KOMISIJAS LĒMUMS

(2007. gada 20. decembris)

par Kopienas finansējumu veicamajam apsekojumam Salmonella spp. un meticilīnrezistentā Staphylococcus aureus izplatības noteikšanai vaislas cūku ganāmpulkos dalībvalstīs

(izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 6579)

(2008/55/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1990. gada 26. jūnija Lēmumu 90/424/EEK par izdevumiem veterinārijas jomā (1) un jo īpaši tā 20. pantu,

tā kā:

Lai noteiktu Kopienas uzdevumus zoonožu un zoonozes izraisītāju izplatības samazināšanā, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 2160/2003 4. pantā, un lai izvērtētu labāko pieeju uzdevumu izpildes novērtēšanai nākotnē, nepieciešami salīdzināmi dati par to vaislas cūku saimniecību procentuālo daudzumu dalībvalstīs, kas inficētas ar salmonellu. Šāda informācija nav pieejama, tāpēc ir vajadzīgs īpašs apsekojums, lai pārraudzītu salmonellas izplatību vaislas cūku ganāmpulkos attiecīgā laika posmā, ņemot vērā iespējamās sezonālās atšķirības. Apsekojuma pamatā ir jābūt ziņojumam par salmonellu.

Vairākus gadu desmitus meticilīnrezistentā Staphylococcus aureus (MRSA) izraisītās infekcijas ir atzītas par nopietnu risku slimnīcās. MRSA ir rezistents pret visbiežāk izmantotajām antibiotikām un ir jo īpaši bīstams pacientiem ar novājinātu imūnsistēmu. MRSA izraisīto nāves gadījumu skaitu Apvienotajā Karalistē lēš uz apmēram 3 000 nāves gadījumu gadā. Viena pacienta ārstēšanas izmaksas saskaņā ar aplēsēm ir no EUR 12 000 līdz EUR 15 000. Papildu izmaksas rada higiēnas un kontroles programmas, kas paredzētas infekcijas novēršanai vai ierobežošanai slimnīcās.

Vairākās dalībvalstīs produktīvajos dzīvniekos nesen konstatēja jaunu MRSA celmu (ST398). Jo īpaši cūkas ir atzītas par nopietnu infekcijas avotu cūku audzētājiem vai to radiniekiem, ņemot vērā to tiešu saskarsmi ar šiem dzīvniekiem. Infekcija ar jaunu celmu var iekļūt arī slimnīcās, kā agrāk vairākās dalībvalstīs tas notika ar MRSA.

Lai uzlabotu informētību un noteiktu, vai ir vajadzīgi pasākumi MRSA noteikšanai un kontrolei, lai ierobežotu tā izplatību un sabiedrības veselības riska faktorus, ir vajadzīgi salīdzināmi dati no dalībvalstīm par to vaislas cūku saimniecību procentuālo daudzumu, kas inficētas ar MRSA (ST398). Šāda informācija nav pieejama, tāpēc ir vajadzīgs īpašs apsekojums, lai pārraudzītu MRSA izplatību vaislas cūku ganāmpulkos attiecīgā laika posmā, ņemot vērā iespējamās sezonālās atšķirības.

Saskaņā ar Komisijas 2007. gada 28. septembra Lēmumu 2007/636/EK par Kopienas finansējumu dalībvalstīs plānotā apsekojumā attiecībā uz Salmonella spp. izplatību vaislas cūku ganāmpulkos (5) dalībvalstis no 2008. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 31. decembrim veic apsekojumu vaislas cūku ganāmpulkos, lai novērtētu Salmonella spp. izplatību. Ņemot vērā MSRA nozīmi sabiedrības veselībai, jauno risku cilvēku inficēšanā, ko rada cūkas, un salīdzināmas informācijas trūkumu par MRSA izplatību vaislas cūku ganāmpulkos dažādās dalībvalstīs, visātrākais un lētākais veids, lai noteiktu MRSA izplatību vaislas cūku ganāmpulkos Kopienā, ir papildu paraugu ņemšana apsekojuma laikā, kā paredzēts Lēmumā 2007/636/EK.

Šāds pētījums sniegs tehnisku informāciju, kas vajadzīga, lai izstrādātu Kopienas tiesību aktus veterinārijas jomā. Ņemot vērā to, cik svarīgi ir salīdzināmi dati par salmonellas izplatību vaislas cūku vidū dalībvalstīs, šīm dalībvalstīm jāpiešķir Kopienas finansējums, lai tās varētu izpildīt apsekojuma īpašās prasības. Tādēļ izmaksas, kas radušās, iegādājoties tamponus un veicot analīzes laboratorijās, jākompensē 100 % apmērā, nosakot šāda maksājuma griestus. Kopienas finansiālo atbalstu nevar saņemt attiecībā uz jebkādām citām izmaksām, piemērām, izmaksām saistībā ar paraugu ņemšanu, braucieniem un pārvaldību.

Lai nodrošinātu apsekojuma veikšanas saskaņotību, šis Lēmums jāpiemēro no 2008. gada 1. janvāra, Lēmuma 2007/636/EK piemērošanas dienas.

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Priekšmets un darbības joma

Šajā lēmumā paredzēti noteikumi par Kopienas finansējumu dalībvalstīs veicamiem pamatapsekojumiem, lai novērtētu Salmonella spp. (“salmonellas apsekojums”) un meticilīnrezistentā Staphylococcus aureus (MRSA) (“MRSA apsekojums”) izplatību vaislas cūku vidū, no kurām saimniecībās ņem paraugus.

2. pants

Definīcija

Šajā lēmumā “kompetentā iestāde” ir dalībvalsts iestāde vai iestādes, ko izraugās saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2160/2003 3. pantu.

3. pants

Apsekojuma darbības joma

1. Līdz 2008. gada 31. decembrim dalībvalstis veic salmonellas apsekošanu saskaņā ar I pielikuma A un B daļu.

2. Līdz 2008. gada 31. decembrim dalībvalstis veic MRSA apsekošanu saskaņā ar I pielikuma A un C daļu.

4. pants

Paraugu ņemšana un analīzes

Paraugus ņem un analīzes veic kompetentā iestāde vai tās uzraudzībā saskaņā ar I pielikumā izklāstīto tehnisko specifikāciju.

5. pants

Nosacījumi Kopienas finansējuma piešķiršanai

1. Saskaņā ar šo lēmumu dalībvalstīm piešķir Kopienas finansējumu šajā lēmumā paredzēto apsekojumu analīžu izmaksu segšanai apsekojuma veikšanas laikā, ņemot vērā kopējo maksimālo līdzfinansējuma summu, kas minēta šā lēmuma II pielikumā.

2. Kopienas finansējumu, kas minēts 1. punktā, dalībvalstīm izmaksā ar noteikumu, ka salmonellas un MRSA apsekojumu veic, ievērojot Kopienas tiesību aktu attiecīgos noteikumus, tostarp noteikumus par konkurenci un publiskā iepirkuma līgumiem, kā arī atbilstīgi šādiem nosacījumiem:

ne vēlāk kā līdz 2009. gada 31. martam Komisijai iesniedz galīgo ziņojumu par apsekojumu īstenošanu, pievienojot dokumentus par izmaksām, kas dalībvalstīm radušās saistībā ar analīzēm, un laikposmā no 2008. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 31. decembrim gūtajiem rezultātiem;

c)

Dokumenti par izmaksām, kas dalībvalstīm radušās, kā noteikts 2. punkta c) apakšpunktā, satur vismaz to informāciju, kas minēta III pielikumā.

3. Ja 2. punkta c) apakšpunktā minēto galīgo ziņojumu iesniedz pēc 2009. gada 31. marta, bet pirms 2009. gada 30. aprīļa, Kopienas finansiālo ieguldījumu samazina par 25 %.

Ja galīgo ziņojumu iesniedz pēc 2009. gada 30. aprīļa, bet pirms 2009. gada 31. maija, Kopienas finansiālo ieguldījumu samazina par 50 %

Ja galīgo ziņojumu iesniedz pēc 2009. gada 31. maija, Kopienas finansiālo ieguldījumu neizmaksā.

6. pants

Maksimālās atlīdzināmās summas

1. Kopienas finansējuma maksimālās summas, ko dalībvalstīm piešķir salmonellas apsekojuma analīžu izmaksu segšanai, nepārsniedz:

2. Kopienas finansējuma maksimālās summas, ko dalībvalstīm piešķir MRSA apsekojuma analīžu izmaksu segšanai, nepārsniedz:

c)

7. pants

Datu vākšana, novērtēšana un ziņojumu sniegšana

1. Kompetentā iestāde, kas atbild par valsts gada ziņojuma sagatavošanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/99/EK (7) 9. panta 1. punktu, savāc un novērtē apsekojumu rezultātus un nosūta tos Komisijai.

2. Komisija nosūta valstu datus un 1. punktā minēto novērtējumu Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei, kura tos pārbauda.

3. Valstu dati un rezultāti tiek publiskoti tā, lai nodrošinātu konfidencialitāti.

8. pants

Valūtas maiņas kurss izdevumiem

Ja dalībvalsts izdevumi ir valūtā, kas nav euro, attiecīgā dalībvalsts tos pārrēķina euro, piemērojot pēdējo valūtas maiņas kursu, ko Eiropas Centrālā banka ir noteikusi pirms pirmās tā mēneša dienas, kurā dalībvalsts ir iesniegusi pieteikumu par Kopienas finansējumu.

9. pants

Lēmuma 2007/636/EK atcelšana

Ar šo atceļ Lēmumu 2007/636/EK.

10. pants

Piemērošana

Šo lēmumu piemēro no 2008. gada 1. janvāra.

11. pants

Adresāti

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

(1) OV L 224, 18.8.1990., 19. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1791/2006 (OV L 363, 20.12.2006., 1. lpp.).

(2) OV L 325, 12.12.2003., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1237/2007 (OV L 280, 24.10.2007., 5. lpp.).

(3) The EFSA Journal (2007) 99, 1.–28. lpp.

(4) The EFSA Journal (2007) 129, 1.–14. lpp.

(5) OV L 257, 3.10.2007., 30. lpp.

(6) OV L 209, 11.8.2005., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1437/2007 (OV L 322, 7.12.2007., 1. lpp.).

(7) OV L 325, 12.12.2003., 31. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Padomes Direktīvu 2006/104/EK (OV L 363, 20.12.2006., 352. lpp.).

I PIELIKUMS

TEHNISKĀ SPECIFIKĀCIJA, KAS MINĒTA 3. PANTĀ, 4. PANTĀ UN 5. PANTA 2. PUNKTA B) APAKŠPUNKTĀ

A daļa. Apsekojums un paraugu ņemšanas kārtība

1. Apsekojuma shēma

Apsekojums jāveic saskaņā ar shēmu 1. attēlā.

1. attēls

Apsekojuma shēma

2. Paraugu ņemšanas kārtība

2.1. Populācijas norobežošana

Apsekojumu veic saimniecībās, kurās kopā ir vismaz 80 % dalībvalsts vaislas cūku populācijas. Ieteicams paraugus ņemt saimniecībās, kurās ir 50 vai vairāk vaislas cūku. Tomēr, ja saimniecības, kurās ir 50 vai vairāk vaislas cūku, nav 80 % no valsts vaislas cūku ganāmpulka, tad paraugi jāņem arī saimniecībās, kurās ir mazāk nekā 50 vaislas cūku.

Saimniecības ar vaislas cūkām klasificē kā “vaislas saimniecības” vai “ražošanas saimniecības”. Vaislas saimniecības pārdod jauncūkas un/vai kuiļus vaislai. Parasti tās pārdod vaislai 40 % vai vairāk izaudzēto jauncūku, bet atlikušās pārdod kaušanai. Turpretī ražošanas saimniecības cūkas pārdod galvenokārt nobarošanai vai kaušanai.

Salmonellas un MRSA izplatību mēra atsevišķi vaislas saimniecībās (salmonellas un MRSA apsekojuma 1. daļa) un ražošanas saimniecībās (salmonellas un MRSA apsekojuma 2. daļa), pārstāvot ganāmpulkus, kā norādīts 2. attēlā, bet neietverot atšķirto sivēnu – nobarojamo cūku ganāmpulkus.

2. attēls

Saimniecību apskats

2.2. Paraugi un paraugu ņemšanas stratēģija

Abām salmonellas un MRSA apsekojuma daļām jābūt ar līdzīgu divu posmu paraugu ņemšanas shēmu. Pirmajā posmā katrā dalībvalstī izvēlas vaislas saimniecības paraugu ņemšanai pēc nejaušības principa un otru pēc nejaušības principa atlasītu paraugu – no ražošanas saimniecībām. Vajadzīgais saimniecību skaits norādīts 2.3. punktā. Otrajā posmā katrā atlasītajā saimniecībā paraugu ņemšanai izvēlas vairākus aizgaldus (sk. 2.2.2. punktu).

2.2.1. Pirmais posms. Saimniecību izvēle

Katrai dalībvalstij jāizveido divas paraugu ņemšanas shēmas. Pirmajā uzskaita visas atbilstīgās vaislas saimniecības (parasti saimniecības ar vismaz 50 vaislas cūkām – sk. 2.1. punktu) un otrajā uzskaita visas atbilstīgās ražošanas saimniecības. Vajadzīgo skaitu saimniecību katrai salmonellas un MRSA apsekojuma daļai atlasa pēc nejaušības principa no katra saraksta. Nejaušā izlase paredzēta, lai nodrošinātu, ka pārskatā ietver saimniecības ar dažāda lieluma ganāmpulkiem un no visiem dalībvalsts reģioniem, kur nodarbojas ar cūku audzēšanu. Saprotams, ka dažās dalībvalstīs var būt maz saimniecību (piemēram, mazāk nekā 10 % no visām atbilstīgajām saimniecībām), kurās ir lieli ganāmpulki. Tāpēc nejaušā izlasē var gadīties, ka neviena no saimniecībām ar lielu ganāmpulku nav atlasīta. Dalībvalsts var izmantot stratifikācijas kritēriju pirms saimniecību izlases, piemēram, lai noteiktu stratu, kurā ir 10 % lielāko ganāmpulku, un no šā strata atlasītu 10 % vajadzīgā lieluma paraugu. Tāpat dalībvalsts var stratificēt paraugus pa administratīvajiem reģioniem pēc katrā reģionā esošā atbilstīgo ganāmpulku skaita. Paredzētā stratifikācija jāapraksta ziņojumā, ko dalībvalsts iesniedz Komisijai saskaņā ar D daļas 1. punktu.

Ja no atlasītās saimniecības paraugus nevar paņemt (piemēram, paraugu ņemšanas laikā tā vairs nepastāv), tad pēc nejaušības principa izvēlas jaunu saimniecību no tās pašas izlases shēmas. Ja izmantota stratifikācija (piemēram, ganāmpulka lielums vai reģions), tad jauno saimniecību izvēlas no tā paša strata.

Primāro paraugu (saimniecību skaitu, no kā ņem paraugus) apmēram līdzīgi izdala gada gaitā, lai pēc iespējas būtu aptverti dažādi gadalaiki. Paraugus katru mēnesi ņem aptuveni no vienas divpadsmitās daļas saimniecību skaita.

Apsekojumā jāiekļauj saimniecības, kurās cūkas tur ārā, bet šāda ražošana nav obligāti jāstratificē.

2.2.2. Otrais posms. Paraugu ņemšana saimniecībā

Katrā atlasītajā vaislas ganāmpulkā un ražošanas ganāmpulkā aizgaldi, aploki vai par 6 mēnešiem vecāku vaislas cūku grupas paraugi jāizvēlas pēc nejaušas izlases principa.

Paraugam izmantoto aizgaldu, aploku vai grupu skaits jāņem proporcionāli vaislas cūku skaitam dažādās ražošanas stadijās (grūsnas, nelecinātas un citas vaislas cūku kategorijas). Nav noteikts precīzs vecums kategorijām, no kurām ņem paraugus, bet šo informāciju vāc paraugu ņemšanas laikā.

Vaislas cūkas, kuras nesen ievestas ganāmpulkā un tiek turētas karantīnā, nav jāiekļauj salmonellas un MRSA apsekojumā.

2.3. Parauga lieluma aprēķināšana

2.3.1. Primārā parauga lielums (pirmā posma parauga lielums)

Jāaprēķina viens vaislas saimniecību regulārā primārā parauga lielums, un otrs regulārā primārā parauga lielums jāaprēķina ražošanas saimniecībām. Primārā parauga lielums ir vaislas saimniecību skaits, no kurām jāņem paraugi, un ražošanas saimniecību skaits, no kurām jāņem paraugi katrā dalībvalstī, un to nosaka pēc šādiem kritērijiem, izmantojot vienkāršu nejaušu izlasi:

a) kopējais vaislas saimniecību skaits (vaislas saimniecības, salmonellas un MRSA apsekojuma 1. daļa);

b) kopējais vaislas saimniecību skaits (vaislas saimniecības, salmonellas un MRSA apsekojuma 2. daļa);

c) paredzamā izplatība gadā (p): 50 %;

d) vēlamais ticamības līmenis (Z): 95 %, atbilst Zα vērtībai 1,96;

e) precizitāte (L): 7,5 %;

f) izmanto šādus lielumus un formulu:

Vispirms jāaprēķina par vaislas saimniecībām, tad par ražošanas saimniecībām. Katrā gadījumā pieņēmumi c) līdz e) punktos ir vienādi.

Praktiski, ja ir 100 000 vai vairāk saimniecību vaislas saimniecību paraugu ņemšanas shēmā vai ražošanas saimniecību paraugu ņemšanas shēmā, tad šo populāciju var uzskatīt par bezgalīgu un izlasē iekļaujamo saimniecību skaits no šīs shēmas ir 171 (sk. 1. tabulu). Ja vaislas ganāmpulku vai ražošanas ganāmpulku skaits ir mazāks nekā 100 000, tad izmanto noteiktas populācijas koeficientu un paraugi jāņem mazākā skaitā saimniecību, nekā parādīts 1. tabulā.

Piemēram, ja dalībvalstī ir 1 000 saimniecības ražošanas saimniecību grupā un 250 saimniecības vaislas saimniecību grupā, tad izlasē iekļauj 147 ražošanas saimniecības un 102 vaislas saimniecības.

2. tabula

Izlasē iekļaujamo vaislas cūku saimniecību skaits katrā salmonellas un MRSA apsekojuma daļā kā funkcija no noteiktas populācijas lieluma (kopējais vaislas cūku saimniecību skaits dalībvalstīs)

Vaislas cūku saimniecību skaits (N) Parauga lielums (n) noteiktas populācijas lielumam ar 7,5 % precizitāti 100 000 171 10 000 169 5 000 166 2 000 158 1 000 147 500 128 250 102 150 80 125 73 100 64 90 59 80 55 70 50 60 45 50 39 40 33 30 26 20 18 10 10

Jāparedz atbilžu trūkums, piemēram, palielinot parauga lielumu katrā grupā par 10 %. Nepiemērotās saimniecības salmonellas un MRSA apsekojuma gaitā jāaizstāj (sk. 2.2.1. punktu).

Ja pirms apsekojuma sākuma nav iespējams noteikt vaislas saimniecību skaitu, izlasē jāiekļauj 1. tabulā norādītais saimniecību skaits, pamatojoties uz kopējo cūkkopības saimniecību skaitu (X saimniecības). Izlasē iekļauto saimniecību skaitu palielina vismaz par 30 % ((X + 30 %) saimniecību). Pirms apsekojuma kompetentā iestāde nosaka vaislas saimniecību skaitu, kas ir vismaz šie papildu 30 %. Saimniecību apmeklējumu laikā tās klasificēs kā vaislas vai ražošanas saimniecības, vadoties pēc iepriekš minētajām definīcijām.

2.3.2. Sekundārās izlases lielums (otrās pakāpes izlases lielums)

Katrā atlasītajā saimniecībā jāņem paraugi no 10 nejauši atlasītiem vaislas cūku aizgaldiem, aplokiem vai grupām. Ja vajag (piemēram, atnešanās telpās, kur cūkas tur mazās grupās ar mazāk nekā 10 dzīvniekiem katrā), grupā var būt vairāk nekā viens aploks. Katram regulārajam salmonellas paraugam izmanto vismaz 10 atsevišķas vaislas cūkas.

Tomēr, ja mazās saimniecībās vai saimniecībās ar lielu skaitu vaislas cūku, ko tur ārpus telpām, aizgaldu, aploku vai grupu skaits ir mazāks nekā 10, tad paraugus ņem no tā paša aizgalda, aploka vai grupas tā, lai iegūtu kopā 10 regulāros salmonellas paraugus.

B daļa. Salmonellas apsekojuma paraugu vākšana un analīze

1. Paraugu ņemšana ganāmpulkos

1.1. Regulārā parauga tips un raksturojums

Bakterioloģiskajai analīzei ņemtie paraugi ir svaigas fēces, kas raksturo visu saimniecību, kas ir intereses objekts. Tā kā katra saimniecība ir unikāla, pirms paraugu ņemšanas izlemj, kuru saimniecībā esošo aizgaldu, aploku vai grupu atlasīt. Paņemto paraugu ievieto atsevišķā konteinerā, izvairoties no tā inficēšanas no citiem paraugiem, un nosūta uz laboratoriju.

Katrā apvienotajā paraugā ir vismaz 25 g, un šos apvienotos fēču paraugus var ņemt divējādi.

1) Ja aizgaldā vai aplokā ir uzkrājušās sajauktas fēces, tad lielu tamponu (piemēram, 20 cm × 20 cm) var izvilkt caur fēču masu, nodrošinot, lai savāktu vismaz 25 g jauktā materiāla. To panāk, piemēram, tamponu zigzaga veidā velkot 2 metrus tā, lai tas labi piesūktos ar fēču materiālu. Ja vajag, piemēram, karsta laika vai redeļu grīdas dēļ, tamponu var samitrināt ar tādu piemērotu šķidrumu kā dzeramais ūdens.

2) Ja šādu uzkrājumu nav, piemēram, uz lauka, lielā aplokā, atnešanās novietnē vai aplokos, vai citā telpā ar nelielu cūku skaitu grupā, tad ņem atsevišķus gabalus no atsevišķas svaigas fēču masas vai vietām tā, lai 25 g paraugu veidotu vismaz 10 dzīvnieku fēces. Vietas, kur ņem gabalus, reprezentatīvi jāizdala pa visu attiecīgo zonu.

Ja iespējams, labāk izmantot 1. paņēmienu. Pēc šī paņēmiena vismaz 10 atsevišķu cūku fēces veido katru ņemto paraugu, ja tas nav iespējams, tad jāizmanto 2. paņēmiens.

1.2. Papildu paraugi izplatības noteikšanai saimniecībās

Intensīvāk paraugus ņem no pavisam 10 saimniecībām, kas nejauši atlasītas no visām vaislas saimniecībām un ražošanas saimniecībām. Šajās saimniecībās 10 regulāros paraugus ņem tāpat, kā iepriekš aprakstīts (A daļas 2.1. punkts). Turklāt 10 atsevišķos vismaz 30 g paraugus ņem katrā atlasītajā aizgaldā un apzīmē tā, lai šos 10 paraugus varētu attiecināt uz tā aizgalda regulārajiem paraugiem. Tādējādi katrā no šim saimniecībām ņem pavisam 10 regulāros paraugus un 100 (10 × 10) atsevišķos paraugus. Paraugu apstrāde aprakstīta 2.3.1. punktā.

Šos paraugus ņem Apvienotajā Karalistē, Čehijā, Dānijā, Rumānijā, Slovēnijā un Zviedrijā.

1.3. Paraugu informācija

Visu būtisko informāciju, ko var iegūt no parauga, reģistrē kompetentās iestādes izsniegtajā paraugu ņemšanas veidlapā, lai varētu izpildīt D daļas prasības par datiem.

Katru paraugu un attiecīgo parauga veidlapu marķē ar unikālu numuru, ko izmanto no paraugu ņemšanas līdz analīzēm, un aizgalda kodu. Kompetentā iestāde nodrošina, ka tiek izveidota un izmantota unikāla numurēšanas sistēma.

1.4. Paraugu pārvadāšana

Transportēšanas laikā paraugiem ieteicams nodrošināt + 2 līdz + 8 °C temperatūru un nedrīkst pieļaut ārēju piesārņojumu. Paraugus nosūta uz laboratoriju 36 stundu laikā ar ātro pastu vai kurjeru, un tiem jānonāk laboratorijā ne vēlāk kā 72 stundas pēc paraugu ņemšanas.

2. Laboratorijas analīzes metodes

2.1. Laboratorijas

Analīze un serotipizēšana notiek valsts references laboratorijā (VRL). Ja VRL nav iespējams veikt visas analīzes vai minētajā laboratorijā šādu noteikšanu parasti neveic, kompetentās iestādes analīžu veikšanai var izraudzīties nelielu skaitu citu laboratoriju, kas saistītas ar valsts pārbaudēm attiecībā uz salmonellu. Laboratorijām ir jābūt pierādījušām, ka tām ir minētās noteikšanas metodes izmantošanas pieredze, un tajās jābūt kvalitātes nodrošināšanas sistēmai, kas atbilst ISO standartam 17025, un tai jābūt VRL uzraudzībā.

2.2. Paraugu saņemšana

Laboratorijā paraugus uzglabā ledusskapī līdz bakterioloģiskajai izmeklēšanai, kas jāveic 24 stundu laikā pēc paraugu saņemšanas un nekādā gadījumā ne vēlāk kā 96 stundas pēc paraugu ņemšanas.

2.3. Parauga analīze

Dalībvalstis garantē, ka visas iesaistītās personas ir attiecīgi apmācītas analīžu veikšanai.

2.3.1. Sagatavošana

Laboratorijā regulāros paraugus uzmanīgi un rūpīgi sajauc, tad analīzēm paņem 25 g materiāla.

Lai novērtētu izplatību saimniecībā saskaņā ar 1.2. daļu, katru atsevišķo ņemto paraugu (30 g) sadala divās daļās. Vienu daļu, kas ir vismaz 25 g, uzmanīgi un rūpīgi sajauc un tad atsevišķi audzē barotnē. Otru atlikušo daļu izmanto, lai sagatavotu mākslīgi apkopotu paraugu no atlasītā aizgalda, grupas vai aploka 10 atsevišķajiem paraugiem. Pēdējo daļu sagatavo, pievienojot 10 × 2,5 g atsevišķo paraugu, lai izveidotu 25 g mākslīgi apkopotu paraugu. Mākslīgi apkopotos paraugus pirms analīzes uzmanīgi un rūpīgi sajauc. Pavisam no katras no 10 saimniecībām jāanalizē 10 regulārie paraugi, 10 mākslīgi apkopotie paraugi un 100 atsevišķie paraugi, lai novērtētu izplatību saimniecībā.

2.3.2. Noteikšana un identifikācijas metodes

2.3.2.1. Salmonellas noteikšana

Izmanto metodi, ko ieteikusi Kopienas salmonellas references laboratorija (KRL) Bilthofenē, Nīderlandē. Šī metode aprakstīta ISO 6579 D pielikumā: “Salmonella spp. noteikšana dzīvnieku izkārnījumos un ražošanas sākuma posma paraugos”. Izmanto D pielikuma jaunāko redakciju.

2.3.2.2. Salmonellas serotipizēšana

Visus celmus, kas izolēti un apstiprināti kā Salmonella spp., salmonellas VRL serotipizē pēc Kaufmaņa-Vaita shēmas.

Kvalitātes nodrošināšanai 16 tipizējamus celmus un 16 netipizējamus izolātus nosūta salmonellas KRL. Noteikts šo izolātu daudzums ir jānosūta uz KRL ik ceturksni. Ja izolēts mazāk celmu, nosūta visus.

2.3.2.3. Salmonellas fāgu tipizēšana

Ja fāgu tipizēšanu veic salmonellu serotipam Enteritidis un salmonellu serotipam Typhimurium (fakultatīvi), jāizmanto Veselības aizsardzības aģentūras (VAA) (Colindale, Londona) PVO atsauces centra salmonellu fāgu tipizēšanas aprakstītās metodes.

C daļa. MRSA apsekojuma paraugu vākšana un analīze

1. Parauga tips un raksturojums

1.1. Paraugu vākšana

No 5 līdz 10 aizgaldiem, kas izvēlēti saskaņā ar A daļu, ievāc piecus putekļu paraugus, izmantojot 5 sausus, sterilus tamponus, katru apmēram 500 cm2 lielu. Šos 5 aizgaldus izraugās tā, lai tajos būtu iekļautas vaislas cūkas dažādās ražošanas stadijās. Ņem paraugus no katra aizgalda pakaļējās sienas. Gadījumā, ja nav pietiekami putekļu, papildus ņem paraugus no ventilatoru kanāliem utt. Pēc parauga noņemšanas netīro tamponu ieliek sterilā plastmasas maisiņā.

Paraugu ņemšanas laikā jāizvairās no aerosola veidošanās attiecīgajās telpās.

1.2. Paraugu informācija

Katru paraugu un attiecīgo parauga veidlapu marķē ar unikālu numuru, ko izmanto no paraugu ņemšanas līdz testēšanai. Kompetentā iestāde nodrošina, ka tiek izveidota un izmantota unikāla numurēšanas sistēma.

1.3. Paraugu pārvadāšana

Paraugus uzglabā nemainīgā temperatūrā starp + 2 °C un 25 °C (istabas temperatūra), un nedrīkst pieļaut to ārēju piesārņojumu uzglabāšanas un pārvadāšanas laikā. Paraugi pēc iespējas ātrāk nosūtāmi uz laboratoriju, un tiem jānonāk laboratorijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc paraugu ievākšanas.

2. Laboratorijas analīzes metodes

2.1. Laboratorijas

MRSA analīze un apakštipu noteikšana notiek laboratorijās, kurām ir pieredze. Tās ir Valsts references laboratorijas (VRL) Staphylococcus aureus un/vai antimikrobiālās rezistences noteikšanai dalībvalstīs. Ja VRL nav iespēju vai pieredzes veikt šīs analīzes vai minētajā laboratorijā šādu noteikšanu parasti neveic, kompetentās iestādes nolemj analīžu veikšanai izraudzīties citas laboratorijas vai VRL citā dalībvalstī. Šīm laboratorijām ir jābūt pierādījušām, ka tām ir minētās noteikšanas metodes izmantošanas pieredze, un tajās jābūt kvalitātes nodrošināšanas sistēmai, kas atbilst ISO standartam 17025. Apstiprināto laboratoriju atjaunināts saraksts pieejams Kopienas references laboratorijas antimikrobiālās rezistences noteikšanai (KRL-AR) Kopenhāgenā Dānijā tīmekļa vietnē.

2.2. Paraugu saņemšana

Paraugus, kas saņemti vēlāk nekā 10 dienas pēc parauga noņemšanas, iznīcina, ja vien analīzi nesāk 13 dienu laikā. Laboratorijā paraugus uzglabā konstantā temperatūrā starp 2 un 25 °C līdz bakterioloģiskajai izmeklēšanai, kas jāveic 13 dienu laikā pēc paraugu noņemšanas.

2.3. Parauga analīze

2.3.1. Selektīvā barotne

Laboratorijā 5 putekļu tamponus ievieto 100 ml Millera-Hintona (Mueller-Hinton) barotnē, kam pievienoti 6,5 % NaCl un ko inkubē 16 līdz 20 stundas 37 °C temperatūrā. Pēc tam 1 ml šā šķīduma uzsēj 9 ml triptona-sojas barotnē + 3,5 mg/l cefoksitīna un 75 mg aztreonama un to inkubē 16 līdz 20 stundas 37 °C temperatūrā. Vienu cilpu šā maisījuma izklāj uz MRSA selektīvas hromogēnas agara barotnes un inkubē 24 līdz 48 stundas 37 °C temperatūrā. Izmanto īpašo agara barotni, ko rekomendējusi KRL-AR. Šā agara apraksts ir sniegts KRL-AR tīmekļa vietnē.

Ņemot vērā koloniju morfoloģiju un krāsu, jāveic ne vairāk kā piecu MRSA indikatīvu koloniju subkultivēšana uz asins agara. Prezumptīvo Staphylococcus aureus (S. aureus) šajā stadijā vai nu uzglabā piemērotos apstākļos (– 80 °C) vēlākai noteikšanai un raksturošanai, vai arī to nekavējoties apstrādā.

2.3.2. MRSA noteikšana

Prezumptīvo S. aureus nosaka kā S. aureus un MRSA ar PĶR palīdzību. Noteikšanu veic, izmantojot daudzkārtīgu PĶR, vienlaikus nosakot mecA gēnu, vai veic divas dažādas PĶR. Lai ierobežotu darba apjomu, sākumā jānosaka tikai viens no pieciem prezumptīvajiem S. aureus izolātiem. Ja šo izolātu nosaka kā MRSA, to uzglabā. Ja nosaka, ka pirmais izolāts ir MRSA, nav vajadzīga tālāka atlikušo četru izolātu pārbaude, un tos var iznīcināt. Ja pirmo izolātu nenosaka par MRSA, pārbauda nākamo no sākotnējiem pieciem izolātiem. Šo procesu turpina, līdz nosaka vienu MRSA vai līdz visi pieci izolāti ir pārbaudīti. Cita iespēja ir vispirms veikt PĶR piecu iespējamo koloniju apkopojumam, izmantojot paraugu. Ja PĶR ir pozitīva, analīzi atkārto uz atsevišķām kolonijām, lai noteiktu pozitīvo koloniju.

Kvalitātes nodrošināšanai 16 prezumptīvos S. aureus izolātus, kuriem nenoteica MRSA, kā arī 16 MRSA celmus, kas paņemti visa 2008. gada laikā, nosūta uz KRL-AR. Noteikts šo izolātu daudzums jānosūta uz KRL-AR katru ceturksni. Ja mazāk nekā 16 izolātu pārbaudīts kā MRSA, nosūta visus šos izolātus.ķām kolonijām, lai noteiktu pozitīvo koloniju.

2.3.3. Subtipizēšana, lai noteiktu iespējamo saikni ar cilvēku izolātiem

Pozitīvos MRSA pārbauda uz A tipa stafilokoku (Spa tipizēšana). Tipizēšanu veic VRL vai tās vadībā, vai izolātus var nosūtīt uz KRL-AR tipizācijas veikšanai.

Reprezentatīvu izolātu apakšgrupā (apmēram 2 % no savākto paraugu skaita) MLST tipizēšanu veic VRL vai KRL-AR.

2.3.4. Antimikrobiālās rezistences testi

Antimikrobiālās rezistences testi nav obligāti. Ja šos testus veic, pārbauda MRSA izolātu antimikrobiālo rezistenci, izmantojot mikrošķīdumu vismaz šādiem antimikrobiālajiem aģentiem: ciprofloksacīns, eritromicīns, fuzidīnskābe, gentamicīns, linezolīds, mupirocīns, sulfametoksazols, trimetoprims, tetraciklīns, hloramfenikols, vankomicīns un kvinupristīns/dalfopristīns. Ziņošanu par antimikrobiālo rezistenci veic saskaņā ar Direktīvas 2003/99/EK 9. panta 1. punktu.

2.4. Izolātu uzglabāšana

Izolātus, izmantojot VRL parasto metodi kultūru savākšanai, glabā Valsts references laboratorijās (VRL) tā, lai nodrošinātu celmu dzīvotspēju vismaz 5 gadus. Tas paredzēts tam, lai vēlāk varētu veikt, piemēram, antimikrobiālās uzņēmības testus vai cita veida raksturojumus. Arī uz KRL-AR nosūtītie izolāti jāuzglabā vismaz 5 gadus. Izolāti jāuzglabā apstākļos, kas nemaina to īpašības (– 80 °C). Ja atbildīgajai laboratorijai nav uzglabāšanas iespēju, izolātus nosūta uz KRL-AR, kur tos uzglabās.

3. Laboratoriju ziņojumi

Visus analīžu rezultātus no laboratorijas nosūta konfidenciāli to dalībvalstu kompetentajai iestādei, kurās bija ņemti paraugi.

D daļa. Dalībvalstu ziņojumi

1. Vispārīgs salmonellas un MRSA apsekojuma īstenošanas apraksts

Teksta formāta ziņojumā jāietver vismaz šādi dati.

a) dalībvalsts;

b) saimniecību ar vaislas cūku populāciju apraksts: 1) vaislas saimniecības: i) kopējais vaislas saimniecību skaits; ii) kopējais kodola saimniecību skaits; iii) kopējais pavairotāju saimniecību skaits; iv) vaislas saimniecību skaits, kur plānoja paraugu ņemšanu, un vaislas saimniecību skaits, kur paraugi tiešām ņemti; saimniecību skaits, kurās plānoja paraugu ņemšanu, bet to neveica, un iemesli; v) piezīmes par vaislas saimniecību paraugu ņemšanas programmas vispārīgo reprezentativitāti; 2) ražošanas saimniecības: i) kopējais ražošanas saimniecību skaits; ii) kopējais tikko dzimušo – atšķirto sivēnu/audzētāju saimniecību skaits; iii) kopējais tikko dzimušo – nobarojamo cūku saimniecību skaits; iv) ražošanas saimniecību skaits, kur plānoja paraugu ņemšanu, un ražošanas saimniecību skaits, kur paraugi tiešām ņemti; saimniecību skaits, kurās plānoja paraugu ņemšanu, bet to neveica, un iemesli; v) iespējamās piezīmes par ražošanas saimniecību paraugu ņemšanas programmas vispārīgo reprezentativitāti;

c) no salmonellas apsekojuma iegūto un analizēto paraugu skaits: i) no vaislas saimniecībām; ii) no ražošanas saimniecībām; iii) no saimniecībām, kur ņemti paraugi izplatības noteikšanai saimniecībā;

d) salmonellas apsekojuma vispārīgie rezultāti: i) izplatība vaislas saimniecībās un ražošanas saimniecībās, kas inficētas ar salmonellu un salmonellas serotipiem; ii) apsekojuma par izplatību saimniecībās rezultāti;

e) par salmonellas apsekojumu atbildīgo laboratoriju saraksts: i) atklāšana; ii) serotipizēšana; iii) fāgu tipizēšana (ja veic);

f) MRSA apsekojumā iegūto un analizēto paraugu skaits: i) no vaislas saimniecībām; ii) no ražošanas saimniecībām;

g) MRSA apsekojuma vispārīgie rezultāti: izplatība vaislas saimniecībās un ražošanas saimniecībās, kas inficētas ar MRSA, pamatojoties uz noteikšanu un apstiprināšanu, izmantojot PĶR;

h) par MRSA apsekojumu atbildīgo laboratoriju saraksts: i) atklāšana; ii) PĶR; iii) Spa tipizēšana; iv) MLST tipizēšana.

2. Pilnīgi dati par katru saimniecību, no kuras ņemts paraugs, un attiecīgo analīžu rezultāti

Dalībvalstis elektroniskā veidā iesniedz Komisijai salmonellas un MRSA apsekojuma rezultātus neapstrādātu datu veidā, izmantojot Komisijas doto datu vārdnīcu un datu vākšanas veidlapas.

2.1. Informācija par saimniecību

Par katru paraugu ņemšanai atlasītu saimniecību dalībvalstīs ievāc un nosūta Komisijai šādas ziņas:

a) saimniecības kods;

b) ražošanas veids saimniecībā: i) telpās, pretēji “visi ražošanas posmi notiek ārpus telpām”; ii) kodola, pavairošanas, tikko dzimušo – atšķirto sivēnu, tikko dzimušo – nobarojamo cūku un tikko dzimušo – audzēšanas;

c) saimniecības lielums – paraugu ņemšanas laikā saimniecībā esošo vaislas cūku skaits (pieaugušo dzīvnieku inventarizācija);

d) nomaiņas politika – iepērk visas jaunās vaislas cūkas, dažas jaunās vaislas cūkas audzē paši vai visas jaunās vaislas cūkas audzē paši;

e) (brīvprātīgi) diarejas klīniskie simptomi – vai diarejas simptomi bija 3 mēnešu laikā pirms paraugu ņemšanas?

2.2. Informācija par visiem salmonellas apsekojuma laikā ņemtajiem paraugiem

Par katru laboratorijai nosūtītu paraugu saistībā ar salmonellas apsekojumu dalībvalstīs ievāc šādas ziņas:

a) parauga kods;

b) sākotnējā analīzē iesaistītās laboratorijas kods;

c) paraugu ņemšanas datums;

d) laboratorijas analīzes sākuma datums;

e) salmonellas noteikšanas kvalitatīvais rezultāts (pozitīvs/negatīvs);

f) salmonellas serotipizēšana – atrastais serotips (var būt vairāk par vienu);

g) cūku vecums – visas nelecinātas cūkas vai jaukta vecuma vaislas cūkas;

h) dzimums – tikai cūkas, cūkas un kuiļi vai tikai kuiļi;

i) ražošanas posms – atnešanās, lecināšana, grūsnība (cits?);

j) novietne – redeļu grīda (pilnīgi/daļēji), cieta grīda, dziļi salmi vai cits;

k) barošana – vai cūkām šajā aizgaldā, aplokā vai grupā dod tikai barības maisījumu;

l) barības piedevas – vai barībai pievieno vielas, kas samazina salmonellas (piemēram, organisku skābi, probiotikas);

m) sistemātiska antibiotiku izmantošana – vai antibiotikas izmanto visiem šīs grupas dzīvniekiem jebkurā ievadīšanas veidā;

n) pēdējā diena, kad dzīvniekiem doti antibakteriāli līdzekļi (pēdējo četru nedēļu laikā).

2.3. Papildu informācija par salmonellas apsekojumā ņemtajiem paraugiem izplatības noteikšanai saimniecībās

Šo papildu informāciju vāc dalībvalstīs par katru atsevišķo paraugu, ko nosūta uz laboratoriju saskaņā ar paraugu ņemšanas shēmu izplatības noteikšanai saimniecībās:

a) apvienotā parauga kods;

b) salmonellas noteikšana katrā atsevišķā paraugā – kvalitatīvais rezultāts (pozitīvs/negatīvs);

c) salmonellas serotipizēšana katrā atsevišķā paraugā – atrastais serotips (var būt vairāk par vienu).

2.4. Informācija par visiem MRSA apsekojuma laikā ņemtajiem paraugiem

Par katru laboratorijai nosūtītu paraugu dalībvalstīs ievāc šādas ziņas:

a) parauga kods;

b) noteikšanā iesaistītās laboratorijas kods;

c) paraugu ņemšanas datums;

d) laboratorijas analīzes sākuma datums;

e) MRSA noteikšanas kvalitatīvais rezultāts (pozitīvs/negatīvs);

f) PĶR iesaistītās laboratorijas kods/nosaukums;

g) PĶR rezultāts;

h) Spa tipizēšanā iesaistītās laboratorijas kods/nosaukums;

i) Spa tipizēšanas rezultāts;

j) MLST tipizēšanā iesaistītās laboratorijas kods/nosaukums;