LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 44/1

REGLAMENTS

16. izdevums

2004. jūlijs

Piezīme lasītājiem

Jebkura atsauce uz personu vīriešu dzimtē attiecas arī uz personu sieviešu dzimtē un otrādi, ja vien tekstā nav skaidras norādes uz pretējo.

Kursīvā doti Reglamenta komentāri (201. panta nozīmē).

SATURA RĀDĪTĀJS

I SADAĻA DEPUTĀTI, PARLAMENTA STRUKTŪRVIENĪBAS UN POLITISKĀS GRUPAS

1. NODAĻA EIROPAS PARLAMENTA DEPUTĀTI

1. pants Eiropas Parlaments

2. pants Neatkarība pilnvaru īstenošanas laikā

3. pants Pilnvaru pārbaude

4. pants Deputātu pilnvaru laiks

5. pants Privilēģijas un neaizskaramība

6. pants Neaizskaramības atcelšana

7. pants Ar neaizskaramību saistītās procedūras

8. pants Izdevumu atlīdzināšana un piemaksas

9. pants Rīcības kodekss

10. pants Iekšējā izmeklēšana, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF)

2. NODAĻA AMATPERSONAS

11. pants Vecākais deputāts

12. pants Kandidātu izvirzīšanas vispārīgie noteikumi

13. pants Parlamenta priekšsēdētāja ievēlēšana — atklāšanas runa

14. pants Priekšsēdētāja vietnieku ievēlēšana

15. pants Kvestoru ievēlēšana

16. pants Amata pilnvaru laiks

17. pants Brīvas vietas

18. pants Priekšlaicīga pilnvaru izbeigšana

3. NODAĻA STRUKTŪRVIENĪBAS UN PIENĀKUMI

19. pants Parlamenta priekšsēdētāja pienākumi

20. pants Priekšsēdētāja vietnieku pienākumi

21. pants Prezidija sastāvs

22. pants Prezidija pienākumi

23. pants Priekšsēdētāju konferences sastāvs

24. pants Priekšsēdētāju konferences pienākumi

25. pants Kvestoru pienākumi

26. pants Komiteju priekšsēdētāju konference

27. pants Delegāciju vadītāju konference

28. pants Prezidija un Priekšsēdētāju konferences lēmumu publiskums

4. NODAĻA POLITISKĀS GRUPAS

29. pants Politisko grupu izveidošana

30. pants Politisko grupu darbība un tiesiskais stāvoklis

31. pants Pie politiskajām grupām nepiederošie deputāti

32. pants Vietu sadalījums sēžu zālē

II SADAĻA LIKUMDOŠANAS, BUDŽETA UN CITAS PROCEDŪRAS

1. NODAĻA LIKUMDOŠANAS PROCEDŪRAS — VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

33. pants Komisijas likumdošanas un darba programma

34. pants Pamattiesību, subsidiaritātes un proporcionalitātes principu, tiesiskuma un finansiālās ietekmes ievērošanas pārbaude

35. pants Juridiskā pamata pārbaude

36. pants Finansiālās atbilstības pārbaude

37. pants Piekļuve dokumentiem un Parlamenta informēšana

38. pants Parlamenta pārstāvība Padomes sēdēs

39. pants EK līguma 192. pantā paredzētā iniciatīva

40. pants Normatīvo dokumentu izskatīšana

41. pants Dalībvalsts izteikto ierosinājumu apspriešana

2. NODAĻA PROCEDŪRA KOMITEJĀ

42. pants Normatīvi ziņojumi

43. pants Vienkāršota procedūra

44. pants Nenormatīvi ziņojumi

45. pants Patstāvīgi ziņojumi

46. pants Komiteju atzinumi

47. pants Komiteju ciešāka sadarbība

48. pants Ziņojumu izstrādāšana

3. NODAĻA PIRMAIS LASĪJUMS

Izskatīšana komitejā

49. pants Komisijas priekšlikuma grozījumi

50. pants Komisijas un Padomes nostāja attiecībā uz grozījumiem

Izskatīšana plenārsēdē

51. pants Pirmā lasījuma pabeigšana

52. pants Komisijas priekšlikuma noraidīšana

53. pants Komisijas priekšlikuma grozījumu pieņemšana

Pārraudzības procedūra

54. pants Parlamenta atzinuma pārraudzība

55. pants Atkārtota iesniegšana Parlamentam

56. pants Saskaņošanas procedūra, kas noteikta 1975. gada Kopīgajā deklarācijā

4. NODAĻA OTRAIS LASĪJUMS

Izskatīšana komitejā

57. pants Padomes kopējās nostājas paziņošana

58. pants Termiņu pagarināšana

59. pants Nodošana atpakaļ atbildīgajai komitejai un izskatīšanas procedūra

Izskatīšana plenārsēdē

60. pants Otrā lasījuma pabeigšana

61. pants Padomes kopējās nostājas noraidīšana

62. pants Padomes kopējās nostājas grozījumi

5. NODAĻA TREŠAIS LASĪJUMS

Samierināšana

63. pants Samierināšanas komitejas sasaukšana

64. pants Delegācija Samierināšanas komitejā

Izskatīšana plenārsēdē

65. pants Kopīgais projekts

6. NODAĻA LIKUMDOŠANAS PROCEDŪRAS PABEIGŠANA

66. pants Vienošanās pirmajā lasījumā

67. pants Vienošanās otrajā lasījumā

68. pants Pieņemto tiesību aktu parakstīšana

7. NODAĻA BUDŽETA PROCEDŪRAS

69. pants Kopbudžets

70. pants Komisijas budžeta izpildes apstiprināšana

71. pants Citas budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras

72. pants Parlamenta veiktā budžeta izpildes kontrole

8. NODAĻA IEKŠĒJĀS BUDŽETA PROCEDŪRAS

73. pants Parlamenta tāme

74. pants Pilnvaras uzņemties un segt izdevumus

9. NODAĻA PIEKRIŠANAS PROCEDŪRA

75. pants Piekrišanas procedūra

10. NODAĻA CIEŠĀKA SADARBĪBA

76. pants Procedūras Parlamentā

11. NODAĻA CITAS PROCEDŪRAS

77. pants Atzinumu sniegšanas procedūra EK līguma 122. panta nozīmē

78. pants Sociālā dialoga procedūras

79. pants Procedūras brīvprātīgu vienošanos izskatīšanai

80. pants Kodifikācija

81. pants Īstenošanas noteikumi

12. NODAĻA LĪGUMI UN STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

82. pants Pievienošanās līgumi

83. pants Starptautiski nolīgumi

84. pants Procedūras, kas pamatojas uz EK līguma 300. pantu, piemērojot uz laiku vai pārtraucot starptautisku nolīgumu vai izstrādājot Kopienas kopējo nostāju struktūrā, kura izveidota ar starptautisku nolīgumu

13. NODAĻA EIROPAS SAVIENĪBAS ĀRĒJA PĀRSTĀVĪBA UN KOPĒJĀ ĀRPOLITIKA UN DROŠĪBAS POLITIKA

85. pants Kopējās ārpolitikas un drošības politikas Augstā pārstāvja iecelšana

86. pants Kopējās ārpolitikas un drošības politikas īpašo pārstāvju iecelšana

87. pants Kopējās ārpolitikas un drošības politikas Augstā pārstāvja un citu īpašo pārstāvju paziņojumi

88. pants Starptautiska pārstāvība

89. pants Apspriešanās ar Parlamentu un tā informēšana saistībā ar kopējo ārpolitiku un drošības politiku

90. pants Ieteikumi saistībā ar kopējo ārpolitiku un drošības politiku

91. pants Cilvēktiesību pārkāpumi

14. NODAĻA POLICIJAS UN TIESU IESTĀŽU SADARBĪBA KRIMINĀLLIETĀS

92. pants Parlamenta informēšana par policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās

93. pants Apspriešanās ar Parlamentu par policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās

94. pants Ieteikumi par policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās

15. NODAĻA PAMATPRINCIPU NEIEVĒROŠANA DALĪBVALSTĪ

95. pants Pārkāpuma konstatēšana

III SADAĻA DARBA PĀRREDZAMĪBA

96. pants Parlamenta darbības pārredzamība

97. pants Publiska piekļuve dokumentiem

IV SADAĻA ATTIECĪBAS AR CITĀM STRUKTŪRVIENĪBĀM

1. NODAĻA AMATPERSONU IECELŠANA

98. pants Komisijas priekšsēdētāja ievēlēšana

99. pants Komisijas ievēlēšana

100. pants Priekšlikums izteikt neuzticību Komisijai

101. pants Revīzijas palātas locekļu iecelšana

102. pants Eiropas Centrālās bankas valdes locekļu iecelšana

2. NODAĻA PAZIŅOJUMI

103. pants Komisijas, Padomes un Eiropadomes paziņojumi

104. pants Komisijas pieņemto lēmumu izskaidrošana

105. pants Revīzijas palātas paziņojumi

106. pants Eiropas Centrālās bankas paziņojumi

107. pants Ieteikumi par ekonomikas politikas galvenajām pamatnostādnēm

3. NODAĻA JAUTĀJUMI PADOMEI, KOMISIJAI UN EIROPAS CENTRĀLAJAI BANKAI

108. pants Mutiskas atbildes uz jautājumiem ar tām sekojošām debatēm

109. pants Jautājumu laiks

110. pants Rakstiski jautājumi

111. pants Rakstiski jautājumi Eiropas Centrālajai bankai

4. NODAĻA CITU IESTĀŽU ZIŅOJUMI

112. pants Citu iestāžu gada un pārējie ziņojumi

5. NODAĻA REZOLŪCIJAS UN IETEIKUMI

113. pants Rezolūciju priekšlikumi

114. pants Ieteikumi Padomei

115. pants Debates par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem

116. pants Rakstiskas deklarācijas

117. pants Apspriešanās ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju

118. pants Apspriešanās ar Reģionu komiteju

119. pants Pieprasījumi Eiropas aģentūrām

6. NODAĻA IESTĀŽU NOLĪGUMI

120. pants Iestāžu nolīgumi

7. NODAĻA PRASĪBAS EIROPAS KOPIENU TIESĀ

121. pants Prasības iesniegšana Eiropas Kopienu Tiesā

122. pants Sekas, kas rodas, ja Padome nepieņem lēmumu pēc tam, kad tās kopējā nostāja ir apstiprināta saskaņā ar sadarbības procedūru

V SADAĻA ATTIECĪBAS AR VALSTU PARLAMENTIEM

123. pants Informācijas apmaiņa, saziņa un savstarpēja nodrošināšana

124. pants Eiropas Kopienas lietu komiteju konference (COSAC)

125. pants Parlamentu konference

VI SADAĻA GADSKĀRTĒJĀS SESIJAS

1. NODAĻA PARLAMENTA GADSKĀRTĒJĀS SESIJAS

126. pants Parlamenta sasaukums, gadskārtējās sesijas, sesijas, sēdes

127. pants Parlamenta sasaukšana

128. pants Sanāksmes vieta

129. pants Piedalīšanās sēdēs

2. NODAĻA PARLAMENTA DARBA NORISE

130. pants Darba kārtības projekts

131. pants Plenārsēdes procedūra, ja nav grozījumu un debašu

132. pants Darba kārtības apstiprināšana un grozīšana

133. pants Ārkārtas debates

134. pants Steidzami gadījumi

135. pants Kopīga apspriešana

136. pants Termiņi

3. NODAĻA SĒŽU NORISES VISPĀRĒJIE NOTEIKUMI

137. pants Pieeja sēžu zālei

138. pants Valodas

139. pants Pārejas noteikumi

140. pants Dokumentu izplatīšana

141. pants Uzstāšanās laika piešķiršana un runu saturs

142. pants Uzstāšanās laika sadale

143. pants Runātāju saraksts

144. pants Vienu minūti ilgas uzstāšanās

145. pants Personiski paziņojumi

146. pants Kārtība sēžu zālē

147. pants Deputātu izraidīšana

148. pants Traucējumi sēdes darbā

4. NODAĻA KVORUMS UN BALSOŠANA

149. pants Kvorums

150. pants Grozījumu iesniegšana un to izklāsts

151. pants Grozījumu pieņemamība

152. pants Balsošanas kārtība

153. pants Vienāds balsu sadalījums

154. pants Balsošanas pamatprincipi

155. pants Balsošanas kārtība par grozījumiem

156. pants Plenārsēdes laikā iesniegto grozījumu izskatīšana komitejās

157. pants Balsošana pa daļām

158. pants Balsstiesības

159. pants Balsošana

160. pants Balsošana pēc saraksta

161. pants Elektroniskā balsošana

162. pants Aizklātā balsošana

163. pants Balsojuma skaidrojums

164. pants Balsojuma apstrīdēšana

5. NODAĻA DEPUTĀTU UZSTĀŠANĀS PAR PROCEDŪRAS JAUTĀJUMIEM

165. pants Priekšlikumi attiecībā uz darba kārtību

166. pants Reglamenta neievērošana

167. pants Jautājuma nepieņemamība

168. pants Nodošana atpakaļ komitejai

169. pants Debašu slēgšana

170. pants Debašu vai balsošanas atlikšana

171. pants Sēdes pārtraukšana vai slēgšana

6. NODAĻA PARLAMENTA DARBA PUBLISKUMS

173. pants Stenogramma

VII SADAĻA KOMITEJAS UN DELEGĀCIJAS

1. NODAĻA IZVEIDE UN KOMPETENCES

174. pants Pastāvīgo komiteju izveide

175. pants Pagaidu komiteju izveide

176. pants Izmeklēšanas komitejas

177. pants Komiteju sastāvs

178. pants Aizstājēji

179. pants Komiteju pienākumi

180. pants Par pilnvaru pārbaudi atbildīgā komiteja

181. pants Apakškomitejas

182. pants Komiteju biroji

2. NODAĻA KOMITEJAS — DARBĪBA

183. pants Komitejas sanāksmes

184. pants Komitejas sanāksmju protokoli

185. pants Balsošana komitejā

186. pants Noteikumi par plenārsēdi, kurus piemēro komitejā

187. pants Jautājumu laiks komitejā

3. NODAĻA PARLAMENTU SADARBĪBAS DELEGĀCIJAS

188. pants Parlamentu sadarbības delegāciju izveidošana un to pienākumi

189. pants Sadarbība ar Eiropas Padomes Parlamentāro asambleju

190. pants Apvienotās parlamentārās komitejas

VIII SADAĻA LŪGUMRAKSTI

191. pants Tiesības iesniegt lūgumrakstus

192. pants Lūgumrakstu izskatīšana

193. pants Lūgumrakstu publiskums

IX SADAĻA OMBUDS

194. pants Ombuda iecelšana

195. pants Ombuda darbība

196. pants Ombuda atlaišana

X SADAĻA PARLAMENTA ĢENERĀLSEKRETARIĀTS

197. pants Ģenerālsekretariāts

XI SADAĻA EIROPAS LĪMEŅA POLITISKO PARTIJU KOMPETENCES

198. pants Parlamenta priekšsēdētāja kompetence

199. pants Prezidija kompetence

200. pants Atbildīgās komitejas un Parlamenta plenārsēdes kompetences

XII SADAĻA REGLAMENTA PIEMĒROŠANA UN GROZĪŠANA

201. pants Reglamenta piemērošana

202. pants Reglamenta grozīšana

XIII SADAĻA DAŽĀDI NOTEIKUMI

203. pants Neizskatīti jautājumi

204. pants Pielikumu struktūra

I PIELIKUMS Reglamenta 9. panta 1. punkta piemērošanas noteikumi — pārredzamība un deputātu finansiālās intereses

II PIELIKUMS Reglamenta 109. pantā noteiktā jautājumu laika norise

III PIELIKUMS Pamatnostādnes un vispārējie kritēriji, kas jāievēro, izraugoties tēmas iekļaušanai darba kārtībā debatēm par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem saskaņā ar 115. pantu

IV PIELIKUMS Eiropas Savienības kopbudžeta un budžeta papildinājumu izskatīšanas procedūra

V PIELIKUMS Procedūra, kas jāpiemēro, lai izskatītu un pieņemtu lēmumus par budžeta izpildes apstiprināšanu

VI PIELIKUMS Pastāvīgo parlamentāro komiteju kompetences

VII PIELIKUMS Konfidenciāli un slepeni dokumenti un informācija

VIII PIELIKUMS Sīki izstrādāti noteikumi attiecībā uz Eiropas Parlamenta izmeklēšanas tiesību izmantošanu

IX PIELIKUMS Reglamenta 9. panta 2. punkta piemērošanas noteikumi — Eiropas Parlamentā akreditētie lobisti

X PIELIKUMS Ombuda pienākumu pildīšana

XI PIELIKUMS Iekšējā izmeklēšana saistībā ar krāpšanas, korupcijas un citas Kopienas interesēm kaitējošas prettiesiskas darbības novēršanu

XII PIELIKUMS Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošana

XIII PIELIKUMS Pamatnolīgums par Eiropas Parlamenta un Komisijas attiecībām

XIV PIELIKUMS Eiropas Komisijas darba un likumdošanas programma

XV PIELIKUMS Dokumenti, kas tieši pieejami caur reģistru

XVI PIELIKUMS Regula (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi dokumentiem

I SADAĻA

DEPUTĀTI, PARLAMENTA STRUKTŪRVIENĪBAS UN POLITISKĀS GRUPAS

1. NODAĻA

EIROPAS PARLAMENTA DEPUTĀTI

1. Pants

Eiropas Parlaments

1. Eiropas Parlaments ir asambleja, kas ievēlēta saskaņā ar Līgumiem, ar 1976. gada 20. septembra Aktu par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās un saskaņā ar valstu tiesību aktiem, kuri pieņemti atbilstoši Līgumiem.

2. Parlamentā ievēlētos pārstāvjus dēvē šādi:

“Diputados al Parlamento Europeo” spāņu valodā,

“Poslanci Evropského parlamentu” čehu valodā,

“Medlemmer af Europa-Parlamentet” dāņu valodā,

“Mitglieder des Europäischen Parlaments” vācu valodā,

“Euroopa Parlamendi liikmed” igauņu valodā,

“Βoυλευτές τoυ Ευρωπαϊκoύ Κoιvoβoυλίoυ” grieķu valodā,

“Members of the European Parliament” angļu valodā,

“Députés au Parlement européen” franču valodā,

“Diputati al Parlamento europeo” itāliešu valodā,

“Eiropas Parlamenta deputāti” latviešu valodā,

“Europos Parlamento nariai” lietuviešu valodā,

“Európai Parlamenti Képviselők” ungāru valodā,

“Membru tal-Parlament Ewropew” maltiešu valodā,

“Leden van het Europees Parlement” holandiešu valodā,

“Posłowie do Parlamentu Europejskiego” poļu valodā,

“Deputados ao Parlamento Europeu” portugāļu valodā,

“Poslanci Európskeho parlamentu” slovāku valodā,

“Poslanci Evropskega parlamenta” slovēņu valodā,

“Euroopan parlamentin jäsenet” somu valodā,

“Ledamöter av Europaparlamentet” zviedru valodā.

2. Pants

Neatkarība pilnvaru īstenošanas laikā

Eiropas Parlamenta deputāti īsteno savas pilnvaras neatkarīgi. Viņi neseko nekādiem norādījumiem un nepilda saistošus uzdevumus.

3. Pants

Pilnvaru pārbaude

1. Pamatojoties uz atbildīgās komitejas ziņojumu, Parlaments nekavējoties pārbauda pilnvaras un nosaka, vai katra jaunievēlētā deputāta mandāts ir derīgs, kā arī izskata iespējamās domstarpības, kas var rasties saistībā ar 1976. gada 20. septembra Akta noteikumiem, izņemot tās domstarpības, kuras rodas saistībā ar dalībvalstu vēlēšanu likumiem.

2. Atbildīgās komitejas ziņojums ir balstīts uz katras dalībvalsts oficiālu paziņojumu par vēlēšanu rezultātiem, minot ievēlēto kandidātu vārdus, kā arī iespējamo aizstājēju vārdus vēlēšanu rezultātu secībā.

Deputāta mandātu var apstiprināt tikai pēc tam, kad deputāts ir iesniedzis rakstisku deklarāciju saskaņā ar 1976. gada 20. septembra Akta 7. pantu un Reglamenta I pielikumu.

Parlaments, pamatojoties uz atbildīgās komitejas ziņojumu, jebkurā brīdī var izšķirt strīdīgo jautājumu par kāda deputāta mandāta derīgumu.

3. Ja kādu deputātu pilnvaro tāpēc, ka tajā pašā vēlēšanu sarakstā esošie kandidāti ir atteikušies, komiteja, kurai uzdots pārbaudīt pilnvaras, nodrošina, lai atteikšanās noritētu saskaņā ar 1976. gada 20. septembra Akta burtu un garu, kā arī saskaņā ar Reglamenta 4. panta 3. punktu.

4. Atbildīgā komiteja nodrošina, lai Eiropas Savienības dalībvalstu vai Eiropas Savienības iestādes nekavējoties paziņotu Parlamentam visu informāciju, kas var ietekmēt deputāta pienākumu pildīšanu Eiropas Parlamentā vai aizvietotāju secību, minot dienu, kad pilnvaras stājas spēkā, ja deputātu ieceļ.

Kad dalībvalstu attiecīgās iestādes uzsāk procedūru, kas var beigties ar deputāta pilnvaru atņemšanu, Parlamenta priekšsēdētājs prasa, lai viņu regulāri informē par procedūras virzību. Parlamenta priekšsēdētājs nodod šo jautājumu atbildīgajai komitejai, pēc kuras priekšlikuma Parlaments var pieņemt nostāju šajā jautājumā.

5. Kamēr deputāta pilnvaras nav pārbaudītas vai kamēr nav pieņemts lēmums par strīdīgo jautājumu, deputāti darbojas Parlamentā un tā struktūrvienībās un īsteno visas tiesības.

6. Katra Parlamenta pilnvaru laika sākumā Parlamenta priekšsēdētājs aicina dalībvalstu kompetentās iestādes paziņot Parlamentam jebkuru informāciju, kas attiecas uz šī panta piemērošanu.

4. Pants

Deputātu pilnvaru laiks

1. Deputāta pilnvaru laiks sākas un beidzas saskaņā ar 1976. gada 20. septembra Akta noteikumiem. Pilnvaru laiks beidzas arī tad, ja deputāts ir miris vai atkāpjas.

2. Deputāti turpina pildīt savus pienākumus, līdz sasauc Parlamenta pirmo sēdi pēc vēlēšanām.

3. Deputāts paziņo Parlamenta priekšsēdētājam par savu atkāpšanos un norāda dienu, kad tā stājas spēkā, kas nedrīkst būt vēlāk kā trīs mēnešus pēc paziņojuma iesniegšanas; iesniegums ir jānoformē kā protokols, ko sastāda ģenerālsekretāra vai viņa pārstāvja klātbūtnē, paraksta ģenerālsekretārs vai viņa pārstāvis un attiecīgais deputāts un ko nekavējoties iesniedz atbildīgajai komitejai, kura to iekļauj savā darba kārtībā pirmajā sanāksmē pēc šī dokumenta saņemšanas.

Ja atbildīgā komiteja uzskata, ka atkāpšanās nav savienojama ar 1976. gada 20. septembra Akta burtu vai garu, tā informē Parlamentu, lai tas izlemj, vai deputāta vieta ir atbrīvojusies.

Pretējā gadījumā paziņo, ka vieta ir brīva, sākot ar dienu, kuru deputāts norādījis protokolā par atkāpšanos. Par šo jautājumu Parlamentā nebalso.

Ir ieviesta vienkāršota procedūra dažos ārkārtas gadījumos, kad viena vai vairākas sesijas notiek laikā starp deputāta atkāpšanos un atbildīgās komitejas pirmo sanāksmi un kad politiskā grupa, pie kuras piederējis deputāts, kas ir atkāpies, nevar dabūt aizstājēju, jo nav bijis paziņojuma par vietas atbrīvošanos. Atbildīgās komitejas referentam, kuram šie jautājumi ir uzticēti, šī procedūra piešķir pilnvaras nekavējoties izskatīt atbilstoši noformētu atkāpšanās iesniegumu un gadījumos, kad kavēšanās lietas izskatīšanā varētu radīt sarežģījumus, griezties pie komitejas priekšsēdētāja, lai saskaņā ar 3. punktu viņš:

— komitejas vārdā informē Parlamenta priekšsēdētāju, ka deputāta vieta ir atbrīvojusies, vai,

— sasauc komitejas ārkārtas sanāksmi, lai izskatītu referenta konstatētos sarežģījumus.

4. Parlamentam ziņo par atšķirībām, ko rada katras dalībvalsts tiesību akti, un Parlaments tās ņem vērā.

Ja dalībvalstu vai Eiropas Savienības kompetentās iestādes vai attiecīgais deputāts ziņo Parlamenta priekšsēdētājam par iecelšanu amatā, kas nav savienojams ar Eiropas Parlamenta deputāta pienākumu pildīšanu, Parlamenta priekšsēdētājs par to informē Parlamentu, kurš paziņo, ka vieta ir atbrīvojusies.

5. Dalībvalstu vai Eiropas Savienības iestādes informē Parlamentu par visiem uzdevumiem, ko tās ir paredzējušas deputātam uzticēt. Parlamenta priekšsēdētājs uzdod atbildīgajai komitejai izskatīt, vai paredzamais uzdevums ir savienojams ar 1976. gada 20. septembra Akta burtu un garu. Parlamenta priekšsēdētājs paziņo šīs komitejas secinājumus Parlamentam, deputātam un attiecīgajām iestādēm.

6. Par deputāta pilnvaru izbeigšanās un brīvas vietas parādīšanās dienu uzskata:

— ja deputāts atkāpjas — dienu, kurā Parlaments saskaņā ar atkāpšanās protokolu ir paziņojis, ka vieta ir brīva,

— ja saskaņā ar attiecīgās valsts vēlēšanu likumu vai saskaņā ar 1976. gada 20. septembra Akta 7. pantu deputāts ieņem ar Eiropas Parlamenta deputāta mandātu nesavienojamu amatu — dienu, kuru norādījušas dalībvalstu vai Eiropas Savienības valstu kompetentās iestādes vai pats deputāts.

7. Kad Parlaments paziņo, ka ir radusies brīva vieta, par to informē attiecīgo dalībvalsti.

8. Ja apstrīd tāda deputāta mandāta derīgumu, kura pilnvaras ir pārbaudītas, šo jautājumu nodod atbildīgajai komitejai, kuras uzdevums ir nekavējoties, bet ne vēlāk kā nākamās sesijas sākumā sagatavot ziņojumu Parlamentam.

9. Parlaments patur sev tiesības izskatīto mandātu pasludināt par nederīgu vai atbrīvojušos deputāta vietu neizsludināt, ja deputāta mandāta apstiprināšana vai atkāpšanās ir notikusi būtiskas kļūdas vai maldības dēļ.

5. Pants

Privilēģijas un neaizskaramība

1. Deputāti izmanto privilēģijas un neaizskaramību atbilstoši Protokolam par privilēģijām un neaizskaramību Eiropas Kopienās.

2. Saņēmis oficiālu paziņojumu par deputātu ievēlēšanu, Parlamenta priekšsēdētājs izsniedz viņiem ceļošanas atļauju, kas ļauj brīvi pārvietoties dalībvalstīs.

3. Deputātiem ir tiesības iepazīties ar jebkuriem dokumentiem, kas ir Parlamenta vai kādas komitejas rīcībā, izņemot personas lietas un privātos kontus, kuri pieejami tikai attiecīgajiem deputātiem. Atkāpes no šiem noteikumiem attiecībā uz dokumentiem, kuriem var liegt publisku piekļuvi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (2), ir izklāstītas Reglamenta VII pielikumā.

6. Pants

Neaizskaramības atcelšana

1. Īstenojot savas pilnvaras attiecībā uz privilēģijām un neaizskaramību, Parlamenta mērķis ir pirmām kārtām saglabāt savu demokrātiskas likumdevējas asamblejas integritāti un nodrošināt deputātu neatkarību, viņiem veicot savus pienākumus.

2. Par visiem Parlamenta priekšsēdētājam adresētajiem dalībvalsts kompetentas iestādes pieprasījumiem atcelt deputāta neaizskaramību paziņo plenārsēdē, un tos nodod atbildīgajai komitejai.

3. Par visiem Parlamenta priekšsēdētājam adresētajiem deputātu vai bijušo deputātu pieprasījumiem aizstāvēt deputāta neaizskaramību un privilēģijas paziņo plenārsēdē, un tos nodod atbildīgajai komitejai.

Deputātu vai bijušo deputātu var pārstāvēt cits deputāts. Cits deputāts nevar to pieprasīt bez attiecīgā deputāta piekrišanas.

4. Ja deputāts ir aizturēts vai viņam ir liegta pārvietošanās brīvība, acīm redzami pārkāpjot viņa privilēģijas un neaizskaramību, Parlamenta priekšsēdētājs pēc apspriešanās ar atbildīgās komitejas priekšsēdētāju un referentu var steidzamā kārtā izteikt ierosinājumu apstiprināt attiecīgā deputāta privilēģijas un neaizskaramību. Savu ierosinājumu Parlamenta priekšsēdētājs dara zināmu komitejai un informē Parlamentu.

7. Pants

Ar neaizskaramību saistītās procedūras

1. Atbildīgā komiteja nekavējoties un iesniegšanas secībā izskata pieprasījumus atcelt vai aizstāvēt neaizskaramību un privilēģijas.

2. Atbildīgā komiteja iesniedz lēmuma priekšlikumu, kurā ir tikai ieteikums pieņemt vai noraidīt pieprasījumu atcelt neaizskaramību vai aizstāvēt neaizskaramību un privilēģijas.

3. Komiteja var pieprasīt, lai attiecīgā iestāde tai iesniedz visu informāciju un ziņas, ko tā uzskata par vajadzīgām, lai izlemtu par neaizskaramības atcelšanu vai aizstāvēšanu. Attiecīgajam deputātam dod iespēju sniegt paskaidrojumus, viņš var iesniegt tik daudz dokumentu vai cita veida rakstisku apliecinājumu, cik viņš uzskata par vajadzīgu. Viņu var pārstāvēt cits deputāts.

4. Ja pieprasījums atcelt neaizskaramību attiecas uz vairākiem apsūdzības punktiem, par katru no tiem var pieņemt atsevišķu lēmumu. Izņēmuma kārtā komiteja savā ziņojumā var ierosināt, lai neaizskaramības atcelšana attiecas vienīgi uz kriminālvajāšanu un ka līdz galīgā sprieduma pasludināšanai pret deputātu nedrīkst piemērot apcietinājumu vai kādu citu līdzekli, kas viņam liegtu pildīt pienākumus, kurus paredz viņa pilnvaras.

5. Ja deputātam jāierodas tiesā kā lieciniekam vai ekspertam, neaizskaramības atcelšana nav jāpieprasa, ja:

— deputātam nav jāierodas tiesā tajā dienā un laikā, kas viņam liedz vai kavē pildīt deputāta pienākumus, vai arī ja viņš var iesniegt rakstisku vai jebkādu citu paziņojumu, kurš viņam netraucē veikt deputāta pienākumus,

— deputātam nav jāliecina par informāciju, ko viņš ieguvis konfidenciālā veidā, pildot savus pienākumus, un ko viņš neuzskata par vajadzīgu izpaust.

6. Privilēģiju vai neaizskaramības aizstāvēšanas gadījumos komiteja precizē, vai šie apstākļi rada administratīva vai citāda veida šķēršļus deputāta pārvietošanās brīvībai, viņam ierodoties Parlamenta sanāksmju vietā vai to atstājot, no vienas puses, un viedokļa paušanai vai balsošanai savu pienākumu pildīšanas laikā, no otras puses, vai arī tie ir pielīdzināmi Protokola par privilēģijām un neaizskaramību 10. panta aspektiem, kas izriet no attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem, un iesniedz atbildīgajai iestādei priekšlikumu izdarīt vajadzīgos secinājumus.

7. Komiteja var izteikt pamatotu atzinumu par attiecīgās iestādes kompetenci un par pieprasījuma pieņemamību, taču tā nekādā gadījumā neizsakās par deputāta vainīgumu vai nevainīgumu un par to, vai ir nepieciešama kriminālvajāšana par uzskatiem vai darbībām, kas deputātam piedēvēti, pat tad ne, ja pieprasījuma izskatīšana ļauj komitejai iegūt detalizētas ziņas par lietas materiāliem.

8. Komitejas ziņojumu iekļauj darba kārtības sākumā pirmajā sanāksmē pēc pieprasījuma iesniegšanas. Par lēmuma priekšlikumu vai priekšlikumiem grozījumus neiesniedz.

Debatēs min vienīgi tos apsvērumus, kuri liek pieņemt vai noraidīt katru priekšlikumu atcelt, saglabāt vai aizstāvēt privilēģiju vai neaizskaramību.

Neskarot 145. pantu, deputāts, par kura privilēģijām un neaizskaramību spriež, debatēs nepiedalās.

Par ziņojumā iekļauto lēmuma projektu vai projektiem balso uzreiz pēc debatēm.

Kad Parlaments šo jautājumu ir izskatījis, notiek balsošana par katru ziņojumā iekļauto priekšlikumu atsevišķi. Ja kādu priekšlikumu noraida, uzskata, ka ir pieņemts pretējs lēmums.

9. Parlamenta pieņemto lēmumu Parlamenta priekšsēdētājs nekavējoties dara zināmu attiecīgajam deputātam un attiecīgās dalībvalsts kompetentajai iestādei un prasa informāciju par lietas virzību un par visiem no tās izrietošajiem tiesas nolēmumiem. Tiklīdz Parlamenta priekšsēdētājs ir saņēmis šādu informāciju, viņš to paziņo Parlamentam tādā veidā, kādu uzskata par vispiemērotāko, vajadzības gadījumā - pēc apspriešanās ar atbildīgo komiteju,

10. Ja Parlamenta priekšsēdētājs īsteno tiesības, kuras noteiktas 6. panta 4. punktā, atbildīgā komiteja Parlamenta priekšsēdētāja iniciatīvu ņem vērā nākamās sanāksmes laikā. Vajadzības gadījumā komiteja var sagatavot ziņojumu iesniegšanai Parlamentā.

11. Komiteja šos jautājumus risina un visus saņemtos dokumentus izskata, ievērojot visstingrākās konfidencialitātes prasības.

12. Pēc apspriešanās ar dalībvalstīm komiteja var sastādīt indikatīvu sarakstu ar tām dalībvalstu iestādēm, kuras ir tiesīgas iesniegt prasību par deputāta neaizskaramības atcelšanu.

13. Jebkuru prasību attiecībā uz deputāta privilēģiju vai neaizskaramības piemērošanu, ko iesniegusi kompetenta iestāde, izskata saskaņā ar iepriekš minētajiem noteikumiem.

8. Pants

Izdevumu atlīdzināšana un piemaksas

Prezidijs izstrādā noteikumus par deputātu izdevumu atlīdzināšanu un piemaksām.

9. Pants

Rīcības kodekss

1. Parlamentam ir tiesības noteikt deputātu rīcības kodeksu. To apstiprina saskaņā ar Reglamenta 202. panta 2. punktu un pievieno šim reglamentam kā pielikumu (3).

Rīcības kodekss nekādā ziņā nedrīkst kavēt vai ierobežot deputāta pienākumu pildīšanu un politisko vai kādu citu ar to saistīto darbību.

2. Kvestori ir atbildīgi par identificējošu caurlaižu izsniegšanu personām, kas vēlas bieži apmeklēt Parlamentu, lai deputātu pilnvaru laikā sniegtu viņiem informāciju vai nu pašu deputātu, vai trešo personu interesēs, un tās ir derīgas ne ilgāk kā gadu.

Šīs personas savukārt apņemas:

— ievērot rīcības kodeksu, kas publicēts Reglamenta IX pielikumā (4)

— parakstīties kvestoru pārziņā esošajā reģistrā.

Šis reģistrs ir pieejams pēc pieprasījuma visās Parlamenta darba vietās, un kvestoru izstrādātā reģistra veidlapa - Parlamenta informācijas birojos dalībvalstīs.

Šī punkta piemērošanas noteikumi ir izklāstīti Reglamenta pielikumā (5).

3. Bijušo deputātu rīcības kodeksu, tiesības un privilēģijas nosaka ar Prezidija lēmumu. Uz visiem bijušajiem deputātiem attiecas vienādi noteikumi.

10. Pants

Iekšējā izmeklēšana, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF)

Atbilstoši Parlamenta lēmumam, kas atrodams pielikumā, Parlamentā jāpiemēro kopīgie noteikumi, kuri izklāstīti 1999. gada 25. maijā noslēgtajā Iestāžu nolīgumā par Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) veikto iekšējo izmeklēšanu un kuri nosaka pasākumus, kas vajadzīgi, lai biroja veiktās izmeklēšanas noritētu bez traucējumiem (6).

2. NODAĻA

AMATPERSONAS

11. Pants

Vecākais deputāts

1. Sēdi, kuras sasaukšana noteikta 127. panta 2. punktā, kā arī visas citas sēdes, kurās ievēlē Parlamenta priekšsēdētāju vai Prezidiju, līdz priekšsēdētāja ievēlēšanu vada gados vecākais no klātesošajiem deputātiem.

2. Gados vecākajam deputātam vadot sēdi, apspriež tikai tos jautājumus, kas attiecas uz Parlamenta priekšsēdētāja vēlēšanām un deputātu pilnvaru pārbaudi.

Ja sēdē, ko vada gados vecākais deputāts, izvirza jautājumu par deputāta pilnvaru pārbaudi, viņš šo jautājumu nodod komitejai, kura ir atbildīga par pilnvaru pārbaudi.

12. Pants

Kandidātu izvirzīšanas vispārīgie noteikumi

1. Parlamenta priekšsēdētāju, priekšsēdētāja vietniekus un kvestorus ievēlē aizklātā balsošanā saskaņā ar 162. panta noteikumiem. Kandidatūras izvirza tikai ar kandidātu piekrišanu. Kandidātus izvirza politiskā grupa vai vismaz trīsdesmit septiņi deputāti. Tomēr, ja izvirzīto kandidātu skaits nepārsniedz brīvo vietu skaitu, kandidātus var ievēlēt ar aklamāciju.

2. Ievēlot Parlamenta priekšsēdētāju, priekšsēdētāja vietniekus un kvestorus, jānodrošina, lai dalībvalstis un politiskie uzskati būtu taisnīgi pārstāvēti.

13. Pants

Parlamenta priekšsēdētāja ievēlēšana - atklāšanas runa

1. Pirmo ievēlē Parlamenta priekšsēdētāju. Pirms katras balsošanas kārtas kandidātu vārdus iesniedz gados vecākajam deputātam, kurš tos paziņo Parlamentam. Ja pēc trim balsošanas kārtām neviens kandidāts nesaņem absolūtu nodoto balsu vairākumu, ceturtajā kārtā piedalās tie divi kandidāti, kas trešajā kārtā ieguvuši vislielāko balsu skaitu; ja iegūto balsu skaits ir vienāds, paziņo, ka ir ievēlēts gados vecākais kandidāts.

2. Tiklīdz ir ievēlēts Parlamenta priekšsēdētājs, gados vecākais deputāts sēdes vadīšanu nodod viņam. Atklāšanas runu var teikt tikai ievēlētais Parlamenta priekšsēdētājs.

14. Pants

Priekšsēdētāja vietnieku ievēlēšana

1. Pēc tam ar vienu vēlēšanu zīmi ievēlē priekšsēdētāja vietniekus. Tos četrpadsmit, kuri pirmajā kārtā saņem absolūtu nodoto balsu vairākumu, ievēlē par viņiem nodoto balsu skaita secībā. Ja ievēlēto kandidātu skaits ir mazāks nekā brīvo vietu skaits, notiek balsošanas otrā kārta saskaņā ar tiem pašiem nosacījumiem, līdz aizpilda atlikušās vietas. Ja ir nepieciešama trešā balsošanas kārta, kandidātus atlikušajās brīvajās vietās ievēlē ar vienkāršu balsu vairākumu. Ja balsu skaits ir vienāds, paziņo, ka ir ievēlēts gados vecākais kandidāts.

Lai gan šis pants atšķirībā no 13. panta 1. punkta skaidri nenosaka jaunu priekšsēdētāja vietnieku kandidātu izvirzīšanu starp balsošanas kārtām, šāda rīcība ir pieļaujama, jo Parlamentam kā suverēnai iestādei jādod iespēja izskatīt visas iespējamās kandidatūras, it īpaši tāpēc, ka vēlēšanu sekmīga norise būtu traucēta, ja Parlamentam šādas iespējas nebūtu.

2. Ņemot vērā 17. panta 1. punkta noteikumus, priekšsēdētāja vietnieku vecākuma kārtību nosaka par viņiem nodoto balsu skaits; ja balsu skaits ir vienāds — vecums.

Ja ievēlēšana nenotiek aizklātā balsošanā, vecākums atbilst secībai, kādā Parlamenta priekšsēdētājs nosauc priekšsēdētāja vietniekus.

15. Pants

Kvestoru ievēlēšana

Pēc priekšsēdētāja vietnieku ievēlēšanas Parlaments ievēlē piecus kvestorus.

Kvestoru ievēlēšana notiek saskaņā ar to pašu procedūru kā priekšsēdētāja vietnieku ievēlēšana.

16. Pants

Amata pilnvaru laiks

1. Parlamenta priekšsēdētāja, priekšsēdētāja vietnieku un kvestoru amata pilnvaru laiks ir divarpus gadi.

Ja kāds deputāts pāriet no vienas politiskās grupas uz citu, viņš saglabā amatu Prezidijā vai Kvestoru kolēģijā uz divarpus gadu ilgā amata pilnvaru laika atlikušo periodu.

2. Ja pirms šī laika beigām rodas kāda brīva vieta, deputāts, kuru ievēlē kā aizstājēju, pilda amata pienākumus tikai līdz priekšgājēja amata pilnvaru laika beigām.

17. Pants

Brīvas vietas

1. Ja jāaizstāj Parlamenta priekšsēdētājs, priekšsēdētāja vietnieks vai kvestors, viņus ievēlē saskaņā ar iepriekš aprakstītajiem noteikumiem.

Jaunievēlētais priekšsēdētāja vietnieks vecākuma kārtībā stājas iepriekšējā priekšsēdētāja vietnieka vietā.

2. Ja rodas brīva Parlamenta priekšsēdētāja vieta, līdz jauna priekšsēdētāja ievēlēšanai priekšsēdētāja funkcijas pilda pirmais priekšsēdētāja vietnieks.

18. Pants

Priekšlaicīga pilnvaru izbeigšana

Ar trijām piektdaļām nodoto balsu vairākuma, kurā pārstāvētas vismaz trīs politiskās grupas, Priekšsēdētāju konference Parlamentam var ierosināt izbeigt Parlamenta priekšsēdētāja, priekšsēdētāja vietnieka, kvestora, komitejas priekšsēdētāja vai priekšsēdētāja vietnieka, parlamentu sadarbības delegācijas vadītāja vai vadītāja vietnieka vai jebkuras citas Parlamenta ievēlētas un pilnvarotas personas pilnvaras, ja tā uzskata, ka attiecīgais deputāts ir izdarījis smagu pārkāpumu. Priekšlikumu apstiprina Parlaments ar divām trešdaļām nodoto balsu vairākuma, kas pārstāv Parlamenta deputātu vairākumu.

3. NODAĻA

STRUKTŪRVIENĪBAS UN PIENĀKUMI

19. Pants

Parlamenta priekšsēdētāja pienākumi

1. Parlamenta priekšsēdētājs vada Parlamenta un tā struktūrvienību darbu saskaņā ar šajā reglamentā noteikto kārtību. Viņš ir pilnvarots vadīt Parlamenta sēdes un nodrošināt to pienācīgu norisi.

Viņš ir pilnvarots arī izvirzīt balsošanai jautājumus citā secībā, nekā tie parādās dokumentā, par kuru jābalso. Pēc analoģijas ar 155. panta 7. punkta noteikumiem Parlamenta priekšsēdētājs pirms tam var lūgt Parlamenta piekrišanu.

2. Parlamenta priekšsēdētājs atklāj, pārtrauc un slēdz sēdes. Viņš lemj par grozījumu pieņemamību, par jautājumiem, kas adresēti Padomei un Komisijai, un par ziņojumu atbilstību Reglamentam. Parlamenta priekšsēdētājs nodrošina Reglamenta ievērošanu, uztur kārtību, dod vārdu, paziņo par debašu slēgšanu, izvirza jautājumus balsošanai un paziņo balsošanas rezultātus. Viņš nodod komitejām materiālus, kas uz tām attiecas.

3. Parlamenta priekšsēdētājs var izteikties debatēs tikai, lai sniegtu kopsavilkumu par jautājumu vai lai aicinātu nenovirzīties no temata; ja viņš vēlas piedalīties debatēs, viņam jāatstāj sēdes vadītāja vieta, un viņš tajā var atgriezties tikai tad, kad debates par šo jautājumu ir beigušās.

4. Parlamenta priekšsēdētājs pārstāv Parlamentu starptautiskajās attiecībās, svinīgos pasākumos, administratīvās, juridiskās vai finansiālās darbībās, un šo pienākumu veikšanai viņš var savas pilnvaras deleģēt.

20. Pants

Priekšsēdētāja vietnieku pienākumi

1. Parlamenta priekšsēdētāja prombūtnes laikā vai citā aizņemtības gadījumā, vai arī ja viņš vēlas piedalīties debatēs saskaņā ar 19. panta 3. punktā noteikto kārtību, viņu aizvieto viens no priekšsēdētāja vietniekiem saskaņā ar 14. panta 2. punktu.

2. Priekšsēdētāja vietnieki pilda arī tos pienākumus, kas noteikti 22. pantā, 24. panta 3. punktā un 64. panta 3. punktā.

3. Parlamenta priekšsēdētājs var uzdot saviem vietniekiem pildīt jebkurus pienākumus, piemēram, pārstāvēt Parlamentu svinīgos pasākumos vai veikt noteiktas darbības. Parlamenta priekšsēdētājs var it īpaši pilnvarot vienu priekšsēdētāja vietnieku, lai viņš pildītu tos Parlamenta priekšsēdētāja pienākumus, kuri noteikti 109. panta 3. punktā un 110. panta 2. punktā.

21. Pants

Prezidija sastāvs

1. Prezidiju veido Parlamenta priekšsēdētājs un četrpadsmit priekšsēdētāja vietnieki.

2. Kvestori ir Prezidija locekļi ar padomdevēja tiesībām.

3. Ja, pieņemot lēmumus Prezidijā, ir vienāds balsu sadalījums, Parlamenta priekšsēdētāja balss ir izšķirošā.

22. Pants

Prezidija pienākumi

1. Prezidija pienākumus nosaka Reglaments.

2. Prezidijs pieņem finansiālus, organizatoriskus un administratīvus lēmumus par deputātiem un Parlamenta iekšējo organizāciju, Ģenerālsekretariātu un struktūrvienībām.

3. Prezidijs lemj par jautājumiem, kas attiecas uz sēžu norisi.

4. Prezidijs pieņem 31. pantā minētos noteikumus par deputātiem, kas nepieder nevienai politiskajai grupai.

5. Prezidijs sastāda Ģenerālsekretariāta amatu sarakstu un izstrādā noteikumus par ierēdņu un citu darbinieku administratīvo statusu un atalgojumu.

6. Prezidijs sagatavo Parlamenta provizorisko tāmes projektu.

7. Prezidijs apstiprina pamatnostādnes kvestoru darbībai saskaņā ar 25. pantu.

8. Prezidijs ir pilnvarots atļaut rīkot komiteju sanāksmes ārpus parastajām darba vietām, veikt uzaicināto personu uzklausīšanu, kā arī referentu mācību un izpētes braucienus.

Ja ir atļauts rīkot šādas sanāksmes, valodas lietošanas noteikumus nosaka, ņemot vērā tās oficiālās valodas, kuras lieto un pieprasa attiecīgās komitejas locekļi un aizstājēji.

Tas pats attiecas uz delegācijām, izņemot gadījumus, kad attiecīgie deputāti un aizstājēji vienojas citādi.

9. Prezidijs ieceļ ģenerālsekretāru saskaņā ar 197. pantu.

10. Prezidijs nosaka īstenošanas noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 2004/2003 par noteikumiem, kas attiecas uz Eiropas līmeņa politiskajām (7) partijām un to finansēšanu, un, īstenojot šo regulu, uzņemas Parlamenta Reglamentā noteiktos pienākumus.

11. Parlamenta priekšsēdētājs un/vai Prezidijs var uzdot vienam vai vairākiem Prezidija locekļiem vispārīgus vai konkrētus pienākumus, kas ietilpst Parlamenta priekšsēdētāja un/vai Prezidija kompetencē. Vienlaikus sniedz norādījumus par to, kā šie uzdevumi veicami.

12. Kad ievēlē jaunu Parlamenta sastāvu, iepriekšējā sasaukuma Prezidijs turpina pildīt savus pienākumus līdz jaunievēlētā Parlamenta pirmajai sēdei.

23. Pants

Priekšsēdētāju konferences sastāvs

1. Parlamenta Priekšsēdētāju konferenci veido Parlamenta priekšsēdētājs un politisko grupu priekšsēdētāji. Politiskās grupas priekšsēdētāju var pārstāvēt kāds cits viņa grupas loceklis.

2. Pie politiskajām grupām nepiederošie deputāti nosūta divus savus pārstāvjus uz Priekšsēdētāju konferences sanāksmēm, kurās viņi piedalās bez balsstiesībām.

3. Priekšsēdētāju konference cenšas panākt konsensu jautājumos, kurus tā izskata.

Ja nav iespējams panākt konsensu, jautājumu izvirza svērtajai balsošanai atbilstoši katras politiskās grupas lielumam.

24. Pants

Priekšsēdētāju konferences pienākumi

1. Priekšsēdētāju konferences pienākumus nosaka Reglaments.

2. Priekšsēdētāju konference lemj par Parlamenta darba organizēšanu un par jautājumiem, kas saistīti ar likumdošanas plānošanu.

3. Priekšsēdētāju konference ir atbildīga par jautājumiem, kas saistīti ar attiecībām ar citām Eiropas Savienības iestādēm un struktūrvienībām, kā arī ar dalībvalstu parlamentiem. Prezidijs ieceļ divus priekšsēdētāja vietniekus, kas ir atbildīgi par attiecību uzturēšanu ar dalībvalstu parlamentiem. Abi priekšsēdētāja vietnieki regulāri iesniedz ziņojumu Priekšsēdētāju konferencei par savu darbību šajā jomā.

4. Priekšsēdētāju konference ir atbildīga par jautājumiem, kas saistīti ar attiecībām ar trešām valstīm un ārpuskopienas iestādēm un organizācijām.

5. Priekšsēdētāju konference sagatavo Parlamenta sesiju darba kārtības projektu.

6. Priekšsēdētāju konference ir atbildīga par komiteju un izmeklēšanas komiteju, kā arī par apvienoto parlamentāro komiteju, pastāvīgo delegāciju un ad hoc delegāciju sastāvu un to pārziņā esošo jautājumu loku.

7. Priekšsēdētāju konference saskaņā ar 32. pantu lemj par vietu sadalījumu sēžu zālē.

8. Priekšsēdētāju konference ir tiesīga dot atļauju sagatavot patstāvīgus ziņojumus.

9. Priekšsēdētāju konference iesniedz Prezidijam priekšlikumus saistībā ar politisko grupu administratīvajiem un budžeta jautājumiem.

25. Pants

Kvestoru pienākumi

Kvestori atbilstoši Prezidija pieņemtajām pamatnostādnēm ir atbildīgi par tiem administratīvajiem un finanšu jautājumiem, kas tieši skar deputātus.

26. Pants

Komiteju priekšsēdētāju konference

1. Komiteju priekšsēdētāju konferenci veido visu pastāvīgo vai pagaidu komiteju priekšsēdētāji; viņi ievēlē priekšsēdētāju.

2. Komiteju priekšsēdētāju konference var sniegt ieteikumus Priekšsēdētāju konferencei par komiteju darbu un par sesiju darba kārtību.

3. Prezidijs un Priekšsēdētāju konference var uzdot Komiteju priekšsēdētāju konferencei veikt noteiktus uzdevumus.

27. Pants

Delegāciju vadītāju konference

1. Delegāciju vadītāju konferenci veido visu pastāvīgo parlamentu sadarbības delegāciju vadītāji; viņi ievēlē priekšsēdētāju.

2. Delegāciju vadītāju konference var sniegt ieteikumus Priekšsēdētāju konferencei par delegāciju darbu.

3. Prezidijs un Priekšsēdētāju konference var uzdot Delegāciju vadītāju konferencei veikt noteiktus uzdevumus.

28. Pants

Prezidija un Priekšsēdētāju konferences lēmumu publiskums

1. Prezidija un Priekšsēdētāju konferences sanāksmju protokolus tulko oficiālajās valodās, drukā un izdala visiem deputātiem, un nodrošina tiem publisku piekļuvi, izņemot atsevišķus gadījumus, kad konfidencialitātes apsvērumu dēļ Prezidijs vai Priekšsēdētāju konference saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1049/2001 4. panta 1. līdz 4. punktu lemj citādi attiecībā uz atsevišķiem protokola punktiem.

2. Ikviens deputāts var uzdot jautājumus par Prezidija, Priekšsēdētāju konferences un kvestoru darbību. Šos jautājumus rakstiski iesniedz Parlamenta priekšsēdētājam, un trīsdesmit dienu laikā pēc iesniegšanas tos publicē Parlamenta biļetenā kopā ar atbildēm, kas uz tiem sniegtas.

4. NODAĻA

POLITISKĀS GRUPAS

29. Pants

Politisko grupu izveidošana

1. Deputāti var apvienoties politiskajās grupās saskaņā ar savu politisko pārliecību.

Parasti Parlaments neizvērtē politiskās grupas locekļu politisko uzskatu līdzību. Izveidojot politisko grupu saskaņā ar šo pantu, attiecīgie deputāti pēc definīcijas pieņem, ka viņiem ir līdzīgi politiskie uzskati. Vienīgi tad, kad attiecīgie deputāti noliedz, ka viņiem būtu līdzīgi politiskie uzskati, Parlamentam jāizvērtē, vai politiskā grupa ir izveidota saskaņā ar Reglamentu.

2. Politiskajā grupā apvienojas deputāti, kas ievēlēti vismaz vienā piektdaļā dalībvalstu. Lai izveidotu politisko grupu, nepieciešami vismaz deviņpadsmit deputāti.

3. Deputāts var darboties tikai vienā politiskajā grupā.

4. Par politiskās grupas izveidošanu paziņo Parlamenta priekšsēdētājam. Šajā paziņojumā norāda politiskās grupas nosaukumu, locekļu vārdus un biroja sastāvu.

5. Paziņojumu par politiskās grupas izveidi publicē “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”.

30. Pants

Politisko grupu darbība un tiesiskais stāvoklis

1. Politiskās grupas pilda savus pienākumus saskaņā ar Savienības darbību, ieskaitot Reglamentā noteiktos uzdevumus. Politiskajām grupām ir sekretariāts, kas izveidots saskaņā ar Ģenerālsekretariāta noteikto amatu sarakstu, administratīvais nodrošinājums un šim nolūkam Parlamenta budžetā iekļautās apropriācijas.

2. Prezidijs pieņem noteikumus par administratīvā nodrošinājuma un apropriāciju piešķiršanu, īstenošanu un pārraudzību, kā arī noteikumus par budžeta pilnvaru deleģēšanu.

3. Šie noteikumi nosaka administratīvās un finansiālās sekas politiskās grupas likvidēšanas gadījumā.

31. Pants

Pie politiskajām grupām nepiederošie deputāti

1. Deputātiem, kuri nepieder nevienai politiskajai grupai, ir sekretariāts. Pēc ģenerālsekretāra priekšlikuma tā izveides noteikumus nosaka Prezidijs.

2. Prezidijs nosaka arī šo deputātu statusu un parlamentārās tiesības.

3. Prezidijs nosaka arī to apropriāciju piešķiršanas, īstenošanas un pārraudzības noteikumus, kas iekļautas Parlamenta budžetā, lai segtu pie politiskajām grupām nepiederošo deputātu sekretariāta izdevumus un izdevumus par administratīvo nodrošinājumu.

32. Pants

Vietu sadalījums sēžu zālē

Priekšsēdētāju konference lemj par vietu sadalījumu sēžu zālē politiskajām grupām, pie politiskajām grupām nepiederošajiem deputātiem un Eiropas Savienības iestādēm.

II SADAĻA

LIKUMDOŠANAS, BUDŽETA UN CITAS PROCEDŪRAS

1. NODAĻA

LIKUMDOŠANAS PROCEDŪRAS — VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

33. Pants

Komisijas likumdošanas un darba programma

1. Parlaments kopā ar Komisiju un Padomi nosaka Eiropas Savienības likumdošanas programmu.

Parlaments un Komisija sadarbojas, sagatavojot Komisijas likumdošanas un darba programmu saskaņā ar grafiku un metodēm, par kurām abas iestādes ir vienojušās un kuras ir izklāstītas pielikumā (8).

2. Steidzamos un neparedzētos gadījumos iestāde pēc savas iniciatīvas un saskaņā ar Līgumos noteiktajām procedūrām var ierosināt kāda likumdošanas pasākuma pievienošanu tiem, kas likumdošanas programmā jau ir iekļauti.

3. Parlamenta pieņemto rezolūciju Parlamenta priekšsēdētājs nosūta citām iestādēm, kas piedalās Eiropas Savienības likumdošanas procedūrā, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

Parlamenta priekšsēdētājs lūdz Padomi izteikt atzinumu par Komisijas likumdošanas gada programmu un par Parlamenta rezolūciju.

4. Ja kāda no iestādēm nespēj ievērot noteikto grafiku, tā informē pārējās iestādes par kavēšanās iemesliem un ierosina jaunu grafiku.

34. Pants

Pamattiesību, subsidiaritātes un proporcionalitātes principu, tiesiskuma un finansiālās ietekmes ievērošanas pārbaude

Likumdošanas priekšlikuma izskatīšanas laikā Parlaments pievērš īpašu uzmanību pamattiesību ievērošanai un it īpaši seko, lai tiesību akts atbilstu Eiropas Savienības Pamattiesību hartai, subsidiaritātes un proporcionalitātes, kā arī tiesiskuma principiem. Turklāt, ja priekšlikumam ir finansiāla ietekme, Parlaments pārliecinās, vai ir paredzēti pietiekami finanšu resursi.

35. Pants

Juridiskā pamata pārbaude

1. Visu Komisijas priekšlikumu vai citu normatīva rakstura dokumentu juridisko pamatu vispirms pārbauda atbildīgā komiteja.

2. Ja atbildīgā komiteja apstrīd juridiskā pamata spēkā esamību vai atbilstību — tas attiecas arī uz EK līguma 5. pantā noteikto kritēriju pārbaudi — tā prasa komitejai, kura ir atbildīga par juridiskajiem jautājumiem, sniegt atzinumu.

3. Komiteja, kura ir atbildīga par juridiskajiem jautājumiem, var arī pēc savas iniciatīvas izskatīt jautājumu par Komisijas iesniegto priekšlikumu juridisko pamatu. Šādā gadījumā tā attiecīgi par to informē atbildīgo komiteju.

4. Ja komiteja, kura ir atbildīga par juridiskajiem jautājumiem, nolemj apstrīdēt juridiskā pamata spēkā esamību vai atbilstību, tā savus secinājumus paziņo Parlamentam. Parlaments par tiem balso pirms balsojuma par priekšlikumu pēc būtības.

5. Parlamentam iesniegtie grozījumi, kuru mērķis ir mainīt juridisko pamatu un kurus iesniedz plenārsēdes laikā, ir pieņemami tikai tad, ja pirms tam atbildīgā komiteja vai komiteja, kura ir atbildīga par juridiskajiem jautājumiem, ir apstrīdējusi juridiskā pamata spēkā esamību vai atbilstību.

6. Ja Komisija nepiekrīt grozīt savu priekšlikumu, lai tas atbilstu Parlamenta apstiprinātajam juridiskajam pamatam, par juridiskajiem jautājumiem atbildīgās komitejas vai atbildīgās komitejas referents vai priekšsēdētājs var ierosināt, lai balsojumu par priekšlikumu pēc būtības pārceļ uz nākamo sēdi.

36. Pants

Finansiālās atbilstības pārbaude

1. Neskarot 40. pantu, atbildīgā komiteja pārbauda visu Komisijas iesniegto priekšlikumu vai citu normatīva rakstura dokumentu finansiālo atbilstību finanšu plānam.

2. Ja atbildīgā komiteja groza izskatāmā tiesību akta finansējumu, tā prasa, lai par budžeta jautājumiem atbildīgā komiteja sniedz atzinumu.

3. Komiteja, kura ir atbildīga par budžeta jautājumiem, var arī pēc savas iniciatīvas izskatīt jautājumus par Komisijas iesniegto priekšlikumu finansiālo atbilstību. Šādā gadījumā tā attiecīgi par to informē atbildīgo komiteju.

4. Ja komiteja, kura ir atbildīga par budžeta jautājumiem, nolemj apstrīdēt tiesību akta finansiālo atbilstību, tā savus secinājumus paziņo Parlamentam, kurš par tiem balso.

5. Parlaments var pieņemt par finansiāli neatbilstošu atzītu tiesību aktu, ja budžeta lēmējinstitūcija ir pieņēmusi attiecīgu lēmumu.

37. Pants

Piekļuve dokumentiem un Parlamenta informēšana

1. Likumdošanas procesā Parlaments un tā komitejas prasa, lai tiem būtu pieejami visi uz Komisijas priekšlikumiem attiecīgie dokumenti ar tādiem pašiem nosacījumiem kā Padomei un tās darba grupām.

2. Komisijas priekšlikuma izskatīšanas laikā atbildīgā komiteja lūdz, lai Komisija un Padome to informē par priekšlikuma virzību Padomē un tās darba grupās, it īpaši par iespējamiem kompromisiem, kuri būtiski grozītu Komisijas sākotnējo priekšlikumu, kā arī par Komisijas nodomu priekšlikumu atsaukt.

38. Pants

Parlamenta pārstāvība Padomes sēdēs

Ja Padome uzaicina Parlamentu piedalīties tās sēdē, kuras laikā Padome darbojas likumdevējas statusā, Parlamenta priekšsēdētājs lūdz, lai Parlamentu tajā pārstāv atbildīgās komitejas priekšsēdētājs vai referents, vai arī cits komitejas iecelts deputāts.

39. Pants

EK līguma 192. pantā paredzētā iniciatīva

1. Saskaņā ar EK līguma 192. panta otro daļu Parlaments var prasīt, lai Komisija tam iesniedz visus atbilstošos priekšlikumus par jauna tiesību akta pieņemšanu vai spēkā esošā tiesību akta grozījumiem, pieņemot rezolūciju, kas balstīta uz atbildīgās komitejas patstāvīgu ziņojumu. Rezolūciju pieņem ar Parlamenta deputātu vairākumu. Parlaments var vienlaikus noteikt termiņu šāda priekšlikuma iesniegšanai.

2. Pirms 45. pantā noteiktās procedūras sākšanas atbildīgā komiteja pārliecinās, vai netiek gatavots līdzīgs priekšlikums, šādos gadījumos:

a) ja neviens šāda veida priekšlikums nav iekļauts likumdošanas gada programmā;

b) ja šāda priekšlikuma sagatavošana nav sākusies vai arī tā ir nepamatoti aizkavējusies;

c) ja Komisija nav sniegusi pozitīvu atbildi uz iepriekšējiem pieprasījumiem, ko tai nosūtījusi atbildīgā komiteja, vai tiem, kuri iekļauti Parlamenta ar nodoto balsu vairākumu pieņemtajās rezolūcijās.

3. Parlamenta rezolūcijā norāda attiecīgo juridisko pamatu, un tai pievieno sīki izstrādātus ieteikumus par pieprasītā priekšlikuma saturu, ievērojot pamattiesības un subsidiaritātes principu.

4. Ja pieprasītajam priekšlikumam ir finansiāla ietekme, Parlaments norāda, kā nodrošināt vajadzīgos finanšu resursus.

5. Atbildīgā komiteja pārrauga pēc Parlamenta īpašā pieprasījuma sagatavotā likumdošanas priekšlikuma izstrādi.

40. Pants

Normatīvo dokumentu izskatīšana

1. Komisijas priekšlikumus un citus normatīva rakstura dokumentus Parlamenta priekšsēdētājs nodod izskatīšanai atbildīgajā komitejā.

Ja rodas šaubas, Parlamenta priekšsēdētājs var piemērot 179. panta 2. punktu, pirms paziņo Parlamentam, ka jautājumu nodod atbildīgajai komitejai.

Ja kāds priekšlikums ir iekļauts likumdošanas gada programmā, atbildīgā komiteja var iecelt referentu, kurš pārraudzīs priekšlikuma sagatavošanu.

Padomes izteiktos viedokļus vai Komisijas pieprasītos atzinumus Parlamenta priekšsēdētājs nodod komitejai, kura ir atbildīga par konkrētā priekšlikuma izskatīšanu.

Reglamenta 34. līdz 37. panta, 49. līdz 56. panta un 66. panta noteikumus par pirmo lasījumu piemēro arī likumdošanas priekšlikumiem neatkarīgi no tā, vai tiem vajadzīgs viens, divi vai trīs lasījumi.

2. Padomes kopējās nostājas nodod atbildīgajai komitejai izskatīšanai pirmajā lasījumā.

Kopējām nostājām piemēro 57. līdz 62. panta un 67. panta noteikumus par otro lasījumu.

3. Parlamenta un Padomes samierināšanas procedūras laikā pēc otrā lasījuma [tiesību aktu] nevar nodot atpakaļ komitejai.

Samierināšanas procedūrai piemēro 63., 64. un 65. panta noteikumus par trešo lasījumu.

4. Otrajam un trešajam lasījumam nepiemēro 42., 43., 46. pantu, 51. panta 1. un 3. punktu, 52., 53. un 168. pantu.

5. Ja kāds noteikums, kas attiecas uz otro un trešo lasījumu, ir pretrunā ar kādu citu Reglamenta noteikumu, piemēro noteikumu, kas attiecas uz otro un trešo lasījumu.

41. Pants

Dalībvalsts izteikto ierosinājumu apspriešana

1. Ierosinājumus, ko dalībvalsts ir izteikusi saskaņā ar EK līguma 67. panta 1. punktu vai ES līguma 34. panta 2. punktu un 42. pantu, izskata saskaņā ar šo pantu noteikumiem un Reglamenta 34. līdz 37. pantu, 40. un 51. pantu.

2. Atbildīgā komiteja var uzaicināt pārstāvi no dalībvalsts, kas izteikusi ierosinājumu, ar to iepazīstināt komiteju. Šo pārstāvi var pavadīt Padomes prezidentvalsts pārstāvis.

3. Pirms balsošanas atbildīgā komiteja noskaidro, vai Komisija ir sagatavojusi nostāju par ierosinājumu, un, ja ir, tad lūdz Komisiju ar to iepazīstināt.

4. Ja Komisija vai kāda dalībvalsts vienlaikus vai ar nelielu laika atstarpi iesniedz Parlamentam divus vai vairākus priekšlikumus ar vienu un to pašu mērķi, par tiem sagatavo vienu ziņojumu. Atbildīgā komiteja ziņojumā norāda, uz kuru tekstu ierosinātie grozījumi attiecas, un normatīvajā rezolūcijā sniedz atsauces arī uz visiem pārējiem tekstiem.

5. ES līguma 39. panta 1. punktā noteikto termiņu skaita no dienas, kad Parlaments plenārsēdē paziņo, ka ir saņēmis ierosinājumu visās oficiālajās valodās kopā ar paskaidrojumu, kas apstiprina ierosinājuma atbilstību EK līgumam pievienotajam Protokolam par subsidiaritātes un proporcionalitātes principu ievērošanu.

2. NODAĻA

PROCEDŪRA KOMITEJĀ

42. Pants

Normatīvi ziņojumi

1. Tās komitejas priekšsēdētājs, kurai Komisija ir nosūtījusi priekšlikumu, ierosina komitejai, kura procedūra jāpiemēro.

2. Kad ir pieņemts lēmums par to, kuru procedūru piemērot, un, ja nepiemēro 43. pantu, komiteja no pastāvīgo locekļu vai pastāvīgo aizstājēju vidus ieceļ referentu ziņojuma sagatavošanai par Komisijas priekšlikumu, ja vien referents jau nav iecelts, pamatojoties uz likumdošanas gada programmu saskaņā ar 33. pantu.

3. Komitejas ziņojumā iekļauj:

a) priekšlikuma grozījumu projektus, ja tādi ir, kam vajadzības gadījumā pievieno īsus pamatojumus, kurus sagatavo referents un par kuriem nebalso;

b) normatīvās rezolūcijas projektu saskaņā ar 51. panta 2. punkta noteikumiem;

c) vajadzības gadījumā paskaidrojumu ar finanšu ziņojumu, kurā noteikta ziņojuma iespējamā finansiālā ietekme un saderība ar finanšu plānu.

43. Pants

Vienkāršota procedūra

1. Pēc pirmajām debatēm par likumdošanas priekšlikumu priekšsēdētājs var ierosināt, lai šo likumdošanas priekšlikumu apstiprina bez grozījumiem. Ja neiebilst vismaz viena desmitā daļa komitejas locekļu, komitejas priekšsēdētājs iesniedz Parlamentam ziņojumu, kurā izteikta piekrišana priekšlikumam. Piemēro 131. panta 1. punkta otro daļu, kā arī 2. un 4. punktu.

2. Parlamenta priekšsēdētājs var arī ierosināt, ka viņš pats vai referents sagatavo grozījumu kopumu, kuri atspoguļo debates komitejā. Ja komiteja šādu ierosinājumu apstiprina, šos grozījumus nosūta komitejas locekļiem. Ja noteiktajā termiņā, kas ir ne mazāks kā divdesmit viena diena no grozījumu saņemšanas, vismaz viena desmitā daļa komitejas locekļu nav izteikusi iebildumus, uzskata, ka komiteja ziņojumu ir pieņēmusi. Šādā gadījumā Parlamentam iesniedz normatīvās rezolūcijas projektu un grozījumus apstiprināšanai bez debatēm saskaņā ar 131. panta 1. punkta otro daļu, kā arī 2. un 4. punktu.

3. Ja vismaz viena desmitā daļa komitejas locekļu iebilst, par grozījumiem balso komitejas nākamajā sanāksmē.

4. Šī panta 1. punkta pirmais un otrais teikums, 2. punkta pirmais, otrais un trešais teikums, un 3. punkts pēc analoģijas attiecas uz komiteju atzinumiem 46. panta nozīmē.

44. Pants

Nenormatīvi ziņojumi

1. Ja komiteja izstrādā nenormatīvu ziņojumu, tā ieceļ referentu no pastāvīgo locekļu vai pastāvīgo aizstājēju vidus.

2. Referenta uzdevums ir sagatavot komitejas ziņojumu un komitejas vārdā ar to iepazīstināt Parlamentu.

3. Komitejas ziņojumā iekļauj:

a) rezolūcijas priekšlikumu;

b) paskaidrojums kopā ar finanšu ziņojumu, kurā noteikta ziņojuma iespējamā finansiālā ietekme un saderība ar finanšu plānu;

c) rezolūcijas priekšlikuma tekstu, kurš jāiekļauj, piemērojot 113. panta 4. punktu.

45. Pants

Patstāvīgi ziņojumi

1. Ja komiteja, ar kuru neapspriedās saskaņā ar 179. panta 1. punktu un kurai nelūdza sniegt atzinumu, ir paredzējusi sagatavot ziņojumu par jautājumu, kas ietilpst tās kompetencē, un iesniegt Parlamentam rezolūcijas priekšlikumu par šo jautājumu, tai pirms šāda ziņojuma sagatavošanas jāprasa Priekšsēdētāju konferences atļauja. Ja Priekšsēdētāju konference šādu atļauju nedod, atteikumam vienmēr jābūt pamatotam.

2. Šī panta noteikumi pēc analoģijas attiecas arī uz gadījumiem, kad Līgumi piešķir iniciatīvas tiesības Parlamentam.

Šādos gadījumos Priekšsēdētāju konference pieņem lēmumu divu mēnešu laikā.

46. Pants

Komiteju atzinumi

1. Ja komiteja, kurai sākotnēji nodots kāds jautājums, vēlas saņemt citas komitejas vēlas sniegt savu atzinumu par ziņojumu, ko sagatavojusi komiteja, kurai jautājums sākotnēji bija nodots, tās var prasīt, lai Parlamenta priekšsēdētājs saskaņā ar 179. panta 3. punktu ieceļ par jautājuma izskatīšanu atbildīgo komiteju, bet otru lūdz sniegt atzinumu.

2. Ja izskata normatīva rakstura dokumentus 40. panta 1. punkta nozīmē, atzinumā ietver grozījumu projektus tekstam, kurš nodots komitejai, un, ja vajadzīgs, tiem pievieno īsus pamatojumus. Par šiem pamatojumiem ir atbildīgs tās komitejas referents, kura sniedz atzinumu, un par tiem nebalso. Vajadzības gadījumā komiteja var iesniegt īsu rakstisku pamatojumu par atzinumu kopumā.

Ja izskata nenormatīvus tekstus, atzinumā ietver ieteikumus rezolūcijas priekšlikumam, ko iesniegusi par jautājuma izskatīšanu atbildīgā komiteja.

Atbildīgā komiteja grozījumu priekšlikumus vai ieteikumus izvirza balsošanai.

Atzinumi attiecas vienīgi uz tiem jautājumiem, kas ietilpst par atzinuma sniegšanu atbildīgās komitejas kompetencē.

3. Par jautājuma izskatīšanu atbildīgā komiteja nosaka termiņu, kurā par atzinuma sniegšanu atbildīgajai komitejai tas jāsniedz, lai par jautājuma izskatīšanu atbildīgā komiteja to varētu ņemt vērā. Par jautājuma izskatīšanu atbildīgā komiteja nekavējoties paziņo izmaiņas apstiprinātajos termiņos komitejai vai komitejām, kura (— as) sniedz atzinumu. Par jautājuma izskatīšanu atbildīgā komiteja neizsaka secinājumus pirms noteiktā termiņa beigām.

4. Visus pieņemtos atzinumus pievieno par jautājuma izskatīšanu atbildīgās komitejas ziņojumam.

5. Tikai par jautājuma izskatīšanu atbildīgajai komitejai ir tiesības plenārsēdē iesniegt grozījumus.

6. Tās komitejas priekšsēdētāju un referentu, kuru lūdz sniegt atzinumu, aicina piedalīties par jautājuma izskatīšanu atbildīgās komitejas sanāksmēs ar padomdevēja tiesībām, ciktāl šīs sanāksmēs attiecas uz kopīgi izskatāmo jautājumu.

47. Pants

Komiteju ciešāka sadarbība

Ja Priekšsēdētāju konference uzskata, ka jautājums gandrīz vienlīdz ietilpst divu komiteju kompetencē vai jautājuma dažādi aspekti ietilpst divu komiteju kompetencē, piemēro 46. pantu, kā arī šādus papildu noteikumus:

— grafiku abas komitejas pieņem kopīgi,

— abu komiteju referenti cenšas vienoties par tekstiem, kurus tie iesniedz attiecīgi savām komitejām, kā arī par nostāju attiecībā uz grozījumiem,

— par jautājuma izskatīšanu atbildīgā komiteja bez balsošanas pieņem grozījumus, ko iesniegusi komiteja, kurai lūdz sniegt atzinumu, ja grozījumi attiecas uz tiem aspektiem, kuri pēc atbildīgās komitejas priekšsēdētāja domām un kad ir notikusi apspriešanās ar tās komitejas priekšsēdētāju, kurai lūdz sniegt atzinumu, saskaņā ar VI pielikumu attiecas uz tās komitejas kompetenci, kura sniedz atzinumu, un kuri nav pretrunā ar pārējām ziņojuma daļām.

Šī panta teksts neparedz nekādus ierobežojumus tā piemērošanā. Ir pieņemamas prasības pēc Parlamenta komiteju ciešākas sadarbības, kas attiecas uz tiem nenormatīvajiem ziņojumiem, kurus sagatavo, pamatojoties uz 45. panta 1. punktu, kā arī 112. panta 1. un 2. punktu.

48. Pants

Ziņojumu izstrādāšana

1. Par paskaidrojuma sagatavošanu ir atbildīgs referents, un par to nebalso. Tomēr paskaidrojumam jāatbilst pieņemtajam rezolūcijas priekšlikuma tekstam un iespējamiem komitejas ieteiktajiem grozījumiem, pretējā gadījumā komitejas priekšsēdētājs var paskaidrojumu svītrot.

2. Ziņojumā iekļauj balsošanas rezultātus par ziņojumu kopumā. Turklāt, ja balsošanas laikā to prasa vismaz trešdaļa no klātesošajiem komitejas locekļiem, ziņojumā norāda arī katra locekļa balsojumu.

3. Ja komitejas atzinums nav vienprātīgs, ziņojumā atspoguļo arī mazākuma viedokļus. Mazākuma viedokļi, kas izteikti, balsojot par tekstu kopumā, pēc to izteicēju pieprasījuma var būt par pamatu ne vairāk kā divsimt vārdu garai rakstiskai deklarācijai, ko pievieno paskaidrojumam.

Komitejas priekšsēdētājs izšķir strīdus, kas var rasties šo noteikumu piemērošanas rezultātā.

4. Pēc biroja priekšlikuma komiteja var noteikt termiņu, kurā referents tai iesniedz ziņojuma projektu. Šo termiņu var pagarināt vai var iecelt jaunu referentu.

5. Kad noteiktais termiņš ir beidzies, komiteja var uzdot priekšsēdētājam, lai viņš prasa ierakstīt tuvāko Parlamenta sēžu darba kārtībā komitejai nodoto jautājumu. Šādā gadījumā debates var notikt par attiecīgās komitejas nolasīto ziņojumu.

3. NODAĻA

PIRMAIS LASĪJUMS

Izskatīšana komitejā

49. Pants

Komisijas priekšlikuma grozījumi

1. Ja Komisija informē Parlamentu par nodomu savu priekšlikumu grozīt vai ja atbildīgā komiteja par to uzzina kādā citā veidā, atbildīgā komiteja atliek jautājuma izskatīšanu līdz jaunā priekšlikuma vai Komisijas iesniegto grozījumu saņemšanai.

2. Ja Padome būtiski groza Komisijas priekšlikumu, piemēro 55. panta noteikumus.

50. Pants

Komisijas un Padomes nostāja attiecībā uz grozījumiem

1. Pirms galīgā balsojuma par Komisijas priekšlikumu atbildīgā komiteja prasa, lai Komisija dara zināmu savu nostāju par visiem komitejas pieņemtajiem grozījumiem un lai Padome sniedz savas atsauksmes.

2. Ja Komisija nevar darīt zināmu savu nostāju vai paziņo, ka tā vēl nav gatava pieņemt visus atbildīgās komitejas pieņemtos grozījumus, komiteja var galīgo balsojumu atlikt.

3. Vajadzības gadījumā Komisijas nostāju iekļauj ziņojumā.

Izskatīšana plenārsēdē

51. Pants

Pirmā lasījuma pabeigšana

1. Parlaments izskata likumdošanas priekšlikumu, balstoties uz ziņojumu, ko atbildīgā komiteja sagatavojusi saskaņā ar 42. pantu.

2. Vispirms Parlaments balso par grozījumiem priekšlikumā, uz kuru balstīts atbildīgās komitejas ziņojums, pēc tam — par priekšlikumu ar iespējamiem grozījumiem, tad — par normatīvās rezolūcijas projekta grozījumiem, visbeidzot — kopumā par visu normatīvās rezolūcijas projektu, kurā ietverts tikai paziņojums par to, vai Parlaments apstiprina vai noraida Komisijas priekšlikumu, vai iesaka to grozīt, un priekšlikumus attiecībā uz piemērojamo procedūru.

Līdz ar normatīvās rezolūcijas projekta pieņemšanu beidzas apspriežu procedūra. Ja Parlaments normatīvo rezolūciju nepieņem, priekšlikumu nodod atpakaļ atbildīgajai komitejai.

Visiem ziņojumiem, kas iesniegti likumdošanas procesā, jāatbilst 35., 40. un 42. panta noteikumiem. Komitejas iesniedz nenormatīvās rezolūcijas saskaņā ar 45. vai 179. pantā noteikto īpašo kārtību.

3. Parlamenta apstiprināto priekšlikuma tekstu un pievienoto rezolūciju Parlamenta priekšsēdētājs nodod Padomei un Komitejai kā Parlamenta atzinumu.

52. Pants

Komisijas priekšlikuma noraidīšana

1. Ja Komisijas priekšlikums nav saņēmis nodoto balsu vairākumu, Parlamenta priekšsēdētājs pirms Parlamenta balsojuma par normatīvās rezolūcijas projektu lūdz Komisiju savu priekšlikumu atsaukt.

2. Ja Komisija priekšlikumu atsauc, Parlamenta priekšsēdētājs paziņo, ka apspriežu procedūra nav vajadzīga, un par to informē Padomi.

3. Ja Komisija priekšlikumu neatsauc, Parlaments to nodod atpakaļ atbildīgajai komitejai bez balsošanas par normatīvās rezolūcijas projektu.

Šādā gadījumā šī komiteja sniedz Parlamentam mutisku vai rakstisku ziņojumu Parlamenta norādītajā termiņā, kas nav ilgāks par diviem mēnešiem.

4. Ja atbildīgā komiteja nevar ievērot norādīto termiņu, tā prasa, lai jautājumu nodod atpakaļ komitejai saskaņā ar 168. panta 1. punktu. Vajadzības gadījumā Parlaments var noteikt jaunu termiņu saskaņā ar 168. panta 5. punktu. Ja komitejas pieprasījumu noraida, Parlaments normatīvās rezolūcijas projektu izvirza balsošanai.

53. Pants

Komisijas priekšlikuma grozījumu pieņemšana

1. Ja Komisijas priekšlikumu pieņem kopumā, ievērojot apstiprinātos grozījumus, balsošanu par normatīvās rezolūcijas projektu atliek, līdz Komisija dara zināmu savu nostāju par katru no Parlamenta pieņemtajiem grozījumiem.

Ja Komisija nevar paziņot savu nostāju pēc tam, kad Parlaments ir nobalsojis par tās priekšlikumu, Komisija informē Parlamenta priekšsēdētāju vai atbildīgo komiteju par to, kad tā varēs paziņot savu nostāju; pēc tam priekšlikumu iekļauj tuvākās sesijas darba kārtības projektā.

2. Ja Komisija paziņo, ka tā nav paredzējusi pieņemt Parlamenta izdarītos grozījumus, atbildīgās komitejas referents vai viņa aizņemtības gadījumā — komitejas priekšsēdētājs izsaka Parlamentam oficiālu priekšlikumu pāriet pie balsošanas par normatīvās rezolūcijas projektu. Pirms oficiālā priekšlikuma izteikšanas referents vai atbildīgās komitejas pārstāvis var prasīt, lai Parlamenta priekšsēdētājs pārtrauc jautājuma izskatīšanu.

Ja Parlaments nolemj atlikt balsošanu uz vēlāku laiku, jautājumu nodod atpakaļ atkārtotai izskatīšanai atbildīgajā komitejā.

Šādā gadījumā atbildīgā komiteja sniedz Parlamentam mutisku vai rakstisku ziņojumu Parlamenta norādītajā termiņā, kas nav ilgāks par diviem mēnešiem.

Ja atbildīgā komiteja nevar ievērot norādīto termiņu, piemēro 68. panta 4. punktā noteikto procedūru.

Šajā posmā pieņem izskatīšanai vienīgi tos grozījumus, kurus iesniedz atbildīgā komiteja un kuri ir virzīti uz kompromisa panākšanu ar Komisiju.

3. Šī panta 2. punkta piemērošana neizslēdz to, ka ikviens deputāts var iesniegt prasību nodot jautājumu atpakaļ saskaņā ar 168. pantu.

Ja jautājumu nodod atpakaļ saskaņā ar 2. punktu, atbildīgās komitejas galvenais uzdevums saskaņā ar noteikto procedūru ir sagatavot ziņojumu norādītajā termiņā un vajadzības gadījumā iesniegt grozījumus, kas virzīti uz kompromisa panākšanu ar Komisiju, nevis pārskatīt visu Parlamenta apstiprināto tekstu.

Tomēr, tā kā nodošana atpakaļ aptur grozījumu pieņemšanas procedūru, komitejai ir liela rīcības brīvība, un tā var ierosināt pārskatīt tos noteikumus, par kuriem plenārsēdes laikā bija pozitīvs balsojums, ja tā uzskata, ka tas vajadzīgs kompromisa panākšanai.

Šādā gadījumā, tā kā pieņem izskatīšanai vienīgi uz kompromisu virzītus komitejas ieteiktos grozījumus un lai saglabātu Parlamenta suverenitāti, 2. punktā minētajā ziņojumā skaidri jānorāda, kurus no jau pieņemtajiem noteikumiem svītros, ja ierosinātos grozījumus pieņems.

Pārraudzības procedūra

54. Pants

Parlamenta atzinuma pārraudzība

1. Pēc tam, kad Parlaments ir pieņēmis atzinumu par Komisijas priekšlikumu, atbildīgās komitejas priekšsēdētājs un referents pārrauga, kā virzās priekšlikuma pieņemšana Padomē, it īpaši, lai pārliecinātos, ka saistības, kuras Padome vai Komisija ir uzņēmusies pret Parlamentu attiecībā uz grozījumiem, pienācīgi ievēro.

2. Atbildīgā komiteja var lūgt, lai šo jautājumu izskata Komisija un Padome.

3. Jebkurā pārraudzības procedūras posmā atbildīgā komiteja, ja tā uzskata par vajadzīgu, var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu saskaņā ar šo pantu, iesakot Parlamentam:

— lūgt, lai Komisija atsauc savu priekšlikumu; vai

— lūgt, lai Komisija vai Padome saskaņā ar 55. pantu vēlreiz iesniedz jautājumu izskatīšanai Parlamentā vai arī lai Komisija iesniedz jaunu priekšlikumu; vai

— veikt jebkuru citu darbību, ko tas uzskata par vajadzīgu.

Šo priekšlikumu ieraksta darba kārtības projektā tajā sesijā, kas notiek pēc tam, kad komiteja ir pieņēmusi lēmumu.

55. Pants

Atkārtota iesniegšana Parlamentam

1. Pēc atbildīgās komitejas pieprasījuma Parlamenta priekšsēdētājs lūdz Komisiju vēlreiz iesniegt Parlamentam savu priekšlikumu,

— ja pēc tam, kad Parlaments ir pieņēmis nostāju, Komisija atsauc savu sākotnējo priekšlikumu un to aizstāj ar citu, izņemot gadījumus, kad šis atsaukums ir saistīts ar Parlamenta grozījumu iekļaušanu, vai

— ja Komisija groza vai ir nolēmusi būtiski grozīt savu sākotnējo priekšlikumu, izņemot gadījumus, kad šos grozījumus veic, lai iekļautu Parlamenta grozījumus, vai

— ja laika gaitā vai sakarā ar apstākļu maiņu ir būtiski mainījusies tās problēmas būtība, par ko ir Komisijas priekšlikums, vai arī

— ja kopš Parlamenta pieņemtās nostājas ir notikušas jaunas Parlamenta vēlēšanas un ja Priekšsēdētāju konference to uzskata par vēlamu.

2. Pēc atbildīgās komitejas pieprasījuma Parlaments lūdz Padomi tam vēlreiz iesniegt priekšlikumu, kuru Komisija sagatavojusi saskaņā ar EK līguma 251. pantu, ja Padome ir nolēmusi grozīt minētā priekšlikuma juridisko pamatu tādējādi, ka EK līguma 251. pantā izklāstītā procedūra vairs nebūs piemērojama.

3. Pēc atbildīgās komitejas pieprasījuma Parlamenta priekšsēdētājs lūdz Padomi vēlreiz apspriesties ar Parlamentu saskaņā ar 1. punktā noteiktajiem nosacījumiem, kā arī tad, ja Padome groza vai ir nolēmusi būtiski grozīt sākotnējo priekšlikumu, par kuru Parlaments ir izteicis atzinumu, ja vien šo grozījumu mērķis nav iekļaut Parlamenta grozījumus.

4. Parlamenta priekšsēdētājs prasa arī, lai tiesību akta priekšlikumu vēlreiz iesniedz Parlamentam šajā punktā noteiktajos gadījumos, ja Parlaments tā ir nolēmis pēc politiskās grupas vai vismaz trīsdesmit septiņu deputātu pieprasījuma.

56. Pants

Saskaņošanas procedūra, kas noteikta 1975. gada Kopīgajā deklarācijā

1. Ja ir jāpieņem svarīgi Kopienas lēmumi, Parlaments var, sniedzot savu atzinumu, ar Komisijas aktīvu līdzdalību uzsākt saskaņošanas procedūru ar Padomi, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta atzinumam.

2. Šo procedūru ierosina Parlaments pēc savas vai pēc Padomes iniciatīvas.

3. Lai izveidotu delegāciju darbam Saskaņošanas komitejā, izraudzīto procedūru un paziņotu Parlamentam par rezultātiem, piemēro 64. panta noteikumus.

4. Atbildīgā komiteja sagatavo ziņojumu par saskaņošanas rezultātiem, un Parlamentā šo ziņojumu apspriež un par to balso.

4. NODAĻA

OTRAIS LASĪJUMS

Izskatīšana komitejā

57. Pants

Padomes kopējās nostājas paziņošana

1. Padomes kopējo nostāju dara zināmu saskaņā ar EK līguma 251. un 252. pantu tad, kad Parlamenta priekšsēdētājs par to paziņo plenārsēdē. Parlamenta priekšsēdētājs paziņo kopējo nostāju pēc tam, kad ir saņēmis visus dokumentus — kopējo nostāju, visas deklarācijas, kas ietvertas Padomes sēžu protokolos, kad tā pieņēma kopējo nostāju, iemeslus, kuri likuši Padomei to pieņemt, un Komisijas nostāju; dokumentus tulko visās Eiropas Savienības oficiālajās valodās. Parlamenta priekšsēdētājs paziņo kopējo nostāju nākamajā sesijā pēc dokumentu saņemšanas.

Pirms kopējās nostājas paziņošanas Parlamenta priekšsēdētājs, apspriedies ar atbildīgās komitejas priekšsēdētāju un/vai referentu, pārbauda, vai iesniegtais teksts patiešām ir kopējās nostājas teksts un vai nav jāņem vērā kāds no 55. pantā noteiktajiem apstākļiem. Ja tas ir noticis, Parlamenta priekšsēdētājs saskaņā ar atbildīgo komiteju un, ja iespējams, saskaņā ar Padomi meklē piemērotu risinājumu.

2. Šādu paziņojumu sarakstu publicē Parlamenta sēdes protokolā kopā ar atbildīgās komitejas nosaukumu.

58. Pants

Termiņu pagarināšana

1. Ja atbildīgās komitejas priekšsēdētājs lūdz pagarināt otrā lasījuma termiņu vai ja Parlamenta delegācija Samierināšanas komitejā lūdz pagarināt samierināšanas termiņu, Parlamenta priekšsēdētājs pagarina šos termiņus saskaņā ar EK līguma 251. panta 7. punktu.

Jebkuram termiņa pagarinājumam, kuru nosaka saskaņā ar EK līguma 252. panta g) apakšpunktu vai ES līguma 39. panta 1. punktu, Parlamenta priekšsēdētājs lūdz Padomes piekrišanu.

2. Par Parlamenta vai Padomes ierosināto termiņa pagarinājumu, kas noteikts saskaņā ar EK līguma 251. panta 7. punktu, Parlamenta priekšsēdētājs paziņo Parlamentam.

3. Pēc apspriešanās ar atbildīgās komitejas priekšsēdētāju Parlamenta priekšsēdētājs var apstiprināt Padomes pieprasījumu pagarināt termiņu saskaņā ar EK līguma 252. panta g) apakšpunktu.

59. Pants

Nodošana atpakaļ atbildīgajai komitejai un izskatīšanas procedūra

1. Dienā, kad Parlamentam saskaņā ar 57. panta 1. punktu paziņo kopējo nostāju, uzskata, ka to automātiski nodod atpakaļ atbildīgajai komitejai un citām komitejām, kurām par to jāsniedz atzinums pirmajā lasījumā.

2. Kopējo nostāju iekļauj kā pirmo darba kārtības jautājumu atbildīgās komitejas pirmajā sēdē pēc nostājas paziņošanas. Padomei var lūgt iesniegt kopējo nostāju.

3. Ja vien nav nolemts citādi, referents otrajā lasījumā ir tas pats, kurš pirmajā lasījumā.

4. Reglamenta 62. panta 2., 3. un 5. punkta noteikumus par Parlamenta otrā lasījuma procedūru piemēro atbildīgo komiteju sanāksmēm; vienīgi šīs komitejas locekļi un pastāvīgie aizstājēji var iesniegt priekšlikumus par noraidīšanu vai grozījumus. Komiteja pieņem lēmumu ar nodoto balsu vairākumu.

5. Pirms balsošanas komiteja var lūgt, lai priekšsēdētājs un referents kopā ar Padomes priekšsēdētāju vai viņa pārstāvi un klātesošo atbildīgo komisāru apspriež komitejā ierosinātos grozījumus. Pēc šādas apspriedes referents var iesniegt kompromisa grozījumus.

6. Atbildīgā komiteja iesniedz ieteikumus otrajam lasījumam, ierosinot pieņemt, grozīt vai noraidīt Padomes pieņemto kopējo nostāju. Ieteikumā ietver īsu ierosinātā lēmuma pamatojumu.

Izskatīšana plenārsēdē

60. Pants

Otrā lasījuma pabeigšana

1. Padomes kopējo nostāju un, ja tie ir pieejami, tad arī atbildīgās komitejas ieteikumus otrajam lasījumam automātiski iekļauj tās sesijas darba kārtības projektā, kuras trešdiena ir pirms un vistuvāk triju mēnešu termiņa beigām vai, ja termiņš ir pagarināts saskaņā ar 58. pantu — četru mēnešu termiņa beigām, ja vien šis jautājums nav jau izskatīts kādā iepriekšējā sesijā.

Tā kā ieteikumi otrajam lasījumam ir pielīdzināmi paskaidrojumam, kurā Parlamenta komiteja skaidro savu attieksmi pret Padomes kopējo nostāju, par ieteikumiem nebalso.

2. Otro lasījumu pabeidz, tiklīdz EK līguma 251. un 252. pantos noteiktajos termiņos un saskaņā ar šajos pantos minētajiem noteikumiem Parlaments pieņem, groza vai noraida kopējo nostāju.

61. Pants

Padomes kopējās nostājas noraidīšana

1. Atbildīgā komiteja, politiskā grupa vai vismaz trīsdesmit septiņi deputāti Parlamenta priekšsēdētāja noteiktajā termiņā var iesniegt rakstisku priekšlikumu noraidīt Padomes kopējo nostāju. Lai pieņemtu šo priekšlikumu, tam jāsaņem Parlamenta deputātu balsu vairākums. Par priekšlikumu noraidīt kopējo nostāju balso pirms balsošanas par citiem grozījumiem kopējā nostājā.

2. Ja Parlaments ir nobalsojis pret priekšlikumu noraidīt kopējo nostāju, tas pēc referenta ieteikuma var izskatīt jaunu priekšlikumu noraidīt kopējo nostāju pēc tam, kad ir notikusi balsošana par grozījumiem un kad saskaņā ar 62. panta 5. punktu ir nolasīts Komisijas paziņojums.

3. Ja Padomes kopējo nostāju noraida, Parlamenta priekšsēdētājs plenārsēdē paziņo, ka likumdošanas procedūra ir pabeigta.

4. Atkāpjoties no 3. punkta, ja Parlaments pieņem lēmumu noraidīt kopējo nostāju, balstoties uz EK līguma 252. panta noteikumiem, Parlamenta priekšsēdētājs lūdz Komisiju savu priekšlikumu atsaukt. Ja Komiteja savu priekšlikumu atsauc, Parlamenta priekšsēdētājs plenārsēdē paziņo, ka likumdošanas procedūra ir pabeigta.

62. Pants

Padomes kopējās nostājas grozījumi

1. Atbildīgā komiteja, politiskā grupa vai vismaz trīsdesmit septiņi deputāti var iesniegt grozījumus Padomes kopējā nostājā, lai tos izskatītu plenārsēdē.

2. Grozījumi kopējā nostājā ir pieņemami, ja tie atbilst 150. un 151. panta noteikumiem un ja to mērķis ir:

a) pilnībā vai daļēji atjaunot kopējo nostāju, ko Parlaments pieņēma pirmajā lasījumā; vai

b) panākt kompromisu starp Padomi un Parlamentu; vai

c) grozīt to kopējās nostājas teksta daļu, kura nebija iekļauta pirmajam lasījumam iesniegtajā priekšlikumā vai kuras saturs bija atšķirīgs un kura nerada būtiskus grozījumus 55. panta nozīmē; vai

d) ņemt vērā jaunus faktus vai jaunu juridisko situāciju, kas parādījušies kopš pirmā lasījuma.

Parlamenta priekšsēdētāja lēmums par grozījumu pieņemamību ir galīgs.

3. Ja laikā pēc pirmā lasījuma ir notikušas jaunas vēlēšanas, taču 55. pants nav piemērots, Parlamenta priekšsēdētājs var nolemt 2. punktā noteiktos ierobežojumus attiecībā uz pieņemamību atcelt.

4. Grozījumus pieņem tikai tad, ja par tiem ir nobalsojis Parlamenta deputātu vairākums.

5. Pirms balsošanas par grozījumiem Parlamenta priekšsēdētājs var prasīt, lai Komisija dara zināmu savu nostāju un lai Padome izsaka savas atsauksmes.

5. NODAĻA

TREŠAIS LASĪJUMS

Samierināšana

63. Pants

Samierināšanas komitejas sasaukšana

Ja Padome informē Parlamentu, ka tā nevar apstiprināt visus Parlamenta grozījumus kopējā nostājā, Parlamenta priekšsēdētājs vienojas ar Padomi par vietu un laiku, kad notiks pirmā Samierināšanas komitejas sanāksme. EK līguma 251. panta 5. punktā noteikto sešu vai, ja to pagarina, astoņu nedēļu termiņu sāk skaitīt no dienas, kad notiek Samierināšanas komitejas pirmā sanāksme.

64. Pants

Delegācija Samierināšanas komitejā

1. Parlamenta delegācijai un Padomes delegācijai Samierināšanas komitejā ir vienāds locekļu skaits.

2. Delegācijas politiskais sastāvs atbilst Parlamenta dalījumam politiskajās grupās. Priekšsēdētāju konference nosaka, cik katras politiskā grupas deputātu būs delegācijā.

3. Politiskās grupas izvirza delegācijas locekļus katram samierināšanas gadījumam, vēlams no attiecīgo komiteju locekļu vidus, izņemot tos trīs locekļus, kurus izvirza par pastāvīgajiem locekļiem kārtējās delegācijās uz divpadsmit mēnešiem. Politiskās grupas izraugās trīs pastāvīgos locekļus no priekšsēdētāja vietnieku vidus, un tiem jāpārstāv vismaz divas dažādas politiskās grupas. Delegācijā vienmēr ietilpst atbildīgās komitejas priekšsēdētājs un referents.

4. Delegācijā pārstāvētās politiskās grupas izraugās aizstājējus.

5. Politiskās grupas un pie politiskajām grupām nepiederošie deputāti, kuri nav pārstāvēti delegācijā, katrs var nosūtīt vienu pārstāvi uz jebkuru delegācijas iekšējo sagatavošanās sanāksmi.

6. Delegācijas darbu vada Parlamenta priekšsēdētājs vai viens no trijiem pastāvīgajiem locekļiem.

7. Delegācija pieņem lēmumu ar balsu vairākumu. Tās debates nav publiskas.

Priekšsēdētāju konference nosaka papildu procesuālās pamatnostādnes par delegācijas darbu Samierināšanas komitejā.

8. Delegācija paziņo Parlamentam samierināšanas rezultātus.

Izskatīšana plenārsēdē

65. Pants

Kopīgais projekts

1. Kad Samierināšanas komiteja ir vienojusies par kopīgu projektu, to ieraksta tās plenārsēdes darba kārtībā, kurai jānotiek pēc sešām nedēļām vai, ja termiņš ir pagarināts, — pēc astoņām nedēļām kopš dienas, kad Samierināšanas komiteja ir apstiprinājusi kopīgo projektu.

2. Delegācijas vadītājs vai cits delegācijas loceklis, ko tā izvirzījusi, sniedz paziņojumu par kopīgo projektu, kuram pievieno ziņojumu.

3. Par kopīgo projektu nevar ierosināt grozījumus.

4. Par visu kopīgo projektu ir viens balsojums. To apstiprina, ja tas saņem nodoto balsu vairākumu.

5. Ja Samierināšanas komitejā nav izdevies panākt vienošanos par kopīgo projektu, Parlamenta delegācijas vadītājs vai kāds cits delegācijas izvirzīts loceklis sniedz paziņojumu. Paziņojumam seko debates.

6. NODAĻA

LIKUMDOŠANAS PROCEDŪRAS PABEIGŠANA

66. Pants

Vienošanās pirmajā lasījumā

1. Ja saskaņā ar EK līguma 251. panta 2. punktu Padome informē Parlamentu, ka tā ir pieņēmusi Parlamenta grozījumus, bet citādi nav grozījusi Komisijas priekšlikumu, vai arī ja neviena no abām iestādēm nav grozījusi Komisijas priekšlikumu, Parlamenta priekšsēdētājs paziņo plenārsēdē, ka priekšlikums ir pieņemts galīgā variantā.

2. Pirms paziņošanas Parlamenta priekšsēdētājs pārbauda, vai Padomes veiktie tehniskie pielāgojumi neskar priekšlikuma būtību. Ja rodas šaubas, viņš apspriežas ar atbildīgo komiteju. Ja izrādās, ka daži grozījumi skar priekšlikuma būtību, Parlamenta priekšsēdētājs informē Padomi, ka Parlaments izskatīs priekšlikumu otrajā lasījumā, tiklīdz būs izpildīti 57. panta nosacījumi.

3. Pēc 1. punktā minētās paziņošanas Parlamenta priekšsēdētājs kopā ar Padomes priekšsēdētāju paraksta ierosināto tiesību aktu un nodrošina tā publicēšanu “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī” saskaņā ar 68. pantu.

67. Pants

Vienošanās otrajā lasījumā

Ja saskaņā ar 61. un 62. pantu nav pieņemts ne priekšlikums noraidīt kopējo nostāju, ne kopējās nostājas grozījumi termiņos, kas noteikti grozījumu vai kopējās nostājas noraidīšanas priekšlikumu iesniegšanai, Parlamenta priekšsēdētājs plenārsēdē paziņo, ka ierosinātais tiesību akts ir pieņemts galīgā variantā. Parlamenta priekšsēdētājs kopā ar Padomes priekšsēdētāju paraksta tiesību aktu un nodrošina tā publicēšanu “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī” saskaņā ar 68. pantu.

68. Pants

Pieņemto tiesību aktu parakstīšana

1. Parlamenta un Padomes kopīgi pieņemtos tiesību aktus paraksta Parlamenta priekšsēdētājs un ģenerālsekretārs pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, vai ir ievērotas visas procedūras.

2. Tiesību aktos, kurus Parlaments un Padome ir pieņēmuši kopīgi saskaņā ar EK līguma 251. pantā noteikto procedūru, norāda attiecīgā tiesību akta veidu, kārtas numuru, pieņemšanas datumu un tēmu.

3. Parlamenta un Padomes kopīgi pieņemtajos tiesību aktos ir:

a) frāze “Eiropas Parlaments un Eiropas Savienības Padome”;

b) atsauce uz noteikumiem, saskaņā ar kuriem tiesību akts ir pieņemts, un ievadvārdi “ņemot vērā”;

c) norāde, kurā ir atsauce uz iesniegtajiem priekšlikumiem, saņemtajiem atzinumiem un noturētajām apspriedēm;

d) dokumenta pamatojums, kas sākas ar vārdiem “tā kā” vai “ņemot vērā turpmāk izklāstīto”;

e) tādas frāzes kā “ir pieņēmuši šo regulu” vai “ir pieņēmuši šo direktīvu” vai “ir pieņēmuši šo lēmumu”, vai “ir pieņēmuši šādu lēmumu”, kam seko tiesību akta teksts.

4. Tiesību akti ir sadalīti pantos, kurus var grupēt nodaļās un sadaļās.

5. Pēdējā tiesību akta pantā norāda spēkā stāšanās dienu, ja tā ir pirms vai pēc divdesmitās dienas pēc publicēšanas.

6. Aiz pēdējā tiesību akta panta raksta:

— atbilstošu formulējumu par tā piemērojamību atkarībā no Līgumā paredzētajiem noteikumiem,

— parakstīšanas vietu un aiz tā pieņemšanas dienu,

— frāzes “Eiropas Parlamenta vārdā — priekšsēdētājs”, “Padomes vārdā — priekšsēdētājs”, tad Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja vārdu un tiesību akta parakstīšanas dienā amatā esošo Eiropas Padomes priekšsēdētāja vārdu.

7. Parlamenta un Padomes ģenerālsekretāri nodrošina iepriekš minēto tiesību aktu publicēšanu “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”.

7. NODAĻA

BUDŽETA PROCEDŪRAS

69. Pants

Kopbudžets

Procedūras, kuras jāpiemēro, izskatot Eiropas Savienības kopbudžetu un budžeta papildinājumus, saskaņā ar Eiropas Kopienu dibināšanas līgumu finanšu noteikumiem pieņem ar Parlamenta rezolūciju un pievieno Reglamentam (9).

70. Pants

Komisijas budžeta izpildes apstiprināšana

Noteikumi par procedūru, kura jāpiemēro, lai pieņemtu lēmumu apstiprināt Komisijas budžeta izpildi saskaņā ar Eiropas Kopienu dibināšanas līgumu finanšu noteikumiem un Finanšu regulu, ir pievienoti Reglamentam (10). Šis pielikums ir pieņemts saskaņā ar 202. panta 2. punktu.

71. Pants

Citas budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras

Noteikumi par procedūru, kura jāpiemēro, lai pieņemtu lēmumu par Komisijas budžeta izpildes apstiprināšanu, tieši tāpat attiecas uz:

— procedūru, ar kuru apstiprina, ka Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs ir izpildījis Eiropas Parlamenta budžetu,

— procedūru, ar kuru apstiprina, ka atbildīgie darbinieki ir izpildījuši citu Eiropas Savienības iestāžu un struktūrvienību, tādu kā Padomes (attiecībā uz tās kā izpildiestādes darbību), Kopienu Tiesas, Revīzijas palātas, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas un Reģionu komitejas attiecīgos budžetus,

— procedūru, ar kuru apstiprina, ka Komisija ir izpildījusi Eiropas Attīstības fonda budžetu,

— procedūru, ar kuru apstiprina budžeta izpildi attiecībā uz struktūrvienībām, kas ir atbildīgas par to juridiski neatkarīgo vienību budžeta vadību, kuras veic Kopienas uzdevumus, ciktāl uz to darbību attiecas tiesību normas, kas prasa budžeta izpildes apstiprināšanu Eiropas Parlamentā.

72. Pants

Parlamenta veiktā budžeta izpildes kontrole

1. Parlaments kontrolē kārtējā budžeta izpildi. Šo uzdevumu tas uzdod veikt par budžetu un par budžeta izpildes kontroli atbildīgajām komitejām, kā arī citām attiecīgām komitejām.

2. Katru gadu pirms nākamā gada budžeta projekta izskatīšanas pirmajā lasījumā Parlaments izskata kārtējā budžeta izpildes grūtības un vajadzības gadījumā to veic, pamatojoties uz atbildīgās komitejas iesniegto rezolūcijas priekšlikumu.

8. NODAĻA

IEKŠĒJĀS BUDŽETA PROCEDŪRAS

73. Pants

Parlamenta tāme

1. Pamatojoties uz ģenerālsekretāra sagatavotu ziņojumu, Prezidijs izstrādā provizorisko tāmes projektu.

2. Šo provizorisko tāmes projektu Parlamenta priekšsēdētājs iesniedz atbildīgajai komitejai, kas sagatavo tāmes projektu un iesniedz ziņojumu Parlamentam.

3. Parlamenta priekšsēdētājs nosaka tāmes projekta grozījumu iesniegšanas termiņus.

Atbildīgā komiteja par šiem grozījumiem sniedz atzinumu.

4. Parlaments pieņem tāmi.

5. Parlamenta priekšsēdētājs tāmi nosūta Komisijai un Padomei.

6. Iepriekšminētie noteikumi attiecas arī uz tāmes papildinājumiem.

7. Īstenošanas noteikumus attiecībā uz Parlamenta tāmes izstrādāšanas procedūru pieņem ar nodoto balsu vairākumu un pievieno šim reglamentam (11).

74. Pants

Pilnvaras uzņemties un segt izdevumus

1. Parlamenta priekšsēdētājs pēc apspriešanās ar atbildīgo komiteju uzņemas un sedz vai liek uzņemties un segt izdevumus atbilstoši Prezidija pieņemtajiem iekšējiem finanšu noteikumiem.

2. Parlamenta priekšsēdētājs nosūta atbildīgajai komitejai gada pārskatu projektu.

3. Pamatojoties uz atbildīgās komitejas ziņojumu, Parlaments apstiprina pārskatus un lemj par budžeta izpildes apstiprināšanu.

9. NODAĻA

PIEKRIŠANAS PROCEDŪRA

75. Pants

Piekrišanas procedūra

1. Ja Parlamentu lūdz dot piekrišanu ierosinātajam tiesību aktam, Parlaments pieņem lēmumu, pamatojoties uz atbildīgās komitejas sagatavotu ieteikumu pieņemt vai noraidīt minēto tiesību aktu.

Parlaments pieņem lēmumu ar vienu balsojumu par tiesību aktu, kuram saskaņā ar EK vai ES līgumu vajadzīga Parlamenta piekrišana, un nevar iesniegt nekādus grozījumus. Vajadzīgo vairākumu, lai piekrišanu pieņemtu, nosaka saskaņā ar to EK vai ES līguma pantu, kurš veido ierosinātā tiesību akta juridisko pamatu.

2. Attiecībā uz pievienošanās līgumiem, starptautiskiem nolīgumiem un gadījumā, ja konstatē, ka dalībvalsts ir vairākkārt nopietni pārkāpusi kopīgos principus, piemēro attiecīgi 82., 83. un 95. pantu. Ja vajadzīga ciešāka sadarbība jomā, uz kuru attiecas EK līguma 251. pantā noteiktā procedūra, piemēro Reglamenta 76. pantu.

3. Ja ir vajadzīga Parlamenta piekrišana likumdošanas priekšlikumam, atbildīgā komiteja, lai veicinātu pozitīvu procedūras iznākumu, var pieņemt lēmumu iesniegt Parlamentam starpposma ziņojumu par Komisijas priekšlikumu kopā ar rezolūcijas priekšlikumu, kurā ir ieteikumi par priekšlikuma grozīšanu vai īstenošanu.

Ja Parlaments pieņem vismaz vienu ieteikumu, Parlamenta priekšsēdētājs prasa turpināt apspriešanos ar Padomi.

Atbildīgā komiteja, ņemot vērā apspriedes rezultātus ar Padomi, izstrādā galīgo ieteikumu attiecībā uz Parlamenta piekrišanu.

10. NODAĻA

CIEŠĀKA SADARBĪBA

76. Pants

Procedūras Parlamentā

1. Dalībvalstu pieprasījumus vai Komisijas priekšlikumus veidot ciešāku sadarbību starp dalībvalstīm un apspriesties ar Parlamentu saskaņā ar ES līguma 40.a panta 2. punktu Parlamenta priekšsēdētājs nodod izskatīšanai atbildīgajā komitejā. Vajadzības gadījumā piemēro Reglamenta 35., 36., 37., 40., 49. līdz 56. un 75. pantu.

2. Atbildīgā komiteja pārbauda, vai ir ievērots EK līguma 11. pants un ES līguma 27.a, 27.b, 40., 43., 44. un 44.a pants.

3. Turpmākos tiesību aktus, kurus ierosina attiecībā uz ciešāku sadarbību pēc tam, kad tā ir izveidota, izskata Parlamentā saskaņā ar tām pašām procedūrām kā gadījumos, kad ciešāku sadarbību nepiemēro.

11. NODAĻA

CITAS PROCEDŪRAS

77. Pants

Atzinumu sniegšanas procedūra EK līguma 122. panta nozīmē

1. Ja Parlamentu aicina sniegt atzinumu par Padomes ieteikumiem saskaņā ar EK līguma 122. panta 2. punktu, Parlaments pēc tam, kad Padome ir iepazīstinājusi plenārsēdi ar saviem ieteikumiem, apspriežas par atbildīgās Parlamenta komitejas rakstiski vai mutiski iesniegto priekšlikumu pieņemt vai noraidīt ieteikumus, par kuriem Parlamentam jāsniedz atzinums.

2. Pēc tam Parlaments balso par ieteikumiem kopumā, un tiem nevar iesniegt nekādus grozījumus.

78. Pants

Sociālā dialoga procedūras

1. Parlamenta priekšsēdētājs nodod izskatīšanai atbildīgajā komitejā visus dokumentus, ko Komisija ir izstrādājusi saskaņā ar EK līguma 138. pantu vai saskaņā ar vienošanos, kuru noslēguši sociālie partneri, ņemot vērā EK līguma 139. panta 1. punktu, kā arī priekšlikumus, ko Komisija ir iesniegusi saskaņā ar EK līguma 139. panta 2. punktu.

2. Ja sociālie partneri informē Komisiju par saviem nodomiem uzsākt EK līguma 139. pantā noteikto procedūru, atbildīgā komiteja var sagatavot ziņojumu par problēmas būtību.

3. Ja sociālie partneri ir noslēguši vienošanos un kopīgi prasa, lai to ievieš ar Padomes lēmumu pēc Komisijas ieteikuma saskaņā ar EK līguma 139. panta 2. punktu, atbildīgā komiteja iesniedz rezolūcijas priekšlikumu ar ieteikumu pieņemt vai noraidīt šo pieprasījumu.

79. Pants

Procedūras brīvprātīgu vienošanos izskatīšanai

1. Ja Komisija informē Parlamentu par savu nodomu izskatīt iespēju slēgt brīvprātīgas vienošanās, nevis pieņemt tiesību aktus, atbildīgā komiteja var sagatavot ziņojumu par konkrētā jautājuma būtību saskaņā ar 45. pantu.

2. Ja Komiteja izsaka nodomu slēgt brīvprātīgu vienošanos, atbildīgā komiteja var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu ar ieteikumu pieņemt vai noraidīt priekšlikumu, norādot, ar kādiem nosacījumiem priekšlikums jāpieņem vai jānoraida.

80. Pants

Kodifikācija

1. Ja Komisija iesniedz Parlamentam priekšlikumu par Kopienas tiesību aktu oficiālo kodifikāciju, šo priekšlikumu nodod izskatīšanai komitejā, kuras pārziņā ir juridiskie jautājumi. Ja izrādās, ka priekšlikums neizraisa nekādus būtiskus grozījumus spēka esošajos tiesību aktos Kopienas likumdošanā, piemēro 43. pantā noteikto procedūru.

2. Atbildīgās komitejas priekšsēdētājs vai šīs komitejas iecelts referents var piedalīties kodifikācijas priekšlikumu izskatīšanā vai izstrādāšanā. Vajadzības gadījumā atbildīgā komiteja var iepriekš sniegt savu atzinumu.

3. Atkāpjoties no 43. panta 3. punkta noteikumiem, jautājumā par priekšlikumu oficiālajai kodifikācijai nevar piemērot vienkāršotu procedūru, ja par juridiskajiem jautājumiem atbildīgās komitejas vai par konkrēto jautājumu atbildīgās komitejas locekļu vairākums ir pret šo procedūru.

81. Pants

Īstenošanas noteikumi

1. Kad Komisija iesniedz Parlamentam īstenošanas pasākuma projektu, Parlamenta priekšsēdētājs nodod šo dokumentu izskatīšanai komitejā, kuras kompetencē ietilpst tiesību akts, no kura izriet īstenošanas noteikumi.

2. Pēc atbildīgās komitejas priekšlikuma Parlaments var viena mēneša laikā — vai, ja pasākumi ir saistīti ar finanšu pakalpojumiem, tad trīs mēnešu laikā — skaitot no īstenošanas pasākuma projekta saņemšanas dienas, pieņemt rezolūciju, kas neatbalsta šo īstenošanas projektu, it īpaši, ja īstenošanas pasākums pārsniedz pamataktā noteiktās īstenošanas pilnvaras. Ja pirms termiņa beigām nenotiek neviena sesija vai arī, ja ir vajadzīga neatliekama rīcība, uzskata, ka atbildīgā komiteja ir pilnvarota rīkoties. Šī rīcība izpaužas kā komitejas priekšsēdētāja parakstīta vēstule atbildīgajam Komisijas loceklim, un par to paziņo visiem Parlamenta deputātiem. Ja Parlaments pret šo pasākumu iebilst, Parlamenta priekšsēdētājs prasa, lai Komiteja šo pasākumu atsauc vai groza, vai arī iesniedz priekšlikumu saskaņā ar atbilstošu likumdošanas procedūru.

12. NODAĻA

LĪGUMI UN STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

82. Pants

Pievienošanās līgumi

1. Visus kādas Eiropas valsts pieteikumus kļūt par Eiropas Savienības dalībvalsti nosūta izskatīšanai atbildīgajā komitejā.

2. Pamatojoties uz atbildīgās komitejas, politiskās grupas vai vismaz trīsdesmit septiņu deputātu priekšlikumu, Parlaments var pieņemt lēmumu uzaicināt Komisiju vai Padomi piedalīties debatēs pirms sarunu uzsākšanas ar kandidātvalsti.

3. Visā sarunu gaitā Komisija un Padome regulāri un vispusīgi informē atbildīgo komiteju, vajadzības gadījumā — konfidenciāli, par sarunu virzību.

4. Jebkurā sarunu posmā Parlaments, pamatojoties uz atbildīgās komitejas ziņojumu, var pieņemt ieteikumus un prasīt, lai tos ņem vērā, pirms ar kandidātvalsti paraksta līgumu par pievienošanos Eiropas Savienībai. Lai šos ieteikumus pieņemtu, ir vajadzīgs tāds pats balsu vairākums kā piekrišanai.

5. Kad sarunas ir beigušās, taču pirms jebkādu līgumu parakstīšanas, līguma projektu iesniedz Parlamentam, lai tas dod piekrišanu.

6. Parlaments, pamatojoties uz atbildīgās komitejas sagatavotu ziņojumu, ar deputātu balsu vairākumu dod piekrišanu kādas Eiropas valsts pieteikumam kļūt par Eiropas Savienības dalībvalsti.

83. Pants

Starptautiski nolīgumi

1. Kad ir paredzēts sākt sarunas par starptautiska nolīguma slēgšanu, atjaunošanu vai grozīšanu, ieskaitot nolīgumus tādās specifiskās jomās kā monetārie jautājumi vai tirdzniecība, atbildīgā komiteja seko, lai Komisija pilnībā informētu Parlamentu, vajadzības gadījumā — konfidenciāli, par saviem ieteikumiem attiecībā uz sarunu pilnvarām.

2. Parlaments pēc atbildīgās komitejas, politiskās grupas vai vismaz trīsdesmit septiņu deputātu priekšlikuma var prasīt, lai Padome atļauj uzsākt sarunas tikai tad, kad Parlaments, pamatojoties uz atbildīgās komitejas ziņojumu, ir izteicis savu nostāju par ierosinātajām sarunu pilnvarām.

3. Tad, kad ir nolemts uzsākt sarunas, Komisija informē atbildīgo komiteju par 1. punktā minēto starptautisko nolīgumu slēgšanas juridisko pamatu. Atbildīgā komiteja pārbauda izraudzīto juridisko pamatu saskaņā ar 35. pantu. Ja Komisija nav norādījusi juridisko pamatu vai ja tā atbilstība rada šaubas, piemēro 35. panta noteikumus.

4. Visā sarunu gaitā Komisija un Padome regulāri un vispusīgi informē atbildīgo komiteju, vajadzības gadījumā - konfidenciāli, par sarunu virzību.

5. Jebkurā sarunu posmā Parlaments, pamatojoties uz atbildīgās komitejas ziņojumu un izskatījis visus atbilstošos priekšlikumus, kas iesniegti saskaņā ar 114. pantu, var ieteikumus pieņemt un prasīt, lai tos ņem vērā pirms izskatāmā starptautiskā nolīguma slēgšanas.

6. Kad sarunas ir beigušās, taču pirms jebkādu nolīgumu parakstīšanas, nolīguma projektu iesniedz Parlamentam, lai tas sniedz atzinumu vai dod piekrišanu. Piekrišanas procedūru veic saskaņā ar 75. pantu.

7. Parlaments sniedz atzinumu par Eiropas Kopienas parakstītā starptautiskā nolīguma vai finanšu protokola noslēgšanu, pagarināšanu vai grozīšanu vai dod tam piekrišanu vienā balsojumā ar nodoto balsu vairākumu; nolīguma vai protokola teksta grozījumi nav pieņemami.

8. Ja Parlaments ir sniedzis negatīvu atzinumu, Parlamenta priekšsēdētājs prasa, lai Padome šo nolīgumu neslēdz.

9. Ja Parlaments nedod piekrišanu starptautiskam nolīgumam, Parlamenta priekšsēdētājs informē Padomi, ka šo nolīgumu nevar noslēgt.

84. Pants

Procedūras, kas pamatojas uz EK līguma 300. pantu, piemērojot uz laiku vai pārtraucot starptautisku nolīgumu vai izstrādājot Kopienas kopējo nostāju struktūrā, kura izveidota ar starptautisku nolīgumu

Tā kā Komisijai un/vai Padomei tūlīt un pilnīgi jāinformē Parlaments saskaņā ar EK līguma 300. panta 2. punktu, plenārsēdes laikā nolasa paziņojumu, kam seko debates. Parlaments var sniegt ieteikumus saskaņā ar Reglamenta 83. vai 90. pantu.

13. NODAĻA

EIROPAS SAVIENĪBAS ĀRĒJA PĀRSTĀVĪBA UN KOPĒJĀ ĀRPOLITIKA UN DROŠĪBAS POLITIKA

85. Pants

Kopējās ārpolitikas un drošības politikas Augstā pārstāvja iecelšana

1. Pirms kopējās ārpolitikas un drošības politikas Augstā pārstāvja iecelšanas Parlamenta priekšsēdētājs aicina Padomes priekšsēdētāju sniegt paziņojumu Parlamentam saskaņā ar ES līguma 21. pantu. Parlamenta priekšsēdētājs aicina arī Komisijas priekšsēdētāju sniegt paziņojumu tajā pašā sēdē.

2. Kad saskaņā ar EK līguma 207. panta 2. punktu ir iecelts Augstais pārstāvis kopējās ārpolitikas un drošības politikas jautājumos un pirms viņš ir sācis oficiāli pildīt savas funkcijas, Parlamenta priekšsēdētājs viņu aicina sniegt paziņojumu atbildīgajai komitejai un atbildēt uz tās uzdotajiem jautājumiem.

3. Pēc 1. un 2. punktā minētā paziņojuma un atbilžu noklausīšanās un pēc atbildīgās komitejas ierosinājuma vai saskaņā ar 114. pantu Parlaments var sniegt ieteikumu.

86. Pants

Kopējās ārpolitikas un drošības politikas īpašo pārstāvju iecelšana

1. Ja Padome ir paredzējusi iecelt īpašu pārstāvi saskaņā ar ES līguma 18. panta 5. punktu, Parlamenta priekšsēdētājs pēc atbildīgās komitejas pieprasījuma aicina Padomi sniegt paziņojumu un atbildēt uz jautājumiem par īpašā pārstāvja pilnvarām, mērķiem un citiem būtiskiem jautājumiem, kas saistīti ar viņa uzdevumiem un lomu.

2. Pēc iecelšanas, bet pirms pienākumu izpildes sākšanas īpašo pārstāvi var aicināt sniegt paziņojumu atbildīgajai komitejai un atbildēt uz tās uzdotajiem jautājumiem.

3. Trīs mēnešu laikā pēc īpašā pārstāvja uzklausīšanas atbildīgā komiteja saskaņā ar 114. pantu var iesniegt ieteikuma priekšlikumu, kas tieši attiecas uz īpašā pārstāvja paziņojumu un saņemtajām atbildēm.

4. Īpašais pārstāvis pilnībā un regulāri informē Parlamentu par to, kā viņš īsteno uzticētās pilnvaras.

87. Pants

Kopējās ārpolitikas un drošības politikas Augstā pārstāvja un citu īpašo pārstāvju paziņojumi

1. Augstais pārstāvis kopējās ārpolitikas un drošības politikas jautājumos sniedz Parlamentam paziņojumu vismaz četras reizes gadā. Piemēro 103. panta noteikumus.

2. Vismaz četras reizes gadā Augsto pārstāvi aicina piedalīties atbildīgās komitejas sanāksmēs, sniegt paziņojumu un atbildēt uz jautājumiem. Augsto pārstāvi var uzaicināt arī citos gadījumos, kad komiteja to uzskata par vajadzīgu, vai arī pēc Augstā pārstāvja iniciatīvas.

3. Kad Padome ieceļ īpašo pārstāvi un piešķir tam pilnvaras saistībā ar atsevišķiem politiskiem jautājumiem, viņu var aicināt sniegt paziņojumu atbildīgajai komitejai pēc viņa paša vai Parlamenta iniciatīvas.

88. Pants

Starptautiska pārstāvība

1. Kad jāieceļ Komisijas ārējo sakaru delegācijas vadītājs, amata kandidātu var uzaicināt uz attiecīgo Parlamenta struktūrvienību sniegt paziņojumu un atbildēt uz jautājumiem.

2. Trīs mēnešu laikā pēc 1. pantā minētās uzklausīšanas atbildīgā komiteja var pieņemt rezolūciju vai izstrādāt ieteikumu, kas tieši attiecas uz sniegto paziņojumu vai saņemtajām atbildēm.

89. Pants

Apspriešanās ar Parlamentu un tā informēšana saistībā ar kopējo ārpolitiku un drošības politiku

1. Ja notiek apspriešanās ar Parlamentu saskaņā ar ES līguma 21. pantu, šo jautājumu nodod izskatīšanai atbildīgajā komitejā, kura var sniegt ieteikumus saskaņā ar Reglamenta 90. pantu.

2. Attiecīgās komitejas cenšas panākt, lai Augstais pārstāvis kopējās ārpolitikas un drošības politikas jautājumos, Padome un Komisija tām regulāri un savlaicīgi sniedz informāciju par Eiropas Savienības kopējās ārpolitikas un drošības politikas attīstību un īstenošanu katru reizi, kad saistībā ar šo politiku pieņem lēmumu, kam ir finansiāla ietekme, kā arī par visiem citiem finansiālajiem apsvērumiem attiecībā uz darbību, kas saistīta ar šīs politikas īstenošanu. Izņēmuma gadījumos pēc Komisijas, Padomes vai Augstā pārstāvja pieprasījuma komiteja var nolemt noturēt sanāksmes aiz slēgtām durvīm.

3. Katru gadu notiek debates par Padomes izstrādāto apspriedes dokumentu, kurā izklāstīti kopējās ārpolitikas un drošības politikas galvenie aspekti un prioritātes, ieskaitot arī to finansiālo ietekmi uz Savienības budžetu. Piemēro 103. pantā noteiktās procedūras.

(Sk. arī 114. pantam pievienoto komentāru.)

4. Padomi un/vai Augsto pārstāvi, kā arī Komisiju uzaicin