ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
d)

ievērojot Savienības noteikumus, kas ievieš citus datuma norādes veidus, minimālais derīguma termiņš nav jānorāda: — svaigiem augļiem un dārzeņiem, arī kartupeļiem, kas nav mizoti, griezti vai līdzīgi apstrādāti; šī atkāpe neattiecas uz diedzētām sēklām un līdzīgiem produktiem, piemēram, uz pākšaugu dzinumiem, — vīniem, liķiera vīniem, dzirkstošiem vīniem, aromatizētiem vīniem un līdzīgiem produktiem, ko iegūst no augļiem, izņemot vīnogas, un dzērieniem, kuru KN kods ir 2206 00 un kuri iegūti no vīnogām vai vīnogu misas, — dzērieniem, kuru spirta tilpumkoncentrācija ir vienāda ar vai lielāka nekā 10 %, — maizes vai konditorejas izstrādājumiem, ko, ņemot vērā to īpatnības, parasti patērē 24 stundu laikā pēc izgatavošanas, — etiķim, — vārāmajam sālim, — cukuram cietā veidā, — saldumiem, kas sastāv gandrīz vienīgi no aromatizēta un/vai iekrāsota cukura, — košļājamai gumijai un līdzīgiem košļājamiem produktiem.
(5)

Iesniegti jauni dati, pamatojot atļaujas pieteikumu atšķirtu sivēnu barībā izmantot no Trichoderma reesei (MULC 49755) iegūtu endo-1,4-beta-ksilanāzes un no Trichoderma reesei (MULC 49754) iegūtu endo-1,3(4)-beta-glikanāzes fermentu preparātu. Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“iestāde”) 2011. gada 16. jūnija atzinumā (3) secināja, ka ieteiktajos lietošanas apstākļos no Trichoderma reesei (MULC 49755) iegūtam endo-1,4-beta-ksilanāzes fermentu preparātam un no Trichoderma reesei (MULC 49754) iegūtam endo-1,3(4)-beta-glikanāzes fermentu preparātam nav nelabvēlīgas ietekmes uz dzīvnieku veselību, cilvēku veselību vai vidi un preparāta lietošana ievērojami var palielināt atšķirtu sivēnu ķermeņa svaru un uzlabot barības patēriņa rādītāju. Iestāde uzskata, ka nav vajadzīgs noteikt īpašas prasības uzraudzībai pēc laišanas tirgū. Tā arī pārbaudīja ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotās references laboratorijas iesniegto ziņojumu par barībā esošās barības piedevas analīzes metodi.
4a10

Danisco Animal Nutrition

Endo-1,4-beta-ksilanāze EC 3.2.1.8 Subtilizīns EC 3.4.21.62 Alfa-amilāze EC 3.2.1.1

Piedevas sastāvs Endo-1,4-beta-ksilanāzes, kas iegūta no Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588), alfa-amilāzes, kas iegūta no Bacillus amyloliquefaciens (ATCC 3978), un subtilizīna, kas iegūts no Bacillus subtilis (ATCC 2107), preparāts cietā veidā ar šādu minimālo aktivitāti: — endo-1,4-beta-ksilanāze 1 500 (1) U/g — subtilizīns 20 000 U (2)/g — alfa amilāze 2 000 U (3) Aktīvās vielas raksturojums Endo-1,4-beta-ksilanāze, kas iegūta no Trichoderma reesei (ATCC PAT 5588), alfa-amilāze, kas iegūta no Bacillus amyloliquefaciens (ATCC 3978), un subtilizīns, kas iegūts no Bacillus subtilis (ATCC 2107) Analīzes metodes (4) Aktīvās vielas noteikšana piedevā, premiksos un barībā. Endo-1,4-beta-ksilanāze: kolorimetriskā metode, kuras pamatā ir ūdenī šķīstošu krāsotu fragmentu daudzuma noteikšana, kuri rodas, endo-1,4-beta-ksinalāzei reaģējot ar arabinoksilāniem, kas saistīti ar komerciāli pieejamu azurīnu. Alfa-amilāze: kolorimetriskā metode, kuras pamatā ir ūdenī šķīstošu krāsotu fragmentu daudzuma noteikšana, kuri rodas, alfa-amilāzei reaģējot ar cietes polimēriem, kas saistīti ar komerciāli pieejamu azurīnu. Subtilizīns: kolorimetriskā metode, kuras pamatā ir ūdenī šķīstošu krāsotu fragmentu (azurīna) daudzuma noteikšana, kuri rodas, subtilizīnam reaģējot ar komerciāli pieejamām saistītām kazeīna vielām.

Dējējvistas

—

Endo-1,4-beta-ksilanāze 300 U Subtilizīns 4 000 U Alfa-amilāze 400 U

—

1. Piedevas lietošanas noteikumos norāda uzglabāšanas temperatūru, uzglabāšanas laiku un stabilitāti pēc granulēšanas. 2. Izmantošanai barības maisījumos ar augstu cietes un polisaharīdu saturu, kuri nav cietes polisaharīdi (galvenokārt arabinoksilāni un beta-glikāni), piemēram, kas satur vairāk nekā 40 % kukurūzas. 3. Drošības apsvērumi: apstrādes laikā, jāizmanto elpceļu aizsarglīdzekļi, aizsargbrilles un cimdi.
Aparāts (t. s. “termogrāfiskā kamera”) infrasarkanā starojuma attēlu uztveršanai, izmantojot mikrobolometru, un šādu attēlu izvadīšanai uz displeja krāsās, kas reprezentē dažādas temperatūras; tā izmēri ir apmēram 26 × 8 × 11 cm. Aparātam ir šādas sastāvdaļas: — maināms objektīvs, — mikrobolometrs ar izšķirtspēju 160 × 120 pikseļi un temperatūras mērīšanas intervālu no – 20 °C līdz 250 °C, — šķidro kristālu krāsu displejs (LCD) ar izšķirtspēju 320 × 240 pikseļi, tā izmērs pa ekrāna diagonāli ir apmēram 7 cm (2,5 collas), un — atmiņa, kurā JPEG formātā var saglabāt līdz 200 attēliem. Mikrobolometrs, kas ir termiskais sensors, ko kamerā izmanto kā detektoru, veido attēlu ar 19 200 pikseļiem, kur katrs pikselis ir temperatūras mērījumu rezultāts. Attēls tiek izvadīts uz displeja dažādās krāsās, kas ir atkarīgas no temperatūras, kopā ar vertikālu skalu, kas rāda izraudzītā temperatūru intervāla augšējo un apakšējo robežu, kā arī attiecīgo krāsu intervālu no augšas uz leju. Ar aparātu var mērīt temperatūru kādā noteiktā punktā un rezultātu rādīt uz temperatūras skalas. Aparātu lieto konstrukcijas vai siltumizolācijas defektu un siltuma noplūžu vietu noteikšanai, veicot plānotos remontus un apkopes.

9025 19 20
(13)

Lai atvieglotu Savienības līdzekļu pārvaldību, palīdzētu paātrināt ieguldījumus dalībvalstīs un reģionos un lai uzlabotu finansējuma pieejamību ar mērķi īstenot kohēzijas politiku, ir jāļauj pamatotos gadījumos, pagaidu kārtā un neskarot 2014.–2020. gada plānošanas periodu, palielināt starpposma maksājumus un noslēguma maksājumus no struktūrfondiem, kā arī no Kohēzijas fonda, par summu, kura atbilst desmit procentu punktiem virs līdzfinansējuma likmes, kas piemērojama katram prioritārajam virzienam dalībvalstīm, kuras saskaras ar nopietnām grūtībām to finanšu stabilitātes jomā un kuras ir lūgušas iespēju izmantot šo pasākumu. Tā rezultātā tiks attiecīgi samazināts nepieciešamais valsts finansējums. Tā kā minētajam palielinājumam ir pagaidu raksturs un lai sākotnējās līdzfinansējuma likmes saglabātu kā atsauces punktu aprēķinot uz laiku palielinātās summas, izmaiņas, kas izriet no mehānisma piemērošanas, nebūtu jāatspoguļo finanšu plānā, kas iekļauts darbības programmā. Tomēr ir iespējams, ka darbības programmas ir jāatjaunina, lai fondus vērstu uz konkurētspēju, izaugsmi un nodarbinātību un lai to mērķus saskaņotu ar pieejamā kopējā finansējuma samazinājumu.
1)

regulas 7. pantu groza šādi: a) virsrakstu “Pagaidu atkāpes” aizstāj ar šādu: “Atkāpes”; b) panta 4. punktu aizstāj ar šādu: “4. Atkāpjoties no 1. panta, Somija, Zviedrija un Latvija drīkst laist savā tirgū savvaļā nozvejotus Baltijas jūras reģiona izcelsmes lašus (Salmo salar) un to produktus, kuri ir paredzēti patēriņam to teritorijā un kuru dioksīnu un/vai dioksīnu un dioksīniem līdzīgo PHB summas maksimāli pieļaujamā koncentrācija ir lielāka, nekā noteikts pielikuma 5.3. punktā, ja pastāv sistēma, kas nodrošina to, ka patērētājus pilnībā informē par uztura ieteikumiem attiecībā uz Baltijas jūras reģiona savvaļā nozvejotu lašu un to produktu patēriņa ierobežojumiem noteiktām mazāk aizsargātām iedzīvotāju grupām, lai izvairītos no iespējama veselības apdraudējuma. Somija, Zviedrija un Latvija turpina piemērot nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka savvaļā nozvejoti laši un to produkti, kas neatbilst pielikuma 5.3. punktam, netiek laisti citu dalībvalstu tirgos. Somija, Zviedrija un Latvija katru gadu ziņo Komisijai par pasākumiem, ko tās ir veikušas, lai efektīvi informētu noteiktās mazāk aizsargātās iedzīvotāju grupas par uztura ieteikumiem un nodrošinātu, ka savvaļā nozvejoti laši un to produkti, kas neatbilst prasībām attiecībā uz maksimāli pieļaujamo koncentrāciju, netiek laisti citu dalībvalstu tirgos. Turklāt tās sniedz pierādījumus, kas apliecina šo pasākumu efektivitāti.”; c) pantā pievieno šādu 5. punktu: “5. Atkāpjoties no 1. panta, Somija un Zviedrija drīkst laist savā tirgū Baltijas jūras reģiona izcelsmes savvaļā nozvejotas siļķes (Clupea harengus), kas lielākas par 17 cm, savvaļā nozvejotas palijas (Salvelinus spp.), savvaļā nozvejotus upes nēģus (Lampetra fluviatilis) un savvaļā nozvejotas foreles (Salmo trutta) un to produktus, kuri ir paredzēti patēriņam to teritorijā un kuru dioksīnu un/vai dioksīnu un dioksīniem līdzīgo PHB summas maksimāli pieļaujamā koncentrācija ir lielāka, nekā noteikts pielikuma 5.3. punktā, ja pastāv sistēma, kas nodrošina to, ka patērētājus pilnībā informē par uztura ieteikumiem attiecībā uz Baltijas jūras reģiona savvaļā nozvejotu siļķu, kas ir lielākas par 17 cm, savvaļā nozvejotu paliju, savvaļā nozvejotu upes nēģu un savvaļā nozvejotu foreļu un minēto zivju produktu patēriņa ierobežojumiem noteiktām mazāk aizsargātām iedzīvotāju grupām, lai izvairītos no iespējama veselības apdraudējuma. Somija un Zviedrija turpina piemērot vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka savvaļā nozvejotas siļķes, kas lielākas par 17 cm, savvaļā nozvejotas palijas, savvaļā nozvejoti upes nēģi un savvaļā nozvejotas foreles un minēto zivju produkti, kas neatbilst pielikuma 5.3. punktam, netiktu laisti citu dalībvalstu tirgos. Somija un Zviedrija katru gadu ziņo Komisijai par pasākumiem, ko tās ir veikušas, lai efektīvi informētu noteiktās mazāk aizsargātās iedzīvotāju grupas par uztura ieteikumiem un nodrošinātu, ka zivis un zivju produkti, kas neatbilst prasībām attiecībā uz maksimāli pieļaujamo koncentrāciju, netiek laisti citu dalībvalstu tirgos. Turklāt tās sniedz pierādījumus, kas apliecina šo pasākumu efektivitāti.”;
(6)

Jaunattīstības valstīm, kuras atbilst īpašā veicināšanas režīma ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai (VPS+) piešķiršanas kritērijiem, būtu jāspēj izmantot papildu tarifa preferences saskaņā ar minēto režīmu, ja pēc to pieprasījuma, kas iesniegts līdz 2011. gada 31. oktobrim vai 2013. gada 30. aprīlim, Komisija attiecīgi līdz 2011. gada 15. decembrim vai 2013. gada 15. jūnijam izlemj piešķirt tām īpašo veicināšanas režīmu. Jaunattīstības valstīm, kam jau piešķirtas priekšrocības saskaņā ar īpašo veicināšanas režīmu atbilstīgi Komisijas Lēmumam 2008/938/EK (2008. gada 9. decembris) par to valstu sarakstu, kurām piešķirams īpašais veicināšanas režīms ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai, kā paredzēts Padomes Regulā (EK) Nr. 732/2008 (3), un Komisijas Lēmumam 2010/318/ES (2010. gada 9. jūnijs) par saņēmējvalstīm, kurām laikposmā no 2010. gada 1. jūlija līdz 2011. gada 31. decembrim piešķirams īpašais veicināšanas režīms ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai, kā paredzēts Padomes Regulā (EK) Nr. 732/2008 (4), šis statuss būtu jāsaglabā spēkā esošās sistēmas termiņa pagarinājuma laikā.
1.

Regulas 14. panta 3. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu daļu: “3. Komisija piemērotā veidā dara pieejamu informāciju par to līdzekļu saņēmējiem, kas ir EAF līdzekļi tās pārvaldībā, ja EAF līdzekļus izmanto centralizēti un ja to tiešā veidā veic tās dienesti vai Savienības delegācijas saskaņā ar 17. panta otro daļu, un to informāciju par līdzekļu saņēmējiem, ko sniedz struktūras, kurām finanšu izpildes uzdevumi ir deleģēti saskaņā ar citiem pārvaldības veidiem.”
7.

Regulā iekļauj šādus pantus: “24.a pants Deleģējuma īstenošana 1. Pilnvaras pieņemt 24. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no 2011. gada 24. aprīļa. Komisija sagatavo ziņojumu par deleģētajām pilnvarām vēlākais sešus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģējums tiek automātiski pagarināts par tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome to neatsauc saskaņā ar 24.b pantu. 2. Tiklīdz tā pieņem deleģēto aktu, Komisija par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei. 3. Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai tiek piešķirtas, ievērojot 24.b un 24.c pantā izklāstītos nosacījumus. 24.b pants Deleģējuma atsaukšana 1. Eiropas Parlaments vai Padome var jebkurā laikā atsaukt 24. pantā minēto pilnvaru deleģējumu. 2. Iestāde, kura ir uzsākusi iekšējo procedūru, lai pieņemtu lēmumu par to, vai atsaukt pilnvaru deleģējumu, cenšas laikus pirms galīgā lēmuma pieņemšanas informēt otru iestādi un Komisiju, norādot, kuras deleģētās pilnvaras varētu tikt atsauktas, kā arī atsaukšanas iespējamos iemeslus. 3. Ar atsaukšanas lēmumu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģējumu. Lēmums stājas spēkā nekavējoties vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus. Lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. 24.c pants Iebildumi pret deleģētiem aktiem 1. Eiropas Parlaments un Padome var izteikt iebildumus pret deleģēto aktu divos mēnešos no tā paziņošanas dienas. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas minēto laikposmu pagarina par diviem mēnešiem. 2. Ja pēc 1. punktā minētā laikposma beigām ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus pret deleģēto aktu, to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, un tas stājas spēkā dienā, kas tajā noteikta. Deleģēto aktu var publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tas var stāties spēkā pirms minētā laikposma beigām, ja gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. 3. Ja Eiropas Parlaments vai Padome izsaka iebildumus pret deleģēto aktu 1. punktā minētajā laikposmā, tas nestājas spēkā. Iestāde, kas izsaka iebildumus pret deleģēto aktu, iebildumus pamato.”
ex 3. nodaļa ex 1604 ex 1605

Akvakultūras produkti, kas iegūti no zivju mazuļiem vai kāpuriem
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 27/9

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 75/2011

(2011. gada 28. janvāris),

ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Eiropas Savienības dalībvalsts karogu, zvejot Atlantijas zilos marlīnus Atlantijas okeānā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 20. novembra Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), un jo īpaši tās 36. panta 2. punktu,

tā kā:

(1) Padomes 2010. gada 14. janvāra Regulā (ES) Nr. 53/2010, ar ko 2010. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas ES ūdeņos un — attiecībā uz ES kuģiem — ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas limiti (2), ir noteiktas kvotas 2010. gadam.

(2) Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju kuģi, kas peld ar šīs regulas pielikumā minēto dalībvalstu karogu vai ir reģistrēti šajās dalībvalstīs, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2010. gadam iedalīto kvotu.

(3) Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2010. gadam, kura šīs regulas pielikumā minētajām dalībvalstīm iedalīta pielikumā norādītajam krājumam, uzskata par pilnībā apgūtu no pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Ar šīs regulas pielikumā norādīto krājumu saistītas zvejas darbības, ko veic kuģi, kuri peld ar pielikumā minēto dalībvalstu karogu vai ir reģistrēti šajās dalībvalstīs, ir aizliegtas no pielikumā noteiktās dienas. Konkrēti, no minētās dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārvietot, pārkraut citā kuģī vai izkraut zivis, ko minētie kuģi nozvejojuši no šā krājuma.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 2011. gada 28. janvārī Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā – jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektore Lowri EVANS

(1) OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

(2) OV L 21, 26.1.2010., 1. lpp.
2.

Reģenerācijas procedūru veic intervālos no vienas līdz četrām nedēļām atkarībā no ūdens kvalitātes un caurplūdes. Tā ietver atbilstošu ķīmisko vielu izmantošanu, adsorbēto jonu aizvākšanai, lai atjaunotu aktivētā alumīnija oksīda adsorbcijas kapacitāti un attīrītu no jebkuras varbūtējās bioplēves. Minēto procedūru veic šādos trīs posmos: — apstrāde ar nātrija hidroksīdu, lai attīrītu no fluorīdjoniem un aizstātu tos ar hidroksīdjoniem, — apstrāde ar skābi, lai atbrīvotu atlikušo nātrija hidroksīdu un aktivizētu vidi, — skalošana ar dzeramo vai demineralizētu ūdeni un kondicionēšana ar ūdeni kā pēdējais posms, lai nodrošinātu, ka filtrs neietekmē kopējo minerālvielu saturu apstrādātajā ūdenī.
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 330/3

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1182/2010

(2010. gada 13. decembris),

ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Nīderlandes karogu, zvejot raju dzimtas zivis ES ūdeņos IIa un IV zonā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 20. novembra Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), un jo īpaši tās 36. panta 2. punktu,

tā kā:

(1) Padomes 2010. gada 14. janvāra Regulā (ES) Nr. 53/2010, ar ko 2010. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas ES ūdeņos un — attiecībā uz ES kuģiem — ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas limiti (2), ir noteiktas kvotas 2010. gadam.

(2) Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju kuģi, kas peld ar šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2010. gadam iedalīto kvotu.

(3) Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2010. gadam, kura šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīta pielikumā norādītajam krājumam, uzskata par pilnībā apgūtu no pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Ar šīs regulas pielikumā norādīto krājumu saistītas zvejas darbības, ko veic kuģi, kuri peld ar pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ir aizliegtas no pielikumā noteiktās dienas. Konkrēti, no minētās dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārvietot, pārkraut citā kuģī vai izkraut zivis, ko minētie kuģi nozvejojuši no šā krājuma.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 2010. gada 13. decembrī Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā – jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektore Lowri EVANS

(1) OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

(2) OV L 21, 26.1.2010., 1. lpp.
O.2.

Pastāv procedūras, lai nodrošinātu, ka: a) svarīgākā operatīvā informācija ir aktuāla un ticama; b) personāls par to ir informēts, pirms to piemēro; c) tā ir pieejama darbiniekiem, kam vajadzības gadījumā oficiāli izsniedz tās eksemplārus.
3.

Regulas 19. pantu groza šādi: a) minētā panta 2. punkta c) apakšpunkta ii) daļu aizstāj ar šādu daļu: “ii) Regulas (EK) Nr. 376/2008 31. un 32. pantā minētos dokumentus un, ja uz dažiem galamērķiem nav tiesību eksportēt ārpuskvotas cukuru un/vai izoglikozi, Regulas (EK) Nr. 951/2006 4.c pantā minētos dokumentus, kas vajadzīgi, lai atbrīvotu nodrošinājumu;”; b) pievieno šādu 3. punktu: “3. Ja uz dažiem galamērķiem nav tiesību eksportēt cukuru un/vai izoglikozi, kas saražoti, pārsniedzot kvotu, dalībvalstis pēc ražotāja rakstiska pieprasījuma var pagarināt 2. punkta c) apakšpunktā noteikto termiņu – 1. aprīlis – uz laiku līdz 6 mēnešiem, lai varētu iesniegt 2. punkta c) apakšpunkta ii) daļā minētos dokumentus.”
4.

Par atjaunojamās enerģijas daudzumu un enerģijas daudzumu no atkritumiem, ko izmantojuši pašražotāji, ir jāziņo attiecībā uz šādiem energoproduktiem: ģeotermālo enerģiju, saules termālo enerģiju, rūpnieciskajiem atkritumiem (izsīkstošajiem), sadzīves atkritumiem (atjaunojamiem), koksni/koksnes atlikumiem/citiem cietajiem atkritumiem, atkritumu poligonu gāzi, notekūdeņu dūņu gāzi, cita veida biogāzi un šķidro biodegvielu. Par ievadītajiem daudzumiem uzņēmumiem jāziņo, ja to darbība ir šāda: 1. Enerģētikas sektors kopā 1.1. To skaitā: gazifikācijas rūpnīcas 1.2. To skaitā: ogļraktuves 1.3. To skaitā: patentēta kurināmā ražošanas uzņēmumi 1.4. To skaitā: koksa krāsnis 1.5. To skaitā: naftas rafinēšanas rūpnīcas 1.6. To skaitā: brūnogļu/kūdras brikešu ražošanas uzņēmumi 1.7. To skaitā: gāzes rūpnīcas 1.8. To skaitā: domnas 1.9. To skaitā: kokogļu ražošanas rūpnīcas 1.10. To skaitā: citur neklasificēts – enerģētika 2. Rūpniecības sektors 2.1. To skaitā: dzelzs un tērauda ražošana 2.2. To skaitā: ķīmisko vielu ražošana un naftas ķīmijas rūpniecība 2.3. To skaitā: krāsaino metālu ražošana 2.4. To skaitā: nemetālisko minerālu izstrādājumu ražošana 2.5. To skaitā: transportlīdzekļu ražošana 2.6. To skaitā: iekārtas 2.7. To skaitā: ieguves rūpniecība un karjeru izstrāde 2.8. To skaitā: pārtikas produktu, dzērienu un tabakas ražošana 2.9. To skaitā: celulozes, papīra ražošana un izdevējdarbība 2.10. To skaitā: koksnes un koka izstrādājumu ražošana 2.11. To skaitā: būvniecība 2.12. To skaitā: tekstilizstrādājumu un ādas izstrādājumu ražošana 2.13. To skaitā: citur neklasificēts – rūpniecība 3. Transporta sektors 3.1. To skaitā: dzelzceļš 3.2. To skaitā: citur neklasificēts – transports 4. Citi sektori 4.1. To skaitā: komercpakalpojumi un sabiedriskie pakalpojumi 4.2. To skaitā: dzīvojamais sektors 4.3. To skaitā: lauksaimniecība/mežsaimniecība 4.4. To skaitā: zvejniecība 4.5. To skaitā: citur neklasificēts
(4)

Padomes 1967. gada 27. jūnija Direktīva 67/548/EEK par normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz bīstamu vielu klasifikāciju, iepakošanu un marķēšanu (3) un Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 31. maija Direktīva 1999/45/EK par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu jautājumos, kas attiecas uz bīstamu preparātu klasifikāciju, iepakošanu un marķēšanu (4), ir vairākkārt grozītas. Direktīvu 67/548/EEK un Direktīvu 1999/45/EK aizstās pārejas periodā, kurā vielas no 2010. gada 1. decembra un maisījumus no 2015. gada 1. jūnija klasificē, marķē un iepako atbilstoši Regulai (EK) Nr. 1272/2008, lai gan no 2010. gada 1. decembra līdz 2015. gada 1. jūnijam vielas jāklasificē gan atbilstoši Direktīvai 67/548/EEK, gan atbilstoši Regulai (EK) Nr. 1272/2008. Abas minētās direktīvas no 2015. gada 1. jūnija pilnībā atcels ar Regulu (EK) Nr. 1272/2008.