LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 219/1

PADOMES LĒMUMS (ES) 2016/1351

(2016. gada 4. augusts)

par Eiropas Aizsardzības aģentūras Civildienesta noteikumiem un ar ko atceļ Lēmumu 2004/676/EK

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Padomes Lēmumu (KĀDP) 2015/1835 (2015. gada 12. oktobris), ar ko nosaka Eiropas Aizsardzības aģentūras statūtus, atrašanās vietu un darbības noteikumus (1), un jo īpaši tā 11. panta 3. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

(1) Padomei vienprātīgi būtu jāpieņem Civildienesta noteikumi, kas attiecas uz darbiniekiem, kurus Eiropas Aizsardzības Aģentūra (turpmāk – “Aģentūra”) tieši pieņem darbā uz tādu līgumu pamata, kas noslēgti uz noteiktu laiku, un kurus izraugās no iesaistīto dalībvalstu valstspiederīgajiem.

(2) Civildienesta noteikumiem būtu jābūt tādiem, lai Aģentūrai nodrošinātu augstākajam spēju un prasmes līmenim atbilstīgus personāla pakalpojumus, izraugoties no visu iesaistīto dalībvalstu kandidātiem, nodrošinot pēc iespējas plašāku ģeogrāfisko pārstāvību, kā arī no Savienības iestādēm.

(3) Tā kā ar šo lēmumu ieviestajiem noteikumiem būtu jāaizstāj tie, kas izklāstīti Padomes Lēmumā 2004/676/EK (2), minētais lēmums būtu jāatceļ,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

I SADAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

1. Šie Civildienesta noteikumi attiecas uz darbiniekiem, ko saskaņā ar līgumu ir pieņēmusi darbā Eiropas Aizsardzības aģentūra (turpmāk “darbinieks”).

Šādi darbinieki ir:

— pagaidu darbinieki,

— līgumdarbinieki,

— īpašie padomdevēji.

2. Šajos Civildienesta noteikumos institūciju, kas ir pilnvarota slēgt līgumus (turpmāk “AACC”), nosaka saskaņā ar attiecīgiem noteikumiem Lēmumā (KĀDP) 2015/1835.

3. Visas atsauces šajos Civildienesta noteikumos uz vīriešu dzimuma personu uzskatāmas par atsaucēm arī uz sieviešu dzimuma personu un otrādi, ja vien kontekstā nav skaidri norādīts citādi.

2. pants

Darbinieks, kura līgums noslēgts uz laiku, kas ilgāks par vienu gadu, ir tiesīgs balsot vēlēšanās un kandidēt Personāla komitejas vēlēšanās, kas paredzētas 138. pantā.

Darbinieks, kura līgums noslēgts uz laiku, kas mazāks par vienu gadu, arī ir tiesīgs balsot, ja viņš ir nostrādājis vismaz sešus mēnešus.

II SADAĻA

PAGAIDU DARBINIEKI

1. NODAĻA

Vispārīgi noteikumi

3. pants

Šajos Civildienesta noteikumos “pagaidu darbinieki” ir darbinieki, kas pieņemti darbā, lai uz laiku ieņemtu amatu maksimālā amatu skaita ietvaros, kāds atļauts Aģentūras budžetā.

Šajos Civildienesta noteikumos “īpašais padomdevējs” ir persona, kas savas īpašās kvalifikācijas dēļ un neraugoties uz algotu darbu kādā citā statusā ir pieņemta darbā, lai regulāri vai noteiktu laiku palīdzētu Aģentūrai, un kurai atalgojumu maksā no kopējām apropriācijām, kas šim nolūkam paredzētas attiecīgajā budžeta iedaļā.

4. pants

Izņemot Aģentūras izpilddirektoru un izpilddirektora vietnieku, uz kuriem attiecas Lēmuma (KĀDP) 2015/1835 10. panta 1. punkts, pagaidu darbiniekus pieņem darbā uz laiku, kas nepārsniedz četrus gadus, taču viņus var pieņemt darbā arī uz īsāku laiku.

Viņu līgumus var atjaunot tikai vienu reizi uz laiku, kas nepārsniedz četrus gadus. Valde pieņem vispārīgus noteikumus šā panta īstenošanai.

5. pants

Pagaidu darbiniekus nenodarbina cita iemesla dēļ, kā tikai, lai saskaņā ar šiem Civildienesta noteikumiem ieņemtu vakantus amatus pagaidu amatu maksimālā skaita ietvaros, kāds atļauts Aģentūras budžetā.

6. pants

1. Piemērojot šos Civildienesta noteikumus, jebkāda diskriminācija, kas balstīta uz tādiem iemesliem kā dzimums, rase, ādas krāsa, etniskā vai sociālā izcelsme, ģenētiskas īpašības, valoda, reliģija vai ticība, politisks vai cits viedoklis, piederība nacionālai minoritātei, īpašums, dzimšana, invaliditāte, vecums vai seksuālā orientācija, ir aizliegta.

Šajos Civildienesta noteikumos partnerattiecības, kas nav laulība, uzskata par laulību, ja ir izpildīti visi IV pielikuma 1. panta 2. punkta c) apakšpunktā uzskaitītie nosacījumi.

2. Lai praksē nodrošinātu vīriešu un sieviešu pilnīgu vienlīdzību darbā, kas ir būtisks elements, kurš jāņem vērā visu šo Civildienesta noteikumu aspektu īstenošanā, vienlīdzīgas attieksmes princips neliedz Aģentūrai turpināt vai pieņemt pasākumus, kuros paredzētas īpašas priekšrocības nolūkā atvieglot mazāk pārstāvētajam dzimumam profesionālās darbības veikšanu vai nolūkā novērst vai mazināt diskrimināciju profesionālajā karjerā.

3. Pēc apspriešanās ar Personāla komiteju Aģentūra nosaka pasākumus un rīcību, lai veicinātu vienlīdzīgas iespējas vīriešiem un sievietēm jomās, uz kurām attiecas šie Civildienesta noteikumi, un pieņem attiecīgus noteikumus, jo īpaši, lai novērstu tādu faktisku nevienlīdzību, kā sieviešu iespēju ierobežošanu minētajās jomās.

4. Šā panta 1. punkta piemērošanas nolūkā persona ir persona ar invaliditāti, ja tai ir ilgstoši fiziski, garīgi, intelektuāli vai sensoriski traucējumi, kas mijiedarbībā ar dažādiem šķēršļiem var kavēt tās pilnīgu un efektīvu iekļaušanos sabiedrībā vienlīdzīgi ar citiem cilvēkiem. Traucējumus nosaka saskaņā ar 38. pantā paredzēto kārtību.

Persona ar invaliditāti atbilst 37. panta 2. punkta d) apakšpunktā noteiktajiem nosacījumiem, ja viņa var veikt darba būtiskās funkcijas, ja ir veikta darba vietas saprātīga iekārtošana.

“Darba vietas saprātīga iekārtošana” attiecībā uz darba būtiskajām funkcijām ir atbilstīgi pasākumi nepieciešamības gadījumā, lai persona ar invaliditāti varētu iegūt darbu, strādāt vai gūt paaugstinājumu darbā, vai gūt profesionālo izglītību, ja vien šādi pasākumi neuzliek nesamērīgu slogu darba devējam.

Vienlīdzīgas attieksmes princips neliedz AACC saglabāt vai pieņemt pasākumus, kuros paredzētas īpašas priekšrocības, lai atvieglotu personām ar invaliditāti profesionālās darbības veikšanu vai lai novērstu vai mazinātu diskrimināciju viņu profesionālajā karjerā.

5. Ja personas, uz kurām attiecas šie Civildienesta noteikumi un kuras uzskata, ka viņām ir nodarīts pāri, jo nav piemērots šajā pantā noteiktais vienlīdzīgas attieksmes princips, uzrāda faktus, pēc kuriem var secināt, ka ir bijusi tieša vai netieša diskriminācija, Aģentūras pienākums ir pierādīt, ka nav bijis vienlīdzīgas attieksmes principa pārkāpums. Šis noteikums neattiecas uz disciplinārlietām.

6. Ievērojot nediskriminācijas principu un proporcionalitātes principu, jebkādam to piemērošanas ierobežojumam jāsniedz objektīvs un saprātīgs pamatojums un tā mērķim jābūt leģitīmam darbinieku politikas vispārējās interesēs. Šie mērķi jo īpaši var attaisnot obligātā pensionēšanās vecuma un izdienas pensijas saņemšanas minimālā vecuma izvirzīšanu.

7. pants

1. Aktīvā nodarbinātībā iesaistītiem pagaidu darbiniekiem ir pieejami Aģentūras pieņemtie sociālas dabas pasākumi, tostarp īpaši pasākumi, kas paredzēti darba un privātās dzīves saskaņošanai, un pakalpojumi, ko sniedz Personāla komiteja. Bijušiem pagaidu darbiniekiem var būt pieejami atsevišķi īpaši sociālas dabas pasākumi.

2. Aktīvā nodarbinātībā iesaistītiem pagaidu darbiniekiem rada darba apstākļus, kas atbilst atbilstošiem veselības un drošības standartiem, kas vismaz ir vienlīdzīgi minimālajām prasībām, kuras piemēro saskaņā ar pasākumiem, kas pieņemti šajās jomās, ievērojot Līgumus.

8. pants

1. Amatus, uz kuriem attiecas Civildienesta noteikumi, klasificē atbilstoši to pienākumu būtībai un svarīgumam, kas ir tiem piekritīgi, administratoru funkciju grupā (turpmāk – “AD”), asistentu funkciju grupā (turpmāk – “AST”) un sekretāru un kancelejas darbinieku funkciju grupā (turpmāk – “AST/SC”).

2. Funkciju grupu AD veido divpadsmit pakāpes, kurās veic administratīvus, padomdevēja, lingvistiskus un zinātniskus pienākumus. Funkciju grupu AST veido vienpadsmit pakāpes, kurās veic izpildes, tehniskos un lietvedības pienākumus. Funkciju grupu AST/SC veido sešas pakāpes, kurās veic kancelejiskus un sekretāru pienākumus.

3. Lai ieceltu amatā, nepieciešams vismaz:

a) funkciju grupā AST un AST/SC: i) pēcvidusskolas izglītības līmenis, ko apliecina ar diplomu; ii) vidusskolas izglītības līmenis, ko apliecina ar diplomu, kas nodrošina pēcvidusskolas izglītības iespēju, un vismaz trīs gadu atbilstīga profesionālā pieredze; vai iii) ja tam ir pamatojums dienesta interesēs, līdzvērtīga līmeņa profesionāla apmācība vai profesionāla pieredze;

b) funkciju grupā AD 5. un 6. pakāpē: i) izglītības līmenis, kas atbilst pabeigtām vismaz trīs gadu universitātes studijām, ko apliecina ar diplomu; vai ii) ja tam ir pamatojums dienesta interesēs, līdzvērtīga līmeņa profesionāla apmācība;

c) funkciju grupā AD 7. līdz 16. pakāpē: i) izglītības līmenis, kas atbilst pabeigtām universitātes studijām, ko apliecina ar diplomu, ja parastais universitātes izglītības periods ir četri gadi vai vairāk; ii) izglītības līmenis, kas atbilst pabeigtām universitātes studijām, ko apliecina ar diplomu, un vismaz viena gada atbilstoša profesionāla pieredze, ja parastais universitātes izglītības periods ir vismaz trīs gadi; vai iii) ja tam ir pamatojums dienesta interesēs, līdzvērtīga līmeņa profesionāla apmācība.

4. Amata veidu tabula ir iekļauta VI pielikumā. Atsaucoties uz minēto tabulu, pēc apspriešanās ar Personāla komiteju AACC var noteikt pienākumus un pilnvaras katram amata veidam.

9. pants

1. AACC, vienpusīgi pieņemot lēmumu dienesta interesēs un neņemot vērā pilsonību, katru pagaidu darbinieku, ieceļot vai pārceļot, norīko amatā viņa funkciju grupā, kas atbilst viņa pakāpei.

Pagaidu darbinieks var lūgt pārcelšanu citā amatā Aģentūrā.

2. Pagaidu darbinieku var uzaicināt īslaicīgi ieņemt tādas pakāpes amatu viņa funkciju grupā, kas ir augstāka par šī pagaidu darbinieka pamata pakāpi. Ar šādas pagaidu pārcelšanas ceturtā mēneša sākumu viņš saņem diferencētu piemaksu, kas ir vienāda ar starpību starp pašreizējo atalgojumu, kas atbilst viņa pakāpei un līmenim, un atalgojumu, kas tam pienāktos attiecībā uz līmeni, kurā to klasificētu, ja viņš būtu norīkots pagaidu amata pakāpē.

Pagaidu amata termiņš nepārsniedz vienu gadu, izņemot gadījumus, kad norīkojums tieši vai netieši aizstāj tādu pagaidu darbinieku, kurš dienesta interesēs iecelts citā amatā, iesaukts militārajā dienestā vai atrodas ilgstošā slimības atvaļinājumā.

10. pants

1. Pakāpi un līmeni, kādā pagaidu darbiniekus pieņem darbā, nosaka viņu darba līgumā.

2. Ja pagaidu darbiniekus norīko amatā, kuram ir augstāka pakāpe nekā tā, kurā viņi bija pieņemti darbā, to ieraksta līgumā, kas ir papildinājums viņu darba līgumam.

2. NODAĻA

Tiesības un pienākumi

11. pants

1. Pagaidu darbinieks veic savus pienākumus un darbojas tikai Aģentūras interesēs; viņš nepieprasa, kā arī nepieņem norādījumus ne no vienas valdības, iestādes, organizācijas vai personas ārpus Aģentūras. Viņš pilda tam noteiktos pienākumus objektīvi, neitrāli un atbilstoši savam uzticības pienākumam pret Aģentūru.

2. Pagaidu darbinieks bez AACC atļaujas no valdības vai jebkura cita avota ārpus Aģentūras nepieņem nekādus apbalvojumus, goda zīmes, labvēlību, dāvanas vai jebkādu citu samaksu, izņemot samaksu par pakalpojumiem, kas sniegti līdz pieņemšanai darbā vai kas nopelnīti dienesta laikā par militāro dienestu vai kādu citu valsts dienestu.

Pirms pagaidu darbinieka pieņemšanas darbā AACC pārbauda, vai kandidātam ir kāda personīga ieinteresētība, kas mazina viņa neatkarību, vai kāds cits interešu konflikts. Šajā nolūkā kandidāts, izmantojot īpašu veidlapu, informē AACC par jebkuru faktisku vai iespējamu interešu konfliktu. Šādos gadījumos AACC ņem to vērā pienācīgi pamatotā atzinumā. Vajadzības gadījumā AACC veic 12. panta 2. punktā minētos pasākumus.

Šo pantu mutatis mutandis piemēro pagaidu darbiniekiem, kuri atgriežas no atvaļinājuma personisku iemeslu dēļ.

12. pants

1. Pagaidu darbinieks, pildot savus pienākumus, ja vien turpmāk nav noteikts citādi, neaplūko jautājumus, kuros tam ir tieša vai netieša personīga interese, kas mazina viņa neatkarību, un jo īpaši ģimenes vai finansiālās intereses.

2. Ikviens pagaidu darbinieks, kuram, pildot darba pienākumus, ir jāstrādā ar 1. punktā minēto jautājumu, nekavējoties par to informē AACC. AACC veic visus attiecīgos pasākumus un jo īpaši var atbrīvot pagaidu darbinieku no atbildības šajā jautājumā.

3. Uzņēmumos, kuri ir pakļauti Aģentūrai vai kuriem ir darījumi ar Aģentūru, pagaidu darbinieks nedrīkst tieši vai netieši saglabāt vai iegūt tāda veida vai apmēra daļu, kas varētu mazināt tā neatkarību, pildot savus pienākumus.

13. pants

Pagaidu darbinieks atturas no jebkuras rīcības vai uzvedības, kas varētu nelabvēlīgi ietekmēt tā stāvokli.

14. pants

1. Pagaidu darbinieki atturas no jebkāda veida psiholoģiskas vai seksuālas uzmākšanās.

2. Pagaidu darbiniekam, kurš ir bijis psiholoģiskas vai seksuālas uzmākšanās upuris, Aģentūrā nerodas nekādas nelabvēlīgas sekas. Pagaidu darbiniekam, kurš ir iesniedzis pierādījumus par psiholoģisku vai seksuālu uzmākšanos, Aģentūrā nerodas nekādas nelabvēlīgas sekas, ja pagaidu darbinieks ir rīkojies godīgi.

3. “Psiholoģiska uzmākšanās” ir jebkāda nepiedienīga rīcība, kas notiek kādā laikposmā, atkārtojas un ir sistemātiska un ietver fizisku rīcību, mutisku vai rakstu valodu, žestus vai citu tīšu rīcību, un kas varētu radīt kaitējumu jebkuras personas personībai, cieņai vai fiziskai vai psiholoģiskai integritātei.

4. “Seksuāla uzmākšanās” ir rīcība, kas saistīta ar seksu, ko vērš pret personu, kas to nevēlas, un kuras nolūks vai sekas ir aizskart šo personu vai radīt iebiedējošu, bīstamu, aizvainojošu vai traucējošu vidi. Seksuālo uzmākšanos uzskata par diskrimināciju dzimuma dēļ.

15. pants

1. Ievērojot 17. pantu, pagaidu darbinieks, kas vēlas iesaistīties ārējā apmaksātā vai neapmaksātā darbībā vai veikt uzdevumu ārpus Aģentūras, vispirms iegūst AACC atļauju. Atļauju atsaka tikai tad, ja attiecīgā darbība vai uzdevums traucē pagaidu darbiniekam veikt pienākumus vai neatbilst Aģentūras interesēm.

2. Pagaidu darbinieks paziņo AACC par jebkādām tādām izmaiņām atļautajā ārējā darbībā vai uzdevumā, kas rodas pēc tam, kad pagaidu darbinieks ir prasījis AACC atļauju saskaņā ar 1. punktu. Atļauju var atsaukt, ja darbība vai uzdevums vairs neatbilst 1. punkta pēdējā teikumā minētajiem nosacījumiem.

16. pants

Ja pagaidu darbinieka laulātais strādā algotu darbu, pagaidu darbinieks par to informē AACC. Ja darba veids izrādās nesavienojams ar pagaidu darbinieka darba veidu un ja pagaidu darbinieks nevar apņemties, ka to pārtrauks noteiktā laikposmā, AACC, apspriežoties ar Personāla komiteju, pieņem lēmumu par to, vai pagaidu darbiniekam jāturpina šī amata ieņemšana vai viņš jāpārceļ citā amatā.

17. pants

1. Pagaidu darbinieks, kas vēlas kandidēt uz vēlētu valsts amatu, paziņo par to AACC. AACC pieņem lēmumu dienesta interesēs, vai attiecīgajam pagaidu darbiniekam:

a) būtu jāpieprasa atvaļinājums personīgu iemeslu dēļ; vai

b) būtu jāpiešķir ikgadējais atvaļinājums; vai

c) būtu jāļauj pildīt pienākumus nepilnu darba laiku; vai

d) būtu jāļauj pildīt pienākumus kā iepriekš.

2. Valsts amatā ievēlēts vai iecelts pagaidu darbinieks nekavējoties par to informē AACC. AACC pieņem vienu no 1. punktā minētajiem lēmumiem, ņemot vērā dienesta intereses, amata nozīmīgumu, ar to saistītos pienākumus un atalgojumu, un to izdevumu atlīdzināšanu, kas radušies, pildot šos pienākumus. Ja pagaidu darbiniekam prasa doties atvaļinājumā personīgu iemeslu dēļ vai viņam atļauj pildīt savus pienākumus nepilnu darba laiku, šāda atvaļinājuma vai nepilna darba laika ilgums atbilst pagaidu darbinieka amata pilnvaru termiņam.

18. pants

Pēc aiziešanas no dienesta pagaidu darbiniekam ir pienākums ievērot godīgumu un diskrētumu attiecībā uz dažu amatu vai labumu pieņemšanu.

Pagaidu darbinieki, kuri vēlas iesaistīties algotā vai nealgotā profesionālā darbībā divu gadu laikā pēc aiziešanas no dienesta, par to informē Aģentūru, izmantojot īpašu veidlapu. Ja šī darbība ir saistīta ar darbu, ko pagaidu darbinieks veicis pēdējo trīs darba gadu laikā, un kas varētu radīt pretrunas ar Aģentūras leģitīmajām interesēm, AACC, ņemot vērā dienesta intereses, var vai nu aizliegt viņam to veikt, vai arī sniegt savu apstiprinājumu, piemērojot jebkādus nosacījumus, ko tā uzskata par atbilstošiem. Pēc apspriešanās ar Personāla komiteju AACC paziņo par savu lēmumu 30 darbadienu laikā no dienas, kad tā tikusi informēta. Ja līdz minētā laikposma beigām šāds paziņojums nav sniegts, to uzskata par netiešu piekrišanu.

Bijušajiem augstākā līmeņa pagaidu darbiniekiem AACC principā aizliedz divpadsmit mēnešu laikā pēc aiziešanas no dienesta iesaistīties lobēšanā vai atbalstīšanas darbībā attiecībā uz Aģentūras darbiniekiem par labu viņu uzņēmumiem, klientiem vai darba devējiem par jautājumiem, par kuriem viņi bija atbildīgi pēdējo trīs dienestā pavadīto gadu laikā.

Saskaņā ar Lēmuma (KĀDP) 2015/1835 31. pantu Aģentūra katru gadu publicē informāciju par iepriekšējās daļas īstenošanu, iekļaujot novērtēto lietu sarakstu.

19. pants

1. Pagaidu darbinieks atturas no jebkādas neatļautas tādas informācijas atklāšanas, ko tas saņēmis, pildot savus pienākumus, ja vien šī informācija jau nav publicēta vai kļuvusi pieejama sabiedrībai.

2. Pagaidu darbiniekam šis pienākums ir saistošs arī pēc aiziešanas no dienesta.

20. pants

1. Pagaidu darbiniekam ir tiesības uz vārda brīvību, pienācīgi ievērojot uzticības un objektivitātes principus.

2. Neskarot 13. un 19. pantu, pagaidu darbinieks, kurš vienpersoniski vai kopā ar citiem vēlas publicēt vai rada priekšnoteikumus jebkādu jautājumu publicēšanai, kas attiecas uz Aģentūras darbu, iepriekš informē AACC.

Ja AACC spēj pierādīt, ka jautājums var būtiski skart Aģentūras leģitīmās intereses, AACC rakstveidā informē pagaidu darbinieku par savu lēmumu 30 darbadienu laikā pēc informācijas saņemšanas. Ja šo lēmumu nepaziņo norādītajā laikposmā, uzskatāms, ka AACC nav iebildumu.

21. pants

1. Visas tiesības uz jebkuriem rakstveida vai citiem darbiem, ko pagaidu darbinieki ir sagatavojuši, veicot savus pienākumus, ir Aģentūras īpašums, uz kuras darbībām šie rakstveida vai citi darbi attiecas. Aģentūrai ir tiesības obligāti iegūt šādu darbu autortiesības.

2. Jebkurš izgudrojums, ko pagaidu darbinieks radījis pienākumu pildīšanas laikā vai saistībā ar tiem, ir neapstrīdams Aģentūras īpašums. Aģentūra var uz sava rēķina pieteikties un iegūt to patentus visās valstīs. Jebkuru izgudrojumu, kas saistīts ar Aģentūras darbu un ko pagaidu darbinieks radījis gada laikā, kas seko pēc viņa amata laika beigām, uzskata par radītu viņa pienākumu pildīšanas laikā vai saistībā ar tiem, ja vien nav pierādīts pretējais. Ja izgudrojumiem nepieciešams patents, norāda izgudrotāja vai izgudrotāju vārdus.

3. Attiecīgā gadījumā pagaidu darbiniekam, kurš ir patentētā izgudrojuma autors, Aģentūra var piešķirt prēmiju, kuras apjomu nosaka Aģentūra.

22. pants

1. Pagaidu darbinieks bez AACC atļaujas ne uz kāda pamata nevienā tiesvedībā neizpauž informāciju, kuru ir uzzinājis, veicot savus pienākumus. Atļauju noraida vienīgi tad, ja tas nepieciešams Aģentūras interesēs un ja šāda noraidīšana attiecīgajam pagaidu darbiniekam nerada krimināltiesiskas sekas. Pagaidu darbiniekam šis pienākums ir saistošs arī pēc aiziešanas no dienesta.

2. Šā panta 1. punkta noteikumi neattiecas uz pagaidu darbinieku vai bijušo pagaidu darbinieku, kurš sniedz liecību Eiropas Savienības Tiesā vai Aģentūras Disciplinārlietu kolēģijā jautājumā, kas attiecas uz Aģentūras un/vai Eiropas Savienības darbinieku vai bijušo darbinieku.

23. pants

Pagaidu darbinieks dzīvo vietā, kurā viņš ir pieņemts darbā, vai arī vietā, kas ir ne tālāk kā vieta, kura ir sasniedzama viņa pienākumu pienācīgai veikšanai. Pagaidu darbinieks paziņo AACC savu adresi un nekavējoties to informē par ikvienu adreses maiņu.

24. pants

Neatkarīgi no kategorijas pagaidu darbinieks palīdz un sniedz padomu darbiniekiem, kuru pakļautībā tas strādā; tas atbild par uzticēto pienākumu izpildi.

Pagaidu darbinieks, kas atbild par jebkuru darba jomu, ir atbildīgs augstākstāvošu darbinieku priekšā par uzticēto pienākumu izpildi un izteikto norādījumu ievērošanu. Pakļauto darbinieku atbildība nekādā veidā neatbrīvo no personiskās atbildības.

25. pants

1. Pagaidu darbinieks, kurš saņem rīkojumus, kurus tas uzskata par nepareiziem vai par tādiem, kas varētu radīt nopietnas grūtības, rakstveidā informē savu tiešo priekšnieku, kurš, ja informācija tiek sniegta rakstveidā, atbild rakstveidā. Ievērojot 2. punktu, ja tiešais priekšnieks apstiprina rīkojumus, bet pagaidu darbinieks uzskata, ka šāds apstiprinājums nav atbilstoša reakcija uz viņa bažām, pagaidu darbinieks nosūta attiecīgo jautājumu rakstveidā nākamajai augstākajai institūcijai hierarhijā. Ja pēdējā rakstveidā apstiprina rīkojumus, pagaidu darbinieks tos izpilda, ja vien tie nav acīmredzami nelikumīgi vai nepārkāpj attiecīgos drošības standartus.

2. Ja tiešais priekšnieks uzskata, ka rīkojumi tūlīt jāizpilda, pagaidu darbinieks tos izpilda, ja vien tie nav acīmredzami nelikumīgi vai nepārkāpj attiecīgos drošības standartus. Pēc pagaidu darbinieka pieprasījuma tiešajam priekšniekam ir pienākums šādus rīkojumus dot rakstveidā.

3. Pagaidu darbiniekam, kas informē savus priekšniekus par rīkojumiem, kurus viņš uzskata par nepareiziem vai par tādiem, kas varētu radīt nopietnas grūtības, tādēļ nerodas nekādas nelabvēlīgas sekas.

26. pants

No pagaidu darbinieka var pieprasīt pilnīgu vai daļēju atlīdzinājumu par kaitējumu, kas Aģentūrai nodarīts šā darbinieka smaga pārkāpuma dēļ viņa pienākumu izpildes gaitā vai saistībā ar to.

AACC iestāde sniedz pamatotu lēmumu saskaņā ar procedūru, kas noteikta attiecībā uz disciplinārlietām.

Eiropas Savienības Tiesai ir neierobežota jurisdikcija strīdos, kas rodas saskaņā ar šo noteikumu.

27. pants

1. Jebkurš pagaidu darbinieks, kuram savu pienākumu veikšanas laikā vai saistībā ar to kļūst zināmi fakti, kas rada aizdomas par iespējamu nelikumīgu darbību, tostarp krāpšanu vai korupciju, kas kaitē Aģentūras interesēm, vai par tādiem smagiem pārkāpumiem attiecībā uz profesionālo pienākumu veikšanu, kas var būt Aģentūras pagaidu darbinieku pienākumu nepildīšana, nekavējoties informē savu tiešo priekšnieku vai Aģentūras izpilddirektoru, vai, ja viņš to uzskata par lietderīgu, Aģentūras vadītāju.

Pirmajā daļā minēto informāciju sniedz rakstveidā.

Šo punktu piemēro arī gadījumā, ja jebkura cita persona, kura ir Aģentūras dienestā vai veic darbu Aģentūras labā, būtiski nepilda līdzīgus pienākumus.

2. Aģentūrā pagaidu darbiniekam nerodas nekādas nelabvēlīgas sekas sakarā ar to, ka viņš ir paziņojis 1. punktā minēto informāciju, ar noteikumu, ka viņš ir rīkojies pamatoti un godīgi.

3. Šā panta 1. un 2. punkts neattiecas uz nekāda veida dokumentiem, aktiem, ziņojumiem, piezīmēm vai informāciju, ko glabā vai kas izveidota, vai atklāta pagaidu darbiniekam izskatāmas vai slēgtas lietas tiesvedības nolūkos vai tās laikā.

28. pants

1. Pagaidu darbiniekam, kurš, kā definēts 27. pantā, nodod informāciju Eiropas Savienības Padomes priekšsēdētājam vai Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam, vai Eiropas Ombudam, Aģentūrā nerodas nekādas nelabvēlīgas sekas, ja tiek ievēroti abi šie nosacījumi:

a) pagaidu darbinieks godīgi un pamatoti tic, ka atklātā informācija un tajā ietvertie apsūdzošie pieņēmumi būtībā ir patiesi; un

b) pagaidu darbinieks iepriekš ir atklājis Aģentūrai to pašu informāciju un devis Aģentūrai tās noteikto laiku attiecīgi rīkoties, ņemot vērā lietas sarežģītību. Pagaidu darbinieku pienācīgi informē par šo laikposmu 60 dienu laikā.

2. Šā panta 1. punktā minēto laikposmu nepiemēro, ja pagaidu darbinieks var pierādīt, ka tas ir nesaprātīgi, ņemot vērā visus lietas apstākļus.

3. Šā panta 1. un 2. punkts neattiecas uz nekāda veida dokumentiem, aktiem, ziņojumiem, piezīmēm vai informāciju, ko glabā vai kas izveidota, vai atklāta pagaidu darbiniekam izskatāmas vai slēgtas lietas tiesvedības nolūkos vai tās laikā.

4. Saskaņā ar 29. un 168. pantu Aģentūra paredz procedūru pagaidu darbinieku sūdzību izskatīšanai par to, kāda attieksme pret viņiem tika izrādīta pēc tam, kad viņi izpildīja savas saistības saskaņā ar 27. pantu vai šo pantu, vai šo saistību izpildes rezultātā. Attiecīgā iestāde nodrošina, ka šādas sūdzības izskata konfidenciāli un, ja to nosaka apstākļi, pirms 168. pantā noteikto termiņu beigām.

AACC nosaka iekšējos noteikumus cita starpā par:

— to, kā pagaidu darbiniekiem, kas minēti 27. panta 1. punktā vai šajā pantā, sniedz informāciju par to jautājumu izskatīšanu, par kuriem tie ir ziņojuši,

— minēto darbinieku leģitīmo interešu un privātuma aizsardzību, un

— šā punkta pirmajā daļā minēto sūdzību izskatīšanas procedūru.

29. pants

Aģentūra palīdz visiem pagaidu darbiniekiem, jo sevišķi tiesvedībā pret jebkuru personu, kura izsaka draudus, apvainojumus vai veic apmelojošas darbības vai izteikumus, vai uzbrūk personai vai īpašumam, ja darbinieks vai viņa ģimenes loceklis cieta to saistībā ar darbinieka amatu vai pienākumiem.

Tā atlīdzina pagaidu darbiniekam šādos gadījumos radušos zaudējumus tiktāl, ciktāl pagaidu darbinieks neradīja zaudējumus ne apzināti, ne arī aiz nopietnas nolaidības, un tas nav saņēmis atlīdzību no personas, kura nodarīja zaudējumus.

30. pants

Aģentūra sekmē pagaidu darbinieku turpmākas mācības un sagatavošanu, kas vajadzīga, lai nodrošinātu pienācīgu darba izpildi, un kas atbilst tās interesēm.

Tādas mācības un sagatavošanu ņem vērā saistībā ar viņu paaugstināšanu amatā.

31. pants

Pagaidu darbinieki ir tiesīgi izmantot tiesības apvienoties; jo īpaši viņi var būt arodbiedrību vai profesionālo apvienību biedri.

32. pants

Pagaidu darbinieki var iesniegt lūgumus AACC saistībā ar jautājumiem, uz kuriem attiecas šie Civildienesta noteikumi.

Par jebkuru lēmumu, kas saistīts ar konkrētu personu un kas pieņemts saskaņā ar šiem Civildienesta noteikumiem, nekavējoties rakstveidā paziņo attiecīgajam pagaidu darbiniekam. Jebkurā lēmumā, kas nelabvēlīgi ietekmē pagaidu darbinieku, ir jānorāda iemesli, ar kuriem tas pamatots.

Konkrētus lēmumus attiecībā uz pagaidu darbinieka iecelšanu amatā, apstiprināšanu, paaugstināšanu amatā, pārcelšanu amatā, administratīvā statusa noteikšanu un dienesta attiecību izbeigšanu publicē Aģentūra. Publikācija ir pieejama visiem darbiniekiem atbilstīgā laikposmā.

33. pants

Pagaidu darbinieka personīgajā lietā ir:

a) visi dokumenti, kas apliecina viņa administratīvo statusu, un visi ziņojumi, kas attiecas uz viņa spējām, efektivitāti un rīcību;

b) jebkādi pagaidu darbinieka komentāri par minētajiem dokumentiem.

Dokumenti ir reģistrēti, numurēti un iešūti lietā kārtas numuru secībā; a) apakšpunktā minētos dokumentus Aģentūra nedrīkst izmantot vai citēt pret pagaidu darbinieku, ja tie pagaidu darbiniekam nav darīti zināmi pirms reģistrēšanas.

Paziņošanu pagaidu darbiniekam par jebkādiem dokumentiem apliecina ar viņa parakstu vai, ja tā nav, ar ierakstītu vēstuli uz pēdējo adresi, kuru pagaidu darbinieks darījis zināmu.

Pagaidu darbinieka personīgajā lietā neietver norādi uz viņa politiskajām, ar arodbiedrību saistītām, filozofiskajām vai reliģiskajām darbībām un uzskatiem, viņa rasi, etnisko izcelsmi vai seksuālo orientāciju.

Tomēr ceturtā daļa neaizliedz tādu administratīvu aktu un dokumentu iekļaušanu lietā, par kuriem pagaidu darbiniekam ir informācija un kas vajadzīgi šo Civildienesta noteikumu piemērošanai.

Katram pagaidu darbiniekam ir tikai viena personīgā lieta.

Pagaidu darbiniekam ir tiesības, pat pēc aiziešanas no dienesta, iepazīties ar visiem dokumentiem savā lietā un iegūt no tiem kopijas.

Personīgā lieta ir konfidenciāla, un ar to var iepazīties tikai administrācijas birojā vai ar droša elektroniska mēdija starpniecību. Tomēr to pārsūta Apelācijas padomei, ja pret pagaidu darbinieku ir ierosināta lieta.

34. pants

Pagaidu darbiniekiem ir tiesības iepazīties ar savu medicīnas lietu saskaņā ar Aģentūras noteikto kārtību.

35. pants

Jebkādu lēmumu, ar ko prasa atlīdzināt kaitējumu, kas Aģentūrai nodarīts smaga pārkāpuma rezultātā, kā noteikts 26. pantā, pieņem AACC, ievērojot formalitātes, kas paredzētas lietās par atlaišanu no darba par smagu pārkāpumu.

Lēmumus attiecībā uz atsevišķiem pagaidu darbiniekiem publicē, kā paredzēts 32. pantā.

36. pants

Privilēģijas un imunitāti, ko bauda pagaidu darbinieki, piešķir vienīgi Aģentūras interesēs. Pagaidu darbinieki nav atbrīvoti no savu personisko pienākumu izpildes vai no spēkā esošo tiesību aktu un policijas priekšrakstu ievērošanas.

Kad privilēģijas un imunitāte tiek apstrīdētas, attiecīgais pagaidu darbinieks par to nekavējoties informē Aģentūru.

Protokolā par Eiropas Savienības privilēģijām un imunitāti noteikto ceļošanas atļauju izsniedz tiem pagaidu darbiniekiem, kuriem tas ir nepieciešams dienesta interesēs.

3. NODAĻA

Darbā pieņemšanas nosacījumi

37. pants

1. Pagaidu darbinieku pieņemšana darbā ir virzīta uz to, lai Aģentūra saņemtu pakalpojumus, ko sniedz visspējīgākās, visefektīvākās un visgodīgākās personas, kas pieņemtas darbā, ņemot vērā pēc iespējas plašāku ģeogrāfisko teritoriju, un kas izraudzītas no Aģentūrā iesaistīto dalībvalstu pilsoņu vidus.

Pagaidu darbiniekus izvēlas neatkarīgi no viņu rases, politiskiem, filozofiskiem vai reliģiskiem uzskatiem, dzimuma vai seksuālās orientācijas un neatkarīgi no viņu civilstāvokļa vai ģimenes stāvokļa.

Neviens amats netiek rezervēts kādas dalībvalsts pilsoņiem. Tomēr, ņemot vērā novērotu būtisku līdzsvara trūkumu starp pagaidu darbinieku pārstāvētajām pilsonībām, kam pamatā nav objektīvu kritēriju, Savienības pilsoņu vienlīdzības princips ļauj Aģentūrai pieņemt piemērotus pasākumus. Minētos piemērotos pasākumus pamato, un to dēļ nekad nenosaka citus darbā pieņemšanas kritērijus, kā vien tos, kas pamatojas uz nopelniem. Pirms AACC pieņem šādus piemērotus pasākumus, valde pieņem vispārīgus noteikumus, lai šis punkts varētu sākt darboties.

2. Pagaidu darbinieku var pieņemt darbā tikai ar nosacījumu, ka:

a) viņš ir kādas iesaistītās dalībvalsts pilsonis un viņš bauda visas pilsonim pienākošās tiesības;

b) viņš ir izpildījis visas saistības, kuras noteiktas ar likumiem par militāro dienestu;

c) viņš uzrāda atbilstošas rekomendācijas par piemērotību savu pienākumu veikšanai;

d) viņš ir fiziski spējīgs pildīt savus pienākumus; un

e) viņš sniedz pierādījumu tam, ka viņam ir labas kādas iesaistītās dalībvalsts valodas zināšanas un apmierinošas kādas citas iesaistītās dalībvalsts valodas zināšanas, lai varētu veikt paredzētos pienākumus.

3. AACC vajadzības gadījumā pieņem īpašus noteikumus par pagaidu darbinieku darbā pieņemšanas procedūrām, īstenojot Lēmumu (KĀDP) 2015/1835.

38. pants

Pirms pieņemšanas darbā pagaidu darbinieks iziet medicīnisko pārbaudi, ko veic kāds no Aģentūras pilnvarotiem ārstiem, lai Aģentūra pārliecinātos par to, ka darbinieks atbilst 37. panta 2. punkta d) apakšpunkta prasībām.

Ja pirmajā daļā paredzētās ārsta apskates rezultātā tiek sniegts negatīvs medicīniskais slēdziens, kandidāts 20 dienu laikā no brīža, kad Aģentūra par šo slēdzienu ir paziņojusi, var pieprasīt, lai viņa lieta tiktu iesniegta tādas ārstu komisijas slēdziena saņemšanai, kura sastāv no trim ārstiem un kurus AACC ir izvēlējusies no Aģentūras ārstiem. Ārstu komisija iztaujā ārstu, kurš sniedzis sākotnējo negatīvo atzinumu. Kandidāts var nosūtīt sava izvēlēta ārsta sastādītu slēdzienu ārstu komisijai. Ja ārstu komisijas atzinums apstiprina pirmajā daļā paredzētās medicīniskās pārbaudes secinājumus, tad kandidāts sedz 50 % no ārstu atalgojuma un saistītajām izmaksām.

39. pants

1. Pagaidu darbiniekam var noteikt pārbaudes laiku, kas nav ilgāks par deviņiem mēnešiem.

Ja pārbaudes laikā pagaidu darbinieks slimības, 52. pantā noteiktā grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma vai nelaimes gadījuma dēļ nespēj veikt pienākumus vismaz vienu mēnesi, AACC var par attiecīgo laiku pagarināt viņa pārbaudes laiku. Kopējais pārbaudes laiks nekādā gadījumā nav ilgāks par 15 mēnešiem.

2. Gadījumā, ja uz pārbaudes laiku pieņemtā darbinieka veiktais darbs izrādās acīmredzami neatbilstīgs, ziņojumu var sagatavot jebkurā brīdī pārbaudes laikā.

Ziņojumu dara zināmu attiecīgajai personai, kurai ir tiesības astoņu darbadienu laikā iesniegt rakstiskus komentārus. Pagaidu darbinieka tiešais priekšnieks ziņojumu un komentārus nekavējoties nosūta AACC. Pamatojoties uz ziņojumu, AACC var nolemt atlaist minēto pagaidu darbinieku pirms pārbaudes laika beigām, par to brīdinot vienu mēnesi iepriekš, vai, izņēmuma apstākļos, pagarināt pārbaudes laiku ilgākais par sešiem mēnešiem un, iespējams, uz atlikušo pārbaudes laiku pārcelt pagaidu darbinieku citā struktūrvienībā.

3. Vismaz vienu mēnesi pirms pārbaudes laika beigām sagatavo ziņojumu par pagaidu darbinieka spēju veikt amata pienākumus, kā arī par darba efektivitāti un rīcību darbā. Minēto ziņojumu dara zināmu attiecīgajai personai, kurai ir tiesības astoņu darbadienu laikā iesniegt rakstiskus komentārus.

Ja ziņojumā ir ieteikta atlaišana vai, izņēmuma apstākļos, pārbaudes laika pagarināšana, pagaidu darbinieka tiešais priekšnieks ziņojumu un komentārus nekavējoties nosūta AACC.

Pagaidu darbinieku, kura darbs nav izrādījies atbilstošs tam, lai viņu apstiprinātu amatā, atlaiž.

Galīgo lēmumu pieņem, pamatojoties uz šajā punktā minēto ziņojumu un arī uz AACC pieejamo informāciju par pagaidu darbinieka rīcību, ņemot vērā II sadaļas 2. nodaļu.

40. pants

1. Pagaidu darbinieku pieņem darbā pirmajā viņa pakāpes līmenī.

AACC var, ņemot vērā viņa profesionālo pieredzi, noteikt papildu darba stāžu, kas nepārsniedz 24 mēnešus. Lai īstenotu šo pantu, pieņem vispārīgus īstenošanas noteikumus.

2. Pagaidu darbinieku, kurš divus gadus ir atradies vienā savas pakāpes līmenī, automātiski paaugstina uz nākamo šīs pakāpes līmeni, ja vien gada ziņojumā, kas minēts 41. pantā, viņa darba izpilde nav novērtēta kā neapmierinoša. Pagaidu darbinieku izvirza uz nākamo viņa pakāpes līmeni vēlākais četru gadu laikā.

Ja pagaidu darbinieku ieceļ par struktūrvienības vadītāju, direktoru vai ģenerāldirektoru un ja viņš pirmajos deviņos mēnešos pienākumus ir pildījis apmierinoši, tad viņu ar atpakaļejošu datumu paaugstina amatā par vienu pakāpes līmeni no dienas, kad stājās spēkā iecelšana amatā. Ar šo paaugstinājumu amatā mēneša pamatalga palielinās par summu, kas procentuāli atbilst palielinājumam starp katras pakāpes pirmo un otro līmeni.

3. Ja pagaidu darbinieks atbilstīgi 10. panta 2. punktam tiek iecelts amatā, kas atbilst augstākai pakāpei, viņš atrodas šīs pakāpes sākotnējā līmenī. Tomēr AD 9 un AD 13 pakāpju pagaidu darbinieki, kas veic struktūrvienības vadītāja pienākumus un kas ir iecelti amatā augstākā pakāpē, atrodas jaunās pakāpes otrajā līmenī. Šie paši noteikumi attiecas uz jebkuru pagaidu darbinieku, kurš ir paaugstināts par direktoru vai augstākā amatā.

41. pants

Par katra pagaidu darbinieka spējām, efektivitāti un rīcību sniedz gada ziņojumu. Minētajā ziņojumā norāda, vai pagaidu darbinieka darba izpildes līmenis ir bijis apmierinošs. AACC izstrādā noteikumus, kuros nosaka tiesības iesniegt apelāciju saskaņā ar ziņošanas procedūru, kas jāveic pirms sūdzības iesniegšanas, kā noteikts 168. panta 2. punktā.

Ziņojumu nosūta pagaidu darbiniekam. Tam ir tiesības par to sniegt jebkādus komentārus, kurus tas uzskata par atbilstošiem.

4. NODAĻA

Darba apstākļi

A iedaļa

Bērna kopšanas atvaļinājums vai atvaļinājums ģimenes apstākļu dēļ

42. pants

Pagaidu darbiniekam par katru bērnu ir tiesības uz ilgākais sešu mēnešu bērna kopšanas atvaļinājumu, kas jāizņem pirmajos divpadsmit gados pēc bērna piedzimšanas vai adopcijas, nesaņemot pamatalgu. Atvaļinājuma ilgumu var divkāršot vientuļiem vecākiem, kas par tādiem atzīti saskaņā ar AACC pieņemtajiem vispārīgajiem īstenošanas noteikumiem, kā arī vecākiem, kuru bērni ir aprūpējami invaliditātes vai smagas slimības dēļ, ko atzinis iestādes ārsts. Minimālais vienā reizē izņemta atvaļinājuma ilgums nav īsāks par vienu mēnesi.

Bērna kopšanas atvaļinājuma laikā turpinās pagaidu darbinieka dalība sociālā nodrošinājuma shēmā; saglabājas pensiju tiesību iegūšana, apgādājamā bērna pabalsts un pabalsts izglītībai. Pagaidu darbinieks saglabā savu amatu un turpina būt tiesīgs saņemt izvirzīšanu augstākam līmenim vai paaugstinājumu augstākā pakāpē. Atvaļinājumu var izmantot kā pilna laika vai nepilna laika atvaļinājumu. Ja bērna kopšanas atvaļinājumu izmanto nepilna laika atvaļinājuma veidā, pirmajā daļā paredzēto maksimālo laikposmu divkāršo. Bērna kopšanas atvaļinājuma laikā pagaidu darbiniekiem ir tiesības saņemt pabalstu EUR 919,02 apmērā mēnesī vai 50 % no šīs summas, ja izmanto nepilna laika atvaļinājumu, taču pagaidu darbinieks nedrīkst veikt citu algotu darbu. Aģentūra pilnībā sedz 68. un 69. pantā paredzētās iemaksas sociālā nodrošinājuma shēmā, un tās aprēķina, pamatojoties uz pagaidu darbinieka pamatalgu.

Tomēr nepilna laika atvaļinājuma gadījumā šis noteikums attiecas tikai uz starpību starp pilnu pamatalgu un proporcionāli samazinātu pamatalgu. Pagaidu darbinieka iemaksu par faktiski saņemto pamatalgas daļu aprēķina, izmantojot tos pašu procentus, ja pagaidu darbinieks strādātu pilnas slodzes darbu.

Pabalstu EUR 1 225,36 apmērā mēnesī vai 50 % no šīs summas, ja pagaidu darbinieks ir nepilna laika atvaļinājumā, maksā vientuļajiem vecākiem, kā arī vecākiem, kuru bērni ir aprūpējami invaliditātes vai smagas slimības dēļ, ko atzinis ārsts, kā minēts pirmajā daļā, un bērna kopšanas atvaļinājuma pirmos trīs mēnešus, ja šo atvaļinājumu izmanto tēvs grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma laikā vai viens no vecākiem tūlīt pēc grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma, vai adopcijas atvaļinājuma laikā vai tūlīt pēc tā.

Bērna kopšanas atvaļinājumu var pagarināt vēl par sešiem mēnešiem, pabalsta apmēru ierobežojot līdz 50 % no otrajā daļā minētās summas. Vientuļiem vecākiem, kā tie minēti pirmajā daļā, bērna kopšanas atvaļinājumu var pagarināt vēl par divpadsmit mēnešiem, pabalsta apmēru ierobežojot līdz 50 % no ceturtajā daļā minētās summas.

Šajā pantā minētās summas atjaunina atbilstoši atalgojumam.

43. pants

Pagaidu darbinieka laulātā, radinieka augšupējā līnijā vai radinieka lejupējā līnijā, brāļa vai māsas medicīniski apstiprinātas smagas slimības vai invaliditātes gadījumā pagaidu darbinieks ir tiesīgs saņemt atvaļinājuma laiku ģimenes apstākļu dēļ, nesaņemot pamatalgu. Šāda atvaļinājuma kopējais ilgums nepārsniedz deviņus mēnešus visā pagaidu darbinieka karjeras laikā.

Piemēro 42. panta otro daļu.

B iedaļa

Darba laiks

44. pants

1. Aktīvā nodarbinātībā iesaistītie pagaidu darbinieki vienmēr ir Aģentūras rīcībā.

2. Parastā darba nedēļa ilgst no 40 līdz 42 stundām, bet darbadienas ilgumu nosaka AACC. Šādās robežās AACC, apspriežoties ar Personāla komiteju, var noteikt darba laiku konkrētām pagaidu darbinieku grupām, kurām uzticēts veikt konkrētus pienākumus.

3. Turklāt pagaidu darbiniekam neatliekamas dienesta nepieciešamības vai drošības noteikumu ievērošanas dēļ var prasīt darba gatavību darba vietā vai mājās pēc parastā darba laika. AACC, apspriedusies ar Personāla komiteju, izstrādā sīkākus noteikumus šā punkta piemērošanai.

4. AACC var ieviest elastīgu darba laika kārtību. Saskaņā ar minēto kārtību pagaidu darbiniekiem, kuriem ir AD/AST 9 pakāpe vai augstāka pakāpe, netiek piešķirtas pilnas darbadienas. Minēto kārtību nepiemēro pagaidu darbiniekiem, uz kuriem attiecas 40. panta 2. punkta noteikumi. Minētie pagaidu darbinieki paši pārvalda savu darba laiku, par to vienojoties ar saviem priekšniekiem.

45. pants

1. Pagaidu darbinieks var pieprasīt atļauju strādāt nepilnu laiku. AACC var piešķirt šādu atļauju, ja tas atbilst dienesta interesēm.

2. Pagaidu darbiniekam ir tiesības saņemt atļauju šādos gadījumos:

a) lai rūpētos par apgādājamu bērnu, kurš ir jaunāks par deviņiem gadiem;

b) lai rūpētos par apgādājamu bērnu vecumā no deviņiem līdz 12 gadiem, ja darba laiku samazina ne vairāk kā par 20 % no parastā darba laika;

c) lai rūpētos par apgādājamu bērnu, kamēr tas sasniedz 14 gadu vecumu, pagaidu darbinieku vientuļo vecāku gadījumā;

d) lai nopietnu grūtību gadījumā rūpētos par apgādājamu bērnu, kamēr tas sasniedz 14 gadu vecumu, ja darba laiku samazina ne vairāk kā par 5 % no parastā darba laika. Šajā gadījumā I pielikuma 3. panta pirmās divas daļas nepiemēro. Ja abi vecāki ir nodarbināti Savienības dienestā, tikai viens no viņiem ir tiesīgs uz šādu samazinājumu;

e) lai rūpētos par smagi slimu vai invalīdu laulāto, radinieku augšupejošā līnijā, radinieku lejupejošā līnijā, brāli vai māsu;

f) lai piedalītos kvalifikācijas celšanas apmācībās; vai

g) pēdējos trīs gados pirms pensionēšanās vecuma sasniegšanas, bet ne ātrāk par 58 gadu vecumu.

Ja nepilna darba laika darbs tiek prasīts, lai piedalītos kvalifikācijas celšanas apmācībās, vai pēdējos trīs gados pirms pensionēšanās vecuma sasniegšanas, bet ne ātrāk par 58 gadu vecumu, AACC var atteikt atļaujas izsniegšanu vai atlikt tās spēkā stāšanos dienu tikai izņēmuma apstākļos un ar dienestu saistītu īpaši svarīgu iemeslu dēļ.

Ja šīs tiesības saņemt atļauju izmanto, lai rūpētos par smagi slimu vai invalīdu laulāto, radinieku augšupejošā līnijā, radinieku lejupejošā līnijā, brāli vai māsu, vai lai piedalītos kvalifikācijas celšanas apmācībās, visi šie laikposmi nedrīkst pārsniegt piecus gadus pagaidu darbinieka karjeras laikā.

3. AACC sniedz atbildi pagaidu darbiniekam 60 dienu laikā.

4. Noteikumi, kas reglamentē nepilna darba laika darbu, un atļaujas piešķiršanas procedūra ir paredzēti I pielikumā.

46. pants

Pagaidu darbinieks var pieprasīt atļauju strādāt uz pusslodzi darbavietas dalīšanas kārtībā tādā amatā, ko AACC ir atzinusi par atbilstīgu šādam mērķim. Atļauja strādāt uz pusslodzi darbavietas dalīšanas kārtībā nav ierobežota laikā. Taču AACC to var atsaukt dienesta interesēs, brīdinot pagaidu darbinieku par to sešus mēnešus iepriekš. Tāpat AACC var atsaukt atļauju pēc attiecīgā pagaidu darbinieka pieteikuma, brīdinot par to sešus mēnešus iepriekš. Šādā gadījumā pagaidu darbinieku var pārcelt citā amatā.

Piemēro 54. pantu un I pielikuma 3. pantu, izņemot otrās daļas trešo teikumu.

AACC var noteikt sīki izstrādātus noteikumus šā panta piemērošanai.

47. pants

Pagaidu darbiniekam nevar likt strādāt virsstundas, izņemot steidzamības vai ārkārtēja darba gadījumus; darbs naktīs un darbs svētdienās vai svētku dienās ir atļauts vienīgi saskaņā ar AACC noteikto kārtību. Kopējais virsstundu apjoms, ko pagaidu darbiniekam var prasīt strādāt, sešos mēnešos nedrīkst pārsniegt 150 stundas.

Funkciju grupas AD un funkciju grupas AST 5. līdz 11. kategorijas pagaidu darbiniekiem par nostrādātajām virsstundām nav tiesību saņemt atlīdzību vai kompensāciju.

Kā paredzēts III pielikumā, virsstundas, ko nostrādājuši AST 1. līdz 4. kategorijas pagaidu darbinieki, viņiem dod tiesības saņemt kompensācijas atvaļinājumu vai atlīdzību, ja attiecīgā darba noteikumi neparedz kompensācijas atvaļinājumu mēnesī, kas seko mēnesim, kurā tika nostrādātas virsstundas.

48. pants

Pagaidu darbiniekam, kuram regulāri jāstrādā naktīs, sestdienās, svētdienās un valsts svētku dienās, ir tiesības saņemt īpašus pabalstus par darbu maiņās, kas Aģentūrai vajadzīgs, pamatojoties uz neatliekamām dienesta vajadzībām vai drošības noteikumiem, un kuru tā uzskata par regulāru un pastāvīgu funkciju.

AACC nosaka pagaidu darbinieku kategorijas, kuriem ir tiesības saņemt minētos pabalstus, kā arī to likmes un to saņemšanas nosacījumus.

Parastais darba laiks pagaidu darbiniekiem, kas strādā darbu maiņās, nedrīkst pārsniegt parastā darba laika kopējo stundu skaitu gadā.

49. pants

Pagaidu darbiniekam ir tiesības saņemt īpašu pabalstu par gatavību darbam darba vietā vai mājās pēc parastā darba laika saskaņā ar AACC lēmumu neatliekamas dienesta nepieciešamības vai drošības noteikumu ievērošanas dēļ.

AACC nosaka pagaidu darbinieku kategorijas, kuriem ir tiesības uz šādiem pabalstiem, pabalstu piešķiršanas nosacījumus un likmes.

50. pants

Dažiem pagaidu darbiniekiem var piešķirt īpašus pabalstus, lai kompensētu īpaši grūtus darba apstākļus.

Aģentūra nosaka saņēmēju kategorijas un šādu īpašu pabalstu likmes un nosacījumus.

C iedaļa

Atvaļinājumi

51. pants

Pagaidu darbiniekiem ir tiesības uz ikgadēju atvaļinājumu, kas ir vismaz 24 darbadienas, bet ne vairāk par 30 darbadienām katrā kalendārajā gadā, saskaņā ar tiem pašiem noteikumiem, par kuriem Savienības iestādes vienojušās.

Līdztekus šādam ikgadējam atvaļinājumam pagaidu darbiniekam izņēmuma kārtā pēc pieprasījuma var piešķirt īpašu atvaļinājumu. Noteikumi, kas attiecas uz šādu atvaļinājumu, ir izklāstīti II pielikumā.

52. pants

Sievietes grūtniecības stāvoklī papildus 51. pantā paredzētajam atvaļinājumam pēc medicīniskās izziņas uzrādīšanas ir tiesīgas saņemt divdesmit nedēļu atvaļinājumu. Atvaļinājums sākas ne agrāk kā sešas nedēļas pirms izziņā norādītās iespējamās dzemdību dienas un beidzas ne agrāk kā 14 nedēļas pēc dzemdībām. Vairāku bērnu vai priekšlaicīgu dzemdību, vai bērna invalīda piedzimšanas gadījumā atvaļinājums ir 24 nedēļas. Šajos noteikumos priekšlaicīgas dzemdības ir dzemdības, kas notiek pirms grūtniecības 34. nedēļas beigām.

53. pants

1. Pagaidu darbiniekam, kurš sniedz pierādījumu par nespēju pildīt savus pienākumus slimības vai nelaimes gadījuma dēļ, ir tiesības uz slimības atvaļinājumu.

Attiecīgais pagaidu darbinieks iespējami drīz paziņo Aģentūrai par savu darbnespēju un vienlaikus norāda savu pašreizējo adresi. Neierodoties darbā ilgāk nekā trīs dienas, viņš uzrāda medicīnisko izziņu. Šī izziņa ir jānosūta vēlākais piektajā prombūtnes dienā, ko apliecina pasta zīmogs. Ja to neizdara un izņemot gadījumus, kad izziņa nav nosūtīta no pagaidu darbinieka neatkarīgu apstākļu dēļ, pagaidu darbinieka prombūtni uzskata par neattaisnotu.

Pagaidu darbiniekam jebkurā laikā var pieprasīt, lai viņš izietu medicīnisko apskati, ko organizē Aģentūra. Ja apskati nevar veikt pagaidu darbinieka vainas dēļ, viņa prombūtni uzskata par neattaisnotu no dienas, kurā vajadzēja veikt apskati.

Ja apskates laikā izdarītie atzinumi norāda, ka pagaidu darbinieks ir spējīgs veikt savus pienākumus, viņa prombūtni, ievērojot piekto daļu, uzskata par neattaisnotu, sākot no apskates dienas.

Ja pagaidu darbinieks uzskata, ka AACC organizētās medicīniskās apskates slēdziens ir nepamatots medicīnisku apsvērumu dēļ, viņš vai ārsts, kas rīkojas viņa vārdā, divu dienu laikā var iesniegt Aģentūrai lūgumu, lai jautājumu nosūta neatkarīgam ārstam atzinuma saņemšanai.

Aģentūra, pēc vienošanās ar pagaidu darbinieka ārstu un Aģentūras ārstu, nekavējoties nodod lūgumu citam ārstam. Ja šo vienošanos nepanāk piecu dienu laikā pēc lūguma saņemšanas, Aģentūra izvēlas personu no neatkarīgo ārstu saraksta, ko šim nolūkam sastāda katru gadu, savstarpēji vienojoties AACC un Personāla komitejai. Pagaidu darbinieks divu darbadienu laikā var iebilst pret Aģentūras izvēli, un tad Aģentūra izvēlas citu personu no saraksta, tādējādi izdarot galīgo izvēli.

Neatkarīga ārsta atzinums, kas sniegts pēc apspriešanās ar pagaidu darbinieka ārstu un Aģentūras ārstu, ir saistošs. Ja ar neatkarīga ārsta atzinumu apstiprina Aģentūras rīkotās apskates laikā pieņemto slēdzienu, prombūtni uzskata par neattaisnotu, sākot no apskates dienas. Ja ar neatkarīga ārsta atzinumu neapstiprina Aģentūras rīkotās apskates laikā pieņemto slēdzienu, prombūtni visiem nolūkiem uzskata par attaisnotu.

2. Ja divpadsmit mēnešu laikā pagaidu darbinieks slimības dēļ pa ne vairāk kā trīs dienām reizē kavē darbu vairāk nekā divpadsmit dienas kopā, tad turpmāk slimības gadījumā iesniedzama ārsta izziņa. Viņa prombūtni uzskata par neattaisnotu, sākot no prombūtnes trīspadsmitās dienas slimības periodā, par kuru nav ārsta izziņas.

3. Neskarot disciplinārlietu noteikumu piemērošanu, vajadzības gadījumā jebkuru prombūtni, ko saskaņā ar 1. un 2. punktu uzskata par neattaisnotu, atskaita no attiecīgā pagaidu darbinieka ikgadējā atvaļinājuma. Ja pagaidu darbiniekam nav neizmantotu tiesību uz atvaļinājumu, viņš zaudē savu atalgojumu par attiecīgo laikposmu.

4. AACC lietu par pagaidu darbinieku, kura slimības atvaļinājumi triju gadu laikā kopā pārsniedz 12 mēnešus, var iesniegt Invaliditātes komitejai.

5. Pagaidu darbiniekam var pieprasīt izmantot atvaļinājumu pēc veselības pārbaudes, kuru veic Aģentūras ārsts, ja tas nepieciešams paša veselības stāvokļa dēļ vai gadījumos, kad tā mājsaimniecībā dzīvojošs ģimenes loceklis slimo ar lipīgu slimību.

Strīdus gadījumā piemēro 1. punkta piektajā līdz septītajā daļā izklāstīto procedūru.

6. Pagaidu darbiniekiem veic ikgadējo medicīnisko pārbaudi, ko veic vai nu Aģentūras ārsts vai pagaidu darbinieku izvēlēts praktizējošs ārsts.

Pēdējā gadījumā Aģentūra apmaksā praktizējošā ārsta pakalpojumus apjomā, kas trīs gadu laikposmā nepārsniedz AACC noteikto apjomu.

54. pants

Ikgadējais atvaļinājums pagaidu darbiniekam, kuram ļauts strādāt nepilnu darba laiku, tiek proporcionāli samazināts, kamēr ir spēkā atļauja strādāt nepilnu darba laiku.

55. pants

Izņemot slimību vai nelaimes gadījumu, pagaidu darbinieks var neierasties darbā tikai ar iepriekšēju sava tiešā priekšnieka atļauju. Neskarot jebkurus disciplinārus pasākumus, kas uz to var attiekties, jebkuru neattaisnotu prombūtni, kas tiek attiecīgi konstatēta, atskaita no attiecīgā pagaidu darbinieka ikgadējā atvaļinājuma. Ja viņš ir pilnībā izmantojis savu ikgadējo atvaļinājumu, viņš zaudē atalgojumu par attiecīgo periodu.

Ja pagaidu darbinieks vēlas pavadīt slimības atvaļinājumu kaut kur citur, nevis vietā, kur viņš nodarbināts, viņš iepriekš saņem AACC atļauju.

Īpašais atvaļinājums, bērnu kopšanas atvaļinājums un atvaļinājums ģimenes apstākļu dēļ nepārsniedz darba līguma termiņu.

Tomēr 53. pantā paredzētais apmaksātais slimības atvaļinājums nav ilgāks par trim mēnešiem vai laikposmu, ko pagaidu darbinieks nostrādājis, ja tas ir ilgāks par trim mēnešiem. Šis atvaļinājums nepārsniedz darba līguma termiņu.

Pēc šo termiņu izbeigšanās pagaidu darbinieks, kura darba līgums nav pārtraukts, neskatoties uz viņa nespēju atsākt savu pienākumu izpildi, atrodas atvaļinājumā bez darba samaksas saglabāšanas.

Tomēr, ja pagaidu darbinieks, veicot savus pienākumus, iegūst arodslimību vai cieš nelaimes gadījumā, viņš turpina saņemt pilnu atalgojumu visu laiku, kamēr viņš ir darbnespējīgs, līdz viņam piešķir 77. pantā paredzēto invaliditātes pabalstu.

D iedaļa

Valsts svētki

56. pants

Aģentūra sastāda valsts svētku sarakstu.

57. pants

Izņēmuma apstākļos pagaidu darbiniekam pēc viņa pieprasījuma var piešķirt bezalgas atvaļinājumu neatliekamu personīgu iemeslu dēļ. 15. pantu turpina piemērot laikposmā, kad persona atrodas bezalgas atvaļinājumā personisku iemeslu dēļ.

Atļauju saskaņā ar 15. pantu pagaidu darbiniekam nepiešķir, ja nolūks ir sākt atalgotu vai neatalgotu profesionālu darbību, kas ir saistīta ar lobēšanu vai atbalstīšanu attiecībā uz Aģentūru un kas varētu radīt reālas vai iespējamas pretrunas ar Aģentūras leģitīmajām interesēm.

AACC nosaka šāda atvaļinājuma ilgumu, kas nepārsniedz vienu ceturto daļu no laika, ko attiecīgais pagaidu darbinieks jau nostrādājis, vai:

— trīs mēnešus, ja pagaidu darbinieka stāžs ir mazāks par četriem gadiem,

— divpadsmit mēnešus visos pārējos gadījumos.

Atvaļinājuma laiku, ko piešķir saskaņā ar trešo daļu, neieskaita 40. panta 2. punkta pirmās daļas piemērošanas nolūkā.

Kamēr pagaidu darbinieks atrodas bezalgas atvaļinājumā, viņa dalību sociālā nodrošinājuma shēmā, kas noteikta 68. pantā, aptur.

Taču pagaidu darbinieks, kurš nestrādā algotu darbu, ne vēlāk kā mēnesi pēc viņa bezalgas atvaļinājuma sākuma var pieprasīt, lai viņu arī turpmāk apdrošina pret 68. pantā minētajiem riskiem, ja viņš sedz pusi no minētajā pantā noteiktajām iemaksām viņa atvaļinājuma laikā; iemaksu aprēķina, ņemot vērā pagaidu darbinieka pēdējo pamatalgu.

Turklāt pagaidu darbinieks, kurš pierāda, ka viņš nevar iegūt tiesības saņemt pensiju pēc nevienas citas pensiju programmas, var lūgt, lai uz viņu arī turpmāk attiektos tiesības uz pensiju visu bezalgas atvaļinājuma laiku, ar noteikumu, ka viņš izdara iemaksas, kas vienādas ar trīskārtīgu 90. pantā noteikto likmi; iemaksas aprēķina, ievērojot viņa pakāpes un līmeņa pamatalgu.

Sievietēm, kuras grūtniecības un dzemdību atvaļinājumā dodas pirms līguma termiņa beigām, ir tiesības doties šajā atvaļinājumā un saņemt par to samaksu.

58. pants

Pagaidu darbiniekiem, ko iesauc militārajā dienestā, alternatīvajā dienestā vai rezervistu apmācībā vai atkārtoti iesauc dienestam bruņotajos spēkos, piešķir atvaļinājumu valsts dienestam; šāds atvaļinājums nekādos apstākļos nedrīkst būt garāks par darba līguma ilgumu.

Pagaidu darbinieki, ko iesauc militārajā vai alternatīvajā dienestā, nesaņem atalgojumu, bet saskaņā ar šiem Civildienesta noteikumiem saglabā tiesības uz līmeņa paaugstinājumu. Šie darbinieki saglabā arī tiesības saņemt atlaišanas pabalstu, ja pēc militārā vai alternatīvā dienesta beigām viņi ar atpakaļejošu datumu veic pensijas iemaksas.

Pagaidu darbinieki, kurus iesauc rezervistu apmācībā vai atkārtoti iesauc dienestam bruņotajos spēkos, apmācības vai atkārtotas iesaukšanas laikā turpina saņemt atalgojumu, no kura atskaitīta summa, kas vienāda ar viņa dienestā saņemto summu.

5. NODAĻA

Atalgojums un izdevumi

59. pants

Pagaidu darbinieku atalgojumu veido pamatalga, ģimenes pabalsti un citi pabalsti.

60. pants

1. Pagaidu darbinieku atalgojumu izsaka euro. Korekcijas koeficientus, atskaitījumus, ikgadējo pārskatu un korekcijas nosaka atbilstīgi noteikumiem, kas izklāstīti 63., 64., 65., 65.a un 66.a pantā Eiropas Savienības ierēdņu Civildienesta noteikumos, kuri noteikti ar Padomes Regulu (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68 (3) (turpmāk “ES Civildienesta noteikumi”). Atskaitījumus, kas noteikti ES Civildienesta noteikumos, veic Aģentūras budžeta labā, izņemot iemaksas apdrošinājuma shēmā pret slimībām, nelaimes gadījumiem un bezdarba gadījumam.

2. Pamatalgas nosaka saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti ES Civildienesta noteikumu 66. pantā.

3. Ģimenes pabalsti ir šādi:

a) apgādnieka pabalsts;

b) apgādājamā bērna pabalsts;

c) pabalsts izglītībai.

4. Pagaidu darbinieki, kas saņem šajā pantā noteiktos ģimenes pabalstus, deklarē līdzīgus pabalstus, kurus tie saņem no citiem avotiem; no citiem avotiem saņemtus pabalstus atskaita no pabalstiem, ko maksā saskaņā ar IV pielikuma 1., 2. un 3. pantu.

5. Apgādājamā bērna pabalstu var divkāršot ar īpašu pamatotu lēmumu, kuru AACC pieņem, pamatojoties uz medicīniskiem dokumentiem, kuri apliecina, ka bērnam ir garīga vai fiziska invaliditāte, kas no pagaidu darbinieka prasa lielus izdevumus.

6. Ja, ņemot vērā IV pielikuma 1., 2. un 3. pantu, iepriekš minētos apgādnieka pabalstus maksā citai personai, kas nav pagaidu darbinieks, tad šos pabalstus maksā tās valsts valūtā, kurā attiecīgā persona dzīvo, un vajadzības gadījumā izmanto maiņas kursus, kas minēti ES Civildienesta noteikumu 63. panta otrajā daļā. Pabalstiem piemēro attiecīgajai valstij noteikto korekcijas koeficientu, ja tā ir Savienības valsts, vai korekcijas koeficientu 100, ja dzīvesvietas valsts atrodas ārpus Savienības.

Ja ģimenes pabalstus maksā šādai personai, piemēro 4. un 5. punktu.

7. Ekspatriācijas pabalsts ir 16 % no kopsummas, ko veido pamatalga, apgādnieka pabalsts un apgādājamā bērna pabalsts, uz ko attiecīgajam pagaidu darbiniekam ir tiesības. Ekspatriācijas pabalsts ir vismaz EUR 509,43 mēnesī.

8. Pagaidu darbinieka nāves gadījumā pārdzīvojušais laulātais vai apgādājamie bērni saņem mirušā pilnu atalgojumu līdz trešā mēneša beigām pēc mēneša, kurā iestājusies nāve.

Ja nomirst persona, kam ir tiesības uz invaliditātes pabalstu, iepriekšminētie noteikumi attiecas uz mirušā pabalstu.

61. pants

Ģimenes pabalstus un ekspatriācijas pabalstus nosaka saskaņā ar IV pielikuma 1., 2., 3. un 4. pantu.

62. pants

Ievērojot 63. līdz 66. pantu, pagaidu darbinieks ir tiesīgs saskaņā ar IV pielikuma 5. līdz 16. pantu saņemt atlīdzību par izdevumiem, kas viņam radušies, stājoties amatā, pārceļot to amatā vai tiekot atbrīvotam no amata, un par izdevumiem, kas radušies viņa pienākumu veikšanas gaitā vai tās sakarā.

63. pants

Pagaidu darbinieks, kurš pieņemts darbā uz vismaz 12 mēnešiem, atbilstīgi IV pielikuma 9. pantam ir tiesīgs saņemt atlīdzību par pārcelšanās izdevumiem.

64. pants

1. Pagaidu darbinieks, kurš pieņemts darbā uz vismaz 12 mēnešiem, atbilstīgi IV pielikuma 5. pantam ir tiesīgs saņemt iekārtošanās pabalstu, kas atbilstīgi paredzētajam darba laikam ir šāds:

ne mazāk kā viens gads, bet mazāk nekā divi gadi viena trešdaļa no IV pielikuma 5. pantā noteiktās likmes ne mazāk kā divi gadi, bet mazāk nekā trīs gadi divas trešdaļas trīs gadi vai vairāk trīs trešdaļas

2. Pārcelšanās pabalstu, kas paredzēts IV pielikuma 6. pantā, piešķir pagaidu darbiniekiem, kas nostrādājuši četrus gadus. Pagaidu darbinieks, kurš nostrādājis vairāk nekā vienu gadu, bet mazāk nekā četrus gadus, saņem pārcelšanās pabalstu, kas proporcionāls viņa darba stāžam, neskaitot nepilnos gadus.

3. Tomēr 1. punktā paredzētais iekārtošanās pabalsts un 2. punktā paredzētais pārcelšanās pabalsts ir vismaz:

a) EUR 1 123,91 pagaidu darbiniekam, kas ir tiesīgs saņemt apgādnieka pabalstu; un

b) EUR 668,27 pagaidu darbiniekam, kas nav tiesīgs saņemt apgādnieka pabalstu.

Gadījumos, kad saņemt iekārtošanās vai pārcelšanās pabalstu ir tiesīgi laulātie, kas abi ir Aģentūras pagaidu darbinieki, to maksā tikai tam, kuram ir lielāka pamatalga.

Gadījumos, kad Aģentūras pagaidu darbinieka vīrs vai sieva ir Savienības ierēdnis vai cits darbinieks, kas ir tiesīgs saņemt iekārtošanās vai pārcelšanās pabalstu un kuram ir lielāka pamatalga, šādu pabalstu pagaidu darbiniekam nemaksā.

65. pants

Dienas naudu nosaka saskaņā ar IV pielikuma 10. pantu. Tomēr pagaidu darbinieks, kurš pieņemts darbā uz noteiktu laiku, kas ir mazāks par 12 mēnešiem, un kurš pierāda, ka viņam nav iespējams turpināt dzīvot viņa dzīvesvietā, ir tiesīgs saņemt dienas naudu visu viņa līguma darbības laiku vai ilgākais vienu gadu.

66. pants

Šo noteikumu IV pielikuma 8. pantu par ikgadējo ceļa izdevumu atlīdzinājumu no darba vietas uz izcelsmes vietu piemēro tikai pagaidu darbiniekiem, kuri nostrādājuši ne mazāk kā deviņus mēnešus.

67. pants

Attiecīgas summas izmaksā saskaņā ar IV pielikuma 17. un 18. pantu.

6. NODAĻA

Sociālā nodrošinājuma pabalsti

A iedaļa

Apdrošināšana slimības gadījumiem un nelaimes gadījumiem, sociālā nodrošinājuma pabalsti

68. pants

Pagaidu darbinieks nodarbinātības laikā, slimības atvaļinājuma laikā un bezalgas atvaļinājuma laikā, kas minēts 17. un 57. pantā, saskaņā ar tajos izklāstītajiem nosacījumiem vai, invaliditātes pabalsta gadījumos, viņa laulātais, ja šis laulātais nav tiesīgs saņemt tāda paša rakstura un tāda paša līmeņa pabalstus, pamatojoties uz jebkurām citām tiesību normām vai noteikumiem, viņa bērni un citi apgādājamie IV pielikuma 2. panta nozīmē, kā arī apgādnieka zaudējuma pensijas saņēmēji ir apdrošināti slimības gadījumiem saskaņā ar tiem pašiem noteikumiem, ko, kopīgi vienojoties, Savienības iestādes noteikušas atbilstīgi ES Civildienesta noteikumu 72. pantam.

69. pants

Pagaidu darbinieks nodarbinātības, slimības atvaļinājuma laikā un bezalgas atvaļinājuma laikā, kas minēts 17. un 57. pantā, saskaņā ar šeit izklāstītajiem nosacījumiem no dienesta uzsākšanas dienas ir apdrošināts arodslimības un nelaimes gadījumiem saskaņā ar tiem pašiem noteikumiem, ko, kopīgi vienojoties, izstrādājušas Savienības iestādes atbilstīgi ES Civildienesta noteikumu 73. pantam. Tas iemaksā ar profesionālo darbību nesaistītu risku apdrošināšanas izmaksas līdz 0,1 % apmērā no pamatalgas.

70. pants

1. Pagaidu darbinieku un Aģentūras iemaksas apdrošināšanas shēmā slimības un nelaimes gadījumiem pilnībā iemaksā ES Civildienesta noteikumos noteiktajā apdrošināšanas shēmā slimības un nelaimes gadījumiem.

2. Tomēr, ja 37. pantā paredzētajā ārsta pārbaudē konstatē, ka pagaidu darbinieks ir slims vai viņam ir invaliditāte, AACC var izlemt, ka izdevumi, kas rodas šādas slimības vai invaliditātes dēļ, ir jāizslēdz no 68. pantā paredzēto izdevumu atlīdzināšanas.

Ja pagaidu darbinieks pierāda, ka viņš nevar saņemt nodrošinājumu saskaņā ar citu veselības apdrošināšanas shēmu, ko paredz normatīvi vai administratīvi akti, tad vēlākais viena mēneša laikā pēc darba līguma termiņa izbeigšanās viņš var iesniegt pieteikumu, lai turpinātu izmantot 68. un 69. pantā paredzēto nodrošinājumu slimības gadījumiem ilgākais sešus mēnešus pēc darba līguma termiņa beigām.

Šo noteikumu 68. panta 2. punktā paredzētās iemaksas aprēķina, ņemot vērā viņa pēdējo pamatalgu, un viņš sedz pusi no tām.

3. AACC pēc apspriešanās ar Aģentūras pilnvarotu ārstu var pieņemt lēmumu, ka 2. punktā paredzēto viena mēneša termiņu, kurā jāiesniedz pieteikums, un sešu mēnešu termiņu nepiemēro, ja attiecīgā persona cieš no nodarbinātības laikā iegūtas smagas vai ieilgušas slimības, par kuru tā paziņojusi Aģentūrai pirms 2. punktā paredzētā sešu mēnešu termiņa beigām, un ja attiecīgā persona iziet Aģentūras organizētu medicīnisku pārbaudi.

71. pants

1. Bijušais pagaidu darbinieks, kas kļūst par bezdarbnieku pēc tam, kad beidzas darbs Aģentūrā, un:

— no Aģentūras nesaņem invaliditātes pabalstu,

— pārtrauc darba tiesiskās attiecības citu iemeslu dēļ, kas nav atkāpšanās vai darba līguma laušana sakarā ar disciplināriem pārkāpumiem,

— ir nostrādājis vismaz sešus mēnešus,

— un ir kādas dalībvalsts iedzīvotājs,

ir tiesīgs saņemt mēneša bezdarbnieka pabalstu atbilstīgi šajā pantā paredzētajiem noteikumiem.

Ja viņš ir tiesīgs saņemt bezdarbnieka pabalstus pēc kādas valsts shēmas, tad viņa pienākums ir par to ziņot Aģentūrai. Šādā gadījumā minēto pabalstu summu atskaita no pabalsta, ko maksā saskaņā ar 3. punktu.

2. Lai bijušais pagaidu darbinieks būtu tiesīgs saņemt bezdarbnieka pabalstu, viņam:

a) pēc paša pieprasījuma jābūt reģistrētam par darba meklētāju dzīvesvietas dalībvalsts nodarbinātības dienestos;

b) jāpilda saistības, kas minētās dalībvalsts tiesību aktos noteiktas personām, kuras atbilstīgi minētiem valsts tiesību aktiem saņem bezdarbnieka pabalstus;

c) ik mēnesi Aģentūrai jāsūta apliecinājums, kuru izdevis kompetentais valsts nodarbinātības dienests un kurā paziņots, vai viņš ir pildījis šā punkta a) un b) apakšpunktā minētās saistības un nosacījumus.

Arī tad, ja nav izpildītas b) apakšpunktā minētās valsts noteiktās saistības, Aģentūra var piešķirt vai saglabāt pabalstu slimības, nelaimes gadījuma, maternitātes, invaliditātes gadījumā vai situācijā, kas atzīta par līdzvērtīgu, vai kad valsts iestāde, kas ir kompetenta panākt šo saistību izpildi, ir piešķīrusi atbrīvojumu.

AACC nosaka tādus noteikumus, kādus atzīst par vajadzīgiem, lai piemērotu šo pantu.

3. Bezdarbnieka pabalstu aprēķina, ņemot vērā pamatalgu, ko bijušais pagaidu darbinieks saņēmis laikā, kad izbeidza darba tiesiskās attiecības. Šāds pabalsts ir:

a) 60 % no pamatalgas pirmos 12 mēnešus,

b) 45 % no pamatalgas no 13. līdz 24. mēnesim.

Ārpus sākotnējā sešu mēneša laikposma, kurā piemēro šajā daļā norādīto zemāko robežu, bet nepiemēro augstāko robežu, šādi aprēķinātās summas nedrīkst būt mazākas par EUR 1 347,89, ne arī pārsniegt EUR 2 695,79. Šīs robežas koriģē atbilstīgi tiem pašiem noteikumiem, kas izklāstīti ES Civildienesta noteikumu 66. pantā, ievērojot minēto noteikumu 65. pantu.

4. Bezdarbnieka pabalstu bijušam pagaidu darbiniekam maksā ne ilgāk kā 24 mēnešus pēc darba attiecību pārtraukšanas, un šis laikposms nekādā gadījumā nepārsniedz trešo daļu no faktiskā darbā nostrādātā laika. Tomēr, ja šajā laikā bijušais pagaidu darbinieks vairs neatbilst 1. un 2. punktā izklāstītajiem nosacījumiem, tad bezdarbnieka pabalsta izmaksāšanu pārtrauc. Pabalstu atsāk maksāt, ja pirms noteiktā termiņa beigām bijušais pagaidu darbinieks atkal atbilst minētajiem nosacījumiem un nav ieguvis tiesības uz valsts piešķirtu bezdarbnieka pabalstu.

5. Bijušais pagaidu darbinieks, kas ir tiesīgs saņemt bezdarbnieka pabalstu, ir tiesīgs saņemt ģimenes pabalstus saskaņā ar tiem pašiem noteikumiem, kas paredzēti ES Civildienesta noteikumu 67. pantā. Apgādnieka pabalstu aprēķina, pamatojoties uz bezdarbnieka pabalstu un ievērojot IV pielikuma 1. pantā paredzētos nosacījumus.

Attiecīgās personas pienākums ir deklarēt citus līdzīgus pabalstus, ko tā pati vai tās laulātais saņem no citiem avotiem; šos pabalstus atskaita no pabalstiem, ko maksā, pamatojoties uz šo pantu.

Bijušajam pagaidu darbiniekam, kas ir tiesīgs saņemt bezdarbnieka pabalstu, saskaņā ar 68. pantu ir tiesības uz apdrošināšanu slimību gadījumiem bez attiecīgām iemaksām.

6. Bezdarbnieka pabalstu un ģimenes pabalstus izmaksā no Īpašā bezdarba fonda euro. Korekcijas koeficientus nepiemēro.

7. Pagaidu darbinieki finansē vienu trešo daļu no bezdarba apdrošināšanas shēmas. Tādas iemaksas nosaka kā 0,81 % no attiecīgas personas pamatalgas pēc tam, kad atskaitīts standarta pabalsts EUR 1 225,36 apjomā, un neņemot vērā nekādus korekcijas koeficientus, kas paredzēti ES Civildienesta noteikumu 64. pantā.

Šo iemaksu katru mēnesi atskaita no attiecīgās personas algas un kopā ar atlikušajām divām trešdaļām, ko sedz Aģentūra, pārskaita Īpašā bezdarba fondā, kas izveidots atbilstīgi 28.a pantam Eiropas Savienības pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtībā, kā noteikts ar Regulu (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68 (turpmāk “ES PDNK”).

8. Uz bezdarbnieka pabalstu, ko maksā bijušajam pagaidu darbiniekam, kas ir bezdarbnieks, attiecas tie paši noteikumi, kas paredzēti Padomes Regulā (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 260/68 (4).

9. Valsts departamenti, kas atbild par nodarbinātību un par bezdarbu un kas darbojas saskaņā ar savas valsts tiesību aktiem, un Aģentūra efektīvi savā starpā sadarbojas, lai nodrošinātu pienācīgu šā panta piemērošanu.

10. Uz sīkāku šā panta piemērošanas kārtību attiecas tie paši noteikumi, ko, savstarpēji vienojoties, noteikušas Savienības iestādes, neskarot 2. punkta trešās daļas noteikumus.

72. pants

1. Pagaidu darbinieka bērna piedzimšanas gadījumā persona, kas faktiski aprūpē bērnu, saņem pabalstu EUR 198,31 apmērā.

Tādu pašu pabalstu izmaksā pagaidu darbiniekam, kas adoptē bērnu, kurš nav vecāks par pieciem gadiem un kurš ir apgādājamais IV pielikuma 2. panta 2. punkta nozīmē.

2. Pabalstu izmaksā arī gadījumos, ja grūtniecība beigusies ne agrāk kā pēc septiņiem mēnešiem.

3. Bērna piedzimšanas pabalsta saņēmējs uzrāda jebkurus tāda paša veida pabalstus, kas saņemti no citiem avotiem par to pašu bērnu; šādus pabalstus atskaita no 1. punktā minētā pabalsta. Ja abi vecāki ir Aģentūras pagaidu darbinieki, pabalstu maksā tikai vienreiz.

73. pants

Gadījumā, ja mirst pagaidu darbinieks, viņa laulātais, apgādājams bērns vai kāda cita IV pielikuma 2. panta nozīmē apgādājama persona, kas dzīvojusi kā pagaidu darbinieka mājsaimniecības locekle, Aģentūra atlīdzina izmaksas, kas saistītas ar mirušā pārvešanu no pagaidu darbinieka dienesta vietas uz izcelsmes vietu.

Tomēr, ja pagaidu darbinieka nāve iestājusies komandējuma laikā, Aģentūra sedz izmaksas, kas saistītas ar mirušā pārvešanu no vietas, kur iestājusies nāve, uz viņa izcelsmes vietu.

74. pants

Pagaidu darbinieki līguma laikā vai pēc līguma beigām var saņemt dāvanas, aizdevumus vai avansus, ja nodarbinātības laikā iegūtas smagas, ieilgušas slimības vai invaliditātes, vai arī nelaimes gadījuma dēļ pagaidu darbinieki nespēj strādāt un pierāda, ka uz šādu slimību vai nelaimes gadījumu neattiecas kāda cita sociālā nodrošinājuma shēma.

B iedaļa

Apdrošināšana pret invaliditāti un nāves gadījumiem

75. pants

Pagaidu darbiniekus saskaņā ar turpmāk izklāstītajiem noteikumiem apdrošina pret nāves gadījumu un invaliditāti, kas varētu rasties nodarbinātības laikā.

Šajā iedaļā paredzētos maksājumus un pabalstus pagaidu darbiniekam pārtrauc izmaksāt, ja saskaņā ar šiem Civildienesta noteikumiem viņam pārtrauc izmaksāt atalgojumu.

76. pants

Ja ārsta apskatē, kas veikta, pirms pagaidu darbinieks pieņemts darbā, konstatē, ka viņam ir kāda slimība vai invaliditāte, AACC, ciktāl tas attiecas uz risku, ko rada tāda slimība vai invaliditāte, var pieņemt lēmumu piešķirt šim pagaidu darbiniekam garantētus pabalstus invaliditātes vai nāves gadījumam tikai pēc pieciem gadiem no dienas, kad viņš sācis strādāt Aģentūrā.

Pagaidu darbinieks pret minēto lēmumu var iesniegt apelāciju Invaliditātes komitejai, ko izveido Aģentūra. Saskaņā ar Aģentūras un Eiropas Savienības Padomes vienošanos Aģentūra var izmantot Padomes Invaliditātes komiteju.

77. pants

1. Pagaidu darbinieks, kas ir pilnīgs invalīds un kam tādēļ jāpārtrauc darbs Aģentūrā, ir tiesīgs visu invaliditātes laiku saņemt invaliditātes pabalstu, kura apmēru nosaka šādi.

Ja pagaidu darbinieks, kas saņem invaliditātes pabalstu, sasniedz 66 gadu vecumu, piemēro vispārīgos noteikumus par atlaišanas pabalstu. To, cik liels ir atlaišanas pabalsts, nosaka, balstoties uz to, kādā pakāpē un līmenī bijis pagaidu darbinieks, pirms kļuvis par invalīdu.

2. Invaliditātes pabalsts ir 70 % no pagaidu darbinieka pēdējās pamatalgas. Tomēr tas nav mazāks par iztikas minimumu, t. i., par Savienības pagaidu darbinieka pamatalgu 1. pakāpes pirmajā līmenī. Uz invaliditātes pabalstu attiecina tādas iemaksas pensiju programmā, kuras aprēķina, pamatojoties uz šo pabalstu.

3. Ja pagaidu darbinieka invaliditāti izraisījis nelaimes gadījums darba pienākumu izpildes laikā vai sakarā ar darba pienākumu izpildi, arodslimība, rīcība sabiedrības interešu aizstāvībai vai riskēšana ar dzīvību, glābjot kādu citu cilvēku, tad invaliditātes pabalsts nav mazāks par 120 % no iztikas minimuma. Tādos gadījumos pensijas iemaksas sedz no Aģentūras budžeta.

4. Ja pagaidu darbinieks invaliditāti izraisījis tīši, tad AACC var pieņemt lēmumu, ka viņam jāsaņem tikai 86. pantā paredzētais pabalsts.

5. Personas, kas tiesīgas saņemt invaliditātes pabalstu, ir arī tiesīgas saņemt saskaņā ar 60. panta 3. punktu noteiktos ģimenes pabalstus; saskaņā ar IV pielikumu apgādnieka pabalstu nosaka, pamatojoties uz saņēmēja pabalstu.

78. pants

1. Invaliditāti konstatē 76. pantā minētā Invaliditātes komiteja.

2. Aģentūra var prasīt invaliditātes pabalsta saņēmējam apmeklēt regulāras pārbaudes, lai konstatētu, vai viņš joprojām atbilst nosacījumiem, lai viņam izmaksātu minēto pabalstu. Ja Invaliditātes komiteja konstatē, ka pagaidu darbinieks vairs neatbilst šiem nosacījumiem, viņš atsāk darbu Aģentūrā, ja līgums nav beidzies.

Tomēr, ja izrādās, ka nav iespējams attiecīgo personu nodarbināt Aģentūrā, līgumu var izbeigt pēc tam, kad samaksāta summa, kas atbilst atalgojumam, kas būtu izmaksāts attiecīgā uzteikuma termiņā, un vajadzības gadījumā kompensācija par līguma izbeigšanu, kā paredzēts 96. pantā. Piemēro arī 86. pantu.

79. pants

Miruša pagaidu darbinieka tiesību pārņēmēji, kas par tādiem atzīti saskaņā ar tiem pašiem noteikumiem, kuri ietverti V pielikuma 3. nodaļā, ir tiesīgi saņemt apgādnieka zaudējuma pensiju, kā paredzēts 80. līdz 83. pantā.

Ja mirst bijušais pagaidu darbinieks, kas saņēmis invaliditātes pabalstu, mirušā pagaidu darbinieka tiesību pārņēmēji, kā noteikts V pielikuma 3. nodaļā, ir tiesīgi saņemt apgādnieka zaudējuma pensiju, kā paredzēts minētajā pielikumā.

Ja ilgāk nekā gadu nav zināma tāda pagaidu darbinieka vai bijušā pagaidu darbinieka atrašanās vieta, kurš saņēmis invaliditātes pabalstu, saskaņā ar tādiem noteikumiem, kas izklāstīti ES Civildienesta noteikumu VIII pielikuma 5. un 6. nodaļā, nosaka pagaidu pensijas viņa laulātajam un personām, kas atzītas par viņa apgādājamiem.

80. pants

Tiesības saņemt pensijas izmaksu stājas spēkā pirmā mēneša pirmajā dienā pēc mēneša, kad iestājusies nāve, vai attiecīgos gadījumos – pirmā mēneša pirmajā dienā pēc laikposma, kurā mirušo pārdzīvojušais laulātais, bāreņi vai apgādājamās personas saņēmušas viņa atalgojumu saskaņā ar 60. panta 8. punktu.

81. pants

Pagaidu darbinieka pārdzīvojušais laulātais ir tiesīgs saņemt apgādnieka zaudējuma pensiju saskaņā ar V pielikuma 3. nodaļu. Pabalsts nav mazāks par 35 % no pēdējās pamatalgas, ko saņēmis pagaidu darbinieks, un nav mazāks par Savienības pagaidu darbinieka pamatalgu 1. pakāpes pirmajā līmenī.

Persona, kas saņem apgādnieka zaudējuma pensiju, saskaņā ar IV pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem ir tiesīga saņemt 60. panta 3. punktā minētos ģimenes pabalstus. Tomēr apgādājamā bērna pabalsts ir divreiz lielāks par pabalstu, kas paredzēts 60. panta 3. punkta b) apakšpunktā.

82. pants

Ja mirst pagaidu darbinieks vai persona, kas ir tiesīga saņemt invaliditātes pabalstu, neatstājot laulāto, kam būtu tiesības uz apgādnieka zaudējuma pensiju, bērni, ko mirušais pirms nāves apgādājis IV pielikuma 2. panta nozīmē, ir tiesīgi saņemt bāreņa pensiju saskaņā ar V pielikuma 7. pantu.

Tādas pašas tiesības uz pensiju ir bērniem, kas atbilst iepriekš minētajiem nosacījumiem, ja laulātais, kas saņem apgādnieka zaudējuma pensiju, mirst vai atkārtoti stājas laulībā.

Ja mirst pagaidu darbinieks vai persona, kas ir tiesīga saņemt invaliditātes pabalstu, bet apgādājamie neatbilst šā panta pirmajā daļā minētajiem nosacījumiem, apgādājamie bērni IV pielikuma 2. panta nozīmē ir tiesīgi saņemt bāreņa pensiju saskaņā ar V pielikuma 10. pantu; tomēr tāda pensija ir puse no pensijas, ko aprēķina saskaņā ar minēto pantu.

Personām, kas par apgādājamiem bērniem atzītas IV pielikuma 2. panta 4. punkta nozīmē, bāreņa pensija nedrīkst pārsniegt divreiz lielāku summu nekā apgādājamā bērna pabalsts.

Bāreņa pensiju nemaksā, ja mirst kāds no bioloģiskajiem vecākiem, kā vietā stājies kāds no adoptētājiem vecākiem.

Bāreņi ir tiesīgi saņemt izglītības pabalstu saskaņā ar IV pielikuma 3. pantu.

83. pants

Laulības šķiršanas gadījumos vai tad, ja ir vairākas pārdzīvojušo kategorijas, kuras var pieprasīt apgādnieka zaudējuma pensiju, pensiju sadala tā, kā paredzēts V pielikumā.

84. pants

1. Neatkarīgi no citiem noteikumiem, jo īpaši tiem, kas attiecas uz minimālajām summām, kuras maksājamas personām, kam ir tiesības saņemt apgādnieka zaudējuma pensiju, kopsumma, kura pienākas atraitnei un citām personām, kas tiesīgas to saņemt, saskaitot apgādnieka zaudējuma pensiju un ģimenes pabalstus, un atņemot nodokli un citus obligātus atskaitījumus, nedrīkst pārsniegt:

a) ja pagaidu darbinieks miris aktīvas nodarbinātības laikā, personisku iemeslu dēļ ņemtā atvaļinājumā, atvaļinājumā militārā dienesta dēļ, bērnu kopšanas atvaļinājumā vai atvaļinājumā ģimenes apstākļu dēļ – tāda atalgojuma summu, kādu pagaidu darbinieks būtu saņēmis, vēl aizvien strādājot tajā pašā pakāpē un līmenī, pieskaitot visus ģimenes pabalstus, ko pagaidu darbinieks tādā gadījumā saņemtu, atskaitot nodokļus un citus obligātus atskaitījumus;

b) attiecībā uz laiku pēc dienas, kad a) apakšpunktā minētais pagaidu darbinieks būtu sasniedzis 66 gadu vecumu – atlaišanas pabalstu, ko pagaidu darbinieks, dzīvs būdams, saņemtu tajā pašā pakāpē un līmenī kā nāves iestāšanās laikā, pieskaitot visus ģimenes pabalstus, ko pagaidu darbinieks tādā gadījumā saņemtu, un atskaitot nodokļus un citus obligātus atskaitījumus;

c) ja miris bijušais pagaidu darbinieks, kas tiesīgs saņemt invaliditātes pabalstu, – pensijas summu, ko viņš būtu tiesīgs saņemt, dzīvs būdams, ņemot vērā b) apakšpunktā minētos pabalstus un atskaitījumus.

2. Piemērojot 1. punktu, neņem vērā korekcijas koeficientus, kas varētu ietekmēt attiecīgās dažādās summas.

3. Maksimālo summu, kas noteikta 1. punkta a) līdz c) apakšpunktā, sadala personām, kas ir tiesīgas saņemt apgādnieka zaudējuma pensiju, proporcionāli viņu attiecīgajām tiesībām, neievērojot 1. punktu.

Šādi sadalītām summām piemēro 85. panta 1. punkta otro un trešo daļu.

85. pants

1. Šajos Civildienesta noteikumos minētās pensijas aprēķina saskaņā ar algu likmēm, kas ir spēkā pirmajā tā mēneša dienā, no kura stājas spēkā tiesības tās saņemt.

Korekcijas koeficientus pensijām nepiemēro.

Pensijas euro izteiksmē izmaksā vienā no V pielikuma 29. pantā minētajām valūtām.

2. Ja atalgojumu pielāgo saskaņā ar 60. pantu, tādu pašu atjauninājumu piemēro pensijām.

3. Invaliditātes pabalsta saņēmējiem pēc analoģijas piemēro 1. un 2. punkta noteikumus.

C iedaļa

Atlaišanas pabalsts

86. pants

Pagaidu darbinieks, atstājot dienestu, ir tiesīgs saņemt atlaišanas pabalstu vai savas izdienas pensijas tiesību aktuāra ekvivalenta pārvedumu saskaņā ar V pielikuma 1. pantu.

87. pants

Ja pagaidu darbinieks ir izmantojis 91. pantā paredzēto iespēju, viņa atlaišanas pabalstu proporcionāli samazina attiecībā uz laikposmu, kurā summas tika atskaitītas.

Šī panta pirmo daļu nepiemēro attiecībā uz pagaidu darbiniekiem, kas trijos mēnešos pēc tam, kad tiem piemēroti šie Civildienesta noteikumi, lūguši atļauju atmaksāt šīs summas, pieskaitot salikto gada procentu likmi 3,5 %, ko var pārskatīt, ievērojot 88. pantā izklāstīto procedūru.

88. pants

1. Likme salikto procentu aprēķināšanai ir 2. un 3. punktā minētā faktiskā likme, un vajadzības gadījumā to pārskata reizi piecos gados, veicot aktuāros novērtējumus.

2. Procentu likmēm, kas jāņem vērā aktuāros aprēķinos, pamatā ir novērotās vidējās dalībvalstu ilgtermiņa parādu gada procentu likmes, ko publicējusi Eiropas Komisija. Piemērotu patēriņa cenu indeksu izmanto, lai, neņemot vērā inflāciju, aprēķinātu attiecīgo procentu likmi, kas vajadzīga aktuāriem aprēķiniem.

3. Faktiskā gada likme, kas jāņem vērā aktuāriem aprēķiniem, ir vidējā no reālām vidējām procentu likmēm 12 gadus pirms attiecīgā gada.

D iedaļa

Līdzekļu piešķiršana invaliditātes un dzīvības apdrošināšanas shēmām un pensiju programmām

89. pants

1. Pabalstus, ko izmaksā saskaņā ar B un C iedaļā paredzēto sociālā nodrošinājuma shēmu, izmaksā no Aģentūras budžeta. Aģentūrā iesaistītās dalībvalstis kopīgi garantē šo pabalstu izmaksu saskaņā ar skalu, kas izstrādāta, lai finansētu tādus izdevumus.

2. No algām un invaliditātes pabalstiem vienmēr atskaita iemaksas B iedaļā paredzētajā sociālā nodrošinājuma shēmā.

3. Šīs nodaļas B un C iedaļā paredzēto sociālā nodrošinājuma shēmu finansē, kā izklāstīts 90. pantā un V pielikuma 21. un 22. pantā.

4. Pagaidu darbinieku un Aģentūras iemaksas B un C iedaļā paredzētajā sociālā nodrošinājuma shēmā pilnībā iemaksā Aģentūras budžetā.

90. pants

Pagaidu darbinieki finansē vienu trešo daļu no pensiju programmas izmaksām. Iemaksas ir 10,3 % no pagaidu darbinieka pamatalgas, neņemot vērā 60. pantā paredzētos korekcijas koeficientus. Tās ik mēnesi atskaita no pagaidu darbinieku algām. Iemaksas koriģē saskaņā ar tiem pašiem noteikumiem, kas izklāstīti ES Civildienesta noteikumu XII pielikumā.

91. pants

Saskaņā ar nosacījumiem, kas Aģentūrai jānosaka, pagaidu darbinieks var lūgt Aģentūru veikt visus maksājumus, kas viņam jāveic, lai nodibinātu vai uzturētu pensijas tiesības viņa izcelsmes valstī. Aģentūra var arī pieņemt lēmumu veikt visus maksājumus, kas jāveic pagaidu darbiniekam, lai nodibinātu vai uzturētu pensijas tiesības viņa izcelsmes valstī, kaut arī attiecīgais pagaidu darbinieks nav nācis klajā ar tādu lūgumu. Tādā gadījumā Aģentūrai pienācīgi jāpamato šis lēmums.

Tādi maksājumi nepārsniedz dubultu 90. pantā paredzēto likmi, un tos veic no Aģentūras budžeta.

E iedaļa

Pagaidu darbinieku prasību noregulējums

92. pants

Invaliditātes shēma vai apgādnieka zaudējuma pensijas programma ir izklāstīta V pielikuma 19. līdz 23. pantā.

F iedaļa

Pabalstu izmaksa

93. pants

1. Pabalstus izmaksā saskaņā ar šo Civildienesta noteikumu 84. un 85. pantu un V pielikuma 28. pantu.

2. Visas summas, kas saskaņā ar šo apdrošināšanas shēmu Aģentūrai jāsaņem no pagaidu darbinieka, dienā, kad viņam jāsāk saņemt pabalstus, atskaita no viņa pabalsta summas vai no tiem pabalstiem, kuri izmaksājami viņa tiesību pārņēmējiem. Atskaitījumu var sadalīt pa vairākiem mēnešiem.

G iedaļa

Tiesību pārņemšana par labu aģentūrai

94. pants

1. Ja kāda trešā puse ir izraisījusi nāvi, nejaušu ievainojumu vai slimību personai, uz ko attiecas šie Civildienesta noteikumi, Aģentūra, ievērojot saistības, ko šie Civildienesta noteikumi uzliek pēc notikuma, kas izraisījis nāvi, ievainojumu vai slimību, pārņem cietušā vai viņa tiesību pārņēmēju tiesības pret trešo pusi, tostarp tiesības celt prasību.

2. Šā panta 1. punktā paredzētā tiesību pārņemšana inter alia attiecas uz:

— nepārtrauktu atalgojuma izmaksu pagaidu darbiniekam saskaņā ar 53. pantu laikā, kad viņš īslaicīgi ir darbnespējīgs,

— maksājumiem, ko veic saskaņā ar 60. panta 8. punktu tā pagaidu darbinieka vai personas nāves gadījumā, kuram ir tiesības saņemt invaliditātes pabalstu,

— pabalstiem, ko maksā saskaņā ar 68. un 69. pantu un to īstenošanas noteikumiem, kas ir saistīti ar apdrošināšanu pret slimības un nelaimes gadījumiem,

— maksājumiem, lai segtu izmaksas par mirušā pārvešanu, kā minēts 73. pantā,

— papildu ģimenes pabalstiem, ko saskaņā ar 60. panta 5. punktu un IV pielikuma 2. panta 3. un 5. punktu maksā sakarā ar apgādājamu bērnu, kas cieš no smagas slimības vai kam ir garīga vai fiziska invaliditāte,

— invaliditātes pabalstiem, ko maksā slimības vai nelaimes gadījumā, kas izraisījis pastāvīgu invaliditāti, kura neļauj pagaidu darbiniekam pildīt pienākumus,

— apgādnieka zaudējuma pensijām, ko maksā pagaidu darbinieka vai bijušā pagaidu darbinieka nāves gadījumā, vai pagaidu darbinieka vai bijušā pagaidu darbinieka laulātā, kas tiesīgs saņemt pensiju, nāves gadījumā, ja laulātais nav pagaidu darbinieks,

— bāreņa pensijām, ko maksā pagaidu darbinieka vai bijušā pagaidu darbinieka bērnam neatkarīgi no vecuma, ja minētais bērns cieš no smagas slimības, garīgas vai fiziskas invaliditātes, kas viņam liedz iespējas pelnīt sev iztiku pēc tās personas nāves, kuras apgādībā bērns bijis.

3. Tomēr Aģentūra nepārņem tiesības saņemt atlīdzību par tīri personisku kaitējumu, piemēram, par morālu kaitējumu, sāpēm un ciešanām vai izkropļojumu vai pievilcīguma zaudējumu, ja kompensācija ir lielāka par to pabalstu, ko saskaņā ar 69. pantu piešķir attiecīgajos gadījumos.

4. Noteikumi, kas ietverti 1., 2. un 3. punktā, nedrīkst būt par šķērsli Aģentūras tiešai prasības celšanai.

7. NODAĻA

Pārmaksāto summu atgūšana

95. pants

Jebkuru pārmaksāto summu atgūst, ja tās saņēmējs zināja, ka nav bijis pienācīga iemesla to izmaksāt, vai ja fakts par pārmaksāto summu nepārprotami norādīja uz to, ka tās saņēmējs nevarēja par to nezināt.

Ar pieprasījumu atmaksāt jānāk klajā vēlākais piecus gadus kopš dienas, kad summa izmaksāta. Ja AACC var konstatēt, ka saņēmējs ir apzināti maldinājis administrāciju, lai iegūtu attiecīgo summu, atmaksājuma pieprasījums nezaudē spēku arī pēc šī termiņa beigām.

8. NODAĻA

Darba tiesisko attiecību izbeigšana

96. pants

Pagaidu darbinieku darba tiesiskās attiecības beidzas, izņemot nāves iestāšanās gadījumus:

a) tā mēneša beigās, kurā darbinieks sasniedz 66 gadu vecumu;

b) ja līgums ir noslēgts uz noteiktu laiku: i) dienā, kas norādīta līgumā; ii) beidzoties līgumā norādītajam uzteikuma termiņam, kas ļauj pagaidu darbiniekam vai Aģentūrai ātrāk izbeigt līgumu. Uzteikuma termiņš nav īsāks kā viens mēnesis par dienesta gadu, vismaz viens mēnesis un ne vairāk kā trīs mēneši. Pagaidu darbiniekiem, kuru līgumi ir atjaunoti, uzteikuma termiņš nav ilgāks par sešiem mēnešiem. Tomēr uzteikuma termiņš nesākas grūtniecības laikā, kas apliecināta ar medicīnisku izziņu, grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma laikā vai slimības atvaļinājuma laikā ar noteikumu, ka šāds slimības atvaļinājums nepārsniedz trīs mēnešus. Turklāt uzteikuma termiņš tiek apturēts grūtniecības laikā, kas apliecināta ar medicīnisku izziņu, grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma laikā vai slimības atvaļinājuma laikā, ņemot vērā iepriekšminētos ierobežojumus. Ja līgumu izbeidz pēc Aģentūras iniciatīvas, pagaidu darbiniekam ir tiesības saņemt kompensāciju, kas vienāda ar vienu trešo daļu no viņa pamatalgas par laikposmu starp dienu, kurā beidzas viņa pienākumu pildīšana, un dienu, kurā beidzas viņa darba līgums; iii) ja pagaidu darbinieks vairs neatbilst nosacījumiem, kas izklāstīti 37. panta 2. punkta a) apakšpunktā, ievērojot to, ka pastāv iespēja saskaņā ar šo noteikumu atļaut izņēmumu. Ja izņēmumu atļauj, piemēro šā panta b) punkta ii) apakšpunktā minēto uzteikuma termiņu.

97. pants

Aģentūra var izbeigt darba attiecības bez iepriekšēja uzteikuma:

a) pārbaudes laikā vai tā beigās saskaņā ar 39. pantu;

b) ja pagaidu darbinieks nespēj atsākt darbu, beidzoties apmaksātam slimības atvaļinājumam, kā paredzēts 53. pantā. Šādā gadījumā pagaidu darbinieks saņem pabalstu, kas līdzinās viņa pamatalgai, kā arī ģimenes pabalstus, ko aprēķina pēc likmes – divas dienas par katru pilnu nostrādāto mēnesi.

98. pants

1. Pēc tam, kad ievērota V sadaļā paredzētā disciplinārā procedūra, nopietnos gadījumos, kad pagaidu darbinieki ar nodomu vai nolaidības dēļ nav pildījuši savus pienākumus, disciplīnas iemeslu dēļ darba attiecības var izbeigt bez iepriekšēja uzteikuma. AACC pieņem pamatotu lēmumu pēc tam, kad attiecīgajam pagaidu darbiniekam dota iespēja iesniegt apsvērumus savai aizstāvībai.

Pirms pagaidu darbinieka nodarbinātību izbeidz, darba attiecības ar viņu var apturēt saskaņā ar 161. pantu.

2. Ja darba tiesiskās attiecības izbeidz saskaņā ar 1. punktu, AACC var pieņemt lēmumu, ka:

a) 86. pantā paredzētais atlaišanas pabalsts nepārsniedz 89. pantā paredzētās iemaksas summas atmaksājumu, kam pieskaitīta saliktā gada procentu likme 3,5 %;

b) pilnībā vai daļēji nepiešķir 64. panta 2. punktā paredzēto pārcelšanās pabalstu.

99. pants

1. Aģentūra bez iepriekšēja uzteikuma izbeidz darba tiesiskās attiecības ar pagaidu darbinieku, ja AACC konstatē:

a) ka darbā pieņemšanas laikā viņš tīši sniedzis nepatiesu informāciju par savu profesionālo kvalifikāciju un pieredzi vai spēju pildīt 37. panta 2. punktā minētās prasības; un

b) minētā nepatiesā informācija bijusi izšķirošs faktors viņa pieņemšanai darbā.

2. Tādos gadījumos AACC, uzklausījusi attiecīgo pagaidu darbinieku, un pēc tam, kad veikta V sadaļā paredzētā disciplinārā procedūra, paziņo, ka darba tiesiskās attiecības ar viņu ir izbeigtas.

Pirms izbeidz darba tiesiskās attiecības ar pagaidu darbinieku, tās var apturēt saskaņā ar 161. pantu.

Piemēro 98. panta 2. punkta noteikumus.

100. pants

Neskarot 98. un 99. pantu, jebkurā gadījumā, kad pagaidu darbinieks vai bijušais pagaidu darbinieks ar nodomu vai nolaidības dēļ nepilda pienākumus saskaņā ar šiem Civildienesta noteikumiem, viņš ir saucams pie disciplināras atbildības saskaņā ar V sadaļu.

III SADAĻA

LĪGUMDARBINIEKI

1. NODAĻA

Vispārīgi noteikumi

101. pants

Šajos Civildienesta noteikumos “līgumdarbinieki” ir darbinieki, kas nav iecelti amatā, kurš iekļauts Aģentūras budžetam pievienotajā amatu sarakstā, un kas ir pieņemti uz pilnu darba laiku vai uz nepilnu darba laiku.

102. pants

1. Līgumdarbinieku darbu apmaksā no šim nolūkam atvēlētām kopējām Aģentūras budžeta apropriācijām.

2. AACC pieņem īpašus noteikumus, kas reglamentē līgumdarbinieku izmantošanu.

3. Ik gadu Aģentūra izstrādā prognozes, lai līgumdarbiniekus varētu izmantot katrā attiecīgajā funkciju grupā, budžeta procedūras sakarā.

103. pants

1. Līgumdarbiniekus iedala četrās funkciju grupās, kas atbilst veicamiem pienākumiem. Katru funkciju grupu sīkāk iedala pakāpēs un līmeņos.

2. Pienākumu tipi un attiecīgās funkciju grupas ir norādītas šajā tabulā:

Funkciju grupa Pakāpes Pienākumi IV 13. līdz 18. Administratīvi, padomdevēja, valodas un līdzvērtīgi tehniski uzdevumi, ko veic pagaidu darbinieku pārraudzībā. III 8. līdz 12. Izpildes uzdevumi, projektu izstrāde, grāmatvedība un citi līdzvērtīgi uzdevumi, ko veic pagaidu darbinieku pārraudzībā. II 4. līdz 7. Lietvedības un sekretāru pienākumi, biroja vadība un citi līdzvērtīgi uzdevumi, ko veic pagaidu darbinieku pārraudzībā. I 1. līdz 3. Fizisks darbs un administratīvi palīgdarbi, ko veic pagaidu darbinieku pārraudzībā.

3. Izmantojot šo tabulu, Aģentūra nosaka pilnvaras, kas atbilst katram pienākumu tipam.

4. Pēc analoģijas piemēro 7. pantu.

2. NODAĻA

Tiesības un pienākumi

104. pants

Pēc analoģijas piemēro 11. līdz 35. pantu.

3. NODAĻA

Darbā pieņemšanas nosacījumi

105. pants

1. Līgumdarbiniekus izraugās no iesaistīto dalībvalstu pilsoņiem, ņemot vērā pēc iespējas plašāku ģeogrāfisko teritoriju, neatkarīgi no rases vai etniskās izcelsmes, politiskiem, filozofiskiem vai reliģiskiem uzskatiem, vecuma vai invaliditātes, dzimuma vai seksuālās orientācijas, un neņemot vērā viņu civilstāvokli vai ģimenes stāvokli.

2. Lai pieņemtu darbā par līgumdarbinieku, nepieciešams vismaz:

a) I funkciju grupā – sekmīgi pabeigta obligātā izglītība;

b) II un III funkciju grupā: i) pēcvidusskolas izglītības līmenis, ko apliecina ar diplomu; vai ii) vidusskolas izglītības līmenis, ko apliecina ar diplomu, kas nodrošina pēcvidusskolas izglītības iespēju, un vismaz trīs gadu atbilstīga profesionālā pieredze; vai iii) ja tam ir pamatojums dienesta interesēs, līdzvērtīga līmeņa profesionāla apmācība vai profesionāla pieredze;

c) IV funkciju grupā: i) izglītības līmenis, kas atbilst pabeigtām vismaz trīs gadu universitātes studijām, ko apliecina ar diplomu; vai ii) ja tam ir pamatojums dienesta interesēs, līdzvērtīga līmeņa profesionāla apmācība.

3. Līgumdarbinieku var nodarbināt tikai ar nosacījumu, ka:

a) viņš ir kādas Aģentūrā iesaistītas dalībvalsts pilsonis un bauda visas pilsonim pienākošās tiesības;

b) viņš ir izpildījis visas saistības, kuras noteiktas ar likumiem par militāro dienestu;

c) viņš uzrāda atbilstošas rekomendācijas par piemērotību savu pienākumu veikšanai;

d) viņš ir fiziski spējīgs pildīt savus pienākumus; un

e) viņš sniedz pierādījumu tam, ka viņam ir labas kādas Savienības iestāžu oficiālās valodas zināšanas un apmierinošas kādas citas Savienības iestāžu oficiālās valodas zināšanas apjomā, kādā tas vajadzīgs viņa pienākumu veikšanai.

4. Sākotnējā līgumā AACC var atteikties no prasības, ka attiecīgai personai jāiesniedz dokumentāri pierādījumi, ka tā atbilst 2. un 3. punkta a), b) un c) apakšpunkta nosacījumiem, ja to nav paredzēts nodarbināt ilgāk nekā trīs mēnešus.

5. AACC vajadzības gadījumā pieņem īpašus noteikumus par kārtību līgumdarbinieku pieņemšanai darbā.

106. pants

Pirms pieņemšanas darbā līgumdarbinieks iziet medicīnisko pārbaudi, ko veic kāds no Aģentūras pilnvarotiem ārstiem, lai Aģentūra pārliecinātos par to, ka viņš atbilst 105. panta 3. punkta d) apakšpunkta prasībām.

Pēc analoģijas piemēro 38. pantu.

107. pants

1. Līgumdarbinieks, kura līgums ir noslēgts vismaz uz vienu gadu, strādā pārbaudes laiku pirmos sešus nodarbinātības mēnešus, ja ir I funkciju grupā, un pirmos deviņus mēnešus, ja ir kādā citā funkciju grupā.

Ja pārbaudes laikā līgumdarbinieks slimības vai nelaimes gadījuma dēļ vienu mēnesi vai ilgāku laiku nevar veikt amata pienākumus, tad AACC var attiecīgi pagarināt pārbaudes laiku.

Kopējais pārbaudes laiks nekādos apstākļos nav ilgāks par 15 mēnešiem.

2. Minēto ziņojumu par līgumdarbinieku var sagatavot jebkurā brīdī pirms pārbaudes laika beigām, ja viņa darbs ir izrādījies acīmredzami neatbilstošs.

Minēto ziņojumu dara zināmu attiecīgajai personai, kurai ir tiesības astoņu darbadienu laikā iesniegt rakstiskus komentārus. Līgumdarbinieka tiešais priekšnieks ziņojumu un komentārus nekavējoties nosūta AACC. Pamatojoties uz ziņojumu, AACC var nolemt atlaist līgumdarbinieku pirms pārbaudes laika beigām, to viņam uzsakot vienu mēnesi iepriekš, vai, izņēmuma apstākļos, pagarināt pārbaudes laiku ilgākais par sešiem mēnešiem un, iespējams, uz atlikušo pārbaudes laiku pārcelt līgumdarbinieku citā struktūrvienībā.

3. Vismaz vienu mēnesi pirms pārbaudes laika beigām sagatavo ziņojumu par līgumdarbinieka spēju veikt amata pienākumus, kā arī par darba efektivitāti un rīcību darbā. Šo ziņojumu dara zināmu līgumdarbiniekam, kam ir tiesības astoņu darbadienu laikā iesniegt rakstiskus komentārus.

Ja ziņojumā ir ieteikta atlaišana vai, izņēmuma gadījumā, pārbaudes laika pagarināšana, līgumdarbinieka tiešais priekšnieks ziņojumu un komentārus nekavējoties nosūta AACC.

Līgumdarbinieku, kura darbs vai rīcība nav bijusi atbilstoša, lai ieņemtu amatu, atlaiž.

Galīgo lēmumu pieņem, pamatojoties uz 3. punktā minēto ziņojumu un arī uz AACC pieejamo informāciju par līgumdarbinieka rīcību, ņemot vērā 2. nodaļu.

4. Atlaistajam līgumdarbiniekam ir tiesības saņemt atlīdzību vienas trešdaļas mēneša pamatalgas apmērā par katru nostrādāto pārbaudes laika mēnesi.

108. pants

Līgumdarbinieka darba līgumus var noslēgt uz noteiktu laiku, kas nav mazāks par trim mēnešiem un nav ilgāks par četriem gadiem. Tos var pagarināt tikai vienu reizi uz noteiktu laiku, kas nepārsniedz piecus gadus. Sākotnējā līguma un pirmā pagarinājuma kopējam ilgumam jābūt vismaz sešiem mēnešiem I funkciju grupai un vismaz deviņiem mēnešiem – pārējām funkciju grupām.

109. pants

1. Līgumdarbiniekus pieņem darbā tikai:

a) IV funkciju grupai – 13., 14. vai 16. pakāpē;

b) III funkciju grupai – 8., 9. vai 10. pakāpē;

c) II funkciju grupai – 4. vai 5. pakāpē;

d) I funkciju grupai –1. pakāpē.

Klasificējot katras funkciju grupas līgumdarbiniekus, vērā ņem attiecīgo personu kvalifikāciju un pieredzi. Lai apmierinātu Aģentūras īpašās vajadzības, vērā var ņemt arī darba tirgus apstākļus Eiropas Savienībā. Līgumdarbiniekus viņu attiecīgajā pakāpē darbā pieņem pirmajā līmenī.

2. Ja līgumdarbinieks kādā funkciju grupā sāk strādāt jaunā amatā, viņu neklasificē zemākā pakāpē vai līmenī nekā iepriekšējā amatā.

Ja līgumdarbinieks sāk strādāt augstākā funkciju grupā, viņu klasificē tādā pakāpē un līmenī, lai viņa alga būtu vismaz tāda pati, kāda viņam bija jāsaņem saskaņā ar iepriekšējo līgumu.

110. pants

1. Šo noteikumu 41. panta pirmo daļu par ziņojumiem pēc analoģijas piemēro līgumdarbiniekiem, kas pieņemti darbā vismaz uz gadu.

2. Līgumdarbinieku, kas divus gadus ir strādājis vienā savas pakāpes līmenī, automātiski pārceļ nākamā attiecīgās pakāpes līmenī.

3. Līgumdarbinieku gadījumā pārklasificēšana tās pašas funkciju grupas nākamā, augstākā pakāpē notiek ar Aģentūras lēmumu. Tā notiek, pārklasificējot līgumdarbinieku nākamās, augstākās pakāpes pirmā līmenī. Paaugstināšana notiek, tikai izvēloties starp līgumdarbiniekiem ar vismaz uz trim gadiem noslēgtiem līgumiem, kuri vismaz divus gadus nostrādājuši savā pakāpē, vērā ņemot augstākā pakāpē paaugstināmo līgumdarbinieku salīdzināmos nopelnus, kā arī ziņojumus par viņiem. Apsverot salīdzināmos nopelnus, AACC jo īpaši ņem vērā ziņojumus par līgumdarbiniekiem, un to, kā viņi, pienākumus pildot, lieto valodas, kas nav tā valoda, par ko viņi ir uzrādījuši labas prasmes pierādījumus saskaņā ar 105. panta 3. punkta e) apakšpunktu, un, vajadzības gadījumā, viņu atbildības līmeni.

4. Līgumdarbinieku var pārcelt augstākā funkciju grupā tikai tad, ja viņš piedalās vispārējā atlases procedūrā.

4. NODAĻA

Darba apstākļi

111. pants

Pēc analoģijas piemēro 42. līdz 58. pantu.

IV funkciju grupas līgumdarbiniekiem par nostrādātajām virsstundām nav tiesību saņemt atlīdzību vai kompensāciju.

Saskaņā ar III pielikumā noteiktajiem nosacījumiem virsstundas, ko nostrādājuši I, II un III funkciju grupas līgumdarbinieki, viņiem dod tiesības saņemt kompensācijas atvaļinājumu vai atlīdzību, ja dienesta vajadzību dēļ kompensācijas atvaļinājumu nevar izmantot divu mēnešu laikā pēc mēneša, kurā strādātas virsstundas.

5. NODAĻA

Atalgojums un izdevumi

112. pants

Pēc analoģijas piemēro 59. līdz 67. pantu, ievērojot 113. un 114. pantā ietvertos grozījumus.

113. pants

Pamatalgu likmes nosaka atbilstīgi tām pašām likmēm, kas noteiktas ES PDNK 93. pantā.

114. pants

Neatkarīgi no 64. panta 3. punkta, 1. punktā paredzētais iekārtošanās pabalsts un tā paša panta 2. punktā paredzētais pārcelšanās pabalsts ir vismaz:

— EUR 845,37 līgumdarbiniekam, kas ir tiesīgs saņemt apgādnieka pabalstu,un

— EUR 501,20 līgumdarbiniekam, kas nav tiesīgs saņemt apgādnieka pabalstu.

6. NODAĻA

A iedaļa

Sociālā nodrošinājuma pabalsti

115. pants

Pēc analoģijas piemēro 68. līdz 70. pantu. Tomēr 68. panta 4. un 5. punkts nav spēkā attiecībā uz līgumdarbinieku, kas ir palicis Aģentūras dienestā līdz 63 gadu vecumam, ja vien viņš nav bijis līgumdarbinieks vairāk nekā 3 gadus.

116. pants

1. Bijušais līgumdarbinieks, kas kļuvis par bezdarbnieku, kad izbeigts viņa darba līgums ar Aģentūru, un kas:

a) no Aģentūras nesaņem invaliditātes pabalstu;

b) pārtrauc darba attiecības citu iemeslu dēļ, kas nav atkāpšanās vai darba līguma laušana sakarā ar disciplināriem pārkāpumiem;

c) ir nostrādājis vismaz sešus mēnešus;

d) ir kādas dalībvalsts iedzīvotājs,

ir tiesīgs saņemt mēneša bezdarbnieka pabalstu atbilstīgi turpmāk paredzētajiem noteikumiem.

Ja viņš ir tiesīgs saņemt bezdarbnieka pabalstus pēc kādas valsts shēmas, tad viņa pienākums ir par to ziņot Aģentūrai. Šādā gadījumā minēto pabalstu summu atskaita no pabalsta, ko maksā saskaņā ar 3. punktu.

2. Lai bijušais līgumdarbinieks būtu tiesīgs saņemt bezdarbnieka pabalstu, viņam:

a) pēc paša pieprasījuma jābūt reģistrētam par darba meklētāju dzīvesvietas dalībvalsts nodarbinātības dienestos;

b) jāpilda saistības, kas šīs dalībvalsts tiesību aktos noteiktas personām, kuras atbilstīgi minētiem valsts tiesību aktiem saņem bezdarbnieka pabalstus;

c) ik mēnesi Aģentūrai jāsūta apliecinājums, ko izdevis kompetentais valsts nodarbinātības dienests un kurā noradīts, vai viņš ir vai nav pildījis a) un b) apakšpunktā minētās saistības un nosacījumus.

Arī tad, ja nav izpildītas b) apakšpunktā minētās valsts noteiktās saistības, Aģentūra var piešķirt vai saglabāt pabalstu slimības, nelaimes gadījuma, maternitātes, invaliditātes gadījumā vai situācijā, kas atzīta par līdzvērtīgu, vai kad valsts iestāde, kas ir kompetenta panākt šo saistību izpildi, ir šajā ziņā piešķīrusi atbrīvojumu.

Valde izstrādā tādus noteikumus, kādus atzīst par vajadzīgiem, lai piemērotu šo pantu.

3. Bezdarbnieka pabalstu aprēķina, ņemot vērā pamatalgu, ko bijušais līgumdarbinieks saņēmis laikā, kad izbeidza darba tiesiskās attiecības. Šāds pabalsts ir:

a) 60 % no pamatalgas pirmos 12 mēnešus;

b) 45 % no pamatalgas no 13. līdz 24. mēnesim;

c) 30 % no pamatalgas no 25. līdz 36. mēnesim.

Ārpus sākotnējā sešu mēneša laika, kurā piemēro turpmāk norādīto zemāko robežu, bet nepiemēro augstāko robežu, šādi aprēķinātās summas nedrīkst būt mazākas par EUR 1 010,92, ne arī pārsniegt EUR 2 021,83. Šīs robežas koriģē atbilstīgi tiem pašiem noteikumiem, kas izklāstīti ES Civildienesta noteikumu 66. pantā, ievērojot minēto noteikumu 65. pantu.

4. Bezdarbnieka pabalstu bijušam līgumdarbiniekam maksā ne ilgāk kā 36 mēnešus pēc darba attiecību pārtraukšanas, un šis laikposms nekādā gadījumā nepārsniedz trešo daļu no faktiskā darbā nostrādātā laika. Tomēr, ja šajā laikā bijušais līgumdarbinieks vairs neatbilst 1. un 2. punktā izklāstītajiem nosacījumiem, tad bezdarbnieka pabalsta izmaksāšanu pārtrauc. Pabalstu atsāk maksāt, ja pirms noteiktā termiņa beigām bijušais līgumdarbinieks atkal atbilst minētajiem nosacījumiem un nav ieguvis tiesības uz valsts piešķirtu bezdarbnieka pabalstu.

5. Bijušais līgumdarbinieks, kas ir tiesīgs saņemt bezdarbnieka pabalstu, ir tiesīgs saņemt ģimenes pabalstus saskaņā ar tādiem pašiem noteikumiem, kas paredzēti ES Civildienesta noteikumu 67. pantā. Apgādnieka pabalstu aprēķina, pamatojoties uz bezdarbnieka pabalstu un ievērojot IV pielikuma 1. pantā izklāstītos nosacījumus.

Attiecīgās personas pienākums ir deklarēt citus līdzīgus pabalstus, ko tā pati vai tās laulātais saņem no citiem avotiem; šos pabalstus atskaita no pabalstiem, ko maksā, pamatojoties uz šo pantu.

Bijušam līgumdarbiniekam, kas ir tiesīgs saņemt bezdarbnieka pabalstu, saskaņā ar 68. pantu, ko piemēro pēc analoģijas, ir tiesības uz apdrošināšanu slimību gadījumiem bez jebkādām iemaksām.

6. Bezdarbnieka pabalstu un ģimenes pabalstus izmaksā no Īpašā bezdarba fonda euro. Korekcijas koeficientus nepiemēro.

7. Līgumdarbinieki finansē vienu trešo daļu no bezdarba apdrošināšanas shēmas. Tādas iemaksas nosaka kā 0,81 % no attiecīgas personas pamatalgas pēc tam, kad atskaitīts standarta pabalsts EUR 919,02 apjomā, un neņemot vērā nekādus korekcijas koeficientus, piemēram, tos, kas paredzēti ES Civildienesta noteikumu 64. pantā. Šo iemaksu katru mēnesi atskaita no attiecīgās personas algas un kopā ar atlikušajām divām trešdaļām, ko sedz Aģentūra, pārsk