KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 148/2010

(2010. gada 23. februāris),

ar ko apstiprina maznozīmīgas izmaiņas tāda nosaukuma specifikācijā, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Prosciutto di Parma (ACVN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. marta Regulu (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punkta otro teikumu,

tā kā:

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Aizsargātā cilmes vietas nosaukuma Prosciutto di Parma specifikāciju groza atbilstīgi šīs regulas I pielikumam.

2. pants

Atjauninātais vienotais dokuments ir ievietots šīs regulas II pielikumā.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

(1) OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

(2) OV L 148, 21.6.1996., 1. lpp.

“1. Neatkarīgi no Prosciutto di Parma formas, izmēriem un svara tā iepakojums veido kopā 25 % iepakojuma augšējās daļas virsmas un sastāv no augšējā kreisajā stūrī novietota trīsstūra uz melna fona ar konsorcija prečzīmi un tiesību aktos prasītajām norādēm: “Prosciutto di Parma” – denominazione di origine protetta ai sensi della legge 13 febbraio ’90 no 26 e del regolamento (CE) n. 1107/96 – confezionato sotto il controllo dell’Istituto Parma Qualità. Iepakojuma grafiskais noformējums atbilst grafiskajai reprodukcijai, kas pievienota šīs direktīvas pielikumā (1. pielikums), kurš ir tās neatņemama daļa.”;

iepakojums kopā veido 25 % no iepakojuma augšējās daļas virsmas un sastāv no augšējā kreisajā stūrī novietota trīsstūra uz melna vai caurspīdīga fona atbilstīgi izmēriem un nosacījumiem, kas noteikti norādījumos pielikumā par Prosciutto di Parma sagriešanu šķēlēs un iepakošanu, un satur marķējumu “hercoga kroņa” veidā un šādas norādes:”;

II PIELIKUMS

VIENOTS DOKUMENTS

Padomes Regula (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

PROSCIUTTO DI PARMA

EK Nr. IT–PDO–0217–0067–30.01.2009

AĢIN ( ) ACVN (X)

1. NOSAUKUMS

Prosciutto di Parma

2. DALĪBVALSTS VAI TREŠĀ VALSTS

Itālija

3. LAUKSAIMNIECĪBAS PRODUKTA VAI PĀRTIKAS PRODUKTA APRAKSTS

3.1. Produkta veids

1.2. grupa. Gaļas produkti

3.2. Produkta apraksts, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Nogatavināts žāvētais šķiņķis; to identificē pēc marķējuma, kas iededzināts uz ādas; pēc ārējās formas šķiņķis ir noapaļots, bez distālās daļas (kājas), bez ārējām nepilnībām, kas var apdraudēt produkta tēlu, ar ierobežotu atvērto muskuļaudu daļu līdz maksimāli 6 centimetriem aiz ciskas kaula galviņas (kauliņš), (īsa aplīdzināšana); svars parasti ir no astoņiem līdz desmit kilogramiem, taču nekad nav mazāks par septiņiem kilogramiem; krāsa pēc sagriešanas: viendabīga no rozā līdz sarkanai, vietumis cauraudzis speķis tīri baltā krāsā; smarža un garša: gaļas garša ir patīkama un maiga ar sāļu piegaršu un īpatnēju raksturīgu aromātu; raksturīga precīza atbilstība noteiktajām analizējamo rādītāju vērtībām (mitrums, sāļums, proteolīzes indekss); pēc produkta Prosciutto di Parma nogatavināšanas to var realizēt veselu, atkaulotu un gabalos, kuru forma un svars var atšķirties, kā arī šķēlēs atbilstošā iepakojumā.

3.3. Izejvielas (tikai pārstrādātajiem produktiem)

Izejvielai (svaigi augšstilbi), kuru izmanto Prosciutto di Parma ražošanai, raksturīgas šādas īpašības: tauku konsistenci novērtē, nosakot joda rādītāju un/vai linolskābes koncentrāciju augšstilba zemādas iekšējā un ārējā tauku slānī. Katrā paraugā joda skaitlis nedrīkst būt lielāks par 70, bet linolskābes koncentrācija nedrīkst pārsniegt 15 %; svaiga, nodīrāta augšstilba ārējās daļas tauku slāņa biezumam, mērot vertikāli virzienā ciskas kaula galviņai (zem pamatnes), ir jābūt apmēram 20 mm – svaigiem augšstilbiem, kuras izmanto, lai ražotu Prosciutto di Parma svarā no septiņiem līdz deviņiem kilogramiem, un apmēram 30 mm – svaigiem augšstilbiem, kurus izmanto, lai ražotu Prosciutto di Parma svarā, kas pārsniedz deviņus kilogramus. Jebkurā gadījumā tauku slāņa biezums nevar būt mazāks attiecīgi par 15 mm un 20 mm abām svaigu augšstilbu kategorijām kopā ar ādu. “Kroņa” formas marķējumam ir jābūt pietiekami lielam, lai nevarētu atdalīt ādu no ciskas muskuļaudiem, kas ir zem tās. Svaigu nodīrātu augšstilbu vēlamais svars ir no 12 līdz 14 kilogramiem, un tas nekādā gadījumā nedrīkst būt mazāks par 10 kilogramiem.

3.4. Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem)

Atļautā barība, tās daudzums un lietošanas veids ir norādīts divās tabulās, no kurām pirmā attiecas uz atļauto barošanas režīmu, ja dzīvsvars nav lielāks par 80 kilogramiem, bet otra – uz atļauto ēdināšanas režīmu nobarošanas posmā. Barību vēlams dot šķidrā veidā (putra vai cūkēdiens), ko saskaņā ar tradīciju var papildināt ar sūkalām.

Pirmajā posmā labības sausās masas daļa nedrīkst būt mazāka par 45 % kopējā uzņemtās barības daudzuma, un pirmajā posmā var izmantot šādas barības vielas: kukurūzas lipekļa putraimi un/vai kukurūzas lipekļa barība, ceratonijas augļi bez kauliņiem, zivju milti, sojas ekstrakcijas milti, spirta rūpniecības blakusprodukti, paniņas, lipīdi, kuru kušanas temperatūra ir augstāka par 36 °C, proteīnu lizāti, kukurūzas skābbarība.

Otrā (nobarošanas) posma labības sausā daļa nevar būt mazāka par 55 % kopējās barības devas, un tā laikā izmanto šādas barības vielas: kukurūza, cūkēdiens no kukurūzas graudiem un/vai vārpām, sorgo, miežu putraimi, kvieši, tritikāle, auzas, mazpazīstamāki graudaugi, klijas citi kviešu pārstrādes blakusprodukti, atūdeņoti kartupeļi, biešu izspaidas un no tām pagatavota skābbarība, linu lopbarības rauši, biešu skābbarība un sausā masa, ābolu un bumbieru drabiņas, vīnogu un tomātu mizas vēdera izejas stimulēšanai, piena serums, paniņas, atūdeņoti lucernas milti, melase, sojas ekstrakcijas milti, saulgriezes, sezams, kokosrieksti, kukurūzas asni, zaļie zirnīši un/vai citu tauriņziežu dzimtas augu sēklas, alus raugs, torulas raugs un citi raugi, lipīdi, kuru kušanas temperatūra ir augstāka par 40 °C.

3.5. Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Ražošanai un nogatavināšanai ir jānotiek 4. punktā minētajā ražošanas apgabalā, lai nodrošinātu produkta kvalitāti, izsekojamību un kontroli.

3.6. Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.

Pēc marķējuma pievienošanas Prosciutto di Parma var realizēt veselu, atkaulotu vai dažādas formas un svara gabalos, vai šķēlēs atbilstošā iepakojumā, un šādā gadījumā sagriešanai un iepakošanai ir jānotiek tikai 4. punktā noteiktajā īpašajā ražošanas apgabalā, kā arī produktam ir obligāti jāpievieno ACVN tādā veidā, lai to nevarētu izdzēst vai noņemt, ievērojot turpmāk 3.7. apakšpunktā paredzētos noteikumus, lai garantētu Prosciutto di Parma raksturīgo kvalitāti un pilnīgu produkta izsekojamību.

3.7. Īpaši noteikumi marķēšanai

Pirmais Prosciutto di Parma atpazīstamības elements, kas nav saistīts ar etiķeti, taču kas atšķir to no citiem produktiem tirgū, ir marķējums “hercoga kroņa” veidā (iededzināta zīme, kas veido stilizētu kroni no pieciem punktiem kopā ar vietvārdu Parma). Šai atšķirības zīmei ir divi uzdevumi: atšķirt produktu no citiem žāvētā šķiņķa veidiem, garantējot tā autentiskumu (identifikācijas zīme), kā arī garantēt, ka produkts ir izgājis visus paredzētos ražošanas posmus un katrā šādā posmā to ir identificējuši attiecīgie uzņēmēji. Likumīga un juridiska izcelsmes vietas nosaukuma izmantošana nozīmē prečzīmes esamību: bez “hercoga kroņa” konkrēto cilmes vietas nosaukumu nevar izmantot produkta apzīmēšanai etiķetē, uz iepakojuma, pārdošanas dokumentos vai komercdarījuma brīdī (veselam, iepriekš iepakotam produktam šķēlēs vai mazumtirdzniecībai gabalos).

Attiecībā uz Prosciutto di Parma marķējuma raksturīgajiem elementiem marķējumā obligāti iekļauj šādas norādes.

Veselam neatkaulotam Prosciutto di Parma: — Prosciutto di Parma, aiz kuras atrodas denominazione di origine protetta (aizsargāts cilmes vietas nosaukums), — ražotnes atrašanās vieta.

Iepakotam veselam, atkaulotam vai gabalos sadalītam Prosciutto di Parma: — Prosciutto di Parma, aiz kuras atrodas denominazione di origine protetta (aizsargāts cilmes vietas nosaukums), — ražotnes atrašanās vieta, — ražošanas datums, ja vairs nav redzams zīmogs.

Šķēlēs sagrieztam un iepriekš iepakotam Prosciutto di Parma: — iepakojums veido kopā 25 % paša iepakojuma augšējās daļas virsmas un sastāv no augšējā kreisajā stūrī novietota trīsstūra uz melna vai caurspīdīga fona atbilstīgi izmēriem un nosacījumiem, kas noteikti norādījumos pielikumā par Prosciutto di Parma sagriešanu šķēlēs un iepakošanu, un satur marķējumu “hercoga kroņa” veidā un šādas norādes: — Prosciutto di Parma denominazione di origine protetta ai sensi della legge del 13 febbraio 1990, n. 26 e del regolamento (CE) n. 1107/96 (Prosciutto di Parma – aizsargāts cilmes vietas nosaukums saskaņā ar 1990. gada 13. februāra likumu Nr. 26 un Regulu (EK) Nr. 1107/96), — confezionato sotto il controllo dell’Organismo autorizzato (iepakots attiecīgi apstiprinātas iestādes uzraudzībā), — ražotnes atrašanās vieta, — ražošanas datums (zīmogā norādītais nogatavināšanas sākuma datums).

Ir aizliegts izmantot tādus apzīmējumus kā “classico” (klasisks), “autentico” (autentisks), “extra”, “super” vai kādu citu apzīmējumu, norādi vai uzrakstu kopā ar tirdzniecības nosaukumu, izņemot terminus “disossato” (atkaulots) un “affettato” (šķēlēs), kā arī jebkādu citu norādi, kas nav konkrēti paredzēta specifikācijā.

4. PRECĪZA ĢEOGRĀFISKĀ APGABALA DEFINĪCIJA

Prosciutto di Parma ražošana notiek noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā – Parmas (Parma) provincē (Emīlijas–Romanjas reģions, Itālija), kas atrodas Via Emilia dienvidos vismaz 5 km attālumā no tās, maksimālais augstums virs jūras līmeņa – 900 m, apgabalu austrumos norobežo Endzas (Enza) gultne, bet rietumos – Stironas (Stirona) straumes gultne.

Izejvielu iegūst ģeogrāfiskajā apgabalā, kas ir daudz plašāks par pārstrādes apgabalu un ietver šādu reģionu administratīvo teritoriju: Emīlija–Romaņja, Veneto, Lombardija, Pjemonta, Molīze, Umbrija, Toskāna, Marke, Abruci, Lacija (Itālija).

5. SAIKNE AR ĢEOGRĀFISKO APGABALU

5.1. Ģeogrāfiskā apgabala specifika

Prosciutto di Parma īpašās iezīmes un garantēta kvalitātes, higiēnas un stingru pārtikas drošuma normu ievērošana ir cieši saistīta ar vides apstākļiem, dabas faktoriem un cilvēkfaktoriem. Noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā tikai dažās retās un ierobežotās zonās pastāv unikāli, neatkārtojami apstākļi un īpaša cilvēku zinātība, kuras ir attīstījušās kā apgabali, koros ražo šķiņķi ar šo aizsargāto nosaukumu. Prosciutto di Parma ražošanas apgabals ir neliela Parmas provinces daļa, kas ir viena no šādām ierobežotām zonām. Pateicoties atrašanās vietai, šo mikroapgabalu raksturo unikāli ekoloģiskie, klimatiskie un vides apstākļi, kurus nosaka no Versīlijas (Versilia) ieplūstošais jūras gaiss, kas kļūst mērenāks, šķērsojot Magras (Magra) ielejas olīvkoku audzes un priežu silus, kļūst sausāks Apenīnu kalnu pārejās, uzņem kastaņu aromātu un pēc tam piesātina ar to un žāvē Prosciutto di Parma, piešķirot tam vienreizīgu maigumu.

5.2. Produkta specifika

Prosciutto di Parma ir žāvēts šķiņķis, kas ir nogatavināts vismaz 12 mēnešus; vienīgās pieļaujamās sastāvdaļas ir cūkgaļa un sāls. Gatavam produktam ir noapaļota ārējā forma, izņemot distālo (pēdas) daļu, atvērto muskuļaudu daļa ne vairāk par 6 centimetriem pārsniedz ciskas kaula galviņu (kauliņu) (īsa aplīdzināšana). Nogatavināta produkta svars parasti ir no astoņiem līdz desmit kilogramiem un nekad nav mazāks par septiņiem kilogramiem; krāsa griezumu vietās ir viendabīga, kuras tonis mainās no rozā līdz sarkanai ar baltas krāsas tauku joslām; gaļai ir patīkama un maiga garša ar mazliet sāļu piegaršu un raksturīga patīkama smarža. Analīzēs produktam ir jāatbilst precīziem mitruma (no 59 % līdz 64 %), sāļuma (no 4,5 % līdz 6,9 %) un proteolīzes indeksa (no 24 līdz 31) rādītājiem.

5.3. Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām

Ražošanas kritēriji, kas ļauj piešķirt cilmes vietas nosaukumu Prosciutto di Parma, ir lielā mērā atkarīgi no apkārtējās vides apstākļiem, dabas faktoriem un cilvēkfaktoriem. Ir cieša saikne starp izejvielu un Prosciutto di Parma, kas, pateicoties ražošanas un ģeogrāfiskā apgabala sociāli ekonomiskajai attīstībai, nosaka produkta īpašās iezīmes. Izejvielas īpašības ir raksturīgas tikai noteiktai makrozonai Itālijas centrālajā un ziemeļu daļā (kā minēts 4. punkta otrajā apakšpunktā) jau kopš etrusku laikmeta līdz pat mūsdienām.

Šeit attīstījās cūkkopība, audzējot cūkas ar lielu svaru un kaujot tās lielākā vecumā, ko raksturo šādi cūkkopības procesa posmi: tiek izmantotas tikai vietējās cūku sugas, kuru audzēšana notiek saskaņā ar apkārtējās vides, sociālajiem un ekonomiskajiem apstākļiem un jo īpaši, izmantojot to barošanai labību un piena pārstrādes produktus, kā rezultātā progresīvā un dabiskā ceļā iegūst produktu, kam piešķir cilmes vietas nosaukumu. Noteiktā ģeogrāfiskā apgabala makrozonā ir ierobežota zona, kurā saskaņā ar unikāliem un neatkārtojamiem apkārtējās vides apstākļiem, kā arī īpašai cilvēku zinātībai izveidojās Prosciutto di Parma ražošanas apgabals. Šis noteiktais apgabals atrodas nelielā Parmas provinces daļā. Pateicoties atrašanās vietai, šo mikrozonu raksturo unikāli ekoloģiskie, klimatiskie un vides apstākļi, kurus nosaka no Versīlijas (Versilia) ieplūstošais jūras gaiss, kas kļūst mērenāks, šķērsojot Magras (Magra) ielejas olīvkoku audzes un priežu silus, kļūst sausāks Apenīnu kalnu pārejās, uzņem kastaņu aromātu un pēc tam piesātina ar to un žāvē Prosciutto di Parma, piešķirot tam vienreizīgu maigumu.

Parma atrodas senās Šaipusalpu Gallijas teritorijas vidū, un tās iedzīvotāji audzē lielus cūku ganāmpulkus un ir jo īpaši zinoši sālītā šķiņķa ražošanā.

Atskatoties pagātnē, var atrast dažādus rakstītus avotus, kuros ir atsauce uz šķiņķi un tā pagatavošanas veidu, jo īpaši tirdzniecības palātas 1913. gada sarakstos, kuros ir minēts tā pašreizējais ražošanas reģions. Sākotnēji ar šķiņķa ražošanu nodarbojās mājamatnieki, līdz mūsdienās šis process tika industrializēts, taču produkta tradicionālās īpašības ir saglabājušās gandrīz neskartas.

Produkta izcelsme ir vēsturiski dokumentēta, turklāt šis apgabals ir arī izejvielas izcelsmes vieta, un produkts ir radies, pateicoties apgabalam tipiskas lauksaimnieciskās ražošanas attīstībai, kas kopēja un raksturīga visam iepriekšminētajam reģionam un neatkārtojamu mikroklimata un vides apstākļu dēļ ir koncentrēta noteiktā Parmas provinces daļā.

ATSAUCE UZ SPECIFIKĀCIJAS PUBLIKĀCIJU

Valdība ir uzsākusi valsts iebildumu procedūru attiecībā uz aizsargātā cilmes vietas nosaukuma Prosciutto di Parma specifikācijas grozījumu pieteikumu. Ražošanas specifikācijas konsolidētais teksts ir pieejams šādā tīmekļa vietnē:

http://www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg