(7)

Šis nesenais novērtējums attiecībā uz Bulgāriju atklājis tālāk minēto. a. Mājokļu reālās cenas Bulgārijā pēdējo divu gadu laikā ir nedaudz pieaugušas, līdz 2020. gada vidum palielinoties vidēji par aptuveni 3,5 % salīdzinājumā ar iepriekšējā gada atbilstošo periodu. Kopš tā laika mājokļu reālo cenu pieaugums no 2021. gada vidus ir paātrinājies, sasniedzot aptuveni 7 %, kas atspoguļo arī bāzes efektu, ko radīja zemāks mājokļu cenu pieaugums 2020. gada pirmajā pusē. Bulgārijas Nacionālās bankas sagatavotās aplēses liecina, ka mājokļu cenas 2020. gada beigās bija nelielā mērā pārmērīgi augstas. b. Tajā pašā laikā mājsaimniecībām izsniegto kredītu mājokļa iegādei gada pieaugums Bulgārijā pēdējos gados ir ievērojami paātrinājies, 2021. gada augustā sasniedzot 13 % reālā izteiksmē. c. Saskaņā ar Eiropas Banku iestādes sniegto informāciju ienākumus nenesošo kredītu līmenis MNĪ sektorā Bulgārijā 2021. gada otrajā ceturksnī bija 5,3 % (3). Tajā pašā laikā šo kredītu augstais seguma rādītājs (48,1 % salīdzinājumā ar 25,7 % Savienībā kopumā) ir svarīgs mazinošs faktors. d. Ņemot vērā iepriekš minēto, mājsaimniecību parādu slogs Bulgārijā ir bijis salīdzinoši zems, bet Covid-19 pandēmijas laikā tas ir nedaudz palielinājies. Turklāt to mājokļu īpašnieku īpatsvars, kuriem ir hipotēka, ir ļoti zems. Tā rezultātā hipotēku kredītu apjoms Bulgārijā ir relatīvi zems, proti, 27 % no IKP (t. i., ieskaitot ar komerciālu nekustamo īpašumu nodrošinātus kredītus uzņēmumiem) salīdzinājumā ar 52 % Savienībā kopumā 2020. gadā. Tomēr lielākā daļa kredītu ir ar mainīgām procentu likmēm, un tāpēc mājsaimniecības ir pakļautas procentu likmju pieauguma ievainojamībai. e. Tajā pašā laikā bankām, kas darbojas Bulgārijā, ir salīdzinoši augsts pašu kapitāla līmenis, un 1. līmeņa kapitāla rādītājs 2020. gada decembrī sasniedza 24 %. Tādējādi, ja ar MNĪ tirgu saistītās ievainojamības turpinātu pieaugt, banku nozares augstā absorbcijas spēja būtu faktors, kas mazinātu finanšu stabilitātes risku iespējamo uzkrāšanos. Vēl viena banku nozares iezīme ir tāda, ka attiecībā uz kredītriska darījumiem tā lielākoties izmanto standartizēto pieeju, kas mazina ar MNĪ saistītos iespējamos riskus. Riska svērto aktīvu daļa attiecībā pret kopējiem aktīviem joprojām pārsniedz 50 %. Attiecīgi to banku faktiskā riska pakāpe, kuras izmanto standartizēto pieeju attiecībā uz MNĪ kredītiem mājsaimniecībām, ir 48 %, savukārt to banku faktiskā riska pakāpe, kuras izmanto iekšējos reitingus, ir 25 %. f. Salīdzinot ar Savienības valstīm kopumā, lai gan hipotēku kredītu īpatsvars banku portfeļos ir neliels un mājsaimniecību parādu sloga līmenis pašlaik ir zems, labvēlīgie hipotēku kredītu finansēšanas nosacījumi vidējā termiņā varētu radīt tādas spirālveida ietekmes risku, kas ietekmē mājokļu cenas un hipotekāros kredītus. No vienas puses, mājokļu cenu pieauguma dēļ nekustamā īpašuma kredītu nodrošinājuma vērtība palielinās, tādējādi ļaujot aizņēmējiem izmantot lielāku aizņemto līdzekļu īpatsvaru. No otras puses, mājokļu cenu pieaugumu parasti papildina pozitīvas makroekonomiskās norises, kas var novest pie to kreditēšanas standartu mīkstināšanas, kurus ievēro kredītu sniedzēji. Tajā pašā laikā pieaugošais nekustamā īpašuma kredītu piedāvājums var radīt papildu augšupvērstu spiedienu uz mājokļu cenām. Vidējā termiņā šāda spirālveida ietekme varētu izraisīt mājokļu cenu burbuli un pārmērīgi lielu parādu slogu mājsaimniecībām. g. ESRK atzīst, ka Bulgārijā ir ieviesti vairāki pasākumi, kas mazina pašreizējās MNĪ ievainojamības. Jo īpaši pozitīvā pretciklisko kapitāla rezervju (PKR) norma ir piemērots instruments, lai novērstu ievainojamības saistībā ar straujo kreditēšanas pieaugumu, kas plaši vērojams visās nozarēs, un palielinātu banku sektora noturību. 2021. gada septembrī tika nolemts no 2022. gada 1. oktobra palielināt PKR normu no 0,5 % līdz 1 %. ESRK arī norāda, ka Bulgārijā 2019. gadā tika izveidots tiesiskais regulējums ar aizņēmēju saistītiem pasākumiem un ka saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 575/2013 (4) 124. pantu banku, kas izmanto standartizēto pieeju, hipotēku kredītiem ar salīdzinoši augstākiem kredīta/nodrošinājuma attiecības rādītājiem tiek piemērota riska svēruma zemākā robežvērtība. 35 % svērumu piešķir riska darījuma daļai, kas nodrošināta ar mājokļa īpašuma hipotēku un kas nepārsniedz 70 % no nodrošinājuma vērtības. h. Nākotnes perspektīvā un ņemot vērā vidēja termiņa riska perspektīvu, pašreizējais makroprudenciālās politikas pasākumu kopums tiek uzskatīts par daļēji piemērotu un daļēji pietiekamu. Papildus pašlaik piemērotajiem ar kapitālu saistītajiem pasākumiem būtu lietderīgi ieviest ar aizņēmējiem saistītus pasākumus, lai laikus novērstu iespējamo spirālveida ietekmi uz mājokļu cenām un hipotekārajiem kredītiem.