Oficiālais Vēstnesis L 355 , 05/12/1992 Lpp. 0001 - 0005

Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 3 Sējums 46 Lpp. 0078

Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 3 Sējums 46 Lpp. 0078



Padomes Regula (EEK) Nr. 3508/92 (1992. gada 27. novembris), ar ko izveido integrētu administrācijas un kontroles sistēmu konkrētām Kopienas atbalsta shēmām EIROPAS KOPIENU PADOME, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 43. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [1], ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [2], ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [3], tā kā, ievērojot 8. pantu Padomes 1970. gada 21. aprīļa Regulā (EEK) Nr. 729/70 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, dalībvalstīm jāpieņem pasākumi, kas vajadzīgi, lai tās pārliecinātos, ka Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda (ELVGF) finansētie darījumi patiešām ir veikti un ka tie ir veikti pareizi, kā arī lai nepieļautu un novērstu pārkāpumus; tā kā 23. pantā Padomes 1988. gada 19. decembra Regulā (EEK) Nr. 4253/88, ar ko paredz noteikumus Regulas (EEK) Nr. 2052/88 īstenošanai attiecībā uz to, kā saskaņot dažādu struktūrfondu darbību, kā arī šo struktūrfondu un Eiropas Investīciju bankas un citu finanšu instrumentu darbību, ir paredzēti tādi paši pienākumi attiecībā uz lauksaimniecības struktūrpolitiku; tā kā līdz šim dažādo atbalsta shēmu heterogēnās struktūras dēļ dalībvalstis tās pārvalda un kontrolē, ievērojot atšķirīgus noteikumus attiecībā uz katru shēmu; tā kā, tomēr, pārveidojot esošos tirgus pasākumus tā, lai tie būtu daļa no kopējās lauksaimniecības politikas reformas, dalībvalstis lielā mērā izvēlas izmantot tiešo atbalstu ražotājiem – gan augkopības, gan lopkopības nozarē; tā kā, lai pielāgotu administratīvos un kontroles mehānismus jaunajai situācijai un uzlabotu to efektivitāti un derīgumu, ir jāizveido jauna integrētā administrācijas un kontroles sistēma, kas attiektos uz atbalsta shēmām par laukaugiem, liellopu gaļu un teļa gaļu, aitas gaļu un kazas gaļu, kā arī uz īpašiem pasākumiem lauksaimniecībai kalnos un dažos mazāk labvēlīgos apgabalos; tā kā būtu jāparedz iespēja vēlāk iekļaut citas sistēmas, kas saistītas ar apstrādāto zemi; tā kā integrētās sistēmas dažādie elementi potenciāli var veicināt efektīvāku administrāciju un kontroli Kopienas shēmām, uz kurām neattiecas šī regula; tā kā līdz ar to dalībvalstīm būtu jāļauj izmantot sistēmu ar nosacījumu, ka tās nekādā veidā nedarbojas pret attiecīgajiem noteikumiem; tā kā, ņemot vērā tādas sistēmas sarežģītību un lielo atbalsta pieteikumu skaitu, kas jāapstrādā, ir būtiski izmantot atbilstīgus tehniskus resursus un administrācijas un kontroles metodes; tā kā saskaņā ar iepriekš minēto integrētajai sistēmai katrā dalībvalstī būtu jāietver elektroniska datu bāze, burtu un ciparu identifikācijas sistēma lauksaimniecībā izmantojamās zemes gabaliem, atbalsta pieteikumi no lauksaimniekiem, saskaņota kontroles sistēma un lopkopības nozarē – sistēma dzīvnieku identificēšanai un reģistrēšanai; tā kā, lai iegūtos datus administrētu un izmantotu atbalsta pieteikumu pārbaudei, ir jāizveido ātrdarbīgas elektroniskas datu bāzes, kas cita starpā ļautu veikt kontrolpārbaudes; tā kā lauksaimniecībā izmantojamās zemes gabalu identifikācija ir pamatelements, lai pareizi piemērotu shēmas, kas saistītas ar platību; tā kā pieredze rāda, ka esošajām metodēm ir zināmi trūkumi; tā kā līdz ar to būtu jāparedz burtu un ciparu identifikācijas sistēmas izveide, sākotnēji vajadzības gadījumā izmantojot uzņemšanu no attāluma; tā kā, lai garantētu efektīvas kontroles iespēju, platībatkarīgā atbalsta pieteikumi jāiesniedz ne vēlāk kā gada pirmajā ceturksnī; tā kā gadījumos, ko dalībvalsts pamato, tai tomēr var atļaut iesniegt pieteikumu vēlāk; tā kā attiecībā uz 1993. gadu, ņemot vērā grūtības integrētās sistēmas īstenošanā, ir atļauts vēlāks datums; tā kā lopkopības nozarē efektīvas kontroles nolūkos dzīvnieki ir jāidentificē un jāreģistrē; tā kā tādēļ Padomes 1992. gada 27. novembra Direktīvā 92/102/EEK par dzīvnieku identificēšanu un reģistrēšanu [4] šajā sakarā ir izstrādāti īpaši noteikumi; tā kā līdz ar to būtu jāizmanto minētā direktīva; tā kā uz sīki izstrādātajiem noteikumiem, kas reglamentē atbalsta pieteikumus, joprojām attiecas katras nozares noteikumi; tā kā, lai vienkāršotu procesu, dalībvalstīm būtu jādod iespēja paredzēt, ka var iesniegt vienu pieteikumu par vairākām atbalsta shēmām; tā kā viena no jaunās sistēmas galvenajām priekšrocībām ir integrētas kontroles sistēmas ieviešana katrā dalībvalstī, novēršot vienveidīgu nozares pārbaužu dublēšanos; tā kā saskaņā ar iepriekš teikto būtu jāspēj pastiprināt pārbaudes, kuru nepieciešamību radījusi kopējās lauksaimniecības reforma, būtiski nepalielinot pārbaužu skaitu; tā kā iesniegtie atbalsta pieteikumi jāpakļauj rūpīgai administratīvai pārbaudei, ko veic, izmantojot elektroniskās datu bāzes; tā kā līdz šim brīdim administratīvās pārbaudes regulāri papildina ar pārbaudēm uz vietas; tā kā platību pārbaudes uz vietas lielā mērā var aizstāt ar uzņemšanu no attāluma; tā kā izdevumi, kas saistīti ar integrētās sistēmas ieviešanu, var būt liels papildu slogs dalībvalstu budžetam; tā kā šā iemesla dēļ uz zināmu laiku būtu jāparedz daļējs finansējums; tā kā jāņem vērā dalībvalstīs esošo ražošanas struktūru atšķirības; tā kā, ņemot vērā iepriekš teikto, būtu jāparedz tāds finanšu iemaksu sadalījums, lai jo īpaši būtu ņemts vērā lauku saimniecības skaits, ganāmpulku skaits un lauksaimniecības platība dalībvalstīs; tā kā būtu jāparedz pakāpeniska visu integrētās sistēmas elementu ieviešana, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants 1. Visas dalībvalstis izveido integrētu administrācijas un kontroles sistēmu, turpmāk tekstā "integrēto sistēmu", ko piemēro: a) augkopības nozarē: - dažu laukaugu ražotāju atbalsta sistēmai, kas izveidota ar Regulu (EEK) Nr. 1765/92 [5]; b) lopkopības nozarē: - piemaksas režīmiem, ko paredz liellopu gaļas un teļa gaļa ražotājiem un kas izveidoti ar Regulas (EEK) Nr. 805/68 4. panta a) līdz h) apakšpunktu, - piemaksas režīmiem, ko paredz aitu gaļas ražotājiem un kas ieviesti ar Regulu (EEK) Nr. 3013/89 [6], - īpašajiem pasākumiem lauksaimniecībai kalnos un dažos mazāk labvēlīgos apgabalos, kas ieviesti ar Regulu (EEK) Nr. 2328/91 un attiecas uz kompensācijas pabalstiem par liellopiem, aitām, kazām un zirgu dzimtas dzīvniekiem, turpmāk tekstā "Kopienas shēmas". 2. Padome, pieņemot lēmumu ar kvalificētu balsu vairākumu pēc Komisijas priekšlikuma, var paplašināt integrētās sistēmas darbības jomu un attiecināt to arī uz citām Kopienas atbalsta shēmām. 3. To Kopienas atbalsta shēmu piemērošanas nolūkā, uz kurām neattiecas šī regula, un neatkarīgi no īpašajiem noteikumiem, kas izstrādāti saskaņā ar tādām shēmām, jo īpaši tiem, kas attiecas uz atbalsta piešķiršanas nosacījumiem, dalībvalstis var iekļaut savos administrācijas un kontroles mehānismos vienu vai vairākus integrētās sistēmas administratīvos, tehniskos vai datu apstrādes elementus. Dalībvalstis var attiecināt šo iespēju arī uz valsts shēmām. Tās var izmantot statistikai integrētās sistēmas informāciju. Pirms izmantot minētās iespējas, dalībvalstis par savu nodomu savlaicīgi paziņo Komisijai. Komisija nodrošina to, ka minētās iespējas izmantošana neierobežo atbilstību nozaru regulu vai šīs regulas noteikumiem. 4. Neskarot īpašos noteikumus, kas paredzēti saskaņā ar 1. punktā minētajiem režīmiem, šajā regulā: - "lauksaimnieks" ir individuāls lauksaimniecības preču ražotājs - fiziska vai juridiska persona vai fizisku vai juridisku personu grupa, neatkarīgi no tā, kāds juridiskais statuss šai grupai un tās locekļiem ir saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem - kura lauku saimniecības atrodas Kopienas teritorijā, - "lauku saimniecība" ir visas ražošanas vienības, ko pārvalda kāds lauksaimnieks un kas atrodas tās pašas dalībvalsts teritorijā, - "lauksaimniecībā izmantojams zemes gabals" ir vienlaidus zemes platība, uz kuras viens lauksaimnieks audzē vienu laukaugu kultūru. Saskaņā ar 12. pantā noteikto procedūru Komisija pieņem izpildes pasākumus konkrētai lauksaimniecības zemes gabalu izmantošanai, jo īpaši tādus, kas attiecas uz jauktajiem laukaugiem un kopīgi izmantotām platībām. 2. pants Integrētā sistēma sastāv no šādiem elementiem: a) elektroniska datu bāze; b) burtu un ciparu identifikācijas sistēma lauksaimniecībā izmantojamiem zemes gabaliem; c) burtu un ciparu sistēma dzīvnieku identificēšanai un reģistrēšanai; d) atbalsta pieteikumi; e) integrēta kontroles sistēma. 3. pants 1. Elektroniskajā datu bāzē par katru lauku saimniecību reģistrē datus, kas iegūti no atbalsta pieteikumiem. Šī datu bāze, cita starpā, ļauj ar dalībvalsts kompetentās iestādes starpniecību tieši un nekavējoties iepazīties ar datiem, kas attiecas uz vismaz trīs iepriekšējiem kalendārajiem un/vai tirdzniecības gadiem pēc kārtas. 2. Dalībvalstis var izveidot decentralizētas datu bāzes ar nosacījumu, ka minētās datu bāzes, kā arī administratīvās procedūras datu reģistrēšanai un pieejai tiem ir sastādītas vienveidīgi visā dalībvalsts teritorijā un ir savstarpēji savietojamas. 4. pants Burtu un ciparu identifikācijas sistēmu lauksaimniecībā izmantojamiem zemes gabaliem izveido, par pamatu ņemot kadastrālos zemes plānus un zemesgrāmatu aktus, citu kartogrāfisko materiālu vai aerofotogrāfijas, vai satelītuzņēmumus, vai citu līdzvērtīgu apliecinošu materiālu, vai vairākus no minētajiem elementiem. 5. pants Dzīvnieku identifikācijas un reģistrācijas sistēmu, kas jāņem vērā, lai piešķirtu atbalstu, uz kuru attiecas šīs regulas noteikumi, izveido saskaņā ar Direktīvas 92/102/EEK 4., 5., 6. un 8. pantu. 6. pants 1. Lai iegūtu tiesības pretendēt uz atbalstu saskaņā ar vienu vai vairākām Kopienas shēmām, uz kurām attiecas šī regula, visi lauksaimnieki par katru gadu iesniedz platībatkarīgā atbalsta pieteikumus, kuros norāda: - lauksaimniecībā izmantojamās zemes gabalus, to skaitā platības, kas apsētas ar rupjās lopbarības kultūrām, un lauksaimniecībā izmantojamās zemes gabalus, uz kuriem attiecas atmatas pasākumi aramzemei, un tos, kas atstāti papuvē, - attiecīgā gadījumā, jebkuru citu vajadzīgu informāciju, kas vai nu paredzēta regulās, kas attiecas uz Kopienas shēmām, vai ko paredzējusi attiecīgā dalībvalsts. 2. Platībatkarīgā atbalsta pieteikums jāiesniedz līdz datumam, ko nosaka dalībvalsts, gada pirmajā ceturksnī. Tomēr: - 1993. gadā dalībvalsts var noteikt datumu ne vēlāk par datumiem, kas minēti Regulas (EEK) Nr. 1765/92 10., 11. un 12. pantā, - turpmākajos gados Komisija, saskaņā ar 12. pantā noteikto procedūru, var atļaut dalībvalstij noteikt datumu starplaikā no 1. aprīļa līdz datumiem, kas minēti Regulas (EEK) Nr. 1765/92 10., 11. un 12. pantā, ar noteikumu, ka dalībvalsts var pamatot tādu datumu, jo īpaši iesniedzot Komisijai sīki izstrādātu darba plānu, kas pierāda, ka ir izpildītas nākamās daļas prasības. Visos gadījumos šo datumu nosaka, ņemot vērā, inter alia, laiku, kas vajadzīgs, lai visi attiecīgie dati būtu pieejami pareizai administratīvai un finansiālai atbalsta pārvaldei un 8. pantā paredzēto pārbaužu veikšanai. 3. Dalībvalsts var nolemt, ka platībatkarīgā atbalsta pieteikumā jāietver tikai izmaiņas attiecībā pret iepriekšējā gadā iesniegto platībatkarīgā atbalsta pieteikumu. 4. Platībatkarīgā atbalsta pieteikumā var izdarīt dažus grozījumus ar noteikumu, ka kompetentās iestādes šos grozījumus saņem ne vēlāk kā datumos, kas minēti Regulas (EEK) Nr. 1765/92 10., 11. un 12. pantā. 5. Platībatkarīgā atbalsta pieteikumu, kas vajadzības gadījumā grozīts saskaņā ar 4. punktu, uzskata par atbalsta pieteikumu, kas paredzēts shēmā, kura minēta 1. panta 1. punkta a) apakšpunktā. 6. Attiecībā uz visiem deklarētajiem lauksaimniecībā izmantojamās zemes gabaliem lauksaimnieki norāda to platību un atrašanās vietu, un atbilstīgi šai informācijai zemes gabals ir jāspēj identificēt lauksaimniecībā izmantojamās zemes gabalu burtu un ciparu identifikācijas sistēmā. 7. Lauksaimnieki, kas piesakās tikai uz atbalstu, kas nav tieši saistīts ar lauksaimniecībā izmantojamās zemes platību, būtu jāatbrīvo no prasības iesniegt platībatkarīgā atbalsta pieteikumu. 8. Lai iegūtu tiesības pretendēt uz atbalstu saskaņā ar kādu no Kopienas shēmām vai režīmiem, kas minēti 1. panta 1. punkta b) apakšpunktā, katrs lauksaimnieks iesniedz vienu vai vairākus dzīvniekatkarīgā atbalsta pieteikumus, vēlākais, līdz datumiem, kas noteikti ar attiecīgajām shēmām. 9. Ja atbalsta pieteikumam vai tā grozījumiem jāpievieno papildu dokumenti, tad tādus dokumentus uzskata par pieteikuma daļu. 10. Ievērojot datumus vai laika posmus, kas saskaņā ar Kopienas noteikumiem paredzēti pieteikumu iesniegšanai, dalībvalstis var nolemt, ka viens pieteikums var attiekties uz: - vairākiem dzīvniekatkarīgiem atbalsta pieteikumiem, - vienu platībatkarīgā atbalsta pieteikumu un vienu vai vairākiem dzīvniekatkarīgā atbalsta pieteikumiem. 7. pants Integrētās kontroles sistēma attiecas uz visiem iesniegtajiem atbalsta pieteikumiem, jo īpaši attiecībā uz administratīvajām pārbaudēm, pārbaudēm uz vietas un, attiecīgā gadījumā, uz pārbaudi, izmantojot uzņemšanu no attāluma ar aerofotogrāfijām vai no satelīta. 8. pants 1. Dalībvalstis veic atbalsta pieteikumu administratīvu pārbaudi. 2. Administratīvās pārbaudes papildina ar pārbaudēm uz vietas, kas attiecas uz lauku saimniecības paraugu. Par visām minētajām pārbaudēm dalībvalstis sastāda paraugu ņemšanas plānu. 3. Katra dalībvalsts izraugās iestādi, kas atbild par šajā regulā paredzēto pārbaužu saskaņošanu. 4. Valsts iestādes, ievērojot nosacījumus, kas vēl jānosaka, var izmantot uzņemšanu no attāluma, lai noteiktu un apstiprinātu lauksaimniecībā izmantojamās zemes gabalu platību, identificētu kultūras un pārbaudītu to statusu. 5. Ja dalībvalsts kompetentās iestādes dažus saskaņā ar šo regulu veicamā darba aspektus deleģē specializētām aģentūrām vai firmām, tad tām jāsaglabā kontrole pār un atbildība par minēto darbu. 9. pants Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu iegūto datu aizsardzību. 10. pants 1. Kopiena dod savas iemaksas izdevumos, kas dalībvalstīm saskaņā ar šo regulu rodas saistībā ar datorizēto un pārbaudes struktūru ieviešanu, kā arī saistībā ar aerofotogrāfiju vai satelītuzņēmumu iepirkšanu un to analīzi. Izdevumos par kadastrālo zemes plānu aktualizāciju Kopiena ar līdzfinansējumu nepiedalās. 2. Kopienas finanšu iemaksas piešķir uz trīs gadiem no 1992. gada, šim nolūkam piešķirto asignējumu robežās. Kopējo summu starp dalībvalstīm sadala šādi: Beļģija: | 2,3 %, | Dānija: | 2,4 %, | Vācija: | 10,1 %, | Grieķija: | 8,7 %, | Spānija: | 18,1 %, | Francija: | 14,6 %, | Īrija: | 4,5 %, | Itālija: | 20,1 %, | Luksemburga: | 0,6 %, | Nīderlande: | 3,0 %, | Portugāle: | 5,7 %, | Apvienotā Karaliste: | 9,9 %. | Kopienas finanšu iemaksas nevar būt lielākas par 50 % maksājumu, ko attiecīgā dalībvalsts veikusi par budžeta gadu un kas attiecas uz piemērotajiem izdevumiem 1. punkta nozīmē. 3. Summas, kas izteiktas EVV un valsts valūtās, konvertē pēc maiņas kursa, kas ir spēkā attiecīgā kalendārā gada pirmajā darba dienā un publicēts Eiropas Kopienu Oficiālā Vēstneša"C" sērijā. 11. pants 1. Komisiju regulāri informē par integrētās sistēmas ieviešanas darba gaitu. Tā organizē viedokļu apmaiņu ar dalībvalstīm par šo jautājumu. 2. Pēc kompetento iestāžu savlaicīgas informēšanas Komisijas amatpersonas var veikt: - jebkuru pārbaudi vai kontroli, kas attiecas uz pasākumiem, kuri veikti, lai izveidotu integrēto sistēmu, un uz to izdevumu atbilstību, kuri deklarēti saskaņā ar 10. pantā paredzēto Kopienas līdzfinansējumu, - pārbaudes specializētajās aģentūrās un firmās, kas minētas 8. panta 5. punktā. Tādās pārbaudēs var piedalīties attiecīgās dalībvalsts amatpersonas. Iepriekš minētās pārbaudes pilnvaras neietekmē valsts krimināltiesību normu piemērošanu, kas zināmas darbības rezervē amatpersonām, kuras īpaši izraudzītas ar valsts tiesību aktiem. Komisijas amatpersonas, konkrēti, nepiedalās mājas vizītēs pie personām, kas ir aizdomās turamās saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts krimināltiesībām, vai tādu personu formālā nopratināšanā. Minētajām amatpersonām tomēr ir pieejama šādi iegūtā informācija. 3. Neskarot dalībvalstu atbildību integrētās sistēmas ieviešanā un piemērošanā, Komisija var izmantot specializētu iestāžu vai personu atbalstu, lai atvieglotu integrētās sistēmas izveidi, uzraudzību un izmantošanu, jo īpaši ar mērķi sniegt dalībvalstu kompetentajām iestādēm tehnisku atbalstu, ja pēdējās tādu lūgtu. 12. pants Komisija saskaņā ar procedūru, kas noteikta Regulas (EEK) Nr. 729/70 13. pantā, pieņem sīki izstrādātus noteikumus šīs regulas piemērošanai. Šie sīki izstrādātie noteikumi jo īpaši attiecas uz: a) tās burtu un ciparu identifikācijas sistēmas galvenajām pazīmēm, kas attiecas uz lauksaimniecībā izmantojamās zemes gabaliem; b) visiem grozījumiem, ko var izdarīt platībatkarīgā atbalsta pieteikumos, un atbrīvojumiem no prasības iesniegt platībatkarīgā atbalsta pieteikumu; c) obligāto informācijas minimumu, kas jāiekļauj atbalsta pieteikumos; d) administratīvajām pārbaudēm un pārbaudēm uz vietas, un pārbaudēm ar uzņemšanu no attāluma; e) avansa maksājumu shēmas izveidi Kopienas finansiālai dalībai; f) pārejas posma pasākumiem sistēmas sākuma laikposmam; g) paziņojumiem starp dalībvalstīm un Komisiju; h) pasākumiem, kuru mērķis ir atrisināt īpašas praktiskas problēmas. Šādos pasākumos – ja tie ir pietiekami attaisnoti – var pieļaut atkāpes no dažām šīs regulas daļām. 13. pants 1. Integrēto sistēmu piemēro: a) no 1993. gada 1. februāra - atbalsta pieteikumiem uz liellopu identifikācijas un reģistrācijas burtu un ciparu sistēmu, un uz integrēto kontroles sistēmu, kas minēta 7. pantā; b) no 1996. gada 1. janvāra, vēlākais - pārējiem 2. pantā minētajiem elementiem. 2. Ar mērķi ieviest integrēto sistēmu dalībvalstis: - līdz 1993. gada 1. februārim pieņem vajadzīgos normatīvos un administratīvos aktus, kas attiecas uz 1. punkta a) apakšpunktu, un līdz 1993. gada 1. jūnijam tos, kas attiecas uz 1. punkta b) apakšpunktu, - veic administratīvos, budžeta un tehniskos pasākumus, kas vajadzīgi, lai integrētā sistēma darbotos no datumiem, kas noteikti 1. punktā. Ja tomēr kāda integrētās sistēmas daļa darbojas jau pirms datumiem, kas noteikti 1. punktā, tad dalībvalstis to izmanto savai pārvaldes un pārbaudes darbībai. 14. pants Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 1992. gada 27. novembrī Padomes vārdā — priekšsēdētājs J. Patten [1] OV C 9, 15.1.1992., 4. lpp. [2] Atzinums sniegts 1992. gada 17. novembrī (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts). [3] OV C 98, 21.4.1992., 29. lpp. [4] OV L 94, 28.4.1970., 13. lpp. (Jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EEK) Nr. 2048/88.) [5] OV L 374, 31.12.1988., 1. lpp. [6] OV L 355, 5.12.1992., 32. lpp. --------------------------------------------------