C13.

Standarta 2.–5., 8.–11., 14., 20., 28.–30., 36 un 42C–42E punktu groza šādi, 12., 12A, 16., 22.–24., 37., 44E, 44F un 44H–44J, 44N, 44S–44W un 44Y punktu svītro un pievieno vairākus virsrakstus un 5A, 10A, 11A, 11B, 12B–12D, 16A, 20A, 21A–21D, 22A–22C, 23A–23F, 24A–24G, 35A–35N, 42I–42S, 44Z un 44ZA punktu: 2. Šā SFPS principi papildina 32. SGS “Finanšu instrumenti: informācijas sniegšana” un 9. SFPS “Finanšu instrumenti” principus attiecībā uz atzīšanu, novērtēšanu un informācijas sniegšanu. TVĒRUMS 3. Ikviens uzņēmums šo SFPS piemēro visu veidu finanšu instrumentiem, izņemot: a) līdzdalību sabiedrībās, asociētajos uzņēmumos un kopuzņēmumos, kuru uzskaita saskaņā ar 10. SFPS “Konsolidētie finanšu pārskati”, 27. SGS “Atsevišķie finanšu pārskati” vai 28. SGS “Ieguldījumi asociētajos uzņēmumos un kopuzņēmumos”. Tomēr dažos gadījumos 10. SGS, 27. SGS vai 28. SGS paredz vai ļauj uzņēmumam uzskaitīt līdzdalību meitasuzņēmumā, asociētajā uzņēmumā vai kopuzņēmumā, izmantojot 9. SFPS; šādos gadījumos uzņēmumi piemēro šā SFPS prasības. Uzņēmumi šo SFPS piemēro arī visiem atvasinātajiem instrumentiem, kas saistīti ar līdzdalību meitasuzņēmumos, asociētajos uzņēmumos vai kopuzņēmumos, ja vien atvasinātie instrumenti neatbilst 32. SGS ietvertajai kapitāla instrumenta [kapitāla vērtspapīru instrumenta] definīcijai; b) … d) apdrošināšanas līgumus 4. SFPS “Apdrošināšanas līgumi” ietvertās definīcijas izpratnē. Tomēr šo SFPS piemēro atvasinātajiem instrumentiem, kas iegulti apdrošināšanas līgumos, ja 9. SFPS paredz, ka uzņēmums tos uzskaita atsevišķi. Turklāt emitents piemēro šo SFPS finanšu garantiju līgumiem, ja tas attiecībā uz līgumu atzīšanu un novērtēšanu piemēro 9. SFPS, bet, ja emitents saskaņā ar 4. SFPS 4. punkta d) apakšpunktu izvēlas attiecībā uz finanšu garantiju līgumu atzīšanu un novērtēšanu piemērot 4. SFPS, tas piemēro 4. SFPS; e) finanšu instrumentus, līgumus un saistības, kas izriet no darījumiem par maksājumiem, kuri balstīti uz akcijām, kuriem piemēro 2. SFPS “Akciju maksājumi”, izņemot to, ka šo SFPS piemēro līgumiem, kuri ietilpst 9. SFPS tvērumā; f) … 4. Šo SFPS piemēro atzītiem un neatzītiem finanšu instrumentiem. Atzīto finanšu instrumentu vidū ir finanšu aktīvi un finanšu saistības, kas ietilpst 9. SFPS tvērumā. Neatzīto finanšu instrumentu vidū ir daži finanšu instrumenti, kas, lai arī neietilpst 9. SFPS tvērumā, tomēr ietilpst šā SFPS tvērumā. 5. Šo SFPS piemēro nefinanšu posteņa pirkuma vai pārdevuma līgumiem, kuri ietilpst 9. SFPS tvērumā. 5A Kredītriska informācijas atklāšanas prasības, kas ietvertas 35A–35N punktā, attiecas uz tiesībām, kas saskaņā ar 15. SFPS “Ieņēmumi no līgumiem ar klientiem” tiek uzskaitītas, pamatojoties uz 9. SFPS, lai atzītu peļņu vai zaudējumus no vērtības samazināšanas. Jebkura šajos punktos minēta norāde uz finanšu aktīviem vai finanšu instrumentiem ietver šīs tiesības, ja vien nav konkrēti noteikts citādi. 8. Finanšu stāvokļa pārskatā vai piezīmēs tiek atklāta katras 9. SFPS konkretizētās, turpmākās kategorijas uzskaites vērtība: a) finanšu aktīvi, kas novērtēti patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā, atsevišķi uzrādot i) tos, kuri kā tādi noteikti sākotnējās atzīšanas brīdī vai vēlāk saskaņā ar 9. SFPS 6.7.1. punktu, un ii) tos, kurus obligātā kārtā novērtē patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā saskaņā ar 9. SFPS; b)–d) [svītrots] e) finanšu saistības patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā, atsevišķi uzrādot i) tās, kuras kā tādas noteiktas sākotnējās atzīšanas brīdī vai vēlāk saskaņā ar 9. SFPS 6.7.1. punktu, un ii) tās, kas atbilst 9. SFPS definētajam terminam “tirdzniecības nolūkā turēti”; f) finanšu aktīvi, kas novērtēti amortizētās izmaksās; g) finanšu saistības, kas novērtētas amortizētās izmaksās; h) finanšu aktīvi, kas novērtēti patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārējos apvienotajos ienākumos, atsevišķi uzrādot i) finanšu aktīvus, kas novērtēti patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārējos apvienotajos ienākumos saskaņā ar 9. SFPS 4.1.2.A punktu; un ii) ieguldījumus kapitāla vērtspapīru instrumentos, kuri kā tādi ir tikuši noteikti sākotnējās atzīšanas brīdī saskaņā ar 9. SFPS 5.7.5. punktu. Finanšu aktīvu vai finanšu saistību patiesās vērtības atspoguļojums peļņas vai zaudējumu aprēķinā 9. Ja uzņēmums kā novērtētu patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā ir noteicis finanšu aktīvu (vai finanšu aktīvu grupu), kas citādi tiktu novērtēts patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārējos apvienotajos ienākumos vai amortizētās izmaksās, tas atklāj šādu informāciju: a) finanšu aktīva (vai finanšu aktīvu grupas) maksimālā pakļautība kredītriskam (sk. 36. punkta a) apakšpunktu) pārskata perioda beigās; b) summa, par kādu jebkuri saistīti kredīta atvasinātie instrumenti vai līdzīgi instrumenti ierobežo šo maksimālo pakļautību kredītriskam (sk. 36. punkta b) apakšpunktu); c) finanšu aktīva (vai finanšu aktīvu grupas) patiesās vērtības izmaiņu (perioda laikā un kumulatīvi) summa, kas ir attiecināma uz finanšu aktīva kredītriska izmaiņām, kas konstatēta: i) … d) jebkuru saistītu kredīta atvasināto finanšu instrumentu vai līdzīgu instrumentu patiesās vērtības tādu izmaiņu summa, kuras ir notikušas perioda laikā vai kumulatīvi, kopš tika noteikts aizdevums vai debitoru parāds. 10. Ja uzņēmums finanšu saistības ir noteicis kā tādas, kuras novērtē patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā saskaņā ar 9. SFPS 4.2.2. punktu, un ja tam šo saistību kredītriska izmaiņu ietekme ir jāuzrāda pārējos apvienotajos ienākumos (sk. 9. SFPS 5.7.7. punktu), tas atklāj šādu informāciju: a) finanšu saistību patiesās vērtības kumulatīvo izmaiņu summa, kas ir attiecināma uz šo saistību kredītriska izmaiņām (sk. 9. SFPS B5.7.13.–B5.7.20. punktā vadlīnijas par to, kā konstatē saistību kredītriska izmaiņu ietekmi); b) starpība starp finanšu saistību uzskaites vērtību un summu, kura uzņēmumam saskaņā ar līgumu būtu jāmaksā pienākuma turētājam termiņa beigās; c) jebkuri kumulatīvās peļņas vai zaudējumu pārvedumi pašu kapitāla ietvaros, tostarp šādu pārvedumu iemesli; d) ja saistību atzīšana tiek pārtraukta laikposmā, – pārējos apvienotajos ienākumos atspoguļotā summa (ja tāda ir), kas tika atzīta atzīšanas pārtraukšanas brīdī. 10A Ja uzņēmums ir noteicis finanšu saistības kā tādas, kuras novērtē patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā saskaņā ar 9. SFPS 4.2.2. punktu, un ja tam ir jāuzrāda visas izmaiņas šo saistību patiesajā vērtībā (tostarp saistību kredītriska izmaiņu ietekme) peļņas vai zaudējumu aprēķinā (sk. 9. SFPS 5.7.7. un 5.7.8. punktu), tas atklāj šādu informāciju: a) finanšu saistību patiesās vērtības izmaiņas (perioda laikā vai kumulatīvi), kas ir attiecināmas uz šo saistību kredītriska izmaiņām (sk. 9. SFPS B5.7.13.–B5.7.20. punktā vadlīnijas par to, kā konstatē saistību kredītriska izmaiņu ietekmi); un b) starpība starp finanšu saistību uzskaites vērtību un summu, kura uzņēmumam saskaņā ar līgumu būtu jāmaksā pienākuma turētājam termiņa beigās. 11. Uzņēmums atklāj arī šādu informāciju: a) detalizēts apraksts par metodēm, kas izmantotas, lai ievērotu prasības, kas minētas 9. punkta c) apakšpunktā, 10. punkta a) apakšpunktā, 10A punkta a) apakšpunktā un 9. SFPS 5.7.7. punkta a) apakšpunktā, kas ietver paskaidrojumu par to, kādēļ attiecīgā metode ir uzskatāma par atbilstošu; b) ja uzņēmums uzskata, ka informācija, ko tas ir atklājis, lai ievērotu 9. punkta c) apakšpunktā, 10. punkta a) apakšpunktā, 10A punkta a) apakšpunktā vai 9. SFPS 5.7.7. punkta a) apakšpunktā izklāstītās prasības, neatspoguļo ticami finanšu aktīva vai finanšu saistību patiesās vērtības izmaiņas, kas attiecināmas uz tā kredītriska izmaiņām, – iemesli, kādēļ tas nonācis pie šāda secinājuma, un faktorus, kurus tas uzskata par nozīmīgiem; c) detalizēts apraksts par metodiku vai metodikām, kas izmantotas, lai konstatētu, vai tas, ja saistību kredītriska izmaiņu ietekme tiktu uzrādīta pārējos apvienotajos ienākumos, radītu vai palielinātu uzskaites neatbilstību peļņas vai zaudējumu aprēķinā (sk. 9. SFPS 5.7.7. un 5.7.8. punktu). Ja uzņēmumam saistību kredītriska izmaiņu ietekme ir jāuzrāda peļņas vai zaudējumu aprēķinā (sk. 9. SFPS 5.7.8. punktu), izpaustajā informācijā ir jāietver detalizēts apraksts par ekonomisko saikni, kas aprakstīta 9. SFPS B5.7.6. punktā. Ieguldījumi kapitāla vērtspapīru instrumentos, kas noteikti patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārējos apvienotajos ienākumos 11A Ja uzņēmums ir noteicis, ka ieguldījumi kapitāla vērtspapīru instrumentos tiek novērtēti patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārējos apvienotajos ienākumos, kā to pieļauj 9. SFPS 5.7.5. punkts, tas atklāj šādu informāciju: a) ieguldījumi kapitāla vērtspapīru instrumentos, kuri ir noteikti novērtēšanai patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārējos apvienotajos ienākumos; b) iemesli, kādēļ tiek izmantota šī informācijas sniegšanas alternatīva; c) katra šāda ieguldījuma patiesā vērtība pārskata perioda beigās; d) dividendes, kas atzītas attiecīgajā periodā, atsevišķi norādot dividendes, kas saistītas ar ieguldījumiem, kuru atzīšana pārtraukta šajā pārskata periodā, un dividendes saistībā ar ieguldījumiem, kas tiek turēti pārskata perioda beigās; e) jebkuri uzkrātas peļņas vai zaudējumu pārvedumi pašu kapitāla ietvaros šajā pārskata periodā, kā arī šādu pārvedumu iemesli. 11B Ja uzņēmums pārskata periodā pārtraucis atzīt ieguldījumus kapitāla vērtspapīru instrumentos, kas novērtēti patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārējos apvienotajos ienākumos, tas atklāj šādu informāciju: a) ieguldījumu atsavināšanas iemesli; b) ieguldījumu patiesā vērtība atzīšanas pārtraukšanas dienā; c) uzkrātā peļņa vai zaudējumi atsavināšanas brīdī. 12–12A [svītrots] 12B Uzņēmums atklāj to, vai tas kārtējā vai iepriekšējos pārskata periodos ir pārklasificējis finanšu aktīvus saskaņā ar 9. SFPS 4.4.1. punktu. Par katru šādu gadījumu uzņēmums atklāj šādu informāciju: a) pārklasifikācijas diena; b) detalizēts paskaidrojums par komercdarbības modeļa izmaiņām un kvalitatīvs apraksts par tās ietekmi uz uzņēmuma finanšu pārskatiem; c) summa, kas pārklasificēta katrā kategorijā vai no katras kategorijas. 12C Attiecībā uz katru pārskata periodu pēc pārklasifikācijas un līdz atzīšanas pārtraukšanai uzņēmums par aktīviem, kas pārklasificēti no patiesās vērtības (ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā) kategorijas, lai tos novērtētu amortizētās izmaksās vai patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārējos apvienotajos ienākumos saskaņā ar 9. SFPS 4.4.1. punktu, atklāj šādu informāciju: a) efektīvā procentu likme, kas konstatēta pārklasificēšanas dienā; un b) atzītie procentu ieņēmumi. 12D Ja uzņēmums kopš sava pēdējā gada pārskata dienas finanšu aktīvus no to patiesās vērtības (ar atspoguļojumu pārējos apvienotajos ienākumos) kategorijas ir pārklasificējis, lai tos novērtētu amortizētajās izmaksās, vai no to patiesās vērtības (ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā) kategorijas ir pārklasificējis, lai tos novērtētu amortizētajās izmaksās vai patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārējos apvienotajos ienākumos, tas atklāj šādu informāciju: a) finanšu aktīvu patiesā vērtība pārskata perioda beigās; un b) peļņas vai zaudējumu patiesā vērtība, kas pārskata perioda ietvaros būtu tikusi atzīta peļņas un zaudējumu aprēķinā vai pārējos apvienotajos ienākumos, ja finanšu aktīvi nebūtu tikuši pārklasificēti. 14. Uzņēmums atklāj šādu informāciju: a) to finanšu aktīvu uzskaites vērtība, kurus tas ir ieķīlājis kā saistību vai iespējamo saistību nodrošinājumu, ieskaitot summas, kas ir tikušas pārklasificētas saskaņā ar 9. SFPS 3.2.23. punkta a) apakšpunktu; un b) noteikumi, kas attiecas uz ieķīlāšanu. 16. [svītrots] 16A To finanšu aktīvu uzskaites vērtība, kas novērtēti patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārējos apvienotajos ienākumos saskaņā ar 9. SFPS 4.1.2.A punktu, netiek samazināta par zaudējumu atskaitījumu summu, un uzņēmums neuzrāda zaudējumu atskaitījumus finansiālā stāvokļa pārskatā atsevišķi kā finanšu aktīva uzskaites vērtības samazinājumu. Tomēr uzņēmums atklāj zaudējumu atskaitījumu summu finanšu pārskatu piezīmēs. 20. Uzņēmums apvienoto ienākumu pārskatā vai piezīmēs atklāj šādus ienākumu, izdevumu, peļņas vai zaudējumu posteņus: a) neto peļņa vai zaudējumi no: i) finanšu aktīviem vai finanšu saistībām, kas novērtēti patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā, atsevišķi uzrādot tos finanšu aktīvus vai finanšu saistības, kuras kā tādas noteiktas sākotnējās atzīšanas brīdī vai vēlāk saskaņā ar 9. SFPS 6.7.1. punktu, un atsevišķi tos finanšu aktīvus vai finanšu saistības, kas obligātā kārtā tiek novērtēti patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā saskaņā ar 9. SFPS (piemēram, finanšu saistības, kas atbilst 9. SFPS ietvertajai termina “tirdzniecības nolūkā turēti” definīcijai). Finanšu saistības, kas noteiktas kā tādas, kuras novērtē patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā, uzņēmums uzrāda atsevišķi peļņas vai zaudējumu summu, kas atzīta pārējos apvienotajos ienākumos, un atsevišķi summu, kas atzīta peļņas vai zaudējumu aprēķinā; ii)–iv) [svītrots] v) finanšu saistībām, kas novērtētas amortizētās izmaksās; vi) finanšu aktīviem, kas novērtēti amortizētās izmaksās; vii) ieguldījumiem kapitāla vērtspapīru instrumentos, kas noteikti patiesajā vērtībā pārējos apvienotajos ienākumos saskaņā ar 9. SFPS 5.7.5. punktu; viii) finanšu aktīviem, kas novērtēti patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārējos apvienotajos ienākumos saskaņā ar 9. SFPS 4.1.2.A punktu, uzrādot atsevišķi tās peļņas vai zaudējumu summu, kas pārskata periodā atzīti pārējos apvienotajos ienākumos, un atsevišķi summu, kas atzīšanas pārtraukšanas brīdī pārklasificēta no uzkrātiem pārējiem apvienotajiem ienākumiem uz pārskata perioda peļņu vai zaudējumiem; b) procentu ieņēmumu kopsumma un procentu izdevumu kopsumma (kas aprēķināta, izmantojot efektīvo procentu metodi) par finanšu aktīviem, kas novērtēti amortizētās izmaksās vai patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārējos apvienotajos ienākumos saskaņā ar 9. SFPS 4.1.2.A punktu (šīs summas uzrādot atsevišķi); vai finanšu saistības, kas netiek novērtētas patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā; c) komisijas maksu ienākumi un izdevumi (kas nav summas, kuras iekļautas efektīvās procentu likmes noteikšanā), kuri rodas no: i) finanšu aktīviem vai finanšu saistībām, kas nav norādīti patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā, un ii) trastam un citām uzticības operācijām, kuru rezultātā aktīvi tiek turēti vai ieguldīti privātpersonu, nodibinājumu, pensijas plānu un citu institūciju vārdā; d) [svītrots] e) [svītrots] 20A Uzņēmums atklāj analīzi par apvienoto ienākumu pārskatā atzīto peļņu vai zaudējumiem, kas radušies līdz ar to, ka pārtraukta tādu finanšu aktīvu atzīšana, kuri novērtēti amortizētās izmaksās, atsevišķi uzrādot peļņu un zaudējumus, kas radusies no šo finanšu aktīvu atzīšanas pārtraukšanas. Šādi atklātā informācija ietver šo finanšu aktīvu atzīšanas pārtraukšanas iemeslus. Riska ierobežošanas uzskaite 21A Uzņēmums 21B–24F punktā izklāstītās informācijas atklāšanas prasības piemēro tiem riska darījumiem, kuru risku uzņēmums ierobežo un attiecībā uz kuriem tas izvēlas piemērot riska ierobežošanas uzskaiti. Par riska ierobežošanas uzskaiti atklātā informācija ietver ziņas par: a) uzņēmuma riska pārvaldības stratēģiju un tās piemērošanu riska pārvaldībā; b) to, kā uzņēmuma veiktā riska ierobežošanas darbība var ietekmēt tā turpmāko naudas plūsmu apjomu, laiku un nenoteiktību; un c) ietekmi, kāda riska ierobežošanas uzskaitei ir bijusi uz uzņēmuma finanšu stāvokļa pārskatu, apvienoto ienākumu pārskatu un pašu kapitāla izmaiņu pārskatu. 21B Uzņēmums visu atklājamo informāciju savos finanšu pārskatos uzrāda vienā piezīmē vai atsevišķā sadaļā. Tomēr uzņēmumam nav jādublē informācija, kas jau ir uzrādīta citviet, ja vien šāda informācija ir iekļauta ar savstarpēju norādi no finanšu pārskatiem uz kādu citu pārskatu, piemēram, vadības ziņojumu vai riska pārskatu, kas ir pieejams finanšu pārskatu lietotājiem tajā pašā laikā un ar tādiem pašiem noteikumiem kā finanšu pārskati. Bez informācijas, kas iekļauta ar savstarpēju norādi, finanšu pārskati ir nepilnīgi. 21C Ja 22A–24F punkts paredz, ka uzņēmums informāciju atklāj sadalījumā pa riska kategorijām, uzņēmums katru riska kategoriju konstatē, balstoties uz riska darījumiem, kuru risku uzņēmums nolemj ierobežot un attiecībā uz kuriem tas piemēro riska ierobežošanas uzskaiti. Uzņēmums riska kategorijas konstatē konsekventi attiecībā uz visu atklājamo informāciju par riska ierobežošanas uzskaiti. 21D Ja vien tālāk tekstā nav konkretizēts citādi, uzņēmums 21A punktā minēto mērķu sasniegšanai nosaka atklājamās informācijas detalizācijas pakāpi, uzsvaru uz konkrētiem aspektiem saistībā ar informācijas atklāšanas prasībām, atbilstošo apkopojuma vai sadalījuma pakāpi un to, vai finanšu pārskatu lietotājiem ir nepieciešami papildu paskaidrojumi, lai varētu novērtēt atklāto kvantitatīvo informāciju. Tomēr uzņēmums izmanto tādu pašu apkopojuma vai sadalījuma pakāpi, kādu tas izmanto attiecībā uz saistītas informācijas atklāšanas prasībām, kas ietvertas šajā SFPS un 13. SFPS “Patiesās vērtības novērtēšana”. Riska pārvaldības stratēģija 22. [svītrots] 22A Uzņēmums izskaidro savu riska pārvaldības stratēģiju attiecībā uz katru ar tādiem riska darījumiem saistītā riska kategoriju, kuru risku tas nolemj ierobežot un kuriem tas piemēro riska ierobežošanas uzskaiti. Šādam skaidrojumam jādod iespēja finanšu pārskatu lietotājiem novērtēt (piemēram): a) katra riska iemeslus; b) kā uzņēmums pārvalda katru risku; tai skaitā to, vai uzņēmums kopumā ierobežo kāda posteņa risku attiecībā uz visiem riskiem vai arī ierobežo kāda posteņa riska komponentu (vai komponentus), un kāpēc tas tiek darīts; c) uzņēmuma pārvaldītā riska apmēru. 22B Lai ievērotu 22A punkta prasības, informācijā būtu jāiekļauj (bet ne tikai) apraksts par: a) riska ierobežošanas instrumentiem, kurus izmanto (un kā tos izmanto), lai ierobežotu risku; b) to, kā uzņēmums, lai novērtētu riska ierobežošanas efektivitāti, nosaka ekonomisko saikni starp posteni, kura riski tiek ierobežoti, un riska ierobežošanas instrumentu; un c) to, kā uzņēmums nosaka riska ierobežošanas koeficientu, un kādi ir riska ierobežošanas neefektivitātes cēloņi. 22C Kad uzņēmums konkrētu riska komponentu nosaka kā posteni, kura riski tiek ierobežoti (sk. 9. SFPS 6.3.7. punktu), tas papildus informācijai, kuras atklāšana paredzēta 22A un 22B punktā, sniedz kvalitatīvu vai kvantitatīvu informāciju par: a) to, kā uzņēmums ir konstatējis riska komponentu, kas ir noteikts kā postenis, kura riski tiek ierobežoti (tai skaitā aprakstu par saistību starp riska komponentu un posteni kopumā); un b) riska komponenta saistību ar posteni kopumā (piemēram, noteiktais riska komponents līdz šim ir aptvēris vidēji 80 procentus no visa posteņa patiesās vērtības izmaiņām). Turpmāko naudas plūsmu summas, grafiks un nenoteiktība 23. [svītrots] 23A Ja vien uzņēmumam nav piešķirts 23C punktā minētais atbrīvojums, tas atklāj kvantitatīvu informāciju sadalījumā pa riska kategorijām, lai tā finanšu pārskatu lietotājiem dotu iespēju novērtēt riska ierobežošanas instrumentu noteikumus un nosacījumus un to, kā tie ietekmē uzņēmuma turpmāko naudas plūsmu summas, grafiku un nenoteiktību. 23B Lai ievērotu 23A punkta prasības, uzņēmums sniedz informācijas sadalījumu, kas atklāj: a) riska ierobežošanas instrumenta nominālās summas laika grafika profilu; un b) attiecīgos apstākļos – riska ierobežošanas instrumenta vidējo cenu vai likmi (piemēram, iespējas izmantošanas cenu vai nākotnes cenu). 23C Gadījumos, kad uzņēmums bieži atjauno (t. i., pārtrauc un no jauna uzsāk) riska ierobežošanas attiecības, jo bieži mainās gan apdrošināšanas instruments, gan postenis, kura riski tiek ierobežoti (t. i., uzņēmums izmanto dinamisku procesu, kurā gan pakļautība riskam, gan riska ierobežošanas instrumenti, kurus izmanto, lai pārvaldītu šo risku, nav ilglaicīgi, piemēram, tādi, kas minēti 9. SFPS B6.5.24. punkta b) apakšpunktā), uzņēmums: a) ir atbrīvots no 23A un 23B punktā minētā pienākuma atklāt informāciju; b) atklāj: i) informāciju par galīgo riska pārvaldības stratēģiju attiecībā uz šīm riska ierobežošanas attiecībām; ii) aprakstu par to, kā tas atspoguļo savu riska pārvaldības stratēģiju, izmantojot riska ierobežošanas uzskaiti un nosakot šīs konkrētās riska ierobežošanas attiecības; un iii) norādi par to, cik bieži riska ierobežošanas attiecības tiek pārtrauktas un uzsāktas no jauna kā daļa no procedūras, ko uzņēmums īsteno attiecībā uz minētajām riska ierobežošanas attiecībām. 23D Uzņēmums sniedz (sadalījumā pa riska kategorijām) aprakstu par riska ierobežošanas neefektivitātes cēloņiem, kas varētu ietekmēt riska ierobežošanas attiecības to darbības laikā. 23E Ja riska ierobežošanas attiecībās rodas citi riska ierobežošanas neefektivitātes cēloņi, uzņēmums atklāj šos cēloņus sadalījumā pa riska kategorijām un izskaidro to izraisīto riska ierobežošanas neefektivitāti. 23F Attiecībā uz naudas plūsmas riska ierobežošanu uzņēmums sniedz aprakstu par jebkuru prognozētu darījumu, attiecībā uz kuru iepriekšējā pārskata periodā ir tikusi izmantota riska ierobežošanas uzskaite, bet ir sagaidāms, ka tas vairs neatkārtosies. Riska ierobežošanas uzskaites ietekme uz finanšu stāvokli un rezultātiem 24. [svītrots] 24A Uzņēmums tabulas formā atklāj šādas summas attiecībā uz posteņiem, kas noteikti kā riska ierobežošanas instrumenti, atsevišķi sadalījumā pa riska kategorijām par katru riska ierobežošanas veidu (patiesās vērtības riska ierobežošana, naudas plūsmas riska ierobežošana vai riska ierobežošana attiecībā uz neto ieguldījumu ārvalstu darbībā): a) riska ierobežošanas instrumentu uzskaites vērtība (finanšu aktīvi atsevišķi no finanšu saistībām); b) postenis finanšu stāvokļa pārskatā, kas ietver riska ierobežošanas instrumentu; c) riska ierobežošanas instrumenta patiesās vērtības izmaiņas, kuras izmanto kā pamatu riska ierobežošanas neefektivitātes atzīšanai attiecībā uz periodu; un d) riska ierobežošanas instrumentu nominālās summas (tostarp apjoms, piemēram, tonnās vai kubikmetros). 24B Uzņēmums tabulas formā atklāj šādas summas attiecībā uz atsevišķiem posteņiem, kuru riski tiek ierobežoti, sadalījumā pa riska kategorijām šādiem riska ierobežošanas veidiem: a) par patiesās vērtības riska ierobežošanu: i) finanšu stāvokļa pārskatā atzīta posteņa, kura riski tiek ierobežoti, uzskaites vērtība (aktīvus uzrādot atsevišķi no saistībām); ii) patiesās vērtības riska ierobežošanas korekcija (attiecībā ar posteni, kura riski tiek ierobežoti) uzkrāto summu, kas iekļauta posteņa, kura riski tiek ierobežoti, uzskaites vērtībā, kas atzīta finanšu stāvokļa pārskatā (aktīvus uzrādot atsevišķi no saistībām); iii) postenis finanšu stāvokļa pārskatā, kas ietver posteni, kura riski tiek ierobežoti; iv) posteņa, kura riski tiek ierobežoti, vērtības izmaiņas, kuras izmanto kā pamatu riska ierobežošanas neefektivitātes atzīšanai attiecībā uz periodu; un v) patiesās vērtības riska ierobežošanas korekciju uzkrātā summa, kas atlikusi finanšu stāvokļa pārskatā attiecībā uz jebkuriem posteņiem, kuru riski tiek ierobežoti un kuri vairs nav jākoriģē riska ierobežošanas radītās peļņas un zaudējumu dēļ saskaņā ar 9. SFPS 6.5.10. punktu; b) par naudas plūsmas riska ierobežošanu un par riska ierobežošanu attiecībā uz neto ieguldījumu ārvalstu darbībā: i) posteņa, kura riski tiek ierobežoti, vērtības izmaiņas, ar kurām pamato riska ierobežošanas neefektivitātes atzīšanu attiecībā uz periodu (t. i., naudas plūsmas riska ierobežošanas gadījumā – vērtības izmaiņas, kuras izmantotas, lai saskaņā ar 9. SFPS 6.5.11. punkta c) apakšpunktu konstatētu atzīto riska ierobežošanas neefektivitāti); ii) naudas plūsmas riska ierobežošanas rezerves un ārvalstu valūtas pārrēķināšanas rezerves atlikumi attiecībā uz turpinātu riska ierobežošanu, ko uzskaita saskaņā ar 9. SFPS 6.5.11. punktu un 6.5.13. punkta a) apakšpunktu; un iii) naudas plūsmas riska ierobežošanas rezerves un ārvalstu valūtas pārrēķināšanas rezerves atlikumi no jebkurām riska ierobežošanas attiecībām, kam riska ierobežošanas uzskaiti vairs nepiemēro. 24C Uzņēmums tabulas formā atklāj šādas summas (atsevišķi sadalījumā pa riska kategorijām attiecībā uz riska ierobežošanas veidiem): a) par patiesās vērtības riska ierobežošanu: i) riska ierobežošanas neefektivitāte –, t. i., starpība starp riska ierobežošanas instrumenta un posteņa, kura riski tiek ierobežoti, radīto peļņu vai zaudējumiem –, kas atzīta peļņas vai zaudējumu aprēķinā (vai citos apvienotajos ienākumos tāda kapitāla vērtspapīru instrumenta riska ierobežošanas gadījumā, attiecībā uz kuru uzņēmums ir izvēlējies patiesās vērtības izmaiņas uzrādīt pārējos apvienotajos ienākumos saskaņā ar 9. SFPS 5.7.5. punktu); un ii) postenis apvienoto ienākumu pārskatā, kas ietver atzīto riska ierobežošanas neefektivitāti; b) par naudas plūsmas riska ierobežošanu un par riska ierobežošanu attiecībā uz neto ieguldījumu ārvalstu darbībā: i) pārskata perioda riska ierobežošanas peļņa vai zaudējumi, kas tika atzīti pārējos apvienotajos ienākumos; ii) peļņas vai zaudējumu aprēķinā atzītā riska ierobežošanas neefektivitāte; iii) postenis apvienoto ienākumu pārskatā, kas ietver atzīto riska ierobežošanas neefektivitāti; iv) summa, kas kā pārklasifikācijas korekcija no naudas plūsmas riska ierobežošanas rezerves vai ārvalstu valūtas pārrēķināšanas rezerves pārklasificēta uz peļņas vai zaudējumu aprēķinu (sk. 1. SGS) (atsevišķi nodalot summas, attiecībā uz kurām iepriekš ir tikusi izmantota riska ierobežošanas uzskaite, bet attiecībā uz kurām nav sagaidāmas turpmākas naudas plūsmas, kuru risks tiek ierobežots, un summas, kas ir tikušas pārnestas tādēļ, ka postenis, kura riski tiek ierobežoti, ir ietekmējis peļņu vai zaudējumus); v) postenis apvienoto ienākumu pārskatā, kas ietver pārklasifikācijas korekciju (sk. 1. SGS); un vi) attiecībā uz neto pozīciju riska ierobežošanu – riska ierobežošanas peļņa vai zaudējumi, kas atzīti atsevišķā postenī apvienoto ienākumu pārskatā (sk. 9. SFPS 6.6.4. punktu). 24D Ja tādu riska ierobežošanas attiecību apjoms, uz kurām attiecas 23C punktā minētais atbrīvojums, nereprezentē attiecīgajā periodā parasti pastāvošo apjomu (t. i., apjoms pārskata dienā neatspoguļo apjomu attiecīgajā periodā), uzņēmums atklāj šo faktu un iemeslu, kādēļ tas uzskata, ka apjoms nav reprezentatīvs. 24E Uzņēmums saskaņā ar 1. SGS nodrošina katras pašu kapitāla sastāvdaļas saskaņošanu un sniedz pārējo apvienoto ienākumu analīzi, kas kopā: a) nošķir vismaz summas, kas attiecas uz informācijas atklāšanu saskaņā ar 24C punkta b) apakšpunkta i) un iv) daļu, kā arī summas, kuras uzskaita saskaņā ar 9. SFPS 6.5.11. punkta d) apakšpunkta i) un iii) daļu; b) nošķir summas, kuras saistītas ar tādu iespējas līgumu laikvērtību, kas ierobežo risku ar darījumu saistītiem posteņiem, kuru riski tiek ierobežoti, un summas, kuras saistītas ar tādu iespējas līgumu laikvērtību, kas ierobežo risku ar laikposmu saistītiem posteņiem, kuru riski tiek ierobežoti (ja uzņēmums uzskaita iespējas līguma laikvērtību saskaņā ar 9. SFPS 6.5.15. punktu); un c) nošķir summas, kuras saistītas ar regulētā tirgū netirgota nākotnes līguma nākotnes elementiem un valūtas kursu bāzes starpību finanšu instrumentos, kas ierobežo risku ar darījumu saistītiem posteņiem, kuru riski tiek ierobežoti, un summas, kuras saistītas ar regulētā tirgū netirgota nākotnes līguma nākotnes elementiem un valūtas kursu bāzes starpību finanšu instrumentos, kas ierobežo risku ar laikposmu saistītiem posteņiem, kuru riski tiek ierobežoti (ja uzņēmums uzskaita šīs summas saskaņā ar 9. SFPS 6.5.16. punktu); 24F Uzņēmums atklāj informāciju, kas paredzēta 24E punktā, atsevišķi sadalījumā pa riska kategorijām. Šādu sadalījumu pa riska kategorijām var sniegt finanšu pārskatu piezīmēs. Iespēja noteikt kredītriska darījumu kā tādu, kas novērtēts patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā 24G Ja uzņēmums finanšu instrumentu vai tā daļu ir noteicis kā novērtētu patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā, jo tas izmanto kredīta atvasināto instrumentu, lai pārvaldītu šā finanšu instrumenta kredītrisku, tas atklāj šādu informāciju: a) attiecībā uz kredītu atvasinātajiem instrumentiem, kas ir tikuši izmantoti, lai pārvaldītu tādu finanšu instrumentu kredītrisku, kuri noteikti kā novērtēti patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā saskaņā ar 9. SFPS 6.7.1. punktu, – katras nominālās summas saskaņošana ar patieso vērtību perioda sākumā un perioda beigās; b) peļņa vai zaudējumi, kas atzīti peļņas vai zaudējumu aprēķinā laikā, kad tas finanšu instrumentu vai tā daļu nosaka kā novērtētu patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā saskaņā ar 9. SFPS 6.7.1. punktu; un c) finanšu instrumenta vai tā daļas novērtēšanas (patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā) pārtraukšanas brīdī – šā finanšu instrumenta patiesā vērtība, kas ir kļuvusi par jauno uzskaites vērtību saskaņā ar 9. SFPS 6.7.4. punkta b) apakšpunktu, un attiecīgo nominālo vai pamatsummu (izņemot salīdzināmās informācijas sniegšanu saskaņā ar 1. SGS, uzņēmumam nākamajos periodos nav nepieciešams turpināt šīs informācijas atklāšanu). 28. Dažos gadījumos uzņēmums neatzīst peļņu vai zaudējumus, veicot finanšu aktīva vai finanšu saistību sākotnējo atzīšanu, jo par patieso vērtību neliecina nedz identiska aktīva vai saistību kotēta cena aktīvā tirgū (t. i., pirmā līmeņa dati), nedz tā ir balstīta uz vērtēšanas paņēmienu, kurā izmanto tikai datus no pārbaudāmiem tirgiem (sk. 9. SFPS B5.1.2.A punktu). Šādos gadījumos uzņēmums sadalījumā pa finanšu aktīva vai finanšu saistības grupām atklāj informāciju par: a) tā grāmatvedības politiku, saskaņā ar ko peļņas vai zaudējumu aprēķinā atzīst starpību starp patieso vērtību sākotnējās atzīšanas brīdī laikā un darījuma cenu, lai uzrādītu tādu faktoru (tostarp laika) izmaiņas, kurus tirgus dalībnieki ņemtu vērā, nosakot aktīva vai saistību cenu (sk. 9. SFPS B5.1.2.A punkta b) apakšpunktu); b) apkopoto atšķirību, kas vēl jāatzīst peļņas vai zaudējumu aprēķinā perioda sākumā un beigās, un šīs atšķirības atlikuma izmaiņu saskaņošanu; c) to, kāpēc uzņēmums secinājis, ka darījuma cena nav labākais patiesās vērtības apliecinājums, tostarp aprakstu par pierādījumiem, kas pamato patieso vērtību. 29. Informācijas atklāšana par patieso vērtību nav nepieciešama: a) … b) [svītrots] c) … 30. Gadījumā, kas aprakstīts 29. punkta c) apakšpunktā, uzņēmums atklāj informāciju, lai palīdzētu finanšu pārskatu lietotājiem izdarīt savu loģisku spriedumu par iespējamo atšķirību apmēru starp šo līgumu uzskaites vērtību un patieso vērtību, tostarp: a) … Kredītrisks Tvērums un mērķi 35A Uzņēmums piemēro 35F–35N punktā izklāstītās informācijas atklāšanas prasības finanšu instrumentiem, uz kuriem attiecas 9. SFPS prasības par vērtības samazināšanu. Tomēr: a) pircēju un pasūtītāju parādu, līgumu aktīvu un nomas debitoru parādu gadījumā 35J punktu piemēro tiem pircēju un pasūtītāju parādiem, līgumu aktīviem vai attiecīgi nomas debitoru parādiem, kuru visā darbības laikā paredzamie kredītzaudējumi tiek atzīti saskaņā ar 9. SFPS 5.5.15. punktu, ja šajos finanšu aktīvos veic izmaiņas, tiklīdz kavējums pārsniedz 30 dienas; un b) 35K punkta b) apakšpunkts neattiecas uz nomas debitoru parādiem. 35B Kredītriska informācija, kas tiek atklāta saskaņā ar 35F–35N punktu, dod iespēju finanšu pārskatu lietotājiem izprast kredītriska ietekmi uz nākotnes naudas plūsmu summām, grafiku un nenoteiktību. Lai sasniegtu šo mērķi, atklājamajā kredītriska informācijā norāda: a) ziņas par uzņēmuma kredītriska pārvaldības praksi un to, kā šī prakse saistās ar paredzamo kredītzaudējumu atzīšanu un novērtēšanu, tostarp par paredzamo kredītzaudējumu novērtēšanā izmantotajām metodēm, pieņēmumiem un informāciju; b) kvantitatīvu un kvalitatīvu informāciju, kas finanšu pārskatu lietotājiem dod iespēju novērtēt finanšu pārskatos iekļautas summas, kas izriet no paredzamajiem kredītzaudējumiem, tostarp paredzamo kredītzaudējumu summu izmaiņas un šo izmaiņu iemeslus; un c) informāciju par uzņēmuma pakļautību kredītriskam (t. i., par uzņēmuma finanšu aktīvu un apņemšanās izsniegt aizdevumu raksturīgo kredītrisku), tostarp par nozīmīgu kredītriska koncentrāciju. 35C Uzņēmumam nav jādublē informācija, kas jau ir uzrādīta citviet, ja vien šāda informācija ir iekļauta ar savstarpēju norādi no finanšu pārskatiem uz citiem pārskatiem, piemēram, vadības ziņojumu vai riska pārskatu, kas ir pieejams finanšu pārskatu lietotājiem tajā pašā laikā un ar tādiem pašiem noteikumiem kā finanšu pārskati. Bez informācijas, kas iekļauta ar savstarpēju norādi, finanšu pārskati ir nepilnīgi. 35D Ja vien nav noteikts citādi, uzņēmums, lai sasniegtu 35B punktā minētos mērķus, apsver atklājamās informācijas detalizācijas pakāpi, uzmanību, kas pievēršama dažādiem informācijas atklāšanas prasību aspektiem, piemērotu apkopojuma vai sadalījuma pakāpi un to, vai finanšu pārskatu lietotājiem ir nepieciešami papildu skaidrojumi, lai varētu novērtēt atklāto kvantitatīvo informāciju. 35E Ja informācija, kas atklāta saskaņā ar 35F–35N punktu, nav pietiekama, lai sasniegtu 35B punktā minētos mērķus, uzņēmums atklāj šo mērķu sasniegšanai nepieciešamo papildinformāciju. Kredītriska pārvaldības prakse 35F Uzņēmums izskaidro savu kredītriska pārvaldības praksi un to, kā tā saistās ar paredzamo kredītzaudējumu atzīšanu un novērtēšanu. Lai sasniegtu šo mērķi, uzņēmums atklāj informāciju, kas finanšu pārskatu lietotājiem dod iespēju saprast un novērtēt: a) kā uzņēmums ir konstatējis, vai finanšu instrumentu kredītrisks kopš sākotnējās atzīšanas ir nozīmīgi palielinājies, citstarp to, vai un kā: i) tiek uzskatīts, ka finanšu instrumentiem ir zems kredītrisks 9. SFPS 5.5.10. punkta izpratnē, norādot arī finanšu instrumentu kategorijas, uz kurām tas attiecas; un ii) 9. SFPS 5.5.11. punktā minēta prezumpcija, ka kopš sākotnējās atzīšanas ir nozīmīgi palielinājies kredītrisks (kad finanšu aktīviem ir kavējums, kas pārsniedz 30 dienas), ir tikusi atspēkota; b) kā uzņēmums definē saistību neizpildi, un kādi iemesli ir noteikuši šādu definīciju izvēli; c) kā instrumenti tiktu sagrupēti, ja paredzamie kredītzaudējumi tiktu novērtēti grupā; d) kā uzņēmums ir konstatējis, ka finanšu aktīvi ir finanšu aktīvi ar samazinātu kredītvērtību; e) uzņēmuma izmantoto norakstīšanas politiku, tostarp, rādītājus, kas liecina par to, ka, saprātīgi spriežot, nav sagaidāms atgūt naudas līdzekļus, un informāciju par politiku attiecībā uz finanšu aktīviem, kuri ir norakstīti, bet attiecībā uz kuriem vēl tiek veiktas izpildes darbības; un f) kā ir tikušas piemērotas 9. SFPS 5.5.12. punktā izklāstītās prasības attiecībā uz finanšu aktīvu līgumisko naudas plūsmu mainīšanu, tostarp kā uzņēmums: i) konstatē, vai kredītrisks attiecībā uz finanšu aktīvu, kas ir ticis mainīts laikā, kad zaudējumu atskaitījumi tika novērtēti apjomā, kurš vienāds ar visā darbības laikā paredzamiem kredītzaudējumiem, ir uzlabojies tādā mērā, ka zaudējumu atskaitījumi atkal saskaņā ar 9. SFPS 5.5.5. punktu tiek novērtēti apjomā, kas vienāds ar 12 mēnešu paredzamiem kredītzaudējumiem; un ii) uzrauga, cik lielā mērā zaudējumu atskaitījumi attiecībā uz finanšu aktīviem, kas atbilst i) daļā minētajiem kritērijiem, pēcāk saskaņā ar 9. SFPS 5.5.3. punktu tiek pārvērtēti apjomā, kurš ir vienāds ar visā darbības laikā paredzamiem kredītzaudējumiem. 35G Uzņēmums paskaidro, kādus datus, pieņēmumus un aplēses paņēmienus tas ir izmantojis, lai piemērotu 9. SFPS 5.5. punktā izklāstītās prasības. Šajā nolūkā uzņēmums atklāj šādu informāciju: a) uz kā ir balstīti dati, pieņēmumi un aplēses paņēmieni, kas izmantoti, lai: i) novērtētu 12 mēnešu paredzamos kredītzaudējumus un visā darbības laikā paredzamos kredītzaudējumus; ii) konstatētu, vai kopš sākotnējās atzīšanas ir nozīmīgi palielinājies finanšu instrumentu kredītrisks; un iii) konstatētu, vai finanšu aktīvs ir finanšu aktīvs ar samazinātu kredītvērtību; b) kā ir tikusi ņemta vērā uz nākotni vērsta informācija, lai konstatētu paredzamos kredītzaudējumus (tostarp ziņas par makroekonomikas informācijas izmantošanu); un c) izmaiņas aplēses paņēmienos vai nozīmīgos pieņēmumos, kas izdarītas pārskata periodā, un šo izmaiņu iemesli. Kvantitatīva un kvalitatīva informācija par summām, kas izriet no paredzamiem kredītzaudējumiem 35H Lai izskaidrotu zaudējumu atskaitījumu izmaiņas un šo izmaiņu iemeslus, uzņēmums tabulas formā un sadalījumā pa finanšu instrumentu kategorijām sniedz zaudējumu atskaitījumu sākumatlikuma saskaņojumu ar to noslēgumatlikumu, atsevišķi uzrādot attiecīgajā periodā notikušās izmaiņas: a) zaudējumu atskaitījumos, kurus novērtē apjomā, kas vienāds ar 12 mēnešu paredzamiem kredītzaudējumiem; b) zaudējumu atskaitījumos, kurus novērtē apjomā, kas vienāds ar visā darbības laikā paredzamiem kredītzaudējumiem attiecībā uz: i) finanšu instrumentiem, kuru kredītrisks kopš sākotnējās atzīšanas ir nozīmīgi palielinājies, bet kuri nav finanšu aktīvi ar samazinātu kredītvērtību; ii) finanšu aktīviem, kuru kredītvērtība pārskata dienā ir samazināta (bet kuru kredītvērtība pirkšanas vai iniciēšanas (līguma noslēgšanas) brīdī nav bijusi samazināta); un iii) pircēju un pasūtītāju parādiem, līgumu aktīviem vai nomas debitoru parādiem, attiecībā uz kuriem zaudējumu atskaitījumus novērtē saskaņā ar 9. SFPS 5.5.15. punktu. c) finanšu aktīvos, kas nopirkti vai iniciēti ar samazinātu kredītvērtību. Papildus saskaņošanai uzņēmums atklāj nediskontēto paredzamo kredītzaudējumu kopsummu sākotnējās atzīšanas brīdī attiecībā uz finanšu aktīviem, kuru sākotnējā atzīšana veikta pārskata periodā. 35I Lai finanšu pārskatu lietotājiem dotu iespēju saprast zaudējumu atskaitījumu izmaiņas, par kurām informācija atklāta saskaņā ar 35H punktu, uzņēmums sniedz paskaidrojumu par to, kā finanšu instrumentu bruto uzskaites vērtības nozīmīgas izmaiņas attiecīgajā periodā ir veicinājušas zaudējumu atskaitījumu izmaiņas. Informāciju sniedz atsevišķi par finanšu instrumentiem, kas atspoguļo 35H punkta a)–c) apakšpunktā minētos zaudējumu atskaitījumus, un tajā ietver nozīmīgu kvalitatīvo un kvantitatīvo informāciju. Finanšu instrumentu, kas veicinājuši zaudējumu atskaitījumu izmaiņas, bruto uzskaites vērtības izmaiņu piemēri ir šādi: a) izmaiņas, kuras izraisījuši finanšu instrumenti, kas iniciēti vai iegādāti pārskata periodā; b) ar finanšu aktīviem saistīto līgumisko naudas plūsmu izmaiņas, kas neizraisa šo finanšu aktīvu atzīšanas pārtraukšanu saskaņā ar 9. SFPS; c) izmaiņas, ko izraisījuši finanšu instrumenti, kuru atzīšana pārskata periodā tika pārtraukta (tostarp tādi instrumenti, kas tika norakstīti); un d) izmaiņas, kas atkarīgas no tā, vai zaudējumu atskaitījumus novērtē apjomā, kas atbilst 12 mēnešu paredzamiem kredītzaudējumiem vai visā darbības laikā paredzamiem kredītzaudējumiem. 35J Lai finanšu pārskatu lietotājiem dotu iespēju izprast līgumisko naudas plūsmu tādu izmaiņu būtību un ietekmi uz finanšu aktīviem, kas nav izraisījušas atzīšanas pārtraukšanu, un šādu izmaiņu ietekmi uz paredzamo kredītzaudējumu novērtējumu, uzņēmums atklāj šādu informāciju: a) amortizētās izmaksas pirms šādām izmaiņām un šādu izmaiņu radīto neto peļņu vai zaudējumus, kas atzīti attiecībā uz finanšu aktīviem, kuriem līgumiskās naudas plūsmas ir tikušas mainītas pārskata periodā, kamēr to zaudējumu atskaitījumi tika novērtēti apjomā, kas vienāds ar visā darbības laikā paredzamiem kredītzaudējumiem; un b) tādu finanšu aktīvu bruto uzskaites vērtību pārskata perioda beigās, kuros kopš sākotnējās atzīšanas ir veiktas izmaiņas laikā, kad zaudējumu atskaitījumi tika novērtēti apjomā, kas vienāds ar visā darbības laikā paredzamiem kredītzaudējumiem un kuriem pārskata periodā zaudējumu atskaitījumi ir mainīti līdz apjomam, kas vienāds ar 12 mēnešu paredzamiem kredītzaudējumiem. 35K Lai finanšu pārskatu lietotājiem dotu iespēju saprast nodrošinājuma un citu kredītkvalitātes uzlabošanas līdzekļu ietekmi uz summām, kas izriet no paredzamiem kredītzaudējumiem, uzņēmums atklāj šādu informāciju (sadalījumā pa finanšu instrumentu kategorijām): a) summa, kas vislabāk atspoguļo tā maksimālo pakļautību kredītriskam pārskata perioda beigās, neņemot vērā turēto nodrošinājumu un citus kredītkvalitātes uzlabošanas līdzekļus (piemēram, savstarpējo prasījumu ieskaita līgumus, kas neatbilst 32. SGS minētajiem ieskaita kritērijiem); b) detalizēts apraksts par turēto nodrošinājumu (ķīlu) un citiem kredītkvalitātes uzlabošanas līdzekļiem, tostarp: i) turētā nodrošinājuma veida un kvalitātes apraksts; ii) skaidrojums par jebkādām nozīmīgām šā nodrošinājuma vai kredītkvalitātes uzlabošanas līdzekļu kvalitātes izmaiņām, kuras izraisījusi uzņēmumam nodrošinājuma politikas pasliktināšanās vai izmaiņas pārskata periodā; un iii) informācija par finanšu instrumentiem, attiecībā uz kuriem uzņēmums nodrošinājuma dēļ nav atzinis zaudējumu atskaitījumus; c) kvantitatīva informācija par turēto nodrošinājumu (ķīlu) un citiem kredītkvalitātes uzlabošanas līdzekļiem (piemēram, par to, cik lielā mērā nodrošinājums un citi kredītkvalitātes uzlabošanas līdzekļi mazina kredītrisku) attiecībā uz finanšu aktīviem, kuriem pārskata dienā ir samazināta kredītvērtība. 35L Uzņēmums atklāj līgumisko, vēl neatmaksāto summu par finanšu aktīviem, kas pārskata periodā ir tikuši norakstīti un attiecībā uz kuriem joprojām tiek veiktas izpildes darbības. Pakļautība kredītriskam 35M Lai finanšu pārskatu lietotājiem dotu iespēju novērtēt uzņēmuma pakļautību kredītriskam un saprast tā nozīmīgos kredītriska koncentrācijas gadījumus, uzņēmums atklāj šādu informāciju (sadalījumā pa kredītriska reitingu kategorijām): finanšu aktīvu bruto uzskaites vērtību un pakļautību kredītriskam saistībā ar apņemšanos izsniegt aizdevumu un finanšu garantiju līgumiem. Šādu informāciju sniedz atsevišķi par finanšu instrumentiem: a) attiecībā uz kuriem zaudējumus atskaitījumu novērtē apjomā, kas vienāds ar 12 mēnešu paredzamiem kredītzaudējumiem; b) attiecībā uz kuriem zaudējumus atskaitījumu novērtē apjomā, kas vienāds ar visā darbības laikā paredzamie kredītzaudējumiem, un kas ir: i) finanšu instrumenti, kuru kredītrisks kopš sākotnējās atzīšanas ir nozīmīgi palielinājies, bet kuri nav finanšu aktīvi ar samazinātu kredītvērtību; ii) finanšu aktīvi, kuru kredītvērtība pārskata dienā ir samazināta (bet kuru kredītvērtība pirkšanas vai iniciēšanas brīdī nav bijusi samazināta); un iii) pircēju un pasūtītāju parādi, līgumu aktīvi vai nomas debitoru parādi, attiecībā uz kuriem zaudējumu atskaitījumus novērtē saskaņā ar 9. SFPS 5.5.15. punktu; c) kuri ir nopirkti vai iniciēti finanšu aktīvi ar samazinātu kredītvērtību. 35N Attiecībā uz pircēju un pasūtītāju parādiem, līgumu aktīviem un nomas debitoru parādiem, kuriem uzņēmums piemēro 9. SFPS 5.5.15. punktu, informāciju, kas sniegta saskaņā ar 35M punktu, var balstīt uz rezerves matricu (sk. 9. SFPS B5.5.35. punktu). 36. Attiecībā uz visiem finanšu instrumentiem, uz kuriem attiecas šis SFPS, bet kuriem nepiemēro 9. SFPS ietvertās prasības par vērtības samazināšanu, uzņēmums atklāj šādu informāciju (sadalījumā pa finanšu instrumentu kategorijām): a) summa, kas vislabāk atspoguļo tā maksimālo pakļautību kredītriskam pārskata perioda beigās, neņemot vērā turēto nodrošinājumu vai citus kredītkvalitātes uzlabošanas līdzekļus (piemēram, savstarpējo prasījumu ieskaita līgumus, kuri neatbilst 32. SGS izklāstītajiem ieskaita kritērijiem); šāda informācija nav jāatklāj par finanšu instrumentiem, kuru uzskaites vērtība vislabāk atspoguļo maksimālo pakļautību kredītriskam; b) apraksts par turēto nodrošinājumu (ķīlu) un citiem kredītkvalitātes uzlabošanas līdzekļiem, kā arī to finansiālo ietekmi (piemēram, to, kādā apmērā nodrošinājums un citi kredītkvalitātes uzlabošanas līdzekļi mazina kredītrisku) attiecībā uz summu, kas vislabāk atspoguļo maksimālo pakļautību kredītriskam (neatkarīgi no tā, vai tā tiek atklāta saskaņā ar a) apakšpunktu vai to atspoguļo finanšu instrumenta uzskaites vērtība); c) [svītrots] d) … 37. [svītrots] 42C Lai piemērotu 42E–42H punktā minētās informācijas atklāšanas prasības, uzņēmumam ir turpināta iesaiste pārvestajā finanšu aktīvā, ja, veicot pārvešanu, uzņēmums saglabā jebkādas līgumiskās tiesības vai pienākumus, kas piemīt pārvestajam finanšu aktīvam, vai iegūst jaunas līgumiskas tiesības vai pienākumus saistībā ar pārvesto finanšu aktīvu. Lai piemērotu 42E–42H punktā minētās informācijas atklāšanas prasības, par turpinātu iesaisti neuzskata: a) … b) vienošanos, saskaņā ar kuru uzņēmums saglabā līgumiskās tiesības saņemt finanšu aktīva naudas plūsmas, bet arī uzņemas līgumisku pienākumu maksāt naudas plūsmas vienam vai vairākiem uzņēmumiem, ja ir izpildīti 9. SFPS 3.2.5. punkta a)–c) apakšpunktā minētie nosacījumi. Pārvestie finanšu aktīvi, kuru atzīšana nav pārtraukta pilnā apmērā 42D Uzņēmums var būt pārvedis finanšu aktīvus tādā veidā, ka daļa vai visi pārvestie finanšu aktīvi nekvalificējas atzīšanas pārtraukšanai. Lai sasniegtu 42B punkta a) apakšpunktā izvirzītos mērķus, uzņēmums katrā pārskata dienā atklāj informāciju par katru to pārvesto finanšu aktīvu grupu, kuru atzīšana nav pilnībā pārtraukta: a) … f) ja uzņēmums turpina atzīt aktīvus tā turpinātās iesaistes apmērā (sk. 9. SFPS 3.2.6. punkta c) apakšpunkta ii) daļu un 3.2.16. punktu), – sākotnējo aktīvu kopējā uzskaites vērtība pirms pārvešanas, to aktīvu uzskaites vērtība, kurus uzņēmums turpina atzīt, un saistīto saistību uzskaites vērtība. Pārvestie finanšu aktīvi, kuru atzīšana ir pārtraukta pilnā apmērā 42E Lai sasniegtu 42B punkta b) apakšpunktā izvirzītos mērķus, kad uzņēmums pilnā apmērā pārtrauc pārvesto finanšu aktīvu atzīšanu (sk. 9. SFPS 3.2.6. punkta a) apakšpunktu un c) apakšpunkta i) daļu), bet tam ir turpināta iesaiste tajos, uzņēmums par katru turpinātas iesaistes veidu katrā pārskata dienā atklāj vismaz šādu informāciju: a) … 9. SFPS SĀKOTNĒJĀ PIEMĒROŠANA 42I Pārskata periodā, kas ietver 9. SFPS sākotnējās piemērošanas dienu, uzņēmums atklāj šādu informāciju par katru finanšu aktīvu un finanšu saistību kategoriju sākotnējās piemērošanas dienā: a) sākotnējā novērtēšanas kategorija un uzskaites vērtība, kas konstatēta saskaņā ar 39. SGS vai saskaņā ar 9. SFPS iepriekšējo versiju (ja uzņēmuma izvēlētā pieeja 9. SFPS piemērošanai nozīmē to, ka dažādām prasībām var būt atšķirīga sākotnējās piemērošanas diena); b) jaunā novērtēšanas kategorija un uzskaites vērtība, kas noteikta saskaņā ar 9. SFPS; c) jebkuru finanšu aktīvu un finanšu saistību summas finanšu stāvokļa pārskatā, kas iepriekš tika noteiktas kā novērtētas patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā, bet vairs nav tā noteiktas, summas, kuras saskaņā ar 9. SFPS uzņēmumam ir jāpārklasificē, nošķirot no summām, ko uzņēmums izvēlas pārklasificēt sākotnējās piemērošanas dienā. Saskaņā ar 9. SFPS 7.2.2. punktu un atkarībā no pieejas, ko uzņēmums izvēlējies 9. SFPS piemērošanai, pārejai var paredzēt vairākas (nevis vienu) sākotnējās piemērošanas dienas. Tādēļ šā punkta ietekmē informācija var tikt atklāta vairākās (nevis vienā) sākotnējās piemērošanas dienās. Uzņēmums uzrāda šo kvantitatīvo atklājamo informāciju tabulas formā, ja vien tam nav vairāk piemērots cits formāts. 42J Pārskata periodā, kas ietver 9. SFPS sākotnējās piemērošanas dienu, uzņēmums atklāj kvalitatīvu informāciju, lai lietotājiem dotu iespēju saprast: a) kā tas 9. SFPS ietvertās klasifikācijas prasības ir piemērojis tiem finanšu aktīviem, kuru klasifikācija 9. SFPS piemērošanas ietekmē ir mainījusies; b) iemesli, kādēļ finanšu aktīvi vai finanšu saistības tiek noteikti kā tādi, kurus novērtē patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā sākotnējās piemērošanas dienā, vai kādēļ šāda noteikšana tiek atcelta. Saskaņā ar 9. SFPS 7.2.2. punktu un atkarībā no pieejas, ko uzņēmums izvēlējies 9. SFPS piemērošanai, pārejai var paredzēt vairākas (nevis vienu) sākotnējās piemērošanas dienas. Tādēļ šis punkts var izraisīt informācijas atklāšanu vairākās (nevis vienā) sākotnējās piemērošanas dienā. 42K Pārskata periodā, kad uzņēmums pirmoreiz piemēro 9. SFPS izklāstītās finanšu aktīvu klasifikācijas un novērtēšanas prasības (t. i., ja uzņēmums attiecībā uz finanšu aktīviem veic pāreju no 39. SGS uz 9. SFPS), tas uzrāda informāciju, kas izklāstīta šā SFPS 42L–42O punktā, saskaņā ar 9. SFPS 7.2.15. punktu. 42L Ja 42K punktā attiecīgi paredzēts, uzņēmums atklāj informāciju par izmaiņām finanšu aktīvu un finanšu saistību klasifikācijā 9. SFPS sākotnējās piemērošanas dienā, atsevišķi norādot: a) uzskaites vērtību izmaiņas, balstoties uz to novērtēšanas kategorijām saskaņā ar 39. SGS (t. i., kas nav radušās no izmaiņām novērtējuma iezīmē, attiecībā uz kuru tiek veikta pāreja uz 9. SFPS); un b) uzskaites vērtību izmaiņas, kas izriet no izmaiņām novērtējuma iezīmē, kurai piemēro pāreju uz 9. SFPS. Šajā punktā minētā informācija nav jāatklāj pēc gada pārskata perioda, kurā uzņēmums finanšu aktīviem sākotnēji piemēro 9. SFPS ietvertās klasifikācijas un novērtēšanas prasības. 42M Ja to paredz 42K punkts, uzņēmums par finanšu aktīviem un finanšu saistībām, kas līdz ar pāreju uz 9. SFPS ir tikuši pārklasificēti, lai tie tiktu novērtēti amortizētās izmaksās, un par finanšu aktīviem, kas ir tikuši pārklasificēti no patiesās vērtības ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā tā, ka tie tiek novērtēti patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārējos apvienotajos ienākumos, atklāj šādu informāciju: a) finanšu aktīvu vai finanšu saistību patieso vērtība pārskata perioda beigās; un b) peļņas vai zaudējumu patiesā vērtība, kas pārskata periodā tiktu atzīta peļņas vai zaudējumu aprēķinā vai pārējos apvienotajos ienākumos, ja attiecīgie finanšu aktīvi vai finanšu saistības nebūtu tikuši pārklasificēti. Šajā punktā minētā informācija nav jāatklāj pēc gada pārskata perioda, kurā uzņēmums finanšu aktīviem sākotnēji piemēro 9. SFPS ietvertās klasifikācijas un novērtēšanas prasības. 42N Ja to paredz 42K punkts, uzņēmums atklāj šādu informāciju par finanšu aktīviem un finanšu saistībām, kas līdz ar pāreju uz 9. SFPS ir tikuši pārklasificēti no patiesās vērtības ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu kategorijā: a) efektīvā procentu likme, kas noteikta sākotnējās piemērošanas dienā; un b) atzītie procentu ieņēmumi vai izdevumi. Ja uzņēmums finanšu aktīva vai finanšu saistību patieso vērtību uzskaita kā jauno bruto uzskaites vērtību sākotnējās piemērošanas dienā (sk. 9. SFPS 7.2.11. punktu), tas šajā punktā minēto informāciju atklāj par katru pārskata periodu līdz atzīšanas pārtraukšanai. Pretējā gadījumā šajā punktā minētā informācija nav jāatklāj pēc gada pārskata perioda, kurā uzņēmums finanšu aktīviem sākotnēji piemēro 9. SFPS ietvertās klasifikācijas un novērtēšanas prasības. 42O Ja uzņēmums uzrāda atklājamo informāciju, kas izklāstīta 42K–42N punktā, šai informācijai un informācijai, kas atklājama saskaņā ar šā SFPS 25. punktu, ir jābūt tādai, kas dotu iespēju saskaņot: a) novērtēšanas kategorijas, kas uzrādītas saskaņā ar 39. SGS un 9. SFPS; un b) finanšu instrumenta kategoriju uz sākotnējās piemērošanas dienu. 42P 9. SFPS 5.5. punkta sākotnējās piemērošanas dienā uzņēmumam ir jāatklāj informācija, kas dotu iespēju saskaņot beigu vērtības samazinājuma atskaitījumu vērtību (39. SGS izpratnē) un uzkrājumus (37. SGS izpratnē) ar sākotnējo zaudējumu atskaitījumiem, kas noteikti saskaņā ar 9. SFPS. Attiecībā uz finanšu aktīviem šo informāciju saskaņā ar 39. SGS un 9. SFPS atklāj sadalījumā pa saistīto finanšu aktīvu novērtēšanas kategorijām, un tajā atsevišķi uzrāda novērtēšanas kategorijas izmaiņu ietekmi uz zaudējumu atskaitījumiem minētajā dienā. 42Q Pārskata periodā, kas ietver 9. SFPS sākotnējās piemērošanas dienu, uzņēmumam nav jāatklāj posteņu summas, kas tiktu paziņotas saskaņā ar klasifikācijas un novērtēšanas prasībām (tostarp 9. SFPS 5.4. un 5.5. punktā ietvertajām prasībām, kas saistītas ar finanšu aktīvu amortizēto izmaksu novērtējumu un vērtības samazināšanu): a) 9. SFPS – par iepriekšējiem periodiem; un b) 39. SGS – par kārtējo periodu. 42R Saskaņā ar 9. SFPS 7.2.4. punktu, ja 9. SFPS sākotnējās piemērošanas dienā uzņēmumam ir praktiski neiespējami (8. SGS izpratnē) novērtēt izmainītu naudas laikvērtības elementu saskaņā ar 9. SFPS B4.1.9.B–B4.1.9.D punktu, balstoties uz faktiem un apstākļiem, kas pastāvēja finanšu aktīva sākotnējās atzīšanas laikā, uzņēmums novērtē šā finanšu aktīva līgumisko naudas plūsmu iezīmes, balstoties uz faktiem un apstākļiem, kas pastāvēja finanšu aktīva sākotnējās atzīšanas laikā, neņemot vērā prasības attiecībā uz 9. SFPS B4.1.9.B–B4.1.9.D punktā minētajām naudas laikvērtības elementa izmaiņām. Uzņēmums atklāj tādu finanšu aktīvu uzskaites vērtību pārskata dienā, kuru līgumisko naudas plūsmu iezīmes ir tikušas novērtētas, balstoties uz faktiem un apstākļiem, kas pastāvēja finanšu aktīva sākotnējās atzīšanas laikā, neņemot vērā prasības attiecībā uz 9. SFPS B4.1.9.B–B4.1.9.D punktā minētā naudas laikvērtības elementa izmaiņām – līdz šo finanšu aktīvu atzīšanas pārtraukšanai. 42S Saskaņā ar 9. SFPS 7.2.5. punktu, ja sākotnējās piemērošanas dienā uzņēmumam ir praktiski neiespējami (8. SGS izpratnē) novērtēt to, vai pirmstermiņa atmaksas elementa patiesā vērtība bija nenozīmīga 9. SFPS B4.1.12. punkta d) apakšpunkta izpratnē, balstoties uz faktiem un apstākļiem, kas pastāvēja finanšu aktīva sākotnējās atzīšanas laikā, uzņēmums novērtē šā finanšu aktīva līgumisko naudas plūsmu iezīmes, balstoties uz faktiem un apstākļiem, kas pastāvēja finanšu aktīva sākotnējās atzīšanas laikā, neņemot vērā 9. SFPS B4.1.12. punktā minēto izņēmumu attiecībā uz priekšlaicīgas atmaksas elementiem. Uzņēmums atklāj tādu finanšu aktīvu uzskaites vērtību pārskata dienā, kuru līgumisko naudas plūsmu iezīmes ir tikušas novērtētas, balstoties uz faktiem un apstākļiem, kas pastāvēja finanšu aktīva sākotnējās atzīšanas laikā, neņemot vērā 9. SFPS B4.1.12. punktā minēto izņēmumu attiecībā uz priekšlaicīgas atmaksas elementiem – līdz šo finanšu aktīvu atzīšanas pārtraukšanai. SPĒKĀ STĀŠANĀS DATUMS UN PĀREJAS NOTEIKUMI 44.E [Svītro] 44.F [Svītro] 44.H–44.J [Svītro] 44.N [Svītro] 44.S–44.W [Svītro] 44.Y [Svītro] 44.Z Ar 2014. gada jūlijā izdoto 9. SFPS grozīts 2.–5., 8.–11., 14., 20., 28.–30., 36., 42.C–42.E punkts, A papildinājums un B1., B5., B9., B10., B22. un B27. punkts, svītrots 12., 12.A, 16., 22.–24., 37., 44.E, 44.F, 44.H–44.J, 44.N, 44.S–44.W, 44.Y, B4. punkts un D papildinājums un iekļauts 5.A, 10.A, 11.A, 11.B, 12.B–12.D, 16.A, 20.A, 21.A–21.D, 22.A–22.C, 23.A–23.F, 24.A–24.G, 35.A–35.N, 42.I–42.S, 44.ZA un B8.A–B8.J punkts. Uzņēmums piemēro šos grozījumus, kad tas piemēro 9. SFPS. Šie grozījumi nav jāpiemēro salīdzinošai informācijai, ko sniedz par periodiem pirms 9. SFPS sākotnējās piemērošanas datuma. 44.ZA Saskaņā ar 9. SFPS 7.1.2. punktu gada pārskata periodiem līdz 2018. gada 1. janvārim uzņēmums var izvēlēties agrāk piemērot tikai prasības 9. SFPS 5.7.1. punkta c) apakšpunktā, 5.7.7.–5.7.9., 7.2.14. un B5.7.5.–B5.7.20. punktā par to, kā uzrāda peļņu un zaudējumus par finanšu saistībām, kas noteiktas pēc patiesās vērtības ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā, nepiemērojot pārējās 9. SFPS prasības. Ja uzņēmums izvēlas piemērot tikai minētos 9. SFPS punktus, tas atklāj šo faktu un pastāvīgi atklāj saistīto informāciju, kas noteikta šā SFPS (ar grozījumiem, kas izdarīti ar 9. SFPS (2010.)) 10.–11. punktā.