KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2021/2011

(2021. gada 17. novembris),

ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes optiskās šķiedras kabeļu importam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1036 (2016. gada 8. jūnijs) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu,

tā kā:

1. PROCEDŪRA

1.1. Procedūras sākšana

(1) Pamatojoties uz pamatregulas 5. pantu Eiropas Komisija (“Komisija”) 2020. gada 24. septembrī sāka antidempinga izmeklēšanu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas (“Ķīna”, “ĶTR” jeb “attiecīgā valsts”) izcelsmes optiskās šķiedras kabeļu importu. Komisija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu (2) (“paziņojums par procedūras sākšanu”).

(2) Komisija sāka izmeklēšanu pēc sūdzības, ko Savienības ražotāju vārdā iesniedza Europacable (“sūdzības iesniedzējs”). Sūdzības iesniedzējs pārstāv vairāk nekā 25 % no optiskās šķiedras kabeļu kopējā ražošanas apjoma Savienībā. Sūdzībā bija ietverti pierādījumi par dempingu un no tā izrietošu būtisku kaitējumu, un tie bija pietiekami, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu.

(3) Komisija 2020. gada 21. decembrī sāka antisubsidēšanas izmeklēšanu par Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes optiskās šķiedras kabeļu importu un ierosināja atsevišķu izmeklēšanu. Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī tā publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu (3).

1.2. Importa reģistrācija

(4) Pēc sūdzības iesniedzēja 2020. gada 17. decembra pieprasījuma, kas pamatots ar nepieciešamajiem pierādījumiem, ar Komisijas 2021. gada 29. marta Īstenošanas regulu (ES) 2021/548 (4) (“Reģistrācijas regula”) Komisija uz attiecīgo ražojumu attiecināja reģistrāciju saskaņā ar pamatregulas 14. panta 5. punktu.

1.3. Ieinteresētās personas

(5) Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja pieteikties ieinteresētās personas, kuras vēlas piedalīties izmeklēšanā. Turklāt Komisija par izmeklēšanas sākšanu īpaši informēja sūdzības iesniedzēju, zināmos Savienības ražotājus, zināmās Savienības apvienības, zināmos ražotājus eksportētājus, Ķīnas iestādes, zināmos importētājus, zināmos tirgotājus un lietotājus un aicināja tos piedalīties.

(6) Ieinteresētajām personām bija iespēja sniegt piezīmes par izmeklēšanas sākšanu un pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas. Notika sūdzības iesniedzēja un viena izlasē iekļautā importētāja (Cable 77 Danmark ApS (“Cable 77”)) uzklausīšana.

1.4. Piezīmes par procedūras sākšanu

(7) Komisija saņēma piezīmes par procedūras sākšanu no Ķīnas valdības (“ĶV”), Ķīnas Iekārtu un elektronisko ražojumu importa un eksporta tirdzniecības palātas (“CCCME”), sūdzības iesniedzēja un viena importētāja (Connect Com GmbH (“Connect Com”).

(8) Connect Com apgalvoja, ka ir vajadzīga plašāka informācija un precizējumi par sūdzību. Konkrētāk uzņēmums apgalvoja, ka ES ražošanas nozares tirgus stāvokļa pasliktināšanās nav saistīta ar importu par izdevīgām cenām no Ķīnas Tautas Republikas, bet gan ar salīdzinoši augstām iekšējām transfertcenām starpuzņēmumu darījumiem. Turklāt Connect Com apgalvoja, ka ES ražotāju saraksts sūdzībā ir nepilnīgs. Tā kā šīs piezīmes attiecas uz lietas būtību, nevis uz procedūras sākšanu, tās ir aplūkotas turpmāk 415. apsvērumā un 539.–541. apsvērumā.

(9) Attiecībā uz priekšnoteikumiem izmeklēšanas sākšanai CCCME apgalvoja, ka sūdzībā tās iesniedzējs veicis nepilnīgu kaitējuma novērtējumu, jo sūdzības iesniedzējs neesot sniedzis datus par sešiem no piecpadsmit kaitējuma rādītājiem, kas uzskaitīti Antidempinga nolīguma (“ADA”) 3.4. pantā (tie ir: produktivitāte, ienākums no ieguldījumiem, naudas plūsma, algas, izaugsme un kapitāla vai ieguldījumu piesaistes spēja). Turklāt CCCME apgalvoja, ka sūdzības iesniedzējs nav sniedzis ticamus/salīdzināmus datus par pārdošanas cenām.

(10) Komisija atgādina, kā sūdzības iesniedzējs jau ir norādījis atbildē uz ĶV un CCCME piezīmēm, antidempinga izmeklēšanas sākšanai piemērojamais juridiskais standarts ir ADA 5.2. pants, savukārt ADA 3.4. pants ir standarts pārskatīšanai, ko veic izmeklēšanas iestāde, šajā gadījumā – Komisija. Tāpēc sūdzības iesniedzējam bija pienākums izpildīt ADA 5.2. panta prasības, kas atspoguļotas pamatregulas 5. panta 2. punktā. Lai gan, kā norādīja CCCME, ADA 5.2. pantā ir sniegta atsauce uz ADA 3.4. pantu un pamatregulas 5. panta 2. punktā ir sniegta atsauce uz pamatregulas 3. panta 5. punktu, šāda atsauce abos gadījumos ir tikai ilustratīva (“[faktori un indeksi], tādi kā 3. panta 2. un 4. punktā uzskaitītie” un “[faktori un indeksi], tādi kā 3. panta 3. un 5. punktā uzskaitītie”) (5). ADA 5.2. pantā un pamatregulas 5. panta 2. punktā noteikts, ka sūdzībā būtu jāiekļauj pierādījumi par: a) dempingu; b) kaitējumu; un c) cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un iespējamo kaitējumu. ES judikatūrā ir paskaidrots, ka “sūdzības iesniedzēja sniegtās informācijas kvantitātei un kvalitātei nav jābūt tādai, kāda vajadzīga, lai sākotnēji vai galīgi noteiktu dempinga, kaitējuma vai cēloņsakarības esamību” (6). Tādēļ “pierādījumi, kuru kvantitāte vai kvalitāte ir nepietiekama, lai pamatotu dempinga, kaitējuma vai cēloņsakarības sākotnēju vai galīgu noteikšanu, tomēr var būt pietiekami, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu” (7).

(11) Atbildot uz apgalvojumu, ka sūdzības iesniedzējs nav sniedzis ticamus/salīdzināmus datus par pārdošanas cenām, Komisija uzskatīja, ka sūdzības nekonfidenciālajā versijā, ar ko varēja iepazīties ieinteresētās personas, bija ietverti visi būtiskie pierādījumi un nekonfidenciāli tādu datu kopsavilkumi, kas tika sniegti konfidenciāli, lai ieinteresētās personas varētu izmantot savas aizstāvības tiesības visā procedūras gaitā.

(12) Pamatregulas 19. pants un ADA 6.5. pants ļauj aizsargāt konfidenciālu informāciju apstākļos, kad tās nodošana atklātībā radītu ievērojamas konkurences priekšrocības konkurentam vai ļoti negatīvi ietekmētu to personu, kura šādu informāciju ir sniegusi, vai to personu, no kuras minētā persona informāciju ir ieguvusi.

(13) Komisija novērtēja un pieņēma, ka dati par pārdošanas cenām ietilpst minētajās kategorijās. Jebkurā gadījumā sūdzības iesniedzēji sniedza sūdzības ierobežotās pieejamības pielikumos ietvertās informācijas jēgpilnu kopsavilkumu, lai ieinteresētās personas varētu “pieņemamā veidā saprast konfidenciāli iesniegtās informācijas būtību”, kā noteikts pamatregulas 19. panta 2. punktā. Sūdzības iesniedzēji cita starpā pienācīgi apkopoja informāciju par pārdošanas cenām, neatklājot konfidenciālus konkrētā uzņēmuma datus, kas norādīti sūdzības 44.b un 67. pielikumā.

(14) CCCME arī apgalvoja, ka sūdzībā nav parādīts kaitējums, jo tas, ka Savienības ražošanas nozare palielināja ražošanu, bet ražošanas jauda nedaudz samazinājās, kas izrietēja no Savienības ražošanas nozares nespējas apmierināt visu jauno patēriņu Eiropā, pats par sevi nav būtiska kaitējuma rādītājs. Pieauga arī pārdošanas apjomi, savukārt Savienības ražošanas nozare saglabā gandrīz 80 % lielu tirgus daļu un rentabilitātes tendence ir neskaidra un neliecina par kaitējumu. Šajā saistībā sūdzības iesniedzējs atbildēja, ka patēriņa pieaugums Savienībā labvēlīgi ietekmēja importu no Ķīnas, ka atlikušajai tirgus daļai nav nozīmes kaitējuma novērtējumā un ka iepirkuma konkursu, kuros uzvarējuši Ķīnas ražotāji, sekas būs manāmas ar zināmu laika nobīdi. CCCME atbildēja, ka dati par patēriņu, ražošanu un ražošanas jaudu liecina, ka Savienības ražošanas nozare, paplašinot savu darījumdarbību, spēja apmierināt lielāko daļu ES patēriņa pieauguma.

(15) Turklāt CCCME apgalvoja, ka sūdzībā nav pierādījumu par cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un kaitējumu. Pirmkārt, CCCME apgalvoja, ka nav korelācijas starp importu no Ķīnas un Savienības ražošanas nozares attīstību. Kā piemēru CCCME norādīja to, ka laikā, kad 2017. un 2018. gadā visstraujāk palielinājās importa apjoms no Ķīnas, Savienības ražošanas nozares rentabilitāte piedzīvoja būtiskāko pieaugumu. Otrkārt, no 2018. līdz 2019. gadam imports no trešām valstīm pieauga, pretēji importam no Ķīnas, un tāpēc tā ietekmi nevar attiecināt uz Ķīnu, un, ja kaitējums pastāv, tas ir pašu nodarīts kaitējums Savienības ražošanas nozares lēnās reakcijas dēļ uz tirgus izmaiņām. Sūdzības iesniedzējs atbildēja uz šo CCCME apgalvojumu, norādot, ka cēloņsakarību var noteikt, jo kaitējums radās vienlaikus ar importa no Ķīnas pieaugumu, un imports no trešām valstīm netika ņemts vērā, jo vai nu tas bija de minimis līmenī, vai arī nebija pierādījumu par dempingu, kas izraisa kaitējumu. CCCME atbildēja, atgādinot, ka laikā, kad 2017. un 2018. gadā importa apjoms no Ķīnas pieauga visvairāk, Savienības ražošanas nozare piedzīvoja būtiskāko rentabilitātes pieaugumu un ka nebija korelācijas starp importa no Ķīnas pieaugumu un Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma samazināšanos. Savukārt attiecībā uz importu no trešām valstīm CCCME norādīja, ka laikposmā no 2018. līdz 2019. gadam kopumā imports no trešām valstīm pieauga, savukārt imports no Ķīnas samazinājās. Visbeidzot, CCCME konstatēja, ka sūdzības iesniedzējs nav apstrīdējis argumentus, ka faktiski visi kaitējuma rādītāji sūdzībā ir ar pozitīvām tendencēm un ka iespējamais kaitējums vismaz noteiktā mērā bijis pašu nodarīts.

(16) Turklāt CCCME apgalvoja, ka sūdzības iesniedzēja sniegtie importa dati ir pārspīlēti, jo to pamatā ir nepareizs apjoma pieņēmums, kas esot izraisījis izkropļotu importa pieaugumu. Konkrēti – imports no Ķīnas 2019. gadā esot samazinājies, nevis palielinājies. Turklāt sūdzībā norādītie cenas samazinājuma aprēķini esot kļūdaini, jo tie attiecās tikai uz vienu eksportētāju vienā konkrētā iepirkuma konkursā. Šajā saistībā sūdzības iesniedzējs atbildēja, ka, lai novērotu importa apjoma pieaugumu, jāaplūko ilgāks periods, ko CCCME nenoliedz un ko apstiprina trešo personu tirgus izpētes (CRU) dati, un ka aprēķini nav kļūdaini, jo sūdzības iesniedzējam bija pienākums sniegt tikai pamatoti pieejamu informāciju, kas ietvēra vairāku Savienības un Ķīnas ražotāju informāciju. CCCME atbildēja, ka sūdzības iesniedzēja pienākums ir pamatot savus apgalvojumus un sniegt pierādījumus par importa datiem un ka tirgus izpētes (CRU) dati attiecas uz optiskajām šķiedrām, nevis optiskās šķiedras kabeļiem. Attiecībā uz cenas un mērķa cenas samazinājuma aprēķiniem CCCME atkārtoti uzsvēra, ka tie neatbilst standartam, lai tos varētu uzskatīt par pietiekamiem pierādījumiem, un, veicot būtiskus aprēķinus, sūdzības iesniedzējs atsaucās tikai uz viena Ķīnas ražotāja cenām (piemēram, brīvā apgrozībā laistu ražojumu eksporta cena, kas izmantota kaitējuma starpības aprēķinos par 2019. gada 1. pusgadu, un eksporta cena, kas izmantota ražošanas izmaksās mērķa cenas samazinājuma starpības aprēķinos par 2019. gada 2. pusgadu).

(17) Komisija uzskata, ka neviens no CCCME apgalvojumiem neatspēko secinājumu, ka antidempinga procedūras sākšanai ir pietiekami daudz pierādījumu. Sūdzībā bija pietiekami daudz pierādījumu tam, ka imports par dempinga cenām būtiski kaitēja Savienības ražošanas nozares stāvoklim. Sūdzībā veiktā konkrētā kaitējuma analīze liecina, ka ES tirgū ir palielinājies imports no Ķīnas (gan absolūtā, gan relatīvā izteiksmē) par cenām, kas ir būtiski zemākas nekā pašas Savienības ražošanas nozares cenas. Šķiet, ka tas ir būtiski kaitējis Savienības ražošanas nozares stāvoklim, par ko liecina, piemēram, pārdošanas un tirgus daļas samazināšanās vai finanšu rezultātu pasliktināšanās.

(18) Komisija nepiekrita, ka sūdzībā minētie cenas samazinājuma un mērķa cenas samazinājuma aprēķini ir nepareizi. Metodika ir izskaidrota sūdzības 8.1.2. iedaļā un tajā minētajos pielikumos, kuros ietverti atsevišķi cenas samazinājuma un mērķa cenas samazinājuma aprēķini katram reprezentatīvajam ražojuma veidam. Izmeklēšanas sākumposmā Komisiju pārliecināja pieprasījuma iesniedzēju iesniegtie pierādījumi par cenas un mērķa cenas samazinājumu, un Komisija uzskatīja tos par pietiekamiem pierādījumiem izmeklēšanas sākšanai.

(19) Attiecībā uz pietiekamiem pierādījumiem par cēloņsakarību jānorāda uz turpmāk minēto. Pirmkārt, Savienības ražošanas nozares stāvoklis pasliktinājās tajā pašā laikā, kad pieauga imports par dempinga cenām – cenām, kas būtiski zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. Tas pārliecinoši apliecina cēloņsakarības pastāvēšanu. Otrkārt, kas attiecas uz citiem faktoriem, piemēram, importu no trešām valstīm, to ietekme nav tāda, kas varētu izraisīt Savienības ražošanas nozares stāvokļa pasliktināšanos, savukārt sūdzībā veiktajā analīzē netika konstatēts pašu nodarīts kaitējums.

(20) Uzklausīšanā, kas notika pēc pagaidu pasākumu nenoteikšanas, CCCME iesniedza vairākas piezīmes par sūdzībā ietverto kaitējuma, cēloņsakarības un Savienības interešu analīzi. Komisija uzskata, ka šīs piezīmes par sūdzību, kuras izvirzītas šajā ļoti vēlajā izmeklēšanas posmā pēc termiņa, kurš noteikts paziņojuma par procedūras sākšanu 5.2. punktā, nevar tikt izskatītas. Jebkurā gadījumā lielākā daļa šo piezīmju atkārto šajā iedaļā jau izvirzītos un aplūkotos argumentus un neliecina par pietiekamu pierādījumu trūkumu posmā, kad Komisija nolēma sākt šo izmeklēšanu. Attiecībā uz sniegto jauno informāciju papildus paziņojuma par procedūras sākšanu 5.2. punktā noteiktajam laika grafikam Komisija atgādina, ka šis izmeklēšanas posms krietni pārsniedz jaunas informācijas iesniegšanas termiņus, kas noteikti paziņojuma par procedūras sākšanu 7. punktā.

(21) Piezīmēs par galīgo izpausto informāciju Connect Com apgalvoja, ka sūdzībā sniegtā informācija liecina par tendencēm, kas nepamato antidempinga maksājumu noteikšanu. Connect Com arī pieprasīja izpaust konfidenciālu informāciju sūdzības 105. un 109. punktā attiecībā uz konkrētu Savienības ražotāju peļņu un iepirkuma konkursiem, kas zaudēti Ķīnas ražotājiem.

(22) Šajā sakarā Komisija atgādināja, ka saskaņā ar paziņojuma par procedūras sākšanu 5.2. punktu ieinteresētajām personām 37 dienu laikā no paziņojuma par procedūras sākšanu publicēšanas bija iespēja iesniegt piezīmes par sūdzību un visiem aspektiem saistībā ar izmeklēšanas sākšanu. Tāpēc pēc galīgās informācijas izpaušanas šīs piezīmes nevar tikt izskatītas. Jebkurā gadījumā Connect Com pieprasītā informācija pēc būtības ir konfidenciāla, un to nevar izpaust citām ieinteresētajām personām.

(23) Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija apstiprināja, ka sūdzības iesniedzējs sniedza pietiekamus pierādījumus par dempingu, kaitējumu un cēloņsakarību, tādējādi izpildot ADA 5.2. pantā un pamatregulas 5. panta 2. punktā noteiktās prasības. Tāpēc Komisija ir izpildījusi visas tiesību aktos noteiktās prasības attiecībā uz procedūras sākšanu.

(24) Komisija izskatīja visas pārējās attiecīgās piezīmes turpmākajās iedaļās.

1.5. Atlase

(25) Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka saskaņā ar pamatregulas 17. pantu tā varētu veikt ieinteresēto personu atlasi.

1.5.1. Savienības ražotāju atlase

(26) Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā bija izveidojusi provizorisku Savienības ražotāju izlasi. Komisija to izveidoja, pamatojoties uz līdzīgā ražojuma ražošanas un pārdošanas apjomu Savienībā izmeklēšanas periodā. Šajā izlasē tika iekļauti trīs Savienības ražotāji. Izlasē iekļautie Savienības ražotāji izmeklēšanas periodā saražoja 52 % no ražošanas apjoma Savienībā, un tika uzskatīts, ka izlase ir reprezentatīva Savienības ražošanas nozarei. Komisija aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes par provizorisko izlasi. Piezīmes netika saņemtas, un tāpēc izlase tika apstiprināta.

1.5.2. Importētāju atlase

(27) Lai lemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā izveidotu izlasi, Komisija aicināja nesaistītos importētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju.

(28) Pieci nesaistīti importētāji sniedza prasīto informāciju un piekrita, ka tos iekļauj izlasē. Izanalizējusi importētāju sniegto informāciju par atlasi, Komisija nolēma, ka atlase nav nepieciešama, un aicināja visus importētājus, kas sadarbojās, iesniegt atbildes uz anketas jautājumiem.

1.5.3. Ķīnas ražotāju eksportētāju atlase

(29) Lai lemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā izveidotu izlasi, Komisija aicināja visus Ķīnas ražotājus eksportētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Turklāt Komisija lūdza Ķīnas Tautas Republikas pārstāvniecību apzināt citus ražotājus eksportētājus (ja tādi ir), kuri varētu būt ieinteresēti piedalīties izmeklēšanā, un/vai ar tiem sazināties.

(30) Trīsdesmit ražotāji eksportētāji no attiecīgās valsts sniedza prasīto informāciju un piekrita, ka tos iekļauj izlasē. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu Komisija, pamatojoties uz lielākajiem reprezentatīvajiem eksporta apjomiem uz Savienību, kurus atvēlētajā laikā varēja pienācīgi izmeklēt, izveidoja izlasi no divām ražotāju eksportētāju grupām. Izlasē iekļautās ražotāju eksportētāju grupas pārstāvēja vairāk nekā 40 % no tā eksporta apjoma no Ķīnas uz Savienību izmeklēšanas periodā, par ko ziņoja optiskās šķiedras kabeļu ražotāji eksportētāji.

(31) Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu par izveidoto izlasi notika apspriešanās ar visiem attiecīgajiem zināmajiem ražotājiem eksportētājiem un attiecīgās valsts iestādēm.

(32) Piezīmes par izlases veidošanu tika saņemtas no viena izlasē neiekļauta ražotāja eksportētāja – Yangtze Optical Fibre and Cable Joint Stock Limited Company (“YOFC”) – un Ķīnas Tautas Republikas pārstāvniecības Eiropas Savienībā.

(33) YOFC un Ķīnas Tautas Republikas pārstāvniecība Eiropas Savienībā apgalvoja, ka, ņemot vērā lielo skaitu ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, šie divi izlasē iekļautie uzņēmumi veidojot nelielu daļu no eksporta apjoma uz Savienību un neesot reprezentatīvi Ķīnas eksportētājiem. Turklāt tika apgalvots, ka, izlasē iekļaujot trīs uzņēmumus, varētu labāk izvairīties no situācijas, kad, notiekot izmaiņām izlasē iekļautajos uzņēmumos, izlase saruktu līdz vienam uzņēmumam. Šajā saistībā Ķīnas Tautas Republikas pārstāvniecība Eiropas Savienībā atsaucās uz antidempinga izmeklēšanu par tērauda riteņu importu no Ķīnas (8), kurā tika apgalvots, ka ir pārkāptas citu ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, tiesības, jo divu ražotāju eksportētāju izlase tika samazināta līdz vienam pēc tam, kad viens izlasē iekļautais ražotājs eksportētājs vēlāk nolēma nesadarboties izmeklēšanā. Turklāt tika norādīts, ka Komisijas prakse iepriekšējās antidempinga izmeklēšanās bija iekļaut izlasē vismaz trīs uzņēmumus. Visbeidzot, tika apgalvots, ka trīs uzņēmumu izlase būtu piemērotāka, ņemot vērā to, ka eksportētājiem var būt atšķirīgi pārdošanas kanāli, ražojumu un klientu veidi un atšķirīga konkurences situācija.

(34) Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu izlasi veido, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo ražošanas, pārdošanas vai eksporta apjomu, ko var saprātīgi izmeklēt atvēlētajā laikā. Kā norādīts 30. apsvērumā, izlasē iekļautās ražotāju eksportētāju grupas veidoja vairāk nekā 40 % no paziņotā eksporta no Ķīnas uz Savienību izmeklēšanas periodā un šī izlase ir reprezentatīva. Komisija uzskatīja, ka izveidotajā izlasē iekļauts lielākais importa apjoms, ko atvēlētajā laikā varēja saprātīgi izmeklēt. Šajā kontekstā abās izlasē iekļautajās ražotāju eksportētāju grupās ir liels skaits struktūru (piecas ražošanas struktūras un septiņas pārdošanas struktūras) un vismaz četri ražotāji eksportētāji ar dažādiem tirdzniecības kanāliem un klientiem, kā arī liels skaits ražojumu. Turklāt tas, vai izlasē iekļautais uzņēmums pēc atlases patiešām sadarbosies vai nē, ir nepieciešams, bet nepietiekams nosacījums, lai ražotāju eksportētāju varētu ņemt vērā, veidojot izlasi saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu. Attiecībā uz Komisijas praksi veidot vismaz trīs uzņēmumu izlasi ir norādīts – kā paskaidrots iepriekš, izlases veidošanas pamatā bija lielākais reprezentatīvais ražošanas, pārdošanas vai eksporta apjoms, ko varēja saprātīgi izmeklēt šajā lietā atvēlētajā laikā. Apgalvojums par atšķirībām konkurences situācijā tika noraidīts, jo ieinteresētās personas nepaskaidroja, kādā veidā tas varētu raisīt šaubas par izlases reprezentativitāti, un arī to, kā trešā uzņēmuma iekļaušana izlasē risinātu jautājumu par atšķirībām konkurences situācijā, ja tādas pastāv.

(35) YOFC paziņoja, ka YOFC iekļaušana izlasē Komisijai nebūtu apgrūtinoša, jo Covid-19 pandēmijas dēļ Komisija neveic pārbaudes apmeklējumus uz vietas.

(36) Lai gan šajā gadījumā Komisijas komanda nav veikusi pārbaudes apmeklējumus uz vietas, tā veica atbilžu uz anketas jautājumiem attālinātu salīdzinošu pārbaudi (“ASP”). ASP nenozīmē, ka Komisija izmeklēšanas laikā ietaupījusi laiku. Tas drīzāk nozīmē pretējo, jo ir vajadzīgs vairāk laika, lai sagatavotu uzņēmumu sniegtās informācijas pārbaudi, kad to veic attālināti. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

(37) YOFC arī apgalvoja, ka uzņēmums būtu jāiekļauj izlasē, jo tas ir pieredzējis ražotājs, kas eksportē augstas kvalitātes optiskās šķiedras kabeļus uz Savienību, un tā ražošanas process atšķiras no citu Ķīnas ražotāju ražošanas procesiem (tas ir vertikāli integrēts, optiskās šķiedras kabeļu ražošanai izmanto Eiropas tehnoloģiju, tam ir progresīvas tehnoloģijas, tā ir vienīgā nacionālā viedās ražošanas demonstrēšanas struktūra Ķīnā, un optisko šķiedru ražošanā uzņēmums ir panācis augstu automatizāciju). Turklāt tas apgalvoja, ka tā eksporta apjoms uz Savienību izmeklēšanas periodā bija salīdzinoši liels. Turklāt YOFC paziņoja, ka vienam no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem netieši pieder YOFC daļas un divu YOFC saistīto attiecīgo uzņēmumu daļas, un tāpēc YOFC iekļaušana izlasē ļautu Komisijai iegūt plašākas zināšanas par nozares struktūru. Tika arī apgalvots, ka daži YOFC klienti Savienībā izmeklēšanā sadarbojās arī kā nesaistīti importētāji, tāpēc YOFC iekļaušana izlasē varētu palīdzēt Komisijai pārbaudīt visu tirdzniecības ķēdi no Ķīnas līdz Savienības tirgum.

(38) Kā paskaidrots iepriekš, ražotāju eksportētāju izlase tika izveidota, pamatojoties uz lielāko attiecīgās valsts eksporta apjoma procentuālo daļu, kuru atvēlētajā laikā varēja saprātīgi izmeklēt. YOFC nebija starp diviem lielākajiem ražotājiem eksportētājiem, kuri tika izvēlēti, tāpēc tas netika iekļauts izlasē. Jebkurā gadījumā arī divas izlasē iekļautās ražotāju eksportētāju grupas ir lielas pieredzējušas uzņēmumu grupas, kas ražo un Savienībā pārdod kvalitatīvus optiskās šķiedras kabeļus un kas ietver arī vertikāli integrētas struktūras. Turklāt lietā nav informācijas, kas liecinātu, ka izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju izmantotā tehnoloģija būtu mazāk progresīva kā citu Ķīnas ražotāju eksportētāju tehnoloģija. YOFC nav iesniedzis nevienu pierādījumu, kas būtu pretrunā šim faktam. Turklāt ne tas, ka vienam izlasē iekļautajam Savienības ražotājam pieder ražotāja eksportētāja daļas, ne arī tas, ka ražotāju eksportētāju klienti sadarbojas izmeklēšanā, nav būtisks faktors ražotāju eksportētāju izlases izveidē. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti.

1.6. Atsevišķa pārbaude

(39) Astoņi Ķīnas ražotāji eksportētāji, kas iesniedza atbildes uz atlases veidlapas jautājumiem, informēja Komisiju par nodomu pieprasīt veikt atsevišķu pārbaudi saskaņā ar pamatregulas 17. panta 3. punktu. Procedūras sākšanas dienā Komisija anketu darīja pieejamu tiešsaistē. Turklāt Komisija informēja izlasē neiekļautos ražotājus eksportētājus par to, ka tie ir aicināti sniegt atbildes uz anketas jautājumiem, ja vēlas, lai tos pārbaudītu atsevišķi. Divi uzņēmumi sniedza atbildes uz anketas jautājumiem.

(40) Ņemot vērā izmeklēšanas sarežģītību un izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju sarežģīto struktūru, Komisija nolēma neveikt atsevišķu pārbaudi, jo tā būtu pārmērīgi apgrūtinoša un varētu traucēt Komisijai izmeklēšanu pabeigt tiesību aktos noteiktajā termiņā.

1.7. Atbildes uz anketas jautājumiem un pārbaudes apmeklējumi

(41) Komisija Ķīnas Tautas Republikas valdībai (“ĶV”) nosūtīja anketu par nozīmīgiem kropļojumiem Ķīnā pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē. Procedūras sākšanas dienā Savienības ražotājiem, importētājiem, lietotājiem un ražotājiem eksportētājiem Ķīnā tiešsaistē (9) tika darītas pieejamas anketas.

(42) Komisija ievāca un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempingu, tā radīto kaitējumu un Savienības intereses Saistībā ar Covid-19 pandēmijas uzliesmojumu un ar to saistītajiem pasākumiem, kas tika veikti cīņai pret uzliesmojumu (“Covid-19 paziņojums”) (10), Komisija nevarēja veikt pārbaudes apmeklējumus izlasē iekļauto uzņēmumu un lietotāju, kas sadarbojās, telpās. Tā vietā Komisija, izmantojot videokonferenci, veica šādu uzņēmumu sniegtās informācijas ASP: ražotāji Savienībā: — Acome S. A. (Francija), — Corning Optical Communications Sp. z o.o. un tā saistītie uzņēmumi (Polija, Dānija, Francija, Vācija, Itālija, Spānija), — Prysmian S.p.A. un tā saistītie uzņēmumi (Dānija, Somija, Francija, Vācija, Itālija, Nīderlande, Rumānija, Slovākija, Spānija, Zviedrija); importētāji: — Cable 77 Danmark ApS (Dānija), — Connect Com GmbH (Vācija), — Eku Kabel GmbH (Vācija), — Har&Ca S.r.l. (Itālija), — Infraconcepts B.V. (Nīderlande); lietotāji: — Deutsche Telekom GmbH (Vācija); ražotāji eksportētāji Ķīnā: FTT grupa: — FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd, Uhaņa (“FTT”), — Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd., Naņdzjina (“NW”); ZTT grupa: — Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd., Naņtona (“ZT”), — Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd., Naņtona (“ZP”); saistītais tirgotājs Ķīnā: — ZTT International Limited, Naņtona; saistītais tirgotājs Honkongā: — Sumec Hong Kong Company Limited, Honkonga; saistītie importētāji Savienībā: — FiberHome International Poland Sp. z o.o, Varšava, Polija, — FiberHome International Germany GmbH, Bonna, Vācija, — ZTT Europe GmbH, Tauberbischofsheim, Vācija.

1.8. Pagaidu pasākumu nenoteikšana un turpmākā procedūra

(43) Ņemot vērā lietas tehnisko sarežģītību, Komisija nolēma nenoteikt pagaidu pasākumus un turpināt izmeklēšanu, lai savāktu papildu informāciju.

(44) Komisija 2021. gada 23. aprīlī saskaņā ar pamatregulas 19.a panta 2. punktu informēja dalībvalstis un visas ieinteresētās personas, ka Ķīnas izcelsmes optiskās šķiedras kabeļu importam Savienībā netiks noteikti pagaidu maksājumi un ka izmeklēšana turpināsies.

(45) Pēc tam, kad tika izpausts Komisijas nodoms nenoteikt pagaidu pasākumus, piezīmes un precizējumu pieprasījumi tika saņemti no Cable 77, Eku Kabel, Infraconcept un Comel.

(46) Personām, kuras to lūdza, tika sniegta iespēja tikt uzklausītām. Uzklausīšana notika ar Cable 77 un CCCME.

(47) Komisija turpināja ievākt un pārbaudīt visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu galīgo konstatējumu izdarīšanai. Šajā sakarā Komisija nosūtīja papildu informācijas pieprasījumu izlasē neiekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem un izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, tostarp, bet ne tikai, pārdošanas datus, pamatojoties uz ražojumu kontroles numuru (“RKN”) grupām, ieguldījumiem un iepirkuma konkursiem. Atbildes Komisija pārbaudīja ASP papildu kārtā.

(48) Oficiālo importa statistiku sniedz kilogramos, un KN kods 8544 70 00 satur ražojumus, kas nav attiecīgais ražojums. Lai iegūtu precīzāku priekšstatu par attiecīgā ražojuma importu, Komisija pārbaudīja valstu muitas dienestu sniegto detalizēto informāciju par visu atsevišķo importa darījumu kopumu laikposmā no 2017. gada līdz IP, par ko importētāji ziņoja savās muitas deklarācijās un ko apstrādāja minētie dienesti. Informācija attiecās uz importu deviņās dalībvalstīs (Bulgārijā, Dānijā, Francijā, Nīderlandē, Portugālē, Rumānijā, Spānijā, Ungārijā un Vācijā), un to uzskatīja par reprezentatīvu, jo tā aptvēra 79 % importa attiecīgajā periodā. Veicot detalizētu analīzi uz šīs informācijas pamata, tika izdarīti tālāk izklāstītie secinājumi.

1.9. Informācijas izpaušana

(49) Komisija 2021. gada 30. jūnijā informēja visas ieinteresētās personas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata tā plāno noteikt galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas izcelsmes OŠK importam (“galīgās informācijas izpaušana”). Visām personām tika atvēlēts termiņš, kurā tās varēja sniegt piezīmes par galīgo izpausto informāciju. Komisija saņēma piezīmes no ĶV, CCCME, diviem izlasē iekļautajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, visiem nesaistītiem importētājiem, kas sadarbojās, un sūdzības iesniedzēja. Pamatojoties uz šīm piezīmēm, Komisija grozīja dažus apsvērumus, pamatojoties uz kuriem tā plānoja noteikt galīgo antidempinga maksājumu, un 2021. gada 2. septembrī par to informēja visas ieinteresētās personas (“papildu galīgās informācijas izpaušana”).

(50) Pēc galīgās informācijas izpaušanas un papildu galīgās informācijas izpaušanas ieinteresētajām personām tika dota iespēja tikt uzklausītām saskaņā ar paziņojuma par procedūras sākšanu 5.7. punkta noteikumiem. Tika uzklausīti abi izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji, CCCME un viens importētājs (Cable 77).

1.10. Izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

(51) Dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2019. gada 1. jūlija līdz 2020. gada 30. jūnijam (“izmeklēšanas periods”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2017. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

2. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

2.1. Attiecīgais ražojums

(52) Attiecīgais ražojums ir Ķīnas izcelsmes monomodālās optiskās šķiedras kabeļi, kas izgatavoti no vienas vai vairākām atsevišķām šķiedrām aizsargapvalkos, ar elektrības vadītājiem vai bez tiem, un ko patlaban klasificē ar KN kodu ex 8544 70 00 (TARIC kods 8544700010) (“attiecīgais ražojums”).

(53) Nav iekļauti šādi ražojumi: i) kabeļi, kuros katra optiskā šķiedra abos galos ir individuāli aprīkota ar ekspluatācijai gataviem savienotājiem; un ii) zemjūras lietojumam paredzēti kabeļi. Zemjūras lietojumam paredzēti kabeļi ir tādi optiskās šķiedras kabeļi ar vara vai alumīnija vadītāju, kuriem ir plastmasas izolācija un kuros esošās šķiedras ir ietvertas vienā vai vairākos metāla moduļos.

(54) Optiskās šķiedras kabeļus (OŠK) izmanto kā optisku pārraides vidi telesakaru tīklos – garvilces tīklos, pilsēttīklos un piekļuves tīklos.

2.2. Līdzīgais ražojums

(55) Izmeklēšana ir parādījusi, ka visiem turpmāk minētajiem ražojumiem ir vienādas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un tie paši pamatlietojumi: — attiecīgajam ražojumam, — ražojumam, ko ražo un pārdod attiecīgās valsts iekšzemes tirgū, un — ražojumam, ko Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod Savienībā.

(56) Tāpēc Komisija šajā posmā nolēma, ka minētie ražojumi ir līdzīgi ražojumi pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

2.3. Apgalvojumi par ražojuma tvērumu

(57) ZTT grupa lūdza neiekļaut izmeklēšanā optisko zemējuma vadu (“OZV”) un optisko fāzes vadu (“OFV”) kabeļus. Tā apgalvoja, ka, lai gan uz šiem kabeļiem attiecas ražojuma definīcija, tiem ir atšķirīgas fizikālās īpašības un lietojums (t. i., strāvas pārvade), uz tiem attiecas atšķirīgi tehniskie standarti, tos ražo, izmantojot atšķirīgas izejvielas un ražošanas procesus, un tos pārdod atsevišķos tirgos. Turklāt tika apgalvots, ka OZV un OFV kabeļi veido tikai nelielu daļu no pārdošanas apjoma Savienībā. ZTT grupa arī pieprasīja, lai gadījumā, ja Komisija uzskatītu, ka OZV un OFV kabeļi ietilpst izmeklēšanas ražojuma tvērumā, izmeklēšanā tiktu ņemtas vērā šo ražojumu īpašās iezīmes, galapatēriņa vai tirgus segmenta faktori.

(58) Piezīmēs pēc galīgās informācijas izpaušanas ZTT grupa atkārtoja savus apgalvojumus par to, ka no izmeklēšanas esot jāizslēdz OZV un OFV kabeļi, apgalvojot, ka izlasē iekļautie Savienības ražotāji izmeklēšanas periodā nepārdeva ZTT grupas pārdotos ražojuma veidus.

(59) OZV un OFV kabeļus izmanto datu pārraidei, un tiem piemīt citu OŠK pamatīpašības, tostarp: i) tie satur optiskās šķiedras; ii) pārklātās optiskās šķiedras diametrs ir tādā pašā diapazonā; iii) arī šķiedru skaits ir tādā pašā diapazonā; iv) šķiedru skaits vienā modulī ir tāds pats; un v) kabeļa dzīslas uzbūve ir tāda pati. Tas, ka OZV un OFV kabeļi pārvada strāvu un ka tiem ir noteiktas iezīmes (piemēram, elektriskās iezīmes, nav ugunsizturības prasības, augstas stiepes izturības prasības utt.), nemazina minēto.

(60) Turklāt uz visiem kabeļu tipiem noteiktā mērā attiecas atšķirīgas tehniskās specifikācijas un standarti. Kas attiecas uz izejvielām – tam, ka viens materiāls, ko izmanto vienam OŠK komponentam, var atšķirties dažādu veidu kabeļos, nav nozīmes: visu veidu OŠK ražo, izmantojot optiskās šķiedras. Attiecībā uz ražošanas procesiem izmeklēšanā tika atklāts, ka dažās īpaši aizsargātu standarta optisko kabeļu konstrukcijās apvalku klāj tērauda stieples slānis un ka šie kabeļi tiek izgatavoti ar tām pašām iekārtām, kas tiek izmantotas OZV ražošanai. Turklāt OZV un OFV kabeļu aizsargapvalku izgatavošana attiecās tikai uz vienu šo kabeļu izgatavošanas posmu, un tas neattaisnoja to neiekļaušanu izmeklēšanas ražojuma tvērumā. Turklāt tam, ka izmeklēšanas periodā OZV un OFV kabeļu pārdošanas apjomi veidoja mazāku pārdošanas daļu Savienībā, nav nozīmes, vērtējot apgalvojumu. Visbeidzot, tas, ka izlasē iekļautie Savienības ražotāji IP laikā nepārdeva konkrētos RKN, ko ZTT grupa pārdeva, nemazina minēto, ka Savienības ražošanas nozare ražo OZV un OFV kabeļus, kas konkurē ar Ķīnas eksportētāju ražotiem kabeļiem.

(61) Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka OZV un OFV kabeļi ir uzskatāmi par optiskās šķiedras kabeļu veidu, kam ir tādas pašas fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības kā citiem OŠK, uz ko attiecas attiecīgā ražojuma definīcija, un tāpēc nav nepieciešama šo ražojumu atsevišķa analīze. OZV un OFV kabeļi ir optiskās šķiedras kabeļi, jo tie ietver optiskās šķiedras, kabeļa dzīslas uzbūve ir tāda pati un tos paredzēts izmantot datu pārraidei. Turklāt ražojumu kontroles numuri, ko Komisija izmantoja, lai aprēķinātu dempinga un kaitējuma starpības, pienācīgi identificē OZV un OFV kabeļus un adekvāti ļauj Komisijai veikt taisnīgu Savienības un Ķīnas ražotāju cenu salīdzinājumu. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

(62) ZTT grupa arī ieteica četras metodes, kā novērst un izvairīties no iespējamām problēmām saistībā ar apiešanu gadījumā, ja OZV un OFV kabeļi tiktu izslēgti no izmeklēšanas ražojuma tvēruma, proti, i) vizuāla pārbaude un dokumentu pārbaude, ko veic muitas amatpersonas, ii) sertificēšanas sistēma, iii) galapatēriņa kontroles muitas procedūra un iv) uzraudzības sistēma. Tā kā tika secināts, ka OZV un OFV kabeļi ietilpst izmeklēšanas tvērumā, nebija nepieciešams pievērsties ieteiktajām apiešanas novēršanas metodēm.

3. DEMPINGS

3.1. Pamatregulas 2. panta 6.a punktā paredzētā normālās vērtības noteikšanas procedūra

(63) Ņemot vērā izmeklēšanas sākumā pieejamos pietiekamos pierādījumus par to, ka attiecībā uz Ķīnu pastāv nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, Komisija, ievērojot pamatregulas 2. panta 6.a punktu, atzina par pareizu sākt izmeklēšanu par ražotājiem eksportētājiem no minētās valsts.

(64) Tādēļ, lai savāktu pamatregulas 2. panta 6.a punkta iespējamai piemērošanai nepieciešamos datus, Komisija paziņojumā par procedūras sākšanu aicināja visus Ķīnas ražotājus eksportētājus sniegt informāciju par OŠK ražošanā izmantotajiem izejresursiem. Attiecīgo informāciju sniedza 25 Ķīnas ražotāji eksportētāji.

(65) Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskatīja par vajadzīgu izmeklēšanai attiecībā uz apgalvojumiem par nozīmīgajiem kropļojumiem, tā nosūtīja anketu ĶV. Turklāt paziņojuma par procedūras sākšanu 5.3.2. punktā Komisija aicināja visas ieinteresētās personas 37 dienu laikā darīt zināmu savu viedokli, iesniegt informāciju un sniegt apstiprinošus pierādījumus par pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošanu. Atbildi uz prasīto informāciju ĶV nesniedza. Tad Komisija informēja ĶV, ka tā izmantos pieejamos faktus pamatregulas 18. panta nozīmē, lai noteiktu, vai Ķīnā pastāv nozīmīgi kropļojumi.

(66) No ĶV un CCCME noteiktajā termiņā tika saņemta informācija par pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošanu.

(67) Pamatregulas 2. panta 1. punktā ir noteikts: “Normālo vērtību parasti nosaka, pamatojoties uz cenām, kādas eksportētājvalstī ir maksājuši vai maksās neatkarīgie klienti.”

(68) Tomēr pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktā teikts: “Ja (..) tiek konstatēts, ka nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas eksportētājvalstī, jo minētajā valstī pastāv nozīmīgi kropļojumi b) apakšpunkta nozīmē, normālo vērtību nosaka, pamatojoties tikai un vienīgi uz ražošanas un pārdošanas izmaksām, kas atspoguļo neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības, saskaņā ar turpmāk minētajiem noteikumiem” un “ietver neizkropļotas un samērīgas administratīvās, pārdošanas un vispārējās izmaksas un peļņu”.

(69) Kā sīkāk paskaidrots turpmāk, Komisija šajā izmeklēšanā secināja, ka, pamatojoties uz pieejamajiem pierādījumiem un ņemot vērā ĶV nesadarbošanos, kā minēts 65. apsvērumā, ir pareizi piemērot pamatregulas 2. panta 6.a punktu.

3.1.1. Nozīmīgu kropļojumu pastāvēšana

3.1.1.1. Ievads

(70) Pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunktā ir noteikts: “nozīmīgi kropļojumi ir kropļojumi, kas rodas, ja paziņotās cenas vai izmaksas, arī izejvielu un enerģijas izmaksas, nav noteiktas brīvā tirgus spēku ietekmē, jo tās ietekmē būtiska valdības iejaukšanās. Novērtējot to, vai pastāv nozīmīgi kropļojumi, ņem vērā, inter alia, iespējamo ietekmi, kas var būt vienam vai vairākiem no turpmāk minētajiem faktoriem: — attiecīgajā tirgū lielā mērā darbojas uzņēmumi, kuri pieder eksportētājvalsts iestādēm vai kuru darbību tās kontrolē, stratēģiski uzrauga vai sniedz tiem norādes, — valsts ir pārstāvēta uzņēmumos un tādējādi var iejaukties jautājumos par cenām vai izmaksām, — diskriminējoša valsts politika vai pasākumi, kuros priekšroka tiek dota iekšzemes piegādātājiem vai kuri kaut kā citādi ietekmē brīvā tirgus spēkus, — bankrota tiesību, uzņēmējdarbības tiesību vai īpašuma tiesību trūkums, diskriminējoša piemērošana vai neatbilstīga izpilde, — izkropļotas algu izmaksas, — piekļuve finansējumam, ko piešķir iestādes, kuras īsteno valsts politikas mērķus vai kuru darbība citādi ir atkarīga no valsts.”

(71) Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunktu, novērtējot to, vai pastāv nozīmīgi kropļojumi 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta nozīmē, citustarp ņem vērā faktoru neizsmeļošo sarakstu, kas iekļauts pirmajā minētajā noteikumā. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunktu, novērtējot to, vai pastāv nozīmīgi kropļojumi, ņem vērā iespējamo ietekmi, kas var būt vienam vai vairākiem no šādiem faktoriem uz cenām un izmaksām attiecīgā ražojuma eksportētājvalstī. Faktiski, tā kā šis saraksts nav kumulatīvs, tad nozīmīgu kropļojumu konstatācijai nav jāņem vērā visi faktori. Turklāt, lai pierādītu, ka pastāv viens vai vairāki no sarakstā iekļautajiem faktoriem, var izmantot vienus un tos pašus faktiskos apstākļus. Tomēr ikviens secinājums par nozīmīgiem kropļojumiem 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta nozīmē ir jāizdara, pamatojoties uz visiem pieejamajiem pierādījumiem. Kopumā novērtējot, vai pastāv kropļojumi, var ņemt vērā arī vispārējo kontekstu un situāciju eksportētājvalstī, jo īpaši tad, ja eksportētājvalsts ekonomikas un administratīvās struktūras pamatelementi paredz, ka valdībai ir ievērojamas pilnvaras iejaukties ekonomikā tādā veidā, ka cenas un izmaksas netiek noteiktas brīvā tirgus spēku ietekmē.

(72) Pamatregulas 2. panta 6.a punkta c) apakšpunktā ir paredzēts: “ja Komisijai ir pamatotas norādes par to, ka konkrētā valstī vai minētās valsts konkrētā nozarē, iespējams, pastāv nozīmīgi kropļojumi, kas minēti b) apakšpunktā, un attiecīgā gadījumā – šīs regulas efektīvas piemērošanas nolūkā Komisija izstrādā, publisko un regulāri atjaunina ziņojumu par b) apakšpunktā minētajiem tirgus apstākļiem minētajā valstī vai nozarē.”

(73) Ievērojot šo noteikumu, Komisija attiecībā uz ĶTR ir publicējusi ziņojumu par valsti (turpmāk “ziņojums”) (11), kurā apkopota informācija par to, ka daudzos ekonomikas līmeņos notiek būtiska valdības iejaukšanās, tostarp konkrēti daudzu būtisku ražošanas faktoru kropļojumi (piemēram, ar zemi, enerģiju, kapitālu, izejvielām un darbaspēku saistīti kropļojumi), un šāda iejaukšanās notiek arī konkrētās nozarēs (piemēram, ķīmisko vielu nozarē). Izmeklēšanas sākumposmā ziņojums tika iekļauts izmeklēšanas materiālos. Sākoties izmeklēšanai, ieinteresētās personas tika aicinātas atspēkot izmeklēšanas materiālos ietvertos pierādījumus, sniegt piezīmes par tiem vai papildināt tos, un ziņojums bija to neatņemama daļa.

(74) Sūdzībā ir sniegti papildu pierādījumi tam, ka OŠK nozarē ir nozīmīgi kropļojumi 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, un tie papildina ziņojumu. Sūdzības iesniedzējs ir sniedzis pierādījumus, ka attiecīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu ietekmē (vismaz potenciāli) ziņojumā minētie kropļojumi, jo īpaši augsts valsts iejaukšanās līmenis OŠK vērtības ķēdē, t. i., OŠK nozarē un nozarēs, kas saistītas ar OŠK ražošanu, jo īpaši izejresursu nozarēs un ražošanas faktoru ziņā.

(75) Komisija pārbaudīja, vai, ņemot vērā to, ka pastāv nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, ir pareizi izmantot ĶTR iekšzemes cenas un izmaksas. Komisija to darīja, pamatojoties uz pierādījumiem, kas ir pieejami lietas materiālos, ieskaitot ziņojumā ietvertos pierādījumus, kuri balstās uz publiski pieejamiem avotiem, proti, uz Ķīnas tiesību aktiem, publicētiem oficiāliem Ķīnas politikas dokumentiem, starptautisku organizāciju publicētiem ziņojumiem un atzītu akadēmisko pētnieku pētījumiem/rakstiem, kas konkrēti norādīti ziņojumā. Minētajā analīzē tika pārbaudīta valdības būtiskā iejaukšanās tās ekonomikā kopumā, kā arī tika aplūkota konkrētā tirgus situācija attiecīgajā nozarē, kas ietver attiecīgo ražojumu. Komisija šos pierādījumus papildināja ar savu pētījumu par dažādiem kritērijiem, kas ir būtiski, lai apstiprinātu nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu ĶTR, ko tā konstatēja arī savās iepriekšējās izmeklēšanās šajā saistībā.

3.1.1.2. Nozīmīgi kropļojumi, kas ietekmē iekšzemes cenas un izmaksas Ķīnas Tautas Republikā

(76) Ķīnas ekonomikas sistēmas pamatā ir “sociālistiskās tirgus ekonomikas” koncepcija. Minētā koncepcija ir ietverta Ķīnas konstitūcijā un nosaka ĶTR ekonomisko pārvaldību. Pamatprincips ir “ražošanas līdzekļu sociālistiskais sabiedriskais īpašums, t. i., visas tautas īpašums un darbaļaužu kopīpašums”. Valsts īpašumā esošā ekonomika ir “valsts ekonomikas vadošais spēks”, un valsts ir pilnvarota “nodrošināt tās nostiprināšanu un izaugsmi” (12). Tādējādi Ķīnas ekonomikas kopējā struktūra ne tikai ļauj valdībai būtiski iejaukties ekonomikā, bet šādi iejaukties tā ir tieši pilnvarota. Ideja par sabiedriskā īpašuma pārākumu pār privāto īpašumu aptver visu tiesību sistēmu, un visos galvenajos tiesību aktos uzsvērts, ka tas ir vispārējs princips. Ķīnas īpašuma tiesības ir lielisks piemērs: tās attiecas uz sociālisma pirmo fāzi un uztic valstij atbalstīt pamata ekonomikas sistēmu, kurā dominē sabiedriskais īpašums. Tiek pieļauti citi īpašuma veidi – likums ļauj tiem attīstīties līdztekus valsts īpašumam (13).

(77) Turklāt saskaņā ar attiecīgajiem Ķīnas tiesību aktiem sociālistiskā tirgus ekonomika attīstās Ķīnas Komunistiskās partijas (“ĶKP”) vadībā. Ikvienā līmenī (juridiskajā, institucionālajā, personīgajā) Ķīnas valsts un ĶKP struktūras ir savstarpēji savijušās, veidojot visaptverošu struktūru, kurā nav atšķirama ĶKP un valsts loma. Pēc tam kad 2018. gada martā tika grozīta Ķīnas konstitūcija, ĶKP vadošā loma kļuva vēl ievērojamāka, jo tā tika vēlreiz apstiprināta konstitūcijas 1. panta tekstā. Minētajā noteikumā aiz jau esošā pirmā teikuma “Sociālistiskā sistēma ir Ķīnas Tautas Republikas pamatsistēma” tika iekļauts šāds jauns otrais teikums: “Noteicošā iezīme Ķīnai raksturīgajā sociālismā ir Ķīnas Komunistiskās partijas vadošā loma” (14). Tas ilustrē neapstrīdamo un aizvien pieaugošo ĶKP kontroli pār ĶTR ekonomikas sistēmu. Šāda vadošā loma un kontrole ir raksturīga Ķīnas sistēmai, un tā ir ievērojami spēcīgāka, nekā ierasts citās valstīs, kurās valdības īsteno vispārēju makroekonomisko kontroli, kuras ietvaros darbojas brīvā tirgus spēki.

(78) Lai sasniegtu mērķus, kas sakrīt ar ĶKP noteikto politisko darba kārtību, nevis atbilst dominējošajiem ekonomikas apstākļiem brīvā tirgū, Ķīnas valsts īsteno intervencionistisku ekonomikas politiku (15). Ķīnas iestāžu izmantotie intervencionistiskie ekonomiskie instrumenti ir daudzveidīgi, tostarp rūpniecības plānošanas sistēma, finanšu sistēma, kā arī citi līdzekļi, kurus valsts izmanto tirgū un lai to ietekmētu, piemēram, veicot valsts ieguldījumus un iepirkumus.

(79) Pirmkārt, vispārējās administratīvās kontroles līmenī Ķīnas ekonomikas virzību reglamentē sarežģīta rūpniecības plānošanas sistēma, kas ietekmē visu saimniecisko darbību valstī. Šo plānu kopums aptver plašu un sarežģītu nozaru un starpnozaru politikas jomu matricu un visus valdības līmeņus. Provinču līmeņa plāni ir detalizēti, savukārt valsts plānos izvirzīti plašāki mērķi. Plānos precizēti arī līdzekļi, kā atbalstīt attiecīgās nozares, kā arī termiņi, kuros mērķi ir jāsasniedz. Dažos plānos joprojām ir tieši formulēti produkcijas izlaides mērķi, kas vienmēr tika izvirzīti arī iepriekšējos plānošanas ciklos. Minētajos plānos atbilstoši valdības prioritātēm kā (pozitīvas vai negatīvas) prioritātes tiek izceltas atsevišķas rūpniecības nozares un/vai projekti un tiem tiek izvirzīti konkrēti attīstības mērķi (rūpniecības modernizācija, darbības izvēršana starptautiskā mērogā utt.). Gan privātā, gan valsts īpašumā esošiem ekonomikas dalībniekiem ir faktiski jāpielāgo sava saimnieciskā darbība plānošanas sistēmas noteiktajai realitātei. Tas skaidrojams ne tikai ar to, ka plāni ir saistoši, bet arī ar to, ka attiecīgās Ķīnas iestādes visos valdības līmeņos ievēro plānu sistēmu un attiecīgi izmanto tām piešķirtās pilnvaras, tādējādi mudinot ekonomikas dalībniekus ievērot plānos noteiktās prioritātes (sk. arī turpmāk 3.1.1.5. iedaļu) (16).

(80) Otrkārt, attiecībā uz finanšu resursu piešķiršanu ĶTR finanšu sistēmā dominē valsts īpašumā esošas komercbankas. Veidojot un īstenojot savu aizdevumu politiku, šīm bankām ir jāpielāgojas valdības nozaru politikas mērķiem, nevis primāri jānovērtē konkrētā projekta ekonomiskais izdevīgums (sk. arī turpmāk 3.1.1.8. iedaļu) (17). Tas pats attiecas uz pārējiem Ķīnas finanšu sistēmas elementiem, tādiem kā kapitāla vērtspapīru tirgi, obligāciju tirgi, privātā kapitāla tirgi u. c. Arī šīs finanšu nozares daļas, kas neietilpst banku sektorā, institucionāli un darbības ziņā ir veidotas nevis tā, lai panāktu finanšu tirgu maksimāli efektīvu darbību, bet gan tā, lai nodrošinātu kontroli un ļautu iejaukties valstij un ĶKP (18).

(81) Treškārt, attiecībā uz dažādu valsts un regulatīvu instrumentu izmantošanu – valsts iejaukšanās ekonomikā notiek vairākos veidos. Piemēram, publiskā iepirkuma noteikumi regulāri tiek izmantoti, lai sasniegtu politikas mērķus, nevis ekonomisko efektivitāti, tādējādi apdraudot uz tirgu balstītus principus šajā jomā. Piemērojamie tiesību akti konkrēti paredz, ka publiskā iepirkuma uzdevums ir veicināt valsts politikā izvirzīto mērķu sasniegšanu. Tomēr šo mērķu raksturs nav noteikts, tādējādi lēmumu pieņemšanas struktūrām tiek dota liela rīcības brīvība (19). Līdzīgi arī ieguldījumu jomā Ķīnas valdība saglabā nozīmīgu kontroli un ietekmi kā pār valsts, tā pār privāto ieguldījumu piesaisti un apjomu. Ieguldījumu izvērtēšanu, kā arī dažādus stimulus, ierobežojumus un aizliegumus, kas saistīti ar ieguldījumiem, iestādes izmanto kā nozīmīgu instrumentu nozaru politikas mērķu atbalstam, piemēram, valsts kontroles saglabāšanai nozīmīgākajās nozarēs vai iekšzemes rūpniecības stiprināšanai (20).

(82) Kopumā Ķīnas ekonomikas modelis ir balstīts uz noteiktām pamataksiomām, kas paredz un veicina valdības iejaukšanos dažādos veidos. Šāda būtiska valdības iejaukšanās ir pretrunā brīvai tirgus spēku darbībai un tādējādi kropļo resursu efektīvu sadali, kas atbilstu tirgus principiem (21).

3.1.1.3. Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta pirmā ievilkuma nozīmē: attiecīgajā tirgū lielā mērā darbojas uzņēmumi, kuri pieder eksportētājvalsts iestādēm vai kuru darbību tās kontrolē, stratēģiski uzrauga vai sniedz tiem norādes

(83) Ķīnas Tautas Republikas ekonomikā būtiskākā daļa ir uzņēmumi, kuri ir valsts īpašumā, kuru darbību tā kontrolē un/vai stratēģiski uzrauga vai kuriem sniedz norādes.

(84) ĶV un ĶKP uztur struktūras, kas nodrošina to pastāvīgu ietekmi uzņēmumos, it sevišķi valstij piederošos uzņēmumos (VU). Valsts (un daudzējādā ziņā arī ĶKP) ne tikai aktīvi formulē un pārrauga vispārējās ekonomikas politikas īstenošanu atsevišķos VU, bet arī pastāv uz tiesībām piedalīties lēmumu pieņemšanā par to darbību. Parasti tas tiek darīts, veicot darbinieku rotāciju starp valdības iestādēm un VU, nodrošinot partijas biedru klātbūtni VU izpildstruktūrās un partijas pirmorganizācijās uzņēmumos (skatīt arī 3.1.1.4. iedaļu), kā arī veidojot VU sektora korporatīvo struktūru (22). Savukārt VU saņem pretī īpašu statusu Ķīnas ekonomikā, kas ietver virkni ekonomisku ieguvumu, jo īpaši aizsardzību pret konkurenci un preferenciālu piekļuvi attiecīgiem izejresursiem, ieskaitot finansējumu (23). Faktori, kas norāda uz valdības kontroli pār OŠK nozares uzņēmumiem vai ietekmi tajos, ir sīkāk aplūkoti turpmāk 3.1.1.4. un 3.1.1.5. iedaļā.

(85) Konkrēti OŠK vērtības ķēdē ĶV pieder daļas daudzos uzņēmumos, no kuriem vairākus tā arī kontrolē.

(86) Komisija konstatēja, ka vismaz viens liels OŠK ražotājs – FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd (“FTT”) (24) – atzīst, ka to pilnībā kontrolē Valstij piederošo aktīvu uzraudzības un administrācijas komisija (SASAC) (25), attiecīgi valsts struktūra. FTT, kuru kontrolē valsts, pieder kontrolpaketes citos OŠK ražojošajos uzņēmumos, piemēram, Changchun Fiberhome Technologies, Chengdu Datang Cable, Fiberhome Marine Network Equipment, Xinjiang Fiberhome Optical Communications. Tika konstatēts, ka arī citu OŠK ražotāju – Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication – kontrolē FTT, attiecīgi arī valsts.

(87) Papildus tieši kontrolētiem uzņēmumiem ĶV ietekmē arī privātā īpašumā esošos uzņēmumus ĶTR. Kā izmeklēšanā apstiprināja viens no izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, tika arī konstatēts, ka valstij tieši vai netieši (piemēram, izmantojot dažādas ar valsti saistītas struktūras, piemēram, Ķīnas Banku, Ķīnas Rūpniecības un komercbanku, Ķīnas Lauksaimniecības banku, Ķīnas Attīstības banku, Čanšu pilsētas attīstības ieguldījumu sabiedrību vai Šanhajas Finanšu attīstības investīciju fondu) pieder daļas vairākos OŠK ražojošos uzņēmumos. Jāpiemin, ka starp šiem uzņēmumiem izceļas Yangtze Optical Fiber and Cable (YOFC), jo 39 % uzņēmuma pieder valsts kontrolētiem ieguldītājiem (26). Šis uzņēmums ir liels vietējais ražotājs un arī liels attiecīgā ražojuma eksportētājs uz ES.

(88) Attiecībā uz privātiem OŠK ražotājiem Komisija arī konstatēja, ka vismaz diviem no tiem – Jiangsu Zhongtian Technology (ZTT) (27) un Hengtong Group – kontrolējošie (privātie) akcionāri bija saistīti ar ĶKP un ieņēma amatus partijā (sk. 104. apsvērumu).

(89) Kas attiecas uz OŠK ražošanā izmantoto izejresursu piegādātājiem, viena no OŠK ražošanā izmantotajām izejvielām ir aramīda pavedieni. Attiecībā uz aramīda pavedieniem Komisija arī konstatēja būtisku valsts iejaukšanos aramīda nozarē. Uzņēmums Yantai Tayho Advanced Materials (YTAM) ir viens no galvenajiem aramīda šķiedru ražotājiem ĶTR (28). YTAM kontrolpaketes īpašnieks ir Yantai Guofeng Investment Holdings Group (29), kas pilnībā pieder Yantai SASAC (30), attiecīgi YTAM ir pilnīgā valsts iestāžu kontrolē. Citi nozīmīgi aramīda šķiedru ražotāji ĶTR ir Sinopec Yizheng Chemical Fiber Company (31) (valsts Sinopec Group meitasuzņēmums (32)) un valstij piederošais uzņēmums Sinochem (33).

(90) OŠK ražošana ietver arī tādu ķīmisko izejresursu izmantošanu kā zema, vidēja vai augsta blīvuma polietilēns vai polibutilēntereftalāts. Šīs vielas ir ķīmiski savienojumi, kas iegūti ķīmiskos procesos. Dažādi ķīmiskie savienojumi tiek izmantoti arī optiskās šķiedras sagataves izgatavošanai. Tāpēc arī šo izejresursu ražotājus var uzskatīt par Ķīnas ķīmijas nozares dalībniekiem. Attiecībā uz šo nozari Komisija no valsts statistikas konstatēja, ka valstij piederoši uzņēmumi (VU) 2015. gadā veidoja 52 % no ķīmijas uzņēmumu kopējiem aktīviem (34). VU, jo īpaši lielajiem centrālajiem uzņēmumiem, tradicionāli ir bijusi dominējoša loma ĶTR ķīmijas nozarē, ņemot vērā to oligopola stāvokli augšupējā/ievadmateriālu tirgū, vieglu piekļuvi valdības piešķirtiem resursiem (finanšu līdzekļiem, aizdevumiem, zemei utt.) un spēcīgu ietekmi valdības lēmumu pieņemšanā. Šajā saistībā Komisija jo īpaši konstatēja, ka daži galvenie augsta blīvuma polietilēna ražotāji ĶTR, piemēram, PetroChina, Sinopec Maoming Petrochemical Corporation, China National Offshore Oil Corporation (35), ir valstij piederoši uzņēmumi.

(91) Turklāt OŠK ražošanā tiek izmantotas noteiktas tērauda izejvielas, piemēram, noteikta veida tērauda stieples vai sloksnes. Šajā saistībā jānorāda, ka tērauda nozarē liela daļa īpašumtiesību joprojām pieder ĶV. Lai gan tiek lēsts, ka nomināli VU un privātā īpašumā esošu uzņēmumu skaits ir aptuveni vienāds, tomēr no pieciem Ķīnas tērauda ražotājiem, kas ierindojas starp 10 pasaules lielākajiem tērauda ražotājiem, četri ir VU (36). Vienlaikus, lai gan desmit lielākie ražotāji 2016. gadā saražoja tikai aptuveni 36 % no nozares kopējās produkcijas, ĶV tajā pašā gadā ir izvirzījusi mērķi līdz 2025. gadam konsolidēt 60–70 % no dzelzs un tērauda ražošanas aptuveni desmit lielos uzņēmumos (37). ĶV 2019. gada aprīlī šo nodomu pauda atkārtoti, paziņodama, ka izdod pamatnostādnes par tērauda nozares konsolidāciju (38). Šāda konsolidācija var būt saistīta ar rentablu privātu uzņēmumu piespiedu apvienošanos ar darbībā nesekmīgiem VU (39). Nesens piemērs ir tērauda ražotāju Baosteel Group Corp. un Wuhan Iron & Steel Group Corp. apvienošanās 2016. gadā, izveidojot otro lielāko tērauda ražotāju pasaulē (40). Galvenie nerūsējošā tērauda ražotāji, piemēram, Tisco, Baosteel, Ansteel Lianzhong, Jiujuan Iron and Steel un Tangshan, pieder valstij.

(92) Tā kā notiek būtiska valdības iejaukšanās OŠK tirgus izejresursu nozarēs (piemēram, tērauda nozarē, ķīmisko vielu vērtības ķēdēs vai ar valsts kontroli pār dažiem vadošajiem aramīdu ražojošajiem uzņēmumiem), kā arī – kā konstatēja Komisija – dažus OŠK ražotājus kontrolē valsts, tie tieši vai netieši pieder valstij vai ir pakļauti valsts ietekmei (piemēram, ar ĶKP klātbūtni uzņēmumā), paļaujas uz tās atbalstu un dažos gadījumos īsteno ĶKP ideoloģiju, valstij piederošiem vai valsts kontrolētiem ražotājiem, kā arī privātiem OŠK ražotājiem tiek liegta iespēja darboties tirgus apstākļos. Gan valsts, gan privātā īpašumā esoši uzņēmumi, kas darbojas OŠK un to ražošanā izmantoto izejresursu ražošanā, tieši vai netieši tiek stratēģiski uzraudzīti un tiem tiek sniegtas norādes, kā izklāstīts turpmāk 3.1.1.5. iedaļā.

3.1.1.4. Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta otrā ievilkuma nozīmē: valsts ir pārstāvēta uzņēmumos un tādējādi var iejaukties jautājumos par cenām vai izmaksām

(93) Papildus tam, ka ĶV īsteno kontroli pār ekonomiku, izmantojot īpašumtiesības uz VU un citus instrumentus, Ķīnas valdība, izmantojot valsts klātbūtni uzņēmumos, var iejaukties cenās un izmaksās. Var uzskatīt, ka Ķīnas tiesību aktos paredzētās attiecīgo valsts iestāžu tiesības iecelt un atcelt no amata VU augstākā līmeņa vadību atspoguļo atbilstīgās īpašuma tiesības (41), turklāt ĶKP pirmorganizācijas gan valsts, gan privātā īpašumā esošos uzņēmumos ir vēl viens nozīmīgs kanāls, pa kuru valsts var iejaukties darījumdarbības lēmumu pieņemšanā. Saskaņā ar ĶTR uzņēmumu tiesībām ĶKP organizācija ir jāizveido ikvienā uzņēmumā (ar vismaz trim ĶKP biedriem, kā noteikts ĶKP konstitūcijā (42)) un uzņēmuma pienākums ir nodrošināt partijas organizācijas darbībai vajadzīgos apstākļus. Izrādās, ka pagātnē šī prasība ne vienmēr tika ievērota vai stingri izpildīta. Tomēr vismaz kopš 2016. gada ĶKP politiska principa veidā ir pastiprinājusi pretenzijas uz darījumdarbības lēmumu kontroli valsts īpašumā esošajos uzņēmumos. Tiek ziņots arī, ka ĶKP izdara spiedienu uz privātiem uzņēmumiem, lai tie priekšplānā izvirzītu “patriotismu” un ievērotu partijas disciplīnu (43). Ir saņemta informācija, ka 2017. gadā partijas pirmorganizācijas bija 70 % no aptuveni 1,86 miljoniem privātā īpašumā esošo uzņēmumu un pieaug spiediens nodrošināt, lai ĶKP organizācijām būtu izšķirīga ietekme darījumdarbības lēmumu pieņemšanā attiecīgajos uzņēmumos (44). Minētie noteikumi ir vispārēji piemērojami visā Ķīnas ekonomikā – visās nozarēs, ieskaitot OŠK ražotājus un to izejresursu piegādātājus.

(94) Turklāt 2020. gada 15. septembrī tika publicēts dokuments “General Office of CCP Central Committee’s Guidelines on stepping up the United Front work in the private sector for the new era” (“ĶKP Centrālkomitejas Galvenā biroja vadlīnijas par aktīvāku privātā sektora darbu vienotajā frontē ceļā uz jauno laikmetu”) (45), kurā vēl vairāk paplašināta privātajos uzņēmumos izveidoto partijas komiteju loma. Vadlīniju II.4. iedaļā ir teikts: “Mums jāceļ partijas kopējās spējas vadīt privātā sektora darbu vienotajā frontē un šajā jomā efektīvi jāveic aktīvāks darbs.” To III.6. iedaļā ir teikts: “Mums vēl aktīvāk jāīsteno partijas attīstības pasākumi privātos uzņēmumos un jānodrošina, ka partijas pirmorganizācijas var efektīvi izpildīt savus uzdevumus kā partijas posteņi un ka partijas biedri var darboties kā līderi un pionieri.” Tādējādi pamatnostādnēs ir uzsvērta ĶKP nozīme uzņēmumos un citās privātā sektora struktūrās un tiek mēģināts šo nozīmi palielināt (46).

(95) Turpmāk sniegtie piemēri labi ilustrē minēto tendenci, ka OŠK nozarē pieaug ĶV iejaukšanās līmenis.

(96) Kā minēts iepriekš, noteikts skaits OŠK ražotāju pieder valstij vai valsts tos kontrolē, kas ļauj valstij brīvi iejaukties cenās un izmaksās. Šo iejaukšanos pastiprina arī izteiktā ĶKP klātbūtne un ietekme šajos uzņēmumos.

(97) Komisija, piemēram, konstatēja, ka China Information and Communication Technology Group, kurai pieder ražotājs eksportētājs FDN, savā tīmekļa vietnē norāda: “Turēšanās pie partijas vadības un partijas attīstības stiprināšana ir valstij piederošu uzņēmumu pamats un “dvēsele”. Kopš China Information and Communication Technology Group Co, Ltd. (China Information and Communication Technology Group Co., Ltd.) dibināšanas grupas partijas komiteja ir pilnībā īstenojusi 18. nacionālā kongresa, 19. nacionālā kongresa un partijas iepriekšējo plenārsēžu garu, kā arī Nacionālās konferences par partijas attīstību valstij piederošos uzņēmumos garu un ir nodrošinājusi, ka partijas attīstība, kā arī visi uzņēmuma darba aspekti atbilst Sji Dzjiņpina teorijai par jauno Ķīnai raksturīgā sociālisma laikmetu. Izveidot “četras apziņas”, stiprināt “četras pārliecības”, apņēmīgi sasniegt “divas garantijas”, pārliecinoši pildīt partijas attīstības vispārējās prasības jaunajā laikmetā, pievērst īpašu uzmanību galvenajiem partijas vadības pienākumiem un pilnībā iesaistīt grupas partijas komiteju uzņēmuma vadībā, lai īstenotu vadību un “norādītu virzienu, nodrošinātu vispārēju pārvaldību un īstenošanu”, kā arī pastāvīgi veicināt partijas veidošanas “divkāršu integrāciju un veicināšanu” ar ražošanu un darījumdarbību.” (47)

(98) Komisija arī konstatēja, ka partijas attīstības darbības tiek attiecinātas uz veselām rūpnieciskajām zonām, par ko ziņots Uhaņas Austrumu ezera augsto tehnoloģiju attīstības zonas tīmekļa vietnē: “Informācija par visas pilsētas valstij piederošo uzņēmumu partijas attīstības darba konferenci un rajona partijas (darba) komitejas sekretāra vietējo partijas attīstības darbu, kā arī ziņojumi par konferences vispārīgo ievirzi: 2019. gada 7. maijā Fiberhome Communications Group notika vietējā veicināšanas konference par partijas attīstības darbu valstij piederošos uzņēmumos Donghu augsto tehnoloģiju zonā. Sanāksmē piedalījās gandrīz 30 cilvēku, tostarp Donghu augsto tehnoloģiju zonas partijas darba komitejas organizācijas departamenta direktora vietnieks Wan Ling un saistītie biedri, kā arī cilvēki, kuri atbild par partijas attīstības darba pārvaldīšanu un vadīšanu VU, ko centralizēti pārvalda rajons un kas ir tiešā rajona pārvaldībā” (48). Donghu augsto tehnoloģiju zonu (jeb Uhaņas Austrumu ezera augsto tehnoloģiju attīstības zonu) bieži dēvē par “Optikas ieleju” (49), jo tajā liela uzmanība ir pievērsta optoelektronikas, tai skaitā OŠK, ražošanai.

(99) Jānorāda, ka iepriekšējā apsvērumā minētajās darbībās ir iesaistīta Fiberhome Group, kas ir FTT mātesuzņēmums. Uzņēmuma tīmekļa vietnē kā viens no galvenajiem elementiem attiecībās ar ĶV ir minēts “atbalsts valdības politikai” (50). Turklāt saistībā ar uzņēmuma veiktajām partijas attīstības darbībām Fiberhome ir attēlots kā paraugs citiem uzņēmumiem: “17. maijā Optics Valley Construction Company organizēja izpētes vizīti kadriem un darbiniekiem, kuri devās uz Fiberhome Technology Group, lai apmeklētu zinātnisko un tehnoloģisko sasniegumu izstādi, klausītos ekspertu lekcijas un sekotu ģenerālsekretāra Sji Dzjiņpina pārbaudes braucienam, pārskatītu ģenerālsekretāra Sji Dzjiņpina pārbaudes laikā Hubei teiktās nozīmīgās runas vēstījumu (..). Biedrs Hua Xiaodong, Fiberhome Communications priekšsēdētāja biroja direktors, pievērsa uzmanību Fiberhome Technology Group vietējām partijas attīstības darbībām, novatoriskiem partijas attīstības pasākumiem un tiešsaistes partijas attīstības rezultātiem (..). Uzņēmuma ģenerāldirektors biedrs Zhou Aiqiang uzsvēra, ka uzņēmuma kadriem un darbiniekiem ir jāapvieno izpēte un ģenerālsekretāra Sji Dzjiņpina svarīgo runu vēstījuma iedzīvināšana ar augsto tehnoloģiju zonas garu, tādējādi veicinot Optikas ielejas kvalitatīvu attīstību”. (51) Kā liecina pēdējais fragments, paredzēts, ka partijas attīstības darbībām jābūt cieši saistītām ar uzņēmējdarbības attīstību Optikas ielejā.

(100) Kā norādīts 94. apsvērumā, ĶV arī turpina paplašināt ĶKP lomu privātajā sektorā, tādējādi vēl vairāk palielinot tās spēju kontrolēt privātu uzņēmumu lēmumus un darbības un iejaukties tajās. Komisija konstatēja pietiekami daudz pierādījumu par ĶKP iejaukšanos privātos OŠK ražojošos uzņēmumos.

(101) Uzņēmums ZTT lepojas ar to, ka ĶKP un iestādes interesējas par uzņēmumu: “ZTT ir piesaistījis Komunistiskās partijas un valsts vadītāju uzmanību ar savu attīstību dažādās jomās. Centrālās valdības, provinces valdības un pašvaldību vadītāji ir pārbaudījuši ZTT, kā arī devuši tam apstiprinājumu un iedrošinājumu.” (52) Turklāt uzņēmuma tīmekļa vietnē ir sniegti pārskati par tā veiktajām partijas attīstības darbībām un sasniegumiem, kā arī par mijiedarbību ar ĶKP un iestādēm šajā saistībā. Piemēram, uzņēmums apraksta provinces un pašvaldības partiju un valdības vadītāju veikto uzņēmuma partijas attīstības darba pārbaudi: “Xue Jiping [partijas komitejas sekretārs un ZTT priekšsēdētājs] sacīja, ka Zhongtian Technology ir viens no galvenajiem ražošanas uzņēmumiem Naņtonā un ka mūsdienās attīstība nav atdalāma no partijas komiteju un visu līmeņu valdības vadītāju rūpēm un atbalsta, kā arī to, ka Zhongtian Technology grupas partijas komiteja augstākās partijas organizācijas virsvadībā rūpīgi izveidoja apstākļus, lai stimulētu savstarpēju veicināšanu, kopēju progresu un abpusēji izdevīgu partijas attīstību vienlaikus ar uzņēmuma attīstību. Viņš uzsvēra divas īpašās prakses, kuras Zhongtian Technology apkopoja un noformulēja partijas vadībā. Pirmā ir progresīvu, iedvesmojošu iekšzemes inženieru darba sistēma. (..) Otrā ir progresīvā intelektuālā īpašuma banka, kas uzlabo uzņēmuma galveno konkurētspēju, izmantojot partijas biedru galvenās iniciatīvas, patiesi pārvēršot partijas veidošanas priekšrocības attīstības priekšrocībās un pārvēršot partijas un tautas gudrību attīstības efektivitātē.” (53) Uzņēmums uzsver arī savu ar partiju saistīto darbību nozīmīgumu un to integrācijas nozīmi uzņēmuma darbībā: “Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. partijas komitejai tika piešķirts “Progresīvas Dzjansu provinces vietējās partijas organizācijas” goda nosaukums, un tas kļuva par vienīgo uzņēmumu Naņtonas apgabalā, kas saņēmis šo godu. Pēdējos gados Zhongtian Technology partijas komiteja valsts paraugstrādnieka, partijas sekretāra un direktoru padomes priekšsēdētāja Xue Jiping vadībā vienmēr ir pieturējusies pie vadošās ideoloģijas “koncentrēties uz partijas veidošanu, pamatojoties uz attīstību, un veicināt attīstību, veidojot partiju”, un aktīvi pētījusi standartizētus un integrētus partijas veidošanas modeļus, lielāko uzmanību pievēršot partijas veidošanas darba integrācijai uzņēmuma ražošanā un darījumdarbībā, detalizētā vadībā un kultūras attīstībā.” (54)

(102) Komisija arī izdarīja secinājumus par ĶKP ietekmi uz kādu citu OŠK ražotāju, kam ir vērā ņemama vietējā ražošana un attiecīgā ražojuma eksports uz ES, proti, Hengtong Group. Uzņēmums, būdams privātā īpašumā, ir publicējis pārskatus par ĶKP lomu un ietekmi, ĶKP līdzdalību un partijas komitejām uzņēmumā, kā arī par to, kā uzņēmums savās darbībās ievēro valsts stratēģijas: “Bez reformas un atvēršanas politikas šodien Hengtong nepastāvētu. Kas attiecas uz Hengtong turpmāko attīstību, uzņēmumā augstu jātur partijas karogs. Partijas komitejas sekretārs un Hengtong grupas direktoru padomes priekšsēdētājs Cui Genliang sacīja, ka Hengtong grupas partijas komiteja nekad nav aizmirsusi savu sākotnējo nodomu, vienmēr ir atcerējusies savu misiju un turpinās stiprināt partijas attīstības “sarkano dzinēju”, izmantot jaunas uzņēmuma attīstības kārtas pieaugošo spēku un tiekties atbilst kvalitatīvas attīstības laikmeta prasībām. (..) Izmantojot sistēmu “viena persona divos amatos”, kas ļauj tai pašai personai būt partijas sekretāram un uzņēmuma vadītājam, visus Hengtong grupas pašreizējos 32 partijas filiāles sekretāru amatus ieņem katra uzņēmuma ģenerāldirektors, un partijas attīstības darba efektivitāte ir ietverta meitasuzņēmumu vispārējā novērtējumā. (..) [Hengtong] grupas partijas komiteja reizi divos gados rīko partijas attīstības semināru nolūkā izstrādāt grupas partijas attīstības darba plānu kā “noteiktu rīcību” katras partijas nodaļas gada darba izpildei, savukārt katra partijas nodaļa izvēlas novatorisku “izvēles rīcību”, lai veicinātu to, ka uzņēmuma filiāle izprot partijas posteņa mērķi, un lai izveidotu grupas partijas attīstības “kaujas komandu” nolūkā panākt, ka darbinieki, kas ir partijas biedri, koncentrējas uz simboliskiem apbalvojumiem, lai izveidotu grupas partijas attīstības “īpašos spēkus” un veidotu grupas partijas attīstības paradigmu, kurā ietilpst “stratēģiskās partijas komitejas, partijas posteņa filiāles un partijas paraugbiedri (..). Uzņēmuma attīstība nav atdalāma no pareizas vadības, ko nodrošina partija. Mums vienmēr jābūt pateicīgiem un jāuzņemas atbildība, vienlaikus balstoties sabiedrībā. Hengtong grupas partijas komiteja ir uzņēmusies lielu atbildību cieši sekot valsts attīstības stratēģijai un uzskata partijas attīstības darbu par veidu, kā panākt uzņēmuma attīstības ciešu integrāciju ar valsts stratēģiju un izmantot galvenās iespējas kļūt par lielāku un spēcīgāku uzņēmumu.” (55)

(103) Turklāt Komisija konstatēja, ka arī privātais uzņēmums YOFC ir pakļauts valsts ietekmei, galvenokārt ĶKP iesaistoties uzņēmuma darbībā. Uzņēmuma tīmekļa vietnē šāda mijiedarbība ir izklāstīta, aprakstot notikumu, kura mērķis bija atzīmēt ĶKP dibināšanas 97. gadadienu: “Sapulcē biedrs Ma Jie, partijas komitejas sekretārs un YOFC priekšsēdētājs, sniedza svarīgu ziņojumu. Sekretārs Ma Jie vispusīgi apkopoja uzņēmuma partijas attīstības darbu un darba apstākļus pēdējā gada laikā un izvirzīja darba prasības nākotnei. Viņš norādīja, ka pagājušajā gadā pareizā augstākā līmeņa organizāciju vadībā saskaņā ar Donghu augsto tehnoloģiju zonas partijas darba komitejas vispārējo norīkojumu un prasībām uzņēmuma partijas komiteja ir rūpīgi izpētījusi un īstenojusi Ķīnas Komunistiskās partijas 19. nacionālā kongresa garu un lielāko uzmanību pievērsusi YOFC vispārējai attīstībai. (..) Sekretārs Ma Jie ziņojumā arī analizēja problēmas, ar kurām 2018. gadā saskārās YOFC, un pieprasīja, lai visi partijas biedri efektīvi īstenotu piecus uzņēmuma stratēģiskos pasākumus nolūkā paātrināt uzņēmuma pārveidošanu un attīstību. (..) Viņš lūdza: “(..) Vadoties pēc Ķīnas Komunistiskās partijas 19. nacionālā kongresa ziņojuma gara un izmantojot YOFC 30. gadadienu kā iespēju, mēs veiksim jaunus ieguldījumus uzņēmuma jaunā nākotnē, atjaunosim godību.” (56) Gadu vēlāk, atzīmējot ĶKP 98. gadadienu, YOFC arī ziņoja, ka 2019. gadā “YOFC partijas komitejai tika piešķirts Donghu augsto tehnoloģiju zonas goda nosaukums “Progresīva partijas organizācija””. Pasākuma laikā priekšsēdētājs un sekretārs Ma Jie “aicināja visus partijas biedrus turēt augstu paceltu izcilo Ķīnai raksturīgā sociālisma karogu un stingri iedibināt “četras apziņas”, stiprināt “četras pārliecības”, praktizēt “divas garantijas”, mācieties no piemēra, uzlūkot progresīvos kā etalonu, rūpīgi pildīt savus pienākumus, pārmantot un pārnest vecākās paaudzes revolucionāro un progresīvu personu celmlaužu un novatoru garu, pilnībā iesaistīt partijas vietējās filiāles kā kaujas posteņus, kā arī partijas biedrus celmlaužus un paraugbiedrus, tiekties pilnībā sasniegt YOFC darījumdarbības mērķus 2019. gadam un pasniegt izcilus sasniegumus kā dāvanu Ķīnas Komunistiskās partijas dibināšanas 98. gadadienā un Ķīnas Tautas Republikas dibināšanas 70. gadadienā” (57).

(104) Vairākos vadošajos OŠK ražotājos ĶKP struktūrās darbojas tās pašas personas, kas uzņēmumu vadības struktūrās. Komisija konstatēja, ka ZTT priekšsēdētājs un kontrolpaketes īpašnieks Xue Jiping ir ĶKP biedrs un partijas komitejas sekretārs (58). Cita liela OŠK ražotāja – FTT – gadījumā direktoru padomes priekšsēdētājs Lu Guoqing ir ĶKP biedrs (59), savukārt divi citi augstākā līmeņa vadītāji ieņem arī partijas komitejas sekretāra un sekretāra vietnieka amatus (60). Kā jau iepriekš pierādīts 102. apsvērumā, privātā OŠK ražotāja Hengtong Group kontrolpaketes īpašnieks Cui Genliang ir ne tikai direktoru padomes priekšsēdētājs, bet arī partijas komitejas sekretārs. Viņš piedalījās arī kā pārstāvis 12. un 13. nacionālajā tautas kongresā (61). Turklāt, kā konstatēts 103. apsvērumā, YOFC direktoru padomes priekšsēdētājs Ma Jie ieņem partijas komitejas sekretāra amatu un ir ĶKP biedrs (62).

(105) Valsts klātbūtne un iejaukšanās finanšu tirgos (sk. arī 3.1.1.8. iedaļu), kā arī izejvielu un izejresursu nodrošināšanā kropļo tirgu vēl vairāk (63). Tādējādi valsts klātbūtne uzņēmumos, tostarp VU, OŠK un citās saistītās nozarēs (piemēram, finanšu un izejresursu nozarē) ļauj ĶV iejaukties cenās un izmaksās.

3.1.1.5. Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta trešā ievilkuma nozīmē: diskriminējoša valsts politika vai pasākumi, kuros priekšroka tiek dota iekšzemes piegādātājiem vai kuri kaut kā citādi ietekmē brīvā tirgus spēkus

(106) Ķīnas ekonomikas virzienu lielā mērā nosaka komplicēta plānošanas sistēma, kurā noteiktas prioritātes un izvirzīti mērķi, kam jābūt centrālās un vietējās valdības uzmanības centrā. Attiecīgi plāni ir visos valdības līmeņos, un tie aptver praktiski visas ekonomikas nozares. Ar plānošanas instrumentiem noteiktie mērķi ir saistoši, un katra pārvaldes līmeņa iestāde uzrauga, kā attiecīgais zemākais valdības līmenis īsteno plānus. Kopumā plānošanas sistēma ĶTR nodrošina, ka resursi tiek piešķirti tām nozarēm, kuras valdība atzinusi par stratēģiskām vai citādi politiski nozīmīgām, nevis tiek sadalīti atkarībā no tirgus spēkiem (64).

(107) ĶV uzskata, ka OŠK aprīkojums ir nozīmīgs ražojums, kā norādīts sabiedriskās politikas dokumentos un sarakstos (65). Šādai klasifikācijai ir būtiska nozīme, jo tā konkrētas nozares kvalificējas dažādiem konkrētiem politikas virzieniem un atbalsta pasākumiem, kuru mērķis ir stimulēt attīstību katrā nozarē (66). OŠK, kas ir viena no svarīgākajām interneta tīklu infrastruktūras sastāvdaļām, ir ārkārtīgi liela nozīme optiskās šķiedras tīklu un platjoslas interneta izvēršanā. Optiskās šķiedras tīklu un platjoslas interneta attīstība ĶTR tiek virzīta un vadīta saskaņā ar daudziem plāniem, direktīvām un citiem dokumentiem, kas izdoti valsts, reģionālā un pašvaldību līmenī un ir savstarpēji saistīti. Šādu galveno politikas dokumentu piemēri centrālā līmenī: Ķīnas Tautas Republikas ekonomiskās un sociālās attīstības 13. piecgades plāns (2016–2020) (67) un tam pievienotais stratēģisko jauno nozaru 13. piecgades plāns (68), plāns “Ražots Ķīnā 2025” (69), plāns “Internets Plus” (70), stratēģija “Platjoslas Ķīna” (71), Valsts padomes Galvenā biroja vadlīnijas par ātrdarbīga platjoslas tīkla veidošanas paātrināšanu un ātrāka interneta savienojuma zemāku tarifu virzīšanu (72) un trīs gadu rīcības plāns lielo informācijas infrastruktūras projektu būvniecībai (73). Šie centrālās politikas noteikumi ir atspoguļoti un turpmāk uzraudzīti arī subcentrālā līmenī, piemēram, Guandunas provinces rīcības plānā “Internets Plus” (2015–2020) (74). Saistībā ar to plānošanas dokumenti, kas attiecas uz citām nozarēm un ir izdoti subcentrālā līmenī, kā politikas vadlīnijas var veidot saikni ar interneta attīstību un jo īpaši plāna “Internets Plus” īstenošanu – piemērs tam ir Hebei provinces 13. piecgades plāns naftas ķīmijas nozarei (75).

(108) Iepriekš aprakstītā politika ir bijusi pamatā uzmanībai, ko valsts pievērš optiskās šķiedras tīklu un infrastruktūras attīstībai, kā arī OŠK tirgus un ar to saistītā valsts atbalsta pamatā. Turklāt iepriekš izklāstītās politikas īstenošana ir bijusi cieši saistīta arī ar augstāka līmeņa politikas īstenošanu un to veicinājusi, piemēram, informācijas nozares attīstībā (attiecīgais Rūpniecības un informācijas tehnoloģiju ministrijas (MIIT) un NDRC dokuments: “Guide for the Development of the Information Industry” (“Informācijas nozares attīstības ceļvedis”)), lielo datu nozarē (attiecīgais MIIT dokuments: “Big Data Industry Development Plan (2016–2020)” (“Lielo datu nozares attīstības plāns (2016–2020)”)), mākoņdatošanā (attiecīgais MIIT dokuments “Three-year Action Plan for Cloud Computing Development (2017–2019)” (“Trīs gadu rīcības plāns mākoņdatošanas attīstībai (2017–2019)”)) vai lietu interneta nozarē (attiecīgais MIIT dokuments: “The Notice of the General Office of the MIIT on Comprehensively Promoting the Construction and Development of the Mobile Internet of Things)” (“MIIT Galvenā biroja paziņojums par visaptverošu mobilā lietu interneta būvniecības un attīstības veicināšanu”)) (76). Citiem vārdiem sakot, OŠK izceļas ar to, ka ĶV to uzskata par ārkārtīgi svarīgu ražojumu tādu tīklu un infrastruktūras būvniecībā, kas paredzēti visiem valsts izstrādāto un pārraudzīto galveno savienojamības un digitālās politikas jomu slāņiem. Pamatojoties uz 107. un 108. apsvērumā minētajiem politikas dokumentiem, ĶV iejaucas, lai īstenotu saistīto politiku, un ietekmē tirgus spēku brīvās attiecības OŠK nozarē, īpaši veicinot un atbalstot OŠK nozari ar dažādiem līdzekļiem.

(109) ĶV vada OŠK nozares attīstību, izmantojot daudzveidīgu politikas instrumentu klāstu. Komisija guva pierādījumus par konkrētiem projektiem, kā arī par valdības ieguldījumu fondu un rūpniecisko zonu izveidi – tas ataino valsts iestāžu atbalsta klāstu OŠK ražotājiem un vērtības ķēdei.

(110) Iesaistītais uzņēmums iesniedza šādus pierādījumus par vietējo ieguldījumu fondu un iestāžu darbībām OŠK nozares atbalstam ar spēju veidošanas projektu Šaņdunas provincē: “Projekta I posma kopējie ieguldījumi ir 1,8 miljardi RMB, un to veido sešu optiskās šķiedras vilkšanas torņu un 12 optiskās šķiedras ražošanas līniju būvniecība, panākot izrāvienu optiskās šķiedras nozarē Šaņdunas provincē. (..) Valsts kapitāla ieguldījumu fondu ienākšana ļāva uzņēmumiem samazināt savas finansēšanas izmaksas, uzlabot savu finansiālās stabilitātes un drošības attiecību, virzīja darījumdarbības koncepciju pārveidi un ir nodrošinājusi uzlabojumus.” (77) Cits avots apstiprina, ka projekta mērķis ir īstenot valsts vispārējo politiku, piemēram, 106.–108. apsvērumā minēto politiku, kas savukārt balstās uz optisko šķiedru: “Interneta attīstība nav atdalāma no ātrdarbīgas pārraides rīkiem, un ātrdarbīgas pārraides rīkus iegūst no labas optiskās šķiedras. Shandong Zhiguang Communication Technology Co., Ltd. ir augsto tehnoloģiju uzņēmums, kas izveidots, lai īstenotu stratēģisko rīcību “Ražots Ķīnā 2025”, informācijā balstītu ekonomikas attīstības valsts stratēģiju, kā arī lai apmierinātu valsts galveno projektu, piemēram, projektu “Lielie dati”, “Internets Plus” un “Digitālā Ķīna”, vajadzības. Optiskā šķiedra – materiāls ar dabisko zinātnes un tehnoloģijas “gēnu” – tagad ir ienākusi un tiek attīstīta Dzaodžuanas pilsētā.” (78)

(111) Komisija arī konstatēja gadījumu, kad Sudžou pilsētā tika izveidots pašvaldības atbalstīts fonds 1 miljarda RMB apmērā, kas bija pieejams, lai mazinātu finansiālo spiedienu saistībā ar kāda OŠK ražotāja – Tongding Interconnection – darījumdarbības grūtībām. Fonda uzdevums ir arī atvieglot uzņēmumu ceļu uz kotēšanos biržā (79).

(112) Turklāt, kā minēts 98. apsvērumā, Komisija konstatēja, ka viena no ĶV atbalstītajām īpašajām nozares attīstības zonām Uhaņā – Austrumu ezera jauno tehnoloģiju rūpniecības attīstības zona – ir liela OŠK ražošanas bāze. Kā viena no Valsts padomes apstiprinātajām “valsts augsto tehnoloģiju rūpniecības attīstības zonām” un “valsts vietējo inovāciju demonstrācijas zonām” tā kļuva par ĶTR pirmo optoelektronikas nozares bāzi (saukta arī par “Ķīnas Optikas ieleju” – skatīt 98. apsvērumu). OŠK ražotāji, kas darbojas minētajā zonā, ir guvuši labumu no dažādu veidu stimuliem un valsts atbalsta (80).

(113) Turklāt viens no instrumentiem, ar ko ĶV virza OŠK nozares attīstību, ir arī tiešas valsts subsīdijas. Ražotāja eksportētāja FTT 2019. gada pārskats apstiprina, ka 2019. gada beigās uzņēmuma nākamo periodu ieņēmumus 393,8 miljonu RMB apmērā un “citus ienākumus” 45,8 miljonu RMB apmērā veidoja valdības subsīdijas (81). Ražotāja eksportētāja ZTT 2019. gada pārskats apstiprina, ka 2019. gada beigās uzņēmuma nākamo periodu ieņēmumus 150,3 miljonu RMB apmērā veidoja vadības subsīdijas un tas arī bija saņēmis valdības subsīdijas 361,1 miljona RMB apmērā saistībā ar uzņēmuma ikdienas darbībām (82). Turklāt OŠK ražotāja Hengtong Group 2019. gada pārskats liecina, ka 2019. gadā uzņēmuma nākamo periodu ieņēmumi, ko veidoja valdības subsīdijas, sasniedza 81,8 miljonus RMB un subsīdijas, kas norādītas kā saistītas ar uzņēmuma ikdienas darbībām, sasniedza 268,3 miljonus RMB (83).

(114) Attiecībā uz OŠK ražošanā izmantotajiem izejresursiem Komisija konstatēja, ka aramīdu, kas ir ķīmiski iegūta sintētiskā šķiedra un izejresurss OŠK ražošanā, līdzīgi kā optiskās šķiedras (sk. 107. apsvērumu), ĶV klasificē kā nozīmīgu ražojumu “Stratēģisko jauno nozaru nozīmīgo ražojumu un pakalpojumu orientējošajā katalogā” (84). Saskaņā ar šo kvalifikāciju minētajai izejvielai ir pievērsta uzmanība dažādos ĶV politikas dokumentos. Attiecīgi ĶTR uz aramīdu attiecas plānošanas dokumenti, piemēram, Ķīmisko šķiedru ražošanas nozares pārveidošanas un uzlabošanas īstenošanas plāns (2017–2020) (īstenošanas plāns) (85), kurā tas minēts starp centrālajām jomām attīstības paātrināšanas kontekstā. Tika konstatēts, ka uz aramīdu attiecas arī vismaz viens papildu plānošanas dokuments – Hebei 2016. gada jauno materiālu rūpniecības attīstības veicināšanas plāns, kurā attiecīgajām ieinteresētajām personām uzdots ievērojami paātrināt aramīda šķiedru nozares attīstību, izmantojot Haņdaņas nacionālo “Lāpas programmu” (86).

(115) Plašākā nozīmē uz ķīmiskām šķiedrām attiecas valsts regulējums un tirgus vadības politika ne tikai centralizēti (piemēram, piemērojot īstenošanas plānu), bet arī saskaņā ar subcentrāliem plānošanas dokumentiem, piemēram, Džedzjanas provinces rīcības plānu visaptverošai tradicionālās apstrādes rūpniecības nozaru (kur ķīmiskās šķiedras ir viena no desmit galvenajām nozarēm, uz kurām attiecas īpaša politikas vadība (87)) pārveidei un modernizācijai vai 13. piecgades plānu ķīmijas rūpniecības attīstībai Dzjansu provincē (2016–2020). Minētā piecgades plāna noteikumos par jauniem ķīmiskajiem materiāliem galvenā uzmanība ir pievērsta atbalstam augstas pievienotās vērtības pakārtoto lietojumu, piemēram, “augstas veiktspējas šķiedru”, kas var ietvert OŠK ražošanā izmantotās šķiedras, izstrādei un industrializācijai. Šajā saistībā minētajā plānā ražošanas nozarei arī uzdots samazināt ražošanas izmaksas un “novērst piegādes vājās vietas attiecībā uz galvenajiem augšposma atbalsta materiāliem” (88).

(116) Attiecībā uz citu pamata izejresursu – polietilēnu – ir pierādījumi par valsts īstenotu ražošanas vadību. Nacionālā attīstības un reformu komisija (NDRC) ir iekļāvusi dažus polietilēna ražošanas procesus savā Rūpniecības pārstrukturēšanas virzības katalogā, kur viena “ierobežotā saraksta” apakšnodaļa attiecas uz naftas ķīmiju un jo īpaši ietver “polietilēnu vai polivinilhlorīdu acetilēna procesā ar gada produkcijas izlaidi mazāku par 200 000 tonnām” (89).

(117) Kopumā ĶV uzskata, ka ķīmijas nozare, no kuras OŠK ražotāji iegūst vairākus izejresursus (sk. 90. un 114. apsvērumu), ir svarīga nozare. Tas ir atainots daudzos plānos, direktīvās un citos dokumentos, kas attiecas uz ķīmijas nozari un ir izdoti valsts, reģionu un pašvaldību līmenī. Šo dokumentu mērķis ir pārvaldīt daudzus ķīmijas nozares darbības aspektus kopumā, tādējādi ietekmējot, piemēram, apakšnozares, kas ražo dažādus augšposma ķīmiskos savienojumus, kurus izmanto tādu ķīmisko izejvielu ražošanā, ko izmanto OŠK ražošanā (piemēram, tos, kas minēti 90. un 114. apsvērumā), jo īpaši vērtības ķēdes attīstību, piegādes modeļus, tehnoloģiju izvēli, ražošanas lokalizāciju vai politikas atbalstu (90).

(118) Konkrēti arī attiecībā uz stikla šķiedrām, kas ir viens no izejresursiem, Komisija apstiprināja, ka valsts iejaucas stikla šķiedras ražošanas ģeogrāfiskajā sadalījumā, izmantojot 13. piecgades plāna būvmateriālu rūpniecībai (2016–2020) noteikumus (91), jo īpaši norādot, ka ražošana jāattīsta tieši Dzjansji provincē, tādējādi iejaucoties attiecīgo ekonomikas dalībnieku brīvā lēmumu pieņemšanā.

(119) Ziņojumā minēts arī, ka elektroenerģijas cenas, kas ir viens no OŠK ražošanas faktoriem, ĶTR nav balstītas uz tirgu, un tās ietekmē arī nozīmīgi kropļojumi (centralizētas cenu noteikšanas, cenu diferenciācijas un tiešās elektroenerģijas iegādes prakses dēļ) (92).

(120) Šādai valdības un vietējo iestāžu iesaistei visā OŠK vērtības ķēdē vismaz potenciāli ir kropļojoša ietekme uz cenām. Ar iepriekš minētajiem līdzekļiem OŠK nozarē un nozarēs, kas ražo OŠK ražošanai izmantotās izejvielas, notiek valdības iejaukšanās, un ĶV faktiski vada un kontrolē praktiski visus OŠK vērtības ķēdes attīstības un darbības aspektus.

(121) Kopumā ĶV ir ieviesusi pasākumus, kas mudina ekonomikas dalībniekus, arī OŠK un OŠK ražošanai izmantoto izejresursu ražotājus, ievērot valsts politikas mērķus. Šādi pasākumi traucē tirgus spēkiem brīvi darboties.

3.1.1.6. Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta ceturtā ievilkuma nozīmē: bankrota tiesību, uzņēmējdarbības tiesību vai īpašuma tiesību trūkums, diskriminējoša piemērošana vai neatbilstīga izpilde

(122) Lietas materiālos pieejamā informācija liecina, ka Ķīnas bankrota sistēma pietiekami nesasniedz savus galvenos mērķus, tādus kā prasījumu un parādu taisnīga segšana un kreditoru un debitoru likumīgo tiesību un interešu aizsardzība. Tā pamatā, šķiet, ir fakts, ka, lai gan Ķīnas bankrota tiesības formāli balstās uz līdzīgiem principiem kā atbilstīgie tiesību akti citās valstīs, Ķīnas sistēmai ir raksturīga sistemātiska nepietiekama tiesību aktu noteikumu izpilde. Vispārzināms, ka bankrotu joprojām ir ārkārtīgi maz attiecībā pret valsts ekonomikas lielumu, tostarp arī tāpēc, ka maksātnespējas procesā ir virkne nepilnību, kas faktiski attur no bankrota pieteikumu iesniegšanas. Turklāt maksātnespējas procesā joprojām ir spēcīga un aktīva valsts loma, un bieži vien tai ir tieša ietekme uz procesa rezultātu (93).

(123) Turklāt īpašuma tiesību sistēmas trūkumi ir īpaši acīmredzami saistībā ar īpašumtiesībām uz zemi un zemes izmantošanas tiesībām ĶTR (94). Visa zeme ir Ķīnas valsts īpašumā (kolektīvajā īpašumā esošā lauku zeme un valsts īpašumā esošā pilsētu zeme). Tās sadale joprojām ir atkarīga tikai no valsts. Pastāv tiesību aktu noteikumi, kuru mērķis ir pārredzamā veidā un par tirgus cenām piešķirt zemes izmantošanas tiesības, piemēram, ieviešot piedāvājumu procedūras. Tomēr minētie noteikumi tiek regulāri pārkāpti – daži pircēji iegūst zemi par velti vai par cenu, kas ir zemāka par tirgus cenu (95). Turklāt, piešķirot zemi, iestādes bieži vien cenšas sasniegt konkrētus politiskos mērķus, ieskaitot tautsaimniecības plānu īstenošanu (96).

(124) Ļoti līdzīgi kā citās Ķīnas ekonomikas nozarēs, uz OŠK ražotājiem attiecas parastie Ķīnas noteikumi par bankrota tiesībām, uzņēmējdarbības tiesībām un īpašuma tiesībām. Tas nozīmē, ka arī šos uzņēmumus skar lejupējie kropļojumi, ko rada bankrota un īpašuma tiesību diskriminējoša piemērošana vai neatbilstīga izpilde. Šajā izmeklēšanā netika atklāts nekas tāds, kas liktu šos konstatējumus apšaubīt. Komisija provizoriski secināja, ka Ķīnas bankrota un īpašuma tiesību akti pienācīgi nedarbojas un rezultātā, saglabājot maksātnespējīgus uzņēmumus un piešķirot zemes izmantošanas tiesības Ķīnas Tautas Republikā, rodas kropļojumi. Pamatojoties uz pieejamajiem pierādījumiem, minētie apsvērumi šķiet pilnībā attiecināmi arī uz OŠK nozari un nozarēm, kas ražo attiecīgā ražojuma ražošanai izmantotās izejvielas.

(125) Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secināja, ka OŠK nozarē un nozarēs, kas ražo attiecīgā ražojuma ražošanai izmantotās izejvielas, bankrota un īpašuma tiesību aktu piemērošana ir diskriminējoša vai neatbilstīga.

3.1.1.7. Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta piektā ievilkuma nozīmē: izkropļotas algu izmaksas

(126) Uz tirgu balstīta algu sistēma ĶTR nevar pilnībā attīstīties, jo tiek ierobežotas darba ņēmēju un darba devēju tiesības uz kolektīvu organizāciju. ĶTR nav ratificējusi vairākas būtiskas Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) konvencijas, proti, tās, kas attiecas uz biedrošanās brīvību un koplīgumu slēgšanu (97). Valsts tiesību aktos noteikts, ka darbojas tikai viena arodbiedrību organizācija. Tomēr šī organizācija nav neatkarīga no valsts iestādēm, un tās iesaistīšanās darba koplīgumu slēgšanā un darba ņēmēju tiesību aizsardzībā joprojām ir vāja (98). Turklāt Ķīnas darbaspēka mobilitāti ierobežo mājsaimniecību reģistrācijas sistēma, kas piekļuvi pilnam sociālā nodrošinājuma un citu pabalstu klāstam piešķir tikai konkrētās administratīvās teritorijas vietējiem iedzīvotājiem. Tādējādi darba ņēmēji, kuriem nav reģistrētas dzīvesvietas vietējā teritorijā, parasti nonāk neaizsargātā nodarbinātības situācijā un saņem mazākus ienākumus nekā personas, kam ir šāda reģistrēta dzīvesvieta (99). Šie konstatējumi liek secināt, ka algu izmaksas Ķīnas Tautas Republikā ir izkropļotas.

(127) Nebija pierādījumu, kas liecinātu, ka uz uzņēmumiem, kuri ražo OŠK vai saistītos izejresursus, neattiektos iepriekš raksturotā Ķīnas darba tiesību sistēma. Tādējādi OŠK nozari algu izmaksu kropļojumi ietekmē gan tieši (saistībā ar attiecīgā ražojuma ražošanu), gan netieši (saistībā ar OŠK ražotāju piekļuvi kapitālam vai izejresursiem no uzņēmumiem, uz kuriem attiecas tā pati ĶTR nodarbinātības sistēma).

3.1.1.8. Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta sestā ievilkuma nozīmē: piekļuve finansējumam, ko piešķir iestādes, kuras īsteno valsts politikas mērķus vai kuru darbība citādi ir atkarīga no valsts

(128) Kapitāla pieejamība uzņēmumiem Ķīnas Tautas Republikā ir dažādos veidos izkropļota.

(129) Pirmkārt, Ķīnas finanšu sistēmai ir raksturīga spēcīga valstij piederošu banku pozīcija (100), un, piešķirot piekļuvi finansējumam, tās ņem vērā nevis projekta ekonomisko dzīvotspēju, bet citus kritērijus. Līdzīgi kā nefinanšu VU, bankas joprojām ir saistītas ar valsti ne tikai ar īpašuma tiesībām, bet arī ar personīgām attiecībām (lielo valstij piederošo finanšu iestāžu vadošos darbiniekus ieceļ amatā ĶKP) (101) un, arī tāpat kā nefinanšu VU, bankas regulāri īsteno valdības izstrādāto valsts politiku. Tādējādi bankas izpilda tieši formulētu ar likumu noteiktu pienākumu veikt darījumdarbību saskaņā ar valsts ekonomiskās un sociālās attīstības vajadzībām un vadoties pēc valsts nozaru politikas (102). Minētos faktorus papildina spēkā esoši papildu noteikumi, kuri virza finansējumu uz nozarēm, ko valdība atzinusi par veicināmām vai citādi nozīmīgām (103).

(130) Lai gan ir atzīts, ka uz nepieciešamību ievērot normālu banku praksi un tādus prudenciālos noteikumus kā nepieciešamību pārbaudīt aizdevuma ņēmēja kredītspēju attiecas dažādi tiesību aktu noteikumi, pārliecinoši pierādījumi, ieskaitot tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanu konstatējumus, liecina, ka minētajiem noteikumiem dažādu juridisko instrumentu piemērošanā ir tikai sekundāra nozīme.

(131) Piemēram, ĶV pavisam nesen paskaidroja, ka ĶKP jāuzrauga pat privāto komercbanku lēmumi un tiem jāatbilst valsts politikai. Viens no trim valsts vispārējiem mērķiem saistībā ar banku pārvaldību tagad ir stiprināt partijas vadību banku un apdrošināšanas nozarē, tostarp saistībā ar uzņēmumu darbības un vadības jautājumiem (104). Arī komercbanku darbības rādītāju izvērtēšanas kritērijos tagad jo īpaši jāņem vērā tas, kā struktūras “palīdz sasniegt valsts attīstības mērķus un atbalsta reālo ekonomiku”, un jo īpaši tas, kā tās “atbalsta stratēģiskās un jaunās ražošanas nozares” (105).

(132) Turklāt obligāciju reitings un kredītvērtējums dažādu iemeslu dēļ bieži vien ir izkropļoti – arī tādēļ, ka riska novērtējumu ietekmē firmas stratēģiskā nozīme Ķīnas valdībai un implicīto valdības garantiju spēks. Aplēses pārliecina, ka Ķīnas kredītvērtējumi sistemātiski atbilst zemākiem starptautiskajiem vērtējumiem (106).

(133) Šīs problēmas papildina spēkā esoši papildu noteikumi, kuri virza finansējumu uz nozarēm, ko valdība atzinusi par veicināmām vai citādi nozīmīgām (107). Rezultātā rodas nosliece par labu tam, lai aizdevumus piešķirtu valsts īpašumā esošiem uzņēmumiem, lielām privātām firmām ar labiem sakariem un firmām, kas darbojas vadošajās rūpniecības nozarēs, kas nozīmē, ka kapitāla pieejamība un izmaksas nav vienādas visiem tirgus dalībniekiem.

(134) Otrkārt, lai stimulētu ieguldījumu pieaugumu, aizņemšanās izmaksas tiek mākslīgi uzturētas zemā līmenī. Tādējādi tiek pārmērīgi izmantoti kapitālieguldījumi ar aizvien mazāku ienākumu no ieguldījumiem. To ilustrē to līdzekļu īpatsvara pieaugums valsts sektorā, kurus uzņēmumi aizņēmušies, kaut arī strauji samazinājusies rentabilitāte, kas liecina, ka mehānismi, kuri darbojas banku sistēmā, neatbilst normālai komerciālai reakcijai.

(135) Treškārt, lai gan 2015. gada oktobrī tika panākta nominālās procentu likmes liberalizācija, cenu signāli vēl aizvien neizriet no brīvā tirgus spēkiem, bet tos ietekmē valsts radīti kropļojumi. 2018. gada beigās to aizdevumu daļa, kam nav pārsniegta atsauces likme, joprojām bija vismaz viena trešdaļa no visiem aizdevumiem (108). ĶTR oficiālie plašsaziņas līdzekļi nesen ziņoja, ka ĶKP aicināja “virzīt uz leju aizdevumu tirgus procentu likmi” (109). Mākslīgi zemo procentu likmju dēļ cenas ir nesamērīgi zemas, un tas izraisa pārmērīgu kapitāla izmantošanu.

(136) Kopējais kreditēšanas pieaugums Ķīnas Tautas Republikā liecina par mazāku kapitāla sadales efektivitāti, un nav pazīmju, ka kreditēšanas ierobežojumi kļūtu stingrāki, ko varētu gaidīt neizkropļotā tirgus vidē. Rezultātā pēdējos gados ir strauji palielinājies ienākumus nenesošu aizdevumu apjoms. Saskaroties ar situāciju, kad kļūst aizvien vairāk riskanto parādu, Ķīnas valdība ir izvēlējusies izvairīties no maksājumu saistību neizpildes. Tāpēc ar sliktajiem parādiem saistītie jautājumi tiek risināti, refinansējot parādu un tādējādi radot tā sauktos zombijuzņēmumus vai nododot īpašumtiesības uz parādu (piemēram, izmantojot apvienošanos vai parādsaistību kapitalizāciju), bet ne vienmēr novēršot vispārējo parāda problēmu vai risinot tās pamatcēloņus.

(137) Būtībā, kaut arī ir veikti tirgus liberalizācijas pasākumi, uzņēmumu kredītu sistēmu ĶTR ietekmē nozīmīgi kropļojumi, ko rada pastāvīgi pieaugošā valsts loma kapitāla tirgos.

(138) Nav sniegti pierādījumi tam, ka OŠK ražošanas nozarē nenotiktu iepriekš izklāstītā valdības iejaukšanās finanšu sistēmā. Komisija ir arī konstatējusi, ka vadošie OŠK ražotāji ir guvuši labumu no valdības subsīdijām (sk. 113. apsvērumu). Tāpēc vispārējā būtiskā valdības iejaukšanās finanšu sistēmā izraisa to, ka visos līmeņos tiek nopietni ietekmēti tirgus apstākļi.

3.1.1.9. Aprakstīto kropļojumu sistēmiskais raksturs

(139) Komisija norādīja, ka ziņojumā aprakstītie kropļojumi ir Ķīnas ekonomikai raksturīgi. Pieejamie pierādījumi liecina, ka 3.1.1.2.–3.1.1.5. iedaļā un ziņojuma A daļā izklāstītie fakti un iezīmes, kas raksturo Ķīnas sistēmu, ir attiecināmi uz visu valsti un visām ekonomikas nozarēm. Tas pats sakāms par 3.1.1.6.–3.1.1.8. iedaļā un ziņojuma B daļā izklāstītajiem ražošanas faktoriem.

(140) Komisija atgādina, ka OŠK ražošanai ir vajadzīgi vairāki izejresursi. Šajā saistībā lietas materiāli liecina, ka visi izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji iegūst lielāko daļu izejresursu ĶTR. Kad OŠK ražotāji iegādājas šos izejresursus / slēdz līgumu par tiem Ķīnas Tautas Republikā, cenas, ko tie maksā (un kas tiek reģistrētas pie to izmaksām), ir nepārprotami pakļautas tiem pašiem sistēmiskajiem kropļojumiem, kas minēti iepriekš. Piemēram, kropļojumi skar izejresursu piegādātāju izmantoto darbaspēku. Tie var aizņemties naudu, kuru skar kropļojumi finanšu sektorā/kapitāla sadalē. Turklāt uz tiem attiecas plānošanas sistēma, kura tiek piemērota visos valdības līmeņos un visās nozarēs.

(141) Attiecīgi ne vien nav pareizi izmantot OŠK iekšzemes pārdevumu cenas pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta nozīmē, bet arī visas izejresursu izmaksas (ieskaitot izejvielas, enerģiju, zemi, finansējumu, darbaspēku utt.) ir skartas tāpēc, ka cenas veidošanu ietekmē būtiska valdības iejaukšanās, kā aprakstīts ziņojuma A un B daļā. Valdības iejaukšanās, kas aprakstīta saistībā ar kapitāla, zemes, darbaspēka, enerģijas un izejvielu sadali, ir izplatīta visā ĶTR. Tas nozīmē, ka, piemēram, izejresursi, kas paši ir ražoti Ķīnas Tautas Republikā, apvienojot vairākus ražošanas faktorus, ir pakļauti nozīmīgiem kropļojumiem. Tas pats attiecas uz izejresursu izejresursiem, un tā tālāk. Šajā izmeklēšanā netika sniegti precīzi un atbilstoši pierādījumi vai argumenti, kas liecinātu par pretējo.

3.1.1.10. Secinājums

(142) Analīze 3.1.1.2.–3.1.1.9. iedaļā, kurā aplūkoti visi pieejamie pierādījumi par ĶTR iejaukšanos savā ekonomikā kopumā, kā arī OŠK nozarē un saistītajā piegādes ķēdē, liecina, ka attiecīgā ražojuma cenas un izmaksas, arī izejvielu, enerģijas un darbaspēka izmaksas, nav noteiktas brīvā tirgus spēku ietekmē tāpēc, ka tās ietekmē būtiska valdības iejaukšanās pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, kā liecina viena vai vairāku attiecīgo minētajā noteikumā uzskaitīto faktoru faktiskā vai potenciālā ietekme. Tādējādi un ņemot vērā, ka Ķīnas valdība nesadarbojās, Komisija secināja, ka šajā lietā normālās vērtības noteikšanai nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas.

(143) Tāpēc Komisija, kā izklāstīts nākamajā iedaļā, salikto normālo vērtību noteica, pamatojoties vienīgi uz ražošanas un pārdošanas izmaksām, kas atspoguļo neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības, t. i., šajā gadījumā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu pamatojoties uz atbilstošām ražošanas un pārdošanas izmaksām attiecīgā reprezentatīvā valstī.

3.1.1.11. Ieinteresēto personu piezīmes

(144) Izmeklēšanas gaitā tika saņemtas piezīmes no CCCME, ĶV un ražotāja eksportētāja ZTT.

(145) Vispirms CCCME apgalvoja, ka PTO Antidempinga nolīguma (ADA) 2.2. pantā nav atzīts nozīmīgu kropļojumu jēdziens un ka ADA nav pantu, kuros būtu paredzēta iespēja normālās vērtības noteikšanai izmantot trešo valstu datus, kas nevar atspoguļot cenu vai izmaksu līmeni eksportētājvalstī. Normālā vērtība antidempinga izmeklēšanās jānosaka, pamatojoties uz uzņēmumu pārdošanas cenām vai izmaksām izcelsmes valstī vai vismaz pamatojoties uz cenām vai izmaksām, kas atspoguļo cenu vai izmaksu līmeni izcelsmes valstī. Saistībā ar to CCCME uzskatīja, ka pamatregulas 2. panta 6.a punkts nesaskan ar ADA un to nevajadzētu piemērot šajā gadījumā. Pēc CCCME domām, ES veiktajiem saliktas normālās vērtības aprēķiniem būtu jāsaskan arī ar ADA 2.2.1.1. pantu un Apelācijas institūcijas interpretāciju par minēto pantu, kas sniegta lietā EU – Biodiesel (Argentina) (DS473) (turpmāk “EU – Biodiesel”). Nozīmīgiem kropļojumiem eksportētājvalstī būtu jāatbilst vai nu pārdošanas ārpus “parastās tirdzniecības aprites” definīcijai, vai “īpašas tirgus situācijas” definīcijai. Turklāt CCCME norādīja, ka saskaņā ar ADA 2.2. pantu normālās vērtības aprēķināšana ir atļauta tikai tad, ja nav pārdošanas parastajā tirdzniecības apritē. Jēdzienu “parastā tirdzniecības aprite” var interpretēt kā regulāru pirkšanu un pārdošanu, ko raksturo pārdevēja nolūks gūt peļņu. Turklāt ADA 2.2.1. pants nosaka, ka ražojuma pārdošanu var uzskatīt par tādu, kas neiekļaujas parastajā tirdzniecības apritē, un to var neņemt vērā tikai tad, ja “šāda realizācija tiek veikta paplašināta laika perioda ietvaros un ievērojamos daudzumos, un par cenām, kas neparedz visu izmaksu pilnīgu atgūšanu”. Ņemot to vērā, CCCME apgalvoja, ka sūdzības iesniedzējs nav pierādījis, ka iespējamie nozīmīgie kropļojumi ietilpst vai nu pārdošanas “ārpus parastās tirdzniecības aprites”, vai “īpašas tirgus situācijas” kategorijā.

(146) Komisija uzskata, ka 2. panta 6.a punkta noteikumi pilnībā atbilst Eiropas Savienības PTO saistībām un CCCME citētajai judikatūrai. Vispirms Komisija norāda, ka PTO ziņojums par lietu EU – Biodiesel neattiecās uz pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošanu, bet gan konkrēta pamatregulas 2. panta 5. punkta noteikuma piemērošanu. Jebkurā gadījumā PTO tiesību akti, kā tos interpretē PTO ekspertu grupa un Apelācijas institūcija lietā EU – Biodiesel, ļauj izmantot no trešās valsts iegūtus datus, kas ir pienācīgi koriģēti, ja šāda koriģēšana ir nepieciešama un pamatota. Nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanas dēļ izmaksas un cenas eksportētājvalstī nav derīgas normālās vērtības aprēķināšanai. Šādos apstākļos pamatregulas 2. panta 6.a punkts paredz ražošanas un pārdošanas izmaksu aprēķināšanu, pamatojoties uz neizkropļotām cenām vai atsauces vērtībām, tostarp attiecīgā reprezentatīvā valstī ar līdzīgu attīstības līmeni kā eksportētājvalstij. Attiecībā uz apgalvojumu par sūdzības iesniedzēju – juridiskais pamats un sūdzības pamatā esošie pierādījumi attiecās uz pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošanas nosacījumiem. Kā norādīts paziņojuma par procedūras sākšanu 3. punktā, Komisija uzskatīja, ka sūdzības iesniedzējs sniedza pietiekamus pierādījumus par nozīmīgiem kropļojumiem izmeklēšanas sākšanai, kā to prasa pamatregulas 2. panta 6.a punkta e) apakšpunkts. Pamatregulas 2. panta 6.a punktā nav papildu prasību par pierādījumiem, kā to apgalvoja minētā persona. Tāpēc Komisija šos apgalvojumus noraidīja.

(147) Tāpat CCCME apgalvoja, ka sūdzības iesniedzējs nav sniedzis pietiekamus pierādījumus, kas pamatotu “nozīmīgus kropļojumus” Ķīnas OŠK nozarē. Pēc CCCME domām, ziņojums