ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(4)

Singapūras tiesiskais regulējums attiecībā uz apstiprinātām biržām sastāv no Securities and Futures Act (Vērtspapīru un biržā tirgotu nākotnes līgumu likuma) (turpmāk “SFA”), attiecīgajiem noteikumiem – Securities and Futures (Markets) Regulations 2005, Securities and Futures (Corporate Governance of Approved Exchanges, Approved Clearing Houses and Approved Holding Companies) Regulations 2005, Securities and Futures (Offers of Investments) (Shares and Debentures) Regulations 2005, Securities and Futures (Licensing and Conduct of Business) Regulations 2004 un saskaņā ar SFA 321. pantu izdotajām Monetary Authority of Singapore (Singapūras Monetārās iestādes) (turpmāk “MAS”) pamatnostādnēm, tostarp Guidelines on the Regulation of Markets (Nr. SFA 02-G01) un Guidelines on Fit and Proper Criteria (Nr. FSG-G01). Guidelines on the Regulation of Markets (Pamatnostādnēs par tirgu regulēšanu) ir izklāstīti apstiprināto biržu pienākumi, piemēram, pienākums uzturēt taisnīgu, sakārtotu un pārredzamu tirgu. SFA 321. panta 5. punktā ir noteikts, ka uz to, ka netiek ievērotas kādas pamatnostādnes, civilprocesā vai kriminālprocesā var atsaukties tā puse, kas vēlas panākt konkrētu saistību atzīšanu vai noliegšanu. Turklāt ar 334. panta 1. punktu un 335. pantu MAS ir pilnvarota uzlikt apstiprinātai biržai naudas sodu, ja MAS konstatē, ka šī birža ir atbildīga par pamatnostādņu pārkāpumiem. Turklāt daži noteikumi par komercdarbību un iekļaušanu sarakstā, kuros detalizētāk noteiktas SFA prasības, ir izklāstīti katras attiecīgās apstiprinātās biržas iekšējos darbības noteikumos (rulebook). Noteikumi par komercdarbību un iekļaušanu sarakstā, kā arī šo noteikumu grozījumi pirms to ieviešanas ir jāiesniedz MAS. SFA tekstā ir paredzēti sodi par to, ja noteikumi par komercdarbību vai iekļaušanu sarakstā neatbilst MAS izklāstītajām prasībām. Saskaņā ar SFA attiecīgās apstiprinātās biržas komercdarbības noteikumi ir uzskatāmi par tai un tās dalībniekiem juridiski saistošu līgumu, un tādēļ tie ir pastāvīgi jāievēro.
(1)

Ekonomisko partnerattiecību nolīgums starp CARIFORUM valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (1) (“nolīgums”), tika parakstīts 2008. gada 15. oktobrī, un to provizoriski piemēro kopš 2008. gada 29. decembra.
(61)

Komisija konstatē, ka pēc tam, kad ņemtas vērā atšķirības starp pārdošanas un atpakaļiznomāšanas darījumu un aizdevumu, nomas maksa, kas jāmaksā PSV, ir augstāka nekā šāda aizdevuma tirgus likme. Būtiskākā atšķirība ir saistīta ar apstākli, ka tad, ja PSV nepildītu saistības pēc aizdevuma saņemšanas no pašvaldības, pašvaldība labākajā gadījumā atgūtu aizdevuma nosacīto summu. Tā nevarētu gūt labumu no iespējamā zemes vērtības pieauguma virs aizdevuma nosacītās summas. Pārdošanas un atpakaļiznomāšanas darījumā pašvaldība līdz ar nomas līguma stāšanos spēkā kļūst par zemes īpašnieci, un saistību nepildīšanas gadījumā tai ir pilnas īpašumtiesības uz zemi. Pašvaldība šo aspektu uzsvēra, pieņemot lēmumu par pasākumu, ņemot vērā īpaši to, ka garantētā pilnīgā brīvība rīkoties ar zemi pēc varbūtējās PSV saistību nepildīšanas atšķiras no vispārējiem Nīderlandes tiesību noteikumiem par labu pašvaldībai (59. apsvērums). Līdz ar to jebkāds zemes vērtības pieaugums (pēc aizdevuma noteikumu noteikšanas) būs vienīgi pašvaldības labā.
Turklāt ES ir ekskluzīva kompetence rīkoties jautājumos, ko reglamentē PKTK protokols jomās, kuras attiecas uz muitas sadarbību (LESD 33. pants), tiesību aktu tuvināšanu iekšējā tirgū (LESD 113. un 114. pants), tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās (LESD 82. pants) un noziedzīgu nodarījumu definēšanu (LESD 83. pants), tikai tiktāl, ciktāl Savienības akta noteikumi paredz kopīgus noteikumus, kurus PKTK protokola noteikumi var ietekmēt vai mainīt to darbības jomu.

Turpmāk sniegtajā Savienības tiesību aktu sarakstā redzams, kādā mērā Savienība šajās jomās īsteno savu iekšējo kompetenci saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību. Tas, cik plaša Savienības kompetence izriet no šiem tiesību aktiem, ir jāvērtē, ņemot vērā katra pasākuma konkrētos noteikumus un jo īpaši to, cik lielā mērā ar šiem aktiem ir ieviesti kopēji noteikumi, attiecībā uz kuriem pastāv risks, ka PKTK protokola noteikumi vai tā īstenošanai pieņemts akts tos ietekmēs vai mainīs to darbības jomu.

— Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/40/ES (2014. gada 3. aprīlis) par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz tabakas un saistīto izstrādājumu ražošanu, noformēšanu un pārdošanu un ar ko atceļ Direktīvu 2001/37/EK (OV L 127, 29.4.2014., 1. lpp.),

— Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/60/EK (2005. gada 26. oktobris) par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un teroristu finansēšanai (OV L 309, 25.11.2005., 15. lpp.),

— Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 952/2013 (2013. gada 9. oktobris), ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (OV L 269, 10.10.2013., 1. lpp.),

— Padomes Direktīva 2008/118/EK (2008. gada 16. decembris) par akcīzes nodokļa piemērošanas vispārēju režīmu, ar ko atceļ Direktīvu 92/12/EEK (OV L 9, 14.1.2009., 12. lpp.),

— Padomes Direktīva 2011/64/ES (2011. gada 21. jūnijs) par tabakas izstrādājumiem piemērotā akcīzes nodokļa struktūru un likmēm (OV L 176, 5.7.2011., 24. lpp.),

— Padomes Pamatlēmums 2001/500/TI (2001. gada 26. jūnijs) par noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un nozieguma rīku un noziedzīgi iegūto līdzekļu identifikāciju, meklēšanu, iesaldēšanu, arestēšanu un konfiskāciju (OV L 182, 5.7.2001., 1. lpp.),
(4)

Jo īpaši, lai līdz 2015. gadam ticami un ilgtspējīgi samazinātu kopējo valdības budžetu zem atsauces vērtības 3 % no IKP, Portugālei ieteica: a) panākt kopējā deficīta mērķi: 5,5 % no IKP 2013. gadā, 4,0 % no IKP 2014. gadā un 2,5 % no IKP 2015. gadā, kas atbilst strukturālās bilances uzlabojumam par 0,6 % no IKP 2013. gadā, par 1,4 % no IKP 2014. gadā un par 0,5 % no IKP 2015. gadā, pamatojoties uz Komisijas dienestu 2013. gada maijā veikto Portugāles ekonomikas attīstības prognozes atjauninājumu; b) īstenot pasākumus 3,5 % apmērā no IKP, lai neļautu 2013. gada deficītam pārsniegt 5,5 % no IKP, tostarp 2013. gada Budžeta likumā noteiktos pasākumus un jaunus papildu budžetā iekļautos pasākumus, proti, algu izdevumu samazinājumus, valsts pārvaldes iestāžu darbības efektivitātes palielināšanu, valsts patēriņa samazināšanu un ES līdzekļu labāku izmantošanu; c) pamatojoties uz valsts izdevumu pārskata (PER) rezultātiem, pieņemt pastāvīgus konsolidācijas pasākumus vismaz 2,0 % apmērā no IKP, lai panāktu, ka kopējais deficīts 2014. gadā ir 4,0 % no IKP, kā arī racionalizēt un modernizēt valsts pārvaldi, novērst funkciju un struktūru dublēšanos valsts sektorā, palielināt pensiju sistēmas ilgtspējību un panākt mērķtiecīgus izmaksu ietaupījumus atsevišķās nozaru ministrijās; d) pieņemt pastāvīgus konsolidācijas pasākumus, kas nepieciešami, lai sasniegtu 2015. gada deficīta mērķi 2,5 % no IKP. Portugālei tika ieteikts arī saglabāt valsts sektora finanšu pārvaldības reformas tempu, līdz 2013. gada beigām pārskatot Budžeta pamatlikumu, lai turpinātu sekmēt budžeta procedūru un budžeta pārvaldības, pārskatatbildības, pārredzamības un vienkāršošanas principu piemērošanu, kā arī turpināt centienus ierobežot valsts uzņēmumu un sabiedriskā un privātā sektora partnerību iespējamās saistības.
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 159/1

PADOMES LĒMUMS (ES) 2016/949

(2016. gada 6. jūnijs)

par to, lai Savienības un tās dalībvalstu vārdā parakstītu Protokolu Pamatnolīgumam par partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Mongoliju, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. un 209. pantu saistībā ar 218. panta 5. punktu,

ņemot vērā Horvātijas Republikas Pievienošanās aktu un jo īpaši tā 6. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

(1) Saskaņā ar Horvātijas Republikas Pievienošanās akta 6. panta 2. punktu par Horvātijas Republikas pievienošanos Pamatnolīgumam par partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Mongoliju, no otras puses, ir jāvienojas, noslēdzot nolīguma protokolu. Saskaņā ar Pievienošanās akta 6. panta 2. punktu attiecībā uz šādu pievienošanos ir jāpiemēro vienkāršota procedūra, sakarā ar ko Padomei, pieņemot vienprātīgu lēmumu dalībvalstu vārdā, un attiecīgajām trešām valstīm ir jānoslēdz protokols.

(2) Padome 2012. gada 14. septembrī pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar attiecīgajām trešām valstīm. Sarunas ar Mongoliju tika sekmīgi pabeigtas ar 2014. gada 2. decembra verbālnotu.

(3) Protokols būtu jāparaksta, ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo tiek atļauts Savienības un tās dalībvalstu vārdā parakstīt Protokolu Pamatnolīgumam par partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Mongoliju, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (1), ar noteikumu, ka minēto protokolu noslēgs.

2. pants

Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas Savienības un tās dalībvalstu vārdā parakstīt protokolu.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Luksemburgā, 2016. gada 6. jūnijā Padomes vārdā – priekšsēdētājs H.G.J. KAMP

(1) Protokola tekstu publicēs kopā ar lēmumu par tā noslēgšanu.
(6)

Īstenojot savu pienākumu nodrošināt to, ka cigarešu un tinamās tabakas ražotāji un importētāji iesniedz visaptverošus pētījumus par sarakstā minētajām piedevām, dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai pieprasīt, lai šie pētījumi tiktu iesniegti, ievērojot vienotu formātu un metodiku. Saskaņota pieeja šo pētījumu izstrādei un sagatavošanai atvieglo datu analīzi un nodrošina salīdzināmību. Lai nodrošinātu to, ka dalībvalstīm ir pietiekami daudz laika pētījumu protokolu izstrādāšanai, neierobežojot ražotājiem un importētājiem pētījumu veikšanai paredzēto laiku, šis lēmums būtu jāpiemēro tikai no 2017. gada 1. janvāra. Tāpēc saskaņā ar Direktīvas 2014/40/ES 6. panta 4. punktu ražotājiem un importētājiem būtu jāiesniedz paplašinātie ziņojumi par pirmo identificēto piedevu grupu līdz 2018. gada 1. jūlijam.
(429)

Šajā saistībā Komisija uzskata, ka ex ante papildu rentabilitātes analīze ir visatbilstošākais kritērijs, lai izvērtētu starp lidostām un atsevišķām aviokompānijām noslēgtās vienošanās (108). Šobrīd ir apšaubāmi, vai varētu identificēt atbilstošu kritēriju, lai noteiktu lidostu sniegto pakalpojumu patieso tirgus cenu. Kopumā TED principa piemērošana, pamatojoties uz vidējo cenu citos līdzīgos tirgos, var būt lietderīga, ja šādu cenu iespējams pamatoti noteikt vai izsecināt no citiem tirgus rādītājiem. Tomēr šī metode nav piemērota lidostas pakalpojumu gadījumā, jo dažādu lidostu izmaksu un ieņēmumu struktūra mēdz būtiski atšķirties. Iemesls ir izmaksu un ieņēmumu atkarība no tā, cik attīstīta ir lidosta, cik aviokompāniju izmanto lidostu, kāda ir tās jauda pasažieru plūsmas izteiksmē, kāds ir infrastruktūras stāvoklis un saistītie ieguldījumi, kāds ir tiesiskais regulējums, kas dalībvalstīs atšķiras, un no lidostas parādiem vai saistībām, ko tā uzņēmusies iepriekš (109).
—

Līdz 2015. gada 15. jūlijam pieņem tiesību aktus PVN sistēmas reformēšanai. Reformas mērķis ir panākt neto ieņēmumu palielinājumu 1 % apmērā no IKP gadā no parametru izmaiņām. Ar jauno PVN sistēmu tiks sasniegti šādi mērķi: i) likmes vienādotas uz standarta 23 % likmi, kas attieksies arī uz restorāniem un ēdināšanu, un samazinātu 13 % likmi, kas tiks piemērota pamata pārtikai, enerģijai, viesnīcām un ūdenim (izņemot notekūdeņus), un īpaši samazinātu 6 % likmi, kas tiks piemērota zālēm, grāmatām un teātrim; ii) racionalizēti izņēmumi, lai paplašinātu bāzi un palielinātu nodokli par apdrošināšanu; un iii) atceltas atlaides salām, sākot ar tām salām, kurās ir augstāki ienākumi un kuras ir vispopulārākie tūristu galamērķi, izņemot pašas tālākās salas. Reformu pabeidz līdz 2016. gada beigām, kamēr tiek noteikti piemēroti un mērķtiecīgi fiskāli neitrāli pasākumi, lai kompensētu ietekmi uz vistrūcīgākajiem iedzīvotājiem. Jaunās PVN likmes par viesnīcām un salām piemēro no 2015. gada 1. oktobra.
(6)

Saskaņā ar Kipras Republikas lūgumu no 2016. gada 7. marta tika atcelta tās Starptautiskā Valūtas fonda programma (5). Saskaņā ar Eiropas Stabilitātes mehānisma (ESM), Kipras Republikas un Central Bank of Cyprus Finanšu palīdzības iespējas vienošanās (6) 1. pantu ESM programmas beigu datums ir 2016. gada 31. marts. Tādēļ no 2016. gada 1. aprīļa Kipras Republiku vairs nevar uzskatīt par dalībvalsti, uz kuru attiecas Eiropas Savienības / Starptautiskā Valūtas fonda programma. No minētās dienas vairs netiks izpildīti nosacījumi Kipras Republikas emitētiem vai pilnībā garantētiem tirgojamiem parāda instrumentiem piemēroto Eurosistēmas kredītkvalitātes sliekšņu pagaidu apturēšanai, kas noteikta Pamatnostādnes ECB/2014/31 8. panta 2. punktā.
(152)

Galveno kreditoru veikta parāda pārveidošana par pašu kapitālu samazinās to prasījumus par 60 %. Tādējādi Cimos kopējās finanšu saistības samazināsies no EUR 422 miljoniem 2013. gadā līdz EUR 184 miljoniem 2017. gadā. Parāda un pašu kapitāla attiecība samazināsies no 17,7 2012. gadā (pēdējā gadā, kad pašu kapitāls bija pozitīvs) līdz 3 2017. gadā, kas ir daudz ilgtspējīgāks līmenis. Turklāt atlikušie 40 % parāda ON kreditoriem ir jāatmaksā saskaņā ar labvēlīgākiem nosacījumiem, tostarp nodrošinot pagarinātu atmaksāšanas periodu un divus gadus ilgas maksājumu brīvdienas. Tas vēl vairāk samazinās pašreizējo un turpmāko parādu atmaksāšanas slogu. Tiek prognozēts, ka EBITDA un procentu attiecība, kas mēra uzņēmuma spēju apkalpot parādu, palielināsies no 1 2013. gadā līdz 5,4 2017. gadā.
(6)

ASV juridiski saistošās prasības attiecībā uz CCP, kam atļauju piešķir (apzīmējums, kas lietots Regulētā tirgū tirgotu preču nākotnes līgumu tirdzniecības komisijas regulējumā, ir “reģistrācija”) un ko uzrauga Regulētā tirgū tirgotu preču nākotnes līgumu tirdzniecības komisija (Commodity Futures Trading Commission), ir ietvertas Preču biržas likumā (Commodity Exchange Act), kurā grozījumi izdarīti ar Doda-Franka Volstrītas reformas un patērētāju aizsardzības akta (“Doda-Franka akts”) VII un VIII sadaļu un saskaņā ar to pieņemtajiem Regulētā tirgū tirgotu preču nākotnes līgumu tirdzniecības komisijas noteikumiem. Regulētā tirgū tirgotu preču nākotnes līgumu tirdzniecības komisija ir kompetentā iestāde, kas uzrauga visus atvasināto instrumentu līgumus, kuri nav balstīti uz vienu vērtspapīru (obligāciju vai akciju), aizdevumu vai šauru vērtspapīru vai indeksu grupu, un kas ir atbildīga par atļauju izsniegšanu CCP, kuri sniedz tīrvērtes pakalpojumus minētajiem atvasināto instrumentu līgumiem (“atvasināto instrumentu tīrvērtes organizācijas”), kā arī par to reglamentēšanu. Tāpēc atvasināto instrumentu līgumi, kas ietilpst Regulētā tirgū tirgotu preču nākotnes līgumu tirdzniecības komisijas kompetencē, atbilst atvasināto instrumentu līgumu apakškopai, uz kuru attiecas Regulā (ES) Nr. 648/2012 izklāstītie noteikumi par CCP. Šis lēmums attiecas tikai uz atvasināto instrumentu tīrvērtes organizācijām piemēroto juridisko un uzraudzības noteikumu līdzvērtību, nevis uz juridiskajiem un uzraudzības noteikumiem, ko piemēro CCP, kuri nodrošina tīrvērtes pakalpojumus attiecībā uz atvasināto instrumentu līgumiem, kas ietilpst Vērtspapīru un biržas komisijas (Securities and Exchange Commission) kompetencē. Ja CCP ir gan tīrvērtes aģentūras atļauja saskaņā ar Vērtspapīru un biržas komisijas jurisdikciju, gan atvasināto instrumentu tīrvērtes organizācijas atļauja, šis lēmums attiecas uz minētajiem CCP tikai tiktāl, ciktāl tie sniedz tīrvērtes pakalpojumus attiecībā uz atvasināto instrumentu līgumiem, kuri ietilpst Regulētā tirgū tirgotu preču nākotnes līgumu tirdzniecības komisijas jurisdikcijā.
(3)

Ievērojot dažu trešo valstu nesen iesniegtos plānus un papildu informāciju, ko Komisija saņēmusi no minētajām trešām valstīm, būtu jāatjaunina to trešo valstu saraksts, kuras patlaban uzskaitītas Lēmuma 2011/163/ES pielikumā (“saraksts”) un no kurām saskaņā ar Direktīvu 96/23/EK dalībvalstis drīkst importēt konkrētus dzīvniekus un dzīvnieku izcelsmes produktus.
(9)

ND izplatīšanās risks no vakcinētiem dzīvniekiem un to produktiem atšķiras no riska, ko rada nevakcinēti dzīvnieki un iespējami inficēti dzīvnieki slimības inkubācijas periodā. Tādēļ ir jāparedz nosacījumi vakcinētu liellopu un no šādiem dzīvniekiem iegūtu produktu nosūtīšanai. Turklāt ND izplatīšanās risks no vakcinētiem vai nevakcinētiem dzīvniekiem, kuru izcelsme ir apgabalā, kurā vakcinē pret ND, bet kurā nav ND uzliesmojumu, atšķiras no riska, ko rada šādi dzīvnieki, ja to izcelsme ir ND skartos apgabalos. Tāpēc attiecībā uz šiem dzīvniekiem arī būtu jāparedz īpaši nosacījumi.
—

Belskas povjata Braņskas gmins un Braņskas pilsēta, Bočku, Rudkas, Višku gmins, Belskas Podlaskas gmina daļa, kas atrodas uz rietumiem no līnijas, kuru veido ceļš Nr. 19 (uz ziemeļiem no Belskas Podlaskas pilsētas) un turpina Belskas Podlaskas pilsētas austrumu robeža un ceļš Nr. 66 (uz dienvidiem no Belskas Podlaskas pilsētas), Belskas Podlaskas pilsēta, Orlas gmina daļa, kas atrodas uz rietumiem no ceļa Nr. 66,
(5)

Pieprasītā atkāpe ir saistīta ar Itālijas nodomu atļaut izmantot Lombardijas un Pjemontas reģionā līdz 250 kg slāpekļa no liellopu kūtsmēsliem un apstrādātiem cūku mēsliem uz vienu hektāru gadā saimniecībās, kurās audzē vismaz 70 % kultūraugu ar lielu slāpekļa patēriņu un ilgu veģetācijas periodu. Tiek lēsts, ka atkāpes iespējamā izmantošana attiecas uz aptuveni 600 liellopu saimniecībām un 60 cūku saimniecībām Lombardijas un Pjemontas reģionā, un tas atbilst attiecīgi 15 % un 6 % no kopējā liellopu saimniecību un kopējā cūku saimniecību skaita minētajos reģionos, 4 % no lauksaimniecībā izmantotās platības (LIP) un 14 % no kopējā piena lopu skaita un 7,4 % no kopējā cūku skaita minētajos reģionos. Augkopības saimniecības arī var pieprasīt atkāpi.
(3)

Ievērojot atsevišķu trešo valstu nesen iesniegtos plānus un papildu informāciju, ko Komisija saņēmusi no minētajām trešām valstīm, ir jāatjaunina pašlaik Lēmuma 2011/163/ES pielikumā uzskaitīto to trešo valstu saraksts (“saraksts”), no kurām saskaņā ar Direktīvu 96/23/EK dalībvalstis drīkst importēt konkrētus dzīvniekus un dzīvnieku izcelsmes produktus.
(168)

Šeit Komisija atgādina par LESD 107. panta 1. punktā nostiprināto principiālo aizliegumu piešķirt atbalstu. Izņēmumi no principiālā aizlieguma izriet no LESD 107. panta 2. un 3. punkta saistībā ar saderības noteikumiem regulu, pamatnostādņu utt. formā. Tomēr par laiku no 2007. līdz 2013. gadam nav šāda saderības noteikuma par attiecīgo atbalstu regulārām piena pārbaudēm (neatkarīgi no konkrētas kvalitātes un nevis kvalitātes uzlabošanas nolūkā). Līdz ar to, izņemot norādi uz agrāko saderību saskaņā ar Kopienas pamatnostādnēm 2000.–2006. gadam, arī Vācija nav norādījusi nevienu saderības noteikumu, kas būtu piemērojams attiecīgajā laikposmā. Tā vietā likumdevēja griba ir izteikta Regulas (EK) Nr. 1857/2006 16. panta 1. punkta b) apakšpunktā, kurā tiek noliegta saderība ar iekšējo tirgu. Jau Kopienas pamatnostādņu 2000.–2006. gadam 13.3. punktā tika norādīts, ka ražošanas procesā ir ievērojami palielinājies regulāro pārbaužu apjoms, tāpēc šādu pārbaužu izmaksas ir kļuvušas par ražošanas izmaksu parastu sastāvdaļu, un, tā kā kvalitātes pārbaužu izmaksas tieši ietekmē ražošanas izmaksas, attiecīgs atbalsts ir saistīts ar konkurences izkropļojumu risku. Saskaņā ar šo pašu regulas normu bija iespējams piešķirt atbalstu trešo personu vai to uzdevumā veiktām pārbaudēm, piemēram, ja pārbaudes veic kompetentās pārvaldes iestādes vai to pilnvarotas iestādes. Tomēr Pamatnostādnēs 2007.–2013. gadam likumdevējs, ņemot vērā konkurences izkropļojumu risku, ir paredzējis, ka atbalsts par piena kvalitātes regulārām pārbaudēm nav saderīgs ar iekšējo tirgu. Ņemot vērā šo skaidro likumdevēja lēmumu, nav iespējams atzīt saderību arī, pamatojoties tieši uz LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu.
f)

to darbinieku skaits, kas identificēti, pamatojoties vienīgi uz kvantitatīvajiem kritērijiem, kas noteikti Deleģētās regulas (ES) Nr. 604/2014 4. pantā, kopā ar norādi par to, kurā no Deleģētās regulas (ES) Nr. 604/2014 4. panta 1. punkta a), b) vai c) apakšpunktā noteiktajām kategorijām iekļauts katrs identificētais darbinieks;
(3)

Saskaņā ar Padomes Lēmumu 2011/265/ES (2010. gada 16. septembris) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Brīvās tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses (1), nolīgumu Savienības vārdā parakstīja 2010. gada 6. oktobrī un provizoriski piemēroja, ievērojot tā noslēgšanu vēlāk.
(3)

Spānijas iestādes lika ražojumu izņemt no tirgus. Šis pasākums tika pamatots ar to, ka nav pareizi piemēroti Direktīvas 89/686/EEK 5. pantā minētie standarti, jo īpaši saskaņotā standarta EN 13138-1:2008 Peldētmācīšanās palīglīdzekļi. 1.daļa: Valkājamo peldēšanas palīglīdzekļu drošuma prasības un testēšana 5.4.2. punkts “Sīkas detaļas”, saistībā ar veselības aizsardzības un drošības pamatprasībām, kas noteiktas Direktīvas 89/686/EEK II pielikuma 1.2.1. punktā Apdraudējumu un citu “raksturīgu” traucējumu faktoru trūkums. Standarta EN 13138-1 5.4.2. punktā ir noteikts, ka pievienotajām sīkajām detaļām, neatdaloties no ierīces, ir jāiztur (90 ± 2) N stiepes spēks virzienā, kurā visticamāk var tikt radīts bojājums. Detaļām, kas var atdalīties, nebūtu pilnībā jāietilpst sīko detaļu cilindrā, ko testē saskaņā ar standartu EN 71-1.
(304)

Attiecībā uz darbaspēka izmaksām Komisija ievēroja, ka darbaspēka vienības izmaksas 2003.–2010. gadā pieauga par gandrīz 10 %. VEA apgalvo, ka tā iespējas būtiski samazināt kārtējos izdevumus bija ierobežotas. Uzņēmums norādīja, ka arodbiedrību pilnvaras koplīguma apspriešanā un to politiskā nozīme Itālijā apgrūtināja īstermiņa izmaiņu panākšanu. Tika ievērojami samazināts darbinieku skaits, taču ar to nepietika, lai kompensētu darbaspēka vienības izmaksu pieaugumu pirms 2008. gada vai būtiski samazinātu ar darbaspēku saistītās izmaksas (– 38 % 2008.–2010. gadā). Saistībā ar to Komisija atsaucas uz protokolu par direktoru valdes 2006. gada 21. decembra sanāksmi, kurā viens no valdes locekļiem norādīja, ka VEA Handling situācija joprojām ir “ļoti satraucoša”. Tas, ka no 2008. gada un turpmāk VEA Handling izdevās ievērojami samazināt darbaspēka izmaksas, liecina, ka šajā jomā tika ieguldītas lielas pūles. Tomēr šajā gadījumā tas nepierāda kapitāla ieguldījumu atbilstību privātā ieguldītāja kritērijam. Turklāt Komisija jau ievēroja, ka no 2007. gada un turpmāk veiktos kapitāla ieguldījumus nevar pārbaudīt, neņemot vērā iepriekšējos ieguldījumus. Komisija arī norādīja, ka tie netika pamatoti ar tādām finanšu analīzēm un uzņēmējdarbības plāniem, kādus pieprasītu privātais ieguldītājs.
(2)

Minētajai atsaucei uz Grenādu ir pievienota zemsvītras piezīme, kurā norādīts, ka atbrīvojumu no vīzu prasības piemēro no dienas, kad stājas spēkā nolīgums par atbrīvojumu no vīzu prasības, kas jānoslēdz ar Eiropas Savienību.