LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 105/33

PADOMES REGULA (EK) Nr. 563/2006

(2006. gada 13. marts),

par to, lai noslēgtu Partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Zālamana salām par zveju pie Zālamana salām

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 37. pantu saistībā ar 300. panta 2. punktu un 300. panta 3. punkta pirmo apakšpunktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),

tā kā:

(1) Kopiena un Zālamana salas pēc sarunām ir parafējušas Partnerattiecību zvejas nolīgumu, kas dod Kopienas zvejniekiem iespējas zvejot ūdeņos, uz kuriem saistībā ar zvejas vietām attiecas Zālamana salu suverenitāte vai jurisdikcija.

(2) Šis nolīgums paredz ekonomisku, finansiālu, tehnisku un zinātnisku sadarbību zivsaimniecības nozarē ar nolūku garantēt resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu, kā arī partnerattiecības, veicot darījumus ar mērķi kopējo interešu vārdā attīstīt ekonomisku darbību zvejniecības nozarē un saistībā ar to.

(3) Šis nolīgums būtu jāapstiprina.

(4) Būtu jānosaka zvejas iespēju sadalījums dalībvalstu starpā.

(5) Dalībvalstis, kuru kuģi zvejo saskaņā ar šo nolīgumu, ziņo Komisijai par Zālamana salu zvejas zonas nozvejas apjomu pa sugām atbilstīgi Komisijas Regulai (EK) Nr. 500/2001 (2001. gada 14. marts), kas nosaka sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2847/93 par to lomu pārraudzību, kurus nozvejojuši Kopienas zvejas kuği trešo valstu ūdeņos un atklātā jūrā (2).

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo Padome Kopienas vārdā apstiprina Partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Zālamana salām par zveju pie Zālamana salām (turpmāk “Nolīgums”).

Nolīguma teksts ir pievienots šai regulai.

2. pants

Nolīguma protokolā noteiktās zvejas iespējas dalībvalstu starpā ir sadalītas šādi:

— tunzivju saldētājseineri: Spānija: 75 % pieejamo zvejas iespēju Francija: 25 % pieejamo zvejas iespēju — peldošo āķu jedu kuģi: Spānija: 6 kuģi Portugāle: 4 kuģi

Ja licences piešķiršanas pieteikumi no šīm dalībvalstīm nepretendē uz visu protokolā paredzēto zvejas iespēju apjomu, Komisija var ņemt vērā citu dalībvalstu licences piešķiršanas pieteikumus.

3. pants

Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 2006. gada 13. martā Padomes vārdā – priekšsēdētājs M. BARTENSTEIN

(1) Atzinums iesniegts 2006. gada 14. februārī (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

(2) OV L 73, 15.3.2001., 8. lpp.

PARTNERATTIECĪBU NOLĪGUMS

starp Eiropas Kopienu un Zālamana salām par zveju pie Zālamana salām

EIROPAS KOPIENA, turpmāk “Kopiena”, un

ZĀLAMANA SALU VALDĪBA, turpmāk “Zālamana salas”,

abas kopā sauktas par “Pusēm”,

ŅEMOT VĒRĀ ciešo sadarbību un draudzīgās attiecības starp Kopienu un Zālamana salām, jo īpaši saistībā ar Lomē un Kotonū Nolīgumiem un abpusējo vēlmi arī turpmāk uzturēt un attīstīt šīs attiecības;

ŅEMOT VĒRĀ Zālamana salu vēlmi veicināt zivsaimniecības resursu saprātīgu izmantošanu, paplašinot sadarbību;

NEAIZMIRSTOT, ka jo īpaši attiecībā uz jūras zveju zonā, kas sasniedz 200 jūras jūdžu attālumu no to krasta pamatlīnijas, pastāv Zālamana salu suverenitāte vai jurisdikcija;

ŅEMOT VĒRĀ Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par jūras tiesībām un Apvienoto Nāciju Organizācijas Nolīgumu par zivju krājumiem;

APZINOTIES to principu svarīgumu, ko nosaka 1995. gada FAO konferencē apstiprinātais Atbildīgu zivsaimniecību uzvedības kodekss;

APSTIPRINOT, ka piekrastes valstīm attiecībā uz ūdeņiem, kas atrodas to jurisdikcijā, savas suverēnās tiesības ar nolūku izmantot, saglabāt un pārvaldīt dzīvos resursus ir jāīsteno saskaņā ar starptautisko tiesību aktu principiem un praksi, pienācīgi ņemot vērā reģionālā līmenī noteikto praksi;

APŅEMOTIES īstenot savstarpēji izdevīgu sadarbību, veicinot atbildīgu zivsaimniecību darbību, lai nodrošinātu jūras dzīvo resursu ilgtermiņa saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu;

PĀRLIECĪBĀ par to, ka minētajai sadarbībai ir jāizpaužas tādu iniciatīvu un pasākumu veidā, kas gan kopā, gan atsevišķi viens otru papildina, notiek saskaņā ar pieņemto politiku un nodrošina vienotu darbību;

APŅEMOTIES minētajā nolūkā sākt dialogu ar mērķi noteikt zivsaimniecības nozares politiku saistībā ar Zālamana salām un precizēt piemērotākos līdzekļus šīs politikas efektīvas īstenošanas nodrošināšanai, kā arī uzņēmēju un sabiedrības iesaistei šajā procesā;

VĒLOTIES radīt noteikumus, kas reglamentē Kopienas kuģu zvejas darbību Zālamana salu zvejas zonā un Kopienas atbalstu atbildīgas zvejas veicināšanai šajā zvejas zonā;

GATAVĪBĀ ievērot ciešāku ekonomisko sadarbību zivsaimniecības nozarē un ar to saistītās jomās, dibinot un attīstot kopuzņēmumus, kuros piedalās abu Pušu uzņēmumi,

IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.

1. pants

Darbības joma

Šis nolīgums nosaka principus, noteikumus un procedūras, kas reglamentē:

— ekonomisko, finansiālo, tehnisko un zinātnisko sadarbību zivsaimniecības nozarē ar nolūku veicināt atbildīgu zveju Zālamana salu zvejas zonā, kas nodrošinātu zvejas resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu un attīstītu Zālamana salu zivsaimniecības nozari,

— nosacījumus, kuri reglamentē Kopienas zvejas kuģu piekļuvi Zālamana salu zvejas zonai,

— pasākumus kārtības uzturēšanai Zālamana salu zvejas zonas zvejas vietās ar nolūku nodrošināt, ka tur ievēro minētos noteikumus un nosacījumus,

— pasākumus zivju krājumu efektīvai saglabāšanai un pārvaldei,

— nelegālas, nedeklarētas un patvaļīgas zvejas novēršanu,

— partnerattiecības starp uzņēmumiem ar mērķi kopējo interešu labā attīstīt ekonomisku darbību zivsaimniecības nozarē un ar to saistītās jomās.

2. pants

Definīcijas

Šajā nolīgumā:

a) “Zālamana salu iestādes” ir Zālamana salu Zivsaimniecības un jūras resursu departaments vai Zālamana salu Zivsaimniecības un jūras resursu departamenta pastāvīgais zivsaimniecības sekretārs;

b) “Kopienas iestādes” ir Eiropas Komisija;

c) “Zālamana salu zvejas zona” ir ūdeņi, uz kuriem saistībā ar zvejas vietām attiecas Zālamana salu suverenitāte vai jurisdikcija un kas Zālamana salu valsts tiesību aktos saucas “Zālamana salu zvejas vietu robežas”;

d) “Kopienas kuģis” ir zvejas kuģis, kas kuģo ar dalībvalstu karogu un ir reģistrēts Kopienā;

e) “kopuzņēmums” ir komerciāls uzņēmums, ko Zālamana salās ir nodibinājuši Pušu kuģu īpašnieki vai valstu uzņēmumi ar nolūku nodarboties ar zveju vai ar to saistītām darbībām;

f) “Apvienotā komiteja” ir komiteja, kurā piedalās Kopienas un Zālamana salu pārstāvji un kuras funkcijas ir izklāstītas šā nolīguma 9. pantā;

g) “zveja” ir: i) zivju meklēšana, ķeršana, zvejošana vai nozvejas izcelšana, ii) mēģinājumi meklēt, ķert, zvejot zivis vai izcelt nozveju, iii) iesaistīšanās citās darbībās, kuras veicot pastāv pamatota varbūtība atrast, noķert, nozvejot zivis vai izcelt nozveju, iv) zivju pulcēšanas ierīču vai ar tām saistīta elektroniska aprīkojuma, piemēram, radiobāku izvietošana, meklēšana un savākšana, v) jebkurš pasākums jūrā, kas ir tieši saistīts ar jebkuras i) līdz iv) apakšpunktā minētās darbības atbalstīšanu vai sagatavošanu, vi) jebkura cita jūras vai gaisa transportlīdzekļa izmantošana i) līdz v) apakšpunktā minēto darbību veikšanai, izņemot ārkārtas gadījumus, kas skar kuģa komandas veselību un drošību vai kuģa drošību;

h) “zvejas reiss” ir jebkura kuģa izmantošana vai paredzamā izmantošana zvejai, ietverot palīgkuģus, kravas kuģus un jebkurus citus kuģus, kas ir tieši iesaistīti minētajos zvejas pasākumos;

i) “operators” ir jebkura persona, kuras pārziņā vai atbildībā ir zvejas kuģa darbība, vadība vai kontrole, ietverot kuģa īpašnieku, fraktētāju vai kapteini;

j) “pārkraušana” ir daļēja vai pilnīga to zivju, kuras atrodas uz zvejas kuģa, izkraušana no šī kuģa citā zvejas kuģī, kas notiek jūrā vai ostā.

3. pants

Nolīguma īstenošanas principi un mērķi

1. Puses apņemas veicināt atbildīgu zveju Zālamana salu zvejas zonā, pamatojoties uz principu par nediskriminējošu attieksmi pret dažādajām flotēm, kas zvejo minētajā zonā, neskarot nolīgumus, ko kāda ģeogrāfiska reģiona robežās ir noslēgušas attīstības valstis, tostarp savstarpējus zvejas nolīgumus.

2. Puses sadarbojas ar mērķi noteikt un īstenot zivsaimniecības nozares politiku Zālamana salu zvejas zonā un šajā nolūkā sāk ar politiku saistītu dialogu par vajadzīgajām reformām. Puses apņemas neapstiprināt nekādus pasākumus saistībā ar šo jomu bez iepriekšējām savstarpējām konsultācijām.

3. Puses sadarbojas, gan kopā, gan atsevišķi, arī vērtējot saskaņā ar šo nolīgumu veikto pasākumu, programmu un darbību izpildi pirms to īstenošanas sākuma, tās laikā un pēc tās beigām.

4. Puses apņemas nodrošināt, ka šā nolīguma īstenošana notiek saskaņā ar labas ekonomiskās un sociālās vadības principiem.

5. Zālamana salu jūrniekus uz Kopienas kuģiem nodarbina saskaņā ar Starptautiskās darba organizācijas (ILO) Deklarāciju par darba pamatprincipiem un pamattiesībām, ko piemēro saistībā ar tiesībām uz atbilstīgiem darba līgumiem un vispārējiem darba nosacījumiem. Tas jo īpaši attiecas uz apvienošanās brīvību un faktisku kolektīvo līgumu slēgšanas tiesību atzīšanu, kā arī diskriminācijas novēršanu attiecībā uz nodarbinātību un profesijām.

4. pants

Zinātniskā sadarbība

1. Šā nolīguma darbības laikā Kopiena un Zālamana salas pārrauga resursu stāvokli Zālamana salu zvejas zonā; šajā nolūkā pārmaiņus Kopienā un Zālamana salās vajadzības gadījumā notiek kopējas zinātniskas sanāksmes.

2. Pamatojoties uz zinātnisko sanāksmju secinājumiem un labākajiem zinātniskajiem ieteikumiem, kas ir pieejami, Puses savstarpēji konsultējas Apvienotajā komitejā, kā to paredz 9. pants, un vajadzības gadījumā, abām Pusēm vienojoties, veic pasākumus, lai nodrošinātu zivsaimniecības resursu ilgtspējīgu pārvaldi.

3. Nolūkā nodrošināt dzīvo resursu pārvaldi un saglabāšanu Klusā okeāna rietumu un centrālajā daļā un sadarboties, veicot attiecīgu zinātniskās izpētes darbu, Puses savstarpēji konsultējas tiešā veidā vai attiecīgajās starptautiskajās organizācijās.

5. pants

Kopienas kuģu piekļuve Zālamana salu zvejas zonas zvejas vietām

1. Zālamana salas apņemas atļaut Kopienas kuģiem nodarboties ar zvejas darbībām Zālamana salu zvejas zonā saskaņā ar šo nolīgumu, ietverot tam pievienoto protokolu un pielikumu.

2. Zvejas darbības saskaņā ar šo nolīgumu notiek atbilstīgi Zālamana salu normatīvajiem aktiem. Zālamana salas brīdina Komisiju par visiem grozījumiem minētajos normatīvajos aktos attiecīgi sešus mēnešus un vienu mēnesi pirms to piemērošanas.

3. Zālamana salas uzņemas atbildību par protokolā noteikto zvejas vietu pārraudzības nosacījumu efektīvu īstenošanu. Kopienas kuģi sadarbojas ar Zālamana salu iestādēm, kuru pienākums ir veikt minēto pārraudzību. Pasākumi, ko Zālamana salas veic ar mērķi reglamentēt zveju zivsaimniecības resursu saglabāšanas nolūkā, pamatojas uz objektīviem un zinātniskiem kritērijiem. Pasākumi vienādi attiecas gan uz Kopienas, gan uz Zālamana salu un citu valstu kuģiem, neskarot nolīgumus, ko viena ģeogrāfiska reģiona robežās ir noslēgušas attīstības valstis, tostarp savstarpējus zvejas nolīgumus.

4. Kopiena veic visus atbilstīgos pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka tās kuģi ievēro šo nolīgumu un normatīvos aktus, kas attiecas uz zvejas vietām Zālamana salu zvejas zonā.

6. pants

Licences

Kuģu zvejas licences iegūšanas procedūra, piemērojamā maksa un samaksas veids, kas jāievēro kuģu īpašniekiem, ir noteikti protokola pielikumā.

7. pants

Finanšu ieguldījums

1. Kopiena piešķir Zālamana salām vienotu finanšu ieguldījumu saskaņā ar protokolā un pielikumos paredzētajiem noteikumiem. Šī vienotā ieguldījuma lielumu aprēķina, pamatojoties uz šādiem diviem savstarpēji saistītiem elementiem:

a) Kopienas kuģu piekļuve Zālamana salu zvejas zonai un

b) Kopienas finanšu atbalsts atbildīgas zvejas un zivsaimniecības resursu ilgtspējīgas izmantošanas veicināšanai Zālamana salu zvejas zonā.

Šā panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto finanšu ieguldījuma daļu nosaka un pārvalda, ņemot vērā tos mērķus, ko Puses savstarpēji vienojoties izvirza saskaņā ar protokolu un ko ir paredzēts sasniegt Zālamana salu zivsaimniecības nozares politikas kontekstā un saskaņā ar tās īstenošanas gada un daudzgadu programmu.

2. Kopiena maksā piešķirto finansējumu katru gadu saskaņā ar protokolu un neskarot šā nolīguma un tā protokola noteikumus par jebkādām izmaiņām ieguldījuma apjomā šādu apstākļu rezultātā:

a) svarīgi apstākļi, kas nav dabas parādības un kas kavē zvejošanu Zālamana salu zvejas zonā (saskaņā ar Nolīguma 14. pantu);

b) Kopienas kuģiem piešķirto zvejas iespēju samazinājums, par ko Puses savstarpēji vienojas krājumu pārvaldes nolūkā gadījumos, kad to uzskata par vajadzīgu resursu saglabāšanas un ilgtspējīgas izmantošanas labā, pamatojoties uz labāko pieejamo zinātnisko informāciju (saskaņā ar protokola 4. pantu);

c) Kopienas kuģiem piešķirto zvejas iespēju palielinājums, par ko Puses savstarpēji vienojas gadījumos, kad pamatojoties uz labākajiem zinātniskajiem ieteikumiem, kas ir pieejami, ir atzīts, ka to atļauj resursu stāvoklis (saskaņā ar protokola 1. un 4. pantu);

d) Zālamana salu zivsaimniecības nozares politikas īstenošanai paredzētā Kopienas finanšu atbalsta nosacījumu (saskaņā ar protokola 5. pantu) atkārtots novērtējums gadījumos, kad tas ir pamatots, ņemot vērā abu Pušu ievēroto gada un daudzgadu programmu rezultātus;

e) šā nolīguma laušana saskaņā ar 12. pantu;

f) šā nolīguma izpildes apturēšana saskaņā ar 13. pantu.

8. pants

Sadarbības veicināšana uzņēmēju vidū un sabiedrībā

1. Puses atbalsta ekonomisku, komerciālu, zinātnisku un tehnisku sadarbību zivsaimniecības nozarē un ar to saistītās nozarēs. Tās savstarpēji konsultējas, lai saskaņotu dažādos iespējamos šajā nolūkā veicamos pasākumus.

2. Puses atbalsta informācijas apmaiņu par zvejas metodēm un aprīkojumu, zivju uzglabāšanas veidiem un zvejniecības produktu rūpniecisku pārstrādi.

3. Puses pieliek pūles, lai radītu labvēlīgus apstākļus Pušu uzņēmumu tehniskās, ekonomiskās un komerciālās sadarbības veicināšanai, atbalstot uzņēmējdarbības un investīciju paplašināšanai labvēlīgas vides radīšanu.

4. Puses jo īpaši atbalsta abpusēji izdevīgu kopuzņēmumu izveidi. Kopuzņēmumu izveide Zālamana salās un Kopienas kuģu piesaiste kopuzņēmumiem notiek, konsekventi ievērojot Zālamana salu un Kopienas tiesību aktus.

9. pants

Apvienotā komiteja

1. Šā nolīguma izpildes pārraudzībai izveido Apvienoto komiteju. Apvienotā komiteja veic šādas funkcijas:

a) pārrauga Nolīguma darbību, interpretāciju un īstenošanu, jo īpaši attiecībā uz protokola 5. panta 2. punktā minēto gada un daudzgadu programmu izstrādi un tās īstenošanas novērtējumu;

b) nodrošina vajadzīgo sadarbību jautājumos, kas attiecas uz zvejas vietām un interesē abas Puses;

c) darbojas kā forums draudzīgai tādu domstarpību atrisināšanai, kas ir saistītas ar Nolīguma interpretāciju vai īstenošanu;

d) vajadzības gadījumā atkārtoti novērtē zvejas iespēju un ar to saistīto finanšu ieguldījuma apjomu. Konsultācijas notiek, pamatojoties uz protokola 1., 2. un 3. pantā izklāstītajiem principiem;

e) veic citas funkcijas, par kurām Puses savstarpēji vienojas.

2. Apvienotā komiteja tiekas vismaz reizi gadā, pārmaiņus Zālamana salās un Kopienā un sanāksmes vada tā Puse, kas rīko tikšanos. Ja kāda no Pusēm to pieprasa, Apvienotā komiteja rīko īpašas sanāksmes.

10. pants

Nolīguma piemērošanas ģeogrāfiskā teritorija

Šo Nolīgumu piemēro, no vienas puses, teritorijās, uz kurām attiecas Eiropas Kopienas dibināšanas līgums saskaņā ar šajā līgumā minētajiem nosacījumiem, un, no otras puses - Zālamana salu teritorijā.

11. pants

Darbības termiņš

Šo nolīgumu piemēro trīs gadus, sākot no tā spēkā stāšanās dienas; to automātiski pagarina uz turpmāku trīs gadu laikposmu, ja nav iesniegts paziņojums par tā laušanu saskaņā ar 12. pantu.

12. pants

Nolīguma laušana

1. Katrai no Pusēm ir tiesības lauzt šo nolīgumu svarīgu apstākļu gadījumā, piemēram, attiecīgo krājumu degradācija, Kopienas kuģiem piešķirto zvejas iespēju nepilnīga izmantošana vai Pušu nespēja ievērot saistības attiecībā uz vēršanos pret nelegālu, nedeklarētu un patvaļīgu zveju.

2. Attiecīgā Puse rakstiski paziņo otrai Pusei par nodomu izstāties no Nolīguma vismaz sešus mēnešus pirms tā sākotnējā vai katra turpmākā termiņa beigām.

3. Pēc iepriekšējā punktā minētā paziņojuma nosūtīšanas Puses sāk konsultācijas.

4. Nolīguma laušanas gada finanšu ieguldījuma maksājumus, kas minēti 7. pantā, proporcionāli un atbilstīgi iesaistītajam laikam samazina.

5. Pirms katra šā Nolīguma protokola darbības termiņa beigām Puses sarunu ceļā vienojas par to, kādi grozījumi vai papildinājumi ir jāizdara protokolā un pielikumā.

13. pants

Izpildes apturēšana un finanšu ieguldījuma maksājumu pārskatīšana

1. Šā Nolīguma izpildi var apturēt pēc vienas Puses iniciatīvas gadījumos, kad rodas nopietnas nesaskaņas saistībā ar Nolīgumā un tā protokolā un pielikumā paredzēto nosacījumu izpildi. Šādas apturēšanas gadījumā attiecīgajai Pusei ir rakstiski jāpaziņo par savu nodomu vismaz trīs mēnešus pirms paredzētās apturēšanas spēkā stāšanās. Pēc šā paziņojuma saņemšanas Puses sāk konsultācijas ar nolūku domstarpības atrisināt izlīguma ceļā.

2. Finanšu ieguldījuma maksājumus, kas minēti 7. pantā, proporcionāli un atbilstīgi iesaistītajam laikam samazina saskaņā ar izpildes apturēšanas ilgumu.

14. pants

Izpildes apturēšana nepārvaramas varas apstākļu rezultātā

1. Ja svarīgi apstākļi, kas nav dabas parādības, kavē zvejošanu Zālamana salu ekskluzīvajā ekonomiskajā zonā (EEZ), Eiropas Kopiena var apturēt protokola 2. pantā minētā finanšu ieguldījuma maksājumus pēc konsultācijām abu Pušu starpā, ja tās ir iespējamas, un ar noteikumu, ka apturēšanas sākumā Kopiena ir samaksājusi pienākošos maksājumus pilnā apjomā.

2. Finanšu ieguldījuma maksājumus atsāk, tiklīdz Puses konsultāciju rezultātā savstarpēji vienojoties ir atzinušas, ka apstākļi, kas kavēja zvejošanu, vairs nepastāv un ka šajā situācijā ir iespējams zvejošanu atsākt. Šie maksājumi būtu jāveic divu mēnešu laikā pēc abu Pušu apstiprinājuma.

3. Saskaņā ar Nolīguma 6. pantu un protokola 1. pantu Kopienas kuģiem piešķirto licenču derīguma termiņu pagarina uz laiku, kas atbilst zvejas darbību apturēšanas laikam.

15. pants

Protokols un pielikums ir šā Nolīguma sastāvdaļa.

16. pants

Šis nolīgums, kas sastādīts divos eksemplāros angļu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, itāļu, portugāļu, somu, spāņu, vācu un zviedru valodā, visiem tekstiem esot vienlīdz autentiskiem, stājas spēkā dienā, kad Puses ir paziņojušas viena otrai, ka tās ir pabeigušas attiecīgās pieņemšanas procedūras.

PROTOKOLS,

kurā noteiktas zvejas iespējas un maksājumi, ko paredz Partnerattiecību nolīgums starp Eiropas Kopienu un Zālamana salām par zveju pie Zālamana salām

1. pants

Piemērošanas laikposms un zvejas iespējas

1. Zālamana salas piešķir gada zvejas licences Kopienas tunzivju zvejas kuģiem, kā to paredz Nolīguma 6. pants, saskaņā ar Zālamana salu Tunzivju valsts pārvaldības plānu, un minēto licenču skaits atbilst skaitam, ko paredz Palau Vienošanās par Klusā okeāna rietumu daļas riņķvadu zvejas pārvaldi, turpmāk “Palau Vienošanās”.

2. Trīs gadus no šā protokola spēkā stāšanās dienas Nolīguma 5. pantā paredzētās zvejas iespējas ir šādas:

— gada licences vienlaicīgai zvejai Zālamana salu zvejas zonā piešķir 4 riņķvadu kuģiem un 10 āķu jedu kuģiem.

3. Sākot ar protokola piemērošanas otro gadu un neskarot Nolīguma 9. panta 1. punkta d) apakšpunktu un protokola 4. pantu, pēc Kopienas lūguma protokola 1. panta 2. punktā minēto riņķvadu kuģu zvejas licenču skaitu var palielināt, ja to atļauj resursi un ja tas ir saskaņā ar Palau Vienošanās gada ierobežojumiem, kā arī pamatojoties uz pienācīgu tunzivju krājumu novērtējumu saskaņā ar objektīviem un zinātniskiem kritērijiem, ietverot “Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas tunču zvejas vietu pārskatu un krājumu stāvokli”, ko katru gadu publicē Klusā okeāna Kopienas sekretariāts.

4. Šā panta 1., 2. un 3. punktu piemēro saskaņā ar šā protokola 4., 6. un 7. pantu.

2. pants

Finanšu ieguldījums - Samaksas paņēmieni

1. Nolīguma 7. pantā minētais vienotais finanšu ieguldījums ir EUR 400 000 gadā.

2. Šā panta 1. punktu piemēro saskaņā ar šā protokola 4. pantu un Nolīguma 13. un 14. pantu.

3. Ja Kopienas kuģu kopējais gadā nozvejoto tunzivju daudzums Zālamana salu zvejas zonā pārsniedz 6 000 tonnas, kopējo gada finanšu ieguldījumu palielina par EUR 65 par katru papildu nozvejoto tunzivju tonnu. Tomēr kopējais gada finanšu ieguldījuma apjoms, kas jāmaksā Kopienai, nedrīkst pārsniegt 1. punktā minēto summu vairāk nekā trīs reizes.

4. Par katru papildu riņķvadu zvejas licenci, ko Zālamana salas piešķir saskaņā ar 1. panta 3. punktu, Kopiena palielina šā protokola 2. panta 1. punkta minēto finanšu ieguldījumu par EUR 65 000 gadā.

5. Maksājumu par pirmo gadu veic ne vēlāk par 1. maiju un par nākamajiem gadiem ne vēlāk par protokola parakstīšanas gadadienu.

6. Ievērojot 5. pantu, Zālamana salām ir tiesības brīvi lemt par minētā finanšu ieguldījuma izlietošanu.

7. Finanšu ieguldījumu iemaksā valdības ieņēmumu kontā, ko atver finanšu institūcijā, kuru precizē Zālamana salas. Šis konts ir Zālamana salu valdības ieņēmumu konts Nr. 0260-002 Zālamana salu Centrālajā bankā Honiarā. Kopienas gada maksājumus par papildu gada licenču piešķiršanu saskaņā ar 1. panta 3. punktu un 2. panta 4. punktu iekaita šajā kontā.

3. pants

Sadarbība saistībā ar atbildīgu zveju

1. Abas Puses apņemas veicināt atbildīgu zveju Zālamana salu zvejas zonā, pamatojoties uz principu par nediskriminējošu attieksmi pret dažādajām flotēm, kas zvejo šajos ūdeņos.

2. Šā protokola darbības laikā Kopiena un Zālamana salas pārrauga resursu stāvokli un ilgtspēju Zālamana salu zvejas zonā.

3. Pamatojoties uz “Palau Vienošanās” dalībnieku gada sanāksmes secinājumiem un Klusā okeāna Kopienas sekretariāta veikto ikgadējo krājumu novērtējumu, abas Puses konsultējas Apvienotajā komitejā, kas paredzēta Nolīguma 9. pantā, un vajadzības gadījumā, savstarpēji vienojoties, veic pasākumus, lai nodrošinātu zivsaimniecības resursu ilgtspējīgu pārvaldi.

4. pants

Zvejas iespēju pārskatīšana

1. Zvejas iespējas, kas minētas 1. pantā, savstarpēji vienojoties, var palielināt, ciktāl “Palau Vienošanās” dalībnieku gada sanāksmes secinājumi un ikgadējā Klusā okeāna Kopienas sekretariāta veiktā krājumu stāvokļa analīze apstiprina, ka šāds palielinājums neapdraudēs Zālamana salu resursu ilgtspējīgu pārvaldi. Tādā gadījumā 2. panta 1. punktā minēto finanšu ieguldījumu proporcionāli un atbilstīgi iesaistītajam laikam palielina.

2. Savukārt, ja Puses vienojas apstiprināt pasākumus, kas liek samazināt 1. pantā minētās zvejas iespējas, finanšu ieguldījumu proporcionāli un atbilstīgi iesaistītajam laikam samazina.

3. Var pārskatīt arī zvejas iespēju sadalījumu starp dažādu tipu kuģiem, Pusēm savstarpēji vienojoties, ar noteikumu, ka jebkuras pārmaiņas notiek atbilstīgi visiem ieteikumiem, ar kuriem par to krājumu pārvaldi, ko šādas pārmaiņas var ietekmēt, nāk klajā zinātniskās sanāksmes dalībnieki. Ja to prasa zvejas iespēju sadalījuma pārmaiņas, Puses vienojas attiecīgi mainīt finanšu ieguldījumu.

5. pants

Atbalsts atbildīgas zvejas veicināšanai Zālamana salu ūdeņos

1. Zālamana salas nosaka un īsteno Zālamana salu zivsaimniecības nozares politiku ar mērķi veicināt atbildīgu zveju to ūdeņos. Šim nolūkam atvēl 30 % daļu no vienotā finanšu ieguldījuma, kas minēts šā protokola 2. panta 1. punktā. Šā ieguldījuma pārvalde notiek saskaņā ar mērķiem, ko Puses izvirza, savstarpēji vienojoties, kā arī saskaņā ar šo mērķu sasniegšanai izstrādātajām gada un daudzgadu programmām.

2. Lai piemērotu 1. punktu, tiklīdz šis protokols stājies spēkā un ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc tā spēkā stāšanās dienas Kopiena un Zālamana salas Nolīguma 9. pantā paredzētajā Apvienotajā komitejā vienojas par nozares daudzgadu programmu un sīki izstrādātiem tās izpildes noteikumiem, jo īpaši attiecībā uz šādiem jautājumiem:

a) gada un daudzgadu direktīvas attiecībā uz 1. punktā minētās finanšu ieguldījuma daļas izmantošanu,

b) gada un daudzgadu mērķi, ko ir paredzēts sasniegt ar nolūku laika gaitā panākt atbildīgu zveju un ilgtspējīgas zivsaimniecības nodrošināšanu, ņemot vērā Zālamana salu noteiktās prioritātes, ko atspoguļo Zālamana salu valsts zivsaimniecības politika un citas politikas nozares, kas ir saistītas ar atbildīgas zvejas un ilgtspējīgas zivsaimniecības veicināšanu vai kas var to ietekmēt,

c) ikgadējo rezultātu novērtēšanas kritēriji un procedūras.

3. Visi ierosinājumi grozīt daudzgadu nozares programmu ir jāapstiprina abām Pusēm Apvienotajā komitejā.

4. Katru gadu Zālamana salas sadala 1. pantā minēto vienotā finanšu ieguldījuma daļu daudzgadu programmas īstenošanai. Protokola piemērošanas pirmajā gadā Kopiena ir jāinformē par minēto līdzekļu piešķiršanu laikā, kad Apvienotajā komitejā notiek daudzgadu nozares programmas apstiprināšana. Katrā nākamajā gadā Zālamana salas informē Kopienu par līdzekļu sadalījumu ne vēlāk kā 45 dienas pirms šā protokola parakstīšanas gadadienas.

5. Vienotā finanšu ieguldījuma daļu (30 %), ko paredz 1. punkts, kopīgi kontrolē Zivsaimniecības un jūras resursu departaments un Finanšu un valsts kases departaments.

6. Ja uz to mudina daudzgadu nozares programmas īstenošanas gada progresa novērtējuma rezultāti, Eiropas Kopiena var pieprasīt samazināt šā protokola 5. panta 1. punktā minēto vienotā finanšu ieguldījuma daļu, lai ieguldītu programmas īstenošanai faktiski piešķirto finansējumu saskaņā ar novērtējuma rezultātiem.

6. pants

Domstarpības - Protokola īstenošanas apturēšana

1. Visas domstarpības Pušu starpā saistībā ar šā protokola interpretāciju vai piemērošanu risina, Pusēm savstarpēji konsultējoties Apvienotajā komitejā, kā to paredz Nolīguma 9. pants, vajadzības gadījumā rīkojot īpašas sanāksmes.

2. Neskarot 7. pantu, protokola īstenošanu var apturēt pēc vienas Puses iniciatīvas, ja domstarpības Pušu starpā uzskata par nopietnām un ja konsultācijas Apvienotajā komitejā saskaņā ar 1. punktu nav novedušas pie izlīguma.

3. Lai apturētu protokola īstenošanu, ieinteresētajai Pusei ir rakstiski jāziņo par savu nodomu vismaz trīs mēnešus pirms dienas, kad apturēšanai ir jāstājas spēkā.

4. Īstenošanas apturēšanas gadījumā Puses turpina konsultācijas ar nolūku atrisināt domstarpības izlīguma ceļā. Ja tas izdodas, protokola īstenošanu atsāk un finanšu ieguldījumu proporcionāli un atbilstīgi iesaistītajam laikam samazina saskaņā ar laikposmu, kurā protokola piemērošana bija apturēta.

7. pants

Protokola īstenošanas apturēšana nemaksāšanas gadījumā

Saskaņā ar Nolīguma 9. pantu, ja Kopiena neveic protokola 2. pantā paredzētos maksājumus, šā protokola izpildi var apturēt, ievērojot šādus nosacījumus:

a) Zālamana salu kompetentās iestādes par nemaksāšanu ziņo Eiropas Komisijai. Tā izdara vajadzīgās pārbaudes un vajadzības gadījumā veic maksājumu ne vēlāk kā 45 darbadienas pēc paziņojuma saņemšanas dienas;

b) ja maksājumu neveic un a) apakšpunktā minētajā laikposmā maksājuma neveikšana nav pienācīgi attaisnota, Zālamana salām ir tiesības apturēt protokola īstenošanu. Tādā gadījumā Zālamana salas par to nekavējoties informē Eiropas Komisiju;

c) protokola īstenošanu atsāk, tiklīdz ir veikts attiecīgais maksājums.

8. pants

Valsts normatīvie akti

Kuģi, kuru darbība notiek saskaņā ar šo protokolu un tā pielikumiem, jo īpaši nozvejas pārkraušanas operāciju gadījumā, izmantojot ostu pakalpojumus un iepērkot krājumus, ievēro Zālamana salās spēkā esošos valsts normatīvos aktus.

9. pants

Spēkā stāšanās

1. Šis protokols un tā pielikums stājas spēkā dienā, kad Puses ir paziņojušas viena otrai, ka tās ir pabeigušas šim nolūkam vajadzīgās procedūras.

2. Šo protokolu nesāk piemērot pirms 2005. gada 1. janvāra.

PIELIKUMS

Nosacījumi, ar ko reglamentē Kopienas kuģu Zzvejas darbības Zālamana salu zvejas zonā

I NODAĻA

PIETEIKUMU IESNIEGŠANAS UN LICENČU IZDOŠANAS KĀRTĪBA

1. IEDAĻA

Licenču izdošana

1. Licenci zvejošanai Zālamana salu zvejas zonā piešķir tikai kuģiem, kam ir tiesības iegūt minēto licenci.

2. Lai kuģis varētu pretendēt uz licenci, nedz kuģa īpašniekam, nedz tā kapteinim, nedz pašam kuģim nedrīkst būt aizliegts zvejot Zālamana salās. Tiem ir jāatbilst Zālamana salu valdības prasībām, ciktāl tās attiecas uz visām saistībām, kas ir jāizpilda pirms licences iegūšanas un kas skar to zvejas darbības saskaņā ar Zālamana salu un Kopienas noslēgto zvejniecības nolīgumu.

3. Visus Kopienas kuģus, kas vēlas saņemt zvejas licenci, jāpārstāv aģentam, kurš ir Zālamana salu iedzīvotājs. Šā aģenta vārdu un adresi norāda licences pieteikumā.

4. Attiecīgās Kopienas iestādes, starpniecībai izmantojot Eiropas Komisijas delegāciju, kuras pārziņā atrodas Zālamana salas (turpmāk “Komisijas delegācija” vai “delegācija”), vismaz 15 dienas pirms pieprasītā licences derīguma termiņa sākuma iesniedz Zālamana salu Zivsaimniecības un jūras resursu departamenta pastāvīgajam sekretāram (turpmāk “pastāvīgais sekretārs”) pieteikumu par katru kuģi, kas vēlas zvejot saskaņā ar Nolīgumu.

5. Pieteikumus pastāvīgajam sekretāram iesniedz, izmantojot veidlapu, kuras paraugs ir atrodams šā pielikuma 1. papildinājumā.

6. Katram licences pieteikumam pievieno šādus dokumentus:

— apliecinājums, ka ir samaksāta licences maksa par licences derīguma termiņu,

— kuģa tilpības sertifikāta kopija, ko ir apstiprinājusi tā dalībvalsts, ar kuras karogu kuģis kuģo, un kurā ir uzrādīta kuģa reģistrētā bruto tilpība BRT,

— nesen uzņemta, apstiprināta krāsu fotogrāfija, kuras izmēri ir vismaz 15 cm × 10 cm un kurā kuģis ir redzams sānskatā tā pašreizējā stāvoklī,

— jebkuri citi dokumenti vai sertifikāti, kas ir jāuzrāda saskaņā ar īpašiem noteikumiem, kuri attiecas uz attiecīgā tipa kuģiem, ievērojot šo protokolu.

7. Maksu par licenci iemaksā kontā, kuru precizē pastāvīgais sekretārs (valdības ieņēmumu konts Nr. 0260-002 Zālamana salu Centrālajā bankā Honiarā).

8. Licences maksā ietilpst visas valsts un vietējās nodevas, izņemot ostu nodevas, maksu par pakalpojumiem un nozvejas pārkraušanas maksu.

9. Visas izdotās licences izsniedz kuģu īpašniekiem vai viņu aģentiem ar Komisijas delegācijas starpniecību 15 darbadienu laikā no dienas, kad pastāvīgais sekretārs ir saņēmis visus 6. punktā minētos dokumentus.

10. Ja licenci izdod laikā, kad Eiropas Komisijas delegācijas biroji ir slēgti, to nosūta tieši kuģa aģentam un tās kopiju nosūta delegācijai.

11. Licences izdod konkrētiem kuģiem, un tās nevar izmantot citi kuģi.

12. Pēc Eiropas Kopienas lūguma un ja ir pierādīta nepārvaramas varas apstākļu esamība, kuģa licenci aizstāj ar jaunu cita kuģa licenci, kurš pēc raksturlielumiem ir līdzīgs sākotnējam kuģim, un par to nav jāmaksā papildu maksa. Ja aizstājēja kuģa reģistrētā bruto tilpība (BRT) ir lielāka par aizstājamā kuģa BRT, licences maksas starpību sedz atbilstīgi iesaistītajam laikam. Lai noteiktu, vai no Kopienas saskaņā ar protokola 2. panta 3. punktu pienākas jebkādi papildu maksājumi, aprēķinot Kopienas nozvejas līmeni, ņem vērā abu attiecīgo kuģu kopējo nozveju.

13. Sākotnējā kuģa īpašnieks vai aģents ar Eiropas Komisijas delegācijas starpniecību nogādā anulēto licenci pastāvīgajam sekretāram.

14. Jaunā licence kļūst derīga dienā, kad kuģa īpašnieks nogādā anulēto licenci pastāvīgajam sekretāram. Eiropas Komisijas delegāciju Zālamana salās informē par licences maiņu.

15. Licencei ir pastāvīgi jāatrodas uz kuģa, neskarot šā pielikuma VII nodaļas 2. punktu.

2. IEDAĻA

Licences nosacījumi - maksas un avansa maksājumi

1. Licenču derīguma termiņš ir viens gads. Tās var būt atjaunojamas. Licences atjauno, ņemot vērā protokolā noteikto pieejamo zvejas iespēju apjomu.

2. Licences maksa ir EUR 35 par vienu Zālamana salu zvejas zonā nozvejoto tonnu.

3. Licences izdod, ja valdības ieņēmumu kontā Nr. 0260-002 Zālamana salu Centrālajā bankā Honiarā ir iemaksātas šādas standarta summas:

— par katru tunču zvejas seineri EUR 13 000, kas atbilst maksai par gadā nozvejotu 371 tonnu tunzivju un tunzivīm līdzīgu sugu zivju,

— par katru peldošo āķu jedu kuģi - EUR 3 000, kas atbilst maksai par gadā nozvejotām 80 tonnām tunzivju un tunzivīm līdzīgu sugu zivju.

4. Zvejas gada maksas galīgo aprēķinu veic Eiropas Kopienu Komisija līdz katra gada 30. jūnijam attiecībā uz iepriekšējā gadā nozvejotajiem apjomiem un pamatojoties uz katra kuģa īpašnieka deklarēto nozvejas apjomu. Šie dati būtu jāapstiprina zinātniskajiem institūtiem, kas atbild par Kopienas nozvejas datu pārbaudi (Institut de Recherche pour le Développement (IRD), Instituto Español de Oceanografía (IEO) vai Instituto Português de Investigação Maritima (IPIMAR) un Klusā okeāna Kopienas sekretariātam (SPC). Pamatojoties uz šiem apstiprinātajiem nozvejas apjoma datiem, Komisija aprēķina maksu par katru licences termiņu, ņemot par pamatu EUR 35 par katru nozvejoto tonnu.

5. Komisijas sastādīto maksas aprēķinu nosūta pastāvīgajam sekretāram pārbaudei un apstiprināšanai.

Zālamana salu iestādes var pārbaudīt maksas aprēķinu 30 dienu laikā no aprēķina faktūras izrakstīšanas un domstarpību gadījumā pieprasīt Apvienotās komitejas sasaukšanu.

Ja 30 dienu laikā no aprēķina faktūras izrakstīšanas nav saņemti nekādi iebildumi, uzskata, ka Zālamana salas ir aprēķinu akceptējušas.

6. Maksas galīgo aprēķinu vienlaicīgi un nekavējoties dara zināmu pastāvīgajam sekretāram, Eiropas Komisijas delegācijai, Klusā okeāna Kopienas sekretariātam (SPC) un kuģu īpašniekiem ar to valsts pārvaldes iestāžu starpniecību.

7. Kuģu īpašnieki četrdesmit piecu (45) dienu laikā no apstiprinātā galīgā aprēķina paziņojuma saņemšanas veic visus Zālamana salu iestādēm pienākošos papildu maksājumus Zālamana salu valdības ieņēmumu kontā Nr. 0260-002 Zālamana salu Centrālajā bankā Honiarā.

8. Tomēr, ja galīgajā aprēķinā norādītā summa ir mazāka par šīs iedaļas 3. punktā minēto avansa maksājumu, starpību kuģu īpašniekiem neatmaksā.

II NODAĻA

ZVEJAS ZONAS

1. Protokola 1. pantā minētajiem kuģiem ir atļauts nodarboties ar zvejas darbībām Zālamana salu zvejas zonā, izņemot trīsdesmit (30) jūras jūdzes ap Galveno arhipelāgu (MGA) un arhipelāgu un teritoriālos ūdeņus ap pārējiem arhipelāgiem. Pastāvīgais sekretārs pirms Nolīguma spēkā stāšanās dara zināmas Galvenā arhipelāga A zonas ūdeņu un pārējo arhipelāgu ūdeņu (t.i., B zonas, C zonas, D zonas un E zonas ūdeņu) koordinātes. Pastāvīgais sekretārs ziņo Eiropas Komisijai par visām pārmaiņām attiecībā uz minētajām slēgtajām zvejas zonām vismaz divus mēnešus pirms to stāšanās spēkā.

2. Jebkurā gadījumā nekāda veida zveja nav atļauta 3 jūras jūdžu attālumā no ikvienas noenkurotas zivju pulcēšanas ierīces, par kuras atrašanās vietu informē, darot zināmas tās ģeogrāfiskās koordinātes.

III NODAĻA

ZIŅOŠANAS KĀRTĪBA PAR NOZVEJAS APJOMU

1. Šajā pielikumā Kopienas kuģa reisa ilgums ir:

— vai nu laikposms starp kuģa ienākšanu Zālamana salu zvejas zonā un iziešanu no tās,

— vai laikposms starp kuģa ienākšanu Zālamana salu zvejas zonā un nozvejas pārkraušanu,

— vai arī laikposms starp kuģa ienākšanu Zālamana salu zvejas zonā un izkraušanu krastā Zālamana salās.

Visiem kuģiem, kam saskaņā ar Nolīgumu ir atļauts zvejot Zālamana salu ūdeņos, ir jāziņo par nozvejas apjomu pastāvīgajam sekretāram, ievērojot šādu kārtību:

2.1. Ziņojumā uzrāda nozveju, kas iegūta katrā kuģa reisā. Šo informāciju elektroniskā veidā nosūta pastāvīgajam sekretāram ar kopiju Eiropas Komisijai, un to ir dara katra reisa beigās un katrā ziņā pirms kuģis atstāj Zālamana salu zvejas zonu. Ziņojuma saņemšanas apstiprinājumu abi tā saņēmēji nekavējoties elektroniskā veidā nosūta kuģim, nosūtot kopiju viens otram.

2.2. Ziņojumu oriģinālus, kas nosūtīti elektroniski licences gada derīguma termiņa laikā 2.1. apakšpunkta nozīmē, uz fiziska nesēja četrdesmit piecu (45) dienu laikā pēc minētajā laikposmā veiktā pēdējā reisa beigām nosūta pastāvīgajam sekretāram. Cietās kopijas vienlaikus nosūta arī Eiropas Kopienai.

2.3. Kuģi nozvejas deklarē kuģa zvejas žurnālā saskaņā ar paraugu pielikuma 2. papildinājumā. Laikposmus, kad kuģis neatrodas Zālamana salu ūdeņos, minētajā kuģa zvejas žurnālā atzīmē ar vārdiem “Ārpus Zālamana salu EEZ”.

2.4. Attiecīgos ierakstus izdara salasāmi, un tos paraksta kuģa kapteinis.

3. Ja kāds kuģis neievēro šajā nodaļā minētos noteikumus, Zālamana salām ir tiesības līdz attiecīgo formalitāšu pabeigšanai apturēt šā kuģa licences darbību un piemērot sankcijas, ko paredz spēkā esošie Zālamana salu tiesību akti. Par to informē Eiropas Komisiju.

IV NODAĻA

JŪRNIEKU NODARBINĀŠANAS KĀRTĪBA

1. Uz katra Kopienas kuģa, kas zvejo saskaņā ar Nolīgumu, kā kuģa komandas locekli nodarbina vismaz vienu (1) Zālamana salu valstspiederīgo. Zālamana salu valstspiederīgos būtu jānodarbina saskaņā ar Zālamana salu standarta nosacījumiem attiecībā uz šo nozari.

2. Gadījumos, kad uz Eiropas Kopienas kuģiem nav iespējams kā kuģa komandas locekli nodarbināt vienu (1) Zālamana salu valstspiederīgo, kuģa īpašniekam ir jāsamaksā pilna maksa, kas atbilst divu komandas locekļu algai Zālamana salu zvejas zonas zvejas sezonā.

3. Minēto summu iemaksā valdības ieņēmumu kontā Nr 0260-002 Zālamana salu Centrālajā bankā Honiarā.

4. Kuģu īpašnieki var brīvi izvēlēties uz saviem kuģiem nodarbināmos jūrniekus no saraksta, ko iesniedz pastāvīgais sekretārs.

5. Kuģa īpašnieks vai aģents pastāvīgajam sekretāram dara zināmus to Zālamana salu jūrnieku vārdus, kuri ir pieņemti darbā uz attiecīgā kuģa, minot viņu vietu kuģa komandā.

6. Saistībā ar darbā uz Eiropas Kopienas kuģiem pieņemto jūrnieku tiesībām piemēro Starptautiskās darba organizācijas (ILO) Deklarāciju par darba pamatprincipiem un pamattiesībām. Tas jo īpaši attiecas uz apvienošanās brīvību un faktisku kolektīvo līgumu slēgšanas tiesību atzīšanu, kā arī diskriminācijas novēršanu attiecībā uz nodarbinātību un profesijām.

7. Zālamana salu jūrnieku darba līgumus, vienu kopiju izsniedzot katram parakstītājam, noslēdz starp kuģa īpašnieka aģentu/-iem un jūrniekiem un/vai viņu arodbiedrībām vai pārstāvjiem, konsultējoties ar pastāvīgo sekretāru. Šajos līgumos ir paredzētas attiecīgās sociālā nodrošinājuma garantijas, ietverot dzīvības apdrošināšanu un veselības un nelaimes gadījumu apdrošināšanu.

8. Algas Zālamana salu jūrniekiem maksā kuģu īpašnieki. Par tām pirms licences izdošanas vienojas kuģu īpašnieki vai viņu aģenti un pastāvīgais sekretārs. Tomēr Zālamana salu jūrniekiem maksājamās algas nedrīkst būt zemākas par algām, ko maksā Zālamana salu kuģu komandām, un tās nekādā gadījumā nedrīkst būt zemākas par ILO noteiktajiem standartiem.

9. Visi jūrnieki, kas ir pieņemti darbā uz Kopienas kuģiem, ziņo par savu ierašanos uz kuģa tā kapteinim vienu dienu pirms paredzētā darba sākuma. Ja kāds jūrnieks paredzētajā dienā un laikā nepaziņo par savu ierašanos uz kuģa, kuģa īpašnieks līdz ar to ir atbrīvots no pienākuma nodarbināt minēto jūrnieku.

10. Ja Zālamana salu jūrniekus nepieņem uz kuģa tādu iemeslu dēļ, kas nav iepriekšējā punktā minētie, kuģa īpašniekam cik iespējams drīz ir jāsamaksā vienotas likmes summa (par zvejas gadu), kas atbilst uz kuģa nepieņemtā jūrnieka algai.

11. Minēto summu izmanto jūrnieku/zvejnieku apmācībai Zālamana salās un to iemaksā valdības ieņēmumu kontā Nr. 0260-002 Zālamana salu Centrālajā bankā Honiarā.

V NODAĻA

TEHNISKĀS SPECIFIKĀCIJAS

Attiecībā uz zvejas aprīkojumu un tā tehniskajām specifikācijām, kā arī visiem tehniskajiem pasākumiem saistībā ar to zvejas darbībām kuģi rīkojas saskaņā ar pasākumiem un ieteikumiem, ko ir apstiprinājis Klusā okeāna Kopienas sekretariāts un “Palau Vienošanās” dalībnieki.

VI NODAĻA

NOVĒROTĀJI

1. Iesniedzot pieteikumu licences saņemšanai, par katru iesaistīto Kopienas kuģi valdības ieņēmumu kontā Nr. 0260-002 Zālamana salu Centrālajā bankā Honiarā īpaši novērotāju programmas labā iemaksā EUR 400.

Uz kuģiem, kam saskaņā ar Nolīgumu ir atļauts zvejot Zālamana salu ūdeņos, uzņem Zālamana salu ieceltus novērotājus, ievērojot šādus nosacījumus:

2.1. Ņemot vērā kuģu skaitu, kam ir atļauts zvejot Zālamana salu jurisdikcijā esošajos ūdeņos, un to resursu stāvokli, kuru zvejā ir iesaistīti šie kuģi, pastāvīgais sekretārs katru gadu nosaka tās programmas apjomu, kurā ir iesaistīti novērotāji uz kuģiem. Atbilstīgi zvejas vietas kategorijai pastāvīgais sekretārs attiecīgi nosaka to kuģu skaitu vai skaitu procentos, kuriem ir jāuzņem novērotāji.

2.2. Pastāvīgais sekretārs sastāda to kuģu sarakstu, kuriem ir jāuzņem novērotāji, un iecelto novērotāju sarakstu. Šos sarakstus pastāvīgi precizē. Tos iesniedz Eiropas Komisijai, tiklīdz tie ir sastādīti, un turpmāk ik pēc trīs mēnešiem, ja tie ir atjaunoti.

2.3. Pastāvīgais sekretārs informē attiecīgo kuģu īpašniekus vai to aģentus par gaidāmo ieceltā novērotāja ierašanos uz kuģa licences izdošanas laikā vai vēlākais piecpadsmit (15) dienas pirms novērotāja plānotās ierašanās dienas, cik iespējams drīz nosaucot viņa vārdu.

3. Laiku, ko novērotāji pavada uz kuģa, nosaka pastāvīgais sekretārs, bet parasti šis laiks nepārsniedz laiku, kas ir vajadzīgs novērotāju pienākumu izpildei. Par šo laiku pastāvīgais sekretārs informē kuģu īpašniekus vai to aģentus, darot zināmu tā ieceltā novērotāja vārdu, kuram ir jāierodas uz attiecīgā kuģa.

4. Par novērotāju uzņemšanas nosacījumiem vienojas kuģu īpašnieki vai to aģenti un pastāvīgais sekretārs.

5. Divu nedēļu laikā un brīdinot desmit dienas iepriekš, attiecīgo kuģu īpašnieki dara zināmu, kurās Zālamana salu ostās un kurās dienās tie plāno uzņemt novērotājus.

6. Ja novērotāji ierodas uz kuģa ārzemju ostā, viņu ceļošanas izmaksas sedz kuģu īpašnieki. Ja kuģis, uz kura atrodas Zālamana salu novērotājs, dodas prom no Zālamana salu zvejas zonas, ir jādara viss, lai nodrošinātu novērotāja atgriešanos Zālamana salās pēc iespējas ātrāk, attiecīgās izmaksas sedzot kuģa īpašniekam.

7. Ja novērotājs neierodas norunātajā laikā un vietā un sešu stundu laikā pēc norunātā laika, kuģa īpašnieks līdz ar to ir atbrīvots no pienākuma uzņemt novērotāju uz kuģa.

Novērotājiem uz kuģa ir kuģa virsnieku statuss. Novērotāju uzdevumi ir šādi:

8.1. novērot kuģa zvejas darbības;

8.2. pārbaudīt zvejas darbībās iesaistīto kuģu atrašanās vietas koordinātes;

8.3. ņemt bioloģiskos paraugus saskaņā ar zinātniskajām programmām;

8.4. atzīmēt izmantojamos zvejas rīkus;

8.5. pārbaudīt kuģa žurnālā reģistrētos Zālamana salu zvejas zonas nozvejas datus;

8.6. pārbaudīt, cik procentu piezvejas ir nozvejots, un novērtēt tirgum nederīgo zivju, vēžveidīgo, galvkāju un jūras zīdītāju daudzumu pa sugām;

8.7. izmantojot radiosakarus, reizi nedēļā pārraidīt nozvejas datus, ietverot uz kuģa esošo nozveju un piezveju.

9. Kapteiņi dara visu, lai garantētu novērotāju fizisko drošību un labklājību viņu pienākumu izpildes laikā.

10. Novērotājiem iespēju robežās ļauj izmantot arī visus viņu pienākumu veikšanai vajadzīgos līdzekļus. Kapteiņi ļauj novērotājiem piekļūt sakaru līdzekļiem, kas vajadzīgi viņu pienākumu izpildei, dokumentiem, kam ir tiešs sakars ar kuģa zvejas darbībām, ietverot jo īpaši kuģa žurnālu un navigācijas žurnālu, kā arī tām kuģa telpām, kurām piekļūstot, ir atvieglināta novērotāju pienākumu izpilde.

Atrodoties uz kuģa, novērotāji:

11.1. veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka viņu ierašanās un uzturēšanās uz kuģa nepārtrauc un nekavē zvejošanu;

11.2. respektē materiālus un aprīkojumu, kas atrodas uz kuģa, un visu to kuģa dokumentu konfidencialitāti, kuri atrodas uz attiecīgā kuģa.

12. Novērošanas laikposma beigās pirms nokāpšanas no kuģa novērotāji sagatavo ziņojumu par savu darbību, kas jānosūta pastāvīgajam sekretāram, bet tā kopija - Eiropas Komisijas delegācijai. Šo ziņojumu novērotāji paraksta kapteiņa klātbūtnē, kurš to var papildināt vai likt to papildināt ar būtiskiem novērojumiem, apstiprinot tos ar savu parakstu. Ziņojuma kopiju nodod kapteinim, kad novērotājs atstāj kuģi.

13. Kuģu īpašnieki sedz izmaksas, kas rodas, nodrošinot novērotājiem uz kuģa tādus pašus sadzīves apstākļus kā kuģa virsniekiem.

14. Novērotāju algu un sociālās iemaksas maksā Zālamana salu valdība.

VII NODAĻA

KUĢU IDENTIFIKĀCIJAS NODROŠINĀŠANA

1. Zvejas drošības un drošības uz jūras labā visiem kuģiem piešķir pazīšanas un identifkācijas zīmes saskaņā ar Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) apstiprinātajiem standartiem attiecībā uz zvejas kuģu pazīšanas un identifkācijas zīmēm.

2. Kuģa nosaukums būs skaidri uzrakstīts ar drukātiem latīņu alfabēta burtiem uz kuģa priekšgala un pakaļgala.

3. Kuģus, kuru nosaukums un radio izsaukuma signāls vai signāla burti nav izvietoti, kā paredzēts noteikumos, var eskortā nogādāt uz Zālamana salu ostām turpmākai apstākļu noskaidrošanai.

4. Lai atvieglinātu sakarus ar zvejas pārvaldības iestādēm, valdības pārraudzības un kārtības nodrošināšanas iestādēm, kuģu operatori nodrošina pastāvīgu starptautiskās briesmu signāla un izsaukuma radio frekvences 2 182 kHz (HF) un/vai starptautiskās drošības un un izsaukuma radio frekvences 156,8 MHz (16. kanāls, VHF-FM) monitoringu.

5. Kuģu operatori nodrošina, lai uz kuģa atrastos un būtu vienmēr pieejams nesen izdots un precīzs Starptautisko signālu kodu (INTERCO) izdevums.

VIII NODAĻA

SAKARI AR ZĀLAMANA SALU PATRUĻKUĢIEM

Sakari starp kuģiem, kam ir zvejas atļauja, un valdības patruļkuģiem notiek, izmantojot šādus starptautiskos signālu kodus.

Starptautiskie signālu kodi — to nozīme: L … Nekavējoties apstājieties SQ3 … Apstājieties vai samaziniet gaitu, vēlos uzkāpt uz jūsu kuģa QN … Nostājieties ar bortu pie mūsu kuģa labā borta QN1 … Nostājieties ar bortu pie mūsu kuģa kreisā borta TD2 … Vai jūsu kuģis ir zvejas kuģis? C … Jā N … Nē QR … Mēs nevaram nostāties ar bortu pie jūsu kuģa QP … Mēs nostāsimies ar bortu pie jūsu kuģa

IX NODAĻA

PĀRRAUDZĪBA

1. Eiropas Kopienas rīcībā ir precīzs to kuģu saraksts, kam saskaņā ar šo protokolu ir izdotas zvejas licences. Tūlīt pēc šā saraksta sastādīšanas un vienmēr, kad to precizē, šo sarakstu dara zināmu Zālamana salu iestādēm, kas atbild par zvejas vietu inspekciju.

2. Kopienas kuģus var iekļaut iepriekšējā punktā minētajā sarakstā, kad ir saņemts paziņojums par šā pielikuma 1. nodaļas 2. iedaļas 3. punktā minēto avansa maksājumu. Tad kuģu īpašnieki var saņemt minētā saraksta apstiprinātu kopiju, kas atrodas uz kuģa, aizstājot zvejas licenci līdz licences izdošanai.

3. Kārtība kuģu ienākšanai zvejas zonā un iziešanai no tās:

3.1. Kopienas kuģi paziņo pastāvīgajam sekretāram par plānoto ienākšanu Zālamana salu zvejas zonā vai iziešanu no tās vismaz 24 stundas iepriekš. Ienākot Zālamana salu zvejas zonā, kuģi informē pastāvīgo sekretāru, izmantojot faksu, e-pastu vai radiosakarus.

3.2. Ziņojot par iziešanu no zvejas zonas, kuģi dara zināmas arī savas atrašanās vietas koordinātes un uz kuģa esošās nozvejas apjomu pa sugām. Ir vēlams sniegt šo informāciju pa faksu, bet, ja tas nav iespējams tādēļ, ka uz kuģa nav faksa aparāta, to dara, izmantojot e-pastu vai radiosakarus.

3.3. Ja izrādās, ka kāds kuģis zvejo, neinformējot par to pastāvīgo sekretāru, uzskata, ka šis kuģis zvejo bez licences.

3.4. Izdodot zvejas licenci, kuģiem dara zināmus arī faksa un telefona numurus un e-pasta adreses.

4. Kontroles procedūras.

4.1. Zālamana salu zvejas zonā zvejojošo Kopienas kuģu kapteiņi atļauj uz kuģa ierasties jebkuram Zālamana salu ierēdnim, kas atbild par zvejas darbību inspekciju un kontroli, un atvieglina šo ierēdņu pienākumu izpildi.

4.2. Minētie ierēdņi neuzturas uz kuģa ilgāk nekā to prasa viņu pienākumu izpilde.

4.3. Inspekciju beidzot, kuģa kapteinim izdod apliecinošu dokumentu.

5. Zvejas kuģu arests.

5.1. Pastāvīgais sekretārs 48 stundu laikā informē Eiropas Komisijas delegāciju par visiem arestiem un sankcijām, ko Zālamana salu zvejas zonā uzliek Kopienas kuģiem.

5.2. Vienlaikus Eiropas Komisijas delegācijai īsā ziņojumā dara zināmus apstākļus un iemeslus, kas ir noveduši pie aresta.

6. Ziņojums par arestu.

6.1. Kad inspektors ir uzrakstījis ziņojumu, kuģa kapteinis to paraksta.

6.2. Paraksts neierobežo kapteiņa tiesības un jebkuru aizstāvību saistībā ar uzrādīto pārkāpumu.

6.3. Kapteinis nogādā kuģi inspektora norādītā ostā. Sīku pārkāpumu gadījumā pastāvīgais sekretārs var arestētajam kuģim atļaut turpināt zvejošanu.

7. Konsultācijas aresta gadījumā.

7.1. Apsverot jebkurus pasākumus attiecībā uz kapteini vai kuģa komandu vai jebkuru darbību saistībā ar iesaistītā kuģa kravu un aprīkojumu, izņemot pasākumus domājamā pārkāpuma pierādījumu saglabāšanai, vispirms vienas darbdienas laikā pēc aresta informācijas saņemšanas notiek konsultatīva tikšanās, kurā piedalās Eiropas Komisijas delegācija un pastāvīgais sekretārs un, iespējams, arī iesaistītās dalībvalsts pārstāvis.

7.2. Tikšanās laikā Puses apmainās ar visiem būtiskajiem dokumentiem un informāciju, kas var palīdzēt noskaidrot apstākļus saistībā ar konstatētajiem faktiem. Kuģa īpašnieku vai tā aģentu informē par tikšanās rezultātiem un visiem pasākumiem sakarā ar arestu.

8. Vienošanās aresta gadījumā.

8.1. Pirms jebkādas tiesas procedūras sākšanas tiek mēģināts risināt jautājumu par domājamo pārkāpumu ar kompromisa procedūras palīdzību. Šo procedūru pabeidz ne vēlāk kā četras (4) darbdienas pēc aresta.

8.2. Izlīguma gadījumā soda naudas lielumu nosaka atbilstīgi Zālamana salu tiesību aktu nosacījumiem.

8.3. Ja nevar vienoties par miera izlīgumu un lieta ir jāizskata kompetentā tiesu iestādē, kuģa īpašnieks iemaksā valdības ieņēmumu kontā Nr. 0260-002 Zālamana salu Centrālajā bankā Honiarā garantijas summu, kas sedz aresta izmaksas, soda naudu un kompensācijas, ko pienāktos maksāt par pārkāpumu atbildīgajām pusēm.

8.4. Bankas garantija nav atsaucama pirms tiesas procedūru pabeigšanas. To atbrīvo, ja tiesas procedūras beidzas bez notiesājoša lēmuma. Notiesājoša lēmuma gadījumā, ja piespriestā soda nauda ir mazāka par iemaksāto garantijas summu, Finanšu ministrijas pastāvīgais sekretārs atbrīvo pārmaksāto starpību.

8.5. Kuģi atbrīvo un tā komandai dod atļauju atstāt ostu, ja:

— ir izpildītas izlīguma saistības vai

— gaidot tiesas procedūru pabeigšanu, ir iemaksāta 8.3. punktā minētā bankas garantija un to ir akceptējis pastāvīgais sekretārs.

9. Nozvejas pārkraušana.

9.1. Kopienas kuģi, kas vēlas pārkraut nozvejas Zālamana salu ūdeņos, tos pārkrauj Zālamana salu norādītās ostās.

9.2. Minēto kuģu īpašnieki vismaz 48 stundas iepriekš sniedz pastāvīgajam sekretāram šādu informāciju:

— to zvejas kuģu nosaukumi, kuri pārkrauj nozveju,

— kravas kuģu nosaukumi,

— pārkraujamo nozvejas daudzums tonnās pa sugām,

— pārkraušanas diena.

9.3. Pārkraušanu uzskata par iziešanu no Zālamana salu zvejas zonas. Tādēļ kuģiem ir jāiesniedz pastāvīgajam sekretāram ziņojumi par nozveju un jāpaziņo par plānoto zvejas turpināšanu vai iziešanu no Zālamana salu zvejas zonas.

9.4. Jebkura nozvejas pārkraušana, kas nenotiek saskaņā ar minētajiem nosacījumiem, Zālamana salu zvejas zonā ir aizliegta. Personām, kas pārkāpj šos noteikumus, uzliek sankcijas saskaņā ar Zālamana salu tiesību aktiem.

Kopienas zvejas kuģu kapteiņi, no kuru kuģiem Zālamana salu ostās veic izkraušanu krastā vai pārkraušanu, nekavē un atvieglina minēto darbību pārbaudes, ko veic Zālamana salu inspektori. Pēc inspekcijas pabeigšanas kuģu kapteiņiem izsniedz apliecinošu dokumentu.

Pielikuma papildinājumi

1. Licences pieteikuma veidlapa.

2. Kuģa zvejas žurnāls.

1. papildinājums

Pielikuma 2. a papildinājums

2. b papildinājums