LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 136/50

EIROPAS VĒRTSPAPĪRU UN TIRGU IESTĀDES LĒMUMS (ES) 2018/796

(2018. gada 22. maijs)

par cenu starpību līgumu pagaidu ierobežošanu Savienībā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 600/2014 40. pantu

EIROPAS VĒRTSPAPĪRU UN TIRGU IESTĀDES UZRAUDZĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regulu (ES) Nr. 1095/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/77/EK (1), un jo īpaši tās 9. panta 5. punktu, 43. panta 2. punktu un 44. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija Regulu (ES) Nr. 600/2014 par finanšu instrumentu tirgiem, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (2), un jo īpaši tās 40. pantu,

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 18. maija Deleģēto regulu (ES) 2017/567, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 600/2014 papildina attiecībā uz definīcijām, pārredzamību, portfeļa sablīvēšanu un produktu intervences un pozīciju uzraudzības pasākumiem (3), un jo īpaši tās 19. pantu,

tā kā:

1. IEVADS

(1) Saskaņā ar Eiropas vērtspapīru un tirgu iestādes (ESMA) un vairāku valstu kompetento iestāžu (VKI) novērojumiem pēdējos gados ir strauji palielinājusies cenu starpības līgumu (CFD) tirdzniecība, izplatīšana vai pārdošana privātajiem klientiem visā Eiropas Savienībā. CFD ir būtībā riskanti un sarežģīti produkti, un tos bieži tirgo spekulatīvi. ESMA un VKI arī ir novērojušas, ka bināro opciju piedāvājumu privātajiem klientiem arvien biežāk raksturo agresīvi tirdzniecības paņēmieni, kā arī pārredzamas informācijas trūkums, kā rezultātā privātie klienti nevar izprast šo produktu pamatā esošos riskus. ESMA un VKI ir paudušas plaši izplatītas bažas par arvien lielāku skaitu privāto klientu, kuri iesaistās šo produktu tirdzniecībā un zaudē naudu. Šīs bažas pamato arī daudzās sūdzības, kas saņemtas no tiem privātajiem klientiem visā ES, kas cietuši būtisku kaitējumu, tirgojot CFD.

(2) Ņemot vērā šīs būtiskās ar ieguldītāju aizsardzību saistītās bažas, ESMA ir veikusi vairākas preventīvas nesaistošas darbības. No 2015. gada jūnija ESMA ir koordinējusi darbu, ko veic kopīgā grupa, kas izveidota, lai risinātu jautājumus saistībā ar vairākiem Kiprā reģistrētiem produktu sniedzējiem, kas uz pārrobežu darbības pamata visā Savienībā privātajiem klientiem piedāvā CFD, binārās opcijas un citus spekulatīvus produktus (4). Turklāt kopš 2015. gada jūlija ESMA ir koordinējusi darba grupu, kuras sastāvu veido ESMA un VKI un kuras darbs ir vērsts uz to, lai uzraudzītu CFD un bināro opciju piedāvājumu privāto klientu tirgum, kā arī lai šajā jomā veicinātu vienotas uzraudzības pieeju visā Savienībā. ESMA arī ir veicinājusi uzraudzības konverģenci Savienībā attiecībā uz CFD piedāvājumu privātajiem klientiem, izstrādājot atzinumu (5) un vairākus jautājumus un atbildes (J&A) (6) saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 29. pantu. Visbeidzot, ESMA ir publicējusi brīdinājumus, (7) kuros tā ir uzsvērusi savas bažas attiecībā uz riskiem, ko privātajiem klientiem inter alia izraisa CFD un bināro opciju nekontrolēts piedāvājums. Lai gan šiem pasākumiem bija zināma pozitīva ietekme (8), ESMA uzskata, ka joprojām pastāv būtiskas bažas attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību.

(3) ESMA2018. gada 18. janvārī nāca klajā ar aicinājumu sniegt atsauksmes par saviem iespējamajiem produktu intervences pasākumiem attiecība uz CFD un bināro opciju tirdzniecību, izplatīšanu vai pārdošanu privātajiem klientiem (9) (“aicinājums sniegt atsauksmes”). Aicinājums sniegt atsauksmes tika slēgts 2018. gada 5. februārī. ESMA saņēma gandrīz 18 500 (10) atbildes. 82 atbildes tika saņemtas no produktu sniedzējiem, tirdzniecības organizācijām, biržām un brokeriem, kas iesaistīti CFD un/vai bināro opciju darījumos, 10 atbildes bija no patērētāju pārstāvjiem, un pārējās atbildes – no privātpersonām. Lielākā daļa no privātpersonu atbildēm tika rosinātas un nosūtītas ar CFD un/vai bināro opciju sniedzēju starpniecību. Aicinājums sniegt atsauksmes atklāja pirmās kategorijas respondentu un jo īpaši produktu sniedzēju vispārējas bažas par ieņēmumu samazinājumu, ko varētu izraisīt ierosinātie pasākumi, kā arī izmaksām, kas saistītas ar to īstenošanu. Turklāt bažas bija paustas arī daudzās privātpersonu atbildēs, un tās bija galvenokārt par to, ka ierosinātie sviras finansējuma ierobežojumi ir pārāk mazi.

(4) ESMA ir pienācīgi ņēmusi vērā šīs bažas. Tomēr pēc to salīdzināšanas ar konstatētajām būtiskajām bažām attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību, ko papildus apstiprināja no patērētāju pārstāvjiem un privātpersonām saņemtās atbildes, kurās tika pausts atbalsts ierosinātajiem pasākumiem un aicināts veikt stingrākus pasākumus, ESMA uzskata, ka ir nepieciešams noteikt pagaidu ierobežojumu attiecībā uz CFD pārdošanu, izplatīšanu vai tirdzniecību privātajiem klientiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 600/2014 40. pantu.

(5) Pasākums, ko piemēro saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 600/2014 40. pantu, ar pienācīgu regularitāti un vismaz reizi trīs mēnešos ir jāpārskata. Pārskatot šo pasākumu, ESMA vērsīsies pret visiem izvairīšanās prakses veidiem, kas varētu tikt konstatēti. Ja pasākums pēc trim mēnešiem netiks atjaunots, tas vairs nebūs spēkā.

(6) Lai novērstu neskaidrības, šajā lēmumā izmantotajiem terminiem, tajā skaitā atvasināto finanšu instrumentu definīcijai, ir tāda pati nozīme kā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2014/65/ES (11) un Regulā (ES) Nr. 600/2014.

(7) ESMA pagaidu ierobežojums atbilst nosacījumiem, kas paredzēti Regulas (ES) Nr. 600/2014 40. pantā, turpmāk minēto iemeslu dēļ.

2. CFD PRIVĀTO KLIENTU TIRGUS APRAKSTS UN BŪTISKU BAŽU ESAMĪBA ATTIECĪBĀ UZ IEGULDĪTĀJU AIZSARDZĪBU (REGULAS (ES) Nr. 600/2014 40. PANTA 2. PUNKTA a) APAKŠPUNKTS)

(8) Šis lēmums attiecas uz CFD (finanšu līgumi par starpību), kas ir ar naudas norēķiniem kārtoti atvasināti līgumi, kuru mērķis ir nodrošināt to turētājam riska darījumu, kurš var būt ilgtermiņa vai īstermiņa darījums un kuru nosaka pamatā esošā aktīva cenas, līmeņa vai vērtības svārstības. Šie CFD inter alia ietver pārnesamu valūtas tirdzniecības līgumu produktus un finanšu izsoļu starpību līgumus. Šis lēmums neattiecas uz iespēju līgumiem, regulētā tirgū tirgotiem nākotnes līgumiem, mijmaiņas darījumu līgumiem un regulētā tirgū netirgotiem procentu likmes nākotnes līgumiem.

(9) Atbildot aicinājumam sniegt atsauksmes, daži respondenti lūdza sniegt papildu skaidrojumu par šā pasākuma darbības jomu. Daži no respondentiem ierosināja, lai aicinājumā sniegt atsauksmes ESMA skaidri izslēgtu no CFD definīcijas vērtspapīrizētus atvasinātos finanšu instrumentus, savukārt citi respondenti norādīja uz līdzībām starp CFD un citiem ieguldījumu produktiem un lūdza, lai tiem piemēro tādus pašus pasākumus.

(10) ESMA apstiprina, ka šā lēmuma darbības jomā ietilpst tikai CFD. Šā lēmuma darbības joma neietver regulētā tirgū tirgotās garantijas un “turbo” sertifikātus. ESMA atzīst, ka pastāv līdzības starp CFD un regulētā tirgū tirgotām garantijām un “turbo” sertifikātiem, bet šie produkti dažādos aspektos arī atšķiras. ESMA cieši uzraudzīs, vai līdzīgas kaitējošas sekas attiecībā uz privātajiem klientiem attīstīsies visas Eiropas līmenī, un rīkosies, kā būs nepieciešams. Vērtspapīrzētie atvasinātie finanšu instrumenti, kuri ir CFD, nav skaidri izslēgti no CFD definīcijas. Lai gan šajā posmā ESMA nav informēta par vērtspapirizētiem CFD, vērtspapīra “apvalks” un tirgojamība tirdzniecības vietā nemaina CFD galvenos raksturlielumus. Gadījumā, ja darījumi ar šādiem produktiem tiku uzsākti, šie produkti ietilptu šā lēmuma darbības jomā.

(11) CFD, kas piedāvā sviras izmantošanu uz pamatā esošo aktīvu kategoriju cenas, līmeņa vai vērtības izmaiņām, dažās jurisdikcijās jau vairākus gadus ir pastāvējuši kā spekulatīvs īstermiņa ieguldījumu produkts, ko sniedz specializētiem klientiem. Tomēr pēdējos gados liels skaits VKI ir paudušas bažas par CFD izplatīšanas paplašināšanos uz privāto klientu tirgu, neskatoties uz to, ka šie produkti ir sarežģīti un nepiemēroti lielākajai daļai privāto klientu. Pamatojoties uz vairāku VKI sniegto informāciju, ESMA ir arī novērojusi, ka paaugstinās šādos privātajiem klientiem piedāvātajos produktos esošās sviras finansējuma līmeņi un klientu zaudējumu līmeņi, kas rodas, veicot ieguldījumus šajos produktos (12). Šīs bažas pastiprina tas, ka personas, kas veic CFD tirdzniecību, izplatīšanu vai pārdošanu, bieži izmanto agresīvas tirdzniecības metodes un nepiemērotu praksi, piemēram, maksājumu piedāvājumus, finansiālus vai nefinansiālus labumus vai, sniedzot neatbilstīgu informāciju par riskiem.

(12) Šīs bažas ir apstiprinājušās vairākās jurisdikcijās, kurās, kā liecina vairākas VKI, tipiska iezīme ir bijusi, ka lielākā daļa privāto klientu ir zaudējuši naudu (13). Cenšoties pievērsties šo bažu novēršanai, dažas VKI veica pasākumus šajā jomā (14). Tomēr, ņemot vērā inter alia šo darbību pārrobežu raksturu, ESMA pagaidu ierobežojums ir piemērotākais un efektīvākais rīks, lai novērstu būtiskas bažas attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību un lai visā Savienībā ieguldītāju aizsardzībai nodrošinātu vienotu minimālo līmeni saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 600/2014 40. panta nosacījumiem.

(13) Regulas (ES) Nr. 600/2014 40. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētais nosacījums paredz, ka cita starpā jābūt būtiskām bažām attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību. Nosakot, vai pastāv būtiskas bažas attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību, ESMA ir izvērtējusi Deleģētās regulas (ES) 2017/567 19. panta 2. punktā uzskaitīto kritēriju un faktoru atbilstību. Pēc tam, kad ESMA bija ņēmusi vērā attiecīgos kritērijus un faktorus, tā secināja, ka turpmāk aprakstīto iemeslu dēļ pastāv būtiskas bažas attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību.

2.1. CFD sarežģītības un pārredzamības pakāpe

(14) CFD ir sarežģīti produkti (15), kas parasti netiek tirgoti tirdzniecības vietā. Cenu noteikšana, tirdzniecības nosacījumi un norēķini šādiem produktiem nav standartizēti, pasliktinot privāto klientu spēju saprast produkta nosacījumus. Turklāt, CFD sniedzēji bieži izvirza prasību, lai klienti atzīst, ka CFD vērtības noteikšanai izmantotās salīdzināmās cenas var atšķirties no cenas, kas ir pieejama attiecīgajā tirgū, kur tiek tirgoti esošie aktīvi, radot privātajiem klientiem grūtības apskatīt un pārbaudīt datu precizitāti par cenām, kas saņemtas no produktu sniedzēja.

(15) CFD tirdzniecībai piemērojamās izmaksas un maksas ir sarežģītas un nepietiekami pārredzamas privātajiem klientiem. Jo īpaši privātajiem klientiem parasti ir grūti izprast un novērtēt CFD prognozētos darbības rezultātus, arī ņemot vērā sarežģītību, kas izriet no darījuma maksu ietekmes uz šādiem rezultātiem. CFD darījumu maksas parasti piemēro tirdzniecības pilnai nosacītajai vērtībai, un ieguldītājiem attiecībā pret viņu ieguldītajiem līdzekļiem augstāka sviras finansējuma līmeņa izmantošana izraisa augstākas darījumu maksas. Parasti darījuma maksas tiek ieturētas no sākotnējās drošības rezerves, ko iemaksājis klients, un augsts sviras finansējuma līmenis var izraisīt situāciju, kurā klients savā tirdzniecības kontā CFD atvēršanas brīdī konstatē augstu darījuma maksu piemērošanas rezultātā radītus būtiskus zaudējumus. Tā kā darījuma maksas pie augsta sviras finansējuma līmeņa būtiskāk samazinās klienta sākotnējo drošības rezervi, klientiem, lai gūtu peļņu, būs nepieciešams nopelnīt vairāk naudas pašas tirdzniecības rezultātā. Tas samazina klienta iespējas gūt neto peļņu pēc darījuma maksu atskaitīšanas, pakļaujot klientus lielāku zaudējumu riskam.

(16) Papildus darījuma maksām var tikt piemērotas cenu starpības un dažādas citas finansēšanas izmaksas un maksas (16). Tās ietver komisijas maksas (vispārēja komisijas maksa vai komisijas maksa par katru tirdzniecības darījumu vai par CFD konta atvēršanu un slēgšanu) un/vai konta pārvaldības maksas. Lai CFD saglabātu atvērtu, parasti arī nosaka finansēšanas maksas, piemēram, dienas vai nakts maksas, kurām var tikt pievienots arī uzcenojums. Šo dažādo izmaksu un maksu daudzums un sarežģītība un to ietekme uz klientu tirdzniecības darījumu rezultātiem traucē attiecībā uz CFD nodrošināt pietiekamu pārredzamību, lai privātajam klientam ļautu pieņemt pārdomātu ieguldījumu lēmumu.

(17) Vēl vienu sarežģītību izraisa zaudējumu apturēšanas rīkojumu izmantošana. Šī produkta iezīme var sniegt privātajiem klientiem maldinošu iespaidu, ka zaudējumu apturēšanas rīkojums garantē izpildi par cenu, kādu viņi ir noteikuši (zaudējumu apturēšanas līmenis). Tomēr zaudējumu apturēšanas rīkojumi garantē nevis aizsardzības līmeni, bet “tirgus rīkojuma” iedarbināšanu gadījumā, kad CFD cena sasniedz klienta noteikto cenu. Tādējādi klienta saņemtā cena (izpildes cena) var atšķirties no cenas, kura bija noteikta zaudējumu apturēšanai (17). Lai gan zaudējumu apturēšana nav unikāla iezīme saistībā ar CFD, sviras finansējuma efekts palielina ieguldītāja drošības rezerves jutību pret esošo aktīvu cenu svārstībām, palielinot pēkšņu zaudējumu risku, un tas nozīmē, ka tādi tradicionālie tirdzniecības kontroles mehānismi kā, piemēram, zaudējumu apturēšana, nav pietiekami, lai spētu novērst bažas attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību.

(18) Citu būtisku sarežģītību saistībā ar CFD var izraisīt attiecīgais pamatā esošo aktīvu tirgus. Piemēram, ārvalstu valūtas tirdzniecībā klienti veic spekulācijas, izmantojot vienas valūtas pirkšanu un pārdošanu pret citu valūtu. Ja neviena no šīm valūtām nav tā valūta, kuru klients lietojis CFD pozīcijas atvēršanai, jebkura peļņa, ko klients saņems, būs atkarīga no klienta veiktajiem pasākumiem nolūkā novērtēt šo trīs valūtu svārstības. Tas liecina, ka, lai veiksmīgi risinātu sarežģītos aspektus, kas raksturīgi šādai valūtas tirdzniecībai, ir vajadzīgas augsta līmeņa zināšanas par visām darījumā ietvertajām valūtām. Privātajiem klientiem šādu zināšanu parasti nav.

(19) CFD, kuros pamatā esošie aktīvi ir kriptovalūtas, rada atsevišķas un būtiskas bažas. Kriptovalūtas ir salīdzinoši nenobriedusi aktīvu kategorija, kas izraisa būtiskus riskus ieguldītājiem. ESMA un citi regulatori ir vairākkārt brīdinājuši (18) par riskiem, kas saistīti ar ieguldījumiem kriptovalūtās. Attiecībā uz CFD, kuri ietver kriptovalūtas, daudzas no šīm bažām joprojām ir aktuālas. Tas ir tāpēc, ka privātie klienti parasti neizprot riskus, ko ietver spekulācijas ārkārtīgi svārstīgu un salīdzinoši nenobriedušu aktīvu kategorijā, ko saasina tirdzniecība ar drošības rezervi, jo šādā tirdzniecībā klientiem jāspēj reaģēt ļoti īsā laika posmā. Ņemot vērā kriptovalūtu kā aktīvu kategorijas īpatnības, šajā lēmumā paredzētie pasākumi vajadzības gadījumā tiks rūpīgi uzraudzīti un pārskatīti.

(20) Augsts sarežģītības līmenis, zema pārredzamības pakāpe, ietverto risku raksturs un pamatā esošo aktīvu veids – tie ir rādītāji, kas apstiprina, ka attiecībā uz šiem CFD pastāv būtiskas bažas attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību.

2.2. CFD īpašās iezīmes un sastāvdaļas

(21) CFD galvenā iezīme ir to spēja darboties, izmantojot sviru. Kopumā, lai gan sviras finansējums var palielināt klientu iespējamo peļņu, tā var arī palielināt iespējamos zaudējumus. VKI ir atzīmējušas, ka sviras finansējuma līmeņi, ko piemēro CFD visā Savienībā, ir robežās no 3:1 līdz 500:1 (19). Ciktāl tas attiecas uz privātajiem klientiem, lielāku zaudējumu iespējamība sviras finansējuma ietekmē var palielināties vairāk nekā iespējamība gūt lielāku peļņu turpmāk izklāstīto iemeslu dēļ.

(22) Svira ietekmē ieguldījuma rezultātus, privātajiem klientiem palielinot darījumu maksu radīto ietekmi (20).

(23) Cits risks attiecībā uz tādu produktu tirdzniecību, kam ir pārmērīgs aizņemto līdzekļu īpatsvars, ir saistīts ar augsta sviras finansējuma līmeņa un automātiskas drošības rezerves slēgšanas (margin close-out) prakses mijiedarbību. Saskaņā ar parasti piemērotiem līguma noteikumiem CFD produktu sniedzējiem tiek piešķirta iespēja pēc saviem ieskatiem slēgt klienta kontu, kad klienta neto kapitāla vērtspapīri sasniedz noteiktu procentuālo daļu no sākotnējās drošības rezerves, kas klientam jāmaksā, lai atvērtu CFD pozīciju(-as) (21).

(24) Mijiedarbība starp augstu sviras finansējuma līmeni un automātisku drošības rezerves slēgšanu ir tāda, ka tiek palielināta iespējamība, ka CFD sniedzējs īsā laika posmā automātiski slēgs klienta pozīciju, vai klientam būs jānosaka papildu drošības rezerves iemaksa cerībā uz zaudētās pozīcijas atgūšanu. Augsts sviras finansējuma līmenis palielina iespējamību, ka klientam ir nepietiekama drošības rezerve, lai atbalstītu savus atvērtos CFD, padarot klienta pozīciju(-as) jutīgu(-as) pret pamatā esošo aktīvu mazām cenu svārstībām un radot klientam nelabvēlīgāku situāciju.

(25) ESMA konstatē, ka tirgus praksē CFD sniedzēji drošības rezerves slēgšanu, šķiet, ir ieviesuši galvenokārt tādēļ, lai ļautu tiem vieglāk pārvaldīt klienta riska darījumus un produkta sniedzēja kredītrisku, slēdzot klienta pozīciju, pirms klientam pietrūkst līdzekļu, lai segtu savu pašreizējo riska darījumu. Automātiskā drošības rezerves slēgšana nodrošina arī zināmu aizsardzības pakāpi klientiem, jo tā samazina, bet nelikvidē risku, ka klients (jo īpaši ar augstu sviras finansējuma līmeni) var zaudēt visu sākotnējo drošības rezervi vai vēl vairāk.

(26) Dažas VKI ziņoja ESMA (22), ka CFD sniedzējiem ir atšķirīgi līmeņi, kuros tie piemēro automātisko drošības rezerves slēgšanu (23). CFD sniedzēji attiecībā uz klientiem, kuri parasti veic tirdzniecību, izmantojot zemākas vērtības pasūtījumus, un kuri klientu veiktajā tirdzniecībā parasti darbojas kā tiešie darījumu partneri, iepriekš ir noteikuši drošības rezerves slēgšanas noteikumu, kas paredz līmeni no 0 līdz 30 % apmērā no sākotnējās nepieciešamās drošības rezerves. Ļaujot klienta līdzekļu apjoma kritumam pietuvoties nullei, produktu sniedzējs palielina klienta risku zaudēt vairāk naudas, nekā tas bija ieguldījis. Dažas VKI arī konstatē, ka standarta tirgus prakse ir piemērot drošības rezerves slēgšanu katram kontam (24). Tas nozīmē, ka minimālās drošības rezerves prasības tiek piemērotas, pamatojoties uz apvienoto drošības rezervi, kas nepieciešama kopā par visām klienta atvērtajām pozīcijām, kas saistītas ar CFD kontu, ietverot dažādas aktīvu kategorijas. Tas ļauj peļņu nesošām pozīcijām kompensēt ar zaudējumiem saistītās pozīcijas klienta kontā kopumā.

(27) Ar sviras finansējuma izmantošanu saistītais risks ir tāds, ka klienti var zaudēt vairāk naudas, nekā viņi ir ieguldījuši. Tas ir galvenais risks, ko privātie klienti varētu nesaprast, pat neskatoties uz rakstiskiem brīdinājumiem. Klienta noteiktā drošības rezerve ir kā nodrošinājums, lai atbalstītu klienta pozīciju. Ja pamatā esošo aktīvu cena, piemēram, mainās pret klienta pozīciju, pārsniedzot sākotnēji noteikto drošības rezervi (25), klients var būt atbildīgs par zaudējumiem, kas pārsniedz viņa CFD tirdzniecības konta līdzekļus, pat pēc klienta visu citu CFD pozīciju slēgšanas. Dažas VKI ir ziņojušas ESMA, ka vairāki privātie klienti ir zaudējuši ievērojamas naudas summas Šveices franka piesaistes atcelšanas laikā 2015. gada janvārī (26). Daudzi privātie klienti neapzinājās, ka viņi varētu zaudēt vairāk naudas, nekā bija ieguldījuši (27).

(28) Tirdzniecība, piemērojot augstu sviras finansējuma līmeni, palielina “cenu pārrāvumu” radīto ietekmi ievērojamu tirgus svārstību laikā (piemēram, sterliņu mārciņas pēkšņais vērtības kritums un Šveices franka piesaistes atcelšana). Cenu pārrāvumi rodas tad, kad notiek pēkšņas pamatā esošo aktīvu cenas izmaiņas. Attiecībā uz CFD cenu pārrāvumi nav unikāla iezīme, bet ar šādiem notikumiem saistītos riskus saasina augsts izmantotā sviras finansējuma līmenis. Ja notiek cenu pārrāvums, klients, kura ieguldījumi zaudē vērtību, iespējams, nevar slēgt atvērtu CFD par vēlamo cenu, un tas var radīt būtiskus klienta zaudējumus, (28) tirgojot ar augstu sviras finansējuma līmeni. Piemēram, Šveices franka satricinājuma gadījumā 2015. gadā tas privātajiem klientiem ir radījis zaudējumus, kas ievērojami pārsniedz sākotnēji ieguldīto summu (29).

(29) Bieži vien augstais izmantotā sviras finansējuma līmenis, ko piedāvā privātajiem klientiem, atsevišķu pamatā esošo aktīvu svārstīgums kopā ar darījumu izmaksu piemērošanu, kas ietekmē ieguldījuma rezultātus, var izraisīt straujas izmaiņas klienta ieguldījumu pozīcijā. Tādējādi klientam ir jāveic ātra darbība, lai pārvaldītu riska darījumu, nosakot papildu drošības rezervi, lai izvairītos no tā, ka pozīcija tiek automātiski slēgta. Šādos gadījumos augsta līmeņa svira ļoti īsā laika posmā var radīt lielus zaudējumus privātajiem klientiem, un šāda svira palielina risku, ka klientu zaudējumi pārsniegs to līdzekļu apmēru, kas tika iemaksāti, lai tirgotu CFD.

(30) Iepriekš minētie faktori apliecina, ka attiecībā uz šiem CFD pastāv būtiskas bažas par ieguldītāju aizsardzību.

2.3. Iespējamo kaitīgo seku lielums un atšķirības pakāpe starp paredzēto ienesīgumu vai peļņu ieguldītājiem un zaudējumu risku

(31) VKI sniegtajā informācijā ESMA ir norādīts, ka visā Savienībā ir palielinājies gan tādu privāto klientu skaits, kuri iegulda līdzekļus CFD, gan produktu sniedzēju skaits, kuri piedāvā šos produktus: i) lielākā daļa VKI ir ziņojušas ESMA par saviem novērojumiem, ka produktu sniedzēji, kuri piedāvā CFD privātajiem klientiem, ir saņēmuši atļauju savā jurisdikcijā (30). Gandrīz visas VKI ziņoja ESMA, ka CFD sniedzēji, kas saņēmuši atļauju citā dalībvalstī, viņu jurisdikcijā piedāvā CFD (31). Dažas VKI arī minēja, ka CFD sniedzēji izmanto filiāles vai pārstāvniecības, lai saņemtu atļauju mītnes jurisdikcijās (32); ii) Kipras Vērtspapīru un biržu darījumu komisija (CY-CySEC), kas ir Kipras VKI, un Apvienotās Karalistes Finanšu pārvaldības iestāde (UK-FCA), kas ir Apvienotās Karalistes VKI, ir ziņojušas, ka tādu CFD sniedzēju skaits, kuri specializējas šo produktu pārrobežu pārdošanā privātajiem klientiem, no 2016. līdz 2017. gadam ir pieaudzis no 103 līdz 138 – Kiprā un no 117 līdz 143 – Apvienotajā Karalistē; iii) UK-FCA ir arī atzīmējusi, ka ir palielinājies ieguldījumu sabiedrību pieprasījumu skaits, lai saņemtu atļauju CFD piedāvāšanai. Arī jaunākos tirgos, piemēram, Grieķijā, Portugālē, Slovākijā un Ungārijā ir bijis vērojams tādu pieteikumu skaita pieaugums, kas saņemti no ieguldījumu sabiedrībām nolūkā saņemt atļauju CFD piedāvāšanai (33).

(32) Aktīvo klientu skaits attiecībā uz šiem produktiem ir nepastāvīgs, ņemot vērā salīdzinoši īso CFD klientu kontu pastāvēšanas laiku un darbību pārrobežu raksturu. Pamatojoties uz datiem, ko ESMA apkopojusi no vairākām VKI (34), ESMA lēš, ka EEZ reģistrētu CFD un bināro opciju sniedzēju izveidotu privāto klientu tirdzniecības kontu skaits ir palielinājies no 1,5 miljoniem 2015. gadā (35) līdz aptuveni 2,2 miljoniem 2017. gadā (36).

(33) Privāto klientu sūdzību dati arī liecina par pastāvīgām patērētāju bažām šajā jomā (37).

(34) VKI (38) ir paziņojušas ESMA par bažām, ka, tā kā dažu valstu tirgos tiek noteikti ierobežojumi saskaņā ar valstu veiktajiem pasākumiem (piemēram, Beļģijā (39) un Francijā (40)), CFD sniedzēji meklēs klientus citās dalībvalstīs.

(35) Īpaši pētījumi, ko veikušas turpmāk minētās VKI un kas attiecas uz ieguldītāju rezultātiem privātajiem klientiem, kuri veic ieguldījumus CFD, liecina, ka turpmāk minētajās dalībvalstīs vairums privāto klientu, kas veic ieguldījumus šajos produktos, tirdzniecības rezultātā naudu zaudē: i) CY-CySEC no 2017. gada 1. janvāra līdz 2017. gada 31. augustam veica 18 lielāko CFD produktu sniedzēju privāto klientu kontu izlases analīzi (aptuveni 290 000 klientu konti). Tika konstatēts, ka vidēji 76 % no klientu kontiem šajā konkrētajā periodā kopumā cieta zaudējumus un aptuveni 24 % no klientu kontiem guva peļņu. Uz katru kontu vidēji tika zaudēti aptuveni 1 600 EUR; ii) Spānijas VKI Comisión Nacional del Mercado de Valores (ES-CNMV) konstatēja, ka aptuveni 82 % privāto klientu (41) 21 mēneša posmā starp 2015. gada sākumu un 2016. gada beigām kopumā ir zaudējuši naudu. Vidējais zaudējums uz vienu privāto klientu bija 4 700 EUR (42); iii) Francijas VKI Autorité des marchés financiers (FR-AMF) konstatēja, ka vairāk nekā 89 % privāto ieguldītāju četru gadu laikā no 2009. gada līdz 2013. gadam kopumā zaudēja naudu un ka vidējie zaudējumi uz vienu privāto klientu bija 10 887 EUR (43). Turklāt saskaņā ar FR-AMF sniegtajiem Ombuda biroja datiem tika konstatēts, ka 2016. gadā CFD sūdzību iesniedzēju vidējie gada zaudējumi kopumā veidoja 15 207 EUR. Turklāt Ombuds norādīja, ka īpaši 2016. un 2017. gadā regulēto produktu sniedzēju prakse kļuva vēl agresīvāka un arvien vairāk tika virzīta uz ieguldītājiem, kuri, iespējams, varētu veikt ievērojamus maksājumus. Vairāki sūdzību pieteikumi par aizskaršanas un manipulāciju gadījumiem tika saņemti no personām, kurām ir ievērojami ietaupījumi. Šķiet, ka iepriekšminēto papildina par 2016. gada mediācijas procesiem Francijas ombudā saņemtie dati, kuri rāda, ka vidējā atgūtā summa ir palielinājusies līdz 11 938 EUR un puse no visām lietām attiecas uz summām, kas pārsniedz 5 000 EUR. Dažu ieguldītāju zaudējumi sasniedza 90 000 EUR, un kopējie zaudējumi lietās, kas tika izskatītas pēc būtības un kurās bija iesaistītas atļauju saņēmušas sabiedrības, pārsniedza 1 miljonu EUR. FR-AMF arī konstatēja, ka vislielākos zaudējumus cieta tie privātie ieguldītāji, kuri nodarbojās ar tirdzniecību visvairāk (spriežot pēc tirdzniecības darījumu skaita, darījumu vidējā lieluma vai kopējā apjoma). Tas pats attiecas arī uz tiem, kuri laika gaitā turpina ieguldīt, kas norāda, ka mācība nav gūta; iv) Horvātijas VKI Hrvatska agencija za nadzor financijskih usluga (HR-HANFA) veica pētījumu par zaudējumiem uz vienu klientu saistībā ar kādu Horvātijas ieguldījumu sabiedrību, kas saviem klientiem piedāvā CFD. Pētījumā tika veikts vērtējums par 267 privāto klientu veiktās tirdzniecības zaudējumiem vai peļņu laika posmā no 2016. gada janvāra līdz 2016. gada septembrim. HR-HANFA konstatēja, ka kopējie klientu zaudējumi šajā posmā veidoja aptuveni 1 017 900 EUR, bet kopējā privāto klientu peļņa bija aptuveni 420 000 EUR; v) Īrijas VKI Īrijas Centrālā banka (IE-CBI) 2015. gadā veica tematisko pārskatu, kurā tika noskaidrots, ka 75 % privāto klientu, kas 2013. un 2014. gadā tirgoja CFD, cieta zaudējumus, kuru vidējais apmērs šiem klientiem veidoja 6 900 EUR. Pārskatam sekojošajā pārbaudē, kurā izlases veidā pārbaudīja Īrijas lielākos CFD sniedzējus, tika konstatēts, ka divu gadu posmā no 2015. līdz 2016. gadam naudu zaudēja 74 % privāto klientu un vidējais zaudējumu rādītājs bija 2 700 EUR (44); vi) Itālijas VKI Commisione Nazionale per le Società e la Borsa (IT-CONSOB) 2016. gadā veiktais darbs ir parādījis, ka 2014.–2015. gadā 78 % no Itālijas konkrēta CFD sniedzēja privātajiem klientiem zaudēja naudu, veicot ieguldījumus CFD, un 75 % klientu zaudēja naudu, veicot ieguldījumus pārnesamos valūtas tirdzniecības līgumos, un vidējais zaudējumu rādītājs bija 2 800 EUR. Tika arī konstatēts, ka pastāv pozitīva saistība starp privāto klientu veikto tirdzniecības darījumu skaitu un esošo zaudējumu apmēru. Pēc tam sekojošajā apsekojumā, ko 2017. gada martā veica IT-CONSOB uzdevumā un kas attiecās uz piecām CFD produktu sniedzēju Itālijas filiālēm, tika konstatēts, ka 2016. gadā privāto klientu zaudējumi sasniedza 83 % un vidējie zaudējumi uz vienu klientu bija aptuveni 7 000 EUR; vii) Polijas VKI Komisja Nadzoru Finansowego (PL-KNF) 2017. gada pirmajā ceturksnī veica pētījumu (45), pamatojoties uz datiem, ko sniedza 10 ieguldījumu sabiedrības, kas piedāvā CFD produktus (pamatojoties uz 130 399 klientu kontiem, no kuriem 38 691 bija aktīvie konti), un šajā pētījumā tika secināts, ka 2016. gadā 79,28 % klientu bija zaudējuši naudu. Zaudējumu uz vienu klientu vidējais rādītājs bija 10 060 PLN. Turklāt līdzīgs pētījums, ko PL-KNF veica 2018. gada pirmajā ceturksnī un kura pamatā bija dati, ko sniedza septiņas ieguldījumu sabiedrības, kas 2017. gadā Polijā bija piedāvājušas CFD produktus (177 883 klientu konti, no kuriem 40 209 bija aktīvie konti), parādīja, ka 79,69 % klientu 2017. gadā bija zaudējuši naudu. 2017. gadā zaudējumu uz vienu klientu vidējais rādītājs bija 12 156 PLN. Aktīvo klient (46), kuri zaudējuši naudu, procentuālā daļa sasniedza 81 % (2012. gadā), 81 % (2013. gadā), 80 % (2014. gadā), 82 % (2015. gadā), 79 % (2016. gadā) un 80 % (2017. gadā); viii) Saskaņā ar Luksemburgas VKI Commission de Surveillance du Secteur Financier (LU-CSSF) veikto pētījumu 2017. gada septembrī tika konstatēts, ka no diviem LU-CSSF atļauju saņēmušiem produktu sniedzējiem, kas piedāvā CFD, vidējie zaudējumi uz vienu privāto klientu ir attiecīgi 4 500 EUR un aptuveni 1 700 EUR; ix) UK-FCA 2014. gadā veiktā analīze, kurā bez konsultēšanās tika atlasīti 8 CFD sniedzēju privāto klientu konti, parādīja, ka 82 % privāto klientu zaudēja naudu darījumos ar šiem produktiem un ka gada vidējais rezultāts bija zaudējumi 2 200 GBP apmērā uz vienu privāto klientu. UK-FCA 2016. gada decembra apspriešanās procesā saņemtā informācija arī konstatēja saistību starp augstāku sviras finansējuma līmeni un zaudējumu lielāku iespējamību un apmēru (47). UK-FCA 2016.–2017. gadā veiktajā papildu pētījumā attiecībā uz konsultāciju un diskrecionāriem pakalpojumiem, kas nodrošināti CFD, vairāk nekā 12 mēnešu periodā konstatēja turpmākas atsauksmes par privāto klientu darījumu vājiem rezultātiem. Pārskatā secināts, ka visās sabiedrībās, kuras piedāvā CFD konsultāciju un diskrecionāros pakalpojumos, 76 % privāto klientu ir zaudējuši naudu, un radīto zaudējumu vidējais apmērs bijis 9 000 GBP. Pat tad, ja tika ņemti vērā privātie klienti, kuru darījumi bija rentabli, tipisks privātais klients, kas veicis ieguldījumus, izmantojot konsultējoši vai diskrecionāri pārvaldītu kontu, vidēji bija zaudējis aptuveni 4 100 GBP (48); x) Portugāles VKI Comissãdo Mercado de Valores Mobiliários (PT-CMVM) konstatēja, ka uz ieguldītāju pozīcijas nosacīto vērtību 44 700 EUR miljoni apmērā 2016. gadā un 44 200 miljoni EUR – 2017. gadā saistītie zaudējumi privātajiem ieguldītājiem bija 66,8 miljoni EUR un 47,7 miljoni EUR attiecīgi 2016. un 2017. gadā.

(36) Turklāt Norvēģijas VKI Finanstilsynet (NO-Finanstilsynet) bija veikusi pētījumu par 6 CFD sniedzēju klientu tirdzniecības darījumu rezultātiem 2016. gadā. Pētījumā bija iekļauti aptuveni 1 000 privāto klientu (49), kuri veica tirdzniecību ar CFD no viena līdz diviem gadiem, sākot ar 2014. gada janvāri un beidzot ar posmu no 2014. gada decembra līdz 2015. gada decembrim (tirdzniecības periods vidēji bija 1,5 gadi). Pētījumā tika secināts, ka 82 % no šiem klientiem zaudēja naudu, un vidējie zaudējumi uz vienu klientu bija 29 000 EUR apmērā. Darījuma izmaksu vidējais rādītājs, salīdzinot ar klienta kapitālu, bija 37 % (augsta sviras finansējuma līmeņa un biežu tirdzniecības darījumu dēļ) (50).

(37) Īpaši jāatzīmē, ka konsekventais zaudējumu vidējā apmēra modelis, kas laika gaitā un dažādās valstīs ir skāris CFD privātos klientus, ir pastāvējis, neskatoties uz to, ka daudzos attiecīgajos gados privātajiem klientiem bija pozitīvs ienesīgums, veicot ieguldījumus citos finanšu produktos. AMF pētījuma 35.iii) apsvērumā minēto privāto klientu, kuri ik gadu no 2009. līdz 2013. gadam ir zaudējuši naudu, procentuālā daļa ir ļoti konsekventa, neraugoties uz dažādu ikgadējo peļņu akciju tirgū un, piemēram, preču indeksiem tajā pašā periodā (51). Privāto klientu zaudējumu modeļa noturība CFD jomā norāda uz peļņas profila struktūras iezīmi pretstatā tam pozitīvajam vēsturiskajam ienesīgumam, kas ir vērojams (ilgtermiņa) ieguldījumiem citos finanšu produktos, piemēram, kapitāla ieguldījumu fondos.

(38) Šie pētījumi sniedz pilnīgu priekšstatu par tām būtiskajām bažām saistībā ar ieguldītāju aizsardzību, ko izraisa šo CFD piedāvājums privātajiem klientiem.

2.4. Iesaistīto klientu tips

(39) CFD tirgo, izplata vai pārdod gan privātiem, gan profesionāliem klientiem. Tomēr privātajiem (atšķirībā no profesionāliem) klientiem parasti nav pieredzes, zināšanu un kompetences, lai pieņemtu ieguldījumu lēmumus, pienācīgi novērtējot riskus, ar ko tie saskaras attiecībā uz sarežģītajiem CFD, kurus ierobežo šis lēmums.

(40) Patiesi, vienā dalībvalsts pētījumā ir norādīts, ka vislielākais maksimālais sviras finansējuma līmenis bieži tika piedāvāts privātajiem klientiem, bet profesionālajiem klientiem un tiesīgiem darījumu partneriem tika piedāvāts zemāks maksimālais sviras finansējuma līmenis (52). Ņemot vērā atsauksmes par zaudējumiem, kurus ESMA ir konstatējusi šajā lēmumā aprakstītajos privāto klientu kontos, ir skaidrs, ka pastāv būtiskas bažas par investoru aizsardzību attiecībā uz CFD neierobežotu tirdzniecību, izplatīšanu vai pārdošanu šīs kategorijas klientiem.

2.5. Tirdzniecības un izplatīšanas darbības saistībā ar CFD

(41) Lai gan CFD ir sarežģīti produkti, tie privātajiem klientiem visbiežāk tiek piedāvāti, izmantojot elektroniskās tirdzniecības platformas, un bez ieguldījumu konsultāciju sniegšanas vai portfeļa pārvaldības. Saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 25. panta 3. punktu šādos gadījumos ir nepieciešams atbilstības novērtējums (53). Tomēr šis novērtējums neliedz CFD sniedzējiem vai to klientiem, vai iespējamiem klientiem turpināt darījumu, ja klients tiek vienkārši brīdināts. Tas var notikt gadījumā, ja klients pārdevējam nav sniedzis informāciju vai ir sniedzis nepietiekamu informāciju par viņa zināšanām un pieredzi ieguldījumu jomā saistībā ar konkrēto produktu tipu, kā arī tad, ja pārdevējs ir secinājis, ka produkts klientam nav atbilstošs. Tas dod iespēju privātajiem klientiem piekļūt tādiem produktiem kā, piemēram, CFD, kurus to īpatnību dēļ nevajadzētu izplatīt šiem klientiem (54).

(42) UK-FCA konstatēja atkārtotus trūkumus CFD sniedzēju pieejā atbilstības novērtējuma veikšanai, tai skaitā trūkumus pašā novērtējumā, nepiemērotus riska brīdinājumus tiem privātajiem klientiem, kuru atbilstība novērtējumā netika apstiprināta, un tāda procesa izveides trūkumu, kurā tiktu izvērtēts, vai klientiem, kuru atbilstība novērtējumā netika apstiprināta, bet kuri tomēr vēlas veikt CFD tirdzniecību, būtu jāļauj turpināt veikt CFD darījumus (55). 2016. gada beigās pievēršoties šim jautājumam atkārtoti, UK-FCA konstatēja, ka ievērojams skaits ieguldījumu sabiedrību pēc iepriekšējo apsvērumu saņemšanas nebija pievērsušās minēto trūkumu risināšanai (56).

(43) Turklāt VKI ir paudušas bažas par CFD sniedzēju atbilstību viņu pienākumiem sniegt klientiem skaidru un nemaldinošu informāciju vai rīkoties klientu interesēs (57). VKI ir paudušas bažas arī par atbilstības pārbaužu (58) nepiemērotu praktisko izpildi un par nepiemērotiem klientu brīdinājumiem gadījumos, kad piemērotības pārbaudē atbilstība netiek apstiprināta (59). ESMA izstrādātā jautājumu un atbilžu sadaļa, kas attiecas uz CFD un citu spekulatīvo produktu sniegšanu privātajiem klientiem saskaņā ar FITD, pamatojas uz šiem sliktas prakses piemēriem un sniedz šo piemēru apskatu (60).

(44) VKI ir novērojušas arī agresīvus tirdzniecības pasākumus, kā arī maldinošus tirdzniecības paziņojumus šajā tirgus nozarē (61). Tie ietver, piemēram, sponsorēšanas pasākumu vai saistību izmantošanu attiecībā uz lielākajām sporta komandām, kas rada maldinošu iespaidu, ka tādi sarežģīti un spekulatīvi produkti kā CFD, ir piemēroti privāto klientu tirgum, veicinot vispārējo zīmola nosaukuma atpazīstamību. Turklāt tie ietver arī tādu maldinošu paziņojumu izmantošanu kā, piemēram, “Tirdzniecība nekad nav bijusi tik viegla”, “Sāciet savu tirgotāja karjeru tūlīt”, “Nopelniet GBP 13 000 24 stundās! Sāciet!” (62).

(45) Saistībā ar CFD jautājumu un atbilžu izstrādi dažas VKI ir ziņojušas ESMA, ka CFD sniedzēji bieži vien pienācīgi neizskaidro ar šiem produktiem saistītos riskus (63). Dažas VKI (64) jo īpaši ir konstatējušas, ka CFD sniedzēji nav piemēroti aprakstījuši to, ka pastāv iespējamība strauji ciest zaudējumus, kas varētu pārsniegt viņu ieguldītos līdzekļus.

(46) Arī šajā kontekstā dažas VKI turklāt ir izteikušas bažas par dažu CFD sniedzēju uzņēmējdarbības modeļu “spekulatīvo” raksturu (65). Apstāklis, ka klienta konta pastāvēšanas laiks var būt salīdzinoši īss, pārdevējiem var radīt zināmu spiedienu nodrošināt stabilu jaunu klientu pieplūdumu, un tas pārdevējus varētu mudināt piemērot agresīvas tirdzniecības un pārdošanas metodes, kas nav privāto klientu interesēs.

(47) CFD nozares pieņemto tirdzniecības un pārdošanas metožu kopīga iezīme ir (finansiālu un nefinansiālu) tirdzniecības labumu piedāvājumi, piemēram, papildatlīdzības, lai piesaistītu un pamudinātu privātos klientus veikt ieguldījumus CFD, dāvanu piedāvājumi (piemēram, brīvdienas, automobiļi, elektroniskās preces), tirdzniecības mācību līdzekļi vai samazinātas izmaksas (piemēram, starpība vai maksas) (66).

(48) Bonusi un citas tirdzniecības priekšrocības var būt noderīgi, lai novērstu uzmanību no lielā ar produktu saistītā riska. Parasti to mērķis ir piesaistīt privātos klientus un stimulēt operācijas. Privātie klienti var uzskatīt šos pārdošanas veicināšanas paņēmienus par centrāliem produkta elementiem, iespējams, pienācīgi nenovērtējot ar produktu saistīto risku līmeņus.

(49) Turklāt šādi tirdzniecības labumi atvērtiem CFD tirdzniecības kontiem bieži paredz, ka klientiem jāiemaksā līdzekļi produktu sniedzējam un jāveic noteikts skaits darījumu konkrētā laika posmā. Ņemot vērā, ka saskaņā ar liecībām lielākā daļa privāto klientu CFD tirdzniecībā naudu zaudē, tas bieži nozīmē, ka, tirgojot CFD biežāk, klienti zaudē vairāk naudas, nekā tie būtu zaudējuši, ja šāds papildatlīdzības piedāvājums nebūtu saņemts.

(50) Vairāku VKI uzraudzības darbā ir ticis atklāts, ka veicināšanas piedāvājumu noteikumi un nosacījumi nereti ir maldinoši un ka daudzi klienti neapzinājās nosacījumus, kas attiecas uz piekļuvi piedāvātājiem(-ām) labumiem/papildatlīdzībām. Visbeidzot jāmin, ka vairāki klienti ziņoja par grūtībām līdzekļu izņemšanā, mēģinot izmantot šādas papildatlīdzības (67).

(51) Papildus iepriekš minētajiem faktoriem daudzas VKI (68) konstatēja, ka šajā tirgus nozarē novērotajiem izplatīšanas modeļiem ir zināmi interešu konflikti (69). Spriedze, ko izraisa vajadzība uzturēt jaunu klientu plūsmu, palielina interešu konfliktu rašanās iespējamību. Ar interešu konfliktiem ir saistīts fakts, kas varētu būt to pamatā, proti, ka daži CFD produktu sniedzēji ir klientu tirdzniecības darījumu partneri bez savu riska darījumu nodrošināšanas, un tādējādi viņu intereses nonāk tiešā pretrunā ar viņu klientu interesēm. Šiem produktu sniedzējiem ir lielāks risks, kā arī stimuls manipulēt vai izmantot mazāk pārredzamas salīdzināmās cenas, vai īstenot citu apšaubāmu praksi, piemēram, atcelt peļņu nesošus darījumus, izmantojot nepamatotu aizbildināšanos. Pastāv arī risks, ka produktu sniedzēji varētu censties izmantot asimetriskās novirzes (piemēram, visus noviržu rezultātā radušos zaudējumus nodot tālāk klientam, vienlaikus saglabājot noviržu rezultātā radušos peļņu). Produktu sniedzēji var mērķtiecīgi aizkavēt laiku starp CFD tirdzniecības darījumu piedāvājumiem un to izpildi, lai vēl vairāk izmantotu šo praksi. VKI ir arī konstatējušas praksi, kad CFD sniedzēji piemēro asimetrisku vai neatbilstīgu uzcenojumu pamata starpībām.

(52) Iepriekš aprakstītā tirdzniecības un izplatīšanas prakse, kas saistīta ar CFD, apstiprina, ka pastāv būtiskas bažas par ieguldītāju aizsardzību attiecībā uz šiem CFD.

3. PIEMĒROJAMĀS SAVIENĪBAS TIESĪBU AKTU PRASĪBAS NENOVĒRŠ KONSTATĒTĀS BŪTISKĀS BAŽAS ATTIECĪBĀ UZ IEGULDĪTĀJU AIZSARDZĪBU (REGULAS (ES) Nr. 600/2014 40. PANTA 2. PUNKTA b) APAKŠPUNKTS)

(53) Kā noteikts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 600/2014 40. panta 2. punkta b) apakšpunktu, ESMA ir apsvērusi to, vai Savienībā spēkā esošās normatīvās prasības, ko piemēro attiecīgajam finanšu instrumentam vai darbībai, nenovērš attiecīgos draudus. Piemērojamās spēkā esošās normatīvās prasības ir izklāstītas Direktīvā 2014/65/ES, Regulā (ES) Nr. 600/2014 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1286/2014 (70). Tās jo īpaši tie ietver: i) Direktīvas 2014/65/ES 24. panta 3. un 4. punktā noteikto prasību par attiecīgas informācijas sniegšanu klientiem (71); ii) Direktīvas 2014/65/ES 25. panta 2. un 3. punktā noteiktās prasības par piemērotību un atbilstību (72); iii) Direktīvas 2014/65/ES 27. pantā noteiktās prasības par izpildi (73); iv) Direktīvas 2014/65/ES 16. panta 3. punktā un 24. panta 2. punktā noteiktās prasības par produkta pārvaldību; un v) Regulas (ES) Nr. 1286/2014 5.–14. pantā noteiktās prasības par informācijas atklāšanu.

(54) Daži pārdevēji, brokeri un tirdzniecības organizācijas, atsaucoties uz aicinājumu sniegt atsauksmes, skaidri norādīja, ka ESMA pirms jebkādu produkta intervences pasākumu piemērošanas ir jāaplūko jauno tiesību aktu, jo īpaši nesen pieņemtās FITD II un PRIIP (īpaši produktu pārvaldības noteikumu) ietekme.

(55) Būtu jāatzīmē, ka vairākām piemērojamām normatīvām prasībām, kas noteiktas Direktīvā 2014/65/ES un Regulā (ES) Nr. 600/2014, un prasībām, kas noteiktas Direktīvā 2004/39/EK, ir līdzīga darbības joma un līdzīgs saturs (74). Lai gan Direktīvas 2014/65/ES un Regulas (ES) Nr. 600/2014 pieņemšanas mērķis bija uzlabot vairākus svarīgus ieguldījumu pakalpojumu un darbību aspektus, lai stiprinātu ieguldītāju aizsardzību (tostarp izmantojot produktu intervences pilnvaras), vairākos svarīgos noteikumos veiktie uzlabojumi nenovērš šajā lēmumā aprakstītās konkrētās bažas. No šajā lēmumā aplūkotās risku un ieguldītājam radītā kaitējuma perspektīvas vairāki noteikumi būtībā ir palikuši nemainīti.

(56) Direktīvā 2014/65/ES ir sīkāk izklāstītas prasības sniegt klientiem atbilstošu informāciju, nodrošinot būtisku uzlabojumu izmaksu un maksājumu informācijas atklāšanas jomā un paredzot, ka ieguldījumu brokeru sabiedrībām ir jāsniedz klientiem apkopota informācija par visām izmaksām un maksām saistībā ar ieguldījumu pakalpojumiem un finanšu instrumentiem. Tomēr uz informācijas atklāšanu pamatoti noteikumi vien – ietverot arī uzlabotu informāciju par izmaksām – ir acīmredzami nepietiekami, lai risinātu sarežģīto risku, ko izraisa CFD tirdzniecība, izplatīšana vai pārdošana privātajiem klientiem.

(57) Jo īpaši Direktīvas 2014/65/ES 24. panta 3. punktā cita starpā ir noteikta prasība ieguldījumu brokeru sabiedrībām nodrošināt, lai visa informācija, tostarp klientiem vai potenciālajiem klientiem adresētie tirgvedības paziņojumi, ir patiesa, skaidra un nav maldinoša. Direktīvas 2014/65/ES 24. panta 4. punktā ir noteikts, ka ieguldījumu brokeru sabiedrībai ir savlaicīgi jāsniedz klientiem vai potenciāliem klientiem attiecīga informācija par ieguldījumu brokeru sabiedrību un tās pakalpojumiem, finanšu instrumentiem un piedāvātajam ieguldījumu stratēģijām, izpildes vietām un visām izmaksām un saistītajiem maksājumiem, tostarp jo īpaši norādes un brīdinājumi par riskiem, kas ir saistīti ar ieguldījumu veikšanu šajos finanšu instrumentos, kā arī to, vai finanšu instruments ir paredzēts privātajiem vai profesionālajiem klientiem.

(58) ESMA arī ir ņēmusi vērā Regulā (ES) Nr. 1286/2014 paredzēto informācijas atklāšanas noteikumu atbilstību. Regulā (ES) Nr. 1286/2014 ir paredzēti vienoti noteikumi attiecībā uz privātajiem ieguldītājiem paredzētu komplektētu privāto ieguldījumu un apdrošināšanas ieguldījumu produktu (PRIIP) pamatinformācijas dokumentu formātu un saturu, lai tiem palīdzētu izprast un salīdzināt PRIIP galvenās iezīmes un riskus. Jo īpaši Regulas (ES) Nr. 1286/2014 5. pants, kas turpmāk ir īstenots Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2017/653 (75), nosaka inter alia metodiku risku kopsavilkuma rādītāja un papildu skaidrojumu noformēšanai, tostarp par to, vai privātais ieguldītājs var zaudēt visu ieguldīto kapitālu un vai viņam var rasties papildu finansiālās saistības. Tomēr šāda veida informācijas atklāšana nepietiekami pievērš privāto klientu uzmanību sekām, kuras jo īpaši izraisa CFD ieguldījumu veikšana. Piemēram, darbības rezultātu koeficients ir saistīts tikai ar atsevišķu CFD produktu, un tas nenodrošina klientam informāciju par tādu privāto klientu kontu kopējo procentuālo daļu, kuri zaudē naudu, veicot CFD tirdzniecību. Turklāt risku kopsavilkuma rādītājs neietver tiešu informāciju par produkta līdzšinējiem rezultātiem, un šī informācija var nebūt sniegta papildu aprakstošajos skaidrojumos, jo PRIIPS izveidotājam ir saglabāta zināma rīcības brīvība attiecībā uz to, kādā apjomā būtu jāiekļauj noteikti apraksti.

(59) ESMA ir apsvērusi to, vai šīs prasības varētu novērst dažas vai visas bažas attiecībā uz CFD tirdzniecību, izplatīšanu vai pārdošanu privātiem klientiem vai vismaz likvidēt vajadzību ieviest riska brīdinājumus šajā lēmumā. Tomēr šīs prasības nenodrošina, ka privātajiem klientiem visā Savienībā tiek sniegta vienota un efektīva informācija par riskiem, kas saistīti ar CFD tirdzniecību. Jo īpaši Direktīvas 2014/65/ES 24. panta 4. punktā minētie norādījumi un brīdinājumi, šķiet, nenovērš šīs bažas, ņemot vērā atšķirības informācijā, ko var sniegt klientiem un kas var būt nepietiekama, lai pievērstu klientu uzmanību konkrētām sekām, kas izriet no CFD tirdzniecības. Šajā lēmumā ieviestie riska brīdinājumi sniegtu privātajiem klientiem svarīgu informāciju, proti, datus par tādu privāto kontu procentuālo daļu, kuri zaudē naudu, veicot CFD tirdzniecību ar katru konkrēto sabiedrību. Turklāt tiktu saskaņota pārrobežu uzņēmējdarbības prakse, tādējādi nodrošinot vienlīdzīgu informācijas līmeni ieguldītājiem visā Savienībā.

(60) Direktīvā 2014/65/ES ir arī stiprinātas prasības attiecībā uz atbilstību, nosakot, ka klientam ir jāsniedz atbilstības ziņojums paredzot sīkākas prasības attiecībā uz atbilstības novērtēšanu. Jo īpaši Direktīvas 2014/65/ES 25. panta 2. punktā ir noteikts, ka CFD sniedzējiem jāiegūst vajadzīgā informācija par klienta vai potenciālā klienta zināšanām vai pieredzi ieguldījumu jomā saistībā inter alia ar konkrētā veida produktu, klienta vai potenciālā klienta finansiālo stāvokli, tostarp tā spēju ciest zaudējumus, un ieguldījumu mērķiem, ņemot vērā arī tā noturību pret risku, lai CFD sniedzējs varētu ieteikt klientam vai potenciālajam klientam finanšu produktus, kas ir tam piemēroti un jo īpaši atbilst tā noturībai pret risku un spējai ciest zaudējumus. Tomēr piemērotības prasības attiecas tikai uz ieguldījumu konsultāciju un portfeļa pārvaldības nodrošināšanu, un tāpēc tās parasti nav būtiskas attiecībā uz CFD tirdzniecību, kas galvenokārt tiek veikta ar elektronisko platformu starpniecību, nenodrošinot ieguldījumu konsultāciju vai portfeļa pārvaldības sniegšanu.

(61) Turklāt salīdzinājumā ar Direktīvā 2004/39/EK paredzēto režīmu piemērotības novērtēšanas mērķi (produktu izvērtēšana, ņemot vērā klienta zināšanas un pieredzi, finansiālo situāciju un ieguldījumu mērķus) būtībā nav mainīti un, kā liecina šis lēmums, nav bijuši pietiekami, lai novērstu konstatēto kaitējumu ieguldītājiem.

(62) Līdzīgā kārtā Direktīvā 2014/65/ES ir noteiktas stingrākas prasības attiecībā uz atbilstību, galvenokārt saīsinot nekomplekso produktu sarakstu un tādējādi ierobežojot tādu produktu klāstu, kurus izplata tikai to izpildes nolūkā. Direktīvas 2014/65/ES 25. panta 3. punktā ir noteikts, ka CFD sniedzējiem jālūdz saviem klientiem vai potenciāliem klientiem sniegt informāciju par to zināšanām un pieredzi ieguldījumu jomā saistībā inter alia ar konkrēto piedāvāto vai pieprasīto produktu, lai produktu sniedzējs varētu noteikt, vai šis produkts ir piemērots klientam vai potenciālajam klientam. Ja pārdevējs uzskata, ka produkts klientam vai potenciālajam klientam nav piemērots, pārdevējs viņu brīdina. CFD ir kvalificējami kā sarežģīti finanšu produkti, un tāpēc tiem piemēro atbilstības pārbaudi saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 25. panta 3. punktu.

(63) Tomēr šāda kārtība bija spēkā jau saskaņā ar Direktīvu 2004/39/EK, kurā bija paredzēts būtībā tāds pats piemērotības tests kā Direktīvā 2014/65/ES noteiktais. Kā ir apliecināts šajā lēmumā un kā ir parādījusi VKI uzraudzības pieredze (76), atbilstības pārbaude nav bijusi pietiekama, lai novērstu šajā lēmumā aprakstītās bažas attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību.

(64) Tādēļ gan piemērotības, gan atbilstības pārbaude saskaņā ar spēkā esošajām normatīvajām prasībām, visticamāk, nepanāk to, ka privātie klienti veic CFD tirdzniecību tādā veidā, kas nodrošina, ka būtiskas bažas attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību ir novērstas.

(65) Saistībā ar labāko izpildi lielākā daļa noteikumu par labāko izpildi paši par sevi jau bija spēkā saskaņā ar Direktīvu 2004/39/EK. Tomēr šie noteikumi Direktīvā 2014/65/ES ir darīti stingrāki. Jo īpaši Direktīvas 2014/65/ES 27. pantā ir paredzēts, ka ieguldījumu brokeru sabiedrībām jāveic “visi pietiekamie pasākumi” (un ne vairs “visi pamatotie pasākumi”), lai rīkojumu izpildē gūtu labākos iespējamos rezultātus saviem klientiem. Turklāt tirgus dalībniekiem ir jāpublicē papildu informācija, un ieguldījumu brokeru sabiedrībām jo īpaši ir jāatklāj svarīgākās piecas vietas, kur tie izpilda klientu rīkojumus, kā arī šo rīkojumu izpildē panāktie rezultāti.

(66) ESMA ir apsvērusi, vai pārskatītie labākās izpildes noteikumi var novērst vismaz daļu no bažām, kas konstatētas attiecībā uz CFD tirdzniecību, izplatīšanu vai pārdošanu privātajiem klientiem. Uzlabota pārredzamība saistībā ar rīkojumu izpildi palīdz klientiem labāk izprast no novērtēt sabiedrības izpildes prakses kvalitāti un tādējādi labāk novērtēt vispārējā tiem nodrošinātā pakalpojuma kvalitāti. Turklāt uzlabota informācija par to, kā sabiedrības izpilde klientu rīkojumus, palīdz klientiem, uzraugot, vai sabiedrība ir veikusi visus pasākumus, kas pietiekami, lai nodrošinātu klientam labākos iespējamos rezultātus. Prasības saistībā ar labāko izpildi arī stiprina labākās izpildes standartu saistībā ar ārpusbiržas produktiem, paredzot, ka sabiedrībām, izpildot rīkojumus vai pieņemot lēmumus par ārpusbiržas produktu, tostarp individuālu produktu, tirdzniecību, ir jāpārbauda klientam piedāvātās cenas taisnīgums. Direktīvas 2014/65/ES prasības paredz tirgus datu apkopošanu, lai tos izmantotu šādu produktu cenas aplēšanai, ja iespējams, salīdzinot ar līdzīgiem vai salīdzināmiem produktiem. Tomēr labākās izpildes noteikumi paši par sevi nenovērš riskus, kas ir saistīti ar produkta īpatnībām, kas nav izpilde, kā arī šo produktu plašo tirdzniecību, izplatīšanu un pārdošanu privātajiem klientiem.

(67) Attiecībā uz šīm būtībā līdzīgajām spēkā esošajām normatīvajām prasībām ESMA vairākkārt ir norādījusi uz iepriekš aprakstītajiem riskiem ieguldītāju brīdinājumos, jautājumos un atbildēs (J&A) (77) un atzinumā par “FITD piemērošanas praksi sabiedrībām, kas pārdod sarežģītus finanšu produktus”. ESMA ir veikusi arī uzraudzības konverģences darbu, piedaloties inter alia kopīgā grupā un CFD darba grupā. Neskatoties uz to, ka ESMA ir plaši izmantojusi tās rīcībā esošos nesaistošos instrumentus, lai nodrošinātu atbilstīgu un efektīvu piemērojamo spēkā esošo normatīvo prasību piemērošanu, bažas attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību joprojām pastāv. Tas izceļ apstākli, ka šajā sadaļā aprakstīto iemeslu dēļ šīs prasības nenovērš konstatētās bažas.

(68) ESMA ir aplūkojusi Direktīvas 2014/65/ES 16. panta 3. punktā un 24. panta 2. punktā paredzēto produktu pārvaldības noteikumu iespējamo ietekmi. Šie noteikumi paredz, ka produktu sniedzējiem, kas izstrādā finanšu instrumentus (tādējādi ietverot CFD) pārdošanai klientiem, ir jānodrošina, ka minētie produkti tiek izstrādāti tā, lai apmierinātu konkrētā mērķtirgus attiecīgās klientu kategorijas galaklientu vajadzības; ka produktu izplatīšanas stratēģija atbilst konkrētajam mērķtirgum; un ka produktu sniedzējs veic saprātīgus pasākumus, garantējot finanšu instrumentu izplatīšanu konkrētā mērķtirgū un periodiski izvērtē produkta mērķtirgu un šā produkta ienesīgumu. CFD produktu sniedzēji saprot finanšu instrumentus, kurus tie piedāvā vai iesaka, novērtē finanšu instrumenta atbilstību to klientu vajadzībām, kuriem tie sniedz ieguldījumu pakalpojumus, ņemot vērā arī galaklientu konkrēto mērķtirgu, un nodrošina, lai finanšu instrumentus piedāvātu vai ieteiktu tikai tad, ja tas atbilst klienta interesēm. Turklāt CFD produktu sniedzēji, kas izplatītu citu izstrādātu finanšu instrumentu, izveido attiecīgu kārtību, kā iegūt un novērtēt attiecīgo informāciju par produkta apstiprināšanas procesu, cita starpā par apzināto piedāvātā vai ieteiktā produkta mērķtirgu un produkta īpatnībām. CFD sniedzēji, kas izplata finanšu instrumentus, kurus izveidojuši tādi produktu sniedzēji, uz kuriem neattiecas Direktīvā 2014/65/ES noteiktās produktu pārvaldības prasības, vai trešo valstu produktu sniedzēji, arī ievieš attiecīgu kārtību, kā iegūt pietiekamu informāciju par šiem finanšu instrumentiem.

(69) ESMA atzīmē, ka ar Direktīvu 2014/65/ES Savienības tiesību aktos produktu pārvaldības prasības tiek ieviestas pirmo reizi. ESMA2017. gada 2. jūnijā publicēja “Pamatnostādnes par FITD II produktu pārvaldības prasībām” (78), kurās veidotājiem un izstrādātājiem ir sniegti norādījumi mērķtirgus novērtēšanai.

(70) Lai gan šīs prasības varētu sašaurināt to klientu loku (mērķtirgu), kuriem CFD būtu piemēroti un kuriem tos varētu izplatīt, tās nenovērš šajā lēmumā aprakstītos galvenos riskus, kas saistīti ar produkta iezīmēm (piemēram, augsts sviras finansējuma līmenis) vai saistīto praksi (piemēram, papildu maksājumu saistību atļaušana vai papildatlīdzību piedāvāšana). Tās arī konkrēti neierobežo produktu ar iepriekšminētajām iezīmēm izplatīšanu plaša patēriņa tirgū. Turpretī klientiem radītais kaitējums apliecina, ka CFD tirdzniecība, izplatīšana vai pārdošana nav piemērota privāto klientu tirgum, ja vien šiem darījumiem nenosaka zināmus ierobežojumus, kurus produktu pārvaldības prasības konkrēti neprecizē. Kad, atbildot uz aicinājumu sniegt atsauksmes, respondenti taisnīgi paziņo, ka produktu pārvaldības prasības ir svarīgs aspekts mērķtirgus noteikšanā un izplatīšanas stratēģijas saskaņošanā ar šo mērķtirgu, no dažu produktu sniedzēju atbildēm uz aicinājumu sniegt atsauksmes skaidrs ir arī tas, ka tie uzskata, ka CFD ar augstiem sviras finansējuma ierobežojumiem (piemēram, 100:1 (79)), pat tad, ja ir piemērojamas produktu pārvaldības prasības, ir privātajiem klientiem piemērots produkts (viņi secina, ka šīs konkrētā sviras finansējuma CFD mērķtirgus ir plaša patēriņa tirgus). Vairākas sabiedrības pēc Direktīvas 2014/65/ES un tajā noteikto produktu pārvaldības prasību īstenošanas CFD ar šādu augstu sviras finansējuma līmeni joprojām tirgo plaša patēriņa tirgū (vērtējot tikai atbilstību). ESMA un VKI nepiekrīt šādai pieejai. Tas parāda, ka produktu pārvaldības prasības individuāliem pakalpojumu sniedzējiem joprojām sniedz zināmu rīcības brīvības rezervi to produktu īpašību noteikšanā, kurus tie plāno piedāvāt saviem klientiem. Tādējādi ieguldītāju aizsardzībai joprojām nepastāv kopējs minimālais līmenis visā Savienībā.

(71) Neskatoties uz šo normatīvo prasību esamību, fakti liecina, ka privātie klienti turpina un turpinās zaudēt naudu darījumos ar CFD. Tāpēc šis pasākums ir vajadzīgs apdraudējuma novēršanai.

4. KOMPETENTĀS IESTĀDES NAV RĪKOJUŠĀS, LAI NOVĒRSTU DRAUDUS, VAI ARĪ VEIKTIE PASĀKUMI PIENĀCĪGI NENOVĒRŠ APDRAUDĒJUMU (REGULAS (ES) Nr. 600/2014 40. PANTA 2. PUNKTA c) APAKŠPUNKTS)

(72) Viens no iemesliem, kāpēc ESMA šā lēmuma ietvaros ir pieņēmusi ierobežojumu, ir apstāklis, ka kompetentā iestāde vai kompetentās iestādes nav rīkojušās, lai novērstu apdraudējumu, vai veiktie pasākumi pienācīgi nenovērš šo apdraudējumu.

(73) Ar ieguldītāju aizsardzību saistīto šajā lēmumā aprakstīto bažu rezultātā dažas VKI ir organizējušas apspriedes par šo jautājumu vai veikušas valsts līmeņa pasākumus, kuru mērķis ir ierobežot CFD tirdzniecību, izplatīšanu vai pārdošanu privātajiem klientiem: i) kopš 2016. gada augusta Beļģijas Finanšu pakalpojumu un tirgu iestāde (BE-FSMA), Beļģijas VKI, ir ieviesusi aizliegumu komercializēt privātajiem klientiem noteiktus ārpusbiržas atvasināto finanšu instrumentu līgumus (tostarp CFD). Turklāt FSMA ir aizliegusi vairākas agresīvas vai neatbilstīgas izplatīšanas metodes, piemēram, reklāmas pa tālruni, izmantojot ārējo pakalpojumu zvanu centrus, neatbilstīgas atlīdzības formas un fiktīvas dāvanas vai papildatlīdzības (80); ii) Kopš 2016. gada novembra CY-CySEC ir noteikusi CFD sniedzējiem prasību izstrādāt sviras finansējuma līmeņu politiku un privātajiem klientiem piemērot sviras finansējuma ierobežojumus, kas nepārsniedz 50:1, ja klientam ar attiecīgām zināšanām un pieredzi nav nepieciešams augstāks sviras finansējuma līmenis (81). CY-CySEC arī izvirza prasību produktu sniedzējiem, lai katram CFD kontam būtu aizsardzība pret negatīvu bilanci. Turklāt kopš 2017. gada marta vidus ir ieviests papildatlīdzību veicināšanas aizliegums (82); iii) kopš 2016. gada decembra Francijas tiesību aktos ir noteikts aizliegums ieguldījumu pakalpojumu sniedzēju tirdzniecības paziņojumiem privātpersonām attiecībā uz CFD, kuri neierobežo klienta zaudējumus katrā pozīcijā (83); iv) kopš 2015. gada jūlija PL-KNF ir noteikusi prasību, ka CFD produktu sniedzējiem attiecībā uz privāto klientu CFD jābūt sviras finansējuma ierobežojumam, kas nav augstāks par 100:1 (84). Polijas Finanšu ministrija 2017. gada jūlijā publicēja projektu par izmaiņām Finanšu instrumentu tirdzniecības aktā, lai visām aktīvu kategorijām un finanšu instrumentiem, kurus tirgo privātie klienti bez centrālā darījuma partnera (CCP) norēķiniem, noteiktu maksimālo sviras finansējuma līmeni 25:1 (85). Pēc projekta plašas sabiedriskās apspriešanas, kas notika no 2017. gada jūlija līdz 2017. gada novembrim, Polijas Finanšu ministrija 2017. gada 13. decembrī paziņoja par projekta koriģēšanu ar tai sekojošu sabiedrisko apspriešanu no 2017. gada 13. līdz 22. decembrim. Jaunais projekts ieviesīs divus dažādus maksimālos sviras finansējuma ierobežojumus: 100:1 pieredzējušiem privātajiem klientiem (tiem, kuri veikuši vismaz 40 darījumus 24 mēnešos pirms dienas, kurā tiek uzsākts jauns darījums, par kuru tiek noteikts sviras finansējuma ierobežojums) un 50:1 nepieredzējušiem privātajiem klientiem (86); v) Maltas Finanšu pakalpojumu iestāde (MT-MFSA), Maltas VKI, kopš 2017. gada oktobra ir ieviesusi tiešsaistes valūtas tirgus politiku, ar kuru saskaņā CFD, pārnesamu valūtas tirdzniecības līgumu un citu sarežģītu spekulatīvu produktu sniedzējiem ir jānosaka šādi sviras finansējuma ierobežojumi: 50:1 privātajiem klientiem un 100:1 privātajiem klientiem, kuri izvēlas, lai tos uzskata par profesionāliem klientiem (87); vi) Vācijas VKI Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht (DE-BaFin) 2017. gada maijā aizliedza tādu CFD tirdzniecību, izplatīšanu vai pārdošanu privātajiem klientiem, kuros nav izslēgtas papildu maksājumu saistības (88); vii) ES-CNMV 2017. gada martā pieprasīja vienībām, kuras privātajiem klientiem, kas veic uzņēmējdarbību Spānijā, tirgo CFD vai valūtas tirgus produktus, izmantojot vairāk nekā desmitkārtēju sviras finansējuma līmeni, vai binārās opcijas, skaidri informēt šādus klientus, ka ES-CNMV uzskata, ka šo produktu sarežģītības un riska līmeņa dēļ to iegāde nav piemērota privātajiem klientiem. Šīm vienībām ir arī pieprasīts nodrošināt, lai klienti, iegādājoties šādus produktus, tiktu informēti par izmaksām, kuras klientiem būtu jāuzņemas, ja tie nolemtu slēgt savu pozīciju, un CFD un valūtas tirgus produktu gadījumā, – lai klienti tiktu brīdināti, ka sviras finansējuma dēļ to zaudējumi var pārsniegt summu, kas sākotnēji samaksāta, pērkot attiecīgo produktu. Turklāt šīm struktūrām no klienta ir jāsaņem rakstisks vai ierakstīts mutisks paziņojums, kas tām ļauj pierādīt, ka klients apzinās, ka produkts, ko tas gatavojas iegādāties, ir īpaši sarežģīts un ka ES-CNMV to uzskata par privātam klientam nepiemērotu. Turklāt reklāmas materiālos, kurus izmanto vienības, uz kurām attiecas minētie ES-CNMV pasākumi, un kuru izmantošanas mērķis ir veicināt minētos produktus, vienmēr jābūt iekļautam brīdinājumam par to, ka ir grūti izprast šos produktus, un faktam, ka ES-CNMV uzskata, ka šie produkti sarežģītības un riska līmeņa dēļ nav piemēroti privātajiem klientiem. ES-CNMV arī lūdza, lai CY-CySEC un UK-FCA informē CFD sniedzējus par šīm prasībām, mudinot produktu sniedzējus, kas sniedz šo produktu pakalpojumus Spānijā, iekļaut tādu pašu brīdinājumu (89); viii) 2017. gada 6. martāIE-CBI izdeva apspriešanās dokumentu, kurā tā aicināja paust viedokļus par divām galvenajām iespējām: i) aizliegumu pārdot vai izplatīt CFD privātajiem klientiem vai ii) pastiprinātu ieguldītāju aizsardzības pasākumu īstenošanu, ietverot sviras finansējuma ierobežojumus un prasību, ka privātie klienti nevar zaudēt vairāk par summu, ko tie noguldījuši attiecībā uz konkrēto pozīciju (90); ix) Grieķijas VKI Ελληνική Επιτροπή Κεφαλαιαγοράς (EL-HCMC) 2017. gada 10. maijā izdeva apkārtrakstu par ārpusbiržas atvasināto finanšu instrumentu (ietverot valūtas tirgus produktus, CFD un binārās opcijas) ieguldījumu pakalpojumu sniegšanu, izmantojot elektroniskās tirdzniecības platformas (91); un x) PT-CMVM 2018. gada februārī izdeva apkārtrakstu, kurā paziņots, ka ieguldījumu brokeru sabiedrības atturas sniegt tirdzniecības pakalpojumus attiecībā uz atvasinātajiem finanšu instrumentiem, kas saistīti ar kriptovalūtām, ja tās nespēj nodrošināt visu to pienākumu atbilstīgu izpildi, kas attiecas uz klienta informēšanu par šo produktu īpašībām.

(74) Turklāt jāmin, ka Norvēģijas VKI Finanstilsynet (NO-Finanstilsynet) 2018. gada 26. februārī publicēja apspriešanās dokumentu, kurā attiecībā uz CFD tika inter alia ierosināti pasākumi, kas ir līdzīgi ESMA aicinājumā sniegt atsauksmes ierosinātajiem pasākumiem. Apspriešanās posms ir no 2018. gada 26. februāra līdz 2018. gada 26. martam (92).

(75) Citas VKI ir brīdinājušas privātos klientus saistībā ar CFD. Jo īpaši: i) AT-FMA 2016. gada decembrī izdeva brīdinājumu par riskiem, kas saistīti ar CFD, pārnesamiem valūtas tirdzniecības līgumiem un binārajām opcijām; ii) IT-CONSOB 2017. gada februārī izdeva īpašu paziņojumu, lai brīdinātu Itālijas privātos klientus par riskiem, kas saistīti ar CFD (93); un iii) UK-FCA 2017. gada novembrī izdeva brīdinājumu par riskiem, kas saistīti ar kriptovalūtu CFD (94).

(76) Turklāt NO- Finanstilsynet pēc pārbaudes uz vietas ir atcēlusi kādam CFD sniedzējam piešķirto atļauju.

(77) Kā liecina iepriekš minētie fakti, no 28 dalībvalstīm 13 dalībvalstu VKI ir veikušas vai apsvērušas noteiktus pasākumus, lai novērstu tās bažas attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību, ko izraisa CFD tirdzniecība, izplatīšana vai pārdošana privātajiem klientiem. Šie pasākumi būtiski atšķiras un ietver inter alia aizliegumu par CFD komercializāciju privātajiem klientiem, noteiktu sviras finansējuma ierobežojumu ieviešanu, tirdzniecības ierobežojumus un prasību nodrošināt aizsardzību pret negatīvu bilanci. Tomēr, lai gan šiem pasākumiem ir bijusi zināma ietekme, joprojām pastāv būtiskas bažas attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību.

(78) Piemēram, Francijā, kur tika pieņemti vieni no stingrākajiem pasākumiem Savienībā, FR-AMF apstiprina, ka tai joprojām ir bažas saistībā ar šo produktu īpašībām un šo produktu piedāvājuma turpināšanu attiecībā uz privātiem klientiem. Piemēram, lai gan FR-AMF 2017. gadā ir reģistrējusi sūdzību skaita samazinājumu, tā joprojām konstatē, ka ievērojams skaits (33 %) (95) sūdzību attiecas uz šiem produktiem, salīdzinot ar sūdzību kopējo skaitu, ko iestāde saņem attiecībā uz citiem ieguldījumu produktiem un pakalpojumiem. Polijā 2015. gada jūlijā pieņemtie pasākumi nav bijuši pietiekami, lai novērstu bažas attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību. Kā iepriekš minēts, PL-KNF 2018. gada pirmajā ceturksnī veiktajā pētījumā tika konstatēts, ka 79,69 % klientu 2017. gadā bija zaudējuši naudu, un vidējie zaudējumi uz vienu klientu bija palielinājušies.

(79) Savukārt Beļģijā BE-FSMA ir apmierināta ar savu veikto pasākumu rezultātu; tomēr BE-FSMA ieviesa aizliegumu komercializēt CFD attiecībā uz privātajiem klientiem, un tāpēc Beļģijā šo produktu piedāvāšana privātajiem klientiem vairs nav likumīga.

(80) ESMA rīcībā nav pierādījumu tam, ka šajā posmā ir nepieciešams aizliegt, nevis ierobežot CFD tirdzniecību, izplatīšanu vai pārdošanu privātajiem klientiem Savienības līmenī. Tomēr, ņemot vērā, ka līdz šim veiktajos valstu pasākumos piemērotie atsevišķie ierobežojumi, kas ietvēra tikai dažus no šajā pasākumā iekļautajiem elementiem (piemēram, konkrētus sviras finansējuma ierobežojumus vai tirdzniecības ierobežojumus), izrādījās nepietiekami, lai atrisinātu konstatētās bažas attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību, ESMA uzskata, ka katra no šā lēmuma prasībām ir jānosaka kā dokumentu kopums ar mērķi panākt privāto klientu minimālo aizsardzības līmeni visā Savienībā.

(81) Turklāt CFD parasti tiek tirgoti, izplatīti vai pārdoti, izmantojot tiešsaistes tirdzniecības kontus. Tādēļ, ja CFD sniedzēji darbojas citās dalībvalstīs, valsts līmeņa aizliegums vai ierobežojums nav pietiekams, lai aizsargātu privātos klientus dalībvalstīs, kas nav tā dalībvalsts, kurā tiek piemērots konkrētais aizliegums vai ierobežojums. Kā liecina UK-FCA un CY-CySEC (96) apkopotie dati, CFD sniedzēji, darbojoties tiešsaistē, ir spējuši viegli un ātri piesaistīt jaunus klientus visā Savienībā. Kā papildu piemērs, kas apstiprina šīs jomas uzņēmējdarbības pastāvīgo ES dimensiju, jāmin tas, ka IT-CONSOB ziņoja ESMA, ka visas sūdzības, ko tā no 2017. gada septembra līdz 2018. gada februārim bija saņēmusi par CFD un binārajām opcijām, pilnībā attiecās uz piecu dažādu dalībvalstu CFD sniedzējiem, kuri darbojas Itālijā, pamatojoties uz ieguldījumu pakalpojumu sniegšanas vai darbību veikšanas brīvību vai tiesībām izveidot filiāli citās dalībvalstīs (97).

(82) Ņemot vērā iepriekš minēto, lai valsts pasākumi būtu efektīvi attiecībā uz privātajiem patērētājiem visā Savienībā, VKI visās dalībvalstīs būtu jāveic darbība, kuras mērķis ir īsā laika periodā ieviest kopīgu minimālo patērētāju aizsardzības līmeni, kā paredzēts šajā lēmumā. Tā kā tas nav noticis un, ņemot vērā to, ka ir steidzami jārisina konstatētās bažas attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību, ESMA uzskata, ka tai jāizmanto savas produktu intervences pagaidu pilnvaras. Pašreizējais sadrumstalotais satvars privātajiem klientiem, kuri Savienībā veic ieguldījumu vienādos sarežģītos produktos, ko dažkārt nodrošina vieni un tie paši pārdevēji, nesniedz nekādu aizsardzību vai atšķirīga līmeņa aizsardzību.

(83) Visbeidzot, saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 69. pantu piešķirto un, piemēram, šā panta 2. punkta f) apakšpunktā (profesionālās darbības pagaidu aizliegšana) un t) apakšpunktā (tirdzniecības vai pārdošanas apturēšana produkta apstiprināšanas procesa prasību neievērošanas dēļ) minēto VKI uzraudzības pilnvaru izmantošana arī nenovērstu būtiskās bažas attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību. Produktu intervences pasākums attiecas uz produktu vai ar produktu saistītu darbību, un tādējādi tas skar visas ieguldījumu sabiedrības, kas nodrošina šo produktu vai darbību, nevis uz konkrētu atsevišķas ieguldījumu sabiedrības neatbilstību. Savienības līmenī pievēršoties to risku novēršanai, kurus izraisa CFD piedāvājums privātajiem klientiem, šis intervences pasākums ir efektīvāks nekā VKI centieni rīkoties pret katru ieguldījumu brokeru sabiedrību atsevišķi. Kā iepriekš norādīts, dati liecina, ka šis ir tirgu visaptverošs jautājums, jo problēma neaprobežojas ar konkrētu produktu sniedzēju īpatnībām, un ka galvenie riski ir raksturīgi produktam un produktu sniedzēju uzņēmējdarbības modelim. Tādējādi dažādas atsevišķas uzraudzības darbības uzreiz nenodrošinātu turpmāka privātajiem klientiem radīta kaitējuma novēršanu un nenodrošinātu atbilstošas alternatīvas ESMA intervences pilnvaru izmantošanai. CFD izplatīšanas pārrobežu raksturs, fakts, ka CFD ietekmē vairāk nekā vienu dalībvalsti, CFD izplatīšanas paplašināšanās jaunās jurisdikcijās un dažādu valstu pasākumu izvēršana, lai risinātu līdzīgas bažas attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību (kas savukārt var veicināt regulējuma arbitrāžas risku), noved pie secinājuma, ka ir vajadzīgi Savienības mēroga pasākumi, lai nodrošinātu kopēju aizsardzības līmeni visā Savienībā.

5. ESMA PASĀKUMS RISINA BŪTISKAS KONSTATĒTĀS BAŽAS ATTIECĪBĀ UZ IEGULDĪTĀJU AIZSARDZĪBU UN NERADA AR TĀ LABVĒLĪGO IETEKMI NESAMĒRĪGU KAITĒJUMU FINANŠU TIRGU EFEKTIVITĀTEI VAI IEGULDĪTĀJIEM (REGULAS (ES) Nr. 600/2014 40. PANTA 2. PUNKTA a) APAKŠPUNKTS UN 3. PUNKTA a) APAKŠPUNKTS).

(84) Ņemot vērā konstatēto būtisko bažu apmēru un raksturu attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību, ESMA uzskata par nepieciešamu un samērīgu uz laiku ierobežot CFD tirdzniecību, izplatīšanu vai pārdošanu privātajiem klientiem, nosakot apstākļus, kad īstenojas vairāki nosacījumi.

(85) ESMA ierobežojums novērš konstatētās būtiskās bažas attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību, nodrošinot atbilstīgu un vienotu minimālo aizsardzības līmeni privātajiem klientiem, kuri Savienībā veic CFD tirdzniecību. Turklāt tam nav negatīvas ietekmes uz finanšu tirgu efektivitāti vai uz ieguldītājiem, kas būtu neproporcionāla šāda pasākuma ieguvumiem.

(86) Galvenie ieguvumi saistībā ar ESMA pagaidu intervences pasākumiem ir šādi: i) CFD neveiksmīgas pārdošanas riska un ar to saistīto finansiālo seku samazināšana. Tas ir būtisks ieguvums privātajiem klientiem un finanšu tirgiem kopumā; ii) tiek samazināti riski, kas saistīti ar regulējuma vai uzraudzības arbitrāžu dažādās struktūrās un jurisdikcijās; iii) tiek atjaunota ieguldītāju uzticība finanšu tirgiem, arī uzticība produktu sniedzējiem, kuru reputācijai varētu būt nodarīts kaitējums to problēmu dēļ, ar kurām saskārušies ieguldītāji.

(87) ESMA uzskata, ka iespējamām finansiālajām sekām un izmaksām, ar kurām produktu sniedzēji varētu saskarties, īstenojot šajā lēmumā paredzētos intervences pasākumus, visticamāk, būs gan vienreizējs, gan pastāvīgs raksturs, un tās inter alia būs saistītas ar: i) sākotnējām un pastāvīgām IT izmaksām; ii) spēkā esošo procesuālo un organizatorisko pasākumu atjaunināšanu/pārskatīšanu; iii) attiecīgām cilvēkresursu izmaksām, kas saistītas ar ESMA intervences pasākumu īstenošanu (ietverot atbilstības funkcijas personālu un darbiniekus, kas nodrošina attiecīgus ieguldījumu pakalpojumus vai informāciju par produktiem); iv) noslēgto līgumu iespējamu pārskatīšanu un atjaunināšanu (dokumentu atkārtota sagatavošanu); un v) pārdošanas apjomu samazināšanos produktiem, uz kuriem attiecas ESMA intervences pasākumi.

(88) Ir iespējams, ka dažas no izmaksām tiks novirzītas ieguldītājiem.

(89) Turpmāk ir izklāstītas papildu atsauces uz šā intervences pasākuma prognozēto ietekmi.

5.1. Sākotnējās drošības rezerves aizsardzība

(90) ESMA uzskata, ka ir nepieciešams ierobežot CFD tirdzniecību, izplatīšanu vai pārdošanu privātajiem klientiem, piemērojot noteiktus konkrētus sviras finansējuma ierobežojumus atkarībā no pamatā esošajiem aktīviem.

(91) Šo sviras finansējuma ierobežojumu ieviešana aizsargās klientus, paredzot tiem veikt minimālu sākotnējās drošības rezerves iemaksu CFD darījumu uzsākšanai. Šī prasība tiek dēvēta par “sākotnējās drošības rezerves aizsardzību”. Tā ierobežos klienta nosacītos ieguldījumu riska darījumus attiecībā uz ieguldīto naudas summu. Tā kā izmaksas, ar kurām klients saskaras, pieaug nosacītos ieguldījumu riska darījumos, sākotnējā drošības rezerve samazinās klienta zaudējumu varbūtību salīdzinājumā ar tiem zaudējumiem, kas klientam varētu rasties, ja tas veiktu tirdzniecību ar augstāku sviras finansējuma līmeni (98). Kā paskaidrots turpmāk tekstā, empīriskā akadēmiskā pētījumā ir apstiprināta šī analīze un noteikts, ka sviras finansējuma ierobežojumi uzlabo ieguldītāju darījumu vidējos rezultātus (99).

(92) Lai nonāktu pie secinājumiem, ESMA ir ņēmusi vērā atbildes, kas saņemtas uz aicinājumu sniegt atsauksmes. Produktu sniedzēju, tirdzniecības organizāciju un citu ieinteresēto personu atbildēs uz aicinājumu sniegt atsauksmes kopumā ar dažiem izņēmumiem bija pausta negatīva nostāja attiecībā uz ierosinātajiem sviras finansējuma ierobežojumiem. Galvenā ierosināto sviras finansējuma ierobežojumu noteikšanas ietekme uz produktu sniedzējiem bija paredzamais ieņēmumu samazinājums. Tomēr daudzi no šiem respondentiem norādīja, ka viņi neiebilst pret sviras finansējuma ierobežojumiem kā intervences pasākumu kopumā, bet nepiekrīt konkrētiem ierosinātajiem ierobežojumiem.

(93) Patērētāju pārstāvji bija kopumā pozitīvi noskaņoti attiecībā uz ierosinātajiem pasākumiem saistībā ar CFD, tajā skaitā attiecībā uz ESMA ierosinātajiem sviras finansējuma ierobežojumiem. Tomēr gandrīz puse no patērētāju pārstāvjiem savās atbildēs bija ierosinājuši pastiprināt ESMA ierosinātos pasākumus, pieņemot stingrākus pasākumus, piemēram, stingrākus sviras finansējuma ierobežojumus vai pilnīgu aizliegumu tirgot, izplatīt vai pārdot CFD privātajiem klientiem.

(94) Lielākajā daļā privātpersonu atbilžu bija pausta vispārēja, bieži vien ļoti īsa, piekrišana vai nepiekrišana ierosinātajiem pasākumiem, un tikai ļoti neliels skaits respondentu sniedza būtiskākus komentārus. Lielākā daļa šo privātpersonu pauda negatīvu attieksmi pret ierosinātajiem sviras finansējuma ierobežojumiem. Dažas no nedaudzajām privātpersonām, kuras atbalstīja ESMA ierosinātos pasākumus attiecībā uz CFD, pauda uzskatu, ka privātajiem klientiem, veicot šo finanšu instrumentu tirdzniecību, ir vajadzīga papildu “aizsardzības kārta”. Dažas personas atsaucās uz CFD tirdzniecības radīto zaudējumu apmēru vai sūdzējās par dažu sabiedrību veikto agresīvo darbību. Atsevišķos gadījumos ieguldītāji apgalvoja, ka viņi ir bijuši krāpšanas upuri.

(95) Daži aicinājuma sniegt atsauksmes respondenti norādīja, ka viņi atzinīgi novērtētu, ja tiktu papildus precizētas kategorijas, kas tiek izmantotas sākotnējās drošības rezerves aizsardzībai. Viens respondents norādīja, ka vairākiem konkrētiem pamatā esošajiem aktīviem jāveic pārklasificēšana to svārstīguma dēļ. Pēc papildu kvantitatīvās analīzes ESMA galveno indeksu aktīvu kategorijai ir atkārtoti piešķīrusi indeksu EuroSTOXX50. Galveno indeksu aktīvu kategorijai ir pievienots arī NASDAQ-100.

(96) Esošie pētījumi liecina, ka zemāks sviras finansējuma līmenis ir saistīts ar labākiem klientu darījumu rezultātiem, ietverot mazākus zaudējumus uz katru darījumu un zemākas kopējās darījumu maksas atkarībā no mazāka tirdzniecības darījumu apmēra (100).

(97) Jo īpaši pētījumā, ko veikuši Rawley Z. Heimer un Alp Simsek un kurā salīdzināti klientu darījumu rezultāti pirms un pēc sviras finansējuma ierobežojumu piemērošanas ASV tirgū, ir secināts, ka sviras finansējuma ierobežojumi bija par 18 procentu punktiem mēnesī uzlabojuši darījumu rezultātus un par 40 % samazinājuši zaudējumus tiem klientiem, kuriem bija visaugstākie sviras finansējuma līmeņi (101). Šis padziļinātais akadēmiskais pētījums parāda pozitīvu saistību starp zemāku sviras finansējuma līmeni un mazākiem tirdzniecības apjomiem, kas ir veicinājusi patērētāju darījumu rezultātu uzlabošanos.

(98) ESMA respondentu atbildēs uz aicinājumu sniegt atsauksmes nav saņēmusi nekādus kvantitatīvus datus, kas apliecinātu, ka sākotnējās drošības rezerves aizsardzības ieviešanas rezultātā privātajiem klientiem samazinātos peļņa no ieguldījumiem.

(99) Turklāt prasība par minimālo sākotnējo drošības rezervi novērsīs dažus ar CFD saistītus izplatīšanas riskus, nodrošinot, ka šo produktu tirdzniecību var veikt tikai tie privātie klienti, kuri spēj noteikt pietiekami augstu drošības rezervi (102).

(100) Šajā ziņā ir paredzams, ka sākotnējās drošības rezerves aizsardzība arī samazinās iespējamību, ka CFD sniedzēji varētu piesaistīt plaša patēriņa tirgus privātos klientus, izmantojot mazāka apjoma kontus ar augstāku sviras finansējuma līmeni. Tas, iespējams, mudinās ieguldījumu sabiedrības pievērsties pieredzējušiem privātiem klientiem un profesionāliem klientiem, nevis “spekulatīvām darbībām” uz mazāk pieredzējušu privāto klientu rēķina. Ierosinātā sākotnējās drošības rezerves aizsardzība tādējādi palīdzēs nodrošināt, ka CFD sniedzēji darbojas saskaņā ar nosacījumiem, kas ir viņu klientu interesēs, nevis cenšas piesaistīt jaunus klientus vai paplašināt tirgus daļu, izmantojot augstākus sviras finansējuma līmeņus.

(101) Turklāt sākotnējās drošības rezerves aizsardzība palīdzēs novērst iespējamo interešu konfliktu risku, jo īpaši tad, ja CFD sniedzēji nenodrošina savu klientu darījumus un tādējādi gūst tiešu labumu no klientu zaudējumiem, samazinot tādu risku, ko rada ieguldījumu sabiedrības, kas gūst peļņu no klientu neveiksmīgiem darījumiem un prognozētās tirdzniecības darījumu peļņas. Tā atspoguļo kopēju pieeju ieguldītāju aizsardzībai, ko pieņēmušas vairākas citas starptautiskās jurisdikcijas (103).

(102) Sākotnējās drošības rezerves aizsardzība katram pamatā esošajam aktīvam ir noteikta saskaņā ar attiecīgā aktīva svārstīgumu, izmantojot simulācijas modeli, ar kuru tiek novērtēta iespējamība, ka klients zaudē 50 % no sava sākotnējā ieguldījuma atvērtās pozīcijas turēšana speriodā (104). Konkrēti ESMA veica kvantitatīvu simulāciju par tādas peļņas sadali, ko ieguldītājs, veicot ieguldījumus vienā CFD, varētu prognozēti saņemt ar dažādiem sviras finansējuma līmeņiem. Simulācijas sākuma punkts bija aptuveni 10 gadu laikā reģistrēti tirgus cenu dati par katru dienu (vairumā gadījumu) dažādiem pamatā esošo aktīvu veidiem, kurus parasti izmanto privātajiem klientiem pārdotajos CFD (105). Lai veiktu analīzi, ESMA izmantoja CFD, kas tiek automātiski slēgts, ja tā drošības rezerve sasniedz 50 % no sākotnējās vērtības. Simulētā slēgšanas varbūtība ir atkarīga no noteiktā sviras finansējuma līmeņa (un tā attiecīgi palielinās atkarībā no sviras finansējuma līmeņa). Tika pārbaudīti rādītāji attiecībā uz (automātiskas) slēgšanas varbūtību atkarībā no sviras finansējuma līmeņa. Šie rādītāji ļauj noteikt sviras finansējuma ierobežojumus saskaņā ar modeli, kas ir paredzēts, lai pastāvīgi novērstu apdraudējumu dažādiem pamatā esošo aktīvu veidiem.

(103) ESMA uzskatīja, ka, ņemot vērā ieguldītāju privāto ieguldījumu veidu un statistiku par CFD dalības posmu sadalījumu (izmantojot VKI apkopotos datus), sākotnējās drošības rezerves aizsardzību bija lietderīgi noteikt, pieņemot, ka privātie klienti notur aktīvu vismaz vienu dienu. Lai nodrošinātu atbilstīgu atsauces punktu, ESMA pēc tam dažādiem pamatā esošiem aktīviem veica simulāciju par to, kāda svira izraisītu drošības rezerves slēgšanu ar 5 % varbūtību. Iegūto rezultātu diapazons katrā aktīvu kategorijā sniedza vajadzīgo informāciju, lai izvēlētos sviras finansējuma ierobežojumus. Vairumā gadījumu ierobežojumi tika piesardzīgi noteikti rezultātu spektra zemākā līmeņa virzienā. Tika apsvērts tas, cik plaši tirgo dažādus aktīvus. Piemēram, attiecībā uz CFD uz precēm plaši izplatīti privāto klientu tirdzniecības aktīvi ir nafta un zelts, bet simulācijās iegūtie dati norāda, ka sviras finansējuma līmenis, kas paredz 5 % drošības rezerves slēgšanas varbūtību, cenu starpības līgumiem attiecībā uz zeltu ir aptuveni divreiz augstāks nekā cenu starpības līgumiem attiecībā uz naftu. Saskaņā ar to sviras finansējuma ierobežojums CFD attiecībā uz zeltu atšķiras no sviras finansējuma ierobežojuma, kas noteikts CFD attiecībā uz naftu un citām precēm. Šāda sākotnējās drošības rezerves aizsardzības noteikšana, jo īpaši, izmantojot simulētas pozīcijas, kuru ilgums ir vismaz viena diena, nodrošina atbilstīgu un nepieciešamu aizsardzības līmeni privātajiem klientiem, kuri tirdzniecības dienas gaitā, iespējams, pietiekami aktīvi neuzrauga savu pozīciju vai nespēj izvērtēt ātras reaģēšanas nepieciešamību, ņemot vērā pamatā esošo aktīvu tirgus svārstīgumu. Dati liecina, ka attiecībā uz CFD uz akcijām atvērto pozīciju turēšanas periods parasti ir ilgāks nekā attiecībā uz CFD uz citiem aktīviem, un tika apsvērti atvērto pozīciju turēšanas posmi, kuru ilgums ir līdz 5 dienām.

(104) ESMA apsvēra alternatīvas pieejas sākotnējās drošības rezerves aizsardzības kalibrēšanai. Piemēram, alternatīva iespēja būtu visiem CFD neatkarīgi no to pamatā esošajiem aktīviem noteikt vienotu sviras finansējuma ierobežojumu. Tomēr ESMA uzskatīja, ka ir lietderīgi nošķirt dažādus pamatā esošo aktīvu veidus, ņemot vērā vēsturisko cenu svārstību atšķirības dažādu pamatā esošo aktīvu kategoriju starpā, kas papildina atšķirības starp pašreizējo CFD sabiedrību raksturīgajām maksu struktūrām (106) un klientu raksturīgās izturēšanās atšķirības.

(105) Lai gan sākotnējās drošības rezerves aizsardzības īstenošana radīs noteiktas izmaksas tiem CFD sniedzējiem, kuriem būs jāpielāgo privātajiem klientiem pašlaik pieejamie sviras finansējuma ierobežojumi, ESMA prognozē, ka šīs izmaksas būs proporcionālas ieguvumiem, ko sniegs šādas aizsardzības ieviešana. ESMA arī norāda, ka klientiem piedāvātā sviras finansējuma līmeņa regulāru izmaiņu veikšana, pamatojoties uz noteiktu aktīvu riska profila izmaiņām, CFD sniedzējiem jau ir ieraksta prakse.

5.2. Drošības rezerves slēgšanas aizsardzība

(106) Vēl viens privāto klientu aizsardzības pasākums ir drošības rezerves slēgšanas aizsardzība. Šis pasākums papildina sākotnējās drošības rezerves aizsardzības ieviešanu un normālos tirgus apstākļos mazina risku, ka privātie klienti varētu zaudēt ievērojamus līdzekļus, pārsniedzot to līdzekļu apjomu, ko viņi būtu ieguldījuši CFD produktos.

(107) Drošības rezerves slēgšanas aizsardzības nodrošināšana un tā procentuālā īpatsvara standartizācija, kura CFD sniedzējiem ir jāievēro, lemjot par klienta atvērtā CFD slēgšanu (50 % no sākotnējās nepieciešamās drošības rezerves), ir arī paredzēta, lai novērstu CFD sniedzēju drošības rezerves slēgšanas darbību neatbilstīgu piemērošanu. Dažas VKI ir konstatējušas, ka CFD sniedzēji ļauj savu klientu līdzekļiem samazināties līdz līmenim, kas ir no 0 līdz 30 % no CFD atvēršanai nepieciešamās sākotnējās drošības rezerves (107). Ļaujot klientiem samazināt savu drošības rezervi gandrīz līdz nullei, produktu sniedzēji, jo īpaši cenu pārrāvuma gadījumā, pakļauj klientus riskam, ka tie varētu zaudēt vairāk līdzekļu, nekā ir noguldījuši. Savukārt pārāk augsts drošības rezerves slēgšanas līmenis izraisītu klientu pozīciju biežu slēgšanu, kas varētu nebūt viņu interesēs. ESMA pasākumā noteiktā 50 % robežvērtība mazina privāto klientu būtisku zaudējumu risku, un tāpēc tā ir proporcionāla.

(108) ESMA aicinājumā sniegt atsauksmes aprakstīja drošības rezerves slēgšanas aizsardzību par katru atsevišķo pozīciju. Šāda pieeja bija paredzēta, lai novērstu vairākas bažas saistībā ar šā pasākuma piemērošanu pašreizējā tirgus CFD tirdzniecības kontiem. Jo īpaši, tā kā sākotnējās drošības rezerves aizsardzība tiek piemērota, pamatojoties uz CFD pamatā esošajiem aktīviem, drošības rezerves slēgšanas noteikuma piemērošana attiecībā uz katru pozīciju nodrošinātu sākotnējās drošības rezerves aizsardzības efektīvu piemērošanu katrai pamatā esošo aktīvu kategorijai un nodrošinātu maksimālo sviras finansējuma robežu katrai pamatā esošo aktīvu kategorijai. Vēl viens iemesls šādai pieejai bija nodoms palīdzēt nodrošināt, lai privātie klienti apzinātos un saprastu savus riska darījumus attiecībā uz katru atsevišķo pamata aktīvu. ESMA sākotnēji ierosināja drošības rezerves slēgšanas noteikumā noteikt robežvērtību 50 % apmērā no sākotnējās drošības rezerves katrai pozīcijai, lai nodrošinātu privāto klientu efektīvu aizsardzību, vienlaikus samazinot šā produkta sarežģītību un uzlabojot privāto klientu izpratni par saviem riska darījumiem.

(109) ESMA ir ņēmusi vērā atbildes, kas sniegtas, atsaucoties uz aicinājumu sniegt atsauksmes. Lielākā daļa produktu sniedzēju, brokeru un tirdzniecības organizāciju, kas atbildēja uz aicinājumu sniegt atsauksmes, pauda bažas par drošības rezerves slēgšanas noteikuma piemērošanu katrai pozīcijai. Svarīgākie izvirzītie jautājumi saistībā ar ietekmi uz sabiedrībām bija gaidāmās IT ieviešanas izmaksas un pastāvīgās uzraudzības izmaksas. Daudzās atbildēs, kas tika saņemtas no ieguldījumu sabiedrībām, arī bija norādīts uz bažām saistībā ar esošajiem klientiem, kuri ir informēti par slēgšanas noteikuma piemērošanu katram kontam. Turklāt respondenti uzsvēra, ka ieguldītāji, kas piemēro īpašas tirdzniecības stratēģijas, vairs nevarētu efektīvi izmantot šīs stratēģijas, jo atsevišķas pozīcijas noteiktā brīdī var tikt slēgtas, ja klienti nepalielina savas drošības rezerves konkrētajai pozīcijai, tādējādi izraisot neparedzētu tirgus risku atlikušajām pozīcijām. Cits arguments, kas identificē iespējamās negatīvās sekas attiecībā uz drošības rezerves slēgšanas piemērošanu katrai pozīcijai, bija tas, ka sakarā ar pozīciju slēgšanu klientiem pozīcijas būtu jāatver atkārtoti, kas varētu radīt lielākas tirdzniecības izmaksas.

(110) Atsaucoties uz aicinājumu sniegt atsauksmes, būtiska daļa no ieguldītājiem, kas ir privātpersonas, savās atbildēs bija paudusi līdzīgas bažas attiecībā uz drošības rezerves slēgšanas piemērošanu katram kontam un šīs piemērošanas sekām, kas varētu negatīvi ietekmēt ieguldītājus. Biežākie argumenti bija, ka noteikuma piemērošana katrai pozīcijai kavētu noteiktu tirdzniecības stratēģiju izmantošanu un prasītu, lai ieguldītāji pastāvīgi uzrauga savas pozīcijas, jo viņi vairs nevarētu paļauties uz saviem noteiktajiem riska nodrošinājumiem.

(111) Lielākā daļa patērētāju pārstāvju atbalstīja ierosinātos pasākumus vai pat ierosināja ievērojami stingrākus pasākumus attiecībā uz CFD (piemēram, pilnībā aizliegt šo finanšu instrumentu tirdzniecību, izplatīšanu vai pārdošanu privātajiem klientiem).

(112) Uz aicinājumu sniegt atsauksmes tika saņemtas arī atbildes no sabiedrībām, kuras pauda atbalstu minētajā aicinājumā ierosinātajai drošības rezerves slēgšanas noteikuma piemērošanai attiecībā uz katru pozīciju. Šīs ieguldījumu sabiedrības norādīja, ka jau izmanto šādu pieeju un ir apmierinātas ar tās rezultātiem.

(113) ESMA veica analīzi par to, kādi ir paredzamie ieguldītāju darījumu rezultāti atkarībā no tā, vai drošības rezerves slēgšanas noteikumu piemēro katrai pozīcijai (CFD tiek slēgts, ja tā vērtība kļūst mazāka par 50 % no sākotnējās drošības rezerves vērtības) vai katram CFD tirdzniecības kontam (CFD tiek slēgts, ja visu ar noteiktu tirdzniecības kontu saistīto atvērto CFD vērtība kopā ar visu minētajā kontā esošo līdzekļu vērtību kļūst mazāka par 50 % no kopējās sākotnējās drošības rezerves vērtības visiem šiem atvērtajiem CFD). Jo īpaši tā izvērtēja slēgšanas biežumu un klientu zaudējumu aplēšu ietekmi uz simulētu CFD pozīciju portfeli saskaņā ar katru scenāriju. Šī analīze nesniedza precīzus skaitliskus rezultātus, parādot, ka pastāv ārkārtīgi plašs atšķirīgu iespējamo portfeļu klāsts, ko ieguldītājs varētu turēt. Tā vietā analīzē tika izvērtēts jautājums par to, vai kopumā varētu prognozēt, ka viens no šiem abiem drošības rezerves slēgšanas noteikuma piemērošanas veidiem sniegtu labākus rezultātus ieguldītājiem. Vispārējais secinājums bija, ka abiem drošības rezerves slēgšanas veidiem (ko piemēro pozīcijai vai kontam) labāks ieguldītāju darbības rezultāts ir atkarīgs no ieguldījumu portfeļos esošo CFD pamata aktīvu cenu svārstībām. Tas ir tādēļ, ka pēc slēgšanas, kas tiktu veikta, izvēloties vienu no abiem veidiem, pamatā esošā aktīva cena var vai nu uzlaboties, vai pasliktināties.

(114) Kopumā pamatota slēgšana varētu notikt nedaudz biežāk tad, ja tā tiktu piemērota pozīcijai, pieņemot, ka ieguldītāju portfeļi katrā gadījumā būtu vieni un tie paši. Tomēr ir paredzams, ka, pateicoties sākotnējās drošības rezerves aizsardzībai, slēgšana notiktu reti, izmantojot gan vienu, gan otru veidu. Klientiem, kuriem CFD tirdzniecības kontā ir viena vienota pozīcija, nebūtu nekādas atšķirības starp slēgšanu, kas pamatota uz kontu, un izslēgšanu, kas pamatota uz pozīciju. No respondentu atbildēm uz aicinājumu sniegt atsauksmes ir skaidrs, ka pastāv daudzi privāto klientu CFD tirdzniecības konti, kuros ietilpst tikai viena pozīcija.

(115) Lai gan tiek prognozēts, ka rezultātu atšķirība, kas rodas, starp veidu, kas pamatots uz pozīciju, un veidu, kas pamatots uz kontu, daudziem ieguldītājiem varētu būt maza (bet to nevar precīzi noteikt, ja nav reprezentatīva portfeļa), aicinājumā sniegt atsauksmes bija uzsvērti papildu iemesli, kāpēc dažiem ieguldītājiem labāka būtu slēgšanas noteikuma piemērošana kontam. Pirmkārt, ļaujot vienā pozīcijā gūto peļņu izmantot, lai kompensētu zaudējumus citā pozīcijā, uz kontu pamatota slēgšana sekmē tādu ieguldījumu portfeli, kas ir daudzveidīgs. Otrkārt, ciktāl uz kontu pamatota slēgšana notiek retāk, šāds slēgšanas veids samazina ieguldītājiem izmaksas, kas jāsedz pozīciju atkārtotas atvēršanas gadījumā.

(116) Ņemot vērā iepriekš minēto analīzi un atbildes uz aicinājumu sniegt atsauksmes, ESMA uzskata, ka minimālās aizsardzības piemērošanai kā atsevišķs pasākums, kas jāveic papildus citiem šajā lēmumā aprakstītajiem pasākumiem, proporcionālāks ir standartizēts drošības rezerves slēgšanas noteikums, ko piemēro kontam un kas tiek noteikts 50 % apmērā no kopējās sākotnējās drošības rezerves aizsardzības. Jo īpaši šim noteikumam būtu jānodrošina viena vai vairāku CFD slēgšana, nosakot privātajam klientam visizdevīgākos nosacījumus, lai nodrošinātu, ka konta vērtība nekļūst mazāka par 50 % no kopējās sākotnējās drošības rezerves aizsardzības, kas tika iemaksāta, lai klients jebkurā brīdī varētu piekļūt visiem pašlaik atvērtajiem CFD. Šajā nolūkā konta vērtība būtu jānosaka saskaņā ar šajā kontā esošajiem līdzekļiem kopā ar jebkuru nerealizēto neto peļņu no atvērtajiem CFD, kas saistīti ar šo kontu.

(117) ESMA ierosinātā drošības rezerves slēgšanas aizsardzība produktu sniedzējam neaizliedz kontam piemērojama slēgšanas noteikuma vietā piemērot pozīcijai piemērojamu slēgšanas noteikumu 50 % apmērā no konkrētās pozīcijas sākotnējās rezerves prasības; tas privātajiem klientiem patiešām var samazināt sarežģītību. Turklāt, piemērojot pozīcijai slēgšanas noteikumu 50 % apmērā, produktu sniedzējs būtībā izpilda uz kontu pamatotas slēgšanas prasību, jo visas vienotās pozīcijas tiks slēgtas saskaņā ar slēgšanas noteikumu, kas noteikts 50 % apmērā.

5.3. Aizsardzība pret negatīvu bilanci

(118) Aizsardzības pret negatīvu bilanci mērķis ir aizsargāt privātos klientus ārkārtas apstākļos, kad pamatā esošos aktīvus skar tik lielas un pēkšņas cenu izmaiņas, kas CFD sniedzējam traucē slēgt pozīciju, kā to paredz prasība par drošības rezerves slēgšanas aizsardzību, un kas klientam izraisa negatīvu konta bilanci. Citiem vārdiem sakot, lieli tirgus notikumi var izraisīt cenu pārrāvumus, radot šķēršļus automātiskās drošības rezerves slēgšanas aizsardzības efektivitātei. Vairākas VKI (108) ir konstatējušas, ka pēc šādiem tirgus notikumiem klientu parādi ievērojami pārsnieguši līdzekļu apjomu, ko tie ieguldījuši, rezultātā klientu kontos izraisot negatīvu bilanci.

(119) Aizsardzības pret negatīvu bilanci nolūks ir nodrošināt, lai ieguldītāja maksimālie zaudējumi, kas varētu rasties no CFD tirdzniecības, ietverot visas saistītās izmaksas, nepārsniegtu ieguldītāja CFD tirdzniecības kontā esošo ar CFD tirdzniecību saistīto līdzekļu kopējo apjomu. Tajos būtu jāiekļauj visi līdzekļi, kas vēl jāiemaksā šajā kontā kā neto peļņa, slēdzot atvērtus CFD, kas saistīti ar šo kontu. Ieguldītājiem saistībā ar CFD tirdzniecību, ko tie veic, nebūtu jānosaka nekāda papildu atbildība. Citiem kontiem nevajadzētu būt ietvertiem ieguldītāja riskam pakļautajā kapitālā. Ja tirdzniecības kontā ir ietverti arī citi finanšu instrumenti (piemēram, PVKIU vai akcijas), riskam tiek pakļauti tikai tie līdzekļi, kas nepārprotami paredzēti CFD tirdzniecībai, un nevis tie, kas ir paredzēti citiem finanšu instrumentiem.

(120) Aizsardzības pret negatīvu bilanci nolūks ir arī nodrošināt “atbalsta mehānismu” ārkārtēju tirgus apstākļu gadījumā. ESMA veica 2015. gada janvāra Šveices franka notikuma analīzi, lai apsvērtu tā tiešo ietekmi uz ieguldītājiem dažādos scenārijos (109). Tika izskatīti šādi scenāriji: i) aizsardzība pret jebkādu negatīvu bilanci privāta klienta CFD tirdzniecības kontā; ii) aizsardzība pret jebkādu negatīvu bilanci katrā privāta klienta CFD pozīcijā; un iii) nav aizsardzības pret negatīvu bilanci.

(121) Izskatot šīs iespējas, ESMA norādīja, ka tiešā ietekme uz ieguldītājiem, ko izraisa dažādās iespējas ārkārtēju tirgus notikumu gadījumā, ir jāvērtē attiecībā pret pastāvīgajām izmaksām, ko paredz šīs aizsardzības nodrošināšana. Jo īpaši CFD sniedzēji, veicot riska pārvaldību, saskartos ar tādām pastāvīgajām izmaksām, kas saistītas ar papildu kapitālu vai riska ierobežošanu. Savukārt daļu no šīm izmaksām lielāku starpību vai citu maksu veidā varētu novirzīt pašiem ieguldītājiem.

(122) No otras puses, būtisku risku, kas var radīt nozīmīgu kaitējumu patērētājiem un var rasties tad, ja nav aizsardzības pret negatīvu bilanci, izraisa iespējamība, ka ieguldītājam ārkārtēju tirgus apstākļu dēļ var rasties naudas parāds ieguldījumu sabiedrībai. Šāda situācija jo īpaši negatīvi ietekmētu ieguldītājus, kuriem nav ievērojamu likvīdo līdzekļu (110). ESMA nolēma pieņemt CFD tirdzniecības konta aizsardzību pret negatīvu bilanci kā līdzekli, lai novērstu šo iespējama būtiska kaitējuma cēloni, vienlaikus samazinot saistītās izmaksas sabiedrībām un ieguldītājiem. ESMA jo īpaši uzskatīja, ka, nosakot aizsardzību pret negatīvu bilanci katram CFD, ieguldītājiem un sabiedrībām varētu tikt radīts neproporcionālu izmaksu piemērošanas risks. Ja tiktu ieviesta aizsardzība pret negatīvu bilanci, ko piemēro pozīcijai, sabiedrībām būtu jāatlaiž klientu zaudējumi, kas pārsniedz šai pozīcijai paredzēto līdzekļu apjomu, ietverot sākotnējo drošības rezervi un jebkuru papildu drošības rezervi, ko iemaksājis klients. Tā kā aizsardzība pret negatīvu bilanci nedotu iespēju veikt ieskaitu būtiskiem zaudējumiem kopā ar citām klienta portfeļa pozīcijām, noteikums par tās piemērošanu pozīcijai palielinātu to tirgus riska daļu, kas būtu jāuzņemas ieguldījumu sabiedrībām. Ieguldījumu sabiedrībām tas varētu izraisīt kapitāla normatīvu palielināšanu, ar kuru saistītās izmaksas, iespējams, tiktu novirzītas privātajiem klientiem.

(123) Attiecībā uz priekšlikumu par aizsardzību pret negatīvu bilanci lielākā daļa produktu sniedzēju, brokeru un tirdzniecības organizāciju pauda pozitīvu attieksmi. Daži produktu sniedzēji lūdza šā noteikuma papildu skaidrojumu. Norādītās bažas bija saistītas ar pasākumu ietekmi uz sabiedrību kapitāla prasībām un iespējamību, ka klienti varētu to izmantot, lai veiktu spekulācijas pret produktu sniedzējiem, atverot divas pretējas pozīcijas vienas un tās pašas brokeru sabiedrības dažādos kontos. Patērētāju pārstāvjiem bija pozitīva attieksme attiecībā uz ierosinātajiem pasākumiem, tajā skaitā aizsardzību pret negatīvu bilanci. Privātpersonas, no kurām tika saņemtas atbildes uz aicinājumu sniegt atsauksmes un kuras savās atbildēs skaidri atsaucās uz priekšlikumiem par aizsardzību pret negatīvu bilanci, kopumā atbalstīja šos priekšlikumus.

(124) ESMA ir apsvērusi ietekmi, ko CFD sniedzējiem varētu izraisīt aizsardzības nodrošināšana pret negatīvu bilanci, kā arī to būtisko kaitējumu, kas privātajiem klientiem varētu rasties, ja šīs aizsardzības nebūtu. ESMA uzskata, ka bilances kontekstā aizsardzība pret negatīvu bilanci, ko piemēro kontam, novērš konstatētās bažas attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību un ir samērīga.

5.4. Brīdinājumi par risku

(125) Vēl viens pasākums, lai privātajiem klientiem novērstu riskus attiecībā uz CFD, ir piemērot prasību par noteiktai ieguldījumu sabiedrībai raksturīgu standartizētu un efektīvu riska brīdinājumu nodrošināšanu, ietverot informāciju par privāto klientu kontu zaudējumu procentuālo daļu. Kā jau iepriekš minēts, vairākas VKI ir atzīmējušas klientiem nodrošināto riska brīdinājumu zemo kvalitāti un ziņojušas, ka ir CFD sniedzēji, kas bieži nesniedz izsmeļošu skaidrojumu par šo produktu augsto riska pakāpi un sarežģīto raksturu. Jo īpaši jāmin, ka brīdinājumos par risku bieži netiek skaidri izklāstīta iespējamība par tādu zaudējumu strauju rašanos, kuru apjoms varētu pārsniegt klientu ieguldītās naudas apmēru, vai arī brīdinājuma ziņojuma skaidrību samazina veids, kādā brīdinājumi tiek noformēti, vai to samazina paziņojumi par iespējamo peļņu.

(126) Saņemtajās atbildēs uz aicinājumu sniegt atsauksmes tikai mazākā daļa no produktu sniedzējiem un brokeriem neatbalstīja to, ka vajadzētu ieviest standartizētu brīdinājumu par risku. Dažas ieguldījumu sabiedrības atzīmēja, ka tās atzinīgi vērtē brīdinājumu par noteiktas ieguldījumu sabiedrības zaudējumu procentuālo daļu, nevis vairāk standartizētu brīdinājumu. Patērētāju pārstāvjiem bija atšķirīgi viedokļi, jo gandrīz puse no šīs grupas respondentiem norādīja, ka atbalsta stingrākus pasākumus attiecībā uz CFD (piemēram, aizliegumu). Patērētāju pārstāvji, kas savā atbildē skaidri minēja brīdinājumu par risku, atbalstīja šo priekšlikumu ar nosacījumu, ka tas tiek izskatīts kopā ar citiem ierosinātajiem pasākumiem.

(127) Šajā lēmumā ieviestie uz noteiktu ieguldījumu sabiedrību attiecināmi brīdinājumi par risku sniegtu privātajiem klientiem būtisku informāciju par šiem konkrētajiem produktiem, proti, datus par tādu privāto kontu procentuālo daļu, kuri zaudē naudu, veicot CFD tirdzniecību. Pētījumā tika konstatēts, ka standartizēts brīdinājums par risku ir būtiski uzlabojis privāto klientu izpratni par attiecīgo produktu, arī par iespējamību, ka klients var zaudēt vairāk naudas, nekā ir ieguldījis, un par peļņas gūšanas iespējamību (111).

(128) Prasība, ka CFD sniedzējiem jāpaziņo to privāto klientu kontu procentuālā daļa, kas cieš zaudējumus, ir paredzēta, lai kompensētu CFD sniedzējiem raksturīgo tendenci vairāk uzsvērt iespējamo peļņu nekā zaudējumus.

(129) Turklāt brīdinājumi varētu veicināt privāto klientu pārdomātu lēmumu pieņemšanu par to, vai viņi vēlas turpināt dalību darījumos ar augsta riska produktu, kas drīzāk radīs zaudējumus nekā peļņu.

(130) Lai ieguldītājus brīdinātu par zaudējumu risku, kas saistīts ar ieguldījumiem CFD produktos, ESMA uzskata, ka katram CFD sniedzējam būtu jāinformē savi klienti par to privāto klientu CFD tirdzniecības kontu procentuālo daļu, kuri pēdējos 12 mēnešos ir zaudējuši naudu. Lai nodrošinātu, ka šis skaitliskais rādītājs atspoguļo aktuālu informāciju, minētais aprēķins būtu jāatjaunina reizi ceturksnī. Aprēķinātā procentuālā daļa brīdinājumā par risku jānoformē vienkāršā un skaidrā veidā, iekļaujot to katrā produktu sniedzēja paziņojumā.

(131) Lai noteiktu, vai kontā nauda ir zaudēta, ir jāņem vērā gan realizēta un nerealizēta peļņa, gan realizēti un nerealizēti zaudējumi. Realizēta peļņa un realizēti zaudējumi attiecas uz CFD pozīcijām, kas tika slēgtas aprēķinu veikšanas laikā. Nerealizēta peļņa un nerealizēti zaudējumi attiecas uz atvērto pozīciju vērtību aprēķinu veikšanas laika posma beigās. Lai sniegtu pilnīgi skaidru priekšstatu par to kontu procentuālo daļu, kuros ir gūta peļņa vai ciesti zaudējumi, veicot aprēķinus, ir jāņem vērā visas izmaksas, kas attiecas uz CFD tirdzniecību.

(132) Jaunizveidotiem CFD sniedzējiem un tādiem CFD sniedzējiem, kam pēdējo 12 mēnešu laikā nav bijušas nevienas atvērtas CFD pozīcijas, par pēdējiem 12 mēnešiem šādu procentuālo daļu aprēķināt nav iespējams. Šādām ieguldījumu sabiedrībām šajā lēmumā ir noteikts standartizēts brīdinājums par risku, kurā ir iekļaujama atsauce uz to procentuālās daļas rādītāju, kas konstatēts VKI veiktajos pētījumos.

(133) Kā minēts iepriekš, gandrīz visi produktu sniedzēji, kas atsaucās uz aicinājumu sniegt atsauksmes, pauda atbalstu vai neitrālu attieksmi attiecībā uz standartizētu brīdinājumu par risku. Respondenti, kuriem bija negatīva nostāja, apšaubīja riska brīdinājuma efektivitāti vai nepiekrita VKI pētījumos konstatētajām procentuālajām daļām. Ieguldījumu sabiedrību komentāros bieži tika izteikts lūgums izveidot brīdinājuma par risku saīsinātu versiju, ko sabiedrības varētu izmantot digitālajā tirdzniecībā.

(134) ESMA ir apsvērusi iespēju pieprasīt vispārīgu brīdinājumu par risku, kurā būtu paziņota vienīgi informācija, ka pastāv risks, ka privātie klienti var strauji zaudēt naudu CFD sviras finansējuma dēļ, va