LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 70/1

PADOMES LĒMUMS

(2009. gada 16. novembris)

par brīvprātīga partnerattiecību nolīguma parakstīšanu un noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Ganas Republiku saistībā ar meža tiesību aktu ieviešanu, pārvaldību un importētu koksnes izstrādājumu tirdzniecību Kopienā

(2010/151/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 133. pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmo daļu un 4. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

(1) Eiropas Komisija 2003. gada maijā publicēja ES Rīcības plānu meža tiesību aktu ieviešanai, pārvaldībai un tirdzniecībai (FLEGT), kurā izskanēja aicinājums ieviest pasākumus nelikumīgas mežizstrādes novēršanai, izstrādājot brīvprātīgus partnerattiecību nolīgumus ar koksnes ražotājvalstīm. Padome 2003. gada oktobrī pieņēma secinājumus par Rīcības plānu (1), un 2004. gada janvārī Parlaments pieņēma lēmumu.

(2) Padome 2005. gada 5. decembrī pilnvaroja Komisiju sākt sarunas par partnerattiecību nolīgumiem, lai īstenotu ES Rīcības plānu FLEGT.

(3) Padome 2005. gada 20. decembrī pieņēma Regulu (EK) Nr. 2173/2005 (2) par FLEGT licencēšanas sistēmas izveidi kokmateriālu importam Eiropas Kopienā no valstīm, ar kurām Kopiena ir noslēgusi brīvprātīgus partnerattiecību nolīgumus.

(4) Sarunas ar Ganas Republiku ir noslēgtas, un brīvprātīgais partnerattiecību nolīgums starp Eiropas Kopienu un Ganas Republiku par meža tiesību aktu ieviešanu, pārvaldību un importētu koksnes izstrādājumu tirdzniecību Kopienā (turpmāk “Nolīgums”) tika parafēts 2008. gada 3. septembrī.

(5) Tāpēc Kopienas interesēs ir apstiprināt šo Nolīgumu,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

1. Ar šo Komisijas vārdā tiek apstiprināts Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Ganas Republiku par meža tiesību aktu ieviešanu, pārvaldību un importētu koksnes izstrādājumu tirdzniecību Kopienā.

2. Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.

2. pants

Kopējā uzraudzības un izvērtēšanas mehānismā, kas izveidots saskaņā ar Nolīguma 19. pantu, Kopienu pārstāv Komisijas pārstāvji. Dalībvalstis var piedalīties kopējās uzraudzības un izvērtēšanas mehānisma sanāksmēs Kopienas delegācijas sastāvā.

3. pants

Lai grozītu nolīguma pielikumus, pamatojoties uz šā nolīguma 26. pantu, Komisija ir pilnvarota Kopienas vārdā apstiprināt šādus grozījumus, ievērojot Regulas 2173/2005 11. panta 3. punktā izklāstīto procedūru.

4. pants

Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas parakstīt Nolīgumu, lai Kopiena uzņemtos tajā noteiktās saistības (3).

5. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2009. gada 16. novembrī Padomes vārdā – priekšsēdētāja C. MALMSTRÖM

(1) OV C 268, 7.11.2003., 1. lpp.

(2) OV L 347, 30.12.2005., 1. lpp.

(3) Padomes Ģenerālsekretariāts nolīguma spēkā stāšanās datumu publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 70/1

BRĪVPRĀTĪGS PARTNERATTIECĪBU NOLĪGUMS

starp Eiropas Kopienu un Ganas Republiku par meža tiesību aktu ieviešanu, pārvaldību un importētu koksnes izstrādājumu tirdzniecību Kopienā

EIROPAS KOPIENA,

turpmāk “Kopiena”, un

GANAS Republika,

turpmāk “Gana”,

abas kopā turpmāk sauktas “Puses”,

ŅEMOT VĒRĀ ciešās darba attiecības starp Kopienu un Ganu, jo īpaši saistībā ar Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas noslēgts Kotonū (Beninā) 2000. gada 23. jūnijā (1), turpmāk “Kotonū nolīgums”;

IEVĒROJOT Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par ES Rīcības plānu meža tiesību aktu ieviešanai, pārvaldībai un tirdzniecībai (FLEGT) kā pirmo soli, lai risinātu aktuālus nelikumīgas mežizstrādes un ar to saistītās tirdzniecības jautājumus;

ŅEMOT VĒRĀ 1992. gada juridiski nesaistošo Paziņojumu par visa veida mežu apsaimniekošanas, aizsardzības un ilgtspējīgas attīstības principiem, kā arī Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās Asamblejas nesen pieņemto Juridiski nesaistošo dokumentu par visiem meža tipiem (2);

APZINOTIES, cik liela nozīme ir principiem, kas izklāstīti 1992. gada Rio deklarācijā saistībā ar ilgtspējīgas meža apsaimniekošanas nodrošināšanu, un jo īpaši 10. principam, kas attiecas uz sabiedrības informētību par vides jautājumiem un iesaistīšanos to risināšanā, un 22. principam, kas attiecas uz pamatiedzīvotāju un citu vietējo kopienu būtisko nozīmi vides pārvaldībā un attīstībā;

ŅEMOT VĒRĀ Ganas 1994. gada meža un savvaļas dzīvnieku politiku, kuras mērķis ir valsts mežu un savvaļas dzīvnieku resursu saglabāšana un ilgtspējīga attīstība, lai saglabātu vides kvalitāti un nemitīgi nodrošinātu optimālu labumu visām sabiedrības grupām (3);

PATUROT PRĀTĀ ministru parakstīto 2003. gada 16. oktobra Jaundē Deklarāciju par meža tiesību aktu ieviešanu un pārvaldību;

ŅEMOT VĒRĀ Konvenciju par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām (Cites) un jo īpaši prasību, ka eksporta atļaujas, ko Cites līgumslēdzējas puses izdod attiecībā uz I, II vai III pielikumā iekļauto sugu īpatņiem, drīkst piešķirt tikai saskaņā ar konkrētiem nosacījumiem un ka šādi īpatņi nedrīkst būt iegūti, pārkāpjot attiecīgās valsts tiesību aktus par savvaļas dzīvnieku un augu sugu aizsardzību;

APŅEMOTIES censties pēc iespējas mazināt jebkādu nelabvēlīgu ietekmi uz pamatiedzīvotājiem, vietējo sabiedrību un trūcīgiem cilvēkiem, kura var rasties kā šā Nolīguma īstenošanas tiešas sekas;

IEVĒROJOT, cik lielu nozīmi tās piešķir starptautiskā mērogā saskaņotiem attīstības mērķiem un Apvienoto Nāciju Organizācijas Tūkstošgades attīstības mērķiem;

IEVĒROJOT, cik lielu nozīmi tās piešķir principiem un noteikumiem, kas reglamentē daudzpusējas tirdzniecības sistēmas, jo īpaši tiesības un pienākumus, kas noteikti GATT 1994 un citos daudzpusējos nolīgumos, ar kuriem izveido Pasaules Tirdzniecības organizāciju (PTO), kā arī vajadzībai tos piemērot pārredzami un nediskriminējoši;

ŅEMOT VĒRĀ Padomes Regulu (EK) Nr. 2173/2005 (2005. gada 20. decembris) par FLEGT licencēšanas sistēmas izveidi kokmateriālu importam Eiropas Kopienā (4);

ATZĪSTOT, ka Ganas izstrādātās likumības nodrošināšanas sistēmas mērķis ir nodrošināt visu veidu koksnes eksporta likumību,

IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.

1. pants

Mērķis

Šā Nolīguma mērķis, kas ir saderīgs ar Pušu kopējo apņemšanos nodrošināt visu tipu meža ilgtspējīgu apsaimniekošanu, ir izveidot tiesisko regulējumu, lai nodrošinātu to, ka visi koksnes izstrādājumi, uz kuriem attiecas šis Nolīgums un kurus Kopienā importē no Ganas, ir iegūti likumīgi, un tādējādi veicinātu koksnes izstrādājumu tirdzniecību. Turklāt šis Nolīgums nodrošina pamatu dialogam un sadarbībai starp Pusēm, lai atvieglotu un sekmētu šā Nolīguma pilnīgu īstenošanu un uzlabotu meža tiesību aktu ieviešanu un pārvaldību.

2. pants

Definīcijas

Šajā Nolīgumā izmanto šādas definīcijas:

a) “imports Kopienā” ir tādu koksnes izstrādājumu laišana brīvā apgrozībā Kopienā Padomes Regulas (EEK) Nr. 2913/92 (1992. gada 12. oktobris) par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (5) 79. panta nozīmē, kurus nevar klasificēt kā “nekomerciālas preces” saskaņā ar definīciju 1. panta 6. punktā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 2454/93 (1993. gada 2. jūlijs), ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (6);

b) “eksports” ir koksnes izstrādājumu fiziska izvešana no jebkuras Ganas ģeogrāfiskās teritorijas daļas;

c) “koksnes izstrādājumi” ir I pielikumā minētie izstrādājumi;

d) “HS kods” ir sešciparu kods, kas noteikts Preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizētajā sistēmā, kura izveidota ar Pasaules Muitas organizācijas Starptautisko konvenciju par preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizēto sistēmu;

e) “FLEGT licence” ir licence, kas apliecina, ka krava ir iegūta likumīgi. FLEGT licence var būt sagatavota papīra vai elektroniskā formātā;

f) “licences izdevēja iestāde” ir Ganas norīkota iestāde, kas izdod un apstiprina FLEGT licences;

g) “kompetentās iestādes” ir iestādes, ko ES dalībvalstis norīkojušas FLEGT licenču saņemšanai, pieņemšanai un pārbaudīšanai;

h) “krava” ir koksnes izstrādājumu daudzums, uz kuru attiecas FLEGT licence un kuru nosūtītājs sūta no Ganas, un kuru Kopienas muitas iestādē uzrāda laišanai brīvā apgrozībā;

i) “likumīgi iegūta koksne” ir koksnes izstrādājumi, kas iegūti vai importēti un ražoti saskaņā ar II pielikumā minētajiem tiesību aktiem.

FLEGT LICENCĒŠANAS SISTĒMA

3. pants

FLEGT licencēšanas sistēma

1. Ar šo starp šā Nolīguma Pusēm tiek izveidota Meža tiesību aktu ieviešanas, pārvaldības un tirdzniecības licencēšanas sistēma (turpmāk “FLEGT licencēšanas sistēma”). Tā nosaka procedūru un prasību kopumu, kura mērķis ir, izmantojot FLEGT licences, pārbaudīt un apliecināt, ka uz Kopienu nosūtītie koksnes izstrādājumi ir iegūti likumīgi. Saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2173/2005 šādas kravas importam Kopienā no Ganas Kopiena pieņem tikai tad, ja par tām ir izdotas FLEGT licences.

2. FLEGT licencēšanas sistēmu piemēro IA pielikumā minētajiem koksnes izstrādājumiem. IB pielikumā minētos koksnes izstrādājums nedrīkst eksportēt no Ganas.

3. Puses vienojas veikt visus FLEGT licencēšanas sistēmas īstenošanai vajadzīgos pasākumus saskaņā ar šā Nolīguma 12. panta noteikumiem.

4. pants

Licences izdevēja iestāde

1. Gana norīko licences izdevēju iestādi. Gana dara Eiropas Komisijai zināmu licences izdevējas iestādes kontaktinformāciju. Abas Puses šo informāciju dara zināmu atklātībai.

2. Licences izdevēja iestāde pārbauda, vai saskaņā ar II pielikumā noteiktajiem tiesību aktiem koksnes izstrādājumi ir iegūti likumīgi. Licences izdevēja iestāde izdos FLEGT licences par likumīgi iegūtu koksnes izstrādājumu kravām, kuras paredzētas eksportam uz Kopienu.

3. Licences izdevēja iestāde neizdod FLEGT licences par koksnes izstrādājumiem, kuri izgatavoti no koksnes vai kuros ir koksne, kas importēta Ganā no trešās valsts tādā veidā, kādā to aizliegts eksportēt saskaņā ar attiecīgās trešās valsts tiesību aktiem, vai par ko ir pierādījumi, ka tā iegūta pretrunā tās valsts tiesību aktiem, kurā veikta mežizstrāde.

4. Licences izdevēja iestāde uzturēs un darīs publiski pieejamas FLEGT licenču izdošanas procedūras. Turklāt licences izdevēja iestāde reģistrēs visas kravas, par kurām izdotas FLEGT licences, un atbilstīgi valsts tiesību aktiem par datu aizsardzību, tā nodrošinās šādu reģistru pieejamību neatkarīgas uzraudzības vajadzībām, vienlaikus ievērojot ar īpašumtiesībām aizsargātas eksportētāju informācijas konfidencialitāti.

5. pants

ES kompetentās iestādes

1. Eiropas Komisija dara Ganai zināmu ES dalībvalstu kompetento iestāžu kontaktinformāciju.

2. Kompetentās iestādes pirms kravas laišanas brīvā apgrozībā Kopienā pārbauda, vai par katru kravu ir izdota derīga FLEGT licence. Ja ir šaubas par FLEGT licences derīgumu, var apturēt kravas laišanu brīvā apgrozībā un aizturēt kravu. Procedūras, kas reglamentē tādu kravu laišanu brīvā apgrozībā Kopienā, par kurām ir izdota FLEGT licence, ir aprakstītas III pielikumā.

3. Kompetentās iestādes neļauj laist brīvā apgrozībā IB pielikumā minētos koksnes izstrādājumus.

4. Kompetentās iestādes uztur un reizi gadā publicē saņemto FLEGT licenču reģistru.

5. Personām vai struktūrām, ko Gana iecēlusi par neatkarīgiem uzraudzītājiem, kompetentās iestādes nodrošina piekļuvi attiecīgajiem dokumentiem un datiem saskaņā ar valsts tiesību aktiem par datu aizsardzību.

6. Kopienas kompetentās iestādes neveiks 2. punktā minēto darbību attiecībā uz tādu koksnes izstrādājumu kravām, kuri iegūti no sugām, kas iekļautas Konvencijas par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām (Cites) pielikumos, jo uz tām attiecas pārbaudes noteikumi, kas izklāstīti Padomes Regulā (EK) Nr. 338/97 (1996. gada 9. decembris) par savvaļas dzīvnieku un augu sugu aizsardzību, reglamentējot to tirdzniecību (7). Tomēr FLEGT licencēšanas sistēma nodrošina pārliecību par to, ka šie izstrādājumi ir iegūti likumīgi.

6. pants

FLEGT licences

1. Licences izdevēja iestāde izdod FLEGT licences, tādējādi apliecinot, ka koksnes izstrādājumi ir iegūti likumīgi.

2. FLEGT licenci sagatavo un aizpilda angļu valodā.

3. Puses pēc vienošanās var izveidot elektroniskas sistēmas FLEGT licenču izdošanai, nosūtīšanai un saņemšanai.

4. FLEGT licenču izdošanas procedūra un tehniskās specifikācijas ir izklāstītas IV pielikumā.

7. pants

Likumīgi iegūtas koksnes definīcija

Likumīgi iegūtas koksnes definīcija šā Nolīguma īstenošanas vajadzībām ir sniegta II pielikumā. Definīcijā ir norādīti Ganas valsts un reģionālie tiesību akti, kas jāievēro, lai par koksnes izstrādājumiem varētu izdot FLEGT licences. Turklāt tajā minēta dokumentācija, arī kritēriji un rādītāji, ko var izmantot kā pierādījumus par šādu tiesību aktu ievērošanu.

8. pants

Likumīgi iegūtas koksnes pārbaude

1. Gana izveido sistēmu vai sistēmas, lai pārbaudītu, vai kravā esošie koksnes izstrādājumi ir iegūti likumīgi, un nodrošinātu to, ka uz Kopienu eksportē tikai šādi pārbaudītas kravas. Pārbaudes sistēmā jāiekļauj atbilstības pārbaudes, lai pārliecinātos, vai koksnes izstrādājumi, kas paredzēti eksportam uz Kopienu, ir iegūti likumīgi un vai FLEGT licences netiek izdotas par tādu koksnes izstrādājumu kravām, kas nav iegūti likumīgi vai ir iegūti no nezināmiem avotiem. Turklāt sistēmā ietver procedūras, lai nodrošinātu to, ka nelikumīgas vai nezināmas izcelsmes koksne netiek iekļauta piegādes ķēdē.

2. Sistēma, ko izmanto, lai pārbaudītu, vai kravā esošie koksnes izstrādājumi ir iegūti likumīgi, ir izklāstīta V pielikumā.

9. pants

Apspriešanās par licenču derīgumu

1. Ja rodas šaubas par kādas licences derīgumu, kompetentā iestāde var pieprasīt no licences izdevējas iestādes papildinformāciju un sīkāku skaidrojumu. Ja kompetentā iestāde nesaņem atbildi 21 kalendārās dienas laikā, tā rīkojas saskaņā ar spēkā esošiem valsts tiesību aktiem un licenci nepieņem. Ja pēc papildinformācijas sniegšanas un papildu izmeklēšanas konstatē, ka licencē norādītā informācija neatbilst kravai, kompetentā iestāde rīkojas saskaņā ar spēkā esošiem valsts tiesību aktiem un licenci nepieņem.

2. Ja, apspriežoties par FLEGT licencēm, rodas pastāvīgas nesaskaņas vai problēmas, jautājumu var nodot izskatīšanai Kopīgajam uzraudzības un izvērtēšanas mehānismam.

10. pants

Neatkarīga uzraudzība

1. Gana, apspriežoties ar Kopienu, noorganizē neatkarīga uzraudzītāja pakalpojumus VI pielikumā minēto funkciju veikšanai.

2. Neatkarīgais uzraudzītājs ir tiesību subjekts, kam nav interešu konflikta, kurš izriet no jebkādām organizatoriskām vai komerciālām attiecībām ar Kopienu vai Ganas meža nozares regulatīvajām iestādām, Ganas licences izdevēju iestādi, jebkuru struktūru, ko Ganas licences izdevēja iestāde nolīgusi koksnes ieguves likumības pārbaudīšanai, vai uzņēmējiem, kas darbojas Ganas meža nozarē.

3. Neatkarīgais uzraudzītājs darbojas saskaņā ar dokumentētu vadības struktūru un publicētām politikas nostādnēm un procedūrām, kas atbilst starptautiski pieņemtai labākajai praksei, kura definēta ISO 17021 (prasības atbilstības novērtēšanas iestādēm) un ISO 19011 (pamatnostādnes attiecībā uz revīzijas procedūrām), vai līdzvērtīgiem standartiem.

4. Neatkarīgais uzraudzītājs no tā darbības izrietošās sūdzības nodod izskatīšanai Kopīgajam uzraudzības un izvērtēšanas mehānismam.

5. Neatkarīgais uzraudzītājs regulāri sagatavo pilnu ziņojumu un kopsavilkuma ziņojumu, kā izklāstīts VI pielikumā.

6. Puses atvieglo neatkarīgā uzraudzītāja darbību, tostarp nodrošinot to, ka uzraudzītājam vajadzības gadījumā ir pieejama informācija abu Pušu teritorijā, lai tas varētu veikt savas funkcijas. Tomēr Puses atbilstīgi to tiesību aktiem par datu aizsardzību var neizpaust jebkuru informāciju, ko tām nav atļauts paziņot.

11. pants

Pārkāpumi

Puses informē viena otru, ja tām ir aizdomas vai pierādījumi par jebkādu FLEGT licencēšanas sistēmas apiešanu vai pārkāpumiem, tostarp saistībā ar šādiem gadījumiem:

a) tirdzniecības apiešana, kas ietver arī tirdzniecības pārvirzīšanu no Ganas uz Kopienu caur trešo valsti, ja ir iemesls uzskatīt, ka tas darīts ar nolūku izvairīties no licencēšanas;

b) FLEGT licenču izdošana par koksnes izstrādājumiem, kuru vidū ir no aizdomīgiem trešo valstu avotiem importēti izstrādājumi; vai

c) krāpnieciskas darbības FLEGT licenču iegūšanā vai izmantošanā.

12. pants

FLEGT licencēšanas sistēmas darbības uzsākšanas diena

1. Abas Puses ar Kopīgā uzraudzības un izvērtēšanas mehānisma starpniecību informē viena otru, ja tās uzskata, ka ir veikušas sagatavošanas pasākumus, kas vajadzīgi, lai FLEGT licencēšanas sistēma varētu sākt pilnībā darboties.

2. Puses ar Kopīgā uzraudzības un izvērtēšanas mehānisma starpniecību uzdod veikt neatkarīgu sistēmas novērtējumu, kurā izmanto VII pielikumā izklāstītos kritērijus. Novērtējumā nosaka, vai pienācīgi darbojas FLEGT licencēšanas sistēmas pamatā esošā likumības nodrošināšanas sistēma, kas aprakstīta V pielikumā, un vai Kopienā faktiski darbojas izveidotās FLEGT licenču saņemšanas, pārbaudīšanas un pieņemšanas sistēmas, kas aprakstītas 5. pantā un III pielikumā.

3. Pamatojoties uz Kopīgā uzraudzības un izvērtēšanas mehānisma ieteikumiem, abas Puses vienojas par dienu, kurā FLEGT licencēšanas sistēmai jāsāk pilnībā darboties.

4. Abas Puses izvērtē ieteikumu un rakstiski informē viena otru par savu piekrišanu ieteikumam.

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

13. pants

FLEGT licencēšanas sistēmas piemērošana koksnes izstrādājumiem, ko neeksportē uz Kopienu

1. Gana cenšas pārbaudīt iekšzemes tirgos pārdotās un importētās koksnes likumību, vajadzības gadījumā izmantojot sistēmas, kas izstrādātas šā Nolīguma īstenošanai.

2. Šādu centienu atbalstam Kopiena, attiecīgā gadījumā apspriežoties ar ieinteresētajām personām, veicina šā Nolīguma īstenošanai izstrādāto sistēmu izmantošanu.

14. pants

Nolīguma īstenošanas grafiks

1. Puses piekrīt VIII pielikumā izklāstītajam īstenošanas grafikam.

2. Puses ar Kopīgā uzraudzības un izvērtēšanas mehānisma starpniecību novērtēs īstenošanas gaitu, salīdzinot to ar VIII pielikumā ietverto grafiku.

15. pants

Atbalsta pasākumi

1. Puses vienojas, ka nelikumīgas mežizstrādes galveno iemeslu un veicinošo apstākļu novēršanai ir jāveic papildu pasākumi, lai nostiprinātu pārvaldību un tiesisko regulējumu šajā nozarē. Gana cenšas veikt IX un II pielikumā izklāstītos pasākumus, jo īpaši to grūtību pārvarēšanai, kuras rada pieaugošais iekšzemes pieprasījums un vajadzība pārstrukturēt nozari konkurētspējas saglabāšanas nolūkos.

2. Jomas, kas minētas IX pielikumā, Puses ir noteikušas par jomām, kurās šā Nolīguma īstenošanai ir vajadzīgi tehniski un finanšu resursi.

3. Šādu resursu nodrošināšanai piemēro procedūras, kas reglamentē Kopienas palīdzību saskaņā ar Kotonū nolīgumu un tādiem nolīgumiem, kas reglamentē ES dalībvalstu divpusējo palīdzību Ganai.

4. Puses nodrošina to, ka atbilstīgi šim Nolīgumam veiktās darbības tiek saskaņotas ar attiecīgām pašreizējām un turpmākām attīstības programmām un iniciatīvām.

16. pants

Ieinteresēto personu iesaistīšanās Nolīguma īstenošanā

1. Kad vien iespējams, Gana cenšas veicināt ieinteresēto personu apspriešanos šā Nolīguma īstenošanas procesā.

2. Saskaņā ar meža un savvaļas dzīvnieku resursu līdzdalīgas pārvaldības un aizsardzības principu Gana veicinās piemērotas stratēģijas, metodes un programmas, šā Nolīguma īstenošanas procesā apspriežoties ar attiecīgajām ieinteresētajām personām.

3. Kopiena regulāri apspriedīsies ar ieinteresētajām personām par šā Nolīguma īstenošanu, ņemot vērā tās pienākumus, ko nosaka 1998. gada Orhūsas Konvencija par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem.

17. pants

Sociālā aizsardzība

1. Lai pēc iespējas mazinātu iespējamo nelabvēlīgo ietekmi, Puses vienojas vairot izpratni par potenciāli ietekmēto pamatiedzīvotāju un vietējo kopienu, kā arī kokrūpniecības nozares, arī nelikumīgā mežizstrādē iesaistīto personu, iztikas avotiem.

2. Puses uzraudzīs šā Nolīguma ietekmi uz minētajiem iedzīvotājiem un citiem dalībniekiem, kas norādīti 1. punktā, vienlaikus veicot pamatotus pasākumus, lai mazinātu jebkādu nelabvēlīgu ietekmi. Puses var vienoties par papildu pasākumiem nelabvēlīgas ietekmes novēršanai.

18. pants

Tirgus stimuli

Kopiena, ņemot vērā starptautiskās saistības, cenšas veicināt labvēlīgus tirgus piekļuves apstākļus koksnes izstrādājumiem, uz kuriem attiecas šis Nolīgums. Šādi centieni ietvers:

a) tādas publiskā un privātā iepirkuma politikas veicināšanu, kura atzīst centienus nodrošināt likumīgi iegūtu meža produktu piedāvājumu, un

b) FLEGT licencētu izstrādājumu popularizēšanu Eiropas koksnes tirgū.

19. pants

Kopīgais uzraudzības un izvērtēšanas mehānisms

1. Puses izveido kopīgu mehānismu šā Nolīguma uzraudzības un izvērtēšanas veicināšanai (turpmāk šajā Nolīgumā “Kopīgais uzraudzības un izvērtēšanas mehānisms” (Joint Monitoring and Review Mechanism, JMRM)). JMRM veido abu Pušu kopīgas periodiskas misijas.

2. Katra Puse ieceļ savus pārstāvjus. Izraugoties JMRM sastāva locekļus, ievēro vienlīdzības un paritātes principus.

3. JMRM izskata ikvienu jautājumu, kas attiecas uz Nolīguma efektīvu īstenošanu, risinot dialogu un veicot informācijas apmaiņu ar Pusēm. JMRM jo īpaši:

a) iesaka dienu, kurā FLEGT licencēšanas sistēmai jāsāk pilnībā darboties;

b) izvērtē neatkarīgā uzraudzītāja sagatavotos ziņojumus un visas sūdzības par FLEGT licencēšanas sistēmas darbību jebkuras Puses teritorijā;

c) attiecīgā gadījumā uzrauga pasākumus, ko veic, lai risinātu neatkarīgā uzraudzītāja konstatētās problēmas;

d) novērtē šā Nolīguma ietekmi uz sabiedrību, ekonomiku un vidi saskaņā ar attiecīgu labu praksi un kritērijiem, par kuriem Pusēm jāvienojas, un izskata visus jautājumus, kas radušies saistībā ar novērtēšanu;

e) izvērtē jautājumus, ko izvirza kāda no Pusēm, un pēc iespējas cenšas atrisināt visas iespējamās domstarpības;

f) sniedz piemērotus ieteikumus par vajadzīgo spēju veidošanu Nolīguma veiksmīgai īstenošanai;

g) izvērtē pārmaiņas publiskā iepirkuma politikā;

h) regulāri veic uzraudzību un sniedz ziņojumus par tirgus stāvokli, vajadzības gadījumā uzdod veikt pētījumus un iesaka darbības, kas jāveic saskaņā ar tirgus izpētes ziņojumiem;

i) izvērtē un apstiprina gada ziņojumus par īstenošanas gaitu;

j) regulāri izdod publiskus kopsavilkuma ziņojumus, pamatojoties uz neatkarīgā uzraudzītāja konstatējumiem, kā izklāstīts VI pielikumā.

4. JMRM locekļi:

a) tiekas vismaz reizi gadā, dienā, par kuru vienojas Puses;

b) kopīgi izstrādā darba kārtību un darba uzdevumus kopīgu darbību veikšanai;

c) izstrādā savu reglamentu;

d) rīko sanāksmes, kuras pārmaiņus vai kopīgi kā līdzpriekšsēdētāji vada abu Pušu pārstāvji; un

e) vajadzības gadījumā izveido darba grupas vai citas palīgstruktūras darbības jomām, kurās vajadzīgas īpašas zināšanas.

20. pants

Ziņošana un nodošana atklātībai

1. Puses nodrošinās to, ka JMRM darbība ir pēc iespējas pārredzamāka un ka misiju ziņojumus un memorandus kopīgi sagatavo un izplata Pusēm, un dara zināmus atklātībai.

2. JMRM regulāri organizē kopīgas misijas, lai, pamatojoties uz pieejamo informāciju, izvērtētu Nolīguma efektivitāti un tā ietekmi. Tas reģistrē pasākumus, ko Gana veikusi, lai nodrošinātu savas darbības pārredzamību, inter alia darot zināmu atklātībai informāciju par mežizstrādes tiesībām, platībām, kas paredzētas mežizstrādei, mežizstrādes grafikiem, nodevām par koksnes ieguves tiesībām un ar mežizstrādi saistītiem maksājumiem, kā arī informāciju, kas saistīta ar vienošanos par sociālo atbildību un par kultūraugu postījumiem izmaksātajām kompensācijām.

3. Pamatojoties uz Pušu sniegto informāciju, JMRM publicē gada ziņojumu. Ziņojumā inter alia ietver šādu informāciju:

a) koksnes izstrādājumu apjoms, kas eksportēts uz Kopienu saskaņā ar FLEGT licencēšanas sistēmu, norādot attiecīgo HS pozīciju;

b) Ganā izdoto FLEGT licenču skaits;

c) panākumi Nolīgumā izvirzīto mērķu un noteiktā termiņā veicamo pasākumu īstenošanā un to jautājumu risināšanā, kuri saistīti ar Nolīguma īstenošanu;

d) darbības, kas veiktas, lai novērstu nelikumīgi iegūtu koksnes izstrādājumu eksportu uz ārpuskopienas tirgiem vai tirdzniecību iekšzemes tirgū;

e) darbības, kas veiktas, lai novērstu nelikumīgi iegūtu koksnes izstrādājumu importu un saglabātu FLEGT licencēšanas sistēmas integritāti;

f) koksnes izstrādājumu apjoms, kas importēts Kopienā saskaņā ar FLEGT licencēšanas sistēmu, norādot attiecīgo HS pozīciju un ES dalībvalsti, kurā izstrādājumi importēti Kopienā;

g) Kopienas saņemto FLEGT licenču skaits;

h) to gadījumu skaits, kuros piemērots 9. panta 1. punkts, un attiecīgo koksnes izstrādājumu apjoms.

21. pants

Saziņa par Nolīguma īstenošanu

1. Pušu pārstāvji, kas atbild par oficiālo saziņu šā Nolīguma īstenošanas jautājumos, ir šādi:

Ganas vārdā – Kopienas vārdā – zemkopības, mežsaimniecības un ieguves rūpniecības ministrs EK delegācijas Ganā vadītājs

2. Puses laikus dara viena otrai zināmu informāciju, kas vajadzīga šā Nolīguma īstenošanai.

22. pants

Konfidenciāla informācija

1. Katra Puse, ciktāl tas vajadzīgs atbilstīgi tās tiesību aktiem, piekrīt ievērot tās informācijas konfidencialitāti, ar kuru apmainās saskaņā ar šo Nolīgumu. Neviena Puse nenodod atklātībai un neļauj savām iestādēm nodot atklātībai informāciju, ar kuru apmainās saskaņā ar šo Nolīgumu un kura uzskatāma par komercnoslēpumu vai konfidenciālu komercinformāciju.

2. Ievērojot 1. punktu, par konfidenciālu neuzskata šādu informāciju:

a) Ganā izdoto un Kopienā saņemto FLEGT licenču skaitu un veidu un no Ganas eksportēto un saskaņā ar šādām licencēm Kopienā saņemto koksnes izstrādājumu apjomu;

b) licences turētāja un importētāja nosaukumu un adresi.

23. pants

Teritoriālā piemērošana

Šo Nolīgumu piemēro, no vienas puses, teritorijā, kurā piemēro Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu saskaņā ar minētā Līguma noteikumiem, un, no otras puses, Ganas teritorijā.

24. pants

Strīdu izšķiršana

1. Visus strīdus saistībā ar šā Nolīguma piemērošanu vai interpretāciju Puses cenšas izšķirt, nekavējoties apspriežoties.

2. Ja strīds netiek izšķirts apspriešanās procesā divu mēnešu laikā no sākotnējā apspriešanās pieprasījuma saņemšanas, jebkura Puse var nodot strīdīgo jautājumu JMRM, kurš cenšas strīdu izšķirt. JMRM tiek sniegta visa attiecīgā informācija, kas vajadzīga padziļinātai situācijas izvērtēšanai, lai rastu pieņemamu risinājumu. Tālab JMRM izskata visas iespējas saglabāt šā Nolīguma pienācīgu darbību.

3. Ja JMRM nespēj izšķirt strīdu divu mēnešu laikā, Puses var kopīgi prasīt trešās personas palīdzību vai starpniecību.

4. Ja strīdu nav iespējams atrisināt saskaņā ar 3. punktu, jebkura Puse var paziņot otrai par šķīrējtiesneša iecelšanu; otrai Pusei 30 kalendāro dienu laikā pēc pirmā šķīrējtiesneša iecelšanas jāieceļ otrs šķīrējtiesnesis. Divu mēnešu laikā pēc otrā šķīrējtiesneša iecelšanas Puses kopīgi ieceļ trešo šķīrējtiesnesi.

5. Šķīrējtiesneši lēmumus pieņem ar balsu vairākumu sešu mēnešu laikā pēc trešā šķīrējtiesneša iecelšanas.

6. Pieņemtais lēmums ir saistošs Pusēm un nav apstrīdams.

7. JMRM nosaka šķīrējtiesas darba kārtību.

25. pants

Apturēšana

1. Jebkura Puse var apturēt šā Nolīguma piemērošanu. Lēmumu apturēt piemērošanu un šāda lēmuma iemeslus rakstiski paziņo otrai Pusei.

2. Šā Nolīguma nosacījumus beigs piemērot 30 dienas pēc šāda paziņojuma iesniegšanas.

3. Šo Nolīgumu atsāk piemērot 30 kalendārās dienas pēc tam, kad Puse, kas apturējusi tā piemērošanu, informē otru Pusi, ka apturēšanas iemesli vairs nepastāv.

26. pants

Grozījumi

1. Jebkura Puse, kas vēlas grozīt šo Nolīgumu, izvirza priekšlikumu vismaz trīs mēnešus pirms JMRM nākamās sanāksmes. JMRM apspriedīs priekšlikumu un, ja tiek panākta vienošanās, sniedz ieteikumu. Katra Puse izvērtē ieteikumu un apstiprina to saskaņā ar savām procedūrām, ja tā ieteikumam piekrīt.

2. Jebkurš abu Pušu apstiprināts grozījums stājas spēkā tā mēneša pirmajā dienā, kas ir nākamais pēc mēneša, kurā Puses paziņo viena otrai par šim nolūkam vajadzīgo procedūru pabeigšanu.

3. JMRM var pieņemt šā Nolīguma pielikumu grozījumus.

4. Paziņojumu par ikvienu grozījumu nosūta šā Nolīguma kopīgajiem depozitāriem.

27. pants

Darbības termiņš un pagarināšana

Šis Nolīgums ir spēkā 10 gadus, un tā termiņu pagarina par secīgiem 5 gadu periodiem, ja vien kāda no Pusēm neatsakās no šādas pagarināšanas, par to rakstiski informējot otru Pusi vismaz vienu gadu pirms Nolīguma darbības termiņa beigām.

28. pants

Laušana

Neatkarīgi no 27. panta jebkura Puse var lauzt šo Nolīgumu, par to informējot otru Pusi. Nolīgumu beidz piemērot 12 mēnešus pēc šāda paziņojuma iesniegšanas dienas.

29. pants

Pielikumi

Šā Nolīguma pielikumi ir tā neatņemama daļa.

30. pants

Autentiskie teksti

Šis Nolīgums ir sagatavots divos eksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, igauņu, itāļu, īru, latviešu, lietuviešu, maltiešu, nīderlandiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski. Pretrunīgas interpretācijas gadījumā teksts angļu valodā ir noteicošais attiecībā pret tekstiem citās valodās.

31. pants

Stāšanās spēkā

1. Šis Nolīgums stājas spēkā tā mēneša pirmajā dienā, kas ir nākamais pēc mēneša, kurā Puses rakstiski paziņo viena otrai par šim nolūkam vajadzīgo procedūru pabeigšanu.

2. Paziņojumu nosūta Eiropas Savienības Padomes ģenerālsekretāram un Ganas Ārlietu ministrijai, kas ir šā Nolīguma kopīgie depozitāri.

Съставено в Брюксел на двадесети ноември две хиляди и девета година Hecho en Bruselas, el veinte de noviembre de dos mil nueve. V Bruselu dne dvacátého listopadu dva tisíce devět. Udfærdiget i Bruxelles den tyvende november to tusind og ni. Geschehen zu Brüssel am zwanzigsten November zweitausendneun. Kahe tuhande üheksanda aasta novembrikuu kahekümnendal päeval Brüsselis. 'Εγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι Νοεμβρίου δύο χιλιάδες εννιά. Done at Brussels on the twentieth day of November in the year two thousand and nine. Fait à Bruxelles, le vingt novembre deux mille neuf. Fatto a Bruxelles, addì venti novembre duemilanove. Briselē, divi tūkstoši devītā gada divdesmitajā novembrī. Priimta du tūkstančiai devintų metų lapkričio dvidešimtą dieną Briuselyje Kelt Brüsszelben, a kétezer-kilencedik év november havának huszadik napján. Magħmul fi Brussell, fl-għoxrin jum ta’ Novembru tas-sena elfejn u disgħa. Gedaan te Brussel, de twintigste november tweeduizend negen. Sporządzono w Brukseli dnia dwudziestego listopada roku dwa tysiące dziewiątego. Feito em Bruxelas, em vinte de Novembro de dois mil e nove. Încheiat la Bruxelles, la douăzeci noiembrie două mii nouă. V Bruseli dňa dvadsiateho novembra dvetisícdeväť. V Bruslju, dne dvajsetega novembra leta dva tisoč devet. Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenä päivänä marraskuuta vuonna kaksituhattayhdeksän. Som skedde i Bryssel den tjugonde november tjugohundranio. За Европейската общност Por la Comunidad Europea Za Evropské společenství For Det Europæiske Fællesskab Für die Europäische Gemeinschaft Euroopa Ühenduse nimel Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα For the European Community Pour la Communauté européenne Per la Comunità europea Eiropas Kopienas vārdā Europos bendrijos vardu Az Európai Közösség részéről Għall-Komunità Ewropea Voor de Europese Gemeenschap W imieniu Wspólnoty Europejskiej Pela Comunidade Europeia Pentru Comunitatea Europeană Za Európske spoločenstvo Za Evropsko skupnost Euroopan yhteisön puolesta För Europeiska gemenskapen За Република Гана Por la República de Ghana Za Ghanskou republiku For Republikken Ghana Für die Republik Ghana Ghana Vabariigi nimel Για τη Δημοκρατίας της Γκάνας For the Republic of Ghana Pour la République du Ghana Per la Repubblica del Ghana Ganas Republikas vārdā Ganos Respublikos vardu A Ghánai Köztársaság részéről Għar-Repubblika tal-Gana Voor de Republiek Ghana W imieniu Republiki Ghany Pela República do Gana Pentru Republica Ghana Za Ghanskú republiku Za Republiko Gano Ghanaa tasavallan puolesta För Republiken Ghanas vägnar

(1) OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp.

(2) A/RES 62/98, 2008. gada 31. janvāris.

(3) Ganas meža un savvaļas dzīvnieku politika, 1994. gads.

(4) OV L 347, 30.12.2005., 1. lpp.

(5) OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.

(6) OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.

(7) OV L 61, 3.3.1997., 1. lpp.

PIELIKUMU SARAKSTS

I pielikums IA Izstrādājumi, uz kuriem attiecas FLEGT licencēšanas sistēma IB Izstrādājumi, uz kuriem FLEGT licencēšanas sistēma neattiecas II pielikums Tiesību akti, kas jāņem vērā, nosakot koksnes kravas likumību, dokumentācija, kas izmantojama kā pierādījums par atbilstību, un meža politikas un tiesību aktu reformas pasākumi III pielikums Procedūras saistībā ar importēšanu Kopienā, tostarp licenču pārbaudīšana IV pielikums FLEGT licenču specifikācijas V pielikums Likumības nodrošināšanas sistēma, kā arī FLEGT licenču izdošanas procedūra (koksnes izsekošanas sistēma, pārbaudīšana, licencēšana un neatkarīga uzraudzība) VI pielikums Darba uzdevumi neatkarīgai uzraudzībai VII pielikums Kritēriji likumības nodrošināšanas sistēmas novērtēšanai VIII pielikums Nolīguma īstenošanas grafiks IX pielikums Atbalsta pasākumi BPN īstenošanai

I PIELIKUMS

IA PIELIKUMS HARMONIZĒTIE PREČU KODI KOKSNEI UN KOKSNES IZSTRĀDĀJUMIEM, UZ KURIEM ATTIECAS BPN HS KODS APRAKSTS 440349 Neapstrādāti kokmateriāli, arī bez mizas vai aplievas, vai brusoti kokmateriāli (neapstrādāts tīkkoks) 440610 440690 Dzelzceļa sliežu gulšņi no koka 440710 440725 440726 440727 440728 440729 440799 Garumā sazāģēti vai šķeldoti kokmateriāli, drāzti vai lobīti, ēvelēti vai neēvelēti, slīpēti vai neslīpēti, saaudzēti vai nesaaudzēti garumā ar ķīļtapām 440810 440831 440839 440890 Finiera loksnes un loksnes saplāksnim (arī drāztais finieris) 440921 440929 Kokmateriāli (ieskaitot nesamontētus parketa dēlīšus un joslas), ar nepārtrauktu profilu (ar ierievjiem, gropēm, izciļņiem, ierobēm, fāzēm, noapaļojumu) kādā no malām vai virsmām, ēvelēti vai neēvelēti, slīpēti vai neslīpēti, saaudzēti vai nesaaudzēti garumā 441210 441231 441232 441239 441294 441299 Saplāksnis, finierētas plātnes un līdzīgi laminēti koksnes materiāli 441810 441820 441850 441860 441871 441872 441879 441900 Namdaru un būvgaldnieku darinājumi, ieskaitot šūnveida koka paneļus, saliktus grīdas dēļus, jumstiņus un lubas 442010 Koka intarsijas un inkrustācijas; lādītes un kārbiņas juvelierizstrādājumiem vai galda piederumiem un līdzīgi koka izstrādājumi; koka statuetes un citi dekoratīvi izstrādājumi; koka mēbeles, kas nav minētas 94. nodaļā 940151 940159 Sēdekļi, izņemot pozīcijā 9402 minētos

IB PIELIKUMS HARMONIZĒTIE PREČU KODI KOKSNEI, KO NAV ATĻAUTS EKSPORTĒT HS KODS APRAKSTS 440349 Neapstrādāti kokmateriāli, arī bez mizas vai aplievas, vai brusoti kokmateriāli (nav atļauts eksportēt apaļos kokmateriālus, izņemot tīkkoka apaļos kokmateriālus)

II PIELIKUMS

LIKUMĪBAS DEFINĪCIJA FLEGT EKSPORTA LICENČU IZDOŠANAI UN TIESĪBU AKTU REFORMAS PROCESS

1. Preambula

Saskaņā ar brīvprātīgā partnerattiecību nolīguma prasībām Gana, apspriežoties ar ieinteresētajām personām, ir izstrādājusi tiesību normas šā Nolīguma īstenošanas atbalstam. Tiesību normas ir saistītas ar likumības nodrošināšanas sistēmu ar likumības matricas palīdzību. Šajā dokumentā sniegta juridiskā definīcija, likumības matrica, attiecīgo meža nozari reglamentējošo likumu un noteikumu kopsavilkums, kā arī aprakstīti procesi, ar kuru palīdzību Gana veiks meža nozares tiesību aktu reformu un konsolidēšanu.

2. Anotētā juridiskā definīcija

Izstrādājumu, kura sastāvā ir Ganas izcelsmes koksne, var licencēt pārdošanai Ganā vai eksportēšanai no Ganas:

a) gadījumos, kad īpašumtiesības uz koksni nodrošina ciršanas atļauja: i) koksne iegūta no iepriekš paredzētiem izcelsmes avotiem (1), un attiecīgā persona, grupa un īpašnieki ir devuši piekrišanu meža resursu izmantošanai (2); ii) mežizstrādātājam ciršanas brīdī bija spēkā esošs koksnes izmantošanas līgums (Timber Utilization Contract, TUC), ko izdevis zemkopības, mežsaimniecības un ieguves rūpniecības ministrs un ko ratificējis Parlaments, ievērojot paredzēto izsoles kārtību (3); iii) mežizstrādātājam ciršanas brīdī bija derīga Mežsaimniecības komisijas izdota koksnes savākšanas atļauja (Salvaging Permit, SP); (4) vai iv) mežizstrādātājs ir ievērojis likumā noteiktās meža darbu procedūras un standartus (5); v) mežizstrādātājam ciršanas brīdī bija piešķirts koksnes ieguves tiesību aizstājējdokuments (6);

b) gadījumos, kad īpašumtiesības uz koksni nodrošina iegādes apliecinājums (Certificate of Purchase, COP): i) COP ir izdots atbilstīgi tiesas rīkojumam, ar kuru konfiscē koksni (7); ii) koksne bija pamesta, un Mežsaimniecības komisija to ir pārdevusi saskaņā ar likumā noteiktajām procedūrām (8);

c) koksne vienmēr transportēta saskaņā ar likumā noteiktajiem standartiem (9);

d) koksne ir apstrādāta saskaņā ar likumā noteiktajiem standartiem (10); un

e) visiem pārdevējiem/eksportētājiem ir derīga licence vai atļauja koksnes tirdzniecībai (11);

f) pārdošanas vai eksportēšanas laikā nebija likumā paredzētu nodevu, nomas maksu vai nodokļu parāda valstij (12); un

g) pārdošanas vai eksportēšanas laikā mežizstrādātājs bija pilnībā izpildījis pienākumus, ko paredz vienošanās par sociālo atbildību (13).

3. Likumības matrica

Nosakot, vai Ganas izcelsmes koksne atbilst iepriekš izklāstītajā “likumīgi iegūtas koksnes” definīcijā noteiktajam standartam, piemēro 1. tabulā noteiktos principus un kritērijus.

1. tabula. Tiesību normās iestrādātie principi un kritēriji

1. PRINCIPS Koksnes izcelsme: koksne iegūta no iepriekš paredzētiem izcelsmes avotiem, un attiecīgā persona, grupa un īpašnieki ir devuši rakstisku piekrišanu tam, ka tiek piešķirtas koksnes ieguves tiesības attiecīgajā teritorijā 1.1. KRITĒRIJS Attiecībā uz koksnes izmantošanas līgumiem (TUC) rezervātos – meža apsaimniekošanas plāna sagatavošanā ir ietverta stratēģiskā plāna izstrāde; noteiktas TUC teritorijas robežas; veikta inventarizācija pirms mežizstrādes (rezervātos, ārpusrezervātu teritorijās un plantācijās); saņemta attiecīgās personas, grupas vai īpašnieku rakstiska piekrišana. Norādījumi par attiecīgajiem tiesību aktiem/noteikumiem Koksnes ieguves tiesību piešķiršanas procedūra (LI 1649 1. DAĻA); Koksnes ieguves tiesību piešķiršanai piemērotu platību noteikšana (1. apakšiedaļa) MoP A iedaļa “Stratēģiskā plānošana” (meža rezervāti); MoP B iedaļa “Darbības plānošana” (meža rezervāti); B2 instrukcija “Darbības plānošanas metodika” (robežu noteikšana rezervātos); MoP C iedaļa “Ilgtspējīga koksnes ieguve meža rezervātos”; MoP F iedaļa “Kontrolēta koksnes ieguve ārpus rezervātiem”; 2.1.ii) punkts (TUC teritoriju noteikšana) un 3.7.c) punkts (robežu noteikšana ārpus rezervātiem) F3.2. “Apspriešanās process” (rakstiska piekrišana); “Procedūru rokasgrāmata” (Manual of Procedures, MoP) (14); “Ilgtspējīga koksnes ieguve meža rezervātos” (C iedaļa); “Audzes novērtēšana un izcērtamās krājas izsniegumi” (D iedaļa) un “Kontrolēta koksnes ieguve ārpus rezervātiem” (F iedaļa). 1. PRINCIPS Koksnes izcelsme: koksne iegūta no iepriekš paredzētiem izcelsmes avotiem, un attiecīgā persona, grupa un īpašnieki ir devuši rakstisku piekrišanu tam, ka tiek piešķirtas koksnes ieguves tiesības attiecīgajā teritorijā 1.2. KRITĒRIJS Zemes īpašnieka, personas vai grupas rakstiska piekrišana Norādījumi par attiecīgajiem tiesību aktiem/noteikumiem Koksnes resursu pārvaldības likums (547. likuma 4. iedaļas 2. punkta d) apakšpunkts); Koksnes ieguves tiesību piešķiršanas procedūra (LI 1649 1. daļa) Pārbaude uz vietas (1. apakšiedaļas 2. punkta d) apakšpunkts); Procedūra saistībā ar zemi, kas nav valsts īpašumā esoša zeme un meža rezervāts (II apakšiedaļa); MoP F iedaļa “Kontrolēta koksnes ieguve ārpus rezervātiem”; F3.2. “Apspriešanās process”; MoP F iedaļa, F5.0. “Procedūru pabeigšana” (vizēšana). 2. PRINCIPS Koksnes ieguves tiesību piešķiršana Mežizstrādātājam bija TUC, ko izdevis ministrs un ratificējis Parlaments, ievērojot paredzēto izsoles kārtību, vai mežizstrādātājam bija Mežsaimniecības komisijas izdota koksnes savākšanas atļauja 2.1. KRITĒRIJS Dabiskā meža un plantāciju TUC TREC veikta mežizstrādātāju kvalificēšana TUC piešķiršanai Norādījumi par attiecīgajiem tiesību aktiem/citas norādes Izsoles kārtība koksnes ieguves tiesību piešķiršanai (LI 1721 II daļa); TUC noteikumi (LI 164914. iedaļa); Ratifikācija, ko veic Parlaments (547. likuma 9. iedaļa) 2. PRINCIPS Koksnes ieguves tiesību piešķiršana Mežizstrādātājam bija TUC, ko izdevis ministrs un ratificējis Parlaments, ievērojot paredzēto izsoles kārtību, vai mežizstrādātājam bija Mežsaimniecības komisijas izdota koksnes savākšanas atļauja 2.2. KRITĒRIJS Koksnes savākšanas atļauja (15) Koksnes savākšanas atļaujas izdošana Norādījumi par attiecīgajiem tiesību aktiem/noteikumiem Noteikumi par koksnes savākšanas kārtību (547. likuma 18. iedaļas g) punkts); koksnes izstrādājumu savākšana (LI 164938. iedaļa) 2. PRINCIPS Koksnes ieguves tiesību piešķiršana Mežizstrādātājam bija TUC, ko izdevis ministrs un ratificējis Parlaments, ievērojot paredzēto izsoles kārtību, vai mežizstrādātājam bija Mežsaimniecības komisijas izdota koksnes savākšanas atļauja 2.3. KRITĒRIJS Konfiscēta koksne Izdota atļauja attiecībā uz pienācīgi izsolītu konfiscētu koksni Norādījumi par attiecīgajiem tiesību aktiem/noteikumiem Pārkāpumi (547. likuma 17. iedaļas 3. punkts); Pamestu koksnes izstrādājumu savākšana un utilizēšana (LI 164937. iedaļa) 3. PRINCIPS Mežizstrādes darbības Mežizstrādātājs ir ievērojis likumā noteiktās meža darbu procedūras un standartus 3.1. KRITĒRIJS Audzes novērtēšana (tostarp kontrole pirms mežizstrādes ārpusrezervātu teritorijās) ir veikta saskaņā ar “Mežizstrādes rokasgrāmatu”. Mežizstrādes plāns Norādījumi par attiecīgajiem tiesību aktiem/noteikumiem “Mežizstrādes rokasgrāmata” (547. likuma 10. iedaļa). “Mežizstrādes rokasgrāmata” ir noteikumu kopums, kas izstrādāts kā norādījumi personām, kuras mežā veic koksnes ieguvi atbilstīgi interpretācijai 547. likuma 20. iedaļā. MoP D iedaļa “Audzes novērtēšana un izcērtamās krājas izsniegumi” 3. PRINCIPS Mežizstrādes darbības Mežizstrādātājs ir ievērojis likumā noteiktās meža darbu procedūras un standartus (LI 1649) 3.2. KRITĒRIJS Mežizstrāde veikta saskaņā ar mežizstrādes prasībām teritorijās, kas paredzētas koksnes ieguvei Norādījumi par attiecīgajiem tiesību aktiem/noteikumiem Procedūra attiecībā uz koksnes ieguves darbībām (t. i., mežizstrādes plāns) – LI 164917. iedaļa; MoP E iedaļa “Koksnes ieguves grafiku sagatavošana meža rezervātiem”; MoP F iedaļa “Kontrolēta koksnes ieguve ārpus rezervātiem” (Instrukcija F4.3. “Gada ciršanas plāns”); citi koksnes ieguves avoti (piemēram, plantācijas, koksnes ieguve zem ūdens), kas noteikti līguma noteikumos; “Mežizstrādes rokasgrāmatas” 3. iedaļa (Mežizstrādes standarti un specifikācijas) 3. PRINCIPS Mežizstrādes darbības Mežizstrādātājs ir ievērojis likumā noteiktās meža darbu procedūras un standartus 3.3. KRITĒRIJS Apaļie kokmateriāli ir pareizi uzmērīti un reģistrēti Norādījumi par attiecīgajiem tiesību aktiem/noteikumiem MoP C sadaļa “Uzskaite, ziņošana un revīzijas procedūras” (C5.0.) MoP F sadaļa “Uzskaite un ziņošanas procedūras” (F5.0.) 3. PRINCIPS Mežizstrādes darbības Mežizstrādātājs ir ievērojis likumā noteiktās meža darbu procedūras un standartus 3.4. KRITĒRIJS Iegūtā koksne atbilst TUC vai koksnes savākšanas atļaujā norādītajām sugām un tilpumam vai koku skaitam Norādījumi par attiecīgajiem tiesību aktiem/noteikumiem LI 164923. iedaļa “Koksnes uzmērīšana”; Marķēšana – “Mežizstrādes rokasgrāmatas” 5. pielikums “Mežizstrādes kontroles veidlapas” (TIF un LIF) 3. PRINCIPS Mežizstrādes darbības Mežizstrādātājs ir ievērojis likumā noteiktās meža darbu procedūras un standartus 3.5. KRITĒRIJS Celmi un apaļie kokmateriāli ir marķēti un numurēti saskaņā ar “Mežizstrādes rokasgrāmatu” Norādījumi par attiecīgajiem tiesību aktiem/noteikumiem LI 164920. iedaļa “Koku, apaļo kokmateriālu un koksnes izstrādājumu marķēšana un numurēšana”; “Mežizstrādes rokasgrāmatas” 3. iedaļa “Mežizstrādes standarti un specifikācijas” (apaļo kokmateriālu marķēšana) 3. PRINCIPS Mežizstrādes darbības Mežizstrādātājs ir ievērojis likumā noteiktās meža darbu procedūras un standartus 3.6. KRITĒRIJS Mežizstrādātājs ir izpildījis un ievērojis attiecīgo vienošanos par sociālo atbildību Norādījumi par attiecīgajiem tiesību aktiem/noteikumiem LI 172114. iedaļa; “Mežizstrādes rokasgrāmatas” 3. iedaļa – rīcības kodekss (rezervātos), kurā atzītas citu lietotāju tiesības un respektētas kultūras normas, piemēram, tabu dienas utt., rīcības kodekss (ārpus rezervātiem), kurā atzītas citu lietotāju tiesības un respektētas lauksaimniecības darbības utt. 4.1. iedaļa “Mežizstrādes darbību uzraudzība” (sociālās atbildības novērtēšana); 4.2. iedaļa “Naudas sodi” 3. PRINCIPS Mežizstrādes darbības Mežizstrādātājs ir ievērojis likumā noteiktās meža darbu procedūras un standartus 3.7. KRITĒRIJS Attiecīgajiem lauksaimniekiem ir izmaksāta kompensācija par kultūraugu postījumiem (ja tādi ir) Norādījumi par attiecīgajiem tiesību aktiem “Mežizstrādes rokasgrāmatas” 4.2. iedaļa (Naudas sodi) 4. PRINCIPS Transportēšana Koksne vienmēr transportēta saskaņā ar likumā noteiktajiem standartiem 4.1. KRITĒRIJS Transportējot koksni, kravai vienmēr ir pievienoti oficiāli dokumenti, kuros precīzi norādīta koksnes izcelsme un kuri atbilst kokmateriālu fiziskajai identitātei Norādījumi par attiecīgajiem tiesību aktiem “Mežizstrādes rokasgrāmatas” 3. iedaļa “Koksnes ieguves standarti un specifikācijas” un 5. pielikums “Mežizstrādes kontroles veidlapas” 4. PRINCIPS Transportēšana Koksne vienmēr transportēta saskaņā ar likumā noteiktajiem standartiem 4.2. KRITĒRIJS Koksne transportēta likumā atļautajos laikposmos Norādījumi par attiecīgajiem tiesību aktiem Procedūra saistībā ar koksnes ieguves darbiem (Apstiprinātie koksnes ieguves un meža produktu transportēšanas periodi) LI 164918. iedaļa 5. PRINCIPS Apstrāde 5.1. KRITĒRIJS Kokapstrādes uzņēmumiem ir derīgas licences, tie ir reģistrēti Mežsaimniecības komisijā (MK) un izpildījuši visas tiesību aktos noteiktās prasības Norādījumi par attiecīgajiem tiesību aktiem/noteikumiem 571. likuma 2. iedaļa 5. PRINCIPS Apstrāde 5.2. KRITĒRIJS Darba attiecības atbilst tiesību normām Norādījumi par atbilstošajiem tiesību aktiem Arodveselība, darba drošība un vide (651. likuma jeb Darba likuma 118.-124. iedaļa); Veselība un nodarbinātība (LI 1833 18.-20. iedaļa) un Biroju un rūpnīcu likums 6. PRINCIPS Tirdzniecība Visiem pārdevējiem/eksportētājiem ir derīga licence vai atļauja koksnes tirdzniecībai 6.1. KRITĒRIJS Eksportētāji ir ieguvuši MK atļauju PĀRBAUDĪŠANA Derīga eksporta licence Norādījumi par attiecīgajiem tiesību aktiem 571. likuma 2. iedaļas i) punkts – līgumu pārbaude un reģistrācija koksnes izstrādājumu un tādu meža un savvaļas dzīvnieku produktu tirdzniecībai, kādus var noteikt Mežsaimniecības komisija 6. PRINCIPS Tirdzniecība Visiem pārdevējiem/eksportētājiem ir derīga licence vai atļauja koksnes tirdzniecībai 6.2. KRITĒRIJS Vietējiem pārdevējiem ir MK reģistrācijas apliecība Norādījumi par attiecīgajiem tiesību aktiem/noteikumiem 571. likuma 2. iedaļas ii) punkts – procedūru izstrāde koka, koksnes izstrādājumu un savvaļas dzīvnieku izcelsmes produktu pārvietošanas izsekošanai. TVD revīzijas ziņojumi par koksnes izstrādājumu piedāvājumu iekšzemes tirgū 7. PRINCIPS Fiskālās saistības Ne mežizstrādātājam, ne pārdevējam pārdošanas vai eksportēšanas laikā nebija likumā paredzētu nodevu, nomas maksu vai nodokļu parāda 7.1. KRITĒRIJS Mežizstrādātājam nav celma naudas vai jebkādu citu tādu nodevu parāda, kuras mežizstrādātājiem jāmaksā Ganā Norādījumi par attiecīgajiem tiesību aktiem/noteikumiem Procedūra attiecībā uz koksnes ieguves darbībām (celma naudas samaksa), LI 164925. iedaļa. TVD revīzijas ziņojumi par finanšu plūsmas salīdzināšanu 7. PRINCIPS Fiskālās saistības Ne mežizstrādātājam, ne pārdevējam pārdošanas vai eksportēšanas laikā nebija likumā paredzētu nodevu, nomas maksu vai nodokļu parāda 7.2. KRITĒRIJS Mežizstrādātājam nav zemes nomas parāda Norādījumi par attiecīgajiem tiesību aktiem/noteikumiem Celma nauda un nomas maksa par līguma aptverto platību (LI 1649 V DAĻAS 27. iedaļa) 7. PRINCIPS Fiskālās saistības Ne mežizstrādātājam, ne pārdevējam pārdošanas vai eksportēšanas laikā nebija likumā paredzētu nodevu, nomas maksu vai nodokļu parāda 7.3. KRITĒRIJS Eksportētājam nav izvedmuitas parāda Norādījumi par attiecīgajiem tiesību aktiem/noteikumiem Izvedmuita – grozītā likuma par kokiem un koksni jeb 493. likuma 4. iedaļa 7. PRINCIPS Fiskālās saistības Ne mežizstrādātājam, ne pārdevējam pārdošanas vai eksportēšanas laikā nebija likumā paredzētu nodevu, nomas maksu vai nodokļu parāda 7.4. KRITĒRIJS Ne mežizstrādātājam, ne eksportētājam nav uzņēmumu ienākuma nodokļa parāda Norādījumi par attiecīgajiem tiesību aktiem/noteikumiem Aplikšana ar ienākuma nodokli (ienākumi no uzņēmējdarbības), 592. likuma 7. iedaļa

4. Ganā spēkā esošie tiesību akti

“Likumīgi iegūtas koksnes” definīcija pamatojas uz to tiesību aktu kopumu, kuri veido Ganas koksnes ieguves, apstrādes un eksporta tiesisko regulējumu. Apspriežoties ar daudzām ieinteresētajām aprindām, ir panākta vienošanās par to, ka FLEGT licences izdošanai būs vajadzīga šo tiesību aktu ievērošanas pārbaude. Turpmāk minēti Ganā spēkā esošie tiesību akti, no kuriem atvasināta šī definīcija.

1992. GADA KONSTITUCIONĀLIE NOTEIKUMI

1. Ar 258. pantu izveido Zemes komisiju un nosaka šīs komisijas funkcijas.

2. Ar 267. panta 1. punktu kopienu zemes (stool lands) nodod attiecīgo kopienu pārvaldībā saskaņā ar paražu tiesībām un tradicionālo izmantojumu.

3. Ar 266. pantu ierobežo tiesības un pretenzijas uz zemi, kuras varētu piešķirt Ganas nepilsonim.

4. Ar 267. panta 2. punktu izveido Kopienu zemju pārvaldnieka biroju (Office of the Administrator of Stool Lands) un nosaka tā funkcijas.

5. Ar 267. panta 6. punktu paredz no kopienu zemēm gūto ieņēmumu izmaksas shēmu.

6. Ar 268. pantu nosaka prasību, ka Parlamentam jāratificē nolīgumi, kas saistīti ar jebkuru dabas resursu izmantošanas tiesību vai koncesijas piešķiršanu.

7. Ar 269. pantu izveido Dabas resursu komisijas [Mežsaimniecības komisiju], kas “atbild par attiecīgo dabas resursu apsaimniekošanu un izmantošanu un ar tiem saistīto politikas nostādņu koordinēšanu”.

8. Ar 295. pantu nosaka kopienu zemju (stool lands) definīciju.

PRIMĀRIE TIESĪBU AKTI

9. Dekrēts par meža aizsardzību (Forest Protection Decree), 1974. gads (N.R.C.D. 234) – šajā tiesību aktā ir definēti meža pārkāpumi un attiecīgās sankcijas un/vai naudas sodi par šādiem pārkāpumiem.

10. Likums par meža aizsardzību (grozījumi) (Forest Protection (Amendment) Law), 1986. gads (P.N.D.C.L. 142) – ar šo likumu tika paaugstinātas sankcijas/naudas sodi par mežā izdarītiem pārkāpumiem.

11. Meža dekrēta (Forests Ordinance) 157. nodaļa – šajā tiesību aktā paredzētas pamatnostādnes meža rezervātu izveidei un meža aizsardzībai, kā arī citiem jautājumiem.

12. Dekrēts par kokiem un kokmateriāliem (Trees and Timber Decree), 1974. gads (N.R.C.D. 273) – šajā tiesību aktā paredzētas pamatnostādnes dalībai mežizstrādes/kokrūpniecības nozarē un noteiktas maksājamās nodevas, kā arī sankcijas par dalības pamatnostādņu neievērošanu, arī nodevas par neapstrādātas koksnes eksportu.

13. Likums par kokiem un kokmateriāliem (grozījumi) (Trees and Timber (Amendment) Act), 1994. gads (493. likums) – ar šo likumu tika paaugstinātas nodevas un naudas sodi un ieviesta izvedmuita par dabiski žāvētiem zāģētajiem un apaļajiem kokmateriāliem.

14. Koksnes resursu apsaimniekošanas likums (Timber Resources Management Act), 1997. gads (547. likums) – ar šo likumu tika atcelts 1962. gada Koncesiju likums (124. likums) un paredzēts piešķirt koksnes ieguves tiesības tā, lai nodrošinātu koksnes resursu ilgtspējīgu apsaimniekošanu un izmantošanu.

15. Likums par Mežsaimniecības komisiju (Forestry Commission Act), 1999. gads (571. likums) – ar šo likumu tika atcelts 453. likums un atkārtoti izveidota Mežsaimniecības komisija kā daļēji autonoma juridiska persona, un minētās komisijas pārraudzībā nodotas meža nozares aģentūras, kuras īsteno meža un savvaļas dzīvnieku resursu aizsardzības, attīstības, apsaimniekošanas un regulēšanas funkcijas.

16. Likums par meža plantāciju attīstības fondu (Forest Plantation Development Fund Act), 2000. gads (583. likums) – ar šo likumu fondu konsolidēja ar Meža uzlabošanas fondu (Forest Improvement Fund) un paredzēja izveidot fondu finanšu palīdzības sniegšanai. Turklāt fonda līdzekļus paredzēja izmantot privātu komerciālu meža plantāciju attīstībai valstī.

17. Likums par meža aizsardzību (grozījumi) (Forest Protection (Amendment) Act), 2002. gads (624. likums) – ar šo likumu tika atcelts 1986. gada Meža aizsardzības (grozītais) likums (P.N.D.C.L. 142), paaugstināti naudas sodi par mežā izdarītiem pārkāpumiem un noteikta kopīga atbildība par mežā izdarītiem pārkāpumiem un saukšana pie atbildības par tiem.

18. Likums par meža plantāciju attīstības fondu (grozījumi) (Forest Plantation Development Fund (Amendment) Act), 2002. gads (623. likums) – ar šo likumu tika grozīts 583. likums, lai nodrošinātu plantāciju audzētājiem publiskajā un privātajā sektorā iespēju iesaistīties meža plantāciju attīstībā.

19. Likums par koksnes resursu apsaimniekošanu (grozījumi) (Timber Resources Management (Amendment) Act), 2002. gads (617. likums) – ar šo likumu tika grozīts 547. likums, lai izslēgtu no tā piemērošanas jomas zemi, uz kuras ir privātas meža plantācijas, paredzētu maksimālo termiņu un maksimālo platību, uz ko var attiekties koksnes ieguves tiesības, un noteiktu stimulus un priekšrocības investoriem meža un savvaļas dzīvnieku nozarē.

20. Rūpnīcu, biroju un veikalu likums (Factories, Offices and Shops Act), 1970. gads (238. likums) – šajā likumā ir paredzēta rūpnīcu reģistrācija un reglamentēta darbinieku labklājība un darba drošība rūpnīcās un citās darba vietās.

21. Likums par sociālo nodrošināšanu (Social Security Law), 1991. gads (P.N.D.C.L. 247) – ar šo likumu tika izveidots ieguldījumu fonds darba ņēmēju sociālās aizsardzības nodrošināšanai.

22. Likums par valsts ieņēmumiem (Internal Revenue Act), 2000. gads (592. likums) – ar šo likumu paredz privātpersonu un citu tiesību subjektu aplikšanu ar nodokli, kā arī reglamentē citus jautājumus.

23. Likums par pievienotās vērtības nodokli (Value Added Tax Act), 1998. gads (546. likums) – ar šo likumu paredz konkrētu darījumu un darbību aplikšanu ar PVN.

24. Dekrēts par tautsaimniecībā derīgo augu aizsardzību (Economic Plants Protection Decree), 1979. gads (AFRCD. 47) – ar šo tiesību aktu aizliedz piešķirt mežizstrādes tiesības kakao audzēšanas saimniecībās.

SEKUNDĀRIE TIESĪBU AKTI

25. LI 1649 – Koksnes resursu apsaimniekošanas noteikumi (Timber Resources Management Regulations), 1988. gads. Šie noteikumi paredz pamatnostādnes koksnes resursu izsniegšanai un apsaimniekošanai.

26. LI 1721 – Koksnes resursu apsaimniekošanas noteikumi (grozījumi) (Timber Resources Management (Amendment) Regulations), 2003. gads. Ar šiem noteikumiem ir izveidots pamats izsoles kārtībai koksnes resursu sadales vajadzībām.

5. Meža politikas un tiesību aktu reformas pasākumi

Gana atzīst, ka spēkā esošo tiesību aktu noteikumi, kas ir iepriekšminētās juridiskās definīcijas pamatā, ir radikāli jāreformē, lai būtu iespējams novērst pašreizējās neatbilstības un risināt jautājumus, kas kļūst aktuāli nozarē un ietekmē labas pārvaldības principus. Tāpēc Gana vēlas norādīt, ka tā ir iecerējusi veikt tiesību aktu un politikas reformas, tiecoties panākt labu meža pārvaldību. Paredzams, ka šādas tiesību aktu reformas varētu pabeigt nākamo piecu gadu laikā.

Jomas, kurās jāveic politikas un tiesību aktu reformas, ir šādas:

— procesa uzsākšana, lai grozītu 547. likuma drošības klauzulas un pārejas noteikumus, kas attiecas uz esošo nomas attiecību/koncesiju pārveidošanu Koksnes izmantošanas līgumos un ar to saistīto koksnes ieguves tiesību nodevu maksāšanu,

— plantāciju attīstība un mežizstrāde,

— kokapstrāde un standartu noteikšana kokrūpniecībai,

— izejvielas (koksnes) imports,

— iekšzemes tirgus attīstība: a) (mazie un vidējie uzņēmumi); b) resursu izsniegšana; c) standartu izstrāde būvniecībā izmantotajiem kokmateriāliem; d) publiskā iepirkuma politikas ieviešana,

— institucionālā kārtība un meža kontroles procesi: a) koksnes validācijas struktūrvienība; b) administratīvā padome; c) neatkarīga uzraudzība; d) svītrkodi,

— applūdušo mežu koksnes resursu izsniegumi (Voltas ūdenskrātuve),

— darba ņēmēju veselības un darba drošības prasības meža darbos,

— skaidri definēti resursu apsaimniekošanas mērķi – sabiedrības ieinteresētība bioloģiskās daudzveidības saglabāšanā, lauku iedzīvotāju iztika, ilgtspējīga industrializācija un kultūras attīstība, neatbilstību noteikšana un novēršana spēkā esošajos meža tiesību aktos, kas attiecas uz likumīgi iegūtas koksnes definīciju (piemēram, koksnes savākšanas atļauju izdošana attiecībā uz platībām, par kurām noslēgts koksnes izmantošanas līgums),

— vietējo meža valdījumu un dažādu ieinteresēto personu tiesību nostiprināšana, jo īpaši attiecībā uz lauksaimniekiem, kas apsaimnieko dažādus mežus, un meža apsaimniekošanā iesaistīto vietējo (tostarp tradicionālo) un valsts iestāžu attiecīgās darbības jomas precizēšana: a) lai saglabātu mežus; b) lai attīstītu un izmantotu mežus (koksnes un nekoksnes produktus),

— ieguldījumi: a) stimuli, regulējums, fiskālie noteikumi un labumu sadales kārtība attiecībā uz meža nekoksnes produktiem (ieskaitot tūrismu un vides pakalpojumus); b) stimuli, regulējums, fiskālie noteikumi un labumu sadales kārtība attiecībā uz ieguldījumiem izejvielu ieguvē; c) stimuli, regulējums, fiskālie noteikumi un labumu sadales kārtība attiecībā uz meža atjaunošanu; d) stimuli, regulējums, fiskālie noteikumi un labumu sadales kārtība attiecībā uz plantācijām; e) stimuli, regulējums, fiskālie noteikumi un labumu sadales kārtība attiecībā uz kokapstrādi.

6. Īstenošana

Lai spēkā esošās tiesību normas aizstātu ar jaunām, Gana ir iecerējusi īstenot divpakāpju reformu, lai pārskatītu novecojušos, sadrumstalotos un nekonsekventos tiesību aktus un ieviestu jaunus tiesību aktus jaunu politikas virzienu īstenošanai:

— izmaiņas jomās, kurās nav jāveic plašas tiesību aktu reformas, tiks īstenotas, viena gada laikā pēc vienošanās par brīvprātīgo partnerattiecību nolīgumu pieņemot sekundāros tiesību aktus,

— paredzams, ka izmaiņas, kuru ieviešanai būs nepieciešamas plašas apspriešanās, ekspertu piesaistīšana un ievērojami politiski pasākumi, un kuras attiecas, piemēram, uz labas pārvaldības jautājumiem, ieinteresēto personu līdzdalību, labumu sadali utt., tiks realizētas apmēram 3–5 gadu laikā.

(1) 547. likuma 4. iedaļa, un LI 1649 1. un 2. noteikums.

(2) LI 1649 2.–8. noteikums.

(3) 547. likuma 1., 7., 8., 9. iedaļa, LI 1721 9.–13. noteikums.

(4) LI 164938. iedaļa.

(5) 547. likuma 18. iedaļas d) punkts, LI 1649 16.–20. noteikums.

(6) 547. likuma 15. iedaļas 1. punkta c), d), e) apakšpunkts.

(7) 547. likuma 17. iedaļas 3. punkts un LI 164937. iedaļa.

(8) LI 164937. iedaļa.

(9) LI 164918. noteikums.

(10) Rūpnīcu, biroju un veikalu likums (328. likums) un Darba likums (651. likums).

(11) 571. likuma 2. iedaļas i) un ii) punkts.

(12) 547. likuma 8. iedaļas e) un f) punkts, un LI 164921. un 27. iedaļa.

(13) LI 172114. iedaļa.

(14) MoP juridiskais statuss: MoP ir izstrādāta, izpildot prasības, kas noteiktas Koksnes resursu apsaimniekošanas likuma (547. likuma) 18. iedaļā un tam pievienoto Koksnes resursu apsaimniekošanas noteikumu LI 164914. iedaļā, kas atcelta ar (grozošo) Koksnes resursu apsaimniekošanas noteikumu LI 172114. iedaļu, kurā paredzēti TUC noteikumi.

(15) Mežsaimniecības komisija izdod atļauju, ievērojot noteikumus un nosacījumus, kas paredzēti šādā atļaujā, attiecībā uz koku savākšanu teritorijā, kurā notiek attīstība, piemēram, ceļu būve, apdzīvotu vietu vai lauksaimniecībā izmantojamo zemju paplašināšana.

III PIELIKUMS

NOSACĪJUMI, KAS REGLAMENTĒ TĀDU KOKSNES IZSTRĀDĀJUMU LAIŠANU BRĪVĀ APGROZĪBĀ KOPIENĀ, KURI EKSPORTĒTI NO PARTNERVALSTS UN PAR KURIEM IZDOTA FLEGT LICENCE

1. pants

1. FLEGT licenci (turpmāk “licence”) iesniedz tās dalībvalsts kompetentajai iestādei, kurā laišanai brīvā apgrozībā deklarē kravu, par kuru izdota licence.

2. Kompetentā iestāde, kas minēta 1. punktā, saskaņā ar piemērojamām valsts procedūrām informē muitas iestādes par licences pieņemšanu.

3. Licenci uzskata par spēkā neesošu, ja diena, kurā tā iesniegta, ir vēlāk par licencē norādītā derīguma termiņa pēdējo dienu.

4. Licenci, ko iesniedz, pirms tiek saņemta krava, par kuru izdota licence, var pieņemt tad, ja tā atbilst visām šā Nolīguma IV pielikumā izklāstītajām prasībām un ja tiek uzskatīts, ka nav vajadzīga sīkāka pārbaude saskaņā ar 3. panta 1. punktu.

5. Ja saskaņā ar 3. un 4. pantu ir vajadzīga papildinformācija par licenci vai kravu, licenci pieņem tikai pēc tam, kad ir sniegta informācija par licences derīgumu.

6. Izmaksas, kas rodas līdz pārbaudes pabeigšanai, sedz importētājs, izņemot gadījumus, kad attiecīgo dalībvalstu tiesību aktos paredzēts citādi.

2. pants

1. Dzēsumi vai labojumi licencē nav pieļaujami, ja vien šādus dzēsumus vai labojumus nav validējusi licences izdevēja iestāde.

2. Licences derīguma termiņa pagarinājums nav pieļaujams, ja vien šādu pagarinājumu nav validējusi licences izdevēja iestāde.

3. Licences dublikāts vai aizstājējdokuments netiek pieņemts, ja vien to nav izdevusi un validējusi licences izdevēja iestāde.

4. Licenci nepieņem, ja pēc tam, kad vajadzības gadījumā ir sniegta papildinformācija saskaņā ar 3. pantu vai veikta papildu izmeklēšana saskaņā ar 4. pantu, konstatē, ka licence neatbilst kravai.

3. pants

1. Ja rodas šaubas par licences, tās dublikāta vai aizstājējdokumenta derīgumu, kompetentās iestādes var pieprasīt papildinformāciju partnervalsts licences izdevējai iestādei.

2. Kopā ar šādu pieprasījumu var nosūtīt attiecīgās licences kopiju, dublikātu vai aizstājējdokumentu.

4. pants

1. Ja kompetentās iestādes uzskata par vajadzīgu veikt kravas turpmāku pārbaudi, pirms tās var nolemt, vai licenci var pieņemt, tās var veikt pārbaudes, lai konstatētu, vai attiecīgā krava atbilst licencē sniegtajai informācijai un, ja vajadzīgs, licences izdevējas iestādes veiktajiem ierakstiem par attiecīgo licenci.

2. Ja to koksnes izstrādājumu tilpums vai svars, kas veido laišanai brīvā apgrozībā uzrādīto kravu, no attiecīgajā licencē norādītā tilpuma vai svara atšķiras ne vairāk kā par 10 %, uzskata, ka krava tilpuma vai svara ziņā atbilst licencē sniegtajai informācijai.

5. pants

1. Tās licences numuru, kas izdota koksnes izstrādājumiem, par kuriem sagatavo muitas deklarāciju laišanai brīvā apgrozībā, norāda deklarēšanai izmantotā Vienotā administratīvā dokumenta 44. ailē.

Ja muitas deklarāciju sagatavo elektroniski, atsauci norāda attiecīgajā ailē.

2. Koksnes izstrādājumus laiž brīvā apgrozībā tikai tad, kad ir pabeigta 1. panta 2. punktā izklāstītā procedūra.

IV PIELIKUMS

NOSACĪJUMI, KAS REGLAMENTĒ FLEGT LICENČU IZDOŠANU UN SPECIFIKĀCIJAS

Prasības attiecībā uz FLEGT licencēm

1. pants

1. FLEGT licence var būt sagatavota papīra vai elektroniskā formātā.

2. Gan papīra, gan elektroniskajās licencēs sniedz 1. papildinājumā minēto informāciju saskaņā ar 2. papildinājumā izklāstītajiem norādījumiem.

2. pants

1. FLEGT licence stājas spēkā tās faktiskajā izdošanas dienā.

2. FLEGT licences derīguma termiņš nepārsniedz trīs mēnešus. Derīguma termiņu norāda licencē.

3. Pēc licences derīguma termiņa beigām to uzskata par spēkā neesošu. Licences izdevēja iestāde var nolemt pagarināt derīguma termiņu par vienu mēnesi. Tālab licences izdevēja iestāde veic labojumu un validē jauno derīguma termiņu.

4. FLEGT licence zaudē spēku un tiek nodota atpakaļ tās izdevējai iestādei, ja koksnes izstrādājumi, par kuriem tā izdota, ir iznīcināti.

Prasības attiecībā uz papīra FLEGT licencēm

3. pants

Papīra licences atbilst 1. papildinājumā noteiktajam formātam.

4. pants

1. Licences sagatavo standarta A4 papīra formātā. Papīrā ir ūdenszīmes, kurās attēlots Mežsaimniecības komisijas logotips, kura reljefs iespiedums papīrā papildina zīmogu.

2. Veidlapas papīra krāsa ir šāda:

a) balta veidlapai Nr. 1 “Oriģināls”;

b) dzeltena veidlapai Nr. 2 “ES muitas dienesta eksemplārs”;

c) zaļa veidlapai Nr. 3 “Kokrūpniecības nozares attīstības nodaļas eksemplārs”;

d) rozā veidlapai Nr. 4 “Ganas muitas dienesta (CEPS) eksemplārs”;

e) zila veidlapai Nr. 5 “Eiropas Kopienas kompetentās iestādes eksemplārs”.

5. pants

1. Licences aizpilda mašīnrakstā vai datorrakstā. Vajadzības gadījumā tās var aizpildīt ar roku.

2. Licences izdevējas iestādes zīmogu uzliek, izmantojot metāla spiedogu, vēlams, izgatavotu no tērauda. Tomēr licences izdevējas iestādes zīmogu var aizstāt ar reljefu iespiedumu kopā ar perforējot iegūtiem burtiem vai skaitļiem. Licences izdevēja iestāde izmanto jebkuru pret viltojumiem drošu metodi, lai izsniegto daudzumu reģistrētu tā, ka nav iespējama skaitļu vai atsauču iestarpināšana.

3. Veidlapā nedrīkst būt dzēsumi vai labojumi, ja vien šādi dzēsumi vai labojumi nav autentificēti ar licences izdevējas iestādes zīmogu un parakstu.

4. Licences izdrukā un aizpilda angļu valodā.

6. pants

1. Licenci sagatavo 5 eksemplāros un izdod pieteikuma iesniedzējam.

2. Pirmo eksemplāru, uz kura ir norāde “Oriģināls”, licences izdevēja iestāde pēc aizpildīšanas, parakstīšanas un apzīmogošanas nodod pieteikuma iesniedzējam iesniegšanai tās ES dalībvalsts kompetentajai iestādei, kurā laišanai brīvā apgrozībā deklarē kravu, par kuru izdota licence.

3. Otro eksemplāru, uz kura ir norāde “Muitas dienesta eksemplārs”, licences izdevēja iestāde pēc aizpildīšanas, parakstīšanas un apzīmogošanas nodod pieteikuma iesniedzējam iesniegšanai tās dalībvalsts muitas dienestam, kurā laišanai brīvā apgrozībā deklarē kravu, par kuru izdota licence.

4. Trešo eksemplāru, uz kura ir norāde “Kokrūpniecības nozares attīstības nodaļas eksemplārs”, licences izdevēja iestāde pēc aizpildīšanas, parakstīšanas un apzīmogošanas patur uzskaitei un izdoto licenču turpmākām pārbaudēm.

5. Ceturto eksemplāru, uz kura ir norāde “Ganas CEPS eksemplārs”, licences izdevēja iestāde pēc aizpildīšanas, parakstīšanas un apzīmogošanas nodod pieteikuma iesniedzējam iesniegšanai Ganas muitas dienestiem, kuriem deklarē iekraušanai kuģī kravu, par kuru izdota licence.

6. Piekto eksemplāru, uz kura ir norāde “ES kompetentās iestādes eksemplārs”, licences izdevēja iestāde pēc aizpildīšanas, parakstīšanas un apzīmogošanas nodod pieteikuma iesniedzējam iesniegšanai tās dalībvalsts kompetentajai iestādei, kurā laišanai brīvā apgrozībā deklarē kravu, par kuru izdota licence (šis eksemplārs vajadzīgs, ja dalībvalsts kompetentā iestāde nav muitas dienests).

FLEGT licences nozaudēšana, nozagšana vai iznīcināšana

7. pants

1. Ja ir nozaudēts, nozagts vai iznīcināts “Oriģināls” vai “Muitas dienesta eksemplārs”, importētājs vai tā pilnvarots pārstāvis, pamatojoties uz tā rīcībā esošo dokumentu, var iesniegt licences izdevējai iestādei pieteikumu aizstājējdokumenta izdošanai.

2. Ja ir nozaudēts, nozagts vai iznīcināts gan “Oriģināls”, gan “Muitas dienesta eksemplārs”, importētājs vai tā pilnvarots pārstāvis var iesniegt licences izdevējai iestādei pieteikumu abu dokumentu aizstājējdokumentu izdošanai.

3. Licences izdevēja iestāde izdod aizstājējdokumentu(-us) viena mēneša laikā pēc pieprasījuma saņemšanas no importētāja.

4. Aizstājējdokumentos norāda informāciju un ierakstus, kas iekļauti licencē, kuru aizstāj šie dokumenti, tostarp arī licences numuru.

Uz aizstājējlicences izdara atzīmi “Aizstājējlicence”.

5. Ja aizstājējlicence ir nozaudēta, nozagta vai iznīcināta vai ja ir beidzies tās derīguma termiņš, papildu aizstājējlicenci vairs neizdod.

6. Ja nozaudētā vai nozagtā licence tiek atgūta, atgūto licenci neizmanto un nodod licences izdevējai iestādei.

Rīcība gadījumā, ja rodas šaubas par licences derīgumu

8. pants

1. Ja rodas šaubas par licences vai aizstājējdokumenta derīgumu, kompetentajām iestādēm jāpieprasa papildinformācija no licences izdevējas iestādes.

2. Vajadzības gadījumā licences izdevēja iestāde var lūgt, lai kompetentās iestādes nosūta attiecīgās licences vai aizstājējdokumenta kopiju.

3. Ja licences izdevēja iestāde uzskata par vajadzīgu, tā atsauc licenci un izdod koriģētu kopiju, uz kuras izdara ar zīmogu autentificētu atzīmi “Dublikāts”, un nosūta to kompetentajai iestādei.

4. Ja licences derīgums tiek apstiprināts, licences izdevēja iestāde nekavējoties informē kompetento iestādi, vēlams elektroniski.

Uz atpakaļ nosūtītajiem eksemplāriem izdara validētu/ar zīmogu autentificētu atzīmi “Validēts [datums]”.

5. Ja attiecīgā licence nav derīga, licences izdevēja iestāde nekavējoties informē kompetento iestādi, vēlams elektroniski.

Tehniskās specifikācijas attiecībā uz elektronisku FLEGT licenci

9. pants

1. FLEGT licenci var izdot un apstrādāt elektroniski.

2. ES dalībvalstīs, kas nav pievienojušās datorizētajai sistēmai, nodrošina licences pieejamību papīra formātā.

PAPILDINĀJUMI

1. Licences veidlapa

2. Norādījumi

1. papildinājums

FLEGT licences formāts

Ganas ģerbonis

Ganas ģerbonis

2. papildinājums

Norādījumi

Vispārīgi norādījumi

— Licenci aizpilda drukātiem burtiem.

— Ja prasīts ISO kods, norāda valstij piešķirto starptautisko standarta divburtu kodu.

1. aile Izdevēja iestāde Norāda licences izdevējas iestādes nosaukumu un adresi 2. aile Importētājs Norāda importētāja nosaukumu un adresi 3. aile FLEGT licences numurs Norāda izdotās licences numuru 4. aile Derīguma termiņš Norāda licences derīguma termiņu 5. aile Eksportētāja valsts Norāda partnervalsti, no kuras koksnes izstrādājumi eksportēti uz ES 6. aile ISO kods Norāda 5. ailē minētās partnervalsts divburtu kodu 7. aile Transporta veids Norāda veidu, kādā preces transportētas no eksporta vietas 8. aile Licences saņēmējs Norāda eksportētāja nosaukumu un adresi 9. aile Komercapzīmējums Norāda koksnes izstrādājuma(-u) komercapzīmējumu 10. aile HS pozīcija un apraksts Norāda preču sešciparu kodu, kas noteikts atbilstīgi Preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizētajai sistēmai 11. aile Vispārpieņemtie vai zinātniskie nosaukumi Norāda izstrādājuma ražošanā izmantotās koku sugas vispārpieņemto vai zinātnisko nosaukumu. Ja kompozītmateriālu izstrādājuma ražošanā izmantota vairāku sugu koksne, katru sugu norāda atsevišķā rindā. Var nenorādīt, ja kompozītmateriālu izstrādājums vai komponents satur vairāku sugu koksni, kuras identifikācija vairs nav iespējama (piemēram, šķiedru plātne). 12. aile Ieguves valstis Norāda valstis, kurās iegūta 10. ailē minēto sugu koksne. Attiecībā uz kompozītmateriālu izstrādājumiem norāda visas izmantotās koksnes izcelsmes valstis. Var nenorādīt, ja kompozītmateriālu izstrādājums vai komponents satur vairāku sugu koksni, kuras identifikācija vairs nav iespējama (piemēram, šķiedru plātne). 13. aile ISO kods Norāda 12. ailē minēto valstu ISO kodu. Var nenorādīt, ja kompozītmateriālu izstrādājums vai komponents satur vairāku sugu koksni, kuras identifikācija vairs nav iespējama (piemēram, šķiedru plātne). 14. aile Tilpums (m3) Norāda kopējo tilpumu kubikmetros. Var nenorādīt, ja ir norādīta 15. ailē minētā informācija. 15. aile Tīrais svars Norāda kopējo svaru kilogramos. Kopējais svars ir koksnes izstrādājumu tīrsvars, kurā nav iekļauts konteinera vai iepakojuma svars (izņemot balstus, starplikas, uzlīmes u. c.). Var neaizpildīt, ja ir norādīta 15. ailē minētā informācija. 16. aile Vienību skaits Norāda vienību skaitu, ja tas ir optimālākais veids izstrādājuma daudzuma norādīšanai. Var nenorādīt. 17. aile Atšķirības zīmes Attiecīgā gadījumā norāda atšķirības zīmes, piemēram, sērijas numuru, pavadzīmes numuru. Var nenorādīt. 18. aile Izdevējas iestādes paraksts un zīmogs Ailē ir pilnvarotas amatpersonas paraksts un licences izdevējas iestādes oficiālais zīmogs. Norāda arī vietu un datumu.

V PIELIKUMS

LIKUMĪBAS NODROŠINĀŠANAS SISTĒMA (LAS)

1. Ievads

Saskaņā ar Nolīgumu Gana īsteno likumības nodrošināšanas sistēmu (LAS), kuras pamatā ir likumības definīcijas ievērošana (Nolīguma II pielikums). Likumības definīcijā ir izklāstīti nosacījumi, saskaņā ar kuriem izstrādājumus, kas izgatavoti no Ganas izcelsmes un/vai Ganā apstrādātas koksnes, var licencēt pārdošanai Ganā vai eksportam no Ganas. Šā Nolīguma īstenošanas vajadzībām licences tiks izdotas par visiem izstrādājumiem, kas eksportēti uz ES. Attiecīgie izstrādājumi ir norādīti Nolīguma I pielikumā. Koksnes izsekošanas sistēma (WTS) nodrošinās iespēju izveidot atbildības ķēdes sistēmu, kā arī likumības definīcijas ievērošanas uzraudzību un ziņošanu par tās ievērošanu. Koksnes izsekošanas sistēmas apraksts ir sniegts 1.–10. papildinājumā. Lai novērtētu tiesību normu ievērošanu, iedaļā “Pārbaudes procedūras” ir sniegta tabula, kurā ir izklāstīts process likumības principu un kritēriju piemērošanai.

Saskaņā ar LAS ir jāizveido pārbaudes struktūrvienība. Šo struktūrvienību sauc par Koksnes validācijas departamentu (TVD). TVD veic pārbaudes funkcijas. Tās ietver to datu salīdzināšanu, kas iegūti visā eksportam un iekšzemes tirgum paredzēto koksnes izstrādājumu piegādes un apstrādes ķēdē. TVD arī novērtē koksnes kravu atbilstību tiesību normām. Pārbaudes un atbilstības uzraudzības mērķis ir ļaut TVD pārbaudīt, vai ir izpildītas tiesību normās paredzētās procedūras. Lai īstenotu pārbaudes funkciju, TVD savā darbā izmanto datus, kuru pamatā ir Mežsaimniecības komisijas atbildīgās regulatīvās nodaļas/struktūrvienības iesniegtā informācija un apstiprinājumi. TVD lielā mērā veic procesu pārbaudes un validēšanas funkciju kritiskajos kontrolpunktos (mežizstrāde, transportēšana, apstrāde un eksports). TVD arī pārbauda un validē procedūras un darba rezultātus atsevišķās nodaļās. Šajā dokumentā ir sniegts TVD apraksts. Nākamajā attēlā ir shematiski parādīta TVD dalībnieku savstarpējā saikne.

Saskaņā ar jauno sistēmu Meža dienesta nodaļa turpinās reglamentēt un pārvaldīt piegādes ķēdes kontroles pasākumus, sākot no audzes novērtēšanas un mežizstrādes līdz apaļo kokmateriālu transportēšanas uzsākšanai. LAS vajadzībām norīkotā licences izdevēja iestāde būs Mežsaimniecības komisijas Kokrūpniecības attīstības nodaļa (TIDD). TIDD izdos FLEGT licences kopā ar eksporta atļaujām pēc tam, kad tā eksportētāju iesniegtos eksporta atļauju pieteikumus būs salīdzinājusi ar TVD datu kopām. FLEGT licences tiks izdotas eksportam uz ES tirgu, un eksporta atļaujas – eksportam uz ārpuskopienas tirgiem. Tā kā abus dokumentus izsniegs ar LAS starpniecību, tie pēc definīcijas tiks uzskatīti par likumīgi iegūtas koksnes apliecinājumiem.

Sīkākas procedūras un pārvaldības sistēmas tiks izstrādātas LAS projektēšanas un izmēģināšanas procesā. Jaunā LAS tiks izveidota, izmantojot pašreizējās struktūras un sistēmas, un tās mērķis būs novērst identificētos trūkumus papīra licenču izdošanas sistēmā. Šajā dokumentā ir izklāstīti mērķi un principi, uz kuru pamata tiks izstrādātas jaunās struktūras un sistēmas. (1)

Neatkarīga uzraudzība un ziņošana saskaņā ar LAS

Visa LAS būs pieejama neatkarīga uzraudzītāja (Independent Monitor, IM) īstenotai ārējai uzraudzībai. Neatkarīgas uzraudzības mērķis būs identificēt trūkumus un ieteikt sistēmiskas LAS reformas (neatkarīgā uzraudzītāja darba uzdevumi ir norādīti šā Nolīguma VI pielikumā).

2. Koksnes izsekošanas sistēma

Saskaņā ar Nolīgumu tiks nodrošināta koksnes izstrādājumu izsekojamība no eksporta līdz mežam. Attiecībā uz izstrādājumiem, kas izgatavoti no ārvalstīs iegūtas koksnes, sistēma varēs nodrošināt izsekojamību no ievešanas vietas līdz apstrādei, pēc kuras tiks piemēroti tādi paši protokoli, kādus piemēro Ganā iegūtai koksnei.

Lai varētu veikt koksnes plūsmas uzraudzību, ir jāidentificē kritiskie punkti dažādos piegādes ķēdes posmos, kā arī jāveic to posmu un procesu uzraudzība, kas ietekmē koksnes stāvokli visā ķēdē. Pirmais kontrolpunkts ir pirms mežizstrādes veiktās inventarizācijas datu apkopošana. Būtībā šis process ietver augošo koku kartēšanu, izmantojot GPS tehnoloģiju, un konkrētu datu, piemēram, sugu, apkopošanu, kā arī izcērtamo koku lāzermērījumu veikšanu, lai precīzi noteiktu augošu koku tilpumu. Jābūt iespējai nodrošināt meža inventarizācijā savāktās informācijas pieejamību tiešsaistē, un šādu informāciju var izmantot, lai veiktu sagatavošanās darbus gada ciršanas atļauju izdošanai. Šī informācija ir pirmais kontrolpunkts atbildības ķēdē koksnes plūsmas uzraudzībai.

Nākamais kontrolpunkts (t. i., ja norisinās notikums, kas ietekmē koksnes stāvokli) būs koka gāšana. Šajā posmā atkal tiks reģistrēti dati. Datu reģistrācija tiks veikta visā mežizstrādes un kokapstrādes procesā, tādējādi nodrošinot koksnes uzraudzību, tai mainoties un virzoties piegādes ķēdē, un katrā atsevišķā kontrolpunktā savākto datu salīdzināšanu. WTS apkopos informāciju visos piegādes ķēdes kontrolpunktos, apstrādās savāktos datus un automātiski salīdzinās tos ar iepriekšējos kontrolpunktos savāktajiem datiem, lai identificētu jebkādas datu kļūdas vai neatbilstības.

Kritiskie kontrolpunkti

Koksnes plūsmas izsekošanas un kontroles nolūkos piegādes ķēdē ir noteikti un raksturoti šādi kritiskie kontrolpunkti.

i) Koksnes izcelsme

ii) Koksnes ieguves tiesību piešķiršana

iii) Audzes taksācija

iv) Koku gāšana un apaļo kokmateriālu sagatavošana

v) Revīzija pēc koksnes ieguves

vi) Apaļo kokmateriālu transportēšana un inspekcija

vii) Konfiscēta koksne

viii) Koksnes imports

ix) Apaļo kokmateriālu nogādāšana apstrādes uzņēmumā

x) Kokmateriālu apstrāde

xi) Apstrādāti kokmateriāli

xii) Apstrādātu kokmateriālu eksports

1. Koksnes izcelsme un koksnes ieguves tiesību piešķiršana

Koksnes izstrādājumi no Ganas tiks iegūti likumīgi izraudzītās teritorijās, un koksnes ieguves tiesības tiks piešķirtas saskaņā ar likumu. Šādi izstrādājumi tiks iegūti izraudzītās teritorijās meža rezervātos, plantācijās, ārpusrezervātu teritorijās vai applūdušos mežos. Koksnes ieguves tiesības attiecīgi tiks iegūtas Koksnes izmantošanas līgumu (TUC), koksnes savākšanas atļauju un plantāciju ciršanas atļauju veidā saskaņā ar tiesību normām, jo īpaši 1. un 2. principu. Tāpēc kontrole sāksies no numurētā koka šajās izraudzītajās teritorijās. Koksnes izmantošanas tiesību (TUC) piešķiršanu reglamentē procedūras, un solīšana notiek atklāti. Izsoles uzvarētāju saraksts ir publiski pieejams. Informācija par procedūrām TUC piešķiršanai ir pieejama Mežsaimniecības komisijas tīmekļa vietnē. Lai uzlabotu pārredzamību, pārbaudes procesā tiks sagatavoti publiski kopsavilkuma ziņojumi par visu citu izmantošanas tiesību (koksnes savākšanas atļauju, applūdušo mežu izmantošanas tiesību) turētājiem.

Koksnes plūsmas kontroles pasākumus vada Kokrūpniecības attīstības nodaļa (TIDD) un Meža dienesta nodaļa (FSD), savukārt Mežsaimniecības komisijas Resursu pārvaldības atbalsta centrs (RMSC) nodrošina noteikta līmeņa kvalitātes kontroli izcērtamās krājas apstiprināšanas un pēc mežizstrādes veiktas revīzijas jomā. Lai nodrošinātu izsekojamību, TVD katrā kontrolpunktā iegūtos datus salīdzinās ar iepriekšējo datu kopu.

Kritiskie punkti attiecas uz šā Nolīguma II pielikumā izklāstītās likumības definīcijas noteikumiem. Tāpēc tie ir saistīti ar principiem un kritērijiem (kas norādīti iekavās). Gadījumos, kad elektroniskā sistēma nebūs pieejama, kā rezerves variants tiks izmantota papīra licenču sistēma.

2. Audzes taksācija (3. princips, 3.1. kritērijs)

Audzes taksāciju galvenokārt vada Meža dienesta nodaļa. Izcērtamās krājas apstiprināšanu veic Resursu pārvaldības atbalsta centrs. Pirmais audzes taksācijas rezultāts ir audzes karte. Pamatojoties uz audzes karti, tiek sagatavots izcērtamās krājas saraksts/karte. Apstiprinātā izcērtamā krāja ir galīgais rezultāts, ko izmanto mežizstrādes veikšanai. Visu sagatavoto dokumentāciju saistībā ar šo procesu nosūta Koksnes validācijas departamentam (TVD) pārbaudei. Datu vākšanai uz vietas izmanto rokas ierīces datu reģistrēšanai. Dienas beigās datus lejupielādē FSD mežniecības datoros. No mežniecības datus tad nosūta uz centrālo datubāzi. TVD centrālajā datubāzē reģistrē apstiprināto izcērtamo krāju, ko salīdzina ar informāciju par kokiem (nocirsto koku datiem) un informāciju par apaļajiem sortimentiem (sagarumoto stumbru datiem). Sīki izstrādāta taksācijas procesa shēma ir sniegta 1. papildinājumā.

Atļauju koksnes ieguvei piešķir, izdodot mežizstrādes atļaujas kā Mežsaimniecības komisijas (FSD) administratīvu rīkojumu, ko pievieno dokumentam par apstiprināto izcērtamo krāju. Izcērtamās krājas apstiprinājumā iekļauj visu izcērtamo koku sarakstu un atrašanās vietu. Tāpēc mežizstrādes atļauju reģistrā ietver izcērtamās krājas apstiprinājumu un saistītos FSD administratīvos rīkojumus.

3. Koku gāšana un apaļo kokmateriālu sagatavošana (3. princips, 3.3. kritērijs)

Meža dienesta nodaļa (FSD) lielāko daļu kontroles pasākumu veic koku gāšanas un apaļo kokmateriālu sagatavošanas posmā. Pamatojoties uz datubāzē apkopotajiem inventarizācijas un izcērtamās krājas datiem, FSD piešķir ražotājam marķējuma zīmes, kas jāpiestiprina pie celmiem un kokmateriāliem. Šīs marķējuma zīmes ražotājs piestiprina pie nocirsto koku celmiem, kā arī pie sagatavotajiem sortimentiem. FSD datus par nocirstajiem kokiem apkopo stumbru informācijas veidlapā (TIF), izmantojot rokas ierīces. Atļauju transportēt apaļos kokmateriālus no krautuves piešķir pēc tam, kad FSD par katru kravu ir izdevis apaļo kokmateriālu uzmērīšanas un pārvadāšanas sertifikātu (log measurement & conveyance certificate, LMCC). LMCC izdod, pamatojoties uz ražotāja reģistrētās apaļo kokmateriālu informācijas veidlapas (LIF) salīdzinājumu un pārbaudi. Datus par stumbriem, apaļajiem kokmateriāliem un transportēšanu nosūta TVD salīdzināšanas vajadzībām. Sīki izstrādāta procesa shēma ir sniegta 2. papildinājumā.

FSD izdod plantācijās iegūto apaļo kokmateriālu uzmērīšanas un pārvadāšanas sertifikātus (Plantation log measurement & conveyance certificates, PLMCC). Attiecībā uz applūdušiem mežiem kokmateriāli papildus krāsas marķējumam ir jāmarķē ar atšķirīgas krāsas svītrkodu uzlīmēm, lai norādītu līgumslēdzēja piešķirto secīgo kokmateriāla numuru. Krautuvē FSD personāls aizpilda apaļo kokmateriālu informācijas veidlapas, norādot izcelsmes vietu vai kvartāla numuru, kopienu (stool), mežniecību un īpašuma zīmi.

4. Revīzija pēc mežizstrādes (3. princips, 3.2. kritērijs)

Lai pārliecinātos, vai mežizstrāde attiecīgajā nogabalā ir pabeigta, RMSC saskaņā ar mežizstrādes plānu veic revīziju pēc mežizstrādes. Nogabala atvēršanas un slēgšanas oficiālo dienu ievada centrālajā datubāzē salīdzināšanas vajadzībām. Revīziju pēc mežizstrādes veic, lai nodrošinātu to, ka operators ir ievērojis mežizstrādes plānu un atstājis nogabalu labā darba stāvoklī. Tas arī nodrošina iespēju pārbaudīt audzes novērtēšanas kvalitāti. Konkrēti veic šādas pārbaudes:

— vai bija veikta pilnīga taksācija un vai koku caurmērs bija uzmērīts pareizi,

— vai ražotājs ir izstrādājis tikai izcērtamās krājas sarakstā iekļautos kokus,

— vai veidlapās norādītais apaļo kokmateriālu skaits, suga un izmērs atbilst nogāztajiem kokiem,

— vai mežizstrādes rezultātā mežam nav nodarīts pārmērīgs kaitējums.

Pēc mežizstrādes veiktās revīzijas ziņojums būs pieejams FSD mežniecībai, virsmežniecībai, FSD galvenajai pārvaldei un MK galvenajai pārvaldei. Vienu eksemplāru salīdzināšanas vajadzībām saņems arī TVD. TVD veiks izlases veida inspekcijas pēc mežizstrādes. Pēc mežizstrādes veicamās inspekcijas procesa shēma ir sniegta III papildinājumā.

5. Apaļo kokmateriālu transportēšana un inspekcija (4. princips, 4.1. kritērijs)

Kokrūpniecības attīstības nodaļa (TIDD) transportēšanas laikā veic nepieteiktas kravu pārbaudes uz ceļa. Nepieteiktās pārbaudes papildina kontroles pasākumus norādītajos pārbaudes punktos. Apaļo kokmateriālu transportēšana un inspekcija ietver LMCC salīdzināšanu ar kravu. Īpašajās pārbaudēs pārliecinās par to, vai visiem kokmateriāliem ir piestiprinātas marķējuma zīmes, vai veidlapas netiek izmantotas atkārtoti, vai kokmateriālu izcelsme atbilst kravas automobiļa maršrutam un pārbauda kravas automobiļa ID un kravas/kravas automobiļa galamērķi. TIDD kārtējo pārbaužu ziņojumus sagatavo portatīvajos datoros un nosūta uz TVD datubāzi salīdzināšanas vajadzībām. Apaļo kokmateriālu transportēšanas un inspekcijas procesa shēma ir sniegta IV papildinājumā.

6. Konfiscēta koksne (2. princips, 2.3. kritērijs)

MK konfiscēto koksni pārdod tikai saskaņā ar tiesas rīkojumu atklātā izsolē. Pēc izsoles tās uzvarētājs no FSD saņem Iegādes apliecinājumu. Apliecinājumu reģistrē centrālajā datubāzē. Visus izsolē pārdotos koksnes izstrādājumus marķē. Visus izsoles rezultātus un veicamos maksājumus dokumentē MK Pārdošanas ziņojumā, kā arī ievada centrālajā datubāzē. Attiecīgā procesa shēma ir sniegta V papildinājumā.

7. Importēta koksne (4. princips, 4.1. kritērijs)

Apaļos kokmateriālus un citu koksni, ko importē apstrādei, CEPS deklarē TIDD, izmantojot GCNet platformu. Par jebkuru ienākošo kravu attiecīgi paziņo TIDD, kā arī TVD. Lai pārbaudītu apaļos kokmateriālus, kuru izcelsme ir ārpus attiecīgās valsts, izmanto eksporta dokumentāciju. TIDD uzmēra apaļos kokmateriālus un katram kokmateriālam ostā piestiprina marķējuma zīmi. Līdzīgi marķē citus produktus, piemēram, tālākapstrādei paredzētus zāģētos kokmateriālus. TIDD izdod arī importa LMCC (ILMCC) kokmateriāliem, ja tie paredzēti vietējiem apstrādes uzņēmumiem. Tad kokmateriālus iekrauj kravas automobiļos un ar pievienotu ILMCC transportē uz vietējiem apstrādes uzņēmumiem. Deklarētie dati ir līdzīgi tiem, kas deklarēti par mežā sagatavotajiem kokmateriāliem un nosūtīti TVD. Attiecībā uz katru importēto apaļo sortimentu vai koksnes izstrādājumu reģistrē marķējuma zīmes numuru, sugu, garumu un tievgaļa un resgaļa diametru. Attiecībā uz katru kravu reģistrē LMCC, importētāja ID, izcelsmes valsti, galamērķi, apstrādes uzņēmuma ID, kravas automobiļa ID un tās vadītāju un īpašnieku. Tad koksnei piemēro līdzīgu piegādes ķēdes pārvaldības procesu kā Ganā iegūtai koksnei. Attiecīgā procesa shēma ir sniegta VI papildinājumā.

8. Apaļo kokmateriālu ievešana apstrādes uzņēmumā (5. princips)

Ražotājam katru dienu jādeklarē apstrādes uzņēmumā ievestie apaļie kokmateriāli. Šādās deklarācijās par katru kravu norāda vietu, datumu/laiku, LMCC veidlapas numuru un kravas automobiļa ID. Lieliem uzņēmumiem, kam ir ievērojama apjoma kokmateriālu krautuve, ir pienākums norādīt katra kokmateriālu sortimenta atrašanās vietu krautuvē pēc nokraušanas. Šos uzskaites datus koriģē ikreiz, kad atrašanās vieta mainās. TIDD pārbaudēs pārliecinās, vai uz visiem apaļajiem kokmateriāliem ir piestiprinātas marķējuma zīmes un vai marķējumā norādītā informācija atbilst deklarētajiem datiem. Turklāt ir jāreģistrē un jādeklarē dati par apstrādātajiem kokmateriāliem. Dati, kas reģistrēti laikā, kad apaļie kokmateriāli atvesti uz apstrādes uzņēmumu, ir pieejami TVD. Šos datus par atvestajiem kokmateriāliem salīdzina ar LIF un LMCC norādītajiem datiem. Procesa shēma apaļo kokmateriālu ievešanai apstrādes uzņēmumā ir sniegta VII papildinājumā.

9. Apaļo kokmateriālu apstrādes maiņas uzskaites dati (5. princips)

Maiņas beigās kokzāģētava/apstrādes uzņēmums sagatavo deklarāciju par maiņas laikā apstrādāto stumbru un stumbra nogriežņu sarakstu. Norāda šādu informāciju: datums, apstrādes uzņēmuma ID, apaļo kokmateriālu marķējumu numuri, apstrādāto kokmateriālu daudzums un attiecīgā apstrādes līguma ID. Sistēmai jābūt tādai, lai no katra stumbra vai stumbra nogriežņa iegūtos materiālus varētu marķēt tā, lai būtu iespējams identificēt apaļos kokmateriālus, no kuriem izgatavoti konkrētajā pakā ietvertie apstrādātie kokmateriāli. Pārrēķina koeficienti ir atkarīgi no izmantoto kokmateriālu diametra, sugas, kvalitātes u. c. parametriem, un šo WTS kritisko aspektu, kas ļaus veikt faktisku salīdzināšanu, ir jāturpina izstrādāt izmēģinājuma posmā. TIDD inspektori pārrauga datu vākšanas procesu, lai nodrošinātu to, ka uzskaite tiek veikta pareizi un precīzi. Tiek reģistrētas izlases veida inspekcijas un inspekcijas dienas/maiņas, lai rezultātus varētu salīdzināt ar dienām, kad inspektori nestrādā uzņēmumā. Ražotāja sniegtie dati par maiņas saražoto produkciju ir pieejami centrālajā datubāzē salīdzināšanas vajadzībām. Tajos ietver ikmēneša datus par apstrādāto kokmateriālu un apstrādāto koksnes izstrādājumu krājumiem. Kokmateriālu apstrādes procesa shēma ir sniegta VIII papildinājumā.

10. Apstrādāti kokmateriāli (5. princips)

Apstrādātu kokmateriālu pakas pēc to nokomplektēšanas marķē ar apstrādātu kokmateriālu marķējuma zīmi. TIDD inspektori veic pārbaudes pirms kravu iekraušanas konteineros/kravas automobiļos. Attiecībā uz katru kravas automobili sagatavo numurētu pavadzīmi. Par katru apstrādāto kokmateriālu paku norāda marķējuma zīmes numuru, tipu, sugu, tilpumu, gabalu skaitu, līguma numuru, galamērķi un pavadzīmes numuru, un izmantoto apaļo kokmateriālu sarakstu. TIDD veiktajās pārbaudēs pārliecinās par to, vai sniegtie dati atbilst fiziskajai kravai kravas automobilī. Uzskaites dati ir pieejami TVD, lai apstrādātu kokmateriālu pārbaudēs iegūto informāciju varētu salīdzināt ar deklarācijās norādītajiem datiem. Tādējādi var noteikt, vai ražotāji savu produkciju deklarējuši pareizi. Mēneša ziņojumus dara pieejamus MK un TIDD galvenajai pārvaldei. Attiecīgā procesa shēma ir sniegta IX papildinājumā.

11. Apstrādātu kokmateriālu paku eksports (5. princips)

Lai varētu eksportēt apstrādātu kokmateriālu pakas, eksportētāji iesniedz pieprasījumu (izmantojot tiešsaistē pieejamu veidlapu) par apstrādātu kokmateriālu eksportu, uz kuru attiecas konkrēts līgums, norādot pircēja ID, galamērķa ID, nosūtīšanas datumu, kuģa vārdu. Paredz noteikumus arī manuālai datu iesniegšanai gadījumos, ja elektroniskā sistēma nedarbojas. Šādi dati ietver apstrādātu kokmateriālu paku marķējuma numuru sarakstu, kurā norādīts izstrādājuma veids, tilpums, koku suga, šķira utt., kā arī informācija par pārdošanas līgumu, pircēju utt. Centrālā datubāze saņem paku marķējuma numuru sarakstu un sagatavo ziņojumu, kurā norāda attiecīgo paku sagatavošanai izmantoto stumbru izcelsmi, apstrādes laiku un vietu, apaļo kokmateriālu ID numurus un izmantoto stumbru ID un ieguves vietas, attiecīgo koku gāšanas laiku un vietu (tīmeklī jābūt pieejamai digitālai attiecīgo koku kartei), kā arī MK/TVD izlases veida inspekciju rezultātus (tilpuma un sugu neatbilstības). Izlases veida inspekcijas šajā gadījumā ir TVD veiktās inspekcijas attiecībā uz revīziju pēc mežizstrādes. Ja netiek konstatētas neatbilstības, kas pārsniedz iepriekš noteiktu robežvērtību, TIDD tiek atļauts izdot FLEGT licences.

Sīku informāciju par izdotajiem eksporta sertifikātiem uzglabā datubāzē (atļaujas izdevēja nosaukums, sertifikāta numurs, tilpums, suga, izstrādājuma veids, izdošanas datums, eksportētājs, pircējs utt.). Kad līgums ir apstiprināts, TIDD ievada sistēmā attiecīgo informāciju: līguma numuru, pircēja ID (ārvalstīs), apstrādes uzņēmuma ID, piegādājamās produkcijas tilpumu/izmērus (sadalījumā pa sugām un izstrādājuma ID). Sīki izstrādāta procesa shēma kokmateriālu paku eksportam ir sniegta X papildinājumā.

Nākamajā lappusē sniegtajā 1. tabulā ir attēlots darbību kopsavilkums koksnes izsekošanai no audzes taksācijas līdz mežizstrādei, stumbru sagarumošanai, pirmapstrādei un tālākapstrādei, un eksportam.

1. tabula. Datu salīdzināšana procesu ķēdē

Darbība Rezultāts Datu avots Salīdzināšana Pamatdati Taksācija Augošo koku saraksts/audzes karte MK/privāti Audzes Nr., suga, izcelsmes zīme, īpašuma zīme ↓ Izcērtamās krājas noteikšana Izcērtamo koku saraksts/karte MK Audzes Nr., suga, izcelsmes zīme, īpašuma zīme ↓ Izcērtamās krājas apstiprināšana Izcērtamo koku saraksts/karte RMSC Salīdzina augošo koku sarakstu un izcērtamo koku sarakstu Audzes Nr., suga, izcelsmes zīme, īpašuma zīme ↓ Inspekcija pēc mežizstrādes Nocirsto koku saraksts (TIF) RMSC/TVD Salīdzina izcērtamo koku sarakstu un TIF Audzes Nr., koku marķējuma zīmes Nr. Apaļo kokmateriālu sagatavošana un transportēšana Dati par apaļajiem kokmateriāliem (LIF) (deklarācija), LMCC FSD/kokmateriālu ražotājs Salīdzina TIF, LIF, LMCC Apaļo kokmateriālu marķējuma zīmes Nr., LMCC ↓ Apaļo kokmateriālu inspekcija uz ceļa Dati par apaļajiem kokmateriāliem (inspekcija) TIDD (HHC) Salīdzina LMCC un smago automobiļu kravas Apaļo kokmateriālu marķējuma zīmes Nr., LMCC Nr., kravas automobiļa ID ↓ Kokmateriālu krautuve Apaļo kokmateriālu ievešana Uzņēmums, kas veic pirmapstrādi TIDD Salīdzina ar apaļo kokmateriālu deklarāciju, LMCC, kravas automobiļa ID Apaļo kokmateriālu marķējuma zīmes Nr., LMCC, kravas automobiļa ID ↓ Kokmateriālu apstrāde Apstrādātie kokmateriāli Uzņēmums, kas veic pirmapstrādi Apstrādātie kokmateriāli, saražotās produkcijas apjoms/sugas Apaļo kokmateriālu marķējuma zīmes Nr. Līguma Nr. ↓ Apstrādātu kokmateriālu transportēšana (pēc pirmapstrādes) Dati par apstrādātajiem kokmateriāliem (deklarācija) Uzņēmums, kas veic pirmapstrādi Salīdzina ar datiem par apaļajiem kokmateriāliem Apaļo kokmateriālu marķējuma zīmes Nr., apstrādātu kokmateriālu marķējuma zīmes Nr. (pirmapstrāde), līguma Nr. ↓ Apstrādātu kokmateriālu inspicēšana (pēc pirmapstrādes) Dati par apstrādātajiem kokmateriāliem (inspekcija) TIDD (HHC) Salīdzina ar deklarāciju par kokmateriāliem, kam veikta pirmapstrāde Apstrādātu kokmateriālu marķējuma zīmes Nr. (pirmapstrāde) ↓ Apstrādātu kokmateriālu eksports (pēc pirmapstrādes) Apstrādāto kokmateriālu ievešana (ostā) Eksportētājs Salīdzina ar deklarētās pavadzīmes Nr. Apstrādātu kokmateriālu marķējuma zīmes Nr. (pirmapstrāde) Eksporta dokumenta Nr. Vai ievešana tālākapstrādes uzņēmumā Apstrādāti kokmateriāli Ievešana uzņēmumā Uzņēmums, kas veic tālākapstrādi Salīdzina ar deklarāciju par kokmateriāliem, kam veikta pirmapstrāde Apstrādātu kokmateriālu marķējuma zīmes Nr. (pirmapstrāde) Līguma Nr. ↓ Apstrādātu kokmateriālu eksports (pēc tālākapstrādes) Dati par apstrādātajiem kokmateriāliem (deklarācija) Uzņēmums, kas veic tālākapstrādi Salīdzina ar datiem par kokmateriāliem, kam veikta pirmapstrāde Apstrādātu kokmateriālu marķējuma zīmes Nr. (tālākapstrāde) ↓ Apstrādātu kokmateriālu inspicēšana (pēc tālākapstrādes) Dati par apstrādātajiem kokmateriāliem (inspekcija) TIDD (HHC) Salīdzina ar deklarāciju par kokmateriāliem, kam veikta tālākapstrāde Apstrādātu kokmateriālu marķējuma zīmes Nr. (tālākapstrāde) ↓ Apstrādātu kokmateriālu eksports (pēc tālākapstrādes) Apstrādātu kokmateriālu ievešana (ostā) Eksportētājs TIDD/TVD Salīdzina datus par visu ražošanas procesu Apstrādātu kokmateriālu marķējuma zīmes Nr. (tālākapstrāde) Eksporta dokumenta Nr.

3. Pārbaudes procedūra

Šajā iedaļā ir izklāstīti likumības definīcijas pamatā esošie principi un kritēriji. Tajā ir izklāstītas procedūras, ko veiks attiecīgās aģentūras. Tāpēc 2. tabulā ir norādītas attiecīgo MK nodaļu veiktās kontroles procedūras. Kontroles procedūru rezultāti tiks pārbaudīti saskaņā ar protokoliem, kas jāizstrādā LAS izmēģinājuma posmā. Izmēģinājuma posmā tiks izstrādāti mehānismi pārbaudes darbībās identificēto neatbilstību novēršanai, pamatojoties uz pašreizējām tiesību aktu īstenošanas procedūrām un regulējumu.

Pārbaudes metodika, kurā būs paredzēts periodiskums, paraugu ņemšanas metodes, lauka darbi un objektīvu pierādījumu vākšana, tiks aprakstīta TVD procedūru rokasgrāmatā. Šīs tabulas pamatā ir likumīgi iegūtas koksnes definīcija, kas sniegta šā Nolīguma II pielikumā.

2. tabula. Kontroles procedūras un to pamatā esošie principi un kritēriji

1. PRINCIPS Koksnes izcelsme: koksne iegūta no iepriekš paredzētiem izcelsmes avotiem, un attiecīgā persona, grupa un īpašnieki ir devuši rakstisku piekrišanu tam, ka tiek piešķirtas koksnes ieguves tiesības attiecīgajā teritorijā 1.1. KRITĒRIJS Attiecībā uz koksnes izmantošanas līgumiem (TUC) rezervātos – meža apsaimniekošanas plāna sagatavošanā ir ietverta stratēģiskā plāna izstrāde; noteiktas TUC teritorijas robežas; FSD veikta inventarizācija pirms mežizstrādes (rezervātos, ārpus rezervātiem un plantācijās); saņemta attiecīgās personas, grupas vai īpašnieku rakstiska piekrišana. ATBILDĪBA — FSD atbild par stratēģisko un darbības plānošanu saistībā ar TUC rezervātos; RMSC atbild par taksācijas kvalitātes kontroli, izcērtamās krājas apstiprināšanu; — TIDD atbild par importētu koksnes izstrādājumu dokumentācijas pārbaudi un ziņojumu sagatavošanu. PROCEDŪRA Rezervāti Stratēģiskie apsaimniekošanas plāni — plānošanas grupas izveide; — pašreizējās situācijas izvērtēšana, pamatojoties uz pieejamo informāciju; — pagaidu zonēšana; — apsekojumi uz vietas; — provizoriska apsaimniekošanas plānošana katrai zonai; — pirmā apsaimniekošanas plāna projekta izstrāde; — darba projekta oficiāla izvērtēšana, ko veic resursu īpašnieki; — darba projekta pārskatīšana; — plāna projekta vietēja apstiprināšana; — plāna projekta nosūtīšana izvērtēšanai un apstiprināšanai valsts līmenī; — galīgā plāna publicēšana un kopiju izplatīšana; — plāna kopsavilkuma brošūras sagatavošana. TUC teritorijas robežu noteikšana — Robežmietu nospraušana, ko veic FSD; — robežu tīrīšana, ko veic FSD. Rakstiska piekrišana Paziņojumu izlikšana uz 21 dienu Rajona asamblejas (District Assembly), Tradicionālās padomes (Traditional Council) un teritoriālās vienības (Unit area) birojā, kuru pilnvaru teritorijā atrodas attiecīgās platības. Attiecīgā persona, grupa vai īpašnieks rakstiski informē MK par savām interesēm un dod piekrišanu koksnes ieguves tiesību piešķiršanai attiecīgajā teritorijā. Inventarizācija — Audzes taksācija, ko MVU vajadzībām veic MK. Lielie uzņēmumi veic taksāciju savās TUC teritorijās; — par taksācijas kvalitātes pārbaudi un rezultātu apstiprināšanu atbild MK (RMSC); — sagatavo digitalizētu izcērtamo koku sarakstu un karti; par to kopīgi atbild MK/uzņēmums; — izcērtamās krājas pamatīga pārbaude un apstiprināšana, ko veic MK (RMSC); — RMSC iesniedz izcērtamās krājas apstiprinājuma kopijas FSD, TIDD un TVD. Attiecībā uz uzņēmumu izcērtamās krājas apstiprinājuma kopiju nosūta ar FSD starpniecību, pievienojot pavadvēstuli, kurā norāda svarīgākos MK mežizstrādes noteikumus; — RMSC apstiprina izcērtamo krāju (WTS pamatelements) un ievada to centrālajā datubāzē; — FSD apstiprina izcērtamo krāju un ievada to datubāzē. Teritorijas ārpus rezervātiem Darbības plāns un inventarizācija — TUC darbības plāna projekta apstiprināšana un vajadzības gadījumā grozīšana (MK-FSD); — sākotnējā izcērtamo koku izvēle, ko veic līgumslēdzējs (uzņēmums); — inspicēšana pirms mežizstrādes, ar GPS nosakot koordinātas visiem ārpusrezervātu teritorijās izcērtamajiem kokiem (MK-FSD); — parametru reģistrēšana (MK-FSD); — izcērtamo koku izvēle un apstiprināšana (MK-FSD); — mežizstrādes gada plāna sagatavošana; — FSD izsniedz uzņēmumam un TVD izcērtamās krājas apstiprinājuma kopiju; — FSD apstiprināto izcērtamo krāju ievada centrālajā datubāzē. Robežu noteikšana — Neiedalīto platību pārbaudes uz vietas, ko veic FSD; — ja iespējams, robežas nosprauž, ievērojot neapstrīdamas zemes īpašuma robežas un dabiskas robežšķirtnes (upes, ceļus utt.); — no mežizstrādes izslēdzamo teritoriju identificēšana un robežu noteikšana, ko veic FSD; — iezīmēšana kartē un robežu apraksta sagatavošana, ko veic FSD. Rakstiska piekrišana — Apspriešanās ar sabiedrības grupām, rajona izpildvaras vadītāju (District Chief Executive, DCE) vai to akreditēto pārstāvi; — potenciālās cirsmas pārbaude uz vietas ar zemes īpašnieku piekrišanu. Plantācijas — Visu izcērtamo koku taksācija (MK-FSD); — novērtētais augošo koku tilpums (MK-FSD); — avansa maksājums uz līguma pamata (UZŅĒMUMS); — piekļuves atļaujas izdošana (MK-FSD); — FSD izsniedz piekļuves atļaujas kopiju uzņēmumam un TVD; — FSD ievada datus par piekļuves atļauju savā centrālajā datubāzē, norādot novērtēto augošo koku tilpumu. Robežu noteikšana MK iezīmē ka