Padomes Direktīva

(1990. gada 23. jūlijs)

par kopēju nodokļu sistēmu, ko piemēro mātesuzņēmumiem un meitasuzņēmumiem, kas atrodas dažādās dalībvalstīs

(90/435/EEK)

EIROPAS KOPIENU PADOME,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 100. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [1],

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [2],

ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [3],

tā kā dažādu dalībvalstu sabiedrību grupēšanās var būt vajadzīga, lai Kopienā radītu nosacījumus, kas ir analogi atsevišķas valsts iekšējā tirgus nosacījumiem, un tādējādi nodrošinātu kopējā tirgus izveidi un efektīvu funkcionēšanu; tā kā ierobežojumiem, grūtībām vai traucējumiem, ko cita starpā rada dalībvalstu nodokļu noteikumi, nevajadzētu attiekties uz šādām operācijām; tā kā šā iemesla dēļ attiecībā uz dažādu valstu sabiedrību grupēšanos ir jāievieš nodokļu noteikumi, kas no konkurences viedokļa ir neitrāli, lai uzņēmumi varētu piemēroties kopējā tirgus prasībām, celt ražīgumu un uzlabot starptautisku konkurētspēju;

tā kā šāda grupēšanās var izraisīt mātesuzņēmumu un meitasuzņēmumu grupu veidošanos;

tā kā spēkā esošie nodokļu noteikumi, kas regulē attiecības starp dažādu dalībvalstu mātesuzņēmumiem un meitasuzņēmumiem, dažādās dalībvalstīs ievērojami atšķiras un parasti ir neizdevīgāki nekā tie noteikumi, ko piemēro vienas un tās pašas dalībvalsts mātesuzņēmumiem un meitasuzņēmumiem; tā kā šā iemesla dēļ dažādu dalībvalstu sabiedrību sadarbība ir nelabvēlīgākā stāvoklī salīdzinājumā ar vienas dalībvalsts sabiedrību sadarbību; tā kā šim trūkumam ir jādara gals, ieviešot kopēju sistēmu, kas atvieglinātu sabiedrību grupēšanos;

tā kā gadījumā, ja mātesuzņēmums saņem sadalītu peļņu, jo tas ir asociēts ar meitasuzņēmumu, mātesuzņēmuma valstij:

- vai nu jāatturas uzlikt nodokļus šai peļņai,

- vai arī jāuzliek nodokļi šādai peļņai, ļaujot mātesuzņēmumam no maksājamā nodokļa summas atskaitīt to uzņēmuma ienākumu nodokļa daļu, ko samaksājis meitasuzņēmums, uz ko attiecas šī peļņa;

tā kā turklāt, lai nodrošinātu fiskālu neitralitāti, peļņai, ko meitasuzņēmums sadala mātesuzņēmumam, jāpiešķir atbrīvojums no tiešā peļņas nodokļa; tā kā Vācijas Federālajai Republikai un Grieķijas Republikai to uzņēmumu ienākumu nodokļu sistēmu īpatnību dēļ un Portugāles Republikai budžeta dēļ tomēr jāļauj pagaidām saglabāt tiešo peļņas nodokli,

IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

1. Ikviena dalībvalsts piemēro šo direktīvu:

- sadalītai peļņai, ko tās valsts sabiedrības saņem no saviem meitasuzņēmumiem citās dalībvalstīs,

- sadalītai peļņai, ko tās valsts sabiedrības sadala citu dalībvalstu sabiedrībām, kuru meitasuzņēmumi tās ir.

2. Šī direktīva neliedz piemērot valstu noteikumus vai arī starptautiskos līgumos ietvertus noteikumus, kas pieņemti, lai novērstu krāpšanu vai stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu.

2. pants

Šajā direktīvā "dalībvalsts sabiedrība" ir ikviena sabiedrība:

a) kas pastāv kādā no šīs direktīvas pielikumā uzskaitītajām juridiskām formām;

b) ko, uzliekot nodokļus, saskaņā ar kādas dalībvalsts nodokļu likumiem uzskata par tādu, kas rezidē tajā, un ko saskaņā ar nodokļu divkāršas uzlikšanas novēršanas nolīgumu, kas noslēgts ar kādu trešo valsti, neatzīst par tādu, kura, uzliekot nodokļus, nerezidē Kopienā;

c) kam turklāt ir uzliekams kāds no šādiem nodokļiem bez izvēles tiesībām vai tiesībām saņemt atbrīvojumu no šā nodokļa:

- impôt des sociétésvennootschapsbelasting Beļģijā,

- selskabsskat Dānijā,

- Körperschaftsteuer Vācijas Federatīvajā Republikā,

- φόρος εισοδήματος νομικών προσώπων κερδοσκοπικού χαρακτήρα Grieķijā,

- impuesto sobre sociedades Spānijā,

- impôt sur les sociétés Francijā,

- corporation tax Īrijā,

- imposta sul reddito delle persone giuridiche Itālijā,

- impôt sur le revenu des collectivités Luksemburgā,

- vennootschapsbelasting Nīderlandē,

- imposto sobre o rendimento das pessoas colectivas Portugālē,

- corporation tax Apvienotajā Karalistē,

vai ikviens cits nodoklis, ar ko var aizstāt kādu no iepriekš minētajiem nodokļiem.

3. pants

1. Šajā direktīvā:

a) mātesuzņēmuma statusu piešķir vismaz katrai dalībvalsts sabiedrībai, kas atbilst 2. pantā izklāstītajiem nosacījumiem un kam pieder vismaz 25 % kapitāla citas dalībvalsts sabiedrībā, kas atbilst tiem pašiem nosacījumiem;

b) "meitasuzņēmums" ir sabiedrība, kuras kapitālā ir a) apakšpunktā minētā kapitāla daļa.

2. Atkāpjoties no 1. punkta, dalībvalstīm ir izvēles tiesības:

- noslēdzot divpusēju nolīgumu, kapitāla daļas kritēriju aizstāt ar balsu daļas kritēriju,

- nepiemērot šo direktīvu tādu dalībvalstu sabiedrībām, kas vismaz divus gadus nepārtraukti nesaglabā kapitāla daļas, kuru dēļ tās var uzskatīt par mātesuzņēmumiem, vai tām šo valstu sabiedrībām, kurās citas dalībvalstu sabiedrības nesaglabā tādu kapitāla daļu nepārtraukti vismaz divus gadus.

4. pants

1. Ja mātesuzņēmums saņem sadalītu peļņu tādēļ, ka tam ir asociēts meitasuzņēmums, tad, ja vien šo uzņēmumu nelikvidē, mātesuzņēmuma valsts vai nu:

- atturas šādai peļņai uzlikt nodokļus, vai

- uzliek šādai peļņai nodokļus saskaņā ar 5. pantā paredzētajiem ierobežojumiem tādā apjomā, kas nepārsniedz attiecīgā nodokļa summu dalībvalstī, ļaujot mātesuzņēmumam no maksājamās nodokļu summas atskaitīt to uzņēmuma ienākumu nodokļa daļu, kas attiecas uz šo peļņu, un, ja tas ir lietderīgi, tiešo peļņas nodokli, ko iekasējusi dalībvalsts, kurā atrodas meitasuzņēmums.

2. Katra dalībvalsts tomēr saglabā izvēles tiesības paredzēt, ka no mātesuzņēmuma pelņas, kam uzliek nodokli, nevar atskaitīt maksājumus, kas attiecas uz kapitāla daļu un zaudējumiem, ko rada meitasuzņēmuma peļņas sadalīšana. Ja vadības izmaksas, kas attiecas uz kapitāla daļu, šādā gadījumā ir noteiktas kā izmaksas ar parastu likmi, stabili noteiktā summa nevar pārsniegt 5 % no meitasuzņēmuma sadalītās peļņas.

3. Šā panta 1. punktu piemēro līdz tai dienai, kurā faktiski stājas spēkā kopēja uzņēmumu ienākumu nodokļu sistēma.

Padome attiecīgā laikā pieņem noteikumus, ko piemēro pēc šī punkta pirmajā daļā minētās dienas.

5. pants

1. Peļņu, ko meitasuzņēmums ir sadalījis mātesuzņēmumam, ja tam pieder vismaz 25 % no meitasuzņēmuma kapitāla, atbrīvo no tiešā peļņas nodokļa.

2. Neatkarīgi no 1. punkta Grieķijas Republika, ja tā neiekasē uzņēmumu ienākumu nodokli no sadalītas peļņas, var uzlikt tiešo peļņas nodokli peļņai, ko sadala citu dalībvalstu mātesuzņēmumiem. Šī tiešā peļņas nodokļa likme tomēr nedrīkst pārsniegt likmi, kas paredzēta divpusējos nolīgumos par divkāršu nodokļu uzlikšanu.

3. Neatkarīgi no 1. punkta Vācijas Federatīvā Republika, ja tā sadalītai peļņai uzliek uzņēmumu ienākumu nodokli ar likmi, kas ir vismaz par 11 punktiem mazāka par likmi, ko piemēro ieturētai peļņai, un vēlākais līdz 1996. gada vidum, kompensācijai var uzlikt tiešo peļņas nodokli 5 % apmērā no peļņas, ko sadala tās meitasuzņēmumi.

4. Neatkarīgi no 1. punkta Portugāles Republika tiešo peļņas nodokli var uzlikt peļņai, ko meitasuzņēmumi sadala citu dalībvalstu mātesuzņēmumiem, ilgākais astoņus gadus kopš dienas, kad stājusies spēkā šī direktīva.

Saskaņā ar spēkā esošiem divpusējiem nolīgumiem, ko Portugāle noslēgusi ar kādu dalībvalsti, šī tiešā peļņas nodokļa likme nevar pārsniegt 15 % šī posma pirmos piecus gadus un 10 % pēdējos trīs gadus.

Pirms apritējuši astoņi gadi, Padome pēc Komisijas priekšlikuma pieņem vienprātīgu lēmumu par šī punkta noteikumu iespējamu pagarinājumu.

6. pants

Mātesuzņēmuma dalībvalsts tiešo peļņas nodokli nevar uzlikt peļņai, ko šāda sabiedrība saņem no meitasuzņēmuma.

7. pants

1. Termins "tiešais peļņas nodoklis" šajā direktīvā neattiecas uz uzņēmumu ienākumu nodokļa priekšmaksām vai iepriekšēju samaksu (précompte) meitasuzņēmuma dalībvalstij, kas notiek saistībā ar peļņas sadalīšanu tā mātesuzņēmumam.

2. Šī direktīva neliedz piemērot valstu noteikumus vai starptautiskos līgumos ietvertus noteikumus, kas paredzēti, lai novērstu vai samazinātu divkāršu nodokļu uzlikšanu dividendēm, jo īpaši noteikumus, kas attiecas uz to, kā dividenžu saņēmējiem maksāt nodokļu kredītus.

8. pants

1. Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvi un administratīvi akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības līdz 1992. gada 1. janvārim. Par to tās tūlīt informē Komisiju.

2. Dalībvalstis nodrošina to, ka tiesību aktus, ko tās pieņem jomā, uz ko attiecas šī direktīva, dara zināmus Komisijai.

9. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Briselē, 1990. gada 23. jūlijā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

G. Carli

[1] OV C 39, 22.3.1969., 7. lpp. un grozījums, kas nosūtīts 1985. gada 5. jūlijā.

[2] OV C 51, 29.4.1970., 6. lpp.

[3] OV C 100, 1.8.1969., 7. lpp.

--------------------------------------------------

PIELIKUMS

Direktīvas 2. panta a) apakšpunktā minēto sabiedrību saraksts

a) sabiedrības, kas saskaņā ar Beļģijas likumiem ir "société anonyme""naamloze vennootschap", "société en commandite par actions""commanditaire vennootschap op aandelen", "société privée à responsabilité limitée""besloten vennootschap met beperkte aansprakelijkheid", un tie publisko tiesību subjekti, kas darbojas saskaņā ar privāttiesībām;

b) sabiedrības, kas saskaņā ar Dānijas likumiem ir "aktieselskab", "anpartsselskab";

c) sabiedrības, kas saskaņā ar Vācijas likumiem ir "Aktiengesellschaft", "Kommanditgesellschaft auf Aktien", "Gesellschaft mit beschränkter Haftung", "bergrechtliche Gewerkschaft";

d) sabiedrības, kas saskaņā ar Grieķijas likumiem ir "ανώνυμη εταιρία";

e) sabiedrības, kas saskaņā ar Spānijas likumiem ir "sociedad anónima", "sociedad comanditaria por acciones", "sociedad de responsabilidad limitada", un tie publisko tiesību subjekti, kas darbojas saskaņā ar privāttiesībām;

f) sabiedrības, kas saskaņā ar Francijas likumiem ir "société anonyme", "société en commandite par actions", "société à responsabilité limitée", un atklāti rūpniecības uzņēmumi un komercuzņēmumi;

g) sabiedrības, kas saskaņā ar Īrijas likumiem ir "public companies limited by shares or by guaratee", "private companies limited by shares or by guarantee", apvienības, kas reģistrētas saskaņā ar Industrial and Provident Societies Acts vai "building societies", kas reģistrētas saskaņā ar Building Societies Acts;

h) sabiedrības, kas saskaņā ar Itālijas likumiem ir "società per azioni", "società in accomandita per azioni", "società a responsabilità limitata", un valsts un privāti tiesību subjekti, kas veic rūpniecisku vai komerciālu darbību;

i) sabiedrības, kas saskaņā ar Luksemburgas likumiem ir "société anonyme", "société en commandite par actions", "société à responsabilité limitée";

j) sabiedrības, kas saskaņā ar Holandes likumiem ir "naamloze vennootschap", "besloten vennootschap met beperkte aansprakelijkheid";

k) komercsabiedrības vai saskaņā ar civiltiesībām izveidotas komercsabiedrības, kooperatīvi un valsts uzņēmumi, kas ir reģistrēti saskaņā ar Portugāles likumiem;

l) sabiedrības, kas reģistrētas saskaņā ar Apvienotās Karalistes likumiem.

--------------------------------------------------