LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 315/26

REGLAMENTS,

pieņemts 2011. gada 3. maijā Briselē, grozīts 2012. gada 3. aprīlī Baku, 2013. gada 29. maijā Briselē un 2015. gada 18. martā Erevānā

(2015/C 315/07)

1. pants

Raksturs un uzdevumi

1. EURONEST parlamentārā asambleja ir tāda parlamentārā institūcija Austrumu partnerībai starp Eiropas Savienību un tās Austrumeiropas partneriem, kurai principā var piemērot Līguma par Eiropas Savienību 49. pantu un kas pamatojas uz savstarpējām interesēm un saistībām, kā arī uz diferenciācijas, līdzdalības un atbildības principiem.

2. EURONEST parlamentārā asambleja ir parlamentu forums, kas sekmē nepieciešamos nosacījumus, lai paātrinātu politisku asociāciju un turpmāku ekonomisku integrāciju starp Eiropas Savienību un Austrumeiropas partneriem. EURONEST parlamentārā asambleja kā šīs partnerības parlamentāro apspriežu, kontroles un pārraudzības institūcija veicina Austrumu partnerības nostiprināšanu, attīstību un pamanāmību.

3. Dalība EURONEST parlamentārajā asamblejā ir brīvprātīga, bet ar nosacījumu, ka ir panākta atbilstība Dibināšanas aktā norādītajiem dalības kritērijiem, un EURONEST parlamentārā asambleja saglabā integrācijas un atvērtības principus.

4. EURONEST parlamentārā asambleja palīdz praktiski atbalstīt, veicināt un nostiprināt Austrumu partnerību, aptverot visas četras tās tematiskās platformas, proti:

a) jautājumi par pamatvērtībām, tostarp demokrātiju, tiesiskumu, cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu, kā arī jautājumi saistībā ar tirgus ekonomiku, ilgtspējīgu attīstību un labu pārvaldību;

b) turpmāka ekonomiskā integrācija starp ES un tās Austrumeiropas partneriem, atbalstot Austrumeiropas partneru sociālekonomiskās reformas, kā arī tirdzniecības un investīciju liberalizācija, veicinot konverģenci ar ES tiesību aktiem un standartiem, lai izveidotu padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības zonu tīklu;

c) savstarpējs atbalsts enerģētikas jomā un energoapgādes drošības mehānismi, kā arī Austrumeiropas partneru enerģētikas politikas virzienu un tiesību aktu saskaņošana;

d) tiešu personisko kontaktu veicināšana un saskarsmes atvieglošana starp Eiropas Savienības un Austrumeiropas partnervalstu pilsoņiem, jo īpaši jauniešiem; sadarbības kultūras jomā un starpkultūru dialoga veicināšana, kā arī atbalsts izglītības, pētniecības, informācijas un plašsaziņas līdzekļu sabiedrības attīstības jomā.

2. pants

Sastāvs

1. EURONEST parlamentārā asambleja ir apvienota asambleja, un to veido:

a) 60 Eiropas Parlamenta deputāti;

b) 10 deputāti no katras iesaistītās Austrumeiropas partnervalsts parlamenta.

2. Eiropas Parlamenta un Austrumeiropas partnervalstu parlamentu deleģētos EURONEST parlamentārās asamblejas locekļus ieceļ saskaņā ar attiecīgi Eiropas Parlamenta un katra Austrumeiropas partnervalsts parlamenta noteiktajām procedūrām tā, lai asamblejas sastāvs pēc iespējas atbilstu pārstāvēto dažādo politisko grupu un delegāciju sadalījumam. Saskaņā ar tām pašām procedūrām katrs iesaistītais parlaments var lemt par pastāvīgo locekļu aizstājēju iecelšanu EURONEST parlamentārajā asamblejā.

3. EURONEST parlamentārās asamblejas darbība balstās uz abu pušu izveidotajām parlamentārajām delegācijām. Deputāti var organizēties EURONEST parlamentārajā asamblejā arī atkarībā no savas politiskās piederības.

4. Ieceļot EURONEST parlamentārās asamblejas un tās struktūrvienību locekļus, iesaistītie parlamenti veicina līdzsvarotu dzimumu pārstāvību.

5. EURONEST parlamentārā asambleja nodrošina, ka visu tās struktūrvienību sastāvs ir līdzsvarots attiecībā uz politisko grupējumu sadalījumu un locekļu valstspiederību.

6. Jebkura neaizņemta vieta vienmēr paliek tā parlamenta rīcībā, kuram tā bijusi piešķirta.

3. pants

Pienākumi

EURONEST parlamentārā asambleja ir parlamentārs forums, kurā tiek apspriests, kontrolēts un pārraudzīts jebkurš jautājums, kas saistīts ar Austrumu partnerību. Šim nolūkam EURONEST parlamentārā asambleja cita starpā pieņem rezolūcijas, ieteikumus un atzinumus Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmei, iestādēm un ministru konferencēm, kuras nodarbojas ar Austrumu partnerības attīstību, kā arī Eiropas Savienības un Austrumeiropas partnervalstu iestādēm. Tāpat tai ir pienākums pēc augstākā līmeņa sanāksmes vai ministru konferences pieprasījuma sagatavot ziņojumus un priekšlikumus konkrētu, ar dažādām partnerības darbības jomām saistītu pasākumu pieņemšanai.

4. pants

Priekšsēdētāji un Prezidijs

1. Abas EURONEST parlamentārās asamblejas puses no tās locekļu vidus ievēlē Prezidiju, kuru veido divi līdzvērtīga statusa līdzpriekšsēdētāji (viens no katras EURONEST parlamentārās asamblejas puses) un vairāki priekšsēdētāja vietnieki (viens no katras iesaistītās Austrumeiropas partnervalsts, kas nav attiecīgā līdzpriekšsēdētāja valsts, un tikpat daudz no Eiropas Parlamenta). Ievēlēšanas procedūru un pilnvaru laiku katra asamblejas puse nosaka atsevišķi.

2. Prezidija locekli, kurš nevar apmeklēt kārtējo Prezidija sanāksmi, var aizvietot EURONEST parlamentārās asamblejas loceklis no tās pašas Eiropas Parlamenta politiskās grupas vai tās pašas Austrumeiropas partnervalsts delegācijas. Par šādu aizstāšanu līdzpriekšsēdētājus informē rakstveidā pirms sanāksmes. Ja aizstāj līdzpriekšsēdētāju, aizstājējs veic Prezidija locekļa, bet ne līdzpriekšsēdētāja pienākumus.

3. Prezidijs koordinē EURONEST parlamentārās asamblejas darbu, pārrauga tās darbības, rezolūcijas un ieteikumus un veido sakarus ar Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmi, ministru konferencēm un augsta līmeņa amatpersonu un vēstnieku grupām, kā arī pilsoniskās sabiedrības un citu struktūrvienību pārstāvjiem. Prezidijs pārstāv asambleju sakaros ar citām iestādēm.

4. Pēc līdzpriekšsēdētāju ierosinājuma Prezidijs vismaz divas reizes gadā rīko sanāksmes, viena no tām notiek EURONEST parlamentārās asamblejas plenārsesijas laikā. Prezidijā kvorums ir sasniegts, ja tajā piedalās vismaz puse locekļu no Austrumeiropas partnervalstu puses un puse locekļu no Eiropas Parlamenta puses.

5. Prezidijs sagatavo EURONEST parlamentārās asamblejas darba kārtības projektu un izstrādā procedūru asamblejas vadīšanai.

6. Prezidijs ir atbildīgs par jautājumiem, kas ir saistīti ar komiteju un darba grupu sastāvu un kompetenci. Prezidija kompetencē ietilpst arī atļaujas piešķiršana komitejām ziņojumu, rezolūciju priekšlikumu un ieteikumu sagatavošanai. Prezidijs var arī nodot jautājumus izskatīšanai komitejās, kuras var sagatavot ziņojumus par konkrētu tēmu.

7. Prezidijs lēmumus pieņem ar balsu vairākumu, kuru veido divas trešdaļas no klātesošajiem locekļiem. Ja kāds Prezidija loceklis vai Prezidija locekļa aizstājējs no Austrumeiropas partnervalsts delegācijas savas delegācijas vārdā paziņo, ka lēmums, ko gatavojas pieņemt Prezidijs, varētu skart viņa valsts būtiskas intereses, un, lai to pamatotu, sniedz rakstisku skaidrojumu, kurā apraksta iespējamo kaitējumu, šā lēmuma pieņemšanai vajadzīgs Prezidija locekļu vienprātīgs atbalsts. Šo iespēju drīkst izmantot tikai izņēmuma gadījumos un tikai tad, ja ierosinātais lēmums īpaši skar attiecīgās nācijas pastāvēšanu, drošību un dzīvotspēju, un tikai attiecībā uz to lēmuma daļu, kas varētu ietekmēt Austrumeiropas partnervalsts būtiskās intereses. Šo iespēju nedrīkst izmantot, lai panāktu, ka Prezidijs nepieņem lēmumu pilnībā, vai attiecībā uz tehniskiem vai procesuāliem lēmumiem.

8. Ja, aprēķinot klātesošo locekļu kvorumu vai to, cik balsu vajadzīgs, lai sasniegtu divu trešdaļu vairākumu, iegūtais skaitlis nav vesels skaitlis, to noapaļo līdz nākamajam veselajam skaitlim.

5. pants

Attiecības ar Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmes dalībniekiem, Ministru padomi, Eiropas Komisiju un ministru konferenču pārstāvjiem

1. Prezidijs veido ciešākas attiecības visās jomās ar Austrumu partnerības iestādēm un struktūrvienībām, kā arī Austrumu partnerības organizācijām. Vajadzības gadījumā konkrētas šīs sadarbības metodes tiks precizētas attiecīgos saprašanās memorandos un protokolos.

2. Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmes, Ministru padomes, Eiropas Komisijas un ministru konferenču pārstāvjus, kas nodarbojas ar Austrumu partnerības attīstīšanu un nostiprināšanu, Prezidijs aicina piedalīties EURONEST parlamentārās asamblejas un tās struktūrvienību sesijās un sanāksmēs.

6. pants

Novērotāji

1. Pēc Prezidija priekšlikuma EURONEST parlamentārā asambleja var atļaut ES prezidentvalstu trijotnes parlamentu pārstāvjiem piedalīties EURONEST parlamentārās asamblejas sanāksmēs novērotāju statusā.

2. Prezidijs var uzaicināt arī citu iestāžu un struktūrvienību pārstāvjus, kā arī citas personas apmeklēt EURONEST parlamentārās asamblejas, tās komiteju un darba grupu sesijas un sanāksmes.

7. pants

EURONEST parlamentārās asamblejas plenārsesijas

1. EURONEST parlamentāro asambleju sasauc tās līdzpriekšsēdētāji, parasti vienreiz gadā, pārmaiņus kādā no Austrumeiropas partnervalstīm un Eiropas Parlamentā vienā no tā darba vietām, saņemot Eiropas Parlamenta vai sesiju rīkojošās Austrumeiropas partnervalsts parlamenta ielūgumu.

2. Pēc Prezidija pieprasījuma līdzpriekšsēdētāji var sasaukt EURONEST parlamentārās asamblejas ārkārtas sesiju.

3. Katras EURONEST parlamentārās asamblejas sesijas pirmo sēdi atklāj Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs vai sesiju rīkojošās Austrumeiropas partnervalsts parlamenta priekšsēdētājs.

8. pants

Sesiju vadība

1. Līdzpriekšsēdētāji kopīgi nolemj, kurš no viņiem vadīs katru EURONEST parlamentārās asamblejas sesiju. Priekšsēdētājs var lūgt, lai sesijas vadīšanā viņu aizstāj otrs līdzpriekšsēdētājs vai kāds no priekšsēdētāja vietniekiem.

2. Priekšsēdētājs atklāj, pārtrauc un slēdz sesijas. Viņš nodrošina Reglamenta ievērošanu, uztur kārtību, dod vārdu, ierobežo uzstāšanās laiku, izvirza jautājumus balsošanai un paziņo balsošanas rezultātus.

3. Priekšsēdētājs lemj par jautājumiem, kas rodas sesiju laikā, tostarp par jautājumiem, kas nav paredzēti Reglamentā. Nepieciešamības gadījumā priekšsēdētājs apspriežas ar Prezidiju.

4. Priekšsēdētājs debašu laikā drīkst izteikties tikai, lai iepazīstinātu ar tematu vai aicinātu runātājus nenovirzīties no tā. Ja priekšsēdētājs vēlas piedalīties debatēs, viņam jāatstāj sēdes vadītāja vieta otram līdzpriekšsēdētājam vai priekšsēdētāja vietniekam.

9. pants

Darba kārtība

1. Līdzpriekšsēdētāji EURONEST parlamentārajā asamblejā iesniedz apstiprināšanai Prezidija sagatavoto plenārsesijas darba kārtības projektu.

2. Katras plenārsesijas darba kārtības projektā ir divu veidu tēmas:

a) pastāvīgo komiteju iesniegtie ziņojumi; to skaits būs ierobežots, un parasti vienā sesijā nepārsniegs vienu ziņojumu no katras komitejas. Rezolūciju priekšlikumi, kuri var būt iekļauti arī ziņojumā, jāiesniedz četras nedēļas pirms sesijas atklāšanas. Rezolūciju priekšlikumu maksimālais garums ir noteikts Reglamenta II pielikumā. Prezidijs pēc līdzpriekšsēdētāju komiteju pieprasījuma var lemt par vienas sesijas laikā balsošanai izvirzāmo ziņojumu skaitu, ņemot vērā šo ziņojumu sagatavošanas darba gaitu;

b) steidzami jautājumi, ko ierosinājusi pastāvīgā komiteja vai iesniedzis Prezidijs; steidzamos jautājumus iekļauj tikai izņēmuma kārtā, un katrā sesijā to nedrīkst būt vairāk par trim.

3. Vismaz 10 EURONEST parlamentārās asamblejas locekļi no vismaz divām delegācijām vai Eiropas Parlamenta politiskās grupas var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu par steidzamu jautājumu. Rezolūciju priekšlikumus par steidzamiem jautājumiem paredz sadaļā “Steidzami jautājumi”, kas iekļauta sesijas darba kārtībā, un to apjoms nedrīkst pārsniegt 1 000 vārdu. Rezolūciju priekšlikumus par steidzamiem jautājumiem iesniedz 48 stundas pirms tās sesijas atklāšanas, kurā tos apspriedīs un kurā par tiem balsos.

4. Rezolūcijas priekšlikumus par steidzamiem jautājumiem iesniedz Prezidijam, kurš nodrošina, ka katrs rezolūcijas priekšlikums atbilst 3. punktā minētajiem kritērijiem, ir iekļauts darba kārtībā un pieejams EURONEST parlamentārās asamblejas darba valodās. Prezidija priekšlikumus iesniedz EURONEST parlamentārajai asamblejai apstiprināšanai.

10. pants

Kvorums

1. EURONEST parlamentārajā asamblejā kvorums ir sasniegts, ja tajā piedalās vismaz viena trešdaļa locekļu no Austrumeiropas partnervalstu puses un viena trešdaļa locekļu no Eiropas Parlamenta puses.

2. Balsojums ir spēkā neatkarīgi no balsotāju skaita, ja vien priekšsēdētājs pēc vismaz 15 klātesošo locekļu pieprasījuma, kas iesniegts pirms balsošanas, nekonstatē, ka nav sasniegts kvorums. Ja balsojums liecina par to, ka kvorums nav sasniegts, balsošanu iekļauj nākamās sesijas darba kārtībā.

11. pants

Vietu izkārtojums

1. Visiem locekļiem vietas ierāda alfabētiskā secībā pēc uzvārda neatkarīgi no viņu valstspiederības. Prezidija locekļu vietas ir priekšpusē.

2. Pārstāvji no Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmes, Ministru padomes, Eiropas Komisijas, ministru konferencēm un novērotāji sēž atsevišķi no EURONEST parlamentārās asamblejas locekļiem.

12. pants

Oficiālās un darba valodas

1. EURONEST parlamentārās asamblejas oficiālās valodas ir Eiropas Savienības oficiālās valodas un Austrumu partnervalstu oficiālās valodas. Darba valodas ir angļu, vācu, franču un krievu valoda. Lai ikviens EURONEST parlamentārās asamblejas loceklis varētu pilnvērtīgi piedalīties tās norisē, jebkurā darba vietā jebkādu pieprasīto valodas nodrošinājumu var sniegt attiecīgie Eiropas Parlamenta dienesti, ja sanāksmi organizējošās valsts parlaments tam piekrīt.

2. Parlaments, kas organizē attiecīgo sanāksmi, nodrošina, ka EURONEST parlamentārās asamblejas locekļiem darba dokumenti ir pieejami tās darba valodās un, kad vien iespējams, visās oficiālajās valodās.

3. Parasti – un iespēju robežās – visi locekļi debatēs var izteikties kādā no EURONEST parlamentārās asamblejas oficiālajām valodām. Uzstāšanās tiek mutiski tulkotas EURONEST parlamentārās asamblejas darba valodās un, ja vien ir iespējams saskaņā ar Eiropas Parlamenta Rīcības kodeksu attiecībā uz daudzvalodību, attiecīgajās Eiropas Savienības oficiālajās valodās, kad EURONEST parlamentārās asamblejas sanāksmes notiek vienā no Eiropas Parlamenta darba vietām.

4. Komiteju sanāksmes un – attiecīgā gadījumā – darba grupu sanāksmes, kā arī uzklausīšanas notiek darba valodās, neskarot Reglamentā paredzētās iespējas.

5. EURONEST parlamentārās asamblejas pieņemtos tekstus publicē visās Eiropas Savienības oficiālajās valodās Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, savukārt Austrumeiropas partnervalstu parlamenti tos publicē savās oficiālajās valodās tādā veidā, kādu tie uzskata par piemērotu.

13. pants

Debašu atklātums

EURONEST parlamentārās asamblejas sesijas ir atklātas, ja vien tā nenolemj citādi.

14. pants

Tiesības izteikties

1. EURONEST parlamentārās asamblejas locekļi drīkst izteikties pēc priekšsēdētāja uzaicinājuma.

2. Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmes, Ministru padomes, Eiropas Komisijas un ministru konferenču pārstāvji, kā arī novērotāji drīkst uzstāties pēc tam, kad ir saņemta priekšsēdētāja atļauja.

3. Ja runātājs novirzās no temata, priekšsēdētājs to aizrāda. Ja runātājs turpina novirzīties no temata, priekšsēdētājs var viņam aizliegt izteikties uz laiku, kādu priekšsēdētājs uzskata par piemērotu.

15. pants

Darba kārtības jautājumi

1. Katrs loceklis var izvirzīt darba kārtības jautājumu vai izteikt priekšlikumu saistībā ar darba kārtību, un viņam ir prioritāras tiesības izteikties ne ilgāk kā divas minūtes.

2. Priekšsēdētājs pēc pieprasījuma var ļaut vienam runātājam izteikties pret attiecīgo priekšlikumu saistībā ar darba kārtību ne ilgāk kā divas minūtes.

3. Nevienam citam runātājam vārdu vairs nedod.

4. Priekšsēdētājs paziņo savu lēmumu par attiecīgo darba kārtības jautājumu vai priekšlikumu saistībā ar darba kārtību. Nepieciešamības gadījumā priekšsēdētājs apspriežas ar Prezidiju.

16. pants

Tiesības balsot un balsošanas kārtība

1. Katram loceklim ir viena personīgā balss, kuru nedrīkst deleģēt.

2. EURONEST parlamentārā asambleja balso elektroniski. Ja elektroniska balsošana nav iespējama, EURONEST asambleja balso, paceļot roku. Ja apšauba balsošanas rezultātu, kas iegūts, paceļot roku, deputātus aicina balsot, izmantojot krāsainas kartītes.

3. Balsu skaitīšanu veic balsu skaitīšanas komisija, ko veido vienāds skaits pārstāvju no abu EURONEST parlamentārās asamblejas pušu sekretariāta. Pirms katras sesijas Prezidijs ieceļ balsu skaitīšanas komisiju, un šī komisija paziņo balsu skaitīšanas rezultātu tieši līdzpriekšsēdētājiem.

4. Ja iepriekšējā dienā pirms balsošanas līdz pulksten 18.00 vismaz 15 locekļi iesniedz rakstisku pieprasījumu, EURONEST parlamentārā asambleja var pieņemt lēmumu balsot aizklāti.

5. EURONEST parlamentārā asambleja lēmumus pieņem ar vienkāršu to locekļu balsu vairākumu, kuri piedalījās balsojumā. Ja pirms balsošanas vismaz desmitā daļa locekļu, kas pārstāv vismaz divas Eiropas Parlamenta politiskās grupas vai vismaz divas delegācijas no EURONEST parlamentārās asamblejas Austrumeiropas partneru puses, iesniedz pieprasījumu balsot katrai pusei atsevišķi, tad Austrumeiropas partneru puses pārstāvji un Eiropas Parlamenta puses pārstāvji balso atsevišķi, bet vienlaicīgi (1). Attiecīgo tekstu uzskata par pieņemtu, ja tas ieguvis divas trešdaļas nodoto balsu vairākumu katrā no pārstāvētajām pusēm.

6. Ja balsošanai iesniegts teksts satur divus vai vairākus noteikumus, ja tas attiecas uz vairākiem jautājumiem vai arī ja to var sadalīt divās vai vairākās daļās, kurām ir atšķirīga nozīme un/vai normatīva vērtība, Eiropas Parlamenta politiskā grupa vai vismaz pieci EURONEST Parlamentārās asamblejas locekļi var pieprasīt balsošanu pa daļām. Pieprasījumu iesniedz līdzpriekšsēdētājiem rakstveidā līdz pulksten 18.00 dienā pirms balsojuma, ja vien līdzpriekšsēdētāji nav noteikuši citu termiņu.

17. pants

EURONEST parlamentārās asamblejas rezolūcijas un ieteikumi

1. EURONEST parlamentārā asambleja var pieņemt rezolūcijas un ieteikumus Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmei, kā arī iestādēm, struktūrvienībām, grupām un ministru konferencēm, kas nodarbojas ar Austrumu partnerības nostiprināšanu, vai Eiropas Savienībai un Austrumeiropas partnervalstu iestādēm jautājumos, kas saistīti ar dažādām partnerības jomām.

2. EURONEST parlamentārā asambleja balso par rezolūciju priekšlikumiem, kas iekļauti pastāvīgo komiteju iesniegtajos ziņojumos.

3. Vajadzības gadījumā EURONEST parlamentārā asambleja balso arī par tiem rezolūciju priekšlikumiem, kas attiecas uz steidzamiem jautājumiem.

4. Attiecīgā gadījumā priekšsēdētājs aicina locekļus, kas iesnieguši līdzīgus rezolūciju priekšlikumus par steidzamiem jautājumiem, sagatavot kopīgu rezolūcijas priekšlikumu. Pēc debatēm EURONEST parlamentārā asambleja vispirms balso par katru no šiem priekšlikumiem un attiecīgajiem grozījumiem. Tiklīdz ir iesniegta kopīga rezolūcija, visi pārējie priekšlikumi, kurus iesniedza tie paši locekļi par to pašu jautājumu, zaudē spēku. Tādā pašā veidā pēc kopīgās rezolūcijas pieņemšanas visi pārējie teksti par to pašu jautājumu zaudē spēku. Ja kopīgu rezolūciju nepieņem, tad balso par pārējiem rezolūciju priekšlikumiem to iesniegšanas secībā.

18. pants

Vēstījumi Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmēm

EURONEST parlamentārās asamblejas Prezidijs iesniedz augstākā līmeņa sanāksmei vai – attiecīgā gadījumā – Austrumu partnerības ministru sanāksmei vēstījumu, kura pamatā ir EURONEST parlamentārās asamblejas pieņemtās rezolūcijas un ieteikumi. Līdzpriekšsēdētāji šo vēstījumu kopīgi nosūta attiecīgajām iestādēm.

19. pants

Paziņojumi

Prezidijs var steidzami vienoties par paziņojumiem attiecībā uz jautājumiem saistībā ar Austrumu partnerību, kā arī dabas katastrofu, krīžu sākuma vai konfliktu izcelšanās gadījumos, kad tiek uzskatīts, ka ir lietderīgi vai vajadzīgi paust institucionālu aicinājumu, mudinot iesaistītās puses atturēties no vardarbības un/vai iesaistīties politiskās sarunās vai arī lūdzot solidarizēties ar skartajām personām un valstīm. Šādus paziņojumus sagatavo, pamatojoties uz EURONEST parlamentārās asamblejas pieņemtajām rezolūcijām un ieteikumiem, un pēc iespējas ātrāk nosūta visiem EURONEST parlamentārās asamblejas locekļiem informācijai. Paziņojumus publicē līdzpriekšsēdētāji.

20. pants

Grozījumi

1. Grozījumus dokumentiem, kurus apspriež plenārsesijā, var iesniegt ne mazāk kā pieci EURONEST parlamentārās asamblejas locekļi vai 2. panta 3. punktā minētā politiskā grupa. Grozījumiem jāattiecas uz tekstu, kuru paredzēts grozīt, un tie jāiesniedz rakstiski. Pamatojoties uz šiem kritērijiem, Prezidijs var nolemt, ka grozījums nav pieņemams.

2. Grozījumu iesniegšanas termiņu paziņo sesijas sākumā.

3. Balsošanā prioritāte ir grozījumiem, nevis tekstam, uz kuru tie attiecas.

4. Ja par vienu teksta daļu ir iesniegti vismaz divi vai vairāki grozījumi, tad grozījumus, kas satura ziņā no oriģinālā teksta atšķiras visvairāk, izvirza balsošanai pirmos. Var iekļaut tikai tādus mutiskos grozījumus, kas labo faktu kļūdas vai valodu. Citus mutiskus grozījumus neveic.

5. Asambleja neizskata nekādus grozījumus (tostarp mutiskos grozījumus), attiecībā uz kuriem ir radušies iebildumi, kas skar būtiskas intereses.

21. pants

Jautājumi, uz kuriem jāatbild rakstiski

1. Jebkurš EURONEST parlamentārās asamblejas loceklis var iesniegt jautājumus, uz kuriem jāatbild rakstiski, Austrumu partnerības ministriju struktūrvienībām, augstākā līmeņa sanāksmes prezidentūrai, Eiropas Savienības Ministru padomei vai Eiropas Komisijai.

2. Šiem jautājumiem jābūt saistībā ar Austrumu partnerību, īpaši ar tās četrām tematiskajām platformām. Šos jautājumus rakstiski iesniedz Prezidijam, kurš gadījumā, ja nolemj, ka tie ir pieņemami, nosūta tos attiecīgajām struktūrvienībām, īpaši pieprasot sniegt rakstisku atbildi divu mēnešu laikā pēc attiecīgā jautājuma nosūtīšanas.

22. pants

Jautājumi, uz kuriem jāatbild mutiski

1. Katrā sesijā Prezidijs nosaka laiku, kad Austrumu partnerības ministriju struktūrvienības, augstākā līmeņa sanāksmes prezidentūra, Eiropas Savienības Ministru padome un Eiropas Komisija ir pārstāvētas augstākajā līmenī un šīm iestādēm var uzdot jautājumus.

2. Jebkurš EURONEST parlamentārās asamblejas loceklis var uzdot vienu jautājumu, uz kuru jāatbild mutiski. Šiem jautājumiem jābūt saistībā ar Austrumu partnerību, īpaši ar tās četrām tematiskajām platformām. Ja jautājumu iesnieguši vairāki locekļi, tikai vienu no viņiem aicina mutiski uzdot šo jautājumu. Jautājumi nedrīkst būt garāki par 100 vārdiem, un tos iesniedz Prezidijam rakstveidā tā noteiktajā termiņā. Prezidijs lemj par jautājumu pieņemamību. Jautājumus saistībā ar tematiem, kas jau ir iekļauti sesijas darba kārtībā, Prezidijs atzīst par nepieņemamiem. Jautājumus, kas atzīti par pieņemamiem, nosūta attiecīgajām iestādēm. Līdzpriekšsēdētāji lemj, kādā secībā izskatīs mutiskos jautājumus, un jautājumu iesniedzēji tiek informēti par šo lēmumu.

3. To jautājumu izskatīšanai, uz kuriem jāatbild mutiski, EURONEST parlamentārā asambleja katrā sesijā paredz ne vairāk kā divas stundas. Uz jautājumiem, kas paliek neatbildēti laika trūkuma dēļ, atbild rakstiski, ja vien jautājuma iesniedzējs neatsauc savu jautājumu. Uz mutisku jautājumu var atbildēt tikai iesniedzēja klātbūtnē.

4. Austrumu partnerības ministriju struktūrvienībām, augstākā līmeņa sanāksmes prezidentūrai, Eiropas Savienības Ministru padomei un Eiropas Komisijai lūdz sniegt īsas atbildes uz jautājumiem. Pēc vismaz 20 EURONEST parlamentārās asamblejas locekļu pieprasījuma atbildei var sekot debates. Priekšsēdētājs nosaka šo debašu ilgumu.

23. pants

Pieprasījumi EURONEST parlamentārajai asamblejai sniegt atzinumu

Pēc Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmes, ministru konferenču, Eiropas Komisijas vai citu attiecīgo ES vai Austrumu partnerības iestāžu lūguma EURONEST parlamentārā asambleja pēc Prezidija ieteikuma var nolemt sagatavot atzinumus un priekšlikumus konkrētu pasākumu veikšanai attiecībā uz dažādām Austrumu partnerības darbības jomām. Šādos gadījumos Prezidijam iesniedz pieprasījumu, kurš to kopā ar ieteikumu nodod EURONEST parlamentārajai asamblejai.

24. pants

Protokoli

Plenārsesiju protokolu projektus un Prezidija, pastāvīgo komiteju un darba grupu sanāksmju protokolu projektus, kā arī apmeklējuma reģistrus un pieņemto lēmumu tekstus sagatavo un pārrauga tās delegācijas sekretariāts, kas rīko attiecīgās sesijas un sanāksmes. Pēc sesijas vai sanāksmes slēgšanas attiecīgo protokolu eksemplārus iesniedz pārējām delegācijām.

25. pants

Pastāvīgās komitejas

1. Lai pamatīgāk izvērtētu konkrētus Austrumu partnerības aspektus, EURONEST parlamentārā asambleja izveido šādas četras pastāvīgās komitejas:

— Politisko lietu, cilvēktiesību un demokrātijas komiteja,

— Komiteja darbam saistībā ar ekonomisko integrāciju, tiesību aktu tuvināšanu un konverģenci ar ES politikas virzieniem,

— Energoapgādes drošības komiteja,

— Sociālo lietu, izglītības, kultūras un pilsoniskās sabiedrības komiteja.

2. Atbilstoši EURONEST parlamentārās asamblejas darbības vispārējiem principiem pastāvīgās komitejas veido asamblejas locekļi saskaņā ar 2. pantu, un tās darbojas, stingri ievērojot vienlīdzības principu. Pastāvīgo komiteju pilnvaras, pienākumi, sastāvs un procedūras ir noteikti I pielikumā.

3. Pastāvīgo komiteju Reglamentu pēc Prezidija ierosinājuma pieņem EURONEST parlamentārā asambleja.

26. pants

Pagaidu un pārraudzības komitejas

Pēc Prezidija vai asamblejas locekļu ierosinājuma, ietverot vismaz vienu trešdaļu locekļu no Austrumeiropas partnervalstu puses un vienu trešdaļu no Eiropas Parlamenta puses, EURONEST parlamentārā asambleja jebkurā laikā var izveidot pagaidu vai pārraudzības komitejas, un, lemjot par to izveidi, asambleja nosaka to pienākumus, sastāvu un pilnvaras. Vienlaikus var darboties tikai divas šādas komitejas. Pārraudzības komitejām darbs jāpabeidz viena gada laikā; īpašos gadījumos šo termiņu var pagarināt par sešiem mēnešiem.

27. pants

Darba grupas un uzklausīšanas

1. Ņemot vērā budžeta ierobežojumus, Prezidijs var pieņemt lēmumu izveidot darba grupas kādā konkrētā Austrumu partnerības jomā vai nosūtīt faktu vākšanas misijas uz Austrumeiropas partnervalstīm vai Eiropas Savienības valstīm, vai starptautiskām organizācijām. Abos gadījumos Prezidijs lemj par to organizēšanu, pienākumiem un sastāvu. Tas var uzdot šīm darba grupām vai misijām sagatavot ziņojumus un rezolūciju priekšlikumus vai ieteikumus iesniegšanai EURONEST parlamentārajā asamblejā. Ja vien EURONEST parlamentārā asambleja nenolemj savādāk, izveidotās darba grupas turpina darbu. Darba grupas locekļu skaits ir 10 (pieci locekļi no katras puses).

2. Darba grupas locekli, kurš nevar apmeklēt kārtējo sanāksmi, var aizvietot EURONEST parlamentārās asamblejas loceklis no tās pašas Eiropas Parlamenta politiskās grupas vai tās pašas Austrumeiropas partnervalsts delegācijas. Par šādu aizstāšanu attiecīgās darba grupas līdzpriekšsēdētājus informē rakstveidā pirms sanāksmes.

3. Lai panāktu Eiropas Savienības un Austrumeiropas partneru tautu labāku savstarpēju sapratni un veicinātu sabiedrības informētību par Austrumu partnerības jautājumiem, EURONEST parlamentārā asambleja regulāri var organizēt uzklausīšanas. Par šo uzklausīšanu rīkošanu atbild Prezidijs, un ir paredzēta iespēja tajās uzaicināt personas, kas EURONEST parlamentārajai asamblejai spēj sniegt tiešu informāciju par politiskajiem, ekonomiskajiem, sociālajiem un kultūras notikumiem, kuri uztrauc sabiedrību.

28. pants

Attiecības ar parlamentārās sadarbības komitejām (PSK) un delegācijām

1. EURONEST parlamentārā asambleja aicina tās darbā iesaistīties parlamentārās sadarbības komitejas (PSK) un delegācijas, kas izveidotas saskaņā ar spēkā esošajiem nolīgumiem, kā arī citas komitejas un delegācijas, kas izveidotas pēc tam.

2. Šajā uzaicinājumā īpaši var paredzēt pašreizējo parlamentārās sadarbības komiteju (PSK) un delegāciju sanāksmi EURONEST parlamentārās asamblejas sesijas laikā.

29. pants

Organizēšanas, līdzdalības, mutiskās un rakstiskās tulkošanas izmaksu finansēšana

1. Neskarot šā Reglamenta 12. panta 1. punktu, parlaments, kas organizē EURONEST parlamentārās asamblejas sesiju, Prezidija sanāksmi vai kādas komitejas vai darba grupas sanāksmi, atbild par praktiskajiem pasākumiem attiecībā uz šīs sesijas vai sanāksmes organizēšanu.

2. Pēc Prezidija ierosinājuma EURONEST parlamentārā asambleja var ieteikt, ka pārējiem parlamentiem būtu jāveic finansiāls ieguldījums, lai segtu ar EURONEST parlamentārās asamblejas sesijas vai komitejas, vai darba grupas sanāksmes organizēšanu saistītos izdevumus.

3. Katra dalībnieka ceļa, uzturēšanās un vietējos transporta izdevumus sedz iestādes, ko tie pārstāv.

4. Organizēšanas izmaksas sedz parlaments, kurš rīko EURONEST parlamentārās asamblejas sesiju, Prezidija sanāksmi vai kādas komitejas vai darba grupas sanāksmi, atbilstoši turpmākajos punktos minētajiem noteikumiem.

5. Gadījumos, kad EURONEST parlamentārās asamblejas sesija, Prezidija sanāksme vai kādas komitejas vai darba grupas sanāksme notiek Eiropas Parlamenta darba telpās, Eiropas Parlaments, neskarot šā Reglamenta 12. panta 1. punktu un ņemot vērā tā valodu daudzveidību, nodrošina mutisko tulkošanu Eiropas Savienības oficiālajās valodās atkarībā no katras sanāksmes vajadzībām un saskaņā ar Eiropas Parlamenta Rīcības kodeksu attiecībā uz daudzvalodību.

6. Gadījumos, kad EURONEST parlamentārās asamblejas sesija, Prezidija sanāksme vai kādas komitejas vai darba grupas sanāksme notiek ārpus Eiropas Parlamenta darba telpām, Eiropas Parlaments, neskarot šā Reglamenta 12. panta 1. punktu un ņemot vērā tā valodu daudzveidību, nodrošina mutisko tulkošanu tikai EURONEST parlamentārās asamblejas darba valodās un tajās Eiropas Savienības oficiālajās valodās, kuras izmantos Eiropas Parlamenta deputāti saskaņā ar Eiropas Parlamenta Rīcības kodeksu attiecībā uz daudzvalodību.

7. Eiropas Parlaments nodrošina EURONEST parlamentārās asamblejas pieņemto oficiālo dokumentu tulkošanu Eiropas Savienības oficiālajās valodās. Ja Austrumeiropas partnervalstu parlamenti piekrīt un ņemot vērā Eiropas Parlamenta valodu daudzveidību, šī iestāde nodrošina arī sagatavošanā esošo dokumentu tulkošanu vai EURONEST parlamentārās asamblejas un tās struktūrvienību sanāksmju laikā sagatavoto dokumentu tulkošanu EURONEST parlamentārās asamblejas darba valodās. Austrumeiropas partnervalstu parlamenti nodrošina EURONEST parlamentārās asamblejas pieņemto oficiālo dokumentu tulkošanu attiecīgi savu valstu oficiālajās valodās.

30. pants

Sekretariāts

1. EURONEST parlamentārajai asamblejai tās darba sagatavošanā un veiksmīgā norisē palīdz sekretariāts, ko veido abu EURONEST parlamentārās asamblejas pušu ierēdņi.

Sekretariāts palīdz plenārsesiju rīkošanā, kā arī Prezidijam, komitejām un darba grupām. Lai nodrošinātu profesionālu un objektīvu palīdzību asamblejai, abu EURONEST parlamentārās asamblejas pušu pārstāvji veicina ciešu sadarbību un rīcībspējas palielināšanu, kā arī savstarpēju profesionālās pieredzes apmaiņu starp dažādām sekretariātu veidojošām pusēm.

2. Sekretariāta darbinieku algas un citus izdevumus sedz parlamenti, ko tie pārstāv.

3. Tās valsts parlaments, kurā notiek EURONEST parlamentārās asamblejas sesija vai komitejas sanāksme, sniedz atbalstu minētās sesijas vai sanāksmes organizēšanā.

31. pants

Reglamenta interpretācija

Līdzpriekšsēdētāji vai Prezidijs pēc viņu lūguma izlemj jautājumus, kas attiecas uz Reglamenta interpretāciju.

32. pants

Reglamenta grozīšana

1. Par Reglamenta grozīšanu lemj EURONEST parlamentārā asambleja, pamatojoties uz Prezidija priekšlikumiem.

2. Grozījumus pieņem ar balsu vairākumu, kuru veido divas trešdaļas no klātesošajiem locekļiem. Ja pirms balsošanas vismaz desmitā daļa locekļu, kas pārstāv vismaz divas Eiropas Parlamenta politiskās grupas vai vismaz divas delegācijas no EURONEST parlamentārās asamblejas Austrumeiropas partneru puses, iesniedz pieprasījumu balsot atsevišķi, tad Austrumeiropas partneru puses pārstāvji un Eiropas Parlamenta puses pārstāvji balso atsevišķi. Attiecīgo tekstu uzskata par pieņemtu, ja tas ieguvis divas trešdaļas nodoto balsu vairākumu abās pārstāvētajās pusēs atsevišķi.

3. Ja balsošanas laikā nav noteikts citādi, šā Reglamenta grozījumi stājas spēkā nākamās plenārsesijas pirmajā dienā pēc grozījumu pieņemšanas.

(1) Saskaņā ar EURONEST parlamentārās asamblejas Reglamenta darba grupas priekšlikumu, ko EURONEST parlamentārās asamblejas Prezidijs atbalstīja 2015. gada 17. martā, lai paredzētu iespēju izmantot elektronisku aprīkojumu, abas puses balso pēc kārtas, bet rezultātu nepaziņo, kamēr abas puses nav nobalsojušas.

I PIELIKUMS PASTĀVĪGO KOMITEJU PILNVARAS, PIENĀKUMI, SASTĀVS UN PROCEDŪRAS 1. pants Darbojas četras pastāvīgās parlamentārās komitejas, kurām ir turpmāk minētās pilnvaras un pienākumi: — Politisko lietu, cilvēktiesību un demokrātijas komiteja, — Komiteja darbam saistībā ar ekonomisko integrāciju, tiesību aktu tuvināšanu un konverģenci ar ES politikas virzieniem, — Energoapgādes drošības komiteja, — Sociālo lietu, izglītības, kultūras un pilsoniskās sabiedrības komiteja. I. Politisko lietu, cilvēktiesību un demokrātijas komiteja Šī komiteja ir atbildīga par jautājumiem saistībā ar: 1) stabilu demokrātisku iestāžu izveidi, pārvaldības jautājumiem un politisko partiju lomu; 2) politiskā dialoga veicināšanu, daudzpusējiem uzticības veidošanas pasākumiem un ieguldījumu konfliktu noregulēšanā mierīgā ceļā; 3) attiecībām ar citām valstu un starptautiskajām organizācijām un parlamentārajām asamblejām saistībā ar jautājumiem, kas ir komitejas kompetencē; 4) mieru, drošību un stabilitāti; 5) vēlēšanu standartiem, plašsaziņas līdzekļu regulējumu un korupcijas apkarošanu. II. Komiteja darbam saistībā ar ekonomisko integrāciju, tiesību aktu tuvināšanu un konverģenci ar ES politikas virzieniem Šī komiteja ir atbildīga par jautājumiem saistībā ar: 1) ekonomikas, finanšu un tirdzniecības attiecību pārraudzību starp ES un Austrumeiropas partnervalstīm, ar trešām valstīm un reģionālajām organizācijām; 2) attiecībām ar saistītajām starptautiskajām organizācijām (jo īpaši ar Pasaules Tirdzniecības organizāciju) un organizācijām, kas reģionālā līmenī veicina ekonomikas un tirdzniecības integrāciju; 3) tehniskās saskaņošanas vai standartizācijas pasākumiem nozarēs, uz kurām attiecas starptautiskie tiesību akti; 4) jautājumiem par partnerības finansēšanu, tostarp Eiropas Investīciju bankas instrumentu un citu šāda veida instrumentu un mehānismu īstenošanas uzraudzību; 5) sabiedrības attīstību un indivīda izaugsmi, kā arī sociālajām infrastruktūrām un pakalpojumiem, tostarp veselības aprūpes jautājumiem; 6) migrāciju un cilvēkresursu apmaiņu; 7) ilgtspējīgu attīstību, dabas resursiem, globālo sasilšanu un enerģētikas politiku; 8) vides pārvaldību, ieguldījumiem reģionālā līmenī, klimata pārmaiņām; 9) transporta un telekomunikāciju tīklu savienošanas veicināšanu; 10) normatīvās vides saskaņošanu; 11) pārrobežu sadarbību. III. Energoapgādes drošības komiteja Šī komiteja ir atbildīga par jautājumiem saistībā ar: 1) savstarpēja atbalsta enerģētikas jomā un energoapgādes drošības mehānisma izveides un īstenošanas pārraudzību; 2) atbalstu saziņas stiprināšanai energoapgādes drošības jautājumos un labākai sagatavotībai enerģētiskās krīzes gadījumos; 3) energoapgādes drošības darba grupas darbības atbalstīšanu; 4) partnervalstu enerģētikas politikas un tiesību aktu saskaņošanas, kā arī piegādes un tranzīta ceļu dažādošanas pārraudzību; 5) savstarpēji saistīta un daudzveidīga enerģijas tirgus izveides atbalstīšanu. IV. Sociālo lietu, izglītības, kultūras un pilsoniskās sabiedrības komiteja Šī komiteja ir atbildīga par jautājumiem saistībā ar: 1) sadarbības veicināšanu kultūras un izglītības jomā, kā arī attiecību sekmēšanu ar saistītajām starptautiskajām organizācijām un aģentūrām; 2) jaunatnes jautājumiem un dzimumu līdztiesību; 3) informācijas sabiedrības izveides un plašsaziņas līdzekļu lomas pārraudzību; 4) sadarbības atbalstīšanu izglītības, valodu apguves, jaunatnes un pētniecības jomās; 5) attiecībām ar pilsoniskās sabiedrības forumu un NVO no ES un Austrumeiropas partnervalstīm; 6) sadarbības kultūras jomā un starpkultūru dialoga veicināšanu. 2. pants 1. Katrā pastāvīgajā komitejā darbojas ne vairāk par 30 locekļiem, un tās sastāvā ir pēc iespējas vienāds skaits locekļu no abām pusēm, un tas atbilst EURONEST parlamentārās asamblejas sastāvam. Par komiteju apjomu un sastāvu pēc Prezidija ierosinājuma lemj EURONEST parlamentārā asambleja. 2. Katram EURONEST parlamentārās asamblejas loceklim ir tiesības kļūt par vienas pastāvīgās komitejas locekli. Izņēmuma gadījumos viens loceklis var darboties divās pastāvīgajās komitejās. 3. Locekļus ieceļ saskaņā ar katra parlamenta noteiktām procedūrām tā, lai komiteju sastāvs pēc iespējas atspoguļotu attiecīgi Eiropas Parlamentā un Austrumeiropas partneru pusē pārstāvēto dažādo politisko grupu un delegāciju sadalījumu. 3. pants 1. Katra komiteja no tās locekļu vidus ievēlē Prezidiju, ko veido divi līdzvērtīga statusa līdzpriekšsēdētāji (viens no katras EURONEST parlamentārās asamblejas puses) un četri līdzpriekšsēdētāja vietnieki (divi no katras EURONEST parlamentārās asamblejas puses), kuru ievēlēšanas procedūras un pilnvaru laiku nosaka katra asamblejas puse. 2. Līdzpriekšsēdētāji kopīgi nolemj, kurš no viņiem vadīs katru komitejas sanāksmi. 3. Komitejas saskaņā ar Reglamentu, saņemot Prezidija atļauju, var iecelt referentus, lai izskatītu īpašus jautājumus atbilstīgi savai kompetencei un sagatavotu ziņojumus iesniegšanai EURONEST parlamentārajā asamblejā. 4. Pastāvīgās komitejas var apspriest to darba kārtības jautājumus, nesagatavojot ziņojumu, un rakstiski darīt zināmu Prezidijam, ka šie jautājumi ir apspriesti. 5. Komitejas par savu darbību ziņo EURONEST parlamentārajai asamblejai. 4. pants 1. Komiteju sanāksmes sasauc līdzpriekšsēdētāji – ne biežāk kā divas reizes gadā, un viena no sanāksmēm notiek EURONEST parlamentārās asamblejas sesijas laikā. 2. Jebkurš deputāts var iesniegt grozījumus izskatīšanai komitejā. 3. Komiteju sanāksmju darba kārtībai mutatis mutandis piemēro EURONEST parlamentārās asamblejas Reglamentu. Komitejas kvorums ir sasniegts, ja piedalās vismaz viena trešdaļa tās locekļu no katras puses. 4. Ja vien komiteja nelemj citādi, visas sanāksmes ir atklātas.