12)

iekļauj šādus pantus: “29.c pants Rokolas pikšu četrstūra zona ICES VI apakšapgabalā 1. Visu veidu zveja no pikšas Rokolas krājuma, izņemot zveju ar āķu jedām, ir aizliegta apgabalos, kurus norobežo loksodromas, kas secīgi savieno šādas koordinātas, kuras nosaka saskaņā ar WGS84 sistēmu: — 57°00′ ziemeļu platuma, 15°00′ rietumu garuma, — 57°00′ ziemeļu platuma, 14°00′ rietumu garuma, — 56°30′ ziemeļu platuma, 14°00′ rietumu garuma, — 56°30′ ziemeļu platuma, 15°00′ rietumu garuma, — 57°00′ ziemeļu platuma, 15°00′ rietumu garuma. 29.d pants Mencu, pikšu un merlangu zvejas ierobežojumi ICES VI apakšapgabalā 1. Ir aizliegts veikt jebkādas mencu, pikšu un merlangu zvejas darbības tajā ICES VIa rajona daļā, kura atrodas uz austrumiem vai uz dienvidiem no loksodromām, kas secīgi savieno šādas koordinātas, kuras nosaka saskaņā ar WGS84 sistēmu: — 54°30′ ziemeļu platuma, 10°35′ rietumu garuma, — 55°20′ ziemeļu platuma, 09°50′ rietumu garuma, — 55°30′ ziemeļu platuma, 09°20′ rietumu garuma, — 56°40′ ziemeļu platuma, 08°55′ rietumu garuma, — 57°00′ ziemeļu platuma, 09°00′ rietumu garuma, — 57°20′ ziemeļu platuma, 09°20′ rietumu garuma, — 57°50′ ziemeļu platuma, 09°20′ rietumu garuma, — 58°10′ ziemeļu platuma, 09°00′ rietumu garuma, — 58°40′ ziemeļu platuma, 07°40′ rietumu garuma, — 59°00′ ziemeļu platuma, 07°30′ rietumu garuma, — 59°20′ ziemeļu platuma, 06°30′ rietumu garuma, — 59°40′ ziemeļu platuma, 06°05′ rietumu garuma, — 59°40′ ziemeļu platuma, 05°30′ rietumu garuma, — 60°00′ ziemeļu platuma, 04°50′ rietumu garuma, — 60°15′ ziemeļu platuma, 04°00′ rietumu garuma. 2. Ikviens zvejas kuģis, kas atrodas šā panta 1. punktā minētajā apgabalā, nodrošina to, ka visi uz kuģa esošie zvejas rīki ir droši nostiprināti un uzglabāti saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1224/2009 (2009. gada 20. novembris), ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (10), 47. pantu. 3. Atkāpjoties no 1. punkta, apgabalā, kas norādīts minētajā punktā, ir atļauts veikt zvejas darbības, izmantojot stacionārus piekrastes tīklus, kas nostiprināti ar steltīm, ķemmīšgliemeņu dragas, ēdamgliemeņu dragas, rokas āķu rindas, mehanizētu džiga aprīkojumu, velkamos vadus un brideņus, murdus un zivju grozus, ar noteikumu, ka: a) netiek turēti uz kuģa un netiek izmantoti citi zvejas rīki kā tikai stacionāri piekrastes tīkli, kas nostiprināti ar steltīm, ķemmīšgliemeņu dragas, ēdamgliemeņu dragas, rokas āķu rindas, mehanizēts džiga aprīkojums, velkamie vadi un brideņi, murdi un zivju grozi; un b) uz kuģa netiek paturētas, izkrautas vai nogādātas krastā citas zivis kā tikai makreles, pollaki, saidas un laši vai bezmugurkaulnieki, izņemot gliemjus un vēžveidīgos. 4. Atkāpjoties no 1. punkta, minētajā punktā noteiktajā apgabalā ir atļauts veikt zvejas darbības, izmantojot zvejas rīkus, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 55 milimetriem, ar noteikumu, ka: a) uz kuģa nav zvejas rīku, kuru linuma acs izmērs ir 55 milimetri vai lielāks; un b) uz kuģa netiek paturētas citas zivis kā tikai siļķes, makreles, sardīnes, sardinellas, stavridas, brētliņas, putasu, kaprosi un argentīnas. 5. Atkāpjoties no šā panta 1. punkta, minētajā punktā noteiktajā apgabalā ir atļauts veikt zvejas darbības, izmantojot žaunu tīklus, kuru linuma acs izmērs ir lielāks par 120 milimetriem, ar noteikumu, ka: a) tos izmanto tikai zonā uz dienvidiem no 59°00′ ziemeļu platuma; b) izmantotā žaunu tīkla maksimālais garums ir 20 km attiecībā uz katru kuģi; c) maksimālais ūdenī atrašanās laiks ir 24 stundas; un d) ne vairāk par 5 % nozvejas veido merlangi un mencas. 6. Atkāpjoties no 1. punkta, minētajā punktā noteiktajā apgabalā ir atļauts veikt zvejas darbības, izmantojot žaunu tīklus, kuru linuma acs izmērs ir lielāks par 90 milimetriem, ar noteikumu, ka: a) tos izmanto trīs jūras jūdžu attālumā no krasta līnijas un ne vairāk kā 10 dienas kalendārajā mēnesī; b) izmantotā žaunu tīkla maksimālais garums ir 1 000 metri; c) maksimālais ūdenī atrašanās laiks ir 24 stundas; un d) vismaz 70 % nozvejas veido mazās kaķhaizivis. 7. Atkāpjoties no 1. punkta, minētajā punktā norādītajā apgabalā ir atļauts zvejot Norvēģijas omārus ar noteikumu, ka: a) izmantotajiem zvejas rīkiem ir šķirotājrežģis, kas atbilst XIVa pielikuma 2.–5. punktam, vai kvadrātveida acu panelis, kā aprakstīts XIVc pielikumā, vai arī cits zvejas rīks ar līdzvērtīgi augstu selektivitātes pakāpi; b) zvejas rīka konstrukcijā izmantotā linuma minimālais acs izmērs ir 80 milimetri; c) vismaz 30 % no paturētās nozvejas svara veido Norvēģijas omāri. Piemērojot a) apakšpunktu, Komisija, pamatojoties uz apstiprinošu ZZTEK atzinumu, ar īstenošanas aktu starpniecību nosaka, kuri zvejas rīki jāuzskata par tādiem, kam ir līdzvērtīgi augsta selektivitātes pakāpe. 8. Šā panta 7. punktu nepiemēro apgabalā, kuru norobežo loksodromas, kas secīgi savieno šādas koordinātas, kuras nosaka saskaņā ar WGS84 sistēmu: — 59°05′ ziemeļu platuma, 06°45′ rietumu garuma, — 59°30′ ziemeļu platuma, 06°00′ rietumu garuma, — 59°40′ ziemeļu platuma, 05°00′ rietumu garuma, — 60°00′ ziemeļu platuma, 04°00′ rietumu garuma, — 59°30′ ziemeļu platuma, 04°00′ rietumu garuma, — 59°05′ ziemeļu platuma, 06°45′ rietumu garuma. 9. Atkāpjoties no 1. punkta, minētajā punktā norādītajā apgabalā ir atļauts zvejot ar traļiem, bentiskajiem vadiem vai līdzīgiem zvejas rīkiem ar noteikumu, ka: a) visu uz kuģa esošo zvejas rīku konstrukcijā izmantotā linuma minimālais acs izmērs ir 120 milimetri kuģiem, kuru lielākais garums pārsniedz 15 metrus, un 110 milimetri visiem pārējiem kuģiem; b) gadījumā, ja saidu daudzums ir mazāks par 90 % no nozvejas, kas paturēta uz kuģa, izmantotajā zvejas rīkā ir ievietots kvadrātveida acu panelis, kā aprakstīts XIVc pielikumā; un c) gadījumā, ja kuģa lielākais garums ir 15 metri vai mazāks, tad neatkarīgi no saidu daudzuma, kas paturēts uz kuģa, izmantotajā zvejas rīkā ir ievietots kvadrātveida acu panelis, kā aprakstīts XIVd pielikumā. 10. Ne vēlāk kā 2015. gada 1. janvārī un pēc tam ne vēlāk kā ik pēc diviem gadiem Komisija, ņemot vērā ZZTEK zinātniskos ieteikumus, novērtē 9. punktā noteiktos zvejas rīku rādītājus un vajadzības gadījumā iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei priekšlikumu 9. punkta grozīšanai. 11. Šā panta 9. punktu nepiemēro apgabalā, kuru norobežo loksodromas, kas secīgi savieno šādas koordinātas, kuras nosaka saskaņā ar WGS84 sistēmu: — 59°05′ ziemeļu platuma, 06°45′ rietumu garuma, — 59°30′ ziemeļu platuma, 06°00′ rietumu garuma, — 59°40′ ziemeļu platuma, 05°00′ rietumu garuma, — 60°00′ ziemeļu platuma, 04°00′ rietumu garuma, — 59°30′ ziemeļu platuma, 04°00′ rietumu garuma, — 59°05′ ziemeļu platuma, 06°45′ rietumu garuma. 12. Katru gadu no 1. janvāra līdz 31. martam un no 1. oktobra līdz 31. decembrim ir aizliegts veikt jebkādas zvejas darbības, izmantojot zvejas rīkus, kas minēti I pielikumā Padomes Regulā (EK) Nr. 1342/2008 (2008. gada 18. decembris), ar ko izveido ilgtermiņa plānu mencu krājumiem, un šo krājumu zvejniecībai (11), ICES VIa zonas īpaši noteiktajā zonā, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādas koordinātas, kuras nosaka saskaņā ar WGS84 sistēmu: — 55°25′ ziemeļu platuma, 07°07′ rietumu garuma, — 55°25′ ziemeļu platuma, 07°00′ rietumu garuma, — 55°18′ ziemeļu platuma, 06°50′ rietumu garuma, — 55°17 ziemeļu platuma, 06°50 rietumu garuma, — 55°17′ ziemeļu platuma, 06°52′ rietumu garuma, — 55°25′ ziemeļu platuma, 07°07′ rietumu garuma. Ne zvejas kuģa kapteinis, ne jebkura cita persona uz kuģa nerada iespēju un neatļauj uz kuģa esošai personai zvejot, izkraut, pārkraut citā kuģī vai turēt uz kuģa zivis, kas nozvejotas īpaši noteiktajā zonā. 13. Katra attiecīgā dalībvalsts katru gadu no 1. janvāra līdz 31. decembrim īsteno programmu novērotāju izvietošanai uz kuģiem, lai ņemtu paraugus no to kuģu nozvejas un izmetumiem, kuri izmanto 5., 6., 7. un 9. punktā paredzētās atkāpes. Novērotāju programmas īsteno, neskarot pienākumus, kas izriet no attiecīgajiem noteikumiem, un to mērķis ir novērtēt mencu, pikšu un merlangu nozveju un izmetumus ar vismaz 20 % precizitāti. 14. Attiecīgās dalībvalstis sagatavo ziņojumu par to kuģu kopējo nozvejas un izmetumu daudzumu, uz kuriem attiecas novērotāju programma, katrā kalendārajā gadā, un iesniedz to Komisijai ne vēlāk kā nākamā kalendārā gada 1. februārī. 15. Ne vēlāk kā 2015. gada 1. janvārī un pēc tam ne vēlāk kā ik pēc diviem gadiem Komisija, ņemot vērā ZZTEK zinātniskos ieteikumus, novērtē mencu, pikšu un merlangu krājumu stāvokli šā panta 1. punktā noteiktajā zonā un vajadzības gadījumā iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei priekšlikumu par šā panta grozīšanu. 29.e pants Mencu zvejas ierobežojumi ICES VII apakšapgabalā 1. Katru gadu no 1. februāra līdz 31. martam ICES VII apakšapgabalā ir aizliegts veikt jebkādas zvejas darbības apgabalā, kas sastāv no šādiem ICES statistiskajiem taisnstūriem: 30E4, 31E4, 32E3. Šo aizliegumu nepiemēro sešu jūras jūdžu attālumā no pamatlīnijas. 2. Atkāpjoties no 1. punkta, apgabalos un laikposmos, kas norādīti minētajā punktā, ir atļauts veikt zvejas darbības, izmantojot stacionārus piekrastes tīklus, kas nostiprināti ar steltīm, ķemmīšgliemeņu dragas, ēdamgliemeņu dragas, velkamos vadus un brideņus, rokas āķu rindas, mehanizētu džiga aprīkojumu, murdus un zivju grozus, ar noteikumu, ka: a) netiek turēti uz kuģa un netiek izmantoti citi zvejas rīki kā tikai stacionāri piekrastes tīkli, kas nostiprināti ar steltīm, ķemmīšgliemeņu dragas, ēdamgliemeņu dragas, velkamie vadi un brideņi, rokas āķu rindas, mehanizēts džiga aprīkojums, murdi un zivju grozi; un b) uz kuģa netiek izkrautas, paturētas vai nogādātas krastā citas zivis kā tikai makreles, pollaki un laši vai bezmugurkaulnieki, izņemot gliemjus un vēžveidīgos. 3. Atkāpjoties no 1. punkta, minētajā punktā noteiktajā apgabalā ir atļauts veikt zvejas darbības, izmantojot tīklus, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 55 milimetriem, ar noteikumu, ka: a) uz kuģa nav tīklu, kuru linuma acs izmērs ir 55 milimetri vai lielāks; un b) uz kuģa netiek paturētas citas zivis kā tikai siļķes, makreles, sardīnes, sardinellas, stavridas, brētliņas, putasu, kaprosi un argentīnas. 29.f pants Īpaši noteikumi zilo jūras līdaku aizsardzībai 1. Katru gadu no 1. marta līdz 31. maijam ir aizliegts paturēt uz kuģa jebkādu daudzumu zilo jūras līdaku, kas pārsniedz 6 tonnas vienā zvejas reisā, tajos ICES VIa rajona apgabalos, kurus norobežo loksodromas, kas secīgi savieno šādas koordinātas, kuras nosaka saskaņā ar WGS84 sistēmu: a) Skotijas kontinentālā šelfa mala: — 59°58′ ziemeļu platuma, 07°00′ rietumu garuma, — 59°55′ ziemeļu platuma, 06°47′ rietumu garuma, — 59°51′ ziemeļu platuma, 06°28′ rietumu garuma, — 59°45′ ziemeļu platuma, 06°38′ rietumu garuma, — 59°27′ ziemeļu platuma, 06°42′ rietumu garuma, — 59°22′ ziemeļu platuma, 06°47′ rietumu garuma, — 59°15′ ziemeļu platuma, 07°15′ rietumu garuma, — 59°07′ ziemeļu platuma, 07°31′ rietumu garuma, — 58°52′ ziemeļu platuma, 07°44′ rietumu garuma, — 58°44′ ziemeļu platuma, 08°11′ rietumu garuma, — 58°43′ ziemeļu platuma, 08°27′ rietumu garuma, — 58°28′ ziemeļu platuma, 09°16′ rietumu garuma, — 58°15′ ziemeļu platuma, 09°32′ rietumu garuma, — 58°15′ ziemeļu platuma, 09°45′ rietumu garuma, — 58°30′ ziemeļu platuma, 09°45′ rietumu garuma, — 59°30′ ziemeļu platuma, 07°00′ rietumu garuma, — 59°58′ ziemeļu platuma, 07°00′ rietumu garuma; b) Rosemary sēkļa mala: — 60°00′ ziemeļu platuma, 11°00′ rietumu garuma, — 59°00′ ziemeļu platuma, 11°00′ rietumu garuma, — 59°00′ ziemeļu platuma, 09°00′ rietumu garuma, — 59°30′ ziemeļu platuma, 09°00′ rietumu garuma, — 59°30′ ziemeļu platuma, 10°00′ rietumu garuma, — 60°00′ ziemeļu platuma, 10°00′ rietumu garuma, — 60°00′ ziemeļu platuma, 11°00′ rietumu garuma, izņemot apgabalu, kuru norobežo loksodromas, kas secīgi savieno šādas koordinātas, kuras nosaka saskaņā ar WGS84 sistēmu: — 59°15′ ziemeļu platuma, 10°24′ rietumu garuma, — 59°10′ ziemeļu platuma, 10°22′ rietumu garuma, — 59°08′ ziemeļu platuma, 10°07′ rietumu garuma, — 59°11′ ziemeļu platuma, 09°59′ rietumu garuma, — 59°15′ ziemeļu platuma, 09°58′ rietumu garuma, — 59°22′ ziemeļu platuma, 10°02′ rietumu garuma, — 59°23′ ziemeļu platuma, 10°11′ rietumu garuma, — 59°20′ ziemeļu platuma, 10°19′ rietumu garuma, — 59°15′ ziemeļu platuma, 10°24′ rietumu garuma. 2. Ieejot 1. punktā minētajos apgabalos un izejot no tiem, zvejas kuģa kapteinis kuģa žurnālā reģistrē ieiešanas un iziešanas datumu, laiku un vietu. 3. Ja jebkurā no abiem 1. punktā minētajiem apgabaliem kuģa nozveja sasniedz 6 tonnas zilo jūras līdaku: a) kuģis nekavējoties pārtrauc zveju un iziet no apgabala, kurā tas atrodas; b) kuģis nedrīkst atgriezties nevienā no abiem apgabaliem, pirms nozveja ir izkrauta; c) kuģis nedrīkst atlaist jūrā nekādu daudzumu zilo jūras līdaku. 4. Padomes Regulas (EK) Nr. 2347/2002 (2002. gada 16. decembris), ar ko ievieš īpašas pieejamības prasības un piemēro saistītos noteikumus zvejai dziļjūras krājumos (12), 8. pantā minētie novērotāji, kuri norīkoti darbam uz zvejas kuģiem, kas atrodas vienā no 1. punktā minētajiem apgabaliem, papildus saviem uzdevumiem, kas norādīti minētā panta 4. punktā, ņem atbilstīgus paraugus no zilo jūras līdaku nozvejas, mēra paraugos atlasītās zivis un nosaka apakšparaugos atlasītu zivju dzimumgatavību. Pamatojoties uz ZZTEK ieteikumu, dalībvalstis izstrādā detalizētus paraugu ņemšanas un rezultātu apkopojumu protokolus. 5. Katru gadu no 15. februāra līdz 15. aprīlim ir aizliegts izmantot grunts traļus, āķu jedas un žaunu tīklus apgabalā, kuru norobežo loksodromas, kas secīgi savieno šādas koordinātas, kuras nosaka saskaņā ar WGS84 sistēmu: — 60°58.76′ ziemeļu platuma, 27°27.32′ rietumu garuma, — 60°56.02′ ziemeļu platuma, 27°31.16′ rietumu garuma, — 60°59.76′ ziemeļu platuma, 27°43.48′ rietumu garuma, — 61°03.00′ ziemeļu platuma, 27°39.41′ rietumu garuma, — 60°58.76′ ziemeļu platuma, 27°27.32′ rietumu garuma. 29.g pants Pasākumi attiecībā uz sarkanasaru zveju starptautiskajos ūdeņos ICES I un II apakšapgabalā 1. Sarkanasaru specializētā zveja starptautiskajos ūdeņos ICES I un II apakšapgabalā ir atļauta katru gadu tikai no 1. jūlija līdz 31. decembrim kuģiem, kas ir iepriekš zvejojuši sarkanasarus NEAFC pārvaldības apgabalā, kā noteikts 3. panta 3. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1236/2010 (2010. gada 15. decembris) par kontroles un noteikumu izpildes shēmu, kura piemērojama apgabalā, uz ko attiecas Konvencija par turpmāko daudzpusējo sadarbību Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecībā (13). 2. Kuģi citu sugu zvejā ierobežo sarkanasaru piezveju, lai tā nepārsniegtu 1 % no kopējās nozvejas, kas paturēta uz kuģa. 3. Pārrēķina koeficients, kas piemērojams šajā zvejniecībā iegūtiem sarkanasariem, kuri ir ķidāti un bez galvas, tostarp tiem, kuri sagatavoti ar “japāņu paņēmienu”, ir 1,70. 4. Atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. 1236/2010 9. panta 1. punkta b) apakšpunkta, šajā zvejniecībā iesaistītu zvejas kuģu kapteiņi nozvejas ziņojumu nosūta katru dienu. 5. Papildus Regulas (ES) Nr. 1236/2010 5. panta noteikumiem atļauja zvejot sarkanasarus ir spēkā vienīgi tad, ja ziņojumi, ko kuģi nosūta, ir saskaņā ar minētās regulas 9. panta 1. punktu un ir reģistrēti saskaņā ar tās 9. panta 3. punktu. 6. Dalībvalstis nodrošina to, ka zinātniskie novērotāji vāc zinātnisku informāciju uz kuģiem, kas kuģo ar to karogu. Savāktā informācija obligāti ietver reprezentatīvus datus par nozvejas sastāvu dzimuma, vecuma un garuma ziņā (sadalījumā pa dziļumiem). Dalībvalstu kompetentās iestādes paziņo šo informāciju ICES. 7. Komisija informē dalībvalstis par dienu, kad NEAFC Sekretariāts ir paziņojis NEAFC līgumslēdzējām pusēm, ka kopējā pieļaujamā nozveja (KPN) ir pilnībā apgūta. No minētās dienas dalībvalstis aizliedz sarkanasaru specializēto zveju kuģiem, kas kuģo ar to karogu. 29.h pants Pasākumi attiecībā uz sarkanasaru zveju Irmingera jūrā un blakus esošajos ūdeņos 1. Ir aizliegts zvejot sarkanasarus starptautiskajos ūdeņos ICES V apakšapgabalā un Savienības ūdeņos ICES XII un XIV apakšapgabalā. Atkāpjoties no pirmās daļas, ir atļauts zvejot sarkanasarus no 11. maija līdz 31. decembrim apgabalā, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādas koordinātas, ko nosaka saskaņā ar WGS84 sistēmu (“sarkanasaru aizsardzības apgabals”): — 64°45′ ziemeļu platuma, 28°30′ rietumu garuma, — 62°50′ ziemeļu platuma, 25°45′ rietumu garuma, — 61°55′ ziemeļu platuma, 26°45′ rietumu garuma, — 61°00′ ziemeļu platuma, 26°30′ rietumu garuma, — 59°00′ ziemeļu platuma, 30°00′ rietumu garuma, — 59°00′ ziemeļu platuma, 34°00′ rietumu garuma, — 61°30′ ziemeļu platuma, 34°00′ rietumu garuma, — 62°50′ ziemeļu platuma, 36°00′ rietumu garuma, — 64°45′ ziemeļu platuma, 28°30′ rietumu garuma. 2. Neatkarīgi no 1. punkta ar Savienības tiesību aktu var atļaut sarkanasaru zveju ārpus sarkanasaru aizsardzības apgabala Irmingera jūrā un blakus esošajos ūdeņos katru gadu no 11. maija līdz 31. decembrim, balstoties uz zinātniskiem ieteikumiem un ar noteikumu, ka attiecīgajā ģeogrāfiskajā apgabalā NEAFC ir pieņēmusi sarkanasaru krājumu atjaunošanas plānu. Šādā zvejā piedalās tikai Savienības kuģi, kas no savas dalībvalsts ir saņēmuši attiecīgu atļauju, par kuru ir paziņots Komisijai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1236/2010 5. pantā paredzēto prasību. 3. Aizliegts izmantot traļus, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 100 milimetriem. 4. Pārrēķina koeficients, kas piemērojams šajā zvejniecībā iegūtiem sarkanasariem, kuri ir ķidāti un bez galvas, tostarp tiem, kuri sagatavoti ar “japāņu paņēmienu”, ir 1,70. 5. To zvejas kuģu kapteiņi, kas iesaistījušies zvejā ārpus sarkanasaru aizsardzības apgabala, Regulas (ES) Nr. 1236/2010 9. panta 1. punkta b) apakšpunktā paredzēto nozvejas ziņojumu nosūta katru dienu pēc tam, kad attiecīgās kalendārās dienas zvejas darbības ir pabeigtas. Ziņojumā norāda uz kuģa paturētās nozvejas, kas iegūtas kopš pēdējās paziņošanas par nozveju. 6. Papildus Regulas (ES) Nr. 1236/2010 5. panta noteikumiem atļauja zvejot sarkanasarus ir spēkā vienīgi tad, ja kuģu nosūtītie ziņojumi ir saskaņā ar minētās regulas 9. panta 1. punktu un ir reģistrēti saskaņā ar tās 9. panta 3. punktu. 7. Šā panta 6. punktā minētos ziņojumus sagatavo saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem.