4.

Atzīstot, ka iesaistītajām dalībvalstīm pēc iespējas drīz un līdz 2025. gada beigām ir labāk jāsasniedz konkrēti rezultāti un jāsekmē īstenošana attiecībā uz ciešāko saistību izpildi, Padome uzsver, ka iesaistītās dalībvalstis dažādā mērā ir panākušas progresu 20 ciešāko saistību īstenošanā, kuras tās uzņēmušās savā starpā, un projektu īstenošanā. Tomēr tām būtu jāpastiprina centieni, lai visas šīs saistības izpildītu ne vēlāk kā 2025. gadā, kā prasīts Padomes 2021. gada 16. novembra ieteikumā par secību, kādā izpildāmas ciešākās saistības, un kā atkārtoti uzsvērts Stratēģiskajā kompasā. Turklāt Padome uzsver, ka iesaistītās dalībvalstis: a) ir turpinājušas palielināt savus aizsardzības izdevumus un norādījušas, ka plāno turpmākus palielinājumus 2022. gadā un 2023.–2025. gada laikposmā, arī reaģējot uz Krievijas agresijas karu pret Ukrainu. Šī pozitīvā tendence aizsardzības izdevumu un aizsardzības investīciju jomā būtu jāsaglabā ilgtermiņā, savukārt vairumam iesaistīto dalībvalstu būtu ievērojami jāpalielina izdevumi arī aizsardzības pētniecībā un tehnoloģijās, lai sasniegtu saskaņotos 2 % no kopējiem aizsardzības izdevumiem (kolektīvais rādītājs). Šajā sakarā būtu pilnībā jāņem vērā pieejamie ES rīki un struktūras, tostarp Eiropas Aizsardzības aģentūras (EAA) paspārnē jaunizveidotais Eiropas Aizsardzības inovācijas centrs un Komisijā izstrādātā ES aizsardzības inovācijas shēma, izmantojot to potenciālu; b) ir panākušas niecīgu progresu attiecībā uz apņemšanos palielināt sadarbīgu aizsardzības spēju projektu skaitu un ar tiem saistītās investīcijas aizsardzības ekipējuma iepirkumā un aizsardzības pētniecībā un tehnoloģijās. Lai pievērstos ES spēju attīstības prioritātēm un sasniegtu saskaņotos kolektīvos rādītājus (20 % no kopējiem izdevumiem saistībā ar sadarbīgu aizsardzības pētniecību un tehnoloģijām, 35 % no kopējiem izdevumiem saistībā ar sadarbīgu aizsardzības ekipējuma iepirkumu), iesaistītajām dalībvalstīm būtu pēc iespējas labāk jāizmanto esošās ES aizsardzības iniciatīvas un rīki un ES līmenī vēl vairāk jāpalielina un jāpiesaista sadarbīgas investīcijas aizsardzībā (6). Šajā sakarā tās tiek mudinātas pilnībā izmantot koordinētā ikgadējā pārskata par aizsardzību (CARD) konstatējumus un tajā sniegtos ieteikumus, jo īpaši sadarbības iespējas un prioritārās jomas. Ņemot vērā Stratēģisko kompasu, tās tiek arī aicinātas virzīt uz priekšu jaunas iespējas PESCO satvarā, piemēram, veicināt kopīgu iepirkumu, tostarp, veicot turpmākus pasākumus pēc kopīgā paziņojuma par DIGA; c) kopumā ir saglabājušas vai nedaudz palielinājušas savu ieguldījumu kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) militārajās misijās un operācijās, tomēr nepilnības joprojām pastāv, un tās būtu steidzami jānovērš. Iesaistītajām dalībvalstīm būtu ievērojami jāpastiprina centieni izpildīt operacionālās saistības, ņemot vērā viena spēku kopuma principu, jo ieguldījums misijās un operācijās joprojām rada bažas. Iesaistītajām dalībvalstīm būtu jāpalielina savs ieguldījums ES kaujas grupu rotāciju plānā un ātrās reaģēšanas datubāzē. Turklāt tām būtu konkrētāk jāpievēršas stratēģisko spēju nepietiekamībai, proti, augstas ietekmes spēju mērķiem. Turklāt iesaistītajām dalībvalstīm būtu jāiesniedz konkrēti priekšlikumi, kā uzlabot KDAP misiju un operāciju kopējo finansējumu, arī ES ātrās izvietošanas spēju (RDC) kontekstā, tostarp, atkārtoti izvērtējot to kopējo izmaksu apjomu un definīciju, ar kurām stiprina solidaritāti un veicina dalību militārās misijās un operācijās, kā arī ar mācībām saistītās izmaksās. Cik drīz vien iespējams, būtu jāpabeidz darbs, ko veic, lai noteiktu parametrus taisnīgai ieguldījumu daļai militārās misijās un operācijās, kā prasīts Padomes 2021. gada 16. novembra Ieteikumā par secību, kādā izpildāmas ciešākās saistības. Tas ir svarīgi, lai mudinātu un atbalstītu iesaistītās dalībvalstis savu līdzekļu un spēju robežās palielināt ieguldījumus KDAP misijās un operācijās, nodrošinot starp tām pārredzamību attiecībā uz to attiecīgo saistību izpildi; d) ir panākušas pieticīgu progresu Savienības spēju plānošanas un attīstības instrumentu un procesu ieviešanā kā ievirzi valsts plānošanai un lēmumu pieņemšanai. Iesaistītās dalībvalstis tiek mudinātas pastiprināt centienus sistemātiskāk un aktīvāk izmantot šos instrumentus, tostarp CARD sniegtos ieteikumus, lai pilnībā atraisītu to potenciālu un sadarbīgā veidā novērstu spēju nepilnības; e) nepietiekami pilda apņemšanos sadarboties, lai pārvarētu spēju nepilnības. Eiropas sadarbības pieejas izmantošana joprojām ir ļoti ierobežota, un tā būtu ievērojami jāpalielina. Iesaistītās dalībvalstis savos VĪP pauž interesi izmantot CARD izklāstītos ieteikumus par sadarbību aizsardzības jomā, jo īpaši tajā apzinātās sadarbības iespējas. Šajā nolūkā tām šīs iespējas būtu sistemātiski jāiekļauj savā valsts plānošanā un par tām jāziņo savos valsts īstenošanas plānos. Iesaistītajām dalībvalstīm būtu arī jāturpina sadarbība spēju veidošanā, lai stiprinātu ES vadības un kontroles struktūras, jo īpaši Militārās plānošanas un īstenošanas centru (MPĪC) kā vēlamāko vadības un kontroles struktūru, kā arī lai saskaņā ar Stratēģisko kompasu nodrošinātu ES RDC īstenošanu praksē. Padome atgādināja, ka tad, ja prasības pārklājas, tiek un joprojām tiks nodrošināta rezultātu saskaņotība starp Spēju attīstības plānu (SAP) un CARD, no vienas puses, un attiecīgajiem NATO procesiem, piemēram, NATO aizsardzības plānošanas procesu, no otras puses, vienlaikus ņemot vērā abu organizāciju atšķirīgo būtību un to attiecīgos pienākumus un dalību tajās; f) ir pierādījušas, ka EAA lielā mērā tiek izmantota kā Eiropas forums spēju attīstībai. Tomēr investīciju līmenis EAA ietvaros izstrādātajos projektos joprojām ir zems un būtu jāpalielina, arī ar mērķi pastiprināt EAA lomu kā foruma spēju attīstībai; g) ir sniegušas skaidrākas norādes par to, ka tās piedalās sadarbības projektos, visā Savienībā stiprinot Eiropas aizsardzības tehnisko un rūpniecisko pamatu (EDTIB), arī izmantojot iniciatīvas, kuru mērķis ir kopīgi iepirkt aizsardzības spējas. Tomēr iesaistītajām dalībvalstīm šie principi būtu jāatspoguļo arī savās attiecīgajās rūpniecības politikās un iegādes stratēģijās.