3.

Finanšu prasības var iedalīt pēc tā, vai tās ir apgrozāmas vai nav. Prasība ir apgrozāma, ja īpašumtiesības uz prasību ātri var nodot citai vienībai ar piegādi vai indosamentu, vai kompensēt, ja tas attiecas uz atvasinātiem finanšu instrumentiem. Lai gan ikvienu finanšu instrumentu potenciāli var tirgot, apgrozāmie instrumenti veidoti tā, lai tos tirgotu regulētā fondu biržā vai ārpus biržas, kaut gan faktiskā tirdzniecība nav obligāts apgrozāmības nosacījums. Tabula Instrumentu kategorijas AKTĪVU KATEGORIJAS Kategorija Galveno pazīmju apraksts 1. Skaidrā nauda Apgrozībā esošu euro un ārvalstu valūtas banknošu un monētu, ko parasti izmanto norēķinos, turējumi. 2. Kredīti ar sākotnējo termiņu līdz 1 gadam ieskaitot/ilgāku par 1 gadu un līdz 5 gadiem ieskaitot/ilgāku par 5 gadiem Finanšu aktīvu turējumi, kas rodas, kad kreditori aizdod līdzekļus debitoriem, un kas nav apliecināti ar dokumentiem vai ir apliecināti ar neapgrozāmiem dokumentiem. Šis postenis ietver arī pārskatu sniedzēja izvietotos noguldījumu aktīvus. NCB var pieprasīt arī pilnīgu šā posteņa iedalījumu sektoros. 1. Šajā postenī tiek ietverti: a) kredīti mājsaimniecībām un bezpeļņas organizācijām, kas apkalpo mājsaimniecības, kuri iedalīti šādi: i) patēriņa kredīti (kredīti, kas piešķirti galvenokārt privātajam patēriņam, patērējot preces un pakalpojumus). Patēriņa kredītus, kas piešķirti pašnodarbinātajiem/sabiedrībām, kas nav juridiskās personas, šajā kategorijā iekļauj, ja pārskatu sniedzēja MFI zina, ka kredīts galvenokārt tiek izmantots privātajam patēriņam; ii) kredīti mājokļa iegādei (kredīti, kas izsniegti ieguldījumiem mājoklī personiskai lietošanai vai īrei, t. sk. būvniecībai vai remontam). Tas aptver ar mājokļa īpašumu nodrošinātus kredītus, ko izmanto mājokļa iegādei, un citus kredītus mājokļa iegādei, kas ņemti privātpersonas statusā vai nodrošināti ar citiem aktīviem. Mājokļa kredītus, kas piešķirti pašnodarbinātajiem/sabiedrībām, kas nav juridiskās personas, iekļauj šajā kategorijā, ja vien pārskatu sniedzēja MFI zina, ka mājoklis galvenokārt tiek lietots uzņēmējdarbībai, šādā gadījumā sniedzot pārskatu par to kā par “pārējiem kredītiem, t. sk. pašnodarbinātajiem/sabiedrībām, kas nav juridiskās personas”; iii) pārējie (kredīti, kas nav piešķirti patēriņam un mājokļa iegādei, piemēram, kredīti uzņēmējdarbībai, parādu konsolidācijai, izglītībai utt.). Šajā kategorijā var iekļaut patēriņa kredītus pašnodarbinātajiem/sabiedrībām, kas nav juridiskās personas (sk. II pielikuma 3. daļu), ja par tiem netiek sniegti dati kategorijā “patēriņa kredīts”. Ja vien netiek piemēroti pārskatu sniegšanas noteikumu atbrīvojumi, par pozīciju “t. sk.” jāsniedz dati, atsevišķi norādot kredītus pašnodarbinātajiem (sk. II pielikuma 3. daļu); b) norēķinu karšu parādi Saskaņā ar šo regulu šajā kategorijā iekļauj kredītus, kas piešķirti mājsaimniecībām vai nefinanšu sabiedrībām, izmantojot kartes ar atliktā debeta funkciju, t. i., kartes, kas nodrošina tālāk tekstā definēto norēķinu karšu bezprocentu kredītu, vai kredītkartes, t. i., kartes, kas nodrošina norēķinu karšu bezprocentu kredītu un norēķinu karšu procentu kredītu. Norēķinu karšu parādu grāmato īpašos karšu kontos, un tāpēc tas nav uzrādīts norēķinu vai pārsnieguma kontos. Norēķinu karšu bezprocentu kredīts ir kredīts, kas ar 0 % likmi tiek piešķirts no dienas, kad norēķinu cikla laikā tiek veikts maksājums ar karti, līdz dienai, kad jānorēķinās par šā norēķinu cikla debeta atlikumu. Norēķinu karšu procentu kredīts ir kredīts, kas tiek piešķirts pēc tam, kad pagājuši iepriekšējā norēķinu cikla norēķinu termiņi, t. i., debeta atlikums kartes kontā, par kuru nav veikts norēķins, kad tas bija iespējams pirmo reizi, un par kuru tiek aprēķināta procentu likme vai vairāklīmeņu procentu likme, kas parasti ir lielāka par 0 %. Šādos gadījumos bieži jāmaksā obligātie mēneša maksājumi, lai vismaz daļēji atmaksātu norēķinu kartes procentu kredītu. Šāda veida kredītu darījuma partneris ir persona, kas saskaņā ar līgumu atbild par neatmaksāto summu atmaksu un kas privāti izmantojamo karšu gadījumā ir kartes turētājs, bet kas var nebūt kartes turētājs uzņēmumu karšu gadījumā; c) atjaunojamie kredīti un pārsnieguma kredīti Atjaunojamie kredīti ir kredīti, kam ir visas šīs īpašības: i) aizņēmējs var bez iepriekšējas paziņošanas aizdevējam izmantot vai izņemt no konta līdzekļus līdz iepriekš noteiktam kredītlimitam; ii) pieejamā kredīta summa var palielināties vai samazināties, līdzekļus aizņemoties vai atmaksājot; iii) kredīts var tikt izmantots atkārtoti; iv) nav pienākuma regulāri atmaksāt aizņemtos līdzekļus. Atjaunojamie kredīti ietver summas, kas iegūtas, izmantojot kredītlīniju, un vēl nav atmaksātas (neatmaksātās summas). Kredītlīnija ir aizdevēja un aizņēmēja līgums, kas ļauj aizņēmējam noteiktā laikposmā un līdz noteiktam limitam līdzekļus izņemt, kā arī aizņēmēja izvēlētā laikā pirms iepriekš noteikta datuma šos līdzekļus atmaksāt. Summas, kas pieejamas, izmantojot kredītlīniju, un kas nav izņemtas vai jau atmaksātas, neiekļauj nevienā bilances posteņu kategorijā. Pārsnieguma kredīti ir norēķinu kontu debeta atlikums. Gan atjaunojamos kredītos, gan pārsnieguma kredītos neiekļauj kredītus, kas sniegti, izmantojot kredītkartes. Par kopējo aizņēmēja parāda summu sniedz datus neatkarīgi no tā, vai tā atbilst limitam vai pārsniedz limitu, par kuru aizdevējs un aizņēmējs iepriekš vienojušies attiecībā uz kredīta apjomu un/vai maksimālo termiņu; d) sindicētie kredīti (viena kredīta līgumi, kuros vairākas iestādes piedalās kā aizdevējas) Sindicētais kredīts attiecas tikai uz gadījumiem, kad aizņēmējam kredīta līgumā darīts zināms, ka kredītu sniedz vairāki aizdevēji. Statistikas vajadzībām tikai summas, ko aizdevēji faktiski izsnieguši (nevis kopējā kredītlīnija) tiek uzskatītas par sindicētiem kredītiem. Sindicēto kredītu parasti organizē un koordinē viena iestāde (bieži saukta par “galveno pārvaldnieku”), bet faktiski izsniedz dažādi sindikāta dalībnieki. Dalībnieki, t. sk. galvenais pārvaldnieks, savas bilances aktīvos ziņo par savu kredīta daļu attiecībā pret aizņēmēju, t. i., nevis attiecībā pret galveno pārvaldnieku; e) noguldījumi, kā tie definēti pasīvu 9. kategorijā; f) trešām personām piešķirti finanšu līzingi Finanšu līzingi ir līgumi, ar ko ilglietojuma preces juridiskais īpašnieks (turpmāk – “līzinga devējs”) šo aktīvu iznomā trešai personai (turpmāk – “līzinga ņēmējs”) uz lielāko aktīva saimnieciskās izmantošanas laika daļu vai visu laiku, pretī saņemot maksājumus, kas sedz preces cenu un iepriekš noteiktus procentus. Tiek pieņemts, ka līzinga ņēmējs saņem visus guvumus, kas var izrietēt no preces izmantošanas, kā arī sedz ar īpašumtiesībām saistītās izmaksas un atbild par riskiem. Statistikas vajadzībām finanšu līzingu uzskata par līzinga devēja kredītu līzinga ņēmējam, kas līzinga ņēmējam dod iespēju iegādāties ilglietojuma preci. Aktīvus (ilglietojuma preces), kas iznomāti līzinga ņēmējam, bilancē negrāmato; g) sliktie parādi, kas vēl nav atmaksāti vai norakstīti Kopējā to kredītu summa, kuru atmaksas termiņš pagājis vai kuriem konstatēts cits daļējs vai pilnīgs vērtības samazinājums saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 178. pantā minēto saistību neizpildes definīciju; h) neapgrozāmu vērtspapīru turējumi Parāda vērtspapīru turējumi, kas nav apgrozāmi un ko nevar pārdot otrreizējos tirgos; i) tirgojami kredīti Kredīti, kas de facto kļuvuši apgrozāmi, klasificējami aktīvu postenī “kredīti” ar noteikumu, ka tie nav tirgoti otrreizējos tirgos. Pretējā gadījumā tos atspoguļo kā parāda vērtspapīrus (3. kategorija); j) pakārtotie parādi noguldījumu vai kredītu veidā Pakārtotie parāda instrumenti nodrošina pakārtotus prasījumus pret emitentiestādi, kurus var īstenot tikai pēc tam, kad apmierināti visi augstāka statusa prasījumi, piemēram, noguldījumi/kredīti, tādējādi tie iegūst dažas pašu kapitāla īpašības. Atkarībā no finanšu instrumenta raksturīgajām pazīmēm statistikas vajadzībām pakārtotos parādus atspoguļo kā “kredītus” vai kā “parāda vērtspapīrus”. Ja MFI statistikas vajadzībām visu veidu pakārtoto parādu turējumus uzrāda kā vienu skaitli, šis skaitlis jāiekļauj postenī “parāda vērtspapīri”, pamatojoties uz to, ka pakārtotais parāds galvenokārt ir vērtspapīru veidā, nevis kredīti; k) prasības no reversajiem repo darījumiem vai vērtspapīru aizņemšanās pret nodrošinājumu naudā Atbilstošais postenis skaidrajai naudai, kas samaksāta apmaiņā pret vērtspapīriem, ko par attiecīgu cenu nopirkušas pārskatu sniedzējas iestādes, stingri apņemoties pārdot tos pašus vai līdzīgus vērtspapīrus par fiksētu cenu konkrētā dienā nākotnē, vai vērtspapīru aizņemšanās pret nodrošinājumu naudā (sk. pasīvu 9.4. posteni). Šajā pārskatu shēmā kredītu dalījums atbilstoši nekustamā īpašuma nodrošinājumam ietver to neatmaksāto kredītu kopējo summu, kuri saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 199. panta 2.–4. punktu ir ar nodrošinājumu un kuriem kredītu atlikuma/nodrošinājuma koeficients ir vienāds ar 1 vai mazāks par 1. Ja pārskatu sniedzējs nepiemēro šos noteikumus, par kredītu iekļaušanu šajā dalījumā lemj, balstoties uz pieeju, kas izvēlēta kapitāla prasību ievērošanai. 2. Tālāk minēto posteni neuzskata par kredītu. Kredīti, kas piešķirti uz trasta pamata Kredīti, kas piešķirti uz trasta pamata, t. i., “trasta kredīti” vai “uzticības kredīti”, ir kredīti, ko piešķir vienas puses vārdā (turpmāk – “pilnvarnieks”) trešās personas (turpmāk – “labuma guvējs”) uzdevumā. Statistikas vajadzībām trasta kredītus neatspoguļo pilnvarnieka bilancē, ja risku un guvumus, kas saistīti ar īpašumtiesībām uz līdzekļiem, patur labuma guvējs. Īpašumtiesību riskus un guvumus labuma guvējs patur, ja: a) labuma guvējs uzņemas kredītrisku, t. i., pilnvarnieks ir atbildīgs tikai par kredīta administratīvo pārvaldību; vai b) labuma guvēja ieguldījumam ir garantijas zaudējuma gadījumā, ja pilnvarnieks bankrotē, t. i., trasta kredīts neietilpst pilnvarnieka aktīvos, ko var sadalīt bankrota gadījumā. 3. Parāda vērtspapīri Parāda vērtspapīru turējumi, kas ir apgrozāmi finanšu instrumenti, kas kalpo kā parāda pierādījumi un parasti tiek tirgoti otrreizējā tirgū vai kurus var slēgt, tirgū veicot pretēju darījumu, un kas turētājam nepiešķir īpašumtiesības emitentiestādē. Šajā postenī tiek ietverti: a) vērtspapīru turējumi, kas turētājam dod beznosacījuma tiesības uz fiksētu vai līgumā noteiktu kupona maksājumu un/vai norādītu fiksētu summu konkrētā dienā vai dienās, vai sākot ar dienu, kas noteikta emisijas brīdī; b) kredīti, kas kļuvuši apgrozāmi regulētā tirgū, t. i., tirgojamie kredīti, ja ir apliecinājums par otrreizējā tirgus tirdzniecību, t. sk. tirgus uzturētāju pastāvēšanu, un finanšu aktīvs tiek bieži kotēts, ko pierāda pieprasījuma un piedāvājuma attiecība. Pretējā gadījumā tie jāklasificē kā aktīva postenis “kredīti” (sk. arī “tirgojamie kredīti” 2.i kategorijā); c) pakārtotie parādi parāda vērtspapīru veidā (sk. arī “pakārtotie parādi noguldījumu vai kredītu veidā” 2.j kategorijā). Vērtspapīri, kas aizdoti, veicot vērtspapīru aizdošanas darījumu, vai pārdoti saskaņā ar repo līgumiem, paliek sākotnējā īpašnieka bilancē (un netiek grāmatoti pagaidu ieguvēja bilancē), ja ir pienākums veikt reverso operāciju un nevis tikai iespēja to darīt. Ja pagaidu ieguvējs pārdod saņemtos vērtspapīrus, šo pārdošanu grāmato kā tiešo darījumu ar vērtspapīriem, un pagaidu ieguvēja bilancē to grāmato kā negatīvu pozīciju vērtspapīru portfelī. 3.a/3.b/3.c Parāda vērtspapīri ar sākotnējo termiņu līdz 1 gadam ieskaitot/ilgāku par 1 gadu un līdz 2 gadiem ieskaitot/ilgāku par 2 gadiem Šajos posteņos tiek ietverti: a) apgrozāmu parāda vērtspapīru turējumi, kuru sākotnējais termiņš ir līdz 1 gadam ieskaitot/ilgāks par 1 gadu un līdz 2 gadiem ieskaitot/ilgāks par 2 gadiem; b) kredīti, kas kļuvuši apgrozāmi regulētā tirgū, t. i., tirgojamie kredīti, kas klasificēti kā parāda vērtspapīri, kuru sākotnējais termiņš ir līdz 1 gadam ieskaitot/ilgāks par 1 gadu un līdz 2 gadiem ieskaitot/ilgāks par 2 gadiem; c) pakārtotie parādi parāda vērtspapīru veidā, kuru sākotnējais termiņš ir līdz 1 gadam ieskaitot/ilgāks par 1 gadu un līdz 2 gadiem ieskaitot/ilgāks par 2 gadiem. 4. Pašu kapitāls Pašu kapitāls apliecina īpašuma tiesības sabiedrībās un kvazisabiedrībās; tas dod tiesības prasīt atlikušo vērtību pēc tam, kad apmierinātas visu kreditoru prasības. Šajā postenī ietilpst biržas sarakstā iekļautas un neiekļautas akcijas un cits pašu kapitāls. 5. Ieguldījumu fondu akcijas/daļas Akcijas vai daļas, kuras emitējuši ieguldījumu fondi, kas ir kolektīvo ieguldījumu uzņēmumi, kuri iegulda finanšu un/vai nefinanšu aktīvos, ciktāl to mērķis ir publiski piesaistītā kapitāla ieguldīšana. Šis postenis ietver NTF akcijas/daļas, ko emitējuši NTF saskaņā ar šīs regulas 2. pantu un akcijas/daļas, ko emitējuši ieguldījumu fondi, kas nav NTF, kā noteikts 1. panta 1. punktā Regulai (ES) Nr. 1073/2013 (ECB/2013/38). 6. Nefinanšu aktīvi (t. sk. lietotie pamatlīdzekļi) Materiālie vai nemateriālie aktīvi, kas nav finanšu aktīvi. Šajā postenī ietver mājokļus un citas ēkas un būves, mašīnas un iekārtas, vērtslietas un intelektuālā īpašuma objektus, tādus kā datoru programmatūra un datu bāzes. 7. Pārējie aktīvi Postenis “pārējie aktīvi” ir atlikuma postenis bilances aktīvu pusē, kas definēts kā “citur neiekļauti aktīvi”. NCB var prasīt datu sniegšanu par konkrētām šajā postenī iekļautajām apakšpozīcijām. Pārējie aktīvi var ietvert: a) atvasināto finanšu instrumentu pozīcijas ar pozitīvu bruto tirgus vērtību Statistikas vajadzībām šajā postenī iekļauj bilancē grāmatojamos atvasinātos finanšu instrumentus, par kuriem ziņas jāiekļauj atsevišķā pozīcijā “t. sk.”, tās norādot sektorālā (MFI/ne-MFI) dalījumā un ģeogrāfiskā (iekšzemes/euro zonas, izņemot ieskšzemi/pārējā pasaule) dalījumā; b) bruto debitoru parādus attiecībā uz pagaidu posteņiem Pagaidu posteņi ir aktīvu atlikumi MFI bilancē, kas nav grāmatoti klientu vārdā, bet kas tomēr saistīti ar klientu līdzekļiem, piemēram, līdzekļi, kas tiks ieguldīti, nosūtīti vai ar kuriem veiks norēķinus; c) bruto debitoru parādus attiecībā uz tranzīta posteņiem Tranzīta posteņi ir līdzekļi, kas parasti pieder klientiem, un tiek pārvesti no vienas MFI otrai MFI. Šie posteņi ietver čekus un citus maksājumu veidus, kas līdzekļu saņemšanai pārvesti uz citu MFI; d) par kredītiem saņemamos uzkrātos procentus Saskaņā ar grāmatvedības vispārīgo uzkrāšanas principu procenti, ko saņem par kredītiem, jāatspoguļo bilancē, tiklīdz tie uzkrāti, t. i., pēc uzkrāšanas principa, nevis tad, kad tos faktiski saņem, t. i., pēc naudas plūsmas principa. Kredītu uzkrātos procentus klasificē kategorijā “pārējie aktīvi”, ievērojot bruto principu. Uzkrātie procenti netiek iekļauti ar tiem saistītajā kredītā, un ziņas par tiem sniedz atsevišķā “t. sk.” pozīcijā; e) par parāda vērtspapīru turējumiem saņemamos uzkrātos procentus; f) saņemamās dividendes; g) debitoru parādus, kas nav saistīti ar MFI pamatdarbību; h) valsts emitētajām monētām atbilstošos aktīvus (tikai NCB bilance). Pārējie aktīvi neietver finanšu instrumentus finanšu aktīvu veidā (ko iekļauj citos bilances posteņos), dažus finanšu instrumentus, kas nav finanšu aktīvu veidā, piemēram, garantijas, saistības, pārvaldītos un trasta kredītus (grāmato ārpusbilancē) un nefinanšu aktīvus (iekļauj 6. kategorijā).

PASĪVU KATEGORIJAS Kategorija Galveno pazīmju apraksts 8. Skaidrā nauda apgrozībā Pasīvu kategorija “skaidrā nauda apgrozībā” ir apgrozībā esošās banknotes un monētas, ko emitējušas vai kuru emisiju atļāvušas monetārās iestādes. Šī kategorija ietver ECB un NCB emitētās banknotes. Apgrozībā esošās monētas nav euro zonas dalībvalstu MFI pasīvi, bet gan centrālās valdības pasīvi. Tomēr monētas ir monetāro rādītāju daļa, un tiek iekļautas kategorijā “skaidrā nauda apgrozībā”. Šo pasīvu pretējais ieraksts tiek iekļauts postenī “pārējie aktīvi”. 9. Noguldījumi Summas (akcijas, noguldījumi vai citi), kas ir pārskata sniedzēju iestāžu parādi kreditoriem un kas atbilst I pielikuma 1. daļas 1. sadaļā aprakstītajām pazīmēm, izņemot tās, kas rodas no apgrozāmu vērtspapīru vai NTF akciju/daļu emisijas. Pārskatu shēmā šo kategoriju iedala noguldījumos uz nakti, noguldījumos ar noteikto termiņu, noguldījumos ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu un atpirkšanas līgumos: a) noguldījumi un kredīti “Noguldījumi” ietver arī kredītus kā MFI pasīvus. Konceptuāli, kredīti ir MFI saņemtās summas, kas nav strukturētas noguldījumu veidā. EKS 2010 tiek šķirti “kredīti” un “noguldījumi” atkarībā no tā, kura puse uzņemas iniciatīvu, t. i., aizņēmējam tas ir kredīts, bet aizdevējam – noguldījums. Pārskatu shēmā kategoriju “kredīti” neizdala atsevišķi bilances pasīvu pusē. Tā vietā atlikumus, ko uzskata par kredītiem, nešķirojot jāietver postenī “noguldījumu saistības”, ja vien tie nav apgrozāmi instrumenti. Tas atbilst minētajai noguldījumu saistību definīcijai. Kredītus MFI, ko klasificē kā “noguldījumu saistības”, jāiedala saskaņā ar pārskatu shēmas prasībām, t. i., atbilstoši sektoriem, instrumentiem, valūtām un termiņiem. Šajā kategorijā ietilpst pārskatu sniedzēju saņemtie sindicētie kredīti; b) neapgrozāmie parāda instrumenti Neapgrozāmus parāda instrumentus, ko emitējuši pārskatu sniedzēji, parasti klasificē kā noguldījumu saistības. Pārskatu sniedzēju emitēti neapgrozāmi instrumenti, kas vēlāk kļūst apgrozāmi un ko var tirgot otrreizējos tirgos, būtu jāpārklasificē par parāda vērtspapīriem; c) drošības naudas iemaksas Drošības naudas iemaksas, ko veic saskaņā ar atvasinātiem līgumiem, jāklasificē kā “noguldījumu saistības”, ja tās ir skaidrās naudas nodrošinājums, kas noguldīts MFI, un ja tās paliek noguldītāja īpašumā un atmaksājamas noguldītājam, līgumam beidzoties. Principā pārskatu sniedzēja iestāžu saņemtās drošības naudas iemaksas jāklasificē tikai kā “noguldījumu saistības”, jo MFI iegūst līdzekļus, ko var brīvi izmantot tālākai kreditēšanai. Ja daļa MFI saņemto iemaksu jānodod tālāk citam atvasināto instrumentu tirgus dalībniekam, piemēram, klīringa iestādei, principā tikai tā daļa, kas paliek MFI rīcībā, jāklasificē kā “noguldījumu saistības”. Pašreizējā sarežģītā tirgus prakse var radīt grūtības to drošības naudas iemaksu noteikšanā, kas patiešām atmaksājamas, jo dažādu veidu iemaksas nešķirojot tiek ieskaitītas vienā kontā, un to drošības naudas iemaksu noteikšanā, ko MFI var izmantot tālākai kreditēšanai. Šādos gadījumos šīs drošības naudas iemaksas var klasificēt kā “pārējās saistības” vai kā “noguldījumu saistības”; d) īpaši iezīmētie atlikumi Saskaņā ar attiecīgās valsts praksi “īpaši iezīmētie atlikumi,” kas attiecas, piemēram, uz līzinga līgumiem, tiek klasificēti noguldījumu saistības postenī “noguldījumi ar noteikto termiņu” vai “noguldījumi ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu” atkarībā no konkrētā līguma termiņa/noteikumiem; e) MFI emitētas akcijas MFI emitētās akcijas klasificē nevis kā kapitālu un rezerves, bet kā noguldījumus, ja: i) starp emitenti MFI un turētāju pastāv debitora un kreditora ekonomiskās attiecības, neatkarīgi no šo akciju īpašumtiesībām, un ii) akcijas var pārvērst skaidrā naudā vai atpirkt bez būtiskiem ierobežojumiem vai sodiem. Iepriekšēja brīdinājuma termiņš netiek uzskatīts par būtisku ierobežojumu. Turklāt akcijām jāatbilst šādiem nosacījumiem: — attiecīgās nacionālās regulatīvās normas neparedz beznosacījuma tiesības emitējošai MFI atteikt tās akciju atpakaļpirkšanu, — akcijas ir ar “noteiktu vērtību”, t. i., parastos apstākļos, tās atpērkot, atmaksās to nominālvērtību, — MFI maksātnespējas gadījumā tās akciju turētājiem nav juridiska pienākuma segt atlikušās saistības papildus akciju nominālvērtībai, t. i., akcionāru dalībai parakstītajā kapitālā, un nav citu apgrūtinošu papildu pienākumu. Akciju subordinācija citiem MFI emitētiem instrumentiem netiek uzskatīta par apgrūtinošu papildu pienākumu. Šādu akciju pārvēršanai skaidrā naudā nepieciešamie iepriekšēja brīdinājuma termiņi tiek izmantoti, lai akcijas klasificētu saskaņā ar dalījumu atbilstoši brīdinājuma termiņam instrumentu kategorijā “noguldījumi”. Iepriekšēja brīdinājuma termiņi tiek piemēroti, arī nosakot rezervju normu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1745/2003 (ECB/2003/9) 4. pantu. Iezīmētās akcijas, kas saistītas ar MFI kredītiem, klasificē kā noguldījumu saistības ar tādu pašu sākotnējā termiņa dalījumu, kāds ir to pamatā esošajam kredītam, t. i., kā “noguldījumi ar noteikto termiņu” vai “noguldījumi ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu” atkarībā no tā, kādi termiņa noteikumi ir pamatā esošajam līgumam. Ja MFI tur šādas MFI emitētas akcijas, kas klasificētas kā noguldījumi, nevis kā kapitāls un rezerves, turētāja MFI tās klasificē kā kredītus savas bilances aktīvu pusē; f) vērtspapīrošanas saistības Kredītu un/vai citu aktīvu, kas atsavināti, izmantojot vērtspapīrošanu, bet joprojām tiek uzskaitīti statistikas bilancē, atbilstošais postenis Tālāk minēto posteni neuzskata par noguldījumu: līdzekļi (noguldījumi), kas saņemti uz trasta pamata, nav jāatspoguļo MFI statistikas bilancē (sk. “Kredīti, kas piešķirti uz trasta pamata” 2. kategorijā). 9.1. Noguldījumi uz nakti Noguldījumi, kas konvertējami naudā un/vai pārvedami pēc pieprasījuma ar čeku, bankas rīkojumu, debeta ierakstu vai tamlīdzīgi bez būtiskas kavēšanās, ierobežojumiem vai soda naudas. Šajā postenī tiek ietverti: a) atlikumi (kas pelna vai nepelna procentus), kas pārvēršami naudā tūlīt pēc pieprasījuma vai līdz pieprasījuma dienai sekojošās darbadienas beigām bez nozīmīgas soda naudas vai ierobežojumiem, bet kas nav pārvedami; b) atlikumi (kas pelna vai nepelna procentus), ko veido iepriekš samaksātas summas saistībā ar elektronisko naudu uz “datortehnikas vai programmatūras bāzes”, piemēram, priekšsamaksas kartes; c) kredīti, kas atmaksājami līdz kredīta piešķiršanas dienai sekojošās darba dienas beigām. 9.1.a Pārvedami noguldījumi Pārvedamie noguldījumi ir tie kategorijas “noguldījumi uz nakti” noguldījumi, kas pēc pieprasījuma tieši pārvedami maksājumu veikšanai citiem tautsaimniecības dalībniekiem, izmantojot parastos maksāšanas līdzekļus, piemēram, kredīta pārvedumam vai tiešajam debetam, iespējams, izmantojot arī kredītkarti vai debetkarti, e-naudas darījumus, čekus vai līdzīgus maksāšanas līdzekļus, bez nozīmīgas soda naudas vai ierobežojumiem. Noguldījumus, ko var izmantot skaidrās naudas izņemšanai un/vai noguldījumus, no kuriem līdzekļus var izņemt vai pārvest, izmantojot tikai tā paša īpašnieka citu kontu, neiekļauj pārvedamu noguldījumu kategorijā. 9.2. Noguldījumi ar noteikto termiņu Nepārvedami noguldījumi, ko nevar konvertēt naudā pirms saskaņota noteiktā termiņa vai ko var konvertēt naudā pirms šā saskaņotā termiņa tikai ar noteikumu, ka turētājs samaksā attiecīgu soda naudu. Šajā postenī ietilpst arī administratīvi regulēti krājnoguldījumi, kam ar termiņu saistītais kritērijs nav būtisks; tie jāklasificē termiņu grupā “ilgāk par 2 gadiem”). Finanšu produkti, kuru termiņu saskaņā ar noteikumiem var turpināt pagarināt, jāklasificē atbilstoši īsākajam termiņam. Lai arī var būt iespēja noguldījumus ar noteikto termiņu izņemt agrāk, iepriekš par to brīdinot, vai arī tos var izņemt pēc pieprasījuma, samaksājot attiecīgu soda naudu, klasifikācijā šīs iespējas neuzskata par būtiskām. 9.2.a/9.2.b/9.2.c Noguldījumi ar noteikto termiņu līdz 1 gadam ieskaitot/ilgāku par 1 gadu un līdz 2 gadiem ieskaitot/ilgāku par 2 gadiem Šajos posteņos katrā termiņa dalījumā tiek ietverti: a) atlikumi ar noteikto termiņu līdz 1 gadam ieskaitot/ilgāku par 1 gadu un līdz 2 gadiem ieskaitot/ilgāku par 2 gadiem, kas nav pārvedami un ko nevar konvertēt naudā pirms šā termiņa beigām; b) atlikumi ar noteikto termiņu līdz 1 gadam ieskaitot/ilgāku par 1 gadu un līdz 2 gadiem ieskaitot/ilgāku par 2 gadiem, kas nav pārvedami, bet ko var izņemt pirms termiņa, iepriekš par to brīdinot; ja saņemts brīdinājums par izņemšanu, šie kontu atlikumi būtu jāklasificē attiecīgi 9.3.a vai 9.3.b postenī; c) atlikumi ar termiņu līdz 1 gadam ieskaitot/ilgāku par 1 gadu un līdz 2 gadiem ieskaitot/ilgāku par 2 gadiem, kas nav pārvedami, bet ko var izņemt pēc pieprasījuma, samaksājot attiecīgu soda naudu; d) drošības naudas iemaksas, ko veic saskaņā ar atvasinātiem līgumiem, kuru darbība beidzas 1 gada/līdz 2 gadu/vairāk nekā 2 gadu laikā, un ko veido skaidrās naudas nodrošinājums, kuru nogulda, nodrošinoties pret kredītrisku, bet kurš paliek noguldītāja īpašumā un atmaksājams noguldītājam līguma darbības beigās; e) kredīti, kuri vai nu ir, vai nav apliecināti ar neapgrozāmiem dokumentiem, un kuru sākotnējais termiņš ir līdz 1 gadam ieskaitot/ilgāks par 1 gadu un līdz 2 gadiem ieskaitot/ilgāks par 2 gadiem; f) neapgrozāmu parāda vērtspapīru turējumi, ko emitējušas MFI, kuru sākotnējais termiņš ir līdz 1 gadam ieskaitot/ilgāks par 1 gadu un līdz 2 gadiem ieskaitot/ilgāks par 2 gadiem; g) pakārtotie parādi MFI izsniegtu kredītu vai noguldījumu veidā, kuru sākotnējais termiņš ir līdz 1 gadam ieskaitot/ilgāks par 1 gadu un līdz 2 gadiem ieskaitot/ilgāks par 2 gadiem; h) vērtspapīrošanas saistības. Kredītu un/vai citu aktīvu, kas atsavināti, izmantojot vērtspapīrošanu, bet joprojām tiek uzskaitīti statistikas bilancē, atbilstošais postenis. Tradicionāli šīs saistības ietilpst termiņu dalījumā “noteiktais termiņš ilgāks par 2 gadiem”. Turklāt noguldījumos ar noteikto termiņu ilgāku par 2 gadiem tiek ietverti: atlikumi (neatkarīgi no to termiņa), kam procentu likmes un/vai nosacījumi konkretizēti attiecīgās valsts tiesību aktos un ko paredzēts turēt īpašiem mērķiem, piemēram, mājokļa finansējums, kuri būs īstenojami pēc 2 gadiem, arī tad, ja tehniski tie ir izņemami pēc pieprasījuma. 9.3. Noguldījumi ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu Nepārvedami noguldījumi bez noteikta termiņa, ko nevar konvertēt naudā bez iepriekšēja brīdinājuma termiņa, pirms kura beigām konvertēšana naudā nav iespējama vai iespējama, tikai samaksājot soda naudu. Tie ietver noguldījumus, kurus varbūt juridiski var izņemt pēc brīdinājuma, bet par kuriem būtu jāmaksā soda nauda un kuriem noteikti ierobežojumi saskaņā ar attiecīgās valsts praksi (klasificēti termiņa grupā “līdz 3 mēnešiem ieskaitot”), un ieguldījumu kontus bez brīdinājuma termiņa vai noteiktā termiņa, bet uz kuru izņemšanu attiecas ierobežojoši noteikumi (klasificēti termiņu grupā “ilgāku par 3 mēnešiem”). 9.3.a/9.3.b Noguldījumi ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu līdz 3 mēnešiem ieskaitot/ilgāku par 3 mēnešiem, t. sk. ar brīdinājuma termiņu ilgāku par 2 gadiem Šajos posteņos tiek ietverti: a) atlikumi, kas nav noguldīti uz fiksētu termiņu un kurus var izņemt, tikai ievērojot iepriekšēja brīdinājuma termiņu līdz 3 mēnešiem ieskaitot/ilgāku par 3 mēnešiem, t. sk. ilgāku par 2 gadiem; ja iespējams noguldījumu izņemt pirms minētā brīdinājuma termiņa beigām (vai pat pēc pieprasījuma), jāmaksā soda nauda, un b) atlikumi ar fiksētu termiņu, kuri nav pārvedami, bet par kuru izņemšanu pirms termiņa līdz 3 mēnešiem/ilgāka par 3 mēnešiem, t. sk. ilgāka par 2 gadiem, iepriekš iesniedzams brīdinājums. Turklāt noguldījumos ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu līdz 3 mēnešiem ieskaitot tiek ietverti nepārvedami pieprasījuma krājnoguldījumi un citi patērētāju noguldījumi, par kuriem, lai arī juridiski tie izņemami pēc pieprasījuma, jāmaksā nozīmīgas soda naudas. Noguldījumos ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu ilgāku par 3 mēnešiem, t. sk. ilgāku par 2 gadiem, tiek ietverti ieguldījumu konti, kam nav noteikts brīdinājuma laiks vai noteikts termiņš, bet uz kuru izņemšanu attiecas ierobežojoši noteikumi. 9.4. Repo darījumi Atbilstošais postenis skaidrajai naudai, kas saņemta apmaiņā pret vērtspapīriem, ko par attiecīgu cenu pārdevušas pārskata sniedzējas iestādes, stingri apņemoties atpirkt tos pašus vai līdzīgus vērtspapīrus par fiksētu cenu konkrētā dienā nākotnē. Summas, ko pārskatu sniedzēji saņēmuši apmaiņā pret vērtspapīriem, kas nodoti trešai personai, t. i., “pagaidu pārņēmējs”, klasificējamas kā “atpirkšanas līgumi”, ja tās stingri apņēmušās veikt pretēju operāciju un ja šī operācija nav tikai iespēja. Tas nozīmē, ka pārskatu sniedzēji saglabā īpašumtiesību riskus uz attiecīgajiem vērtspapīriem un guvumus no tiem darījuma laikā. Kā atpirkšanas līgumus klasificē šādus repo veida darījumu variantus: a) summas, ko saņem apmaiņā pret vērtspapīriem, kas uz laiku pārvesti trešai personai vērtspapīru aizdevuma veidā pret nodrošinājumu skaidrā naudā; un b) summas, ko saņem apmaiņā pret vērtspapīriem, kas pagaidām nodoti trešai personai pārdošanas/atpirkšanas līguma veidā. Repo darījumu vērtspapīrus grāmato, ievērojot 3. aktīvu posteņa “parāda vērtspapīri” noteikumus. Šajā postenī iekļauj arī darījumus, kuros apmaiņā pret nodrošinājumu skaidrā naudā tiek nodots zelts. 10. NTF akcijas/daļas NTF emitētas akcijas vai daļas. Sk. definīciju I pielikuma 1. daļas 2. sadaļā. 11. Emitētie parāda vērtspapīri Vērtspapīri, kas nav pārskatu sniedzēja emitēti kapitāla vērtspapīri un kas parasti ir apgrozāmi un otrreizējā tirgū tirgoti instrumenti, vai kuru pozīcijas var slēgt, tirgū veicot pretēju darījumu, un kas turētājam nepiešķir īpašumtiesības emitenta iestādē. Šajā postenī tiek ietverti: a) vērtspapīri, kas turētājam dod beznosacījuma tiesības uz fiksētu vai līgumā noteiktu kupona maksājumu un/vai norādītu fiksētu summu konkrētā dienā (vai dienās) vai sākot ar dienu, kas noteikta emisijas brīdī; b) pārskatu sniedzēju emitēti neapgrozāmi instrumenti, kas vēlāk kļūst apgrozāmi, jāpārklasificē kategorijā “parāda vērtspapīri” (sk. arī 9. kategoriju); c) MFI pakārtoto parādu monetārajā un finanšu statistikā atspoguļo tāpat kā citus MFI parādus. Tāpēc pakārtotos parādus vērtspapīru veidā klasificē kā “emitētie parāda vērtspapīri”, bet pakārtotos parādus MFI izsniegtu noguldījumu vai kredītu veidā klasificē kā “noguldījumu saistības”. Ja visus MFI emitētos pakārtotos parādus statistikas vajadzībām identificē kā vienu summu, šo skaitli klasificē kā “emitētie parāda vērtspapīri”, jo pakārtotie parādi galvenokārt ir vērtspapīru, nevis kredītu veidā. Pakārtotos parādus neklasificē pasīvu postenī “kapitāls un rezerves”; d) hibrīdinstrumenti. Apgrozāmi instrumenti, kuros apkopotas parāda un atvasināto finanšu instrumentu sastāvdaļas, t. sk.: i) apgrozāmi parāda vērtspapīri ar ietvertiem atvasinātajiem finanšu instrumentiem, ii) apgrozāmi instrumenti, kuru atpirkšanas vērtība un/vai kupons piesaistīti pamatā esošā atsauces aktīva, aktīva cenas vai cita atsauces rādītāja instrumenta pārmaiņām darbības laikā. 11.a/11.b/11.c Parāda vērtspapīri ar sākotnējo termiņu līdz 1 gadam ieskaitot/ilgāku par 1 gadu un līdz 2 gadiem ieskaitot/ilgāku par 2 gadiem Šajos posteņos katrā termiņa dalījumā tiek ietverti: a) apgrozāmi parāda vērtspapīri, ko emitējušas MFI, un kuru sākotnējais termiņš ir līdz 1 gadam ieskaitot/ilgāks par 1 gadu un līdz 2 gadiem/ilgāks par 2 gadiem; un b) MFI emitētie pakārtotie parādi parāda vērtspapīru veidā, kuru sākotnējais termiņš ir līdz 1 gadam ieskaitot/ilgāks par 1 gadu un līdz 2 gadiem ieskaitot/ilgāks par 2 gadiem. 11.d T. sk. parāda vērtspapīri ar sākotnējo termiņu līdz 2 gadiem ar atļautā pamatkapitāla garantiju mazāku par 100 % MFI emitēti hibrīdinstrumenti ar sākotnējo termiņu līdz 2 gadiem, kuriem, beidzoties termiņam, līgumā paredzētā atpirkšanas vērtība emisijas valūtā var būt mazāka par sākotnēji ieguldīto summu parāda un atvasināto instrumentu sastāvdaļu kombinācijas dēļ. 12. Kapitāls un rezerves Pārskatu sniegšanas shēmā šajā kategorijā ietilpst summas, kas rodas no pārskatu sniedzēju akciju kapitāla emitēšanas akcionāriem vai citiem īpašniekiem, kuri atspoguļo turētāja īpašumtiesības MFI, un parasti tās ir tiesības uz peļņas daļu un uz pašu līdzekļu daļu likvidācijas gadījumā. Iekļauj arī peļņu (vai zaudējumus) atbilstoši peļņas un zaudējumu pārskatam, kā arī līdzekļus, ko veido akcionāriem nesadalītā peļņa vai līdzekļus, ko pārskatu sniedzējas MFI rezervējušas paredzamiem maksājumiem un saistībām nākotnē. Šajā kategorijā principā tiek ietverts: a) pašu kapitāls, t. sk. akciju prēmijas; b) peļņa (vai zaudējumi) atbilstoši peļņas un zaudējumu pārskatam; c) pašu kapitālā uzskaitītie ienākumi un izdevumi; d) līdzekļi no akcionāriem nesadalītajiem ienākumiem; e) speciālie un vispārējie uzkrājumi kredītiem, vērtspapīriem un citiem aktīvu veidiem, piemēram, atvieglojumi un samazinājumi saistībā ar nedrošiem kredītiem (var grāmatot saskaņā ar grāmatvedības noteikumiem). 13. Pārējie pasīvi Postenis “pārējie pasīvi” ir atlikuma postenis bilances pasīvu pusē, kas definēts kā “citur neiekļauti pasīvi”. NCB var prasīt sniegt pārskatu par konkrētām šajā postenī iekļautajām apakšpozīcijām. Pārējie pasīvi ietver: a) atvasināto finanšu instrumentu pozīcijas ar negatīvu bruto tirgus vērtību Statistikas vajadzībām te iekļauj atvasinātos finanšu instrumentus, kuri jāgrāmato bilancē, un par kuriem ziņas jāiekļauj atsevišķā pozīcijā “t. sk.”, tās norādot sektoru (MFI/ne-MFI) dalījumā un ģeogrāfiskā (iekšzemes/euro zonas, izņemot iekšzemi/pārējā pasaule) dalījumā; b) bruto kreditoru parādus attiecībā uz pagaidu posteņiem Pagaidu posteņi ir atlikumi MFI bilancē, kas nav grāmatoti klientu vārdā, bet kas tomēr saistīti ar klientu līdzekļiem, piemēram, līdzekļi, kas tiks ieguldīti, pārvesti vai ar tiem veiks norēķinus; c) bruto kreditoru parādus attiecībā uz tranzīta posteņiem Tranzīta posteņi ir līdzekļi, kas parasti pieder klientiem, un tie tiek pārvesti no vienas MFI otrai MFI. Posteņos iekļauj kredīta pārvedumus, ko debetē no klientu kontiem, un citus posteņus, par ko pārskatu sniedzējs vēl nav veicis atbilstošu maksājumu; d) par noguldījumiem maksājamos uzkrātos procentus Saskaņā ar grāmatvedības vispārīgo uzkrāšanas principu procenti, kas jāmaksā par noguldījumiem, jāatspoguļo bilancē, tiklīdz tie uzkrāti, t. i., pēc uzkrāšanas principa, nevis tad, kad tos faktiski izmaksā, t. i., pēc naudas plūsmas principa. Noguldījumu uzkrātos procentus klasificē kategorijā “pārējie pasīvi”, ievērojot bruto principu. Uzkrātie procenti netiek iekļauti ar tiem saistītajā noguldījumā, un par tiem ziņas sniedz atsevišķā “t. sk.” pozīcijā; e) par emitētajiem parāda vērtspapīriem uzkrātos procentus; f) maksājamās dividendes Kreditoru parādus, kas nav saistīti ar MFI pamatdarbību, piemēram, summas, kas jāmaksā piegādātājiem, nodokļi, algas, sociālās iemaksas; g) uzkrājumus saistībām pret trešām personām, piemēram, pensijas un dividendes; h) drošības naudas iemaksu maksājumus saskaņā ar atvasināto instrumentu līgumiem Drošības naudas iemaksas, ko maksā saskaņā ar atvasinātiem līgumiem, parasti jāklasificē kā “noguldījumu saistības” (sk. 9. kategoriju). Pašreizējā sarežģītā tirgus prakse var radīt grūtības to drošības naudas iemaksu noteikšanā, kas patiešām atmaksājamas, jo dažādu veidu iemaksas nešķirojot tiek ieskaitītas vienā kontā, un to drošības naudas iemaksu noteikšanā, ko MFI var izmantot tālākaizdošanai. Šādos gadījumos šīs drošības naudas iemaksas var klasificēt kā “pārējās saistības” vai kā “noguldījumu saistības” saskaņā ar attiecīgās valsts praksi; i) neto summas, kas maksājamas saistībā ar nākotnes norēķiniem par vērtspapīru darījumiem vai ārvalstu valūtas operācijām Kategorijā “pārējie pasīvi” neiekļauj gandrīz nevienu finanšu instrumentu, kas ir finanšu saistību veidā (norādīti citos bilances posteņos), finanšu instrumentus, kas nav finanšu saistības, piemēram, garantijas, saistības, administrēti un trasta kredīti (atspoguļoti ārpusbilancē) un tādas nefinanšu saistības kā, piemēram, kapitāla posteņi pasīvu pusē (iekļauti postenī “kapitāls un rezerves”).