(21)

Iepriekšējas atļaujas var izsniegt šādiem mērķiem: i) Fiziskam eksportam. Tā ir galvenā apakšshēma. Šī atļauja ļauj bez nodokļu nomaksas importēt materiālus, kas vajadzīgi konkrētas eksporta produkcijas ražošanai. “Fizisks” šajā kontekstā nozīmē, ka eksporta prece ir jāizved no Indijas teritorijas. Atļaujā ir norādīts ievedmuitas nodokļa atvieglojums un eksportēšanas pienākums, minot arī eksportam paredzētā ražojuma veidu. ii) Ikgadējais pieprasījums. Šāda atļauja nav saistīta ar īpašu eksporta preci, bet ar plašāku produkcijas grupu (piemēram, ķīmiski produkti un saistīti produkti). Atļaujas īpašnieks, ievērojot konkrētu robežvērtību, ko nosaka atkarībā no agrākās eksporta darbības, var bez ievedmuitas nodokļa importēt jebkurus izejmateriālus izmantošanai visu tādu preču ražošanā, kuras pieder šādai ražojumu grupai. Atļaujas īpašnieks var izvēlēties eksportam jebkuru gatavo ražojumu, kas pieder ražojumu grupai, ja ražojumam tiek izmantots šāds bez nodokļa importēts materiāls. iii) Starpproduktu piegāde. Šī apakšshēma attiecas uz gadījumiem, kad divi ražotāji plāno ražot vienu eksporta ražojumu un savstarpēji sadala ražošanas procesu. Ražotājs eksportētājs, kas ražo starpproduktu, var bez nodokļu nomaksas importēt izejvielas un izmantot šim nolūkam AAS starpproduktu piegādei. Pēdējais eksportētājs pabeidz ražojuma ražošanu, un viņam gatavais ražojums ir jāeksportē. iv) Nosacītais eksports. Šī apakšshēma ļauj galvenajam uzņēmējam importēt izejmateriālus bez nodokļu nomaksas, ja tie ir vajadzīgi preču ražošanai un ja preces kā “domātas eksportam” pārdos to kategoriju klientiem, kas minēti dokumenta EXIM politikas 04–09 dokumenta 8.2.b)–f), g), i) un j) punktā. Kā paskaidro Indijas valdība, nosacītais eksports attiecas uz tiem darījumiem, kad piegādātās preces netiek izvestas no valsts. Daudzas piegādes kategorijas tiek uzskatītas par nosacītu eksportu ar nosacījumu, ka preces tiek izgatavotas Indijā, piemēram, preču piegādes uz eksportu orientētām struktūrām vai uzņēmumiem, kas atrodas speciālajā ekonomiskajā zonā (“SEZ”). v) ARO. AAS īpašnieks, kas vēlas iegūt izejmateriālus no vietējiem avotiem, bet ne no tiešā importa, var izvēlēties tos iegūt pret ARO. Tādos gadījumos iepriekšējās atļaujas tiek validētas kā ARO un konkrēto resursu piegādes brīdī tiek pilnvarots vietējais piegādātājs. ARO indosaments dod tiesības vietējam piegādātājam saņemt nosacītā eksporta priekšrocības, kā norādīts EXIM politikas 04–09 8. punkta 3. apakšpunktā (t. i., AAS starpproduktu piegādei/nosacītam eksportam, nosacītā eksporta atmaksājumiem un akcīzes nodokļa atmaksai). ARO mehānisms paredz muitas un citu nodokļu atmaksāšanu piegādātājam tā vietā, lai atmaksātu tos galīgajam eksportētājam kā par eksporta precēm samaksātu ievedmuitas nodokli. Nodokļu/nodevu atmaksāšana ir iespējama gan par piegādātiem vietējiem izejmateriāliem, gan par importētiem. vi) Kompensācijas iekšzemes akreditīvs. Šī apakšshēma atkal attiecas uz vietējo resursu piegādi iepriekšējas atļaujas turētājam. Iepriekšējas atļaujas turētājs var bankā iesniegt pieprasījumu atvērt iekšzemes akreditīvu par labu vietējam piegādātājam. Banka anulēs atļauju tieša eksporta veikšanai tikai attiecībā uz to preču vērtību un apjomu, kas iepirktas iekšzemes tirgū, nevis importētas. Vietējais piegādātājs būs tiesīgs saņemt nosacītā eksporta priekšrocības, kā norādīts EXIM politikas 04–09 8. punkta 3. apakšpunktā (t. i., AAS starpproduktu piegādēm/nosacītam eksportam, nosacītā eksporta atmaksājumiem un galīgā akcīzes nodokļa atmaksai). Tika konstatēts, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tikai eksportētājs, kas sadarbojās, saņēma koncesijas atbilstīgi divām ar attiecīgo ražojumu saistītajām apakšshēmām, t. i., i) AAS fiziskajam eksportam un ii) AAS starpproduktu piegādēm. Tāpēc nav jānosaka atlikušo neizmantoto apakšshēmu kompensējamība.