ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(8)

Īrijai pašlaik piemēro Stabilitātes un izaugsmes pakta korektīvo daļu. 2015. gada stabilitātes programmā valdība plāno novērst pārmērīgo budžeta deficītu līdz 2015. gadam, kas ir Padomes noteiktais termiņš. Pēc tam tā plāno līdz 2019. gadam sasniegt vidējā termiņa mērķi – līdzsvarotu budžetu strukturālā izteiksmē. Valdība plāno samazināt nominālo budžeta deficītu līdz 2,3 % no IKP 2015. gadā un pārvērst to par pārpalikumu 0,7 % apmērā no IKP 2019. gadā. Saskaņā ar stabilitātes programmu gaidāms, ka valdības parāda attiecība pret IKP tiks samazināta no 109,7 % 2014. gadā līdz 105,0 % no IKP 2015. gadā un pakāpeniski līdz 89,4 % no IKP 2019. gadā. Šo budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs ir labvēlīgs 2015. gadā un ticams 2016. gadā. Pamatojoties uz Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, ir paredzēta pārmērīgā budžeta deficīta savlaicīga un noturīga novēršana līdz 2015. gadam. Tiek lēsts, ka fiskālie centieni 2011.–2015. gadā būs mazāki par ieteiktajiem centieniem, taču saskaņā ar programmu un pēc tam veikto diskrecionāro pasākumu apmērs atbilst tam, kas bija prasīts. Pieņemot pārmērīgā budžeta deficīta savlaicīgu un noturīgu novēršanu, kā plānots, Īrijai piemēros pakta preventīvo daļu, sākot no 2016. gada. Pasākumi, lai atbalstītu plānotos budžeta deficīta mērķus un virzību uz vidējā termiņa mērķi, sākot no 2016. gada, nav bijuši pietiekami precīzi noteikti. Tādēļ, ņemot vērā Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, šķiet, pastāv risks būtiskai novirzei no nepieciešamās korekcijas virzībā uz vidēja termiņa mērķi 2016. gadā, un minētajā gadā būs vajadzīgi papildu strukturāli pasākumi. Pamatojoties uz stabilitātes programmas novērtējumu un ņemot vērā Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, Padome uzskata, ka pastāv risks, ka Īrija neizpildīs Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumus.
(8)

Luksemburga patlaban atrodas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvajā daļā. 2015. gada stabilitātes programmā valdība plāno samazināt budžeta pārpalikumu no 0,6 % no IKP 2014. gadā līdz 0,1 % no IKP 2015. gadā. Pēc tam tā plāno to atkal palielināt līdz 0,9 % no IKP 2018. gadā. Visā programmas periodā valdība plāno ievērot vidējā termiņa mērķi – strukturālu pārpalikumu 0,5 % apmērā no IKP. Atbilstīgi stabilitātes programmai valdība plāno saglabāt valdības parāda attiecību pret IKP ievērojami zem Līgumā noteiktās 60 % atsauces vērtības. Paredzēts, ka parāda attiecība programmas periodā būs aptuveni 24 %, 2016. gadā nedaudz pārsniegs 24 % un līdz 2019. gadam samazināsies zem 24 % no IKP. Šo budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs ir labvēlīgs 2015. gadā un ticams pēc tam. Tomēr, sākot ar 2016. gadu, pastāv budžeta pasākumu īstenošanas riski. Saskaņā ar Komisijas 2015. gada pavasara prognozi ir paredzams, ka strukturālā bilance 2015. un 2016. gadā saglabāsies vidējā termiņa mērķa ietvaros. Pamatojoties uz stabilitātes programmas novērtējumu un ņemot vērā Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, Padome uzskata, ka ir paredzams, ka Luksemburga ievēros Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumus. Luksemburgas fiskālā sistēma ir ievērojami nostiprināta ar vidējā termiņa budžeta sistēmas pieņemšanu un fiskālās padomes izveidi. Tomēr būtu jānovērš būtiski trūkumi, regulāri publicējot gada fiskālo statistiku, kas ir budžeta tendenču reālā laika uzraudzības svarīgs elements.
(8)

Dānija patlaban atrodas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvajā daļā. Konverģences programmā 2015. gadam valdība plāno palielināt nominālo deficītu no 1,6 % no IKP 2015. gadā, kad tika gūti ievērojami neplānotie ieņēmumi, līdz 2,6 % no IKP 2016. gadā. Pēc tam valdība arī plāno samazināt budžeta deficītu, lai 2020. gadā sasniegtu līdzsvarotu budžetu. Saskaņā ar konverģences programmu valdība plāno sasniegt vidējā termiņa mērķi – strukturālo deficītu 0,5 % apmērā no IKP – sākot ar 2016. gadu. Saskaņā ar konverģences programmu ir paredzēts, ka valsts parāda attiecība pret IKP pakāpeniski samazināsies no 39,8 % 2015. gadā līdz 36,7 % 2020. gadā. Makroekonomikas scenārijs, kas ir šo budžeta prognožu pamatā, ir ticams. Pamatojoties uz Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, paredzams, ka strukturālā bilance atbildīs vidējā termiņa mērķim 2015. gadā. Tomēr, pamatojoties uz šo prognozi, pastāv risks nelielai novirzei no vidējā termiņa mērķa 2016. gadā, ņemot vērā, ka neto izdevumu pieaugums par 0,3 % no IKP pārsniedz atsauces rādītāju. Lai gan paredzams, ka šī novirze būs īslaicīga, jo neto izdevumu pieaugumu 2016. gadā ietekmēs to vienreizējo pasākumu pakāpeniska izbeigšana, kas saistīti ar pensiju uzkrājumu aplikšanu ar nodokļiem, 2016. gadā var būt vajadzīgi turpmāki pasākumi. Pamatojoties uz konverģences programmas izvērtējumu un ņemot vērā Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, Padome uzskata, ka Dānija kopumā panāks atbilstību Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumiem.
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 271/96

KOMISIJAS IETEIKUMS

(2014. gada 10. septembris)

par labo praksi, kā novērst opija alkaloīdu klātbūtni magoņu sēklās un magoņu sēklu produktos

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2014/662/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 292. pantu,

tā kā:

(1) Magoņu sēklas iegūst no miega magones (Papaver somniferum L.). Tās izmanto maizes izstrādājumos, ēdienu pārkaisīšanā, kūku pildījumos, saldēdienos un pārtikas eļļas ražošanā. Miega magones satur narkotiskus alkaloīdus, piemēram, morfīnu un kodeīnu. Magoņu sēklas opija alkaloīdus vai nu nesatur, vai to saturs ir ļoti mazs, taču ar alkaloīdiem tās var kontaminēties kukaiņu nodarītu bojājumu dēļ vai ražas novākšanas laikā no ārpuses, pie sēklām pielīpot salmu (arī pogaļas sieniņu) putekļu daļiņām.

(2) Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes Zinātnes ekspertu grupa pārtikas aprites kontaminantu jautājumos (CONTAM) ir sniegusi zinātnisku atzinumu par sabiedrības veselības riskiem, kas saistīti ar opija alkaloīdiem pārtikai paredzētās magoņu sēklās (1).

(3) Aplēses par eksponētību morfīnam, kas notiek, uzturā lietojot magoņu sēklas saturošus pārtikas produktus, liecina, ka visā Savienības teritorijā daži patērētāji, jo īpaši bērni, var pārsniegt akūto standartdevu (ARfD), patērējot vienu porciju.

(4) Tādēļ ir lietderīgi izmantot labo praksi, kas novērstu un samazinātu opija alkaloīdu klātbūtni magoņu sēklās un magoņu sēklu produktos,

IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.

Dalībvalstīm tiek ieteikts pieņemt pasākumus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu, ka šā ieteikuma pielikumā aprakstīto labo praksi, kā novērst un samazināt opija alkaloīdu klātbūtni magoņu sēklās un magoņu sēklu produktos, ievieš visi magoņu sēklu ražošanā un pārstrādē iesaistītie tirgus dalībnieki.

Briselē, 2014. gada 10. septembrī Komisijas vārdā – Komisijas loceklis Tonio BORG

(1) EFSA Zinātnes ekspertu grupa pārtikas aprites kontaminantu jautājumos (CONTAM); Scientific Opinion on the risks for public health related to the presence of opium alkaloids in poppy seeds. EFSA Journal 2011;9(11):2405. [150. lpp.] doi:10.2903/j.efsa.2011.2405. Pieejams tiešsaistē: www.efsa.europa.eu/efsajournal.
c)

“PVO-TEF” ir Pasaules Veselības organizācijas toksiskuma ekvivalences koeficienti riska novērtējumam attiecībā uz cilvēkiem, pamatojoties uz Pasaules Veselības organizācijas (PVO) secinājumiem Starptautiskās Ķīmiskās drošības programmas (IPCS) ekspertu sanāksmē, kas notika Ženēvā 2005. gada jūnijā (Martin van den Berg et al., The 2005 World Health Organization Re-evaluation of Human and Mammalian Toxic Equivalency Factors for Dioxins and Dioxin-like Compounds. Toxicological Sciences 93(2), 223.–241. lpp. (2006)).
(8)

2014. gada stabilitātes programmā izklāstītās budžeta stratēģijas mērķis ir nodrošināt pārmērīgā budžeta deficīta novēršanas ilgtspēju un līdz 2017. gadam sasniegt strukturālā deficīta vidējā termiņa mērķi – 0,5 % no IKP. Šāds vidējā termiņa mērķis ir stingrāks par Stabilitātes un izaugsmes pakta prasīto. Slovākijas vispārējās valdības deficīts 2013. gadā ir noturīgi samazināts zem 3 % no IKP. Plānotās izmaiņas (pārrēķinātajā) strukturālajā bilancē varētu liecināt, ka Slovākija ievērojami novirzās no korekcijām vidēja termiņa mērķa sasniegšanai. 2015. gadā plānotais uzlabojums par 0,3 % no IKP atbilstu Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumiem. Turpmākajos gados stabilitātes programma nenodrošinātu atbilstošas korekcijas vidēja termiņa mērķa sasniegšanai. Gan 2014., gan 2015. gadā izdevumu pieauguma temps atbilstu izdevumu kritērijam. Stabilitātes programmā paredzēts, ka lielākā daļa konsolidācijas pasākumu, lai sasniegtu vidējā termiņa mērķi, tiktu veikti 2016. un 2017. gadā. Kopumā korekcijas vidēja termiņa mērķa sasniegšanai ir saistītas ar risku attiecībā uz atbilstību Stabilitātes un izaugsmes pakta prasībām. Stabilitātes programmā paredzēts, ka visā programmas darbības laikā valdības parāds saglabāsies zemāks par atsauces vērtību 60 % apmērā no IKP. Stabilitātes programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomiskais scenārijs, ko ir apstiprinājusi neatkarīga struktūra (Makroekonomisko prognožu komiteja), ir ticams. Jau aprēķinātie pasākumi nenodrošina, ka iestāžu noteiktie fiskālie mērķi tiks īstenoti. Turklāt ne visi ieņēmumu pasākumi ir pietiekoši skaidri definēti un joprojām riskam pakļauta ir valsts pārvaldes izmaksu taupīšanas reformu īstenošana, bet publiskā sektora algu izdevumi, tāpat kā iepriekš, var neatbilst budžetā ieplānotajām vērtībām. Savukārt stabilitātes programmā norādītajos skaitļos pagaidām nav ņemti vērā ietaupījumi, ko nodrošinātu iekšējā parāda ierobežojumu aktivizēšana. Saskaņā ar Komisijas dienestu 2014. gada pavasara prognozi, kurā ir iekļauta pēc parāda ierobežojumu piemērošanas iegūto izdevumu ietaupījumu ietekme, novirze no korekcijām 2014. gadā varētu būt mazāka par stabilitātes programmā paredzēto, bet 2015. gadā paredzamas pietiekamas strukturālās korekcijas, izpildot izdevumu kritēriju gan 2014., gan 2015. gadā.
(4)

Aizdomās turētai vai apsūdzētai personai kriminālprocesā ir tiesības uz advokāta palīdzību no brīža, kad kompetentās iestādes ar oficiālu paziņojumu vai citādi ir personai darījušas zināmu, ka tā tiek turēta aizdomās vai ir apsūdzēta par noziedzīga nodarījuma izdarīšanu, un neatkarīgi no tā, vai personai ir atņemta brīvība. Tās piemēro līdz procesa noslēgumam, ar ko saprot galīgu jautājuma izšķiršanu par to, vai aizdomās turētā vai apsūdzētā persona ir izdarījusi noziedzīgo nodarījumu, tostarp attiecīgajā gadījumā notiesāšanu un pārsūdzībā pieņemto nolēmumu. Tiesības uz juridisko palīdzību būtu jāpiemēro tādā pašā laikposmā.
(13)

Situācija darba tirgū joprojām ir kritiska. Tirgus neelastības apstākļos notiekošā ekonomikas pārorientēšana no iekšzemes pieprasījuma un būvniecības, kā arī prasmju neatbilstība darba tirgus vajadzībām ir vieni no tiem faktoriem, kas ir veicinājuši bezdarba līmeņa pieaugumu līdz 27 % (2013. gada sākumā). Īpašas bažas rada būtiskais jauniešu bezdarba līmeņa pieaugums līdz 56 % un ilgstošā bezdarba palielinājums līdz 44,4 % no kopējā bezdarba apmēra 2012. gada beigās. Pieejamie dati norāda uz to, ka 2012. gada darba tirgus reforma ir sākusi radīt lielāku iekšējo elastīgumu (uzņēmumu iekšienē), zināmā mērā samazināt atlaišanas izmaksas un pastiprināt darba algu ierobežošanu. Valsts reformu programmā ir paziņots, ka 2013. gada jūlijā tiks veikts oficiāls reformas izvērtējums attiecībā pret tās noteiktajiem mērķiem, lai vajadzības gadījumā reformu papildinātu. Reformas aktīva darba tirgus politikas jomā atpaliek no grafika, un vēl aizvien ir nepieciešami pasākumi, lai modernizētu un pastiprinātu pašu valsts nodarbinātības dienestu, un nesen pieņemtais lēmums par tirgus atvēršanu privātām nodarbinātības aģentūrām joprojām ir pilnībā jāievieš praksē; tas pats attiecas uz sadarbību starp valsts un reģionālajiem nodarbinātības dienestiem (vienotais nodarbinātības portāls).
(12)

Pamatojoties uz stabilitātes programmas izvērtējumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punktu, Padome uzskata, ka makroekonomikas scenārijs, uz kuru pamatojas programmas budžeta prognozes, ir ticams. Ekonomikas izaugsmes prognozes stabilitātes programmā ir līdzīgas Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozei. Stabilitātes programmas budžeta stratēģijas mērķis ir līdz 2015. gada beigām samazināt vispārējās valdības deficītu zem 3 % no IKP robežvērtības, kas atbilst Padomes noteiktajam termiņam pārmērīgā budžeta deficīta novēršanai. Stabilitātes programmā patlaban paredzētie deficīti ir šādi: 8,3 % no IKP (nesasniedzot programmas mērķi, kas ir 8,6 % no IKP) 2012. gadā, 7,5 % no IKP 2013. gadā, 4,8 % no IKP 2014. gadā un 2,8 % no IKP programmas laikposma beigās 2015. gadā. Šādu virzību atbalsta konsolidācijas pasākumi 2,7 % apmērā no IKP, kas iekļauti 2012. gada budžetā, un plaši konsolidācijas pasākumi 3,9 % apmērā no IKP 2013.–2014. gadā, kā arī turpmāki daļēji precizēti konsolidācijas pasākumi 1,1 % apmērā no IKP 2015. gadā. Stabilitātes programmā atkārtoti noteikts vispārējās valdības strukturālā deficīta vidējā termiņa budžeta mērķis (VTM) 0,5 % apmērā no IKP, kas netiek sasniegts programmas laikposmā. VTM atbilstīgi atspoguļo Stabilitātes un izaugsmes pakta prasības. Vispārējās valdības parāds pārsniedz 60 % no IKP, un ir prognozēts, ka tas pieaugs no 108 % no IKP 2011. gadā līdz 120 % no IKP 2013. gadā un pēc tam sāks samazināties. Pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras laikā līdz 2015. gadam un turpmākajos trīs gados Īrija atradīsies pārejas laikā, un budžeta plāni nodrošinātu pietiekamu virzību uz to, lai tiktu ievērots Stabilitātes un izaugsmes pakta parāda samazināšanas kritērijs.
(11)

Pamatojoties uz konverģences programmas izvērtējumu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, Padome uzskata, ka budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomiskais scenārijs attiecībā uz 2012. gadu, ņemot vērā jaunāko pieejamo informāciju, ir piesardzīgs un attiecībā uz 2013. gadu tas ir ticams. Kaut arī konverģences programmas scenārijā sniegtās 2012. gada makroekonomiskās prognozes ir ļoti tuvas Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozēm (IKP izaugsmes prognozes ir attiecīgi 2,0 % un 2,2 %), jaunākie ekonomikas dati liecina, ka izaugsme varētu būt lielāka. Konverģences programmā ietvertās budžeta stratēģijas mērķis ir līdz 2012. gadam novērst pārmērīgu budžeta deficītu un līdz konverģences programmas darbības beigām pietuvināties vidēja termiņa budžeta mērķim (VTM). 2012.–2015. gada konverģences programmā VTM ir mainīts no – 1,0 % uz – 0,5 % no IKP; jaunais VTM pienācīgi atspoguļo Stabilitātes un izaugsmes pakta prasības. Plānotais 2012. gada nominālais budžeta deficīts atbilst Padomes 2009. gada 7. jūlija ieteikumā noteiktajam pārmērīga budžeta deficīta novēršanas termiņam. Attiecībā uz 2013. gadu konverģences programmā paredzētais nominālais budžeta deficīts ir 1,4 % no IKP, lai gan plānotais izdevumu samazinājums vēl nav pilnībā pamatots ar attiecīgiem pasākumiem. Pamatojoties uz (pārrēķināto) budžeta strukturālo bilanci (6), Latvija līdz konverģences programmas laikposma beigām 2015. gadā pietuvosies tās VTM. Kaut arī pārrēķinātie dati liecina, ka virzība uz VTM konverģences programmas pēdējos gados strukturālā izteiksmē ir zem 0,5 % no IKP, plānotie izdevumu ierobežojumi nodrošinātu, ka valsts izdevumu kāpums, ņemot vērā diskrecionāros ieņēmumu pasākumus, atbilstu Stabilitātes un izaugsmes pakta izdevumu kritērijam. Vienlaikus jāatzīmē, ka no 2012. gada otrās puses piemērojamās nodokļu izmaiņas, kuras parlaments pieņēma 2012. gada 24. maijā un kuras vēl nav atspoguļotas konverģences programmas scenārijā, bet ir norādītas konverģences programmas iesniegšanas pavadvēstulē, rada risku mērķu sasniegšanā 2013. gadā un turpmāk. Vispārējās valdības kopējā parāda attiecība ir zem 60 % no IKP – no 42,6 % no IKP 2011. gadā tā palielināsies līdz 46,7 % no IKP 2014. gadā, jo iestādes priekšfinansē lielus līdzekļus aizdevumu atmaksai, kas saistībā ar starptautisko finansiālās palīdzības programmu jāveic 2014.–2015. gadā, un samazināsies līdz 38,9 % no IKP 2015. gadā līdz ar šo maksājumu nokārtošanu.
(11)

Pamatojoties uz stabilitātes programmas izvērtējumu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, Padome uzskata, ka programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomiskais scenārijs ir ticams. Stabilitātes programmas prognozes 2012.–2013. gadam kopumā atbilst Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozei attiecībā uz ekonomikas izaugsmes tempu un modeli, kā arī darba tirgus attīstību. Stabilitātes programmas prognozes par ekonomikas izaugsmi turpmākos gados kopumā atbilst Komisijas aplēsei par Vācijas vidēja termiņa potenciālo izaugsmes rādītāju. Stabilitātes programmā izklāstītās budžeta stratēģijas mērķis ir sasniegt vidēja termiņa budžeta mērķi (VTM) jau 2012. gadā un no 2014. gada panākt faktiski līdzsvarotus nominālos budžetus, sākot no nomināla budžeta deficīta 1,0 % apmērā no IKP 2011. gadā, tādējādi zem Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % apmērā no IKP krietni pirms termiņa 2013. gadā. Stabilitātes programmā noteikts iepriekšējais VTM strukturālam budžeta deficītam ½ % apmērā no IKP (interpretēts kā šaurs diapazons aptuveni 0,5 % apmērā no IKP), kas pienācīgi atspoguļo Stabilitātes un izaugsmes paktā noteiktās prasības, lai netieši norādītu budžeta deficītu, kas nepārsniedz 0,5 % no IKP. Riski, kas apdraud budžeta deficīta un parāda mērķu sasniegšanu, var jo īpaši rasties, ja izrādītos nepieciešami papildu pasākumi, lai stabilizētu finanšu nozari. Pamatojoties uz (pārrēķināto) strukturālo budžeta bilanci (6), Vācija plāno ievērot savu VTM visā stabilitātes programmas laikposmā; tam vajadzētu būt iespējamam arī, ņemot vērā riska izvērtējumu. Saskaņā ar stabilitātes programmā sniegto informāciju un arī ievērojot riska izvērtējumu, valsts izdevumu pieauguma rādītājs, ņemot vērā diskrecionāros ieņēmumu pasākumus, 2012. gadā pārsniegtu Stabilitātes un izaugsmes paktā noteikto izdevumu kritēriju, turpretim izpildītu to 2013. gadā. Plānots, ka kopējais parāds palielināsies par 0,8 procentu punktiem līdz 82,0 % no IKP 2012. gadā, pirms tas samazināsies līdz 80 % no IKP 2013. gadā un saglabās lejupejošu tendenci pēc tam. Pēc pārmērīgā budžeta deficīta novēršanas Vācija ir pārejas laikā un saskaņā ar tās plāniem sasniedz pietiekamu progresu Stabilitātes un izaugsmes paktā noteiktā parāda samazināšanas kritērija ievērošanā.
(10)

Pamatojoties uz stabilitātes programmas izvērtējumu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, Padome uzskata, ka minētās programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomiskais scenārijs ir ticams 2012. un 2013. gadam un optimistisks 2014. un 2015. gadam, jo tajā paredzētais IKP pieaugums ir ievērojami augstāks nekā potenciālās izaugsmes jaunākajās aplēsēs, kas izklāstītas Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozē. Stabilitātes programmā izklāstītās budžeta stratēģijas mērķis ir 2012. gadā samazināt deficītu zem 3 % no IKP (līdz 2,8 % no IKP salīdzinājumā ar 3,7 % no IKP 2011. gadā) un 2015. gadā – līdz nullei. Stabilitātes programmā apstiprināts iepriekšējais vidēja termiņa budžeta mērķis (VTM), proti, pārpalikums 0,5 % apmērā no IKP strukturālā izteiksmē, kas pienācīgi atspoguļo Stabilitātes un izaugsmes pakta prasības. Plānotais 2012. gada nominālais budžeta deficīts atbilst Padomes noteiktajam pārmērīga budžeta deficīta novēršanas termiņam, un plānotie fiskālie pasākumi atbilst Padomes pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras ieteikumam, ka vidējiem gada pasākumiem jābūt vismaz ¾ % no IKP strukturālā izteiksmē. Ņemot vērā diskrecionāros ieņēmumu pasākumus, plānotais valsts izdevumu pieauguma temps atbilst Stabilitātes un izaugsmes pakta izdevumu kritērijam laikposmā no 2013. līdz 2015. gadam, bet ne 2012. gadā. Pamatojoties uz (pārrēķināto) strukturālo budžeta bilanci (5), stabilitātes programmā prognozēts, ka strukturālā bilance uzlabosies par 1,1 procentpunktu no IKP 2012. gadā un vidēji par 0,8 % no IKP laikposmā no 2013. līdz 2015. gadam. Tomēr risku rada fakts, ka papildu pasākumi, kas veicami, sākot ar 2013. gadu, vēl nav konkretizēti un ka makroekonomiskais scenārijs, sākot ar 2014. gadu, ir pārāk optimistisks. Saskaņā ar stabilitātes programmu gaidāms, ka valdības parāds, kas 2011. gadā bija 98,0 % no IKP, tādējādi ievērojami pārsniedzot 60 % robežvērtību, stabilizēsies un pēc tam samazināsies līdz 92,3 % 2015. gadā, kas nozīmētu pietiekamu virzību, lai izpildītu Stabilitātes un izaugsmes pakta parāda samazināšanas kritēriju. Turklāt īpaši apjomīgas ir saistības, kas izriet no finanšu nozarei sniegtajām garantijām. Uz noteikumiem balstīto vispārējās valdības daudzgadu budžeta sistēmu, jo īpaši attiecībā uz izdevumiem, labvēlīgi ietekmētu izpildes mehānismi un/vai saistību uzņemšanās Beļģijas reģionu un kopienu, kā arī vietējā mērogā, lai izpildītu tiem noteiktos budžeta deficīta mērķus.
(9)

Tomēr šāda veida valsts atbrīvojuma sistēmām ārvalsts mantojuma nodokļa gadījumā parasti ir ierobežojumi. Jo īpaši to piemērošana ir ierobežota attiecībā uz konkrētajiem nodokļiem un personām. Minētās sistēmas var neļaut piemērot nodokļu atlaidi iepriekš samaksātiem dāvinājumu nodokļiem par to pašu mantojumu, nodokļiem, kas piemērojami vietējā vai reģionālā, nevis valsts līmenī, vai nodokļiem, kurus citas valstis piemēro personas nāves gadījumā. Atbilstīgi šīm sistēmām atbrīvojumu var piešķirt tikai ārvalstu nodokļiem, kas samaksāti par noteiktu īpašumu ārvalstīs. Tās neparedz atbrīvojumu attiecībā uz ārvalsts nodokli, kas maksājams par īpašumu, kurš atrodas valstī, kas nav mantinieka vai mirušās personas mītnes valsts. Šīs sistēmas var izslēgt ārvalsts nodokli par aktīviem, kas atrodas tās dalībvalsts teritorijā, kura piešķir atbrīvojumu. Dalībvalstu atbrīvojuma sistēmu piemērošana var ciest neveiksmi arī tāpēc, ka tajās nav ņemtas vērā nesakritības ar citu dalībvalstu mantojuma nodokļa noteikumiem, īpaši attiecībā uz to, kas salīdzinājumā ar ārvalsts aktīvu uzskatāms par vietēju, kā arī attiecībā uz aktīvu nodošanas un nodokļa samaksas termiņu. Visbeidzot, nodokļa atbrīvojuma piešķiršana var būt atkarīga no kompetentās iestādes, un tāpēc to nav iespējams garantēt.
—

Ražošanas un apstrādes metode – ķīmiskā definīcija un standartizācijas līmenis vai tīrība. Par barības sastāvdaļām var uzskatīt augu vai dzīvnieku izcelsmes produktus to dabīgajā stāvoklī, svaigus vai konservētus, un produktus, kas no tiem iegūti vienkāršas pārstrādes rezultātā, kā arī organiskas vai neorganiskas vielas (piemēram, taukskābes vai kalcija karbonāts). Ķīmiski skaidri definētas vielas, kuras ir attīrītas un kurām ir noteikts standartizācijas līmenis, ko garantējis ražotājs, var uzskatīt par barības piedevām (piemēram, aromātiskā eļļa, kas īpaši iegūta no augu materiāla). Tomēr dažas barības sastāvdaļas ir ķīmiski skaidri definētas vielas un standartizētas (piemēram, saharoze). Savukārt dabīgi produkti no veseliem augiem un to daļām vai to produkti, kam veikta ierobežota fiziska apstrāde, piemēram, saberšana, malšana vai žāvēšana, ir uzskatāmi par barības sastāvdaļām.
(14)

Francijā ir ļoti lieli sociālā nodrošinājuma nodokļu atbrīvojumi (tostarp “niches fiscales”). Turklāt, lai izprastu un izmantotu šīs sistēmas priekšrocības, uzņēmumiem un mājsaimniecībām ir jāveic ieguldījumi vispusīgu īpašo zināšanu apguvē. Lai gan nodokļu izdevumus izmanto, lai īstenotu kādu konkrētu ekonomikas politiku, līdz šim nav veikts sistemātisks vērtējums par to, vai ar to palīdzību ir sasniegti iecerētie mērķi, lai gan saskaņā ar Likumu par daudzgadu valsts finanšu plānošanu laikposmam no 2009. līdz 2012. gadam ir paredzēts to pārskatīt attiecīgi 2011. gadā. Līdz šim to aizvietojamība ar valsts izdevumiem ļāva Francijas iestādēm formāli izpildīt spēkā esošos izdevumiem piemērojamos noteikumus, lai gan turpmākas nobīdes vairs nav iespējamas, kā noteikts Likuma par daudzgadu valsts finanšu plānošanu laikposmam no 2011. līdz 2014. gadam 9. pantā. Francijas iestādes paredz, ka laikposmā no 2011. līdz 2013. gadam nodokļu ieņēmumi nedaudz palielināsies (galvenokārt samazinot nodokļu izdevumus) par aptuveni 0,75 % no IKP. Tikai daļēji ir apzināti precīzi nodokļu izdevumi no 2012. gada, kurus varētu atcelt.