Oficiālais Vēstnesis L 097 , 15/04/2003 Lpp. 0048 - 0052



Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/18/EK (2003. gada 27. marts), ar kuru groza Padomes Direktīvu 83/477/EEK par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar azbesta iedarbību darba vietā (Dokuments attiecas uz EEZ) EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 137. panta 2. punktu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [1], kas izstrādāts pēc apspriešanās ar darba devējiem un darbiniekiem un Darba drošības, higiēnas un veselības aizsardzības padomdevēju komiteju, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [2], pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju, ievērojot Līguma 251. pantā izklāstīto procedūru [3], tā kā: (1) Padome savos 1998. gada 7. aprīļa secinājumos par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar azbesta iedarbību darba vietā [4], aicināja Komisiju iesniegt priekšlikumus Direktīvas 83/477/EEK [5] grozījumiem, ņemot vērā jo īpaši to labumu, kuru, atkārtoti koncentrējot uzmanību uz aizsardzības pasākumiem un pielāgojot tos, gūst darba ņēmēji, kas pašlaik ir visvairāk pakļauti riskam, jo īpaši azbesta aizvākšanā nodarbinātie un tie, kuru saskare ar azbestu darba vietā ir nejauša un rodas apkalpošanas un apkopes darbību laikā. (2) Turklāt minētajos secinājumos Komisija tika aicināta iesniegt priekšlikumus Direktīvas 83/477/EEK grozījumiem, ievērojot tādu sīkāku zinātnisko izpēti par krizotila iedarbības robežvērtībām un gaisā esošā azbesta koncentrācijas mērīšanas metodēm, kas veikta, pamatojoties uz Pasaules Veselības organizācijas (PVO) pieņemto metodi. Līdzīgi pasākumi jāveic attiecībā uz aizstājējšķiedrām. (3) Ekonomikas un sociālo lietu komiteja savā atzinumā par azbestu [6] aicināja Komisiju veikt jaunus pasākumus, lai samazinātu risku, kam pakļauti darba ņēmēji. (4) Krizotilazbesta realizācijas un lietošanas aizliegums, kas no 2005. gada 1. janvāra ieviests ar Padomes 1976. gada 27. jūlija Direktīvu 76/769/EEK par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz konkrētu bīstamu vielu un preparātu realizācijas un lietošanas ierobežojumiem [7], palīdzēs būtiski samazināt azbesta iedarbību uz darba ņēmējiem. (5) Visiem darba ņēmējiem jābūt aizsargātiem pret risku, kas saistīts ar azbesta iedarbību, un tādēļ jāatceļ izņēmumi, kurus piemēro kuģniecības un aviācijas nozarē. (6) Lai nodrošinātu šķiedru definīciju skaidrību, tās jādefinē atkārtoti, izmantojot vai nu mineraloģiskus terminus, vai Chemical Abstract Service (CAS) numuru. (7) Neskarot citus Kopienas noteikumus par azbesta realizāciju un lietošanu, ar azbesta iedarbību saistītu darbību ierobežošanas nozīmei to slimību novēršanā, kam ir sakars ar šādu iedarbību, jābūt ļoti būtiskai. (8) Paziņošanas sistēmai attiecībā uz darbībām, kas saistītas ar azbesta iedarbību, jābūt pielāgotai jauniem darba apstākļiem. (9) Iedarbības augstās un neprognozējamās pakāpes dēļ ir būtiski izskaust darbības, kas saistītas ar darba ņēmēju pakļaušanu azbesta šķiedru iedarbībai azbesta ieguves laikā vai azbesta produktu ražošanas un pārstrādes laikā, vai tādu produktu ražošanas un pārstrādes laikā, kuru sastāvā ir tīši pievienotas azbesta šķiedras. (10) Ņemot vērā jaunāko tehnisko pieredzi, precīzāk jānosaka paraugu ņemšanas metodoloģija, ko izmanto gaisā esošā azbesta koncentrācijas mērīšanā, un šķiedru skaitīšanas metode. (11) Kaut arī vēl nav bijis iespējams noteikt iedarbības robežvērtību, līdz kurai azbests neizraisa risku saslimt ar vēzi, ir jāsamazina robežvērtība attiecībā uz azbesta iedarbību darba vietā. (12) Jāparedz prasība, lai darba devēji, pirms azbesta aizvākšanas projekta uzsākšanas, noteiktu azbesta koncentrāciju vai iespējamo koncentrāciju ēkās vai iekārtās un paziņotu šo informāciju cilvēkiem, kas var tikt pakļauti azbesta iedarbībai tā izmantošanas laikā, kā arī apkopes vai citu ēkā vai uz ēkas notiekošu darbību laikā. (13) Jānodrošina tas, lai nojaukšanas vai azbesta aizvākšanas darbus veiktu uzņēmumi, kas pārzina visus drošības pasākumus, kuri jāveic, lai aizsargātu darba ņēmējus. (14) Lai ievērojami samazinātu ar šādu iedarbību saistīto risku, jānodrošina īpaša apmācība darba ņēmējiem, kas ir pakļauti vai varētu būt pakļauti azbesta iedarbībai. (15) Ekspozīcijas reģistra un veselības pārbaužu datu saturs, kas paredzēts Direktīvā 83/477/EEK, jāsaskaņo ar datu kopu, kura minēta Padomes 1990. gada 28. jūnija Direktīvā 90/394/EEK par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar kancerogēnu faktoru iedarbību darba vietā (Sestā atsevišķā direktīva Direktīvas 89/391/EEK 16. panta 1. punkta nozīmē) [8]. (16) Lai ar azbestu saistītās patoloģijas spētu noteikt agrīnā stadijā, praktiskie ieteikumi par iedarbībai pakļauto darbinieku klīnisko uzraudzību jāatjaunina, ņemot vērā jaunākos medicīnas sasniegumus. (17) Tā kā dalībvalstis nevar pienācīgi sasniegt piedāvātās darbības mērķi, proti, uzlabot darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar azbesta iedarbību darba vietā, un tādēļ minētās darbības mēroga un ietekmes dēļ labāk to iespējams sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā paredzēto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šī direktīva nepārsniedz minētā mērķa sasniegšanai vajadzīgo. (18) Šajā direktīvā iekļautie grozījumi konkrēti veicina iekšējā tirgus sociālās dimensijas veidošanos. (19) Šie grozījumi ir minimāli, lai lieki neapgrūtinātu mazo un vidējo uzņēmumu izveidi un attīstību. (20) Tāpēc ir atbilstīgi jāgroza Direktīva 83/477/EEK, IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU. 1. pants Direktīvu 83/477/EEK ar šo groza šādi: 1. Svītro 1. panta 2. punktu. 2. Direktīvas 2. pantu aizstāj ar šādu: "2. pants Šajā direktīvā "azbests" ir šādi šķiedrveida silikāti: - azbesta aktinolīts, CAS Nr. 77536–66–4 [9], - azbesta gruenerīts (amozīts) CAS Nr. 12172–73–5 [10], - azbesta antofilīts, CAS Nr. 77536–67–5 [11], - krizotils, CAS Nr. 12001–29–5 [12], - krokidolīts, CAS Nr. 12001–28–4 [13], - azbesta tremolīts, CAS Nr. 77536–68–6 [14]." 3. Direktīvas 3. pantā: a) 3. punktu aizstāj ar šādu: "3. Ja iedarbība uz darba ņēmējiem ir sporādiska un ar zemu intensitāti un ja pēc 2. punktā minētā riska novērtējuma rezultātiem ir skaidrs, ka azbesta iedarbības robežvērtība darba zonas gaisā netiks pārsniegta, tad 4., 15. un 16. pantu var nepiemērot, ja darbs ir saistīts ar: a) neilgām apkopes darbībām, kuras norit ar pārtraukumiem un kurās rīkojas tikai ar neirstošiem materiāliem; b) tādu nesadalījušos materiālu aizvākšanu, tos nesabojājot, kuros azbesta šķiedras ir savstarpēji cieši saistītas; c) labā stāvoklī esošu, azbestu saturošu materiālu iekapsulēšanu vai aizplombēšanu; d) gaisa monitoringu un kontroli, un paraugu ievākšanu, lai pārliecinātos, vai konkrēta materiāla sastāvā ir azbests."; b) iekļauj šādu punktu: "3.a Dalībvalstis pēc apspriešanās ar darba devējiem un darba ņēmējiem atbilstīgi valsts tiesību aktiem un praksei paredz praktiskas metodiskas norādes, kas vajadzīgas, lai noteiktu sporādisku un zemas intensitātes iedarbību, kā paredzēts 3. punktā." 4. Direktīvas 4. pantu groza šādi: a) 2. punktu aizstāj ar šādu: "2. Pirms darba uzsākšanas darba devējam jāiesniedz paziņojums dalībvalsts atbildīgajai iestādei saskaņā ar valsts normatīvajiem un administratīvajiem aktiem. Paziņojumā īsumā jāapraksta vismaz: a) darbvietas atrašanās vieta; b) tā azbesta veids un daudzums, ko izmanto vai ar ko rīkojas; c) veicamās darbības un procesi; d) iesaistīto darba ņēmēju skaits; e) darba sākuma laiks un ilgums; f) pasākumi, kas veikti, lai ierobežotu azbesta iedarbību uz darba ņēmējiem."; b) 4. punktu aizstāj ar šādu: "4. Ikreiz, kad darba apstākļu maiņa varētu izraisīt azbesta vai azbestu saturošu materiālu putekļu iedarbības ievērojamu pieaugumu, jāiesniedz jauns paziņojums." 5. Direktīvas 5. pantu papildina ar šādu daļu: "Neskarot citu tādu Kopienas noteikumu piemērošanu, kas attiecas uz azbesta realizāciju un lietošanu, darbības, kuru dēļ darba ņēmēji tiek pakļauti azbesta šķiedru iedarbībai azbesta ieguves laikā vai azbesta produktu ražošanas un pārstrādes laikā, vai tādu produktu ražošanas un pārstrādes laikā, kuru sastāvā ir tīši pievienots azbests, ir aizliegtas, izņemot tādu produktu apstrādi un nodošanu atkritumos, kas radušies nojaukšanas un azbesta aizvākšanas darbos." 6. Direktīvas 6. pantu aizstāj ar šādu: "6. pants Saistībā ar visām 3. panta 1. punktā minētajām darbībām no azbesta vai azbestu saturošiem materiāliem radušos putekļu iedarbība uz darba ņēmējiem darba vietā jāsamazina līdz minimumam, lai tā noteikti būtu zemāka par 8. pantā paredzēto robežvērtību, jo īpaši veicot šādus pasākumus: 1) cik vien iespējams jāsamazina to darba ņēmēju skaits, kas ir pakļauti vai varētu tikt pakļauti no azbesta vai azbestu saturošiem materiāliem radušos putekļu iedarbībai; 2) darba procesi jāplāno tā, lai neradītu azbesta putekļus vai — ja tas nav iespējams — lai novērstu azbesta putekļu nokļūšanu gaisā; 3) jābūt iespējai regulāri un efektīvi tīrīt un apkopt visas telpas un iekārtas, ko izmanto azbesta apstrādē; 4) azbests vai azbestu saturoši materiāli, kas rada putekļus, jāglabā un jāpārvadā piemērotā noslēgtā iepakojumā; 5) atkritumi jāsavāc un jāizved no darba vietas cik vien iespējams ātri un attiecīgi noslēgtā iepakojumā ar etiķeti, kurā norādīts, ka atkritumos ir azbests. Minētais pasākums neattiecas uz ieguvi. Ar šāda veida atkritumiem rīkojas atbilstīgi Padomes 1991. gada 12. decembra Direktīvai 91/689/EEK par bīstamajiem atkritumiem [15]." 7. Direktīvas 7. pantu aizstāj ar šādu: "7. pants 1. Atkarībā no sākotnējā riska novērtējuma rezultātiem un lai nodrošinātu atbilstību 8. pantā noteiktajai robežvērtībai, regulāri jāveic azbesta šķiedru koncentrācijas mērījumi darba vietas gaisā. 2. Ievāktajiem paraugiem jābūt reprezentatīviem attiecībā uz konkrēta darbinieka pakļautību tādu putekļu iedarbībai, ko rada azbests vai azbestu saturoši materiāli. 3. Paraugus ņem pēc apspriešanās ar darbiniekiem un/vai viņu pārstāvjiem uzņēmumos. 4. Paraugus ņem attiecīgi kvalificēts personāls. Noņemtos paraugus pēc tam analizē laboratorijās, kas ir aprīkotas ar aparatūru šķiedru skaitīšanai, atbilstīgi 6. punktam. 5. Paraugu ņemšanas ilgumam jābūt tādam, lai, veicot mērījumus vai vidējos aprēķinus atkarībā no laika, varētu noteikt iedarbību, kas raksturīga astoņu stundu ilgā bāzes laikposmā (vienā maiņā). 6. Ja vien iespējams, šķiedru skaitīšanu veic ar PCM (fāzu kontrastmikroskops) saskaņā ar metodi, ko 1997. gadā ieteikusi PVO (Pasaules Veselības organizācija) [16], vai citu metodi, ar kuru var iegūt līdzvērtīgus rezultātus. Mērot azbesta koncentrāciju gaisā, kā minēts šā punkta pirmajā daļā, ņem vērā tikai tās šķiedras, kuru garums pārsniedz piecus mikrometrus, platums ir mazāks nekā trīs mikrometri un garuma/platuma attiecība ir lielāka nekā 3:1." 8. Direktīvas 8. pantu aizstāj ar šādu: "8. pants Darba devējs nodrošina to, lai neviens darba ņēmējs netiktu pakļauts tādai azbesta koncentrācijai gaisā, kas pārsniedz 0,1 šķiedru uz cm3, aprēķinot vidējo daudzumu astoņās stundās (TWA)." 9. Svītro 9. panta 1. punktu. 10. Direktīvas 10. pantu groza šādi: a) 1. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu: "Ja ir pārsniegta 8. pantā paredzētā robežvērtība, jānosaka tās pārsniegšanas iemesli un cik vien iespējams ātri jāveic attiecīgi pasākumi, lai stāvokli labotu."; b) 3. punktu aizstāj ar šādu: "3. Ja iedarbību nevar samazināt ar citiem līdzekļiem un ja ir vajadzība katram lietot individuālos elpošanas aizsardzības līdzekļus, lai ievērotu robežvērtību, tad šāds pasākums nedrīkst būt pastāvīgs risinājums, un katram darba ņēmējam to piemēro tikai tiktāl, ciktāl tas obligāti nepieciešams. Darba posmos, kad jāizmanto minētie līdzekļi, jāparedz pārtraukumi, kas atbilst fiziskajiem un klimatiskajiem apstākļiem un — attiecīgos gadījumos un pēc apspriešanās ar darba ņēmējiem un/vai viņu pārstāvjiem — ir saskaņā ar valsts tiesību aktiem un praksi." 11. Direktīvā iekļauj šādu pantu: "10.a pants Pirms nojaukšanas vai apkopes darbiem darba devēji veic visus vajadzīgos pasākumus, lai noteiktu azbestu saturošu materiālu iespējamo esamību, vajadzības gadījumā iegūstot informāciju no telpu īpašniekiem. Ja ir jebkādas aizdomas par azbesta esamību materiālā vai būvē, tad ievēro šīs direktīvas noteikumus." 12. Direktīvas 11. panta 1. punktu aizstāj ar šādu: "1. Dažu tādu darbību gadījumā kā nojaukšana, aizvākšana, labošana un apkope, attiecībā uz kurām ir paredzams, ka 8. pantā noteiktā robežvērtība tiks pārsniegta, lai arī tiek veikti tehniski aizsargpasākumi azbesta koncentrācijas ierobežošanai gaisā, darba devējs nosaka pasākumus, lai nodrošinātu darba ņēmēju aizsardzību laikā, kad viņi veic šādas darbības, un konkrēti: a) darba ņēmējiem izsniedz piemērotus elpošanas aizsardzības līdzekļus un citus individuālos aizsardzības līdzekļus, kuri jāvalkā, un b) izvieto brīdinājuma zīmes, tajās norādot, ka paredzama 8. pantā noteiktās robežvērtības pārsniegšana, un c) novērš azbesta vai azbestu saturošu materiālu putekļu izplatīšanos ārpus telpām vai vietas, kurā notiek darbība." 13. Direktīvas 12. panta 2. punkta pirmās divas daļas aizstāj ar šādām: "2. Šā panta 1. punktā minētajā plānā jānosaka pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu darba ņēmēju drošību un veselības aizsardzību darba vietā. Plānā konkrēti jānorāda, ka: - azbests un/vai azbestu saturoši produkti jāaizvāc pirms nojaukšanas darbu sākšanas, izņemot gadījumus, kad tas darba ņēmējus apdraudētu vairāk nekā azbesta un/vai azbestu saturošu produktu atstāšana esošajā vietā, - vajadzības gadījumā jānodrošina 11. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētie individuālie aizsardzības līdzekļi, - kad ar azbestu saistītie nojaukšanas vai aizvākšanas darbi beigušies, azbesta iedarbības riska neesamību darba vietā pārbauda atbilstīgi valsts tiesību aktiem un praksei." 14. Direktīvā iekļauj šādus pantus: "12.a pants 1. Darba devēji nodrošina atbilstīgu apmācību visiem darba ņēmējiem, kas ir vai varētu būt pakļauti azbestu saturošu putekļu iedarbībai. Šāda apmācība jāveic periodiski, un darba ņēmējiem par to nav jāmaksā. 2. Šai apmācībai jābūt darba ņēmējiem viegli saprotamai. Ar apmācības palīdzību jāsniedz viņiem iespēja iegūt vajadzīgās zināšanas un iemaņas profilakses un drošības jautājumos, jo īpaši attiecībā uz: a) azbesta īpašībām un tā ietekmi uz veselību, tostarp smēķēšanas sinerģisko iedarbību; b) tāda veida produktiem vai materiāliem, kuru sastāvā varētu būt azbests; c) darbībām, kas varētu izraisīt pakļautību azbesta iedarbībai, un preventīvo pārbaužu nozīmi šīs iedarbības samazināšanā līdz minimumam; d) drošu darba praksi, pārbaudēm un aizsardzības līdzekļiem; e) elpošanas aizsardzības līdzekļu lietderību, veidiem, izvēli, ierobežojumiem un pienācīgu lietošanu; f) ārkārtējiem pasākumiem; g) sanācijas procedūrām; h) atkritumu apglabāšanu; i) medicīnisko apskašu prasībām. 3. Kopienas mērogā jāizstrādā praktiskas metodiskas norādes, kas vajadzīgas, lai apmācītu darba ņēmējus, kuri iesaistīti azbesta aizvākšanā. 12.b pants Pirms uzsākt ar azbestu saistītus nojaukšanas vai aizvākšanas darbus, uzņēmumiem jāpierāda sava kvalifikācija šajā jomā. Pierādījumus sniedz atbilstīgi valsts tiesību aktiem un/vai praksei." 15. Direktīvas 14. panta 2. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu: "b) ja rezultāti pārsniedz 8. pantā noteikto robežvērtību, attiecīgos darba ņēmējus un viņu pārstāvjus uzņēmumā vai iestādē cik vien iespējams drīz informē par šo faktu un tā iemeslu, un ar darba ņēmējiem un/vai viņu pārstāvjiem uzņēmumā vai iestādē apspriežas par veicamajiem pasākumiem vai — ārkārtējas situācijas gadījumā — viņus informē par veiktajiem pasākumiem." 16. Direktīvas 15. panta 3. punktu aizstāj ar šādu: "3. Darba ņēmējiem jāsaņem informācija un ieteikumi attiecībā uz visām veselības pārbaudēm, ko viņi var iziet pēc iedarbības beigām. Par darba ņēmēju medicīnisko uzraudzību atbildīgais ārsts vai iestāde var norādīt, ka medicīniskajai uzraudzībai pēc iedarbības beigām jāturpinās tik ilgi, cik tiek uzskatīts par vajadzīgu, lai aizsargātu attiecīgās personas veselību. Šāda ilgstoša uzraudzība jāveic atbilstīgi konkrētās dalībvalsts tiesību aktiem un praksei." 17. Direktīvas 16. panta 2. punktu aizstāj ar šādu: "2. Šā panta 1. punktā minēto reģistru un 15. panta 1. punktā minētos veselības pārbaužu datus glabā vismaz 40 gadus pēc tam, kad beigusies iedarbība, un to veic atbilstīgi valsts tiesību aktiem un/vai praksei." 18. Direktīvas 16. pantu papildina ar šādu punktu: "3. Ja uzņēmums pārtrauc tirdzniecību, šā panta 2. punktā minētos dokumentus dara pieejamus atbildīgajai iestādei, to veicot atbilstīgi valsts tiesību aktiem un/vai praksei." 19. Iekļauj šādu pantu: "16.a pants Dalībvalstis paredz atbilstīgas sankcijas, ko piemēro to valsts tiesību aktu pārkāpuma gadījumā, kas pieņemti saskaņā ar šo direktīvu. Šīm sankcijām jābūt efektīvām, samērīgām un preventīvām." 20. Svītro I pielikumu. 21. Direktīvas II pielikuma 3. punktu aizstāj ar šādu: "3. Darba ņēmēju veselības pārbaude jāveic saskaņā ar arodmedicīnas principiem un praksi. Tai jāiekļauj vismaz šādi pasākumi: - uzskaites veikšana attiecībā uz darba ņēmēja anamnēzi un arodvēsturi, - personiska saruna, - vispārēja klīniskā pārbaude, sevišķu uzmanību pievēršot krūšukurvim, - plaušu darbības pārbaude (elpošanas tilpums un ritms). Ņemot vērā jaunākās pieejamās zināšanas arodmedicīnā, par medicīnisko uzraudzību atbildīgajam ārstam un/vai iestādei jāpieņem lēmums par turpmākām izmeklēšanām, piemēram, krēpu citoloģisko izmeklēšanu vai krūšukurvja rentgenizmeklēšanu, vai tomodensitometriju." 2. pants 1. Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības līdz 2006. gada 15. aprīlim. Dalībvalstis par to tūlīt informē Komisiju. Kad dalībvalstis pieņem šos pasākumus, tajos iekļauj atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka paņēmienus, kā izdarīt šādas atsauces. 2. Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu noteikumus, ko tās pieņēmušas jomā, uz kuru attiecas šī direktīva. 3. pants Šī direktīva stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. 4. pants Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm. Briselē, 2003. gada 27. martā Eiropas Parlamenta vārdā — priekšsēdētājs P. Cox Padomes vārdā — priekšsēdētājs M. Stratakis [1] OV C 304 E, 30.10.2001., 179. lpp., un OV C 203 E, 27.8.2002., 273. lpp. [2] OV C 94, 18.4.2002., 40. lpp. [3] Eiropas Parlamenta 2002. gada 11. aprīļa Atzinums (vēl nav publicēts Oficiālajā Vēstnesī), Padomes 2002. gada 23. septembra Kopējā nostāja (OV C 269 E, 5.11.2002., 1. lpp.) un Eiropas Parlamenta 2002. gada 17. decembra Lēmums (vēl nav publicēts Oficiālajā Vēstnesī). Padomes 2003. gada 18. februāra Lēmums (vēl nav publicēts Oficiālajā Vēstnesī). [4] OV C 142, 7.5.1998., 1. lpp. [5] OV L 263, 24.9.1983., 25. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 98/24/EK (OV L 131, 5.5.1998., 11. lpp.). [6] OV C 138, 18.5.1999., 24. lpp. [7] OV L 262, 27.9.1976., 201. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2001/91/EK (OV L 286, 30.10.2001., 27. lpp.). [8] OV L 196, 26.7.1990., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 1999/38/EK (OV L 138, 1.6.1999., 66. lpp.). [9] Chemical Abstract Service (CAS) reģistra numurs [10] Chemical Abstract Service (CAS) reģistra numurs [11] Chemical Abstract Service (CAS) reģistra numurs [12] Chemical Abstract Service (CAS) reģistra numurs [13] Chemical Abstract Service (CAS) reģistra numurs [14] Chemical Abstract Service (CAS) reģistra numurs [15] OV L 377, 31.12.1991., 20. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 94/31/EK (OV L 168, 2.7.1994., 28. lpp.). [16] Gaisā esošo šķiedru koncentrācijas noteikšana. Ieteicamā metode: fāzu kontrasta optiskā mikroskopija (membrānfiltru metode), PVO, Ženēva, 1997.g. (ISBN 92 4 154496 1). --------------------------------------------------