8.

Regulas III pielikumu groza šādi: a) pielikuma 5.c, 5.c.1., 5.c.2. un 5.c.3. punktā vārdi “Ziemeļjūrā, Skagerakā un Lamanša austrumu daļā” tiek aizstāti ar “Lamanša austrumu daļā”; b) pielikumu papildina ar šādu 5.e punktu: “5e. Slēgšana reālā laikā Ziemeļjūrā un Skagerakā 5e.1. Šajā punktā a) par mazuļiem uzskata: — mencu sugas īpatņus, kas mazāki par 35 cm, — pikšu sugas īpatņus, kas mazāki par 30 cm, — saidu sugas īpatņus, kas mazāki par 35 cm, — merlangu sugas īpatņus, kas mazāki par 27 cm, b) kontrollielums ir 15 % no mazuļu svara, ņemot vērā a) apakšpunktā minēto četru sugu kopumu. Tomēr, ja mencu daudzums paraugā pārsniedz 75 %, ņemot vērā četru sugu kopumu, kontrollielums ir 10 %. 5e.2. Dalībvalstis apzina apgabalus, kuros pastāv risks, ka mazuļu nozveja pārsniegs kontrollielumus. 5e.3. Apgabalos, kas apzināti saskaņā ar 5.e.2. punktu, dalībvalsts veic inspekcijas, tostarp ar kopējas izvēršanas plānu starpniecību, lai noteiktu, vai mazuļu procentuālā attiecība nepārsniedz kontrollielumu. Šim nolūkam dalībvalstis: a) no zvejas rīku iemetiena ņem mencu, pikšu, saidu un merlangu paraugus un novērtē saskaņā ar šā pielikuma 7. papildinājuma noteikumiem; b) katru paraugu ņemšanu dokumentē, aizpildot paraugu ņemšanas ziņojumu, kā izklāstīts šā pielikuma 8. papildinājumā, un ziņojumu nosūta piekrastes valstij. Dalībvalstis var aicināt citas valstis, kas veic inspekcijas attiecīgajā apgabalā, lai tās savā vārdā ņemtu paraugus. 5e.4. Attiecīgā piekrastes dalībvalsts nekavējoties savā tīmekļa vietnē publisko vietu, kurā 5.e.3. punkta a) apakšpunktā minētie paraugi ir ņemti, ņemšanas laiku un mazuļu procentuālo attiecību pret kopējo mencu, pikšu, saidu un merlangu nozvejas svaru. Procentuālo attiecību publisko gan katrai sugai atsevišķi, gan visām četrām sugām kopā. 5e.5. Ja 5.e.3. punkta a) apakšpunktā minētajā paraugā konstatē mazuļu procentuālo attiecību, kas pārsniedz kontrollielumu, attiecīgā piekrastes dalībvalsts šajā apgabalā aizliedz zveju ar jebkādiem citiem zvejas rīkiem, kas nav pelaģiskais tralis, riņķvads, driftertīkls vai džigers siļķu, makreļu un stavridu zvejai, murds, drega un žaunu tīkls. Slēgtais apvidus ir pamatots ar šādiem kritērijiem: — apvidum ir 4, 5 vai 6 savienojuma punkti, — zvejas darbību viduspunkts vai viduspunkts, kas saistīts ar darbībām, ņemot paraugus, kuri pārsniedz kontrollielumus, atbilst slēgtā apvidus viduspunktam, — ja slēgtais apvidus ir pamatots ar vienu paraugu un atrodas ārpus ūdeņiem līdz 12 jūdzēm no attiecīgās dalībvalsts jurisdikcijas un suverenitātes bāzes līnijas, tam ir jābūt 50 kvadrātjūdžu lielam, un — Skagerakā vienlaicīgi ir maksimāli tikai 3 slēgšanas. 5e.6. Aizliegums, kas minēts 5.e.5. punktā: — stājas spēkā 12 stundas pēc attiecīgās dalībvalsts lēmuma un — tiek piemērots 21 dienu, pēc tam tā piemērošana automātiski beidzas pusnaktī (UTC). 5e.7. Atkāpjoties no 5.e.5. punkta, ja procentuālā attiecība nedaudz pārsniedz kontrollielumu vai zvejas rīku iemetiena kopējo apmēru dēļ nozvejas sastāvu vai zivju lieluma sadalījumu nevar uzskatīt par apvidum raksturīgu, piekrastes dalībvalsts, pirms tā saskaņā ar 5.e.5. punktu pieņem lēmumu, var 48 stundas pēc sākotnējā parauga ņemšanas brīža censties iegūt papildinformāciju, tostarp ar papildus zvejas rīku iemetienu kontrolēm. 5e.8. Ja slēdzamais apvidus aptver apvidus, kuri ir citu dalībvalstu vai trešo valstu jurisdikcijā vai suverenitātē, dalībvalsts, kas konstatējusi pārsniegtu kontrollielumu, nekavējoties informē attiecīgās kaimiņu dalībvalstis un trešās valstis par konstatētajiem faktiem un aizliegumu, par kuru nolemts saskaņā ar 5.e.5. punktu. Kaimiņu dalībvalsts nekavējoties slēdz savu apvidus daļu. 5e.9. Piekrastes dalībvalsts nekavējoties a) savā tīmekļa vietnē dara pieejamu sīkāku informāciju par aizliegumu, kas noteikts saskaņā ar 5.e.5. punktu, b) cik iespējams, informē kuģus, kas atrodas tuvu attiecīgajai vietai, un c) Komisiju un to dalībvalstu un trešo valstu zvejas uzraudzības centrus, kuru kuģi zvejo šajā apvidū, pa e-pastu informē par aizliegumu, kas noteikts saskaņā ar 5.e.5. punktu, kā paredzēts 3. pantā Regulā (EK) Nr. 2244/2003 (2003. gada 18. decembris), ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz kuģu satelītuzraudzības sistēmām (17). Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka to zvejas uzraudzības centri informē kuģus, kuri kuģo ar to karogu un kurus šis aizliegums skar. 5e.10. Pēc pieprasījuma attiecīgā piekrastes dalībvalsts sniedz Komisijai sīki izstrādātus paraugu ņemšanas ziņojumus un paskaidrojumus, ar ko pamato saskaņā ar 5.e.5. punktu pieņemto lēmumu. Ja Komisija uzskata, ka lēmums nav pietiekami pamatots, tā var lūgt dalībvalsti tūlīt atcelt vai grozīt lēmumu. c) pielikuma 6.6. punkta beigās pievieno šādu punktu: “Šo atkāpi nepiemēro apgabalā, kuru ierobežo loksodromas, kas secīgi savieno šādas koordinātas, kuras nosaka saskaņā ar WGS84 koordinātu sistēmu: 59° 05′ N, 06° 45′ W 59° 30′ N, 06° 00′ W 59° 40′ N, 05° 00′ W 60° 00′ N, 04° 00′ W 59° 30′ N, 04° 00′ W 59° 05′ N, 06° 45′ W.”; d) iekļauj šādu 9.a punktu: “9a. Īpaši pasākumi sarkanasaru zvejai Irmingera jūrā un blakus esošajos ūdeņos 9a.1 Šajā 9.a punktā izklāstītos pasākumus piemēro sarkanasaru (Sebastes spp.) zvejai starptautiskajos ūdeņos ICES V zonā un EK ūdeņos ICES XII un XIV zonā, ko norobežo šādas koordinātas (turpmāk “sarkanasaru aizsardzības apgabals”): Punkts Nr. Ziemeļu platums Rietumu garums 1 64° 45 28° 30 2 62° 50 25° 45 3 61° 55 26° 45 4 61° 00 26° 30 5 59° 00 30° 00 6 59° 00 34° 00 7 61° 30 34° 00 8 62° 50 36° 00 9 64° 45 28° 30 9a.2 Papildus datiem, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 2791/1999 5. panta 1. punktā, zvejas kuģu kapteiņi reģistrē zvejas žurnālā katru ieiešanu sarkanasaru aizsardzības apgabalā un iziešanu no tā, un uz kuģa paturēto summāro nozveju. Žurnāla ierakstā apgabalu apzīmē ar kodu “RCA”. 9a.3 Regulas (EK) Nr. 2791/1999 6. panta 1. punkta a) apakšpunktā paredzēto atskaiti par lomu nozvejas ziņojumu zvejas kuģu kapteiņi, kas iesaistījušies zvejā sarkanasaru aizsardzības apgabalā, nosūta katru dienu pēc tam, kad attiecīgās kalendārās dienas zvejas darbības ir pabeigtas. Ziņojumā norāda uz kuģa paturētās nozvejas, kas iegūtas kopš pēdējās paziņošanas par nozveju. 9a.4 Papildus informācijai, kas paredzēta Regulas (EK) Nr. 2791/1999 6. panta 1. punkta a) apakšpunktā, zvejas kuģu kapteiņi pirms ieiešanas sarkanasaru aizsardzības apgabalā un iziešanas no tā paziņo uz kuģa paturēto nozveju, kas iegūta kopš pēdējās paziņošanas par nozveju. 9a.5 Ziņojumus, kas minēti 9.a.3. un 9.a.4. punktā, sagatavo saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1085/2000 I pielikumu. Ziņojumos par nozvejām, kas iegūtas sarkanasaru aizsardzības apgabalā, attiecīgo apgabalu apzīmē ar kodu “RCA”. 9a.6 Neskarot šīs regulas 39.a pantu, uz etiķetes vai zīmoga, ar ko marķē sarkanasaru aizsardzības apgabalā nozvejotus sarkanasarus, norāda kodu “RCA”. 9a.7 Zivju pircēji vai uzglabātāji nodrošina to, ka ikvienu daudzumu sarkanasaru, kas nozvejoti sarkanasaru aizsardzības apgabalā un ko pirmoreiz izkrauj Kopienas ostā vai pārkrauj citā kuģī, nosver izkraujot vai pārkraujot citā kuģī. 9a.8 Aizliegts izmantot traļus, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 100 mm. 9a.9 Pārrēķina koeficients, kas piemērojams sarkanasaru aizsardzības apgabalā nozvejotiem sarkanasariem, kuri ir ķidāti un bez galvas, tostarp tiem, kuri sagatavoti ar “japāņu paņēmienu”, ir 1,70.” e) pielikuma 15.1. punktu aizstāj ar šādu punktu: “15.1. Grunts tralēšana un zveja ar stacionārajiem zvejas rīkiem, tostarp pie grunts nostiprinātiem žaunu tīkliem un āķu jedām, ir aizliegta apgabalos, ko ierobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus, ko nosaka saskaņā ar WGS84 koordinātu sistēmu. Reykjanes grēdas daļa: — 55° 04,5327′ N, 36° 49,0135′ W — 55° 05,4804′ N, 35° 58,9784′ W — 54° 58,9914′ N, 34° 41,3634′ W — 54° 41,1841′ N, 34° 00,0514′ W — 54° 00,0′ N, 34° 00,0′ W — 53° 54,6406′ N, 34° 49,9842′ W — 53° 58,9668′ N, 36° 39,1260′ W — 55° 04,5327′ N, 36° 49,0135′ W MAR (Vidusatlantijas grēda) apgabala ziemeļu daļa: — 59° 45′ N, 33° 30′ W — 57° 30′ N, 27° 30′ W — 56° 45′ N, 28° 30′ W — 59° 15′ N, 34° 30′ W — 59° 45′ N, 33° 30′ W MAR apgabala centrālā daļa (Charlie-Gibbs lūzuma zona un subpolārā frontālā zona): — 53° 30′ N, 38° 00′ W — 53° 30′ N, 36° 49′ W — 55° 04,5327′ N, 36° 49′ W — 54° 58,9914′ N, 34° 41,3634′ W — 54° 41,1841′ N, 34° 00′ W — 53° 30′ N, 34° 00′ W — 53° 30′ N, 30° 00′ W — 51° 30′N, 28° 00′W — 49° 00′ N, 26° 30′ W — 49° 00′ N, 30° 30′ W — 51° 30′ N, 32° 00′ W — 51° 30′N, 38° 00′ W — 53° 30′ N, 38° 00′ W MAR apgabala dienvidu daļa: — 44° 30′ N, 30° 30′ W — 44° 30′N, 27° 00′ W — 43° 15′ N, 27° 15′ W — 43° 15′ N, 31° 00′ W — 44° 30′ N, 30° 30′ W Altair jūras pacēlumi: — 45° 00′ N, 34° 35′ W — 45° 00′ N, 33° 45′ W — 44° 25′ N, 33° 45′ W — 44° 25′ N, 34° 35′ W — 45° 00′ N, 34° 35′ W Antialtair jūras pacēlumi: — 43° 45′ N, 22° 50′ W — 43° 45′ N, 22° 05′ W — 43° 25′ N, 22° 05′ W — 43° 25′ N, 22° 50′ W — 43° 45′ N, 22° 50′ W Hatton sēklis: — 59° 26′ N, 14° 30′ W — 59° 12′ N, 15° 08′ W — 59° 01′ N, 17° 00′ W — 58° 50′ N, 17° 38′ W — 58° 30′ N, 17° 52′ W — 58° 30′ N, 18° 22′ W — 58° 03′ N, 18° 22′ W — 58° 03′ N, 17° 30′ W — 57° 55′ N, 17° 30′ W — 57° 45′ N, 19° 15′ W — 58° 30′ N, 18° 45′ W — 58° 47′ N, 18° 37′ W — 59° 05′ N, 17° 32′ W — 59° 16′ N, 17° 20′ W — 59° 22′ N, 16° 50′ W — 59° 21′ N, 15° 40′ W Rockall plato ziemeļrietumu daļa: — 57° 00′ N, 14° 53′ W — 57° 37′ N, 14° 42′ W — 57° 55′ N, 14° 24′ W — 58° 15′ N, 13° 50′ W — 57° 57′ N, 13° 09′ W — 57° 50′ N, 13° 14′ W — 57° 57′ N, 13° 45′ W — 57° 49′ N, 14° 06′ W — 57° 29′ N, 14° 19′ W — 57° 22′ N, 14° 19′ W — 57° 00′ N, 14° 34′ W — 56° 56′ N, 14° 36′ W — 56° 56′ N, 14° 51′ W — 57° 00′ N, 14° 53′ W Rockall plato dienvidrietumu daļa (Empress of Britain sēklis): — 56° 24′ N, 15° 37′ W — 56° 21′ N, 14° 58′ W — 56° 04′ N, 15° 10′ W — 55° 51′ N, 15° 37′ W — 56° 10′ N, 15° 52′ W — 56° 24′ N, 15° 37′ W Logachev pacēlums: — 55° 17′ N 16° 10′ W — 55° 33′ N 16° 16′ W — 55° 50′ N 15° 15′ W — 55° 58′ N 15° 05′ W — 55° 54′ N 14° 55′ W — 55° 45′ N 15° 12′ W — 55° 34′ N 15° 07′ W — 55° 17′ N 16° 10′ W Rockall pacēluma rietumu daļa: — 57° 20′ N, 16° 30′ W — 57° 05′ N, 15° 58′ W — 56° 21′ N, 17° 17′ W — 56° 40′ N, 17° 50′ W — 57° 20′ N, 16° 30′ W”; f) iekļauj šādu 19.a punktu: “19a. Nosacījumi trešo valstu kuģiem, kas zvejo makreles EK ūdeņos Trešo valstu kuģiem, kas iecerējuši zvejot makreles EK ūdeņos, piemēro šādus noteikumus: a) kuģi zvejas reisu var sākt tikai pēc tam, kad saņēmuši attiecīgās piekrastes dalībvalsts kompetentās iestādes atļauju. Šādi kuģi ierodas EK ūdeņos tikai pa vienu no šādiem kontrolmaršrutiem, šķērsojot: — ICES 48 E2 taisnstūri VIa rajonā, — ICES 50 F1 taisnstūri IVa rajonā, — ICES 46 F1 taisnstūri IVa rajonā. Vismaz četras stundas pirms viena no kontrolmaršrutiem sākšanas, ierodoties EK ūdeņos, kuģa kapteinis sazinās ar Apvienotās Karalistes zvejas uzraudzības centru (Edinburgā) pa e-pastu, kura adrese ir – ukfcc@scotland.gsi.gov.uk, vai pa telefonu (+ 44 1312719700). Paziņojumā norāda kuģa nosaukumu, starptautisko radioizsaukuma signālu un ostas burtus un numuru (PLN), kopējo nozvejas daudzumu uz kuģa pa sugām un kontrolmaršrutu, pa kuru kuģis paredzējis ierasties EK ūdeņos. Kuģis drīkst sākt zveju tikai pēc tam, kad saņemts apstiprinājums par minētā paziņojuma saņemšanu un norādījumi par to, vai kapteinim kuģis ir jāuzrāda inspekcijas veikšanai. Katram apstiprinājumam ir individuāls atļaujas numurs, kuru kapteinis glabā līdz zvejas reisa beigām; b) ja EK ūdeņos ieiet kuģi, uz kuriem nozvejas nav, uz šiem kuģiem neattiecina a) apakšpunktā noteiktās prasības; c) zvejas reisu uzskata par pabeigtu, kad kuģis pamet EK ūdeņus vai ieiet Kopienas ostā, kur tā nozveja tiek pilnīgi izkrauta. Kuģi pamet EK ūdeņus tikai pa vienu no kontrolmaršrutiem. Atstājot EK ūdeņus, vismaz divas stundas pirms viena no kontrolmaršrutiem sākšanas, kuģa kapteinis par to paziņo zvejas uzraudzības centram Edinburgā pa e-pastu vai tālruni, kas norādīti a) apakšpunktā. Paziņojumā norāda kuģa nosaukumu, starptautisko radio izsaukšanas signālu un ostas burtus un numuru (PLN), kopējo nozvejas daudzumu uz kuģa pa sugām un kontrolmaršrutu, kuru kuģis paredzējis izmantot. Kuģis drīkst atstāt kontrolmaršrutu tikai pēc tam, kad saņemts apstiprinājums par minētā paziņojuma saņemšanu un norādījumi par to, vai kapteinim kuģis ir jāuzrāda inspekcijas veikšanai. Katram apstiprinājumam ir individuāls atļaujas numurs, kuru kapteinis glabā tik ilgi, līdz kuģis atstāj EK ūdeņus.”; d) regulas III pielikumam pievieno šādus papildinājumus: “III pielikuma 7. papildinājums Paraugu ņemšanas metodika Paraugus ņem un novērtē saskaņā ar šādiem noteikumiem: — Paraugi būtu jāņem un jānovērtē, cieši sadarbojoties ar zvejas kuģa kapteini un apkalpi. Viņi būtu jāmudina piedalīties procesā. Viņi būtu arī jāmudina dalīties informācijā, kas varētu būt svarīga saistībā ar slēgtā apgabala norobežojumu. — Aprēķina viena zvejas rīku iemetiena kopējo nozveju. — Ņem paraugu, ja ir aprēķināts, ka vienā zvejas rīku iemetienā ir vismaz 300 kg mencu, pikšu, saidu un merlangu. — Parauga minimālais apjoms ir 200 kg mencu, pikšu, saidu un merlangu. — Paraugs jāņem tā, lai tas atspoguļotu nozvejas sastāvu attiecībā uz četrām sugām. — Ja tas nozvejas apjoma dēļ ir piemēroti, tad paraugs būtu jāņem nozvejas sākumā, vidū un beigās. — Mazuļu skaitu aprēķina kā procentuālo attiecību katrai sugai un kā summu visām četrām sugām. — Paraugu ņemšanas ziņojumu pienācīgi aizpilda tūlīt pēc parauga novērtēšanas. Tad ziņojumu nosūta piekrastes valstij.” “III pielikuma 8. papildinājums