PIELIKUMS

“CATALUÑA”/“CATALUNYA”

PDO-ES-A1549-AM03

Piemērošanas diena: 14.11.2016.

PRODUKTA SPECIFIKĀCIJAS GROZĪJUMA PIETEIKUMS

1. Grozījumam piemērojamie noteikumi

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. pants – grozījums, kas nav maznozīmīgs

2. Grozījuma apraksts un pamatojums

2.1. Ražošanas apgabala paplašināšana

Šis grozījums skar specifikācijas 4. punktu (ģeogrāfiskā apgabala noteikšana) un vienotā dokumenta 6. punktu (Noteiktais apgabals).

Tā ir atbilde uz to audzētāju un vīndarītavu pieprasījumu, kas darbojas to pašvaldību teritorijās, uz kurām attiecas paplašināšana, un kas vīnus ar pierādītu kvalitāti vairākus gadus ražojuši tādos pašos augsnes un klimatiskajos apstākļos un tādā pašā vēsturiskajā kontekstā kā pārējās pašvaldībās, kuras veidoja ražošanas apgabalu laikā, kad šis cilmes vietas nosaukums tika radīts.

To pierāda šim nolūkam pieprasītā tehniskā analīze (Estudio de aptitud del territorio de Catalunya para el cultivo de la vid, según factores edafoclimáticos e históricos. Propuesta de sectorización de la DO CATALUNYA (“Pētījums par zemes piemērotību vīnkopībai Katalonijā, ņemot vērā augsnes, klimatiskos un vēsturiskos faktorus. Sektorizācijas priekšlikums attiecībā uz ACVN “CATALUÑA”/“CATALUNYA”, Limonium, 2014). Saskaņā ar šo pētījumu noteiktajā apgabalā jauniekļauto pašvaldību augsnes (to sastāvs, granulometriskais sastāvs un struktūra), tās ietekmējošie klimatiskie faktori (temperatūra, nokrišņu daudzums, saules gaismas daudzums, temperatūras diapazons, evapotranspirācija/ūdens deficīts un salnas), kā arī līdzīgi cilvēkfaktori (vēsture un kultūra) garantē, ka ražoto vīnu organoleptiskās īpašības pilnīgi atbilst produkta specifikācijā noteiktajām prasībām attiecībā uz katru no produkta kategorijām.

Paplašināšanās attiecas uz šādām 74 pašvaldībām:

Aguilar de Segarra

Albagés, l’

Albons

Alfarràs

Arenys de Mar

Arenys de Munt

Badalona

Baronia de Rialb, la

Bellcaire d’Empordà

Bigues i Riells

Bisbal d’Empordà, la

Bovera

Bruc, el

Cabacés

Cabrera de Mar

Calella

Canonja, la

Capafons

Cardedeu

Castellolí

Conca de Dalt

Corçà

Cruïlles, Monells i Sant Sadurní de l’Heura

Febró, la

Franqueses del Vallès

Gaià

Gimenells i el Pla de la Font

Granollers

Ivars d’Urgell

Ivars de Noguera

Juncosa

Llardecans

Lliçà d’Amunt

Llorenç del Penedès

Lloret de Mar

Maials

Marçà

Massoteres

Mataró

Mont-ral

Mont-ras

Mont-roig del Camp

Os de Balaguer

Pla del Penedès, el

Pobla de Segur, la

Prades

Salàs de Pallars

Sant Cebrià de Vallalta

Sant Feliu de Buixalleu

Sant Feliu de Codines

Sant Feliu de Guíxols

Sant Iscle de Vallalta

Sant Jordi Desvalls

Sant Llorenç Savall

Sant Martí Vell

Sant Pol de Mar

Sentmenat

Siurana d’Empordà

Sort

Tallada d’Empordà

Tivissa

Tordera

Torrefarrera

Tortellà

Ullà

Vallgorguina

Vandellós i l’Hospitalet de l’Infant

Ventalló

Vilademuls

Vilamalla

Vilanova de Prades

Vilassar de Mar

Vilopriu

Vinyols i els Arcs

2.2. Mazāk izteikts skābenums

Šis grozījums attiecas uz specifikācijas 2.1.3. punktu (fizikālās un ķīmiskās īpašības) un vienotā dokumenta 4. punktu (Vīna vai vīnu apraksts).

Kopējais vīnskābes saturs ir pazeminājies, jo pēdējā laika ražas ir tādas, ka sasniegt noteikto robežvērtību vīndarītavām ir kļuvis arvien grūtāk. Produkti bieži vien neiztur analītiskās pārbaudes, kaut arī organoleptiskajā pārbaudē tiem ir augsti rādītāji. Tāpēc tika nolemts, ka minimālo kopējo skābumu būtu jāsamazina līdz vērtībai, kas noteikta ES noteikumos.

Rezultātā attiecībā uz trim produktu kategorijām neatkarīgi no krāsas vīnskābē izteiktā minimālā kopējā skābuma vērtība ir samazināta līdz 3,5 g/l.

2.3. Spirta koncentrācijas ierobežojumu izmaiņas vīna un pusdzirkstošā vīna produktu kategorijām

Faktiskās spirta tilpumkoncentrācijas augstākās robežas atcelšana ir apgriezti proporcionālā saistībā ar iepriekšējo punktu. Tā kā klimats ar katru gadu kļūst siltāks un sausāks, kopējais skābums pazeminās, bet vīnu, it īpaši sarkanvīnu, spirta saturs paaugstinās.

Lai gan pirmajā acumirklī var šķist, ka ir nesaderīgi vienai vērtībai atcelt augšējo robežu, bet citai – samazināt ierobežojumu, šīs izmaiņas ir pieprasītas dažādu veidu produktiem, kaut arī tie pieder pie vienas un tās pašas kategorijas.

Mūsdienās, lai iegūtu vajadzīgo kvalitāti izturēšanai paredzētiem vīniem, būtiski svarīga ir laba vīnogu gatavības pakāpe miziņā un sēklās esošo fenolu satura ziņā. Ir labi zināms, ka gatavības pakāpe fenolu satura ziņā bieži vien atpaliek no gatavības cukuru satura ziņā (t. i., attiecība starp cukuriem un skābi augļu mīkstumā). Klimata pārmaiņu dēļ, kuras šodien zinātnieku aprindās uzskata par neapstrīdamām, pieaugošā plaisa starp gatavību cukuru satura ziņā un gatavību fenolu satura ziņā kļūst arvien izplatītāka. Tā rezultātā vīnogu ražas novākšanas brīdī to mīkstumā ir augsta cukuru koncentrācija, un tas nozīmē, ka iegūtajam vīnam ir augstāks spirta saturs.

Tomēr attiecībā uz jauniem un pusdzirkstošajiem vīniem priekšroka pakāpeniski tiek dota zemākam spirta saturam. Tā kā jaunu vīnu ražošanai ilgstoša vīnogu miziņu macerācija nav vajadzīga, vīnogu gatavība fenolu satura ziņā tiem nav tik izšķirīga, kāda tā ir izturēšanai paredzētiem vīniem.

Rezultātā:

— svītrota norāde par maksimālo faktisko spirta koncentrāciju, kas ir 15 tilp. % (veicot izmaiņas specifikācijas 2.1.1. punktā, bet neietekmējot vienoto dokumentu),

— tiek piemērots ES tiesību aktos noteiktais maksimālais kopējais spirta saturs (veicot izmaiņas specifikācijas 2.1. punktā un vienotā dokumenta 4. punktā),

— spirta minimālā faktiskā tilpumkoncentrācija ir samazināta līdz 4,5 % baltvīniem, sārtvīniem un sarkanvīniem, attiecībā uz kuriem ir tiesības izmantot apzīmējumu xispejant (veicot izmaiņas specifikācijas 2.1.1. punktā un vienotā dokumenta 4. punktā),

— spirta minimālā faktiskā koncentrācija ir samazināta pusdzirkstošajiem vīniem (veicot izmaiņas specifikācijas 2.1.2. punktā un vienotā dokumenta 4. punktā).

2.4. Apzīmējuma Xispejant ieviešana marķējumā

Šis grozījums skar specifikācijas 8.3. punktu (Produktu noformēšana un marķēšana) un vienotā dokumenta 9. punktu (Būtiski papildu nosacījumi). Organoleptiskais apraksts ir iekļauts specifikācijas 2.2.1. punktā un vienotā dokumenta 4. punktā.

Apzīmējumu xispejant ir paredzēts izmantot, lai marķētu dažus jaunos vīnus ar zemāku spirta tilpumkoncentrāciju. Mērķis ir piesaistīt jaunus patērētājus, vēlams no 20–30 gadu vecumgrupas (kuri neapšaubāmi būs atbildīgi par vīna dzeršanas tradīcijas turpināšanu nākotnē).

Šo terminu lieto, lai apzīmētu zemāka spirta satura produktu ar atlikumcukuriem un nelielu dabiskas izcelsmes oglekļa dioksīda klātbūtni (kataloņu vārds xispejant nozīmē “dzirkstošs”). Tāpēc šie vīni ir pretimnākoši un viegli malkojami, tie ir lieliski piemēroti iesācējam patērētājam, kura gaume vēlāk kļūs izkoptāka un kurš pāries uz citiem – nopietnākiem un kompleksākiem vīniem.

Kataloņu sabiedrībai ir vēsturiska un kultūras saikne ar vīniem, kuros ir dabiskas izcelsmes oglekļa dioksīds, par ko liecina gan tas, ka “pusdzirkstošais vīns” jau ir iekļauts specifikācijā, gan Katalonijas galvenā dzirkstošā vīna ražošanas nozare, kuras darbība aizsākusies jau XIX gadsimta pirmajā pusē.

2.5. Mucu ietilpības palielināšana

Šis grozījums attiecas uz specifikācijas 2. punktu (Produkta apraksts) – vīniem ar norādi Barrica (“muca”) vai Roble (“ozolkoks”). Grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

Mucu ietilpība no pašreizējiem 330 litriem ir palielināta līdz 600 litriem – maksimālā ietilpība, attiecībā uz kādu saskaņā ar Spānijas noteikumiem marķējumā un noformējumā drīkst lietot vārdus Barrica un Roble, lai marķējumā un noformējumā raksturotu ACVN “Cataluña”/“Catalunya” produktu izturēšanu.

Specifikācijā pašreiz norādītā 330 litru lielā maksimālā ietilpība ir šķērslis ACVN “Cataluña”/“Catalunya” vīndarītavu konkurētspējai salīdzinājumā ar citu cilmes vietas nosaukumu vīniem. Ar pašreizējo maksimālo mucas ietilpību vīna izturēšanas izmaksas uz vienu litru vīna ir augstākas salīdzinājumā ar tām, kādas tās būtu, ja izmantotu mucas ar 600 litru lielu ietilpību.

Turklāt tirgus tendence ir pāriet uz vīniem, kuros mazāk jūtamas koksnes nianses. Palielinot mucas ietilpību, tiek samazināta to iekšējās virsmas attiecība pret šādi uzglabātā vīna tilpumu, tādējādi samazinot arī aromāta nianses un tanīnus, ko katrā litrā vīna dod koksne.

2.6. Stādījumu biezības noteikumu atcelšana

Šis grozījums skar specifikācijas 3. punktu (Īpašie audzēšanas un vīnkopības prakses paņēmieni) un vienotā dokumenta 5. punktu (Vīndarības metodes).

Līdz šim stādījumu biezība ir bijusi ierobežota – no 1 800 vīnkokiem uz hektāru (minimālā biezība) līdz 4 500 vīnkokiem uz hektāru (maksimālā biezība). Tomēr tiek uzskatīts, ka specifikācijā noteiktais ražas apjoms ir tāds, kas jau nodrošina pietiekamu kontroli, un līdz ar to stādījumu biezības noteikumi būtu jāatceļ.

2.7. Maksimālā kopējā spirta koncentrācija

Šis grozījums attiecas uz specifikācijas 2.1. punktu un vienotā dokumenta 4. punktu (Vīna vai vīnu apraksts).

Jebkādas vērtības, kas nav skaidri noteiktas, ir uzskatāmas par atbilstošām noteiktajiem juridiskajiem ierobežojumiem, un dažādu kategoriju vīnu apraksti ietver vispārīgu informāciju, saskaņā ar kuru tiek piemēroti ierobežojumi, kas noteikti ES tiesību aktos.

VIENOTS DOKUMENTS

1. Reģistrētais nosaukums

“Cataluña”

“Catalunya”

2. Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

ACVN – aizsargāts cilmes vietas nosaukums

3. Vīnkopības produktu kategorijas

1. Vīns

3. Desertvīns

8. Pusdzirkstošais vīns

4. Vīna vai vīnu apraksts

Vīns – baltvīni

Šie vīni ir moderni un inovatīvi. To krāsa ir no bāldzeltenas ar zaļganām niansēm līdz izteikti zeltainiem toņiem. Vīnu aromātiskums ir vidēji līdz stipri izteikts, un tie ir vairāk vai mazāk strukturēti atkarībā no vīnogu ražas. Tiem raksturīgs mērens skābums un labi piemērots spirta saturs, un tie vilina patērētāju nobaudīt vēl un vēl. Jaunākajos vīnos dominē ziediem un/vai augļiem piemītošas nianses, bet izturēšana koka mucās piedod nogatavinātajiem vīniem trešējas aromāta nianses, kādas raksturīgas vaniļai un pat grauzdējumiem. Jaunie vīni ir gaiši un svaigi, bet vairāk nogatavināti vīni ir daudz krēmīgāki, un tajos jūtamas nianses, kas atgādina to mucu koksni, kurās tie izturēti.

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija: piemēro maksimālos ierobežojumus, kas noteikti ES tiesību aktos.

Maksimālais sēra dioksīda saturs: 200 mg/l, ja cukuru saturs ir zemāks par 5 g/l un 250 mg/l, ja tas ir 5 g/l vai augstāks.

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) 10 Minimālais kopējais skābums 3,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā) 13,3 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā)

Vīns – sārtvīni

Šie vīni ir moderni un inovatīvi. To krāsa ir no koši sarkanas ar zaigojoši violetu spīdumu līdz pat vidēji košiem oranžiem toņiem, kādi raksturīgi sīpolu mizām. Vīnu aromātiskums ir vidēji līdz stipri izteikts, un tie ir vairāk vai mazāk strukturēti atkarībā no vīnogu ražas. Tiem ir labi piemērots spirta saturs, un tie vilina patērētāju nobaudīt vēl un vēl. Šie vīni ir viegli, svaigi un līdzsvaroti.

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija: piemēro maksimālos ierobežojumus, kas noteikti ES tiesību aktos.

Maksimālais sēra dioksīda saturs: 200 mg/l, ja cukuru saturs ir zemāks par 5 g/l, un 250 mg/l, ja tas ir 5 g/l vai augstāks.

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) 10,5 Minimālais kopējais skābums 3,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā) 13,3 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā)

Vīns – sarkanvīni

Atkarībā no nogatavināšanas to krāsa ir no intensīvas ķirškrāsas līdz viegli izteiktam rubīnkrāsas tonim ar okera piekrāsu. Vīnu aromātiskums ir vidēji līdz stipri izteikts – tādā mērā, kādā to struktūra ir atkarīga no vīnogu ražas. Tiem raksturīgs mērens skābums un labi piemērots spirta saturs, un tie vilina patērētāju nobaudīt vēl un vēl. Jaunajiem vīniem ir viegla un pilnīga garša, un to raudzēšana un/vai izturēšana koka mucās ir par iemeslu tam, ka tie kļūst par labi noapaļotiem vīniem un ar ilgi paliekošu pēcgaršu, turklāt tie ir maigi, taču strukturēti vīni.

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija: piemēro maksimālos ierobežojumus, kas noteikti ES tiesību aktos.

Gaistošais skābums var pārsniegt 1 m.ekv./l par katru grādos izteiktu spirta procentu, kas pārsniedz 11 tilp. %, un katru izturēšanas gadu, sasniedzot līdz par 20 m.ekv./l.

Maksimālais sēra dioksīda saturs: 150 mg/l, ja cukuru saturs ir zemāks par 5 g/l, un 200 mg/l, ja tas ir 5 g/l vai augstāks.

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) 11,5 Minimālais kopējais skābums 3,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā) 13,33 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā)

Vīns – baltvīni, sārtvīni un sarkanvīni ar pazeminātu spirta saturu (xispejant)

Sk. iepriekš minēto baltvīnu, sārtvīnu un sarkanvīnu aprakstu.

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija: piemēro maksimālos ierobežojumus, kas noteikti ES tiesību aktos.

Maksimālais sēra dioksīda saturs: ja cukuru saturs ir zemāks par 5 g/l – baltvīniem un sārtvīniem 200 mg/l, sarkanvīniem 150 mg/l; ja cukuru saturs ir augstāks par 5 g/l – baltvīniem un sārtvīniem 250 mg/l, sarkanvīniem 200 mg/l.

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) 4,5 Minimālais kopējais skābums 3,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā) 13,3 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā)

Pusdzirkstošais vīns

Īpašībām jābūt tādām pašām, kādas iepriekšējās teksta daļās aprakstītas par attiecīgo vīnu krāsu, papildinot tās ar burbuļu klātbūtni. Vīni ir līdzsvaroti un svaigi, un, tos baudot, sajūtama viegla kņudināšana, ko rada oglekļa dioksīda izdalīšanās.

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija: piemēro maksimālos ierobežojumus, kas noteikti ES tiesību aktos.

Maksimālais sēra dioksīda saturs: ja cukuru saturs ir zemāks par 5 g/l – baltvīniem un sārtvīniem 200 mg/l, sarkanvīniem 150 mg/l; ja cukuru saturs ir augstāks par 5 g/l – baltvīniem un sārtvīniem 250 mg/l, sarkanvīniem 200 mg/l.

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) 7 Minimālais kopējais skābums 3,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā) 13,3 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā)

Desertvīni

Desertvīnu krāsa ir diapazonā no neskaidriem, košiem toņiem līdz skaidrākiem toņiem, kādi aprakstīti attiecībā uz baltvīniem un sarkanvīniem, un atkarā no nogatavinātības pakāpes tie var iegūt pat dzintarkrāsas notoņus. Vīniem piemīt liegs siltenums, turklāt koka mucās neizturētie vīni izceļas ar vairāk izteiktām augļainuma aromāta niansēm, bet vairāk nogatavinātiem vīniem ir raksturīgs aldehīdu un valriekstu aromāts. Tie ir silti, krēmīgi un noturīgi.

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija: piemēro maksimālos ierobežojumus, kas noteikti ES tiesību aktos.

Gaistošais skābums var pārsniegt 1 m.ekv./l par katru grādos izteiktu spirta procentu, kas pārsniedz 11 tilp. % un izturēšanas gadu, sasniedzot līdz par 20 m.ekv./l.

Maksimālais sēra dioksīda saturs: 150 mg/l, ja cukuru saturs ir zemāks par 5 g/l, un 200 mg/l, ja tas ir 5 g/l vai augstāks.

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) 15 Minimālais kopējais skābums 3,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā) 13,3 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā)

5. Vīndarības metodes

a) Īpašās vīndarības metodes

Attiecīgais ierobežojums vīndarībā

Vīnogu novākšanā jāievēro vislielākā rūpība. Vīnus, uz kuriem attiecas šis ACVN, drīkst pagatavot tikai no slimību neskartām vīnogām, kas ir pietiekami ienākušās, lai ražotu vīnus, kuriem minimālais dabiskais spirta saturs ir 9,5 tilp. % vai augstāks (CII zonai) un 10 tilp. % vai augstāks (CIII zonai).

Lai nodrošinātu, ka no katriem 100 kg novāktu vīnogu tiek iegūts ne vairāk kā 70 litru vīna, misas vai vīna ekstrakcijā un tā atdalīšanā no vīnogu miziņām tiek izmantots piemērots spiediens.

b) Maksimālās ražas

Balto šķirņu vīnogām

12 000 kg vīnogu no hektāra

Balto šķirņu vīnogām

84 hl no hektāra

Sarkano šķirņu vīnogām

10 000 kg vīnogu no hektāra

Sarkano šķirņu vīnogām

70 hl no hektāra

6. Noteiktais apgabals

Abrera

Agramunt: bijušā pievienotā pašvaldība Montclar

Aguilar de Segarra

Agullana

Aiguamúrcia

Albagés, l’

Albi, l’

Albiol, l’

Albons

Aleixar, l’

Alfarràs

Alcarràs: 6. kadastrālā rajona 9022., 9017. un 9005. zemesgabals un 15. kadastrālā rajona 3., 57., 9001., 9003., 9004., 9007. un 9027. zemesgabals

Albinyana

Alcover

Alella

Alforja

Algerri

Alió

Almacelles: 5. kadastrālā rajona 25., 180., 193. un 196. zemesgabals

Almenar

Almoster

Alòs de Balaguer

Alpicat

Altafulla

Ametlla de Mar, l’

Almetlla de Segarra, l’

Arbeca

Arboç, l’

Arenys de Mar

Arenys de Munt

Argentera, l’

Argentona

Arnes

Artés

Artesa de Segre

Ascó

Avinyó

Avinyonet de Penedès

Avinyonet de Puigventós

Badalona

Balaguer

Balsareny

Banyeres del Penedès

Barbera de la Conca

Barcelona: 1. kadastrālā rajona 1. zemesgabals

Baronia de Rialb

Batea

Begues

Begur

Belianes

Bellaguarda

Bellcaire d’Empordà

Bellmunt del Priorat

Bellprat

Bellvei

Benissanet

Bigues i Riells

Bisbal d’Empordà, la

Bisbal del Penedès, la

Bisbal de Falset, la

Biure

Blancafort

Boadella i les Escaules Bonastre

Borges Blanques, las: 9. kadastrālā rajona 30. un 96. zemesgabals, 21. kadastrālā rajona 114., 165. un 167. zemesgabals un 22. kadastrālā rajona 118., 119. un 120. zemesgabals

Borges del Camp, les

Bot

Botarell

Bovera

Bràfim

Bruc, el

Cabacés

Cabanes

Cabanyes, les

Cabassers

Cabra del Camp

Cabrera d’Igualada

Cabrera de Mar

Cabrils

Cadaqués

Calafell

Calders

Caldes de Montbui: 1. kadastrālā rajona 57. zemesgabals un 2. kadastrālā rajona 12. zemesgabals

Calella

Callús

Calonge

Cambrils

Canonja, la

Canovelles

Cantallops

Canyelles

Capafons

Capellades

Capçanes

Capmany

Cardedeu

Cardona

Carme

Caseres

Castell-Platja d’Aro

Castell de Mur: pievienotās Cellers un Guardia de Tremp

Castellbisbal

Castellet i la Gornal

Castellfollit del Boix

Castellgalí

Castellnou de Bages

Castelló de Farfanya

Castellolí

Castellvell del Camp

Castellví de la Marca

Castellví de Rosanes

Catllar, el

Cervelló

Cervià de les Garrigues

Cistella

Ciutadilla

Colera

Collbató

Colldejou

Conca de Dalt

Conesa

Constantí

Copons

Corbera de Llobregat

Corçà

Corbera d’Ebre

Cornudella de Montsant

Creixell

Cruïlles; Monells i Sant Sadurní de l’Heura

Cubells: 7. kadastrālā rajona 90. zemesgabals

Cubelles

Cunit

Darnius

Duesaigües

Esparraguera

Espluga Calba, l’

Espluga de Francolí, l’

Espolla

Falset

Fatarella, la

Febró, la

Figuera, la

Figueres

Figuerola del Camp

Flix

Floresta, la

Fogars de Montclús

Fonollosa

Font-rubí

Foradada

Forallac

Forés

Franqueses del Vallès

Fulleda

Gaià

Gandesa

Garcia

Garidells, els

Garriguella

Gavet de la Conca un tai pievienotās Sant Cristofol de la Vall, Sant Martí de Barcedana un Sant Miquel de la Vall

Gelida

Gimenells i el Pla de la Font

Ginestar

Granada, la

Granollers

Granyanella

Granyena de Segarra

Gratallops

Guiamets, els

Guimerà

Horta de Sant Joan

Hostalets de Pierola, els

Igualada

Isona i Conca Dellà un tai pievienotās Conques, Figuerola d’Orcau, Orcau- Basturs un Sant Romà d’Abella

Ivars d’Urgell

Ivars de Noguera

Jonquera, la

Jorba

Juncosa

Juneda: 5. kadastrālā rajona 487. zemesgabals, 12. kadastrālā rajona 14., 15., 16., 33., 34. un 37. zemesgabals un 13. kadastrālā rajona 3., 4. un 5. zemesgabals

Llacuna, la

Llançà

Llardecans

Lleida: pievienotās Raimat un Sucs

Llers

Lliçà d’Amunt

Llimiana

Lloar, el

Llorenç del Penedès

Lloret de Mar

Maials

Maldà

Manresa

Marçà

Margalef

Marsà

Martorell

Martorelles

Masarac

Masllorenç

Masnou, el

Masó, la

Maspujols

Masquefa

Masroig, el

Massoteres

Mataró

Mediona

Menàrguens

Milà, el

Miravet

Molar, el

Mollet de Peralada

Montgat

Monistrol de Calders

Montblanc

Montbrió del Camp

Montferri

Montmell, el

Montoliu de Segarra

Montornès de Segarra

Montornès del Vallès

Mont-ral

Mont-ras

Mont-roig del Camp

Móra d’Ebre

Móra la Nova

Morell

Morera de Montsant, la un tai pievienotā Scala-dei

Mura

Nalec

Navarcles

Navàs

Nou de Gaiá, la

Nulles

Òdena

Olèrdola

Olesa de Bonesvalls

Olivella

Omells de na Gaia, els

Omellons, els

Orpí

Òrrius

Os de Balaguer

Pacs del Penedès

Palafrugell

Palamós

Palau-sator

Palau-saverdera

Pallaresos, els

Palma d’Ebre, la

Pals

Pau

Pedret i Marzà

Penelles

Perafort

Peralada

Perelló, el

Piera

Pinell de Brai, el

Pira

Pla de la Font, el

Pla de Santa Maria, el

Pla del Penedès, el

Pla del Penedès

Pobla de Cérvoles, la

Pobla de Claramunt, la

Pobla de Mafumet, la

Pobla de Massaluca, la

Pobla de Montornès, la

Pobla de Segur

Poboleda

Pont d’Armentera, el

Pont de Molins,

Pont de Vilomara i Rocafort, el

Pontons

Porrera

Port de la Selva, el

Portbou

Pradell de la Teixeta, el

Prades

Prat del Compte

Preixana

Preixens

Premià de Dalt

Premià de Mar

Puigdàlber

Puigpelat

Querol

Rabós

Rajadell

Rasquera

Regencós

Renau

Reus

Riba-roja d’Ebre

Riera de Gaià, la

Riudecanyes

Riudecols

Riudoms

Riumors

Roca del Vallès, la

Roda de Barà

Rodonyà

Rocafort de Queralt

Roses

Rourell, el

Sabadell: “Can Gambús”, 2 hektāru liels īpašums ar kadastrālo atsauces numuru 28003001 DG2020A

Salàs de Pallars

Sallent

Salomó

Sant Cebrià de Vallalta

Sant Climent Sescebes

Sant Cugat de Sesgarrigues

Sant Esteve Sesrovires

Sant Feliu de Buixalleu

Sant Feliu de Codines

Sant Feliu de Guíxols

Sant Fost de Campsentelles

Sant Fruitós de Bages

Sant Iscle de Vallalta

Sant Jaume dels Domenys

Sant Joan de Vilatorrada

Sant Jordi Desvalls

Sant Llorenç Savall

Sant Llorens d’Hortons

Sant Martí de Riucorb

Sant Martí de Tous

Sant Martí Sarroca

Sant Martí Vell

Sant Mateu de Bages

Sant Pere de Ribes

Sant Pere de Riudebitlles

Sant Pol de Mar

Sant Quintí de Mediona

Sant Sadurní d’Anoia

Sant Salvador de Guardiola

Santa Cristina d’Aro

Santa Margarida i els Monjos

Santa Maria de Miralles

Santa Maria d’Oló

Santa Oliva

Santa Fe del Penedès

Santa Maria de Martorelles

Santa Margarida de Montbui

Santpedor

Sarral

Secuita, la

Selva del Camp, la

Selva de Mar, la

Senan

Sentmenat

Sitges

Siurana d’Empordà

Solivella

Sort

Subirats

Súria

Talamanca

Talarn

Tallada d’Empordà

Tarragona

Tàrrega

Tarrés

Teià

Terrades

Tiana

Tivissa

Tordera

Torrebesses: 6. kadastrālā rajona 247. un 283. zemesgabals

Torre de Claramunt, la

Torre de Fontaubella, la

Torre de l’Espanyol, la

Torredembarra

Torrefarrera

Torrelavit

Torrelles de Foix

Torrent

Torroella de Montgrí

Torroja del Priorat

Tortellà

Tremp (iepriekšējā pašvaldība) un tai pievienotās Gurb, Palau de Noguera, Puigcercós, Suterranya un Vilamitjana

Ullà

Ulldemolins

Vallbona de les Monges

Vallbona d’Anoia

Vallclara

Vallfogona de Riucorb

Vallgorguina

Vallirana

Vall-llobrega

Vallromanes

Valls

Vandellós i l’Hospitalet de l’Infant

Vallmoll

Vendrell, el

Ventalló

Verdú

Vespella

Vilademuls

Vila-rodona

Vilafant

Vilafranca del Penedès

Vilagrassa: 4. kadastrālā rajona 92. zemesgabals

Vilajuïga

Vilalba dels Arcs

Vilallonga del Camp

Vilamalla

Vilamaniscle

Vilanant

Vilanova del Camí

Vilanova d’Escornalbou

Vilanova de Prades

Vilanova i la Geltrú

Vilanova del Vallès

Vila-seca

Vilassar de Dalt

Vilassar de Mar

Vilabella

Vilaverd

Vilella Alta, la

Vilella Baixa, la

Vilosell, el

Vilobí del Penedès

Vilopriu

Vimbodí

Vinaixa

Vinebre

Vinyols i els Ares

7. Galvenās vīna vīnogu šķirnes

‘PARELLADA’ – ‘MONTONEC’

‘PARELLADA’ – ‘MONTONEGA’

‘XAREL LO’ – ‘PANSAL’

‘XAREL LO’ – ‘PANSA BLANCA’

‘XAREL LO’ – ‘CARTOIXA’

‘GARNACHA TINTA’ – ‘LLADONER’

8. Saiknes vai saikņu apraksts

Vīni

Izteiktā Vidusjūras ietekme rada maigus, blīvus vīnus ar salīdzinoši zemu skābumu, augstu spirta saturu un aromātu, kas, palielinoties vīna vecumam, uzlabojas, it īpaši sarkanvīnu gadījumā. Lielais saules gaismas daudzums, ko bauda šis reģions, sekmē košāku (it īpaši sarkanās) krāsas toņu attīstību, kas šiem vīniem ir tik raksturīgi.

Vietējo augšņu granulometrisko sastāvu veido lielākoties putekļi un smilšmāls, kas piešķir miesīgumu un strukturējumu gan balto, gan sarkano šķirņu vīnogām un dod sarkanvīnus ar vēl izteiktāku krāsu.

Plašais vīnogu šķirņu klāsts Katalonijā ir vēl viens pierādījums uz pasauli vērstai atvērtībai, kāda vienmēr bijusi raksturīga kataloņiem. Tas arī atspoguļo ilgo vīndarības vēsturi reģionā. Saskaņā ar Pere Gil citātu, kas datējams ar 1600. gadu: “Vīni tiek gatavoti visā Katalonijā, gan piejūras, gan Vidusjūras apgabalu iekšzemes apvidos… Katalonijas vīni tipiski ir stipri un ļoti labi. Tajā ražo visu veidu vīnu ..”. Savukārt autors Jaume Ciurana (1980) ir sniedzis aprakstu par kataloņu raksturiezīmi, kas piešķir vienotu pamatu visiem Katalonijas vīniem: pašaizliedzība, vēlme veikt uzlabojumus un sasniegumu gars mīt cilvēkos, kas tos ir gatavojuši.

Pusdzirkstošie vīni

Kaļķainās augsnes dod tādus vīnus, kas ir dinamiski, aromātiski un ļoti rafinēti.

Agrāka ražas novākšanas uzsākšana ļauj iegūt zemāku spirta koncentrāciju un lielāku skābenumu. Šis faktors apvienojumā ar dabiskā ceļā radušās oglekļa dioksīda klātbūtni dara vīnus atsvaidzinošus, kas ir raksturīga to iezīme.

Kataloņu sabiedrībai ir vēsturiska un kultūras saikne ar vīniem, kuros ir dabiskas izcelsmes oglekļa dioksīds, par ko liecina Katalonijas galvenā dzirkstošā vīna ražošanas nozare, kuras darbība aizsākusies jau XIX gadsimta pirmajā pusē.

Desertvīni

Izteiktā Vidusjūras ietekme un attiecīgajai vīna kategorijai jau aprakstītais augšņu granulometriskais sastāvs līdzīgā kārtā nosaka arī ACVN “Cataluña”/“Catalunya” desertvīnu īpašības, piešķirot tiem lielu krāsas un aromāta intensitāti, miesīgumu un vidēji līdz vāji izteiktu skābenumu.

Šāds desertvīns bieži tiek celts daudzu kataloņu galdā kā izmeklēts diģestīvs [gremošanu veicinošs dzēriens], un šāda veida vīns, ko kataloņu desertā pasniedz kopā ar dažādiem riekstiem (mandelēm, lazdu riekstiem, priežu riekstiem) un žāvētiem augļiem (rozīnēm, vīģēm, aprikozēm), ir pazīstams kā “postres de músic” (“mūziķa deserts”).

9. Būtiski papildu nosacījumi

Tiesiskais regulējums

Valsts tiesību aktos

Papildu nosacījuma veids

Papildu noteikumi attiecībā uz marķēšanu

Nosacījuma apraksts

Terminu xispejant pēc izvēles var iekļaut tādu baltvīnu, sārtvīnu un sarkanvīnu marķējumā, kuriem ir pazemināts spirta saturs, ko nodrošina spirta rūgšanas procesa apzināta pārtraukšana.

Saite uz produkta specifikāciju

http://goo.gl/Plwa75