KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2011. gada 1. jūlijs),

ar ko groza SIRENE rokasgrāmatu

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 4574)

(Autentisks ir tikai teksts angļu, bulgāru, čehu, franču, grieķu, igauņu, itāliešu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, nīderlandiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā)

(2011/406/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2004. gada 19. februāra Regulu (EK) Nr. 378/2004 par kārtību, kādā groza SIRENE rokasgrāmatu (1), un jo īpaši tās 2. pantu,

ņemot vērā Padomes 2004. gada 19. februāra Lēmumu 2004/201/TI par kārtību, kādā groza SIRENE rokasgrāmatu (2), un jo īpaši tā 2. pantu,

tā kā:

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

SIRENE rokasgrāmatu aizstāj ar šā lēmuma pielikuma tekstu.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Beļģijas Karalistei, Bulgārijas Republikai, Čehijas Republikai, Vācijas Federatīvajai Republikai, Igaunijas Republikai, Īrijai, Grieķijas Republikai, Spānijas Karalistei, Francijas Republikai, Itālijas Republikai, Kipras Republikai, Latvijas Republikai, Lietuvas Republikai, Luksemburgas Lielhercogistei, Ungārijas Republikai, Maltas Republikai, Nīderlandes Karalistei, Austrijas Republikai, Polijas Republikai, Portugāles Republikai, Rumānijai, Slovēnijas Republikai, Slovākijas Republikai, Somijas Republikai, Zviedrijas Karalistei un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotajai Karalistei.

(1) OV L 64, 2.3.2004., 5. lpp.

(2) OV L 64, 2.3.2004., 45. lpp.

(3) OV L 239, 22.9.2000., 19. lpp.

(4) OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.

(5) OV L 350, 30.12.2008., 60. lpp.

(6) OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.

(7) OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.

(8) OV L 176, 10.7.1999., 36. lpp.

(9) OV L 176, 10.7.1999., 31. lpp.

(10) OV L 53, 27.2.2008., 52. lpp.

(11) OV L 53, 27.2.2008., 1. lpp.

(12) OV L 53, 27.2.2008., 50. lpp.

(13) OV L 83, 26.3.2008., 3. lpp.

(14) OV L 83, 26.3.2008., 5. lpp.

PIELIKUMS

SIRENE ROKASGRĀMATA

SATURS

IEVADS

1. ŠENGENAS INFORMĀCIJAS SISTĒMA ( SIS ) UN VALSTU SIRENE BIROJI

1.1. SIRENE biroji

1.2. SIRENE rokasgrāmata

1.3. Standarti

1.3.1. Pieejamība

1.3.2. Nepārtrauktība

1.3.3. Drošība

1.3.4. Pieejamība

1.3.5. Sakari

1.3.6. Transliterācijas noteikumi

1.3.7. Datu kvalitāte

1.3.8. Struktūras

1.3.9. Arhivēšana

1.4. Personāls

1.4.1. Zināšanas

1.4.2. Mācības

1.4.3. Darbinieku apmaiņa

1.5. Tehniskā infrastruktūra

1.5.1. SIRENE darba plūsmas sistēma

1.5.2. Automātiska datu ievadīšana

1.5.3. Automātiska datu dzēšana

1.5.4. Datu apmaiņa starp SIRENE birojiem

1.5.5. Datu kvalitāte SIS

2. VISPĀRĪGĀS PROCEDŪRAS

2.1. Vairākkārtēji ziņojumi (107. pants)

2.1.1. Ziņojumu savietojamība un prioritārā secība

2.1.2. Vairākkārtējo ziņojumu par personu esības pārbaude

2.1.3. Jauna ziņojuma ievadīšanas apspriešana, ja tas nav savietojams ar esošo ziņojumu

2.2. Informācijas apmaiņa pēc trāpījuma.

2.2.1. Procedūras pēc trāpījuma

2.2.2. Sīkākas informācijas paziņošana

2.3. Ja nav iespējams izpildīt trāpījumam sekojošās procedūras (104. panta 3. punkts)

2.4. Ja mainās ziņojuma sākotnējais nolūks (102. pants 3. punkts)

2.5. Dati, kuros ir juridiskas kļūdas vai faktu kļūdas (106. pants)

2.6. Datu piekļuves un labošanas tiesības (109. un 110. pants)

2.6.1. Informācijas apmaiņa par datu piekļuves vai labošanas tiesībām

2.6.2. Informācija par pieprasījumiem piekļūt citu dalībvalstu izziņotiem ziņojumiem vai tos labot vai dzēst

2.6.3. Informācija par piekļuves un labošanas procedūrām

2.7. Dzēšana, beidzoties ziņojuma uzturēšanas nosacījumiem

2.8. Ļaunprātīgi izmantota identitāte

2.9. Pieņemtās identitātes ievadīšana

2.10. SIRPIT ( SIRENE attēlu pārsūtīšana)

2.10.1. SIRPIT ( SIRENE attēlu pārsūtīšanas) izstrāde un pamatojums

2.10.2. Apmaiņas datu izmantošana, ieskaitot arhivēšanu

2.10.3. Tehniskās prasības

2.10.4. Valsts identifikācijas dienests

2.10.5. SIRENE L veidlapas izmantošana

2.10.6. SIRPIT procedūra

2.10.6.1. Salīdzināšanu veic atklājējs SIRENE birojs

2.10.6.2. Salīdzināšanu veic paziņotājs SIRENE birojs

2.10.6.3. Datu ievadīšanas ekrāns

2.11. SIRENE biroju loma policijas sadarbībā Eiropas Savienībā

2.12. Attiecības starp SIRENE un Interpolu

2.12.1. SIS ziņojumu prioritāte pār Interpola ziņojumiem

2.12.2. Komunikācijas kanālu izvēle

2.12.3. Interpola informācijas un paziņojumu izmantošana un izplatīšana Šengenas valstīs

2.12.4. Informācijas nosūtīšana trešām valstīm

2.12.5. Trāpījums un ziņojuma dzēšana

2.12.6. Sadarbības uzlabošana starp SIRENE birojiem un Interpola VCB

2.13. Sadarbība ar Eiropolu un Eurojust

2.14. Speciālie meklēšanas veidi

2.14.1. Ģeogrāfiski mērķtiecīgā meklēšana

2.14.2. Meklēšana ar mērķtiecīgās meklēšanas īpašo policijas vienību ( FAST ) līdzdalību

2.15. Norādes pievienošana par darbības neveikšanu

2.15.1. Apspriešanās ar dalībvalstīm nolūkā pievienot norādi

2.15.2. Lūgums dzēst norādi par darbības neveikšanu

2.16. Norāde par steidzamību SIRENE veidlapās

3. ZIŅOJUMI, PAMATOJOTIES UZ 95. PANTU

3.1. Dalībvalsts veic pārbaudi pirms ziņojuma izziņošanas

3.2. Pārbaude, vai dalībvalstu tiesību aktos ir atļauts veikt apcietināšanu nolūkā nodot varas iestādēm vai izraidīt

3.3. Vairākkārtēji ziņojumi

3.3.1. Vairākkārtēju ziņojumu esības pārbaudes veikšana (107. pants)

3.3.2. Informācijas apmaiņa

3.4. Dalībvalstīm nosūtāmā papildinformācija

3.4.1. Papildinformācija, kas jānosūta attiecībā uz EAO

3.4.2. Papildinformācija, kas jānosūta attiecībā uz pagaidu apcietināšanu

3.4.3. Pieņemtās identitātes ievadīšana

3.4.4. Sīkāka informācija personas identitātes noteikšanai

3.4.5. A un M veidlapu nosūtīšana

3.5. Norādes pievienošana par darbības neveikšanu

3.5.1. Sistemātiski lūgumi pievienot norādi par darbības neveikšanu ziņojumiem par personām, kas tiek meklētas, lai apcietinātu izdošanas nolūkā, gadījumā, ja nepiemēro Padomes Pamatlēmumu 2002/584/TI par Eiropas apcietināšanas orderi un par nodošanas procedūrām starp dalībvalstīm

3.6. SIRENE biroju darbība pēc 95. panta ziņojuma saņemšanas

3.7. Informācijas apmaiņa pēc trāpījuma.

3.7.1. Dalībvalstu informēšana gadījumā, ja ziņojumam ir iegūta atbilsme

3.7.2. Sīkākas informācijas paziņošana

3.7.3. Pēc trāpījuma

3.7.4. Papildinformācijas apmaiņa par nodošanu vai izdošanu

3.8. Ziņojuma dzēšana

3.8.1. Dzēšana, beidzoties ziņojuma uzturēšanas nosacījumiem

3.9. Ļaunprātīgi izmantota identitāte

4. ZIŅOJUMI, PAMATOJOTIES UZ 96. PANTU

4.1. Ievads

4.2. 96. panta ziņojumu ievadīšana

4.3. Pieņemtās identitātes ievadīšana

4.4. Ļaunprātīgi izmantota identitāte

4.5. Veicamo SIRENE procedūru veidi

4.6. Informācijas apmaiņa pēc trāpījuma

4.6.1. Informācijas apmaiņa, atsakot ieceļošanu Šengenas zonā vai izraidot no tās

4.6.2. Informācijas apmaiņa, izsniedzot uzturēšanās atļaujas vai vīzas

4.6.3. Īpašās procedūras, kā noteikts Šengenas konvencijas 25. pantā

4.6.3.1. Procedūra saskaņā ar Šengenas konvencijas 25. panta 1. punktu

4.6.3.2. Procedūra saskaņā ar Šengenas konvencijas 25. panta 2. punktu

4.6.4. Īpašās procedūras, kas noteiktas Šengenas Robežu kodeksa 5. panta 4. punktā

4.6.4.1. Procedūras gadījumos, uz kuriem attiecas Šengenas Robežu kodeksa 5. panta 4. punkta a) apakšpunkts

4.6.4.2. Procedūras gadījumos, uz kuriem attiecas Šengenas Robežu kodeksa 5. panta 4. punkta c) apakšpunkts

4.7. Informācijas apmaiņa par trešās valsts pilsoni, uz kuru attiecas tiesības uz brīvu pārvietošanos

4.7.1. Informācijas apmaiņa pēc trāpījuma

4.7.2. Informācijas apmaiņa, ja, neesot trāpījumam, dalībvalsts atklāj, ka ir ziņojums par ieceļošanas atteikšanu trešās valsts pilsonim, uz kuru attiecas tiesības uz brīvu pārvietošanos

4.8. Par ES pilsoņiem ievadīto ziņojumu dzēšana

4.9. Šengenas dalībvalstu informēšana gadījumā, ja ziņojumam tiek konstatēta atbilsme

5. ZIŅOJUMI, PAMATOJOTIES UZ 97. PANTU

5.1. Norādes pievienošana par darbības neveikšanu

5.2. Aprakstošu datu sniegšana par pazudušām nepilngadīgām personām vai citām personām, kuras tiek uzskatītas par apdraudētām

5.3. Pēc trāpījuma

6. ZIŅOJUMI, PAMATOJOTIES UZ 98. PANTU

6.1. Pēc trāpījuma

7. ZIŅOJUMI, PAMATOJOTIES UZ 99. PANTU

7.1. Pieņemtās identitātes ievadīšana

7.2. Citu dalībvalstu informēšana, izziņojot ziņojumus, kurus lūdz izziņot iestādes, kas ir atbildīgas par valsts drošību

7.3. Norādes pievienošana par darbības neveikšanu

7.4. Sīkākas informācijas sniegšana pēc trāpījuma

8. ZIŅOJUMI, PAMATOJOTIES UZ 100. PANTU

8.1. Ziņojumi par transportlīdzekļiem, pamatojoties uz 100. pantu

8.1.1. Vairākkārtēju ziņojumu par transportlīdzekli esības pārbaude

8.1.2. VIN dvīņi

8.2. Sīkākas informācijas sniegšana pēc trāpījuma

9. STATISTIKA

IEVADS

Beļģijas Karalistes, Vācijas Federatīvās Republikas, Francijas Republikas, Luksemburgas Lielhercogistes un Nīderlandes Karalistes valdība 1985. gada 14. jūnijā nelielā Luksemburgas pilsētā Šengenā parakstīja nolīgumu ar mērķi atļaut “(..) visiem dalībvalstu pilsoņiem brīvi šķērsot iekšējās robežas (..) “ un atļaut “brīvu preču un pakalpojumu apriti”.

Piecas dibinātājvalstis 1990. gada 19. jūnijā parakstīja Konvenciju, ar ko īsteno Šengenas nolīgumu (1), kurai vēlāk 1990. gada 27. novembrī pievienojās Itālijas Republika, 1991. gada 25. jūnijā – Spānijas Karaliste un Portugāles Republika, 1992. gada 6. novembrī – Grieķijas Republika, 1995. gada 28. aprīlī – Austrijas Republika un 1996. gada 19. decembrī – Dānijas Karaliste, Zviedrijas Karaliste un Somijas Republika.

Arī Norvēģijas Karaliste un Islandes Republika 1996. gada 19. decembrī noslēdza ar dalībvalstīm sadarbības nolīgumus, lai pievienotos minētajai konvencijai.

Sākot no 1995. gada 26. marta, Šengenas acquis pilnībā piemēroja Beļģijā, Vācijā, Francijā, Luksemburgā, Nīderlandē, Spānijā un Portugālē (2). Šengenas acquis pilnībā piemēro Austrijā un Itālijā, sākot no 1998. gada 31. marta (3), Grieķijā, sākot no 2000. gada 26. marta (4), un, visbeidzot, Norvēģijā, Islandē, Zviedrijā, Dānijā un Somijā, sākot no 2001. gada 25. marta (5).

Apvienotā Karaliste un Īrija piedalās tikai atsevišķu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā attiecīgi saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/365/EK (6) un Padomes Lēmumu 2002/192/EK (7).

Apvienotās Karalistes gadījumā Šengenas acquis noteikumus, kuros Apvienotā Karaliste piedalās, piemēro no 2005. gada 1. janvāra (8), izņemot noteikumus par Šengenas Informācijas sistēmu.

Šengenas acquis tika iestrādāts Eiropas Savienības tiesību sistēmā, izmantojot protokolus, kas 1999. gadā tika pievienoti Amsterdamas līgumam (9). Padome 1999. gada 12. maijā pieņēma lēmumu, kurā tika noteikts katra Šengenas acquis veidojošā noteikuma vai lēmuma juridiskais pamats saskaņā ar attiecīgajiem Eiropas Kopienas dibināšanas līguma un Līguma par Eiropas Savienību noteikumiem.

Sākot no 2004. gada 1. maija, Šengenas acquis, kas Eiropas Savienības tiesību sistēmā ir iekļauts ar Protokolu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam (turpmāk tekstā – “Šengenas protokols”), kā arī akti, kas to pilnveido vai ir citādi ar to saistīti, ir saistoši Čehijas Republikai, Igaunijas Republikai, Kipras Republikai, Latvijas Republikai, Lietuvas Republikai, Maltas Republikai, Polijas Republikai, Slovēnijas Republikai, Slovākijas Republikai un Ungārijas Republikai. Sākot no 2007. gada 1. janvāra, tas attiecas arī uz Bulgārijas Republiku un Rumāniju.

Padome 2007. gada decembrī pieņēma lēmumu par Šengenas acquis noteikumu pilnīgu piemērošanu Čehijas Republikā, Igaunijas Republikā, Latvijas Republikā, Lietuvas Republikā, Ungārijas Republikā, Maltas Republikā, Polijas Republikā, Slovēnijas Republikā un Slovākijas Republikā (10). Attiecīgi kontrole pie šo dalībvalstu iekšējām sauszemes un jūras robežām tika atcelta 2007. gada decembrī, bet pie to iekšējām gaisa robežām – 2008. gada martā.

Attiecībā uz Bulgārijas Republiku un Rumāniju Padomes Lēmums 2010/365/ES (11) atļauj pārsūtīt uz attiecīgajām dalībvalstīm reālus SIS datus. Šo datu konkrēta izmantošana ļauj Padomei, izmantojot piemērojamās Šengenas vērtēšanas procedūras, kas izklāstītas SCH/Com-ex (98) 26 def., pārbaudīt, vai attiecīgajās dalībvalstīs tiek pareizi piemēroti Šengenas acquis noteikumi, kas attiecas uz SIS. Pēc šo novērtējumu veikšanas Padomei būtu jālemj par pārbaužu atcelšanu pie iekšējām robežām ar šīm dalībvalstīm.

Attiecībā uz Šveici starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju tika noslēgts nolīgums par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (12). Saskaņā ar attiecīgu Padomes lēmumu (13) kontrole pie iekšējām sauszemes robežām ar Šveici tika atcelta 2008. gada decembrī, bet pie gaisa robežām – 2009. gada martā.

Attiecībā uz Lihtenšteinu tika parakstīts Protokols starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (14).

1. ŠENGENAS INFORMĀCIJAS SISTĒMA (SIS) UN VALSTU SIRENE BIROJI

SIS un SIRENE biroju sadarbība, kas ir izveidota saskaņā ar IV sadaļas noteikumiem Konvencijā, ar ko īsteno 1985. gada 14. jūnija Šengenas Nolīgumu par pakāpenisku kontroles atcelšanu pie kopīgām robežām (Šengenas konvencija) (15), ir būtisks Eiropas Savienības sistēmā integrētā Šengenas acquis noteikumu piemērošanas instruments.

Šengenas Informācijas sistēma (SIS) piekļuvi ziņojumiem par personām un priekšmetiem sniedz šādām iestādēm:

a) par robežpārbaudēm atbildīgajām iestādēm;

b) iestādēm, kas veic un koordinē citas policijas un muitas pārbaudes valstī;

c) valstu tiesu iestādēm, cita starpā tām, kas ir atbildīgas par valsts apsūdzības celšanu krimināllietās un tiesas izmeklēšanu pirms apsūdzības izvirzīšanas, veicot valsts tiesību aktos noteiktos uzdevumus;

d) iestādēm, kas ir atbildīgas par vīzu izsniegšanu, centrālām iestādēm, kas ir atbildīgas par vīzas pieteikumu izskatīšanu, iestādēm, kas ir atbildīgas par uzturēšanās atļauju izsniegšanu un tiesību aktu administrēšanu attiecībā uz trešās valsts pilsoņiem saistībā ar tā Savienības acquis piemērošanu, kas attiecas uz personu pārvietošanos;

e) iestādēm, kas ir atbildīgas par transportlīdzekļu reģistrācijas apliecību izsniegšanu.

Konkrētām ziņojumu kategorijām var piekļūt arī Eiropols un Eurojust (16). Eiropols var piekļūt datiem, kas ir ievadīti, pamatojoties uz 95. pantu (ziņojumi par apcietināšanu), 99. pantu (ziņojumi par diskrētu novērošanu vai īpašu kontroli) un 100. pantu (ziņojumi par priekšmetiem, ko meklē, lai konfiscētu (izņemtu) vai lai izmantotu par pierādījumu kriminālprocesā). Eurojust var piekļūt datiem, kas ievadīti, pamatojoties uz 95. pantu (ziņojumi par apcietināšanu) un 98. pantu (ziņojumi par tiesas procesu).

SIS ir atsevišķas sastāvdaļas: tehniskā atbalsta funkcija (C.SIS) un valstu nodaļas (N.SIS, katrā dalībvalstī viena), kas ir saslēgtas tīklā (SISNET). SIS darbojas pēc tāda principa, ka valstu sistēmas nevar savstarpēji tieši apmainīties ar datiem elektroniskajā formātā, bet tas ir jādara vienīgi caur centrālo sistēmu (C.SIS).

Tomēr nepieciešams, lai dalībvalstis varētu veikt papildinformācijas apmaiņu gan uz divpusēja, gan daudzpusēja pamata, kā tiek prasīts dažu Šengenas konvencijas noteikumu īstenošanai, un nodrošināt, ka visai SIS kopumā tiek pilnībā piemērota Šengenas konvencijas IV sadaļa.

1.1. SIRENE biroji (17)

Šengenas konvencijas 92. panta 4. punktā ir noteikts, ka dalībvalstis saskaņā ar saviem tiesību aktiem caur šim nolūkam izvēlētajām iestādēm (SIRENE) apmainās ar visu informāciju, kas nepieciešama saistībā ar ziņojumu ievadīšanu, un lai būtu iespējams attiecīgi rīkoties gadījumos, kad Šengenas Informācijas sistēmā veiktās meklēšanas rezultātā tiek atrastas personas un priekšmeti, par kuriem šajā sistēmā ir ievadīti dati.

Lai ņemtu vērā Šengenas konvencijā paredzētos ierobežojumus, katra dalībvalsts izveido centrālo iestādi kā vienīgo kontaktpunktu papildinformācijas apmaiņai saistībā ar SIS datiem. Šis kontaktpunkts, kas ir SIRENE birojs, strādā ar pilnu jaudu 24 stundas diennaktī 7 dienas nedēļā.

1.2. SIRENE rokasgrāmata

SIRENE rokasgrāmata ir norādījumu kopums SIRENE birojiem, kurā ir sīki aprakstīti noteikumi un procedūras, kas reglamentē divpusēju un daudzpusēju papildinformācijas apmaiņu.

1.3. Standarti

Ievēro šādus pamata standartus, uz kuriem balstās sadarbība ar SIRENE starpniecību.

1.3.1. Pieejamība

Katrā dalībvalstī izveido valsts SIRENE biroju, lai tas darbotos kā vienīgais kontaktpunkts dalībvalstīm, kas piemēro uz SIS attiecīgos Šengenas konvencijas noteikumus. Tas pilnībā darbojas ar atbilstošu jaudu 24 stundas diennaktī septiņas dienas nedēļā. Arī tehniskās analīzes, atbalsta un risinājumu pieejamību ar atbilstošu jaudu nodrošina 24 stundas diennaktī septiņas dienas nedēļā.

1.3.2. Nepārtrauktība

Katrā SIRENE birojā izveido iekšējo struktūru, kas garantē pārvaldības, personāla un tehniskās infrastruktūras nepārtrauktību. Dalībvalstis veic atbilstošus pasākumus, lai nepieļautu kvalifikācijas un pieredzes zudumu kadru maiņas dēļ.

Visu SIRENE biroju vadītāji tiekas vismaz divas reizes gadā, lai novērtētu savu dienestu sadarbības kvalitāti, jebkādu grūtību gadījumā pieņemtu nepieciešamos tehniskos vai organizatoriskos pasākumus un, ja nepieciešams, noregulētu procedūras.

1.3.3. Drošība

Telpu drošība

Lai aizsargātu SIRENE biroja telpas, ir nepieciešami fiziskie un organizatoriskie drošības pasākumi. Īpašie pasākumi tiks noteikti, pamatojoties uz apdraudējuma novērtējumiem, kurus veic katra Šengenas valsts, un atkarībā no tiem. Praksē būtu jāņem vērā ieteikumi un labākā prakse, kas ir iekļauti ES Šengenas katalogā: Šengenas Informācijas sistēma, SIRENE (18).

Īpašie pasākumi var būt atšķirīgi, jo tie ir atbilstoši apdraudējumam SIRENE biroja tuvākajā apkārtnē un tiešajā atrašanās vietā. Tie jo īpaši var ietvert šādus pasākumus:

— ārējie logi ir aprīkoti ar drošības stiklu,

— drošas un slēgtas durvis,

— ķieģeļu/betona sienas SIRENE birojā,

— televizuālā uzraudzības sistēma (CCTV), ielaušanās signalizācija, tai skaitā ienākošo/izejošo personu un jebkuru neparastu notikumu uzskaite,

— apsardze uz vietas vai ātri izsaucama apsardze,

— ugunsdzēsības sistēma un/vai tieša saikne ar ugunsdzēsēju komandu,

— noteiktajam mērķim paredzētas telpas, lai izvairītos no tā, ka personāls, kas nav saistīts ar starptautiskajiem policijas sadarbības pasākumiem vai kuram nav nepieciešamās piekļuves dokumentiem, ienāk vai iet cauri SIRENE biroja telpām, un/vai

— pietiekama rezerves elektroapgāde un telekomunikācijas.

Sistēmas drošība

Sistēmas drošības pamatā esošie principi ir noteikti Šengenas konvencijas 118. pantā.

SIRENE biroja sistēmai ir jābūt rezerves datoram un datu bāzes sistēmai vēl vienā vietā, ja SIRENE birojā notiek nopietni ārkārtas gadījumi.

1.3.4. Pieejamība

Lai izpildītu prasību sniegt papildinformāciju, SIRENE darbiniekiem ir tieša vai netieša piekļuve visai attiecīgajai valsts informācijai un ekspertu padomiem.

1.3.5. Sakari

Operatīvie sakari

Īpašais kanāls, kuru izmanto SIRENE sakariem, ir Šengenas vides komunikācijas infrastruktūra (SISNET) (19). Tikai tādā gadījumā, ja šis kanāls nav pieejams, katrā atsevišķā gadījumā nosaka citu, attiecīgajos apstākļos vispiemērotāko sakaru līdzekli atbilstoši tehniskajām iespējām un sakaru drošības un kvalitātes prasībām.

Rakstiskos paziņojumus iedala divās kategorijās: brīvā teksta un standartveida paziņojumi. Attiecībā uz pēdējiem minētajiem paziņojumiem ievēro 5. pielikumā ietvertos norādījumus. B (20), C (21) un D (22) veidlapas vairs neizmanto, un tās svītro no 5. pielikuma.

Lai panāktu SIRENE personāla divpusējo sakaru augstāko efektivitāti, izmanto abām pusēm saprotamu valodu.

SIRENE birojs pēc iespējas ātrāk atbild uz visiem informācijas pieprasījumiem, ko citas dalībvalstis iesniegušas ar sava SIRENE biroja starpniecību. Jebkurā gadījumā atbildi sniedz 12 stundu laikā. Sk. arī 2.16. punktu par norādi par steidzamību SIRENE veidlapās.

Ikdienas darba prioritātes ir atkarīgas no ziņojuma veida un lietas nozīmīguma.

Neoperatīvie sakari

Neoperatīvās informācijas apmaiņai SIRENE birojam vajadzētu izmantot konkrētajam mērķim paredzētu SISNET elektroniskā pasta adresi.

SIRENE adrešu grāmata (SAB)

SIRENE biroju kontaktinformācija un būtiska informācija saistībā ar savstarpējiem sakariem un sadarbību tiek vākta un sniegta SIRENE adrešu grāmatā (SAB). Katrs SIRENE birojs nodrošina, ka:

a) SAB informācija netiek atklāta trešām pusēm;

b) SIRENE operatori ir informēti par SAB un to izmanto;

c) ikviens SAB iekļautās informācijas atjauninājums tiek nekavējoties paziņots SAB administratoram.

1.3.6. Transliterācijas noteikumi

SIRENE biroju sakaros ar SISNET starpniecību ievēro 2. pielikumā atrodamos transliterācijas noteikumus.

1.3.7. Datu kvalitāte

Katrs SIRENE birojs ir atbildīgs par to, lai veiktu datu kvalitātes nodrošināšanas koordinatora uzdevumu tai informācijai, kura tiek ievadīta SIS. Šajā nolūkā SIRENE birojiem ir nepieciešamā valsts līmeņa kompetence un spējas veikt šo uzdevumu, par kuru tie atbild saskaņā ar 92. panta 4. punktu un 108. pantu. Tādēļ ir nepieciešama valsts datu kvalitātes revīzija, kas ietver pārskatu par ziņojumu/trāpījumu skaitu un datu saturu.

Sadarbībā ar valsts SIRENE biroju būtu jāizveido valstu standarti gala lietotāju apmācībai par datu kvalitātes principiem un praksi. Visiem SIRENE birojiem ir ieteicams iesaistīties visu iestāžu, kas ievada ziņojumus, apmācībā, uzsverot datu kvalitāti un SIS izmantošanas maksimālu rezultātu.

1.3.8. Struktūras

Visas valstu aģentūras, kas atbild par starptautisko policijas sadarbību, tostarp SIRENE birojus, veido strukturētā veidā, lai nepieļautu kompetences pretrunas un darba pārklāšanos.

1.3.9. Arhivēšana

a) Katra dalībvalsts nosaka informācijas glabāšanas noteikumus;

b) SIRENE birojs katrā dalībvalstī, kas izziņo ziņojumu, uztur visu informāciju par saviem ziņojumiem pieejamu citām dalībvalstīm;

c) arhīvi katrā SIRENE birojā nodrošina ātru piekļuvi būtiskajai informācijai, lai ievērotu ļoti īsos informācijas nosūtīšanas termiņus;

d) saskaņā ar Šengenas konvencijas 112.A pantu personas datus, kas SIRENE biroja datnēs glabājas pēc informācijas apmaiņas, glabā vienīgi tik ilgi, cik tas vajadzīgs, lai sasniegtu mērķus, kādiem attiecīgie dati sniegti. Jebkurā gadījumā tos dzēš vēlākais vienu gadu pēc tam, kad ziņojums vai ziņojumi par attiecīgo personu vai priekšmetu ir dzēsti no SIS. Tomēr datus, kas attiecas uz kādu konkrētu ziņojumu, ko dalībvalsts izziņojusi, vai uz ziņojumu, saistībā ar kuru tās teritorijā ir veikta darbība, var glabāt ilgāk saskaņā ar valsts tiesību aktiem;

e) papildinformāciju, ko nosūtījušas citas dalībvalstis, glabā saskaņā ar saņēmējas dalībvalsts datu aizsardzības tiesību aktiem. Attiecīgi piemēro arī Šengenas konvencijas VI sadaļas, Pamatlēmuma 2008/977/TI un Direktīvas 95/46/EK noteikumus;

f) informāciju par ļaunprātīgi izmantotu identitāti dzēš pēc attiecīgā ziņojuma dzēšanas.

1.4. Personāls

1.4.1. Zināšanas

SIRENE biroja darbinieku valodu zināšanas aptver pēc iespējas plašāku valodu klāstu, bet dienesta pienākumus pildošie darbinieki spēj sazināties ar visiem SIRENE birojiem.

Viņiem ir nepieciešamās zināšanas par:

— valsts un Eiropas tiesību aspektiem,

— savas valsts tiesībsargājošajām iestādēm, un

— valsts un Eiropas tiesu un imigrācijas administrācijas sistēmām.

Viņiem jābūt pilnvarām patstāvīgi izskatīt jebkuru ienākošo lietu.

Īpašu lūgumu vai (juridiskā) eksperta padoma nepieciešamības gadījumā viņiem būtu jābūt iespējai lūgt palīdzību augstākstāvošām instancēm un/vai ekspertiem.

Dienesta pienākumus pildošajiem operatoriem pēc darba laika ir tāda pati kompetence, zināšanas un pilnvaras, un viņiem ir iespēja vērsties pie ekspertiem, kas ir pieejami pēc pieprasījuma.

Ir jābūt iespējām konsultēties ar tiesību ekspertiem gan attiecībā uz parastiem, gan ārkārtējiem gadījumiem. Atkarībā no gadījumiem minētās konsultācijas var sniegt jebkurš darbinieks, kam ir nepieciešamā juridiskā izglītība, vai eksperti no tiesu iestādēm.

Par personāla komplektēšanu atbildīgās valsts iestādes, pieņemot darbā jaunus darbiniekus, ņem vērā visas iepriekš minētās prasmes un zināšanas un pēc tam organizē dienesta mācību kursus vai sesijas gan valsts, gan Eiropas līmenī.

Augsta līmeņa pieredzes personāls ir tāds darbaspēks, kas spēj darboties pēc savas iniciatīvas un līdz ar to spēj efektīvi izskatīt lietas. Tādēļ ir vēlams zems kadru mainības līmenis, kam viennozīmīgi ir nepieciešams vadības atbalsts, lai varētu tālāk nodot pienākumus.

1.4.2. Mācības

Valstu līmenis

Valsts līmenī ar pienācīgām mācībām nodrošina to, ka personāls atbilst šajā rokasgrāmatā noteiktajiem standartiem (23).

Eiropas līmenis

Kopīgus mācību kursus organizē ne retāk kā vienu reizi gadā, lai veicinātu sadarbību starp SIRENE birojiem, ļaujot darbiniekiem tikties ar kolēģiem no citiem SIRENE birojiem, dalīties informācijā par darba metodēm valstī un veidot konsekventu un līdzvērtīgu zināšanu līmeni. Turklāt tas veicinās personāla darba nozīmīguma un savstarpējas solidaritātes nepieciešamības apziņu dalībvalstu kopējas drošības nolūkā.

1.4.3. Darbinieku apmaiņa

SIRENE biroji var arī apsvērt iespēju veikt darbinieku apmaiņu ar citiem SIRENE birojiem. Šāda apmaiņa ir paredzēta, lai palīdzētu uzlabot darbinieku zināšanas par darba metodēm, lai parādītu, kā ir organizēti citi SIRENE biroji, un veidotu personīgos kontaktus ar kolēģiem citās dalībvalstīs.

1.5. Tehniskā infrastruktūra

1.5.1. SIRENE darba plūsmas sistēma

Katrā SIRENE birojā ir datorizēta pārvaldības sistēma (darba plūsmas sistēma), kas automatizē lielu daļu ikdienas darba plūsmas pārvaldības.

1.5.2. Automātiska datu ievadīšana

Valstu ziņojumu, kas atbilst to ievadīšanas SIS kritērijiem, automātiskā nosūtīšana uz N.SIS ir vislabākais veids, kā SIS ievadīt ziņojumus. Šai automātiskajai nosūtīšanai, tai skaitā datu kvalitātes pārbaudēm, būtu jābūt arī pārskatāmām, un iestādei, kura ievada ziņojumu, nebūtu jāveic papildu darbības.

1.5.3. Automātiska datu dzēšana

Ja valsts sistēma spēj veikt valstu ziņojumu automātisku nosūtīšanu uz SIS, kā norādīts iepriekšējā punktā, tad, dzēšot ar SIS saistītu ziņojumu valsts datu bāzē, automātiski būtu jādzēš arī tā SIS ekvivalents.

Tā kā vairākkārtēji ziņojumi nav atļauti, tad, ja tas ir iespējams un nepieciešams, valsts līmenī tiek uzturēts pieejams otrais un nākamie ziņojumi par to pašu personu tā, lai tos varētu ievadīt, kad izbeidzas pirmā ziņojuma termiņš par šo personu.

1.5.4. Datu apmaiņa starp SIRENE birojiem

Ņem vērā norādījumus par datu apmaiņu starp SIRENE birojiem (24).

1.5.5. Datu kvalitāte SIS

Lai katrs SIRENE birojs varētu veikt savus datu kvalitātes pārbaudes koordinatora uzdevumus (sk. 1.3.7. punktu), būtu jābūt pieejamam attiecīgam IT atbalstam.

2. VISPĀRĪGĀS PROCEDŪRAS

Turpmāk aprakstītās procedūras piemēro ziņojumiem, kas izziņoti, pamatojoties uz 95. līdz 100. pantu, un katra panta īpašās procedūras ir atrodamas attiecīgā konkrētā punktā.

2.1. Vairākkārtēji ziņojumi (107. pants)

Dažādas dalībvalstis var izziņot vairākus ziņojumus par vieniem un tiem pašiem subjektiem. Ir būtiski, lai tas neizraisītu gala lietotāju apjukumu un lai tiem būtu skaidrs, kādi pasākumi ir veicami, mēģinot ievadīt ziņojumu. Tādēļ nosaka dažādas procedūras vairākkārtēju ziņojumu atklāšanai, kā arī izveido prioritātes mehānismu to ievadīšanai SIS.

Tam ir nepieciešamas:

— pārbaudes pirms ziņojuma ievadīšanas, lai noteiktu, vai subjekts jau neatrodas SIS,

— apspriešanās ar citām dalībvalstīm, ja ziņojuma ievadīšana izraisīs vairākkārtējus ziņojumus, kas nav savietojami.

2.1.1. Ziņojumu savietojamība un prioritārā secība

Par vienu personu vai priekšmetu dalībvalsts SIS drīkst ievadīt tikai vienu ziņojumu.

Tādēļ, ja ir iespējams un nepieciešams, otro un turpmākos ziņojumus par to pašu personu vai priekšmetu glabā pieejamus valsts līmenī tā, lai tos varētu ievadīt, kad pirmajam ziņojumam beidzas termiņš vai tas tiek dzēsts.

Ziņojumu par vienu un to pašu personu vai priekšmetu var ievadīt vairākas dalībvalstis, ja ziņojumi ir savietojami.

Ziņojumi par apcietināšanu (95. pants) ir savietojami ar ziņojumiem par ieceļošanas atteikumu (96. pants), ziņojumiem par pazudušām personām (97. pants) un ziņojumiem par tiesas procesu (98. pants). Tie nav savietojami ar ziņojumiem par diskrētu novērošanu vai īpašu kontroli (99. pants). Ja ir iegūts trāpījums par personu, par kuru ir ievadīts ziņojums par apcietināšanu un ziņojums par ieceļošanas atteikumu, apcietināšanas procedūras ir prioritāras pār ieceļošanas atteikumu.

Ziņojumi par ieceļošanas atteikumu ir savietojami ar ziņojumiem par apcietināšanu. Tie nav savietojami ar ziņojumiem par pazudušām personām, ziņojumiem par tiesas procesu vai ziņojumiem par diskrētu novērošanu vai īpašu kontroli.

Ziņojumi par pazudušām personām ir savietojami ar ziņojumiem par apcietināšanu un ziņojumiem par tiesas procesu. Tie nav savietojami ar ziņojumiem par ieceļošanas atteikumu un ziņojumiem par diskrētu novērošanu vai īpašu kontroli.

Ziņojumi par tiesas procesu ir savietojami ar ziņojumiem par apcietināšanu un ziņojumiem par pazudušām personām. Tie nav savietojami ar ziņojumiem par ieceļošanas atteikumu un ziņojumiem par diskrētu novērošanu vai īpašu kontroli.

Ziņojumi par diskrētu novērošanu vai īpašu kontroli nav savietojami ar ziņojumiem par apcietināšanu, ziņojumiem par ieceļošanas atteikumu, ziņojumiem par pazudušām personām vai ziņojumiem par tiesas procesu.

Saskaņā ar 99. pantu ziņojumi, kas ir izziņoti nolūkā veikt diskrētu novērošanu, nav savietojami ar ziņojumiem, kas ir izziņoti nolūkā veikt īpašu kontroli.

Dažādas ziņojumu par priekšmetiem kategorijas savā starpā nav savietojamas (skatīt savietojamības tabulu).

Ziņojumu par personām prioritārā secība ir šāda:

— apcietināšana nolūkā nodot vai izdot (95. pants),

— ieceļošanas vai uzturēšanās liegšana Šengenas teritorijā (96. pants),

— aizsargāšana (97. pants),

— diskrēta novērošana (99. pants),

— īpaša kontrole (99. pants),

— atrašanās vietas paziņošana (97. un 98. pants).

Ziņojumu par priekšmetiem prioritārā secība ir šāda:

— diskrēta novērošana (99. pants),

— īpaša kontrole (99. pants),

— konfiskācija (izņemšana) vai izmantošana par pierādījumu (100. pants).

Atkāpes no šādas prioritārās secības var tikt veiktas pēc dalībvalstu apspriešanās, ja tiek apdraudētas būtiskas valsts intereses.

Ziņojumu par personām savietojamības tabula

Secība pēc nozīmīguma Ziņojums par apcietināšanu Ziņojums par ieceļošanas atteikumu Ziņojums par pazudušu personu (aizsargāšana) Ziņojums par diskrētu novērošanu Ziņojums par īpašu kontroli Ziņojums par pazudušu personu (atrašanās vieta) Ziņojums par tiesas procesu Ziņojums par apcietināšanu jā jā jā nē nē jā jā Ziņojums par ieceļošanas atteikumu jā jā nē nē nē nē nē Ziņojums par pazudušu personu (aizsargāšana) jā nē jā nē nē jā jā Ziņojums par diskrētu novērošanu nē nē nē jā nē nē nē Ziņojums par īpašu kontroli nē nē nē nē jā nē nē Ziņojums par pazudušu personu (atrašanās vieta) jā nē jā nē nē jā jā Ziņojums par tiesas procesu jā nē jā nē nē jā jā





Ziņojumu par priekšmetiem savietojamības tabula

Secība pēc nozīmīguma Ziņojums par diskrētu novērošanu Ziņojums par īpašu kontroli Ziņojums par izņemšanu vai izmantošanu par pierādījumu Ziņojums par diskrētu novērošanu jā nē nē Ziņojums par īpašu kontroli nē jā nē Ziņojums par izņemšanu vai izmantošanu par pierādījumu nē nē jā

2.1.2. Vairākkārtējo ziņojumu par personu esības pārbaude

Lai izvairītos no vairākkārtēju nesavietojamu ziņojumu ievadīšanas, pievērš uzmanību tam, lai precīzi nošķirtu indivīdus ar līdzīgu raksturojumu. Tādēļ ir būtiska apspriešanās un sadarbība starp SIRENE birojiem, un katra dalībvalsts izveido atbilstošas tehniskās procedūras, lai pirms ievadīšanas atklātu šādus gadījumus.

Elementi, kas tiek izmantoti, lai noteiktu, vai divas identitātes varētu būt identiskas, ir sīki aprakstīti šīs rokasgrāmatas 6. pielikumā.

Piemēro šādu procedūru:

a) ja, apstrādājot pieprasījumu par jauna ziņojuma ievadīšanu, atklājas, ka SIS jau atrodas persona ar tādiem pašiem obligātajiem identitāti raksturojošiem elementiem (uzvārds, vārds, dzimšanas datums), tad ir jāveic pārbaude, pirms tiek apstiprināts jaunais ziņojums;

b) SIRENE birojs, kurš plāno ievadīt jaunu ziņojumu, izmantojot L veidlapu, sazinās ar izziņotāju SIRENE biroju, lai noskaidrotu, vai ziņojums attiecas uz vienu un to pašu personu;

c) ja pārbaudē atklājas, ka detalizētie dati ir identiski un varētu attiekties uz vienu un to pašu personu, SIRENE birojs, kurš plāno iekļaut jaunu ziņojumu, piemēro vairākkārtēju ziņojumu ievadīšanas procedūru. Ja pārbaudes rezultātā tiek konstatēts, ka detalizētie dati attiecas uz divām dažādām personām, SIRENE birojs apstiprina pieprasījumu jaunā ziņojuma ievadīšanai.

2.1.3. Jauna ziņojuma ievadīšanas apspriešana, ja tas nav savietojams ar esošo ziņojumu

Ja ziņojuma pieprasījums ir pretrunā tās pašas dalībvalsts izziņotam ziņojumam, valsts SIRENE birojs nodrošina, ka SIS ir tikai viens ziņojums. Katra dalībvalsts var izvēlēties piemērojamo procedūru.

Ja pieprasītais ziņojums nav savietojams ar vienas vai vairāku dalībvalstu jau izziņotu ziņojumu, ir nepieciešama to piekrišana.

Piemēro šādu procedūru:

a) ja ziņojumi ir savietojami, tad SIRENE birojiem nav nepieciešams apspriesties savā starpā; ja ziņojumi ir savstarpēji neatkarīgi, tad dalībvalsts, kas vēlas ievadīt jaunu ziņojumu, pieņem lēmumu par apspriešanos;

b) ja ziņojumi nav savietojami vai ja ir šaubas par to savietojamību, tad SIRENE biroji apspriežas savā starpā, izmantojot E veidlapu, lai beigās tiktu ievadīts tikai viens ziņojums;

c) ziņojumus par apcietināšanu ievada tūlīt, negaidot apspriešanās ar citām dalībvalstīm rezultātus;

d) ja ziņojumam, kas nav savietojams ar esošiem ziņojumiem, pēc apspriešanās tiek piešķirta prioritāte, tad, ievadot jauno ziņojumu, dalībvalstis, kuras ir ievadījušas citus ziņojumus, tos dzēš; visas domstarpības starp SIRENE birojiem risina sarunu ceļā. Ja, pamatojoties uz noteikto prioritāšu sarakstu, vienošanos panākt nav iespējams, SIS tiek saglabāts visvecākais ziņojums;

e) ja ziņojums tiek dzēsts, tad C.SIS informē tās dalībvalstis, kuras nevarēja ievadīt ziņojumu. SIRENE birojam tad būtu automātiski jāsaņem N.SIS paziņojums, ka var ievadīt aizturēto ziņojumu. SIRENE birojs piemēro visu procedūru ziņojuma ievadīšanai attiecīgajā ziņojumu kategorijā.

2.2. Informācijas apmaiņa pēc trāpījuma

Ja gala lietotājs veic meklēšanu SIS un atrod, ka pastāv ziņojums, kas saskan ar viņa ievadītajiem datiem, tad to sauc par “trāpījumu”.

Gala lietotājs var lūgt SIRENE birojam sniegt papildinformāciju, lai varētu efektīvi izpildīt SIS 4., 10. vai 16. tabulā norādītās procedūras, kā noteikts 4. pielikumā (veicamā darbība).

Ja nav norādīts citādi, izziņotāju dalībvalsti informē par trāpījumu un tā rezultātu.

2.2.1. Procedūras pēc trāpījuma

Piemēro šādas procedūras:

a) par trāpījumu attiecībā uz ar personu vai priekšmetu, par kuru ir izziņots ziņojums, parasti paziņo izziņotājas dalībvalsts SIRENE birojam, izmantojot G veidlapu;

b) paziņojot izziņotājai dalībvalstij par trāpījumu, attiecīgā gadījumā G veidlapas laukā 090 norāda piemērojamo Šengenas konvencijas pantu, ja vajadzīgs, ietverot papildu informāciju (piemēram, “MINOR”);

c) G veidlapā sniedz pēc iespējas vairāk informācijas par trāpījumu, tostarp laukā 088 – par veikto darbību. Laukā 089 izziņotājai dalībvalstij var lūgt sniegt papildinformāciju;

d) ja vajadzīgs, izziņotājas dalībvalsts SIRENE birojs pēc trāpījuma nosūta visu attiecīgo specifisko informāciju;

e) SIRENE birojs tajā dalībvalstī, kura ieguva atbilsmi ziņojumam, veic konkrētus pasākumus, lai sniegtu atbalstu prasīto pasākumu (veicamās darbības) efektīvai izpildei;

f) ja SIRENE birojs dalībvalstī, kura ieguva trāpījumu, plāno sniegt sīkāku informāciju pēc G veidlapas nosūtīšanas, tas izmanto M veidlapu;

g) ja trāpījums attiecas uz personu, uz kuru attiecas 95. panta ziņojums, vai uz nepilngadīgo personu, uz kuru attiecas 97. panta ziņojums, tās dalībvalsts SIRENE birojs, kura konstatēja atbilstību ziņojumam, pēc G veidlapas nosūtīšanas attiecīgā gadījumā pa tālruni informē izziņotājas dalībvalsts SIRENE biroju par trāpījumu;

h) to dalībvalstu SIRENE birojus, kas ir izziņojušas 96. panta ziņojumus, nav obligāti nepieciešams informēt par visiem trāpījumiem, kad tie tiek iegūti, bet tos informē izņēmuma gadījumos, ja ir nepieciešama papildinformācija. Par īpašām procedūrām skatīt 4. punktu.

2.2.2. Sīkākas informācijas paziņošana

Piemēro šādu procedūru:

a) SIRENE biroji drīkst nosūtīt sīkāku informāciju par 95. līdz 100. panta ziņojumiem, un, to veicot, tie drīkst darboties tiesu iestāžu vārdā, ja šāda informācija ietilpst savstarpējās tiesiskās palīdzības jomā;

b) ciktāl tas ir iespējams un saskaņā ar piemērojamiem datu aizsardzības noteikumiem SIRENE biroji paziņo personu, par kurām ir izziņots ziņojums saskaņā ar 97. pantu, medicīniskos datus, ja ir jāveic pasākumi to aizsardzībai. Nosūtīto medicīnisko informāciju glabā tikai tik ilgi, cik tas ir stingri nepieciešams, un to izmanto tikai attiecīgās personas ārstēšanas nolūkos.

2.3. Ja nav iespējams izpildīt trāpījumam sekojošās procedūras (104. panta 3. punkts)

Ja pēc trāpījuma nav iespējams veikt parastās procedūras, datu apmaiņa notiek saskaņā ar šādiem noteikumiem:

a) atklājēja dalībvalsts caur savu SIRENE biroju nekavējoties informē dalībvalsti, kas ir izziņojusi ziņojumu, par to, ka tā nespēj izpildīt procedūras, un norāda iemeslus, izmantojot H veidlapu;

b) attiecīgās dalībvalstis tad var vienoties par veicamo procedūru saskaņā ar savas valsts tiesību aktiem un Šengenas konvencijas noteikumiem.

2.4. Ja mainās ziņojuma sākotnējais nolūks (102. pants 3. punkts)

Saskaņā ar 102. panta 3. punktu datus var izmantot citā nolūkā, nevis tajā, kurā ziņojums tika ievadīts, bet tikai pēc trāpījuma, lai nepieļautu nenovēršamu, nopietnu sabiedriskās kārtības un drošības apdraudējumu, nopietnu valsts drošības iemeslu dēļ vai smaga noziedzīga nodarījuma novēršanas nolūkos.

Ziņojuma nolūku var mainīt tikai tad, ja iepriekš no izziņotājas dalībvalsts ir saņemta atļauja.

Ja ziņojuma nolūks ir mainīts, informācijas apmaiņa notiek saskaņā ar šādiem noteikumiem:

a) atklājēja dalībvalsts caur savu SIRENE biroju paskaidro dalībvalstij, kas ir izziņojusi ziņojumu, pamatojumu, kādēļ tā pieprasa sākotnējā mērķa maiņu (I veidlapa);

b) izziņotāja dalībvalsts pēc iespējas ātrāk izskata, vai šo lūgumu var ievērot, un caur savu SIRENE biroju paziņo atklājējai dalībvalstij savu lēmumu;

c) ja nepieciešams, dalībvalsts, kas ir izziņojusi ziņojumu, var dot atļauju, paredzot konkrētus datu izmantošanas nosacījumus.

Kad dalībvalsts, kas ir izziņojusi ziņojumu, ir devusi piekrišanu, atklājēja dalībvalsts izmanto datus tam mērķim, kādam tos lūdza un saņēma atļauju. Tā ņem vērā visus paredzētos nosacījumus.

2.5. Dati, kuros ir juridiskas kļūdas vai faktu kļūdas (106. pants)

Konvencijas 106. panta 2. un 3. punktā ir paredzēta juridisko kļūdu un faktu kļūdu labošana.

Ja konstatē, ka datos ir juridiskas vai faktu kļūdas vai tie nav pieļaujami, informācijas apmaiņa notiek saskaņā ar šādiem noteikumiem:

a) dalībvalsts, kura atklāj, ka datos ir kļūda, izmantojot J veidlapu, caur savu SIRENE biroju paziņo par to izziņotājai dalībvalstij;

b) ja dalībvalstis ir par to vienojušās, izziņotāja dalībvalsts kļūdas labošanai izmanto savas valsts procedūras;

c) ja vienošanās nav panākta, tās dalībvalsts SIRENE birojs, kura ir konstatējusi kļūdu, paziņo par to atbildīgajai iestādei savā valstī, lai lietu nodotu Apvienotajai uzraudzības iestādei.

2.6. Datu piekļuves un labošanas tiesības (109. un 110. pants)

Ikvienam ir tiesības piekļūt uz sevi attiecīgiem datiem un pieprasīt visu kļūdu labojumu. Šāda piekļuve ir saskaņā ar tās valsts tiesību aktiem, kurā pieprasījums ir iesniegts.

Dalībvalsts nedrīkst atļaut piekļuvi citas dalībvalsts izziņotam ziņojumam bez iepriekšējas apspriešanās ar izziņotāju dalībvalsti, izmantojot K veidlapu.

2.6.1. Informācijas apmaiņa par datu piekļuves vai labošanas tiesībām

Ja ir nepieciešams informēt valsts iestādes par pieprasījumu piekļūt datiem vai tos pārbaudīt, tad informācijas apmaiņa notiek saskaņā ar šādiem noteikumiem:

a) katram SIRENE birojam ir jāpiemēro savas valsts tiesību akti par tiesībām piekļūt šiem datiem. Atkarībā no lietas apstākļiem SIRENE biroji vai nu iesniedz atbildīgajām valsts iestādēm visus datu piekļuves vai labošanas pieprasījumus, ko tie saņem, vai arī pieņem lēmumus par šiem pieprasījumiem savas kompetences robežās;

b) ja atbildīgās valsts iestādes to prasa, iesaistīto dalībvalstu SIRENE biroji iesniedz informāciju par šo piekļuves tiesību īstenošanu.

2.6.2. Informācija par pieprasījumiem piekļūt citu dalībvalstu izziņotiem ziņojumiem vai tos labot vai dzēst

Ciktāl tas ir iespējams, ar informāciju par ziņojumiem, kurus SIS ir ievadījusi cita dalībvalsts, apmainās caur valstu SIRENE birojiem.

Piemēro šādu procedūru:

a) piekļuves, labošanas vai dzēšanas pieprasījumu pēc iespējas ātrāk nosūta tai dalībvalstij, kura ir izziņojusi ziņojumu, lai tā šajā jautājumā varētu pieņemt nostāju;

b) izziņotāja dalībvalsts informē dalībvalsti, kura saņēma pieprasījumu, par savu nostāju, sniedzot visu informāciju, kas nepieciešama, lai atbildētu uz pieprasījumu;

c) tā ņem vērā visus tiesību aktos paredzētos pieprasījuma apstrādes termiņus;

d) dalībvalsts, kas saņem personas pieprasījumu piekļuvei, labošanai vai dzēšanai, veic visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu savlaicīgu atbildi.

Ja dalībvalsts, kas ir izziņojusi ziņojumu, nosūta savu nostāju tās dalībvalsts SIRENE birojam, kura ir saņēmusi piekļuves, labošanas vai dzēšanas pieprasījumu, SIRENE birojs pēc iespējas ātrāk nodrošina šīs nostājas iesniegšanu iestādei, kas ir atbildīga par lēmuma pieņemšanu par pieprasījumu.

2.6.3. Informācija par piekļuves un labošanas procedūrām

Piemēro šādu procedūru:

SIRENE biroji informē viens otru par visiem valsts tiesību aktiem, kas ir pieņemti attiecībā uz personas datu piekļuves un labošanas procedūrām, kā arī par visiem grozījumiem, kas tiek veikti turpmāk.

2.7. Dzēšana, beidzoties ziņojuma uzturēšanas nosacījumiem

SIRENE birojs informē tās dalībvalstis, kuras nevarēja iekļaut savu ziņojumu, ka ir iegūts trāpījums un ziņojums ir dzēsts. G veidlapā iekļauto informāciju, kuru sniedzis tās dalībvalsts SIRENE birojs, kura ir ieguvusi trāpījumu, sniedz, izmantojot M veidlapu.

Izņemot gadījumus pēc trāpījuma, ziņojumu var dzēst vai nu tieši C.SIS (tiklīdz ir beidzies termiņš), vai netieši dienests, kas ievadīja ziņojumu SIS (tiklīdz vairs nav piemērojami nosacījumi ziņojuma uzturēšanai).

Abos gadījumos C.SIS paziņojumu par dzēšanu automātiski apstrādā N.SIS.

2.8. Ļaunprātīgi izmantota identitāte

Ļaunprātīgi izmantota identitāte (uzvārds, vārds, dzimšanas datums) ir tad, ja likumpārkāpējs izmanto reālas personas identitāti. Tas var jo īpaši notikt tad, ja kādu dokumentu izmanto, kaitējot tā īstajam īpašniekam.

Dalībvalsts, kas izziņojusi kodu “3” laukā “identitātes kategorija”, nosūta Q veidlapu, vienlaicīgi ievadot ziņojumu SIS vai izmainot to.

Ja, meklējot SIS laukā “identitātes kategorija”, tiek konstatēts kods “3”, tad amatpersona, kas veic pārbaudi, sazinās ar attiecīgās valsts SIRENE biroju un iegūst papildu informāciju, lai precizētu, vai pārbaudāmā persona ir meklētā persona vai persona, kuras identitāte tiek ļaunprātīgi izmantota.

Tiklīdz kļūst skaidrs, ka personas identitāte ir ļaunprātīgi izmantota, ziņojumā tiek iekļauts kods “3”.

Papildinformāciju par personu, kuras identitāte ir ļaunprātīgi izmantota, var apstrādāt vienīgi ar viņas brīvprātīgu un skaidri paustu piekrišanu attiecībā uz visām informācijas vienībām.

Ar nosacījumu, ka persona, kuras identitāte ir ļaunprātīgi izmantota, ir skaidri devusi piekrišanu, un saskaņā ar valsts procedūrām minētā persona sniedz izziņotājas dalībvalsts SIRENE birojam informāciju, kas nepieciešama, lai novērstu kļūdainas identificēšanas negatīvās sekas, piemēram, pareizos datus, identitāti apliecinošu dokumentu datus, un/vai aizpilda Q veidlapu.

Ievērojot turpmāk minēto nosacījumu, iesniedzējas dalībvalsts SIRENE birojā var glabāt lietā arī personas, kuras identitāte ir ļaunprātīgi izmantota, fotogrāfiju un pirkstu nospiedumus.

Q veidlapā uz personas, kas tiek meklēta ar SIS ziņojumu, datiem attiecas vienīgi Šengenas numurs, bet visa pārējā informācija ir saistīta ar personu, kas ir cietusi identitātes ļaunprātīgas izmantošanas rezultātā. Informācija sadaļā 052 (Dokumenta izdošanas datums) ir obligāta. Sadaļā 083 (Īpaša informācija par ziņojumu) attiecīgā gadījumā sniedz sīkāku informāciju par identitātes ļaunprātīgas izmantošanas gadījumu (piemēram, sīkāk norāda atšķirīgās pazīmes) un vienmēr norāda kontaktdienestu, kuram ir sīkāka informācija par ziņojumu.

Bez tam, ja izrādās, ka persona, par kuru ir ziņojums SIS, ļaunprātīgi izmanto citas personas identitāti, iesniedzēja valsts pārbauda, vai ir nepieciešams saglabāt ļaunprātīgi izmantoto identitāti SIS ziņojumā (lai atrastu meklēto personu).

Tās personas dati, kuras identitāte tikusi ļaunprātīgi izmantota, tostarp visi pirkstu nospiedumi un fotogrāfijas, ir pieejami tikai pārbaudāmās personas identitātes noskaidrošanai, un tie nekādā veidā nav izmantojami citos nolūkos. Informāciju par ļaunprātīgi izmantotu identitāti dzēš attiecīgā ziņojuma dzēšanas procesa laikā.

2.9. Pieņemtās identitātes ievadīšana

Lai izvairītos no nesavietojamiem ziņojumiem jebkurā kategorijā ievadāmās pieņemtās identitātes dēļ vai lai izvairītos no problēmām nevainīgiem cietušajiem, SIRENE biroji, ja tiem ir pieejama šāda informācija, informē cits citu par pieņemtajām identitātēm un nosūta visu būtisko informāciju par meklētā subjekta īsto identitāti. Dalībvalsts, kas ievadīja sākotnējo ziņojumu, ir atbildīga par visu pieņemto identitāšu pievienošanu. Ja cita dalībvalsts atklāj pieņemto identitāti, tā nodod šo lietu tai dalībvalstij, kas sākotnēji ievadīja ziņojumu.

2.10. SIRPIT (SIRENE attēlu pārsūtīšana)

2.10.1. SIRPIT (SIRENE attēlu pārsūtīšanas) izstrāde un pamatojums

SIRENE birojiem būtu jāvar identifikācijas nolūkos apmainīties ar pirkstu nospiedumiem un attēliem.

SIRPIT procedūra sniedz iespēju ātri un elektroniskā veidā veikt attēlu un pirkstu nospiedumu apmaiņu starp SIRENE birojiem gadījumā, ja ir kādas šaubas par atklātās personas identitāti, lai atklātās personas pirkstu nospiedumus un attēlus varētu salīdzināt ar tās personas pirkstu nospiedumiem un attēliem, par kuru tika izziņots ziņojums.

2.10.2. Apmaiņas datu izmantošana, ieskaitot arhivēšanu

Šengenas konvencijā ir noteikti ierobežojumi 95. līdz 100. pantā paredzēto datu izmantošanai. Attēlu un pirkstu nospiedumu, kuru apmaiņa notikusi ar SIRPIT starpniecību, jebkāda izmantošana, tostarp arhivēšana notiek, ievērojot attiecīgos Šengenas konvencijas noteikumus, piemērojamos valsts noteikumus par datu aizsardzību, attiecīgi saskaņā ar Direktīvu 95/46/EK, Pamatlēmumu 2008/977/TI un Eiropas Padomes Konvenciju Nr. 108.

2.10.3. Tehniskās prasības

Katram SIRENE birojam būtu jāatbilst SIRPIT tehniskajām prasībām.

SIRENE birojs spēj, no vienas puses, elektroniski apmainīties ar informācijas salīdzināšanas vai pārbaudes pieprasījumiem un to rezultātiem un, no otras puses, elektroniski nosūtīt savus pieprasījumus (bez izmaiņām) uz savas valsts identifikācijas dienestu un saņemt no tā rezultātus.

SIRPIT pirkstu nospiedumi un attēli tiek nosūtīti pielikuma veidā, kas tiek pievienots speciāli šim nolūkam izstrādātā datu ievadīšanas ekrānā.

2.10.4. Valsts identifikācijas dienests

Valsts identifikācijas dienests pieprasījumus saņem tikai no savas valsts SIRENE biroja un rezultātus nosūta tikai uz to.

2.10.5. SIRENE L veidlapas izmantošana

Par nosūtīšanu (salīdzināšanas pieprasījums un rezultāts) ar SIRPIT starpniecību tiek paziņots, nosūtot L veidlapu ar parastā kanāla palīdzību, ko izmanto visu SIRENE veidlapu sūtīšanai. L veidlapas nosūta vienlaicīgi ar pirkstu nospiedumiem un/vai attēliem.

2.10.6. SIRPIT procedūra

Tās valsts SIRENE birojs, kurā persona tika atklāta, turpmāk tiek saukts par “atklājēju SIRENE”.

Tās valsts SIRENE birojs, kura ir ievadījusi ziņojumu SIS, turpmāk tekstā tiek saukts par “paziņotāju SIRENE biroju”.

Procedūra sniedz divas iespējas.

2.10.6.1. Salīdzināšanu veic atklājējs SIRENE birojs

a) Atklājējs SIRENE birojs parastā elektroniskā veidā nosūta G veidlapu un laukā 089 lūdz paziņotāju SIRENE biroju pēc iespējas ātrāk nosūtīt L veidlapu, kā arī pirkstu nospiedumus un attēlus, ja tie ir pieejami;

b) paziņotājs SIRENE birojs atbildi sniedz L veidlapas formā. Ja pirkstu nospiedumi un attēli ir pieejami, paziņotājs SIRENE birojs laukā 083 atzīmē, ka salīdzināšanas veikšanai tiek nosūtīti pirkstu nospiedumi un/vai attēli;

c) atklājējs SIRENE birojs pirkstu nospiedumus un attēlus nosūta salīdzināšanai uz savas valsts identifikācijas dienestu un lūdz tādā pašā veidā atsūtīt rezultātus;

d) atklājējs SIRENE birojs rezultātus paziņotājam SIRENE birojam iesniedz L veidlapas formā (laukā 083).

2.10.6.2. Salīdzināšanu veic paziņotājs SIRENE birojs

a) Atklājējs SIRENE birojs parastā elektroniskā veidā nosūta G veidlapu un L veidlapu un L veidlapas laukā 083 atzīmē, ka salīdzināšanai tiek nosūtīti pirkstu nospiedumi un attēli;

b) paziņotājs SIRENE birojs saņemtos pirkstu nospiedumus un attēlus nosūta salīdzināšanai uz savas valsts identifikācijas dienestu un lūdz tādā pašā veidā atsūtīt rezultātus;

c) paziņotājs SIRENE birojs rezultātus atklājējam SIRENE birojam iesniedz L veidlapas formā (laukā 083).

Pēc salīdzināšanas paziņotās personas pirkstu nospiedumus un attēlus atklājējs SIRENE birojs drīkst glabāt lietā saskaņā ar Šengenas konvencijas 112.A pantu, ja ir nepieciešams veikt turpmāku salīdzināšanu.

Tās personas pirkstu nospiedumus un attēlus, kuras dati neatbilst apmaiņas ceļā ar SIRPIT starpniecību iegūtiem paziņotās personas datiem, apstrādā, ievērojot attiecīgos Šengenas konvencijas noteikumus, piemērojamos valsts noteikumus par datu aizsardzību, attiecīgi saskaņā ar Direktīvu 95/46/EK, Pamatlēmumu 2008/977/TI un Eiropas Padomes Konvenciju Nr. 108.

2.10.6.3. Datu ievadīšanas ekrāns

Datu ievadīšanas ekrāna formulāru izstrādā, ņemot vērā esošo Interpola datu ievadīšanas ekrāna formulāru (ANSI/NIST standarts).

Ievades formulārā iekļauj šādus datus:

1) Šengenas identifikācijas numurs (25) (sk. 1. piezīmi),

2) atsauces numurs (25) (sk. 1. piezīmi),

3) pirkstu nospiedumu ņemšanas datums,

4) pirkstu nospiedumu ņemšanas vieta,

5) attēla uzņemšanas datums,

6) pirkstu nospiedumu ņemšanas iemesls (iemesls ziņojumam, uz kuru pamatojas pirkstu nospiedumu pārsūtīšana),

9) pirmslaulību uzvārds,

10) vai identitāte ir pārbaudīta,

11) dzimšanas datums (25)

12) dzimšanas vieta,

13) pilsonība,

15) papildinformācija.

Atzīmes

Piezīmes

(1) Dati jāievada vai nu 1. laukā, vai 2. laukā.

(2) Drīkst ievadīt opciju “ unknown ” (“nezināms”).

Ja tie ir zināmi, ievada pirkstu nospiedumu ņemšanas vietu un datumu.

2.11. SIRENE biroju loma policijas sadarbībā Eiropas Savienībā

Papildinformācijas apmaiņa saskaņā ar Šengenas konvenciju neskar uzdevumus, kas SIRENE birojiem policijas starptautiskās sadarbības jomā ir uzticēti valsts tiesību aktos, ar kuriem īsteno citus Eiropas Savienības tiesību aktus.

SIRENE birojiem papildu uzdevumus var uzticēt jo īpaši ar valsts tiesību aktiem, ar kuriem īsteno Padomes Pamatlēmumu 2006/960/TI (26), Šengenas konvencijas 39. un 46. pantu, ciktāl tos neaizstāj ar Pamatlēmumu 2006/960/TI, Šengenas konvencijas 40. un 41. pantu vai ja informācija attiecas uz savstarpējās tiesiskās palīdzības jomu.

Ja kāds SIRENE birojs saņem no cita SIRENE biroja pieprasījumu, kas ir ārpus tā kompetences saskaņā ar valsts tiesību aktiem, tas nekavējoties nosūta minēto pieprasījumu kompetentai iestādei un par šo darbību informē pieprasītāju SIRENE biroju. Ja nepieciešams, tas sniedz atbalstu pieprasītājam SIRENE birojam, lai veicinātu sakarus.

2.12. Attiecības starp SIRENE un Interpolu

SIS loma nav ne aizvietot, ne dublēt Interpola lomu. Lai gan uzdevumi var pārklāties, regulējošie principi rīcībai un sadarbībai starp dalībvalstīm Šengenas ietvaros ievērojami atšķiras no tiem, kas ir Interpola darbības pamatā. Līdz ar to ir nepieciešams izstrādāt sadarbības noteikumus starp SIRENE birojiem un VCB (valstu centrālajiem birojiem) valstu līmenī.

Ir pieņemti šādi principi.

2.12.1. SIS ziņojumu prioritāte pār Interpola ziņojumiem

SIS ziņojumiem un informācijas apmaiņai saistībā ar šiem ziņojumiem vienmēr ir prioritāte pār tiem ziņojumiem un informācijas apmaiņu, kas tiek veikta ar Interpola starpniecību. Jo īpaši svarīgi tas ir gadījumos, kad starp ziņojumiem ir pretruna.

2.12.2. Komunikācijas kanālu izvēle

Tiek respektēts princips, ka Šengenas ziņojumiem tiek dota priekšroka salīdzinājumā ar Interpola ziņojumiem, un tiek nodrošināts, ka to ievēro arī dalībvalstu VCB. Pēc tam, kad ir izveidots Šengenas ziņojums, visu informāciju, kas ir saistīta ar šo ziņojumu, un tās izveides iemeslu sniedz SIRENE biroji. Ja dalībvalsts vēlas mainīt komunikācijas kanālus, par to iepriekš apspriežas ar pārējām pusēm. Šāda kanālu maiņa ir iespējama tikai īpašos gadījumos.

2.12.3. Interpola informācijas un paziņojumu izmantošana un izplatīšana Šengenas valstīs

Tā kā SIS ir piešķirta prioritāte pār Interpola ziņojumiem, tad Interpola ziņojumu izmantošana ir ierobežota, to attiecinot uz ārkārtas situācijām (t. i., kurām nav piemērojams neviens noteikums ne Konvencijā, ne tehniskajos nosacījumos, uz kuru pamata var ievadīt ziņojumu SIS, vai arī par kurām nav pieejama pietiekama informācija, lai ievadītu ziņojumu SIS). Paralēli ziņojumi SIS un ar Interpola starpniecību Šengenas zonā nav pieļaujami. Ziņojumiem, kas tiek izplatīti ar Interpola kanālu starpniecību un kas arī aptver Šengenas zonu vai tās daļas (Interpola izplatīšanas 2. zona), jābūt apzīmētiem šādi: “ Zone 2 except for the Schengen States ”.

2.12.4. Informācijas nosūtīšana trešām valstīm

Vispārīgais noteikums ir tāds, ka SIS ievadītos datus nedara pieejamus trešām valstīm. Tomēr, ja kāda dalībvalsts ir izziņojusi ziņojumu, vienīgi šīs izziņotājas dalībvalsts SIRENE birojs var lemt, vai informāciju darīt pieejamu trešām valstīm (atļauja, izplatīšanas veids un kanāls). Tā rīkojoties, SIRENE birojs ievēro Šengenas konvencijā, Pamatlēmumā 2008/977/TI un Direktīvā 95/46/EK noteiktos personas datu aizsardzības noteikumus. Interpola kanāla izmantošana ir atkarīga no valstu noteikumiem vai procedūrām.

2.12.5. Trāpījums un ziņojuma dzēšana

Šengenas valstis nodrošina valsts līmenī, ka SIRENE biroji un VCB informē viena otru par trāpījumiem.

Ziņojuma dzēšanu veic tikai tā iestāde, kas ir izziņojusi ziņojumu.

2.12.6. Sadarbības uzlabošana starp SIRENE birojiem un Interpola VCB

Katra dalībvalsts veic visus atbilstošos pasākumus, lai nodrošinātu efektīvu informācijas apmaiņu valsts līmenī starp SIRENE biroju un VCB.

2.13. Sadarbība ar Eiropolu un Eurojust

Lai vienkāršotu sadarbību starp SIRENE birojiem, izveido attiecīgas valsts līmeņa procedūras, jo īpaši attiecībā uz gadījumiem, kad Eiropols vai Eurojust piekļūst SIS un iegūst trāpījumu.

2.14. Speciālie meklēšanas veidi

2.14.1. Ģeogrāfiski mērķtiecīgā meklēšana

Ģeogrāfiski mērķtiecīgā meklēšana ir meklēšana, kas tiek veikta tad, ja pieprasītājai valstij ir droši pierādījumi par meklētās personas vai priekšmeta atrašanās vietu ģeogrāfiski ierobežotā teritorijā. Šādos apstākļos pieprasījums no tiesas iestādes var tikt izpildīts nekavējoties, tiklīdz kā tas tiek saņemts.

Ģeogrāfiski mērķtiecīgā meklēšana Šengenas valstu zonā tiek veikta, pamatojoties uz SIS ievadīto ziņojumu. Attiecīgajā M veidlapā, kuru nosūta laikā, kad tiek izveidots ziņojums vai iegūta informācija par atrašanās vietu, iekļauj informāciju par meklētas personas vai priekšmeta atrašanās vietu. Ziņojumu par meklēto personu ievada SIS, lai nodrošinātu, ka pagaidu apcietināšanas pieprasījums ir izpildāms nekavējoties (Konvencijas 64. pants un Pamatlēmuma par EAO 9. panta 3. punkts).

Šāds ziņojums dod lielākas izredzes uz sekmīgu iznākumu gadījumā, ja persona negaidīti pārvietojas vai priekšmets tiek negaidīti pārvietots no vienas vietas uz citu Šengenas zonā. Ziņojumus neveido vienīgi īpašos apstākļos, jo īpaši, ja nav pieejama pietiekama informācija, lai izveidotu ziņojumu.

2.14.2. Meklēšana ar mērķtiecīgās meklēšanas īpašo policijas vienību (FAST) līdzdalību

Atbilstošās situācijās SIRENE biroji izmanto arī tādu īpašo vienību sniegtos pakalpojumus, kuras veic mērķtiecīgo meklēšanu (FAST). SIS ziņojumu nevar aizvietot ar augstāk minēto policijas vienību starptautisko sadarbību. Šāda sadarbība nepārklājas ar SIRENE biroja lomu – būt par centrālo iestādi meklēšanā, izmantojot SIS.

Attiecīgā gadījumā izveido sadarbību, lai nodrošinātu, ka izziņotājas dalībvalsts SIRENE birojs saņem informāciju no savas valsts FAST par visām notiekošām operācijām saistībā ar SIS ievadīto ziņojumu. Ja vajadzīgs, šis SIRENE birojs sniedz minēto informāciju citiem SIRENE birojiem.

SIRENE biroji nodrošina papildu informācijas, tostarp informācijas par trāpījumu, ātru sniegšanu valsts FAST, ja pēdējās minētās ir iesaistītas meklēšanā.

2.15. Norādes pievienošana par darbības neveikšanu

Norādi par darbības neveikšanu pievieno pēc citas dalībvalsts lūguma.

Šengenas konvencijas 94. panta 4. punktā, 95. panta 3. punktā, 97. pantā un 99. panta 6. punktā dalībvalstīm tiek atļauts jebkurā laikā atteikties savā teritorijā veikt prasīto darbību, lūdzot, lai ziņojumiem saskaņā ar 95., 97. un 99. pantu tiktu pievienota norāde par darbības neveikšanu, ja dalībvalsts uzskata, ka ziņojums nav saderīgs ar šīs valsts tiesību aktiem, starptautiskajām saistībām vai būtiskām valsts interesēm. Vienlaikus norāda šāda lūguma iemeslus.

Pievienojot norādi 97. un 99. panta ziņojumiem, ziņojums ekrānā nav redzams tad, kad gala lietotājs meklē informāciju sistēmā. Alternatīva procedūra pastāv vienīgi 95. panta ziņojumiem. Katra dalībvalsts nosaka tos ziņojumus, kuriem varētu būt nepieciešams norādi par darbības neveikšanu pievienot pēc iespējas ātrāk.

2.15.1. Apspriešanās ar dalībvalstīm nolūkā pievienot norādi

Piemēro šādu procedūru:

a) ja kādai dalībvalstij nepieciešama norāde par darbības neveikšanu, tā caur savu SIRENE biroju lūdz norādi no izziņotājas dalībvalsts, izmantojot laukus 071-074 F veidlapā (27). Sīkākai informācijai attiecībā uz valsts tiesību aktiem izmanto lauku 080, bet, attiecīgā gadījumā, papildinformācijai, izskaidrojot, kādēļ tiek pievienota norāde par darbības neveikšanu, un citai papildinformācijai attiecībā uz ziņojumu izmanto lauku 083;

b) dalībvalsts, kas ir izziņojusi ziņojumu, nekavējoties pievieno prasīto norādi par darbības neveikšanu;

c) kad ir veikta informācijas apmaiņa, pamatojoties uz informāciju, ko apspriešanās procesā sniegusi dalībvalsts, kas lūdz pievienot norādi par darbības neveikšanu, var būt nepieciešams ziņojumu grozīt vai dzēst vai arī pieprasījumu var atsaukt.

2.15.2. Lūgums dzēst norādi par darbības neveikšanu

Dalībvalstis lūdz dzēst iepriekš pieprasīto norādi par darbības neveikšanu, tiklīdz vairs nav spēkā norādes iemesls. Tas jo īpaši var tā būt, ja tiek veiktas izmaiņas valsts tiesību aktos vai ja turpmākā informācijas apmaiņā par lietu atklājas, ka vairs nepastāv apstākļi, kas minēti Šengenas konvencijas 94. panta 4. punktā, 95. panta 3. punktā, 97. pantā un 99. panta 6. punktā.

Piemēro šādu procedūru:

a) SIRENE birojs, kurs iepriekš lūdza pievienot norādi par darbības neveikšanu, lūdz SIRENE birojam dalībvalstī, kas izziņoja ziņojumu, dzēst norādi. Šo lūgumu izveido, izmantojot F veidlapu. Šim nolūkam izmanto lauku 075 (28). Sīkākai informācijai par valsts tiesību aktiem izmanto lauku 080, bet attiecīgā gadījumā papildinformācijai, izskaidrojot norādes dzēšanas iemeslu, un citai papildinformācijai par ziņojumu izmanto lauku 083;

b) tās dalībvalsts SIRENE birojs, kura izziņoja ziņojumu, nekavējoties dzēš norādi.

2.16. Norāde par steidzamību SIRENE veidlapās

SIRENE veidlapas, kuras SIRENE birojam, kuram tiek lūgta darbība, jāizskata vispirmām kārtām, var apzīmēt kā “URGENT”, norādot steidzamības iemeslu. Attiecīgā gadījumā SIRENE veidlapu laukā 083 šo informāciju ietver kā pirmo.

3. ZIŅOJUMI, PAMATOJOTIES UZ 95. PANTU (29)

Veic šādus posmus:

— dalībvalsts veic pārbaudi pirms ziņojuma izziņošanas,

— vairākkārtēji ziņojumi,

— dalībvalstīm nosūtāmā papildinformācija,

— norādes par darbības neveikšanu pievienošana pēc citas dalībvalsts lūguma,

— SIRENE biroja darbība pēc 95. panta ziņojuma saņemšanas,

— informācijas apmaiņa trāpījuma gadījumā,

— ziņojuma dzēšana,

— ļaunprātīgi izmantota identitāte.

3.1. Dalībvalsts veic pārbaudi pirms ziņojuma izziņošanas

Visnesenāk izziņotie 95. panta ziņojumi tiks balstīti uz Eiropas Apcietināšanas orderi (EAO). Tomēr atbilstoši 95. panta ziņojumam ir iespējams arī veikt pagaidu apcietināšanu pirms izdošanas lūguma saņemšanas. Pirms katra no šiem gadījumiem ir nepieciešams veikt šādas pārbaudes:

EAO/izdošanas lūgumu izdod tiesas iestāde, kas ir pilnvarota veikt šādu funkciju izziņotājā dalībvalstī;

EAO/izdošanas lūgumā un A veidlapā būtu jāietver pietiekami detalizēti dati, lai citi SIRENE biroji varētu pārbaudīt ziņojumu (jo īpaši EAO e) sadaļā: “apstākļu apraksts, kuros noziegums(-i) tika veikts(-i), ieskaitot laiku un vietu” un A veidlapas 044 laukā: “nodarījuma apraksts”).

3.2. Pārbaude, vai dalībvalstu tiesību aktos ir atļauts veikt apcietināšanu nolūkā nodot varas iestādēm vai izraidīt

Dalībvalsts, kas izziņo ziņojumu, pārbauda, vai pieprasītā apcietināšana ir atļauta pārējo dalībvalstu tiesību aktos.

Piemēro šādu procedūru:

a) pārbauda, vai visas dalībvalstis var veikt turpmāko rīcību pēc ziņojuma;

b) jebkādu šaubu gadījumā, apspriežas ar attiecīgo SIRENE biroju un nosūta vai apmainās ar pārbaudei nepieciešamo informāciju.

Katra dalībvalsts veic atbilstošus tehniskos vai organizatoriskos pasākumus, lai nodrošinātu, ka ziņojumi saskaņā ar 95. panta 2. punktu (2. teikumu) tiek SIS ievadīti tikai pēc tam, kad par to ir paziņots attiecīgās dalībvalsts SIRENE birojam.

3.3. Vairākkārtēji ziņojumi

3.3.1. Vairākkārtēju ziņojumu esības pārbaudes veikšana (107. pants)

Katra dalībvalsts var sistēmā ievadīt tikai vienu ziņojumu par meklēto personu. Tādēļ ir nepieciešams veikt pārbaudi, lai identificētu vairākkārtējus no vienas dalībvalsts saņemtus ziņojuma izziņošanas pieprasījumus. Vairākkārtēju vienas dalībvalsts nosūtītu lūgumu gadījumā ir nepieciešams izveidot valsts procedūru, lai vienotos par to, kurš EAO būs redzams 95. panta ziņojumā. Uz šā ziņojuma pamata dalībvalstīm nosūta tikai vienu A veidlapu saskaņā ar 3.4. punktā minēto procedūru. Alternatīvi var izsniegt vienu EAO, kas aptver visus noziedzīgos nodarījumus.

Par vairākkārtēju ziņojumu esības pārbaudes vispārīgām procedūrām skatīt 2.1.2. punktu.

Tās dalībvalsts SIRENE birojs, kas ir izziņojusi ziņojumu, veic uzskaiti par visiem lūgumiem ievadīt turpmākus ziņojumus, kas pēc apspriešanās ir tikuši noraidīti augstāk minēto noteikumu dēļ, līdz brīdim, kad ziņojums tiek dzēsts.

Ikreiz, kad kādā dalībvalstī tiek iegūts trāpījums, tās dalībvalsts SIRENE birojs, kura izziņoja ziņojumu, drīkst nosūtīt tik EAO, cik ir izsniegušas tās pilnvarotās tiesu iestādes.

Vairākas dalībvalstis drīkst ievadīt ziņojumu par EAO par vienu un to pašu personu. Ja divas vai vairākas dalībvalstis ir izdevušas EAO par vienu un to pašu personu, lēmumu par to, kuru orderi izpilda apcietināšanas gadījumā, pieņem tās dalībvalsts izpildes tiesu iestāde, kurā tiek veikta apcietināšana. Ja ziņojumi ir savietojami, trāpījuma gadījumā, atbildot uz visiem pieprasījumiem, nosūta G veidlapas.

3.3.2. Informācijas apmaiņa

Par vispārīgajām procedūrām skatīt 2.1.2. un 2.1.3. punktu.

3.4. Dalībvalstīm nosūtāmā papildinformācija

3.4.1. Papildinformācija, kas jānosūta attiecībā uz EAO

Izmanto A un M veidlapas, kas ir visām dalībvalstīm vienādas, un šajās veidlapās iekļautā informācija ir tāda pati kā EAO.

A veidlapā:

— 006-013: jāievada būtiskā informācija, kas ir ievadīta SIS un atbilst EAO a) iedaļai,

— 030: informācija, ka šī A veidlapa ir paredzēta speciāli EAO, ir jāievada kopā ar detalizētiem tā tiesneša vai tiesas datiem, kas ir izsniegusi attiecīgo apcietināšanas orderi, tos ņemot no EAO i) iedaļas,

— 031: jāievada būtiskā informācija, kas ir ietverta EAO b) iedaļā par lēmumu, uz kura pamata ir izsniegts orderis,

— 032: jāievada apcietināšanas ordera datums,

— 033: jāievada tās tiesu iestādes statuss, kas ir izsniegusi orderi, datus ņemot no EAO i) iedaļas,

— 034: jāievada būtiskā informācija no EAO c) iedaļas 1. punkta, kā arī, ja nepieciešams: — par nodarījumu(-iem), uz kura(-u) pamata Eiropas apcietināšanas orderis ir izsniegts, ir paredzēts brīvības atņemšanas sods vai piespiedu līdzeklis uz mūžu, — izsniedzējas dalībvalsts tiesību sistēma paredz noteikumus, kas ļauj pārskatīt noteikto sodu vai līdzekli pēc lūguma vai vēlākais pēc 20 gadiem ar mērķi neizpildīt šādu sodu vai līdzekli, un/vai — izsniedzējas dalībvalsts tiesību sistēma ļauj piemērot apžēlošanas pasākumus, ko saskaņā ar izsniedzējas dalībvalsts tiesībām vai praksi personai ir tiesības lūgt ar mērķi panākt šāda soda vai līdzekļa neizpildīšanu,

— 035-037: jāievada būtiskā informācija no EAO b) iedaļas,

— 038: jāievada būtiskā informācija no EAO c) iedaļas 2. punkta, kā arī, ja nepieciešams: — par nodarījumu(-iem), uz kura(-u) pamata Eiropas apcietināšanas orderis ir izsniegts, ir paredzēts brīvības atņemšanas sods vai piespiedu līdzeklis uz mūžu, — izsniedzējas dalībvalsts tiesību sistēma paredz noteikumus, kas ļauj pārskatīt noteikto sodu vai līdzekli pēc lūguma vai vēlākais pēc 20 gadiem ar mērķi neizpildīt šādu sodu vai līdzekli, un/vai — izsniedzējas dalībvalsts tiesību sistēma ļauj piemērot apžēlošanas pasākumus, ko saskaņā ar izsniedzējas dalībvalsts tiesībām vai praksi personai ir tiesības lūgt ar mērķi panākt šāda soda vai līdzekļa neizpildīšanu,

— 039: jāievada informācija no EAO c) iedaļas 2. punkta,

— 040: informācija no EAO e) iedaļas par piemērojamo obligāto noteikumu/kodeksu,

— 041: informācija no EAO e) iedaļas par noziedzīgā(-o) nodarījuma(-u) raksturu un juridisko klasifikāciju,

— 042: informācija no EAO e) iedaļas par noziedzīgā(-o) nodarījuma(-u) izdarīšanas vietu,

— 043: informācija no EAO e) iedaļas par noziedzīgā(–o) nodarījuma(-u) izdarīšanas vietu,

— 044: informācija no EAO e) iedaļas par noziedzīgā(-o) nodarījuma(-u) izdarīšanas apstākļiem,

— 045: informācija no EAO e) iedaļas par pieprasītās personas līdzdalības pakāpi,

— 058: Informācija no EAO a) iedaļas par personas atšķirīgām iezīmēm/aprakstu.

M veidlapas laukā 083:

— vietās, kur ir redzams teksts “Informācija par aizmuguriski pieņemto nolēmumu atbilstoši EAO d) iedaļai” attiecīgi tiek prasīts: a) norādīt, vai lēmums tika pasludināts aizmuguriski; b) attiecīgi norādīt, vai iesaistītā persona tika personiski uzaicināta vai informēta par tās tiesas sēdes datumu un vietu, kurā lēmums tika pieņemts aizmuguriski. Ja tas tā nav, norāda tiesiskās garantijas. Sākot no Pamatlēmuma 2009/299/TI (30) piemērošanas sākuma datuma, laukā 083 norāda aizmuguriski pieņemtā lēmuma nosacījumus, kā noteikts EAO. Norāda kodus “2”, “3.1a”, “3.1b”, “3.2”, “3.3” (neapstrīdēti lēmumi), “3.3” (netiek prasīts lietu skatīt atkārtoti vai netiek pārsūdzēts) un “3.4”, un attiecīgā gadījumā sniedz informāciju par to, kā ir izpildīts attiecīgais nosacījums,

— ja ir redzams teksts “Sodāmais(-ie) noziedzīgais(-ie) nodarījums(-i) atbilstoši EAO e) iedaļas I un II daļai”, tad ir attiecīgi jāieraksta viens vai vairāki noziedzīgi nodarījumi, par kuriem izsniedzējā dalībvalstī ir paredzēts brīvības atņemšanas sods vai ar brīvības atņemšanu saistīts drošības līdzeklis, kura maksimālais ilgums ir vismaz trīs gadi, kā ir noteikts izsniedzējas dalībvalsts tiesību aktos, atbilstoši Pamatlēmuma 2. panta 2. punktam (vai EAO e) iedaļas I daļai),

— ja nodarījums(-i) neietilpst EAO pamatlēmuma 2. panta 2. punktā dotajā sarakstā, nodarījumu(-us) pilnībā ieraksta M veidlapā saskaņā ar formulējumu, kāds izmantots sarakstā,

— ja noziedzīgie nodarījumi neietilpst augstāk minētajā sarakstā, ir nepieciešama šāda informācija: a) vai nu, ka orderis ir izsniegts par darbībām, par kurām izsniedzējas dalībvalsts tiesību aktos ir paredzēts brīvības atņemšanas sods vai ar brīvības atņemšanu saistīts drošības līdzeklis, kura maksimālais ilgums ir vismaz 12 mēneši; b) vai arī, ka ir piespriests sods vai ir piemērots drošības līdzeklis, kuru ilgums ir vismaz četri mēneši,

— ja informācija, kas jāievada M veidlapas laukā 083, pārsniedz 1 024 zīmes, jānosūta viena vai vairākas papildu M veidlapas.

3.4.2. Papildinformācija, kas jānosūta attiecībā uz pagaidu apcietināšanu

Datni, kas tiek sniegta attiecībā uz personām, kuras tiek meklētas, lai apcietinātu izdošanas nolūkā, sagatavo pirms ziņojuma ievadīšanas. Jāveic pārbaude, lai pārliecinātos, ka informācija ir pilnīga un pareizi izklāstīta. Jāsniedz šāda informācija: principā kā alternatīvu nodrošina datus attiecībā uz kriminālvajāšanu vai kriminālsodu izpildi:

— 006: uzvārds: galvenajiem datiem izmantotais uzvārds SIS ziņojumā tiek ievadīts sadaļā 006,

— 007: vārds,

— 009: dzimšanas datums,

— 010: dzimšanas vieta,

— 011: pieņemtā identitāte: pirmais pieņemtās identitātes vārds tiek uzrakstīts nesaīsinātā veidā, un tiek norādīts konstatēto pieņemto identitāšu kopējais skaits. Lai nosūtītu pilnu pieņemto identitāšu vārdu sarakstu, var izmantot M veidlapu,

— 012: dzimums,

— 013: pilsonība: sadaļa 013 “Pilsonība” ir jāaizpilda pēc iespējas pilnīgāk, balstoties uz pieejamo informāciju. Ja rodas šaubas par informāciju, vārdam “pilsonība” jāpievieno kods “1W” un vārds “supposed”,

— 030: iestāde, kas izdod apcietināšanas orderi vai lēmumu (tiesneša vai prokurora vārds, uzvārds un ieņemamais amats vai tiesas nosaukums),

— 031: apcietināšanas ordera vai lēmuma (037) atsauces Nr. Skatīt arī zemāk sniegtos komentārus,

— 032: apcietināšanas ordera vai lēmuma (037) datums. Kriminālvajāšanas un izpildes lūgumus var apkopot pievienotā dokumentā,

— 033: pieprasītājas iestādes nosaukums,

— 034: maksimālais sods/maksimālais paredzētais sods,

— 035: tiesnesis vai tiesa, kas izdevusi lēmumu,

— 036: lēmuma datums,

— 037: lēmuma atsauces Nr.,

— 038: piespriestais sods,

— 039: norāde par atlikušo izciešamo sodu,

— 040: piemērojamie juridiskie dokumenti,

— 041: nodarījuma juridisks apraksts,

— 042: datums/laika periods, kad tika izdarīts noziedzīgais nodarījums,

— 044: lietas faktu apraksts (ieskaitot to sekas),

— 045: iesaistīšanās pakāpe (galvenais dalībnieks – līdzvainīgais – līdzdalībnieks – atbalstītājs).

Katra valsts drīkst izmantot savu juridisko terminoloģiju, lai raksturotu līdzdalības pakāpi.

Sniegtajai informācijai ir jābūt pietiekami detalizētai, lai pārējie SIRENE biroji varētu pārbaudīt ziņojumu, tomēr ne tik detalizētai, lai pārslogotu paziņošanas sistēmu.

Ja SIRENE birojs nevar saņemt paziņojumu tādēļ, ka attiecīgajā veidlapā fiksētais rakstu zīmju skaits tehnisku iemeslu dēļ ir nepietiekams, var nosūtīt M veidlapu, tajā iekļaujot papildinformāciju. Sūtījuma beigas pēdējā veidlapā apzīmē ar frāzi “End of Message” (A veidlapas sadaļa 044 vai M veidlapas sadaļa 083).

3.4.3. Pieņemtās identitātes ievadīšana

Par vispārīgo procedūru skatīt 2.9. punktu.

Ziņojuma par apcietināšanu gadījumā SIRENE birojs izmanto lauku 011 A veidlapā (31) (ievadot ziņojumu) vai pēc tam M veidlapā, informējot citas dalībvalstis par pieņemtajām identitātēm attiecībā uz ziņojumu, kas izziņots, pamatojoties uz 95. pantu, ja SIRENE birojam ir pieejama šī informācija.

3.4.4. Sīkāka informācija personas identitātes noteikšanai

Izziņotājas dalībvalsts SIRENE birojs arī drīkst, ja nepieciešams, sniegt sīkāku informāciju pēc apspriešanās un/vai citas dalībvalsts lūguma, lai palīdzētu noteikt personas identitāti. Šī informācija jo īpaši ietver turpmāk minēto:

— meklētās personas rīcībā esošās pases vai personu apliecinošā dokumenta izcelsmi,

— pases vai personu apliecinošā dokumenta numuru, izdošanas datumu, vietu un izdevēju iestādi, kā arī derīguma termiņu,

— meklētās personas aprakstu,

— meklētās personas mātes un tēva uzvārdu un vārdu,

— pārbaudi, vai ir pieejams fotoattēls un/vai pirkstu nospiedumi,

— pēdējo zināmo adresi.

Ciktāl tas ir iespējams, šī informācija, tostarp fotoattēli un pirkstu nospiedumi, ir pieejama SIRENE birojos vai arī tā uzreiz un vienmēr ir tiem pieejama, lai varētu to ātri nosūtīt.

Kopīgais mērķis ir līdz minimumam samazināt risku, ka tiktu kļūdaini aizturēta persona, kuras dati ir līdzīgi tai personai, par kuru ir izziņots ziņojums.

3.4.5. A un M veidlapu nosūtīšana

Informāciju, kas minēta 3.3.1. un 3.3.2. punktā, nosūta ar visātrākajiem pieejamajiem nosūtīšanas līdzekļiem. Izziņotāja dalībvalsts nosūta A un M veidlapas vienlaicīgi ar 95. panta 2. punkta ziņojuma ievadīšanu SIS. Jebkādu sīkāku informāciju, kas ir nepieciešama identifikācijas mērķiem, nosūta pēc apspriešanās un/vai pēc citas dalībvalsts lūguma. Ja nepieciešams, var tikt nosūtītas daudzkārtīgas M veidlapas, kurās ir aprakstīti atšķirīgi EAO (vai izdošanas lūgumi). M veidlapā jo īpaši ietver informāciju par noziedzīgā nodarījuma veidu, uz kuru pamatojas EAO, nodarījuma izdarīšanas datumu un noilgumu. Ja, izdodot jaunu EAO par personu, par kuru jau ir izdots EAO, nepieciešams aizstāt esošo A veidlapu, to, ka ar jauno A veidlapu ir aizstāta iepriekšējā, norāda jaunās veidlapas laukā 030.

3.5. Norādes pievienošana par darbības neveikšanu

Par vispārīgām procedūrām skatīt 2.15. punktu.

Ziņojumu, kam pievienota norāde par darbības neveikšanu, uzskata par tādu, kas izziņots nolūkā ziņot par attiecīgās personas dzīvesvietu.

3.5.1. Sistemātiski lūgumi pievienot norādi par darbības neveikšanu ziņojumiem par personām, kas tiek meklētas, lai apcietinātu izdošanas nolūkā, gadījumā, ja nepiemēro Padomes 2002. gada 13. jūnija Pamatlēmumu 2002/584/TI par Eiropas apcietināšanas orderi un par nodošanas procedūrām starp dalībvalstīm (32)

Piemēro šādu procedūru:

a) attiecībā uz ziņojumiem par personu, kas tiek meklēta, lai apcietinātu izdošanas nolūkā, gadījumā, ja nepiemēro Pamatlēmumu 2002/584/TI par Eiropas apcietināšanas orderi un par nodošanas procedūrām starp dalībvalstīm, SIRENE birojs var lūgt citiem SIRENE birojiem sistemātiski pievienot norādi par darbības neveikšanu 95. panta ziņojumiem, kas izziņoti par to pilsoņiem;

b) ikviens SIRENE birojs, kas vēlas šādi rīkoties, nosūta rakstisku lūgumu citiem SIRENE birojiem;

c) visi SIRENE biroji, kuriem tiek adresēts šāds lūgums, pievieno norādi par darbības neveikšanu attiecībā uz konkrēto dalībvalsti tūlīt pēc tam, kad ir izziņots ziņojums;

d) norāde tiek saglabāta, līdz kamēr pieprasītājs SIRENE birojs lūdz to atcelt.

Ja Šengenas konvencijas 94. panta 4. punktā minētie apstākļi vairs nepastāv, dalībvalsts, kura lūdza pievienot norādi, pēc iespējas ātrāk lūdz norādi atsaukt.

3.6. SIRENE biroju darbība pēc 95. panta ziņojuma saņemšanas

Kad SIRENE birojs saņem A un M veidlapas, birojam vai ar to saistītai struktūrvienībai, kad tas ir iespējams, būtu jāveic meklēšana visos pieejamos avotos, lai mēģinātu konstatēt subjekta atrašanās vietu. Ja pieprasītājas dalībvalsts sniegtā informācija nav pietiekama, lai saņēmējai dalībvalstij tā būtu pieņemama, tas nedrīkstētu aizkavēt meklēšanas veikšanu.

Ja 95. panta ziņojums tiek apstiprināts un dalībvalstī tiek noteikta subjekta atrašanās vieta vai tas tiek apcietināts, tad EAO un/vai A un M veidlapas nosūta tās dalībvalsts iestādei, kura izpilda EAO. Ja tiek pieprasīts EAO oriģināls, izdevēja tiesu iestāde to nosūta tieši izpildītājai tiesu iestādei (ja nav norādīts citādi).

3.7. Informācijas apmaiņa pēc trāpījuma

3.7.1. Dalībvalstu informēšana gadījumā, ja ziņojumam ir iegūta atbilsme

Par vispārīgo procedūru skatīt 2.2.1. punktu.

Turklāt piemēro šādu procedūru:

a) par trāpījumu attiecībā uz personu, par kuru ir izziņots 95. panta ziņojums, vienmēr paziņo izziņotājas dalībvalsts SIRENE birojam. Turklāt pēc G veidlapas nosūtīšanas par trāpījumu attiecīgā gadījumā paziņo pa tālruni;

b) G veidlapas laukā 091 norāda iestādi, kas ir kompetenta saņemt EAO vai izdošanas lūgumu, tās pilnu kontaktinformāciju (pasta adresi un, ja pieejams, faksa numuru un e-pasta adresi), atsauces numuru (ja ir zināms), kompetento personu (ja ir zināma), prasīto valodu, piegādes termiņu un veidu;

c) dalībvalsts, kas faktiski izziņoja ziņojumu, informē dalībvalsti, kas bija iepriekš norādījusi vēlmi izziņot ziņojumu par personu, par kuru jau ir ziņojums, par visiem trāpījumiem attiecībā uz sākotnējo ziņojumu;

d) C.SIS automātiski paziņo visām dalībvalstīm par ziņojuma dzēšanu. Līdz ar to dalībvalstij ir iespējams apsvērt tāda ziņojuma ievadīšanu, kas iepriekš tika uzskatīts par nesavietojamu ar ziņojumu, kas tagad ir dzēsts.

3.7.2. Sīkākas informācijas paziņošana

SIRENE biroji drīkst nosūtīt sīkāku informāciju par 95. panta ziņojumiem, un, to darot, tie drīkst rīkoties tiesu iestāžu vārdā, ja šī informācija ietilpst savstarpējās tiesiskās palīdzības jomā.

3.7.3. Pēc trāpījuma

Gala lietotājs drīkst prasīt SIRENE birojam nodrošināt papildinformāciju, kas ļautu efektīvi īstenot SIS 4., 10. vai 16. tabulā noteiktās procedūras, kas ir izklāstītas 4. pielikumā.

Ja nav norādīts citādi, izziņotāju dalībvalsti informē par trāpījumu un tā rezultātu.

Šai procedūrai ir tehniskas sekas, jo var būt nepieciešams ziņojumu dzēst un tad var ievadīt citu ziņojumu, kurš iepriekš tika izslēgts no SIS.

3.7.4. Papildinformācijas apmaiņa par nodošanu vai izdošanu

Kad kompetentās tiesu iestādes sniedz SIRENE birojam informāciju par to, vai var nodot vai izdot personu, par kuru ir izziņots ziņojums par apcietināšanu, minēto informāciju nekavējoties sniedz ziņojuma izziņotājas dalībvalsts SIRENE birojam, izmantojot M veidlapu, kur laukā 083 atzīmēts vārds “SURRENDER” vai “EXTRADITION” (33). Nodošanas vai izdošanas kārtību cik iespējams drīz būtu jāpaziņo ar SIRENE biroju starpniecību.

Ja ir nepieciešams meklētās personas tranzīts, tās dalībvalsts SIRENE birojs, caur kuru jāveic tranzīts, sniedz nepieciešamo atbalstu un palīdzību, reaģējot uz izziņotājas dalībvalsts SIRENE biroja vai kompetentās tiesu iestādes lūgumu, kuru nosūta SIRENE birojs, izmantojot M veidlapu.

3.8. Ziņojuma dzēšana

Informē dalībvalstis, kuras nevarēja ievadīt savu ziņojumu, par to, ka ir iegūts trāpījums un ka ziņojums ir dzēsts.

3.8.1. Dzēšana, beidzoties ziņojuma uzturēšanas nosacījumiem

Izņemot gadījumus pēc trāpījuma, ziņojumu var dzēst vai nu tieši C.SIS (tiklīdz ir beidzies termiņš), vai netieši dienests, kas ievadīja ziņojumu SIS (tiklīdz vairs nav piemērojami nosacījumi ziņojuma uzturēšanai).

Abos gadījumos N.SIS ir automātiski jāapstrādā C.SIS“dzēšanas paziņojums”, lai tā vietā varētu ievadīt ziņojumu, kas ir gaidīšanas režīmā.

SIRENE birojs automātiski saņem paziņojumu no tā N.SIS par to, ka gaidīšanas režīmā esošais ziņojums var tikt ievadīts.

SIRENE birojs piemēro visu procedūru ziņojuma ievadīšanai attiecīgajā ziņojumu kategorijā.

3.9. Ļaunprātīgi izmantota identitāte

Skatīt vispārīgo procedūru 2.8. punktā.

4. ZIŅOJUMI, PAMATOJOTIES UZ 96. PANTU (34)

Veic šādus posmus:

— ziņojuma ievadīšana,

— vairākkārtēju ziņojumu esības pārbaude, tiek dota atsauce uz vispārējām procedūrām 2.1. punktā,

— pieņemtās identitātes ievadīšana, tiek dota atsauce uz vispārējām procedūrām 2.9. punktā,

— ļaunprātīga identitātes izmantošana, tiek dota atsauce uz vispārējām procedūrām 2.8. punktā,

— SIRPIT procedūra, tiek dota atsauce uz vispārējām procedūrām 2.10. punktā,

— veicamās vispārējās un īpašās procedūras.

4.1. Ievads

Informācijas apmaiņa par trešo valstu pilsoņiem, par kuriem ir izziņots ziņojums, pamatojoties uz 96. pantu, ļauj dalībvalstīm pieņemt lēmumus ieceļošanas vai vīzas pieteikuma situācijā. Ja persona jau atrodas dalībvalsts teritorijā, valsts iestādēm ir iespējams atbilstoši rīkoties, lai izsniegtu pastāvīgās uzturēšanās atļaujas, ilgtermiņa vīzas vai veiktu izraidīšanu.

Šengenas Robežu kodeksa 5. panta 4. punktā noteikto informācijas procedūru un Šengenas konvencijas 25. pantā noteikto apspriešanās procedūru veikšana ir to iestāžu kompetencē, kuras ir atbildīgas par robežkontroli un uzturēšanās atļauju vai vīzu izsniegšanu. Principā SIRENE biroji ir iesaistīti šajās procedūrās, tikai lai nosūtītu ar ziņojumiem tieši saistītu papildinformāciju (piemēram, paziņojumu par trāpījumu, identitātes noskaidrošanu) vai dzēstu ziņojumus.

Tomēr SIRENE biroji var arī būt iesaistīti papildinformācijas nosūtīšanā, kas nepieciešama trešās valsts pilsoņa izraidīšanai vai tā ieceļošanas atteikšanai, un tie var būt iesaistīti visas papildinformācijas nosūtīšanā, kas tiek iegūta šo darbību rezultātā.

4.2. 96. panta ziņojumu ievadīšana

Ziņojumu ievada SIS, ja SIRENE birojs ir iestāde, kura ir norīkota veikt šādu ievadīšanu.

Izņēmuma gadījumā, kad tiek ievadīts ziņojums par trešās valsts pilsoni, kam ir tiesības brīvi pārvietoties, ziņojuma izziņotājas dalībvalsts SIRENE birojs nosūta M veidlapu visām pārējām dalībvalstīm, pamatojoties uz informāciju, ko sniegusi iestāde, kas ir ievadījusi ziņojumu. (35)

4.3. Pieņemtās identitātes ievadīšana

Skatīt vispārīgo procedūru 2.9. punktā.

4.4. Ļaunprātīgi izmantota identitāte

Ja, meklējot SIS, laukā “identitātes kategorija” tiek konstatēts kods “3”, tad amatpersonai, kas veic pārbaudi, jāsazinās ar attiecīgās valsts SIRENE biroju un jāiegūst papildu informācija, lai precizētu, vai pārbaudāmā persona ir meklētā persona vai persona, kuras identitāte tiek ļaunprātīgi izmantota.

Par to, kā vācama un paziņojama informācija par personu, kuras identitāte tiek ļaunprātīgi izmantota, skatīt vispārējo procedūru 2.8. punktā.

4.5. Veicamo SIRENE procedūru veidi

SIRENE birojiem, kad tie nosūta papildu informāciju, piemēro šādas vispārējās procedūras:

a) informācijas apmaiņa, atsakot ieceļošanu Šengenas zonā vai izraidot no tās;

b) informācijas apmaiņa, izsniedzot uzturēšanās atļaujas vai ilgtermiņa vīzas.

SIRENE birojiem, kad tie nosūta papildu informāciju, piemēro šādas īpašās procedūras:

a) īpašās procedūras, kā noteikts Šengenas konvencijas 25. pantā;

b) īpašās procedūras, kas noteiktas Šengenas Robežu kodeksa 5. panta 4. punktā;

c) informācijas apmaiņa par trešās valsts pilsoni, uz kuru attiecas tiesības uz brīvu pārvietošanos;

d) par ES pilsoņiem ievadīto ziņojumu dzēšana.

4.6. Informācijas apmaiņa pēc trāpījuma

4.6.1. Informācijas apmaiņa, atsakot ieceļošanu Šengenas zonā vai izraidot no tās

Piemēro šādu procedūru:

a) dalībvalsts var lūgt, lai to informē par visiem trāpījumiem attiecībā uz izziņotajiem ziņojumiem nolūkā atteikt ieceļošanu vai uzturēšanos. Ikviena dalībvalsts, kas vēlas izmantot šo iespēju, iesniedz otrai dalībvalstij lūgumu rakstveidā;

b) izpildītāja dalībvalsts var uzņemties iniciatīvu un informēt izziņotāju dalībvalsti par to, ka attiecībā uz ziņojumu ir konstatēta atbilstība un ka trešās valsts pilsonim nav piešķirta ieceļošanas atļauja vai tas ir izraidīts no Šengenas teritorijas;

c) ja dalībvalsts savā teritorijā aiztur trešās valsts pilsoni, par kuru ir izziņots ziņojums, tad izziņotāja dalībvalsts pēc pieprasījuma nosūta nepieciešamo informāciju, kas nepieciešama personas atgriešanai. Šajā informācijā, kas tiek sniegta M veidlapā, atkarībā no izpildītājas dalībvalsts vajadzībām un, ja izziņotājai dalībvalstij tie ir pieejami, iekļauj šādus datus: — lēmuma veids un iemesls, — lēmuma izdevēja iestāde, — lēmuma izdošanas datums, — dokumentu nosūtīšanas datums (datums, kurā lēmums tika nosūtīts), — izpildes datums, — datums, kurā beidzas lēmuma darbības termiņš vai derīguma termiņš.

Ja persona, par kuru ir izziņots ziņojums, tiek aizturēta uz robežas, ievēro procedūras, kas noteiktas Šengenas Robežu kodeksā un izziņotājā dalībvalstī.

Īpašos gadījumos var rasties arī steidzama nepieciešamība apmainīties ar papildu informāciju ar SIRENE biroju starpniecību, lai droši identificētu personu.

4.6.2. Informācijas apmaiņa, izsniedzot uzturēšanās atļaujas vai vīzas

Piemēro šādu procedūru:

a) izpildītāja dalībvalsts var informēt dalībvalsti, kas izziņojusi ziņojumu par ieceļošanas vai uzturēšanās atteikšanu, ka uzturēšanās atļaujas vai ilgtermiņa vīzas izdošanas procedūras laikā ir konstatēta atbilstība ziņojumam;

b) attiecīgā gadījumā dalībvalsts, kas ir izziņojusi ziņojumu, pēc tam var informēt pārējās dalībvalstis, izmantojot M veidlapu;

c) ja tas tiek prasīts un ievērojot valstu tiesību aktus, attiecīgo dalībvalstu SIRENE biroji var sniegt atbalstu nepieciešamās informācijas nosūtīšanā atbilstīgajām iestādēm, kas ir atbildīgas par uzturēšanās atļauju un vīzu izsniegšanu.

4.6.3. Īpašās procedūras, kā noteikts Šengenas konvencijas 25. pantā

4.6.3.1. Procedūra saskaņā ar Šengenas konvencijas 25. panta 1. punktu

Ja dalībvalsts, kas izskata uzturēšanās atļaujas vai ilgtermiņa vīzas piešķiršanu, atklāj, ka attiecīgais pieteikuma iesniedzējs ir subjekts citas dalībvalsts izziņotam ziņojumam par ieceļošanas vai uzturēšanās atteikšanu, tā ar SIRENE biroju starpniecību apspriežas ar dalībvalsti, kas ir izziņojusi ziņojumu. Šim nolūkam izmanto N veidlapu. Ziņojumu dzēš, ja pēc apspriešanās dalībvalsts patur spēkā savu lēmumu izsniegt uzturēšanās atļauju. Tomēr personu var iekļaut dalībvalsts ziņojumu valsts sarakstā nolūkā liegt ieceļošanu.

4.6.3.2. Procedūra saskaņā ar Šengenas konvencijas 25. panta 2. punktu

Ja dalībvalsts, kas ievadījusi ziņojumu par ieceļošanas vai uzturēšanās atteikšanu, atklāj, ka personai, kas ir minētā ziņojuma subjekts, ir izsniegta uzturēšanās atļauja vai ilgtermiņa vīza, tā ar SIRENE biroju starpniecību, izmantojot O veidlapu, ierosina apspriešanās procedūru ar dalībvalsti, kas ir izdevusi uzturēšanās atļauju vai ilgtermiņa vīzu. Apspriešanās ar SIRENE biroju starpniecību, izmantojot O veidlapu, notiek arī tad, ja dalībvalsts, kas izdevusi uzturēšanās atļauju vai ilgtermiņa vīzu, vēlāk atklāj, ka SIS ir ziņojums par ieceļošanas vai uzturēšanās atteikšanu šai personai (36).

Ja trešā dalībvalsts (t. i., kas nav nedz izsniegusi uzturēšanās atļauju vai ilgtermiņa vīzu, nedz izziņojusi ziņojumu) atklāj, ka ir ziņojums par trešās valsts pilsoni, kuram ir kādas dalībvalsts izsniegta uzturēšanās atļauja vai ilgtermiņa vīza, tā ar SIRENE biroju starpniecību, izmantojot H veidlapu, to paziņo gan dalībvalstij, kas piešķīrusi atļauju vai ilgtermiņa vīzu, gan dalībvalstij, kas izziņojusi ziņojumu.

Ja Šengenas konvencijas 25. pantā paredzētā procedūra paredz dzēst ziņojumu par ieceļošanas vai uzturēšanās atteikšanu, SIRENE biroji, ievērojot savas valsts tiesību aktus, piedāvā savu atbalstu, ja tāds tiek lūgts.

4.6.4. Īpašās procedūras, kas noteiktas Šengenas Robežu kodeksa 5. panta 4. punktā

4.6.4.1. Procedūras gadījumos, uz kuriem attiecas Šengenas Robežu kodeksa 5. panta 4. punkta a) apakšpunkts

Saskaņā ar Šengenas Robežu kodeksa 5. panta 4. punkta a) apakšpunktu trešo valstu pilsoņiem, par kuriem ir ziņojums par ieceļošanas vai uzturēšanās atteikšanu, bet kam ir kādas dalībvalsts izsniegta uzturēšanās atļauja, ilgtermiņa vīza, vai atkārtotas ieceļošanas vīza, šķērsojot citas dalībvalsts robežu, ir atļauts ieceļot tranzītā, lai varētu nonākt dalībvalstī, kas izsniegusi uzturēšanās atļauju, ilgtermiņa vīzu vai atkārtotas ieceļošanas vīzu. Ieceļošanu var atteikt, ja šī dalībvalsts ir izziņojusi valsts ziņojumu par ieceļošanas atteikšanu.

Ja attiecīgais trešās valsts pilsonis mēģina ieceļot dalībvalstī, kas ir ievadījusi ziņojumu SIS, šī dalībvalsts var viņam atteikt ieceļošanu. Tomēr pēc kompetentās iestādes lūguma šīs dalībvalsts SIRENE birojs, izmantojot O veidlapu, apspriežas ar tās dalībvalsts SIRENE biroju, kura izsniegusi uzturēšanās atļauju, lai kompetentā iestāde varētu izlemt, vai ir pietiekams pamats uzturēšanās atļaujas anulēšanai. Ja uzturēšanās atļauja netiek anulēta, ziņojumu SIS dzēš, taču attiecīgo personu tik un tā var iekļaut valsts ziņojumu sarakstā nolūkā atteikt ieceļošanu.

Ja šī persona mēģina ieceļot dalībvalstī, kas izsniegusi uzturēšanās atļauju, tai atļauj ieceļot teritorijā, bet šīs dalībvalsts SIRENE birojs pēc kompetentās iestādes lūguma nosūta O veidlapu tās dalībvalsts SIRENE birojam, kas izziņojusi ziņojumu, lai attiecīgās kompetentās iestādes varētu lemt par uzturēšanās atļaujas vai ilgtermiņa vīzas anulēšanu vai ziņojuma dzēšanu.

Ja attiecīgais trešās valsts pilsonis mēģina ieceļot trešā dalībvalstī, kas nav nedz tā valsts, kas izziņojusi ziņojumu, nedz tā valsts, kas piešķīrusi uzturēšanās atļauju vai ilgtermiņa vīzu, un trešā dalībvalsts konstatē, ka par šo personu ir ziņojums SIS, bet tai ir kādas dalībvalsts izsniegta uzturēšanās atļauja vai ilgtermiņa vīza, minētā dalībvalsts atļauj tranzītu uz dalībvalsti, kas ir izsniegusi uzturēšanās atļauju vai ilgtermiņa vīzu. Ieceļošanu var atteikt, ja minētā trešā dalībvalsts ir attiecīgo personu iekļāvusi savas valsts ziņojumu sarakstā. Abos gadījumos pēc kompetentās iestādes lūguma tās SIRENE birojs nosūta abu attiecīgo dalībvalstu SIRENE birojiem H veidlapu, informējot tās par pretrunu un lūdzot tām savā starpā apspriesties, lai vai nu dzēstu ziņojumu SIS, vai anulētu uzturēšanās atļauju vai ilgtermiņa vīzu. Tā var arī lūgt, lai to informē par jebkādas apspriešanās rezultātiem.

4.6.4.2. Procedūras gadījumos, uz kuriem attiecas Šengenas Robežu kodeksa 5. panta 4. punkta c) apakšpunkts

Saskaņā ar 5. panta 4. punkta c) apakšpunktu dalībvalsts humānu apsvērumu, valsts interešu vai starptautisku saistību dēļ var izdarīt atkāpi no principa, ka personai, par kuru ir izziņots ziņojums par ieceļošanas atteikšanu, ieceļošanu atsaka. Pēc kompetentās iestādes lūguma tās dalībvalsts SIRENE birojs, kura atļāva ieceļot, par to informē izziņotājas dalībvalsts SIRENE biroju, izmantojot H veidlapu.

4.7. Informācijas apmaiņa par trešās valsts pilsoni, uz kuru attiecas tiesības uz brīvu pārvietošanos

Attiecībā uz trešās valsts pilsoni, uz kuru attiecas tiesības uz brīvu pārvietošanos, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīvā 2004/38/EK par Savienības pilsoņu un viņu ģimenes locekļu tiesībām brīvi pārvietoties un uzturēties dalībvalstu teritorijā, piemēro īpašus noteikumus (37).

4.7.1. Informācijas apmaiņa pēc trāpījuma

Ja ir trāpījums par trešās valsts pilsoni, uz kuru attiecas tiesības uz brīvu pārvietošanos, veic šādu procedūru:

a) pēc kompetentās iestādes lūguma izpildītājas dalībvalsts SIRENE birojs, izmantojot G veidlapu, nekavējoties sazinās ar izziņotājas dalībvalsts SIRENE biroju, lai iegūtu informāciju, kas nepieciešama, lai nekavējoties lemtu par veicamo darbību;

b) pēc informācijas pieprasījuma saņemšanas izziņotājas dalībvalsts SIRENE birojs nekavējoties sāk vākt prasīto informāciju un, cik iespējams drīz, to nosūta izpildītājas dalībvalsts SIRENE birojam;

c) ja šī informācija vēl nav pieejama, izziņotājas dalībvalsts SIRENE birojs konsultējas ar kompetento iestādi par to, vai ziņojumu var saglabāt saskaņā ar Direktīvu 2004/38/EK. Ja kompetentā iestāde nolemj saglabāt ziņojumu, ziņojuma izziņotājas dalībvalsts SIRENE birojs par to informē visus citus SIRENE birojus, izmantojot M veidlapu;

d) izpildītāja dalībvalsts ar savas SIRENE biroja starpniecību informē izziņotājas dalībvalsts SIRENE biroju, vai lūgtā darbība tika veikta (to apstiprinot, izmantojot M veidlapu) vai ne (izmantojot H veidlapu).

4.7.2. Informācijas apmaiņa, ja, neesot trāpījumam, dalībvalsts atklāj, ka ir ziņojums par ieceļošanas atteikšanu trešās valsts pilsonim, uz kuru attiecas tiesības uz brīvu pārvietošanos

Ja, neesot trāpījumam, kāda dalībvalsts atklāj, ka ir ziņojums par ieceļošanas atteikšanu trešās valsts pilsonim, uz kuru attiecas tiesības uz brīvu pārvietošanos, šīs dalībvalsts SIRENE birojs pēc kompetentās iestādes lūguma nosūta M veidlapu izziņotājas dalībvalsts SIRENE birojam, to informējot par minēto.

Ja šī informācija vēl nav pieejama, izziņotājas dalībvalsts SIRENE birojs konsultējas ar kompetento iestādi par to, vai ziņojumu var saglabāt saskaņā ar Direktīvu 2004/38/EK. Ja kompetentā iestāde nolemj saglabāt ziņojumu, ziņojuma izziņotājas dalībvalsts SIRENE birojs par to informē visus citus SIRENE birojus, izmantojot M veidlapu.

4.8. Par ES pilsoņiem ievadīto ziņojumu dzēšana

Ja trešās valsts pilsonis, par kuru izziņots ziņojums par ieceļošanas vai uzturēšanās atteikšanu, iegūst kādas dalībvalsts pilsonību (38), ziņojumu dzēš. Ja pilsonības maiņa nonāk tādas valsts SIRENE biroja uzmanības lokā, kura nav izziņotāja dalībvalsts, šī valsts nosūta izziņotājas dalībvalsts SIRENE birojam J veidlapu saskaņā ar procedūru tādu datu labošanai un dzēšanai, kuros konstatētas juridiskas vai faktu kļūdas (skatīt 2.5. punktu).

4.9. Šengenas dalībvalstu informēšana gadījumā, ja ziņojumam tiek konstatēta atbilsme

To dalībvalstu SIRENE birojus, kas ir izziņojušas 96. panta ziņojumus, nav obligāti nepieciešams informēt par visiem trāpījumiem, kad tie tiek iegūti, bet tos informē izņēmuma gadījumos, ja ir nepieciešama papildinformācija saskaņā ar 4.6. līdz 4.8. punktu. (Skatīt arī 2.2.1.punkta g) apakšpunktu.)

Tomēr SIRENE biroji sniedz statistikas datus par šiem trāpījumiem.

5. ZIŅOJUMI, PAMATOJOTIES UZ 97. PANTU (39)

Jāapsver šādi posmi:

— vairākkārtēju ziņojumu esības pārbaude, tiek dota atsauce uz vispārējām procedūrām 2.1. punktā,

— norādes par darbības neveikšanu pievienošana pēc citas dalībvalsts lūguma,

— informācijas apmaiņa pēc trāpījuma,

— ļaunprātīga identitātes izmantošana, tiek dota atsauce uz vispārējām procedūrām 2.8. punktā,

— SIRPIT procedūra, tiek dota atsauce uz vispārējām procedūrām 2.10. punktā.

5.1. Norādes pievienošana par darbības neveikšanu

Par vispārīgo procedūru skatīt 2.15. punktu.

5.2. Aprakstošu datu sniegšana par pazudušām nepilngadīgām personām vai citām personām, kuras tiek uzskatītas par apdraudētām

SIRENE birojiem ir tūlītēja piekļuve visai būtiskai papildinformācijai valsts līmenī attiecībā uz ziņojumiem par pazudušām personām, lai SIRENE biroji varētu pilnībā darboties, lai panāktu sekmīgu rezultātu lietās, veicinātu personas identificēšanu un nekavējoties sniegtu papildinformāciju par jautājumiem, kas ir saistīti ar lietu. Būtiska papildinformācija var jo īpaši attiekties uz valsts lēmumiem par bērna aizbildnību vai neaizsargātas personas aizgādnību vai lūgumiem izmantot “ziņojumu par bērniem” mehānismus.

Gadījumā, ja pazudusī persona ir pakļauta lielam apdraudējumam, ierakstu M veidlapas laukā 083 būtu jāsāk ar vārdu “urgent”. Šī steidzamība būtu jāuzsver, piezvanot pa tālruni un vēršot uzmanību uz M veidlapas svarīgumu un tās steidzamo raksturu.

Tā kā tehniskās iespējas ietvert informāciju M veidlapas laukā 083 ir ierobežotas, izmanto kopīgu metodi strukturētas papildinformācijas ievadīšanai un minētās informācijas secību. (40)

Tā kā ne visas neaizsargātās pazudušās personas šķērsos valstu robežas, lēmumus par papildinformācijas (aprakstošu ziņu) sniegšanu un tās saņēmējiem pieņem katrā gadījumā atsevišķi, ņemot vērā visus apstākļus. Pēc tam, kad valsts līmenī pieņemts lēmums par to, cik plaši izplatāma šāda papildinformācija, SIRENE birojs atbilstīgi apstākļiem veic kādu no turpmāk norādītajiem pasākumiem:

a) saglabā informāciju, lai pēc citas dalībvalsts lūguma varētu nosūtīt papildinformāciju;

b) nosūta M veidlapu kompetentajam SIRENE birojam, ja izmeklēšanas rezultāti norāda uz iespējamu pazudušās personas atrašanās vietu;

c) nosūta M veidlapu visiem kompetentajiem SIRENE birojiem, ņemot vērā pazušanas apstākļus, lai īsā laikā sniegtu visus datus par attiecīgo personu.

Pēc tam, kad SIRENE birojs ir saņēmis informāciju, to, lai maksimāli palielinātu iespējas mērķtiecīgā un pamatotā veidā noteikt personas atrašanās vietu, paziņo, ciktāl tas ir lietderīgi:

a) attiecīgiem robežpunktiem;

b) kompetentām administratīvajām un policijas iestādēm, lai noteiktu personu atrašanās vietu un tās aizsargātu;

c) attiecīgām tās dalībvalsts konsulārajām iestādēm, kura ir ievadījusi ziņojumu pēc tam, kad SIS ir iegūts trāpījums.

5.3. Pēc trāpījuma

Par vispārīgām procedūrām skatīt 2.2. punktu.

Kad ir iegūts trāpījums attiecībā uz pazudušu personu, kas ir pilngadīga, tās dalībvalsts SIRENE birojs, kura ir ieguvusi trāpījumu, informē gala lietotāju, ka datu paziņošanai par pilngadīgu pazudušu personu ir nepieciešama šīs personas piekrišana (41). Piekrišanu dod rakstveidā vai ir pieejams vismaz rakstisks protokols. Ja piekrišana tiek liegta, to dara rakstiski vai oficiāli fiksē. Par sīkākas informācijas paziņošanu skatīt procedūru 2.2.2. punktā.

6. ZIŅOJUMI, PAMATOJOTIES UZ 98. PANTU (42)

Jāapsver šādi posmi:

— vairākkārtēju ziņojumu esības pārbaude, tiek dota atsauce uz vispārējām procedūrām 2.1. punktā,

— ziņojuma ievadīšana SIS,

— informācijas apmaiņa pēc trāpījuma,

— ļaunprātīga identitātes izmantošana, tiek dota atsauce uz vispārējām procedūrām 2.8. punktā,

— SIRPIT procedūra, tiek dota atsauce uz vispārējām procedūrām 2.10. punktā.

6.1. Pēc trāpījuma

Par vispārīgām procedūrām skatīt 2.2. punktu.

Turklāt piemēro šādus noteikumus:

a) datus par uzturēšanās vietu vai pastāvīgo dzīvesvietu iegūst, izmantojot visus pasākumus, kas atļauti tās dalībvalsts tiesību aktos, kurā persona atrasta;

b) attiecīgā gadījumā pastāv valsts procedūras, lai nodrošinātu, ka ziņojumi tiek glabāti SIS tikai tik ilgi, cik tas nepieciešams, lai sasniegtu mērķus, kādiem tie tika iekļauti.

SIRENE biroji drīkst nosūtīt sīkāku informāciju par 98. panta ziņojumiem, un, to darot, tie drīkst rīkoties tiesu iestāžu vārdā, ja šī informācija ietilpst savstarpējās tiesiskās palīdzības jomā.

7. ZIŅOJUMI, PAMATOJOTIES UZ 99. PANTU (43)

Jāapsver šādi posmi:

— vairākkārtēju ziņojumu esības pārbaude, tiek dota atsauce uz vispārējām procedūrām 2.1. punktā,

— norādes par darbības neveikšanu pievienošana pēc citas dalībvalsts lūguma,

— informācijas apmaiņa pēc trāpījuma,

— SIRPIT procedūra, tiek dota atsauce uz vispārējām procedūrām 2.10. punktā.

7.1. Pieņemtās identitātes ievadīšana

Skatīt vispārīgo procedūru 2.9. punktā.

Izmantojot M veidlapu, informē pārējās dalībvalstis par pieņemtām identitātēm attiecībā uz ziņojumiem, kas izziņoti, pamatojoties uz 99. pantu. Kad vien nepieciešams, SIRENE biroji šo informāciju nosūta tām savas valsts iestādēm, kas ir atbildīgas par katru ziņojumu kategoriju.

7.2. Citu dalībvalstu informēšana, izziņojot ziņojumus, kurus lūdz izziņot iestādes, kas ir atbildīgas par valsts drošību

Ievadot ziņojumu pēc tās iestādes lūguma, kas ir atbildīga par valsts drošību, izziņotājas dalībvalsts SIRENE birojs par to informē visus citus SIRENE birojus, izmantojot M veidlapu un laukā 083 norādot 99. panta 3. punktu.

Noteiktas informācijas konfidencialitāti nodrošina saskaņā ar valsts tiesību aktiem, tostarp kontaktus SIRENE biroju starpā nodalot no visiem kontaktiem starp dienestiem, kas atbildīgi par valsts drošību.

7.3. Norādes pievienošana par darbības neveikšanu

Skatīt vispārīgo procedūru 2.15. punktā.

7.4. Sīkākas informācijas sniegšana pēc trāpījuma

Par 99. panta 2. punkta ziņojumiem skatīt vispārīgo procedūru 2.2. punktā.

Turklāt piemēro šādu procedūru:

a) ja tiek iegūts apstiprinājies trāpījums par 99. panta 3. punkta ziņojumu, atklājējs SIRENE birojs informē pieprasītāju SIRENE biroju par rezultātiem (diskrēta novērošana vai īpaša kontrole), izmantojot G veidlapu. Vienlaikus atklājējs SIRENE birojs informē savas valsts kompetento dienestu, kas ir atbildīgs par valsts drošību;

b) ja valsts drošības dienests atklājējā dalībvalstī izlemj, ka ziņojumam ir nepieciešama derīguma norāde, tas sazinās ar savas valsts SIRENE biroju, lai kopā ar pieprasītāju SIRENE biroju pievienotu norādi (izmantojot F veidlapu). Netiek prasīts paskaidrot norādes pievienošanas iemeslus, bet lūgumu iesniedz ar SIRENE kanālu starpniecību;

c) lai aizsargātu informā