Padomes Regula (EK) Nr. 1023/2003

(2003. gada 13. jūnijs),

ar ko paplašina galīgo antidempinga maksājumu, kuru paredz Regula (EK) Nr. 1784/2000 par noteiktu Brazīlijas izcelsmes formējamā čuguna cauruļu veidgabalu jeb cauruļu veidgabalu importu vai no Argentīnas sūtītu formējamā čuguna cauruļu veidgabalu jeb cauruļu veidgabalu importu, neatkarīgi no tā, vai Argentīna ir norādīta kā to izcelsmes valsts, un aptur izmeklēšanu attiecībā uz importu no viena Argentīnas eksportētāja

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis [1], un jo īpaši tās 13. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, kas iesniegts pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

A. PROCEDŪRA

1. Esošie pasākumi

(1) Padome 2000. gada augustā ar Regulu (EK) Nr. 1784/2000 [2] ieviesa antidempinga maksājumu 34,8 % apmērā Brazīlijas izcelsmes vītņotiem formējamā čuguna cauruļu veidgabaliem jeb cauruļu veidgabaliem (formējamiem veidgabaliem).

2. Prasība

(2) Komisija 2002. gada 12. augustā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 384/96 (pamatregula) 13. panta 3. punktu saņēma pieprasījumu no Eiropas Savienības formējamā čuguna cauruļu veidgabalu rūpniecības aizsardzības komitejas. Šis pieprasījums tika iesniegts ražotāju vārdā, kas kopā pārstāv Kopienas formējamo veidgabalu rūpniecības lielāko daļu.

(3) Pieprasījumā teikts, ka pēc pasākumu ieviešanas attiecībā uz Brazīlijas izcelsmes formējamo veidgabalu importu notika būtiskas tirdzniecības modeļa izmaiņas saistībā ar eksportu no Brazīlijas un Argentīnas uz Kopienu. Tika apgalvots, ka šīs izmaiņas tirdzniecības modelī esot radījušas Brazīlijas izcelsmes formējamo veidgabalu pārsūtīšana caur Argentīnu. Imports no Argentīnas būtiski palielinājās, kamēr imports no Brazīlijas tostarp saruka aptuveni līdzīgā tempā.

(4) Pieprasījumā bija ietverts secinājums, ka minētajām izmaiņām nav bijis pietiekams iemesls vai ekonomisks pamatojums, tās, proti, izraisījis antidempinga maksājums, kas bija uzlikts Brazīlijas izcelsmes formējamiem veidgabaliem.

(5) Visbeidzot, Kopienas rūpniecība arī iesniedza pierādījumus, kas bija pietiekami, lai sāktu antiapiešanas izmeklēšanu, un liecināja, ka šā maksājuma koriģējošais efekts tika grauts gan daudzumu, gan cenu ziņā un ka Argentīnas formējamiem veidgabaliem bija dempinga cenas salīdzinājumā ar parastajām vērtībām, kas agrāk bija raksturīgas Brazīlijas izcelsmes formējamiem veidgabaliem.

3. Uzsākšana

(6) Komisija ar Regulu (EK) Nr. 1693/2002 [3] (izmeklēšanas uzsākšanas regula) uzsāka izmeklēšanu un saskaņā ar pamatregulas 13. panta 3. punktu un 14. panta 5. punktu lika muitas iestādēm, sākot ar 2002. gada 26. septembri, reģistrēt formējamo veidgabalu importu, kas tika sūtīts no Argentīnas, neatkarīgi no tā, vai Argentīna bija norādīta kā to izcelsmes valsts. Komisija paziņoja Brazīlijas un Argentīnas iestādēm par izmeklēšanas uzsākšanu.

4. Izmeklēšana

(7) Kopienas importētājiem, kā arī Brazīlijā un Argentīnā esošajiem formējamo veidgabalu eksportētājiem, kuri bija minēti pieprasījumā, sākotnējā izmeklēšanā apzinātajiem eksportētājiem un citām ieinteresētajām pusēm, kas pieteicās paredzētajā laikā, tika nosūtītas anketas. Importētājiem un eksportētājiem tika paskaidrots, ka atteikšanās sadarboties var izraisīt pamatregulas 18. panta piemērošanu.

(8) Vairāki Kopienas importētāji rakstveidā pauda savu viedokli, apgalvodami, ka no Argentīnas nav importējuši nekādus formējamos veidgabalus.

(9) Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no viena Argentīnas ražotāja eksportētāja – DEMA SA, San Justo, Buenos Aires. Komisija veica pārbaudi, apmeklējot šīs sabiedrības ražotni.

5. Izmeklēšanas periods

(10) Izmeklēšanas periods aptvēra laika posmu no 2001. gada 1. jūlija līdz 2002. gada 30. jūnijam (še turpmāk "izmeklēšanas periods"). Tika apkopoti dati no 1998. gada līdz izmeklēšanas perioda beigām, lai noteiktu, vai tirdzniecības modelī notikušas izmaiņas.

B. IZMEKLĒŠANAS REZULTĀTI

1. Vispārīgi apsvērumi/sadarbības pakāpe

(11) Sadarboties atteicās Brazīlijas formējamo veidgabalu ražotāji un eksportētāji. Tomēr tika iegūta informācija no viena Argentīnas ražotāja eksportētāja – DEMA SA, kurš neatteicās sadarboties un kurš ražoja formējamos veidgabalus un bija eksportējis tos uz Kopienu izmeklēšanas perioda laikā. Šī Argentīnas sabiedrība, kā ziņoja Eurostat, bija importējusi tikai nenozīmīgu formējamo veidgabalu daļu gan apjoma, gan vērtības aspektā salīdzinājumā ar kopējo formējamo veidgabalu importu no Argentīnas uz Kopienu izmeklēšanas periodā.

(12) Turklāt izmeklēšanas gaitā Argentīnas varasiestādes izmeklēšanas uzsākšanas regulā noteiktajā termiņā bija izteikušas lūgumu sevi uzskatīt par ieinteresēto pusi. No Argentīnas varasiestādēm tika iegūta informācija un statistikas dati par Argentīnas importu un eksportu.

(13) 2002. gada decembrī, vienu mēnesi pēc anketas atbilžu saņemšanas termiņa beigām Komisija saņēma iesniegumu no Industrias Aguila Blanca SA (Argentīna), kas pieteicās kā Argentīnas formējamo veidgabalu ražotājs. Iesniegumā šī sabiedrība lūdza uzskatīt sevi par izmeklēšanā ieinteresēto pusi un piešķirt tai izņēmuma statusu, paplašinot pasākumus. Tā kā iesniegums bija saņemts brīdī, kad izmeklēšana jau bija sākta un bija beidzies sākotnējās regulas 3. pantā noteiktais termiņš, turklāt būtu radusies vajadzība pēc papildu paskaidrojumiem un pārbaudēm, sabiedrība tika informēta, ka to nevar uzskatīt par tādu, kas sadarbojas ar izmeklēšanu. Līdz ar to sabiedrību informēja, ka ziņas par to jāsniedz, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu.

2. Konkrētā prece un līdzīgas preces

(14) Konkrētās preces atbilstoši sākotnējās izmeklēšanas definīcijai ir vītņoti formējamā čuguna cauruļu veidgabali vai cauruļu veidgabali, kas pašlaik klasificējamas ar KN kodu ex73071910.

(15) Izmeklēšana parādīja, ka formējamiem veidgabaliem, kas no Brazīlijas tika eksportēti uz Kopienu, un formējamajiem veidgabaliem, kas uz Kopienu tika sūtīti no Argentīnas, piemita tās pašas pamatiezīmes un bija vienāds lietošanas veids, tādēļ tie bija uzskatāmi par līdzīgām precēm pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

3. Izmaiņas tirdzniecības modelī

Argentīnas eksportētājs, kas sadarbojas

(16) Izmeklēšanas perioda gaitā DEMA SA, eksportētājs, kas sadarbojas, eksportēja uz Kopienu tikai vienu konteineru. Izmeklēšanas perioda gaitā vai tā perioda laikā, par kuru tika apkopoti dati, nenotika cits eksports uz Kopienu. Būtībā vienīgais eksporta sūtījums, kas tika veikts pirms eksporta izmeklēšanas periodā, notika 1992. gadā. Tādējādi līdz dienai, kad tika ieviesti pasākumi attiecībā uz Brazīlijas eksportu uz Kopienu, vai pēc tam nepastāvēja izteikts tirdzniecības modelis un līdz ar to nebija arī izmaiņu. Tomēr tika konstatēts, ka DEMA SA ir gan formējamo veidgabalu ražotājs, gan eksportētājs, kura ražotnēs notiek viss attiecīgās preces ražošanas cikls. Tas pārdod tikai savu produkciju un izmeklēšanas perioda gaitā nekad nav iegādājies formējamos veidgabalus no Brazīlijas.

(17) Ņemot vērā iepriekš minēto, DEMA SA ir apliecinājis, ka nav notikušas tirdzniecības modeļa izmaiņas attiecībā uz tā eksportu uz Kopienu. Līdz ar to jāizbeidz izmeklēšana saistībā ar DEMA SA eksportētajiem formējamiem veidgabaliem.

Argentīnas eksportētāji, kas atteicās sadarboties

(18) Attiecībā uz eksportētājiem, kas atteicās sadarboties, Kopienai nācās noteikt to eksportu uz Kopienu, balstoties uz faktiem, kas bija pieejami, saskaņā ar pamatregulas 18. pantu. Tika uzskatīts, ka Eurostat dati KN līmenī bija vislabākā pieejamā informācija, ko izmantot, lai noteiktu, vai eksports uz Kopienu ir mainījies pēc tam, kad Brazīlijas izcelsmes formējamo veidgabalu importam tika ieviests antidempinga maksājums. Eksporta cenu no Argentīnas uz ES noteica, pamatojoties uz kopējo eksporta vērtību un tonnām, ko Eurostat uzrādīja KN līmenī, no tiem tika atņemti tās Argentīnas sabiedrības eksportētie daudzumi un vērtības, kas vēlējās sadarboties. Turklāt par datiem, kas tika apkopoti pirms pasākumu ieviešanas, tika pieņemts, ka Eurostat dati KN līmenī bija vislabākā pieejamā informācija.

(19) Skaidri redzamā pāreja no importa, kas no Brazīlijas tika veikts uz ES, uz importu, kas no Argentīnas tika veikts uz ES, sakrita ar laiku, kad 2000. gada augustā spēkā stājās Kopienas antidempinga pasākumi attiecībā uz Brazīlijas izcelsmes formējamiem veidgabaliem. Pēc Kopienas antidempinga pasākumu ieviešanas Brazīlijas formējamo veidgabalu imports uz Kopienu ievērojami saruka – no 3737 tonnām 2000. gadā līdz 181 tonnai 2001. gadā. Vienlaikus pieauga formējamo veidgabalu imports no Argentīnas uz Kopienu – no 15 tonnām 2000. gadā līdz 3087 tonnām 2001. gadā. Šis tirdzniecības modelis izveidojās izmeklēšanas perioda pirmajos sešos mēnešos. Tomēr izmeklēšanas perioda otrajā pusē šīs tirdzniecības modeļa izmaiņas sāka attīstīties pretējā virzienā, jo Argentīna uzsāka antidempinga izmeklēšanu par Brazīlijas izcelsmes formējamo veidgabalu importu. Tā rezultātā eksports no Argentīnas saruka no 3087 tonnām 2001. gadā līdz 202 tonnām 2002. gadā. Kamēr Argentīnas veiktajai antidempinga izmeklēšanai nav zināms konkrēts rezultāts, nevar uzskatīt, ka minētās tirdzniecības modeļa izmaiņas būs bijušas tikai pagaidu rakstura.

(20) Neraugoties uz to, sabiedrībām, kuras atteicās sadarboties, bija vērojamas skaidras tirdzniecības modeļa izmaiņas, kas acīm redzami sakrita ar 2000. gada augustu, kad stājās spēkā Kopienas antidempinga pasākumi attiecībā uz Brazīlijas izcelsmes formējamiem veidgabaliem.

4. Nepietiekams iemesls vai ekonomiskais pamatojums (Argentīnas eksportētāji, kas atteicās sadarboties)

(21) Argentīnas varasiestāžu sniegtie dati liecina, ka 2001. gadā ievērojami palielinājās Brazīlijas izcelsmes formējamo veidgabalu imports Argentīnā, turklāt pieauguma temps līdzinājās eksporta attīstības tempam no Argentīnas uz Kopienu šajā pašā laikposmā. Ņemot vērā sadarbības trūkumu, no šo tendenču līdzības var secināt, ka imports no Brazīlijas uz Argentīnu nebija paredzēts Argentīnas tirgum, bet gan eksportam uz Kopienu, turklāt šo secinājumu apstiprina statistikas dati par Argentīnas eksportu, ko sniedza Argentīnas varasiestādes.

(22) Ņemot vērā sadarbības trūkumu un faktu, ka pēc antidempinga maksājumu ieviešanas imports no Brazīlijas uzreiz pārvērtās par importu no Argentīnas, jāsecina, ka, trūkstot jebkādam citam izskaidrojumam, šīs tirdzniecības modeļa izmaiņas ir izraisījusi antidempinga maksājuma ieviešana, nevis kāds cits pietiekams iemesls vai ekonomisks pamatojums pamatregulas 13. panta 1. punkta otrā teikuma nozīmē.

(23) Ņemot vērā iepriekšminēto, var izdarīt loģisku secinājumu, ka lielākā daļa no formējamajiem veidgabaliem, ko no Brazīlijas eksportēja uz Argentīnu, tika Argentīnā pārkrauti, lai tos nosūtītu uz Kopienu.

5. Maksājuma koriģējošā efekta graušana saistībā ar līdzīgu preču cenām un/vai daudzumiem (Argentīnas eksportētāji, kas atteicās sadarboties)

(24) No 19. apsvērumā minētajiem skaitļiem ir redzams, ka kopš pasākumu ieviešanas Kopienas importa modelī ir notikušas skaidri manāmas kvantitatīvas izmaiņas. 1999. gadā pirms pasākumu ieviešanas Brazīlijas izcelsmes formējamo veidgabalu eksports uz Kopienu saskaņā ar Eurostat datiem KN līmenī bija 4518 tonnas. Šis eksports samazinājās līdz 3737 tonnām 2000. gadā un 15 tonnām 2001. gadā. Tad 2001. gadā šā eksporta vietā nāca eksports no Argentīnas eksportētājiem, kas atteicās sadarboties (kopā 3087 tonnas). Skaidri manāmās izmaiņas tirdzniecības plūsmā ir grāvušas antidempinga pasākumu koriģējošo efektu, ņemot vērā Kopienas tirgū importētos daudzumus.

(25) Ņemot vērā zemo sadarbības pakāpi, cenas tika noteiktas, izmantojot labākos pieejamos pierādījumus, t.i., Eurostat datus KN līmenī. Šie dati rādīja, ka pielāgotās eksporta cenas no Argentīnas bija apmēram par 5 % zemākas nekā Brazīlijas eksporta cenas sākotnējā izmeklēšanā. Tādējādi jāpieņem, ka Argentīnas eksporta cenas ir zem Kopienas cenu kaitējuma novēršanas līmeņa, ko noteica sākotnējā izmeklēšanā.

(26) Līdz ar to iespējams secināt, ka attiecīgais imports ir grāvis maksājuma koriģējošo efektu gan daudzumu, gan cenu ziņā.

6. Dempinga pierādījumi saistībā ar parastajām vērtībām, kas bija nostabilizējušās iepriekš līdzīgām vai vienādām precēm (Argentīnas eksportētājiem, kas nevēlējās sadarboties)

(27) Lai noteiktu, vai iespējams atrast pierādījumus dempingam attiecībā uz formējamajiem veidgabaliem, ko izmeklēšanas periodā no Argentīnas uz Kopienu eksportēja eksportētāji, kas atteicās sadarboties, tika izmantoti Eurostat dati KN līmenī saskaņā ar pamatregulas 18. pantu.

Eurostat sniegto eksporta datu izmantošana

(28) Saskaņā ar pamatregulas 13. panta 1. punktu normālā vērtība, kas jāizmanto antiapiešanas izmeklēšanā, ir sākotnējā izmeklēšanā noteiktā normālā vērtība.

(29) Sākotnējā izmeklēšanā Brazīlijai noteica normālo vērtību katram formējamo veidgabalu veidam. Pašreizējā antiapiešanas izmeklēšanā eksporta cenas noteica, pamatojoties uz Eurostat datiem, kur nav sniegti dati par eksporta cenu atkarībā no formējamo veidgabalu veida, bet tikai tonnā un pēc KN koda. Ņemot vērā sadarbības trūkumu un cenšoties šīs eksporta cenas salīdzināt ar sākotnējā izmeklēšanā noteikto normālo vērtību, tika novērtēts to Argentīnas ražotāju/eksportētāju produkcijas sortiments, kuri nevēlējās sadarboties, par pamatu izvēloties sākotnējās izmeklēšanas produkcijas sortimentu, kas tika eksportēts pārdošanai uz Kopienu. Šāds salīdzinājums tika uzskatīts par saprātīgu, jo tika atklāts, ka Argentīnas eksportētos apjomus ir piegādājis tas pats Brazīlijas eksportētājs, kurš ir atbildīgs par lielāko eksporta daļu sākotnējā izmeklēšanā. Tādēļ tika noteikta vidējā svērtā normālā vērtība tonnā, par pamatu izvēloties produkcijas sortimentu, kas bija vienāds ar sākotnējās izmeklēšanas produkcijas sortimentu.

(30) Lai normālo vērtību varētu objektīvi salīdzināt ar eksporta cenu, tika ieviestas korekcijas, kas attiecās uz atšķirībām, kuras ietekmēja cenas un cenu salīdzināmību. Šīs korekcijas tika veiktas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu transporta un apdrošināšanas jomā un to pamatā bija DEMA SA eksporta dati.

(31) Vidējo svērto normālo vērtību salīdzinājums ar vidējām svērtajām eksporta cenām, kas tika veikts atbilstoši pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktam un tika izteikts procentos no CIF cenas līdz Kopienas robežai, atklāja dempinga līmeni, kas pārsniedza 40 %.

C. LŪGUMS ATBRĪVOT NO REĢISTRĒŠANAS VAI PIEŠĶIRT IZŅĒMUMA STATUSU MAKSĀJUMA PAPLAŠINĀŠANĀ

(32) Komisija ir saņēmusi lūgumus atbrīvot no reģistrēšanas un piešķirt izņēmuma statusu attiecībā uz antidempinga pasākumiem no diviem Argentīnas ražotājiem – Industrias Aguila Blanca SA un DEMA SA. Kā minēts iepriekš 11. punktā, pirmā sabiedrība netika uzskatīta par tādu, kas sadarbojas, un tās lūgums piešķirt izņēmuma statusu šai izmeklēšanā netika ņemts vērā.

(33) Pieņemot Regulu (EK) Nr. 909/2003, Komisija izdarīja grozījumus izmeklēšanas uzsākšanas regulā, lai beigtu reģistrēt formējamo veidgabalu importu no Argentīnas sabiedrības, kura, kā tika atzīts, neapiet antidempinga maksājumus, proti, DEMA SA.

(34) Ja saskaņā ar iepriekšminētajiem faktiem, konstatē, ka sabiedrība neapiet spēkā esošos antidempinga pasākumus, tad šai sabiedrībai jāpiešķir izņēmuma statuss, paplašinot plānotos pasākumus.

D. PASĀKUMI

(35) Ņemot vērā iepriekš minētos faktus par pasākumu apiešanu pamatregulas 13. panta 1. punkta otrā teikuma nozīmē, antidempinga pasākumi, kas bija saistīti ar Brazīlijas izcelsmes formējamiem veidgabaliem, jāpaplašina attiecībā uz to pašu preci, kas tiek sūtīta no Argentīnas, neatkarīgi no tā, vai Argentīna norādīta kā tās izcelsmes valsts, saskaņā ar pamatregulas 13. panta 1. punkta pirmo teikumu, izņemot preces, ko izgatavojis DEMA SA – ražotājs, kas sadarbojas.

(36) Saskaņā ar pamatregulas 14. panta 5. punktu, kas paredz, ka visi paplašinātie pasākumi jāpiemēro reģistrētam importam no tā reģistrēšanas datuma, jāiekasē antidempinga maksājumi, importējot no Argentīnas sūtītus formējamos veidgabalus, kas ievesti Kopienā, reģistrējot tos atbilstoši izmeklēšanas uzsākšanas regulai, tomēr izņemot formējamos veidgabalus, ko ražojusi DEMA SA.

(37) Lēmums nepiemērot maksājumus formējamo veidgabalu importam, ko eksportējusi DEMA SA, tika pieņemts, balstoties uz pašreizējās izmeklēšanas secinājumiem. To piemēro tikai to formējamo veidgabalu importam, kuri sūtīti no Argentīnas un kuru ražotājs ir minētā juridiskā persona. Importētie formējamie veidgabali, ko ražojusi jebkura cita sabiedrība, kuras nosaukums un adrese nav norādīta šīs regulas rezolutīvajā daļā, tostarp sabiedrības, kas saistītas ar norādītajām sabiedrībām, nevar izmantot izņēmuma statusu un uz tām attiecina maksājumu likmi, ko paredz Regula (EK) Nr. 1784/2000.

(38) Visi prasījumi piešķirt izņēmuma statusu no maksājumu paplašināšanas jāadresē Komisijai, pievienojot visu būtisko informāciju, jo īpaši par sabiedrības darbības izmaiņām saistībā ar ražošanu un eksporta preču pārdošanas apjomiem.

(39) Argentīnas eksportētājiem, kas lūdz piešķirt izņēmumu saskaņā ar pamatregulas 13. panta 4. punktu, standartgadījumā vajadzēs aizpildīt anketu, lai Komisija varētu izlemt, vai tiem iespējams piešķirt šādu izņēmumu, un Komisija parasti tajos veic pārbaudes apmeklējumu uz vietas.

(40) Ja Komisija uzskatīs izņēmuma statusu par piemērotu, tad, konsultējusies ar padomdevēju komiteju, Komisija vajadzības gadījumā izdarīs attiecīgus grozījumus regulā, papildinot to sabiedrību sarakstu, kas bauda izņēmuma statusa priekšrocības.

E. PROCEDŪRA

(41) Ieinteresētās puses tika informētas par svarīgākajiem faktiem un apsvērumiem, kurus Komisija izmantoja par pamatu, lai ierosinātu spēkā esošā galīgā antidempinga maksājuma paplašināšanu, un tām tika dota iespēja izteikt komentārus. Nekādi iebildumi netika saņemti,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1. Galīgo antidempinga maksājumu, ko ar Regulu (EK) Nr. 1784/2000 uzliek tādu vītņotu formējamā čuguna cauruļu veidgabalu jeb cauruļu veidgabalu importam, kuru KN kods ir ex73071910 un kuru izcelsmes valsts ir Brazīlija, paplašina attiecībā uz to pašu vītņoto formējamā čuguna cauruļu veidgabalu jeb cauruļu veidgabalu importu, kas tiek sūtīts no Argentīnas (neatkarīgi no tā, vai Argentīna ir norādīta kā to izcelsmes valsts) (attiecīgie TARIC kodi 73071910*11 un 73071910*19), izņemot DEMA SA, Av. Pte. Perón 3750, San Justo, Buenos Aires, Argentina, ražojumus (papildu TARIC kods).

2. Maksājumu, ko paredzēts paplašināt ar šā panta 1. punktu, iekasē par importu, kas reģistrēts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1693/2002 2. pantu un Regulas (EK) Nr. 384/96 13. panta 3. punktu un 14. panta 5. punktu, izņemot DEMA SA, Av. Pte. Perón 3750, San Justo, Buenos Aires, Argentina, ražojumu importu.

3. Piemēro spēkā esošos noteikumus attiecībā uz muitas nodokļiem.

2. pants

1. Pieprasījumi piešķirt izņēmuma statusu attiecībā uz maksājumu, ko paredzēts paplašināt ar 1. pantu, jāsagatavo rakstveidā kādā no Kopienas oficiālajām valodām, un tie jāparaksta personai, kas pilnvarota pārstāvēt pieprasījuma iesniedzēju. Pieprasījums jānosūta uz šādu adresi:

European Commission

Directorate–General for Trade

Directorate B

Office: J–79 05/17

B-1049 Brussels

Fakss (32 2) 295 65 05

Telekss COMEU B 21877

.

2. Komisija, pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju, var ar lēmumu piešķirt izņēmuma statusu importam, kas atbilstoši pierādījumiem neapiet Regulas (EK) Nr. 1784/2000 noteikto antidempinga nodevu, attiecībā uz šīs regulas 1. pantā paredzēto maksājuma.

3. pants

Muitas iestādēm dod rīkojumu pārtraukt importa reģistrēšanu, ko paredz Regulas (EK) Nr. 1693/2002 2. pants.

4. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Luksemburgā, 2003. gada 13. jūnijā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

G. Papandreou

[1] OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1972/2002 (OV L 305, 7.11.2002., 1. lpp.)

[2] OV L 208, 18.8.2000., 8. lpp.

[3] OV L 258, 26.9.2002., 27. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 909/2003 (OV L 128, 24.5.2003., 7. lpp.).

--------------------------------------------------