1.

Šajā sadaļā un attiecīgos gadījumos arī visā nomenklatūrā lietotiem terminiem ir šāda nozīme: a) “elastīgie pavedieni”: tāds kompleksais sintētisko tekstilmateriālu pavediens, arī monopavediens, bet izņemot teksturēto dziju, kurš, izstiepjot to trīsreiz garāku, nepārtrūkst, bet, izstiepjot to divreiz garāku, 5 minūšu laikā atgūst garumu, kas nepārsniedz sākotnējo garumu vairāk kā pusotras reizes; b) “nebalināta dzija”: dzija: i) nebalināta, nekrāsota (ne masā, ne atsevišķi) un neapdrukāta, kas ir tās sastāvā esošo šķiedru dabiskajā krāsā, vai ii) nenoteiktas krāsas (pelēka), no irdinātām šķiedrām; šāda dzija var būt apstrādāta ar bezkrāsas apretu vai nenoturīgu krāsvielu (kas izzūd pēc vienkāršas mazgāšanas ar ziepēm), kā arī – ķīmisko šķiedru dzijas gadījumā – apstrādāta ar matējošu līdzekli (piemēram, ar titāna dioksīdu); c) “balināta dzija”: dzija: i) kas pakļauta balināšanas procesam, izgatavota no balinātām šķiedrām vai, ja vien konteksts nenosaka citādi, krāsota baltā krāsā (vai nu masā, vai atsevišķi) vai apstrādāta ar baltu apretu; ii) kas sastāv gan no nebalinātām, gan balinātām šķiedrām, vai iii) daudzkārtu vai šķeterēta, kas sastāv gan no balinātiem, gan nebalinātiem pavedieniem; d) “krāsainā (krāsota vai apdrukāta) dzija”: dzija: i) kas ir krāsota (vai nu masā, vai atsevišķi), izņemot baltā krāsā vai ar nenoturīgu krāsvielu, vai apdrukāta, vai izgatavota no krāsotām vai apdrukātām šķiedrām; ii) kas sastāv no dažādu krāsu krāsotām šķiedrām vai no nebalinātām vai balinātām šķiedrām apvienojumā ar krāsainām šķiedrām (melanždzija vai divkrāsaina priekšdzija), vai vienā krāsā vai vairākās krāsās punktveidā apdrukāta dzija; iii) kas iegūta no apdrukātas lentes vai priekšdzijas, vai iv) daudzkārtu vai šķeterēta, kas sastāv no nebalinātas vai balinātas dzijas apvienojumā ar krāsotu dziju; iepriekš minētās definīcijas pēc analoģijas piemēro arī monopavedieniem, lentēm vai tamlīdzīgiem izstrādājumiem, kas minēti 54. nodaļā; e) “nebalināti audumi”: nebalināti, nekrāsoti vai neapdrukāti audumi no nebalinātās dzijas; tie var būt apstrādāti ar bezkrāsaino apretu vai krāsoti ar nenoturīgām krāsvielām; f) “balināti audumi”: audumi: i) kas gabalos balināti vai, ja konteksts nenosaka citādi, krāsoti baltā krāsā, vai apstrādāti ar balto apretu; ii) kas izgatavoti no balinātās dzijas, vai iii) kas izgatavoti no nebalinātās un balinātās dzijas; g) “krāsoti audumi”: audumi: i) kas gabalos krāsoti vienā krāsā, izņemot baltu (ja vien konteksts nenosaka citādi), vai ar krāsainu apretu, izņemot baltu (ja vien konteksts nenosaka citādi), vai ii) kas darināti no krāsotas vienkrāsainas dzijas; h) “audumi no dažādu krāsu dzijām”: audumi (izņemot apdrukātus), kas: i) izgatavoti no dažādu krāsu dzijām vai no dzijām vienas krāsas dažādos toņos (izņemot dabisko šķiedras krāsu); ii) izgatavoti no nebalinātas vai balinātas dzijas apvienojumā ar krāsotu dziju vai iii) izgatavoti no divkrāsainas priekšdzijas vai melanždzijas; (jebkurā gadījumā pavedienus, kas veido eģi vai gabalu galus, vērā neņem); ij) “apdrukāti audumi”: gabalos apdrukāti audumi neatkarīgi no tā, vai tie izgatavoti no vienkrāsainas vai daudzkrāsainas dzijas. (Pie apdrukātiem audumiem pieskaitāmi arī: ar otiņu, suku, pulverizatoru, trafaretu apzīmēti, kā arī batikoti audumi.) Merserizācija iepriekš minēto kategoriju dziju vai audumu klasifikāciju neiespaido. Apakšpunktos e) līdz ij) iekļautās definīcijas pēc analoģijas piemēro arī trikotāžas drānām; k) audekla pinums: audumi, kuru struktūrā katrs audu pavediens iet pamīšus virs un zem nākošā šķēru pavediena un katrs šķēru pavediens iet pamīšus virs un zem nākošā audu pavediena.