VII PIELIKUMS

METODIKA, PĒC KURAS NOSAKA EMISIJAS NO IZEJVIELU IEGUVES VAI AUDZĒŠANAS

Attiecībā uz izejvielu ieguves vai audzēšanas emisiju aprēķināšanu Direktīvas (ES) 2018/2001 V pielikuma C daļas 5. punktā un VI pielikuma B daļas 5. punktā teikts, ka aprēķinā ietver visas emisijas no paša ieguves vai audzēšanas procesa, emisijas no izejvielu savākšanas, žāvēšanas un uzglabāšanas, emisijas no atkritumiem un noplūdēm un emisijas no ieguvē vai audzēšanā izmantoto ķimikāliju vai līdzekļu ražošanas.

Izejvielu audzēšanā uztverto CO2 no aprēķiniem izslēdz. Lai aplēstu emisijas no lauksaimniecības biomasas audzēšanas, faktisko vērtību vietā drīkst izmantot audzēšanas emisiju reģionālās vidējās vērtības, kas ietvertas Direktīvas (ES) 2018/2001 31. panta 4. punktā minētajos ziņojumos, vai šajā pielikumā iekļauto informāciju par audzēšanas emisiju dezagregētajām standartvērtībām. Ja minētajos ziņojumos relevantas informācijas nav, faktisko vērtību vietā var izmantot vidējās vērtības, ko aprēķina, balstoties uz vietējām lauksaimnieciskajām praksēm, piemēram, izmantojot datus par lauku saimniecību grupu.

EMISIJAS NO PAŠA IEGUVES VAI AUDZĒŠANAS PROCESA

Emisijas no paša ieguves vai audzēšanas procesa ietver visas emisijas no i) izmantotajai lauksaimniecības tehnikai vajadzīgās degvielas nodrošināšanas, ii) augkopībai paredzētā sēklas materiāla ražošanas, iii) mēslošanas līdzekļu un pesticīdu ražošanas, iv) mēslošanas līdzekļu izraisītās paskābināšanās un kaļķošanas materiāla pielietošanas, un v) augsnes emisijas no kultūraugu audzēšanas.

1.1. Degvielas (dīzeļdegvielas, benzīna, smagās degvieleļļas, biodegvielu vai citu degvielu) izmantošana lauksaimniecības tehnikas vajadzībām

SEG emisijas no kultūraugu audzēšanas (lauka sagatavošana, sēšana, mēslošanas līdzekļu un pesticīdu pielietošana, ražas novākšana, savākšana) ietver visas emisijas no degvielu (piemēram, dīzeļdegvielas, benzīna, smagās degvieleļļas, biodegvielu vai citu degvielu) izmantošanas lauksaimniecības tehnikas vajadzībām. Lauksaimniecības tehnikas vajadzībām izmantotās degvielas daudzumu pienācīgi dokumentē. Jāizmanto attiecīgie degvielas emisijas faktori saskaņā ar IX pielikumu. Ja izmanto biodegvielas, jāizmanto Direktīvā (ES) 2018/2001 noteiktās SEG emisiju standartvērtības.

1.2. Ķīmiskie mēslošanas līdzekļi un pesticīdi

Emisijas no ķīmisko mēslošanas līdzekļu un pesticīdu (1) izmantošanas izejvielu audzēšanā ietver visas saistītās emisijas no ķīmisko mēslošanas līdzekļu un pesticīdu ražošanas. Ķīmisko mēslošanas līdzekļu un pesticīdu daudzumu, kas atkarīgs no kultūraugiem, vietējiem apstākļiem un lauksaimnieciskajām praksēm, pienācīgi dokumentē. Lai saskaņā ar IX pielikumu ņemtu vērā emisijas no ķīmisko mēslošanas līdzekļu un pesticīdu ražošanas, jāizmanto attiecīgie emisijas faktori, t. sk. augšposma emisijas. Ja uzņēmējs zina, kurā rūpnīcā mēslošanas līdzekli ražo, un uz to attiecas ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēma (ETS), uzņēmējs var izmantot ETS deklarētās ražošanas emisijas, kam pieskaita augšposma emisijas no dabasgāzes utt. Ņem vērā arī mēslošanas līdzekļu transportēšanu, šim nolūkam izmantojot IX pielikumā norādītās transporta veidu emisijas. Ja uzņēmējs nezina, kura rūpnīca mēslošanas līdzekli piegādā, jāizmanto IX pielikumā noteiktās standartvērtības.

1.3. Sēklas materiāls

Audzēšanas emisijas no augkopībai paredzētā sēklas materiāla ražošanas aprēķina pēc faktiskajiem datiem par izmantoto sēklas materiālu. Lai ņemtu vērā ar sēklu ražošanu saistītās emisijas, var izmantot sēklas materiāla ražošanai un piegādei piemērojamos emisijas faktorus. Jāizmanto IX pielikumā noteiktās emisijas faktoru standartvērtības. Attiecībā uz citām sēklām jāizmanto literatūrā atrodamās vērtības, ievērojot šādu prioritāro secību:

a) JEC-WTW ziņojuma 5. versija;

b) datubāze ECOINVENT;

c) oficiāli avoti, piemēram, Klimata pārmaiņu starpvaldību padome (IPCC), Starptautiskā Enerģētikas aģentūra (IEA) vai valdības;

d) citi recenzēti datu avoti, piemēram, E3database, datubāze GEMIS;

e) zinātniski recenzētas publikācijas;

f) pienācīgi dokumentētas pašu aplēses.

1.4. Emisijas no mēslošanas līdzekļu izraisītās paskābināšanās un kaļķošanas materiāla pielietošanas

Emisijās no mēslošanas līdzekļu izraisītās paskābināšanās neitralizācijas un agrokaļķa pielietošanas ņem vērā CO2 emisijas, kas rodas no slāpekļa mēslošanas līdzekļu radītā skābuma neitralizēšanas vai no agrokaļķa reakcijām augsnē.

1.4.1. Emisijas no mēslošanas līdzekļu izraisītās paskābināšanās neitralizācijas

Emisijas no paskābināšanās, ko izraisa slāpekļa mēslošanas līdzekļu izmantošana uz lauka, emisiju aprēķinā ņem vērā, par pamatu ņemot izmantoto slāpekļa mēslošanas līdzekļu daudzumu. Nitrātu mēslošanas līdzekļu gadījumā pieņem, ka emisijas no slāpekļa mēslošanas līdzekļu neitralizācijas augsnē ir 0,783 kg CO2/kg N; karbamīda mēslošanas līdzekļu gadījumā emisijas no neitralizācijas ir 0,806 kg CO2/kg N.

1.4.2. Augsnes emisijas no kaļķošanas (agrokaļķis)

Faktiski izmantoto agrokaļķa daudzumu pienācīgi dokumentē. Emisijas aprēķina, kā aprakstīts tālāk.

1. Skābās augsnēs, kuru pH ir mazāks par 6,4, agrokaļķi izšķīdina augsnē esošās skābes; reakcijās veidojas galvenokārt CO2, nevis bikarbonāts, un atbrīvojas gandrīz viss agrokaļķī esošais CO2 (0,44 kg CO2/kg CaCO3 ekvivalenta agrokaļķa).

2. Ja augsnes pH ir lielāks vai vienāds ar 6,4, papildus emisijām, ko rada mēslošanas līdzekļa izraisītās paskābināšanās neitralizācija, aprēķinos ņem vērā emisijas faktoru 0,98/12,44 = 0,079 kg CO2/(kg CaCO3 ekvivalenta) agrokaļķa.

3. Kaļķošanas emisijas, ko aprēķina no faktiski izmantotā kaļķa daudzuma un saskaņā ar 1. un 2. punktu, var būt lielākas nekā 1.4.1. punktā aprēķinātās emisijas no mēslošanas līdzekļa neitralizācijas, ja uznestais kaļķis ir neitralizējis mēslošanas līdzekļa izraisīto paskābināšanos. Šādā gadījumā emisijas no mēslošanas līdzekļa neitralizācijas (1.4.1. punkts) drīkst atņemt no aprēķinātajām kaļķošanas emisijām, lai šādas emisijas netiktu uzskaitītas divreiz. Emisijas no mēslošanas līdzekļa izraisītās paskābināšanās var pārsniegt emisijas, kas attiecinātas uz kaļķošanu. Šādā gadījumā atņemšanas rezultātā tiktu iegūtas šķietami negatīvas neto emisijas no kaļķošanas, jo ne visu mēslošanas līdzekļu skābumu neitralizē agrokaļķis – daļēji to neitralizē arī dabiski sastopamie karbonāti. Šādā gadījumā kaļķošanas neto emisijas ieskaita nulles apmērā, bet mēslošanas līdzekļa izraisītās paskābināšanās emisijas, kas rodas jebkurā gadījumā, ir tādas, kā noteikts saskaņā ar 1.4.1. punktu. Ja dati par faktiski izmantoto agrokaļķa daudzumu nav pieejami, pieņem, ka agrokaļķis tiek lietots Lauksaimnieciskās kaļķošanas apvienības ieteiktajā daudzumā. Tā ir kultūraugu veida, izmērītā augsnes pH, augsnes tipa un kaļķošanas materiāla veida funkcija. Saistītās CO2 emisijas aprēķina, vadoties pēc iepriekšminētās procedūras 1. un 2. punkta. Tomēr 3. punktā minēto atņemšanu šajā gadījumā neveic, jo ieteicamais agrokaļķa izmantojums neietver agrokaļķi, kas tajā pašā gadā izmantots mēslošanas līdzekļu neitralizācijai, tāpēc emisijas no mēslošanas līdzekļu neitralizācijas divreiz ieskaitīt nav iespējams.

1.5. Augsnes (slāpekļa oksīda N2O) emisijas no kultūraugu audzēšanas

N2O emisijas no apsaimniekotām augsnēm aprēķina saskaņā ar IPCC metodiku. Lai aprēķinātu N2O emisijas no kultūraugu audzēšanas, izmanto dezagregētus kultūrai specifiskus emisijas faktorus, kas piemērojami dažādiem vides apstākļiem (atbilstoši IPCC 2. pakāpes metodikai). Jāņem vērā dažādiem vides apstākļiem, augsnes apstākļiem un dažādām kultūrām specifiskie emisijas faktori. Lai minētos emisijas faktorus aprēķinātu, uzņēmēji var izmantot validētus modeļus ar nosacījumu, ka šie aspekti modeļos ir ņemti vērā. Saskaņā ar IPCC vadlīnijām (2) ņem vērā gan tiešās, gan netiešās N2O emisijas. Izmanto rīku GNOC, kura pamatā ir tālāk dotās formulas, kurās ievēroti IPCC (2006) vadlīnijās pieņemtie apzīmējumi:

N2Ototal – N = N2Odirect – N + N2Oindirect – N

kur:

Attiecībā uz minerālaugsnēm: N2ODirect – N = [(FSN + FON) • EF1ij] + [FCR • EF1]

Attiecībā uz organiskām augsnēm: N 2 ODirect – N = [(FSN + FON) • EF1] + [FCR • EF1] + [(FOS,CG,Temp • EF2CG, Temp] + [FCROS,CG,Trop • E2CG,Trop]

Attiecībā uz minerālaugsnēm un organiskām augsnēm: N 2 ODirect – N = [((FSN • FracGASF) + (FON • EracGASM) • EF4] + [(FSN +FON + FCR) • FracLeach-(H) • EF5]

1.5.1. N ielaide no kultūraugu atliekām

Tā jāaprēķina attiecībā uz:

a) cukurbietēm, cukurniedrēm – saskaņā ar IPCC (2006) 4. sēj. 11. nodaļas 11.6. vienādojumu, neņemot vērā pazemes atliekas un cukurniedru gadījumā pieskaitot N ielaidi no vināzes un filtrēšanas nogulsnēm; FCR = Yield • DRY • (1-FracBurnt • Cf) • [RAG • NAG • (1 – FracRemove)] + FVF

b) kokosriekstu un eļļas palmu plantācijām – piemērojot fiksētu N ielaidi, kas ņemta no literatūras, jo IPCC (2006) nav noteikta noklusējuma metode standarta emisijas faktoru aprēķināšanai atbilstīgi IX pielikumam;

c) visiem citiem kultūraugiem – saskaņā ar IPCC (2006) 4. sēj. 11. nodaļas 11.7.a, 11.11., 11.12. vienādojuma pēc šādas formulas: FCR = (1-FracBurnt • Cf) • AGDM • NAG • (1-FracRemove) + (AGDM + Yield • DRY) • RBG-BIO • NBG kur: N2Ototal – N = ikgadējās tiešās un netiešās N2O–N emisijas no apsaimniekotām augsnēm; kg N2O–N ha-1 a-1 N2Odirect – N = ikgadējās tiešās N2O–N emisijas no apsaimniekotām augsnēm; kg N2O–N ha-1 a-1 N2Oindirect – N = ikgadējās netiešās N2O–N emisijas (t. i., N2O–N ikgadējais daudzums, kas rodas no apsaimniekotas augsnes izgarojušā N atmosfērisko nosēdumu veidā, un N2O–N ikgadējais daudzums, kas rodas no apsaimniekotajās augsnēs pievienotā N izskalošanās un noteces reģionos, kuros notiek izskalošanās/notece); kg N2O–N ha-1 a-1 FSN = ikgadējā sintētisko slāpekļa mēslošanas līdzekļu ielaide; kg N ha-1 a-1 FON = ikgadējais N daudzums no dzīvnieku kūtsmēsliem, kas izmantoti par mēslošanas līdzekli; kg N ha-1 a-1 FCR = ikgadējais N daudzums kultūraugu atliekās (virszemes un pazemes); kg N ha-1 a-1 FOS,CG,Temp = ikgadējā apsaimniekotu/nosusinātu organisko augšņu platība aramzemē mērenajā klimatā; ha-1 a-1 FOS,CG,Trop = ikgadējā apsaimniekotu/nosusinātu organisko augšņu platība aramzemē tropu klimatā; ha-1 FracGASF = 0,10 (kg N NH3–N + NOx–N) (kg uznestā N)-1. Izgarošana no sintētiskiem mēslošanas līdzekļiem FracGASM = 0,20 (kg N NH3–N + NOx–N) (kg uznestā N)-1. Izgarošana no visiem izmantotajiem organiskajiem slāpekļa mēslošanas līdzekļiem FracLeach-(H) = 0,30 kg N (kg pievienotā N) -1. N zudumi no izskalošanās/noteces reģionos, kuros notiek izskalošanās/notece EF1ij = kultūraugam un objektam specifiskie emisijas faktori, ko piemēro N2O emisijām no sintētisko mēslošanas līdzekļu un organiskā N uznešanas minerālaugsnēm (kg N2O–N (kg N ielaide)-1); EF1 = 0,01 [kg N2O–N (kg N ielaide) -1] EF2CG,Temp = 8 kg N ha-1 a-1 attiecībā uz organiskām aramzemes un zālāju augsnēm mērenajā klimatā EF2CG,Trop = 16 kg N ha-1 a-1 attiecībā uz organiskām aramzemes un zālāju augsnēm tropu klimatā EF4 = 0,01 [kg N2O–N (kg N NH3–N + NOx–N izgarojušais) -1] EF5 = 0,0075 [kg N2O–N (kg N izskalošanās/notece) -1] Yield = kultūrauga ikgadējā raža svaigā veidā (kg ha-1) DRY = ievāktā produkta sausnas frakcija [kg sausnas (kg svaigas masas)-1] (sk. 1. tabulu) FracBurnt = gadā nodegušās kultūraugu platības daļa [ha (ha)-1], Cf = sadegšanas koeficients [bezdimensionāls lielums] (sk. 1. tabulu) RAG = kultūraugu virszemes atlieku sausnas attiecība pret ievākto sausnu [kg sausnas (kg sausnas)-1] (sk. 3. tabulu) NAG = kultūraugu virszemes atlieku N saturs [kg N (kg sausnas)-1] (sk. 1. tabulu) FracRemove = no lauka aizvākto virszemes atlieku frakcija [kg sausnas (kg virszemes sausnas)-1] FVF = ikgadējais N daudzums cukurniedru vināzē un filtrēšanas nogulsnēs, kas nonāk atpakaļ uz lauka [kg N ha-1], aprēķināts kā raža × 0,000508. AG = virszemes atlieku sausna [kg sausnas uz ha-1]

1.5.2. Kultūraugam un objektam specifiskie emisijas faktori, kas piemērojami N2O emisijām no sintētisko mēslošanas līdzekļu un organiskā N pielietošanas

N2O emisijas no lauksaimniecībā izmantotajām augsnēm dažādos lauksaimniecības laukos, kas atrodas dažādos vides apstākļos un ietilpst dažādās lauksaimniecības zemes izmantojuma klasēs, var noteikt saskaņā ar Štēfestas un Bauvmana (2006) statistisko modeli (turpmāk “Š&B modelis”):

L1682022LV6510120220617LV0003.0001671671PROJEKTSEPN komitejas, kura izveidota ar Ekonomisko partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Ganu, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, LĒMUMS Nr. .../2022(... gada ...)par strīdu izšķiršanas reglamenta pieņemšanuEPN KOMITEJA,ņemot vērā Ekonomisko partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Ganu, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras pusesES OV L 287, 21.10.2016., 3. lpp. (nolīgums), kas parakstīts Briselē 2016. gada 28. jūlijā, un jo īpaši tā 59. pantu,tā kā nolīguma 59. panta 1. punktā ir paredzēts, ka strīdu izšķiršanas procedūrās ir jāievēro reglaments, kas trīs mēnešos pēc tās izveidošanas jāpieņem EPN komitejai, un nolīguma 64. panta 2. punktā ir teikts, ka minētajam reglamentam pievieno ētikas kodeksu,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsAr šo pieņem pielikumā izklāstīto strīdu izšķiršanas reglamentu.2. pantsŠis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

kur:

E = N2O emisijas (izteiktas N2O-N kg uz ha-1 a-1), ev = dažādu ietekmes faktoru efekta vērtība (sk. 2. tabulu).

EF1ij biodegvielas kultūraugam i atrašanās vietā j aprēķina (Š&B modelis) šādi:

EF1ij = (Efert,ij – Eunfert,ij)/Nappl,ij

IPCC (2006) faktoru (EF1), ko piemēro tiešajām N2O emisijām no mēslošanas līdzekļa ielaides un kas balstīts uz globālu vidējo vērtību, aizstāj ar kultūrai un objektam specifisku EF1ij, ko piemēro tiešajām emisijām no minerālmēslu un kūtsmēslu N ielaides un kas balstīts uz kultūraugam un objektam specifisko EF1ij, aprēķinātu saskaņā ar Š&B modeli:

kur:

Efert,ij = N2O emisijas (N2O-N kg uz ha-1 a-1) pēc Š&B modeļa, kur mēslošanas līdzekļa ielaide ir faktiskā N (minerālmēslu un kūtsmēslu) lietošanas norma kultūraugam i atrašanās vietā j; Eunfert,ij = N2O emisijas no kultūrauga i atrašanās vietā j (N2O-N kg uz ha-1 a-1) pēc Š&B modeļa. N lietošanas norma ir 0, visi citi parametri ir tādi paši; Nappl,ij = N ielaide ar minerālmēsliem un kūtsmēsliem (N kg uz ha-1 a-1) kultūraugam i atrašanās vietā j.

1. tabula

Kultūraugam specifiskie parametri, pēc kuriem aprēķina N ielaidi no kultūraugu atliekām (3)

L1682022LV6510120220617LV0003.0001671671PROJEKTSEPN komitejas, kura izveidota ar Ekonomisko partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Ganu, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, LĒMUMS Nr. .../2022(... gada ...)par strīdu izšķiršanas reglamenta pieņemšanuEPN KOMITEJA,ņemot vērā Ekonomisko partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Ganu, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras pusesES OV L 287, 21.10.2016., 3. lpp. (nolīgums), kas parakstīts Briselē 2016. gada 28. jūlijā, un jo īpaši tā 59. pantu,tā kā nolīguma 59. panta 1. punktā ir paredzēts, ka strīdu izšķiršanas procedūrās ir jāievēro reglaments, kas trīs mēnešos pēc tās izveidošanas jāpieņem EPN komitejai, un nolīguma 64. panta 2. punktā ir teikts, ka minētajam reglamentam pievieno ētikas kodeksu,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsAr šo pieņem pielikumā izklāstīto strīdu izšķiršanas reglamentu.2. pantsŠis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

2. tabula

Konstantes un efekta vērtības, kas izmantojamas, lai aprēķinātu N2O emisijas no lauksaimniecības laukiem pēc Š&B modeļa

L1682022LV6510120220617LV0003.0001671671PROJEKTSEPN komitejas, kura izveidota ar Ekonomisko partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Ganu, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, LĒMUMS Nr. .../2022(... gada ...)par strīdu izšķiršanas reglamenta pieņemšanuEPN KOMITEJA,ņemot vērā Ekonomisko partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Ganu, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras pusesES OV L 287, 21.10.2016., 3. lpp. (nolīgums), kas parakstīts Briselē 2016. gada 28. jūlijā, un jo īpaši tā 59. pantu,tā kā nolīguma 59. panta 1. punktā ir paredzēts, ka strīdu izšķiršanas procedūrās ir jāievēro reglaments, kas trīs mēnešos pēc tās izveidošanas jāpieņem EPN komitejai, un nolīguma 64. panta 2. punktā ir teikts, ka minētajam reglamentam pievieno ētikas kodeksu,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsAr šo pieņem pielikumā izklāstīto strīdu izšķiršanas reglamentu.2. pantsŠis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

EMISIJAS NO IZEJVIELU SAVĀKŠANAS, ŽĀVĒŠANAS UN UZGLABĀŠANAS

Emisijas no izejvielu savākšanas, žāvēšanas un uzglabāšanas ietver visas emisijas, kas saistītas ar izejvielu savākšanā, žāvēšanā un uzglabāšanā izmantoto degvielu.

Emisijas no savākšanas

Emisijas no izejvielu savākšanas ietver visas emisijas, kas rodas no izejvielu savākšanas un transportēšanas uz uzglabāšanas vietu. Emisijas aprēķina, izmantojot emisijas faktorus, kas atkarīgi no izmantotā degvielas veida (dīzeļdegviela, benzīns, smagā degvieleļļa, biodegvielas vai citas degvielas).

Biomasas žāvēšana

Audzēšanas emisijas ietver emisijas no žāvēšanas, ko veic pirms uzglabāšanas, kā arī no biomasas ievadresursu uzglabāšanas un rīkošanās ar tiem. Dati par enerģijas patēriņu žāvēšanai, ko veic pirms uzglabāšanas, ietver faktiskos datus par žāvēšanas procesu, kas izmantots, lai izpildītu uzglabāšanas prasības, un ir atkarīgs no biomasas veida, daļiņu lieluma, mitruma satura, laikapstākļiem utt. Lai ņemtu vērā emisijas, ko rada degvielas izmantošana, lai saražotu žāvēšanā izmantoto siltumu vai elektroenerģiju, izmanto attiecīgos emisijas faktorus un ņem vērā arī augšposma emisijas. Emisijas no žāvēšanas ietver tikai emisijas, kas rodas žāvēšanas procesā, kas vajadzīgs, lai nodrošinātu izejvielu pienācīgu uzglabāšanu, un neietver izejvielu žāvēšanu pārstrādes laikā.

LAUKSAIMNIECĪBAS OPERĀCIJĀS IZMANTOTĀS ELEKTROENERĢIJAS EMISIJU UZSKAITE

Kad aprēķina ārpus degvielas ražotnes saražotās elektroenerģijas patēriņu, pieņem, ka saražotās un sadalei nodotās elektroenerģijas SEG emisiju intensitāte ir vienāda ar saražotās un sadalei nodotās elektroenerģijas emisiju vidējo intensitāti noteiktā reģionā, kas var būt NUTS2 (4) reģiona vai valsts līmenī. Ja izmanto valsts emisijas koeficientus, kas noteikti elektroenerģijai, izmanto IX pielikumā norādītās vērtības. Atkāpjoties no šā noteikuma, ražotāji attiecībā uz atsevišķu elektrostaciju drīkst izmantot minētās stacijas saražotās elektroenerģijas vidējo vērtību, ja šī stacija nav pieslēgta elektrotīklam un pieejamā informācija ir pietiekama, lai noteiktu emisijas faktoru.

(1) “Pesticīdi” ir visi augu aizsardzības līdzekļi, tai skaitā herbicīdi, insekticīdi, fungicīdi utt.

(2) IPCC (2006), 4. sēj., 11. nodaļa N2O emissions from managed soils, and CO2 emissions from lime and urea application (“N2O emisijas no apsaimniekotām augsnēm un CO2 emisijas no kaļķa un karbamīda pielietošanas”).

(3) Datu avots: JRC ziņojums Definition of input data to assess GHG default emissions from biofuels in EU legislation, JRC 2019 (EUR 28349 EN). https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/7d6dd4ba-720a-11e9-9f05-01aa75ed71a1.

(4) Statistiski teritoriālo vienību nomenklatūra.