KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 558/2010

(2010. gada 24. jūnijs),

ar kuru groza III pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 853/2004, ar ko nosaka īpašus higiēnas noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 853/2004, ar ko nosaka īpašus higiēnas noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku (1), un jo īpaši tās 10. panta 1. punktu,

tā kā:

(1) Regulā (EK) Nr. 853/2004 paredzēti īpaši higiēnas noteikumi attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku. Minētajā regulā cita starpā noteikts, ka pārtikas apritē iesaistītie tirgus dalībnieki dzīvnieku izcelsmes produktus var laist tirgū vienīgi tad, ja tie ir sagatavoti un apstrādāti tikai tādos uzņēmumos, kuri atbilst attiecīgajām tās III pielikumā noteiktajām prasībām.

(2) Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma I sadaļas VII nodaļā noteikts, ka mājas nagaiņu gaļu var pārvadāt pirms sasniegta ar minēto regulu noteiktā temperatūra, ja kompetentā iestāde to atļauj specifisku produktu ražošanai, ievērojot dažus nosacījumus.

(3) Vispāratzītas zināšanas par atbilstošiem mikrobioloģiskiem un temperatūras kritērijiem liecina, ka tāds pats noteikums būtu piemērots zosu vai pīļu aknu pastētes (foie gras) ražošanai, lai nodrošinātu tradicionālo ražošanas metožu izmantošanu.

(4) Gaļas sasaldēšana uzreiz pēc nokaušanas un atdzesēšana samazina baktēriju vairošanos, un tādējādi arī mikrobioloģisko slodzi atkausēšanas laikā. Līdzīgi jau paredzētajiem noteikumiem, kas attiecas uz mājas nagaiņu gaļu, sasaldēšanai paredzēta mājputnu un zaķveidīgo gaļa pēc nokaušanas un atdzesēšanas jāsasaldē bez liekas kavēšanās. Tādēļ ir lietderīgi attiecīgi grozīt Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma II sadaļas V nodaļu.

(5) Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma VII sadaļas II nodaļā paredzētie noteikumi ietver īpašas prasības attiecībā uz dzīvām gliemenēm, dzīviem adatādaiņiem, dzīviem tunikātiem un dzīviem jūras vēderkājiem, kas attiecas uz ražošanas apgabalu mikrobioloģisko klasifikāciju.

(6) Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 854/2004 (2) 6. pantā noteikts, ka dalībvalstīm jānodrošina, ka dzīvu gliemeņu, dzīvu adatādaiņu, dzīvu tunikātu un dzīvu jūras vēderkāju ražošanai un laišanai tirgū veic oficiālās kontroles, kā noteikts tās II pielikumā.

(7) Minētās regulas II pielikumā noteikts, ka ražošanas apgabalus klasificē atkarībā no fekālā piesārņojuma līmeņa. Filtrētāji, piemēram, gliemenes, var uzkrāt mikroorganismus, kas apdraud sabiedrības veselību.

(8) Jūras vēderkāji parasti nav filtrētāji. Tādēļ ar fekālo piesārņojumu saistīto mikroorganismu uzkrāšanas risku var uzskatīt par maznozīmīgu. Turklāt nav sniegta epidemioloģiska informācija par saikni starp noteikumiem attiecībā uz ražošanas apgabalu klasifikāciju un apdraudējumu sabiedrības veselībai, ko varētu radīt jūras vēderkāji, kas nav filtrētāji. Šā iemesla dēļ minētie jūras vēderkāji jāizslēdz no noteikumiem par ražošanas apgabalu klasifikāciju, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma VII sadaļas II nodaļā.

(9) Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma VII sadaļas VI nodaļā vienīgi noteikts, ka atsevišķiem dzīvu gliemeņu mazumtirdzniecības izmēra iepakojumiem jābūt noslēgtiem un pēc nosūtīšanas centra atstāšanas jāpaliek slēgtiem līdz to pārdošanai galapatērētājam. Attiecīgi uz citiem dzīvu gliemeņu iepakojumiem šī prasība neattiecas. Sabiedrības veselības interesēs ir lietderīgi šo prasību grozīt tā, lai šādi iepakojumi paliktu slēgti līdz to piegādei galapatērētājam.

(10) Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma VII sadaļas IX nodaļā noteiktas īpašas prasības attiecībā uz ķemmīšgliemenēm, ko ievāc ārpus klasificētajiem ražošanas apgabaliem. Šādas prasības jāpiemēro arī dzīviem jūras vēderkājiem, kas nav filtrētāji. Minētās nodaļas 4. punktā noteikti īpaši noteikumi attiecībā uz ķemmīšgliemeņu iepakošanu. Ir lietderīgi, lai prasības attiecībā uz dzīvu gliemeņu iepakojumiem, kad tās pārved no nosūtīšanas centra uz mazumtirdzniecības vietu, tiktu piemērotas arī ķemmīšgliemenēm un jūras vēderkājiem, kas nav filtrētāji, kuri ievākti ārpus klasificētiem ražošanas apgabaliem.

(11) Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma VIII sadaļas III nodaļas A punktā noteiktas prasības attiecībā uz svaigu zvejniecības produktu apstrādi. Minētās regulas I pielikuma 3.5. punktā noteiktā svaigu zvejniecības produktu definīcija neietver atkausētus neapstrādātus zvejniecības produktus un svaigus zvejniecības produktus, kuriem saskaņā ar atbilstošiem tiesību aktiem pievienotas pārtikas piedevas, lai nodrošinātu šo produktu saglabāšanos. Savienības tiesību aktu saskaņotības labad minētajiem produktiem jāpiemēro tādas pašas prasības kā attiecībā uz svaigiem zvejniecības produktiem.

(12) Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma VIII sadaļas VII nodaļas 2. punktā un VIII nodaļas 1. punkta b) apakšpunktā attiecībā uz veselām saldētām zivīm sālījumā, kas paredzētas konservu ražošanai, paredzēta atkāpe no vispārējās prasības attiecībā uz uzglabāšanas temperatūru saldētiem zvejniecības produktiem, kas nedrīkst pārsniegt – 18 °C. Sālījumā saldētas zivis jāuzglabā temperatūrā, kas nepārsniedz – 9 °C.

(13) Kad veselas saldētas zivis sālījumā, kas paredzētas konservu ražošanai, izņem no sasaldēšanas procesā izmantotā sālījuma šķīduma, saskaņā ar ierasto praksi, izmantojot sālījuma metodi veselu zivju sasaldēšanai, kas paredzētas konservu ražošanai, nav nepieciešams, lai temperatūra ar citiem līdzekļiem tiktu turpmāk samazināta līdz ne vairāk kā – 18 °C.

(14) Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma XIV sadaļas I nodaļas 1. punktā un XV sadaļas I nodaļas 1. punktā noteiktas prasības attiecībā uz izejvielām, ko izmanto lietošanai pārtikā paredzēta želatīna un kolagēna ražošanai.

(15) Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde 2005. gada janvārī publicēja zinātnisku atzinumu par kolagēna drošumu un pārstrādes metodi kolagēna ražošanai (3). Saskaņā ar šo atzinumu kaulu izmantošana kolagēna ražošanā nav jāuzskata par apdraudējumu sabiedrības veselībai. Tādēļ ir lietderīgi noteikt pārstrādes prasības saskaņā ar EFSA atzinumu un precizēt, ka kauliem, ko izmanto kā izejvielas, jābūt tādiem, kuri nav īpaši riska materiāli, kas definēti Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 22. maija Regulā (EK) Nr. 999/2001, ar ko paredz noteikumus dažu transmisīvo sūkļveida encefalopātiju profilaksei, kontrolei un apkarošanai (4). Attiecīgi jāgroza III pielikuma XV sadaļas I nodaļas 1. punkts.

(16) Savienības tiesību aktu saskaņotības labad attiecīgi jāgroza Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma XIV sadaļas I nodaļas 1. punkts un III nodaļas 1. punkts attiecībā uz izejvielām, ko izmanto želatīna ražošanai.

(17) Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 2010. gada 24. jūnija Komisijas vārdā – priekšsēdētājs José Manuel BARROSO

(1) OV L 139, 30.4.2004., 55. lpp.

(2) OV L 139, 30.4.2004., 206. lpp.

(3) Opinion of the Scientific Panel on Biological hazards (BIOHAZ) on the safety of collagen and on a processing method for the production of collagen, pieņemts 2005. gada 26. janvārī.

(4) OV L 147, 31.5.2001., 1. lpp.