Official Journal L 282 , 26/10/2001 P. 0001 - 0012



PADOMES REGULA (EK) Nr. 2080/2001 (2001. gada 23. oktobris), ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu tādu Japānas izcelsmes pārnesuma mehānismu importam, kuri atrodas velosipēdu rumbā EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 384/96 (1995. gada 22. decembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[1], un jo īpaši tās 9. pantu, ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju, tā kā ir šādi apsvērumi: A. PROCEDŪRA 1. Ierosināšana (1) 2000. gada 27. jūlijā Komisija sniedza paziņojumu (turpmāk tekstā "paziņojums par lietas ierosināšanu"), kas publicēts Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī[2], par antidempinga lietas ierosināšanu attiecībā pret tādu Japānas izcelsmes pārnesuma mehānismu importu Kopienā, kas atrodas velosipēda rumbā ("IGH"). (2) Lietu ierosināja sakarā ar sūdzību, ko 2000. gada 6. jūlijā iesniedza SRAMDeutschland GmbH, kura pārstāv lielu daļu IGH ražošanas Kopienā. (3) Sūdzībā bija sniegti pierādījumi par minēto ražojumu dempingu un tā dēļ radušos materiālo zaudējumu, ko atzina par pietiekamu, lai pamatotu lietas ierosināšanu. 2. Izmeklēšana (4) Komisija oficiāli paziņoja par lietas ierosināšanu attiecīgajiem eksportējošajiem ražotājiem, importētājiem un lietotājiem, attiecīgo eksportētājvalstu pārstāvjiem, sūdzības iesniedzējam un pārējiem Kopienas ražotājiem. Ieinteresētajām personām deva iespēju rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt noklausīšanos termiņā, kas noteikts paziņojumos par lietas ierosināšanu. (5) Vairākas puses rakstiski darīja zināmu savu viedokli. Visām personām, kuras minētajā laikā to prasīja un pierādīja, ka ir īpaši iemesli, kāpēc tās būtu jāuzklausa, deva iespēju tikt uzklausītām. (6) Komisija izsūtīja aptaujas anketas zināmajām attiecīgajām personām un visiem pārējiem uzņēmumiem, kas pieteicās termiņā, kurš noteikts paziņojumā par lietas ierosināšanu. Izsmeļošas atbildes tika saņemtas no Kopienas ražotāja, kas iesniedza sūdzību, astoņiem nesaistītiem importētājiem Kopienā, 35 lietotājiem un eksportējoša ražotāja Japānā. (7) Papildu aptaujā, ko nosūtīja 58 personām (Kopienas rūpniecība, eksportējošs ražotājs, divi saistīti importētāji, deviņi nesaistīti importētāji un 45 lietotāji), tika pieprasīta informācija par to IGH veida produktu salīdzināmību, kas pārdoti Kopienas tirgū. Tika saņemtas 49 izsmeļošas atbildes. Reaģēja arī 137 personas, pārsvarā velosipēdu ražotāji, mazumtirgotāji, patērētāju un lietotāju asociācijas. (8) Komisija meklēja un pārbaudīja visas ziņas, ko uzskatīja par vajadzīgām dempinga, kaitējuma un Kopienas interešu noteikšanas nolūkā, to skaitā veica telpu pārbaudi uz vietas šādās kompānijās: A. Kopienas ražotājs - SRAM Deutschland GmbH, Schweinfurt, Vācija; B. Eksportējošs ražotājs Japānā - Shimano Inc., Sakai, Japāna; C. Saistītie importētāji Kopienā - Shimano Europa GmbH (Dutch Branch), Nunspeet, Nīderlande - Shimano Benelux B.V., Nunspeet, Nīderlande; D. Nesaistītie ražotāji Kopienā - Paul Lange ... Co, Štutgarte, Vācija. (9) Pārbaudes uz vietas veica arī šādu Kopienas lietotāju telpās: - Batavus B.V., Heerenveen, Nīderlande, - Biria GmbH, Edingen-Neckarhausen, Vācija, - Epple Zweidrad GmbH, Memmingen, Vācija, - Helkama, Hanko, Somija, - Koninklijke Gazelle B.V., Dieren, Nīderlande, - Tunturi, Turku, Somija. (10) Izmeklēšana attiecībā uz dempingu un kaitējumu aptvēra laikposmu no 1999. gada 1. jūlija līdz 2000. gada 30. jūnijam (turpmāk tekstā "izmeklēšanas laikposms" vai "IL"). Attiecībā uz tendencēm, kas saistītas ar kaitējuma novērtēšanu, tika analizēta informācija, kas ietver laikposmu no 1996. gada 1. janvāra līdz 2000. gada 30. jūnijam ("attiecīgais laikposms"), tā ka laikposms, kas izmantots cenu samazinājuma fakta apstiprināšanai, ir iepriekšminētais izmeklēšanas laikposms. 3. Pagaidu pasākumi (11) Ņemot vērā nepieciešamību turpmāk pārbaudīt atsevišķus kaitējuma, cēloņsakarību un Kopienas intereses aspektus, Japānas izcelsmes IGH nepiemēroja nekādus pagaidu antidempinga pasākumus. 4.Turpmākā procedūra (12) Šajā stadijā pieprasīja papildu informāciju, īpaši no eksportējošā ražotāja, un visas personas informēja par lietas sākotnējo izvērtējumu Komisijā. Komisija turpināja ievākt un pārbaudīt visu informāciju, kuru tā uzskatīja par nepieciešamu tās galīgajam secinājumam. Konkrēti, turpmākas pārbaudes tika veiktas eksportējošā ražotāja telpās Japānā, nesaistītā importētāja telpās Kopienā un lietotāju telpās Kopienā. (13) Visas personas informēja par būtiskiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata paredzēja ieteikt galīgo antidempinga maksājumu uzlikšanu. Tām arī piešķīra laikposmu, kura laikā tās varēja sniegt savu viedokli pēc šīs informācijas saņemšanas. (14) Izskatīja mutiskos un rakstiskos pušu iesniegtos komentārus, un, attiecīgos gadījumos, attiecīgi pārveidoja secinājumus. B. IZSKATĀMAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGI RAŽOJUMI 1. Izskatāmais ražojums (15) Izskatāmais ražojums ir pārnesuma mehānisms, kas atrodas velosipēda rumbā, definēts kā velosipēda riteņa rumba ar integrētu pārnesumu mehānismu, kuram ir trīs vai vairāk pārnesumi, neatkarīgi no tā, vai bremzēšanas sistēma ir integrēta rumbā, piestiprināta rumbai vai uzstādīta uz citas velosipēda daļas. (16) Izmeklēšana parādīja, ka attiecīgo ražojumu izmanto tikai kā integrētu pārnesuma mehānismu, kas atrodas velosipēda riteņa rumbā. (17) Izmeklēšana arī parādīja, ka IGH sastāv no trim pamatveidiem, proti, "rumbu pārslēgšanas svirām ar brīvrumbas bremzi" (kad pārnesuma mehānisms, kā arī pedāļu atpakaļgaitas bremzēšanas sistēma ir integrēta rumbā), "trumuļa bremžu rumbas" (kad pārnesuma mehānisms, kā arī ar roku darbināma bremzēšanas sistēma ir integrēta rumbā) un "uzmavas ar brīvgaitu" (kad tikai pārnesuma mehānisms ir integrēts rumbā), un tiem visiem ir vienādas fiziskās un tehniskās pamatīpašības un izmantošana. (18) Šajā sakarā eksportējošais ražotājs un citas ieinteresētās puses apgalvoja, ka minētajiem IGH veidiem ir dažādas fiziskās īpašības. Cita starpā tie apgalvoja, ka izmantotāji uzskatītu rumbu pārslēgšanas sviras ar brīvrumbas bremzi (ar pedāļu atpakaļgaitas bremzēšanas sistēmu), trumuļa bremžu rumbas un uzmavas (ar roku darbināma bremzēšanas sistēma) par dažādiem ražojumiem bremzēšanas sistēmu atšķirību dēļ. Ņemot par pamatu šo, tie apgalvoja, ka izmeklēšana jāveic tikai attiecībā uz rumbu pārslēgšanas svirām ar brīvrumbas bremzi. (19) Izmeklēšana parādīja, ka galvenās IGH fiziskās un tehniskās īpašības ir pats pārnesumu pārslēgšanas mehānisms, kas vienmēr ir integrēts rumbā. IGH sastāv no rumbā integrētu pārnesumu komplekta, un tas ir pretstatā ārējam pārnesumu mehānismam. Tas, vai un kura bremzēšanas sistēma, ja tāda ir, papildus integrēta vai pievienota rumbai, kaut attiecas uz aprēķinu un cenu salīdzināšanu, IGH pamatīpašības un izmantošanu neietekmē, un tādējādi neattiecas uz attiecīgā ražojuma definējumu. (20) Izmeklēšana turklāt arī parādīja, ka dažādi IGH veidi ir savstarpēji maināmi un ka tiem ir viens pielietojums. (21) Ņemot vērā iepriekš minēto, prasība izslēgt atsevišķus IGH veidus no esošās izmeklēšanas bija jānoraida, un visi IGH, kuriem ir pārnesuma mehānisms ar trim vai vairāk pārnesumiem, šajā lietā tiek uzskatīti par vienu ražojumu. 2. Līdzīgi ražojumi (22) Izmeklēšana parādīja, ka fiziskās un tehniskās pamatīpašības IGH, ko Kopienā saražojuši un pārdevuši Kopienas rūpniecības pārstāvji un kas saražoti un pārdoti Japānas vietējā tirgū, un kas importēti Kopienā no Japānas, ir vienādas. Vēl jo vairāk, IGH gala izmantošana ir tāda pati. (23) Ņemot vērā iepriekš minēto, ir secināts, ka visi šie ražojumi ir līdzīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 384/96 (pamatregula) 1. panta 4. punkta nozīmē. C. DEMPINGS 1. Normālā vērtība (24) Lai noteiktu normālo vērtību, sākumā noteica, vai kopējais attiecīgā ražojuma vietējās pārdošanas apjoms bija reprezentatīvs saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu, t.i., vai šī vietējā pārdošana pārstāvēja 5 % vai vairāk no attiecīgā uz Kopienu eksportētā ražojuma pārdošanas apjoma. Konstatēja, ka šī prasība ir ievērota. (25) Eksportējošais ražotājs apgalvoja, ka dažu tādu vietējā tirgū pārdoto modeļu cenas, kas ir ļoti līdzīgi eksportētajiem modeļiem, varētu izmantot normālās vērtības noteikšanai, ja tās tiktu pielāgotas atkarībā no atšķirībām ražošanas izmaksās. Komisija pārbaudīja līdzības pakāpi 19 attiecīgajiem eksportētajiem modeļiem un diviem līdzīgiem modeļiem, kas pārdoti vietējā tirgū, un secināja, ka tie ir ļoti līdzīgi un salīdzināmi. (26) Tad tika pārbaudīts, vai katra uz Kopienu eksportētā modeļa kopējā vietējā pārdošana sastādīja 5 % vai vairāk no šī paša uz Kopienu eksportētā modeļa pārdošanas apjoma. Konstatēja, ka tikai 4 modeļi atbilst šai prasībai. (27) Šiem četriem modeļiem pārbaudīja, vai pārdošana pietiekami lielā apjomā ir bijusi veikta parastās tirdzniecības operācijās saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu. (28) Par trim no šiem modeļiem bija noteikts, ka vietējās pārdošanas apjoms par cenu, kas augstāka par vienas vienības izmaksām, reprezentē vairāk nekā 80 % no pārdošanas un ka svērtā vidējā vienības cena Japānā ir augstāka nekā svērtās vidējās vienības izmaksas. Tādējādi šo trīs modeļu normālo vērtību noteica, ņemot par pamatu vidējo svērto cenu, kas faktiski samaksāta par visu šo modeļu vietējo pārdošanu. (29) Ceturtajam modelim vietējās pārdošanas apjoms par cenu, kas augstāka par vienas vienības izmaksām, reprezentē mazāk nekā 10 % no pārdošanas. Šim modelim un visiem pārējiem modeļiem, kas netika pārdoti pietiekamā daudzumā Japānas tirgū, normālā vērtība bija noteikta, ņemot par pamatu ražošanas izmaksas, kas radušās eksportējošajam ražotājam par attiecīgajiem eksportētajiem modeļiem, plus pamatota summa par pārdošanas, vispārējām un administratīvajām izmaksām un peļņa saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3., 5. un 6. punktu. Pārdošanas, vispārējo un administratīvo izmaksu apjomam par pamatu bija ņemta IGH vietējā pārdošana, kas veikta reprezentatīvā daudzumā. Peļņas normai par pamatu bija ņemta IGH vietējā pārdošana parastās tirdzniecības operācijās. 2. Eksporta cena (30) Apmēram 40 % no eksporta pārdošanas uz Kopienu veica tieši neatkarīgiem pircējiem, un eksporta cenu tai noteica, ņemot par pamatu cenas, kuras šie pircēji faktiski ir samaksājuši vai kuras tiem būtu jāmaksā. (31) Atlikušo pārdošanu veica saistītiem uzņēmumiem, kas atrodas Kopienā. Tāpēc eksporta cenu šai pārdošanai noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu, proti, ņemot par pamatu cenu, par kādu importētos ražojumus atkārtoti pārdeva neatkarīgam pircējam. Lai noteiktu ticamu eksporta cenu, veica pielāgojumus visām izmaksām, kas importētājiem radušās no importēšanas līdz atkārtotās pārdošanas brīdim, un uzkrātajai peļņai. Piemērotā peļņas norma ir nesaistīto importētāju vidējā svērtā peļņas norma. 3. Salīdzinājums (32) Lai salīdzinājums būtu godīgs, pielāgojumu veidā tika izdarītas pienācīgas pielaides attiecībā uz tām atšķirībām saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu, kas iespaido cenu salīdzināmību. Attiecīgi pielaides piemēroja attiecībā uz fiziskām īpašībām, atlaidēm, transporta, apdrošināšanas, apstrādes, iekraušanas un palīgierīču izmaksām, iepakošanu, kredīta izmaksām, izmaksām pēc pārdošanas, komisiju un valūtas maiņu. 4. Dempinga starpība (33) Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. un 11. punktu dempinga starpību noteica, ņemot par pamatu salīdzinājumu starp vidējo svērto normālo vērtību un vidējām svērtām eksporta cenām, izvedot no ražošanas vietas, vienam ražojumam vienā tirdzniecības posmā. (34) Šis salīdzinājums parādīja, ka dempings pastāv un tas ir vienāds ar summu, par kādu normālā vērtība pārsniedz eksporta cenu. Izteikta kā procentuāls daudzums CIF cenai importam līdz Kopienas robežai, nesamaksājot nodokļus, vidējā svērtā dempinga starpība ir 36 %. (35) Eksportējošais ražotājs reprezentē visu IGH Japānas eksportu uz Kopienu. Attiecīgi atlikusī dempinga starpība, kas noteikta galīgi, ir noteikta šajā pašā līmenī. D. KOPIENAS RŪPNIECĪBA 1. Kopienas ražošanas definīcija (36) Sūdzības iesniegšanas laikā un izmeklēšanas laikposmā pastāvēja divi uzņēmumi, kas ražoja attiecīgo ražojumu Kopienas tirgū: - sūdzības iesniedzējs, - cits Kopienas ražotājs ("otrs Kopienas ražotājs"), kas aptvēra mazāk nekā 10 % no kopējās novērtētās IGH ražošanas Kopienā izmeklēšanas laikposmā. Otrs Kopienas ražotājs neatbildēja uz aptauju un nepiedalījās sūdzības iesniegšanā. (37) Eksportējošais ražotājs pieprasīja, lai Komisija pārskata skaitļus attiecībā uz otru Kopienas ražotāju. Šajā sakarā jāpiezīmē, ka, ņemot vērā sadarbības trūkumu no otra Kopienas ražotāja puses, bija jāizmanto labākie pieejamie fakti, kas šajā gadījumā bija gan sūdzības iesniedzēja sniegtie, gan vienīgā eksportējošā ražotāja sniegtie. Atklāja arī, ka šis uzņēmums likvidējās un pārtrauca ražošanu drīz pēc izmeklēšanas laikposma. (38) Ņemot par pamatu iepriekš minēto, sūdzības iesniedzēja ražošana un otra Kopienas ražotāja ražošana kopā sastāda kopējo Kopienas ražošanu pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē. 2. Kopienas rūpniecības definīcija (39) Atklāja, ka sūdzību iesniegušais Kopienas ražotājs, kas sadarbojas, reprezentē lielāko daļu Kopienas kopējās attiecīgā ražojuma ražošanas, šajā gadījumā vairāk nekā 90 %. Tāpēc izdarīja secinājumu, ka sūdzību iesniegušais Kopienas ražotājs sastādīja Kopienas rūpniecību pamatregulas 5. panta 4. punkta un 4. panta 1. punkta nozīmē. Turpmāk tekstā to sauc par "Kopienas rūpniecību". E. KAITĒJUMS 1. Iepriekšēja piezīme (40) Ņemot vērā, ka ir tikai viens eksportējošs ražotājs, kas sadarbojas, un ka Kopienas rūpniecību veido tikai viens uzņēmums, īpaša informācija attiecībā uz šiem uzņēmumiem indeksēta, lai saglabātu tās informācijas konfidencialitāti, kas iesniegta saskaņā ar pamatregulas 19. pantu. 2. Kopienas patēriņš (41) Kopienas patēriņu noteica, ņemot par pamatu Kopienas rūpniecības pārdošanas apjomu, otra Kopienas ražotāja pārdošanas novērtējumu un Japānas eksportējošā ražotāja importu Kopienas tirgū. Attiecībā uz pārdošanu, ko veicis otrs Kopienas ražotājs, apjomus novērtēja, ņemot par pamatu skaitļiem, ko sniedza Kopienas rūpniecība un eksportējošais ražotājs. Nebija importa, kura izcelsme būtu citās ārpuskopienas valstīs. (42) Ņemot par pamatu iepriekš minēto, atklāja, ka IGH patēriņš attiecīgā laikposmā samazinājās par 5 %. Samazinoties tikai par 4 % no 1996. līdz 1998. gadam, tas samazinājās vēl par 8 % starp 1998. un 1999. gadu. Izmeklēšanas laikposmā patēriņš atjaunojās tuvu 1998. gada līmenim. 3. Attiecīgais imports a) Attiecīgā importa apjoms (43) Starp 1996. gadu un izmeklēšanas laikposmu attiecīgā tā importa apjoms, kura izcelsme ir attiecīgā valsts, palielinājās par 23 %. Šim importam samazinoties par 14 % no 1996. gada līdz 1998. gadam, tas palielinājās par 43 % laikā no 1998. gada līdz izmeklēšanas laikposmam. Divu gadu laikā parādījās, ka, neraugoties uz patēriņa samazināšanos 1999. gadā (- 8 % salīdzinājumā ar 1998. gadu), attiecīgais imports palielinājās par 17 % 1999. gadā salīdzinājumā ar 1998. gadu. Šā importa apjoma pieaugums bija pat vēl lielāks laikā no 1999. gada līdz izmeklēšanas laikposmam (+ 22 %). b) Attiecīgā importa tirgus daļa (44) Minētajā laikposmā attiecīgā importa tirgus daļa palielinājās par vairāk nekā 30 % lejupslīdošajā Kopienas tirgū. Laikā starp 1996. un 1998. gadu tirgus daļa, kas piederēja eksportējošajam ražotājam, samazinājās par 10 %, bet palielinājās par 30 % laikā starp 1998. un 1999. gadu un par 11 % - starp 1999. gadu un izmeklēšanas laikposmu saskaņā ar tā importa apjoma iepriekšminēto attīstību. c) Attiecīgā importa vidējās cenas (45) Ņemot par pamatu eksportējošā ražotāja sniegto informāciju, atklāja, ka laikā starp 1996. un 1998. gadu Kopienas tirgū pārdoto Japānas IGH cenas samazinājās par 5 %. Tās palielinājās par 15 % 1999. gadā un par 2 % izmeklēšanas laikposmā. Šajā kontekstā būtu jāņem vērā, ka šai cenu attīstībai par pamatu ņemta tikai tā informācija, ko iesniedzis eksportējošais ražotājs, un to nevar pārbaudīt par visu attiecīgo laikposmu. d) Cenas samazinājums (46) Cenas samazinājuma noteikšanai Kopienas rūpniecības pārdoto IGH cenas salīdzināja ar Japānas eksportējošā ražotāja cenām Kopienas tirgū izmeklēšanas laikposmā. Šo salīdzinājumu veica salīdzināmiem IGH veidiem un tajā pašā tirdzniecības posmā, proti, pārdošanai pirmajam neatkarīgajam pircējam. i) Salīdzināmība (47) Kā paskaidrots 7. apsvērumā, sīku informāciju par ražojumu salīdzināmību attiecībā uz Kopienas tirgū pārdotiem IGH veidiem pieprasīja papildu aptaujā. Tieši salīdzināmus Japānas eksportējošā ražotāja saražotos un Kopienas tirgū pārdotos IGH veidus un Kopienas rūpniecības saražotos un šajā tirgū pārdotos IGH veidus noteica, par pamatu ņemot šīs atbildes. (48) Lai varētu būtiski salīdzināt cenas, nodrošināja, ka IGH ir salīdzināmi pēc veidiem, sevišķi ņemot vērā pārnesumu skaitu. ii) Pielāgojumi (49) Kopienas rūpniecības pārstāvji apgalvoja, ka atsevišķi eksportējošā ražotāja Kopienas tirgū pārdotie IGH bija aprīkoti ar rumbu korpusiem, kas ražoti no alumīnija, taču to pārdotās salīdzināmās rumbas bija aprīkotas tikai ar rumbu korpusiem, kas ražoti no tērauda. Kopienas rūpniecības pārstāvji apgalvoja, ka eksportējošā ražotāja cenai tāpēc vajadzētu būt pielāgotai samazinot, lai atspoguļotu šā materiāla atšķirības tirgus vērtību. Japānas eksportējošais ražotājs, kaut atzina, ka pielāgojums ir atbilstīgs, apgalvoja, ka tam nevajadzētu pārsniegt 5 %, atsaukdamies uz atšķirībām ražošanas izmaksās. (50) Šajā sakarā izmeklēšana parādīja, ka vairāk nekā 55 % no septiņām rumbu pārslēgšanas svirām ar brīvrumbas bremzi un 100 % no septiņām pārnesumu uzmavām ar brīvgaitu, ko eksportējošais ražotājs izmeklēšanas laikposmā pārdevis Kopienas tirgū, bija aprīkoti ar alumīnija rumbu korpusiem, taču Kopienas rūpniecība pārdeva tikai salīdzināmus IGH ar tērauda korpusiem. (51) Ņemot par pamatu pieejamiem pierādījumiem, jo īpaši eksportējošā ražotāja cenu lapu, atklāja, ka IGH, kas aprīkoti ar alumīnija rumbu korpusiem, izmeklēšanas laikposmā cena bija apmēram par 22 % augstāka nekā tādiem pašiem IGH ar tērauda rumbu korpusiem. Saskaņā ar darījumu sarakstu izmeklēšanas laikposmam, ko sniedza eksportējošais ražotājs, cenas, kas rēķinā noteiktas par alumīnija rumbām, tomēr bija tikai par 11 % augstākas nekā cenas par atbilstīgām tērauda rumbām. (52) Ņemot par pamatu iepriekš minēto, secināja, ka pastāv objektīva tirgus vērtības atšķirība starp IGH, kas aprīkots ar alumīnija korpusu, un rumbu, kas aprīkota ar tērauda korpusu. Šo atšķirību noteica kā 11 % no alumīnija rumbas cenas. (53) Turklāt gan Kopienas rūpniecības pārstāvji, gan arī eksportējošais ražotājs attiecīgi pieprasīja, lai tiktu veikti turpmāki pielāgojumi, ņemot par pamatu varbūtējās atšķirības izskatāmo ražojumu veidos. Tomēr tos informēja, ka neviena no varbūtējām atšķirībām nav noteikta kā objektīva un izmērāma, sevišķi tirgus vērtības ziņā. Tāpēc abu pušu papildu prasības bija jānoraida. iii) Cenas samazinājums (54) Ņemot par pamatu iepriekš minēto, un turpmākai papildus veiktajai pārbaudei divus IGH veidus (rumbu pārslēgšanas svira ar brīvrumbas bremzi un uzmava ar brīvgaitu), kas reprezentē aptuveni 78 % no Kopienas rūpniecības Kopienas tirgū veiktās pārdošanas un aptuveni 85 % no Japānas eksportētāja veiktā eksporta, uzskatīja par salīdzināmiem un ražotiem tajā pašā posmā. Šādus IGH, ko Kopienas rūpniecības pārstāvji un eksportējošais ražotājs pārdevis Kopienas tirgū, savā starpā salīdzināja pēc veidiem: - trīs pārnesumu rumbu pārslēgšanas sviras ar brīvrumbas bremzi, - septiņu pārnesumu rumbu pārslēgšanas sviras ar brīvrumbas bremzi, - trīs pārnesumu uzmavas ar brīvgaitu, - septiņu pārnesumu uzmavas ar brīvgaitu. (55) Attiecīgā eksportējošā ražotāja noteiktās pārdošanas cenas ir tādas, kādas tās ir CIF līdz Kopienas robežai, iekļaujot muitas nodokļus. Kopienas rūpniecības pārdošanas cenas tika attiecīgos gadījumos pielāgotas līdz ražotāja cenas līmenim, t.i., neiekļaujot transporta izmaksas. (56) Darījuma salīdzinājums ar vidējo svērto bāzi parādīja, ka vidējās cenas samazinājuma norma, kas izteikta kā Kopienas rūpniecības vidējo pārdošanas cenu procentuāla daļa, izmeklēšanas laikposmā bija 6,8 %. 4. Kopienas rūpniecības nozares stāvoklis a) Iepriekšēja piezīme (57) Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu, Komisija pārbaudīja visus ekonomiskos faktorus un indeksus, kas raksturo Kopienas rūpniecības nozares stāvokli tās vietējā tirgū. b) Ražošana, jauda un jaudas izmantošana (58) Attiecīgajā laikposmā Kopienas rūpniecības ražošana palielinājās par 3 %. (59) Tomēr laikā starp 1998. gadu un 1999. gadu Kopienas rūpniecības produkcija nozīmīgi samazinājās par 19 %, Kopienas patēriņam šajā pašā laikposmā apjoma ziņā samazinoties tikai par 8 %. Ražošana atjaunojās izmeklēšanas laikposmā (+ 18 % salīdzinājumā ar 1999. gadu), taču bija zem 1998. gada līmeņa. Šis ražošanas palielinājums, kaut arī Kopienas rūpniecības pārdošanas apjoms vietējā tirgū samazinājās, ir izskaidrojams ar palielinātu Kopienas rūpniecības eksportu uz ārpuskopienas valstīm izmeklēšanas laikposmā. (60) Ņemot vērā, ka ražošanas jauda attiecīgajā laikposmā nemainījās, jaudas izmantošanas tendence bija līdzīga ražošanas tendencei, paliekot starp 50 % un 65 %. c) Pārdošanas apjoms, tirgus daļa un izaugsme (61) No 1996. gada līdz izmeklēšanas laikposmam Kopienas rūpniecības pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem Kopienā samazinājās par 6 %. Laikā no 1996. gada līdz 1998. gadam Kopienas rūpniecība paralēli ražošanas pieaugumam palielināja pārdošanu Kopienā par 8 %. Tad no 1998. gada līdz 1999. gadam sekoja kritums pārdošanas apjomā par 17 %. Šis samazinājums bija lielāks nekā Kopienas patēriņa samazinājums šajā laikposmā, kas bija 8 %. Nelielais palielinājums pārdošanas apjomā starp 1999. gadu un izmeklēšanas laikposmu (+ 4 %) neļāva Kopienas rūpniecībai atjaunot iepriekšējo apjomu. (62) Lai gan Kopienas rūpniecības tirgus daļa palielinājās par 13 % laikā no 1996. gada līdz 1998. gadam, tā atkal samazinājās līdz 1996. gada līmenim laikā no 1998. gada līdz izmeklēšanas laikposmam. To ietekmēja patēriņa samazināšanās. Šī situācija sakrita ar nozīmīgu attiecīgā importa apjoma pieaugumu par 43 % Kopienas tirgū šajā laikposmā. (63) Būtu jāņem vērā, ka eksportējošais ražotājs apgalvoja, ka Kopienas rūpniecība varēja palielināt tirgus daļu uz otra Kopienas ražotāja rēķina attiecīgajā laikposmā. Tomēr izmeklēšana parādīja, ka šis apgalvojums nebija pamatots. Faktiski Japānas eksportējošā ražotāja tirgus daļas palielinājums izmeklēšanas laikposmā notika gan uz Kopienas rūpniecības, gan uz otra Kopienas ražotāja rēķina, jo īpaši laikā no 1998. gada līdz izmeklēšanas laikposmam. Faktiskās pārdošanas skaitļi rāda, ka Kopienas rūpniecības un otra Kopienas ražotāja zaudēto pārdošanas apjomu šajā laikposmā pilnībā pārņēma Japānas eksportējošais ražotājs. d) Cenas un cenas ietekmējošie faktori (64) Attiecīgajā laikposmā Kopienas rūpniecības IGH vidējā pārdošanas cena Kopienas tirgū samazinājās par 21 %. Šajā kontekstā jāpiezīmē, ka ne cenu atšķirības starp IGH veidiem, ne arī Kopienas rūpniecības ražojumu sastāvs šajā laikposmā Kopienas tirgū nozīmīgi nemainījās. Tāpēc vidējās cenas samazinājumu nav radījušas jebkādas izmaiņas tās ražojumu sastāvā par labu lētākiem IGH veidiem. (65) Tā kā cenu lapas norāda, ka Japānas cenas attiecīgajā laikposmā šķiet palielinājušās, būtu jāņem vērā, ka Kopienas rūpniecības cenas Kopienas tirgū izmeklēšanas laikposmā joprojām samazinājās vidēji par 7 %. Ņemot par pamatu iepriekš minēto, var pieņemt, ka lielākas cenu atšķirības starp Japānas eksportējošā ražotāja un Kopienas rūpniecības cenām pastāvēja vērā ņemamu attiecīgā laikposma daļu. Tas ietekmēja vietējās cenas, pazeminot tiktāl, ka tās attiecīgajā laikposmā nebija peļņu nesošas. Šāda situācija bija izmeklēšanas laikposmā. e) Uzskaite (krājumi) (66) Attiecīgā laikposmā, izņemot laiku starp 1997. un 1998. gadu, Kopienas rūpniecības krājumu līmenis bija samērā zems. Tas galvenokārt saistīts ar to, ka Kopienas rūpniecība lielākoties ražo pēc pasūtījumiem un neražo krājumu palielināšanai. Ņemot par pamatu iepriekš minēto, krājumu kustības ietekme, ja tāda bija, uz Kopienas rūpniecības situāciju, jo īpaši izmeklēšanas laikposmā, bija niecīga. Krājumu novērtēšana nevarētu būt vērā ņemams faktors Kopienas rūpniecības ekonomiskās situācijas pārbaudīšanā. f) Rentabilitāte un naudas plūsma (67) Attiecībā uz rentabilitāti Kopienas rūpniecībai radītie zaudējumi 1996. gadā bija starp 5 % un 10 % no apgrozījuma. 1997. gadā situācija uzlabojās, un rentabilitāte bija tuvu līdzsvaram. Starp 1997. gadu un izmeklēšanas laikposmu, pēc tam, kad Kopienas rūpniecību (agrāk Mannesmann Sachs) pārņēma SRAM Deutschland GmbH, Kopienas rūpniecība pārstrukturēja savu darbību, tādējādi samazinot savas ražošanas izmaksas par gandrīz 20 %. Attiecīgajā laikposmā cenu samazināšanās notika par 26 %. Neatkarīgi no tā Kopienas rūpniecības rentabilitāte palika negatīva visā attiecīgajā laikposmā. (68) No līdzsvara situācijas 1997. gadā varēja sagaidīt, ka Kopienas rūpniecības centieni pārstrukturizēt un samazināt izmaksas nesīs peļņu. Tomēr Kopienas rūpniecības cenu samazināšanās, konkrēti, 1999. gadā un izmeklēšanas laikposmā, mazināja šos centienus. Tas norāda, ka bez Kopienas rūpniecība darbības pārstrukturizēšanas tās zaudējumi būtu vēl lielāki vai arī Kopienas IGH ražošana apstātos pilnībā. Kopienas rūpniecībai radītie zaudējumi izmeklēšanas laikposmā bija apmēram 3 % no apgrozījuma. Jāpiezīmē, ka šeit netiek ņemtas vērā pārstrukturizēšanas un ārkārtas izmaksas, kas Kopienas rūpniecībai radušās attiecīgajā laikposmā. (69) Ražošanas izmaksu un zaudējumu samazināšana uzlaboja Kopienas rūpniecības naudas plūsmu attiecīgajā laikposmā. Pieaugot Kopienas rūpniecības zaudējumiem, naudas plūsma būtiski pasliktinājās, jo īpaši laikā starp 1997. un 1999. gadu, taču atjaunojās aptuveni izmeklēšanas laikposmā. g) Investīcijas, investīciju atdeve un spēja piesaistīt kapitālu (70) Attiecīgajā laikposmā izdarītās investīcijas bija jo īpaši augstas 1999. gadā. Tas izskaidrojams ar tādu jaunu IGH ražošanas iekārtu uzstādīšanu Vācijā, kas sāka darboties 1999. gada sākumā. Šīs investīcijas liecina, ka uzņēmums plāno turpināt darbību tirgū un tam ir ilgtermiņa stratēģija attiecībā uz izskatāmo ražojumu. (71) Šajā sakarā izmeklēšana parādīja, ka Kopienas rūpniecības veiktā pārstrukturizēšana nedaudz uzlaboja investīciju atdevi izmeklēšanas laikposmā. Tomēr šis uzlabojums neliek zaudēt nozīmi faktam, ka Kopienas rūpniecības finansiālais rezultāts palika negatīvs visā attiecīgajā laikposmā. (72) Neraugoties uz finansiālajiem zaudējumiem, netika atklāts, ka Kopienas rūpniecībai būtu bijušas nopietnas grūtības spējā piesaistīt kapitālu. h) Nodarbinātība, produktivitāte un algas (73) Nodarbinātība samazinājās par 17 % no 1997. līdz 1998. gadam un palika stabilā līmenī līdz izmeklēšanas laikposmam par spīti grūtībām, kas radušās Kopienas rūpniecībai. (74) Ņemot vērā ražošanas līmeni un nodarbinātā personāla samazinājumu, laikā no 1997. gada līdz izmeklēšanas laikposmam tika paaugstināta produktivitāte. (75) Kopējais algu apjoms attiecīgā laikposmā nedaudz palielinājās. Vidējā alga uz vienu nodarbināto palika diezgan stabilā līmenī. i) Dempinga starpības lielums (76) Faktiskās dempinga starpības lieluma ietekmi uz Kopienas rūpniecību nevar uzskatīt par niecīgu, ņemot vērā attiecīgā importa apjomu un cenas. Izmeklēšana parādīja, ka kopumā Japānas izcelsmes imports izmeklēšanas laikposmā Kopienas tirgū pārdots par dempinga cenām. Cenu spiediens uz Kopienas cenām noteikti būtu bijis mazāks vai tāda pat nebūtu, ja nepastāvētu dempings. 5. Secinājums par kaitējumu (77) Attiecīgajā laikposmā nozīmīgi palielinājās Japānas izcelsmes importa klātbūtne Kopienas tirgū, un galvenie atbilstīgie kaitējuma rādītāji attiecībā uz Kopienas rūpniecību uzrādīja negatīvu tendenci. (78) Šī tendence bija jo īpaši jūtama laikā starp 1998. gadu un izmeklēšanas laikposmu, kad attiecīgā importa apjoms palielinājās par 43 %, kamēr Kopienas patēriņš samazinājās par 1 %. Tas ļāva Japānas eksportējošajam ražotājam iegūt nozīmīgu papildu Kopienas tirgus daļu (12 procenta punktus), galvenokārt uz Kopienas rūpniecības rēķina. Šajā kontekstā būtu jāpiezīmē, ka attiecīgais imports samazināja Kopienas rūpniecības cenas par apmēram 7 % izmeklēšanas laikposmā, un Kopienas rūpniecības cenas tika samazinātas, nesasniedzot peļņu nesošu līmeni. (79) Konstatēja arī, ka galvenā negatīvā attīstības tendence Kopienas rūpniecības ekonomiskajā situācijā notika tajā pašā laikposmā, proti, no 1998. gada līdz izmeklēšanas laikposmam. Tās pārdošanas apjoms samazinājās par 13 % un pārdošanas cenas - par 7 %. Ražošana samazinājās par 4 %, un tirgus daļas zaudējums, kas radās Kopienas rūpniecībai, bija 7 procenta punktus augsts. Neraugoties uz pārstrukturēšanas centieniem un izmaksu samazināšanu, rentabilitāte pasliktinājās un saglabājās negatīva, un tas sakrīt ar pārdošanas cenas spiedienu Kopienas rūpniecībai vietējā tirgū. (80) Ņemot vērā notiekošo, konkrēti, Kopienas rūpniecības pārdošanas cenas, rentabilitātes un tirgus daļas samazināšanos jo īpaši laikposmā no 1998. gada līdz izmeklēšanas laikposmam, tika secināts, ka Kopienas rūpniecībai izmeklēšanas laikposmā ir nodarīts materiāls kaitējums pamatregulas 3. punkta 1. panta nozīmē. F. CĒLOŅU UN SEKU SAKARĪBA 1. Ievads (81) Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu tika pārbaudīts, vai Japānas izcelsmes IGH dempinga imports radīja kaitējumu Kopienas rūpniecībai tādā līmenī, lai tas tiktu klasificēts kā materiāls kaitējums. Pārbaudīja arī citus zināmos faktorus, kas nebija imports par dempinga cenām un vienlaikus varēja radīt kaitējumu Kopienas rūpniecībai, lai nodrošinātu to, ka šādu citu faktoru radītais kaitējums netiek piedēvēts importam par dempinga cenām. 2. Dempinga importa ietekme (82) Attiecīgajā laikposmā Japānas izcelsmes dempinga importa apjoms Kopienā palielinājās par 23 %, un tā tirgus daļa palielinājās par 39 %, iegūstot nozīmīgu labumu uz Kopienas ražotāju rēķina. (83) Saikni starp Kopienas rūpniecībai nodarīto kaitējumu un dempinga importu jo īpaši parāda tendence, kas novērota laikposmā no 1998. gada līdz izmeklēšanas laikposma beigām. Šajā laikposmā Japānas izcelsmes dempinga importa apjoms palielinājās par 43 %, un tirgus daļas palielinājums Kopienas tirgū bija 44 %. (84) Konstatēja, ka Kopienas rūpniecība bija pakļauta cenu spiedienam, ko pierāda Japānas eksportējošā ražotāja veiktais cenu samazinājums un Kopienas rūpniecības cenu attīstība, tās ievērojami samazinot. Šo cenu spiedienu vēl palielināja fakts, ka IGH tirgus ir pārskatāms attiecībā uz cenām, un tajā ir tikai divi uzņēmumi. Iepriekšminētie notikumi sakrita ar galveno ekonomikas rādītāju nozīmīgu lejupslīdošu tendenci attiecībā uz Kopienas rūpniecību no 1998. gada līdz izmeklēšanas laikposmam. Tās pārdošanas apjoms samazinājās par 13 %, un tika zaudēta nozīmīga tirgus daļa. Vidējā pārdošanas cena samazinājās par 7 %. Šo iemeslu dēļ Kopienas rūpniecība turpināja ciest finansiālus zaudējumus. (85) Tāpēc tika secināts, ka Japānas izcelsmes importa dempings radījis lielu materiālu kaitējumu Kopienas rūpniecībai pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē. 3. Citu faktoru ietekme (86) Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 7. punktu tika pārbaudīts, vai faktori, kas nav Japānas izcelsmes dempinga imports, ir ietekmējuši Kopienas rūpniecībai radīto materiālo kaitējumu, lai nodrošinātu, ka šo pārējo faktoru radītais kaitējums netiek piedēvēts dempinga importam. Šajā kontekstā pārbaudīja šādus faktorus: Japānas eksportējošā ražotāja varbūtēji augstākās cenas, patēriņa kritums 1999. gadā, atsevišķu velosipēdu ražotāju ražošanas pārcelšana uz Centrāleiropas un Austrumeiropas valstīm (CAEV), Kopienas rūpniecības eksporta darbības un otra Kopienas ražotāja stāvoklis. a) Eksportētāja ražotāja varbūtēji augstākas cenas (87) Daudzi lietotāji pārbaudīja cenu samazināšanas rezultātus un cēloņsakarību starp Japānas izcelsmes dempinga importu un Kopienas rūpniecībai radīto kaitējumu. Tie apgalvoja, ka Japānas IGH cenas izmeklēšanas laikposmā pastāvīgi bija augstākas par Kopienas rūpniecības cenām. (88) Jāpiezīmē, ka to galvenokārt apgalvoja personas, kas nepērk IGH tieši no eksportējošā ražotāja vai ar to saistītiem uzņēmumiem Kopienas tirgū. Citiem vārdiem, šie lietotāji salīdzināja cenas, ko tieši noteikusi Kopienas rūpniecība, ar cenām, ko noteicis starpnieka pārdošanas uzņēmums, kurš pārdod Japānas IGH. Ņemot par pamatu iepriekš minēto, pretēji 46. apsvērumā minētajam, IGH cenas nav salīdzināmas vienā tirdzniecības līmenī, un tās neuzrāda uzticamus rezultātus. (89) Komisija noteica cenu samazinājumu, salīdzinot Japānas eksportējošā ražotāja cenas ar Kopienas rūpniecības cenām vienā tirdzniecības līmenī. Kā paskaidrots 56. apsvērumā, šis salīdzinājums parādīja, ka cenu samazinājums pastāvēja attiecībā uz daudziem IGH veidiem un darījumiem izmeklēšanas laikposmā. Izmeklēšanas laikposmā atklātais samazinājums bija vidēji 7 % apmērā no Kopienas rūpniecības pārdošanas cenas. (90) Kā minēts 64., 65. un 76. apsvērumā, konstatēja, ka izmeklēšanas laikposmā pastāvēja Japānas eksportējošā ražotāja veiktais cenu samazinājums, un konstatēja arī cenu kritumu Kopienas rūpniecības cenām attiecīgajā laikposmā. (91) Tādējādi iepriekšminētais arguments uzskatāms par nemotivētu un tāpēc tiek noraidīts. b) Patēriņa samazinājums 1999. gadā un tirgus attīstība (92) Pārbaudīts, vai patēriņa kritums 1999. gadā bija galvenais faktors, kas radīja kaitējumu Kopienas rūpniecībai. Ievērojot divu galveno uzņēmumu klātbūtni Kopienas tirgū, tika noteikts, ka iespējamā patēriņa krituma ietekme un tam sekojošā tirgus attīstība būtu jāpārbauda, ņemot vērā abu uzņēmumu darbību. (93) 1999. gadā salīdzinājumā ar 1998. gadu Kopienas rūpniecības pārdošanas apjoms samazinājās par apmēram 18 %, turpretim pieprasījums samazinājās par 8 %, t.i., daudz mazākā līmenī. Kopienas rūpniecība arī zaudēja aptuveni 9 % tirgus daļas. Šajā pašā laikposmā eksportējošais ražotājs spēja palielināt pārdošanas apjomu par 17 % un tirgus daļu - par 30 %. (94) Izmeklēšanas laikposmā, salīdzinot ar 1999. gadu, Kopienas rūpniecība palielināja savu pārdošanas apjomu par 4 %, taču tās tirgus daļa samazinājās par 4 %. Vienlaikus eksportējošais ražotājs spēja vēl palielināt savu pārdošanas apjomu (22 %) un tirgus daļu (11 %), proti, daudz lielākā apjomā nekā tirgus atjaunošanās (8 %). (95) Ņemot par pamatu iepriekšminētos faktus, ir skaidrs, ka Kopienas rūpniecības stāvokļa pasliktināšanās 1999. gadā bija dramatiskāka nekā jebkura patēriņa samazināšanās. Līdzīgi, kad tirgus atjaunojās izmeklēšanas laikposmā, Kopienas rūpniecības rādītāji bija daudz sliktāki par tirgus attīstību. Vienlaikus dempinga imports būtiski uzlaboja savu stāvokli Kopienas tirgū. Tādējādi, pretēji dempinga importa ietekmei, tiek uzskatīts, ka patēriņa samazināšanās būtiski neietekmēja Kopienas rūpniecībai radīto kaitējumu. c) Atsevišķu velosipēdu ražotāju pārcelšanās uz Centrāleiropas un Austrumeiropas valstīm (CAEV) un Kopienas rūpniecības eksporta pārdošana (96) Japānas eksportējošais ražotājs iebilda, ka Kopienas rūpniecības pārdošanas apjoma samazināšanos attiecīgajā radīja pieprasījuma samazināšanās Kopienas tirgū. Šā samazinājuma iemesls bija vairāku Kopienas rūpniecības pircēju ražošanas pārcelšanās no Kopienas uz Centrāleiropas un Austrumeiropas valstīm 1998. gadā. Tāpēc eksportējošais ražotājs apgalvoja, ka pārdošanas apjoma zudums (un kaitējumu radošās sekas), kas radies Kopienas ražošanai tās vietējā tirgū, tika kompensēts, ņemot vērā Kopienas rūpniecības eksporta pārdošanu uz Centrāleiropas un Austrumeiropas valstīm. (97) Šajā sakarā ir atklāts, ka to velosipēdu ražotāju skaits, kas pārcēla savu ražošanu uz atsevišķām Centrāleiropas un Austrumeiropas valstīm attiecīgajā laikposmā, visticamāk, ir samērā mazs salīdzinājumā ar Kopienas patēriņu. Vēl jo vairāk, izmeklēšana neparādīja, ka Kopienas rūpniecība būtu palielinājusi savu eksporta pārdošanu 1998. gadā vai pat 1999. gadā salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem. (98) Pastāv norādes uz to, ka pārcelšanos veica arī Japānas eksportējošā ražotāja pircēji. Konstatēts arī, ka vairāki velosipēdu ražotāji joprojām saglabāja ražošanu Kopienā, veidojot ražotnes Centrāleiropas un Austrumeiropas valstīs izmeklēšanas laikposmā. Tāpēc šādas pārcelšanās ietekmi uz Kopienas rūpniecības stāvokli, ja tāda vispār ir, nevar uzskatīt par nozīmīgu attiecīgajā laikposmā. (99) Veikta arī Kopienas rūpniecības eksporta pārdošanas analīze. Analīze parādīja, ka no 1996. gada līdz 1999. gadam Kopienas rūpniecības eksporta pārdošana uz ārpuskopienas valstīm bija apmēram 8 % no tās kopējās pārdošanas, taču tā palielinājās līdz 15 % izmeklēšanas laikposmā. Ja eksporta pārdošana nebūtu palielinājusies, uzņēmumu zaudējumi un ietekme uz Kopienas rūpniecības ražošanas vienības cenu būtu vēl lielāka, radot vēl lielākus finansiālus zaudējumus. (100) Tāpēc apgalvojums, ka velosipēdu ražošanas pārcelšanās uz Centrāleiropas un Austrumeiropas valstīm izskaidro Kopienas rūpniecības pārdošanas apjoma kritumu tās vietējā tirgū, tiek noraidīts. d) Otrs Kopienas ražotājs (101) Pēc tam apsvēra, vai otrs Kopienas ražotājs varēja veicināt Kopienas rūpniecībai radīto kaitējumu. Tomēr, ņemot par pamatu pieejamos faktus, otrs Kopienas ražotājs zaudēja apmēram 60 % pārdošanas un apmēram 60 % tā tirgus daļas attiecīgajā laikposmā, paturot apmēram 6 % tirgus daļas izmeklēšanas laikposmā. Tādējādi tiek secināts, ka otrs Kopienas ražotājs neveicināja Kopienas rūpniecībai radīto kaitējumu. 4. Secinājumi attiecībā uz cēloņu un seku sakarību (102) Nozīmīgajam dempinga importam, kas materiāli palielinājās attiecīgajā laikposmā, cenu samazinājumam un atklātajam cenu kritumam bija būtiskas negatīvas sekas attiecībā uz Kopienas rūpniecības ekonomisko situāciju, sevišķi pārdošanas cenu un pārdošanas apjoma ziņā, kas, savukārt, ietekmēja tirgus daļu un rentabilitāti. Dempinga importa ietekme bija tāda, ka tā radīja materiālu kaitējumu Kopienas rūpniecībai. Ņemot vērā iepriekšminētos faktus un apsvērumus, tiek secināts, ka visi citi faktori, kas būtu varējuši veicināt Kopienas rūpniecībai radīto kaitējumu, nebija tādi, kas varētu radīt cēloņsakarību starp radīto kaitējumu un attiecīgā dempinga importa ietekmi. G. KOPIENAS INTERESES 1. Ievadpiezīmes (103) Lai noteiktu, vai Kopienas interešu aizsardzībai nepieciešama iejaukšanās, veica izmeklēšanu par iespējamo antidempinga pasākumu piemērošanas/nepiemērošanas ietekmi uz attiecīgajiem uzņēmumiem. Šajā nolūkā pieprasīja informāciju no visām ieinteresētajām personām, to skaitā no Kopienas rūpniecības, nesaistītajiem importētājiem/tirgotājiem un izskatāmā ražojuma lietotājiem. 2. Kopienas rūpniecības intereses (104) Konstatēja, ka Kopienas rūpniecība attiecīgajā laikposmā ir pielikusi vērā ņemamas pūles, lai uzlabotu savu produktivitāti, veiksmīgi samazinot ražošanas izmaksas un palielinot konkurētspēju Kopienā un visā pasaulē. Šajā sakarā Kopienas rūpniecība 1999. gadā izdarīja nozīmīgas investīcijas, atverot jaunu ražotni, lai vēl vairāk uzlabotu efektivitāti un ražošanas kvalitāti. Par šādām investīcijām pieņēma lēmumu Mannesmann Sachs pārņemšanas laikā 1997. gadā, ņemot par pamatu tirgus attīstības tendenču pienācīgu izvērtēšanu. Attiecīgajā laikposmā Kopienas rūpniecībai izdevās samazināt savas izmaksas par 26 % un palielināt eksporta pārdošanu. Tas parāda, ka Kopienas rūpniecība ir dzīvotspējīga un konkurētspējīga un plāno turpināt IGH ražošanu Kopienā, ja vien tā netiek izspiesta no tirgus, izmantojot dempinga importu. Kopienas rūpniecības izdarītās lielās investīcijas arī norāda, ka uzņēmumam ir ilgtermiņa stratēģija Kopienas tirgū attiecībā uz izskatāmo ražojumu. Tomēr tās nākotne lielā mērā ir atkarīga no taisnīgu konkurences noteikumu esamības, un tādējādi - no dempinga un kaitējumu radoša importa neesamības Kopienas tirgū. (105) Ņemot vērā Kopienas rūpniecībai radītā kaitējuma būtību, tika secināts, ka, neieviešot antidempinga pasākumus, turpmāka Kopienas rūpniecības stāvokļa pasliktināšanās ir neizbēgama. Tas, visticamāk, radītu turpmāku kaitējumu un vidēji ilgā laikā - pat šīs rūpniecības izzušanu. Antidempinga pasākumu pieņemšana tādējādi būtu Kopienas rūpniecības interesēs. 3. Neiesaistīto importētāju un tirgotāju intereses (106) Seši no desmit aptaujātajiem importētājiem sniedza izsmeļošas atbildes uz aptauju. Tie pārstāv apmēram 21 % no Kopienas importa un 8 % no Kopienas patēriņa. Tie visi bija tikai Japānas eksportējošā ražotāja izplatītāji. (107) Ciktāl tas attiecās uz šiem astoņiem importētājiem, IGH segments pārstāvēja vidēji 2,4 % (svārstoties starp 0 % un 8 %) no to kopējā apgrozījuma izmeklēšanas laikposmā. (108) Pārbaudīja visticamāko vidējo antidempinga maksājuma ietekmi uz importētāju vispārējo rentabilitāti. Ņemot vērā mazo IGH segmenta daļu to vispārējā apgrozījumā, piedāvāto pasākumu maksimālā negatīvā ietekme uz šiem astoņiem importētājiem, visticamāk, būtu niecīga. (109) Tādējādi, ņemot vērā vidējo IGH segmenta attiecību pret to kopējo darbību, un ņemot vērā piedāvāto pasākumu līmeni, tiek secināts, ka importētāju intereses nebūtu pārmērīgi ietekmētas. 4. Lietotāju intereses (110) Izskatāmā ražojuma lietotāji ir velosipēdu ražotāji un komplektētāji, kā arī atsevišķi mazumtirgotāji Kopienā. 35 no visiem aptaujātajiem lietotājiem sniedza izsmeļošas atbildes uz aptauju. Šie 35 lietotāji pārstāvēja apmēram 32 % no kopējā IGH patēriņa Kopienā. Iesniegumi tika saņemti arī no lietotāju asociācijām Kopienā. (111) Konstatēja, ka šie lietotāji faktiski sasniedz vidējo peļņas normu apmēram 3 % apmērā no to vispārējās darbības un apmēram 11 % apmērā attiecībā uz velosipēdiem, kas aprīkoti ar IGH. (112) Izmeklēšanas laikposmā to velosipēdu pārdošana, kas aprīkoti ar IGH (tam esot Japānas vai Kopienas izcelsmes), pārstāvēja apmēram 25 % no lietotāju kopējā apgrozījuma. (113) Ņemot vērā velosipēdu, kas aprīkoti ar IGH, ierobežoto daudzumu to kopējā darbībā, un ņemot vērā piedāvāto pasākumu līmeni un sadarbojošos lietotāju rentabilitātes stāvokli, tika secināts, ka piedāvāto pasākumu iespējamo negatīvo ietekmi uz lietotājiem nevar uzskatīt par tādu, kas atsvērtu sagaidāmo Kopienas rūpniecības guvumu. 5. Konkurence un tirdzniecību izkropļojošā ietekme (114) Konstatēja, ka Kopienas rūpniecība pamatā tikai ražo un pārdod izskatāmo ražojumu, turpretim eksportējošais ražotājs ir lielākais tirgus dalībnieks attiecībā uz visām velosipēdu daļām jo īpaši Kopienas tirgū, bet arī visā pasaulē. Ņemot vērā konstatēto cenu samazinājumu, esošo cenu spiedienu, finansiālos zaudējumus un tirgus daļas zaudējumu, nevar nepieļaut iespēju, ka Kopienas rūpniecībai būs grūti saglabāt savu darbību tirgū. Eksportējošā ražotāja vispārējais spēcīgais stāvoklis Kopienas tirgū, kur tas saskaras tikai ar konkurenci attiecībā uz IGH, un pasākumu līmenis no ekonomiskā viedokļa padara maz ticamu iespēju, ka Kopienas tirgus būs slēgts tā importam. Tādējādi, ja piemērotu antidempinga pasākumus, tiktu nodrošināta turpmāka šā eksportējošā ražotāja IGH klātbūtne. (115) Atsevišķas personas pieļāva varbūtību, ka pasākumi samazinātu lietotāju un patērētāju izvēli un liegtu tiem gūt labumu no Japānas eksportējošā ražotāja ieviestajiem jauninājumiem. Tomēr, kā iepriekš izklāstīts, pastāv uzskats, ka Japānas izcelsmes IGH joprojām būs pieejams Kopienas tirgū arī nākotnē, pateicoties gan eksportējošā ražotāja spēcīgajām pozīcijām Kopienas tirgū attiecībā uz lielu skaitu velosipēdu daļu, gan arī Kopienas tirgus svarīguma dēļ eksportējošajam ražotājam. (116) Tādējādi lietotājiem un patērētājiem joprojām būs iespēja izvēlēties starp konkurējošiem ražojumiem, bet par kaitējumu neradošām cenām. Pretēji tam, šāda izvēles brīvība būtu ietekmēta, ja Kopienas rūpniecībai ļautu izzust, kas nebūtu izslēgts, ja neieviestu antidempinga pasākumus. (117) Tāpēc tiek sagaidīts, ka pasākumi atjaunos godīgu un efektīvu konkurenci Kopienas tirgū, tikai labojot kropļojošo ietekmi, ko rada Japānas eksportējošā ražotāja kaitējumu radošais dempings. Neieviešot pasākumus esošajā gadījumā, tiktu saglabāta un pastiprināta konkurences izkropļošana, kas radītu turpmāku Kopienas rūpniecības stāvokļa pasliktināšanos. Ja Kopienas rūpniecība izzustu, samazinātos konkurence, un lietotājiem un patērētājiem Kopienas tirgū būtu mazāka izvēle. 6. Secinājums attiecībā uz Kopienas interesēm (118) Ņemot par pamatu iepriekšminētos faktus un apsvērumus, tika secināts, ka nav pārliecinošu, ar Kopienas interesēm pamatotu iemeslu, lai neieviestu antidempinga pasākumus pret Japānas izcelsmes IGH importu. H. PIEDĀVĀTIE PASĀKUMI 1. Kaitējuma novēršanas līmenis (119) Tā kā ir secināts, ka izskatāmais dempinga imports ir radījis materiālu kaitējumu Kopienas rūpniecībai un ka nav pārliecinošu iemeslu, lai nepiemērotu pasākumus, vajadzētu ieviest antidempinga maksājumu tādā līmenī, kas ir pietiekams, lai novērstu radīto kaitējumu, nepārsniedzot konstatēto dempinga starpību. (120) Aprēķinot kaitējumu radošās ietekmes novēršanai nepieciešamo maksājuma summu, secināja, ka jebkuriem pasākumiem būtu jāļauj Kopienas rūpniecībai segt tās ražošanas izmaksas un iegūt vērā ņemamu peļņu pirms nodokļu nomaksas, ko var sasniegt dempinga importa neesamības gadījumā. (121) Ņemot par pamatu iepriekš minēto, tika aprēķināts, ka 8 % peļņas normu no kopējā apgrozījuma varētu uzskatīt par atbilstīgu minimumu, kuru Kopienas rūpniecība varēja pamatoti plānot iegūt kaitējumu radoša dempinga neesamības gadījumā, ņemot vērā tās veiksmīgos un izmaksas samazinošos pārstrukturēšanas centienus un nepieciešamību pēc Kopienas rūpniecības ilgtermiņa investīcijām. Pasaulē ir tikai divi lieli IGH tirgi: Kopienas tirgus un Japānas tirgus, kur dempinga imports nepastāv. Ņemot vērā nozīmīgi augstāko Japānā gūto peļņu, konstatēja, ka minētā peļņas norma ir ļoti konservatīva. (122) Attiecīgi kaitējuma novēršanas līmeni noteica kā atšķirību starp Kopienas rūpniecības ražošanas izmaksām, kas palielinātas par iepriekšminēto peļņas normu, no vienas puses un pielāgoto faktisko importētā IGH neto pārdošanas cenu, kas izmantota cenu samazināšanas aprēķināšanai, no otras puses. Šī atšķirība tika izteikta kā procentuāla daļa no neto cenas ar piegādi līdz Kopienas robežai pirms nodokļu nomaksas. Šīs aprēķināšanas rezultātā kaitējuma starpību noteica 11,3 % līmenī. 2. Galīgais antidempinga maksājums (123) Ņemot vērā notiekošo un saskaņā ar mazāka maksājuma noteikumu, kas paredzēts pamatregulas 9. panta 4. punktā, konstatēja, ka galīgais antidempinga maksājums būtu jānosaka kaitējuma starpības līmenī. (124) Tā kā vienīgais zināmais Japānas eksportējošais ražotājs veic būtiskāko Japānas izcelsmes eksportu uz Kopienu, atlikušo maksājumu noteica šajā pašā līmenī. (125) Ņemot par pamatu iepriekš minēto, piedāvātā galīgā maksājuma likme, kas izteiktā kā procentuāla daļa no neto cenas ar piegādi līdz Kopienas robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šāda: Uzņēmums Antidempinga maksājuma likme TARIC papildu kods Shimano Inc. 11,3 % A252 Visiem pārējiem uzņēmumiem 11,3 % A999 IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants 1. Pārnesuma mehānismu, kas atrodas velosipēda riteņa rumbā ar integrētu pārnesumu mehānismu ar trim vai vairāk pārnesumiem, importam ar šo ir uzlikts galīgais antidempinga maksājums, neatkarīgi no tā, vai bremzēšanas sistēma ir integrēta rumbā, piestiprināta rumbai vai uzstādīta uz citas velosipēda daļas, kas pašlaik klasificējami kā atbilstoši KN kodam ex 8714 99 90, (TARIC kods: 8714 99 90*91) un ir Japānas izcelsmes. Maksājums attiecas arī uz rumbu pārslēgšanas svirām ar brīvrumbas bremzi un rumbas bremzēm, uz kurām attiecas KN kods ex 8714 94 10, un uz rumbām bez bremzēšanas iekārtas brīvgaitas, kas nav rumbu pārslēgšanas sviras ar brīvrumbas bremzi, un rumbu bremzēm, uz ko attiecas KN kods ex 8714 93 10, kas apvienotas ar integrētu pārnesumu mehānismu ar trim vai vairāk pārnesumiem (TARIC kodi: 8714 94 10*10, 8714 93 10*10) ar tās pašas valsts izcelsmi. 2. Antidempinga galīgā maksājuma likme, ko piemēro Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenai pirms nodokļa nomaksas, ražojumiem, kuru izcelsme ir Japāna, ir šāda: Uzņēmums Antidempinga maksājuma likme TARIC papildu kods Shimano Inc. 11,3 % A252 Visiem pārējiem uzņēmumiem 11,3 % A999 3. Ja vien nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem. 2. pants Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Luksemburgā, 2001. gada 23. oktobrī Padomes vārdā - priekšsēdētāja A. Neyts-Uyttebroeck [1] OV L 56, 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2238/2000 (OV L 257, 11.10.2000., 2. lpp.). [2] OV C 214, 27.7.2000., 4. lpp.