PIELIKUMS

“VALLE d’ITRIA”

PGI-IT-A0604-AM04

Pieteikuma iesniegšanas datums: 24.6.2016.

PRODUKTA SPECIFIKĀCIJAS GROZĪJUMA PIETEIKUMS

1. Grozījumam piemērojamie noteikumi

Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. pants – grozījums, kas nav maznozīmīgs

2. Grozījuma apraksts un pamatojums

2.1. Apzīmējums un vīni: jaunu vīna veidu pievienošana

Apraksts. Visas ar AĢIN “Valle d’Itria” apzīmēto vīnu kategorijas, kas iepriekš bija uzskaitītas produkta specifikācijas 2. panta 1. punktā (““Bianco” (baltais), ieskaitot pusdzirkstošo un dzirkstošo vīnu, pārgatavu vīnogu vīnu un “Passito”; “Rosso” (sarkanais), ieskaitot pusdzirkstošo vīnu, pārgatavu vīnogu vīnu, “Passito” un “Novello”; “Rosato” (sārtais), ieskaitot pusdzirkstošo vīnu un “Novello””), tagad ir uzskaitītas tās 1. pantā (Apzīmējums un vīni).

Turklāt veidu saraksts ir papildināts, pievienojot sarkanos un sārtos dzirkstošos vīnus un atsauci uz vīna veidiem ar vīnogu šķirnes norādi.

Tāpēc šis saraksts ir atjaunināts un pārformulēts šādi:

“a) “Bianco” (baltais), ieskaitot pusdzirkstošo un dzirkstošo vīnu, pārgatavu vīnogu vīnu un “Passito”;

b) “Rosso” (sarkanais), ieskaitot pusdzirkstošo un dzirkstošo vīnu, pārgatavu vīnogu vīnu, “Passito” un “Novello”;

c) “Rosato” (sārtais), ieskaitot pusdzirkstošo un dzirkstošo vīnu un “Novello”;

d) vīns ar vīnogu šķirnes norādi saskaņa ar 2. pantā minētajiem nosacījumiem”.

Pamatojums. Produkta specifikācija ir pārskatīta, lai visi ražotie vīni būtu konsekventi norādīti 1. pantā “Apzīmējums un vīni”.

Sarkano un sārto dzirkstošo vīnu iekļaušanu pamato ražošanas apgabala tradicionālā piemērotība šo vīna veidu ražošanai, lielā tirgu interese par jauniem vīniem, kas iegūti galvenokārt no vietējām vīnogu šķirnēm, kā arī pastāvīgā pozitīvā tirgus tendence attiecībā uz dzirkstošajiem vīniem, jo īpaši vieglajiem sarkanajiem un sārtajiem vīniem, kurus jau ražo pusdzirkstošo vīnu kategorijā.

Šis grozījums attiecas uz produkta specifikācijas 1. pantu un vienotā dokumenta iedaļu “Vīnu apraksts”.

2.2. Apzīmējums un vīni

Apraksts. Vispārīgā atsauce uz “misām” ir svītrota.

Pamatojums. Saskaņā ar pašreizējiem ES tiesību aktiem AĢIN nevar rezervēt “misu” kategorijai, bet to var rezervēt tikai “daļēji norūgušas vīnogu misas” kategorijai, kas šajā produkta specifikācijā nav reglamentēta.

Šis grozījums attiecas uz produkta specifikācijas 1. pantu, bet vienoto dokumentu neietekmē.

2.3. Vīnogu šķirņu kombinācija

Apraksts. Vietējo vīnogu šķirņu “Marchione”, “Maresco”, “Minutolo” un “Ottavianello” iekļaušana produkta specifikācijas 2. panta 2. punkta sarakstā, kas attiecas uz vīnogu šķirnēm, kuras var būt norādītas uz “Valle d’Itria” (AĢIN) vīnu etiķetēm. Ir atjaunināts attiecīgais produkta specifikācijai pievienotais saraksts ar vīnogu šķirnēm, kas piemērotas audzēšanai provincēs, kurās ietilpst “Valle d’Itria” (AĢIN) ražošanas apgabals.

Grozījuma pamatojums. Ierosinātais grozījums ir kļuvis iespējams pēc vairāku tādu vietējo šķirņu atjaunošanas, raksturošanas, reģistrācijas un to produktīvo un enoloģisko īpašību uzlabošanas, kuras bija saglabājušās galvenokārt kā skraji izkliedēti neidentificēti augi senos vienšķirnes vīna dārzos Valle d’Itria reģionā, jo īpaši tādas mazizplatītas vietējās šķirnes, kas senajos Apūlijas vīna dārzos, kuros izmanto kausveida apgriešanas metodi, tradicionāli gandrīz vienmēr sastopamas līdzās plašāk audzētām šķirnēm un citām mazizplatītām šķirnēm. Turklāt šķirņu nesenā atkalatklāšana un pilnveidošana, proti, selekcija un veselības uzlabošana, ir pavērusi Apūlijas ražotājiem jaunu veidu, kā sevi apliecināt, ražojot ar izcilām un unikālām īpašībām apveltītus vietējos vīnus.

— Šķirne “Marchione”, pateicoties tās izteiktajam skābumam un aromāta komponentiem, ir piemērota sauso vīnu un dzirkstošo vīnu ražošanai, kā arī dažādu vīnu sajaukšanai, ko veic, lai palielinātu/dažādotu Valle d’Itria reģiona balto vīnu aromātisko daudzveidību un uzlabotu to organoleptiskās īpašības,

— šķirnei “Maresco” ir augsts cukuru saturs un izteikts skābums, kas dara to piemērotu dzirkstošā vīna ražošanai,

— šķirnei “Ottavianello” ir izcilas fizikālās īpašības, tāpēc to var labi izmantot, lai ražotu sarkanos un sārtos vīnus, to vidū pusdzirkstošos un dzirkstošos vīnus, kas ir viegli, dzeršanai gatavi vīni,

— šķirne “Minutolo” sava skābuma un aromātu dēļ veido ideālu bāzi dzirkstošā vīna un īpašo vīnu ražošanai. Turklāt vīnogu šķirnes “Minutolo” nesenā atkalatklāšana un atjaunošana, kam sekoja selekcionēšana un veselības uzlabošana, ir pavērusi Apūlijas ražotājiem jaunu iespēju sevi apliecināt vietējo baltvīnu tirgū. Lauksaimniecības pētījumu, izmēģinājumu un mācību centrs (CRSFA) Basile Caramia, kas atrodas Lokorotondo, ir veicis nozīmīgu darbu mazizplatītu vietējo šķirņu pilnveidošanā, proti, augu veselības uzlabošanu, iespējamo klonu identificēšanu un tai sekojošos sertifikācijas procesus, kā arī piemērotības analīzes, kurās izmanto mikrovinifikāciju.

Šis grozījums attiecas uz produkta specifikācijas 2. pantu un vienotā dokumenta iedaļu “Vīnu apraksts”.

2.4. Saikne ar ģeogrāfisko vidi

Produkta specifikācijas un vienotā dokumenta grozījuma apraksts. Aprakstam par katru produkta kategoriju ir pievienota informācija par saikni ar vidi. Ir pievienota arī papildu informācija par saiknei relevanto ģeogrāfisko apgabalu, kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām, kas saistāmas ar konkrēto ģeogrāfisko izcelsmi un šo elementu cēlonisko mijiedarbību. Skaidrots ģeogrāfiskās izcelsmes norādes pamatojums, kas saistīts ar produktu īpašo kvalitāti, reputāciju un īpašībām.

Pamatojums. Panākta specifikācijas atbilstība spēkā esošajām juridiskajām prasībām.

Šis grozījums attiecas uz produkta specifikācijas 8. pantu un vienotā dokumenta iedaļu “Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu”.

2.5. Kontroles struktūra

Apraksts. Formāls produkta specifikācijas grozījums, kura mērķis ir atjaunināt atsauci uz tiesību aktu: frāze “Likumdošanas dekrēta Nr. 61/2010 13. pants” ir aizstāta ar vārdiem “Likuma Nr. 238/2016 64. pants”. Attiecīgi ir atjaunināts arī tehniskās dokumentācijas 2. pielikums.

Šis grozījums attiecas uz produkta specifikācijas 9. pantu, bet vienoto dokumentu neietekmē.

2.6. Vīnkopības standarti

Apraksts. 4. punkts “Atkāpjoties no iepriekšminētā, pusdzirkstošā un dzirkstošā vīna veidu ražošanā izmantotās vīnogas drīkst nodrošināt par 0,5 % zemāku spirta minimālo dabisko tilpumkoncentrāciju” ir aizstāts ar šādu: “Pusdzirkstošā un dzirkstošā vīna veidu ražošanā izmantotajām vīnogām jānodrošina spirta minimālā dabiskā tilpumkoncentrācija 9,5 %”.

Grozījuma pamatojums. Pusdzirkstošā un dzirkstošā vīna veidu spirta minimālā dabiskā tilpumkoncentrācija ir noteikta 9,5 % apmērā, tādējādi novēršot iespēju atkāpes ceļā pieļaut tās samazinājumu par 0,5 %; grozījums ir paredzēts, lai sniegtu skaidru norādi ražotājiem.

Šis grozījums attiecas uz produkta specifikācijas 4. pantu, bet vienoto dokumentu neietekmē.

2.7. Vīndarības standarti

Ir svītrota 5. punkta pēdējā daļa: “Tas neskar pašreizējos tiesību aktos paredzēto atkāpi, kas ļauj līdz 2012. gada 31. decembrim veikt vīndarības darbus ārpus noteiktā ražošanas apgabala”.

Pamatojums. Šis ir formāls grozījums, kas izdarīts tāpēc, ka Komisijas Regulas (EK) Nr. 607/2009 (1) 6. pantā paredzētais noteikums par atkāpi ir atcelts, jo minētā regula vairs nav spēkā.

Šis grozījums attiecas uz produkta specifikācijas 5. pantu, bet vienoto dokumentu neietekmē.

2.8. Ar patēriņu saistītas īpašības

1. Krāsas aprakstā attiecībā uz “Valle d’Itria” vīnu “Rosso Frizzante” vārds “sārts” ir aizstāts ar vārdu “sarkans”.

Grozījuma pamatojums. Formāls iespiedkļūdas labojums, kas izdarīts, lai attiecībā uz “Valle d’Itria” vīna “Rosso Frizzante” krāsu nodrošinātu atbilstību ar patēriņu saistītajām īpašībām.

2. Attiecībā uz “Valle d’Itria” pārgatavu vīnogu vīniem “Rosso” un “Bianco” spirta minimālā faktiskā tilpumkoncentrācija ir mainīta no “11,0 %” uz “12,0 %”.

Grozījuma pamatojums. Lai specifikāciju saskaņotu ar vērtībām, kas pašreizējos tiesību aktos ir noteiktas 16. kategorijai “Pārgatavu vīnogu vīns”, kā norādīts Regulas (ES) Nr. 1308/2013 VII pielikuma II daļā.

3. “Valle d’Itria” vīniem “Rosso Spumante” un “Rosato Spumante” ir pievienotas ar patēriņu saistītas īpašības.

Grozījuma pamatojums. Tā kā dzirkstošo vīnu kategorijai, kura jau bija ietverta AĢIN “Valle d’Itria”, tika pievienoti sarkanie un sārtie vīni, bija jāiekļauj attiecīgie deskriptori.

4. Attiecībā uz “Valle d’Itria” vīniem “Rosso Frizzante” un “Rosato Frizzante” spirta minimālā kopējā tilpumkoncentrācija ir mainīta no “9,5 %” uz “10,5 %”.

Grozījuma pamatojums. Palielinājums atbilst faktiski izmērītajām AĢIN “Valle d’Itria” ražošanas apgabalā ražoto vīnu vērtībām; tātad nolūks ir popularizēt šo vīnu ražošanā panākto kvalitātes līmeni.

5. “Valle d’Itria” vīnu “Rosso Novello” īpašībām, kas saistītas ar patēriņu, ir pievienots minimālais kopējais skābums “5,0 g/l”.

Grozījuma pamatojums. Šis ir formāls grozījums; iepriekšējā specifikācijā minētā vērtība nebija iekļauta, tāpēc tagad tā ir pievienota.

Šis grozījums attiecas uz produkta specifikācijas 6. pantu un vienotā dokumenta iedaļu “Vīnu apraksts”.

VIENOTS DOKUMENTS

1. Produkta nosaukums

“Valle d’Itria”

2. Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

AĢIN – aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde

3. Vīnkopības produktu kategorijas

1. Vīns

4. Dzirkstošais vīns

8. Pusdzirkstošais vīns

16. Pārgatavu vīnogu vīns

4. Vīna vai vīnu apraksts

Ar AĢIN “Valle d’Itria” apzīmēts “Bianco” vīns (1), t. sk. vīns ar vīnogu šķirnes norādi

Krāsa: dažādas intensitātes salmu dzeltena, iespējama dažādas intensitātes zaļgana nokrāsa.

Smarža: patīkama, izsmalcināta, augļaina, bieži ar balto augļu niansēm, iespējami citrusaugļu un ziedu aromāti, kas atšķiras atkarībā no izmantotajām vīnogu šķirnēm.

Garša: svaiga, no sausas līdz vidēji sausai.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 10,5 %.

Minimālais bezcukura ekstrakta saturs: 15,0 g/l.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) Minimālais kopējais skābums izteikts vīnskābē – 4,5 grami uz litru Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā)

Ja vērtības nav norādītas, piemēro valsts un ES tiesību aktos noteiktos limitus.

Ar AĢIN “Valle d’Itria” apzīmēts “Bianco” pārgatavu vīnogu vīns (16), t. sk. ar vīnogu šķirnes norādi

Krāsa: no salmu dzeltenas līdz zeltainai.

Smarža: savdabīga, izsmalcināta, noturīga, dažreiz ar gatavu balto augļu, cukurotu augļu vai citām tipiskām smaržas niansēm, intensitāte atšķiras atkarībā no izmantotajām vīnogu šķirnēm.

Garša: no sausas līdz saldai, tipiska, harmoniska.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 15,0 %.

Minimālais bezcukura ekstrakta saturs: 22,0 g/l.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) 12 Minimālais kopējais skābums izteikts vīnskābē – 4 grami uz litru Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā)

Ja vērtības nav norādītas, piemēro valsts un ES tiesību aktos noteiktos limitus.

Ar AĢIN “Valle d’Itria” apzīmēts “Bianco” pusdzirkstošais vīns (8), t. sk. ar vīnogu šķirnes norādi

Putas: smalkas un gaistošas.

Krāsa: dažādas intensitātes salmu dzeltena, reizēm ar dažādas intensitātes zaļganu nokrāsu, kas atkarīga no izmantotajām vīnogu šķirnēm.

Smarža: izsmalcināta un augļaina, bieži ar balto augļu aromātu, reizēm ar ziedu vai citrusaugļu aromātu, kura intensitāte atšķiras atkarībā no izmantotajām vīnogu šķirnēm.

Garša: no sausas līdz pussaldai, harmoniska.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 9,5 %.

Minimālais bezcukura ekstrakta saturs: 15,0 g/l.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) Minimālais kopējais skābums izteikts vīnskābē – 4,5 grami uz litru Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā)

Ja vērtības nav norādītas, piemēro valsts un ES tiesību aktos noteiktos limitus.

Ar AĢIN “Valle d’Itria” apzīmēts “Bianco Passito” vīns (1), t. sk. ar vīnogu šķirnes norādi

Krāsa: no salmu dzeltenas līdz zeltainai.

Smarža: savdabīga, izsmalcināta, noturīga; izsmalcināta gatavu augļu smarža, reizēm ar medus un aprikožu niansēm, kuru intensitāte atšķiras atkarībā no izmantotajām vīnogu šķirnēm.

Garša: no sausas līdz saldai, tipiska, harmoniska.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 15,0 %.

Minimālais bezcukura ekstrakta saturs: 22,0 g/l.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) 11 Minimālais kopējais skābums izteikts vīnskābē – 4 grami uz litru Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā)

Ja vērtības nav norādītas, piemēro valsts un ES tiesību aktos noteiktos limitus.

Ar AĢIN “Valle d’Itria” apzīmēts “Bianco Spumante” dzirkstošais vīns (4), t. sk. ar vīnogu šķirnes norādi

Putas: smalkas un ilgnoturīgas.

Krāsa: dažādas intensitātes salmu dzeltena, iespējama zeltaina nokrāsa.

Smarža: saldena, daudzveidīga, nobriedušu augļu aromāti, dažreiz ar balto ziedu vai citrusaugļu niansēm, kas atkarīgas no izmantotajām vīnogu šķirnēm, un ar otrreizējai raudzēšanai raksturīgām niansēm.

Garša: svaiga, piesātināta, smalka, harmoniska garša, kas var sniegties līdz pussaldai.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 9,5 %.

Minimālais bezcukura ekstrakta saturs: 14,0 g/l.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) Minimālais kopējais skābums izteikts vīnskābē – 5 grami uz litru Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā)

Ja vērtības nav norādītas, piemēro valsts un ES tiesību aktos noteiktos limitus.

Ar AĢIN “Valle d’Itria” apzīmēts “Rosso” vīns (1), t. sk. ar vīnogu šķirnes norādi

Krāsa: no rubīnsarkanas līdz granātsarkanai.

Smarža: patīkama, ar savdabīgiem sarkano augļu aromātiem, vīna vecumam palielinoties, iespējamas vircotas notis.

Garša: no sausas līdz vidēji sausai, harmoniska.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 11,5 %.

Minimālais bezcukura ekstrakta saturs: 20,0 g/l.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) Minimālais kopējais skābums izteikts vīnskābē – 4,5 grami uz litru Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā)

Ja vērtības nav norādītas, piemēro valsts un ES tiesību aktos noteiktos limitus.

Ar AĢIN “Valle d’Itria” apzīmēts “Rosso Spumante” dzirkstošais vīns (4)

Putas: smalkas un ilgnoturīgas.

Krāsa: dažādas intensitātes sarkana.

Smarža: izsmalcināta, augļaina, bieži ar gatavu sarkano augļu aromātiem un ar otrreizējai raudzēšanai raksturīgām niansēm.

Garša: no sausas līdz pussaldai, harmoniska.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 11,0 %.

Minimālais bezcukura ekstrakta saturs: 15,0 g/l.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) Minimālais kopējais skābums izteikts vīnskābē – 5,0 grami uz litru Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā)

Ja vērtības nav norādītas, piemēro valsts un ES tiesību aktos noteiktos limitus.

Ar AĢIN “Valle d’Itria” apzīmēts “Rosso” pārgatavu vīnogu vīns (16), t. sk. ar vīnogu šķirnes norādi

Krāsa: rubīnsarkana, vīna vecumam palielinoties, kļūst granātsarkana.

Smarža: savdabīga, izsmalcināta smarža, noturīgi sarkano augļu, dažreiz ievārījuma, aromāti, vīna vecumam palielinoties, iespējamas vircotas notis.

Garša: no saldas līdz sausai, tipiska, harmoniska.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 15,0 %.

Minimālais bezcukura ekstrakta saturs: 24,0 g/l.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) 12 Minimālais kopējais skābums izteikts vīnskābē – 4 grami uz litru Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā)

Ja vērtības nav norādītas, piemēro valsts un ES tiesību aktos noteiktos limitus.

Ar AĢIN “Valle d’Itria” apzīmēts “Rosso Frizzante” pusdzirkstošais vīns (8), t. sk. ar vīnogu šķirnes norādi

Putas: smalkas un gaistošas.

Krāsa: dažādas intensitātes sarkana.

Smarža: izsmalcināta, augļaina; gatavu augļu aromāti, dažreiz sarkano augļu un citas tipiskas nianses, kas atkarīgas no izmantotajām vīnogu šķirnēm.

Garša: no sausas līdz pussaldai, harmoniska.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 10,5 %.

Minimālais bezcukura ekstrakta saturs: 15,0 g/l.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) Minimālais kopējais skābums izteikts vīnskābē – 4,5 grami uz litru Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā)

Ja vērtības nav norādītas, piemēro valsts un ES tiesību aktos noteiktos limitus.

Ar AĢIN “Valle d’Itria” apzīmēts “Rosso Novello” vīns, t. sk. ar vīnogu šķirnes norādi

Krāsa: dažādas intensitātes rubīnsarkana.

Smarža: intensīva, patīkama, dažreiz ar savdabīgiem sarkano augļu aromātiem un smaržas niansēm, ko rada macerācija oglekļa dioksīda vidē; raksturīgi izmantoto vīnogu šķirņu aromāti.

Garša: no sausas līdz vidēji sausai, savdabīga.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 11,0 %.

Minimālais bezcukura ekstrakta saturs: 16,0 g/l.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) Minimālais kopējais skābums izteikts vīnskābē – 5 grami uz litru Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā)

Ja vērtības nav norādītas, piemēro valsts un ES tiesību aktos noteiktos limitus.

Ar AĢIN “Valle d’Itria” apzīmēts “Rosso Passito” vīns, t. sk. ar vīnogu šķirnes norādi

Krāsa: rubīnsarkana, vīna vecumam palielinoties, kļūst granātsarkana.

Smarža: savdabīga, izsmalcināta, noturīga, dažreiz ar gatavu sarkano augļu vai ievārījuma aromātiem un raksturīgām smaržas niansēm, kas atkarīgas no izmantotajām vīnogu šķirnēm.

Garša: no saldas līdz sausai, tipiska, harmoniska.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 15,0 %.

Minimālais bezcukura ekstrakta saturs: 24,0 g/l.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) 11 Minimālais kopējais skābums izteikts vīnskābē – 4 grami uz litru Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā)

Ja vērtības nav norādītas, piemēro valsts un ES tiesību aktos noteiktos limitus.

Ar AĢIN “Valle d’Itria” apzīmēts “Rosato” vīns, t. sk. ar vīnogu šķirnes norādi

Krāsa: piemīt dažādas intensitātes sārtums.

Smarža: savdabīga, augļaina, bieži ar sarkano augļu aromātiem.

Garša: no sausas līdz vidēji sausai, harmoniska.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 11,0 %.

Minimālais bezcukura ekstrakta saturs: 16,0 g/l.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) Minimālais kopējais skābums izteikts vīnskābē – 4,5 grami uz litru Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā)

Ja vērtības nav norādītas, piemēro valsts un ES tiesību aktos noteiktos limitus.

Ar AĢIN “Valle d’Itria” apzīmēts “Rosato Spumante” dzirkstošais vīns (4)

Putas: smalkas un ilgnoturīgas,

liegi intensīvas,

piemīt dažādas intensitātes sārtums.

Smarža: izsmalcināta, augļaina, dažreiz ar sarkano augļu aromātiem un otrreizējai raudzēšanai raksturīgām niansēm.

Garša: no sausas līdz pussaldai, harmoniska, savdabīga.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 11,0 %.

Minimālais bezcukura ekstrakta saturs: 15,0 g/l.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) Minimālais kopējais skābums izteikts vīnskābē – 5,0 grami uz litru Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā)

Ja vērtības nav norādītas, piemēro valsts un ES tiesību aktos noteiktos limitus.

Ar AĢIN “Valle d’Itria” apzīmēts “Rosato Frizzante” pusdzirkstošais vīns (8), t. sk. ar vīnogu šķirnes norādi

Putas: smalkas un gaistošas.

Krāsa: dažādas intensitātes sārtums.

Smarža: izsmalcināta, augļaina, bieži ar sarkano augļu aromātiem.

Garša: no sausas līdz pussaldai, harmoniska, savdabīga.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 10,5 %.

Minimālais bezcukura ekstrakta saturs: 15,0 g/l.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) Minimālais kopējais skābums izteikts vīnskābē – 4,5 grami uz litru Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā)

Ja vērtības nav norādītas, piemēro valsts un ES tiesību aktos noteiktos limitus.

Ar AĢIN “Valle d’Itria” apzīmēts “Rosato Novello” vīns, t. sk. ar vīnogu šķirnes norādi

Krāsa: dažādas intensitātes sārtums.

Smarža: savdabīga, augļaina, dažreiz ar sarkano augļu aromātiem un smaržas niansēm, ko rada macerācija oglekļa dioksīda vidē, raksturīgi izmantoto vīnogu šķirņu aromāti.

Garša: no sausas līdz vidēji sausai, harmoniska.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 11,0 %.

Minimālais bezcukura ekstrakta saturs: 14,0 g/l.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) Minimālais kopējais skābums izteikts vīnskābē – 5 grami uz litru Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā)

Ja vērtības nav norādītas, piemēro valsts un ES tiesību aktos noteiktos limitus.

5. Vīndarības metodes

a) Galvenās vīndarības metodes

Nav.

b) Maksimālā raža

Ar AĢIN “Valle d’Itria” apzīmēti “Bianco”, “Rosso” un “Rosato” vīni, t. sk. ar vīnogu šķirnes norādi

22 000 kg vīnogu no hektāra

Ar AĢIN “Valle d’Itria” apzīmēti “Bianco”, “Rosso” un “Rosato” vīni, t. sk. ar vīnogu šķirnes norādi

176 hl no hektāra

Ar AĢIN “Valle d’Itria” apzīmēti “Bianco”, “Rosso” un “Rosato” pārgatavu vīnogu vīni, t. sk. ar vīnogu šķirnes norādi

22 000 kg vīnogu no hektāra

Ar AĢIN “Valle d’Itria” apzīmēti “Bianco”, “Rosso” un “Rosato” pārgatavu vīnogu vīni, t. sk. ar vīnogu šķirnes norādi

110 hl no hektāra

6. Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Ražošanas apgabalā, kurā augušās vīnogas izmanto, lai ražotu vīnus, uz kuriem drīkst attiecināt ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Valle d’Itria”, ietilpst visa šādu pašvaldību administratīvā teritorija: Alberobello un Lokorotondo (Bari provincē); Čelje Mesapika, Čisternīno, Fazāno un Ostuni (Brindizi provincē); Krispiano un Martīna Franka (Taranto provincē).

7. Galvenās vīna vīnogu šķirnes

“Marchione B.”

“Maresco B.”

“Minutolo B.”

“Ottavianello N.”

“Barbera N.”

“Aleatico N.”

“Aglianico N.” – “Ellenica”

“Bombino Bianco B.” – “Bombino”

“Bombino Nero N.” – “Bombino”

“Cabernet Franc N.” – “Cabernet”

“Cabernet Sauvignon N.” – “Cabernet”

“Chardonnay B.”

“Falanghina B.”

“Fiano B.”

“Greco B.”

“Greco Bianco B.” – “Greco”

“Lambrusco Maestri N.” – “Lambrusco”

“Malbech N.”

“Malvasia Nera di Brindisi N.” – “Malvasia”

“Malvasia Nera di Lecce N.” – “Malvasia”

“Merlot N.”

“Montonico Bianco B.” – “Montonico”

“Moscatello Selvatico B.”

“Negro Amaro N.” – “Negroamaro”

“Pampanuto B.” – “Verdeca”

“Moscato Bianco B.” – “Moscato”

“Negroamaro Precoce N.”

“Notardomenico N.”

“Petit Verdot N”

“Pinot Bianco B.” – “Pinot”

“Pinot Grigio”– “Pinot”

“Pinot Nero N.” – “Pinot”

“Primitivo N.” – “Zinfadel”

“Refosco dal Peduncolo Rosso N.” – “Refosco”

“Riesling Italico B.” – “Riesling”

“Sangiovese N.” – “Sangioveto”

“Sauvignon B.” – “Sauvignon Blanc”

“Semillon B.”

“Susumaniello N.” – “Sussumariello”

“Sylvaner Verde B.” – “Silvaner”

“Syrah N.” – Shiraz

“Uva di Troia N.” – “Nero di Troia”

“Verdeca B.”

“Verdicchio Bianco B.” – “Verdicchio”

“Vermentino B.” – “Favorita B.”

“Manzoni Bianco B.” – “Incrocio Manzoni 6.0.13 B.”

“Aglianicone N.”

“Bianco d’Alessano B.”

“Malvasia Bianca Lunga B.” – “Malvasia”

“Malvasia Nera di Basilicata N.” – “Malvasia”

“Montepulciano N.”

“Piedirosso N.” – “Palombina”

“Piedirosso N.” – “Per” e Palummo’

“Piedirosso N.” – “Piede di Colombo”

“Piedirosso N.” – “Piede di Palumbo”

“Traminer Aromatico Rs.” – “Gewürztraminer”

“Trebbiano Toscano B.” – “Trebbiano”

“Cococciola B.”

“Greco Nero N.” – “Greco”

“Grillo B.”

“Lacrima N.”

“Malvasia Bianca B.” – “Malvasia”

“Mostosa B.”

“Trebbiano Giallo B.” – “Trebbiano”

“Asprino Bianco B.” – “Asprinio”

“Antinello B.”

“Somarello Rosso N.”

“Riesling Renano B.” – “Riesling”

“Francavidda B.” – “Francavilla”

“Impigno B.”

“Malvasia Bianca di Candia B.” – “Malvasia”

8. Saiknes apraksts

A. Ar AĢIN “Valle d’Itria” apzīmēti vīni – ģeogrāfiskā apgabala specifika

Saiknei relevanto dabas faktoru apraksts

Produkta specifikācijā noteiktais ģeogrāfiskais apgabals ir pazīstams kā Valle d’Itria, kas ietilpst lielākajā apgabalā Murgia dei Trulli. Kartē šis apgabals atrodas Bari provinces dienvidaustrumos. Par augsnes īpašībām runājot, jāteic, ka augsni veido klasiskās sarkanās augsnes, kuras izveidojušās kaļķakmens sairšanas rezultātā kā nešķīstoši atlikumi, ko veido dzelzs un alumīnija oksīdi un hidroksīdi. Augsnes ir bagātas ar kāliju, un satur salīdzinoši maz organisko vielu, tāpēc tās veido substrātu, kas ir lieliski piemērots kvalitatīvu baltvīnu ražošanā izmantoto vīnogu šķirņu audzēšanai. Smagā māla un smagā putekļu māla augsnes ir izteikti skeletainas, proti, zvirgzdi un akmeņi veido aptuveni 60 % no augsnes tilpuma. Ar vīnogulājiem apstādītās platības atrodas 280–418 metru augstumā virs jūras līmeņa, tātad augstuma diapazons ir 138 metri. Nogāzes ir lēzenas un vērstas galvenokārt pret dienvidaustrumiem. Klimats ir silts un sauss, ar ļoti mainīgu nokrišņu daudzumu; atkarībā no gada nokrišņu daudzums svārstās no 400 mm līdz 800 mm, un aptuveni 70 % nokrišņu ir koncentrēti rudenī un ziemā. Vīnogulāju veģetācijas periodā, kas ilgst no aprīļa līdz septembrim, nokrišņu ir ļoti maz – aptuveni 300 mm. Vasaras, kurās lietus nelīst nemaz, nav neparasta parādība. Daudzu gadu gaitā reģistrētie dati liecina par augstu vidējo gaisa temperatūru, kas reti pārsniedz 30 °C vai noslīd zem 0 °C. Vasarā minimālā gaisa temperatūra reti ir zemāka par 18 °C.

Saiknei relevantie cilvēkfaktori. Faktori, kas nosaka vīna specifikās īpašības, ir vīnogu šķirne un vide, turklāt ar vārdu “vide” tiek saprasta gan daba (klimats un augsne), gan cilvēki (tradīcijas, paņēmieni, prasmes). Tāpēc ražošanas apgabala cilvēkfaktori, kas ietekmē vīna īpašības, ir ārkārtīgi svarīgi. Ar nosaukumu “Valle d’Itria” apzīmēto vīnu ražošanas apgabalā dominē lauksaimnieciska ainava, kurai raksturīgas ozolu un akmeņozolu audzes kopā ar Vidusjūras savvaļas veģetāciju, kas dabiski aizņēma šo apgabalu, pirms tajā apmetās pirmie iedzīvotāji. Šajā teritorijā kopš pirmo cilvēku apmetņu veidošanās, kas aizsākās laikā, kad tur apmetās mesapu un pevketu tautas, gadsimtu gaitā ir notikušas būtiskas pārmaiņas. Mūsdienās lauku ainavai ir raksturīgi tipiski, eleganti un lineāri sausā krāvuma akmens mūri, kas norobežo un balsta lauksaimniecības zemi, kura lēni veidojusies laika gaitā un kurā iestādīti vīna dārzi, kur aug šīs specifikācijas aptverto vīnu ražošanā izmantotās vīnogas. Akmens un vīnogulāju simbioze ir apgabala Valle d’Itria neatņemama sastāvdaļa, kas veido tā vizuālo tēlu ar slavenajām ēkām ar konusveida jumtu – trulli. Cilvēkfaktori visos laikos ir bijuši īpaši svarīgi, lai precīzi noteiktu tālāk aprakstītos ražošanas tehniskos aspektus.

— Vīnogu šķirņu kombinācija vīna dārzos. Attiecīgo vīnu ražošanai ir piemērotas vīnogas, kas tradicionāli vienmēr tikušas audzētas šajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

— Vīnkoku vainaga veidošanas sistēmas, stādīšanas attālumi un apgriešanas metodes. Arī tie ir tradicionāli elementi, kuru mērķis ir vīna dārzos nodrošināt vislabāko iespējamo vīnkoku izvietojumu, kas ļauj vieglāk veikt kopšanas darbus un racionāli apsaimniekot lapotni, tādējādi nodrošinot piemērotu un optimāli pavērstu lapu virsmu, kā arī to, ka vīna ražošanas vajadzībām iegūtās ražas apjoms atbilst specifikācijā noteiktajiem limitiem. No vainaga veidošanas sistēmām šajā apgabalā izmanto galvenokārt kausveida vainaga, špalierī pārveidotā kausveida vainaga un vertikālo špalieru metodi: pirmā minētā sistēma aizņem 20 %, otrā sistēma 50 % un trešā sistēma 30 % no vīnogulāju kopplatības.

Tiek izmantotas šādas apgriešanas metodes: īsā apgriešana, ko izmanto kausveida vainagam (apgriežot tiek atstāti 2 sānzari ar 3 vai 4 pumpuriem uz katra no 2 vai 3 zariem), un jauktā apgriešana, ko izmanto špalierī pārveidotajam kausveida vainagam un vertikālajam špalierim (tiek atstāts īss sānzars un augļzars ar aptuveni 8–10 pumpuriem). – Vīnu ražo, izmantojot šajā apgabalā sen lietotus tradicionālus nedzirkstošo vīnu ražošanas paņēmienus, atbilstīgi nošķirot dzirkstošo veidu, kas jāiegūst dabiskas otrreizējās rūgšanas rezultātā. Mūsdienās ievērojamu atbalstu vīnkopībai ir devuši pasākumi, ko veic šā apgabala vidienē esošais Lauksaimniecības pētījumu, izmēģinājumu un mācību centrs (Centro di Ricerche Sperimentazione e Formazione in Agricoltura, CRSFA). Desmitiem gadu šis centrs papildus mazizplatītu vietējo šķirņu uzlabošanai ir pildījis klonu selekcijas un pilnveidošanas būtisko uzdevumu. Svarīgi ir arī gados jauniem lauksaimniekiem un vīnkopjiem paredzētie apmācības pasākumi, un nebūt ne maza nozīme tajos ir Lokorotondo lauksaimniecības koledžai Basile Caramia, kas ir viena no retajām vīnkopības un vīndarības specializācijas koledžām Itālijā un kurā mācījusies lielākā daļa šā apgabala vīndaru, kā arī daudzi vīnkopji.

B. Dati par produkta kvalitāti vai īpašībām, kas lielā mērā vai pilnīgi ir saistītas ar tā ģeogrāfisko vidi.

Visām ar AĢIN “Valle d’Itria” apzīmēto vīnu dažādajām kategorijām un veidiem piemīt līdzsvarotas ķīmiskās un fizikālās īpašības, un šo vīnu garša un smarža galvenokārt atspoguļo izmantotajām vīnogu šķirnēm raksturīgo aromātu buķeti.

Šīs organoleptiskās un analītiskās īpašības radušās, pateicoties vīna dārzu kaļķakmens/smagā māla augšņu tipiem, kā arī īpaši labvēlīgiem zemes un klimatiskajiem apstākļiem. Šīs augsnes labvēlīgi ietekmē aromātisko vielu sintēzi, kas uzlabo vīnu smaržas kvalitāti, palielina cukuru koncentrāciju vīnogās un tātad potenciālo spirta saturu ražotajos vīnos. Smagā māla un smagā putekļu māla augsnes ir izteikti skeletainas, proti, zvirgzdi un akmeņi daudzviet veido aptuveni 60 % no augsnes tilpuma. Minētā īpašība veicina pienācīgu liekā ūdens noteci un tādā veidā mazina augu materiāla un pašu vīnogu iespējas inficēties ar sēnīšu slimībām.

Tas, ka vīnogulāju platības atrodas 280–418 metru augstumā virs jūras līmeņa, tātad tām ir labs augstuma diapazons, ka tajās ir lēzenas, galvenokārt pret dienvidaustrumiem vērstas nogāzes un būtiskas atšķirības starp dienas un nakts temperatūru, kā arī mērena temperatūra nogatavošanās periodā, nodrošina ideālus apstākļus, kas ļauj ražot pilnmiesīgus, labi strukturētus un aromātiskus vīnus.

Jo īpaši vīniem (1. kategorija) ir raksturīga augļu aromātu buķete ar sarkano augļu smaržu sarkanvīniem vai citrusaugļu, medus vai balto ziedu smaržas niansēm baltvīniem, un tiem vienmēr ir labs skābuma un cukuru satura līdzsvars.

Sārtvīniem dažreiz piemīt noturīgas gatavu sarkano augļu vai ievārījuma smaržas nianses, kā arī izmantotajām vīnogu šķirnēm raksturīgās nianses.

“Novello” vīni ir rubīnsarkanā vai dažādas intensitātes rozā krāsā ar augļainu smaržu, dažreiz ar sarkano augļu aromātu un smaržas niansēm, ko rada macerācija oglekļa dioksīda vidē, kā arī ar izmantotajām vīnogu šķirnēm raksturīgiem aromātiem. Garša sniedzas no sausas līdz vidēji sausai, un, pateicoties tam, ka priekšroka tiek dota melnajām vīnogām, kas novāktas mazliet agrāk, nekā nepieciešams, tai piemīt labs skābums un primārie aromāti.

“Passito” vīnu garša sniedzas no saldas līdz sausai, taču tā vienmēr ir harmoniska. Šiem vīniem piemīt savdabīga, izsmalcināta un noturīga smarža, dažreiz gatavu sarkano augļu smarža sarkanvīniem vai maiga gatavu augļu ievārījuma smarža, dažreiz ar medus un aprikožu niansēm, baltvīniem, ar pietiekamu spirta saturu un augstu ekstraktu saturu, ko nodrošina tas, ka rindās, kas ir visvairāk pakļautas saules un vēja iedarbībai, vīnogas tiek žāvētas, atstājot tās uz auga, vai arī tās tiek žāvētas, uzkarinot vai novietojot uz sietiem vēsās, labi vēdināmās vietās.

Dzirkstošo vīnu (4. kategorija) dažādo veidu krāsa sniedzas no dažādas intensitātes salmu dzeltenas ar iespējamu zeltainu nokrāsu līdz dažādas intensitātes rozā, tiem ir izsmalcināta, augļaina smarža, dažreiz ar sarkano augļu aromātu vai balto ziedu vai citrusaugļu niansēm un otrreizējai raudzēšanai raksturīgām niansēm; garša ir harmoniska, tā sniedzas no sausas līdz pussaldai. Šie vīni galvenokārt tiek ražoti no vīnogām, kas audzētas vēsākās un mazāk saulainās platībās, lai vīnogās saglabātu augstāku skābumu un panāktu lielāku vīna svaigumu. Turklāt pareizie augsnes apstākļi un augstais kālija saturs garantē optimālu cukuru saturu.

Pusdzirkstošie vīni (8. kategorija) ir dažādas intensitātes salmu dzeltenā krāsā, kam dažreiz piemīt dažādas intensitātes zaļgana nokrāsa, kas atkarīga no izmantotajām vīnogu šķirnēm; smarža ir izsmalcināta un augļaina, bieži ietver balto augļu smaržas nianses, dažreiz tai ir dažādas intensitātes ziedu vai citrusaugļu aromāts, kas atkarīgs no izmantotajām vīnogu šķirnēm; garša sniedzas no sausas līdz pussaldai, un tā ir harmoniska, augļaina, ar gatavu augļu vai sarkano augļu aromātiem. Pateicoties skābumam, ko nodrošina ar kāliju bagātās augsnes un labvēlīgie klimatiskie apstākļi šiem vīniem piemīt arī lielisks svaigums. Šī kategorija ir radusies no gadsimtiem senas tradīcijas, ka no pēdējās ražas darītu vīnu pilda pudelēs jau oktobra beigās, kad tas vēl satur neizrūgušus atlikumcukurus. Tā kā vīni tiek pildīti pudelēs bez filtrēšanas (notika tikai dabiska izgulsnēšanās), tajos saglabājās raugi, kas joprojām bija aktīvi. Šādos apstākļos pudelēs notika vīnu otrreizējā rūgšana, kas tos bagātināja ar oglekļa dioksīdu un padarīja dzirkstošus.

Pārgatavu vīnogu vīni (16. kategorija) tiek iegūti no vīnogām, kas audzētas kalnainos un visvairāk pret sauli un vēju vērstos apgabalos, kur kopš seniem laikiem ir izplatīta paraža veselīgākās vīnogas atstāt uz auga pārgatavoties, un tas, pateicoties siltajam, sausajam klimatam, ļauj iegūt saldākus, maigākus un zīdainākus vīnus. Augsnes un klimata apstākļu dēļ šiem vīniem ir izsmalcināta sarkano augļu, dažreiz ievārījuma, aromātu buķete, un sarkanvīniem, vīna vecumam palielinoties, iespējamas vircotas notis, savukārt baltvīniem piemīt gatavu balto augļu vai cukurotu augļu aromāti un labs skābuma un cukuru satura līdzsvars.

A un B apakšpunktā minēto elementu cēloniskās mijiedarbības apraksts

Kalnainais reljefs un nogāžu vērsums pret dienvidaustrumiem palīdz veidot saulainu, ar labu gaisa cirkulāciju apveltītu vidi, kurā ūdens dabiskā veidā aizplūst no augsnes un kas ir īpaši piemērota ar AĢIN “Valle d’Itria” apzīmētu vīnu ražošanai piemērotu vīna dārzu iekopšanai.

Augšņu granulometriskajam sastāvam un ķīmiskajai un fizikālajai struktūrai ir izšķirīga ietekme uz vīnkoka fizioloģiju, un tā palīdz veidot ar nosaukumu “Valle d’Itria” apzīmēto vīnu fizikālās, ķīmiskās un organoleptiskās īpašības.

Ražošanas apgabala siltais, sausais klimats, kam raksturīgs neliels nokrišņu daudzums ar retiem nokrišņiem vasarā un sausumu jūlijā un augustā, kā arī daudz saules gaismas pat septembrī un oktobrī, ļauj vīnogām nogatavoties lēni un pilnīgi, ievērojami uzlabojot ar nosaukumu “Valle d’Itria” apzīmēto vīnu kvalitātes īpašības.

Noteicoša loma šā apgabala vīnkopības raksturīgo iezīmju veidošanā ir bijusi lauku iedzīvotāju intensīvajai darbībai. Lielās Grieķijas (Magna Graecia) periodā Apūlijas vīniem bija ļoti laba komerciālā reputācija. Jo īpaši Apūlijas vidienē aptuveni tur, kur atradās grieķu un vēlāk romiešu apmetne Gnatia, kas ietvēra arī Valle d’Itria teritoriju, pastāvēja atsevišķa vīnkopības tradīcija, kurā plaši izplatīta bija vīnogu šķirnes “Bianco d’Alessano” izmantošana. Arheoloģiskajos pētījumos vairākās šā reģiona ostās ir atrastas tvertnes, kurās ticis uzglabāts vīns, kas pēc tam pildīts amforās nosūtīšanai uz dažādiem Vidusjūras reģiona galamērķiem.

Vienīgi Apūlijas dialektā sastopamā vārda mir izmantošana liecina par iepriekš pastāvējušu vīnkopības civilizāciju; romāņu tautas šo vārdu tulkoja kā merum, lai aprakstītu vīnu, kas ir kvalitatīvs, īsts un nesamākslots, savukārt vīna veidiem, kuru īpašības tādas nešķita, tās bija rezervējušas apzīmējumu vinum. Tas nozīmē, ka vārdu mir lietoja jau Apūlijā dzīvojušās senās japigu un mesapu tautas, kas Apūlijas dienvidos apmetās 11. gs. p. m. ē. Apūlijas vīndarības vēsture, kas attiecīgajā apgabalā ir aizsākusies pirms vairākiem tūkstošiem gadu un ko apliecina daudzi dokumenti, ir vispārējs un izšķirošs pierādījums tam, ka pastāv cieša saikne un mijiedarbība starp cilvēkfaktoriem un “Valle d’Itria” vīnu kvalitātes īpašībām. Tā parāda, kā cilvēku darbība konkrētajā apgabalā gadsimtu gaitā ir ļāvusi pārmantot tradicionālās vīnkopības un vīndarības metodes, kas, pateicoties zinātnes un tehnoloģijas attīstībai, jaunajos un jaunākajos laikos ir pilnveidotas un uzlabotas, lai radītu slavenos “Valle d’Itria” vīnus.

9. Būtiski papildu nosacījumi

—

Saite uz produkta specifikāciju

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/13251

(1) Komisijas 2009. gada 14. jūlija Regula (EK) Nr. 607/2009, ar ko paredz konkrētus sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 479/2008 piemērošanai attiecībā uz aizsargātiem cilmes vietas nosaukumiem un ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, tradicionālajiem apzīmējumiem, konkrētu vīna nozares produktu marķēšanu un noformēšanu (OV L 193, 24.7.2009., 60. lpp.).