Oficiālais Vēstnesis L 064 , 08/03/1982 Lpp. 0015 - 0028

Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 5 Sējums 2 Lpp. 0167

Speciālizdevums spāņu valodā: Nodaļa 15 Sējums 3 Lpp. 0130

Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 5 Sējums 2 Lpp. 0167

Speciālizdevums portugāļu valodā Nodaļa 15 Sējums 3 Lpp. 0130



Padomes Regula (EOTK, EEK, Euratom) Nr. 510/82 (1982. gada 22. februāris), ar kuru groza Regulu (EOTK, EEK, Euratom) Nr. 1860/76, ar ko nosaka Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda darbinieku nodarbināšanas kārtību EIROPAS KOPIENU PADOME, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 1975. gada 26. maija Regulu (EEK) Nr. 1365/75 par Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda izveidošanu [1], un jo īpaši tās 17. pantu, ņemot vērā Padomes 1976. gada 29. jūnija Regulu (EOTK, EEK, Euratom) Nr. 1860/76, ar ko nosaka Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda darbinieku nodarbināšanas kārtību [2] un kas grozīta ar Regulu (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 1238/80 [3], ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, tā kā Padomei pēc Komisijas priekšlikuma ar kvalificētu balsu vairākumu jāgroza šī nodarbināšanas kārtība, tā kā fonda darbiniekiem un personām, kuras sakarā ar tiem ir tiesīgas, būtu jāpiešķir tādi paši pabalsti attiecībā uz apdrošināšanu pret slimībām, nelaimes gadījumiem un arodslimībām un attiecībā uz pensiju shēmu, kādi piešķirti dažiem Eiropas Kopienu pagaidu darbiniekiem, un personām, kuras sakarā ar tiem ir tiesīgas, taču izņemot Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumu VIII pielikuma 5. pantā paredzēto pensiju palielinājumu, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Regulu (EOTK, EEK, Euratom) Nr. 1860/76 groza šādi: 1. 30. panta 1. punkta pēdējo daļu aizstāj ar šo: "Tomēr, ja darbinieks, veicot savus pienākumus, iegūst arodslimību vai cieš nelaimes gadījumā, viņš turpina saņemt pilnu atalgojumu visu laiku, kamēr viņš ir darbnespējīgs, līdz viņam piešķir 41.b pantā paredzēto invaliditātes pensiju." 2. Regulas 36. pantam pievieno šādu otro daļu: "Pensionāra nāves iestāšanās gadījumā mirušā pensijai piemēro pirmo daļu." 3. Regulas 47. panta 2. punktam pievieno šādu tekstu: "un var arī nolemt ierobežot VI pielikuma 11. pantā paredzēto pabalstu līdz 41.h pantā paredzētās iemaksas atmaksai, kam pieskaitīti saliktie procenti 3,5 % gadā." 4. "Sociālā nodrošinājuma pabalsti un pensijas" . 5. II sadaļā 6. nodaļu veido: - A iedaļa, kuras nosaukums "Apdrošināšana pret slimībām un nelaimes gadījumiem, sociālā nodrošinājuma pabalsti" un kurā ietilpst 38. līdz 41. pants, - B iedaļa, kuras nosaukums "Pensiju shēma un atlaišanas pabalsts" un kurā ietilpst 41.a līdz 41.h pants. 6. 38. pantu aizstāj ar šādu pantu: "38. pants 1. Saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti noteikumos, uz kuriem attiecas V pielikuma 1. pants, darbinieks, viņa dzīvesbiedrs, viņa bērni un citi apgādājamie IV pielikuma 7. panta nozīmē darba veikšanas un slimības atvaļinājuma laikā ir apdrošināti pret slimībām līdz 80 % no izdevumiem, kuri radušies. Tomēr tuberkulozes, poliomielīta, vēža, garīgas slimības un citu slimību gadījumā, kuras Eiropas Kopienu Komisija ir atzinusi par salīdzinoši nopietnām slimībām, 80 % likmi paaugstina līdz 100 %. No darbinieka iekasē vienu trešo daļu no iemaksas, kas vajadzīga šādai apdrošināšanai, bet tā, lai no viņa iekasētā summa nepārsniegtu 2 % no viņa pamatalgas, bet fonds sedz pārējās divas trešdaļas. Tomēr, ja 24. pantā paredzētā ārsta apskate uzrāda, ka darbinieks ir slims vai viņam ir invaliditāte, direktors var izlemt, ka izdevumi, kas rodas šādas slimības vai invaliditātes rezultātā, ir jāizslēdz no pirmajā daļā paredzēto izdevumu atlīdzināšanas. 2. Ja darbinieks pierāda, ka uz viņu neattiecas kāda cita sociālās nodrošinājuma shēma, tad uz viņu joprojām uz laiku, kas nepārsniedz 60 dienas pēc viņa līguma izbeigšanās vai kamēr viņš cieš no ilgstošas nopietnas slimības, kuru viņš ieguvis savas nodarbinātības laikā, attiecas pirmajā daļā paredzētā slimības apdrošināšanas shēma, un viņam nav pienākuma izdarīt tajā iemaksas. 3. Darbinieks, kurš ir strādājis fondā līdz 60 gadu vecumam vai kurš saņem invaliditātes pensiju, ir tiesīgs saņemt 1. punktā paredzētos pabalstus pēc aiziešanas no darba. Iemaksas lielumu aprēķina, par pamatu ņemot viņa pensiju. Šie pabalsti attiecas uz personu, kura ir tiesīga uz apgādnieka zaudējuma pensiju pēc darbinieka nāves, kurš bija aktīvi nodarbināts vai kurš strādāja fondā līdz 60 gadu vecumam, vai pēc tās personas nāves, kura bija tiesīga saņemt invaliditātes pensiju. Iemaksas lielumu aprēķina, par pamatu ņemot viņa pensiju. 4. Līdzīgi saņemt 1. punktā paredzētos pabalstus ir tiesīgas šādas personas, ar nosacījumu, ka viņas nevar saņemt apdrošināšanu atbilstīgi kādai citai slimības apdrošināšanas valsts shēmai: - bijušie darbinieki, kuri ir tiesīgi uz izdienas pensijām un kuri aizgāja no darba fondā pirms 60 gadu vecuma sasniegšanas, - personas, kuras ir tiesīgas uz apgādnieka zaudējuma pensiju tā bijušā darbinieka nāves gadījumā, kurš aizgāja no darba fondā pirms 60 gadu vecuma sasniegšanas. Iemaksu aprēķina, ņemot vērā bijušā darbinieka pensiju, un pusi no iemaksas sedz tiesīgā persona. Tomēr persona, kurai ir tiesības uz bāreņa pensiju, nav tiesīga saņemt 1. punktā paredzētos pabalstus, ja vien viņa to nepieprasa. Iemaksu aprēķina, pamatojoties uz bāreņa pensiju. 5. Ja kopējie izdevumi, kas nav atlīdzināti nevienā 12 mēnešu periodā, pārsniedz pusi darbinieka pamatalgas vai pensijas, fonda direktors ar norēķinu biroja piekrišanu atļauj veikt īpašu atlīdzību, ņemot vērā attiecīgās personas ģimenes apstākļus, veidā, kāds paredzēts V pielikuma 1. panta noteikumos. 6. Personas, kuras ir tiesīgas saņemt iepriekšminētos pabalstus, norāda jebkuras atlīdzības lielumu, kuru viņas atbilstīgi obligātajai slimības apdrošināšanai var prasīt par sevi vai par personām, uz kurām attiecas viņu apdrošināšana. Ja kopējā summa, kuru viņi saņemtu izdevumu atlīdzības veidā, pārsniedz 1. punktā minēto atlīdzības summu, starpību atskaita no summas, kura jāatlīdzina, ievērojot 1. punktu, izņemot atlīdzību, kura iegūta atbilstīgi privāta rakstura slimības apdrošināšanas papildshēmai, kura aptver to izdevumu daļu, kuri nav atlīdzināmi saskaņā ar 1. punktu." 7. Iestarpina šādus pantus: "38.a pants 1. Saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti V pielikuma 2. pantā minētajos noteikumos, darbinieks darba izpildes un slimības atvaļinājuma laikposmos ir apdrošināts pret arodslimībām un nelaimes gadījumiem. Viņš palīdz segt apdrošināšanu pret ar arodslimībām nesaistītiem riskiem līdz 0,1 % apmērā no viņa pamatalgas. Noteikumos paredz, kuri riski netiek aptverti. 2. Maksājamie pabalsti ir šādi: a) nāves iestāšanās gadījumā: vienreizējs maksājums turpmāk uzskaitītajām personām, kas vienāds ar pieckārtīgu mirušās personas gada pamatalgu, ko aprēķina, ņemot vērā ikmēneša saņemtās algas lielumu 12 mēnešus pirms nelaimes gadījuma: - mirušā darbinieka dzīvesbiedram un bērniem saskaņā ar mantojuma tiesībām, kas attiecas uz darbinieka īpašumu, tomēr dzīvesbiedram izmaksājamās summas lielums ir vismaz 25 % no vienreizējā maksājuma, - ja nav iepriekšminētās kategorijas personu, tad pārējiem pēctečiem saskaņā ar mantojuma tiesībām, kas attiecas uz darbinieka īpašumu, - ja nav personu, kuras pieskaitāmas jebkurai no abām iepriekšminētajām kategorijām, tad augšupejošās līnijas radiniekiem saskaņā ar mantojuma tiesībām, kas attiecas uz darbinieka īpašumu, - ja nav personu, kuras pieskaitāmas jebkurai no trim iepriekšminētajām kategorijām, tad fondam; b) kopējās pastāvīgās invaliditātes gadījumā: tāds vienreizējs maksājums darbiniekam, kas vienāds ar astoņkārtīgu viņa gada pamatalgu, ko aprēķina, par pamatu ņemot ikmēneša saņemtās algas lielumu 12 mēnešus pirms nelaimes gadījuma; b) daļējās pastāvīgās invaliditātes gadījumā: tāds maksājums darbiniekam, kas ir daļa no b) apakšpunktā paredzētās summas, ko aprēķina pēc mēroga, kas noteikts V pielikuma 2. panta noteikumos. Kā paredzēts šajos noteikumos, gada maksu var aizstāt ar iepriekšminētajiem maksājumiem. Iepriekšminētos pabalstus var izmaksāt papildus pensiju shēmā paredzētajiem pabalstiem. 3. Tādā veidā, kāds paredzēts V pielikuma 2. pantā minētajos noteikumos, ietver šo: ārsta, farmaceitiskos, slimnīcas, ķirurģiskos, protezēšanas, radiogrāfijas, masāžas, ortopēda, klīniskos un transporta izdevumus un citus tamlīdzīgus izdevumus, kas radušies nelaimes gadījuma vai arodslimības rezultātā. Tomēr atlīdzību veic vienīgi tad, ja summa, kas darbiniekam samaksāta saskaņā ar 38. pantu, pilnībā nesedz radušos izdevumus." "40.a pants 1. Saskaņā ar tām saistībām, kuras fondam ir atbilstīgi 40. pantam, fonds automātiski pārņem amatpersonas vai to personu, kuras sakarā ar viņu ir tiesīgas, prasījuma par atlīdzību tiesības attiecībā pret trešo personu, kas atbildīga par to nelaimes gadījumu, kurš izraisīja darbinieka nāvi. 2. Saskaņā ar tām saistībām, kuras Kopienām ir atbilstīgi 38. un 38.a pantam, Kopienas automātiski pārņem darbinieka vai to personu, kuras sakarā ar viņu ir tiesīgas, prasījuma par atlīdzību tiesības, attiecībā pret trešo personu, kas atbildīga par nelaimes gadījumu, kas izraisīja darbinieka vai personas, uz kuru attiecas viņa apdrošināšana, nāvi vai kaitējumu veselībai." "41.a pants Darbinieks, kura darba stāžs ir vismaz 10 gadi, ir tiesīgs uz izdienas pensiju. Tomēr, ja viņš ir vecāks par 60 gadiem, viņam ir tiesības uz šādu pensiju neatkarīgi no stāža. Maksimālā izdienas pensija ir 70 % no galīgās pamatalgas, ko maksāja par pēdējo pakāpi, kuru darbinieks ieņēma vismaz vienu gadu. Tā ir izmaksājama darbiniekiem, kuriem ir 35 gadu darba stāžs, kas aprēķināts saskaņā ar VI pielikuma 3. pantu. Ja darba stāžs ir mazāks par 35 gadiem, iepriekšminētā maksimālā summa tiek proporcionāli samazināta. Ja darbinieks ir tiesīgs uz izdienas pensiju, viņa tiesības uz pensiju samazinās proporcionāli summām, kas samaksātas, ievērojot VI pielikuma 37. pantu. Izdienas pensijas summa nedrīkst būt mazāka par 4 % no minimālajiem iztikas līdzekļiem VI pielikuma 5. panta nozīmē par darba gadu saskaņā ar minētā pielikuma 3. pantu. Pensijas vecums ir 60 gadi. Pirmajā daļā minētais darba stāžs ir stāžs, ko darbinieks ieguvis 1. panta 2. punkta nozīmē, un tas ietver stāžu līdz 1982. gada 9. martam, ar nosacījumu, ka darbinieks šajā pašā datumā joprojām ieņem attiecīgo amatu. 41.b pants Darbinieks VI pielikuma III nodaļā paredzētajā veidā ir tiesīgs uz invaliditātes pensiju kopējas pastāvīgas invaliditātes gadījumā, kas neļauj viņam veikt savus pienākumus fondā. Ja invaliditāte iestājas nelaimes gadījuma rezultātā viņa pienākumu izpildes laikā vai to sakarā, arodslimības, sabiedrības interešu aizstāvības rīcības rezultātā vai riskējot ar dzīvību, lai glābtu kādu citu cilvēku, invaliditātes pensija ir 70 % no darbinieka pēdējās pamatalgas. Ja invaliditātei ir kāds cits iemesls, invaliditātes pensija, ko aprēķina pēc viņa pēdējās pamatalgas, ir vienāda ar izdienas pensiju, kuru darbinieks būtu bijis tiesīgs saņemt 65 gadu vecumā, ja viņš līdz šim vecumam turpinātu strādāt. Invaliditātes pensija ir vismaz 120 % no minimālajiem iztikas līdzekļiem, kā noteikts VI pielikuma 5. pantā. Invaliditātes gadījumā, ko darbinieks izraisījis apzināti, direktors var izlemt, vai viņam nevajadzētu saņemt vienīgi VI pielikuma 11. pantā paredzēto atlaišanas pabalstu. 41.c pants Darbinieka vai bijušā darbinieka atraitne ir tiesīga uz apgādnieka zaudējuma pensiju tā, kā tas paredzēts VI pielikuma IV nodaļā. Apgādnieka zaudējuma ikmēneša pensija, kas izmaksājama tā darbinieka atraitnei, kurš nomira nodarbinātības vai militārā dienesta laikā, ir vienāda ar 35 % no pēdējās pamatalgas, ko darbinieks saņēma, un tā nedrīkst būt mazāka par minimālajiem iztikas līdzekļiem, kā noteikts VI pielikuma 5. pantā. 41.d pants 1. Ja darbinieks vai persona, kura ir tiesīga uz izdienas vai invaliditātes pensiju, nomirst un viņam nav dzīvesbiedra, kurš būtu tiesīgs uz apgādnieka zaudējuma pensiju, apgādājamie bērni IV pielikuma 7. panta nozīmē ir tiesīgi uz bāreņa pensiju saskaņā ar VI pielikuma 20. pantu. 2. Šādas pašas tiesības uz pensiju attiecas uz bērniem, kuri atbilst iepriekšminētajiem nosacījumiem, dzīvesbiedra, kurš saņem apgādnieka zaudējuma pensiju, nāves vai atkārtotas laulības gadījumā, kā noteikts 41.c pantā. 3. Ja darbinieks vai persona, kura ir tiesīga uz izdienas vai invaliditātes pensiju, nomirst, bet nav izpildīti pirmajā punktā minētie nosacījumi, apgādājamie bērni IV panta 7. panta nozīmē ir tiesīgi uz bāreņa pensiju saskaņā ar VI pielikuma 20. pantā minētajiem nosacījumiem. Tomēr šī pensija ir vienāda ar pusi no pensijas, ko aprēķina saskaņā ar minēto pantu. 4. Katrs bērns, kurš IV pielikuma 7. panta nozīmē ir apgādājamais darbiniekam, kura dzīvesbiedrs, kas nav darbinieks, nomirst, ir tiesīgs uz bāreņa pensiju, kas ir divkārša apgādājamā bērna pabalsta summa. 41.e pants Persona, kura ir tiesīga uz izdienas pensiju, kas izmaksājama 60 gadu vecumā vai vēlāk, vai invaliditātes pensiju, vai atraitnes pensiju, ir tiesīga saņemt IV pielikuma 6., 7. un 8. pantā norādītos ģimenes pabalstus. Mājsaimniecības pabalstu aprēķina, ņemot vērā saņēmēja pensiju. Tomēr apgādājamā bērna pabalsta lielums, kas izmaksājams personai, kurai ir tiesības uz atraitnes pensiju, ir divkārša IV pielikuma 7. pantā paredzētā pabalsta summa. Personas, kuras tiesīgas uz bāreņa pensiju, ir tiesīgas uz izglītības pabalstu tā, kā paredzēts IV pielikuma 8. pantā. 41.f pants 41.b līdz 41.e pantā paredzētie maksājumi un pabalsti tiek atlikti, ja tiek atlikta darbinieka darba līguma finansiālo saistību izpilde, ievērojot fonda darbinieku nodarbināšanas kārtību. 41.g pants Pensijas aprēķina pēc algu tabulas, kas ir spēkā ar tā mēneša pirmo dienu, ar kuru ir šādas tiesības. Tās vērtē pēc likmes, kas atkarībā no dzīves apstākļiem pensionāra dzīvesvietas valstī ir lielāka, vienāda vai mazāka par 100 %; šie vērtējumi ir vienādi ar tiem, ko noteikusi Eiropas Kopienu Padome, ievērojot Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumu 64. pantu un 65. panta 2. punktu. Paredzētajām pensijām piemēro tādas pašas korekcijas, par kādām nolemj Eiropas Kopienu Padome attiecībā uz šo Kopienu darbinieku pensijām. Pensijas izmaksā vienā no VI pielikuma 38. pantā minētajām valūtām pēc Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumu 63. pantā minētajiem maiņas kursiem. 41.h pants Darbinieki sedz vienu trešo daļu no šīs pensiju shēmas finansējuma izmaksām. Iemaksa ir 6,75 % no darbinieka pamatalgas, neņemot vērā IV pielikuma 3. pantā paredzētos vērtējumus. To ik mēnesi atskaita no darbinieku algām un ievada kā ieņēmumus Eiropas Kopienu vispārējā budžeta Komisijas sadaļā. Lai izmaksātu pabalstus atbilstīgi šai pensiju shēmai, fonda direktors nodod savas pilnvaras pārvaldes iestādei, kura atbild par pensiju noformēšanu un izmaksu bijušajām Eiropas Kopienu Komisijas amatpersonām. Šos pabalstus sedz no Eiropas Kopienu vispārējā budžeta." " 8. I PIELIKUMS PERSONĀLA KOMITEJAS UN INVALIDITĀTES KOMITEJAS SASTĀVS UN DARBĪBA 1. NODAĻA Personāla komiteja 1. pants Personāla komitejā ietilpst tās locekļi kopā ar saviem vietniekiem, ja tādi ir, kuru amata pilnvaru laiks ir divi gadi. Tomēr fonds drīkst izlemt par īsāka amata pilnvaru laika noteikšanu, kas var būt ne mazāks par vienu gadu. To darbinieku pilnsapulce, kuri strādā attiecīgajā darba vietā, nosaka Personāla komitejas vēlēšanu noteikumus. Vēlēšanas notiek, aizklāti balsojot. Personāla komitejā ir pārstāvētas visas darbinieku kategorijas. Personāla komitejas vēlēšanas ir spēkā tikai tad, ja tajās piedalās divas trešdaļas no balsstiesīgajiem darbiniekiem. Tomēr, ja šāds samērs netiek sasniegts, otrā balsošana ir spēkā tikai tad, ja piedalās vairākums no balsstiesīgajiem darbiniekiem. Tiek uzskatīts, ka pienākumi, ko veic Personāla komitejas locekļi un darbinieki, kuri nozīmēti fonda izveidotajās institūcijās, ietilpst viņu darba pienākumos. Šādu pienākumu veikšanas fakts nekādā veidā netraucē attiecīgo personu. 2. NODAĻA Invaliditātes komiteja 2. pants Invaliditātes komiteja sastāv no trim ārstiem: vienu nozīmē fonds, otru nozīmē attiecīgais darbinieks, un vēl vienu savstarpējas vienošanās ceļā nozīmē pirmie divi ārsti. Ja attiecīgais darbinieks nespēj nozīmēt ārstu, viņu nozīmē Eiropas Kopienu Tiesas priekšsēdētājs. Gadījumā, ja ir neiespējami vienoties par trešā ārsta nozīmēšanu divu mēnešu laikā kopš otrā ārsta nozīmēšanas, Eiropas Kopienu Tiesas priekšsēdētājs pēc pieprasījuma, ko izdarījusi viena no attiecīgajām pusēm, nozīmē trešo ārstu. 3. pants Fonds sedz izdevumus, kuri radušies saistībā ar Invaliditātes komitejas darbību. Ja attiecīgā darbinieka nozīmētais ārsts dzīvo kādā citā vietā, kura nav tā vieta, kur strādā darbinieks, darbinieks sedz radušās papildmaksas, izņemot pirmās klases ceļa izdevumus, kurus atlīdzina fonds. 4. pants Darbinieks var iesniegt Invaliditātes komitejai visus ziņojumus vai izziņas, kuras izsniedzis viņa pastāvīgais ārsts vai medicīnas darbinieks, pie kura viņš ir konsultējies. Komitejas secinājumus dara zināmus fondam un attiecīgajam darbiniekam. Komitejas sēdes ir aizklātas. " 9. Pievieno šādus pielikumus: V pielikums: "Apdrošināšana pret slimībām, nelaimes gadījumiem un arodslimībām" un VI pielikums: "Pensiju shēma". Šie pielikumi attiecīgi parādās 1. un 2. pielikumā. 2. pants Darbinieki, kuri šīs regulas spēkā stāšanās dienā strādā fondā, var izvēlēties, lai uz viņiem attiektos sociālā nodrošinājuma shēma, kura sākotnēji paredzēta Regulas (EOTK, EEK, Euratom) Nr. 1860/76 38. pantā, ja tā bija viņiem piemērojama, vai var izvēlēties iesaistīties jaunā shēmā, kas paredzēta šajā regulā, atkarībā no tā, kura viņiem ir labvēlīgāka. Izvēle jāizdara trīs mēnešu laikā pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas, un tā ir neatsaucama. Shēma, kura sākotnēji bija paredzēta Regulas (EOTK, EEK, Euratom) Nr. 1860/76 38. pantā, paliek spēkā uz laiku līdz šādas izvēles izdarīšanai un arī pēc tam, ja šo trīs mēnešu laikā izvēle netiek izdarīta un ja vien tas netiek veikts tādu iemeslu dēļ, kuri atrodas ārpus darbinieka kontroles. 3. pants Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 1982. gada 22. februārī Padomes vārdā — priekšsēdētājs L. Tindemans [1] OV L 139, 30.5.1975., 1. lpp. [2] OV L 214, 6.8.1976., 24. lpp. [3] OV L 127, 22.5.1980., 4. lpp. -------------------------------------------------- 1. PIELIKUMS " V PIELIKUMS APDROŠINĀŠANA PRET SLIMĪBĀM, NELAIMES GADĪJUMIEM UN ARODSLIMĪBĀM 1. pants 1. Fonda darbiniekus un tās personas, kuras atbilst Fonda darbinieku nodarbināšanas kārtības 38. panta 2., 3. un 4. punktā izklāstītajiem nosacījumiem, iesaista kopējā Eiropas Kopienu institūciju slimību apdrošināšanas shēmā. 2. Uz iepriekšminētajiem darbiniekiem un personām, kā arī uz personām, kuras sakarā ar tām ir tiesīgas, attiecas noteikumi par Eiropas Kopienu darbinieku apdrošināšanu pret slimībām. 2. pants Uz fonda darbiniekiem attiecas noteikumi par Eiropas Kopienu darbinieku apdrošināšanu pret nelaimes gadījumiem un arodslimībām. Apdrošināšanas atlīdzības prasījumu nokārtošanai, kas sakarā ar šiem noteikumiem rodas darbiniekiem, kuri cietuši nelaimes gadījumā vai saslimuši ar kādu arodslimību, fonda direktors deleģē savas pilnvaras pārvaldes iestādei, kura atbild par šādu apdrošināšanas atlīdzības prasījumu nokārtošanu attiecībā uz nelaimes gadījumiem, kuros cietušas, vai arodslimībām, kuras ieguvuši Eiropas Kopienu darbinieki. Eiropas Kopienas garantē šajos noteikumos paredzēto pabalstu izmaksu fonda darbiniekiem un tām personām, kuras saistībā ar viņiem ir tiesīgas. " -------------------------------------------------- 2. PIELIKUMS " VI PIELIKUMS PENSIJU SHĒMA I NODAĻA VISPĀRĪGI NOTEIKUMI 1. pants Ja ārsta apskate, kas veikta, pirms darbinieks sāk veikt savus pienākumus, parāda, ka viņam ir kāda slimība vai invaliditāte, direktors, ciktāl tas attiecas uz riskiem, kas rodas šādas slimības vai invaliditātes rezultātā, lemj par garantētiem pabalstiem šim darbiniekam attiecībā uz invaliditāti vai saistībā ar tā nāvi tikai pēc pieciem gadiem kopš datuma, kad viņš ir sācis darbu fondā. II NODAĻA IZDIENAS PENSIJA UN ATLAIŠANAS PABALSTS 1. iedaļa Izdienas pensija 2. pants Izdienas pensija ir izmaksājama, par pamatu ņemot kopējo gadu skaitu, par kuriem darbinieks ir tiesīgs saņemt pensiju. Katrs darba gads, kurš par tādu tiek skaitīts atbilstīgi 3. pantā paredzētajam, viņam dod tiesības uz vienu pensijas gadu un katrs pilns mēnesis — uz vienu divpadsmito daļu no gada, kas dod tiesības uz pensiju. Maksimālais gadu skaits, kas dod tiesības uz pensiju un ko var ņemt vērā izdienas pensijas aprēķināšanai, ir 35. 3. pants Lai aprēķinātu pensijas gadus, 2. panta pirmās daļas nozīmē ņem vērā šo: a) stāžu kā darbiniekam, ko skaita no 1982. gada 9.marta, un laiku, kas pēc šā datuma pavadīts militārajā dienestā, ar nosacījumu, ka attiecīgā persona ir samaksājusi savu pensiju iemaksas daļu par šādu dienesta laiku; b) laikposmu, ko ņem vērā pensijas aprēķināšanai saskaņā ar 10. panta 2. punktu, ar nosacījumu, ka ir samaksāts aktuāra ekvivalents vai summas, kuras atmaksātas, kā noteikts šajā pantā. 4. pants Darbinieks, kurš pēc aiziešanas no darba fondā, atkal iesaistās aktīvā darbā fondā, iegūst turpmākās pensijas tiesības. Viņš var pieprasīt, lai viņa izdienas pensijas aprēķināšanas nolūkā tiktu ņemts vērā viss viņa stāžs fondā ar nosacījumu, ka viņš atmaksājis visas summas, kuras viņam saskaņā ar 11. pantu ir samaksātas vai kuras viņš ir saņēmis izdienas pensijas veidā, kam pieskaitīti saliktie procenti 3,5 % gadā. Ja darbinieks, būdams tiesīgs saņemt izdienas pensiju, neatmaksā iepriekšējā daļā minētās summas, viņam izmaksā to kapitālsummu, kas veido viņa izdienas pensijas aktuāro ekvivalentu dienā, kurā šādas pensija izmaksa viņam tika apturēta, kopā ar saliktajiem procentiem ar likmi 3,5 % gadā, atliktas izdienas pensijas veidā, kas izmaksājams tajā vecumā, kad viņš pārtrauc savu pienākumu pildīšanu. 5. pants Minimālie iztikas līdzekļi pensijas pabalstu aprēķināšanas nolūkā atbilst D4 pakāpes pirmā līmeņa darbinieka pamatalgai. 6. pants Izdienas pensijas aktuārais ekvivalents ir ne mazāks par summu, kuru darbinieks būtu saņēmis, ja viņam būtu piemērots 11. pants. Ja izdienas pensijas aktuārais ekvivalents, kas izmaksājams saskaņā ar iepriekšējiem noteikumiem, ir mazāks par šo summu, darbinieks saņem izdienas pensiju, kura aktuārais ekvivalents ir vienāds ar pirmajā daļā minēto summu. 7. pants "Izdienas pensijas aktuārais ekvivalents" ir darbiniekam uzkrāto pabalstu kapitāla vērtība, kas aprēķināta pēc jaunākajām mirstības tabulām, ko sastādījušas Eiropas Kopienu budžeta iestādes, kā minēts 32. pantā, un kam piemērojamā procentlikme ir 3,5 procenti gadā. 8. pants Darbinieks, kurš aiziet no darba pirms 60 gadu vecuma sasniegšanas, var pieprasīt, lai viņa izdienas pensija: - tiktu atlikta līdz tā kalendārā mēneša pirmajai dienai, kas seko mēnesim, kurā viņam paliek 60 gadu, vai - tiktu izmaksāta nekavējoties, ar nosacījumu, ka viņam ir vismaz 50 gadu. Šajā gadījumā izdienas pensiju samazina par summu, ko aprēķina pēc darbinieka vecuma, kad viņš izvēlas izņemt savu pensiju, kā parādīts turpmākajā tabulā: Pensija, kas izmaksājama, priekšlaicīgi atvaļinoties, un izteikta kā pensija, kas izmaksājama, aizejot pensijā 60 gadu vecumā Vecums, priekšlaicīgi atvaļinoties | Koeficients | 50 | 0,50678 | 51 | 0,53834 | 52 | 0,57266 | 53 | 0,61009 | 54 | 0,65099 | 55 | 0,69582 | 56 | 0,74508 | 57 | 0,79936 | 58 | 0,85937 | 59 | 0,92593 | 9. pants Tiesības saņemt izdienas pensiju ir no tā kalendārā mēneša pirmās dienas, kurš seko mēnesim, kurā darbinieks automātiski vai pēc paša pieprasījuma kļūst tiesīgs uz šo pensiju. 10. pants 1. Darbinieks, kurš aiziet no darba fondā, lai uzsāktu darbu valsts pārvaldē vai kādā valsts vai starptautiskā organizācijā, kura ir noslēgusi vienošanos ar fondu, ir tiesīgs saņemt savas izdienas pensijas aktuāro ekvivalentu fondā, kas pārskaitīts uz šīs pārvaldes vai organizācijas pensijas fondu. 2. Darbiniekam, kurš uzsāk darbu fondā pēc tam, kad viņš ir aizgājis no darba valsts pārvaldē vai kādā valsts vai starptautiskā organizācijā vai uzņēmumā, ir tiesības pēc pārbaudes laika izbeigšanās, ko nosaka nodarbināšanas kārtības 25. pants, iemaksāt fondā vai nu: - izdienas pensijas aktuāro ekvivalentu, ko viņš saņēmis valsts pārvaldē, valsts vai starptautiskā organizācijā vai uzņēmumā, vai - summas, kuras viņam atmaksātas no valsts pārvaldes, organizācijas vai uzņēmuma pensiju fonda dienā, kad viņš aizgāja no darba. Tādā gadījumā kompetentā iestāde pensiju izmaksas nolūkā, ņemot vērā viņa pakāpi darbā stāšanās laikā, nosaka gadu skaitu, par kuriem viņš saņem pensiju un kurus viņam ieskaita tekošajā pensiju shēmā, balstoties uz aktuārā ekvivalenta lielumu vai summu, kuras atmaksātas atbilstīgi iepriekšminētajam, lielumu. Pirmajā daļā minēto iespēju var izmantot arī tie darbinieki, kuri uzsāka darbu pirms 1982. gada 9. marta, attiecībā uz pensijas tiesībām, kas atbilst viņu iegūtajam stāžam fondā līdz minētajam datumam. Tomēr gadu skaitu, par kuriem var saņemt pensiju, nosaka, pamatojoties uz attiecīgās personas pakāpi un līmeni 1982. gada 9. martā. 2. iedaļa Atlaišanas pabalsts 11. pants 1. Darbinieks, kurš vēl nav sasniedzis 60 gadu vecumu un kura darbs izbeidzas citādi, nevis nāves vai invaliditātes dēļ, un kurš nav tiesīgs saņemt izdienas pensiju, un uz kuru neattiecas 10. panta 1. punkts, aizejot no darba, ir tiesīgs saņemt: a) kopējo summu, kas atskaitīta no viņa pamatalgas par viņa pensijas iemaksām, kam pieskaitīti saliktie procenti 3,5 % gadā; b) ar nosacījumu, ka viņa darba līgums netika lauzts saskaņā ar nodarbināšanas kārtības 47. pantu, atlaišanas pabalstu, kas ir proporcionāls viņa faktiskajam stāžam, kas aprēķināts, par pamatu attiecībā uz katru darba gadu ņemot pusotru mēnesi no pēdējās pamatalgas pirms atskaitījumiem. Līdzīgi 10. panta 2. punktā paredzētajos gadījumos agrākā stāža laiks ir uzskatāms par faktisko stāžu tādā apmērā, kādā viņam tiek ieskaitīts gadu skaits, par kuriem ir tiesības saņemt pensiju saskaņā ar 10. panta 2. punkta otro daļu; c) kopējo summu, kas iemaksāta fondā saskaņā ar 10. panta 2. punktu, ja šī summa atbilst laikposmam līdz 1982. gada 9. martam, un vienu trešo daļu no šīs summas par laiku pēc šā datuma, un kam pieskaitīti saliktie procenti ar likmi 3,5 % gadā. 2. Summas, kas samaksātas saskaņā ar turpmāk minēto 37. pantu, atskaita no 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā minētā pabalsta. III NODAĻA INVALIDITĀTES PENSIJA 12. pants Ievērojot 1. panta noteikumus, tas darbinieks, kurš nav sasniedzis 65 gadu vecumu un kuru jebkurā laikposmā, kad viņš iegūst pensijas tiesības, I pielikumā minētā Invaliditātes komiteja atzīst par darbinieku, kuram ir kopēja pastāvīga invaliditāte un kuram tādēļ ir jāpārtrauc darbs fondā, ir tiesīgs tik ilgi, cik šāda darbnespēja turpinās, saņemt invaliditātes pensiju, kā paredzēts nodarbināšanas kārtības 41.b pantā. Invaliditātes pensiju un izdienas pensiju nemaksā vienlaicīgi. 13. pants Tiesības uz invaliditātes pensiju ir spēkā dienā, kas seko dienai, kurā attiecīgā darbinieka darba līgums tika lauzts saskaņā ar nodarbināšanas kārtības 45. un 46. pantu. 14. pants Direktors jebkurā laikā var pieprasīt pierādījumu tam, ka invaliditātes pensijas saņēmējs joprojām atbilst pensiju izmaksas prasībām. Ja Invaliditātes komiteja atklāj, ka šīs prasības vairs netiek ievērotas, tiesības saņemt pensiju izbeidzas. Ja attiecīgā persona netiek atjaunota darbā fondā, tā saņem 11. pantā paredzēto pabalstu, kas aprēķināts, ņemot vērā faktiski nostrādāto laiku. 15. pants Ja darbinieku, kurš ir saņēmis invaliditātes pensiju, atjauno darbā fondā, laiks, kurā viņš saņēma šādu pensiju, tiek ieskaitīts viņa izdienas pensijas aprēķināšanai un viņš nemaksā nokavētās iemaksas. IV NODAĻA APGĀDNIEKA ZAUDĒJUMA PENSIJA 16. pants Ja darbinieks nodarbinātības vai militārā dienesta laikā nomirst, viņa atraitne ar nosacījumu, ka darbinieka nāves brīdī viņa ar viņu ir bijusi precējusies vismaz vienu gadu un atbilstīgi 1. un 21. panta noteikumiem, ir tiesīga uz atraitnes pensiju, kas vienāda ar 35 % no darbinieka pēdējās mēnešalgas, kura ir ne mazāka par 5. pantā noteikto iztikas minimumu. Pirmajā daļā precizētais laulības ilgums netiek ņemts vērā, ja šajā darbinieka laulībā vai iepriekšējā laulībā ir viens vai vairāki bērni, ar nosacījumu, ka atraitne uztur vai ir uzturējusi šos bērnus, vai arī ja darbinieka nāve ir iestājusies vai nu fiziskas nespējas, vai tādas slimības dēļ, kas iegūta viņa pienākumu pildīšanas vai nelaimes gadījuma laikā. 17. pants Ja bijušais darbinieks saņēma izdienas pensiju, viņa atraitne ar nosacījumu, ka brīdī, kad viņš aizgāja no darba fondā, bija ar viņu precējusies vismaz vienu gadu un saskaņā ar 21. panta noteikumiem, ir tiesīga uz atraitnes pensiju, kas ir 60 % no izdienas pensijas, kuru viņš saņēma līdz nāves iestāšanās brīdim. Minimālā atraitnes pensija ir 35 % no darbinieka pēdējās mēnešalgas un ir ne mazāka par 5. pantā minēto iztikas minimumu, taču atraitnes pensija nekādā gadījumā nepārsniedz izdienas pensijas summu, kuru viņas vīrs saņēma līdz nāves iestāšanās brīdim. Pirmajā daļā precizētais laulības ilgums netiek ņemts vērā, ja pirms aiziešanas no darba darbinieka laulībā bija viens vai vairāki bērni, ar nosacījumu, ka atraitne uztur vai ir uzturējusi šos bērnus. 18. pants Tā bijušā darbinieka atraitne, kurš aizgāja no darba pirms 60 gadu vecuma sasniegšanas un kurš pieprasīja, lai viņa izdienas pensiju atliktu līdz pirmajai tā kalendārā mēneša dienai, kas sekoja mēnesim, kurā viņš sasniedza 60 gadu vecumu, ar nosacījumu, ka brīdī, kad viņš aizgāja no darba fondā, bija ar viņu precējusies vismaz vienu gadu un saskaņā ar 21. panta noteikumiem, ir tiesīga uz atraitnes pensiju, kas ir 60 % no izdienas pensijas, kura būtu izmaksājama viņas vīram pēc 60 gadu vecuma sasniegšanas. Minimālā atraitnes pensija ir 35 % no darbinieka pēdējās mēnešalgas, tomēr atraitnes pensijas lielums nekādā gadījumā nepārsniedz izdienas pensijas lielumu, kuru darbinieks būtu bijis tiesīgs saņemt pēc 60 gadu vecuma. Pirmajā daļā minētais laulības ilgums netiek ņemts vērā, ja pirms aiziešanas no darba darbinieka laulībā bija viens vai vairāki bērni, ar nosacījumu, ka atraitne uztur vai ir uzturējusi šos bērnus. 19. pants 17.un 18. pantā laulības ilgums netiek ņemts vērā, ja laulība, lai gan noslēgta pēc darbinieka darba beigām, ir bijusi spēkā vismaz piecus gadus. 20. pants 1. Pirmajam bārenim nodarbināšanas kārtības 41.d panta 1. punktā paredzētā bāreņa pensija ir vienāda ar vienu astoto daļu no apgādnieka zaudējuma pensijas, uz kuru darbinieka atraitne būtu bijusi tiesīga, neņemot vērā šā pielikuma 25. pantā paredzētos samazinājumus. Tā ir ne mazāka par minimālajiem iztikas līdzekļiem, kā noteikts 5. pantā, un atbilstīgi 21. panta noteikumiem. 2. Pēc pirmā bāreņa par katru nākamo apgādājamo bērnu pensiju palielina par summu, kas vienāda ar divkāršu apgādājamā bērna pabalstu. 3. Šādi aprēķinātu pensijas un pabalsta kopējo summu vienādi sadala starp bāreņiem, kas uz to tiesīgi. 21. pants Ja darbinieks atstāj atraitni, kā arī bāreņus no iepriekšējās laulības vai citas saistībā ar viņu tiesīgas personas, kopējo pensiju, kas aprēķināta tā, it kā visas šīs personas būtu atraitnes apgādībā, sadala starp dažādajām attiecīgajām personām proporcionāli pensijām, kuras būtu atsevišķi izmaksājamas katrai no šīm kategorijām. Ja darbinieks atstāj bāreņus no dažādām laulībām, kopējo pensiju, kas aprēķināta tā, it kā visi bērni būtu dzimuši vienā un tajā pašā laulībā, sadala starp dažādajām attiecīgajām personām proporcionāli pensijām, kuras būtu atsevišķi izmaksājamas katrai no šīm kategorijām. Šīs proporcionālās summas aprēķināšanai darbinieka laulībā dzimušo bērnu kategorijai ir pieskaitāmi apgādājamie bērni IV pielikuma 7. panta nozīmē, kuri jebkuram no laulātajiem dzimuši iepriekšējā laulībā. Otrajā daļā paredzētajā gadījumā augšupejošās līnijas radiniekus, kuri atzīti par apgādājamiem IV pielikuma 7. panta 4. punkta nozīmē, uzskata par apgādājamajiem bērniem proporcionālās sadales aprēķināšanai un ieskaita lejupejošās līnijas radinieku kategorijā. 22. pants Ar nodarbināšanas kārtības 41.h pantā minētās iestādes īpašu lēmumu pensiju, ko aprēķina, pamatojoties uz iepriekšminēto 16. pantu, var piešķirt sieviešu kārtas darbinieces, kura nomirst nodarbinātības laikā, atraitnim ar nosacījumu, ka viņš uzrāda pierādījumus tam, ka viņam nav pašam savu ienākumu un ka, iestājoties sievas nāvei, viņš invaliditātes vai nopietnas slimības dēļ pastāvīgi ir nespējīgs strādāt algotu darbu. Pēc analoģijas piemēro nodarbināšanas kārtības 41.e pantu. Ja pārdzīvojušais vīrs apprecas atkārtoti, pensijas izmaksa tiek pārtraukta. 23. pants Arī tie, kuri saistībā ar mirušo darbinieku ir tiesīgi, kā noteikts šajā nodaļā, saņem iepriekš 11. pantā paredzēto pabalstu. Ja darbinieks nomirst, neatstājot nevienu pārdzīvojušu personu, kura var pretendēt uz apgādnieka zaudējuma pensiju, mantinieki ir tiesīgi saņemt 11. pantā paredzēto pabalstu. Taču no pabalsta atskaita saskaņā ar 37. pantu samaksātās summas. 24. pants Tiesības saņemt apgādnieka zaudējuma pensiju ir spēkā pirmajā tā mēneša dienā, kurš seko mēnesim, kurā darbinieks nomira. Tomēr, ja nodarbināšanas kārtības 36. pantā paredzētais maksājums tiek izdarīts kā pensija sakarā ar darbinieka nāvi, šādas tiesības stājas spēkā ceturtā mēneša pirmajā dienā kopš mēneša, kurā iestājās nāve. Tiesības saņemt apgādnieka zaudējuma pensiju izbeidzas tā kalendārā mēneša beigās, kurā pensijas saņēmējs nomirst vai kurā viņš vairs neatbilst pensijas izmaksas prasībām. 25. pants Ja vecuma starpība starp mirušo darbinieku un viņu pārdzīvojušo dzīvesbiedri, no kuras atskaitīts laiks, kuru viņi ir bijuši precējušies, pārsniedz 10 gadus, tad apgādnieka zaudējuma pensijai, ko aprēķina saskaņā ar iepriekšējiem noteikumiem, piemēro samazinājumu ar katru pilnu starpības gadu, kas vienāds ar: - 1 % par 10 līdz 19 gadiem, - 2 % par 20 līdz 24 gadiem, - 3 % par 25 līdz 29 gadiem, - 4 % par 30 līdz 34 gadiem, - 5 % par 35 un vairāk gadiem. 26. pants Stājoties atkārtotā laulībā, atraitnes tiesības uz apgādnieka zaudējuma pensiju beidzas. Viņa ir tiesīga uz tūlītēju kapitāla summas saņemšanu, kas vienāda ar divkāršu apgādnieka zaudējuma pensijas ikgadējo summu, ar nosacījumu, ka netiek piemērota nodarbināšanas kārtības 41.d panta 2. punkta otrā daļa. 27. pants Darbinieka šķirtā sieva viņa nāves gadījumā ir tiesīga uz apgādnieka zaudējuma pensiju, kā noteikts šajā nodaļā, ar nosacījumu, ka tiesa, kas pasludināja lēmumu par laulības šķiršanu, nenodibināja, ka attiecīgā šķirtā sieva būtu vienīgā vainīgā persona. Šīs tiesības izbeidzas, ja viņa atkārtoti stājas laulībā pirms sava bijušā vīra nāves. Ja viņa atkārtoti stājas laulībā pēc sava bijušā vīra nāves, piemēro 26. pantu. 28. pants Ja šķirtais darbinieks, kurš atkārtoti stājies laulībā, atstāj atraitni, kura ir tiesīga saņemt apgādnieka zaudējuma pensiju, šo pensiju proporcionāli laulību ilgumam sadala starp šķirto sievu, ja viņa nav stājusies atkārtotā laulībā, un atraitni, ja tiesa, kas pasludināja lēmumu par laulības šķiršanu, neatklāja, ka šķirtā sieva ir vienīgā vainīgā persona. Summa, kuru šķirtā sieva ir tiesīga saņemt, ja viņa nav atkārtoti precējusies, nepārsniedz uzturnaudas lielumu, kas viņai pienākas saskaņā ar lēmumu. Ja jebkura no personām, kurām ir tiesības uz pensiju, nomirst vai atsakās no savas daļas, viņu daļu pieskaita pārējo personu daļām, izņemot gadījumus, kad saskaņā ar nodarbināšanas kārtības 41.d panta 2. punktu pastāv bāreņu tiesības. Pensijām, kuras sadalītas atbilstīgi šim pantam, atsevišķi piemēro samazinājumus attiecībā uz 25. pantā noteikto vecuma starpību. 29. pants Ja saskaņā ar 35. pantu šķirtā sieva vairs nav tiesīga uz pensiju, kopējo pensiju izmaksā atraitnei ar nosacījumu, ka nepiemēro nodarbināšanas kārtības 41.d panta 2. punktu. V NODAĻA PENSIJU SHĒMAS FINANSĒŠANA 30. pants Visos gadījumos no algām atskaita iemaksas pensiju shēmā, kuras paredzētas nodarbināšanas kārtības 41.a līdz 41.h pantā un šeit minētajā VI pielikumā. 31. pants Pienācīgi atskaitītas iemaksas nav atmaksājamas. Nepareizi atskaitītas iemaksas nedod tiesības saņemt pensiju; tās pēc darbinieka vai sakarā ar viņu tiesīgo personu pieprasījuma atmaksā bez procentiem. 32. pants Mirstības un invaliditātes tabulas un pieņemtie algu paaugstinājumi, ko izmanto šajā pielikumā paredzēto aktuāro vērtību aprēķināšanā, ir tabulas, ko Eiropas Kopienu budžetu iestādes ir pieņēmušas saskaņā ar šo Kopienu Civildienesta noteikumu VIII pielikuma 39. pantu. 6. IEDAĻA DARBINIEKU PRASĪJUMU NOKĀRTOŠANA 33. pants Fonda direktors, deleģējis savas pilnvaras nodarbināšanas kārtības 41.h pantā minētajai pārvaldes iestādei, atbild par prasījumu nokārtošanu attiecībā uz izdienas, invaliditātes, apgādnieka zaudējuma vai provizorisko pensiju. Detalizētu prasījumu nokārtošanas pārskatu vienlaikus ar lēmuma par pensiju piešķiršanu nosūta darbiniekam, personām, kas saistībā ar viņu ir tiesīgas, un fondam. Izdienas vai invaliditātes pensiju nemaksā vienlaikus ar algu, ko maksā fonds vai kāda no Eiropas Kopienu institūcijām. Izdienas, invaliditātes vai apgādnieka zaudējuma pensijas piešķiršana nedod tiesības uz ekspatriācijas pabalsta saņemšanu. 34. pants Ja radusies jebkāda veida kļūda vai izlaidums, pensijas lielumu jebkurā laikā var aprēķināt no jauna. Pensiju var izmainīt vai atsaukt, ja tās piešķiršana ir pretrunā ar darba līgumu un šā pielikuma noteikumiem. 35. pants Ja darbinieks nomirst un ja personas, kas saistībā ar viņu ir tiesīgas, nepieprasa savu pensiju viena gada laikā no viņa nāves iestāšanās dienas, viņi zaudē savas tiesības, ja vien nav attiecīgi pierādīti force majeure. 36. pants Darbinieks vai personas, kas saistībā ar viņu ir tiesīgas, kam saskaņā ar pensiju shēmu tiek noteikti pabalsti, iesniedz vajadzīgos rakstiskos pierādījumus un informē nodarbināšanas kārtības 41.h pantā minēto pārvaldes iestādi par jebkuriem faktiem, kuri var ietekmēt viņu tiesības. 37. pants Saskaņā ar tiem nosacījumiem, kurus noteikusi Eiropas Kopienu Komisija, darbinieki var pieprasīt, lai fonds veiktu maksājumus, kādi vajadzīgi viņu pensiju tiesību radīšanai un saglabāšanai viņu izcelsmes valstī. Šie maksājumi nepārsniedz 13,5 % no pamatalgas, un tos ieskaita fonda budžetā. VII NODAĻA PABALSTU IZMAKSA 38. pants Pensiju shēmā paredzētos pabalstus izmaksā katru mēnesi ar pēcmaksu. Eiropas Kopienu Komisija izmaksā pabalstus no Eiropas Kopienu vispārējā budžeta. Pabalstu saņēmēji var izvēlēties, lai viņu pensijas izmaksātu viņu izcelsmes valsts, viņu dzīvesvietas valsts vai valsts, kurā atrodas fonda mītnes vieta, valūtā; viņu izvēle ir spēkā vismaz divus gadus. Ja ne izcelsmes valsts, ne dzīvesvietas valsts nav Kopienu valsts, pabalstus izmaksā tās valsts valūtā, kurā atrodas fonda mītnes vieta. 39. pants Jebkuras summas, kuras darbiniekiem jāiemaksā fondā dienā, kurā saskaņā ar pensiju shēmu ir jāizmaksā pabalsts, atskaita no viņu pabalsta vai no pabalstiem, kuri izmaksājami personām, kuras sakarā ar viņu ir tiesīgas. Atskaitījumu var sadalīt pa vairākiem mēnešiem. 40. pants Ja darbinieka invaliditāti vai nāvi ir izraisījusi kāda trešā persona, darbinieka vai personas, kas sakarā ar viņu ir tiesīgas, prasījuma tiesības pret trešo personu pāriet Eiropas Kopienām to saistību pensiju shēmas ietvaros. " --------------------------------------------------