ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Oficiālais Vēstnesis L 034 , 09/02/1979 Lpp. 0004 - 0004

Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 3 Sējums 10 Lpp. 0175

Speciālizdevums grieķu valodā Nodaļa 03 Sējums 24 Lpp. 0051

Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 3 Sējums 10 Lpp. 0175

Speciālizdevums spāņu valodā: Nodaļa 03 Sējums 15 Lpp. 0133

Speciālizdevums portugāļu valodā Nodaļa 03 Sējums 15 Lpp. 0133



Padomes Regula (EEK) Nr. 235/79 (1979. gada 5. februāris), ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 1696/71 par apiņu tirgus kopīgo organizāciju attiecībā uz to apliecinājumu līdzvērtības pārbaudi, kuri pievienoti apiņiem, ko importē no ārpuskopienas valstīm EIROPAS KOPIENU PADOME, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 43. un 235. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [1], tā kā Padomes Regulas (EEK) Nr. 1696/71 par apiņu tirgus kopīgo organizāciju [2], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EEK) Nr. 1170/77 [3], 5. panta 2. punktā ir paredzēts, ka to apliecinājumu līdzvērtību, kas pievienoti apiņiem, kurus importē no ārpuskopienas valstīm, un kurus izsniedz izcelsmes valsts iestādes, Kopienas sertifikātam pārbauda vismaz līdz 1978. gada 31. decembrim; tā kā pašlaik tikai ierobežots skaits ārpuskopienas valstu ir uzņēmušās nodrošināt, ka apiņi, ko tās eksportē uz Kopienu, atbilst pieprasītajam kvalitātes raksturojumam, un ir noteikušas iestādes, kuras attiecīgi izsniedz apliecinājumus; tā kā ir atzīta šādu apliecinājumu līdzvērtība Kopienas sertifikātam; tā kā atsevišķām citām ārpuskopienas valstīm ir nepieciešams vairāk laika, lai izveidotu nepieciešamās administratīvās procedūras un pārbaudes; tā kā turklāt pasaules apiņu tirgus tendences norāda, ka jaunas ražotājvalstis ienāks šajā tirgū samērā drīz; tā kā tādēļ būtu ieteicams nenoteikt beigu datumus to apliecinājumu līdzvērtības pārbaudei, kas pievienoti produktiem, kurus eksportē no šādām valstīm uz Kopienu, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Regulas (EEK) Nr. 1696/71 5. panta 2. punkta pēdējā teikumā vārdus "vēlākais līdz 1978. gada 31. decembrim" svītro. 2. pants Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. Regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 1979. gada 5. februārī Padomes vārdā — priekšsēdētājs P. Mehaignerie [1] Atzinums sniegts 1978. gada 19. janvārī (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts). [2] OV L 175, 4.8.1971., 1. lpp. [3] OV L 137, 3.6.1977., 7. lpp. --------------------------------------------------
Oficiālais Vēstnesis L 065 , 11/03/1977 Lpp. 0001 - 0001

Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 3 Sējums 8 Lpp. 0154

Speciālizdevums grieķu valodā Nodaļa 03 Sējums 17 Lpp. 0213

Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 3 Sējums 8 Lpp. 0154

Speciālizdevums spāņu valodā: Nodaļa 03 Sējums 12 Lpp. 0040

Speciālizdevums portugāļu valodā Nodaļa 03 Sējums 12 Lpp. 0040



Padomes Regula (EEK) Nr. 482/77 (1977. gada 8. marts) par to, lai Eiropas Ekonomikas kopiena sarakstes veidā noslēgtu līgumu ar Marokas Karalisti par dažiem vīniem, kuru izcelsme ir Marokā un kuriem var piešķirt cilmes vietas nosaukumu EIROPAS KOPIENU PADOME, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 113. pantu, ņemot vērā Komisijas ieteikumu, tā kā 1976. gada 27. aprīlī Eiropas Ekonomikas kopiena parakstīja sadarbības līgumu ar Marokas Karalisti; tā kā pagaidu līgums [1], ko parakstīja tajā pašā dienā, stājās spēkā 1976. gada 1. jūlijā nolūkā sekmēt sadarbības līguma tirdzniecības noteikumu ieviešanu; tā kā līgums būtu jāapstiprina sarakstes veidā, kā izklāstīts minētā sadarbības līguma 21. panta 2. punktā un pagaidu līguma 14. panta 2. punktā par to, lai minētajos pantos paredzētos pasākumus piemērotu vīnam, kuram saskaņā ar Marokas tiesību aktiem var piešķirt cilmes vietas nosaukumu un kurš ir atbrīvots no ievedmuitas nodokļa Kopienā tādā apjomā, kas nepārsniedz ikgadējo Kopienas tarifu kvotu – 50000 hektolitru, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Ar šo Eiropas Ekonomikas kopiena Kopienas vārdā sarakstes veidā apstiprina līgumu ar Marokas Karalisti par to, kā sadarbības līguma 21. panta 2. punktā un pagaidu līguma 14. panta 2. punktā minētos pasākumus piemērot vīnam, kuram saskaņā ar Marokas tiesību aktiem var piešķirt cilmes vietas nosaukumu un kurš ir atbrīvots no ievedmuitas nodokļa Kopienā tādā apjomā, kas nepārsniedz ikgadējo Kopienas tarifu kvotu – 50000 hektolitru. Sarakstes veidā esošā līguma teksts ir pievienots šai regulai. 2. pants Ar šo Padomes priekšsēdētājs ir pilnvarots izraudzīties personu, kura būtu tiesīga parakstīt līgumu, lai tas kļūtu saistošs Kopienai [2]. 3. pants Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 1977. gada 8. martā Padomes vārdā — priekšsēdētājs D. Owen [1] OV L 141, 28.5.1976., 98. lpp. [2] Padomes Ģenerālsekretariāts līguma parakstīšanas datumu publicēs Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. --------------------------------------------------
Official Journal L 136 , 28/05/1975 P. 0001 - 0002

Finnish special edition: Chapter 11 Volume 2 P. 0019

Swedish special edition: Chapter 11 Volume 2 P. 0019

Greek special edition: Chapter 11 Volume 7 P. 0024

Spanish special edition: Chapter 11 Volume 5 P. 0172

Portuguese special edition Chapter 11 Volume 5 P. 0172



Padomes Regula (EEK) Nr. 1274/75 (1975. gada 20. maijs), ar ko noslēdz Nolīgumu starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Izraēlu EIROPAS KOPIENU PADOME, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 113. pantu, ņemot vērā Komisijas ieteikumu, tā kā ir jānoslēdz Briselē 1975. gada 11. maijā parakstītais Nolīgums starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Izraēlu un jāpieņem Nobeiguma aktam pievienotās deklarācijas un vēstuļu apmaiņa, kuras tāpat parakstītas Briselē 1975. gada 11. maijā; tā kā koncesijām attiecībā uz noteiktiem lauksaimniecības produktiem, kas paredzētas nolīgumā, jāatbilst dažiem nosacījumiem, kurus precizēs Kopienas noteikumos, ko pašlaik izstrādā; tā kā šo koncesiju piemērošana būtu jāaptur, līdz tiek pieņemti minētie noteikumi; tā kā tāpēc, ka ar nolīgumu izveido apvienoto komiteju, būtu jāieceļ Kopienas pārstāvji šajā komitejā, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Ar šo Kopienas vārdā tiek noslēgts, pieņemts un apstiprināts Nolīgums starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Izraēlu, tā protokoli, kā arī Nobeiguma aktam pievienotās deklarācijas un vēstuļu apmaiņa. Nolīguma un Nobeiguma akta teksts pievienots šai regulai. 2. pants Atkāpjoties no nolīguma 30. panta, Padome pēc Komisijas priekšlikuma pieņem lēmumu par dienu, kurā piemēro tarifu samazinājumus attiecībā uz šādiem produktiem, kas paredzēti nolīguma 1. protokola 8. un 9. pantā: citrusaugļu biezenis un mīkstums, uz ko attiecas kopējā muitas tarifa apakšpozīcija 20.06 B II c) 1 ex dd), koncentrētas citrusaugļu sulas, uz kurām attiecas kopējā muitas tarifa apakšpozīcija 20.07 A III ex a) un ex b), apelsīnu sula, uz ko attiecas kopējā muitas tarifa apakšpozīcija 20.07 B II a) 1 un b) 1, tomātu sula, uz kuru attiecas kopējā muitas tarifa apakšpozīcija 20.07 B II a) 5 un b) 6, un mizoti tomāti un tomātu koncentrāti, uz ko attiecas kopējā muitas tarifa apakšpozīcija 20.02 ex C. 3. pants Saskaņā ar nolīguma 30. pantu Eiropas Kopienu Padomes priekšsēdētājs sniedz paziņojumu par to, ka Kopiena ir izpildījusi vajadzīgās procedūras, lai nolīgums varētu stāties spēkā1. 4. pants Apvienotajā komitejā, kas paredzēta nolīguma 19. pantā, Kopienu pārstāv Eiropas Kopienu Komisija, kurai palīdz dalībvalstu pārstāvji. 5. pants Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 1975. gada 20. maijā Padomes vārdā priekšsēdētājs R.Ryan 1 Protokola spēkā stāšanās datumu publicēs Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.
(6)

Šis ieteikums izstrādāts tā, lai aptvertu centrālos darījumu partnerus (CDP), ņemot vērā to sistēmisko nozīmi finanšu tirgus darījumu klīringā. Saglabājot papildu pašu līdzekļus, CDP varētu segt zaudējumus, kas nav saistību neizpildes zaudējumi, tam esot īpaši svarīgi attiecībā uz operacionālo risku, kuru CDP sedz no pašu līdzekļiem, nevis no klīringa sistēmas dalībnieku iemaksām. Šis ieteikums nodrošinās konsekvenci attiecībā uz visām finanšu iestādēm laikā, kad CDP ieņēmumi varētu gūt labumu no lielākiem tirgus darījumu apjomiem, un attiecīgā gadījumā ļaus CDP brīvprātīgi palielināt savas līdzdalības pakāpi saistību neizpildes iestāšanās gadījumos, ņemot vērā kopumā palielinātos riskus lielāka tirgus svārstīguma dēļ. Visbeidzot, paredzēts, ka pašu kapitāla saglabāšana CDP samazinās iespēju, ka laikā, kad fiskālie izdevumi jau tā ir īpaši pieprasīti, zaudējumu gadījumā (saistību neizpildes gadījumā vai bez tās) tiek izmantota nodokļu maksātāju nauda. Kopumā CDP ir svarīgi papildus sākotnējām rezervēm un saistību neizpildes fondiem uzturēt pietiekami priekšfinansētus pašu līdzekļus.
3.

Pēc tam, kad aktivizēti ar aizņēmēju saistīti pasākumi, var būt nepieciešams pastiprināt tos vai aktivizēt papildu makroprudenciālās uzraudzības pasākumus Luksemburgā konstatēto ievainojamību novēršanai; tas būs atkarīgs no tā, kādi ar aizņēmēju saistīti pasākumi ir izvēlēti un aktivizēti, no šo aktivizēto pasākumu sākotnējās kalibrēšanas un no ievainojamību novērtējuma.
8.

Katrs dalībnieks apņemas maksāt piecu gadu dalības maksu saskaņā ar 7. pantu un 3. pielikumā noteikto Instruct pārbaudes grafiku, kā arī vienojas par turpmāko finansējumu un dalības saistībām saskaņā ar 10. pantu un 5. pielikumu. Iemaksas ietver gada palielinājumu 2 % apmērā, lai segtu inflāciju. Katra dalībnieka naudas iemaksas nosaka saskaņā ar dalībnieka iekļaušanu vienā no trim ieguldījumu grupām. Savukārt grupas (A, B un C) nosaka zinātnes un tehnoloģiju jomas (HRST) pētnieku skaits kā īpatsvars kopējā darbspējīga vecuma iedzīvotāju skaitā (1). Šīs grupas ir šādas: a) A grupa (> 750 000HRST no valsts iedzīvotāju skaita); b) B grupa (100 000–750 000HRST no valsts iedzīvotāju skaita); c) C grupa (< 100 000HRST no valsts iedzīvotāju skaita).
(4)

Padomes 2010. gada 13. jūlija Lēmuma 2010/416/ES saskaņā ar Līguma 140. panta 2. punktu par euro ieviešanu Igaunijā 2011. gada 1. janvārī (5) 1. pants nosaka, ka 2003. gada Pievienošanās akta 4. pantā minēto Igaunijas izņēmuma statusu atceļ no 2011. gada 1. janvāra. No 2011. gada 1. janvāra Igaunijas valūta būs euro, un no šīs dienas Eesti Pank vairs nav jābūt VKM II Centrālo banku līguma dalībniecei.
(6)

VKI ziņoja par CFD privāto klientu kontu skaita, pārdošanas apjomu un privāto klientu kopējā kapitāla vispārēju samazinājumu trīs mēnešos no 2017. gada novembra līdz 2018. gada janvārim (pirmais periods) salīdzinājumā ar tādu pašu periodu no 2018. gada novembra līdz 2019. gada janvārim (otrais periods). Salīdzinot šos periodus, privāto klientu peļņu nesošo kontu daļa joprojām kopumā bija stabila (8). Vidējās izmaksas, kas radušās privātajiem klientiem, pārdodot CFD, kas, šķiet, nav tik atkarīgas no tirgus apstākļiem kā vispārējie klientu rezultāti, bija ievērojami zemākas otrajā periodā salīdzinājumā ar pirmo periodu (9). Vidējās izmaksas saistībā ar aktīvajiem privāto klientu kontiem, kas satur CFD par kriptovalūtu, salīdzinājumā ar citām izmaksām nesamērīgi kritās, tomēr šādiem kontiem joprojām bija lielākas izmaksas nekā kontiem, kuriem nebija riska darījumu ar kriptovalūtu. Visbeidzot, VKI ziņoja par automātiskās slēgšanas līmeņa pastāvīgu kritumu, tādu gadījumu samazinājumu, kad pašu kapitāls kļūst negatīvs, un negatīva pašu kapitāla bilanču apmēru privāto klientu kontiem (10).
4.2

Šis līgums sastādīts angliski, un puses to pienācīgā kārtā parakstījušas. ECB, kurai jāsaglabā šī līguma oriģināls, sūta apliecinātu tā kopiju katrai euro zonas un ārpus euro zonas VCB. Šo līgumu tulko visās pārējās oficiālajās Kopienas valodās, un to publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā.
4. pants

Neatkarība

2. Locekļi nelūdz un nepieņem norādījumus no ES iestādēm un struktūrām, no valdībām vai no citām publiskām vai privātām struktūrām.
i)

saskaņā ar Regulas 25. panta 1. punkta c), d), g) un h) apakšpunktu, sniedzot palīdzību citām Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām, saņemot palīdzību no tām vai sadarbojoties ar tām šā punkta a) līdz h) apakšpunktā norādīto darbību kontekstā un kā nosaka attiecīgas pakalpojumu līmeņa vienošanās, saprašanās memorandi un sadarbības nolīgumi atbilstoši to attiecīgajiem dibināšanas aktiem;
5. pants

Ražotāju iesniegta informācija

1. Ja Aģentūra to pieprasa, ražotāji paziņo Aģentūrai savu uzņēmumu un visu to meitasuzņēmumu, kuros tiem pieder lielākā kapitāla daļa, pašreizējo un paredzamo turpmāko produkcijas apjomu. Tie arī paziņo Aģentūrai plānotās piegādes un krājumus, kas ir to īpašumā un/vai valdījumā, pamatojoties uz jau parakstītiem līgumiem.
(6)

Savas operatīvās darbības ietvaros Aģentūra saņem pārbaudes ziņojumus no Savienības inspektoriem, kā paredzēts Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 404/2011 (3) 123. pantā, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1236/2010 (4) 18., 19. un 20. pantā un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/833 (5) 30., 33. un 34. pantā. Aģentūra arī saņem informāciju un datus no dalībvalstīm saistībā ar analīzi, kas sniegta Eiropas Komisijai, lai sagatavotu un veiktu pārbaudes uz vietas trešās valstīs saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1005/2008 (6) 20. panta 4. punkta c) apakšpunktu, kā noteikts Komisijas Lēmumā 2009/988/ES (7).
f)

saskaņā ar Regulas 25. panta 1. punkta c), g) un h) apakšpunktu, sniedzot palīdzību trešo valstu iestādēm un starptautiskām organizācijām, saņemot palīdzību no tām un sadarbojoties ar tām pēc to pieprasījuma vai pēc savas iniciatīvas;
41.

Papildus šīm formālajām prasībām Tiesā iesniegtie procesuālie dokumenti jāsagatavo tādā veidā, lai to struktūru un tvērumu būtu iespējams saprast jau no pirmajām lappusēm. Papildus norādei iesniegtā attiecīgā procesuālā raksta vai apsvērumu pirmajā lappusē par dokumenta nosaukumu, lietas numuru (ja kanceleja to jau ir paziņojusi) un lietas dalībniekiem, uz kuriem tā attiecas, vai to iniciāļiem (ja lieta ir anonimizēta), to sākumā ir īss kopsavilkums par tā autora izvēlēto izklāsta plānu vai satura rādītājs. Šis procesuālais raksts vai apsvērumi katrā ziņā tiek pabeigti ar autora prasījumiem vai – prejudiciālā nolēmuma lietā – ar atbildēm, ko tas ierosina sniegt uz iesniedzējtiesas uzdotajiem jautājumiem.
EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAS REGLAMENTS

2019. gada marts

PIRMĀ DAĻA

PAMATDOKUMENTI

Ievada piezīmes

Ar jautājumiem vai piezīmēm par šo Reglamentu vai tā piemērošanas noteikumiem un to izpildi lūdzam vērsties EESK Lietvedībā. (UniteGreffeCESE@eesc.europa.eu)

LĪGUMS PAR EIROPAS SAVIENĪBU

LĪGUMS PAR EIROPAS SAVIENĪBAS DARBĪBU

3. NODAĻA – SAVIENĪBAS PADOMDEVĒJAS STRUKTŪRAS

2. Ekonomikas un sociālo lietu komitejā ir pārstāvji no darba devēju organizācijām, darba ņēmēju organizācijām un citām organizācijām, kas pārstāv pilsonisku sabiedrību, jo īpaši sociāli ekonomiskajā, pilsoniskajā, profesionālajā un kultūras jomā.

1. IEDAĻA

EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJA

2. Padome pieņem lēmumu pēc apspriešanās ar Komisiju. Tā var saņemt atzinumus no Eiropas organizācijām, kas pārstāv dažādas tautsaimniecības un sociālās jomas, kā arī pilsonisko sabiedrību un ir ieinteresētas Savienības darbībās.

Komiteja no savu locekļu vidus uz divarpus gadiem ievēlē priekšsēdētāju un prezidiju.

304. pants

Eiropas Parlaments, Padome un Komisija apspriežas ar Komiteju gadījumos, kad to paredz Līgumi. Šīs iestādes var apspriesties ar Komiteju vienmēr, kad uzskata to par lietderīgu. Tā pēc savas ierosmes var sniegt atzinumu, ja uzskata to par lietderīgu.

Eiropas Parlaments, Padome vai Komisija, ja uzskata to par lietderīgu, Komitejas atzinuma iesniegšanai nosaka termiņu, kas nedrīkst būt mazāks par vienu mēnesi no dienas, kad priekšsēdētājs saņēmis par to paziņojumu. Ja līdz termiņa beigām atzinums nav iesniegts, tas neliedz veikt turpmāku rīcību.

Komitejas atzinumu kopā ar sēdes protokolu nodod Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai.
4.

Aicinājumos iesniegt priekšlikumus Eiropas Komisija skaidri nepieprasa izmantot cilvēka embriju cilmes šūnas. Iespējamā pieaugušu cilvēku vai cilvēka embriju cilmes šūnu izmantošana ir atkarīga no zinātnieku atzinuma, ņemot vērā mērķus, ko viņi vēlas sasniegt. Praksē lielākā daļa no Kopienas finansējuma cilmes šūnu izpētei ir atvēlēta pētījumiem, kuros izmanto pieaugušu cilvēku cilmes šūnas. Nav iemesla to būtiski mainīt pamatprogrammā “Apvārsnis 2020”.
3.

aktīvi sadarboties ES līmenī, lai atbalstītu minēto prioritāro jomu sekmīgu īstenošanu, it īpaši: i) pilnībā izmantojot mūžizglītības instrumentus, par ko ES līmenī panākta vienošanās, lai veicinātu pieaugušo dalību mācību procesā; ii) izmantojot tās iespējas, ko piedāvā mūžizglītības programma – it īpaši iespējas, ko sniedz “Grundtvig” un “Leonardo da Vinci”, un no 2014. gada – tās programma pēctece, kā arī Eiropas struktūrfondi un citi instrumenti, ja tādi ir pieejami, lai līdzfinansētu atbalsta iniciatīvas; iii) pielietojot atvērto koordinācijas metodi, lai ar Komisijas atbalstu un izmantojot attiecīgos Eiropas tīklus, veicinātu savstarpēju mācīšanos un paraugprakses un pieredzes apmaiņu attiecībā uz pieaugušo izglītību; iv) izraugoties valsts koordinatoru, lai veicinātu sadarbību ar citām dalībvalstīm un Komisiju, īstenojot pieaugušo izglītības programmu;
3.

Cietos radioaktīvos atkritumus īslaicīgi uzglabā pašā objektā pirms to pārvešanas uz licencētajām apstrādes vai apglabāšanas iekārtām, kas atrodas Zviedrijā. Cietie materiāli un materiālu atlikumi, kas nav radioaktīvi un atbilst atbrīvojuma līmeņiem, tiks atbrīvoti no regulatīvās kontroles, un tos varēs vai nu nodot apglabāšanai kā konvencionālos atkritumus, vai nodot atkalizmantošanai vai reciklēšanai. To veiks atbilstīgi kritērijiem, kas noteikti Drošības pamatstandartu direktīvā (Direktīva 2013/59/Euratom).
2.1.

Komisija atzinīgi vērtē, ka MFI regulas pārstrādē ir ņemti vērā daudzi no ierosinātajiem jaunajiem elementiem, kuri, kā Komisija bija iepriekš norādījusi, būtu būtiski tās darbam. Būtisks elements, kas nav ņemts vērā, attiecas uz informāciju par aktīviem, kuru vērtība ir samazinājusies, nodrošinājumu tiem un pārvērtēšanas rezervēm. Iespējams, ka pamatoti iemesli saistībā ar izmaksām un rezultātu salīdzināmību var būt sekmējuši to, ka šis elements nav iekļauts. Komisija uzskata, ka lietotāju prasības patiešām ir jāizpilda, taču vienlaikus jādara viss iespējamais, lai mazinātu no šīm regulām izrietošo informācijas sniegšanas slogu. Tomēr ECB tiek aicināta turpināt darbu pie tā, lai šis jautājums tiktu atspoguļots statistikas datos.
Programmā paredzēts, ka 2010. gadā kopējais valsts budžeta deficīts samazināsies par 0,3 procentpunktiem no IKP, t.i., līdz 5,0 % no IKP, ko nomināli var uzskatīt par atbilstīgu Padomes 2009. gada 2. decembra ieteikumiem saskaņā ar 126. panta 7. punktu. Ir plānots, ka ieņēmumu attiecība pret IKP kritīsies par 0,5 procentpunktiem, daļēji tāpēc, ka beigsies vienreizējie pasākumi ieņēmumu palielināšanai, kas ietekmēja 2009. gada rezultātus. Tiek plānots, ka izdevumu attiecība pret IKP samazināsies vēl vairāk – par 0,8 procentpunktiem no IKP, galvenokārt pateicoties izdevumu ierobežojumiem, kas tika apstiprināti ar 2008. gada vasarā pieņemto fiskālo pasākumu kopumu 2009.–2011. gadam. Tas atspoguļojas kā primāro izdevumu pieauguma samazinājums, jo šo izdevumu palielinājums 2010. gadā plānots tikai par 0,6 %, un arī kā valsts ieguldījumu samazinājums pēc pieauguma 2009. gadā. 2010. gada budžetā ietverti daži pasākumi papildus tiem, kas paredzēti 2008. gadā apstiprinātajā fiskālo pasākumu kopumā 2009.–2011. gadam, un iestādes uzskata, ka tiem ir neitrāla ietekme uz budžeta stāvokli. Budžetā ietverti daži jauni ekspansijas pasākumi, kas veido aptuveni 0,4 % no IKP un ir paredzēti strādājošo ar zemiem ienākumiem atbalstīšanai un papildu veselības un sociālo izdevumu finansējuma nodrošināšanai, kā arī militāro ārvalstu misiju atbalstīšanai. Kā galvenais finansējuma avots tiek minēts vienreizējie ieņēmumi no ārkārtas nodokļa, ko piemēro nelegāli ekspatriētiem aktīviem – scudo fiscale – un kas reģistrēts 2009. gadā (0,35 % no IKP), jo tā pozitīvais rādītājs bija par pamatu lēmuma pieņemšanai 2010. gada budžeta ietvarā pārcelt no 2009. uz 2010. gadu dažu ienākuma nodokļu iekasēšanu, kas tika lēsti 0,25 % apmērā no IKP.

Papildu ekspansijas pasākumi ietver nelielu atkāpi no ieteikumiem 2010. gadam, lai gan atzīstams, ka atkāpes ir nelielas un saskaņā ar iestāžu aplēsēm pilnībā finansētas, pateicoties scudo fiscale vienreizējo ieņēmumu pārvietošanai. Pēc pasliktināšanās par 0,25 procentpunktu no IKP 2009. gadā ir plānots, ka strukturālā bilance, t. i., cikliski koriģētā bilance, izņemot vienreizējos un citus pagaidu pasākumus, kas aprēķināta, izmantojot kopīgi saskaņotu metodoloģiju, 2010. gadā uzlabosies par 0,5 procentpunktu no IKP, galvenokārt pateicoties izdevumu ierobežojumiem.
(2)

Laikposmā no 2003. gada līdz 2008. gadam vidējais reālā IKP pieaugums Slovākijā pārsniedza 7 %, un ekonomikas uzplaukuma posmā tas bija viens no labākajiem rādītājiem ES. Saprātīga makroekonomikas politika minētajā laikposmā palīdzēja izvairīties no lielas makroekonomiskās nelīdzsvarotības, un tas ļāva Slovākijai 2009. gada janvārī ieviest euro. Tomēr, tā kā Slovākijas tirgus ir ļoti atvērts, krīze spēcīgi ietekmēja Slovākijas ekonomiku. Aplēsts, ka reālais IKP 2009. gadā ir krities par 4,7 %, turklāt, krītoties kaimiņvalstu valūtu vērtībai, Slovākijas reālais efektīvais maiņas kurss vēl vairāk palielinājās. Lai ierobežotu krīzes ietekmi, Slovākijas iestādes ļāva pilnībā darboties automātiskajiem stabilizatoriem un atbilstīgi Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānam 2008. gada novembrī un 2009. gada februārī pieņēma krīzes novēršanas pasākumus (0,5 % no IKP gan 2009., gan 2010. gadam). Tā kā bija paredzams, ka valsts budžeta deficīts 2009. gadā būs aptuveni 6 % no IKP, Padome 2009. gada 2. decembrī pieņēma lēmumu, ka Slovākijā ir pārmērīgs budžeta deficīts, un ieteica to novērst līdz 2013. gadam. Ņemot vērā to, ka pavājinājās Slovākijas ārējā konkurētspēja, jo uz laiku kritās kaimiņvalstu valūtu vērtība, un to, ka krīzes laikā pieauga fiskālā nelīdzsvarotība, iestāžu īstenotās stratēģijas pamatelementam būtu jābūt valsts deficīta samazināšanai ticamā un ilgtspējīgā veidā.