LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 96/1

EIROPAS PARLAMENTA PREZIDIJA LĒMUMS

(2013. gada 15. aprīlis)

par noteikumiem attiecībā uz rīcību ar konfidenciālu informāciju Eiropas Parlamentā

2014/C 96/01

EIROPAS PARLAMENTA PREZIDIJS,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta Reglamenta 23. panta 12. punktu,

tā kā:

1) Sakarā ar 2010. gada 20. oktobrī parakstīto pamatnolīgumu par Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas attiecībām (1) (“Pamatnolīgums”) un Iestāžu nolīgumu starp Eiropas Parlamentu un Padomi par to, kā Eiropas Parlamentam nosūta un kā tas apstrādā Padomes rīcībā esošu klasificētu informāciju par jautājumiem, kas nav kopējās ārpolitikas un drošības politikas darbības jomā (2), kas parakstīts 2014. gada 12. martā (“Iestāžu nolīgums”), ir nepieciešams paredzēt īpašus noteikumus par rīcību ar konfidenciālu informāciju Eiropas Parlamentā.

2) Lisabonas līgumā Eiropas Parlamentam noteikti jauni uzdevumi, un, lai aktīvāk veiktu Eiropas Parlamenta darbības jomās, kurās nepieciešama konfidencialitāte, ir jānosaka pamatprincipi, obligātie drošības standarti un atbilstīgas procedūras rīcībai ar konfidenciālu, tostarp klasificētu, informāciju Eiropas Parlamentā.

3) Šā lēmuma noteikumu mērķis ir nodrošināt līdzvērtīgus aizsardzības standartus un atbilstību noteikumiem, ko pieņēmušas citas iestādes, organizācijas, struktūras un aģentūras, kas izveidotas ar Līgumiem vai uz to pamata, vai arī izveidotas dalībvalstīs, lai veicinātu raitu lēmumu pieņemšanas procesu Eiropas Savienībā.

4) Šā lēmuma noteikumi neskar noteikumus par piekļuvi dokumentiem, kas ir spēkā pašlaik un ko pieņems turpmāk saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 15. pantu.

5) Šā lēmuma noteikumi neskar noteikumus par personas datu aizsardzību, kas ir spēkā pašlaik un ko pieņems turpmāk saskaņā ar LESD 16. pantu,

IR PIEŅĒMIS ŠĀDU LĒMUMU:

1. pants

Mērķis

Šis lēmums nosaka konfidenciālas informācijas pārvaldību un apstrādi Eiropas Parlamentā, tostarp kārtību, kādā veic šādas informācijas sagatavošanu, saņemšanu, pārsūtīšanu un glabāšanu Eiropas Parlamentā, lai nodrošinātu tās konfidenciālā rakstura atbilstīgu aizsardzību. Ar to īsteno Iestāžu nolīgumu un Pamatnolīgumu, jo īpaši tā II pielikumu.

2. pants

Definīcijas

Šajā lēmumā:

a) “informācija” ir jebkura rakstiska vai mutiska informācija neatkarīgi no tās pasniegšanas veida vai sagatavotāja;

b) “konfidenciāla informācija” ir “klasificēta informācija” un neklasificēta “cita konfidenciāla informācija”;

c) “klasificēta informācija” ir “ES klasificēta informācija” un “līdzvērtīga klasificēta informācija”;

d) “ES klasificēta informācija” (ESKI) ir visu veidu informācija un materiāli, kas ir klasificēti kā ES SEVIŠĶI SLEPENI (TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET), ES SLEPENI (SECRET UE/EU SECRET), ES KONFIDENCIĀLI (CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL) vai ES DIENESTA VAJADZĪBĀM (RESTREINT UE/EU RESTRICTED), un kuru neatļauta izpaušana varētu radīt dažādas pakāpes kaitējumu Savienības vai vienas vai vairāku tās dalībvalstu interesēm neatkarīgi no tā, vai šāda informācija ir sagatavota kādā no iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām, kas izveidotas saskaņā ar Līgumiem vai uz to pamata. Šajā sakarā informācija un materiāli, kas klasificēti līmenī: — TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET ir informācija un materiāli, kuru neatļauta izpaušana var nodarīt ārkārtīgi smagu kaitējumu Savienības vai vienas vai vairāku dalībvalstu būtiskām interesēm; — SECRET UE/EU SECRET ir informācija un materiāli, kuru neatļauta izpaušana var nodarīt nopietnu kaitējumu Savienības vai vienas vai vairāku dalībvalstu būtiskām interesēm; — CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL ir informācija un materiāli, kuru neatļauta izpaušana var nodarīt kaitējumu Savienības vai vienas vai vairāku dalībvalstu būtiskām interesēm; — RESTREINT UE/EU RESTRICTED ir informācija un materiāli, kuru neatļauta izpaušana var būt nevēlama Savienības vai vienas vai vairāku dalībvalstu interesēm;

e) “līdzvērtīga klasificēta informācija” ir klasificēta informācija, kas sagatavota dalībvalstīs, trešās valstīs vai starptautiskās organizācijās, kas marķēta ar drošības klasifikācijas marķējumu, kurš ir līdzvērtīgs kādam ESKI drošības klasifikācijas marķējumam, un ko Padome vai Komisija nosūtījusi Eiropas Parlamentam;

f) “cita konfidenciāla informācija” ir jebkura cita neklasificēta konfidenciāla informācija, tostarp informācija, uz ko attiecas datu aizsardzības noteikumi vai pienākums glabāt dienesta noslēpumu, un kura sagatavota Eiropas Parlamentā vai nosūtīta Eiropas Parlamentam no citām iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām, kas izveidotas ar Līgumiem vai uz to pamata, vai arī no dalībvalstīm;

g) “dokuments” ir jebkāda veida fiksēta informācija neatkarīgi no tās fiziskā veidola vai īpašībām;

h) “materiāls” ir jebkāda veida dokuments vai iekārtas vai ierīces daļa, kas jau ir izstrādāta vai vēl tiek izstrādāta;

i) “vajadzība pēc informācijas” ir vajadzība kādai personai piekļūt konfidenciālai informācijai, lai varētu veikt oficiālus amata pienākumus vai uzdevumu;

j) “atļaujas piešķiršana” ir lēmums, ko pieņem priekšsēdētājs, ja tas attiecas uz Eiropas Parlamenta deputātiem, vai ģenerālsekretārs, ja tas attiecas uz Parlamenta ierēdņiem un citiem Eiropas Parlamenta darbiniekiem, kuri strādā politiskajās grupās, lai piešķirtu individuālu pieeju klasificētai informācijai līdz noteiktam līmenim, balstoties uz drošības pārbaužu pozitīvu rezultātu, ko veikusi valsts iestāde saskaņā ar valsts tiesību aktiem un noteikumiem, kas paredzēti I pielikuma 2. daļā;

k) “klasifikācijas samazināšana” ir klasifikācijas līmeņa samazināšana;

l) “deklasificēšana” ir jebkāda klasifikācijas līmeņa atcelšana;

m) “marķēšana” ir tādas zīmes piestiprināšana “citai konfidenciālai informācijai”, ar ko paredz specifisku iepriekš noteiktu norādījumu ievērošanu attiecībā uz šīs informācijas apstrādi vai jomu, uz kuru konkrētais dokuments attiecas. To var piestiprināt arī klasificētai informācijai, lai noteiktu papildu prasības tās apstrādei;

n) “marķējuma noņemšana” ir jebkāda veida marķējuma noņemšana;

o) “sagatavotājs” ir pienācīgu atļauju saņēmis konfidenciālas informācijas autors;

p) “drošības paziņojumi” ir tehniski īstenošanas pasākumi, kā noteikts II pielikumā;

q) “apstrādes instrukcijas” ir tehniskas instrukcijas, kas izdotas Eiropas Parlamenta dienestiem par konfidenciālas informācijas pārvaldību.

3. pants

Pamatprincipi un obligātie standarti

1. Rīcība ar konfidenciālu informāciju Eiropas Parlamentā notiek saskaņā ar pamatprincipiem un obligātajiem standartiem, kas noteikti I pielikuma 1. daļā.

2. Eiropas Parlaments izveido informācijas drošības pārvaldības sistēmu (IDPS) saskaņā ar šiem pamatprincipiem un obligātajiem standartiem. IDPS veido drošības paziņojumi, apstrādes instrukcijas un attiecīgie Reglamenta noteikumi. Tās mērķis ir veicināt parlamentāro un administratīvo darbu, vienlaikus nodrošinot jebkuras Parlamentā apstrādātās konfidenciālās informācijas aizsardzību, pilnībā ievērojot šīs informācijas sagatavotāja drošības paziņojumos paredzētos noteikumus.

Konfidenciālas informācijas apstrāde ar Eiropas Parlamenta automatizētām komunikāciju un informācijas sistēmām (KIS) notiek saskaņā ar koncepciju par informācijas aizsardzību (IA) kā noteikts drošības paziņojumā Nr. 3.

3. Eiropas Parlamenta deputāti bez drošības pielaides var iepazīties ar klasificēto informāciju līdz līmenim RESTREINT UE/EU RESTRICTED un ieskaitot to.

4. Informācijai, kas klasificēta līmenī CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL, vai līdzvērtīgai informācijai pielaidi piešķir tiem Eiropas Parlamenta deputātiem, kuriem atļauju piešķīris priekšsēdētājs saskaņā ar 5. punktu, vai kuri parakstījuši oficiālu deklarāciju par šīs informācijas satura neizpaušanu trešām personām un par pienākumu aizsargāt CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL līmenī klasificētu informāciju, kā arī apliecinājuši, ka apzinās sekas gadījumā, ja šīs prasības tiks pārkāptas.

5. Informācijai, kas klasificēta līmenī SECRET UE/EU SECRET, TRÈS SECRET/EU TOP SECRET, vai līdzvērtīgai informācijai pielaidi piešķir tiem Eiropas Parlamenta deputātiem, kuriem atļauju piešķīris priekšsēdētājs un:

a) kuriem ir drošības pielaide saskaņā ar šā lēmuma I pielikuma 2. daļu vai

b) par kuriem no kompetenta valsts iestādes ir saņemts paziņojums, ka viņi drošības pielaidi ir saņēmuši amata pienākumu dēļ saskaņā ar valsts tiesību aktiem.

6. Pirms Eiropas Parlamenta deputātiem sniedz piekļuvi klasificētai informācijai, viņus informē par pienākumu aizsargāt šo informāciju, un viņi atzīst savu pienākumu attiecībā uz šādas informācijas aizsardzību saskaņā ar I pielikumu. Viņus arī informē par šādas aizsardzības nodrošināšanas līdzekļiem.

7. Eiropas Parlamenta ierēdņi un citi Parlamenta darbinieki, kuri strādā politiskajās grupās, var iepazīties ar konfidenciālu informāciju, ja ir apliecināta viņu vajadzība pēc informācijas, ka arī ar informāciju, kas klasificēta augstāk par līmeni RESTREINT UE/EU RESTRICTED, ja viņiem ir atbilstīgs drošības pielaides līmenis. Piekļuvi klasificētai informācijai sniedz tikai tad, ja minētās personas ir informētas un saņēmušas rakstiskas instrukcijas par saviem pienākumiem attiecībā uz šādas informācijas aizsardzību, kā arī par šādas aizsardzības nodrošināšanas līdzekļiem, un ir parakstījuši deklarāciju par šo instrukciju saņemšanu un apņemšanos tās ievērot saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem.

4. pants

Konfidenciālas informācijas sagatavošana un administratīvā apstrāde Eiropas Parlamentā

1. Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs, attiecīgo Parlamenta komiteju priekšsēdētāji un ģenerālsekretārs, un/vai jebkura cita persona, kurai viņš ir izsniedzis atbilstošu rakstisku atļauju, var sagatavot konfidenciālu informāciju un/vai klasificētu informāciju, kā noteikts drošības paziņojumos.

2. Sagatavojot klasificētu informāciju, sagatavotājs piemēro atbilstoša līmeņa klasifikāciju saskaņā ar starptautiskiem standartiem un definīcijām, kas izklāstītas I pielikumā. Sagatavotājs parasti nosaka arī adresātus, kuriem ir atļauts iepazīties ar šo informāciju atbilstoši tās klasifikācijas līmenim. Šo informāciju paziņo Klasificētās informācijas nodaļai (KIN), kad dokuments tai tiek nodots.

3. Ar citu konfidenciālu informāciju, uz kuru attiecas dienesta noslēpums, rīkojas saskaņā ar I un II pielikumu un apstrādes instrukcijām.

5. pants

Konfidenciālas informācijas saņemšana Eiropas Parlamentā

1. Par Eiropas Parlamentā saņemtu konfidenciālu informāciju paziņo:

a) par informāciju, kas klasificēta līmenī RESTREINT UE/EU RESTRICTED vai tai līdzvērtīgu informāciju, un citu konfidenciālu informāciju – tās Parlamenta struktūras/pilnvarotās personas sekretariātam, kura iesniegusi pieprasījumu vai tieši KIN;

b) par informāciju, kas klasificēta kā CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL, SECRET UE/EU SECRET vai TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET vai līdzvērtīgai informāciju – KIN.

2. Konfidenciālas informācijas reģistrāciju, glabāšanu un izsekojamību attiecīgā gadījumā nodrošina vai nu Parlamenta struktūras/pilnvarotās personas sekretariāts, kura saņēmusi informāciju, vai KIN.

3. Ja konfidenciālu informāciju nosūtījusi Komisija saskaņā ar Pamatnolīguma II pielikuma 3.2. punktu vai ja klasificētu informāciju ir nosūtījusi Padome saskaņā ar Iestāžu nolīguma 5. panta 4. punktu, kopīgi pieņemtos noteikumus, par kuriem savstarpēji vienojas un kuru mērķis ir saglabāt informācijas konfidencialitāti uzglabā kopā ar konfidenciālo informāciju attiecīgā gadījumā Parlamenta struktūras/pilnvarotās personas sekretariātā vai KIN.

4. Šā panta 3. punktā minēto kārtību konfidenciālas informācijas nosūtīšanai mutatis mutandis var piemērot arī citās iestādēs, organizācijās, birojos un aģentūrās, kas izveidotas saskaņā ar Līgumiem vai arī izveidotas dalībvalstīs.

5. Lai nodrošinātu aizsardzības līmeni, kas atbilst klasifikācijas līmenim TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET vai līdzvērtīgam līmenim, Priekšsēdētāju konference izveido uzraudzības komiteju. Informāciju, kas klasificēta līmenī TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET, vai tai līdzvērtīgu informāciju nosūta Eiropas Parlamentam saskaņā ar turpmāku kārtību, par kuru vienojas Eiropas Parlaments un tā Savienības iestāde, no kuras šī informācija saņemta.

6. pants

Eiropas Parlamenta veikta klasificētas informācijas nosūtīšana trešām personām

Ja attiecīgā gadījumā sagatavotājs vai tā Savienības iestāde, kas klasificētu informāciju nosūtījusi Eiropas Parlamentam, iepriekš rakstiski piekrīt, Eiropas Parlaments var nosūtīt šādu klasificētu informāciju trešajām personām, ar nosacījumu, ka, rīkojoties ar klasificētu informāciju, tās attiecībā uz savām darbībām un telpām nodrošina tādu noteikumu ievērošanu, kas ir līdzvērtīgi šajā lēmumā minētajiem.

7. pants

Drošās telpas

1. Konfidenciālas informācijas pārvaldības nolūkā Eiropas Parlaments izveido drošības zonu un drošās lasītavas.

2. Drošības zonā ietilpst telpas klasificētas informācijas reģistrācijai, arhivēšanai, pārsūtīšanai un apstrādei, kā arī telpas, kur ar šo informāciju var iepazīties. Tajā ietilpst inter alia lasītava un sanāksmju zāle, kur var iepazīties ar klasificētu informāciju, un ko pārvalda KIN.

3. Ārpus drošības zonas var ierīkot drošās lasītavas, lai tajās varētu iepazīties ar informāciju, kura klasificēta līmenī RESTREINT UE/EU RESTRICTED vai tai līdzvērtīgu informāciju un ar citu konfidenciālu informāciju. Minētās drošās lasītavas attiecīgā gadījumā pārvalda Parlamenta struktūru/pilnvaroto personu sekretariātu kompetentie dienesti vai KIN. Tajās nav kopēšanas iekārtu, telefonu, faksa aparātu, skeneru vai citu tehnisku iekārtu dokumentu kopēšanai un pārraidīšanai.

8. pants

Konfidenciālas informācijas reģistrācija, apstrāde un glabāšana

1. Informāciju, kas klasificēta līmenī RESTREINT UE/EU RESTRICTED, vai tai līdzvērtīgu informāciju un “citu konfidenciālu informāciju” var reģistrēt un glabāt Parlamenta struktūru/pilnvaroto personu sekretariātu kompetentie dienesti vai KIN atkarībā no tā, kurš šo informāciju saņēmis.

2. Uz tās informācijas apstrādi, kas klasificēta līmenī RESTREINT UE/EU RESTRICTED, vai tai līdzvērtīgas informācijas un “citas konfidenciālas informācijas” apstrādi attiecas šādi nosacījumi:

a) dokumentus personīgi nodod sekretariāta vadītājam, kurš tos reģistrē un sniedz apstiprinājumu par saņemšanu;

b) šādus dokumentus glabā slēgtā vietā un par tiem atbild sekretariāts, izņemot laiku, kad tos faktiski izmanto;

c) informāciju nekādā gadījumā nedrīkst saglabāt citā datu nesējā vai nosūtīt citai personai. Šādus dokumentus var pavairot vienīgi ar atbilstoši akreditētām iekārtām, kas noteiktas drošības paziņojumos;

d) piekļūt šādai informācijai drīkst tikai tās personas, kuras norādījis sagatavotājs vai tā Savienības iestāde, kas šo informāciju nosūtījusi Eiropas Parlamentam, turklāt saskaņā ar 4. panta 2. punktā vai 5. panta 3., 4. un 5. punktā minēto kārtību;

e) Parlamenta struktūras/pilnvarotās personas sekretariāts reģistrē tās personas, kuras ir iepazinušās ar dokumentiem, un reģistrē arī laiku un datumu, kad šāda iepazīšanās notikusi., un nodod reģistrētos datus KIN laika tad, kad KIN tiek nodota attiecīgā informācija.

3. Informāciju, kas klasificēta līmenī CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL, SECRET UE/EU SECRET vai TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET vai tai līdzvērtīgu informāciju KIN reģistrē, apstrādā un uzglabā drošības zonā, turklāt atbilstoši attiecīgam klasifikācijas līmenim un tā, kā noteikts drošības paziņojumos.

4. Ja 1. līdz 3. punkta minētie noteikumi tiek pārkāpti, attiecīgā gadījumā Parlamenta struktūras/pilnvarotās personas sekretariāta vai KIN atbildīgā amatpersona informē ģenerālsekretāru, kurš gadījumā, ja pārkāpumus ir veicis Eiropas Parlamenta deputāts, šo informāciju nodod Parlamenta priekšsēdētājam.

9. pants

Piekļuve drošajām telpām

1. Drošības zonā var iekļūt tikai šādas personas:

a) personas, kurām saskaņā ar 3. panta 4. līdz 7. punktu ir atļauja iepazīties ar tajās uzglabāto informāciju, un kuras ir iesniegušas pieteikumu saskaņā ar 10. panta 1. punktu;

b) personas, kurām saskaņā ar 4. panta 1. punktu ir atļauja sagatavot klasificētu informāciju, un kuras ir iesniegušas pieteikumu saskaņā ar 10. panta 1. punktu;

c) KIN sastāvā iekļauti Eiropas Parlamenta ierēdņi;

d) Eiropas Parlamenta ierēdņi, kuri atbildīgi par KIN pārvaldību;

e) nepieciešamības gadījumā – Eiropas Parlamenta ierēdņi, kuri atbildīgi par drošību un ugunsdrošību;

f) uzkopšanas darbinieki, bet tikai KIN darbinieka klātbūtnē un stingrā uzraudzībā.

2. KIN var liegt piekļuvi drošības zonai jebkurai personai, kam nav vajadzīgās atļaujas. Jebkurus iebildumus par KIN lēmumu par piekļuves liegšanu iesniedz Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam Eiropas Parlamenta deputātu pieprasījuma gadījumā un ģenerālsekretāram citos gadījumos.

3. Ģenerālsekretārs var atļaut ierobežotam skaitam personu tikties drošības zonas sanāksmju zālē.

4. Drošajā lasītavā var iekļūt tikai šādas personas:

a) Eiropas Parlamenta deputāti, Eiropas Parlamenta ierēdņi un citi politiskajās grupās strādājoši Eiropas Parlamenta darbinieki, kuri pienācīgi identificēti, lai iepazītos ar konfidenciālu informāciju vai to sagatavotu;

b) Eiropas Parlamenta ierēdņi, kuri atbildīgi par KIN pārvaldību, tās Parlamenta struktūras/pilnvarotās personas sekretariāta amatpersonas, kura saņēmusi informāciju, un KIN strādājoši ierēdņi;

c) ja nepieciešams – Eiropas Parlamenta ierēdņi, kuri atbildīgi par drošību un ugunsdrošību;

d) uzkopšanas darbinieki, bet tikai attiecīgā gadījumā Parlamenta struktūras/pilnvarotās personas sekretariāta amatpersonas vai KIN darbinieka klātbūtnē un stingrā uzraudzībā.

5. Attiecīgā gadījumā Parlamenta struktūras/pilnvarotās personas atbildīgais sekretariāts vai KIN var liegt piekļuvi drošajai lasītavai jebkurai personai, kurai nav vajadzīgās atļaujas. Eiropas Parlamenta deputātu iebildumi par Parlamenta struktūras/pilnvarotās personas atbildīgā sekretariāta vai KIN lēmumu par šādu piekļuves liegšanu iesniedzami Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam, savukārt ierēdņu un citu darbinieku iebildumi – ģenerālsekretāram.

10. pants

Iepazīšanās ar konfidenciālu informāciju vai tās sagatavošana drošajās telpās

1. Jebkurai personai, kura vēlas iepazīties ar konfidenciālu informāciju vai sagatavot to drošības zonā, ir pienākums iepriekš paziņot savu vārdu un uzvārdu KIN. KIN pārbauda m,inētās personas identitāti, kura iesniedz pieteikumu, un pārliecinās, vai šai personai ir atļauts iepazīties ar konfidenciālu informāciju vai sagatavot konfidenciālu informāciju saskaņā ar noteikumiem, kas minēti 3. panta 3. līdz 7. punktā, 4. panta 1. punktā vai 5. panta 3., 4. un 5. punktā;

2. Jebkura persona, kura saskaņā ar 3. panta 3. un 7. punktu drošajā lasītavā vēlas iepazīties ar konfidenciālu informāciju, kas klasificēta līmenī RESTREINT UE/EU RESTRICTED vai tai līdzvērtīgu informāciju un citu konfidenciālu informāciju, iepriekš paziņo savu vārdu un uzvārdu Parlamenta struktūru/pilnvaroto personu sekretariātu atbildīgajiem dienestiem vai KIN.

3. Izņemot ārkārtas apstākļus (piemēram, saņemti daudzi lūgumi iepazīties ar informāciju īsā laikā), atrasties drošajās telpās un iepazīties ar konfidenciālo informāciju drīkst tikai viena persona, turklāt Parlamenta struktūras/pilnvarotās personas sekretariāta amatpersonas vai KIN amatpersonas klātbūtnē.

4. Kamēr notiek iepazīšanās ar konfidenciālo informāciju, nedrīkst ne sazināties ar ārpasauli (aizliegta telefona vai citu saziņas tehnoloģijas ierīču lietošana), ne arī norakstīt, kopēt vai fotografēt minēto informāciju.

5. Pirms dot atļauju pamest drošo lasītavu, Parlamenta struktūras/pilnvarotās personas sekretariāta amatpersona vai KIN amatpersona pārliecinās, vai tā konfidenciālā informācija, ar kuru notika iepazīšanās, atrodas savā vietā, ir neskarta un pilnīga.

6. Ja minētie noteikumi tiek pārkāpti, attiecīgā gadījumā Parlamenta struktūras/pilnvarotās personas sekretariāta amatpersona vai KIN amatpersona informē ģenerālsekretāru, kurš gadījumā, ja pārkāpumus ir veicis Eiropas Parlamenta deputāts, šo informāciju nodod Parlamenta priekšsēdētājam.

11. pants

Obligātie standarti attiecībā uz iepazīšanos ar konfidenciālu informāciju sanāksmē aiz slēgtām durvīm, kas notiek ārpus drošajām telpām

1. Ar informāciju, kas klasificēta līmenī RESTREINT UE/EU RESTRICTED, vai tai līdzvērtīgu informāciju un citu konfidenciālu informāciju Parlamenta komitejas vai citas Eiropas Parlamenta politiskās un administratīvās struktūras var iepazīties arī sanāksmē aiz slēgtām durvīm, kas notiek ārpus drošajām telpām.

2. Šā panta 1. punktā minētajos apstākļos Parlamenta struktūras sekretariāts/pilnvarotā persona, kas atbild par sanāksmi, nodrošina, ka tiek ievēroti šādi nosacījumi:

a) sanāksmes telpā drīkst ienākt tikai personas, kuras kompetentās komitejas vai struktūras vadītājs izraudzījies dalībai sanāksmē;

b) visi dokumenti ir numurēti, tie tiek izdalīti sanāksmes sākumā un savākti tās beigās, par tiem netiek izdarītas nekādas piezīmes un tie netiek ne kopēti, ne fotografēti;

c) sanāksmes protokolā nekādā veidā netiek pieminēts diskusiju saturs par attiecīgo informāciju; protokolā var reģistrēt vienīgi attiecīgo lēmumu, ja tāds ir pieņemts;

d) uz konfidenciālu informāciju, kas saņēmējiem Eiropas Parlamentā sniegta mutiski, attiecas rakstiskā veidā sniegtai konfidenciālai informācijai līdzvērtīgs aizsardzības līmenis;

e) sanāksmju telpās netiek glabāti nekādi papildu dokumentu krājumi;

f) sanāksmes sākumā tās dalībniekiem un tulkiem izsniedz tikai nepieciešamo dokumentu kopiju skaitu;

g) sanāksmes vadītājs sanāksmes sākumā skaidri norāda dokumentu klasifikācijas/marķējuma statusu;

h) dalībnieki neiznes dokumentus no sanāksmes telpas;

i) Parlamenta struktūras/pilnvarotās personas sekretariāta pārstāvis pēc sanāksmes savāc un saskaita visas izsniegtās dokumentu kopijas; un

j) sanāksmes telpā, kurā iepazīstas ar konfidenciālu informāciju vai apspriež to, netiek ienestes nekādas elektronisko sakaru ierīces vai citas elektroniskas ierīces.

3. Ja saskaņā ar Pamatnolīguma 2. pielikuma 3.2.2. punktā un Iestāžu nolīguma 6. panta 5. punktā paredzētajiem izņēmumiem informāciju, kas klasificēta līmenī CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL, vai tai līdzvērtīgu informāciju apspriež sanāksmē aiz slēgtām durvīm, Parlamenta struktūras/pilnvarotās personas, kas atbild par sanāksmi, sekretariāts papildus tam, ka tiek nodrošināta atbilstība 2. punkta noteikumiem, nodrošina arī to, ka personas, kuras izraudzītas piedalīties sanāksmē, atbilst 3. panta 4. un 7. punkta prasībām.

4. Šā panta 3. punktā paredzētajā gadījumā KIN Parlamenta struktūras/pilnvarotās personas, kas atbild par sanāksmi aiz slēgtām durvīm, sekretariāts izsniedz apspriešanai nepieciešamo dokumentu kopiju skaitu, kuras pēc sanāksmes nodod atpakaļ KIN.

12. pants

Konfidenciālas informācijas arhivēšana

1. Drošības zonā nodrošina telpas drošai informācijas arhivēšanai. Par drošo arhīvu pārvaldību ir atbildīgs KIN, rīkojoties saskaņā ar arhivēšanas standarta kritērijiem.

2. Klasificētu informāciju, ko galīgi deponē KIN, un informāciju, kas klasificēta līmenī RESTREINT UE/EU RESTRICTED, vai tai līdzvērtīgu informāciju, ko deponē Parlamenta struktūras sekretariātā/pie pilnvarotās personas, nodod drošā arhīvā drošības zonā sešu mēnešu laikā pēc tam, kad ar to pēdējo reizi notikusi iepazīšanās, un, vēlākais, vienu gadu pēc tam, kad tā tikusi deponēta. Citu konfidenciālu informāciju, kas netiek deponēta KIN, arhivē attiecīgie Parlamenta struktūras/pilnvarotās personas sekretariāti saskaņā ar vispārējiem noteikumiem par dokumentu pārvaldību.

3. Ar drošā arhīvā glabātu konfidenciālu informāciju var iepazīties, ievērojot šādus nosacījumus:

a) ar informāciju var iepazīties tikai tās personas, kuru vārds un uzvārds, veicamais pienākums vai amats minēts dokumentā, kas sastādīts konfidenciālas informācijas deponēšanas brīdī;

b) pieteikumu par iepazīšanos ar konfidenciālu informāciju iesniedz KIN, kas nodrošina attiecīgā dokumenta pārvietošanu uz drošo lasītavu; un

c) piemēro visas 10. pantā noteiktās procedūras un nosacījumus attiecībā uz iepazīšanos ar konfidenciālu informāciju.

13. pants

Konfidenciālas informācijas klasifikācijas līmeņa samazināšana, deklasificēšana un marķējuma noņemšana

1. Konfidenciālas informācijas klasifikācijas līmeni var samazināt, šo informāciju deklasificēt vai marķējumu noņem tikai ar sagatavotāja piekrišanu un – vajadzības gadījumā – pēc apspriešanās ar citām ieinteresētajām pusēm.

2. Klasifikācijas līmeņa samazināšanu vai deklasificēšanu apstiprina rakstiski. Sagatavotājs atbild par izmaiņu paziņošanu adresātiem un tie, savukārt, atbild par izmaiņu paziņošanu citiem tālākajiem adresātiem, kuriem tie ir nosūtījuši vai nokopējuši dokumentu. Ja iespējams, sagatavotāji uz klasificētiem dokumentiem norāda datumu, laika posmu vai notikumu, pēc kuriem to klasifikācijas līmeni var samazināt vai informāciju deklasificēt. Pretējā gadījumā tie dokumentus pārskata, vēlākais, ik pēc pieciem gadiem, lai pārliecinātos, ka sākotnējā klasifikācija vēl arvien ir nepieciešama.

3. Drošos arhīvos glabātu konfidenciālu informāciju savlaicīgi pārbauda, taču ne vēlāk kā 25 gadus pēc sagatavošanas dienas, lai noteiktu, vai tās klasifikācijas līmenis būtu jāsamazina, šī informācija deklasificējama vai tās marķējums noņemams. Šādas informācijas pārbaude un publicēšana notiek saskaņā ar noteikumiem 1983. gada 1. februāra Padomes Regulā (EEK, Euratom) Nr. 354/83 par Eiropas Ekonomikas kopienas un Eiropas Atomenerģijas kopienas vēsturisko arhīva materiālu nodošanu atklātībai (3). Deklasificēšanu veic klasificētās informācijas sagatavotājs vai dienests, kurš par to atbildīgs saskaņā ar I pielikuma 1. daļas 10. pantu.

4. Iepriekš drošā arhīvā turētu klasificētu informāciju pēc deklasificēšanas nodod Eiropas Parlamenta vēstures arhīvam pastāvīgai glabāšanai un turpmākai rīcībai saskaņā ar piemērojamajiem noteikumiem.

5. Pēc marķējuma noņemšanas uz informāciju, kas iepriekš bija klasificēta kā cita konfidenciāla informācija, attiecas Eiropas Parlamenta noteikumi par dokumentu pārvaldību.

14. pants

Drošības pārkāpumi attiecībā uz konfidenciālu informāciju, tās zudums vai apdraudēšana

1. Ja pieļauti konfidencialitātes pārkāpumi kopumā un jo īpaši šā lēmuma pārkāpumi, attiecībā uz Eiropas Parlamenta deputātiem piemēro attiecīgos noteikumus par sodiem, kas paredzēti Eiropas Parlamenta Reglamentā.

2. Ja pārkāpumus izdarījis kāds no Eiropas Parlamenta darbiniekiem, piemēro procedūras un sodus, kuri paredzēti attiecīgi Civildienesta noteikumos un Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtībā, kas noteikta ar Regulu (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68 (4) (“Civildienesta noteikumi”).

3. Priekšsēdētājs un/vai ģenerālsekretārs attiecīgā situācijā organizē jebkādu nepieciešamo izmeklēšanu gadījumos, ja noticis pārkāpums, kā minēts drošības paziņojumā Nr. 6.

4. Ja konfidenciālu informāciju Eiropas Parlamentam nosūtījusi Savienības iestāde vai dalībvalsts, attiecīgā gadījumā priekšsēdētājs un/vai ģenerālsekretārs informē šo Savienības iestādi vai attiecīgo dalībvalsti par jebkuru notikušu vai iespējamu klasificētas informācijas zaudēšanas vai apdraudējuma gadījumu, izmeklēšanas rezultātiem un veiktajiem pasākumiem, lai nepieļautu šādu gadījumu atkārtošanos.

15. pants

Šā lēmuma un īstenošanas noteikumu pielāgošana un gada pārskats par šā lēmuma piemērošanu

1. Ģenerālsekretārs ierosina vajadzīgos pielāgojumus šajā lēmumā un pielikumos, ar kuriem to īsteno, un nosūta šos priekšlikumus Prezidijam lēmuma pieņemšanai.

2. Ģenerālsekretārs ir atbildīgs par to, kā Eiropas Parlamenta dienesti īsteno šo lēmumu un saskaņā ar šajā lēmumā noteiktajiem principiem viņš sniedz apstrādes norādījumus par jautājumiem, uz kuriem attiecas IDPS.

3. Ģenerālsekretārs iesniedz Prezidijam gada ziņojumu par šā lēmuma piemērošanu.

16. pants

Pārejas un nobeiguma noteikumi

1. Neklasificēta informācija, kas jau atrodas KIN vai jebkurā citā Eiropas Parlamenta arhīvā, un kas ir atzīta par konfidenciālu un ir datēta ar laiku pirms 2014. gada 1. aprīlis, šā lēmuma nolūkiem tiek uzskatīta par “citu konfidenciālu informāciju”. Tās sagatavotājs jebkurā laikā var pārskatīt tās konfidencialitātes līmeni.

2. Atkāpjoties no šā lēmuma 5. panta 1. punkta a) apakšpunkta un no 8. panta 1. punkta uz divpadsmit mēnešu laika posmu no 2014. gada 1. aprīlis informāciju, ko sniegusi Padome saskaņā ar Iestāžu nolīgumu, un kas klasificēta līmenī RESTREINT UE/EU RESTRICTED, vai tai līdzvērtīgu informāciju deponē, reģistrē un uzglabā KIN. Ar šādu informāciju var iepazīties saskaņā ar Iestāžu nolīguma 4. panta 2. punkta a) un c) apakšpunktu un 5. panta 4. punktu.

3. Prezidija 2011. gada 6. jūnija Lēmums par noteikumiem par rīcību ar konfidenciālu informāciju Eiropas Parlamentā tiek atcelts.

17. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

(1) OV L 304, 20.11.2010., 47. lpp.

(2) OV C 95, 1.4.2014., 1. lpp.

(3) OV L 43, 15.2.1983., 1. lpp.

(4) OV L 56, 4.3.1968., 1. lpp.

I PIELIKUMS 1. daļa DROŠĪBAS PAMATPRINCIPI UN OBLIGĀTIE STANDARTI KONFIDENCIĀLAS INFORMĀCIJAS AIZSARDZĪBAI 1. IEVADS Ar šiem noteikumiem nosaka drošības pamatprincipus un minimālos drošības standartus konfidenciālas informācijas aizsardzībai, kuri jāievēro Eiropas Parlamentam visās tā darba vietās, tostarp visiem klasificētas informācijas un “citas konfidenciālas informācijas” saņēmējiem, lai aizsargātu drošību un visas attiecīgās personas būtu pārliecinātas, ka ir izstrādāts vienots aizsardzības standarts. Šos noteikumus papildina ar drošības paziņojumiem, kas ietverti II pielikumā, un citiem noteikumiem, kas reglamentē to, kā konfidenciālu informāciju apstrādā Parlamenta komitejas un citas Parlamenta struktūras / pilnvarotās personas. 2. PAMATPRINCIPI Eiropas Parlamenta drošības politika ir tā vispārējās iekšējās pārvaldības politikas neatņemama sastāvdaļa un tādējādi balstās uz principiem, kas reglamentē tā vispārējo politiku. Šie principi ir likumība, pārredzamība, atbildība un subsidiaritāte un samērīgums. Likumība nozīmē nepieciešamību stingri ievērot tiesisko regulējumu drošības funkciju veikšanā un nepieciešamību ievērot piemērojamās tiesiskās prasības. Turklāt arī atbildībai drošības jomā jāpamatojas uz atbilstīgām tiesību normām. Civildienesta noteikumus piemēro pilnībā, jo īpaši to 17. pantu par prasību darbiniekiem atturēties no neatļautas amata pienākumu veikšanai saņemtās informācijas izpaušanas un VI sadaļu par disciplinārsodiem. Visbeidzot, tas nozīmē arī to, ka attiecībā uz Eiropas Parlamentā pieļautiem drošības pārkāpumiem rīkojas veidā, kas atbilst Reglamentam un tā politikai disciplināro pasākumu jomā. Pārredzamība paredz skaidrību attiecībā uz visiem drošības noteikumiem un nosacījumiem, lai tādējādi nodrošinātu līdzsvaru starp dažādiem dienestiem un dažādām jomām (fiziskā drošība salīdzinājumā ar informācijas aizsardzību u. c.), gan arī konsekventa un strukturēta drošības izpratnes politika. Turklāt nepieciešamas precīzas rakstiskas pamatnostādnes drošības pasākumu īstenošanai. Atbildība nozīmē to, ka skaidri jānosaka pienākumi drošības jomā. Turklāt tā nozīmē arī to, ka ir nepieciešams regulāri pārbaudīt šo pienākumu pareizu izpildi. Subsidiaritāte nozīmē to, ka drošība jāorganizē iespējami zemākā līmenī un pēc iespējas ciešākā saiknē ar Eiropas Parlamenta ģenerāldirektorātiem un dienestiem. Samērīgums nozīmē to, ka drošības darbībās jāiekļauj tikai tas, kas patiešām ir nepieciešams un ka drošības pasākumiem jābūt samērīgiem ar aizsargājamām interesēm un faktiskiem vai iespējamiem draudiem šīm interesēm, lai aizsargātu tās veidā, kas izraisa vismazāko iespējamo traucējumu. 3. INFORMĀCIJAS DROŠĪBAS PAMATI Efektīvas informācijas drošības pamati ir: a) pienācīgas komunikāciju un informācijas sistēmas (KIS), par kurām atbild drošības iestāde. b) Eiropas Parlamentā – Informācijas aizsardzības iestāde (kā noteikts drošības paziņojumā Nr. 1), kas atbild par sadarbību ar attiecīgo drošības iestādi. lai sniegtu informāciju un konsultācijas par tehnisku apdraudējumu komunikāciju un informācijas sistēmām (KIS) un veidiem, kā pret šo apdraudējumu aizsargāties; c) cieša sadarbība starp Eiropas Parlamenta atbildīgajiem dienestiem un citu Savienības iestāžu drošības dienestiem; 4. INFORMĀCIJAS DROŠĪBAS PRINCIPI 4.1. Mērķi Galvenie informācijas drošības mērķi ir šādi: a) aizsargāt klasificētu informāciju un citu konfidenciālu informāciju no spiegošanas, apdraudējuma vai neatļautas atklāšanas; b) aizsargāt klasificētu informāciju, ko apstrādā komunikāciju un informācijas sistēmās un tīklos, no draudiem tās konfidencialitātei, integritātei un pieejamībai; c) aizsargāt Eiropas Parlamenta telpas, kurās glabā klasificētu informāciju, no sabotāžas un ar nodomu nodarīta kaitējuma; d) drošības kļūdas gadījumā izvērtēt nodarīto kaitējumu, ierobežot tās sekas un veikt izmeklēšanu par drošības jautājumiem un pieņemt visus nepieciešamos pasākumus stāvokļa uzlabošanai. 4.2. Klasificēšana 4.2.1. Attiecībā uz konfidencialitāti nepieciešama rūpība un pieredze, izvēloties informāciju un materiālu, kas ir jāaizsargā, kā arī izvērtējot tiem piemērojamo aizsardzības pakāpi. Ir būtiski, lai aizsardzības pakāpe atbilstu konkrētās aizsargājamās informācijas vai materiāla jutībai drošības aspektā. Lai nodrošinātu raitu informācijas plūsmu, izvairās no pārlieku augstas vai pārlieku zemas klasifikācijas pakāpes piešķiršanas. 4.2.2. Klasifikācijas sistēma ir instruments, ar ko īstenot šajā nodaļā minētos principus. Līdzīgu klasifikācijas sistēmu ievēro, plānojot un organizējot veidus, lai apkarotu spiegošanu, sabotāžu, terorismu un citus apdraudējumus un lai nodrošinātu maksimālu aizsardzību vissvarīgākajām telpām, kurās atrodas klasificēta informācija, un visjutīgākajām t vietām minētajās telpās; 4.2.3. Par attiecīgās informācijas klasificēšanu ir atbildīgs vienīgi tās sagatavotājs. 4.2.4. Klasifikācijas līmeni var pamatot tikai ar attiecīgās informācijas saturu. 4.2.5. Ja vairākas informācijas vienības tiek grupētas kopā, to klasifikācijas līmenis ir vismaz tikpat augsts kā visaugstākais vienam no tās atsevišķām daļām individuāli piešķirtais klasifikācijas līmenis. Tomēr grupētai informācijai var piešķirt augstāku klasifikāciju kā tās sastāvdaļām. 4.2.6. Klasifikāciju piešķir tikai tad, kad tas ir nepieciešams, un tikai uz nepieciešamo laiku. 4.3. Drošības pasākumu mērķi Drošības pasākumi: a) attiecas uz visām personām, kurām ir piekļuve klasificētai informācijai, klasificētas informācijas nesējiem un “citai konfidenciālai informācijai”, kā arī visām telpām, kurās atrodas šāda informācija, un svarīgām iekārtām; b) ir izveidoti tā, lai identificētu personas, kuru stāvoklis (attiecībā uz pieeju, saistību vai citādi) var apdraudēt šādas informācijas drošību un svarīgas iekārtas, kas satur šādu informāciju un kas paredzētas to izslēgšanai vai iznīcināšanai; c) liedz jebkurai personai, kurai nav vajadzīgās atļaujas, piekļūt šādai informācijai vai iekārtām, kas to satur; d) nodrošina to, ka šādu informāciju izplata, vienīgi pamatojoties uz principu “vajadzība pēc informācijas”, kas ir visu drošības aspektu pamatā; e) nodrošina visas klasificētas vai neklasificētas konfidenciālas informācijas integritāti (piemēram, nepieļaujot bojāšanu, neatļautu izmaiņu veikšanu vai neatļautu izdzēšanu) un pieejamību (tiem, kam tā ir nepieciešama un atļauta), jo īpaši attiecībā uz tādu informāciju, ko uzglabā, apstrādā vai pārsūta elektromagnētiskā formā. 5. KOPĒJIE OBLIGĀTIE STANDARTI Eiropas Parlaments nodrošina to, ka kopējos obligātos drošības standartus ievēro visi klasificētas informācijas saņēmēji iestādē un tās kompetencēs esošās struktūrvienībās, piemēram, visi dienesti un līgumdarbinieki, lai šo informāciju var nodot ar pārliecību, ka to apstrādās ar pienācīgu rūpību. Šādi obligātie standarti paredz kritērijus drošības pielaides izsniegšanai Eiropas Parlamenta ierēdņiem un citiem Parlamenta darbiniekiem, kuri strādā politiskajās grupās, un procedūras konfidenciālas informācijas aizsardzībai. Eiropas Parlaments ļauj piekļūt šai informācijai trešajām personām tikai tad, ja tās nodrošina, ka šīs informācijas apstrādes laikā tiek ievēroti tādi noteikumi, kas ir vismaz tikpat stingri kā šie kopējie obligātie standarti. Šādus kopējos obligātos standartus piemēro arī tad, kad Parlaments ar līgumu vai dotāciju nolīgumu rūpniecības vai citām struktūrām uztic uzdevumus, kuru veikšanai nepieciešama konfidenciāla informācija. 6. DROŠĪBA ATTIECĪBĀ UZ EIROPAS PARLAMENTA IERĒDŅIEM UN CITIEM PARLAMENTA DARBINIEKIEM, KURI STRĀDĀ POLITISKAJĀS GRUPĀS 6.1. Drošības instrukcijas attiecībā uz Eiropas Parlamenta ierēdņiem un citiem Parlamenta darbiniekiem, kuri strādā politiskajās grupās Eiropas Parlamenta ierēdņus un citus Parlamenta darbiniekus, kuri strādā politiskajās grupās un ieņem amatus, kur tiem var būt piekļuve klasificētai informācijai, stājoties amatā un pēc regulāriem starplaikiem, rūpīgi instruē par nepieciešamību ievērot drošību un tās nodrošināšanas procedūrām. Šādām personām prasa rakstiski apstiprināt, ka tās ir izlasījušas un pilnīgi saprot piemērojamos drošības noteikumus. 6.2. Vadītāju atbildība Vadītāju pienākumos jāietilpst apzināt tos sev pakļautos darbiniekus, kuri ir iesaistīti darbā ar klasificētu informāciju vai kuriem ir piekļuve drošām komunikāciju vai informācijas sistēmām, kā arī reģistrēt un paziņot jebkurus starpgadījumus vai acīmredzamus trūkumus, kas varētu ietekmēt drošību. 6.3. Eiropas Parlamenta ierēdņu un citu Parlamenta darbinieku, kuri strādā politiskajās grupās, drošības statuss Izveido procedūras, lai nodrošinātu to, ka, uzzinot negatīvu informāciju par Eiropas Parlamenta ierēdni vai citu Parlamenta darbinieku, kas strādā kādā politiskajā grupā, nosaka, vai šī indivīda darbs ir saistīts ar klasificētu informāciju un vai viņam ir piekļuve drošām komunikāciju vai informācijas sistēmām, par ko informē Eiropas Parlamenta attiecīgo dienestu. Ja kompetenta valsts drošības iestāde norāda, ka šāds indivīds apdraud drošību, to atceļ no tādiem darbiem vai liedz pildīt uzdevumus, kuros tas var apdraudēt drošību. 7. FIZISKĀ DROŠĪBA Fiziskā drošība ir fiziski un tehniski aizsardzības pasākumi, lai novērstu neatļautu piekļuvi klasificētai informācijai. 7.1. Vajadzība pēc aizsardzības Klasificētas informācijas aizsardzības nodrošināšanai piemēroto fiziskās drošības pasākumu pakāpe ir samērīga ar uzglabātās informācijas un materiāla klasifikāciju, apjomu un apdraudējumu. Visi klasificētas informācijas turētāji ievēro vienotu praksi attiecībā uz šīs informācijas klasifikāciju, kā arī kopējus aizsardzības standartus attiecībā uz informācijas un materiāla, kam nepieciešama aizsardzība, glabāšanu, nosūtīšanu un iznīcināšanu. 7.2. Pārbaudes Pirms atstāt bez uzraudzības zonas, kurās atrodas klasificēta informācija, atbildīgās personas nodrošina, ka tā tiek droši uzglabāta un darbojas visas drošības ierīces (slēdzenes, apsardzes sistēmas u. c.). Papildu neatkarīgu pārbaudi veic pēc darba dienas beigām. 7.3. Ēku drošība Ēkas, kurās atrodas klasificēta informācija vai drošas komunikāciju un informācijas sistēmas, aizsargā pret neatļautu piekļuvi. Klasificētas informācijas aizsardzības pasākumi, piemēram, logu aizrestošana, durvju slēdzenes, durvju apsardze, automatizētas piekļūšanas kontroles sistēmas, drošības pārbaudes un patruļas, signalizācijas sistēmas, iekļūšanas noteikšanas sistēmas un sargsuņi, ir atkarīgi no: a) aizsargājamās informācijas un materiāla klasifikācijas, apjoma un izvietojuma ēkā; b) minētās informācijas un attiecīgā materiāla drošības konteineru kvalitātes un c) ēkas fiziskajām īpašībām un novietojuma. Komunikāciju un informācijas sistēmu aizsardzības pasākumi ir atkarīgi no to vērtības un iespējamā kaitējuma, kāds varētu rasties drošības neievērošanas dēļ, no ēkas, kurā atrodas šī sistēma, fiziskajām īpašībām un novietojuma, kā arī no sistēmas novietojuma pašā ēkā. 7.4. Ārkārtas pasākumu plāni Iepriekš sagatavo sīki izstrādātus plānus klasificētas informācijas aizsardzībai ārkārtas situācijas gadījumā. 8. DROŠĪBAS APZĪMĒJUMI, MARĶĒJUMS, PIEŠĶIRŠANA UN KLASIFIKĀCIJAS PĀRVALDĪBA 8.1. Drošības apzīmējumi Atļauti ir tikai šā lēmuma 2. panta d) punktā minētie klasifikācijas veidi. Lai ierobežotu klasifikācijas derīgumu (klasificētai informācijai, paredzot automātisku klasifikācijas līmeņa samazināšanu vai deklasificēšanu), var izmantot norunātus drošības apzīmējumus, par kuriem panākta vienošanās. Drošības apzīmējumus izmanto tikai kopā ar klasifikāciju. Drošības apzīmējumus papildus regulē drošības paziņojumā Nr. 2 un nosaka apstrādes instrukcijās. 8.2. Marķējums Marķējumu izmanto, lai norādītu uz iepriekš noteiktiem specifiskiem norādījumiem par konfidenciālas informācijas apstrādi. Ar marķējumu var arī norādīt jomu, uz ko attiecas dokumenti, īpašu izplatīšanas veidu, pamatojoties uz vajadzību pēc informācijas, vai (neklasificētai informācijai) – ierobežojuma beigas. Marķēšana nav klasificēšana, un to nelieto klasifikācijas aizstāšanai. Marķējumu papildus regulē drošības paziņojumā Nr. 2 un nosaka apstrādes instrukcijās. 8.3. Klasifikācijas piešķiršana un drošības apzīmējumi Klasifikāciju, drošības apzīmējumus un marķējumus piešķir saskaņā ar drošības paziņojuma Nr. 2 E nodaļu un apstrādes instrukcijām. 8.4. Klasificēšanas pārvaldība 8.4.1. Vispārējs pārskats Informāciju klasificē tikai tad, kad tas ir nepieciešams. Klasifikācija ir skaidra un pareizi norādīta, un to piemēro tikai tik ilgi, kamēr informācijai nepieciešama aizsardzība. Par informācijas klasificēšanu un tās tālāku klasifikācijas līmeņa samazināšanu vai deklasificēšanu ir atbildīgs vienīgi tās sagatavotājs. Eiropas Parlamenta ierēdņi klasificē, samazina klasifikācijas līmeni vai deklasificē informāciju pēc ģenerālsekretāra norādījuma vai ja tiem deleģēts šāds uzdevums. Sīki izstrādātas procedūras rīcībai ar klasificētiem dokumentiem veido tā, lai nodrošinātu, ka šiem dokumentiem piemēro aizsardzību, kas atbilst tajos ietvertajai informācijai. Personu skaitu, kurām ir atļauts izstrādāt informāciju, kas klasificēta līmenī TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET, pēc iespējas ierobežo un viņu vārdus ieraksta KIN sagatavotā sarakstā. 8.4.2. Klasifikācijas piemērošana Dokumenta klasifikāciju nosaka pēc dokumenta satura jutības pakāpes saskaņā ar 2. panta d) punktā doto definīciju. Svarīgi, lai klasifikāciju piešķirtu pareizi un iespējami maz. Vēstules vai piezīmes klasifikācija ar pielikumu ir tikpat augsta, kā tai pievienoto dokumentu visaugstākā klasifikācija. Sagatavotājs skaidri norāda, kāds klasifikācijas līmenis vēstulei vai piezīmei būtu piešķirams, kad tās atdala no pievienotajiem dokumentiem, Tāda dokumenta sagatavotājs, kuram tiks piešķirta klasifikācija, ievēro iepriekš izklāstītos noteikumus un ierobežo jebkuru tendenci piešķirt augstāku vai zemāku klasifikāciju. Atsevišķām konkrēta dokumenta lappusēm, daļām, iedaļām, pielikumiem un papildinājumiem var būt nepieciešama atšķirīga klasifikācija, un tos atbilstoši klasificē. Visa dokumenta klasifikācija atbilst tai, kāda piešķirta tā visaugstāk klasificētajai daļai. 9. PĀRBAUDES Eiropas Parlamenta Drošības un riska novērtēšanas direktorāts periodiski pārbauda klasificētas informācijas aizsardzībai paredzētos drošības pasākumus, un šā uzdevuma veikšanai tas var lūgt Komisijas vai Padomes drošības iestāžu palīdzību. Kā daļu no visu pušu ierosināta un apstiprināta procesa Savienības iestāžu drošības iestādes un kompetentie dienesti var veikt salīdzinošu novērtēšanu par drošības pasākumiem tās klasificētās informācijas aizsardzībai, kuras apmaiņa notiek saskaņā ar attiecīgajiem iestāžu nolīgumiem. 10. DEKLASIFICĒŠANAS UN MARĶĒJUMA NOŅEMŠANAS PROCEDŪRAS 10.1. KIN izvērtē tā reģistrā esošo konfidenciālo informāciju un lūdz dokumenta sagatavotāja piekrišanu deklasificēšanai vai marķējuma noņemšanai ne vēlāk kā 25. gadā pēc dokumenta sagatavošanas. Dokumentus, kuru klasifikācijas pakāpe nav atcelta vai marķējums nav noņemts jau pirmajā pārbaudē, pārbauda regulāri un vismaz reizi piecos gados. Marķējuma noņemšanas process var attiekties ne tikai uz dokumentiem, kuri jau atrodas drošos arhīvos drošības zonā un ir attiecīgi klasificēti, bet arī uz citu konfidenciālu informāciju, kas atrodas vai nu Parlamenta struktūras / pilnvarotās personas, vai dienestā, kas atbild par Parlamenta vēstures arhīvu. 10.2. Lēmumu par dokumenta deklasificēšanu vai marķējuma noņemšanu parasti pieņem tā sagatavotājs vai, izņēmuma kārtā, sadarbībā ar Parlamenta struktūru / pilnvaroto personu, kas ir šādas informācijas turētājs, un to veic, pirms informāciju, ko dokuments satur, nodod Parlamenta vēstures arhīvu attiecīgajam dienestam. Klasificētu informāciju var deklasificēt vai tai var noņemt marķējumu tikai ar tās sagatavotāja iepriekšēju rakstisku piekrišanu. “Citas konfidenciālas informācijas” gadījumā par marķējuma noņemšanu lemj tās Parlamenta struktūras / pilnvarotās personas sekretariāts, kas ir šādas informācijas turētājs, turklāt sadarbībā ar dokumenta sagatavotāju. 10.3. Sagatavotāja vārdā KIN atbild par dokumentam izdarīto klasifikācijas vai marķējuma izmaiņu paziņošanu adresātiem; savukārt tie atbild par izmaiņu paziņošanu citiem tālākajiem adresātiem, kuriem tie ir nosūtījuši vai nokopējuši dokumentu. 10.4. Deklasificēšana neskar drošības apzīmējumus vai marķējumus, kas var būt norādīti uz dokumenta. 10.5. Deklasificēšanas gadījumā svītro sākotnējo klasifikāciju, kas ir norādīta katras lappuses augšā un apakšā. Uz dokumenta pirmās lapas (titullapas) uzliek zīmogu un papildina ar KIN norādi. Demarķēšanas gadījumā svītro sākotnējo marķējumu, kas ir norādīts katras lappuses augšā un apakšā. 10.6. Deklasificēta vai demarķēta dokumenta tekstu pievieno elektroniskajai tematiskajai nodaļai vai atbilstīgajai sistēmai, kurā šis dokuments ir reģistrēts. 10.7. Attiecībā uz dokumentiem, kuriem saistībā ar personas privātumu vai privātas vai juridiskas personas komerciālām interesēm paredzēts izņēmums, un attiecībā uz jutīgiem dokumentiem piemēro Regulas (EEK, Euratom) Nr. 354/83 2. panta noteikumus. 10.8. Papildus 10.1. līdz 10.7. apakšpunkta noteikumiem: a) pirms uzsākt trešo pušu dokumentu deklasificēšanu vai demarķēšanu, KIN apspriežas ar attiecīgo trešo pusi; b) attiecībā uz izņēmumiem, kas saistās ar privātumu un indivīda neaizskaramību, deklasificēšanā vai demarķēšanā jo īpaši ņem vērā attiecīgās personas piekrišanu, vai, attiecīgā gadījumā, nespēju noteikt attiecīgo personu; c) attiecībā uz izņēmumu, kas saistās ar kādas fiziskas vai juridiskas personas komerciālām interesēm, informāciju par attiecīgo personu var darīt zināmu, publicējot to Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, un termiņš iespējamiem apsvērumiem būtu četras nedēļas pēc publicēšanas dienas. 2. daļa DROŠĪBAS PIELAIDES IZSNIEGŠANAS PROCEDŪRA 11. DROŠĪBAS PIELAIDES IZSNIEGŠANAS PROCEDŪRA EIROPAS PARLAMENTA DEPUTĀTIEM 11.1. Lai varētu piekļūt informācijai, kas klasificēta līmenī CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL, vai tai līdzvērtīgai informācijai Eiropas Parlamenta deputātiem ir jābūt piešķirtai atļaujai vai nu saskaņā ar procedūru, kas minēta šī pielikuma 11. 3. un 11.4. punktā, vai pamatojoties uz oficiālu deklarāciju par informācijas neizpaušanu saskaņā ar šā lēmuma 3. panta 4. punktu. 11.2. Lai piekļūtu informācijai, kas klasificēta līmenī TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET vai SECRET UE/EU SECRET, vai tai līdzvērtīgai informācijai, Eiropas Parlamenta deputātiem jābūt piešķirtai atļaujai saskaņā ar procedūru, kas minēta 11.3. un 11.14. punktā. 11.3. Atļauju piešķir tikai tiem Eiropas Parlamenta deputātiem, kuri izturējuši dalībvalstu kompetento iestāžu veiktu drošības pārbaudi saskaņā ar procedūru, kas minēta 11.9. līdz 11.14. punktā. Par atļaujas piešķiršanu deputātiem atbild priekšsēdētājs. 11.4. Priekšsēdētājs var piešķirt rakstisku atļauju pēc dalībvalstu kompetento iestāžu atzinuma saņemšanas, pamatojoties uz drošības pārbaudi, kura ir veikta saskaņā ar 11.8. līdz 11.13. punktu. 11.5. Eiropas Parlamenta Drošības un riska novērtēšanas direktorāts uzglabā aktualizētu visu to Eiropas Parlamenta deputātu sarakstu, kuriem ir piešķirta atļauja, tostarp pagaidu atļauja saskaņā ar 11.15. punktu. 11.6. Atļauja ir derīga piecus gadus vai ne ilgāk par to pienākumu termiņu, uz kuru pamata to piešķīra (piemēro īsāko termiņu). To var pagarināt saskaņā ar 11.4. punktā noteikto procedūru. 11.7. Priekšsēdētājs atsauc atļauju, ja viņš uzskata, ka šādai atsaukšanai ir pamatoti iemesli. Ikviens lēmums atsaukt atļauju tiek darīts zināms attiecīgajam Eiropas Parlamenta deputātam, kurš pirms šā lēmuma stāšanās spēkā var lūgt, lai viņu uzklausa priekšsēdētājs un dalībvalsts kompetentā iestāde. 11.8. Drošības pārbaudi veic ar attiecīgā Eiropas Parlamenta deputāta palīdzību un pēc priekšsēdētāja pieprasījuma. Par pārbaudi ir atbildīga tās dalībvalsts kompetentā iestāde, kuras valstspiederīgais ir attiecīgais deputāts. 11.9. Veicot pārbaudes procedūru, attiecīgajam Eiropas Parlamenta deputātam pieprasa aizpildīt personas informācijas veidlapu. 11.10. Pieprasījumā dalībvalsts kompetentajām iestādēm priekšsēdētājs norāda konkrētu klasificētas informācijas līmeni, ko darīs pieejamu attiecīgajam Eiropas Parlamenta deputātam, lai tās varētu veikt pārbaudes procedūru. 11.11. Uz visu drošības pārbaudes procedūru, ko veic dalībvalstu kompetentās iestādes, kā arī uz iegūtajiem rezultātiem attiecas atbilstīgās tiesību normas, kas ir spēkā attiecīgajā dalībvalstī, tostarp tiesību normas par pārsūdzēšanu. 11.12. Ja dalībvalsts kompetentās iestādes sniedz pozitīvu atzinumu, priekšsēdētājs var piešķirt attiecīgajam Eiropas Parlamenta deputātam atļauju. 11.13. Dalībvalsts kompetento iestāžu negatīvu atzinumu dara zināmu attiecīgajam Eiropas Parlamenta deputātam, kurš var lūgt, lai viņu uzklausa priekšsēdētājs. Ja priekšsēdētājs uzskata par nepieciešamu, viņš var lūgt dalībvalsts kompetentajām iestādēm veikt papildu pārbaudi. Ja negatīvu atzinumu apstiprina, atļauju nepiešķir. 11.14. Visi Eiropas Parlamenta deputāti, kuriem ir piešķirta atļauja saskaņā ar 11.3. punktu, atļaujas piešķiršanas laikā un turpmāk regulāri saņem visu nepieciešamās norādes par klasificētas informācijas aizsargāšanu un šādas aizsardzības nodrošināšanas līdzekļiem. Deputāti paraksta deklarāciju par minēto norāžu saņemšanu. 11.15. Izņēmuma gadījumā priekšsēdētājs pēc paziņojuma nosūtīšanas dalībvalsts kompetentajai iestādei un ar noteikumu, ka minētās kompetentās iestādes mēneša laikā nav saņemta reakcija, var piešķirt Eiropas Parlamenta deputātam pagaidu atļauju uz laiku, kas nepārsniedz sešus mēnešus, līdz būs zināmi 11.11. punktā minētās pārbaudes rezultāti. Šādi piešķirtas pagaidu atļaujas nedod piekļuvi informācijai, kas klasificēta līmenī TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET, vai tai līdzvērtīgai informācijai. 12. DROŠĪBAS PIELAIDES IZSNIEGŠANAS PROCEDŪRA EIROPAS PARLAMENTA IERĒDŅIEM UN CITIEM PARLAMENTA DARBINIEKIEM, KURI STRĀDĀ POLITISKAJĀS GRUPĀS 12.1. Klasificētai informācijai drīkst piekļūt tikai tie Eiropas Parlamenta ierēdņi un citi politiskajās grupās strādājoši Eiropas Parlamenta darbinieki, kuriem saistībā ar to pienākumiem vai darba prasībām ir nepieciešams zināt vai izmantot šādu informāciju. 12.2. Lai piekļūtu informācijai, kas klasificēta līmenī CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vai TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET, SECRET UE/EU SECRET vai līdzvērtīgai informācijai, Eiropas Parlamenta ierēdņiem un citiem politiskajās grupās strādājošiem Eiropas Parlamenta darbiniekiem jāsaņem atļauja atbilstoši 12.3. un 12.4. punktā minētajai procedūrai. 12.3. Atļauju piešķir tikai tām 12.1. punktā minētajām personām, kuras ir pārbaudījusi dalībvalsts kompetentā iestāde saskaņā ar 12.9. līdz 12.14. punktā minēto procedūru. Par atļaujas piešķiršanu Eiropas Parlamenta ierēdņiem un citiem Eiropas Parlamenta darbiniekiem, kuri strādā politiskajās grupās, atbild ģenerālsekretārs. 12.4. Ģenerālsekretārs var piešķirt rakstisku atļauju pēc tam, kad ir saņemts dalībvalstu kompetento iestāžu atzinums, pamatojoties uz drošības pārbaudi, kura ir veikta saskaņā ar 12.8. līdz 12.13. punktu. 12.5. Eiropas Parlamenta Drošības un riska novērtēšanas direktorāts uzglabā aktualizētu visu to amatu sarakstu, kuriem ir nepieciešama drošības pielaide, ko sniedz attiecīgie Eiropas Parlamenta dienesti, un visu to personu sarakstu, kurām ir piešķirta atļauja, tostarp pagaidu atļauja saskaņā ar 12.15. punktu. 12.6. Atļauja ir derīga piecus gadus vai ne ilgāk par to pienākumu termiņu, uz kuru pamata to piešķīra (piemēro īsāko termiņu). To var pagarināt saskaņā ar šīs daļas 12.4. punktā noteikto procedūru. 12.7. Ģenerālsekretārs atsauc atļauju, ja viņš uzskata, ka šādai atsauksanai ir pamatoti iemesli. Ikviens lēmums atsaukt atļauju tiek darīts zināms attiecīgajam Parlamenta ierēdnim vai citam Parlamenta darbiniekam, kurš strādā politiskajā grupā, un šis ierēdnis vai darbinieks pirms atsaukšanas stāšanās spēkā var lūgt, lai viņu uzklausa ģenerālsekretārs un dalībvalsts kompetentā iestāde. 12.8. Drošības pārbaudi veic ar attiecīgā Parlamenta ierēdņa vai cita Parlamenta darbinieka, kurš strādā politiskajā grupā, palīdzību un pēc priekšsēdētāja pieprasījuma. Par pārbaudi ir atbildīga tās dalībvalsts kompetentā iestāde, kuras valstspiederīgais ir attiecīgā persona. Ja to paredz valsts normatīvie akti, dalībvalsts kompetentās iestādes var veikt izmeklēšanu par ārvalstniekiem, kuri pieprasa piekļūšanu informācijai, kas klasificēta līmenī CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL, SECRET UE/EU SECRET vai TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET. 12.9. Veicot pārbaudes procedūru, attiecīgajam Eiropas Parlamenta ierēdnim vai citam Parlamenta darbiniekam, kurš strādā politiskajā grupā, pieprasa aizpildīt personas informācijas veidlapu. 12.10. Pieprasījumā dalībvalsts kompetentajām iestādēm ģenerālsekretārs norāda konkrētu klasificētas informācijas līmeni, ko darīs pieejamu attiecīgajam Eiropas Parlamenta ierēdnim vai citam Parlamenta darbiniekam, kurš strādā politiskajā grupā, lai tās varētu veikt pārbaudes procedūru un sniegt atzinumu par to, kāda līmeņa atļauju šai personai var piešķirt. 12.11. Uz visu drošības pārbaudes procedūru, ko veic dalībvalstu kompetentās iestādes, kā arī uz iegūtajiem rezultātiem attiecas atbilstīgās tiesību normas, kas ir spēkā attiecīgajā dalībvalstī, tostarp tiesību normas par pārsūdzēšanu. 12.12. Ja dalībvalsts kompetentās iestādes sniedz pozitīvu atzinumu, priekšsēdētājs var piešķirt atļauju attiecīgajam Eiropas Parlamenta ierēdnim vai citam Parlamenta darbiniekam, kurš strādā politiskajā grupā. 12.13. Dalībvalsts kompetento iestāžu negatīvu atzinumu dara zināmu attiecīgajam Eiropas Parlamenta ierēdnim vai Parlamenta darbiniekam, kurš strādā politiskajā grupā, un šis ierēdnis vai darbinieks var lūgt, lai viņu uzklausa ģenerālsekretārs. Ja ģenerālsekretārs uzskata par nepieciešamu, viņš var lūgt dalībvalsts kompetentajām iestādēm veikt papildu pārbaudi. Ja negatīvu atzinumu apstiprina, atļauju nepiešķir. 12.14. Visi Eiropas Parlamenta ierēdņi un citi Parlamenta darbinieki, kuri strādā politiskajās grupās un kuriem ir piešķirta atļauja saskaņā ar 12.4. un 12.5. punktu, atļaujas piešķiršanas laikā un turpmāk regulāri saņem visas nepieciešamās instrukcijas par klasificētas informācijas aizsargāšanu un šādas aizsardzības nodrošināšanas līdzekļiem. Šādi ierēdņi un darbinieki paraksta deklarāciju par minēto instrukciju saņemšanu un uzņemas saistības tās ievērot. 12.15. Izņēmuma gadījumā ģenerālsekretārs pēc paziņojuma nosūtīšanas dalībvalsts kompetentajai iestādei un ar noteikumu, ka no minētās kompetentās iestādes mēneša laikā nav saņemta reakcija, var piešķirt Eiropas Parlamenta ierēdnim vai citam Parlamenta darbiniekam, kurš strādā poliskajā grupā, pagaidu atļauju uz laiku, kas nepārsniedz sešus mēnešus, līdz būs zināmi 12.11. punktā minētās pārbaudes rezultāti. Šādi piešķirtās pagaidu atļaujas nedod piekļuvi informācijai, kas klasificēta līmenī TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET, vai tai līdzvērtīgai informācijai.