ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3)

Regulas 3. panta 1. punktu aizstāj ar šo: “1. Divu mēnešu laikā pēc katra ceturkšņa beigām saņēmējas dalībvalstis paziņo Komisijai par pārkāpumu gadījumiem, attiecībā uz kuriem ir notikusi pirmā administratīvā un/vai tiesas konstatācija. Šim nolūkam tās visos gadījumos precizē: a) attiecīgā projekta vai pasākuma identifikāciju un projekta numuru vai CCI kodu (Kopējo identifikācijas kodu); b) noteikumu, kurš tika pārkāpts; c) kad un no kā saņemtas pirmās ziņas, kas izraisījušas aizdomas, ka izdarīts pārkāpums; d) pārkāpuma izdarīšanai izmantotās darbības; e) ja tas attiecas uz konkrēto gadījumu – vai šī darbība rada aizdomas par krāpšanu; f) veidu, kā tika atklāts pārkāpums; g) ja tas attiecas uz konkrēto gadījumu – iesaistītās dalībvalstis un trešās valstis; h) brīdi vai laikposmu, kad izdarīts pārkāpums; i) valsts dienestus un iestādes, kuras ir veikušas pārkāpuma konstatāciju, un dienestus, kuri ir atbildīgi par administratīvo un/vai tiesisko uzraudzību; j) pārkāpuma pirmās administratīvās vai tiesas konstatācijas dienu; k) iesaistīto fizisko un/vai juridisko personu vai citu tiesību subjektu/struktūru identitāti, izņemot gadījumus, kad šāds norādījums nevar būt lietderīgs pārkāpumu apkarošanā, ņemot vērā attiecīgā pārkāpuma raksturu; l) attiecīgajam projektam vai pasākumam apstiprinātā budžeta kopējo summu un līdzfinansējuma sadalījumu starp Kopienas, valsts un privāto ieguldījumu; m) summu, ko skar pārkāpums, un tās sadalījumu starp Kopienas, valsts un privātajiem līdzekļiem; ja k) apakšpunktā minētajām personām un/vai citām struktūrām vēl nav veikts neviens maksājums no valsts ieguldījumiem, – summas, kas būtu nepamatoti samaksātas, ja pārkāpums nebūtu atklāts; n) iespēju apturēt maksājumus un tos atgūt; o) nelikumīgo izdevumu veidu. Atkāpjoties no pirmajā daļā minētā principa, nav jāziņo par šādiem gadījumiem: — gadījumi, kad vienīgais pārkāpuma aspekts ir tas, ka īstenotājas struktūras vai finansējuma adresāta bankrota dēļ daļēji vai pilnīgi nav izpildīts no Kopienas budžeta līdzfinansēts pasākums. Tomēr ir jāziņo pārkāpumi, kas izdarīti pirms bankrota, vai jebkādas aizdomas par pārkāpumu, — gadījumi, par kuriem īstenotāja struktūra vai finansējuma adresāts ir paziņojis administratīvai iestādei brīvprātīgi, respektīvi, pirms kompetentā iestāde tos ir atklājusi, gan tad, ja attiecīgas summas jau ir piešķirtas no publiskiem līdzekļiem, gan tad, ja vēl nav, — gadījumi, kad administratīvā iestāde konstatē kļūdu finansētā projekta atbilstībā un koriģē to pirms maksājuma veikšanas no publiskajiem līdzekļiem.”
(11)

Ar Regulu 1095/2005 veiktās izmeklēšanas gaitā konstatēja, ka neviens no Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kas iesnieguši TES pieteikumus, neatbilda pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem minētās regulas 31., 32. un 33. apsvērumā norādīto iemeslu dēļ. Pieprasījuma iesniedzējs bija to uzņēmumu starpā, kam pēc minētās izmeklēšanas atteica TES piešķiršanu.
(7)

Tiek uzskatīts, ka situācija tirgū ir tāda pati kā tad, kad pasākumi tika daļēji apturēti. Ņemot vērā ļoti mazos importa apjomus no Horvātijas un Ukrainas, tiek uzskatīts, ka šajā konkrētajā situācijā diezin vai atkal radīsies zaudējumi Kopienas ražošanas nozarei, ja pasākumu daļējā apturēšana tiks pagarināta. Patiešām, kamēr dominē pašreizējie tirgus apstākļi, kad imports no Krievijas un Rumānijas, iespējams, joprojām notiek lielos apjomos, nav domājams, ka imports no Ukrainas un/vai Horvātijas būtiski palielināsies. Tādēļ nav domājams, ka, apturot pagarināšanu, atkal radīsies zaudējumi. Patiešām, ņemot vērā īpašos apstākļus, inter alia, attiecībā uz pasākumu nepiemērošanu importam no Krievijas un Rumānijas, tiek uzskatīts, ka maksājumi 23 % un 38,5 % apmērā, kas noteikti sākotnējā izmeklēšanā attiecīgi Horvātijai un Ukrainai, būtu pietiekami, lai novērstu kaitējumu radošu dempingu.
(23)

Pieprasītā korekcija saistībā ar atbrīvojumu no ievedmuitas nodokļa balstījās uz apgalvojumu, ka, uzņēmumam pārdodot attiecīgo izstrādājumu iekšzemes tirgū, ievedmuitas nodokļi par izejvielām būtu jāsamaksā “palielināta” akcīzes nodokļa veidā. Jēdziens “palielināts” akcīzes nodoklis attiecas uz atšķirīgu nodokļu režīmu, ko uzņēmumam piemēro, jo tas ir izveidots kā “uz eksportu orientēta struktūra” (“EOU”) salīdzinājumā ar citiem Indijas uzņēmumiem, kas nav EOU. Šajā režīmā EOU uzņēmumus atbrīvo no visiem ievedmuitas nodokļiem par izejvielām, bet tiem piemēro augstāku akcīzes nodokļa likmi, ja šo uzņēmumu saražotās preces pārdod iekšzemes tirgū. Tā kā par eksporta pārdevumiem šis akcīzes nodoklis nav jāmaksā, uzņēmums pieprasīja attiecīgi koriģēt normālvērtību. Šī prasība tika noraidīta, jo uzņēmums izejvielas ir iepircis bez nodokļiem neatkarīgi no tā, vai galaproduktu pārdeva iekšzemes tirgū vai eksportēja. Tādēļ līdzīgā prece un tajā ietilpstošās fiziskās sastāvdaļas neaplika ar ievedmuitas nodokli, ja tā bija paredzēta patēriņam iekšzemes tirgū, un šis nodoklis netika iekasēts vai atlīdzināts par izstrādājumu, ko eksportēja uz Kopienu, atbilstīgi pamatregulas 2. panta 10. punkta b) apakšpunktam. Tādējādi nav ietekmēta cenu salīdzināmība starp iekšzemes tirgu un eksporta tirgu. Tika atzīmēts arī tas, ka uzņēmums nespēja pierādīt nekādu papildu nodokļu vai netiešu nodokļu maksājumu papildus akcīzes nodoklim par galaprodukta pārdošanu, kā aprakstīts 20. apsvērumā. Visbeidzot, jebkurā gadījumā nebija iespējams skaidri noteikt, vai un cik daudz vietēji iegādātu vai ievestu izejvielu ticis izmantots galaprodukta ražošanā.
(1)

Regulas (EK) Nr. 2771/1999 2. pantā paredzēts, ka Komisija sāk vai pārtrauc kādā dalībvalstī iepirkumus, tiklīdz konstatēts, ka tirgus cena šajā dalībvalstī divu secīgu nedēļu laikā atkarībā no gadījuma vai nu nesasniedz līmeni 92 % no intervences cenas, vai arī ir vienāda ar to vai pārsniedz to.
1)

Regulas 2. panta tabulu groza šādi: a) minēto tabulu papildina ar šādu 1.a punktu: “1a. Meklējumu maksa a) par Kopienas preču zīmes pieteikumu (39. panta 2. punkts, 4. noteikuma c) punkts) b) par starptautisko reģistrāciju, kas attiecināta uz Eiropas Kopienu (39. panta 2. punkts un 150. panta 2. punkts, 10. noteikuma 2. punkts) Summa, ko veido EUR 12 reizinājums ar Regulas 39. panta 2. punktā minēto centrālo rūpnieciskā īpašuma biroju skaitu; šo summu un turpmākās izmaiņas Birojs publicē Biroja Oficiālajā Vēstnesī.”; b) svītro 6. punktu; c) minētās tabulas 13. punktā vārdus “Maksa par katru preču vai pakalpojumu klasi, neskaitot trīs klases, individuālas zīmes gadījumā” aizstāj ar vārdiem “Maksa par atjaunošanu katrai preču un pakalpojumu klasei, neskaitot trīs klases, individuālas zīmes gadījumā”; d) minētās tabulas 15. punktā vārdus “Maksa par katru preču un pakalpojumu klasi, neskaitot trīs klases, kolektīvas zīmes gadījumā” aizstāj ar vārdiem “Maksa par atjaunošanu katrai preču un pakalpojumu klasei, neskaitot trīs klases, kolektīvas zīmes gadījumā”; e) minētās tabulas 19. punktā vārdus “Maksa par restitutio in integrum”aizstāj ar “Maksa par restitutio in integrum iesniegumu”; f) minētās tabulas 20. punktā vārdus “Maksa par zīmes pārveidi par preču zīmes pieteikumu dalībvalstī” aizstāj ar “Maksa par iesniegumu zīmes pārveidei par preču zīmes pieteikumu dalībvalstī (konversija)”; g) minētās tabulas 21. un 22. punktu aizstāj ar šādiem punktiem: “21. Maksa par lietvedības turpināšanu (78.a panta 1. punkts) 400 22. Maksa par paziņojumu par reģistrētas Kopienas preču zīmes sadalīšanu (48.a panta 4. punkts) vai Kopienas preču zīmes pieteikuma sadalīšanu (44.a panta 4. punkts): 250”; h) minētās tabulas 23. punktā ievadfrāzi aizstāj ar šādu: “Maksa par iesniegumu licences vai citu tiesību reģistrācijai attiecībā uz reģistrētu Kopienas preču zīmi (157. panta 2. punkta 5. apakšpunkts, 33. noteikuma 1. punkts) vai Kopienas preču zīmes pieteikumu (157. panta 2. punkta 6. apakšpunkts, 33. noteikuma 4. punkts)”; i) minētās tabulas 29. punktā svītro šādu rindu: “plus par lappusi, ja skaits pārsniedz 10 1”;
(122)

Ir norādīts, ka, lai gan Krievijas un Ķīnas imports kopumā samazinājās no 2001. gada līdz IP, kopš 2002. gada tas uzrādījis pieaugošu attīstību. Taču no 2001. gada līdz 2002. gadam imports samazinājās no 6 281 līdz 4 838 tonnām. No 2002. gada līdz IP attiecīgā ražojuma importa apjoms no Krievijas un ĶTR Kopienā pieauga no 4 838 līdz 5 079 tonnām. Tā atbilstošā tirgus daļa Kopienā palielinājās no 33,8 % 2002. gadā līdz 34,5 % IP.
(19)

Tika konstatēts, ka skaidri redzamā pāreja no importa, kas no ĶTR tika veikts uz Kopienu, uz importu, kas no Marokas tika veikts uz Kopienu, bija novērojama pēc tam, kad 1999. gada augustā bija stājušies spēkā antidempinga pasākumi attiecībā uz ĶTR izcelsmes SWR. Pēc tam, kad Kopiena bija piemērojusi antidempinga pasākumus, SWR imports no ĶTR Kopienā ievērojami samazinājās no 14 057 tonnām 1998. gadā līdz 364 tonnām 2000. gadā un laikposmā no 2000. līdz 2003. gadam saglabājās vienādi zemā līmenī. Šai pašā laikposmā SWR imports no Marokas Kopienā palielinājās no nulles 1998. gadā līdz 2 338 tonnām 2003. gadā.
Oficiālais Vēstnesis L 161 , 30/04/2004 Lpp. 0006 - 0010



Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 856/2004 (2004. gada 29. aprīlis), ar ko no 2004. gada 1. maija nosaka korekcijas koeficientus, kuri attiecas uz Eiropas Kopienas ierēdņu un pārējo darbinieku pensijām EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Protokolu par Eiropas Kopienu privilēģijām un neaizskaramību un jo īpaši tā 13. pantu, ņemot vērā Civildienesta noteikumus un Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību, kas noteikta ar Regulu (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68 [1], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 723/2004 [2], un jo īpaši minēto noteikumu 63., 64., 65., 65.a un 82. pantu un XI un XIII pielikumu un Nodarbināšanas kārtības 20. panta pirmo daļu un 64. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, tā kā: (1) Lai piemērotu Civildienesta noteikumu XIII pielikuma 20. panta 1. punktu, jānosaka korekcijas koeficienti pensijām, ko maksā dalībvalstīs. (2) minētajiem korekcijas koeficientiem ir tūlīt jāattiecas uz pārskaitījumiem, kas minēti Civildienesta noteikumu VII pielikuma 17. pantā. (3) Lai piemērotu Civildienesta noteikumu XIII pielikuma 20. panta 2. punktu, ir vajadzīgs vidējais svērtais apjoms, no kura 20 % ir minētie korekcijas koeficienti un 80 % ir korekcijas koeficienti, kas piemērojami atlīdzībai, kuru maksā ierēdņiem dalībvalstu galvaspilsētās, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants 1. No 2004. gada 1. maija, ievērojot Civildienesta noteikumu VII pielikuma 17. panta 3. punktu, korekcijas koeficienti, kas piemērojami ierēdņu un pārējo darbinieku pārskaitījumiem uz kādu no turpmāk minētajām valstīm, ir šādi: Dānija | 130,1 | Vācija | 102,1 | Grieķija | 89,5 | Spānija | 94,5 | Francija | 106,3 | Īrija | 112,1 | Itālija | 103,5 | Nīderlande | 103,8 | Austrija | 107,1 | Portugāle | 89,8 | Somija | 115,0 | Zviedrija | 109,0 | Apvienotā Karaliste | 112,6 | Kipra | 94,8 | Čehija | 69,3 | Igaunija | 65,9 | Ungārija | 60,2 | Latvija | 59,3 | Lietuva | 64,0 | Malta | 82,1 | Polija | 59,6 | Slovēnija | 80,1 | Slovākija | 66,4 | 2. No 2004. gada 1. maija korekcijas koeficienti, kas piemērojami saskaņā ar Civildienesta noteikumu XIII pielikuma 20. panta 2. punktu, ir šādi: Dānija | 134,6 | Vācija | 101,8 | Grieķija | 100,0 | Spānija | 100,0 | Francija | 116,5 | Īrija | 121,1 | Itālija | 106,2 | Nīderlande | 112,8 | Austrija | 107,0 | Portugāle | 100,0 | Somija | 119,5 | Zviedrija | 115,2 | Apvienotā Karaliste | 134,2 | Kipra | 100,0 | Čehija | 100,0 | Igaunija | 100,0 | Ungārija | 100,0 | Latvija | 100,0 | Lietuva | 100,0 | Malta | 100,0 | Polija | 100,0 | Slovēnija | 100,0 | Slovākija | 100,0 | 2. pants Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Luksemburgā, 2004. gada 29. aprīlī Padomes vārdā — priekšsēdētājs M. McDowell [1] OV L 56, 4.3.1968., 1. lpp. [2] OV L 124, 27.4.2004.,1. lpp. --------------------------------------------------
(30)

Atbildot uz saņemto informāciju, pieteikuma iesniedzējs apgalvoja, ka DEPB pēc eksporta ir nodokļu atmaksas shēma/aizvietojoša nodokļu atmaksas shēma, ko Komisija nepareizi novērtējusi subsīdiju apjoma un kompensējamo ieguvumu ziņā. Pieteikuma iesniedzējs iebilda, ka Komisijas vērtējums par ieguvumu no šīs shēmas nebija pareizs, jo par subsīdijām var uzskatīt tikai papildus saņemto nodokļu atmaksu, un Komisija nav izpētījusi praktisko sistēmas darbību. Komisija atkārtoti konstatēja (piemēram, skatīt Padomes Regulu (EK) Nr. 1338/2002 (4) un jo īpaši 14. līdz 20. apsvērumu), ka DEPB pēc eksporta nav nodokļu atmaksas shēma/aizvietojoša nodokļu atmaksas shēma, jo tā neatbilst nevienam no nosacījumiem, kas izklāstīti pamatregulas I līdz III pielikumā, kuri saistīti ar tās 2. panta 1. punkta ii) apakšpunktu. Shēmā nav iekļauta prasība importēt tikai preces, kas tiek patērētas eksporta preču ražošanā (pamatregulas II pielikums), kas nodrošinātu, ka tiek ievērotas I pielikuma i) punktā noteiktās prasības. Turklāt nepastāv verificēšanas sistēma, kas ļautu pārbaudīt, vai importētie produkti patiešām tiek patērēti ražošanas procesā. Tā nav arī aizvietojoša nodokļu atmaksas shēma, jo importētajām precēm nav jābūt tādā pašā daudzumā un tāda paša veida kā pašmāju ražošanas līdzekļiem, ko izmanto eksporta preču ražošanā (pamatregulas III pielikums). Visbeidzot, eksporta ražotājiem ir tiesības uz DEPB maksājumiem neatkarīgi no tā, vai viņi vispār importē ražošanas līdzekļus. Pieteikuma iesniedzēja gadījumā izmeklēšana apstiprināja, ka izejmateriālus bez muitas nodokļa importēja viens no saistītajiem uzņēmumiem, izmantojot visu saistīto uzņēmumu nodotos DEPB kredītus, kas iegūti, eksportējot dažādus produktus. Taču netika konstatēta saikne starp katra uzņēmuma kredītiem un faktiski importētajām precēm no viena saistītā uzņēmuma, kura uzdevums ir importēt izejmateriālus. Turklāt nepastāvēja Indijas valdības izveidota verificēšanas sistēma, kas kontrolētu, kādi ievedumi kura produkta ražošanai tika iztērēti un kurš uzņēmums to darīja. Tā kā iepriekš minētais subsīdiju definīcijas izņēmums uz šo gadījumu neattiecas, kompensējamais ieguvums ir saskaņā ar shēmu piešķirto kredītu kopējā summa. Šo iemeslu dēļ prasību pieņemt nevar. Pieteikuma iesniedzējs apgalvoja, ka “Komisijas dienesti nenoteica ievedmuitas nodokļus, pamatojoties uz izmaksām, tādēļ subsīdiju aprēķini ir nepareizi un pārspīlēti”. Šajā sakarā jāpiezīmē, ka pieteikuma iesniedzējam iepriekš, pamatojoties uz 18. apsvērumā aprakstīto situāciju, tika lūgts iesniegt sarakstu ar kredītiem, kas izsniegti saskaņā ar DEPB pēc eksporta, par visu tā veikto eksportu pārskata izmeklēšanas laikposmā. Pieteikuma iesniedzējam tika lūgts šādu informāciju par eksportu šajā laikposmā iesniegt arī par visiem saistītajiem uzņēmumiem, pievienojot ziņas par visām nodevām, kas saistītas ar pieteikšanos, vai citām izmaksām, kuras radušās, lai iegūtu kredītus. Tomēr pieteikuma iesniedzējs neziņoja par šiem datiem, ka arī nevarēja sniegt šādu informāciju pārbaudē uz vietas. Tā kā nav attiecīgās informācijas, iepriekš 18. apsvērumā noteikto subsīdiju apjomu nevar mainīt.
(3)

Dalībvalstīs, kur nav jūras ostu, pretendentiem, kas iepērk tirgū laisto labību, ir lielākas transporta izmaksas. Šo papildu izmaksu dēļ labību ir sarežģītāk eksportēt no tām dalībvalstīm, kur ir jo īpaši ilga intervences uzglabāšana un papildu izmaksas Kopienas budžetam. Atbilstoši jāparedz iespēja dažos gadījumos finansēt zemākos izdevumus transportam no uzglabāšanas vietas līdz izvešanas vietai, lai piedāvājumus konkursam varētu savstarpēji salīdzināt. Rumānijas osta Konstanca tradicionāli bija izvešanas osta Centrāleiropas valstīm pirms tās pievienojās Eiropas Savienībai. Tādēļ Konstancas osta jāiekļauj to vietu skaitā, kuras ņem vērā, aprēķinot transporta izdevumus, ko var atlīdzināt eksporta gadījumā.
2)

Tās 9. pantu aizstāj ar šo: “9. pants 1. Tomātu sulai un tomātu koncentrātam drīkst pievienot tikai šādas sastāvdaļas: a) vārāmo sāli (nātrija hlorīdu); b) dabīgas garšvielas, aromātiskus augus un to izvilkumus, kā arī dabīgas smaržvielas. “Kunservas” gadījumā pievieno cukuru, kura daudzums atbilst 8 līdz 25 svara % gatavā produkta. 2. Tomātu sulas un tomātu koncentrāta ražošanā kā piedevu var pievienot koncentrētu citronskābi (E 330). Ja tomātu sulas ražošanā sausnas saturs ir mazāks nekā 7 %, var lietot askorbīnskābi (E 300). Askorbīnskābes saturs tomēr nedrīkst pārsniegt 0,03 gatavā produkta svara %. Ražojot tomātu koncentrātu pulvera formā, var lietot silīcija dioksīdu (551). Silīcija dioksīda saturs tomēr nedrīkst pārsniegt 1 gatavā produkta svara %. 3. Pievienotās vārāmās sāls daudzums: a) tomātu koncentrāta sausnā, kur sausnas saturs pārsniedz 20 %, nedrīkst pārsniegt 15 svara %; b) cita veida tomātu koncentrātā un tomātu sulā nedrīkst pārsniegt 3 tīrsvara %; c) “kunservā” ir robežās no 2 līdz 5 svara %. Nosakot pievienotās vārāmās sāls daudzumu, dabīgo hlorīdu saturu uzskata par atbilstošu 2 sausnas satura %.”
(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 3072/95 13. pantu kompensācijas jānosaka, ņemot vērā, no vienas puses, situāciju un nākotnes tendences attiecībā uz labības, rīsu un šķeltu rīsu pieejamību, kā arī to cenas Kopienas tirgū, un labības, rīsu, šķeltu rīsu un labības nozares produktu cenas pasaules tirgū, no otras puses. Minētajos pantos arī paredzēts, ka jānodrošina līdzsvars labības un rīsu tirgū un dabiska cenu un tirdzniecības attīstība, lai ņemtu vērā paredzētā eksporta ekonomisko aspektu un vajadzību izvairīties no traucējumiem Kopienas tirgū.
(2)

Pēc galīgo antidempinga maksājumu piemērošanas Taivānas izcelsmes REWS importam Komisija saņēma pieprasījumu no Taivānas uzņēmuma Charder Electronic Co., Ltd. (“Charder”) sākt “jaunu eksportētāju” pārskatīšanu attiecībā uz Regulu (EK) Nr. 2605/2000 saskaņā ar pamatregulas 11. panta 4. punktu. Šis uzņēmums apgalvoja, ka nav bijis saistīts ne ar vienu no Taivānas eksportētājiem vai ražotājiem, uz kuriem attiecas spēkā esošie antidempinga pasākumi Taivānas izcelsmes REWS importam. Turklāt tas apgalvoja, ka nav eksportējis REWS uz Kopienu sākotnējās izmeklēšanas laikā (t.i., laikposmā no 1998. gada 1. septembra līdz 1999. gada 31. augustam), bet sācis eksportu uz Kopienu pēc tam.
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 315/30

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1768/2004

(2004. gada 13. oktobris),

ar ko nosaka vērtības samazināšanas procentlikmes, kuras jāpiemēro, ja lauksaimniecības produkti tiek iepirkti 2005. finanšu gadam

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1978. gada 2. augusta Regulu (EEK) Nr. 1883/78, ar ko nosaka vispārīgus noteikumus intervences finansēšanai, ko veic Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda Garantiju nodaļa (1), un jo īpaši tās 8. panta 1. punkta otro teikumu,

tā kā:

(1) Saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 1883/78 8. pantu, ja iepērk lauksaimniecības produktus, kas tiek uzglabāti valsts intervences noliktavās, tiem jāpiemēro vērtības samazinājums. Vērtības samazināšanas procentlikmes nedrīkst pārsniegt starpību starp katra produkta iepirkšanas cenu un paredzamo realizācijas cenu.

(2) Ievērojot Regulas (EEK) Nr. 1883/78 8. panta 3. punktu, Komisija, veicot iepirkumu, var ierobežot vērtības samazinājumu proporcionāli minētajām samazinājuma procentlikmēm, tomēr šī proporcija nedrīkst būt mazāka par 70 % no kopējā vērtības samazinājuma. Dažiem produktiem attiecībā uz 2005. finanšu gadu jānosaka koeficienti, kas intervences aģentūrām jāpiemēro attiecīgo produktu ikmēneša iepirkuma vērtībai, lai aģentūras varētu noteikt vērtības samazinājuma summas.

(3) Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar ELVGF komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1. Attiecībā uz pielikumā uzskaitītajiem produktiem, kurus pēc to iepirkšanas valsts intervencei no 2004. gada 1. oktobra līdz 2005. gada 30. septembrim nodod glabāšanā vai pārņem intervences aģentūras, iestādes samazina to vērtību, ņemot vērā attiecīgo produktu iepirkuma cenu un paredzamo realizācijas cenu starpību.

2. Lai noteiktu vērtības samazinājuma summu, intervences aģentūras ik mēnesi iepirkto produktu vērtībai piemēro pielikumā norādītos koeficientus.

3. Šādā veidā noteikto izdevumu summu paziņo Komisijai deklarācijās, ko izstrādā saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 296/96 (2).

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2004. gada 1. oktobra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 2004. gada 13. oktobrī Komisijas vārdā — Komisijas loceklis Franz FISCHLER

(1) OV L 216, 5.8.1978., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1259/96 (OV L 163, 2.7.1996., 10. lpp.).

(2) OV L 39, 17.2.1996., 5. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2035/2003 (OV L 302, 20.11.2003., 6. lpp.).
(12)

To ražojumu klāsts, uz kuriem attiecas antidempinga izmeklēšana, ir plašāks par to, uz ko attiecas Konkurences lēmums. Tomēr salīdzinot tika konstatēts, ka ražojumu kategorijas, uz kurām attiecas KN kods ex 7304 10 10 un KN kods ex 7304 10 30, proti, tāda veida cauruļvadi, kurus izmanto naftas vai gāzes cauruļvados un kuru ārējais diametrs nepārsniedz 406,4 mm, ietekmē gan antidempinga izmeklēšana, gan konkurences pārkāpumi pat tad, ja tas attiecas tikai uz ierobežotu attiecīgā ražojuma Kopienas tirgus daļu.
(1)

Padomes 2002. gada 19. decembra Lēmums 2003/18/EK par to, lai noslēgtu Protokolu, ar ko koriģē tirdzniecības aspektus Eiropas Nolīgumā par asociācijas izveidošanu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Rumāniju, no otras puses, ņemot vērā Pušu sarunu rezultātus par jaunām savstarpējām lauksaimniecības koncesijām (2), un Padomes 2003. gada 8. aprīļa Lēmums 2003/286/EK par to, lai noslēgtu Protokolu, ar ko koriģē tirdzniecības aspektus Eiropas Nolīgumā par asociācijas izveidošanu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bulgāriju, no otras puses, ņemot vērā Pušu sarunu rezultātus par jaunām savstarpējām lauksaimniecības koncesijām (3), katru gadu paredz atvērt dažas tarifa kvotas, proti, par 178 000 dzīvu liellopu, kas sver ne vairāk kā 80 kg (kārtas numurs 09.4598) un kuru izcelsme ir dažās trešās valstīs, tostarp Bulgārijā un Rumānijā, atbilstoši dažiem nosacījumiem, kas izklāstīti šo lēmumu attiecīgo protokolu A.b pielikumos. Sīki izstrādāti noteikumi par šīs tarifa kvotas piemērošanu ir pieņemti ar Komisijas 1999. gada 28. maija Regulu (EK) Nr. 1128/1999, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus tarifa kvotas piemērošanai dažu trešo valstu izcelsmes teļiem, kas sver ne vairāk kā 80 kilogramus (4).
(2)

Dati, kas, no vienas puses, attiecas uz 2003. gadā Kopienā realizēto banānu daudzumu un jo īpaši uz faktisko importu, sevišķi otrajā ceturksnī, un, no otras puses, uz piegādes un patēriņa prognozēm Kopienas tirgū tajā pašā trešajā ceturksnī 2004. gadā, liek noteikt paredzamo daudzumu kvotām A, B un C, kuras nodrošina pietiekamu piegādi Kopienai kopumā un tirdzniecības plūsmas nepārtrauktību starp ražošanas un tirdzniecības nozarēm.