ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(9)

Nīderlandes iestāžu plānotā un īstenotā budžeta konsolidācija ievērojamā mērā balstās uz strukturālo izdevumu lielu samazinājumu, kas veido apmēram 3 % no IKP līdz stabilitātes programmas laikposma beigām (2015. gads) salīdzinājumā ar atsauces līmeni. Uz tā rezultātā panāktās korekcijas pamata ir paredzēts samazināt vispārējo valsts budžeta deficītu no 3,8 % no IKP 2011. gadā līdz 2,4 % no IKP 2012. gadā, deficītam turpinot kristies 2013.–2015. gadā par apmēram 0,5 % ik gadus. Nīderlande ir stingri apņēmusies sasniegt šos mērķus. Pasargājot izaugsmi veicinošas politikas jomas, piemēram, izglītības nozari, no budžeta samazinājumiem, netiktu kavēts ekonomikas izaugsmes nākotnes potenciāls un tiktu veicināta pārmērīga budžeta deficīta ilgtspējīga novēršana.
(8)

No 2000. gada līdz 2007. gadam Latvijas ekonomikas izaugsme bija straujāka nekā citās dalībvalstīs, atspoguļojot konverģences perspektīvas, ārvalstu finanšu plūsmas un ļoti spēcīgu patēriņa pieprasījumu. Tomēr vismaz daļēji ekspansīvas makroekonomikas politikas rezultātā ekonomika pārkarsa. Uzkrājās ievērojamas nelīdzsvarotības, ko atainoja tekošā konta deficīts, kas 2007. gadā bija 22,3 % no IKP un 2008. gadā – 13,1 %, tādēļ 2008.–2009. gadā ekonomikā bija straujākais sarukums ES. Minētajā laikposmā reālais IKP krasi samazinājās par 25 %, tā kā iekšējā pieprasījuma sabrukumu pastiprināja lejupslīde pasaules tirdzniecībā. Nodarbinātības līmenis Latvijā, kas iepriekš bija viens no augstākajiem ES (75,8 % 2008. gadā), saruka par vairāk nekā 10 procentu punktiem, un patlaban bezdarba līmenis pārsniedz 18 %, kas ir viens no augstākajiem rādītājiem ES. Vispārējās valdības budžeta deficīts bija 9,7 % 2009. gadā, bet fiskālās konsolidācijas pasākumu rezultātā samazinājās līdz 7,7 % 2010. gadā. Šis rezultāts ietver ievērojamus finanšu nozares stabilizācijas pasākumus, kuru apjoms bija 1,1 % no IKP 2009. gadā un 2,3 % no IKP 2010. gadā.
(3)

2009. gada 16. jūnija apkārtrakstā MSC.1/Circ. 1332 ir izklāstīta “pārvaldības paraugprakse”, lai izvairītos no pirātu uzbrukumiem Adenas līcī un Somālijas piekrastē, pirātus no uzbrukumiem atturētu, kā arī šādus uzbrukumus novēlotu (“Best Management Practices to Avoid, Deter or Delay Acts of Piracy in the Gulf of Aden and off the Coast of Somalia”), kuru pēc brīvprātīgas iniciatīvas izstrādājušas jūrniecības nozares organizācijas un kuru atbalstījušas un sekmējušas līdzējas puses sakarā ar to, cik steidzami risināms ir šis jautājums par cīņu pret uzbrukumiem Somālijas piekrastē. Jūrniecības nozares organizācijas šos pasākumus atjaunināja, izstrādājot to 2. redakciju, kuru publicēja 2009. gada 29. septembra apkārtrakstā MSC.1/Circ. 1335.
3.

Tā kā katrā produktu kategorijā iekļauts plašs produktu klāsts ar dažādām specifikācijām, jāsniedz papildu informācija par katru produktu, no kura ņemti paraugi (kā norādīts C punktā). Lai novērotu attīstību ilgākā laikā, ir svarīgi, ja iespējams, katru gadu ņemt paraugus no produktiem ar vienādām specifikācijām (piemēram, no viena un tā paša veida maizes).
19.

Cik iespējams ražas vākšanas laikā jāizvairās no graudu mehāniskiem bojājumiem un no to kontakta ar augsni. Mazos, sarukušos graudos var būt vairāk mikotoksīnu nekā normālos, veselīgos graudos. Sarukušo graudu aizvākšana, pareizi noregulējot kombainu vai pēc ražas vākšanas attīrot no bojātajiem kodoliem un citiem nepiederīgiem priekšmetiem, var palīdzēt samazināt mikotoksīnu līmeni. Lai gan ar dažu sēklu tīrīšanas procedūru, piemēram, vētīšanas un šķirošanas palīdzību var atdalīt inficētus kodolus, kodolus ar bezsimptomu infekciju nevar atdalīt ar parastajām attīrīšanas metodēm.
a)

mikotoksīnu (aflatoksīna B1, ohratoksīna A, zearalenona, dezoksinivalenola, fumonizinu, toksīnu T-2 un HT-2) koncentrāciju dzīvnieku barībā, norādot analīžu metodes; par paraugu ņemšanas metodēm jāizmanto gadījuma izlases paraugu ņemšana un paraugu ņemšanu pēc atlases kritērijiem ar noteiktu mērķi; mērķa paraugi jāņem no tādiem barības līdzekļiem, par kuriem ir aizdomas, ka tajos paaugstinātās koncentrācijās varētu būt mikotoksīni, piemēram, no labības graudiem, eļļasaugu sēklām, eļļasaugļiem, to izstrādājumiem un blakusproduktiem, kā arī no ilgstoši glabātiem vai lielā attālumā pa jūru vestiem barības līdzekļiem; attiecībā uz aflatoksīnu B1 īpaša uzmanība jāpievērš arī citiem slaucamiem dzīvniekiem, izņemot piena lopus, paredzētajai kombinētajai lopbarībai; pārbaužu rezultātu pārskatus sastādīt pēc I pielikumā noteiktā parauga;
4)

šādi groza 5. pantu: a) ar šādu punktu aizstāj 1. punktu: “1. Individuālām kredītprasībām piemēro īpašus novērtējuma diskontus, kurus nosaka saskaņā ar atlikušo termiņu, kredītkvalitātes līmeni un procentu likmes struktūru, kā noteikts šīs pamatnostādnes pielikuma 3. tabulā.”; b) ar šādu punktu aizstāj 2. punktu: “2. Attiecībā uz kredītprasību procentu likmes struktūru piemēro šādus noteikumus: a) “nulles kupona” kredītprasības uzskata par kredītprasībām ar fiksētu procentu likmi; b) mainīgas procentu likmes kredītprasības, kuru periods, kad var mainīt procentu likmi, ir ilgāks par 1 gadu, uzskata par kredītprasībām ar fiksētu procentu likmi; c) mainīgas procentu likmes kredītprasības ar maksimālo robežu uzskata par kredītprasībām ar fiksētu procentu likmi; d) mainīgas procentu likmes kredītprasības, kuru periods, kad var mainīt procentu likmi, ir līdz 1 gadam (ieskaitot) un kurām ir minimālā robeža, bet nav maksimālās robežas, uzskata par kredītprasībām ar mainīgu procentu likmi; e) novērtējuma diskonts, ko piemēro kredītprasībai ar vairāk nekā viena veida procentu maksājumu, atkarīgs tikai no atlikušajā kredītprasības pastāvēšanas laikā veicamajiem procentu maksājumiem. Ja atlikušajā kredītprasības pastāvēšanas laikā veicami vairāk nekā viena veida procentu maksājumi, atlikušos procentu maksājumus uzskata par maksājumiem ar fiksētu procentu likmi un attiecīgais diskonta piemērošanā izmantotais termiņš ir kredītprasības atlikušais termiņš.”; c) svītro 3. punktu; d) svītro 4. punktu; e) 7. punktā vārdus “1.–4. punkta” aizstāj ar vārdiem “1.–2. punkta”;
(7)

Izvēles iespējas un rīcības brīvības attiecībā uz riska darījumu atbrīvošanu no lielo riska darījumu ierobežojumiem, kas noteikti Regulas (ES) Nr. 575/2013 395. punkta 1. punktā, būtu konsekventi jāpiemēro gan nozīmīgām iestādēm, gan mazāk nozīmīgām iestādēm, lai nodrošinātu vienlīdzīgus kontroles apstākļus kredītiestādēm iesaistītajās dalībvalstīs, ierobežotu koncentrācijas riskus, kas izriet no noteiktiem riska darījumiem, un nodrošinātu, ka konkrētiem riska darījumiem visā VUM tiek piemēroti vienādi obligātie standarti, lai veiktu novērtējumu par to, kā tiek ievēroti nosacījumi, kas noteikti tās pašas regulas 400. panta 3. punktā. Cita starpā jāierobežo koncentrācijas riski, ko rada nodrošinātās obligācijas, kas atbilst Regulas (ES) Nr. 575/2013 129. panta 1., 3. un 6. punkta noteikumiem, riska darījumi ar dalībvalstu reģionālajām valdībām un vietējām varas iestādēm vai to garantēti darījumi, ja šīm prasībām tiktu piešķirta 20 % riska pakāpe saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 Trešās daļas II sadaļas 2. nodaļā. Attiecība uz riska darījumiem grupas iekšienē, kuri ietver līdzdalību vai cita veida turējumus, jānodrošina, ka lēmums pilnībā atbrīvot šos riska darījumus no lielu riska darījumu ierobežojumiem pamatojas uz rūpīgu novērtējumu, kas noteikts Regulas (ES) 2016/445 (ECB/2016/4) I pielikumā. Kopēju kritēriju piemērošana novērtējumam par to, vai riska darījums, ietverot līdzdalību vai cita veida turējumus, ar reģionālajām vai centrālajām kredītiestādēm, ar kurām kredītiestāde ir saistīta tīklā atbilstoši juridiskām vai tiesību aktu prasībām un kuras saskaņā ar šiem noteikumiem atbild par skaidrās naudas norēķinu operācijām šajā tīklā, atbilst atbrīvojuma no liela riska darījumu ierobežojumiem nosacījumiem, kas noteikti Regulas (ES) 2016/445 (ECB/2016/4) II pielikumā. Šādai piemērošanai būtu jānodrošina, ka vienā tīklā saistītas nozīmīgas un mazāk nozīmīgas iestādes tiek regulētas saskaņotā veidā. Regulas (ES) Nr. 575/2013 400. panta 2. punktā noteiktās izvēles iespējas īstenošana, kas noteikta šajā pamatnostādnē, tiek piemērota tikai tad, ja attiecīgā dalībvalsts nav īstenojusi izvēles iespēju, kas noteikta Regulas (ES) Nr. 575/2013 493. panta 3. punktā.
b)

mainīgas procentu likmes kuponi, kas nevar radīt negatīvu naudas plūsmu un kam ir šāda struktūra: kupona procentu likme = (atsauces procentu likme * 1) ± x, ja f ≤ kupona procentu likme ≤ c, kur: i) atsauces procentu likme konkrētajā brīdī atbilst tikai vienam no tālāk minētajiem lielumiem: — euro naudas tirgus procentu likmei (piem., EURIBOR, LIBOR) vai līdzīgiem indeksiem, — pastāvīga termiņa mijmaiņas darījuma procentu likmei (piem., CMS, EIISDA, EUSA), — vienas eurozonas valdības obligācijas peļņas likmei vai vairāku šādu obligāciju indeksam ar termiņu līdz vienam gadam (ieskaitot), — eurozonas inflācijas indeksam; ii) f (zemākā procentu likme), c (augstākā procentu likme), l (palielināts/samazināts koeficients) un x (marža), ja tādi ir, atbilst skaitļiem, kas vai nu iepriekš noteikti emisijas brīdī, vai var laika gaitā mainīties tikai pa emisijas laikā iepriekš noteiktu līkni, kur f un c ir lielāki par nulli vai vienādi ar to, bet l ir lielāks par nulli visu aktīva darbības laiku. Mainīgās procentu likmes kuponiem ar inflācijas indeksa atsauces likmi l ir vienāds ar vienu.
c)

lietotāji: Lietotāju ieinteresēto pušu grupai un CVD grupai ir vienāds locekļu skaits KG, lai T2V ieinteresēto pušu grupas tiktu pārstāvētas līdzvērtīgi. ECB Padome izvirza lietotāju pārstāvjus, pamatojoties uz T2V Valdes priekšlikumu. T2V Valdes priekšlikums pamatojas uz pieteikumiem, kas saņemti no Eiropas Banku federācijas, Eiropas Krājbanku grupas, Eiropas Kooperatīvo banku asociācijas, Eiropas Finanšu tirgu asociācijas un Eiropas Klīringa institūciju asociācijas nolūkā līdzsvarot dažādu lietotāju intereses T2V, tostarp mazo un lielo institūciju un tirgu, iekšzemes un starptautisko dalībnieku intereses, un dažāda apjoma pakalpojumu sniedzēju intereses, koncentrējoties uz lietotājiem, kuri veic būtiska apjoma darījumus vērtspapīru nozarē T2V euro vai citās valūtās, kuras ir atbilstošas norēķinu veikšanai T2V, neatkarīgi no to reģistrācijas vietas. Katra no šīm institūcijām izvēlas vismaz vienu no saviem kandidātiem. Papildus piemēro šādus parametrus: i) vismaz vienpadsmit pilntiesīgie locekļi pārstāv lielākās komercbankas; ii) vismaz divi pilntiesīgi locekļi pārstāv starptautiskās investīciju bankas; iii) vismaz divi pilntiesīgi locekļi pārstāv bankas, kuras darbojas vērtspapīru norēķinu nozarē un apkalpo to vietējos klientus; iv) vismaz viens pilntiesīgs loceklis pārstāv centrālo darījumu partneri.
3.3.

Katrs šo grupu pārstāvis ir tiesīgs būt pilntiesīgs KG loceklis: a) centrālās bankas – ECB un katru euro zonas nacionālo centrālo banku (NCB) – pārstāv viens pilntiesīgs loceklis. Pēc euro ieviešanas dalībvalstī attiecīgā NCB arī piedalās KG kā pilntiesīgs loceklis no brīža, kad valsts pievienojas euro zonai. Ārpus euro zonas esošu centrālo banku, kas nolēmusi iekļaut savu valūtu T2V, no šā lēmuma pieņemšanas brīža pārstāv viens pilntiesīgs loceklis. Eiropas Komisija kā publiska iestāde ir pilntiesīgs loceklis un tiek pieskaitīta centrālo banku grupas locekļiem; b) centrālie vērtspapīru depozitāriji (CVD) – katra CVD grupa, ko var veidot vairāki CVD, vai katrs CVD, kas veic norēķinus par saviem darījumiem euro un/vai saviem darījumiem nacionālajā valūtā, kas nav euro, ir pilntiesīgs KG loceklis un var izvirzīt vienu pārstāvi, ja tas atbilst šādiem kritērijiem: — tas ir paziņojis par savu atbalstu T2V, — tas ir gatavs stāties līgumiskās attiecības ar Eurosistēmu, — tas ir paziņojis savu nolūku lietot T2V, tiklīdz būs uzsākta tā darbība. Saskaņā ar 3.2. punktu un 3.3. punkta a) apakšpunktu CVD pārstāvju skaits ir vienāds ar centrālo banku pārstāvju skaitu. Tādējādi lielākām CVD grupām un lielākiem CVD ir lielāks pārstāvju skaits atkarībā no to norēķinu apjoma. Papildu pārstāvju skaitu nosaka CVD, kuri ir pārstāvēti KG, un KG priekšsēdētājs saskaņā ar d’Hondt metodoloģiju proporcionālai pārstāvībai; c) lietotāji – Izvirzīšanas komiteja (IK) izvēlas locekļus no lietotāju kopienas, balstoties uz pieteikumiem, ko saņēmis sekretārs atbilstoši iepriekš noteiktiem kritērijiem: — vismaz 11 pilntiesīgu locekļu, kuri pārstāv lielākās komercbankas, kas darbojas vērtspapīru nozarē valūtās, kuras ir atbilstošas norēķinu veikšanai T2V, neatkarīgi no to reģistrācijas vietas, — vismaz divi pilntiesīgi locekļi, kas pārstāv starptautiskās investīciju bankas, — vismaz divi pilntiesīgi locekļi, kuri pārstāv bankas, kas darbojas vērtspapīru norēķinu nozarē, lai apkalpotu to vietējos klientus, — vismaz viens pilntiesīgs loceklis, kas pārstāv centrālo darījuma partneri.
a)

ar šādu punktu aizstāj 1. punktu: “1. Turpmākā Eurosistēmas NCB aizliedz atbilstošajiem darījuma partneriem (t. sk. to ieceltajiem aģentiem) atsavināt tiem piegādātās euro banknotes un monētas pirms pulksten 00.00 (pēc vietējā laika) skaidras naudas nomaiņas dienā, ja vien šajā pamatnostādnē nav noteikts citādi. Turpmākā Eurosistēmas NCB jo īpaši pieprasa, lai atbilstošie darījuma partneri, t. sk. to ieceltie aģenti, uzglabā priekšpiegādē piegādātās euro banknotes un monētas to naudas glabātavās vai, attiecīgā gadījumā, to aģentu naudas glabātavās atsevišķi no citām euro banknotēm un monētām, citas valūtas un cita īpašuma, kā arī drošībā, lai novērstu to bojāeju, zādzību, nolaupīšanu vai jebkādu citu iemeslu, kas varētu izraisīt pāragru nonākšanu apgrozībā.”;
Inovācijas un tīklu izpildaģentūras ieņēmumu un izdevumu pārskats par 2021. finanšu gadu

(2021/C 114/23)

IEŅĒMUMI

Sadaļa Nodaļa Pozīcija 2021. finanšu gads 2020. finanšu gads 2019. finanšu gads 1 EIROPAS SAVIENĪBAS IEMAKSA 1 0 EIROPAS SAVIENĪBAS IEMAKSA 21 952 000 30 382 852 28 522 048 ,— 1. sadaļa – Kopā 21 952 000 30 382 852 28 522 048 ,— 2 TREŠO VALSTU PIEDALĪŠANĀS 2 0 TREŠO VALSTU PIEDALĪŠANĀS 4 960 000 603 148 0 ,— 2. sadaļa – Kopā 4 960 000 603 148 0 ,— KOPSUMMA 26 912 000 30 986 000 28 522 048 ,—

IZDEVUMI

Sadaļa Nodaļa Pozīcija 2021. finanšu gads 2020. finanšu gads 2019. finanšu gads 1 PERSONĀLA IZDEVUMI 1 1 ALGAS, PABALSTI UN IZMAKSAS 23 385 900 24 346 247 22 504 895 ,— 1 2 SOCIĀLIE, MEDICĪNISKIE UN APMĀCĪBAS IZDEVUMI 869 400 1 442 003 1 189 233 ,— 1. sadaļa – Kopā 24 255 300 25 788 250 23 694 128 ,— 2 INFRASTRUKTŪRA UN DARBĪBAS IZDEVUMI 2 1 CELTNIECĪBAS IZDEVUMI 1 263 215 3 067 952 3 047 447 ,— 2 2 IKT 606 535 1 123 718 646 863 ,— 2 3 KUSTAMAIS ĪPAŠUMS UN KĀRTĒJĀS DARBĪBAS IZMAKSAS 50 250 175 512 113 893 ,— 2. sadaļa – Kopā 1 920 000 4 367 182 3 808 203 ,— 3 PROGRAMMU ATBALSTA IZDEVUMI 3 1 PROGRAMMU ATBALSTA IZDEVUMI 736 700 830 568 1 019 717 ,— 3. sadaļa – Kopā 736 700 830 568 1 019 717 ,— KOPSUMMA 26 912 000 30 986 000 28 522 048 ,—

Štatu saraksts 1

Funkciju grupa un pakāpe (1) 2021 2020 Atļautas saskaņā ar Savienības budžetu Faktiski aizpildītas (stāvoklis 2019. gada 31. decembrī) Atļautas saskaņā ar Savienības budžetu Pastāvīgās amata vietas Pagaidu amata vietas Pastāvīgās amata vietas Pagaidu amata vietas Pastāvīgās amata vietas Pagaidu amata vietas AD 16 — — — — — — AD 15 — — — — — — AD 14 — 7 — 7 — 7 AD 13 — 9 — 9 — 9 AD 12 — 5 — 5 — 5 AD 11 — 5 — 5 — 5 AD 10 — 5 — 5 — 5 AD 9 — 9 — 7 — 9 AD 8 — 12 — 10 — 12 AD 7 — 10 — 10 — 10 AD 6 — 2 — 2 — 2 AD 5 — 3 — — — 3 starpsumma AD — 67 — 60 — 67 AST 11 — — — — — — AST 10 — — — — — — AST 9 — — — — — — AST 8 — — — — — — AST 7 — 1 — 1 — 1 AST 6 — 2 — 2 — 2 AST 5 — 3 — 3 — 3 AST 4 — 3 — 3 — 3 AST 3 — 2 — 1 — 2 AST 2 — — — — — — AST 1 — — — — — — starpsumma AST — 11 — 10 — 11 AST/SC 6 — — — — — — AST/SC 5 — — — — — — AST/SC 4 — — — — — — AST/SC 3 — — — — — — AST/SC 2 — — — — — — AST/SC 1 — — — — — — starpsumma AST/SC — — — — — — Kopā — 78 — 70 — 78 Kopsumma 78 70 78 (1)

Līgumdarbinieku skaita (pilnas darba slodzes ekvivalenta izteiksmē) un valstu norīkoto ekspertu skaita aplēse

Līgumdarbinieku amati 2021 2020 FG IV 163 144 FG III 74 72 FG II 33 33 FG I — — Kopā 270 249

(1) Pending the finalisation of the delegation process to the executive agencies of operational programmes for the period 2021-2027, the delegation related to the completion of the legacy programmes prior to 2021 will continue in 2021. Therefore, until this finalisation this establishment plan, which reflects a staffing level corresponding to the authorized level of 2020, continues to apply.
24.

norāda, ka Savienības 2011. gada budžeta kopējais apjoms saistību apropriācijās bija EUR 141,9 miljardi, no kuriem Parlamenta budžets – EUR 1 686 miljoni; norāda arī to, ka šī summa ir tikai nedaudz lielāka par 1 % no Savienības budžeta un veido 20 % no EUR 8 454 miljoniem, kas paredzēti Savienības iestāžu kopējiem administratīvajiem izdevumiem 2011. gadā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību;
9.

pauž nopietnas bažas par to, ka saskaņā ar Revīzijas palātas ziņojumu 2011. gadā, tāpat kā iepriekšējā gadā, tika konstatēts augsts pārnesuma līmenis; norāda, ka no kopējā 2011. gada budžeta EUR 11 miljonus (20 %) pārnesa uz 2012. gadu, tostarp 38 % no III sadaļas “Pamatdarbības izdevumi” apropriācijām; aicina Centru informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par veiktajiem pasākumiem šā trūkuma novēršanai, jo pārnesto apropriāciju līmenis ir augsts, un līdz ar uzkrāto izdevumu zemo līmeni (EUR 5,4 miljoni) tas ir pretrunā budžeta gada pārskata principam;
3.

atgādina, ka Kopuzņēmums 2010. gadā apstiprināja ex post revīzijas stratēģiju, kas ir galvenais mehānisms, lai novērtētu pakārtoto darījumu likumību un pareizību, un ka tās ieviešana sākās 2011. gadā; norāda, ka projekta izmaksu deklarāciju revīzija ir uzticēta dalībvalstu finansēšanas iestādēm, bet ar tām parakstītajos administratīvajos līgumos nav noteikta veicamo revīziju praktiskā kārtība; turklāt no Kopuzņēmuma sniegtās informācijas secina, ka, ņemot vērā atšķirīgās finansēšanas sistēmas un valstu tiesību normas, kas ir spēkā dažādās dalībvalstīs, ex post revīzija ir iespējama tikai pēc projektu pabeigšanas, un aicina informēt Parlamentu par veikto revīziju rezultātiem; atkārtoti norāda, ka Kopuzņēmumam nekavējoties jāuzlabo ex ante pārbaužu kvalitāte, jo īpaši saistībā ar dotāciju pārvaldību, prasa informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par Kopuzņēmuma vēlāk veikto ex post revīziju rezultātiem;
7.

pauž bažas par to, ka Revīzijas palāta konstatēja 51 gadījumu par kopējo summu EUR 90 053, kad uz 2012. gadu pārnestās apropriācijas neatbilda spēkā esošajām juridiskajām saistībām, un tās būtu bijis jāanulē un līdz 2011. gada beigām jāatmaksā Komisijai; norāda, ka Centrs sāka šo procesu pārāk vēlu un tādēļ IT sistēmas ierobežojumu dēļ šie līdzekļi uz gadu ir bloķēti, un tos varēs anulēt un atmaksāt tikai 2012. gada beigās; aicina Centru uzlabot savu plānošanu, lai turpmāk izvairītos no šādām situācijām;
2.

iepazīstoties ar Aģentūras 2011. finanšu gada pārskatiem, konstatē, ka Aģentūra uzņēmās saistības 99 % apmērā no piešķirtā finansējuma un izmaksāja 89 % no pieejamajām maksājumu apropriācijām (neskaitot izdevumus no citiem ieņēmumu avotiem); atzinīgi vērtē to, ka Aģentūra 2011. gada darbības pārskatā (8) sniedza budžeta izpildes apstiprinātājiestādei informāciju par tās vispārējo budžeta izpildes līmeni attiecībā uz saistībām un maksājumiem; atgādina, ka 2010. gadā Aģentūra izmantoja 98,3 % no piešķirtajām subsīdijām un izmaksāja 85,6 % no pieejamajām maksājumu apropriācijām;
24.

atzinīgi vērtē Budžeta kontroles komitejas organizēto semināru par Parlamenta un Padomes uzdevumiem budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrā, kuru pildīšanā cita starpā varētu ņemt vērā šādus elementus: — to, ka Līguma par Eiropas Savienību 13. panta 2. punktā ir noteikts, ka iestādes īsteno pilnīgu savstarpēju sadarbību, — to, ka Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantā ir noteikta Padomes un Parlamenta loma budžeta izpildes apstiprināšanā: i) to, ka Padomei ir jāsniedz ieteikums Parlamentam par visu Savienības iestāžu un struktūru budžeta izpildes apstiprināšanu; ii) to, ka Eiropas Parlamentam ir jāpieņem lēmums par visu Savienības iestāžu un struktūru budžeta izpildes apstiprināšanu; — ikvienas Savienības iestādes administratīvā autonomija attiecībā uz savu darbību, — Finanšu regulas panti, kas attiecas uz budžeta izpildes apstiprināšanu (145.–147. pants), — demokrātiskie pamatprincipi – pārredzamība un pārskatatbildība, — mērķis uzlabot budžeta izpildes efektivitāti, lietderību un saimnieciskumu, — lai Parlaments un Padome varētu pildīt savus uzdevumus, Līgumā par Eiropas Savienības darbību un Finanšu regulā ir noteikts, ka budžeta izpildes apstiprinātājiestādes rīcībā ir jānodod zināms skaits dokumentu: i) Revīzijas palātas gada pārskats ar pārbaudīto iestāžu atbildēm uz Revīzijas palātas konstatējumiem, kurā iekļauta ticamības deklarācija, un Revīzijas palātas īpašie ziņojumi, ja tādi ir; ii) gada darbības pārskats, kas atspoguļo sasniegtos rezultātus, it īpaši salīdzinājumā ar Parlamenta un Padomes norādījumiem, kas sniegti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu; iii) pārskati par budžeta izpildi iepriekšējā finanšu gadā; iv) finanšu pārskats par aktīviem un pasīviem, v) ziņojums par budžeta un finanšu pārvaldību, vi) kopsavilkuma ziņojums par veikto iekšējo revīziju skaitu un veidu, sniegtajiem ieteikumiem un pasākumiem, kas veikti, ņemot vērā šos ieteikumus; — Padomei būtu jāiesniedz Parlamentam kā iestādei, kas pieņem lēmumu par budžeta izpildes apstiprināšanu, visa Parlamenta pieprasītā informācija, kura saistīta ar budžeta izpildes apstiprināšanu, — Padome sniedz rakstisku atbildi uz Parlamenta uzdotajiem jautājumiem attiecībā uz budžeta izpildes apstiprināšanu, — Padome, gatavojot ieteikumus saistībā ar budžeta izpildes apstiprināšanu, ievēro vienlīdzīgu pieeju attiecībā uz visām Savienības iestādēm un struktūrām, — līdz 2013. gada janvāra beigām tiks rīkota Parlamenta un Padomes sanāksme par jautājumiem, kas saistīti ar budžeta izpildes apstiprināšanu, minēto iestāžu pārstāvību šajā sanāksmē organizējot šādi, — Padomes prezidentvalstij vajadzētu aktīvi piedalīties Eiropas Revīzijas palātas gada pārskata izklāstā un Parlamenta plenārsēdes debatēs par budžeta izpildes apstiprināšanu.
2.

iepazīstoties ar Aģentūras gada darbības pārskatu, konstatē, ka tā uzņēmās saistības par 99 % no apropriācijām un maksājumiem izmantoja 77 % no apropriācijām; jo īpaši norāda, ka: — I sadaļā saistības kopumā bija uzņemtas par apropriācijām EUR 14 507 149 apmērā, no kuriem 99 % tika izmantoti maksājumu veikšanai, un no apropriācijām, kas bija pārnestas uz 2010. gadu, maksājumu veikšanai tika izmantoti 77 %, — II sadaļā bija uzņemtas saistības par apropriācijām gandrīz 100 % apmērā un 62 % tika izmantoti maksājumu veikšanai, un no apropriācijām, kas bija pārnestas uz 2010. gadu, maksājumu veikšanai tika izmantoti 92 %, — III sadaļā bija uzņemtas saistības par apropriācijām gandrīz 100 % apmērā un 62 % no tām tika izmantoti maksājumiem, un no apropriācijām, kas bija pārnestas uz 2010. gadu, maksājumu veikšanai tika izmantoti 95 %; atzinīgi vērtē to, ka Aģentūra sniedz informāciju par to apropriāciju izlietojumu, kas pārnestas no 2009. gada uz 2010. gadu;
6.

apstiprina, ka Aģentūras budžetu finansē gan no Savienības budžeta, gan farmācijas nozares maksām par Savienības tirdzniecības atļauju saņemšanu vai pagarināšanu; saskaņā ar gada darbības pārskata datiem konstatē, ka 2010. gadā 73 % Aģentūras ienākumu tiek novērtēti kā ieņēmumi no maksām un vienlaikus ar to, ka pieauguši ienākumi no maksām, attiecīgie ienākumi no Savienības iemaksas samazinājušies no 23 % 2006. gadā līdz 14 % 2010. gadā;
19.

ņem vērā Revīzijas palātas konstatējumu, proti, ka Kopuzņēmumā tiek īstenota tā lielumam un uzdevumiem atbilstoša IT pārvaldība un prakse; tomēr uzsver, ka joprojām nav pietiekamā mērā oficiāli dokumentētas politikas nostādnes un procedūras IT stratēģiskās plānošanas un uzraudzības ciklā, IT risku pārvaldības un darbības nepārtrauktības plānā, kā arī negadījuma seku novēršanas plānā; mudina Kopuzņēmumu izstrādāt rīcības plānu ar konkrētiem pasākumiem un termiņiem, kas ļautu ātrāk oficiāli dokumentēt politikas nostādnes un procedūras iepriekšminētajās jomās, un par paveikto ziņot budžeta izpildes apstiprinātājiestādei;