PIELIKUMS

SECINAJUMI PAR LABAKAJIEM PIEEJAMAJIEM TEHNISKAJIEM PANEMIENIEM (LPTP)

TVERUMS

Šie LPTP secinajumi attiecas uz šadam Direktivas 2010/75/ES I pielikuma uzskaititajam darbibam:

— 1.1. kurinama sadedzinašana iekartas ar kopejo nominalo ievadito siltumjaudu 50 MW un vairak, ja tas notiek sadedzinašanas stacijas ar kopejo nominalo ievadito siltumjaudu 50 MW un vairak,

— 1.4. oglu vai cita kurinama gazifikacija iekartas ar kopejo nominalo ievadito siltumjaudu 20 MW un vairak, ja ši darbiba ir tieši saistita ar sadedzinašanas stacijas darbibu,

— 5.2. atkritumu sadedzinašana vai to resursu atgušana atkritumu lidzincineracijas stacijas, kuru jauda parsniedz 3 tonnas diena nebistamo atkritumu gadijuma vai 10 tonnas diena bistamo atkritumu gadijuma, ja ši darbiba notiek iepriekš mineta 1.1. punkta aptvertajas sadedzinašanas stacijas.

Konkretak, šie LPTP secinajumi aptver ar iepriekš minetajam darbibam tieši saistitas augšposma un lejasposma darbibas, ari emisiju noveršanas un kontroles panemienus.

Šie LPTP secinajumi aptver visus cietos, škidros un/vai gazveida degmaterialus, tostarp:

— cietos kurinamos (piem., ogles, lignitu, kudru),

— biomasu (atbilstoši Direktivas 2010/75/ES 3. panta 31. punkta ieklautajai definicijai),

— škidros kurinamos (piem., smago degvielellu un gazellu),

— gazveida kurinamos (piem., dabasgazi, udenradi saturošu gazi un singazi),

— nozarspecifiskus kurinamos (piem., kimiskas rupniecibas un dzelzs un terauda rupniecibas blakusproduktus),

— atkritumus, iznemot Direktivas 2010/75/ES 3. panta 39. punkta definetos dažados sadzives atkritumus un citus atkritumus, kas uzskaititi minetas direktivas 42. panta 2. punkta a) apakšpunkta ii) un iii) punkta.

Šie LPTP secinajumi neaptver šadus procesus, darbibas un elementus:

— kurinamo sadedzinašana blokos, kuru nominala ievadita siltumjauda ir mazaka par 15 MW,

— sadedzinašanas stacijas, uz kuram attiecas Direktivas 2010/75/ES 33. un 35. panta noteikta ierobežota lietošanas laika atkape vai centralizetajai siltumapgadei piemerojama atkape, lidz to atlaujas noteikto atkapju termina apritešanai, attieciba uz atkapes aptverto piesarnotaju LPTP SEL, ka ari citiem tadiem piesarnotajiem, kuru emisijas samazinatu ar atkapi atceltie tehniskie pasakumi,

— kurinamo gazifikacija, ja ta nav tieši saistita ar iegutas singazes sadedzinašanu,

— kurinamo gazifikacija un velaka singazes sadedzinašana, ja ta tieši saistita ar mineralellas un gazes rafinešanu,

— augšposma un lejasposma darbibas, kas nav tieši saistitas ar sadedzinašanu vai gazifikaciju,

— sadedzinašana rupnieciskajas krasnis vai karsetajos,

— sadedzinašana pecdedzinašanas stacijas,

— sadedzinašana lapa,

— sadedzinašana regeneracijas katlos un kopeja reduceta sera deglos pulpas un papira ražošanas iekartas, jo uz to attiecas secinajumi par labakajiem pieejamajiem tehniskajiem panemieniem attieciba uz pulpas, papira un kartona ražošanu,

— rafinetavas kurinamo sadedzinašana rafinetava, jo uz to attiecas secinajumi par labakajiem pieejamajiem tehniskajiem panemieniem attieciba uz mineralellas un gazes rafinešanu,

— atkritumu likvidešana vai to resursu atgušana: — atkritumu incineracijas stacijas (kas Direktivas 2010/75/ES 3. panta 40. punkta definetas ka “atkritumu sadedzinašanas iekartas”), — atkritumu lidzincineracijas stacijas, ja vairak neka 40 % no izdalitas siltumenergijas nak no bistamajiem atkritumiem, — atkritumu lidzincineracijas stacijas, kuras sadedzina tikai atkritumus, ja vien šie atkritumi vismaz daleji nesastav no biomasas atbilstoši Direktivas 2010/75/ES 3. panta 31. punkta b) apakšpunkta ieklautajai definicijai,

jo uz tam attiecas LPTP secinajumi par atkritumu incineraciju.

Citi LPTP secinajumi un atsauces dokumenti, kuri varetu but relevanti attieciba uz šajos LPTP secinajumos aplukotajam darbibam:

— Visparizmantojamas notekudenu un atlikumgazu attirišanas/apsaimniekošanas sistemas kimiskas rupniecibas nozare (CWW)

— Kimikalijam veltito LPTP atsauces dokumentu serija (LVOC utt.)

— Ekonomika un škersvidiska ietekme (ECM)

— Ar glabašanu saistitas emisijas (EFS)

— Energoefektivitate (ENE)

— Rupnieciskas dzesešanas sistemas (ICS)

— Dzelzs un terauda ražošana (IS)

— No RED iekartam gaisa un udeni emiteto vielu monitorings (ROM)

— Pulpas, papira un kartona ražošana (PP)

— Mineralellas un gazes rafinešana (REF)

— Atkritumu incineracija (WI)

— Atkritumu apstrade (WT)

DEFINICIJAS

Šajos LPTP secinajumos izmanto šadas definicijas:

Termins Definicija Visparigie termini Katls Jebkura sadedzinašanas stacija, iznemot dzinejus, gazturbinas un rupnieciskas krasnis vai karsetajus. Kombineta cikla gazturbina (KCGT) KCGT ir sadedzinašanas stacija, kura izmanto divus termodinamiskos ciklus (piem., Breitona ciklu un Renkina ciklu). Kombineta cikla gazturbina tadas gazturbinas dumgazu siltumenergiju, kura ražo elektroenergiju pec Breitona cikla, parveido par lietderigu energiju siltumenergijas atgušanas tvaika generatora (SATG), kura ar to ražo tvaiku, kas pec tam izplešas tvaika turbina (kura pec Renkina cikla ražo papildu elektroenergiju). Šajos LPTP secinajumos KCGT ietver gan konfiguracijas ar piekurinašanu siltumenergijas atgušanas tvaika generatora, gan bez tas. Sadedzinašanas stacija Jebkura tehniska ierice, kura okside kurinamo, lai izmantotu ta ieguto siltumenergiju. Šajos LPTP secinajumos kombinaciju, ko veido — divas vai vairakas atseviškas sadedzinašanas stacijas, kuras dumgazes novada pa kopigu dumeni, vai — atseviškas sadedzinašanas stacijas, attieciba uz kuram atlauja pirmoreiz pieškirta 1987. gada 1. julija vai velak vai attieciba uz kuram operatori minetaja diena vai pec tas iesnieguši pilnigu pieteikumu un kuras uzstaditas ta, ka, nemot vera tehniskos un ekonomiskos faktorus, to dumgazes pec kompetentas iestades atzinuma varetu novadit pa kopigu dumeni, uzskata par vienu sadedzinašanas staciju. Aprekinot šadas kombinacijas kopejo nominalo ievadito siltumjaudu, saskaita visu to attiecigo atseviško sadedzinašanas staciju jaudu, kuru nominala ievadita siltumjauda ir vismaz 15 MW. Sadedzinašanas bloks Individuala sadedzinašanas stacija Nepartraukta merišana Merišana ar automatisku merišanas sistemu (AMS), kas pastavigi uzstadita objekta. Tieša novadišana Novadišana (uz sanemeju udensobjektu) vieta, kur notiek emisija no iekartas, bez papildu apstrades lejasposma. Dumgazu atserošanas (DGA) sistema Sistema, kura ar vienu atserošanas panemienu vai šadu panemienu kombinaciju mazina sadedzinašanas stacijas raditas SOx emisijas. Esoša dumgazu atserošanas (DGA) sistema Dumgazu atserošanas (DGA) sistema, kas nav jauna DGA sistema. Jauna dumgazu atserošanas (DGA) sistema Vai nu dumgazu atserošanas sistema jauna stacija, vai esošas stacijas DGA sistema, kura vismaz viens atserošanas panemiens ieviests vai pilnigi aizstats pec šo LPTP secinajumu publicešanas. Gazella Jebkurš no naftas ieguts škidrais kurinamais, uz kuru attiecas KN kods 2710 19 25 , 2710 19 29 , 2710 19 47 , 2710 19 48 , 2710 20 17 vai 2710 20 19 , vai jebkurš no naftas ieguts škidrais kurinamais, kas, izmantojot ASTM D86 metodi, 250 °C temperatura destilejas mazak neka par 65 tilp. % (ieskaitot zudumus), bet 350 °C temperatura – vismaz par 85 tilp. % (ieskaitot zudumus). Smaga degvielella (SDE) Jebkurš no naftas ieguts škidrais kurinamais, uz kuru attiecas KN kods 2710 19 51 lidz 2710 19 68 , 2710 20 31 , 2710 20 35 vai 2710 20 39 , vai jebkurš no naftas ieguts škidrais kurinamais, iznemot gazellu, kurš pec destilacijas raditajiem ietilpst tadu smago ellu grupa, ko izmanto par kurinamo, un kurš, izmantojot ASTM D86 metodi, 250 °C temperatura destilejas mazak neka par 65 tilp. % (ieskaitot zudumus). Naftas produktu pieskata smagajam degvielellam ari tad, ja destilacijas raditajus ar ASTM D86 metodi noteikt nevar. Neto elektriskais lietderibas koeficients (sadedzinašanas bloks un integretas gazifikacijas kombinetais cikls jeb IGKC) Neto saražota elektroenergija (galvena transformatora augstsprieguma puse saražota elektroenergija, no ka atnemta pievadita energija –, piem., paligsistemu energoapgadei) attieciba pret kurinama/ievadmateriala forma pievadito energiju (ko izsaka ka kurinama/ievadmateriala zemako siltumspeju) sadedzinašanas bloka robežpunkta noteikta laika perioda. Neto mehaniskais lietderibas koeficients Mehaniska jauda slodzes piesleguma vieta attieciba pret termisko jaudu, kas pievadita ar kurinamo. Neto kopejais kurinama izmantojuma lietderibas koeficients (sadedzinašanas bloks un IGKC) Neto saražota energija (saražota elektroenergija, karstais udens, tvaiks, mehaniska energija, no ka atnemta pievadita elektroenergija un/vai siltumenergija –, piem., paligsistemu energoapgadei) attieciba pret kurinama forma pievadito energiju (ko izsaka ka kurinama zemako siltumspeju) sadedzinašanas bloka robežpunkta noteikta laika perioda. Neto kopejais kurinama izmantojuma lietderibas koeficients (gazifikacijas bloks) Neto saražota energija (saražota elektroenergija, karstais udens, tvaiks, mehaniska energija un singaze (ko izsaka ka singazes zemako siltumspeju), no ka atnemta pievadita elektroenergija un/vai siltumenergija –, piem., paligsistemu energoapgadei) attieciba pret kurinama/ievadmateriala forma pievadito energiju (ko izsaka ka kurinama/ievadmateriala zemako siltumspeju) gazifikacijas bloka robežpunkta noteikta laika perioda. Ekspluatacijas stundas Stundas izteikts laiks, kura sadedzinašanas stacija vai tas dala tiek ekspluateta un novada emisijas gaisa, iznemot palaišanas un apturešanas periodus. Periodiska merišana Merlieluma (konkreta merama lieluma) noteikšana konkretos laika intervalos. Esoša stacija Sadedzinašanas stacija, kas nav jauna stacija. Jauna stacija Sadedzinašanas stacija, kuras ekspluatacijai iekarta pirma atlauja izsniegta pec šo LPTP secinajumu publicešanas, vai stacija, kura, saglabajot esošos pamatus, pec šo LPTP secinajumu publicešanas pilnigi nomainita. Pecdedzinašanas stacija Tada sistema dumgazu attirišanai sadedzinašanas cela, kas netiek ekspluateta ka neatkariga sadedzinašanas stacija, piem., termiskais oksidizators (t. i., atliekgazu incinerators), ar ko no dumgazem atdala vienu vai vairakus piesarnotajus (piem., GOS), atgustot vai neatgustot procesa radušos siltumu. Pakapeniskas sadedzinašanas panemienus, kuros katrs degšanas posms norit atseviška kamera, kur var but ipaši degšanas apstakli (piem., kurinama un gaisa attieciba, temperaturas profils), uzskata par viena sadedzinašanas procesa dalu, nevis par sadedzinašanu pecdedzinašanas stacija. Tapat ari tad, kad rupnieciskaja karsetaja/krasni vai cita sadedzinašanas procesa radušas gazes pec tam okside atseviška sadedzinašanas stacija, lai atgutu to energetisko vertibu (ar paligkurinamo vai bez ta) elektroenergijas, tvaika, karsta udens/ellas vai mehaniskas energijas ražošanai, šo staciju neuzskata par pecdedzinašanas staciju. Prognostiska emisiju monitoringa sistema (PEMS) Sistema, ar kuru pec vairakiem raksturigiem nepartraukti monitoretiem procesa parametriem (piem., deggazu paterinš, gaisa un kurinama attieciba) un datiem par kurinama vai ievadmateriala kvalitati (piem., sera saturu) nepartraukti nosaka kada avota emiteta piesarnotaja emisiju koncentraciju. Kimiskas rupniecibas proceskurinamie Gazveida un/vai škidri (petro)kimiskas rupniecibas blakusprodukti, ko sadedzinašanas stacijas izmanto par nekomercialiem kurinamajiem. Rupnieciskas krasnis vai karsetaji Rupnieciskas krasnis vai karsetaji ir: — sadedzinašanas stacijas, kuru dumgazes izmanto objektu vai ievadmateriala termiskai apstradei tieškontakta karsetajmehanisma (piem., cementa krasni/kalku cepli, stikla krasni, asfalta krasni, žavešanas procesa, (petro)kimiskas rupniecibas reaktora, melno metalu apstrades krasnis), vai — sadedzinašanas stacijas, kuru izstarotais un/vai vaditais siltums uz objektiem vai ievadmaterialiem tiek novadits caur cietu sienu, neizmantojot siltumparneses fluidu (piem., koksa baterijkrasns, kaupers, krasns vai reaktors procesplusmas uzkarsešanai (petro)kimiskaja rupnieciba, piem., tvaika krekinga krasns, rupnieciskais karsetajs, ko izmanto saškidrinatas dabasgazes (LNG) regazificešanai LNG terminalos). Ja izmanto labu energijas atgušanas praksi, rupnieciskajiem karsetajiem/krasnim var but piesaistita tvaika/elektroenergijas ražošanas sistema. To uzskata par neatnemamu rupnieciska karsetaja/krasns konstrukcijas dalu, ko nevar vertet atseviški. Rafinetavas kurinamais Ciets, škidrs vai gazveida degmaterials, kas radies jelnaftas destilacijas un konversijas procesos, piem., rafinetavas deggaze (RDG), singaze, rafinetavas ellas un naftas kokss. Atlikumi Vielas vai objekti, kas ša dokumenta aptvertajas darbibas radušies ka atkritumi vai blakusprodukti. Palaišanas un apturešanas periods Stacijas ekspluatacijas laiks, kas noteikts saskana ar Komisijas Istenošanas lemumu 2012/249/ES (1). Esošs bloks Sadedzinašanas bloks, kas nav jauns bloks. Jauns bloks Sadedzinašanas bloks, kura ekspluatacijai sadedzinašanas stacija pirma atlauja izsniegta pec šo LPTP secinajumu publicešanas, vai sadedzinašanas bloks, kurš, saglabajot esošos sadedzinašanas stacijas pamatus, pec šo LPTP secinajumu publicešanas pilnigi nomainits. Derigs (stundas videjais raditajs) Stundas videjo raditaju uzskata par derigu, ja automatiskajai merijumu sistemai attiecigaja laika nav veikta apkope un tas darbiba nav bijusi trauceta.





Termins Definicija Piesarnotaji/parametri As Arsens un ta savienojumi kopa, izteikti ka As C3 Ogludenraži, kuru oglekla atomu skaits molekula ir tris C4+ Ogludenraži, kuru oglekla atomu skaits molekula ir vismaz cetri Cd Kadmijs un ta savienojumi kopa, izteikti ka Cd Cd+Tl Kadmijs, tallijs un ta savienojumi kopa, izteikti ka Cd+Tl CH4 Metans CO Oglekla monoksids KSP Kimiskais skabekla paterinš. Skabekla daudzums, kas vajadzigs organiska materiala pilnigai oksidacijai par oglekla dioksidu COS Karbonilsulfids Cr Hroms un ta savienojumi kopa, izteikti ka Cr Cu Varš un ta savienojumi kopa, izteikti ka Cu Putekli Visas dalinas (gaisa) Fluorids Izškidis fluorids, izteikts ka F- H2S Serudenradis HCl Visi neorganiskie gazveida hlora savienojumi, izteikti ka HCl HCN Cianudenradis HF Visi neorganiskie gazveida fluora savienojumi, izteikti ka HF Hg Dzivsudrabs un ta savienojumi kopa, izteikti ka Hg N2O Dislapekla monoksids (slapekla(I) oksids) NH3 Amonjaks Ni Nikelis un ta savienojumi kopa, izteikti ka Ni NOX Slapekla monoksids (NO) un slapekla dioksids (NO2) kopa, izteikti ka NO2 Pb Svins un ta savienojumi kopa, izteikti ka Pb PCDD/F Polihloretie dibenz-p-dioksini un polihloretie dibenzfurani KND Koncentracija neattiritajas dumgazes. Gada videja SO2 koncentracija neattiritajas dumgazes SOX mazinašanas sistemas ievadpunkta (sadala “Visparigie apsverumi” noraditajos standartapstaklos), izteikta pie skabekla references satura, kas ir 6 tilp. % O2 Sb+As+Pb+Cr+Co+Cu+Mn+Ni+V Antimons, arsens, svins, hroms, kobalts, varš, mangans, nikelis, vanadijs un to savienojumi kopa, izteikti ka Sb+As+Pb+Cr+Co+Cu+Mn+Ni+V SO2 Sera dioksids SO3 Sera trioksids SOX Sera dioksids (SO2) un sera trioksids (SO3) kopa, izteikti ka SO2 Sulfati Izškiduši sulfati, izteikti ka SO4 2- Vieglizdaligie sulfidi Izškidušie sulfidi un tie neizškidušie sulfidi, kas viegli izdalas paskabinašanas gadijuma, kopa, izteikti ka S2- Sulfiti Izškiduši sulfiti, izteikti ka SO3 2- KOO Kopejais organiskais ogleklis, izteikts ka C (udeni) KSC Kopejas suspendetas cietvielas. Visu suspendeto cietvielu masas koncentracija (udeni), kas merita ar gravimetriju pec filtrešanas caur stiklškiedras filtriem KGOO Kopejais gaistošais organiskais ogleklis, izteikts ka C (gaisa) Zn Cinks un ta savienojumi kopa, izteikti ka Zn

AKRONIMI

Šajos LPTP secinajumos izmantoti šadi akronimi:

Akronims Definicija GPB Gaisa padeves bloks KCGT Kombineta cikla gazturbina, ar piekurinašanu vai bez tas CVS Cirkulejošs verdošais slanis CHP Kogeneracija KKG Koksa gaze COS Karbonilsulfids DLN Sausie mazu NOX emisiju degli SIC Sorbenta inžekcija caurulvada ESP Elektrostatiskais precipitators SVS Sadedzinašana verdošaja slani DGA Dumgazu atserošana SDE Smaga degvielella SATV Siltuma atgušanas tvaika generators IGKC Integretas gazifikacijas kombinetais cikls ZSS Zemaka siltumspeja LNB Mazu NOX emisiju degli LNG Saškidrinata dabasgaze ACGT Atverta cikla gazturbina AEA Arpusnormali ekspluatacijas apstakli PKS Pulverizeta kurinama sadedzinašana PEMS Prognostiska emisiju monitoringa sistema SKR Selektiva katalitiska reducešana ISA Izsmidzinams sausais absorbetajs SNKR Selektiva nekatalitiska reducešana

VISPARIGI APSVERUMI

Labakie pieejamie tehniskie panemieni

Šajos LPTP secinajumos uzskaititie un aprakstitie tehniskie panemieni nav ne obligati ieverojami, ne izsmeloši. Drikst izmantot citus tehniskos panemienus, kas nodrošina vismaz lidzvertigu vides aizsardzibas limeni.

Ja vien nav noradits citadi, LPTP secinajumi ir visparizmantojami.

Ar labakajiem pieejamajiem tehniskajiem panemieniem saistitie emisiju limeni (LPTP SEL)

Ja ar labakajiem pieejamajiem tehniskajiem panemieniem saistitie emisiju limeni (LPTP SEL) ir noraditi atškirigiem videjošanas periodiem, jaievero visi šie LPTP SEL.

Šajos LPTP secinajumos izklastitie LPTP SEL var neattiekties uz turbinam, ko darbina ar škidro kurinamo vai gazi, un arkartas situacijas izmantojamiem dzinejiem, ko ekspluate mazak neka 500 h gada, ja šads arkartas izmantojums nav savienojams ar LPTP SEL ieverošanu.

Emisijas gaisa: LPTP SEL

Šajos LPTP secinajumos noraditie ar labakajiem pieejamajiem tehniskajiem panemieniem saistitie emisiju limeni (LPTP SEL), kas attiecas uz emisijam gaisa, ir noraditi ka koncentracijas, kuras izsaka ka emitetas vielas masu dumgazu tilpuma vieniba šados standartapstaklos: sausa gaze 273,15 K temperatura un pie 101,3 kPa spiediena; tos izsaka, lietojot mervienibas g/Nm3, µg/Nm3 vai ng I-TEQ/Nm3.

Emisijam gaisa piemerojamo LPTP SEL monitoringa biežums ir noradits 4. LPTP.

Šaja dokumenta LPTP SEL izteikšanai izmantotais references skabekla limenis ir noradits nakamaja tabula.

Darbiba Skabekla references limenis (OR) Cieto kurinamo sadedzinašana 6 tilp. % Cieto kurinamo sadedzinašana kombinacija ar škidrajiem un/vai gazveida kurinamajiem Atkritumu lidzincineracija Škidro un/vai gazveida kurinamo sadedzinašana, kas nenotiek gazturbina vai dzineja 3 tilp. % Škidro un/vai gazveida kurinamo sadedzinašana gazturbina vai dzineja 15 tilp. % Sadedzinašana IGKC stacijas

Formula emisiju koncentracijas aprekinašanai pie skabekla references limena ir šada:

kur:

ER : emisiju koncentracija pie skabekla references limena OR; OR : skabekla references limenis tilp. %; EM : izmerita emisiju koncentracija; OM : izmeritais skabekla limenis tilp. %.

Videjošanas periodiem piemero šadas definicijas:

Videjošanas periods Definicija Dienas videja vertiba Attieciba uz 24 stundu periodu videjota vertiba, kas aprekinata no derigam nepartraukta merišana iegutam stundas videjam vertibam Gada videja vertiba Attieciba uz gadu videjota vertiba, kas aprekinata no derigam nepartraukta merišana iegutam stundas videjam vertibam Paraugošanas perioda videja vertiba Videja vertiba no trim secigiem merijumiem, kas katrs ildzis vismaz 30 minutes (2) Gada laika nemto paraugu videja vertiba To gada laika ieguto vertibu videja vertiba, kuras noskaidrotas katra parametra periodiskos merijumos, kas veikti tada monitoringa biežuma, kads noteikts attiecigajam parametram

Emisijas udeni: LPTP SEL

Šajos LPTP secinajumos noraditie ar labakajiem pieejamajiem tehniskajiem panemieniem saistitie emisiju limeni (LPTP SEL), kas attiecas uz emisijam udeni, ir noraditi ka koncentracijas, ko izsaka ka emitetas vielas masu udens tilpuma vieniba, lietojot mervienibas µg/l, mg/l vai g/l. LPTP SEL attiecas uz dienas videjam vertibam, t. i., 24 stundu plusmproporcionalajiem apvienotajiem paraugiem. Ja var demonstret, ka plusma ir pietiekami nemainiga, var izmantot ari laikproporcionalus apvienotos paraugus.

Emisijam udeni piemerojamo LPTP SEL monitoringa biežums ir noradits 5. LPTP.

Ar labakajiem pieejamajiem tehniskajiem panemieniem saistitie energoefektivitates limeni (LPTP SEEL)

Ar labakajiem pieejamajiem tehniskajiem panemieniem saistitie energoefektivitates limeni (LPTP SEEL) ir konkreta bloka konstrukcijas noteikta attieciba starp sadedzinašanas bloka neto saražoto energiju un sadedzinašanas blokam ar kurinamo/ievadmaterialiem pievadito energiju. Neto saražoto energiju nosaka sadedzinašanas, gazifikacijas vai IGKC bloka robežpunktos (paligsistemam, piem., dumgazu attirišanas sistemam, esot bloka puse), blokam darbojoties ar pilnu noslodzi.

Kogeneracijas staciju gadijuma

— neto kopeja kurinama izmantojuma lietderibas koeficienta LPTP SEEL attiecas uz sadedzinašanas bloku, kas darbojas ar pilnu noslodzi un noregulets ta, lai iegutu maksimalu siltumenergijas daudzumu, elektroenergijas ieguvi atstajot otraja plana,

— neto elektriska lietderibas koeficienta LPTP SEEL attiecas uz sadedzinašanas bloku, kas ar pilnu noslodzi ražo tikai elektroenergiju.

LPTP SEEL izsaka procentos. Kurinama/ievadmateriala forma pievadito energiju izsaka ka zemako siltumspeju.

LPTP SEEL monitoringa biežums ir noradits 2. LPTP.

Sadedzinašanas staciju/bloku kategorizešana pec kopejas nominalas ievaditas siltumjaudas

Ja šajos LPTP secinajumos kopeja nominala ievadita siltumjauda ir noradita ka vertibu diapazons, ta ir vienada ar vai lielaka par diapazona apakšejo robežu un mazaka par diapazona augšejo robežu. Piemeram, 100–300 MWth staciju kategorija apzime sadedzinašanas stacijas ar kopejo nominalo ievadito siltumjaudu, kas ir vienada ar vai lielaka par 100 MW un mazaka par 300 MW.

Ja tada sadedzinašanas stacijas dala, kas dumgazes novada pa vienu vai vairakiem atseviškiem dumvadiem kopiga dumeni, darbojas mazak neka 1 500 h gada, attiecigo stacijas dalu šo LPTP secinajumu konteksta var uzskatit par atsevišku vienibu. Uz visam stacijas dalam attiecas stacijas kopejas nominalas ievaditas siltumjaudas LPTP SEL. Šados gadijumos emisijas caur katru dumvadu monitore atseviški.

1. VISPARIGIE LPTP SECINAJUMI

Lidztekus šaja sadala izklastitajiem visparigajiem LPTP secinajumiem ir izmantojami ari 2. lidz 7. sadala izklastitie konkretiem kurinamajiem veltitie LPTP secinajumi.

1.1. Vidiskas parvaldibas sistemas

1. LPTP. LPTP, ka uzlabot visparejos vidiskos raditajus, ir ieviest un konsekventi istenot tadu vidiskas parvaldibas sistemu (EMS), kas ietver visus šos aspektus:

i) vadibas, tostarp augstaka limena vaditaju, atbalsts;

ii) vadibas noteikta vidiska politika, kas paredz pastavigi uzlabot iekartas vidiskos raditajus;

iii) nepieciešamo proceduru, merku un merkraditaju planošana un noteikšana apvienojuma ar finanšu planošanu un ieguldijumiem;

iv) tadu proceduru istenošana, kuras ipaša uzmaniba pieversta šadiem aspektiem: a) struktura un atbildibas sadalijums; b) darba pienemšana, apmaciba, izpratnes un kompetences palielinašana; c) sazina; d) darbinieku iesaistišana; e) dokumentacija; f) efektiva procesu kontrole; g) planotas regularas tehniskas apkopes programmas; h) gataviba arkartas situacijam un reagešana uz tam; i) garanteta vides jomas tiesibu aktu prasibu ieverošana;

v) darbibas rezultatu parbaude un korigejoši pasakumi, kuros ipaša uzmaniba pieversta šadiem aspektiem: a) monitorings un merijumi (sk. ari JRC atsauces zinojumu “No RED iekartam gaisa un udeni emiteto vielu monitorings” – ROM); b) korigejoši un profilaktiski pasakumi; c) uzskaitvediba; d) neatkarigas (ja praktiski iespejams) iekšejas un arejas revizijas, lai konstatetu, vai EMS atbilst planam un vai ta ir pienacigi ieviesta un tiek ieverota;

vi) EMS un tas pastavigas piemerotibas, atbilstibas un efektivitates parbaudišana, kuru veic augstaka limena vaditaji;

vii) sekošana mazakpiesarnojošu tehnologiju izstradei;

viii) jaunas stacijas projektešanas posma un visa tas darbmuža laika – tas vidiskas ietekmes izvertešana, ko radis eventuala iekartas iznemšana no ekspluatacijas (dezekspluatešana), ari: a) izvairišanas no pazemes strukturu izveidošanas; b) demontažu atvieglojošu elementu iestradašana; c) viegli dekontaminejamu virsmas parklajumu izvele; d) tadas aprikojuma konfiguracijas izvele, kas samazina kimikaliju aiztures risku un atvieglo drenažu vai tirišanu; e) tadu elastigu, noslegtu aprikojuma elementu izveidošana, kas rada iespeju staciju slegt pakapeniski, pa dalam; f) maksimala bionoardamu un reciklejamu materialu izmantošana;

ix) regulara nozares procesu salidzinoša novertešana. Konkreti šaja nozare ir svarigi apsvert ari šadus EMS elementus, kas vajadzibas gadijuma aprakstiti attiecigaja LPTP:

x) kvalitates nodrošinašanas/kvalitates kontroles programmas, ar kuram nodrošinatu, ka tiek pilnigi noteikti un kontroleti visu kurinamo raksturlielumi (sk. 9. LPTP);

xi) parvaldibas plans, ar kuru samazinatu emisijas gaisa un/vai udeni arpusnormalos ekspluatacijas apstaklos, ari palaišanas un apturešanas periodos (sk. 10. LPTP un 11. LPTP);

xii) atkritumu apsaimniekošanas plans, ar kuru nodrošinatu, ka tiek ierobežota atkritumu rašanas, tie tiek sagatavoti atkalizmantošanai, recikleti vai no tiem ka citadi tiek atguti resursi, ari ar 16. LPTP aprakstitajiem panemieniem;

xiii) sistematiska metode, ka apzinat nekontroletas un/vai neplanotas emisijas vide un tas noverst, it seviški a) emisijas augsne un pazemes udenos no manipulacijam ar kurinamajiem, piedevam, blakusproduktiem un atkritumiem, ka ari to glabašanas; b) emisijas, kas saistitas ar kurinama pašuzkaršanu un/vai pašaizdegšanos glabašanas un manipulaciju laika;

xiv) puteklu parvaldibas plans, ar kuru noverstu vai, ja tas nav iespejams, samazinatu difuzas emisijas no kurinamo, atlikumu un piedevu iekraušanas, izkraušanas, glabašanas un/vai manipulacijam ar tiem;

xv) trokšnu parvaldibas plans, ja ir paredzams, ka troksnis apgrutinas sensitivus objektus vai ta jau notiek, ari: a) protokols trokšna monitorešanai uz stacijas robežas; b) trokšna mazinašanas programma; c) protokols reagešanai uz trokšna incidentiem ar pienacigam darbibam un laika grafikiem; d) parskats par agrakiem trokšna incidentiem, noveršanas pasakumiem un to, ka ar informaciju par trokšna incidentiem iepazistinatas iesaistitas personas;

xvi) attieciba uz smakojošu vielu sadedzinašanu, gazifikaciju vai lidzincineraciju – smaku parvaldibas plans, kura ietilpst: a) smaku monitoringa protokols; b) vajadzibas gadijuma – smaku noveršanas programma smaku emisiju konstatešanai un noveršanai vai mazinašanai; c) smaku incidentu registrešanas protokols un attiecigas darbibas un laika grafiki; d) parskats par agrakiem smaku incidentiem, noveršanas pasakumiem un ar smaku incidentu saistito zinašanu izplatišanu iesaistitajam personam.

Ja novertejums liecina, ka kads no x)–xvi) punkta minetajiem elementiem nav vajadzigs, lemumu to neizmantot, ari lemuma iemeslus, registre.

Izmantojamiba

EMS (piem., standarta vai nestandarta) tverums (piem., detalizacijas limenis) un veids parasti ir saistits ar iekartas veidu, lielumu un sarežgitibu un tas iespejamo vidisko ietekmi.

1.2. Monitorings

2. LPTP. LPTP ir noskaidrot gazifikacijas, IGKC un/vai sadedzinašanas bloku neto elektrisko lietderibas koeficientu un/vai neto kopejo kurinama izmantojuma lietderibas koeficientu, un/vai neto mehanisko lietderibas koeficientu, izdarot veiktspejas testu pilnas slodzes apstaklos (1) saskana ar EN standartiem pec bloka nodošanas ekspluatacija un pec katras parveides, kas varetu butiski ietekmet bloka neto elektrisko lietderibas koeficientu un/vai neto kopejo kurinama izmantojuma lietderibas koeficientu, un/vai neto mehanisko lietderibas koeficientu. Ja EN standarti nav pieejami, LPTP ir izmantot ISO, valsts vai citus starptautiskos standartus, kas nodrošina, ka iegutajiem datiem ir lidzvertiga zinatniska kvalitate.

(1) Ja tehnisku iemeslu del kogeneracijas bloka veiktspeju nav iespejams testet, blokam darbojoties ar pilnu siltumenergijas ražošanas noslodzi, testu var papildinat vai aizstat, aprekinot raditajus pec pilnas slodzes parametriem.

3. LPTP. LPTP ir monitoret galvenos procesa parametrus, kas relevanti attieciba uz emisijam gaisa un udeni, tostarp šeit noraditos parametrus.

Plusma Parametrs(-i) Monitorings Dumgazes Caurpludums Periodiska vai nepartraukta noteikšana Skabekla saturs, temperatura un spiediens Periodiska vai nepartraukta merišana Udens tvaika saturs (3) Dumgazu attirišanas notekudeni Caurpludums, pH un temperatura Nepartraukta merišana

4. LPTP. LPTP ir monitoret emisijas gaisa vismaz talak noraditaja biežuma un saskana ar EN standartiem. Ja EN standarti nav pieejami, LPTP ir izmantot ISO, valsts vai citus starptautiskos standartus, kas nodrošina, ka iegutajiem datiem ir lidzvertiga zinatniska kvalitate.

Viela/ parametrs Kurinamais, process vai sadedzinašanas stacijas tips Sadedzinašanas stacijas kopeja nominala ievadita siltumjauda Standarts(-i) (4) Minimalais monitoringa biežums (5) Monitorings saistits ar NH3 — SKR un/vai SNKR izmantojums Jebkada Parastie EN standarti Nepartraukts (6) (7) 7. LPTP NOX — Ogles un/vai lignits, ari atkritumu lidzincineracija — Cieta biomasa un/vai kudra, ari atkritumu lidzincineracija — Ar smago degvielellu un/vai gazellu darbinami katli un dzineji — Ar gazellu darbinamas gazturbinas — Ar dabasgazi darbinami katli, dzineji un turbinas — Dzelzs un terauda apstrades procesu gazes — Kimiskas rupniecibas proceskurinamie — IGKK stacijas Jebkada Parastie EN standarti Nepartraukts (6) (8) 20. LPTP 24. LPTP 28. LPTP 32. LPTP 37. LPTP 41. LPTP 42. LPTP 43. LPTP 47. LPTP 48. LPTP 56. LPTP 64. LPTP 65. LPTP 73. LPTP — Sadedzinašanas stacijas uz atkrastes platformam Jebkada EN 14792 Reizi gada (9) 53. LPTP N2O — Ogles un/vai lignits cirkulejoša verdoša slana katlos — Cieta biomasa un/vai kudra cirkulejoša verdoša slana katlos Jebkada EN 21258 Reizi gada (10) 20. LPTP 24. LPTP CO — Ogles un/vai lignits, ari atkritumu lidzincineracija — Cieta biomasa un/vai kudra, ari atkritumu lidzincineracija — Ar smago degvielellu un/vai gazellu darbinami katli un dzineji — Ar gazellu darbinamas gazturbinas — Ar dabasgazi darbinami katli, dzineji un turbinas — Dzelzs un terauda apstrades procesu gazes — Kimiskas rupniecibas proceskurinamie — IGKK stacijas Jebkada Parastie EN standarti Nepartraukts (6) (8) 20. LPTP 24. LPTP 28. LPTP 33. LPTP 38. LPTP 44. LPTP 49. LPTP 56. LPTP 64. LPTP 65. LPTP 73. LPTP — Sadedzinašanas stacijas uz atkrastes platformam Jebkada EN 15058 Reizi gada (9) 54. LPTP SO2 — Ogles un/vai lignits, ari atkritumu lidzincineracija — Cieta biomasa un/vai kudra, ari atkritumu lidzincineracija — Ar smago degvielellu un/vai gazellu darbinami katli — Ar smago degvielellu un/vai gazellu darbinami dzineji — Ar gazellu darbinamas gazturbinas — Dzelzs un terauda apstrades procesu gazes — Kimiskas rupniecibas proceskurinamie katlos — IGKK stacijas Jebkada Parastie EN standarti un EN 14791 Nepartraukts (6) (11) (12) 21. LPTP 25. LPTP 29. LPTP 34. LPTP 39. LPTP 50. LPTP 57. LPTP 66. LPTP 67. LPTP 74. LPTP SO3 — SKR izmantojums Jebkada EN standarta nav Reizi gada – Gazveida hloridi, izteikti ka HCl — Ogles un/vai lignits — Kimiskas rupniecibas proceskurinamie katlos Jebkada EN 1911 Reizi trijos menešos (6) (13) (14) 21. LPTP 57. LPTP — Cieta biomasa un/vai kudra Jebkada Parastie EN standarti Nepartraukts (15) (16) 25. LPTP — Atkritumu lidzincineracija Jebkada Parastie EN standarti Nepartraukts (6) (16) 66. LPTP 67. LPTP HF — Ogles un/vai lignits — Kimiskas rupniecibas proceskurinamie katlos Jebkada EN standarta nav Reizi trijos menešos (6) (13) (14) 21. LPTP 57. LPTP — Cieta biomasa un/vai kudra Jebkada EN standarta nav Reizi gada 25. LPTP — Atkritumu lidzincineracija Jebkada Parastie EN standarti Nepartraukts (6) (16) 66. LPTP 67. LPTP Putekli — Ogles un/vai lignits — Cieta biomasa un/vai kudra — Ar smago degvielellu un/vai gazellu darbinami katli — Dzelzs un terauda apstrades procesu gazes — Kimiskas rupniecibas proceskurinamie katlos — IGKK stacijas — Ar smago degvielellu un/vai gazellu darbinami dzineji — Ar gazellu darbinamas gazturbinas Jebkada Parastie EN standarti un EN 13284-1 un EN 13284-2 Nepartraukts (6) (17) 22. LPTP 26. LPTP 30. LPTP 35. LPTP 39. LPTP 51. LPTP 58. LPTP 75. LPTP Atkritumu lidzincineracija Jebkada Parastie EN standarti un EN 13284-2 Nepartraukts 68. LPTP 69. LPTP Metali un pusmetali, iznemot dzivsudrabu (As, Cd, Co, Cr, Cu, Mn, Ni, Pb, Sb, Se, Tl, V, Zn) — Ogles un/vai lignits — Cieta biomasa un/vai kudra — Ar smago degvielellu un/vai gazellu darbinami katli un dzineji Jebkada EN 14385 Reizi gada (18) 22. LPTP 26. LPTP 30. LPTP — Atkritumu lidzincineracija < 300 MWth EN 14385 Reizi sešos menešos (13) 68. LPTP 69. LPTP = 300 MWth EN 14385 Reizi trijos menešos (19) (13) — IGKK stacijas = 100 MWth EN 14385 Reizi gada (18) 75. LPTP Hg — Ogles un/vai lignits, ari atkritumu lidzincineracija < 300 MWth EN 13211 Reizi trijos menešos (13) (20) 23. LPTP = 300 MWth Parastie EN standarti un EN 14884 Nepartraukts (16) (21) — Cieta biomasa un/vai kudra Jebkada EN 13211 Reizi gada (22) 27. LPTP — Atkritumu lidzincineracija ar cieto biomasu un/vai kudru Jebkada EN 13211 Reizi trijos menešos (13) 70. LPTP — IGKK stacijas = 100 MWth EN 13211 Reizi gada (23) 75. LPTP KGOO — Ar smago degvielellu un/vai gazellu darbinami dzineji — Kimiskas rupniecibas proceskurinamie katlos Jebkada EN 12619 Reizi sešos menešos (13) 33. LPTP 59. LPTP — Atkritumu lidzincineracija ar oglem, lignitu, cieto biomasu un/vai kudru Jebkada Parastie EN standarti Nepartraukts 71. LPTP Formaldehids — Dabasgaze gazes un divu kurinamo liesdedzes dzinejos ar dzirkstelaizdedzi Jebkada EN standarta nav Reizi gada 45. LPTP CH4 — Ar dabasgazi darbinami dzineji Jebkada EN ISO 25139 Reizi gada (24) 45. LPTP PCDD/F — Kimiskas rupniecibas proceskurinamie katlos — Atkritumu lidzincineracija Jebkada EN 1948-1, EN 1948-2, EN 1948-3 Reizi sešos menešos (13) (25) 59. LPTP 71. LPTP

5. LPTP. LPTP ir monitoret dumgazu attirišana radušas emisijas udeni vismaz talak noraditaja biežuma un saskana ar EN standartiem. Ja EN standarti nav pieejami, LPTP ir izmantot ISO, valsts vai citus starptautiskos standartus, kas nodrošina, ka iegutajiem datiem ir lidzvertiga zinatniska kvalitate.

Viela/parametrs Standarts(-i) Minimalais monitoringa biežums Monitorings saistits ar Kopejais organiskais ogleklis (KOO) (26) EN 1484 Reize menesi 15. LPTP Kimiskais skabekla paterinš (KSP) (26) EN standarta nav Kopejas suspendetas cietvielas (KSC) EN 872 Fluorids (F-) EN ISO 10304-1 Sulfati (SO4 2-) EN ISO 10304-1 Vieglizdaligie sulfidi (S2-) EN standarta nav Sulfiti (SO3 2-) EN ISO 10304-3 Metali un pusmetali As Pieejami dažadi EN standarti (piem., EN ISO 11885 vai EN ISO 17294-2) Cd Cr Cu Ni Pb Zn Hg Pieejami dažadi EN standarti (piem., EN ISO 12846 vai EN ISO 17852) Hloridi (Cl-) Pieejami dažadi EN standarti (piem., EN ISO 10304-1 vai EN ISO 15682) – Kopejais slapeklis EN 12260 –

1.3. Visparigie vidiskie un sadegšanas raditaji

6. LPTP. LPTP, ka uzlabot sadedzinašanas staciju visparigos vidiskos raditajus un mazinat CO un nesadegušu vielu emisijas gaisa, ir nodrošinat optimalu sadegšanu un izmantot piemerotu talak noradito tehnisko panemienu kombinaciju.

Tehniskais panemiens Apraksts Izmantojamiba a. Kurinamo maisijumi un sajaukšana Nodrošinat stabilus degšanas apstaklus un/vai mazinat piesarnotaju emisiju, sajaucot dažadas kvalitates viena veida kurinamo. Visparizmantojams. b. Sadedzes sistemas apkope Regulara planota apkope saskana ar piegadataja ieteikumiem. c. Moderna kontroles sistema Sk. aprakstu 8.1. punkta. Izmantojamibu vecas sadedzinašanas stacijas var ierobežot vajadziba modernizet sadedzes sistemu un/vai kontroles komandu sistemu. d. Laba sadedzes aprikojuma konstrukcija Laba krasns, degkameru, deglu un saistito ietaišu konstrukcija. Jaunas sadedzinašanas stacijas visparizmantojams. e. Kurinama izvele Izveleties vai pilnigi vai daleji sakt izmantot citu pieejamu kurinamo ar labaku vidisko profilu (piem., ar zemu sera un/vai dzivsudraba saturu), ari palaišana vai par rezerves kurinamo. Izmantojams, ciktal to lauj ierobežojumi, kas saistiti ar to, vai pieejami piemerotu veidu kurinamie ar kopuma labaku vidisko profilu (to var ietekmet dalibvalsts energetikas politika) vai integreta objekta kurinamo bilanci, ja izmanto rupniecibas proceskurinamos. Esošu sadedzinašanas staciju gadijuma kurinama izveli var ietekmet stacijas konfiguracija un konstrukcija.

7. LPTP. LPTP, ka mazinat amonjaka emisijas gaisa no selektivas katalitiskas reducešanas (SKR) un/vai selektivas nekatalitiskas reducešanas (SNKR), lai panaktu mazakas NOX emisijas, ir optimizet SKR un/vai SNKR teoretisko un praktisko norisi (piem., optimizeta reagenta un NOX attieciba, homogena reagenta izkliede un optimals reagenta pilienu lielums).

Ar LPTP saistitie emisiju limeni

Ar LPTP saistitie emisiju limeni (LPTP SEL) NH3 emisijam gaisa no SKR un/vai SNKR ir < 3–10 mg/Nm3, kas ir gada videja vertiba vai paraugošanas perioda videja vertiba. Diapazona apakšgala vertibas var sasniegt, izmantojot SNR, bet diapazona augšgala vertibas var sasniegt, izmantojot SNKR bez slapjas attirišanas. Ja stacija dedzina biomasu un to darbina ar mainigu noslodzi vai ja dzineja dedzina smago degvielellu un/vai gazellu, LPTP SEL diapazona augšeja vertiba ir 15 mg/Nm3.

8. LPTP. LPTP, ka noverst vai mazinat emisijas gaisa normalos ekspluatacijas apstaklos, ir ar pienacigu konstrukciju, ekspluataciju un apkopi nodrošinat, ka tiek optimali izmantota emisiju mazinašanas sistemu jauda un darbgataviba.

9. LPTP. LPTP, ka uzlabot sadedzinašanas un/vai gazifikacijas staciju visparejos vidiskos raditajus un mazinat emisijas gaisa, ir vidiskas parvaldibas sistemas ietvaros (sk. 1. LPTP) kvalitates nodrošinašanas/kvalitates kontroles programmas attieciba uz visiem izmantotajiem kurinamajiem ieklaut šadus elementus:

i) izmantota kurinama pilniga sakotneja raksturlielumu noteikšana, kura noskaidro vismaz talak noraditos parametrus un ko veic atbilstoši EN standartiem. Var izmantot ISO, valsts vai citus starptautiskus standartus, ja vien tie nodrošina datus ar lidzvertigu zinatnisko kvalitati;

ii) regulara kurinama kvalitates testešana noluka parliecinaties, ka ta raksturlielumi joprojam ir tadi, kadi konstateti sakotneja noteikšana, un ka tie atbilst stacijas projekta specifikacijam. Testešanas biežumu un parametrus no nakamas tabulas izvelas atkariba no ta, cik loti kurinamais medz atškirties, un piesarnotaju izmetes relevances (piem., koncentracija kurinamaja, izmantota dumgazu attirišana);

iii) velaka stacijas iestatijumu korigešana, ja un kad tas ir vajadzigs un praktiski iespejams (piem., kurinama raksturlielumu integrešana un kontrole modernaja kontroles sistema (sk. aprakstu 8.1. punkta)).

Apraksts

Kurinama raksturlielumus sakotneji noteikt un regulari testet var operators un/vai kurinama piegadatajs. Ja to dara piegadatajs, operatoram produkta (kurinama) piegadataja specifikacijas un/vai garantijas forma nodod visus rezultatus.

Kurinamais Nosakamas vielas/parametri Biomasa/kudra — ZSS — Mitrums — Pelni — C, Cl, F, N, S, K, Na — Metali un pusmetali (As, Cd, Cr, Cu, Hg, Pb, Zn) Ogles/lignits — ZSS — Mitrums — Gaistošie savienojumi, pelni, saistitais ogleklis, C, H, N, O, S — Br, Cl, F — Metali un pusmetali (As, Cd, Co, Cr, Cu, Hg, Mn, Ni, Pb, Sb, Tl, V, Zn) Smaga degvielella — Pelni — C, S, N, Ni, V Gazella — Pelni — N, C, S Dabasgaze — ZSS — CH4, C2H6, C3, C4+, CO2, N2, Vobes skaitlis Kimiskas rupniecibas proceskurinamie (27) — Br, C, Cl, F, H, N, O, S — Metali un pusmetali (As, Cd, Co, Cr, Cu, Hg, Mn, Ni, Pb, Sb, Tl, V, Zn) Dzelzs un terauda apstrades procesu gazes — ZSS, CH4 (koksa gazei), CXHY (koksa gazei), CO2, H2, N2, kopejais sers, putekli, Vobes skaitlis Atkritumi (28) — ZSS — Mitrums — Gaistošie savienojumi, pelni, Br, C, Cl, F, H, N, O, S — Metali un pusmetali (As, Cd, Co, Cr, Cu, Hg, Mn, Ni, Pb, Sb, Tl, V, Zn)

10. LPTP. LPTP, ka mazinat emisijas gaisa un/vai udeni arpusnormalos ekspluatacijas apstaklos (AEA), ir vidiskas parvaldibas sistemas ietvaros (sk. 1. LPTP) izveidot un istenot parvaldibas planu, kas atbilst potencialo piesarnotaju izmetes relevancei un ietver šadus elementus:

— pienacigi projektetas sistemas, ko uzskata par relevantam AEA izraisišana un kas var ietekmet emisijas gaisa, udeni un/vai augsne (piem., pazeminatas slodzes projekti, kas samazina minimalas stabilai generešanai gazturbinas vajadzigas palaišanas un apturešanas slodzes),

— konkreta šo relevanto sistemu profilaktiskas apkopes plana izstrade un ieviešana,

— AEA radito emisiju un ar to saistito apstaklu uzskaite un registrešana un – vajadzibas gadijuma – noveršanas pasakumu istenošana,

— periodiska visu AEA radušos emisiju periodiska novertešana (piem., gadijumu biežums, ilgums, emisiju kvantificešana/aplešana) un – vajadzibas gadijuma – noveršanas pasakumu istenošana.

11. LPTP. LPTP ir pienacigi monitoret emisijas gaisa un/vai udeni arpusnormalos ekspluatacijas apstaklos.

Apraksts

Monitoret emisijas var vai nu ar tiešiem merijumiem, vai monitorejot aizstajparametrus, ja izradas, ka ta var iegut zinatniski tikpat kvalitativus vai pat kvalitativakus rezultatus neka ar tiešiem emisiju merijumiem. Palaišanas un apturešanas (P/A) perioda emisijas var novertet, reizi gada detalizeti izmerot tipiskas P/A proceduras emisijas un, balstoties uz šo merijumu rezultatiem, aplešot katras P/A emisijas visa gada laika.

1.4. Energoefektivitate

12. LPTP. LPTP, ka uzlabot tadu sadedzinašanas, gazifikacijas un/vai IGKC bloku energoefektivitati, kurus ekspluate = 1 500 h gada, ir izmantot piemerotu talak noradito tehnisko panemienu kombinaciju.

Tehniskais panemiens Apraksts Izmantojamiba a. Sadegšanas optimizacija Sk. aprakstu 8.2. punkta. Sadegšanas optimizešana lidz minimumam samazina nesadegušo vielu saturu dumgazes un cietajos degšanas atlikumos. Visparizmantojams. b. Darba vielas izmantošanas apstaklu optimizacija Augstaka iespejama darba gazes vai tvaika spiediena un temperaturas izmantošana, nemot vera ierobežojumus, kas saistiti ar, piem., NOX emisiju kontroli vai enegopieprasijuma specifiku. c. Tvaika cikla optimizacija Mazaka turbinas attvaika spiediena panakšana, izmantojot zemako iespejamo specifikacija paredzeto kondensatora dzesešanas udens temperaturu. d. Energopaterina samazinašana lidz minimumam Iekšeja energopaterina samazinašana lidz minimumam (piem., lielaka barošanas udens sukna efektivitate). e. Degšanas gaisa priekškarsešana No sadedzinašanas dumgazem atguta siltuma daleja atkalizmantošana sadedzinašanai izmantota gaisa priekškarsešanai. Visparizmantojams, ciktal to lauj ierobežojumi, kas saistiti ar vajadzibu kontrolet NOX emisijas. f. Kurinama priekškarsešana Kurinama priekškarsešana ar atguto siltumu. Visparizmantojams, ciktal to lauj ierobežojumi, kas saistiti ar katla konstrukciju un vajadzibu kontrolet NOX emisijas. g. Moderna kontroles sistema Sk. aprakstu 8.2. punkta. Datorizeta galveno degšanas parametru kontrole lauj uzlabot degšanas efektivitati. Jaunos blokos visparizmantojams. Izmantojamibu vecos blokos var ierobežot vajadziba modernizet sadedzes sistemu un/vai kontroles komandu sistemu. h. Barošanas udens priekškarsešana ar atguto siltumu No tvaika kondensatora izvadita udens priekškarsešana ar atguto siltumu pirms ta atkalizmantošanas katla. Izmantojams tikai tvaika konturos, nevis sildkatlos. Izmantojamiba esošos blokos var but ierobežota stacijas konfiguracijas ierobežojumu vai atgustama siltuma nepietiekamibas del. i. Siltuma atgušana ar kogeneraciju Siltuma atgušana (galvenokart no tvaika sistemas) udens uzkarsešanai/tvaika ieguvei, kura ieguto karsto udeni vai tvaiku izmanto rupnieciskos procesos/darbibas vai publiska tikla centralizetai siltumapgadei. Papildus siltumu var atgut no: — dumgazem, — ardu dzesešanas, — cirkulejoša verdoša slana. Izmantojams, ciktal to lauj ar vietejo siltumenergijas un elektroenergijas pieprasijumu saistitie ierobežojumi. Izmantojamiba var but ierobežota, ja izmanto gazes kompresorus ar neparedzamu ekspluatacijas siltuma profilu. j. Gataviba kogeneracijai Sk. aprakstu 8.2. punkta. Izmantojams tikai jaunos blokos un tad, ja ir realistisks potencials siltumu nakotne izmantot bloka tuvuma. k. Dumgazu kondensators Sk. aprakstu 8.2. punkta. Kogeneracijas blokos visparizmantojams, ja vien ir pietiekams pieprasijums pec zema potenciala siltuma. l. Siltuma akumulacija Siltuma akumulacija kogeneracijas režima. Izmantojams tikai kogeneracijas stacijas. Izmantojamiba var but ierobežota, ja ir mazs pieprasijums pec siltumslodzes. m. Slapjais dumenis Sk. aprakstu 8.2. punkta. Jaunos un esošos blokos ar slapjas dumgazu atserošanas aprikojumu visparizmantojams. n. Izvade pa dzeses torni Emisiju izvade gaisa pa dzeses torni, nevis atsevišku dumeni. Izmantojams tikai blokos, kuri aprikoti ar slapjas dumgazu atserošanas aprikojumu, kuros dumgazes pirms izvades velreiz jauzkarse un kuros dzeses sistema ir dzeses tornis. o. Kurinama priekšžavešana Kurinama mitruma satura samazinašana pirms dedzinašanas, lai uzlabotu sadegšanu. Izmantojams biomasas un/vai kudras dedzinašana, ciktal to lauj ierobežojumi, kas saistiti ar pašaizdegšanas risku (piem., kudras mitruma saturu visa piegades kede uztur virs 40 %). Esošu staciju modernizaciju var ierobežot tas, kadu papildu siltumspeju dotu žavešana un ierobežotas iespejas modernizet dažu veidu katlus un staciju konfiguracijas. p. Siltuma zudumu samazinašana lidz minimumam Atlikumsiltuma zudumu (piem., ar izdedžiem saistito siltuma zudumu vai ar starojuma avotu izolešanu samazinamo siltuma zudumu) samazinašana lidz minimumam. Izmantojams tikai ar cieto kurinamo kurinamos sadedzinašanas blokos un gazifikacijas/IGKC blokos. q. Moderni materiali Tadu modernu materialu izmantošana, kas, ka pieradits, var izturet lielu ekspluatacijas temperaturu un spiedienu un tadejadi lauj panakt lielaku tvaika/sadedzinašanas procesu efektivitati. Izmantojams tikai jaunas stacijas. r. Tvaika turbinu uzlabojumi Te ietilpst tadi tehniskie panemieni ka videja spiediena tvaika temperaturas un spiediena palielinašana, zema spiediena turbinas pievienošana un turbinas rotora lapstinu konstrukcijas izmainas. Izmantojamibu var ierobežot pieprasijums, tvaika parametri un/vai ierobežots stacijas darbmužs. s. Superkritiski un ultrasuperkritiski tvaika parametri Tada tvaika kontura (tostarp tvaika atkaluzkarsešanas sistemu) izmantošana, kura tvaika spiediens var parsniegt 220,6 barus un tvaika temperatura – 374 °C superkritisko parametru gadijuma un attiecigi 250–300 barus un 580–600 °C ultrasuperkritisko parametru gadijuma. Izmantojams tikai jaunos blokos ar = 600 MWth, ko ekspluate > 4 000 h gada. Nav izmantojams, ja bloka merkis (parstrades nozares) ir ražot zemas temperaturas un/vai spiediena tvaiku. Nav izmantojams gazturbinas un dzinejos, kas ražo tvaiku kogeneracijas režima. Ja bloka dedzina biomasu, dažu biomasu gadijuma izmantojamibu var ierobežot augsttemperaturas korozija.

1.5. Udens paterinš un emisijas udeni

13. LPTP. LPTP, ka noverst vai mazinat udens paterinu un novadito kontamineto notekudenu daudzumu, ir izmantot vienu no talak noraditajiem tehniskajiem panemieniem vai tos abus.

Tehniskais panemiens Apraksts Izmantojamiba a. Udens reciklešana Stacijas atudenu plusmas, tostarp noteces udenus, izmanto citiem merkiem. Reciklešanas apmeru ierobežo sanemejplusmas udens kvalitates prasibas un stacijas udens bilance. Nav izmantojams attieciba uz dzeses sistemu notekudeniem, kuros ir udens attirišanas kimikalijas un/vai liela salu koncentracija no juras udens. b. Sauso smago pelnu apstrade Sausie, karstie smagie pelni no krasns nokrit uz mehaniska konveijera, kur tos atdzese apkartejais gaiss. Procesa netiek izmantots udens. Izmantojams tikai stacijas, kuras dedzina cietos kurinamos. Var but tehniski ierobežojumi, kas liedz šadi modernizet esošas sadedzinašanas stacijas.

14. LPTP. LPTP, ka noverst nekontaminetu notekudenu kontaminaciju un samazinat emisijas udeni, ir notekudenu plusmas noškirt un attirit atseviški atkariba no piesarnotaju satura.

Apraksts

Notekudenu plusmas, ko parasti noškir un attira, ir, piem., virszemes noteces udeni, dzesešanas udens un dumgazu attirišanas notekudeni.

Izmantojamiba

Esošo drenažas sistemu konfiguracijas del izmantojamiba esošas stacijas var but ierobežota.

15. LPTP. LPTP, ka mazinat emisijas udeni no dumgazu attirišanas, ir izmantot piemerotu talak noradito tehnisko panemienu kombinaciju un sekundaros panemienus izmantot pec iespejas tuvak avotam (lai izvairitos no atškaidišanas).

Tehniskais panemiens Tipiski piesarnotaji, kuru emisijas tiek noverstas vai samazinatas Izmantojamiba Primarie tehniskie panemieni a. Optimizeta sadedzinašana (sk. 6. LPTP) un dumgazu attirišanas sistemas (piem., SKR/SNKR, sk. 7. LPTP) Organiskie savienojumi, amonjaks (NH3) Visparizmantojams. Sekundarie tehniskie panemieni (29) b. Adsorbcija uz aktivetas ogles Organiskie savienojumi, dzivsudrabs (Hg) Visparizmantojams. c. Aeroba biologiska attirišana Bionoardami organiskie savienojumi, amonijs (NH4 +) Organisko savienojumu apstrade visparizmantojami. Amonija (NH4 +) aeroba biologiska apstrade var nebut izmantojama, ja ir augsta hloridu koncentracija (t. i., apm. 10 g/l). d. Anoksiska/anaeroba biologiska attirišana Dzivsudrabs (Hg), nitrati (NO3 -), nitriti (NO2 -) Visparizmantojams. e. Koagulacija un flokulacija Suspendetas cietvielas Visparizmantojams. f. Kristalizacija Metali un pusmetali, sulfati (SO4 2-), fluorids (F-) Visparizmantojams. g. Filtracija (piem., filtracija caur smiltim, mikrofiltracija, ultrafiltracija) Suspendetas cietvielas, metali Visparizmantojams. h. Flotacija Suspendetas cietvielas, brivas ellas Visparizmantojams. i. Jonu apmaina Metali Visparizmantojams. j. Neitralizacija Skabes, sarmi Visparizmantojams. k. Oksidacija Sulfidi (S2-), sulfiti (SO3 2-) Visparizmantojams. l. Izgulsnešana Metali un pusmetali, sulfati (SO4 2-), fluorids (F-) Visparizmantojams. m. Nostadinašana Suspendetas cietvielas Visparizmantojams. n. Atdestilešana Amonjaks (NH3) Visparizmantojams.

LPTP SEL attiecas uz tiešu novadišanu sanemeja udensobjekta punkta, kura notiek emisija no iekartas.

1. tabula

LPTP SEL tiešai novadišanai sanemeja udensobjekta pec dumgazu attirišanas

Viela/parametrs LPTP SEL Dienas videja vertiba Kopejais organiskais ogleklis (KOO) 20 –50 mg/l (30) (31) (32) Kimiskais skabekla paterinš (KSP) 60 –150 mg/l (30) (31) (32) Kopejas suspendetas cietvielas (KSC) 10 –30 mg/l Fluorids (F-) 10 –25 mg/l (32) Sulfati (SO4 2-) 1,3 –2,0 g/l (32) (33) (34) (35) Vieglizdaligie sulfidi (S2-) 0,1 –0,2 mg/l (32) Sulfiti (SO3 2-) 1 –20 mg/l (32) Metali un pusmetali As 10 –50 µg/l Cd 2 –5 µg/l Cr 10 –50 µg/l Cu 10 –50 µg/l Hg 0,2 –3 µg/l Ni 10 –50 µg/l Pb 10 –20 µg/l Zn 50 –200 µg/l

1.6. Atkritumu apsaimniekošana

16. LPTP. LPTP, ka samazinat likvidejamo atkritumu daudzumu no sadedzinašanas un/vai gazifikacijas procesa un piesarnojuma mazinašanas panemienu izmantošanas, ir organizet darbibu ta, lai prioritates kartiba pec iespejas istenotu un nemtu vera aprites cikla pieeju:

a) nepielaut atkritumu rašanos, piem., panakt, ka pec iespejas lielaka atlikumu dala ir blakusprodukti;

b) sagatavot atkritumus atkalizmantošanai, piem., saskana ar konkretajiem prasitajiem kvalitates kriterijiem;

c) atkritumus reciklet;

d) no atkritumiem atgut resursus citos veidos (piem., atgut energiju),

izmantojot piemerotu talak aprakstito tehnisko panemienu kombinaciju.

Tehniskais panemiens Apraksts Izmantojamiba a. Gipša ka blakusprodukta ražošana Slapjas DGA kalcija reakciju atlikumu kvalitates optimizacija, lai ar tiem varetu aizstat izrakto gipsi (piem., to izmantot par jelmaterialu gipškartona ražošana). Saražota gipša tiribu ietekme slapjaja DGA izmantota kalkakmens kvalitate. Visparizmantojams, ciktal to lauj ierobežojumi, kas saistiti ar vajadzigo gipša kvalitati, ar katru konkreto lietojumu saistitajam prasibam attieciba uz veselibu un tirgus apstakliem. b. Atlikumu reciklešana vai atgušana buvniecibas nozare Atlikumu reciklešana vai atgušana (piem., no pussausas atserošanas procesiem, vieglajiem pelniem, smagajiem pelniem) izmantošanai par buvmaterialiem (piem., celu buvnieciba, smilšu aizstašanai betona ražošana vai cementa ražošana). Visparizmantojams, ciktal to lauj ierobežojumi, kas saistiti ar katram konkretajam lietojumam vajadzigo materiala kvalitati (piem., fizikalajam ipašibam, kaitigu vielu saturu) un tirgus apstakliem. c. Energijas atgušana, kurinamo kombinacija izmantojot atkritumus Ja oglu, lignita, smagas degvielellas, kudras vai biomasas sadedzinašana rodas ar oglekli bagati pelni un dunas, tajos atlikušo energiju var atgut, piem., tos sajaucot ar kurinamo. Visparizmantojams gadijumos, kad staciju kurinamo kombinacija var izmantot atkritumus un ir tehniski iespejams kurinamos padot degkamera. d. Izlietota katalizatora sagatavošana atkalizmantošanai Katalizatora sagatavošana atkalizmantošanai (piem., SKR gadijuma to var atkalizmantot pat cetras reizes) daleji vai pilnigi atjauno ta sakotnejo iedarbigumu, katalizatora darbmužu pagarinot lidz vairakam desmitgadem. Izlietota katalizatora sagatavošana atkalizmantošanai ir ieklauta katalizatora parvaldibas shema. Izmantojamibu var ierobežot katalizatora mehaniskais stavoklis un vajadzigais iedarbigums NOX un NH3 emisiju kontrolei.

1.7. Trokšna emisijas

17. LPTP. LPTP, ka samazinat trokšna emisijas, ir izmantot kadu no talak noraditajiem tehniskajiem panemieniem vai to kombinaciju.

Tehniskais panemiens Apraksts Izmantojamiba a. Operacionali pasakumi To ietvaros: — aprikojumu rupigi inspice un veic ta tehnisko apkopi, — ja iespejams, aizver slegtu telpu logus un durvis, — ar aprikojumu strada pieredzejis personals, — ja iespejams, izvairas no trokšnainam darbibam naktis, — paredz apkopes darbu laika istenojamus trokšna kontroles pasakumus. Visparizmantojams. b. Kluss aprikojums Tostarp, ja vajadzigs, kompresori, sukni un diski. Jauna aprikojuma uzstadišanas vai aprikojuma nomainas gadijuma visparizmantojams. c. Trokšna vajinašana Trokšna izplatišanos var mazinat, izvietojot barjeras starp trokšna avotu un uztvereju. Piemerotas barjeras ir aizsargsienas, valni un ekas. Jaunas stacijas visparizmantojams. Esošu staciju gadijuma barjeru izvietošanas iespejas var ierobežot vietas trukums. d. Trokšna kontroles aprikojums Tas ietver: — trokšna mazinatajus, — aprikojuma izolešanu, — trokšnaina aprikojuma apvalkošanu, — eku skanizolešanu. Izmantojamibu var ierobežot vietas trukums. e. Piemerots aprikojuma un eku izvietojums Trokšna limeni var samazinat, palielinot atstatumu starp trokšna avotu un trokšna uztvereju un izmantojot ekas par trokšna bloketajiem. Jaunas stacijas visparizmantojams. Esošas stacijas iespejas parvietot aprikojumu un ražošanas blokus var ierobežot vietas trukums vai parmerigas izmaksas.

2. LPTP SECINAJUMI PAR CIETO KURINAMO SADEDZINAŠANU

2.1. LPTP secinajumi par oglu un/vai lignita sadedzinašanu

Ja vien nav noradits citadi, šaja punkta izklastitie LPTP secinajumi oglu un/vai lignita sadedzinašana ir visparizmantojami. Tie izmantojami lidztekus visparigajiem LPTP secinajumiem, kas izklastiti 1. punkta.

2.1.1. Visparigie vidiskie raditaji

18. LPTP. LPTP, ka uzlabot oglu un/vai lignita sadedzinašanas visparigos vidiskos raditajus, ir lidztekus 6. LPTP izmantot talak noradito panemienu.

Tehniskais panemiens Apraksts Izmantojamiba a. Integrets sadedzinašanas process, kurš nodrošina augstu katla efektivitati un kura ietverti primarie NOX mazinašanas panemieni (piem., pakapeniska gaisa padeve, pakapeniska kurinama padeve, mazu NOX emisiju degli un/vai dumgazu recirkulacija) Šadi integret var sadedzinašanas procesus, piem., pulverizeta kurinama sadedzinašanu, sadedzinašanu verdoša slani vai uz kustigiem ardiem. Visparizmantojams.

2.1.2. Energoefektivitate

19. LPTP. LPTP, ka uzlabot oglu un/vai lignita sadedzinašanas energoefektivitati, ir izmantot piemerotu 12. LPTP un talak noradito tehnisko panemienu kombinaciju.

Tehniskais panemiens Apraksts Izmantojamiba a. Sauso smago pelnu apstrade Sausie, karstie smagie pelni no krasns nokrit uz mehaniska konveijera, kur pec novadišanas uz krasni atkartotai dedzinašanai tos atdzese apkartejais gaiss. Gan no pelnu atkartotas dedzinašanas, gan no to atdzesešanas atgust lietderigu energiju. Var but tehniski ierobežojumi, kas liedz šadi modernizet esošus sadedzinašanas blokus.





2. tabula

Ar LPTP saistitie energoefektivitates limeni (LPTP SEEL) oglu un/vai lignita sadedzinašanai

Sadedzinašanas bloka veids LPTP SEEL (36) (37) Neto elektriskais lietderibas koeficients (%) (38) Neto kopejais kurinama izmantojuma lietderibas koeficients (%) (38) (39) (40) Jauns bloks (41) (42) Esošs bloks (41) (43) Jauns vai esošs bloks Oglu, = 1 000 MWth 45 –46 33,5 –44 75 –97 Lignita, = 1 000 MWth 42 –44 (44) 33,5 –42,5 75 –97 Oglu, < 1 000 MWth 36,5 –41,5 (45) 32,5 –41,5 75 –97 Lignita, < 1 000 MWth 36,5 –40 (46) 31,5 –39,5 75 –97

2.1.3. NOX, N2O un CO emisijas gaisa

20. LPTP. LPTP, ka noverst vai samazinat NOX emisijas gaisa, reize ierobežojot CO un N2O emisijas gaisa no oglu un/vai lignita sadedzinašanas, ir izmantot kadu no talak noraditajiem tehniskajiem panemieniem vai to kombinaciju.

Tehniskais panemiens Apraksts Izmantojamiba a. Sadegšanas optimizacija Sk. aprakstu 8.3. punkta. Parasti to izmanto kombinacija ar citiem panemieniem. Visparizmantojams. b. Citu primaro NOX mazinašanas panemienu (piem., pakapeniska gaisa padeve, pakapeniska kurinama padeve, dumgazu recirkulacija, mazu NOX emisiju deglu izmantošana) kombinacija Katra atseviška panemiena aprakstu sk. 8.3. punkta. Piemerota primara panemiena (vai to kombinacijas) izveli un efektivitati var ietekmet katla konstrukcija. c. Selektiva nekatalitiska reducešana (SNKR) Sk. aprakstu 8.3. punkta. Var izmantot kopa ar caurslides SKR. Izmantojamiba var but ierobežota, ja katli ar lielu škersgriezuma laukumu nelauj NH3 un NOX homogeni sajaukties. Izmantojamiba var but ierobežota sadedzinašanas stacijas, kuras ekspluate < 1 500 h gada ar loti mainigu katlu noslodzi. d. Selektiva katalitiska reducešana (SKR) Sk. aprakstu 8.3. punkta. Nav izmantojams < 300 MWth sadedzinašanas stacijas, kuras ekspluate < 500 h gada. Nav visparizmantojams sadedzinašanas stacijas ar jaudu < 100 MWth. Var but tehniski un ekonomiski ierobežojumi tadu esošu sadedzinašanas staciju modernizacijai, kuras ekspluate 500–1 500 h gada, un tadu esošu = 300 MWth sadedzinašanas staciju modernizacijai, kuras ekspluate < 500 h gada. e. Kombinetie NOX un SOX mazinašanas panemieni Sk. aprakstu 8.3. punkta. Izmantojamiba janoverte katra gadijuma atseviški atkariba no kurinama raksturlielumiem un sadedzinašanas procesa.





3. tabula

Ar LPTP saistitie emisiju limeni (LPTP SEL) NOX emisijam gaisa no oglu un/vai lignita sadedzinašanas

Sadedzinašanas stacijas kopeja nominala ievadita siltumjauda (MWth) LPTP SEL (mg/Nm3) Gada videja vertiba Dienas videja vertiba vai paraugošanas perioda videja vertiba Jauna stacija Esoša stacija (47) Jauna stacija Esoša stacija (48) (49) < 100 100 –150 100 –270 155 –200 165 –330 100 –300 50 –100 100 –180 80 –130 155 –210 = 300, SVS katli, kurus kurina ar oglem un/vai lignitu, un ar lignitu kurinati pulverizeto oglu katli 50 –85 < 85 –150 (50) (51) 80 –125 140 –165 (52) = 300, ar oglem kurinati pulverizeto oglu katli 65 –85 65 –150 80 –125 < 85 –165 (53)

Tadu esošu sadedzinašanas staciju, kuras ekspluate = 1 500 h gada, vai jaunu sadedzinašanas staciju orientejošie gada videjie CO emisiju limeni parasti ir tadi, ka noradits nakamaja tabula.

Sadedzinašanas stacijas kopeja nominala ievadita siltumjauda (MWth) Orientejošs CO emisiju limenis (mg/Nm3) < 300 < 30 –140 = 300, SVS katli, kurus kurina ar oglem un/vai lignitu, un ar lignitu kurinati pulverizeto oglu katli < 30 –100 (54) = 300, ar oglem kurinati pulverizeto oglu katli < 5 –100 (54)

2.1.4. SOX, HCl un HF emisijas gaisa

21. LPTP. LPTP, ka noverst vai mazinat SOX, HCl un HF emisijas gaisa no oglu un/vai lignita sadedzinašanas, ir izmantot kadu no talak noraditajiem tehniskajiem panemieniem vai to kombinaciju.

Tehniskais panemiens Apraksts Izmantojamiba a. Sorbenta inžekcija katla (krasni vai verdošaja slani) Sk. aprakstu 8.4. punkta. Visparizmantojams. b. Sorbenta inžekcija caurulvada (SIC) Sk. aprakstu 8.4. punkta. Ar šo tehnisko panemienu var atdalit HCl/HF, ja netiek veikta dumgazu atserošana tehnologiska cikla beigas. c. Izsmidzinams sausais absorbetajs (ISA) Sk. aprakstu 8.4. punkta. d. Cirkulejoša verdoša slana (CVS) sausais skruberis e. Slapja gazu attirišana Sk. aprakstu 8.4. punkta. Ar šo tehnisko panemienu var atdalit HCl/HF, ja netiek veikta dumgazu atserošana tehnologiska cikla beigas. f. Slapja dumgazu atserošana (slapja DGA) Sk. aprakstu 8.4. punkta. Nav izmantojams sadedzinašanas stacijas, kuras ekspluate < 500 h gada. Var but tehniski un ekonomiski ierobežojumi panemiena izmantošanai sadedzinašanas stacijas ar jaudu < 300 MWth un tadu esošu sadedzinašanas staciju modernizacijai, kuras ekspluate 500–1 500 h gada. g. Dumgazu atserošana ar juras udeni h. Kombinetie NOX un SOX mazinašanas panemieni Izmantojamiba janoverte katra gadijuma atseviški atkariba no kurinama raksturlielumiem un sadedzinašanas procesa. i. Aiz slapjas DGA aprikojuma uzstadita gazes–gazes silditaja nomaina vai nonemšana Aiz slapjas DGA aprikojuma uzstadita gazes–gazes silditaja nomaina ar vairakcaurulu siltuma ekstraktoru vai dumgazu atdališana un novadišana pa dzeses torni vai slapjo dumeni. Izmantojams tikai tad, ja sadedzinašanas stacija, kura uzstadits slapjas DGA aprikojums un gazes–gazes silditajs, jamaina vai jaaizstaj siltummainis. j. Kurinama izvele Sk. aprakstu 8.4. punkta. Mazsera (piem., lidz 0,1 % pec sausnas masas), mazhlora vai mazfluora kurinama izmantojums. Izmantojams tiktal, ciktal to lauj ierobežojumi, kas saistiti ar dažadu veidu kurinamo pieejamibu, ko var ietekmet dalibvalsts energetikas politika. Ja sadedzinašanas stacija dedzina loti specifiskus vietejos kurinamos, izmantojamibu var ierobežot ar stacijas konstrukciju saistiti ierobežojumi.





4. tabula

Ar LPTP saistitie emisiju limeni (LPTP SEL) SO2 emisijam gaisa no oglu un/vai lignita sadedzinašanas

Sadedzinašanas stacijas kopeja nominala ievadita siltumjauda (MWth) LPTP SEL (mg/Nm3) Gada videja vertiba Dienas videja vertiba Dienas videja vertiba vai paraugošanas perioda videja vertiba Jauna stacija Esoša stacija (55) Jauna stacija Esoša stacija (56) < 100 150 –200 150 –360 170 –220 170 –400 100 –300 80 –150 95 –200 135 –200 135 –220 (57) = 300 , pulverizetu oglu katli 10 –75 10 –130 (58) 25 –110 25 –165 (59) = 300 , katli ar verdošo slani (60) 20 –75 20 –180 25 –110 50 –220

Ja sadedzinašanas stacijas kopeja nominala ievadita siltumjauda parsniedz 300 MW, ta ir ipaši paredzeta vieteja lignita dedzinašanai un ir iespejams pieradit, ka ta tehniski ekonomisku iemeslu del nespej sasniegt 4. tabula noraditos LPTP SEL, 4. tabula noraditie dienas videjas vertibas LPTP SEL nav piemerojami un gada videjo vertibu LPTP SEL diapazons ir šads:

i) jaunai DGA sistemai: KND x 0,01, maksimali 200 mg/Nm3;

ii) esošai DGA sistemai: KND x 0,03, maksimali 320 mg/Nm3, kur KND (koncentracija neattiritajas dumgazes) ir gada videja SO2 koncentracija neattiritajas dumgazes SOX mazinašanas sistemas ievadpunkta (sadala “Visparigie apsverumi” noraditajos standartapstaklos), izteikta pie skabekla references satura, kas ir 6 tilp. % O2;

iii) ja DGA sistema ietver sorbenta inžekciju katla, KND var pielagot, nemot vera ša panemiena SO2 mazinašanas speju (??SI), šadi: KND (pielagota) = KND (izmerita)/(1-??SI).

5. tabula

Ar LPTP saistitie emisiju limeni (LPTP SEL) HCl un HF emisijam gaisa no oglu un/vai lignita sadedzinašanas

Piesarnotajs Sadedzinašanas stacijas kopeja nominala ievadita siltumjauda (MWth) LPTP SEL (mg/Nm3) Gada videja vertiba vai gada laika nemto paraugu videja vertiba Jauna stacija Esoša stacija (61) HCl < 100 1 –6 2 –10 (62) = 100 1 –3 1 –5 (62) (63) HF < 100 < 1 –3 < 1 –6 (64) = 100 < 1 –2 < 1 –3 (64)

2.1.5. Puteklu un dalinam piesaistitu metalu emisijas gaisa

22. LPTP. LPTP, ka mazinat puteklu un dalinam piesaistitu metalu emisijas gaisa no oglu un/vai lignita sadedzinašanas, ir izmantot kadu no talak noraditajiem tehniskajiem panemieniem vai to kombinaciju.

Tehniskais panemiens Apraksts Izmantojamiba a. Elektrostatiskais precipitators (ESP) Sk. aprakstu 8.5. punkta. Visparizmantojams. b. Maisa filtrs c. Sorbenta inžekcija katla (krasni vai verdošaja slani) Sk. aprakstu 8.5. punkta. Šos panemienus galvenokart izmanto SOX, HCl un/vai HF kontrolei. d. Sausas vai pussausas dumgazu atserošanas sistema e. Slapja dumgazu atserošana (slapja DGA) Informaciju par izmantojamibu sk. 21. LPTP.





6. tabula

Ar LPTP saistitie emisiju limeni (LPTP SEL) puteklu emisijam gaisa no oglu un/vai lignita sadedzinašanas

Sadedzinašanas stacijas kopeja nominala ievadita siltumjauda (MWth) LPTP SEL (mg/Nm3) Gada videja vertiba Dienas videja vertiba vai paraugošanas perioda videja vertiba Jauna stacija Esoša stacija (65) Jauna stacija Esoša stacija (66) < 100 2 –5 2 –18 4 –16 4 –22 (67) 100 –300 2 –5 2 –14 3 –15 4 –22 (68) 300 –1 000 2 –5 2 –10 (69) 3 –10 3 –11 (70) = 1 000 2 –5 2 –8 3 –10 3 –11 (71)

2.1.6. Dzivsudraba emisijas gaisa

23. LPTP. LPTP, ka noverst vai mazinat dzivsudraba emisijas gaisa no oglu un/vai lignita sadedzinašanas, ir izmantot kadu no talak noraditajiem tehniskajiem panemieniem vai to kombinaciju.

Tehniskais panemiens Apraksts Izmantojamiba Lidzieguvumi no tehniskajiem panemieniem, ko galvenokart izmanto citu piesarnotaju emisiju mazinašanai a. Elektrostatiskais precipitators (ESP) Sk. aprakstu 8.5. punkta. Dzivsudraba atdališanas efektivitate ir lielaka, ja dumgazu temperatura ir zem 130 °C. Šo tehnisko panemienu galvenokart izmanto puteklu kontrolei. Visparizmantojams. b. Maisa filtrs Sk. aprakstu 8.5. punkta. Šo tehnisko panemienu galvenokart izmanto puteklu kontrolei. c. Sausas vai pussausas dumgazu atserošanas sistema Sk. aprakstu 8.5. punkta. Šos panemienus galvenokart izmanto SOX, HCl un/vai HF kontrolei. d. Slapja dumgazu atserošana (slapja DGA) Informaciju par izmantojamibu sk. 21. LPTP. e. Selektiva katalitiska reducešana (SKR) Sk. aprakstu 8.3. punkta. Šis panemiens izmantojams tikai kombinacija ar citiem panemieniem, ar kuriem pastiprina vai mazina dzivsudraba oksidaciju pirms uztveršanas talaka DGA vai atputeklošanas sistema. Šo tehnisko panemienu galvenokart izmanto NOX kontrolei. Informaciju par izmantojamibu sk. 20. LPTP. Ipaši panemieni dzivsudraba emisiju mazinašanai f. Ogles sorbenta (piem., aktivetas ogles vai halogenetas aktivetas ogles) inžekcija dumgazes Sk. aprakstu 8.5. punkta. To galvenokart izmanto kopa ar ESP/maisa filtru. Ša panemiena izmantošana var prasit papildu apstradi, lai pirms vieglo pelnu atkalizmantošanas varetu vel nodalit ogles frakciju, kas satur dzivsudrabu. Visparizmantojams. g. Halogenetu piedevu pievienošana kurinamajam vai inžekcija krasni Sk. aprakstu 8.5. punkta. Ja kurinamais satur maz halogenu, visparizmantojams. h. Kurinama priekšapstrade Kurinama skalošana, samaisišana un sajaukšana ta, lai ierobežotu/mazinatu dzivsudraba saturu vai uzlabotu dzivsudraba uztveršanu piesarnojuma kontroles aprikojuma. Izmantojamiba janoverte, vispirms nosakot kurinama raksturlielumus un aplešot panemiena potencialo iedarbigumu. i. Kurinama izvele Sk. aprakstu 8.5. punkta. Izmantojams tiktal, ciktal to lauj ierobežojumi, kas saistiti ar dažadu veidu kurinamo pieejamibu, ko var ietekmet dalibvalsts energetikas politika.





7. tabula

Ar LPTP saistitie emisiju limeni (LPTP SEL) dzivsudraba emisijam gaisa no oglu un lignita sadedzinašanas

Sadedzinašanas stacijas kopeja nominala ievadita siltumjauda (MWth) LPTP SEL (µg/Nm3) Gada videja vertiba vai gada laika nemto paraugu videja vertiba Jauna stacija Esoša stacija (72) ogles lignits ogles lignits < 300 < 1 –3 < 1 –5 < 1 –9 < 1 –10 = 300 < 1 –2 < 1 –4 < 1 –4 < 1 –7

2.2. LPTP secinajumi par cietas biomasas un/vai kudras sadedzinašanu

Ja vien nav noradits citadi, šaja punkta izklastitie LPTP secinajumi cietas biomasas un/vai kudras sadedzinašana ir visparizmantojami. Tie izmantojami lidztekus visparigajiem LPTP secinajumiem, kas izklastiti 1. punkta.

2.2.1. Energoefektivitate

8. tabula

Ar LPTP saistitie energoefektivitates limeni (LPTP SEEL) cietas biomasas un/vai kudras sadedzinašanai

Sadedzinašanas bloka veids LPTP SEEL (73) (74) Neto elektriskais lietderibas koeficients (%) (75) Neto kopejais kurinama izmantojuma lietderibas koeficients (%) (76) (77) Jauns bloks (78) Esošs bloks Jauns bloks Esošs bloks Cietas biomasas un/vai kudras katls 33,5 – > 38 28 –38 73 –99 73 –99

2.2.2. NOX, N2O un CO emisijas gaisa

24. LPTP. LPTP, ka noverst vai samazinat NOX emisijas gaisa, reize ierobežojot CO un N2O emisijas gaisa no cietas biomasas un/vai kudras sadedzinašanas, ir izmantot kadu no talak noraditajiem tehniskajiem panemieniem vai to kombinaciju.

Tehniskais panemiens Apraksts Izmantojamiba a. Sadegšanas optimizacija Sk. aprakstu 8.3. punkta. Visparizmantojams. b. Mazu NOX emisiju degli c. Pakapeniska gaisa padeve d. Pakapeniska kurinama padeve e. Dumgazu recirkulacija f. Selektiva nekatalitiska reducešana (SNKR) Sk. aprakstu 8.3. punkta. Var izmantot kopa ar caurslides SKR. Nav izmantojams sadedzinašanas stacijas, kuras ekspluate < 500 h gada ar loti mainigu katlu noslodzi. Izmantojamiba var but ierobežota sadedzinašanas stacijas, kuras ekspluate 500–1 500 h gada ar loti mainigu katlu noslodzi. Esošu sadedzinašanas staciju gadijuma izmantojams tiktal, ciktal to lauj ierobežojumi, kas saistiti ar vajadzigo temperaturas diapazonu un ievadito reaktantu rezidences laiku. g. Selektiva katalitiska reducešana (SKR) Sk. aprakstu 8.3. punkta. Loti sarmainu kurinamo (piem., salmu) gadijuma SKR aprikojums var but jauzstada aiz atputeklošanas sistemas. Nav izmantojams sadedzinašanas stacijas, kuras ekspluate < 500 h gada. Modernizet esošas sadedzinašanas stacijas ar jaudu < 300 MWth var liegt ekonomiski ierobežojumi. Nav visparizmantojams esošas sadedzinašanas stacijas ar jaudu < 100 MWth.





9. tabula

Ar LPTP saistitie emisiju limeni (LPTP SEL) NOX emisijam gaisa no cietas biomasas un/vai kudras sadedzinašanas

Sadedzinašanas stacijas kopeja nominala ievadita siltumjauda (MWth) LPTP SEL (mg/Nm3) Gada videja vertiba Dienas videja vertiba vai paraugošanas perioda videja vertiba Jauna stacija Esoša stacija (79) Jauna stacija Esoša stacija (80) 50 –100 70 –150 (81) 70 –225 (82) 120 –200 (83) 120 –275 (84) 100 –300 50 –140 50 –180 100 –200 100 –220 = 300 40 –140 40 –150 (85) 65 –150 95 –165 (86)

Gada videjie CO emisiju limeni ir orientejoši šadi:

— esošam 50–100 MWth sadedzinašanas stacijam, kuras ekspluate = 1 500 h gada, vai jaunam 50–100 MWth sadedzinašanas stacijam: < 30–250 mg/Nm3,

— esošam 100–300 MWth sadedzinašanas stacijam, kuras ekspluate = 1 500 h gada, vai jaunam 100–300 MWth sadedzinašanas stacijam: < 30–160 mg/Nm3,

— esošam = 300 MWth sadedzinašanas stacijam, kuras ekspluate = 1 500 h gada, vai jaunam = 300 MWth sadedzinašanas stacijam: < 30–80 mg/Nm3.

2.2.3. SOX, HCl un HF emisijas gaisa

25. LPTP. LPTP, ka noverst vai mazinat SOX, HCl un HF emisijas gaisa no cietas biomasas un/vai kudras sadedzinašanas, ir izmantot kadu no talak noraditajiem tehniskajiem panemieniem vai to kombinaciju.

Tehniskais panemiens Apraksts Izmantojamiba a. Sorbenta inžekcija katla (krasni vai verdošaja slani) Sk. aprakstu 8.4. punkta. Visparizmantojams. b. Sorbenta inžekcija caurulvada (SIC) c. Izsmidzinams sausais absorbetajs (ISA) d. Cirkulejoša verdoša slana (CVS) sausais skruberis e. Slapja gazu attirišana f. Dumgazu kondensators g. Slapja dumgazu atserošana (slapja DGA) Nav izmantojams sadedzinašanas stacijas, kuras ekspluate < 500 h gada. Var but tehniski un ekonomiski ierobežojumi tadu esošu sadedzinašanas staciju modernizacijai, kuras ekspluate 500–1 500 h gada. h. Kurinama izvele Izmantojams tiktal, ciktal to lauj ierobežojumi, kas saistiti ar dažadu veidu kurinamo pieejamibu, ko var ietekmet dalibvalsts energetikas politika.





10. tabula

Ar LPTP saistitie emisiju limeni (LPTP SEL) SO2 emisijam gaisa no cietas biomasas un/vai kudras sadedzinašanas

Sadedzinašanas stacijas kopeja nominala ievadita siltumjauda (MWth) SO2 LPTP SEL (mg/Nm3) Gada videja vertiba Dienas videja vertiba vai paraugošanas perioda videja vertiba Jauna stacija Esoša stacija (87) Jauna stacija Esoša stacija (88) < 100 15 –70 15 –100 30 –175 30 –215 100 –300 < 10 –50 < 10 –70 (89) < 20 –85 < 20 –175 (90) = 300 < 10 –35 < 10 –50 (89) < 20 –70 < 20 –85 (91)





11. tabula

Ar LPTP saistitie emisiju limeni (LPTP SEL) HCl un HF emisijam gaisa no cietas biomasas un/vai kudras sadedzinašanas

Sadedzinašanas stacijas kopeja nominala ievadita siltumjauda (MWth) HCl LPTP SEL (mg/Nm3) (92) (93) HF LPTP SEL (mg/Nm3) Gada videja vertiba vai gada laika nemto paraugu videja vertiba Dienas videja vertiba vai paraugošanas perioda videja vertiba Paraugošanas perioda videja vertiba Jauna stacija Esoša stacija (94) (95) Jauna stacija Esoša stacija (96) Jauna stacija Esoša stacija (96) < 100 1 –7 1 –15 1 –12 1 –35 < 1 < 1,5 100 –300 1 –5 1 –9 1 –12 1 –12 < 1 < 1 = 300 1 –5 1 –5 1 –12 1 –12 < 1 < 1

2.2.4. Puteklu un dalinam piesaistitu metalu emisijas gaisa

26. LPTP. LPTP, ka mazinat puteklu un dalinam piesaistitu metalu emisijas gaisa no cietas biomasas un/vai kudras sadedzinašanas, ir izmantot kadu no talak noraditajiem tehniskajiem panemieniem vai to kombinaciju.

Tehniskais panemiens Apraksts Izmantojamiba a. Elektrostatiskais precipitators (ESP) Sk. aprakstu 8.5. punkta. Visparizmantojams. b. Maisa filtrs c. Sausas vai pussausas dumgazu atserošanas sistema Sk. aprakstu 8.5. punkta. Šos panemienus galvenokart izmanto SOX, HCl un/vai HF kontrolei. d. Slapja dumgazu atserošana (slapja DGA) Informaciju par izmantojamibu sk. 25. LPTP. e. Kurinama izvele Sk. aprakstu 8.5. punkta. Izmantojams tiktal, ciktal to lauj ierobežojumi, kas saistiti ar dažadu veidu kurinamo pieejamibu, ko var ietekmet dalibvalsts energetikas politika.





12. tabula

Ar LPTP saistitie emisiju limeni (LPTP SEL) puteklu emisijam gaisa no cietas biomasas un/vai kudras sadedzinašanas

Sadedzinašanas stacijas kopeja nominala ievadita siltumjauda (MWth) Puteklu LPTP SEL (mg/Nm3) Gada videja vertiba Dienas videja vertiba vai paraugošanas perioda videja vertiba Jauna stacija Esoša stacija (97) Jauna stacija Esoša stacija (98) < 100 2 –5 2 –15 2 –10 2 –22 100 –300 2 –5 2 –12 2 –10 2 –18 = 300 2 –5 2 –10 2 –10 2 –16

2.2.5. Dzivsudraba emisijas gaisa

27. LPTP. LPTP, ka noverst vai mazinat dzivsudraba emisijas gaisa no cietas biomasas un/vai kudras sadedzinašanas, ir izmantot kadu no talak noraditajiem tehniskajiem panemieniem vai to kombinaciju.

Tehniskais panemiens Apraksts Izmantojamiba Ipaši panemieni dzivsudraba emisiju mazinašanai a. Ogles sorbenta (piem., aktivetas ogles vai halogenetas aktivetas ogles) inžekcija dumgazes Sk. aprakstu 8.5. punkta. Visparizmantojams. b. Halogenetu piedevu pievienošana kurinamajam vai inžekcija krasni Ja kurinamais satur maz halogenu, visparizmantojams. c. Kurinama izvele Izmantojams tiktal, ciktal to lauj ierobežojumi, kas saistiti ar dažadu veidu kurinamo pieejamibu, ko var ietekmet dalibvalsts energetikas politika. Lidzieguvumi no tehniskajiem panemieniem, ko galvenokart izmanto citu piesarnotaju emisiju mazinašanai d. Elektrostatiskais precipitators (ESP) Sk. aprakstu 8.5. punkta. Šos tehniskos panemienus galvenokart izmanto puteklu kontrolei. Visparizmantojams. e. Maisa filtrs f. Sausas vai pussausas dumgazu atserošanas sistema Sk. aprakstu 8.5. punkta. Šos panemienus galvenokart izmanto SOX, HCl un/vai HF kontrolei. g. Slapja dumgazu atserošana (slapja DGA) Informaciju par izmantojamibu sk. 25. LPTP.

Ar LPTP saistitie emisiju limeni (LPTP SEL) dzivsudraba emisijam gaisa no cietas biomasas un/vai kudras sadedzinašanas ir < 1–5 µg/Nm3, kas ir paraugošanas perioda videja vertiba.

3. LPTP SECINAJUMI PAR ŠKIDRO KURINAMO SADEDZINAŠANU

Šaja punkta izklastitie LPTP secinajumi neattiecas uz sadedzinašanas stacijam, kas atrodas uz atkrastes platformam; tas ir aplukotas 4.3. punkta.

3.1. Ar smago degvielellu un/vai gazellu darbinami katli

Ja vien nav noradits citadi, šaja punkta izklastitie LPTP secinajumi smagas degvielellas un/vai gazellas sadedzinašana ir visparizmantojami. Tie izmantojami lidztekus visparigajiem LPTP secinajumiem, kas izklastiti 1. punkta.

3.1.1. Energoefektivitate

13. tabula

Ar LPTP saistitie energoefektivitates limeni (LPTP SEEL) smagas degvielellas un/vai gazellas sadedzinašanai katlos

Sadedzinašanas bloka veids LPTP SEEL (99) (100) Neto elektriskais lietderibas koeficients (%) Neto kopejais kurinama izmantojuma lietderibas koeficients (%) (101) Jauns bloks Esošs bloks Jauns bloks Esošs bloks Ar smago degvielellu un/vai gazellu darbinami katli > 36,4 35,6 –37,4 80 –96 80 –96

3.1.2. NOX un CO emisijas gaisa

28. LPTP. LPTP, ka noverst vai samazinat NOX emisijas gaisa, reize ierobežojot CO emisijas gaisa no smagas degvielellas un/vai gazellas sadedzinašanas katlos, ir izmantot kadu no talak noraditajiem tehniskajiem panemieniem vai to kombinaciju.

Tehniskais panemiens Apraksts Izmantojamiba a. Pakapeniska gaisa padeve Sk. aprakstu 8.3. punkta. Visparizmantojams. b. Pakapeniska kurinama padeve c. Dumgazu recirkulacija d. Mazu NOX emisiju degli e. Udens/tvaika pievienošana Izmantojams, ja vien ir pieejams udens. f. Selektiva nekatalitiska reducešana (SNKR) Nav izmantojams sadedzinašanas stacijas, kuras ekspluate < 500 h gada ar loti mainigu katlu noslodzi. Izmantojamiba var but ierobežota sadedzinašanas stacijas, kuras ekspluate 500–1 500 h gada ar loti mainigu katlu noslodzi. g. Selektiva katalitiska reducešana (SKR) Sk. aprakstu 8.3. punkta. Nav izmantojams sadedzinašanas stacijas, kuras ekspluate < 500 h gada. Var but tehniski un ekonomiski ierobežojumi tadu esošu sadedzinašanas staciju modernizacijai, kuras ekspluate 500–1 500 h gada. Nav visparizmantojams sadedzinašanas stacijas ar jaudu < 100 MWth. h. Moderna kontroles sistema Jaunas sadedzinašanas stacijas visparizmantojams. Izmantojamibu vecas sadedzinašanas stacijas var ierobežot vajadziba modernizet sadedzes sistemu un/vai kontroles komandu sistemu. i. Kurinama izvele Izmantojams tiktal, ciktal to lauj ierobežojumi, kas saistiti ar dažadu veidu kurinamo pieejamibu, ko var ietekmet dalibvalsts energetikas politika.





14. tabula

Ar LPTP saistitie emisiju limeni (LPTP SEL) NOX emisijam gaisa no smagas degvielellas un/vai gazellas sadedzinašanas katlos

Sadedzinašanas stacijas kopeja nominala ievadita siltumjauda (MWth) LPTP SEL (mg/Nm3) Gada videja vertiba Dienas videja vertiba vai paraugošanas perioda videja vertiba Jauna stacija Esoša stacija (102) Jauna stacija Esoša stacija (103) < 100 75 –200 150 –270 100 –215 210 –330 (104) = 100 45 –75 45 –100 (105) 85 –100 85 –110 (106) (107)

Gada videjie CO emisiju limeni ir orientejoši šadi:

— esošam < 100 MWth sadedzinašanas stacijam, kuras ekspluate = 1 500 h gada, vai jaunam < 100 MWth sadedzinašanas stacijam: 10–30 mg/Nm3,

— esošam = 100 MWth sadedzinašanas stacijam, kuras ekspluate = 1 500 h gada, vai jaunam = 100 MWth sadedzinašanas stacijam: 10–20 mg/Nm3.

3.1.3. SOX, HCl un HF emisijas gaisa

29. LPTP. LPTP, ka noverst vai mazinat SOX, HCl un HF emisijas gaisa no smagas degvielellas un/vai gazellas sadedzinašanas katlos, ir izmantot kadu no talak noraditajiem tehniskajiem panemieniem vai to kombinaciju.

Tehniskais panemiens Apraksts Izmantojamiba a. Sorbenta inžekcija caurulvada (SIC) Sk. aprakstu 8.4. punkta. Visparizmantojams. b. Izsmidzinams sausais absorbetajs (ISA) c. Dumgazu kondensators d. Slapja dumgazu atserošana (slapja DGA) Var but tehniski un ekonomiski ierobežojumi panemiena izmantošanai sadedzinašanas stacijas ar < 300 MWth jaudu. Nav izmantojams sadedzinašanas stacijas, kuras ekspluate < 500 h gada. Var but tehniski un ekonomiski ierobežojumi tadu esošu sadedzinašanas staciju modernizacijai, kuras ekspluate 500–1 500 h gada. e. Dumgazu atserošana ar juras udeni Var but tehniski un ekonomiski ierobežojumi panemiena izmantošanai sadedzinašanas stacijas ar < 300 MWth jaudu. Nav izmantojams sadedzinašanas stacijas, kuras ekspluate < 500 h gada. Var but tehniski un ekonomiski ierobežojumi tadu esošu sadedzinašanas staciju modernizacijai, kuras ekspluate 500–1 500 h gada. f. Kurinama izvele Izmantojams tiktal, ciktal to lauj ierobežojumi, kas saistiti ar dažadu veidu kurinamo pieejamibu, ko var ietekmet dalibvalsts energetikas politika.





15. tabula

Ar LPTP saistitie emisiju limeni (LPTP SEL) SO2 emisijam gaisa no smagas degvielellas un/vai gazellas sadedzinašanas katlos

Sadedzinašanas stacijas kopeja nominala ievadita siltumjauda (MWth) SO2 LPTP SEL (mg/Nm3) Gada videja vertiba Dienas videja vertiba vai paraugošanas perioda videja vertiba Jauna stacija Esoša stacija (108) Jauna stacija Esoša stacija (109) < 300 50 –175 50 –175 150 –200 150 –200 (110) = 300 35 –50 50 –110 50 –120 150 –165 (111) (112)

3.1.4. Puteklu un dalinam piesaistitu metalu emisijas gaisa

30. LPTP. LPTP, ka mazinat puteklu un dalinam piesaistitu metalu emisijas gaisa no smagas degvielellas un/vai gazellas sadedzinašanas katlos, ir izmantot kadu no talak noraditajiem tehniskajiem panemieniem vai to kombinaciju.

Tehniskais panemiens Apraksts Izmantojamiba a. Elektrostatiskais precipitators (ESP) Sk. aprakstu 8.5. punkta. Visparizmantojams. b. Maisa filtrs c. Multicikloni Sk. aprakstu 8.5. punkta. Multiciklonus var izmantot kombinacija ar citiem atputeklošanas panemieniem. d. Sausas vai pussausas dumgazu atserošanas sistema Sk. aprakstu 8.5. punkta. Šo panemienu galvenokart izmanto SOX, HCl un/vai HF kontrolei. e. Slapja dumgazu atserošana (slapja DGA) Sk. aprakstu 8.5. punkta. Šo panemienu galvenokart izmanto SOX, HCl un/vai HF kontrolei. Informaciju par izmantojamibu sk. 29. LPTP. f. Kurinama izvele Sk. aprakstu 8.5. punkta. Izmantojams tiktal, ciktal to lauj ierobežojumi, kas saistiti ar dažadu veidu kurinamo pieejamibu, ko var ietekmet dalibvalsts energetikas politika.





16. tabula

Ar LPTP saistitie emisiju limeni (LPTP SEL) puteklu emisijam gaisa no smagas degvielellas un/vai gazellas sadedzinašanas katlos

Sadedzinašanas stacijas kopeja nominala ievadita siltumjauda (MWth) Puteklu LPTP SEL (mg/Nm3) Gada videja vertiba Dienas videja vertiba vai paraugošanas perioda videja vertiba Jauna stacija Esoša stacija (113) Jauna stacija Esoša stacija (114) < 300 2 –10 2 –20 7 –18 7 –22 (115) = 300 2 –5 2 –10 7 –10 7 –11 (116)

3.2. Ar smago degvielellu un/vai gazellu darbinami dzineji

Ja vien nav noradits citadi, šaja punkta izklastitie LPTP secinajumi smagas degvielellas un/vai gazellas sadedzinašana virzuldzinejos ir visparizmantojami. Tie izmantojami lidztekus visparigajiem LPTP secinajumiem, kas izklastiti 1. punkta.

Kas attiecas uz dzinejiem, kuros dedzina smago degvielellu un/vai gazellu, tehnisku, ekonomisku un ar logistiku/infrastrukturu saistitu ierobežojumu del sekundarie NOX, SO2 un puteklu emisiju mazinašanas panemieni var nebut izmantojami tados dzinejos uz salam, kas ir mazu izoletu sistemu (1) vai izoletu mikrosistemu (2) dala, ja vien nav starpsavienojuma starp šiem dzinejiem un kontinentalo elektrotiklu vai nav piekluves dabasgazei. Tapec jauniem šadu mazu izoletu sistemu un izoletu mikrosistemu dzinejiem attiecigie LPTP SEL bus piemerojami no 2025. gada 1. janvara, bet šadiem esošiem dzinejiem – no 2030. gada 1. janvara.

(1) Definetas Direktivas 2009/72/EK 2. panta 26. punkta.

(2) Definetas Direktivas 2009/72/EK 2. panta 27. punkta.

3.2.1. Energoefektivitate

31. LPTP. LPTP, ka padarit energoefektivaku smagas degvielellas un/vai gazellas sadedzinašanu virzuldzinejos, ir izmantot piemerotu 12. LPTP un talak noradito tehnisko panemienu kombinaciju.

Tehniskais panemiens Apraksts Izmantojamiba a. Kombinetais cikls Sk. aprakstu 8.2. punkta. Jaunos blokos, ko ekspluate = 1 500 h gada, visparizmantojams. Izmantojams esošos blokos, ciktal to lauj ierobežojumi, kas saistiti ar tvaika cikla specifiku un pieejamo vietu. Nav izmantojams esošos blokos, kurus ekspluate < 1 500 h gada.





17. tabula

Ar LPTP saistitie energoefektivitates limeni (LPTP SEEL) smagas degvielellas un/vai gazellas sadedzinašanai virzuldzinejos

Sadedzinašanas bloka veids LPTP SEEL (117) Neto elektriskais lietderibas koeficients (%) (118) Jauns bloks Esošs bloks Ar smago degvielellu un/vai gazellu darbinami virzuldzineji, viencikla 41,5 –44,5 (119) 38,3 –44,5 (119) Ar smago degvielellu un/vai gazellu darbinami virzuldzineji, kombineta cikla > 48 (120) LPTP SEEL nav

3.2.2. NOX, CO un gaistošo organisko savienojumu emisijas gaisa

32. LPTP. LPTP, ka noverst vai mazinat NOX emisijas gaisa no smagas degvielellas un/vai gazellas sadedzinašanas virzuldzinejos, ir izmantot kadu no talak noraditajiem tehniskajiem panemieniem vai to kombinaciju.

Tehniskais panemiens Apraksts Izmantojamiba a. Dizeldzineji ar mazam NOX emisijam Sk. aprakstu 8.3. punkta. Visparizmantojams. b. Izpludes gazu recirkulacija Neattiecas uz cetrtaktu dzinejiem. c. Udens/tvaika pievienošana Izmantojams, ja vien ir pieejams udens. Izmantojamibu var ierobežot tas, ka nav pieejama modernizacijas pakete. d. Selektiva katalitiska reducešana (SKR) Nav izmantojams sadedzinašanas stacijas, kuras ekspluate < 500 h gada. Var but tehniski un ekonomiski ierobežojumi tadu esošu sadedzinašanas staciju modernizacijai, kuras ekspluate 500–1 500 h gada. Modernizet esošas sadedzinašanas stacijas var liegt pietiekamas vietas trukums.

33. LPTP. LPTP, ka noverst vai mazinat CO un gaistošo organisko savienojumu emisijas gaisa no smagas degvielellas un/vai gazellas sadedzinašanas virzuldzinejos, ir izmantot vienu no talak noraditajiem tehniskajiem panemieniem vai tos abus.

Tehniskais panemiens Apraksts Izmantojamiba a. Sadegšanas optimizacija Visparizmantojams b. Oksidacijas katalizatori Sk. aprakstu 8.3. punkta. Nav izmantojams sadedzinašanas stacijas, kuras ekspluate < 500 h gada. Izmantojamibu var ierobežot kurinama sera saturs.





18. tabula

Ar LPTP saistitie emisiju limeni (LPTP SEL) NOX emisijam gaisa no smagas degvielellas un/vai gazellas sadedzinašanas virzuldzinejos

Sadedzinašanas stacijas kopeja nominala ievadita siltumjauda (MWth) LPTP SEL (mg/Nm3) Gada videja vertiba Dienas videja vertiba vai paraugošanas perioda videja vertiba Jauna stacija Esoša stacija (121) Jauna stacija Esoša stacija (122) (123) = 50 115 –190 (124) 125 –625 145 –300 150 –750

Tadu esošu sadedzinašanas staciju, kuras dedzina tikai smago degvielellu un kuras ekspluate = 1 500 h gada, vai jaunu sadedzinašanas staciju, kuras dedzina tikai smago degvielellu,

— gada videjie CO emisiju limeni ir orientejoši 50–175 mg/Nm3,

— paraugošanas perioda videjie KGOO emisiju limeni ir orientejoši 10–40 mg/Nm3.

3.2.3. SOX, HCl un HF emisijas gaisa

34. LPTP. LPTP, ka noverst vai mazinat SOX, HCl un HF emisijas gaisa no smagas degvielellas un/vai gazellas sadedzinašanas virzuldzinejos, ir izmantot kadu no talak noraditajiem tehniskajiem panemieniem vai to kombinaciju.

Tehniskais panemiens Apraksts Izmantojamiba a. Kurinama izvele Sk. aprakstu 8.4. punkta. Izmantojams tiktal, ciktal to lauj ierobežojumi, kas saistiti ar dažadu veidu kurinamo pieejamibu, ko var ietekmet dalibvalsts energetikas politika. b. Sorbenta inžekcija caurulvada (SIC) Var but tehniski ierobežojumi, kas liedz šo panemienu izmantot esošas sadedzinašanas stacijas. Nav izmantojams sadedzinašanas stacijas, kuras ekspluate < 500 h gada. c. Slapja dumgazu atserošana (slapja DGA) Var but tehniski un ekonomiski ierobežojumi panemiena izmantošanai sadedzinašanas stacijas ar < 300 MWth jaudu. Nav izmantojams sadedzinašanas stacijas, kuras ekspluate < 500 h gada. Var but tehniski un ekonomiski ierobežojumi tadu esošu sadedzinašanas staciju modernizacijai, kuras ekspluate 500–1 500 h gada.





19. tabula

Ar LPTP saistitie emisiju limeni (LPTP SEL) SO2 emisijam gaisa no smagas degvielellas un/vai gazellas sadedzinašanas virzuldzinejos

Sadedzinašanas stacijas kopeja nominala ievadita siltumjauda (MWth) SO2 LPTP SEL (mg/Nm3) Gada videja vertiba Dienas videja vertiba vai paraugošanas perioda videja vertiba Jauna stacija Esoša stacija (125) Jauna stacija Esoša stacija (126) Jebkada 45 –100 100 –200 (127) 60 –110 105 –235 (127)

3.2.4. Puteklu un dalinam piesaistitu metalu emisijas gaisa

35. LPTP. LPTP, ka noverst vai mazinat puteklu un dalinam piesaistitu metalu emisijas gaisa no smagas degvielellas un/vai gazellas sadedzinašanas virzuldzinejos, ir izmantot kadu no talak noraditajiem tehniskajiem panemieniem vai to kombinaciju.

Tehniskais panemiens Apraksts Izmantojamiba a. Kurinama izvele Sk. aprakstu 8.5. punkta. Izmantojams tiktal, ciktal to lauj ierobežojumi, kas saistiti ar dažadu veidu kurinamo pieejamibu, ko var ietekmet dalibvalsts energetikas politika. b. Elektrostatiskais precipitators (ESP) Nav izmantojams sadedzinašanas stacijas, kuras ekspluate < 500 h gada. c. Maisa filtrs





20. tabula

Ar LPTP saistitie emisiju limeni (LPTP SEL) puteklu emisijam gaisa no smagas degvielellas un/vai gazellas sadedzinašanas virzuldzinejos

Sadedzinašanas stacijas kopeja nominala ievadita siltumjauda (MWth) Puteklu LPTP SEL (mg/Nm3) Gada videja vertiba Dienas videja vertiba vai paraugošanas perioda videja vertiba Jauna stacija Esoša stacija (128) Jauna stacija Esoša stacija (129) = 50 5 –10 5 –35 10 –20 10 –45

3.3. Ar gazellu darbinamas gazturbinas

Ja vien nav noradits citadi, šaja punkta izklastitie LPTP secinajumi gazellas sadedzinašana gazturbinas ir visparizmantojami. Tie izmantojami lidztekus visparigajiem LPTP secinajumiem, kas izklastiti 1. punkta.

3.3.1. Energoefektivitate

36. LPTP. LPTP, ka padarit energoefektivaku gazellas sadedzinašanu gazturbinas, ir izmantot piemerotu 12. LPTP un talak noradito tehnisko panemienu kombinaciju.

Tehniskais panemiens Apraksts Izmantojamiba a. Kombinetais cikls Sk. aprakstu 8.2. punkta. Jaunos blokos, ko ekspluate = 1 500 h gada, visparizmantojams. Izmantojams esošos blokos, ciktal to lauj ierobežojumi, kas saistiti ar tvaika cikla specifiku un pieejamo vietu. Nav izmantojams esošos blokos, kurus ekspluate < 1 500 h gada.





21. tabula

Ar LPTP saistitie energoefektivitates limeni (LPTP SEEL) ar gazellu darbinamam gazturbinam

Sadedzinašanas bloka veids LPTP SEEL (130) Neto elektriskais lietderibas koeficients (%) (131) Jauns bloks Esošs bloks Ar gazellu darbinamas atverta cikla gazturbinas > 33 25 –35,7 Ar gazellu darbinamas kombineta cikla gazturbinas > 40 33 –44

3.3.2. NOX un CO emisijas gaisa

37. LPTP. LPTP, ka noverst vai mazinat NOX emisijas gaisa no gazellas sadedzinašanas gazturbinas, ir izmantot kadu no talak noraditajiem tehniskajiem panemieniem vai to kombinaciju.

Tehniskais panemiens Apraksts Izmantojamiba a. Udens/tvaika pievienošana Sk. aprakstu 8.3. punkta. Izmantojamiba var but ierobežota, ja trukst udens. b. Mazu NOX emisiju degli Izmantojams tikai tadu modelu turbinas, kuram tirgu pieejami mazu NOX emisiju degli. c. Selektiva katalitiska reducešana (SKR) Nav izmantojams sadedzinašanas stacijas, kuras ekspluate < 500 h gada. Var but tehniski un ekonomiski ierobežojumi tadu esošu sadedzinašanas staciju modernizacijai, kuras ekspluate 500–1 500 h gada. Modernizet esošas sadedzinašanas stacijas var liegt pietiekamas vietas trukums.

38. LPTP. LPTP, ka noverst vai mazinat CO emisijas gaisa no gazellas sadedzinašanas gazturbinas, ir izmantot kadu no talak noraditajiem tehniskajiem panemieniem vai to kombinaciju.

Tehniskais panemiens Apraksts Izmantojamiba a. Sadegšanas optimizacija Sk. aprakstu 8.3. punkta. Visparizmantojams b. Oksidacijas katalizatori Nav izmantojams sadedzinašanas stacijas, kuras ekspluate < 500 h gada. Modernizet esošas sadedzinašanas stacijas var liegt pietiekamas vietas trukums.

Dienas videjas vai paraugošanas perioda videjas NOX emisijas gaisa no gazellas sadedzinašanas arkartas situacijas izmantojamas divu kurinamo gazturbinas, ko ekspluate < 500 h gada, varetu but orientejoši 145–250 mg/Nm3.

3.3.3. SOX un puteklu emisijas gaisa

39. LPTP. LPTP, ka noverst vai mazinat SOX un puteklu emisijas gaisa no gazellas sadedzinašanas gazturbinas, ir izmantot talak noradito tehnisko panemienu.

Tehniskais panemiens Apraksts Izmantojamiba a. Kurinama izvele Sk. aprakstu 8.4. punkta. Izmantojams tiktal, ciktal to lauj ierobežojumi, kas saistiti ar dažadu veidu kurinamo pieejamibu, ko var ietekmet dalibvalsts energetikas politika.





22. tabula

Ar LPTP saistitie emisiju limeni SO2 un puteklu emisijam gaisa no gazellas sadedzinašanas gazturbinas, ari divu kurinamo gazturbinas

Sadedzinašanas stacijas veids LPTP SEL (mg/Nm3) SO2 Putekli Gada videja vertiba (132) Dienas videja vertiba vai paraugošanas perioda videja vertiba (133) Gada videja vertiba (132) Dienas videja vertiba vai paraugošanas perioda videja vertiba (133) Jaunas un esošas stacijas 35 –60 50 –66 2 –5 2 –10

4. LPTP SECINAJUMI PAR GAZVEIDA KURINAMO SADEDZINAŠANU

4.1. LPTP secinajumi par dabasgazes sadedzinašanu

Ja vien nav noradits citadi, šaja punkta izklastitie LPTP secinajumi dabasgazes sadedzinašana ir visparizmantojami. Tie izmantojami lidztekus visparigajiem LPTP secinajumiem, kas izklastiti 1. punkta. Tos neattiecina uz sadedzinašanas stacijam, kas atrodas uz atkrastes platformam; tas ir aplukotas 4.3. punkta.

4.1.1. Energoefektivitate

40. LPTP. LPTP, ka padarit energoefektivaku dabasgazes sadedzinašanu, ir izmantot piemerotu 12. LPTP un talak noradito tehnisko panemienu kombinaciju.

Tehniskais panemiens Apraksts Izmantojamiba a. Kombinetais cikls Sk. aprakstu 8.2. punkta. Visparizmantojams jaunas gazturbinas un dzinejos, iznemot gadijumus, kad tos ekspluate < 1 500 h gada. Esošas gazturbinas un dzinejos izmantojams, ciktal to lauj ierobežojumi, kas saistiti ar tvaika cikla specifiku un pieejamo vietu. Nav izmantojams esošas gazturbinas un dzinejos, ko ekspluate < 1 500 h gada. Nav izmantojams nepastaviga režima darbinatas mehaniska pievada gazturbinas, ko ekspluate ar loti mainigu slodzi un biežu palaišanu un apturešanu. Nav izmantojams katlos.





23. tabula

Ar LPTP saistitie energoefektivitates limeni (LPTP SEEL) dabasgazes sadedzinašanai

Sadedzinašanas bloka veids LPTP SEEL (134) (135) Neto elektriskais lietderibas koeficients (%) Neto kopejais kurinama izmantojuma lietderibas koeficients (%) (136) (137) Neto mehaniskais lietderibas koeficients (%) (137) (138) Jauns bloks Esošs bloks Jauns bloks Esošs bloks Gazes dzineji 39,5 –44 (139) 35 –44 (139) 56 –85 (139) LPTP SEEL nav Ar gazi darbinami katli 39 –42,5 38 –40 78 –95 LPTP SEEL nav Atverta cikla gazturbinas, = 50 MWth 36 –41,5 33 –41,5 LPTP SEEL nav 36,5 –41 33,5 –41 Kombineta cikla gazturbinas (KCGT) KCGT, 50–600 MWth 53 –58,5 46 –54 LPTP SEEL nav LPTP SEEL nav KCGT, = 600 MWth 57 –60,5 50 –60 LPTP SEEL nav LPTP SEEL nav Kogeneracijas KCGT, 50–600 MWth 53 –58,5 46 –54 65 –95 LPTP SEEL nav Kogeneracijas KCGT, = 600 MWth 57 –60,5 50 –60 65 –95 LPTP SEEL nav

4.1.2. NOX, CO, NMGOS UN CH4 emisijas gaisa

41. LPTP. LPTP, ka noverst vai mazinat NOX emisijas gaisa no dabasgazes sadedzinašanas katlos, ir izmantot kadu no talak noraditajiem tehniskajiem panemieniem vai to kombinaciju.

Tehniskais panemiens Apraksts Izmantojamiba a. Pakapeniska gaisa un/vai kurinama padeve Sk. aprakstu 8.3. punkta. Pakapeniska gaisa padeve bieži vien ir saistita ar mazu NOx emisiju deglu izmantošanu. Visparizmantojams. b. Dumgazu recirkulacija Sk. aprakstu 8.3. punkta. c. Mazu NOX emisiju degli d. Moderna kontroles sistema Sk. aprakstu 8.3. punkta. Šo panemienu bieži vien izmanto kombinacija ar citiem panemieniem, bet to var izmantot vienu pašu sadedzinašanas stacijas, ko ekspluate < 500 h gada Izmantojamibu vecas sadedzinašanas stacijas var ierobežot vajadziba modernizet sadedzes sistemu un/vai kontroles komandu sistemu. e. Degšanas gaisa temperaturas pazeminašana Sk. aprakstu 8.3. punkta. Visparizmantojams, ciktal to lauj ierobežojumi, kas saistiti ar procesu vajadzibam. f. Selektiva nekatalitiska reducešana (SNKR) Nav izmantojams sadedzinašanas stacijas, kuras ekspluate < 500 h gada ar loti mainigu katlu noslodzi. Izmantojamiba var but ierobežota sadedzinašanas stacijas, kuras ekspluate 500–1 500 h gada ar loti mainigu katlu noslodzi. g. Selektiva katalitiska reducešana (SKR) Nav izmantojams sadedzinašanas stacijas, kuras ekspluate < 500 h gada. Nav visparizmantojams sadedzinašanas stacijas ar jaudu < 100 MWth. Var but tehniski un ekonomiski ierobežojumi tadu esošu sadedzinašanas staciju modernizacijai, kuras ekspluate 500–1 500 h gada.

42. LPTP. LPTP, ka noverst vai mazinat NOX emisijas gaisa no dabasgazes sadedzinašanas gazturbinas, ir izmantot kadu no talak noraditajiem tehniskajiem panemieniem vai to kombinaciju.

Tehniskais panemiens Apraksts Izmantojamiba a. Moderna kontroles sistema Sk. aprakstu 8.3. punkta. Šo panemienu bieži vien izmanto kombinacija ar citiem panemieniem, bet to var izmantot vienu pašu sadedzinašanas stacijas, ko ekspluate < 500 h gada. Izmantojamibu vecas sadedzinašanas stacijas var ierobežot vajadziba modernizet sadedzes sistemu un/vai kontroles komandu sistemu. b. Udens/tvaika pievienošana Sk. aprakstu 8.3. punkta. Izmantojamiba var but ierobežota, ja trukst udens. c. Sausie mazu NOX emisiju degli Izmantojamiba var but ierobežota, ja turbinam nav pieejama modernizacijas pakete vai ja ir uzstaditas udens/tvaika pievienošanas sistemas. d. Pazeminatas noslodzes projekts Procesu kontroles un saistita aprikojuma pielagošana ta, lai uzturetu efektivu degšanu brižos, kad pieprasijums pec energijas ir mainigs, piem., uzlabojot gaisa plusmas kontroli ievadpunktos vai degšanas procesu sadalot atseviškos degšanas posmos. Izmantojamibu var ierobežot gazturbinu konstrukcija. e. Mazu NOX emisiju degli Sk. aprakstu 8.3. punkta. Visparizmantojams siltuma atgušanas tvaika generatoru (SATV) piekurinašanai sadedzinašanas stacijas ar kombineta cikla gazturbinu (KCGT) f. Selektiva katalitiska reducešana (SKR) Nav izmantojams sadedzinašanas stacijas, kuras ekspluate < 500 h gada. Nav visparizmantojams esošas sadedzinašanas stacijas ar jaudu < 100 MWth. Modernizet esošas sadedzinašanas stacijas var liegt pietiekamas vietas trukums. Var but tehniski un ekonomiski ierobežojumi tadu esošu sadedzinašanas staciju modernizacijai, kuras ekspluate 500–1 500 h gada.

43. LPTP. LPTP, ka noverst vai mazinat NOX emisijas gaisa no dabasgazes sadedzinašanas dzinejos, ir izmantot kadu no talak noraditajiem tehniskajiem panemieniem vai to kombinaciju.

Tehniskais panemiens Apraksts Izmantojamiba a. Moderna kontroles sistema Sk. aprakstu 8.3. punkta. Šo panemienu bieži vien izmanto kombinacija ar citiem panemieniem, bet to var izmantot vienu pašu sadedzinašanas stacijas, ko ekspluate < 500 h gada Izmantojamibu vecas sadedzinašanas stacijas var ierobežot vajadziba modernizet sadedzes sistemu un/vai kontroles komandu sistemu. b. Liesdedze Sk. aprakstu 8.3. punkta. Parasti to izmanto kombinacija ar SKR Izmantojams jaunos ar gazi darbinamos dzinejos c. Modernizeta liesdedze Sk. aprakstu 8.3. punkta. Izmantojams tikai jaunos dzirkstelaizdedzes dzinejos d. Selektiva katalitiska reducešana (SKR) Modernizet esošas sadedzinašanas stacijas var liegt pietiekamas vietas trukums. Nav izmantojams sadedzinašanas stacijas, kuras ekspluate < 500 h gada. Var but tehniski un ekonomiski ierobežojumi tadu esošu sadedzinašanas staciju modernizacijai, kuras ekspluate 500–1 500 h gada.

44. LPTP. LPTP, ka noverst vai mazinat CO emisijas gaisa no dabasgazes sadedzinašanas, ir nodrošinat optimizetu degšanu un/vai izmantot oksidacijas katalizatorus.

Apraksts

Sk. aprakstu 8.3. punkta.

24. tabula

Ar LPTP saistitie emisiju limeni (LPTP SEL) NOX emisijam gaisa no dabasgazes dedzinašanas gazturbinas

Sadedzinašanas stacijas veids Sadedzinašanas stacijas kopeja nominala ievadita siltumjauda (MWth) LPTP SEL (mg/Nm3) (140) (141) Gada videja vertiba (142) (143) Dienas videja vertiba vai paraugošanas perioda videja vertiba Atverta cikla gazturbinas (ACGT) (144) (145) Jaunas ACGT = 50 15 –35 25 –50 Esošas ACGT (iznemot turbinas, ko izmanto par mehaniskajiem pievadiem) – visas, izne