem.  
3.4.5. “ Manu ālā transmisija ” ir transmisija, kur ā p ārnesumus var p ārsl ēgt tikai vad ītājs. 
3.5. Visp ārīgi jaut ājumi  
3.5.1. “ Emisiju krit ēriji” ir emisiju savienojumi, kuriem šaj ā regul ā ir noteiktas robežv ērtības.LV L 175/360 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
3.5.2. Rezerv ēts 
3.5.3. Rezerv ēts 
3.5.4. Rezerv ēts 
3.5.5. Rezerv ēts 
3.5.6. “ Cikl ā vajadz īgā ener ģija” ir apr ēķin ātā pozit īvā ener ģija, kas transportl īdzeklim vajadz īga, lai nobrauktu pare ­
dz ēto ciklu.  
3.5.7. Rezerv ēts 
3.5.8. “ Vad ītāja izv ēles rež īms” ir konkr ēts vad ītāja izv ēlēts rež īms, kas var ietekm ēt emisijas, degvielas pat ēriņu vai 
ener ģijas pat ēriņu. 
3.5.9. “ Domin ējošais rež īms” šaj ā pielikum ā ir atseviš ķs rež īms, kas ir vienm ēr iestat īts transportl īdzek ļa iedarbin āšanas 
br īdī neatkar īgi no ekspluat ācijas rež īma, kas bija izv ēlēts br īdī, kad transportl īdzeklis tika iepriekš izsl ēgts. 
3.5.10. “ Nomin ālie apst ākļi (saist ībā ar emisiju masas apr ēķināšanu) ” ir apst ākļi, uz kuriem balst ās g āzu bl īvumi, proti, 
101,325 kPa un 273,15 K (0 °C).  
3.5.11. “ Atg āzu emisijas ” ir g āzveida, cieto un š ķidro savienojumu emisijas.  
3.6.  PM/PN  
Terminu “da ļiņa” tradicion āli lieto, aprakstot (m ērot) da ļiņas gais ā (suspensija), un terminu “cietda ļiņa” lieto, 
run ājot par nogulsn ēm. 
3.6.1. “ Da ļiņu skaita emisijas ” (PN) ir kop ējais cieto da ļiņu skaits, kas emit ēts ar transportl īdzek ļa atg āzēm un ko 
kvantific ē saska ņā ar šaj ā pielikum ā noteiktaj ām atš ķaid īšanas, paraugu ņemšanas un m ērījumu metod ēm. 
3.6.2. “ Cietda ļiņu skaita emisijas ” (PM) ir jebkuru cietda ļiņu masa no transportl īdzek ļa atg āzēm, ko kvantific ē saska ņā ar 
šaj ā pielikum ā noteiktaj ām atš ķaid īšanas, paraugu ņemšanas un m ērījumu metod ēm. 
3.7.  WLTC  
3.7.1. “ Dzin ēja nomin ālā jauda ” ir dzin ēja maksim ālā jauda, kas izteikta kW, k ā paredz š īs regulas XX pielikuma 
pras ības.  
3.7.2. “ Maksim ālais ātrums ” ir transportl īdzek ļa maksim ālais ātrums, ko nor ādījis ražot ājs. 
3.8. Proced ūra 
3.8.1. “ Periodiski re ģener ējama sist ēma” ir atg āzu emisiju kontroles ier īce (piem ēram, katal ītiskais neitralizators, cietda ļiņu 
filtrs), kurai nepieciešams periodisks re ģener ēšanas process p ēc maz āk nek ā 4 000 km norm ālas transportl ī­
dzek ļa darb ības.  
3.9. Vides temperat ūras korekcijas tests (6.a papildpielikums)  
3.9.1 “ Akt īvā siltuma uzglab āšanas ier īce” ir tehnolo ģija, kas uzglab ā siltumu k ādā transportl īdzek ļa ier īcē un siltumu 
atdod jaudas piedzi ņas ķēdes komponentam noteikt ā laikposm ā pie dzin ēja iedarbin āšanas. To raksturo sist ēm ā 
uzglab ātā entalpija un siltumatdeves laiks piedzi ņas komponentos.  
3.9.2. “ Izol ācijas materi āli” ir jebkurš materi āls dzin ēja nodal ījum ā, kas piestiprin āts dzin ējam un/vai šasijai un kam ir 
termisk ās izol ācijas funkcija, k ā ar ī ko raksturo maksim ālā siltumvad ītsp ēja 0,1 W/(mK) apm ērā.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/361
 
4. SA ĪSIN ĀJUMI  
4.1. Visp ārīgi sa īsin ājumi  
AC Mai ņstr āva 
AUEAS Atk ārtoti uzl ādējama elektroener ģijas akumul ēšanas sist ēma 
Augsts  2 WLTC  augsta ātruma posms 2. klases transportl īdzek ļiem 
Augsts  3-1 WLTC  augsta ātruma posms 3. klases transportl īdzek ļiem ar v  max < 120 km/h  
Augsts  3-2 WLTC  augsta ātruma posms 3. klases transportl īdzek ļiem ar v  max ≥ 120 km/h  
CFO Kritisk ās pl ūsmas sprausla  
CFV Kritisk ās pl ūsmas Venturi caurule  
CLA Hemiluminiscences analizators  
CLD Hemiluminiscences detektors  
CVS Past āvīga tilpuma paraugu ņemšanas ier īce 
DC L īdzstr āva 
ET Tvaic ēšanas caurule  
FCHV Ar degvielas elementiem darbin āms hibr īda transportl īdzeklis  
FID Liesmas joniz ācijas detektors  
FSD Pilnas skalas novirze  
GC G āzu hromatogr āfs 
HEPA Augstas efektivit ātes cietda ļiņu (gaisa) filtrs  
HFID Kars ētas liesmas joniz ācijas detektors  
ICE Iekšdedzes dzin ējs 
LC Š ķidrumu hromatogr āfija 
LoD Noteikšanas robeža  
LoQ Kvantitat īvās noteikšanas robeža  
LPG Saš ķidrin āta naftas g āze 
Ļoti augsts  2 WLTC  ļoti augsta ātruma posms 2. klases transportl īdzek ļiem 
Ļoti augsts  3 WLTC  ļoti augsta ātruma posms 3. klases transportl īdzek ļiemLV L 175/362 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
NDIR Nedispers īvs infrasarkanais (analizators)  
NDUV Nedispers īvs ultravioletais  
NG/biomet āns Dabasg āze/biomet āns 
NMC Nemet āna noš ķīrējs 
NOVC Ārēji neuzl ādējams  
NOVC-FCHV Ārēji neuzl ādējams ar degvielas elementiem darbin āms hibr īda transportl īdzeklis  
NOVC-HEV Ārēji neuzl ādējams hibr īda elektrotransportl īdzeklis  
OVC-HEV Ārēji uzl ādējams hibr īda elektrotransportl īdzeklis  
P a Fona filtra uztverto cietda ļiņu masa  
PAO Poli-alfa-olef īns 
PCF Da ļiņu iepriekš ējais klasifikators  
PCRF Da ļiņu koncentr ācijas samazin ājuma koeficients  
PDP Tilpums ūknis  
P e Parauga filtra uztverto cietda ļiņu masa  
PER T īrais pilnuzl ādes nobraukums  
Per cent FS Procenti no pilnas skalas  
PM Cietda ļiņu emisijas  
PN Da ļiņu skaita emisijas  
PNC Da ļiņu skait ītājs 
PND  1 Pirm ā da ļiņu skaita atš ķaid īšanas ier īce 
PND  2 Otr ā da ļiņu skaita atš ķaid īšanas ier īce 
PTS Da ļiņu p ārvades sist ēma 
PTT Da ļiņu p ārvades caurule  
QCL-IR Infrasarkanais kvantu kask ādes l āzers  
R CDA Faktiskais nobraukums akumul ēto ener ģiju pat ērējoš ā rež īm ā 
RCB AUEAS uzl ādes bilance  
SSV Zemska ņas Venturi  cauruleLV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/363
 
USFM Ultraska ņas pl ūsmas m ērītājs 
Vid ējs 1 WLTC  vid ēja ātruma posms 1. klases transportl īdzek ļiem 
Vid ējs 2 WLTC  vid ēja ātruma posms 2. klases transportl īdzek ļiem 
Vid ējs 3-1 WLTC  vid ēja ātruma posms 3. klases transportl īdzek ļiem ar v  max < 120 km/h  
Vid ējs 3-2 WLTC  vid ēja ātruma posms 3. klases transportl īdzek ļiem ar v  max ≥ 120 km/h  
VPR Gaistošo da ļiņu no ņēm ējs 
WLTC Vieglajiem transportl īdzek ļiem paredz ētais pasaules m ēroga testa cikls  
Zems  1 WLTC  zema ātruma posms 1. klases transportl īdzek ļiem 
Zems  2 WLTC  zema ātruma posms 2. klases transportl īdzek ļiem 
Zems  3 WLTC  zema ātruma posms 3. klases transportl īdzek ļiem 
4.2. Ķīmisko vielu simboli un sa īsin ājumi  
C 1 Vienam oglek ļa atomam ekvivalents og ļūde ņradis  
CH  4 Met āns 
C 2 H 6 Et āns 
C 2 H 5 OH Etanols  
C 3 H 8 Prop āns 
CO Oglek ļa monoks īds 
CO  2 Oglek ļa dioks īds 
DOP Dioktilftal āts 
H 2 O Ūdens  
NH  3 Amonjaks  
NMHC Og ļūde ņraži, iz ņemot met ānu 
NO  x Slāpek ļa oks īdi 
NO Sl āpek ļa oks īds 
NO  2 Slāpek ļa dioks īds 
N 2 O Sl āpek ļa oks īds 
THC Visi og ļūde ņražiLV L 175/364 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
5. VISP ĀRĒJAS PRAS ĪBAS 
5.0 Katrai no 5.6.–5.9. punkt ā noteiktaj ām transportl īdzek ļu saim ēm pieš ķir unik ālu identifikatoru š ādā form ātā: 
FT-TA-WMI-yyyy-nnnn,  
kur:  
— FT ir saimes tipa identifikators, proti:  
— IP = interpol ācijas saime, k ā noteikts 5.6. punkt ā, 
— RL  = ce ļa slodzes saime, k ā noteikts 5.7. punkt ā, 
— RM  = ce ļa slodzes matricas saime, k ā noteikts 5.8. punkt ā, 
— PR  = periodiski re ģener ējošu sist ēmu (K  i ) saime, k ā noteikts 5.9. punkt ā; 
— TA  ir par saimes apstiprin āšanu atbild īgās iest ādes identific ējošais numurs, k ā noteikts Direkt īvas 
2007/46/EK VII pielikuma 1. punkta 1. ieda ļā; 
— WMI  (pasaules ražot āja identifikators) ir kods, kas unik āli identific ē ražot āju un ir noteikts ISO 3780:2009; 
vienam ražot ājam var izmantot vair ākus WMI  kodus;  
— yyyy  ir gads, kur ā pabeigts saimes tests;  
— nnnn  ir četru ciparu k ārtas numurs.  
5.1. Transportl īdzekli un t ā komponentus, kas var ietekm ēt g āzveida savienojumu, cietda ļiņu un da ļiņu skaita 
emisijas, projekt ē, b ūvē un mont ē tā, lai transportl īdzeklis parastas izmantošanas laik ā norm ālos ekspluat ēšanas 
apst ākļos, piem ēram, mitrum ā, liet ū, snieg ā, karstum ā, aukstum ā, smilt īs, net īrumos, k ā ar ī vibr āciju un nolie ­
tošan ās gad ījum ā utt., atbilst š ā pielikuma noteikumiem savas lietder īgās izmantošanas laik ā. 
5.1.1. Tas ietver visu emisiju kontroles sist ēm ās izmantoto cauru ļu, salaidumu un savienojumu droš ību. 
5.2. Testa transportl īdzeklim ir reprezentat īvi ar emisij ām saist ītie komponenti un funkcionalit āte, kas atbilst 
paredz ētajai ražojumu s ērijai, uz kuru attieksies apstiprin ājums. Ražot ājs un apstiprin ātāja iest āde vienojas 
par to, kurš transportl īdzek ļa testa paraugs ir reprezentat īvs. 
5.3. Transportl īdzek ļu test ēšanas nosac ījums  
5.3.1. Ražot ājs nosaka sm ērvielu un dzes ēšanas š ķidruma tipus un daudzumus emisiju testiem transportl īdzek ļa 
norm ālai ekspluat ēšanai.  
5.3.2. Degvielas tips emisiju testiem ir noteikts IX pielikum ā. 
5.3.3. Vis ām emisiju kontroles sist ēm ām j ābūt darba k ārtībā. 
5.3.4. Aizliegts izmantot jebk ādas p ārveidošanas ier īces, k ā paredz Regulas (EK) Nr. 715/2007 5. panta 2. punkta 
noteikumi.  
5.3.5. Dzin ēju projekt ē tā, lai izvair ītos no kartera emisij ām.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/365
 
5.3.6. Emisiju testos izmantotaj ām riep ām ir j āatbilst š ā pielikuma 6. papildpielikuma 1.2.4.5. punkt ā noteiktajam.  
5.4. Degvielas tvert ņu iepl ūdes sprauslas  
5.4.1. Saska ņā ar 5.4.2. punktu degvielas vai etanola tvertnes iepl ūdes sprauslai ir j ābūt veidotai t ā, ka t ā liedz tvertni 
piepild īt no benz īna tanka uzpildes stobra, kura ārējais diametrs ir 23,6 mm vai liel āks. 
5.4.2. Pielikuma 5.4.1. punktu nepiem ēro transportl īdzeklim, attiec ībā uz kuru ir sp ēkā abi š ādi nosac ījumi:  
a) transportl īdzeklis ir projekt ēts un b ūvēts t ā, ka svinu saturošs benz īns nelabv ēlīgi neietekm ē ier īces, kas 
paredz ētas emisiju kontrolei; un  
b) transportl īdzeklis ir skaidri redzami, salas āmi un neizdz ēšami mar ķēts ar simboliem bezsvina benz īnam, k ā 
noteikts ISO 2575:2010 “Autotransports – Vad ības ier īču, indikatoru un signalizatoru simboli”, lai persona, 
kas uzpilda degvielas tvertni, to uzreiz paman ītu. Pie ļaujams papildu mar ķējums.  
5.5. Elektronisk ās sist ēmas droš ības noteikumi  
5.5.1. Katram transportl īdzeklim ar emisiju kontroles datoru ir j ābūt funkcij ām, kas ne ļauj izdar īt ražot āja neap ­
stiprin ātas modifik ācijas. Ražot ājs at ļauj veikt p ārveidojumus, ja tie ir nepieciešami transportl īdzek ļa diagnos ­
tikai, apkopei, moderniz ācijai vai remontam. Visiem datoru kodiem vai darb ības parametriem, ko iesp ējams 
pārprogramm ēt, j ābūt aizsarg ātiem pret nev ēlam ām izmai ņām, un tiem j ānodrošina vismaz t āda l īme ņa aizsar ­
dz ība, k ā paredz ISO 15031-7 (2001. gada 15. marts). Jebkur ām no ņemam ām kalibr ējam ām atmi ņas mikros ­
hēm ām ir j ābūt iespraust ām, ietvert ām aizplomb ētā tvertn ē vai aizsarg ātām ar elektroniskiem algoritmiem, un 
tās nav main āmas, ja neizmanto speci ālus darbar īkus un proced ūras. 
5.5.2. Ar datoru kod ēta dzin ēja darb ības parametri nedr īkst b ūt main āmi, neizmantojot īpašus darbar īkus un proce ­
dūras (piem ēram, pielod ēti vai piestiprin āti datoru komponenti vai aizplomb ēti (vai aizlod ēti) korpusi).  
5.5.3. Ražot ājs var apstiprin ātājai iest ādei l ūgt atbr īvojumu no k ādas no š īm pras ībām t ādiem transportl īdzek ļiem, 
kuriem š āda aizsardz ība visdr īzāk nav vajadz īga. Starp krit ērijiem, kurus apstiprin ātāja iest āde nov ērtē, apsverot 
atbr īvojuma noteikšanu, ir ar ī (bet ne tikai) darb ības mikrosh ēmu pieejam ība konkr ētaj ā br īdī, transportl īdzek ļa 
sp ēja darboties ar augstu efektivit āti un pl ānotais transportl īdzek ļu p ārdošanas apjoms.  
5.5.4. Ražot ājiem, kas izmanto programm ējamas datora kodu sist ēmas, ir j ānov ērš neat ļauta p ārprogramm ēšana. 
Ražot ājiem ir j āizmanto uzlabotas aizsardz ības strat ēģijas pret boj āšanu un ierakstaizsardz ības funkcijas, kam 
nepieciešama elektroniska piek ļuve ražot āja uztur ētam datoram ārpus uz ņēmuma, kuram neatkar īgi uz ņēmumi 
var piek ļūt, izmantojot XIV pielikuma 5.5.1. punkt ā un 2.2. ieda ļā noteikto aizsardz ību. Apstiprin ātājai iest ādei 
ir j āapstiprina metodes, kas ļauj nodrošin āt pietiekamu aizsardz ības l īmeni pret boj ājumiem.  
5.6. Interpol ācijas saime  
5.6.1.  Interpol ācijas saime ICE transportl īdzek ļiem 
Interpol ācijas saim ē var ietilpt tikai t ādi transportl īdzek ļi, kam ir identiski š ādi transportl īdzek ļa/piedzi ņas/trans ­
misijas parametri:  
a) iekšdedzes dzin ēja tips: degvielas tips, sadedzes tips, dzin ēja darba tilpums, parametri pie pilnas slodzes, 
dzin ēja tehnolo ģija un uzl ādes sist ēma, k ā ar ī citas dzin ēja apakšsist ēmas vai parametri, kam ir b ūtiska 
ietekme uz CO  2 emisiju masu  WLTP  apst ākļos; 
b) visu CO  2 emisiju masu ietekm ējošo piedzi ņas komponentu darb ības strat ēģija; 
c) transmisijas veids (piem ēram, manu ālā, autom ātisk ā, CVT ) un transmisijas modelis (piem ēram, griezes 
momenta v ērtība, p ārnesumu skaits, saj ūgu skaits utt.);LV L 175/366 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
d) dzin ēja apgriezienu skaita un transportl īdzek ļa ātruma (N/V) attiec ība (dzin ēja apgriezienu skaits, ko dala ar 
transportl īdzek ļa ātrumu); šo pras ību uzskata par izpild ītu, ja vis ās p ārnesumu attiec ībās starp ība attiec ībā 
pret visbiež āk uzst ādītā transmisijas veida transmisijas attiec ībām nep ārsniedz 8 %;  
e) dzenošo asu skaits;  
f) ATCT  saime.  
Transportl īdzek ļi var ietilpt taj ā paš ā interpol ācijas saim ē tikai tad, ja tie ir no t ās pašas transportl īdzek ļu klases, 
kā aprakst īts 1. papildpielikuma 2. punkt ā. 
5.6.2.  NOVC-HEV un OVC-HEV interpol ācijas saime  
Papildus 5.6.1. punkta pras ībām taj ā paš ā interpol ācijas saim ē var ietilpt tikai t ādi OVC-HEV  un NOVC-HEV , 
kam ir identiski š ādi parametri:  
a) elektrisku iek ārtu tips un skaits (konstrukcijas veids (asinhrona/sinhrona utt.), dzes ētāja veids (gaiss, š ķid­
rums) un jebk ādi citi parametri, kam ir b ūtiska ietekme uz CO  2 emisiju masu un elektroener ģijas pat ēriņu 
WLTP  apst ākļos; 
b) vilces AUEAS tips (modelis, jauda, nomin ālais spriegums, nomin ālā jauda, dzes ētāja veids (gaiss, š ķidrums));  
c) tips ener ģijas konvertoram starp elektrisko iek ārtu un vilces AUEAS, starp vilces AUEAS un zemsprieguma 
barošanu un starp uzl ādes spraudni un vilces AUEAS, k ā ar ī jebk ādi citi parametri, kam ir b ūtiska ietekme 
uz CO  2 emisiju masu un elektroener ģijas pat ēriņu WLTP  apst ākļos; 
d) starp ība starp akumul ēto ener ģiju pat ērējošu ciklu skaitu kopš testa s ākuma l īdz p ārejas ciklam, un to 
ieskaitot, nedr īkst b ūt liel āka par viens.  
5.6.3.  PEV interpol ācijas saime  
Interpol ācijas saim ē var ietilpt tikai t ādi PEV , kam ir identiski š ādi elektrisk ās piedzi ņas/transmisijas parametri:  
a) elektrisku iek ārtu tips un skaits (konstrukcijas veids (asinhrona/sinhrona utt.), dzes ētāja veids (gaiss, š ķid­
rums) un jebk ādi citi parametri, kam ir b ūtiska ietekme uz elektroener ģijas pat ēriņu un pilnuzl ādes nobrau ­
kumu  WLTP  apst ākļos; 
b) vilces AUEAS tips (modelis, jauda, nomin ālais spriegums, nomin ālā jauda, dzes ētāja veids (gaiss, š ķidrums));  
c) transmisijas veids (piem ēram, manu ālā, autom ātisk ā, CVT ) un transmisijas modelis (piem ēram, griezes 
momenta v ērtība, p ārnesumu skaits, saj ūgu skaits utt.);  
d) dzenošo asu skaits;  
e) tips elektriskajam konvertoram starp elektrisko iek ārtu un vilces AUEAS, starp vilces AUEAS un zems ­
prieguma barošanu un starp uzl ādes spraudni un vilces AUEAS, k ā ar ī jebk ādi citi parametri, kam ir b ūtiska 
ietekme uz elektroener ģijas pat ēriņu un nobraukumu  WLTP  apst ākļos; 
f) visu elektroener ģijas pat ēriņu ietekm ējošo piedzi ņas komponentu darb ības strat ēģija;LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/367
 
g) dzin ēja apgriezienu skaita un transportl īdzek ļa ātruma (N/V) attiec ība (dzin ēja apgriezienu skaits, ko dala ar 
transportl īdzek ļa ātrumu); šo pras ību uzskata par izpild ītu, ja vis ās p ārnesumu attiec ībās starp ība attiec ībā 
pret visbiež āk uzst ādītā transmisijas veida un mode ļa transmisijas attiec ībām nep ārsniedz 8 %.  
5.7. Ce ļa slodzes saime  
Ce ļa slodzes saim ē var ietilpt tikai t ādi transportl īdzek ļi, kam ir identiski š ādi parametri:  
a) transmisijas veids (piem ēram, manu ālā, autom ātisk ā, CVT ) un transmisijas modelis (piem ēram, griezes 
momenta v ērtība, p ārnesumu skaits, saj ūgu skaits utt.); p ēc ražot āja piepras ījuma un ar apstiprin ājuma 
iest ādes at ļauju saim ē var ietver transmisiju ar maz ākiem jaudas zudumiem;  
b) dzin ēja apgriezienu skaita un transportl īdzek ļa ātruma (N/V) attiec ība (dzin ēja apgriezienu skaits, ko dala ar 
transportl īdzek ļa ātrumu); šo pras ību uzskata par izpild ītu, ja vis ās p ārnesumu attiec ībās starp ība attiec ībā 
pret visbiež āk uzst ādītā transmisijas veida transmisijas attiec ībām nep ārsniedz 25 %;  
c) dzenošo asu skaits;  
d) Ja vismaz viena elektrisk ā iek ārta ir sasl ēgta p ārnesumk ārbas neitr ālā st āvokl ī un transportl īdzeklis nav 
apr īkots ar br īvskr ējiena rež īmu (4. papildpielikuma 4.2.1.8.5. punkts), k ā rezult ātā elektriskajai iek ārtai 
nav ietekmes uz ce ļa slodzi, piem ēro 5.6.2. punkta a) apakšpunkta un 5.6.3. punkta a) apakšpunkta 
krit ērijus.  
Ja ir starp ība (iz ņemot transportl īdzek ļa masu, rites pretest ību un aerodinamiku), kas b ūtiski ietekm ē ce ļa 
slodzi, šo transportl īdzekli neuzskata par ietilpstošu saim ē, ja vien to neapstiprina apstiprin ātāja iest āde. 
5.8. Ce ļa slodzes matricas saime  
Ce ļa slodzes matricas saimi var attiecin āt uz transportl īdzek ļiem, kas projekt ēti tehniski pie ļaujamai maksim ālai 
pilnai masai ≥ 3 000 kg apm ērā. 
Ce ļa slodzes matricas saim ē var ietilpt tikai t ādi transportl īdzek ļi, kam ir identiski š ādi parametri:  
a) transmisijas veids (piem ēram, manu ālā, autom ātisk ā, CVT ); 
b) dzenošo asu skaits.  
5.9. Periodiski re ģener ējošu sist ēmu (K  i ) saime  
Periodiski re ģener ējošu sist ēmu saim ē var ietilpt tikai t ādi transportl īdzek ļi, kam ir identiski š ādi parametri:  
5.9.1. iekšdedzes dzin ēja tips: degvielas tips, sadedzes tips.  
5.9.2. periodiski re ģener ējoša sist ēma (t. i., katalizators, cietda ļiņu filtrs);  
a) konstrukcija (t. i., korpusa veids, d ārgmet āla tips, substr āta veids, š ūnu bl īvums);  
b) tips un darb ības princips;  
c) tilpums ± 10 %;LV L 175/368 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
d) atrašan ās vieta (temperat ūra ± 100 °C pie otr ā augst ākā atskaites ātruma);  
e) katra saimes transportl īdzek ļa testa masai j ābūt maz ākai vai vien ādai ar K  i demonstr ācijas test ā izmantot ā 
transportl īdzek ļa testa masu, kam pieskaita 250 kg.  
6. VEIKTSP ĒJAS PRAS ĪBAS 
6.1. Robežv ērtības 
Emisiju robežv ērtības ir noteiktas Regulas (EK) Nr. 715/2007 I pielikum ā. 
6.2. Test ēšana  
Test ēšanu veic saska ņā ar: 
a) WLTC , k ā aprakst īts 1. papildpielikum ā; 
b) p ārnesumu izv ēli un p ārsl ēgšanas punktu, k ā aprakst īts 2. papildpielikum ā; 
c) atbilst īgu degvielu, k ā aprakst īts š īs regulas IX pielikum ā; 
d) ce ļa slodzi un dinamometra iestat ījumiem, k ā aprakst īts 4. papildpielikum ā; 
e) testa apr īkojumu, k ā aprakst īts 5. papildpielikum ā; 
f) testa proced ūrām, k ā aprakst īts 6. un 8. papildpielikum ā; 
g) apr ēķinu metod ēm, k ā aprakst īts 7. un 8. papildpielikum ā.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/369
 
1. papildpielikums  
Vieglajiem transportl īdzek ļiem paredz ētie pasaules m ēroga testa cikli ( WLTC ) 
1. Visp ārējas pras ības 
1.1. Braukšanas cikls ir atkar īgs no testa transportl īdzek ļa nomin ālās jaudas attiec ības pret pašmasu, W/kg, un t ā 
maksim ālā ātruma, v  max . 
Cit ās pielikuma da ļās ciklu, kas izriet no šaj ā papildpielikum ā aprakst ītaj ām pras ībām, sauc par “piem ērojamo 
ciklu”.  
2. Transportl īdzek ļa klasifik ācija 
2.1. 1. klases transportl īdzek ļu jaudas un masas attiec ība darba k ārtībā ir P  mr ≤ 22 W/kg.  
2.2. 2. klases transportl īdzek ļu jaudas un masas attiec ība darba k ārtībā ir > 22, bet ≤ 34 W/kg.  
2.3. 3. klases transportl īdzek ļu jaudas un masas attiec ība darba k ārtībā ir > 34 W/kg.  
2.3.1. Visus transportl īdzek ļus, ko test ē saska ņā ar 8. papildpielikumu, uzskata par 3. klases transportl īdzek ļiem.  
3. Test ēšanas cikli  
3.1. 1. klases transportl īdzek ļi 
3.1.1. 1. klases transportl īdzek ļu pilnu ciklu veido zemais posms (Zems  1 ), vid ējais posms (Vid ējs 1 ) un papildu zemais 
posms (Zems  1 ). 
3.1.2. Zemais  1 posms ir atainots A1/1. att ēlā un A1/1. tabul ā. 
3.1.3. Vid ējais  1 posms ir atainots A1/2. att ēlā un A1/2. tabul ā. 
3.2. 2. klases transportl īdzek ļi 
3.2.1. 2. klases transportl īdzek ļu pilnu ciklu veido zemais posms (Zems  2 ), vid ējais posms (Vid ējs 2 ), augstais posms 
(Augsts  2 ) un ļoti augstais posms ( Ļoti augsts  2 ). 
3.2.2. Zemais  2 posms ir atainots A1/3. att ēlā un A1/3. tabul ā. 
3.2.3. Vid ējais  2 posms ir atainots A1/4. att ēlā un A1/4. tabul ā. 
3.2.4. Augstais  2 posms ir atainots A1/5. att ēlā un A1/5. tabul ā. 
3.2.5. Ļoti augstais  2 posms ir atainots A1/6. att ēlā un A1/6. tabul ā. 
3.3. 3. klases transportl īdzek ļi 
3. klases transportl īdzek ļus dala 2 apakšklas ēs atkar ībā no to maksim ālā ātruma, v  max . 
3.3.1. 3.a klases transportl īdzek ļi ar v  max < 120 km/h ātrumu  
3.3.1.1. Pilnu ciklu veido zemais posms (Zems  3 ), vid ējais posms (Vid ējs 3-1 ), augstais posms (Augsts  3-1 ) un ļoti augstais 
posms ( Ļoti augsts  3 ). 
3.3.1.2. Zemais  3 posms ir atainots A1/7. att ēlā un A1/7. tabul ā. 
3.3.1.3. Vid ējais  3-1 posms ir atainots A1/8. att ēlā un A1/8. tabul ā. 
3.3.1.4. Augstais  3-1 posms ir atainots A1/10. att ēlā un A1/10. tabul ā.LV L 175/370 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
3.3.1.5. Ļoti augstais  3 posms ir atainots A1/12. att ēlā un A1/12. tabul ā. 
3.3.2.  3.b klases transportl īdzek ļi ar v  max ≥ 120 km/h ātrumu  
3.3.2.1.  Pilnu ciklu veido zemais posms (Zems  3 ), vid ējais posms (Vid ējs 3-2 ), augstais posms (Augsts  3-2 ) un ļoti augstais 
posms ( Ļoti augsts  3 ). 
3.3.2.2. Zemais  3 posms ir atainots A1/7. att ēlā un A1/7. tabul ā. 
3.3.2.3. Vid ējais  3-2 posms ir atainots A1/9. att ēlā un A1/9. tabul ā. 
3.3.2.4. Augstais  3-2 posms ir atainots A1/11. att ēlā un A1/11. tabul ā. 
3.3.2.5. Ļoti augstais  3 posms ir atainots A1/12. att ēlā un A1/12. tabul ā. 
3.4. Visu posmu ilgums  
3.4.1. Visi zema ātruma posmi ilgst 589 sekundes.  
3.4.2. Visi vid ēja ātruma posmi ilgst 433 sekundes.  
3.4.3. Visi augsta ātruma posmi ilgst 455 sekundes.  
3.4.4. Visi ļoti augsta ātruma posmi ilgst 323 sekundes.  
3.5. WLTC  pils ētas cikli  
OVC-HEV  un PEV  test ē, izmantojot  WLTC  un WLTC  pils ētas ciklus (skatiet 8. papildpielikumu) 3.a klases un 
3.b klases transportl īdzek ļiem.  
WLTC  pils ētas ciklu veido tikai zema un vid ēja ātruma posmi.  
4. WLTC 1. klases transportl īdzek ļi 
A1/1. att ēls 
WLTC , 1. klases transportl īdzek ļi, Zemais  1 posms
LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/371
 
A1/2. att ēls 
WLTC , 1. klases transportl īdzek ļi, Vid ējais  1 posms
  
A1/1. tabula  
WLTC , 1. klases transportl īdzek ļi, Zemais  1 posms  
Laiks, s  Ātrums, km/h  
0 0,0  
1 0,0  
2 0,0  
3 0,0  
4 0,0  
5 0,0  
6 0,0  
7 0,0  
8 0,0  
9 0,0  
10 0,0  
11 0,0  
12 0,2  
13 3,1  
14 5,7  
15 8,0  Laiks, s  Ātrums, km/h  
16 10,1  
17 12,0  
18 13,8  
19 15,4  
20 16,7  
21 17,7  
22 18,3  
23 18,8  
24 18,9  
25 18,4  
26 16,9  
27 14,3  
28 10,8  
29 7,1  
30 4,0  Laiks, s  Ātrums, km/h  
31 0,0  
32 0,0  
33 0,0  
34 0,0  
35 1,5  
36 3,8  
37 5,6  
38 7,5  
39 9,2  
40 10,8  
41 12,4  
42 13,8  
43 15,2  
44 16,3  
45 17,3  
46 18,0  Laiks, s  Ātrums, km/h  
47 18,8  
48 19,5  
49 20,2  
50 20,9  
51 21,7  
52 22,4  
53 23,1  
54 23,7  
55 24,4  
56 25,1  
57 25,4  
58 25,2  
59 23,4  
60 21,8  
61 19,7  
62 17,3LV L 175/372 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
Laiks, s  Ātrums, km/h  
63 14,7  
64 12,0  
65 9,4  
66 5,6  
67 3,1  
68 0,0  
69 0,0  
70 0,0  
71 0,0  
72 0,0  
73 0,0  
74 0,0  
75 0,0  
76 0,0  
77 0,0  
78 0,0  
79 0,0  
80 0,0  
81 0,0  
82 0,0  
83 0,0  
84 0,0  
85 0,0  
86 0,0  
87 0,0  
88 0,0  
89 0,0  
90 0,0  
91 0,0  
92 0,0  
93 0,0  
94 0,0  
95 0,0  
96 0,0  
97 0,0  Laiks, s  Ātrums, km/h  
98 0,0  
99 0,0  
100  0,0  
101  0,0  
102  0,0  
103  0,0  
104  0,0  
105  0,0  
106  0,0  
107  0,0  
108  0,7  
109  1,1  
110  1,9  
111  2,5  
112  3,5  
113  4,7  
114  6,1  
115  7,5  
116  9,4  
117  11,0  
118  12,9  
119  14,5  
120  16,4  
121  18,0  
122  20,0  
123  21,5  
124  23,5  
125  25,0  
126  26,8  
127  28,2  
128  30,0  
129  31,4  
130  32,5  
131  33,2  
132  33,4  Laiks, s  Ātrums, km/h  
133  33,7  
134  33,9  
135  34,2  
136  34,4  
137  34,7  
138  34,9  
139  35,2  
140  35,4  
141  35,7  
142  35,9  
143  36,6  
144  37,5  
145  38,4  
146  39,3  
147  40,0  
148  40,6  
149  41,1  
150  41,4  
151  41,6  
152  41,8  
153  41,8  
154  41,9  
155  41,9  
156  42,0  
157  42,0  
158  42,2  
159  42,3  
160  42,6  
161  43,0  
162  43,3  
163  43,7  
164  44,0  
165  44,3  
166  44,5  
167  44,6  Laiks, s  Ātrums, km/h  
168  44,6  
169  44,5  
170  44,4  
171  44,3  
172  44,2  
173  44,1  
174  44,0  
175  43,9  
176  43,8  
177  43,7  
178  43,6  
179  43,5  
180  43,4  
181  43,3  
182  43,1  
183  42,9  
184  42,7  
185  42,5  
186  42,3  
187  42,2  
188  42,2  
189  42,2  
190  42,3  
191  42,4  
192  42,5  
193  42,7  
194  42,9  
195  43,1  
196  43,2  
197  43,3  
198  43,4  
199  43,4  
200  43,2  
201  42,9  
202  42,6LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/373
 
Laiks, s  Ātrums, km/h  
203  42,2  
204  41,9  
205  41,5  
206  41,0  
207  40,5  
208  39,9  
209  39,3  
210  38,7  
211  38,1  
212  37,5  
213  36,9  
214  36,3  
215  35,7  
216  35,1  
217  34,5  
218  33,9  
219  33,6  
220  33,5  
221  33,6  
222  33,9  
223  34,3  
224  34,7  
225  35,1  
226  35,5  
227  35,9  
228  36,4  
229  36,9  
230  37,4  
231  37,9  
232  38,3  
233  38,7  
234  39,1  
235  39,3  
236  39,5  
237  39,7  Laiks, s  Ātrums, km/h  
238  39,9  
239  40,0  
240  40,1  
241  40,2  
242  40,3  
243  40,4  
244  40,5  
245  40,5  
246  40,4  
247  40,3  
248  40,2  
249  40,1  
250  39,7  
251  38,8  
252  37,4  
253  35,6  
254  33,4  
255  31,2  
256  29,1  
257  27,6  
258  26,6  
259  26,2  
260  26,3  
261  26,7  
262  27,5  
263  28,4  
264  29,4  
265  30,4  
266  31,2  
267  31,9  
268  32,5  
269  33,0  
270  33,4  
271  33,8  
272  34,1  Laiks, s  Ātrums, km/h  
273  34,3  
274  34,3  
275  33,9  
276  33,3  
277  32,6  
278  31,8  
279  30,7  
280  29,6  
281  28,6  
282  27,8  
283  27,0  
284  26,4  
285  25,8  
286  25,3  
287  24,9  
288  24,5  
289  24,2  
290  24,0  
291  23,8  
292  23,6  
293  23,5  
294  23,4  
295  23,3  
296  23,3  
297  23,2  
298  23,1  
299  23,0  
300  22,8  
301  22,5  
302  22,1  
303  21,7  
304  21,1  
305  20,4  
306  19,5  
307  18,5  Laiks, s  Ātrums, km/h  
308  17,6  
309  16,6  
310  15,7  
311  14,9  
312  14,3  
313  14,1  
314  14,0  
315  13,9  
316  13,8  
317  13,7  
318  13,6  
319  13,5  
320  13,4  
321  13,3  
322  13,2  
323  13,2  
324  13,2  
325  13,4  
326  13,5  
327  13,7  
328  13,8  
329  14,0  
330  14,1  
331  14,3  
332  14,4  
333  14,4  
334  14,4  
335  14,3  
336  14,3  
337  14,0  
338  13,0  
339  11,4  
340  10,2  
341  8,0  
342  7,0LV L 175/374 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
Laiks, s  Ātrums, km/h  
343  6,0  
344  5,5  
345  5,0  
346  4,5  
347  4,0  
348  3,5  
349  3,0  
350  2,5  
351  2,0  
352  1,5  
353  1,0  
354  0,5  
355  0,0  
356  0,0  
357  0,0  
358  0,0  
359  0,0  
360  0,0  
361  2,2  
362  4,5  
363  6,6  
364  8,6  
365  10,6  
366  12,5  
367  14,4  
368  16,3  
369  17,9  
370  19,1  
371  19,9  
372  20,3  
373  20,5  
374  20,7  
375  21,0  
376  21,6  
377  22,6  Laiks, s  Ātrums, km/h  
378  23,7  
379  24,8  
380  25,7  
381  26,2  
382  26,4  
383  26,4  
384  26,4  
385  26,5  
386  26,6  
387  26,8  
388  26,9  
389  27,2  
390  27,5  
391  28,0  
392  28,8  
393  29,9  
394  31,0  
395  31,9  
396  32,5  
397  32,6  
398  32,4  
399  32,0  
400  31,3  
401  30,3  
402  28,0  
403  27,0  
404  24,0  
405  22,5  
406  19,0  
407  17,5  
408  14,0  
409  12,5  
410  9,0  
411  7,5  
412  4,0  Laiks, s  Ātrums, km/h  
413  2,9  
414  0,0  
415  0,0  
416  0,0  
417  0,0  
418  0,0  
419  0,0  
420  0,0  
421  0,0  
422  0,0  
423  0,0  
424  0,0  
425  0,0  
426  0,0  
427  0,0  
428  0,0  
429  0,0  
430  0,0  
431  0,0  
432  0,0  
433  0,0  
434  0,0  
435  0,0  
436  0,0  
437  0,0  
438  0,0  
439  0,0  
440  0,0  
441  0,0  
442  0,0  
443  0,0  
444  0,0  
445  0,0  
446  0,0  
447  0,0  Laiks, s  Ātrums, km/h  
448  0,0  
449  0,0  
450  0,0  
451  0,0  
452  0,0  
453  0,0  
454  0,0  
455  0,0  
456  0,0  
457  0,0  
458  0,0  
459  0,0  
460  0,0  
461  0,0  
462  0,0  
463  0,0  
464  0,0  
465  0,0  
466  0,0  
467  0,0  
468  0,0  
469  0,0  
470  0,0  
471  0,0  
472  0,0  
473  0,0  
474  0,0  
475  0,0  
476  0,0  
477  0,0  
478  0,0  
479  0,0  
480  0,0  
481  1,6  
482  3,1LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/375
 
Laiks, s  Ātrums, km/h  
483  4,6  
484  6,1  
485  7,8  
486  9,5  
487  11,3  
488  13,2  
489  15,0  
490  16,8  
491  18,4  
492  20,1  
493  21,6  
494  23,1  
495  24,6  
496  26,0  
497  27,5  
498  29,0  
499  30,6  
500  32,1  
501  33,7  
502  35,3  
503  36,8  
504  38,1  
505  39,3  
506  40,4  
507  41,2  
508  41,9  
509  42,6  Laiks, s  Ātrums, km/h  
510  43,3  
511  44,0  
512  44,6  
513  45,3  
514  45,5  
515  45,5  
516  45,2  
517  44,7  
518  44,2  
519  43,6  
520  43,1  
521  42,8  
522  42,7  
523  42,8  
524  43,3  
525  43,9  
526  44,6  
527  45,4  
528  46,3  
529  47,2  
530  47,8  
531  48,2  
532  48,5  
533  48,7  
534  48,9  
535  49,1  
536  49,1  Laiks, s  Ātrums, km/h  
537  49,0  
538  48,8  
539  48,6  
540  48,5  
541  48,4  
542  48,3  
543  48,2  
544  48,1  
545  47,5  
546  46,7  
547  45,7  
548  44,6  
549  42,9  
550  40,8  
551  38,2  
552  35,3  
553  31,8  
554  28,7  
555  25,8  
556  22,9  
557  20,2  
558  17,3  
559  15,0  
560  12,3  
561  10,3  
562  7,8  
563  6,5  Laiks, s  Ātrums, km/h  
564  4,4  
565  3,2  
566  1,2  
567  0,0  
568  0,0  
569  0,0  
570  0,0  
571  0,0  
572  0,0  
573  0,0  
574  0,0  
575  0,0  
576  0,0  
577  0,0  
578  0,0  
579  0,0  
580  0,0  
581  0,0  
582  0,0  
583  0,0  
584  0,0  
585  0,0  
586  0,0  
587  0,0  
588  0,0  
589  0,0  
A1/2. tabula  
WLTC , 1. klases transportl īdzek ļi, Vid ējais  1 posms  
Laiks, s  Ātrums, km/h  
590  0,0  
591  0,0  
592  0,0  
593  0,0  Laiks, s  Ātrums, km/h  
594  0,0  
595  0,0  
596  0,0  
597  0,0  Laiks, s  Ātrums, km/h  
598  0,0  
599  0,0  
600  0,6  
601  1,9  Laiks, s  Ātrums, km/h  
602  2,7  
603  5,2  
604  7,0  
605  9,6LV L 175/376 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
Laiks, s  Ātrums, km/h  
606  11,4  
607  14,1  
608  15,8  
609  18,2  
610  19,7  
611  21,8  
612  23,2  
613  24,7  
614  25,8  
615  26,7  
616  27,2  
617  27,7  
618  28,1  
619  28,4  
620  28,7  
621  29,0  
622  29,2  
623  29,4  
624  29,4  
625  29,3  
626  28,9  
627  28,5  
628  28,1  
629  27,6  
630  26,9  
631  26,0  
632  24,6  
633  22,8  
634  21,0  
635  19,5  
636  18,6  
637  18,4  
638  19,0  
639  20,1  
640  21,5  Laiks, s  Ātrums, km/h  
641  23,1  
642  24,9  
643  26,4  
644  27,9  
645  29,2  
646  30,4  
647  31,6  
648  32,8  
649  34,0  
650  35,1  
651  36,3  
652  37,4  
653  38,6  
654  39,6  
655  40,6  
656  41,6  
657  42,4  
658  43,0  
659  43,6  
660  44,0  
661  44,4  
662  44,8  
663  45,2  
664  45,6  
665  46,0  
666  46,5  
667  47,0  
668  47,5  
669  48,0  
670  48,6  
671  49,1  
672  49,7  
673  50,2  
674  50,8  
675  51,3  Laiks, s  Ātrums, km/h  
676  51,8  
677  52,3  
678  52,9  
679  53,4  
680  54,0  
681  54,5  
682  55,1  
683  55,6  
684  56,2  
685  56,7  
686  57,3  
687  57,9  
688  58,4  
689  58,8  
690  58,9  
691  58,4  
692  58,1  
693  57,6  
694  56,9  
695  56,3  
696  55,7  
697  55,3  
698  55,0  
699  54,7  
700  54,5  
701  54,4  
702  54,3  
703  54,2  
704  54,1  
705  53,8  
706  53,5  
707  53,0  
708  52,6  
709  52,2  
710  51,9  Laiks, s  Ātrums, km/h  
711  51,7  
712  51,7  
713  51,8  
714  52,0  
715  52,3  
716  52,6  
717  52,9  
718  53,1  
719  53,2  
720  53,3  
721  53,3  
722  53,4  
723  53,5  
724  53,7  
725  54,0  
726  54,4  
727  54,9  
728  55,6  
729  56,3  
730  57,1  
731  57,9  
732  58,8  
733  59,6  
734  60,3  
735  60,9  
736  61,3  
737  61,7  
738  61,8  
739  61,8  
740  61,6  
741  61,2  
742  60,8  
743  60,4  
744  59,9  
745  59,4LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/377
 
Laiks, s  Ātrums, km/h  
746  58,9  
747  58,6  
748  58,2  
749  57,9  
750  57,7  
751  57,5  
752  57,2  
753  57,0  
754  56,8  
755  56,6  
756  56,6  
757  56,7  
758  57,1  
759  57,6  
760  58,2  
761  59,0  
762  59,8  
763  60,6  
764  61,4  
765  62,2  
766  62,9  
767  63,5  
768  64,2  
769  64,4  
770  64,4  
771  64,0  
772  63,5  
773  62,9  
774  62,4  
775  62,0  
776  61,6  
777  61,4  
778  61,2  
779  61,0  
780  60,7  Laiks, s  Ātrums, km/h  
781  60,2  
782  59,6  
783  58,9  
784  58,1  
785  57,2  
786  56,3  
787  55,3  
788  54,4  
789  53,4  
790  52,4  
791  51,4  
792  50,4  
793  49,4  
794  48,5  
795  47,5  
796  46,5  
797  45,4  
798  44,3  
799  43,1  
800  42,0  
801  40,8  
802  39,7  
803  38,8  
804  38,1  
805  37,4  
806  37,1  
807  36,9  
808  37,0  
809  37,5  
810  37,8  
811  38,2  
812  38,6  
813  39,1  
814  39,6  
815  40,1  Laiks, s  Ātrums, km/h  
816  40,7  
817  41,3  
818  41,9  
819  42,7  
820  43,4  
821  44,2  
822  45,0  
823  45,9  
824  46,8  
825  47,7  
826  48,7  
827  49,7  
828  50,6  
829  51,6  
830  52,5  
831  53,3  
832  54,1  
833  54,7  
834  55,3  
835  55,7  
836  56,1  
837  56,4  
838  56,7  
839  57,1  
840  57,5  
841  58,0  
842  58,7  
843  59,3  
844  60,0  
845  60,6  
846  61,3  
847  61,5  
848  61,5  
849  61,4  
850  61,2  Laiks, s  Ātrums, km/h  
851  60,5  
852  60,0  
853  59,5  
854  58,9  
855  58,4  
856  57,9  
857  57,5  
858  57,1  
859  56,7  
860  56,4  
861  56,1  
862  55,8  
863  55,5  
864  55,3  
865  55,0  
866  54,7  
867  54,4  
868  54,2  
869  54,0  
870  53,9  
871  53,7  
872  53,6  
873  53,5  
874  53,4  
875  53,3  
876  53,2  
877  53,1  
878  53,0  
879  53,0  
880  53,0  
881  53,0  
882  53,0  
883  53,0  
884  52,8  
885  52,5LV L 175/378 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
Laiks, s  Ātrums, km/h  
886  51,9  
887  51,1  
888  50,2  
889  49,2  
890  48,2  
891  47,3  
892  46,4  
893  45,6  
894  45,0  
895  44,3  
896  43,8  
897  43,3  
898  42,8  
899  42,4  
900  42,0  
901  41,6  
902  41,1  
903  40,3  
904  39,5  
905  38,6  
906  37,7  
907  36,7  
908  36,2  
909  36,0  
910  36,2  
911  37,0  
912  38,0  
913  39,0  
914  39,7  
915  40,2  
916  40,7  
917  41,2  
918  41,7  
919  42,2  
920  42,7  Laiks, s  Ātrums, km/h  
921  43,2  
922  43,6  
923  44,0  
924  44,2  
925  44,4  
926  44,5  
927  44,6  
928  44,7  
929  44,6  
930  44,5  
931  44,4  
932  44,2  
933  44,1  
934  43,7  
935  43,3  
936  42,8  
937  42,3  
938  41,6  
939  40,7  
940  39,8  
941  38,8  
942  37,8  
943  36,9  
944  36,1  
945  35,5  
946  35,0  
947  34,7  
948  34,4  
949  34,1  
950  33,9  
951  33,6  
952  33,3  
953  33,0  
954  32,7  Laiks, s  Ātrums, km/h  
955  32,3  
956  31,9  
957  31,5  
958  31,0  
959  30,6  
960  30,2  
961  29,7  
962  29,1  
963  28,4  
964  27,6  
965  26,8  
966  26,0  
967  25,1  
968  24,2  
969  23,3  
970  22,4  
971  21,5  
972  20,6  
973  19,7  
974  18,8  
975  17,7  
976  16,4  
977  14,9  
978  13,2  
979  11,3  
980  9,4  
981  7,5  
982  5,6  
983  3,7  
984  1,9  
985  1,0  
986  0,0  
987  0,0  
988  0,0  Laiks, s  Ātrums, km/h  
989  0,0  
990  0,0  
991  0,0  
992  0,0  
993  0,0  
994  0,0  
995  0,0  
996  0,0  
997  0,0  
998  0,0  
999  0,0  
1000  0,0  
1001  0,0  
1002  0,0  
1003  0,0  
1004  0,0  
1005  0,0  
1006  0,0  
1007  0,0  
1008  0,0  
1009  0,0  
1010  0,0  
1011  0,0  
1012  0,0  
1013  0,0  
1014  0,0  
1015  0,0  
1016  0,0  
1017  0,0  
1018  0,0  
1019  0,0  
1020  0,0  
1021  0,0  
1022  0,0LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/379
 
5. WLTC 2. klases transportl īdzek ļiem 
A1/3. att ēls 
WLTC , 2. klases transportl īdzek ļi, Zemais  2 posms
  
A1/4. att ēls 
WLTC , 2. klases transportl īdzek ļi, Vid ējais  2 posms
LV L 175/380 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
A1/5. att ēls 
WLTC , 2. klases transportl īdzek ļi, Augstais  2 posms
  
A1/6. att ēls 
WLTC , 2. klases transportl īdzek ļi, Ļoti augstais  2 posms
LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/381
 
A1/3. tabula  
WLTC , 2. klases transportl īdzek ļi, Zemais  2 posms  
Laiks, s  Ātrums, km/h  
0 0,0  
1 0,0  
2 0,0  
3 0,0  
4 0,0  
5 0,0  
6 0,0  
7 0,0  
8 0,0  
9 0,0  
10 0,0  
11 0,0  
12 0,0  
13 1,2  
14 2,6  
15 4,9  
16 7,3  
17 9,4  
18 11,4  
19 12,7  
20 13,3  
21 13,4  
22 13,3  
23 13,1  
24 12,5  
25 11,1  
26 8,9  
27 6,2  
28 3,8  
29 1,8  
30 0,0  
31 0,0  
32 0,0  Laiks, s  Ātrums, km/h  
33 0,0  
34 1,5  
35 2,8  
36 3,6  
37 4,5  
38 5,3  
39 6,0  
40 6,6  
41 7,3  
42 7,9  
43 8,6  
44 9,3  
45 10  
46 10,8  
47 11,6  
48 12,4  
49 13,2  
50 14,2  
51 14,8  
52 14,7  
53 14,4  
54 14,1  
55 13,6  
56 13,0  
57 12,4  
58 11,8  
59 11,2  
60 10,6  
61 9,9  
62 9,0  
63 8,2  
64 7,0  
65 4,8  
66 2,3  Laiks, s  Ātrums, km/h  
67 0,0  
68 0,0  
69 0,0  
70 0,0  
71 0,0  
72 0,0  
73 0,0  
74 0,0  
75 0,0  
76 0,0  
77 0,0  
78 0,0  
79 0,0  
80 0,0  
81 0,0  
82 0,0  
83 0,0  
84 0,0  
85 0,0  
86 0,0  
87 0,0  
88 0,0  
89 0,0  
90 0,0  
91 0,0  
92 0,0  
93 0,0  
94 0,0  
95 0,0  
96 0,0  
97 0,0  
98 0,0  
99 0,0  
100  0,0  Laiks, s  Ātrums, km/h  
101  0,0  
102  0,0  
103  0,0  
104  0,0  
105  0,0  
106  0,0  
107  0,8  
108  1,4  
109  2,3  
110  3,5  
111  4,7  
112  5,9  
113  7,4  
114  9,2  
115  11,7  
116  13,5  
117  15,0  
118  16,2  
119  16,8  
120  17,5  
121  18,8  
122  20,3  
123  22,0  
124  23,6  
125  24,8  
126  25,6  
127  26,3  
128  27,2  
129  28,3  
130  29,6  
131  30,9  
132  32,2  
133  33,4  
134  35,1LV L 175/382 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
Laiks, s  Ātrums, km/h  
135  37,2  
136  38,7  
137  39,0  
138  40,1  
139  40,4  
140  39,7  
141  36,8  
142  35,1  
143  32,2  
144  31,1  
145  30,8  
146  29,7  
147  29,4  
148  29,0  
149  28,5  
150  26,0  
151  23,4  
152  20,7  
153  17,4  
154  15,2  
155  13,5  
156  13,0  
157  12,4  
158  12,3  
159  12,2  
160  12,3  
161  12,4  
162  12,5  
163  12,7  
164  12,8  
165  13,2  
166  14,3  
167  16,5  
168  19,4  
169  21,7  Laiks, s  Ātrums, km/h  
170  23,1  
171  23,5  
172  24,2  
173  24,8  
174  25,4  
175  25,8  
176  26,5  
177  27,2  
178  28,3  
179  29,9  
180  32,4  
181  35,1  
182  37,5  
183  39,2  
184  40,5  
185  41,4  
186  42,0  
187  42,5  
188  43,2  
189  44,4  
190  45,9  
191  47,6  
192  49,0  
193  50,0  
194  50,2  
195  50,1  
196  49,8  
197  49,4  
198  48,9  
199  48,5  
200  48,3  
201  48,2  
202  47,9  
203  47,1  
204  45,5  Laiks, s  Ātrums, km/h  
205  43,2  
206  40,6  
207  38,5  
208  36,9  
209  35,9  
210  35,3  
211  34,8  
212  34,5  
213  34,2  
214  34,0  
215  33,8  
216  33,6  
217  33,5  
218  33,5  
219  33,4  
220  33,3  
221  33,3  
222  33,2  
223  33,1  
224  33,0  
225  32,9  
226  32,8  
227  32,7  
228  32,5  
229  32,3  
230  31,8  
231  31,4  
232  30,9  
233  30,6  
234  30,6  
235  30,7  
236  32,0  
237  33,5  
238  35,8  
239  37,6  Laiks, s  Ātrums, km/h  
240  38,8  
241  39,6  
242  40,1  
243  40,9  
244  41,8  
245  43,3  
246  44,7  
247  46,4  
248  47,9  
249  49,6  
250  49,6  
251  48,8  
252  48,0  
253  47,5  
254  47,1  
255  46,9  
256  45,8  
257  45,8  
258  45,8  
259  45,9  
260  46,2  
261  46,4  
262  46,6  
263  46,8  
264  47,0  
265  47,3  
266  47,5  
267  47,9  
268  48,3  
269  48,3  
270  48,2  
271  48,0  
272  47,7  
273  47,2  
274  46,5LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/383
 
Laiks, s  Ātrums, km/h  
275  45,2  
276  43,7  
277  42,0  
278  40,4  
279  39,0  
280  37,7  
281  36,4  
282  35,2  
283  34,3  
284  33,8  
285  33,3  
286  32,5  
287  30,9  
288  28,6  
289  25,9  
290  23,1  
291  20,1  
292  17,3  
293  15,1  
294  13,7  
295  13,4  
296  13,9  
297  15,0  
298  16,3  
299  17,4  
300  18,2  
301  18,6  
302  19,0  
303  19,4  
304  19,8  
305  20,1  
306  20,5  
307  20,2  
308  18,6  
309  16,5  Laiks, s  Ātrums, km/h  
310  14,4  
311  13,4  
312  12,9  
313  12,7  
314  12,4  
315  12,4  
316  12,8  
317  14,1  
318  16,2  
319  18,8  
320  21,9  
321  25,0  
322  28,4  
323  31,3  
324  34,0  
325  34,6  
326  33,9  
327  31,9  
328  30,0  
329  29,0  
330  27,9  
331  27,1  
332  26,4  
333  25,9  
334  25,5  
335  25,0  
336  24,6  
337  23,9  
338  23,0  
339  21,8  
340  20,7  
341  19,6  
342  18,7  
343  18,1  
344  17,5  Laiks, s  Ātrums, km/h  
345  16,7  
346  15,4  
347  13,6  
348  11,2  
349  8,6  
350  6,0  
351  3,1  
352  1,2  
353  0,0  
354  0,0  
355  0,0  
356  0,0  
357  0,0  
358  0,0  
359  0,0  
360  1,4  
361  3,2  
362  5,6  
363  8,1  
364  10,3  
365  12,1  
366  12,6  
367  13,6  
368  14,5  
369  15,6  
370  16,8  
371  18,2  
372  19,6  
373  20,9  
374  22,3  
375  23,8  
376  25,4  
377  27,0  
378  28,6  
379  30,2  Laiks, s  Ātrums, km/h  
380  31,2  
381  31,2  
382  30,7  
383  29,5  
384  28,6  
385  27,7  
386  26,9  
387  26,1  
388  25,4  
389  24,6  
390  23,6  
391  22,6  
392  21,7  
393  20,7  
394  19,8  
395  18,8  
396  17,7  
397  16,6  
398  15,6  
399  14,8  
400  14,3  
401  13,8  
402  13,4  
403  13,1  
404  12,8  
405  12,3  
406  11,6  
407  10,5  
408  9,0  
409  7,2  
410  5,2  
411  2,9  
412  1,2  
413  0,0  
414  0,0LV L 175/384 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
Laiks, s  Ātrums, km/h  
415  0,0  
416  0,0  
417  0,0  
418  0,0  
419  0,0  
420  0,0  
421  0,0  
422  0,0  
423  0,0  
424  0,0  
425  0,0  
426  0,0  
427  0,0  
428  0,0  
429  0,0  
430  0,0  
431  0,0  
432  0,0  
433  0,0  
434  0,0  
435  0,0  
436  0,0  
437  0,0  
438  0,0  
439  0,0  
440  0,0  
441  0,0  
442  0,0  
443  0,0  
444  0,0  
445  0,0  
446  0,0  
447  0,0  
448  0,0  
449  0,0  Laiks, s  Ātrums, km/h  
450  0,0  
451  0,0  
452  0,0  
453  0,0  
454  0,0  
455  0,0  
456  0,0  
457  0,0  
458  0,0  
459  0,0  
460  0,0  
461  0,0  
462  0,0  
463  0,0  
464  0,0  
465  0,0  
466  0,0  
467  0,0  
468  0,0  
469  0,0  
470  0,0  
471  0,0  
472  0,0  
473  0,0  
474  0,0  
475  0,0  
476  0,0  
477  0,0  
478  0,0  
479  0,0  
480  0,0  
481  1,4  
482  2,5  
483  5,2  
484  7,9  Laiks, s  Ātrums, km/h  
485  10,3  
486  12,7  
487  15,0  
488  17,4  
489  19,7  
490  21,9  
491  24,1  
492  26,2  
493  28,1  
494  29,7  
495  31,3  
496  33,0  
497  34,7  
498  36,3  
499  38,1  
500  39,4  
501  40,4  
502  41,2  
503  42,1  
504  43,2  
505  44,3  
506  45,7  
507  45,4  
508  44,5  
509  42,5  
510  39,5  
511  36,5  
512  33,5  
513  30,4  
514  27,0  
515  23,6  
516  21,0  
517  19,5  
518  17,6  
519  16,1  Laiks, s  Ātrums, km/h  
520  14,5  
521  13,5  
522  13,7  
523  16,0  
524  18,1  
525  20,8  
526  21,5  
527  22,5  
528  23,4  
529  24,5  
530  25,6  
531  26,0  
532  26,5  
533  26,9  
534  27,3  
535  27,9  
536  30,3  
537  33,2  
538  35,4  
539  38,0  
540  40,1  
541  42,7  
542  44,5  
543  46,3  
544  47,6  
545  48,8  
546  49,7  
547  50,6  
548  51,4  
549  51,4  
550  50,2  
551  47,1  
552  44,5  
553  41,5  
554  38,5LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/385
 
Laiks, s  Ātrums, km/h  
555  35,5  
556  32,5  
557  29,5  
558  26,5  
559  23,5  
560  20,4  
561  17,5  
562  14,5  
563  11,5  
564  8,5  Laiks, s  Ātrums, km/h  
565  5,6  
566  2,6  
567  0,0  
568  0,0  
569  0,0  
570  0,0  
571  0,0  
572  0,0  
573  0,0  Laiks, s  Ātrums, km/h  
574  0,0  
575  0,0  
576  0,0  
577  0,0  
578  0,0  
579  0,0  
580  0,0  
581  0,0  
582  0,0  Laiks, s  Ātrums, km/h  
583  0,0  
584  0,0  
585  0,0  
586  0,0  
587  0,0  
588  0,0  
589  0,0  
A1/4. tabula  
WLTC , 2. klases transportl īdzek ļi, Vid ējais  2 posms  
Laiks, s  Ātrums, km/h  
590  0,0  
591  0,0  
592  0,0  
593  0,0  
594  0,0  
595  0,0  
596  0,0  
597  0,0  
598  0,0  
599  0,0  
600  0,0  
601  1,6  
602  3,6  
603  6,3  
604  9,0  
605  11,8  
606  14,2  
607  16,6  
608  18,5  
609  20,8  
610  23,4  Laiks, s  Ātrums, km/h  
611  26,9  
612  30,3  
613  32,8  
614  34,1  
615  34,2  
616  33,6  
617  32,1  
618  30,0  
619  27,5  
620  25,1  
621  22,8  
622  20,5  
623  17,9  
624  15,1  
625  13,4  
626  12,8  
627  13,7  
628  16,0  
629  18,1  
630  20,8  
631  23,7  
632  26,5  Laiks, s  Ātrums, km/h  
633  29,3  
634  32,0  
635  34,5  
636  36,8  
637  38,6  
638  39,8  
639  40,6  
640  41,1  
641  41,9  
642  42,8  
643  44,3  
644  45,7  
645  47,4  
646  48,9  
647  50,6  
648  52,0  
649  53,7  
650  55,0  
651  56,8  
652  58,0  
653  59,8  
654  61,1  Laiks, s  Ātrums, km/h  
655  62,4  
656  63,0  
657  63,5  
658  63,0  
659  62,0  
660  60,4  
661  58,6  
662  56,7  
663  55,0  
664  53,7  
665  52,7  
666  51,9  
667  51,4  
668  51,0  
669  50,7  
670  50,6  
671  50,8  
672  51,2  
673  51,7  
674  52,3  
675  53,1  
676  53,8LV L 175/386 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
Laiks, s  Ātrums, km/h  
677  54,5  
678  55,1  
679  55,9  
680  56,5  
681  57,1  
682  57,8  
683  58,5  
684  59,3  
685  60,2  
686  61,3  
687  62,4  
688  63,4  
689  64,4  
690  65,4  
691  66,3  
692  67,2  
693  68,0  
694  68,8  
695  69,5  
696  70,1  
697  70,6  
698  71,0  
699  71,6  
700  72,2  
701  72,8  
702  73,5  
703  74,1  
704  74,3  
705  74,3  
706  73,7  
707  71,9  
708  70,5  
709  68,9  
710  67,4  
711  66,0  Laiks, s  Ātrums, km/h  
712  64,7  
713  63,7  
714  62,9  
715  62,2  
716  61,7  
717  61,2  
718  60,7  
719  60,3  
720  59,9  
721  59,6  
722  59,3  
723  59,0  
724  58,6  
725  58,0  
726  57,5  
727  56,9  
728  56,3  
729  55,9  
730  55,6  
731  55,3  
732  55,1  
733  54,8  
734  54,6  
735  54,5  
736  54,3  
737  53,9  
738  53,4  
739  52,6  
740  51,5  
741  50,2  
742  48,7  
743  47,0  
744  45,1  
745  43,0  
746  40,6  Laiks, s  Ātrums, km/h  
747  38,1  
748  35,4  
749  32,7  
750  30,0  
751  27,5  
752  25,3  
753  23,4  
754  22,0  
755  20,8  
756  19,8  
757  18,9  
758  18,0  
759  17,0  
760  16,1  
761  15,5  
762  14,4  
763  14,9  
764  15,9  
765  17,1  
766  18,3  
767  19,4  
768  20,4  
769  21,2  
770  21,9  
771  22,7  
772  23,4  
773  24,2  
774  24,3  
775  24,2  
776  24,1  
777  23,8  
778  23,0  
779  22,6  
780  21,7  
781  21,3  Laiks, s  Ātrums, km/h  
782  20,3  
783  19,1  
784  18,1  
785  16,9  
786  16,0  
787  14,8  
788  14,5  
789  13,7  
790  13,5  
791  12,9  
792  12,7  
793  12,5  
794  12,5  
795  12,6  
796  13,0  
797  13,6  
798  14,6  
799  15,7  
800  17,1  
801  18,7  
802  20,2  
803  21,9  
804  23,6  
805  25,4  
806  27,1  
807  28,9  
808  30,4  
809  32,0  
810  33,4  
811  35,0  
812  36,4  
813  38,1  
814  39,7  
815  41,6  
816  43,3LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/387
 
Laiks, s  Ātrums, km/h  
817  45,1  
818  46,9  
819  48,7  
820  50,5  
821  52,4  
822  54,1  
823  55,7  
824  56,8  
825  57,9  
826  59,0  
827  59,9  
828  60,7  
829  61,4  
830  62,0  
831  62,5  
832  62,9  
833  63,2  
834  63,4  
835  63,7  
836  64,0  
837  64,4  
838  64,9  
839  65,5  
840  66,2  
841  67,0  
842  67,8  
843  68,6  
844  69,4  
845  70,1  
846  70,9  
847  71,7  
848  72,5  
849  73,2  
850  73,8  
851  74,4  Laiks, s  Ātrums, km/h  
852  74,7  
853  74,7  
854  74,6  
855  74,2  
856  73,5  
857  72,6  
858  71,8  
859  71,0  
860  70,1  
861  69,4  
862  68,9  
863  68,4  
864  67,9  
865  67,1  
866  65,8  
867  63,9  
868  61,4  
869  58,4  
870  55,4  
871  52,4  
872  50,0  
873  48,3  
874  47,3  
875  46,8  
876  46,9  
877  47,1  
878  47,5  
879  47,8  
880  48,3  
881  48,8  
882  49,5  
883  50,2  
884  50,8  
885  51,4  
886  51,8  Laiks, s  Ātrums, km/h  
887  51,9  
888  51,7  
889  51,2  
890  50,4  
891  49,2  
892  47,7  
893  46,3  
894  45,1  
895  44,2  
896  43,7  
897  43,4  
898  43,1  
899  42,5  
900  41,8  
901  41,1  
902  40,3  
903  39,7  
904  39,3  
905  39,2  
906  39,3  
907  39,6  
908  40,0  
909  40,7  
910  41,4  
911  42,2  
912  43,1  
913  44,1  
914  44,9  
915  45,6  
916  46,4  
917  47,0  
918  47,8  
919  48,3  
920  48,9  
921  49,4  Laiks, s  Ātrums, km/h  
922  49,8  
923  49,6  
924  49,3  
925  49,0  
926  48,5  
927  48,0  
928  47,5  
929  47,0  
930  46,9  
931  46,8  
932  46,8  
933  46,8  
934  46,9  
935  46,9  
936  46,9  
937  46,9  
938  46,9  
939  46,8  
940  46,6  
941  46,4  
942  46,0  
943  45,5  
944  45,0  
945  44,5  
946  44,2  
947  43,9  
948  43,7  
949  43,6  
950  43,6  
951  43,5  
952  43,5  
953  43,4  
954  43,3  
955  43,1  
956  42,9LV L 175/388 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
Laiks, s  Ātrums, km/h  
957  42,7  
958  42,5  
959  42,4  
960  42,2  
961  42,1  
962  42,0  
963  41,8  
964  41,7  
965  41,5  
966  41,3  
967  41,1  
968  40,8  
969  40,3  
970  39,6  
971  38,5  
972  37,0  
973  35,1  
974  33,0  Laiks, s  Ātrums, km/h  
975  30,6  
976  27,9  
977  25,1  
978  22,0  
979  18,8  
980  15,5  
981  12,3  
982  8,8  
983  6,0  
984  3,6  
985  1,6  
986  0,0  
987  0,0  
988  0,0  
989  0,0  
990  0,0  
991  0,0  Laiks, s  Ātrums, km/h  
992  0,0  
993  0,0  
994  0,0  
995  0,0  
996  0,0  
997  0,0  
998  0,0  
999  0,0  
1000  0,0  
1001  0,0  
1002  0,0  
1003  0,0  
1004  0,0  
1005  0,0  
1006  0,0  
1007  0,0  
1008  0,0  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1009  0,0  
1010  0,0  
1011  0,0  
1012  0,0  
1013  0,0  
1014  0,0  
1015  0,0  
1016  0,0  
1017  0,0  
1018  0,0  
1019  0,0  
1020  0,0  
1021  0,0  
1022  0,0  
A1/5. tabula  
WLTC , 2. klases transportl īdzek ļi, Augstais  2 posms  
Laiks, s  Ātrums, km/h  
1023  0,0  
1024  0,0  
1025  0,0  
1026  0,0  
1027  1,1  
1028  3,0  
1029  5,7  
1030  8,4  
1031  11,1  
1032  14,0  
1033  17,0  
1034  20,1  
1035  22,7  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1036  23,6  
1037  24,5  
1038  24,8  
1039  25,1  
1040  25,3  
1041  25,5  
1042  25,7  
1043  25,8  
1044  25,9  
1045  26,0  
1046  26,1  
1047  26,3  
1048  26,5  
1049  26,8  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1050  27,1  
1051  27,5  
1052  28,0  
1053  28,6  
1054  29,3  
1055  30,4  
1056  31,8  
1057  33,7  
1058  35,8  
1059  37,8  
1060  39,5  
1061  40,8  
1062  41,8  
1063  42,4  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1064  43,0  
1065  43,4  
1066  44,0  
1067  44,4  
1068  45,0  
1069  45,4  
1070  46,0  
1071  46,4  
1072  47,0  
1073  47,4  
1074  48,0  
1075  48,4  
1076  49,0  
1077  49,4LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/389
 
Laiks, s  Ātrums, km/h  
1078  50,0  
1079  50,4  
1080  50,8  
1081  51,1  
1082  51,3  
1083  51,3  
1084  51,3  
1085  51,3  
1086  51,3  
1087  51,3  
1088  51,3  
1089  51,4  
1090  51,6  
1091  51,8  
1092  52,1  
1093  52,3  
1094  52,6  
1095  52,8  
1096  52,9  
1097  53,0  
1098  53,0  
1099  53,0  
1100  53,1  
1101  53,2  
1102  53,3  
1103  53,4  
1104  53,5  
1105  53,7  
1106  55,0  
1107  56,8  
1108  58,8  
1109  60,9  
1110  63,0  
1111  65,0  
1112  66,9  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1113  68,6  
1114  70,1  
1115  71,5  
1116  72,8  
1117  73,9  
1118  74,9  
1119  75,7  
1120  76,4  
1121  77,1  
1122  77,6  
1123  78,0  
1124  78,2  
1125  78,4  
1126  78,5  
1127  78,5  
1128  78,6  
1129  78,7  
1130  78,9  
1131  79,1  
1132  79,4  
1133  79,8  
1134  80,1  
1135  80,5  
1136  80,8  
1137  81,0  
1138  81,2  
1139  81,3  
1140  81,2  
1141  81,0  
1142  80,6  
1143  80,0  
1144  79,1  
1145  78,0  
1146  76,8  
1147  75,5  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1148  74,1  
1149  72,9  
1150  71,9  
1151  71,2  
1152  70,9  
1153  71,0  
1154  71,5  
1155  72,3  
1156  73,2  
1157  74,1  
1158  74,9  
1159  75,4  
1160  75,5  
1161  75,2  
1162  74,5  
1163  73,3  
1164  71,7  
1165  69,9  
1166  67,9  
1167  65,7  
1168  63,5  
1169  61,2  
1170  59,0  
1171  56,8  
1172  54,7  
1173  52,7  
1174  50,9  
1175  49,4  
1176  48,1  
1177  47,1  
1178  46,5  
1179  46,3  
1180  46,5  
1181  47,2  
1182  48,3  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1183  49,7  
1184  51,3  
1185  53,0  
1186  54,9  
1187  56,7  
1188  58,6  
1189  60,2  
1190  61,6  
1191  62,2  
1192  62,5  
1193  62,8  
1194  62,9  
1195  63,0  
1196  63,0  
1197  63,1  
1198  63,2  
1199  63,3  
1200  63,5  
1201  63,7  
1202  63,9  
1203  64,1  
1204  64,3  
1205  66,1  
1206  67,9  
1207  69,7  
1208  71,4  
1209  73,1  
1210  74,7  
1211  76,2  
1212  77,5  
1213  78,6  
1214  79,7  
1215  80,6  
1216  81,5  
1217  82,2LV L 175/390 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
Laiks, s  Ātrums, km/h  
1218  83,0  
1219  83,7  
1220  84,4  
1221  84,9  
1222  85,1  
1223  85,2  
1224  84,9  
1225  84,4  
1226  83,6  
1227  82,7  
1228  81,5  
1229  80,1  
1230  78,7  
1231  77,4  
1232  76,2  
1233  75,4  
1234  74,8  
1235  74,3  
1236  73,8  
1237  73,2  
1238  72,4  
1239  71,6  
1240  70,8  
1241  69,9  
1242  67,9  
1243  65,7  
1244  63,5  
1245  61,2  
1246  59,0  
1247  56,8  
1248  54,7  
1249  52,7  
1250  50,9  
1251  49,4  
1252  48,1  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1253  47,1  
1254  46,5  
1255  46,3  
1256  45,1  
1257  43,0  
1258  40,6  
1259  38,1  
1260  35,4  
1261  32,7  
1262  30,0  
1263  29,9  
1264  30,0  
1265  30,2  
1266  30,4  
1267  30,6  
1268  31,6  
1269  33,0  
1270  33,9  
1271  34,8  
1272  35,7  
1273  36,6  
1274  37,5  
1275  38,4  
1276  39,3  
1277  40,2  
1278  40,8  
1279  41,7  
1280  42,4  
1281  43,1  
1282  43,6  
1283  44,2  
1284  44,8  
1285  45,5  
1286  46,3  
1287  47,2  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1288  48,1  
1289  49,1  
1290  50,0  
1291  51,0  
1292  51,9  
1293  52,7  
1294  53,7  
1295  55,0  
1296  56,8  
1297  58,8  
1298  60,9  
1299  63,0  
1300  65,0  
1301  66,9  
1302  68,6  
1303  70,1  
1304  71,0  
1305  71,8  
1306  72,8  
1307  72,9  
1308  73,0  
1309  72,3  
1310  71,9  
1311  71,3  
1312  70,9  
1313  70,5  
1314  70,0  
1315  69,6  
1316  69,2  
1317  68,8  
1318  68,4  
1319  67,9  
1320  67,5  
1321  67,2  
1322  66,8  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1323  65,6  
1324  63,3  
1325  60,2  
1326  56,2  
1327  52,2  
1328  48,4  
1329  45,0  
1330  41,6  
1331  38,6  
1332  36,4  
1333  34,8  
1334  34,2  
1335  34,7  
1336  36,3  
1337  38,5  
1338  41,0  
1339  43,7  
1340  46,5  
1341  49,1  
1342  51,6  
1343  53,9  
1344  56,0  
1345  57,9  
1346  59,7  
1347  61,2  
1348  62,5  
1349  63,5  
1350  64,3  
1351  65,3  
1352  66,3  
1353  67,3  
1354  68,3  
1355  69,3  
1356  70,3  
1357  70,8LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/391
 
Laiks, s  Ātrums, km/h  
1358  70,8  
1359  70,8  
1360  70,9  
1361  70,9  
1362  70,9  
1363  70,9  
1364  71,0  
1365  71,0  
1366  71,1  
1367  71,2  
1368  71,3  
1369  71,4  
1370  71,5  
1371  71,7  
1372  71,8  
1373  71,9  
1374  71,9  
1375  71,9  
1376  71,9  
1377  71,9  
1378  71,9  
1379  71,9  
1380  72,0  
1381  72,1  
1382  72,4  
1383  72,7  
1384  73,1  
1385  73,4  
1386  73,8  
1387  74,0  
1388  74,1  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1389  74,0  
1390  73,0  
1391  72,0  
1392  71,0  
1393  70,0  
1394  69,0  
1395  68,0  
1396  67,7  
1397  66,7  
1398  66,6  
1399  66,7  
1400  66,8  
1401  66,9  
1402  66,9  
1403  66,9  
1404  66,9  
1405  66,9  
1406  66,9  
1407  66,9  
1408  67,0  
1409  67,1  
1410  67,3  
1411  67,5  
1412  67,8  
1413  68,2  
1414  68,6  
1415  69,0  
1416  69,3  
1417  69,3  
1418  69,2  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1419  68,8  
1420  68,2  
1421  67,6  
1422  67,4  
1423  67,2  
1424  66,9  
1425  66,3  
1426  65,4  
1427  64,0  
1428  62,4  
1429  60,6  
1430  58,6  
1431  56,7  
1432  54,8  
1433  53,0  
1434  51,3  
1435  49,6  
1436  47,8  
1437  45,5  
1438  42,8  
1439  39,8  
1440  36,5  
1441  33,0  
1442  29,5  
1443  25,8  
1444  22,1  
1445  18,6  
1446  15,3  
1447  12,4  
1448  9,6  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1449  6,6  
1450  3,8  
1451  1,6  
1452  0,0  
1453  0,0  
1454  0,0  
1455  0,0  
1456  0,0  
1457  0,0  
1458  0,0  
1459  0,0  
1460  0,0  
1461  0,0  
1462  0,0  
1463  0,0  
1464  0,0  
1465  0,0  
1466  0,0  
1467  0,0  
1468  0,0  
1469  0,0  
1470  0,0  
1471  0,0  
1472  0,0  
1473  0,0  
1474  0,0  
1475  0,0  
1476  0,0  
1477  0,0LV L 175/392 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
A1/6. tabula  
WLTC , 2. klases transportl īdzek ļi, Ļoti augstais  2 posms  
Laiks, s  Ātrums, km/h  
1478  0,0  
1479  1,1  
1480  2,3  
1481  4,6  
1482  6,5  
1483  8,9  
1484  10,9  
1485  13,5  
1486  15,2  
1487  17,6  
1488  19,3  
1489  21,4  
1490  23,0  
1491  25,0  
1492  26,5  
1493  28,4  
1494  29,8  
1495  31,7  
1496  33,7  
1497  35,8  
1498  38,1  
1499  40,5  
1500  42,2  
1501  43,5  
1502  44,5  
1503  45,2  
1504  45,8  
1505  46,6  
1506  47,4  
1507  48,5  
1508  49,7  
1509  51,3  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1510  52,9  
1511  54,3  
1512  55,6  
1513  56,8  
1514  57,9  
1515  58,9  
1516  59,7  
1517  60,3  
1518  60,7  
1519  60,9  
1520  61,0  
1521  61,1  
1522  61,4  
1523  61,8  
1524  62,5  
1525  63,4  
1526  64,5  
1527  65,7  
1528  66,9  
1529  68,1  
1530  69,1  
1531  70,0  
1532  70,9  
1533  71,8  
1534  72,6  
1535  73,4  
1536  74,0  
1537  74,7  
1538  75,2  
1539  75,7  
1540  76,4  
1541  77,2  
1542  78,2  
1543  78,9  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1544  79,9  
1545  81,1  
1546  82,4  
1547  83,7  
1548  85,4  
1549  87,0  
1550  88,3  
1551  89,5  
1552  90,5  
1553  91,3  
1554  92,2  
1555  93,0  
1556  93,8  
1557  94,6  
1558  95,3  
1559  95,9  
1560  96,6  
1561  97,4  
1562  98,1  
1563  98,7  
1564  99,5  
1565  100,3  
1566  101,1  
1567  101,9  
1568  102,8  
1569  103,8  
1570  105,0  
1571  106,1  
1572  107,4  
1573  108,7  
1574  109,9  
1575  111,2  
1576  112,3  
1577  113,4  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1578  114,4  
1579  115,3  
1580  116,1  
1581  116,8  
1582  117,4  
1583  117,7  
1584  118,2  
1585  118,1  
1586  117,7  
1587  117,0  
1588  116,1  
1589  115,2  
1590  114,4  
1591  113,6  
1592  113,0  
1593  112,6  
1594  112,2  
1595  111,9  
1596  111,6  
1597  111,2  
1598  110,7  
1599  110,1  
1600  109,3  
1601  108,4  
1602  107,4  
1603  106,7  
1604  106,3  
1605  106,2  
1606  106,4  
1607  107,0  
1608  107,5  
1609  107,9  
1610  108,4  
1611  108,9LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/393
 
Laiks, s  Ātrums, km/h  
1612  109,5  
1613  110,2  
1614  110,9  
1615  111,6  
1616  112,2  
1617  112,8  
1618  113,3  
1619  113,7  
1620  114,1  
1621  114,4  
1622  114,6  
1623  114,7  
1624  114,7  
1625  114,7  
1626  114,6  
1627  114,5  
1628  114,5  
1629  114,5  
1630  114,7  
1631  115,0  
1632  115,6  
1633  116,4  
1634  117,3  
1635  118,2  
1636  118,8  
1637  119,3  
1638  119,6  
1639  119,7  
1640  119,5  
1641  119,3  
1642  119,2  
1643  119,0  
1644  118,8  
1645  118,8  
1646  118,8  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1647  118,8  
1648  118,8  
1649  118,9  
1650  119,0  
1651  119,0  
1652  119,1  
1653  119,2  
1654  119,4  
1655  119,6  
1656  119,9  
1657  120,1  
1658  120,3  
1659  120,4  
1660  120,5  
1661  120,5  
1662  120,5  
1663  120,5  
1664  120,4  
1665  120,3  
1666  120,1  
1667  119,9  
1668  119,6  
1669  119,5  
1670  119,4  
1671  119,3  
1672  119,3  
1673  119,4  
1674  119,5  
1675  119,5  
1676  119,6  
1677  119,6  
1678  119,6  
1679  119,4  
1680  119,3  
1681  119,0  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1682  118,8  
1683  118,7  
1684  118,8  
1685  119,0  
1686  119,2  
1687  119,6  
1688  120,0  
1689  120,3  
1690  120,5  
1691  120,7  
1692  120,9  
1693  121,0  
1694  121,1  
1695  121,2  
1696  121,3  
1697  121,4  
1698  121,5  
1699  121,5  
1700  121,5  
1701  121,4  
1702  121,3  
1703  121,1  
1704  120,9  
1705  120,6  
1706  120,4  
1707  120,2  
1708  120,1  
1709  119,9  
1710  119,8  
1711  119,8  
1712  119,9  
1713  120,0  
1714  120,2  
1715  120,4  
1716  120,8  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1717  121,1  
1718  121,6  
1719  121,8  
1720  122,1  
1721  122,4  
1722  122,7  
1723  122,8  
1724  123,1  
1725  123,1  
1726  122,8  
1727  122,3  
1728  121,3  
1729  119,9  
1730  118,1  
1731  115,9  
1732  113,5  
1733  111,1  
1734  108,6  
1735  106,2  
1736  104,0  
1737  101,1  
1738  98,3  
1739  95,7  
1740  93,5  
1741  91,5  
1742  90,7  
1743  90,4  
1744  90,2  
1745  90,2  
1746  90,1  
1747  90,0  
1748  89,8  
1749  89,6  
1750  89,4  
1751  89,2LV L 175/394 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
Laiks, s  Ātrums, km/h  
1752  88,9  
1753  88,5  
1754  88,1  
1755  87,6  
1756  87,1  
1757  86,6  
1758  86,1  
1759  85,5  
1760  85,0  
1761  84,4  
1762  83,8  
1763  83,2  
1764  82,6  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1765  81,9  
1766  81,1  
1767  80,0  
1768  78,7  
1769  76,9  
1770  74,6  
1771  72,0  
1772  69,0  
1773  65,6  
1774  62,1  
1775  58,5  
1776  54,7  
1777  50,9  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1778  47,3  
1779  43,8  
1780  40,4  
1781  37,4  
1782  34,3  
1783  31,3  
1784  28,3  
1785  25,2  
1786  22,0  
1787  18,9  
1788  16,1  
1789  13,4  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1790  11,1  
1791  8,9  
1792  6,9  
1793  4,9  
1794  2,8  
1795  0,0  
1796  0,0  
1797  0,0  
1798  0,0  
1799  0,0  
1800  0,0  
6. WLTC 3. klases transportl īdzek ļiem 
A1/7. att ēls 
WLTC , 3. klases transportl īdzek ļi, Zemais  3 posms
LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/395
 
A1/8. att ēls 
WLTC , 3. klases transportl īdzek ļi, Vid ējais  3-1 posms
  
A1/9. att ēls 
WLTC , 3. klases transportl īdzek ļi, Vid ējais  3-2 posms
LV L 175/396 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
A1/10. att ēls 
WLTC , 3. klases transportl īdzek ļi, Augstais  3-1 posms
  
A1/11. att ēls 
WLTC , 3. klases transportl īdzek ļi, Augstais  3-2 posms
LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/397
 
A1/12. att ēls 
WLTC , 3. klases transportl īdzek ļi, Ļoti augstais  3 posms
  
A1/7. tabula  
WLTC , 3. klases transportl īdzek ļi, Zemais  3 posms  
Laiks, s  Ātrums, km/h  
0 0,0  
1 0,0  
2 0,0  
3 0,0  
4 0,0  
5 0,0  
6 0,0  
7 0,0  
8 0,0  
9 0,0  
10 0,0  
11 0,0  
12 0,2  
13 1,7  
14 5,4  
15 9,9  Laiks, s  Ātrums, km/h  
16 13,1  
17 16,9  
18 21,7  
19 26,0  
20 27,5  
21 28,1  
22 28,3  
23 28,8  
24 29,1  
25 30,8  
26 31,9  
27 34,1  
28 36,6  
29 39,1  
30 41,3  
31 42,5  
32 43,3  Laiks, s  Ātrums, km/h  
33 43,9  
34 44,4  
35 44,5  
36 44,2  
37 42,7  
38 39,9  
39 37,0  
40 34,6  
41 32,3  
42 29,0  
43 25,1  
44 22,2  
45 20,9  
46 20,4  
47 19,5  
48 18,4  
49 17,8  Laiks, s  Ātrums, km/h  
50 17,8  
51 17,4  
52 15,7  
53 13,1  
54 12,1  
55 12,0  
56 12,0  
57 12,0  
58 12,3  
59 12,6  
60 14,7  
61 15,3  
62 15,9  
63 16,2  
64 17,1  
65 17,8  
66 18,1LV L 175/398 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
Laiks, s  Ātrums, km/h  
67 18,4  
68 20,3  
69 23,2  
70 26,5  
71 29,8  
72 32,6  
73 34,4  
74 35,5  
75 36,4  
76 37,4  
77 38,5  
78 39,3  
79 39,5  
80 39,0  
81 38,5  
82 37,3  
83 37,0  
84 36,7  
85 35,9  
86 35,3  
87 34,6  
88 34,2  
89 31,9  
90 27,3  
91 22,0  
92 17,0  
93 14,2  
94 12,0  
95 9,1  
96 5,8  
97 3,6  
98 2,2  
99 0,0  
100  0,0  
101  0,0  Laiks, s  Ātrums, km/h  
102  0,0  
103  0,0  
104  0,0  
105  0,0  
106  0,0  
107  0,0  
108  0,0  
109  0,0  
110  0,0  
111  0,0  
112  0,0  
113  0,0  
114  0,0  
115  0,0  
116  0,0  
117  0,0  
118  0,0  
119  0,0  
120  0,0  
121  0,0  
122  0,0  
123  0,0  
124  0,0  
125  0,0  
126  0,0  
127  0,0  
128  0,0  
129  0,0  
130  0,0  
131  0,0  
132  0,0  
133  0,0  
134  0,0  
135  0,0  
136  0,0  Laiks, s  Ātrums, km/h  
137  0,0  
138  0,2  
139  1,9  
140  6,1  
141  11,7  
142  16,4  
143  18,9  
144  19,9  
145  20,8  
146  22,8  
147  25,4  
148  27,7  
149  29,2  
150  29,8  
151  29,4  
152  27,2  
153  22,6  
154  17,3  
155  13,3  
156  12,0  
157  12,6  
158  14,1  
159  17,2  
160  20,1  
161  23,4  
162  25,5  
163  27,6  
164  29,5  
165  31,1  
166  32,1  
167  33,2  
168  35,2  
169  37,2  
170  38,0  
171  37,4  Laiks, s  Ātrums, km/h  
172  35,1  
173  31,0  
174  27,1  
175  25,3  
176  25,1  
177  25,9  
178  27,8  
179  29,2  
180  29,6  
181  29,5  
182  29,2  
183  28,3  
184  26,1  
185  23,6  
186  21,0  
187  18,9  
188  17,1  
189  15,7  
190  14,5  
191  13,7  
192  12,9  
193  12,5  
194  12,2  
195  12,0  
196  12,0  
197  12,0  
198  12,0  
199  12,5  
200  13,0  
201  14,0  
202  15,0  
203  16,5  
204  19,0  
205  21,2  
206  23,8LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/399
 
Laiks, s  Ātrums, km/h  
207  26,9  
208  29,6  
209  32,0  
210  35,2  
211  37,5  
212  39,2  
213  40,5  
214  41,6  
215  43,1  
216  45,0  
217  47,1  
218  49,0  
219  50,6  
220  51,8  
221  52,7  
222  53,1  
223  53,5  
224  53,8  
225  54,2  
226  54,8  
227  55,3  
228  55,8  
229  56,2  
230  56,5  
231  56,5  
232  56,2  
233  54,9  
234  52,9  
235  51,0  
236  49,8  
237  49,2  
238  48,4  
239  46,9  
240  44,3  
241  41,5  Laiks, s  Ātrums, km/h  
242  39,5  
243  37,0  
244  34,6  
245  32,3  
246  29,0  
247  25,1  
248  22,2  
249  20,9  
250  20,4  
251  19,5  
252  18,4  
253  17,8  
254  17,8  
255  17,4  
256  15,7  
257  14,5  
258  15,4  
259  17,9  
260  20,6  
261  23,2  
262  25,7  
263  28,7  
264  32,5  
265  36,1  
266  39,0  
267  40,8  
268  42,9  
269  44,4  
270  45,9  
271  46,0  
272  45,6  
273  45,3  
274  43,7  
275  40,8  
276  38,0  Laiks, s  Ātrums, km/h  
277  34,4  
278  30,9  
279  25,5  
280  21,4  
281  20,2  
282  22,9  
283  26,6  
284  30,2  
285  34,1  
286  37,4  
287  40,7  
288  44,0  
289  47,3  
290  49,2  
291  49,8  
292  49,2  
293  48,1  
294  47,3  
295  46,8  
296  46,7  
297  46,8  
298  47,1  
299  47,3  
300  47,3  
301  47,1  
302  46,6  
303  45,8  
304  44,8  
305  43,3  
306  41,8  
307  40,8  
308  40,3  
309  40,1  
310  39,7  
311  39,2  Laiks, s  Ātrums, km/h  
312  38,5  
313  37,4  
314  36,0  
315  34,4  
316  33,0  
317  31,7  
318  30,0  
319  28,0  
320  26,1  
321  25,6  
322  24,9  
323  24,9  
324  24,3  
325  23,9  
326  23,9  
327  23,6  
328  23,3  
329  20,5  
330  17,5  
331  16,9  
332  16,7  
333  15,9  
334  15,6  
335  15,0  
336  14,5  
337  14,3  
338  14,5  
339  15,4  
340  17,8  
341  21,1  
342  24,1  
343  25,0  
344  25,3  
345  25,5  
346  26,4LV L 175/400 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
Laiks, s  Ātrums, km/h  
347  26,6  
348  27,1  
349  27,7  
350  28,1  
351  28,2  
352  28,1  
353  28,0  
354  27,9  
355  27,9  
356  28,1  
357  28,2  
358  28,0  
359  26,9  
360  25,0  
361  23,2  
362  21,9  
363  21,1  
364  20,7  
365  20,7  
366  20,8  
367  21,2  
368  22,1  
369  23,5  
370  24,3  
371  24,5  
372  23,8  
373  21,3  
374  17,7  
375  14,4  
376  11,9  
377  10,2  
378  8,9  
379  8,0  
380  7,2  
381  6,1  Laiks, s  Ātrums, km/h  
382  4,9  
383  3,7  
384  2,3  
385  0,9  
386  0,0  
387  0,0  
388  0,0  
389  0,0  
390  0,0  
391  0,0  
392  0,5  
393  2,1  
394  4,8  
395  8,3  
396  12,3  
397  16,6  
398  20,9  
399  24,2  
400  25,6  
401  25,6  
402  24,9  
403  23,3  
404  21,6  
405  20,2  
406  18,7  
407  17,0  
408  15,3  
409  14,2  
410  13,9  
411  14,0  
412  14,2  
413  14,5  
414  14,9  
415  15,9  
416  17,4  Laiks, s  Ātrums, km/h  
417  18,7  
418  19,1  
419  18,8  
420  17,6  
421  16,6  
422  16,2  
423  16,4  
424  17,2  
425  19,1  
426  22,6  
427  27,4  
428  31,6  
429  33,4  
430  33,5  
431  32,8  
432  31,9  
433  31,3  
434  31,1  
435  30,6  
436  29,2  
437  26,7  
438  23,0  
439  18,2  
440  12,9  
441  7,7  
442  3,8  
443  1,3  
444  0,2  
445  0,0  
446  0,0  
447  0,0  
448  0,0  
449  0,0  
450  0,0  
451  0,0  Laiks, s  Ātrums, km/h  
452  0,0  
453  0,0  
454  0,0  
455  0,0  
456  0,0  
457  0,0  
458  0,0  
459  0,0  
460  0,0  
461  0,0  
462  0,0  
463  0,0  
464  0,0  
465  0,0  
466  0,0  
467  0,0  
468  0,0  
469  0,0  
470  0,0  
471  0,0  
472  0,0  
473  0,0  
474  0,0  
475  0,0  
476  0,0  
477  0,0  
478  0,0  
479  0,0  
480  0,0  
481  0,0  
482  0,0  
483  0,0  
484  0,0  
485  0,0  
486  0,0LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/401
 
Laiks, s  Ātrums, km/h  
487  0,0  
488  0,0  
489  0,0  
490  0,0  
491  0,0  
492  0,0  
493  0,0  
494  0,0  
495  0,0  
496  0,0  
497  0,0  
498  0,0  
499  0,0  
500  0,0  
501  0,0  
502  0,0  
503  0,0  
504  0,0  
505  0,0  
506  0,0  
507  0,0  
508  0,0  
509  0,0  
510  0,0  
511  0,0  
512  0,5  
513  2,5  Laiks, s  Ātrums, km/h  
514  6,6  
515  11,8  
516  16,8  
517  20,5  
518  21,9  
519  21,9  
520  21,3  
521  20,3  
522  19,2  
523  17,8  
524  15,5  
525  11,9  
526  7,6  
527  4,0  
528  2,0  
529  1,0  
530  0,0  
531  0,0  
532  0,0  
533  0,2  
534  1,2  
535  3,2  
536  5,2  
537  8,2  
538  13  
539  18,8  Laiks, s  Ātrums, km/h  
540  23,1  
541  24,5  
542  24,5  
543  24,3  
544  23,6  
545  22,3  
546  20,1  
547  18,5  
548  17,2  
549  16,3  
550  15,4  
551  14,7  
552  14,3  
553  13,7  
554  13,3  
555  13,1  
556  13,1  
557  13,3  
558  13,8  
559  14,5  
560  16,5  
561  17,0  
562  17,0  
563  17,0  
564  15,4  
565  10,1  Laiks, s  Ātrums, km/h  
566  4,8  
567  0,0  
568  0,0  
569  0,0  
570  0,0  
571  0,0  
572  0,0  
573  0,0  
574  0,0  
575  0,0  
576  0,0  
577  0,0  
578  0,0  
579  0,0  
580  0,0  
581  0,0  
582  0,0  
583  0,0  
584  0,0  
585  0,0  
586  0,0  
587  0,0  
588  0,0  
589  0,0  
A1/8. tabula  
WLTC , 3. klases transportl īdzek ļi, Vid ējais  3-1 posms  
Laiks, s  Ātrums, km/h  
590  0,0  
591  0,0  
592  0,0  
593  0,0  
594  0,0  Laiks, s  Ātrums, km/h  
595  0,0  
596  0,0  
597  0,0  
598  0,0  
599  0,0  Laiks, s  Ātrums, km/h  
600  0,0  
601  1,0  
602  2,1  
603  5,2  
604  9,2  Laiks, s  Ātrums, km/h  
605  13,5  
606  18,1  
607  22,3  
608  26,0  
609  29,3LV L 175/402 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
Laiks, s  Ātrums, km/h  
610  32,8  
611  36,0  
612  39,2  
613  42,5  
614  45,7  
615  48,2  
616  48,4  
617  48,2  
618  47,8  
619  47,0  
620  45,9  
621  44,9  
622  44,4  
623  44,3  
624  44,5  
625  45,1  
626  45,7  
627  46,0  
628  46,0  
629  46,0  
630  46,1  
631  46,7  
632  47,7  
633  48,9  
634  50,3  
635  51,6  
636  52,6  
637  53,0  
638  53,0  
639  52,9  
640  52,7  
641  52,6  
642  53,1  
643  54,3  
644  55,2  Laiks, s  Ātrums, km/h  
645  55,5  
646  55,9  
647  56,3  
648  56,7  
649  56,9  
650  56,8  
651  56,0  
652  54,2  
653  52,1  
654  50,1  
655  47,2  
656  43,2  
657  39,2  
658  36,5  
659  34,3  
660  31,0  
661  26,0  
662  20,7  
663  15,4  
664  13,1  
665  12,0  
666  12,5  
667  14,0  
668  19,0  
669  23,2  
670  28,0  
671  32,0  
672  34,0  
673  36,0  
674  38,0  
675  40,0  
676  40,3  
677  40,5  
678  39,0  
679  35,7  Laiks, s  Ātrums, km/h  
680  31,8  
681  27,1  
682  22,8  
683  21,1  
684  18,9  
685  18,9  
686  21,3  
687  23,9  
688  25,9  
689  28,4  
690  30,3  
691  30,9  
692  31,1  
693  31,8  
694  32,7  
695  33,2  
696  32,4  
697  28,3  
698  25,8  
699  23,1  
700  21,8  
701  21,2  
702  21,0  
703  21,0  
704  20,9  
705  19,9  
706  17,9  
707  15,1  
708  12,8  
709  12,0  
710  13,2  
711  17,1  
712  21,1  
713  21,8  
714  21,2  Laiks, s  Ātrums, km/h  
715  18,5  
716  13,9  
717  12,0  
718  12,0  
719  13,0  
720  16,3  
721  20,5  
722  23,9  
723  26,0  
724  28,0  
725  31,5  
726  33,4  
727  36,0  
728  37,8  
729  40,2  
730  41,6  
731  41,9  
732  42,0  
733  42,2  
734  42,4  
735  42,7  
736  43,1  
737  43,7  
738  44,0  
739  44,1  
740  45,3  
741  46,4  
742  47,2  
743  47,3  
744  47,4  
745  47,4  
746  47,5  
747  47,9  
748  48,6  
749  49,4LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/403
 
Laiks, s  Ātrums, km/h  
750  49,8  
751  49,8  
752  49,7  
753  49,3  
754  48,5  
755  47,6  
756  46,3  
757  43,7  
758  39,3  
759  34,1  
760  29,0  
761  23,7  
762  18,4  
763  14,3  
764  12,0  
765  12,8  
766  16,0  
767  20,4  
768  24,0  
769  29,0  
770  32,2  
771  36,8  
772  39,4  
773  43,2  
774  45,8  
775  49,2  
776  51,4  
777  54,2  
778  56,0  
779  58,3  
780  59,8  
781  61,7  
782  62,7  
783  63,3  
784  63,6  Laiks, s  Ātrums, km/h  
785  64,0  
786  64,7  
787  65,2  
788  65,3  
789  65,3  
790  65,4  
791  65,7  
792  66,0  
793  65,6  
794  63,5  
795  59,7  
796  54,6  
797  49,3  
798  44,9  
799  42,3  
800  41,4  
801  41,3  
802  43,0  
803  45,0  
804  46,5  
805  48,3  
806  49,5  
807  51,2  
808  52,2  
809  51,6  
810  49,7  
811  47,4  
812  43,7  
813  39,7  
814  35,5  
815  31,1  
816  26,3  
817  21,9  
818  18,0  
819  17,0  Laiks, s  Ātrums, km/h  
820  18,0  
821  21,4  
822  24,8  
823  27,9  
824  30,8  
825  33,0  
826  35,1  
827  37,1  
828  38,9  
829  41,4  
830  44,0  
831  46,3  
832  47,7  
833  48,2  
834  48,7  
835  49,3  
836  49,8  
837  50,2  
838  50,9  
839  51,8  
840  52,5  
841  53,3  
842  54,5  
843  55,7  
844  56,5  
845  56,8  
846  57,0  
847  57,2  
848  57,7  
849  58,7  
850  60,1  
851  61,1  
852  61,7  
853  62,3  
854  62,9  Laiks, s  Ātrums, km/h  
855  63,3  
856  63,4  
857  63,5  
858  63,9  
859  64,4  
860  65,0  
861  65,6  
862  66,6  
863  67,4  
864  68,2  
865  69,1  
866  70,0  
867  70,8  
868  71,5  
869  72,4  
870  73,0  
871  73,7  
872  74,4  
873  74,9  
874  75,3  
875  75,6  
876  75,8  
877  76,6  
878  76,5  
879  76,2  
880  75,8  
881  75,4  
882  74,8  
883  73,9  
884  72,7  
885  71,3  
886  70,4  
887  70,0  
888  70,0  
889  69,0LV L 175/404 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
Laiks, s  Ātrums, km/h  
890  68,0  
891  67,3  
892  66,2  
893  64,8  
894  63,6  
895  62,6  
896  62,1  
897  61,9  
898  61,9  
899  61,8  
900  61,5  
901  60,9  
902  59,7  
903  54,6  
904  49,3  
905  44,9  
906  42,3  
907  41,4  
908  41,3  
909  42,1  
910  44,7  
911  46,0  
912  48,8  
913  50,1  
914  51,3  
915  54,1  
916  55,2  
917  56,2  
918  56,1  
919  56,1  
920  56,5  
921  57,5  
922  59,2  
923  60,7  Laiks, s  Ātrums, km/h  
924  61,8  
925  62,3  
926  62,7  
927  62,0  
928  61,3  
929  60,9  
930  60,5  
931  60,2  
932  59,8  
933  59,4  
934  58,6  
935  57,5  
936  56,6  
937  56,0  
938  55,5  
939  55,0  
940  54,4  
941  54,1  
942  54,0  
943  53,9  
944  53,9  
945  54,0  
946  54,2  
947  55,0  
948  55,8  
949  56,2  
950  56,1  
951  55,1  
952  52,7  
953  48,4  
954  43,1  
955  37,8  
956  32,5  Laiks, s  Ātrums, km/h  
957  27,2  
958  25,1  
959  27,0  
960  29,8  
961  33,8  
962  37,0  
963  40,7  
964  43,0  
965  45,6  
966  46,9  
967  47,0  
968  46,9  
969  46,5  
970  45,8  
971  44,3  
972  41,3  
973  36,5  
974  31,7  
975  27,0  
976  24,7  
977  19,3  
978  16,0  
979  13,2  
980  10,7  
981  8,8  
982  7,2  
983  5,5  
984  3,2  
985  1,1  
986  0,0  
987  0,0  
988  0,0  
989  0,0  Laiks, s  Ātrums, km/h  
990  0,0  
991  0,0  
992  0,0  
993  0,0  
994  0,0  
995  0,0  
996  0,0  
997  0,0  
998  0,0  
999  0,0  
1000  0,0  
1001  0,0  
1002  0,0  
1003  0,0  
1004  0,0  
1005  0,0  
1006  0,0  
1007  0,0  
1008  0,0  
1009  0,0  
1010  0,0  
1011  0,0  
1012  0,0  
1013  0,0  
1014  0,0  
1015  0,0  
1016  0,0  
1017  0,0  
1018  0,0  
1019  0,0  
1020  0,0  
1021  0,0  
1022  0,0LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/405
 
A1/9. tabula  
WLTC , 3. klases transportl īdzek ļi, Vid ējais  3-2 posms  
Laiks, s  Ātrums, km/h  
590  0,0  
591  0,0  
592  0,0  
593  0,0  
594  0,0  
595  0,0  
596  0,0  
597  0,0  
598  0,0  
599  0,0  
600  0,0  
601  1,0  
602  2,1  
603  4,8  
604  9,1  
605  14,2  
606  19,8  
607  25,5  
608  30,5  
609  34,8  
610  38,8  
611  42,9  
612  46,4  
613  48,3  
614  48,7  
615  48,5  
616  48,4  
617  48,2  
618  47,8  
619  47,0  
620  45,9  
621  44,9  
622  44,4  Laiks, s  Ātrums, km/h  
623  44,3  
624  44,5  
625  45,1  
626  45,7  
627  46,0  
628  46,0  
629  46,0  
630  46,1  
631  46,7  
632  47,7  
633  48,9  
634  50,3  
635  51,6  
636  52,6  
637  53,0  
638  53,0  
639  52,9  
640  52,7  
641  52,6  
642  53,1  
643  54,3  
644  55,2  
645  55,5  
646  55,9  
647  56,3  
648  56,7  
649  56,9  
650  56,8  
651  56,0  
652  54,2  
653  52,1  
654  50,1  
655  47,2  
656  43,2  Laiks, s  Ātrums, km/h  
657  39,2  
658  36,5  
659  34,3  
660  31,0  
661  26,0  
662  20,7  
663  15,4  
664  13,1  
665  12,0  
666  12,5  
667  14,0  
668  19,0  
669  23,2  
670  28,0  
671  32,0  
672  34,0  
673  36,0  
674  38,0  
675  40,0  
676  40,3  
677  40,5  
678  39,0  
679  35,7  
680  31,8  
681  27,1  
682  22,8  
683  21,1  
684  18,9  
685  18,9  
686  21,3  
687  23,9  
688  25,9  
689  28,4  
690  30,3  Laiks, s  Ātrums, km/h  
691  30,9  
692  31,1  
693  31,8  
694  32,7  
695  33,2  
696  32,4  
697  28,3  
698  25,8  
699  23,1  
700  21,8  
701  21,2  
702  21,0  
703  21,0  
704  20,9  
705  19,9  
706  17,9  
707  15,1  
708  12,8  
709  12,0  
710  13,2  
711  17,1  
712  21,1  
713  21,8  
714  21,2  
715  18,5  
716  13,9  
717  12,0  
718  12,0  
719  13,0  
720  16,0  
721  18,5  
722  20,6  
723  22,5  
724  24,0LV L 175/406 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
Laiks, s  Ātrums, km/h  
725  26,6  
726  29,9  
727  34,8  
728  37,8  
729  40,2  
730  41,6  
731  41,9  
732  42,0  
733  42,2  
734  42,4  
735  42,7  
736  43,1  
737  43,7  
738  44,0  
739  44,1  
740  45,3  
741  46,4  
742  47,2  
743  47,3  
744  47,4  
745  47,4  
746  47,5  
747  47,9  
748  48,6  
749  49,4  
750  49,8  
751  49,8  
752  49,7  
753  49,3  
754  48,5  
755  47,6  
756  46,3  
757  43,7  
758  39,3  
759  34,1  Laiks, s  Ātrums, km/h  
760  29,0  
761  23,7  
762  18,4  
763  14,3  
764  12,0  
765  12,8  
766  16,0  
767  19,1  
768  22,4  
769  25,6  
770  30,1  
771  35,3  
772  39,9  
773  44,5  
774  47,5  
775  50,9  
776  54,1  
777  56,3  
778  58,1  
779  59,8  
780  61,1  
781  62,1  
782  62,8  
783  63,3  
784  63,6  
785  64,0  
786  64,7  
787  65,2  
788  65,3  
789  65,3  
790  65,4  
791  65,7  
792  66,0  
793  65,6  
794  63,5  Laiks, s  Ātrums, km/h  
795  59,7  
796  54,6  
797  49,3  
798  44,9  
799  42,3  
800  41,4  
801  41,3  
802  42,1  
803  44,7  
804  48,4  
805  51,4  
806  52,7  
807  53,0  
808  52,5  
809  51,3  
810  49,7  
811  47,4  
812  43,7  
813  39,7  
814  35,5  
815  31,1  
816  26,3  
817  21,9  
818  18,0  
819  17,0  
820  18,0  
821  21,4  
822  24,8  
823  27,9  
824  30,8  
825  33,0  
826  35,1  
827  37,1  
828  38,9  
829  41,4  Laiks, s  Ātrums, km/h  
830  44,0  
831  46,3  
832  47,7  
833  48,2  
834  48,7  
835  49,3  
836  49,8  
837  50,2  
838  50,9  
839  51,8  
840  52,5  
841  53,3  
842  54,5  
843  55,7  
844  56,5  
845  56,8  
846  57,0  
847  57,2  
848  57,7  
849  58,7  
850  60,1  
851  61,1  
852  61,7  
853  62,3  
854  62,9  
855  63,3  
856  63,4  
857  63,5  
858  64,5  
859  65,8  
860  66,8  
861  67,4  
862  68,8  
863  71,1  
864  72,3LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/407
 
Laiks, s  Ātrums, km/h  
865  72,8  
866  73,4  
867  74,6  
868  76,0  
869  76,6  
870  76,5  
871  76,2  
872  75,8  
873  75,4  
874  74,8  
875  73,9  
876  72,7  
877  71,3  
878  70,4  
879  70,0  
880  70,0  
881  69,0  
882  68,0  
883  68,0  
884  68,0  
885  68,1  
886  68,4  
887  68,6  
888  68,7  
889  68,5  
890  68,1  
891  67,3  
892  66,2  
893  64,8  
894  63,6  
895  62,6  
896  62,1  
897  61,9  
898  61,9  
899  61,8  Laiks, s  Ātrums, km/h  
900  61,5  
901  60,9  
902  59,7  
903  54,6  
904  49,3  
905  44,9  
906  42,3  
907  41,4  
908  41,3  
909  42,1  
910  44,7  
911  48,4  
912  51,4  
913  52,7  
914  54,0  
915  57,0  
916  58,1  
917  59,2  
918  59,0  
919  59,1  
920  59,5  
921  60,5  
922  62,3  
923  63,9  
924  65,1  
925  64,1  
926  62,7  
927  62,0  
928  61,3  
929  60,9  
930  60,5  
931  60,2  
932  59,8  
933  59,4  
934  58,6  Laiks, s  Ātrums, km/h  
935  57,5  
936  56,6  
937  56,0  
938  55,5  
939  55,0  
940  54,4  
941  54,1  
942  54,0  
943  53,9  
944  53,9  
945  54,0  
946  54,2  
947  55,0  
948  55,8  
949  56,2  
950  56,1  
951  55,1  
952  52,7  
953  48,4  
954  43,1  
955  37,8  
956  32,5  
957  27,2  
958  25,1  
959  26,0  
960  29,3  
961  34,6  
962  40,4  
963  45,3  
964  49,0  
965  51,1  
966  52,1  
967  52,2  
968  52,1  
969  51,7  Laiks, s  Ātrums, km/h  
970  50,9  
971  49,2  
972  45,9  
973  40,6  
974  35,3  
975  30,0  
976  24,7  
977  19,3  
978  16,0  
979  13,2  
980  10,7  
981  8,8  
982  7,2  
983  5,5  
984  3,2  
985  1,1  
986  0,0  
987  0,0  
988  0,0  
989  0,0  
990  0,0  
991  0,0  
992  0,0  
993  0,0  
994  0,0  
995  0,0  
996  0,0  
997  0,0  
998  0,0  
999  0,0  
1000  0,0  
1001  0,0  
1002  0,0  
1003  0,0  
1004  0,0LV L 175/408 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
Laiks, s  Ātrums, km/h  
1005  0,0  
1006  0,0  
1007  0,0  
1008  0,0  
1009  0,0  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1010  0,0  
1011  0,0  
1012  0,0  
1013  0,0  
1014  0,0  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1015  0,0  
1016  0,0  
1017  0,0  
1018  0,0  
1019  0,0  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1020  0,0  
1021  0,0  
1022  0,0  
A1/10. tabula  
WLTC , 3. klases transportl īdzek ļi, Augstais  3-1 posms  
Laiks, s  Ātrums, km/h  
1023  0,0  
1024  0,0  
1025  0,0  
1026  0,0  
1027  0,8  
1028  3,6  
1029  8,6  
1030  14,6  
1031  20,0  
1032  24,4  
1033  28,2  
1034  31,7  
1035  35,0  
1036  37,6  
1037  39,7  
1038  41,5  
1039  43,6  
1040  46,0  
1041  48,4  
1042  50,5  
1043  51,9  
1044  52,6  
1045  52,8  
1046  52,9  
1047  53,1  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1048  53,3  
1049  53,1  
1050  52,3  
1051  50,7  
1052  48,8  
1053  46,5  
1054  43,8  
1055  40,3  
1056  36,0  
1057  30,7  
1058  25,4  
1059  21,0  
1060  16,7  
1061  13,4  
1062  12,0  
1063  12,1  
1064  12,8  
1065  15,6  
1066  19,9  
1067  23,4  
1068  24,6  
1069  27,0  
1070  29,0  
1071  32,0  
1072  34,8  
1073  37,7  
1074  40,8  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1075  43,2  
1076  46,0  
1077  48,0  
1078  50,7  
1079  52,0  
1080  54,5  
1081  55,9  
1082  57,4  
1083  58,1  
1084  58,4  
1085  58,8  
1086  58,8  
1087  58,6  
1088  58,7  
1089  58,8  
1090  58,8  
1091  58,8  
1092  59,1  
1093  60,1  
1094  61,7  
1095  63,0  
1096  63,7  
1097  63,9  
1098  63,5  
1099  62,3  
1100  60,3  
1101  58,9  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1102  58,4  
1103  58,8  
1104  60,2  
1105  62,3  
1106  63,9  
1107  64,5  
1108  64,4  
1109  63,5  
1110  62,0  
1111  61,2  
1112  61,3  
1113  61,7  
1114  62,0  
1115  64,6  
1116  66,0  
1117  66,2  
1118  65,8  
1119  64,7  
1120  63,6  
1121  62,9  
1122  62,4  
1123  61,7  
1124  60,1  
1125  57,3  
1126  55,8  
1127  50,5  
1128  45,2LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/409
 
Laiks, s  Ātrums, km/h  
1129  40,1  
1130  36,2  
1131  32,9  
1132  29,8  
1133  26,6  
1134  23,0  
1135  19,4  
1136  16,3  
1137  14,6  
1138  14,2  
1139  14,3  
1140  14,6  
1141  15,1  
1142  16,4  
1143  19,1  
1144  22,5  
1145  24,4  
1146  24,8  
1147  22,7  
1148  17,4  
1149  13,8  
1150  12,0  
1151  12,0  
1152  12,0  
1153  13,9  
1154  17,7  
1155  22,8  
1156  27,3  
1157  31,2  
1158  35,2  
1159  39,4  
1160  42,5  
1161  45,4  
1162  48,2  
1163  50,3  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1164  52,6  
1165  54,5  
1166  56,6  
1167  58,3  
1168  60,0  
1169  61,5  
1170  63,1  
1171  64,3  
1172  65,7  
1173  67,1  
1174  68,3  
1175  69,7  
1176  70,6  
1177  71,6  
1178  72,6  
1179  73,5  
1180  74,2  
1181  74,9  
1182  75,6  
1183  76,3  
1184  77,1  
1185  77,9  
1186  78,5  
1187  79,0  
1188  79,7  
1189  80,3  
1190  81,0  
1191  81,6  
1192  82,4  
1193  82,9  
1194  83,4  
1195  83,8  
1196  84,2  
1197  84,7  
1198  85,2  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1199  85,6  
1200  86,3  
1201  86,8  
1202  87,4  
1203  88,0  
1204  88,3  
1205  88,7  
1206  89,0  
1207  89,3  
1208  89,8  
1209  90,2  
1210  90,6  
1211  91,0  
1212  91,3  
1213  91,6  
1214  91,9  
1215  92,2  
1216  92,8  
1217  93,1  
1218  93,3  
1219  93,5  
1220  93,7  
1221  93,9  
1222  94,0  
1223  94,1  
1224  94,3  
1225  94,4  
1226  94,6  
1227  94,7  
1228  94,8  
1229  95,0  
1230  95,1  
1231  95,3  
1232  95,4  
1233  95,6  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1234  95,7  
1235  95,8  
1236  96,0  
1237  96,1  
1238  96,3  
1239  96,4  
1240  96,6  
1241  96,8  
1242  97,0  
1243  97,2  
1244  97,3  
1245  97,4  
1246  97,4  
1247  97,4  
1248  97,4  
1249  97,3  
1250  97,3  
1251  97,3  
1252  97,3  
1253  97,2  
1254  97,1  
1255  97,0  
1256  96,9  
1257  96,7  
1258  96,4  
1259  96,1  
1260  95,7  
1261  95,5  
1262  95,3  
1263  95,2  
1264  95,0  
1265  94,9  
1266  94,7  
1267  94,5  
1268  94,4LV L 175/410 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
Laiks, s  Ātrums, km/h  
1269  94,4  
1270  94,3  
1271  94,3  
1272  94,1  
1273  93,9  
1274  93,4  
1275  92,8  
1276  92,0  
1277  91,3  
1278  90,6  
1279  90,0  
1280  89,3  
1281  88,7  
1282  88,1  
1283  87,4  
1284  86,7  
1285  86,0  
1286  85,3  
1287  84,7  
1288  84,1  
1289  83,5  
1290  82,9  
1291  82,3  
1292  81,7  
1293  81,1  
1294  80,5  
1295  79,9  
1296  79,4  
1297  79,1  
1298  78,8  
1299  78,5  
1300  78,2  
1301  77,9  
1302  77,6  
1303  77,3  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1304  77,0  
1305  76,7  
1306  76,0  
1307  76,0  
1308  76,0  
1309  75,9  
1310  76,0  
1311  76,0  
1312  76,1  
1313  76,3  
1314  76,5  
1315  76,6  
1316  76,8  
1317  77,1  
1318  77,1  
1319  77,2  
1320  77,2  
1321  77,6  
1322  78,0  
1323  78,4  
1324  78,8  
1325  79,2  
1326  80,3  
1327  80,8  
1328  81,0  
1329  81,0  
1330  81,0  
1331  81,0  
1332  81,0  
1333  80,9  
1334  80,6  
1335  80,3  
1336  80,0  
1337  79,9  
1338  79,8  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1339  79,8  
1340  79,8  
1341  79,9  
1342  80,0  
1343  80,4  
1344  80,8  
1345  81,2  
1346  81,5  
1347  81,6  
1348  81,6  
1349  81,4  
1350  80,7  
1351  79,6  
1352  78,2  
1353  76,8  
1354  75,3  
1355  73,8  
1356  72,1  
1357  70,2  
1358  68,2  
1359  66,1  
1360  63,8  
1361  61,6  
1362  60,2  
1363  59,8  
1364  60,4  
1365  61,8  
1366  62,6  
1367  62,7  
1368  61,9  
1369  60,0  
1370  58,4  
1371  57,8  
1372  57,8  
1373  57,8  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1374  57,3  
1375  56,2  
1376  54,3  
1377  50,8  
1378  45,5  
1379  40,2  
1380  34,9  
1381  29,6  
1382  28,7  
1383  29,3  
1384  30,5  
1385  31,7  
1386  32,9  
1387  35,0  
1388  38,0  
1389  40,5  
1390  42,7  
1391  45,8  
1392  47,5  
1393  48,9  
1394  49,4  
1395  49,4  
1396  49,2  
1397  48,7  
1398  47,9  
1399  46,9  
1400  45,6  
1401  44,2  
1402  42,7  
1403  40,7  
1404  37,1  
1405  33,9  
1406  30,6  
1407  28,6  
1408  27,3LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/411
 
Laiks, s  Ātrums, km/h  
1409  27,2  
1410  27,5  
1411  27,4  
1412  27,1  
1413  26,7  
1414  26,8  
1415  28,2  
1416  31,1  
1417  34,8  
1418  38,4  
1419  40,9  
1420  41,7  
1421  40,9  
1422  38,3  
1423  35,3  
1424  34,3  
1425  34,6  
1426  36,3  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1427  39,5  
1428  41,8  
1429  42,5  
1430  41,9  
1431  40,1  
1432  36,6  
1433  31,3  
1434  26,0  
1435  20,6  
1436  19,1  
1437  19,7  
1438  21,1  
1439  22,0  
1440  22,1  
1441  21,4  
1442  19,6  
1443  18,3  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1444  18,0  
1445  18,3  
1446  18,5  
1447  17,9  
1448  15,0  
1449  9,9  
1450  4,6  
1451  1,2  
1452  0,0  
1453  0,0  
1454  0,0  
1455  0,0  
1456  0,0  
1457  0,0  
1458  0,0  
1459  0,0  
1460  0,0  
1461  0,0  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1462  0,0  
1463  0,0  
1464  0,0  
1465  0,0  
1466  0,0  
1467  0,0  
1468  0,0  
1469  0,0  
1470  0,0  
1471  0,0  
1472  0,0  
1473  0,0  
1474  0,0  
1475  0,0  
1476  0,0  
1477  0,0  
A1/11. tabula  
WLTC , 3. klases transportl īdzek ļi, Augstais  3-2 posms  
Laiks, s  Ātrums, km/h  
1023  0,0  
1024  0,0  
1025  0,0  
1026  0,0  
1027  0,8  
1028  3,6  
1029  8,6  
1030  14,6  
1031  20,0  
1032  24,4  
1033  28,2  
1034  31,7  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1035  35,0  
1036  37,6  
1037  39,7  
1038  41,5  
1039  43,6  
1040  46,0  
1041  48,4  
1042  50,5  
1043  51,9  
1044  52,6  
1045  52,8  
1046  52,9  
1047  53,1  
1048  53,3  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1049  53,1  
1050  52,3  
1051  50,7  
1052  48,8  
1053  46,5  
1054  43,8  
1055  40,3  
1056  36,0  
1057  30,7  
1058  25,4  
1059  21,0  
1060  16,7  
1061  13,4  
1062  12,0  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1063  12,1  
1064  12,8  
1065  15,6  
1066  19,9  
1067  23,4  
1068  24,6  
1069  25,2  
1070  26,4  
1071  28,8  
1072  31,8  
1073  35,3  
1074  39,5  
1075  44,5  
1076  49,3LV L 175/412 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
Laiks, s  Ātrums, km/h  
1077  53,3  
1078  56,4  
1079  58,9  
1080  61,2  
1081  62,6  
1082  63,0  
1083  62,5  
1084  60,9  
1085  59,3  
1086  58,6  
1087  58,6  
1088  58,7  
1089  58,8  
1090  58,8  
1091  58,8  
1092  59,1  
1093  60,1  
1094  61,7  
1095  63,0  
1096  63,7  
1097  63,9  
1098  63,5  
1099  62,3  
1100  60,3  
1101  58,9  
1102  58,4  
1103  58,8  
1104  60,2  
1105  62,3  
1106  63,9  
1107  64,5  
1108  64,4  
1109  63,5  
1110  62,0  
1111  61,2  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1112  61,3  
1113  62,6  
1114  65,3  
1115  68,0  
1116  69,4  
1117  69,7  
1118  69,3  
1119  68,1  
1120  66,9  
1121  66,2  
1122  65,7  
1123  64,9  
1124  63,2  
1125  60,3  
1126  55,8  
1127  50,5  
1128  45,2  
1129  40,1  
1130  36,2  
1131  32,9  
1132  29,8  
1133  26,6  
1134  23,0  
1135  19,4  
1136  16,3  
1137  14,6  
1138  14,2  
1139  14,3  
1140  14,6  
1141  15,1  
1142  16,4  
1143  19,1  
1144  22,5  
1145  24,4  
1146  24,8  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1147  22,7  
1148  17,4  
1149  13,8  
1150  12,0  
1151  12,0  
1152  12,0  
1153  13,9  
1154  17,7  
1155  22,8  
1156  27,3  
1157  31,2  
1158  35,2  
1159  39,4  
1160  42,5  
1161  45,4  
1162  48,2  
1163  50,3  
1164  52,6  
1165  54,5  
1166  56,6  
1167  58,3  
1168  60,0  
1169  61,5  
1170  63,1  
1171  64,3  
1172  65,7  
1173  67,1  
1174  68,3  
1175  69,7  
1176  70,6  
1177  71,6  
1178  72,6  
1179  73,5  
1180  74,2  
1181  74,9  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1182  75,6  
1183  76,3  
1184  77,1  
1185  77,9  
1186  78,5  
1187  79,0  
1188  79,7  
1189  80,3  
1190  81,0  
1191  81,6  
1192  82,4  
1193  82,9  
1194  83,4  
1195  83,8  
1196  84,2  
1197  84,7  
1198  85,2  
1199  85,6  
1200  86,3  
1201  86,8  
1202  87,4  
1203  88,0  
1204  88,3  
1205  88,7  
1206  89,0  
1207  89,3  
1208  89,8  
1209  90,2  
1210  90,6  
1211  91,0  
1212  91,3  
1213  91,6  
1214  91,9  
1215  92,2  
1216  92,8LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/413
 
Laiks, s  Ātrums, km/h  
1217  93,1  
1218  93,3  
1219  93,5  
1220  93,7  
1221  93,9  
1222  94,0  
1223  94,1  
1224  94,3  
1225  94,4  
1226  94,6  
1227  94,7  
1228  94,8  
1229  95,0  
1230  95,1  
1231  95,3  
1232  95,4  
1233  95,6  
1234  95,7  
1235  95,8  
1236  96,0  
1237  96,1  
1238  96,3  
1239  96,4  
1240  96,6  
1241  96,8  
1242  97,0  
1243  97,2  
1244  97,3  
1245  97,4  
1246  97,4  
1247  97,4  
1248  97,4  
1249  97,3  
1250  97,3  
1251  97,3  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1252  97,3  
1253  97,2  
1254  97,1  
1255  97,0  
1256  96,9  
1257  96,7  
1258  96,4  
1259  96,1  
1260  95,7  
1261  95,5  
1262  95,3  
1263  95,2  
1264  95,0  
1265  94,9  
1266  94,7  
1267  94,5  
1268  94,4  
1269  94,4  
1270  94,3  
1271  94,3  
1272  94,1  
1273  93,9  
1274  93,4  
1275  92,8  
1276  92,0  
1277  91,3  
1278  90,6  
1279  90,0  
1280  89,3  
1281  88,7  
1282  88,1  
1283  87,4  
1284  86,7  
1285  86,0  
1286  85,3  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1287  84,7  
1288  84,1  
1289  83,5  
1290  82,9  
1291  82,3  
1292  81,7  
1293  81,1  
1294  80,5  
1295  79,9  
1296  79,4  
1297  79,1  
1298  78,8  
1299  78,5  
1300  78,2  
1301  77,9  
1302  77,6  
1303  77,3  
1304  77,0  
1305  76,7  
1306  76,0  
1307  76,0  
1308  76,0  
1309  75,9  
1310  75,9  
1311  75,8  
1312  75,7  
1313  75,5  
1314  75,2  
1315  75,0  
1316  74,7  
1317  74,1  
1318  73,7  
1319  73,3  
1320  73,5  
1321  74,0  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1322  74,9  
1323  76,1  
1324  77,7  
1325  79,2  
1326  80,3  
1327  80,8  
1328  81,0  
1329  81,0  
1330  81,0  
1331  81,0  
1332  81,0  
1333  80,9  
1334  80,6  
1335  80,3  
1336  80,0  
1337  79,9  
1338  79,8  
1339  79,8  
1340  79,8  
1341  79,9  
1342  80,0  
1343  80,4  
1344  80,8  
1345  81,2  
1346  81,5  
1347  81,6  
1348  81,6  
1349  81,4  
1350  80,7  
1351  79,6  
1352  78,2  
1353  76,8  
1354  75,3  
1355  73,8  
1356  72,1LV L 175/414 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
Laiks, s  Ātrums, km/h  
1357  70,2  
1358  68,2  
1359  66,1  
1360  63,8  
1361  61,6  
1362  60,2  
1363  59,8  
1364  60,4  
1365  61,8  
1366  62,6  
1367  62,7  
1368  61,9  
1369  60,0  
1370  58,4  
1371  57,8  
1372  57,8  
1373  57,8  
1374  57,3  
1375  56,2  
1376  54,3  
1377  50,8  
1378  45,5  
1379  40,2  
1380  34,9  
1381  29,6  
1382  27,3  
1383  29,3  
1384  32,9  
1385  35,6  
1386  36,7  
1387  37,6  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1388  39,4  
1389  42,5  
1390  46,5  
1391  50,2  
1392  52,8  
1393  54,3  
1394  54,9  
1395  54,9  
1396  54,7  
1397  54,1  
1398  53,2  
1399  52,1  
1400  50,7  
1401  49,1  
1402  47,4  
1403  45,2  
1404  41,8  
1405  36,5  
1406  31,2  
1407  27,6  
1408  26,9  
1409  27,3  
1410  27,5  
1411  27,4  
1412  27,1  
1413  26,7  
1414  26,8  
1415  28,2  
1416  31,1  
1417  34,8  
1418  38,4  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1419  40,9  
1420  41,7  
1421  40,9  
1422  38,3  
1423  35,3  
1424  34,3  
1425  34,6  
1426  36,3  
1427  39,5  
1428  41,8  
1429  42,5  
1430  41,9  
1431  40,1  
1432  36,6  
1433  31,3  
1434  26,0  
1435  20,6  
1436  19,1  
1437  19,7  
1438  21,1  
1439  22,0  
1440  22,1  
1441  21,4  
1442  19,6  
1443  18,3  
1444  18,0  
1445  18,3  
1446  18,5  
1447  17,9  
1448  15,0  
1449  9,9  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1450  4,6  
1451  1,2  
1452  0,0  
1453  0,0  
1454  0,0  
1455  0,0  
1456  0,0  
1457  0,0  
1458  0,0  
1459  0,0  
1460  0,0  
1461  0,0  
1462  0,0  
1463  0,0  
1464  0,0  
1465  0,0  
1466  0,0  
1467  0,0  
1468  0,0  
1469  0,0  
1470  0,0  
1471  0,0  
1472  0,0  
1473  0,0  
1474  0,0  
1475  0,0  
1476  0,0  
1477  0,0LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/415
 
A1/12. tabula  
WLTC , 3. klases transportl īdzek ļi, Ļoti augstais  3 posms  
Laiks, s  Ātrums, km/h  
1478  0,0  
1479  2,2  
1480  4,4  
1481  6,3  
1482  7,9  
1483  9,2  
1484  10,4  
1485  11,5  
1486  12,9  
1487  14,7  
1488  17,0  
1489  19,8  
1490  23,1  
1491  26,7  
1492  30,5  
1493  34,1  
1494  37,5  
1495  40,6  
1496  43,3  
1497  45,7  
1498  47,7  
1499  49,3  
1500  50,5  
1501  51,3  
1502  52,1  
1503  52,7  
1504  53,4  
1505  54,0  
1506  54,5  
1507  55,0  
1508  55,6  
1509  56,3  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1510  57,2  
1511  58,5  
1512  60,2  
1513  62,3  
1514  64,7  
1515  67,1  
1516  69,2  
1517  70,7  
1518  71,9  
1519  72,7  
1520  73,4  
1521  73,8  
1522  74,1  
1523  74,0  
1524  73,6  
1525  72,5  
1526  70,8  
1527  68,6  
1528  66,2  
1529  64,0  
1530  62,2  
1531  60,9  
1532  60,2  
1533  60,0  
1534  60,4  
1535  61,4  
1536  63,2  
1537  65,6  
1538  68,4  
1539  71,6  
1540  74,9  
1541  78,4  
1542  81,8  
1543  84,9  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1544  87,4  
1545  89,0  
1546  90,0  
1547  90,6  
1548  91,0  
1549  91,5  
1550  92,0  
1551  92,7  
1552  93,4  
1553  94,2  
1554  94,9  
1555  95,7  
1556  96,6  
1557  97,7  
1558  98,9  
1559  100,4  
1560  102,0  
1561  103,6  
1562  105,2  
1563  106,8  
1564  108,5  
1565  110,2  
1566  111,9  
1567  113,7  
1568  115,3  
1569  116,8  
1570  118,2  
1571  119,5  
1572  120,7  
1573  121,8  
1574  122,6  
1575  123,2  
1576  123,6  
1577  123,7  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1578  123,6  
1579  123,3  
1580  123,0  
1581  122,5  
1582  122,1  
1583  121,5  
1584  120,8  
1585  120,0  
1586  119,1  
1587  118,1  
1588  117,1  
1589  116,2  
1590  115,5  
1591  114,9  
1592  114,5  
1593  114,1  
1594  113,9  
1595  113,7  
1596  113,3  
1597  112,9  
1598  112,2  
1599  111,4  
1600  110,5  
1601  109,5  
1602  108,5  
1603  107,7  
1604  107,1  
1605  106,6  
1606  106,4  
1607  106,2  
1608  106,2  
1609  106,2  
1610  106,4  
1611  106,5LV L 175/416 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
Laiks, s  Ātrums, km/h  
1612  106,8  
1613  107,2  
1614  107,8  
1615  108,5  
1616  109,4  
1617  110,5  
1618  111,7  
1619  113,0  
1620  114,1  
1621  115,1  
1622  115,9  
1623  116,5  
1624  116,7  
1625  116,6  
1626  116,2  
1627  115,2  
1628  113,8  
1629  112,0  
1630  110,1  
1631  108,3  
1632  107,0  
1633  106,1  
1634  105,8  
1635  105,7  
1636  105,7  
1637  105,6  
1638  105,3  
1639  104,9  
1640  104,4  
1641  104,0  
1642  103,8  
1643  103,9  
1644  104,4  
1645  105,1  
1646  106,1  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1647  107,2  
1648  108,5  
1649  109,9  
1650  111,3  
1651  112,7  
1652  113,9  
1653  115,0  
1654  116,0  
1655  116,8  
1656  117,6  
1657  118,4  
1658  119,2  
1659  120,0  
1660  120,8  
1661  121,6  
1662  122,3  
1663  123,1  
1664  123,8  
1665  124,4  
1666  125,0  
1667  125,4  
1668  125,8  
1669  126,1  
1670  126,4  
1671  126,6  
1672  126,7  
1673  126,8  
1674  126,9  
1675  126,9  
1676  126,9  
1677  126,8  
1678  126,6  
1679  126,3  
1680  126,0  
1681  125,7  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1682  125,6  
1683  125,6  
1684  125,8  
1685  126,2  
1686  126,6  
1687  127,0  
1688  127,4  
1689  127,6  
1690  127,8  
1691  127,9  
1692  128,0  
1693  128,1  
1694  128,2  
1695  128,3  
1696  128,4  
1697  128,5  
1698  128,6  
1699  128,6  
1700  128,5  
1701  128,3  
1702  128,1  
1703  127,9  
1704  127,6  
1705  127,4  
1706  127,2  
1707  127,0  
1708  126,9  
1709  126,8  
1710  126,7  
1711  126,8  
1712  126,9  
1713  127,1  
1714  127,4  
1715  127,7  
1716  128,1  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1717  128,5  
1718  129,0  
1719  129,5  
1720  130,1  
1721  130,6  
1722  131,0  
1723  131,2  
1724  131,3  
1725  131,2  
1726  130,7  
1727  129,8  
1728  128,4  
1729  126,5  
1730  124,1  
1731  121,6  
1732  119,0  
1733  116,5  
1734  114,1  
1735  111,8  
1736  109,5  
1737  107,1  
1738  104,8  
1739  102,5  
1740  100,4  
1741  98,6  
1742  97,2  
1743  95,9  
1744  94,8  
1745  93,8  
1746  92,8  
1747  91,8  
1748  91,0  
1749  90,2  
1750  89,6  
1751  89,1LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/417
 
Laiks, s  Ātrums, km/h  
1752  88,6  
1753  88,1  
1754  87,6  
1755  87,1  
1756  86,6  
1757  86,1  
1758  85,5  
1759  85,0  
1760  84,4  
1761  83,8  
1762  83,2  
1763  82,6  
1764  82,0  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1765  81,3  
1766  80,4  
1767  79,1  
1768  77,4  
1769  75,1  
1770  72,3  
1771  69,1  
1772  65,9  
1773  62,7  
1774  59,7  
1775  57,0  
1776  54,6  
1777  52,2  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1778  49,7  
1779  46,8  
1780  43,5  
1781  39,9  
1782  36,4  
1783  33,2  
1784  30,5  
1785  28,3  
1786  26,3  
1787  24,4  
1788  22,5  
1789  20,5  
1790  18,2  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1791  15,5  
1792  12,3  
1793  8,7  
1794  5,2  
1795  0,0  
1796  0,0  
1797  0,0  
1798  0,0  
1799  0,0  
1800  0,0  
7. Cikla identifik ācija 
Lai p ārliecin ātos par to, ka ir izv ēlēta pareiz ā cikla versija vai ka test ēšanas stenda ekspluat ēšanas sist ēm ā ir 
ieviests pareizais cikls, A1/13. tabul ā ir nor ādītas transportl īdzek ļa ātruma v ērtību kontrolsummas cikla 
posmiem un visam ciklam.  
A1/13. tabula  
1Hz kontrolsummas  
Transportl īdzek ļu klase  Cikla posms  1 Hz transportl īdzek ļa m ērķa ātrumu 
kontrolsumma  
1. klase  Zems  11 988,4  
Vid ējs 17 162,8  
Kop ā 29 151,2  
2. klase  Zems  11 162,2  
Vid ējs 17 054,3  
Augsts  24 450,6  
Ļoti augsts  28 869,8  
Kop ā 81 536,9  
3-1. klase  Zems  11 140,3  
Vid ējs 16 995,7  
Augsts  25 646,0  
Ļoti augsts  29 714,9  
Kop ā 83 496,9LV L 175/418 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
Transportl īdzek ļu klase  Cikla posms  1 Hz transportl īdzek ļa m ērķa ātrumu 
kontrolsumma  
3-2. klase  Zems  11 140,3  
Vid ējs 17 121,2  
Augsts  25 782,2  
Ļoti augsts  29 714,9  
Kop ā 83 758,6  
8. Cikla modifik ācija 
Šā papildpielikuma 8. punktu nepiem ēro OVC-HEV , NOVC-HEV  un NOVC-FCHV . 
8.1. Visp ārīgas piez īmes  
Braukšanas cikls ir atkar īgs no testa transportl īdzek ļa nomin ālās jaudas attiec ības pret pašmasu, W/kg, un t ā 
maksim ālā ātruma, v  max , km/h.  
Braukšanas īpaš ību probl ēmas var rasties transportl īdzek ļiem ar jaudas un masas attiec ību, kas ir l īdz īga 
robež ām starp 1. un 2. klases transportl īdzek ļiem, 2. un 3. klases transportl īdzek ļiem vai ļoti mazjaud īgiem 
1. klases transportl īdzek ļiem.  
Tā k ā š īs probl ēmas ir saist ītas galvenok ārt ar cikla posmiem kop ā ar transportl īdzek ļa augstu ātrumu un 
augstiem pa ātrin ājumiem, nevis ar cikla maksim ālo ātrumu, piem ēro samazin ājuma proced ūru, lai uzlabotu 
braukšanas īpaš ības.  
8.2. Šaj ā punkt ā ir aprakst īta metode cikla profila izmain īšanai, izmantojot samazin ājuma proced ūru. 
8.2.1. Samazin ājuma proced ūra 1. klases transportl īdzek ļiem 
A1/14. att ēlā k ā piem ērs atainots  WLTC  1. klases samazin āta vid ējā ātruma posms.  
A1/14. att ēls 
WLTC 1.  klases samazin āta vid ējā ātruma posms
LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/419
 
1. klases ciklam samazin ājuma periods ir laikposms no 651. sekundes l īdz 906. sekundei. Šaj ā laikposm ā 
sākotn ējā cikla pa ātrin ājumu apr ēķina ar š ādu vien ādojumu: 
a orig  i ¼ v iþ1 Ä v i 
3,6 
kur:  
v i ir transportl īdzek ļa ātrums, km/h;  
i ir laiks no 651. l īdz 906. sekundei.  
Samazin ājumu pirmo reizi piem ēro laikposm ā no 651. l īdz 848. sekundei. Samazin ātā ātruma l īkni p ēc tam 
apr ēķina ar š ādu vien ādojumu: 
v dsc  iþ1 ¼ v dsc  i þ a orig  i Ü ð1 Ä f dsc Þ Ü 3,6  
ar i = 651 to 847;  
i = 651,  v dsc  i ¼ v orig  i 
Lai sasniegtu ori ģin ālā transportl īdzek ļa ātrumu 907. sekund ē, apr ēķina pal ēnin ājuma korekcijas koeficientu ar 
šādu vien ādojumu: 
f corr_dec ¼ v dsc_848 Ä 36,7 
v orig_848 Ä 36,7  
kur 36,7 km/h ir ori ģin ālā transportl īdzek ļa ātrums 907. sekund ē. 
Transportl īdzek ļa samazin āto ātrumu no 849. l īdz 906. sekundei p ēc tam apr ēķina ar š ādu vien ādojumu: 
v dsc  i ¼ v dsc  iÄ1 þ a orig  iÄ1 Ü f corr_dec Ü 3,6  
i = 849 to 906.  
8.2.2. Samazin ājuma proced ūra 2. klases transportl īdzek ļiem 
Tā k ā braukšanas īpaš ību probl ēmas ir saist ītas tikai un vien īgi ar ļoti augsta ātruma posmiem 2. un 3. klases 
cikliem, samazin ājums ir saist īts ar tiem ļoti augsta ātruma posmu punktiem, kuros rodas braukšanas īpaš ību 
probl ēmas (skatiet A1/15. att ēlu).LV L 175/420 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
A1/15. att ēls 
WLTC 2.  klases samazin āta ļoti augsta ātruma posms
  
2. klases ciklam samazin ājuma periods ir laikposms no 1520. sekundes l īdz 1742. sekundei. Šaj ā laikposm ā 
sākotn ējā cikla pa ātrin ājumu apr ēķina ar š ādu vien ādojumu: 
a orig  i ¼ v iþ1 Ä v i 
3,6 
kur:  
v i ir transportl īdzek ļa ātrums, km/h;  
i ir laiks no 1520. l īdz 1742. sekundei.  
Samazin ājumu pirmo reizi piem ēro laikposmam no 1520. l īdz 1725. sekundei. 1725. sekund ē tiek sasniegts 
ļoti augsta ātruma posma maksim ālais ātrums. Samazin ātā ātruma l īkni p ēc tam apr ēķina ar š ādu vien ādojumu: 
i = 1520 to 1724. i = 1520. 
v dsc  iþ1 ¼ v dsc  i þ a orig  i Ü ð1 Ä f dsc Þ Ü 3,6  
i = 1520 to 1724.  
i = 1520,  v dsc  i ¼ v orig  i 
Lai sasniegtu ori ģin ālā transportl īdzek ļa ātrumu 1743. sekund ē, apr ēķina pal ēnin ājuma korekcijas koeficientu 
ar š ādu vien ādojumu: 
f corr_dec ¼ v dsc_1725 Ä 90,4 
v orig_1725 Ä 90,4  
90,4 km/h ir ori ģin ālā transportl īdzek ļa ātrums 1743. sekund ē.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/421
 
Transportl īdzek ļa samazin āto ātrumu no 1726. l īdz 1742. sekundei apr ēķina ar š ādu vien ādojumu: 
v dsc  i ¼ v dsc  iÄ1 þ a orig  iÄ1 Ü f corr_dec Ü 3,6  
i = 1726 to 1742.  
8.2.3. Samazin ājuma proced ūra 3. klases transportl īdzek ļiem 
A1/16. att ēlā k ā piem ērs atainots  WLTC  3. klases samazin āta ļoti augsta ātruma posms.  
A1/16. att ēls 
WLTC 3.  klases samazin āta ļoti augsta ātruma posms
  
3. klases ciklam samazin ājuma periods ir laikposms no 1533. sekundes l īdz 1762. sekundei. Šaj ā laikposm ā 
sākotn ējā cikla pa ātrin ājumu apr ēķina ar š ādu vien ādojumu: 
a orig  i ¼ v iþ1 Ä v i 
3,6 
kur:  
v i ir transportl īdzek ļa ātrums, km/h;  
i ir laiks no 1533. l īdz 1762. sekundei.  
Samazin ājumu pirmo reizi piem ēro laikposm ā no 1533. l īdz 1724. sekundei. 1724. sekund ē tiek sasniegts ļoti 
augsta ātruma posma maksim ālais ātrums. Samazin ātā ātruma l īkni p ēc tam apr ēķina ar š ādu vien ādojumu: 
i = 1533 to 1723. i = 1533. 
v dsc  iþ1 ¼ v dsc  i þ a orig  i Ü ð1 Ä f dsc Þ Ü 3,6LV L 175/422 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
i = 1533 to 1723.  
i = 1533.  v dsc  i ¼ v orig  i 
Lai sasniegtu ori ģin ālā transportl īdzek ļa ātrumu 1763. sekund ē, apr ēķina pal ēnin ājuma korekcijas koeficientu 
ar š ādu vien ādojumu: 
f corr_dec ¼ v dsc_1724 Ä 82,6 
v orig_1724 Ä 82,6  
82,6 km/h ir ori ģin ālā transportl īdzek ļa ātrums 1763. sekund ē. 
Transportl īdzek ļa samazin āto ātrumu no 1725. l īdz 1762. sekundei p ēc tam apr ēķina ar š ādu vien ādojumu: 
v dsc  i ¼ v dsc  iÄ1 þ a orig  iÄ1 Ü f corr_dec Ü 3,6  
i = 1725 to 1762. i = 1725 to 1762.  
8.3. Samazin ājuma koeficienta noteikšana  
Samazin ājuma koeficients f  dsc , ir cikla posmu, kuros j āpiem ēro samazin ājums, maksim ālās vajadz īgās jaudas un 
transportl īdzek ļa nomin ālās jaudas, r  max , attiec ības P  rated funkcija.  
Maksim ālā vajadz īgā jauda P  req,max,i  (ko izsaka kW) ir saist īta ar konkr ētu laiku i un attiec īgo transportl īdzek ļa 
ātrumu v  i cikla l īkn ē, un to apr ēķina ar š ādu vien ādojumu: 
P req;max;i ¼ Ê 
ðf 0 Ü v i Þ þ ðf 1 Ü v 2 
i Þ þ ðf 2 Ü v 3 
i Þ þ ð1,03 Ü TM Ü v i Ü a i Þ Ì 
3 600  
kur:  
f 0 , f 1 , f 2 ir piem ērojamie ce ļa slodzes koeficienti, attiec īgi N, N/(km/h) un N/(km/h)  2 ; 
TM ir piem ērojam ā testa masa, kg;  
v i ir piem ērojamais ātrums laik ā i, km/h.  
Cikla laiks i, kad ir vajadz īga maksim ālā jauda vai maksim ālajai jaudai tuvas jaudas v ērtības, ir: 764. sekunde 1. 
klases transportl īdzek ļiem, 1574. sekunde 2. klases transportl īdzek ļiem un 1566. sekunde 3. klases transpor ­
tlīdzek ļiem.  
Attiec īgās transportl īdzek ļa ātruma v ērtības, v  i , un pa ātrin ājuma v ērtības, a  i , ir š ādas: 
v i = 61,4 km/h, a  i = 0,22 m/s  2 1. klasei;  
v i = 109,9 km/h, a  i = 0,36 m/s  2 2. klasei;  
v i = 111,9 km/h, a  i = 0,50 m/s  2 3. klasei,LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/423
 
r max apr ēķina ar š ādu vien ādojumu: 
r max ¼ P req;max;i 
P rated 
Samazin ājuma koeficientu, f  dsc , apr ēķina ar š ādiem vien ādojumiem:  
ja r max< r 0 , tad  f dsc ¼ 0 
un nepiem ēro nek ādu samazin ājumu.  
Ja r max ã r 0 , tad  f dsc ¼ a 1 Ü r max þ b 1 
Apr ēķina parametrs/koeficienti, r  0 , a 1 un b  1 , ir š ādi: 
1. klase r  0 = 0,978, a  1 = 0,680, b  1 = – 0,665  
2. klase r  0 = 0,866, a  1 = 0,606, b  1 = – 0,525.  
3. klase r  0 = 0,867, a  1 = 0,588 b  1 = – 0,510.  
Ieg ūto f  dsc matem ātiski noapa ļo l īdz 3 decim ālzīm ēm aiz komata un piem ēro tikai tad, ja tas p ārsniedz 0,010.  
Visos attiec īgajos testa zi ņojumos ietver š ādus datus:  
a) f  dsc ; 
b) v  max ; 
c) nobrauktais att ālums, m.  
Att ālumu apr ēķina k ā v i summu km/h, ko dala ar 3,6 vis ā cikla l īkn ē. 
8.4. Papildu pras ības 
Daž ādām transportl īdzek ļu konfigur ācij ām ar atš ķirīgiem testa masas un braukšanas pretest ības koeficientiem 
samazin ājumu piem ēro atseviš ķi. 
Ja p ēc samazin ājuma piem ērošanas transportl īdzek ļa maksim ālais ātrums ir maz āks nek ā cikla maksim ālais 
ātrums, š ā papildpielikuma 9. punkt ā aprakst īto procesu īsteno kop ā ar piem ērojamo ciklu.  
Ja transportl īdzeklis nevar izsekot piem ērojam ā cikla ātruma l īknei ar pielaidi ātrum ā, kas zem āks par t ā 
maksim ālo ātrumu, šajos laikposmos transportl īdzekli vada ar piln ībā aktiviz ētu akseleratora vad ības ier īci. 
Šādos ekspluat ācijas laikposmos pie ļauj ātruma l īknes p ārk āpumus.  
9. Cikla modifik ācijas transportl īdzek ļiem ar maksim ālo ātrumu, kas maz āks par š ā papildpielikuma iepriekš ējos 
punktos noteikto cikla maksim ālo ātrumu  
9.1. Visp ārīgas piez īmes  
Šo punktu piem ēro transportl īdzek ļiem, kuri ir tehniski sp ējīgi izsekot š ā papildpielikuma 1. punkt ā noteiktajai 
cikla ātruma l īknei (pamata cikls vai samazin āts pamata cikls) ātrum ā, kas maz āks par to maksim ālo ātrumu, 
bet kuru maksim ālais ātrums ir maz āks par cikla maksim ālo ātrumu. Š āda transportl īdzek ļa maksim ālo ātrumu 
sauc par t ā ātruma augst āko robežv ērtību, proti, v  cap . B āzes cikla maksim ālo ātrumu sauc par v  max,cycle  . 
Šādos gad ījumos b āzes ciklu izmaina, k ā aprakst īts 9.2. punkt ā, lai ātruma augst ākās robežv ērtības ciklam 
pan āktu to pašu cikla att ālumu, k āds ir b āzes ciklam.LV L 175/424 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
9.2. Apr ēķina posmi  
9.2.1. Att āluma starp ības noteikšana katr ā cikla posm ā 
Ātruma augst ākās robežv ērtības starpposma ciklu ieg ūst, aizst ājot visus transportl īdzek ļa ātruma paraugus 
v i , kur v  i > v  cap , ar v  cap . 
9.2.1.1 Ja v  cap < v  max,medium  , pamata cikla vid ējā ātruma posmu att ālumu d  base,medium  un ātruma augst ākās robežv ēr­
tības starpposma cikla vid ējā ātruma posmu att ālumu d  cap,medium  apr ēķina ar š ādu vien ādojumu abiem cikliem:  
d medium ¼ X 
ð ðv i þ v iÄ1 Þ 
2 Ü 3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ; i ¼ no 591 : līdz 1 022 :;Þ 
kur:  
v max,medium  ir vid ēja ātruma posma maksim ālais transportl īdzek ļa ātrums, k ā nor ādīts A1/2. tabul ā 1. klases 
transportl īdzek ļiem, A1/4. tabul ā 2. klases transportl īdzek ļiem, A1/8. tabul ā 3.a klases trans ­
portl īdzek ļiem un A1/9. tabul ā 3.b klases transportl īdzek ļiem.  
9.2.1.2. Ja v  cap < v  max,high  , pamata cikla augsta ātruma posmu att ālumu d  base,high  un ātruma augst ākās robežv ērtības 
starpposma cikla vid ējā ātruma posmu att ālumu d  cap,high  apr ēķina ar š ādu vien ādojumu abiem cikliem:  
d high ¼ X 
ð ðv i þ v iÄ1 Þ 
2 Ü 3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ; i ¼ no 1 024 l īdz 1 477 :Þ 
v max,high  ir augsta ātruma posma maksim ālais transportl īdzek ļa ātrums, k ā nor ādīts A1/5. tabul ā 2. klases 
transportl īdzek ļiem, A1/10. tabul ā 3.a klases transportl īdzek ļiem un A1/11. tabul ā 3.b klases trans ­
portl īdzek ļiem.  
9.2.1.3 Pamata cikla ļoti augsta ātruma posma att ālumu d  base,exhigh  un ātruma augst ākās robežv ērtības starpposma cikla 
ļoti augsta ātruma posma att ālumu d  cap,exhigh  apr ēķina ar š ādu vien ādojumu abu ciklu ļoti augsta ātruma 
posmam:  
d exhigh ¼ X 
ð ðv i þ v iÄ1 Þ 
2 Ü 3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ; i ¼ no 1 479 l īdz 1 800 :Þ 
9.2.2. To laikposmu noteikšana, kas pievienojami ātruma augst ākās robežv ērtības starpposma ciklam, lai kompens ētu 
att āluma atš ķirības 
Lai kompens ētu att āluma atš ķirības starp pamata ciklu un ātruma augst ākās robežv ērtības starpposma ciklu, 
ātruma augst ākās robežv ērtības starpposma ciklam pievieno attiec īgos laikposmus ar v  i = v  cap , k ā aprakst īts 
punktos turpm āk. 
9.2.2.1. Papildu laikposms vid ēja ātruma posmam  
Ja v  cap < v  max , medium  , papildu laikposmu, kas pievienojams ātruma augst ākās robežv ērtības starpposma cikla 
vid ēja ātruma posmam, apr ēķina ar š ādu vien ādojumu:: 
Δt medium ¼ ðd base;medium Ä d cap;medium Þ 
v cap Ü 3,6 
Laika paraugu skaits n  add,medium  ar v  i = v  cap , kas pievienojams ātruma augst ākās robežv ērtības starpposma cikla 
vid ēja ātruma posmam, ir vien āds ar Δt medium  , to matem ātiski noapa ļojot l īdz veselam skaitlim (piem ēram, 1,4 
noapa ļo l īdz 1, 1,5 noapa ļo l īdz 2).  
9.2.2.2. Papildu laikposms augsta ātruma posmam  
Ja v  cap < v  max , high , papildu laikposmu, kas pievienojams ātruma augst ākās robežv ērtības starpposma cikla augsta 
ātruma posmiem, apr ēķina ar š ādu vien ādojumu: 
Δt high ¼ ðd base;high Ä d cap;high Þ 
v cap Ü 3,6LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/425
 
Laika paraugu skaits n  add,high  ar v  i = v  cap , kas pievienojams ātruma augst ākās robežv ērtības starpposma cikla 
augsta ātruma posmam, ir vien āds ar Δt high , to matem ātiski noapa ļojot l īdz veselam skaitlim.  
9.2.2.3 Papildu laikposmu, kas pievienojams ātruma augst ākās robežv ērtības starpposma cikla ļoti augsta ātruma 
posmam, apr ēķina ar š ādu vien ādojumu: 
Δt exhigh ¼ ðd base;exhigh Ä d cap;exhigh Þ 
v cap Ü 3,6 
Laika paraugu skaits n  add,exhigh  ar v  i = v  cap , kas pievienojams ātruma augst ākās robežv ērtības starpposma cikla 
ļoti augsta ātruma posmam, ir vien āds ar Δt exhigh  , to matem ātiski noapa ļojot l īdz veselam skaitlim.  
9.2.3. Ātruma augst ākās robežv ērtības gal īgā cikla strukt ūra 
9.2.3.1 1. klases transportl īdzek ļi 
Ātruma augst ākās robežv ērtības gal īgā cikla pirmo da ļu veido ātruma augst ākās robežv ērtības starpposma cikla 
transportl īdzek ļa ātruma l īkne l īdz p ēdējam paraugam vid ēja ātruma posm ā, kur v = v  cap . Š ā parauga laiku sauc 
par t  medium  . 
Pēc tam pievieno n  add,medium  paraugus ar v  i = v  cap , lai p ēdējā parauga laiks b ūtu (t  medium  + n  add,medium  ). 
Pēc tam pievieno ātruma augst ākās robežv ērtības starpposma cikla vid ēja ātruma posma atlikušo da ļu, kas ir 
identiska tai pašai pamata cikla da ļai, lai p ēdējā parauga laiks b ūtu (1022 + n  add,medium  ). 
9.2.3.2 2. un 3. klases transportl īdzek ļi 
9.2.3.2.1 v  cap < v  max , medium  
Ātruma augst ākās robežv ērtības gal īgā cikla pirmo da ļu veido ātruma augst ākās robežv ērtības starpposma cikla 
transportl īdzek ļa ātruma l īkne l īdz p ēdējam paraugam vid ēja ātruma posm ā, kur v = v  cap . Š ā parauga laiku sauc 
par t  medium  . 
Pēc tam pievieno n  add,medium  paraugus ar v  i = v  cap , lai p ēdējā parauga laiks b ūtu (t  medium  + n  add,medium  ). 
Pēc tam pievieno ātruma augst ākās robežv ērtības starpposma cikla vid ēja ātruma posma atlikušo da ļu, kas ir 
identiska tai pašai pamata cikla da ļai, lai p ēdējā parauga laiks b ūtu (1022 + n  add,medium  ). 
Nākamaj ā posm ā pievieno ātruma augst ākās robežv ērtības starpposma cikla augsta ātruma posma pirmo da ļu 
līdz p ēdējam paraugam augsta ātruma posm ā, kur v = v  cap . Š ā parauga laiku ātruma augst ākās robežv ērtības 
starpposma cikl ā sauc par t  high , lai š ā parauga laiks ātruma augst ākās robežv ērtības gal īgaj ā cikl ā b ūtu (t  high + 
n add,medium  ). 
Pēc tam pievieno n  add,high  paraugus ar v  i = v  cap , lai p ēdējā parauga laiks b ūtu (t  high + n  add,medium  + n  add,high  ). 
Pēc tam pievieno ātruma augst ākās robežv ērtības starpposma cikla augsta ātruma posma atlikušo da ļu, kas ir 
identiska tai pašai pamata cikla da ļai, lai p ēdējā parauga laiks b ūtu (1477 + n  add,medium  + n  add,high  ). 
Nākamaj ā posm ā pievieno ātruma augst ākās robežv ērtības starpposma cikla ļoti augsta ātruma posma pirmo 
da ļu l īdz p ēdējam paraugam ļoti augsta ātruma posm ā, kur v = v  cap . Š ā parauga laiku ātruma augst ākās 
robežv ērtības starpposma cikl ā sauc par t  exhigh  , lai š ā parauga laiks ātruma augst ākās robežv ērtības gal īgaj ā 
cikl ā b ūtu (t  exhigh  + n  add,medium  + n  add,high  ).LV L 175/426 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
Pēc tam pievieno n  add,exhigh  paraugus ar v  i = v  cap , lai p ēdējā parauga laiks b ūtu (t  exhigh  + n  add,medium  + n  add,high  + 
n add,exhigh  ). 
Pēc tam pievieno ātruma augst ākās robežv ērtības starpposma cikla ļoti augsta ātruma posma atlikušo da ļu, kas 
ir identiska tai pašai pamata cikla da ļai, lai p ēdējā parauga laiks b ūtu (1800 + n  add,medium  + n  add,high  + 
n add,exhigh  ). 
Ātruma augst ākās robežv ērtības gal īgā cikla ilgums atbilst b āzes cikla ilgumam, iz ņemot atš ķirības, ko rada 
noapa ļošana attiec ībā uz n  add,medium  , n  add,high  un n  add,exhigh  . 
9.2.3.2.2 v  max,medium  <= v  cap < v  max,high  
Ātruma augst ākās robežv ērtības gal īgā cikla pirmo da ļu veido ātruma augst ākās robežv ērtības starpposma cikla 
transportl īdzek ļa ātruma l īkne l īdz p ēdējam paraugam augsta ātruma posm ā, kur v = v  cap . Š ā parauga laiku 
sauc par t  high . 
Pēc tam pievieno n  add,high  paraugus ar v  i = v  cap , lai p ēdējā parauga laiks b ūtu (t  high + n  add,high  ). 
Pēc tam pievieno ātruma augst ākās robežv ērtības starpposma cikla augsta ātruma posma atlikušo da ļu, kas ir 
identiska tai pašai pamata cikla da ļai, lai p ēdējā parauga laiks b ūtu (1477 + n  add,high  ). 
Nākamaj ā posm ā pievieno ātruma augst ākās robežv ērtības starpposma cikla ļoti augsta ātruma posma pirmo 
da ļu l īdz p ēdējam paraugam ļoti augsta ātruma posm ā, kur v = v  cap . Š ā parauga laiku ātruma augst ākās 
robežv ērtības starpposma cikl ā sauc par t  exhigh  , lai š ā parauga laiks ātruma augst ākās robežv ērtības gal īgaj ā 
cikl ā b ūtu (t  exhigh  + n  add,high  ). 
Pēc tam pievieno n  add,exhigh  paraugus ar v  i = v  cap , lai p ēdējā parauga laiks b ūtu (t  exhigh  + n  add,high  + n  add,exhigh  ). 
Pēc tam pievieno ātruma augst ākās robežv ērtības starpposma cikla ļoti augsta ātruma posma atlikušo da ļu, kas 
ir identiska tai pašai pamata cikla da ļai, lai p ēdējā parauga laiks b ūtu (1800 + n  add,high  + n  add,exhigh  ). 
Ātruma augst ākās robežv ērtības gal īgā cikla ilgums atbilst b āzes cikla ilgumam, iz ņemot atš ķirības, ko rada 
noapa ļošana attiec ībā uz n  add,high  un n  add,exhigh  . 
9.2.3.2.3 v  max,high  <= v  cap < v  max, exhigh  
Ātruma augst ākās robežv ērtības gal īgā cikla pirmo da ļu veido ātruma augst ākās robežv ērtības starpposma cikla 
transportl īdzek ļa ātruma l īkne l īdz p ēdējam paraugam ļoti augsta ātruma posm ā, kur v = v  cap . Š ā parauga laiku 
sauc par t  exhigh  . 
Pēc tam pievieno n  add,exhigh  paraugus ar v  i = v  cap , lai p ēdējā parauga laiks b ūtu (t  exhigh  + n  add,exhigh  ). 
Pēc tam pievieno ātruma augst ākās robežv ērtības starpposma cikla ļoti augsta ātruma posma atlikušo da ļu, kas 
ir identiska tai pašai pamata cikla da ļai, lai p ēdējā parauga laiks b ūtu (1800 + n  add,exhigh  ). 
Ātruma augst ākās robežv ērtības gal īgā cikla ilgums atbilst b āzes cikla ilgumam, iz ņemot atš ķirības, ko rada 
noapa ļošana attiec ībā uz n  add,exhigh  .LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/427
 
2. papildpielikums  
Pārnesumu izv ēle un p ārsl ēgšanas punkta noteikšana transportl īdzek ļiem, kas apr īkoti ar manu ālo transmisiju  
1. Visp ārīga pieeja  
1.1. Šaj ā papildpielikum ā aprakst ītās p ārsl ēgšanas proced ūras attiecas uz transportl īdzek ļiem, kas apr īkoti ar manu ālo 
transmisiju.  
1.2. Noteikto p ārsl ēgumu un p ārsl ēgšanas punktu pamat ā ir braukšanas pretest ības p ārvar ēšanai un pa ātrin ājumam 
vajadz īgās jaudas un dzin ēja nodrošin ātās jaudas l īdzsvars visos iesp ējamos p ārsl ēgumos konkr ētā cikla posm ā. 
1.3. Izmantojamo p ārsl ēgumu noteikšanas apr ēķins balst ās uz dzin ēja apgriezieniem un pilnas slodzes jaudas l īkn ēm 
attiec ībā pret dzin ēja apgriezieniem.  
1.4. Transportl īdzek ļiem, kas apr īkoti ar divu diapazonu transmisiju (zema un augsta), p ārsl ēgumu izmantošanas noteik ­ 
šanai ņem v ērā tikai to diapazonu, kas projekt ēts parastai ekspluat ācijai uz ce ļa. 
1.5. Saj ūga darb ības nosac ījumus nepiem ēro, ja saj ūgu darbina autom ātiski bez nepieciešam ības vad ītājam to atlaist vai 
nospiest.  
1.6. Šo papildpielikumu nepiem ēro transportl īdzek ļiem, ko test ē saska ņā ar 8. papildpielikumu.  
2. Vajadz īgie dati un iepriekš ēji apr ēķini 
Lai noteiktu cikla braukšanai uz šasijas dinamometra lietojamos p ārsl ēgumus, ir vajadz īgi š ādi dati un apr ēķini: 
a) P  rated , dzin ēja maksim ālā nomin ālā jauda, ko nor ādījis ražot ājs, kW;  
b) n  rated , dzin ēja nomin ālie apgriezieni, pie kuriem dzin ējs att īsta savu maksim ālo jaudu. Ja maksim ālā jauda tiek 
att īstīta dzin ēja apgriezienu diapazon ā, n  rated ir š ā diapazona minim ālā v ērtība, min  -1 ; 
c) n  idle , dzin ēja tukšgaitas apgriezieni, min  -1 ; 
n idle m ēra vismaz 1 min ūti, paraugus no ņemot vismaz 1 Hz frekvenc ē, dzin ējam darbojoties uzsild ītā st āvokl ī, 
pārnesumu p ārsl ēgam esot neitr ālā st āvokl ī un saj ūgam esot atlaistam. Temperat ūras apst ākļi, perif ērās ier īces, 
pal īgier īces utt. atbilst 6. papildpielikum ā aprakst ītajam attiec ībā uz 1. tipa testu.  
Šaj ā papildpielikum ā izmantot ā v ērtība ir vid ējā aritm ētisk ā v ērtība, kas ieg ūta m ērījumu laikposm ā un noapa ļota 
vai sa īsin āta l īdz tuv ākaj ām 10 min  -1 ; 
d) ng, p ārnesumu skaits kust ībai uz priekšu.  
Pārnesumus kust ībai uz priekšu transmisijas diapazon ā, kas projekt ēti parastai ekspluat ācijai uz ce ļa, numur ē 
dilstoš ā sec ībā saska ņā ar dzin ēja apgriezienu min  -1 un transportl īdzek ļa ātruma km/h attiec ību. Pirmais 
pārnesums ir p ārnesums ar augst āko attiec ību, ng p ārnesums ir p ārnesums ar zem āko attiec ību. ng nosaka 
pārnesumu skaitu kust ībai uz priekšu;  
e) ndv  i , koeficients, ko ieg ūst, dalot dzin ēja apgriezienus n ar transportl īdzek ļa ātrumu v katram p ārnesumam i; 
pārnesumam i pret ng  max , min  -1 /(km/h);  
f) f  0 , f 1 , f 2 , test ēšanai izv ēlētie ce ļa slodzes koeficienti, attiec īgi N, N/(km/h) un N/(km/h)  2 ;LV L 175/428 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
g) n  max 
n max_95  , dzin ēja minim ālie apgriezieni, kad ir sasniegti 95 % no nomin ālās jaudas, min  - 1 . 
Ja n  max_95  ir maz āks par 65 % no n  rated , n  max_95  nosaka 65 % apm ērā no n  rated . 
Ja 65 % no ðn rated Ü ndv  3=ndv  2 Þ< 1,1 Ü ðn idle þ 0,125 Ü ðn rated Ä n idle ÞÞ, n  max_95  nosaka:  
1,1 Ü ðn idle þ 0,125 Ü ðn rated Ä n idle ÞÞ Ü ndv  2=ndv  3 
n max ðng vmax Þ ¼ ndvðng vmax Þ Ü v max;cycle 
kur:  
ng vmax  ir noteikts š ā papildpielikuma 2. punkta i) apakšpunkt ā; 
v max,cycle  ir transportl īdzek ļa ātruma l īknes maksim ālais ātrums saska ņā ar 1. papildpielikumu, km/h;  
n max ir n  max_95  un n  max (ng  vmax  ) maksimums, min  -1 ; 
h) P  wot (n), pilnas slodzes jaudas l īkne dzin ēja apgriezienu diapazon ā no n  idle līdz n  rated vai n  max , vai ndv(ng  vmax  ) × 
v max atkar ībā no t ā, kas ir liel āks. 
ndv(ng  vmax  ) koeficients, ko ieg ūst, dalot dzin ēja apgriezienus n ar transportl īdzek ļa ātrumu v p ārnesumam ng  vmax  , 
min  -1 /km/h.  
Jaudas l īkni veido pietiekams skaits datu kopu (n, P  wot ), lai starpposmu punktus starp sec īgām datu kop ām var ētu 
apr ēķin āt ar line āro interpol āciju. Line ārās interpol ācijas novirze no pilnas slodzes jaudas l īknes saska ņā ar XX 
pielikumu nep ārsniedz 2 %. Pirm ā datu kopa ir pie n  idle vai zem āk. Starp datu kop ām nav j ābūt vien ādām 
atstarp ēm. Pilnas slodzes jaudu pie dzin ēja apgriezieniem, uz ko neattiecas XX pielikums (piem ēram, n  idle ), nosaka 
saska ņā ar XX pielikum ā aprakst īto metodi;  
i) ng  vmax  
ng vmax  — p ārnesums, kur ā tiek sasniegts transportl īdzek ļa maksim ālais ātrums un kuru nosaka š ādi: 
Ja v  max (ng) ≥ v max (ng-1), tad  
ng vmax  = ng;  
pret ējā gad ījum ā ng  vmax  = ng -1,  
kur:  
v max (ng) ir transportl īdzek ļa ātrums, pie kura vajadz īgā ce ļa slodzes jauda ir vien āda ar pieejamo jaudu, P  wot , 
pārnesum ā ng (skatiet A2/1.a att ēlu); 
v max (ng-1) ir transportl īdzek ļa ātrums, pie kura vajadz īgā ce ļa slodzes jauda ir vien āda ar pieejamo jaudu, P  wot , 
nākamaj ā zem ākā p ārnesum ā (skatiet A2/1.b att ēlu).LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/429
 
Vajadz īgo ce ļa slodzes jaudu, kW, apr ēķina ar š ādu vien ādojumu:  
P required ¼ f 0 Ü v max þ f 1 Ü v 2 
max þ f 2 Ü v 3 
max 
3 600  
kur:  
v max ir transportl īdzek ļa ātrums, km/h.  
Pieejamo jaudu pie transportl īdzek ļa ātruma v  max pārnesum ā ng vai p ārnesum ā ng - 1 var noteikt no pilnas 
slodzes jaudas l īknes, P  wot (n), ar š ādu vien ādojumu:  
n ng ¼ ndv  ng Ü v max ðngÞ; n  ngÄ1 ¼ ndv  ngÄ1 Ü v max ðng Ä 1Þ 
un samazinot pilnas slodzes jaudas l īknes jaudas v ērtības par 10 %;  
A2/1a. att ēls 
Piem ērs, kur ng  max ir augst ākais p ārnesums
LV L 175/430 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
A2/1b. att ēls 
Piem ērs, kur ng  max ir otrais augst ākais p ārnesums
  
j) L ēngaitas p ārnesuma atbr īvošana  
Pēc ražot āja piepras ījuma 1. p ārnesumu var atbr īvot, ja ir izpild īti visi turpm āk nor ādītie nosac ījumi:  
1) transportl īdzeklim nav divu diapazonu transmisija;  
2) transportl īdzek ļa saime ir apstiprin āta piekabes vilkšanai;  
3) ðndv  1=ndvðng vmax ÞÞ Ü ðv max Ü ndvðng vmax Þ=n rated Þ> 7; 
4) ðndv  2=ndvðng vmax ÞÞ Ü ðv max Ü ndvðng vmax Þ=n rated Þ> 4; 
5) transportl īdzeklis, kura masa atbilst vien ādojumam turpm āk, sp ēj uzs ākt kust ību no apst āšan ās 4 sekund ēs 
kalnup ar vismaz 12 % sl īpumu piecas atseviš ķas reizes 5 min ūšu laik ā: 
m r + 25 kg + (MC – m  r – 25 kg) × 0,28 (0,15 M kategorijas transportl īdzek ļu gad ījum ā), 
kur:  
ndv(ng  vmax  ) ir koeficients, ko ieg ūst, dalot dzin ēja apgriezienus n ar transportl īdzek ļa ātrumu v p ārnesumam 
ng vmax  , min  -1 /km/h;  
m r ir pašmasa, kg;  
MC ir kop ējā bruto masa (transportl īdzek ļa bruto masa + maksim ālā piekabes masa), kg.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/431
 
Šaj ā gad ījum ā, braucot ciklu uz šasijas dinamometra, 1. p ārnesumu neizmanto un p ārnesumus p ārnumur ē, s ākot 
ar 2. p ārnesumu k ā 1. p ārnesumu;  
k) n  min_drive  defin īcija 
n min_drive  ir dzin ēja minim ālie apgriezieni, transportl īdzeklim esot kust ībā, min  -1 . 
n gear = 1, n  min_drive  = n  idle ; 
n gear = 2;  
a) p ārej ām no 1. uz 2. p ārnesumu:  
n min_drive  = 1,15 ×n  idle ; 
b) pal ēnin ājumiem l īdz apst āšan ās st āvokli:  
n min_drive  = n  idle ; 
c) visiem p ārējiem braukšanas apst ākļiem:  
n min_drive  = 0,9 × n  idle . 
n gear > 2, n  min_drive  nosaka ar š ādu vien ādojumu:  
n min_drive  = n  idle + 0,125 × (n  rated -n idle ). 
Gal īgo n  min_drive  rezult ātu noapa ļo l īdz veselam skaitlim. Piem ērs: 1 199,5 k ļūst par 1 200, 1 199,4 k ļūst par 
1 199.  
Var izmantot liel ākas v ērtības, ja to pieprasa ražot ājs; 
l) TM, transportl īdzek ļa testa masa, kg.  
3. Vajadz īgās jaudas, dzin ēja apgriezienu, pieejam ās jaudas un iesp ējami izmantojam ā p ārnesuma apr ēķin āšana  
3.1. Vajadz īgās jaudas apr ēķin āšana  
Katrai cikla l īknes sekundei j braukšanas pretest ības p ārvar ēšanai un pa ātrin ājumam vajadz īgo jaudu apr ēķina ar š ādu 
vien ādojumu: 
P required ;j ¼ Í f 0 Ü v j þ f 1 Ü v 2 
j þ f 2 Ü v 3 
j 
3 600 Î 
þ kr Ü a j Ü v j Ü TM 
3 600  
kur:  
P required,j  ir vajadz īgā jauda sekund ē j, kW;  
a j ir transportl īdzek ļa pa ātrin ājums sekund ē j, m/s  2 ,a j ¼ ðv jþ1 Äv j Þ 
3,6Üðt jþ1 Ät j Þ ; 
kr ir faktors, kas ņem v ērā piedzi ņas meh ānisma inerces pretest ību pa ātrin ājuma laik ā un kas noteikts 1,03 
apm ērā. 
3.2. Dzin ēja apgriezienu noteikšana  
Attiec ībā uz jebkuru v  j < 1 km/h pie ņem, ka transportl īdzeklis st āv, un dzin ēja apgriezienus nosaka k ā n idle . 
Pārnesumu p ārsl ēgu novieto neitr ālā st āvokl ī ar atlaistu saj ūgu, iz ņemot 1 sekundi pirms pa ātrin ājuma no st āvēšanas, 
kad ar nospiestu saj ūgu izv ēlas pirmo p ārnesumu.LV L 175/432 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
Attiec ībā uz katru cikla l īknes v  j ≥ 1 km/h un katru p ārnesumu i, i = 1 pret ng  max , dzin ēja apgriezienus, n  i,j , apr ēķina 
ar š ādu vien ādojumu: 
n i;j ¼ ndv  i Ü v j 
3.3. Iesp ējamo p ārnesumu izv ēle attiec ībā pret dzin ēja apgriezieniem  
Braucot pa ātruma l īkni ar v  j , var izv ēlēties š ādus p ārnesumus:  
a) visus p ārnesumus i < ng  vmax  , kur n  min_drive  ≤ n i, j ≤ n max_95  ; 
b) visus p ārnesumus i ≥ ng  vmax  , kur n  min_drive  ≤ n i, j ≤ n max (ng  vmax  ); 
c) 1. p ārnesumu, ja n  1, j < n  min_drive  . 
Ja a  j ≤ 0 un n  i, j ≤ n idle , n  i, j nosaka k ā n idle un nospiež saj ūgu. 
Ja a  j > 0 un n  i, j ≤ (1,15 × n  idle ), n  i, j nosaka k ā (1,15 × n  idle ) un nospiež saj ūgu. 
3.4. Pieejam ās jaudas apr ēķin āšana  
Katra iesp ējam ā p ārnesuma i pieejamo jaudu un katru cikla l īknes transportl īdzek ļa ātruma v ērtību, v  i , apr ēķina ar 
šādu vien ādojumu: 
P available_i ;j ¼ P wot ðn i;j Þ Ü ð1 Ä ðSM þ ASMÞÞ 
kur:  
P rated ir nomin ālā jauda, kW;  
P wot ir pieejam ā jauda pie n  i, j pilnas slodzes st āvokl ī no pilnas slodzes jaudas l īknes;  
SM ir droš ības rezerve, kur ā ņemta v ērā stacion āra st āvok ļa pilnas slodzes jaudas l īknes un p ārejas apst ākļos 
pieejam ās jaudas starp ība; SM  nosaka 10 % apm ērā; 
ASM  ir papildu eksponenci ālās jaudas droš ības rezerve, ko var piem ērot p ēc ražot āja piepras ījuma.  ASM  ir 
pilnv ērtīgi lietder īga starp n  idle un n  start un eksponenci āli pietuvojas nullei pie n  end , k ā aprakst īts šaj ās 
pras ībās: 
ja n  i, j ≤ n start , tad  ASM  = ASM  0 ; 
ja n  i, j > n  start , tad: 
ASM ¼ ASM  0 Ü expðlnð0,005 =ASM  0 Þ Ü ðn start Ä nÞ=ðn start Ä n end ÞÞ 
ASM  0 , n  start un n  end nosaka ražot ājs, bet tiem j āatbilst š ādiem nosac ījumiem:  
n start ≥ n idle ; 
n end > n  start . 
Ja a  j > 0 un i = 1 vai i = 2 un P  available_i,i  < P  required,j  , n i, j palielina pa 1 min  -1 katru reizi l īdz P  available_i,i  < P  required,j  un 
nospiež saj ūgu.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/433
 
3.5. Iesp ējami izmantojamo p ārnesumu noteikšana  
Iesp ējami izmantojamos p ārnesumus nosaka saska ņā ar š ādiem nosac ījumiem:  
a) ir izpild īti 3.3. punkta nosac ījumi un  
b) P  available_i,i  < P  required,j  
sākotn ējais p ārnesums, kas j āizmanto cikla l īknes katr ā sekund ē j, ir augst ākais gal īgais iesp ējamais p ārnesums, i  max . 
Sākot braukšanu no st āvēšanas st āvok ļa, izmanto tikai pirmo p ārnesumu.  
Zem ākais gal īgais iesp ējamais p ārnesums ir i  min . 
4. Papildu pras ības p ārnesumu izmantošanas korekcij ām un/vai modifik ācij ām 
Sākotn ējo p ārnesumu izv ēli p ārbauda un izmaina, lai nepie ļautu p ārm ērīgi biežu p ārnesumu p ārsl ēgšanu un nodro ­ 
šin ātu braukšanas īpaš ības un praktiskumu.  
Pa ātrin ājuma posms ir par 3 sekund ēm ilg āks laikposms, kur ā transportl īdzek ļa ātrums ≥ 1 km/h un kur ā monotoni 
palielin ās transportl īdzek ļa ātrums. Pal ēnin ājuma posms ir par 3 sekund ēm ilg āks laikposms, kur ā transportl īdzek ļa 
ātrums ≥ 1 km/h un kur ā monotoni pal ēnin ās transportl īdzek ļa ātrums.  
Korekcijas un/vai modifik ācijas veic saska ņā ar turpm āk uzskait ītaj ām pras ībām. 
a) Ja pie transportl īdzek ļa augst āka ātruma ir vajadz īgs zem āks p ārnesums pa ātrin ājuma posm ā, iepriekš noteiktos 
augst ākus p ārnesumus kori ģē uz zem āku p ārnesumu.  
Piem ērs: v j < v  j+1 < v  j+2 < v  j+3 < v  j+4 < v  j+5 < v  j+6 . S ākotn ēji apr ēķin ātais p ārnesumu lietojums ir 2, 3, 3, 3, 2, 2, 3. 
Šaj ā gad ījum ā p ārnesumu lietojumu kori ģē uz 2, 2, 2, 2, 2, 2, 3.  
b) Pa ātrin ājumos lietotos p ārnesumus izmanto vismaz 2 sekundes (piem ēram, p ārnesumu sec ību 1, 2, 3, 3, 3, 3, 3 
aizst āj ar 1, 1, 2, 2, 3, 3, 3). Pa ātrin ājuma posmos p ārnesumus neizlaiž.  
c) Pal ēnin ājuma posm ā izmanto p ārnesumus ar n  gear > 2, kam ēr dzin ēja apgriezieni nesamazin ās zem n  min_drive  . 
Ja p ārnesumu sec ības ilgums ir tikai 1 sekunde, to aizst āj ar 0 p ārnesumu un nospiež saj ūgu. 
Ja p ārnesumu sec ības ilgums ir 2 sekundes, to aizst āj ar 0 p ārnesumu 1. sekund ē, savuk ārt 2. sekund ē — ar 
pārnesumu, kas seko aiz 2. sekundes laikposma. Saj ūgu nospiež 1. sekund ē. 
Piem ērs: P ārnesumu sec ību 5, 4, 4, 2 aizst āj ar 5, 0, 2, 2.  
d) Pal ēnin ājuma posm ā cikla īsā braucien ā izmanto 2. p ārnesumu, kam ēr dzin ēja apgriezieni nesamazin ās zem 
(0,9 × n  idle ). 
Ja dzin ēja apgriezieni samazin ās zem n  idle , nospiež saj ūgu. 
e) Ja pal ēnin ājuma posms ir īsa brauciena p ēdējā da ļa neilgi pirms apst āšan ās posma un ja 2. p ārnesumu izmanto ne 
ilg āk k ā divas sekundes, var vai nu nospiest saj ūgu, vai p ārnesumu p ārsl ēgu ielikt neitr ālā st āvokl ī un saj ūgu atst āt 
atlaistu.  
Šajos pal ēnin ājuma posmos nav at ļauts p ārsl ēgties uz pirmo p ārnesumu.LV L 175/434 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
f) Ja p ārnesumu i izmanto laika sec ībā no 1 l īdz 5 sekund ēm, k ā ar ī ja p ārnesums pirms š īs sec ības ir zem āks un ja 
pārnesums p ēc š īs sec ības ir t āds pats vai zem āks par p ārnesumu pirms š īs sec ības, sec ības p ārnesumu kori ģē uz 
pārnesumu pirms sec ības.  
Piem ēri: 
i) p ārnesumu sec ību i – 1, i, i – 1 aizst āj ar i – 1, i – 1, i – 1;  
ii) p ārnesumu sec ību i – 1, i, i, i – 1 aizst āj ar i – 1, i – 1, i – 1, i – 1;  
iii) p ārnesumu sec ību i – 1, i, i,i, i – 1 aizst āj ar i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1;  
iv) p ārnesumu sec ību i – 1, i, i, i, i, i – 1 aizst āj ar i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1;  
v) p ārnesumu sec ību i – 1, i, i, i, i, i, i – 1 aizst āj ar i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1.  
Visos i)–v) apakšpunkta gad ījumos iev ēro i – 1 ≥ i min . 
5. Papildpielikuma 4. punkta a)–f) apakšpunktu piem ēro sec īgi, katr ā gad ījum ā p ārbaudot visu cikla l īkni. T ā k ā š ā 
papildpielikuma 4. punkta a)–f) apakšpunkta izmai ņu rezult ātā var izmantot jaunas p ārnesumu lietošanas sec ības, š īs 
jaun ās p ārnesumu lietošanas sec ības p ārbauda tr īs reizes un p ēc vajadz ības izmaina.  
Lai b ūtu iesp ējams nov ērtēt apr ēķina pareiz ību, apr ēķina un visos attiec īgajos testa zi ņojumos nor āda vid ējo 
pārnesumu pie ātruma v ≥ 1 km/h, kas noapa ļots l īdz četr ām decim ālzīm ēm aiz komata.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/435
 
3. papildpielikums  
Rezerv ētsLV L 175/436 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
4. papildpielikums  
Ce ļa slodzes un dinamometra iestat īšana  
1. Darb ības joma  
Šaj ā papildpielikum ā ir aprakst īta testa transportl īdzek ļa ce ļa slodzes noteikšana un š īs ce ļas slodzes 
pārnešana uz šasijas dinamometru.  
2. Termini un defin īcijas  
2.1. Rezerv ēts 
2.2. Atskaites ātruma punkti s ākas pie 20 km/h ar palielin ājumiem ik pa 10 km/h un augst āko atskaites ātrumu 
saska ņā ar turpm āk izkl āstītajiem noteikumiem.  
a) Augst ākais atskaites ātruma punkts ir 130 km/h vai atskaites ātruma punkts tieši virs piem ērojam ā testa 
cikla maksim ālā ātruma, ja š ī v ērtība ir maz āka par 130 km/h. Gad ījum ā, ja piem ērojamam testa ciklam ir 
maz āk par 4 cikla posmiem (zems, vid ējs, augsts un ļoti augsts), k ā ar ī p ēc ražot āja piepras ījuma un ar 
apstiprin ātājas iest ādes at ļauju augst āko atskaites ātrumu var palielin āt l īdz atskaites ātruma punktam tieši 
virs n ākam ā augst ākā posma maksim ālajam ātrumam, bet ne augst āk par 130 km/h. Šaj ā gad ījum ā ce ļa 
slodzi nosaka un šasijas dinamometru iestata ar t ādiem pašiem atskaites ātruma punktiem.  
b) Ja atskaites ātruma punkts, kas piem ērojams ciklam un kam pieskaita 14 km/h, p ārsniedz vai ir vien āds ar 
transportl īdzek ļa maksim ālo ātrumu v  max , šo atskaites ātruma punktu izsl ēdz no br īvskr ējiena testa un no 
šasijas dinamometra iestat ījuma. N ākamais zem ākais atskaites ātruma punkts k ļūst par augst āko atskaites 
ātruma punktu transportl īdzeklim.  
2.3. Ja nav nor ādīts cit ādi, ciklam vajadz īgo ener ģiju saska ņā ar 7. papildpielikuma 5. punktu apr ēķina piem ēro ­
jam ā braukšanas cikla m ērķa ātruma l īkn ē. 
2.4. f  0 , f 1 , f 2 ir ce ļa slodzes vien ādojuma F = f  0 + f  1 × v + f  2 × v  2 ce ļa slodzes koeficienti, ko nosaka saska ņā ar šo 
papildpielikumu.  
f 0 ir nemain īgās ce ļa slodzes koeficients, N.  
f 1 ir pirm ās k ārtas ce ļa slodzes koeficients, N/(km/h).  
f 2 ir otr ās k ārtas ce ļa slodzes koeficients, N/(km/h)  2 . 
Ja nav nor ādīts cit ādi, ce ļa slodzes koeficientus apr ēķina ar maz āko kvadr ātu regresijas anal īzi daž ādos 
atskaites ātruma punktos.  
2.5. Rot ācijas masa  
2.5.1. m  r noteikšana  
m r ir ekvivalent ā faktisk ā masa, ko veido visi rite ņi un transportl īdzek ļa komponenti, kuri ar rite ņiem rot ē uz 
ce ļa, p ārnesumu p ārsl ēgam esot neitr ālā st āvokl ī, un ko izsaka kilogramos (kg). m  r m ēra vai apr ēķina, 
izmantojot atbilst īgu pa ņēmienu, ko ir at ļāvusi apstiprin ātāja iest āde. Alternat īvi m  r var apl ēst 3 % apm ērā 
no pašmasas, pieskaitot 25 kg.  
2.5.2. Rot ācijas masas piem ērošana ce ļa slodzei  
Br īvskr ējiena laikus p ārv ērš sp ēkos un otr ādi, ņemot v ērā piem ērojamo testa masu, kam pieskaita m  r . To 
piem ēro m ērījumiem uz ce ļa, k ā ar ī uz šasijas dinamometra.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/437
 
2.5.3. Rot ācijas masas piem ērošana inerces iestat īšanai  
Ja transportl īdzekli test ē uz 4 rite ņu piedzi ņas dinamometra un ja abas asis ir rot ējošas un ietekm ē dina ­
mometra m ērījumu rezult ātus, šasijas dinamometra ekvivalento inerces masu nosaka pret piem ērojamo testa 
masu.  
Pret ējā gad ījum ā šasijas dinamometra ekvivalento inerces masu nosaka pret piem ērojamo testa masu, kam 
pieskaita vai nu to rite ņu ekvivalento faktisko masu, kuri neietekm ē m ērījumu rezult ātus, vai 50 % no m  r . 
3. Visp ārējas pras ības 
Ražot ājs ir atbild īgs par ce ļa slodzes koeficientu precizit āti un to nodrošina katram ce ļa slodzes saimes 
ietvaros ražotajam transportl īdzeklim. Ce ļa slodzes noteikšan ā, simul ācij ā un apr ēķin āšanas metod ēs neiz ­
manto pielaides, lai izvair ītos no p ārāk zema saražoto transportl īdzek ļu ce ļa slodzes nov ērtējuma. P ēc 
apstiprin ātājas iest ādes piepras ījuma pier āda atseviš ķa transportl īdzek ļa ce ļas slodzes koeficientu precizit āti. 
3.1. M ērījumu visp ārējā precizit āte 
Vajadz īgā m ērījumu visp ārējā precizit āte ir nor ādīta turpm āk. 
a) Transportl īdzek ļa ātrums: ± 0,2 km/h ar m ērījumu frekvenci vismaz 10 Hz apm ērā. 
b) Laika precizit āte, prec īzumsp ēja un izš ķirtsp ēja: min. ± 10 ms.  
c) Rite ņu griezes moments: ± 6 Nm vai ± 0,5 % no maksim ālā izm ērītā kop ējā griezes momenta atkar ībā no 
tā, kas ir liel āks, attiec ībā uz visu transportl īdzekli, ar m ērījumu frekvenci vismaz 10 Hz apm ērā. 
d) V ēja ātrums: ± 0,3 m/s ar m ērījumu frekvenci vismaz 1 Hz apm ērā. 
e) V ēja virziens: ± 3 ar m ērījumu frekvenci vismaz 1 Hz apm ērā. 
f) Atmosf ēras temperat ūra: ± 1 °C ar m ērījumu frekvenci vismaz 0,1 Hz apm ērā. 
g) Atmosf ēras spiediens: ± 0,3 kPa ar m ērījumu frekvenci vismaz 0,1 Hz apm ērā. 
h) Transportl īdzek ļa masa, ko m ēra uz tiem pašiem svariem pirms un p ēc testa: ± 10 kg (± 20 kg transport ­
līdzek ļiem > 4 000 kg).  
i) Riepu spiediens: ± 5 kPa.  
j) Rite ņa rot ācijas frekvence: ± 0,05 s  -1 vai 1 % atkar ībā no t ā, kas ir liel āks. 
3.2. Aerodinamisk ā tune ļa krit ēriji 
3.2.1. V ēja ātrums  
Vēja ātrums m ērījuma laik ā testa nodal ījuma centr ā saglab ājas ± 2 km/h. Iesp ējamam v ēja ātrumam j ābūt 
vismaz 140 km/h.  
3.2.2. Gaisa temperat ūra 
Gaisa temperat ūra m ērījuma laik ā testa nodal ījuma centr ā saglab ājas ± 3 °C. Gaisa temperat ūras sadal ījums 
pie sprauslas atveres saglab ājas ± 3 °C.LV L 175/438 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
3.2.3. Turbulence  
Rež ģī ar 3x3 nodal ījumiem ar vien ādām atstarp ēm p āri visai sprauslas atverei turbulences intensit āte, Tu, 
nep ārsniedz 1 %. Skat īt A4/1. att ēlu. 
A4/1. att ēls 
Turbulences intensit āte
 
Tu ¼ u′ 
U ∞ 
kur:  
Tu ir turbulences intensit āte; 
u′ ir turbulent ās pl ūsmas sv ārst ības, m/s;  
U ∞ ir br īvas pl ūsmas ātrums, m/s.  
3.2.4. Stabils blo ķēšanas koeficients  
Transportl īdzek ļa blo ķēšanas koeficients ε sb , ko izsaka k ā transportl īdzek ļa front ālās da ļas un sprauslas 
atveres dal ījumu, kuru apr ēķina ar turpm āk nor ādīto vien ādojumu, nep ārsniedz 0,35. 
ε sb ¼ A f 
A nozzle  
kur:  
ε sb ir transportl īdzek ļa blo ķēšanas koeficients;  
A f ir transportl īdzek ļa front ālā da ļa, m  2 ; 
A nozzle  ir sprauslas atveres da ļa, m  2 . 
3.2.5. Rot ējošie rite ņi 
Lai pien ācīgi noteiktu rite ņu aerodinamisko ietekmi, testa transportl īdzek ļa rite ņi rot ē t ādā ātrum ā, lai 
rezult ātā ieg ūtais transportl īdzek ļa ātrums b ūtu ar ± 3 km/h pielaidi attiec ībā pret v ēja ātrumu.  
3.2.6. Kust īgā siksna  
Lai imit ētu š ķidrumu pl ūsmu pie testa transportl īdzek ļa šasijas da ļas, aerodinamiskajam tunelim ir kust īgā 
siksna, kas stiepjas no transportl īdzek ļa priekš ējās da ļas l īdz aizmugurei. Kust īgās siksnas line ārajam ātrumam 
jāatbilst v ēja ātrumam ± 3 km/h.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/439
 
3.2.7. Š ķidrumu pl ūsmas le ņķis 
Devi ņos vienm ērīgi sadal ītos punktos virs sprauslas abu le ņķu (Y-, Z-plakne) α un β vid ējā kvadr ātisk ā 
novirze pie sprauslas atveres nedr īkst p ārsniegt 1°.  
3.2.8. Gaisa spiediens  
Devi ņos vienm ērīgi sadal ītos punktos virs sprauslas kop ējā spiediena standartnovirzei pie sprauslas atveres 
jābūt vien ādai ar vai maz ākai par 0,02. 
σ Í ΔP t 
q Î 
Ï 0,02 
kur:  
σ ir spiediena koeficienta standartnovirze  Ä ΔP t 
q Ö 
; 
ΔP t ir kop ējā spiediena vari ācija starp m ērījumu punktiem, N/m  2 ; 
q ir dinamiskais spiediens, N/ m  2 . 
Spiediena koeficienta cp absol ūtā starp ība 3 metru garum ā uz priekšu un 3 metru garum ā uz aizmuguri no 
līdzsvara centra tukš ā testa nodal ījum ā un sprauslas atveres centra augstum ā nedr īkst atš ķirties par vair āk k ā 
± 0,02. 
jcp x¼þ 3m Ä cp  x¼Ä 3m j Ï 0,02 
kur:  
cp ir spiediena koeficients.  
3.2.9. Robežsl āņa biezums  
Pie x = 0 (l īdzsvara centra punkts) v ēja ātrumam j ābūt vismaz 99 % apm ērā no iepl ūdes ātruma 30 mm virs 
aerodinamisk ā tune ļa gr īdas. 
δ 99 ðx ¼ 0 mÞ Ï 30mm 
kur:  
δ 99 ir att āluma perpendikula pret ce ļu, kur ir sasniegti 99 % no br īvās pl ūsmas ātruma (robežsl āņa biezums).  
3.2.10. Ierobežojošais blo ķēšanas koeficients  
Ierobežot ājsist ēmu nedr īkst mont ēt transportl īdzek ļa priekšpus ē. Transportl īdzek ļa front ālās da ļas relat īvais 
blo ķēšanas koeficients, ko rada ierobežot ājsist ēma, ε restr , nedr īkst p ārsniegt 0,10. 
ε restr ¼ A restr 
A f 
kur:  
ε restr ir ierobežot ājsist ēmas relat īvais blo ķēšanas koeficients;  
A restr ir ierobežot ājsist ēmas front ālā da ļa, kas projic ējas uz sprauslas priekš ējās virsmas, m  2 ; 
A f ir transportl īdzek ļa front ālā da ļa, m  2 .LV L 175/440 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
3.2.11. L īdzsvara m ērījumu precizit āte x-virzien ā 
Ieg ūtā sp ēka neprecizit āte x-virzien ā nedr īkst p ārsniegt ± 5 N. Izm ērītā sp ēka izš ķirtsp ējai j ābūt ± 3 N 
robež ās. 
3.2.12. M ērījumu atk ārtojam ība 
Izm ērītā sp ēka atk ārtojam ībai j ābūt ± 3 N robež ās. 
4. Ce ļa slodzes m ērījums uz ce ļa 
4.1. Ce ļa testa pras ības 
4.1.1. Ce ļa testa atmosf ēras apst ākļi 
4.1.1.1. Pie ļaujamie v ēja apst ākļi 
Maksim āli pie ļaujamie v ēja apst ākļi ce ļa slodzes noteikšanai ir aprakst īti 4.1.1.1.1. un 4.1.1.1.2. punkt ā. 
Lai noteiktu izmantošanai paredz ētā anemometrijas veida atbilst ību, nosaka v ēja ātruma vid ējo aritm ētisko 
vērtību, nep ārtraukti m ērot v ēja ātrumu ar atz ītu meteorolo ģisku instrumentu viet ā un augstum ā virs ce ļa 
līme ņa gar testa ce ļu, kur past āv reprezentat īvākie v ēja apst ākļi. 
Ja taj ā paš ā testa trases da ļā nevar veikt testus pret ējos virzienos (piem ēram, uz ov ālas testa trases ar oblig ātu 
braukšanas virzienu), katr ā testa trases da ļā m ēra v ēja ātrumu un virzienu. Šaj ā gad ījum ā augst ākā izm ērītā 
vērtība nosaka izmantojam ās anemometrijas veidu un zem ākās v ērtības krit ēriju v ēja korekcijas neveikšanai.  
4.1.1.1.1. Pie ļaujamie v ēja apst ākļi, izmantojot stacion āro anemometriju  
Stacion āro anemometriju izmanto tikai tad, ja v ēja ātrumi 5 sekunžu laikposm ā ir vid ēji maz āki par 5 m/s un 
ja liel ākie v ēja ātrumi ir maz āki par 8 m/s uz maz āk nek ā 2 sekund ēm. Turkl āt v ēja ātruma vektora 
komponentam vis ā testa ce ļā jābūt maz ākam par 2 m/s. V ēja korekcijas apr ēķina saska ņā ar š ā papildpieli ­
kuma 4.5.3. punktu. V ēja korekciju var neveikt, ja maz ākai vid ējais aritm ētiskais v ēja ātrums ir 2 m/s vai 
maz āks. 
4.1.1.1.2. V ēja apst ākļi, izmantojot ieb ūvēto anemometriju  
Lai test ā izmantotu ieb ūvēto anemometru, izmanto š ā papildpielikuma 4.3.2. punkt ā aprakst īto ier īci. 
Kop ējam vid ējam aritm ētiskajam v ēja ātrumam testa laik ā virs testa ce ļa j ābūt maz ākam par 7 m/s, liel ākajiem 
vēja ātrumiem nep ārsniedzot 10 m/s. Turkl āt v ēja ātruma vektora komponentam vis ā ce ļā jābūt maz ākam 
par 4 m/s.  
4.1.1.2. Atmosf ēras temperat ūra 
Atmosf ēras temperat ūrai j ābūt no 5 °C l īdz 35 °C ieskaitot.  
Ja augst ākās un zem ākās izm ērītās temperat ūras starp ība br īvskr ējiena testa laik ā ir liel āka par 5 °C, katram 
testa braucienam atseviš ķi piem ēro temperat ūras korekciju ar š ā testa brauciena vid ējo aritm ētisko vides 
temperat ūru. 
Tādā gad ījum ā ce ļa slodzes koeficientu f  0 , f 1 un f  2 vērtības nosaka un kori ģē katram atseviš ķam testa 
braucienam. Gal īgais f  0 , f 1 un f  2 vērtību kopums ir attiec īgi atseviš ķi kori ģētu koeficientu f  0 , f 1 un f  2 vid ējās 
aritm ētisk ās v ērtības.  
Ražot ājs var izv ēlēties veikt br īvskr ējienus temperat ūrā no 1 °C l īdz 5 °C.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/441
 
4.1.2. Testa ce ļš 
Ce ļa virsmai j ābūt l īdzenai, vienm ērīgai, t īrai, sausai un br īvai no š ķēršļiem, k ā ar ī nedr īkst trauc ēt v ējš, kas 
var ētu kav ēt ce ļa slodzes m ērījumus, un ce ļa virsmas strukt ūrai un sast āvam j āatspogu ļo pašreiz ējās pils ētas 
ce ļu un automa ģistr āļu virsmas. Testa ce ļa garenvirziena sl īpums nedr īkst p ārsniegt ± 1 %. Viet ējais sl īpums 
starp jebkuriem punktiem 3 metru att ālum ā nedr īkst par vair āk k ā ± 0,5 % atš ķirties no š ī garenvirziena 
slīpum. Ja taj ā paš ā testa trases da ļā nevar veikt testus pret ējos virzienos (piem ēram, uz ov ālas testa trases ar 
oblig ātu braukšanas virzienu), paral ēlu testa trases segmentu garenvirziena sl īpumu summai j ābūt no 0 l īdz 
augšupv ērstam sl īpumam 0,1 % apm ērā. Testa ce ļa maksim ālajam s āng āzumam j ābūt 1,5 %.  
4.2. Sagatavošana  
4.2.1. Testa transportl īdzeklis  
Visu testa transportl īdzek ļu visiem komponentiem ir j āatbilst ražojumu s ērijai vai, ja transportl īdzeklis 
atš ķiras no ražot ā transportl īdzek ļa, visos attiec īgajos testa zi ņojumos j āietver pilns apraksts.  
4.2.1.1. Neizmantojot interpol ācijas metodi  
No interpol ācijas saimes (skatiet š ā pielikuma 5.6. punktu) izv ēlas testa transportl īdzekli (transportl īdzeklis H) 
ar attiec īgiem ce ļa slodzes parametriem (t. i., masu, aerodinamisko pretest ību un riepu rites pretest ību) un 
augst āko cikl ā vajadz īgās ener ģijas r ādītāju. 
Ja nav zin āma vienas interpol ācijas saimes daž ādu rite ņa loku aerodinamisk ā ietekme, izv ēlas augst āko 
paredzamo aerodinamisko pretest ību. Augst ākā aerodinamisk ā pretest ība paredzama ritenim ar a) liel āko 
platumu, b) liel āko diametru un c) atv ērtāko konstrukciju (min ētaj ā sec ībā). 
Rite ņus izv ēlas, neskarot pras ību par liel āko cikl ā vajadz īgās ener ģijas r ādītāju. 
4.2.1.2. Izmantojot interpol ācijas metodi  
Pēc ražot āja piepras ījuma interpol ācijas metodi var piem ērot atseviš ķiem interpol ācijas saimes transportl ī­
dzek ļiem (skatiet 6. papildpielikuma 1.2.3.1. punktu un 7. papildpielikuma 3.2.3.2. punktu).  
Šādā gad ījum ā no interpol ācijas saimes izv ēlas divus testa transportl īdzek ļus, kas atbilst interpol ācijas 
metodes pras ībām (6. papildpielikuma 1.2.3.1. un 1.2.3.2. punkts).  
Testa transportl īdzeklis H ir transportl īdzeklis, kam ir liel āks (v ēlams, liel ākais) cikl ā vajadz īgās ener ģijas 
rādītājs šaj ā izlas ē. Testa transportl īdzeklis L ir transportl īdzeklis, kam ir maz āks (v ēlams, maz ākais) cikl ā 
vajadz īgās ener ģijas r ādītājs šaj ā izlas ē. 
Visi neoblig ātā apr īkojuma elementi un/vai virsb ūves formas, ko nav paredz ēts ņemt v ērā interpol ācijas 
metod ē, ir j āuzst āda gan uz testa transportl īdzek ļa H, gan testa transportl īdzek ļa L t ā, lai šie neoblig ātā 
apr īkojuma elementi rad ītu augst āko cikl ā vajadz īgās ener ģijas r ādītāju savu attiec īgo ce ļa slodzes parametru 
dēļ (t. i., masas, aerodinamisk ās pretest ības un riepu rites pretest ības d ēļ). 
4.2.1.3. Ce ļa slodzes saimes piem ērošana  
4.2.1.3.1. P ēc ražot āja piepras ījuma un ja ir atbilst ība š ā pielikuma 5.7. punkta krit ērijiem, apr ēķina interpol ācijas 
saimes transportl īdzek ļu H un L ce ļa slodzes v ērtības.  
4.2.1.3.2. Š ā papildpielikuma 4.2.1.3. punkta vajadz ībām ce ļa slodzes saimes transportl īdzekli H sauc par transpor ­
tlīdzekli H  R . Visas atsauces uz transportl īdzekli H š ā papildpielikuma 4.2.1. punkt ā aizst āj ar transportl īdzekli 
H R un visas atsauces uz interpol ācijas saimi š ā papildpielikuma 4.2.1. punkt ā aizst āj ar ce ļa slodzes saimi.LV L 175/442 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
4.2.1.3.3. Š ā papildpielikuma 4.2.1.3. punkta vajadz ībām ce ļa slodzes saimes transportl īdzekli L sauc par transpor ­
tlīdzekli L  R . Visas atsauces uz transportl īdzekli L š ā papildpielikuma 4.2.1. punkt ā aizst āj ar transportl īdzekli 
L R un visas atsauces uz interpol ācijas saimi š ā papildpielikuma 4.2.1. punkt ā aizst āj ar ce ļa slodzes saimi.  
4.2.1.3.4. Neskarot pras ības, kas attiecas uz interpol ācijas saimes diapazonu 6. papildpielikuma 1.2.3.1. un 1.2.3.2. 
punkt ā, ce ļa slodzes saimes H  R un L  R cikl ā vajadz īgās ener ģijas starp ībai j ābūt vismaz 4 %, un š ī starp ība 
nedr īkst p ārsniegt 35 %, balstoties uz H  R vis ā WLTC  3. klases cikl ā. 
Ja ce ļa slodzes saim ē ir ietverta vair āk nek ā viena transmisija, ce ļa slodzes noteikšan ā izmanto transmisiju ar 
liel ākajiem jaudas zudumiem.  
4.2.1.3.5. H  R un/vai L  R ce ļa slodzes nosaka saska ņā ar šo papildpielikumu.  
Ce ļa slodzes saimes interpol ācijas saimes transportl īdzek ļu H (un L) ce ļa slodzi nosaka saska ņā ar 7. papil ­
dpielikuma 3.2.3.2.2.–3.2.3.2.2.4. punktu:  
a) vien ādojumos k ā ievaddatus H un L viet ā izmantojot ce ļa slodzes saimes H  R un L  R ; 
b) izmantojot interpol ācijas saimes transportl īdzek ļa H (vai L) ce ļa slodzes parametrus (t. i., testa masu, 
Δ(C D × A  f ) sal īdzin ājum ā ar transportl īdzekli L  R , un riepu rites pretest ību) k ā ievaddatus attiec ībā uz 
“atseviš ķu transportl īdzekli”;  
c) atk ārtojot šo apr ēķinu attiec ībā uz ce ļa slodzes saimes katras interpol ācijas saimes katru transportl īdzekli 
H un L.  
Ce ļa slodzes interpol āciju piem ēro tikai tiem ce ļa slodzes attiec īgajiem parametriem, kas atš ķiras, sal īdzinot 
testa transportl īdzek ļus L  R un H  R . P ārējiem ce ļa slodzes attiec īgajiem parametriem piem ēro transportl īdzek ļa 
H R vērtības.  
4.2.1.4. Ce ļa slodzes matricas saimes piem ērošana  
Transportl īdzekli, kas atbilst š ā pielikuma 5.8. punkta krit ērijiem un kas ir:  
a) ce ļa slodzes matricas saimes pabeigtu transportl īdzek ļu paredz ētās s ērijas reprezentat īvs transportl īdzeklis 
saist ībā ar apl ēsto slikt āko C  D vērtību un virsb ūves formu un  
b) ce ļa slodzes matricas saimes transportl īdzek ļu paredz ētās s ērijas reprezentat īvs transportl īdzeklis saist ībā ar 
apl ēsto neoblig ātā apr īkojuma masas vid ējo r ādītāju, izmanto ce ļa slodzes noteikšan ā. 
Ja nevar noteikt pabeigta transportl īdzek ļa reprezentat īvu virsb ūves formu, testa transportl īdzekli apr īko ar 
kvadr ātveida kasti ar noapa ļotiem st ūriem, kuras r ādiusi nep ārsniedz 25 mm un platums ir vien āds ar ce ļa 
slodzes matricas saim ē ietverto transportl īdzek ļu maksim ālo platumu; testa transportl īdzek ļa kop ējais 
augstums — 3 m ± 0,1 m, ietverot kasti.  
Ražot ājs un apstiprin ātāja iest āde vienojas par to, kurš transportl īdzek ļa testa paraugs ir reprezentat īvs. 
Gan transportl īdzek ļa H  M , gan transportl īdzek ļa L  M parametrus “testa masa, riepu rites pretest ība un front ālā 
da ļa” nosaka t ā, lai transportl īdzeklim H  M būtu liel ākais cikl ā vajadz īgās ener ģijas r ādītājs un transportl ī­
dzeklim L  M būtu maz ākais cikl ā vajadz īgās ener ģijas r ādītājs no ce ļa slodzes matricas saimes. Ražot ājs un 
apstiprin ātāja iest āde vienojas par to transportl īdzek ļu H  M un L  M parametriem.  
Ce ļa slodzes matricas saimes visu atseviš ķo transportl īdzek ļu, tostarp H  M un L  M , ce ļa slodze j āapr ēķina 
saska ņā ar š ā papildpielikuma 5.1. punktu.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/443
 
4.2.1.5. P ārvietojamas aerodinamisk ās virsb ūves da ļas 
Pārvietojam ās aerodinamisk ās virsb ūves da ļas uz testa transportl īdzek ļiem ce ļa slodzes noteikšanas laik ā 
darbojas t ā, k ā paredz ēts WLTP  1. tipa testa apst ākļos (testa temperat ūra, transportl īdzek ļa ātrums un 
pa ātrin ājuma diapazons, dzin ēja slodze utt.).  
Visas transportl īdzek ļa sist ēmas, kas dinamiski izmaina transportl īdzek ļa aerodinamisko pretest ību (piem ē­
ram, transportl īdzek ļa augstuma kontrole), uzskata par p ārvietojam ām aerodinamisk ām virsb ūves da ļām. Tiks 
pievienotas atbilst īgas pras ības, ja transportl īdzek ļi n ākotn ē tiks apr īkoti ar neoblig ātā apr īkojuma p ārvieto ­
jamiem aerodinamiskiem elementiem, kuru ietekme uz aerodinamisko pretest ību pamato nepieciešam ību 
paredz ēt papildu pras ības.  
4.2.1.6. Sv ēršana  
Pirms un p ēc ce ļa slodzes noteikšanas proced ūras izraudz īto transportl īdzekli nosver, ietverot testa vad ītāju 
un apr īkojumu, lai noteiktu vid ējo aritm ētisko masu, m  av . Transportl īdzek ļa masai j ābūt liel ākai par vai 
vien ādai ar transportl īdzek ļa H vai transportl īdzek ļa L testa masu ce ļa slodzes noteikšanas proced ūras 
sākum ā. 
4.2.1.7. Testa transportl īdzek ļa konfigur ācija 
Testa transportl īdzek ļa konfigur āciju ietver visos attiec īgajos testa zi ņojumos un izmanto visos turpm ākos 
br īvskr ējiena testos.  
4.2.1.8. Testa transportl īdzek ļa st āvoklis  
4.2.1.8.1. Iebraukšana  
Testa transportl īdzekli atbilst īgi piestr ādā sekojoš ā testa vajadz ībām vismaz 10 000 km, bet ne vair āk k ā 
80 000 km.  
4.2.1.8.1.1. P ēc ražot āja piepras ījuma var izmantot transportl īdzekli ar ne maz āk k ā 3 000 km nobraukumu.  
4.2.1.8.2. Ražot āja specifik ācijas  
Transportl īdzeklim ir j āatbilst ražot āja paredz ētā ražot ā transportl īdzek ļa specifik ācij ām attiec ībā uz š ā papil ­
dpielikuma 4.2.2.3. punkt ā aprakst īto riepu spiedienu, š ā papildpielikuma 4.2.1.8.3. punkt ā aprakst īto rite ņu 
iestat ījumu, garenp ārg ājības kl īrensu, transportl īdzek ļa augstumu, piedzi ņas meh ānismu un rite ņu gult ņu 
sm ērviel ām, k ā ar ī bremžu noregul ējumu, lai nepie ļautu pretest ību, kura neb ūtu reprezentat īva. 
4.2.1.8.3. Rite ņu iestat ījuma regul ējums  
Savirzi un s āng āzumu iestata ar maksim ālu novirzi no transportl īdzek ļa garenass ražot āja noteiktaj ā diapa ­
zon ā. Ja ražot ājs ir noteicis transportl īdzek ļa savirzes un s āng āzuma v ērtības, t ās ir j āizmanto. P ēc ražot āja 
piepras ījuma var izmantot v ērtības ar liel ākām novirz ēm no transportl īdzek ļa garenass, nek ā paredz ēts. 
Paredz ētās v ērtības ir atskaites v ērtības visiem apkopes darbiem transportl īdzek ļa darbm ūža laik ā. 
Citus regul ējamu rite ņu iestat ījumu parametrus (piem ēram, gareng āzumu) iestata saska ņā ar ražot āja ieteik ­
taj ām v ērtībām. Ja ieteikto v ērtību nav, tos iestata k ā vid ējās aritm ētisk ās v ērtības ražot āja noteiktaj ā diapa ­
zon ā. 
Šādus regul ējamus parametrus un iestat ītās v ērtības ietver vis ās attiec īgaj ās testa lap ās. 
4.2.1.8.4. Aizv ērti pane ļi 
Ce ļa slodzes noteikšanas laik ā dzin ēja nodal ījuma p ārsegam, bag āžas nodal ījuma v ākam, manu āli darbi ­
nām ām kust īgām durv īm un visiem logiem j ābūt aizv ērtiem.LV L 175/444 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
4.2.1.8.5. Br īvskr ējiena rež īms 
Ja dinamometra iestat ījumu noteikšana nevar nodrošin āt atbilst ību š ā papildpielikuma 8.1.3. vai 8.2.3. punkt ā 
aprakst ītajiem krit ērijiem nereproduc ējamu sp ēku d ēļ, transportl īdzekli apr īko ar br īvskr ējiena rež īmu. Br īvs ­
kr ējiena rež īms ir j āapstiprina apstiprin ātājai iest ādei, un t ā izmantošana ir j ānor āda visos attiec īgajos testa 
ziņojumos.  
4.2.1.8.5.1. Ja transportl īdzeklis ir apr īkots ar br īvskr ējiena rež īmu, šo rež īmu iedarbina gan ce ļa slodzes noteikšanas 
laik ā, gan uz šasijas dinamometra.  
4.2.2. Riepas  
4.2.2.1. Riepu izv ēle 
Riepas izv ēlas, pamatojoties uz š ā papildpielikuma 4.2.1. punktu, un to rites pretest ību m ēra saska ņā ar ANO 
EEK Noteikumu Nr. 117 02. groz ījumu s ērijas 6. pielikumu.  
Rites pretest ības koeficientus saska ņo un klasific ē saska ņā ar Regulas (EK) Nr. 1222/2009 rites pretest ības 
klas ēm. 
Lai 7. papildpielikuma 3.2.3.2. punkt ā noteiktu interpol ācijas metodes interpol ācijas l īnijas sl īpumu, izmanto 
testa transportl īdzek ļu riepu faktisk ās rites pretest ības v ērtības. Atseviš ķiem interpol ācijas saimes transport ­
līdzek ļiem interpol ācijas metode balst ās uz atseviš ķa transportl īdzek ļa riepu  RRC  klases v ērtību, k ā nor ādīts 
A4/1. tabul ā. 
A4/1. tabula  
Rites pretest ības koeficientu ( RRC ) energoefektivit ātes klases riepu kategorij ām C1, C2 un C3, 
kg/tonn ā 
Energoefektivi ­
tātes klase  C1 klases v ērtība C2 klases v ērtība C3 klases v ērtība 
A RRC = 5,9  RRC = 4,9  RRC = 3,5  
B RRC = 7,1  RRC = 6,1  RRC = 4,5  
C RRC = 8,4  RRC = 7,4  RRC = 5,5  
D Tukšs  Tukšs  RRC = 6,5  
E RRC = 9,8  RRC = 8,6  RRC = 7,5  
F RRC = 11,3  RRC = 9,9  RRC = 8,5  
G RRC = 12,9  RRC = 11,2  Tukšs  
4.2.2.2. Riepu st āvoklis  
Testa izmantot ās riepas:  
a) nedr īkst b ūt vec ākas par 2 gadiem, s ākot no ražošanas datuma;  
b) nedr īkst b ūt speci āli sagatavotas vai apstr ādātas (piem ēram, uzsild ītas vai m āksl īgi vecin ātas), iz ņemot 
trīšanu saska ņā ar protektora ori ģin ālo rakstu;  
c) ir j āpiestr ādā uz ce ļa vismaz 200 km pirms ce ļa slodzes noteikšanas;  
d) ir ar vienm ērīgu protektora dzi ļumu pirms testa no 100 l īdz 80 % apm ērā no ori ģin ālā protektora 
dzi ļuma jebkur ā viet ā vis ā riepas protektora garum ā.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/445
 
4.2.2.2.1. P ēc protektora dzi ļuma izm ērīšanas braukšanas att ālums nedr īkst p ārsniegt 500 km. Ja tiek p ārsniegti 
500 km, protektora dzi ļums ir j ām ēra atk ārtoti.  
4.2.2.3. Riepu spiediens  
Priekš ējās un aizmugur ējās riepas piepump ē līdz riepu spiediena diapazona zem ākajai robežai izv ēlētās riepas 
attiec īgajai asij pie br īvskr ējiena testa masas, k ā nor ādījis transportl īdzek ļa ražot ājs. 
4.2.2.3.1. Riepu spiediena noregul ēšana  
Ja vides temperat ūras un izgarojumu uztveršanas temperat ūras starp ība p ārsniedz 5 °C, riepu spiedienu 
noregul ē š ādi: 
a) riepas pak ļauj izgarojumu uztveršanai ilg āk par 1 stundu spiedien ā, kas par 10 % p ārsniedz m ērķa 
spiedienu;  
b) pirms test ēšanas riepu spiedienu samazina l īdz š ā papildpielikuma 4.2.2.3. punkt ā noteiktajam spiedienam 
un noregul ē, lai ņemtu v ērā izgarojumu uztveršanas vides temperat ūras un vides temperat ūras starp ību, 
proti, par 0,8 kPa uz 1 °C, izmantojot š ādu vien ādojumu:  
Δp t ¼ 0,8 Ü ðT soak Ä T amb Þ 
kur:  
ΔP t ir noregul ētais riepu spiediens, kas pieskait īts š ā papildpielikuma 4.2.2.3. punkt ā noteiktajam riepu 
spiedienam, kPa;  
0,8 ir spiediena korekcijas koeficients, kPa/°C;  
T soak ir riepu izgarojumu uztveršanas temperat ūra, °C;  
T amb ir testa vides temperat ūra, °C;  
c) no spiediena noregul ēšanas l īdz transportl īdzek ļa uzsild īšanai riepas aizsarg ā pret ārējiem siltuma avotiem, 
tostarp saules starojuma.  
4.2.3. Instrumenti  
Visus instrumentus uzst āda t ā, lai p ēc iesp ējas samazin ātu to ietekmi uz transportl īdzek ļa aerodinamiskajiem 
parametriem.  
Ja paredzams, ka uzst ādītā instrumenta ietekme uz (C  D × A  f ) b ūs liel āka par 0,015 m  2 , transportl īdzekli ar 
instrumentu un bez t ā nom ēra aerodinamisk ā tunel ī, kas atbilst š ā papildpielikuma 3.2. punkta krit ērijam. 
Attiec īgo starp ību at ņem no f  2 . P ēc ražot āja piepras ījuma un ar apstiprin ātājas iest ādes at ļauju noteikto 
vērtību var izmantot l īdz īgiem transportl īdzek ļiem, kuru gad ījum ā ir sagaid āms, ka apr īkojumam b ūs t āda 
pati ietekme.  
4.2.4. Transportl īdzek ļa uzsild īšana  
4.2.4.1. Uz ce ļa 
Uzsild īšanu veic, tikai braucot transportl īdzekli.  
4.2.4.1.1. Pirms uzsild īšanas transportl īdzekli pal ēnina ar nospiestu saj ūgu vai ar autom ātisko transmisiju neitr ālā 
poz īcij ā, m ēreni bremz ējot no 80 km/h l īdz 20 km/h 5–10 sekunžu laik ā. P ēc š īs bremz ēšanas bremžu 
sist ēmu vairs nedr īkst nek ādi papildus iedarbin āt vai manu āli regul ēt. 
Pēc ražot āja piepras ījuma un ar apstiprin ātājas iest ādes at ļauju bremzes var ar ī aktiviz ēt p ēc uzsild īšanas ar 
tādu pašu pal ēnin ājumu, k ā aprakst īts šaj ā punkt ā, bet tikai tad, ja tas ir vajadz īgs.LV L 175/446 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
4.2.4.1.2. Uzsild īšana un stabiliz ēšana  
Visus transportl īdzek ļus brauc 90 % apm ērā no piem ērojam ā WLTC  maksim ālā ātruma. Transportl īdzekli var 
braukt 90 % apm ērā no n ākam ā augst ākā posma maksim ālā ātruma (skatiet A4/2. tabulu), ja šo posmu 
pievieno piem ērojam ā WLTC  uzsild īšanas proced ūrai, k ā noteikts š ā papildpielikuma 7.3.4. punkt ā. Trans ­
portl īdzekli uzsilda vismaz 20 min ūtes, l īdz ir sasniegts stabils st āvoklis.  
A4/2. tabula  
Uzsild īšana un stabiliz ēšana posmos  
Transportl īdzek ļu 
klase  Piem ērojamais  WLTC  90 % no maksim ālā 
ātruma  Nākamais augst ākais posms  
1. klase  Zems  1 + Vid ējs 1 58 km/h  Nav pieejams  
2. klase  Zems  2 + Vid ējs 2 + Augsts  2 + Ļoti 
augsts  2 111 km/h  Nav pieejams  
Zems  2 + Vid ējs 2 + Augsts  2 77 km/h  Ļoti augsts (111 km/h)  
3. klase  Zems  3 + Vid ējs 3 + Augsts  3 + Ļoti 
augsts  3 118 km/h  Nav pieejams  
Zems  3 + Vid ējs 3 + Augsts  3 88 km/h  Ļoti augsts (118 km/h)  
4.2.4.1.3. Stabila st āvok ļa krit ērijs 
Skatiet š ā papildpielikuma 4.3.1.4.2. punktu.  
4.3. Ce ļas slodzes m ērīšana un apr ēķins, izmantojot br īvskr ējiena metodi  
Ce ļa slodzi nosaka vai nu ar stacion ārās anemometrijas (š ā papildpielikuma 4.3.1. punkts), vai ar ieb ūvētās 
anemometrijas (š ā papildpielikuma 4.3.2. punkts) metodi.  
4.3.1. Br īvskr ējiena metode ar stacion āro anemometriju  
4.3.1.1. Atskaites ātrumu izv ēlēšan ās ce ļa slodzes l īknes noteikšanai  
Atskaites ātrumus ce ļa slodzes noteikšanai izv ēlas saska ņā ar š ā papildpielikuma 2. punktu.  
4.3.1.2. Datu v ākšana  
Testa laik ā pag ājušo laiku un transportl īdzek ļa ātrumu m ēra vismaz 5 Hz frekvenc ē. 
4.3.1.3. Transportl īdzek ļa br īvskr ējiena proced ūra 
4.3.1.3.1. P ēc š ā papildpielikuma 4.2.4. punkt ā aprakst ītās transportl īdzek ļa uzsild īšanas proced ūras un tieši pirms katra 
testa m ērījuma ar transportl īdzekli veic pa ātrin ājumu l īdz 10–15 km/h virs augst ākā atskaites ātruma un š ādā 
ātrum ā to brauc ne ilg āk k ā 1 min ūti. T ūlīt p ēc tam s āk br īvskr ējienu.  
4.3.1.3.2. Br īvskr ējiena laik ā transmisija ir neitr ālā poz īcij ā. P ēc iesp ējas j āizvair ās no st ūres kustin āšanas, un nedr īkst 
iedarbin āt transportl īdzek ļa bremzes.  
4.3.1.3.3. Testu atk ārto, l īdz br īvskr ējiena dati atbilst 4.3.1.4.2. punkt ā noteiktaj ām statistisk ās prec īzumsp ējas pras ī­
bām. 
4.3.1.3.4. Lai gan ir ieteicams katru br īvskr ējienu veikt bez p ārtraukuma, var veikt vair ākus braucienus, ja viena 
brauciena laik ā neizdodas apkopot datus par visiem atskaites ātruma punktiem. Vair āku braucienu gad ījum ā 
jāuzman ās, lai transportl īdzek ļa st āvokli saglab ātu p ēc iesp ējas stabil āku pie katra jauna brauciena uzs ākšanas.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/447
 
4.3.1.4. Ce ļa slodzes noteikšana, m ērot br īvskr ējiena laiku  
4.3.1.4.1. M ēra br īvskr ējiena laiku, kas atbilst atskaites ātrumam v  j kā pag ājušajam laikam no transportl īdzek ļa ātruma 
(v j + 5 km/h) l īdz (v  j – 5 km/h).  
4.3.1.4.2. Šos m ērījumus veic pret ējos virzienos, l īdz ir ieg ūti vismaz tr īs m ērījumu p āri, kuri atbilst statistiskajai 
prec īzumsp ējai p  j , ko nosaka ar š ādu vien ādojumu:  
p j ¼ h Ü σ j ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  n Ü Δt j p Ï 0,03 
kur:  
P j ir statistisk ā prec īzumsp ēja m ērījumiem, ko veic pie atskaites ātruma v  j ; 
n ir m ērījumu p āru skaits;  
Δt j ir vid ējais aritm ētiskais br īvskr ējiena laiks pie atskaites ātruma v  j , kuru izsaka sekund ēs un ieg ūst ar 
šādu vien ādojumu: 
Δt j ¼ n 
P  n 
i¼1 1 
Δt ji 
kur:  
Δt ji ir m ērījumu p āra i harmoniskais vid ējais aritm ētiskais br īvskr ējiena laiks pie ātruma v  j , kuru izsaka 
sekund ēs, s, un ieg ūst ar š ādu vien ādojumu: 
Δt ji ¼ 2 
Ê 1 
Δt jai Ì 
þ Ê 1 
Δt jbi Ì 
kur:  
Δt jai un Δt jbi ir m ērījuma i br īvskr ējiena laiki pie atskaites ātruma v  j , kurus izsaka sekund ēs, s, un kuri 
noteikti attiec īgi virzienos a un b;  
σ j ir standartnovirze, ko izsaka sekund ēs, s, un nosaka ar: 
σ j ¼ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
n Ä 1 X  n 
i¼1 ðΔt ji Ä Δt pj Þ 2 r 
h ir A4/3. tabul ā nor ādītais koeficients.  
A4/3. tabula  
Koeficients h k ā funkcija  
n h  h/  ﬃﬃﬃ n p n h  h/  ﬃﬃﬃ n p 
3 4,3  2,48  10  2,2  0,73  
4 3,2  1,60  11  2,2  0,66  
5 2,8  1,25  12  2,2  0,64  
6 2,6  1,06  13  2,2  0,61  
7 2,5  0,94  14  2,2  0,59  
8 2,4  0,85  15  2,2  0,57  
9 2,3  0,77LV L 175/448 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
4.3.1.4.3. Ja m ērījuma veikšanas laik ā vien ā virzien ā iedarbojas k āds ārējs faktors vai vad ītāja r īcība, kas ietekm ē ce ļa 
slodzes testu, šo m ērījumu un attiec īgo m ērījumu pret ējā virzien ā nepie ņem. 
Nov ērtē maksim ālo p āru skaitu, kas joproj ām atbilst 4.3.1.4.2. punkt ā noteiktajai statistikas precizit ātei, un 
nepie ņemto m ērījumu p āru skaits nedr īkst p ārsniegt 1/3 m ērījumu p āru kop ējā skaita.  
4.3.1.4.4. Lai apr ēķin ātu ce ļa slodzes vid ējo aritm ētisko v ērtību, piem ēro turpm āk nor ādīto vien ādojumu, kur ā izmanto 
altern ējošu br īvskr ējiena laiku harmonisko vid ējo aritm ētisko v ērtību. 
F j ¼ 1 
3,6 Ü ðm av þ m r Þ Ü 2 Ü Δv 
Δt j 
kur:  
Δt j ir altern ējošu br īvskr ējiena laiku m ērījumu harmonisk ā vid ējā aritm ētisk ā v ērtība pie ātruma v  j , kuru 
izsaka sekund ēs, s, un ieg ūst ar:  
Δt j ¼ 2 
1 
Δt ja þ 1 
Δt jb 
kur:  
Δt ja un Δt jb ir br īvskr ējiena laiku vid ējās aritm ētisk ās v ērtības attiec īgi virzienos a un b atbilst īgi atskaites 
ātrumam v  j , kuras izsaka sekund ēs, s, un ieg ūst ar š ādiem diviem vien ādojumiem:  
Δt ja ¼ 1 
n X  n 
i¼1 Δt jai 
un: 
Δt jb ¼ 1 
n X  n 
i¼1 Δt jbi 
kur:  
m av ir testa transportl īdzek ļu vid ējās aritm ētisk ās masas ce ļa slodzes noteikšanas s ākum ā un beig ās, kg;  
m r ir rot ējošo komponentu ekvivalent ā faktisk ā masa saska ņā ar š ā papildpielikuma 2.5.1. punktu.  
Koeficientus f  0 , f 1 unf  2 ce ļa slodzes vien ādojum ā apr ēķina ar maz āko kvadr ātu regresijas anal īzi. 
Ja test ētais transportl īdzeklis ir ce ļa slodzes matricas saimes reprezentat īvs transportl īdzeklis, koeficientu f  1 
nosaka nulles apm ērā un koeficientus f  0 un f  2 pārrēķina ar maz āko kvadr ātu regresijas anal īzi. 
4.3.2. Br īvskr ējiena metode ar ieb ūvēto anemometriju  
Transportl īdzekli uzsilda un stabiliz ē saska ņā ar š ā papildpielikuma 4.2.4. punktu.  
4.3.2.1. Ieb ūvētās anemometrijas papildu instrumenti  
Ieb ūvēto anemometru un instrumentus kalibr ē, tos darbinot uz testa transportl īdzek ļa, ja š ādu kalibr ēšanu 
veic laik ā, kad notiek uzsild īšan ās testam.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/449
 
4.3.2.1.1. Relat īvo v ēja ātrumu m ēra vismaz 1 Hz frekvenc ē un ar 0,3 m/s precizit āti. Kalibr ējot anemometru, ņem v ērā 
transportl īdzek ļa blo ķēšanu.  
4.3.2.1.2. V ēja virzienam j ābūt relat īvam transportl īdzek ļa virzienam. Relat īvo v ēja virzienu (orient āciju) m ēra ar 1 
gr āda izš ķirtsp ēju un 3 gr ādu precizit āti. Instrumenta nej ūtības zona nedr īkst p ārsniegt 10 gr ādus, un tai 
jābūt v ērstai uz transportl īdzek ļa aizmuguri.  
4.3.2.1.3. Pirms br īvskr ējiena anemometru kalibr ē, lai kompens ētu v ēja ātrumu un orient āciju, k ā nor ādīts ISO 10521- 
1:2006(E) A pielikum ā. 
4.3.2.1.4. Anemometru blo ķēšanu kori ģē kalibr ēšanas proced ūrai, k ā aprakst īts ISO 10521-1:2006(E) A pielikum ā, lai 
pēc iesp ējas samazin ātu t ās ietekmi.  
4.3.2.2. Transportl īdzek ļa ātruma diapazona izv ēlēšan ās ce ļa slodzes l īknes noteikšanai  
Testa transportl īdzek ļa ātruma diapazonu izv ēlas saska ņā ar š ā papildpielikuma 2.2. punktu.  
4.3.2.3. Datu v ākšana  
Proced ūras laik ā 5 Hz frekvenc ē m ēra pag ājušo laiku, transportl īdzek ļa ātrumu un gaisa ātrumu (v ēja ātrumu, 
virzienu) attiec ībā pret transportl īdzekli. Vides temperat ūru saska ņo un m ēra vismaz 1 Hz frekvenc ē. 
4.3.2.4. Transportl īdzek ļa br īvskr ējiena proced ūra 
M ērījumus veic pret ējos virzienos, l īdz ir ieg ūti vismaz desmit sec īgi braucieni (pieci katr ā virzien ā). Ja 
atseviš ķs brauciens neatbilst vajadz īgajiem ieb ūvētās anemometrijas testa nosac ījumiem, šo braucienu un 
attiec īgo braucienu pret ējā virzien ā nepie ņem. Visus der īgos p ārus, proti, vismaz 5 br īvskr ējienu p ārus, ietver 
gal īgaj ā anal īzē. Skatiet statistisk ās valid ēšanas krit ērijus š ā papildpielikuma 4.3.2.6.10. punkt ā. 
Anemometru uzst āda t ādā viet ā, lai p ēc iesp ējas samazin ātu ietekmi uz transportl īdzek ļa ekspluat ācijas 
parametriem.  
Anemometru uzst āda saska ņā ar k ādu no š ādām iesp ējām: 
a) izmantojot izlici aptuveni 2 metrus uz priekšu no transportl īdzek ļa priekš ējā aerodinamisk ās stagn ācijas 
punkta;  
b) uz transportl īdzek ļa jumta uz t ā centra l īnijas; ja iesp ējams, anemometru uzst āda 30 cm att ālum ā no 
vējstikla augšas;  
c) uz transportl īdzek ļa dzin ēja nodal ījuma p ārsega uz t ā centra l īnijas, to uzst ādot vid ū starp transportl ī­
dzek ļa priekšpusi un v ējstikla pamatni.  
Visos gad ījumos anemometru uzst āda paral ēli ce ļa virsmai. Ja izmanto b) vai c) apakšpunkt ā nor ādītās 
atrašan ās vietas, br īvskr ējiena rezult ātus anal ītiski piel āgo anemometra rad ītajai papildu aerodinamiskajai 
pretest ībai. Piel āgojumu veic, br īvskr ējiena transportl īdzekli test ējot aerodinamiskaj ā tunel ī gan ar uzst ādītu 
anemometru, gan bez uzst ādīta anemometra taj ā paš ā atrašan ās viet ā, kur to izmantoja uz trases. Apr ēķin ātā 
starp ība ir inkrement ālais aerodinamisk ās pretest ības koeficients C  D kop ā ar front ālo da ļu, ko izmanto, lai 
kori ģētu br īvskr ējiena rezult ātus. 
4.3.2.4.1. P ēc š ā papildpielikuma 4.2.4. punkt ā aprakst ītās transportl īdzek ļa uzsild īšanas proced ūras un tieši pirms katra 
testa m ērījuma ar transportl īdzekli veic pa ātrin ājumu l īdz 10–15 km/h virs augst ākā atskaites ātruma, un š ādā 
ātrum ā to brauc ne ilg āk k ā 1 min ūti. T ūlīt p ēc tam s āk br īvskr ējienu.LV L 175/450 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
4.3.2.4.2. Br īvskr ējiena laik ā transmisija ir neitr ālā poz īcij ā. P ēc iesp ējas j āizvair ās no st ūres kustin āšanas, un nedr īkst 
iedarbin āt transportl īdzek ļa bremzes.  
4.3.2.4.3. Ir ieteicams katru br īvskr ējienu veikt bez p ārtraukumiem. Tom ēr var veikt vair ākus braucienus, ja viena 
brauciena laik ā neizdodas apkopot datus par visiem atskaites ātruma punktiem. Vair āku braucienu gad ījum ā 
jāuzman ās, lai transportl īdzek ļa st āvokli saglab ātu p ēc iesp ējas stabil āku pie katra jauna brauciena uzs ākšanas.  
4.3.2.5. Kust ības vien ādojuma noteikšana  
A4/4. tabul ā ir nor ādīti simboli, ko izmanto ieb ūvētā anemometra kust ības vien ādojumos.  
A4/4. tabula  
Simboli, ko izmanto ieb ūvētā anemometra kust ības vien ādojumos  
Simbols  Vien ības Apraksts  
A f m 2 transportl īdzek ļa front ālā da ļa 
a 0 … a  n gr ādi -1 aerodinamisk ās pretest ības koeficienti k ā orient ācijas 
leņķa funkcija  
A m N meh ānisk ās pretest ības koeficients  
B m N/(km/h)  meh ānisk ās pretest ības koeficients  
C m N/(km/h)  2 meh ānisk ās pretest ības koeficients  
C D (Y) aerodinamisk ās pretest ības koeficients orient ācijas le ņķī Y 
D N  pretest ība 
D aero N aerodinamisk ā pretest ība 
D f N priekš ējās ass pretest ība (ietverot transmisiju)  
D grav N gravit ācijas pretest ība 
D mech  N meh ānisk ā pretest ība 
D r N aizmugur ējās ass pretest ība (ietverot transmisiju)  
D tyre N riepu rites pretest ība 
(dh/ds)  —  trases sl īpuma sinuss braukšanas virzien ā (+ apraksta 
augšupeju)  
(dv/dt)  m/s  2 pa ātrin ājums  
g m/s  2 gravit ācijas konstante  
m av kg testa transportl īdzek ļa vid ējā aritm ētisk ā masa pirms un 
pēc ce ļa slodzes noteikšanas  
ρ kg/m  3 gaisa bl īvums  
t s  laiks  
T K  temperat ūra 
v km/h  transportl īdzek ļa ātrums  
v r km/h  v ēja relat īvais ātrums  
Y gr ādi š ķietam ā v ēja orient ācijas le ņķis attiec ībā pret transpor ­
tlīdzek ļa braucienuLV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/451
 
4.3.2.5.1. Visp ārīgā forma  
Kust ības vien ādojuma visp ārīgā forma ir š āda: 
Äm e Ê dv 
dt Ì 
¼ D mech þ D aero þ D grav 
kur:  
D mech  = D  tyre + D  f + D  r ; 
D aero = D  aero ¼ ð 1 
2 ÞρC D ðYÞA f v 2 
r ; 
D grav = D  grav ¼ m Ü g Ü Ê dh 
ds Ì 
Ja testa trases sl īpums ir vien āds ar vai maz āks par 0,1 % vis ā trases garum ā, D  grav var noteikt k ā nulli.  
4.3.2.5.2. Meh ānisk ās pretest ības model ēšana  
Meh ānisko pretest ību, ko veido atseviš ķi komponenti, kuri ietver riepu D  tyre un priekš ējās un aizmugur ējās 
ass berzes zudumus, D  f un D  r , k ā ar ī transmisijas zudumus, model ē k ā tr īs periodu polinomu un k ā trans ­
portl īdzek ļa ātruma v funkciju, k ā nor ādīts šaj ā vien ādojum ā: 
D mech ¼ A m þ B m v þ C m v 2 
kur:  
A m , B  m un C  m nosaka datu anal īzē, izmantojot maz āko kvadr ātu metodi. Š īs konstant ās v ērtības atspogu ļo 
kop ējo transmisijas un riepu pretest ību. 
Ja test ētais transportl īdzeklis ir ce ļa slodzes matricas saimes reprezentat īvs transportl īdzeklis, koeficientu B  m 
nosaka nulles apm ērā un koeficientus A  m un C  m pārrēķina ar maz āko kvadr ātu regresijas anal īzi. 
4.3.2.5.3. Aerodinamisk ās pretest ības model ēšana  
Aerodinamisk ās pretest ības koeficientu C  D (Y) model ē k ā četru periodu polinomu un k ā orient ācijas le ņķa Y 
funkciju, k ā nor ādīts šaj ā vien ādojum ā: 
C D ðYÞ ¼ a 0 þ a 1 Y þ a 2 Y 2 þ a 3 Y 3 þ a 4 Y 4 
a 0 līdz a  4 ir konstanti koeficienti, kuru v ērtības nosaka datu anal īzē. 
Aerodinamisko pretest ību nosaka, apvienojot pretest ības koeficientu ar transportl īdzek ļa front ālo da ļu A  f un 
vēja relat īvo ātrumu. 
D aero ¼ Ê 1 
2 Ì 
Ü ρ Ü A f Ü v 2 
r Ü C D ðYÞ 
D aero ¼ Ê 1 
2 Ì 
Ü ρ Ü A f Ü v 2 
r ða 0 þ a 1 Y þ a 2 Y 2 þ a 3 Y 3 þ a 4 Y 4 ÞLV L 175/452 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
4.3.2.5.4. Gal īgais kust ības vien ādojums  
Izmantojot aizst āšanu, gal īgais kust ības vien ādojums ir š āds: 
m e Ê dv 
dt Ì 
¼ A m þ B m v þ C m v 2 þ Ê 1 
2 Ì 
Ü ρ Ü A f Ü v 2 
r ða 0 þ a 1 Y þ a 2 Y 2 þ a 3 Y 3 þ a 4 Y 4 þÞ ðm Ü g Ü dh 
ds Þ 
4.3.2.6. Datu reduc ēšana  
Sagatavo tr īs periodu vien ādojumu, lai aprakst ītu ce ļa slodzes sp ēku k ā ātruma funkciju, F = A + Bv + Cv  2 , 
kas kori ģēta, ņemot v ērā vides temperat ūras un spiediena standartapst ākļus, un bezv ēja apst ākļos. Š ī anal īzes 
procesa metode ir aprakst īta š ā papildpielikuma 4.3.2.6.1.–4.3.2.6.10. punkt ā. 
4.3.2.6.1. Kalibr ēšanas koeficientu noteikšana  
Ja kalibr ēšanas koeficienti transportl īdzek ļa blo ķēšanas korekcijai nav noteikti iepriekš, tos nosaka v ēja 
relat īvajam ātrumam un orient ācijas le ņķim. Re ģistr ē transportl īdzek ļa ātruma v, v ēja relat īvā ātruma v  r un 
orient ācijas Y m ērījumus, ko veic testa proced ūras uzsild īšanas posm ā. Veic braucienu p ārus altern ējošos 
virzienos uz testa trases ar nemain īgu 80 km/h ātrumu un katram braucienam nosaka vid ējās aritm ētisk ās 
vērtības v, v  r un Y. Izv ēlas kalibr ēšanas koeficientus, kas p ēc iesp ējas samazina kop ējās k ļūdas attiec ībā uz 
pretv ēju un s ānv ēju visos braucienu p āros, t. i., (head  i – head  i+1 ) 2 summa utt., kur head  i un head  i+1 ir v ēja 
ātrums un v ēja virziens no testa braucienu p āriem pret ējos virzienos transportl īdzek ļa uzsild īšanas/stabiliz ē­ 
šanas laik ā pirms testa.  
4.3.2.6.2. Nov ērojumi sekundi pa sekundei  
No br īvskr ējienos apkopotajiem datiem nosaka v,  Ê dh 
ds ÌÊ dv 
dt Ì 
, v  r 2 un Y v ērtības, piem ērojot kalibr ēšanas 
koeficientus, kas ieg ūti š ā papildpielikuma 4.3.2.1.3. un 4.3.2.1.4. punkt ā. Izmanto datu filtru, lai paraugus 
piel āgotu 1 Hz frekvencei.  
4.3.2.6.3. Provizoriska anal īze 
Izmantojot vismaz ākā kvadr āta line ārās regresijas pa ņēmienu, vienlaikus analiz ē visus datu punktus, lai 
noteiktu A  m ,B m , C  m , a 0 , a 1 , a 2 , a 3 un a  4 , ņemot v ērā M  e Ê dh 
ds ÌÊ dv 
dt Ì 
, v, v  r un ρ. 
4.3.2.6.4. Datu izlecoš ās v ērtības 
Apr ēķina prognoz ēto sp ēku m  e Ê dv 
dt Ì 
, ko sal īdzina ar nov ērotajiem datu punktiem. Atz īm ē datu punktus ar 
pārm ērīgām novirz ēm, piem ēram, vair āk par trim standartnovirz ēm. 
4.3.2.6.5. Datu filtrs (nav oblig āti) 
Var izmantot atbilst īgus datu filtra pa ņēmienus, atlikušos datu punktus izl īdzinot.  
4.3.2.6.6. Datu izsl ēgšana  
Atz īm ē apkopotos datu punktus, kuros orient ācijas le ņķi ir liel āki par ± 20 gr ādiem no transportl īdzek ļa 
braukšanas virziena. T āpat atz īm ē apkopotos datu punktus, kuros relat īvais v ējš ir maz āks par + 5 km/h (lai 
nepie ļautu, ka pav ējš ir liel āks par transportl īdzek ļa ātrumu). Datu anal īze j āattiecina uz transportl īdzek ļa 
ātrumiem, kas ietilpst saska ņā ar š ā papildpielikuma 4.3.2.2. punktu izv ēlētaj ā ātruma diapazon ā. 
4.3.2.6.7. Gal īgā datu anal īze 
Visus neatz īm ētos datus analiz ē ar vismaz ākā kvadr āta line ārās regresijas pa ņēmienu. Ņemot v ērā M  e un Ê dh 
ds ÌÊ dv 
dt Ì 
, v, v  r , un ρ, nosaka A  m , B  m , C  m , a 0 , a 1 , a 2 , a 3 un a  4 . 
4.3.2.6.8. Ierobežota anal īze (nav oblig āti) 
Nol ūkā lab āk noš ķirt transportl īdzek ļa aerodinamisko un meh ānisko pretest ību var piem ērot ierobežotu 
anal īzi, lai var ētu fiks ēt transportl īdzek ļa front ālo da ļu, A  f , un pretest ības koeficientu, C  D , ja tie ir noteikti 
iepriekš.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/453
 
4.3.2.6.9. Nomin ālo apst ākļu korekcija  
Kust ības vien ādojumus kori ģē saist ībā ar nomin āliem apst ākļiem, k ā nor ādīts š ā papildpielikuma 4.5. punkt ā. 
4.3.2.6.10. Ieb ūvētās anemometrijas statistiskie krit ēriji 
Katra atseviš ķa br īvskr ējienu p āra izsl ēgšana izmaina apr ēķin āto ce ļa slodzi katra br īvskr ējiena atskaites 
ātrumam v  j , kas maz āks par konver ģences pras ību, k ā ar ī visiemi unj: 
ΔF i ðv j Þ=Fðv j Þ Ï 0,03 ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
n Ä 1 p 
kur:  
ΔF i (v j ) ir starp ība starp apr ēķin āto ce ļa slodzi ar visiem br īvskr ējieniem un apr ēķin āto ce ļa slodzi, izsl ēdzot 
br īvskr ējienu p āri i, N;  
F(v  j ) ir apr ēķin ātā ce ļa slodze ar visiem br īvskr ējieniem, N;  
v j ir atskaites ātrums, km/h;  
n ir br īvskr ējienu p āru skaits, ietverot visus der īgos p ārus. 
Ja konver ģences pras ība netiek izpild īta, p ārus izsl ēdz no anal īzes, s ākot ar p āri, kas rada visliel ākās apr ēķi­
nātās ce ļas slodzes izmai ņas, l īdz ir atbilst ība konver ģences pras ībai, ja vien tiek izmantoti vismaz 5 der īgi 
pāri gal īgās ce ļa slodzes noteikšanai.  
4.4. Ritoš ās da ļas pretest ības m ērīšana un apr ēķin āšana, izmantojot griezes momenta m ērītāja metodi  
Kā alternat īvu br īvskr ējienu metod ēm var izmantot ar ī griezes momenta m ērītāja metodi, kur ā nosaka ritoš ās 
da ļas pretest ību, m ērot dzenošo rite ņu griezes momentu atskaites ātruma punktos vismaz 5 sekunžu laik ­
posm ā. 
4.4.1. Griezes momenta m ērītāja uzst ādīšana  
Rite ņu griezes momenta m ērītāju uzst āda starp katra dzenoš ā rite ņa rumbu un loku, m ērot griezes momentu, 
kas vajadz īgs, lai uztur ētu nemain īgu transportl īdzek ļa ātrumu.  
Griezes momenta m ērītāju regul āri (vismaz reizi gad ā) kalibr ē saska ņā ar valsts vai starptautiskiem standar ­
tiem, lai nodrošin ātu vajadz īgo precizit āti un prec īzumsp ēju. 
4.4.2. Proced ūra un datu ņemšana  
4.4.2.1. Atskaites ātrumu izv ēlēšan ās ritoš ās da ļas pretest ības l īknes noteikšanai  
Atskaites ātruma punktus ritoš ās da ļas pretest ības noteikšanai izv ēlas saska ņā ar š ā papildpielikuma 2.2. 
punktu.  
Atskaites ātrumus m ēra dilstoš ā sec ībā. P ēc ražot āja piepras ījuma starp m ērījumiem var b ūt stabiliz ēšanas 
periodi, bet stabiliz ēšanas ātrums nedr īkst p ārsniegt n ākamo atskaites ātrumu.  
4.4.2.2. Datu v ākšana  
M ēra datu kopas, kur ās ietilpst faktiskais ātrums v  ji , faktiskais griezes moments C  ji un laiks vismaz 5 sekunžu 
laikposm ā, attiec ībā uz katru v  j ar paraugu ņemšanu vismaz 10 Hz frekvenc ē. Datu kopas, kas apkopotas 
vien ā laikposm ā attiec ībā uz atskaites ātrumu v  j , uzskata par vienu m ērījumu.LV L 175/454 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
4.4.2.3. Transportl īdzek ļa griezes momenta m ērītāja m ērījumu proced ūra 
Pirms griezes momenta m ērītāja metodes testa m ērījuma transportl īdzekli uzsilda saska ņā ar š ā papildpieli ­
kuma 4.2.4. punktu.  
Testa m ērījuma laik ā p ēc iesp ējas j āizvair ās no st ūres kustin āšanas un nedr īkst iedarbin āt transportl īdzek ļa 
bremzes.  
Testu atk ārto, l īdz ritoš ās da ļas pretest ības dati atbilst š ā papildpielikuma 4.4.3.2. punkt ā noteiktaj ām m ērī­
jumu prec īzumsp ējas pras ībām. 
Lai gan ir ieteicams katru testa braucienu veikt bez p ārtraukuma, var veikt vair ākus braucienus, ja viena 
brauciena laik ā neizdodas apkopot datus par visiem atskaites ātruma punktiem. Vair āku braucienu gad ījum ā 
jāuzman ās, lai transportl īdzek ļa st āvokli saglab ātu p ēc iesp ējas stabil āku pie katra jauna brauciena uzs ākšanas.  
4.4.2.4. Ātruma novirze  
M ērījumu laik ā vien ā atskaites ātruma punkt ā ātruma novirze no vid ējā aritm ētisk ā ātruma, v  ji -v jm , kas 
apr ēķin āts saska ņā ar š ā papildpielikuma 4.4.3. punktu, atbilst A4/5. tabul ā nor ādītaj ām v ērtībām. 
Turkl āt vid ējais aritm ētiskais ātrums v  jm katr ā atskaites ātruma punkt ā nedr īkst atš ķirties no atskaites ātruma 
v j par vair āk k ā ± 1 km/h vai 2 % no atskaites ātruma v  j atkar ībā no t ā, kura v ērtība ir liel āka. 
A4/5. tabula  
Ātruma novirze  
Laikposms, s  Ātruma novirze, km/h  
5 - 10  ± 0,2  
10 - 15  ± 0,4  
15 - 20  ± 0,6  
20 - 25  ± 0,8  
25 - 30  ± 1,0  
≥ 30 ± 1,2  
4.4.2.5. Atmosf ēras temperat ūra 
Testus veic t ādos pašos temperat ūras apst ākļos, k ā noteikts š ā papildpielikuma 4.1.1.2. punkt ā. 
4.4.3. Vid ējā aritm ētisk ā ātruma un vid ējā aritm ētisk ā griezes momenta apr ēķin āšana  
4.4.3.1. Apr ēķina process  
Katra m ērījuma vid ējo aritm ētisko ātrumu v  jm , km/h, un vid ējo aritm ētisko griezes momentu C  jm , Nm, 
apr ēķina no saska ņā ar š ā papildpielikuma 4.4.2.2. punktu ieg ūtaj ām datu kop ām, izmantojot š ādus vien ā­
dojumus: 
v jm ¼ 1 
k X  k 
i¼1 v jiLV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/455
 
un 
C jm ¼ 1 
k X  k 
i¼1 C ji Ä C js 
kur:  
v ji ir datu kopas i transportl īdzek ļa faktiskais ātrums atskaites ātruma punkt ā j, km/h;  
k ir datu kopu skaits vien ā m ērījum ā; 
C ji ir datu kopas i faktiskais griezes moments, Nm;  
C js ir kompens ējošais periods ātruma novirzei, Nm, ko ieg ūst ar š ādu vien ādojumu: 
C js ¼ ðm st þ m r Þ Ü α j r j: 
C js 
1 
k P  k 
i¼1 C ji nedr īkst b ūt liel āks par 0,05, un to var ne ņemt v ērā, ja α j nav liel āks par ± 0,005 m/s  2 ; 
m st ir testa transportl īdzek ļa masa m ērījumu s ākum ā, un to m ēra tieši pirms uzsild īšanas proced ūras, bet 
ne agr āk, kg;  
mr ir rot ējošo komponentu ekvivalent ā faktisk ā masa saska ņā ar š ā papildpielikuma 2.5.1. punktu, kg;  
r j ir riepas dinamiskais r ādiuss, kas noteikts 80 km/h atskaites punkt ā vai transportl īdzek ļa augst ākā 
atskaites ātruma punkt ā, ja šis ātrums ir maz āks par 80 km/h, to apr ēķinot ar š ādu vien ādojumu: 
r j ¼ 1 
3,6 Ü v jm 
2 Ü πn 
kur:  
n ir dzenoš ā rite ņa riepas rot ācijas frekvence, s  -1 ; 
α j ir vid ējais aritm ētiskais pa ātrin ājums, m/s  2 , ko apr ēķina, izmantojot š ādu vien ādojumu: 
α j ¼ 1 
3,6 Ü k P  k 
i¼1 t i v ji Ä P  k 
i¼1 t i P  k 
i¼1 v ji 
k Ü P  k 
i¼1 t 2 
i Ä ½ P  k 
i¼1 t i â 2 
kur:  
t i ir laiks, kur ā ieg ūta datu kopa i, s.  
4.4.3.2. M ērījumu prec īzumsp ēja 
M ērījumus veic pret ējos virzienos, l īdz ir ieg ūti vismaz tr īs m ērījumu p āri pie katra no atskaites ātrumiem v  i , 
kuros  C j atbilst prec īzumsp ējai ρ j , ko nosaka ar š ādu vien ādojumu: 
ρ j ¼ h Ü s ﬃﬃﬃ n p Ü C j Ï 0:03LV L 175/456 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
kur:  
n ir m ērījumu p āru skaits attiec ībā uz C  jm ; 
C j ir ritoš ās da ļas pretest ība pie ātruma v  j , Nm, ko ieg ūst ar š ādu vien ādojumu:  
C j ¼ 1 
n X  n 
i¼1 C jmi 
kur:  
C jmi ir m ērījumu p āra i vid ējais aritm ētiskais griezes moments pie ātruma v  j , Nm, ko ieg ūst ar š ādu 
vien ādojumu: 
C jmi ¼ 1 
2 Ü ðC jmai þ C jmbi Þ 
kur:  
C jmai un C  jmbi ir m ērījuma i vid ējie aritm ētiskie griezes momenti pie ātruma v  j , kas noteikti saska ņā ar š ā 
papildpielikuma 4.4.3.1. punktu katr ā virzien ā, proti, a un b virzien ā, Nm;  
s ir standartnovirze, Nm, ko apr ēķina ar š ādu vien ādojumu: 
s ¼ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
k Ä 1 X  k 
i¼1 ðC jmi Ä C j Þ 2 r 
; 
h ir koeficients k ā n funkcija, k ā nor ādīts A4/3. tabul ā š ā papildpielikuma 4.3.1.4.2. punkt ā. 
4.4.4. Ritoš ās da ļas pretest ības l īknes noteikšana  
Transportl īdzek ļa vid ējo aritm ētisko ātrumu un vid ējo aritm ētisko griezes momentu katr ā atskaites ātruma 
punkt ā apr ēķina ar š ādiem vien ādojumiem: 
V jm ¼ ½ Ü ðv jma þ v jmb Þ 
C jm ¼ ½ Ü ðC jma þ C jmb Þ 
Turpm āk nor ādīto vid ējās aritm ētisk ās ritoš ās da ļas pretest ības vismaz ākā kvadr āta regresijas l īkni piem ēro 
visiem datu p āriem (v  jm , C jm ) pie visiem š ā papildpielikuma 4.4.2.1. punkt ā aprakst ītajiem atskaites ātrumiem, 
lai noteiktu koeficientus c  0 , c 1 un c  2. 
Koeficientus c  0 , c 1 un c  2 , k ā ar ī br īvskr ējiena laikus, kas izm ērīti uz šasijas dinamometra (skatiet š ā papil ­
dpielikuma 8.2.4. punktu), ietver vis ās attiec īgaj ās testa lap ās. 
Ja test ētais transportl īdzeklis ir ce ļa slodzes matricas saimes reprezentat īvs transportl īdzeklis, koeficientu c  1 
nosaka nulles apm ērā un koeficientus c  0 un c  2 pārrēķina ar maz āko kvadr ātu regresijas anal īzi. 
4.5. Nomin ālo apst ākļu un m ēriek ārtu korekcija  
4.5.1. Gaisa pretest ības korekcijas koeficients  
Gaisa pretest ības korekcijas koeficientu K  2 nosaka ar š ādu vien ādojumu: 
K 2 ¼ T 
293 K Ü 100 kPa 
PLV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/457
 
kur:  
T ir visu atseviš ķo braucienu vid ējā aritm ētisk ā atmosf ēras temperat ūra, kelvini (K);  
P ir vid ējais aritm ētiskais atmosf ēras spiediens, kPa.  
4.5.2. Rites pretest ības korekcijas koeficients  
Rites pretest ības korekcijas koeficientu K  0 , ko izsaka kelvinos  -1 (K -1 ), var noteikt, balstoties uz emp īriskiem 
datiem, un apstiprin ātāja iest āde var to apstiprin āt attiec ībā uz konkr ētu transportl īdzek ļa un riepu testu, vai 
var pie ņemt, ka tas ir š āds: 
K 0 ¼ 8,6 Ü 10 Ä3 K Ä1 
4.5.3. V ēja korekcija  
4.5.3.1. V ēja korekcija ar stacion āro anemometriju  
4.5.3.1.1. V ēja korekciju v ēja absol ūtajam ātrumam gar testa ce ļu ieg ūst, starp ību, ko nevar likvid ēt ar altern ējošiem 
braucieniem, at ņemot no nemain īgā perioda f  0 , kurš nor ādīts š ā papildpielikuma 4.3.1.4.4. punkt ā, vai no c  0 , 
kas nor ādīts š ā papildpielikuma 4.4.4. punkt ā. 
4.5.3.1.2. V ēja korekcijas pretest ību w  1 br īvskr ējiena metodei vai w  2 griezes momenta m ērītāja metodei apr ēķina ar 
šādiem vien ādojumiem:  
w 1 ¼ 3,6  2 Ü f 2 Ü v 2 
w 
vai : w  2 ¼ 3,6  2 Ü c 2 Ü v 2 
w 
kur:  
w 1 ir v ēja korekcijas pretest ība br īvskr ējiena metodei, N;  
f 2 ir aerodinamisk ā perioda koeficients, kas noteikts š ā papildpielikuma 4.3.1.4.4. punkt ā; 
v w ir maz ākais vid ējais aritm ētiskais v ēja ātrums pret ējos virzienos gar testa ce ļu testa laik ā, m/s;  
w 2 ir v ēja korekcijas pretest ība griezes momenta m ērītāja metodei, Nm;  
c 2 ir aerodinamisk ā perioda koeficients griezes momenta m ērītāja metodei, kas noteikts š ā papildpieli ­
kuma 4.4.4. punkt ā. 
4.5.3.2. V ēja korekcija ar ieb ūvēto anemometriju  
Ja br īvskr ējiena metode balst ās uz ieb ūvēto anemometriju, w  1 un w  2 vien ādojumos 4.5.3.1.2. punkt ā nosaka 
nulles v ērtībā, jo v ēja korekcija ir jau piem ērota saska ņā ar š ā papildpielikuma 4.3.2. punktu.LV L 175/458 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
4.5.4. Testa masas korekcijas koeficients  
Testa transportl īdzek ļa testa masas korekcijas koeficientu K  1 nosaka ar š ādu vien ādojumu: 
K 1 ¼ f 0 Ü Ê 
1 Ä TM 
m av Ì 
kur:  
f 0 ir nemain īgais periods, N;  
TM ir testa transportl īdzek ļa testa masa, kg;  
m av ir testa transportl īdzek ļa faktisk ā testa masa, kas noteikta saska ņā ar š ā papildpielikuma 4.3.1.4.4. 
punktu, kg.  
4.5.5. Ce ļa slodzes l īknes korekcija  
4.5.5.1. Š ā papildpielikuma 4.3.1.4.4. punkt ā noteikto l īkni kori ģē attiec ībā pret nomin ālajiem apst ākļiem: 
F ä ¼ ððf 0 Ä w 1 Ä K 1 Þ þ f 1 vÞ Ü ð1 þ K 0 ðT Ä 20ÞÞ þ K 2 f 2 v 2 
kur:  
F* ir kori ģētā ce ļa slodze, N;  
f 0 ir nemain īgais periods, N;  
f 1 ir pirm ās k ārtas perioda koeficients, N ·(h/km);  
f 2 ir otr ās k ārtas perioda koeficients, N ·(h/km)  2 ; 
K 0 ir rites pretest ības korekcijas koeficients, k ā noteikts š ā papildpielikuma 4.5.2. punkt ā; 
K 1 ir testa masas korekcija, k ā noteikts š ā papildpielikuma 4.5.4. punkt ā; 
K 2 ir gaisa pretest ības korekcijas koeficients, k ā noteikts š ā papildpielikuma 4.5.1. punkt ā; 
T ir vid ējā aritm ētisk ā vides atmosf ēras temperat ūra, °C;  
v ir transportl īdzek ļa ātrums, km/h;  
w 1 ir v ēja pretest ības korekcija, k ā noteikts š ā papildpielikuma 4.5.3. punkt ā, N. 
Apr ēķina ((f  0 – w  1 – K  1 ) × (1 + K  0 × (T-20))) rezult ātu izmanto k ā m ērķa ce ļa slodzes koeficientu A  t šasijas 
dinamometra slodzes iestat ījuma apr ēķin ā, k ā aprakst īts š ā papildpielikuma 8.1. punkt ā. 
Apr ēķina (f  1 × (1 + K  0 × (T-20))) rezult ātu izmanto k ā m ērķa ce ļa slodzes koeficientu B  t šasijas dinamometra 
slodzes iestat ījuma apr ēķin ā, k ā aprakst īts š ā papildpielikuma 8.1. punkt ā. 
Apr ēķina (K  2 × f  2 ) rezult ātu izmanto k ā m ērķa ce ļa slodzes koeficientu C  t šasijas dinamometra slodzes 
iestat ījuma apr ēķin ā, k ā aprakst īts š ā papildpielikuma 8.1. punkt ā.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/459
 
4.5.5.2. Š ā papildpielikuma 4.4.4. punkt ā noteikto l īkni kori ģē attiec ībā pret nomin ālajiem apst ākļiem un uzst ādī­
taj ām m ēriek ārtām saska ņā ar turpm āk izkl āstīto proced ūru. 
4.5.5.2.1. Nomin ālo apst ākļu korekcija 
C ä ¼ ððc 0 Ä w 2 Ä K 1 Þ þ c 1 vÞ Ü ð1 þ K 0 ðT Ä 20ÞÞ þ K 2 c 2 v 2 
kur:  
C* ir kori ģētā ritoš ās da ļas pretest ība, Nm;  
c 0 ir nemain īgais periods, k ā noteikts š ā papildpielikuma 4.4.4. punkt ā, Nm;  
c 1 ir pirm ās k ārtas perioda koeficients, k ā noteikts š ā papildpielikuma 4.4.4. punkt ā, Nm (h/km);  
c 2 ir otr ās k ārtas perioda koeficients, k ā noteikts š ā papildpielikuma 4.4.4. punkt ā, Nm (h/km)  2 ; 
K 0 ir rites pretest ības korekcijas koeficients, k ā noteikts š ā papildpielikuma 4.5.2. punkt ā; 
K 1 ir testa masas korekcija, k ā noteikts š ā papildpielikuma 4.5.4. punkt ā; 
K 2 ir gaisa pretest ības korekcijas koeficients, k ā noteikts š ā papildpielikuma 4.5.1. punkt ā; 
v ir transportl īdzek ļa ātrums, km/h;  
T ir vid ējā aritm ētisk ā atmosf ēras temperat ūra, °C;  
w 2 ir v ēja korekcijas pretest ība, k ā noteikts š ā papildpielikuma 4.5.3. punkt ā. 
4.5.5.2.2. Korekcija uzst ādītajiem griezes momenta m ērītājiem  
Ja ritoš ās da ļas pretest ību nosaka saska ņā ar griezes momenta m ērītāja metodi, ritoš ās da ļas pretest ību kori ģē, 
lai ņemtu v ērā ārpus transportl īdzek ļa uzst ādītā griezes momenta m ēriek ārtu ietekmi uz transportl īdzek ļa 
aerodinamiskajiem parametriem.  
Ritoš ās da ļas pretest ības koeficientu c  2 kori ģē saska ņā ar š ādu vien ādojumu: 
c 2corr ¼ K 2 Ü c 2 Ü ð1 þ ðΔðC D Ü A f ÞÞ=ðC D 0 Ü A f 0 ÞÞ 
kur,  
Δ(C D × A  f ) = (C  D × A  f ) - (C  D’ × A  f’ ) 
C D’ × A  f’ ir rezult āts, ko ieg ūst, aerodinamisk ās pretest ības koeficientu reizinot ar transportl īdzek ļa front ālo 
da ļu, uz kuras uzst ādīta griezes momenta m ēriek ārta un kuru m ēra aerodinamiskaj ā tunel ī, kas 
atbilst š ā papildpielikuma 3.2. punkta krit ērijiem, m  2 ; 
C D × A  f ir rezult āts, ko ieg ūst, aerodinamisk ās pretest ības koeficientu reizinot ar transportl īdzek ļa front ālo 
da ļu, uz kuras nav uzst ādīta griezes momenta m ēriek ārta un kuru m ēra aerodinamiskaj ā tunel ī, 
kas atbilst š ā papildpielikuma 3.2. punkta krit ērijiem, m  2 .LV L 175/460 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
4.5.5.2.3. M ērķa ritoš ās da ļas pretest ības koeficienti  
Apr ēķina ((c  0 – w  2 – K  1 ) × (1 + K  0 × (T-20))) rezult ātu izmanto k ā m ērķa ritoš ās da ļas pretest ības koeficientu 
a t šasijas dinamometra slodzes iestat ījuma apr ēķin ā, k ā aprakst īts š ā papildpielikuma 8.2. punkt ā. 
Apr ēķina (c  1 × (1 + K  0 × (T-20))) rezult ātu izmanto k ā m ērķa ritoš ās da ļas pretest ības koeficientu b  t šasijas 
dinamometra slodzes iestat ījuma apr ēķin ā, k ā aprakst īts š ā papildpielikuma 8.2. punkt ā. 
Apr ēķina (c  2corr  × r) rezult ātu izmanto k ā m ērķa ritoš ās da ļas pretest ības koeficientu c  t šasijas dinamometra 
slodzes iestat ījuma apr ēķin ā, k ā aprakst īts š ā papildpielikuma 8.2. punkt ā. 
5. Ce ļa slodzes vai ritoš ās da ļas pretest ības apr ēķin āšanas metode, balstoties uz transportl īdzek ļa parametriem  
5.1. Transportl īdzek ļu ce ļa slodzes vai ritoš ās da ļas pretest ības apr ēķin āšana, balstoties uz ce ļa slodzes matricas 
saimes reprezentat īvu transportl īdzekli  
Ja reprezentat īvā transportl īdzek ļa ce ļa slodzi nosaka saska ņā ar š ā papildpielikuma 4.3. punkt ā aprakst īto 
metodi, atseviš ķa transportl īdzek ļa ce ļa slodzi apr ēķina saska ņā ar š ā papildpielikuma 5.1.1. punktu.  
Ja reprezentat īvā transportl īdzek ļa ritoš ās da ļas pretest ību nosaka saska ņā ar š ā papildpielikuma 4.4. punkt ā 
aprakst īto metodi, atseviš ķa transportl īdzek ļa ritoš ās da ļas pretest ību apr ēķina saska ņā ar š ā papildpielikuma 
5.1.2. punktu.  
5.1.1. Lai apr ēķin ātu ce ļa slodzes matricas saimes transportl īdzek ļu ce ļa slodzi, izmanto š ā papildpielikuma 4.2.1.4. 
punkt ā aprakst ītos transportl īdzek ļa parametrus un reprezentat īva testa transportl īdzek ļa ce ļa slodzes koefi ­
cientus, kas noteikti š ā papildpielikuma 4.3. punkt ā. 
5.1.1.1. Atseviš ķa transportl īdzek ļa ce ļa slodzes sp ēku apr ēķina ar š ādu vien ādojumu:  
F c ¼ f 0 þ ðf 1 Ü vÞ þ ðf 2 Ü v 2 Þ 
kur:  
F c ir apr ēķin ātais ce ļa slodzes sp ēks k ā transportl īdzek ļa ātruma funkcija, N;  
f 0 ir nemain īgās ce ļa slodzes koeficients, N, ko nosaka ar š ādu vien ādojumu: 
f 0 ¼ Maxðð0,05 Ü f 0r þ 0,95 Ü ðf 0r Ü TM=TM  r þ ðRR Ä RR  r Þ Ü 9,81 Ü TMÞÞ; 
ð0,2 Ü f 0r þ 0,8 Ü ðf 0r Ü TM=TM  r þ ðRR Ä RR  r Þ Ü 9,81 Ü TMÞÞÞ 
f 0r ir ce ļa slodzes matricas saimes reprezentat īva transportl īdzek ļa nemain īgās ce ļa slodzes koeficients, N;  
f 1 ir pirm ās k ārtas ce ļa slodzes koeficients, ko nosaka nulles v ērtībā; 
f 2 ir otr ās k ārtas ce ļa slodzes koeficients, N ·(h/km)  2 , ko nosaka ar š ādu vien ādojumu:  
f 2 ¼ Maxðð0,05 Ü f 2r þ 0,95 Ü f 2r Ü A f=A fr Þ; ð0,2 Ü f 2r þ 0,8 Ü f 2r Ü A f=A fr ÞÞ 
f 2r ir ce ļa slodzes matricas saimes reprezentat īva transportl īdzek ļa otr ās k ārtas ce ļa slodzes koeficients, 
N·(h/km)  2 ; 
v ir transportl īdzek ļa ātrums, km/h;  
TM ir ce ļa slodzes matricas saimes atseviš ķa transportl īdzek ļa faktisk ā testa masa, kg;LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/461
 
TM  r ir ce ļa slodzes matricas saimes reprezentat īva transportl īdzek ļa testa masa, kg;  
A f ir ce ļa slodzes matricas saimes atseviš ķa transportl īdzek ļa front ālā da ļa, m  2 ; 
A fr ir ce ļa slodzes matricas saimes reprezentat īva transportl īdzek ļa front ālā da ļa, m  2 ; 
RR ir ce ļa slodzes matricas saimes atseviš ķa transportl īdzek ļa riepu rites pretest ība, kg/tonn ā; 
RRr ir ce ļa slodzes matricas saimes reprezentat īva transportl īdzek ļa riepu rites pretest ība, kg/tonn ā. 
5.1.2. Lai apr ēķin ātu ce ļa slodzes matricas saimes transportl īdzek ļu ritoš ās da ļas pretest ību, izmanto š ā papildpie ­
likuma 4.2.1.4. punkt ā aprakst ītos transportl īdzek ļa parametrus un reprezentat īva testa transportl īdzek ļa 
ritoš ās da ļas pretest ības koeficientus, kas noteikti š ā papildpielikuma 4.4. punkt ā. 
5.1.2.1. Atseviš ķa transportl īdzek ļa ritoš ās da ļas pretest ību apr ēķina ar š ādu vien ādojumu: 
C c ¼ c 0 þ c 1 Ü v þ c 2 Ü v 2 
kur:  
C c ir apr ēķin ātā ritoš ās da ļas pretest ība k ā transportl īdzek ļa ātruma funkcija, Nm;  
c 0 ir nemain īgās ritoš ās da ļas pretest ības koeficients, Nm, ko nosaka ar š ādu vien ādojumu: 
c 0 ¼ r 0=1,02 Ü Maxðð0,05 Ä 1,02 Ä c 0r=r 0 þ 0,95 Ü ð1,02 Ü c 0r=r 0 Ü TM=TM  r þ ðRR Ä RR  r Þ Ü 9,81 Ü TMÞÞ; 
ð0,2 Ü 1,02 Ü c 0r=r 0 þ 0,8 Ü ð1,02 Ü c 0r=r 0 Ü TM=TM  r þ ðRR Ä RR  r Þ Ü 9,81 Ü TMÞÞÞ 
c 0r ir ce ļa slodzes matricas saimes reprezentat īva transportl īdzek ļa nemain īgās ritoš ās da ļas pretest ības 
koeficients, Nm;  
c 1 ir pirm ās k ārtas ritoš ās da ļas koeficients, ko nosaka nulles v ērtībā; 
c 2 ir otr ās k ārtas ritoš ās da ļas pretest ības koeficients, Nm ·(h/km)  2 , ko nosaka ar š ādu vien ādojumu: 
c 2 ¼ r 0=1,02 Ü Maxðð0,05 Ü 1,02 Ü c 2r=r 0 þ 0,95 Ü 1,02 Ü c 2r=r 0 Ü A f=A fr Þ; 
ð0,2 Ü 1,02 Ü c 2r=r 0 þ 0,8 Ü 1,02 Ü c 2r=r 0 Ü A f=A fr ÞÞ 
c 2r ir ce ļa slodzes matricas saimes reprezentat īva transportl īdzek ļa otr ās k ārtas ritoš ās da ļas pretest ības 
koeficients, N ·(h/km)  2 ; 
v ir transportl īdzek ļa ātrums, km/h;  
TM ir ce ļa slodzes matricas saimes atseviš ķa transportl īdzek ļa faktisk ā testa masa, kg;  
TMr ir ce ļa slodzes matricas saimes reprezentat īva transportl īdzek ļa testa masa, kg;  
A f ir ce ļa slodzes matricas saimes atseviš ķa transportl īdzek ļa front ālā da ļa, m  2 ; 
A fr ir ce ļa slodzes matricas saimes reprezentat īva transportl īdzek ļa front ālā da ļa, m  2 ; 
RR ir ce ļa slodzes matricas saimes atseviš ķa transportl īdzek ļa riepu rites pretest ība, kg/tonn ā;LV L 175/462 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
RRr ir ce ļa slodzes matricas saimes reprezentat īva transportl īdzek ļa riepu rites pretest ība, kg/tonn ā; 
r’ ir riepas dinamiskais r ādiuss uz šasijas dinamometra, kas noteikts pie 80 km/h, m;  
1,02 ir aptuvens koeficients, kas kompens ē piedzi ņas meh ānisma zaud ējumus.  
5.2. Standarta ce ļa slodzes apr ēķin āšana, balstoties uz transportl īdzek ļa parametriem  
5.2.1. K ā alternat īvu ce ļa slodzes noteikšanai ar br īvskr ējiena vai griezes momenta m ērītāja metodi standarta ce ļa 
slodzes apr ēķin āšanai var izmantot apr ēķina metodi.  
Standarta ce ļa slodzes apr ēķin āšanai, balstoties uz transportl īdzek ļa parametriem, izmanto vair ākus paramet ­
rus, piem ēram, testa masu un transportl īdzek ļa platumu un augstumu. Standarta ce ļa slodzi F  c apr ēķina 
atskaites ātruma punktos.  
5.2.2. Standarta ce ļa slodzes sp ēku apr ēķina ar š ādu vien ādojumu: 
F c ¼ f 0 þ f 1 Ü v þ f 2 Ü v 2 
kur:  
F c ir apr ēķin ātais standarta ce ļa slodzes sp ēks k ā transportl īdzek ļa ātruma funkcija, N;  
f 0 ir nemain īgās ce ļa slodzes koeficients, N, ko nosaka ar š ādu vien ādojumu: 
f 0 ¼ 0,140 Ü TM;  
f 1 ir pirm ās k ārtas ce ļa slodzes koeficients, ko nosaka nulles v ērtībā; 
f 2 ir otr ās k ārtas ce ļa slodzes koeficients, N ·(h/km)  2 , ko nosaka ar š ādu vien ādojumu: 
f 2 ¼ ð2,8 Ü 10 Ä6 Ü TMÞ þ ð0,0170 Ü width Ü heightÞ; ð49Þ 
v ir transportl īdzek ļa ātrums, km/h;  
TM testa masa, kg;  
width transportl īdzek ļa platums, k ā noteikts standarta ISO 612:1978 6.2. punkt ā, m;  
height transportl īdzek ļa augstums, k ā noteikts standarta ISO 612:1978 6.3. punkt ā, m.  
6. Aerodinamisk ā tune ļa metode  
Aerodinamisk ā tune ļa metode ir ce ļa slodzes m ērīšanas metode, kur ā izmanto aerodinamisko tuneli kop ā ar 
šasijas dinamometru vai aerodinamisko tuneli kop ā ar plakansiksnas dinamometru. Test ēšanas stendi var b ūt 
atseviš ķas vai savstarp ēji integr ētas iek ārtas.  
6.1. M ērīšanas metode  
6.1.1. Ce ļa slodzi nosaka:  
a) saskaitot aerodinamiskaj ā tunel ī izm ērītos ce ļa slodzes sp ēkus un uz plakansiksnas dinamometra izm ērītos 
ce ļa slodzes sp ēkus; vai  
b) saskaitot aerodinamiskaj ā tunel ī izm ērītos ce ļa slodzes sp ēkus un uz šasijas dinamometra izm ērītos ce ļa 
slodzes sp ēkus.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/463
 
6.1.2. Aerodinamisko pretest ību m ēra aerodinamiskaj ā tunel ī. 
6.1.3. Rites pretest ības un piedzi ņas meh ānisma zaud ējumus m ēra, izmantojot plakansiksnas vai šasijas dinamo ­
metru un vienlaikus m ērot priekš ējo asi un aizmugur ējo asi.  
6.2. Apstiprin ātājas iest ādes apstiprin ājums iek ārtām 
Aerodinamisk ā tune ļa metodes rezult ātus sal īdzina ar rezult ātiem, kas ieg ūti ar br īvskr ējiena metodi, lai 
pier ādītu, ka iek ārtas ir atbilst īgas, un šos rezult ātus ietver visos attiec īgajos testa zi ņojumos.  
6.2.1. Apstiprin ātāja iest āde izv ēlas tr īs transportl īdzek ļus. Transportl īdzek ļi p ārst āv to transportl īdzek ļu veidus 
(piem ēram, izm ērs, svars), ko pl ānots m ērīt ar attiec īgaj ām iek ārtām. 
6.2.2. Ar katru no trim transportl īdzek ļiem veic divus atseviš ķus br īvskr ējiena testus saska ņā ar š ā papildpielikuma 
4.3. punktu, un ieg ūtos ce ļa slodzes koeficientus f  0 , f 1 un f  2 nosaka saska ņā ar min ēto punktu un kori ģē 
saska ņā ar š ā papildpielikuma 4.5.5. punktu. Testa transportl īdzek ļa br īvskr ējiena testa rezult āts ir š ā trans ­
portl īdzek ļa divu atseviš ķu br īvskr ējienu testu ce ļa slodzes koeficientu vid ējā aritm ētisk ā v ērtība. Ja ir vaja ­
dz īgs vair āk par diviem br īvskr ējiena testiem, lai nodrošin ātu atbilst ību iek ārtu apstiprin āšanu krit ērijiem, visu 
der īgo testu rezult ātiem nosaka vid ējo v ērtību. 
6.2.3. M ērījumu ar aerodinamisk ā tune ļa metodi saska ņā ar š ā papildpielikuma 6.3.–6.7. punktu veic tiem pašiem 
trim transportl īdzek ļiem, ko izraudz ījās š ā papildpielikuma 6.2.1. punkt ā, un t ādos pašos apst ākļos, nosakot 
ieg ūtos ce ļa slodzes koeficientus f  0 , f 1 un f  2 . 
Ja ražot ājs izv ēlas izmantot vienu vai vair ākas no pieejam ām proced ūru alternat īvām saska ņā ar aerodina ­
misk ā tune ļa metodi (t. i., 6.5.2.1. punktu par sagatavošanu, 6.5.2.2. un 6.5.2.3. punktu par proced ūru un 
6.5.2.3.3. punktu par dinamometra iestat ījumiem), š īs proced ūras izmanto ar ī iek ārtu apstiprin āšanai.  
6.2.4. Apstiprin āšanas krit ēriji 
Izmantoto iek ārtu vai iek ārtu kombin āciju apstiprina, ja ir atbilst ība abiem š ādiem krit ērijiem:  
(a) Aerodinamisk ā tune ļa metodes un br īvskr ējiena metodes cikl ā vajadz īgās ener ģijas starp ība (ko izsaka k ā 
ε k ) nedr īkst p ārsniegt ± 0,05 katram no trim transportl īdzek ļiem k saska ņā ar š ādu vien ādojumu:  
ε k ¼ E k;WTM  
E k;coastdown Ä 1 
kur:  
ε k ir transportl īdzeklim k cikl ā vajadz īgās ener ģijas starp ība vis ā 3. klases  WLTC  starp aerodi ­
namisk ā tune ļa metodi un br īvskr ējiena metodi, %;  
E k,WTM  ir transportl īdzeklim k cikl ā vajadz īgā ener ģija vis ā 3. klases  WLTC , ko apr ēķina ar ce ļa 
slodzi, kura ieg ūta ar aerodinamisk ā tune ļa metodi ( WTM ) un apr ēķin āta saska ņā ar 7. 
papildpielikuma 5. punktu, J;  
E k,coastdown  ir transportl īdzeklim k cikl ā vajadz īgā ener ģija vis ā 3. klases  WLTC , ko apr ēķina ar ce ļa 
slodzi, kura ieg ūta ar br īvskr ējiena metodi un apr ēķin āta saska ņā ar 7. papildpielikuma 5. 
punktu, J; unLV L 175/464 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
(b) tr īs starp ību vid ējā aritm ētisk ā x v ērtība nedr īkst p ārsniegt 0,02.  
x ¼ j ε 1 þ ε 2 þ ε 3 
3 j 
Pēc apstiprin ājuma pieš ķiršanas iek ārtu dr īkst izmantot ce ļa slodzes noteikšanai ne vair āk k ā divus gadus.  
Katru rot ējoš ā šasijas dinamometra vai kust īgās siksnas un aerodinamisk ā tune ļa kombin āciju apstiprina 
atseviš ķi. 
6.3. Transportl īdzek ļa sagatavošana un temperat ūra 
Transportl īdzek ļa sagatavošanu veic saska ņā ar š ā papildpielikuma 4.2.1. un 4.2.2. punktu, un t ā attiecas gan 
uz plakansiksnas, gan rot ējoš ā šasijas dinamometra, k ā ar ī aerodinamisk ā tune ļa m ērījumiem.  
Ja īsteno 6.5.2.1. punkt ā aprakst īto alternat īvo uzsild īšanas proced ūru, m ērķa testa masu piel āgo, transpor ­
tlīdzekli sver un m ērījumu veic bez vad ītāja kl ātb ūtnes transportl īdzekl ī. 
Plakansiksnas vai šasijas dinamometra testa telp ās temperat ūrai j ābūt iestat ītai 20 °C apm ērā ar ± 3 °C 
pielaidi. P ēc ražot āja piepras ījuma temperat ūru var iestat īt ar ī 23 °C apm ērā ar ± 3 °C pielaidi.  
6.4. Aerodinamisk ā tune ļa proced ūra 
6.4.1. Aerodinamisk ā tune ļa krit ēriji 
Aerodinamisk ā tune ļa strukt ūra, testa metodes un korekcijas nodrošina v ērtību (C  D × A  f ), kura raksturo ce ļa 
(C D × A  f ) v ērtību un kuras atk ārtojam ība ir 0,015 m  2 . 
Visiem (C  D × A  f ) m ērījumiem nodrošina atbilst ību š ā papildpielikuma 3.2. punkt ā uzskait ītajiem aerodina ­
misk ā tune ļa krit ērijiem, piem ērojot š ādas modifik ācijas:  
a) š ā papildpielikuma 3.2.4. punkt ā aprakst ītajam stabilajam blo ķēšanas koeficientam j ābūt maz ākam par 
25 %;  
b) siksnas virsmai, kas saskaras ar k ādu no riep ām, ir j āpārsniedz attiec īgās riepas kontaktlaukums par 
vismaz 20 % un j ābūt vismaz tikpat platai, cik kontaktlaukumam;  
c) š ā papildpielikuma 3.2.8. punkt ā aprakst ītajai kop ējā gaisa spiediena standartnovirzei pie sprauslas atveres 
jābūt maz ākai par 1 %;  
d) š ā papildpielikuma 3.2.10. punkt ā aprakst ītajam ierobežot ājsist ēmas blo ķēšanas koeficientam j ābūt 
maz ākam par 3 %.  
6.4.2. Aerodinamisk ā tune ļa m ērījums  
Transportl īdzeklim j ābūt š ā papildpielikuma 6.3. punkt ā aprakst ītaj ā st āvokl ī. 
Transportl īdzekli novieto paral ēli tune ļa garenvirziena centra l īnijai ar maksim ālo novirzi 10 mm apm ērā. 
Transportl īdzekli novieto 0° orient ācijas le ņķī ar ± 0.1° pielaidi.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/465
 
Aerodinamisko pretest ību m ēra vismaz 60 sekundes un vismaz 5 Hz frekvenc ē. Alternat īvi pretest ību var 
m ērīt vismaz 1 Hz frekvenc ē un ar vismaz 300 sec īgiem paraugiem. Pretest ības vid ējā aritm ētisk ā v ērtība ir 
m ērījuma rezult āts. 
Ja transportl īdzeklim ir p ārvietojamas aerodinamisk ās virsb ūves da ļas, piem ēro š ā papildpielikuma 4.2.1.5. 
punktu. Ja p ārvietojam ās da ļas ir atkar īgas no ātruma, visas piem ērot ās poz īcijas m ēra aerodinamiskaj ā tunel ī 
un apstiprin ātājai iest ādei iesniedz pier ādījumus, kas par āda atskaites ātruma, p ārvietojamo da ļu poz īcijas un 
attiec īgā (C  D × A  f ) attiec ības.  
6.5. Plakansiksnas izmantošana aerodinamisk ā tune ļa metod ē 
6.5.1. Plakansiksnas krit ēriji 
6.5.1.1. Plakansiksnas test ēšanas stenda apraksts  
Rite ņi griežas uz plakansiksn ām, kuras neizmaina rite ņu rites parametrus sal īdzin ājum ā ar parametriem uz 
ce ļa. Izm ērītie sp ēki virzien ā x ietver berzes sp ēkus piedzi ņas meh ānism ā. 
6.5.1.2. Transportl īdzek ļa ierobežot ājsist ēma 
Dinamometru apr īko ar centr ēšanas ier īci, kas transportl īdzekli novieto ar ± 0,5 gr ādu rot ācijas pielaidi no z 
ass. Ierobežot ājsist ēma nodrošina dzenošo rite ņu centr ēto poz īciju visu ce ļa slodzes noteikšanas br īvskr ējienu 
laik ā, nep ārsniedzot nor ādītos ierobežojumus.  
6.5.1.2.1. Š ķērsvirziena poz īcija (y ass)  
Transportl īdzeklis saglab ā poz īciju virzien ā y, un p ēc iesp ējas ierobežo kust ību uz s āniem.  
6.5.1.2.2. Priekš ējā un aizmugur ējā poz īcija (x ass)  
Neskarot š ā papildpielikuma 6.5.1.2.1. punkta pras ību, abas rite ņu asis ir izvietotas ± 10 mm att ālum ā no 
siksnas š ķērsvirziena centra l īnij ām. 
6.5.1.2.3. Vertik āls sp ēks 
Ierobežot ājsist ēma ir projekt ēta t ā, lai t ā dzenošajiem rite ņiem nepiem ērotu nek ādu vertik ālo sp ēku. 
6.5.1.3. Izm ērīto sp ēku precizit āte 
M ēra tikai reakcijas sp ēku rite ņu pagriešanai. Rezult ātā neietver nek ādus ārējos sp ēkus (piem ēram, dzes ēšanas 
ventilatora gaisa sp ēku, transportl īdzek ļa ierobežojumus, plakansiksnas aerodinamisk ās reakcijas sp ēkus, 
dinamometra zaud ējumus utt.).  
Sp ēku virzien ā x m ēra ar precizit āti ± 5 N apm ērā. 
6.5.1.4. Plakansiksnas ātruma kontrole  
Plakansiksnas ātrumu kontrol ē ar precizit āti ± 0,1 km/h apm ērā. 
6.5.1.5. Plakansiksnas virsma  
Plakansiksnas virsmai j ābūt t īrai, sausai un br īvai no sveš ķerme ņiem, kas var ētu izrais īt riepu sl īdēšanu.  
6.5.1.6. Dzes ēšana  
Pret transportl īdzekli p ūš gaisu ar main īgu ātrumu. Gaisa line ārais ātrums pie ventilatora atveres ir vien āds ar 
attiec īgo dinamometra ātrumu, p ārsniedzot m ērījumu ātrumus 5 km/h apm ērā. Gaisa line ārā ātruma novirze 
pie ventilatora atveres saglab ājas ± 5 km/h apm ērā vai ± 10 % apm ērā no attiec īgā m ērījumu ātruma atkar ībā 
no t ā, kura v ērtība ir liel āka.LV L 175/466 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
6.5.2. Plakansiksnas m ērījums  
M ērījumu proced ūru var veikt saska ņā ar vai nu š ā papildpielikuma 6.5.2.2. punktu, vai 6.5.2.3. punktu.  
6.5.2.1. Iepriekš ēja sagatavošana  
Transportl īdzeklim j ābūt sagatavotam uz dinamometra, k ā aprakst īts š ā papildpielikuma 4.2.4.1.1.–4.2.4.1.3. 
punkt ā. 
Dinamometra slodzes iestat ījums F  d, sagatavošanai ir: 
F d ¼ a d þ b d Ü v þ c d Ü v 2 
kur:  
a d = 0  
b d = 0;  
c d = ðC D Ü A f Þ Ü ρ 0 
2 Ü 1 
3,6  2 
Dinamometra ekvivalent ā inerce ir testa masa.  
Slodzes iestat ījumam izmantojamo aerodinamisko pretest ību ieg ūst no š ā papildpielikuma 6.7.2. punkta un 
var tieši izmantot k ā ievaddatus. Pret ējā gad ījum ā izmanto a  d , b d un c  d no š ā punkta.  
Pēc ražot āja piepras ījuma k ā alternat īvu š ā papildpielikuma 4.2.4.1.2. punktam uzsild īšanu var veikt, trans ­
portl īdzekli braucot ar plakansiksnu.  
Tādā gad ījum ā uzsild īšanas ātrums ir 110 % apm ērā no piem ērojam ā WLTC  maksim ālā ātruma un ilgums 
pārsniedz 1 200 sekundes, kam ēr izm ērītā sp ēka izmai ņas 200 sekunžu laikposm ā nav maz ākas par 5 N.  
6.5.2.2. M ērījumu proced ūra ar stabiliz ētiem ātrumiem  
6.5.2.2.1. Testu veic no augst ākā līdz zem ākajam atskaites ātruma punktam.  
6.5.2.2.2. T ūlīt p ēc m ērījuma iepriekš ējā ātruma punkt ā veic pal ēnin ājumu no pašreiz ējā piem ērojam ā atskaites ātruma 
punkta uz n ākamo ar vienm ērīgu p āreju aptuveni 1 m/s  2 apm ērā. 
6.5.2.2.3. Atskaites ātrumu stabiliz ē vismaz 4 sekundes un ne ilg āk k ā 10 sekundes. M ēriek ārta nodrošina, ka p ēc š ā 
laikposma izm ērītā sp ēka sign āls stabiliz ējas. 
6.5.2.2.4. Sp ēku pie katra atskaites ātruma m ēra vismaz 6 sekundes, saglab ājot nemain īgu ātrumu. Ieg ūtā sp ēka v ērtība 
šim atskaites ātruma punktam F  jDyno  ir vid ējais aritm ētiskais sp ēks m ērījuma laik ā. 
Katram atskaites ātrumam atk ārto š ā papildpielikuma 6.5.2.2.2.–6.5.2.2.4. punkt ā aprakst ītās darb ības.  
6.5.2.3. M ērījumu proced ūra ar pal ēnin ājumu  
6.5.2.3.1. Sagatavošanu un dinamometra iestat īšanu veic saska ņā ar š ā papildpielikuma 6.5.2.1. punktu. Pirms katra 
br īvskr ējiena transportl īdzekli brauc liel ākaj ā atskaites ātrum ā vai, ja izmanto alternat īvo uzsild īšanas proce ­
dūru, 110 % apm ērā no liel ākā atskaites ātruma vismaz 1 min ūti. P ēc tam transportl īdzek ļa ātrumu pa ātrina 
līdz vismaz 10 km/h virs liel ākā atskaites ātruma un nekav ējoties uzs āk br īvskr ējienu.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/467
 
6.5.2.3.2. M ērījumu veic saska ņā ar š ā papildpielikuma 4.3.1.3.1.–4.3.1.4.4. punktu. Br īvskr ējiens pret ējos virzienos nav 
nepieciešams, un netiek piem ērots vien ādojums, ko izmanto, lai apr ēķin ātu Δt ji šā papildpielikuma 4.3.1.4.2. 
punkt ā. M ērījumu p ārtrauc p ēc diviem pal ēnin ājumiem, ja abu br īvskr ējienu sp ēks katr ā atskaites ātruma 
punkt ā ir ± 10 N, pret ējā gad ījum ā veic vismaz tr īs br īvskr ējienus, piem ērojot š ā papildpielikuma 4.3.1.4.2. 
punkt ā noteiktos krit ērijus.  
6.5.2.3.3. Sp ēku f  jDyno  pie katra atskaites ātruma v  j apr ēķina, at ņemot imit ēto aerodinamisko sp ēku: 
f jDyno ¼ f jDecel Ä c d Ü v 2 
j 
kur:  
f jDecel  ir sp ēks, kas noteikts saska ņā ar vien ādojumu, ar kuru š ā papildpielikuma 4.3.1.4.4. punkt ā apr ēķina 
F j atskaites ātruma punkt ā j, N;  
c d ir dinamometra iestat ījuma koeficients, k ā noteikts š ā papildpielikuma 6.5.2.1. punkt ā, N/(km/h)  2 . 
Alternat īvi un p ēc ražot āja piepras ījuma br īvskr ējiena laik ā un f  jDyno  apr ēķin āšanai c  d var noteikt nulles 
apm ērā. 
6.5.2.4. M ērīšanas apst ākļi 
Transportl īdzeklim j ābūt š ā papildpielikuma 4.3.1.3.2. punkt ā aprakst ītaj ā st āvokl ī. 
Br īvskr ējiena laik ā transmisija ir neitr ālā poz īcij ā. P ēc iesp ējas j āizvair ās no st ūres kustin āšanas, un nedr īkst 
iedarbin āt transportl īdzek ļa bremzes.  
6.5.3. Plakansiksnas metodes m ērījuma rezult āts 
Plakansiksnas dinamometra rezult ātu f  jDyno  turpm ākiem apr ēķiniem š ā papildpielikuma 6.7. punkt ā apz īm ē 
ar f  j . 
6.6. Šasijas dinamometra izmantošana aerodinamisk ā tune ļa metod ē 
6.6.1. Krit ēriji 
Papildus aprakst ītajam 5. papildpielikuma 1. un 2. punkt ā piem ēro š ā papildpielikuma 6.6.1.1.–6.6.1.6. 
punkt ā izkl āstītos krit ērijus.  
6.6.1.1. Šasijas dinamometra apraksts  
Priekš ējo asi un aizmugur ējo asi apr īko ar vienu rulli, kura diametrs nedr īkst b ūt maz āks par 1,2 metriem. 
Izm ērītie sp ēki virzien ā x ietver berzes sp ēkus piedzi ņas meh ānism ā. 
6.6.1.2. Transportl īdzek ļa ierobežot ājsist ēma 
Dinamometru apr īko ar centr ēšanas ier īci, kas novieto transportl īdzekli. Ierobežot ājsist ēma nodrošina 
dzenošo rite ņu centr ēto poz īciju turpm āk ieteiktaj ās robež ās visu ce ļa slodzes noteikšanas br īvskr ējienu laik ā. 
6.6.1.2.1. Transportl īdzek ļa atrašan ās vieta  
Test ējamo transportl īdzekli uzst āda uz šasijas dinamometra ru ļļa, k ā noteikts š ā papildpielikuma 7.3.3. 
punkt ā. 
6.6.1.2.2. Vertik āls sp ēks 
Ierobežot ājsist ēmai ir j āatbilst š ā papildpielikuma 6.5.1.2.3. punkta pras ībām.LV L 175/468 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
6.6.1.3. Izm ērīto sp ēku precizit āte 
Izm ērīto sp ēku precizit ātei ir j āatbilst š ā papildpielikuma 6.5.1.3. punktam, iz ņemot sp ēku virzien ā x, ko 
m ēra ar 5. papildpielikuma 2.4.1. punkt ā aprakst īto precizit āti. 
6.6.1.4. Dinamometra ātruma kontrole  
Ru ļļa ātrumus kontrol ē ar precizit āti ± 0,2 km/h apm ērā. 
6.6.1.5. Ru ļļa virsma  
Ru ļļa virsmai ir j āatbilst š ā papildpielikuma 6.5.1.5. punktam.  
6.6.1.6. Dzes ēšana  
Dzes ēšanas ventilatoram ir j āatbilst š ā papildpielikuma 6.5.1.6. punktam.  
6.6.2. Dinamometra m ērījums  
M ērījumu veic saska ņā ar š ā papildpielikuma 6.5.2. punktu.  
6.6.3. Šasijas dinamometra ru ļļa l īknes korekcija  
Izm ērītos sp ēkus uz šasijas dinamometra kori ģē, ņemot v ērā atskaites ekvivalentu attiec ībā pret ce ļu (plakanu 
virsmu), un rezult ātu apraksta k ā f j . 
f j ¼ f jDyno Ü c1 Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
R Wheel  
R Dyno Ü c2 þ 1 v u u u t þ f jDyno Ü ð1 Ä c1Þ 
kur:  
c1 ir riepu rites pretest ības da ļa no f  jDyno  ; 
c2 ir šasijas dinamometra īpatn ējais r ādiusa korekcijas koeficients;  
f jDyno  ir sp ēks, kas apr ēķin āts 6.5.2.3.3. punkt ā attiec ībā uz katru atskaites ātrumu j, N;  
R Wheel  ir puse no riepas nomin ālā apr ēķina diametra, m;  
R Dyno  ir šasijas dinamometra ru ļļa r ādiuss, m.  
Ražot ājs un apstiprin ātāja iest āde vienojas par to, kurus c1 un c2 koeficientus izmantot, balstoties uz 
korel ācijas testa liec ībām, ko ražot ājs iesniedzis par daž ādiem riepu parametriem, kurus paredz ēts test ēt uz 
šasijas dinamometra.  
Kā alternat īvu var izmantot š ādu konservat īvu vien ādojumu: 
f j ¼ f jDyno Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
R Wheel  
R Dyno Ü 0,2 þ 1 v u u u t 
6.7. Apr ēķini 
6.7.1. Plakansiksnas un šasijas dinamometra rezult ātu korekcija  
Šā papildpielikuma 6.5. un 6.6. punkt ā izm ērītos sp ēkus kori ģē attiec ībā pret nomin ālajiem apst ākļiem, 
izmantojot š ādu vien ādojumu: 
F Dj ¼ ðf j Ä K 1 Þ Ü ð1 þ K 0 ðT Ä 293ÞÞLV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/469
 
kur:  
F Dj ir kori ģētā pretest ība, kas izm ērīta uz plakansiksnas vai šasijas dinamometra pie atskaites ātruma j, N;  
f j ir izm ērītais sp ēks pie atskaites ātruma j, N;  
K 0 ir rites pretest ības korekcijas koeficients, k ā noteikts š ā papildpielikuma 4.5.2. punkt ā, K  -1 ; 
K 1 ir testa masas korekcija, k ā noteikts š ā papildpielikuma 4.5.4. punkt ā, N; 
T ir vid ējā aritm ētisk ā temperat ūra testa telp ā m ērījuma laik ā, K. 
6.7.2. Aerodinamisk ā sp ēka apr ēķin āšana  
Aerodinamisko pretest ību apr ēķina ar turpm āk nor ādīto vien ādojumu. Ja transportl īdzeklis ir apr īkots ar 
pārvietojam ām aerodinamisk ās virsb ūves da ļām, kas ir atkar īgas no ātruma, konkr ētajos atskaites ātruma 
punktos piem ēro attiec īgās (C  D × A  f ) v ērtības. 
F Aj ¼ ðC D Ü A f Þ j Ü ρ 0 
2 Ü v 2 
j 
3,6  2 
kur:  
F Aj ir aerodinamisk ā pretest ība, kas izm ērīta aerodinamiskaj ā tunel ī pie atskaites ātruma j, N;  
(C D × A  f ) j ir pretest ības koeficienta un front ālās da ļas rezult āts konkr ētā atskaites ātruma punkt ā j (attiec īgā 
gad ījum ā), m  2 ; 
ρ 0 ir saus ā gaisa bl īvums, k ā noteikts š ā papildpielikuma 3.2.10. punkt ā, kg/m  3 ; 
v j ir atskaites ātrums j, km/h.  
6.7.3. Ce ļa slodzes v ērtību apr ēķin āšana  
Kop ējo ce ļa slodzi k ā š ā papildpielikuma 6.7.1. un 6.7.2. punkta rezult ātu summu apr ēķina ar š ādu vien ā­
dojumu: 
F ä 
j ¼ F Dj þ F Aj 
visiem piem ērojamiem atskaites ātruma punktiem j, N.  
Visiem apr ēķin ātajiem F  * 
j koeficientus f  0 , f 1 un f  2 ce ļa slodzes vien ādojum ā apr ēķina ar maz āko kvadr ātu 
regresijas anal īzi un izmanto k ā m ērķa koeficientus š ā papildpielikuma 8.1.1. punkt ā. 
Ja transportl īdzeklis(- ļi), ko test ē saska ņā ar aerodinamisk ā tune ļa metodi, ir ce ļa slodzes matricas saimes 
reprezentat īvs(-i) transportl īdzeklis(- ļi), koeficientu f  1 nosaka nulles apm ērā un koeficientus f  0 un f  2 pārrēķina 
ar maz āko kvadr ātu regresijas anal īzi. 
7. Ce ļas slodzes p ārnešana uz šasijas dinamometru  
7.1. Sagatavošan ās šasijas dinamometra testam  
7.1.1. Laboratorijas apst ākļi 
7.1.1.1. Rullis(- ļi) 
Šasijas dinamometra rullim(- ļiem) j ābūt t īram(-iem), sausam(-iem) un br īvam(-iem) no sveš ķerme ņiem, kas 
var ētu izrais īt riepu sl īdēšanu. Šasijas dinamometram ar vair ākiem ru ļļiem dinamometru darbina t ādā paš ā 
saj ūgt ā vai nesaj ūgt ā st āvokli k ā sekojošaj ā 1. tipa test ā. Šasijas dinamometra ātrumu m ēra no ru ļļa, kas 
saj ūgts ar jaudas absorbcijas bloku.LV L 175/470 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
7.1.1.1.1. Riepu sl īdēšana  
Uz transportl īdzek ļa vai taj ā var ievietot papildu svaru, lai nov ērstu riepu sl īdēšanu. Ražot ājs šasijas dina ­
mometr ā iestata slodzi ar papildu svaru. Papildu slodzi ņem v ērā gan slodzes iestat īšan ā, gan emisiju un 
degvielas pat ēriņa testos. Papildu svara izmantošanu ietver vis ās attiec īgaj ās testa lap ās. 
7.1.1.2. Istabas temperat ūra 
Laboratorijas atmosf ēras temperat ūru iestata 23 °C apm ērā, un t ās novirze testa laik ā nedr īkst p ārsniegt 
± 5 °C, ja vien sekojoš ā test ā nav nepieciešama cit āda temperat ūra. 
7.2. Šasijas dinamometra sagatavošana  
7.2.1. Inerces masas iestat ījums  
Šasijas dinamometra ekvivalento inerces masu iestata saska ņā ar š ā papildpielikuma 2.5.3. punktu. Ja šasijas 
dinamometrs prec īzi neatbilst inerces iestat ījumam, piem ēro n ākamo augst āko inerces iestat ījumu ar ne 
vair āk k ā 10 kg palielin ājumu.  
7.2.2. Šasijas dinamometra uzsild īšana  
Šasijas dinamometru uzsilda saska ņā ar dinamometra ražot āja ieteikumiem vai atbilst īgi situ ācijai, lai var ētu 
stabiliz ēt dinamometra berzes zaud ējumus.  
7.3. Transportl īdzek ļa sagatavošana  
7.3.1. Riepu spiediena noregul ēšana  
Riepu spiedienu 1. tipa testa izgarojumu uztveršanas temperat ūrā iestata ne vair āk k ā 50 % apm ērā virs riepu 
spiediena diapazona zem ākās robežv ērtības izraudz ītajai riepai, k ā noteicis transportl īdzek ļa ražot ājs (skatiet 
šā papildpielikuma 4.2.2.3. punktu), un nor āda visos attiec īgajos testa zi ņojumos.  
7.3.2. Ja dinamometra iestat ījumu noteikšana nevar nodrošin āt atbilst ību š ā papildpielikuma 8.1.3. punkt ā aprak ­
stītajiem krit ērijiem nereproduc ējamu sp ēku d ēļ, transportl īdzekli apr īko ar br īvskr ējiena rež īmu. Br īvskr ējiena 
rež īms ir j āapstiprina apstiprin ātājai iest ādei, un t ā izmantošana ir j ānor āda visos attiec īgajos testa zi ņojumos.  
7.3.2.1. Ja transportl īdzeklis ir apr īkots ar br īvskr ējiena rež īmu, šo rež īmu iedarbina gan ce ļa slodzes noteikšanas 
laik ā, gan uz šasijas dinamometra.  
7.3.3. Transportl īdzek ļa novietošana uz dinamometra  
Testa transportl īdzekli novieto uz šasijas dinamometra uz priekšu v ērst ā poz īcij ā un droši nostiprina. Ja 
izmanto viena ru ļļa šasijas dinamometru, riepas kontaktlaukuma centram uz ru ļļa j ābūt ± 25 mm att ālum ā 
vai ± 2 % apm ērā no ru ļļa diametra atkar ībā no t ā, kura v ērtība ir maz āka, m ērot no ru ļļa augš ējās malas.  
7.3.3.1. Ja izmanto griezes momenta m ērītāja metodi, riepu spiedienu noregul ē tā, lai dinamiskais r ādiuss b ūtu 0,5 % 
apm ērā no dinamisk ā rādiusa r  j , kas apr ēķin āts, izmantojot vien ādojumus š ā papildpielikuma 4.4.3.1. punkt ā, 
pie 80 km/h atskaites ātruma punkta. Dinamisko r ādiusu uz šasijas dinamometra apr ēķina saska ņā ar š ā 
papildpielikuma 4.4.3.1. punkt ā aprakst īto proced ūru. 
Ja šis noregul ējums ir ārpus š ā papildpielikuma 7.3.1. punkt ā noteikt ā diapazona, griezes momenta m ērītāja 
metodi nepiem ēro. 
7.3.4. Transportl īdzek ļa uzsild īšana  
7.3.4.1. Transportl īdzekli uzsilda piem ērojam ā WLTC  ietvaros. Ja transportl īdzekli š ā papildpielikuma 4.2.4.1.2. 
punkt ā aprakst ītās proced ūras laik ā uzsilda pie ātruma, kas ir 90 % apm ērā no n ākam ā augst ākā posma 
maksim ālā ātruma, šo augst āko posmu pievieno piem ērojamam  WLTC .LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/471
 
A4/6. tabula  
Transportl īdzek ļa uzsild īšana  
Transportl ī­
dzek ļu klase  Piem ērojamais  WLTC  Pie ņem n ākamo augst āko posmu  Uzsild īšanas cikls  
1. klase  Zems  1 + Vid ējs 1 Nav pieejams  Zems  1 + Vid ējs 1 
2. klase  Zems  2 + Vid ējs 2 + Augsts  2 
+ Ļoti augsts  2 Nav pieejams  
Zems  2 + Vid ējs 2 + Augsts  2 + 
Ļoti augsts  2 Zems  2 + Vid ējs 2 + Augsts  2 Jā (Ļoti augsts  2 ) 
Nē Zems  2 + Vid ējs 2 + Augsts  2 
3. klase  Zems  3 + Vid ējs 3 + Augsts  3 
+ Ļoti augsts  3 Zems  3 + Vid ējs 3 + Augsts  3 
+ Ļoti augsts  3 Zems  3 + Vid ējs 3 + Augsts  3 + 
Ļoti augsts  3 Zems  3 + Vid ējs 3 + Augsts  3 Jā (Ļoti augsts  3 ) 
Nē Zems  3 + Vid ējs 3 + Augsts  3 
7.3.4.2. Ja transportl īdzeklis ir jau uzsild īts, ar augst āko ātrumu izbrauc  WLTC  posmu, kas izmantots š ā papildpie ­
likuma 7.3.4.1. punkt ā. 
7.3.4.3. Alternat īva uzsild īšanas proced ūra 
7.3.4.3.1. P ēc transportl īdzek ļa ražot āja piepras ījuma un ar apstiprin ātājas iest ādes at ļauju var izmantot alternat īvu 
uzsild īšanas proced ūru. Apstiprin āto alternat īvo uzsild īšanas proced ūru var izmantot transportl īdzek ļiem 
no t ās pašas ce ļa slodzes saimes, un tai ir j āatbilst š ā papildpielikuma 7.3.4.3.2.–7.3.4.3.5. punkt ā izkl āstī­
taj ām pras ībām. 
7.3.4.3.2. Izv ēlas vismaz vienu transportl īdzekli, kas p ārst āv ce ļa slodzes saimi.  
7.3.4.3.3. Cikl ā vajadz īgā ener ģija, kas alternat īvai uzsild īšanas proced ūrai apr ēķin āta saska ņā ar 7. papildpielikuma 5. 
punktu, piem ērojot kori ģētus ce ļa slodzes koeficientus f  0a , f 1a un f  2a , ir vien āda ar vai liel āka par cikl ā 
vajadz īgo ener ģiju, kura katram piem ērojamam posmam apr ēķin āta ar m ērķa ce ļa slodzes koeficientiem f  0 , 
f 1 un f  2 . 
Kori ģētos ce ļa slodzes koeficientus f  0a , f 1a un f  2a apr ēķina ar š ādiem vien ādojumiem:  
f 0a ¼ f 0 þ A d_alt Ä A d_WLTC  
f 1a ¼ f 1 þ B d_alt Ä B d_WLTC  
f 2a ¼ f 2 þ C d_alt Ä C d_WLTC  
kur:  
A d_alt , B  d_alt un C  d_alt ir šasijas dinamometra iestat ījumu koeficienti p ēc alternat īvās uzsild īšanas 
proced ūras; 
A d_WLTC  , B  d_WLTC  un C  d_WLTC  ir šasijas dinamometra iestat ījumu koeficienti p ēc š ā papildpielikuma 
7.3.4.1. punkt ā aprakst ītās WLTC  uzsild īšanas proced ūras un der īgs šasijas 
dinamometra iestat ījums saska ņā ar š ā papildpielikuma 8. punktu.  
7.3.4.3.4. Kori ģētos ce ļa slodzes koeficientus f  0a , f 1a un f  2a izmanto tikai š ā papildpielikuma 7.3.4.3.3. punkta vaja ­
dz ībām. Cit ām vajadz ībām k ā m ērķa ce ļa slodzes koeficientus izmanto m ērķa ce ļa slodzes koeficientus f  0 , f 1 
un f  2 . 
7.3.4.3.5. S īkāku inform āciju par šo proced ūru un t ās l īdzv ērtību sniedz apstiprin ātāja iest āde.LV L 175/472 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
8. Šasijas dinamometra slodzes iestat īšana  
8.1. Šasijas dinamometra slodzes iestat īšana, izmantojot br īvskr ējiena metodi  
Šī metode ir izmantojama, ja ir noteikti ce ļa slodzes koeficienti f  0 , f 1 un f  2 . 
Ce ļa slodzes matricas saimes gad ījum ā šo metodi izmanto, ja reprezentat īvā transportl īdzek ļa ce ļa slodze ir 
noteikta, izmantojot š ā papildpielikuma 4.3. punkt ā aprakst īto br īvskr ējiena metodi. M ērķa ce ļa slodzes 
vērtības ir v ērtības, kas apr ēķin ātas, izmantojot š ā papildpielikuma 5.1. punkt ā aprakst īto metodi.  
8.1.1. S ākotn ējais slodzes iestat ījums  
Šasijas dinamometram ar regul ējamiem koeficientiem šasijas dinamometra jaudas absorbcijas bloku noregul ē 
uz br īvi noteiktiem s ākotn ējiem koeficientiem A  d , B  d un C  d no š āda vien ādojuma: 
F d ¼ A d þ B d v þ C d v 2 
kur:  
F d ir šasijas dinamometra slodzes iestat ījums, N;  
v ir šasijas dinamometra ru ļļa ātrums, km/h.  
Sākotn ējam slodzes iestat ījumam ieteicams izmantot š ādus koeficientus:  
a) A  d = 0, 5 × A  t , B  d = 0, 2 × B  t , Cd = C  t 
vienass šasijas dinamometriem vai  
A d = 0, 1 × A  t , B  d = 0, 2 × B  t , Cd = C  t 
divass šasijas dinamometriem, ja A  t , B  t un C  t ir m ērķa ce ļa slodzes koeficienti;  
b) emp īrisk ās v ērtības, piem ēram, v ērtības, ko izmanto l īdz īga tipa transportl īdzek ļa iestat ījumiem.  
Daudzst ūru regul ējuma šasijas dinamometra gad ījum ā tā jaudas absorbcijas blokam iestata atbilst īgas slodzes 
vērtības pie katra atsauces ātruma.  
8.1.2. Br īvskr ējiens  
Br īvskr ējiena testu uz šasijas dinamometra īsteno, izmantojot š ā papildpielikuma 8.1.3.4.1. vai 8.1.3.4.2. 
punkt ā noteikto proced ūru, un to s āk ne v ēlāk k ā 120. sekund ē p ēc uzsild īšanas proced ūras pabeigšanas. 
Nekav ējoties s āk sekojošos br īvskr ējienus. P ēc ražot āja piepras ījuma un ar apstiprin ātājas iest ādes at ļauju 
laikposmu starp uzsild īšanas proced ūru un br īvskr ējieniem, kuros izmanto iterat īvo metodi, var pagarin āt, 
lai nodrošin ātu transportl īdzek ļa atbilst īgus iestat ījumus br īvskr ējienam. Ražot ājs apstiprin ātājai iest ādei 
iesniedz liec ības par papildu laika nepieciešam ību un liec ības, kas pier āda, ka netiek ietekm ēti šasijas dina ­
mometra slodzes iestat ījumu parametri (piem ēram, dzes ētāja un/vai e ļļas temperat ūra, sp ēks uz dinamomet ­
ru). 
8.1.3. Verific ēšana  
8.1.3.1. M ērķa ce ļa slodzes v ērtību apr ēķina, izmantojot m ērķa ce ļa slodzes koeficientu A  t , B t un C  t , katram atskaites 
ātrumam, v  j : 
F tj ¼ A t þ B t v j þ C t v 2 
jLV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/473
 
kur:  
A t , B  t un C  t ir m ērķa ce ļa slodzes attiec īgie parametri f  0 , f 1 un f  2 ; 
F tj ir m ērķa ce ļa slodze pie atskaites ātruma v  j , N; 
v j ir atskaites ātrums j, km/h.  
8.1.3.2. Izm ērīto ce ļa slodzi apr ēķina ar š ādu vien ādojumu: 
F mj ¼ 1 
3,6 Ü ðTM þ m r Þ Ü 2 Ü Δv 
Δt j 
kur:  
F mj ir izm ērītā ce ļa slodze pie katra atskaites ātruma v  j , N; 
TM ir transportl īdzek ļa testa masa, kg;  
m r ir rot ējošo komponentu ekvivalent ā faktisk ā masa saska ņā ar š ā papildpielikuma 2.5.1. punktu, kg;  
Δt j ir br īvskr ējiena laiks, kas atbilst ātrumam v  j , s. 
8.1.3.3. Imit ēto ce ļa slodzi uz šasijas dinamometra apr ēķina saska ņā ar š ā papildpielikuma 4.3.1.4. punkt ā noteikto 
metodi, iz ņemot m ērījumus pret ējos virzienos, un ar piem ērojam ām korekcij ām saska ņā ar š ā papildpieli ­
kuma 4.5. punktu, k ā rezult āta ieg ūst imit ētās ce ļa slodzes l īkni: 
F s ¼ A s þ B s Ü v þ C s Ü v 2 
Imit ēto ce ļa slodzi katram atskaites ātrumam v  j nosaka ar turpm āk nor ādītajiem vien ādojumiem, izmantojot 
apr ēķin ātos A  s , B  s un C  s : 
F sj ¼ A s þ B s Ü v j þ C s Ü v 2 
j 
8.1.3.4. Dinamometra slodzes iestat ījumam var izmantot divas atš ķirīgas metodes. Ja transportl īdzekli pa ātrina dina ­
mometrs, izmanto š ā papildpielikuma 8.1.3.4.1. punkt ā aprakst ītās metodes. Ja transportl īdzekli pa ātrina ar 
paša transportl īdzek ļa jaudu, izmanto š ā papildpielikuma 8.1.3.4.1. vai 8.1.3.4.2. punkt ā aprakst ītās metodes. 
Minim ālajam pa ātrin ājumam, ko reizina ar ātrumu, j ābūt 6 m  2 /sec  3 . Transportl īdzekli, ar kuru nevar pan āk 6 
m 2 /s 3 pa ātrin ājumu, brauc ar piln ībā aktiviz ētu pa ātrin ājuma vad ību. 
8.1.3.4.1. Fiks ēta brauciena metode  
8.1.3.4.1.1. Dinamometra programmat ūra kop ā īsteno četrus br īvskr ējienus: no pirm ā br īvskr ējiena apr ēķina dinamo ­
metra iestat ījumu koeficientus otrajam br īvskr ējienam saska ņā ar š ā papildpielikuma 8.1.4. punktu. P ēc pirm ā 
br īvskr ējiena programmat ūra īsteno tr īs papildu br īvskr ējienus vai nu ar fiks ētiem dinamometra iestat ījumu 
koeficientiem, kas noteikti p ēc pirm ā br īvskr ējiena, vai ar piel āgotiem dinamometra iestat ījumu koeficientiem 
atbilst īgi š ā papildpielikuma 8.1.4. punktam.LV L 175/474 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
8.1.3.4.1.2. Gal īgos dinamometra iestat ījumu koeficientus A, B un C apr ēķina ar š ādiem vien ādojumiem: 
A ¼ A t Ä P  4 
n¼2 ðA s n Ä A d n Þ 
3 
B ¼ B t Ä P  4 
n¼2 ðB s n Ä B d n Þ 
3 
C ¼ C t Ä P  4 
n¼2 ðC s n Ä C d n Þ 
3 
kur:  
A t , B  t un C  t ir m ērķa ce ļa slodzes attiec īgie parametri f  0 , f 1 un f  2 ; 
A sn , B  sn un C  sn ir n brauciena imit ētās ce ļa slodzes koeficienti;  
A dn , B  dn un C  dn ir n brauciena dinamometra iestat ījumu koeficienti;  
n ir br īvskr ējienu, ietverot pirmo stabiliz ēšanas braucienu, indeksa skaitlis.  
8.1.3.4.2. Iterat īvā metode  
Apr ēķin ātajiem sp ēkiem noteiktajos ātrumu diapazonos vai nu ir j ābūt ar ± 10 N pielaidi p ēc divu sec īgu 
br īvskr ējienu sp ēku maz āko kvadr ātu regresijas, vai ar ī jāveic papildu br īvskr ējieni, pirms tam piel āgojot 
šasijas dinamometra slodzes iestat ījumu saska ņā ar š ā papildpielikuma 8.1.4. punktu, l īdz pan āk atbilst ību 
pielaidei.  
8.1.4. Regul ēšana  
Šasijas dinamometra slodzes iestat ījumu regul ē saska ņā ar š ādiem vien ādojumiem: 
F ä 
dj ¼ F dj Ä F j ¼ F dj Ä F sj þ F tj 
¼ ðA d þ B d v j þ C d v 2 
j Þ Ä ðA s þ B s v j þ C s v 2 
j Þ þ ðA t þ B t v j þ C t v 2 
j Þ 
¼ ðA d þ A t Ä A s Þ þ ðB d þ B t Ä B s Þv j þ ðC d þ C t Ä C s Þv 2 
j 
Tādēļ: 
A ä 
d ¼ A d þ A t Ä A s 
B ä 
d ¼ B d þ B t Ä B s 
C ä 
d ¼ C d þ C t Ä C s 
kur:  
F dj ir s ākotn ējais šasijas dinamometra slodzes iestat ījums, N;  
F * 
dj ir regul ētais šasijas dinamometra slodzes iestat ījums, N;  
F j ir regul ētā ce ļa slodze, kas vien āda ar (F  sj - F  tj ), N;  
F sj ir imit ētā ce ļa slodze pie atskaites ātruma v  j , N; 
F tj ir m ērķa ce ļa slodze pie atskaites ātruma v  j , N; 
A * 
d , B  * 
d un C  * 
d ir jaunie šasijas dinamometra iestat ījumu koeficienti.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/475
 
8.2. Šasijas dinamometra slodzes iestat īšana, izmantojot griezes momenta m ērītāja metodi  
Šī metode ir piem ērojama gad ījum ā, ja ritoš ās da ļas pretest ību nosaka, izmantojot š ā papildpielikuma 4.4. 
punkt ā aprakst īto griezes momenta m ērītāja metodi.  
Ce ļa slodzes matricas saimes gad ījum ā šo metodi izmanto, ja reprezentat īvā transportl īdzek ļa ritoš ās da ļas 
pretest ība ir noteikta, izmantojot š ā papildpielikuma 4.4. punkt ā aprakst īto griezes momenta m ērītāja metodi. 
M ērķa ce ļa slodzes v ērtības ir v ērtības, kas apr ēķin ātas, izmantojot š ā papildpielikuma 5.1. punkt ā noteikto 
metodi.  
8.2.1. S ākotn ējais slodzes iestat ījums  
Šasijas dinamometram ar regul ējamiem koeficientiem šasijas dinamometra jaudas absorbcijas bloku noregul ē 
uz br īvi noteiktiem s ākotn ējiem koeficientiem A  d , B  d un C  d no š āda vien ādojuma: 
F d ¼ A d þ B d v þ C d v 2 
kur:  
F d ir šasijas dinamometra slodzes iestat ījums, N;  
v ir šasijas dinamometra ru ļļa ātrums, km/h.  
Sākotn ējam slodzes iestat ījumam ieteicams izmantot š ādus koeficientus:  
a) A  d ¼ 0,5 Ü a t 
r′; B d ¼ 0,2 Ü b t 
r′; C  d ¼ c t 
r′ 
vienass šasijas dinamometriem vai  
A d ¼ 0,1 Ü a t 
r′; B d ¼ 0,2 Ü b t 
r′; C  d ¼ c t 
r′ 
divass šasijas dinamometriem, kur:  
a t , b t un c  t ir m ērķa ritoš ās da ļas pretest ības koeficienti; un  
r′ ir riepas dinamiskais r ādiuss uz šasijas dinamometra, kas noteikts pie 80 km/h, m; vai  
b) emp īrisk ās v ērtības, piem ēram, v ērtības, ko izmanto l īdz īga tipa transportl īdzek ļa iestat ījumiem.  
Daudzst ūru regul ējuma šasijas dinamometra gad ījum ā tā jaudas absorbcijas blokam iestata atbilst īgas slodzes 
vērtības pie katra atsauces ātruma.  
8.2.2. Rite ņu griezes momenta m ērījums  
Griezes momenta m ērīšanas testu uz šasijas dinamometra īsteno, piem ērojot š ā papildpielikuma 4.4.2. 
punkt ā noteikto proced ūru. Griezes momenta m ērītājam(-iem) j ābūt identiskam(-iem) m ērītājam(-iem), ko 
izmantoja iepriekš ējā test ā uz ce ļa. 
8.2.3. Verific ēšana  
8.2.3.1. M ērķa ritoš ās da ļas pretest ības (griezes momenta) l īkni nosaka, izmantojot vien ādojumu š ā papildpielikuma 
4.5.5.2.1. punkt ā, un apraksta š ādi: 
C ä 
t ¼ a t þ b t Ü v j þ c t Ü v 2 
jLV L 175/476 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
8.2.3.2. Imit ēto ritoš ās da ļas pretest ības (griezes momenta) l īkni uz šasijas dinamometra apr ēķina saska ņā ar š ā 
papildpielikuma 4.4.3. punkt ā aprakst īto metodi un noteikto m ērījumu prec īzumsp ēju, k ā ar ī saska ņā ar 
ritoš ās da ļas pretest ības (griezes momenta) l īknes noteikšanu, k ā aprakst īts š ā papildpielikuma 4.4.4. punkt ā, 
ar piem ērojam ām korekcij ām atbilst īgi š ā papildpielikuma 4.5. punktam, uz visiem gad ījumiem attiecinot 
izņēmumu par m ērījumiem pret ējos virzienos, k ā rezult ātā ieg ūst imit ētu ritoš ās da ļas pretest ības l īkni: 
C ä 
s ¼ C 0s þ C 1s Ü v j þ C 2s Ü v 2 
j 
Imit ētai ritoš ās da ļas pretest ības (griezes momenta) l īknei j ābūt ar ± 10 N×r’ pielaidi no m ērķa ritoš ās da ļas 
pretest ības katr ā atskaites ātruma punkt ā, kur r’ ir riepas dinamiskais r ādiuss metros uz šasijas dinamometra, 
kas ieg ūts pie 80 km/h.  
Ja pielaide k ādā no atskaites ātrumiem neatbilst šaj ā punkt ā aprakst ītās metodes krit ērijam, šasijas dinamo ­
metra slodzes iestat ījuma regul ēšanai izmanto š ā papildpielikuma 8.2.3.3. punkt ā nor ādīto proced ūru. 
8.2.3.3. Regul ēšana  
Šasijas dinamometra slodzes iestat ījumu regul ē saska ņā ar š ādu vien ādojumu: 
F ä 
dj ¼ F dj Ä F ej 
r′ ¼ F dj Ä F sj 
r′ þ F tj 
r′ 
¼ ðA d þ B d v j þ C d v 2 
j Þ Ä ða s þ b s v j þ c s v 2 
j Þ 
r′ þ ða t þ b t v j þ c t v 2 
j Þ 
r′ 
¼ Õ 
A d þ ða t Ä a s Þ 
r′ Ø 
þ Õ 
B d þ ðb t Ä b t Þ 
r′ Ø 
v j þ Õ 
C d þ ðc t Ä c s Þ 
r′ Ø 
v 2 
j 
tādēļ: 
A ä 
d ¼ A d þ a t Ä a s 
r′ 
B ä 
d ¼ B d þ b t Ä b s 
r′ 
C ä 
d ¼ C d þ c t Ä c s 
r′ 
kur:  
F * 
dj ir jaunais šasijas dinamometra slodzes iestat ījums, N;(F  sj - F  tj ), Nm;  
F ej ir regul ētā ce ļa slodze, kas vien āda ar (F  sj -F tj ), Nm;  
F sj ir imit ētā ce ļa slodze pie atskaites ātruma v  j , Nm;  
F tj ir m ērķa ce ļa slodze pie atskaites ātruma v  j , Nm;  
A * 
d , B  * 
d un C  * 
d ir jaunie šasijas dinamometra iestat ījumu koeficienti;  
r’ ir riepas dinamiskais r ādiuss uz šasijas dinamometra, kas noteikts pie 80 km/h, m.  
Šā papildpielikuma 8.2.2. un 8.2.3. punktu atk ārto.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/477
 
8.2.3.4. Ja ir atbilst ība š ā papildpielikuma 8.2.3.2. punkta pras ībai, dzenoš ās(-o) ass(-u) masu, riepu specifik ācijas un 
šasijas dinamometra slodzes iestat ījumu ietver visos attiec īgajos testa zi ņojumos.  
8.2.4. Ritoš ās da ļas pretest ības koeficientu p ārv ēršana ce ļa slodzes koeficientos f  0 , f 1 , f 2 
8.2.4.1 Ja transportl īdzek ļa br īvskr ējiens nav atk ārtojams un ja br īvskr ējiena rež īms saska ņā ar š ā papildpielikuma 
4.2.1.8.5. punktu nav iesp ējams, koeficientus f  0 , f 1 un f  2 ce ļa slodzes vien ādojum ā apr ēķina, izmantojot 
vien ādojumus š ā papildpielikuma 8.2.4.1.1. punkt ā. Visos p ārējos gad ījumos īsteno š ā papildpielikuma 
8.2.4.2.–8.2.4.4. punkt ā aprakst īto proced ūru. 
8.2.4.1.1.  f  0 ¼ c 0 
r Ü 1,02  
f 1 ¼ c 1 
r Ü 1,02 
f 2 ¼ c 2 
r Ü 1,02 
kur:  
c 0 , c 1 , c 2 ir ritoš ās da ļas pretest ības koeficienti, kas noteikti š ā papildpielikuma 4.4.4. punkt ā, Nm, 
Nm/(km/h), Nm/(km/h)  2 ; 
r ir dinamiskais r ādiuss transportl īdzek ļa riepai, ar kuru tika noteikta ritoš ās da ļas pretest ība, m;  
1,02 ir aptuvens koeficients, kas kompens ē piedzi ņas meh ānisma zaud ējumus.  
8.2.4.1.2. Noteikt ās f 0 , f 1 , f 2 vērtības nedr īkst izmantot šasijas dinamometra iestat ījumiem un nevienam emisiju vai 
nobraukuma testam. T ās izmanto tikai š ādos gad ījumos:  
a) samazin ājuma noteikšanai, 1. papildpielikuma 8. punkts;  
b) p ārnesumu p ārsl ēgšanas punktu noteikšanai, 2. papildpielikums;  
c) CO  2 un degvielas pat ēriņa interpol ācijai, 7. papildpielikuma 3.2.3. punkts;  
d) elektrotransportl īdzek ļu rezult ātu apr ēķin āšanai, 8. papildpielikuma 4. punkts.  
8.2.4.2. P ēc tam, kad šasijas dinamometrs ir iestat īts ar noteiktaj ām pielaid ēm, īsteno transportl īdzek ļa br īvskr ējiena 
proced ūru uz šasijas dinamometra, k ā izkl āstīts š ā papildpielikuma 4.3.1.3. punkt ā. Br īvskr ējiena laikposmus 
nor āda vis ās attiec īgaj ās testa lap ās. 
8.2.4.3. Ce ļa slodzi F  j pie atskaites ātruma v  j , N, nosaka ar š ādu vien ādojumu:  
F j ¼ 1 
3,6 Ü ðTM þ m r Þ Ü Δv 
Δt jLV L 175/478 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
kur:  
F j ir ce ļa slodze pie atskaites ātruma v  j , N; 
TM ir transportl īdzek ļa testa masa, kg;  
m r ir rot ējošo komponentu ekvivalent ā faktisk ā masa saska ņā ar š ā papildpielikuma 2.5.1. punktu, kg;  
Δv = 10 km/h  
Δt j ir br īvskr ējiena laiks, kas atbilst ātrumam v  j , s. 
8.2.4.4. Koeficientus f  0 , f 1 un f  2 ce ļa slodzes vien ādojum ā apr ēķina ar maz āko kvadr ātu regresijas anal īzi atskaites 
ātruma diapazon ā.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/479
 
5. papildpielikums  
Testa apr īkojums un kalibr ēšana  
1. Testa stenda specifik ācija un iestat ījumi  
1.1. Dzes ēšanas ventilatora specifik ācijas  
1.1.1. Pret transportl īdzekli p ūš gaisu ar main īgu ātrumu. Gaisa line ārais ātrums pie ventilatora atveres ir 
vien āds ar attiec īgo ru ļļa ātrumu, p ārsniedzot ru ļļu ātrumus 5 km/h apm ērā. Gaisa line ārā ātruma novirze 
pie ventilatora atveres saglab ājas ± 5 km/h apm ērā vai ± 10 % apm ērā no attiec īgā ru ļļu ātruma atkar ībā 
no t ā, kura v ērtība ir liel āka. 
1.1.2. Min ēto gaisa ātrumu nosaka k ā vid ējo v ērtību no vair ākiem m ērīšanas punktiem, kuri:  
a) ja izmanto ventilatorus ar taisnlen ķa atver ēm, atrodas katra taisnst ūra centr ā, sadalot visu ventilatora 
atveri 9 laukumos (sadalot ventilatora atveres horizont ālo un vertik ālo plakni 3 vien ādās da ļās); 
centr ālo laukumu nem ēra (k ā par ādīts A5/1. att ēlā). 
A5/1. att ēls 
Ventilators ar taisnlen ķa atveri
  
b) ja izmanto ventilatorus ar apa ļām atver ēm, atveri sadala 8 vien ādās da ļās ar vertik ālām, horizont ālām 
un 45° l īnij ām. M ērījumu punkti atrodas uz katras da ļas centra l īnijas–r ādiusa (22.5°) divu trešda ļu 
att ālum ā no atveres r ādiusa (k ā par ādīts A5/2. att ēlā). 
A5/2. att ēls 
Ventilators ar apa ļu atveri
  
Šos m ērījumus veic, kad ventilatora priekš ā nav transportl īdzek ļa vai citu š ķēršļu. Ier īcei, ko lieto gaisa 
line ārā ātruma m ērīšanai, j āatrodas starp 0 un 20 cm no ventilatora atveres.  
1.1.3. Ventilatora atverei ir j ābūt š ādiem parametriem:  
a) vismaz 0,3 m  2 laukumam; un  
b) vismaz 0,8 metru platumam/diametram.LV L 175/480 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
1.1.4. Ventilatora poz īcijai j ābūt š ādai: 
a) apakš ējās malas augstums virs zemes: apm ēram 20 cm;  
b) att ālums no transportl īdzek ļa priekšas: apm ēram 30 cm.  
1.1.5. Dzes ēšanas ventilatora augstumu un š ķērsvirziena poz īciju var main īt p ēc ražot āja piepras ījuma un ja to 
par atbilst īgu uzskata apstiprin ātāja iest āde. 
1.1.6. Š ā papildpielikuma 1.1.5. punkt ā aprakst ītajos gad ījumos dzes ēšanas ventilatora poz īciju (augstumu un 
att ālumu) nor āda visos attiec īgajos testa zi ņojumos un izmanto visos sekojošajos testos.  
2. Šasijas dinamometrs  
2.1. Visp ārējas pras ības 
2.1.1. Dinamometram j āsp ēj imit ēt ce ļa slodzi ar trim ce ļas slodzes koeficientiem, ko var piel āgot, lai veidotu 
slodzes l īkni. 
2.1.2. Šasijas dinamometram var b ūt viens vai divi ru ļļi. Divu ru ļļu šasijas dinamometru gad ījum ā ru ļļi ir vai nu 
past āvīgi saj ūgti, vai ar ī priekš ējais rullis ir dzenošais rullis, kas tieši vai netieši dzen jebk ādas inerces 
masas un jaudas absorbcijas ier īci. 
2.2. Īpašas pras ības 
Ar dinamometra ražot āja specifik ācij ām ir saist ītas turpm āk izkl āstītās īpaš ās pras ības.  
2.2.1. Ru ļļa izvirze nevien ā m ērījuma punkt ā nedr īkst p ārsniegt 0.25 mm.  
2.2.2. Ru ļļa diametram visos m ērījumu punktos j ābūt noteikt ās nomin ālās v ērtības apm ērā ± 1 mm.  
2.2.3. Dinamometram j ābūt laika m ērīšanas sist ēmai, ko izmanto pa ātrin ājumu ātruma noteikšanai un trans ­
portl īdzek ļa/dinamometra br īvskr ējienu laiku m ērīšanai. Š īs laika m ērīšanas sist ēmas precizit ātei j ābūt 
vismaz ± 0,001 %. To p ārbauda pie s ākotn ējās uzst ādīšanas.  
2.2.4. Dinamometram j ābūt ātruma m ērīšanas sist ēmai, kuras precizit ātei j ābūt vismaz ± 0,080 km/h. To 
pārbauda pie s ākotn ējās uzst ādīšanas.  
2.2.5. Dinamometra reakcijas laikam (90 % reakcija uz vilces sp ēka so ļa izmai ņām) j ābūt maz ākam par 100 ms 
ar t ūlītējiem pa ātrin ājumiem, kam j ābūt vismaz 3 m/s  2 apm ērā. To p ārbauda pie s ākotn ējās uzst ādīšanas 
un p ēc b ūtisk ām tehnisk ām apkop ēm. 
2.2.6. Dinamometra pamata inerci nor āda dinamometra ražot ājs un apstiprina ± 0,5 % apm ērā attiec ībā uz 
katru izm ērīto b āzes inerci un ± 0,2 % apm ērā attiec ībā pret jebkuru vid ējo aritm ētisko v ērtību, piem ē­
rojot dinamisku atvasin ājumu rezult ātiem, kas ieg ūti izm ēģin ājumos pie nemain īga pa ātrin ājuma, pal ē­
nin ājuma un sp ēka. 
2.2.7. Ru ļļu ātrumu m ēra frekvenc ē, kas nav maz āka par 1 Hz.  
2.3. Papildu īpaš ās pras ības šasijas dinamometriem, kas paredz ēti test ējamiem transportl īdzek ļiem četru rite ņu 
piedzi ņas rež īm ā 
2.3.1. Četru rite ņu piedzi ņas vad ības sist ēmu projekt ē tā, lai transportl īdzek ļa test ēšanas laik ā WLTC  ietvaros 
būtu atbilst ība turpm āk nor ādītaj ām pras ībām.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/481
 
2.3.1.1. Izmanto imit ēto ce ļa slodzi, lai ekspluat ēšana četru rite ņu piedzi ņas rež īm ā reproduc ētu t ādu pašu 
proporcion ālo sp ēku sadal ījumu, ar k ādu transportl īdzeklis saskartos, braucot par vienm ērīgu, sausu 
un l īdzenu ce ļa virsmu.  
2.3.1.2. Pie s ākotn ējās uzst ādīšanas un p ēc b ūtisk ām tehnisk ām apkop ēm ir j ānodrošina atbilst ība š ā papildpie ­
likuma 2.3.1.2.1. punkta un vai nu š ā papildpielikuma 2.3.1.2.2. punkta, vai 2.3.1.2.3. punkta pras ībām. 
Priekš ējā un aizmugur ējā ru ļļa ātruma starp ību nov ērtē, izmantojot vid ēji 1 sekundes sl īdošo filtru ru ļļa 
ātruma datiem, kas ieg ūti vismaz 20 Hz frekvenc ē. 
2.3.1.2.1. Priekš ējā un aizmugur ējā ru ļļa veikt ā att āluma starp ība nedr īkst p ārsniegt 0,2 % no  WLTC  ietvaros 
nobraukt ā att āluma. Absol ūto skaitli integr ē att āluma kop ējās starp ības apr ēķin āšanai  WLTC  ietvaros.  
2.3.1.2.2. Priekš ējā un aizmugur ējā ru ļļa veikt ā att āluma starp ība nedr īkst p ārsniegt 0,1 m jebkur ā 200 ms 
laikposm ā. 
2.3.1.2.3. Visu ru ļļu ātrumu starp ībai j ābūt +/- 0,16 km/h diapazon ā. 
2.4. Šasijas dinamometra kalibr ēšana  
2.4.1. Sp ēka m ērīšanas sist ēma 
Sp ēka p ārveidot āja precizit ātei un linearit ātei j ābūt vismaz ± 10 N attiec ībā uz visiem izm ērītajiem 
so ļiem. To p ārbauda pie s ākotn ējās uzst ādīšanas, p ēc b ūtisk ām tehnisk ām apkop ēm un 370 dienu 
laik ā pirms testu veikšanas.  
2.4.2. Dinamometra lieko zudumu kalibr ēšana  
Dinamometra liekos zudumus m ēra un atjaunina, ja k āda no izm ērītaj ām v ērtībām atš ķiras no pašrei ­
zējās zudumu l īknes par vair āk nek ā 9 N. To p ārbauda pie s ākotn ējās uzst ādīšanas, p ēc b ūtisk ām 
tehnisk ām apkop ēm un 35 dienu laik ā pirms testu veikšanas.  
2.4.3. Imit ētās ce ļa slodzes p ārbaud īšana bez transportl īdzek ļa 
Dinamometra veiktsp ēju p ārbauda, veicot nenoslogotu br īvskr ējiena testu pie s ākotn ējās uzst ādīšanas, 
pēc b ūtisk ām tehnisk ām apkop ēm un 7 dienu laik ā pirms testu veikšanas. Br īvskr ējiena sp ēka vid ējai 
aritm ētiskai k ļūdai katr ā atskaites ātruma punkt ā jābūt maz ākai par 10 N vai 2 % atkar ībā no t ā, kura 
vērtība ir liel āka. 
3. Atg āzu atš ķaid īšanas sist ēma 
3.1. Sist ēmas specifik ācija 
3.1.1. P ārskats  
3.1.1.1. Izmanto pilnas pl ūsmas atg āzu atš ķaid īšanas sist ēmu. Transportl īdzek ļa kop ējās atg āzes kontrol ētos 
apst ākļos nep ārtraukti atš ķaida ar apk ārtējo gaisu, izmantojot konstanta tilpuma paraugu ņēm ēju. Var 
izmantot kritisk ās pl ūsmas  Venturi  cauruli vai vair ākas paral ēli izvietotas kritisk ās pl ūsmas  Venturi  cauru ­
les, pozit īvā darba tilpuma s ūkni ( PDP ), zemska ņas Venturi  cauruli vai ultraska ņas pl ūsmas m ērītāju 
(UFM ). Izm ēra atg āzu un atš ķaid īšanas gaisa sajaukuma kop ējo tilpumu, un analiz ēšanai iev āc past āvīgi 
proporcion ālu t ā paraugu. Atg āzu savienojumu daudzumus nosaka no paraugu koncentr ācij ām, ko 
kori ģē saist ībā ar atš ķaid īšanas gaisa attiec īgo sast āvu un kop ējo pl ūsmu testa laikposm ā. 
3.1.1.2. Atg āzu atš ķaid īšanas sist ēma sast āv no savienojuma caurules, jaukšanas ier īces un atš ķaid īšanas tune ļa, 
atš ķaid īšanas gaisa kondicion ētāja, ies ūkšanas ier īces un pl ūsmas m ērīšanas ier īces. Paraugu ņemšanas 
zondes uzst āda atš ķaid īšanas tunel ī, k ā nor ādīts š ā papildpielikuma 4.1., 4.2. un 4.3. punkt ā. 
3.1.1.3. Š ā papildpielikuma 3.1.1.2. punkt ā min ētā jaukšanas ier īce ir A5/3. att ēlā par ādītais trauks, kur ā tiek 
sajauktas atg āzes un atš ķaid īšanas gaiss, lai paraugu ņemšanas viet ā ieg ūtu viendab īgu mais ījumu.LV L 175/482 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
3.2. Visp ārējas pras ības 
3.2.1. Transportl īdzek ļa atg āzes atš ķaida ar pietiekamu daudzumu apk ārtējā gaisa, lai nov ērstu jebk ādu ūdens 
kondens āciju parauga ņemšanas un m ērīšanas sist ēm ā jebk ādos apst ākļos, kas var ētu b ūt v ērojami testa 
laik ā. 
3.2.2. Gaisa un atg āzu mais ījumam ir j ābūt viendab īgam viet ās, kur atrodas paraugu ņemšanas zondes (skatiet 
šā papildpielikuma 3.3.3. punktu). Paraugu ņemšanas zondes ņem reprezentat īvus atš ķaid ītu atg āzu 
paraugus.  
3.2.3. Sist ēma ļauj izm ērīt atš ķaid īto atg āzu kop ējo tilpumu.  
3.2.4. Paraugu ņemšanas sist ēma ir g āzu necaurlaid īga. Main īgas atš ķaid īšanas paraugu ņemšanas sist ēmas 
konstrukcija un taj ā izmantotie materi āli nodrošina, ka atš ķaid ītaj ās atg āzēs netiek ietekm ēta neviena 
savienojuma koncentr ācija. Ja k āds sist ēmas komponents (siltummainis, ciklona atdal ītājs, ies ūkšanas 
ier īce u.t.t.) maina k ādu atg āzu savienojumu koncentr āciju un šo sist ēmisko k ļūdu nevar nov ērst, paraugu 
ņemšanu šim savienojumam veic pirms š ī komponenta.  
3.2.5. Vis ām atš ķaid īšanas sist ēmas deta ļām, kas saskaras ar neatš ķaid ītām vai atš ķaid ītām atg āzēm, j ābūt 
konstru ētām t ā, lai maksim āli samazin ātu cietda ļiņu vai da ļiņu nogulsn ēšanos vai p ārveidošanu. Visas 
deta ļas ir izgatavotas no elektr ību vadošiem materi āliem, kas nerea ģē ar atg āzu sast āvda ļām, un t ās ir 
elektriski iezem ētas, lai nov ērstu elektrostatiskos efektus.  
3.2.6. Ja test ējamais transportl īdzeklis ir apr īkots ar izpl ūdes cauruli, kas sast āv no vair ākiem atzariem, savie ­
nojošaj ām caurul ēm j ābūt savienot ām, cik vien iesp ējams tuvu transportl īdzeklim, nelabv ēlīgi neietek ­
m ējot to darb ību. 
3.3. Īpašas pras ības 
3.3.1. Savienojums ar transportl īdzek ļa izpl ūdes sist ēmu 
3.3.1.1. Savienojuma caurules s ākums ir izp ūtēja izeja. Savienojuma caurules gals ir paraugu ņemšanas punkts vai 
pirmais atš ķaid īšanas punkts.  
Vair āku izp ūtēju konfigur āciju gad ījum ā, kur visi izp ūtēji ir apvienoti, par savienojuma caurules s ākumu 
uzskata p ēdējo savienojumu, kur ā apvienoti visi izp ūtēji. T ādā gad ījum ā caurulei starp izp ūtēja izeju un 
savienojuma caurules s ākumu var uzst ādīt izol āciju vai apsildi, bet to var ar ī nedar īt. 
3.3.1.2. Savienojuma caurulei starp transportl īdzekli un atš ķaid īšanas sist ēmu j ābūt konstru ētai t ā, lai p ēc iesp ējas 
samazin ātu siltuma zudumu.  
3.3.1.3. Savienojuma caurulei ir j āatbilst š ādām pras ībām: 
a) t ā ir īsāka par 3,6 m vai par 6,1 m, ja t ā ir siltumizol ēta; t ās iekš ējais diametrs nep ārsniedz 105 mm; 
izol ēšanas materi ālu biezums ir vismaz 25 mm un siltumvad ītsp ēja nep ārsniedz 0,1 W/m  –1 K –1 pie 
400 °C; optim ālā gad ījum ā cauruli var uzsild īt l īdz temperat ūrai virs rasas punkta; var pie ņemt, ka tas 
ir sasniegts, ja caurule ir uzsild īta l īdz 70 °C;  
b) t ā nerada statisko spiedienu p ārbaud ām ā transportl īdzek ļa izpl ūdes izej ās, kas par vair āk nek ā ± 0,75 
kPa pie 50 km/h vai vair āk nek ā ± 1,25 kPa testa laik ā atš ķiras no statisk ā spiediena, kurš re ģistr ēts, 
kad transportl īdzek ļa izpl ūdes caurul ēm nekas nav pievienots; spiedienu m ēra izpl ūdes izej ā vai 
pagarin ājum ā ar t ādu pašu diametru iesp ējami tuvu izp ūtēja galam; ja ražot ājs rakstisk ā piepras ījum ā 
apstiprin ātājai iest ādei pamato maz ākas pielaides nepieciešam ību, var izmantot paraugu ņemšanas 
sist ēmas, kas var uztur ēt statisko spiedienu ± 0,25 kPa robež ās; 
c) neviens savienojuma caurules komponents nedr īkst b ūt izgatavots no materi āla, kas var ietekm ēt 
atg āzes g āzveida vai cieto sast āvu; lai nepie ļautu da ļiņu veidošanos no elastom ēra savienot ājiem, 
izmantotajiem elastom ēriem j ābūt p ēc iesp ējas termiski stabil ākiem un p ēc iesp ējas j āsamazina to 
pak ļaušana atg āzes iedarb ībai; lai savienotu transportl īdzek ļa izpl ūdes cauruli un savienojuma cauruli, 
nav ieteicams izmantot elastom ēra savienot ājus.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/483
 
3.3.2. Atš ķaid īšanas gaisa kondicion ēšana  
3.3.2.1. Atš ķaid īšanas gaisu, ko izmanto atg āzu prim ārai atš ķaid īšanai  CVS  tunel ī, laiž caur l īdzekli, kas filtra 
materi ālā sp ēj samazin āt visbiež āk sastopam ā izm ēra da ļiņu skaitu par ≤ 99,95 %, vai vismaz caur EN 
1822:2009 H13 klases filtru. T ā ir augstas efektivit ātes cietda ļiņu gaisa filtru ( HEPA ) specifik ācija. 
Atš ķaid īšanas gaisu pirms t ā non ākšanas  HEPA  filtr ā var ar ī att īrīt ar kokogli. Ieteicams pirms  HEPA  
filtra un attiec īgā gad ījum ā p ēc kokogles skrubja ievietot rupjo da ļiņu filtru.  
3.3.2.2. P ēc transportl īdzek ļa ražot āja piepras ījuma saska ņā ar labu inženierijas praksi var ņemt atš ķaid īšanas 
gaisa paraugus, lai noteiktu, vai tunelis ietekm ē cietda ļiņu un da ļiņu fona l īme ņus, ko p ēc tam var 
atskait īt no atš ķaid ītaj ās atg āzēs izm ērītajiem lielumiem. Skatiet 6. papildpielikuma 1.2.1.3. punktu.  
3.3.3. Atš ķaid īšanas tunelis  
3.3.3.1. Nodrošina transportl īdzek ļa atg āzu un atš ķaid īšanas gaisa sajaukšanos. Var izmantot jaukšanas ier īci 
3.3.3.2. Mais ījuma viendab īgums jebkur ā š ķērsgriezum ā paraugu ņemšanas zondes atrašan ās viet ā nedr īkst par 
vair āk nek ā ± 2 % atš ķirties no vid ējām aritm ētiskaj ām v ērtībām, kas ieg ūtas vismaz piecos punktos ar 
vien ādu atstatumu g āzu pl ūsmas diametr ā. 
3.3.3.3. Cietda ļiņu skaita un da ļiņu skaita emisiju paraugu ņemšanai izmanto atš ķaid īšanas tuneli:  
a) kas sast āv no taisnas caurules, kura izgatavota no elektr ību vadoša materi āla, kas ir sazem ēts; 
b) kas rada turbulentu pl ūsmu (Reinoldsa skaitlis ≥ 4 000) un ir pietiekami garš, lai nodrošin ātu atg āzu 
un atš ķaid īšanas gaisa piln īgu sajaukšanos;  
c) kura diametrs ir vismaz 200 mm;  
d) kam var uzst ādīt izol āciju un/vai apsildi.  
3.3.4. Ies ūkšanas ier īce 
3.3.4.1. Šai ier īcei var b ūt virkne fiks ētu ātrumu, lai nodrošin ātu pietiekamu pl ūsmu ūdens kondens ēšan ās 
nov ēršanai. Rezult āts ir pan āks, ja pl ūsma ir:  
a) vai nu divreiz liel āka par maksim ālo atg āzes pl ūsmu, ko rada ar braukšanas cikla pa ātrin ājumiem; vai  
b) pietiekama, lai nodrošin ātu, ka CO  2 koncentr ācija atš ķaid ītu atg āzu paraugu ņemšanas mais ā ir 
maz āka par 3 procentiem p ēc tilpuma benz īnam un d īze ļdegvielai, maz āka par 2,2 procentiem 
pēc tilpuma LPG un maz āka par 1,5 procentiem p ēc tilpuma dabasg āzei/biomet ānam.  
3.3.4.2. Atbilst ību š ā papildpielikuma 3.3.4.1. punkta pras ībām var nenodrošin āt, ja CVS  sist ēma ir konstru ēta t ā, 
lai nov ērstu kondens āciju ar t ādiem pa ņēmieniem vai pa ņēmienu kombin ācij ām k ā: 
a) ūdens satura samazin āšana atš ķaid īšanas gais ā (atš ķaid īšanas gaisa mitruma samazin āšana);  
b) CVS  atš ķaid īšanas gaisa un visu komponentu uzsild īšana l īdz atš ķaid īto atg āzu pl ūsmas m ērīšanas 
ier īcei un (p ēc izv ēles) l īdz maisu paraugu ņemšanas sist ēmai, ietverot paraugu maisus, k ā ar ī sist ēmu 
maisu koncentr ācijas m ērīšanai.  
Tādos gad ījumos  CVS  pl ūsmas ātruma izv ēli testam pamato, pier ādot, ka nevien ā CVS , maisu paraugu 
ņemšanas sist ēmas vai anal ītisk ās sist ēmas punkt ā nevar rasties ūdens kondens ācija.LV L 175/484 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
3.3.5. Tilpuma m ērīšana prim āraj ā atš ķaid īšanas sist ēm ā 
3.3.5.1. Metodei, lai izm ērītu kop ējo atš ķaid ītas atg āzes tilpumu konstanta tilpuma paraugu ņemšanas ier īcē, ir 
jābūt t ādai, lai m ērījums jebk ādos ekspluat ācijas apst ākļos b ūtu ar ± 2 % precizit āti. Ja ier īce nesp ēj 
kompens ēt atg āzu un atš ķaid īšanas gaisa mais ījuma temperat ūras vari ācijas m ērījumu punkt ā, izmanto 
siltummaini, lai temperat ūru uztur ētu ± 6 °C robež ās no noteikt ās ekspluat ācijas temperat ūras attiec ībā 
uz PDP CVS , ± 11 °C — attiec ībā uz CFV CVS , ± 6 °C — attiec ībā uz UFM CVS  un ± 11 °C — attiec ībā 
uz SSV CVS . 
3.3.5.2. Ja vajadz īgs, var izmantot k ādu tilpuma m ērīšanas ier īces aizsardz ību, piem ēram, ciklona atdal ītāju, 
pamatpl ūsmas filtru utt.  
3.3.5.3. Temperat ūras dev ēju uzst āda uzreiz pirms tilpuma m ērīšanas ier īces. Šim temperat ūras dev ējam ir j ābūt 
ar precizit āti un prec īzumsp ēju ± 1 °C un ar reakcijas laiku 0,1 sekunde pie 62 % temperat ūras izmai ņu 
(vērtība m ērīta sil īcija e ļļā). 
3.3.5.4. Spiediena atš ķirības no atmosf ēras spiediena m ēra pirms un, ja vajadz īgs, p ēc tilpuma m ērīšanas ier īces. 
3.3.5.5. Spiediena m ērījumiem testa laik ā jābūt ar prec īzumsp ēju un precizit āti ± 0.4 kPa. Skatiet A5/5. tabulu.  
3.3.6. Ieteikt ās sist ēmas apraksts  
A5/3. att ēlā par ādīts š ā papildpielikuma pras ībām atbilst īgu atg āzu atš ķaid īšanas sist ēmu shematisks 
zīm ējums.  
Ir ieteicami š ādi komponenti:  
a) atš ķaid īšanas gaisa filtrs, ko p ēc vajadz ības var iepriekš uzsild īt; šis filtrs sast āv no š ādiem sec īgiem 
filtriem: neoblig āta akt īvās kokogles filtra (iepl ūdes pus ē) un  HEPA  filtra (izpl ūdes pus ē); ieteicams 
pirms  HEPA  filtra un p ēc kokogles filtra, ja to izmanto, ievietot v ēl vienu rupjo da ļiņu filtru; kokogles 
filtra uzdevums ir samazin āt un stabiliz ēt og ļūde ņraža koncentr āciju apk ārtējās vides emisij ā atš ķai­
dīšanas gais ā; 
b) savienojuma caurule, ar kuru transportl īdzek ļa izpl ūdes caurule ir integr ēta atš ķaid īšanas tunel ī; 
c) neoblig āts siltummainis saska ņā ar š ā papildpielikuma 3.3.5.1. punktu;  
d) jaukšanas ier īce, kur ā atg āze un atš ķaid īšanas gaiss tiek sajaukti viendab īgā mas ā un kura var atrasties 
tuvu transportl īdzeklim, lai p ēc iesp ējas samazin ātu savienojuma caurules garumu;  
e) atš ķaid īšanas tunelis, no kura ņem cietda ļiņu un da ļiņu paraugus;  
f) var izmantot k ādu m ērīšanas sist ēmas aizsardz ību, piem ēram, ciklona atdal ītāju, pamatpl ūsmas filtru 
utt.;  
g) ies ūkšanas ier īce ar pietiekamu tilpumu kop ējā atš ķaid ītas atg āzes tilpuma apstr ādei. 
Nav b ūtiski nodrošin āt prec īzu atbilst ību šiem att ēliem. Lai nodrošin ātu papildu inform āciju un koordi ­
nētu komponentu sist ēmu darb ību, var izmantot t ādus papildu komponentus k ā instrumenti, v ārsti, 
soleno īdi un p ārsl ēgi.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/485
 
A5/3. att ēls 
Atg āzu atš ķaid īšanas sist ēma
 
3.3.6.1. Pozit īvā darba tilpuma s ūknis ( PDP ) 
3.3.6.1.1. Pilnas pl ūsmas atg āzu atš ķaid īšanas sist ēma ar pozit īvā darba tilpuma s ūkni ( PDP ) atbilst š ā papildpie ­
likuma pras ībām, m ērot g āzes pl ūsmu s ūkn ī pie past āvīgas temperat ūras un spiediena. Kop ējo tilpumu 
m ēra, skaitot kalibr ēta pozit īvā darba tilpuma s ūkņa izdar ītos apgriezienus. Proporcion ālu paraugu ieg ūst, 
ņemot paraugu ar s ūkni, pl ūsmas m ērītāju un pl ūsmas kontroles v ārstu pie past āvīga pl ūsmas ātruma.  
3.3.6.2. Kritisk ās pl ūsmas  Venturi  caurule ( CFV ) 
3.3.6.2.1. Pilnas pl ūsmas atg āzu atš ķaid īšanas sist ēm ā CFV  izmanto, balstoties uz kritisk ās pl ūsmas meh āniskajiem 
principiem. Main īgo atš ķaid īšanas un atg āzes mais ījuma pl ūsmas ātrumu uztur k ā ska ņas ātrumu, kas ir 
tieši proporcion āls g āzes temperat ūras kvadr ātsaknei. Pl ūsmu nep ārtraukti p ārrauga, apr ēķina un saska ņo 
vis ā testa laik ā. 
3.3.6.2.2. Papildu kritisk ās pl ūsmas paraugu ņemšanas  Venturi  caurules izmantošana nodrošina atš ķaid īšanas tunel ī 
pa ņemto g āzes paraugu proporcionalit āti. T ā k ā abu  Venturi  cauru ļu iepl ūdēs spiediens un temperat ūra ir 
vien āda, paraugu ņemšanai novirz ītās g āzes pl ūsmas tilpums ir proporcion āls kop ējam rad ītās atš ķaid ītas 
atg āzes mais ījuma tilpumam, t ādējādi ir izpild ītas š ā papildpielikuma.  
3.3.6.2.3. Ar m ērīšanas  CFV  cauruli m ēra atš ķaid ītās atg āzes pl ūsmas tilpumu.  
3.3.6.3. Zemska ņas pl ūsmas  Venturi  caurule ( SSV ) 
3.3.6.3.1. Pilnas pl ūsmas atg āzu atš ķaid īšanas sist ēm ā SSV  (A5/4. att ēls) izmanto, balstoties uz pl ūsmas meh ānis ­
kajiem principiem. Main īgo atš ķaid īšanas un atg āzes mais ījuma pl ūsmas ātrumu uztur k ā zemska ņas 
ātrumu, ko apr ēķina no zemska ņas Venturi  caurules fizik ālajiem izm ēriem un absol ūtās temperat ūras (T) 
un spiediena (P) m ērījumiem pie  Venturi  caurules iepl ūdes, k ā ar ī no spiediena m ērījuma  Venturi  caurules 
sašaurin ājum ā. Pl ūsmu nep ārtraukti p ārrauga, apr ēķina un saska ņo vis ā testa laik ā. 
3.3.6.3.2. Ar  SSV  m ēra atš ķaid ītās atg āzes pl ūsmas tilpumu.LV L 175/486 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
A5/4. att ēls 
Zemska ņas Venturi  caurules ( SSV ) shematisks z īm ējums
  
3.3.6.4. Ultraska ņas pl ūsmas m ērītājs (UFM ) 
3.3.6.4.1.  UFM  m ēra atš ķaid ītās atg āzes ātrumu  CVS  caurul ēs, piem ērojot principu par ultraska ņas pl ūsmas noteik ­ 
šanu ar ultraska ņas raid ītāju/uztv ērēju p āri vai vair ākiem p āriem, kas uzst ādīts(-i) caurul ē, k ā par ādīts 
A5/5. att ēlā. Pl ūstoš ās g āzes ātrumu nosaka atš ķirība starp to laiku augšup ējā virzien ā un lejup ējā 
virzien ā, kas vajadz īgs, lai ultraska ņas sign āls no raid ītāja non āktu l īdz uztv ērējam. G āzes ātrumu p ārv ērš 
standarta tilpuma pl ūsm ā, izmantojot kalibr ēšanas koeficientu attiec ībā uz caurules diametru ar re ālā 
laika korekcij ām attiec ībā uz atš ķaid ītās atg āzes temperat ūru un absol ūto spiedienu.  
3.3.6.4.2. Sist ēmas komponenti ietver:  
a) ies ūkšanas ier īci, kas apr īkota ar ātruma kontroli, pl ūsmas ventili vai citu metodi  CVS  pl ūsmas ātruma 
iestat īšanai un nemain īgas tilpuma pl ūsmas uztur ēšanai standarta apst ākļos; 
b) UFM ; 
c) temperat ūras un spiediena m ērīšanas ier īces (T un P), kas vajadz īgas pl ūsmas kori ģēšanai;  
d) neoblig ātu siltummaini atš ķaid ītās atg āzes temperat ūras kontrol ēšanai  UFM . Ja siltummaini uzst āda, 
tam j āsp ēj kontrol ēt atš ķaid ītās atg āzes temperat ūru saska ņā ar š ā papildpielikuma 3.3.5.1. punktu. 
Testa laik ā gaisa/atg āzes mais ījuma temperat ūrai, ko m ēra punkt ā uz augšu tieši aiz ies ūkšanas ier īces, 
jābūt ± 6 °C robež ās no vid ējās aritm ētisk ās ekspluat ācijas temperat ūras testa ietvaros.  
A5/5. att ēls 
Ultraska ņas pl ūsmas m ērītāja (UFM ) shematisks z īm ējums
  
3.3.6.4.3. Ultraska ņas pl ūsmas m ērītāja tipa  CVS  projekt ē un izmanto saska ņā ar š ādiem nosac ījumiem:  
a) atš ķaid ītās atg āzes ātrums nodrošina Reinoldsa skaitli virs 4 000, lai pirms ultraska ņas pl ūsmas 
m ērītāja uztur ētu nemain īgi turbulentu pl ūsmu;LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/487
 
b) ultraska ņas pl ūsmas m ērītāju uzst āda caurul ē ar nemain īgu diametru un garumu, kas ir 10 reizes 
liel āks par augšup ējās pl ūsmas iekš ējo diametru un 5 reizes liel āks par lejup ējās pl ūsmas diametru;  
c) tieši pirms ultraska ņas pl ūsmas m ērītāja uzst āda atš ķaid ītās atg āzes temperat ūras dev ēju (T); šim 
dev ējam ir j ābūt ar precizit āti un prec īzumsp ēju ± 1 °C un ar reakcijas laiku 0,1 sekunde pie 62 % 
temperat ūras izmai ņu (v ērtība m ērīta sil īcija e ļļā); 
d) atš ķaid ītās atg āzes absol ūto spiedienu (P) m ēra tieši pirms ultraska ņas pl ūsmas m ērītāja ± 0,3 kPa 
robež ās; 
e) ja virzien ā uz augšu no ultraska ņas pl ūsmas m ērītāja neuzst āda siltummaini, atš ķaid ītās atg āzes 
pl ūsmas ātrumu, kas kori ģēts attiec ībā uz standarta apst ākļiem, testa laik ā uztur nemain īgu. To var 
pan ākt ar ies ūkšanas ier īces kontroli, pl ūsmas ventili vai citu metodi.  
3.4. CVS  kalibr ēšanas proced ūra 
3.4.1. Visp ārējas pras ības 
3.4.1.1.  CVS  sist ēmu kalibr ē, izmantojot prec īzu pl ūsmas m ērītāju un ierobežot ājier īci, kalibr ēšanu veicot A5/4. 
tabul ā nor ādītajos interv ālos. Pl ūsmu caur sist ēmu m ēra ar daž ādiem spiediena r ādījumiem un sist ēmas 
kontroles parametriem, kas izm ērīti un attiecas uz pl ūsm ām. Pl ūsmas m ērīšanas ier īcei (piem ēram, 
kalibr ētajai  Venturi  caurulei, lamin ārās pl ūsmas elementam ( LFE), kalibr ētajam turb īnas m ērītājam) 
jābūt dinamiskai un piem ērotai lielajam pl ūsmas ātrumam, k āds past āv konstanta tilpuma paraugu 
test ēšanas laik ā. Ier īcei ir j ābūt ar apstiprin ātu precizit āti saska ņā ar apstiprin ātu valsts vai starptautisku 
standartu.  
3.4.1.2. N ākamajos punktos ir aprakst ītas PDP , CFV , SSV  un  UFM  bloku kalibr ēšanas metodes, izmantojot 
lamin ārās pl ūsmas m ērītāju (kam ir nepieciešam ā precizit āte) kop ā ar kalibr ēšanas der īguma termi ņa 
statistisko p ārbaudi.  
3.4.2. Tilpums ūkņa (PDP ) kalibr ēšana  
3.4.2.1. Turpm āk izkl āstītaj ā kalibr ēšanas proced ūrā sniegta inform ācija par apr īkojumu, testa konfigur āciju un 
daž ādajiem parametriem, kurus m ēra, lai noteiktu  CVS  s ūkņa pl ūsmas ātrumu. Visus ar s ūkni saist ītos 
parametrus m ēra vienlaikus ar parametriem, kas saist īti ar pl ūsmas m ērītāju, kura virknes sl ēgum ā ir 
savienota ar s ūkni. Apr ēķin āto pl ūsmas ātrumu (ko izsaka m  3 /min pie s ūkņa iepl ūdes attiec ībā uz 
izm ērīto absol ūto spiedienu un temperat ūru) p ēc tam apgriezti att ēlo k ā korel ācijas funkciju, kura ietver 
attiec īgos s ūkņa parametrus. P ēc tam nosaka line āro vien ādojumu, ar ko izsaka s ūkn ētās pl ūsmas un 
korel ācijas funkcijas attiec ību. Gad ījum ā, kad  CVS  ir ar vair āku ātrumu piedzi ņu, kalibr ēšanu veic katram 
izmantotajam diapazonam.  
3.4.2.2. Š ī kalibr ēšanas proced ūra ir balst īta uz to s ūkņa un pl ūsmas m ērītāja parametru absol ūto v ērtību 
m ērījumu, kas attiecas uz pl ūsmas ātrumu katr ā punkt ā. Lai nodrošin ātu kalibr ēšanas l īknes precizit āti 
un integrit āti, ir j āiev ēro turpm āk uzskait ītie nosac ījumi.  
3.4.2.2.1. s ūkņa spiedienu m ēra s ūkņa nozarojumos, nevis ārējās s ūkņa iepl ūdes un izpl ūdes caurul ēs. Spiediena 
kr āni, kas piestiprin āti s ūkņa galven ās pl āksnes augš ējā centr ā un apakš ējā centr ā, ir pak ļauti faktiskajiem 
sūkņa dobuma spiedieniem un t āpēc atspogu ļo absol ūtās spiediena atš ķirības.  
3.4.2.2.2. Kalibr ēšanas laik ā saglab ā temperat ūras stabilit āti. Lamin ārās pl ūsmas m ērītājs uztver iepl ūdes tempera ­
tūras sv ārst ības, kuru rezult ātā tiek izklied ēti datu punkti. Pak āpeniskas ± 1 °C izmai ņas temperat ūrā ir 
pie ņemamas, ja t ās notiek vair āku min ūšu period ā. 
3.4.2.2.3. Visiem savienojumiem starp pl ūsmas m ērītāju un  CVS  s ūkni j ābūt bez nopl ūdes. 
3.4.2.3. Atg āzu emisiju testa laik ā izm ērītos s ūkņa parametrus izmanto, lai no kalibr ēšanas vien ādojuma apr ē­ 
ķin ātu pl ūsmas ātrumu.LV L 175/488 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
3.4.2.4. Š ā papildpielikuma A5/6. att ēlā ir par ādīta kalibr ēšanas konfigur ācija. Ir iesp ējamas vari ācijas, ja apstip ­
rin ātāja iest āde apstiprina, ka t ās nodrošin ās tikpat lielu precizit āti. Ja izmanto A5/6. att ēlā par ādīto 
konfigur āciju, š ādiem datiem ir j ābūt nor ādītās precizit ātes robež ās: 
barometriskais spiediens (kori ģēts) P  b ± 0,03 kPa  
vides temperat ūra, T ± 0,2 K  
gaisa temperat ūra LFE , ETI  ± 0,15 K  
retin ājuma spiediens augšpus  LFE , EPI  ± 0,01 kPa  
spiediena kritums  LFE  matric ā, EDP  ± 0,0015 kPa  
gaisa temperat ūra pie  CVS  s ūkņa iepl ūdes, PTI  ± 0,2 K  
gaisa temperat ūra pie  CVS  s ūkņa izpl ūdes, PTO  ± 0,2 K  
retin ājuma spiediens pie  CVS  s ūkņa iepl ūdes, PPI  ± 0,22 kPa  
hidrostatiskais spiediens pie  CVS  s ūkņa izpl ūdes, PPO  ± 0,22 kPa  
sūkņa apgriezieni testa laik ā, n ± 1 min  –1 
testa laiks (vismaz 250 s), t ± 0.1 s  
A5/6. att ēls 
PDP kalibr ēšanas konfigur ācija
 
3.4.2.5. P ēc sist ēmas pievienošanas saska ņā ar A5/6. att ēlu, main īgo ierobežot āju iestata atv ērtā poz īcij ā un 20 
min ūtes pirms kalibr ēšanas s ākšanas darbina  CVS  s ūkni. 
3.4.2.5.1. Ierobežot āju v ārstu atiestata vair āk ierobežojoš ā st āvokl ī sūkņa iepl ūdes pazemin āšan ās so ļos (apm ēram 
1 kPa), kas ļaus ieg ūt vismaz sešus datu punktus kop ējai kalibr ēšanai. Pirms atk ārto datu ieg ūšanu 
sist ēmai ļauj 3 min ūtes nostabiliz ēties.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/489
 
3.4.2.5.2. Gaisa pl ūsmas ātrumu Q  s katr ā testa punkt ā apr ēķina standarta m  3 /min no pl ūsmas m ērītāja datiem, 
izmantojot ražot āja noteikto metodi.  
3.4.2.5.3. P ēc tam gaisa pl ūsmas ātrumu p ārv ērš s ūkņa pl ūsm ā V 0 , ko izsaka m  3 /rev, atbilst īgi absol ūtajai tempe ­
rat ūrai un spiedienam s ūkņa iepl ūdes atver ē: 
V 0 ¼ Q s 
n Ü T p 
273,15 K Ü 101,325 kPa 
P p 
kur:  
V 0 ir s ūkņa pl ūsmas ātrums pie T  p un P  p , m  3 /rev;  
Q s ir gaisa pl ūsma pie 101,325 kPa un 273,15 K (0 °C), m  3 /min;  
T p ir temperat ūra s ūkņa iepl ūdes atver ē, kelvini (K);  
P p ir absol ūtais spiediens s ūkņa iepl ūdes atver ē, kPa;  
n ir s ūkņa ātrums, min  –1 . 
3.4.2.5.4. Lai kompens ētu s ūkņa ātruma spiediena izmai ņu mijiedarb ību s ūkn ī un s ūkņa k ļūdas koeficientu, kore ­
lācijas funkciju x  0 starp s ūkņa ātrumu n, diferenci ālo spiedienu s ūkņa iepl ūdē un s ūkņa izpl ūdē un 
absol ūto s ūkņa izpl ūdes spiedienu apr ēķina ar š ādu vien ādojumu:  
x 0 ¼ 1 
n ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ 
ΔP p 
P e s 
kur:  
x 0 ir korel ācijas funkcija;  
ΔP p ir diferenci ālais spiediens posm ā starp s ūkņa ievadu un s ūkņa izvadu, kPa;  
P e absol ūtais izpl ūdes spiediens (PPO + P  b ), kPa.  
Izmanto vismaz āko kvadr ātu line āro metodi, lai ieg ūtu š ādus kalibr ēšanas vien ādojumus: D  0 
V 0 ¼ D 0 Ä M Ü x 0 
n ¼ A Ä B Ü ΔP p 
kur B un M ir sl īpumi un A un D  0 ir l īniju krustpunkti.  
3.4.2.6.  CVS  sist ēmu ar vair ākiem ātrumiem kalibr ē katr ā izmantotaj ā ātrum ā. Diapazoniem izveidotaj ām kalib ­
rēšanas l īkn ēm ir j ābūt apm ēram paral ēlām, un ordin ātas v ērtības, D  0 palielin ās, kad samazin ās s ūkņa 
pl ūsmas ātrums.  
3.4.2.7. V ērtības, ko apr ēķina, izmantojot vien ādojumu, ir robež ās 0,5 % no izm ērītās V  0 vērtības. V ērtība M 
katram s ūknim b ūs atš ķirīga. Kalibr ēšanu veic pie s ākotn ējās uzst ādīšanas un p ēc b ūtisk ām tehnisk ām 
apkop ēm.LV L 175/490 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
3.4.3. Kritisk ās pl ūsmas  Venturi  caurules ( CFV ) kalibr ēšana  
3.4.3.1.  CFV  kalibr ēšanas pamat ā ir kritisk ās pl ūsmas  Venturi  caurules pl ūsmas vien ādojums:  
Q s ¼ K v P ﬃﬃﬃ 
T p 
kur:  
Q s ir pl ūsma, m  3 /min;  
K v ir kalibr ēšanas koeficients;  
P ir absol ūtais spiediens, kPa;  
T ir absol ūtā temperat ūra, kelvini (K).  
Gāzes pl ūsma ir iepl ūdes spiediena un temperat ūras funkcija.  
Šā papildpielikuma 3.4.3.2.–3.4.3.3.3.4. punkt ā aprakst ītā kalibr ēšanas proced ūra nosaka kalibr ēšanas 
koeficienta v ērtību pie izm ērītaj ām spiediena, temperat ūras un gaisa pl ūsmas v ērtībām. 
3.4.3.2. Ir nepieciešami kritisk ās pl ūsmas  Venturi  caurules pl ūsmas kalibr ēšanas m ērījumi, un š ādiem datiem j ābūt 
min ētās prec īzumsp ējas robež ās: 
barometriskais spiediens (kori ģēts) P  b ± 0,03 kPa,  
LFE gaisa temperat ūra, pl ūsmas m ērītājs, ETI  ± 0,15 K,  
retin ājuma spiediens augšpus  LFE , EPI  ± 0,01 kPa,  
spiediena kritums  LFE  matric ā, EDP  ± 0,0015 kPa,  
gaisa pl ūsma, Q  s ± 0,5 %,  
CFV  iepl ūdes ieplaka,  PPI  ± 0,02 kPa,  
temperat ūra pie  Venturi  caurules iepl ūdes, T  v ± 0,2 K.  
3.4.3.3. Iek ārtu uzst āda, k ā nor ādīts A5/7. att ēlā, un p ārbauda, vai nav nopl ūdes. Jebk ādas nopl ūdes starp 
pl ūsmas m ērīšanas ier īci un kritisk ās pl ūsmas  Venturi  cauruli b ūtiski ietekm ēs kalibr ēšanas precizit āti, 
tādēļ š ādas nopl ūdes nedr īkst pie ļaut.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/491
 
A5/7. att ēls 
CFV kalibr ēšanas konfigur ācija
 
3.4.3.3.1. Main īgās pl ūsmas ierobežot āju iestata atv ērtā poz īcij ā, iesl ēdz ies ūkšanas ier īci un stabiliz ē sist ēmu. 
Apkopo datus no visiem instrumentiem.  
3.4.3.3.2. Pl ūsmas ierobežot āja iestat ījuma poz īcijas maina, un veic vismaz asto ņus nolas ījumus  Venturi  caurules 
kritisk ās pl ūsmas diapazon ā. 
3.4.3.3.3. Kalibr ēšanas laik ā re ģistr ētos datus izmanto turpm āk aprakst ītaj ā apr ēķin ā. 
3.4.3.3.3.1. Gaisa pl ūsmas ātrumu, Q  s , katr ā testa punkt ā apr ēķina no pl ūsmas m ērītāja datiem, izmantojot ražot āja 
noteikto metodi.  
Katram testa punktam apr ēķina kalibr ēšanas koeficienta v ērtības:Q  s 
K v ¼ Q s ﬃﬃﬃﬃﬃ T v p 
P v 
kur:  
Q s ir pl ūsmas ātrums m  3 /min pie 273,15 K (0 °C) un 101,325 kPa;  
T v ir temperat ūra pie  Venturi  caurules atveres, kelvini (K),  
P v ir absol ūtais spiediens pie  Venturi  caurules atveres, kPa.LV L 175/492 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
3.4.3.3.3.2. K  v att ēlo k ā Venturi  caurules atveres spiediena P  v funkciju. Attiec ībā uz ska ņas pl ūsmu K  v būs relat īvi 
konstanta v ērtība. Kad spiediens samazin ās (vakuums palielin ās), Venturi  caurule atveras un K  v samazin ās. 
Šīs K  v vērtības neizmanto turpm ākiem apr ēķiniem.  
3.4.3.3.3.3. Vismaz asto ņiem punktiem kritiskaj ā apgabal ā apr ēķina vid ējo aritm ētisko K  v un standartnovirzi.  
3.4.3.3.3.4. Ja standartnovirze p ārsniedz 0,3 % no vid ējā aritm ētisk ā K v , veic korekcijas.  
3.4.4. Zemska ņas Venturi  caurules ( SSV ) kalibr ēšana  
3.4.4.1.  SSV  kalibr ēšanas pamat ā ir zemska ņas Venturi  caurules pl ūsmas vien ādojums. G āzes pl ūsma ir iepl ūdes 
spiediena un temperat ūras un spiediena krišan ās starp  SSV  iepl ūdi un sašaurin ājumu funkcija.  
3.4.4.2. Datu anal īze 
3.4.4.2.1. Gaisa pl ūsmu, Q  SSV , atbilst īgi katram ierobežojuma iestat ījumam (vismaz 16 iestat ījumi) apr ēķina p ēc 
standarta m  3 /min, izmantojot pl ūsmas m ērītāja datus un ražot āja noteikto metodi. Izpl ūdes koeficientu, 
apr ēķina no katra iestat ījuma kalibr ēšanas datiem ar š ādu vien ādojumu:  
C d ¼ Q SSV 
d 2 
V Ü p p Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ Õ 1 
T Ü Ä 
r 1,426 
p Ä r 1,718 
p Ö 
Ü Í 1 
1 Ä r 4 
D Ü r 1,426 
p ÎØ s 
kur:  
Q SSV ir gaisa pl ūsmas ātrums standarta apst ākļos (101,325 kPa, 273,15 K (0 °C)), m  3 /s; 
T ir temperat ūra pie  Venturi  caurules atveres, kelvini (K),  
d V ir SSV  sašaurin ājuma diametrs, m;  
r p ir SSV  sašaurin ājuma un iepl ūdes absol ūtā statisk ā spiediena attiec ība, 1 Ä Δp 
p p ; 
r D ir SSV  sašaurin ājuma diametra d  V un iepl ūdes caurules iekš ējā diametra D attiec ība; 
C d ir SSV  izpl ūdes koeficients;  
p p ir absol ūtais spiediens pie Venturi caurules atveres, kPa;  
Lai noteiktu zemska ņas pl ūsmas diapazonu, C  d att ēlo k ā funkciju no Reinoldsa skait ļa Re pie  SSV  
sašaurin ājuma. Reinoldsa skaitli pie  SSV  sašaurin ājuma apr ēķina ar š ādu vien ādojumu:  
Re ¼ A 1 Ü Q SSV 
d V Ü μ 
kur:  
μ ¼ b Ü T 1:5 
S þ T 
A 1 ir 25,55152, ko izsaka SI,  Ê 1 
m 3 ÌÊ min 
s ÌÊ mm 
m Ì 
;LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/493
 
Q ssv ir gaisa pl ūsmas ātrums standarta apst ākļos (101,325 kPa, 273,15 K (0 °C)), m  3 /s; 
d v ir SSV  sašaurin ājuma diametrs, m;  
μ ir absol ūtā vai dinamisk ā g āzes viskozit āte, kg/ms;  
b ir 1,458 × 10  6 (emp īriska konstante), kg/ms K  0.5 ; 
S ir 110,4 (emp īriska konstante), kelvini (K).  
3.4.4.2.2. T ā k ā Q SSV ir Re vien ādojuma ievaddati, apr ēķinus s āk ar s ākotn ējo pie ņēmumu par kalibr ēšanas  Venturi  
caurules Q  SSV vai C  d un atk ārto, l īdz Q  SSV konver ģē. Konver ģences metodes precizit ātei j ābūt 
vismaz 0,1 %.  
3.4.4.2.3. Vismaz 16 punktiem zemska ņas pl ūsmas apvid ū apr ēķin ātās C  d vērtības, kas ieg ūtas p ēc kalibr ēšanas 
līknes piel āgot ā vien ādojuma, ir ± 0,5 % robež ās no izm ērītā C d katram kalibr ēšanas punktam.  
3.4.5. Ultraska ņas pl ūsmas m ērītāja (UFM ) kalibr ēšana  
3.4.5.1.  UFM  kalibr ē attiec ībā pret piem ērotu atskaites pl ūsmas m ērītāju. 
3.4.5.2.  UFM  kalibr ē CVS  konfigur ācij ā, ko izmantos testa telp ā (atš ķaid īto atg āzu caurules, ies ūkšanas ier īces), un 
pārbauda, vai nav nopl ūžu. Skatiet A5/8. att ēlu. 
3.4.5.3. Ja  UFM  sist ēm ā nav siltummai ņa, uzst āda sild ītāju, lai apstr ādātu kalibr ēšanas pl ūsmu.  
3.4.5.4. Katram  CVS  pl ūsmas iestat ījumam, ko ir paredz ēts izmantot, kalibr ēšanu īsteno temperat ūrā no istabas 
temperat ūras l īdz maksim ālajai temperat ūrai, k āda tiks sasniegta transportl īdzek ļa test ēšanas laik ā. 
3.4.5.5.  UFM  elektronisko da ļu (temperat ūras (T) un spiediena (P) dev ēju) kalibr ēšan ā iev ēro ražot āja ieteikto 
proced ūru. 
3.4.5.6. Ir vajadz īgi m ērījumi ultraska ņas pl ūsmas m ērītāja pl ūsmas kalibr ēšanai, un š ādiem datiem (ja izmanto 
lamin ārās pl ūsmas elementu) ir j ābūt š ādās prec īzumsp ējas robež ās: 
barometriskais spiediens (kori ģēts) P  b ± 0,03 kPa,  
LFE gaisa temperat ūra, pl ūsmas m ērītājs, ETI  ± 0,15 K,  
retin ājuma spiediens augšpus  LFE , EPI  ± 0,01 kPa,  
spiediena kritums (EDP) LFE matric ā ± 0,0015 kPa,  
gaisa pl ūsma, Q  s ± 0,5 %,  
UFM  iepl ūdes pazemin āšan ās, P  act ± 0,02 kPa,  
temperat ūra pie  UFM  iepl ūdes, T  act ± 0,2 K.  
3.4.5.7. Proced ūra 
3.4.5.7.1. Iek ārtu uzst āda, k ā nor ādīts A5/8. att ēlā, un p ārbauda, vai nav nopl ūdes. Jebk ādas nopl ūdes starp 
pl ūsmas m ērīšanas ier īci un  UFM  b ūtiski ietekm ēs kalibr ēšanas precizit āti.LV L 175/494 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
A5/8. att ēls 
UFM  kalibr ēšanas konfigur ācija
 
3.4.5.7.2. Iedarbina ies ūkšanas ier īci. T ās ātrumu un/vai pl ūsmas venti ļa poz īciju noregul ē, lai valid ēšanai nodro ­ 
šin ātu noteiktu pl ūsmu, un stabiliz ē sist ēmu. Apkopo datus no visiem instrumentiem.  
3.4.5.7.3.  UFM  sist ēm ām bez siltummai ņa iedarbina sild ītāju, lai paaugstin ātu kalibr ēšanas gaisa temperat ūru, 
stabiliz ē sist ēmu un re ģistr ē datus no visiem instrumentiem. Temperat ūru paaugstina sapr ātīgās pak āpēs 
līdz sasniedz emisiju test ā paredz ēto atš ķaid īto atg āzu maksim ālo temperat ūru. 
3.4.5.7.4. P ēc tam sild ītāju izsl ēdz un ies ūkšanas ier īces ātrumu un/vai pl ūsmas ventili noregul ē n ākamaj ā pl ūsmas 
iestat ījum ā, ko izmantos transportl īdzek ļa emisiju test ēšanai; tad atk ārto kalibr ēšanas sec ību. 
3.4.5.8. Kalibr ēšanas laik ā re ģistr ētos datus izmanto š ādos apr ēķinos. Gaisa pl ūsmas ātrumu, Q  s , katr ā testa 
punkt ā apr ēķina no pl ūsmas m ērītāja datiem, izmantojot ražot āja noteikto metodi.Q  s 
K v ¼ Q reference  
Q s 
kur:  
Q s ir gaisa pl ūsmas ātrums standarta apst ākļos (101,325 kPa, 273,15 K (0 °C)), m  3 /s; 
Q reference  ir kalibr ēšanas pl ūsmas m ērītāja gaisa pl ūsmas ātrums standarta apst ākļos (101,325 kPa, 
273,15 K (0 °C)), m  3 /s; 
K v ir kalibr ēšanas koeficients.  
UFM  sist ēm ām bez siltummai ņa K  v att ēlo k ā T act funkciju.  
K v maksim ālā vari ācija nep ārsniedz 0,3 % no visu m ērījumu, kas veikti pie daž ādām temperat ūrām, 
vid ējās aritm ētisk ās K  v vērtības.  
3.5. Sist ēmas p ārbaudes proced ūra 
3.5.1. Visp ārējas pras ības 
3.5.1.1.  CVS  paraugu ņemšanas sist ēmas un anal ītisk ās sist ēmas kop ējo precizit āti nosaka, ekspluat ācijas laik ā 
norm ālos testa apst ākļos sist ēm ā ievadot emisijas g āzes savienojuma zin āmu masu un p ēc tam analiz ējot 
un apr ēķinot emisijas g āzu savienojumus saska ņā ar vien ādojumiem 7. papildpielikum ā. Gan š ā papil ­
dpielikuma 3.5.1.1.1. punkt ā aprakst ītā CFO  metode, gan š ā papildpielikuma 3.5.1.1.2. punkt ā aprakst ītā 
gravimetrisk ā metode nodrošina pietiekamu precizit āti.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/495
 
Maksim ālā pie ļaujam ā novirze starp iepl ūduš ās g āzes daudzumu un izm ērītās g āzes daudzumu ir 2 %.  
3.5.1.1.1. Kritisk ās pl ūsmas sprauslas ( CFO ) metode  
(CFO ) metode m ēra t īras g āzes (CO, CO  2 vai C  3 H 8 ) nemain īgu pl ūsmu, izmantojot kritisk ās pl ūsmas 
sprauslas ier īci. 
3.5.1.1.1.1.  CVS  sist ēm ā caur kalibr ētu kritisk ās pl ūsmas sprauslu ievada t īra oglek ļa monoks īda, oglek ļa monoks īda 
vai prop āna g āzes zin āmu masu. Ja iepl ūdes spiediens ir pietiekami liels, pl ūsmas ātrums q, ko ierobežo, 
izmantojot kritisk ās pl ūsmas sprauslu, ir neatkar īgs no sprauslas izpl ūdes spiediena (kritisk ā pl ūsma).  CVS  
sist ēmu darbina k ā parast ā atg āzu emisiju test ā, un sekojošai anal īzei nodrošina pietiekami ilgu laiku. 
Parauga mais ā sav ākto g āzi analiz ē ar parast ām iek ārtām (š ā papildpielikuma 4.1. punkts) un rezult ātus 
sal īdzina ar zin āmu g āzes paraugu koncentr āciju. Ja novirzes p ārsniedz 2 %, ir j ānosaka un j ālikvid ē 
nepareiz ās darb ības c ēlonis.  
3.5.1.1.2. Gravimetrisk ā metode  
Gravimetrisk ā metode paredz t īras g āzes (CO, CO  2 vai C  3 H 8 ) daudzuma sv ēršanu.  
3.5.1.1.2.1. Ar prec īzumsp ēju ± 0,01 g nosaka svaru mazam cilindram, kas piepild īts ar vai nu t īru oglek ļa monok ­
sīdu, vai oglek ļa monoks īdu, vai ar ī prop ānu. CVS  sist ēma darbojas parastos atg āzu emisiju testa apst āk­ 
ļos, un vienlaikus sist ēm ā tiek pietiekami ilgstoši (lai b ūtu iesp ējama sekojoša anal īze) iešpric ēta t īra g āze. 
Ievad ītās t īrās g āzes daudzumu nosaka, izmantojot diferenci ālo sv ēršanu. Mais ā uzkr āto g āzi analiz ē ar 
iek ārtām, ko parasti izmanto atg āzu analiz ēšanai, k ā aprakst īts š ā papildpielikuma 4.1. punkt ā). Rezul ­
tātus p ēc tam sal īdzina ar iepriekš apr ēķin ātaj ām koncentr āciju v ērtībām. Ja novirzes p ārsniedz 2 %, ir 
jānosaka un j ālikvid ē nepareiz ās darb ības c ēlonis.  
4. Emisiju m ēriek ārtas 
4.1. G āzveida emisiju m ēriek ārtas 
4.1.1. Sist ēmas p ārskats  
4.1.1.1. Anal īzēm iev āc nep ārtraukti proporcion ālu atš ķaid ītas atg āzes un atš ķaid īšanas gaisa paraugu.  
4.1.1.2. Rad īto g āzveida emisiju masu nosaka no proporcion ālā parauga koncentr ācijas un kop ējā apjoma, kas 
izm ērīts testa laik ā. Paraugu koncentr ācijas kori ģē, lai ņemtu v ērā attiec īgo savienojumu koncentr ācijas 
atš ķaid īšanas gais ā. 
4.1.2. Pras ības paraugu ņemšanas sist ēmai 
4.1.2.1. Atš ķaid ītu atg āzu paraugu pa ņem augšup ējā virzien ā no ies ūkšanas ier īces. 
4.1.2.1.1. Iz ņemot š ā papildpielikuma 4.1.3.1. punktu (og ļūde ņraža paraugu ņemšanas sist ēma), 4.2. punktu ( PM 
m ēriek ārtas) un 4.3. punktu ( PN m ēriek ārtas), atš ķaid ītās atg āzes paraugu var pa ņemt lejup ējā virzien ā 
no kondicion ēšanas ier īcēm (ja t ādas ir).  
4.1.2.2. Maisu paraugu ņemšanas pl ūsmas ātrumu nosaka t ā, lai nodrošin ātu pietiekamu atš ķaid īšanas gaisa un 
atš ķaid īto atg āzu daudzumu  CVS  maisos un lai b ūtu iesp ējams izm ērīt koncentr ācijas, un šis ātrums 
nedr īkst p ārsniegt 0,3 % no atš ķaid īto atg āzu pl ūsmas ātruma, ja vien atš ķaid īto atg āzu maisa piepild īto 
tilpumu nepieskaita integr ētajam  CVS  tilpumam.  
4.1.2.3. Atš ķaid īšanas gaisa paraugu ņem net ālu no atš ķaid īšanas gaisa iepl ūdes (aiz filtra, ja t āds ir uzst ādīts). 
4.1.2.4. Atš ķaid īšanas gaisa paraugs nedr īkst b ūt pies ārņots ar atg āzēm no sajaukšan ās zonas.  
4.1.2.5. Atš ķaid īšanas gaisa paraugu ņemšanas ātrumam j ābūt sal īdzin āmam ar to, kas izmantots atš ķaid ītu 
atg āzu gad ījum ā.LV L 175/496 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
4.1.2.6. Paraugu ņemšan ā izmantotie materi āli nedr īkst izmain īt emisiju savienojumu koncentr ācijas.  
4.1.2.7. Lai no parauga pa ņemtu ciet ās da ļiņas, var izmantot filtrus.  
4.1.2.8. Jebkuram v ārstam, ko izmanto, lai novirz ītu atg āzi, j ābūt ātri noregul ējamam un ātrsl ēdzošam.  
4.1.2.9. Starp tr īsce ļu v ārstiem un paraugu ņemšanas maisiem var izmantot ātri aizveramus un g āzi necaurlai ­
dīgus savienojumus, kas paši autom ātiski aizveras maisa pus ē. Paraugu nog ādāšanai analizator ā var 
izmantot citas sist ēmas (piem ēram, tr īsce ļu p ārtraukšanas v ārstus).  
4.1.2.10. Paraugu uzglab āšana  
4.1.2.10.1. G āzes paraugus iev āc paraugu maisos ar piem ērotu tilpumu, lai nesamazin ātu paraugu ņemšanas ātrumu.  
4.1.2.10.2. Maisa materi ālam j ābūt t ādam, lai p ēc 30 min ūtēm ne m ērījumus, ne ar ī g āzes paraugu ķīmisko sast āvu 
tas neietekm ētu vair āk k ā par ± 2 % (piem ēram, no lamin ēta polietil ēna/poliam īda pl ēves vai fluor ēti 
poliog ļūde ņraži).  
4.1.3. Paraugu ņemšanas sist ēmas  
4.1.3.1. Og ļūde ņražu paraugu ņemšanas sist ēma (kars ētas liesmas joniz ācijas detektors ( HFID )) 
4.1.3.1.1. Og ļūde ņraža paraugu ņemšanas sist ēma sast āv no sild āmas paraugu ņemšanas zondes, caurules, filtra un 
sūkņa. Paraugu ņem augšup ējā virzien ā no siltummai ņa (ja t āds ir uzst ādīts). Paraugu ņemšanas zondi 
uzst āda t ādā paš ā att ālum ā no atg āzes iepl ūdes, k ādā ir cietda ļiņu paraugu ņemšanas zonde, un t ā, lai 
kāda no t ām neskar otras pa ņemtos paraugus. T ās iekš ējam diametram j ābūt ne maz ākam par 4 mm.  
4.1.3.1.2. Visas sild ām ās da ļas sild īšanas sist ēma uztur pie temperat ūras 190 °C ± 10 °C.  
4.1.3.1.3. Izm ērīto og ļūde ņražu vid ējo aritm ētisko koncentr āciju nosaka, integr ējot katru sekundi ieg ūtos datus, ko 
dala ar posma vai testa ilgumu.  
4.1.3.1.4. Sild āmai paraugu ņemšanas caurulei uzst āda sild āmu filtru F  H ar 99 % efektivit āti attiec ībā uz ≥ 0,3 μm 
da ļiņām, lai no anal īzei nepieciešam ās nep ārtraukt ās g āzes pl ūsmas izfiltr ētu ciet ās da ļiņas. 
4.1.3.1.5. Paraugu ņemšanas sist ēmas kav ējuma laiks (no zondes uz analizatora iepl ūdi) nedr īkst p ārsniegt 4 
sekundes.  
4.1.3.1.6. Lai nodrošin ātu reprezentat īvu paraugu, izmanto  HFID  ar nemain īgas masas pl ūsmu (siltummainis), ja 
vien netiek kompens ēta main īgā CVS  tilpuma pl ūsma.  
4.1.3.2. NO vai NO  2 paraugu ņemšanas sist ēma (attiec īgā gad ījum ā) 
4.1.3.2.1. Analizatoram nodrošina atš ķaid ītas atg āzes parauga nep ārtrauktu pl ūsmu.  
4.1.3.2.2. NO vai NO  2 vid ējo aritm ētisko koncentr āciju nosaka, integr ējot katru sekundi ieg ūtos datus, ko dala ar 
posma vai testa ilgumu.  
4.1.3.2.3. Lai nodrošin ātu reprezentat īvu paraugu, izmanto nep ārtrauktu NO vai NO  2 m ērījumu ar nemain īgas 
pl ūsmu (siltummainis), ja vien netiek kompens ēta main īgā CVS  tilpuma pl ūsma.  
4.1.4. Analizatori  
4.1.4.1. Visp ārējas pras ības g āzes anal īzei 
4.1.4.1.1. Analizatoriem j ābūt m ērījuma diapazonam, kas ir savietojams ar nepieciešamo precizit āti, lai m ērītu 
atg āzes parauga savienojumu koncentr āciju.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/497
 
4.1.4.1.2. Ja vien nav noteikts cit ādi, m ērījuma k ļūda nedr īkst p ārsniegt ± 2 % (analizatora iekš ējā k ļūda) neatkar īgi 
no kalibr ācijas g āzu faktisk ās v ērtības 
4.1.4.1.3. Apk ārtējā gaisa paraugu m ēra ar to pašu analizatoru un diapazonu.  
4.1.4.1.4. Pirms analizatoriem nedr īkst izmantot g āzes ž āvēšanas ier īci, ja vien nav pier ādīts, ka tai nav ietekmes uz 
gāzes pl ūsmas savienojumu saturu.  
4.1.4.2. Oglek ļa oks īda (CO) un oglek ļa dioks īda (CO  2 ) anal īze 
4.1.4.2.1. Analizatoriem j ābūt nedispers īvas infrasarkan ās (NDIR ) absorbcijas tipa analizatoriem.  
4.1.4.3. Og ļūde ņražu (HC) anal īze vis ām degviel ām, iz ņemot d īze ļdegvielu  
4.1.4.3.1. Analizatoram j ābūt liesmu joniz ējoš ā tipa ( FID) kalibr ētam analizatoram ar prop āna g āzi, kas izteikta 
ekvivalentos oglek ļa atomos (C  1 ). 
4.1.4.4. Og ļūde ņražu (HC) anal īze d īze ļdegvielai un p ēc izv ēles cit ām degviel ām 
4.1.4.4.1. Analizatoram j ābūt kars ētu liesmu joniz ējoš ā tipa analizatoram ar detektoru, v ārstiem, caurul ēm utt., kas 
sakars ētas l īdz 190 °C ± 10 °C. Tam j ābūt kalibr ētam ar prop āna g āzi, kas izteikta ekvivalentos oglek ļa 
atomos (C  1 ). 
4.1.4.5. Met āna (CH  4 ) anal īze: 
4.1.4.5.1. Analizatoram j ābūt vai nu g āzes hromatogr āfam ar liesmu joniz ējošo detektoru ( FID), vai liesmu joni ­
zējošam detektoram ( FID) ar nemet āna frakcijas atdal ītāju ( NMC-FID ), kas kalibr ēts ar met ānu vai 
prop ānu, kuri izteikti ekvivalentos oglek ļa atomos (C  1 ). 
4.1.4.6. Sl āpek ļa oks īdu (NO  x ) anal īze 
4.1.4.6.1. Analizatoram j ābūt hemiluminiscences ( CLA ) vai nedispers īvas ultraviolet ās rezonanses absorbcijas 
(NDUVR ) tipa analizatoram.  
4.1.5. Ieteicamo sist ēmu apraksts  
4.1.5.1. A5/9. att ēlā par ādīts g āzveida emisiju paraugu ņemšanas sist ēmas shematisks z īm ējums.LV L 175/498 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
A5/9. att ēls 
Pilnas pl ūsmas atg āzu atš ķaid īšanas sist ēmas shematisks z īm ējums
  
4.1.5.2. Turpm āk ir uzskat īti sist ēmas komponentu piem ēri. 
4.1.5.2.1. Divas paraugu ņemšanas zondes past āvīgai atš ķaid īšanas gaisa un atš ķaid ītas atg āzes/gaisa mais ījuma 
paraugu ņemšanai.  
4.1.5.2.2. Filtrs, lai pa ņemtu ciet ās da ļiņas no anal īzēm iev ākt ās g āzes pl ūsmas.  
4.1.5.2.3. S ūkņi un pl ūsmas regul ētājs, lai nodrošin ātu nep ārtraukti vienm ērīgu pl ūsmu ar atš ķaid ītu atg āzu un 
atš ķaid īšanas gaisa paraugiem, kas testa laik ā pa ņemti no paraugu ņemšanas zond ēm, un g āzes paraugu 
pl ūsmai j ābūt t ādai, lai katra testa beig ās paraugu daudzums ir pietiekams, lai veiktu anal īzi. 
4.1.5.2.4. Ātrsl ēdzoši v ārsti, lai novirz ītu g āzes paraugu past āvīgo pl ūsmu paraugu ņemšanas maisos vai ārējā 
ventil ācijas atver ē. 
4.1.5.2.5. G āzi necaurlaid īgi, ātrsl ēdzoši sakabes elementi starp ātrsl ēdzošiem v ārstiem un paraugu ņemšanas 
maisiem. Sakabei ir j āaizveras autom ātiski paraugu ņemšanas maisu pus ē. K ā alternat īvu paraugu nog ā­
dāšanai analizator ā var izmantot citas metodes (piem ēram, tr īsce ļu kr ānus).  
4.1.5.2.6. Maisi atš ķaid ītas atg āzes un atš ķaid īšanas gaisa paraugu iev ākšanai testa laik ā. 
4.1.5.2.7. Kritisk ās pl ūsmas paraugu ņemšanas  Venturi  caurule, lai no ņemtu atš ķaid ītas atg āzes proporcion ālus 
paraugus (tikai  CFV-CVS ). 
4.1.5.3. Papildu komponenti, kas vajadz īgi og ļūde ņražu paraugu ņemšanai, izmantojot kars ētas liesmas joniz ā­
cijas detektoru ( HFID ), k ā par ādīts A5/10. att ēlā. 
4.1.5.3.1. Sild āma paraugu ņemšanas zonde atš ķaid īšanas tunel ī, kura atrodas taj ā paš ā vertik ālaj ā plakn ē, kur 
atrodas mikroda ļiņu un da ļiņu paraugu ņemšanas zondes.  
4.1.5.3.2. Sild āms filtrs, kas atrodas aiz paraugu ņemšanas punkta un pirms  HFID . 
4.1.5.3.3. Sild āmi atlases v ārsti starp nulles/kalibr ēšanas g āzes piepl ūdi un  HFID .LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/499
 
4.1.5.3.4. Moment āno og ļūde ņražu koncentr āciju integr ēšanas un re ģistr ēšanas l īdzek ļi. 
4.1.5.3.5. Sild āma paraugu ņemšanas caurule un sild āmi komponenti no sild ām ās zondes l īdz HFID . 
A5/10. att ēls 
Komponenti, kas vajadz īgo og ļūde ņražu paraugu ņemšanai, izmantojot  HFID
  
4.2. PM  m ēriek ārtas 
4.2.1. Specifik ācija 
4.2.1.1. Sist ēmas p ārskats  
4.2.1.1.1. Cietda ļiņu paraugu ņemšanas ier īce sast āv no paraugu ņemšanas zondes ( PSP) atš ķaid īšanas tunel ī, da ļiņu 
pārvades caurules ( PTT ), filtra tur ētāja(-iem) ( FH), s ūkņa(-iem), pl ūsmas ātruma regulatoriem un m ērīšanas 
ier īcēm. Skatiet A5/11., A5/12. un A5/13. att ēlu. 
4.2.1.1.2. Var izmantot da ļiņu iepriekš ēju separatoru ( PCF) (piem ēram, ciklonu vai impulsa dev ēju). T ādā gad ījum ā 
ieteicams to izmantot augšup ējā virzien ā no filtra tur ētāja.LV L 175/500 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
A5/11. att ēls 
Alternat īvas cietda ļiņu paraugu ņemšanas zondes konfigur ācija
 
4.2.1.2. Visp ārējas pras ības 
4.2.1.2.1. Paraugu ņemšanas zonde cietda ļiņu testa g āzes pl ūsm ā atš ķaid īšanas tunel ī ir izvietota t ā, lai no vien ­
dab īgā gaisa/atg āzu mais ījuma var ētu pa ņemt g āzes pl ūsmas reprezentat īvu paraugu un lai t ā atrastos 
augšup ējā virzien ā no siltummai ņa (ja t āds ir uzst ādīts). 
4.2.1.2.2. Cietda ļiņu parauga pl ūsmas ātrums ir proporcion āls atš ķaid ītās atg āzes kop ējās masas pl ūsmai atš ķaid ī­ 
šanas tunel ī ± 5 % pielaides robež ās no cietda ļiņu parauga pl ūsmas ātruma. Cietda ļiņu parauga propor ­
cionalit āti p ārbauda pie sist ēmas nodošanas ekspluat ācij ā un p ēc apstiprin ātājas iest ādes piepras ījuma.  
4.2.1.2.3. Atš ķaid ītās atg āzes paraugam uztur temperat ūru virs 20 °C un zem 52 °C 20 cm augšup ējā vai lejup ējā 
virzien ā pirms cietda ļiņu paraugu ņemšanas filtra. Lai to sasniegtu, ir at ļauts izmantot cietda ļiņu paraugu 
ņemšanas sist ēmas apsildes vai izol ācijas komponentus.  
Ja testa laik ā, kur ā nenotiek periodiska atjaunošan ās, tiek p ārsniegta 52 °C robežv ērtība, CVS  pl ūsmas 
ātrumu palielina vai piem ēro divk āršu atš ķaid īšanu (pie ņemot, ka  CVS  pl ūsmas ātrums jau ir pietiekams, 
lai nerad ītu kondens āciju CVS , paraugu maisos vai anal ītiskaj ā sist ēm ā). 
4.2.1.2.4. Cietda ļiņu paraugu sav āc vien ā filtr ā, kas atrodas tur ētājā atš ķaid ītās atg āzes parauga pl ūsm ā. 
4.2.1.2.5. Visi atš ķaid īšanas sist ēmas un paraugu ņemšanas sist ēmas komponenti, s ākot no atg āzu caurules l īdz 
filtra tur ētājam, kas ir saskar ē ar neapstr ādātu vai atš ķaid ītu atg āzi, ir konstru ēti t ā, lai tiktu samazin āta 
cietda ļiņu nogulsn ēšan ās vai izmai ņas. Visi komponenti ir izgatavoti no elektr ību vadošiem materi āliem, 
kas nerea ģē ar atg āzu sast āvda ļām, un tie ir elektriski iezem ēti, lai nov ērstu elektrostatiskos efektus.  
4.2.1.2.6. Ja nav iesp ējams kompens ēt izmai ņas pl ūsmas ātrum ā, ir j ābūt siltummainim un temperat ūras kontroles 
ier īcei, k ā noteikts š ā papildpielikuma 3.3.5.1. vai 3.3.6.4.2. punkt ā, lai nodrošin ātu, ka pl ūsmas ātrums 
sist ēm ā ir past āvīgs un paraugu ņemšanas apjoms attiec īgi proporcion āls. 
4.2.1.2.7.  PM  m ērījumam vajadz īgo temperat ūru nosaka ar ± 1 °C precizit āti un 15 sekunžu vai maz āku reakcijas 
laiku (t  10 – t  90 ). 
4.2.1.2.8. Parauga pl ūsmu no atš ķaid īšanas tune ļa m ēra ar ± 2,5 % precizit āti no las ījuma vai ± 1,5 % precizit āti no 
pilnas skalas atkar ībā no t ā, kas ir maz āks. 
Iepriekš noteikto precizit āti attiec ībā uz parauga pl ūsmu no  CVS  tune ļa piem ēro ar ī divk āršas atš ķaid ī­ 
šanas gad ījum ā. T ādējādi sekund ārās atš ķaid īšanas gaisa pl ūsmas un atš ķaid ītās atg āzes pl ūsmas ātrumus 
cauri filtram m ēra un kontrol ē ar liel āku precizit āti.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/501
 
4.2.1.2.9. Visus datu kan ālus, kas vajadz īgi PM  m ērījumiem, re ģistr ē 1 Hz vai ātrākā frekvenc ē. Parasti tie ietver:  
a) atš ķaid ītās atg āzes temperat ūru cietda ļiņu paraugu ņemšanas filtr ā; 
b) paraugu ņemšanas pl ūsmas ātrumu;  
c) sekund ārās atš ķaid īšanas gaisa pl ūsmas ātrumu (ja izmanto sekund āro atš ķaid īšanu);  
d) sekund ārās atš ķaid īšanas gaisa temperat ūru (ja izmanto sekund āro atš ķaid īšanu).  
4.2.1.2.10. Divk āršās atš ķaid īšanas sist ēm ām precizit āti atš ķaid ītajai atg āzei, kas pl ūst no 7. papildpielikuma 3.3.2. 
punkt ā noteikt ā atš ķaid īšanas tune ļa V  ep , vien ādojum ā nem ēra tieši, bet gan nosaka ar diferenci ālu 
pl ūsmas m ērījumu.  
To pl ūsmas m ērītāju precizit ātei, ko izmanto, lai m ērītu un kontrol ētu divk ārši atš ķaid ītās atg āzes, kuras 
pl ūst cauri cietda ļiņu paraugu ņemšanas filtriem, un lai m ērītu/kontrol ētu sekund āro atš ķaid īšanas gaisu, 
jābūt pietiekamai, lai diferenci ālais tilpums V  ep atbilstu precizit ātes un proporcion ālu paraugu ņemšanas 
pras ībām, kas noteiktas vienreiz ējai atš ķaid īšanai.  
Ar ī divk āršās atš ķaid īšanas sist ēmu izmantošanas gad ījum ā ir piem ērojama pras ība par to, ka  CVS  
atš ķaid īšanas tunel ī, atš ķaid ītās atg āzes pl ūsmas ātruma m ērīšanas sist ēm ā, CVS  maisu sav ākšan ā un 
anal ītiskaj ās sist ēm ās nedr īkst rasties atg āzes kondens ācija.  
4.2.1.2.11. Visiem pl ūsmas m ērītājiem, ko izmanto cietda ļiņu paraugu ņemšanas un divk āršās atš ķaid īšanas sist ēm ās, 
veic linearit ātes p ārbaudi saska ņā ar iek ārtas ražot āja pras ībām. 
A5/12. att ēls 
Cietda ļiņu paraugu ņemšanas sist ēma
LV L 175/502 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
A5/13. att ēls 
Divk ārš ās atš ķaid īšanas cietda ļiņu parauga ņemšanas sist ēma
 
4.2.1.3. Īpašas pras ības 
4.2.1.3.1. Paraugu ņemšanas zonde  
4.2.1.3.1.1. Paraugu ņemšanas zondei ir j ānodrošina š ā papildpielikuma 4.2.1.3.1.4. punkt ā noteikt ā da ļiņu izm ēra 
separ ēšanu. Ieteicams, lai š ī atbilst ība tiktu pan ākta ar atv ērtu zondi ar as ām mal ām, kuru ievieto, v ēršot 
tieši pret pl ūsmas virzienu, k ā ar ī ar iepriekš ēju separatoru (ciklonu, impulsu dev ēju utt.). Var izmantot 
ar ī piem ērotu paraugu ņemšanas zondi, k ā, piem ēram, par ādīts A5/11. att ēlā, ja t ā atbilst š ā papildpie ­
likuma 4.2.1.3.1.4. punkt ā noteiktaj ām iepriekš ējas separ ēšanas pras ībām. 
4.2.1.3.1.2. Paraugu ņemšanas zondi uzst āda vismaz 10 tune ļa diametru att ālum ā lejup ējā virzien ā no atg āzes 
iepl ūdes tunel ī, un zondes iekš ējam diametram j ābūt vismaz 8 mm.  
Ja no vienas zondes vienlaic īgi ņem vair āk nek ā vienu paraugu, pl ūsmu no š īs zondes sadala identisk ās 
apakšpl ūsm ās, lai izvair ītos no artefaktu pa ņemšanas.  
Ja izmanto vair ākas zondes, katra no t ām ir atv ērta, ar as ām mal ām un novietota, v ēršot tieši pret 
pl ūsmu. Zondes izvieto vien ādā att ālum ā ap atš ķaid īšanas tune ļa garenvirziena centra l īniju vismaz 5 cm 
vienu no otras.  
4.2.1.3.1.3. Att ālums no paraugu ņemšanas uzga ļa l īdz filtram ir vismaz pieci zondes diametri, ta ču nep ārsniedz 
2 000 mm.  
4.2.1.3.1.4. Iepriekš ējs separators (piem ēram, ciklons, impulsu dev ējs utt.) atrodas pirms filtra tur ētāja mezgla. 
Iepriekš ējā separatora 50 % p ārvarošo da ļiņu diametrs ir starp 2,5 μm un 10 μm pie tilpuma pl ūsmas 
ātruma, kas izv ēlēts PM  paraugu ņemšanai. Iepriekš ējais separators ļauj vismaz 99 % no taj ā non ākušo 
1 μm da ļiņu masas koncentr ācijas š ķērsot t ā izeju ar tilpuma pl ūsmas ātruma, kas izv ēlēts PM  paraugu 
ņemšanai.  
4.2.1.3.2. Da ļiņu p ārvades caurule ( PTT ) 
4.2.1.3.2.1. Visiem  PTT  izliekumiem j ābūt vienm ērīgiem un ar p ēc iesp ējas liel āku r ādiusu.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/503
 
4.2.1.3.3. Sekund āra atš ķaid īšana  
4.2.1.3.3.1. No  CVS  ieg ūto paraugu  PM  m ērīšanai var otrreiz ēji atš ķaid īt, iev ērojot turpm āk uzskait ītās pras ības.  
4.2.1.3.3.1.1. Sekund ārās atš ķaid īšanas gaisu laiž caur l īdzekli, kas filtra materi ālā sp ēj samazin āt visbiež āk sastopam ā 
izm ēra da ļiņu skaitu par ≥ 99,95 %, vai vismaz caur H13 klases  HEPA  filtru atbilstoši standartam EN 
1822:2009. Atš ķaid īšanas gaisu pirms t ā non ākšanas  HEPA  filtr ā var ar ī att īrīt ar kokogli. Ieteicams 
pirms  HEPA  filtra un attiec īgā gad ījum ā p ēc kokogles skrubja ievietot rupjo da ļiņu filtru.  
4.2.1.3.3.1.2. Sekund ārās atš ķaid īšanas gaiss ir j āievada  PTT  p ēc iesp ējas tuv āk vietai, kura atš ķaid ītā atg āze izpl ūst no 
atš ķaid īšanas tune ļa. 
4.2.1.3.3.1.3. Uztur ēšan ās laikam no sekund ārās atš ķaid īšanas gaisa ievad īšanas vietas pirms filtra j ābūt vismaz 0,25 
sekund ēm, bet ne ilg ākam k ā 5 sekund ēm. 
4.2.1.3.3.1.4. Ja divk ārši atš ķaid īto paraugu atgriež  CVS ; parauga atgriešanas vietu izv ēlas t ā, lai t ā netrauc ētu citu 
paraugu ņemšanai no  CVS . 
4.2.1.3.4. Paraugu s ūknis un pl ūsmas m ērītājs 
4.2.1.3.4.1. Parauga g āzes pl ūsmas m ērītājs sast āv no s ūkņiem, g āzes pl ūsmas regulatoriem un pl ūsmas m ērier īcēm. 
4.2.1.3.4.2. G āzes pl ūsmas temperat ūra pl ūsmas m ērītāja nedr īkst sv ārst īties par vair āk k ā ± 3 °C, iz ņemot:  
a) ja paraugu pl ūsmas m ērītājam ir re ālā laika p ārraudz ība un pl ūsmas kontrole, kas darbojas 1 Hz 
frekvenc ē vai ātrāk; 
b) re ģener ācijas testos ar transportl īdzek ļiem, kas apr īkoti ar periodiski re ģener ējoš ām p ēcapstr ādes 
ier īcēm. 
Ja pl ūsmas apjoms main ās p ārm ērīgas filtra slodzes rezult ātā, testa rezult ātus ne ņem v ērā. To atk ārtojot, 
pl ūsmas ātrumu samazina.  
4.2.1.3.5. Filtrs un t ā tur ētājs 
4.2.1.3.5.1. P ēc filtra pl ūsmas virzien ā ievieto v ārstu. V ārsts atveras un aizveras 1 sekundes laik ā p ēc testa s ākuma un 
beig ām. 
4.2.1.3.5.2. Konkr ētajam testam ātrumam pirms g āzes filtra iestata s ākotn ējo v ērtību diapazon ā no 20 l īdz 105 cm/s 
un to veic testa s ākum ā, lai gad ījum ā, ja atš ķaid īšanas sist ēmu darbina ar parauga pl ūsmu, kura ir 
proporcion āla CVS  pl ūsmas ātrumam, netiktu p ārsniegts ātrums 105 cm/s apm ērā. 
4.2.1.3.5.3. Izmanto ar fluorog ļūde ņradi p ārkl ātus stiklš ķiedras filtrus vai fluorog ļūde ņraža membr ānfiltrus.  
Visu tipu filtriem j ābūt ar 0,3 μm DOP  (dioktilftal āta) vai  PAO  (polialfaolef īna) CS 68649-12-7 vai CS 
68037-01-4 sav ākšanas sp ēju vismaz 99 % apm ērā, ja g āzes pl ūsmas ātrums pirms filtra ir 5,33 cm/s, 
kas m ērīts saska ņā ar k ādu no š ādiem standartiem:  
a) ASV Aizsardz ības departamenta testa metodes standarta MIL-STD-282 metodi Nr. 102.8:  DOP  d ūmu 
iepl ūde aerosola-filtra element ā; 
b) ASV Aizsardz ības departamenta testa metodes standarta MIL-STD-282 metodi Nr. 502.1.1:  DOP  
dūmu iepl ūde g āzmasku filtros;  
c) Vides zin ātņu un tehnolo ģiju instit ūts, IEST-RP-CC021:  HEPA  un ULPA  filtr ējoš ās vides test ēšana.LV L 175/504 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
4.2.1.3.5.4. Filtra tur ētāja mezgla konstrukcija ir t āda, kas nodrošina vienm ērīgu pl ūsmas sadal ījumu filtra laukum ā. 
Filtrs ir apa ļš ar filtra laukumu vismaz 1 075 mm  2 apm ērā. 
4.2.2. Sv ēršanas kameras (vai telpas) un anal ītisko svaru specifik ācijas  
4.2.2.1. Sv ēršanas kameras (vai telpas) apst ākļi 
a) Sv ēršanas kamer ā (vai telp ā), kur ā kondicion ē un sver cietda ļiņu paraugu ņemšanas filtrus, uztur 
22 °C ± 2 °C temperat ūru (22 °C ± 1 °C, ja tas ir iesp ējams) vis ā filtru kondicion ēšanas un sv ēršanas 
laik ā. 
b) Mitrumu uztur zem 10,5 °C rasas punkt ā, un relat īvais mitrums ir 45 % ± 8 %.  
c) Ir pie ļaujamas nelielas atk āpes no sv ēršanas kameras (vai telpas) temperat ūras un mitruma specifik ā­
cij ām, ja atk āpju kop ējais ilgums vien ā filtra sagatavošanas period ā nep ārsniedz 30 min ūtes. 
d) Kameras (vai telpas) vid ē p ēc iesp ējas samazina apk ārtnes pies ārņojumu, kas nogulsn ētos uz cietda ļiņu 
paraugu ņemšanas filtriem to stabiliz ēšan ās laik ā. 
e) Sv ēršanas laik ā nav pie ļaujamas atk āpes no paredz ētajiem nosac ījumiem.  
4.2.2.2. Anal ītisko svaru line ārā reakcija  
Filtra svara noteikšanai izmantotajiem anal ītiskajiem svariem ir j āatbilst A5/1. tabulas linearit ātes 
pārbaudes krit ērijiem, kas paredz piem ērot line āro regresiju. Tas noz īm ē, ka prec īzumsp ējai j ābūt vismaz 
2 μg un izš ķirtsp ējai j ābūt vismaz 1 μg (1 cipars = 1 μg). Test ē vismaz 4 vien ādos att ālumos izvietotas 
atskaites masas. Nulles v ērtībai j ābūt ± 1 μg robež ās. 
A5/1. tabula  
Anal ītisko svaru p ārbaudes krit ēriji 
M ērīšanas sist ēma Krustpunkts a0  Sl īpums a1  Standartk ļūda SEE  Determin ācijas 
koeficients r  2 
Cietda ļiņu svari  ≤ 1 μg 0,99 – 1,01  maks. ≤ 1 %  ≥ 0,998  
4.2.2.3. Statisk ās elektr ības ietekmes nov ēršana  
Izsl ēdz statisk ās elektr ības ietekmi. To var pan ākt ar svaru sazem ēšanu, pirms sv ēršanas novietojot tos uz 
antistatiska pakl āja un neitraliz ējot cietda ļiņu paraugu ņemšanas filtrus ar polonija neitralizatoru vai citu 
ier īci, ar kuru var ieg ūt l īdz īgu rezult ātu. Statisk ās elektr ības ietekmi var izsl ēgt ar ī, to izl ādējot. 
4.2.2.4. Kori ģēšana attiec ībā uz sv ēršanu gais ā 
Paraugu un standartfiltra masas kori ģē attiec ībā uz filtra sv ēršanu gais ā. Kori ģēšana attiec ībā uz sv ēršanu 
gais ā ir paraugu ņemšanas filtra bl īvuma, gaisa bl īvuma un svaru kalibr ēšanas masas bl īvuma funkcija un 
taj ā ne ņem v ērā pašas cietda ļiņas sv ēršanu gais ā. 
Ja filtra materi āla bl īvums nav zin āms, izmanto š ādus bl īvumus:  
a) ar  PTFE  kl āta stiklš ķiedra: 2 300 kg/m  3 ; 
b) PTFE  membr ānfiltrs: 2 144 kg/m  3 ; 
c) PTFE  membr ānfiltram ar polimetilpent āna atbalsta gredzenu: 920 kg/m  3 .LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/505
 
Attiec ībā uz ner ūsējoš ā tērauda kalibr ēšanas svariem izmanto 8 000 kg/m  3 lielu bl īvumu. Ja kalibr ēšanas 
svaru materi āls ir cits, j ābūt zin āmam t ā bl īvumam un šis bl īvums ir j āizmanto. J āiev ēro Starptautisk ās 
Juridisk ās metrolo ģijas organiz ācijas starptautiskais ieteikums OIML R 111-1, izdevums 2004(E) (vai 
līdzv ērtīgs). 
Izmanto š ādu vien ādojumu:  
m f ¼ m  uncorr Ü A 
1 Ä ρ a 
ρ w 
1 Ä ρ a 
ρ f ! 
kur:  
Pe f ir kori ģēta cietda ļiņu parauga masa, mg;  
Pe uncorr  ir nekori ģēta cietda ļiņu parauga masa, mg;  
ρ a ir gaisa bl īvums, kg/m  3 ; 
ρ w ir svaru kalibr ēšanas masas bl īvums, kg/m  3 ; 
ρ f ir cietda ļiņu paraugu ņemšanas filtra bl īvums, kg/m  3 . 
Gaisa bl īvumu ρ a apr ēķina ar š ādu vien ādojumu:  
ρ a ¼ p b Ü M mix 
R Ü T a 
p b ir kop ējais atmosf ēras spiediens, kPa;  
T a ir gaisa temperat ūra sv ēršanas vid ē, kelvini (K);  
M mix gaisa molmasa sv ēršanas vid ē, 28,836 g mol  –1 ; 
R ir g āzes konstante, 8,3144 J mol  –1 K –1 . 
4.3. PN  m ēriek ārtas 
4.3.1. Specifik ācija 
4.3.1.1. Sist ēmas p ārskats  
4.3.1.1.1. Da ļiņu paraugu ņemšanas sist ēma sast āv no zondes vai paraugu ņemšanas punkta, kas ieg ūst paraugu no 
viendab īgi samais ītas pl ūsmas atš ķaid īšanas sist ēm ā, k ā ar ī no gaistošo da ļiņu no ņēm ēja (VPR ) augšup ējā 
virzien ā no da ļiņu skait ītāja (PNC ) un no piem ērot ām p ārvades caurul ēm. Skat īt A5/14. att ēlu. 
4.3.1.1.2. Ieteicams, lai da ļiņu iepriekš ējs separators ( PCF) (piem ēram, ciklons vai impulsa dev ējs) atrastos pirms 
ieejas  VPR . PCF  50 % p ārvarošo da ļiņu diametrs ir starp 2,5 μm un 10 μm pie tilpuma pl ūsmas ātruma, 
kas izv ēlēts da ļiņu paraugu ņemšanai.  PCF  ļauj vismaz 99 % no taj ā non ākušo 1 μm da ļiņu masas 
koncentr ācijas š ķērsot t ā izeju ar tilpuma pl ūsmas ātruma, kas izv ēlēts da ļiņu paraugu ņemšanai.LV L 175/506 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
Kā alternat īvu PCF  viet ā var izmantot paraugu ņemšanas zondi, kas funkcion ē k ā atbilst īga separ ēšanas 
ier īce, piem ēram, k ā par ādīts A5/11. att ēlā. 
4.3.1.2. Visp ārējas pras ības 
4.3.1.2.1. Da ļiņu paraugu ņemšanas punktam j āatrodas atš ķaid īšanas sist ēm ā. Ja izmanto divk āršās atš ķaid īšanas 
sist ēmu, da ļiņu paraugu ņemšanas punktam j āatrodas prim āraj ā atš ķaid īšanas sist ēm ā. 
4.3.1.2.1.1. Da ļiņu p ārvades sist ēma ( PTS) sast āv no paraugu ņemšanas zondes gala jeb  PSP  un PTT . PTS  novada 
paraugu no atš ķaid īšanas tune ļa uz ieeju  VPR . PTS  atbilst turpm āk uzskait ītajiem nosac ījumiem.  
a) Paraugu ņemšanas zondi uzst āda vismaz 10 tune ļa diametru att ālum ā virzien ā uz leju no atg āzes 
iepl ūdes, v ēršot to tieši pret ī tune ļa g āzes pl ūsmai un ar t ās gala asi paral ēli atš ķaid īšanas tune ļa asij.  
b) Paraugu ņemšanas zonde atrodas augšup ējā virzien ā no vis ām kondicion ēšanas ier īcēm (piem ēram, 
siltummai ņa). 
c) Paraugu ņemšanas zondei j ābūt novietotai atš ķaid īšanas tunel ī tā, lai paraugu ņemtu no viendab īga 
atš ķaid ītāju/atg āzu mais ījuma.  
4.3.1.2.1.2. G āzes paraugs, ko laiž caur  PTS , atbilst turpm āk uzskait ītajiem nosac ījumiem.  
a) Pilnas pl ūsmas atg āzu atš ķaid īšanas sist ēmas gad ījum ā š ā g āzes parauga pl ūsmas Reinoldsa skaitlim, 
Re, j ābūt maz ākam par 1 700.  
b) Divk āršās atš ķaid īšanas sist ēmas gad ījum ā š ā g āzes parauga pl ūsmas Reinoldsa skaitlim, Re, j ābūt 
maz ākam par 1 700  PTT , t. i., lejup ējā virzien ā no paraugu ņemšanas zondes vai punkta.  
c) Š ā g āzes parauga uztur ēšan ās laikam j ābūt ≤ 3 sekund ēm. 
4.3.1.2.1.3. Par pie ņemamu uzskata ar ī jebk ādu citu  PTS  konfigur āciju paraugu ņemšanai, ja var pier ādīt l īdzv ērtīgu 
30 nm da ļiņu iepl ūdi. 
4.3.1.2.1.4. Izejas caurule ( OT), pa kuru vada atš ķaid īto paraugu no ātri gaistošo da ļiņu sav ācēja (VRP ) uz da ļiņu 
skait ītāja (PNC ) iepl ūdes atveri, atbilst š ādām īpaš ībām: 
a) iekš ējais diametrs ≥ 4mm apm ērā; 
b) g āzes parauga pl ūsmas uztur ēšan ās laiks ≤ 0,8 sekunžu apm ērā. 
4.3.1.2.1.5. Jebkuru citu paraugu ņemšanas konfigur āciju izejas caurul ē (OT) uzskat īs par pie ļaujamu, ja t ā nodrošina 
līdzv ērtīgu 30 nm da ļiņu iepl ūdi. 
4.3.1.2.2. VPR iek ļauj ier īces paraugu atš ķaid īšanai un ātri gaistošo da ļiņu sav ākšanai.  
4.3.1.2.3. Visas atš ķaid īšanas sist ēmas un paraugu ņemšanas sist ēmas deta ļas no izpl ūdes caurules l īdz da ļiņu 
skait ītājam ( PNC ), kuras saskaras ar neatš ķaid ītu vai atš ķaid ītu atg āzi, tiek konstru ētas t ā, lai samazin ātu 
da ļiņu nogulsn ēšanos. Visas deta ļas ir izgatavotas no elektr ību vadošiem materi āliem, kas nerea ģē ar 
atg āzu sast āvda ļām, un t ās ir elektriski iezem ētas, lai nov ērstu elektrostatiskos efektus.  
4.3.1.2.4. Da ļiņu paraugu ņemšanas sist ēm ā izmanto labu aerosolo vielu ņemšanas praksi, kas ietver izvair īšanos 
no asiem pagriezieniem un p ēkš ņām š ķērsgriezuma izmai ņām, gludu iekš ējo virsmu izmantošanu un 
paraugu ņemšanas l īnijas garuma samazin āšanu. Ir pie ļaujamas pak āpeniskas š ķērsgriezuma mai ņas.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/507
 
4.3.1.3. Īpašas pras ības 
4.3.1.3.1. Da ļiņu paraugs nedr īkst izpl ūst cauri s ūknim, pirms nav izpl ūdis cauri da ļiņu skait ītājam ( PNC ). 
4.3.1.3.2. Ieteicams iepriekš ējs parauga separators.  
4.3.1.3.3. Parauga iepriekš ējās sagatavošanas vien ība 
a) Tai j āsp ēj atš ķaid īt paraugu vien ā vai vair ākos posmos t ā, lai sasniegtu da ļiņu skaita koncentr āciju, kas 
ir zem āka par  PNC  atseviš ķu da ļiņu skait īšanas rež īma augš ējo slieksni ar g āzes temperat ūru zem 
35 °C pirms iepl ūdes atveres  PNC . 
b) Tai j āiek ļauj s ākotn ējs karst ās atš ķaid īšanas posms, p ēc kura paraugu izvada ≥ 150 °C un ≤ 350 °C 
± 10 °C temperat ūrā un atš ķaida to vismaz ar koeficientu 10.  
c) Tas kontrol ē kars ēšanas posmus l īdz nemain īgai nomin ālai darba temperat ūrai ≥ 150 °C un ≤ 400 °C 
± 10 °C diapazon ā. 
d) T ā sniedz nor ādi, vai kars ēšanas posmi ir pareiz ā darba temperat ūrā. 
e) J ābūt konstru ētai t ā, lai pan āktu cieto da ļiņu iek ļūšanas efektivit āti vismaz 70 % apm ērā da ļiņām ar 
100 nm elektrisk ās mobilit ātes diametru.  
f) T ā vis ā VPR  nodrošina da ļiņu koncentr ācijas samazin āšanas koeficientu f  r (d i ) kas da ļiņām ar 30 nm 
un 50 nm elektrisk ās mobilit ātes diametru attiec īgi nav liel āks par 30 un 20 % un nav maz āks par 
5 % nek ā da ļiņām ar 100 nm elektrisk ās mobilit ātes diametru.  
Da ļiņu koncentr ācijas samazin āšanas koeficientu pie katra da ļiņu izm ēra f  r (d i ) apr ēķina ar š ādu 
vien ādojumu:  
f r ðd i Þ ¼ N in ðd i Þ 
N out ðd i Þ 
kur:  
N in (d i ) ir da ļiņu skaita koncentr ācija da ļiņām ar diametru d  i augšup ējā virzien ā; 
N out (d i ) ir da ļiņu skaita koncentr ācija da ļiņām ar diametru d  i lejup ējā virzien ā; 
d i ir da ļiņu elektrisk ās mobilit ātes diametrs (30, 50 vai 100 nm).  
N in (d i ) un N  out (d i ) kori ģē atbilst īgi vien ādiem apst ākļiem.  
Da ļiņu vid ējo aritm ētisko koncentr ācijas samazin āšanas koeficientu pie konkr ēta atš ķaid īšanas iesta ­
tījuma  f r apr ēķina ar š ādu vien ādojumu:  
f r ¼ f r ð30 nmÞ þ f r ð50 nmÞ þ f r ð100 nmÞ 
3 
Ieteicams kalibr ēt un apstiprin āt VPR k ā vienu mezglu.LV L 175/508 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
g) J ābūt konstru ētai saska ņā ar labu inženierijas praksi, lai nodrošin ātu stabilus da ļiņu koncentr ācijas 
samazin āšanas koeficientus testa laik ā. 
h) Kars ējot un samazinot tetrakont āna da ļējo spiedienu, sasniedz > 99 % iztvaikošanu 30 nm tetrakon ­
tāna (CH  3 (CH  2 ) 38 CH  3 ) da ļiņām ar ≥ 10 000 uz cm  3 iepl ūdes koncentr āciju.  
4.3.1.3.4. Da ļiņu skait ītājs (PNC ) 
a) Darbojas pilnas pl ūsmas darba apst ākļos. 
b) T ā skait īšanas precizit ātei p ēc piem ērota izsekojama standarta 1 uz cm  3 diapazon ā jābūt ± 10 % 
robež ās l īdz PNC  vienot ā da ļiņu skait īšanas rež īma augš ējam slieksnim. Ja ilgstoš ā laika posm ā ņemtu 
paraugu vid ējā koncentr ācija ir zem āka par 100 uz cm  3 , dr īkst piepras īt, lai pier āda PNC  precizit āti ar 
augstu statistisko ticam ību. 
c) T ā izš ķirtsp ējai ir j ābūt vismaz 0,1 da ļiņai uz cm  3 koncentr ācij ās zem 100 uz cm  3 . 
d) Izmantojot atseviš ķu da ļiņu skait īšanas rež īmu, reakcijai uz da ļiņu koncentr ācij ām vis ā m ērījumu 
diapazon ā ir j ābūt line ārai. 
e) Datu zi ņošanas frekvencei j ābūt vien ādai ar 0,5 Hz vai liel ākai. 
f) t  90 reakcijas laikam m ērītaj ā koncentr ācijas diapazon ā jābūt maz ākam par 5 sekund ēm. 
g) J āiek ļauj sakrit ības kori ģēšanas funkcija maksim āli l īdz 10 % korekcijai, un dr īkst izmantot iekš ējās 
kalibr ēšanas koeficientu, k ā noteikts š ā papildpielikuma 5.7.1.3. punkt ā, bet nedr īkst izmantot 
nevienu citu algoritmu, lai kori ģētu vai noteiktu skait īšanas efektivit āti. 
h) J ābūt skait īšanas efektivit ātei da ļiņām ar daž ādiem izm ēriem, k ā nor ādīts A5/2. tabul ā. 
A5/2. tabula  
PNC  skait īšanas efektivit āte 
Da ļiņu izm ēra elektrisk ās mobilit ātes diametrs (nm)  PNC  skait īšanas efektivit āte (%)  
23 ± 1  50 ± 12  
41 ± 1  > 90  
4.3.1.3.5. Ja PNC izmanto darbin āšanas š ķidrumu, tas j āmaina tik bieži, cik nor ādījis ražot ājs. 
4.3.1.3.6. Pie  PNC  iepl ūdes ir j āveic spiediena un/vai temperat ūras m ērījumi, ja tos neuztur zin ām ā nemain īgā 
līmen ī punkt ā, kur ā kontrol ē PNC pl ūsmas ātrumu, un tie j ānor āda, lai var ētu kori ģēt da ļiņu skaita 
koncentr ācijas m ērījumus, ņemot v ērā standarta apst ākļus. 
4.3.1.3.7. Kop ējais uztur ēšan ās laiks  PTS , VPR  un  OT , pieskaitot t  90 PNC  reakcijas laiku, nedr īkst p ārsniegt 20 
sekundes.  
4.3.1.4. Ieteikt ās sist ēmas apraksts  
Nākamaj ā punkt ā aprakst īta ieteikt ā prakse  PN  m ērīšanai. Tom ēr ir pie ņemamas ar ī sist ēmas, kas atbilst 
šā papildpielikuma 4.3.1.2. un 4.3.1.3. punkt ā izkl āstītaj ām veiktsp ējas specifik ācij ām.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/509
 
A5/14. att ēls 
Ieteikt ā da ļiņu paraugu ņemšanas sist ēma
 
4.3.1.4.1. Paraugu ņemšanas sist ēmas apraksts  
4.3.1.4.1.1. Da ļiņu paraugu ņemšanas sist ēma sast āv no paraugu ņemšanas zondes gala vai da ļiņu paraugu ņemšanas 
punkta atš ķaid īšanas sist ēm ā, k ā ar ī no PTT , PCF  un VPR , kas atrodas augšup ējā virzien ā no PNC  bloka.  
4.3.1.4.1.2.  VPR  ietver ier īces paraugu atš ķaid īšanai (da ļiņu skaita atš ķaid ītāji: PND  1 un PND  2 ) un da ļiņu tvaic ēšanai 
(tvaic ēšanas caurule ( ET)). 
4.3.1.4.1.3. Testa g āzes pl ūsmas paraugu ņemšanas zondei vai paraugu ņemšanas punktam atš ķaid īšanas tunel ī jābūt 
veidotam t ā, lai var pa ņemt reprezentat īvu g āzes pl ūsmas paraugu no viendab īga atš ķaid ītāju/atg āzu 
mais ījuma.  
5. Kalibr ēšanas interv āli un proced ūras 
5.1. Kalibr ēšanas interv āli 
A5/3. tabula  
Instrumenti kalibr ēšanas interv āli 
M ērinstrumentu p ārbaudes  Interv āls Krit ērijs 
Gāzu analizatora linearit ātes 
nodrošin āšana (kalibr ēšana)  Reizi 6 m ēnešos  ± 2 % no nolas ījuma  
Vid. iestat ījums  Reizi 6 m ēnešos  ± 2 %  
CO NDIR :CO  2 /H 2 O mijiedarb ība Ik m ēnesi  -1–3 ppm  
NO  x konvertora p ārbaude  Ik m ēnesi  > 95 %  
CH  4 dal ītāja p ārbaude  Reizi gad ā 98 % no et āna 
FID CH  4 reakcija  Reizi gad ā Skatiet š ā papildpielikuma 5.4.3. 
punktu  
FID gaisa/degvielas pl ūsma  Pie b ūtisk ām tehniskaj ām apko ­
pēm Saska ņā ar instrumenta ražot āja 
nor ādēm 
Infrasarkanie l āzera spektrometri 
(modul ēti augstas izš ķirtsp ējas, 
šaurjoslas infrasarkanie analizato ­
ri): mijiedarb ības p ārbaude  Reizi gad ā vai pie b ūtisk ām 
tehniskaj ām apkop ēm Saska ņā ar instrumenta ražot āja 
nor ādēmLV L 175/510 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
M ērinstrumentu p ārbaudes  Interv āls Krit ērijs 
QCL  Reizi gad ā vai pie b ūtisk ām 
tehniskaj ām apkop ēm Saska ņā ar instrumenta ražot āja 
nor ādēm 
GC metodes  Skatiet š ā papildpielikuma 7.2. 
punktu  Skatiet š ā papildpielikuma 7.2. 
punktu  
LC metodes  Reizi gad ā vai pie b ūtisk ām 
tehniskaj ām apkop ēm Saska ņā ar instrumenta ražot āja 
nor ādēm 
Fotoakustika  Reizi gad ā vai pie b ūtisk ām 
tehniskaj ām apkop ēm Saska ņā ar instrumenta ražot āja 
nor ādēm 
Mikrogramu svaru linearit āte Reizi gad ā vai pie b ūtisk ām 
tehniskaj ām apkop ēm Skatiet š ā papildpielikuma 
4.2.2.2. punktu  
PNC (da ļiņu skait ītājs) Skatiet š ā papildpielikuma 
5.7.1.1. punktu  Skatiet š ā papildpielikuma 
5.7.1.3. punktu  
VPR (gaistošo da ļiņu no ņēm ējs) Skatiet š ā papildpielikuma 
5.7.2.1. punktu  Skatiet š ā papildpielikuma 5.7.2. 
punktu  
A5/4. tabula  
Konstanta tilpuma paraugu ņēm ēja (CVS ) kalibr ēšanas interv āli 
CVS  Interv āls Krit ērijs 
CVS  pl ūsma  P ēc kapit ālremonta  ± 2 %  
Atš ķaid īšanas pl ūsma  Reizi gad ā ± 2 %  
temperat ūras dev ējs Reizi gad ā ± 1 °C  
Spiediena sensori  Reizi gad ā ± 0,4 kPa  
Iesmidzin āšanas p ārbaude  Reizi ned ēļā ± 2 %  
A5/5. tabula  
Vides datu kalibr ēšanas interv āli 
Klimatiskie apst ākļi Interv āls Krit ērijs 
Temperat ūra Reizi gad ā ± 1 °C  
Mitruma rasa  Reizi gad ā ± 5 %  RH  
Gaisa spiediens  Reizi gad ā ± 0,4 kPa  
Dzes ēšanas ventilators  P ēc kapit ālremonta  Saska ņā ar papildpielikuma 1.1.1. 
punktu  
5.2. Analizatora kalibr ēšanas proced ūras 
5.2.1. Katru analizatoru kalibr ē saska ņā ar instrumenta ražot āja nor ādēm vai vismaz tik bieži, k ā nor ādīts A5/3. 
tabul ā. 
5.2.2. Katra parasti izmantot ā darb ības diapazona linearit āti nodrošina, piem ērojot turpm āk aprakst īto proce ­
dūru. 
5.2.2.1. Analizatora linearit ātes l īkni izveido vismaz p ēc pieciem kalibr ēšanas punktiem, kas ir izvietoti p ēc 
iesp ējas vienm ērīgāk. Augst ākās koncentr ācijas kalibr ēšanas g āzes nomin ālā koncentr ācija nedr īkst b ūt 
maz āka par 80 % no pilnas skalas.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/511
 
5.2.2.2. Vajadz īgo kalibr ēšanas g āzes koncentr āciju var ieg ūt ar g āzu dal ītāju, atš ķaidot ar att īrītu N  2 vai att īrītu 
sint ētisku gaisu.  
5.2.2.3. Linearit ātes l īkni izr ēķina ar maz āko kvadr ātu metodi. Ja ieg ūtā polinoma pak āpe ir liel āka par 3, 
kalibr ēšanas punktu skaitam ir j ābūt vismaz vien ādam ar polinoma pak āpi, kam pieskait īts 2.  
5.2.2.4. Linearit ātes l īkne no katras kalibr ēšanas g āzes nomin ālās v ērtības nedr īkst atš ķirties par vair āk nek ā 
± 2 %.  
5.2.2.5. P ēc linearit ātes l īknes un linearit ātes punktiem ir iesp ējams p ārbaud īt, vai kalibr ēšana ir izdar īta pareizi. 
Nor āda daž ādos analizatoram rakstur īgus parametrus, jo īpaši:  
a) analizatoru un g āzes komponentu;  
b) diapazonu;  
c) linearit ātes nodrošin āšanas datumu.  
5.2.2.6. Ja apstiprin āšanas iest āde uzskata, ka alternat īvas tehnolo ģijas (piem ēram, dators, elektroniski vad īts 
diapazona p ārsl ēgs utt.) nodrošina l īdzv ērtīgu precizit āti, š īs alternat īvas dr īkst izmantot.  
5.3. Analizatora nulles un kalibr ēšanas p ārbaudes proced ūra 
5.3.1. Saska ņā ar š ā papildpielikuma 5.3.1.1. un 5.3.1.2. punktu katru parasti izmantoto darb ības diapazonu 
pārbauda pirms katras anal īzes veikšanas.  
5.3.1.1. Kalibr ēšanu p ārbauda, izmantojot nulles g āzi un kalibr ēšanas g āzi saska ņā ar 6. papildpielikuma 
1.2.14.2.3. punktu.  
5.3.1.2. P ēc test ēšanas nulles g āzi un to pašu kalibr ēšanas g āzi izmanto atk ārtotai p ārbaudei saska ņā ar 6. 
papildpielikuma 1.2.14.2.4. punktu..  
5.4. FID  og ļūde ņražu reakcijas p ārbaudes proced ūra 
5.4.1. Detektora reakcijas optimiz ēšana  
FID noregul ē atbilst īgi instrumenta ražot āja nor ādījumiem. Prop ānu gais ā izmanto visbiež āk izmantotaj ā 
darb ības diapazon ā. 
5.4.2. HC analizatora kalibr ēšana  
5.4.2.1. Analizatoru kalibr ē, izmantojot prop āna piedevu gais ā un att īrītu sint ētisku gaisu.  
5.4.2.2. Izveido š ā papildpielikuma 5.2.2. punkt ā aprakst īto kalibr ēšanas l īkni. 
5.4.3. Daž ādu og ļūde ņražu reakcijas koeficienti un ieteicam ās robežv ērtības 
5.4.3.1. Reakcijas koeficients R  f konkr ētam og ļūde ņražu savienojumam ir  FID  C 1 rādījuma attiec ība pret g āzes 
cilindra koncentr āciju, izteiktu k ā ppm C  1 . 
Testa g āzes koncentr ācijas l īmenis ir t āds, lai darb ības diapazon ā dotu reakciju aptuveni 80 procenti no 
pilnas skalas. Koncentr ācijas precizit āte ir ± 2 % attiec ībā uz gravimetrisko standartu, kas izteikts ar 
tilpumu. Turkl āt g āzes cilindram j ābūt iepriekš sagatavotam 24 stundas temperat ūrā starp 20 un 30 °C.  
5.4.3.2. Reakcijas koeficientus nosaka pie analizatora ekspluat ācijas uzs ākšanas un b ūtisku tehnisko apkopju 
interv ālos. Izmantojam ās testa g āzes un ieteicamie reakcijas koeficienti ir š ādi:LV L 175/512 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
Propil ēns un att īrīts gaiss:  0,90 < R f< 1,10  
Toluols un att īrīts gaiss:  0,90 < R f< 1,10  
Tie ir relat īvi attiec ībā pret R  f 1.00 apm ērā prop ānam un att īrītam gaisam.  
5.5. NO  x konvertora efektivit ātes p ārbaudes proced ūra 
5.5.1. Izmantojot testa iek ārtu, k ā par ādīts A5/15. att ēlā, un turpm āk aprakst īto proced ūru, konvertoru efek ­
tivit āti attiec ībā uz NO  2 pārv ēršanu NO p ārbauda ar ozonatoru.  
5.5.1.1. Analizatoru kalibr ē visbiež āk izmantotaj ā darb ības diapazon ā atbilstoši ražot āja nor ādījumiem, izman ­
tojot nulles g āzi un kalibr ēšanas g āzi (kur ā NO saturs ir l īdz aptuveni 80 % no darb ības diapazona un 
NO  2 koncentr ācija g āzu mais ījum ā ir maz āka par 5 % no NO koncentr ācijas). NO  x analizators ir NO 
rež īm ā tā, lai kalibr ēšanas g āze nepl ūstu caur konvertoru. Nor ādīto koncentr āciju ietver vis ās attiec īgaj ās 
testa lap ās. 
5.5.1.2. Sk ābekli vai sint ētisko gaisu kalibr ēšanas g āzes pl ūsmai nep ārtraukti pievieno pa T veida savienot ājele ­
mentu, l īdz par ādītā koncentr ācija ir aptuveni par 10 % maz āka nek ā šā papildpielikuma 5.5.1.1. punkt ā 
nor ādītā kalibr ēšanas koncentr ācija. Nor ādīto koncentr āciju (c) ietver vis ās attiec īgaj ās testa lap ās. Ozona ­
toru vis ā proces ā uztur neaktiv ētu. 
5.5.1.3. Tagad aktiviz ē ozonatoru, lai tas rad ītu pietiekami daudz ozona NO koncentr ācijas samazin āšanai l īdz 
20 % (minimums 10 %) no š ā papildpielikuma 5.5.1.1. punkt ā nor ādītās kalibr ēšanas koncentr ācijas. 
Nor ādīto koncentr āciju (d) ietver vis ās attiec īgaj ās testa lap ās. 
5.5.1.4. P ēc tam NO  x analizatoru iesl ēdz NO  x rež īm ā, ar ko g āzu mais ījums (ko veido NO, NO  2 , O  2 un N  2 ) pl ūst 
cauri konvertoram. Nor ādīto koncentr āciju (a) ietver vis ās attiec īgaj ās testa lap ās. 
5.5.1.5. Tagad ozonatoru izsl ēdz. Š ā papildpielikuma 5.5.1.2. punkt ā aprakst ītais g āzu mais ījums pl ūst cauri 
konvertoram uz detektoru. Nor ādīto koncentr āciju (b) ietver vis ās attiec īgaj ās testa lap ās.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/513
 
A5/15. att ēls 
NO  x konvertora efektivit ātes p ārbaudes konfigur ācija
 
5.5.1.6. Kad ozonators ir izsl ēgts, sk ābek ļa vai sint ētisk ā gaisa pl ūsma ar ī ir atsl ēgta. Analizatora NO  2 rādījumam 
tad ir j ābūt par vismaz 5 % liel ākam par skaitli, kas nor ādīts š ā papildpielikuma 5.5.1.1. punkt ā. 
5.5.1.7. NO  x konvertora procentu ālo efektivit āti apr ēķina, izmantojot koncentr ācijas a, b, c un d, kas noteiktas š ā 
papildpielikuma 5.5.1.2.–5.5.1.5. punkt ā, ar š ādu vien ādojumu:  
Efficiency ¼ Í 
1 þ a Ä b 
c Ä d Î 
Ü 100  
5.5.1.7.1. Konvertora efektivit āte nedr īkst b ūt maz āka par 95 %. Konvertora efektivit āti p ārbauda tik bieži, k ā 
nor ādīts A5/3. tabul ā. 
5.6. Mikrogramu svaru kalibr ēšana  
5.6.1. Cietda ļiņu paraugu ņemšanas filtra sv ēršanai izmantoto mikrogramu svaru kalibr ēšanai ir j āatbilst valsts 
vai starptautiskam standartam. Svariem ir j āatbilst š ā papildpielikuma 4.2.2.2. punkt ā nor ādītaj ām linea ­
rit ātes pras ībām. Linearit āti p ārbauda vismaz reizi 12 m ēnešos vai ikreiz p ēc sist ēmas remonta vai 
izmai ņām, kas var ietekm ēt kalibr ēšanu.  
5.7. Da ļiņu paraugu ņemšanas sist ēmas kalibr ēšana un apstiprin āšana  
Kalibr ēšanas/apstiprin āšanas metožu piem ēri ir uzskait īti: 
http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29grpe/pmpFCP.html.  
5.7.1.  PNC  kalibr ēšana  
5.7.1.1. Apstiprin ātāja iest āde nodrošina, ka  PNC  13 m ēnešu laika period ā pirms emisijas testa ir izdots kalib ­
rēšanas sertifik āts, ar kuru apliecina atbilst ību izsekojamam standartam. Starp kalibr ēšanas darb ībām vai 
nu noteikšanas nol ūkos p ārrauga  PNC  skait īšanas efektivit āti, vai regul āri reizi 6 m ēnešos nomaina  PNC  
dakti. Skatiet A5/16. un A5/17. att ēlu. PNC  skait īšanas efektivit āti var p ārraudz īt, pamatojoties uz 
atskaites  PNC  vai uz vismaz diviem citiem m ērīšanas  PNC . Ja PNC  uzr āda da ļiņu skaita koncentr ācijas 
± 10 % robež ās no vid ējām aritm ētiskaj ām koncentr ācij ām, kuras nor ādījis atskaites  PNC  vai divu vai 
vair āku PNC  grupa,  PNC  turpm āk uzskata par stabilu; pret ējā gad ījum ā ir vajadz īga PNC  apkope. Ja  PNC  
pārrauga, pamatojoties uz diviem vai vair ākiem citiem m ērīšanas  PNC , ir at ļauts izmantot atskaites 
transportl īdzekli, ko brauc daž ādās testa telp ās, kurai katrai ir savs  PNC .LV L 175/514 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
A5/16. att ēls 
PNC  nomin ālā gada sec ība
 
A5/17. att ēls 
PNC  paplašin ātā gada sec ība (ja aizkav ējas PNC  pilna kalibr ēšanas)
  
5.7.1.2. P ēc jebkuras b ūtiskas apkopes veikšanas  PNC  atk ārtoti j āveic kalibr ēšana un j āsa ņem jauns kalibr ēšanas 
sertifik āts. 
5.7.1.3. Kalibr ēšanai ir j āatbilst valsts vai starptautisk ā standart ā noteiktai kalibr ēšanas metodei, sal īdzinot kalib ­
rējam ā PNC  reakciju ar:  
a) kalibr ēta aerosola elektrometra reakciju, vienlaic īgi ņemot elektrostatiski klasific ētu kalibr ēšanas da ļiņu 
paraugus; vai  
b) otra  PNC  reakciju, kurš ir tieši kalibr ēts p ēc iepriekš min ētās metodes.  
5.7.1.3.1. Š ā papildpielikuma 5.7.1.3. punkta a) apakšpunkt ā kalibr ēšanu veic, izmantojot vismaz sešas standarta 
koncentr ācijas, kas ir p ēc iesp ējas vienm ērīgāk izvietotas  PNC  m ērījumu diapazon ā. 
5.7.1.3.2. Š ā papildpielikuma 5.7.1.3. punkta b) apakšpunkt ā kalibr ēšanu veic, izmantojot vismaz sešas standarta 
koncentr ācijas  PNC  m ērījumu diapazon ā. Vismaz 3 punktos koncentr ācijai j ābūt maz ākai par 1000 uz 
cm  3 ; p ārējām koncentr ācij ām ir j ābūt line āri izvietot ām robež ās no 1000 uz cm  3 līdz augst ākajai  PNC  
diapazona atseviš ķu da ļiņu skait īšanas rež īma robežai.  
5.7.1.3.3. Š ā papildpielikuma 5.7.1.3. punkta a) un b) apakšpunkt ā izraudz ītajos punktos iek ļauj nomin ālu nulles 
koncentr ācijas punktu, kuru ieg ūst, pie katra instrumenta iepl ūdes atveres piestiprinot EN 1822:2008 
H13 klases vai l īdz īgas veiktsp ējas HEPA  filtrus. Ja kalibr ējamajam  PNC  nepiem ēro kalibr ēšanas koefi ­
cientu, m ērīto koncentr āciju v ērtībām j ābūt ± 10 % robež ās no standarta koncentr ācijas katrai koncen ­
trācijai, iz ņemot nulles punktu, pret ējā gad ījum ā kalibr ējamais  PNC  jānoraida. J āapr ēķina un j āreģistr ē 
novirze no abu datu kopu vismaz āko kvadr ātu line ārās regresijas. Kalibr ējamam  PNC  piem ēro kalibr ē­ 
šanas koeficientu, kas ir vien āds ar novirzes apgriezto lielumu. Reakcijas linearit āti apr ēķina k ā abu datu 
kopu P īrsona momentu reizin ājumu korel ācijas koeficientu kvadr ātu (r), un tai j ābūt vien ādai ar 0,97 vai 
liel ākai. Apr ēķinot gan novirzi, gan r  2 , line ārajai regresijai j āiet caur s ākuma punktu (nulles koncentr āciju 
abiem instrumentiem).  
5.7.1.4. Kalibr ēšan ā iek ļauj ar ī PNC  atkl āšanas efektivit ātes p ārbaudi ar 23 nm elektrisk ās mobilit ātes diametra 
da ļiņām saska ņā ar š ā papildpielikuma 4.3.1.3.4. punkta h) apakšpunkta pras ībām. Skait īšanas efektivi ­
tātes p ārbaude ar 41 nm da ļiņām nav nepieciešama.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/515
 
5.7.2.  VPR  kalibr ēšana/apstiprin āšana  
5.7.2.1. Jaunam mezglam un p ēc jebkuras b ūtiskas apkopes ir nepieciešama kalibr ēšana  VPR  da ļiņu koncen ­
trācijas samazin ājuma koeficientiem vis ā atš ķaid īšanas iestat ījumu diapazon ā instrumenta noteikt ās nomi ­
nālās darb ības temperat ūrā. VPR  da ļiņu koncentr ācijas samazin āšanas koeficientam j āveic periodiska 
apstiprin āšana, veicot tikai viena iestat ījuma p ārbaudi, kas rakstur īgs m ērīšanai transportl īdzek ļos ar 
cietda ļiņu filtru. Apstiprin ātāja iest āde nodrošina, ka  VPR  6 m ēnešu laika period ā pirms emisijas testa 
ir izdots kalibr ēšanas vai apstiprin ājuma sertifik āts. Ja  VPR  ir ieb ūvēti temperat ūras uzraudz ības signa ­
liz ētāji, ir pie ļaujams 13 m ēnešu apstiprin āšanas interv āls. 
Ieteicams kalibr ēt un apstiprin āt VPR  k ā vienu mezglu.  
VPR rakstur īgs da ļiņu koncentr ācijas samazin ājuma koeficients ciet ām da ļiņām ar 30, 50 un 100 nm 
elektrisk ās mobilit ātes diametru. Da ļiņu koncentr ācijas samazin āšanas koeficientam f  r (d i ) da ļiņām ar 30 
nm un 50 nm elektrisk ās mobilit ātes diametru j ābūt attiec īgi ne vair āk par 30 un 20 % liel ākam un ne 
vair āk par 5 % maz ākam nek ā da ļiņām ar 100 nm elektrisk ās mobilit ātes diametru. Apstiprin āšanas 
nol ūkā vid ējam aritm ētiskajam da ļiņu koncentr ācijas samazin āšanas koeficientam j ābūt ± 10 % robež ās 
no vid ējā aritm ētisk ā da ļiņu koncentr ācijas samazin āšanas koeficienta  f r , kas noteikts prim āraj ā VPR  
kalibr ēšan ā. 
5.7.2.2. Šo m ērījumu testa aerosolam j ābūt ciet ām da ļiņām ar 30, 50 un 100 nm elektrisk ās mobilit ātes diametru 
un minim ālo koncentr āciju ar 5 000 da ļiņām uz cm  3 VPR  iepl ūdes atver ē. Alternat īvi apstiprin āšanai var 
izmantot polidisper ģētu aerosolu ar elektrisk ās mobilit ātes vid ējo diametru 50 nm apm ērā. Testa aero ­
solam  VPR  darb ības temperat ūrās ir j āsaglab ājas termiski stabilam. Da ļiņu skaita koncentr āciju m ēra 
augšup ējā un lejup ējā virzien ā no komponentiem.  
Da ļiņu koncentr ācijas samazin āšanas koeficientu pie katra monodisper ģētu da ļiņu izm ēra apr ēķina ar 
šādu vien ādojumu:  
f r ðd i Þ ¼ N in ðd i Þ 
N out ðd i Þ 
kur:  
N in (d i ) ir da ļiņu skaita koncentr ācija da ļiņām ar diametru d  i augšup ējā virzien ā; 
N out (d i ) ir da ļiņu skaita koncentr ācija da ļiņām ar diametru d  i lejup ējā virzien ā; 
d i ir da ļiņu elektrisk ās mobilit ātes diametrs (30, 50 vai 100 nm).  
N in (d i ) un N  out (d i ) kori ģē atbilst īgi vien ādiem apst ākļiem.  
Da ļiņu vid ējo aritm ētisko koncentr ācijas samazin āšanas koeficientu pie konkr ēta atš ķaid īšanas iestat ījuma  
f r apr ēķina ar š ādu vien ādojumu:  
f r ¼ f r ð30nmÞ þ f r ð50nmÞ þ f r ð100nmÞ 
3 
Ja apstiprin āšanai izmanto polidisper ģētu 50 nm aerosolu, vid ējo aritm ētisko koncentr ācijas samazin ā­ 
šanas koeficientu  f v pie apstiprin āšanai izmantot ā atš ķaid īšanas iestat ījuma apr ēķina ar š ādu vien ādo ­
jumu:  
f v ¼ N in 
N outLV L 175/516 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
kur:  
N in ir da ļiņu skaita koncentr ācija augšup ējā virzien ā; 
N out ir da ļiņu skaita koncentr ācija lejup ējā virzien ā. 
5.7.2.3.  VPR  j ānodrošina vair āk nek ā 99 % tetrakont āna (CH  3 (CH  2 ) 38 CH  3 ) da ļiņu atdal īšana, kuru elektrisk ās 
mobilit ātes diametrs nav maz āks par 30 nm ar ≥10 000 uz cm  3 koncentr āciju iepl ūdes atver ē, ja to 
darbina ar zem āko atš ķaid īšanas iestat ījumu ražot āja ieteiktaj ā darb ības temperat ūrā. 
5.7.3.  PN  m ērīšanas sist ēmas p ārbaudes proced ūras 
5.7.3.1. Reizi m ēnes ī PNC  ien ākoš ās pl ūsmas izm ērītajai v ērtībai j ābūt 5 % robež ās no  PNC  nomin ālā pl ūsmas 
ātruma, ko p ārbauda ar kalibr ētu pl ūsmas m ērītāju. 
5.8. Jaukšanas ier īces precizit āte 
Ja š ā papildpielikuma 5.2. punkt ā noteikt ās kalibr ēšanas veikšanai izmanto g āzes dal ītāju, jaukšanas 
ier īces precizit ātei j ābūt t ādai, lai atš ķaid īto kalibr ēšanas g āzu koncentr ācijas var ētu noteikt ar ± 2 % 
precizit āti. Kalibr ēšanas l īkni p ārbauda ar vid ēja iestat ījuma p ārbaudi, k ā aprakst īts š ā papildpielikuma 
5.3. punkt ā. Kalibr ēšanas g āzei ar koncentr āciju zem 50 % no analizatora diapazona, j ābūt 2 % robež ās 
no t ās sertific ētās koncentr ācijas.  
6. Standartg āzes 
6.1. T īras g āzes 
6.1.1. Visas v ērtības, kas izteiktas ppm, noz īm ē V-ppm (vpm).  
6.1.2. Nepieciešam ības gad ījum ā kalibr ēšanai un darb ībai ir j ābūt pieejam ām š ādām t īraj ām g āzēm. 
6.1.2.1. Sl āpeklis  
Tīrība: ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO  2 , ≤ 0,1 ppm NO, < 0,1 ppm NO  2 , < 0,1 ppm N  2 O, < 
0,1 ppm NH  3 ; 
6.1.2.2. Sint ētiskais gaiss  
Tīrība: ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO  2 , ≤0,1 ppm NO; sk ābek ļa saturs starp 18 un 21 % no 
tilpuma;  
6.1.2.3. Sk ābeklis:  
Tīrība: > 99,5 % no tilpuma O  2 ; 
6.1.2.4. Ūde ņradis (un mais ījums, kas satur h ēliju vai sl āpekli):  
Tīrība: ≤ 1 ppm C1, ≤ 400 ppm CO2; ūde ņraža saturs starp 39 un 41 % no tilpuma;  
6.1.2.5. Oglek ļa monoks īds: 
Min. t īrība 99,5 %;  
6.1.2.6. Prop āns: 
Min. t īrība 99,5 %.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/517
 
6.2. Kalibr ēšanas g āzes 
6.2.1. Kalibr ēšanas g āzes faktiskajai koncentr ācijai j ābūt ± 1 % robež ās no noteikt ās v ērtības vai saska ņā ar 
turpm āk nor ādīto. 
Gāzu mais ījumiem ar turpm āk nor ādītajiem sast āviem ir j ābūt pieejamiem ar va ļējas g āzes specifik ācij ām 
saska ņā ar š ā papildpielikuma 6.1.2.1. vai 6.1.2.2. punktu:  
a) C  3 H 8 sint ētisk ā gais ā (skatiet š ā papildpielikuma 6.1.2.2. punktu);  
b) CO sl āpekl ī; 
c) CO  2 slāpekl ī; 
d) CH  4 sint ētisk ā gais ā; 
e) NO sl āpekl ī (NO  2 daudzums šaj ā kalibr ēšanas g āzē nedr īkst p ārsniegt 5 % no NO satura).LV L 175/518 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
6. papildpielikums  
1. tipa testa proced ūras un testa apst ākļi 
1. Testa proced ūras un testa apst ākļi 
1.1 Testu apraksts  
1.1.1. Ar 1. tipa testu p ārbauda g āzveida savienojumu, cietda ļiņu un da ļiņu skaita emisijas, k ā ar ī CO  2 emisiju 
masu, degvielas pat ēriņu, elektroener ģijas pat ēriņu un elektriskos pilnuzl ādes nobraukumus piem ērojam ā 
WLTP  testa cikl ā. 
1.1.1.1. Testus veic saska ņā ar š ā papildpielikuma 1.2. punkt ā aprakst īto metodi vai 8. papildpielikuma 3. punkt ā 
aprakst īto metodi attiec ībā uz transportl īdzek ļiem, kas ir tikai elektrotransportl īdzek ļi, hibr īda elektrotran ­
sportl īdzek ļiem un saspiesta ūde ņraža ar degvielas elementiem darbin āmiem hibr īda transportl īdzek ļiem. 
Atg āzu, cietda ļiņu un da ļiņu paraugus ņem un analiz ē saska ņā ar noteiktaj ām metod ēm. 
1.1.2. Testu skaitu nosaka saska ņā ar pl ūsmkarti A6/1. att ēlā. Robežv ērtība ir attiec īgā krit ērija pies ārņot āja 
maksim ālā pie ļaujam ā v ērtība, k ā nor ādīts Regulas (EK) Nr. 715/2007 I pielikum ā. 
1.1.2.1. A6/1. att ēlā nor ādītā pl ūsmkarte ir attiecin āma tikai uz visu piem ērojam ā WLTP  testa ciklu, nevis uz 
atseviš ķiem posmiem.  
1.1.2.2. Testa rezult āti ir v ērtības, kas ieg ūtas p ēc tam, kad piem ērotas uz AUEAS ener ģijas mai ņu balst ītās Ki un  
ATCT  korekcijas.  
1.1.2.3. Kop ējo cikla v ērtību noteikšana  
1.1.2.3.1. Ja k ādā no testiem tiek p ārsniegta krit ērija emisijas robežv ērtība, transportl īdzekli nepie ņem. 
1.1.2.3.2. Atkar ībā no transportl īdzek ļa tipa ražot ājs par pie ņemamu pazi ņo CO  2 emisiju masas, elektroener ģijas 
pat ēriņa un degvielas pat ēriņa kop ējo cikla v ērtību attiec ībā uz NOVC-FCHV , k ā ar ī PER  un AER  saska ņā ar 
A6/1. tabulu.  
1.1.2.3.3.  OVC-HEV  elektroener ģijas pat ēriņa pazi ņoto v ērtību akumul ēto ener ģiju pat ērējoš ā ekspluat ācijas st āvokl ī 
nenosaka saska ņā ar A6/1. att ēlu. To pie ņem par tipa apstiprin ājuma v ērtību, ja pazi ņot ā CO  2 vērtība tiek 
pie ņemta k ā apstiprin ājuma v ērtība. Ja tas t ā nav, par tipa apstiprin ājuma v ērtību pie ņem izm ērīto elek ­
troener ģijas pat ēriņa v ērtību. 
1.1.2.3.4. Ja p ēc pirm ā testa ir atbilst ība visiem krit ērijiem, kas nor ādīti piem ērojam ās A6/2. tabulas 1. rind ā, visas 
ražot āja pazi ņot ās v ērtības pie ņem k ā tipa apstiprin ājuma v ērtību. Ja nav atbilst ības k ādam no krit ērijiem 
piem ērojam ās A6/2. tabulas 1. rind ā, tam pašam transportl īdzeklim veicu otru testu.  
1.1.2.3.5. P ēc otr ā testa apr ēķina abu testu vid ējos aritm ētiskos rezult ātus. Ja šie vid ējie aritm ētiskie rezult āti atbilst 
visiem krit ērijiem, kas nor ādīti piem ērojam ās A6/2. tabulas 2. rind ā, visas ražot āja pazi ņot ās v ērtības 
pie ņem k ā tipa apstiprin ājuma v ērtību. Ja nav atbilst ības k ādam no krit ērijiem piem ērojam ās A6/2. tabulas 
2. rind ā, tam pašam transportl īdzeklim veicu trešo testu.  
1.1.2.3.6. P ēc treš ā testa apr ēķina visu tr īs testu vid ējos aritm ētiskos rezult ātus. Visiem parametriem, kas atbilst 
attiec īgajiem krit ērijiem piem ērojam ās A6/2. tabulas 3. rind ā, pazi ņoto v ērtību pie ņem k ā tipa apstiprin ā­
juma v ērtību. Parametriem, kas neatbilst attiec īgajiem krit ērijiem piem ērojam ās A6/2. tabulas 3. rind ā, par 
tipa apstiprin ājuma v ērtību pie ņem vid ējo aritm ētisko rezult ātu. 
1.1.2.3.7. Ja p ēc pirm ā vai otr ā testa nav atbilst ības k ādam no piem ērojam ās A6/2. tabulas krit ērijiem, p ēc ražot āja 
piepras ījuma un ar apstiprin ātājas iest ādes at ļauju v ērtības var atk ārtoti pazi ņot k ā augst ākas v ērtības 
attiec ībā uz emisij ām vai pat ēriņu vai k ā zem ākas v ērtības attiec ībā uz elektriskajiem pilnuzl ādes nobrau ­
kumiem, lai samazin ātu tipa apstiprin ājumam vajadz īgo testu skaitu.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/519
 
1.1.2.3.8. dCO2  1 , dCO2  2 un dCO2  3 noteikšana.  
1.1.2.3.8.1. Neskarot 1.1.2.3.8.2. punkta pras ību, saist ībā ar krit ērijiem attiec ībā uz vair ākiem A6/2. tabulas testiem 
izmanto š ādas dCO2  1 , dCO2  2 un dCO2  3 vērtības:  
dCO2  1 = 0,990;  
dCO2  2 = 0,995;  
dCO2  3 = 1,000.  
1.1.2.3.8.2. Ja akumul ēto ener ģiju pat ērējošs 1. tipa tests attiec ībā uz OVC-HEV  sast āv no diviem vai vair ākiem 
piem ērojamiem  WLTP  testa cikliem un dCO2x v ērtība ir maz āka par 1, tad dCO2x v ērtību aizst āj ar 1.  
1.1.2.3.9. Ja testa rezult ātu vai vid ējos testa rezult ātus pie ņēma un apstiprin āja k ā tipa apstiprin ājuma v ērtību, šo 
rezult ātu turpm ākos apr ēķinos sauc par “pazi ņoto v ērtību”.  
A6/1. tabula  
Ražot āja pazi ņotaj ām v ērtībām piem ērojamiem noteikumi (kop ējās cikla v ērības)  ( 1 ) 
Transportl īdzek ļa tips  M CO2 ( 2 ) 
(g/km)  Degvielas pat ēriņš 
(kg/100km)  Elektroener ģijas 
pat ēriņš ( 3 ) 
(Wh/km)  Kop ējais pilnuzl ādes 
nobraukums / t īrais 
pilnuzl ādes 
nobraukums (  3 ) 
(km)  
Transportl īdzek ļi, ko test ē 
saska ņā ar 6. papildpieli ­
kumu ( ICE) M CO2 
7. papildpielikuma 
3. punkts  — —  —  
NOVC-FCHV  —  FC CS 
8. papildpieli ­
kuma 4.2.1.2.1. 
punkts  — —  
NOVC-HEV  M CO2,CS  
8. papildpielikuma 
4.1.1. punkts  — —  —  
OVC-HEV  CD M CO2,CD  
8. papildpielikuma 
4.1.2. punkts  — EC AC,CD  
8. papildpieli ­
kuma 4.3.1. 
punkts  AER  
8. papildpieli ­
kuma 4.4.1.1. 
punkts  
CS M CO2,CS  
8. papildpielikuma 
4.1.1. punkts  — —  —  
PEV  —  —  EC WLTC  
8. papildpieli ­
kuma 4.3.4.2. 
punkts  PER  WLTC  
8. papildpieli ­
kuma 4.4.2. 
punkts  
( 1 ) Pazi ņot ā v ērtība ir v ērtība, kam veiktas vajadz īgās korekcijas (t. i., Ki korekcija un citas re ģion ālās korekcijas). 
( 2 ) Noapa ļojums xxx,xx. 
( 3 ) Noapa ļojums xxx,x.LV L 175/520 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
A6/1. att ēls 
Pl ūsmkarte, kas att ēlo 1. tipa testu skaita noteikšanas proced ūru
LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/521
 
A6/2. tabula  
Testu skaita krit ēriji 
ICE transportl īdzek ļu, NOVC-HEV  un OVC-HEV  uzl ādi noturošam 1. tipa testa.  
Tests  V ērtējuma parametrs  Krit ērija emisija  M  CO2 
1. rinda  Pirmais tests  Pirm ā testa rezult āti ≤ Noregul ējuma 
robežv ērtība × 0,9  ≤ Pazi ņot ā v ērtība × 
dCO2  1 
2. rinda  Otrais tests  Pirm ā un otr ā testa vid ējais 
aritm ētiskais rezult āts ≤ Noregul ējuma 
robežv ērtība × 1 (  1 ) ≤ Pazi ņot ā v ērtība × 
dCO2  2 
3. rinda  Trešais tests  Visu tr īs testu vid ējais aritm ē­
tiskais rezult āts ≤ Noregul ējuma 
robežv ērtība × 1 (  1 ) ≤ Pazi ņot ā v ērtība × 
dCO2  3 
( 1 ) Katram testa rezult ātam ir ar ī jāatbilst noregul ējuma robežv ērtībai. 
OVC-HEV  akumul ēto ener ģiju pat ērējošam 1. tipa testam.  
Tests  V ērtējuma parametrs  Krit ērija emisijas  M  CO2,CD  AER  
1. rinda  Pirmais 
tests  Pirm ā testa rezult āti ≤ Noregul ējuma 
robežv ērtība × 
0,9 (  1 ) ≤ Pazi ņot ā 
vērtība × dCO2  1 ≥ Pazi ņot ā v ērtība 
× 1 
2. rinda  Otrais 
tests  Pirm ā un otr ā testa 
vid ējais aritm ētiskais 
rezult āts ≤ Noregul ējuma 
robežv ērtība × 
1,0 (  2 ) ≤ Pazi ņot ā 
vērtība × dCO2  2 ≥ Pazi ņot ā v ērtība 
× 1 
3. rinda  Trešais 
tests  Visu tr īs testu vid ējais 
aritm ētiskais rezult āts ≤ Noregul ējuma 
robežv ērtība × 
1,0 (  2 ) ≤ Pazi ņot ā 
vērtība × dCO2  3 ≥ Pazi ņot ā v ērtība 
× 1  
( 1 ) “0,9” aizst āj ar “1”  OVC-HEV  akumul ēto ener ģiju pat ērējošam 1. tipa testam tikai tad, ja akumul ēto ener ģiju pat ērē­
jošais tests ietver divus vai vair ākus WLTC  ciklus. 
( 2 ) Katram testa rezult ātam ir ar ī jāatbilst noregul ējuma robežv ērtībai. 
PEV  
Tests  V ērtējuma parametrs  Elektroener ģijas 
pat ēriņš PER 
1. rinda  Pirmais tests  Pirm ā testa rezult āti ≤ Pazi ņot ā v ērtība × 1  ≥ Pazi ņot ā v ērtība × 1  
2. rinda  Otrais tests  Pirm ā un otr ā testa vid ējais 
aritm ētiskais rezult āts ≤ Pazi ņot ā v ērtība × 1  ≥ Pazi ņot ā v ērtība × 1  
3. rinda  Trešais tests  Visu tr īs testu vid ējais arit ­
m ētiskais rezult āts ≤ Pazi ņot ā v ērtība × 1  ≥ Pazi ņot ā v ērtība × 1  
NOVC-FCHV  
Tests  V ērtējuma parametrs  FC  CS 
1. rinda  Pirmais tests  Pirm ā testa rezult āti ≤ Pazi ņot ā v ērtība × 1  
2. rinda  Otrais tests  Pirm ā un otr ā testa vid ējais aritm ētiskais 
rezult āts ≤ Pazi ņot ā v ērtība × 1  
3. rinda  Trešais tests  Visu tr īs testu vid ējais aritm ētiskais rezult āts ≤ Pazi ņot ā v ērtība × 1LV L 175/522 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
1.1.2.4. Konkr ētu posmu v ērtību noteikšana  
1.1.2.4.1. CO  2 vērtība konkr ētā posm ā 
1.1.2.4.1.1. Kad ir pie ņemta CO  2 emisijas masas kop ējā cikla pazi ņot ā v ērtība, testa rezult ātu konkr ētu posmu vid ējās 
aritm ētisk ās v ērtības (g/km) reizina ar korekcijas koeficientu CO2_AF, lai kompens ētu pazi ņot ās v ērtības 
un testa rezult ātu starp ību. Š ī kori ģētā v ērtība ir CO  2 tipa apstiprin ājuma v ērtība. 
CO2  A F ¼ Pazi ņot ā vērtība 
Posma kop ējā vērtība 
kur: 
Phase combined value  ¼ CO2  ave  L Ü D L þ CO2  ave  M Ü D M þ CO2  ave  H Ü D H þ CO2  ave  exH Ü D exH 
D L þ D M þ D H þ D exH 
kur:  
CO2  ave  L ir CO  2 emisiju masas vid ējais aritm ētiskais rezult āts L posma testa rezult ātam(-iem), g/km;  
CO2  ave  M ir CO  2 emisiju masas vid ējais aritm ētiskais rezult āts M posma testa rezult ātam(-iem), g/km;  
CO2  ave  H ir CO  2 emisiju masas vid ējais aritm ētiskais rezult āts H posma testa rezult ātam(-iem), g/km;  
CO2  ave  exH ir CO  2 emisiju masas vid ējais aritm ētiskais rezult āts exH posma testa rezult ātam(-iem), g/km;  
D L ir L posma teor ētiskais att ālums, km;  
D M ir M posma teor ētiskais att ālums, km;  
D H ir H posma teor ētiskais att ālums, km;  
D exH ir exH posma teor ētiskais att ālums, km.  
1.1.2.4.1.2. Ja CO  2 emisijas masas kop ējā cikla pazi ņot ā v ērtība netiek pie ņemta, tipa apstiprin ājuma konkr ēta posma 
vērtību CO  2 emisijas masai apr ēķina k ā attiec īgā posma visu testu vid ējo aritm ētisko rezult ātu. 
1.1.2.4.2. Degvielas pat ēriņa v ērtības konkr ētā posm ā 
1.1.2.4.2.1. Degvielas pat ēriņa v ērtību apr ēķina ar konkr ēta posma CO  2 emisijas masu, izmantojot vien ādojumus š ā 
papildpielikuma 1.1.2.4.1. punkt ā un vid ējās aritm ētisk ās emisijas.  
1.1.2.4.3. Elektroener ģijas pat ēriņa v ērtības konkr ētā posm ā, PER  un AER . 
1.1.2.4.3.1. Elektroener ģijas pat ēriņu konkr ētā posm ā un konkr ētu posmu elektriskos pilnuzl ādes nobraukumus apr ē­ 
ķina ar testa rezult āta(-u) konkr ēta posma vid ējām aritm ētiskaj ām v ērtībām, nepiem ērojot korekcijas 
koeficientu.  
1.2. 1. tipa testa apst ākļi 
1.2.1. P ārskats  
1.2.1.1. 1. tipa tests sast āv no noteikt ās sec ības, k ādā notiek dinamometra sagatavošana, degvielas uzpilde, izga ­
rojumu uztveršana un ekspluat ācijas apst ākļi. 
1.2.1.2. 1. tipa tests ietver transportl īdzek ļa darbin āšanu uz šasijas dinamometra interpol ācijas saimei piem ērojam ā 
WLTC  ietvaros. Nep ārtraukti v āc proporcion ālu daudzumu atš ķaid ītu atg āzu emisiju, ko p ēc tam analiz ē ar 
konstanta tilpuma paraugu ņēm ēju. 
1.2.1.3. Fona koncentr ācijas m ēra visiem savienojumiem, kam veic atš ķaid īto emisiju masas m ērījumus. Attiec ībā 
uz atg āzu emisiju test ēšanu šim nol ūkam ir nepieciešama atš ķaid īšanas gaisa paraugu ņemšana un anal īze.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/523
 
1.2.1.3.1. Fona cietda ļiņu m ērīšana  
1.2.1.3.1.1. Ja ražot ājs pieprasa no emisiju m ērījumiem at ņemt vai nu atš ķaid īšanas gaisa, vai atš ķaid īšanas tune ļa fona 
cietda ļiņu masu, šos fona l īme ņus nosaka saska ņā ar š ā papildpielikuma 1.2.1.3.1.1.1.–1.2.1.3.1.1.3. 
punkt ā uzskait ītaj ām proced ūrām. 
1.2.1.3.1.1.1. Maksim ālā pie ļaujam ā fona korekcija ir masa uz filtra, kas vien āda ar 1 mg/km pie testa pl ūsmas ātruma.  
1.2.1.3.1.1.2. Ja fons šo l īmeni p ārsniedz, at ņemt konstantu skaitli 1 mg/km.  
1.2.1.3.1.1.3. Ja p ēc fona devuma atskait īšanas ieg ūst negat īvu rezult ātu, uzskata, ka fona l īmenis ir nulle.  
1.2.1.3.1.2. Atš ķaid īšanas gaisa fona cietda ļiņu masas l īmeni nosaka, laižot filtr ētu atš ķaid īšanas gaisu cauri cietda ļiņu 
fona filtram. To ņem no vietas, kas lejup ējā virzien ā ir t ūlīt aiz atš ķaid īšanas gaisa filtriem. Fona l īme ņus, 
ko izsaka μ/m 3 , nosaka k ā vismaz 14 m ērījumu (veicot vismaz vienu m ērījumu ned ēļā) main īgo vid ējo 
aritm ētisko rezult ātu. 
1.2.1.3.1.3. Atš ķaid īšanas tune ļa fona cietda ļiņu masas l īmeni nosaka, laižot filtr ētu atš ķaid īšanas gaisu cauri cietda ļiņu 
fona filtram. To ņem no t ās pašas vietas, kur ņem cietda ļiņu paraugu. Ja testam izmanto sekund āro 
atš ķaid īšanu, fona m ērījuma veikšanai ir j ābūt aktiviz ētai sekund ārās atš ķaid īšanas sist ēmai. Vienu m ērī­
jumu var veikt testa dien ā, proti, vai nu pirms, vai p ēc testa.  
1.2.1.3.2. Fona da ļiņu skaita noteikšana  
1.2.1.3.2.1. Ja ražot ājs pieprasa fona korekciju, šos fona l īme ņus nosaka saska ņā ar turpm āk aprakst īto. 
1.2.1.3.2.1.1. Fona v ērtību var vai nu apr ēķin āt, vai izm ērīt. Maksim ālā pie ļaujam ā fona korekcija ir saist īta ar da ļiņu 
skaita m ērīšanas sist ēmas maksim ālo pie ļaujamo nopl ūdes ātrumu (0,5 da ļiņas uz cm  3 ), kas ieg ūts no 
da ļiņu koncentr ācijas samazin āšanas koeficienta,  PCRF , un  CVS  pl ūsmas ātruma, kuru izmanto faktiskaj ā 
test ā. 
1.2.1.3.2.1.2. Vai nu apstiprin ātāja iest āde, vai ražot ājs var piepras īt, lai apr ēķin āto v ērtību viet ā izmanto faktiskos fona 
m ērījumus.  
1.2.1.3.2.1.3. Ja p ēc fona devuma atskait īšanas ieg ūst negat īvu rezult ātu, uzskata, ka  PN  rezult āts ir nulle.  
1.2.1.3.2.2. Atš ķaid īšanas gaisa fona da ļiņu skaita l īmeni nosaka, ņemot filtr ēta atš ķaid īšanas gaisa paraugus. To ņem 
no vietas, kas  PN  m ērīšanas sist ēm ā atrodas lejup ējā virzien ā t ūlīt aiz atš ķaid īšanas gaisa filtriem. Fona 
līme ņus, ko izsaka da ļiņās uz cm  3 , nosaka k ā vismaz 14 m ērījumu (veicot vismaz vienu m ērījumu ned ēļā) 
main īgo vid ējo aritm ētisko rezult ātu. 
1.2.1.3.2.3. Atš ķaid īšanas tune ļa fona da ļiņu skaita l īmeni nosaka, ņemot filtr ēta atš ķaid īšanas gaisa paraugus. To ņem 
no t ās pašas vietas, kur ņem PN  paraugu. Ja testam izmanto sekund āro atš ķaid īšanu, fona m ērījuma 
veikšanai ir j ābūt aktiviz ētai sekund ārās atš ķaid īšanas sist ēmai. Vienu m ērījumu var veikt testa dien ā, proti, 
vai nu pirms, vai p ēc testa, ar faktisko  PCRF  un CVS  pl ūsmas ātrumu, kuru izmanto test ā.LV L 175/524 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
1.2.2. Testa telpas visp ārējais apr īkojums  
1.2.2.1. M ērāmie parametri  
1.2.2.1.1. Ar precizit āti ± 1.5 °C m ēra š ādas temperat ūras: 
a) apk ārtējā gaisa temperat ūra testa telp ā; 
b) atš ķaid īšanas sist ēmas un paraugu ņemšanas sist ēmas temperat ūra, k ā noteikts attiec ībā uz emisijas 
m ērīšanas sist ēm ām, kuras defin ētas 5. papildpielikum ā. 
1.2.2.1.2. Atmosf ēras spiedienam j ābūt izm ērāmam ar izš ķirtsp ēju ± 0,1 kPa apm ērā. 
1.2.2.1.3. Īpatn ējam mitrumam H j ābūt izm ērāmam ar izš ķirtsp ēju ± 1 g H  2 O apm ērā/kg sausa gaisa.  
1.2.2.2. Testa telpa un izgarojumu uztveršanas zona  
1.2.2.2.1. Testa telpa  
1.2.2.2.1.1. Testa telpas temperat ūra j āiestata 23 °C apm ērā. Faktisk ās v ērtības pielaide ir ± 5 °C. Gaisa temperat ūru un 
mitrumu m ēra pie testa telpas dzes ēšanas ventilatora atveres vismaz 1 Hz frekvenc ē. Saist ībā ar tempera ­
tūru testa s ākum ā skatiet 6. papildpielikuma 1.2.8.1. punktu.  
1.2.2.2.1.2. Vai nu testa telpas gaisa, vai dzin ēja iepl ūdes gaisa īpatn ējam mitrumam H ir j ābūt t ādam, lai:  
5,5 Ï H Ï 12,2 ðg H  2 O=kg sausa gaisaÞ 
1.2.2.2.1.3. Mitrumu nep ārtraukti m ēra vismaz 1 Hz frekvenc ē. 
1.2.2.2.2. Izgarojumu uztveršanas zona  
Izgarojumu uztveršanas zonas temperat ūru iestata 23 °C apm ērā. Faktisk ās v ērtības pielaidei j ābūt ± 3 °C 
robež ās 5 min ūšu ilgas braukšanas vid ējā aritm ētiskaj ā laikposm ā. Temperat ūra nedr īkst sistem ātiski 
novirz īties no iestat ītās temperat ūras. Temperat ūru nep ārtraukti m ēra vismaz 1 Hz frekvenc ē. 
1.2.3. Testa transportl īdzeklis  
1.2.3.1. Visp ārīgi jaut ājumi  
Visiem testa transportl īdzek ļa komponentiem ir j āatbilst ražojumu s ērijai vai, ja transportl īdzeklis atš ķiras 
no ražojumu s ērijas, visos attiec īgajos testa zi ņojumos j āietver pilns apraksts. Izraugoties testa transpor ­
tlīdzekli, ražot ājs un apstiprin ātāja iest āde vienojas par to, kurš transportl īdzek ļa modelis ir reprezentat īvs 
interpol ācijas saimes modelis.  
Lai izm ērītu emisijas, izmanto ce ļa slodzi, kas noteikta ar testa transportl īdzekli H. Ce ļas slodzes matricas 
saimes gad ījum ā, lai izm ērītu emisijas, izmanto ce ļa slodzi, kas apr ēķin āta transportl īdzeklim H  M saska ņā 
ar 4. papildpielikuma 5.1. punktu.  
Ja p ēc ražot āja piepras ījuma izmanto interpol ācijas metodi (skatiet 7. papildpielikuma 3.2.3.2. punktu), 
attiec ībā uz emisij ām veic papildu m ērījumu, izmantojot ce ļa slodzi, kas noteikta ar testa transportl īdzekli 
L. Testi ar transportl īdzek ļiem H un L ir j āveic ar vienu un to pašu testa transportl īdzekli un j āpārbauda ar 
interpol ācijas saimes īsāko gal īgā p ārnesumu attiec ību. Ce ļas slodzes matricas saimes gad ījum ā attiec ībā uz 
emisij ām veic papildu m ērījumu, izmantojot ce ļa slodzi, kas apr ēķin āta transportl īdzeklim L  M saska ņā ar 4. 
papildpielikuma 5.1. punktu.  
1.2.3.2. CO  2 interpol ācijas diapazons  
Interpol ācijas metodi izmanto tikai tad, ja CO  2 atš ķirība starp testa transportl īdzek ļiem L un H ir robež ās 
no vismaz 5 l īdz ne vair āk k ā 30 g/km vai 20 % no CO  2 emisij ām no transportl īdzek ļa H atkar ībā no t ā, 
kura v ērtība ir maz āka.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/525
 
Pēc ražot āja piepras ījuma un ar apstiprin ātājas iest ādes at ļauju interpol ācijas l īniju var ekstrapol ēt l īdz ne 
vair āk k ā 3 g/km virs transportl īdzek ļa H CO  2 emisij ām un/vai zem transportl īdzek ļa L CO  2 emisij ām. Šis 
paplašin ājums ir piem ērojams tikai iepriekš noteikt ā interpol ācijas diapazona absol ūtaj ās robež ās. 
Šis punkts nav piem ērojams CO  2 atš ķirībai starp ce ļa slodzes matricas saimes transportl īdzek ļiem H  M un 
L M . 
1.2.3.3. Iebraukšana  
Testa transportl īdzekli pieg ādā lab ā tehnisk ā st āvokl ī. Tas ir iebraukts un pirms testa nobraucis 
3 000–15 000 km. Dzin ēju, transmisiju un transportl īdzekli iebrauc saska ņā ar ražot āja ieteikumiem.  
1.2.4. Iestat ījumi  
1.2.4.1. Dinamometra iestat īšanu un p ārbaudi veic saska ņā ar 4. papildpielikumu.  
1.2.4.2. Dinamometra darb ība 
1.2.4.2.1. Dinamometra darb ības laik ā pal īgier īces izsl ēdz vai deaktiv ē, ja vien nav nepieciešama to darb ība. 
1.2.4.2.2. Transportl īdzek ļa dinamometra darb ības rež īmu (ja t āds ir) aktiviz ē saska ņā ar ražot āja nor ādījumiem 
(piem ēram, izmantojot transportl īdzek ļa st ūres pogas konkr ētā sec ībā, izmantojot ražot āja noteiktu 
īpašu sec ību, izmantojot ražot āja darbn īcas testa ier īci, no ņemot drošin ātāju). 
Ražot ājs apstiprin ātājai iest ādei iesniedz sarakstu ar deaktiv ētaj ām ier īcēm un pamato deaktiv ēšanas nepie ­
ciešam ību. Dinamometra darb ības rež īms ir j āapstiprina apstiprin ātājai iest ādei, un t ā izmantošana ir 
jānor āda visos attiec īgajos testa zi ņojumos.  
1.2.4.2.3. Dinamometra darb ības rež īms nedr īkst aktiviz ēt, modul ēt, aizkav ēt un deaktiv ēt nevienas t ādas da ļas 
darb ību, kas testa apst ākļos ietekm ē emisijas un degvielas pat ēriņu. Visas da ļas, kas ietekm ē darb ību uz 
šasijas dinamometra, iestata t ā, lai nodrošin ātu pien ācīgu darb ību. 
1.2.4.2.4. Ja testa transportl īdzekli test ē rež īm ā ar divu rite ņu piedzi ņu (2WD), testa transportl īdzeklis ir j ātest ē uz 
vienass šasijas dinamometra, kas atbilst 5. papildpielikuma 2. punkta pras ībām. P ēc ražot āja piepras ījuma 
un ar apstiprin ātājas iest ādes at ļauju transportl īdzekli var test ēt uz divass šasijas dinamometra.  
1.2.4.2.5. Ja testa transportl īdzekli test ē rež īm ā, kurš  WLTP  apst ākļos piem ērojam ā cikla laik ā iesl ēgtu da ļēju vai 
past āvīgu četru rite ņu piedzi ņu (4WD), testa transportl īdzeklis ir j ātest ē uz divass šasijas dinamometra, kas 
atbilst 5. papildpielikuma 2,3. punkta pras ībām. 
Pēc ražot āja piepras ījuma un ar apstiprin ātājas iest ādes at ļauju transportl īdzekli var test ēt uz vienass šasijas 
dinamometra, ja ir atbilst ība š ādiem nosac ījumiem:  
a) testa transportl īdzekli visos testa rež īmos p ārveido uz past āvīgu 2WD darb ību; 
b) ražot ājs apstiprin ātājai iest ādei iesniedz pier ādījumus, ka p ārveidot ā transportl īdzek ļa CO  2 emisijas, 
degvielas pat ēriņš un/vai elektroener ģijas pat ēriņš atbilst vai p ārsniedz v ērtības, ko uzr āda nep ārveidots 
transportl īdzeklis, kuru test ē uz divass šasijas dinamometra.  
1.2.4.3. Transportl īdzek ļa izpl ūdes sist ēmai nedr īkst b ūt nek ādas nopl ūdes, kas, visticam āk, samazin ātu sav ākt ās 
gāzes daudzumu.  
1.2.4.4. Piedzi ņas un transportl īdzek ļa vad ības iestat ījumiem j ābūt saska ņā ar ražot āja nor ādījumiem s ērijas ražo ­
jumiem.LV L 175/526 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
1.2.4.5. Riepas ir t āda tipa riepas, ko transportl īdzek ļa ražot ājs nor ādījis k ā ori ģin ālo apr īkojumu. Riepu spiedienu 
var paaugstin āt par ne vair āk k ā 50 % virs 4. papildpielikuma 4.2.2.3. punkt ā noteikt ā spiediena. Dina ­
mometra iestat ījumiem un visiem sekojošajiem testiem izmanto to pašu riepu spiedienu. Izmantoto riepu 
spiedienu nor āda visos attiec īgajos testa zi ņojumos.  
1.2.4.6. Etalondegviela  
1.2.4.6.1. Testiem izmanto atbilst īgās etalondegvielas, kas noteiktas IX pielikum ā. 
1.2.4.7. Testa transportl īdzek ļa sagatavošana  
1.2.4.7.1. Transportl īdzeklim testa laik ā ir j āatrodas aptuveni horizont āli, lai izvair ītos no degvielas anom āla sadal ī­
juma.  
1.2.4.7.2. Ja vajadz īgs, ražot ājs nodrošina papildu piederumus un adapterus, kas vajadz īgi, lai b ūtu iesp ējama 
degvielas notecin āšana viszem ākaj ā iesp ējamaj ā punkt ā no transportl īdzekl ī uzst ādītās(-aj ām) tvertnes(- 
ēm) un lai tiktu nodrošin āta atg āzu paraugu v ākšana.  
1.2.4.7.3.  PM  paraugu ņemšanai test ā, kad re ģener ējoš ā ier īce ir stabil ā piln ā st āvokl ī (t. i., transportl īdzeklim 
nenotiek re ģener ācija), ieteicams, lai transportl īdzeklis b ūtu nobraucis > 1/3 no att āluma starp pl ānotaj ām 
reģener ācij ām vai lai periodiski re ģener ējošajai ier īcei b ūtu veikta l īdzv ērtīga uzpilde ārpus transportl ī­
dzek ļa. 
1.2.5. Iepriekš ējas test ēšanas cikli  
1.2.5.1. Ja to pieprasa ražot ājs, nol ūkā izsekot ātruma l īknei noteiktaj ās robež ās var īstenot iepriekš ējas test ēšanas 
ciklus.  
1.2.6. Testa transportl īdzek ļa iepriekš ēja sagatavošana  
1.2.6.1. Degvielas tvertni (vai tvertnes) piepilda ar noteikto testa degvielu. Ja degvielas tvertn ē (vai tvertn ēs) esoš ā 
degviela neatbilst š ā papildpielikuma 1.2.4.6. punkt ā min ētaj ām pras ībām, esošo degvielu pirms degvielas 
uzpildes notecina. Izgarošanas emisiju kontroles sist ēmu nedr īkst p ārm ērīgi izp ūst vai noslogot.  
1.2.6.2. AUEAS uzl āde 
Pirms iepriekš ējas sagatavošanas testa cikla piln ībā uzl ādē AUEAS. P ēc ražot āja piepras ījuma uzl ādi var 
neveikt pirms iepriekš ējas sagatavošanas. Pirms ofici ālās test ēšanas AUEAS nedr īkst uzl ādēt atk ārtoti.  
1.2.6.3. Testa transportl īdzekli p ārvieto uz testa telpu un veic 1.2.6.3.1.–1.2.6.3.9. punkt ā uzskait ītās darb ības.  
1.2.6.3.1. Testa transportl īdzekli uzbrauc vai uzstumj uz dinamometra un darbina ar piem ērojamiem  WLTC . Trans ­
portl īdzeklim nav j ābūt aukstam, un to var izmantot, lai iestat ītu dinamometra slodzi.  
1.2.6.3.2. Dinamometra slodzi iestata saska ņā ar 4. papildpielikuma 7. un 8. punktu.  
1.2.6.3.3. Iepriekš ējas sagatavošanas laik ā testa telpas temperat ūrai j ābūt t ādai pašai, k āda noteikta 1. tipa testam (š ā 
papildpielikuma 1.2.2.2.1. punkts).  
1.2.6.3.4. Dzenošo rite ņu riepu spiedienu noregul ē saska ņā ar š ā papildpielikuma 1.2.4.5. punktu.  
1.2.6.3.5. Starp pirm ās g āzveida etalondegvielas un otr ās g āzveida etalondegvielas testiem transportl īdzek ļus, kam ir 
dzirkste ļaizdedzes dzin ējs un ko darbina ar saš ķidrin āto naftas g āzi vai dabasg āzi/biomet ānu vai kas 
apr īkoti t ā, lai tos var ētu darbin āt vai nu ar benz īnu, vai saš ķidrin āto naftas g āzi, vai ar ī dabasg āzi/bio ­
met ānu, pirms otr ās g āzveida etalondegvielas testa v ēlreiz iepriekš ēji sagatavo.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/527
 
1.2.6.3.6. Iepriekš ējas sagatavošanas nol ūkā izbrauc piem ērojamo  WLTC . Dzin ēja iedarbin āšanu un braukšanu veic 
saska ņā ar š ā papildpielikuma 1.2.6.4. punktu.  
Dinamometru iestata saska ņā ar 4. papildpielikumu.  
1.2.6.3.7. P ēc ražot āja vai apstiprin ātājas iest ādes piepras ījuma var veikt papildu  WLTC , lai nostabiliz ētu transpor ­
tlīdzekli un t ā vad ības sist ēmas.  
1.2.6.3.8. Š ādas papildu iepriekš ējas sagatavošanas ilgums ir j āreģistr ē visos attiec īgajos testa zi ņojumos.  
1.2.6.3.9. Test ēšanas iek ārtā, kur zema cietda ļiņu emisiju l īme ņa transportl īdzek ļa testa rezult āti var tikt pies ārņoti ar 
atliek ām no iepriekš ējā testa, kas veikts transportl īdzeklim ar augstu cietda ļiņu emisiju l īmeni, paraugu 
ņemšanas apr īkojuma iepriekš ējas sagatavošanas nol ūkos ieteicams, ar zema cietda ļiņu emisiju l īme ņa 
transportl īdzekli veikt 20 min ūšu vienm ērīgas braukšanas ciklu ar ātrumu 120 km/h. Lai iepriekš ēji saga ­
tavotu iek ārtas, ir pie ļaujama ilg āka braukšana un/vai braukšana liel ākā ātrum ā, ja tas ir vajadz īgs. Atš ķai­
dīšanas tune ļa fona m ērījumus veic p ēc tune ļa iepriekš ējas sagatavošanas un pirms n ākam ā transportl ī­
dzek ļa testa.  
1.2.6.4. Piedzi ņas palaišanas proced ūras uzs āk ar šim nol ūkam paredz ētām ier īcēm saska ņā ar ražot āja nor ādēm. 
Ja vien nav noteikts cit ādi, testa laik ā nav at ļauts iesl ēgt darb ības rež īmu, kuru neaktiviz ē pats transpor ­
tlīdzeklis.  
1.2.6.4.1. Ja piedzi ņas palaišanas proced ūra ir nesekm īga, piem ēram, dzin ējs neuzs āk darb ību t ā, k ā paredz ēts, vai 
transportl īdzeklis uzr āda palaišanas k ļūdu, testu anul ē, atk ārto iepriekš ējas sagatavošanas testus un veic 
jaunu braukšanas testu.  
1.2.6.4.2. Cikls s ākas ar piedzi ņas palaišanas proced ūras s ākumu.  
1.2.6.4.3. Ja izmanto saš ķidrin āto naftas g āzi vai dabasg āzi/biomet ānu, ir pie ļaujams, ka dzin ējs tiek iedarbin āts ar 
benz īnu un tad p ārsl ēgts uz saš ķidrin āto naftas g āzi vai dabasg āzi/biomet ānu p ēc iepriekš noteikta laika 
posma, kuru vad ītājs nevar main īt. 
1.2.6.4.4. Stacion āru/tukšgaitas posmu laik ā ar atbilst īgu sp ēku iedarbina transportl īdzek ļa bremzes, lai nepie ļautu 
dzenošo rite ņu griešanos.  
1.2.6.4.5. Testa laik ā ātrumu m ēra attiec ībā pret laiku vai nosaka ar datu ieguves sist ēmu vismaz 1 Hz frekvenc ē, lai 
var ētu nov ērtēt faktisko braukšanas ātrumu.  
1.2.6.4.6. Transportl īdzek ļa faktisko nobraukto att ālumu ietver vis ās attiec īgaj ās testa lap ās katram  WLTC  posmam.  
1.2.6.5. Transmisijas lietošana  
1.2.6.5.1. Manu ālā transmisija  
Iev ēro 2. papildpielikum ā izkl āstītos p ārnesumu p ārsl ēgšanas nor ādījumus. Transportl īdzek ļus, ko test ē 
saska ņā ar 8. papildpielikumu, brauc atbilst īgi min ētā papildpielikuma 1.5. punktam.  
Transportl īdzek ļus, kuri nevar sasniegt piem ērojam ā WLTC  nepieciešam ās pa ātrin ājuma un maksim ālās 
ātruma v ērtības, darbina ar piln ībā aktiviz ētu akseleratora vad ības ier īci, l īdz tie v ēlreiz sasniedz nepiecie ­ 
šamo ātruma l īkni. Šajos apst ākļos testu neanul ē ātruma l īknes p ārk āpumu d ēļ. Braukšanas cikla novirzes 
ietver vis ās attiec īgaj ās testa lap ās. 
1.2.6.5.1.1. Piem ēro š ā papildpielikuma 1.2.6.6. punkt ā nor ādītās pielaides.  
1.2.6.5.1.2. P ārnesumus s āk un pabeidz main īt ± 1 sekundes robež ās no noteikt ā p ārnesumu p ārsl ēgšanas punkta.LV L 175/528 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
1.2.6.5.1.3. Saj ūgu nospiež ± 1 sekundes robež ās no noteikt ā saj ūga darbin āšanas punkta.  
1.2.6.5.2. Autom ātisk ā transmisija  
1.2.6.5.2.1. Transportl īdzek ļus, kas apr īkoti ar autom ātisko transmisiju, test ē domin ējošaj ā rež īm ā. Akseleratora 
vad ības ier īci izmanto p ēc vajadz ības t ā, lai izsekotu ātruma l īknei.  
1.2.6.5.2.2. Transportl īdzek ļiem, kas apr īkoti ar autom ātisko transmisiju ar rež īmiem, kurus var izv ēlēties vad ītājs, ir 
piln ībā jāatbilst krit ērija emisiju robežv ērtībām visos autom ātisk ās transmisijas rež īmos, ko izmanto brauk ­ 
šanai uz priekšu. Ražot ājs apstiprin ātājai iest ādei iesniedz atbilst īgus pier ādījumus. Pamatojoties uz ražot āja 
iesniegtiem tehniskiem pier ādījumiem un apstiprin ātājas iest ādes at ļauju, ne ņem v ērā konkr ētus rež īmus, 
ko var izv ēlēties vad ītājs un kas paredz ēti ļoti ierobežotiem nol ūkiem (piem ēram, apkopes rež īms, l ēngaitas 
rež īms).  
1.2.6.5.2.3. Ražot ājs apstiprin ātājai iest ādei iesniedz pier ādījumus par rež īmu, kas atbilst š ā pielikuma 3.5.9. punkta 
pras ībām. Sa ņemot apstiprin ātājas iest ādes at ļauju, domin ējošo rež īmu var izmantot k ā vien īgo rež īmu, lai 
noteiktu krit ērija emisijas, CO  2 emisijas un degvielas pat ēriņu. Neatkar īgi no t ā, vai ir vai nav domin ējoš ā 
rež īma, visos attiec īgajos autom ātisk ās p ārnesumu p ārsl ēgšanas rež īmos, ko izmanto braukšanai uz 
priekšu, k ā aprakst īts š ā papildpielikuma 1.2.6.5.2.2. punkt ā, ir j ānodrošina atbilst ība krit ērija emisiju 
robežv ērtībām. 
1.2.6.5.2.4. Ja transportl īdzeklim nav domin ējoš ā rež īma vai ja apstiprin ātāja iest āde nav atzinusi piepras īto rež īmu par 
domin ējošo rež īmu, transportl īdzekli test ē lab ākaj ā rež īm ā un slikt ākaj ā rež īm ā, lai noteiktu krit ērija 
emisijas, CO  2 emisijas un degvielas pat ēriņu. Lab āko un slikt āko rež īmu nosaka saska ņā ar pier ādījumiem, 
kuri iesniegti par CO  2 emisij ām un degvielas pat ēriņu visos rež īmos. CO  2 emisijas un degvielas pat ēriņš ir 
abu rež īmu testu vid ējais aritm ētiskais rezult āts. Abu rež īmu testa rezult ātus ietver visos attiec īgajos testa 
ziņojumos. Neatkar īgi no t ā, vai test ēšan ā tiek izmantots lab ākais un slikt ākais rež īms, visos apl ūkotajos 
autom ātisk ās p ārnesumu p ārsl ēgšanas rež īmos, ko izmanto braukšanai uz priekšu, k ā aprakst īts š ā papil ­
dpielikuma 1.2.6.5.2.2. punkt ā, ir j ānodrošina atbilst ība krit ērija emisiju robežv ērtībām. 
1.2.6.5.2.5. Piem ēro š ā papildpielikuma 1.2.6.6. punkt ā nor ādītās pielaides.  
Pēc p ārsl ēga s ākotn ējās iedarbin āšanas to testa laik ā vairs neizmanto. S ākotn ējo iedarbin āšanu veic 1 
sekundi pirms pirm ā pa ātrin ājuma s ākšanas.  
1.2.6.5.2.6. Transportl īdzek ļus ar autom ātisko transmisiju, kam ir paredz ēts manu āls rež īms, test ē saska ņā ar š ā 
papildpielikuma 1.2.6.5.2. punktu.  
1.2.6.6. Ātruma l īknes pielaides  
Starp transportl īdzek ļa faktisko ātrumu un piem ērojamo testa ciklu paredz ēto ātrumu ir pie ļaujamas 
turpm āk uzskait ītās pielaides. Pielaides nedr īkst par ādīt vad ītājam.  
a) Augst ākā robeža: 2 km/h virs l īknes augst ākā punkta ± 1 sekundes robež ās no konkr ētā br īža; 
b) Apakš ējā robeža: 2 km/h zem l īknes zem ākā punkta ± 1 sekundes robež ās no konkr ētā br īža. 
Skat īt A6/2. att ēlu. 
Ātruma pielaides, kas p ārsniedz nor ādītās, ir pie ņemamas ar nosac ījumu, ka pielaides nekad jebkur ā vien ā 
gad ījum ā netiek p ārsniegtas ilg āk k ā 1 sekundi.  
Testa laik ā dr īkst b ūt ne vair āk k ā desmit š ādas novirzes.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/529
 
A6/2. att ēls 
Ātruma l īknes pielaides
  
1.2.6.7. Pa ātrin ājumi  
1.2.6.7.1. Transportl īdzeklim nodrošina atbilst īgu akseleratora vad ības ier īces darb ību, kas vajadz īga, lai prec īzi 
izsekotu ātruma l īknei.  
1.2.6.7.2. Transportl īdzekli brauc vienm ērīgi, iev ērojot reprezentat īvus p ārnesumu p ārsl ēgšanas punktus, ātrumus un 
proced ūras. 
1.2.6.7.3. Manu ālu transmisiju gad ījum ā p ārnesumu p ārsl ēgšanas laik ā akseleratora vad ības ier īci atlaiž un p ārsl ēg­ 
šanu veic p ēc iesp ējas ātrāk. 
1.2.6.7.4. Ja transportl īdzeklis nesp ēj izsekot ātruma l īknei, to darbina ar maksim ālo pieejamo jaudu l īdz transpor ­
tlīdzek ļa ātrums atkal sasniedz attiec īgo m ērķa ātrumu.  
1.2.6.8. Pal ēnin ājumi  
1.2.6.8.1. Cikla pal ēnin ājumu laik ā vad ītājs deaktiv ē akseleratora vad ības ier īci, bet manu āli nenospiež saj ūgu ātrāk k ā 
2. papildpielikuma 4. punkta c) apakšpunkt ā noteiktaj ā br īdī. 
1.2.6.8.1.1. Ja transportl īdzek ļa ātrums samazin ās ātrāk nek ā noteikts ātruma l īkn ē, iedarbina akseleratora vad ības 
ier īci, lai transportl īdzeklis prec īzi izsekotu ātruma l īknei.  
1.2.6.8.1.2. Ja transportl īdzek ļa ātrums samazin ās p ārāk l ēni, lai nodrošin ātu paredz ēto pal ēnin ājumu, iedarbina brem ­
zes, lai b ūtu iesp ējams prec īzi izsekot ātruma l īknei.  
1.2.6.9. Dzin ēja negaid īta nosl āpšana  
1.2.6.9.1. Ja dzin ējs negaid īti nosl āpst, iepriekš ēju sagatavošanu vai 1. tipa testu anul ē. 
1.2.6.10. P ēc cikla pabeigšanas dzin ēju izsl ēdz. Transportl īdzekli atk ārtoti neiedarbina l īdz br īdim, kas s ākas tests, 
kam transportl īdzeklis ir iepriekš ēji sagatavots.  
1.2.7. Izgarojumu uztveršana  
1.2.7.1. P ēc iepriekš ējas sagatavošanas un pirms test ēšanas testa transportl īdzekli tur viet ā, kur ā ir š ā papildpieli ­
kuma 1.2.2.2.2. punkt ā noteiktie apk ārtējās vides apst ākļi.LV L 175/530 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
1.2.7.2. Transportl īdzekli vismaz 6 stundas un ne ilg āk k ā 36 stundas pak ļauj izgarojumu uztveršanai ar atv ērtu vai 
aizv ērtu dzin ēja nodal ījuma p ārsegu. Ja konkr ētam transportl īdzeklim piem ērojamie īpašie noteikumi to 
neizsl ēdz, dzes ēšanu nodrošina ar piespiedu atdzes ēšanu l īdz temperat ūras iestat ījuma punktam. Ja dzes ē­ 
šanu pa ātrina ar ventilatoru pal īdz ību, ventilatorus izvieto t ā, lai vienm ērīgi tiktu pan ākta piedzi ņas 
meh ānisma, dzin ēja un atg āzu p ēcapstr ādes sist ēmas dzes ēšana.  
1.2.8. Emisiju un degvielas pat ēriņa tests (1. tipa tests)  
1.2.8.1. Testa s ākum ā temperat ūrai testa telp ā jābūt 23 °C ± 3 °C, ko m ēra vismaz 1 Hz frekvenc ē. Dzin ēja e ļļas un 
dzes ēšanas š ķidruma (ja t āds ir) temperat ūrai j ābūt ± 2 °C robež ās no iestat ītajiem 23 °C.  
1.2.8.2. Testa transportl īdzekli uzstumj uz dinamometra.  
1.2.8.2.1. Transportl īdzek ļa dzenošos rite ņus novieto uz dinamometra, neiedarbinot dzin ēju. 
1.2.8.2.2. Dzenošo rite ņu riepu spiedienu noregul ē saska ņā ar š ā papildpielikuma 1.2.4.5. punkta noteikumiem.  
1.2.8.2.3. Dzin ēja nodal ījumam j ābūt aizv ērtam.  
1.2.8.2.4. Tieši pirms dzin ēja iedarbin āšanas transportl īdzek ļa izp ūtējam(-iem) piestiprina izpl ūdes savienojuma 
cauruli.  
1.2.8.3. Piedzi ņas palaišana un braukšana  
1.2.8.3.1. Piedzi ņas palaišanas proced ūras uzs āk ar šim nol ūkam paredz ētām ier īcēm saska ņā ar ražot āja nor ādēm. 
1.2.8.3.2. Transportl īdzekli piem ērojam ā WLTC  (k ā aprakst īts 1. papildpielikum ā) brauc saska ņā ar š ā papildpieli ­
kuma 1.2.6.4.–1.2.6.10. punktu.  
1.2.8.4.  RCB  datus m ēra katram  WLTC  posmam, k ā noteikts š ā papildpielikuma 2. papildin ājum ā. 
1.2.8.5. Transportl īdzek ļa faktisko ātrumu m ēra 10 Hz frekvenc ē. Apr ēķina un dokument ē 7. papildpielikuma 7. 
punkt ā aprakst ītos braukšanas l īknes r ādītājus. 
1.2.9. G āzveida paraugu ņemšana  
Gāzveida paraugus apkopo maisos un savienojumus analiz ē testa vai testa posma beig ās; savienojumus var 
ar ī nep ārtraukti un integr ēti analiz ēt cikla gait ā. 
1.2.9.1. Pirms katra testa veic turpm āk aprakst ītos pas ākumus.  
1.2.9.1.1. Att īrītos un izs ūkn ētos paraugu maisus piestiprina pie atš ķaid īto atg āzu un atš ķaid īšanas gaisa paraugu 
vākšanas sist ēm ām. 
1.2.9.1.2. Iedarbina m ērinstrumentus saska ņā ar instrumentu ražot āju nor ādēm. 
1.2.9.1.3.  CVS  siltummaini (ja t āds ir uzst ādīts) uzsilda vai atdzes ē līdz ekspluat ācijas testa temperat ūras pielaidei, k ā 
noteikts 5. papildpielikuma 3.3.5.1. punkt ā. 
1.2.9.1.4. T ādus komponentus k ā caurul ītes, filtrus, dzes ētājus un s ūkņus p ēc vajadz ības uzsilda vai atdzes ē līdz 
sasniedz stabiliz ētu ekspluat ācijas temperat ūru. 
1.2.9.1.5.  CVS  pl ūsmas ātrumus iestata saska ņā ar 5. papildpielikuma 3.3.4. punktu; paraugu pl ūsmas ātrumus iestata 
vajadz īgaj ā līmen ī.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/531
 
1.2.9.1.6. Visas elektronisk ās integr ēšanas ier īces iestata uz nulli. T ās var atk ārtoti iestat īt uz nulli pirms katra cikla 
posma s ākuma.  
1.2.9.1.7. Visiem nep ārtrauktajiem g āzes analizatoriem iestata atbilst īgos diapazonus. Testa laik ā tos var p ārsl ēgt tikai 
tad, ja p ārsl ēgšanu veic, mainot kalibr ētos iestat ījumus, kam piem ēro instrumenta digit ālo izš ķirtsp ēju. 
Testa laik ā nedr īkst p ārsl ēgt analizatora analog ā darba pastiprin ātāju iestat ījumus.  
1.2.9.1.8. Visus nep ārtrauktos g āzes analizatorus iestata uz nulli un kalibr ē, izmantojot g āzes, kas atbilst 5. papil ­
dpielikuma 6. punkta pras ībām. 
1.2.10. PM noteikšanas paraugu ņemšana  
1.2.10.1. Pirms katra testa veic š ā papildpielikuma 1.2.10.1.1.–1.2.10.1.2.3. punkt ā aprakst ītās darb ības.  
1.2.10.1.1. Filtra izv ēlēšan ās 
1.2.10.1.1.1. Visam piem ērojamam  WLTC  izmanto vienu cietda ļiņu filtru bez rezerves filtra. Lai ņemtu v ērā cikla 
reģion ālās vari ācijas, var izmantot vienu filtru pirmajiem tr īs posmiem un citu filtru ceturtajam posmam.  
1.2.10.1.2. Filtra sagatavošana  
1.2.10.1.2.1. Vismaz 1 stundu pirms testa filtru ievieto  Petri  trauk ā, kurš aizsarg ā pret putek ļu pies ārņojumu un kur ā 
notiek gaisa apmai ņa, un to ievieto sv ēršanas kamer ā (vai telp ā) stabiliz ācijai.  
Stabiliz ācijas laikposma beig ās filtru nosver un t ā svaru nor āda vis ās attiec īgaj ās testa lap ās. L īdz izman ­
tošanai test ā filtru uzglab ā sl ēgt ā Petri  trauk ā vai sl ēgt ā filtra tur ētājā. P ēc filtra iz ņemšanas no sv ēršanas 
kameras (vai telpas) tas j āizmanto 8 stundu laik ā. 
Filtru atk ārtoti novieto stabiliz ēšanas telp ā 1 stundas laik ā p ēc testa un pirms sv ēršanas vismaz 1 stundu 
apstr ādā. 
1.2.10.1.2.2. Cietda ļiņu filtru uzman īgi uzst āda filtra tur ētājā. Filtru tur tikai ar pinceti vai knaibl ēm. Neuzman īgas 
lietošanas rezult ātā svars tiks noteikts k ļūdaini. Filtra tur ētāju uzst āda uz paraugu caurul ītes, kur ā nav 
pl ūsmas.  
1.2.10.1.2.3. Ieteicams katra sv ēršanas posma s ākum ā 24 stundu laik ā no paraugu sv ēršanas br īža p ārbaud īt mikro ­
svarus, nosverot vienu atskaites priekšmetu ar aptuveno svaru 100 mg apm ērā. Šo priekšmetu nosver tr īs 
reizes un vid ējo aritm ētisko rezult ātu nor āda vis ās attiec īgaj ās testa lap ās. Ja sv ēršanas vid ējais aritm ētiskais 
rezult āts ir ± 5 μg no iepriekš ējā sv ēršanas posma rezult āta, sv ēršanas posma rezult ātus un svarus uzskata 
par der īgiem.  
1.2.11. PN paraugu ņemšana  
1.2.11.1. Pirms katra testa veic š ā papildpielikuma 1.2.11.1.1. un 1.2.11.1.2. punkt ā aprakst ītās darb ības.  
1.2.11.1.1. Konkr ētaj ām da ļiņām piem ēroto atš ķaid īšanas sist ēmu un m ēriek ārtas iedarbina un sagatavo paraugu 
ņemšanai.  
1.2.11.1.2. Da ļiņu paraugu ņemšanas sist ēmas  PNC  un  VPR  elementu pareizu funkciju apstiprina saska ņā ar š ā 
papildpielikuma 1.2.11.1.2.1.–1.2.11.1.2.4. punkt ā izkl āstītaj ām proced ūrām. 
1.2.11.1.2.1. Nopl ūžu p ārbaud ē, ko veic, izmantojot atbilst īgas veiktsp ējas filtru, kurš piestiprin āts pie visas  PN  m ērī­ 
šanas sist ēmas,  VPR  un PNC  iepl ūdes atveres, j āieg ūst izm ērītās koncentr ācijas rezult āts par maz āk nek ā 
0,5 da ļiņām uz cm  3 .LV L 175/532 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
1.2.11.1.2.2. Katru dienu  PNC  nulles p ārbaud ē, ko veic, izmantojot atbilst īgas veiktsp ējas filtru, kurš piestiprin āts pie  
PNC  iepl ūdes atveres, j āieg ūst koncentr ācijas rezult āts ≤ 0,2 da ļiņu apm ērā uz cm  3 . No ņemot filtru,  PNC  ir 
jāuzr āda izm ērītās koncentr ācijas palielin ājums par vismaz 100 da ļiņām uz cm  3 , ņemot apk ārtējā gaisa 
paraugus, un j āatgriežas pie ≤ 0,2 da ļiņām uz cm  3 , atk ārtoti piestiprinot filtru.  
1.2.11.1.2.3. Ir j āpārliecin ās, ka m ērīšanas sist ēma r āda, ka tvaic ēšanas caurule (ja sist ēmai t āda ir uzst ādīta) ir sasniegusi 
pareizo ekspluat ācijas temperat ūru. 
1.2.11.1.2.4. Ir j āpārliecin ās, ka m ērīšanas sist ēma r āda, ka atš ķaid īšanas  PND  1 ir sasniedzis pareizo ekspluat ācijas 
temperat ūru. 
1.2.12. Paraugu ņemšana testa laik ā 
1.2.12.1. Palaiž atš ķaid īšanas sist ēmu, paraugu s ūkņus un datu apkopošanas sist ēmu.  
1.2.12.2. Palaiž  PM  un PN  paraugu ņemšanas sist ēmas.  
1.2.12.3. Nep ārtraukti m ēra da ļiņu skaitu. Vid ējo aritm ētisko koncentr āciju nosaka, integr ējot katr ā posm ā sa ņemtos 
analizatora sign ālus. 
1.2. 12.4. Paraugu ņemšana s ākas pirms piedzi ņas palaišanas proced ūras vai t ās palaišanas br īdī un beidzas cikla 
nosl ēgum ā. 
1.2.12.5. Paraugu p ārsl ēgšana  
1.2.12.5.1. G āzveida emisijas  
1.2.12.5.1.1. Ja vajadz īgs, katra piem ērojam ā un izbraucam ā WLTC  posma beig ās paraugu ņemšanu no atš ķaid ītaj ām 
atg āzēm un atš ķaid īšanas gaisa p ārsl ēdz no viena paraugu maisa p āra uz sec īgiem maisu p āriem.  
1.2.12.5.2. Cietda ļiņas 
1.2.12.5.2.1. Piem ēro š ā papildpielikuma 1.2.10.1.1.1. punkt ā noteikt ās pras ības.  
1.2.12.6. Dinamometra att ālumu ietver vis ās attiec īgaj ās testa lap ās katram posmam.  
1.2.13. Testa pabeigšana  
1.2.13.1. T ūlīt p ēc testa p ēdējas da ļas izsl ēdz dzin ēju. 
1.2.13.2. Izsl ēdz konstanta tilpuma paraugu ņēm ēju, CVS  vai citu ies ūkšanas ier īci vai no transportl īdzek ļa izp ūtēja(- 
iem) atvieno izpl ūdes cauruli.  
1.2.13.3. Transportl īdzekli no ņem no dinamometra.  
1.2.14. P ēctesta proced ūras 
1.2.14.1. G āzu analizatora p ārbaude  
1.2.14.1.1. P ārbauda nep ārtrauktajai m ērīšanai izmantoto analizatoru nulles g āzes un kalibr ēšanas g āzes r ādījumus. 
Testu uzskata par pie ņemamu, ja starp ība starp pirmstesta un p ēctesta rezult ātiem ir maz āka par 2 % no 
kalibr ēšanas g āzes v ērtības.  
1.2.14.2. Maisa satura anal īze 
1.2.14.2.1. Mais ā esoš ās atg āzes un atš ķaid īšanas gaisu analiz ē cik vien iesp ējams dr īz. Atg āzes vienm ēr analiz ē ne 
vēlāk k ā 30 min ūtes p ēc cikla posma beig ām. 
Ņem v ērā g āzes reakcijas laiku attiec ībā uz mais ā esošajiem savienojumiem.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/533
 
1.2.14.2.2. Cik vien ātri tas ir praktiski iesp ējams pirms anal īzes, attiec ībā uz katru savienojumu izmantojamo 
analizatora diapazonu iestata uz nulli ar attiec īgo nulles g āzi. 
1.2.14.2.3. Analizatoru kalibr ēšanas l īknes iestata, izmantojot kalibr ēšanas g āzes ar nomin ālo koncentr āciju 70–100 % 
apm ērā no diapazona.  
1.2.14.2.4. P ēc tam atk ārtoti p ārbauda analizatoru nulles iestat ījumus: ja k āds r ādītājs no š ā papildpielikuma 
1.2.14.2.2. punkt ā noteikt ās v ērtības atš ķiras par vair āk nek ā 2 % no diapazona, proced ūru šim analiza ­
toram atk ārto. 
1.2.14.2.5. Tad analiz ē paraugus.  
1.2.14.2.6. P ēc anal īzes, nulles un kalibr ēšanas punktus atk ārtoti p ārbauda, izmantojot t ās pašas g āzes. Testu uzskata 
par pie ņemamu, ja starp ība ir maz āka par 2 % no kalibr ēšanas g āzes v ērtības.  
1.2.14.2.7. Analizatoram cauri pl ūstošo daž ādo g āzu pl ūsmas ātrumi un spiedieni neatš ķiras no ātrumiem un spie ­
dieniem, ko izmanto analizatoru kalibr ēšanai.  
1.2.14.2.8. P ēc m ērīšanas ier īces stabiliz ācijas katra izm ērītā savienojuma saturu nor āda vis ās attiec īgaj ās testa lap ās. 
1.2.14.2.9. Visu emisiju masu un skaitu attiec īgā gad ījum ā apr ēķina saska ņā ar 7. papildpielikumu.  
1.2.14.2.10. Kalibr ēšanu un p ārbaudes veic vai nu:  
a) pirms un p ēc katra maisu p āra anal īzes; vai  
b) pirms un p ēc visa testa.  
Šā punkta b) apakšpunkta gad ījum ā kalibr ēšanu un p ārbaudes veic visiem analizatoriem attiec ībā uz visiem 
test ā izmantotajiem diapazoniem.  
Gan a), gan b) apakšpunkta gad ījum ā attiec īgajam apk ārtējam gaisam un atg āzu maisiem izmanto vienu un 
to pašu analizatora diapazonu.  
1.2.14.3. Cietda ļiņu paraugu filtra sv ēršana  
1.2.14.3.1. Cietda ļiņu paraugu filtru atliek atpaka ļ sv ēršanas kamer ā (vai telp ā) ne v ēlāk k ā 1 stundu p ēc testa 
pabeigšanas. To vismaz 1 stundu apstr ādā Petri  trauk ā, kurš ir aizsarg āts pret putek ļu pies ārņojumu un 
kur ā notiek gaisa apmai ņa, un tad nosver. Filtra bruto svaru ietver vis ās attiec īgaj ās testa lap ās. 
1.2.14.3.2. Vismaz divus nelietotus standartfiltrus nosver 8 stundu laik ā p ēc parauga filtru sv ēršanas, bet v ēlams sv ērt 
vienlaikus ar parauga filtru. Standartfiltriem ir t ādi paši izm ēri un materi āls k ā paraugu ņemšanas filtriem.  
1.2.14.3.3. Ja k āda standartfiltra īpatn ējais svars starp paraugu ņemšanas filtru sv ēršanas reiz ēm main ās par vair āk 
nek ā ± 5 μg, paraugu ņemšanas filtru un standartfiltrus no jauna sagatavo sv ēršanas kamer ā (vai telp ā) un 
tad atkal nosver.  
1.2.14.3.4. Standartfiltru svara sal īdzin ājumu veic starp šo filtru īpatn ējo svaru un šo filtru īpatn ējā svara main īgo 
vid ējo aritm ētisko lielumu. Main īgo vid ējo aritm ētisko svaru apr ēķina no īpatn ējā svara lielumiem, kas 
ieg ūti laikposm ā p ēc tam, kad standartfiltri tika ievietoti sv ēršanas kamer ā (vai telp ā). Vid ējais laikposms ir 
vismaz viena diena, bet nep ārsniedz 15 dienas.LV L 175/534 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
1.2.14.3.5. Ir at ļauta paraugu ņemšanas un standartfiltru vair ākk ārtēja iepriekš ēja sagatavošana un p ārsv ēršana, l īdz 
pag ājušas 80 stundas kopš g āzes m ērījumiem emisiju test ā. Ja laik ā līdz š īm 80 stund ām vair āk nek ā puse 
standartfiltru atbilst ± 5 μg krit ērijam, paraugu filtra sv ērumu var uzskat īt par der īgu. Ja p ēc š īm 80 
stund ām tiek izmantoti divi standartfiltri un viens no tiem neatbilst ± 5 μg krit ērijam, paraugu filtra 
sv ērumu var uzskat īt par der īgu, ja summa absol ūtaj ām atš ķirībām starp abu standartfiltru īpatn ējo un 
main īgo vid ējo svaru ir 10 μg vai maz āka. 
1.2.14.3.6. Ja maz āk nek ā puse standartfiltru atbilst ± 5 μg krit ērijam, paraugu filtru likvid ē un emisiju testu atk ārto. 
Visus standartfiltrus likvid ē un aizst āj 48 stundu laik ā. Visos citos gad ījumos standartfiltrus aizst āj vismaz 
reizi 30 dien ās, un tas notiek t ā, ka nevienu paraugu filtru nesver bez sal īdzin āšanas ar standartfiltru, kurš 
ir atradies sv ēršanas kamer ā (vai telp ā) vismaz vienu dienu.  
1.2.14.3.7. Ja nav izpild īti 5. papildpielikuma 4.2.2.1. punkt ā nor ādītie sv ēršanas kameras (vai telpas) stabilit ātes 
krit ēriji, bet standartfiltru sv ērumi atbilst iepriekš min ētajiem krit ērijiem, transportl īdzek ļa ražot ājam ir 
iesp ēja akcept ēt paraugu filtru svaru vai anul ēt testus, salabojot sv ēršanas kameras (vai telpas) kontroles 
sist ēmu un atk ārtojot testu.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/535
 
6. papildpielikums  
1. papildin ājums  
Emisiju testa proced ūra visiem transportl īdzek ļiem, kas apr īkoti ar periodiski re ģener ējoš ām sist ēm ām 
1. Visp ārīgi jaut ājumi  
1.1. Šaj ā papildin ājum ā izkl āstīti īpaši noteikumi par t āda transportl īdzek ļa test ēšanu, kurš apr īkots ar periodiski 
reģener ējoš ām sist ēm ām, k ā noteikts š ā pielikuma 3.8.1. punkt ā. 
Pēc ražot āja piepras ījuma un ar apstiprin ātājas iest ādes at ļauju ražot ājs var l īdzv ērtības pier ādīšanai izstr ādāt 
alternat īvu proced ūru, ietverot filtra temperat ūru, slodzes apm ēru un nobraukto att ālumu. To var īstenot uz 
dzin ēja stenda vai šasijas dinamometra.  
Kā alternat īvu šaj ā papildin ājum ā noteiktaj ām testa proced ūrām var izmantot fiks ētu K  i vērtību 1,05 apm ērā, lai 
noteiktu CO  2 un degvielas pat ēriņu. 
1.2. Ciklos, kuru laik ā noris re ģener ācija, nav j āpiem ēro emisiju standarti. Ja 1. tipa testa laik ā vismaz vienu reizi 
notiek periodisk ā re ģener ācija un ja t ā jau ir vismaz vienu reizi notikusi transportl īdzek ļa sagatavošanas laik ā, tai 
nav vajadz īga īpaša testa proced ūra. T ādā gad ījum ā šis papildin ājums nav piem ērojams.  
1.3. Š ā papildin ājuma noteikumus piem ēro tikai  PM  m ērījumiem un nepiem ēro PN  m ērījumiem.  
1.4. P ēc ražot āja piepras ījuma un ar apstiprin ātājas iest ādes at ļauju testa proced ūru, ko īpaši piem ēro periodiski 
reģener ējoš ām sist ēm ām, nepiem ēro re ģener ējošai ier īcei, ja ražot ājs iesniedz datus, kas pier āda, ka to ciklu laik ā, 
kuros notiek re ģener ācija, emisijas nep ārsniedz attiec īgās transportl īdzek ļu kategorijas emisiju robežv ērtības.  
1.5. P ēc ražot āja piepras ījuma un ar apstiprin ātājas iest ādes at ļauju no 2. un 3. klases transportl īdzek ļu re ģener ācijas 
koeficienta K_i noteikšanas var izsl ēgt ļauti augsto posmu.  
2. Testa proced ūra 
Testa transportl īdzeklis sp ēj nepie ļaut vai at ļaut re ģener ācijas procesu ar nosac ījumu, ka š āda darb ība neietekm ē 
dzin ēja s ākotn ējo kalibr āciju. Re ģener ācijas nepie ļaušana ir at ļauta tikai re ģener ācijas slogošanas laik ā un iepriek ­ 
šējas sagatavošanas ciklu laik ā. T ā nav at ļauta emisiju m ērīšanas laik ā re ģener ācijas posma ietvaros. Emisiju testu 
veic ar neizmain īta ori ģin ālā apr īkojuma ražot āja (OEM ) vad ības bloku. P ēc ražot āja piepras ījuma un ar apstip ­
rin ātājas iest ādes at ļauju K  i noteikšanas laik ā var izmantot “apr īkojuma vad ības bloku”, kas neietekm ē dzin ēja 
sākotn ējo kalibr āciju.  
2.1. Atg āzu emisiju m ērīšana starp diviem  WLTC  ar re ģener ācijas notikumiem  
2.1.1. Vid ējās aritm ētisk ās emisijas starp re ģener ācijas notikumiem un re ģener ējoš ās ier īces slogošanas laik ā nosaka, 
apr ēķinot vid ējo aritm ētisko no vair ākiem aptuveni vien ādā att ālum ā (ja to ir vair āk par diviem) 1. tipa testiem. 
Kā alternat īvu ražot ājs var sniegt datus, lai pier ādītu, ka emisijas starp re ģener ācijas notikumiem ir konstantas 
(± 15 %). Š ādā gad ījum ā var izmantot emisiju m ērījumus, kas ieg ūti 1. tipa testa laik ā. Visos citos gad ījumos veic 
emisiju m ērījumus vismaz diviem 1. tipa cikliem: vienu uzreiz p ēc re ģener ācijas (pirms jaunas slogošanas) un 
vienu p ēc iesp ējas tuv āk pirms re ģener ācijas f āzes. Visus emisiju m ērījumus veic saska ņā ar šo papildpielikumu 
un visus apr ēķinus veic saska ņā ar š ā papildin ājuma 3. punktu.  
2.1.2. Slogošanas procesu un K  i noteikšanu veic 1. tipa braukšanas cikla laik ā uz šasijas dinamometra vai uz dzin ēja 
testa stenda, izmantojot ekvivalentu testa ciklu. Šos testus var veikt nep ārtraukti (t. i., bez nepieciešam ības izsl ēgt 
dzin ēju starp cikliem). P ēc jebkura skaita pabeigtu ciklu, transportl īdzekli var no ņemt no šasijas dinamometra un 
testu turpin āt v ēlāk.LV L 175/536 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
2.1.3. D ciklu skaitu starp diviem  WLTC  ar re ģener ācijas notikumiem, to ciklu skaitu, kuru laik ā veic emisiju m ērī­
jumus (n) un emisijas masas m ērījumu M ′ sij attiec ībā uz katru savienojumu (i) katra cikla (j) laik ā nor āda vis ās 
attiec īgaj ās testa lap ās. 
2.2. Emisiju m ērīšana re ģener ācijas notikumu laik ā 
2.2.1. Transportl īdzek ļa sagatavošanu, ja t ā ir vajadz īga, emisiju testam re ģener ācijas f āzē var veikt, izmantojot iepriek ­ 
šējas sagatavošanas ciklus, k ā aprakst īts š ā papildpielikuma 1.2.6. punkt ā, vai ekvivalentus dzin ēja testa ciklus 
stend ā atkar ībā no š ā papildpielikuma 2.1.2. punkt ā izv ēlētās slogošanas proced ūras. 
2.2.2. Šaj ā pielikum ā aprakst ītos testa un transportl īdzek ļa nosac ījumus 1. tipa testa veikšanai piem ēro pirms pirm ā 
der īgā emisiju testa veikšanas.  
2.2.3. Re ģener ācija nedr īkst s ākties transportl īdzek ļa sagatavošanas laik ā. To iesp ējams nodrošin āt, izmantojot vienu no 
turpm āk aprakst ītaj ām metod ēm. 
2.2.3.1. Iepriekš ējas sagatavošanas ciklu veikšanai var uzst ādīt “m ānek ļa” re ģener ācijas sist ēmu vai da ļēju sist ēmu.  
2.2.3.2. Var izmantot jebkuru citu metodi, par kuru vienojušies ražot ājs un apstiprin ātāja iest āde. 
2.2.4. Saska ņā ar piem ērojamo  WLTC  veic aukst ās iedarbin āšanas atg āzu emisiju testu, ietverot re ģener ācijas procesu.  
2.2.5. Ja re ģener ācijas procesam ir vajadz īgs vair āk par vienu  WLTC , veic visus  WLTC . Vair ākiem cikliem, kas vajadz īgi 
reģener ācijas pabeigšanai, ir at ļauts izmantot vienu mikroda ļiņu filtru.  
2.2.5.1. Ja ir vajadz īgs vair āk par vienu  WLTC , sekojošos  WLTC  veic nekav ējoties, neizsl ēdzot dzin ēju, l īdz ir sasniegta 
piln īga re ģener ācija. Ja vair ākiem cikliem vajadz īgo g āzveida emisiju maisu skaits p ārsniegtu pieejamo maisu 
skaitu, p ēc iesp ējas samazina laiku, kas vajadz īgs jauna testa sagatavošanai. Šaj ā laik ā dzin ēju nedr īkst izsl ēgt. 
2.2.6. Emisiju v ērtības re ģener ācijas M  ri laik ā katram savienojumam i apr ēķina saska ņā ar š ā papildin ājuma 3. punktu. 
Piem ērojamo testa ciklu skaitu, kas noteikts pilnai re ģener ācijai, ietver vis ās attiec īgaj ās testa lap ās. 
3. Apr ēķini 
3.1. Vienas re ģener ējoš ās sist ēmas atg āzu emisiju, CO  2 emisiju un degvielas pat ēriņa apr ēķin āšana 
M si ¼ P  n 
j¼1 M ′ sij 
n for n ã 1 
M ri ¼ P  d 
j¼1 M ′ rij 
d for d ã 1 
M pi ¼ M si Ü D þ M ri Ü d 
D þ d 
kur katram attiec īgajam savienojumam i:  
M ′ sij ir savienojuma i emisiju masa testa cikl ā j bez re ģener ācijas, g/km;  
M ′ rij ir savienojuma i emisiju masa testa cikl ā j re ģener ācijas laik ā, g/km (ja d > 1, pirmo  WLTC  testu veic ar 
aukst ā st āvokl ī un sekojošos ciklus veic silt ā st āvokl ī);LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/537
 
M si ir savienojuma i emisiju vid ējā masa bez re ģener ācijas, g/km;  
M ri ir savienojuma i emisiju vid ējā masa re ģener ācijas laik ā, g/km;  
M pi ir savienojuma i emisiju vid ējā masa, g/km;  
n ir testa ciklu skaits starp cikliem ar re ģener ācijas notikumiem, kuru laik ā veic emisiju m ērījumus attiec ībā 
uz 1. tipa  WLTC , ≥ 1; 
d ir pilno piem ērojamo testa ciklu skaits, kas vajadz īgi re ģener ācijai;  
D ir pilno piem ērojamo testa ciklu skaits starp diviem cikliem ar re ģener ācijas notikumiem.  
M pi apr ēķins ir grafiski att ēlots A6.App1/1. att ēlā. 
A6.App1/1. att ēls 
Parametri, ko m ēra emisiju testa laik ā un starp cikliem, kuros noris re ģener ācija (shematisks piem ērs, 
emisijas D laik ā var palielin āties vai samazin āties)
  
3.1.1. Re ģener ācijas koeficienta K  i apr ēķin āšana katram attiec īgajam savienojumam i.  
Ražot ājs var izv ēlēties katram savienojumam atseviš ķi noteikt vai nu pieskait āmo nob īdes, vai piereizin āmos 
koeficientus.  
K i koeficients:  K i ¼ M pi 
M si 
K i nob īde: K i ¼ M  pi Ä M si 
M si , M  pi un K  i rezult ātus, k ā ar ī ražot āja izv ēlēto koeficienta tipu dokument ē. K  i rezult ātus ietver visos attiec ī­
gajos testa zi ņojumos. M  si , M  pi un K  i rezult ātus ietver vis ās attiec īgaj ās testa lap ās. 
K i var noteikt, pabeidzot vienu re ģener ācijas sec ību, kur ā ietverti m ērījumi pirms un p ēc re ģener ācijas notiku ­
miem, k ā ar ī to laik ā, k ā par ādīts A6.App1/1. att ēlā.LV L 175/538 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
3.2. Vair āku periodiski re ģener ējošo sist ēmu atg āzu emisiju, CO  2 emisiju un degvielas pat ēriņa apr ēķin āšana  
Turpm āk nor ādīto apr ēķina a) vienam 1. tipa darb ības ciklam attiec ībā uz krit ērija emisij ām; un b) katram 
atseviš ķam posmam attiec ībā uz CO  2 emisij ām un degvielas pat ēriņu. 
M sik ¼ P  n k 
j¼1 M ′ sik;j 
n k attiec ībā uz n  j ã 1 
M rik ¼ P  d k 
j¼1 M ′ rik;j 
d k attiec ībā uz d ã 1 
M si ¼ P  x 
k¼1 M sik Ü D k P  x 
k¼1 D k 
M ri ¼ P  x 
k¼1 M rik Ü d k P  x 
k¼1 d k 
M pi ¼ M si Ü P  x 
k¼1 D k þ M ri Ü P  x 
k¼1 d k P  x 
k¼1 ðD k þ d k Þ 
M pi ¼ P  x 
k¼1 ðM sik Ü D k þ M rik Ü d k Þ P  x 
k¼1 ðD k þ d k Þ 
K i koeficients:  K i ¼ M pi 
M si 
K i nob īde: K i ¼ M  pi Ä M si 
kur:  
M si ir savienojuma i visu notikumu k emisiju vid ējā masa bez re ģener ācijas, g/km;  
M ri ir savienojuma i visu notikumu k emisiju vid ējā masa re ģener ācijas laik ā, g/km;  
M pi ir savienojuma i visu notikumu k emisiju vid ējā masa, g/km;  
M sik ir savienojuma i notikuma k emisiju vid ējā masa bez re ģener ācijas, g/km;  
M rik ir savienojuma i notikuma k emisiju vid ējā masa re ģener ācijas laik ā, g/km;  
M ′ sik,j ir savienojuma i notikuma k emisiju masa (g/km) bez re ģener ācijas, ko m ēra punkt ā j, kur 1 ≤ j ≤ n k , 
g/km;  
M ′ rik,j ir savienojuma i notikuma k emisiju masa re ģener ācijas laik ā (ja j > 1, pirmo 1. tipa testu veic aukst ā 
stāvokl ī un sekojošos ciklus veic silt ā st āvokl ī), o m ēra punkt ā j, kur 1 ≤ j ≤ d k , g/km;  
n k ir notikuma k pilnu testa ciklu skaits starp diviem cikliem ar re ģener ācijas f āzēm, kuru laik ā veic emisiju 
m ērījumus (1. tipa  WLTC  vai l īdzv ērtīgus dzin ēja testa ciklus stend ā), ≥ 2; 
d k ir notikuma k pilno piem ērojamo testa ciklu skaits, kas vajadz īgi piln īgai re ģener ācijai;  
D k ir notikuma k pilno piem ērojamo testa ciklu skaits starp diviem cikliem ar re ģener ācijas f āzēm; 
x ir piln īgas re ģener ācijas notikumu skaits.  
M pi apr ēķins ir par ādīts A6.App1/2. att ēlā.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/539
 
A6.App1/2. att ēls 
Parametri, ko m ēra emisiju testa laik ā ciklos, kuros noris re ģener ācija, un starp tiem (shematisks 
piem ērs)
 
K i vair ākām periodiski re ģener ējoš ām sist ēm ām var apr ēķin āt tikai p ēc noteikta re ģener ācijas notikumu skaita katrai 
sist ēmai.  
Pēc visas proced ūras pabeigšanas (no A l īdz B, skatiet A6.App1/2. att ēlu) atkal j āsasniedz s ākuma st āvoklis A.LV L 175/540 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
6. papildpielikums  
2. papildin ājums  
Testa proced ūra elektroapg ādes sist ēmas p ārraudz ībai 
1. Visp ārīgi jaut ājumi  
Ja test ē NOVC-HEV  un OVC-HEV , piem ēro 8. papildpielikuma 2. un 3. papildin ājumu.  
Šaj ā papildin ājum ā ir izkl āstīti īpaši noteikumi par to, k ā kori ģē rezult ātus, kuri ieg ūti testos par CO  2 emisiju masu 
kā ener ģijas bilances funkciju ΔE REESS  visiem AUEAS.  
CO  2 emisiju masas kori ģētās v ērtības atbilst nulles ener ģijas bilancei ( ΔE REESS  = 0) un apr ēķina, izmantojot 
korekcijas koeficientu, kas noteikts saska ņā ar turpm āk nor ādīto. 
2. M ēriek ārtas un kontrolaparat ūra 
2.1. Str āvas m ērīšana  
AUEAS izl ādi defin ē k ā negat īvu str āvu. 
2.1.1. AUEAS str āvu(-s) testa laik ā m ēra, izmantojot str āvas p ārveidot āju ar spail ēm vai sl ēgta tipa str āvas p ārveidot āju. 
Str āvas m ērīšanas sist ēmai ir j āatbilst A8/1. tabul ā noteiktaj ām pras ībām. Str āvas p ārveidot ājs(-i) sp ēj iztur ēt 
maksim ālās str āvas pie dzin ēja iedarbin āšanas un temperat ūras apst ākļus m ērījumu punkt ā. 
2.1.2. Str āvas p ārveidot ājus uzst āda vis ām AUEAS pie viena no kabe ļiem, kas ir tieši savienots ar AUEAS, un tie ietver 
AUEAS kop ējo str āvu. 
Aizsarg ātu vadu gad ījum ā izmanto atbilst īgas metodes, ko pie ņēmusi apstiprin ātāja iest āde. 
Lai ar ārējām ier īcēm b ūtu vienk ārši izm ērīt AUEAS str āvu, ir ieteicams, ka ražot āji transportl īdzekl ī ieb ūvē 
piem ērotus, drošus un pieejamus savienojuma punktus. Ja tas nav iesp ējams, ražot ājs atbalsta apstiprin ātāju iest ādi, 
nodrošinot pa ņēmienus str āvas p ārveidot āja savienošanai ar AUEAS kabe ļiem, k ā aprakst īts iepriekš.  
2.1.3. Izm ērīto jaudu integr ē laik ā vismaz 20 Hz frekvenc ē, ieg ūstot izm ērīto v ērtību Q, kas izteikta amp ērstund ās Ah. 
Izm ērīto jaudu integr ē laik ā, ieg ūstot izm ērīto v ērtību Q, kas izteikta amp ērstund ās Ah. Jaudu var integr ēt str āvas 
m ērīšanas sist ēm ā. 
2.2. No transportl īdzek ļa ieg ūtie dati  
2.2.1. Alternat īvi AUEAS str āvu nosaka, izmantojot transportl īdzek ļa datus. Lai izmantotu šo m ērījumu metodi, par testa 
transportl īdzekli j ābūt pieejamai š ādai inform ācijai:  
a) integr ētā uzl ādes l īdzsvara v ērtība kopš p ēdējās aizdedzes iesl ēgšanas, Ah;  
b) integr ētā uzl ādes l īdzsvara v ērtība saska ņā ar transportl īdzek ļa datiem, ko apr ēķina vismaz 5 Hz paraugu 
ņemšanas frekvenc ē; 
c) uzl ādes l īdzsvara v ērtība no  OBD  savienot āja, k ā aprakst īts SAE J1962.  
2.2.2. Ražot ājs apstiprin ātājai iest ādei pier āda transportl īdzek ļa AUEAS uzl ādes un izl ādes datu precizit āti. 
Ražot ājs var izstr ādāt AUEAS p ārraudz ības transportl īdzek ļa saimi, lai pier ādītu, ka transportl īdzek ļa AUEAS 
uzl ādes un izl ādes dati ir pareizi. Datu precizit āti pier āda uz reprezentat īva transportl īdzek ļa.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/541
 
Der īgi ir š ādi saimes krit ēriji: 
a) identiski sadedzes procesi (t. i., dzirkste ļaizdedze, kompresijaizdedze, divtaktu aizdedze, četrtaktu aizdedze);  
b) identiska uzl ādes un/vai rekuper ācijas strat ēģija (programmat ūras AUEAS datu modulis);  
c) transportl īdzek ļa datu pieejam ība; 
d) identisks uzl ādes l īdzsvars, ko m ēra ar AUEAS datu moduli;  
e) identiska transportl īdzek ļa uzl ādes l īdzsvara simul ācija.  
3. AUEAS korekcijas proced ūra, balstoties uz ener ģijas izmai ņām 
3.1. AUEAS str āvas m ērījumus s āk vienlaikus ar testa s ākumu un beidz tieši p ēc tam, kad transportl īdzeklis ir nobraucis 
pilnu braukšanas ciklu.  
3.2. Elektroener ģijas l īdzsvaru Q, kas izm ērīts elektroapg ādes sist ēm ā, izmanto k ā AUEAS ener ģijas satura atš ķirības 
vērtību cikla beig ās sal īdzin ājum ā ar cikla s ākumu. Elektroener ģijas l īdzsvaru nosaka visam  WLTC  attiec ībā uz 
attiec īgo transportl īdzek ļu klasi.  
3.3. Cikla posmos, kas ir j ānobrauc attiec īgajai transportl īdzek ļu klasei, re ģistr ē atseviš ķas Q  phase  vērtības.  
3.4. Visa cikla CO  2 emisiju masas korekcija k ā korekcijas krit ērija c funkcija.  
3.4.1. Korekcijas krit ērija c apr ēķin āšana  
Korekcijas krit ērijs c ir elektroener ģijas izmai ņu ΔE REESS,j  absol ūtās v ērtības un degvielas ener ģijas starp ība un to 
apr ēķina ar š ādiem vien ādojumiem: 
c ¼ j ΔE REESS ;j 
E fuel j 
kur:  
c ir korekcijas krit ērijs; 
ΔE REESS,j  ir visu AUEAS elektroener ģijas izmai ņas laikposm ā j, ko nosaka saska ņā ar š ā papildin ājuma 4.1. 
punktu, Wh;  
j šaj ā punkt ā ir viss piem ērojamais  WLTP  testa cikls;  
E fuel ir degvielas ener ģija saska ņā ar š ādu vien ādojumu: 
E fuel ¼ 10 Ü HV Ü FC  nb Ü d 
kur:  
E fuel ir pat ērētās degvielas ener ģijas sast āvs piem ērojam ā WLTP  testa cikl ā, Wh;  
HV ir siltumsp ēja saska ņā ar A6.App2/1. tabulu, kWh/l;  
FC nb ir 1. tipa testa neproporcion ālais degvielas pat ēriņš, kas nav kori ģēts, lai pan āktu ener ģijas bilanci, kura 
noteikta saska ņā ar 7. papildpielikuma 6. punktu, l/100 km;  
d ir att ālums, kas nobraukts attiec īgaj ā piem ērojam ā WLTP  testa cikl ā, km;  
10 ir koeficients p ārrēķin āšanai uz Wh.LV L 175/542 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
3.4.2. Korekciju veic, ja ΔE REESS  ir negat īva v ērtība (kas atbilst AUEAS izl ādei) un ja korekcijas krit ērijs c, kas apr ēķin āts 
saska ņā ar š ā papildpielikuma 3.4.1. punktu, ir liel āks par piem ērojamo pielaidi atbilst īgi A6.App2/2. tabulai.  
3.4.3. Korekciju neveic un izmanto nekori ģētas v ērtības, ja korekcijas krit ērijs c, kas apr ēķin āts saska ņā ar š ā papildpie ­
likuma 3.4.1. punktu, ir maz āks par piem ērojamo pielaidi atbilst īgi A6.App2/2. tabulai.  
3.4.4. Korekciju var neveikt un var izmantot nekori ģētas v ērtības, ja:  
a) ΔE REESS  ir pozit īva v ērtība (kas atbilst AUEAS uzl ādei) un ja korekcijas krit ērijs c, kas apr ēķin āts saska ņā ar š ā 
papildpielikuma 3.4.1. punktu, ir liel āks par piem ērojamo pielaidi atbilst īgi A6.App2/2. tabulai;  
b) ražot ājs var apstiprin ātājai iest ādei ar m ērījumiem pier ādīt, ka nav saist ības starp attiec īgi ΔE REESS  un CO  2 
emisiju masu un ΔE REESS  un degvielas pat ēriņu. 
A6.App2/1. tabula  
Degvielas ener ģijas saturs  
Degviela  Benz īns D īze ļdegviela  
Satura etanols/biod īzelis, %  E10  E85  B7  
Siltumsp ēja (kWh/l)  8,64  6,41  9,79  
A6.App2/2. tabula  
RCB  korekcijas krit ēriji 
Cikls  zems + vid ējs zems + vid ējs + augsts  zems + vid ējs + augsts + ļoti 
augsts  
Korekcijas krit ērijs c  0,015  0,01  0,005  
4. Korekcijas funkcijas piem ērošana  
4.1. Lai piem ērotu korekcijas funkciju, no izm ērītās str āvas un nomin ālā sprieguma apr ēķina visu AUEAS laikposma j 
elektroener ģijas izmai ņas ΔE REESS,j  : 
ΔE REESS ;j ¼ X  n 
i¼1 ΔE REESS ;j;i 
kur:  
ΔE REESS,j,i  ir AUEAS (i) elektroener ģijas izmai ņas attiec īgaj ā laikposm ā j, Wh;  
un: 
ΔE REESS ;j;i ¼ 1 
3 600 Ü U REESS Ü Z t end 
t 0 IðtÞ j;i dt 
kur:  
U REESS  ir AUEAS nomin ālais spriegums, kas noteikts saska ņā ar DIN EN 60050-482, V;  
I(t) j,i ir AUEAS (i) elektrisk ā str āva attiec īgaj ā laikposm ā j, ko nosaka saska ņā ar š ā papildin ājuma 2. punktu, 
A; 
t 0 ir laiks attiec īgā laikposma j s ākum ā, s; 
t end ir laiks attiec īgā laikposma j beig ās, s;LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/543
 
i ir attiec īgās AUEAS indeksa skaitlis;  
n ir AUEAS kop ējais daudzums;  
j ir attiec īgā laikposma indeksa skaitlis, kur laikposms ir jebkurš piem ērojamais cikla posms, vair āki cikla 
posmi vai viss piem ērojamais cikls;  
1 
3 600  ir koeficients p ārrēķin āšanai no Ws uz kWh.  
4.2. CO  2 emisiju masas, g/km, kori ģēšanai izmanto sadedzes procesu  Willans  koeficientus no A6.App2/3. tabulas.  
4.3. Korekciju veic un piem ēro visam ciklam un katram cikla posmam atseviš ķi, k ā ar ī to nor āda visos attiec īgajos testa 
ziņojumos.  
4.4. Šim konkr ētajam apr ēķinam izmanto fiks ētu elektroapg ādes sist ēmas mai ņstr āvas ģeneratora efektivit āti: 
η alternator ¼ 0,67 for electric power supply system REESS alternators  
4.5. Ieg ūtās CO  2 emisiju masas atš ķirību attiec īgaj ā laikposm ā j mai ņstr āvas ģeneratora slodzes īpaš ību d ēļ saist ībā ar 
AUEAS uzl ādi apr ēķina ar š ādu vien ādojumu:  
ΔM CO2;j ¼ 0,0036 Ü ΔE REESS ;j Ü 1 
η alternator Ü Willans  factor Ü 1 
d j 
kur:  
ΔM CO2,j  ir ieg ūtā CO  2 emisiju masas atš ķirība laikposmam j, g/km;  
ΔE REESS,j  ir AUEAS ener ģijas izmai ņas attiec īgaj ā laikposm ā j, ko apr ēķina saska ņā ar š ā papildin ājuma 4.1. 
punktu, Wh;  
d j ir attiec īgaj ā laikposm ā j nobrauktais att ālums, km;  
j ir attiec īgā laikposma indeksa skaitlis, kur laikposms ir jebkurš piem ērojamais cikla posms, vair āki 
cikla posmi vai viss piem ērojamais cikls;  
0,0036 ir koeficients p ārrēķin āšanai no Wh uz MJ;  
η alternator  ir mai ņstr āvas ģeneratora efektivit āte saska ņā ar š ā papildin ājuma 4.4. punktu;  
Willans  factor  ir sadedzes procesa  Willans  koeficients, k ā noteikts A6.App2/3. tabul ā, gCO  2 /MJ.  
4.5.1. Katra posma un visa cikla CO  2 vērtības kori ģē š ādi: 
M CO2;p;3 ¼ M  CO2;p;1 Ä ΔM CO2;j 
M CO2;c;3 ¼ M  CO2;c;2 Ä ΔM CO2;j 
kur:  
ΔM CO2,j  ir rezult āts no š ā papildpielikuma 4.5. punkta laikposmam j, g/km.LV L 175/544 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
4.6. CO  2 emisiju, g/km, kori ģēšanai izmanto  Willans  koeficientus no A6.App2/2. tabulas.  
A6.App2/3. tabula  
Willans  koeficienti  
Br īvā gaisa ies ūce Turbop ūte 
Dzirkste ļaizdedze  Benz īns (E10)  l/MJ  0,0756  0,0803  
gCO  2 /MJ 174  184  
CNG (G20)  m  3 /MJ 0,0719  0,0764  
gCO  2 /MJ 129  137  
LPG  l/MJ  0,0950  0,101  
gCO  2 /MJ 155  164  
E85  l/MJ  0,102  0,108  
gCO  2 /MJ 169  179  
Kompresijaizdedze  D īze ļdegviela (B7)  l/MJ  0,0611  0,0611  
gCO  2 /MJ 161  161LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/545
 
6.a papildpielikums  
Vides temperat ūras korekcijas tests, lai reprezentat īvos re ģion ālās temperat ūras apst ākļos noteiktu CO  2 emisijas  
1. Ievads  
Šaj ā papildpielikum ā ir aprakst īta papildinoša vides temperat ūras korekcijas testa ( ATCT ) proced ūra, lai repre ­
zentat īvos re ģion ālās temperat ūras apst ākļos noteiktu CO  2 emisijas.  
1.1. ICE  transportl īdzek ļu un  NOVC-HEV  CO  2 emisijas, k ā ar ī OVC-HEV  uzl ādi noturošu v ērtību kori ģē saska ņā ar š ā 
papildpielikuma (14) pras ībām. Akumul ēto ener ģiju pat ērējoša testa CO  2 vērtība nav j ākori ģē. Pilnuzl ādes 
nobraukums nav j ākori ģē. 
2. Vides temperat ūras korekcijas testa ( ATCT ) saime  
2.1. Vien ā ATCT  saim ē var ietilpt tikai t ādi transportl īdzek ļi, kam ir identiski š ādi parametri:  
a) piedzi ņas arhitekt ūra (t. i., iekšdedze, hibr īds, degvielas elementi vai elektrisk ā); 
b) sadedzes process (piem ēram, divtaktu vai četrtaktu);  
c) cilindru skaits un izk ārtojums;  
d) dzin ēja sadedzes metode (t. i., netieš ā vai tieš ā iesmidzin āšana);  
e) dzes ēšanas sist ēmas veids (piem ēram, gaiss, ūdens, e ļļa); 
f) ies ūkšanas metode (t. i., ar br īvo gaisa ies ūci vai ar turbop ūti); 
g) degviela, kas paredz ēta dzin ēja konstrukcij ā (t. i., benz īns, d īze ļdegviela, dabasg āze, saš ķidrin ātā naftas g āze 
utt.);  
h) katal ītiskais neitralizators (tr īsce ļu katalizators, vienk āršs NOx uztv ērējs, SCR , vienk āršs NOx katalizators vai 
cits(-i));  
i) vai ir uzst ādīts cietda ļiņu filtrs; un  
j) atg āzu recirkul ācija (ar vai bez, dzes ēta vai nedzes ēta). 
Papildus transportl īdzek ļiem j ābūt l īdz īgiem š ādiem parametriem:  
k) transportl īdzek ļu dzin ēja cilindra tilpuma vari ācija nedr īkst p ārsniegt 30 % no transportl īdzek ļa ar zem āko 
tilpumu; un  
l) j ābūt l īdz īgiem dzin ēja nodal ījuma izol ācijas materi āliem, daudzumam un atrašan ās vietai. Ražot āji apstipri ­
nātājai iest ādei iesniedz pier ādījumus (piem ēram,  CAD  ras ējumus), ka uzst ādītā izol ācijas materi āla tilpums un 
svars nep ārsniedz 10 % pielaidi sal īdzin ājum ā ar ATCT  izm ērīto atskaites transportl īdzekli.  
2.1.1. Ja ir uzst ādītas akt īvās siltuma uzglab āšanas ier īces, par t ās pašas  ATCT  saimes p ārst āvjiem uzskata tikai t ādus 
transportl īdzek ļus, kuri atbilst š ādām pras ībām: 
i) siltumsp ēja, ko nosaka sist ēm ā uzglab ātā entalpija, ir 0–10 % diapazon ā virs testa transportl īdzek ļa entalpijas; 
un 
ii) OEM  sp ēj tehniskajam dienestam pier ādīt, ka saimes ietvaros siltumatdeves laiks pie dzin ēja iedarbin āšanas ir 
0–10 % diapazon ā zem testa transportl īdzek ļa siltumatdeves laika.LV L 175/546 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
2.1.2. Par vienas un t ās pašas  ATCT  saimes transportl īdzek ļiem uzskata tikai t ādus transportl īdzek ļus, kas atbilst š ā 
papildpielikuma 3.9.4. punkt ā noteiktajiem krit ērijiem.  
3. ATCT  proced ūra 
Šīs regulas 6. papildpielikum ā noteikto 1. tipa testu īsteno, piem ērojot iz ņēmumu attiec ībā uz pras ībām, kas 
noteiktas 3.1.–3.9. punkt ā, ietverot šo  ATCT  6.a papildpielikumu.  
3.1. ATCT  vajadz īgie apk ārtējās vides apst ākļi 
3.1.1. Temperat ūru (T  reg ), kur ā transportl īdzeklis ir j āpak ļauj izgarojumu uztveršanai un j ātest ē ATCT  vajadz ībām, ir 
14 °C.  
3.1.2. Minim ālais izgarojumu uztveršanas laiks (t  soak_ATCT  ) ATCT  vajadz ībām ir 9 stundas.  
3.2. Testa telpa un izgarojumu uztveršanas zona  
3.2.1. Testa telpa  
3.2.1.1. Testa telp ā iestata temperat ūru, kas vien āda ar T  reg . Faktisk ā temperat ūras v ērtība ir ± 3 °C robež ās testa s ākum ā 
un ± 5 °C robež ās testa laik ā. Gaisa temperat ūru un mitrumu m ēra pie transportl īdzek ļa dzes ēšanas ventilatora 
atveres vismaz 1 Hz frekvenc ē. 
3.2.1.2. Vai nu testa telpas gaisa, vai dzin ēja iepl ūdes gaisa īpatn ējam mitrumam (H) ir j ābūt t ādam, lai:  
3,0 Ï H Ï 8,1 ðg H  2 O=kg sausa gaisaÞ 
3.2.1.3. Gaisa temperat ūru un mitrumu m ēra pie dzes ēšanas ventilatora atveres 1 Hz frekvenc ē. 
3.2.2. Izgarojumu uztveršanas zona  
3.2.2.1. Izgarojumu uztveršanas zonas temperat ūru iestata T  reg apm ērā. Faktisk ās temperat ūras v ērtībai j ābūt ± 3 °C 
robež ās 5 min ūšu ilgas braukšanas vid ējā aritm ētiskaj ā laikposm ā. Temperat ūra nedr īkst sistem ātiski novirz īties 
no iestat ītās temperat ūras. Temperat ūru nep ārtraukti m ēra vismaz 1 Hz frekvenc ē. 
3.2.2.2. Temperat ūras dev ēja atrašan ās vieta izgarojumu uztveršanas zon ā ir reprezentat īva, lai izm ērītu vides temperat ūru 
ap transportl īdzekli, un to p ārbauda tehniskais dienests.  
Dev ējam ir j āatrodas vismaz 10 cm att ālum ā no izgarojumu uztveršanas zonas sienas, un tas j āaizsarg ā pret 
tiešas gaisa pl ūsmas.  
Gaisa pl ūsmas apst ākļi izgarojumu uztveršanas telp ā transportl īdzek ļa tuvum ā atspogu ļo dabisk ās konvekcijas 
pl ūsmu, kas ir reprezentat īva attiec ībā uz telpas izm ēru (bez uzspiedkonvekcijas).  
3.3. Testa transportl īdzeklis  
3.3.1. Testa transportl īdzeklim j ābūt t ās saimes reprezentat īvam transportl īdzeklim, par kuru ieg ūs ATCT  datus (k ā 
aprakst īts š ā papildpielikuma 2.3. punkt ā). 
3.3.2. No  ATCT  saimes izv ēlas interpol ācijas saimi ar maz āko dzin ēja tilpumu (skatiet š ā papildpielikuma 2. punktu); 
testa transportl īdzeklim j ābūt š īs saimes “H transportl īdzek ļa” konfigur ācij ā. 
3.3.3. Attiec īgos gad ījumos no  ATCT  saimes izv ēlas transportl īdzekli ar akt īvās siltuma uzglab āšanas ier īces zem āko 
entalpiju un l ēnāko siltumatdevi akt īvai siltuma uzglab āšanas ier īcei. 
3.3.4. Testa transportl īdzeklim ir j āatbilst vis ām 6. papildpielikuma 1.2.3. punkta pras ībām. 
3.4. Iestat ījumi  
3.4.1. Ce ļa slodzes un dinamometra iestat ījumi ir noteikti 4. papildpielikum ā.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/547
 
Lai ņemtu v ērā gaisa bl īvuma atš ķirības pie 14 °C, sal īdzinot ar gaisa bl īvumu pie 20 °C, šasijas dinamometra 
iestat ījumiem ir j āatbilst 4. papildpielikuma 7. un 8. punktam, iz ņemot to, ka k ā m ērķa koeficientu C  t izmanto 
f 2_TReg  no š ā vien ādojuma:  
f 2_TReg ¼ f 2 Ü ðT ref þ 273Þ=ðT reg þ 273Þ 
kur:  
f 2 ir otr ās k ārtas ce ļa slodzes koeficients nomin ālos apst ākļos, N/(km/h)  2 ; 
T ref ir ce ļa slodzes standarttemperat ūra, k ā noteikts š ā pielikuma 3.2.10. punkt ā, C; 
T reg ir re ģion ālā temperat ūra, k ā noteikts 3.1.1. punkt ā, C. 
Ja ir pieejams der īgs šasijas dinamometra iestat ījums 23 °C testa apm ērā, otr ās k ārtas šasijas dinamometra 
koeficientu, C  d , piel āgo saska ņā ar š ādu vien ādojumu:  
C d_Treg ¼ C d þ ðf 2_TReg Ä f 2 Þ 
3.5. Iepriekš ēja sagatavošana  
3.5.1. Transportl īdzekli iepriekš ēji sagatavo saska ņā ar 6. papildpielikuma 1.2.6. punktu. P ēc ražot āja piepras ījuma 
iepriekš ēju sagatavošanu var veikt pie T  reg . 
3.6. Izgarojumu uztveršanas proced ūra 
3.6.1. P ēc iepriekš ējas sagatavošanas un pirms test ēšanas transportl īdzek ļus tur izgarojumu uztveršanas zon ā, kur ā ir š ā 
papildpielikuma 3.2.2. punkt ā aprakst ītie apk ārtējās vides apst ākļi. 
3.6.2. P ārvešanu no iepriekš ējas sagatavošanas vietas uz izgarojumu uztveršanas zonu veic p ēc iesp ējas īsākā laik ā, ne 
ilg āk k ā 10 min ūtēs. 
3.6.3. P ēc tam transportl īdzekli tur izgarojumu uztveršanas zon ā tā, lai laiks no iepriekš ējas sagatavošanas testa beig ām 
līdz ATCT  testa s ākumam b ūtu vien āds ar t  soak_ATCT  ar papildu 15 min ūšu pielaidi. P ēc ražot āja piepras ījuma un 
ar apstiprin ātājas iest ādes at ļauju t  soak_ATCT  var pagarin āts par ne vair āk k ā 120 min ūtēm. T ādā gad ījum ā laika 
pagarin ājumu izmanto š ā papildpielikuma 3.9. punkt ā noteiktajai atdzes ēšanai.  
3.6.4. Izgarojumu uztveršanu veic bez dzes ēšanas ventilatora un ar vis ām virsb ūves da ļām t ādā poz īcij ā, k āda ir 
paredz ēta parastiem transportl īdzek ļa novietošanas apst ākļiem. Re ģistr ē laiku, kas paiet no iepriekš ējas sagata ­
vošanas pabeigšanas l īdz ATCT  testa s ākšanai.  
3.6.5. P ārvešanu no izgarojumu uztveršanas zonas uz testa telpu veic p ēc iesp ējas īsākā laik ā. Transportl īdzekli nedr īkst 
pak ļaut no T  reg atš ķirīgai temperat ūrai ilg āk par 10 min ūtēm. 
3.6.6. Ja šis testa transportl īdzeklis ir  ATCT  saimes atskaites transportl īdzeklis, to pak ļauj papildu izgarojumu uztver ­ 
šanai 23 °C temperat ūrā, k ā noteikts 3.9. punkt ā. 
3.7. ATCT  tests  
3.7.1. Testa cikls ir piem ērojamais  WLTC , k ā attiec ībā uz š īs klases transportl īdzekli noteikts 1. papildpielikum ā. 
3.7.2. Iev ēro 6. papildpielikum ā noteikt ās emisiju testa proced ūras, iz ņemot to, ka testa telpas apk ārtējās vides apst ākļi 
atbilst š ā papildpielikuma 3.2.1. punkt ā aprakst ītajiem apst ākļiem.LV L 175/548 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
3.8. Apr ēķini un dokument ācija 
3.8.1. Saimes korekcijas koeficientu,  FCF , apr ēķina š ādi: 
FCF ¼ M  CO2;Treg=M CO2,23°  
kur 
M CO2,23°  ir transportl īdzek ļa H CO  2 emisiju masa 1. tipa testa vis ā WLTC  cikl ā pie 23 °C p ēc 3. darb ības, k ā 
noteikts 7. papildpielikuma A7/1. tabul ā, bet bez nek ādām papildu korekcij ām, g/km;  
M CO2,Treg  ir CO  2 emisiju masa testa vis ā WLTC  cikl ā pie re ģion ālās temperat ūras p ēc 3. darb ības, k ā noteikts 
7. papildpielikuma A7/1. tabul ā, bet bez nek ādām papildu korekcij ām, g/km.  
FCF nor āda visos attiec īgajos testa zi ņojumos.  
3.8.2. CO  2 vērtības katram  ATCT  saimes transportl īdzeklim (k ā noteikts š ā papildpielikuma 3. punkt ā) apr ēķina ar 
šādiem vien ādojumiem:  
M CO2;c;5 ¼ M  CO2;c;4 Ü FCF  
M CO2;p;5 ¼ M  CO2;p;4 Ü FCF  
kur:  
M CO2,c,4  un M  CO2,p,4  ir CO  2 emisiju masa vis ā WLTC , c, un cikla posmos, p, kas izriet no iepriekš ējās apr ē­ 
ķin āšanas darb ības, g/km;  
M CO2,c,5  un M  CO2,p,5  ir CO  2 emisiju masa vis ā WLTC , c, un cikla posmos, p, ietverot  ATCT  korekciju, un to 
izmanto jebk ādām turpm ākām korekcij ām vai jebk ādiem turpm ākiem apr ēķiniem, g/km.  
3.9. Atdzes ēšana  
3.9.1. Testa transportl īdzeklim, kas ir  ATCT  saimes atskaites transportl īdzeklis, un visiem  ATCT  saimes interpol ācijas 
saimes H transportl īdzek ļiem dzin ēja dzes ētāja beigu temperat ūru m ēra p ēc attiec īgā 1. tipa testa izbraukšanas 
23 °C temperat ūrā un p ēc izgarojumu uztveršanas 23 °C temperat ūrā uz t  soak_ATCT  ar papildu 15 min ūšu pielaidi.  
3.9.1.1. Ja attiec īgaj ā ATCT  test ā t soak_ATCT  tika pagarin āts, izmanto to pašu izgarojumu uztveršanas laiku ar papildu 15 
min ūšu pielaidi.  
3.9.2. Atdzes ēšanas proced ūru īsteno p ēc iesp ējas ātrāk p ēc 1. tipa testa pabeigšanas ar ne ilg āk k ā 10 min ūšu 
kav ēšanos. Izm ērītais izgarojumu uztveršanas laiks ir laiks starp beigu temperat ūras m ērīšanu un 1. tipa testa 
beig ām 23 °C temperat ūrā, un to nor āda vis ās attiec īgaj ās testa lap ās. 
3.9.3. Izgarojumu uztveršanas procesa p ēdējo 3 stundu vid ējā temperat ūra izgarojumu uztveršanas zon ā ir j āatņem no 
izm ērītās dzin ēja dzes ētāja beigu temperat ūras 3.9.1. punkt ā noteikt ā izgarojumu uztveršanas laika beig ās. To 
apz īm ē ar Δ T_ATCT  . 
3.9.4. Ja vien ieg ūtā Δ T_ATCT  vērtība nav no - 2 °C l īdz + 4 °C robež ās no atskaites transportl īdzek ļa temperat ūras, šo 
interpol ācijas saimi neuzskata par t ās pašas  ATCT  saimes p ārst āvi. 
3.9.5. Visiem  ATCT  saimes transportl īdzek ļiem dzes ētāja temperat ūru m ēra vien ā dzes ēšanas sist ēmas viet ā. Šai vietai 
jābūt p ēc iesp ējas tuv āk dzin ējam, lai dzes ētāja temperat ūra p ēc iesp ējas reprezentat īvāk raksturotu dzin ēja 
temperat ūru. 
3.9.6. Izgarojumu uztveršanas zonas temperat ūras m ērīšana ir noteikta š ā papildpielikuma 3.2.2.2. punkt ā.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/549
 
7. papildpielikums  
Apr ēķini 
1. Visp ārējas pras ības 
1.1. Apr ēķini, kuri attiecas tieši uz hibr īdiem transportl īdzek ļiem, transportl īdzek ļiem, kas ir tikai elektrotran ­
sportl īdzek ļi, un saspiesta ūde ņraža ar degvielas elementiem darbin āmiem transportl īdzek ļiem, ir aprakst īti 
8. papildpielikum ā. 
Rezult ātu apr ēķinu pak āpeniskas darb ības ir aprakst ītas 8. papildpielikuma 4. punkt ā. 
1.2. Šaj ā papildpielikum ā aprakst ītos apr ēķinus izmanto transportl īdzek ļiem ar sadedzes dzin ējiem.  
1.3. Testa rezult ātu noapa ļošana  
1.3.1. Apr ēķinu starpposma darb ības nenoapa ļo. 
1.3.2.. Gal īgos krit ērija emisiju rezult ātus noapa ļo l īdz t ādam pašam decim ālzīmju skaitam, k āds izmantots 
piem ērojamaj ā emisijas standart ā, paturot vienu papildu z īm īgo ciparu.  
1..3.3. NO  x korekcijas koeficientu, KH, noapa ļo l īdz div ām z īm ēm aiz komata.  
1.3.4. Atš ķaid īšanas koeficientu, DF, noapa ļo l īdz div ām z īm ēm aiz komata.  
1.3.5. Saist ībā ar inform āciju, kas nav saist īta ar standartiem, pie ņem kompetentu inženiertehnisko spriedumu.  
1.3.6. CO  2 un degvielas pat ēriņa rezult ātu noapa ļošana ir aprakst īta š ā papildpielikuma 1.4. punkt ā. 
1.4. Gal īgo testa rezult ātu apr ēķinu pak āpeniskas darb ības attiec ībā uz transportl īdzek ļiem ar sadedzes dzin ē­
jiem  
Rezult ātus apr ēķina A7/1. tabul ā nor ādītaj ā sec ībā. Re ģistr ē visus attiecin āmos rezult ātus slej ā “Rezult āts”. 
Slej ā “Process” ir nor ādīti punkti, kuri j āizmanto apr ēķinam vai kuros ir ietverti papildu apr ēķini. 
Šaj ā tabul ā vien ādojumos un rezult ātos izmanto š ādu nomenklat ūru: 
c pilns piem ērojamais cikls;  
p katrs piem ērojamais cikla posms;  
i katrs piem ērojamais krit ērija emisijas komponents bez CO  2 ; 
CO  2 CO  2 emisijas.  
A7/1. tabula  
Gal īgo testa rezult ātu apr ēķin āšanas proced ūra 
Avots  Ievaddati  Process  Rezult āts Darb īb­
as Nr.  
6. pielikums  Faktiskie testa rezul ­
tāti Emisiju masa 
7. papildpielikuma 3.–3.2.2. punkts  M i,p,1 , g/km; 
M CO2,p,1  , g/km.  1LV L 175/550 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
Avots  Ievaddati  Process  Rezult āts Darb īb­
as Nr.  
Rezult ātu 1. 
darb ība M i,p,1 , g/km; 
M CO2,p,1  , g/km.  Kombin ētā cikla v ērtību apr ēķin ā­ 
šana: 
M i;c;2 ¼ P  
p M i;p;1 Ü d p P  
p d p 
M CO2;c;2 ¼ P  
p M CO2;p;1 Ü d p P  
p d p 
kur: 
M i/CO2,c,2  ir emisiju rezult āti vis ā 
cikl ā; 
d p ir cikla posmos nobrauktais att ā­
lums, p.  M i,c,2 , g/km; 
M CO2,c,2  , g/km.  2 
Rezult ātu 1. 
un 2. 
darb ība M CO2,p,1  , g/km; 
M CO2,c,2  , g/km.  RCB korekcija 
6. papildpielikuma 2. papildin ājums  M CO2,p,3  , g/km; 
M CO2,c,3  , g/km.  3 
Rezult āts 2. 
un 3. 
darb ība M i,c,2 , g/km; 
M CO2,c,3  , g/km.  Emisiju testa proced ūra visiem trans ­
portl īdzek ļiem, kas apr īkoti ar perio ­
diski re ģener ējoš ām sist ēm ām, K  i . 
6. papildpielikuma 1. papildin ājums  
M i;c;4 ¼ K i Ü M i;c;2 
vai 
M i;c;4 ¼ K i Ü M i;c;2 
un 
M CO2;c;4 ¼ K CO2 Ü M CO2;c;3 
vai 
M CO2;c;4 ¼ K CO2 Ü M CO2;c;3 Pieskai ­
tāmo nob īdes vai piereizin āmie 
koeficienti, kas j āizmanto saska ņā ar 
Ki noteikšanu. 
Ja K  i nav piem ērojams:  
M i;c;4 ¼ M  i;c;2 
M CO2;c;4 ¼ M  CO2;c;3 M i,c,4 , g/km; 
M CO2,c,4  , g/km.  4a 
Rezult ātu 3. 
un 4.a 
darb ība M CO2,p,3  , g/km; 
M CO2,c,3  , g/km; 
M CO2,c,4  , g/km.  Ja K  i ir piem ērojams, j āsaska ņo CO  2 
posma v ērtības ar kombin ētā cikla 
vērtību: 
M CO2;p;4 ¼ M  CO2;p;3 Ü AF  Ki 
katram cikla posmam p; 
kur: 
AF  Ki ¼ M CO2;c;4 
M CO2;c;3 
Ja K  i nav piem ērojams:  
M CO2;p;4 ¼ M  CO2;p;3 M CO2,p,4  , g/km.  4bLV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/551
 
Avots  Ievaddati  Process  Rezult āts Darb īb­
as Nr.  
Rezult ātu 4. 
darb ība M i,c,4 , g/km; 
M CO2,c,4  , g/km; 
M CO2,p,4  , g/km.  ATCT  korekcija saska ņā ar 6.a papil ­
dpielikuma 3.8.2. punktu. 
Nolietošan ās koeficienti, kas apr ēķi­
nāti saska ņā ar VII pielikumu un 
piem ēroti krit ērija emisiju v ērtībām. M i,c,5 , g/km; 
M CO2,c,5  , g/km; 
M CO2,p,5  , g/km.  5 
“Viena 
testa 
rezul ­
tāts” 
Rezult ātu 5. 
darb ība Katram testam: 
M i,c,5 , g/km; 
M CO2,c,5  , g/km; 
M CO2,p,5  , g/km.  Testu vid ējās v ērtības ieg ūšana un 
pazi ņot ā v ērtība. 
6. papildpielikuma 1.1.2.–1.1.2.3. 
punkts  M i,c,6 , g/km; 
M CO2,c,6  , g/km; 
M CO2,p,6  , g/km; 
M CO2,c,declared  , g/km.  6 
Rezult ātu 6. 
darb ība M CO2,c,6  , g/km; 
M CO2,p,6  , g/km. 
M CO2,c,declared  , g/km.  Posma v ērtību saska ņošana. 
6. papildpielikuma 1.1.2.4. punkts 
un: 
M CO2;c;7 ¼ M  CO2;c;declared;  M CO2,c,7  , g/km; 
M CO2,p,7  , g/km.  7 
Rezult ātu 6. 
un 7. 
darb ība M i,c,6 , g/km; 
M CO2,c,7  , g/km; 
M CO2,p,7  , g/km.  Degvielas pat ēriņa apr ēķin āšana. 
7. papildpielikuma 6. punkts 
Degvielas pat ēriņu atseviš ķi apr ēķina 
piem ērojamam ciklam un t ā 
posmiem. Šim nol ūkam: 
a) izmanto piem ērojam ā posma vai 
cikla CO  2 vērtības; 
b) izmanto krit ērija emisijas vis ā 
cikl ā. 
un: 
M i;c;8 ¼ M  i;c;6 
M CO2;c;8 ¼ M  CO2;c;7 
M CO2;p;8 ¼ M  CO2;p;7 FC c,8 , l/100 km; 
FC p,8 , l/100 km; 
M i,c,8 , g/km; 
M CO2,c,8  , g/km; 
M CO2,p,8  , g/km.  8 
“testa 
trans ­
portl ī­
dzek ļa 
1. tipa 
testa 
rezul ­
tāts” 
8. darb ība Katram testa trans ­
portl īdzeklim H un 
L: 
M i,c,8 , g/km; 
M CO2,c,8  , g/km; 
M CO2,p,8  , g/km; 
FC c,8 , l/100 km; 
FC p,8 , l/100 km.  Ja papildus testa transportl īdzeklim H 
test ē testa transportl īdzekli L, par 
krit ērija emisijas v ērtības rezult ātu 
uzskata liel āko no ab ām v ērtībām 
un to apz īm ē ar M  i,c . 
Kombin ētu THC+NOx emisiju gad ī­
jum ā j āizmanto liel ākā summas 
vērtība vai nu saist ībā ar transportl ī­
dzekli H, vai transportl īdzekli L. 
Pret ējā gad ījum ā, ja netika test ēts 
neviens transportl īdzeklis L,  
M i;c ¼ M  i;c;8 
Attiec ībā uz CO  2 un degvielas pat ē­
riņu izmanto v ērtības, kas ieg ūtas 8. 
darb ībā, un CO  2 vērtības noapa ļo 
līdz div ām z īm ēm aiz komata, savu ­
kārt degvielas pat ēriņa v ērtības 
noapa ļo l īdz trim z īm ēm aiz komata.  M i,c , g/km; 
M CO2,c,H  , g/km; 
M CO2,p,H  , g/km; 
FC c,H , l/100 km; 
FC p,H , l/100 km; 
un ja transportl ī­
dzeklis L tika 
test ēts: 
M CO2,c,L  , g/km; 
M CO2,p,L  , g/km; 
FC c,L , l/100 km; 
FC p,L , l/100 km.  9 
“inter ­
pol ā­
cijas 
saimes 
rezul ­
tāts” 
Gal ī­
gais 
krit ē­
rija 
emisiju 
rezul ­
tātsLV L 175/552 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
Avots  Ievaddati  Process  Rezult āts Darb īb­
as Nr.  
9. darb ība M  CO2,c,H  , g/km; 
M CO2,p,H  , g/km; 
FC c,H , l/100 km; 
FC p,H , l/100 km; 
un ja transportl ī­
dzeklis L tika 
test ēts: 
M CO2,c,L  , g/km; 
M CO2,p,L  , g/km; 
FC c,L , l/100 km; 
FC p,L , l/100 km.  Degvielas pat ēriņa un CO  2 apr ēķini 
atseviš ķiem transportl īdzek ļiem CO  2 
interpol ācijas saim ē. 
7. papildpielikuma 3.2.3. punkts 
CO  2 emisijas ir j āizsaka gramos uz 
kilometru (g/km), noapa ļojot l īdz 
tuv ākajam veselajam skaitlim. 
Degvielas pat ēriņu noapa ļo l īdz 
vienai z īmei aiz komata un izsaka 
l/100 km.  M CO2,c,ind  g/km; 
M CO2,p,ind  , g/km; 
FC c,ind l/100 km; 
FC p,ind , l/100 km.  10 
“atse ­
viš ķa 
trans ­
portl ī­
dzek ļa 
rezul ­
tāts” 
Gal ī­
gais 
CO  2 
degvie ­
las 
pat ē­
riņa 
rezul ­
tāts 
2. Atš ķaid īto atg āzu tilpuma noteikšana  
2.1. Tilpuma apr ēķin āšana main īgas atš ķaid īšanas ier īcei, kas sp ēj darboties ar nemain īgu vai main īgu pl ūsmas 
ātrumu  
2.1.1. Tilpuma pl ūsmu m ēra nep ārtraukti. Kop ējo tilpumu m ēra vis ā testa laik ā. 
2.2. Tilpuma apr ēķin āšana main īgas atš ķaid īšanas ier īcei, kas izmanto tilpums ūkni 
2.2.1. Tilpumu apr ēķina ar š ādu vien ādojumu: 
V ¼ V 0 Ü N 
kur:  
V ir atš ķaid ītās g āzes tilpums litros uz testu (pirms kori ģēšanas);  
V 0 ir g āzes tilpums, ko pieg ādā tilpums ūknis testa apst ākļos, litros uz vienu s ūkņa apgriezienu;  
N ir apgriezienu skaits uz testu.  
2.2.1.1. Tilpuma kori ģēšana attiec ībā pret standarta apst ākļiem 
Atš ķaid ītās atg āzes tilpumu, V, kori ģē attiec ībā pret standarta apst ākļiem saska ņā ar š ādu vien ādojumu: 
V mix ¼ V Ü K 1 Ü Í P B Ä P 1 
T p Î 
kur:  
K 1 ¼ 273,15ðKÞ 
101,325ðkPaÞ ¼ 2,6961  
P B ir barometriskais spiediens testa telp ā, kPa;  
P 1 ir starp ība starp spiedienu pie tilpums ūkņa iepl ūdes atveres un apk ārtējās vides barometrisko spie ­
dienu, kPa;  
T p ir vid ējā aritm ētisk ā temperat ūra atš ķaid ītajai atg āzei, kas iepl ūst tilpums ūkn ī testa laik ā, kelvini (K).LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/553
 
3. Emisiju masa  
3.1. Visp ārējas pras ības 
3.1.1. Pie ņemot, ka nav nek ādas saspiežam ības ietekmes, visas dzin ēja iepl ūdes, sadedzes un izpl ūdes procesos 
iesaist ītās g āzes var uzskat īt par ide ālo g āzi saska ņā ar Avogadro  hipot ēzi. 
3.1.2. Testa laik ā transportl īdzek ļa izvad īto g āzveida savienojumu masu M nosaka, reizinot attiec īgās g āzes 
tilpuma koncentr āciju un atš ķaid ītās atg āzes tilpumu, pien ācīgi ņemot v ērā turpm āk nor ādītos bl īvumus 
nomin ālos apst ākļos, proti, pie 273,15 K (0 °C) un 101,325 kPa:  
oglek ļa monoks īds (CO);  ρ ¼ 1,25g =l 
oglek ļa dioks īds (CO  2 ); ρ ¼ 1,964g =l 
og ļūde ņraži:  
benz īns (E10) (C  1 H 1.93 O 0.033  ), ρ ¼ 0,646g =l 
dīze ļdegviela (B7) (C  1 H 1.86 O 0.007  ), ρ ¼ 0,625g =l 
saš ķidrin ātā naftas g āze (C  1 H 2.525  ), ρ ¼ 0,649g =l 
dabasg āze/biomet āns (CH  4 ), ρ ¼ 0,716g =l 
etanols (E85) (C  1 H 2.74 O 0.385  ); ρ ¼ 0,934g =l 
slāpek ļa oks īdi (NO  x ). ρ ¼ 2,05g =l 
Bl īvums  NMHC  masas apr ēķiniem ir vien āds ar visu og ļūde ņražu bl īvumu pie 273,15 K (0 °C) un 101,325 
kPa un atkar īgs no degvielas. Bl īvums prop āna masas apr ēķiniem (skatiet 5. papildpielikuma 3.5. punktu) ir 
1,967 g/l standarta apst ākļos. 
Ja degvielas veids nav uzskait īts šaj ā punkt ā, š īs degvielas bl īvumu apr ēķina ar vien ādojumu š ā papildpie ­
likuma 3.1.3. punkt ā. 
3.1.3. Visu og ļūde ņražu bl īvuma apr ēķin āšanas visp ārējais vien ādojums katrai etalondegvielai ar vid ējo sast āvu — 
C X H Y O Z — ir š āds: 
ρ THC ¼ MW  C þ H 
C Ü MW  H þ O 
C Ü MW  O 
V M 
kur:  
ρ THC ir visu og ļūde ņražu un nemet āna og ļūde ņražu bl īvums, g/l;  
MW  C ir oglek ļa molmasa (12,011 g/mol);  
MW  H ir ūde ņraža molmasa (1,008 g/mol);  
MW  O ir sk ābek ļa molmasa (15,999 g/mol);  
V M ir ide ālās g āzes mol ārais tilpums pie 273,15 K (0 °C) un 101,325 kPa (22,413 l/mol);  
H/C ir ūde ņraža un oglek ļa attiec ība konkr ētai degvielai C  X H Y O Z ; 
O/C ir sk ābek ļa un oglek ļa attiec ība konkr ētai degvielai C  X H Y O Z .LV L 175/554 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
3.2. Emisiju masas apr ēķin āšana  
3.2.1. G āzveida savienojumu emisiju masu uz cikla posmu apr ēķina ar š ādu vien ādojumu: 
M i;phase ¼ V mix;phase Ü ρ i Ü KH  phase Ü C i;phase Ü 10 Ä6 
d phase  
kur:  
M i ir savienojuma i emisiju masa test ā vai posm ā, g/km;  
V mix ir atš ķaid ītās atg āzes tilpums test ā vai posm ā, kas izteikts litros uz testu/posmu un kori ģēts atbil ­
stoši standarta apst ākļiem (273,15 K (0 °C) un 101,325 kPa);  
ρ i ir savienojuma i bl īvums gramos uz litru pie standarta temperat ūras un spiediena (273,15 K (0 °C) 
un 101,325 kPa);  
KH ir mitruma korekcijas koeficients, kas piem ērojams tikai sl āpek ļa oks īdu NO  2 un NO  x emisiju masai 
test ā vai posm ā; 
C i ir savienojuma i koncentr ācija (test ā vai posm ā) atš ķaid ītaj ā atg āzē, kas izteikta ppm un kori ģēta ar 
savienojuma i daudzumu atš ķaid īšanas gais ā; 
d ir att ālums, kas nobraukts piem ērojam ā WLTC , km;  
n ir piem ērojam ā WLTC  posmu skaits.  
3.2.1.1. G āzveida savienojuma koncentr āciju atš ķaid ītaj ā atg āzē kori ģē ar g āzveida savienojuma daudzumu atš ķai­
dīšanas gais ā, izmantojot š ādu vien ādojumu 
C i ¼ C e Ä C d Ü Í 
1 Ä 1 
DF Î 
kur:  
C i ir g āzveida savienojuma i koncentr ācija atš ķaid ītaj ā atg āzē, kas kori ģēta ar g āzveida savienojuma i 
daudzumu atš ķaid īšanas gais ā, ppm;  
C e ir g āzveida savienojuma i izm ērītā koncentr ācija atš ķaid ītaj ā atg āzē, ppm;  
C d ir g āzveida savienojuma i koncentr ācija atš ķaid īšanas gais ā, ppm;  
DF ir atš ķaid īšanas koeficients.  
3.2.1.1.1. Atš ķaid īšanas koeficientu DF apr ēķina ar vien ādojumu attiec īgajai degvielai:  
DF ¼ 13:4 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 benz īnam (E10);  
DF ¼ 13:5 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 dīze ļdegvielai (B7);  
DF ¼ 11:9 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 saš ķidrin ātajai naftas g āzei; 
DF ¼ 9:5 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 dabasg āzei/biomet ānam;  
DF ¼ 12:5 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 etanolam (E85);  
DF ¼ 35:03 
C H2O ÄC H2OÄDA þC H2 Ü10 Ä4 ūde ņradim.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/555
 
Attiec ībā uz ūde ņraža vien ādojumu:  
C H2O ir H  2 O koncentr ācija atš ķaid ītaj ā atg āzē parauga mais ā, kas izteikta % no tilpuma;  
C H2O-DA  ir H  2 O koncentr ācija atš ķaid īšanas gais ā, % no tilpuma;  
C H2 ir H  2 koncentr ācija atš ķaid ītaj ā atg āzē parauga mais ā, ppm.  
Ja degvielas veids nav uzskait īts šaj ā punkt ā, š īs degvielas DF apr ēķina ar vien ādojumiem š ā papildpielikuma 
3.2.1.1.2. punkt ā. 
Ja ražot ājs izmanto DF, kas attiecas uz vair ākiem posmiem, ražot ājam ir j āapr ēķina degvielas pat ēriņš, 
izmantojot g āzveida savienojumu vid ējo koncentr āciju attiec īgajos posmos.  
Gāzveida savienojuma vid ējo koncentr āciju apr ēķina ar š ādu vien ādojumu:  
C i ¼ P  n 
phase¼1 ðC i;phase Ü V mix;phase Þ P  n 
phase¼1 V mix;phase  
kur:  
C i ir g āzveida savienojuma vid ējā koncentr ācija;  
C i,phase  ir katra posma koncentr ācija;  
V mix,phase  ir attiec īgā posma V  mix . 
3.2.1.1.2. Atš ķaid īšanas koeficienta DF apr ēķin āšanas visp ārējais vien ādojums katrai etalondegvielai ar vid ējo aritm ē­
tisko sast āvu — C  x H y O z — ir š āds: 
DF ¼ X 
C CO2 þ ðC HC þ C CO Þ Ü 10 Ä4 
kur: 
X ¼ 100 Ü x 
x þ y 
2 þ 3,76ðx þ y 
4 Ä z 
2 Þ 
C CO2 ir CO  2 koncentr ācija atš ķaid ītaj ā atg āzē paraugu mais ā, kas izteikta % no tilpuma;  
C HC ir HC koncentr ācija atš ķaid ītaj ā atg āzē paraugu mais ā, ko izsaka k ā oglek ļa ekvivalenta ppm;  
C CO ir CO koncentr ācija atš ķaid ītaj ā atg āzē paraugu mais ā, ppm.  
3.2.1.1.3. Met āna m ērīšana  
3.2.1.1.3.1. Met āna m ērīšanai ar  GC-FID NMHC  apr ēķina ar š ādu vien ādojumu: 
C NMHC ¼ C THC Ä ðRf CH4 Ü C CH4 Þ 
kur:  
C NMHC  ir NMHC  kori ģētā koncentr ācija atš ķaid ītaj ā atg āzē, kas izteikta k ā oglek ļa ekvivalenta ppm;LV L 175/556 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
C THC ir THC  koncentr ācija atš ķaid ītaj ā atg āzē, kas izteikta k ā oglek ļa ekvivalenta ppm un kori ģēta 
atbilst īgi THC  daudzumam atš ķaid īšanas gais ā; 
C CH4 ir C  CH4 koncentr ācija atš ķaid ītaj ā atg āzē, kas izteikta k ā oglek ļa ekvivalenta ppm un kori ģēta 
atbilst īgi CH  4 daudzumam atš ķaid īšanas gais ā; 
Rf CH4 ir FID  reakcijas koeficients attiec ībā pret met ānu, k ā aprakst īts 5. papildpielikuma 5.4.3.2. 
punkt ā. 
3.2.1.1.3.2. Met āna m ērīšanai ar  NMC-FID NMHC  apr ēķin āšana ir atkar īga no kalibr ēšanas g āzes/metodes, ko izmanto 
nulles/kalibr ēšanas kori ģēšanai.  
THC  m ērīšanai izmantoto  FID  (bez  NMC ) parast ā veid ā kalibr ē ar prop ānu/gaisu.  
FID kalibr ēšanai virkn ē ar NMC  ir pie ļaujamas š ādas metodes:  
a) kalibr ēšanas g āze, kas sast āv no prop āna/gaisa, nepl ūst caur  NMC ; 
b) kalibr ēšanas g āze, kas sast āv no met āna/gaisa, pl ūst caur  NMC . 
Ļoti ieteicams kalibr ēt met āna FID  ar met ānu/gaisu, kas pl ūst caur  NMC . 
Šā punkta a) apakšpunkta gad ījum ā CH  4 un NMHC  koncentr āciju apr ēķina ar š ādiem vien ādojumiem: 
C CH4 ¼ C HCðw=NMCÞ Ä C HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E E Þ 
r h Ü ðE E Ä E M Þ 
C NMHC ¼ C HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E M Þ Ä C HCðw=NMCÞ 
E E Ä E M 
Ja r  h < 1,05, to var neietvert iepriekš nor ādītaj ā C CH4 vien ādojum ā. 
Šā punkta b) apakšpunkta gad ījum ā CH  4 un NMHC  koncentr āciju apr ēķina ar š ādiem vien ādojumiem: 
C CH4 ¼ C HCðw=NMCÞ Ü r h Ü ð1 Ä E M Þ Ä C HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E E Þ 
r h Ü ðE E Ä E M Þ 
C NMHC ¼ C HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E M Þ Ä C HCðw=NMCÞ Ü r h Ü ð1 Ä E M Þ 
E E Ä E M 
kur:  
C HC(w/NMC)  ir HC koncentr ācija ar parauga g āzi, kas pl ūst cauri  NMC , ppm C;  
C HC(w/oNMC)  ir HC koncentr ācija ar parauga g āzi, kas apiet  NMC , ppm C;  
r h ir met āna reakcijas koeficients, k ā noteikts 5. papildpielikuma 5.4.3.2. punkt ā; 
E M ir met āna efektivit āte, k ā noteikts š ā papildpielikuma 3.2.1.1.3.3.1. punkt ā; 
E E ir et āna efektivit āte, k ā noteikts š ā papildpielikuma 3.2.1.1.3.3.2. punkt ā. 
Ja r  h < 1,05, to var neietvert b) apakšpunkta vien ādojumos attiec ībā uz C  CH4 un C  NMHC  .LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/557
 
3.2.1.1.3.3. Nemet āna frakcijas atdal ītāja (NMC ) konversijas efektivit āte 
NMC  izmanto, lai no parauga g āzes atdal ītu nemet āna og ļūde ņražus, oksid ējot visus og ļūde ņražus, iz ņemot 
met ānu. Ide ālā gad ījum ā met āna konversija ir 0 %, un citiem og ļūde ņražiem, ko p ārst āv et āns, t ā ir 100 %. 
Lai prec īzi izm ērītu NMHC , nosaka abas efektivit ātes v ērtības un t ās izmanto  NMHC  emisiju apr ēķin āšanai.  
3.2.1.1.3.3.1. Met āna konversijas efektivit āte, E  M 
Met ānam/gaisa kalibr ēšanas g āzei liek pl ūst uz  FID  caur  NMC , un apejot  NMC ; abas koncentr ācijas re ģistr ē. 
Efektivit āti nosaka ar š ādu vien ādojumu: 
E M ¼ 1 Ä C HCðw=NMCÞ 
C HCðw=oNMCÞ 
kur:  
C HC(w/NMC)  ir HC koncentr ācija, CH  4 pl ūstot caur  NMC , ppm C;  
C HC(w/oNMC)  ir HC koncentr ācija, CH  4 apejot  NMC , ppm C.  
3.2.1.1.3.3.2. Et āna konversijas efektivit āte, E  E 
Et ānam/gaisa kalibr ēšanas g āzei liek pl ūst uz  FID  caur  NMC , un apejot  NMC ; abas koncentr ācijas re ģistr ē. 
Efektivit āti nosaka ar š ādu vien ādojumu: 
E E ¼ 1 Ä C HCðw=NMCÞ 
C HCðw=oNMCÞ 
kur:  
C HC(w/NMC)  ir HC koncentr ācija, C  2 H 6 pl ūstot caur  NMC , ppm C;  
C HC(w/oNMC)  ir HC koncentr ācija, C  2 H 6 apejot  NMC , ppm C.  
Ja et āna NMC  konversijas efektivit āte ir 0,98 vai liel āka, visiem turpm ākiem apr ēķiniem E  E nosaka 1 
vērtībā. 
3.2.1.1.3.4. Ja met āna FID  kalibr ē caur atdal ītāju, E  M ir 0.  
Vien ādojums C  H4 apr ēķin āšanai š ā papildpielikuma 3.2.1.1.3.2. punkt ā (b) apakšpunkt ā) k ļūst š āds: 
C CH4 ¼ C HCðw=NMCÞ 
Vien ādojums C  NMHC  apr ēķin āšanai š ā papildpielikuma 3.2.1.1.3.2. punkt ā (b) apakšpunkt ā) k ļūst š āds: 
C NMHC ¼ C HCðw=oNMCÞ Ä C HCðw=NMCÞ Ü r h 
Bl īvums, ko izmanto  NMHC  masas apr ēķiniem, ir vien āds ar visu og ļūde ņražu bl īvumu pie 273,15 K (0 °C) 
un 101,325 kPa un ir atkar īgs no degvielas.  
3.2.1.1.4. Pl ūsmas sv ērtās vid ējās aritm ētisk ās koncentr ācijas apr ēķin āšana  
Turpm āk izkl āstīto metodi piem ēro tikai t ādām CVS  sist ēm ām, kas nav apr īkotas ar siltummaini, vai  CVS  
sist ēm ām ar siltummaini, kurš neatbilst 5. papildpielikuma 3.3.5.1. punktam.LV L 175/558 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
Ja CVS  pl ūsmas ātrums qvcvs testa laik ā main ās par vair āk nek ā ± 3 % no vid ējā aritm ētisk ā pl ūsmas 
ātruma, visiem nep ārtrauktajiem atš ķaid īšanas m ērījumiem, tostarp  PN , izmanto pl ūsmas sv ērto vid ējo 
aritm ētisko v ērtību: 
C e ¼ P  n 
i¼1 qvcvsðiÞ Ü Δt Ü CðiÞ 
V 
kur:  
C e ir pl ūsmas sv ērtā vid ējā aritm ētisk ā koncentr ācija;  
qvcvs(i) ir  CVS  pl ūsmas ātrums laik ā t ¼ i Ü Δt, m  3 /min;  
C(i) ir koncentr ācija laik āt ¼ i Ü Δt, ppm;  
Δt paraugu ņemšanas interv āls, s;  
V kop ējais CVS  tilpums, m  3 . 
3.2.1.2. NO  x mitruma korekcijas koeficienta apr ēķin āšana  
Lai kori ģētu mitruma ietekmi uz sl āpek ļa oks īdu rezult ātiem, piem ēro š ādus apr ēķinus: 
KH ¼ 1 
1 Ä 0,0329 Ü ðH Ä 10,71Þ 
kur: 
H ¼ 6,211 Ü R a Ü P d 
P B Ä P d Ü R a Ü 10 Ä2 
un: 
H ir īpatn ējais mitrums, ko izsaka ūdens tvaika gramos uz kilogramu sausa gaisa;  
R a ir apk ārtējā gaisa relat īvais mitrums, %;  
P d ir pies ātin āta tvaika spiediens vides temperat ūrā, kPa;  
P B ir atmosf ēras spiediens telp ā, kPa.  
KH koeficientu apr ēķina katram testa cikla posmam.  
Vides temperat ūru un relat īvo mitrumu nosaka k ā katra posma laik ā nep ārtraukti m ērītu v ērtību vid ējo 
aritm ētisko v ērtību. 
3.2.2. Kompresijaizdedzes dzin ēju HC emisiju masas noteikšana  
3.2.2.1. Vid ējo aritm ētisko HC koncentr āciju, ko izmanto, lai noteiktu HC emisiju masu no kompresijaizdedzes 
dzin ējiem, apr ēķina ar š ādu vien ādojumu:  
C e ¼ R t 2 
t 1 C HC dt 
t 2 Ä t 1LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/559
 
kur: 
R t 2 
t 1 C HC dt ir test ā apsild āma FID  v ērtību integr ālis (t  1 to t  2 ); 
C e ir HC koncentr ācija, kas izm ērīta atš ķaid ītaj ās atg āzēs, izteikta ppm no C  i un ar ko aizvieto C  HC 
visos attiec īgajos vien ādojumos.  
3.2.2.1.1. HC koncentr āciju atš ķaid īšanas gais ā nosaka no atš ķaid īšanas gaisa maisiem. Korekcijas veic saska ņā ar š ā 
papildpielikuma 3.2.1.1. punktu.  
3.2.3. Degvielas pat ēriņa un CO  2 apr ēķini atseviš ķiem transportl īdzek ļiem interpol ācijas saim ē 
3.2.3.1. Degvielas pat ēriņš un CO  2 emisijas, neizmantojot interpol ācijas metodi  
CO  2 vērtību, kas apr ēķin āta saska ņā ar š ā papildpielikuma 3.2.1. punktu, un degvielas pat ēriņu, kurš 
apr ēķin ās saska ņā ar š ā papildpielikuma 6. punktu, attiecina uz visiem atseviš ķiem interpol ācijas saimes 
transportl īdzek ļiem, un interpol ācijas metode nav piem ērojama.  
3.2.3.2. Degvielas pat ēriņš un CO  2 emisijas, izmantojot interpol ācijas metodi  
CO  2 emisijas un degvielas pat ēriņu katram atseviš ķam interpol ācijas saimes transportl īdzeklim var apr ēķin āt 
saska ņā ar š ā papildpielikuma 3.2.3.2.1.–3.2.3.2.5. punkt ā izkl āstīto interpol ācijas metodi.  
3.2.3.2.1. Degvielas pat ēriņš un CO  2 emisijas testa transportl īdzek ļiem L un H  
Testa transportl īdzek ļu L un H CO  2 emisiju masu  M  CO  2 ÄL , un  M  CO  2 ÄH , un t ās posmus p,  M  CO  2 ÄL;p un 
M CO2ÄH;p , ko izmanto turpm āk nor ādītajos apr ēķinos, ņem no A7/1. tabulas 9. darb ības.  
Ar ī degvielas pat ēriņa v ērtības ņem no A7/1. tabulas 9. darb ības un sauc par FC  L,p un FC  H,p . 
3.2.3.2.2. Ce ļa slodzes apr ēķin āšana atseviš ķam transportl īdzeklim  
3.2.3.2.2.1. Atseviš ķa transportl īdzek ļa masa  
Testa transportl īdzek ļu H un L testa masas izmanto k ā ievaddatus interpol ācijas metodei.  
TM  ind kilogramos ir transportl īdzek ļa atseviš ķā testa masa saska ņā ar š ā pielikuma 3.2.25. punktu.  
Ja to pašu testa masu izmanto testa transportl īdzek ļiem L un H, interpol ācijas metodei testa transportl ī­
dzeklim H nosaka masu TM  ind vērtībā. 
3.2.3.2.2.2. Atseviš ķa transportl īdzek ļa rites pretest ība 
Kā interpol ācijas metodes ievaddatus izmanto izraudz īto riepu faktisk ās rites pretest ības v ērtības testa 
transportl īdzeklim L, RR  L , un testa transportl īdzeklim H, RR  H . Skatiet 4. papildpielikuma 4.2.2.1. punktu.  
Ja transportl īdzek ļa L vai H priekš ējās ass un aizmugur ējās ass riep ām ir atš ķirīgas rites pretest ības v ērtības, 
sv ērtās vid ējās rites pretest ības v ērtības apr ēķina ar š ādu vien ādojumu: 
RR  x ¼ RR  x;FA Ü mp  x;FA þ RR  x;RA Ü ð1 Ä mp  x;FA Þ 
kur:  
RR  x,FA ir priekš ējās ass riepu rites pretest ība, kg/tonna;  
RR  x,RA ir aizmugur ējās ass riepu rites pretest ība, kg/tonna;  
mp  x,FA ir transportl īdzek ļa masas da ļa uz transportl īdzek ļa H priekš ējo asi;  
x ir transportl īdzeklis L, H vai atseviš ķs transportl īdzeklis.LV L 175/560 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
Atseviš ķam transportl īdzeklim uzst ādītām riep ām rites pretest ības RR  ind vērtību nosaka piem ērojam ās riepu 
rites pretest ības klases v ērtībā saska ņā ar 4. papildpielikuma A4/1. tabulu.  
Ja riep ām ir atš ķirīgas rites pretest ības klases v ērtības uz priekš ējās ass un uz aizmugur ējās ass, izmanto 
sv ērto vid ējo v ērtību, ko apr ēķina ar šaj ā punkt ā nor ādīto vien ādojumu.  
Ja testa transportl īdzek ļiem L un H ir uzst ādītas vien ādas riepas, interpol ācijas metodei v ērtību RR  ind nosaka 
RR  H apm ērā. 
3.2.3.2.2.3. Atseviš ķa transportl īdzek ļa aerodinamisk ā pretest ība 
Aerodinamisko pretest ību m ēra katram neoblig ātā apr īkojuma elementam un virsb ūves form ām, kas 
ietekm ē pretest ību, un to veic aerodinamiskaj ā tunel ī, kurš atbilst 4. papildpielikuma 3.2. punkt pras ībām 
un kuru p ārbaud ījusi apstiprin ātāja iest āde. 
Pēc ražot āja piepras ījuma un ar apstiprin ātājas iest ādes at ļauju Δ(C D ×A  f ) noteikšanai var izmantot alterna ­
tīvu metodi (piem ēram, simul āciju, aerodinamisko tuneli, kas neatbilst 4. papildpielikuma krit ērijam), ja ir 
atbilst ība š ādiem krit ērijiem:  
a) alternat īvā noteikšanas metode atbilst Δ(C D ×A  f ) precizit ātei ± 0,015 m  2 apm ērā; turkl āt, ja izmanto 
simul āciju, ir detaliz ēti j āapstiprina skait ļošanas š ķidruma dinamikas metode, lai pier ādītu, ka faktisk ās 
gaisa pl ūsmas ap virsb ūvi, tostarp pl ūsmas ātrumi, sp ēki vai spiedieni, atbilst p ārbaudes testa rezult ā­
tiem;  
b) alternat īvo metodi izmanto tikai t ām aerodinamiku ietekm ējošaj ām da ļām (piem ēram, rite ņiem, virs ­
būves form ām, dzes ēšanas sist ēmai), kam var pier ādīt l īdzv ērtību; 
c) l īdzv ērtību apstiprin ātājai iest ādei pier āda laikus attiec ībā uz katru ce ļa slodzes saimi, ja izmanto mate ­
m ātisku metodi, vai reizi četros gados, ja izmanto m ērījumu metodi, un vienm ēr balst ās uz aerodina ­
misk ā tune ļa m ērījumiem, kas atbilst š ā pielikuma krit ērijiem;  
d) ja varianta Δ(C D × A  f ) vair āk nek ā divreiz p ārsniedz t ā varianta v ērtību, par kuru iesniegti pier ādījumi, 
aerodinamisko pretest ību nedr īkst noteikt ar alternat īvu metodi; un  
e) ja izmain ās simul ācijas modelis, ir vajadz īga atk ārtota apstiprin āšana. Δ(C D ×A  f ) LH ir rezult āta atš ķirība 
starp aerodinamisk ās pretest ības koeficienta reizin ājumu ar testa transportl īdzek ļa H front ālo da ļu un 
tāda paša reizin ājuma rezult ātu ar testa transportl īdzek ļa L front ālo da ļu un to ietver visos attiec īgajos 
testa zi ņojumos, m  2 . 
Δ(C D ×A  f ) ind ir rezult āta atš ķirība starp aerodinamisk ās pretest ības koeficienta reizin ājumu ar front ālo 
da ļu, sal īdzinot atseviš ķu transportl īdzekli un testa transportl īdzekli L, un šo atš ķirību izraisa varianti un 
transportl īdzek ļa virsb ūves formas, kas atš ķiras no testa transportl īdzek ļa L, m  2 ; 
Šīs aerodinamisk ās pretest ības atš ķirības, Δ(C D ×A  f ), nosaka ar 0,015 m  2 precizit āti. 
Saska ņā ar turpm āk nor ādīto vien ādojumu Δ(C D ×A  f ) ind var apr ēķin āt (saglab ājot 0,015 m  2 precizit āti) ar ī 
attiec ībā uz neoblig āta apr īkojuma elementu un virsb ūves formu summu: 
ΔðC D Ü A f Þ ind ¼ X  n 
i¼1 ΔðC D Ü A f Þ i 
kur:  
C D ir aerodinamisk ās pretest ības koeficients;  
A f ir transportl īdzek ļa front ālā da ļa, m  2 ;LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/561
 
n ir to transportl īdzekl ī uzst ādīto neoblig ātā apr īkojuma elementu skaits, kas atseviš ķam trans ­
portl īdzeklim atš ķiras sal īdzin ājum ā ar transportl īdzekli L;  
ΔðC D Ü A f Þ i ir rezult āta atš ķirība starp aerodinamisk ās pretest ības koeficienta reizin ājumu ar front ālo 
da ļu, un šo atš ķirību izraisa k āds transportl īdzek ļa individu āls raksturlielums i un t ā ir 
pozit īva k ādam neoblig ātā apr īkojuma elementam, kas papildina aerodinamisko pretest ību 
attiec ībā uz testa transportl īdzekli L un otr ādi, m  2 . 
Visu starp testa transportl īdzek ļiem L un H  ΔðC D Ü A f Þ i atš ķirību summai ir j āatbilst kop ējai testa trans ­
portl īdzek ļu L un H atš ķirībai, un to sauc par Δ(C D ×A  f ) LH . 
Aerodinamisk ās pretest ības koeficienta reizin ājuma ar front ālo da ļu Δ(C D ×A  f ) palielin āšanos vai samazin ā­ 
šanos attiec ībā uz visiem interpol ācijas saimes neoblig ātā apr īkojuma elementiem un virsb ūves form ām, 
kas: 
a) ietekm ē transportl īdzek ļa aerodinamisko pretest ību; un  
b) ir j āietver interpol ācij ā, 
nor āda visos attiec īgajos testa zi ņojumos.  
Transportl īdzek ļa H aerodinamisko pretest ību piem ēro visai interpol ācijas saimei un Δ(C D ×A  f ) LH nosaka 
nulles v ērtībā, ja: 
a) aerodinamisk ā tune ļa iek ārta nesp ēj prec īzi noteikt Δ(C D ×A  f ); vai  
b) transportl īdzek ļiem H un L nav neoblig ātā apr īkojuma elementu, kas ietekm ē pretest ību un kas ir 
jāietver interpol ācijas metod ē. 
3.2.3.2.2.4. Atseviš ķu interpol ācijas saimes transportl īdzek ļu ce ļas slodzes apr ēķin āšana  
Testa transportl īdzek ļu H un L ce ļas slodzes koeficientus f  0 , f 1 un f  2 (kā noteikts 4. papildpielikum ā) sauc 
attiec īgi par f  0,H , f 1,H un f  2,H un f  0,L , f 1,H un f  2,H . Transportl īdzek ļa L kori ģētu ce ļa slodzes l īkni defin ē šādi: 
F L ðvÞ ¼ f ä 
0;L þ f 1;L Ü v þ f ä 
2;L Ü v 2 
Piem ērojot maz āko kvadr ātu regresijas metodi atskaites ātruma punktu diapazon ā, nosaka kori ģētos ce ļa 
slodzes koeficientus  f ä 
0;L un f ä 
2;L attiec ībā uz F L ðvÞ, line āro koeficientu  f ä 
1;L nosakot k ā f 1,H . Atseviš ķa 
interpol ācijas saimes transportl īdzek ļa ce ļa slodzes koeficientus f  0,ind  , f 1,ind  un f  2,ind  apr ēķina ar š ādiem 
vien ādojumiem: 
f 0;ind ¼ f 0;H Ä Δf 0 Ü ðTM  H Ü RR  H Ä TM  ind Ü RR  ind Þ 
ðTM  H Ü RR  H Ä TM  L Ü RR  L Þ 
vai, ja ðTM  H Ü RR  H Ä TM  L Ü RR  L Þ ¼ 0, piem ēro turpm āk nor ādīto f 0;ind vien ādojumu: 
f 0;ind ¼ f 0;H Ä Δf 0 
f 1;ind ¼ f 1;H 
f 2;ind ¼ f 2;H Ä Δf 2 ðΔ½C d Ü A f â LH Ä Δ½C d Ü A f â ind Þ 
ðΔ½C d Ü A f â LH ÞLV L 175/562 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
vai, ja  ΔðC d Ü A f ÞLH ¼ 0, piem ēro turpm āk nor ādīto F 2;ind vien ādojumu 
f 2;ind ¼ f 2;H Ä Δf 2 
kur: 
Δf 0 ¼ f 0;H Ä f ä 
0;L 
Δf 2 ¼ f 2;H Ä f ä 
2;L 
Ce ļa slodzes matricas saimes gad ījum ā atseviš ķa transportl īdzek ļa ce ļa slodzes koeficientus f  0 , f 1 un f  2 
apr ēķina saska ņā ar vien ādojumiem 4. papildpielikuma 5.1.1. punkt ā. 
3.2.3.2.3. Cikl ā vajadz īgās ener ģijas apr ēķin āšana  
Piem ērojam ā WLTC  cikl ā vajadz īgo ener ģiju, E  k , un vajadz īgo ener ģiju visiem piem ērojam ā cikla posmiem 
E k,p apr ēķina saska ņā ar proced ūru š ā papildpielikuma 5. punkt ā attiec ībā uz š ādiem ce ļa slodzes koefi ­
cientu un masu kopumiem k:  
k=1:  f  0 ¼ f ä 
0;L; f 1 ¼ f 1;H; f 2 ¼ f ä 
2;L; m ¼ TM  L 
(testa transportl īdzeklis L)  
k=2:  f  0 ¼ f 0;H; f 1 ¼ f 1;H; f 2 ¼ f 2;H; m ¼ TM  H 
(testa transportl īdzeklis H)  
k=3:  f  0 ¼ f 0;ind; f 1 ¼ f 1;H; f 2 ¼ f 2;ind; m ¼ TM  ind 
(atseviš ķs interpol ācijas saimes transportl īdzeklis)  
3.2.3.2.4. Atseviš ķa interpol ācijas saimes transportl īdzek ļa CO  2 vērtības apr ēķin āšana, izmantojot interpol ācijas 
metodi  
Katra piem ērojam ā cikla posmam p atseviš ķa transportl īdzek ļa CO  2 emisiju masu (g/km) apr ēķina ar š ādu 
vien ādojumu: 
M CO  2 Äind;p ¼ M  CO  2 ÄL;p þ Í E 3;p Ä E 1;p 
E 2;p Ä E 1;p Î 
Ü ðM CO  2 ÄH;p Ä M CO  2 ÄL;p Þ 
Atseviš ķa transportl īdzek ļa CO  2 emisiju masu (g/km) vis ā cikl ā apr ēķina ar š ādu vien ādojumu: 
M CO  2 Äind ¼ M  CO  2 ÄL þ Í E 3 Ä E 1 
E 2 Ä E 1 Î 
Ü ðM CO  2 ÄH Ä M CO  2 ÄL Þ 
Attiec īgi E  1,p , E 2,p un E  3,p un E  1 , E 2 un E  3 ir noteikti š ā papildpielikuma 3.2.3.2.3. punkt ā.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/563
 
3.2.3.2.5. Atseviš ķa interpol ācijas saimes transportl īdzek ļa degvielas pat ēriņa v ērtības apr ēķin āšana, izmantojot inter ­
pol ācijas metodi  
Katra piem ērojam ā cikla posmam p atseviš ķa transportl īdzek ļa degvielas pat ēriņu (l/100 km) apr ēķina ar 
šādu vien ādojumu:  
FC ind;p ¼ FC  L;p þ Í E 3;p Ä E 1;p 
E 2;p Ä E 1;p Î 
Ü ðFC H;p Ä FC  L;p Þ 
Atseviš ķa transportl īdzek ļa degvielas pat ēriņu (l/100 km) vis ā cikl ā apr ēķina ar š ādu vien ādojumu: 
FC ind ¼ FC  L þ Í E 3 Ä E 1 
E 2 Ä E 1 Î 
Ü ðFC H Ä FC  L Þ 
Attiec īgi E  1,p , E 2,p un E  3,p un E  1 , E 2 un E  3 ir noteikti š ā papildpielikuma 3.2.3.2.3. punkt ā. 
3.2.4. Degvielas pat ēriņa un CO  2 apr ēķini atseviš ķiem transportl īdzek ļiem ce ļa slodzes matricas saim ē 
CO  2 emisijas un degvielas pat ēriņu katram atseviš ķam ce ļa slodzes matricas saimes transportl īdzeklim 
apr ēķina saska ņā ar š ā papildpielikuma 3.2.3.2.3.–3.2.3.2.5. punkt ā izkl āstīto interpol ācijas metodi. Attie ­
cīgā gad ījum ā atsauces uz transportl īdzekli L un/vai H aizst āj ar attiec īgām atsauc ēm uz transportl īdzekli L  M 
un/vai H  M . 
3.2.4.1. Transportl īdzek ļu L  M un H  M degvielas pat ēriņa un CO  2 emisiju noteikšana  
Transportl īdzek ļu L  M un H  M CO  2 emisiju masu M  CO2 saska ņā ar apr ēķiniem š ā papildpielikuma 3.2.1. 
punkt ā nosaka attiec ībā uz piem ērojam ā WLTC  atseviš ķiem cikla posmiem p un attiec īgi sauc par  
M CO  2 –LM;p un M  CO  2 –HM ;p . Degvielas pat ēriņu piem ērojam ā WLTC  atseviš ķos cikla posmos nosaka saska ņā 
ar š ā papildpielikuma 6. punktu un attiec īgi sauc par FC  LM,p un FC  HM,p  . 
3.2.4.1.1. Ce ļa slodzes apr ēķin āšana atseviš ķam transportl īdzeklim  
Ce ļa slodzes sp ēku apr ēķina saska ņā ar 4. papildpielikuma 5.1. punkt ā aprakst īto proced ūru. 
3.2.4.1.1.1. Atseviš ķa transportl īdzek ļa masa  
Transportl īdzek ļu H  M un L  M testa masas, kas izraudz ītas saska ņā ar 4. papildpielikuma 4.2.1.4. punktu, 
izmanto k ā ievaddatus.  
TM  ind kilogramos ir atseviš ķā transportl īdzek ļa testa masa saska ņā ar testa masas defin īciju š ā pielikuma 
3.2.25. punkt ā. 
Ja to pašu testa masu izmanto transportl īdzek ļiem L  M un H  M , ce ļa slodzes matricas metodei transportl ī­
dzeklim H  M nosaka masu TM  ind vērtībā. 
3.2.4.1.1.2. Atseviš ķa transportl īdzek ļa rites pretest ība 
Transportl īdzek ļa L  M rites pretest ības v ērtību RR  LM un transportl īdzek ļa H  M rites pretest ības v ērtību RR  HM , 
kas izraudz ītas saska ņā ar 4. papildpielikuma 4.2.1.4. punktu, izmanto k ā ievaddatus.  
Ja transportl īdzek ļa L  M vai H  M priekš ējās ass un aizmugur ējās ass riep ām ir atš ķirīgas rites pretest ības 
vērtības, sv ērtās vid ējās rites pretest ības v ērtības apr ēķina ar š ādu vien ādojumu: 
RR  x ¼ RR  x;FA Ü mp  x;FA þ RR  x;RA Ü ð1 Ä mp  x;FA ÞLV L 175/564 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
kur:  
RR  x,FA ir priekš ējās ass riepu rites pretest ība, kg/tonna;  
RR  x,RA ir aizmugur ējās ass riepu rites pretest ība, kg/tonna;  
mp  x,FA ir transportl īdzek ļa masas da ļa uz priekš ējo asi;  
x ir transportl īdzeklis L, H vai atseviš ķs transportl īdzeklis.  
Atseviš ķam transportl īdzeklim uzst ādītām riep ām rites pretest ības RR  ind vērtību nosaka piem ērojam ās riepu 
rites pretest ības klases v ērtībā saska ņā ar 4. papildpielikuma A4/1. tabulu.  
Ja priekš ējās ass un aizmugur ējās ass riep ām ir atš ķirīgas rites pretest ības klases v ērtības, izmanto sv ērto 
vid ējo v ērtību, ko apr ēķina ar šaj ā punkt ā nor ādīto vien ādojumu.  
Ja to pašu rites pretest ību izmanto transportl īdzek ļiem L  M un H  M , ce ļa slodzes matricas metodei v ērtību 
RR  ind nosaka RR  HM apm ērā. 
3.2.4.1.1.3. Atseviš ķa transportl īdzek ļa front ālā da ļa 
Transportl īdzek ļa L  M front ālo da ļu A  fLM un transportl īdzek ļa H  M front ālo da ļu A  fHM , kas izraudz ītas 
saska ņā ar 4. papildpielikuma 4.2.1.4. punktu, izmanto k ā ievaddatus.  
A f,ind , m  2 , ir atseviš ķa transportl īdzek ļa front ālā da ļa. 
Ja to pašu front ālo da ļu izmanto transportl īdzek ļiem L  M un H  M , ce ļa slodzes matricas metodei transpor ­
tlīdzeklim H  M nosaka front ālo da ļu A  f,ind vērtībā. 
3.3. PM  
3.3.1. Apr ēķins 
PM apr ēķina ar š ādiem diviem vien ādojumiem: 
PM ¼ ðV mix þ V ep Þ Ü P e 
V ep Ü d 
ja atg āzes izpl ūst no tune ļa; 
un: 
PM ¼ V mix Ü P e 
V ep Ü d 
ja atg āzes atgriežas tunel ī; 
kur:  
V mix ir atš ķaid īto atg āzu tilpums (skatiet š ā papildpielikuma 2. punktu) standarta apst ākļos; 
V ep ir tilpums atš ķaid ītaj ām atg āzēm, kas pl ūst caur cietda ļiņu paraugu ņemšanas filtru standarta 
apst ākļos;LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/565
 
P e ir cietda ļiņu masa, ko sav ācis viens vai vair āki paraugu ņemšanas filtri, mg;  
d ir nobrauktais att ālums, kas atbilst testa ciklam, km.  
3.3.1.1. Ja ir kori ģēta cietda ļiņu fona masa no atš ķaid īšanas sist ēmas, to nosaka saska ņā ar 6. papildpielikuma 
1.2.1.3.1. punktu. T ādā gad ījum ā cietda ļiņu masu (g/km) apr ēķina ar š ādiem vien ādojumiem;  
PM ¼ ( 
P e 
V ep Ä Ï P a 
V ap Ü Ê 
1 Ä 1 
DF Ì B ) 
Ü ðV mix þ V ep Þ 
d 
ja atg āzes izpl ūst no tune ļa; 
un: 
PM ¼ ( 
P e 
V ep Ä Ï P a 
V ap Ü Í 
1 Ä 1 
DF ÎB ) 
Ü ðV mix Þ 
d 
ja atg āzes atgriežas tunel ī; 
kur:  
V ap ir caur cietda ļiņu fona filtru pl ūstoš ā tune ļa gaisa tilpums standarta apst ākļos; 
P a ir cietda ļiņu masa no atš ķaid īšanas gaisa vai no atš ķaid īšanas tune ļa fona gaisa, k ā noteikts ar vienu 
no 6. papildpielikuma 1.2.1.3.1. punkt ā aprakst ītaj ām metod ēm; 
DF ir atš ķaid īšanas koeficients, kas noteikts š ā papildpielikuma 3.2.1.1.1. punkt ā. 
Ja fona korekcijas piem ērošanas rezult ātā ieg ūst negat īvu skaitli, uzskata, ka rezult āts ir nulle g/km.  
3.3.2.  PM  apr ēķin āšana, izmantojot divk āršās atš ķaid īšanas metodi 
V ep ¼ V set Ä V ssd 
kur:  
V ep ir caur cietda ļiņu paraugu ņemšanas filtru pl ūstoš ās atš ķaid ītās atg āzes tilpums standarta apst ākļos; 
V set ir caur cietda ļiņu paraugu ņemšanas filtriem pl ūstoš ās divk ārši atš ķaid ītās atg āzes tilpums standarta 
apst ākļos; 
V ssd ir sekund ārās atš ķaid īšanas gaisa tilpums standarta apst ākļos.LV L 175/566 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
Ja sekund āri atš ķaid īto parauga g āzi PM  m ērīšanai neatgriež tunel ī, CVS  tilpumu apr ēķina t āpat, k ā to dara 
vienreiz ējai atš ķaid īšanai, t. i.: 
V mix ¼ V mix indicated þ V ep 
kur 
:V mix indicated  ir izm ērītais tilpums atš ķaid ītajai atg āzei atš ķaid īšanas sist ēm ā p ēc cietda ļiņu parauga pa ņem ­ 
šanas standarta apst ākļos. 
4. PN  noteikšana  
4.1. PN  apr ēķina ar š ādu vien ādojumu:  
PN ¼ V Ü k Ü ðC s Ü f r Ä C b Ü f rb Þ Ü 10  3 
d 
kur:  
PN ir da ļiņu skaita emisija, da ļiņas uz kilometru;  
V ir atš ķaid ītās atg āzes tilpums litros test ā (p ēc prim ārās atš ķaid īšanas tikai divk āršās atš ķaid īšanas 
gad ījum ā), kas kori ģēts atbilstoši standarta apst ākļiem (273,15 K (0 °C) un 101,325 kPa);  
k ir kalibr ēšanas koeficients, lai kori ģētu PNC  m ērījumus l īdz attiec īgā standarta instrumenta l īmenim, ja 
tas nenotiek paš ā PNC ; ja kalibr ēšanas koeficientu piem ēro paš ā PNC , kalibr ēšanas koeficients ir 1;  
C s ir kori ģētā da ļiņu skaita koncentr ācija no atš ķaid ītās atg āzes, kas izteikta k ā vid ējais aritm ētiskais 
da ļiņu skaits uz kubikcentimetru emisijas test ā, ieskaitot visu braukšanas cikla ilgumu; ja tilpuma 
vid ējos koncentr ācijas rezult ātus C no PNC  nem ēra standarta apst ākļos (273,15 K (0 °C) un 101,325 
kPa), koncentr ācijas kori ģē attiec ībā pret šiem apst ākļiem C s ; 
C b ir vai nu atš ķaid īšanas gaisa, vai atš ķaid īšanas tune ļa fona da ļiņu skaita koncentr ācija, ko at ļāvusi 
apstiprin ātāja iest āde, kas izteikta da ļiņās uz kubikcentimetru un kas kori ģēta attiec ībā pret sakrit ību 
un standarta apst ākļiem (273,15 K (0 °C) un 101,325 kPa);  
f r ir VPR  da ļiņu vid ējās koncentr ācijas samazin āšanas koeficients pie test ā izmantot ā atš ķaid īšanas 
iestat ījuma;  
f rb ir VPR  da ļiņu vid ējās koncentr ācijas samazin āšanas koeficients pie fona m ērījumam izmantot ā atš ķai­
dīšanas iestat ījuma;  
d ir nobrauktais att ālums, kas atbilst piem ērojamam testa ciklam, km.  
C apr ēķina ar š ādu vien ādojumu:  
C ¼ P  n 
i¼1 C i 
n 
kur:  
C i ir da ļiņu skaita koncentr ācijas atseviš ķs m ērījums atš ķaid ītaj ā atg āzē no  PNC ; da ļiņas uz cm  3 , kas 
kori ģētas attiec ībā uz sakrit ību;LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/567
 
n ir da ļiņu skaita koncentr ācijas atseviš ķu m ērījumu kop ējais skaits, kas veikti piem ērojam ā testa cikla 
laik ā un ko apr ēķina ar š ādu vien ādojumu:  
n ¼ t Ü f 
kur:  
t ir piem ērojam ā testa cikla ilgums, s;  
f ir da ļiņu skait ītāja datu re ģistr ēšanas frekvence, Hz.  
5. Cikl ā vajadz īgās ener ģijas apr ēķin āšana  
Ja nav nor ādīts cit ādi, apr ēķina pamat ā ir m ērķa ātruma l īkne, kas noteikta atseviš ķos laika paraugu 
punktos.  
Apr ēķinam katru laika parauga punktu interpret ē k ā laikposmu. Ja nav nor ādīts cit ādi, šo laikposmu ilgums 
Δt ir 1 sekunde.  
Vis ā cikl ā vai konkr ētā cikla posm ā kop ējo vajadz īgo ener ģiju E apr ēķina, saskaitot E  i attiec īgaj ā cikla laik ā 
starp t  start un t  end saska ņā ar š ādu vien ādojumu: 
E ¼ X  t end 
t start E i 
kur:  
E i ¼ F i Ü d i ja F  i> 0 
E i ¼ 0 ja F  i Ï 0 
un: 
t start ir laiks, kad s ākas piem ērojamais testa cikls vai posms, s;  
t end ir laiks, kad beidzas piem ērojamais testa cikls vai posms, s;  
E i ir vajadz īgā ener ģija laikposm ā no (i-1) l īdz (i), Ws;  
F i ir braukšanas sp ēks laikposm ā no (i-1) l īdz (i), N;  
d i ir nobrauktais att ālums laikposm ā no (i-1) l īdz (i), m. 
F i ¼ f 0 þ f 1 Ü Í v i þ v iÄ1 
2 Î 
þ f 2 Ü ðv i þ v iÄ1 Þ 2 
4 þ ð1:03 Ü TMÞ Ü a i 
kur:  
F i ir braukšanas sp ēks laikposm ā no (i-1) l īdz (i), N;  
v i ir m ērķa ātrums laik ā t i , km/h;LV L 175/568 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
TM ir testa masa, kg;  
a i ir pa ātrin ājums laikposm ā no (i-1) l īdz (i), m/s  2 ; 
f 0 , f 1 , f 2 ir attiec īgā transportl īdzek ļa (TM  L , TM  H vai TM  ind ) ce ļa slodzes koeficienti, ko attiec īgi izsaka N, 
N/km/h un N/(km/h)  2 . 
d i ¼ ðv i þ v iÄ1 Þ 
2 Ü 3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ 
kur:  
d i ir nobrauktais att ālums laikposm ā no (i-1) l īdz (i), m;  
v i ir m ērķa ātrums laik ā t i , km/h;  
t i ir laiks, s. 
a i ¼ v i Ä v iÄ1 
3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ 
kur:  
a i ir pa ātrin ājums laikposm ā no (i-1) l īdz (i), m/s  2 ; 
v i ir m ērķa ātrums laik ā t i , km/h;  
t i ir laiks, s.  
6. Degvielas pat ēriņa apr ēķin āšana.  
6.1. Degvielas parametrus, kas vajadz īgi degvielas pat ēriņa v ērtību apr ēķin āšanai, ņem no IX pielikuma.  
6.2. Degvielas pat ēriņa v ērtības apr ēķina no og ļūde ņražu, oglek ļa monoks īda un oglek ļa dioks īda emisij ām, 
izmantojot A7/1. tabulas 6. darb ības rezult ātus attiec ībā uz krit ērija emisij ām un 7. darb ības rezult ātus 
attiec ībā uz CO  2 . 
6.2.1. Degvielas pat ēriņa apr ēķin āšanai izmanto visp ārējo vien ādojumu 6.12. punkt ā, izmantojot H/C un O/C 
attiec ības.  
6.2.2. Visos š ā papildpielikuma 6. punkta vien ādojumos:  
FC ir konkr ētas degvielas pat ēriņš, l/100 km (vai m  3 uz 100 km dabasg āzes gad ījum ā vai kg/100 km 
ūde ņraža gad ījum ā); 
H/C ir ūde ņraža un oglek ļa attiec ība konkr ētai degvielai C  X H Y O Z ; 
O/C ir sk ābek ļa un oglek ļa attiec ība konkr ētai degvielai C  X H Y O Z ; 
MW  C ir oglek ļa molmasa (12,011 g/mol);  
MW  H ir ūde ņraža molmasa (1,008 g/mol);  
MW  O ir sk ābek ļa molmasa (15,999 g/mol);LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/569
 
ρ fuel ir testa degvielas bl īvums, kg/l; g āzveida degviel ām degvielas bl īvums pie 15 °C;  
HC ir og ļūde ņraža emisijas, g/km;  
CO ir oglek ļa monoks īda emisijas, g/km;  
CO  2 ir oglek ļa dioks īda emisijas, g/km;  
H 2 O ir ūdens emisijas, g/km;  
H 2 ir ūde ņraža emisijas, g/km;  
p 1 ir g āzes spiediens degvielas tvertn ē pirms piem ērojam ā testa cikla, Pa;  
p 2 ir g āzes spiediens degvielas tvertn ē p ēc piem ērojam ā testa cikla, Pa;  
T 1 ir g āzes temperat ūra degvielas tvertn ē pirms piem ērojam ā testa cikla, K;  
T 2 ir g āzes temperat ūra degvielas tvertn ē p ēc piem ērojam ā testa cikla, K;  
Z 1 ir g āzveida degvielas saspiežam ības koeficients pie p  1 un T  1 ; 
Z 2 ir g āzveida degvielas saspiežam ības koeficients pie p  2 un T  2 ; 
V ir g āzveida degvielas tvertnes iekš ējais tilpums, m  3 ; 
d ir piem ērojam ā posma vai cikla teor ētiskais ilgums, km.  
6.3. Rezerv ēts 
6.4. Rezerv ēts 
6.5. Transportl īdzeklim ar dzirkste ļaizdedzes dzin ēju, kurš darbin āms ar benz īnu (E10) 
FC ¼ Í 0,1206 
ρ fuel Î 
Ü ½ð0,829 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 Þâ 
6.6. Transportl īdzeklim ar dzirkste ļaizdedzes dzin ēju, kurš darbin āms ar saš ķidrin āto naftas g āzi 
FC norm ¼ Í 0,1212 
0,538 Î 
Ü ½ð0,825 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 Þâ 
6.6.1. Ja testam izmantot ās degvielas sast āvs atš ķiras no sast āva, kas pie ņemts normaliz ētā pat ēriņa apr ēķinam, 
pēc ražot āja piepras ījuma var piem ērot korekcijas koeficientu cf, izmantojot š ādu vien ādojumu: 
FC norm ¼ Í 0,1212 
0,538 Î 
Ü cf Ü ½ð0,825 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 ÞâLV L 175/570 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
Korekcijas koeficientu cf, ko var piem ērot, nosaka ar š ādu vien ādojumu: 
cf ¼ 0,825 þ 0,0693 Ü n actual  
kur:  
n actual  ir faktisk ā H/C attiec ība izmantotaj ā degviel ā. 
6.7. Transportl īdzeklim ar dzirkste ļaizdedzes dzin ēju, kurš darbin āms ar dabasg āzi/biomet ānu 
FC norm ¼ Í 0,1336 
0,654 Î 
Ü ½ð0,749 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 Þâ 
6.8. Rezerv ēts 
6.9. Rezerv ēts 
6.10. Transportl īdzeklim ar kompresijaizdedzes dzin ēju, kurš darbin āms ar d īze ļdegvielu (B7) 
FC ¼ Í 0,1165 
ρ fuel Î 
Ü ½ð0,858 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 Þâ 
6.11. Transportl īdzeklim ar dzirkste ļaizdedzes dzin ēju, kurš darbin āms ar etanolu (E85) 
FC ¼ Í 0,1743 
ρ fuel Î 
Ü ½ð0,574 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 Þâ 
6.12. Jebkuras testa degvielas pat ēriņu var apr ēķin āt ar š ādu vien ādojumu: 
FC ¼ MW  C þ H 
C Ü MW  H þ O 
C Ü MW  O 
MW  C Ü ρ fuel Ü 10 Ü 
A 
MW  C 
MW  C þ H 
C Ü MW  H þ O 
C Ü MW  O Ü HC þ MW  C 
MW  CO Ü CO þ MW  C 
MW  CO2 Ü CO  2 ! 
6.13. Degvielas pat ēriņš transportl īdzeklim ar dzirkste ļaizdedzes dzin ēju, kurš darbin āms ar ūde ņradi: 
FC ¼ 0,024 Ü V 
d Ü Í 1 
Z 1 Ü p 1 
T 1 Ä 1 
Z 2 Ü p 2 
T 2 Î 
Ar apstiprin ātājas iest ādes at ļauju un attiec ībā uz transportl īdzek ļiem, kas darbin āmi ar g āzveida vai š ķidro 
ūde ņradi, ražot ājs var izv ēlēties degvielas pat ēriņu apr ēķin āt vai nu ar turpm āk nor ādīto degvielas pat ēriņa 
vien ādojumu, vai ar metodi, kur ā izmanto standarta protokolu, piem ēram, SAE J2572. 
FC ¼ 0,1 Ü ð0,1119 Ü H 2 O þ H 2 Þ 
Saspiežam ības koeficientu, Z, ieg ūst no turpm āk sniegt ās tabulas.  
A7/2. tabula  
Saspiežam ības koeficients Z  
T (K)  
5 100  200  300  400  500  600  700  800  900  
p (bar)  33  0,859  1,051  1,885  2,648  3,365  4,051  4,712  5,352  5,973  6,576  
53 0,965  0,922  1,416  1,891  2,338  2,765  3,174  3,57  3,954  4,329  
73 0,989  0,991  1,278  1,604  1,923  2,229  2,525  2,810  3,088  3,358  
93 0,997  1,042  1,233  1,470  1,711  1,947  2,177  2,400  2,617  2,829LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/571
 
T (K)  
5 100  200  300  400  500  600  700  800  900  
113  1,000  1,066  1,213  1,395  1,586  1,776  1,963  2,146  2,324  2,498  
133  1,002  1,076  1,199  1,347  1,504  1,662  1,819  1,973  2,124  2,271  
153  1,003  1,079  1,187  1,312  1,445  1,580  1,715  1,848  1,979  2,107  
173  1,003  1,079  1,176  1,285  1,401  1,518  1,636  1,753  1,868  1,981  
193  1,003  1,077  1,165  1,263  1,365  1,469  1,574  1,678  1,781  1,882  
213  1,003  1,071  1,147  1,228  1,311  1,396  1,482  1,567  1,652  1,735  
233  1,004  1,071  1,148  1,228  1,312  1,397  1,482  1,568  1,652  1,736  
248  1,003  1,069  1,141  1,217  1,296  1,375  1,455  1,535  1,614  1,693  
263  1,003  1,066  1,136  1,207  1,281  1,356  1,431  1,506  1,581  1,655  
278  1,003  1,064  1,130  1,198  1,268  1,339  1,409  1,480  1,551  1,621  
293  1,003  1,062  1,125  1,190  1,256  1,323  1,390  1,457  1,524  1,590  
308  1,003  1,060  1,120  1,182  1,245  1,308  1,372  1,436  1,499  1,562  
323  1,003  1,057  1,116  1,175  1,235  1,295  1,356  1,417  1,477  1,537  
338  1,003  1,055  1,111  1,168  1,225  1,283  1,341  1,399  1,457  1,514  
353  1,003  1,054  1,107  1,162  1,217  1,272  1,327  1,383  1,438  1,493  
Gad ījum ā, ja vajadz īgās ievaddatu v ērtības attiec ībā uz p un T nav nor ādītas tabul ā, saspiežam ības koefi ­
cientu apr ēķina ar line āro interpol āciju starp saspiežam ības koeficientiem, kas nor ādīti tabul ā, izv ēloties tos, 
kas ir tuv ākie mekl ētajai v ērtībai. 
7. Braukšanas l īknes r ādītāju apr ēķin āšana  
7.1. Visp ārēja pras ība 
Paredz ēto ātrumu starp laika punktiem A1/1.–A1/12. tabul ās nosaka ar line ārās interpol ācijas metodi 
10 Hz frekvenc ē. 
Ja ir piln ībā aktiviz ēta akseleratora vad ība, š ādos darb ības periodos braukšanas l īknes r ādītāju apr ēķin āšanai 
transportl īdzek ļa faktisk ā ātruma viet ā izmanto paredz ēto ātrumu.  
7.2. Braukšanas l īknes r ādītāju apr ēķin āšana  
Turpm āk uzskait ītos r ādītājus apr ēķina saska ņā ar SAE J2951 (p ārskat īts 2014. gada janv ārī): 
a) ER: Ener ģijas r ādītājs 
b) DR: Att āluma r ādītājs 
c) EER: Ener ģijas ekonomijas r ādītājs 
d) ASCR: Absol ūtā ātruma izmai ņu r ādītājs 
e) IWR: Inerces darba r ādītājs 
f) RMSSE: Vid ējā kvadr ātisk ā ātruma k ļūdaLV L 175/572 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
8. papildpielikums  
Transportl īdzek ļi, kas ir tikai elektrotransportl īdzek ļi, hibr īda elektrotransportl īdzek ļi un saspiesta ūde ņraža ar 
degvielas elementiem darbin āmi hibr īda transportl īdzek ļi 
1. Visp ārējas pras ības 
Test ējot NOVC-HEV , OVC-HEV  un  NOVC-FCHV , š ā papildpielikuma 2. un 3. papildin ājums aizst āj 6. 
papildpielikuma 2. papildin ājumu.  
Ja nav noteikts cit ādi, visas š ā papildpielikuma pras ības attiecas uz transportl īdzek ļiem ar un bez rež īmiem, 
ko var izv ēlēties vad ītājs. Ja vien šaj ā papildpielikum ā nav nep ārprotami nor ādīts cit ādi, visas 6. papildpie ­
likum ā noteikt ās pras ības un proced ūras ar ī turpm āk attiecas uz  NOVC-HEV , OVC-HEV , NOVC-FCHV  un 
PEV . 
1.1. Elektrisko parametru vien ības, precizit āte un izš ķirtsp ēja 
M ērījumu parametri, vien ības un precizit āte atbilst A8/1. tabulai.  
A8/1. tabula  
M ērījumu parametri, vien ības un precizit āte 
Parametrs  Vien ības Precizit āte Izš ķirtsp ēja 
Elektroener ģija (  1 ) Wh  ± 1 %  0,001 kWh (  2 ) 
Elektrisk ā str āva A  ± 0,3 %  FSD  vai 
± 1 % no las ījuma (  3 ) ( 4 ) 0,1 A  
Elektriskais spriegums  V  ± 0,3 %  FSD  vai 
± 1 % no las ījuma (  3 ) 0,1 V  
( 1 ) Iek ārtas: akt īvās ener ģijas statisks m ērītājs. 
( 2 ) Mai ņstr āvas vatstundu m ērītājs, 1. klase saska ņā ar IEC 62053-21 vai l īdzv ērtīgu standartu. 
( 3 ) Izv ēlas liel āko no š īm v ērtībām. 
( 4 ) Str āvas integr ēšanas frekvence: 20 Hz vai liel āka. 
1.2. Emisiju un degvielas pat ēriņa test ēšana  
M ērījumu parametri, vien ības un precizit āte atbilst parametriem, vien ībām un precizit ātei, kas vajadz īga 
tradicion āliem, ar sadedzes dzin ējiem darbin āmiem transportl īdzek ļiem.  
1.3. Gal īgo testa rezult ātu vien ības un prec īzumsp ēja 
Vien ības un to prec īzumsp ēja gal īgo testu pazi ņošanai atbilst nor ādēm A8/2. tabul ā. Apr ēķinam š ā papil ­
dpielikuma 4. punkt ā izmanto nenoapa ļot ās v ērtības.  
A8/2. tabula  
Gal īgo testa rezult ātu vien ības un prec īzumsp ēja 
Parametrs  Vien ības Gal īgo testa rezult ātu pazi ņošana  
PER  (p) ( 2 ), PER  city , AER  (p) ( 2 ), AER  city , EAER  (p) ( 2 ), E 
AER  city , R  CDA ( 1 ), R  CDC km Noapa ļots l īdz tuv ākajam veselajam 
skaitlim  
FC CS(,p)  ( 2 ), FC  CD , FC  weighted  attiec ībā uz HEV  l/100 km  Noapa ļots l īdz vienai decim ālzīmei 
aiz komata  
FC CS(,p)  ( 2 ) attiec ībā uz FCHV  kg/100 km  Noapa ļots l īdz div ām decim āl­
zīm ēm aiz komataLV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/573
 
Parametrs  Vien ības Gal īgo testa rezult ātu pazi ņošana  
M CO2,CS(,p)  ( 2 ), M  CO2,CD  , M  CO2 , sv ērtais  g/km  Noapa ļots l īdz tuv ākajam veselajam 
skaitlim  
EC (p) ( 2 ), EC  city , EC  AC,CD  , EC  AC,weighted  Wh/km  Noapa ļots l īdz tuv ākajam veselajam 
skaitlim  
E AC kWh  Noapa ļots l īdz vienai decim ālzīmei 
aiz komata  
( 1 ) Nav transportl īdzek ļa individu āla parametra. 
( 2 ) (p) ir attiec īgais laikposms, kas var b ūt posms, vair āki posmi vai viss cikls.  
1.4. Transportl īdzek ļu klasifik ācija 
Visi OVC-HEV , NOVC-HEV , PEV  un NOVC-FCHV  ir 3. klases transportl īdzek ļi. Piem ērojamo testa ciklu 1. 
tipa testa proced ūrai nosaka saska ņā ar š ā papildpielikuma 1.4.2. punktu, pamatojoties uz atbilst īgo atskaites 
testa ciklu, kas aprakst īts š ā papildpielikuma 1.4.1. punkt ā. 
1.4.1. Atskaites testa cikls  
1.4.1.1. Atskaites testa cikls 3. klases transportl īdzek ļiem ir noteikts 1. papildpielikuma 3.3. punkt ā. 
1.4.1.2. Testa ciklos atbilst īgi 1. papildpielikuma 3.3. punktam attiec ībā uz PEV  var piem ērot samazin ājuma proce ­
dūru saska ņā ar 1. papildpielikuma 8.2.3. un 8.3. punktu, aizst ājot nomin ālo jaudu ar maksim ālo jaudu. 
Tādā gad ījum ā samazin ātais cikls ir atskaites testa cikls.  
1.4.2. Piem ērojamais testa cikls  
1.4.2.1. Piem ērojamais  WLTP  testa cikls  
Atskaites testa cikls saska ņā ar š ā papildpielikuma 1.4.1. punktu ir piem ērojamais  WLTP  testa cikls ( WLTC ) 
1. tipa testa proced ūrai. 
Ja piem ēro 1. papildpielikuma 9. punktu, pamatojoties uz atskaites testa ciklu, k ā aprakst īts š ā papildpieli ­
kuma 1.4.1. punkt ā, šis izmain ītais testa cikls ir piem ērojamais  WLTP  testa cikls ( WLTC ) 1. tipa testa 
proced ūrai. 
1.4.2.2. Piem ērojamais  WLTP  pils ētas testa cikls  
WLTP  pils ētas testa cikls ( WLTC  city ) 3. klases transportl īdzek ļiem ir noteikts 1. papildpielikuma 3.5. punkt ā. 
1.5. OVC-HEV, NOVC-HEV  un PEV  ar manu ālu transmisiju  
Ar transportl īdzek ļiem brauc saska ņā ar ražot āja nor ādījumiem, kas iek ļauti ražot āja ražoto transportl īdzek ļu 
rokasgr āmat ā un nor ādīti uz tehnisk ā p ārnesumu p ārsl ēgšanas instrumenta.  
2. AUEAS un degvielas elementu sist ēmas sagatavošana  
2.1. Uz visiem  OVC-HEV , NOVC-HEV , NOVC-FCHV  un PEV  attiecas turpm āk uzskait ītais.  
a) Neskarot 6. papildpielikuma 1.2.3.3. punkta pras ības, transportl īdzek ļiem, ko test ē saska ņā ar šo papil ­
dpielikumu, j ābūt iebrauktiem vismaz 300 km ar uzst ādītām attiec īgaj ām AUEAS.  
b) Ja AUEAS ekspluat ē temperat ūrā virs parast ās ekspluat ācijas temperat ūras diapazona, operatoram ir 
jāiev ēro transportl īdzek ļa ražot āja ieteikt ā proced ūra, lai AUEAS temperat ūru saglab ātu t ās parast ās 
ekspluat ācijas diapazon ā. Ražot ājs iesniedz pier ādījumus, ka AUEAS siltuma vad ības sist ēma nav ne 
atsp ējota, ne ierobežota.  
2.2. Attiec ībā uz NOVC-FCHV , Neskarot 6. papildpielikuma 1.2.3.3. punkta pras ības, transportl īdzek ļiem, ko 
test ē saska ņā ar šo papildpielikumu, j ābūt iebrauktiem vismaz 300 km ar uzst ādītām degvielas elementu 
sist ēm ām.LV L 175/574 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
3. Testa proced ūra 
3.1. Visp ārējas pras ības 
3.1.1. Uz visiem  OVC-HEV , NOVC-HEV , PEV  un NOVC-FCHV  attiec īgos gad ījumos attiecas turpm āk uzskait ītais.  
3.1.1.1. Transportl īdzek ļus test ē saska ņā ar š ā papildpielikuma 1.4.2. punkt ā aprakst ītajiem piem ērojamiem testa 
cikliem.  
3.1.1.2. Ja transportl īdzeklis nesp ēj izbraukt piem ērojamo testa ciklu ar ātruma l īknes pielaid ēm saska ņā ar 6. 
papildpielikuma 1.2.6.6. punktu, piln ībā aktiviz ē akseleratora vad ību (ja nav noteikts cit ādi), l īdz ir atk ārtoti 
sasniegta vajadz īgā ātruma l īkne.  
3.1.1.3. Piedzi ņas palaišanas proced ūras uzs āk ar šim nol ūkam paredz ētām ier īcēm saska ņā ar ražot āja nor ādēm. 
3.1.1.4. Attiec ībā uz OVC-HEV , NOVC-HEV  un PEV  atg āzu emisiju paraugu ņemšanu un elektroener ģijas pat ēriņa 
m ērīšanu katram piem ērojamam testa ciklam s āk pirms vai pie transportl īdzek ļa palaišanas proced ūras 
uzs ākšanas un beidz pie katra piem ērojam ā testa cikla pabeigšanas.  
3.1.1.5. Attiec ībā uz OVC-HEV  un  NOVC-HEV  g āzveida emisiju savienojumus analiz ē katram atseviš ķajam testa 
posmam. Ir at ļauts neveikt posmu anal īzi posmiem, kuros nedarbojas sadedzes dzin ējs. 
3.1.1.6. Da ļiņu skaitu analiz ē katram atseviš ķajam posmam; cietda ļiņu emisijas analiz ē katram piem ērojamam testa 
ciklam.  
3.1.2. Š īs regulas 6. papildpielikuma 1.2.7.2. punkt ā aprakst ītā piespiedu dzes ēšana attiecas tikai uz uzl ādi noturošu 
1. tipa testu attiec ībā uz OVC-HEV  saska ņā ar š ā papildpielikuma 3.2. punktu un uz  NOVC-HEV  test ēšanu 
saska ņā ar š ā papildpielikuma 3.3. punktu.  
3.2. OVC-HEV  
3.2.1. Transportl īdzek ļus test ē akumul ēto ener ģiju pat ērējoš ā ekspluat ācijas st āvokl ī (CD st āvoklis) un uzl ādi notu ­
roš ā ekspluat ācijas st āvokl ī (CS st āvoklis).  
3.2.2. Transportl īdzek ļus var test ēt saska ņā ar četr ām iesp ējam ām testa sec ībām: 
3.2.2.1. 1. iesp ēja — akumul ēto ener ģiju pat ērējošs 1. tipa tests bez sekojoša uzl ādi noturoša 1. tipa testa;  
3.2.2.2. 2. iesp ēja — uzl ādi noturošs 1. tipa tests bez sekojoša akumul ēto ener ģiju pat ērējoša 1. tipa testa;  
3.2.2.3. 3. iesp ēja — akumul ēto ener ģiju pat ērējošs 1. tipa tests ar sekojošu uzl ādi noturošu 1. tipa testu;  
3.2.2.4. 4. iesp ēja — uzl ādi noturošs 1. tipa tests ar sekojošu akumul ēto ener ģiju pat ērējošu 1. tipa testu.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/575
 
A8/1. att ēls 
Iesp ējam ās testu sec ības OVC-HEV  test ēšanas gad ījum ā
 
3.2.3. Rež īmu, ko var izv ēlēties vad ītājs, iestata saska ņā ar aprakst īto turpm āk izkl āstītaj ās testu sec ībās (no 1. l īdz 
4. iesp ējai). 
3.2.4. Akumul ēto ener ģiju pat ērējošs 1. tipa tests bez sekojoša uzl ādi noturoša 1. tipa testa (1. iesp ēja) 
Testu sec ība saska ņā ar 1. iesp ēju (k ā aprakst īts š ā papildpielikuma 3.2.4.1.–3.2.4.7. punkt ā), k ā ar ī attiec īgais 
AUEAS uzl ādes st āvok ļa profils ir par ādīti š ā papildpielikuma 1. papildin ājuma A8.App1/1. att ēlā. 
3.2.4.1. Iepriekš ēja sagatavošana  
Transportl īdzekli sagatavo saska ņā ar š ā papildpielikuma 4. papildin ājuma 2.2. punkta proced ūrām. 
3.2.4.2. Testa apst ākļi 
3.2.4.2.1. Testu veic ar piln ībā uzl ādētu AUEAS saska ņā ar š ā papildpielikuma 4. papildin ājuma 2.2.3. punkt ā aprak ­
stītaj ām uzl ādes pras ībām, transportl īdzekli darbinot akumul ēto ener ģiju pat ērējoš ā ekspluat ācijas st āvokl ī, k ā 
noteikts š ā pielikuma 3.3.5. punkt ā. 
3.2.4.2.2. Rež īma, ko var izv ēlēties vad ītājs, iestat īšana  
Transportl īdzek ļiem, kas apr īkoti ar rež īmu, kuru var izv ēlēties vad ītājs, saska ņā ar š ā papildpielikuma 6. 
papildin ājuma 2. punktu iestata rež īmu akumul ēto ener ģiju pat ērējošam 1. tipa testam.  
3.2.4.3. Akumul ēto ener ģiju pat ērējoša 1. tipa testa proced ūra 
3.2.4.3.1. Akumul ēto ener ģiju pat ērējoša 1. tipa testa proced ūru veido vair āki sec īgi cikli, kam katram seko ne vair āk 
kā 30 min ūšu ilgs izgarojumu uztveršanas laikposms, l īdz ir sasniegts uzl ādi noturošs ekspluat ācijas st āvok ­
lis.LV L 175/576 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
3.2.4.3.2. Izgarojumu uztveršanas laik ā starp atseviš ķiem piem ērojamiem testa cikliem piedzi ņu deaktiv ē un AUEAS 
nedr īkst atk ārtoti uzl ādēt no ārēja elektroener ģijas avota. Laikposmos starp testa cikla posmiem nedr īkst 
izsl ēgt m ērinstrumentus visu AUEAS elektrisk ās str āvas m ērīšanai un visu AUEAS elektrisk ā sprieguma 
noteikšanai saska ņā ar š ā papildpielikuma 3. papildin ājumu. Amp ērstundas m ērītāja m ērījumu gad ījum ā 
integr āciju patur aktiviz ētu visa testa laik ā līdz testa pabeigšanai.  
Atk ārtoti iedarbinot p ēc izgarojumu uztveršanas, transportl īdzekli darbina rež īm ā, ko var izv ēlēties vad ītājs, 
saska ņā ar š ā papildpielikuma 3.2.4.2.2. punktu.  
3.2.4.3.3. Atk āpjoties no 5. papildpielikuma 5.3.1. punkta un neskarot 5. papildpielikuma 5.3.1.2. punktu, analiza ­
torus var kalibr ēt un p ārbaud īt ar nulles g āzēm pirms un p ēc akumul ēto ener ģiju pat ērējoša 1. tipa testa.  
3.2.4.4. Akumul ēto ener ģiju pat ērējoša 1. tipa testa beigas  
Uzskata, ka ir sasniegtas akumul ēto ener ģiju pat ērējoša 1. tipa testa beigas, kad pirmo reizi tiek sasniegts 
apst āšan ās krit ērijs saska ņā ar š ā papildpielikuma 3.2.4.5. punktu. Piem ērojamo  WLTP  testa ciklu skaitu l īdz 
apst āšan ās krit ērija pirmajai sasniegšanai, ietverot ciklu, kur ā tas notika, nosaka k ā n+1.  
Piem ērojamo  WLTP  testa ciklu n defin ē k ā p ārejas ciklu.  
Piem ērojamo  WLTP  testa ciklu n+1 defin ē k ā apstiprin āšanas ciklu.  
Transportl īdzek ļiem bez uzl ādi noturošas sp ējas vis ā piem ērojam ā WLTP  testa cikl ā akumul ēto ener ģiju 
pat ērējoša 1. tipa testa beigas ir sasniegtas ar indik āciju uz standarta ieb ūvētā instrumentu pane ļa, ka 
transportl īdzeklis ir j āaptur, vai kad transportl īdzeklis novirz ās no paredz ētās braukšanas pielaides uz 4 
sec īgām sekund ēm vai ilg āk. Deaktiv ē akseleratora vad ību un 60 sekunžu laik ā ar bremz ēm samazina 
transportl īdzek ļa ātrumu l īdz apst āšan ās st āvoklim.  
3.2.4.5. Apst āšan āš krit ērijs 
3.2.4.5.1. Nov ērtē, vai katr ā piem ērojam ā WLTP  braukšanas testa cikl ā ir sasniegts apst āšan ās krit ērijs. 
3.2.4.5.2. Apst āšan ās krit ērijs akumul ēto ener ģiju pat ērējošam 1. tipa testam ir sasniegts, kad relat īvās elektroener ģijas 
izmai ņas REEC  i , kas apr ēķin ātas ar turpm āk nor ādīto vien ādojumu, ir maz ākas par 0,04.  
REEC  i ¼ jΔE REESS ;i j 
E cycle Ü 1 
3 600  
kur:  
REEC  i ir akumul ēto ener ģiju pat ērējoša 1. tipa testa attiec īgā piem ērojam ā testa cikla i relat īvās elektro ­
ener ģijas izmai ņas; 
ΔE REESS,i  ir attiec īgā akumul ēto ener ģiju pat ērējoša 1. tipa testa cikla i visu AUEAS elektroener ģijas izmai ņas, 
ko apr ēķina saska ņā ar š ā papildpielikuma 4.3. punktu, Wh;  
E cycle ir attiec īgā piem ērojam ā WLTP  testa cikl ā vajadz īgā ener ģija, ko apr ēķina saska ņā ar 7. papildpie ­
likuma 5. punktu, Ws;  
i ir attiec īgā piem ērojam ā WLTP  testa cikla indeksa skaitlis;  
1 
3 600  ir koeficients cikl ā vajadz īgās ener ģijas p ārrēķin āšanai uz Wh.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/577
 
3.2.4.6. AUEAS uzl āde un atk ārtoti uzl ādētās elektroener ģijas m ērīšana  
3.2.4.6.1. Transportl īdzekli pievieno elektrot īklam 120 min ūšu laik ā p ēc piem ērojam ā WLTP  testa cikla n+1, kur ā 
pirmo reizi ir sasniegts akumul ēto ener ģiju pat ērējoša 1. tipa testa apst āšan ās krit ērijs. 
AUEAS ir piln ībā uzl ādēta, kad ir sasniegts uzl ādes pabeigšanas krit ērijs, k ā noteikts š ā papildpielikuma 4. 
papildin ājuma 2.2.3.2. punkt ā. 
3.2.4.6.2. Elektroener ģijas m ēriek ārta, kas atrodas starp transportl īdzek ļa uzl ādes ier īci un elektrot īklu, m ēra no elek ­
trot īkla pl ūstošo atk ārtotas uzl ādes elektroener ģiju E  AC , k ā ar ī t ās ilgumu. Elektroener ģijas m ērīšanu var 
pārtraukt, kad ir sasniegts uzl ādes pabeigšanas krit ērijs, k ā noteikts š ā papildpielikuma 4. papildin ājuma 
2.2.3.2. punkt ā. 
3.2.4.7. Katram atseviš ķajam piem ērojamam  WLTP  testa ciklam akumul ēto ener ģiju pat ērējoša 1. tipa testa ietvaros ir 
jāatbilst piem ērojam ām krit ērija emisiju robežv ērtībām atbilst īgi 6. papildpielikuma 1.1.2. punktam.  
3.2.5. Uzl ādi noturošs 1. tipa tests bez sekojoša akumul ēto ener ģiju pat ērējoša 1. tipa testa (2. iesp ēja) 
Testu sec ība saska ņā ar 2. iesp ēju (k ā aprakst īts š ā papildpielikuma 3.2.5.1.–3.2.5.3.3. punkt ā), k ā ar ī 
attiec īgais AUEAS uzl ādes st āvok ļa profils ir par ādīti š ā papildpielikuma 1. papildin ājuma A8.App1/2. att ēlā. 
3.2.5.1. Iepriekš ēja sagatavošana un izgarojumu uztveršana  
Transportl īdzekli sagatavo saska ņā ar š ā papildpielikuma 4. papildin ājuma 2.1. punkta proced ūrām. 
3.2.5.2. Testa apst ākļi 
3.2.5.2.1. Testus veic, transportl īdzekli darbinot uzl ādi noturoš ā ekspluat ācijas st āvokl ī, k ā noteikts š ā pielikuma 3.3.6. 
punkt ā. 
3.2.5.2.2. Rež īma, ko var izv ēlēties vad ītājs, iestat īšana  
Transportl īdzek ļiem, kas apr īkoti ar rež īmu, kuru var izv ēlēties vad ītājs, saska ņā ar š ā papildpielikuma 6. 
papildin ājuma 3. punktu iestata rež īmu uzl ādi noturošam 1. tipa testam.  
3.2.5.3. 1. tipa testa proced ūra 
3.2.5.3.1. Transportl īdzek ļus test ē saska ņā ar 6. papildpielikum ā aprakst ītaj ām 1. tipa testa proced ūrām. 
3.2.5.3.2. Ja vajadz īgs, CO  2 emisiju masu kori ģē saska ņā ar š ā papildpielikuma 2. papildin ājumu.  
3.2.5.3.3. Testam saska ņā ar š ā papildpielikuma 3.2.5.3.1. punktu ir j āatbilst piem ērojam ām krit ērija emisiju robež ­
vērtībām saska ņā ar 6. papildpielikuma 1.1.2. punktu.  
3.2.6. Akumul ēto ener ģiju pat ērējošs 1. tipa tests ar sekojošu uzl ādi noturošu 1. tipa testu (3. iesp ēja) 
Testu sec ība saska ņā ar 3. iesp ēju (k ā aprakst īts š ā papildpielikuma 3.2.6.1.–3.2.6.3. punkt ā), k ā ar ī attiec īgais 
AUEAS uzl ādes st āvok ļa profils ir par ādīti š ā papildpielikuma 1. papildin ājuma A8.App1/3. att ēlā. 
3.2.6.1. Attiec ībā uz akumul ēto ener ģiju pat ērējošu 1. tipa testu iev ēro š ā papildpielikuma 3.2.4.1.–3.2.4.5. punkt ā 
un 3.2.4.7. punkt ā aprakst īto proced ūru. 
3.2.6.2. P ēc tam iev ēro proced ūru, kas attiecas uz uzl ādi noturošu 1. tipa testu, k ā aprakst īts š ā papildpielikuma 
3.2.5.1.–3.2.5.3. punkt ā. Nepiem ēro š ā papildpielikuma 4. papildin ājuma 2.1.1. un 2.1.2. punktu.LV L 175/578 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
3.2.6.3. AUEAS uzl āde un atk ārtoti uzl ādētās elektroener ģijas m ērīšana  
3.2.6.3.1. Transportl īdzekli pievieno elektrot īklam 120 min ūšu laik ā p ēc uzl ādi noturoša 1. tipa testa pabeigšanas.  
AUEAS ir piln ībā uzl ādēta, kad ir sasniegts uzl ādes pabeigšanas krit ērijs, k ā noteikts š ā papildpielikuma 4. 
papildin ājuma 2.2.3.2. punkt ā. 
3.2.6.3.2. Ener ģijas m ēriek ārta, kas atrodas starp transportl īdzek ļa uzl ādes ier īci un elektrot īklu, m ēra no elektrot īkla 
pl ūstošo atk ārtotas uzl ādes elektroener ģiju E  AC , k ā ar ī tās ilgumu. Elektroener ģijas m ērīšanu var p ārtraukt, 
kad ir sasniegts uzl ādes pabeigšanas krit ērijs, k ā noteikts š ā papildpielikuma 4. papildin ājuma 2.2.3.2. 
punkt ā. 
3.2.7. Uzl ādi noturošs 1. tipa tests ar sekojošu akumul ēto ener ģiju pat ērējošu 1. tipa testu (4. iesp ēja) 
Testu sec ība saska ņā ar 4. iesp ēju (k ā aprakst īts š ā papildpielikuma 3.2.7.1. un 3.2.7.2. punkt ā), k ā ar ī 
attiec īgais AUEAS uzl ādes st āvok ļa profils ir par ādīti š ā papildpielikuma 1. papildin ājuma A8.App1/4. att ēlā. 
3.2.7.1. Attiec ībā uz uzl ādi noturošu 1. tipa testu iev ēro š ā papildpielikuma 3.2.5.1.–3.2.5.3. punkt ā un 3.2.6.3.1. 
punkt ā aprakst īto proced ūru. 
3.2.7.2. P ēc tam iev ēro proced ūru, kas attiecas uz akumul ēto ener ģiju pat ērējošu 1. tipa testu, k ā aprakst īts š ā 
papildpielikuma 3.2.4.2.–3.2.4.7. punkt ā. 
3.3. NOVC-HEV  
Testu sec ība, k ā aprakst īts š ā papildpielikuma 3.3.1.–3.3.3. punkt ā, k ā ar ī attiec īgais AUEAS uzl ādes st āvok ļa 
profils ir par ādīti š ā papildpielikuma 1. papildin ājuma A8.App1/5. att ēlā. 
3.3.1. Iepriekš ēja sagatavošana un izgarojumu uztveršana  
3.3.1.1. Transportl īdzekli iepriekš ēji sagatavo saska ņā ar 6. papildpielikuma 1.2.6. punktu.  
Papildus 1.2.6. punkta pras ībām pirms iepriekš ējas sagatavošanas saska ņā ar ražot āja ieteikumu var iestat īt 
vilces AUEAS uzl ādes st āvok ļa l īmeni uzl ādi noturošam testam, lai pan āktu, ka tests notiek uzl ādi noturoš ā 
ekspluat ācijas st āvokl ī. 
3.3.1.2. Transportl īdzek ļus pak ļauj izgarojumu uztveršanai saska ņā ar 6. papildpielikuma 1.2.7. punktu.  
3.3.2. Testa apst ākļi 
3.3.2.1. Transportl īdzek ļus test ē uzl ādi noturoš ā ekspluat ācijas st āvokl ī, k ā noteikts š ā pielikuma 3.3.6. punkt ā. 
3.3.2.2. Rež īma, ko var izv ēlēties vad ītājs, iestat īšana  
Transportl īdzek ļiem, kas apr īkoti ar rež īmu, kuru var izv ēlēties vad ītājs, saska ņā ar š ā papildpielikuma 6. 
papildin ājuma 3. punktu iestata rež īmu uzl ādi noturošam 1. tipa testam.  
3.3.3. 1. tipa testa proced ūra 
3.3.3.1. Transportl īdzek ļus test ē saska ņā ar 6. papildpielikum ā aprakst īto 1. tipa testa proced ūru. 
3.3.3.2. Ja vajadz īgs, CO  2 emisiju masu kori ģē saska ņā ar š ā papildpielikuma 2. papildin ājumu.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/579
 
3.3.3.3. Uzl ādi noturošam 1. tipa testam ir j āatbilst piem ērojam ām atg āzu emisiju robežv ērtībām atbilst īgi 6. papil ­
dpielikuma 1.1.2. punktam.  
3.4. PEV  
3.4.1. Visp ārējas pras ības 
Testa proced ūru t īrā pilnuzl ādes nobraukuma un elektroener ģijas pat ēriņa noteikšanai izv ēlas saska ņā ar testa 
transportl īdzek ļa apl ēsto t īro pilnuzl ādes nobraukumu ( PER ) no A8/3. tabulas. Ja izmanto interpol ācijas 
pieeju, piem ērojamo testa proced ūru izv ēlas saska ņā ar konkr ētas interpol ācijas saimes transportl īdzek ļa H  
PER . 
A8/3. tabula  
Proced ūras t īrā pilnuzl ādes nobraukuma un elektroener ģijas pat ēriņa noteikšanai  
Piem ērojamais testa cikls  Apl ēstais  PER  ir…  Piem ērojam ā testa proced ūra 
Testa cikls saska ņā ar 
1.4.2.1. punktu, ietverot 
posmu “ Ļoti augsts”  …maz āks par 3 piem ērojamo  WLTP  
testa ciklu ilgumu.  Sec īgu ciklu 1. tipa testa proced ūra 
(saska ņā ar š ā papildpielikuma 3.4.4.1. 
punktu)  
…vien āds ar vai liel āks par 3 
piem ērojamo  WLTP  testa ciklu ilgu ­
mu.  Sa īsin āta 1. tipa testa proced ūra 
(saska ņā ar š ā papildpielikuma 3.4.4.2. 
punktu)  
Testa cikls saska ņā ar 
1.4.2.1. punktu, iz ņemot 
posmu “ Ļoti augsts”  …maz āks par 4 piem ērojamo  WLTP  
testa ciklu ilgumu.  Sec īgu ciklu 1. tipa testa proced ūra 
(saska ņā ar š ā papildpielikuma 3.4.4.1. 
punktu)  
…vien āds ar vai liel āks par 4 
piem ērojamo  WLTP  testa ciklu ilgu ­
mu.  Sa īsin āta 1. tipa testa proced ūra 
(saska ņā ar š ā papildpielikuma 3.4.4.2. 
punktu)  
Pils ētas cikls saska ņā ar 
1.4.2.2. punktu  …nav pieejams pieejam ā WLTP  testa 
cikl ā. Sec īgu ciklu 1. tipa testa proced ūra 
(saska ņā ar š ā papildpielikuma 3.4.4.1. 
punktu)  
Ražot ājs apstiprin ātājai iest ādei pirms testa iesniedz pier ādījumus par apl ēsto t īro pilnuzl ādes nobraukumu 
(PER ). Ja izmanto interpol ācijas pieeju, piem ērojamo testa proced ūru izv ēlas, pamatojoties uz interpol ācijas 
saimes transportl īdzek ļa H apl ēsto PER . Ar piem ēroto testa proced ūru noteiktais  PER  apstiprina, ka ir 
izmantota pareiza testa proced ūra. 
Sec īgu ciklu 1. tipa testa proced ūras testu sec ība, k ā aprakst īts š ā papildpielikuma 3.4.2., 3.4.3. un 3.4.4.1. 
punkt ā, k ā ar ī attiec īgais AUEAS uzl ādes st āvok ļa profils ir par ādīti š ā papildpielikuma 1. papildin ājuma 
A8.App1/6. att ēlā. 
Sa īsin āta 1. tipa testa proced ūras testu sec ība, k ā aprakst īts 3.4.2., 3.4.3. un 3.4.4.2. punkt ā, k ā ar ī attiec īgais 
AUEAS uzl ādes st āvok ļa profils ir par ādīti š ā papildpielikuma 1. papildin ājuma A8.App1/7. att ēlā. 
3.4.2. Iepriekš ēja sagatavošana  
Transportl īdzekli sagatavo saska ņā ar š ā papildpielikuma 4. papildin ājuma 3. punkta proced ūrām. 
3.4.3. Rež īma, ko var izv ēlēties vad ītājs, iestat īšana  
Transportl īdzek ļiem, kas apr īkoti ar rež īmu, kuru var izv ēlēties vad ītājs, saska ņā ar š ā papildpielikuma 6. 
papildin ājuma 3. punktu iestata rež īmu testam.LV L 175/580 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
3.4.4.  PEV  1. tipa testa proced ūra 
3.4.4.1. Sec īgu ciklu 1. tipa testa proced ūra 
3.4.4.1.1. Ātruma l īkne un p ārtraukumi  
Testu veic, braucot sec īgus piem ērojamos testa ciklus, l īdz tiek sasniegts apst āšan ās krit ērijs saska ņā ar š ā 
papildpielikuma 3.4.4.1.3. punktu.  
Pārtraukumi vad ītājam un/vai operatoram ir at ļauti tikai starp testa cikliem un ar A8/4. tabul ā noteikto 
maksim ālo kop ējo p ārtraukumu ilgumu. P ārtraukuma laik ā izsl ēdz piedzi ņu. 
3.4.4.1.2. AUEAS str āvas un sprieguma m ērīšana  
No testa s ākuma l īdz apst āšan ās krit ērija sasniegšanai visu AUEAS elektrisko str āvu m ēra saska ņā ar š ā 
papildpielikuma 3. papildin ājumu un elektrisko spriegumu nosaka saska ņā ar š ā papildpielikuma 3. papil ­
din ājumu.  
3.4.4.1.3. Apst āšan ās krit ērijs 
Apst āšan ās krit ērijs ir sasniegts, kad transportl īdzeklis 4 sec īgas sekundes vai ilg āk p ārsniedz paredz ēto 
ātruma l īknes pielaidi, k ā noteikts 6. papildpielikuma 1.2.6.6. punkt ā. Deaktiv ē akseleratora vad ību; 60 
sekunžu laik ā ar bremz ēm samazina transportl īdzek ļa ātrumu l īdz apst āšan ās st āvoklim.  
3.4.4.2. Sa īsin āta 1. tipa testa proced ūra 
3.4.4.2.1. Ātruma l īkne 
Sa īsin ātai 1. tipa testa proced ūrai ir divi dinamiski segmenti (DS  1 un DS  2 ), kas apvienoti ar diviem nemain īga 
ātruma segmentiem (CSS  M un CSS  E ), k ā par ādīts A8/2. att ēlā. 
A8/2. att ēls 
Sa īsin ātas 1. tipa testa proced ūras ātruma l īkne
  
Dinamiskos segmentu DS  1 un DS  2 izmanto, lai noteiktu piem ērojam ā WLTP  testa cikla ener ģijas pat ēriņu. 
Nemain īgā ātruma segmenti CSS  M un CSS  E ir paredz ēti testa ilguma samazin āšanai, AUEAS pat ērējot ātrāk 
nek ā tas notiek sec īgu ciklu 1. tipa testa proced ūrā. 
3.4.4.2.1.1. Dinamiskie segmenti  
Katru dinamisko segmentu DS  1 un DS  2 veido piem ērojamais  WLTP  testa cikls atbilst īgi 1.4.2.1. punktam, 
kam seko piem ērojamais  WLTP  pils ētas testa cikls atbilst īgi 1.4.2.2. punktam.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/581
 
3.4.4.2.1.2. Nemain īga ātruma segments  
Nemain īga ātruma segmenti CSS  M un CSS  E ir identiski. Ja piem ēro interpol ācijas pieeju, interpol ācijas saimes 
ietvaros izmanto to pašu nemain īgo ātrumu.  
a) Ātruma specifik ācija 
Nemain īga ātruma segmentu minim ālais ātrums ir 100 km/h. P ēc ražot āja piepras ījuma un ar apstipri ­
nātājas iest ādes at ļauju var izv ēlēties nemain īga ātruma segmentu liel āku nemain īgo ātrumu.  
Pa ātrin ājumam l īdz nemain īgā ātruma l īmenim j ābūt vienm ērīgam, sasniedzot vajadz īgo l īmeni 1 min ūtes 
laik ā p ēc dinamisko segmentu pabeigšanas un, ja ir izmantots p ārtraukums saska ņā ar A8/4. tabulu, p ēc 
piedzi ņas palaišanas proced ūras uzs ākšanas.  
Ja transportl īdzek ļa maksim ālais ātrums ir maz āks par nemain īga ātruma segmentiem vajadz īgo minim ālo 
ātrumu saska ņā ar ātruma specifik āciju šaj ā punkt ā, vajadz īgais ātrums nemain īga ātruma segmentos ir 
vien āds ar transportl īdzek ļa maksim ālo ātrumu.  
b) CSS  E un CSS  M att āluma noteikšana  
Nemain īga ātruma segmenta CSS  E garumu nosaka, pamatojoties uz lietder īgās AUEAS ener ģijas UBE  STP 
īpatsvaru saska ņā ar š ā papildpielikuma 4.4.2.1. punktu. Atlikušajai ener ģijai vilces AUEAS p ēc dinamisk ā 
ātruma segmenta DS  2 ir j ābūt vien ādai ar vai maz ākai par 10 % no UBE  STP . P ēc testa ražot ājs apstipri ­
nātājai iest ādei iesniedz pier ādījumus par to, ka š ī pras ība ir izpild īta. 
Nemain īga ātruma segmenta CSS  M garumu var apr ēķin āt ar š ādu vien ādojumu:  
d CSSM ¼ PER  est Ä d DS1 Ä d DS2 Ä d CSSE 
kur:  
PER  est ir attiec īgā PEV  apl ēstais t īrais pilnuzl ādes nobraukums, km;  
d DS1 ir dinamisk ā ātruma segmenta 1 garums, km;  
d DS2 ir dinamisk ā ātruma segmenta 2 garums, km;  
d CSSE  ir dinamisk ā ātruma segmenta CSS  E garums, km.  
3.4.4.2.1.3. P ārtraukumi  
Pārtraukumi vad ītājam un/vai operatoram ir at ļauti tikai nemain īga ātruma segmentos, k ā noteikts A8/4. 
tabul ā. 
A8/4. tabula  
Pārtraukumi vad ītājam un/vai operatoram  
Nobrauktais att ālums (km)  Maksim ālais kop ējais p ārtraukums (min)  
Līdz 100  10  
Līdz 150  20  
Līdz 200  30LV L 175/582 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
Nobrauktais att ālums (km)  Maksim ālais kop ējais p ārtraukums (min)  
Līdz 300  60  
Vair āk par 300  Balstoties uz ražot āja ieteikumu  
Piez īme. 
Pārtraukuma laik ā izsl ēdz piedzi ņu. 
3.4.4.2.2. AUEAS str āvas un sprieguma m ērīšana  
No testa s ākuma l īdz apst āšan ās krit ērija sasniegšanai visu AUEAS elektrisko str āvu un visu AUEAS elek ­
trisko spriegumu nosaka saska ņā ar š ā papildpielikuma 3. papildin ājumu.  
3.4.4.2.3. Apst āšan ās krit ērijs 
Apst āšan ās krit ērijs ir sasniegts, kad transportl īdzeklis 4 sec īgas sekundes vai ilg āk otraj ā nemain īga ātruma 
segment ā CSS  E pārsniedz paredz ēto braukšanas pielaidi, k ā noteikts 6. papildpielikuma 1.2.6.6. punkt ā. 
Deaktiv ē akseleratora vad ību; 60 sekunžu laik ā ar bremz ēm samazina transportl īdzek ļa ātrumu l īdz apst ā­ 
šan ās st āvoklim.  
3.4.4.3. AUEAS uzl āde un atk ārtoti uzl ādētās elektroener ģijas m ērīšana  
3.4.4.3.1. P ēc apst āšan ās saska ņā ar š ā papildpielikuma 3.4.4.1.3. punktu sec īgu ciklu 1. tipa testa proced ūrai un 
saska ņā ar š ā papildpielikuma 3.4.4.2.3. punktu sa īsin ātajai 1. tipa testa proced ūrai transportl īdzekli 120 
min ūšu laik ā piesl ēdz elektrot īklam.  
AUEAS ir piln ībā uzl ādēta, kad ir sasniegts uzl ādes pabeigšanas krit ērijs, k ā noteikts š ā papildpielikuma 4. 
papildin ājuma 2.2.3.2. punkt ā. 
3.4.4.3.2. Ener ģijas m ēriek ārta, kas atrodas starp transportl īdzek ļa uzl ādes ier īci un elektrot īklu, m ēra no elektrot īkla 
pl ūstošo atk ārtotas uzl ādes elektroener ģiju E  AC , k ā ar ī tās ilgumu. Elektroener ģijas m ērīšanu var p ārtraukt, 
kad ir sasniegts uzl ādes pabeigšanas krit ērijs, k ā noteikts š ā papildpielikuma 4. papildin ājuma 2.2.3.2. 
punkt ā. 
3.5. NOVC-FCHV  
Testu sec ība, k ā aprakst īts š ā papildpielikuma 3.5.1.–3.5.3. punkt ā, k ā ar ī attiec īgais AUEAS uzl ādes st āvok ļa 
profils ir par ādīti š ā papildpielikuma 1. papildin ājuma A8.App1/5. att ēlā. 
3.5.1. Iepriekš ēja sagatavošana un izgarojumu uztveršana  
Transportl īdzek ļus sagatavo un pak ļauj izgarojumu uztveršanai saska ņā ar š ā papildpielikuma 3.3.1. punktu.  
3.5.2. Testa apst ākļi 
3.5.2.1. Transportl īdzek ļus test ē uzl ādi noturošos ekspluat ācijas st āvok ļos, k ā noteikts š ā pielikuma 3.3.6. punkt ā. 
3.5.2.2. Rež īma, ko var izv ēlēties vad ītājs, iestat īšana  
Transportl īdzek ļiem, kas apr īkoti ar rež īmu, kuru var izv ēlēties vad ītājs, saska ņā ar š ā papildpielikuma 6. 
papildin ājuma 3. punktu iestata rež īmu uzl ādi noturošam 1. tipa testam.  
3.5.3. 1. tipa testa proced ūra 
3.5.3.1. Transportl īdzek ļus test ē saska ņā ar 6. papildpielikum ā aprakst īto 1. tipa testa proced ūru un degvielas 
pat ēriņu apr ēķina saska ņā ar š ā papildpielikuma 7. papildin ājumu.  
3.5.3.2. Ja vajadz īgs, papildpielikum ā kori ģē saska ņā ar š ā papildpielikuma 2. papildin ājumu.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/583
 
4. Apr ēķini hibr īdiem elektrotransportl īdzek ļiem, transportl īdzek ļiem, kas ir tikai elektrotransportl īdzek ļi, un 
saspiesta ūde ņraža ar degvielas elementiem darbin āmiem transportl īdzek ļiem 
4.1. G āzveida emisiju savienojumu, cietda ļiņu emisijas un da ļiņu skaita emisijas apr ēķini 
4.1.1.  OVC-HEV  un NOVC-HEV  g āzveida emisiju savienojumu uzl ādi noturošas emisijas masa, cietda ļiņu emisija 
un da ļiņu skaita emisija  
Uzl ādi noturošu cietda ļiņu emisiju PM  CS apr ēķina saska ņā ar 7. papildpielikuma 3.3. punktu.  
Uzl ādi noturošu da ļiņu skaita emisiju PN  CS apr ēķina saska ņā ar 7. papildpielikuma 4. punktu.  
4.1.1.1. Gal īgo testa rezult ātu apr ēķinu pak āpeniskas darb ības attiec ībā uz OVC-HEV  un NOVC-HEV  uzl ādi noturošu 
1. tipa testu  
Rezult ātus apr ēķina A8/5. tabul ā nor ādītaj ā sec ībā. Re ģistr ē visus attiecin āmos rezult ātus slej ā “Rezult āts”. 
Slej ā “Process” ir nor ādīti punkti, kuri j āizmanto apr ēķinam vai kuros ir ietverti papildu apr ēķini. 
Šaj ā tabul ā vien ādojumos un rezult ātos izmanto š ādu nomenklat ūru: 
c viss piem ērojamais testa cikls;  
p katrs piem ērojamais cikla posms;  
i piem ērojamais krit ērija emisijas komponents (iz ņemot CO  2 ); 
CS uzl ādi noturošs;  
CO  2 CO  2 emisiju masa.  
A8/5. tabula  
Gal īgo uzl ādi noturošu g āzveida emisiju v ērtību apr ēķin āšana  
Avots  Ievaddati  Process  Rezult āts Darb ības Nr.  
6. papildpieli ­
kums  Faktiskie testa 
rezult āti Uzl ādi noturošu emisiju masa 
7. papildpielikuma 3.–3.2.2. 
punkts  M i,CS,p,1  , g/km; 
M CO2,CS,p,1  , g/km.  1 
Šīs tabulas 1. 
darb ības rezul ­
tāts M i,CS,p,1  , g/km; 
M CO2,CS,p,1  , g/km.  Kombin ētā uzl ādi noturoša cikla 
vērtību apr ēķin āšana: 
M i;CS;c;2 ¼ P  
p M i;CS;p;1 Ü d p P  
p d p 
M CO2;CS;c;2 ¼ P  
p M CO2;CS;p;1 P  
p d p 
kur: 
M i,CS,c,2  ir uzl ādi noturošu 
emisiju masas rezult āts vis ā 
cikl ā; M i,CS,c,2  , g/km; 
M CO2,CS,c,2  , g/km.  2LV L 175/584 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
Avots  Ievaddati  Process  Rezult āts Darb ības Nr.  
M CO2,CS,c,2  ir uzl ādi noturošu 
CO  2 emisiju masas rezult āts vis ā 
cikl ā; 
d p ir cikla posmos p nobrauktie 
att ālumi.  
Šīs tabulas 1. 
un 2. darb ības 
rezult āts M CO2,CS,p,1  , g/km; 
M CO2,CS,c,2  , g/km.  AUEAS elektroener ģijas izmai ņu 
korekcija 
8. papildpielikuma 
4.1.1.2.–4.1.1.5. punkts  M CO2,CS,p,3  , g/km; 
M CO2,CS,c,3  , g/km.  3 
Šīs tabulas 2. 
un 3. darb ības 
rezult āts M i,CS,c,2  , g/km 
M CO2,CS,c,3  , g/km.  Uzl ādi noturošu emisiju masas 
korekcija visiem transportl īdzek ­ 
ļiem, kas apr īkoti ar periodiski 
reģener ējoš ām sist ēm ām K  i 
saska ņā ar 6. papildpielikuma 1. 
papildin ājumu. 
M i;CS;c;4 ¼ K i Ü M i;CS;c;2 
vai 
M i;CS;c;4 ¼ K i þ M i;CS;c;2 
un 
M CO2;CS;c;4 ¼ K CO2;K i Ü M CO2;CS;c;3 
vai 
M CO2;CS;c;4 ¼ K CO2;K i þ M CO2;CS;c;3 
Pieskait āmo nob īdes vai pierei ­
zin āmie koeficienti, kas j āiz­
manto saska ņā ar K  i noteikšanu. 
Ja K  i nav piem ērojams:  
M i;CS;c;4 ¼ M  i;CS;c;2 
M CO2;CS;c;4 ¼ M  CO2;CS;c;3 M i,CS,c,4  , g/km. 
M CO2,CS,c,4  , g/km.  4a 
Šīs tabulas 3. 
un 4.a darb ības 
rezult āts M CO2,CS,p,3  , g/km; 
M CO2,CS,c,3  , g/km; 
M CO2,CS,c,4  , g/km.  Ja K  i ir piem ērojams, j āsaska ņo 
CO  2 posma v ērtības ar kombi ­
nētā cikla v ērtību: 
M CO2;CS;p;4 ¼ M  CO2;CS;p;3 Ü AF  Ki 
katram cikla posmam p; 
kur:  
AF  Ki ¼ M CO2;c;4 
M CO2;c;3 
Ja K  i nav piem ērojams: 
M CO2;CS;p;4 ¼ M  CO2;CS;p;3 M CO2,CS,p,4  , g/km.  4bLV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/585
 
Avots  Ievaddati  Process  Rezult āts Darb ības Nr.  
Šīs tabulas 4. 
darb ības rezul ­
tāts M i,CS,c,4  , g/km; 
M CO2,CS,p,4  , g/km; 
M CO2,CS,c,4  , g/km;  ATCT korekcija saska ņā ar 6.a 
papildpielikuma 3.8.2. punktu.  
Nolietošan ās koeficienti, kas 
apr ēķin āti un piem ēroti saska ņā 
ar VII pielikumu  M i,CS,c,5  , g/km; 
M CO2,CS,c,5  , g/km; 
M CO2,CS,p,5  , g/km.  5 
“Viena testa 
rezult āts” 
Šīs tabulas 5. 
darb ības rezul ­
tāts Katram testam: 
M i,CS,c,5  , g/km; 
M CO2,CS,c,5  , g/km; 
M CO2,CS,p,5  , g/km  Testu vid ējās v ērtības ieg ūšana 
un pazi ņot ā v ērtība saska ņā ar 
6. papildpielikuma 
1.1.2.–1.1.2.3. punktu.  M i,CS,c,6  , g/km; 
M CO2,CS,c,6  , g/km; 
M CO2,CS,p,6  , g/km; 
M CO2,CS,c,declared  , 
g/km.  6 
“testa trans ­
portl īdzek ļa 
1. tipa testa ­
M iCS rezult ā­
ti” 
Šīs tabulas 6. 
darb ības rezul ­
tāts M CO2,CS,c,6  , g/km; 
M CO2,CS,p,6  , g/km; 
M CO2,CS,c,declared  , 
g/km.  Posma v ērtību saska ņošana. 
6. papildpielikuma 1.1.2.4. 
punkts 
Un: 
M CO2;CS;c;7 ¼ M  CO2;CS;c;declared  M CO2,CS,c,7  , g/km; 
M CO2,CS,p,7  , g/km;  7 
“testa trans ­
portl īdzek ļa 
1. tipa testa 
M CO2,CS  
rezult āti” 
Šīs tabulas 6. 
un 7. darb ības 
rezult āts Katram testa 
transportl īdzeklim 
H un L: 
M i,CS,c,6  , g/km; 
M CO2,CS,c,7  , g/km; 
M CO2,CS,p,7  , g/km;  Ja papildus testa transportl ī­
dzeklim H test ē ar ī testa trans ­
portl īdzekli L, izrietošai krit ērija 
emisijas v ērtībai j ābūt liel ākajai 
no ab ām v ērtībām, un t ā jāsauc 
par M  i,CS,c  
Kombin ētu THC+NOx emisiju 
gad ījum ā jāizmanto liel ākā 
summas v ērtība vai nu saist ībā 
ar transportl īdzekli H, vai trans ­
portl īdzekli L. 
Pret ējā gad ījum ā, ja transportl ī­
dzeklis L netika test ēts, 
M i;CS;c ¼ M  i;CS;c;6 
Attiec ībā uz CO  2 izmanto v ērtī­
bas, kas ieg ūtas š īs tabulas 7. 
darb ībā. 
CO  2 vērtības noapa ļo l īdz div ām 
zīm ēm aiz komata.  M i,CS,c  , g/km; 
M CO2,CS,c,H  , g/km; 
M CO2,CS,p,H  , g/km; 
un ja transportl ī­
dzeklis L tika 
test ēts: 
M CO2,CS,c,L  , g/km; 
M CO2,CS,p,L  , g/km;  8 
“interpol ā­
cijas saimes 
rezult āts” 
gal īgais 
krit ērija 
emisiju 
rezult āts 
Šīs tabulas 8. 
darb ības rezul ­
tāts M CO2,CS,c,H  , g/km; 
M CO2,CS,p,H  , g/km; 
un ja transportl ī­
dzeklis L tika 
test ēts: 
M CO2,CS,c,L  , g/km; 
M CO2,CS,p,L  , g/km;  CO  2 emisiju masas apr ēķins 
saska ņā ar š ā papildpielikuma 
4.5.4.1. punktu attiec ībā uz 
interpol ācijas saimes atseviš ķiem 
transportl īdzek ļiem. 
CO  2 vērtības noapa ļo saska ņā ar 
A8/2. tabulu.  M CO2,CS,c,ind  , g/km; 
M CO2,CS,p,ind  , 
g/km;  9 
“atseviš ķa 
transportl ī­
dzek ļa rezul ­
tāts” 
gal īgais CO  2 
rezult āts 
4.1.1.2. Ja nepiem ēro korekciju saska ņā ar š ā papildpielikuma 2. papildin ājuma 1.1.4. punktu, izmanto š ādu uzl ādi 
noturošu CO  2 emisiju masu:  
M CO2;CS ¼ M  CO2;CS;nbLV L 175/586 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
kur:  
M CO2,CS  ir uzl ādi noturoša 1. tipa testa uzl ādi noturoša CO  2 emisiju masa saska ņā ar A8/5. tabulu, 3. 
darb ība, g/km;  
M CO2,CS,nb  ir uzl ādi noturoša 1. tipa testa neproporcion āla uzl ādi noturoša CO  2 emisiju masa, kas nav 
kori ģēta attiec ībā pret ener ģijas bilanci un kas ir noteikta saska ņā ar A8/5. tabulu, 2. darb ība, 
g/km.  
4.1.1.3. Ja saska ņā ar š ā papildpielikuma 2. papildin ājuma 1.1.3. punktu ir j ākori ģē uzl ādi noturoš ā CO  2 emisiju 
masa, vai gad ījum ā, ja ir veikta korekcija saska ņā ar š ā papildpielikuma 2. papildin ājuma 1.1.4. punktu, CO  2 
emisiju masas korekcijas koeficientu nosaka saska ņā ar š ā papildpielikuma 2. papildin ājuma 2. punktu. 
Kori ģēto uzl ādi noturošo CO  2 emisiju masu nosaka ar š ādu vien ādojumu:  
M CO2;CS ¼ M  CO2;CS;nb Ä K CO2 Ü EC  DC;CS 
kur:  
M CO2,CS  ir uzl ādi noturoša 1. tipa testa uzl ādi noturoša CO  2 emisiju masa saska ņā ar A8/5. tabulu, 2. 
darb ība, g/km;  
M CO2,CS,nb  ir uzl ādi noturoša 1. tipa testa neproporcion āla CO  2 emisiju masa, kas nav kori ģēta attiec ībā 
pret ener ģijas bilanci un kas ir noteikta saska ņā ar A8/5. tabulu, 2. darb ība, g/km;  
EC DC,CS  ir uzl ādi noturoša 1. tipa testa elektroener ģijas pat ēriņš saska ņā ar š ā papildpielikuma 4.3. 
punktu, Wh/km;  
K CO2 ir CO  2 emisiju masas korekcijas koeficients saska ņā ar š ā papildpielikuma 2. papildin ājuma 
2.3.2. punktu, (g/km)/(Wh/km).  
4.1.1.4. Ja nav noteikti konkr ēta posma CO  2 emisiju masas korekcijas koeficienti, konkr ēta posma CO  2 emisiju masu 
apr ēķina ar š ādu vien ādojumu:  
M CO2;CS;p ¼ M  CO2;CS;nb;p Ä K CO2 Ü EC  DC;CS;p 
kur:  
M CO2,CS,p  ir uzl ādi noturoša 1. tipa testa posma p uzl ādi noturoša CO  2 emisiju masa saska ņā ar A8/5. 
tabulu, 2. darb ība, g/km;  
M CO2,CS,nb,p  ir uzl ādi noturoša 1. tipa testa posma p neproporcion āla CO  2 emisiju masa, kas nav kori ģēta 
attiec ībā pret ener ģijas bilanci un kas ir noteikta saska ņā ar A8/5. tabulu, 2. darb ība, g/km;  
EC DC,CS,p  ir uzl ādi noturoša 1. tipa testa posma p elektroener ģijas pat ēriņš saska ņā ar š ā papildpielikuma 
4.3. punktu, Wh/km;  
K CO2 ir CO  2 emisiju masas korekcijas koeficients saska ņā ar š ā papildpielikuma 2. papildin ājuma 
2.3.2. punktu, (g/km)/(Wh/km).LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/587
 
4.1.1.5. Ja ir noteikti konkr ēta posma CO  2 emisiju masas korekcijas koeficienti, konkr ēta posma CO  2 emisiju masu 
apr ēķina ar š ādu vien ādojumu:  
M CO2;CS;p ¼ M  CO2;CS;nb;p Ä K CO2;p Ü EC  DC;CS;p 
kur:  
M CO2,CS,p  ir uzl ādi noturoša 1. tipa testa posma p uzl ādi noturoša CO  2 emisiju masa saska ņā ar A8/5. 
tabulu, 3. darb ība, g/km;  
M CO2,CS,nb,p  ir uzl ādi noturoša 1. tipa testa posma p neproporcion āla CO  2 emisiju masa, kas nav kori ģēta 
attiec ībā pret ener ģijas bilanci un kas ir noteikta saska ņā ar A8/5. tabulu, 2. darb ība, g/km;  
EC DC,CS,p  ir uzl ādi noturoša 1. tipa testa posma p elektroener ģijas pat ēriņš, kas noteikts saska ņā ar š ā 
papildpielikuma 4.3. punktu, Wh/km;  
K CO2,p  ir CO  2 emisiju masas korekcijas koeficients saska ņā ar š ā papildpielikuma 2. papildin ājuma 
2.3.2.2. punktu, (g/km)/(Wh/km);  
p ir atseviš ķa posma indekss piem ērojam ā WLTP  testa cikl ā. 
4.1.2.  OVC-HEV  lietder ības koeficienta sv ērtā akumul ēto ener ģiju pat ērējoša CO  2 emisiju masa  
Lietder ības koeficienta sv ērto akumul ēto ener ģiju pat ērējošu CO  2 emisiju masu M  CO2,CD  apr ēķina ar š ādu 
vien ādojumu: 
M CO2;CD ¼ P  k 
j¼1 ðUF  j Ü M CO2;CD;j Þ 
P  k 
j¼1 UF  j 
kur:  
M CO2,CD  ir lietder ības koeficienta sv ērtā akumul ēto ener ģiju pat ērējoša CO  2 emisiju masa, g/km;  
M CO2,CD,j  ir akumul ēto ener ģiju pat ērējoša 1. tipa testa posma j CO  2 emisiju masa, kas noteikta saska ņā ar 
7. papildpielikuma 3.2.1. punktu, g/km;  
UF j ir posma j lietder ības koeficients saska ņā ar š ā papildpielikuma 5. papildin ājumu;  
j ir attiec īgā posma indeksa skaitlis;  
k ir nobraukto posmu skaits l īdz p ārejas cikla beig ām saska ņā ar š ā papildpielikuma 3.2.4.4. 
punktu.  
Ja izmanto interpol ācijas pieeju, k ir nobraukto posmu skaits l īdz transportl īdzek ļa L p ārejas cikla beig ām. 
n veh_L  
Ja p ārejas ciklu skaits,  n veh  H , ko nobraucis transportl īdzeklis H un — attiec īgā gad ījum ā — interpol ācijas 
saimes atseviš ķs transportl īdzeklis,  n veh  ind , ir maz āks par p ārejas ciklu skaitu,  n veh_L  , kuru nobraucis trans ­
portl īdzeklis L, apr ēķin ā ietver transportl īdzek ļa H un — attiec īgā gad ījum ā — atseviš ķa transportl īdzek ļa 
apstiprin āšanas ciklu. P ēc tam katra apstiprin āšanas cikla posma CO  2 emisiju masu kori ģē attiec ībā pret 
nulles elektroener ģijas pat ēriņu EC  DC,CD,j  = 0, izmantojot CO  2 korekcijas koeficientu saska ņā ar š ā papil ­
dpielikuma 2. papildin ājumu.LV L 175/588 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
4.1.3.  OVC-HEV  lietder ības koeficienta sv ērtā g āzveida savienojumu emisiju masa, cietda ļiņu emisija un da ļiņu 
skaita emisija  
4.1.3.1. Lietder ības koeficienta sv ērto g āzveida savienojumu emisiju masu apr ēķina ar š ādu vien ādojumu:  
M i;weighted ¼ X  k 
j¼1 ðUF  j Ü M i;CD;j Þ þ ð1 Ä X  k 
j¼1 UF  j Þ Ü M i;CS 
kur:  
M i,weighted  ir lietder ības koeficienta sv ērtā emisiju masa savienojumam i, g/km;  
i ir attiec īgā g āzveida emisijas savienojuma indekss;  
UF j ir posma j lietder ības koeficients saska ņā ar š ā papildpielikuma 5. papildin ājumu;  
M i,CD,j  ir akumul ēto ener ģiju pat ērējoša 1. tipa testa g āzveida emisijas savienojuma emisiju masa, kas 
noteikta saska ņā ar 7. papildpielikuma 3.2.1. punktu, g/km;  
M i,CS ir uzl ādi noturoša 1. tipa testa uzl ādi noturoša g āzveida emisijas savienojuma emisiju masa 
saska ņā ar A8/5. tabulu, 7. darb ība, g/km;  
j ir attiec īgā posma indeksa skaitlis;  
k ir nobraukto posmu skaits l īdz p ārejas cikla beig ām saska ņā ar š ā papildpielikuma 3.2.4.4. 
punktu.  
Ja izmanto interpol ācijas pieeju, k ir nobraukto posmu skaits l īdz transportl īdzek ļa L p ārejas cikla beig ām. 
n veh_L  
Ja p ārejas ciklu skaits,  n veh  H , ko nobraucis transportl īdzeklis H un — attiec īgā gad ījum ā — interpol ācijas 
saimes atseviš ķs transportl īdzeklis,  n veh  ind , ir maz āks par p ārejas ciklu skaitu, n  veh_L  , kuru nobraucis trans ­
portl īdzeklis L, apr ēķin ā ietver transportl īdzek ļa H un — attiec īgā gad ījum ā — atseviš ķa transportl īdzek ļa 
apstiprin āšanas ciklu. P ēc tam katra apstiprin āšanas cikla posma CO  2 emisiju masu kori ģē attiec ībā pret 
nulles elektroener ģijas pat ēriņu EC  DC;CD;j ¼ 0, izmantojot CO  2 korekcijas koeficientu saska ņā ar š ā papil ­
dpielikuma 2. papildin ājumu.  
4.1.3.2. Lietder ības koeficienta sv ērto da ļiņu skaita emisiju apr ēķina ar š ādu vien ādojumu:  
PN  weighted ¼ X  k 
j¼1 ðUF  j Ü PN  CD;j Þ þ ð1 Ä X  k 
j¼1 UF  j Þ Ü PN  CS 
kur:  
PN  weighted  ir lietder ības koeficienta sv ērtā da ļiņu skaita emisija, da ļiņas uz kilometru;  
UF j ir posma j lietder ības koeficients saska ņā ar š ā papildpielikuma 5. papildin ājumu;LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/589
 
PN  CD,j ir posma j da ļiņu skaita emisija, kas akumul ēto ener ģiju pat ērējošam 1. tipa testam noteikta 
saska ņā ar 7. papildpielikuma 4. punktu, da ļiņas uz kilometru;  
PN  CS ir da ļiņu skaita emisija, kas uzl ādi noturošam 1. tipa testam noteikta saska ņā ar š ā papildpieli ­
kuma 4.1.1. punktu, da ļiņas uz kilometru;  
j ir attiec īgā posma indeksa skaitlis;  
k ir nobraukto posmu skaits l īdz p ārejas cikla n beig ām saska ņā ar š ā papildpielikuma 3.2.4.4. 
punktu.  
4.1.3.3. Lietder ības koeficienta sv ērto cietda ļiņu emisiju apr ēķina ar š ādu vien ādojumu:  
PM  weighted ¼ X  n c 
c¼1 ðUF  c Ü PM  CD;c Þ þ ð1 Ä X  n c 
c¼1 UF  c Þ Ü PM  CS 
kur:  
PM  weighted  ir lietder ības koeficienta sv ērtā cietda ļiņu emisija, mg/km;  
UF c ir cikla c lietder ības koeficients saska ņā ar š ā papildpielikuma 5. papildin ājumu;  
PM  CD,c ir cikla c akumul ēto ener ģiju pat ērējoša cietda ļiņu emisija, kas akumul ēto ener ģiju pat ērējošam 1. 
tipa testam noteikta saska ņā ar 7. papildpielikuma 3.3. punktu, mg/km;  
PM  CS ir uzl ādi noturoša 1. tipa testa cietda ļiņu emisija saska ņā ar š ā papildpielikuma 4.1.1. punktu, 
mg/km;  
c ir attiec īgā cikla indeksa skaitlis;  
n c ir nobraukto piem ērojamo  WLTP  testa ciklu skaits l īdz p ārejas cikla n beig ām saska ņā ar š ā 
papildpielikuma 3.2.4.4. punktu.  
4.2. Degvielas pat ēriņa apr ēķin āšana.  
4.2.1.  OVC-HEV , NOVC-HEV  un NOVC-FCHV  uzl ādi noturošs degvielas pat ēriņš 
4.2.1.1.  OVC-HEV  un NOVC-HEV  uzl ādi noturošu degvielas pat ēriņu apr ēķina pak āpeniski saska ņā ar A8/6. tabulu.  
A8/6. tabula  
OVC-HEV  un  NOVC-HEV  gal īgā uzl ādi noturoša degvielas pat ēriņa apr ēķin āšana  
Avots  Ievaddati  Process  Rezult āts Darb ības Nr.  
Šā papildpielikuma 
A8/5. tabulas 6. un 
7. darb ības rezult āts M i,CS,c,6  , g/km; 
M CO2,CS,c,7  , g/km; 
M CO2,CS,p,7  , g/km;  Degvielas pat ēriņa 
apr ēķin āšana 
saska ņā ar 7. 
papildpielikuma 6. 
punktu.  FC CS,c,1  , l/100 km; 
FC CS,p,1  , l/100 km;  1 
“testa transportl ī­
dzek ļa 1. tipa testa 
FC CS rezult āti”LV L 175/590 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
Avots  Ievaddati  Process  Rezult āts Darb ības Nr.  
Degvielas pat ēriņu 
atseviš ķi apr ēķina 
piem ērojamam 
ciklam un t ā 
posmiem. 
Šim nol ūkam: 
a) izmanto piem ē­
rojam ā posma 
vai cikla CO  2 
vērtības; 
b) izmanto krit ē­
rija emisijas 
vis ā cikl ā. 
Šīs tabulas 1. 
darb ība Katram testa trans ­
portl īdzeklim H un 
L: 
FC CS,c,1  , l/100 km; 
FC CS,p,1  , l/100 km;  Attiec ībā uz 
degvielas pat ēriņu 
izmanto v ērtības, 
kas ieg ūtas š īs 
tabulas 1. darb ībā. 
Degvielas pat ēriņa 
vērtības noapa ļo 
līdz trim z īm ēm 
aiz komata.  FC CS,c,H  , l/100 km; 
FC CS,p,H  , l/100 km; 
un ja transportl ī­
dzeklis L tika 
test ēts: 
FC CS,c,L  , l/100 km; 
FC CS,p,L  , l/100 km;  2 
“interpol ācijas 
saimes rezult āts” 
gal īgais krit ērija 
emisiju rezult āts 
Šīs tabulas 2. 
darb ība FC CS,c,H  , l/100 km; 
FC CS,p,H  , l/100 km; 
un ja transportl ī­
dzeklis L tika 
test ēts: 
FC CS,c,L  , l/100 km; 
FC CS,p,L  , l/100 km;  Degvielas pat ēriņa 
apr ēķins saska ņā ar 
šā papildpielikuma 
4.5.5.1. punktu 
attiec ībā uz inter ­
pol ācijas saimes 
atseviš ķiem trans ­
portl īdzek ļiem. 
Degvielas pat ēriņa 
vērtības noapa ļo 
saska ņā ar A8/2. 
tabulu.  FC CS,c,ind  , l/100 
km; 
FC CS,p,ind  , l/100 
km; 3 
“atseviš ķa transpor ­
tlīdzek ļa rezult āts” 
Gal īgais degvielas 
pat ēriņa rezult āts 
4.2.1.2.  NOVC-FCHV  uzl ādi noturošs degvielas pat ēriņš 
4.2.1.2.1. Gal īgo testa degvielas pat ēriņa rezult ātu apr ēķinu pak āpeniskas darb ības attiec ībā uz NOVC-FCHV  uzl ādi 
noturošu 1. tipa testu  
Rezult ātus apr ēķina A8/7. tabul ā nor ādītaj ā sec ībā. Re ģistr ē visus attiecin āmos rezult ātus slej ā “Rezult āts”. 
Slej ā “Process” ir nor ādīti punkti, kuri j āizmanto apr ēķinam vai kuros ir ietverti papildu apr ēķini. 
Šaj ā tabul ā vien ādojumos un rezult ātos izmanto š ādu nomenklat ūru: 
c: viss piem ērojamais testa cikls;  
p: katrs piem ērojamais cikla posms;  
CS: uzl ādi noturošs;LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/591
 
A8/7. tabula  
NOVC-FCHV  gal īgā uzl ādi noturoša degvielas pat ēriņa apr ēķin āšana  
Avots  Ievaddati  Process  Rezult āts Darb ības Nr.  
Šā papildpielikuma 
7. papildin ājums.  Neproporcion āls 
uzl ādi noturošs 
degvielas pat ēriņš 
FC CS,nb  , kg/100 
km Uzl ādi noturošs 
degvielas pat ēriņš 
saska ņā ar š ā 
papildpielikuma 7. 
papildin ājuma 
2.2.6. punktu  FC CS,c,1  , kg/100 
km; 1 
Šīs tabulas 1. 
darb ības rezult āts FC CS,c,1  , kg/100 
km; AUEAS elektro ­
ener ģijas izmai ņu 
korekcija 
8. papildpielikums; 
šā papildpielikuma 
4.2.1.2.2. un 
4.2.1.2.3. punkts  FC CS,c,2  , kg/100 
km; 2 
Šīs tabulas 2. 
darb ības rezult āts FC CS,c,2  , kg/100 
km; ATCT korekcija 
saska ņā ar 6.a 
papildpielikuma 
3.8.2. punktu.  
Nolietošan ās koefi ­
cienti, kas apr ēķi­
nāti saska ņā ar VII 
pielikumu.  FC CS,c,3  , kg/100 
km; 3 
“Viena testa rezul ­
tāts” 
Šīs tabulas 3. 
darb ības rezult āts Katram testam: 
FC CS,c,3  , kg/100 
km; Testu vid ējās 
vērtības ieg ūšana 
un pazi ņot ā v ērtība 
saska ņā ar 6. 
papildpielikuma 
1.1.2.–1.1.2.3. 
punktu.  FC CS,c,4  , kg/100 
km; 4 
Šīs tabulas 4. 
darb ības rezult āts FC CS,c,4  , kg/100 
km; 
FC CS,c,declared  , 
kg/100 km  Posma v ērtību 
saska ņošana. 
6. papildpielikuma 
1.1.2.4. punkts 
Un: 
FC CS;c5 ¼ 
FC CS;c;declared  FC CS,c,5  , kg/100 
km; 5 
“testa transportl ī­
dzek ļa 1. tipa testa 
FC CS rezult āti” 
4.2.1.2.2. Ja nepiem ēro korekciju saska ņā ar š ā papildpielikuma 2. papildin ājuma 1.1.4. punktu, izmanto š ādu uzl ādi 
noturošu degvielas pat ēriņu: 
FC CS ¼ FC  CS;nb 
kur:  
FC CS ir uzl ādi noturoša 1. tipa testa uzl ādi noturošs degvielas pat ēriņš saska ņā ar A8/7. tabulu, 2. darb ība, 
kg/100 km;  
FC CS,nb  ir uzl ādi noturoša 1. tipa testa neproporcion āls uzl ādi noturošs degvielas pat ēriņš, kas nav kori ģēts 
attiec ībā pret ener ģijas bilanci, k ā noteikts A8/7. tabul ā, 1. darb ība, kg/100 km.LV L 175/592 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
4.2.1.2.3. Ja saska ņā ar š ā papildpielikuma 2. papildin ājuma 1.1.3. punktu ir j ākori ģē degvielas pat ēriņš, vai gad ījum ā, 
ja ir veikta korekcija saska ņā ar š ā papildpielikuma 2. papildin ājuma 1.1.4. punktu, degvielas pat ēriņa 
korekcijas koeficientu nosaka saska ņā ar š ā papildpielikuma 2. papildin ājuma 2. punktu. Kori ģēto uzl ādi 
noturošo degvielas pat ēriņu nosaka ar š ādu vien ādojumu: 
FC CS ¼ FC  CS;nb Ä K fuel;FCHV Ü EC  DC;CS 
kur:  
FC CS ir uzl ādi noturoša 1. tipa testa uzl ādi noturošs degvielas pat ēriņš saska ņā ar A8/7. tabulu, 2. 
darb ība, kg/100 km;  
FC CS,nb  ir uzl ādi noturoša 1. tipa testa neproporcion āls degvielas pat ēriņš, kas nav kori ģēts attiec ībā pret 
ener ģijas bilanci, k ā noteikts A8/7. tabul ā, 1. darb ība, kg/100 km;  
EC DC,CS  ir uzl ādi noturoša 1. tipa testa elektroener ģijas pat ēriņš saska ņā ar š ā papildpielikuma 4.3. punktu, 
Wh/km;  
K fuel,FCHV  ir degvielas pat ēriņa korekcijas koeficients saska ņā ar š ā papildpielikuma 2. papildin ājuma 2.3.1. 
punktu, (kg/100 km)/(Wh/km).  
4.2.2.  OVC-HEV  lietder ības koeficienta sv ērtais akumul ēto ener ģiju pat ērējošs degvielas pat ēriņš 
Lietder ības koeficienta sv ērto akumul ēto ener ģiju pat ērējošo degvielas pat ēriņu FC  CD apr ēķina ar š ādu vien ā­
dojumu: 
FC CD ¼ P  k 
j¼1 ðUF  j Ü FC  CD;j Þ 
P  k 
j¼1 UF  j 
kur:  
FC CD ir lietder ības koeficienta sv ērtais akumul ēto ener ģiju pat ērējošs degvielas pat ēriņš, l/100 km;  
FC CD,j ir akumul ēto ener ģiju pat ērējoša 1. tipa testa posma j degvielas pat ēriņš, kas noteikts saska ņā ar 7. 
papildpielikuma 6. punktu, l/100 km;  
UF j ir posma j lietder ības koeficients saska ņā ar š ā papildpielikuma 5. papildin ājumu;  
j ir attiec īgā posma indeksa skaitlis;  
k ir nobraukto posmu skaits l īdz p ārejas cikla beig ām saska ņā ar š ā papildpielikuma 3.2.4.4. punktu.  
Ja izmanto interpol ācijas pieeju, k ir nobraukto posmu skaits l īdz transportl īdzek ļa L p ārejas cikla beig ām. 
n veh_L  
Ja p ārejas ciklu skaits,  n veh  H , ko nobraucis transportl īdzeklis H un — attiec īgā gad ījum ā — interpol ācijas 
saimes atseviš ķs transportl īdzeklis,  n veh  ind , ir maz āks par p ārejas ciklu skaitu, n  veh_L  , kuru nobraucis trans ­
portl īdzeklis L, apr ēķin ā ietver transportl īdzek ļa H un — attiec īgā gad ījum ā — atseviš ķa transportl īdzek ļa 
apstiprin āšanas ciklu. P ēc tam katra apstiprin āšanas cikla posma degvielas pat ēriņu kori ģē attiec ībā pret 
nulles elektroener ģijas pat ēriņu EC  DC;CD;j ¼ 0, izmantojot degvielas pat ēriņa korekcijas koeficientu saska ņā 
ar š ā papildpielikuma 2. papildin ājumu.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/593
 
4.2.3.  OVC-HEV  lietder ības koeficienta sv ērtais degvielas pat ēriņš 
Akumul ēto ener ģiju pat ērējoša un uzl ādi noturoša 1. tipa testa lietder ības koeficienta sv ērto degvielas 
pat ēriņu apr ēķina ar š ādu vien ādojumu: 
FC weighted ¼ X  k 
j¼1 ðUF  j Ü FC  CD;j Þ þ ð1 Ä X  k 
j¼1 UF  j Þ Ü FC  CS 
kur:  
FC weighted  ir lietder ības koeficienta sv ērtais degvielas pat ēriņš, l/100 km;  
UF j ir posma j lietder ības koeficients saska ņā ar š ā papildpielikuma 5. papildin ājumu;  
FC CD,j ir akumul ēto ener ģiju pat ērējoša 1. tipa testa posma j degvielas pat ēriņš, kas noteikts saska ņā ar 7. 
papildpielikuma 6. punktu, l/100 km;  
FC CS ir degvielas pat ēriņš, kas noteikts saska ņā ar A8/6. tabulu, 1. darb ība, l/100 km;  
j ir attiec īgā posma indeksa skaitlis;  
k ir nobraukto posmu skaits l īdz p ārejas cikla beig ām saska ņā ar š ā papildpielikuma 3.2.4.4. 
punktu.  
Ja izmanto interpol ācijas pieeju, k ir nobraukto posmu skaits l īdz transportl īdzek ļa L p ārejas cikla beig ām. 
n veh_L  
Ja p ārejas ciklu skaits,  n veh  H , ko nobraucis transportl īdzeklis H un — attiec īgā gad ījum ā — interpol ācijas 
saimes atseviš ķs transportl īdzeklis,  n veh  ind , ir maz āks par p ārejas ciklu skaitu, n  veh_L  , kuru nobraucis trans ­
portl īdzeklis L, apr ēķin ā ietver transportl īdzek ļa H un — attiec īgā gad ījum ā — atseviš ķa transportl īdzek ļa 
apstiprin āšanas ciklu. P ēc tam katra apstiprin āšanas cikla posma degvielas pat ēriņu kori ģē attiec ībā pret 
nulles elektroener ģijas pat ēriņu EC  DC;CD;j ¼ 0, izmantojot degvielas pat ēriņa korekcijas koeficientu saska ņā 
ar š ā papildpielikuma 2. papildin ājumu.  
4.3. Elektroener ģijas pat ēriņa apr ēķins 
Lai noteiktu elektroener ģijas pat ēriņu, pamatojoties uz str āvu un spriegumu, kas noteikti saska ņā ar š ā 
papildpielikuma 3. papildin ājumu, izmanto š ādus vien ādojumus: 
EC  DC;j ¼ ΔE REESS ;j 
d j 
kur:  
EC DC,j ir elektroener ģijas pat ēriņš attiec īgaj ā laikposm ā j, pamatojoties uz AUEAS izl ādi, Wh/km;  
ΔE REESS,j  ir visu AUEAS elektroener ģijas izmai ņas attiec īgaj ā laikposm ā j, Wh;  
d j ir attiec īgaj ā laikposm ā j nobrauktais att ālums, km;  
un 
ΔE REESS ;j ¼ X  n 
j¼1 ΔE REESS ;j;iLV L 175/594 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
kur:  
ΔE REESS,j,i  : ir AUEAS (i) elektroener ģijas izmai ņas attiec īgaj ā laikposm ā j, Wh;  
un 
ΔE REESS ;j;i ¼ 1 
3600 Ü Z t end 
t 0 UðtÞ REESS ;j;i Ü IðtÞ j;i dt 
kur:  
U(t)  REESS,j,i  ir AUEAS (i) spriegums attiec īgaj ā laikposm ā j, kas noteikts saska ņā ar š ā papildpielikuma 3. 
papildin ājumu, V;  
t 0 ir laiks attiec īgā laikposma j s ākum ā, s; 
t end ir laiks attiec īgā laikposma j beig ās, s;  
I(t) j,i ir AUEAS (i) elektrisk ā str āva attiec īgaj ā laikposm ā j, kas noteikta saska ņā ar š ā papildpielikuma 
3. papildin ājumu, A;  
i ir attiec īgās AUEAS indeksa skaitlis;  
n ir AUEAS kop ējais skaits;  
j ir attiec īgā laikposma indekss, kur laikposms var b ūt jebk āda posmu vai ciklu kombin ācija;  
1 
3600  ir koeficients p ārrēķin āšanai no Ws uz kWh.  
4.3.1.  OVC-HEV  lietder ības koeficienta sv ērtais akumul ēto ener ģiju pat ērējošs elektroener ģijas pat ēriņš, pamatojo ­
ties uz atk ārtotas uzl ādes elektroener ģiju no elektrot īkla 
Lietder ības koeficienta sv ērto akumul ēto ener ģiju pat ērējošo elektroener ģijas pat ēriņu, pamatojoties uz atk ār­
totas uzl ādes elektroener ģiju no elektrot īkla, apr ēķina ar š ādu vien ādojumu:  
EC  AC;CD ¼ P  k 
j¼1 ðUF  j Ü EC  AC;CD;j Þ 
P  k 
j¼1 UF  j 
kur:  
EC AC,CD  ir lietder ības koeficienta sv ērtais akumul ēto ener ģiju pat ērējošs elektroener ģijas pat ēriņš, pamato ­
joties uz atk ārtotas uzl ādes elektroener ģiju no elektrot īkla, Wh/km;  
UF j ir posma j lietder ības koeficients saska ņā ar š ā papildpielikuma 5. papildin ājumu;LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/595
 
EC AC,CD,j  ir posma j elektroener ģijas pat ēriņš, pamatojoties uz atk ārtotas uzl ādes elektroener ģiju no elek ­
trot īkla, Wh/km;  
un 
EC  AC;CD;j ¼ EC  CD;CD;j Ü E AC P  k 
j¼1 ΔE REESS ;j 
kur:  
EC DC,CD,j  ir akumul ēto ener ģiju pat ērējoša 1. tipa testa posma j elektroener ģijas pat ēriņš, pamatojoties uz 
AUEAS izl ādi, saska ņā ar š ā papildpielikuma 4.3. punktu, Wh/km;  
E AC ir atk ārtotas uzl ādes elektroener ģija no elektrot īkla, kas noteikta saska ņā ar š ā papildpielikuma 
3.2.4.6. punktu, Wh;  
ΔE REESS,j  ir visu AUEAS elektroener ģijas izmai ņas posm ā j saska ņā ar š ā papildin ājuma 4.3. punktu, Wh;  
j ir attiec īgā posma indeksa skaitlis;  
k ir nobraukto posmu skaits l īdz transportl īdzek ļa L p ārejas cikla beig ām, n  veh_L  , saska ņā ar š ā 
papildpielikuma 3.2.4.4. punktu.  
4.3.2.  OVC-HEV  lietder ības koeficienta sv ērtais elektroener ģijas pat ēriņš, pamatojoties uz atk ārtotas uzl ādes elek ­
troener ģiju no elektrot īkla 
Lietder ības koeficienta sv ērto elektroener ģijas pat ēriņu, pamatojoties uz atk ārtotas uzl ādes elektroener ģiju no 
elektrot īkla, apr ēķina ar š ādu vien ādojumu: 
EC  AC;weighted ¼ X  k 
j¼1 ðUF  j Ü EC  AC;CD;j Þ 
kur:  
EC AC,weighted  ir lietder ības koeficienta sv ērtais elektroener ģijas pat ēriņš, pamatojoties uz atk ārtotas uzl ādes 
elektroener ģiju no elektrot īkla, Wh/km;  
UF j ir posma j lietder ības koeficients saska ņā ar š ā papildpielikuma 5. papildin ājumu;  
EC AC,CD,j  ir posma j elektroener ģijas pat ēriņš, pamatojoties uz atk ārtotas uzl ādes elektroener ģiju no 
elektrot īkla saska ņā ar š ā papildpielikuma 4.3.1. punktu, Wh/km;  
j ir attiec īgā posma indeksa skaitlis;  
k ir nobraukto posmu skaits l īdz transportl īdzek ļa L p ārejas cikla beig ām, n  veh_L  , saska ņā ar š ā 
papildpielikuma 3.2.4.4. punktu.LV L 175/596 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
4.3.3.  OVC-HEV  elektroener ģijas pat ēriņš 
4.3.3.1. Konkr ēta cikla elektroener ģijas pat ēriņa noteikšana  
Elektroener ģijas pat ēriņu, pamatojoties uz atk ārtotas uzl ādes elektroener ģiju no elektrot īkla un l īdzv ērtīgo 
kop ējo pilnuzl ādes nobraukumu, apr ēķina ar š ādu vien ādojumu: 
EC ¼ E AC 
EAER 
kur:  
EC ir piem ērojam ā WLTP  testa cikla elektroener ģijas pat ēriņš, pamatojoties uz atk ārtotas uzl ādes elek ­
troener ģiju no elektrot īkla un l īdzv ērtīgo kop ējo pilnuzl ādes nobraukumu, Wh/km;  
E AC ir atk ārtotas uzl ādes elektroener ģija no elektrot īkla saska ņā ar š ā papildpielikuma 3.2.4.6. punktu, 
Wh;  
EAER ir l īdzv ērtīgais kop ējais pilnuzl ādes nobraukums saska ņā ar š ā papildpielikuma 4.4.4.1. punktu, km.  
4.3.3.2. Konkr ēta posma elektroener ģijas pat ēriņa noteikšana  
Konkr ēta posma elektroener ģijas pat ēriņu, pamatojoties uz atk ārtotas uzl ādes elektroener ģiju no elektrot īkla 
un konkr ēta posma l īdzv ērtīgo kop ējo pilnuzl ādes nobraukumu, apr ēķina ar š ādu vien ādojumu: 
EC  p ¼ E AC 
EAER  p 
kur:  
EC P : ir konkr ēta posma elektroener ģijas pat ēriņš, pamatojoties uz atk ārtotas uzl ādes elektroener ģiju no 
elektrot īkla un l īdzv ērtīgo kop ējo pilnuzl ādes nobraukumu, Wh/km;  
E AC : ir atk ārtotas uzl ādes elektroener ģija no elektrot īkla saska ņā ar š ā papildpielikuma 3.2.4.6. punktu, 
Wh;  
EAER  P : ir konkr ēta posma l īdzv ērtīgais kop ējais pilnuzl ādes nobraukums saska ņā ar š ā papildpielikuma 
4.4.4.2. punktu, km.  
4.3.4.  PEV  elektroener ģijas pat ēriņš 
4.3.4.1. Šaj ā punkt ā noteikto elektroener ģijas pat ēriņu apr ēķina tikai tad, ja transportl īdzeklis ir sp ējis izbraukt 
piem ērojamo testa ciklu ar ātruma l īknes pielaid ēm saska ņā ar 6. papildpielikuma 1.2.6.6. punktu vis ā 
attiec īgaj ā laikposm ā. 
4.3.4.2. Elektroener ģijas pat ēriņa noteikšana piem ērojamam  WLTP  testa ciklam  
Piem ērojam ā WLTP  testa cikla elektroener ģijas pat ēriņu, pamatojoties uz atk ārtotas uzl ādes elektroener ģiju 
no elektrot īkla un t īro pilnuzl ādes nobraukumu, apr ēķina ar š ādu vien ādojumu: 
EC  WLTC ¼ E AC 
PER  WLTCLV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/597
 
kur:  
EC WLTC  ir piem ērojam ā WLTP  testa cikla elektroener ģijas pat ēriņš, pamatojoties uz atk ārtotas uzl ādes 
elektroener ģiju no elektrot īkla un t īro pilnuzl ādes nobraukumu piem ērojamam  WLTP  testa ciklam, 
Wh/km;  
E AC ir atk ārtotas uzl ādes elektroener ģija no elektrot īkla saska ņā ar š ā papildpielikuma 3.4.4.3. punktu, 
Wh;  
PER  WLTC  ir piem ērojam ā WLTP  testa cikla t īrais pilnuzl ādes nobraukums, kas apr ēķin āts saska ņā ar š ā 
papildpielikuma 4.4.2.1.1. vai 4.4.2.2.1. punktu atkar ībā no izmantojam ās PEV  testa proced ūras, 
km. 
4.3.4.3. Elektroener ģijas pat ēriņa noteikšana piem ērojamam  WLTP  pils ētas testa ciklam  
Piem ērojam ā WLTP  pils ētas testa cikla elektroener ģijas pat ēriņu, pamatojoties uz atk ārtotas uzl ādes elek ­
troener ģiju no elektrot īkla un t īro pilnuzl ādes nobraukumu piem ērojamam  WLTP  pils ētas testa ciklam, 
apr ēķina ar š ādu vien ādojumu: 
EC  city ¼ E AC 
PER  city 
kur:  
EC city ir piem ērojam ā WLTP  pils ētas testa cikla elektroener ģijas pat ēriņš, pamatojoties uz atk ārtotas uzl ādes 
elektroener ģiju no elektrot īkla un t īro pilnuzl ādes nobraukumu piem ērojamam  WLTP  pils ētas testa 
ciklam, Wh/km;  
E AC ir atk ārtotas uzl ādes elektroener ģija no elektrot īkla saska ņā ar š ā papildpielikuma 3.4.4.3. punktu, 
Wh;  
PER  city ir piem ērojam ā WLTP  pils ētas testa cikla t īrais pilnuzl ādes nobraukums, kas apr ēķin āts saska ņā ar š ā 
papildpielikuma 4.4.2.1.2. vai 4.4.2.2.2. punktu atkar ībā no izmantojam ās PEV  testa proced ūras, 
km. 
4.3.4.4. Konkr ētu posmu v ērtību elektroener ģijas pat ēriņa noteikšana  
Katra atseviš ķa posma elektroener ģijas pat ēriņu, pamatojoties uz atk ārtotas uzl ādes elektroener ģiju no elek ­
trot īkla un konkr ēta posma t īro pilnuzl ādes nobraukumu, apr ēķina ar š ādu vien ādojumu: 
EC  p ¼ E AC 
PER  p 
kur:  
EC p ir katra atseviš ķa posma p elektroener ģijas pat ēriņš, pamatojoties uz atk ārtotas uzl ādes elektroener ģiju 
no elektrot īkla un konkr ēta posma t īro pilnuzl ādes nobraukumu, Wh/km;  
E AC ir atk ārtotas uzl ādes elektroener ģija no elektrot īkla saska ņā ar š ā papildpielikuma 3.4.4.3. punktu, Wh;  
PER  p ir konkr ēta posma t īrais pilnuzl ādes nobraukums, kas apr ēķin āts saska ņā ar š ā papildpielikuma 
4.4.2.1.3. vai 4.4.2.2.3. punktu atkar ībā no izmantojam ās PEV  testa proced ūras, km.LV L 175/598 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
4.4. Pilnuzl ādes nobraukumu apr ēķin āšana  
4.4.1.  OVC-HEV  kop ējie elektriskie pilnuzl ādes nobraukumi ( AER ) un AER  city 
4.4.1.1. Kop ējais pilnuzl ādes nobraukums ( AER ) 
OVC-HEV  kop ējo pilnuzl ādes nobraukumu ( AER ) nosaka akumul ēto ener ģiju pat ērējoš ā 1. tipa test ā, k ā 
aprakst īts š ā papildpielikuma 3.2.4.3. punkt ā saist ībā ar 1. iesp ējas testu sec ību un k ā min ēts š ā papildpie ­
likuma 3.2.6.1. punkt ā saist ībā ar 3. iesp ējas testu sec ību, izbraucot piem ērojamo  WLTP  testa ciklu saska ņā 
ar š ā papildpielikuma 1.4.2.1. punktu.  AER  defin ē k ā att ālumu, kas nobraukts no akumul ēto ener ģiju 
pat ērējoša 1. tipa testa s ākuma l īdz br īdim, kad sadedzes dzin ējs s āk pat ērēt degvielu.  
4.4.1.2. Kop ējais pilnuzl ādes nobraukums pils ētā AER  city 
4.4.1.2.1.  OVC-HEV  kop ējo pilnuzl ādes nobraukumu AER  city pils ētā nosaka akumul ēto ener ģiju pat ērējoš ā 1. tipa test ā, 
kā aprakst īts š ā papildpielikuma 3.2.4.3. punkt ā saist ībā ar 1. iesp ējas testu sec ību un k ā min ēts š ā papil ­
dpielikuma 3.2.6.1. punkt ā saist ībā ar 3. iesp ējas testu sec ību, izbraucot piem ērojamo  WLTP  pils ētas testa 
ciklu saska ņā ar š ā papildpielikuma 1.4.2.2. punktu. AER  city defin ē k ā att ālumu, kas nobraukts no akumul ēto 
ener ģiju pat ērējoša 1. tipa testa s ākuma l īdz br īdim, kad sadedzes dzin ējs s āk pat ērēt degvielu.  
4.4.1.2.2. K ā alternat īvu š ā papildpielikuma 4.4.1.2.1. punktam kop ējo pilnuzl ādes nobraukumu pils ētā AER  city var 
noteikt akumul ēto ener ģiju pat ērējoš ā 1. tipa test ā, k ā aprakst īts š ā papildpielikuma 3.2.4.3. punkt ā, 
izbraucot piem ērojamos  WLTP  testa ciklus saska ņā ar š ā papildpielikuma 1.4.2.1. punktu. T ādā gad ījum ā 
neveic akumul ēto ener ģiju pat ērējošo 1. tipa testu, kur ā izbrauc piem ērojamo  WLTP  pils ētas testa ciklu, un 
kop ējo pilnuzl ādes nobraukumu pils ētā AER  city apr ēķina ar š ādu vien ādojumu:  
AER  city ¼ UBE  city 
EC  DC;city 
kur:  
UBE  city ir lietder īgā AUEAS ener ģija, kas noteikta no š ā papildpielikuma 3.2.4.3. punkt ā aprakst ītā akumu ­
lēto ener ģiju pat ērējoš ā 1. tipa testa s ākuma, izbraucot piem ērojamos  WLTP  testa ciklus, l īdz 
br īdim, kad sadedzes dzin ējs s āk pat ērēt degvielu, Wh;  
EC DC,city  ir sv ērtais elektroener ģijas pat ēriņš piem ērojamos  WLTP  pils ētas testa ciklos, kas izbraukti tikai ar 
elektroener ģiju akumul ēto ener ģiju pat ērējoša 1. tipa testa ietvaros, k ā aprakst īts š ā papildpielikuma 
3.2.4.3. punkt ā, izbraucot piem ērojamo(-s)  WLTP  testa ciklu(-s), Wh/km;  
un 
UBE  city ¼ X  k 
j¼1 ΔE REESS ;j 
kur:  
ΔE REESS,j  ir visu AUEAS elektroener ģijas izmai ņas posm ā j, Wh;  
j ir attiec īgā posma indeksa skaitlis;  
k ir posmu skaits, kas izbraukti no testa s ākuma l īdz posmam, kad sadedzes dzin ējs s āk pat ērēt 
degvielu (neieskaitot šo posmu);LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/599
 
un 
EC  DC;city ¼ X  n city;pe 
j¼1 EC  DC;city;j Ü K city;j 
kur:  
EC DC,city,j  ir elektroener ģijas pat ēriņš WLTP  pils ētas testa ciklam j, kas izbraukts tikai ar elektroener ģiju 
akumul ēto ener ģiju pat ērējoša 1. tipa testa ietvaros, k ā aprakst īts š ā papildpielikuma 3.2.4.3. 
punkt ā, izbraucot piem ērojamos  WLTP  testa ciklus, Wh/km;  
K city,j ir sv ēruma koeficients piem ērojamam  WLTP  pils ētas testa ciklam j, kas izbraukts tikai ar elek ­
troener ģiju akumul ēto ener ģiju pat ērējoša 1. tipa testa ietvaros, k ā aprakst īts š ā papildpielikuma 
3.2.4.3. punkt ā, izbraucot piem ērojamos  WLTP  testa ciklus;  
j ir indeksa skaitlis attiec īgajam piem ērojamam  WLTP  pils ētas testa ciklam, kas izbraukts tikai ar 
elektroener ģiju; 
n city,pe  ir to piem ērojamo  WLTP  pils ētas testa ciklu skaits, kuri izbraukti tikai ar elektroener ģiju; 
un 
K city;1 ¼ ΔE REESS ;city;1 
UBE  city 
kur:  
ΔE REESS,city,1  ir visu AUEAS elektroener ģijas izmai ņas akumul ēto ener ģiju pat ērējoša 1. tipa testa pirm ā 
piem ērojam ā WLTP  pils ētas testa cikla laik ā, Wh;  
un 
K city;j ¼ 1 Ä K city;1 
n city;pe Ä 1 j ¼ 2 to n  city;pe · 
4.4.2.  PEV  tīrais pilnuzl ādes nobraukums  
Šaj ā punkt ā noteiktos nobraukumus apr ēķina tikai tad, ja transportl īdzeklis ir sp ējis izbraukt piem ērojamo  
WLTP  testa ciklu ar ātruma l īknes pielaid ēm saska ņā ar 6. papildpielikuma 1.2.6.6. punktu vis ā attiec īgaj ā 
laikposm ā. 
4.4.2.1. T īro pilnuzl ādes nobraukumu noteikšana, piem ērojot sa īsin āto 1. tipa testa proced ūru 
4.4.2.1.1.  PEV  tīro pilnuzl ādes nobraukumu piem ērojamam  WLTP  testa ciklam PER  WLTC  apr ēķina no š ā papildpieli ­
kuma 3.4.4.2. punkt ā aprakst ītā sa īsin ātā 1. tipa testa, izmantojot š ādus vien ādojumus:  
PER  WLTC ¼ UBE  STP 
EC  DC;WLTC  
kur:  
UBE  STP ir lietder īgā AUEAS ener ģija, kas noteikta no sa īsin ātas 1. tipa testa proced ūras s ākuma l īdz 
br īdim, kad tiek sasniegts apst āšan ās krit ērijs, k ā defin ēts š ā papildpielikuma 3.4.4.2.3. punkt ā, 
Wh;LV L 175/600 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
EC DC,WLTC  ir 1. tipa testa sa īsin ātas 1. tipa testa proced ūras DS  1 un DS  2 piem ērojam ā WLTP  testa cikla 
sv ērtais elektroener ģijas pat ēriņš, Wh/km;  
un 
UBE  STP ¼ ΔE REESS ;DS  1 þ ΔE REESS ;DS  2 þ ΔE REESS ;CSS  M þ ΔE REESS ;CCS  E 
kur:  
ΔE REESS ;DS  1 ir visu AUEAS elektroener ģijas izmai ņas sa īsin ātas 1. tipa testa proced ūras DS  1 laik ā, Wh;  
ΔE REESS ;DS  2 ir visu AUEAS elektroener ģijas izmai ņas sa īsin ātas 2. tipa testa proced ūras DS  1 laik ā, Wh;  
ΔE REESS ;CSS  M ir visu AUEAS elektroener ģijas izmai ņas sa īsin ātas 1. tipa testa proced ūras CSS  M laik ā, Wh;  
ΔE REESS ;CSS  E ir visu AUEAS elektroener ģijas izmai ņas sa īsin ātas 1. tipa testa proced ūras CSS  E laik ā, Wh;  
un 
EC  DC;WLTC ¼ X  2 
j¼1 EC  DC;WLTC ;j Ü K WLTC ;j 
kur:  
EC DC,WLTC,j  ir sa īsin ātas 1. tipa testa proced ūras piem ērojam ā WLTP  testa cikla DS  j elektroener ģijas pat ēriņš 
saska ņā ar š ā papildpielikuma 4.3. punktu, Wh/km;  
k WLTC,j  ir sa īsin ātas 1. tipa testa proced ūras DS  j piem ērojam ā WLTP  testa cikla sv ēruma koeficients;  
un 
K WLTC ;1 ¼ ΔE REESS ;WLTC ;1 
UBE  STP and K  WLTC ;2 ¼ 1 Ä K WLTC ;1 
kur:  
K WLTC,j  ir sa īsin ātas 1. tipa testa proced ūras DS  j piem ērojam ā WLTP  testa cikla sv ēruma koeficients;  
ΔE REESS,WLTC,1  ir visu AUEAS elektroener ģijas izmai ņas sa īsin ātas 1. tipa testa proced ūras DS  1 piem ērojam ā 
WLTP  testa cikla laik ā, Wh.  
4.4.2.1.2.  PEV  tīro pilnuzl ādes nobraukumu piem ērojamam  WLTP  pils ētas testa ciklam PER  city apr ēķina no š ā papil ­
dpielikuma 3.4.4.2. punkt ā aprakst ītā sa īsin ātās 1. tipa testa proced ūras, izmantojot š ādus vien ādojumus:LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/601
 
PER  city ¼ UBE  STP 
EC  DC;city 
kur:  
UBE  STP ir lietder īgā AUEAS ener ģija saska ņā ar š ā papildpielikuma 4.4.2.1.1. punktu, Wh;  
EC DC,city  ir sa īsin ātas 1. tipa testa proced ūras DS  1 un DS  2 piem ērojam ā WLTP  pils ētas testa cikla sv ērtais 
elektroener ģijas pat ēriņš, Wh/km;  
un 
EC  DC;city ¼ X  4 
j¼1 EC  DC;city;j Ü K city;j 
kur:  
EC DC,city,j  ir piem ērojam ā WLTP  pils ētas testa cikla elektroener ģijas pat ēriņš, ja sa īsin ātas 1. tipa testa 
proced ūras (saska ņā ar š ā papildpielikuma 4.3. punktu) DS  1 pirmais piem ērojamais  WLTP  pils ētas 
testa cikls ir apz īm ēts k ā j = 1, otrais DS  1 piem ērojamais  WLTP  pils ētas testa cikls ir apz īm ēts k ā 
j = 2, pirmais DS  2 piem ērojamais  WLTP  pils ētas testa cikls ir apz īm ēts k ā j = 3 un otrais DS  2 
piem ērojamais  WLTP  pils ētas testa cikls ir apz īm ēts k ā j = 4, Wh/km;  
K city,j ir piem ērojam ā WLTP  pils ētas testa cikla sv ēruma koeficients, ja DS  1 pirmais piem ērojamais  
WLTP  pils ētas testa cikls ir apz īm ēts k ā j = 1, otrais DS  1 piem ērojamais  WLTP  pils ētas testa 
cikls ir apz īm ēts k ā j = 2, pirmais DS  2 piem ērojamais  WLTP  pils ētas testa cikls ir apz īm ēts k ā j = 
3 un otrais DS  2 piem ērojamais  WLTP  pils ētas testa cikls ir apz īm ēts k ā j = 4;  
un 
K city;1 ¼ ΔE REESS ;city;1 
UBE  STP and K  city;j ¼ 1 Ä K city;1 
3 for j ¼ 2 … 4  
kur:  
ΔE REESS,city,1  ir visu AUEAS ener ģijas izmai ņas sa īsin ātas 1. tipa testa proced ūras DS  1 pirm ā piem ērojam ā 
WLTP  pils ētas testa cikla laik ā, Wh.  
4.4.2.1.3.  PEV  konkr ēta posma t īro pilnuzl ādes nobraukumu PER  p apr ēķina no š ā papildpielikuma 3.4.4.2. punkt ā 
aprakst ītā 1. tipa testa, izmantojot š ādus vien ādojumus:  
PER  p ¼ UBE  STP 
EC  DC;p 
kur:  
UBE  UBE ir lietder īgā AUEAS ener ģija saska ņā ar š ā papildpielikuma 4.4.2.1.1. punktu, Wh;  
EC DC,p  ir sa īsin ātas 1. tipa testa proced ūras DS  1 un DS  2 katra atseviš ķa posma sv ērtais elektroener ģijas 
pat ēriņš, Wh/km.LV L 175/602 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
Ja posms p = zems un posms p = vid ējs, izmanto š ādus vien ādojumus:  
EC  DC;p ¼ X  4 
j¼1 EC  DC;p;j Ü K p;j 
kur:  
EC DC,p,j  ir posma p elektroener ģijas pat ēriņš, ja sa īsin ātas 1. tipa testa proced ūras (saska ņā ar š ā papildpie ­
likuma 4.3. punktu) DS  1 pirmais posms p ir apz īm ēts k ā j = 1, otrais DS  1 posms p ir apz īm ēts k ā j 
= 2, pirmais DS  2 posms p ir apz īm ēts k ā j = 3 un otrais DS  2 posms p ir apz īm ēts k ā j = 4, Wh/km;  
K p,j ir posma p sv ēruma koeficients, ja sa īsin ātas 1. tipa testa proced ūras DS  1 pirmais posms p ir 
apz īm ēts k ā j = 1, otrais DS  1 posms p ir apz īm ēts k ā j = 2, pirmais DS  2 posms p ir apz īm ēts 
kā j = 3 un otrais DS  2 posms p ir apz īm ēts k ā j = 4;  
un 
K p;1 ¼ ΔE REESS ;p;1 
UBE  STP and K  p;j ¼ 1 Ä K p;1 
3 for j ¼ 2 … 4  
kur:  
ΔE REESS,p,1  : ir visu AUEAS ener ģijas izmai ņas sa īsin ātas 1. tipa testa proced ūras DS  1 pirm ā posma p laik ā, 
Wh.  
Ja posms p = augsts un posms p = ļoti augsts, izmanto š ādus vien ādojumus:  
EC  DC;p ¼ X  2 
j¼1 EC  DC;p;j Ü K p;j 
kur:  
EC DC,p,j  ir sa īsin ātas 1. tipa testa proced ūras DS  j posma p elektroener ģijas pat ēriņš saska ņā ar š ā papil ­
dpielikuma 4.3. punktu, Wh/km;  
k p,j ir sa īsin ātas 1. tipa testa proced ūras DS  j posma p sv ēruma koeficients;  
un 
K p;1 ¼ ΔE REESS ;p;1 
UBE  STP and K  p;2 ¼ 1 Ä K p;1 
kur:  
ΔE REESS,p,1  ir visu AUEAS elektroener ģijas izmai ņas sa īsin ātas 1. tipa testa proced ūras DS  1 pirm ā posma p 
laik ā, Wh.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/603
 
4.4.2.2. T īro pilnuzl ādes nobraukumu noteikšana, piem ērojot sec īgu ciklu 1. tipa testa proced ūru 
4.4.2.2.1.  PEV  tīro pilnuzl ādes nobraukumu piem ērojamam  WLTP  testa ciklam PER  WLTP  apr ēķina no š ā papildpieli ­
kuma 3.4.4.1. punkt ā aprakst ītā 1. tipa testa, izmantojot š ādus vien ādojumus:  
PER  WLTC ¼ UBE  CCP 
EC  DC;WLTC  
kur:  
UBE  CCP ir lietder īgā AUEAS ener ģija, kas noteikta no sec īgu ciklu 1. tipa testa proced ūras s ākuma l īdz 
br īdim, kad tiek sasniegts apst āšan ās krit ērijs saska ņā ar š ā papildpielikuma 3.4.4.1.3. punktu, 
Wh;  
EC DC,WLTC  ir piem ērojam ā WLTP  testa cikla elektroener ģijas pat ēriņš, kas noteikts sec īgu ciklu 1. tipa testa 
proced ūras piln ībā izbrauktos piem ērojamos  WLTP  testa ciklos, Wh/km;  
un 
UBE  CCP ¼ X  k 
j¼1 ΔE REESS ;j 
kur:  
ΔE REESS,j  ir visu AUEAS elektroener ģijas izmai ņas sec īgu ciklu 1. tipa testa proced ūras posma j laik ā, Wh;  
j ir attiec īgā posma indeksa skaitlis;  
k ir posmu skaits, kas izbraukti no s ākuma l īdz posmam, kad tiek sasniegts apst āšan ās krit ērijs 
(ieskaitot šo posmu);  
un 
EC  DC;WLTC ¼ X  n WLTC  
j¼1 EC  DC;WLTC ;j Ü K WLTC ;j 
kur:  
EC DC,WLTC,j  ir sec īgu ciklu 1. tipa testa proced ūras piem ērojam ā WLTP  testa cikla posma j elektroener ģijas 
pat ēriņš saska ņā ar š ā papildpielikuma 4.3. punktu, Wh/km;  
K WLTC,j  ir sec īgu ciklu 1. tipa testa proced ūras piem ērojam ā WLTP  testa cikla j sv ēruma koeficients;  
j ir piem ērojam ā WLTP  testa cikla indeksa skaitlis;  
n WLTC  ir pilnu izbraukto piem ērojamo  WLTP  testa ciklu kop ējais skaits;LV L 175/604 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
un 
K WLTC ;1 ¼ ΔE REESS ;WLTC ;1 
UBE  CCP and K  WLTC ;j ¼ 1 Ä K WLTC ;1 
n WLTC Ä 1 for j ¼ 2 … n  WLTC  
kur:  
ΔE REESS,WLTC,1  ir visu AUEAS elektroener ģijas izmai ņas sec īgu ciklu 1. tipa testa proced ūras pirm ā piem ē­
rojam ā WLTP  testa cikla laik ā, Wh.  
4.4.2.2.2.  PEV  tīro pilnuzl ādes nobraukumu  WLTP  pils ētas testa ciklam PER  city apr ēķina no š ā papildpielikuma 3.4.4.1. 
punkt ā aprakst ītā 1. tipa testa, izmantojot š ādus vien ādojumus:  
PER  city ¼ UBE  CCP 
EC  DC;city 
kur:  
UBE  CCP ir lietder īgā AUEAS ener ģija saska ņā ar š ā papildpielikuma 4.4.2.2.1. punktu, Wh;  
EC DC,city  ir piem ērojam ā WLTP  pils ētas testa cikla elektroener ģijas pat ēriņš, kas noteikts sec īgu ciklu 1. tipa 
testa proced ūras piln ībā izbrauktos piem ērojamos  WLTP  pils ētas testa ciklos, Wh/km;  
un 
EC  DC;city ¼ X  n city 
j¼1 EC  DC;city;jÜ K city;j 
kur:  
EC DC,city,j  ir sec īgu ciklu 1. tipa testa proced ūras piem ērojam ā WLTP  pils ētas testa cikla posma j elektro ­
ener ģijas pat ēriņš saska ņā ar š ā papildpielikuma 4.3. punktu, Wh/km;  
K city,j ir sec īgu ciklu 1. tipa testa proced ūras piem ērojam ā WLTP  pils ētas testa cikla j sv ēruma koefi ­
cients;  
j ir piem ērojam ā WLTP  pils ētas testa cikla indeksa skaitlis;  
n city ir pilnu izbraukto piem ērojamo  WLTP  pils ētas testa ciklu kop ējais skaits;  
un 
K city;1 ¼ ΔE REESS ;city;1 
UBE  CCP and K  city;j ¼ 1 Ä K city;1 
n city Ä 1 for j ¼ 2 … n  city 
kur:  
ΔE REESS,city,1  ir visu AUEAS elektroener ģijas izmai ņas sec īgu ciklu 1. tipa testa proced ūras pirm ā piem ēro ­
jam ā WLTP  pils ētas testa cikla laik ā, Wh.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/605
 
4.4.2.2.3.  PEV  konkr ēta posma t īro pilnuzl ādes nobraukumu PER  p apr ēķina no š ā papildpielikuma 3.4.4.1. punkt ā 
aprakst ītā 1. tipa testa, izmantojot š ādus vien ādojumus:  
PER  p ¼ UBE  CCP 
EC  DC;p 
kur:  
UBE  CCP ir lietder īgā AUEAS ener ģija saska ņā ar š ā papildpielikuma 4.4.2.2.1. punktu, Wh;  
EC DC,p  ir attiec īgā posma p elektroener ģijas pat ēriņš, kas noteikts sec īgu ciklu 1. tipa testa proced ūras 
piln ībā izbrauktos posmos p, Wh/km;  
un 
EC  DC;p ¼ X  n p 
j¼1 EC  DC;p;j Ü K p;j 
kur:  
EC DC,p,j  ir sec īgu ciklu 1. tipa testa proced ūras attiec īgā posma p elektroener ģijas pat ēriņš j saska ņā ar š ā 
papildpielikuma 4.3. punktu, Wh/km;  
k p,j ir sec īgu ciklu 1. tipa testa proced ūras attiec īgā posma p sv ēruma koeficients j;  
j ir attiec īgā posma p indeksa skaitlis;  
n p ir pilnu izbraukto  WLTC  posmu p kop ējais skaits;  
un 
K p;1 ¼ ΔE REESS ;p;1 
UBE  CCP and K  p;j ¼ 1 Ä K p;1 
n p Ä 1 for j ¼ 2 … n  p 
kur:  
ΔE REESS,p,1  ir visu AUEAS elektroener ģijas izmai ņas sec īgu ciklu 1. tipa testa proced ūras pirm ā izbraukt ā 
posma p laik ā, Wh.  
4.4.3.  OVC-HEV  cikla pilnuzl ādes nobraukums akumul ēto ener ģiju pat ērējoš ā rež īm ā 
OVC-HEV  cikla pilnuzl ādes nobraukumu akumul ēto ener ģiju pat ērējoš ā rež īm ā R CDC nosaka akumul ēto 
ener ģiju pat ērējoš ā 1. tipa test ā, k ā aprakst īts š ā papildpielikuma 3.2.4.3. punkt ā saist ībā ar 1. iesp ējas 
testu sec ību un k ā min ēts š ā papildpielikuma 3.2.6.1. punkt ā saist ībā ar 3. iesp ējas testu sec ību. R  CDC ir 
att ālums, kas nobraukt no akumul ēto ener ģiju pat ērējoša 1. tipa testa s ākuma l īdz p ārejas cikla beig ām 
saska ņā ar š ā papildpielikuma 3.2.4.4. punktu.LV L 175/606 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
4.4.4.  OVC-HEV  līdzv ērtīgais kop ējais pilnuzl ādes nobraukums  
4.4.4.1. Konkr ēta cikla l īdzv ērtīgā kop ējā pilnuzl ādes nobraukuma noteikšana  
Konkr ēta cikla l īdzv ērtīgo kop ējo pilnuzl ādes nobraukumu apr ēķina ar š ādu vien ādojumu:  
EAER ¼ Í M CO2;CS Ä M CO2;CD;avg 
M CO2;CS Î 
Ü R CDC 
kur:  
EAER ir konkr ēta cikla l īdzv ērtīgais kop ējais pilnuzl ādes nobraukums, km;  
M CO2,CS  ir uzl ādi noturoša CO  2 emisiju masa saska ņā ar A8/5. tabulu, 7. darb ība, g/km;  
M CO2,CD,avg  ir vid ējā aritm ētisk ā akumul ēto ener ģiju pat ērējoša CO  2 emisiju masa saska ņā ar turpm āk 
nor ādīto vien ādojumu, g/km;  
R CDC ir cikla pilnulz ādes nobraukums akumul ēto ener ģiju pat ērējoš ā rež īm ā saska ņā ar š ā papildpie ­
likuma 4.4.2. punktu, km;  
un 
M CO2;CD;avg ¼ P  k 
j¼1 ðM CO2;CD;j Ü d j Þ 
P  k 
j¼1 d j 
kur:  
M CO2,CD,avg  ir vid ējā aritm ētisk ā akumul ēto ener ģiju pat ērējoša CO  2 emisiju masa, g/km;  
M CO2,CD,j  ir akumul ēto ener ģiju pat ērējoša 1. tipa testa posma j CO  2 emisiju masa, kas noteikta saska ņā 
ar 7. papildpielikuma 3.2.1. punktu, g/km;  
dj ir akumul ēto ener ģiju pat ērējoša 1. tipa testa posm ā j nobrauktais att ālums, km;  
j ir attiec īgā posma indeksa skaitlis;  
k ir nobraukto posmu skaits l īdz p ārejas cikla n beig ām saska ņā ar š ā papildpielikuma 3.2.4.4. 
punktu.  
4.4.4.2. Konkr ēta posma l īdzv ērtīgā kop ējā pilnuzl ādes nobraukuma noteikšana  
Konkr ēta posma l īdzv ērtīgo kop ējo pilnuzl ādes nobraukumu apr ēķina ar š ādu vien ādojumu:  
EAER  p ¼ Í M CO2;CSp Ä M CO2;CD;avg;p 
M CO2;CS;p Î 
Ü P  k 
j¼1 ΔE REESS ;j 
EC  DC;CD;p 
kur:  
EAER  p ir attiec īgā posma p konkr ēta posma l īdzv ērtīgais kop ējais pilnuzl ādes nobraukums, km;LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/607
 
M CO2,CS,p  ir uzl ādi noturoša 1. tipa testa konkr ēta posma CO  2 emisiju masa attiec īgajam posmam p saska ņā 
ar A8/5. tabulu, 7. darb ība, g/km;  
ΔE REESS,j  ir visu AUEAS elektroener ģijas izmai ņas attiec īgaj ā posm ā j, Wh;  
EC DC,CD,p  ir elektroener ģijas pat ēriņš attiec īgaj ā posm ā p, pamatojoties uz AUEAS izl ādi, Wh/km;  
j ir attiec īgā posma indeksa skaitlis;  
k ir nobraukto posmu skaits l īdz p ārejas cikla n beig ām saska ņā ar š ā papildpielikuma 3.2.4.4. 
punktu;  
un 
M CO2;CD;avg;p ¼ P  n c 
c¼1 ðM CO2;CD;p;c Ü d p;c Þ P  n c 
c¼1 d p;c 
kur:  
M CO2,CD,avg,p  ir vid ējā aritm ētisk ā akumul ēto ener ģiju pat ērējoša CO  2 emisiju masa attiec īgaj ā posm ā p, 
g/km;  
M CO2,CD,p,c  ir akumul ēto ener ģiju pat ērējoša 1. tipa testa posma p CO  2 emisiju masa cikl ā c, kas noteikta 
saska ņā ar 7. papildpielikuma 3.2.1. punktu, g/km;  
d p,c ir akumul ēto ener ģiju pat ērējoša 1. tipa testa cikla c attiec īgaj ā posm ā p nobrauktais att ālums, 
km; 
c ir attiec īgā piem ērojam ā WLTP  testa cikla indeksa skaitlis;  
p ir atseviš ķa posma indekss piem ērojam ā WLTP  testa cikl ā; 
n c ir nobraukto piem ērojamo  WLTP  testa ciklu skaits l īdz p ārejas cikla n beig ām saska ņā ar š ā 
papildpielikuma 3.2.4.4. punktu;  
un 
E C  DC;CD;P ¼ P  nc 
c¼1 EC  DC;CD;P;C Ü d p;c P  nc 
c¼1 d p;c 
kur:  
EC DC,CD,P  ir attiec īgā posma p elektroener ģijas pat ēriņš, pamatojoties uz akumul ēto ener ģiju pat ērējoša 1. 
tipa testa AUEAS izl ādi, Wh/km;  
EC DC,CD,P,C  ir cikla c attiec īgā posma p elektroener ģijas pat ēriņš, pamatojoties uz akumul ēto ener ģiju pat ē­
rējoša 1. tipa testa AUEAS izl ādi saska ņā ar š ā papildpielikuma 4.3. punktu, Wh/km;LV L 175/608 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
d p,c ir akumul ēto ener ģiju pat ērējoša 1. tipa testa cikla c attiec īgaj ā posm ā p nobrauktais att ālums, 
km; 
c ir attiec īgā piem ērojam ā WLTP  testa cikla indeksa skaitlis;  
p ir atseviš ķa posma indekss piem ērojam ā WLTP  testa cikl ā; 
n c ir nobraukto piem ērojamo  WLTP  testa ciklu skaits l īdz p ārejas cikla n beig ām saska ņā ar š ā 
papildpielikuma 3.2.4.4. punktu.  
Attiec īgā posma v ērtības ir posmi “Zems”, “Vid ējs”, “Augusts”, “ Ļoti augsts” un “Pils ētas braukšanas cikls”.  
4.4.5.  OVC-HEV  faktiskais pilnuzl ādes nobraukums akumul ēto ener ģiju pat ērējoš ā rež īm ā 
Faktisko nobraukumu akumul ēto ener ģiju pat ērējoš ā rež īm ā apr ēķina ar š ādu vien ādojumu:  
R CDA ¼ X  nÄ1 
c¼1 d c þ Í M CO2;CS Ä M CO2;n;cycle 
M CO2;CS Ä M CO2;CD;avg;nÄ1 Î 
Ü d n 
kur:  
R CDA ir faktiskais pilnuzl ādes nobraukums akumul ēto ener ģiju pat ērējoš ā rež īm ā, km;  
M CO2,CS  ir uzl ādi noturoša CO  2 emisiju masa saska ņā ar A8/5. tabulu, 7. darb ība, g/km;  
M CO2,n,cycle  ir akumul ēto ener ģiju pat ērējoša 1. tipa testa piem ērojam ā WLTP  testa cikla n CO  2 emisiju 
masa, g/km;  
M CO2,CD,avg,n–1  ir akumul ēto ener ģiju pat ērējoša 1. tipa testa vid ējā aritm ētisk ā CO  2 emisiju masa no 
sākuma l īdz piem ērojamam  WLTP  testa ciklam (to ieskaitot) (n-1), g/km;  
d c ir akumul ēto ener ģiju pat ērējoša 1. tipa testa piem ērojam ā WLTP  testa cikl ā c nobrauktais 
att ālums, km;  
d n ir akumul ēto ener ģiju pat ērējoša 1. tipa testa piem ērojam ā WLTP  testa cikl ā n nobrauktais 
att ālums, km;  
c ir attiec īgā piem ērojam ā WLTP  testa cikla indeksa skaitlis;  
n ir nobraukto piem ērojamo  WLTP  testa ciklu skaits, ieskaitot p ārejas ciklu saska ņā ar š ā 
papildpielikuma 3.2.4.4. punktu;  
un 
M CO2;CD;avg;nÄ1 ¼ P  nÄ1 
c¼1 ðM CO2;CD;c Ü d c Þ P  nÄ1 
c¼1 d cLV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/609
 
kur:  
M CO2,CD,avg,n–1  ir akumul ēto ener ģiju pat ērējoša 1. tipa testa vid ējā aritm ētisk ā CO  2 emisiju masa no 
sākuma l īdz piem ērojamam  WLTP  testa ciklam (to ieskaitot) (n-1), g/km;  
M CO2,CD,c  ir akumul ēto ener ģiju pat ērējoša 1. tipa testa piem ērojam ā WLTP  testa cikla c CO  2 emisiju 
masa, kas noteikta saska ņā ar 7. papildpielikuma 3.2.1. punktu, g/km;  
d c ir akumul ēto ener ģiju pat ērējoša 1. tipa testa piem ērojam ā WLTP  testa cikl ā c nobrauktais 
att ālums, km;  
c ir attiec īgā piem ērojam ā WLTP  testa cikla indeksa skaitlis;  
n ir nobraukto piem ērojamo  WLTP  testa ciklu skaits, ieskaitot p ārejas ciklu saska ņā ar š ā 
papildpielikuma 3.2.4.4. punktu.  
4.5. Atseviš ķu transportl īdzek ļu v ērtību interpol ācija 
4.5.1.  NOVC-HEV  un OVC-HEV  interpol ācijas diapazons  
Interpol ācijas metodi izmanto tikai tad, ja atš ķirības uzl ādi noturoš ā CO  2 emisiju mas ā, M  CO2,CS  , saska ņā ar 
A8/5 tabulas 8. darb ību starp testa transportl īdzek ļiem L un H ir no vismaz 5 g/km l īdz ne vair āk k ā 20 
g/km vai 20 % no uzl ādi noturošas CO  2 emisiju masas, M  CO2,CS  , saska ņā ar A8/5. tabulas 8. darb ību 
transportl īdzeklim H atkar ībā no t ā, kura v ērtība ir maz āka. 
Pēc ražot āja piepras ījuma un ar apstiprin ātājas iest ādes at ļauju atseviš ķu saimes transportl īdzek ļu v ērtību 
interpol āciju var paplašin āt, ja maksim ālā interpol ācija par vair āk k ā 3 g/km nep ārsniedz transportl īdzek ļa H 
uzl ādi noturošu CO  2 emisiju masu un/vai par vair āk k ā 3 g/km neatpaliek no transportl īdzek ļa L uzl ādi 
noturošas CO  2 emisiju masas. Šis paplašin ājums ir piem ērojams tikai šaj ā punkt ā noteikt ā interpol ācijas 
diapazona absol ūtaj ās robež ās. 
Maksim ālo absol ūto robežu 20 g/km apm ērā attiec ībā uz uzl ādi noturošas CO  2 emisiju masas atš ķirību starp 
transportl īdzek ļiem L un H vai 20 % apm ērā no uzl ādi noturošas CO  2 emisiju masas transportl īdzeklim H 
(atkar ībā no t ā, kura v ērtība ir maz āka) nedr īkst paplašin āt par 10 g/km, ja test ē transportl īdzekli M. 
Transportl īdzeklis M ir interpol ācijas saimes transportl īdzeklis ar cikl ā vajadz īgo ener ģiju ± 10 % robež ās 
no transportl īdzek ļu L un H vid ējās aritm ētisk ās v ērtības.  
Transportl īdzek ļa M uzl ādi noturošas CO  2 emisiju masas linearit āti p ārbauda attiec ībā pret line āru interpo ­
lētu uzl ādi noturošu CO  2 emisiju masu starp transportl īdzek ļiem L un H.  
Transportl īdzek ļa M linearit ātes krit ēriju uzskata par izpild ītu, ja atš ķirība starp izm ērīto transportl īdzek ļa M 
uzl ādi noturošu CO  2 emisiju masu un transportl īdzek ļu L un H interpol ētu uzl ādi noturošu CO  2 emisiju 
masu ir maz āka par 1 g/km. Ja š ī atš ķirība ir liel āka, linearit ātes krit ēriju uzskata par izpild ītu, ja š ī atš ķirība 
ir 3 g/km vai 3 % no transportl īdzek ļa M interpol ētas uzl ādi noturošas CO  2 emisiju masas atkar ībā no t ā, 
kura v ērtība ir maz āka. 
Ja linearit ātes krit ērijs ir izpild īts, interpol āciju starp transportl īdzek ļiem L un H piem ēro visiem atseviš ķajiem 
interpol ācijas saimes transportl īdzek ļiem.  
Ja linearit ātes krit ērijs nav izpild īts, interpol ācijas saimi sadala div ās apakšsaim ēs transportl īdzek ļiem ar cikl ā 
vajadz īgo ener ģiju starp transportl īdzek ļiem L un M un transportl īdzek ļiem ar cikl ā vajadz īgo ener ģiju starp 
transportl īdzek ļiem M un H.LV L 175/610 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
Transportl īdzek ļiem ar cikl ā vajadz īgo ener ģiju transportl īdzek ļu L un M cikl ā vajadz īgās ener ģijas robež ās 
katru transportl īdzek ļa H parametru, kas nepieciešams atseviš ķu OVC-HEV  un NOVC-HEV  v ērtību interpo ­
lācijai, aizst āj ar attiec īgo transportl īdzek ļa M parametru.  
Transportl īdzek ļiem ar cikl ā vajadz īgo ener ģiju transportl īdzek ļu M un H cikl ā vajadz īgās ener ģijas robež ās 
katru transportl īdzek ļa L parametru, kas nepieciešams atseviš ķu cikla v ērtību interpol ācijai, aizst āj ar attiec īgo 
transportl īdzek ļa M parametru.  
4.5.2. Vajadz īgās ener ģijas apr ēķin āšana katram laikposmam  
Vajadz īgo ener ģiju E  k,p un nobraukto att ālumu d  c,p laikposm ā p, kas attiecin āmi uz atseviš ķiem interpol ācijas 
saimes transportl īdzek ļiem, apr ēķina saska ņā ar 7. papildpielikuma 5. punkt ā noteikto proced ūru; ce ļa 
slodzes koeficientu un masu kop ām k — saska ņā ar 7. papildpielikuma 3.2.3.2.3. punktu.  
4.5.3. Interpol ācijas koeficienta apr ēķin āšana atseviš ķiem transportl īdzek ļiem K  ind,p 
Interpol ācijas koeficientu K  ind,p laikposmam apr ēķina katram attiec īgajam laikposmam p, izmantojot š ādu 
vien ādojumu:  
K ind;p ¼ E 3;p Ä E 1;p 
E 2;p Ä E 1;p 
kur:  
K ind,p ir interpol ācijas koeficients attiec īgajam atseviš ķam transportl īdzeklim laikposm ā p; 
E 1,p ir attiec īgaj ā laikposm ā transportl īdzeklim L vajadz īgā ener ģija saska ņā ar 7. papildpielikuma 5. 
punktu, Ws;  
E 2,p ir attiec īgaj ā laikposm ā transportl īdzeklim H vajadz īgā ener ģija saska ņā ar 7. papildpielikuma 5. 
punktu, Ws;  
3,p ir attiec īgaj ā laikposm ā atseviš ķam transportl īdzeklim vajadz īgā ener ģija saska ņā ar 7. papildpielikuma 
5. punktu, Ws;  
p ir atseviš ķa laikposma indekss piem ērojam ā testa cikl ā. 
Ja attiec īgais laikposms p ir piem ērojamais  WLTP  testa cikls, K  ind,p sauc par K  ind . 
4.5.4. Atseviš ķu transportl īdzek ļu CO  2 emisiju masas interpol ācija 
4.5.4.1.  OVC-HEV  un NOVC-HEV  individu ālā uzl ādi noturoša CO  2 emisiju masa  
Atseviš ķa transportl īdzek ļa uzl ādi noturošu CO  2 emisiju masu apr ēķina ar š ādu vien ādojumu:  
M CO2–ind ;CS;p ¼ M  CO2–L ;CS;p þ K ind;d Ü ðM CO2–H ;CS;p Ä M CO2–L ;CS;p Þ 
kur:  
M CO2–ind,CS,p  ir atseviš ķa transportl īdzek ļa uzl ādi noturoša CO  2 emisiju masa attiec īgaj ā laikposm ā p saska ņā 
ar A8/5. tabulu, 9. darb ība, g/km;LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/611
 
M CO2–L,CS,p  ir transportl īdzek ļa L uzl ādi noturoša CO  2 emisiju masa attiec īgaj ā laikposm ā p saska ņā ar 
A8/5. tabulu, 8. darb ība, g/km;  
M CO2–H,CS,p  ir transportl īdzek ļa H uzl ādi noturoša CO  2 emisiju masa attiec īgaj ā laikposm ā p saska ņā ar 
A8/5. tabulu, 8. darb ība, g/km;  
K ind,d ir interpol ācijas koeficients attiec īgajam atseviš ķam transportl īdzeklim laikposm ā p; 
p ir atseviš ķa laikposma indekss piem ērojam ā WLTP  testa cikl ā. 
Attiec īgie laikposmi ir laikposmi “Zems”, “Vid ējs”, “Augusts”, “ Ļoti augsts” un “Piem ērojamais  WLTP  testa 
cikls”.  
4.5.4.2.  OVC-HEV  individu ālā lietder ības koeficienta sv ērtā akumul ēto ener ģiju pat ērējoša CO  2 emisiju masa  
Atseviš ķa transportl īdzek ļa lietder ības koeficienta sv ērto akumul ēto ener ģiju pat ērējošu CO  2 emisiju masu 
apr ēķina ar š ādu vien ādojumu:  
M CO2–ind ;CD ¼ M  CO2–L ;CD þ K ind Ü ðM CO2–H ;CD Ä M CO2–L ;CD Þ 
kur:  
M CO2–ind,CD  ir atseviš ķa transportl īdzek ļa lietder ības koeficienta sv ērtā akumul ēto ener ģiju pat ērējoša CO  2 
emisiju masa, g/km;  
M CO2–L,CD  ir transportl īdzek ļa L lietder ības koeficienta sv ērtā akumul ēto ener ģiju pat ērējoša CO  2 emisiju 
masa, g/km;  
M CO2–H,CD  ir transportl īdzek ļa H lietder ības koeficienta sv ērtā akumul ēto ener ģiju pat ērējoša CO  2 emisiju 
masa, g/km;  
K ind ir interpol ācijas koeficients attiec īgajam atseviš ķam transportl īdzeklim piem ērojam ā WLTP  testa 
cikl ā. 
4.5.4.3.  OVC-HEV  individu ālā lietder ības koeficienta sv ērtā CO  2 emisiju masa  
Atseviš ķa transportl īdzek ļa lietder ības koeficienta sv ērto CO  2 emisiju masu apr ēķina ar š ādu vien ādojumu: 
M CO2–ind ;weighted ¼ M  CO2–L ;weighted þ K ind Ü ðM CO2–H ;weighted Ä M CO2–L ;weighted Þ 
kur:  
M CO2–ind,weighted  ir atseviš ķa transportl īdzek ļa lietder ības koeficienta sv ērtā CO  2 emisiju masa, g/km;  
M CO2–L,weighted  ir transportl īdzek ļa L lietder ības koeficienta sv ērtā CO  2 emisiju masa, g/km;  
M CO2–H,weighted  ir transportl īdzek ļa H lietder ības koeficienta sv ērtā CO  2 emisiju masa, g/km;  
K ind ir interpol ācijas koeficients attiec īgajam atseviš ķam transportl īdzeklim piem ērojam ā WLTP  
testa cikl ā.LV L 175/612 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
4.5.5. Atseviš ķu transportl īdzek ļu degvielas pat ēriņa interpol ācija 
4.5.5.1.  OVC-HEV  un NOVC-HEV  individu ālais uzl ādi noturošs degvielas pat ēriņš 
Atseviš ķa transportl īdzek ļa uzl ādi noturošu degvielas pat ēriņu apr ēķina ar š ādu vien ādojumu: 
FC ind;CS;p ¼ FC  L;CS;p þ K ind;p Ü ðFC H;CS;p Ä FC  L;CS;p Þ 
kur:  
FC ind,CS,p  ir atseviš ķa transportl īdzek ļa uzl ādi noturošs degvielas pat ēriņš attiec īgaj ā laikposm ā p saska ņā ar 
A8/6. tabulu, 3. darb ība, l/100 km;  
FC L,CS,p  ir transportl īdzek ļa L uzl ādi noturošs degvielas pat ēriņš attiec īgaj ā laikposm ā p saska ņā ar A8/6. 
tabulu, 2. darb ība, l/100 km;  
FC H,CS,p  ir transportl īdzek ļa H uzl ādi noturošs degvielas pat ēriņš attiec īgaj ā laikposm ā p saska ņā ar A8/6. 
tabulu, 2. darb ība, l/100 km;  
K ind,p ir interpol ācijas koeficients attiec īgajam atseviš ķam transportl īdzeklim laikposm ā p; 
p ir atseviš ķa laikposma indekss piem ērojam ā WLTP  testa cikl ā. 
Attiec īgie laikposmi ir laikposmi “Zems”, “Vid ējs”, “Augusts”, “ Ļoti augsts” un “Piem ērojamais  WLTP  testa 
cikls”.  
4.5.5.2.  OVC-HEV  individu ālā lietder ības koeficienta sv ērtais akumul ēto ener ģiju pat ērējošs degvielas pat ēriņš 
Atseviš ķa transportl īdzek ļa lietder ības koeficienta sv ērto akumul ēto ener ģiju pat ērējošu degvielas pat ēriņu 
apr ēķina ar š ādu vien ādojumu: 
FC ind;CD ¼ FC  L;CD þ K ind Ü ðFC H;CD Ä FC  L;CD Þ 
kur:  
FC ind,CD  ir atseviš ķa transportl īdzek ļa lietder ības koeficienta sv ērtais akumul ēto ener ģiju pat ērējošs degvielas 
pat ēriņš, l/100 km;  
FC L,CD ir transportl īdzek ļa L lietder ības koeficienta sv ērtais akumul ēto ener ģiju pat ērējošs degvielas pat ē­
riņš, l/100 km;  
FC H,CD  ir transportl īdzek ļa H lietder ības koeficienta sv ērtais akumul ēto ener ģiju pat ērējošs degvielas pat ē­
riņš, l/100 km;  
K ind ir interpol ācijas koeficients attiec īgajam atseviš ķam transportl īdzeklim piem ērojam ā WLTP  testa 
cikl ā. 
4.5.5.3.  OVC-HEV  individu ālā lietder ības koeficienta sv ērtais degvielas pat ēriņš 
Atseviš ķa transportl īdzek ļa lietder ības koeficienta sv ērto degvielas pat ēriņu apr ēķina ar š ādu vien ādojumu: 
FC ind;weighted ¼ FC  L;weighted þ K ind Ü ðFC H;weighted Ä FC  L;weighted Þ 
kur:  
FC ind,weighted  ir atseviš ķa transportl īdzek ļa lietder ības koeficienta sv ērtais degvielas pat ēriņš, l/100 km;LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/613
 
FC L,weighted  ir transportl īdzek ļa L lietder ības koeficienta sv ērtais degvielas pat ēriņš, l/100 km;  
FC H,weighted  ir transportl īdzek ļa H lietder ības koeficienta sv ērtais degvielas pat ēriņš, l/100 km;  
K ind ir interpol ācijas koeficients attiec īgajam atseviš ķam transportl īdzeklim piem ērojam ā WLTP  testa 
cikl ā. 
4.5.6 Atseviš ķu transportl īdzek ļu elektroener ģijas pat ēriņa interpol ācija 
4.5.6.1.  OVC-HEV  individu ālā lietder ības koeficienta sv ērtais akumul ēto ener ģiju pat ērējošs elektroener ģijas pat ēriņš, 
pamatojoties uz atk ārtotas uzl ādes elektroener ģiju no elektrot īkla 
Atseviš ķa transportl īdzek ļa lietder ības koeficienta sv ērto akumul ēto ener ģiju pat ērējošo elektroener ģijas pat ē­
riņu, pamatojoties uz atk ārtotas uzl ādes elektroener ģiju, apr ēķina ar š ādu vien ādojumu: 
EC  AC–ind ;CD ¼ EC  AC–L ;CD þ K ind Ü ðEC  AC–H ;CD Ä EC  AC–L ;CD Þ 
kur:  
EC AC–ind,CD  ir atseviš ķa transportl īdzek ļa lietder ības koeficienta sv ērtais akumul ēto ener ģiju pat ērējošs elek ­
troener ģijas pat ēriņš, pamatojoties uz atk ārtotas uzl ādes elektroener ģiju no elektrot īkla, Wh/km;  
EC AC–L,CD  ir transportl īdzek ļa L lietder ības koeficienta sv ērtais akumul ēto ener ģiju pat ērējošs elektroener ­ 
ģijas pat ēriņš, pamatojoties uz atk ārtotas uzl ādes elektroener ģiju no elektrot īkla, Wh/km;  
EC AC–H,CD  ir transportl īdzek ļa H lietder ības koeficienta sv ērtais akumul ēto ener ģiju pat ērējošs elektroener ­ 
ģijas pat ēriņš, pamatojoties uz atk ārtotas uzl ādes elektroener ģiju no elektrot īkla, Wh/km;  
K ind ir interpol ācijas koeficients attiec īgajam atseviš ķam transportl īdzeklim piem ērojam ā WLTP  testa 
cikl ā. 
4.5.6.2.  OVC-HEV  individu ālā lietder ības koeficienta sv ērtais elektroener ģijas pat ēriņš, pamatojoties uz atk ārtotas 
uzl ādes elektroener ģiju no elektrot īkla 
Atseviš ķa transportl īdzek ļa lietder ības koeficienta sv ērto elektroener ģijas pat ēriņu, pamatojoties uz atk ārtotas 
uzl ādes elektroener ģiju no elektrot īkla, apr ēķina ar š ādu vien ādojumu:  
EC  AC–ind ;weighted ¼ EC  AC–L ;weighted þ K ind Ü ðEC  AC–H ;weighted Ä EC  AC–L ;weighted Þ 
kur:  
EC AC–ind,weighted  ir atseviš ķa transportl īdzek ļa lietder ības koeficienta sv ērtais elektroener ģijas pat ēriņš, pama ­
tojoties uz atk ārtotas uzl ādes elektroener ģiju no elektrot īkla, Wh/km;  
EC AC–L,weighted  ir transportl īdzek ļa L lietder ības koeficienta sv ērtais elektroener ģijas pat ēriņš, pamatojoties 
uz atk ārtotas uzl ādes elektroener ģiju no elektrot īkla, Wh/km;  
EC AC–H,weighted  ir transportl īdzek ļa H lietder ības koeficienta sv ērtais elektroener ģijas pat ēriņš, pamatojoties 
uz atk ārtotas uzl ādes elektroener ģiju no elektrot īkla, Wh/km;  
K ind ir interpol ācijas koeficients attiec īgajam atseviš ķam transportl īdzeklim piem ērojam ā WLTP  
testa cikl ā.LV L 175/614 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
4.5.6.3.  OVC-HEV  un PEV  individu ālais elektroener ģijas pat ēriņš 
Atseviš ķa transportl īdzek ļa elektroener ģijas pat ēriņu saska ņā ar š ā papildpielikuma 4.3.3. punktu attiec ībā uz 
OVC-HEV  un saska ņā ar š ā papildpielikuma 4.3.4. punktu attiec ībā uz PEV  apr ēķina ar š ādu vien ādojumu: 
EC  ind;p ¼ EC  L;p þ K ind;p Ü ðEC  H;p Ä EC  L;p Þ 
kur:  
EC ind,p ir atseviš ķa transportl īdzek ļa elektroener ģijas pat ēriņš attiec īgaj ā laikposm ā p, Wh/km;  
EC L,p ir transportl īdzek ļa L elektroener ģijas pat ēriņš attiec īgaj ā laikposm ā p, Wh/km;  
EC H,p ir transportl īdzek ļa H elektroener ģijas pat ēriņš attiec īgaj ā laikposm ā p, Wh/km;  
K ind,p ir interpol ācijas koeficients attiec īgajam atseviš ķam transportl īdzeklim laikposm ā p; 
p ir atseviš ķa laikposma indekss piem ērojam ā testa cikl ā. 
Attiec īgie laikposmi ir laikposmi “Zems”, “Vid ējs”, “Augusts”, “ Ļoti augsts”, “Piem ērojamais  WLTP  pils ētas 
testa cikls” un “Piem ērojamais  WLTP  testa cikls”.  
4.5.7 Atseviš ķu transportl īdzek ļu pilnuzl ādes nobraukumu interpol ācija 
4.5.7.1.  OVC-HEV  individu ālais kop ējais pilnuzl ādes nobraukums  
Ja šis krit ērijs: 
j AER  L 
R CDA ;L Ä AER  H 
R CDA ;H j Ï 0; 1 
kur:  
AER  L : ir transportl īdzek ļa L kop ējais pilnuzl ādes nobraukums piem ērojam ā WLTP  testa cikl ā, km;  
AER  H : ir transportl īdzek ļa H kop ējais pilnuzl ādes nobraukums piem ērojam ā WLTP  testa cikl ā, km;  
R CDA,L  : ir transportl īdzek ļa L faktiskais pilnuzl ādes nobraukums akumul ēto ener ģiju pat ērējoš ā rež īm ā, km;  
R CDA,H  : ir transportl īdzek ļa H faktiskais pilnuzl ādes nobraukums akumul ēto ener ģiju pat ērējoš ā rež īm ā, km;  
ir izpild īts, atseviš ķa transportl īdzek ļa kop ējo pilnuzl ādes nobraukumu apr ēķina ar š ādu vien ādojumu: 
AER  ind;p ¼ AER  L;p þ K ind;p Ü ðAER  H;p Ä AER  L;p Þ 
kur:  
AER  ind,p ir atseviš ķa transportl īdzek ļa kop ējais pilnuzl ādes nobraukums attiec īgaj ā laikposm ā p, km;  
AER  L,p ir transportl īdzek ļa L kop ējais pilnuzl ādes nobraukums attiec īgaj ā laikposm ā p, km;  
AER  H,p ir transportl īdzek ļa H kop ējais pilnuzl ādes nobraukums attiec īgaj ā laikposm ā p, km;LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/615
 
K ind,p ir interpol ācijas koeficients attiec īgajam atseviš ķam transportl īdzeklim laikposm ā p; 
p ir atseviš ķa laikposma indekss piem ērojam ā testa cikl ā. 
Attiec īgie laikposmi ir laikposmi “Piem ērojamais  WLTP  pils ētas testa cikls” un “Piem ērojamais  WLTP  testa 
cikls”.  
Ja nav izpild īts šaj ā punkt ā noteiktais krit ērijs, transportl īdzeklim H noteiktais  AER  ir attiecin āms uz visiem 
interpol ācijas saimes transportl īdzek ļiem.  
4.5.7.2.  PEV  individu ālais t īrais pilnuzl ādes nobraukums  
Atseviš ķa transportl īdzek ļa t īro pilnuzl ādes nobraukumu apr ēķina ar š ādu vien ādojumu: 
PER  ind;p ¼ PER  L;p þ K ind;p Ü ðPER  H;p Ä PER  L;p Þ 
kur:  
PER  ind,p ir atseviš ķa transportl īdzek ļa t īrais pilnuzl ādes nobraukums attiec īgaj ā laikposm ā p, km;  
PER  L,p ir transportl īdzek ļa L t īrais pilnuzl ādes nobraukums attiec īgaj ā laikposm ā p, km;  
PER  H,p ir transportl īdzek ļa H t īrais pilnuzl ādes nobraukums attiec īgaj ā laikposm ā p, km;  
K ind,p ir interpol ācijas koeficients attiec īgajam atseviš ķam transportl īdzeklim laikposm ā p; 
p ir atseviš ķa laikposma indekss piem ērojam ā testa cikl ā. 
Attiec īgie laikposmi ir laikposmi “Zems”, “Vid ējs”, “Augusts”, “ Ļoti augsts”, “Piem ērojamais  WLTP  pils ētas 
testa cikls” un “Piem ērojamais  WLTP  testa cikls”.  
4.5.7.3.  OVC-HEV  individu ālais l īdzv ērtīgais kop ējais pilnuzl ādes nobraukums  
Atseviš ķa transportl īdzek ļa l īdzv ērtīgo kop ējo pilnuzl ādes nobraukumu apr ēķina ar š ādu vien ādojumu: 
EAER  ind;p ¼ EAER  L;p þ K ind;p Ü ðEAER  H;p Ä EAER  L;p Þ 
kur:  
EAER  ind,p ir atseviš ķa transportl īdzek ļa l īdzv ērtīgais kop ējais pilnuzl ādes nobraukums attiec īgaj ā laikposm ā 
p, km;  
EAER  L,p ir transportl īdzek ļa L l īdzv ērtīgais kop ējais pilnuzl ādes nobraukums attiec īgaj ā laikposm ā p, km;  
EAER  H,p ir transportl īdzek ļa H l īdzv ērtīgais kop ējais pilnuzl ādes nobraukums attiec īgaj ā laikposm ā p, km;  
K ind,p ir interpol ācijas koeficients attiec īgajam atseviš ķam transportl īdzeklim laikposm ā p; 
p ir atseviš ķa laikposma indekss piem ērojam ā testa cikl ā. 
Attiec īgie laikposmi ir laikposmi “Zems”, “Vid ējs”, “Augusts”, “ Ļoti augsts”, “Piem ērojamais  WLTP  pils ētas 
testa cikls” un “Piem ērojamais  WLTP  testa cikls”.LV L 175/616 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
8. papildpielikums  
1. papildin ājums  
AUEAS uzl ādes st āvok ļa profils  
1. Testu sec ība un AUEAS profili  OVC-HEV  akumul ēto ener ģiju pat ērējošs un uzl ādi noturošs tests  
1.1. OVC-HEV  testu sec ība saska ņā ar 1. iesp ēju 
Akumul ēto ener ģiju pat ērējošs 1. tipa tests bez sekojoša uzl ādi noturoša 1. tipa testa (A8.App1/1. att ēls) 
A8.App1/1. att ēls 
OVC-HEV akumul ēto ener ģiju pat ērējošs 1. tipa tests
  
1.2. OVC-HEV  testu sec ība saska ņā ar 2. iesp ēju 
Uzl ādi noturošs 1. tipa tests bez sekojoša akumul ēto ener ģiju pat ērējoša 1. tipa testa (A8.App1/2. att ēls) 
A8.App1/2. att ēls 
OVC-HEV uzl ādi noturošs 1. tipa tests
LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/617
 
1.3. OVC-HEV  testu sec ība saska ņā ar 3. iesp ēju 
Akumul ēto ener ģiju pat ērējošs 1. tipa tests ar sekojošu uzl ādi noturošu 1. tipa testu (A8.App1/3. att ēls) 
A8.App1/3. att ēls 
OVC-HEV akumul ēto ener ģiju pat ērējošs 1. tipa tests ar sekojošu uzl ādi noturošu 1. tipa testu
LV L 175/618 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
1.4. OVC-HEV  testu sec ība saska ņā ar 4. iesp ēju 
Uzl ādi noturošs 1. tipa tests ar sekojošu akumul ēto ener ģiju pat ērējošu 1. tipa testu  
A8.App1/4. att ēls 
OVC-HEV akumul ēto ener ģiju pat ērējošs 1. tipa tests ar sekojošu uzl ādi noturošu 1. tipa testu
LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/619
 
2. NOVC-HEV  un NOVC-FCHV  testu sec ība 
Uzl ādi noturošs 1. tipa tests  
A8.App1/5. att ēls 
NOVC-HEV un NOVC-FCHV uzl ādi noturošs 1. tipa tests
  
3. PEV  testu sec ība 
3.1. Sec īgu ciklu proced ūra 
A8.App1/6. att ēls 
PEV sec īgu ciklu testu sec ība
LV L 175/620 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
3.2. Sa īsin ātā testa proced ūra 
A8.App1/7. att ēls 
PEV sa īsin ātās testa proced ūras testu sec ība
LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/621
 
8. papildpielikums  
2. papildin ājums  
AUEAS korekcijas proced ūra, balstoties uz ener ģijas izmai ņām 
Šaj ā papildin ājum ā ir aprakst īta proced ūra, lai kori ģētu uzl ādi noturoša 1. tipa testa CO  2 emisiju masu attiec ībā uz NOVC- 
HEV  un OVC-HEV  un degvielas pat ēriņu attiec ībā uz NOVC-FCHV  k ā visu AUEAS elektroener ģijas izmai ņu funkciju.  
1. Visp ārējas pras ības 
1.1. Š ā papildin ājuma attiecin ām ība 
1.1.1. Kori ģē NOVC-FCHV  konkr ēta posma degvielas pat ēriņu un  NOVC-HEV  un  OVC-HEV  CO  2 emisiju masu.  
1.1.2. Ja piem ēro kori ģēto NOVC-FCHV  degvielas pat ēriņu vai kori ģēto NOVC-HEV  un OVC-HEV  CO  2 emisiju masu, 
kā izm ērīts vis ā cikl ā saska ņā ar š ā papildin ājuma 1.1.3. vai 1.1.4. punktu, uzl ādi noturoša 1. tipa testa uzl ādi 
noturošu AUEAS ener ģijas izmai ņu ΔE REESS,CS  apr ēķin āšanai izmanto š ā papildpielikuma 4.3. punktu. Š ā papil ­
dpielikuma 4.3. punkt ā izmantoto attiec īgo laikposmu j nosaka ar uzl ādi noturošu 1. tipa testu.  
1.1.3. Korekciju veic, ja ΔE REESS,CS  ir negat īva v ērtība, kas atbilst AUEAS izl ādei, un ja korekcijas krit ērijs c, kurš 
apr ēķin āts 1.2. punkt ā, ir liel āks par piem ērojamo pielaidi atbilst īgi A8.App2/1. tabulai.  
1.1.4. Korekciju var neveikt un var izmantot nekori ģētas v ērtības, ja:  
a) ΔE REESS,CS  ir pozit īva v ērtība, kas atbilst AUEAS uzl ādei, un ja korekcijas krit ērijs c, kurš apr ēķin āts 1.2. 
punkt ā, ir liel āks par piem ērojamo pielaidi atbilst īgi A8.App2/1. tabulai;  
b) korekcijas krit ērijs c, kurš apr ēķin āts 1.2. punkt ā, ir maz āks par piem ērojamo pielaidi atbilst īgi A8.App2/1. 
tabulai;  
c) ražot ājs var apstiprin ātājai iest ādei ar m ērījumiem pier ādīt, ka nav saist ības starp attiec īgi ΔE REESS,CS  un 
uzl ādi noturošu CO  2 emisiju masu un ΔE REESS,CS  un degvielas pat ēriņu. 
1.2. Korekcijas krit ērijs c ir AUEAS elektroener ģijas izmai ņu ΔE REESS,CS  absol ūtās v ērtības un degvielas ener ģijas 
starp ība un to apr ēķina š ādi: 
c ¼ jΔE REESS ;CS j 
E fuel;CS 
kur:  
ΔE REESS,CS  ir uzl ādi noturošas AUEAS ener ģijas izmai ņas saska ņā ar š ā papildin ājuma 1.1.2. punktu, Wh;  
E fuel,CS  ir pat ērētās degvielas uzl ādi noturošs ener ģijas sast āvs saska ņā ar 1.2.1. punktu  NOVC-HEV  un 
OVC-HEV  gad ījum ā un saska ņā ar 1.2.2. punktu  NOVC-FCHV  gad ījum ā, Wh.  
1.2.1.  NOVC-HEV  un OVC-HEV  uzl ādi noturoša degvielas ener ģija 
NOVC-HEV  un OVC-HEV  pat ērētās degvielas uzl ādi noturošu ener ģijas sast āvu apr ēķina ar š ādu vien ādojumu: 
E fuel;CS ¼ 10 Ü HV Ü FC  CS;nb Ü d CS 
kur:  
E fuel,CS  ir uzl ādi noturoša 1. tipa testa piem ērojam ā WLTP  testa cikla pat ērētās degvielas uzl ādi noturošs 
ener ģijas sast āvs, Wh;LV L 175/622 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
HV ir siltumsp ēja saska ņā ar A6.App2/1. tabulu, kWh/l;  
FC CS,nb  ir uzl ādi noturoša 1. tipa testa neproporcion āls uzl ādi noturošs degvielas pat ēriņš, kas nav kori ģēts 
attiec ībā pret ener ģijas bilanci, kura noteikta saska ņā ar 7. papildpielikuma 6. punktu, izmantojot 
gāzveida emisiju savienojumu v ērtības, k ā noteikts A8/5. tabul ā, 2. darb ība, l/100 km;  
d CS ir att ālums, kas nobraukts attiec īgaj ā piem ērojam ā WLTP  testa cikl ā, km;  
10 ir koeficients p ārrēķin āšanai uz Wh.  
1.2.2.  NOVC-FCHV  uzl ādi noturoša degvielas ener ģija 
NOVC-FCHV  pat ērētās degvielas uzl ādi noturošu ener ģijas sast āvu apr ēķina ar š ādu vien ādojumu: 
E fuel;CS ¼ 1 
0,36 Ü 121 Ü FC  CS;nb Ü d CS 
E fuel,CS  ir uzl ādi noturoša 1. tipa testa piem ērojam ā WLTP  testa cikla pat ērētās degvielas uzl ādi noturošs 
ener ģijas sast āvs, Wh;  
121 ir ūde ņraža zem ākā siltumsp ēja, MJ/kg;  
FC CS,nb  ir uzl ādi noturoša 1. tipa testa neproporcion āls uzl ādi noturošs degvielas pat ēriņš, kas nav kori ģēts 
attiec ībā pret ener ģijas bilanci, k ā noteikts A8/7. tabul ā, 1. darb ība, kg/100 km;  
d CS ir att ālums, kas nobraukts attiec īgaj ā piem ērojam ā WLTP  testa cikl ā, km;  
1 
0,36  ir koeficients p ārrēķin āšanai uz Wh.  
A8.App2/1. tabula  
Korekcijas krit ēriji 
Piem ērojamais 1. tipa testa cikls  Zems + Vid ējs Zems + Vid ējs + Augsts  Zems + Vid ējs + Augsts + 
Ļoti augsts  
Korekcijas krit ērija r ādītājs c 0,015  0,01  0,005  
2. Korekcijas krit ēriju apr ēķin āšana  
2.1. CO  2 emisiju masas korekcijas koeficientu K  CO2 , degvielas pat ēriņa korekcijas koeficientus K  fuel,FCHV  , k ā ar ī, ja to 
pieprasa ražot ājs, konkr ēta posma korekcijas koeficientus K  CO2,p  un K  fuel,FCHV,p  izstr ādā, pamatojoties uz 
piem ērojamiem uzl ādi noturoša 1. tipa testa cikliem.  
Ja NOVC-HEV  un OVC-HEV  CO  2 emisijas masas korekcijas koeficienta izstr ādes nol ūkā ir test ēts transpor ­
tlīdzeklis H, koeficientu var piem ērot interpol ācijas saimes ietvaros.  
2.2. Korekcijas koeficientus nosaka no uzl ādi noturošu 1. tipa testu kopuma saska ņā ar š ā papildin ājuma 3. punktu. 
Ražot ājam ir j āveic pieci vai vair āk testu.  
Ražot ājs var piepras īt pirms testa iestat īt AUEAS uzl ādes st āvokli saska ņā ar ražot āja ieteikumu un š ā papil ­
din ājuma 3. punkt ā izkl āstīto. Š ādu pieeju īsteno tikai, lai pan āktu uzl ādi noturošu 1. tipa testu ar pret ējas 
zīmes ΔE REESS,CS  , un ar apstiprin ātājas iest ādes at ļauju.  
M ērījumu kopumam ir j āatbilst turpm āk uzskait ītajiem krit ērijiem.  
a) Kopum ā ir j ābūt vismaz vienam testam ar ΔE REESS,CS  un vismaz vienam testam ar ΔE REESS,CS  . ΔE REESS,CS,n  ir 
visu AUEAS elektroener ģijas izmai ņu summa test ā n, kas apr ēķin āta saska ņā ar š ā papildin ājuma 4.3. 
punktu.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/623
 
b) M  CO2,CS  atš ķirībai starp testu ar augst ākaj ām negat īvaj ām elektroener ģijas izmai ņām un testu ar augst ākaj ām 
pozit īvaj ām elektroener ģijas izmai ņām j ābūt liel ākai par vai vien ādai ar 5 g/km. Šo krit ēriju nedr īkst 
piem ērot K  fuel,FCHV  noteikšanai.  
K CO2 noteikšanas gad ījum ā vajadz īgo testu skaitu var samazin āt l īdz trim testiem, ja papildus krit ērijiem a) 
un b) apakšpunkt ā ir izpild īti visi turpm āk uzskait ītie krit ēriji. 
c) M  CO2,CS  atš ķirībai starp diviem blakus veiktiem m ērījumiem, kas saist īti ar elektroener ģijas izmai ņām testa 
laik ā, j ābūt maz ākai par vai vien ādai ar 10 g/km.  
d) Papildus krit ērijam b) apakšpunkt ā tests ar augst ākaj ām negat īvaj ām elektroener ģijas izmai ņām un tests ar 
augst ākaj ām pozit īvaj ām elektroener ģijas izmai ņām nedr īkst b ūt apgabal ā, ko nosaka ar: 
Ä0,01 Ï ΔE REESS  
E fuel Ï þ0,01 , 
kur:  
E fuel ir pat ērētās degvielas ener ģijas saturs, ko apr ēķina saska ņā ar š ā papildin ājuma 1.2. punktu, Wh.  
e) M  CO2,CS  atš ķirībai starp testu ar augst ākaj ām negat īvaj ām elektroener ģijas izmai ņām un vid ējo punktu un 
M CO2,CS  atš ķirībai starp vid ējo punktu un testu ar augst ākaj ām pozit īvaj ām elektroener ģijas izmai ņām j ābūt 
līdz īgai un, v ēlams, d) apakšpunkt ā noteiktaj ās robež ās. 
Ražot āja noteiktos korekcijas koeficientus pirms to piem ērošanas p ārbauda un apstiprina apstiprin ātāja 
iest āde. 
Ja vismaz piecu testu kopums neatbilst a) apakšpunkta vai b) apakšpunkta krit ērijam vai abu apakšpunktu 
krit ērijiem, ražot ājs apstiprin ātājai iest ādei iesniedz pier ādījumus par to, k ādēļ transportl īdzeklis nesp ēj 
nodrošin āt atbilst ību k ādam vai abiem krit ērijiem. Ja apstiprin ātāja iest āde nepie ņem šos pier ādījumus, t ā 
var piepras īt veikt papildu testus. Ja krit ēriji joproj ām nav izpild īti ar ī p ēc papildu testiem, apstiprin ātāja 
iest āde noteiks konservat īvu korekcijas koeficientu, pamatojoties uz m ērījumiem.  
2.3. Apr ēķini korekcijas koeficientiem K  fuel,FCHV  un K  CO2 
2.3.1. Apr ēķins degvielas pat ēriņa korekcijas koeficientam K  fuel,FCHV  
NOVC-FCHV  gad ījum ā degvielas pat ēriņa korekcijas koeficientu K  fuel,FCHV  , ko nosaka, izbraucot uzl ādi notu ­
rošu 1. tipa testu kopumu, defin ē ar š ādu vien ādojumu: 
K fuel;FCHV ¼ P  n CS 
n¼1 Ê 
ðEC  DC;CS;n Ä EC  DC;CS;avg Þ Ü ðFC CS;nb;n Ä FC  CS;nb;avg Þ Ì 
P  n CS 
n¼1 ðEC  DC;CS;n Ä EC  DC;CS;avg Þ 2 
kur:  
K fuel,FCHV  ir degvielas pat ēriņa korekcijas koeficients, (kg/100 km)/(Wh/km);  
EC DC,CS,n  ir testa n uzl ādi noturošs elektroener ģijas pat ēriņš, pamatojoties uz AUEAS izl ādi saska ņā ar 
turpm āk nor ādīto vien ādojumu, Wh/km;  
EC DC,CS,avg  ir n  cs testu vid ējais uzl ādi noturošs elektroener ģijas pat ēriņš, pamatojoties uz AUEAS izl ādi 
saska ņā ar turpm āk nor ādīto vien ādojumu, Wh/km;  
FC CS,nb,n  ir testa n uzl ādi noturošs degvielas pat ēriņš, kas nav kori ģēts attiec ībā pret ener ģijas bilanci, k ā 
noteikts A8/7. tabul ā, 1. darb ība, kg/100 km;  
FC CS,nb,avg  ir n  cs testu vid ējais aritm ētiskais uzl ādi noturošs degvielas pat ēriņš, pamatojoties uz degvielas 
pat ēriņu, kas nav kori ģēts attiec ībā pret ener ģijas bilanci, saska ņā ar turpm āk nor ādīto vien ā­
dojumu, kg/100 km;  
n ir attiec īgā testa indeksa skaitlis;LV L 175/624 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
n cs ir testu kop ējais skaits;  
un: 
EC  DC;CS;avg ¼ 1 
n CS Ü X  n CS 
n¼1 EC  DC;CS;n 
un: 
FC CS;nb;avg ¼ 1 
n CS Ü X  n CS 
n¼1 FC CS;nb;n 
un: 
EC  DC;CS;n ¼ ΔE REESS ;CS;n 
d CS;n 
kur:  
ΔE REESS,CS,n  ir uzl ādi noturošas AUEAS elektroener ģijas izmai ņas test ā n saska ņā ar š ā papildin ājuma 1.1.2. 
punktu, Wh;  
d CS,n ir att ālums, kas nobraukts atbilst īgā uzl ādi noturoš ā 1. tipa test ā n, km.  
Degvielas pat ēriņa korekcijas koeficientu noapa ļo l īdz četriem z īm īgiem cipariem. Degvielas pat ēriņa korekcijas 
koeficienta statistisko noz īmi nov ērtē apstiprin ātāja iest āde. 
2.3.1.1. Ir at ļauts izmantot degvielas pat ēriņa korekcijas koeficientu, kas izstr ādāts visa piem ērojam ā WLTP  testa cikla 
testos attiec ībā uz katra atseviš ķā posma korekciju.  
2.3.1.2. Neskarot š ā papildin ājuma 2.2. punkta pras ības, p ēc ražot āja piepras ījuma un ar apstiprin ātājas iest ādes at ļauju 
var izstr ādāt atseviš ķus degvielas pat ēriņa korekcijas koeficientus K  fuel,FCHV,p  katram atseviš ķajam posmam. T ādā 
gad ījum ā katr ā atseviš ķajā posm ā ir j āizpilda tie paši š ā papildin ājuma 2.2. punkt ā aprakst ītie krit ēriji un 
katram atseviš ķajam posmam j āpiem ēro š ā papildin ājuma 2.3.1. punkt ā aprakst ītā proced ūra, lai noteiktu 
katra konkr ētā posma korekcijas koeficientu.  
2.3.2. CO  2 emisiju masas korekcijas koeficienta K  CO2 noteikšana  
OVC-HEV  un  NOVC-HEV  gad ījum ā CO  2 emisiju masas korekcijas koeficientu K  CO2 , ko nosaka, izbraucot 
uzl ādi noturošu 1. tipa testu kopumu, defin ē ar š ādu vien ādojumu: 
K CO2 ¼ P  n CS 
n¼1 Ê 
ðEC  DC;CS;n Ä EC  DC;CS;avg Þ Ü ðM CO2;CS;nb;n Ä M CO2;CS;nb;avg Þ Ì 
P  n CS 
n¼1 ðEC  DC;CS;n Ä EC  DC;CS;avg Þ 2 
kur:  
K CO2 ir CO  2 emisiju masas korekcijas koeficients, (g/km)/(Wh/km);  
EC DC,CS,n  ir testa n uzl ādi noturošs elektroener ģijas pat ēriņš, pamatojoties uz AUEAS izl ādi saska ņā ar 
šā papildin ājuma 2.3.1. punktu, Wh/km;  
EC DC,CS,avg  ir n  cs testu vid ējais aritm ētiskais uzl ādi noturošs elektroener ģijas pat ēriņš, pamatojoties uz 
AUEAS izl ādi saska ņā ar š ā papildin ājuma 2.3.1. punktu, Wh/km;  
M CO2,CS,nb,n  ir testa n uzl ādi noturoša CO  2 emisiju masa, kas nav kori ģēta attiec ībā pret ener ģijas bilanci, 
kura apr ēķin āta saska ņā ar A8/5. tabulu, 2. darb ība, g/km;  
M CO2,CS,nb,avg  ir n  cs testu vid ējā aritm ētisk ā uzl ādi noturoša CO  2 emisiju masa, pamatojoties uz CO  2 
emisiju masu, kas nav kori ģēta attiec ībā pret ener ģijas bilanci, saska ņā ar turpm āk nor ādīto 
vien ādojumu, g/km;  
n ir attiec īgā testa indeksa skaitlis;LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/625
 
n cs ir testu kop ējais skaits;  
un: 
M CO2;CS;nb;avg ¼ 1 
n CS Ü X  n CS 
n¼1 M CO2;CS;nb;n 
CO  2 emisiju masas korekcijas koeficientu noapa ļo l īdz četriem z īm īgiem cipariem. CO  2 emisiju masas korek ­
cijas koeficienta statistisko noz īmi nov ērtē apstiprin ātāja iest āde. 
2.3.2.1. Ir at ļauts izmantot CO  2 emisiju masas korekcijas koeficientu, kas izstr ādāts visa piem ērojam ā WLTP  testa cikla 
testos attiec ībā uz katra atseviš ķā posma korekciju.  
2.3.2.2. Neskarot š ā papildin ājuma 2.2. punkta pras ības, p ēc ražot āja piepras ījuma un ar apstiprin ātājas iest ādes at ļauju 
var izstr ādāt atseviš ķus CO  2 emisiju masas korekcijas koeficientus K  CO2,p  katram atseviš ķajam posmam. T ādā 
gad ījum ā katr ā atseviš ķajā posm ā ir j āizpilda tie paši š ā papildin ājuma 2.2. punkt ā aprakst ītie krit ēriji un 
katram atseviš ķajam posmam j āpiem ēro š ā papildin ājuma 2.3.2. punkt ā aprakst ītā proced ūra, lai noteiktu 
konkr ēta posma korekcijas koeficientus.  
3. Testa proced ūra korekcijas koeficientu noteikšanai  
3.1. OVC-HEV  
OVC-HEV  gad ījum ā izmanto vienu no turpm āk nor ādītaj ām testu sec ībām saska ņā ar A8.App2/1. att ēlu, lai 
izm ērītu visas v ērtības, kas nepieciešamas korekcijas koeficientu noteikšanai saska ņā ar š ā papildin ājuma 2. 
punktu.  
A8.App2/1. att ēls 
OVC-HEV testu sec ība
 
3.1.1. 1. iesp ējas testu sec ība 
3.1.1.1. Iepriekš ēja sagatavošana un izgarojumu uztveršana  
Iepriekš ēju sagatavošanu un izgarojumu uztveršanu veic saska ņā ar š ā papildpielikuma 4. papildin ājuma 2.1. 
punktu.LV L 175/626 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
3.1.1.2. AUEAS noregul ēšana  
Pirms testa proced ūras saska ņā ar 3.1.1.3. punktu ražot ājs var noregul ēt AUEAS. Ražot ājs iesniedz pier ādīju­
mus, ka ir izpild ītas pras ības testa s ākšanai saska ņā ar 3.1.1.3. punktu.  
3.1.1.3. Testa proced ūra 
3.1.1.3.1. Piem ērojamam  WLTP  testa ciklam iestata rež īmu, ko var izv ēlēties vad ītājs, saska ņā ar š ā papildpielikuma 6. 
papildin ājuma 3. punktu.  
3.1.1.3.2. Testa vajadz ībām izbrauc piem ērojamo  WLTP  testa ciklu saska ņā ar š ā papildpielikuma 1.4.2. punktu.  
3.1.1.3.3. Ja šaj ā papildin ājum ā nav noteikts cit ādi, transportl īdzekli test ē saska ņā ar 6. papildpielikum ā aprakst īto 1. tipa 
testa proced ūru. 
3.1.1.3.4. Lai ieg ūtu piem ērojamo  WLTP  testa ciklu kopumu, kas nepieciešams korekcijas koeficientu noteikšanai, p ēc 
testa var veikt vair ākas sec ības, kuras noteiktas š ā papildin ājuma 2.2. punkt ā, ietverot š ā papildin ājuma 
3.1.1.1.–3.1.1.3. punktu.  
3.1.2. 2. iesp ējas testu sec ība 
3.1.2.1. Iepriekš ēja sagatavošana  
Testa transportl īdzekli iepriekš ēji sagatavo saska ņā ar š ā papildpielikuma 4. papildin ājuma 2.1.1. vai 2.1.2. 
punktu.  
3.1.2.2. AUEAS noregul ēšana  
Pēc iepriekš ējas sagatavošanas neveic izgarojumu uztveršanu saska ņā ar š ā papildpielikuma 4. papildin ājuma 
2.1.3. punktu un p ārtraukumu, kura laik ā dr īkst noregul ēt AUEAS, nosaka maksim āli 60 min ūšu apm ērā. 
Līdz īgu p ārtraukumu piem ēro pirms katra testa. T ūlīt p ēc š ā p ārtraukuma beig ām piem ēro š ā papildin ājuma 
3.1.2.3. punkta pras ības.  
Pēc ražot āja piepras ījuma pirms AUEAS noregul ēšanas var veikt papildu uzsild īšanas proced ūru, lai nodrošin ātu 
līdz īgus uzs ākšanas apst ākļus korekcijas koeficientu noteikšanai. Ja ražot ājs pieprasa šo papildu uzsild īšanas 
proced ūru, identisku uzsild īšanas proced ūru atk ārtoti veic testu sec ības ietvaros.  
3.1.2.3. Testa proced ūra 
3.1.2.3.1. Piem ērojamam  WLTP  testa ciklam iestata rež īmu, ko var izv ēlēties vad ītājs, saska ņā ar š ā papildpielikuma 6. 
papildin ājuma 3. punktu.  
3.1.2.3.2. Testa vajadz ībām izbrauc piem ērojamo  WLTP  testa ciklu saska ņā ar š ā papildpielikuma 1.4.2. punktu.  
3.1.2.3.3. Ja šaj ā papildin ājum ā nav noteikts cit ādi, transportl īdzekli test ē saska ņā ar 6. papildpielikum ā aprakst īto 1. tipa 
testa proced ūru. 
3.1.2.3.4. Lai ieg ūtu piem ērojamo  WLTP  testa ciklu kopumu, kas nepieciešams korekcijas koeficientu noteikšanai, p ēc 
testa var veikt vair ākas sec ības, kuras noteiktas š ā papildin ājuma 2.2. punkt ā, ietverot š ā papildin ājuma 3.1.2.2. 
un 3.1.2.3. punktu.  
3.2. NOVC-HEV  un NOVC-FCHV  
NOVC-HEV  un  NOVC-FCHV  gad ījum ā izmanto vienu no turpm āk nor ādītaj ām testu sec ībām saska ņā ar 
A8.App2/2. att ēlu, lai izm ērītu visas v ērtības, kas nepieciešamas korekcijas koeficientu noteikšanai saska ņā 
ar š ā papildin ājuma 2. punktu.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/627
 
A8.App2/2. att ēls 
NOVC-HEV un NOVC-FCHV testu sec ības
 
3.2.1. 1. iesp ējas testu sec ība 
3.2.1.1. Iepriekš ēja sagatavošana un izgarojumu uztveršana  
Testa transportl īdzekli iepriekš ēji sagatavo un pak ļauj izgarojumu uztveršanai saska ņā ar š ā papildpielikuma 
3.3.1. punktu.  
3.2.1.2. AUEAS noregul ēšana  
Pirms testa proced ūras saska ņā ar 3.2.1.3. punktu ražot ājs var noregul ēt AUEAS. Ražot ājs iesniedz pier ādīju­
mus, ka ir izpild ītas pras ības testa s ākšanai saska ņā ar 3.2.1.3. punktu.  
3.2.1.3. Testa proced ūra 
3.2.1.3.1. Iestata rež īmu, ko var izv ēlēties vad ītājs, saska ņā ar š ā papildpielikuma 6. papildin ājuma 3. punktu.  
3.2.1.3.2. Testa vajadz ībām izbrauc piem ērojamo  WLTP  testa ciklu saska ņā ar š ā papildpielikuma 1.4.2. punktu.  
3.2.1.3.3. Ja šaj ā papildin ājum ā nav noteikts cit ādi, transportl īdzekli test ē saska ņā ar 6. papildpielikum ā aprakst īto uzl ādi 
noturoša 1. tipa testa proced ūru. 
3.2.1.3.4. Lai ieg ūtu piem ērojamo  WLTP  testa ciklu kopumu, kas nepieciešams korekcijas koeficientu noteikšanai, p ēc 
testa var veikt vair ākas sec ības, kuras noteiktas š ā papildin ājuma 2.2. punkt ā, ietverot š ā papildin ājuma 
3.2.1.1.–3.2.1.3. punktu.  
3.2.2. 2. iesp ējas testu sec ība 
3.2.2.1. Iepriekš ēja sagatavošana  
Testa transportl īdzekli iepriekš ēji sagatavo saska ņā ar š ā papildpielikuma 3.3.1.1. punktu.  
3.2.2.2. AUEAS noregul ēšana  
Pēc iepriekš ējas sagatavošanas neveic izgarojumu uztveršanu saska ņā ar š ā papildpielikuma 3.3.1.2. punktu un 
pārtraukumu, kura laik ā dr īkst noregul ēt AUEAS, nosaka maksim āli 60 min ūšu apm ērā. L īdz īgu p ārtraukumu 
piem ēro pirms katra testa. T ūlīt p ēc š ā p ārtraukuma beig ām piem ēro š ā papildin ājuma 3.2.2.3. punkta pras ības.LV L 175/628 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
Pēc ražot āja piepras ījuma pirms AUEAS noregul ēšanas var veikt papildu uzsild īšanas proced ūru, lai nodrošin ātu 
līdz īgus uzs ākšanas apst ākļus korekcijas koeficientu noteikšanai. Ja ražot ājs pieprasa šo papildu uzsild īšanas 
proced ūru, identisku uzsild īšanas proced ūru atk ārtoti veic testu sec ības ietvaros.  
3.2.2.3. Testa proced ūra 
3.2.2.3.1. Piem ērojamam  WLTP  testa ciklam iestata rež īmu, ko var izv ēlēties vad ītājs, saska ņā ar š ā papildpielikuma 6. 
papildin ājuma 3. punktu.  
3.2.2.3.2. Testa vajadz ībām izbrauc piem ērojamo  WLTP  testa ciklu saska ņā ar š ā papildpielikuma 1.4.2. punktu.  
3.2.2.3.3. Ja šaj ā papildin ājum ā nav noteikts cit ādi, transportl īdzekli test ē saska ņā ar 6. papildpielikum ā aprakst īto 1. tipa 
testa proced ūru. 
3.2.2.3.4. Lai ieg ūtu piem ērojamo  WLTP  testa ciklu kopumu, kas nepieciešams korekcijas koeficientu noteikšanai, p ēc 
testa var veikt vair ākas sec ības, kuras noteiktas š ā papildin ājuma 2.2. punkt ā, ietverot š ā papildin ājuma 3.2.2.2. 
un 3.2.2.3. punktu.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/629
 
8. papildpielikums  
3. papildin ājums  
NOVC-HEV , OVC-HEV , PEV  un  NOVC-FCHV  AUEAS str āvas un AUEAS sprieguma noteikšana  
1. Ievads  
1.1. Šaj ā papildin ājum ā ir noteikta metode un vajadz īgie instrumenti  NOVC-HEV , OVC-HEV , PEV  un NOVC-FCHV  
AUEAS str āvas un AUEAS sprieguma noteikšanai.  
1.2. AUEAS str āvas un AUEAS sprieguma m ērījumus s āk vienlaikus ar testa s ākumu un beidz tieši p ēc tam, kad 
transportl īdzeklis ir pabeidzis testu.  
1.3. Nosaka katra posma AUEAS str āvu un AUEAS spriegumu.  
1.4. Sarakstu ar instrumentiem, ko ražot ājs izmanto, lai izm ērītu AUEAS spriegumu un str āvu (tostarp nor ādot 
instrumenta ražot āju, mode ļa numuru, s ērijas numuru, p ēdējās kalibr ēšanas datumu (attiec īgā gad ījum ā)): 
a) 1. tipa testa laik ā saska ņā ar š ā papildpielikuma 3. punktu;  
b) proced ūras laik ā, lai noteiktu korekcijas koeficientus saska ņā ar š ā papildpielikuma 2. papildin ājumu (attiec īgā 
gad ījum ā); 
c) ATCT  laik ā, k ā aprakst īts 6.a papildpielikum ā; 
iesniedz apstiprin ātājai iest ādei. 
2. AUEAS str āva 
AUEAS izl ādi uzskata par negat īvu str āvu. 
2.1. AUEAS str āvas ārēja m ērīšana  
2.1.1. AUEAS str āvu(-s) testa laik ā m ēra, izmantojot str āvas p ārveidot āju ar spail ēm vai sl ēgta tipa str āvas p ārveidot āju. 
Str āvas m ērīšanas sist ēmai ir j āatbilst š ā papildpielikuma A8/1. tabul ā noteiktaj ām pras ībām. Str āvas p ārveidot ājs(- 
i) sp ēj iztur ēt maksim ālās str āvas pie dzin ēja iedarbin āšanas un temperat ūras apst ākļus m ērījumu punkt ā. 
2.1.2. Str āvas p ārveidot ājus uzst āda vis ām AUEAS pie viena no kabe ļiem, kas ir tieši savienots ar AUEAS, un tie ietver 
AUEAS kop ējo str āvu. 
Aizsarg ātu vadu gad ījum ā izmanto atbilst īgas metodes, ko pie ņēmusi apstiprin ātāja iest āde. 
Lai ar ārējām ier īcēm b ūtu vienk ārši izm ērīt AUEAS str āvu, ir ieteicams, lai ražot ājs transportl īdzekl ī nodrošina 
piem ērotus, drošus un pieejamus savienojuma punktus. Ja tas nav iesp ējams, ražot ājam ir pien ākums pal īdz ēt 
apstiprin ātājai iest ādei saska ņā ar šaj ā punkt ā iepriekš aprakst īto pievienot str āvas p ārveidot āju vienam no kabe ­ 
ļiem, kas ir tieši savienots ar AUEAS.  
2.1.3. Str āvas p ārveidot āja datu paraugus ņem vismaz 20 Hz frekvenc ē. Izm ērīto jaudu integr ē laik ā, ieg ūstot izm ērīto 
vērtību Q, kas izteikta amp ērstund ās Ah. Jaudu var integr ēt str āvas m ērīšanas sist ēm ā. 
2.2. Transportl īdzek ļa AUEAS str āvas dati  
Kā alternat īvu š ā papildin ājuma 2.1. punktam ražot ājs var izmantot transportl īdzek ļa str āvas m ērījumu datus. 
Apstiprin ātājai iest ādei pier āda šo datu precizit āti.LV L 175/630 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
3. AUEAS spriegums  
3.1. AUEAS sprieguma ārēja m ērīšana  
Šā papildpielikuma 3. punkt ā aprakst īto testu laik ā AUEAS spriegumu m ēra ar š ā papildpielikuma 1.1. punkt ā 
noteiktaj ām pras ībām attiec ībā uz iek ārtām un precizit āti. Lai izm ērītu AUEAS spriegumu ar ārējām m ēriek ārtām, 
ražot ājiem ir apstiprin ātājai iest ādei j āpal īdz, nodrošinot AUEAS sprieguma m ērīšanas punktus.  
3.2. AUEAS nomin ālais spriegums  
NOVC-HEV , NOVC-FCHV  un  OVC-HEV  gad ījum ā saska ņā ar š ā papildin ājuma 3.1. punktu izm ērītā AUEAS 
sprieguma viet ā var izmantot AUEAS nomin ālo spriegumu, kas noteikts saska ņā ar DIN EN 60050-482.  
3.3. Transportl īdzek ļa AUEAS sprieguma dati  
Kā alternat īvu š ā papildin ājuma 3.1. un 3.2. punktam ražot ājs var izmantot transportl īdzek ļa sprieguma m ērījumu 
datus. Apstiprin ātājai iest ādei pier āda šo datu precizit āti.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/631
 
8. papildpielikums  
4. papildin ājums  
PEV  un OVC-HEV iepriekš ējas sagatavošanas, izgarojumu uztveršanas un AUEAS uzl ādes nosac ījumi  
1. Šaj ā papildin ājum ā ir aprakst īta testa proced ūra AUEAS un sadedzes dzin ēju iepriekš ējai sagatavošanai, gatavo ­
joties:  
a) pilnuzl ādes nobraukuma, akumul ēto ener ģiju pat ērējošu un uzl ādi noturošu m ērījumu veikšanai  OVC-HEV  
test ēšanas laik ā; un  
b) pilnuzl ādes nobraukuma un elektroener ģijas pat ēriņa m ērījumu veikšanai  PEV  test ēšanas laik ā. 
2. OVC-HEV  iepriekš ēja sagatavošana un pak ļaušana izgarojumu uztveršanai  
2.1. Iepriekš ēja sagatavošana un izgarojumu uztveršana, s ākot testa proced ūru ar uzl ādi noturošu testu  
2.1.1. Lai iepriekš ēji sagatavotu sadedzes dzin ēju, ar transportl īdzekli izbrauc vismaz vienu piem ērojamo  WLTP  testa 
ciklu. Katra izbraukt ā iepriekš ējas sagatavošanas cikla laik ā nosaka AUEAS uzl ādes bilanci. Iepriekš ēju sagata ­
vošanu p ārtrauc t ā piem ērojam ā WLTP  testa cikla beig ās, kur ā ir izpild īts apst āšan ās krit ērijs saska ņā ar š ā 
papildpielikuma 3.2.4.5. punktu.  
2.1.2. P ēc ražot āja piepras ījuma un ar apstiprin ātājas iest ādes at ļauju k ā alternat īvu š ā papildin ājuma 2.1.1. punktam 
AUEAS uzl ādes st āvokli uzl ādi noturošam 1. tipa testam var iestat īt saska ņā ar ražot āja ieteikumu, lai testu 
īstenotu uzl ādi noturoš ā ekspluat ācijas st āvokl ī. 
Tādā gad ījum ā piem ēro iepriekš ējas sagatavošanas proced ūru — piem ēram, t ādu, k āda ir piem ērojama tradicio ­
nāliem transportl īdzek ļiem, k ā aprakst īts 6. papildpielikuma 1.2.6. punkt ā. 
2.1.3. Transportl īdzekli pak ļauj izgarojumu uztveršanai saska ņā ar 6. papildpielikuma 1.2.7. punktu.  
2.2. Iepriekš ēja sagatavošana un izgarojumu uztveršana, s ākot testa proced ūru ar akumul ēto ener ģiju pat ērējošu testu  
2.2.1. Ar  OVC-HEV  izbrauc vismaz vienu piem ērojamo  WLTP  testa ciklu. Katra izbraukt ā iepriekš ējas sagatavošanas 
cikla laik ā nosaka AUEAS uzl ādes bilanci. Iepriekš ēju sagatavošanu p ārtrauc t ā piem ērojam ā WLTP  testa cikla 
beig ās, kur ā ir izpild īts apst āšan ās krit ērijs saska ņā ar š ā papildpielikuma 3.2.4.5. punktu.  
2.2.2. Transportl īdzekli pak ļauj izgarojumu uztveršanai saska ņā ar 6. papildpielikuma 1.2.7. punktu. Transportl īdzek ­ 
ļiem, kas ir iepriekš ēji sagatavoti 1. tipa testam, nepiem ēro piespiedu atdzes ēšanu. Izgarojumu uztveršanas laik ā 
AUEAS uzl ādē saska ņā ar š ā papildin ājuma 2.2.3. punkt ā noteikto parasto uzl ādes proced ūru. 
2.2.3. Parasta uzl āde 
2.2.3.1. AUEAS uzl ādē vides temperat ūrā, k ā noteikts 6. papildpielikuma 1.2.2.2.2. punkt ā, vai nu:  
a) ar ieb ūvētu l ādētāju, ja t āds ir uzst ādīts; vai  
b) ar ražot āja ieteiktu ārēju l ādētāju, izmantojot parasto ieteicamo uzl ādes proced ūru. 
Šā punkta proced ūras izsl ēdz jebk āda veida īpašu l ādēšanu, ko var s ākt autom ātiski vai manu āli, piem ēram, 
izl īdzin āšanas vai apkopes vajadz ībām. Ražot ājam ir j āapstiprina, ka testa laik ā nav veikta īpaša l ādēšanas 
proced ūra.LV L 175/632 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
2.2.3.2. Uzl ādes pabeigšanas krit ērijs 
Uzl ādes pabeigšanas krit ērijs ir sasniegts tad, kad ieb ūvētie vai ārējie instrumenti par āda, ka AUEAS ir piln ībā 
uzl ādēta. 
3. PEV  iepriekš ēja sagatavošana  
3.1. AUEAS s ākotn ējā uzl āde 
AUEAS s ākotn ējā uzl āde ietver AUEAS izl ādi un parastas uzl ādes veikšanu.  
3.1.1. AUEAS izl āde 
Izl ādes proced ūru veic saska ņā ar ražot āja ieteikumu. Ražot ājam ir j āgarant ē, ka izl ādes proced ūras rezult ātā 
AUEAS ir maksim āli izl ādēta. 
3.1.2. Parasta uzl āde 
AUEAS uzl ādē saska ņā ar š ā papildin ājuma 2.2.3.1. punktu.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/633
 
8. papildpielikums  
5. papildin ājums  
OVC-HEV  lietder ības koeficienti  
1. Lietder ības koeficienti ir koeficienti, kas balst ās uz braukšanas statistiku un veiktajiem diapazoniem  OVC-HEV  akumu ­
lēto ener ģiju pat ērējoš ā rež īm ā un uzl ādi noturoš ā rež īm ā; šos koeficientus izmanto, lai noteiktu emisiju, CO  2 emisiju 
un degvielas pat ēriņa sv ērumu.  
Datub āze, ko 2. punkt ā izmanto lietder ības koeficientu apr ēķin āšanai, galvenok ārt balst ās uz tradicion ālu transport ­
līdzek ļu lietošanas parametriem (piem ēram, lietojumu, ikdien ā nobraukto att ālumu, daž ādu transportl īdzek ļu klašu 
īpatsvariem). Kad Eiropas tirg ū b ūs non ācis b ūtisks skaits  OVC-HEV , ar klientu p ētījuma pal īdz ību b ūs j āpārv ērtē 
lietder ības koeficienti un l ādēšanas frekvences.  
2. Lai apr ēķin ātu katra konkr ētā posma lietder ības koeficientu, izmanto š ādu vien ādojumu:  
UF  i ðd i Þ ¼ 1 Ä exp 8 
> > > : Ä 8 
> > > : X  k 
j¼1 C j Ü 8 
: d i 
d n 9 
; j 9 
> > ; 9 
> > ; Ä X  iÄ1 
l¼1 UF  l 
, kur:  
UF  i posma i lietder ības koeficients;  
d i līdz posma i beig ām nobrauktais att ālums, km;  
C j koeficients j (skatiet A8.App5/1. tabulu);  
d n normaliz ēts att ālums (skatiet A8.App5/1. tabulu);  
k terminu un koeficientu daudzums r ādītājā (skatiet A8.App5/1. tabulu);  
i attiec īgā posma numurs;  
j attiec īgā termina/koeficienta numurs;  
X  iÄ1 
l¼1 UF  l apr ēķin āto lietder ības koeficientu summa l īdz posmam (i-1).  
Līkne, kas balst ās uz A8.App5/1. tabulas parametriem, ir der īga no 0 km l īdz normaliz ētajam att ālumam  d n , kur 
lietder ības koeficients sapl ūst ar 1 (k ā var redz ēt A8/App5/1. att ēlā). 
A8.App5/1. tabula  
Vien ādojum ā y izmantojamais parametrs  
C 1 26,25  
C 2 – 38,94  
C 3 – 631,05  
C 4 5 964,83  
C 5 – 25 094,60  
C 6 60 380,21LV L 175/634 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
C 7 – 87 517,16  
C 8 75 513,77  
C 9 – 35 748,77  
C 10 7 154,94  
d n [km]  800  
k 10  
Līkne A8/App5/1. att ēlā sniegta tikai informat īvā nol ūkā. T ā nav reglament ējoš ā teksta da ļa. 
A8.App5/1. att ēls 
Lietder ības koeficienta l īkne, balstoties uz A8.App5/1. tabulas vien ādojuma parametru
LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/635
 
8. papildpielikums  
6. papildin ājums  
Rež īmu, ko var izv ēlēties vad ītājs, iestat īšana  
1. Visp ārēja pras ība 
1.1. Ražot ājs 1. tipa testa proced ūrai saska ņā ar š ā papildin ājuma 2.–4. punktu iestata rež īmu, ko var izv ēlēties vad ītājs 
un kas ļauj transportl īdzeklim izbraukt attiec īgo testa ciklu ar ātruma l īknes pielaid ēm saska ņā ar 6. papildpielikuma 
1.2.6.6. punktu.  
1.2. Ražot ājs apstiprin ātājai iest ādei iesniedz pier ādījumus par:  
a) domin ējoša rež īma pieejam ību attiec īgajos apst ākļos; 
b) attiec īgā transportl īdzek ļa maksim ālo ātrumu;  
un, ja vajadz īgs, par:  
c) lab āko un slikt āko rež īmu, kas apliecin āts pier ādījumos par degvielas pat ēriņu un — attiec īgā gad ījum ā — par 
CO  2 emisiju masu visos rež īmos (skatiet 6. papildpielikuma 1.2.6.5.2.4. punktu);  
d) rež īmu ar liel āko elektroener ģijas pat ēriņu; 
e) cikl ā vajadz īgo ener ģiju (saska ņā ar 7. papildpielikuma 5. punktu, ja m ērķa ātrumu aizst āj ar faktisko ātrumu).  
1.3. Ne ņem v ērā ļoti ierobežotiem nol ūkiem paredz ētus rež īmus, ko var izv ēlēties vad ītājs, piem ēram, “kalnu rež īmu” vai 
“apkopes rež īmu”, un kas nav paredz ēti parastai ekspluat ācijai ikdien ā, bet gan tikai īpaš ām ierobežot ām vajadz ībām. 
2. OVC-HEV , kas apr īkoti ar rež īmu, kuru var izv ēlēties vad ītājs akumul ēto ener ģiju pat ērējoš ā ekspluat ācijas st āvokl ī 
Transportl īdzek ļiem, kas apr īkoti ar rež īmu, kuru var izv ēlēties vad ītājs, saska ņā ar turpm āk uzskait ītajiem nosac ī­
jumiem iestata rež īmu akumul ēto ener ģiju pat ērējošam 1. tipa testam.  
Plūsmkart ē A8.App6/1. att ēlā ir par ādīta rež īmu iestat īšana saska ņā ar š ā papildin ājuma 2. punktu.  
2.1. Ja ir domin ējošais rež īms, kas ļauj transportl īdzeklim izbraukt atskaites testa ciklu akumul ēto ener ģiju pat ērējoš ā 
ekspluat ācijas st āvokl ī, iestata šo rež īmu.  
2.2. Ja domin ējoš ā rež īma nav vai ja domin ējošais rež īms ir, bet šis rež īms ne ļauj transportl īdzeklim izbraukt atskaites 
testa ciklu akumul ēto ener ģiju pat ērējoš ā ekspluat ācijas st āvokl ī, rež īmu testam iestata saska ņā ar š ādiem nosac īju­
miem:  
a) ja ir tikai viens domin ējošais rež īms, kas ļauj transportl īdzeklim izbraukt atskaites testa ciklu akumul ēto ener ģiju 
pat ērējoš ā ekspluat ācijas st āvokl ī, iestata šo rež īmu;  
b) ja ir vair āki rež īmi, kas sp ēj izbraukt atskaites testa ciklu akumul ēto ener ģiju pat ērējoš ā ekspluat ācijas st āvokl ī, 
iestata rež īmu, kas pat ērē visvair āk elektroener ģijas. 
2.3. Ja nav rež īma, kas atbilst š ā papildin ājuma 2.1. un 2.2. punktam un ļauj transportl īdzeklim izbraukt atskaites testa 
ciklu, atskaites testa ciklu izmaina saska ņā ar 1. papildpielikuma 9. punktu:LV L 175/636 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
a) ja ir domin ējošais rež īms, kas ļauj transportl īdzeklim izbraukt izmain īto atskaites testa ciklu akumul ēto ener ģiju 
pat ērējoš ā ekspluat ācijas st āvokl ī, iestata šo rež īmu;  
b) ja nav domin ējoš ā rež īma, bet ir citi rež īmi, kas ļauj transportl īdzeklim izbraukt izmain īto atskaites testa ciklu 
akumul ēto ener ģiju pat ērējoš ā ekspluat ācijas st āvokl ī, iestata rež īmu, kas pat ērē visvair āk elektroener ģijas; 
c) ja nav rež īma, kas ļauj transportl īdzeklim izbraukt izmain īto atskaites testa ciklu akumul ēto ener ģiju pat ērējoš ā 
ekspluat ācijas st āvokl ī, nosaka rež īmu vai rež īmus ar visliel āko cikl ā vajadz īgo ener ģiju un iestata rež īmu, kas 
pat ērē visvair āk elektroener ģijas. 
A8.App6/1. att ēls 
Rež īma, ko var izv ēlēties vad ītājs, iestat īšana  OVC-HEV  akumul ēto ener ģiju pat ērējoš ā ekspluat ācijas st āvokl ī
 
3. OVC-HEV , NOVC-HEV  un NOVC-FCHV , kas apr īkoti ar rež īmu, kuru var izv ēlēties vad ītājs uzl ādi noturoš ā eksplua ­
tācijas st āvokl ī 
Transportl īdzek ļiem, kas apr īkoti ar rež īmu, kuru var izv ēlēties vad ītājs, saska ņā ar turpm āk uzskait ītajiem nosac ī­
jumiem iestata rež īmu uzl ādi noturošam1. tipa testam.  
Plūsmkart ē A8.App6/2. att ēlā ir par ādīta rež īmu iestat īšana saska ņā ar š ā papildin ājuma 3. punktu.  
3.1. Ja ir domin ējošais rež īms, kas ļauj transportl īdzeklim izbraukt atskaites testa ciklu uzl ādi noturoš ā ekspluat ācijas 
stāvokl ī, iestata šo rež īmu.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/637
 
3.2. Ja domin ējoš ā rež īma nav vai ja domin ējošais rež īms ir, bet šis rež īms ne ļauj transportl īdzeklim izbraukt atskaites 
testa ciklu uzl ādi noturoš ā ekspluat ācijas st āvokl ī, rež īmu testam iestata saska ņā ar š ādiem nosac ījumiem:  
a) ja ir tikai viens domin ējošais rež īms, kas ļauj transportl īdzeklim izbraukt atskaites testa ciklu uzl ādi noturoš ā 
ekspluat ācijas st āvokl ī, iestata šo rež īmu;  
b) ja ir vair āki rež īmi, kas sp ēj izbraukt atskaites testa ciklu uzl ādi noturoš ā ekspluat ācijas st āvokl ī, ražot ājs var 
izv ēlēties vai nu iestat īt slikt āko rež īmu, vai iestat īt gan lab āko rež īmu, gan slikt āko rež īmu un apr ēķin āt testu 
rezult ātu vid ējo v ērtību. 
3.3. Ja nav rež īma, kas atbilst š ā papildin ājuma 3.1. un 3.2. punktam un ļauj transportl īdzeklim izbraukt atskaites testa 
ciklu, atskaites testa ciklu izmaina saska ņā ar 1. papildpielikuma 9. punktu:  
a) ja ir domin ējošais rež īms, kas ļauj transportl īdzeklim izbraukt izmain īto atskaites testa ciklu uzl ādi noturoš ā 
ekspluat ācijas st āvokl ī, iestata šo rež īmu;  
b) ja nav domin ējoš ā rež īma, bet ir citi rež īmi, kas ļauj transportl īdzeklim izbraukt izmain īto atskaites testa ciklu 
uzl ādi noturoš ā ekspluat ācijas st āvokl ī, iestata slikt āko rež īmu no šiem rež īmiem;  
c) ja nav rež īma, kas ļauj transportl īdzeklim izbraukt izmain īto atskaites testa ciklu uzl ādi noturoš ā ekspluat ācijas 
stāvokl ī, nosaka rež īmu vai rež īmus ar visliel āko cikl ā vajadz īgo ener ģiju un iestata slikt āko rež īmu.LV L 175/638 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
A8.App6/2. att ēls 
Rež īma, ko var izv ēlēties vad ītājs, iestat īšana  OVC-HEV , NOVC-HEV  un  NOVC- FCHV  uzl ādi noturoš ā 
ekspluat ācijas st āvokl ī
 
4. PEV , kas apr īkoti ar rež īmu, kuru var izv ēlēties vad ītājs 
Transportl īdzek ļiem, kas apr īkoti ar rež īmu, kuru var izv ēlēties vad ītājs, rež īmu testam iestata saska ņā ar turpm āk 
uzskait ītajiem nosac ījumiem.  
Plūsmkart ē A8.App6/3. att ēlā ir par ādīta rež īmu iestat īšana saska ņā ar š ā papildin ājuma 3. punktu.  
4.1. Ja ir domin ējošais rež īms, kas ļauj transportl īdzeklim izbraukt atskaites testa ciklu, iestata šo rež īmu.  
4.2. Ja domin ējoš ā rež īma nav vai ja domin ējošais rež īms ir, bet šis rež īms ne ļauj transportl īdzeklim izbraukt atskaites 
testa ciklu, rež īmu testam iestata saska ņā ar š ādiem nosac ījumiem:  
a) ja ir tikai viens domin ējošais rež īms, kas ļauj transportl īdzeklim izbraukt atskaites testa ciklu, iestata šo rež īmu;  
b) ja ir vair āki rež īmi, kas sp ēj izbraukt atskaites testa ciklu, iestata rež īmu, kas pat ērē visvair āk elektroener ģijas. 
4.3. Ja nav rež īma, kas atbilst š ā papildin ājuma 4.1. un 4.2. punktam un ļauj transportl īdzeklim izbraukt atskaites testa 
ciklu, atskaites testa ciklu izmaina saska ņā ar 1. papildpielikuma 9. punktu. Ieg ūto testa ciklu sauc par piem ērojamo  
WLTP  testa ciklu:  
a) ja ir domin ējošais rež īms, kas ļauj transportl īdzeklim izbraukt izmain īto atskaites testa ciklu, iestata šo rež īmu;LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/639
 
b) ja nav domin ējoš ā rež īma, bet ir citi rež īmi, kas ļauj transportl īdzeklim izbraukt izmain īto atskaites testa ciklu 
iestata rež īmu, kas pat ērē visvair āk elektroener ģijas; 
c) ja nav rež īma, kas ļauj transportl īdzeklim izbraukt izmain īto atskaites testa ciklu, nosaka rež īmu vai rež īmus ar 
visliel āko cikl ā vajadz īgo ener ģiju un iestata rež īmu, kas pat ērē visvair āk elektroener ģijas. 
A8.App6/3. att ēls 
Rež īma, ko var izv ēlēties vad ītājs, iestat īšana  PEV
LV L 175/640 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
8. papildpielikums  
7. papildin ājums  
Saspiesta ūde ņraža ar degvielas elementiem darbin āmu hibr īda transportl īdzek ļu degvielas pat ēriņa m ērīšana  
1. Visp ārējas pras ības 
1.1. Degvielas pat ēriņu m ēra ar gravimetrisko metodi saska ņā ar š ā papildin ājuma 2. punktu.  
Pēc ražot āja piepras ījuma un ar apstiprin ātājas iest ādes at ļauju degvielas pat ēriņu var m ērīt vai nu ar spiediena 
metodi, vai ar pl ūsmas metodi. T ādā gad ījum ā ražot ājam ir j āiesniedz tehniski pier ādījumi, ka metode nodrošina 
līdzv ērtīgus rezult ātus. Spiediena metode un pl ūsmas metode ir aprakst ītas ISO23828.  
2. Gravimetrisk ā metode  
Degvielas pat ēriņu apr ēķina, m ērot degvielas tvertnes masu pirms un p ēc testa.  
2.1. Iek ārtas un iestat ījumi  
2.1.1. Instrumentu piem ērs ir par ādīts A8.App7/1. att ēlā. Lai izm ērītu degvielas pat ēriņu, izmanto vienu vai vair ākas 
ārējas tvertnes. Ārējo(- ās) tvertni(-es) pievieno transportl īdzek ļa degvielas caurul īti starp ori ģin ālo degvielas 
tvertni un degvielas elementu sist ēmu.  
2.1.2. Iepriekš ējai sagatavošanai var izmantot ori ģin āli uzst ādīto tvertni vai ārēju ūde ņraža avotu.  
2.1.3. Degvielas uzpildes spiedienu noregul ē ražot āja ieteiktaj ā v ērtībā. 
2.1.4. P ārsl ēdzot caurul ītes, p ēc iesp ējas samazina g āzes pieg ādes spiediena atš ķirības caurul ītēs. 
Ja ir paredzama spiediena atš ķirības rad īta ietekme, ražot ājam un apstiprin ātājai iest ādei ir j āvienojas par 
korekcijas nepieciešam ību. 
2.1.5. Prec īzumsp ējas svari  
2.1.5.1. Prec īzumsp ējas svariem, ko izmanto degvielas pat ēriņa m ērīšanai, ir j āatbilst A8.App7/1. tabulas specifik ācijai.  
A8.App7/1. tabula  
Anal ītisko svaru p ārbaudes krit ēriji 
M ērījums  Izš ķirtsp ēja (las ām ība) Prec īzumsp ēja (atk ārtojam ība) 
Prec īzumsp ējas svari  maks. 0,1 g  maks. 0,02 (  1 ) 
( 1 ) Degvielas pat ēriņš (AUEAS uzl ādes bilance = 0) testa laik ā, izteikts mas ā, standartnovirze  
2.1.5.2. Prec īzumsp ējas svarus kalibr ē saska ņā ar svaru ražot āja specifik ācij ām vai vismaz tik bieži, k ā nor ādīts 
A8.App7/2. tabul ā. 
A8.App7/2. tabula  
Instrumenti kalibr ēšanas interv āli 
M ērinstrumentu p ārbaudes  Interv āls 
Prec īzumsp ēja (atk ārtojam ība) Reizi gad ā un pie b ūtisk ām tehniskaj ām apkop ēm 
2.1.5.3. Nodrošina piem ērotus pa ņēmienus vibr āciju un konvekcijas samazin āšanai, piem ēram, sl āpēšanas galdu vai 
vējtveri.LV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/641
 
A8.App7/1. att ēls 
Instrumentu piem ērs
 
kur:  
1 ir ārējās degvielas padeves iepriekš ēja sagatavošana;  
2 ir spiediena regulators;  
3 ir ori ģin ālā tvertne;  
4 ir degvielas elementu sist ēma; 
5 ir prec īzumsp ējas svari;  
6 ir ārējā(-ās) tvertne(-es) degvielas pat ēriņa m ērīšanai.  
2.2. Testa proced ūra 
2.2.1. Pirms testa izm ēra ārējās tvertnes masu.  
2.2.2. Ārējo tvertni savieno ar transportl īdzek ļa degvielas caurul īti, k ā par ādīts A8.App7/1. att ēlā. 
2.2.3. Tests j āveic, degvielu nodrošinot no ārējās tvertnes.  
2.2.4. Ārējo tvertni atvieno no caurul ītes. 
2.2.5. P ēc testa izm ēra tvertnes masu.  
2.2.6. Neproporcion ālo uzl ādi noturošo degvielas pat ēriņu FC  CS,nb  no izm ērītās masas pirms un p ēc testa apr ēķina ar 
šādu vien ādojumu:  
FC CS;nb ¼ g 1 Ä g 2 
d Ü 100  
kur:  
FC CS,nb  ir neproporcion ālais uzl ādi noturošais degvielas pat ēriņš, kas izm ērīts testa laik ā, kg/100km;  
g 1 ir tvertnes masa testa s ākum ā, kg;  
g 2 ir tvertnes masa testa beig ās, kg;  
d ir test ā nobrauktais att ālums, km.  
FC CS,nb,pLV L 175/642 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 7.7.2017.
 
9. papildpielikums  
Metožu l īdzv ērtības noteikšana  
1. Visp ārēja pras ība 
Pēc ražot āja piepras ījuma apstiprin ātāja iest āde var apstiprin āt citas m ērījumu metodes, ja t ās sniedz l īdzv ērtīgus 
rezult ātus saska ņā ar š ā papildpielikuma 1.1. punktu. Apstiprin ātājai iest ādei pier āda ierosin ātās metodes l īdzv ērtību. 
1.1. L ēmums par l īdzv ērtību 
Ierosin ātu metodi uzskata par l īdzv ērtīgu, ja t ās precizit āte un prec īzumsp ēja atbilst vai p ārsp ēj atskaites metodi.  
1.2. L īdzv ērtības noteikšana  
Līdzv ērtības noteikšanas metode balst ās uz p ētījumu par korel āciju starp ierosin ātām un atskaites metod ēm. Metodes, 
ko izmanto korel ācijas testam, ir j āapstiprina apstiprin ātājai iest ādei. 
Ierosin āto un atskaites metožu precizit ātes un prec īzumsp ējas noteikšanas pamatprincips atbilst pamatnost ādn ēm 
ISO 5725, 6. da ļa, 8. pielikums “Alternat īvu m ērījumu metožu sal īdzin ājums”.  
1.3. Īstenošanas pras ības 
Rezerv ētsLV 7.7.2017. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 175/643