Oficiālais Vēstnesis L 017 , 19/01/2002 Lpp. 0001 - 0017



Padomes Regula (EK) Nr. 92/2002 (2002. gada 17. janvāris), ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē antidempinga pagaidu maksājumu par tādas urīnvielas importu, kuras izcelsme ir Baltkrievijā, Bulgārijā, Horvātijā, Igaunijā, Lībijā, Lietuvā, Rumānijā un Ukrainā EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 384/96 (1995. gada 22. decembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis [1], jo īpaši tās 9. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, kas iesniegts pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju, tā kā: A. PAGAIDU PASĀKUMI Pamatregulas 18. panta piemērošana Attiecīgo importu ietekmes kumulatīvais novērtējums Lauksaimnieki (1) Komisija ar Regulu (EK) Nr. 1497/2001 [2] (še turpmāk "pagaidu regula") piemēroja antidempinga pagaidu maksājumu par tādas urīnvielas importu, uz ko attiecas KN kodi 31021010 un 31021090 un kuras izcelsme ir Baltkrievijā, Bulgārijā, Horvātijā, Igaunijā, Lībijā, Lietuvā, Rumānijā un Ukrainā. (2) Minētajā regulā nolēma izbeigt procedūru attiecībā uz Ēģiptes un Polijas izcelsmes urīnvielas importu. B. TURPMĀKĀ PROCEDŪRA Pamatregulas 18. panta piemērošana Attiecīgo importu ietekmes kumulatīvais novērtējums Lauksaimnieki (3) Pēc tam, kad bija nodoti atklātībai būtiskie fakti un apsvērumi, pamatojoties uz kuriem pieņēma lēmumu piemērot pagaidu pasākumus par Baltkrievijas, Bulgārijas, Horvātijas, Igaunijas, Lībijas, Lietuvas, Rumānijas un Ukrainas izcelsmes urīnvielas importu, vairākas ieinteresētās personas iesniedza rakstiskas atsauksmes. Personām, kas to pieprasīja, bija iespēja izteikt savu viedokli mutiski. (4) Komisija turpināja ievākt un pārbaudīt visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu galīgajiem atzinumiem. (5) Papildu pārbaudes klātienē tika veiktas šādos uzņēmumos. Kopienas ražotāji - Fertiberia, Madride, - Hydro Agri France, Parīze. Lietotāji Kopienā - Libera Associazione Agricoltori Cremonesi, Kremona. (6) Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem plānoja ieteikt galīgo antidempinga maksājumu uzlikšanu un to summu galīgo iekasēšanu, ko nodrošināja ar pagaidu maksājumiem. Tām arī deva laiku, kurā tās pēc minētās informācijas saņemšanas varēja iesniegt piezīmes. (7) Personu iesniegtās mutiskās un rakstiskās piezīmes izskatīja, un vajadzības gadījumā attiecīgi mainīja pagaidu atzinumus. C. IZSKATĀMAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGI RAŽOJUMI Pamatregulas 18. panta piemērošana Attiecīgo importu ietekmes kumulatīvais novērtējums Lauksaimnieki (8) Tā kā netika saņemtas nekādas atsauksmes, ar šo apstiprina pagaidu regulas 9. līdz 12. apsvērumā izklāstīto attiecīgā ražojuma un līdzīgā ražojuma definīciju. D. DEMPINGS Pamatregulas 18. panta piemērošana Attiecīgo importu ietekmes kumulatīvais novērtējums Lauksaimnieki 1. Tirgus ekonomikas valstis Pamatregulas 18. panta piemērošana Attiecīgo importu ietekmes kumulatīvais novērtējums Lauksaimnieki Normālā vērtība Pamatregulas 18. panta piemērošana Attiecīgo importu ietekmes kumulatīvais novērtējums Lauksaimnieki Pamatregulas 18. panta piemērošana Pamatregulas 18. panta piemērošana Attiecīgo importu ietekmes kumulatīvais novērtējums Lauksaimnieki (9) Ražotājs eksportētājs Lībijā apgalvoja, ka pagaidu regulas 63. apsvērumā nav precīzi aprakstīts sniegtās sadarbības līmenis. Tas apgalvoja, ka Komisija zināja un netieši pieņēma to, ka uzņēmuma vispārējos grāmatvedības datus, kuri attiecas uz visu grupas darbību, neiesniegs konfidencialitātes apsvērumu dēļ. Vēl tas apgalvoja, ka Lībijas grāmatvedības normatīvajos aktos nav prasības publicēt pārbaudītos grāmatvedības dokumentus, un tāpēc saskaņā ar pamatregulas 2. panta 5. punktu Komisijai nebūtu vajadzējis noraidīt uzņēmuma sniegtos datus. (10) Ciktāl runa ir par sadarbības līmeni, Komisija nekad nav sniegusi norādes, ka tā pieņemtu uzņēmuma atteikumu iesniegt grāmatvedības pamata dokumentus. Gluži pretēji, Komisija vairākkārt informēja ražotāju eksportētāju par to, ka sliktā sadarbības līmeņa dēļ tā var piemērot pamatregulas 18. pantu, kas ietvertu arī ticamāko pieejamo faktu izmantošanu. Uzņēmums tomēr saglabāja savu nostāju un neiesniedza būtisko informāciju, kas vajadzīga, lai, jo īpaši, pārbaudītu attiecīgā ražojuma pārdošanas apjomus vietējā tirgū un ražošanas izmaksas. Minētajos apstākļos, lai noteiktu normālo vērtību attiecīgajam uzņēmumam, iestādēm nebija citas iespējas kā vien izmantot pieejamos faktus, un proti, informāciju, kas minēta sūdzībā, ievērojot pamatregulas 18. pantu. Ņemot vērā iepriekš minēto, nav pareizi pieņemt, kā to izdarīja uzņēmums, ka pieejamos faktus normālās vērtības noteikšanai izmantoja tāpēc, ka nebija publicēti pārbaudītie grāmatvedības dokumenti. (11) To apstiprina arī tas, ka paziņotos datus izmantoja ikreiz, kad tas bija iespējams, lai tos pienācīgi pārbaudītu un salīdzinātu ar uzņēmuma iekšējiem grāmatvedības dokumentiem, jo īpaši, nosakot eksporta cenu Lībijas ražotājam eksportētājam (sk. pagaidu regulas 67. līdz 72. apsvērumu). (12) Minētais ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka normālā vērtība būtu bijusi jānosaka uz faktisko pārdošanas apjomu cenas pamata vai arī alternatīvi jānosaka, pamatojoties uz paša uzņēmuma grāmatvedības datiem, nevis uz to datu pamata, ko savā sūdzībā minējusi Kopienas ražošanas nozare. Tas apgalvoja, ka tādēļ bija iesniegti visi vajadzīgie pierādījumi un informācija attiecībā uz urīnvielas ražošanu un pārdošanu Lībijas vietējā tirgū. (13) Uzņēmums tomēr neiesniedza ne būtisko informāciju atbildē uz aptaujas anketu, ne apmierinošus paskaidrojumus tām neatbilstībām un pretrunām, kas bija atklātas pārbaudes laikā klātienē, kaut arī Komisija bija uz tām izteikti norādījusi gan vēstulēs par trūkumiem, gan klātienē. Tāpēc nebija iespējams noteikt ne paziņoto vietējo pārdošanas apjomu, ne iesniegto ražošanas izmaksu pilnību un pareizību. Rezultātā, ciktāl runa ir par pierādījumu un informācijas iesniegšanu attiecībā uz urīnvielas ražošanu un pārdošanu Lībijas vietējā tirgū, apstiprina pagaidu regulas 64. un 65. apsvērumu. (14) Kā minēts pagaidu regulas 66. apsvērumā, tā kā nebija citas ticamas informācijas, normālā vērtība Lībijas ražotāju eksportētāja gadījumā bija jānosaka, pamatojoties uz sūdzībā minētajiem datiem saskaņā ar pamatregulas 18. pantu. (15) Tas pats ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka, jebkurā gadījumā, sūdzībā izmantotā peļņas norma normālās vērtības noteikšanai bija pārvērtēta. Pamatojot savu apgalvojumu, tas iebilda, ka peļņas normas urīnvielas nozarē parasti ir zemas. (16) Pamatojoties uz atzinumiem par citiem ražotājiem eksportētājiem šajā procedūrā, Komisija uzskatīja par lietderīgu pārskatīt peļņas normas līmeni, ko izmantoja normālās vērtības noteikšanai Lībijas ražotāja eksportētāja gadījumā. (17) Kā izklāstīts pagaidu regulas 22. apsvērumā, vidējo peļņas normu, ko realizējuši ražotāji eksportētāji, kas sadarbojas šajā izmeklēšanā, pārdodot attiecīgo ražojumu savos vietējos tirgos saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punkta c) apakšpunktu, izmantoja normālās vērtības noteikšanai tiem ražotājiem eksportētājiem, kuriem peļņas normu nevarēja noteikt saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punkta pamatdaļu vai a) un b) daļu. Tā kā nevarēja identificēt iemeslu, kas pamatotu atšķirīgas peļņas normas piemērošanu Lībijas ražotājam eksportētājam, un tā kā nebija citas atbilstošākas informācijas, nolēma galīgajā posmā piemērot Lībijas ražotājam šo pašu peļņas normu, lai noteiktu normālo vērtību. Normālā vērtība, kuras pamatā ir pārdošanas apjomi vietējā tirgū Pamatregulas 18. panta piemērošana Attiecīgo importu ietekmes kumulatīvais novērtējums Lauksaimnieki (18) Divi ražotāji eksportētāji Rumānijā pieprasīja noteikt normālo vērtību uz ikmēneša bāzes, jo Rumānijā izmeklēšanas laika posmā bija inflācija. Šo metodoloģiju pagaidu posmā izmantoja attiecībā uz visiem ražotājiem Rumānijā. (19) Pēc antidempinga pagaidu maksājumu piemērošanas šo pieeju tomēr izanalizēja atkārtoti. Izmeklēšana uzrādīja, ka inflācijas ietekme nebija tāda, lai pamatotu ikmēneša normālo vērtību aprēķinu. Iestādes parastā prakse ir noteikt vidējās normālās vērtības par izmeklēšanas laika posmu, izņemot gadījumus, kad ir hiperinflācija. Minētie nosacījumi Rumānijas gadījumā tomēr nebija izpildīti. (20) Rezultātā uzskatīja par lietderīgu galīgajā posmā normālo vērtību par katru Rumānijas ražotāju eksportētāju noteikt, pamatojoties uz vidējo cenu, kas samaksāta vietējā tirgū izmeklēšanas laika posmā. Aprēķinātā normālā vērtība Pamatregulas 18. panta piemērošana Attiecīgo importu ietekmes kumulatīvais novērtējums Lauksaimnieki (21) Kopienas ražošanas nozare apgalvoja, ka, lai noteiktu peļņas normu, ko izmanto normālās vērtības noteikšanai ražotājiem eksportētājiem Bulgārijā, Igaunijā un Lietuvā, būtu bijusi jāizmanto minimālā peļņa no ieguldītā kapitāla, kas "parasti nepieciešama, lai uzturētu urīnvielas rūpniecības dzīvotspēju vidēji ilgā termiņā". Bija iebildumi, ka minēto valstu peļņas normas vispārīgi nav ticamas, jo tur sava ietekme ir sistēmai, kas nav tirgus ekonomikas sistēma, attiecīgo uzņēmumu grāmatvedības politikā. (22) Izmeklēšanā neatklājās pierādījumi vai informācija, kas norādītu, ka attiecīgo uzņēmumu grāmatvedība nav ticama un tāpēc nav izmantojama peļņas normas noteikšanai. Tāpēc iestādēm nebija citas izvēles kā vien noteikt normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktu. Tādējādi peļņas normas noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punkta b) un c) apakšpunktu, tas ir, uz tās peļņas pamata, kas iegūta par to pašu vispārējo ražojumu grupu, ko attiecīgie ražotāji eksportētāji ražojuši un pārdevuši vietējā tirgū Lietuvas gadījumā; savukārt, Bulgārijas un Igaunijas gadījumā, uz jebkura cita saprātīga pamata, tas ir, uz izstrādājumu vidējās svērtās peļņas normas pamata, kas konstatēta attiecībā uz pārējiem ražotājiem eksportētājiem šajā procedūrā. (23) Tomēr atkārtoti pārbaudīja peļņas normas līmeni, ko noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punkta c) apakšpunktu uz tādas vidējās svērtās peļņas normas pamata, ko bija guvuši ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās un kam bija rentabli pārdošanas apjomi vietējā tirgū. Pēc procedūras izbeigšanas attiecībā uz Ēģiptes izcelsmes urīnvielas importu, Ēģiptes ražotājus eksportētājus izslēdza no vidējās peļņas normas aprēķiniem. (24) Pēc Igaunijas ražotāja eksportētāja atsauksmēm atkārtoti novērtēja peļņas normu, ko izmantoja tā ražojumu normālās vērtības atjaunošanai. Pagaidu atzinumu atkārtota izskatīšana apliecināja, ka izmantotā peļņas norma, kuras pamatā bija citu uzņēmuma ražojumu pārdošanas apjomi, bija jāpārskata, jo minētos ražojumus nevarēja uzskatīt par tās vispārējās kategorijas daļu, pie kuras piederēja attiecīgais ražojums (tas ir, mēslošanas līdzekļi). Līdz ar to, tā kā nav pietiekamu pārdošanas apjomu, kas būtu izdarīti parastajā tirdzniecības gaitā, nav citu Igaunijas attiecīgā ražojuma eksportētāju/ražotāju un/vai tās pašas vispārīgās kategorijas ražojumu, ko pārdotu attiecīgais Igaunijas uzņēmums, galīgajā posmā piemēroja citu pieņemamu metodi, ievērojot pamatregulas 2. panta 6. punkta c) apakšpunktu. Šajā saistībā peļņas normu pamatoja uz pārējo attiecīgo ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, vidējo svērto peļņas normu (par Bulgārijas ražotājiem eksportētājiem skat. iepriekš 22. apsvērumu). (25) Lietuvas ražotājs eksportētājs iebilda, ka normālās vērtības noteikšanai izmanto pārdošanas, vispārējās un administratīvās ("PV un A") izmaksas un peļņu no amonija nitrāta ("AN"). Tas apgalvoja, ka urīnviela un amonija nitrāts ir dažādi mēslošanas līdzekļi, ko pārdod dažādos tirgos un dažādos konkurences apstākļos, un tiem ir atšķirīgas tehnoloģijas, tirgus pieprasījums, pārdošanas cenas un izmaksas. (26) Tā kā Lietuvā ir tikai viens urīnvielas ražotājs un tā kā nav reprezentatīvu pārdošanas apjomu vietējā tirgū, pamatregulas 2. panta 6. punkta b) apakšpunktu var piemērot PV un A un peļņas noteikšanai. Tāpat gan urīnviela, gan AN ir slāpekļa mēslošanas līdzekļi un, pat ja zināmā mērā pastāv atšķirības ražošanas tehnoloģijā, tie pieder pie vienas vispārējās ražojumu kategorijas, kā prasīts pamatregulā. Teorētiski tirgi un konkurences apstākļi nav atšķirīgi (viens ražotājs, importa konkurence). Ņemot vērā minēto, nolēma saglabāt pagaidu noteikšanu. Eksporta cena Pamatregulas 18. panta piemērošana Attiecīgo importu ietekmes kumulatīvais novērtējums Lauksaimnieki (27) Tā kā nav atsauksmju no ieinteresētajām personām vai jebkādu citu atzinumu, kas varētu atspēkot pagaidu atzinumus, ar šo apstiprina provizoriski noteiktās attiecīgo ražotāju eksportētāju eksporta cenas. Salīdzinājums Pamatregulas 18. panta piemērošana Attiecīgo importu ietekmes kumulatīvais novērtējums Lauksaimnieki Iekraušanas un pārkraušanas izmaksas Pamatregulas 18. panta piemērošana Attiecīgo importu ietekmes kumulatīvais novērtējums Lauksaimnieki (28) Pēc tam, kad no Lībijas ražotāja eksportētāja bija saņemtas atsauksmes attiecībā uz iekraušanas un pārkraušanas izmaksām, kuras rodas, eksportējot attiecīgo ražojumu uz Kopienu, Komisija pārskatīja savus aprēķinus un atrada tajos kļūdu, ko attiecīgi koriģēja. 2. Valstis, kas nav tirgus ekonomikas valstis Pamatregulas 18. panta piemērošana Attiecīgo importu ietekmes kumulatīvais novērtējums Lauksaimnieki (29) Ražotājs eksportētājs no Baltkrievijas apstrīdēja faktu, ka Komisija šajā procedūrā bija uzskatījusi to par personu, kas nesadarbojas. Uzņēmums apgalvoja, ka ir iesniedzis Komisijai visu prasīto informāciju, un uzskatīja, ka iemesls attieksmei pret to kā pret personu, kas nesadarbojas, bija atņemt tam tādas personas tiesības, kas sadarbojas un iespēju piedāvāt uzņemties saistības. (30) Šajā izmeklēšanā tas, ka uzņēmums neiesniedza prasīto informāciju, lai noteiktu pārbaudāmu eksporta cenu, noveda pie tā, ka attiecībā uz personām, kas nesadarbojas, piemēroja pamatregulas 18. pantā izklāstītās normas un rezultātā arī daļēji izmantoja "pieejamos faktus", šajā gadījumā datus par eksportu, ko saņēma no Eiropas Kopienu statistikas biroja. (31) Tomēr jāatzīmē, ka, pretēji uzņēmuma apgalvojumiem, 18. panta daļējā piemērošana neatņēma tam personas, kas sadarbojas, tiesības, proti, tiesības uzzināt atklātībai nodotos datus, tiesības būs uzklausītai un iesniegt rakstiskus iesniegumus, iepazīties ar nekonfidenciāliem datiem un iespēju piedāvāt saistības. Tirgus ekonomikas statuss (še turpmāk "TES") Pamatregulas 18. panta piemērošana Attiecīgo importu ietekmes kumulatīvais novērtējums Lauksaimnieki (32) Kā izklāstīts pagaidu regulas 118. līdz 130. apsvērumā, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu trīs Ukrainas uzņēmumi pieprasīja tirgus ekonomikas statusu jeb TES, apgalvojot, ka attiecībā uz līdzīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu tie darbojas, ievērojot tirgus ekonomikas nosacījumus. Jāatgādina, ka divi Ukrainas uzņēmumi saņēma TES. Viens Ukrainas ražotājs eksportētājs, kam bija atteikts TES, nepiekrita Komisijas atzinumiem par iespējamu valsts iejaukšanos. (33) Kopienas ražošanas nozares pārstāvji atkārtoja savu apgalvojumu, ka attiecībā uz uzņēmumiem Ukrainā, kuri ražo un pārdod slāpekļa mēslošanas līdzekļus, tostarp urīnvielu, notiek ievērojama valsts iejaukšanās un ka tāpēc uz vispārīga pamata tiem TES nevar piešķirt. Jo īpaši tā iebilda, ka Ukrainas mēslošanas līdzekļu tirgu raksturo apstrādes līgumu (trešo personu vārdā) un bartera režīma pastāvēšana un valsts iejaukšanās, nosakot enerģijas, elektrības un pārvadājumu izmaksas, un ka visi minētie faktori ir nesavietojami ar tirgus ekonomikas stāvokli. (34) Minētie ražotāju eksportētāju un Kopienas ražošanas nozares pārstāvju argumenti jau ir izskatīti pagaidu regulas 118. līdz 130. apsvērumā. Tomēr jāpiebilst, ka attiecībā uz apstrādes līgumiem jāuzskata, ka tie paši par sevi nav pretrunā TES, jo tos nevar katrā ziņā uzskatīt par tipisku valsts iejaukšanos. Ciktāl runa ir par valsts iejaukšanos pārvadāšanas izmaksās, to ņēma vērā, izmantojot pārvadāšanas likmes, ko piemēro analogā valstī. Attiecībā uz enerģijas un elektrības izmaksām, nekonstatēja pierādījumus, ka valsts iejaukšanās dēļ minētās izmaksas būtu sagrozītas un ka tās būtiski neatspoguļotu tirgus vērtību. Turklāt, salīdzinājumā ar dabas gāzi, enerģijas un elektrības izmaksas nav no svarīgākajiem ieguldījumiem urīnvielas ražošanā. Individuāls režīms Pamatregulas 18. panta piemērošana Attiecīgo importu ietekmes kumulatīvais novērtējums Lauksaimnieki (35) Kopienas ražošanas nozares pārstāvji iebilda pret lēmumu piešķirt vienam no Ukrainas ražotājiem eksportētājiem individuālu režīmu apgalvojot, ka valsts kā akcionāra dalība uzņēmumā radīs ievērojamu valsts iejaukšanos. (36) Kopienas ražošanas nozare prasītāja tomēr neiesniedza jaunu informāciju vai pierādījumus, kas pierādītu, ka iespējamā valsts iejaukšanās ļautu apiet piemērotos pasākumus, un tāpēc prasība bija jānoraida. Tāpēc apstiprina atzinumus, kas izklāstīti pagaidu regulā (132. apsvērumā). Pārdošanas apjomi, kas pārdoti saskaņā ar apstrādes līgumiem Pamatregulas 18. panta piemērošana Attiecīgo importu ietekmes kumulatīvais novērtējums Lauksaimnieki (37) Kā aprakstīts pagaidu regulas 133. līdz 135. apsvērumā, trīs uzņēmumi Ukrainā bija iesaistīti apstrādes līgumos. Jāatgādina, ka saskaņā ar Ukrainas tiesību aktiem izejvielu piegādātājs paliek arī gatavā ražojuma īpašnieks, un pārstrādes uzņēmums neiegūst īpašumtiesības uz precēm. (38) Izmeklēšanā konstatēja, ka vienu uzņēmumu, kam bija piešķirts TES, atsevišķi nevarēja uzskatīt par attiecīgā ražojuma ražotāju eksportētāju. Minētais uzņēmums bija izveidojis ilgtermiņa darījumu attiecības ar kādu citu uzņēmumu, kurš atradās trešā valstī. Atbilstīgi šīm attiecībām, pēdējais uzņēmums bija faktiski vienīgais galveno izejvielu piegādātājs saskaņā ar apstrādes līgumiem, kā arī īpašnieks visā ražošanas procesā. Uzņēmums bija arī aktīvi iesaistīts attiecīgā ražojuma pārdošanā eksportam. Minētie fakti skaidri norāda, ka attiecības starp šiem uzņēmumiem bija daudz ciešākas nekā parasti ir starp pircēju un pārdevēju. (39) Tā kā asociētais gāzes piegādātājs nesadarbojās, nebija iespējams noteikt, nerunājot nemaz par pārbaudi, ne eksporta pārdošanas apjomu ražošanas izmaksas, ne samaksāto vai maksājamo cenu. Jāatzīmē arī, ka, lai arī bija pieejami daži dati par eksporta cenām pirmajam neatkarīgajam pircējam, minētos datus nevarēja pārbaudīt un līdz ar to arī nebija iespējams izmantot dempinga starpības noteikšanai. Tā kā asociētais piegādātājs (galvenās izejvielas un gatavā ražojuma likumīgais īpašnieks) nesadarbojās, nebija iespējams ticami noteikt ne attiecīgā Ukrainas uzņēmuma normālo vērtību, ne eksporta cenu. Tāpēc minētajam uzņēmumam individuālu dempinga starpību nevarēja noteikt. (40) Kāds cits Ukrainas uzņēmums, kam nebija piešķirts ne TES, ne individuāls režīms, visus apjomus eksportam realizēja saskaņā ar apstrādes līgumiem. Tā kā viņa gāzes piegādātājs nesadarbojās un tā kā nav pārbaudāmu eksporta cenu pirmajam neatkarīgajam pircējam, minēto darījumu cenas noteica, kā izklāstīts zemāk 66. apsvērumā, lai novērtētu valsts mēroga dempinga starpību. (41) Visbeidzot, kāds trešais uzņēmums daļu vietējā tirgus apjoma un eksporta apjomus ir pārdevis saskaņā ar apstrādes līgumiem. Tā kā tā piegādātāji nesadarbojās un nebija arī pārbaudāmu cenu, par kādām pārdots pirmajam neatkarīgajam pircējam, Kopienas iestādēm nebija citas iespējas kā vien neņemt vērā apjomus, kas pārdoti saskaņā ar tādiem apstrādes līgumiem. Atlikušie pārdošanas apjomi joprojām bija reprezentatīvi, kā noteikts pagaidu maksājuma regulas 138. apsvērumā. (42) Vēl divi Ukrainas uzņēmumi, kuriem arī bija pārdošanas apjomi saskaņā ar apstrādes līgumiem un kuru gāzes piegādātāji tāpat bija atteikušies sadarboties, tomēr apgalvoja, ka iesniegtie pārdošanas dati ir precīzi un ticami un ka viņi bija iesnieguši pietiekamus pierādījumus, lai minētos darījumus varētu ņemt vērā, nosakot normālo vērtību vai eksporta cenu. (43) Pārbaudes laikā konstatēja, ka ne rēķina cenas, ne maksājumi par urīnvielu nebija iekļauti minēto uzņēmumu grāmatvedības dokumentos. Tā kā nesadarbojās gāzes piegādātāji, kuru grāmatvedības dokumentos tādiem datiem būtu jābūt reģistrētiem un nebija arī pierādījumu par tādu darījumu faktiskajiem maksājumiem, minētā informācija nebija pārbaudāma un līdz ar to arī nebija pieņemama. Normālā vērtība Pamatregulas 18. panta piemērošana Attiecīgo importu ietekmes kumulatīvais novērtējums Lauksaimnieki i) Analoga valsts Pamatregulas 18. panta piemērošana Attiecīgo importu ietekmes kumulatīvais novērtējums Lauksaimnieki (44) Trīs Ukrainas ražotāji eksportētāji iebilda, ka viņu normālās vērtības noteikšanā bija jābalstās nevis uz analogas valsts vietējā tirgus cenām un izmaksām, bet gan bija jāizmanto normālā vērtība, kuras pamatā ir tāda Ukrainas ražotāja eksportētāja pārdošanas apjomi vietējā tirgū, kam piešķirts TES. (45) Kopienas iestāžu pastāvīga prakse ir, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu, noteikt normālo vērtību uz pamatregulas 2. panta 1. līdz 6. punkta pamata tikai tiem ražotājiem, kuri var pierādīt, ka viņi darbojas, ievērojot tirgus ekonomikas nosacījumus. Visiem citiem ražotājiem tajā pašā valstī normālo vērtību nosaka uz 2. panta 7. punkta a) apakšpunkta pamata, tas ir, uz cenas vai aprēķinātās vērtības kādā tirgus ekonomikas trešā valstī pamata vai uz jebkura cita pienācīga pamata, kas paredzēts 2. panta 7. punkta a) apakšpunktā. Tāpēc šajā saistībā grozījumi pagaidu atzinumos nav pamatoti. (46) Baltkrievijas ražotājs eksportētājs, trīs Ukrainas ražotāji eksportētāji, Baltkrievijas valdība un Ukraina, kā arī viena importētāju asociācija, iebilda pret ASV kā analogas valsts izvēli, apgalvojot, ka Lietuva būtu piemērotāka tirgus ekonomikas trešā valsts. (47) Minētās personas apgalvoja, ka ASV nav piemērota izvēle, ņemot vērā gan to augstās gāzes izmaksas, kas novestu pie izkropļotām urīnvielas cenām, gan to atšķirīgo ekonomiskās attīstības līmeni salīdzinājumā ar Baltkrieviju un Ukrainu, gan atšķirīgos tirgu lielumus. To, ka sadarbojās tikai viens ASV ražotājs, arī uzskatīja par argumentu pret ASV izmantošanu par tirgus ekonomikas trešo valsti. Vēlāk tika iebilsts, ka atbilstošākā analogā valsts ir Lietuva. Apgalvoja, ka Lietuvā ražotās urīnvielas apjoms ir reprezentatīvs salīdzinājumā ar to urīnvielas apjomu, ko Ukraina un Baltkrievija eksportēja uz Kopienu izmeklēšanas laika posmā. Vēl tika apgalvots, ka Lietuva būtu brīvais konkurences tirgus, kur nav ievedmuitas, ar līdzīgu piekļuvi dabas gāzei un līdzīgu ražošanas procesu kā Baltkrievijā un Ukrainā. To, ka Lietuvā ir tikai viens urīnvielas ražotājs, personas arī uzskatīja par nenozīmīgu, jo gan Lietuva, gan citas valstis ar vienu attiecīgā ražojuma ražotāju bija izmantotas iepriekšējās izmeklēšanās attiecībā uz ražojumiem, kuri pieder tai pašai kategorijai. (48) Kopienas iestādes sīki izskatīja visus minētos argumentus un izdarīja šādus secinājumus. (49) Kamēr ASV tirgū darbojas vairāk nekā desmit urīnvielas ražotāji, salīdzinot ar vismaz pieciem, kuri darbojas Ukrainā, Lietuvā ir tikai viens ražotājs. Kaut arī ASV par urīnvielas importu no bijušās Padomju Savienības valstīm ir spēkā antidempinga maksājumi, bija ievērojami urīnvielas importa apjomi (vairāk nekā 1 miljons tonnu) no vairākām citām trešām valstīm. Lai arī turpmākajā izmeklēšanā konstatēja, ka Lietuvā par urīnvielas importu nepiemēro ievedmuitu, minētais imports tomēr palika ļoti zemā līmenī. ASV ir plašs urīnvielas tirgus (vairāk nekā 10 miljoni tonnu gadā), kurpretim Lietuvā tāda urīnvielas tirgus faktiski nav. Tādējādi urīnvielas pārdošanas apjomi izmeklēšanas laika posmā (ILP) Lietuvas tirgū bija minimāli un, saskaņā ar Lietuvas ražotāja sniegto informāciju, tie nebija pārdoti parastajā tirdzniecības gaitā. Tāpēc secināja, ka ASV tirgū attiecībā uz urīnvielu pastāv liela konkurence pretstatā Lietuvas tirgum. Visbeidzot, pretēji Lietuvai, vietējie pārdošanas apjomi ASV ir reprezentatīvi, salīdzinot ar Baltkrievijas un Ukrainas eksportu uz Kopienu. (50) Tas, ka izmeklēšanā sadarbojās tikai viens ASV ražotājs, neatspēko iepriekš minētos secinājumus. Tiešām, minētā ražotāja cenas, ko izmantoja normālās vērtības noteikšanai, ir pakļautas iepriekš aprakstītajai konkurencei. Minētā ražotāja pārdotie apjomi bija reprezentatīvi pat salīdzinājumā ar kopapjomu, ko uz Kopienu eksportējušas Baltkrievija un Ukraina. (51) Attiecībā uz līdzībām piekļuvē dabas gāzei, galvenajai izejvielai, ko izmanto urīnvielas ražošanā, izanalizēja piegādes urīnvielas ražotājiem. Apstiprinājās, ka, kamēr Amerikas ražotājam dabas gāzi piegādāja vairāki piegādātāji tāpat kā Ukrainas gadījumā, Lietuvas ražotājam bija tikai viens piegādātājs un nebija citu iespējamu alternatīvu piegādātāju. Turklāt, līdzīgi Ukrainai, ASV ir gan dabas gāzes ražotājas, gan importētājas, bet Lietuvai nav savu dabas gāzes resursu. (52) Komisija salīdzināja arī ražošanas procesus ASV, Baltkrievijā un Ukrainā un secināja, ka tehnoloģija, ko izmanto ASV ražotājs, ir vismaz tikpat efektīva kā tā, ko izmanto Baltkrievijas un Ukrainas ražotāji. (53) Bija arī iebildums, ka Lietuva būtu jāizmanto par analoga valsti, jo uz to attiecās tā pati izmeklēšana. (54) Komisija atzīmē, ka pamatregulas 2. panta 7. punktā ir noteikts, ka piemērotos gadījumos izmanto tirgus ekonomikas valsti, uz kuru attiecas tā pati izmeklēšana. Tomēr 49. līdz 51. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ Lietuvu nevarēja uzskatīt par atbilstošu analoga valsti šajā izmeklēšanā. (55) Kā jau minēts pagaidu regulas 107. apsvērumā, veica korekciju, lai ņemtu vērā dabas gāzes augstās izmaksas ASV izmeklēšanas laika posmā. Dabas gāzes augstās izmaksas bija rezultāts tirgus stāvoklim, kas bija raksturīgs ASV izmeklēšanas laika posmā. Minētās korekcijas rezultātā gāzes izmaksas tika noteiktas zemāk – līmenī, kas salīdzināms ar viena cita uzņēmuma, kas sadarbojās tajā pašā procedūrā, līmeni. (56) Kopienas ražošanas nozares pārstāvji atbalstīja ASV izvēli par analoga valsti. Tomēr tā apgalvoja, ka gāzes cenas ASV bija tikai nedaudz palielinātas un ka tāpēc šajā saistībā korekcija nav jāizdara. Ir pareizi, ka lielākais gāzes cenu pieaugums notika tikai 2000. gada otrajā pusē, tas ir, pēc ILP; konstatēja, ka ILP otrajā pusē jau bija novērojams neparasts un īpašs dabas gāzes izmaksu palielinājums. Tāpēc izdarīto korekciju uzskatīja par pamatotu. (57) Iepriekš minēto iemeslu dēļ secina, ka ASV ir atbilstoša analoga tirgus ekonomikas valsts un ka tā ir izvēlēta aiz gluži saprātīgiem apsvērumiem. Normālā vērtība, kas pamatota uz vietējiem pārdošanas apjomiem ASV, kas pārdoti parastajā tirdzniecības gaitā un kas ietver saprātīgu un ne pārmērīgu peļņas normu, pilnībā saskan ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunkta prasībām. ii) Normālā vērtība uzņēmumiem, kam piešķirts TES Pamatregulas 18. panta piemērošana Attiecīgo importu ietekmes kumulatīvais novērtējums Lauksaimnieki (58) Ukrainas uzņēmums, kuram gandrīz visi pārdošanas apjomi bija pārdoti saskaņā ar apstrādes līgumiem, apgalvoja, ka viņa normālās vērtības noteikšanai par pamatu būtu jāņem viņa pārdošanas apjomi vietējā tirgū. Kā alternatīvu uzņēmums ierosināja Komisijai izmantot tāda Ukrainas ražotāja eksportētāja normālo vērtību, kam piešķirts TES, vai aprēķināt normālo vērtību uz uzņēmuma paša datu pamata. (59) Asociētā gāzes piegādātāja nesadarbošanās dēļ secināja, ka minēto Ukrainas uzņēmumu atsevišķi nevar kvalificēt kā urīnvielas ražotāju eksportētāju (sīkāku informāciju skat. 38. un 39. apsvērumā). Tāpēc normālo vērtību nenoteica. (60) Kā ziņots pagaidu maksājuma regulas 138. apsvērumā, turpmāk izskatīja, vai ir vajadzīgs koriģēt citu izmaksu faktorus, un jo īpaši faktoru saistībā ar amortizāciju, kas radusies Ukrainas ražotājam eksportētājam, kura normālo vērtību pamatoja uz viņa paša datiem. (61) Salīdzinājums starp amortizācijas izmaksām, kas iekļautas ražošanas izmaksās dažādās analoga valsts ražotāja eksportētāja, kas sadarbojas, ražotnēs, ar amortizāciju, kas radusies Ukrainas ražotājam, uzrādīja dažas atšķirības. Minēto atšķirību izraisītāji tomēr varēja būt daudzi faktori, un katrā ziņā tās nebija tādas, lai pamatotu Ukrainas ražotāja izmaksu korekciju. Tomēr, tā kā šā Ukrainas ražotāja normālā vērtība bija pamatota uz pārdošanas apjomiem vietējā tirgū, jebkuram grozījumam izmaksās būtu nenozīmīga ietekme, ja tāda vispār būtu. Tāpēc korekcijas neizdarīja. Eksporta cena Pamatregulas 18. panta piemērošana Attiecīgo importu ietekmes kumulatīvais novērtējums Lauksaimnieki (62) Divi Ukrainas uzņēmumi, kuru eksporta apjomi bija pārdoti uz apstrādes līgumu pamata un tāpēc izslēgti no dempinga aprēķiniem, apgalvoja, ka viņu eksporta cena jāaprēķina, pamatojoties uz pārstrādes nodevu, kuru iekasē no eksporta klientiem, un kam pieskaitītas gāzes izmaksas, ko maksā viņi paši vai kāds cits ražotājs eksportētājs Ukrainā un kam vēl pieskaitīta pieņemama peļņas summa. (63) Attiecībā uz vienu no uzņēmumiem asociētās gāzes piegādātāja nesadarbošanās dēļ ne tikai nebija iespējams pārbaudīt viņa eksporta pārdošanas apjomu cenas, bet minēto uzņēmumu atsevišķi pat nevarēja kvalificēt kā urīnvielas ražotāju eksportētāju (skat. sīkāku informāciju 38. un 39. apsvērumā). Tāpēc tam nenoteica individuālu dempinga starpību. (64) Attiecībā uz otru uzņēmumu ierosinātā metodoloģija nav saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu. Šā panta mērķis nav sniegt alternatīvas metodes eksporta cenu noteikšanai nesadarbošanās gadījumā, bet gan ņemt vērā tādu Kopienas importētāju dalību eksporta pārdošanā, kas saistīti vai asociēti ar ražotāju eksportētāju. Ukrainas uzņēmumu ierosinātā aprēķināšanas metode, pretēji pamatregulas 2. panta 9. punktā noteiktajam, nav pamatota uz pārdošanas apjomu cenām, kas pārdoti neatkarīgai personai. Tā vietā par sākuma punktu izmanto ražošanas izmaksas (metodi, ko izmanto normālo vērtību, nevis eksporta cenu aprēķināšanai). Tāpēc prasību noraidīja. (65) Kāds trešais Ukrainas uzņēmums, kuram arī visi eksporta apjomi bija pārdoti saskaņā ar apstrādes līgumiem, apgalvoja, ka tā vietā, lai ņemtu vērā zemākās eksporta cenas, būtu bijis jāizmanto citu Ukrainas ražotāju eksportētāju vidējā eksporta cena. (66) Tomēr nebija iemesla uzskatīt, ka citu Ukrainas ražotāju eksportētāju vidējā eksporta cena ir precīzāka. Kopienas iestāžu prakse ir nesadarbošanās gadījumos izmantot vidējo svērto eksporta cenu, kas līdzsvarota no darījumiem, kas realizēti par zemākajām eksporta cenām, kuri vienlaicīgi pārstāv ievērojamu daudzumu eksporta apjomu par pārbaudāmām cenām. Salīdzinājums Pamatregulas 18. panta piemērošana Attiecīgo importu ietekmes kumulatīvais novērtējums Lauksaimnieki (67) Divi Ukrainas uzņēmumi un viens Baltkrievijas uzņēmums apgalvoja, ka Komisijai būtu tiem jāsniedz pamatinformācija, lai tie varētu paziņot par savām dabīgajām salīdzinošajām priekšrocībām. (68) Tā kā procedūrā sadarbojās tikai viens ASV uzņēmums, īpašus pierādījumus attiecībā uz šā uzņēmuma ražošanas un pārdošanas datiem nevarēja nodot atklātībā, nepārkāpjot konfidencialitātes noteikumus. Cita pamatinformācija (ģeogrāfiskā atrašanās vieta, piekļuve izejvielām, u.c.) ir publiski pieejama. Kopienas iestādes izanalizēja pieejamo informāciju un pēc savas ierosmes izdarīja vajadzīgās korekcijas. Tiek atgādināts, ka izmeklēšanas laika posmā ASV konstatēja neparasti augstas dabas gāzes izmaksas un tāpēc, lai ņemtu vērā gāzes izmaksas, ko izmantoja ASV uzņēmumam, kas sadarbojas, veica korekciju, kuras rezultātā gāzes izmaksas samazināja līdz līmenim, kas salīdzināms ar kāda cita uzņēmuma, kas sadarbojās šajā pašā procedūrā, līmeni. (69) Trīs Ukrainas uzņēmumi un Baltkrievijas uzņēmums iebilda pret to, ka Komisija bija koriģējusi eksporta cenu, lai ņemtu vērā iekšzemes pārvadājumus, par pamatu ņemot dzelzceļa tarifus analoga valstī. Bija iebildumi, ka būtu jāizmanto Ukrainas tarifi vai alternatīvi Lietuvas tarifi. (70) Dzelzceļa tarifus Ukrainā un Baltkrievijā – valstīs, kas vēl nedarbojas saskaņā ar tirgus ekonomikas nosacījumiem – nosaka valsts un tāpēc nevar uzskatīt, ka tie atspoguļotu normālas tirgus cenas. Kopienas iestāžu sen izveidota prakse ir pamatot korekcijas par tāda veida iekšzemes pārvadājumiem par valstīm, kas minētas pamatregulas 2. panta 7. punktā, uz pārbaudītiem datiem no analoga valsts, ja tādi ir pieejami. Piešķirot TES dažiem iesaistītajiem Ukrainas uzņēmumiem, tika īpaši minēts, ka daži izmaksu faktori jākoriģē, lai tie būtu saskaņā ar normālo tirgus vērtību. Tāpēc grozījumi pagaidu atzinumos nebija pamatoti. (71) Bija arī apgalvojumi, ka būtu jāpiemēro zemāki tarifi, jo Ukrainas ražotāji eksportētāji lieliem sūtījumiem izmantoja savus dzelzceļa vagonus, un arī tukšo vagonu atpakaļceļš bija uz viņu rēķina. (72) Informācija no ražotāja analoga valstī atklāja, ka korekcija, lai ņemtu vērā savu vagonu izmantošanu, ir pamatota. Tāpēc aprēķinus attiecīgi pārskatīja. (73) Ukrainas un Baltkrievijas uzņēmumi iebilda, ka korekcijas, kas izdarītas, lai ņemtu vērā fizikālās atšķirības starp "granulēto" urīnvielu, ko pārdod analoga valsts vietējā tirgū, un "kristālisko" urīnvielu, ko eksportē minētās valstis, būtu bijis jāpamato uz cenu atšķirībām Eiropas tirgū. (74) Tomēr, tā kā mērķis ir noteikt normālo vērtību kristāliskajai urīnvielai, ko pārdod analoga valsts tirgū, korekcija jāpamato uz cenu atšķirību tajā pašā tirgū. Izdarīto korekciju tādējādi pamatoja uz cenu starpībām ASV tirgū. Izmantot Kopienas tirgu nešķiet lietderīgi, jo cenu starpību tajā tirgū visticamāk ietekmēs dempinga prakse. Tāpēc šo prasību noraidīja. (75) Divi Ukrainas uzņēmumi un Baltkrievijas uzņēmums pieprasīja arī korekciju par tirdzniecības līmeni, jo viņi pārdodot tikai tirgotājiem. (76) Ukrainas un Baltkrievijas ražotāji eksportētāji eksportēja attiecīgo ražojumu tirgotājiem. Analoga valsts ražotājs, kas sadarbojās, arī pārdeva ražojumu tirgotājiem. Daļu no pārdoto ražojumu apjoma vietējā tirgū analoga valsts ražotājs pārdeva uzņēmumiem, kas ražo maisījumus. Funkciju un cenu rūpīga analīze atklāja, ka pieprasījums nav pamatots. 3. Dempinga starpība uzņēmumiem, uz kuriem attiecas izmeklēšana Pamatregulas 18. panta piemērošana Attiecīgo importu ietekmes kumulatīvais novērtējums Lauksaimnieki (77) Pēc pagaidu maksājumu piemērošanas Komisija turpmāk izmeklēja, vai kravas pārvadājuma izmaksas, ko paziņoja Lietuvas ražotājs eksportētājs, bet samaksāja importētāji, ir precīzas. Konstatēja, ka minētās izmaksas ir novērtētas pārāk augstu, salīdzinot ar informāciju, kas iegūta no importētājiem un ar publiski pieejamiem tarifiem par tiem pašiem maršrutiem. Kravas pārvadājumu izmaksas attiecīgi pārskatīja un izmantoja faktiskās izmaksas. (78) Pēc Igaunijas ražotāja eksportētāja atsauksmēm par nepaziņoto pārdošanas apjomu CIF vērtības, ko pagaidu posmā izmanto tādu pārdošanas apjomu dempinga starpības noteikšanai, korekcijas nepiemērotību, Komisija sīkāk izanalizēja jautājumu un nolēma pārskatīt izmantoto metodoloģiju. Pagaidu posmā izdarīto korekciju atcēla. Tomēr, tā kā nebija ticamas uzņēmuma sniegtas informācijas, Komisija nolēma pamatot savus atzinumus uz Eiropas Kopienu statistikas biroja datiem, jo tie ir ticamākie pieejamie dati. (79) Komisija provizoriski koriģēja Baltkrievijas ražotāja eksportētāja CIF vērtību, ko izmantoja dempinga starpības aprēķinam. Tā kā šī korekcija bija izdarīta kļūdaini, korekciju atcēla. Dempinga starpība Attiecīgo importu ietekmes kumulatīvais novērtējums Lauksaimnieki (80) Galīgā dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF importa cenas uz Kopienas robežas, ir šāda. Baltkrievija Visi uzņēmumi: | 67,3 % | Bulgārija – Chimco AD: | 90,3 % | – Pārējie: | 90,3 % | Horvātija – Petrokemija d.d.: | 72,9 % | – Pārējie: | 72,9 % | Igaunija – JSC Nitrofert: | 37,4 % | – Pārējie: | 37,4 % | Lībija – National Oil Corporation: | 48,8 % | – Pārējie: | 48,8 % | Lietuva – Joint Stock Company Achema, Jonava: | 10,0 % | – Pārējie: | 10,0 % | Rumānija – S.C. Amonil S.A., Slobozia: | 20,1 % | – Petrom S.A. Sucursala DoljchimCraiova, Craiova: | 40,7 % | – Sofert S.A., Bacau: | 25,2 % | – Pārējie: | 40,7 % | Ukraina – Cherkassy Azot, Cherkassy: | 21,1 % | – Dnipro Azot, Dniprodzerzhinsk: | 66,3 % | – Pārējie: | 82,1 %. | E. KAITĒJUMS Attiecīgo importu ietekmes kumulatīvais novērtējums Lauksaimnieki 1. Kopienas ražošanas nozares definīcija Attiecīgo importu ietekmes kumulatīvais novērtējums Lauksaimnieki (81) Vairākas ieinteresētās personas atkārtoja prasību, ka tie Kopienas ražotāji, kuri iepirka un importēja urīnvielu no valstīm, uz kurām attiecas šī procedūra, būtu jāizslēdz no Kopienas ražošanas nozares definīcijas. (82) Kā minēts pagaidu regulas 156. apsvērumā, minētie iepirkumi bija neliela apjoma un tika izdarīti, lai nosegtu ražošanas pārrāvumus, kas bija radušies apkopes darbu dēļ. Viens uzņēmums, kurš izdarīja ievērojamākus pirkumus, kas bija vienādi ar aptuveni 20 % savas produkcijas izmeklēšanas laika posmā, to darīja, lai papildinātu ražojumu sortimentu. Izmeklēšana uzrādīja, ka minētais uzņēmums ir, pirmkārt, urīnvielas ražotājs nevis importētājs un tāpēc nav pamatota iemesla to izslēgt no Kopienas ražošanas nozares definīcijas. Jebkurā gadījumā tādam izslēgumam nebūtu būtiskas ietekmes ne uz konkrētās lietas atzinumiem, ne uz piemēroto maksājumu līmeni. (83) Attiecīgi apstiprina atzinumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 157. apsvērumā. 2. Kopienas patēriņš Attiecīgo importu ietekmes kumulatīvais novērtējums Lauksaimnieki (84) Tā kā jaunas informācijas nav, apstiprina pagaidu regulas 158. un 159. apsvērumā izklāstītos atzinumus par Kopienas patēriņu. 3. Imports no attiecīgajām valstīm Attiecīgo importu ietekmes kumulatīvais novērtējums Lauksaimnieki (85) Bija apgalvojumi, ka Rumānijas izcelsmes urīnviela nebūtu jākumulē ar importu no pārējām valstīm, uz kurām attiecas šī procedūra. Apgalvojuma pamatā bija tas, ka importa apjomi un tirgus daļas attiecīgajā laika posmā ievērojami attīstījās. (86) Pagaidu regulas 162. apsvērumā bija noteikts, ka: - imports no visām attiecīgajām valstīm bija būtisks un ievērojami virs līmeņiem, kas noteikti pamatregulas 5. panta 7. punktā, - konstatētās dempinga starpības bija virs minimālā līmeņa un ka visi ražotāji eksportētāji samazināja Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenas, - gan importētās, gan Kopienas ražotās urīnvielas cenas attiecīgajā laika posmā ievērojami samazinājās. (87) Urīnvielas importa apjoms no Rumānijas pielāgojās urīnvielas cenu tendencei Kopienas tirgū, tas ir, bija zināma saistība starp cenām un importa apjomu no Rumānijas attiecīgajā laika posmā. 1999. gadā, kad cenas bija viszemākās, importa no Rumānijas gandrīz nebija. Tas ir pierādījums cenu atklātumam Kopienas urīnvielas tirgū. Tas arī norāda, ka Rumānijas eksportētāji aizies no tirgus, ja cenas nokritīsies pārāk zemu. Tomēr, cenām daļēji atgūstoties no 1999. gada līdz izmeklēšanas laika posmam (pagaidu regulas 164. apsvērums), Rumānijas imports ievērojami pieauga tā, ka izmeklēšanas laika posmā tas aizņēma 2,3 % tirgus. No attiecīgajām valstīm Rumānija bija ceturtais lielākais eksportētājs uz Kopienu izmeklēšanas laika posmā. (88) Šī importa attīstības gaita nebija raksturīga tikai Rumānijai. Arī vairāku citu attiecīgo valstu importam bija līdzīga attīstības tendence, kad tas samazinājās no 1996. gada līdz 1999. gadam un ievērojami palielinājās Kopienas tirgū izmeklēšanas laika posmā. Vienlaikus ar minētajiem notikumiem kopējie importa apjomi no attiecīgajām valstīm attiecīgajā laika posmā gadu no gada pieauga. Vienīgā pārmaiņa bija minētā importa tirgus daļas sadalījumā starp attiecīgajām valstīm atkarībā no cenas. Tas ir turpmāks pierādījums konkurencei starp importētajiem ražojumiem, un nevis iemesls skatīt atsevišķi importu no Rumānijas vai jebkuras citas attiecīgās valsts. (89) Iepriekš minēto iemeslu dēļ secina, ka kritēriji, kas izklāstīti pamatregulas 3. panta 4. punktā, ir izpildīti. Tāpēc apstiprina atzinumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 162. apsvērumā. Attiecīgā importa apjoms, tirgus daļas un cenas Lauksaimnieki (90) Tā kā nav jaunas informācijas par attiecīgo valstu importa apjomu un cenām, apstiprina pagaidu atzinumus. Cenu samazinājums Lauksaimnieki (91) Pagaidu noteikšanai cenu samazinājumu aprēķināja, salīdzinot eksportētāju Kopienas robežas, franko no piestātnes, cenas līmeni pēc muitas nodokļu samaksas (DEQ) ar pārbaudītajām Kopienas ražotāju noteiktajām cenām. Salīdzinājumu izdarīja starp viena veida ražojumiem, ko pārdeva vienā veidā – kristālos, granulās, bez taras un maisos. (92) Vairākas personas, tostarp vairāki ražotāji eksportētāji, apgalvoja, ka Kopienas ražotāju cenām cenu samazinājuma aprēķinos jābūt vidējai svērtajai cenai Kopienas ražošanas nozares līmenī un nevis cenai individuālā ražotāja līmenī. Apgalvo, ka tāda metodoloģija palīdz mākslīgi paaugstināt minēto peļņas normu, veicot reducēšanu uz nulli Kopienas ražotāju līmenī. (93) Pirmkārt jāatzīmē, ka cenu samazinājums vai cenu salīdzinājums ir kaitējuma rādītājs, kura mērķis saskaņā ar pamatregulas 3. panta 3. punktu ir pārbaudīt, "vai importa dempinga cenas ir bijušas ievērojami zemākas par Kopienas ražošanas nozares līdzīgā ražojuma cenām, vai arī tāda importa ietekmē uz cenām tiek izdarīts ievērojams spiediens". (94) Patiesībā ne viss imports no attiecīgajām valstīm samazināja katra Kopienas ražotāja cenas. Tomēr ievērojams daudzums eksporta pārdošanas apjomu tika pārdots par cenām, kas bija zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām. Tiek arī atzīmēts, ka Kopienas urīnvielas tirgus ir gan ļoti atklāts, gan strauji reaģē uz cenu pārmaiņām. (95) Pēc turpmākas analīzes konstatēja, ka attiecīgajām valstīm tā importa proporcija (par katru uzņēmumu), kura cena bija zemāka par Kopienas ražošanas nozares cenām, svārstījās no 0 % līdz 56 % ar kopējo vidējo lielumu visam importam 46 % apmērā. Cenu samazinājuma līmenis sasniedza pat 17 %. Šajā analīzē reducēšanu uz nulli neizmantoja. Sadarbības sarežģījumu dēļ, ko izraisīja Baltkrievijas (pagaidu regulas 113. apsvērums) un Igaunijas (pagaidu regulas 58. apsvērums) ražotājs eksportētājs, nebija iespējams veikt cenu salīdzinājumu minētajiem uzņēmumiem. Tomēr nav iemesla domāt, ka rezultāti būtu bijuši atšķirīgi. (96) Vēl jāatzīmē, ka Kopienas ražošanas nozarē reģistrēja zaudējumus izmeklēšanas laika posmā (pagaidu regulas 175. apsvērums), tas ir, Kopienas ražošanas nozares cenas bija būtiski samazinājušās. Turklāt vienam uzņēmumam, kuram nebija cenu samazinājuma, konstatēja mērķa cenu samazinājumu. (97) Tāpēc galīgi nosaka, ka izmeklēšanas laika posmā bija gan ievērojams cenu samazinājums, ko veica ražotāji eksportētāji attiecīgajās valstīs, gan ievērojams cenu samazinājums Kopienas tirgū. (98) Attiecībā uz zaudējumu novēršanas aprēķiniem tika izdarīti vairāki apgalvojumi. Tie ir sīki izskatīti 114. līdz 116. un 121. līdz 123. apsvērumā. Tomēr gadījumos, kad bija piešķirtas korekcijas, apstiprina, ka tajās ir ņemts vērā cenu samazinājums. 4. Kopienas ražošanas nozares stāvoklis Lauksaimnieki (99) Pēc divu Kopienas ražotāju turpmākas pārbaudes daži kaitējuma rādītāji mainījās absolūtajā izteiksmē. Tomēr minētās pārmaiņas nebija tādas, lai būtiski ietekmētu kaitējuma rādītāju tendences attiecīgajā laika posmā, ne arī lai grozītu pagaidu secinājumus. Pamatojoties uz minēto, apstiprina pagaidu atzinumus, ka Kopienas ražošanas nozarei ir radušies materiāli zaudējumi. F. CĒLOŅSAKARĪBA Lauksaimnieki (100) Vairākas ieinteresētās personas atkārtoja prasību, ka Kopienas ražošanas nozares zaudējumus nav radījis importa dempings, bet gan pārmērīgi lielais urīnvielas piedāvājums pasaules tirgū. Tas ir saistīts ar dažu personu apgalvojumu, ka kaitējums Kopienas ražošanas nozarei radies tās eksporta pārdošanas apjomu krituma dēļ, kas savukārt ietekmēja tās pārdošanas apjomus Kopienas tirgū. (101) Šajā sakarā jāatzīmē, ka Kopienas ražošanas nozares stāvokļa novērtējums bija pamatots uz datiem, kuri attiecās uz attiecīgā ražojuma pārdošanas apjomiem Kopienas tirgū. Tādēļ samazināto eksporta pārdošanas apjomu iespējamā negatīvā ietekme no minētās kaitējuma analīzes ir izslēgta. (102) Turklāt attiecīgajā laika posmā Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjomi eksportam samazinājās par 337000 tonnu, kamēr tās pārdošanas apjomi Kopienas tirgū palielinājās par 172000 tonnu. Tāpēc, saskārusies ar grūtajiem eksporta apstākļiem, Kopienas ražošanas nozare spēja novirzīt pusi savu zaudēto eksporta pārdošanas apjomu uz Kopienas tirgu. (103) Vienlaikus Kopienas patēriņš palielinājās par 1,25 miljoniem tonnu, importa dempings par zemām cenām palielinājās par 867000 tonnu (pagaidu regulas 163. apsvērums), un Kopienas ražošanas nozare zaudēja 10,3 % Kopienas tirgus (pagaidu regulas 173. apsvērums). Kopienas ražošanas nozares nevarēja gūt labumu no aizvien plašākā vietējā tirgus pēc eksporta pārdošanas apjomu krituma ir ne tik daudz iemesls, cik apliecinājums importa dempinga radītā kaitējuma pastāvēšanai. (104) Attiecīgi pārmērīgajam piedāvājumam un eksporta pārdošanas apjomu kritumam faktiski bija ietekme tikai uz Kopienas ražošanas nozari (liela mēroga ekonomiku ierobežoto zaudējumu izteiksmē), jo importa dempings neļāva tai pilnībā gūt priekšrocības, ko sniedza Kopienas tirgus paplašināšanās. Tāpēc secina, ka Kopienas ražošanas nozares eksporta pārdošanas apjomu kritums un iespējamais pārmērīgais piedāvājums, ja tos izskata atsevišķi, nebija pietiekami, lai pārtrauktu cēloņsakarību starp importa dempinga ietekmi un Kopienas ražošanas nozarei radītajiem materiālajiem zaudējumiem. Apstiprinās secinājumi, kuri izklāstīti pagaidu regulas 197. un 198. apsvērumā. G. KOPIENAS INTERESES Lauksaimnieki 1. Importētāji/tirgotāji Lauksaimnieki (105) Pēc pagaidu regulas publicēšanas neviens no importētājiem, kas sadarbojās, neiesniedza atsauksmes. Viena importētāju asociācija tomēr apgalvoja, ka antidempinga pasākumu piemērošana bija pretrunā urīnvielas importētāju interesēm un ka tiem plaukstoša lauksaimniecības nozare ir ļoti svarīga. (106) Kā teikts pagaidu regulas 206. apsvērumā, imports būs vajadzīgs pastāvīgi. Pat ja maksājumi pilnībā atsauktos uz patērētājiem, tas, sliktākajā gadījumā, novestu pie lauksaimnieku izmaksu palielinājuma ne vairāk kā 0,6 %. Kamēr tāda pieauguma rezultātā var mainīties avoti, no kuriem lauksaimnieki iegūst urīnvielu, nav pierādījumu, lai apšaubītu secinājumus, kuri izklāstīti pagaidu regulas 206. apsvērumā. 2. Lietotāji Lauksaimnieki (107) Pēc pagaidu regulas publicēšanas saņēma atsauksmes no lauksaimnieku organizācijām Austrijā, Itālijā, Spānijā un Apvienotajā Karalistē. Neviena no minētajām personām neapšaubīja pagaidu secinājumu, ka maksājumi, sliktākajā gadījumā, novestu pie lauksaimnieku izmaksu palielinājuma par 0,6 %. Viņi tomēr iebilda pret pasākumu piemērošanu un pret secinājumu, ka cenu palielinājums netiks pilnībā nodots tālāk. (108) Pēc pārbaudes kāda lauksaimnieka kooperatīva telpās apstiprina secinājumu, ka ierosinātajiem pasākumiem būs ietekme uz izmaksām. To, ka pasākumi pilnībā neietekmē pārējās izmaksas, pamato uz pieredzi, kas gūta daudzās citās antidempinga procedūrās. Nav iemesla domāt, ka tas neattieksies uz šo procedūru. (109) Kamēr netiek atkārtoti apstiprināts smagais stāvokli, kādā nonākuši lauksaimnieki, nav iespējams secināt, ka minēto maksājumu ietekme būs tāda, lai pasākumu piemērošana būtu pret Kopienas interesēm. Rūpnieciskie lietotāji (110) No rūpnieciskajiem urīnvielas lietotājiem, kuri sadarbojas, tiešas rakstiskas atsauksmes nesaņēma. Tas liecina, ka pasākumiem nebūtu sevišķi svarīgas ietekmes uz minētajiem urīnvielas lietotājiem. (111) Kāds rūpnieciskais lietotājs, kurš arī importē un pārdod urīnvielu, ar importētāju asociācijas starpniecību iesniedza atsauksmes. Šis uzņēmums apgalvo, ka pasākumu piemērošana spiestu to slēgt rūpnīcu, kā rezultātā tiktu zaudētas apmēram 380 darba vietas. Tomēr, tā kā apgalvojumu neiesniedza pats uzņēmums, un tā kā tas nav pamatots ar pierādījumiem, apgalvojumu noraidīja. 3. Secinājums attiecībā uz Kopienas interesēm (112) Tā kā nav jaunas informācijas par Kopienas interesēm, apstiprina secinājumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 219. apsvērumā. H. GALĪGIE ANTIDEMPINGA PASĀKUMI 1. Zaudējumu novēršanas pakāpe (113) Pagaidu noteikšanai cenu samazinājumu aprēķināja, salīdzinot eksportētāju Kopienas franko no piestātnes robežcenas līmeni pēc muitas nodokļu samaksas (DEQ) ar pārbaudītajām Kopienas ražotāju noteiktajām mērķa cenām. Salīdzinājumu izdarīja par katru uzņēmumu starp viena veida ražojumiem, ko pārdeva vienā veidā – kristālos, granulās, bez taras un maisos. (114) Daudzi ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka korekcija, kas izdarīta par izkraušanas izmaksām, lai iegūtu DEQ cenu, bija nepietiekama. Bija arī apgalvojumi, ka jāiekļauj importētāju (galvenokārt tirgotāju) peļņas normas tāpat kā bija darīts citās nesenās procedūrās attiecībā uz mēslošanas līdzekļiem. (115) Turpmākus pierādījumus par faktiskajām izkraušanas izmaksām ieguva no vairākiem avotiem, tostarp ražotājiem eksportētājiem, Kopienas ražošanas nozares un neatkarīgiem importētājiem. Uz šīs informācijas pamata atbrīvojumu par izkraušanas izmaksām attiecīgi koriģēja. (116) Jautājumu par korekcijas piešķiršanu, lai ņemtu vērā importētāja peļņas normu izskatīja, veicot šo konkrēto izmeklēšanu. Konstatēja, ka ražotāji eksportētāji urīnvielu Kopienas tirgū pārdeva pa vairākiem kanāliem, tostarp tieši tiešajiem patērētājiem. Neiesniedza pierādījumus, ka cenas atšķīrās atkarībā no izmantotā kanāla. Drīzāk konstatēja, ka vispārīgi pārdošanas cenas nebija atkarīgas no klienta kategorijas. Tāpat starp tirdzniecības kanāliem, ko izmanto Kopienas ražošanas nozare, un tiem, ko izmanto ražotāji eksportētāji, būtiskas atšķirības neatrada. Prasību pēc korekcijas, lai ņemtu vērā importētāja peļņas normu, attiecīgi noraidīja. (117) Vairākas personas, tostarp lielākā daļa ražotāju eksportētāju, apgalvoja, ka Kopienas ražotāju cenām mērķa cenu samazinājuma aprēķinos jābūt vidējai svērtajai cenai Kopienas ražošanas nozares līmenī un nevis cenai individuālā ražotāja līmenī. Bija apgalvojumi, ka tāda metodoloģija palīdzēja mākslīgi paaugstināt minēto peļņas normu, likvidējot jebkuru negatīvu mērķa cenu samazinājumu Kopienas ražotāju līmenī. Turklāt apgalvoja, ka antidempinga maksājumu pamatošana uz aprēķina metodoloģiju, kuras rezultātā notiek reducēšana uz nulli, ir pretrunā nesenam PTO nolēmumam [3]. (118) Jāatzīmē, ka mērķa cenu samazinājuma aprēķina mērķis ir pārbaudīt faktisko kaitējuma apmēru, ko Kopienas ražošanas nozarei radījis importa dempings. Lai atspoguļotu reālo stāvokli, jebkuram cenu salīdzinājumam būtu jāatspoguļo ekonomiskā realitāte. Izmeklēšana uzrādīja, ka konkurence Kopienas tirgū notiek starp katru individuālu ražotāju eksportētāju un katru individuālu ražotāju, kurš veido Kopienas ražošanas nozares daļu. Šajā saistībā jāatzīmē, inter alia, ievērojamas cenu "šķēres" un būtiskas atšķirības Kopienas ražotāju izvietojumā. Tādējādi jebkura zaudējumus radoša dempinga apmērs, ko kāds ražotājs eksportētājs radījis Kopienas ražošanas nozarei, būtu jānovērtē, pamatojoties uz faktisko tirgus stāvokli un specifiskajiem pārbaudītajiem datiem par katru uzņēmumu. (119) Cenu salīdzinājums par katru uzņēmumu ļauj precīzi novērtēt jebkura zaudējumus radoša dempinga pilnu ietekmi uz Kopienas ražošanas nozari un šajā gadījumā mākslīgi nepaaugstina mērķa cenu samazinājuma līmeni. Apgalvojumu attiecīgi noraidīja. (120) Kopienas ražošanas nozare apgalvoja, ka daļa urīnvielas, ko importēja Kopienā, bija urīnviela lielos kristālos, kas būtu jāuzskata par atsevišķu urīnvielas veidu. Vēl tika apgalvots, ka cenu samazinājuma aprēķinos šis veids būtu jāsalīdzina ar Kopienas ražotās lielo kristālu urīnvielas cenu. (121) Konstatēja, ka lielā diametra jeb lielo kristālu urīnvielu tiešām ražoja gan Kopienas ražošanas nozare, gan importēja uz Kopienu no dažām attiecīgajām valstīm. Tomēr vienīgā atšķirība no standarta kristāliem ir to lielāks diametrs. Nav arī pierādījumu, kas liecinātu, ka ražošanas izmaksas ir augstākas vai ka lielo kristālu urīnviela izmeklēšanas laika posmā būtu pārdota par lielāku cenu. Attiecīgi secina, ka nav iemesla lielo kristālu urīnvielu uzskatīt par atsevišķu ražojuma veidu. (122) Daži ražotāji eksportētāji atkārtoja prasību izdarīt korekciju par viņu ražojumu kvalitāti. Pamatojošus pierādījumus tomēr neiesniedza. Arī attiecībā uz Rumānijas urīnvielas kvalitāti nekādus sarežģījumus nekonstatēja. Tādēļ šo prasību noraida. (123) Jāatzīmē, ka zaudējumus neradošas cenas aprēķinam pagaidu posmā izmantoja peļņas normu 8 % no izmaksām un nevis 8 % no apgrozījuma, kā teikts pagaidu regulas 222. apsvērumā. Dažas personas, kas sadarbojās, iebilda, ka peļņas norma būtu jāierobežo līdz 5 % kā bija iepriekšējā antidempinga procedūrā attiecībā uz nitrātu mēslošanas līdzekļiem, kā arī procedūrā par urīnvielu no Krievijas [4]. No savas puses Kopienas ražošanas nozare atkārtoti apgalvoja, ka atbilstošāka norma peļņai no ieguldītā kapitāla (PNIK) būtu 15 %. (124) Apstiprina, ka attiecīgās peļņas normas noteikšanu šajā procedūrā pamatoja uz tādas peļņas normas novērtējuma, uz ko Kopienas ražošanas nozare saprātīgi būtu varējusi cerēt normālos konkurences apstākļos, ja nebūtu importa dempinga. Tāpēc to pamato uz šīs lietas faktu novērtējuma nevis uz tādu faktu novērtējuma, kas gūti citās procedūrās attiecībā uz citiem ražojumiem un/vai citiem izmeklēšanas laika posmiem. (125) Pagaidu regulas 223. apsvērumā minēto iemeslu dēļ noraida apgalvojumu, ka rentabilitāte būtu jāpamato uz peļņu no ieguldītā kapitāla. (126) Ņemot vērā minēto, un tā kā nav jaunu pierādījumu, ka 8 % peļņas normas noteikšana būtu nepareiza, apstiprina secinājumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 221. līdz 227. apsvērumā. (127) Visbeidzot, piemērotā gadījumā aprēķinos iekļāva arī informāciju, ko saņēma, un datus, ko pārbaudīja pēc pagaidu regulas publicēšanas, tostarp pārbaudītu informāciju, ko bija iesnieguši vēl divi Kopienas ražotāji. 2. Maksājumu līmenis un veids (128) Ņemot vērā minēto, uzskata, ka saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu par urīnvielas, kuras izcelsme ir Baltkrievijā, Bulgārijā, Horvātijā, Igaunijā, Lībijā, Lietuvā, Rumānijā un Ukrainā, importu jāpiemēro galīgais antidempinga maksājums konstatētā kaitējuma apmēra vai dempinga starpības līmenī atkarībā no tā, kura summa zemāka. (129) Kas attiecas uz atlikumnodokli, kurš jāpiemēro ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojas, atlikumnodokli noteica uz augstākās maksājuma likmes pamata, kura noteikta katrā valstī noteikta ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojas. (130) Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka, lai būtu konsekvence ar iepriekšējo procedūru, maksājumiem būtu jābūt minimālās cenas veidā kā gadījumā ar urīnvielu no Krievijas. (131) Tomēr, kā noteikts pagaidu regulas 231. apsvērumā, lai nodrošinātu pasākumu efektivitāti un novērstu cenu manipulācijas, ko novēroja dažās iepriekšējās procedūrās par to pašu vispārīgo ražojumu kategoriju, tas ir, par mēslošanas līdzekļiem, galīgajam maksājumam būtu jāizpaužas kā īpašai summai par tonnu. Tādēļ šo prasījumu noraida. (132) Pamatojoties uz iepriekš minēto, galīgo maksājumu summas ir šādas: Valsts | Uzņēmums | Pamats antidempinga maksājumam (%) | Galīgais maksājums (EUR par tonnu) | Baltkrievija | Vienota valsts [mēroga] starpība | 8,0 | 7,81 | Bulgārija | Chimco AD | 24,2 | 21,43 | Citi | 24,2 | 21,43 | Horvātija | Petrokemija d.d. | 9,4 | 9,01 | Citi | 9,4 | 9,01 | Igaunija | JSC Nitrofert | 11,4 | 11,45 | Citi | 11,4 | 11,45 | Lībija | National Oil Corporation | 12,5 | 11,55 | Citi | 12,5 | 11,55 | Lietuva | Joint Stock Company Achema | 10,0 | 10,05 | Citi | 10,0 | 10,05 | Rumānija | S.C. Amonil S.A., Slobozia | 6,7 | 7,20 | Petrom S.A. Sucursala Doljchim Craiova, Craiova | 5,7 | 6,18 | Sofert S.A., Bacau | 7,6 | 8,01 | Citi | 7,6 | 8,01 | Ukraina | Open Joint Stock Company Cherkassy Azot, Cherkassy | 18,7 | 16,27 | Joint Stock Company DniproAzot, Dniprodzerzinsk | 9,2 | 8,85 | Citi | 19,5 | 16,84 | (133) Individuālās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas precizētas šajā regulā, noteica, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas gaitā izdarītajiem atzinumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas laikā konstatēto stāvokli attiecībā uz minētajiem uzņēmumiem. Minētās maksājumu likmes (atšķirībā no valsts vienotā maksājuma, ko piemēro visiem pārējiem uzņēmumiem) tādējādi piemēro tikai to ražojumu importam, kuru izcelsme ir attiecīgajā valstī un ko ražojuši minētie uzņēmumi jeb minētās konkrētās juridiskās personas. Importētie ražojumi, ko ražojis jebkurš cits uzņēmums, kura nosaukums un adrese nav norādīta šīs regulas rezolutīvajā daļā, to skaitā uzņēmumi, kas saistīti ar norādītajiem uzņēmumiem, nevar izmantot minētās likmes, un uz tiem attiecina maksājumu likmi, ko piemēro "visiem pārējiem uzņēmumiem". (134) Jebkurš lūgums piemērot minētās individuālās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc vienības nosaukuma maiņas vai pēc jaunu ražošanas vai tirdzniecības vienību izveidošanas) būtu tūlīt jāadresē Komisijai [5], pievienojot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par izmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistīta ar ražošanu, pārdošanu vietējā tirgū un pārdošanu eksportam, kas saistītas, piemēram, ar minēto nosaukuma maiņu vai minētajām izmaiņām ražošanas un tirdzniecības vienībās. Komisija vajadzības gadījumā pēc konsultēšanās ar padomdevēja komiteju veiks attiecīgus grozījumus regulā, papildinot to uzņēmumu sarakstu, kas gūst labumu no individuālajām maksājuma likmēm. 3. Pagaidu maksājumu iekasēšana (135) Ņemot vērā konstatēto dempinga starpību lielumu un Kopienas ražošanas nozarei nodarīto zaudējumu apmēru, uzskata par vajadzīgu pēc galīgi uzliktās maksājuma likmes galīgi iekasēt summas, ko nodrošina ar pagaidu regulas uzlikto antidempinga pagaidu maksājumu. Ja galīgie maksājumi ir lielāki par pagaidu maksājumiem, tad galīgi iekasē tikai tās summas, kas iemaksātas pagaidu maksājumu apmērā. 4. Saistības (136) Pēc antidempinga pagaidu pasākumu piemērošanas vairāki Baltkrievijas, Horvātijas, Lībijas, Rumānijas un Ukrainas ražotāji eksportētāji saskaņā ar pamatregulas 8. panta 1. punktu piedāvāja uzņemties saistības attiecībā uz cenu. Igaunijas un Lietuvas ražotāji eksportētāji atjaunoja savus saistību piedāvājumus, kuri jau bija izteikti pagaidu posmā, bet bija noraidīti pagaidu regulas 236. un 237. apsvērumā minēto iemeslu dēļ. (137) Jāatgādina, ka Komisija jau šīs procedūras pagaidu posmā pieņēma saistības no Bulgārijas ražotāja eksportētāja (skat. pagaidu regulas 236.apsvērumu). Kā minēts 128. apsvērumā, jaunu datu iekļaušana galīgajā zaudējumu apmēra aprēķinā ietekmēja konstatēto zaudējumu novēršanas pakāpi. Tāpēc attiecīgi pielāgoja saistību minimālo cenu. (138) Pēc pagaidu atzinumu nodošanas atklātībā Kopienas ražošanas nozare prasītāja iebilda pret Komisijas lēmumu pieņemt saistības no Bulgārijas ražotāja eksportētāja. Šajā sakarā bija iebildumi, ka attiecīgais uzņēmums bija saistīts vai tam bija ciešas tehniskas un rūpnieciskas attiecības ar citiem slāpekļa mēslošanas līdzekļu, tostarp urīnvielas, eksportētājiem un/vai ražotājiem, kuri atradās Bulgārijā, Baltkrievijā un Ukrainā, kas potenciāli veido spēcīgu pamatu kompensācijas režīmam. Turklāt Kopienas ražošanas nozare apšaubīja minētā ražotāja eksportētāja spēju pildīt savus saistību pienākumus. (139) Uz vispārīgāka pamata Kopienas ražošanas nozare apgalvoja, ka saistības, un līdz ar to arī minimālās cenas, būtu nepiemērots pasākums attiecībā uz slāpekļa mēslošanas līdzekļiem, ieskaitot urīnvielu. (140) Jāatzīmē, ka Kopienas ražošanas nozare nevarēja pamatot apgalvojumus attiecībā uz Bulgārijas ražotāju eksportētāju ar pietiekamiem pierādījumiem. Turklāt Komisijas izmeklēšana neapstiprināja tādus apgalvojumus un līdz ar to tie bija jānoraida. Tiktāl cik runa ir par saistību lietderīgumu, jāatzīmē, ka tādam novērtējumam, pirmkārt, būtu jākoncentrējas uz uzņēmuma īpašo stāvokli. Tādējādi konstatēja, ka attiecīgais uzņēmums ražo un eksportē tikai urīnvielu un ka šajā gadījumā efektīva saistību uzraudzība ir ļoti ticama. (141) Minēto saistību domājama pārkāpuma, pārkāpuma vai atsaukšanas gadījumā var piemērot antidempinga maksājumu, ievērojot pamatregulas 8. panta 9. un 10. punktu. (142) Arī visus citus saņemtos saistību piedāvājumus sīki izanalizēja. Divi galvenie šķēršļi minēto saistību piedāvājumu pieņemšanai radās šīs pārbaudes rezultātā. (143) Attiecīgie eksportētāji Lietuvā, Rumānijā, Horvātijā, Ukrainā un Lībijā ražo dažādus mēslošanas līdzekļu veidus un/vai citas ķīmiskās vielas, un agrāk tie ir pastāvīgi eksportējuši minētos ražojumus parastiem klientiem (galvenokārt tirgotājiem) Kopienā. Tāda prakse rada nopietnu saistītas kompensācijas risku, tas ir, ka visas saistību cenas formāli tiktu ievērotas, bet cenas par ražojumiem, kas nav iekļauti saistībās, tiktu pazeminātas. Tas viss radītu apstākļus, ka būtu viegli apiet, bet ļoti grūti efektīvi uzraudzīt saistības attiecībā uz urīnvielas minimālās cenas ievērošanu. (144) Turklāt daži ražotāji (piemēram, Igaunijā, Ukrainā, Baltkrievijā) apgalvoja, ka tie nevarēja ne kontrolēt, ne arī to rīcībā bija zināšanas par ražotās urīnvielas eksporta galamērķi un/vai pārdošanas apjomiem, kamēr no oficiālās statistikas bija skaidrs, ka ražojumu izmeklēšanas laika posmā eksportēja uz Kopienu lielos daudzumos. Jāatgādina, ka, tā kā šie uzņēmumi nesniedza pietiekamu informāciju šajā sakarā, Komisijai nebija citas izvēles kā eksporta cenu noteikšanai izmantot pieejamos faktus saskaņā ar pamatregulas 18. pantu. Turklāt dažu eksportētāju (Lībijas, Igaunijas) sadarbības līmenis izmeklēšanas laika posmā bija vispārīgi neapmierinošs. Uzskatīja, ka minētie fakti padara saistību pieņemšanas risku nepamatoti augstu, bet pienācīgas uzraudzības garantijas – neapmierinošas. (145) Iepriekš minēto iemeslu dēļ līdz ar to secināja, ka nevar pieņemt nevienu no saistībām, ko piedāvāja pēc pagaidu atzinumu nodošanas atklātībā. (146) Ieinteresētās personas tika attiecīgi informētas un iemeslus, kāpēc piedāvātās saistības nevarēja pieņemt, sīki izklāstīja attiecīgajiem eksportētājiem. Pēc apspriedes ar Padomdevēju komiteju IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants 1. Ar šo piemēro galīgo antidempinga maksājumu tādas urīnvielas importam, kas ir vai nav ūdens šķīdumā, uz ko attiecas KN kodi 31021010 un 31021090 un kuras izcelsme ir Baltkrievijā, Bulgārijā, Horvātijā, Igaunijā, Lībijā, Lietuvā, Rumānijā un Ukrainā. 2. Antidempinga galīgā maksājuma likme, kas piemērojama 1. punktā aprakstīto ražojumu Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenai pirms nodokļu nomaksas, ir šāda: Izcelsmes valsts | Ražotājs | Galīgais antidempinga maksājums (eiro par tonnu) | TARIC papildu kods | Baltkrievija | Visi uzņēmumi | 7,81 | – | Bulgārija | Visi uzņēmumi | 21,43 | A999 | Horvātija | Visi uzņēmumi | 9,01 | – | Igaunija | Visi uzņēmumi | 11,45 | – | Lībija | Visi uzņēmumi | 11,55 | – | Lietuva | Visi uzņēmumi | 10,05 | – | Rumānija | S.C. Amonil SA, Slobozia | 7,20 | A264 | Petrom SA Sucursala Doljchim Craiova, Craiova | 6,18 | A265 | Sofert SA, Bacau | 8,01 | A266 | Visi pārējie uzņēmumi | 8,01 | A999 | Ukraina | Open Joint Stock Company Cherkassy Azot, Cherkassy | 16,27 | A268 | Joint Stock Company DniproAzot, Dniprodzerzinsk | 8,85 | A269 | Visi pārējie uzņēmumi | 16,84 | A999 | 3. Gadījumos, kad preces ir bojātas pirms laišanas brīvā apgrozībā, un tādēļ, lai noteiktu muitas vērtību, faktiski samaksāto vai maksājamo cenu aprēķina proporcionāli saskaņā ar 145. pantu Komisijas Regulā (EEK) Nr. 2454/93 (1993. gada 2. jūlijs), ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas Kodeksa pieņemšanu [6], antidempinga maksājuma apjomu, kas aprēķināts, pamatojoties uz apjomiem, kas noteikti 2. punktā, samazina proporcionāli cenai, kura faktiski samaksāta vai maksājama. 4. Ja nav noteikts citādi, tad piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem. 2. pants 1. Importu atbrīvo no antidempinga maksājumiem, kas piemēroti ar 1. pantu, ar noteikumu, ka to ražojis un tieši eksportējis (tas ir, nosūtījis un izrakstījis rēķinu) pirmajam neatkarīgajam klientam Kopienā, kurš darbojas kā importētājs, zemāk norādītais uzņēmums, kurš uzņēmies Komisijas pieņemtas saistības, un ja tāds imports atbilst 2. punkta prasībām. Valsts | Uzņēmums | TARIC papildu kods | Bulgārija | Chimco AD, Shose az Mezdra, 3037 Vratza | A272 | 2. a) Kad iesniegts lūgums par laišanu brīvā apgrozībā, ievērojot saistības, prasība, lai saņemtu atbrīvojumu no maksājuma, ir, lai attiecīgo dalībvalstu muitas dienestiem būtu iesniegts spēkā esošs rēķins, ko izdevis 1. panta 1. punktā minētais uzņēmums. b) Saistību rēķins atbilst visām prasībām attiecībā uz tādiem rēķiniem, kas izklāstītas Komisijas pieņemtajās saistībās, un tā būtiskie elementi ir uzskaitīti pielikumā. c) Nākamā prasība, lai saņemtu atbrīvojumu no maksājuma, ir, lai preces, kas iesniegtas muitai, precīzi atbilstu aprakstam rēķinā. 3. Importu, kam pievienots tāds rēķins, deklarē ar TARIC papildu kodu, kas paredzēts 1. punktā. 3. pants Summas, kas nodrošinātas ar antidempinga pagaidu maksājumiem, kurus piemēroja ar Regulu (EK) Nr. 1497/2001, galīgi iekasē pēc galīgās maksājumu likmes, ko piemēroja par tādas urīnvielas importu, ūdens šķīdumā vai nē, uz ko attiecas KN kodi 31021010 un 31021090 un kuras izcelsme ir Baltkrievijā, Bulgārijā, Horvātijā, Igaunijā, Lībijā, Lietuvā, Rumānijā un Ukrainā. Summas, kas pārsniedz galīgā antidempinga maksājuma likmes, atmaksā. Ja galīgā maksājuma likme ir lielāka par pagaidu maksājuma likmi, galīgi iekasē tikai tās summas, kas iemaksātas pēc pagaidu maksājuma likmes. 4. pants Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 2002. gada 17. janvārī Padomes vārdā — priekšsēdētājs J. Piqué i Camps [1] OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2238/2000 (OV L 257, 11.10.2000., 2. lpp.). [2] OV L 197, 21.7.2001., 4. lpp. [3] Eiropas Kopienas – Antidempinga maksājumi par Indijas izcelsmes kokvilnas gultas veļas importu - AB-2000-13 – Apelācijas iestādes 1.3.2001. ziņojums. [4] Padomes 2001. gada 7. maija Regula (EK) Nr. 901/2001, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu par Krievijas izcelsmes urīnvielas importu (OV L 127, 9.5.2001., 11. lpp.). [5] Eiropas Kopienu Komisija, Tirdzniecības ģenerāldirektorāts,TERV - 00/13,-1049Rue de la Loi/Wetstraat 200,B-1049 Brussels. [6] OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) No 993/2001 (OV L 141, 28.5.2001., 1. lpp.). -------------------------------------------------- PIELIKUMS Rēķinā, kas pievienots uzņēmuma urīnvielas pārdošanas apjomam uz Kopienu un uz kuru attiecas saistības, jābūt norādītiem šādiem datiem: 1. Virsraksts "RĒĶINS, KO IESNIEDZ, PĀRDODOT PRECES, PAR KURĀM UZŅEMTAS SAISTĪBAS". 2. Rēķina izdevēja uzņēmuma nosaukums, kas minēts 2. panta 1. punktā. 3. Rēķina numurs. 4. Rēķina izdošanas datums. 5. TARIC papildu kods, saskaņā ar kuru rēķinā minētās preces muitojamas uz Kopienas robežas. 6. Precīzs preču apraksts, tajā skaitā: - ražojuma koda numurs (PCN), - preču apraksts atbilstoši PCN (tas ir, "PCN 1 urīnviela bez taras", "PCN 2 urīnviela maisos"), - uzņēmuma ražojuma koda numurs (CPC) (ja ir), - KN kods, - daudzums (jānorāda tonnās). 7. Pārdošanas noteikumu apraksts, tajā skaitā: - cena par tonnu, - piemērojamie samaksas noteikumi, - piemērojamie piegādes noteikumi, - kopējās atlaides un rabati. 8. Tā uzņēmuma nosaukums, kas darbojas kā importētājs un kam uzņēmums ir tieši izrakstījis rēķinu. 9. Uzņēmuma amatpersonas, kas izsniedza saistību rēķinu, vārds un šāda parakstīta deklarācija: "Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka preču, uz kurām attiecas šis rēķins, realizācija tiešam eksportam uz Eiropas Kopienu tiek veikta saskaņā ar to saistību jomu un nosacījumiem, ko piedāvājis … [uzņēmums] ko ir pieņēmusi Eiropas Komisija saskaņā ar [Regulu (EK) Nr. 1497/2001]. Es apliecinu, ka informācija, kas sniegta rēķinā, ir pilnīga un pareiza." --------------------------------------------------