LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 107/1

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2016/589

(2016. gada 13. aprīlis)

par Eiropas Nodarbinātības dienestu tīklu (EURES), darba ņēmēju piekļuvi mobilitātes pakalpojumiem un turpmāku darba tirgu integrāciju un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 492/2011 un (ES) Nr. 1296/2013

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 46. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),

tā kā:

(1) Darba ņēmēju pārvietošanās brīvība ir Savienības pilsoņu pamatbrīvība, kas kā viens no iekšējā tirgus balstiem ir nostiprināta Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 45. pantā. Tās īstenošana ir precizēta ar Savienības tiesību aktiem, kuru mērķis ir garantēt Savienības pilsoņiem un viņu ģimenes locekļiem piešķirto tiesību pilnīgu īstenošanu.

(2) Darba ņēmēju pārvietošanās brīvība ir viens no būtiskiem elementiem integrētāka Savienības darba tirgus izveidē, tostarp pārrobežu reģionos, kas ļauj lielāku darba ņēmēju mobilitāti, tādējādi palielinot daudzveidību un sekmējot no darba tirgus izslēgtu personu sociālo iekļaušanu un integrāciju visā Savienībā. Šī brīvība palīdz atrast darba ņēmējus ar prasmēm, kas ir labāk piemērotas brīvajām darbvietām, un novērst nepilnības darba tirgū.

(3) Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 492/2011 (4) ir noteikti mehānismi informācijas apkopošanai un izplatīšanai, kā arī apmaiņai, un Komisijas Īstenošanas lēmumā 2012/733/ES (5) ir paredzēti Eiropas Nodarbinātības dienestu tīkla (EURES tīkls) darbības noteikumi saskaņā ar minēto regulu. Minētais tiesiskais regulējums ir jāpārskata, lai atspoguļotu jaunus mobilitātes veidus, stingrākas prasības taisnīgas mobilitātes jomā, to tehnoloģiju izmaiņas, kuras izmanto datu apmaiņā par brīvām darbvietām, dažādus darbā pieņemšanas kanālus, kurus izmanto darba ņēmēji un darba devēji, un citu darba tirgus starpnieku pieaugošo nozīmi līdzās valsts nodarbinātības dienestiem (VND) darbā pieņemšanas pakalpojumu sniegšanā.

(4) Lai palīdzētu darba ņēmējiem, uz kuriem attiecas tiesības strādāt citā dalībvalstī, efektīvi īstenot minētās tiesības, saskaņā ar šo regulu palīdzība ir pieejama visiem Savienības pilsoņiem, kuriem saskaņā ar LESD 45. pantu ir tiesības pieņemt un strādāt darbu kā darba ņēmējiem, un viņu ģimenes locekļiem. Dalībvalstīm ikvienam trešās valsts valstspiederīgajam, uz kuru saskaņā ar Savienības vai valsts tiesību aktiem attiecas vienlīdzīgas attieksmes princips, būtu jānodrošina tāda pati piekļuve minētajai jomai kā savas valsts valstspiederīgajiem. Šī regula neskar noteikumus par trešo valstu valstspiederīgo piekļuvi valstu darba tirgiem, kā izklāstīts attiecīgos Savienības un valsts tiesību aktos.

(5) Augošā savstarpējā atkarība starp darba tirgiem prasa stiprināt sadarbību starp nodarbinātības dienestiem, tostarp pārrobežu reģionos, lai nodrošinātu pārvietošanās brīvību visiem darba ņēmējiem, izmantojot taisnīgu brīvprātīgu darbaspēka mobilitāti Savienībā un saskaņā ar Savienības tiesību aktiem un valsts tiesību aktiem un praksi, ievērojot LESD 46. panta a) punktu. Tādēļ starp Komisiju un dalībvalstīm būtu jāizveido sistēma sadarbībai attiecībā uz darbaspēka mobilitāti Savienībā. Minētajā sistēmā būtu jāapvieno brīvās darbvietas visā Savienībā un iespēja pieteikties uz minētajām brīvajām darbvietām, jānosaka kārtība, kā saistītus atbalsta pakalpojumus var saņemt darba ņēmēji un darba devēji, un jānodrošina kopīga pieeja tās informācijas apmaiņai, kas nepieciešama šādas sadarbības atvieglošanai.

(6) Eiropas Savienības Tiesa (Tiesa) uzskatīja, ka “darba ņēmēja” jēdzienam LESD 45. pantā ir jāpiešķir Savienības mēroga nozīme un ka tas jādefinē saskaņā ar objektīviem kritērijiem, kas darba tiesiskās attiecības raksturo, ņemot vērā attiecīgo personu tiesības un pienākumus. Lai personu uzskatītu par darba ņēmēju, tai jāveic reāla un faktiska darbība – izņemot darbības, kuru mērogs ir tik neliels, ka tās uzskatāmas par pilnīgi marginālām un pakārtotām. Uzskatīja, ka darba tiesisko attiecību būtiska pazīme ir tāda, ka persona konkrētā laikposmā sniedz pakalpojumus citai personai un tās vadībā, par to saņemot atalgojumu (6). Uzskatīja, ka “darba ņēmēja” jēdziens konkrētos apstākļos ietver arī personas, kuras ir mācekļi (7) vai kuras stažējas (8).

(7) Tiesa ir konsekventi uzsvērusi, ka darba ņēmēju pārvietošanās brīvība ir viens no Savienības pamatprincipiem un ka tādēļ noteikumiem, ar ko nosaka minēto brīvību, ir jābūt plaši interpretējamiem (9). Tiesa uzskatīja, ka LESD 45. pantā minētā darba ņēmēju pārvietošanās brīvība ietver arī konkrētas tiesības dalībvalstu valstspiederīgajiem, kas Savienībā pārvietojas darba meklēšanas nolūkā (10). Tāpēc “darba ņēmēja” jēdziens šajā regulā būtu jāsaprot tā, ka tas attiecas arī uz darba meklētājiem – neatkarīgi no tā, vai viņi tobrīd ir stājušies darba tiesiskajās attiecībās.

(8) Lai veicinātu darbaspēka mobilitāti Savienībā, Eiropadome Izaugsmes un nodarbinātības paktā lūdza izpētīt to, kā paplašināt EURES tīklu, lai tajā būtu iekļauta arī māceklība un stažēšanās. Šī regula būtu jāattiecina uz māceklību un stažēšanos – ar noteikumu, ka sekmīgie pieteikuma iesniedzēji stājas darba tiesiskajās attiecībās. Dalībvalstīm būtu jāspēj konkrētām māceklības un stažēšanās kategorijām nepiemērot noteikumu par informācijas apkopošanu un izplatīšanu, lai nodrošinātu savu izglītības sistēmu saskaņotību un darbību un lai ņemtu vērā to, ka tām ir jāizstrādā savi aktīvas darba tirgus politikas pasākumi, pamatojoties uz to darba ņēmēju vajadzībām, kuriem minētie pasākumi ir paredzēti. Būtu jāņem vērā Padomes 2014. gada 10. marta Ieteikums par stažēšanās kvalitātes sistēmu (11), lai uzlabotu stažēšanās kvalitāti, jo īpaši attiecībā uz mācību un apmācību saturu un darba apstākļiem nolūkā sekmēt pāreju no mācībām, bezdarba vai ekonomiski neaktīva perioda uz darbu. Saskaņā ar minēto ieteikumu būtu jāievēro stažieru tiesības un darba apstākļi saskaņā ar piemērojamajiem Savienības un valsts tiesību aktiem.

(9) Informāciju par māceklības un stažēšanās piedāvājumiem, ko sniedz saskaņā ar šo regulu, var papildināt ar Komisijas vai citu dalībnieku izstrādātiem tīmeklī publicētiem rīkiem un pakalpojumiem, tādējādi ļaujot darba devējiem tieši dalīties ar darba ņēmēju iespējām attiecībā uz māceklību un stažēšanos visā Savienībā.

(10) EURES kopš tā izveides 1994. gadā ir bijis tīkls sadarbībai starp Komisiju un VND – ar mērķi, izmantojot kontaktu tīklu un Eiropas darbvietu mobilitātes portālā (EURES portāls) pieejamos tiešsaistes pakalpojumu rīkus, sniegt darba ņēmējiem un darba devējiem informāciju, konsultēt tos un palīdzēt tiem ar darbā pieņemšanu vai iekārtošanu, kā arī palīdzēt jebkuram Savienības pilsonim, kas vēlas gūt labumu no darba ņēmēju pārvietošanās brīvības principa īstenošanas. Ir nepieciešama saskaņotāka informācijas apkopošana un izplatīšana, atbalsta pakalpojumi un informācijas apmaiņa par darbaspēka mobilitāti Savienībā. EURES tīkls attiecīgi būtu jāatjauno un jāreorganizē kā daļa no pārskatītā tiesiskā regulējuma, lai to stiprinātu. Būtu jānosaka uzdevumi un pienākumi dažādajām EURES tīkla darbībā iesaistītajām organizācijām.

(11) EURES tīkla struktūra būtu jāveido pietiekami elastīgi, lai pielāgotos mainīgajām darbā pieņemšanas pakalpojumu tirgus tendencēm. Dažādu nodarbinātības dienestu rašanās liecina par to, ka Komisijai un dalībvalstīm ir jāveic saskaņoti pasākumi, lai paplašinātu EURES tīklu kā galveno Savienības mēroga rīku, ar mērķi sniegt darbā pieņemšanas pakalpojumus Savienībā. Plašāka līdzdalība EURES tīklā sniegtu sociālas, saimnieciskas un finansiālas priekšrocības un varētu arī veicināt inovatīvu mācību un sadarbības formu izveidi, tostarp brīvo darbvietu un atbalsta pakalpojumu kvalitātes standartus, valsts, reģionālajā, vietējā un pārrobežu līmenī.

(12) EURES tīkla paplašināšana jauniem dalībniekiem uzlabotu pakalpojumu sniegšanas efektivitāti, atvieglojot partnerattiecību veidošanu un veicinot papildināmību un kvalitāti, un palielinātu EURES tīkla tirgus daļu, ciktāl jauni dalībnieki darītu pieejamas brīvas darbvietas, darba pieteikumus un dzīvesgājuma aprakstus (CV), un piedāvātu atbalsta pakalpojumus darba ņēmējiem un darba devējiem.

(13) Jebkurai organizācijai, tostarp publiskā, privātā vai trešā sektora nodarbinātības dienestiem, kas uzņemas ievērot visus kritērijus un pildīt visu to uzdevumu klāstu, kuri minēti šajā regulā, vajadzētu būt iespējai kļūt par EURES dalībnieku.

(14) Dažas organizācijas nespētu pildīt visus tos uzdevumus, kas saskaņā ar šo regulu ir jāpilda EURES dalībniekiem, bet tām ir nozīmīgs iespējamais ieguldījums EURES tīklā. Tādēļ ir lietderīgi izņēmuma kārtā sniegt tām iespēju kļūt par EURES partneriem. Šāds izņēmums būtu jāpiešķir tikai pamatotos gadījumos, un to varētu pamatot ar pieteikuma iesniedzēja nelielo apjomu, tā ierobežotajiem finansiālajiem līdzekļiem vai tāpēc, ka tas parasti nepilda visus prasītos uzdevumus, vai arī tāpēc, ka tā ir bezpeļņas organizācija.

(15) Starpvalstu un pārrobežu sadarbību un atbalsta sniegšanu visiem EURES dalībniekiem un partneriem, kuri darbojas dalībvalstīs, veicinātu Savienības līmenī izveidota struktūra (“Eiropas Koordinācijas birojs”). Eiropas Koordinācijas birojam būtu jānodrošina vienota informācija, rīki un norādījumi, apmācības pasākumi, kas izstrādāti kopā ar dalībvalstīm, un palīdzības dienesta funkcija. Apmācības pasākumiem un palīdzības dienesta funkcijai būtu jo īpaši jāpalīdz darbiniekiem, kas darbojas EURES tīklā iesaistītajās organizācijās un kas ir eksperti, lai nodrošinātu pasākumus darba piemeklēšanas, darbā iekārtošanas un darbā pieņemšanas jomā, kā arī sniegtu informāciju, norādījumus un atbalstu darba ņēmējiem, darba devējiem un organizācijām, kas ir ieinteresēti valsts un pārrobežu mobilitātes jautājumos un ir tiešā saziņā ar attiecīgajām mērķa grupām minētajā nolūkā. Eiropas Koordinācijas birojam vajadzētu būt atbildīgam arī par EURES portāla un kopīgas IT platformas darbību un pilnveidi. Lai vadītu šo darbu, apspriežoties ar dalībvalstīm, būtu jāizstrādā daudzgadu darba programmas.

(16) Dalībvalstīm būtu jāizveido valsts koordinācijas biroji (VKB), lai nodrošinātu pieejamo datu nosūtīšanu EURES portālam un sniegtu vispārēju atbalstu un palīdzību visiem EURES dalībniekiem un partneriem savā teritorijā, tostarp attiecībā uz to, kā izskatīt sūdzības un risināt ar brīvajām darbvietām saistītās problēmas, vajadzības gadījumā sadarbībā ar citām atbilstīgām publiskām iestādēm, piemēram, darba inspekcijām. Dalībvalstīm būtu jāatbalsta sadarbība ar kolēģiem citās dalībvalstīs, arī pārrobežu līmenī, un ar Eiropas Koordinācijas biroju. VKB būtu arī jāuzdod pārbaudīt atbilstības jautājumus attiecībā uz datu faktiskās un tehniskās kvalitātes un datu aizsardzības standartiem. Lai atvieglotu saziņu ar Eiropas Koordinācijas biroju un palīdzētu VKB sekmēt visu EURES dalībnieku un partneru atbilstību minētajiem standartiem savā teritorijā, VKB būtu jānodrošina koordinēta datu pārsūtīšana EURES portālam, izmantojot vienotu saskaņotu kanālu, vajadzības gadījumā izmantojot esošās valsts IT platformas. Lai laikus sniegtu kvalitatīvu pakalpojumu, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka to VKB ir pietiekams skaits apmācītu darbinieku un pietiekams daudzums citu resursu, kas vajadzīgi, lai tie varētu pildīt savus uzdevumus, kuri noteikti šajā regulā.

(17) Sociālo partneru līdzdalība EURES tīklā jo īpaši dod ieguldījumu mobilitātes šķēršļu analīzē Savienībā, kā arī veicina taisnīgu brīvprātīgu darbaspēka mobilitāti Savienībā, tostarp pārrobežu reģionos. Sociālo partneru pārstāvjiem Savienības līmenī attiecīgi vajadzētu spēt apmeklēt saskaņā ar šo regulu izveidotās Koordinācijas grupas sanāksmes un īstenot regulāru dialogu ar Eiropas Koordinācijas biroju, turpretī valsts darba devēju organizācijām un arodbiedrībām vajadzētu sadarboties ar EURES tīklu, ko veicina VKB, izmantojot regulāru dialogu ar sociālajiem partneriem saskaņā ar valsts tiesību aktiem un praksi. Sociālajiem partneriem vajadzētu spēt pieteikties, lai kļūtu par EURES dalībnieku vai partneri pēc šīs regulas atbilstīgo pienākumu izpildes.

(18) Ņemot vērā to īpašo statusu, VND par EURES dalībniekiem būtu jānorīko dalībvalstīm, nepiemērojot uzņemšanas procedūru. Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka VND atbilst kopīgajiem minimālajiem kritērijiem, kas izklāstīti I pielikumā (kopīgie minimālie kritēriji), un šajā regulā paredzētajiem pienākumiem. Turklāt dalībvalstis spēj deleģēt saviem VND vispārējus uzdevumus vai darbības, kas saistītas ar darba organizēšanu saskaņā ar šo regulu, tostarp valsts sistēmu izstrādi un vadību EURES dalībnieku un partneru uzņemšanai. Lai izpildītu šajā regulā paredzētos pienākumus, katram VND vajadzētu būt pietiekamai kapacitātei, tehniskajam atbalstam, finanšu resursiem un cilvēkresursiem.

(19) Saskaņā ar savu kompetenci attiecībā uz darba tirgu organizēšanu dalībvalstīm savā teritorijā būtu jāatbild par organizāciju kā EURES dalībnieku un partneru uzņemšanu. Attiecībā uz šādu uzņemšanu būtu jāievēro kopīgi minimālie kritēriji un ierobežots uzņemšanas pamatnoteikumu kopums, lai nodrošinātu pārredzamību un vienlīdzīgas iespējas pievienoties EURES tīklam, vienlaikus nodrošinot elastīgumu, kas vajadzīgs, lai tiktu ņemti vērā dažādi VND un citu darba tirgus dalībnieku sadarbības modeļi un veidi dalībvalstīs. Dalībvalstīm būtu jāspēj atsaukt šādu uzņemšanu gadījumos, kad organizācija vairs neatbilst piemērojamajiem kritērijiem vai prasībām, uz kuru pamata tā tika uzņemta.

(20) Kopīgie minimālie kritēriji kļūšanai par EURES dalībnieku vai partneri ir paredzēti tādēļ, lai nodrošinātu atbilstību kvalitātes standartu minimumam. Tāpēc uzņemšanas pieteikumi būtu jāvērtē vismaz saskaņā ar kopīgajiem minimālajiem kritērijiem.

(21) Viens no EURES tīkla mērķiem ir atbalstīt taisnīgu un brīvprātīgu darbaspēka mobilitāti Savienībā, un tāpēc kopīgajos minimālajos kritērijos attiecībā uz organizāciju uzņemšanu dalībai EURES tīklā būtu jāietver arī prasība, ka šīs organizācijas apņemas pilnībā ievērot piemērojamos darba standartus un juridiskās prasības, tostarp diskriminācijas aizlieguma principu. Tādēļ dalībvalstīm būtu jāspēj noraidīt vai atsaukt to organizāciju uzņemšanu, kuras pārkāpj darba standartus vai juridiskās prasības, jo īpaši attiecībā uz atalgojumu un darba apstākļiem. Gadījumā, ja uzņemšanu noraida vai atsauc, pamatojoties uz neatbilstību minētajiem standartiem vai prasībām, attiecīgajam VKB būtu jāinformē Eiropas Koordinācijas birojs, kuram pēc tam būtu jāpārsūta informācija pārējiem VKB. VKB var atbilstīgi rīkoties attiecībā uz organizācijām, kas darbojas to teritorijā saskaņā ar savas valsts tiesību aktiem un praksi.

(22) Dalībvalstīm būtu jāpārrauga EURES tīklā uzņemto organizāciju darbības, lai nodrošinātu, ka organizācijas pareizi piemēro šīs regulas noteikumus. Dalībvalstīm būtu jāveic piemēroti pasākumi, ar ko garantē optimālu atbilstību. Pārraudzībai galvenokārt būtu jābalstās uz datiem, ko minētās organizācijas sniegušas attiecīgajiem VKB saskaņā ar šo regulu, taču attiecīgos gadījumos tā var ietvert arī pārbaudes un revīzijas pasākumus, piemēram, izlases veida pārbaudes. Tai būtu jāaptver arī pārraudzība attiecībā uz atbilstību piemērojamajām pieejamības prasībām.

(23) Būtu jāizveido koordinācijas grupa, kuras uzdevums būtu koordinēt EURES tīkla darbības un funkcionēšanu. Tam būtu jākalpo par platformu informācijas un paraugprakses apmaiņai, jo īpaši attiecībā uz atbilstīgas informācijas un norādījumu izstrādi un izplatīšanu EURES tīklā darba ņēmējiem, tostarp pārrobežu darba ņēmējiem, un darba devējiem. Ar to būtu arī jāapspriežas paraugu, tehnisko standartu un formātu izstrādes procesa laikā, kā arī jautājumā par kopīgu detalizētu specifikāciju noteikšanu attiecībā uz datu vākšanu un analīzi. Sociālajiem partneriem vajadzētu būt iespējai apmeklēt Koordinācijas grupas diskusijas, jo īpaši par šajā regulā minēto pakalpojumu un darbību stratēģisko plānošanu, izstrādi, īstenošanu, pārraudzību un izvērtēšanu. Lai EURES tīkla darbā panāktu sinerģijas ar VND tīkla, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 573/2014/ES (12), darbu, Koordinācijas grupai būtu jāsadarbojas ar VND tīkla valdi. Šāda sadarbība varētu ietvert paraugprakses apmaiņu un valdes informēšanu par EURES tīkla pašreizējām un plānotajām darbībām.

(24) EURES pakalpojumu zīme, kā arī tam raksturīgais logotips Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma birojā ir reģistrēti kā Eiropas Savienības preču zīme. Tikai Eiropas Koordinācijas birojs ir pilnvarots piešķirt trešām personām atļauju izmantot EURES logotipu saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 207/2009 (13). Par to Eiropas Koordinācijas birojam būtu atbilstīgi jāinformē attiecīgās organizācijas.

(25) Lai paziņotu darba ņēmējiem un darba devējiem ticamu un aktuālu informāciju par dažādiem darbaspēka mobilitātes un sociālās aizsardzības aspektiem Savienībā, EURES tīklam būtu jāsadarbojas ar citām iestādēm, dienestiem un Savienības tīkliem, ar kuriem atvieglo mobilitāti un informē Savienības pilsoņus par Savienības tiesību aktos paredzētajām tiesībām, piemēram, Līdztiesības atbalsta valsts struktūru Eiropas tīklu (Equinet), portālu “Tava Eiropa”, Eiropas jaunatnes portālu un SOLVIT, pārrobežu sadarbībā strādājošām organizācijām, organizācijām, kuras ir atbildīgas par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu, un iestādēm, kuras ir atbildīgas par vienlīdzīgas attieksmes pret darba ņēmējiem veicināšanu, analīzi, uzraudzību un atbalstīšanu un kuras ir norīkotas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/54/ES (14). Lai nodrošinātu sinerģijas, EURES tīklam būtu jāsadarbojas arī ar attiecīgajām struktūrām, kas īsteno sociālā nodrošinājuma sistēmu koordināciju.

(26) Darba ņēmēju tiesību uz pārvietošanās brīvību izmantošanu atvieglinātu tādu instrumentu izstrāde, ar ko veicina informācijas apkopošanu un izplatīšanu, lai panāktu, ka darba tirgus ir pilnībā pieejams gan darba ņēmējiem, gan darba devējiem. Tāpēc Komisijai būtu jāpilnveido un jāvada kopīga IT platforma Savienības līmenī. Minēto tiesību nodrošināšana nozīmē, ka darba ņēmējiem tiek dota iespēja piekļūt nodarbinātības iespējām visā Savienībā.

(27) Digitālai izmantošanai darba pieteikumus un CV datus var izteikt kā darba meklētāju profilus.

(28) Kopīgajai IT platformai, kurā apvieno brīvās darbvietas un iespēju pieteikties uz šīm brīvajām darbvietām, vienlaicīgi ļaujot darba ņēmējiem un darba devējiem automātiski piemeklēt datus ar dažādu kritēriju un līmeņu palīdzību, būtu jāveicina līdzsvars Savienības darba tirgū, tādējādi palīdzot palielināt nodarbinātības līmeni Savienībā.

(29) Lai veicinātu darba ņēmēju pārvietošanās brīvību, visas brīvās darbvietas, kas ir publiski pieejamas ar VND un citu EURES dalībnieku starpniecību vai attiecīgā gadījumā EURES partneriem, būtu jāpublicē EURES portālā. Tomēr konkrētos apstākļos un lai nodrošinātu, ka EURES portālā tiek iekļauta tikai tāda informācija, kas ir būtiska saistībā ar mobilitāti Savienībā, dalībvalstīm vajadzētu atļaut nodrošināt darba devējiem iespēju EURES portālā nepublicēt informāciju par brīvu darbvietu, ja darba devējs ir objektīvi izvērtējis ar attiecīgo darbvietu saistītās prasības, proti, konkrētas prasmes un zināšanas, kas vajadzīgas, lai pienācīgi veiktu darba uzdevumus, – tādējādi darba devējs minēto iemeslu dēļ vien pamato to, ka nepublicē informāciju par brīvo darbvietu.

(30) Darba ņēmējiem būtu jāspēj katrā laikā atsaukt savu piekrišanu un pieprasīt dzēst vai grozīt jebkurus vai visus datus, kuri darīti pieejami. Darba ņēmējiem būtu jāspēj izvēlēties no vairākiem risinājumiem, kā ierobežot piekļuvi saviem datiem vai to konkrētām daļām.

(31) Juridiskā atbildība par kopīgajā IT platformā izvietotās informācijas faktisko un tehnisko kvalitāti, jo īpaši attiecībā uz datiem par brīvajām darbvietām, gulstas uz tās organizācijas pleciem, kura šo informāciju darījusi pieejamu saskaņā ar dalībvalstu tiesību aktiem un dalībvalstu noteiktajiem standartiem. Eiropas Koordinācijas birojam būtu jāveicina sadarbība, lai konstatētu jebkādu krāpšanu vai ļaunprātīgu izmantošanu saistībā uz informācijas apmaiņu Savienības līmenī. Visām iesaistītajām pusēm būtu jānodrošina datu kvalitāte.

(32) Lai EURES dalībnieku un partneru personāls, piemēram, par lietām atbildīgie darbinieki, spētu ātri un pienācīgi veikt izpētes un piemeklēšanas darbības, ir svarīgi, ka minētajās organizācijās nav nekādu tehnisku šķēršļu, kas kavē izmantot EURES portālā publiski pieejamos datus – tā, lai šādus datus var apstrādāt kā daļu no piedāvātajiem darbā pieņemšanas un iekārtošanas pakalpojumiem.

(33) Komisija izstrādā Eiropas prasmju/kompetenču, kvalifikāciju un profesiju klasifikāciju (“Eiropas klasifikācija”). Eiropas klasifikācija ir profesiju, prasmju, kompetenču un kvalifikāciju standarta terminoloģija, kuras mērķis ir atvieglot darba pieteikumu iesniegšanu tiešsaistē Savienībā. Ir lietderīgi attīstīt sadarbību starp Komisiju un dalībvalstīm attiecībā uz sadarbspēju un brīvo darbvietu un darba pieteikumu un CV automātisku piemeklēšanu (“automātiska piemeklēšana”), tostarp pārrobežu līmenī, izmantojot kopīgu IT platformu. Šādai sadarbībai būtu jāietver ziņu saskaņošana par prasmju/kompetenču un profesiju sarakstu valstu klasifikācijas sistēmās un Eiropas klasifikācijā. Dalībvalstis būtu pastāvīgi jāinformē par Eiropas klasifikācijas izstrādes gaitu.

(34) Saistībā ar Eiropas kvalifikāciju sistēmu (EQF) dalībvalstu izstrādātie dati var būt ieguldījums Eiropas klasifikācijā attiecībā uz kvalifikācijām. Paraugprakse un labākā pieredze, kas gūta saistībā ar EQF, var sekmēt tālāku attiecību attīstību starp datu kopumiem saskaņā ar EQF un Eiropas klasifikāciju.

(35) Uzskaites izveide, lai saskaņotu valsts klasifikācijas sistēmas ar Eiropas klasifikācijas prasmju/kompetenču un profesiju sarakstu vai ja valstis izvēlas aizstāt savas klasifikācijas sistēmas ar Eiropas klasifikāciju, varētu radīt dalībvalstīm izmaksas. Šādas izmaksas dalībvalstīs atšķirtos. Komisijai būtu jāsniedz tehniska un, ja iespējams, finansiāla palīdzība saskaņā ar piemērojamajiem noteikumiem, kas paredzēti attiecīgajiem pieejamajiem finanšu instrumentiem, piemēram, saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1296/2013 (15).

(36) EURES dalībniekiem un attiecīgā gadījumā EURES partneriem būtu jānodrošina piekļuve atbalsta pakalpojumiem visiem darba ņēmējiem un darba devējiem, kas vēršas pēc palīdzības. Attiecībā uz minētajiem pakalpojumiem būtu jāizveido kopīga pieeja, un iespēju robežās būtu jānodrošina, ka darba ņēmējiem un darba devējiem, kuri meklē palīdzību attiecībā uz darbaspēka mobilitāti Savienībā, tiek piemērots vienlīdzīgas attieksmes princips, neraugoties uz viņu atrašanās vietu Savienībā. Tāpēc būtu jānosaka principi un noteikumi attiecībā uz atbalsta pakalpojumu pieejamību atsevišķu dalībvalstu teritorijā.

(37) Sniedzot pakalpojumus saskaņā ar šo regulu, pret salīdzināmām situācijām nebūtu jāattiecas atšķirīgi, savukārt pret atšķirīgām situācijām nebūtu jāattiecas vienādi, ja vien šādai attieksmei nav objektīva pamatojuma. Šādu pakalpojumu sniegšanā nevajadzētu būt diskriminācijai valstspiederības, dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas dēļ.

(38) Darba ņēmēji gūst labumu no plašāka un vispārīgāka palīdzības piedāvājuma attiecībā uz darbaspēka mobilitātes iespējām Savienībā. Ar atbalsta pakalpojumiem palīdzēs samazināt šķēršļus, ar kuriem saskaras darba ņēmēji, īstenojot savas tiesības saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, un efektīvāk izmantot visas darba iespējas, tādējādi darba ņēmējiem, tostarp no neaizsargāto personu grupām, nodrošinot labākas individuālās nodarbinātības izredzes un variantus. Tādēļ visiem ieinteresētajiem darba ņēmējiem būtu jāspēj piekļūt vispārīgai informācijai par darba iespējām un par dzīves un darba apstākļiem citā dalībvalstī, kā arī pamata atbalstam CV izstrādāšanai. Ieinteresētajiem darba ņēmējiem pēc to pamatota lūguma vajadzētu arī būt iespējai saņemt personalizētāku palīdzību, ņemot vērā valstu praksi. Turpmāka palīdzība darba meklēšanā un citi papildu pakalpojumi varētu ietvert tādus pakalpojumus kā piemērotu brīvo darbvietu atlase, palīdzība darba pieteikumu un CV izstrādē un skaidrojumu iegūšana par konkrētām brīvajām darbvietām citās dalībvalstīs.

(39) Atbalsta pakalpojumiem būtu jāatvieglo arī piemērota kandidāta atrašana citā dalībvalstī tiem darba devējiem, kas vēlas pieņemt darbā darbiniekus no Savienības. Visiem ieinteresētajiem darba devējiem būtu jāsaņem informācija par īpašiem noteikumiem un faktoriem, kas saistīti ar darbā pieņemšanu no citas dalībvalsts, kā arī jāsaņem pamata atbalsts, lai izstrādātu informāciju par brīvajām darbvietām. Ja ir pamats uzskatīt, ka notiks darbā pieņemšana, ieinteresētajiem darba devējiem vajadzētu arī būt iespējai saņemt personalizētāku palīdzību, ņemot vērā valstu praksi. Turpmāka palīdzība varētu ietvert kandidātu priekšatlasi, kas atvieglo tiešo saziņu starp darba devējiem un kandidātiem, izmantojot konkrētus tiešsaistes rīkus vai pasākumus, piemēram, darba gadatirgi, un administratīvo atbalstu darbā pieņemšanas procesā, jo īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU).

(40) Nodrošinot darba ņēmējus un darba devējus ar pamatinformāciju par EURES portālu un EURES tīklu, EURES dalībniekiem un attiecīgā gadījumā EURES partneriem būtu jāizveido efektīva piekļuve atbalsta pakalpojumiem saskaņā ar šo regulu – ne tikai nodrošinot, ka šādi pakalpojumi ir pieejami pēc atsevišķa darba ņēmēja vai darba devēja tieša lūguma, bet arī vajadzības gadījumā pēc savas iniciatīvas sniedzot darba ņēmējiem un darba devējiem informāciju par EURES viņu pirmajā saziņā (“EURES integrēšana”) un proaktīvi piedāvājot palīdzību šajā jomā darbā pieņemšanas procesā.

(41) Padziļināta darbaspēka pieprasījuma izpratne attiecībā uz profesijām, nozarēm un darba ņēmēju vajadzībām dotu ieguldījumu darba ņēmēju brīvas pārvietošanās tiesību īstenošanā Savienībā. Tāpēc atbalsta pakalpojumos būtu jāietver kvalitatīva palīdzība darba devējiem, jo īpaši MVU. Ciešu darba attiecību starp nodarbinātības dienestiem un darba devējiem mērķis ir palielināt brīvo darbvietu krātuvi, uzlabot darba piemeklēšanu piemērotiem kandidātiem, kā arī uzlabot informāciju par darba tirgu kopumā.

(42) Atbalsta pakalpojumi darba ņēmējiem ir saistīti ar Savienības tiesību aktos paredzētās darba ņēmēju pārvietošanās brīvības, kas ir viena no pamatbrīvībām, īstenošanu, un tiem vajadzētu būt bezmaksas. Tomēr atbalsta pakalpojumi darba devējiem drīkst būt par maksu saskaņā ar valsts tiesību aktiem un praksi.

(43) Lai organizācijām, kas iesniedz pieteikumus uzņemšanai un kas vēlas sniegt informāciju un atbalstu pa tiešsaistes kanāliem, ļautu piedalīties EURES tīklā, tām būtu jādod iespēja šajā regulā minētos atbalsta pakalpojumus sniegt kā e-pakalpojumus. Ņemot vērā to, ka digitālo līdzekļu lietošanas prasmes dalībvalstīs būtiski atšķiras, VND vismaz būtu arī jāspēj atbalsta pakalpojumus vajadzības gadījumā sniegt, izmantojot bezsaistes kanālus. Dalībvalstīm būtu jāveic piemērotas darbības, lai nodrošinātu EURES dalībnieku un partneru sniegtās tiešsaistes informācijas un atbalsta kvalitāti. Tās varētu uzticēt saviem VKB uzdevumu pārraudzīt tiešsaistes informāciju un atbalsta pakalpojumus.

(44) Īpaša uzmanība būtu jāpievērš mobilitātes atvieglošanai pārrobežu reģionos un pakalpojumu sniegšanai pārrobežu darba ņēmējiem, uz kuriem attiecas dažādu valstu prakses un tiesību sistēmas un kuri saskaras ar konkrētiem administratīviem, juridiskiem vai ar nodokļiem saistītiem šķēršļiem attiecībā uz mobilitāti. Dalībvalstis var izveidot īpašas atbalsta struktūras, piemēram, pārrobežu partnerības, lai atvieglotu tāda veida mobilitāti. Šādām struktūrām EURES tīklā būtu jārisina konkrētas vajadzības saistībā ar informāciju un norādījumiem pārrobežu darba ņēmējiem, kā arī darbā iekārtošanas un darbā pieņemšanas pakalpojumiem un koordinētu sadarbību starp organizācijām, kuras piedalās.

(45) Ir svarīgi, lai EURES dalībniekiem un partneriem būtu iespēja, sniedzot pakalpojumus pārrobežu darba ņēmējiem, sadarboties ar organizācijām ārpus EURES tīkla, nepiešķirot tiesības vai neuzliekot pienākumus saskaņā ar šo regulu šādām organizācijām.

(46) Arī tiem Savienības pilsoņiem, kuri meklē nodarbinātības iespējas citās dalībvalstīs, vajadzētu būt pieejamiem aktīviem darba tirgus pasākumiem, ar kuriem katrā dalībvalstī sniedz palīdzību darba meklēšanā. Šai regulai nebūtu jāskar atsevišķu dalībvalstu kompetences noteikt procesuālos noteikumus un piemērot vispārējus ieceļošanas nosacījumus, lai nodrošinātu pieejamo publisko līdzekļu atbilstīgu izmantošanu. Šai regulai nebūtu jāskar Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 883/2004 (16), un ar to nebūtu jānosaka par pienākumu dalībvalstīm pārnest aktīvus darba tirgus pasākumus uz citas dalībvalsts teritoriju, ja persona jau tajā dzīvo.

(47) Darba tirgu pārredzamība un atbilstoša piemeklēšanas spēja, tostarp prasmju un kvalifikāciju saskaņošana ar darba tirgus vajadzībām, ir svarīgi darbaspēka mobilitātes priekšnoteikumi Savienībā. Labāku līdzsvaru starp darbaspēka piedāvājumu un pieprasījumu, veiksmīgāk saskaņojot prasmes un darbvietas, var panākt, izmantojot efektīvu sistēmu Savienības līmenī, kurā notiek informācijas apmaiņa par valsts, reģionālā un nozaru darbaspēka piedāvājumu un pieprasījumu. Šāda sistēma būtu jāizveido starp Komisiju un dalībvalstīm un jāizmanto kā pamats, lai dalībvalstis veidotu praktiskas sadarbības pamatu EURES tīklā. Minētajā informācijas apmaiņā būtu jāņem vērā darbaspēka mobilitātes plūsmas un veidi Savienībā, ko pārrauga Komisija un dalībvalstis.

(48) Plānošanas periods būtu jānosaka tā, lai tas atbalstītu darbību koordināciju mobilitātes jomā Savienībā. Dalībvalstu valsts darba programmu plānošanā būtu jāņem vērā dati par mobilitātes plūsmām un veidiem, esošo un paredzamo darbaspēka trūkuma un pārpalikuma datu analīze, darbā pieņemšanas prakse un pieredze EURES tīklā. Plānošanā būtu jāietver organizāciju rīcībā esošo resursu un rīku pārskats dalībvalstīs, lai veicinātu darbaspēka mobilitāti Savienībā.

(49) VKB kopā ar Eiropas Koordinācijas biroju būtu jāizmanto dalībvalstu apmaiņa ar valsts darba programmu projektiem par attiecīgo plānošanas periodu, lai novirzītu EURES tīkla resursus atbilstošām darbībām un projektiem un tādējādi vadītu EURES tīklu kā vairāk uz rezultātiem orientētu rīku, kas atbilst darba ņēmēju un darba devēju vajadzībām saskaņā ar darba tirgus dinamiku. To varētu atbalstīt ar paraugprakses apmaiņu Savienības līmenī, tostarp izmantojot pārskatus par EURES darbību.

(50) Lai saņemtu atbilstīgu informāciju EURES tīkla darbības rezultātu mērīšanai, ar šo regulu nosaka dalībvalstīs savācamos minimālos datus. Lai Savienības līmenī pārraudzītu EURES tīklu, dalībvalstīm valsts līmenī būtu jāvāc salīdzināmi kvantitatīvi un kvalitatīvi dati. Tādēļ ar šo regulu izveido procedūru satvaru, lai noteiktu vienotas, detalizētas specifikācijas datu vākšanai un analīzei. Ar minētajām specifikācijām būtu jāpalīdz izvērtēt panākto progresu attiecībā uz EURES tīkla mērķiem, kas noteikti saskaņā ar šo regulu, un jābalstās uz VND pastāvošo praksi. Ņemot vērā to, ka darba ņēmējiem un darba devējiem nav ziņošanas pienākumu un ka tādēļ varētu būt grūti iegūt tiešus rezultātus par darbā pieņemšanu un darbā iekārtošanu, organizācijām, kas piedalās EURES tīklā, būtu jāizmanto cita pieejamā informācija, piemēram, apstrādāto un aizpildīto brīvo darbvietu skaits, ja tas var kalpot par ticamu šo rezultātu rādītāju. Minēto organizāciju par lietām atbildīgajiem darbiniekiem regulāri būtu jāziņo par viņu kontaktiem un par viņu izskatītajām lietām, lai nodrošinātu stingru un uzticamu pamatu, uz kā balstīt datu vākšanu.

(51) Ja šajā regulā paredzētie pasākumi ietver personas datu apstrādi, tie jāveic saskaņā ar Savienības tiesību aktiem par personas datu aizsardzību, jo īpaši saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 95/46/EK (17) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001 (18), kā arī to valsts īstenošanas pasākumiem. Šajā sakarībā īpaša uzmanība būtu jāpievērš personas datu saglabāšanas jautājumiem.

(52) Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 28. panta 2. punktu ir notikusi apspriešanās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju, kas 2014. gada 3. aprīlī sniedza atzinumu (19).

(53) Šajā regulā ir ievērotas pamattiesības un principi, kas noteikti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, kā minēts Līguma par Eiropas Savienību (LES) 6. pantā.

(54) Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, izstrādāt kopīgu sistēmu sadarbībai starp dalībvalstīm, lai apvienotu brīvās darbvietas un iespēju pieteikties uz šīm brīvajām darbvietām un veicinātu līdzsvara sasniegšanu starp piedāvājumu un pieprasījumu nodarbinātības tirgū, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar LES 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

(55) Lai veiktu izmaiņas to EURES darbību jomās, attiecībā uz kurām dalībvalstis lūdz datu vākšanu, vai lai jomām, kurās datu vākšana vajadzīga nolūkā ņemt vērā darba tirgū radušās vajadzības, pievienotu citas tādu EURES darbību jomas, kuras uzsāktas valsts līmenī saskaņā ar šo regulu, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās ar ekspertiem, tostarp ar dalībvalstu ekspertiem. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei.

(56) Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras, lai nodrošinātu vienādus nosacījumus attiecībā uz to tehnisko standartu un formātu īstenošanu, ko piemēro informācijas apkopošanai un izplatīšanai un automātiskai piemeklēšanai, attiecībā uz dalībvalstu starpā notiekošās informācijas apmaiņas modeļiem un procedūrām, kā arī attiecībā uz vienotām, detalizētām specifikācijām datu vākšanai un analīzei un lai pieņemtu Eiropas klasifikācijas prasmju/kompetenču un profesiju sarakstu. Minētās pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (20).

(57) Lai izstrādātu EURES tīkla struktūru pārejas laikā un nodrošinātu darba nepārtrauktību ar EURES tīklu, kas izveidots saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 492/2011, organizācijām, kas saskaņā ar Īstenošanas lēmumu 2012/733/ES izraudzītas par EURES partneriem vai par EURES asociētajiem partneriem, šīs regulas spēkā stāšanās brīdī būtu jāļauj palikt par EURES dalībniekiem vai partneriem uz pārejas laiku. Ja šādas organizācijas pēc pārejas laika beigām vēlas palikt EURES tīklā, tām, tiklīdz saskaņā ar šo regulu būs izveidota piemērojama sistēma EURES dalībnieku un partneru uzņemšanai, būtu attiecīgi jāiesniedz pieteikums.

(58) Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Regulas (ES) Nr. 492/2011 un (ES) Nr. 1296/2013,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets

Ar šo regulu izveido sadarbības sistēmu, lai veicinātu darba ņēmēju pārvietošanās brīvības īstenošanu Savienībā saskaņā ar LESD 45. pantu, nosakot principus un noteikumus attiecībā uz:

a) EURES tīkla organizēšanu starp Komisiju un dalībvalstīm;

b) sadarbību starp Komisiju un dalībvalstīm attiecībā uz būtisku pieejamu datu apmaiņu par brīvajām darbvietām, darba pieteikumiem un CV;

c) dalībvalstu darbību un dalībvalstu savstarpēju darbību, lai sasniegtu līdzsvaru starp piedāvājumu un pieprasījumu darba tirgū nolūkā panākt augsta līmeņa kvalitatīvu nodarbinātību;

d) EURES tīkla darbību, tostarp sadarbību ar sociālajiem partneriem un citu dalībnieku iesaisti;

e) ar EURES tīkla darbību saistītiem mobilitātes atbalsta pakalpojumiem darba ņēmējiem un darba devējiem, tādējādi arī veicinot taisnīgu mobilitāti;

f) EURES tīkla veicināšanu Savienības līmenī ar Komisijas un dalībvalstu veiktiem efektīviem komunikācijas pasākumiem.

2. pants

Darbības joma

Šo regulu piemēro dalībvalstīm un Savienības pilsoņiem, neskarot Regulas (ES) Nr. 492/2011 2. un 3. pantu.

3. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

1) “valsts nodarbinātības dienesti” vai “VND” ir tādas dalībvalstu organizācijas kā daļa no attiecīgajām ministrijām, publiskām struktūrām vai sabiedrībām, kuras ir publisko tiesību subjekti un kuras ir atbildīgas par aktīvas darba tirgus politikas īstenošanu un kvalitatīvu nodarbinātības pakalpojumu sniegšanu sabiedrības interesēs;

2) “nodarbinātības dienesti” ir juridiska persona, kas likumīgi darbojas dalībvalstī un sniedz pakalpojumus darba ņēmējiem, kas meklē darbu, un darba devējiem, kas vēlas pieņemt darbā darba ņēmējus;

3) “brīva darbvieta” ir nodarbinātības piedāvājums, kas veiksmīgam pieteikuma iesniedzējam ļautu stāties darba tiesiskajās attiecībās, un minēto pieteikuma iesniedzēju iekļautu darba ņēmēju kategorijā LESD 45. panta nolūkā;

4) “informācijas apkopošana un izplatīšana” ir informācijas par brīvajām darbvietām, darba pieteikumiem un CV apmaiņa un apstrāde;

5) “kopīga IT platforma” ir IT infrastruktūra un ar to saistītās platformas, kas izstrādātas Savienības līmenī pārredzamības un informācijas apkopošanas un izplatīšanas nolūkā saskaņā ar šo regulu;

6) “pārrobežu darba ņēmējs” ir darba ņēmējs, kurš strādā algotu darbu dalībvalstī un dzīvo citā dalībvalstī, kurā minētais darba ņēmējs parasti atgriežas katru dienu vai vismaz reizi nedēļā;

7) “EURES pārrobežu partnerība” ir EURES dalībnieku vai partneru un attiecīgā gadījumā citu ārpus EURES tīkla ieinteresēto personu grupa, kā mērķis ir ilgtermiņa sadarbība reģionālās struktūrās, kura izveidota pārrobežu reģionos starp: nodarbinātības dienestiem reģionālā, vietējā un attiecīgos gadījumos valsts mērogā; sociālajiem partneriem; un attiecīgos gadījumos citām ieinteresētajām personām vismaz no divām dalībvalstīm vai starp dalībvalsti un citu valsti, kas piedalās Savienības instrumentos, kuru mērķis ir EURES tīkla atbalstīšana.

4. pants

Pieejamība

1. Šajā regulā noteiktie pakalpojumi ir pieejami visiem darba ņēmējiem un darba devējiem Savienībā, un to sniegšanā ievēro vienlīdzīgas attieksmes principu.

2. Personām ar invaliditāti tiek nodrošināta EURES portālā sniegtās informācijas un valsts mēroga atbalsta pakalpojumu pieejamība. Komisija un EURES dalībnieki un partneri nosaka, kā to nodrošināt saistībā ar saviem attiecīgajiem pienākumiem.

II NODAĻA

EURES TĪKLA ATJAUNOŠANA

5. pants

EURES tīkla atjaunošana

1. Ar šo tiek atjaunots EURES tīkls.

2. Ar šo regulu aizstāj tiesisko regulējumu attiecībā uz EURES, kā izklāstīts Regulas (ES) Nr. 492/2011 II nodaļā, un Īstenošanas lēmumu 2012/733/ES, kas pieņemts, pamatojoties uz minētās regulas 38. pantu.

6. pants

EURES tīkla mērķi

EURES tīkls savas darbības jomās sekmē šādu mērķu sasniegšanu:

a) veicināt to tiesību īstenošanu, kas paredzētas LESD 45. pantā un Regulā (ES) Nr. 492/2011;

b) īstenot koordinētu stratēģiju nodarbinātības jomā un jo īpaši – atbalstot kvalificētu, apmācītu un pielāgoties spējīgu darbaspēku, kā minēts LESD 145. pantā;

c) uzlabot darba tirgu darbību, kohēziju un integrāciju Savienībā, tostarp pārrobežu līmenī;

d) taisnīgi un saskaņā ar Savienības un valsts tiesību aktiem un praksi veicināt brīvprātīgu ģeogrāfisku un profesionālu mobilitāti Savienībā, tostarp pārrobežu reģionos;

e) atbalstīt pāreju uz darba tirgu, tādējādi veicinot LES 3. pantā minētos sociālos un nodarbinātības mērķus.

7. pants

EURES tīkla struktūra

1. EURES tīkls ietver šādas organizāciju kategorijas:

a) Eiropas Koordinācijas birojs, ko izveido Komisijā un kas ir atbildīgs par palīdzību EURES tīklam tā darbību veikšanā;

b) valsts koordinācijas biroji (VKB), kas ir atbildīgi par šīs regulas piemērošanu attiecīgajā dalībvalstī, ko norīko dalībvalstis un kas var būt to VND;

c) EURES dalībnieki, proti: i) VND, ko dalībvalstis norīkojušas saskaņā ar 10. pantu; un ii) organizācijas, kuras saskaņā ar 11. pantu vai uz pārejas laiku saskaņā ar 40. pantu ir uzņemtas, lai sniegtu valsts, reģiona vai vietēja līmeņa, tostarp pārrobežu, atbalstu, sniedzot informācijas apkopošanas un izplatīšanas un atbalsta pakalpojumus darba ņēmējiem un darba devējiem;

d) EURES partneri, kas ir organizācijas, kuras saskaņā ar 11. pantu, un jo īpaši ar tā 2. un 4. punktu, vai uz pārejas laiku saskaņā ar 40. pantu ir uzņemtas, lai sniegtu valsts, reģiona vai vietēja līmeņa, tostarp pārrobežu, atbalstu, sniedzot informācijas apkopošanas un izplatīšanas vai atbalsta pakalpojumus darba ņēmējiem un darba devējiem.

2. Sociālo partneru organizācijas var tikt iekļautas EURES tīklā kā EURES dalībnieki vai partneri saskaņā ar 11. pantu.

8. pants

Eiropas Koordinācijas biroja pienākumi

1. Eiropas Koordinācijas birojs palīdz EURES tīklam tā darbību veikšanā, jo īpaši, ciešā sadarbībā ar VKB izstrādājot un veicot šādas darbības:

a) noteikt saskaņotu sistēmu un veikt horizontālā atbalsta darbības EURES tīklam, tostarp: i) sadarbībā ar citiem attiecīgajiem Savienības informācijas un konsultāciju dienestiem vai tīkliem un iniciatīvām pārvaldīt un attīstīt EURES portālu un saistītos IT pakalpojumus, tostarp sistēmas un procedūras, lai apmainītos ar informāciju par brīvajām darbvietām, darba pieteikumiem, CV un papilddokumentiem, kā arī ar citu informāciju; ii) nodrošināt informācijas un saziņas darbības saistībā ar EURES tīklu; iii) īstenot kopīgu apmācības programmu un nepārtrauktu profesionālo pilnveidi EURES dalībnieku un partneru, kā arī VKB personālam, nodrošinot nepieciešamās ekspertu zināšanas; iv) veikt palīdzības dienesta funkciju EURES dalībnieku un partneru un VKB personāla atbalstam, jo īpaši attiecībā uz personālu, kam ir tieša saskarsme ar darba ņēmējiem un darba devējiem; v) veicināt sadarbības tīklu veidošanu, apmaiņu ar paraugpraksi un savstarpēju mācīšanos EURES tīklā;

b) analizēt ģeogrāfisko un profesionālo mobilitāti, ņemot vērā atšķirīgās situācijas dalībvalstīs;

c) izstrādāt atbilstošu struktūru sadarbībai un informācijas apkopošanai un izplatīšanai Savienībā attiecībā uz māceklību un stažēšanos saskaņā ar šo regulu.

2. Eiropas Koordinācijas biroju pārvalda Komisija. Eiropas Koordinācijas birojs nodibina regulāru dialogu ar sociālo partneru pārstāvjiem Savienības līmenī.

3. Eiropas Koordinācijas birojs, apspriežoties ar 14. pantā minēto koordinācijas grupu, izstrādā tā daudzgadu darba programmas.

9. pants

VKB pienākumi

1. Dalībvalstis norīko VKB saskaņā ar 7. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Dalībvalstis informē Eiropas Koordinācijas biroju par minēto norīkošanu.

2. Katrs VKB ir atbildīgs par:

a) ar EURES tīklu saistītā darba organizēšanu dalībvalstī, tostarp nodrošinot koordinētu informācijas pārsūtīšanu EURES portālam par brīvajām darbvietām, darba pieteikumiem un CV saskaņā ar 17. pantu, izmantojot vienotu saskaņotu kanālu;

b) sadarbību ar Komisiju un dalībvalstīm informācijas apkopošanas un izplatīšanas jomā saskaņā ar III nodaļu;

c) jebkādas pieejamas informācijas sniegšanu Eiropas Koordinācijas birojam par neatbilstībām starp paziņoto brīvo darbvietu skaitu un kopējo brīvo darbvietu skaitu valsts līmenī;

d) darbību koordinēšanu attiecīgajā dalībvalstī un kopā ar citām dalībvalstīm saskaņā ar V nodaļu.

3. Katrs VKB organizē 8. pantā minēto Eiropas Koordinācijas biroja veikto horizontālā atbalsta darbību īstenošanu valsts līmenī, vajadzības gadījumā cieši sadarbojoties ar Eiropas Koordinācijas biroju un citiem VKB. Minētās horizontālā atbalsta darbības jo īpaši ietver:

a) ar nolūku publicēt, jo īpaši EURES portālā, – jaunākās informācijas vākšanu un pārbaudi par EURES dalībniekiem un partneriem, kuri darbojas VKB valsts teritorijā, par to darbībām, kā arī darba ņēmējiem un darba devējiem sniegto atbalsta pakalpojumu apjomu;

b) sagatavošanās kursu nodrošināšanu saistībā ar EURES darbību un personāla atlasi līdzdalībai kopējā apmācību programmā un savstarpējos mācību pasākumos;

c) ar 31. un 32. pantu saistīto datu vākšanu un analīzi.

4. Ar nolūku publicēt, jo īpaši EURES portālā, katrs VKB darba ņēmēju un darba devēju interesēs dara pieejamu, regulāri atjaunina un savlaicīgi izplata valsts līmenī pieejamu informāciju un norādījumus par situāciju dalībvalstī attiecībā uz:

a) dzīves un darba apstākļiem, tostarp vispārēju informāciju par sociālo nodrošinājumu un nodokļu maksājumiem;

b) atbilstīgajām administratīvajām procedūrām attiecībā uz nodarbinātību un noteikumiem, kas piemērojami darba ņēmējiem pēc stāšanās darbā;

c) valsts tiesisko regulējumu attiecībā uz māceklību un stažēšanos un esošajiem Savienības noteikumiem un instrumentiem;

d) neskarot 17. panta 2. punkta b) apakšpunktu, piekļuvi profesionālajai izglītībai un apmācībai;

e) pārrobežu darba ņēmēju stāvokli, īpaši pārrobežu reģionos;

f) palīdzību pēc darbā pieņemšanas kopumā un informāciju par to, kur šādu palīdzību var saņemt gan tīklā, gan – ja šāda informācija ir pieejama – ārpus EURES tīkla.

Vajadzības gadījumā VKB var darīt pieejamu un izplatīt informāciju, sadarbojoties ar citiem informācijas un konsultāciju dienestiem un tīkliem, kā arī ar attiecīgajām iestādēm valsts līmenī, tostarp tām, kas minētas Direktīvas 2014/54/ES 4. pantā.

5. VKB apmainās ar informāciju par 17. panta 5. punktā minētajiem mehānismiem un standartiem, kā arī par standartiem, kas attiecas uz datu drošību un datu aizsardzību un kas ir svarīgi kopīgai IT platformai. Tie sadarbojas savstarpēji un ar Eiropas Koordinācijas biroju, īpaši saistībā ar sūdzībām un brīvām darbvietām, kuras tiek uzskatītas par neatbilstīgām minētajiem standartiem saskaņā ar valsts tiesību aktiem.

6. Katrs VKB sniedz vispārēju atbalstu EURES dalībniekiem un partneriem attiecībā uz sadarbību ar EURES kolēģiem citās dalībvalstīs, tostarp sniedz konsultācijas EURES dalībniekiem un partneriem par to, kā izskatīt sūdzības, kas saistītas ar brīvajām darbvietām un pieņemšanu darbā, izmantojot EURES, kā arī sadarbību ar attiecīgām valsts iestādēm. Sūdzību procedūru rezultātus nosūta Eiropas Koordinācijas birojam, ja VKB ir pieejama attiecīgā informācija.

7. VKB veicina sadarbību ar tādām ieinteresētajām personām kā sociālie partneri, profesionālās orientācijas dienesti, profesionālās apmācības un augstākās izglītības iestādes, tirdzniecības palātas, sociālie dienesti un organizācijas, kuras pārstāv darba tirgū neaizsargātākās grupas, kā arī organizācijas, kuras ir iesaistītas māceklības un stažēšanās shēmās.

10. pants

VND norīkošana par EURES dalībniekiem

1. Par EURES dalībniekiem dalībvalstis norīko VND, kas ir atbildīgi par EURES tīkla darbībām. Dalībvalstis informē Eiropas Koordinācijas biroju par minēto norīkošanu. Pamatojoties uz šo norīkošanu, minētajiem VND EURES tīklā ir īpašs statuss.

2. Dalībvalstis nodrošina, ka VND kā EURES dalībnieki pilda visus šajā regulā paredzētos pienākumus un atbilst vismaz tās I pielikumā izklāstītajiem kopīgajiem minimālajiem kritērijiem.

3. VND var pildīt savus EURES dalībnieku pienākumus, izmantojot organizācijas, par kuru darbību ir atbildīgs VND, pamatojoties uz pienākumu deleģēšanu, ārpakalpojumiem vai īpašiem nolīgumiem.

11. pants

Uzņemšana par EURES dalībniekiem (kas nav VND) un EURES partneriem

1. Katra dalībvalsts bez nepamatotas kavēšanās, bet vēlākais līdz 2018. gada 13. maijam izveido sistēmu, lai uzņemtu organizācijas par EURES dalībniekiem un partneriem, pārraudzītu to darbības un to, kā tie ievēro piemērojamos tiesību aktus, piemērojot šo regulu, un vajadzības gadījumā – lai atsauktu to uzņemšanu. Minētā sistēma ir pārredzama un samērīga, ar to ievēro vienlīdzīgas attieksmes principu attiecībā uz pieteikuma iesniedzējām organizācijām un tiesību aktos paredzēto kārtību, un ar to nodrošina tiesību aizsardzības līdzekļus, kas ir pietiekami efektīvas tiesiskās aizsardzības nodrošināšanai.

2. Šā panta 1. punktā minētās sistēmas nolūkā dalībvalstis nosaka prasības un kritērijus EURES dalībnieku un partneru uzņemšanai. Minētajās prasībās un kritērijos iekļauj vismaz kopīgos minimālos kritērijus, kas izklāstīti I pielikumā. Dalībvalstis var noteikt papildu prasības vai kritērijus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu pareizu nodarbinātības dienestiem piemērojamo noteikumu izpildi un efektīvu darba tirgus politikas pārvaldību to teritorijā.

3. Organizācijas, kas likumīgi darbojas dalībvalstī, var iesniegt pieteikumus, lai kļūtu par EURES dalībniekiem, ievērojot šajā regulā izklāstītos nosacījumus un 1. punktā minēto sistēmu. Organizācija, kas iesniedz pieteikumu, lai kļūtu par EURES dalībnieku, savā pieteikumā apņemas pildīt visus pienākumus, kas saskaņā ar šo regulu uzticēti dalībniekiem, tostarp veikt visus 12. panta 2. punkta a), b) un c) apakšpunktā minētos uzdevumus.

4. Organizācija, kas likumīgi darbojas dalībvalstī, var iesniegt pieteikumu, lai kļūtu par EURES partneri, ievērojot šajā regulā izklāstītos nosacījumus un 1. punktā minēto sistēmu, ar noteikumu, ka tā pienācīgi pamato, ka spēj pildīt ne vairāk kā divus no 12. panta 2. punkta a), b) un c) apakšpunktā minētajiem uzdevumiem, pamatojoties uz organizācijas apmēru, finanšu līdzekļiem un organizācijas parasti sniegto pakalpojumu būtību vai organizācijas struktūru, tostarp faktu, ka tā ir bezpeļņas organizācija. Organizācija, kas iesniedz pieteikumu, lai kļūtu par EURES partneri, savā pieteikumā apņemas pildīt visas prasības, kuras saskaņā ar šo regulu attiecas uz EURES partneriem, un vismaz vienu no 12. panta 2. punkta a), b) un c) apakšpunktā minētajiem uzdevumiem.

5. Dalībvalstis par EURES dalībniekiem vai partneriem uzņem pieteikumu iesniedzējas organizācijas, ja tās ir izpildījušas 2., 3. un 4. punktā minētos piemērojamos kritērijus un prasības.

6. VKB informē Eiropas Koordinācijas biroju par 1. punktā minētajām sistēmām, tostarp par papildu kritērijiem un prasībām, kas minēti 2. punktā, par EURES dalībniekiem un partneriem, kas uzņemti saskaņā ar minēto sistēmu, un par jebkādiem uzņemšanas noraidījumiem, kas pamatoti ar neatbilstību I pielikuma 1. iedaļas 1. punkta prasībām. Eiropas Koordinācijas birojs minēto informāciju pārsūta citiem VKB.

7. Ja EURES dalībnieki un partneri vairs neatbilst 2., 3. un 4. punktā minētajiem piemērojamajiem kritērijiem vai prasībām, dalībvalstis atsauc to uzņemšanu. VKB informē Eiropas Koordinācijas biroju par jebkādiem atsaukšanas gadījumiem un atsaukšanas pamatojumu. Eiropas Koordinācijas birojs pārsūta minēto informāciju pārējiem VKB.

8. Komisija ar īstenošanas aktiem var apstiprināt paraugu, kurā apraksta valsts sistēmu un procedūras, kā starp dalībvalstīm apmainīties ar informāciju par 1. punktā minētajām sistēmām. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 37. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru.

12. pants

EURES dalībnieku un partneru pienākumi

1. EURES dalībnieki un partneri sniedz ieguldījumu EURES tīkla darbā attiecībā uz uzdevumiem, kuru dēļ tie ir norīkoti saskaņā ar 10. pantu vai uzņemti saskaņā ar 11. panta 3. un 4. punktu, vai uz pārejas laiku saskaņā ar 40. pantu, un veic citus pienākumus saskaņā ar šo regulu.

2. EURES dalībnieki piedalās EURES tīklā, tostarp pildot visus izklāstītos uzdevumus, un EURES partneri tajā piedalās, tostarp izpildot vismaz vienu no šādiem uzdevumiem:

a) papildināt brīvo darbvietu apkopojumu saskaņā ar 17. panta 1. punkta a) apakšpunktu;

b) papildināt darba pieteikumu un CV apkopojumu saskaņā ar 17. panta 1. punkta b) apakšpunktu;

c) sniegt atbalsta pakalpojumus darba ņēmējiem un darba devējiem saskaņā ar 23. un 24. pantu, 25. panta 1. punktu, 26. pantu un attiecīgā gadījumā 27. pantu.

3. EURES dalībnieki un attiecīgā gadījumā EURES partneri EURES portāla vajadzībām iesniedz visas savas publiski pieejamās brīvās darbvietas, kā arī visus darba pieteikumus un CV, ja darba ņēmējs ir piekritis šo informāciju darīt pieejamu arī EURES portālā saskaņā ar 17. panta 3. punktu. Regulas 17. panta 1. punkta otrā daļa un 2. punkts attiecas uz brīvajām darbvietām, kas ir publiski pieejamas ar EURES dalībnieku un attiecīgā gadījumā EURES partneru starpniecību.

4. EURES dalībnieki un partneri saskaņā ar valsts kritērijiem norīko vienu vai vairākus kontaktpunktus, piemēram, darbā iekārtošanas un pieņemšanas birojus, informācijas centrus un pašapkalpošanās rīkus, kur darba ņēmēji un darba devēji var saņemt atbalstu attiecībā uz informācijas apkopošanu un izplatīšanu, piekļuvi atbalsta pakalpojumiem vai abiem, saskaņā ar šo regulu. Kontaktpunkti var būt balstīti arī uz personāla apmaiņas programmām, sadarbības koordinatoru nosūtīšanu vai ietvert kopējas darbā iekārtošanas aģentūras.

5. EURES dalībnieki un attiecīgā gadījumā arī EURES partneri nodrošina, ka kontaktpunkti, ko tie ir norīkojuši, skaidri norāda darba ņēmējiem un darba devējiem sniegto atbalsta pakalpojumu jomu.

6. Saskaņā ar proporcionalitātes principu dalībvalstis ar savu VKB starpniecību var lūgt EURES dalībniekiem un partneriem palīdzēt:

a) 9. panta 4. punktā minētās informācijas un norādījumu, kas jāpublicē EURES portālā, vākšanā;

b) informācijas apmaiņā, kā minēts 30. pantā;

c) plānošanas periodā, kā minēts 31. pantā;

d) datu vākšanā, kā minēts 32. pantā.

13. pants

Kopīgie pienākumi

Saskaņā ar attiecīgajiem uzdevumiem un pienākumiem visas EURES tīklā iesaistītās organizācijas, cieši sadarbojoties vienai ar otru, cenšas aktīvi veicināt tās iespējas, kuras piedāvā darbaspēka mobilitāte Savienībā, un cenšas uzlabot veidus un līdzekļus, lai darba ņēmējiem un darba devējiem nodrošinātu taisnīgas mobilitātes iespējas un lai viņi varētu minētās iespējas izmantot Savienības, valsts, reģionālā un vietējā līmenī, tostarp pārrobežu līmenī.

14. pants

Koordinācijas grupa

1. Koordinācijas grupas sastāvā ir Eiropas Koordinācijas biroja un VKB attiecīgā līmeņa pārstāvji.

2. Koordinācijas grupa atbalsta šīs regulas īstenošanu, apmainoties ar informāciju un izstrādājot norādījumus. Jo īpaši tā sniedz Komisijai padomus par 11. panta 8. punktā un 31. panta 5. punktā minētajiem paraugiem, 17. panta 8. punktā un 19. panta 6. punktā minētajiem tehniskajiem standartiem un formātiem un 32. panta 3. punktā minētajām vienotajām detalizētajām specifikācijām datu vākšanai un analīzei.

3. Koordinācijas grupa inter alia var rīkot paraugprakses apmaiņu par 11. panta 1. punktā minētajām valsts uzņemšanas sistēmām un 23.–27. pantā minētajiem atbalsta pakalpojumiem.

4. Eiropas Koordinācijas birojs organizē Koordinācijas grupas darbu un vada tās sanāksmes. Tas informē citas attiecīgās struktūras vai tīklus par Koordinācijas grupas darbu.

Sociālo partneru pārstāvjiem Savienības līmenī ir tiesības piedalīties Koordinācijas grupas sanāksmēs.

5. Koordinācijas grupa sadarbojas ar VND tīkla valdi, jo īpaši – informējot to par EURES tīkla darbībām un apmainoties ar paraugpraksi.

15. pants

Kopīga identitāte un preču zīme

1. Nosaukumu “EURES” izmanto tikai darbībām EURES tīklā saskaņā ar šo regulu. To atveido ar standarta logotipu, kura izmantošanu nosaka grafiska attēla veidā, ko pieņēmis Eiropas Koordinācijas birojs.

2. Lai nodrošinātu kopīgu vizuālo identitāti, visas EURES tīklā iesaistītās organizācijas, kas minētas 7. pantā, visās ar EURES tīklu saistītajās darbībās izmanto EURES pakalpojumu zīmi un logotipu.

3. EURES tīklā iesaistītās organizācijas nodrošina, ka to sniegtā informācija un reklāmas materiāli ir saskaņoti ar kopējām EURES tīkla veiktajām informēšanas darbībām, kopējiem kvalitātes standartiem un ar informāciju, kuru sniedz Eiropas Koordinācijas birojs.

4. EURES tīklā iesaistītās organizācijas nekavējoties informē Eiropas Koordinācijas biroju par visiem gadījumiem, kas tām kļūst zināmi, kad trešā persona vai trešā valsts ļaunprātīgi izmanto EURES pakalpojumu zīmi vai logotipu.

16. pants

Sadarbība un citi pasākumi

1. Eiropas Koordinācijas birojs veicina sadarbību starp EURES tīklu un citiem Savienības informācijas un konsultāciju dienestiem un tīkliem.

2. VKB sadarbojas ar 1. punktā minētajiem dienestiem un tīkliem Savienības, valsts, reģionālā un vietējā līmenī, lai panāktu sinerģiju un izvairītos no pārklāšanās, un vajadzības gadījumā iesaista EURES dalībniekus un partnerus.

3. VKB veicina EURES tīkla sadarbību ar sociālajiem partneriem valsts līmenī, nodrošinot regulāru dialogu ar sociālajiem partneriem saskaņā ar valsts tiesību aktiem un praksi.

4. Dalībvalstis mudina īstenot ciešu sadarbību pārrobežu līmenī starp reģionāliem, vietējiem un attiecīgos gadījumos valsts dalībniekiem, piemēram, praktisku darbību un pakalpojumus, kas sniegti saistībā ar EURES pārrobežu partnerību.

5. Dalībvalstis cenšas izstrādāt centralizētus risinājumus saziņai, tostarp tiešsaistes saziņai, ar darba ņēmējiem un darba devējiem attiecībā uz EURES darbības kopīgām jomām un 1. punktā minētajiem dienestiem un tīkliem.

6. Dalībvalstis kopā ar Komisiju, aizpildot brīvās darbvietas, izvērtē visas iespējas dot priekšroku Savienības pilsoņiem, lai Savienībā sasniegtu līdzsvaru starp darbaspēka piedāvājumu un pieprasījumu. Dalībvalstis var pieņemt visus minētajam nolūkam vajadzīgos pasākumus.

III NODAĻA

KOPĪGA IT PLATFORMA

17. pants

Kopīgas IT platformas organizēšana

1. Lai apvienotu brīvās darbvietas un darba pieteikumus, katra dalībvalsts EURES portālā:

a) dara pieejamas visas ar VND starpniecību publiski pieejamās brīvās darbvietas, kā arī EURES dalībnieku un attiecīgā gadījumā EURES partneru piedāvātās brīvās darbvietas saskaņā ar 12. panta 3. punktu;

b) dara pieejamus visus ar VND starpniecību pieejamos darba pieteikumus un CV, kā arī darba pieteikumus un CV, ko piedāvā citi EURES dalībnieki un attiecīgā gadījumā EURES partneri saskaņā ar 12. panta 3. punktu, ja attiecīgie darba ņēmēji ir devuši piekrišanu darīt šo informāciju pieejamu EURES portālā saskaņā ar šā panta 3. punktā minētajiem nosacījumiem.

Attiecībā uz pirmās daļas a) apakšpunktu dalībvalstis var izveidot mehānismu, kas darba devējiem ļauj informāciju par brīvo darbvietu nepublicēt EURES portālā, ja šo lūgumu pienācīgi pamato, balstoties uz prasmju un kompetences prasībām, kas saistītas ar darbvietu.

2. EURES portālā darot pieejamus datus par brīvajām darbvietām, dalībvalstis var izslēgt:

a) brīvās darbvietas, kuras, ņemot vērā to veidu vai valsts noteikumus, ir pieejamas tikai konkrētās valsts pilsoņiem;

b) brīvās darbvietas, kuras ir saistītas ar tādām māceklības un stažēšanās kategorijām, kas ir vērstas galvenokārt uz mācīšanos un ir valsts izglītības sistēmas daļa vai tiek publiski finansētas kā daļa no dalībvalsts aktīvas darba tirgus politikas;

c) citas brīvās darbvietas, kuras ir daļa no dalībvalsts aktīvas darba tirgus politikas.

3. Šā panta 1. punkta b) apakšpunktā minētā darba ņēmēju piekrišana ir skaidra, nepārprotama, brīvprātīga, konkrēta un pamatota. Darba ņēmēji katrā laikā var atsaukt savu piekrišanu un pieprasīt dzēst vai grozīt jebkurus vai visus datus, kuri darīti pieejami. Darba ņēmēji var izvēlēties no vairākiem risinājumiem, kā ierobežot piekļuvi saviem datiem vai to konkrētām daļām.

4. Attiecībā uz darba ņēmējiem, kuri ir nepilngadīgi, viņu piekrišanai pievieno viņu vecāku vai juridisko aizbildņu piekrišanu.

5. Dalībvalstu rīcībā ir pienācīgi mehānismi un standarti, kas nepieciešami, lai nodrošinātu datu par brīvajām darbvietām, darba pieteikumiem un CV faktisko un tehnisko kvalitāti.

6. Dalībvalstis nodrošina, ka datu kvalitātes pārraudzības nolūkā minēto datu avoti ir izsekojami.

7. Lai nodrošinātu brīvo darbvietu piedāvājumu piemeklēšanu atbilstīgiem darba pieteikumiem un CV, katra dalībvalsts nodrošina, ka 1. punktā minētā informācija tiek sniegta pārredzamā veidā un saskaņā ar vienotu sistēmu.

8. Izmantojot īstenošanas aktus, Komisija pieņem nepieciešamos tehniskos standartus un formātus, kuri paredzēti 7. punktā minētās vienotās sistēmas izveidei. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 37. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru.

18. pants

Piekļuve kopīgai IT platformai valsts līmenī

1. EURES dalībnieki un partneri nodrošina, ka EURES portāls ir skaidri saskatāms un viegli izmantojams meklēšanas vajadzībām ar visu to pārvaldīto – centrālā, reģionālā vai vietējā līmeņa – darba meklēšanas portālu starpniecību un ka minētajiem portāliem ir saite uz EURES portālu.

2. VND nodrošina, ka organizācijām, par kuru darbību tās ir atbildīgas, visos to pārvaldītajos tīmekļa portālos ir skaidri saskatāma saite uz EURES portālu.

3. EURES dalībnieki un partneri nodrošina, ka visas brīvās darbvietas, darba pieteikumi un CV, kas ir pieejami EURES portālā, ir viegli pieejami to darbiniekiem, kas strādā ar EURES tīklu.

4. Dalībvalstis nodrošina, ka 9. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētā informācijas par brīvajām darbvietām, darba pieteikumiem un CV pārsūtīšana notiek, izmantojot vienotu saskaņotu kanālu.

19. pants

Automātiska piemeklēšana, izmantojot kopīgu IT platformu

1. Dalībvalstis sadarbojas savā starpā un ar Komisiju attiecībā uz valsts sistēmu un Eiropas klasifikācijas, kuru izstrādā Komisija, sadarbspēju. Komisija informē dalībvalstis par Eiropas klasifikācijas izstrādes gaitu.

2. Izmantojot īstenošanas aktus, Komisija pieņem un atjaunina Eiropas klasifikācijas prasmju, kompetenču un profesiju sarakstu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 37. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru. Ja komiteja atzinumu nesniedz, Komisija īstenošanas akta projektu nepieņem, un tiek piemērota Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. panta 4. punkta trešā daļa.

3. Lai veiktu automātisku piemeklēšanu, izmantojot kopīgo IT platformu, katra dalībvalsts bez nepamatotas kavēšanās, bet ne vēlāk kā trīs gadu laikā pēc 2. punktā minētā saraksta pieņemšanas veic sākotnējo valsts, reģionālo un nozaru klasifikāciju uzskaiti, lai tās saskaņotu ar minēto sarakstu, un pēc uzskaites izmantošanas uzsākšanas, pamatojoties uz Eiropas Koordinācijas biroja lietojumprogrammu, to regulāri atjaunina, lai papildinātu ar jaunākajiem darbā iekārtošanas pakalpojumiem.

4. Pēc tam, kad Eiropas klasifikācija ir izstrādāta, dalībvalstis var izvēlēties – aizstāt savu valsts klasifikāciju ar Eiropas klasifikāciju vai saglabāt savu sadarbspējīgu valsts klasifikācijas sistēmu.

5. Komisija sniedz tehnisku un, ja iespējams, finansiālu atbalstu dalībvalstīm, kad tās veido uzskaiti, ievērojot 3. punktu, un dalībvalstīm, kuras izvēlas aizstāt valsts klasifikāciju ar Eiropas klasifikāciju.

6. Izmantojot īstenošanas aktus, Komisija pieņem tehniskos standartus un formātus, kuri nepieciešami automātiskai piemeklēšanai kopīgā IT platformā, izmantojot Eiropas klasifikāciju un valsts sistēmu un Eiropas klasifikācijas sadarbspēju. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 37. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru.

20. pants

Atvieglotas piekļuves mehānisms darba ņēmējiem un darba devējiem

1. EURES dalībnieki un partneri pēc pieprasījuma palīdz darba ņēmējiem un darba devējiem, kas izmanto to pakalpojumus, reģistrēties EURES portālā. Minētā palīdzība ir bezmaksas.

2. EURES dalībnieki un partneri nodrošina, ka darba ņēmējiem un darba devējiem, kas izmanto to pakalpojumus, ir pieejama vispārēja informācija par to, kā, kad un kur viņi var atjaunināt, pārskatīt un atsaukt attiecīgos datus.

IV NODAĻA

ATBALSTA PAKALPOJUMI

21. pants

Principi

1. Dalībvalstis nodrošina, ka darba ņēmēji un darba devēji bez nepamatotas kavēšanās tiešsaistē vai bezsaistē var saņemt piekļuvi atbalsta pakalpojumiem valsts līmenī.

2. Dalībvalstis atbalsta saskaņotas pieejas izstrādi atbalsta pakalpojumiem valsts līmenī.

Ņem vērā konkrētas reģionālās un vietējās vajadzības.

3. Atbalsta pakalpojumi darba ņēmējiem un darba devējiem, kas minēti 22. pantā, 25. panta 1. punktā, 26. pantā un attiecīgā gadījumā 27. pantā, ir bezmaksas.

Atbalsta pakalpojumi darba ņēmējiem, kas minēti 23. pantā, ir bezmaksas.

Par atbalsta pakalpojumiem darba devējiem, kas minēti 24. pantā, var iekasēt maksu.

4. Maksa, ko iekasē par pakalpojumiem, kurus EURES dalībnieki un attiecīgā gadījumā EURES partneri piedāvā saskaņā ar šo nodaļu, nepārsniedz maksu, ko piemēro citiem salīdzināmiem pakalpojumiem, kurus sniedz EURES dalībnieki un partneri. EURES dalībnieki un partneri attiecīgā gadījumā darba ņēmējiem un darba devējiem sniedz skaidru un precīzu informāciju par jebkādām izmaksām.

5. Attiecīgie EURES dalībnieki un partneri, izmantojot savus informācijas kanālus, skaidri informē darba ņēmējus un darba devējus par sniegto atbalsta pakalpojumu klāstu, par to, kur un kā šie pakalpojumi ir pieejami un saskaņā ar kādiem nosacījumiem tiek piešķirta piekļuve. Šo informāciju publicē EURES portālā.

6. Neskarot 11. panta 2. punktu, EURES dalībnieki, kas minēti 7. panta 1. punkta c) apakšpunkta ii) punktā, un EURES partneri var piedāvāt savus pakalpojumus tikai tiešsaistē.

22. pants

Piekļuve pamatinformācijai

1. EURES dalībnieki un attiecīgā gadījumā EURES partneri viegli pieejamā un lietotājam draudzīgā veidā sniedz darba ņēmējiem un darba devējiem pamatinformāciju par EURES portālu, tostarp darba pieteikumu un CV datubāzi, un EURES tīklu, tostarp attiecīgo EURES dalībnieku un partneru kontaktinformāciju valsts līmenī, informāciju par to izmantotajiem darbā pieņemšanas kanāliem (e-pakalpojumi, personalizēti pakalpojumi, kontaktpunktu atrašanās vieta) un saitēm uz attiecīgām tīmekļa vietnēm.

EURES dalībnieki un attiecīgā gadījumā EURES partneri vajadzības gadījumā darba ņēmējus un darba devējus nosūta pie cita EURES dalībnieka vai partnera.

2. Eiropas Koordinācijas birojs atbalsta pamatinformācijas izstrādi saskaņā ar šo pantu un palīdz dalībvalstīm sniegt atbilstošu valodu nodrošinājumu, ņemot vērā pieprasījumu dalībvalstu darba tirgos.

23. pants

Atbalsta pakalpojumi darba ņēmējiem

1. EURES dalībnieki un attiecīgā gadījumā EURES partneri bez nepamatotas kavēšanās piedāvā darba ņēmējiem, kuri meklē nodarbinātības iespējas, piekļuvi 2. un 3. punktā minētajiem pakalpojumiem.

2. Pēc darba ņēmēja lūguma EURES dalībnieki un attiecīgā gadījumā EURES partneri sniedz informāciju un norādījumus par atsevišķām nodarbinātības iespējām un jo īpaši piedāvā darba ņēmējam šādus pakalpojumus:

a) sniedz vai ņem vērā vispārīgu informāciju par dzīves un darba apstākļiem galamērķa valstī;

b) sniedz palīdzību un norādījumus attiecībā uz 9. panta 4. punktā minētās informācijas iegūšanu;

c) vajadzības gadījumā sniedz palīdzību darba pieteikumu un CV izstrādē, lai nodrošinātu atbilstību 17. panta 8. punktā un 19. panta 6. punktā minētajiem Eiropas tehniskajiem standartiem un formātiem, un šādu darba pieteikumu un CV augšupielādē EURES portālā;

d) attiecīgā gadījumā apsver iespējamu darbā iekārtošanu Savienībā kā daļu no individuāla rīcības plāna vai atbalsta individuāla mobilitātes rīcības plāna izstrādi kā līdzekli, ar ko panākt darbā iekārtošanu Savienībā;

e) attiecīgā gadījumā nosūta darba ņēmēju pie cita EURES dalībnieka vai partnera.

3. Pēc darba ņēmēja pamatota lūguma EURES dalībnieki un attiecīgā gadījumā EURES partneri sniedz turpmāku palīdzību darba meklēšanā un citus papildu pakalpojumus, ņemot vērā darba ņēmēja vajadzības.

24. pants

Atbalsta pakalpojumi darba devējiem

1. EURES dalībnieki un attiecīgā gadījumā EURES partneri bez nepamatotas kavēšanās piedāvā darba devējiem, kuri ir ieinteresēti pieņemt darbā darba ņēmējus no citām dalībvalstīm, iespēju piekļūt 2. un 3. punktā minētajiem pakalpojumiem.

2. Pēc darba devēja lūguma EURES dalībnieki un attiecīgā gadījumā EURES partneri sniedz informāciju un norādījumus par darbā pieņemšanas iespējām un jo īpaši piedāvā tiem šādus pakalpojumus:

a) sniedz informāciju par konkrētiem noteikumiem, kas attiecas uz pieņemšanu darbā no citas dalībvalsts, un par faktoriem, kas var atvieglot šādu pieņemšanu darbā;

b) vajadzības gadījumā sniedz informāciju un palīdz formulēt prasību aprakstu attiecībā uz atsevišķām brīvajām darbvietām un nodrošināt tā atbilstību 17. panta 8. punktā un 19. panta 6. punktā minētajiem Eiropas tehniskajiem standartiem un formātiem.

3. Ja darba devējs lūdz turpmāku palīdzību un ir pamatota darbā iekārtošanas iespēja Savienībā, EURES dalībnieki vai attiecīgā gadījumā EURES partneri sniedz turpmāku palīdzību un papildu pakalpojumus, ņemot vērā darba devēja vajadzības.

Ja vajadzīgs, EURES dalībnieki vai attiecīgā gadījumā EURES partneri sniedz individuālus norādījumus par prasību formulēšanu attiecībā uz brīvajām darbvietām.

25. pants

Palīdzība pēc darbā pieņemšanas

1. EURES dalībnieki un attiecīgā gadījumā EURES partneri pēc darba ņēmēja vai darba devēja lūguma sniedz:

a) vispārēju informāciju par palīdzību pēc darbā pieņemšanas, piemēram, starpkultūru saskarsmes apmācību, valodu kursiem un integrācijas atbalstu, tostarp vispārēju informāciju par darba ņēmēja ģimenes locekļu nodarbinātības iespējām;

b) ja iespējams, to organizāciju kontaktinformāciju, kuras piedāvā palīdzību pēc darbā pieņemšanas.

2. Neskarot 21. panta 4. punktu, EURES dalībnieki un partneri, kuri tieši sniedz darba ņēmējiem vai darba devējiem palīdzību pēc darbā pieņemšanas, var to darīt par maksu.

26. pants

Atvieglota piekļuve informācijai par nodokļu jautājumiem, jautājumiem saistībā ar darba līgumiem, pensiju tiesībām, veselības apdrošināšanu, sociālo nodrošinājumu un aktīviem darba tirgus pasākumiem

1. Pēc darba ņēmēja vai darba devēja lūguma EURES dalībnieki un attiecīgā gadījumā EURES partneri lūgumus pēc konkrētas informācijas par tiesībām, kas saistītas ar sociālo nodrošinājumu, aktīviem darba tirgus pasākumiem, nodokļu jautājumiem, jautājumiem saistībā ar darba līgumiem, pensiju tiesībām un veselības apdrošināšanu, nosūta valsts kompetentajām iestādēm un attiecīgā gadījumā citām attiecīgām valsts līmeņa struktūrām, kuras atbalsta darba ņēmējus, kas īsteno savas tiesības saistībā ar pārvietošanās brīvību, tostarp tām, kas minētas Direktīvas 2014/54/ES 4. pantā.

2. Šā panta 1. punkta nolūkā VKB sadarbojas ar attiecīgajām valsts līmeņa kompetentajām iestādēm, kas minētas 1. punktā.

27. pants

Atbalsta pakalpojumi pārrobežu reģionos

1. Ja pārrobežu reģionos EURES dalībnieki vai partneri piedalās īpašās sadarbības un pakalpojumu struktūrās, piemēram, pārrobežu partnerībās, tie pārrobežu darba ņēmējiem un darba devējiem sniedz informāciju, kas attiecas uz pārrobežu darba ņēmēju specifisko situāciju un kas ir svarīga darba devējiem šādos reģionos.

2. Pārrobežu partnerību uzdevumi var ietvert darbā iekārtošanas un darbā pieņemšanas pakalpojumus, iesaistīto organizāciju sadarbības koordinēšanu un pārrobežu mobilitātei būtisku darbību veikšanu, tostarp informācijas un norādījumu sniegšanu pārrobežu darba ņēmējiem, īpašu uzmanību veltot pakalpojumiem vairākās valodās.

3. Organizācijas, kas nav EURES dalībnieki un partneri, bet kas piedalās 1. punktā minētajās struktūrās, nav uzskatāmas par EURES tīkla daļu, lai gan piedalās minētajās struktūrās.

4. Pārrobežu reģionos, kas minēti 1. punktā, dalībvalstis cenšas izveidot centralizētus risinājumus pārrobežu darba ņēmēju un darba devēju informēšanai.

28. pants

Piekļuve aktīviem darba tirgus pasākumiem

Dalībvalsts neierobežo piekļuvi aktīviem valsts darba tirgus pasākumiem, ar kuriem darba ņēmējiem tiek sniegta palīdzība darba meklēšanā, tikai tāpēc, ka darba ņēmējs vēlas saņemt minēto palīdzību, lai atrastu darbu citas dalībvalsts teritorijā.

V NODAĻA

INFORMĀCIJAS APMAIŅA UN PLĀNOŠANAS PERIODS

29. pants

Informācijas apmaiņa par plūsmām un veidiem

Komisija un dalībvalstis uzrauga un publisko darbaspēka mobilitātes plūsmas un veidus Savienībā, pamatojoties uz Eurostat statistiku un pieejamajiem valsts datiem.

30. pants

Informācijas apmaiņa starp dalībvalstīm

1. Katra dalībvalsts jo īpaši vāc un analizē informāciju – datus iedalot pēc dzimuma – par:

a) darbaspēka trūkumu un darbaspēka pārpalikumu valsts un nozaru darba tirgū, īpašu uzmanību pievēršot darba tirgū vismazāk aizsargātajām grupām un bezdarba visvairāk skartajiem reģioniem;

b) EURES darbībām valsts un vajadzības gadījumā pārrobežu līmenī.

2. VKB ir atbildīgi par pieejamās informācijas apmaiņu EURES tīklā un ieguldījumu kopīgas analīzes veikšanā.

3. Dalībvalstis veic 31. pantā minēto plānošanu, ņemot vērā šā panta 1. un 2. punktā minēto informācijas apmaiņu un kopīgo analīzi.

4. Eiropas Koordinācijas birojs izstrādā praktisku kārtību, kā atvieglot informācijas apmaiņu starp VKB un kopīgas analīzes veikšanu.

31. pants

Plānošana

1. VKB izstrādā gada valsts darba programmas EURES tīkla darbībām savās dalībvalstīs.

2. Gada valsts darba programmās norāda:

a) galvenās darbības, kuras jāveic EURES tīklā, valsts līmenī kopumā un attiecīgā gadījumā pārrobežu līmenī;

b) to īstenošanas vajadzībām piešķirtos kopējos cilvēkresursus un finanšu resursus;

c) plānoto darbību uzraudzības un novērtēšanas un vajadzības gadījumā to atjaunināšanas kārtību.

3. VKB un Eiropas Koordinācijas birojam dod iespēju kopā pārskatīt visus valsts darba programmu projektus. Pēc minētās pārskatīšanas pabeigšanas attiecīgie VKB pieņem valsts darba programmas.

4. Koordinācijas grupā iesaistītajiem sociālo partneru pārstāvjiem Savienības līmenī dod iespēju sniegt komentārus par valsts darba programmu projektiem.

5. Izmantojot īstenošanas aktus, Komisija nosaka vajadzīgos paraugus un procedūras informācijas apmaiņai par valsts darba programmām Savienības līmenī. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 37. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru.

32. pants

Datu vākšana un analīze

1. Dalībvalstis nodrošina, ka pastāv procedūras, lai vāktu datus par šādām valsts līmenī veiktajām EURES darbības jomām:

a) EURES tīkla sniegtā informācija un norādījumi, ņemot vērā to, cik bieži notiek EURES dalībnieku un partneru par lietām atbildīgo darbinieku saskarsme ar darba ņēmējiem un darba devējiem;

b) EURES darbības rezultātā sasniegtie nodarbinātības rādītāji, tostarp darbā iekārtošanas un darbā pieņemšanas gadījumi, ņemot vērā brīvo darbvietu, darba pieteikumu un CV skaitu, kurus ir izskatījuši un apstrādājuši EURES dalībnieku un partneru par lietām atbildīgie darbinieki, un attiecīgi citā dalībvalstī darbā pieņemto darba ņēmēju skaits, par ko zināms minētajiem par lietām atbildīgajiem darbiniekiem vai kas attiecīgā gadījumā zināms uz aptauju pamata;

c) klientu apmierinātības ar EURES tīklu rādītāji, kas iegūti inter alia, veicot aptaujas.

2. Eiropas Koordinācijas birojs ir atbildīgs par to datu vākšanu, kas saistīti ar EURES portālu, un sadarbības izveidi informācijas apkopošanas un izplatīšanas jomā saskaņā ar šo regulu.

3. Pamatojoties uz 1. punktā minēto informāciju un attiecībā uz tām EURES darbības jomām, kas norādītas minētajā punktā, un izmantojot īstenošanas aktus, Komisija pieņem vienotas detalizētas specifikācijas datu vākšanai un analīzei, lai uzraudzītu un izvērtētu EURES tīkla darbību. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 37. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru.

4. Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 36. pantā minēto procedūru, lai veiktu izmaiņas attiecībā uz šā panta 1. punktā norādītajām jomām vai minētajam punktam pievienotu citas EURES darbības jomas, kuras uzsāktas valsts līmenī saskaņā ar šo regulu.

33. pants

Pārskati par EURES darbību

Ņemot vērā informāciju, kas savākta, kā minēts šajā nodaļā, Komisija reizi divos gados iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai pārskatu par EURES darbību.

Līdz 35. pantā minētā ziņojuma iesniegšanai šā panta pirmajā daļā minētajā pārskatā iekļauj aprakstu par stāvokli šīs regulas piemērošanas jomā.

VI NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

34. pants

Personas datu aizsardzība

Šajā regulā paredzētos pasākumus veic saskaņā ar Savienības tiesību aktiem par personas datu aizsardzību, jo īpaši saskaņā ar Direktīvu 95/46/EK un valsts īstenošanas pasākumiem attiecībā uz to, kā arī saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 45/2001.

35. pants

Ex post novērtējums

Komisija līdz 2021. gada 13. maijam iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai šīs regulas darbības un ietekmes ex post novērtējuma ziņojumu.

Minētajam ziņojumam var pievienot leģislatīvo aktu priekšlikumus, ar ko groza šo regulu.

36. pants

Deleģēšanas īstenošana

1. Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus. Ir īpaši būtiski, lai pirms minēto deleģēto aktu pieņemšanas Komisija ievērotu savu ierasto praksi un apspriestos ar ekspertiem, tostarp dalībvalstu ekspertiem.

2. Pilnvaras pieņemt 32. panta 4. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no 2016. gada 12. maija. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.

3. Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 32. panta 4. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4. Tiklīdz tā pieņem deleģētu aktu, Komisija par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

5. Saskaņā ar 32. panta 4. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

37. pants

Komiteju procedūra

1. Komisijai palīdz EURES komiteja, ko izveido ar šo regulu. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu.

3. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

38. pants

Grozījumi Regulā (ES) Nr. 1296/2013

1. Regulu (ES) Nr. 1296/2013 groza šādi:

a) regulas 23. pantu svītro;

b) regulas 24. panta 2. punktu aizstāj ar šādu: 1.“2. EURES apakšprogrammā var piedalīties visas struktūras, dalībnieki un iestādes, kuras nozīmējusi dalībvalsts vai Komisija un kuras ir izpildījušas dalībai EURES izvirzītās prasības, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2016/589 (*). Jo īpaši šādas struktūras, dalībnieki un iestādes ir: a) valsts, reģionālās un vietējās iestādes; b) nodarbinātības dienesti; c) sociālo partneru organizācijas un citas ieinteresētās personas. (*) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/589 (2016. gada 13. aprīlis) par Eiropas Nodarbinātības dienestu tīklu (EURES), darba ņēmēju piekļuvi mobilitātes pakalpojumiem un turpmāku darba tirgu integrāciju un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 492/2011 un (ES) Nr. 1296/2013 (OV L 107, 22.4.2016., 1. lpp.)”."

2. Atsauces uz svītroto noteikumu, kas minēts 1. punkta a) apakšpunktā, uzskata par atsaucēm uz šīs regulas 29. pantu.

3. Šā panta 1. punkta b) apakšpunkts neskar finansējuma pieteikumus, kas iesniegti saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1296/2013 pirms 2016. gada 12. maija.

39. pants

Grozījumi Regulā (ES) Nr. 492/2011

1. Regulu (ES) Nr. 492/2011 groza šādi:

a) regulas 11. un 12. pantu, 13. panta 2. punktu, 14. līdz 20. pantu un 38. pantu svītro;

b) regulas 13. panta 1. punktu svītro no 2018. gada 13. maija.

2. Atsauces uz svītrotajiem noteikumiem uzskata par atsaucēm uz šo regulu un tās lasa saskaņā ar atbilstības tabulu II pielikumā.

40. pants

Pārejas noteikumi

Organizācijas, kas 2016. gada 12. maijā ir norīkotas par “EURES partneriem” saskaņā ar Īstenošanas lēmuma 2012/733/ES 3. panta c) punktu vai kas ierobežotā apjomā sniedz pakalpojumus kā “asociētie EURES partneri” saskaņā ar minētā lēmuma 3. panta d) punktu, atkāpjoties no šīs regulas 11. panta, var līdz 2019. gada 13. maijam piedalīties kā EURES dalībnieki, kas minēti šīs regulas 7. panta 1. punkta c) apakšpunkta ii) punktā, vai kā EURES partneri, kas minēti šīs regulas 7. panta 1. punkta d) apakšpunktā, ar noteikumu, ka tās apņemas pildīt attiecīgos pienākumus saskaņā ar šo regulu. Ja kāda no minētajām organizācijām vēlas piedalīties kā EURES partneris, tā paziņo VKB uzdevumus, kurus tā veiks, ievērojot šīs regulas 11. panta 4. punktu. Attiecīgais VKB par to informē Eiropas Koordinācijas biroju. Lai paliktu EURES tīklā, pēc pārejas laika beigām attiecīgās organizācijas var iesniegt attiecīgu pieteikumu saskaņā ar šīs regulas 11. pantu.

41. pants

Stāšanās spēkā

1. Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

2. Regulas 12. panta 3. punktu un 17. panta 1.–7. punktu piemēro no 2018. gada 13. maija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Strasbūrā, 2016. gada 13. aprīlī Eiropas Parlamenta vārdā – priekšsēdētājs M. SCHULZ Padomes vārdā – priekšsēdētāja J.A. HENNIS-PLASSCHAERT

(1) OV C 424, 26.11.2014., 27. lpp.

(2) OV C 271, 19.8.2014., 70. lpp.

(3) Eiropas Parlamenta 2016. gada 25. februāra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2016. gada 15. marta lēmums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

(4) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 492/2011 (2011. gada 5. aprīlis) par darba ņēmēju brīvu pārvietošanos Savienībā (OV L 141, 27.5.2011., 1. lpp.).

(5) Komisijas Īstenošanas lēmums 2012/733/ES (2012. gada 26. novembris), ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 492/2011 attiecībā uz informācijas par brīvajām darba vietām un darba pieteikumiem apkopošanu un izplatīšanu un EURES dibināšanu (OV L 328, 28.11.2012., 21. lpp.).

(6) Skatīt jo īpaši Tiesas 1986. gada 3. jūlija spriedumu Deborah Lawrie-Blum / Land Baden-Württemberg, C-66/85, ECLI:EU:C:1986:284, 16. un 17. punktu; 1988. gada 21. jūnija spriedumu Steven Malcolm Brown / The Secretary of State for Scotland, C-197/86, ECLI:EU:C:1988:323, 21. punktu, un 1989. gada 31. maija spriedumu I. Bettray / Staatssecretaris van Justitie, C-344/87, ECLI:EU:C:1989:226, 15. un 16. punktu.

(7) Tiesas 2002. gada 19. novembra spriedums Bülent Kurz, né Yüce / Land Baden-Württemberg, C-188/00, ECLI:EU:C:2002:694.

(8) Tiesas 1992. gada 26. februāra spriedums M. J. E. Bernini / Minister van Onderwijs en Wetenschappe, C-3/90, ECLI:EU:C:1992:89, un 2005. gada 17. marta spriedums Karl Robert Kranemann / Land Nordrhein-Westfalen, C-109/04, ECLI:EU:C:2005:187.

(9) Skatīt jo īpaši Tiesas 1986. gada 3. jūnija spriedumu R. H. Kempf / Staatssecretaris van Justitie, C-139/85, ECLI:EU:C:1986:223, 13. punktu.

(10) Tiesas 1991. gada 26. februāra spriedums The Queen / Immigration Appeal Tribunal, ex parte Gustaff Desiderius Antonissen, C-292/89, ECLI:EU:C:1991:80.

(11) OV C 88, 27.3.2014., 1. lpp.

(12) Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 573/2014/ES (2014. gada 15. maijs) par ciešāku sadarbību starp valstu nodarbinātības dienestiem (VND) (OV L 159, 28.5.2014., 32. lpp.).

(13) Padomes Regula (EK) Nr. 207/2009 (2009. gada 26. februāris) par Eiropas Savienības preču zīmi (OV L 78, 24.3.2009., 1. lpp.).

(14) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/54/ES (2014. gada 16. aprīlis) par pasākumiem, ar ko veicina darba ņēmējiem piešķirto tiesību īstenošanu darba ņēmēju pārvietošanās brīvības jomā (OV L 128, 30.4.2014., 8. lpp.).

(15) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1296/2013 (2013. gada 11. decembris) par Eiropas Savienības Nodarbinātības un sociālās inovācijas programmu (“EaSI”) un ar kuru groza Lēmumu Nr. 283/2010/ES, ar ko izveido Eiropas progresa mikrofinansēšanas instrumentu nodarbinātībai un sociālajai iekļaušanai (OV L 347, 20.12.2013., 238. lpp.).

(16) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 883/2004 (2004. gada 29. aprīlis) par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu (OV L 166, 30.4.2004., 1. lpp.).

(17) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.).

(18) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.).

(19) OV C 222, 12.7.2014., 5. lpp.

(20) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

I PIELIKUMS Kopējie minimālie kritēriji (kā minēti 10. panta 2. punktā un 11. panta 2. punktā) 1. iedaļa PAKALPOJUMU SNIEGŠANA 1. Apņemšanās nodrošināt, ka pastāv atbilstoši mehānismi un procedūras, lai pārbaudītu un nodrošinātu, ka, sniedzot pakalpojumus, tiek pilnībā ievēroti piemērojamie darba standarti un juridiskās prasības, tostarp piemērojamie tiesību akti datu aizsardzības jomā un attiecīgā gadījumā brīvajām darbvietām noteiktās datu kvalitātes prasības un standarti, ņemot vērā jebkādas esošās licencēšanas sistēmas un pilnvarošanas shēmas attiecībā uz nodarbinātības dienestiem, kas nav VND. 2. Spēja un pierādītas iespējas piedāvāt pakalpojumus informācijas apkopošanas un izplatīšanas jomā, atbalsta pakalpojumus vai abus, kā minēts šajā regulā. 3. Spēja sniegt pakalpojumus, izmantojot vienu vai vairākus viegli pieejamus kanālus, lai internetā būtu pieejama vismaz organizācijas tīmekļa vietne. 4. Spēja un iespējas nosūtīt darba ņēmējus un darba devējus pie citiem EURES dalībniekiem un partneriem un/vai struktūrām ar pieredzi darba ņēmēju brīvas pārvietošanās jomā. 5. Apstiprinājums, ka tiks ievērots princips par bezmaksas atbalsta pakalpojumiem darba ņēmējiem saskaņā ar 21. panta 3. punkta otro daļu. 2. iedaļa DALĪBA EURES TĪKLĀ 1. Spēja un apņemšanās nodrošināt savlaicīgu un uzticamu datu sniegšanu, kā minēts 12. panta 6. punktā. 2. Apņemšanās ievērot informācijas apkopošanas un izplatīšanas, kā arī informācijas apmaiņas tehniskos standartus un formātus saskaņā ar šo regulu. 3. Spēja un apņemšanās sniegt ieguldījumu plānošanā un ziņošanā VKB, kā arī sniegt informāciju VKB par pakalpojumu sniegšanu un rezultātiem saskaņā ar šo regulu. 4. Pietiekami cilvēkresursi vai apņemšanās nodrošināt pietiekamu cilvēkresursu piešķiršanu attiecīgo uzdevumu izpildei. 5. Apņemšanās nodrošināt kvalitātes standartus attiecībā uz personālu un reģistrēt personālu attiecīgajos kopējās apmācību programmas moduļos, kā minēts 8. panta 1. punkta a) apakšpunkta iii) punktā. 6. Apņemšanās izmantot EURES preču zīmi tikai tiem pakalpojumiem un darbībām, kas saistīti ar EURES tīklu.