LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 171/134

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/1187

(2017. gada 3. jūlijs),

ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kura veikta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1037 18. pantu, nosaka galīgo kompensācijas maksājumu konkrēta Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes krītotā papīra importam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulu (ES) 2016/1037 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 18. pantu,

tā kā:

1. PROCEDŪRA

1.1. Spēkā esošie pasākumi

(1) Pēc antisubsidēšanas izmeklēšanas (“sākotnējā izmeklēšana”) Padome ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 452/2011 (2) noteica galīgo kompensācijas maksājumu konkrēta Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR” jeb “attiecīgā valsts”) izcelsmes krītotā papīra importam.

(2) Pēc antidempinga izmeklēšanas Padome ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 451/2011 (3) noteica arī galīgo antidempinga maksājumu konkrēta ĶTR izcelsmes krītotā papīra importam.

(3) Atsevišķi minēto eksportētāju importam tika noteikti kompensācijas pasākumi procentuālā nodokļa veidā ar likmi 4–12 % (12 % atlikusī maksājuma likme).

(4) Ķīnas ražotāji Gold East Paper Co. Ltd. un Gold Huasheng Paper Co. Ltd. (“APP grupa”) 2011. gada 8. augustā iesniedza prasības pieteikumu atcelt Īstenošanas regulu (ES) Nr. 451/2011 un Īstenošanas regulu (ES) Nr. 452/2011, ciktāl tās attiecas uz pieteikuma iesniedzējiem (4). Vispārējās tiesas trešā palāta 2014. gada 11. septembrī abas prasības noraidīja.

1.2. Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums

(5) Pēc tam, kad tika publicēts paziņojums par spēkā esošo ĶTR izcelsmes konkrēta krītotā papīra importam noteikto kompensācijas pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (5), Komisija saņēma pieprasījumu sākt termiņbeigu pārskatīšanu atbilstīgi pamatregulas 18. pantam.

(6) Pieprasījumu iesniedza pieci Savienības ražotāji (Arctic Paper Grycksbo AB, Burgo Group SpA, Fedrigoni SpA, Lecta Group un Sappi Europe SA) (kopā saukti “pieprasījuma iesniedzējs”) to ražotāju vārdā, kuri pārstāv vairāk nekā 25 % no krītotā papīra kopējā ražošanas apjoma Savienībā.

(7) Pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka pasākumu izbeigšana varētu izraisīt subsidēšanas turpināšanos un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma atkārtošanos.

1.3. Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana

(8) Komisija, noteikusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, ar 2016. gada 13. maijā publicētu paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (6) (“paziņojums par procedūras sākšanu”) paziņoja, ka sāk termiņbeigu pārskatīšanu atbilstīgi pamatregulas 18. pantam.

Paralēlā izmeklēšana

(9) Ar 2016. gada 13. maijāEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēto paziņojumu (7) Komisija informēja arī, ka atbilstīgi 11. panta 2. punktam Padomes Regulā (EK) Nr. 1225/2009 (8) sāk to galīgo antidempinga pasākumu termiņbeigu pārskatīšanu, kas ir spēkā attiecībā uz konkrēta Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes krītotā papīra importu Savienībā.

(10) Pirms termiņbeigu pārskatīšanas sākšanas saskaņā ar pamatregulas 10. panta 7. punktu un 33. panta a) punktu Komisija paziņoja Ķīnas valdībai (“ĶV”), ka tā ir saņēmusi atbilstīgi dokumentētu pārskatīšanas pieprasījumu, un aicināja ĶV uz apspriešanos, kuras mērķis būtu noskaidrot situāciju attiecībā uz pārskatīšanas pieprasījuma saturu un panākt abpusēji pieņemamu risinājumu. ĶV pieņēma šo piedāvājumu apspriesties, un apspriešanās notika 2016. gada 11. maijā. Apspriešanās laikā tika pienācīgi ņemtas vērā ĶTR iestāžu iesniegtās piezīmes. Tomēr netika panākts abpusēji pieņemams risinājums.

1.4. Izmeklēšana

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

(11) Subsidēšanas turpināšanās un atkārtošanās iespējamības izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2015. gada 1. janvāra līdz 2015. gada 31. decembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Tendences, kas ir svarīgas, lai novērtētu kaitējuma turpināšanās un atkārtošanās iespējamību, tika pētītas laikposmam no 2012. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

Ieinteresētās personas

(12) Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja pieteikties ieinteresētās personas, kuras vēlas piedalīties izmeklēšanā. Bez tam Komisija par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu atsevišķi informēja pieprasījuma iesniedzēju, citus zināmos attiecīgos Savienības ražotājus, ražotājus eksportētājus, importētājus un lietotājus Savienībā un Ķīnas iestādes un aicināja tos piedalīties.

(13) Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajos termiņos rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Komisija uzklausīja visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja.

Atlase

a) ĶTR ražotāju eksportētāju atlase

(14) Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka saskaņā ar pamatregulas 27. pantu tā varētu veikt ieinteresēto personu atlasi.

(15) Lai lemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja visus zināmos 36 ĶTR ražotājus eksportētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Komisija turklāt lūdza Ķīnas Tautas Republikas pārstāvniecību Eiropas Savienībā apzināt citus iespējamos ražotājus eksportētājus, kuri varētu būt ieinteresēti piedalīties izmeklēšanā, un/vai ar tiem sazināties.

(16) Tikai viena ražotāju eksportētāju grupa Ķīnas Tautas Republikā sniedza paziņojuma par procedūras sākšanu I pielikumā prasīto informāciju, kas vajadzīga izlases izveidei (9). Uzklausīšanā, kas notika 2016. gada 8. jūnijā, tā pati ražotāju eksportētāju grupa informēja Komisiju, ka tā neplāno sniegt atbildes uz anketas jautājumiem. Tas tika izskaidrots ar to, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tā neveica eksporta pārdošanu uz Savienības tirgu, un ar grupas sarežģīto struktūru.

(17) Visi zināmie attiecīgie ražotāji eksportētāji un ĶTR iestādes tika informētas par nesadarbošanās sekām un to, ka saskaņā ar pamatregulas 28. pantu Komisija var balstīt konstatējumus uz labākajiem pieejamajiem faktiem.

b) Savienības ražotāju atlase

(18) Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā ir provizoriski izveidojusi Savienības ražotāju izlasi. Saskaņā ar pamatregulas 27. panta 1. punktu Komisija izveidoja izlasi, pamatojoties uz vislielāko reprezentatīvo pārdošanas un ražošanas apjomu, ņemot vērā arī ģeogrāfisko atrašanās vietu. Provizoriskajā izlasē ietilpa trīs Savienības ražotāju grupas. Komisija aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes par pagaidu izlasi. Viens no provizoriskajā izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem informēja Komisiju, ka tas nevarēs sniegt atbildes uz anketas jautājumiem. Komisija arī saņēma precizējumu par to, ka divas citas izlasē iekļautās personas ir grupas, kurās ietilpst vairāki ražotāji. Komisija attiecīgi pārskatīja izlasi, aizstājot ražotāju, kurš nesadarbojās, ar nākamo pārdošanas un ražošanas apjoma ziņā lielāko ražotāju, kā arī izvēlējās lielākos ražotājus abās pārējās provizoriskajā izlasē iekļauto ražotāju grupās. Noteiktajā termiņā piezīmes netika saņemtas, un Komisija apstiprināja pārveidoto izlasi. Galīgajā izlasē iekļauto ražotāju saražotais apjoms pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pārsniedza 30 % no kopējā ražošanas apjoma Savienībā, un tāpēc tika uzskatīts, ka izlase ir Savienības ražošanas nozarei reprezentatīva.

c) Nesaistīto importētāju atlase

(19) Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, tā aicināja visus zināmos nesaistītos importētājus sniegt informāciju, kas precizēta paziņojumā par procedūras sākšanu.

(20) Komisija sazinājās ar pieciem iespējamiem importētājiem, bet neviens no tiem nesniedza atbildes uz atlases veidlapas jautājumiem.

Anketas

a) Anketa: Ķīnas valdība

(21) Komisija 2016. gada 13. maijā nosūtīja anketu Ķīnas valdībai (“ĶV”), ieskaitot konkrētās anketas Ķīnas Attīstības bankai, Ķīnas Eksporta un importa bankai (“EXIM”), Ķīnas Lauksaimniecības bankai un Ķīnas Eksporta un kredīta apdrošināšanas sabiedrībai (“Sinosure”), pamatojoties uz faktu, ka tās saskaņā ar pieprasījumā norādīto un/vai sākotnējā izmeklēšanā gūto informāciju bija sniegušas aizdevumus un finanšu pakalpojumus krītotā papīra nozarei. ĶV arī tika aicināta pārsūtīt bankām paredzēto anketu visām pārējām finanšu iestādēm, par kurām ĶV ir zināms, ka tās ir sniegušas aizdevumus attiecīgajai nozarei.

(22) Komisija 2016. gada 24. jūnijā saņēma ĶV atbildes uz anketas jautājumiem. Komisija nesaņēma atbildes ne no vienas no iepriekš uzskaitītās finanšu iestādes.

(23) Komisija 2016. gada 2. septembrī nosūtīja ĶV vēstuli par trūkumiem. ĶV lūdza pagarināt termiņu atbildes sniegšanai uz vēstuli par trūkumiem. ĶV 2016. gada 23. septembrī informēja Komisiju, ka ir nolēmusi nesniegt atbildi uz vēstuli par trūkumiem, un apstiprināja, ka vairs nesadarbosies izmeklēšanā.

(24) Komisija ar 2016. gada 7. oktobra verbālnotu informēja ĶTR iestādes, ka, ņemot vērā ĶV nesadarbošanos, tad Komisija plāno izdarīt konstatējumus, saskaņā ar pamatregulas 28. pantu pamatojoties uz labākajiem pieejamajiem faktiem. Tā arī norādīja, ka uz pieejamajiem faktiem balstīts slēdziens var būt mazāk labvēlīgs nekā tad, ja ĶV būtu sadarbojusies.

b) Anketa: ražotāji eksportētāji

(25) Ražotājiem eksportētājiem, kuri nebija atbildējuši uz Komisijas pieprasījumu paziņojumā par procedūras sākšanu, netika nosūtīta anketa. Komisija nenosūtīja anketu arī iepriekš 16. apsvērumā minētajam Ķīnas ražotājam eksportētājam, jo tas bija norādījis, ka atbildi nesniegs.

c) Anketa: Savienības ražotāji

(26) Komisija nosūtīja anketu trim izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem un no visiem trim saņēma atbildes uz anketas jautājumiem.

Pārbaudes apmeklējumi

(27) Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā termiņbeigu pārskatīšanas kontekstā uzskatīja par vajadzīgu, lai konstatētu subsidēšanu, tās radīto kaitējumu un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi saskaņā ar pamatregulas 26. pantu tika veikti šādu Savienības uzņēmumu telpās: — Burgo Group S.p.A., Altavilla Vicentina, Itālija, — Condat (Lecta Group), Barcelona, Spānija, — Sappi Europe SA, Brussels, Beļģija attiecībā uz Sappi Austria Produktions GmbH&Co KG, Gratkorn, Austrija.

2. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

2.1. Attiecīgais ražojums

(28) Attiecīgais ražojums ir konkrēts ĶTR izcelsmes krītotais papīrs, kas ir papīrs vai kartons ar pārklājumu uz vienas vai abām pusēm (izņemot kraftpapīru vai kraftkartonu) loksnēs vai ruļļos, kas sver 70 g/m2 vai vairāk, bet ne vairāk kā 400 g/m2, baltumu lielāku par 84 (mērījumi veikti saskaņā ar standartu ISO 2470-1) (“pārskatāmais ražojums”), ko patlaban klasificē ar KN kodiem ex 4810 13 00, ex 4810 14 00, ex 4810 19 00, ex 4810 22 00, ex 4810 29 30, ex 4810 29 80, ex 4810 99 10 un ex 4810 99 80 (Taric kodi 4810130020, 4810140020, 4810190020, 4810220020, 4810293020, 4810298020, 4810991020 un 4810998020).

(29) Attiecīgais ražojums neietver: — ruļļus, kas izmantojami ruļļpadeves presēs. Ruļļi, kas izmantojami ruļļpadeves presēs, ir ruļļi, kuru testēšanas rezultāts, kas iegūts saskaņā ar ISO testēšanas standartu ISO 3783:2006 attiecībā uz virsmas noturību pret mehānisku iedarbību, proti, ar pieaugoša ātruma metodi, kurā izmanto IGT testeri (elektronisko modeli), ir mazāks par 30 N/m, mērīts perpendikulāri padeves virzienam, un mazāks par 50 N/m, mērīts padeves virzienā, — daudzslāņu papīru un daudzslāņu kartonu.

2.2. Līdzīgais ražojums

(30) Izmeklēšana liecina, ka visiem turpmāk uzskaitītajiem ražojumiem ir vienas un tās pašas fizikālās un tehniskās pamatīpašības, kā arī vieni un tie paši pamatlietojumi: — attiecīgajam ražojumam, — ražojumam, ko ražotāji eksportētāji ražo un pārdod ĶTR iekšzemes tirgū, — Savienības ražošanas nozares Savienībā ražotajam un pārdotajam ražojumam.

(31) Komisija secina, ka šie ražojumi ir līdzīgie ražojumi pamatregulas 2. panta c) punkta nozīmē.

3. SUBSIDĒŠANAS TURPINĀŠANĀS IESPĒJAMĪBA

(32) Komisija saskaņā ar pamatregulas 18. pantu un, kā minēts paziņojumā par procedūras sākšanu, pārbaudīja, vai spēkā esošo maksājumu izbeigšanas rezultātā subsidēšana varētu turpināties.

3.1. Nesadarbošanās un labāko pieejamo faktu izmantošana saskaņā ar pamatregulas 28. panta 1. punktu

(33) Kā jau paskaidrots iepriekš, ĶV sākotnēji sadarbojās ar Komisiju un atbildēja un anketas jautājumiem. Tomēr, tā kā šīs atbildes bija ļoti nepilnīgas, 2016. gada 2. septembrī tika nosūtīta vēstule par trūkumiem. Pēc vēstules par trūkumiem saņemšanas 2016. gada 23. septembrī ĶV informēja Komisiju par lēmumu pārtraukt sadarbību. Tādējādi Komisija no ĶV saņēma tikai ierobežotu apjomu nepārbaudītas informācijas.

(34) Komisija nesaņēma atbildes uz konkrēto anketu jautājumiem, kas bija paredzēti Ķīnas Attīstības bankai, EXIM, Ķīnas Lauksaimniecības bankai, Sinosure un pārējām finanšu vai apdrošināšanas iestādēm, par kurām ĶV ir zināms, ka tās ir sniegušas aizdevumus krītotā papīra nozarei.

(35) Komisija informēja visas ieinteresētās personas par nesadarbošanās sekām un deva tām iespēju sniegt piezīmes. Šajā sakarā piezīmes netika saņemtas. Komisija saskaņā ar pamatregulas 28. pantu uzskatīja, ka ir jāizmanto labākie pieejamie fakti, lai noskaidrotu, vai ĶTR turpina subsidēšanas praksi papīra nozarē.

(36) Apelācijas institūcija saistībā ar pieejamo faktu izmantošanu ir atgādinājusi, ka SKP nolīguma 12.7. pantā ir atļauts izmantot reģistrētos faktus tikai tam, lai aizstātu iespējamu trūkstošu informāciju un tādējādi precīzi noteiktu subsidēšanu vai kaitējumu. Apelācijas institūcija attiecīgi skaidrojusi, ka “starp trūkstošu “nepieciešamo informāciju” un konkrētajiem “pieejamajiem faktiem”, kas ir 12.7. pantā minētās noteikšanas pamatā, ir jābūt saiknei”. Tāpēc “izmeklēšanas iestādei ir jāizmanto šie “pieejamie fakti”, kas “pamatoti aizstāj informāciju, ko nav sniegusi ieinteresētā persona”, lai veikt precīzu noteikšanu”. Apelācijas institūcija ir sīkāk skaidrojusi, ka “pieejamie fakti” ir izmeklēšanas iestādes rīcībā esoši rakstveidā reģistrēti fakti. Tā kā saskaņā ar 12.7. pantu noteikšana ir jāveic, pamatojoties uz “pieejamajiem faktiem”, tad “to nevar veikt, balstoties uz pieņēmumiem vai spekulācijām, kas nav pamatoti ar faktiem”. Turklāt, argumentējot un izvērtējot to, kuri pieejamie fakti var pamatoti aizstāt trūkstošo informāciju, izmeklēšanas iestādei “jāņem vērā visi reģistrētie pamatotie fakti”. Apelācijas institūcija ir skaidrojusi, ka pārliecināšanās par to, ka “trūkstošā “nepieciešamā informācija” aizstāta pamatoti, ietver argumentācijas un izvērtēšanas procesu”, ko veic izmeklēšanas iestāde. Ja izmeklēšanas iestādei ir jāizvēlas no vairākiem pieejamiem faktiem, “šķistu dabiski, ka argumentācijas un izvērtēšanas procesā būtu jāveic zināma salīdzināšana”, lai veiktu precīzu noteikšanu. Veicamā “pieejamo faktu” izvērtēšana un tās forma ir atkarīgas no izskatāmās lietas konkrētajiem apstākļiem, tostarp reģistrēto pierādījumu rakstura, kvalitātes un apjoma, un konkrētās veicamās noteikšanas. Nepieciešamā skaidrojuma un analīzes raksturs un apmērs dažādos noteikšanas gadījumos noteikti atšķirsies (10).

(37) Attiecīgi Komisija savā analīzē izmantoja visus tai pieejamos faktus, konkrēti: a) 2016. gada 11. februāra pieprasījumu veikt termiņbeigu pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 18. pantu attiecībā uz antisubsidēšanas maksājumu piemērošanu krītotā papīra importam no Ķīnas; b) ĶV 2016. gada 24. jūnijā sniegtās atbildes uz antisubsidēšanas anketas jautājumiem. Tā kā ĶV pārtrauca sadarbību, tad pēc vēstules par trūkumiem nosūtīšanas šajās atbildēs sniegtā informācija netika ne pārbaudīta, ne papildināta; c) informāciju, kas šīs izmeklēšanas ietvaros tika iesniegta Ķīnas Tautas Republikas Tirdzniecības ministrijas vārdā; d) ĶV un izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju sniegto informāciju, kā arī sākotnējās izmeklēšanas konstatējumus; un e) iepriekšējas Komisijas veiktas antisubsidēšanas izmeklēšanas pret citām ĶTR atbalstītajām nozarēm, piemēram, kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu (gan sākotnējo izmeklēšanu (“saules enerģijas paneļu sākotnējā izmeklēšana”) (11), gan termiņbeigu pārskatīšanu (“saules enerģijas paneļu termiņbeigu pārskatīšana”) (12)), stikla elementāršķiedras (13), solārā stikla (14) un ar organisku pārklājumu pārklāta tērauda nozari (15).

3.2. Šajā izmeklēšanā pārbaudītās subsīdijas un subsīdiju programmas

(38) Ņemot vērā iepriekšminēto ĶV un ražotāju eksportētāju nesadarbošanos, Komisija izlēma tālāk aprakstītajā veidā pārbaudīt, vai subsidēšana tika turpināta. Komisija vispirms pārbaudīja, vai sākotnējā izmeklēšanā kompensētās subsīdijas turpinājušas piešķirt ieguvumu krītotā papīra nozarei. Pēc tam Komisija veica analīzi, lai noteiktu, vai krītotā papīra nozare, kā apgalvots pieprasījumā, saņēmusi jaunas subsīdijas (t. i., subsīdijas, kas netika kompensētas sākotnējās izmeklēšanas ietvaros). Komisija nolēma, ka, ņemot vērā konstatējumus, ka subsidēšana turpinājusies attiecībā uz lielāko daļu subsīdiju, kas tika kompensētas sākotnējās izmeklēšanas ietvaros, un ņemot vērā arī jaunās subsīdijas, nebija vajadzības veikt izmeklēšanu par visām pārējām sūdzības iesniedzēja minētajām iespējamajām subsīdijām. Saskaņā ar pamatregulas 18. pantu neatkarīgi no subsīdiju apmēra Komisijai būtu jāpārbauda, vai ir pierādījumi par subsidēšanas turpināšanos.

3.3. Sākotnējā izmeklēšanā kompensētās subsīdijas

I. Preferenciāli aizdevumi

(39) Komisija sākotnējā izmeklēšanā noteica procentuālu subsīdijas apmēru (summu) attiecībā uz šo pasākumu, proti, APP grupai (16) 5,37 % un Chenming grupai (17) 1,26 %.

a) Valdības iejaukšanās par labu krītotā papīra nozarei

(40) Komisija vispirms pārbaudīja, vai preferenciālie aizdevumi ir daļa no ĶV centrālās plānošanas īstenošanas, kuras mērķis ir veicināt papīra ražošanas nozares attīstību, kā tas bija sākotnējā izmeklēšanā.

(41) Krītotā papīra nozare, uz ko attiecās Komisijas izmeklēšana, ietilpst lielākā papīra nozares kategorijā, dēvētā par papīra ražošanas nozari. Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka ĶV turpina subsidēt papīra nozari, un atsaucās uz vairākiem politikas un plānošanas dokumentiem, kā arī tiesību aktiem, kas ir pamatā valsts atbalsta turpināšanai šai nozarei.

(42) Sākotnējā izmeklēšanā Komisija konstatēja, ka pastāv īpaši politikas plāni, kas attiecas papīra nozari. Šajos plānos paredzēts, ka valsts pārvaldes iestādes cieši uzrauga papīra nozares darbību un īsteno konkrētus politikas virzienus (piemēram, ar īstenošanas dekrētiem), lai sasniegtu politikas plānos izvirzītos mērķus. Turklāt izmeklēšanā tika arī konstatēts, ka konkrētie politikas virzieni paredz preferenciālus aizdevumus papīra ražošanas nozarei.

(43) Komisija šajā izmeklēšanā konstatēja, ka ĶV iejaukšanās joprojām kropļo ĶTR finanšu tirgu. Šajā termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā tiek apstiprināti sākotnējās izmeklēšanas konstatējumi, kuru pamatā bija tolaik spēkā esošie valdības plāni. Gan 12. piecgades plānā (18), kas bija piemērojams PIP laikā, gan iepriekšējā 11. piecgades plānā norādīts, ka papīra nozare joprojām ir “atbalstīta nozare”.

(44) 13. piecgades plāns (2016–2020) attiecas uz periodu, kas seko pārskatīšanas izmeklēšanas periodam, bet apstiprina subsidēšanas turpināšanu arī nākotnē. 13. piecgades plānā norādīts, ka papīra nozare ir “atbalstīta nozare”.

(45) Komisija sākotnējā izmeklēšanā attiecībā uz Valsts Padomes Lēmumu Nr. 40 (19) (“Lēmums Nr. 40”) konstatēja, ka šis akts ir rīkojums, ko devusi Valsts Padome, t. i., visaugstākā administratīvā iestāde ĶTR, un tāpēc tas ir juridiski saistošs citām valsts iestādēm un ekonomikas dalībniekiem. Rūpniecības nozares tajā klasificētas “atbalstītos, ierobežojamos un izslēdzamos projektos”. Minētais akts ir saistošs rūpniecības politikas dokuments, kas parāda, kā ĶV īsteno politiku tādu uzņēmumu vai nozaru grupu, atbalstīšanai, kuras Direktoriju katalogā klasificētas pie “atbalstītām nozarēm” (piemēram, papīra nozare). Pamatojoties uz informāciju, ko ĶV ir iesniegusi šīs izmeklēšanas ietvaros, Komisija pārliecinājās, ka Lēmums Nr. 40 joprojām ir spēkā.

(46) “Atbalstīto” nozaru sarakstā iekļautas pavisam 26 nozares, un tās veido tikai daļu no Ķīnas ekonomikas. Turklāt tikai konkrētām darbībām šajās 26 nozarēs ir piešķirts statuss “atbalstītas”. Lēmuma Nr. 40 17. pantā arī paredzēts, ka “atbalstītie ieguldījumu projekti” saņem konkrētas privilēģijas un stimulus (finansiālu atbalstu, atbrīvojumu no ievedmuitas, atbrīvojumu no PVN, atbrīvojumu no nodokļiem). Atsaucoties uz “ierobežojamiem un izslēdzamiem projektiem”, Lēmums Nr. 40 pilnvaro valsts pārvaldes iestādes tieši iejaukties tirgus regulēšanā. Faktiski 18. un 19. pants nosaka, ka attiecīgajai pārvaldes iestādei jāaptur aizdevumu piešķiršana, ko veic finanšu iestādes; minētie panti paredz arī, ka valsts administratīvajam cenu departamentam jāpaaugstina elektrības cena, un dod rīkojumu elektroapgādes uzņēmumiem pārtraukt elektroenerģijas piegādi šādiem “ierobežojamiem un izslēdzamiem projektiem”. No iepriekšminētā ir skaidri saprotams, ka Lēmums Nr. 40 paredz visām ekonomikas institūcijām un subjektiem saistošus noteikumus un instrukcijas rīkojumu veidā par atbalstīto nozaru veicināšanu un atbalstīšanu, un viena no šīm nozarēm ir papīra ražošanas nozare.

(47) Komisija šajā izmeklēšanā konstatēja, ka vairākos politikas dokumentos skaidri norādīts, ka papīra nozare ir “atbalstīta nozare”. Tā tas jo īpaši ir papīra nozares 12. piecgades plānā. Šis plāns tiek īstenots Rūpniecības un informācijas tehnoloģijas ministrijas pieņemtās 12. piecgades rūpniecības tehnoloģiju inovācijas programmas ietvaros. Programmā ir minēta arī “papīra nozares un ar to saistīto nozaru (..) rūpniecības pārstrukturēšana un modernizēšana”. Iepriekšminētajā Lēmumā Nr. 40 ir norādīts atbalsts papīra nozares attīstībai un modernizēšanai. Tādējādi šajos politikas plānos nevis izklāstīti vispārīgi pamudinājumi, bet gan doti rīkojumi subjektiem ievērot sabiedriskās politikas mērķi atbalstīt krītotā papīra nozares attīstību.

(48) Turklāt 2007. gada papīra ražošanas nozares attīstības politikā (“2007. gada Papīra ražošanas plāns”) ir paredzēti īpaši nosacījumi, virzieni un mērķi papīra ražošanas nozarei. Kā konstatēts sākotnējā izmeklēšanā, 2007. gada Papīra ražošanas plānā ir raksturots Ķīnas papīra ražošanas nozares stāvoklis (piemēram, uzņēmumu skaits, produkcija, patēriņš un eksports, statistika par izmantoto izejvielu veidu). Plānā ir izklāstīta papīra ražošanas nozares politika un mērķi attiecībā uz rūpniecības struktūru, izejvielu izmantošanu, tehnoloģijas un iekārtu izmantošanu, papīra ražotāju produkcijas struktūru un organizatorisko struktūru. Tekstā ir arī noteikti nozares “atzīšanas kritēriji”, jo plānā ir noteiktas konkrētas prasības aktīvu/pasīvu attiecībai papīra ražošanas nozarē, noteikti konkrēti kredītnovērtējumi papīra ražošanas nozarei un konkrēti mērķi apjomradītiem ietaupījumiem, kā arī tirgus daļu attiecības, enerģijas un ūdens patēriņš, kas uzņēmumiem jāpanāk. Tajā uzņēmumiem ir pieprasīts izstrādāt attīstības plānus, pamatojoties uz 2007. gada Papīra ražošanas plānu. Tajā ir arī dots rīkojums vietējām provincēm un reģioniem piedalīties plāna īstenošanā, turklāt vesela nodaļa ir veltīta papīra ražošanas nozares “ieguldījumiem un finansēšanai”. Šajā ziņā svarīgi ir norādīt – plānā ir skaidri noteikts, ka finanšu iestādes nepiešķir aizdevumus projektiem, kas neatbilst tā noteikumiem. Kopumā 2007. gada Papīra ražošanas plāns ir īpašs valsts instruments, kas vērsts uz Ķīnas papīra ražošanas nozares regulēšanu, un to var uzskatīt tikai par obligātu rūpniecības politikas rīku, kurš attiecīgajām Ķīnas ieinteresētajām personām (valsts pārvaldes iestādēm, finanšu iestādēm un ražotājiem), ievērojot konkrētus noteikumus, jāīsteno. Tā kā 12. un 13. piecgades plānā joprojām ir norādīts, ka papīra nozare ir atbalstīta nozare, un nebija atrodams un netika darīts pieejams neviens dokuments, kurš pieņemts pēc 2007. gada Papīra ražošanas plāna vai ar kuru šis plāns ir pārskatīts, Komisija secināja, ka 2007. gada papīra ražošanas plāns joprojām ir spēkā.

(49) Turklāt vispārīgi Komercbanku likuma [2015] Nr. 34 34. pantā noteikts, ka “komercbankas aizdošanas darījumus veic atbilstoši valsts ekonomikas attīstības un sociālās attīstības vajadzībām, ievērojot valsts rūpniecības politikas pamatnostādnes”. Tas liecina par to, ka aizdevumi, ko no valstij piederošām bankām ir saņēmuši krītotā papīra ražotāji, ir piešķirti saskaņā ar valdības rīkojumiem un publiskā sektora mērķiem.

(50) Visbeidzot, Komisija atgādina savus sākotnējās izmeklēšanas konstatējumus par Valsts Attīstības un reformu komisijas lomu. Valsts Attīstības un reformu komisija ir Valsts Padomes aģentūra, kas koordinē makroekonomikas politiku un pārvalda valdības ieguldījumus. Valsts Padome, kas ir visaugstākā valdības administratīvā iestāde, cita starpā izdevusi 2007. gada Papīra ražošanas plānu, kas Valsts Attīstības un reformu komisijai ir jāievēro. Sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts arī, ka Valsts Attīstības un reformu komisija pastāvīgi ievāc detalizētu informāciju no uzņēmumiem. Tas, ka pastāv sistemātisks mehānisms tādu ar uzņēmumiem saistītu datu vākšanai, kas izmantojami valdības plānos un projektos, liecina, ka šie plāni un projekti tiek uzskatīti par svarīgu valsts rūpniecības politikas elementu.

(51) No iepriekšminētā izriet, ka lēmumos, ko finanšu iestādes pieņem attiecībā uz papīra nozari (un tādējādi krītotā papīra nozari, kas ir daļu no papīra nozares), tās joprojām ņem vērā vajadzību sasniegt attiecīgajos politikas plānos noteiktos mērķus.

(52) Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija konstatēja, ka PIP laikā turpinājusi pastāvēt saikne starp konkrētiem politikas mērķiem, kas ir noteikti šajos plānos un dokumentos, un krītotā papīra nozarei sniegto atbalstu. Krītotā papīra nozare tiek uzskatīta par svarīgu/stratēģisku nozari, kuras attīstību, kas ir sabiedriskās politikas mērķis, aktīvi sekmē valsts, izmantojot arī preferenciālus aizdevumus.

b) Valstij piederošās bankas kā valsts iestādes

(53) Komisija sākotnējā izmeklēšanā (20) secināja, ka Ķīnas finanšu tirgu kropļo valdības iejaukšanās un procentu likmes, ko piemēro nevalstiskās bankas un citas finanšu iestādes, visticamāk, tiek pielāgotas valdības noteiktajām likmēm. Izmeklēšanā netika arī atklāts nekas, kas būtu pretrunā minētajiem konstatējumiem; un ĶV šīs izmeklēšanas gaitā nesniedza pierādījumus tam, ka situācija ir mainījusies. Pieprasījumā tika apgalvots, ka ĶV turpinājusi subsidēt krītotā papīra nozari ar preferenciāliem politikas aizdevumiem. Komisija atgādina, ka PTO Apelācijas institūcija ir noteikusi, ka pārbaude, ko izmanto, lai noteiktu vai valstij piederošs uzņēmums ir valsts iestāde, ir šāda: “Svarīgi, lai subjektam būtu piešķirtas pilnvaras īstenot valdības funkcijas, nevis veids, kā to panāk. Ir daudzi, dažādi veidi, kā valdība šaurā nozīmē var piešķirt subjektiem pilnvaras. Attiecīgi, lai pierādītu, ka konkrētam subjektam ir piešķirtas šādas pilnvaras, nozīme var būt dažādiem pierādījumiem. Pierādījums, ka subjekts faktiski īsteno valdības funkcijas, var kalpot par pierādījumu, ka tam ir vai ir bijušas piešķirtas valdības pilnvaras, jo īpaši, ja minētie pierādījumi liecina par ilgstošu un sistemātisku praksi. Tādējādi mēs uzskatām, ka pierādījums, ka valdība īsteno būtisku kontroli pār kādu subjektu un tā darbību, konkrētos apstākļos ir uzskatāms par pierādījumu, ka attiecīgajam subjektam ir valdības pilnvaras un tas izmanto šīs pilnvaras valdības funkciju veikšanai. Tomēr uzsveram, ka, izņemot pilnvaru tiešu deleģēšanu ar tiesību aktu, ar to vien, ka starp subjektu un valdību šaurā nozīmē pastāv formāla saikne, visticamāk nepietiek, lai konstatētu, ka tam ir valdības pilnvaras. Tādējādi, piemēram, tikai fakts vien, ka valdība ir kāda subjekta vairākuma kapitāldaļu turētāja, neliecina, ka valdība īsteno būtisku kontroli pār šo subjektu, nemaz nerunājot par to, ka valdība tam būtu piešķīrusi valdības pilnvaras. Tomēr dažos gadījumos, ja pierādījumi liecina, ka par valdības kontroli liecina daudzveidīgas formālas norādes, un ir arī pierādījumi, ka šī kontrole tiek izmantota būtiski, tad šie pierādījumi ļauj secināt, ka attiecīgais subjekts īsteno valdības pilnvaras” (21). Kā paskaidrots tālāk, šajā lietā secinājums, ka valstij piederošajām bankām, kuras ir sniegušas preferenciālus aizdevumus, ir piešķirtas pilnvaras īstenot valdības funkcijas, ir balstīts uz labākajiem pieejamajiem faktiem, kas attiecas uz valsts īpašumtiesībām, formālām norādēm par valdības kontroli, kā arī pierādījumiem par to, ka ĶV turpina īstenot būtisku kontroli pār šo banku darbību.

(54) Komisija, pamatojoties uz pieejamo informāciju, konstatēja, ka lielākā daļa lielo banku joprojām pieder valstij. ĶV sniedza informāciju, kas liecina, ka ĶV ir vairākuma kapitāldaļu turētāja četrās lielākajās ĶTR bankās: Ķīnas Rūpniecības un tirdzniecības bankā, Ķīnas Bankā, Ķīnas Celtniecības bankā un Ķīnas Lauksaimniecības bankā. ĶV sniegtā informācija liecina, ka tai piederēja mazāk nekā 50 % kapitāldaļu Sakaru bankā. Komisija nesen veiktās izmeklēšanās, piemēram, saules enerģijas paneļu termiņbeigu pārskatīšanā, konstatēja, ka Sakaru banku ar netiešu kapitāldaļu palīdzību kontrolē valsts (22).

(55) Komisija, balstoties uz tādu pašu pamatojumu, arī secina, ka pastāv formālu norāžu pierādījumi par valdības kontroli valstij piederošās bankās. Piemēram, EXIM gadījumā tās sabiedriskās politikas pilnvaras ir noteiktas Valsts Padomes izdotajā Paziņojumā par Ķīnas Eksporta un importa bankas izveidošanu, kā arī EXIM statūtos. Valsts, kura ir 100 % EXIM kapitāldaļu turētāja, kontrolē EXIM, ieceļot bankas uzraudzības padomes locekļus. Šie locekļi EXIM sanāksmēs pārstāv valsts intereses, tostarp attiecībā uz politikas apsvērumiem. EXIM nav direktoru padomes. Valsts tieši izvirza EXIM vadību (23). EXIM tīmekļa vietnē (24) ir norādīts, ka EXIM“uzdevums ir atbalstīt Ķīnas ārējo tirdzniecību, ieguldījumus un starptautisko ekonomisko sadarbību” un “tā ir apņēmusies stiprināt finansiālo atbalstu Ķīnas ekonomikas būtiskajām nozarēm un vājajiem posmiem, lai nodrošinātu ilgtspējīgu un veselīgu ekonomikas un sociālo attīstību”.

(56) Lai gan ĶV apgalvo, ka valstij piederošas bankas nav valsts iestādes un ka aizdevumu un noguldījumu procentu likmju tirgus ir liberalizēts, nav pierādījumu, ka ĶTR banku sektorā būtu veiktas būtiskas reformas, kas radītu aizdevumu piešķiršanas sistēmu, ko vairāk nosaka tirgus. Nesenās izmeklēšanās Komisija faktiski nonāca pie pretēja secinājuma (25).

(57) ĶV savā atbildē, kas nav pārbaudīta, un valstij piederošās bankas un citas finanšu iestādes, kurām bija paredzēts saņemt anketu, nav sniegušas pietiekamus pierādījumus, kas apliecinātu, ka aizdevumi uzņēmumiem tiek piešķirti saskaņā ar pienācīgi sagatavotu kredītnovērtējumu. Tādējādi Komisijas rīcībā nav informācijas, kas būtu pretrunā iepriekšējam konstatējumam par to, ka valstij piederošās bankas atbalsta atbalstītās nozares un/vai īsteno valsts politikas virzienus, kā minēts iepriekš 40. un 52. apsvērumā.

(58) Pamatojoties uz iepriekšminēto, Komisija secina, ka iepriekš aprakstītajā tiesiskajā regulējumā paredzētos konkrētos sabiedriskās politikas mērķus īsteno valstij piederošas bankas, papīra nozarē īstenodamas valdības funkcijas un tādējādi darbodamās kā valsts iestādes nozīmē, kas lietota pamatregulas 2. panta b) punktā, kuru lasa saistībā ar pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktu un saskaņā ar attiecīgo PTO judikatūru.

(59) Turklāt, pat ja valstij piederošās bankas neuzskatītu par valsts iestādēm, Komisija konstatēja, ka tās uzskatāmas par tādām, kam ĶV uzticējusi vai ko ĶV norīkojusi veikt funkcijas, kas parasti ir valdības kompetencē pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punkta nozīmē, ņemot vērā 40. un 52. apsvērumā aprakstīto normatīvo satvaru. Tādējādi katrā ziņā to rīcība tiktu saistīta ar ĶV. Tā paša iemesla dēļ aizdevumi, ko papīra nozares uzņēmumiem piešķīrušas citas finanšu iestādes, tiktu saistīti ar ĶV.

c) Ieguvums

(60) Sākotnējā izmeklēšanā Komisija konstatēja, ka papīra nozare saņēmusi preferenciālus aizdevumus. Komisija noteica, ka ieguvums ir atšķirība starp summu, ko uzņēmums, kurš saņem valsts aizdevumu, maksā par šo valsts aizdevumu, un summu, ko uzņēmums maksātu par salīdzināmu komerciālu aizņēmumu, kuru tas varētu saņemt tirgū. Pēc tam šī summa tika pieskaitīja to ražotāju eksportētāju kopējam apgrozījumam, kuri sadarbojās. Šā pasākuma ietvaros noteiktais procentuālais subsīdijas apmērs APP grupai bija 5,37 % un Chenming grupai – 1,26 %.

(61) Šajā izmeklēšanā, pamatojoties uz pieejamo informāciju, Komisija nekonstatēja norādes, ka Ķīnas Tautas Republikā būtu pārtraukta preferenciālu aizdevumu sniegšana krītotā papīra ražotājiem.

(62) Komisija norāda, ka iesniedzējs savā pieprasījumā un vēlāk iesniegtos dokumentos sniedzis piemērus, ka ražotāji eksportētāji saņēmuši vēl citus aizdevumus, arī PIP laikā, konkrēti: — APP grupa saņēma aizdevumus no Ķīnas Attīstības bankas: 2013. gada oktobrī 1,8 miljardu USD apmērā un 2015. gada martā 1,5 miljardu USD apmērā; un — saskaņā ar Chenming grupas gada pārskatiem tās neatmaksātie aizņēmumi 2014. gada beigās bija kopā 1,5 miljardu CYN apmērā (lielākā daļa šo aizņēmumu bija saņemti no valstij piederošām bankām). Turklāt 2015. gadā Chenming saņēma lielus īstermiņa aizdevumus (vairāk nekā 6 miljardus RMB) un beztermiņa obligācijas (aptuveni 2,5 miljardu RMB apmērā) un noslēdza stratēģiskās sadarbības līgumu ar Ķīnas banku 20 miljardu RMB vērtībā.

(63) Tā kā ĶV un Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, Komisijai nebija pieejama informācija par konkrētiem uzņēmumiem, uz kuras pamata secināt, ka pieprasījuma iesniedzēja norādītie aizdevumi tika piešķirti normālos tirgus apstākļos. Tomēr, pamatojoties uz pieejamo informāciju, Komisija konstatēja, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji turpināja saņemt preferenciālus aizdevumus. Joprojām ir noteikts, ka papīra nozare ir “atbalstīta nozare”. Turklāt nesen veiktās izmeklēšanās Komisija konstatēja, ka preferenciālie aizdevumi atbalstītajām nozarēm piešķirti ar procentu likmēm, kas bija ievērojami zemākas par likmēm, kas tiktu piemērotas, ja finanšu tirgū nepastāvētu kropļojumi, turklāt nebija derīgu kredītnovērtējumu (26).

(64) Tāpēc bez vajadzības kvantitatīvi noteikt ar preferenciālo aizdevumu starpniecību piešķirto subsīdiju summu Komisija secināja, ka ĶTR turpinājusi piešķirt preferenciālus aizdevumus ar labvēlīgām procentu likmēm saskaņā ar konkrētos plānos un rīkojumos paredzētu politiku, kas attiecas uz papīra nozari. PIP laikā papīra nozares uzņēmumiem joprojām bija pieejami tieši nodoti naudas līdzekļi preferenciālu aizdevumu veidā.

d) Īpašas iezīmes

(65) Kā jau parādīts 40.–52. apsvērumā, vairāki juridiskie dokumenti, kas ir konkrēti vērsti uz papīra nozares uzņēmumiem, dod rīkojumus finanšu iestādēm. Pamatojoties uz minētajiem dokumentiem, redzams, ka finanšu iestādes sniegušas vienīgi preferenciālus aizdevumus ierobežotam skaitam nozaru/uzņēmumu, kuri atbilst ĶV attiecīgajai politikai.

(66) Tāpēc Komisija secināja, ka subsīdijas preferenciālu aizdevumu veidā nav vispārēji pieejamas, bet ir īpašas pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē. Turklāt neviena ieinteresētā persona nesniedza pierādījumus, kas liecinātu par to, ka preferenciālie aizdevumi tiek balstīti uz objektīviem kritērijiem vai nosacījumiem saskaņā ar pamatregulas 4. panta 2. punkta b) apakšpunktu.

e) Secinājumi

(67) Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija secina, ka krītotā papīra nozare turpinājusi saņemt subsīdijas preferenciālu aizdevumu veidā. Ņemot vērā finansiālā ieguldījuma esību, ražotāju eksportētāju ieguvumus un īpašās iezīmes, šī subsīdija joprojām ir uzskatāma par kompensējamu.

II. Ienākuma nodokļa programmas

II.A. referenciāla nodokļu politika uzņēmumiem, kuri atzīti par augsto vai jauno tehnoloģiju uzņēmumiem

(68) Komisija sākotnējā izmeklēšanā noteica procentuālu subsīdijas apmēru attiecībā uz šo subsīdiju, proti, 1,22 % APP grupai un 0,58 % Chenming grupai.

(69) Šī subsīdija ļauj uzņēmumam, kas veiksmīgi piesakās augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmuma apliecības saņemšanai, izmantot ienākuma nodokļa samazinājumu līdz 15 %, salīdzinot ar parasto likmi 25 % apmērā.

a) Juridiskais pamats

(70) Subsīdija tiek nodrošināta preferenciāla nodokļu režīma veidā atbilstoši 28. pantam ĶTR Uzņēmumu ienākuma nodokļa likumā (Nr. 63, izsludināts 2007. gada 16. martā) un “Administratīvajiem pasākumiem augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmumu noteikšanai”. Uz šo shēmu attiecas arī Valsts Nodokļu administrācijas Paziņojums par jautājumiem, kas saistīti ar uzņēmumu ienākuma nodokļa maksājumiem, kurus veic augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmumi (Guo Shui Han [2008] Nr. 985), kurā sniegta plašāka informācija par tās īstenošanu.

b) Tiesības uz subsīdiju

(71) “Administratīvo pasākumu augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmumu noteikšanai” 10. pantā ir uzskaitīti kritēriji, pēc kuriem noteic uzņēmumu tiesības izmantot ienākuma nodokļa samazinājumu. Ja uzņēmums atbilst visiem 10. pantā izklāstītajiem nosacījumiem, tam jāiesniedz pieteikums attiecīgajās iestādēs saskaņā ar minētā akta 11. pantā noteikto kārtību.

c) Īstenošana praksē

(72) Ikvienam uzņēmumam, kas ir iecerējis pieteikties uz ienākumu nodokļa likmes samazinājumu, ir jāiesniedz tiešsaistē aizpildīts pieteikums vietējam zinātnes un tehnoloģiju birojam, kurš veic iepriekšēju pārbaudi. Pēc tam vietējais zinātnes un tehnoloģiju birojs izstrādā ieteikumu provinces zinātnes un tehnoloģiju departamentam. Pirms lēmuma pieņemšanas par augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmuma apliecības izsniegšanu zinātnes un tehnoloģiju departaments var arī nolemt, ka tieši pieteikuma iesniedzēja telpās veiks izmeklēšanu.

d) Šīs izmeklēšanas konstatējumi

(73) Kā jau konstatēts sākotnējā izmeklēšanā, ienākuma nodokļa samazinājums būtu jāuzskata par subsīdiju pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē tādu negūtu (iepriekš zināmu) valdības ieņēmumu veidā, kuru dēļ saņēmējiem uzņēmumiem piešķirts ieguvums. Šī subsīdija joprojām ir īpaša pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē, ņemot vērā, ka ar tiesību aktiem, ar kuriem saskaņā darbojas piešķīrēja iestāde, piekļuve šim ienākuma nodokļa likmes samazinājumam paredzēta tikai konkrētiem uzņēmumiem un nozarēm, kas klasificētas pie atbalstītajām nozarēm, piemēram, uzņēmumiem, kas pieder pie krītotā papīra nozares.

(74) ĶV un ražotāji eksportētāji nesniedza pierādījumus, kas liecinātu par to, ka krītotā papīra nozare vairs neizmanto ienākuma nodokļa likmes samazinājumu. Komisija, pamatojoties uz informāciju, ko pieprasījumā ir sniedzis tā iesniedzējs, kā arī nesen veiktām izmeklēšanām (27) un publiski pieejamu informāciju (28), konstatēja, ka krītotā papīra nozare joprojām izmanto preferenciālo nodokļu politiku, kas attiecas uz uzņēmumiem, kuri atzīti par augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmumiem (tādējādi ietver arī krītotā papīra nozari).

(75) Tā kā ĶV un Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tad Komisijai nebija pieejama informācija par konkrētiem uzņēmumiem, uz kuras pamata aprēķināt PIP laikā piešķirto subsīdijas apmēru. Tomēr, ņemot vērā galīgos konstatējumus, kas gūti šajā termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā, Komisija neuzskatīja par vajadzīgu aprēķināt šo apmēru.

e) Secinājumi

(76) Komisija attiecīgi secina, ka šī subsīdija joprojām uzskatāma par kompensējamu.

II.B. Preferenciāla nodokļu politika pētniecībai un izstrādei

(77) Komisija sākotnējā izmeklēšanā noteica procentuālu subsīdijas apmēru attiecībā uz šo preferenciālo nodokļu režīmu, proti, 0,02 % APP grupai un 0,05 % Chenming grupai.

(78) ĶV ir noteikusi preferenciālu nodokļu režīmu, kuru izmanto visi uzņēmumi, kas ir atzīti par uzņēmumiem, kuri veic pētniecības un izstrādes projektus. Šī kvalifikācija uzņēmumiem, kuriem, izstrādājot jaunas tehnoloģijas, jaunus produktus un jaunas prasmes, rodas ar pētniecību un izstrādi saistīti izdevumi, ļauj no to ienākuma nodokļa saistībām atskaitīt papildu 50 % to pētniecības un izstrādes izdevumu. Arī izdevumi, ko rada nemateriālie pētniecības un izstrādes aktīvi, dod tiesīgajiem uzņēmumiem tiesības uz 150 % atlaidi par šo uzņēmumu faktiskajām izmaksām.

a) Juridiskais pamats

(79) Preferenciāls nodokļu režīms ir paredzēts ĶTR Uzņēmumu ienākuma nodokļa likuma (Nr. 63, izsludināts 2007. gada 16. martā) 30. panta 1. punktā, ĶTR Uzņēmumu ienākuma nodokļa likuma īstenošanas noteikumu 95. pantā, ĶTR Valsts Padomes Dekrētā Nr. 512, kas izsludināts 2007. gada 6. decembrī, un Pamatnostādnēs par galvenajām jomām (Paziņojums Nr. 6, 2007).

b) Tiesības uz subsīdiju

(80) Šis preferenciālais nodokļu režīms nodrošina ieguvumu uzņēmumiem, kas tiek atzīti par tādiem, kuri īsteno pētniecības un izstrādes projektus. Izmantot shēmu ir tiesības tikai to jauno un augsto tehnoloģiju nozaru uzņēmumu pētniecības un izstrādes projektiem, kuri saņem primāro atbalstu no valsts, un projektiem, kas uzskaitīti Pamatnostādnēs par augsto tehnoloģiju industrializācijas galvenajām jomām saskaņā ar Valsts Attīstības un reformu komisijas noteikto pašreizējo attīstības prioritāti.

c) Īstenošana praksē

(81) Ikvienam uzņēmumam, kas ir iecerējis pieteikties šim preferenciālajam nodokļu režīmam, ir jāiesniedz sīka informācija par pētniecības un izstrādes projektiem vietējam zinātnes un tehnoloģiju birojam. Pēc pārbaudes nodokļu birojs izdod paziņojumu par apstiprināšanu. Apstiprinātiem projektiem summu, kam piemēro uzņēmumu ienākuma nodokli, samazina par 50 % no faktiskajām izmaksām.

d) Šīs izmeklēšanas konstatējumi

(82) Kā jau konstatēts sākotnējā izmeklēšanā, preferenciāls nodokļu režīms būtu jāuzskata par subsīdiju pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē tādu negūtu valdības ieņēmumu veidā, kuru dēļ saņēmējiem uzņēmumiem piešķirts ieguvums. Šī subsīdija joprojām ir īpaša pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē, ņemot vērā, ka ar tiesību aktiem, ar kuriem saskaņā darbojas piešķīrēja iestāde, piekļuve šai shēmai paredzēta tikai konkrētiem uzņēmumiem un nozarēm, kas klasificētas pie atbalstītajām nozarēm, piemēram, uzņēmumiem, kas pieder pie krītotā papīra nozares.

(83) ĶV un ražotāji eksportētāji nesniedza pierādījumus, kas liecinātu par to, ka krītotā papīra nozare vairs neizmanto šo preferenciālo nodokļu režīmu. Komisija, pamatojoties uz informāciju, ko pieprasījumā ir sniedzis tā iesniedzējs, konstatēja, ka krītotā papīra nozare PIP laikā turpināja izmantot preferenciālo nodokļu politiku pētniecībai un izstrādei. Preferenciālo nodokļu režīmu joprojām izmanto uzņēmumi, kas ir oficiāli atzīti par augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmumiem.

(84) Tā kā ĶV un Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tad Komisijai nebija pieejama informācija par konkrētiem uzņēmumiem, uz kuras pamata aprēķināt PIP laikā piešķirto subsīdijas apmēru. Tomēr, ņemot vērā galīgos konstatējumus, kas gūti šajā termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā, Komisija neuzskatīja par vajadzīgu aprēķināt šo apmēru.

e) Secinājumi

(85) Komisija attiecīgi secina, ka šī subsīdija joprojām uzskatāma par kompensējamu.

II.C. Dividenžu atbrīvojums no nodokļa kvalificētiem rezidentuzņēmumiem

(86) Komisija sākotnējā izmeklēšanā noteica procentuālu subsīdijas apmēru attiecībā uz šo shēmu, proti, 1,34 % APP grupai un 0,21 % Chenming grupai.

(87) Dividenžu atbrīvojums no nodokļa attiecas uz Ķīnas rezidentuzņēmumiem, kas ir kapitāldaļu turētāji citos Ķīnas rezidentuzņēmumos. Pirmie minētie ir tiesīgi saņemt atbrīvojumu no ienākumu nodokļa par noteiktām dividendēm, ko maksā pēdējie minētie uzņēmumi.

a) Juridiskais pamats

(88) Dividenžu atbrīvojums no nodokļa tiek nodrošināts atbilstoši ĶTR Uzņēmumu ienākuma nodokļa likuma 26. pantam un ir sīkāk skaidrots ĶTR Uzņēmumu ienākuma nodokļa likuma īstenošanas noteikumu 83. pantā un ĶTR Valsts Padomes Dekrētā Nr. 512, kas izsludināts 2007. gada 6. decembrī.

b) Tiesības uz subsīdiju

(89) Dividenžu atbrīvojums no nodokļa nodrošina ieguvumu visiem rezidentuzņēmumiem, kas ir kapitāldaļu turētāji citos Ķīnas rezidentuzņēmumos.

c) Īstenošana praksē

(90) Uzņēmumi var izmantot dividenžu atbrīvojumu no nodokļa tiešā veidā ar nodokļu deklarāciju starpniecību.

d) Šīs izmeklēšanas konstatējumi

(91) Komisija sākotnējā izmeklēšanā konstatēja, ka dividenžu atbrīvojums no nodokļa būtu jāuzskata par subsīdiju pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē tādu negūtu valdības ieņēmumu veidā, kuru dēļ saņēmējiem uzņēmumiem piešķirts ieguvums. Šī subsīdija joprojām ir īpaša pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē, ņemot vērā, ka ar tiesību aktiem, ar kuriem saskaņā darbojas piešķīrēja iestāde, piekļuve šai shēmai paredzēta tikai Ķīnas rezidentuzņēmumiem, kas saņem ienākumus par dividendēm no citiem Ķīnas rezidentuzņēmumiem, atšķirībā no uzņēmumiem, kuri iegulda ārvalstu uzņēmumos.

(92) ĶV un ražotāji eksportētāji nesniedza pierādījumus, kas liecinātu par to, ka krītotā papīra nozare vairs neizmanto dividenžu atbrīvojumu no nodokļa. Komisija, pamatojoties uz informāciju, ko pieprasījumā ir sniedzis tā iesniedzējs, kā arī nesen veiktajām izmeklēšanām (29), secināja, ka krītotā papīra nozare joprojām izmanto dividenžu atbrīvojumu no nodokļa.

(93) Tā kā ĶV un Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tad Komisijai nebija pieejama informācija par konkrētiem uzņēmumiem, uz kuras pamata aprēķināt PIP laikā piešķirto subsīdijas apmēru. Tomēr, ņemot vērā galīgos konstatējumus, kas gūti šajā termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā, Komisija neuzskatīja par vajadzīgu aprēķināt šo apmēru.

e) Secinājumi

(94) Komisija attiecīgi secina, ka šī subsīdija joprojām uzskatāma par kompensējamu.

III. Netiešo nodokļu un importa tarifa programmas

III.A. Importētu iekārtu atbrīvojums no pievienotās vērtības nodokļa (PVN) un tarifa

(95) Komisija sākotnējā izmeklēšanā noteica procentuālu subsīdiju apmēru attiecībā uz šo pasākumu, proti, 1,17 % APP grupai un 0,61 % Chenming grupai.

(96) Šī pasākums nodrošina ieguvumu atbrīvojuma no PVN un beznodokļa importa veidā kapitāla precēm ārvalstu ieguldījumu uzņēmumiem (“FIE”) vai iekšzemes uzņēmumiem, kas var saņemt Ķīnas iestāžu izsniegto valsts atbalstīto projektu apliecību atbilstoši attiecīgajiem ieguldījumu, nodokļu un muitas tiesību aktiem.

a) Juridiskais pamats

(97) Atbrīvojuma no PVN un tarifa pamatā ir tiesību normu kopums, t. i., Valsts Padomes Apkārtraksts par importēto iekārtu nodokļu politikas pielāgošanu Nr. 37/1997, Finanšu ministrijas, Vispārējās muitas administrācijas un Valsts Nodokļu administrācijas [2008. gada] Paziņojums Nr. 43, Valsts Attīstības un reformu komisijas 2006. gada 22. februāra Paziņojums Nr. 316/2006 par attiecīgajiem jautājumiem saistībā ar to, kā rīkoties ar apstiprinājuma vēstuli par vietējiem vai ārvalstu finansētiem projektiem, kuru attīstību veicina valsts, un Katalogs par importa precēm, kas nav atbrīvojamas no nodokļa, FIE vai iekšzemes uzņēmumiem, 2008.

b) Tiesības uz subsīdiju

(98) Tiesības uz subsīdiju ir tikai pieteikumu iesniedzējiem – FIE vai iekšzemes uzņēmumiem –, kas var saņemt valsts atbalstīto projektu apliecību.

c) Īstenošana praksē

(99) Saskaņā ar I.1. pantu Valsts Attīstības un reformu komisijas 2006. gada 22. februāra Paziņojumā Nr. 316 2006 par jautājumiem saistībā ar to, kā rīkoties ar apstiprinājuma vēstuli par vietējiem vai ārvalstu finansētiem projektiem, kuru attīstību veicina valsts, ārvalstu ieguldījumu projekti, kas atbilst “atbalstītajiem ārvalstu ieguldījumu projektiem ar tehnoloģiju pārnesi atbilstīgi” Ievirzes katalogam ārvalstu ieguldījumu nozarēm “un” Katalogam par ārvalstu ieguldījumiem Centrālajā un Rietumu reģionā“, ir atbrīvoti no muitas nodokļiem, kā arī pievienotās vērtības nodokļa importam, izņemot” To importa preču katalogā, uz kurām neattiecas ārvalstu ieguldījumu projektu atbrīvojums no nodokļa “uzskaitītos”. Par atbalstītajā kategorijā iekļautiem ārvalstu ieguldījumu projektiem, kuru kopējā summa ir 30 miljoni USD vai lielāka, projekta apstiprinājuma vēstuli izdod Valsts Attīstības un reformu komisija. Par atbalstītajā kategorijā iekļautiem ārvalstu ieguldījumu projektiem, kuru kopējā ieguldījumu summu ir mazāka par 30 miljoniem USD, projekta apstiprinājuma vēstuli izdod komisijas vai ekonomikas municipalitātes provinču līmenī. Tiklīdz uzņēmumi saņem projekta apstiprinājuma vēstuli par atbalstīto kategoriju, tie iesniedz apliecības un citus pieteikuma dokumentus saviem vietējiem muitas dienestiem, lai būtu tiesīgi uz importētu iekārtu atbrīvojumu no ievedmuitas maksājuma un PVN.

d) Šīs izmeklēšanas konstatējumi

(100) Komisija sākotnējā izmeklēšanā konstatēja, ka atbrīvojums no PVN un tarifiem būtu jāuzskata par subsīdiju pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē tādu negūtu valdības ieņēmumu veidā, kuru dēļ saņēmējiem uzņēmumiem piešķirts ieguvums. Šī subsīdija joprojām ir īpaša pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē, ņemot vērā, ka ar tiesību aktiem, ar kuriem saskaņā darbojas piešķīrēja iestāde, piekļuve šai shēmai paredzēta tikai uzņēmumiem, kas iegulda konkrētās darījumdarbības kategorijās, kuras pilnībā noteiktas likumā (t. i., ievirzes katalogā ārvalstu ieguldījumiem un galveno nozaru, ražojumu un tehnoloģiju katalogā, kuru attīstību veicina valsts).

(101) ĶV un ražotāji eksportētāji nesniedza pierādījumus, kas liecinātu par to, ka krītotā papīra nozare vairs nesaņem šos atbrīvojumus no PVN un tarifa. Komisija, pamatojoties uz labākajiem pieejamajiem faktiem un jo īpaši Komisijas konstatējumiem par šo subsīdiju nesen veiktās izmeklēšanās (30), konstatēja, ka krītotā papīra nozare joprojām izmanto importētu iekārtu atbrīvojumu no PVN un tarifa.

(102) Tā kā ĶV un Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tad Komisijai nebija pieejama informācija par konkrētiem uzņēmumiem, uz kuras pamata aprēķināt PIP laikā piešķirto subsīdijas apmēru. Tomēr, ņemot vērā galīgos konstatējumus, kas gūti šajā termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā, Komisija neuzskatīja par vajadzīgu aprēķināt šo apmēru.

e) Secinājumi

(103) Komisija attiecīgi secina, ka šī subsīdija joprojām uzskatāma par kompensējamu.

III.B. PVN atlaides iekšzemē ražotām iekārtām

(104) Komisija sākotnējā izmeklēšanā noteica procentuālu subsīdijas apmēru attiecībā uz šo subsīdiju, proti, 0,03 % APP grupai un 0,05 % Chenming grupai.

(105) Šis pasākums nodrošina ieguvumu PVN atlaižu veidā, ko FIE maksā par iekšzemē ražotu iekārtu iegādi.

a) Juridiskais pamats

(106) PVN atlaižu pamatā ir tiesību normu kopums: — pagaidu pasākumi nodokļu atmaksas administrācijai par iekšzemē ražotu iekārtu iegādi, ko veic FIE, — izmēģinājuma pasākumi tādu nodokļu atlaižu administrācijai, ko piemēro par Ķīnā ražotu iekārtu iegādi ārvalstu ieguldījumu projektu vajadzībām, un — Finanšu ministrijas un Valsts Nodokļu administrācijas Paziņojums par atlaižu politikas atcelšanu attiecībā uz iekšzemē ražotu iekārtu iegādi, ko veic ārvalstu ieguldījumu uzņēmumi.

b) Tiesības uz subsīdiju

(107) Tiesības uz subsīdiju ir tikai FIE, kas iegādājas iekšzemē ražotas iekārtas un ir iekļauti atbalstītajā kategorijā.

c) Īstenošana praksē

(108) Programmas mērķis ir atmaksāt PVN, ko FIE samaksājuši par iekšzemē ražotu iekārtu iegādi, ja iekārtas nav iekļautas no nodokļa neatbrīvojamo preču katalogā un ja iekārtu vērtība nepārsniedz FIE piemērojamo kopējo ieguldījumu ierobežojumu saskaņā ar “Izmēģinājuma administratīvajiem pasākumiem, ko piemēro iekšzemē ražotu iekārtu iegādei”.

(109) Sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts, ka visi ražotāji, kas sadarbojās, izmantojuši šo pasākumu.

d) Šīs izmeklēšanas konstatējumi

(110) Komisija sākotnējā izmeklēšanā konstatēja, ka PVN atlaides būtu jāuzskata par subsīdiju pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē tādu negūtu valdības ieņēmumu veidā, kuru dēļ saņēmējiem uzņēmumiem piešķirts ieguvums. Šī subsīdija joprojām ir īpaša pamatregulas 4. panta 4. punkta b) apakšpunkta nozīmē, ņemot vērā, ka subsīdijas piešķiršanas nosacījums ir iekšzemē ražotu preču izmantošanas pārsvars pār importētām precēm.

(111) ĶV un ražotāji eksportētāji nesniedza pierādījumus, kas liecinātu par to, ka krītotā papīra nozare vairs nesaņem šos atbrīvojumus no PVN un tarifa. Komisija, pamatojoties uz nesen veiktām izmeklēšanām (31), konstatēja, ka krītotā papīra nozare joprojām saņem PVN atlaides, ko piemēro par iekšzemē ražotu iekārtu iegādi.

(112) Tā kā ĶV un Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tad Komisijai nebija pieejama informācija par konkrētiem uzņēmumiem, uz kuras pamata aprēķināt PIP laikā piešķirto subsīdijas apmēru. Tomēr, ņemot vērā galīgos konstatējumus, kas gūti šajā termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā, Komisija neuzskatīja par vajadzīgu aprēķināt šo apmēru.

e) Secinājumi

(113) Komisija attiecīgi secina, ka šī subsīdija joprojām uzskatāma par kompensējamu.

IV. Dotāciju programmas

a) Ievads

(114) Komisija sākotnējā izmeklēšanā konstatēja, ka krītotā papīra nozare izmantojusi dažādas dotāciju programmas. Konkrēti, Komisija sākotnējā izmeklēšanā novērtēja piecas programmas, par kurām bija ziņojuši ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, un konstatēja, ka tās visas ir kompensējamas. Komisija arī pieņēma zināšanai vēl sešas programmas, par kurām bija ziņojuši ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, tomēr Komisija tās nevērtēja, ņemot vērā, ka ar tām saistītais ieguvums bija neliels.

b) Šīs izmeklēšanas konstatējumi

(115) Komisija sākotnējā izmeklēšanā konstatēja, ka ĶV papīra nozares atbalsta plānu ietvaros krītotā papīra ražotāji ir saņēmuši vairākas dotācijas, kas būtu jāuzskata par subsīdiju pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē naudas līdzekļu nodrošināšanas veidā, no kuras saņēmējiem uzņēmumiem tiek piešķirts ieguvums.

(116) ĶV un ražotāji eksportētāji nesniedza pierādījumus, kas liecinātu par to, ka krītotā papīra nozare vairs nesaņem šīs dotācijas. Komisija, pamatojoties uz informāciju, ko pieprasījumā ir sniedzis tā iesniedzējs, kā arī nesen veiktajām izmeklēšanām (32), secināja, ka krītotā papīra nozare, būdama atbalstīta nozare, joprojām saņem dotācijas.

(117) Piemēram, Komisija, pamatojoties uz Chenming grupas 2015. gada pārskatu, varētu konstatēt, ka Chenming grupa 2015. gadā saņēma valdības dotācijas 245 miljonu CNY vērtībā, kā norādīts peļņas un zaudējumu pārskatā. Tika ziņots par vēl vienu summu, proti, 150 miljoniem CNY – “īpašu Ķīnas Attīstības bankas finansējumu” (banka pieder valstij). Netika sniegts sīkāks sadalījums par saņemto dotāciju raksturu vai konkrētas summas. Šīs dotācijas kopā veidoja vairāk nekā 1 % no Chenming grupas apgrozījuma 2015. gadā. Iesniedzējs pieprasījumā arī iekļāva pierādījumu par to, ka Chenming grupa 2014. gadā saņēmusi subsīdijas no Šouguanas pilsētas Finanšu biroja, lai samaksātu par kanalizācijas pakalpojumiem.

(118) Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto informāciju, Komisija (bez vajadzības noteikt precīzu piešķirto ieguvumu summu) secināja, ka ĶV turpina sniegt dažādas dotācijas krītotā papīra nozarei un ka šīs nozares uzņēmumi ĶTR joprojām saņem šīs dotācijas. Šīs dotācijas tiek uzskatītas par īpašām pamatregulas 4. panta 2. punkta nozīmē, un šķiet, ka tās ir piešķirtas ad hoc kārtībā.

c) Secinājumi

(119) Komisija attiecīgi secina, ka šī subsīdija joprojām uzskatāma par kompensējamu.

V. Valdības nodrošinātas preces un pakalpojumi par atlīdzību, kas ir mazāka par pienācīgo

— Zemes nodrošināšana par atlīdzību, kas ir mazāka par pienācīgo

(120) Komisija, izmantojot zemes cenas Taivānā par etalonu, sākotnējā izmeklēšanā noteica procentuālu subsīdijas apmēru attiecībā uz šo pasākumu, proti, 2,81 % APP grupai un 0,69 % Chenming grupai.

(121) Komisija sākotnējā izmeklēšanā konstatēja, ka krītotā papīra nozare ĶTR saņēmusi ieguvumu no zemes nodrošināšanas un konkrētāk – no zemes nodrošināšanas par atlīdzību, kas ir mazāka par pienācīgo.

a) Juridiskais pamats un tiesības uz subsīdiju

(122) Pieprasījuma iesniedzējs sniedza pierādījumus, ka ĶV turpinājusi krītotā papīra nozarei nodrošināt zemes izmantošanas tiesības par atlīdzību, kas ir mazāka par pienācīgo. Šā apgalvojuma juridisko pamatu veido turpmāk uzskaitītie ĶV sniegtie dokumenti: — Īpašumtiesību likums, — Zemes pārvaldības likums, — Likums par lielpilsētu nekustamā īpašuma pārvaldību, — Pagaidu noteikumi par valsts īpašumā esošas zemes izmantošanas tiesību piešķiršanu un nodošanu urbanizētās teritorijās, — Noteikumi par Zemes pārvaldības likuma īstenošanu, — Noteikumi par valsts īpašumā esošās apbūves zemes izmantošanas tiesību piešķiršanu piedāvājumu konkursā, izsolē un kotēšanā, Nr. 39, 2007. gada 28. septembris.

(123) ĶV atteicās sniegt jebkādus datus par faktiskajām zemes izmantošanas tiesību cenām, zemes tirgu, kurā saskaņā ar ĶV apgalvojumiem pastāv pienācīga konkurence, kā arī metodiku, kas tiek izmantota, valstij atsavinot zemi no iepriekšējiem izmantotājiem.

b) Īstenošana praksē

(124) Saskaņā ar Zemes pārvaldības likuma 2. pantu visa zeme pieder valstij, jo atbilstoši Ķīnas konstitūcijai un attiecīgām tiesību normām zeme ir kolektīvs Ķīnas tautas īpašums. Zemi nedrīkst pārdot, bet saskaņā ar likumu var piešķirt zemes izmantošanas tiesības: valsts pārvaldes iestādes tās var piešķirt publiskā piedāvājumu konkursā, kotēšanā vai izsolē.

c) Izmeklēšanas konstatējumi

(125) Sākotnējā izmeklēšanā Komisija konstatēja, ka zemes izmantošanas tiesību nodrošināšana, ko veic ĶV, būtu uzskatāma par subsīdiju pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē preču nodrošināšanas veidā, no kuras tiek piešķirts ieguvums saņēmējiem uzņēmumiem.

(126) ĶV un ražotāji eksportētāji nesniedza pierādījumus, kas liecinātu par to, ka krītotā papīra nozare vairs negūst labumu no zemes izmantošanas tiesību nodrošināšanas. Pamatojoties uz pieteikuma iesniedzēja sniegto informāciju, nesen veiktām izmeklēšanām (33) un nepārbaudīto informāciju, ko ĶV sniedza atbildēs uz anketas jautājumiem, Komisija konstatēja, ka krītotā papīra nozare PIP laikā turpināja saņemt ieguvumu no zemes izmantošanas par atlīdzību, kas ir mazāka par pienācīgo. Pamatojoties uz pieejamo informāciju, Komisija secina, ka par zemes izmantošanu maksātās likmes joprojām tika subsidētas, jo ĶV īstenotajā sistēmā netiek ievēroti tirgus principi. Tā kā papīra nozare pārskatīšanas izmeklēšanas periodā saskaņā ar 12. piecgades plānu joprojām bija “atbalstītā nozare” un tā ir “atbalstītā nozare” arī saskaņā ar 13. piecgades plānu, Komisija, pamatojoties uz pieejamo informāciju, konstatēja, ka tiek turpināta preferenciāla zemes piešķiršana. Ķīnas valdības nodrošinātās zemes izmantošanas tiesības papīra nozarei, kas ir viena no atbalstītajām nozarēm, apliecina, ka subsīdija ir īpaša pamatregulas 4. panta 2. punkta nozīmē.

(127) Tā kā ĶV un Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tad Komisijai nebija pieejama informācija par konkrētiem uzņēmumiem, uz kuras pamata aprēķināt PIP laikā piešķirto subsīdijas apmēru. Tomēr, ņemot vērā galīgos konstatējumus, kas gūti šajā termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā, Komisija neuzskatīja par vajadzīgu aprēķināt šo apmēru.

d) Secinājumi

(128) Komisija attiecīgi secina, ka šī subsīdija joprojām uzskatāma par kompensējamu.

3.4. Jaunas subsīdijas, kas netika kompensētas sākotnējā izmeklēšanā

I. Eksporta apdrošināšanas programmas krītotā papīra nozarei

a) Juridiskais pamats

(129) Programmas juridiskais pamats ir: — Paziņojums par tirdzniecības veicināšanas stratēģijas īstenošanu ar zinātnes un tehnoloģiju starpniecību, izmantojot eksporta kredīta apdrošināšanu (Shang Ji Fa [2004], Nr. 368), ko kopīgi izdevusi MOFCOM un Sinosure, — Ķīnas augsto un jauno tehnoloģiju ražojumu eksporta direktorija 2006. gadam, — tā sauktais “plāns 840”, kas iekļauts Valsts Padomes 2009. gada 27. maija paziņojumā, — tā sauktais “plāns 421”, kas iekļauts Paziņojumā par īpašu apdrošināšanas finansēšanas mehānismu īstenošanas jautājumiem attiecībā uz lielu patstāvīgas darbības iekārtu eksportu, kuru 2009. gada 22. jūnijā kopīgi izdeva Tirdzniecības ministrija un Finanšu ministrija.

b) Sinosure ir valsts iestāde

(130) Pamatojoties uz pieejamo informāciju un ņemot vērā ĶV un Sinosure nesadarbošanos, Komisija secināja, ka Sinosure ir valsts iestāde pamatregulas 2. panta b) punkta nozīmē. Konkrētāk, tāpat kā iepriekš aprakstīto preferenciālo aizdevumu kontekstā, secinājums, ka Sinosure ir piešķirtas pilnvaras īstenot valdības funkciju, ir balstīts uz labākajiem pieejamajiem faktiem, kas attiecas uz valsts īpašumtiesībām, formālām norādēm par valdības kontroli, kā arī pierādījumiem par to, ka ĶV turpina īstenot būtisku kontroli pār Sinosure darbību.

(131) Pamatojoties uz pieejamo informāciju, šajā izmeklēšanā ir apstiprināts, ka Sinosure pilnībā pieder valstij un ka valdībai pār Sinosure ir pilnīga finanšu kontrole. Valsts ir Sinosure vienīgā īpašniece, un Valsts Padomei pieder 100 % kapitāldaļu. Reģistrētā kapitāla 4 miljardu RMB apmērā izcelsme saskaņā ar valsts finanšu budžetu ir saistīta ar eksporta kredītu apdrošināšanas riska kapitāla fondu. Turklāt valsts 2011. gadā iepludināja tajā 20 miljardus RMB ar Ķīnas Investīciju korporācijas starpniecību, kas ir Ķīnas valsts līdzekļu fonds (34). Statūti liecina, ka par šā uzņēmuma darbību kompetentā iestāde ir Finanšu ministrija, un tie arī paredz, ka Sinosure ir jāiesniedz finanšu un grāmatvedības pārskati un fiskālā budžeta pārskats Finanšu ministrijai pārbaudei un apstiprināšanai.

(132) Valdības kontrole nozīmē, ka Sinosure, kas ir pilnīgā valsts īpašumā, nav direktoru padomes. Visus uzraudzītājus, kas ietilpst uzraudzības padomē, ieceļ Valsts Padome, un viņi pilda savus pienākumus saskaņā ar “Pagaidu noteikumiem par svarīgu valstij piederošu finanšu iestāžu uzraudzības padomēm”. Arī Sinosure augstāko vadību amatos ieceļ valdība. Sinosure tīmekļa vietnē (35) ir norādīts, ka Sinosure priekšsēdētājs ir Partijas komitejas sekretārs un lielākā daļa augstākās vadības amatpersonu arī ir Partijas komitejas locekļi.

(133) Sinosure jau vairākus gadus nav publicējis savu gada pārskatu (36), arī gada pārskatu, kas attiecas PIP, ne. Tomēr Sinosure 2011. gada pārskats (“GP 2011”) ilustrē to, ka šī apdrošināšanas sabiedrība īstenojusi valdības funkcijas un politiku, tā ka iespējams secināt, ka šis subjekts pats ir tieši atkarīgs no pašas valdības. Sinosure 2011. gada pārskatā ir iekļauti vairāki to apliecinoši apgalvojumi, proti: Sinosure“proaktīvi īstenoja ECA politiskās funkcijas (..) un nodrošināja labu startu 12. piecgades plāna perioda pirmajā gadā (GP 2011, 4. lpp.); “korporatīvās reformas turpināšana stiprināja Sinosure kā ECA politisko funkciju. Ķīnas Komunistiskās partijas Centrālās komitejas ekonomikai veltītajā kongresā tika uzsvērta šī funkcija un noteiktas skaidras prasības attiecībā uz kredīta apdrošināšanu, iezīmējot mūsu izaugsmes ceļu” (GP 2011, 5. lpp.);” 2011. gadā Sinosure īstenoja ĶKP Centrālās komitejas un Valsts Padomes stratēģijas, lēmumus un rīkojumus, kā arī valsts politiku diplomātijas, ārējās tirdzniecības, rūpniecības un finanšu nozarēs, ļāva pilnībā izpausties savai politiskajai funkcijai un panāca strauju izaugsmi “(GP 2011, 11. lpp.);”Sinosure pilnībā īstenoja valsts politiku attiecībā uz “Īpašo mehānismu lielo patstāvīgas darbības iekārtu eksporta finansēšanas apdrošināšanai “un izpildīja savus valsts noteiktos pienākumus”” (GP 2011, 11. lpp.).

(134) Saules enerģijas paneļu termiņbeigu pārskatīšana tika konstatēts, ka 2014. gada pārskats apstiprināja GP 2011 aprakstīto situāciju, jo “Sinosure pielika visas pūles, lai atbalstītu Ķīnas valsts politiku, un centās to panākt, apgūstot jaunas idejas un jēdzienus, uzlabojot darba metodes, pilnveidojot savus produktus un pakalpojumus, kā arī uzlabojot politikas funkciju veikšanas efektivitāti” un ka tai ir “politiku atbalstošas struktūras” loma (37).

(135) Institucionālais satvars un citi ĶV izdotie dokumenti, kas regulē Sinosure darbību, apliecina, ka Sinosure ir piešķirtas pilnvaras īstenot valdības politiku. Paziņojumu par tirdzniecības veicināšanas stratēģijas īstenošanu ar zinātnes un tehnoloģiju starpniecību, izmantojot eksporta kredīta apdrošināšanu (Shang Ji Fa [2004], Nr. 368, 2004. gada 26. jūlijs), kopīgi izdeva MOFCOM un Sinosure 2004. gadā, un tas joprojām regulē Sinosure darbību. Viens no šā paziņojuma mērķiem ir augsto un jauno tehnoloģiju un augstas pievienotās vērtības ražojumu eksporta veicināšana, turpinot izmantot eksporta kredīta apdrošināšanu.

(136) Kā jau izklāstīts 40.–52. apsvērumā, Komisija konstatēja, ka ĶV uzskata krītotā papīra nozari par svarīgu/stratēģisku nozari, kuras attīstību kā sabiedriskās politikas mērķi aktīvi veicina valsts. Tiek atgādināts, ka, kā jau minēts 46. apsvērumā, papīra nozare ir viena no 26 nozarēm, kas ir klasificētas pie “atbalstītām nozarēm”. Komisija norāda, ka eksporta kredīta apdrošināšanas darbība, ko veic Sinosure, ir neatņemama plašākas finanšu nozares daļa, kurā konstatēts, ka valdības iejaukšanās tieši ietekmē un kropļo finanšu tirgus normālu darbību ĶTR (skatīt 53. apsvērumu).

(137) Komisija ir informēta arī par citiem dokumentiem, kas pierāda, ka Sinosure tiešā veidā īsteno valdības politiku, cita starpā atbalstot ražotājus eksportētājus. Tā sauktais “plāns 840” ir raksturots Valsts Padomes 2009. gada 27. maija paziņojumā (38). Šis nosaukums ir saistīts ar 84 miljardu USD izmantošanu eksporta apdrošināšanai, un tas ir viens no sešiem pasākumiem, kurus Valsts Padome izsludināja 2009. gadā, lai stabilizētu eksporta pieprasījumu, reaģējot uz pasaules krīzi, un turpmāko palielināto pieprasījumu pēc eksporta kredīta apdrošināšanas. Šie seši pasākumi jo īpaši attiecas uz eksporta kredīta apdrošināšanas uzlabošanu, īstermiņa eksporta kredīta apdrošināšanas nodrošināšanu 84 miljardu USD vērtībā 2009. gadā un prēmijas likmes samazināšanu. Norādīts, ka Sinosure, kas ir vienīgā politiskā iestāde, kas veic eksporta kredīta apdrošināšanu, ir šā plāna īstenotāja. Attiecībā uz apdrošināšanas prēmiju samazināšanu Sinosure tika prasīts nodrošināt, lai īstermiņa eksporta kredīta apdrošināšanas vidējā likme tiktu samazināta par 30 %, salīdzinot ar vispārējo vidējo likmi 2008. gadā.

(138) Tā sauktais “plāns 421” tika paredzēts Paziņojumā par īpašu apdrošināšanas finansēšanas mehānismu īstenošanas jautājumiem attiecībā uz lielu patstāvīgas darbības iekārtu eksportu, kuru 2009. gada 22. jūnijā kopīgi izdeva Tirdzniecības ministrija un Finanšu ministrija. Tā arī bija nozīmīga politika, kas sekmēja Ķīnas “došanās ārā” politiku, reaģējot uz 2009. gada pasaules finanšu krīzi, un tā nodrošināja apdrošināšanai finansējumu 42,1 miljarda USD dolāru apmērā, lai sekmētu lielu patstāvīgas darbības iekārtu eksportu. Sinosure un dažas citas finanšu iestādes pārvaldītu un nodrošinātu šo finansējumu. Minētajā dokumentā iekļautie uzņēmumi varētu izmantot preferenciālus finansiālus pasākumus, tostarp eksporta kredīta apdrošināšanu. ĶV nesadarbošanās dēļ Komisija nevarēja iegūt papildu informāciju par minētā paziņojuma piemērošanu. Tā kā nebija pierādījumu par pretējo, Komisija uzskata, ka šis dokuments attiecas arī uz papīra nozari.

(139) Pamatojoties uz iepriekš aprakstītajiem elementiem, Komisija secina, ka Sinosure ir valsts iestāde, jo tai ir piešķirtas pilnvaras īstenot valdības funkcijas. Tādi paši secinājumi tika izdarīti iepriekšējās antisubsidēšanas izmeklēšanās saistībā ar atbalstītām nozarēm ĶTR (39).

(140) Tā kā Sinosure ir valsts iestāde, kurai piešķirtas valdības pilnvaras un kas īsteno valdības tiesību aktus un plānus, eksporta kredīta apdrošināšanas nodrošināšana krītotā papīra ražotājiem ir finansiāls ieguldījums, kas izpaužas kā potenciāla tieša valdības naudas līdzekļu nodošana pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) daļas nozīmē.

c) Ieguvums

(141) Tā kā ĶV un Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tad Komisijai nebija pieejama informācija par konkrētiem uzņēmumiem, uz kuras pamata aprēķināt PIP laikā piešķirto subsīdijas apmēru. Tomēr, ņemot vērā galīgos konstatējumus, kas gūti šajā termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā, Komisija neuzskatīja par vajadzīgu aprēķināt šo apmēru. Katrā ziņā, pamatojoties uz sūdzībā sniegto, kā arī nesen veiktās izmeklēšanās (40) gūtu informāciju, Komisija secina, ka ieguvums pamatregulas 3. panta 2. punkta un 6. panta c) punkta nozīmē pastāv tādā mērā, kādā Sinosure nodrošina eksporta kredīta apdrošināšanu ar nosacījumiem, kas ir labvēlīgāki par saņēmējam tirgū tobrīd pieejamajiem, vai kādā Sinosure nodrošina apdrošināšanu, kas citādi tirgū nebūtu pieejama nemaz.

(142) ĶV atbildēs un anketas jautājumiem iekļauto statūtu 11. pantā ir paredzēts, ka uzņēmums darbojas bez peļņas. Citiem vārdiem, Sinosure statūtos nav minēts mērķis gūt samērīgu peļņu, bet tās mērķis ir tikai nodrošināt līdzsvaru atbilstoši funkcijai būt vienīgajam oficiālajam eksporta kredītu apdrošinātājam ĶTR. Kā jau paskaidrots iepriekš, lietas materiāli liecina, ka juridiskā un politiskā vide, kurā darbojas Sinosure, paredz, ka šis valstij piederošais uzņēmums īsteno valdības politikas un plānus, pildot sabiedriskās politikas uzdevumus. Valsts īpaši atbalstīto nozaru vidū ietilpstošajiem krītotā papīra ražotājiem ir bijusi neierobežota piekļuve Sinosure piedāvātajai eksporta kredīta apdrošināšanai ar preferenciālām likmēm. Tāpēc Sinosure nodrošina neierobežoti pieejamu apdrošināšanu papīra nozarei, un zemās apdrošināšanas prēmijas, ko tā piedāvā, neatbilst faktiskajiem riskiem, kas rodas, apdrošinot šīs nozares eksportu.

(143) Turklāt saules enerģijas paneļu termiņbeigu pārskatīšanā tika konstatēts, ka Sinosure 2015. gadā, t. i., pārskatīšanas izmeklēšanas periodā (41), radās zaudējumi un zaudējumi būtu radušies arī 2013. un 2014. gadā, ja nebūtu reģistrēti konkrēti ar pamatdarbību nesaistīti ieņēmumi (42). Balstoties uz šiem lietas materiālos esošajiem pierādījumiem, jau var secināt, ka Sinosure noteiktās atvieglotās likmes nav pietiekamas, lai segtu tās darbību ilgtermiņā.

(144) Pamatojoties uz iepriekšminēto, Komisija konstatēja ieguvumu, kas krītotā papīra nozarei citādi nebūtu bijis pieejams.

d) Īpašas iezīmes

(145) Subsīdijas ir atkarīgas no eksporta rezultātiem pamatregulas 4. panta 4. punkta a) apakšpunkta nozīmē, un tādējādi tās ir īpašas.

e) Secinājumi

(146) Komisija, pamatojoties uz pieejamo informāciju, secināja, ka PIP laikā krītotā papīra ražotāji ĶTR guva labumu no Sinosure nodrošinātās eksporta kredīta apdrošināšanas.

II. PVN atlaides ražojumiem, kuru sastāvā vismaz 70 % ir otrreizējā pārstrādē iegūtas šķiedras un lauksaimniecības atlikumi

a) Juridiskais pamats

(147) Kopš 2015. gada 1. jūlija PVN atmaksas vai atbrīvojuma shēma attiecībā uz ražošanu un darbaspēka pakalpojumiem, kurā tiek vispusīgi izmantoti resursi, ir konsolidēta saskaņā ar Finanšu ministrijas un Valsts Nodokļu administrācijas “Paziņojumu par Produktu un darbaspēka pakalpojumu, kuru ietvaros tiek vispusīgi izmantoti resursi, kataloga drukāšanu un izplatīšanu” (CaiShui [2015] Nr. 78). Krītotā papīra tirdzniecībai vietējā tirgū piemēro 17 % PVN likmi. Paziņojums liecina, ka uzņēmumi saņem 50 % PVN atlaidi par ražojumiem, kuru sastāvā vismaz 70 % ir otrreizējā pārstrādē iegūtas šķiedras un lauksaimniecības atlikumi, piemēram, cukurniedru rauši, papīra atkritumi un kultūraugu salmi.

b) Tiesības uz subsīdiju

(148) Saskaņā ar ĶV sniegto nepārbaudīto informāciju atbilstīgi iepriekšminētajam paziņojumam PVN atmaksas politika ir piemērojama tādu ražojumu pārdošanai, kuru izgatavošanā ir izmantoti pārstrādāti, atkārtoti izmantoti un nevajadzīgi materiāli vai citos ražošanas procesos iegūta enerģija.

c) Īstenošana praksē

(149) Saskaņā ar ĶV sniegto nepārbaudīto informāciju programmu pārvalda Ķīnas Tautas Republikas Valsts Nodokļu administrācija ar citu kompetento iestāžu palīdzību, un to atbilstoši savai attiecīgajai kompetencei īsteno vietējās nodokļu iestādes. Uzņēmumiem, kuri piesakās PVN atmaksas saņemšanai, ir jāiesniedz nodokļu iestādē izskatīšanai pieteikums un pārējie attiecīgie dokumenti. Pēc pieteikuma apstiprināšanas pieteikuma iesniedzējs var saņemt ieguvumus.

d) Izmeklēšanas konstatējumi

(150) Komisija konstatēja, ka ĶV piešķirtās PVN atlaides ražojumiem, kuru sastāvā vismaz 70 % ir otrreizējā pārstrādē iegūtas šķiedras un lauksaimniecības atlikumi, būtu jāuzskata par subsīdiju pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē tādu negūtu valdības ieņēmumu veidā, kuru dēļ saņēmējiem uzņēmumiem piešķirts ieguvums. Pamatojoties uz pieejamo informāciju, Komisija arī secināja, ka subsīdija bijusi īpaša pamatregulas 4. panta 2. punkta nozīmē.

(151) ĶV un ražotāji eksportētāji nesniedza pierādījumus, kas, pretēji sūdzībā apgalvotajam, liecinātu par to, ka krītotā papīra nozare nav izmantojusi šīs PVN atlaides. Iepriekš 147. apsvērumā minētajā paziņojumā ir konkrēti minēts, ka papīrs ir ražojums, kura izgatavošanā ir izmantoti tādi resursi kā cukurniedru rauši, papīra atkritumi un kultūraugu salmi, kā arī norādīts, ka ražotājiem ir jāievēro tehniskie noteikumi, kas attiecas konkrēti uz celulozes un paīra nozari. Pamatojoties uz iepriekšminēto, Komisija secina, ka ĶV nodrošina subsīdijas krītotā papīra nozarei PVN atlaižu veidā ražojumiem, kuru sastāvā vismaz 70 % ir otrreizējā pārstrādē iegūtas šķiedras un lauksaimniecības atlikumi, un ka PIP laikā krītotā papīra ražotāji ĶTR izmantojuši šīs atlaides.

e) Secinājumi

(152) Komisija, pamatojoties uz pieejamo informāciju, secināja, ka PIP laikā krītotā papīra ražotāji ĶTR guva labumu no šīs subsīdijas.

3.5. Vispārīgie secinājumi par subsidēšanas turpināšanos

(153) Pamatojoties uz visu iepriekš izklāstīto, Komisija secina, ka PIP laikā krītotā papīra ražotāji ĶTR joprojām saņēma ieguvumu no kompensējamām subsīdijām.

3.6. Importa dinamika pasākumu atcelšanas gadījumā

— Ražošanas jauda un neizmantotā jauda ĶTR

(154) Ņemot vērā nesadarbošanos, ražošanas jauda un neizmantotā jauda ĶTR tika noteikta, atbilstīgi pamatregulas 28. pantam pamatojoties uz pieejamajiem faktiem, jo īpaši pieprasījuma iesniedzēja nodrošināto informāciju, kas ietvēra neatkarīga nozares komercizpētes informācijas sniedzēja datus.

(155) Krītotā bezkoksnes papīra ražošanas jauda pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ĶTR bija 7 629 000 tonnu (43), no tās 40 % tiek izmantoti krītotā papīra ražošanai (44). Kopējās krītotā bezkoksnes papīra ražošanas jaudas izmantojums ĶTR pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija 85 % (45), atstājot neizmantotu jaudu 1 167 000 tonnu apmēra, t. i., 32 % no kopējā krītotā papīra patēriņa Savienībā. Pieņemot, ka tikai 40 % no šīs jaudas tiktu izmantoti krītotajam papīram, tika konstatēts, ka Ķīnas neizmantotā jauda, kas attiecināma uz attiecīgo ražojumu, ir aptuveni 13 % no Savienības kopējā patēriņa.

(156) Turklāt Komisija konstatēja, ka ražotājiem ir viegli pārorientēt citu krītoto bezkoksnes izstrādājumu ražošanu uz attiecīgā ražojuma ražošanu (46). Ja Ķīnas ražotāji pārorientētos uz krītoto papīru, tiktu iegūta ražošanas jauda 3 877 000 tonnu apmērā, kas ir vairāk nekā 100 % no kopējā patēriņa Savienībā (noteikts 3 589 694 tonnu apmērā).

(157) Lai gan paredzams, ka krītotā bezkoksnes papīra neizmantotā ražošanas jauda nedaudz samazināsies (par 4 %), gaidāms, ka Ķīnas iekšzemes pieprasījums līdz 2021. gadam samazināsies par vairāk nekā 10 % (47).

(158) Pamatojoties uz iepriekšminēto, Komisija secina, ka Ķīnas ražotājiem eksportētājiem ir ievērojama neizmantotā jauda, kuru tie varētu izmantot, lai ražotu krītoto papīru eksportēšanai uz Savienību tad, ja pasākumi tiktu atcelti. Komisija arī konstatēja, ka prognozētās ĶTR iekšzemes pieprasījuma samazināšanās rezultātā šis eksporta potenciāls varētu palielināties.

3.7. Savienības tirgus pievilcīgums

(159) Izmeklēšana liecina, ka krītotā papīra pieprasījums Savienībā joprojām ir ievērojams. Lai gan attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā samazinājās, Savienības tirgus joprojām ir lielākais tirgus pasaulē, nodrošinot 25–30 % no pasaules mēroga pieprasījuma.

(160) Pamatojoties uz pieejamajiem faktiem, Ķīnas eksporta cenas attiecībā uz trešām valstīm, kas atrodas tuvu Savienībai, bija par vidēji 7 % zemākas nekā cenas Savienībā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Šādas cenu atšķirības ir ievērojamas, ņemot vēra faktu, ka krītotā papīra tirgus ir konkurētspējīgs un jutīgi reaģē uz cenu izmaiņām.

(161) Turklāt prognozes liecina, ka iekšzemes pieprasījums ĶTR samazināsies, un tas varētu būt spēcīgs stimuls Ķīnas ražotājiem atrast alternatīvus tirgus Ķīnas jaudas pārpalikuma absorbēšanai. ASV – vēl viens svarīgs krītotā papīra tirgus – ĶTR joprojām nav pievilcīgs, jo ASV attiecībā uz attiecīgo ražojumu ir spēkā pret ĶTR vērsti antidempinga un antisubsidēšas pasākumi.

(162) Šajā sakarā ĶTR valdība apgalvoja, ka mazais importa apjoms no ĶTR apliecina, ka Savienība nepavisam nav pievilcīgs tirgus Ķīnas ražotājiem eksportētājiem. Tā arī norādīja, ka saskaņā ar Ķīnas eksporta statistiku ĶTR 2015. gadā lielāku krītotā papīra daudzumu eksportēja uz trim citām valstīm (Indiju, Japānu un Taizemi), kā arī uz Eiropas valstīm, kas nav ES dalībvalstis, un tas apliecinot, ka šīs trīs valstis, kurās nav spēkā tirdzniecības aizsardzības pasākumi, ir pievilcīgākas. ĶTR valdība arī informēja, ka ĶTR pašlaik ar dažādiem tirdzniecības partneriem ir noslēgusi 14 brīvās tirdzniecības nolīgumus (BTN) un piedalās sarunās par citu BTN slēgšanu. Rezultātā lielāks krītotā papīra daudzums tiktu eksportēts uz attiecīgajām partnervalstīm.

(163) Saistībā ar BTN ietekmi tika pausts apgalvojums par Ķīnas ražojumiem kopumā, nesniedzot nekādus pierādījumus par attiecīgo ražojumu. Tika uzskatīts, ka šis apgalvojums ir pārāk plašs un nav sniegti to apstiprinoši pierādījumi. Katrā ziņā, kā skaidrots tālāk 166. apsvērumā, Komisijai pieejamā informācija liecina par pretējo.

(164) Pēc tam, kad 2010. gadā tika noteikti sākotnējie pasākumi, Ķīnas krītotā papīra eksporta apjoms gandrīz pilnībā izsīka, liecinot par to, ka tieši šie pasākumi padarījuši Savienības tirgu nepievilcīgu Ķīnas eksportam. Ja pasākumi tiktu atcelti, Savienības tirgus atgūtu pievilcīgumu. Tāpēc minētie apgalvojumi tiek noraidīti.

(165) APP grupa atzina, ka Eiropas tirgus tradicionāli ir svarīgs krītotā papīra tirgus, bet apgalvoja, ka pastāvīgās pieprasījuma samazināšanās dēļ tā nozīme vairs nebūs tik liela, bet tajā pašā laikā pieprasījums citās valstīs dažu pēdējo gadu laikā ir saglabājies stabils vai palielinājies. Tā arī norādīja, ka Savienības tirgus nepievilcīgumu apliecina kopš pasākumu noteikšanas vērojamā importa apjoma samazināšanās no citām valstīm un Savienības ražošanas nozares ražotā krītotā papīra lielie eksporta apjomi.

(166) Kaut arī krītotā papīra patēriņš Savienībā ir samazinājies, Savienības tirgus joprojām ir lielākais krītotā papīra tirgus pasaulē. Pieejamā informācija liecina, ka Savienības tirgus vismaz tuvākajā nākotnē paliks lielākais krītotā papīra tirgus (48). Pamatojoties uz pieejamajiem faktiem, ir prognozējams, ka Ķīnas Tautas Republikā samazināsies pieprasījums pēc krītotā papīra, un ar iespējamu pieprasījuma pieaugumu citos tirgos nepietiktu, lai mazinātos Savienības tirgus pievilcīgums, jo minētie tirgi salīdzinājumā ar Savienības tirgu ir nelieli. Sākotnējās izmeklēšanas periodā no citām valstīm, izņemot ĶTR, importa apjoms un tirgus daļa Savienībā patiešām bija lielāka nekā šīs izmeklēšanas attiecīgajā periodā. Tomēr no trešām valstīm importētais krītotais papīrs sākotnējās izmeklēšanas periodā galvenokārt nāca no Šveices, kur vienam no Savienības ražotājiem piederēja uzņēmums, kas ražoja krītoto papīru. Šajā izmeklēšanā tika konstatēts, ka šis ražotājs 2011. gadā pārtrauca krītotā papīra ražošanu, un attiecīgi imports no Šveices gandrīz pilnībā izsīka. Tādējādi importa apjomu samazināšanās no trešām valstīm nekādā veidā nav saistīta ar minēto Savienības tirgus nepievilcīgumu, un šis apgalvojums tiek noraidīts.

(167) Turklāt samērā lielais Savienības nozares ražojumu eksporta apjoms neietekmē secinājumu, ka Savienības tirgus ir pievilcīgs, jo lielākajā attiecīgā perioda daļā vidējās cenas ārpus Savienības, kur Savienības nozarei bija jākonkurē ar krītotā papīra subsidēto eksportu no ĶTR, bija ievērojami zemākas par vidējām cenām Savienībā. Tāpēc apgalvojums tiek noraidīts.

(168) Ņemot vērā iepriekš izklāstītos apsvērumus, Komisija secina, ka ir iespējams, ka pasākumu atcelšanas gadījumā ĶTR eksports tiktu novirzīts uz Savienības tirgu.

3.8. Secinājums par subsidēšanas turpināšanās iespējamību

(169) Komisija, pamatojoties uz labākajiem pieejamajiem faktiem, secināja, ka ir pietiekami daudz pierādījumu, ka attiecīgajā periodā ĶTR tika turpināta krītotā papīra nozares subsidēšana, un ka tā varētu tikt turpināta nākotnē.

(170) Krītotā papīra nozares subsidēšana ļāva Ķīnas ražotājiem saglabāt tādu ražošanas jaudu, kas ievērojami pārsniedza iekšzemes pieprasījumu, kaut arī Ķīnā un visā pasaulē saruka tirgi.

(171) Tāpēc Komisija secina, ka kompensācijas pasākumu atcelšanas rezultātā Savienības tirgū atkal varētu ieplūst ievērojami attiecīgā ražojuma subsidēta importa apjomi. ĶV turpināja piedāvāt krītotā papīra nozarei dažādas subsīdiju programmas, un Komisijas rīcībā ir pietiekami pierādījumi par to, ka PIP laikā krītotā papīra nozare izmantoja vairākas šādas subsīdiju programmas.

4. KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

4.1. Savienības ražošanas nozares un Savienības ražošanas apjoma noteikšana

(172) Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā līdzīgo ražojumu ražoja 10 zināmi ražotāji, un daži no tiem ir grupas, kurām pieder vairākas papīrfabrikas. Tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 9. panta 1. punkta nozīmē.

(173) Tika noteikts, ka Savienības kopējais ražošanas apjoms pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija aptuveni 4 606 000 tonnas. Uzņēmumi, kas atbalstīja pārskatīšanas pieprasījumu, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā nodrošināja vairāk nekā 70 % no Savienības ražošanas apjoma. Kā norādīts 18. apsvērumā, izlasē iekļauto Savienības ražotāju ražošanas apjoms pārsniedza 30 % no līdzīgā ražojuma kopējā ražošanas apjoma Savienībā.

(174) Pieprasījuma iesniedzēja sniegtos makroekonomikas datus bija nodrošinājusi Euro-Graph (49), un tie tika pienācīgi pārbaudīt.

4.2. Patēriņš Savienībā

(175) Komisija noteica Savienības patēriņu, saskaitot Savienības nozares pārdošanas apjomu Savienības tirgū ar importa apjomiem no trešām valstīm, kas noteikti pēc 14. panta 6. punkta datubāzes.

(176) Patēriņam Savienībā bija šāda dinamika. 1. tabula Patēriņš Savienībā 2012 2013 2014 PIP Kopējais patēriņš Savienībā (t) 3 972 818 3 643 010 3 626 277 3 589 694 Indekss (2012. gads = 100) 100 92 91 90 Avots: Euro-Graph un 14. panta 6. punkta datubāze.

(177) Attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā samazinājās par 10 %. 2013. gadā, salīdzinājumā ar 2012. gadu, tas samazinājās par 8 % un turpināja samazināties lēnāk. Lēstais Savienības patēriņš pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija par 21 % mazāks nekā sākotnējās izmeklēšanas periodā konstatētais patēriņš (4 572 057 tonnas). Patēriņa samazināšanās atspoguļo iespiedpapīra pieprasījuma samazināšanos kopumā, kas galvenokārt izriet no digitālo plašsaziņas līdzekļu, kas aizstāj tradicionālos drukātos plašsaziņas līdzekļus, straujās izaugsmes.

4.3. Imports no attiecīgās valsts

4.3.1. Importa no attiecīgās valsts apjoms un tirgus daļa

(178) Importam no ĶTR Savienībā bija šāda dinamika. 2. tabula Importa apjoms un tirgus daļa 2012 2013 2014 PIP Importa apjoms no attiecīgās valsts (t) 701 905 452 389 Indekss (2012. gads = 100) 100 129 64 55 Tirgus daļa (%) 0,02 0,02 0,01 0,01 Indekss (2012. gads = 100) 100 141 71 61 Avots: 14. panta 6. punkta datubāze.

(179) Attiecīgajā periodā importa apjoms no ĶTR Savienībā bija niecīgs.

4.3.2. Importa no attiecīgās valsts cenas un cenu samazinājums

(180) Ņemot vērā niecīgo no ĶTR krītotā papīra importa apjomu Savienībā, faktu, ka tas veidoja mazāk nekā 0,5 % no kopējā importa apjoma ar attiecīgajiem KN kodiem gan saskaņā ar Eurostat, gan ĶTR oficiālajiem statistikas datiem, kā arī šo nelielo pārdošanas apjomu nepastāvīgās cenas, nebija iespējams izmantot Savienības importa statistikas datus, lai izdarītu secinājumus par no ĶTR importēto ražojumu cenām. Komisija secināja, ka, lai noteiktu, kāds būtu bijis cenu samazinājums, ja Ķīnas uzņēmumi par šādām cenām būtu pārdevuši ražojumu Savienībai, par alternatīvu būtu jāizmanto dati, kas attiecas uz ĶTR krītotā papīra pārdošanas apjomiem citām valstīm.

(181) Komisija noteica teorētisko cenu samazinājuma līmeni pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, salīdzinot Savienības nozares vidējo svērto pārdošanas cenu, ko maksā neatkarīgi pircēji Savienības tirgū (koriģētu EXW līmenī), un vidējo svērto Ķīnas eksporta cenu, ko maksā valstis Savienības tuvumā (koriģētu Savienības CIF vērtības līmenī un ņemot vērā importēšanas izmaksas). Ņemot vērā, ka ĶTR ražotāji eksportētāji nesadarbojās, Ķīnas eksporta cenas uz citām valstīm saskaņā ar pamatregulas 28. pantu tika balstītas uz pieejamajiem faktiem. Lai noteiktu eksporta cenu, tika izmantoti dažādi informācijas avoti. Piemērotākais pamats ir Ķīnas ražotāju eksportētāju rēķini trešām valstīm, kas atrodas tuvu Savienībai, t. i., Ēģiptei, Krievijai un Turcijai – šos rēķinus nodrošināja pieprasījuma iesniedzējs, un tika veikti aprēķini uz vidējās svērtās cenas pamata. Cenu salīdzinājums rāda, ka tad, ja pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Ķīnas eksportētāji būtu pārdevuši Savienībai ražojumus par šīm cenām, Ķīnas cenas būtu bijušas par 5,4 % mazākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas.

4.4. Imports no citām trešām valstīm

(182) Nākamajā tabulā parādīta no citām trešām valstīm, kas nav ĶTR, veiktā importa Savienībā dinamika attiecīgajā periodā, proti, importa apjoma, tirgus daļas un vidējās cenas ziņā. Tabulas pamatā ir dati no 14. panta 6. punkta datubāzes. 3. tabula Imports no trešām valstīm 2012 2013 2014 PIP Apjoms (t) 35 864 29 264 50 958 45 282 Indekss (2012. gads = 100) 100 82 142 126 Tirgus daļa (%) 0,9 0,8 1,4 1,3 Vidējā cena (EUR/t) 952 964 827 889 Indekss (2012. gads = 100) 100 101 87 93 Avots: 14. panta 6. punkta datubāze.

(183) Visā attiecīgajā periodā kopējais importa apjoms Savienībā no trešām valstīm, kas nav ĶTR, bija neliels, un tā kopējā tirgus daļa svārstījās ap 1 %. Šā importa vidējās cenas bija augstākas nekā Savienības ražošanas nozares vidējās cenas. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā nevienas atsevišķas trešās valsts tirgus daļa nepārsniedza 0,4 %.

4.5. Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

4.5.1. Vispārīgas piezīmes

(184) Saskaņā ar pamatregulas 8. panta 4. punktu Komisija pārbaudīja visus ekonomikas rādītājus, kas attiecīgajā periodā ietekmēja Savienības ražošanas nozares stāvokli. Kā minēts 18. apsvērumā, attiecībā uz Savienības ražošanas nozari tika izmantota atlase.

(185) Lai noteiktu kaitējumu, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Komisija izvērtēja ar visu Savienības nozari saistītos makroekonomiskos datus, pamatojoties uz informāciju, ko pārskatīšanas pieprasījumā bija sniedzis pieprasījuma iesniedzējs. Pamatojoties uz pārbaudītiem datiem, kas sniegti atbildēs uz anketas jautājumiem, Komisija izvērtēja mikroekonomiskos rādītājus vienīgi atlasītajiem uzņēmumiem. Abi datu kopumi tika atzīti par reprezentatīviem attiecībā uz Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli.

(186) Makroekonomiskie rādītāji ir ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, subsidēšanas apjoma lielums un atgūšanās no iepriekšējās subsidēšanas.

(187) Mikroekonomiskie rādītāji ir vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu.

4.5.2. Makroekonomiskie rādītāji

4.5.2.1. Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

(188) Kopējam ražošanas apjomam, ražošanas jaudai un jaudas izmantojumam Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda dinamika. 4. tabula Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums 2012 2013 2014 PIP Ražošanas apjoms (tonnas) 5 211 487 4 833 511 4 737 310 4 606 000 Indekss (2012. gads = 100) 100 93 91 88 Ražošanas jauda (tonnas) 5 889 216 5 636 892 5 380 258 4 988 000 Indekss (2012. gads = 100) 100 96 91 85 Jaudas izmantojums (%) 88,5 85,7 88 92,3 Indekss (2012. gads = 100) 100 97 100 104 Avots: Euro-Graph.

(189) Attiecīgajā periodā ražošanas apjoms samazinājās par 12 %. 2013. gadā, salīdzinājumā ar 2012. gadu, tas samazinājās par 7 % un turpināja samazināties lēnāk.

(190) Jau pirms attiecīgā perioda Savienības ražotāji bija veikuši lielus pārstrukturēšanas pasākumus, kuru mērķis bija novērst strukturālo jaudas pārpalikumu, un šie pasākumi tika turpināti attiecīgajā periodā. Tā kā atsevišķas papīrfabrikas tika slēgtas un citas papīrfabrikas tika pielāgotas citu ražojumu, nevis vairs krītotā papīra, ražošanai, Savienības ražošanas nozare no 2012. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam samazināja krītotā papīra ražošanas jaudu par aptuveni 901 216 tonnām, t. i., par 15 %.

(191) Pastāvīgā ražošanas jaudas samazināšana ļāva Savienībai attiecīgajā periodā saglabāt visai stabilu jaudas izmantojumu un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pat sasniegt 92,3 % rādītāju, gandrīz par četriem procentpunktiem pārsniedzot 2012. gada līmeni.

(192) Izmeklēšanā tika konstatēts, ka liels jaudas izmantojums ir nozīmīgs faktors papīra nozares ilgtermiņa dzīvotspējas nodrošināšanai, ņemot vērā lielos ieguldījumus pamatlīdzekļos un no tiem izrietošo ietekmi uz vidējām ražošanas izmaksām.

4.5.2.2. Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

(193) Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomam un tirgus daļai attiecīgajā periodā bija šāda dinamika. 5. tabula Pārdošanas apjoms un tirgus daļa 2012 2013 2014 PIP Kopējais pārdošanas apjoms Savienības tirgū (t) 3 936 253 3 612 841 3 574 868 3 544 023 Indekss (2012. gads = 100) 100 92 91 90 Tirgus daļa (%) 99,1 99,2 98,6 98,7 Indekss (2012. gads = 100) 100 100 99 100 Avots: Euro-Graph.

(194) Attiecīgajā periodā pārdošanas apjoms Savienības tirgū samazinājās par 10 %. 2013. gadā, salīdzinājumā ar 2012. gadu, tas samazinājās par 8 % un turpināja samazināties lēnāk.

(195) Tā kā attiecīgajā periodā krītotā papīra imports Savienībā gandrīz netika veikts, tad Savienības ražošanas nozares tirgus daļa saglabājās stabila – aptuveni 99 %.

4.5.2.3. Izaugsme

(196) Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares ražošanas un pārdošanas apjomi nepalielinājās. Gluži pretēji – šie ekonomikas rādītāji atspoguļoja Savienības patēriņa lejupējo tendenci.

4.5.2.4. Nodarbinātība un ražīgums

(197) Nodarbinātībai un ražīgumam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika. 6. tabula Nodarbinātība un ražīgums 2012 2013 2014 PIP Nodarbināto skaits (pilnslodzes ekvivalents) 9 808 8 896 7 782 7 418 Indekss (2012. gads = 100) 100 91 79 76 Ražīgums (t uz nodarbināto) 531 543 609 621 Indekss (2012. gads = 100) 100 102 115 117 Avots: Euro-Graph.

(198) Attiecīgajā periodā nodarbināto skaits samazinājās par 24 %, un samazināšanās notika katru gadu. Tas atspoguļo daļu no Savienības ražošanas nozares uzsāktajiem ilgtermiņa pārstrukturēšanas centieniem, kas paredzēti, lai risinātu strukturālas jaudas pārpalikuma problēmas, kā skaidrots 190. apsvērumā.

(199) Darbaspēka ievērojamā samazinājuma rezultātā būtiski uzlabojās ražīgums, ko mērī kā produkcijas izlaidi (tonnās) uz vienu darbinieku gadā – šis rādītājs attiecīgajā periodā palielinājās par 17 %.

4.5.2.5. Subsīdijas apmērs un atgūšanās no iepriekšējas subsidēšanas

(200) Attiecīgajā periodā krītotā papīra imports no ĶTR Savienībā gandrīz netika veikts, tādējādi var secināt, ka subsīdijas apmērs nekādā veidā neietekmēja Savienības ražošanas nozari, kas atguvās no iepriekšējās subsidēšanas.

4.5.3. Mikroekonomiskie rādītāji

4.5.3.1. Cenas un faktori, kas tās ietekmē

(201) Savienības ražošanas nozares vidējām pārdošanas cenām nesaistītiem pircējiem Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda dinamika. 7. tabula Pārdošanas cenas Savienībā un vienības ražošanas izmaksas 2012 2013 2014 PIP Vidējā vienības pārdošanas cena Savienības tirgū (EUR/t) 723 709 688 680 Indekss (2012. gads = 100) 100 98 95 94 Vienības ražošanas izmaksas (EUR/t) 672 664 609 631 Indekss (2012. gads = 100) 100 99 91 94 Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

(202) Savienības ražošanas nozares vienības pārdošanas cena nesaistītām personām Savienībā attiecīgajā periodā samazinājās par 6 %. Ar nelielu laika nobīdi cenu tendence sekoja ražošanas izmaksu tendencei.

(203) Attiecīgajā periodā par 6 % samazinājās arī Savienības ražošanas nozares vienības ražošanas izmaksas, un vislielākais kritums bija vērojams 2013.–2014. gada periodā (mīnus 8 %).

4.5.3.2. Darbaspēka izmaksas

(204) Vidējām darbaspēka izmaksām attiecīgajā periodā bija šāda dinamika. 8. tabula Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto 2012 2013 2014 PIP Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto (EUR/nodarbinātais) 68 405 65 812 67 716 70 973 Indekss (2012. gads = 100) 100 96 99 104 Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

(205) Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto 2013. gadā salīdzinājumā ar 2012. gadu samazinājās par 4 %, pēc tam stabilizējoties un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā sasniedzot līmeni, kas bija par 4 % augstāks nekā 2012. gadā.

4.5.3.3. Krājumi

(206) Krājumu līmenim attiecīgajā periodā bija šāda dinamika. 9. tabula Krājumi 2012 2013 2014 PIP Krājumi perioda beigās (t) 112 957 122 545 119 642 122 264 Indekss (2012. gads = 100) 100 108 106 108 Krājumi perioda beigās, izteikti procentos no ražošanas apjoma (%) 7 8 8 8 Indekss (2012. gads = 100) 100 114 115 114 Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

(207) Savienības ražošanas nozares krājumi perioda beigās 2012.–2013. gadā samazinājās par 8 %, un pēc tam, attiecīgā perioda atlikušajā daļā, tie saglabājās samērā stabili. Krājumi perioda beigās, izteikti procentos no ražošanas apjoma, ražošanas apjoma samazināšanās dēļ attiecīgajā periodā kopumā palielinājās par 14 %.

4.5.3.4. Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

(208) Rentabilitātei, naudas plūsmai, ieguldījumiem un ienākumam no ieguldījumiem attiecīgajā periodā bija šāda dinamika. 10. tabula Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem 2012 2013 2014 PIP Nesaistītiem klientiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma) 0,7 – 0,4 5 2,3 Indekss (2012. gads = 100) 100 – 58 693 319 Naudas plūsma (EUR) 58 381 268 51 220 769 102 223 699 75 644 423 Indekss (2012. gads = 100) 100 88 175 130 Ieguldījumi (EUR) 20 414 097 23 120 553 18 603 022 17 369 221 Indekss (2012. gads = 100) 100 113 91 85 Ienākums no ieguldījumiem (%) 1,8 – 6,7 9,6 9,1 Indekss (2012. gads = 100) 100 – 380 546 518 Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

(209) Komisija noteica Savienības ražošanas nozares rentabilitāti, tīro peļņu pirms nodokļu samaksas no krītotā papīra pārdošanas nesaistītiem klientiem Savienībā izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma. Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare uzlaboja rentabilitāti no aptuveni 0,7 % līdz 2,3 %. Tiek norādīts, ka sākotnējā izmeklēšanā nozares mērķa peļņa tika noteikta 8 % apmērā (50). 2014. gads bija vislabvēlīgākais gads, kad Savienības ražošanas nozares rentabilitāte sasniedza 5 % – tas galvenokārt skaidrojams ar zemākām izejmateriālu, jo īpaši celulozes, izmaksām, bet arī ar pārstrukturēšanas centienu pozitīvo ietekmi un efektivitātes uzlabošanos. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā rentabilitāti negatīvi ietekmēja Lielbritānijas mārciņas valūtas kursa pazemināšanās attiecībā pret euro.

(210) Neto naudas plūsma ir Savienības ražošanas nozares spēja pašfinansēt savu darbību. Attiecīgajā periodā naudas plūsma bija pozitīva, un tās tendence lielā mērā atspoguļoja rentabilitātes dinamiku, 2014. gadam kļūstot par vislabvēlīgāko gadu.

(211) Ņemot vērā krītotā papīra pieprasījuma samazināšanos gan Savienībā, gan ārvalstīs, Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā neveica ieguldījumus jaunā jaudā, un ieguldījumu līmenis kopumā samazinājās par 15 %. Veiktie ieguldījumi bija vērsti uz apkopi, kapitāla aizstāšanu, energoefektivitātes uzlabošanu un citiem pasākumiem, kuru mērķis bija nodrošināt atbilstību vides aizsardzības standartiem.

(212) Ienākums no ieguldījumiem ir peļņa, kas izteikta procentos no pamatlīdzekļu uzskaites neto vērtības. Tā dinamiku attiecīgajā periodā ietekmēja gan aktīvu neto vērtības samazināšanās, gan rentabilitātes dinamika, ar ko ir skaidrojami 2013. gada negatīvie rezultāti un daudz labākie rezultāti 2014. gadā un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.

(213) Ņemot vērā esošo parādsaistību izmaksas, samērā zemo Savienības ražošanas nozares rentabilitāti un pastāvīgo krītotā papīra pieprasījuma samazināšanos, Savienības ražošanas nozares spēja piesaistīt kapitālu salīdzinājumā ar sākotnējo izmeklēšanu ir uzlabojusies, tomēr tā joprojām ir ierobežota.

4.5.4. Secinājums par Savienības ražošanas nozares stāvokli

(214) Attiecīgajā periodā kaitējuma rādītāji rāda neviendabīgu ainu. Lai gan finanšu rādītāji, piemēram, rentabilitāte, naudas plūsma un ienākums no ieguldījumiem, uzlabojās, apjoma rādītāji, piemēram, ražošana un tirdzniecība, turpināja pasliktināties.

(215) Finanšu rādītāju uzlabošanās izrietēja gan no izejmateriālu cenu pazemināšanās 2014. gadā, gan no Savienības ražotāju pārstrukturēšanas centieniem, kuru mērķis bija samazināt ražošanas jaudu un uzlabot efektivitāti. Negatīvās tendences, kas saistītas ar ražošanas un pārdošanas apjomiem, skaidrojamas ar pastāvīgo krītotā papīra pieprasījuma samazināšanos gan Savienībā, gan ārvalstīs – šā iemelsa dēļ Savienības ražošanas nozarei bija jāturpina pārstrukturēšana, tostarp jāslēdz atsevišķas papīrfabrikas un citas jāpielāgo citu papīra veidu ražošanai.

(216) Prognoze par turpmāku pieprasījuma samazināšanos nākamo 5–10 gadu laikā apstiprina secinājumu, ka Savienības ražošanas nozares stāvoklis saglabāsies sarežģīts un arī turpmāk būs jāsamazina ražošanas apjoms un ražošanas jauda.

(217) Izmeklēšana apstiprināja, ka sākotnējās izmeklēšanas rezultātā noteiktie pasākumi ir pozitīvi ietekmējuši Savienības ražošanas nozari – tā ir atguvusi tirgus daļu un spējusi panākt krītotā papīra cenu kāpumu, pārsniedzot izmaksas nosedzošo līmeni, kā arī finansēt nozares pārstrukturēšanas pasākumus.

(218) Uz iepriekš minētā pamata Komisija secina, ka Savienības ražošanas nozarei nav nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 8. panta 4. punkta nozīmē. Tomēr, ņemot vērā krītotā papīra pieprasījuma pastāvīgo samazināšanos un augstās saistītās pārstrukturēšanas izmaksas – abi minētie faktori būtiski ietekmē nozares rentabilitāti –, tās stāvoklis ir neaizsargāts.

4.6. Kaitējuma atkārtošanās iespējamība

(219) Komisija iepriekš 171. apsvērumā secināja, ka pasākumu atcelšanas rezultātā Savienībā atkal ieplūstu subsidēts krītotā papīra eksports no ĶTR.

(220) Komisija 181. apsvērumā konstatējusi, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Ķīnas krītotā papīra eksporta cenas tirgos, kas atrodas netālu no Savienības, bija zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas Savienībā. Rezultātā Komisija secināja, ka tad, ja pasākumi tiktu izbeigti, ir iespējams, ka Savienības tirgū Ķīnas ražotāju eksportētāju cenas būtu mazākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas.

(221) Turklāt, kā minēts 166. apsvērumā, Savienības tirgus ir lielākais krītotā papīra tirgus pasaulē. Pateicoties tā kopējām apjomam un lieliem krītotā papīra pircējiem šajā tirgū, tas ir ļoti pievilcīgs Ķīnas krītotā papīra ražotājiem, jo tik lielas piegādes tiem ļautu izmantot vairāk (pašlaik neizmantotās) ražošanas jaudas, kas savukārt pazemināt