Oficiālais Vēstnesis L 339 , 24/12/2003 Lpp. 0003 - 0013



Padomes Regula (EK) Nr. 2229/2003 (2003. gada 22. decembris), ar ko ievieš galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts par Krievijas izcelsmes silīcija importu EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importa dempingu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis [1] ("pamatregula"), un jo īpaši tās 9. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, kas iesniegts pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju, tā kā: 1. Metode 1.1. Pagaidu pasākumi (1) Komisija ar Regulu (EK) Nr. 1235/2003 [2] ("pagaidu regula") noteica pagaidu antidempinga pasākumus Krievijas izcelsmes silīcijam. Pasākumi tika noteikti kā ad valorem maksājums robežās no 24,0 % līdz 25,2 %. (2) Atgādinot, ka dempinga un kaitējuma izmeklēšanas laiks attiecās uz laika posmu no 2001. gada 1. oktobra līdz 2002. gada 30. septembrim ("izmeklēšanas periods" jeb "IP"). Tendenču izpēte kaitējuma analīzes izmeklēšanas kontekstā attiecas uz laika posmu no 1998. gada 1. janvāra līdz IP beigām ("izpētes posms"). 1.2. Citi spēkā esoši pasākumi (3) Pašlaik uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes silīcija importu attiecas antidempinga maksājums ar ad valorem likmi 49 % [3]. Notiek šo pasākumu pārskatīšana [4] saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu. 1.3. Turpmākā procedūra (4) Pēc antidempinga pagaidu maksājuma noteikšanas ieinteresētajām personām paziņoja faktus un apsvērumus, uz kuriem bija pamatota pagaidu regula. Dažas ieinteresētās personas iesniedza rakstiskas piezīmes. Komisija uzklausīja visas ieinteresētās personas, kuras vēlējās, lai tās uzklausītu. (5) Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem bija plānots ieteikt galīgo antidempinga maksājumu piemērošanu un to summu galīgu iekasēšanu, ko nodrošināja ar pagaidu maksājumiem. Tām tika atvēlēts arī laiks, lai tās varētu formulēt savus apsvērumus pēc šā paziņojuma. (6) Ņēma vērā pušu mutiski un rakstiski sniegtos komentārus, un attiecīgos gadījumos galīgajos secinājumos izdarīja vajadzīgos grozījumus. (7) Komisija turpināja vākt visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu galīgo atzinumu izdarīšanai. (8) Papildus pārbaudes apmeklējumiem, kas veikti pagaidu regulas 7. apsvērumā minēto uzņēmumu telpās, ir jāņem vērā, ka pēc pagaidu pasākumu piemērošanas apmeklējumi uz vietas notika šādu Kopienas lietotāju telpās: - GE Bayer Silicones, Lēverkūzene, Vācija, - Raffinera Metalli Capra SpA, Breša, Itālija, - Vedani Carlo Metalli SpA, Milāna, Itālija. 2. Attiecīgie ražojumi un līdzīgi ražojumi 2.1. Attiecīgais ražojums 2.1.1. Komentāri no ražotājiem eksportētājiem (9) Pagaidu regulas 9. apsvērumā attiecīgais ražojums ir definēts kā silīcijs, kuru pašlaik klasificē ar KN kodu28046900 Daži eksportētāji šaubījās, vai pašreizējā procedūra attiecas uz silīcija oksīda tvaikiem, kas ir silīcija blakusprodukts, kuru iegūst filtrēšanas procesā, ražojot silīciju. (10) Jāpiezīmē, ka silīcija oksīda tvaiki neatbilst pagaidu regulas 9. un 10. apsvērumā minētā attiecīgā ražojuma definīcijai, jo tas ir tikai silīcija ražošanas blakusprodukts pulvera formā, ko izmanto kā piedevu cementam. Tādējādi tiek apstiprināts, ka uz šo ražojumu, kas atbilst KN kodam ex28112200, šī procedūra neattiecas. (11) Attiecīgā ražojuma definīciju apšaubīja viens Krievijas ražotājs eksportētājs, kas apgalvoja, ka šā KN koda ietvaros pastāv divas atsevišķas silīcija kategorijas, no kuriem viena ir paredzēta izmantošanai metalurģijā, bet otra – ķīmijā. Pierādot šo apgalvojumu, Krievijas ražotājs paziņoja, ka šīm divām kategorijām ir būtiski atšķirīgs ķīmiskais sastāvs, kura pamatā ir mikroelementa saturs, un dažādi izmantošanas mērķi; ka ir divi atsevišķi lietotāju veidi, kas viens ar otru nekonkurē; un ka šīs abas kategorijas būtībā netiek savstarpēji aizvietotas. (12) Izmeklēšanā atklāja, ka silīciju ražo dažādās kategorijās un ka silīcijs, Kopienas uzņēmumu ražots vai no Krievijas ievests, kas IP laikā ir pārdots ES tirgū, satur vairāk nekā 95 % silīcija pēc svara. Silīcija kategoriju nosaka, pirmkārt, pēc silīcija procentuālā daudzuma un, otrkārt, pēc citiem elementiem, jo īpaši pēc dzelzs un kalcija satura. Lietotājiem speciālistiem, jo īpaši lietotājiem, kas ražojumu izmanto ķīmijā, to, vai silīcijs ir atbilstošs paredzētajai lietošanai, nosaka citu mikroelementu procentuālais daudzums. Parasti lietotājiem speciālistiem silīciju ražo atbilstoši īpašām prasībām un to var iegādāties pēc gara pārbaudes procesa, ko veic konkrētais lietotājs. Tomēr, lai gan mikroelementu līmenis ir būtisks ķīmijas nozares lietotājiem, tas nav pietiekams pamats, lai secinātu, ka tas ir no metalurģijā izmantotā silīcija atšķirīgs ražojums. (13) Tika sniegti pierādījumi, ka augstākas kategorijas materiāls netika pārdots tikai ķīmijas nozares lietotājiem un ka ķīmijas nozares lietotāji pirka arī noteiktu daudzumu zemākas kategorijas tā saukto metalurģijas silīciju. Tāpat tiek atzīts, ka lietotāji ar zemākām kvalitātes prasībām, jo īpaši sekundārie lietotāji metalurģijā, var izmantot arī augstākās kategorijas silīciju. Tiem noteicošais faktors ir cena, jo tie nevēlas maksāt augstāku cenu par silīciju, kuram ir labāka kvalitāte, nekā tiem nepieciešams. 2.1.2. Lietotāju komentāri (14) Arī vairāki lietotāji arī apšaubīja attiecīgā ražojuma pagaidu definējumu. Iesniegtie pieteikumi bija ļoti līdzīgi tiem, ko saņēma ražotāji eksportētāji, jo īpaši no metalurģijas nozares lietotājiem. Visi metalurģijas nozares lietotāji apgalvoja, ka ir trīs dažādi ražojuma veidi, tas ir, ķīmiskais, standarta kvalitātes un zemākas kvalitātes silīcijs metalurģijas nozares lietotājiem. Tomēr visi piekrita, ka tie var izmantot jebkuru no šīm kategorijām savā ražošanas procesā, lai gan tie dod priekšroku zemākas šķiras silīcijam cenas dēļ. Tādus pašus komentārus sniedza metalurģijas lietotāju organizācija. (15) Viens ķīmijas nozares lietotājs sniedza komentārus par attiecīgo ražojumu. Tas apstiprināja, ka iepirktais silīcijs ir ražots pēc pasūtījuma atbilstoši lietotāja noteiktām specifikācijām un ka mikroelementi silīcijā tam ir visbūtiskākais faktors. 2.1.3. Kopienas ražošanas nozares komentāri (16) Kopienas ražošanas nozare piekrita pagaidu definējumam, ka visas silīcija kategorijas, kuras atbilst pagaidu regulas 9. un 10. apsvērumā minētajai definīcijai, ir jāuzskata par attiecīgo ražojumu. Tā arī uzsvēra, ka daudzi argumenti nav minēti attiecīgā ražojuma kontekstā, bet gan līdzīgu ražojumu noteikšanas kontekstā, un ka ražotāji eksportētāji jauc šos divus jautājumus. 2.1.4. Secinājumi par attiecīgo ražojumu (17) Silīcijs ir produkts, kuru ražo vairākās kategorijās, kas, pirmkārt, ir atkarīgas no dzelzs satura, otrkārt, no kalcija satura un, treškārt, no citiem mikroelementiem. ES un Krievijā tiek galvenokārt izmantots viens ražošanas process, tas ir, elektriskās loka krāsnis. (18) ES tirgū ir divas būtiski atšķirīgas lietotāju grupas: ķīmijas nozares lietotāji, kas lielākoties ražo silīciju, un metalurģijas nozares lietotāji, kas ražo alumīniju. Metalurģijas nozares lietotājus vēl var iedalīt primārā alumīnija ražotājos un sekundārā (pārstrādātā) alumīnija ražotājos. Tomēr viss izmantotais silīcijs satur vismaz 95 % silīcija pēc svara un parasti ir 98 % vai 99 % silīcijs. (19) Ir noteiktas trīs silīcija kategorijas, augstas kvalitātes, standarta kvalitātes un zemākas kvalitātes, pamatojoties uz dzelzs un kalcija procentuālo daudzumu silīcijā. Tika atklāts, ka dažādu lietotāju grupu izmantošanā šīs kategorijas pārklājas. Ir vispāratzīts, ka nav fizisku, ķīmisku vai tehnisku parametru, kas neļautu sekundārā alumīnija ražotājiem izmantot jebkādas kategorijas silīciju vai primārā alumīnija ražotājiem standarta vai augstākās kvalitātes silīciju. Pretējā virzienā nepastāv tāds pats savstarpējas savietojamības līmenis, lai gan ir sniegti pierādījumi, ka ķīmijas nozares lietotāji ir gatavi izmantot standarta un zemākas kvalitātes silīciju. To, kuru kategoriju kuras lietotāju grupas izmanto, parasti nosaka dažādo kategoriju izmaksas. (20) Izmeklēšanā, kā iepriekš minēts, atklājās, ka visiem silīcija veidiem, neņemot vērā atšķirības citu ķīmisko elementu saturā, ir tās pašas fiziskās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības. Lai gan silīciju var izmantot dažādi, ir konstatēts, ka pastāv lielāka vai mazāka aizvietojamības iespēja starp dažādām kategorijām un dažādiem izmantošanas veidiem. (21) Tāpēc pagaidu regulas 9. un 10. apsvērumā minētie secinājumi ir pilnīgi apstiprināti. 2.2. Līdzīgi ražojumi (22) Analīze atklāja, ka prasība par produkta kontroles numuru (PKN), kas minēta pagaidu regulas 14. apsvērumā, attiecas uz cenu salīdzinājumu starp Krievijas izcelsmes silīciju un Kopienā ražotu silīciju un attiecīgo kaitējuma novēršanas līmeni. Atšķirības cenās, kvalitātē un izmantošanā nav pietiekams pamats secinājumam, ka ražojumi nav līdzīgi. Svarīgākais šajā kontekstā ir tas, vai attiecīgajiem ražojuma veidiem ir tās pašas fiziskās un ķīmiskās īpašības un galvenie izmantošanas mērķi. Minētās atšķirības tiks ņemtas vērā, salīdzinot eksporta cenu un normālo vērtību un nosakot, piemēram, cenu samazinājumu un kaitējuma novēršanas līmeni. (23) Viens Krievijas ražotājs eksportētājs atsaucās uz antidempinga pasākumiem, kas ir spēkā silīcija importam no Ķīnas (skatīt 3. apsvērumu). Jo īpaši tas minēja Padomes Regulas (EK) Nr. 2496/97 55. apsvērumu, kurā teikts, ka Krievijas un Ukrainas silīcija metāla kvalitāte nav salīdzināma ar Eiropas un Ķīnas silīcija metāla kvalitāti. (24) Saistībā ar šo punktu, pirmkārt, ir jāuzsver, ka šis apgalvojums tika izdarīts izmeklēšanas laikā pirms vairāk nekā pieciem gadiem un tā pamatā bija informācija, kas bija iesniegta minētajai izmeklēšanai, un ka tas nav apstiprināts šajā izmeklēšanā. Turklāt minētās regulas 55. apsvērumā risina tikai cēloņsakarības jautājumus. No teksta ir skaidrs, ka attiecīgais ražojums un līdzīgie ražojumi no visiem avotiem – Ķīnas, Krievijas, ES vai analogām valstīm, piemēram, Norvēģijas – ir silīcijs. Šis silīcijs ir līdzīgs ražojums atbilstīgi pamatregulas 1. panta 4. punkta definīcijai. Vēl jo vairāk, ja dažādiem silīcija ražotājiem dažādās valstīs ir kvalitātes atšķirības, šādas atšķirības pienācīgi var ņemt vērā, veicot pielāgojumus. Ir ņemts vērā arī tas, ka pastāv kvalitātes atšķirības starp dažādiem silīcija veidiem, ko eksportēja no Krievijas uz Kopienu. (25) Pamatojoties uz iepriekšminēto un izmeklēšanā atklāto, ir apstiprināts, ka Krievijā ražotajam un pārdotajam silīcijam, kā arī uz Kopienu eksportētajam un analogas valsts vietējā tirgū pārdotajam silīcijam, un Kopienas rūpniecības nozares ražotajam un Kopienā pārdotajam silīcijam ir tādas pašas fiziskās un ķīmiskās pamatīpašības. Tāpēc jāsecina, ka visi silīcija veidi veido vienu ražojuma grupu un ir uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. 3. Dempings 3.1. Normālā vērtība (26) Tā kā nav saņemti komentāri, apstiprina pagaidu regulas 15. līdz 18. apsvērumu par tirgus ekonomikas režīmu. (27) Visi ražotāji eksportētāji iesniedza iebildumus, ka pagaidu stadijā izmantotās elektroenerģijas izmaksas ir jāgroza. Tie uzsvēra, ka galvenais elektroenerģijas piegādātājs ir uzņēmums, kura vairākuma īpašumtiesības pieder privātajam sektoram, un ka zemās cenas ir skaidrojamas ar pasaulē lielāko hidroelektrostaciju kompleksu, kas piedāvā salīdzinošas dabīgas priekšrocības. Šis jautājums tika izmeklēts tālāk, taču tā kā tika atklāts, ka elektroenerģijas cenas Krievijā tiek regulētas un ka šā elektroenerģijas piegādātāja noteiktā cena bija ļoti zema, pat salīdzinot ar citiem piegādātājiem, kuru elektroenerģija ražota hidroelektrostacijās analogā valstī Norvēģijā un Kanādā, tika nolemts noraidīt šo prasību un apstiprināt pagaidu lēmumu izmantot elektroenerģijas cenas, kuras bija noteicis cits Krievijas elektroenerģijas piegādātājs. Tika konstatēts, ka šī cena ir saskaņā ar Kopienas reprezentatīvu elektroenerģijas ražotāju zemāko cenu. (28) Tā kā nav saņemti citi komentāri, apstiprina pagaidu regulas 19. līdz 26. apsvērumu par normālās vērtības noteikšanu. 3.2. Eksporta cena (29) Visi ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka uzņēmumi, kas iesaistīti attiecīgā ražojuma pārdošanā Eiropas Kopienai un atrodas ārpus Krievijas, ir saistītas personas un ka šie uzņēmumi ir jāuzskata par vienotu ekonomisko kopumu kopā ar uzņēmumiem, kas atrodas Krievijā. Tie apgalvoja, ka tāpēc izmantotajai eksporta cenai ir jābūt cenai, ko šie saistītie uzņēmumi ir noteikuši pirmajam neatkarīgajam pircējam EK. (30) Gadījumā, kad importētājs atrodas Kopienā (Apvienotā Karaliste), netika sniegti jauni pierādījumi par to, ka tas ir saistīts ar ražotāju eksportētāju. Tāpēc prasību noraidīja un saglabāja pagaidu pieeju eksporta cenas noteikšanai, pamatojoties uz pārdošanas cenu šim importētājam. (31) Šveices importētāja gadījumā pēc pagaidu pasākumu noteikšanas tika veikta pārbaude uz vietas, un tika secināts, ka šis uzņēmums tiešām ir saistīts ar ražotāju eksportētāju. Tāpēc pārdošanai, kurā bija iesaistīts šis importētājs, eksporta cena tika noteikta, pamatojoties uz šā importētāja cenu pirmajam nesaistītajam pircējam Kopienā. (32) Attiecībā uz importētāju, kas atrodas Britu Virdžīnu salās, vispirms ir jāņem vērā, ka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu izmantojamā eksporta cena ir cena, kas faktiski tiek maksāta, pārdodot eksportam no izvešanas valsts uz Kopienu. Citiem vārdiem, gadījumos, kad eksporta darījums uz Kopienu ietver starpniekus, ir svarīga nevis cena, ko pilnībā iekasē no Kopienas pircēja (un kas bieži ražotājam eksportētājam nav zināma), bet gan cena, par kādu ražojumu izved no eksportētājvalsts. Šī cena var būt jāaizstāj ar tālākpārdošanas cenu, jo īpaši, ja personas ir saistītas. Rusal iesniedza jaunu informāciju, kas, viņuprāt, apliecina šādu saistību. Tomēr tiek uzskatīts, ka šī saistība nav pierādīta pietiekami un nepārprotami. Faktiski nav tiešas akciju paketes sadales starp Rusal un uzņēmumu Britu Virdžīnu salās, un struktūra ir sarežģīta un nepārredzama. Atsaucoties uz uzņēmuma minēto informāciju, saistība ir ar netiešu akciju paketes sadali, taču pārbaudāma dokumentācija par to iesniegta netika. Vēl jo vairāk, saskaņā Rusal sniegto informāciju uzņēmums Britu Virdžīnu salās neveic nekādas saimnieciskas darbības eksportēto ražojumu pārdošanā vai izplatīšanā, tā ir tikai reģistrēta pasta adrese. Citiem vārdiem, tā nav pārdošana, izmantojot trešo personu. Britu Virdžīnu salu uzņēmums drīzāk ir adresāts neskaidras grāmatvedības vajadzībām. Nebija iespējas pārbaudīt patieso Britu Virdžīnu salu uzņēmuma lomu vai pietiekami izsekot maksājumu plūsmai. Tādēļ tika nolemts saglabāt pagaidu pieeju un noteikt eksporta cenu, pamatojoties uz pārdošanas cenu Britu Virdžīnu salu uzņēmumam. 3.3. Salīdzinājums (33) Viens ražotājs eksportētājs pieprasīja veikt pielāgojumus attiecībā uz fiziskajām īpašībām, pamatojoties uz to, ka Krievijas tirgū pārdotais vidējās kategorijas silīcijs ir augstākas kvalitātes un tādēļ tam nepieciešamas augstākas ražošanas izmaksas. Tomēr uzņēmums nesniedza jaunus pierādījumus par to, ka pastāv būtiska kvalitātes atšķirība starp ražojuma veidiem, kas pārdoti vietējā tirgū, un tiem, kas eksportēti uz Kopienu. Tāpēc tika saglabāta pagaidu pieeja un pielāgojumi attiecībā uz fiziskajām atšķirībām netika veikti. (34) Divi uzņēmumi atkārtoti iesniedza prasību par pielāgojumiem attiecībā uz daudzumu un pārdošanas līmenī. Prasību par pielāgojumiem attiecībā uz daudzumu nevarēja ņemt vērā, jo uzņēmums nespēja pierādīt, ka dažādu daudzumu iepirkšanai ir īpaši piešķirtas atlaides, un tāpēc, ka šīs atšķirības daudzumā jau ir ņemtas vērā pārdošanas līmeņa pielāgojumā attiecībā uz dažādiem pircēju veidiem, kas veiktas pagaidu stadijā. Saistībā ar prasību par papildu pielāgojumiem attiecībā uz pārdošanas līmeni uzņēmums nespēja pierādīt, ka pagaidu stadijā veiktie pielāgojumi ir nepietiekami, un tāpēc papildu pielāgojumus veikt nevar. 3.4. Dempinga starpība (35) Tā kā nav saņemti komentāri, apstiprina dempinga starpību, kas noteikta pagaidu regulas 29. un 30. apsvērumā. (36) Galīgās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF importa cenas uz Kopienas robežas, ir šādas: Uzņēmējsabiedrība | Dempinga starpība | OJSC "Bratsk Aluminium Plant" (RUSAL Group) | 23,6 % | SKU LLC, Sual Kremny–Ural un ZAO Kremny (SUAL Group) | 24,8 % | Krievija | 24,8 % | 4. Kaitējums 4.1. Kopienas ražošanas nozare (37) Tā kā komentāri par Kopienas ražošanas nozares definīciju nav saņemti, ar šo apstiprina pagaidu regulas 33. un 34. apsvēruma saturu un pagaidu secinājumus. 4.2. Silīcija patēriņš Kopienā (38) Tā kā nav saņemta jauna informācija par patēriņu, apstiprina pagaidu regulas 35. līdz 36. apsvērumā izklāstītos pagaidu atzinumus. 4.3. Silīcija imports Kopienā 4.3.1. Importa apjoms un tirgus daļa (39) Tā kā nav saņemta jauna informācijas par silīcija importu Kopienā vai par tā tirgus daļu, apstiprina pagaidu regulas 37. līdz 43. apsvērumā ietvertos pagaidu atzinumus. 4.3.2. Cenu samazinājumi (40) Cenu samazinājuma aprēķinu pārskatīja, atspoguļojot pielāgojumus attiecībā uz pārdošanas un kvalitātes līmeni. Šos pielāgojumus noteica, pamatojoties uz pārbaudītu informāciju, un tie atbilst tirgus vērtības atšķirību pamatotam vērtējumam. (41) Galīgā cenu samazinājuma starpība rāda, ka samazinājums bija 10,2 %. (42) Skatot samazinājuma esamību un līmeni, ir jāņem vērā tas, ka cenas tika samazinātas. Attiecīgajā laika posmā cenas būtiski samazinājās (– 16 %) līdz līmenim, kad tās vairs nesedza Kopienas rūpniecības nozares pilnās ražošanas izmaksas IP laikā. 4.4. Kopienas ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis (43) Abi Krievijas ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka Kopienas ražošanas nozarei nav nodarīts būtisks kaitējums, jo vairums kaitējuma rādītāju apliecināja pozitīvu attīstību. Jo īpaši ražotāji eksportētāji norādīja uz uzlabojumiem ražošanā, jaudā, jaudas izmantošanā, pārdošanas apjomā Kopienā, tirgus daļā, krājumos, nodarbinātībā un produktivitātē izpētes perioda laikā. (44) Tomēr attiecībā uz kaitējuma rādītājiem, kā minēts pagaidu regulas 71. un 72. apsvērumā, sīkāka pārbaude apliecināja, ka galvenā pozitīvā attīstība Kopienas rūpniecības nozarē notika laika posmā no 1998. gada līdz 2000. gadam. Laika posmā no 2000. gada līdz IP gandrīz visi rādītāji vai nu palielinājās tikai nedaudz, vai saglabājās nemainīgi, vai samazinājās. Šajā laikā Kopienas ražošanas nozarei nodarītais būtiskais kaitējums ir visuzskatāmākais. (45) Jāņem vērā, ka saskaņā pagaidu regulas 72. apsvērumu Kopienas ražošanas nozares nosacīti labais sniegums līdz 2000. gadam ir tieši saistīts ar Kopienas ražošanas nozares lēmumu ieguldīt papildu līdzekļus Kopienas ražošanas iekārtās. Kopienas uzņēmumu ražošanas apjoms, ražošanas jauda, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, nodarbinātība un produktivitāte tiešām palielinājās. Rentabilitāte bija 5 % apjomā no tīrās pārdošanas vērtības. (46) Pēc tam, ņemot vērā importa pieaugumu par dempinga cenām no Krievijas, stāvoklis Kopienas ražošanas nozarē pasliktinājās. Tirgus daļa, naudas plūsma, ieguldījumi un peļņa no kapitālieguldījumiem būtiski samazinājās. (47) Vēl jo vairāk, citu kaitējuma rādītāju tendences un jo īpaši rentabilitātes samazināšanās un Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenu pazemināšanās attiecīgajā laika periodā ļauj secināt, ka Kopienas ražošanas nozarei nodarīts būtisks kaitējums. 4.5. Secinājums par kaitējumu (48) Šo iemeslu dēļ un tā kā nav saņemta jauna informācija, kuras dēļ būtu jāpārskata secinājums par to, ka Kopienas ražošanas nozarei IP laikā ir nodarīts būtisks kaitējums, jo īpaši attiecībā uz cenām un rentabilitāti, Krievijas ražotāju eksportētāju izvirzītie apgalvojumi ir noraidīti. Apstiprina pagaidu regulas 71. līdz 73. apsvērumā minētos secinājumus. 5. Cēloņsakarība (49) Viens Krievijas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka pat tad, ja secinājumi par būtisku kaitējumu to apstiprina, šo kaitējumu neizraisīja silīcija imports no Krievijas. Vairums citu faktoru tika minēti kā patiesais iemesls Kopienas ražošanas nozarei nodarītajam kaitējumam, ja tāds bija. Kā izskaidrojums Kopienas ražošanas nozarei nodarītajam kaitējumam bija minētas citas trešās valstis ar daudz lielāku importa daļu, salīdzinot ar Krieviju, Kopienas ražošanas nozares pašizraisītais kaitējums, Kopienas ražošanas nozares eksporta apjoms, Kopienas ražošanas nozares pašas ražotā silīcija imports un atšķirības ķīmiskā un metalurģijas silīcija tirgos. Viens Krievijas ražotājs arī apgalvoja, ka IP laikā pastāvēja 16 % atšķirība starp Kopienas ražošanas nozares un Krievijas cenām un ka šāda liela atšķirība pierāda to, ka Kopienas tirgū nepastāvēja cenu konkurence starp silīciju no šiem diviem avotiem. 5.1. Imports no citām ārpuskopienas valstīm (50) Kā minēts pagaidu regulas 98. apsvērumā, imports no daudzām citām ārpuskopienas valstīm notika daudz lielākos apjomos nekā no Krievijas. Tomēr, izņemot Ķīnu, imports no visām šīm valstīm laika posmā no 2000. gada līdz IP, tas ir, laikā, kad Kopienas ražošanas nozarē bija vērojama ekonomiskā stāvokļa pasliktināšanās, samazinājās. Vēl jo vairāk, visos gadījumos šo citu ievedumu cenas bija augstākas nekā Krievijas ievedumiem, un, ja tās samazināja Kopienas ražošanas nozares cenas, tad cenu atšķirība bija ļoti ierobežota. (51) Viens Krievijas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Eurostat informācija nav uzticama, jo nav ņemta vērā atšķirība ražojuma sastāvā. Tas uzsvēra, ka pastāv nozīmīgas cenu atšķirības starp būtiski zemākas kvalitātes silīciju, kas eksportēts no Krievijas, un augstākas kvalitātes silīciju no citām trešām valstīm. Tas apgalvoja, ka salīdzinājumam ir jāizmanto cenas, ko lietotāji faktiski maksā par silīciju no dažādiem avotiem. (52) Šis ražotājs nesniedza pierādījumus, kas apstiprinātu šo apgalvojumu. Vēl jo vairāk, tā kā nebija pietiekamas informācijas no lietotājiem par cenām, ko tie maksāja par silīciju no citām trešām valstīm, šādu cenu salīdzinājumu veikt nevar. No Eurostat pieejamā informācija šajā situācijā ir vislabākais pamats cenu noteikšanai par silīciju no citām trešām valstīm. Saistībā ar pieejamo informāciju paralēlam pārskatam par pasākumu termiņa beigām pret Ķīnu tika atklāts, ka vidējā cenu samazinājuma starpība laikā, kad cenas tika salīdzinātas pa kategorijām, atbilda starpībai, kas tika konstatēta, kad Eurostat vidējo importa cenu salīdzināja ar Kopienas ražošanas nozares vidējo cenu. (53) Turklāt ir jāņem vērā arī tas, ka godīgai cenu importa salīdzināšanai visos gadījumos ir izmantoti Eurostat dati. Attiecībā uz Krieviju gadījumos, kad IP laikā bija pieejama pārbaudīta informācija, patiesā ievedumu cena bija nedaudz zemāka par Eurostat reģistrēto. 5.2. Pašizraisīts kaitējums (54) Tika apgalvots, ka kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei radīja galvenokārt pieaugošās izmaksas, ko radīja jaunas ražošanas jaudas, cenšoties palielināt tirgus daļu. Šajā sakarā tika apgalvots, ka Kopienas ražošanas nozarei ir augstākās vidējās ražošanas izmaksas (RI) pasaulē. Šo apgalvojumu pamatoja, salīdzinot Kopienas ražošanas nozares un Krievijas ražotāju ražošanas pārbaudītās izmaksas šajā procesā ar citu trešo valstu publicētajām izmaksām. Taču izmaksu elementi, kas iekļauti publicētajos skaitļos, nebija skaidri noteikti, un tāpēc trūkst pierādījumu, lai apgalvotu, ka šīs RI varētu salīdzināt ar izmeklēšanā pārbaudītajām RI. Pārsvarā šīs cenas šķita pamatotas tikai ar ražošanas izmaksām un neietvēra būtiskus izmaksu elementus, piemēram, SG & A (pārdošanas, vispārējie un administratīvie izdevumi). Turklāt jāpiemin, ka Krievijas ražotājs nesniedza atbilstošu publicētu informāciju Kopienas ražotājiem. Tāpēc tika uzskatīts, ka šo prasību nevar izskatīt, un Krievijas eksportētāja iesniegtās prasības noraidīja. Šīs pieejas pamatotību apliecina atzinums, ka pārbaudītās RI analogā valstī Norvēģijā tiešām bija augstākas nekā Krievijas ražotāja sniegtās. Pielāgojot attiecībā uz pilnām izmaksām, tika secināts, ka pārbaudītās RI Norvēģijā bija atbilstošas Kopienas ražošanas nozares izmaksām. (55) Tomēr pat tad, ja Kopienas ražošanas nozares izmaksas bija salīdzinoši augstākas, tas neizjauktu saistību starp importu par dempinga cenām un Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Kā minēts pagaidu regulas 83. apsvērumā, ja cenas nebūtu samazinājušās laika posmā no 2000. gada līdz IP, Kopienas ražošanas nozare būtu guvusi peļņu 1,7 % pretēji faktiskajiem 2,1 % zaudējumiem. 5.3. Kopienas ražošanas nozares eksports (56) Tika apgalvots, ka Kopienas ražošanas nozares eksporta pārdošanas samazināšanās būtu ietekmējusi tās ES pārdošanas rentabilitāti. Tomēr netika iesniegti pierādījumi, kas apstiprinātu šo apgalvojumu. (57) Kopējā eksporta pārdošanas samazināšanās laika posmā no 1998. gada līdz IP bija tikai 2,3 % no visas Kopienas ražošanas nozares pārdošanas IP laikā. Tāpēc tās ietekme, ja tāda bija, uz Kopienas ražošanas nozares cenām un rentabilitāti ES tirgū bija neliela. Tādējādi var pieņemt, ka eksporta samazināšanās ir daļēji saistīta ar Kopienā ražotā silīcija pieprasījumu IP laikā. 5.4. Kopienas ražošanas nozares silīcija imports (58) Viens Krievijas ražotājs apstrīdēja pagaidu regulas 85. apsvēruma secinājumu, ka ar Kopienas ražošanas nozari saistītie uzņēmumi un tie, kas silīciju iepērk, šādu lēmumu ir pieņēmuši paši bez Kopienas ražošanas nozares ietekmes. Kā pierādījums tika minēts, ka šie saistītie uzņēmumi nebija tiesīgi izteikties par procedūru. Tam būtu jāpierāda, ka šos uzņēmumus kontrolē Kopienas ražošanas nozare. (59) Tas, ka ar Kopienas ražošanas nozari saistītie uzņēmumi neizteica komentārus pret antidempinga pasākumiem šajā procedūrā, nenozīmē, ka tiem nav brīvības izvēlēties izejvielu avotu, pamatojoties uz finansiāliem apsvērumiem. Tā kā šie uzņēmumi iepirka silīciju no Kopienas ražošanas nozares, no Krievijas un no citiem avotiem pēc savas izvēles, pagaidu regulas 85. apsvēruma secinājumu ar šo apstiprina. 5.5. Atšķirības ķīmiskā un metalurģijas silīcija tirgos (60) Tika apgalvots, ka Kopienas ražošanas nozares problēmas no 2000. gada radīja ķīmijā izmantojamā silīcija kategorijas pieprasījuma samazināšanās, ko radīja samazināšanās pieprasījumā pēc šo lietotāju rūpniecības nozares ražojumiem. Tika apgalvots, ka Kopienas ražošanas nozare šiem ķīmijas nozares lietotājiem pārdod lielāku daļu sava silīcija nekā metalurģijas nozares lietotājiem, bet Krievijas ražotājiem eksportētājiem ir pretēja proporcija. Tā kā Krievijas silīcijs tādējādi nekonkurē ar Kopienā ražotu silīciju ķīmijas tirgū, Kopienas ražošanas nozares piedzīvotās problēmas nevar saistīt ar Krievijas importu. (61) Turpmāk tekstā dotajā tabulā ir parādītas cenu un apjoma tendences silīcijam, ko Kopienas ražošanas nozare pārdevusi ķīmijas nozares lietotājiem. Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjomi ķīmijas nozares lietotājiem Avots: Kopienas ražošanas nozare. | 1998. | 1999. | 2000. | 2001. | IP | Tonnas | 48907 | 59924 | 74880 | 74435 | 69652 | Indekss | 100 | 123 | 153 | 152 | 142 | EUR par tonnu | 1488 | 1313 | 1287 | 1316 | 1301 | Indekss | 100 | 88 | 86 | 88 | 87 | (62) Šajā tabulā ir redzams, ka attiecīgajā periodā silīcija pārdošana ķīmijas nozares lietotājiem palielinājās par 42 % pēc apjoma, bet samazinājās par 13 % vidējās cenas izteiksmē. Tas ir salīdzināms ar visas silīcija pārdošanas 57 % pieaugumu pēc apjoma un 16 % samazinājumu cenu izteiksmē attiecīgajā periodā (skatīt pagaidu regulas 8. un 9. tabulu). (63) Laika posmā no 2000. gada līdz IP, kad kaitējuma tendences uzrādīja īpašu samazinājumu attiecībā uz cenām un rentabilitāti, pārdošana ķīmijas nozares lietotājiem samazinājās par apmēram pieciem tūkstošiem tonnu (–7,0 %), bet vidējās cenas palielinājās par EUR 14 par tonnu (+ 1,1 %). Salīdzinot visu pārdošanu, ir redzams pieaugums par apmēram trīs tūkstošiem tonnu (+ 2,1 %), bet vidējās cenas pazeminājās par EUR 46 par tonnu (–3,7 %). (64) Tāpēc nav iemesla uzskatīt, ka Kopienas ražošanas nozarei radīto kaitējumu izraisīja pārdošanas samazināšanās ķīmijas nozares pircējiem. Faktiski, ņemot vērā nodarītā kaitējuma raksturu, var apgalvot pretējo. (65) Attiecīgi apgalvojums, ka Kopienas ražošanas nozares tendences pārdošanā ķīmijas nozares lietotājiem ir patiesais kaitējuma cēlonis IP laikā, ir noraidīts. 5.6. Cenu konkurence (66) Attiecībā uz cenu atšķirībām starp Kopienas ražošanas nozares ražoto silīciju un no Krievijas importēto silīciju ir apstiprināts, ka šī atšķirība nav 16 %, kā apgalvoja Krievijas eksportētājs, bet vidēji 11 % IP laikā (skatīt pagaidu regulas 46. apsvērumu). Šī atšķirība pastāvēja, neņemot vērā Kopienas ražošanas nozares cenas kritumu par 7 % laika posmā no 2001. gada līdz IP. Tas uzskatāms par skaidru pierādījumu Krievijas cenu ietekmei uz Kopienas ražošanas nozares cenām. Apgalvojums, ka cenu samazinājums ir tik liels, ka tas nevarēja būt iemesls kaitējumam Kopienas ražošanas nozarei, būtu nesaprātīgs. (67) Izmeklēšanā secināja, ka gan Kopienas ražošanas nozares, gan arī Krievijas ražotāji eksportētāji lielu silīcija daudzumu ir pārdevuši tiem pašiem pircējiem vai pircējiem, kas darbojas vienā nozarē. Ir arī skaidrs, ka šie pircēji Krievijas zemās cenas izmantoja kā argumentu cenu pārrunās ar Kopienas ražošanas nozari. 5.7. Secinājums par cēloņsakarību (68) Ņemot vērā iepriekš minēto, Krievijas ražotāja eksportētāja minētie argumenti ir noraidīti, un tiek apstiprināti pagaidu regulas 101. un 102. apsvērumā minētie secinājumi. 6. Kopienas intereses (69) Pēc pagaidu secinājuma, ka pasākumu piemērošana nebija pret Kopienas interesēm, ieinteresētās puses uzaicināja sadarboties procesā. Komentāri tika saņemti no četriem lietotājiem un lietotāju asociācijām, kas ir sadarbojušās procesa pagaidu stadijā. Turklāt par pagaidu secinājumiem komentārus izteica pieci lietotāji un viena lietotāju asociācija, kas procedūras pagaidu stadijā nesadarbojās. Neviens silīcija importētājs komentārus nesniedza. Trīs Kopienas izejmateriālu piegādātāji Krievijas ražotājiem jau bija iesnieguši komentārus pagaidu stadijā. (70) Tie komentāri, kas tika izdarīti pēc pagaidu regulas publicēšanas, attiecās tikai uz nepieciešamību izšķirt ķīmisko un metalurģijas silīciju, t.i., uz jautājumu par attiecīgo ražojumu un līdzīgu ražojumu. Lietotāji komentārus par pasākumu ietekmi uz to cenām vai rentabilitāti neiesniedza, kā arī nesniedza nepieciešamo informāciju, kas ļautu veikt šādu izvērtējumu. (71) Tomēr, apmeklējot lietotājus uz vietas, tika secināts, ka, lai gan lietotāji ir pret šiem pasākumiem, jo tie palielinās izmaksas, tomēr kopumā lietotāji piekrita analīzē izmantotajām metodēm. Visticamāk, pasākumi ietekmēs lietotājus. Pieejamā informācija rāda, ka maksājumi metalurģijas nozares lietotājiem gala produkta izmaksas palielinās par EUR 11 par tonnu, t.i., par 0,8 %. (72) Pat ja pieņemam, ka pasākumu noteikšanai var būt negatīva ietekme uz Kopienas izejmateriālu piegādātāju apgrozījumu un rentabilitāti, netika iesniegti pierādījumi, kas ļautu secināt, ka šī ietekme būtu tik liela, ka tā atsvērtu paredzamo guvumu Kopienas ražošanas nozarei. (73) Tādējādi jauna informācija, kas ļautu secināt, ka galīgo pasākumu noteikšana būtu pret Kopienas ražošanas nozares interesēm, iesniegta netika. Attiecīgi apstiprina pagaidu regulas 118. apsvēruma secinājumu. 7. Galīgie pasākumi (74) Ņemot vērā secinājumus, kas izdarīti attiecībā uz dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Kopienas interesēm, ir atzīts, ka būtu jāpieņem galīgi antidempinga pasākumi, lai novērstu to, ka imports par dempinga cenām no Krievijas arī turpmāk nodarītu kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. 7.1. Kaitējuma novēršanas pakāpe (75) Attiecībā uz kaitējuma novēršanas līmeņa aprēķināšanas metodiku pagaidu stadijā tika izteikti vairāki argumenti. 7.1.1. Produkta kontroles numuru tabula (76) Kā minēts pagaidu regulas 14. apsvērumā, tika izteikti argumenti par to, ka produktu kontroles numuru (PKN) tabulā, kurā ir norādīti visi silīcija veidi, nav ietverta pietiekama informācija par dažādu silīcija veidu ķīmisko sastāvu un ka tāpēc nav iespējams veikt pienācīgu dažādu silīcija kategoriju salīdzinājumu. Tāpēc tika izteikts priekšlikums grozīt PKN tabulu, lai skaidri norādītu no Krievijas importētos veidus salīdzinājumā ar Kopienas ražošanas nozares pārdotajiem veidiem. (77) Viens uzņēmums izteica prasību, ka ir jāiekļauj vēl viena silīcija veids ar dzelzs saturu virs 0,8 %. Lai gan ir pieļaujams, ka silīcijs ar augstu dzelzs saturu nosaka zemākas cenas tirgū, tomēr netika iesniegti pierādījumi, kas apliecinātu, ka pastāvēja skaidra tirgus atšķirība starp silīciju, kas satur vairāk nekā 0,5 % dzelzs, un silīciju, kas satur vairāk nekā 0,8 %. Tā kā visas cenu atšķirības, ko rada atšķirības dzelzs saturā, var risināt ar cenu pielāgojumu, kas arī tika izdarīts, prasību noraida. (78) Otrs Krievijas ražotājs eksportētājs pieprasīja divas izmaiņas PKN tabulā. Pirmkārt, tas pieprasīja noteikt jaunu kategoriju, kurā mikroelementi ir noteicošais faktors. Tas apgalvoja, ka bez šāda pielāgojuma silīciju, ko pārdod metalurģijas nozares lietotājiem, var negodīgi salīdzināt ar silīciju, ko pārdod ķīmijas nozares lietotājiem. Tas arī pieprasīja, lai silīcijs ar tieši 0,5 % dzelzs saturu tiktu klasificēts kā zemas kvalitātes silīcijs nevis standarta kvalitātes silīcijs atbilstoši pašreizējai PKN tabulai. (79) Pirmās prasības pieņemšana neprecizētu PKN tabulu, bet gan radītu neskaidri noteiktus kritērijus, riskējot, ka ieinteresētās puses varēti nosacīti brīvi klasificēt pārdošanu pa konkrētiem PKN. Šāda brīvība apdraudētu PKN sniegtās informācijas uzticamību un tādējādi arī kaitējuma novēršanas līmeņa uzticamību. Nav arī pierādījumu par to, ka esošās PKN struktūras saglabāšana radītu kļūdainus vai neprecīzākus secinājumus. Piemēram, samazinājuma aprēķinā, pamatojoties uz standarta un zemas kvalitātes silīciju, radusies starpība mainītos par, lielākais, 0,2 %. Tāpēc prasību noraida. (80) Attiecībā uz otru prasību netika iesniegti pierādījumi, kas pierādītu šo izmaiņu. Taču ir pierādījumi, ka silīciju ar 0,5 % dzelzs saturu lietotāji uzskata par standarta kvalitātes silīciju. Tāpēc izmaiņas PKN tabulā nav uzskatāmas par nepieciešamām. 7.1.2. Peļņas norma (81) Sākotnēji tika atklāts, ka peļņas norma 6,5 % no kopējā apgrozījuma ir uzskatāma par pienācīgu minimumu, kuru Kopienas ražošanas nozare cerēja gūt, ja nenotiktu imports par dempinga cenām. Tika iesniegti argumenti, ka šī norma ir pārāk augsta un ka 3 % norma ir vairāk piemērota. (82) Fakti neapstiprina 3 % normas izmantošanu. Peļņa 6,5 % līmenī atbilst peļņai, ko Kopienas ražošanas nozare guva godīgu tirgus nosacījumu apstākļos Kopienas tirgū, t.i., laika posmā no 1998. gada līdz 2000. gadam. Turklāt, ņemot vērā atklāto dempinga starpību un importa apjomu no Krievijas, visticamāk, Kopienas ražošanas nozare gūtu vismaz šādu peļņu IP laikā. 7.1.3. Kvalitātes pielāgojumi (83) Viens Krievijas ražotājs apgalvoja, ka vienā no tā ražotnēm ražotais silīcijs bija zemākas kvalitātes nekā otrā ražotnē ražotais ražošanas procesa dēļ. Tāpēc tika pieprasīts pielāgot veikt pielāgojumus attiecībā uz zemākas kvalitātes silīciju, lai ļautu tā cenu godīgi salīdzināt ar Kopienas ražošanas nozares cenām. Pieprasītais pielāgojums bija starpība starp vidējām ražošanas izmaksām abās ražotnēs. (84) Tika pieņemts, ka kvalitātes atšķirība starp šīm divām ražotnēm tiešām pastāv. Tomēr, lai izdarītu pielāgojumus, ir jāpierāda, ka šīs atšķirības ietekmē cenas tirgū, šajā gadījumā ES. Tāpēc salīdzināšanu veica pa kategorijām, lai pārbaudītu, vai starp abām ražotnēm pastāv būtiska atšķirība pārdošanas cenās. Zemākas kvalitātes silīcija ražotne nepārdeva augstas kvalitātes silīciju, tāpēc pielāgojums nav nepieciešams. Attiecībā uz standarta kvalitātes silīciju tika novērota skaidra cenas atšķirība, tāpēc tika veikts 4 % pielāgojums šīs kvalitātes silīcija pārdošanai no attiecīgās ražotnes. Zemākas kvalitātes silīcijam cenu atšķirību neatklāja, tāpēc pielāgojums nav pamatots. (85) Otrs Krievijas ražotājs apgalvoja, ka visam tā ražotajam silīcijam ir tik zema kvalitāte, ka to nevar tieši salīdzināt ar cenu pat zemas kvalitātes silīcijam, ko ražojusi Kopienas ražošanas nozare. (86) Tika apstiprināts, ka šā ražotāja silīcijā jo īpaši dzelzs līmenis ir augstāks, salīdzinot ar Kopienas ražošanas nozares un otra Krievijas ražotāja silīciju. Lai aprēķinātu kvalitātes ietekmi, ja tāda bija, uz šā ražotāja cenām ES tirgū, tika veikts katras silīcija kategorijas salīdzinājums ar otra Krievijas ražotāja vidējām cenām. (87) Šā salīdzinājuma rezultāti atklāja, ka ir jāpiešķir pielāgojums šā Krievijas ražotāja zemas kvalitātes silīcija cenām, lai to varētu salīdzināt ar Kopienas ražošanas nozares zemas kvalitātes silīcija cenām. 7.1.4. Pārdošanas pielāgojuma līmenis (88) Krievijas ražotāji pieprasīja cenu pielāgojumu attiecībā uz dažāda līmeņa pārdošanu ES tirgū. Tika atklāts, ka viens Krievijas ražotājs pārdeva visu savu silīciju, kā starpnieku izmantojot uzņēmumu Britu Virdžīnu salās. Otrs ražotājs pārdeva silīciju, ka starpnieku izmantojot saistītu uzņēmumu Šveicē, izmantojot nesaistītu uzņēmumu ES un tieši gala patērētājiem. Kopienas ražošanas nozare pārdeva gandrīz visu savu silīciju tieši gala patērētājiem. (89) Lai noteiktu, vai pārdošanas līmeņa pielāgojums ir pamatots, tika analizēta visa viena ražotāja vienas kategorijas silīcija pārdošana, izmantojot dažādus pārdošanas kanālus, lai pārbaudītu, vai pastāv būtiska cenu atšķirība. Šīs analīzes rezultātā pārdošanas pielāgojumu piešķīra attiecībā uz pārdošanu, kurā ka starpnieks izmantots nesaistīts uzņēmums. 7.2. Galīgā maksājuma veids un apmērs (90) Saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu galīgie antidempinga pasākumi ir jānosaka atklātās dempinga vai kaitējuma starpības līmenī, ņemot vērā to, kurš no tiem ir zemāks. Šiem pasākumiem tāpat kā pagaidu pasākumiem ir jābūt ad valorem maksājumam. 7.3. Pagaidu maksājumu galīgā iekasēšana (91) Ņemot vērā konstatētās Krievijas ražotāju eksportētāju dempinga starpības un ņemot vērā Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, summas, kas iekasētas ar pagaidu regulas, t.i., Komisijas Regulas (EK) Nr. 1235/2003, noteikto pagaidu maksājumu, galīgi jāiekasē noteikto galīgo maksājumu apmērā. Ja galīgie maksājumi ir lielāki par pagaidu maksājumiem, galīgi iekasē tikai tās summas, kas iemaksātas pagaidu maksājumu apmērā. (92) Visi lūgumi piemērot šīs konkrēto uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai pēc jaunu ražošanas vai tirdzniecības uzņēmumu izveidošanas) ir tūlīt jāadresē Komisijai, pievienojot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši informāciju par izmaiņām uzņēmuma darbībā attiecībā uz ražošanu, pārdošanas apjomiem vietējā tirgū un eksporta preču pārdošanas apjomiem, kas saistīts, piemēram, ar minēto nosaukuma maiņu vai minētajām izmaiņām ražošanas un tirdzniecības uzņēmumos. Atbilstošos gadījumos regulu attiecīgi grozīs, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kam noteikti individuāli maksājumi. 7.4. Saistības (93) Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas un galīgo secinājumu paziņošanas viens Krievijas eksportētājs ražotājs saskaņā ar pamatregulas 8. panta 1. punktu piedāvāja uzņemties cenu saistības. (94) Attiecīgais eksportētājs ražotājs izgatavo dažādus kopā pārdodamus ražojumus. Tas palielina potenciālo šķērssubsīdiju risku, tas ir, formāli tiktu ievērotas visas saistošās cenas, bet cenas ražojumiem, kas nav attiecīgie ražojumi, tiktu pazeminātas, tos pārdodot kopā ar attiecīgajiem ražojumiem. Tas ļautu viegli apiet pienākumu ievērot minimālo silīcija cenu, un būtu grūti nodrošināt efektīvu pārraudzību. (95) Tādēļ ņemot vērā iepriekšminētos iemeslus, pēc galīgo secinājumu paziņošanas piedāvātās saistības kā tādas nevar pieņemt to pašreizējā formā. Par to attiecīgi informēja ieinteresētās puses un attiecīgajam eksportētājam sīki izklāstīja piedāvāto saistību trūkumus, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants 1. Ar šo nosaka galīgu antidempinga maksājumu tāda Krievijas izcelsmes silīcija importam, kura silīcija saturs ir mazāks par 99,99 % pēc svara un kas atbilst KN kodam 28046900. 2. Galīgā antidempinga maksājuma likme, kas piemērojama zemāk minēto uzņēmumu ražojumiem ar Krievijas izcelsmi, ir šāda: Uzņēmumi | Maksājuma likme (%) | TARIC papildu kods | OJSC Bratsk Aluminium Plant, Bratska, Irkutskas apgabals, Krievija | 23,6 % | A464 | SKU LLC, Sual–Kremny–Ural, Kamenska, Uralu apgabals, Krievija un ZAO KREMNY, Irkustka, Irkutskas apgabals, Krievija | 22,7 % | A465 | Visi pārējie uzņēmumi | 23,6 % | A999 | 3. Ja nav noteikts citādi, tad piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem. 2. pants Summas, ko iekasē ar pagaidu antidempinga maksājumiem saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1235/2003 par tāda Krievijas izcelsmes silīcija importu, kura silīcija saturs ir mazāks par 99,99 % pēc svara un kas atbilst KN kodam 28046900, galīgi iekasē saskaņā ar turpmāk minētajiem noteikumiem. Atmaksā summas, kas pārsniedz galīgā antidempinga maksājuma likmes. Ja galīgie maksājumi pārsniedz pagaidu maksājumus, galīgi iekasē tikai summas, kas iemaksātas pagaidu maksājumu apmērā. 3. pants Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 2003. gada 22. decembrī Padomes vārdā — priekšsēdētājs A. Matteoli [1] OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1972/2002 (OV L 305, 7.11.2002., 1. lpp.). [2] OV L 173, 11.7.2003., 14. lpp. [3] Padomes 1997. gada 11. decembra Regula (EK) Nr. 2496/97, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu par Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes metāla importu (OV L 345, 16.12.1997., 1. lpp.). [4] OV C 246, 12.10.2002., 9. lpp. --------------------------------------------------