LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 225/1

KOMISIJAS LĒMUMS

(2011. gada 20. septembris)

par Valsts atbalstu, ko Vācija piešķīrusi HSH Nordbank AG SA.29338 (C 29/09 (ex N 264/09))

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 6483)

(Autentisks ir tikai teksts vācu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2012/477/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zona līgumu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc aicinājuma dalībvalstīm un citām ieinteresētajām personām iesniegt piezīmes saskaņā ar šiem noteikumiem (1),

tā kā:

1. PROCEDŪRA

(1) Vācija 2009. gada 30. aprīlī ziņoja Komisijai par valsts atbalsta pasākumiem HSH Nordbank AG (turpmāk “HSH”) garantijas formā, kas ietvēra EUR 10 miljardus lielu otrās kārtas daļu (turpmāk “garantiju režīms”) un kapitāla ieguldījumu EUR 3 miljardu apmērā (turpmāk “rekapitalizācija”). Pasākumus netieši piemērojuši HSH valsts sektora īpašnieki, konkrēti Brīvā un Hanzas pilsēta Hamburga un Šlēsvigas–Holšteinas federālā zeme (turpmāk atsevišķi minēti kā “Hamburga” un “Šlēsviga–Holšteina” vai kopā kā “valsts sektora īpašnieki”).

(2) Ar 2009. gada 29. maija lēmumu lietā N 264/09 (2) (turpmāk “Glābšanas lēmums”) Komisija atļāva HSH veikt rekapitalizāciju un piešķirt garantiju režīmu uz sešiem mēnešiem, jo glābšanas pasākumi bija atbilstīgi iekšējam tirgum saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu (3). Lēmumā Komisija pieprasīja Vācijas iestādēm trīs mēnešu laikā iesniegt pārstrukturēšanas plānu.

(3) Vācija nosūtīja Komisijai pārstrukturēšanas plānu 2009. gada 1. septembrī.

(4) Komisija 2009. gada 22. oktobrī pieņēma Lēmumu uzsākt procedūru saskaņā ar LESD 108. panta 2. punktu attiecībā uz HSH garantiju režīmu un novērtējumu saistībā ar rekapitalizāciju (turpmāk “Lēmums uzsākt procedūru”) (4).

(5) Lēmums uzsākt procedūru 2009. gada 21. novembrī tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (5), un ieinteresētās personas tika aicinātas iesniegt savus apsvērumus divu nedēļu laikā no lēmuma publicēšanas dienas.

(6) Komisija 2009. gada 30. novembrī un 11. decembrī saņēma apsvērumus no “Sparkassen- und Giroverband für Schleswig-Holstein” un no “Schleswig-Holsteinische Sparkassen-Vermögensverwaltungs- und Beteiligungs” GmbH & Co. KG (turpmāk atsevišķi attiecīgi “SGVSH” un “SVB” vai abas kopā “krājbanku asociācijas”.

(7) “J.C. Flowers & Co. LLC” konsultētā ieguldītāju grupa (turpmāk “Flowers”) 2009. gada 3. decembrī pieprasīja pagarināt termiņu iesniegt apsvērumus, un Komisija 2009. gada 7. decembrī piešķīra šādu atļauju. Komisija 2009. gada 17. decembrī saņēma “Flowers” apsvērumus.

(8) Vācija 2009. gada 1. decembrī pieprasīja termiņa pagarinājumu apsvērumu iesniegšanai, ko Komisija tai piešķīra 2009. gada 7. decembrī. Arī HSH2009. gada 7. decembrī pieprasīja termiņa pagarinājumu apsvērumu iesniegšanai, ko Komisija piešķīra 2009. gada 17. decembrī. Vācija 2009. gada 17. decembrī nosūtīja valsts sektora īpašnieku un HSH kopējos apsvērumus par Lēmumu uzsākt procedūru.

(9) “Flowers”, krājbanku asociācijas, Vācijas iestādes un Komisija 2009. gada 2. decembrī tikās sanāksmē.

(10) Komisija 2009. gada 21. decembrī nosūtīja Vācijai ieinteresēto personu iesniegto apsvērumu nekonfidenciālās versijas un lūdza Vācijai viena mēneša laikā iesniegt savus komentārus.

(11) Vācija 2010. gada 18. janvārī nosūtīja valsts sektora īpašnieku atbildi uz “Flowers” un krājbanku asociāciju apsvērumiem.

(12) Garantiju režīma un jo īpaši aktīvu portfeļa novērtējumu, kura risku sedza garantija (“garantēts portfelis”), Vācijas iestādes un Komisija no 2009. gada septembra līdz 2010. gada februārim apsprieda vairākās sanāksmēs, telekonferencēs un izmantojot citus informācijas apmaiņas veidus. Vācijas iestādes turklāt iesniedza papildu informāciju 2009. gada 6., 20., 21., 22., 23. un 29. oktobrī, 11., 12., 16. un 27. novembrī un 17. decembrī, 2010. gada 26. un 27. janvārī un 19. februārī.

(13) Vācijas iestādes un Komisijas dienesti apsprieda pārstrukturēšanas plānu, garantiju režīmu un rekapitalizāciju, kā arī garantētā portfeļa novērtējumu vairākās sanāksmēs, telekonferencēs un izmantojot citus informācijas apmaiņas veidus no 2009. gada oktobra līdz 2011. gada jūnijam, tostarp 2009. gada 5., 21. un 27. oktobrī, 4., 12., 13., 18., 27. un 30. novembrī, 7., 9., 14. un 15. decembrī, 2010. gada 14. un 19. janvārī, 21. aprīlī, 5., 12., 20., 26., 28. un 31. maijā, 15. jūnijā, 13., 16., 22. un 23. jūlijā, 30. septembrī, 22. novembrī, 9. un 22. decembrī, 2011. gada 23. un 28. februārī, 18. martā, 1. un 8. aprīlī, 25. maijā un 7., 16. un 29. jūnijā. Galīgā pārstrukturēšanas plāna versija tika iesniegta 2011. gada 11. jūlijā.

(14) Vācija 2011. gada 5. septembrī iesniedza saistību sarakstu, kas ir pievienots šā lēmuma I pielikumā.

2. SAŅĒMĒJA APRAKSTS

(15) HSH grupa ir piektā lielākā Vācijas federālās zemes banka (Landesbank), kuras vadības biroji atrodas Hamburgā un Ķīlē. Tā ir akciju sabiedrība (Aktiengesellschaft), kas izveidota 2003. gada 2. jūnijā, apvienojoties Hamburgas federālās zemes bankai un Šlēsvigas-Holšteinas federālās zemes bankai. “Flowers” (6) 2006. gada oktobrī nopirka 24,1 % HSH akciju (26,6 % balsstiesību) no WestLB ar mērķi 2008. gadā uzsākt HSH akciju sākotnējo publisko piedāvājumu.

(16) HSH kopējā bilance 2008. gada 31. decembrī bija EUR 208 miljardi un riska svērtie aktīvi (RWA) – EUR 112 miljardi.

(17) Pēc Komisijas 2009. gada 29. maija Glābšanas lēmumā noteikto pasākumu ieviešanas HSH partnerattiecību struktūra bija šāda: Hamburga 10,89 %; Šlēsviga–Holšteina 10,42 %; “SH Finanzfonds AöR” – publisko tiesību iestāde, ko izveidojušas un vienādās daļās pārvalda Hamburga un Šlēsviga–Holšteina – 64,18 %; SGVSH 4,73 %; SVB 0,58 % un “Flowers” 9,19 % (7).

(18) HSH ir komercbanka, tās galvenais reģions ir Ziemeļvācija, bet galvenā darbības joma – finanšu pakalpojumi un banku pakalpojumi privātpersonām. Bankas finanšu darbības ir koncentrētas uz kuģniecības, korporatīvo banku pakalpojumu, transporta, nekustamā īpašuma un atjaunojamās enerģijas projektiem. HSH ir pasaulē lielākā kuģniecības finansētāja, un tai ir ievērojama tirgus daļa aviācijas finansēšanā (daļa no tās transporta uzņēmējdarbības vienības). HSH 2008. gada decembrī bija pārstāvēta 21 lielākajā finanšu centrā Eiropā, Āzijā un Amerikā.

(19) HSH ir viena no Vācijas valsts bankām, kas līdz 2005. gada 18. jūlijam saņēma neierobežotās valsts garantijas Anstaltslast un Gewährträgerhaftung (8).

(20) 20. gadsimta 90. gadu sākumā tika veikta aktīvu un kapitāla pārvešana EUR 523 miljonu apmērā par labu HSH priekšgājējām iestādēm – Hamburgas federālās zemes bankai un Šlēsvigas–Holšteinas federālās zemes bankai. Komisija 2004. gada 20. oktobrī nolēma, ka šie pārvedumi ir valsts atbalsts, kas nav saderīgs ar iekšējo tirgu, un tie ir jāatgūst (9). HSH bija jāatmaksā tās valsts sektora īpašniekiem kopā EUR 756 miljoni, ieskaitot procentus. Tā veica šos maksājumus ar divām iemaksām – 2004. gada 31. decembrī un 2005. gada 3. janvārī.

(21) Lai kompensētu kapitāla aizplūdi, akcionāri 2005. gada 20. jūlijā palielināja HSH kapitālu par EUR 556 miljoniem (10). Kapitāla palielināšana tika veikta no pašu līdzekļiem un tā sauktajiem daļējiem maksājumiem. Izmantojot šādu mehānismu, īpašumtiesību struktūra mainījās tikai nedaudz. Komisija 2005. gada 6. septembrī nolēma, ka kapitāla palielināšana atbilda tirgus ieguldītāju principam, un tādējādi tas nebija valsts atbalsts (11).

(22) HSH akcionāri 2008. gada jūlija vidū nolēma palielināt tās pamatkapitālu ar mērķi finansēt bankas izaugsmi. Kapitāla pasākumu apjoms bija gandrīz EUR 2 miljardi, un aptuveni EUR 1,26 miljardi no šā apjoma bija jauni līdzekļi.

(23) Pirmo kapitāla pasākumu daļu veidoja visu valsts sektora īpašnieku uzņēmuma daļu bez balsstiesībām (stille Beteiligungen) EUR 685 miljonu apmērā (12) un priekšrocību akciju EUR 57 miljonu apmērā pārvēršana parastās akcijās. Šīs pārvēršanas laikā “Flowers” parakstīja skaidras naudas pašu kapitāla emisiju, lai novērstu savu akciju daļu pavājināšanos (13). Tā rezultātā HSH saņēma papildus aptuveni EUR 300 miljonus.

(24) Otrajā kapitāla pasākumu daļā īpašnieki veica jaunu konvertējamā kapitāla bez balsstiesībām ieguldījumu EUR 962 miljonu apmērā. Valsts un privāto akcionāru uzņēmuma daļas bez balsstiesībām bija atbilstošas to akciju daļu apjomam (valsts akcijas – EUR 660 miljoni, privātās akcijas – EUR 240 miljoni). Papildu EUR 62 miljonus pārņēma privātie akcionāri. Ar 2010. gada 31. decembri šīs uzņēmuma daļas bez balsstiesībām tika pārvērstas parastās akcijās.

(25) Vācija informēja Komisiju par 22.–24. punktā minētajiem kapitāla pasākumiem. Komisija uzskatīja, ka valsts sektora akcionāru ieguldījumi atbilda tirgus ekonomikas ieguldītāju principam, jo privātajiem ieguldītājiem bija ievērojama daļa darījumā ar tādiem pašiem nosacījumiem, kādi bija valsts sektora akcionāriem. Komisija 2008. gada 1. augustā informēja Vāciju, ka tā necels iebildumus.

(26) No 1999. gada līdz 2009. gadam HSH reģistrēja zaudējumus par kopējo summu EUR 1,85 miljardi un izmaksāja saviem valsts sektora īpašniekiem dividendes par kopējo summu EUR 354 miljoni. Tajā pašā laikposmā valsts sektora īpašnieki rekapitalizēja HSH ar EUR [4-5] (14) miljardiem jauna kapitāla un EUR 166 miljardiem garantēto saistību. 1. tabula HSH ziņojums par finanšu darījumiem valsts sektora īpašniekiem 1999.–2009. gadā (15) Uzņēmējdarbības gads 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 Ieņēmumi un zaudējumi (miljoni EUR) (16) 111 110 204 239 261 127 400 460 270 –3 195 – 838 Kopējie ieņēmumi un zaudējumi (miljoni EUR) 111 221 425 664 925 1 052 1 452 1 912 2 182 –1 013 –1 851 Dividenžu maksājumi valsts sektora īpašniekiem (miljoni EUR) 36 44 72 96 105 0 0 Kopējie dividenžu maksājumi valsts sektora īpašniekiem (miljoni EUR) 36 80 153 248 354 354 354 Jauns īpašnieku kapitāla ieguldījums (miljoni EUR) saskaņā ar vietējo GAAP [300–600] 0 0 [700–1 400] 3 000 Valsts sektora īpašnieku kopējais kapitāla ieguldījums (miljoni EUR) [300–600] [300–600] [300–600] [1 000–2 000] [4 000–5 000] Garantiju režīms – garantija (miljardi EUR) 10 Garantētās saistības (miljardi EUR), no kurām 162 166 152 144 161 88 78 75 73 Gewährträgerhaftung (miljardi EUR) 162 166 152 144 161 88 78 65 56 SoFFin garantijas (miljardi EUR) 0 0 0 0 0 0 0 10 17

(27) Iepriekš visas trīs lielākās reitingu aģentūras piešķīruša HSH AA līmeni (17). Ilgtermiņa reitings bija balstīts uz HSH valsts sektora īpašnieku sniegtajām neierobežotajām valsts garantijām. Valsts sektora īpašnieku atbalsta sniegšana paliek nozīmīgs faktors HSH kredītreitingā, kas ietver reitinga paaugstināšanu (18) par 7 “Fitch” pakāpēm. “Moody’s” piešķīra kopā 7 pakāpju paaugstinājumu, no kuriem viena pakāpe ir par valsts sektora īpašnieku sniegto atbalstu (reģionālais atbalsts).

(28) C atsevišķais reitings (“Moody’s”– “bankas finansiālās stabilitātes reitings” jeb “BFSR”) (19) atspoguļoja reitingu aģentūru viedokli, ka HSH bija pietiekami finansiāli spēcīga ar ierobežotu, bet novērtējamu uzņēmējdarbības modeli. Saskaņā ar “Moody’s”BFSR metodi bankām ar C reitingu ir pieņemams finanšu pamats paredzamā un stabilā darbības vidē vai labs finanšu pamats mazāk paredzamā un stabilā darbības vidē.

(29) “Fitch” no 2004. gada jūlija sāka piešķirt A reitingu HSH obligācijām bez garantijas, saglabājot atsevišķo reitingu C līmenī. “Moody’s” un “S&P” piešķīra A reitingu obligācijām bez garantijas 2005. gada jūlijā. Līdz krīzes sākumam 2008. gadā HSH reitingi saglabājās stabili.

(30) Kopš 2008. gada oktobra HSH reitingos var novērot divas tendences. Pirmā tendence parādījās 2008. gada oktobrī, kad “Fitch” un “Moody’s” pazemināja HSH atsevišķos reitingus uz zemāko D līmeni un augstāko E līmeni (“Moody’s” zemākais iespējamais BFSR reitinga līmenis ir E) (20). Aģentūras minēja šādus pazemināšanas iemeslus: a) ievērojamu risku, ko rada HSH cikliskais aktīvu pamats un jo īpaši kuģniecības aktīvi; b) HSH ierobežoto piekļuvi kapitālam, lai arī uzņēmējdarbība ir saistīta ar lieliem kapitāla aizdevumiem; c) HSH vājo un zemo ienesīgumu salīdzinājumā ar līmeni pirms krīzes, ko izraisa mazāki aktīvu ieņēmumi, nosacīti augstāki riska līmeņi ar aktīviem nodrošinātajās finansēs un ievērojami pieaugušās finansēšanas izmaksas salīdzinājumā ar situāciju pirms krīzes. Turklāt aģentūras pauda lielas bažas par HSH uzņēmējdarbības profilu. Tā kā HSH nav ievērojamas tiešas saskares ar privātiem klientiem, banka turpinās būt atkarīga no lielo klientu tirgiem, kuros tai būs grūtības nodrošināt finansējumu. Stingrāku regulējuma prasību ievērošana attiecībā uz kapitalizāciju, likviditātes rezervēm un finansējuma neatbilstību ir īpašs izaicinājums tādām lielo klientu bankām kā HSH.

(31) Otrā tendence sākās 2009. gada maijā, kad “S&P” pazemināja HSH kredītreitingu uz BBB + un attiecīgi 2010. gada maijā un jūlijā “Moody’s” un “Fitch” pazemināja HSH reitingu uz A3/A-. Kā pamatojumu šim pazeminājumam reitingu aģentūras minēja valsts sektora īpašnieku ierobežotu turpmāko atbalstu šādu iemeslu dēļ: a) ES valsts atbalsta noteikumi; b) valsts sektora īpašnieku budžeta ierobežojumi. Iepriekšējo atbalsta pasākumu apjoms bija liels apgrūtinājums valsts sektora īpašnieku finansēm, tāpēc tie ir mazāk ieinteresēti sniegt turpmāku atbalstu. Būtisks aspekts, novērtējot valsts sektora īpašnieku turpmāku gatavību veikt atbalsta pasākumus, bija lielais parādsaistību apjoms HSH bilancē, kas tika emitētas saskaņā ar “grandfathering” klauzulu (21).

(32) Jau 2007. gadā finanšu krīzes ietekme radīja EUR 1,3 miljardu lielus zaudējumus HSH USD 30 miljardu lielajā strukturētajā kredītportfelī (CIP) (22). Krīzes nelabvēlīgā ietekme uz reālo ekonomiku negatīvi ietekmēja tradicionālo aizdevumu portfeli un ievērojami ietekmēja HSH izsniegto kredītu kvalitāti kuģniecības, transporta, nekustamo īpašumu un atjaunojamās enerģijas projektu finansējumam. Papildu zaudējumi EUR 1,6 miljardu sakarā ar CIP vērtības pazemināšanu un riska nodrošinājums EUR 1,9 miljardu apmērā aizdevumu portfelim bija būtiski faktori, kuru dēļ bija negatīvs darbības rezultāts – EUR 3,2 miljardi 2008. gadā.

(33) “Lehman Brothers” bankrots 2008. gada septembrī arī palielināja HSH refinansēšanas grūtības, tāpēc tā iesniedza “Sonderfonds Finanzmarktstabilisierung” (Vācijas fonds finanšu tirgu stabilizēšanai, turpmāk “SoFFin”) pieprasījumu piešķirt tai likviditātes garantijas EUR 30 miljardu apjomā.

(34) “Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht” (Vācijas Finanšu uzraudzības iestāde, turpmāk “BaFin”) 2009. gada 29. aprīlī informēja HSH, ka, ņemot vērā reālo situāciju, “BaFin” uzskata, ka HSH ir grūtības ievērot pamatkapitāla prasības. “BaFin” paziņoja, ka tas iesniegs prasību par bankrotu saskaņā ar Vācijas Banku likuma 47. punktu, ja HSH īpašnieki nepastiprinās bankas pamatkapitālu.

(35) “S&P”2009. gada 6. maijā pazemināja HSH kredītreitingu par divām pakāpēm no A uz BBB + ar negatīvu prognozi.

3. ATBALSTA PASĀKUMI

(36) HSH 2009. gada maijā un jūnijā saņēma divu veidu atbalstu no Šlēsvigas–Holšteinas un Hamburgas: rekapitalizāciju EUR 3 miljardu apmērā un otrās kārtas zaudējumu garantiju pasākumu (“garantiju režīms”) EUR 10 miljardu apmērā. Turklāt HSH saņēma atbalstu no “SoFFin” likviditātes garantiju formā, kas kopā sasniedza EUR 17 miljardus (turpmāk “likviditātes garantijas”).

3.1. REKAPITALIZĀCIJA

(37) Rekapitalizāciju veidoja skaidras naudas iepludināšana EUR 3 miljardu apmērā no 1. līmeņa kapitāla apmaiņā pret parastajām akcijām ar balsstiesībām. Akcijas emitēja HSH, un tās visas iegādājās “HSH Finanzfonds AöR”. Tā ir publisko tiesību iestāde, ko izveidojušas un vienādās daļās pārvalda Hamburga un Šlēsviga-Holšteina.

(38) “HSH Finanzfonds AöR” ieguva rekapitalizācijai nepieciešamos finanšu līdzekļus, emitējot obligācijas kapitāla tirgos. Tā saistības attiecībā uz obligāciju emisiju vienādā mērā garantē Hamburga un Šlēsviga-Holšteina kā daļēji debitori un izmantojot garantijas obligāciju turētājiem. “HSH Finanzfonds AöR” emitētās obligācijas vajadzīgas tikai HSH rekapitalizācijas finansēšanai. “HSH Finanzfonds AöR” darbojas tikai kā Hamburgas un Šlēsvigas–Holšteinas instruments, un tā vienīgais darbības mērķis ir nodrošināt rekapitalizāciju un garantiju režīmu.

(39) Jauno akciju emisijas cenas pamatā bija HSH novērtējums, ko veica “PricewaterhouseCoopers” (“PwC”), un tās vērtība tika noteikta no EUR [> 2] miljardiem līdz EUR [< 3] miljardiem (EUR [> 19] līdz EUR [< 28] par vienu akciju). Vidējā HSH vērtība, balstoties uz šo novērtējumu, ir EUR [2–3] miljardi (EUR [19–28] par vienu akciju). Novērtējums tika veikts pirms HSH reitinga pazemināšanas 2009. gada 6. maijā. Reitinga pazemināšanas ietekme uz HSH vērtību novērtējumā netika ņemta vērā, bet tā tika ņemta vērā cenu apspriedē. Novērtējums balstījās uz pieņēmumu, ka 2013. gadā tiks atjaunots iepriekšējais A reitings.

(40) Par jauniepludināto kapitālu EUR 3 miljardu apmērā Hamburga un Šlēsviga–Holšteina plānoja sasniegt 10 % lielu atlīdzību gadā (EUR 300 miljoni gadā). Tā kā HSH uzņēmējdarbības plānā nebija paredzēta pietiekama peļņa 2009.–2012. gadā, lai samaksātu 10 % dividenžu par visām parastajām akcijām, jauno parasto akciju emisijas cena tika samazināta par 10 % dividenžu maksājumu, kas netika izmaksāts 2009.–2012. gadā. Pašreizējā vērtība 10 % dividenžu maksājumam par 2009.–2012. gadu ir EUR [650–800] miljoni (EUR [3–6] par akciju). Jauno akciju cena tika noteikta EUR 19 par akciju (EUR [19–28] mīnus EUR [3–6]). “HSH Finanzfonds AöR” iegādājās 157 894 737 jaunās parastās akcijas.

(41) Krājbanku asociācijas un Flowers nepiedalījās rekapitalizācijā. Tādējādi pēc rekapitalizācijas to akciju daļas no 13,20 %, 1,62 % un 25,67 % samazinājās attiecīgi uz 4,73 %, 0,58 % un 9,19 %, bet Hamburgas un Šlēsvigas–Holšteinas kopējā tiešā un netiešā akciju daļa (kopā ar “HSH Finanzfonds AöR” piederošajām akcijām) palielinājās no 59,51 % uz 85,49 %.

3.2. GARANTIJU REŽĪMS

(42) Garantiju režīms tika ieviests vienlaicīgi ar rekapitalizāciju 2009. gada jūnijā. Arī to tieši ieviesa “HSH Finanzfonds AöR”. Ne krājbanku asociācijas, ne “Flowers” nepiedalījās. Garantiju režīms sastāv no otrās kārtas zaudējumu garantijas EUR 10 miljardu apmērā, kas pasargā HSH no zaudējumiem, kas varētu rasties no portfeļa ar aptuveno kopapjomu EUR 172 miljardi (darījuma risks saistību nepildīšanas gadījumā ir EUR 187 miljardi) līdz konkrētam termiņam 2009. gada martā. Pirmās kārtas zaudējumu daļu EUR 3,2 miljardu apmērā sedz HSH. Otrās kārtas zaudējumu daļu EUR 10 miljardu apjomā sedz “HSH Finanzfonds AöR”. Zaudējumus, kas pārsniedz EUR 13,2 miljardus (pirmās un otrās kārtas zaudējumu daļas kopā), sedz HSH. Garantētā portfeļa pārveduma vērtība ir [aptuveni EUR 168] miljardi (kopējā aktīvu vērtība [aptuveni EUR 172] miljardi mīnus EUR 3,2 miljardi).

(43) Faktiski HSH var jebkurā brīdī atteikties no garantijas, bet līdz 2013. gada 31. decembrim atteikšanās ir ierobežota līdz EUR [2-5] miljardiem kopā un ne vairāk kā EUR [1–4] miljardiem gadā. HSH iesniedza atteikumu par EUR 1 miljardu no garantijas summas 2011. gada 9. martā. Pēc tam 2011. gada 18. jūnijā un 6. septembrīHSH atteicās vēl pa EUR 1 miljardam no garantijas summas, tādējādi samazinot atlikušo garantiju līdz EUR 7 miljardiem. “BaFin” tika informēta par šiem atteikumiem. “BaFin” apstiprināja, ka tā neiebildīs pret šiem darījumiem.

(44) Tādi samazinātas vērtības aktīvi, kā ar aktīviem nodrošināti vērtspapīri (ABS) aptver aptuveni [3–6] % no aptuveni EUR [172] miljardu lielā portfeļa, ko sedz garantiju režīms. Lielāko daļu no garantētajiem aktīviem veido klientu kredīti, kas ir HSH galvenais darbības veids. Garantētais portfelis ir denominēts dažādās valūtās, tostarp EUR, USD un GBP. 2. tabula Garantēto aktīvu (aptuveni EUR [172] miljardu apmērā) sadalījums Aktīvu kategorija Aktīvi bilancē (miljardos EUR) % no portfeļa Klientu kredīti aptuveni 115 (…) Fiksēto ienākumu vērtspapīri aptuveni 30 (…) Ar vērtspapīriem nodrošināti tirgojamie aizdevumi (23) aptuveni 15 (…) Ar aktīviem nodrošināti vērtspapīri aptuveni 10 (…) Maksājumu garantijas aptuveni 5 (…) Kopā aptuveni 172 100,0

(45) HSH nebija ārējo speciālistu veikts novērtējums par visu portfeli pirms garantiju režīma ieviešanas, bet tikai par ABS portfeli un daļu no CIP portfeļa, ko bija novērtējis “Blackrock” un “Cambridge Place”. Pēc Komisijas pieprasījuma HSH no 2009. gada novembra līdz 2010. gada janvārim veica garantētā portfeļa novērtēšanu, balstoties uz Komisijas pieņēmumiem par ļoti liela stresa situāciju. Novērtēšana tika veikta kopā ar Komisijas speciālistiem. Novērtēšanas pieņēmumi bija atbilstīgi ļoti liela stresa situācijai, ko Komisija bija piemērojusi citos gadījumos. Novērtējuma pamatā bija visaptveroša analīze 40 darījumu paraugiem, kuru kopējā vērtība bija EUR 1 miljards, t. i., 0,6 % no kopējā darījuma riska, un zaudējumu daļu novērtējums lielai portfeļa daļai, izmantojot “Moody’s”CDOROM (24) instrumentu. Attiecīgie pieņēmumi tika apspriesti ar Komisijas speciālistiem. HSH palīdzēja tā ārējais eksperts – “Morgan Stanley”, kas apstiprināja aprēķinu tehnisko precizitāti. Garantiju režīma radītā kapitāla prasību atvieglojuma ietekme tās ieviešanas laikā tika aplēsta [aptuveni EUR 3,5] miljardu apmērā. “BaFin” 2010. gada februārī apstiprināja metodes precizitāti un izmantotos aprēķinus kapitāla prasību atvieglojuma ietekmes noteikšanai.

(46) Saskaņā ar līgumu par garantijas sniegšanu, kas 2009. gada 2. jūnijā noslēgts starp “HSH Finanzfonds AöR” un HSH, “HSH Finanzfonds AöR” par garantijas sniegšanu otrās kārtas zaudējumiem saņem prēmiju, ko aprēķina kā 400 bāzes punktus gadā no garantijas nominālvērtības (EUR 10 miljardi) (turpmāk “pamatprēmija”). Garantijas izmantošana vai atteikšanās no tās samazina summu, par kuru tiek maksāta 400 bāzes punktu atlīdzība. 3. tabulā attēlota kopējā maksājuma summa trīs scenāriju gadījumā: a) 1. scenārijs: HSH pamatvariants, kurā pieņemts, ka garantija netiks izmantota un HSH no tās pilnībā atteiksies līdz 2015. gada beigām; b) 2. scenārijs: vidējais scenārijs, kurā pieņemts, ka garantija tiks izmantota EUR 5 miljardu apmērā; c) 3. scenārijs: aktīvu novērtējumā pieņemtais variants, ka garantija tiks pilnībā izmantota līdz [2015.–2020. gadam] (bez atcelšanas). 3. tabula Vācijas ieteiktā garantiju režīma atlīdzība dažādos scenārijos (Miljonos EUR) 1. scenārijs (garantija netiek izmantota) 2. scenārijs (izmantotā garantija – EUR 5 miljardi) 3. scenārijs (izmantotā garantija – EUR 10 miljardi) Pamatprēmija (400 bāzes punktu no neizmantotās garantijas nominālvērtības) [> 1,5] [> 2,5] [> 4]

(47) Pārstrukturēšanas laikposmā pamatprēmijas maksājumi ir no EUR [100–150] miljoniem līdz EUR 405 miljoniem gadā atkarībā no garantijas izmantošanas summas, kā parādīts 4. tabulā. 4. tabula Prognozētais HSH pamatprēmijas (400 bāzes punktu) maksājums “HSH Finanzfonds AöR” pārstrukturēšanas laikposmā miljonos EUR (Miljonos EUR) 2009. gada faktiskais rādītājs 2010. gada faktiskais rādītājs 2011 2012 2013 2014 1. scenārijs (garantija netiek izmantota) – 300 – 405 – [300–350] – [200–250] – [150–200] – [100–150] 2. scenārijs (garantijas izmantojums EUR 5 miljardi) – 300 – 405 – [300–350] – [200–250] – [180–230] – [150–200] 3. scenārijs (garantijas izmantojums EUR 10 miljardi) – 300 – 405 – [300–400] – [300–400] – [300–400] – [300–400]

3.3. LIKVIDITĀTES GARANTIJAS

(48) Papildus HSH bija pieprasījusi “SoFFin” garantijas par jaunajām parādsaistībām EUR 30 miljardu apmērā. “SoFFin” 2008. gada decembra sākumā apstiprināja pirmās daļas emisiju EUR 10 miljardu apmērā. Garantijas tika apstiprinātas Vācijas glābšanas shēmā (25). Atlikušie EUR 20 miljardi būtu pieejami pēc pārstrukturēšanas plāna iesniegšanas. Otrā daļa EUR 20 miljardu apmērā tika darīta pieejama pēc tam, kad HSH2009. gada 7. martā iesniedza “SoFFin” pārstrukturēšanas plānu. Kopš 2009. gada 30. septembra garantija kopā ir izmantota par EUR 17 miljardiem. No 2010. gada 1. janvāra“SoFFin” samazināja garantijas maksimālo apjomu no EUR 30 miljardiem uz EUR 17 miljoni. Šis maksimālais apjoms turpmāk samazināts netika.

4. PĀRSTRUKTURĒŠANAS PLĀNS

4.1. SĀKOTNĒJAIS PĀRSTRUKTURĒŠANAS PLĀNS UN TURPMĀKO FINANŠU PROGNOŽU PĀRSKATĪŠANA

(49) Sākotnējais pārstrukturēšanas plāns, kas tika iesniegts 2009. gada 1. septembrī (turpmāk “sākotnējais pārstrukturēšanas plāns”), bija raksturots Lēmumā uzsākt procedūru (23.–28. punkts). Sākotnējā pārstrukturēšanas plānā ietvertā papildu informācija par pārstrukturēšanas modeli tika iesniegta vēlāk, no 2009. gada oktobra līdz 2011. gada jūnijam. Grozītā pārstrukturēšanas plāna versija tika iesniegta 2011. gada 11. jūlijā (turpmāk “grozītais pārstrukturēšanas plāns”). Sākotnējā pārstrukturēšanas plānā ietvertās finanšu prognozes ar attiecīgajiem grozījumiem ir īsi raksturotas turpmāk.

(50) Sākotnējā pārstrukturēšanas plānā bija prognozēts procentu likmju neto ienākumu samazinājums par [aptuveni 20 %] no 2009. gada līdz 2014. gadam, no aptuveni EUR [1,4] miljardiem līdz aptuveni EUR [1,1] miljardiem. Attiecībā uz finanšu rezultātu elementiem HSH prognozēja galvenās bankas (26) neto ienākumu palielinājumu pirms pārstrukturēšanas (un pēc riska nodrošinājuma kredītu darījumiem) par vairāk nekā 200 % no 2009. gada līdz 2014. gadam – no aptuveni EUR [350] miljoniem līdz aptuveni EUR [1,1] miljardam. Prognozētajos neto ienākumos pirms pārstrukturēšanas (aptuveni EUR [1,1] miljards 2014. gadā) bija iekļauta kredīta darījumu nodrošinājuma daļēja atcelšana – aptuveni EUR [100] miljonu apmērā. Gan komisijas maksu neto ienākumi, gan tirdzniecības rezultāti bija paredzēti [aptuveni 20 %] no galvenās bankas neto ienākumiem 2014. gadā bez pārstrukturēšanas izmaksām. Grozītajā pārstrukturēšanas plānā prognozētie neto ienākumi pirms pārstrukturēšanas izmaksām 2014. gadā bija mainīti uz EUR [350-450] miljoniem, no kuriem komisijas maksu neto ienākumi un tirdzniecības rezultāti bija [10–15] %.

(51) Sākotnējā pārstrukturēšanas plānā HSH bija prognozēts kopējais aktīvu samazinājums no aptuveni EUR [175] miljardiem 2009. gadā uz aptuveni EUR [150] miljardiem 2014. gadā. Sākotnējā pārstrukturēšanas plānā bija paredzēts galvenās bankas aktīvu palielinājums no aptuveni EUR [100] miljardiem 2009. gadā uz aptuveni EUR [110] miljardiem 2014. gadā. Attiecīgi grozītajā pārstrukturēšanas plānā HSH un galvenās bankas plānotie kopējie aktīvi 2014. gadā tika mainīti attiecīgi uz EUR 120 miljardiem un EUR 82 miljardiem.

(52) Saskaņā ar sākotnējo pārstrukturēšanas plānu sektora bankas segmenta aktīvus, tostarp kuģniecības, enerģijas un transporta aktīvus, bija prognozēts palielināt no aptuveni EUR [30] miljardiem 2009. gadā uz aptuveni EUR [35] miljardiem 2014. gadā, no kuriem aptuveni EUR [20] miljardi būtu galvenokārt ar USD finansēti kuģniecības aktīvi. Grozītajā pārstrukturēšanas plānā prognozētie sektora bankas segmenta aktīvi un kuģniecības aktīvi 2014. gadā bija mainīti attiecīgi uz EUR [20–25] miljardiem un EUR 15 miljardiem. Salīdzinājumā ar sākotnējo pārstrukturēšanas plānu aviācijas uzņēmējdarbības līnija grozītajā pārstrukturēšanas plānā bija pārtraukta.

(53) Prognozētais 1. līmeņa kapitāla apjoms sākotnējā pārstrukturēšanas plānā bija aptuveni [10] % 2014. gadā, un grozītajā pārstrukturēšanas plānā tas tika mainīts uz [10–15] %.

(54) Sākotnējā pārstrukturēšanas plānā banka prognozēja sadalīt pa plānotajiem finansējuma avotiem 2014. gadā aptuveni EUR [100] miljardus no finansētās bilances (no kuriem aptuveni EUR [25] miljardi no nenodrošinātā lielo klientu finansējuma), atstājot starpību par aptuveni EUR [50] miljardiem salīdzinājumā ar plānoto kopējo aktīvu apjomu – aptuveni EUR [150] miljardi. Grozītajā pārstrukturēšanas plānā starpība starp prognozētajiem kopējiem aktīviem un prognozētajām kopējām saistībām tika samazināta, un HSH sniedza informāciju par finansējuma avotiem, kas tiks izmantoti, lai segtu finansējuma vajadzības, kas radušās starpības dēļ.

(55) Sākotnējā pārstrukturēšanas plānā paredzētie izaugsmes pieņēmumi galvenajos HSH darbības segmentos un izmaiņas grozītajā pārstrukturēšanas plānā ir attēlotas tabulā. 5. tabula Izaugsmes līmeņu salīdzinājums kuģniecības un korporatīvajā jomā Segments Sākotnējais pārstrukturēšanas plāns (2009. gada 1. septembris) Grozītais pārstrukturēšanas plāns (2011. gada 11. jūlijs) Piezīmes par izaugsmes pieņēmumu grozītajā pārstrukturēšanas plānā Kuģniecība Jaunu darījumu izaugsmes rādītājs aptuveni [250] % laikā no 2010. gada (reālā vērtība) līdz 2014. gadam (aptuveni [40] % vidējais gada izaugsmes rādītājs) Jaunu darījumu izaugsmes rādītājs [90–130] % laikā no 2010. gada (reālā vērtība) līdz 2014. gadam ([…] % vidējais gada izaugsmes rādītājs) Izaugsmes rādītāja pamatā ir jauno darījumu kopējais gada apjoms vidēji EUR […] miljardi no 2011. līdz 2014. gadam. Tas ir salīdzināms ar jauno darījumu kopējo tirgus apjomu aptuveni EUR [25] miljardi vidēji šajā laikposmā Korporatīvā uzņēmējdarbība Aizdevumu apjoma izaugsme aptuveni [100] % (2010. gads, reālā vērtība –2014. gads) Aizdevumu apjoma izaugsme […] % (2010. gads, reālā vērtība – 2014. gads) Izaugsme atbilst jaunās uzņēmējdarbības kopējam apjomam EUR […] miljardi četros gados un ir salīdzināma ar kopējiem aktīviem šajā segmentā – EUR 25,7 miljardi 2008. gada 31. decembrī

4.2. GROZĪTĀ PĀRSTRUKTURĒŠANAS PLĀNA VISPĀRĒJS APRAKSTS

(56) Grozītais pārstrukturēšanas plāns tika iesniegts 2011. gada 11. jūlijā. Tajā ietvertas būtiskas izmaiņas HSH uzņēmējdarbības modelī. Jaunajam uzņēmējdarbības modelim raksturīgs mazāks risks, spēcīgāka ievirze uz reģionālo uzņēmējdarbību un finansējuma un aizdevumu jomu ilgtspējība. Plānotie un jau uzsāktie pārstrukturēšanas pasākumi papildus galvenajai uzņēmējdarbībai un attiecīgi vairāku darbību un lielu īpašumu atsavināšanai vai likvidēšanai ietver arī filiāļu tīkla maiņu un izmaksu struktūras optimizāciju. Grozītais pārstrukturēšanas plāns ietver iekšējās pārstrukturēšanas vienības izveidošanu, kurā darbības, kas netiks turpinātas, tiks apvienotas grāmatvedības un organizatoriskiem mērķiem. Jaunā uzņēmējdarbības modeļa galvenās tendences ir: a) pārorientācija uz dzīvotspējīgu galveno banku, ievērojami samazinot aktīvus, reģionālā uzņēmējdarbības stiprināšana (korporatīvie klienti Vācijā, nekustamā īpašuma uzņēmējdarbība Vācijā un banku pakalpojumi privātpersonām) un galveno kompetenču saglabāšana konkrētās starptautiskās uzņēmējdarbības jomās ar ciešu reģionālo saikni (kuģniecība un atjaunojamās enerģijas, fokusējoties uz Eiropu); b) kapitāla tirgus darījumu vēršana tikai uz valsts kases darījumiem un ar klientiem saistītu uzņēmējdarbību, jo īpaši piedāvājot produktus citām uzņēmējdarbības vienībām (šķērspārdošana (cross-selling)); kapitāla darījumi uz sava rēķina ir pārtraukti; c) to darbību pārtraukšana, kas neatbilst HSH stratēģiskajai fokusa maiņai, t. i., starptautiskie kreditētie izpirkšanas darījumi (LBO), ārzemju nekustamā īpašuma uzņēmējdarbība, ar aktīviem nodrošināta aviācijas finansēšana un cita kredīta uzņēmējdarbība bez skaidras saistības ar galveno darbības jomu; d) visu to meitasuzņēmumu atsavināšana, kas neatbilst HSH stratēģiskajai fokusa maiņai; grozītajā pārstrukturēšanas plānā paredzēta pavisam [100–120] uzņēmumu daļu atsavināšana; HSH jau ir atsavinājusi dalību 25 uzņēmumos; visu atsavināšanu paredzēts pabeigt vēlākais līdz […]; e) skaidra tās uzņēmējdarbības, kas netiek turpināta vai tiek samazināta vai pārdota, nodalīšana uz iekšējo pārstrukturēšanas vienību; pārstrukturēšanas vienība neiesaistīsies jaunos darījumos; f) būtiska valsts un starptautisko filiāļu pielāgošana. Nestratēģisku darbību pārtraukšanas dēļ tiks slēgtas 15 no 21 starptautiskās filiāles. Filiāles vai pārstāvniecības biroji Helsinkos, Šanhajā, Mumbajā, Stokholmā, Neapolē, Oslo, Rīgā, Tallinā, Varšavā, Sanfrancisko un Hanojā jau ir slēgti. Filiāles vai pārstāvniecības Kopenhāgenā, Parīzē, Amsterdamā un Maskavā jāslēdz 2012. gadā. Pēc pārstrukturēšanas HSH saglabās sešas filiāles vai pārstāvniecības – Londonā, Honkongā, Ņujorkā, Singapūrā, Luksemburgā un Atēnās. Tomēr Londonas, Luksemburgas un Ņujorkas filiāles tiks samazinātas, un Honkongas filiāle tiks pārveidota par pārstāvniecības biroju.

(57) Reģionālais fokuss ietver īpaši Ziemeļvācijas korporatīvo uzņēmējdarbību un banku pakalpojumus privātpersonām, nekustamā īpašuma uzņēmējdarbību un krājbanku uzņēmējdarbību. Turklāt HSH koncentrēsies uz konkrētām starptautiskās kuģniecības finansēšanas jomām, kā arī uz atjaunojamās enerģijas projektu finansēšanu ar fokusu uz Eiropu un konkrētiem ieguldījumiem infrastruktūrās. HSH slēgs Lībekas biroju līdz 2011. gada beigām.

(58) Jaunās galvenās bankas kopējā bilance tiks būtiski samazināta, jo īpaši pārvedot aktīvus no galvenās bankas uz iekšējo pārstrukturēšanas vienību. Pārstrukturēšanas laikposma beigās 2014. gada 31. decembrīHSH (galvenās bankas) kopējā bilance būs EUR 82 miljardi. Salīdzinājumā ar kopējo bilanci – EUR 208 miljardi 2008. gadā – tā tiks samazināta par EUR 126 miljardiem, t. i., gandrīz par 61 %.

(59) Grozītais pārstrukturēšanas plāns balstās uz vispārējiem pieņēmumiem par Vācijas, eurozonas, ASV un globālā IKP attīstību, īstermiņa un ilgtermiņa procentu likmju izmaiņām, inflāciju eurozonā un ASV, naftas cenām un EUR/USD valūtas maiņas kursu. Atsevišķu uzņēmējdarbības vienību prognožu pamatā ir pieņēmumi par attiecīgā tirgus izaugsmes līmeni, jauno produktu apjomiem un peļņu pa segmentiem, kā arī šķērspārdošanas kapacitāti. Ņemot vērā kuģniecības vienības nozīmīgo ietekmi uz HSH kopējiem finanšu rezultātiem, HSH ir izstrādājusi konkrētus pieņēmumus par kuģniecības tirgus attīstību. Prognozes par tirgus apjoma attīstību jauniem darījumiem pasaulē (apkopota pa kravas, konteineru un cisternu segmentiem), HSH jauno darījumu apjoms un HSH tirgus daļas ir attēlotas tabulā. 6. tabula Pieņēmumi par kuģniecības finansēšanu 2011.–2014. gadā Vidēji 2005.–2008. gadā 2009 2010 2011 2012 2013 2014 Jauni kuģniecības darījumi pasaulē kopā (Miljardos EUR) 109,4 25,9 48,3 [10–15] [15–25] [25–35] [40–50] HSH jaunie darījumi (Miljardos EUR) 6,7 0,2 1 [0,5–1,5] [0,5–1,5] [1–2] [2–3] HSH tirgus daļa (%) 6,1 0,8 2,1 Aptuveni [4] Aptuveni [5] Aptuveni [5] Aptuveni [5]

(60) HSH pieņem vidējo EUR/USD valūtas maiņas kursu – [1,30–1,50]. Tā ir iesniegusi jutīguma datus par pieņēmumu izmaiņu ietekmi uz peļņu un zaudējumiem un tās neto likviditātes pozīciju, un jo īpaši jutīguma analīzi par izmaiņām procentu likmēs un izmaiņām EUR/USD valūtas maiņas kursā. Jutīguma analīze parādīja, ka procentu likmju un EUR/USD valūtas maiņas kursa pieņēmumu būtisku izmaiņu gadījumā HSH necietīs zaudējumus, kas būtu lielāki par tiem, ko tā var uzņemties. Turklāt HSH likviditātes pozīcija nebūtu negatīva, ja EUR/USD valūtas maiņas kurss būtiski mainītos salīdzinājumā ar pamatpieņēmumu.

(61) Turklāt HSH iesniedza vispesimistiskāko un grupai nelabvēlīgāko iespējamo gadījumu, pamatojoties uz visnelabvēlīgākajiem tirgus pieņēmumiem. Finanšu prognozes nelabvēlīgā un vispesimistiskākajā gadījumā rāda, ka stresa ietekmi uz HSH maksātspēju neitralizē garantiju režīma struktūra. Nelabvēlīgākajā gadījumā HSH atliktu daļēju atteikšanos no garantijas un tādējādi ierobežotu RWA palielinājumu negatīvas ekonomiskās vides dēļ. Abos gadījumos attiecīgais HSH 1. līmeņa kapitāla apjoms pārstrukturēšanas laikposmā saglabātos aptuveni 10 %.

4.3. ATSEVIŠĶU HSH DARBĪBAS JOMU PĀRSTRUKTURĒŠANAS APRAKSTS

(62) Galvenās bankas korporatīvo darījumu kopējā bilance samazināsies no EUR 26,3 miljardiem 2008. gadā uz EUR [10–20] miljardiem 2014. gadā. Kopā darbības joma šajā laikposmā samazināsies par aptuveni [45–55] %.

(63) HSH korporatīvo darījumu vienība piedāvās finansējumu lielākajiem vidēja apjoma uzņēmumiem, īpaši tās galvenās darbības reģionā – Ziemeļvācijā.

(64) HSH ir pārtraukusi savas darbības līzinga uzņēmumu refinansēšanā un starptautiskajā LBO uzņēmējdarbībā un pārtrauks savu uz personīgām attiecībām balstīto uzņēmējdarbību ar korporatīvajiem klientiem Āzijā un Skandināvijā. Korporatīvo darījumu vienība nesniegs ar aktīviem nodrošinātu finansējumu aviācijā vai kuģniecībā. Tomēr HSH spēja atbalstīt reģionālo uzņēmējdarbību tās galvenās darbības reģionā netiks samazināta.

(65) HSH fokusēsies galvenokārt uz lielākiem vidēja lieluma uzņēmumiem Ziemeļvācijas reģionā, kā arī uz Vācijas uzņēmumiem konkrētās galvenajās nozarēs. Tā skaidri fokusēsies uz ienesīgu uzņēmējdarbību, kā arī uz klientiem ar labu kredītstāvokli, kam nepieciešami dažādi produkti. HSH ar šo klientu palīdzību mēģinās sasniegt “pirmās bankas” statusu.

(66) Lai atbalstītu finansēšanas situāciju, uzņēmējdarbības vienība arvien vairāk izvirzīs mērķi piesaistīt noguldījumus un izmantot finanšu struktūras, kas pieļauj sindicēšanu, atbilst ECB prasībām par garantijām vai var tikt nodotas ieguldītājiem.

(67) Galvenās bankas nekustamā īpašuma darījumu vienības bilance tiks samazināta no EUR 30,5 miljardiem 2008. gadā uz EUR [9–18] miljardiem 2014. gadā. Tas nozīmē samazinājumu par [50–70] %.

(68) HSH piedāvās visu veidu aizdevumu produktus un jebkurus citus bankas produktus, kas ir atbilstīgi nekustamā īpašuma uzņēmumiem. Banka fokusēsies uz uzņēmējdarbību Ziemeļvācijā un Vācijas lielāko pilsētu reģionos. Galvenais uzsvars tiks likts uz […] finansēšanas risinājumiem un projektu finansēšanu ar pārvaldāmu riska līmeni. Nekustamā īpašuma uzņēmējdarbības jomā HSH koncentrēsies uz […] finansēšanu. Konkrētas nekustamā īpašuma kategorijas tiks finansētas tikai izlases kārtībā.

(69) Darbības citās valstīs, tostarp starptautiski nekustamā īpašuma darījumi, kas ietver Vācijas klientu atbalstīšanu Eiropas metropolēs, tiks pārtraukta. Šajos reģionos HSH neveiks nekādus jaunus darījumus un pašreizējā uzņēmējdarbība tiks palēnām izbeigta.

(70) HSH fokusēsies galvenokārt uz profesionāliem nekustamā īpašuma ieguldītājiem, galveno uzmanību pievēršot esošajiem klientiem un izvēlētiem nekustamā īpašuma attīstītājiem un klientiem ar ilgtspējīgu darbību nekustamā īpašuma jomā un augstu šķērspārdošanas potenciālu, kā arī Ziemeļvācijas klientiem, kam vajadzīgas sarežģītas finanšu struktūras. HSH turpinās izmantot struktūras un produktus, kas samazina finansēšanas nepieciešamību, piemēram, uzņēmējdarbību, kas ir tiesīga izmantot segtās obligācijas, ECB prasībām atbilstošus aizdevumus vai Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW) sniegto finansējumu un galvojumus.

(71) Galvenās bankas krājbanku darījumu vienības bilance tiks samazināta no EUR 8,7 miljardiem 2008. gadā uz EUR [< 3] miljardiem 2014. gadā, īpaši samazinot krājbanku refinansēšanas darbības.

(72) Šīs darījumu jomas klienti galvenokārt ir krājbankas un valsts sektora klienti Ziemeļvācijā, bet krājbankas un valsts sektora klienti ārpus Ziemeļvācijas ir mazāk svarīgi (sekundārie banku pakalpojumi).

(73) HSH piedāvā plašu produktu klāstu krājbanku galvenajās darbības jomās. Tie īpaši ietver privāto un korporatīvo klientu uzņēmējdarbību, valsts kases uzņēmējdarbību, pašu vērtspapīru pārvaldību un kredītportfeļa pārvaldību.

(74) Banku pakalpojumu privātpersonām darījumu vienībā kopējā galvenās bankas bilance tiks samazināta no EUR 1,7 miljardiem 2008. gadā uz EUR [0,5–1,5] miljardiem 2014. gadā.

(75) HSH fokusēsies uz pakalpojumu sniegšanu bagātiem privātiem klientiem tās galvenajā darbības reģionā – Ziemeļvācijā. Turklāt tā piedāvās banku pakalpojumus privātpersonām pārreģionu izplatīšanas filiālēs, kas nodarbojas ar citiem tirgus segmentiem. Pakalpojumu klāstā jāietver […].

(76) HSH koncentrēsies uz bagātu un ļoti bagātu privāto klientu, kā arī fondu piesaistīšanu un atbalstīšanu. Saistībā ar šķērspārdošanu banku pakalpojumi privātpersonām tiks sniegti arī citu galvenās bankas uzņēmējdarbības vienību klientiem/fiziskām personām.

(77) Kuģniecības darījumu vienībā kopējā bilance tiks samazināta no EUR 28,3 miljardiem 2008. gadā uz aptuveni EUR 15 miljardiem galvenajā bankā 2014. gadā, t. i., par 46 % mazāk.

(78) Līdz 2014. gada 31. decembrimHSH tirgus daļa attiecībā uz jauno uzņēmējdarbību kuģniecības finansēšanā pasaulē nepārsniegs [< 8] % gadā. Turklāt HSH nodrošinās, lai līdz 2014. gada 31. decembrim tā nebūtu starp trim lielākajiem kuģniecības finansētājiem ar augstāko jauno darījumu gada apjomu pasaulē saskaņā ar tirgus rādītājiem, ko nosaka katru gadu.

(79) HSH portfelis tiks mainīts gan attiecībā uz kuģu veidiem, gan valstīm. Attiecībā uz aktīvu klasēm uzsvars paliks uz […], kā arī uz vairākiem […]. Standarta ilgtermiņa hipotēku aizdevumi jaunu kuģu būvei un lietotu kuģu finansēšanai būs nozīmīgi produkti. Turklāt HSH izlases kārtā darbosies kā strukturētu finanšu pakalpojumu piegādātāja.

(80) HSH samazinās savu uzņēmējdarbību, pārtraucot finansēt ro-ro kuģus un kruīza kuģus, kā arī […].

(81) HSH fokusēsies uz vidējiem un lieliem pasaules kuģniecības uzņēmumiem, maziem rentabliem klientiem un klientiem, kas izvēlēti pēc to kopējā peļņas potenciāla un riska aspektiem. Turklāt tiks ņemta vērā klienta gatavība attiecībā uz sindicēšanu, kā arī sindicēšanas (piemēram, pārredzamības) un refinansēšanas priekšnoteikumu ievērošana.

(82) Kuģniecības darījumu vienība galvenokārt piedāvās vienkāršu (27) un ierobežotā apjomā arī strukturētu finansējumu un darbosies kā pilnvarots galvenais vadītājs (Mandated lead Arranger) un grāmatvedis (Bookrenner).

(83) Galvenās bankas transporta/aviācijas darījumu vienība tiks likvidēta. Tā EUR 11,7 miljardu bilance 2008. gadā tiks likvidēta pārstrukturēšanas vienībā vai tiks piešķirta citu darījumu vienībām. Nākotnē HSH neveiks nekādu jaunu ar aktīviem nodrošinātu aviācijas finansēšanu. Attiecīgā pašreizējā uzņēmējdarbība tiks izbeigta, pārdota vai pārcelta uz pārstrukturēšanas vienību samazināšanas nolūkā. Pārstrukturēšanas procesā HSH jau ir daļēji pārveidojusi šo darījumu vienību un pārcēlusi dzelzceļa un infrastruktūras struktūras, kas joprojām ir stratēģiski nozīmīgas, uz enerģijas un infrastruktūras darījumu vienību.

(84) Enerģētikas un infrastruktūras vienības pārkārtošanas dēļ pārstrukturēšanas procesā kopējā enerģētikas un infrastruktūras vienības bilance galvenajā bankā 2014. gadā palielināsies no EUR 4,6 miljardiem 2008. gadā (iepriekš – enerģijas uzņēmējdarbības vienībā) uz EUR [5–10] miljardiem. Enerģētikas un infrastruktūras darījumu vienība ietver gan atjaunojamās enerģijas segmentu, gan infrastruktūras un dzelzceļa segmentus, kas iepriekš bija ietverti transporta darījumu vienībā.

(85) Enerģētikas segmentā HSH darbosies kā projektu finansējuma nodrošinātāja vēja un saules enerģijas projektu jomās. Tie ietver vēja (iekšzemes un piejūras), saules (fotoelektrisko un termālo) aktīvu kategorijas un kā papildu darījumus – tīklus, kas saistīti ar vēja un saules enerģijas projektiem. Šo darbību mērķa reģions galvenokārt ir Eiropa. HSH darījumi saistībā ar tradicionālajiem enerģijas avotiem un visi enerģētikas darījumi Ziemeļamerikā tiks pārtraukti.

(86) Uzņēmējdarbības vienību pārkārtošana, jo īpaši aviācijas darījumu vienības likvidēšana un starptautiskā nekustamā īpašuma un kuģniecības segmentu samazināšana automātiski samazinās “dažādo jomu” segmentu.

(87) “Dažādo jomu” segments bez korporatīvā centra ietver kapitāla tirgu darījumus, ar kuriem HSH pārvalda savus līdzekļus un piedāvā produktus citu darījumu veidu vienībām.

(88) HSH pastāvīgi uzlabos sava finansējuma stabilitāti un kvalitāti. Sākot ar 2012. gada beigām, tā nodrošinās, ka tās neto finansējuma stabilitātes rādītājs (NSFR) un likviditātes seguma attiecība (LCR) (28) ir […]. Galvenās bankas USD darījumu daļa, ko refinansē ar USD denominētu finansējumu (nevis ar mijmaiņas darījumiem), līdz 2012. gada beigām palielināsies vismaz par […] % un līdz 2014. gadam beigām vismaz par […] %.

(89) HSH pastāvīgi samazinās kapitāla tirgus darījumus ar augstu riska potenciālu un jau ir ievērojami samazinājusi savu produktu piedāvājumu. Darījumi uz sava rēķina jau ir pārtraukti.

4.4. FINANŠU PLĀNOŠANAS APRAKSTS GROZĪTAJĀ PĀRSTRUKTURĒŠANAS PLĀNĀ

(90) HSH iesniedza sīki izstrādātu uzņēmējdarbības plānu 2011.–2014. gadam, ietverot peļņas un zaudējumu aprēķinus un bilanci, ienesīguma un ražošanas rādītājus katrai uzņēmējdarbības vienībai un grupai kopumā. Turklāt HSH iesniedza jutīguma analīzi grupai nelabvēlīgā un vispesimistiskākajā gadījumā. Saskaņā ar peļņas un zaudējumu prognozēm HSH grupa 2011. gadā cietīs papildu zaudējumus aptuveni EUR [100–200] miljonu apmērā un pastāvīgi palielinās savu peļņu līdz EUR [400–500] miljoniem pēc nodokļiem 2014. gadā. Peļņa no pašu kapitāla 2011. gadā būs negatīva un palielināsies par aptuveni [7–8] % 2014. gadā. 1. līmeņa kapitāls 2012.–2014. gadā sasniegs aptuveni [13–16] %. Pēc Komisijas pieprasījuma finanšu prognozes grozītajā pārstrukturēšanas plānā ietver vienreizējo maksājumu EUR 500 miljonu apmērā 2011. gadā, kas ir atskaitīts no neto ienākumiem pirms nodokļiem. Tiek prognozēts, ka kopējie aktīvi samazināsies no EUR 208 miljardiem 2008. gadā uz EUR 120 miljardiem 2014. gadā.

(91) Svarīgākie HSH un galvenās bankas grozītā pārstrukturēšanas plāna rādītāji ir attēloti tabulās. 7. tabula HSH finanšu plāns 2011.–2014. gadam 2008. gada faktiskais rādītājs 2009. gada faktiskais rādītājs 2010. gada faktiskais rādītājs 2011. gada plāns 2012. gada plāns 2013. gada plāns 2014. gada plāns Kopējie ienākumi (Miljonos EUR) 157 2 876 1 603 [1 300–1 800] [1 300–1 800] [1 300–1 800] [1 300–1 800] Neto ienākumi pirms pārstrukturēšanas izdevumiem (Miljonos EUR) (2 796) (718) 545 [500–1 000] [500–1 000] [500–1 000] [500–1 000] Neto ienākumi pirms nodokļiem (Miljonos EUR) (2 968) (1 325) 17 [– 200–300] [0–500] [100–600] [200–700] Neto ienākumi (Miljonos EUR) (3 195) (902) 48 [– 400–100] [0–500] [0–500] [0–500] Izmaksu un ienākumu attiecība (CIR) (%) 573 29 54 [45–55] [45–55] [45–55] [40–50] Peļņa no pašu kapitāla (RoE) pēc nodokļiem (%) < 0 < 0 < 0 [– 5–+ 5] [5–10] [5–10] [5–10] Kopējie aktīvi (miljardos EUR) 208 175 151 [130–150] [125–145] [120–140] [115–135] 8. tabula Galvenās bankas finanšu plāns 2011.–2014. gadam 2008. gada faktiskais rādītājs 2009. gada faktiskais rādītājs 2010. gada faktiskais rādītājs 2011. gada plāns 2012. gada plāns 2013. gada plāns 2014. gada plāns Kopējie ienākumi (Miljonos EUR) 1 582 1 756 1 103 [750–1 250] [750–1 250] [750–1 250] [750–1 250] Neto ienākumi pirms pārstrukturēšanas (Miljonos EUR) 418 354 574 [300-–600] [300–600] [300–600] [300–600] Neto ienākumi pirms nodokļiem (Miljonos EUR) 295 18 318 [200–500] [200–500] [200–500] [200–500] Izmaksu un ienākumu attiecība (CIR) (%) 39 32 52 [40–60] [40–60] [40–60] [40–60] Segmentu aktīvi (miljardos EUR) 113 97 88 [60–90] [60–90] [60–90] 82

(92) HSH finansēšanas plāns attiecībā pret kopējo finansēšanas stratēģiju un attiecībā pret USD finansēšanas stratēģiju ir attēlots tabulās. 9. tabula HSH finansēšanas plāns 2010.–2014. gadam (miljardos EUR) Apjomi finansējuma veidos 2010. gada faktiskais rādītājs 2011 2012 2013 2014 Segtās obligācijas […] […] […] […] […] Valsts garantētās ilgtermiņa obligācijas […] […] […] […] […] Nenodrošinātas ilgtermiņa priekšrocību obligācijas […] […] […] […] […] Īstermiņa finansējums naudas un kapitāla tirgū […] […] […] […] […] Cita veida finansējums naudas un kapitāla tirgū […] […] […] […] […] Komerciālie un privātie noguldījumi (līdz 2010. gadam)/atlikušie noguldījumi (pastāvīgi vidējie atlikumi kopš 2011. gada) […] […] […] […] […] Attīstības bankas un komerciāli aizdevumi […] […] […] […] […] Hibrīdi (1. un 2. līmeņa kapitāls) […] […] […] […] […] Kopā […] […] […] […] […] Atvasināti finanšu instrumenti […] […] […] […] […] Kopējie aktīvi […] […] […] […] […] Kopējie aktīvi – (kopējās saistības + atvasinātie finanšu instrumenti), ko finansē ar īstermiņa nodrošināto finansējumu, pārējiem noguldījumiem un pašu kapitālu […] […] […] […]

(93) Valsts garantētās ilgtermiņa obligācijas tiks samazinātas no EUR 44 miljardiem 2010. gada beigās uz EUR [13–18] miljardiem 2014. gada beigās. Tai pašā laikā HSH kopējie aktīvi tiks samazināti par EUR [25–35] miljardiem. Starpība starp kopējiem aktīviem un kopējām saistībām (atvasināto finanšu instrumentu ietekmes dēļ) rada plaisu finansēšanas plānā, kas jāsedz ar īstermiņa nenodrošināto un nodrošināto finansējumu, kā arī pārējiem noguldījumiem un pašu kapitālu. HSH plānošana attiecībā uz noguldījumu faktoriem tikai daļai kopējo noguldījumu ir uzskatīta par stabilu (atlikušie noguldījumi (pastāvīgie vidējie atlikumi – Bodensatz)), lai arī ir gaidāms, ka faktiskais noguldījumu apjoms būs augstāks un segs finansējuma plaisas daļu. Lai gan finansējuma plaisas daļu starp finansētajiem aktīviem un saistībām varētu segt ar īstermiņa naudas un kapitāla tirgu finansējumu, HSH atkarība no īstermiņa finansējuma naudas un kapitāla tirgū pārstrukturēšanas laikposmā noteikti samazinās. Attiecībā uz finansēšanas stratēģiju EUR valūtā HSH relatīvi vairāk izmantos segtās obligācijas. 10. tabula Finansēšanas stratēģija USD valūtā 2010.–2014. gadam (miljardos USD) Apjomi 2010. gada faktiskais rādītājs 2011 2012 2013 2014 USD denominētais finansējums […] […] […] […] […] Finansējums USD ar mijmaiņas darījumiem […] […] […] […] […] Kopējie aktīvi USD […] […] […] […] […] Kopējie kuģniecības aktīvi USD […] […] […] […] […]

(94) HSH 2010. gadā finansēja 75 % no tās USD aktīviem ar mijmaiņas darījumiem ar dažādām valūtām, taču tās atkarība no mijmaiņas darījumiem samazināsies līdz […] % no kopējiem USD aktīviem (tostarp aktīviem pārstrukturēšanas vienībā). Relatīvi mazāka atkarība no finansējuma ar mijmaiņas darījumiem tiks panākta ar USD denominēto aktīvu samazināšanu un attiecīgi ar kopējā USD finansējuma apjoma samazināšanu.

(95) Krājbankas 2010. gadā sniedza HSH ilgtermiņa nenodrošināto finansējumu EUR [2,5–3,5] miljardu apmērā un ilgtermiņa nodrošināto finansējumu EUR [200-500] miljonu apmērā. Kopējais apjoms EUR [2,7–4] miljardi ir salīdzināms ar kopējo finansējumu EUR [150-250] miljonu apmērā, ko sniedza citas Vācijas federālo zemju bankas, un EUR [1–2] miljardiem, ko sniedza citas finanšu iestādes (privātas un valsts iestādes, kas nav krājbankas un Vācijas federālās zemes bankas).

(96) Grozītajā pārstrukturēšanas plānā uzrādīts HSH kapitāla pozīciju un līmeņu palielinājums pārstrukturēšanas laikposmā ar prognozēto pamata kapitāla attiecību [10–13] % 2014. gada beigās. Pēc Komisijas pieprasījuma HSH savās finanšu prognozēs ietvēra akciju kapitāla palielinājumu 2013. gadā par EUR 500 miljoniem. 11. tabula HSH kapitāla pozīcija 2009.–2015. gadā 2009. gada faktiskais rādītājs 2010. gada faktiskais rādītājs 2011 2012 2013 2014 2015 Riska svērtie aktīvi pēc garantijas (Miljardi EUR) 71 41 [40–60] [40–60] [45–65] [50–70] [50–70] Neatmaksātā garantija (Miljardi EUR) 10 10 7,0 [< 7,0] [< 7,0] [< 5,0] [< 5,0] Kapitāla attīstība (Miljardi EUR) 1. līmeņa pamata kapitāls (Miljardi EUR) 5,080 4,433 [4 000–6 000] [4 500–6 500] [5 000–7 000] [5 500–7 500] [6 000–8 000 1. līmeņa kapitāls (Miljardi EUR) 7,491 6,274 [5 000–7 000] [5 500–7 500] [6 000–8 000] [6 500–8 500] [7 000–9 000] Kopējais kapitāls (Miljardi EUR) 11,523 9,400 [8 000–12 000] [8 000–12 000] [8 000–12 000] [8 000–12 000] [8 000–12 000] Kapitāla līmeņi Pamata kapitāls/RWA (%) 7,1 10,7 [> 7,0] [> 8,0] [> 9,0] [> 10,0] [> 10,0] 1. līmeņa kapitāls/RWA (%) 10,5 15,2 [> 10,0] [> 10,0] [> 10,0] [> 10,0] [> 10,0]

4.5. VĀCIJAS SAISTĪBAS

(97) Vācija ir devusi solījumu, ka HSH īstenos grozīto pārstrukturēšanas plānu, un ir izpildījusi šā lēmuma I un III pielikumā noteiktās saistības.

4.6. UZRAUDZĪBA

(98) Vācija ir devusi solījumi, ka par uzraudzību atbildīgā iestāde katru ceturksni nosūtīs Komisijai sīki izstrādātus ziņojumus. Ziņojumos īpaši būs iekļauta informācija par samazinātas vērtības aktīvu pasākuma atlīdzību (saskaņā ar Komisijas Paziņojuma par samazinātas vērtības aktīviem piemērojamo režīmu Kopienas banku nozarē, turpmāk “Samazinātas vērtības aktīvu paziņojums”, V pielikumu (29)) un grozītā pārstrukturēšanas plāna ieviešanu (saskaņā ar Komisijas Paziņojuma par finanšu nozares dzīvotspējas atjaunošanu un tās pārstrukturēšanas pasākumu novērtējumu pašreizējās krīzes apstākļos atbilstīgi valsts atbalsta noteikumiem, turpmāk “Pārstrukturēšanas paziņojums”, 46. punktu (30)).

5. PAMATOJUMS OFICIĀLĀS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS UZSĀKŠANAI ATTIECĪBĀ UZ ATBALSTA PASĀKUMIEM PAR LABU HSH

(99) Komisija 2009. gada 30. oktobrī uzsāka oficiālu izmeklēšanas procedūru, lai pārbaudītu, vai garantiju režīms atbilst Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma nosacījumiem attiecībā uz atbilstošo aktīvu definīciju, novērtēšanu (tostarp novērtēšanas metodi), atlīdzību un samazinātas vērtības aktīvu pārvaldību. Turklāt Komisija gribēja izmeklēt rekapitalizācijas pasākuma, sloga sadales un konkurences izkropļojumu ierobežošanas pasākumu nosacījumus.

(100) Attiecībā uz garantiju režīma segto aktīvu atbilstību Komisija izteica šaubas (Lēmuma uzsākt procedūru 40. punkts) par to, vai aktīvi ir saskaņā ar Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumā noteiktajiem atbilstības kritērijiem, jo tikai neliela daļa no garantētā portfeļa tieši atbilda Paziņojumā noteiktajai samazinātas vērtības aktīvu definīcijai.

(101) Attiecībā uz pārredzamību un informācijas izpaušanu Komisija Lēmuma uzsākt procedūru 43. punktā minēja, ka HSH ir iesniegusi neatkarīgo speciālistu novērtējuma ziņojumus, kas aptver tikai garantētā portfeļa atlikušo daļu, konkrēti – lielu daļu strukturēto kredīta vērtspapīru. Turklāt tobrīd Vācija nebija iesniegusi “BaFin” veiktā novērtēšanas procesa apstiprinājumu un rezultātus.

(102) Attiecībā uz aktīvu pārvaldību Komisija Lēmuma uzsākt procedūru 45. punktā izteica šaubas, vai HSH plānotie pasākumi atbilst Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumā noteiktajām prasībām, jo visi aktīvi paliktu HSH bilancē.

(103) Attiecībā uz novērtējumu Komisija Lēmuma uzsākt procedūru 47. punktā minēja, ka neatkarīgie speciālisti ir veikuši tikai strukturētā kredītportfeļa novērtēšanu, un tobrīd Komisijai nebija pietiekamas informācijas par visa garantētā portfeļa faktiskās ekonomiskās vērtības novērtējumu. Komisija mēģināja pārbaudīt korelācijas pieņēmumus, kas tika izmantoti garantētajiem aktīviem.

(104) Attiecībā uz atlīdzību Lēmuma uzsākt procedūru 49. punktā Komisija izteica šaubas par sloga sadales atbilstību, jo saskaņā ar Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumu HSH būtu jānodrošina zaudējumu vai riska nosegšana pirmās kārtas zaudējumu formā (parasti vismaz 10 % apmērā). Turklāt Lēmuma uzsākt procedūru 51. punktā un turpmākajos punktos Komisija izteica šaubas, vai maksājums 400 bāzes punktu apmērā atbilstoši atlīdzināja valsts sektora īpašnieku risku.

(105) Attiecībā uz dzīvotspējas atjaunošanu Lēmuma uzsākt procedūru 59. punktā Komisija izteica šaubas, vai HSH ir spējīga ilgtermiņā atjaunot dzīvotspēju. Īpaši, ņemot vērā HSH lielo atkarību no finansējuma naudas un kapitāla tirgū, Komisija apšaubīja, vai iesniegtā finansēšanas stratēģija pati par sevi būtu ilgtspējīga vidējā termiņā un ilgtermiņā, kad būs beigušās valsts garantijas.

(106) Lēmuma uzsākt procedūru 60. un 61. punktā Komisija apšaubīja pieņēmumus sākotnējā pārstrukturēšanas plānā attiecībā uz izaugsmes līmeņiem un aktīvu peļņu. Komisija īpaši apšaubīja paaugstināto peļņu banku pakalpojumu privātpersonām segmentā un izaugsmes pieņēmumus kuģniecības un transporta segmentos, kuros HSH jau bija proporcionāli augstas tirgus daļas.

(107) Lēmuma uzsākt procedūru 62. punktā Komisija apšaubīja HSH plānu turpināt savas starptautiskā kapitāla tirgus darbības nozīmīgā līmenī, vienlaicīgi apgalvojot, ka tā gatavojas pārorientēt savu uzņēmējdarbības modeli uz reģionālām darbībām. Lēmuma uzsākt procedūru 63. punktā Komisija apšaubīja, vai ir reālistiski pieņemt, ka iepriekšējais A reitings tiks atgūts 2013. gadā.

(108) Attiecībā uz saņēmēja paša ieguldījumu Komisija minēja, ka sākotnējā pārstrukturēšanas plānā netika ietverti tālejoši priekšlikumi. Pašu ieguldījumu joma atsavināšanas formā bija neskaidra. Attiecībā uz mazāko akciju daļu turētāju iesaisti sloga sadalē Komisija izteica šaubas par HSH novērtējumu un attiecīgi par jauno emitēto akciju cenu. Lēmuma uzsākt procedūru 10. un 32. punktā Komisija izteica bažas, vai krājbanku asociācijas un “Flowers”, kas nepiedalījās rekapitalizācijā, nav guvušas labumu no kapitāla ieguldījuma, saglabājot pārāk lielas akciju daļas HSH.

6. VĀCIJAS APSVĒRUMI

(109) Vācija 2009. gada 17. decembrī iesniedza kopējus valsts sektora īpašnieku un HSH apsvērumus par Lēmumu uzsākt procedūru.

6.1. APSVĒRUMI PAR GARANTIJU REŽĪMU

(110) Vācija uzskatīja, ka Komisijas veiktais garantiju režīma tiesiskais novērtējums bija kļūdains, jo tas balstījās uz Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma piemērošanu, kas šajā gadījumā, pēc Vācijas uzskatiem, nebija piemērojams.

(111) Vācija nepiekrita Komisijas viedoklim, ka novērtējumā jāpiemēro Samazinātas vērtības aktīvu paziņojums un ka Komisija bija spiesta piemērot Lēmuma pieņemšanas brīdī spēkā esošos tiesību aktus un pamatnostādnes neatkarīgi no laika, kad tika sniegti vai paziņoti atbalsta pasākumi (31). Vācija uzskatīja, ka šis viedoklis būtu pareizs tikai tad, ja novērtētais pasākums būtu attiecīgā Komisijas tiesisko akta piemērošanas jomā, kas nav šis gadījums. Turklāt Vācija iebilda, ka Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumu nevar ņemt vērā attiecībā uz visiem atbalsta pasākumu veidiem, kas attiecas uz samazinātas vērtības aktīviem. Samazinātas vērtības aktīvu paziņojums būtu jāuzskata tikai par administratīvu atsauci, kas izveidota vienīgi saskaņotas administratīvās prakses nodrošināšanai, un tas ir saistošs tikai Komisijai. Garantiju režīma atbilstība iekšējam tirgum būtu jānovērtē tieši saskaņā ar LESD. Vācija uzskatīja, ka tas, ka otrās kārtas zaudējumu garantijas mērķis un garantētā portfeļa sastāvs nav Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma darbības jomā, bija pierādījums, ka Paziņojums HSH gadījumā nav piemērojams.

(112) Vācija apgalvoja, ka, piemērojot Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumu, tika izveidota kļūdaina novērtējuma sistēma, kas bija nelabvēlīga HSH attiecībā uz atbalsta elementu, portfeļa vērtību, pasākuma atlīdzību un pārstrukturēšanas darbības jomu.

(113) Vācija atsaucās uz Lēmuma uzsākt procedūru 38. punktu, kurā Komisija minēja grūtības novērtēt tirgus vērtību portfelim, ko veidoja galvenokārt aizdevumi korporatīvajiem klientiem. Vācija norādīja uz šīm grūtībām kā pierādījumu, ka otrās kārtas zaudējumu garantija nav jāvērtē saskaņā ar Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumu. Tā uzsvēra, ka Komisija bez pamatojuma bija pieņēmusi, ka atbalsta līmenis ir līdzvērtīgs garantijas nominālvērtībai. Vācija argumentēja, ka šāds rezultāts bija pierādījums tam, ka izvēlētā metode ir nepareiza, jo Komisija uzskatīja, ka garantijas atbalsta elements ir tāds pats kā rekapitalizācijas atbalsta elements, lai gan abu pasākumu raksturs bija atšķirīgs. Tā kā rekapitalizācija bija pastāvīgs kapitāla ieguldījums, garantija bija tikai regulatīvs stabilizācijas pasākums attiecībā uz segto aktīvu peļņu.

(114) Vācija uzsvēra, ka atbalsta elementa novērtējums, pamatojoties uz tirgus vērtību, apliecina, ka Komisija ir pārpratusi garantiju režīma raksturu, kas nesedza tirgus svārstības. Vācija uzskatīja, ka Komisijai būtu jānovērtē otrās kārtas zaudējumu garantijas atbalsta elements saskaņā ar vispārīgiem valsts atbalsta noteikumiem un jo īpaši ar Komisijas Paziņojumu par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu valsts atbalstam garantiju veidā (32) (turpmāk “Garantiju paziņojums”). Vācija uzskatīja – tā kā bija atzīts, ka garantiju režīma atlīdzība ir orientēta uz tirgu, tad, piemērojot Garantiju paziņojumu, konstatētais atbalsta elements būtu neliels.

(115) Pat ja pieņem, ka bija pareizi piemērot Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumu, Vācija tomēr uzskata, ka Komisija to ir kļūdaini piemērojusi attiecībā uz atbalsta elementa apjomu un atlīdzību, sloga sadali un pārstrukturēšanas vienības aktīvu pārvaldīšanu. Otrās kārtas zaudējumu garantijā ietvertais atbalsta elements bija nepareizs, jo pieņēmumi attiecībā uz portfeļa tirgus vērtības pārvedumu bija nepareizi. Attiecībā uz kapitāla glābšanas efekta atlīdzību Vācija uzsvēra, ka kapitāla glābšanas efekta aprēķins Lēmumā uzsākt procedūru bija pamatots uz novecojušiem datiem. Ja tiktu izmantoti vēlāk iesniegti dati, kapitāla glābšanas efekts būtu ievērojamāki zemāks. Komisijas sākotnējais sloga sadales novērtējums bija nepareizs un pārāk ierobežots, jo Komisija atsaucās tikai uz garantijas pirmās kārtas zaudējumu daļu, kas bija ievērojami zemāks par Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumā noteiktajiem 10 % no garantētā portfeļa. Nebija absolūtos skaitļos izteiktas saiknes starp sloga sadali un pirmās kārtas zaudējumu daļu. Turklāt HSH bija jāuzņemas visi zaudējumi, kas pārsniedz otrās kārtas zaudējumu daļu. Attiecībā uz aktīvu pārvaldīšanu Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumā noteiktie principi neattiecās uz garantiju režīmu, un būtu nesaprātīgi pārvaldīt visus garantētos aktīvus atsevišķi. HSH varētu izveidot pārstrukturēšanas vienību un nodrošināt skaidri noteiktu grāmatvedības un organizatorisko nodalījumu starp galveno banku un pārstrukturēšanas vienību līdz valdes līmenim.

(116) Vācija nepiekrita Lēmuma uzsākt procedūru 47. punktā minētajam aktīvu novērtējumam. Garantētais portfelis ietvēra galvenokārt klientu aizdevumus, ko bija grūti novērtēt uz naudas plūsmu balstītā novērtējumā. Novērtēšanas metodes, izmantojot nemainīgās likmes diskontus, lai simulētu tirgus nenoteiktību, kas bija izveidotas “sarežģīto” aktīvu novērtēšanai, šajā gadījumā bija nepiemērotas garantētā portfeļa novērtēšanai. Tā kā CIP portfeli vērtēja ārēji speciālisti un izmantoja novērtēšanas metodi, kuras pamatā ir naudas plūsma, aktīvi daudz lielākajā kredītportfelī tika novērtēti, piemērojot standarta kredītanalīzi saskaņā ar regulējuma noteikumiem. Šādas analīzes galvenais mērķis bija aizņēmēja kredītspējas novērtēšana.

(117) Vācija apgalvoja, ka otrās kārtas zaudējumu garantijai bija neatbilstoši piemērot Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumā noteiktās aprēķina metodes (kā minēts Lēmumā uzsākt procedūru), un secināja, ka, lai noteiktu atlīdzību, būtu jāpiemēro Garantiju paziņojums. Vairākās sanāksmēs, telekonferencēs un izmantojot citus informācijas apmaiņas veidus, no 2010. gada janvāra līdz augustam Vācija sniedza informāciju, parādot, ka summas atgūšana pilnā apmērā […] apmērā traucētu HSH spēju atjaunot dzīvotspēju.

6.2. APSVĒRUMI PAR REKAPITALIZĀCIJU

(118) Vācija uzskatīja, ka Komisijas veiktais rekapitalizācijas pasākuma novērtējums bija nepareizs attiecībā uz HSH novērtējumu un tiesisko novērtējumu par mazāko akciju daļu turētāju, kas nepiedalījās rekapitalizācijā, iespējamiem ieguvumiem.

(119) Komisijas šaubas par HSH novērtējumu bija balstītas uz nepareiziem faktiem. Nebija lielas nozīmes tam, ka “PwC” veiktajā novērtējumā netika ņemts vērā HSH reitinga pazeminājums, ko noteica “S&P”, un bija pamatojums ticēt, ka HSH atgūs A reitingu 2013. gadā.

(120) Attiecībā uz jauno akciju emisijas cenu diskonti no 30 % līdz 60 % sarakstā iekļautajām bankām bija parasta prakse. HSH novērtējums bija atbilstošs pamats jauno emitēto akciju cenas noteikšanai, un “vecie”HSH akcionāri neguva labumu no atbalsta pasākumiem, saglabājot būtisku HSH akciju daļu.

6.3. APSVĒRUMI PAR GARANTIJU REŽĪMU UN REKAPITALIZĀCIJU, ŅEMOT VĒRĀ NEIEROBEŽOTO VALSTS GARANTIJU, KO SNIEDZ VALSTS SEKTORA ĪPAŠNIEKI (GEWÄHRTRÄGERHAFTUNG)

(121) Vācija iebilda, ka bez glābšanas pasākumiem HSH būtu bankrotējusi un valsts sektora īpašniekiem saistībā ar neierobežoto valsts garantiju (Gewährträgerhaftung) būtu daudz lielāki zaudējumi. Iespējamās prasības pret Gewährträgerhaftung bija lēstas par EUR 30 miljardiem un vairāk. Vācija uzsvēra, ka privātais ieguldītājs valsts sektora ieguldītāju vietā būtu veicis tādus pašus glābšanas pasākumus, lai novērstu lielākus zaudējumus.

(122) Vācija uzskatīja, ka glābšanas pasākumi bija atbilstoši privātā ieguldītāja kritērijam un tāpēc tas nav uzskatāms par valsts atbalstu. Privātā ieguldītāja kritērijs ir izpildīts, ja var saprātīgi pamatot, ka uzņēmums atjaunos dzīvotspēju, un ja uzņēmuma likvidācijas izmaksas ir augstākas par kapitāla pasākumiem (33). Vācija uzskata, ka 2009. gada 1. septembrī iesniegtais sākotnējais pārstrukturēšanas plāns bija pietiekams pierādījums, ka HSH spēs atjaunot dzīvotspēju. Attiecībā uz likvidācijas izmaksu novērtējumu Vācija apgalvoja, ka jānodala valsts sektora īpašnieku pienākumi HSH īpašnieku lomā un valsts iestāžu lomā. To pienākumus valsts iestāžu lomā (bezdarbnieku pabalsti, sociālās apdrošināšanas iemaksas) nevar ņemt vērā, novērtējot likvidācijas izmaksas. Attiecībā uz likvidācijas izmaksām jāņem vērā tikai to pienākumi HSH īpašnieku lomā. Vācija citēja spriedumu Linde lietā (34), lai pierādītu, ka, nosakot privātā ieguldītāja kritēriju, bija jāņem vērā saistības, kas izriet no valsts atbalsta, kurš jau ir atbilstoši piešķirts. Komisija bija apstiprinājusi Gewährträgerhaftung, tāpēc tas bija saderīgs valsts atbalsts. Turklāt Gewährträgerhaftung segtās saistības attiecās uz federālo zemju pienākumiem to HSH īpašnieku lomā, nevis valsts iestāžu lomā. Gewährträgerhaftung savā būtībā bija salīdzināma ar “atbildības vēstuli”(Patronatserklärung). Tāpēc, novērtējot likvidācijas izmaksas, būtu jāņem vērā valsts sektora īpašnieku saistības saskaņā ar Gewährträgerhaftung vismaz EUR 30 miljardu apmērā. Visbeidzot, Vācija secināja, ka likvidācijas izmaksas būtu daudz augstākas nekā kapitāla pasākumi, ko valsts sektora īpašnieki veica HSH. Tāpēc privātā ieguldītāja kritērijs bija izpildīts un glābšanas pasākumi nebija valsts atbalsts.

6.4. APSVĒRUMI PAR HSH DZĪVOTSPĒJU

(123) Lai gan sākumā Vācija uzskatīja Komisijas HSH uzņēmējdarbības modeļa sākotnējo novērtējumu, kas minēts Lēmuma uzsākt procedūru 62. punktā, par pārāk negatīvu, tā attiecīgi atjaunināja HSH sākotnējo pārstrukturēšanas plānu, lai mazinātu Komisijas šaubas.

6.5. APSVĒRUMI PAR PAŠU IEGULDĪJUMU UN KOMPENSĀCIJAS PASĀKUMIEM

(124) Vācija apgalvoja, ka sākotnējā pārstrukturēšanas plānā ietvertie pašu ieguldījuma pasākumi, kas paredzēja pasākumu atlīdzināšanu, kapitāla rezervju izmantošanu, meitasuzņēmumu pārdošanu un izmaksu samazināšanu, sasniedza EUR 5,9 miljardu apmēru, un tiem būtu jābūt pietiekamiem.

(125) Turklāt, lai arī Vācija sākotnēji uzskatīja ieteiktos kompensācijas pasākumus (bilances samazināšana, ienesīgu uzņēmējdarbības portfeļu likvidēšana, 12 (35) no 21 starptautiskā biroja slēgšana un apjomīgu meitasuzņēmumu (REAG un DAL (36)) pārdošana) par pietiekamiem, vēlāk tā pārskatīja tos grozītajā pārstrukturēšanas plānā.

7. TREŠO PERSONU APSVĒRUMI

(126) Komisija saņēma apsvērumus arī no trešām personām. Krājbanku asociācijas iesniedza savus apsvērumus 2009. gada 30. novembrī un 11. decembrī, bet “Flowers” – 2009. gada 17. decembrī.

7.1. SGVSH UN SVB APSVĒRUMI

(127) Krājbanku asociācijas nepiekrita Komisijas sākotnējam viedoklim, ka tās ir neproporcionāli guvušas labumu no rekapitalizācijas, ko HSH piešķīra valsts sektora akcionāri, jo tās uzskatīja, ka jauno emitēto akciju cena bija diezgan zema.

(128) Procedūru sadalīšana HSH gadījumā, kurā atbalsta pasākumi tika apstiprināti vienā procedūrā un netieša atbalsta piešķiršana mazāko akciju daļu turētājiem tika apspriesta citā procedūrā, pārkāptu Regulas 659/1999 (“Procedūras regulas”) (37) 7. pantu. Atbalsta pasākums nevarēja vienlaicīgi būt saderīgs ar iekšējo tirgu attiecībā uz HSH un nesaderīgs attiecībā uz HSH īpašniekiem. Negatīvs lēmums par rekapitalizāciju attiecībā uz krājbanku asociācijām un “Flowers” padarītu rekapitalizāciju par nesaderīgu atbalstu. Krājbanku asociācijas uzskata, ka Komisijai jautājums par mazāko akciju daļu turētāju iesaisti sloga sadalē jāskata vispārīgā rekapitalizācijas sloga sadales novērtējuma kontekstā.

(129) Attiecībā uz Komisijas uzskatu, ka mazākās akciju daļas nebija pietiekami pavājinājušās, krājbanku asociācijas izteica neizpratni, kā to varētu uzskatīt par valsts atbalstu. Tās uzskatīja akciju pavājināšanos par sekundāru rekapitalizācijas ietekmi. Turklāt LESD 107. panta 1. punkta nosacījumi netika ievēroti attiecībā uz to, ka krājbanku asociācijas nav uzņēmums valsts atbalsta noteikumu izpratnē. SGVSH un SVB nebija aktīvas nevienā tirgū, tās tikai glabāja akcijas daļas savu locekļu (valsts krājbankas Hamburgā un Šlēsvigā–Holšteinā) vārdā. Par krājbanku ieguvumu var uzskatīt tikai HSH akciju vērtības paaugstināšanos, kas notiek katrā kapitāla ieguldīšana reizē. Turklāt šis labums netika iegūts no valsts līdzekļiem. Akciju pavājināšanās līmenis ir atkarīgs no akciju daudzuma un cenas. Cenu noteica nevis valsts, bet akcionāru sapulce. Lēmumam nebija saistības ar valsti, un saskaņā ar spriedumu Stardust Marine (38) lietā tas nebija uzskatāms par atbalstu. Jebkurā gadījumā šim ieguvumam nebija ietekmes uz krājbanku konkurences pozīciju tirgos, kuros tās darbojās. Tāpēc šis ieguvums neizkropļoja konkurenci un neietekmēja tirdzniecību starp dalībvalstīm.

(130) Krājbanku asociācijas uzsvēra arī to, ka Komisija nebija izmeklējusi sekundāro ietekmi citos rekapitalizācijas gadījumos. Savienības tiesas nebija arī piemērojušas šādu pieeju spriedumā par WestLB (39). Turklāt krājbanku asociācijas novēroja, ka Komisija nebija izmeklējusi sekundāro ietekmi citos gadījumos, kad jauno akciju emisijas cena šķita īpaši augsta (40), un secināja, ka jautājuma izmeklēšana tikai HSH un “BayernLB” lietā pārkāptu vienlīdzīgas pieejas principu.

(131) Krājbanku asociācijas paskaidroja, ka akciju sabiedrības akcionāriem bija jauno akciju iegādes iespēju līgums. Tomēr tas bija iespēju līgums, nevis obligāts pirkšanas uzdevums. Krājbanku asociācijas uzskatīja, ka jauno akciju cena bija atbilstoša, bet tās nevarēja piedalīties rekapitalizācijā finansiālu iemeslu dēļ.

(132) Turklāt krājbanku asociācijas apgalvoja, ka 2008. gadā tās veica būtiskus kapitāla ieguldījumus HSH labā. Krājbanku asociācijas 2008. gada jūlijā uzņēmuma daļas bez balsstiesībām EUR 685 miljonu apmērā pārvērta EUR 125 miljonu lielā pašu kapitālā un EUR 560 miljonu lielās kapitāla rezervēs. Krājbanku asociācijas 2008. gada jūlijā kopā ar “Flowers” uzņēmās obligāto konvertējamā kapitāla bez balsstiesībām ieguldījumu (hibrīdinstruments) EUR 962 miljonu apmērā (no kuriem krājbankas uzņēmās EUR 660,5 miljonus). HSH 2008. gada beigās samazināja kapitāla rezerves par EUR 3,1 miljardu, lai kompensētu zaudējumus bilancē un izvairītos no hibrīdinstrumentu zaudējumu absorbcijas. Līdz ar to krājbanku asociācijas zaudēja EUR 560 miljonus no kapitāla rezervēm. Ieguldījums obligātā konvertējamā kapitāla veidā mazināja zaudējumus. Šī instrumenta kupons nav ticis apmaksāts. Krājbanku asociācijas nav saņēmušas dividendes kopš 2008. gada.

(133) Krājbanku asociācijas 2009. gada maijā gribēja pārdot savas akcijas. Tomēr pārdošana nebija iespējama holdinga līguma dēļ, kas 2003. gada 25. martā bija noslēgts ar valsts sektora īpašniekiem. Šā holdinga līguma puses bija apņēmušās izmantot savas balsstiesības tā, lai ļautu valsts sektora īpašniekiem un krājbanku asociācijām saglabāt lielāko daļu balsstiesību un nepārdot konkrētu savu akciju daļu. Holdinga līgumu nevarēja pārtraukt līdz 2013. gada 31. decembrim.

(134) Krājbanku asociācijas norādīja, ka rekapitalizācijas laikā to akciju daļas būtiski pavājinājušās, attiecīgi no 13,2 % un 1,62 % līdz 4,7 % un 0,6 %. Ar 85,5 % tiešajām un netiešajām akciju daļām valsts sektora īpašnieki kopā kontrolēja visus HSH stratēģiskos lēmumus. No privāto ieguldītāju viedokļa šī kopējā kontrole nozīmēja mazāko akciju daļu turētāju akciju papildu vērtības pazeminājumu.

(135) Krājbanku asociācijas uzsvēra, ka “PwC” veikto HSH novērtējumu bija pasūtījusi HSH un nevis mazāko akciju daļu turētāji. “PwC” veica novērtējumu saskaņā ar atzītiem novērtēšanas principiem. Krājbanku asociācijas iebilda, ka būtu bijis jāņem vērā konkrētas vērtības un riska prēmijas izmaiņas, bez kurām akciju cena būtu EUR 30 par akciju. Krājbanku asociācijas secināja, ka to ieguldījuma vērtība ir lielā mērā pavājinājusies, un aplēsa zaudējumus par aptuveni EUR 200 miljoniem.

7.2. “FLOWERS” APSVĒRUMI

(136) “Flowers” izvirzīja līdzīgus argumentus tiem, ko izvirzīja krājbanku asociācijas. Turklāt uzņēmums apgalvoja, ka jau ir veicis būtiskus ieguldījumus HSH pārstrukturēšanā. Tas īpaši uzsvēra, ka 2008. gada jūlijā veiktie kapitāla pasākumi HSH labā bija cieši saistīti ar kapitāla ieguldījumu 2009. gada maijā. “Flowers” 2008. gada jūlijā ieguldīja EUR 300 miljonus skaidrā naudā. Attiecībā uz obligāto konvertējamo kapitāla bez balsstiesībām ieguldījumu EUR 962 miljonu apmērā “Flowers” bija veicis naudas ieguldījumus EUR 301,5 miljonu apmērā. Obligātais konvertējamais kapitāla bez balsstiesībām ieguldījums palīdzēja segt zaudējumus, un kupons nav apmaksāts. “Flowers” ieguldītāji veica 48 % no šiem kapitāla pasākumiem, kas bija ievērojami lielāki par uzņēmuma toreizējām akciju daļām – 25,67 %.

(137) “Flowers” nepiekrita Komisijas sākotnējam novērtējumam Lēmuma uzsākt procedūru 65. un 73. punktā attiecībā uz nepietiekamu pašu ieguldījumu un reālu sloga sadales pasākumu trūkumu. 2009. gadā “Flowers” uzņēmās EUR 794 miljonus no HSH izdotajām kapitāla rezervēm EUR 3,1 miljarda apmērā. Tas atsaucās uz lēmumu Commerzbank (41) lietā, apgalvojot, ka tajā Komisija meitasuzņēmumu un citu aktīvu pārdošanu uzskatīja par pietiekamu pašu ieguldījumu un kuponu un dividenžu neizmaksāšanu – par sloga sadali. “Flowers” ieguldītāji uzskatīja, ka būtu jāņem vērā 2008. gadā veiktie kapitāla pasākumi.

(138) Ieguldītāji apgalvoja, ka akciju pavājināšanās dēļ zaudētās mazākuma veto tiesības arī būtu jāuzskata par pašu ieguldījumu. Neraugoties uz akciju daļas pavājināšanos līdz 9,19 %, tiem tomēr saglabājas saistības, uz kurām attiecas Gewährträgerhaftung, ņemot vērā to akciju daļu pirms rekapitalizācijas, t. i., 26,85 %. Ieguldītāji apsprieda arī Komisijas šaubas par HSH novērtējumu un pārmērīgi augsto akciju cenu. Tie apstrīdēja, ka daudzi aspekti, kas palielinātu akciju vērtību, nav pietiekami ņemti vērā.

(139) Visbeidzot ieguldītāji norādīja, ka Vācijas tiesību aktos nebija noteikumu par akciju pārvedumiem, un tādējādi nebūtu iespējams atgūt netiešo atbalstu no mazāko akciju daļu turētājiem. Ieguldītāji uzskatīja, ka uzsākto procedūru sadalīšana nav iespējama, jo HSH ir piešķirts tikai viens atbalsta pasākums.

8. VĀCIJAS KOMENTĀRI PAR TREŠO PERSONU APSVĒRUMIEM

(140) Vācija iesniedza komentārus par krājbanku asociāciju un “Flowers” apsvērumiem. Vācija palika pie viedokļa, ka HSH novērtējums nebija atbilstošs un mazāko akciju daļu turētāji nav guvuši labumu no netiešā valsts atbalsta. Turklāt Vācija atbalstīja procedūru sadalīšanu, ja tā paātrinātu sprieduma pieņemšanu lietā, ko gaidīja HSH un tirgi. Vācija uzdeva jautājumu, vai rekapitalizācija bija viendabīgs tiesisks darījums un vai tas bija jānovērtē vienā lēmumā. Vācija atsaucās uz Savienības tiesu judikatūru un apgalvoja, ka procedūru sadalīšana būtu juridiski iespējama un viena atbalsta pasākuma dažādi tiesiskie novērtējumi attiecībā uz dažādiem saņēmējiem, t. i., HSH un mazāko akciju daļu turētājiem, neradītu risku HSH piešķirtā atbalsta pasākuma saderībai. HSH piešķirtā atbalsta pasākuma proporcionalitāti varētu nodrošināt ar pasākumu kopumu pārstrukturēšanas plānā, jo katrs mazāko akciju daļu turētāju ieguvums no pārmērīgi augstas emisijas cenas būtu jāapskata un jāizlabo atsevišķi. Vācija nepiekrita “Flowers”, ka Vācijas tiesību aktos nav noteikumu par akciju pārvedumiem, kas noteiktu, ka netiešā atbalsta atgūšana no mazāko akciju daļu turētājiem nav iespējama. Vācija apgalvoja, ka šāds pārvedums saskaņā ar Vācijas tiesību aktiem bija iespējams un, arī ja nebūtu iespējams, Vācija nevarētu minēt izpildes līdzekļu trūkumu kā attaisnojumu Komisijas atgūšanas lēmuma neīstenošanai.

9. NOVĒRTĒJUMS

9.1. VALSTS ATBALSTA ESAMĪBA

(141) Saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu “ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”.

(142) Lai pasākumu klasificētu par valsts atbalstu, jābūt ievērotām šādām prasībām: a) tas jāfinansē dalībvalstij vai no valsts līdzekļiem; b) no tā jābūt ieguvumam, kas dod priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai; c) ieguvumam jābūt selektīvam; un d) pasākumam jārada vai jādraud radīt konkurences izkropļojumus un iespējami jāietekmē tirdzniecība starp dalībvalstīm. Šie nosacījumi ir kumulatīvi, un tiem visiem jāatbilst, pirms pasākums tiek klasificēts par valsts atbalstu. Komisija paliek pie viedokļa, ka šie nosacījumi ir ievēroti.

(143) Pirmkārt, pasākumus piešķīra “HSH Finanzfonds AöR”. Tā ir iestāde, ko pārvalda ar Vācijas valsts tiesību aktiem, ko ir izveidojuši valsts sektora īpašnieki, kas tiem pieder un ko tie kontrolē vienādās daļās. Tā ir izveidota, pamatojoties uz Valsts nolīgumu starp Hamburgas un Šlēsvigas–Holšteinas federālajām zemēm (42), kas parakstīts 2009. gada 3. aprīlī Ķīlē un 2009. gada 5. aprīlī Hamburgā. “SH Finanzfonds AöR” mērķis ir atbalstīt HSH valsts sektora īpašnieku vārdā. Lai veiktu šo uzdevumu, “SH Finanzfonds AöR” ir piešķirtas pilnvaras emitēt garantijas apjomā līdz EUR 10 miljardiem, kas ļautu iegūt īpašumā HSH akcijas un saņemt aizdevumus šo akciju iegādei. Saskaņā ar Valsts nolīguma 3. punktu valsts sektora īpašnieki ir atbildīgi par “HSH Finanzfonds AöR” saistībām. Tādējādi ir skaidrs, ka pasākumus finansē valsts.

(144) Otrkārt, garantiju režīms un rekapitalizācija tika izveidota, lai novērstu HSH maksātnespēju (43), un attiecīgi palīdzēja saglabāt tās uzņēmējdarbību. Tāpēc tie ir ekonomiski ieguvumi LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.

(145) Treškārt, šie pasākumi ir piešķirti individuāli tikai HSH, tāpēc tie ir selektīvi.

(146) Visbeidzot, lai tos uzskatītu par atbalstu, minētajiem pasākumiem jārada vai jādraud radīt konkurences izkropļojumi un iespējami jāietekmē tirdzniecība starp dalībvalstīm. Šo ietekmi var novērtēt, pamatojoties uz atbalsta apjomu, atbalsta pasākuma raksturojumu un atbalsta saņēmēju (44). Atbalsta pasākumi ļāva HSH novērst maksātnespēju un saglabāt darbību vairākos tirgos. HSH ir starptautiski aktīva banka, kas konkurē ar citām bankām Vācijā un citās valstīs. Turklāt HSH ir banka ar sistēmisku nozīmi Vācijas banku sistēmā (45) un viens no lielākajiem konkurentiem kuģniecības un aviācijas finansēšanā (HSH ir pasaulē lielākā kuģniecības finansētāja, un tai ir ievērojama tirgus daļa aviācijas finansēšanā). Visbeidzot, tā ir saņēmusi nosacīti lielu atbalstu (sk. turpmāk 159. punktu) – garantiju režīms nosedz aptuveni 75 % no tās bilances. Ņemot vērā pasākuma ietekmi, HSH pozīciju banku nozarē un jo īpaši kuģniecības finansēšanas nozarē, un atbalsta apjomu, HSH piešķirtais ieguvums ietekmēja tirdzniecību starp dalībvalstīm.

(147) Šo novērtējumu nav ietekmējuši Vācijas un trešo personu apsvērumi. Vācijas apsvērumi par HSH piešķirto atbalsta pasākumu raksturu ir pretrunīgi. No vienas puses, Vācija apgalvo, ka Komisijai būtu jānovērtē garantiju režīms saskaņā ar Garantiju paziņojumu, nevis ar Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumu, kas šķiet atzinums, ka garantija ir valsts atbalsts. No otras puses, kā apkopots šā Lēmuma 6.3. sadaļā, Vācija apgalvo, ka, ņemot vērā neierobežoto valsts garantiju (Gewährträgerhaftung), kas nosedz lēstās prasības par vismaz EUR 30 miljardiem, privātais ieguldītājs valsts sektora īpašnieku vietā būtu veicis tādus pašus pasākumus, lai glābtu HSH un novērstu lielākus zaudējumus. Uz to pamatojoties, Vācija apgalvo, ka privātā ieguldītāja kritērijs ir izpildīts un tāpēc attiecīgie pasākumi nav valsts atbalsts.

(148) Ar šo apgalvojumu Vācija ir pārpratusi judikatūru. Šeit apskatītajā lietā Vācijā apgalvo, ka viens valsts atbalsta pasākums (neierobežotā valsts garantija Gewährträgerhaftung) būtu jāuzskata par likvidācijas izmaksām, lai apstiprinātu, ka citi valsts atbalsta pasākumi (rekapitalizācija un garantiju režīms) ir atbilstīgi privātā ieguldītāja principam. Linde lietā puses saskaņā ar tirgus nosacījumiem noslēdza darījumu, kas ietvēra subsīdiju, lai atceltu iepriekš noslēgtu piegādes līgumu, kurš arī bija saskaņā ar tirgus nosacījumiem, jo šā piegādes līguma darbība bija radījusi būtiskus zaudējumus gadā. Vispārējā tiesa noteica, ka “visaptverošais pasākums ir parasts komerciāls darījums, kurā [Treuhandanstalt] un LWG rīkojās kā racionāli tirgus ekonomikas dalībnieki. Ir skaidrs, ka tos motivēja galvenokārt komerciāli apsvērumi, nevis ekonomikas vai sociālās politikas mērķi” (46). Šī situācija nav salīdzināma ar pašreizējo gadījumu, jo Linde lietā abi darījumi bija noslēgti saskaņā ar tirgus nosacījumiem, bet šajā gadījumā neviens no darījumiem nebija noslēgts saskaņā ar tirgus nosacījumiem.

(149) Gewährträgerhaftung ir definēts kā reģionālās iestādes vai valsts tiesību asociācijas tiešas saistības, kuru pamatā ir statūti vai tiesību akti, attiecībā pret valsts tiesību kredītiestādes kreditoriem un visiem to pienākumiem. Tāpēc Gewährträgerhaftung uzliek garantētājam (“Gewährträger”) pienākumu iejaukties kredītiestādes maksātnespējas vai likvidācijas lietā. Tas nosaka tiešas prasības kredītiestādes kreditoriem attiecībā uz garantētāju, kas tomēr var tikt izvirzītas tikai tad, ja kreditoru vajadzībām kredītiestādes aktīvu nepietiek. Gewährträgerhaftung ir neierobežots laikā un apjomā. Turklāt kredītiestāde nemaksā atlīdzību par garantiju (47). Apkopojot iepriekš minēto, Gewährträgerhaftung ir valsts korporatīvas iestādes (municipalitātes vai federālās zemes) neatlīdzināmas neierobežotas papildu saistības attiecībā uz kreditoru prasībām pret valsts iestādi (valsts banku), ja šī iestāde kļūst maksātnespējīga. Privātais ieguldītājs valsts sektora īpašnieku vietā nebūtu sniedzis bankai neierobežotu neatlīdzināmu garantiju, nosedzot visu šīs bankas bilanci, kā to darīja valsts sektora īpašnieki, izmantojot Gewährträgerhaftung.

(150) Attiecīgi Komisija uzskatīja Gewährträgerhaftung par valsts atbalstu. Tā rezultātā Komisija ir pieprasījusi, lai Vācija atceļ Gewährträgerhaftung.

(151) Gewährträgerhaftung ir piesaistīts valsts tiesību aktiem. Valsts sektora īpašniekiem attiecībā uz šo garantiju ir saistības kā valsts iestādēm, nevis kā privātiem īpašniekiem. Saskaņā ar Komisijas lēmumu pieņemšanas praksi (48) un judikatūru (49) likvidācijas izmaksas nosedz tikai tās saistības, ko būtu maksājis privātais ieguldītājs. Kā minēts149. punktā, privātais ieguldītājs nebūtu izsniedzis bankai neierobežotas neatlīdzināmas garantijas, kas nosedz visu tās bilanci. Tāpēc spriedums Linde lietā ir nepilnīga atsauce šīs lietas novērtēšanā, jo Gewährträgerhaftung saistības nevar uzskatīt pat likvidācijas izmaksām.

(152) Rekapitalizācijas atbalsta elementam būtu jābūt rekapitalizācijas nominālvērtībai, jo neviens privātais ieguldītājs nebūtu piešķīris tādus līdzekļus grūtībās nonākušam uzņēmumam. Kā noteikts Glābšanas lēmuma 27. un 28. punktā, mazāko akciju daļu turētāju nepiedalīšanās rekapitalizācijā un valsts sektora īpašnieku neproporcionāla iesaiste glābšanas pasākumu radītā sloga sadalē norāda uz to, ka rekapitalizāciju motivēja valsts politikas mērķi, nevis privāto ieguldītāju apsvērumi. Saskaņā ar izmeklēšanas praksi (50) Komisija apstiprina savu viedokli, ka atbalsta elements rekapitalizācijā ir EUR 3 miljardi.

(153) Turklāt ir apstiprināts garantiju režīma atbalsta elementa apjoms – EUR 10 miljardi. Neraugoties uz Vācijas argumentiem, Komisija paliek pie pārliecības, ka pasākums jāvērtē atbilstoši Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumam. Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumā Komisija saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu ir iekļāvusi pamatnostādnes dalībvalstu pieņemtajiem aktīvu glābšanas pasākumiem. Samazinātas vērtības aktīvi atbilst aktīvu kategorijām, no kuriem bankām, visticamāk, radīsies zaudējumi. Komisija uzskata, ka Samazinātas vērtības aktīvu paziņojums jāpiemēro jebkāda veida atbalsta pasākumiem, kas attiecas uz samazinātas vērtības aktīviem un veic efektīvu aktīvu glābšanu saņēmējā iestādē, jo Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumā noteikts, ka aktīvu glābšana ir jebkāds pasākums, kas atbrīvo banku no nepieciešamības krasi samazināt vērtības pielāgošanu konkrētām aktīvu kategorijām (51). HSH garantiju režīms ietilpst šajā pasākumu kategorijā.

(154) Komisija nepiekrīt Vācijai, ka Samazinātas vērtības aktīvu paziņojums nav piemērojams un ka attiecīgais atbalsta apjoms otrās kārtas zaudējumu garantijā būtu jānosaka saskaņā ar vispārīgā valsts atbalsta noteikumiem un jo īpaši ar Garantiju ziņojumu. Garantiju ziņojumu piemēro atbalsta pasākumiem, kas izveidoti, lai nodrošinātu bankai likviditāti (52). Garantiju režīms ir domāts citam nolūkam. Tā ir izveidota, lai to ieviestu aktīvu jomā un atbrīvotu pēc iespējas vairāk kapitāla, kas ļautu bankai uzlabot savu kapitāla līmeni.

(155) Attiecībā uz Vācijas iebildumu par ratione temporis Komisija vēlas norādīt, ka tai ir jāpiemēro lēmuma pieņemšanas laikā spēkā esošie tiesību akti un pamatnostādnes neatkarīgi no laika, kad ir piešķirti vai paziņoti atbalsta pasākumi (53). Tas ir vispārīgs noteikums, un jebkādai atkāpei no tā ir jābūt skaidri norādītai tiesību aktā, kas parasti būtu piemērojams. Savienības tiesas ir apstiprinājušas, ka paziņotais pasākums ir jānovērtē saskaņā ar lēmuma pieņemšanas brīdī spēkā esošajiem noteikumiem (54). Attiecīgi pašreizējās finanšu krīzes situācijā Komisija ir iepriekš piemērojusi Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumu paziņotajiem pasākumiem pirms tā publicēšanas (55).

(156) Saskaņā ar Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumu atbalsta apjoms aktīvu glābšanas pasākumā atbilst starpībai starp aktīvu pārveduma vērtību un to tirgus cenu. Garantētā portfeļa pārveduma vērtība ir aptuveni EUR [168] miljardi, kas atbilst portfeļa nominālvērtībai – aptuveni EUR [172] miljardi mīnus pirmais zaudējums EUR 3,2 miljardi (pirmās kārtas zaudējumu daļa).

(157) Ņemot vērā garantētā portfeļa ievērojamo apjomu un saturu ([60-80] % no segtajiem aktīviem ir aizdevumi klientiem), ir grūti aprēķināt tirgus vērtību. Bez tirgus dažu aktīvu tirgus vērtība var būt arī nulle (56). Jebkurā gadījumā garantētā portfeļa tirgus vērtība ir ievērojami zemāka par tā reālo ekonomisko vērtību (57), kas atspoguļo aktīvu attiecīgo ilgtermiņa ekonomisko vērtību. Tā kā garantijā ietvertais atbalsta apjoms nevar pārsniegt tās nominālvērtību (EUR 10 miljardi), nav nepieciešamības noteikt precīzu vērtību. Tāpēc Komisija uzskata, ka garantiju režīma atbalsta elements ir EUR 10 miljardi.

(158) Visbeidzot, Komisija vēlas norādīt, ka “Soffin” sniegtās likviditātes garantijas EUR 17 miljardu apmērā ir atbalsts, kas sniegts saskaņā ar Vācijas shēmu.

(159) Komisija ir nonākusi pie secinājuma, ka garantiju režīma un rekapitalizācijas atbalsta elementa apmērs ir EUR 13 miljardi. Turklāt Komisija uzskata, ka likviditātes garantiju atbalsta elements ir gandrīz EUR 17 miljardi.

9.2. ATBALSTA PASĀKUMU SADERĪBA

9.2.1. LESD 107. PANTA 3. PUNKTA PIEMĒROŠANA

(160) Saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu atbalstu var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, ja tas “novērš nopietnus traucējumus kādas dalībvalsts tautsaimniecībā”. Komisija savā Vācijas banku glābšanas shēmas apstiprinājumā (58) atzina, ka pastāv draudi par nopietniem traucējumiem Vācijas ekonomikā un valsts atbalsts bankām ir atbilstošs veids, kā mazināt šos traucējumus. Neraugoties uz lēno ekonomikas atveseļošanos, kas sākās 2010. gada sākumā, Komisija joprojām uzskata, ka ir ievērotas valsts atbalsta prasības, kas jāapstiprina saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, ņemot vērā spriedzes atjaunošanos finanšu tirgos. Komisija ir apstiprinājusi šo viedokli, 2010. gada decembrī pieņemot paziņojumu, ar kuru līdz 2011. gada 31. decembrim pagarina valsts atbalsta noteikumu piemērošanu, lai atbalstītu pasākumus banku labā saistībā ar finanšu krīzi (59).

(161) Tādas bankas kā HSH bankrots varētu tieši ietekmēt finanšu tirgus un tādējādi visu dalībvalsts ekonomiku. Ņemot vērā pašreizējo finanšu tirgu trauslumu, Komisija savā valsts atbalsta pasākumu novērtējumā banku nozarē joprojām pamatojas uz LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu.

9.2.2. GARANTIJU REŽĪMA SADERĪBA AR SAMAZINĀTAS VĒRTĪBAS AKTĪVU PAZIŅOJUMU

(162) Komisijai vajadzētu pārbaudīt aktīvu glābšanas pasākumu saderību LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunkta nozīmē un atbilstoši Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumam. Pretēji Vācijas apgalvojumiem Samazinātas vērtības aktīvu paziņojums nav paredzēts tikai saskaņotas administratīvās prakses nodrošināšanai (60), bet gan ar to ir skaidroti valsts atbalsta noteikumi, kas jāpiemēro aktīvu glābšanas pasākumiem. Ņemot vērā to specifiskās īpašības, paziņojumā valsts atbalsta noteikumi izteikti saderības kritērijos, kas jāpiemēro šādiem pasākumiem. Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma piemērošanai būtu jānodrošina saskaņotība starp dalībvalstu ieviestajiem aktīvu glābšanas pasākumiem un saderība ar valsts atbalsta uzraudzības prasībām. Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 18. punktā noteikts, ka paziņojuma mērķis ir izveidot saskaņotus principus un nosacījumus, lai pēc iespējas nodrošinātu aktīvu glābšanas pasākumu efektivitāti iekšējā tirgū, ņemot vērā ilgtermiņa mērķi atgriezties normālos tirgus apstākļos. Tādējādi Paziņojuma mērķi ir plašāki, nekā apgalvo Vācija, un tie neaprobežojas tikai ar administratīvu praksi. Lai sasniegtu minētos mērķus, Komisijai jāpiemēro Samazinātas vērtības aktīvu paziņojums visiem aktīvu glābšanas pasākumiem.

(163) Tāpēc Komisija neredz pamatojumu, ka pasākums būtu jānovērtē tieši saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, kā to iesaka Vācija.

(164) Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumā noteikta virkne nosacījumu, kuriem aktīvu glābšanas pasākumiem jāatbilst, lai tie būtu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu. To atbilstības novērtējumu veic, izmantojot vairākus kritērijus, tostarp attiecībā uz aktīvu atbilstību, aktīvu pārvaldību, garantētā portfeļa novērtējumu, atbilstošu problēmas apzināšanu un pilnīgu ex ante pārredzamību un informācijas izpaušanu, pasākuma saderību ar valsts politikas mērķiem, atlīdzības atbilstību un sloga sadali, kā arī Komisijas prasību novērtēt pārstrukturēšanas plānu.

9.2.2.1. Atbilstīgie aktīvi

(165) Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 33. punktā un turpmākajos punktos noteikta prasība identificēt attiecināmos aktīvus un to organizēšanu aktīvu kategorijās (grozos). Sīki paskaidrotas šo kategoriju definīcijas ir iekļautas Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma III pielikumā. Garantiju režīma segto aktīvu daudzveidība ir lielāka nekā Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumā iekļautajā grozu sistēmā. Tomēr Paziņojuma 35. punktā minēts pieļāvums par papildu elastību atbilstošo aktīvu identificēšanā. Tas ļauj bankām bez konkrēta pamatojuma glābt samazinātas vērtības aktīvus, kas nav minēti 33. punktā, bet tikai tādā apjomā, kas nepārsniedz 10–20 % no attiecīgās bankas kopējiem aktīviem. Tomēr, tā kā [aptuveni 75] % no HSH bilances nosedz garantiju režīms, Samazinātās vērtības aktīvu paziņojuma 35. punkts šajā gadījumā nav apmierinošs risinājums.

(166) Neraugoties uz to, saskaņā ar Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 32. punktu, kurā noteikti aktīvu atbilstības pamatprincipi, būtu jāpieņem pragmatiska pieeja, novērtējot samazinātas vērtības aktīvu pasākumā iesaistīto aktīvu raksturu. Komisija uzsver, ka finanšu krīzes ietekmēto aktīvu kategoriju apjoms laika gaitā ir pieaudzis saistītās ietekmes dēļ. Īpaši ar kuģniecību, aviāciju un nekustamo īpašumu saistītajiem vērtspapīriem šobrīd nav likvīdi, vai uz tiem attiecas krasi vērtības pazeminājumi. šādu aktīvu glābšana var palīdzēt sasniegt Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma mērķus, konkrēti, palielināt pārredzamību un veicināt finanšu stabilitāti, arī tad, ja tie neietilpst aktīvu kategorijās, ko sākotnēji ietekmēja finanšu krīze. Tāpēc Komisija iepriekšējos gadījumos apstiprināja aktīvu glābšanas pasākumus attiecībā uz šiem aktīviem (61). Komisija uzskata par atbilstošu tāpat rīkoties arī šajā lietā.

(167) Visbeidzot, Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 36. punktā pieļauti plašāki atbilstības kritēriji, ja pasākumu kompensē ar visaptverošu pārstrukturēšanu. Jo lielāka ir garantēto aktīvu daļa bankas portfelī, jo lielāka būs veicamā bankas pārstrukturēšana. Lēmumā uzsākt procedūru Komisija izteica šaubas attiecībā uz aktīvu atbilstību, jo tobrīd tai iesniegtais sākotnējās pārstrukturēšanas plāns nebija pietiekami tālejošs, lai atbilstoši kompensētu atbilstības kritēriju elastīgu piemērošanu. HSH2011. gada 11. jūlijā iesniedza grozītu pārstrukturēšanas plānu. Grozītie pārstrukturēšanas pasākumi ietver bilances samazināšanu par aptuveni 61 %, […] akciju daļu atsavināšanu un 15 biroju slēgšanu no 21 starptautiskā biroja. Tas ļauj Komisijai secināt, ka pārstrukturēšanas apjoms kompensē Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma elastīgo piemērošanu attiecībā uz aktīvu atbilstību. Attiecīgi Komisijas šaubas par aktīvu atbilstību ir mazinātas.

9.2.2.2. Aktīvu pārvaldība

(168) Lēmuma uzsākt procedūru 45. punktā Komisija izteica šaubas par garantijas saderību attiecībā uz aktīvu pārvaldību, pamatojoties uz to, ka nav pierādījumu par skaidru funkcionālo un organizatorisko nodalījumu starp HSH un garantētajiem aktīviem, jo visi aktīvi paliktu HSH bilancē. Īpaši tas attiecās uz vadību, personālu un klientiem.

(169) Vācija iesniedza papildu informāciju, paskaidrojot, ka HSH ir izveidojusi pārstrukturēšanas vienību, kas bija iekšēja pašlikvidējoša banka ar atsevišķu vadību. HSH bija ieviesusi segmentos balstītu ziņošanas sistēmu, tostarp atsevišķu pārstrukturēšanas vienības vadību, lai nerastos interešu konflikts starp galveno banku un pārstrukturēšanas vienību. Komisija piekrīt Vācijas apsvērumiem, kas apkopoti šā lēmuma 115. punktā, un apstiprina HSH ieviestās izmaiņas aktīvu pārvaldībā. Attiecīgi garantiju režīms atbilst Samazinātās vērtības aktīvu paziņojuma prasībām attiecībā uz aktīvu pārvaldību.

9.2.2.3. Garantētā portfeļa novērtējums

(170) Lēmuma uzsākt procedūru 45. punktā Komisija izteica šaubas arī par garantētā portfeļa novērtējumu, jo neatkarīgie speciālisti bija novērtējuši tikai nelielu portfeļa daļu un HSH nebija iesniegusi pietiekamu informāciju par visa portfeļa reālās ekonomiskās vērtības novērtējumu. Pirms pasākuma ieviešanas HSH bija izvēlējusies divus neatkarīgos speciālistus – “Blackrock” un “Cambridge Place”. Tie bija novērtējuši tikai nelielu garantētā portfeļa daļu, konkrēti ar aktīviem nodrošinātos vērtspapīrus (ABS) un CIP portfeļa daļas.

(171) Komisija nepiekrīt Vācijas viedoklim, kas minēts iepriekš 116. punktā, ka kredītu darījumus ir grūti novērtēt, jo skaidras naudas plūsmas prognozēs ir daudz pieņēmumu (piemēram, par pārkāpumiem nākotnē, saistību nepildīšanas iespējām, saistību nepildīšanas un atgūšanas termiņiem, par procentu likmēm gan attiecībā uz bezriska līmeni, gan riska prēmiju). Lai gan novērtējums ir sarežģītāks kredītiem ar pagarināmu termiņu, kas parasti attiecas uz kuģniecības aizdevumiem un komerciāliem nekustamā īpašuma aizdevumiem, kuri aptver lielu garantētā portfeļa daļu, Komisijas lēmumu pieņemšanas prakse rāda, ka jau ir novērtēti portfeļi ar līdzīgiem aktīviem, vērtējumu pamatā izmantojot skaidras naudas plūsmu (62). Turklāt Vācija nevarēja pierādīt, ka uz skaidras naudas plūsmas prognozēm balstītais novērtējums radītu materiālā ziņā atšķirīgu rezultātu.

(172) Novērtējumā būtu jāizmanto Savienības līmenī izveidotā vispārīgā metodoloģija. Pēc Komisijas pieprasījuma HSH un tās ārējais eksperts – “Morgan Stanley” veica pilnīgu portfeļa novērtējumu ciešā sadarbībā ar Komisijas speciālistiem. Attiecīgie pieņēmumi, ko novērtējumā piemēroja HSH, bija saskaņā ar ļoti liela stresa scenārijiem, ko Komisija bija piemērojusi citos gadījumos. Piemērotā metodoloģija ir bijusi konsekventa.

(173) Novērtējuma rezultātā tika atklāts, ka paredzamie zaudējumi ievērojami pārsniegtu EUR 3,2 miljardu pirmās kārtas zaudējumu daļu un izsmeltu visu EUR 10 miljardu lielo otrās kārtas zaudējumu daļu. Portfeļa novērtējums parādīja, ka reālā ekonomiskā vērtība ir […] – aptuveni EUR [155-170] miljardi (aptuveni EUR [172] miljardi mīnus EUR 3,2 miljardi mīnus EUR [2,5-10] miljardi).

(174) Novērtējums bija veikts saskaņā ar Samazinātās vērtības aktīvu paziņojumā noteiktajiem nosacījumiem, un tāpēc Komisija uzskata, ka tās Lēmuma uzsākt procedūru 45. punktā izteiktās šaubas ir kliedētas.

9.2.2.4. Pilnīga ex ante pārredzamība un informācijas izpaušana

(175) Lēmuma uzsākt procedūru 42. punktā Komisija izteica šaubas par pasākuma saderību attiecībā uz pārredzamību un informācijas izpaušanu, jo Vācija nebija iesniegusi atzītu neatkarīgo speciālistu veiktu pilnīgu garantētā portfeļa aktīvu novērtējumu.

(176) Saskaņā ar Samazinātās vērtības aktīvu paziņojuma 20. punktu atbalsta pieprasījumiem jāpiemēro pilnīga pārredzamība un informācijas izpaušana par atbilstošo banku to aktīvu pavājināšanos, ko segs glābšanas pasākumi, pamatojoties uz atbilstošu novērtējumu, ko veikuši atzīti neatkarīgi speciālisti un apstiprinājusi attiecīgā uzraudzības iestāde. Par samazinātās vērtības aktīviem jāsniedz tik detalizēta informācija, kā noteikts Samazinātās vērtības aktīvu paziņojuma III pielikuma II punktā un 2. tabulā.

(177) Pēc Lēmuma uzsākt procedūru pieņemšanas detalizēta informācija par garantēto portfeli un aktīviem ir tikusi iesniegta Komisijai. Novērtējumā portfeļa reālā ekonomiskā vērtība ir noteikta aptuveni EUR [155-170] miljardu apmērā. Garantiju režīma kapitāla glābšanas efekts bija aprēķināts aptuveni EUR [3,5] miljardu apjomā. “Morgan Stanley” ir oficiāli parakstījis un apstiprinājis novērtējumu, tostarp attiecīgos pieņēmumus un piemēroto metodoloģiju. “BaFin” 2010. gada februārī apstiprināja pasākuma kapitāla glābšanas efektu. Kapitāla prasību atvieglojuma ietekme, kas aprēķināta pēc aktīvu novērtējuma, ir atšķirīga no Komisijas sākotnējā novērtējuma Lēmuma uzsākt procedūru 51. punktā un turpmākajos punktos. Komisija apstiprina Vācijas iesniegto novērtējuma rezultātu un aprēķināto kapitāla prasību atvieglojuma ietekmi. Ņemot vērā izmeklēšanas rezultātu, Vācijas apsvērumi par kapitāla prasību atvieglojuma ietekmi vairs nav jāizskata.

(178) Komisijas šaubas attiecībā uz atbilstošu pārredzamību un ex ante informācijas atklāšanu ir kliedētas.

9.2.2.5. Saskaņošana ar valsts politiskajiem mērķiem

(179) Samazinātās vērtības aktīvu paziņojuma 5.3. iedaļā noteikts, ka bankām paredzētie pamudinājumi piedalīties samazinātas vērtības aktīvu glābšanas pasākumā jāsaskaņo ar valsts politiskajiem mērķiem, izmantojot (a) sešu mēnešu termiņu dalības pieteikumu iesniegšanai, (b) mehānismus, lai nodrošinātu, ka piedalās tās bankas, kurām aktīvu glābšana ir visvairāk nepieciešama un (c) atbilstošus rīcības ierobežojumus, cita starpā ierobežojumu ietekmēt konkurenci.

(180) Garantija bija īpaši izveidota HSH vajadzībām un pielāgota tās konkrētajai situācijai, ņemot vērā tās sistēmisko nozīmīgumu uz valsts sektora ekonomiku. Grozītā pārstrukturēšanas plāna kontekstā uz HSH attieksies vairākas saistības, jo īpaši attiecībā uz kuponu un dividenžu maksāšanu, korporatīvo pārvaldību, atlīdzību un tirgus esamību konkrētās nozarēs, piemēram, kuģniecībā.

(181) Ņemot vērā iepriekšminēto, HSH garantiju režīms ir saderīgs ar Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma prasībām attiecībā uz saskaņošanu ar valsts politiskajiem mērķiem.

9.2.2.6. Atlīdzība un sloga sadale

(182) Lēmuma uzsākt procedūru 49. punktā Komisija izteica šaubas par sloga sadales atbilstību. Saskaņā ar Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 24. punktu HSH būtu jādod ieguldījums zaudējumu vai riska segšanā pirmās kārtas zaudējumu klauzulu formā (parasti vismaz 10 % apmērā). Atbilstošu sloga sadali var nodrošināt ar augstāku atlīdzību vai ex post kompensāciju. Turklāt Lēmuma uzsākt procedūru 51. pantā un turpmākajos pantos Komisija izteica šaubas, vai maksājums 400 bāzes punktu apmērā atbilstoši atlīdzina valsts sektora īpašnieku risku.

(183) Samazinā