III PIELIKUMS

SAVIENĪBAS ZVEJAS KUĢU ZVEJAS PIEPŪLE VIDUSJŪRAS RIETUMDAĻAS DEMERSĀLO KRĀJUMU PĀRVALDĪBAS KONTEKSTĀ

Šā pielikuma tabulās noteikta maksimālā pieļaujamā zvejas piepūle ( zvejas dienās) sadalījumā pa krājumu grupām, kas definētas Regulas (ES) 2019/1022 1. pantā, maksimālie nozvejas limiti un kuģa lielākais garums attiecībā uz visu tipu traļiem (1) un kuģiem, kas ar grunts āķu jedām Vidusjūras rietumdaļā zvejo demersālajos krājumos.

Uz visām šajā pielikumā noteiktajām zvejas iespējām attiecas Regula (ES) 2019/1022 un Regulas (EK) Nr. 1224/2009 26.–35. pants.

Atsauces uz zvejas zonām ir atsauces uz GFCM ĢAA.

Šā pielikuma vajadzībām turpinājumā sniegta salīdzinoša tabula ar zivju krājumu sugu nosaukumiem latīņu valodā un vispārpieņemtajiem nosaukumiem.

Zinātniskais nosaukums Trīsburtu kods Vispārpieņemtais nosaukums Aristaeomorpha foliacea ARS Sarkanā milzu garnele Aristeus antennatus ARA Āfrikas dziļūdens garnele Merluccius merluccius HKE Heks Mullus barbatus MUT Svītrainā jūrasbarbe Nephrops norvegicus NEP Norvēģijas omārs Parapenaeus longirostris DPS Sārtā dziļūdens garnele

Maksimālā pieļaujamā zvejas piepūle zvejas dienās

a) traleriem Alvoranas jūrā, Baleāru salās, Ziemeļspānijā un Lionas līcī (1., 2., 5., 6. un 7. ĢAA) (2) Krājumu grupa Kuģa lielākais garums Spānija Francija Itālija Zvejas piepūles grupas kods Svītrainā jūrasbarbe 1., 5., 6. un 7. ĢAA; heks 1., 5., 6. un 7. ĢAA; sārtā dziļūdens garnele 1., 5. un 6. ĢAA; Norvēģijas omārs 5. un 6. ĢAA. < 12 m 1 921 0 0 EFF1/MED1_TR1 ≥ 12 m un < 18 m 20 641 0 0 EFF1/MED1_TR2 ≥ 18 m un < 24 m 38 728 4 372 0 EFF1/MED1_TR3 ≥ 24 m 13 640 5 320 0 EFF1/MED1_TR4 Krājumu grupa Kuģa lielākais garums Spānija Francija Itālija Zvejas piepūles grupas kods Āfrikas dziļūdens garnele 1., 2., 5. un 6. un 7. ĢAA. < 12 m 0 0 0 EFF2/MED1_TR1 ≥ 12 m un < 18 m 968 0 0 EFF2/MED1_TR2 ≥ 18 m un < 24 m 9 805 0 0 EFF2/MED1_TR3 ≥ 24 m 7 871 0 0 EFF2/MED1_TR4

b) traleriem Korsikas salā, Ligūrijas jūrā, Tirēnu jūrā un Sardīnijas salā (8., 9., 10. un 11. ĢAA) (3) Krājumu grupa Kuģa lielākais garums Spānija Francija Itālija Zvejas piepūles grupas kods Svītrainā jūrasbarbe 8., 9., 10. un 11. ĢAA; heks 8., 9., 10. un 11. ĢAA; sārtā dziļūdens garnele 9., 10. un 11. ĢAA; Norvēģijas omārs 9. un 10. ĢAA. < 12 m 0 177 2 534 EFF1/MED2_TR1 ≥ 12 m un < 18 m 0 709 38 110 EFF1/MED2_TR2 ≥ 18 m un < 24 m 0 177 25 629 EFF1/MED2_TR3 ≥ 24 m 0 177 3 421 EFF1/MED2_TR4 Krājumu grupa Kuģa lielākais garums Spānija Francija Itālija Zvejas piepūles grupas kods Sarkanā milzu garnele 8., 9., 10. un 11. ĢAA. < 12 m 0 0 419 EFF2/MED2_TR1 ≥ 12 m un < 18 m 0 0 3 091 EFF2/MED2_TR2 ≥ 18 m un < 24 m 0 0 2 489 EFF2/MED2_TR3 ≥ 24 m 0 0 333 EFF2/MED2_TR4

c) demersālo krājumu zvejošana ar kuģiem, kas ar āķu jedām zvejo Alvoranas jūrā, Baleāru salās, Ziemeļspānijā un Lionas līcī (1., 2., 5., 6. un 7. ĢAA) Krājumu grupa Kuģa lielākais garums Spānija Francija Itālija Zvejas piepūles grupas kods Svītrainā jūrasbarbe 1., 2., 5., 6. un 7. ĢAA; heks 1., 2., 5., 6. un 7. ĢAA < 12 m 9 433 6 432 0 EFF1/MED1_LL1 ≥ 12 m un < 18 m 2 148 93 0 EFF1/MED1_LL2 ≥ 18 m un < 24 m 74 0 0 EFF1/MED1_LL3 ≥ 24 m 29 0 0 EFF1/MED1_LL4

d) demersālo krājumu zvejošana ar kuģiem, kas ar āķu jedām zvejo Korsikas salā, Ligūrijas jūrā, Tirēnu jūrā un Sardīnijas salā (8., 9., 10. un 11. ĢAA) Krājumu grupa Kuģa lielākais garums Spānija Francija Itālija Zvejas piepūles grupas kods Svītrainā jūrasbarbe 8., 9., 10. un 11. ĢAA; heks 8., 9., 10. un 11. ĢAA < 12 m 0 1 650 33 187 EFF1/MED2_LL1 ≥ 12 m un < 18 m 0 51 4 748 EFF1/MED2_LL2 ≥ 18 m un < 24 m 0 0 26 EFF1/MED2_LL3 ≥ 24 m 0 0 0 EFF1/MED2_LL4

Maksimālais nozvejas limits

e) Āfrikas dziļūdens garneles (Aristeus antennatus) zvejas iespējas Alvoranas jūrā, Baleāru salās, Ziemeļspānijā un Lionas līcī (1., 2., 5., 6. un 7. ĢAA), izteiktas kā maksimālais nozvejas apjoms dzīvsvara tonnās Suga: Āfrikas dziļūdens garnele (Aristeus antennatus) Zona: 1., 2., 5., 6., un 7. ĢAA (ARA/GF1-7) Spānija 872 Francija 56 Itālija 0 Savienība 928 KPN Nepiemēro Maksimālais nozvejas apjoms

f) Āfrikas dziļūdens garneles (Aristeus antennatus) un sarkanās milzu garneles (Aristaeomorpha foliacea) zvejas iespējas Korsikas salā, Ligūrijas jūrā, Tirēnu jūrā un Sardīnijas salā (8., 9., 10. un 11. ĢAA), izteiktas kā maksimālais nozvejas apjoms dzīvsvara tonnās Suga: Āfrikas dziļūdens garnele (Aristeus antennatus) Zona: 9.,10., un 11. ĢAA (ARA/GF9-11) Spānija 0 Francija 9 Itālija 250 Savienība 259 KPN Nepiemēro Maksimālais nozvejas apjoms Suga: Sarkanā milzu garnele (Aristaeomorpha foliacea) Zona: 8., 9.,10., un 11. ĢAA (ARS/GF9-11) Spānija 0 Francija 5 Itālija 365 Savienība 370 KPN Nepiemēro Maksimālais nozvejas apjoms

(1) TBB, OTB, PTB, TBN, TBS, TB, OTM, PTM, TMS, TM, OTT, OT, PT, TX, OTP, TSP.

(2) Papildus iepriekš minētajai maksimālajai pieļaujamajai zvejas piepūlei traleriem dalībvalsts sava karoga zvejas kuģiem var iedalīt papildu zvejas dienas, kopā nepārsniedzot 2 % no minētās dalībvalsts zvejas piepūles attiecīgajam flotes segmentam. Dalībvalsts to var darīt ar noteikumu, ka:

a) minētie kuģi izmanto trali ar āmi, kura kvadrātveida linuma acs izmērs ir 45 mm, lai par vismaz 25 % samazinātu heka mazuļu nozveju; vai

b) minētie kuģi dziļūdens zvejai izmanto trali ar āmi, kura kvadrātveida linuma acs izmērs ir 50 mm, lai par vismaz 25 % samazinātu tādas Āfrikas dziļūdens garneles nozveju, kuras galvkrūšu vairoga garums (CL) ir mazāks nekā 25 mm, 1., 2., 5., 6., 7., 8., 9., 10. un 11. ģeogrāfiskajā apakšapgabalā un lai par vismaz 25 % samazinātu tādas sarkanās milzu garneles nozveju 8., 9., 10. un 11. ģeogrāfiskajā apakšapgabalā, kuras CL ir mazāks nekā 35 mm; vai

c) minētie kuģi izmanto reglamentētu ļoti selektīvu zvejas rīku, kura tehniskie atribūti saskaņā ar ZZTEK zinātnisku pētījumu ir tādi, ka to rezultāts visām demersālajām sugām ir vismaz 25 % mazuļu nozvejas samazinājums vai vismaz 20 % nārstotāju nozvejas samazinājums salīdzinājumā ar 2020. gadu; vai

d) attiecīgā dalībvalsts ir noteikusi pagaidu aizlieguma apgabalus, lai par vismaz 25 % samazinātu demersālo sugu mazuļu nozveju vai vismaz par 20 % – visu demersālo sugu nārstotāju nozveju.

Attiecīgā dalībvalsts paziņo Komisijai to zvejas kuģu sarakstu, uz kuriem attiecas šāda zvejas dienu papildu iedalīšana. Par papildu iedalīšanu attiecīgā dalībvalsts katru mēnesi Komisijai ziņo arī atsevišķi.

Dalībvalstis vēlākais līdz 15. oktobrim iesniedz Komisijai visu pieejamo informāciju, kas saistīta ar a), b), c) vai d) apakšpunktā minēto pasākumu īstenošanu.

Kopējos 2 % no zvejas piepūles aprēķina no tās piepūles, kas attiecīgajam flotes segmentam iedalīta no attiecīgās dalībvalsts paziņojuma dienas.

(3) Papildus iepriekš minētajai maksimālajai pieļaujamajai zvejas piepūlei traleriem dalībvalsts sava karoga zvejas kuģiem var iedalīt papildu zvejas dienas, kopā nepārsniedzot 2 % no minētās dalībvalsts zvejas piepūles attiecīgajam flotes segmentam. Dalībvalsts to var darīt ar noteikumu, ka:

a) minētie kuģi izmanto trali ar āmi, kura kvadrātveida linuma acs izmērs ir 45 mm, lai par vismaz 25 % samazinātu heka mazuļu nozveju; vai

b) minētie kuģi dziļūdens zvejai izmanto trali ar āmi, kura kvadrātveida linuma acs izmērs ir 50 mm, lai par vismaz 25 % samazinātu tādas Āfrikas dziļūdens garneles nozveju, kuras galvkrūšu vairoga garums (CL) ir mazāks nekā 25 mm, 1., 2., 5., 6., 7., 8., 9., 10. un 11. ģeogrāfiskajā apakšapgabalā un lai par vismaz 25 % samazinātu tādas sarkanās milzu garneles nozveju 8., 9., 10. un 11. ģeogrāfiskajā apakšapgabalā, kuras CL ir mazāks nekā 35 mm; vai

c) minētie kuģi izmanto reglamentētu ļoti selektīvu zvejas rīku, kura tehniskie atribūti saskaņā ar ZZTEK zinātnisku pētījumu ir tādi, ka to rezultāts visām demersālajām sugām ir vismaz 25 % mazuļu nozvejas samazinājums vai vismaz 20 % nārstotāju nozvejas samazinājums salīdzinājumā ar 2020. gadu; vai

d) attiecīgā dalībvalsts ir noteikusi pagaidu aizlieguma apgabalus, lai par vismaz 25 % samazinātu demersālo sugu mazuļu nozveju vai vismaz par 20 % – visu demersālo sugu nārstotāju nozveju.

Attiecīgā dalībvalsts paziņo Komisijai to zvejas kuģu sarakstu, uz kuriem attiecas šāda zvejas dienu papildu iedalīšana. Par papildu iedalīšanu attiecīgā dalībvalsts katru mēnesi Komisijai ziņo arī atsevišķi.

Dalībvalstis vēlākais līdz 15. oktobrim iesniedz Komisijai visu pieejamo informāciju, kas saistīta ar a), b), c) vai d) apakšpunktā minēto pasākumu īstenošanu.

Kopējos 2 % no zvejas piepūles aprēķina no tās piepūles, kas attiecīgajam flotes segmentam iedalīta no attiecīgās dalībvalsts paziņojuma dienas.