LABOJUMI  
Labojums Eiropas Centr ālās bankas Regul ā (EK) Nr. 290/2009 (2009. gada 31. marts), ar ko groza Regulu (EK) 
Nr. 63/2002 (ECB/2001/18) par statistiku attiec ībā uz procentu likm ēm, ko monet ārās finanšu iest ādes piem ēro 
m ājsaimniec ību un nefinanšu sabiedr ību noguld ījumiem un aizdevumiem (ECB/2009/7)  
(“Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis” L 94, 2009. gada 8. apr īlis) 
77. lappus ē I pielikuma 1. punkt ā zemsv ītras piez īmi las īt š ādi: 
“(*) T. i., noviržu strata iekšien ē summai, kas defin ēta k ā X  
h X  
i∈h 1 
n ðx i – x h Þ 2 , ir j ābūt iev ērojami zem ākai par kop ējo novirzi 
vis ā faktisko zi ņot āju grup ā, kas defin ēta k ā X  n 
i¼l 1 
n ðx i – xÞ 2 , kur h apz īm ē katru stratu, x  i – procentu likmi iest ādei i,  
x h – vienk āršo vid ējo procentu likmi stratam h, n – kop ējo iest āžu skaitu paraug ā un x – vienk āršo vid ējo visu 
paraug ā iek ļauto iest āžu procentu likm ēm.”;  
78. lappus ē virsrakst ā: 
tekstu:  “ANNEX II”  
las īt š ādi: “II PIELIKUMS”.  
78. lappus ē II pielikuma 1. da ļas I sada ļas 1. punkta p ēdējā teikum ā: 
tekstu:  “Dizažio, ko defin ē k ā aizdevuma nomin ālsummas un klienta sa ņemt ās summas starp ību, uzskata par procentu 
maks ājumu l īguma s ākum ā (laiks t  0 ) un t āpēc to atspogu ļo LGL.”  
las īt š ādi: “Dizažio, ko defin ē k ā aizdevuma nomin ālsummas un klienta sa ņemt ās summas starp ību, uzskata par procentu 
maks ājumu l īguma s ākum ā (laiks t  0 ) un t āpēc to atspogu ļo LGL.”  
78. lappus ē formulu II pielikuma 1. da ļas I sada ļas 2. punkt ā las īt š ādi: 
“x ¼ Í 
1 þ r ag 
n Î n 
– 1”; 
80. lappus ē II pielikuma 2. da ļas VI sada ļas 24. punkta pirmaj ā teikum ā: 
tekstu:  “Ja l īguma darb ības laik ā fiks ētu procentu likmi aizst āj ar main īgu procentu likmi un otr ādi (laik ā t 1 ), par ko 
puses ir vienojuš ās l īguma darb ības s ākum ā (laik ā t 0 ), to neuzskata par jaunu vienošanos; t ā ir da ļa no 
aizdevuma nosac ījumiem, kas paredz ēti laik ā t0.”  
las īt š ādi: “Ja l īguma darb ības laik ā fiks ētu procentu likmi aizst āj ar main īgu procentu likmi un otr ādi (laik ā t 1 ), par ko 
puses ir vienojuš ās l īguma darb ības s ākum ā (laik ā t 0 ), to neuzskata par jaunu vienošanos; t ā ir da ļa no 
aizdevuma nosac ījumiem, kas paredz ēti laik ā t 0 .” 
80. lappus ē II pielikuma 2. da ļas VI sada ļas 25. punkta otraj ā teikum ā: 
tekstu:  “Tom ēr t ā var iz ņemt aizdevumu pa  da ļām laik ā t 1 , t 2 , t 3 utt., nevis visu summu l īguma darb ības s ākum ā (laik ā 
t0).”  
las īt š ādi: “Tom ēr t ā var iz ņemt aizdevumu pa  da ļām laik ā t 1 , t 2 , t 3 utt., nevis visu summu l īguma darb ības s ākum ā (laik ā 
t 0 ).”LV 17.10.2009. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 273/19
86. lappus ē II pielikuma 5. da ļas XVIII sada ļas 72. punkt ā: 
tekstu:  “VCB sniedz valsts vid ējo sv ērto procentu likmi par katru no instrumentu kategorij ām attiec ībā uz jauniem 
dar ījumiem , t. i., 2. papildin ājuma 1. l īdz 23. un 30. l īdz 85. r ādītāju. Turkl āt VCB 2. papildin ājuma 2. l īdz 4., 
8. l īdz 23., 33. l īdz 35. un 37. l īdz 85. r ādītājam katram atseviš ķi nor āda to jauno dar ījumu apjomu, kas valsts 
līmen ī attiec ībā uz katru instrumentu kategoriju veikti p ārskata m ēnes ī. Šie jauno dar ījumu apjomi attiecas uz  
visu grupu , t. i., uz visu potenci ālo zi ņot āju grupu. T āpēc, ja zi ņot ājiest ādes atlasa ar izlases metodi, valsts l īmen ī 
izmanto paplašin ājuma koeficientus, lai ieg ūtu kop ējo grupas r ādītāju . Šie paplašin ājuma koeficienti  ir vien ādi ar 
lielumu, kas ir apgriezti proporcion āls atlases varb ūtībām , t. i., . Tad, izmantojot š ādu visp ārēju formulu, 
apr ēķina jauno dar ījumu summas apl ēsi kop ējai grupai (  1 ) :” 
las īt š ādi: “VCB sniedz valsts vid ējo sv ērto procentu likmi par katru no instrumentu kategorij ām attiec ībā uz jauniem 
dar ījumiem , t. i., 2. papildin ājuma 1. l īdz 23. un 30. l īdz 85. r ādītāju. Turkl āt VCB 2. papildin ājuma 2. l īdz 4., 
8. l īdz 23., 33. l īdz 35. un 37. l īdz 85. r ādītājam katram atseviš ķi nor āda to jauno dar ījumu apjomu, kas valsts 
līmen ī attiec ībā uz katru instrumentu kategoriju veikti p ārskata m ēnes ī. Šie jauno dar ījumu apjomi attiecas uz  
visu grupu , t. i., uz visu potenci ālo zi ņot āju grupu. T āpēc, ja zi ņot ājiest ādes atlasa ar izlases metodi, valsts l īmen ī 
izmanto paplašin ājuma koeficientus, lai ieg ūtu kop ējo grupas r ādītāju (  1 ). Šie  paplašin ājuma koeficienti  ir vien ādi 
ar lielumu, kas ir apgriezti proporcion āls atlases varb ūtībām π i , t. i., π i . Tad, izmantojot š ādu visp ārēju formulu, 
apr ēķina jauno dar ījumu summas apl ēsi kop ējai grupai Ŷ:”. 
87. lappus ē II pielikuma 6. da ļas 78. punkt ā: 
tekstu:  “ Augošas vai lejupsl īdošas procentu likmes noguld ījums vai aizdevums  ir noguld ījums vai aizdevums ar fiks ētu 
termi ņu, kam piem ēro procentu likmi, kas gadu no gada pieaug (samazin ās) par iepriekš noteiktu procentu 
punktu skaitu. Augošas vai lejupsl īdošas procentu likmes noguld ījumi vai aizdevumi ir instrumenti, kuru 
procentu likmes ir fiks ētas vis ā to termi ņa laik ā. Par procentu likmi visam noguld ījuma vai aizdevuma 
termi ņam un par citiem noteikumiem vienojas iepriekš laik ā t0, kad paraksta l īgumu. Augošas procentu likmes 
noguld ījuma piem ērs ir noguld ījums ar noteikto termi ņu uz četriem gadiem, par ko maks ā 5 % pirmaj ā gad ā, 
7 % otraj ā gad ā, 9 % trešaj ā gad ā un 13 % ceturtaj ā gad ā. LGL attiec ībā uz jauniem dar ījumiem , ko laik ā t0 iek ļauj 
MFI procentu likmju statistik ā, apr ēķina k ā ģeometrisko vid ējo no faktoriem “1 + procentu likme”. Saska ņā ar 
3. punktu VCB var pras īt no zi ņot ājiest ādēm, lai tiktu izmantota FLŠN šim produktu veidam. LGL attiec ībā uz 
saist ībām, ko iek ļauj statistik ā laik ā no t0 l īdz t3, ir likme, kuru zi ņot ājiest āde noteikusi br īdī, kad tiek 
apr ēķin ātas procentu likmes, ko piem ēro MFI, t. i., piem ērā par noguld ījumu ar noteikto termi ņu uz četriem 
gadiem – 5 % laik ā t0, 7 % laik ā t1, 9 % laik ā t2 un 13 % laik ā t3.”  
las īt š ādi: “Augošas vai lejupsl īdošas procentu likmes noguld ījums vai aizdevums  ir noguld ījums vai aizdevums ar fiks ētu 
termi ņu, kam piem ēro procentu likmi, kas gadu no gada pieaug (samazin ās) par iepriekš noteiktu procentu 
punktu skaitu. Augošas vai lejupsl īdošas procentu likmes noguld ījumi vai aizdevumi ir instrumenti, kuru 
procentu likmes ir fiks ētas vis ā to termi ņa laik ā. Par procentu likmi visam noguld ījuma vai aizdevuma 
termi ņam un par citiem noteikumiem vienojas iepriekš laik ā t0, kad paraksta l īgumu. Augošas procentu likmes 
noguld ījuma piem ērs ir noguld ījums ar noteikto termi ņu uz četriem gadiem, par ko maks ā 5 % pirmaj ā gad ā, 
7 % otraj ā gad ā, 9 % trešaj ā gad ā un 13 % ceturtaj ā gad ā. LGL attiec ībā uz jauniem dar ījumiem , ko laik ā t0 iek ļauj 
MFI procentu likmju statistik ā, apr ēķina k ā ģeometrisko vid ējo no faktoriem “1 + procentu likme”. Saska ņā ar 
3. punktu VCB var pras īt no zi ņot ājiest ādēm, lai tiktu izmantota FLŠN šim produktu veidam. LGL attiec ībā uz 
saist ībām, ko iek ļauj statistik ā laik ā no t0 l īdz t3, ir likme, kuru zi ņot ājiest āde noteikusi br īdī, kad tiek 
apr ēķin ātas procentu likmes, ko piem ēro MFI, t. i., piem ērā par noguld ījumu ar noteikto termi ņu uz četriem 
gadiem – 5 % laik ā t 0 , 7 % laik ā t 1 , 9 % laik ā t 2 un 13 % laik ā t 3 .” 
96. lappus ē III pielikuma tekst ā 1. zemsv ītras piez īmi las īt š ādi: 
“( 1 )
 , kur D ir robežk ļūda, z  α/2 ir koeficients, kas apr ēķin āts, pamatojoties uz norm ālo 
distrib ūciju vai k ādu citu piem ērotu distrib ūciju saska ņā ar datu strukt ūru (piem ēram, t-distrib ūciju), pie ņemot, ka 
ticam ības l īmenis ir 1-á, var(
  ) ir  θ parametra nov ērtējuma novirze un vâr(
  ) ir  θ parametra nov ērtējuma nov ērtētā 
novirze.”LV L 273/20 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 17.10.2009.