ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(16)

Lai nodrošinātu TAM kredītu tirgus pastāvēšanu pēc 2012. gada, ir svarīgi, lai dalībvalstis varētu joprojām turpināt šos kredītus izmantot. Lai šāds tirgus būtu, kā arī lai nodrošinātu siltumnīcas efektu izraisošu gāzu emisiju turpmāku samazināšanu ES un tādējādi veicinātu Kopienas atjaunojamās enerģijas, energoefektivitātes, enerģētiskās drošības, inovāciju un konkurētspējas mērķu sasniegšanu, ir ierosināts atļaut dalībvalstīm – līdz tiks panākta starptautiska vienošanās par klimata pārmaiņām – ik gadus izmantot kredītus no trešās valstīs vai citās dalībvalstīs īstenotiem siltumnīcas efektu izraisošu gāzu emisiju samazināšanas projektiem līdz 3 % no katras dalībvalsts emisiju apjoma 2005. gadā no avotiem, uz kuriem neattiecas Direktīva 2003/87/EK. Dalībvalstīm būtu jāatļauj pārskaitīt šā apjoma neizmantoto daļu citai dalībvalstij. Tām dalībvalstīm, kurām saskaņā ar šo lēmumu ir negatīvs ierobežojums vai pozitīvs ierobežojums, kas nepārsniedz 5 %, vajadzētu atļaut bez jau iepriekš minētajiem kredītiem katru gadu izmantot vēl arī papildu kredītus, kuru apjoms būtu 1 % no šo valstu pārbaudīto emisiju apjoma 2005. gadā, un kuri iegūti no projektiem VAV un MSJV, ja šīs dalībvalstis atbilst vienam no četriem šajā lēmumā paredzētajiem kritērijiem.
KOMISIJAS LĒMUMS

(2009. gada 22. aprīlis),

ar ko atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 258/97 atļauj laist tirgū ledus strukturēšanas proteīnu III tipa HPLC 12 kā jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu

(izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 2929)

(Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)

(2009/344/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1997. gada 27. janvāra Regulu (EK) Nr. 258/97, kas attiecas uz jauniem pārtikas produktiem un jaunām pārtikas produktu sastāvdaļām (1), un jo īpaši tās 7. pantu,

tā kā:

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ledus strukturēšanas proteīnu III tipa HPLC 12, kā norādīts pielikumā, var laist Kopienas tirgū kā jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu saldējuma pagatavošanai.

Ledus strukturēšanas proteīna III tipa HPLC 12 saturs saldējumā nedrīkst pārsniegt 0,01 %.

2. pants

Ar šo lēmumu atļautās jaunās pārtikas produktu sastāvdaļas nosaukums uz to saturoša pārtikas produkta etiķetes ir “Ledus strukturēšanas proteīns”.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Unilever UK, Walton Court, Station Avenue, Walton-on-Thames, Surrey KT12 1NT, Apvienotā Karaliste.

(1) OV L 43, 14.2.1997., 1. lpp.

(2) OV L 268, 18.10.2003., 1. lpp.

(3) COM(2006) 626, galīgā redakcija.

PIELIKUMS

Ledus strukturēšanas proteīna III tipa HPLC 12 specifikācija

Ledus strukturēšanas proteīna (ISP) preparāts ir gaiši brūns šķidrums, kas ar dziļumfermentācijas metodi iegūts no pārtikas maizes rauga (Saccharomyces cerevisiae) ģenētiski modificēta celma, kurā rauga genomā ir ievietots ISP sintezējošs gēns. Proteīna ekspresija un sekrēcija notiek barotnē, kur to ar mikrofiltrāciju atdala no rauga šūnām un ar ultrafiltrāciju koncentrē. Tā rezultātā nepārveidotas vai izmainītas rauga šūnas netiek pārnestas uz ISP preparātu. ISP preparāts sastāv no neizmainīta ISP, glikozilēta ISP, rauga proteīniem un peptīdiem un no parasti pārtikā sastopamiem cukuriem, kā arī skābēm un sāļiem. Koncentrāts ir stabilizēts ar 10 mM citronskābi.
(9)

Pirmkārt, konkursa uzaicinājumā bija noteikts, ka visus darbiniekus, kas bija nodarbināti Nuova Mineraria Silius pirms uzņēmuma likvidācijas, tostarp darbiniekus, uz kuriem attiecās atlaisto darbinieku mobilitātes shēma, bija jānodarbina vismaz piecus gadus, saglabājot to dienesta pakāpes un algu līmeni. Komisija uzskata, ka piedāvājumu konkursi ar šādiem ārpus tirgus nosacījumiem neatbilst tirgus ekonomikas ieguldītāja kritērijam. Jo īpaši šādi nosacījumi var radīt priekšrocību vismaz attiecībā uz pārdoto uzņēmumu, jo šis uzņēmums tiek atbrīvots no konkurences spiediena un to finansē tādējādi, ka valsts atsakās no ienākumiem (8).
(2)

Ungārijas iestādes 2008. gada oktobrī pieņēma visaptverošu ekonomikas politikas programmu, kas izstrādāta, lai atjaunotu investoru uzticību un mazinātu spriedzi, kas pēdējo nedēļu laikā ir vērojama Ungārijas finanšu tirgos. Minētajā programmā ietilpst pasākumi, lai banku sistēmai nodrošinātu adekvātu likviditāti un finansējumu, darbības, kas garantētu banku adekvātu kapitalizāciju, kā arī plāni, lai nodrošinātu fiskālo ilgtspējību un samazinātu vajadzību pēc finansējuma. Konkrēti, Ungārijas valdība ir pārskatījusi savu budžeta deficīta mērķi 2008. gadam, to samazinot līdz 3,4 % no IKP salīdzinājumā ar sākotnēji paredzētajiem 4 % no IKP, bet 2009. gadam – no 3,2 % no IKP to samazinot līdz 2,6 % no IKP. Šī ekonomikas programma un jo īpaši tajā ietvertie mērķi attiecībā uz budžetu tiks iestrādāti valdības budžetā, kā arī konverģences programmā, kurā ir paredzēti arī citi politikas instrumenti un strukturālas reformas.
(10)

Taču ar salīdzinoši lielu savstarpējās sadarbības iespēju un cenu konverģenci nepietiek, lai attēlotu attiecīgo tirgu. Vietējā tirgus noteikumi, un jo īpaši ikviena tirgus dalībnieka obligātā klātbūtne un dominējošais stāvoklis (kas Čehijas Republikas gadījumā ir uzņēmums CEZ) var arī novest pie šaurāka tirgus definīcijas. Šajā kontekstā jāatzīmē, ka saskaņā ar Čehijas iestāžu 2008. gada 9. oktobrī iesniegto atbildi lielākā daļa no PXE pieaugošā apjoma ir no darījumiem, kuros iesaistīts CEZ. Turklāt Komisija savā Elektroenerģijas nozares apsekojumā (5) saistībā ar iespējamā ģeogrāfiskā tirgus definīcijām, kas pārsniedz valsts mērogu, arī analizēja, vai noteiktas Centrāleiropas valstis varētu būt daļa no konkrēto tirgu iespējamiem pāriem. Attiecībā uz Austrijas un Vācijas valstu pāri vadošā Austrijas uzņēmuma lielums apvienojumā ar iekšējā Austrijas tīkla pārslogojumu neļāva Komisijai secināt, ka minētais tirgus varētu būt plašāks nekā konkrētais iekšzemes tirgus. Tāpat Čehijas Republikas un Slovākijas gadījumā dominējošo uzņēmumu lielums un to spēja apmierināt pieprasījumu lika secināt, ka pat šo divu valstu pāri nav daļa no viena un tā paša konkrētā ģeogrāfiskā tirgus. Turklāt Komisija nesen pārbaudīja Austrijas un Polijas elektroenerģijas ražošanas tirgus un konstatēja, ka tie ģeogrāfiskā ziņā ir valsts mēroga tirgi (6). Visbeidzot, savā nesenajā 2008. gada 26. novembra Konkurences lēmumā C(2008) 7367 pret E.ON attiecībā uz Vācijas vairumtirdzniecības tirgu (7) Komisija uzskatīja šo tirgu par valsts mēroga tirgu, kaimiņvalstīm (ne no rietumiem, ne no austrumiem) neesot daļai no plašāka ģeogrāfiskā tirgus.
1.

I nodaļu groza šādi: a) pievieno šādus ierakstus: Nr. Veterinārais Nr. Uzņēmuma nosaukums Pilsētas/ielas vai ciema/reģiona nosaukums “77. BG 1812008 “Vesi” OOD s. Novo selo 78. BG 2512003 “Si Vi Es” OOD gr. Omurtag Promishlena zona 79. BG 2612034 ET “Eliksir-Petko Petev” s. Gorski izvor 80. BG 1812003 “Sirma Prista” AD gr. Ruse bul. “3-ti mart” 51 81. BG 2512001 “Mladost -2002” OOD gr. Targovishte bul. “29-ti yanuari” 7 82. 0312002 ET “Mario” gr. Suvorovo 83. 0712015 “Rosta” EOOD s. M.Varshets 84. 0812030 “FAMA”AD gr. Dobrich bul. “Dobrudzha” 2 85. 0912003 “Koveg-mlechni produkti” OOD gr. Kardzhali Promishlena zona 86. 1412015 ET “Boycho Videnov - Elbokada 2000” s. Stefanovo obsht. Radomir 87. 1712017 “Diva 02” OOD gr. Isperih ul. “An.Kanchev” 88. 1712019 ET “Ivaylo-Milena Stancheva” gr. Isperih Parvi stopanski dvor 89. 1712037 ET “Ali Isliamov” s. Yasenovets 90. 1712043 “Maxima milk” OOD s. Samuil 91. 1812005 “DAV - Viktor Simonov” EOOD gr. Vetovo ul. “Han Kubrat” 52 92. 2012010 “Saray” OOD s. Mokren 93. 2012032 “Kiveks” OOD s. Kovachite 94. 2012036 “Minchevi” OOD s. Korten 95. 2212009 “Serdika -94” OOD gr. Sofia kv. Zheleznitza 96. 2212023 “EL BI BULGARIKUM” EAD gr. Sofia ul. “Malashevska” 12 A 97. 2312028 ET “Sisi Lyubomir Semkov” s. Anton 98. 2312033 “Balkan spetsial” OOD s. Gorna Malina 99. 2312039 EOOD “Laktoni” s. Ravno pole, obl. Sofiyska 100. 2412040 “Inikom” OOD gr. Galabovo ul. “G.S.Rakovski” 11 101. 2512011 ET “Sevi 2000- Sevie Ibryamova” s. Krepcha obsht. Opaka 102. 2612015 ET “Detelina 39” s. Brod 103. 2812002 “Arachievi” OOD s. Kirilovo, obl. Yambolska” b) svītro šādu ierakstu: Nr. Veterinārais Nr. Uzņēmuma nosaukums Pilsētas/ielas vai ciema/reģiona nosaukums “25. BG 0212028 “Vester” OOD s. Sigmen”
1)

Iekļauj šādu 8.a pantu: “8.a pants Svaigas cūkgaļas, gaļas izstrādājumu un gaļas produktu, kas sastāv no šīs gaļas vai to satur, nosūtīšana uz citām dalībvalstīm no apgabaliem, kuri atrodas ārpus pielikuma III daļā uzskaitītajiem apgabaliem 1. Attiecīgās dalībvalstis, kuru apgabali ir iekļauti pielikuma III daļā, var atļaut nosūtīt uz citām dalībvalstīm svaigu cūkgaļu, kas iegūta no cūkām saimniecībās, kuras atrodas ārpus pielikuma III daļā uzskaitītajiem apgabaliem, kā arī gaļas izstrādājumus un gaļas produktus, kas sastāv no šīs gaļas vai to satur, ja gaļa, gaļas izstrādājumi un gaļas produkti ir ražoti, uzglabāti vai pārstrādāti uzņēmumos: a) kurus šim nolūkam apstiprinājusi kompetentā iestāde un par kuriem ziņots Komisijai; b) kuros ražošana, uzglabāšana un pārstrāde notiek atsevišķi no citiem produktiem, kas sastāv no gaļas vai to satur, no saimniecībām, kuras atrodas pielikuma III daļā uzskaitītajos apgabalos. 2. Šā panta 1. punktā minētajai svaigajai cūkgaļai jābūt marķētai, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 854/2004 I pielikuma I sadaļas III nodaļā. Šā panta 1. punktā minētajiem gaļas izstrādājumiem un gaļas produktiem jābūt marķētiem, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 853/2004 II pielikuma I sadaļā.”
9.

Ar šādu pantu aizstāj 19. pantu: “Article 19 Settlement and return of queued payment orders 1. Payment orders that are not settled immediately in the entry disposition shall be placed in the queues in accordance with the priority to which they were designated by the relevant participant, as referred to in Article 13. 2. To optimise the settlement of queued payment orders, the ECB may use the optimisation procedures described in Appendix I. 3. Except for highly urgent payment orders, the payer may change the queue position of payment orders in a queue (i.e. reorder them) via the ICM. Payment orders may be moved either to the front or to the end of the respective queue with immediate effect at any time during daytime processing, as referred to in Appendix V. 4. At the request of a payer, the ECB may decide to change the queue position of a highly urgent payment order (except for highly urgent payment orders in the context of settlement procedures 5 and 6) provided that this change would not affect the smooth settlement by ancillary systems in TARGET2 or would not otherwise give rise to systemic risk. 5. Liquidity transfer orders initiated in the ICM shall be immediately returned as non-settled if there is insufficient liquidity. Other payment orders shall be returned as non-settled if they cannot be settled by the cut-off times for the relevant message type, as specified in Appendix V.”
—

cements, kas izmantots kādā no produktiem, ir izgatavots, izmantojot ne vairāk kā 3 800 MJ/t no procesam nepieciešamā enerģijas daudzuma (PER), kas aprēķināts saskaņā ar norādījumiem tehniskā papildinājuma A4. iedaļā,
1)

pienācīgi izrakstītu un par visu summu samaksātu apmācību izdevumu faktūrrēķinu, kas ietver: a) deputāta vārdu; b) pilnvarotās struktūras nosaukumu/vārdu, adresi un juridisko statusu; c) kursu cenu, atsevišķi norādot apmācības izmaksas un citas izmaksas; d) PVN maksātāja reģistrācijas numuru vai, ja struktūra ir atbrīvota no reģistrācijas vai no PVN maksas, arī atbrīvojuma pamatojumu; e) ja attiecīgie tiesību akti to paredz, pilnvarotās struktūras komercdarbības reģistrācijas numuru vai ekvivalentu;
(2)

Bulgārija ir sniegusi garantijas, ka trīs piena pārstrādes uzņēmumi ir pabeiguši pārkārtošanās procesu un tagad pilnībā atbilst Kopienas tiesību aktiem. Vienam no minētajiem uzņēmumiem ir atļauts pieņemt un bez nodalīšanas pārstrādāt prasībām atbilstošu un prasībām neatbilstošu svaigpienu. Tāpēc šis uzņēmums jāiekļauj VI pielikuma papildinājuma I nodaļas sarakstā. Viens piena pārstrādes uzņēmums, kurš pašlaik ir minēts I nodaļas sarakstā, pārstrādās tikai prasībām atbilstošu svaigpienu, tādēļ to uzskatīs par apstiprinātu ES piena pārstrādes uzņēmumu. Tāpēc minētais uzņēmums jāsvītro no VI pielikuma papildinājuma I nodaļas saraksta.
(7)

2007. gadā valsts budžeta deficīts Grieķijā sasniedza 3,5 % no IKP, tādējādi pārsniedzot atsauces vērtību 3 % no IKP. Saskaņā ar Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozi valsts budžeta deficīts, atskaitot vienreizējos pasākumus, tiek lēsts 3,6 % apmērā no IKP 2008. gadā (vai 3,4 % no IKP, ieskaitot vienreizējos pasākumus). Minētā aplēse pamatojas uz reālo IKP pieauguma rādītāju 2008. gadā: 2,9 %, un tajā ņemta vērā jaunākā informācija saistībā ar Likuma par 2008. gada budžetu izpildi. Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozē attiecībā uz 2009. gadu lēsts, ka valsts budžeta deficīts, atskaitot vienreizējos pasākumus, būs 4,4 % no IKP (3,7 % ieskaitot ieņēmumus no vienreizējiem pasākumiem); prognoze tika pamatota ar reālā IKP pieauguma prognozi 0,2 % apmērā un piesardzīgu Likuma par 2009. gada budžetu izvērtējumu, ko parlaments apstiprināja 21. decembrī. Pieņemot, ka politika nemainīsies un vienreizējie pasākumi tiks pārtraukti, prognozēts, ka 2010. gada budžeta deficīts būs 4,2 % no IKP. Tādējādi Līgumā minētais deficīta kritērijs nav izpildīts.
(6)

No otras puses, Kopienas nozīmes teritoriju saraksta otrais atjauninājums alpīnajam bioģeogrāfiskajam reģionam ir vajadzīgs, lai atspoguļotu to informāciju par pārmaiņām teritorijā, kuru dalībvalstis iesniegušas pēc Kopienas sākotnējā saraksta un pirmā atjauninātā saraksta pieņemšanas. No šāda viedokļa Kopienas nozīmes teritoriju otrais atjauninātais saraksts alpīnajam bioģeogrāfiskajam reģionam ir Kopienas nozīmes teritoriju saraksta alpīnajam bioģeogrāfiskajam reģionam konsolidēta versija. Tomēr jāuzsver, ka pienākumi, kas izriet no Direktīvas 92/43/EEK 4. panta 4. punkta un 6. panta 1. punkta, piemērojami iespējami drīz, bet ne vēlāk kā sešu gadu laikā no dienas, kad pieņemts Kopienas nozīmes teritoriju sākotnējais saraksts vai pirmais atjauninātais saraksts alpīnajam bioģeogrāfiskajam reģionam atkarībā no tā, kurā sarakstā Kopienas nozīmes teritorija kā tāda tika iekļauta pirmo reizi.
ii)

kokšķiedru plātnes: formaldehīda emisija no kokskaidu plātnes izejmateriāla stāvoklī, t. i., pirms apstrādes vai pārklāšanas, nepārsniedz 50 % no robežvērtības, lai to varētu klasificēt kā E1 ražojumu saskaņā ar standartu EN 622-1. Tomēr tiek pieņemtas E1 kategorijas kokšķiedru plātnes, ja tās neveido vairāk kā 50 % no visas koksnes un koksnes materiāliem, kas izmantoti ražojumā. Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs un/vai viņa piegādātājs iesniedz pierādījumus, ka koksnes materiālu radītā emisija ir mazāka par 4 mg/100 g saskaņā ar standartu EN 120 (perforācijas metode) vai mazāka par 0,062 mg/m3 saskaņā ar standartu EN 717-1 (kameras metode). Papildus tam iesniedz deklarāciju, ka ir izveidota fabrikas ražošanas kontroles sistēma saskaņā ar standartu EN 312 vai EN 622-1.”
(4)

Ja 2005. gada beigās Kipras dambju tīklā bija ap 150 miljoniem m3 ūdens jeb 54,7 % no kopējā tīkla tilpuma, tad tagad tajā ir tikai 11 miljoni m3 jeb 4 % no kopējā tilpuma, tādēļ iestādēm 2007. gada sākumā nācās stingri ierobežot ūdens apgādi apūdeņošanas mērķiem un 2008. gadā aizliegt to vispār.
(145)

Ja BB tiktu likvidēta, tās aktīvi tiktu izvērtēti un ieņēmumi izmantoti, lai atlīdzinātu kreditoriem. Ja aktīvu likvidācijas ieņēmumu nebūtu pietiekami, lai atlīdzinātu kreditoriem, tiktu tērēts BB pašu kapitāls, kas ir ap EUR 90 miljoni. Atlikušais iztrūkums tiktu sadalīts vienādi pa nenokārtotajām saistībām, un rezultātā rastos saistību neizpilde pret kreditoriem. Ausfallhaftung, kā tiešs BB kreditoru prasījums pret Burgenlandi, radītu pienākumu Burgenlandei iesaistīties un pilnīgi atlīdzināt kreditoriem par to saistību neizpildi, uz kurām attiecas Ausfallhaftung. To saistību daļa, uz kurām attiecas Ausfallhaftung, samazināsies no 100 % darījuma noslēgšanas brīdī (2006. gada maijā) līdz turpat 0 % 2017. gadā.
(2)

Lēmuma 90/424/EEK 3. panta 5. punkts un 4. panta 2. punkts paredz noteikumus par to, cik procentus no dalībvalsts izdevumiem atļauts segt no Kopienas finansiālā atbalsta.
(11)

Turklāt par papildu rādītāju būtu jāuzskata arī līdzsvarošanas tirgu darbība, pat ja tie veido tikai nelielu daļu no kopējā dalībvalstī saražotās un/vai patērētās elektroenerģijas daudzuma. Faktiski “jebkuram tirgus dalībniekam, kurš nespēj savu produkcijas piedāvājumu pielāgot savu patērētāju iezīmēm, var nākties saskarties ar starpību, kas veidojas starp cenu, par kādu pārvades sistēmas operators (PSO) pārdos līdzsvarojošo elektroenerģiju, un cenu, par kādu tas atpirks pārprodukciju. Šīs cenas pārvades sistēmas operatoram var vai nu tieši noteikt regulators, vai arī cenu noteikšanā tiek izmantots uz tirgu balstīts mehānisms, kurā cenu nosaka citu ražotāju piedāvājumi, kuri vēlas savu ražošanu regulēt uz augšu vai uz leju. Mazajiem tirgus dalībniekiem rodas būtiska problēma, ja pastāv draudi, ka izveidosies liela starpība starp iepirkuma cenu no PSO un pārdošanas cenu. Tas novērojams vairākās dalībvalstīs un varētu kaitēt konkurences attīstībai. Liela cenu starpība var norādīt uz to, ka līdzsvarošanas tirgū ir nepietiekama konkurence un ka tajā dominē tikai viens vai divi galvenie ražotāji.” (12) Austrijas līdzsvarošanas tirgus un tā galvenās iezīmes – jo īpaši uz tirgu pamatota cenu veidošana un samērā neliela cenu starpība (13) starp iepirkuma cenu no PSO un pārdošanas cenu – ir uzskatāmas par papildu norādi, ka uz elektroenerģijas ražošanu attiecas tieša konkurence.
(3)

Komisijas Regulas (EK) Nr. 1663/95 (4) 7. panta 1. punkta otrajā daļā ir noteikts, ka summas, kas atgūstamas no katras dalībvalsts vai tai izmaksājamas saskaņā ar šā panta pirmajā daļā minēto grāmatojumu noskaidrošanas lēmumu, nosaka, atrēķinot attiecīgajā finanšu gadā, t. i., 2006. gadā, veiktos avansa maksājumus no attiecīgajā finanšu gadā atzītajiem izdevumiem saskaņā ar šā panta pirmo daļu. Šīs summas jāatvelk no avansa maksājumiem vai jāpieskaita tiem, grāmatojot pret izdevumiem otrajā mēnesī pēc tā mēneša, kurā ir pieņemts grāmatojumu noskaidrošanas lēmums.
(23)

Pēc procedūras pagarināšanas savus apsvērumus izteica Beļģija, Forum 187, kā arī trīs koordinācijas centri, kuriem atļaujas derīguma termiņš beidzās 2003. gada 31. decembrī vai 2004. gada 31. decembrī un kuriem to pagarināja līdz 2005. gada 31. decembrim. No šiem apsvērumiem izriet, ka Beļģija un koordinācijas centri prasa noteikt pārejas posmu līdz 2010. gada 31. decembrim šādu iemeslu dēļ. — Apskatāmo Tiesas spriedumu jāinterpretē tā, ka Tiesas minētais vispārējais vienlīdzības princips ietver to, ka tādu pārejas posmu, kāds piešķirts vienam koordinācijas centram, resp., līdz 2010. gada 31. decembrim, ir jāpiešķir visiem koordinācijas centriem. Ja tas nenotiks, Komisijas rīcības dēļ radīsies nevienlīdzība un jauni konkurences ierobežojumi starp koordinācijas centriem, jo daži turpinās saņemt atbalstu saskaņā ar shēmu, kurpretim citiem šādu tiesību vairs nebūs jau pirms 2010. gada. — Vienāda attieksme pret visiem ietver arī to, ka Beļģijas koordinācijas centriem jāsaņem tiesības izmantot tādu pašu pārejas posmu, kādu Komisija piešķīrusi ar saviem lēmumiem attiecībā uz citām nodokļu shēmām. Tiek minētas jo īpaši šādas shēmas: tā sauktās “1929. gada” kontrolakciju sabiedrības Luksemburgā (18), “exempt companies” (beznodokļu uzņēmumi) Gibraltārā (19) un brīvā tirdzniecības zona Madeirā (20). — Komisija nevar Lēmuma 2003/757/EK datumu ņemt par sākumpunktu “jaunam” pārejas posmam, kas tai būtu jānosaka. Saskaņā ar ieinteresēto pušu viedokli jaunam pārejas posmam ir jāsākas vai nu 2003. gada 30. oktobrī – Lēmuma 2003/757/EK publicēšanas dienā Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī –, vai agrākais 2006. gada 22. jūnijā – Tiesas sprieduma nolasīšanas dienā. Beļģija uzskata, ka pārejas pasākumus parasti nosaka turpmākam laikam, nevis pagājušam laikam. Par izejas punktu jaunam pārejas posmam tātad jāņem jaunā galīgā lēmuma (tas ir, šā lēmuma) paziņošanas datumu. Sākot no šīs dienas, visiem koordinācijas centriem jāpiešķir pietiekami ilgs (piemērots) pārejas posms (vismaz divi gadi), lai tie spētu pielāgoties jaunajai shēmai. — Pēc Lēmuma 2003/757/EK daļējas apturēšanas un daļējas atcelšanas un pēc Lēmuma 2003/531/EK atcelšanas uzņēmumi atkal likumiski sagaidīja, ka shēmu pagarinās līdz 2010. gadam. Beļģija atsaucas arī uz izmaksām, kas saistītas ar koordinācijas centru darbinieku atlaišanu no darba un kas pamatotu pārejas posma sākuma pārnesi uz šā lēmuma pieņemšanas datumu. — Apsvērumi, ko lēmumā par procedūras paplašināšanu Komisija izklāstīja, lai aizstāvētu savu priekšlikumu par pārejas posma noteikšanu līdz 2005. gada beigām vai pat līdz 2006. gada beigām, nav būtiski. Jo īpaši tāpēc, ka pagarinājums, ko Beļģija pagaidu kārtā un apdomīgi gaidot Tiesas spriedumu, piešķīra koordinācijas centriem, kuriem atļaujas derīguma termiņš beidzās laikā no 2003. gada 17. februāra līdz 2005. gada 31. decembrim, tika noteikts tikai līdz 2005. gada 31. decembrim. — Pēc tam kad Tiesa 2006. gada 22. jūnijā bija nolasījusi savu spriedumu, Komisija kavējās ar jaunu pārejas pasākumu pieņemšanu. Arī tas ir pietiekams pamats, lai visiem koordinācijas centriem piešķirtu jaunu pārejas posmu no dienas, kad paziņo šo lēmumu, ar kuru nosaka šos pārejas pasākumus.
(7)

Laikposmā no 1993. gada 13. augusta līdz, 2004. gada 15. decembrim saskaņā ar shēmu tika veikti maksājumi uzņēmumam Shetland Fish Products Limited, kurš ražo zivju miltus un zivju eļļu, kas nav paredzēti lietošanai pārtikā. Uzņēmums saņēma šādas dotācijas: a) 1997. gada 13. augustā tika piešķirtas GBP 24 800, lai atbalstītu Alfa Laval separatora iegādi; šis separators paredzēts zivju eļļas atdalīšanai no vārītā, izspiestā šķidruma; b) 1998. gada 3. septembrī tika piešķirtas GBP 1 592, lai atbalstītu daļēju rūpnīcas ēkas apšuvuma atjaunošanu; šo darbu veica kā daļu no rūpnīcas uzlabošanas, lai izpildītu prasības attiecībā uz gaisa piesārņojumu; c) 1999. gada 7. janvārī tika piešķirtas GBP 3 600, lai atbalstītu rūpnīcas zivju tvertnēm paredzētas jaunas padeves skrūves iegādi; d) 1999. gada 25. februārī tika piešķirtas GBP 9 479, lai atbalstītu jaunas atūdeņošanas sistēmas uzstādīšanu, kuras nolūks ir samazināt lieka ūdens nonākšanu zivju uzglabāšanas tvertnēs; e) 1999. gada 10. decembrī tika piešķirtas GBP 19 480, lai atbalstītu dekanteru nomaiņu rūpnīcā, tādējādi uzlabojot ražošanu un paaugstinot efektivitāti; f) 2001. gada 19. janvārī tika piešķirtas GBP 14 949,86, lai atbalstītu ātrtvaicēšanas sistēmas uzstādīšanu, tādējādi uzlabojot energoefektivitāti rūpnīcā un ražošanā; j) 2004. gada 15. decembrī tika piešķirtas GBP 19 700, lai atbalstītu zivju izkraušanas celtņa iegādi, kas ļautu rūpnīcai izkraut lielus kuģus, uzlabot uzticamību un palielināt rezervju pieejamību.
(1)

Euratex (European Apparel and Textile Organisation) 1999. gada 11. oktobrī saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 3286/94 (turpmāk – Regula) 4. pantu iesniedza sūdzību to savu dalībnieku vārdā, kas eksportē uz Argentīnu vai vēlas to darīt.
(2)

Ar Komisijas 2004. gada 6. janvāra Lēmumu 2004/211/EK, kurā izstrādāts to trešo valstu un ar tām saistīto teritoriju daļu saraksts, no kurām dalībvalstis atļauj ievest dzīvus zirgu dzimtas dzīvniekus un to spermu, olšūnas un embrijus (3), izveidots saraksts, kurā iekļautas trešās valstis un ar tām saistīto teritoriju daļas, uz kurām attiecas reģionalizācija un no kurām dalībvalstis atļauj ievest zirgu dzimtas dzīvniekus un to spermu, olšūnas un embrijus, un norāda citus nosacījumus, kas piemērojami šādam importam. Šis saraksts sniegts minētā lēmuma I pielikumā.