KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2019/684

(2019. gada 25. aprīlis),

ar ko Japānas tiesiskās, uzraudzības un izpildes sistēmas, kuras piemēro Japānas Finanšu pakalpojumu aģentūras uzraudzītiem atvasināto instrumentu darījumiem, atzīst par līdzvērtīgām vērtēšanas, strīdu izšķiršanas un maržu prasībām, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem 11. pantā

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 4. jūlija Regulu (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (1) un jo īpaši tās 13. panta 2. punktu,

apspriedusies ar Eiropas Vērtspapīru komiteju,

tā kā:

(1) Regulas (ES) Nr. 648/2012 13. pantā ir paredzēts mehānisms, lai nodrošinātu konsekvenci starp Savienības un trešo valstu noteiktajām tiesiskajām, uzraudzības un izpildes sistēmām jomās, uz kurām attiecas minētā regula. Komisija ir pilnvarota pieņemt lēmumus par līdzvērtību, ar ko paziņo, ka trešās valsts tiesiskās, uzraudzības un izpildes sistēmas ir līdzvērtīgas Regulas (ES) Nr. 648/2012 4., 9., 10. un 11. pantā noteiktajām prasībām, līdz ar ko būtu jāuzskata, ka darījumu partneri, kas noslēguši darījumu, kurš ietilpst minētās regulas piemērošanas jomā, – ja vismaz viens no darījuma partneriem veic uzņēmējdarbību attiecīgajā trešajā valstī – ir izpildījuši minētās prasības, ievērojot trešās valsts tiesiskā režīma prasības. Paziņojums par līdzvērtību ļauj izvairīties no noteikumu dublēšanās vai pretrunām. Turklāt paziņojums par līdzvērtību palīdz sasniegt Regulas (ES) Nr. 648/2012 vispārējo mērķi, proti, samazināt sistēmisko risku un palielināt atvasināto instrumentu tirgus pārredzamību, nodrošinot, ka principi, par ko panākta vienošanās ar trešām valstīm un kas noteikti minētajā regulā, starptautiskā mērogā tiek konsekventi piemēroti.

(2) Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta 1., 2. un 3. punkts, ko papildina Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 149/2013 (2) un Komisijas Deleģētā regula (ES) 2016/2251 (3), nosaka Savienības juridiskās prasības attiecībā uz ārpusbiržas atvasināto instrumentu līguma noteikumu savlaicīgu apstiprināšanu, portfeļa sablīvēšanas veikšanu un kārtību, kādā notiek portfeļu saskaņošana attiecībā uz ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem tīrvērti neveic centrālais darījumu partneris (“CCP”). Turklāt minētajos punktos ir noteikti vērtēšanas un strīdu izšķiršanas pienākumi, kas piemērojami minētajiem līgumiem (“operacionālā riska mazināšanas metodes”), kā arī pienākumi attiecībā uz nodrošinājuma (“maržu”) apmaiņu starp darījumu partneriem.

(3) Lai trešās valsts tiesiskais, uzraudzības un izpildes režīms būtu uzskatāms par līdzvērtīgu Savienības režīmam attiecībā uz operacionālā riska mazināšanas metodēm un maržas prasībām, piemērojamo tiesisko, uzraudzības un izpildes sistēmu iznākumam pēc būtības vajadzētu būt līdzvērtīgam Savienības prasībām saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. pantu; būtu jānodrošina dienesta noslēpuma aizsardzība, kas ir līdzvērtīga šajā regulā noteiktajai; un juridiskie, uzraudzības un izpildes pasākumi būtu efektīvi jāpiemēro un jāizpilda taisnīgā un nekropļojošā veidā, lai nodrošinātu efektīvu uzraudzību un izpildi šajā trešā valstī. Līdz ar to šā līdzvērtības novērtējuma mērķis ir pārliecināties, ka Japānas tiesiskās, uzraudzības un izpildes sistēmas nodrošina, ka ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumi, kuriem CCP neveic tīrvērti un kurus noslēdzis vismaz viens darījuma partneris, kas veic uzņēmējdarbību minētajā trešajā valstī, nerada Savienības finanšu tirgiem augstāku risku un ka līdz ar to minētās sistēmas Savienībā nerada nepieļaujama līmeņa sistēmisko risku.

(4) Komisija 2013. gada 1. septembrī saņēma Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes (EVTI) tehnisko konsultāciju par Japānas (4) tiesiskajām, uzraudzības un izpildes sistēmām, tostarp attiecībā uz operacionālā riska mazināšanas metodēm, ko piemēro ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem CCP neveic tīrvērti. Savā tehniskajā konsultācijā EVTI konstatēja, ka nepastāv juridiski saistošas prasības attiecībā uz ārpusbiržas atvasināto instrumentu līguma noteikumu savlaicīgu apstiprināšanu, portfeļa saskaņošanas veikšanas kārtību, portfeļa sablīvēšanas veikšanu, portfeļa novērtēšanu un strīdu izšķiršanas pienākumu vai attiecībā uz nodrošinājuma apmaiņu starp ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumu darījumu partneriem Japānā. Turklāt EVTI konstatēja, ka attiecīgajā brīdī nebija iespējams novērtēt, vai divpusējām maržām piemērojamais režīms ir līdzvērtīgs, jo Savienībā vēl nebija izstrādāti tehniskie standarti divpusējo maržu noteikumu precizēšanai.

(5) Komisija, veicot savu novērtējumu, ir ņēmusi vērā EVTI tehnisko padomu, kā arī kopš tā laika notikušās regulatīvās izmaiņas. Šā lēmuma pamatā nav tikai salīdzinoša analīze par Japānā piemērojamajām tiesiskajām, uzraudzības un izpildes prasībām, bet arī novērtējums par minēto prasību iznākumu un to piemērotību no ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem CCP neveic tīrvērti, izrietošos riskus mazināt veidā, kas uzskatāms par līdzvērtīgu Regulas (ES) Nr. 648/2012 noteikto prasību iznākumam.

(6) Japānā piemērojamie tiesiskie, uzraudzības un izpildes noteikumi attiecībā uz ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem ir izklāstīti 1948. gada Finanšu instrumentu un biržu likumā (Financial Instruments and Exchange Act), Nr. 25 (“FIBL”), un tie attiecas uz Finanšu instrumentu uzņēmējdarbības tirgus dalībniekiem (“FIUTD”) un reģistrētām finanšu iestādēm (“RFI”), kas ietver regulētas bankas, kooperatīvus, apdrošināšanas sabiedrības, pensiju fondus un ieguldījumu fondus. Japānas Finanšu pakalpojumu aģentūrai (“JFPA”) ir plašas pilnvaras īstenot FIBL, un tai ir Ministru kabineta rīkojums, Uzraudzības pamatnostādnes un publiskie paziņojumi (kopā “Japānas ārpusbiržas atvasināto instrumentu noteikumi”). JFPA jurisdikcijā ir ārpusbiržas atvasinātie instrumenti Regulas (ES) Nr. 648/2012 2. panta 7. punkta nozīmē, izņemot ārpusbiržas preču atvasinātos instrumentus, kas ir Japānas Ekonomikas, tirdzniecības un rūpniecības ministrijas (“ETRM”) un Japānas Lauksaimniecības, mežsaimniecības un zivsaimniecības ministrijas (“LMZM”) jurisdikcijā.

(7) Japānas ārpusbiržas atvasināto instrumentu noteikumos paredzētās operacionālā riska mazināšanas metodes ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem CCP neveic tīrvērti, joprojām nav pietiekamas, ja tās salīdzina ar pienākumiem, kas Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta 1. un 2. punktā un Deleģētajā regulā (ES) Nr. 149/2013 paredzēti attiecībā uz ārpusbiržas atvasināto instrumentu līguma noteikumu savlaicīgu apstiprināšanu, portfeļa sablīvēšanu un sistēmām, atbilstīgi kuriem portfeļi ir saskaņoti. Tādēļ šim lēmumam būtu jāattiecas tikai uz tiesiskajām, uzraudzības un izpildes sistēmām attiecībā uz vērtēšanas un strīdu izšķiršanas pienākumiem, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta 1. un 2. punktā un Deleģētajā regulā (ES) Nr. 149/2013, kā arī attiecībā uz maržu prasībām, kā paredzēts Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta 3. punktā un Deleģētajā regulā (ES) 2016/2251.

(8) Attiecībā uz prasībām par darījumu vērtēšanu un strīdu izšķiršanu, ko piemēro ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, kuriem CCP neveic tīrvērti, Japānas ārpusbiržas atvasināto instrumentu noteikumi ietver līdzīgus pienākumus kā tie, kas paredzēti Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta 1. un 2. punktā. Jo īpaši Uzraudzības pamatnostādņu IV-2-4. iedaļā ir iekļautas īpašas prasības attiecībā uz strīdu izšķiršanu, ko piemēro ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem CCP neveic tīrvērti, un Ministru kabineta rīkojuma 123. pantā ir noteiktas prasības ikdienas novērtējumu veikšanai maržas apmaiņas nolūkā.

(9) Attiecībā uz maržām ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem CCP neveic tīrvērti, Japānas juridiski saistošās prasības veido JFPA pieņemto galīgo noteikumu kopums, kas publicēts 2016. gada 31. martā un stājās spēkā 2016. gada 1. septembrī. Šajos noteikumos ietilpst 2007. gada 6. augusta Ministru kabineta rīkojums Nr. 52 par finanšu instrumentu uzņēmumiem, tostarp papildu noteikumi, Finanšu pakalpojumu aģentūras 2016. gada 31. marta publiskie paziņojumi Nr. 15, 16. un 17., un 2017. gada 25. augusta publiskais paziņojums Nr. 33, pārskatītās visaptverošās pamatnostādnes par lielo banku uzraudzību, u. c., pārskatītās visaptverošās pamatnostādnes par mazo un vidējo uzņēmumu un reģionālo finanšu iestāžu uzraudzību, pārskatītās vispārējās pamatnostādnes par kooperatīvu banku uzraudzību, pārskatītās visaptverošās pamatnostādnes par finanšu instrumentu uzņēmējdarbības tirgus dalībnieku uzraudzību, u. c., pārskatītās pamatnostādnes par apdrošināšanas sabiedrību uzraudzību un pārskatītās pamatnostādnes par trasta uzņēmumu uzraudzību, u. c. ETRM un LMZM jurisdikcijā esošie noteikumi, kas piemērojami ārpusbiržas preču atvasinātajiem instrumentiem, replicē JFPA pieņemto galīgo noteikumu kopumu (kopā “Japānā spēkā esošie maržu noteikumi”).

(10) Kā noteikts Japānā spēkā esošajos maržu noteikumos, finanšu iestādēm, kuru ārpusbiržas atvasināto instrumentu nosacītās pamatsummas vidējā kopsumma noteiktā laikposmā ir vienāda ar vai lielāka par 300 miljardiem JPY, saskaņā ar FIBL katru dienu jāapmainās ar mainīgo maržu, savukārt finanšu iestādēm, kas nesasniedz minēto robežvērtību, ar mainīgo maržu ir jāapmainās “pietiekami bieži”. Tā kā Regulā (ES) Nr. 648/2012 noteikts, ka visiem darījumu partneriem ārpusbiržas atvasināto instrumentu darījumos, kuriem CCP neveic tīrvērti, ir jāapmainās ar mainīgo maržu katru dienu, šim lēmumam vajadzētu būt atkarīgam no dienas mainīgās maržas apmaiņas attiecībā uz darījumiem ar FIUTD un RFI, kuru ārpusbiržas atvasināto instrumentu nosacītās pamatsummas kopsumma viena gada periodam, sākot no aprīļa, divus gadus pirms gada, kurā jāveic aprēķins (vai vienu gadu, ja to aprēķina decembrī), ir mazāka par 300 miljardiem JPY.

(11) Līdzīgi kā prasībās, kas noteiktas Deleģētajā regulā (ES) 2016/2251, saskaņā ar Japānā spēkā esošajiem maržu noteikumiem visām finanšu iestādēm, kas apkopo nosacītās summas tiem ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, kuriem nav veikta tīrvērte, ārpusbiržas preču atvasinātajiem instrumentiem, kuriem nav veikta tīrvērte, konsolidētas grupas ārvalstu valūtas mijmaiņas darījumiem un regulētā tirgū netirgotiem ārvalstu valūtas kursa nākotnes darījumiem, par kuriem norēķinās ar fizisku piegādi, izņemot grupas iekšējos darījumus, par martu, aprīli un maiju gadā pirms tā gada, kurā aprēķins pārsniedz 1,1 triljonu JPY, ir jāapmainās ar informāciju par sākotnējo maržu. Japānā spēkā esošie maržu noteikumi paredz arī apvienot sākotnējo un mainīgo maržu minimālo pārveduma apjomu 70 miljonu JPY apmērā, savukārt Deleģētās regulas (ES) 2016/2251 25. pantā noteiktā robežvērtība ir 500 000 EUR. Ņemot vērā šo valūtu vērtības maržas atšķirību, minētās summas būtu jāuzskata par līdzvērtīgām.

(12) Japānā spēkā esošie maržu noteikumi attiecas uz gandrīz visiem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kā definēts Regulas (ES) Nr. 648/2012 2. panta 7. punktā, izņemot ārvalstu valūtas mijmaiņas darījumus un regulētā tirgū netirgotus ārvalstu valūtas kursa nākotnes darījumus, par kuriem norēķinās ar fizisku piegādi un par kuriem Japānā spēkā esošajos maržu noteikumos nav noteiktas prasības. Ārvalstu valūtas darījumi, kas saistīti ar pamatsummas apmaiņu, izmantojot starpvalūtu mijmaiņas darījumus, ir atbrīvoti no sākotnējās maržas prasībām. Turklāt Japānā spēkā esošajos maržu noteikumos nav ietverts nekāds īpašs režīms attiecībā uz strukturētiem produktiem, tostarp segtajām obligācijām un vērtspapīrošanas darījumiem. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 noteikumiem tikai ārvalstu valūtas mijmaiņas darījumi un regulētā tirgū netirgoti ārvalstu valūtas kursa nākotnes darījumi ir atbrīvoti no sākotnējās maržas prasībām, un vienīgi atvasinātie instrumenti, kas saistīti ar segtajām obligācijām riska ierobežošanas nolūkā, ir atbrīvoti no visām maržu prasībām. Tādēļ šis lēmums būtu jāpiemēro tikai ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, uz kuriem attiecas maržas prasības saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 648/2012 un Japānā spēkā esošie maržu noteikumi.

(13) Japānas maržu noteikumos ietvertās prasības attiecībā uz sākotnējās maržas aprēķināšanu ir līdzvērtīgas Regulas (ES) Nr. 648/2012 prasībām. Līdzīgi kā attiecībā uz Deleģētās regulas (ES) 2016/2251 IV pielikumā noteikto standartizēto metodi sākotnējās maržas aprēķināšanai Japānā spēkā esošie maržu noteikumi atļauj izmantot standartizētu modeli, kas ir līdzvērtīgs iepriekš minētajā pielikumā norādītajam. Turpretim iekšējos vai trešo personu modeļus var izmantot sākotnējās maržas aprēķinam, ja tie ietver zināmus konkrētus parametrus, tostarp minimālos ticamības intervālus un maržinālos riska periodus, kā arī zināmus vēsturiskos datus, tostarp spriedzes periodus. Darījumu partneriem attiecīgi jāpaziņo JFPA, ETRM vai LMZM par savu nodomu izmantot šos iekšējos vai trešās puses modeļus un jāatklāj visi nepieciešamie pieņēmumi, hipotēzes un to izmaiņas.

(14) Japānā spēkā esošo maržu noteikumu prasības par atbilstīgu nodrošinājumu un par to, kā minētais nodrošinājums tiek turēts un nošķirts, ir līdzvērtīgas Deleģētās regulas (ES) 2016/2251 prasībām. Japānā spēkā esošo maržu noteikumos ir ietverts arī līdzvērtīgs saraksts ar atbilstīgu nodrošinājumu un ietverta prasība FIUTD un RFI pamatoti dažādot savākto nodrošinājumu, tostarp ierobežojot vērtspapīrus ar zemu likviditāti, lai izvairītos no nodrošinājuma koncentrācijas. Japānā spēkā esošajos maržu noteikumos ietvertās prasības, ko piemēro nodrošinājuma novērtēšanai, ir pielīdzināmas prasībām, kas noteiktas Deleģētās regulas (ES) 2016/2251 19. pantā.

(15) Kas attiecas uz līdzvērtīgu dienesta noslēpuma aizsardzības līmeni Japānā, uz JFPA rīcībā esošo informāciju attiecas JFPA informācijas drošības politika, un uz JFPA darbiniekiem attiecas Likums par valsts civildienestu, kas aizliedz darbiniekiem izpaust informāciju, kas viņu rīcībā nonākusi, pildot dienesta pienākumus. Tāpēc gan Likums par valsts civildienestu, gan JFPA informācijas drošības politika garantē dienesta noslēpumu, tostarp komercnoslēpumu aizsardzību, ja kompetentās iestādes ar tiem dalās ar trešām personām, līdzvērtīgi Regulas (ES) Nr. 648/2012 VIII sadaļā minētajām prasībām. Tāpēc būtu jāuzskata, ka Likums par valsts civildienestu un JFPA informācijas drošības politika kopā nodrošina līdzvērtīgu aizsardzības līmeni attiecībā uz dienesta noslēpumu, kā paredzēts Regulā (ES) Nr. 648/2012.

(16) Visbeidzot, attiecībā uz efektīvu piemērošanu un izpildi taisnīgā un nekropļojošā veidā, lai nodrošinātu efektīvu uzraudzību un izpildi šajā trešā valstī, JFPA ir plašas izmeklēšanas un uzraudzības pilnvaras, lai novērtētu atbilstību maržu prasībām, kas piemērojamas ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem CCP neveic tīrvērti. JFPA var veikt plašu uzraudzības pasākumu klāstu, lai nepieļautu, ka tiek pārkāptas piemērojamās prasības, piemēram, rīkojums par uzņēmējdarbības vides uzlabošanu, kura pamatā ir FIBL 51. pants, un citus uzraudzības pasākumus, kuru pamatā ir FIBL 52. pants. Tāpēc būtu jāuzskata, ka ar minētajiem pasākumiem taisnīgā un nekropļojošā veidā tiek nodrošināta efektīva attiecīgo tiesisko, regulatīvo un izpildes sistēmu piemērošana saskaņā ar Japānā spēkā esošajiem noteikumiem par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, lai nodrošinātu efektīvu uzraudzību un izpildi.

(17) Šis lēmums ir balstīts uz šā lēmuma pieņemšanas laikā juridiski saistošajām prasībām attiecībā uz ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem. Komisijai sadarbībā ar EVTI būtu jāturpina regulāri pārraudzīt tiesisko, uzraudzības un izpildes sistēmu, kuras piemēro ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, attīstību un to konsekventu un efektīvu īstenošanu saistībā ar savlaicīgu apstiprināšanu, portfeļa sablīvēšanu un saskaņošanu, vērtēšanas, strīdu izšķiršanas un maržu prasībām, ko piemēro tiem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem CCP neveic tīrvērti, uz kuru pamata ir pieņemts šis lēmums. Šim nosacījumam nebūtu jāskar iespēja, ka Komisija jebkurā brīdī veic īpašu pārskatīšanu, ja attiecīgās norises liek Komisijai no jauna novērtēt ar šo lēmumu piešķirto paziņojumu par līdzvērtību. Šāda atkārtota novērtēšana var novest pie šā lēmuma atcelšanas, kā rezultātā darījumu partneriem automātiski atkal tiktu piemērotas visas prasības, kas noteiktas Regulā (ES) Nr. 648/2012.

(18) Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Eiropas Vērtspapīru komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants Regulas (ES) Nr. 648/2012 13. panta 3. punkta nolūkā Japānas tiesiskās, uzraudzības un izpildes sistēmas attiecībā uz novērtēšanu un strīdu izšķiršanu, kuras piemēro darījumiem, kurus Japānas Finanšu pakalpojumu aģentūra (“JFPA”) regulē kā ārpusbiržas atvasinātos instrumentus, vai kurus Japānas Ekonomikas, tirdzniecības un rūpniecības ministrija (“ETRM”) un Japānas Lauksaimniecības, mežsaimniecības un zivsaimniecības ministrija (“LMZM”) regulē kā ārpusbiržas preču atvasinātos instrumentus un kuriem CCP neveic tīrvērti, uzskata par līdzvērtīgām attiecīgajām prasībām, kas izklāstītas Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta 1. un 2. punktā, ja vismaz viens no minēto darījumu partneriem veic uzņēmējdarbību Japānā un ir reģistrēts JFPA kā Finanšu instrumentu uzņēmējdarbības tirgus dalībnieks (FIUTD) vai kā reģistrēta finanšu iestāde (“RFI”).

2. pants Regulas (ES) Nr. 648/2012 13. panta 3. punkta nolūkā Japānas tiesiskās, uzraudzības un izpildes sistēmas attiecībā uz nodrošinājuma apmaiņu, ko piemēro darījumiem, kurus JFPA regulē kā ārpusbiržas atvasinātos instrumentus, vai kurus ETRM un LMZM regulē kā ārpusbiržas preču atvasinātos instrumentus un kuriem CCP neveic tīrvērti, uzskata par līdzvērtīgām Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta 3. punkta prasībām, ja ir izpildīti šādi nosacījumi: a) vismaz viens no darījumu partneriem minētajos darījumos veic uzņēmējdarbību Japānā un ir reģistrēts JFPA kā FIUTD vai RFI, un šim darījumu partnerim piemēro Japānā spēkā esošos maržu noteikumus; b) darījumus novērtē pēc tirgus vērtības, un ar mainīgo maržu apmainās katru dienu, ja to darījumu partneru minētajos darījumos, kuri veic uzņēmējdarbību Japānā, ārpusbiržas atvasināto instrumentu nosacītās pamatsummas vidējā kopsumma viena gada periodam no aprīļa divu gadu laikā pirms gada, kad jāveic aprēķins (vai viens gads, ja to aprēķina decembrī), nepārsniedz 300 miljardus JPY.

3. pants Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2019. gada 25. aprīlī Komisijas vārdā – priekšsēdētājs Jean-Claude JUNCKER

(1) OV L 201, 27.7.2012., 1. lpp.

(2) Komisijas 2012. gada 19. decembra Deleģētā regula (ES) Nr. 149/2013, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par netiešas tīrvērtes mehānismu, tīrvērtes pienākumu, publisko reģistru, pieeju tirdzniecības vietai, nefinanšu darījuma partneriem un riska ierobežošanas paņēmieniem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem tīrvērti neveic centrālais darījuma partneris (OV L 52, 23.2.2013., 11. lpp.).

(3) Komisijas 2016. gada 4. oktobra Deleģētā regula (ES) 2016/2251, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem riska mazināšanas metodēm, kas paredzētas ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem tīrvērti neveic centrālais darījumu partneris (OV L 340, 15.12.2016., 9. lpp.).

(4) ESMA/2013/BS/1158, Technical advice on third country regulatory equivalence under EMIR – US, Final report, European Securities and Markets Authority, 2013. gada 1. septembris.