LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 328/21

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2012. gada 26. novembris),

ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 492/2011 attiecībā uz informācijas par brīvajām darba vietām un darba pieteikumiem apkopošanu un izplatīšanu un EURES dibināšanu

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 8548)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2012/733/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 5. aprīļa Regulu (ES) Nr. 492/2011 par darba ņēmēju brīvu pārvietošanos Savienībā (1) un jo īpaši tās 38. pantu,

tā kā:

(1) Lai īstenotu Padomes Regulu (EEK) Nr. 1612/68 (2), ir panākts liels progress, kopš sācis darboties EURES tīkls, ko izveidoja ar Komisijas 1993. gada 22. oktobra Lēmumu 93/569/EEK par to, kā ieviest Padomes Regulu (EEK) Nr. 1612/68 par brīvu darbaspēka apriti Kopienā, jo īpaši EURES (Eiropas Nodarbinātības dienestu) tīkla kontekstā (3). Šo tīklu ar Komisijas Lēmumu 2003/8/EK (4) reformēja un atjaunoja, lai to konsolidētu un stiprinātu.

(2) Eiropadome 2010. gada 17. jūnijā apstiprināja gudras, ilgtspējīgas un iekļaujošas izaugsmes stratēģiju “Eiropa 2020” un vienlaikus aicināja pilnībā mobilizēt attiecīgos ES instrumentus un politiskās stratēģijas, lai atbalstītu kopējo mērķu sasniegšanu, un mudināja dalībvalstis uzlabot darbību saskaņotību.

(3) Eiropadome 2012. gada 28. un 29. jūnija sanāksmē pieņēma lēmumu par “Izaugsmes un nodarbinātības paktu” un, pamatojoties uz Komisijas 2012. gada 18. aprīļa paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Virzoties uz ekonomikas atlabšanu ar daudzām jaunām darba vietām”, norādīja, ka EURES portāls būtu jāizveido par patiesu Eiropas darbā iekārtošanas un darbā pieņemšanas rīku.

(4) EURES būtu jāveicina labāka darba tirgu darbība un ekonomisko vajadzību apmierināšana, atvieglojot darba ņēmēju transnacionālo un pārrobežu ģeogrāfisko mobilitāti un vienlaikus nodrošinot, ka mobilitāte notiek saskaņā ar godīgiem nosacījumiem un piemērojamām darba normām. EURES būtu jāpalielina darba tirgu pārredzamība, nodrošinot apmaiņu ar informāciju par brīvajām darba vietām un darba pieteikumiem un šīs informācijas apstrādi (t. i., “informācijas apkopošana un izplatīšana” vai “darba piemeklēšana” regulas nozīmē) un atbalstot valsts un pārrobežu līmeņa pasākumus darbā pieņemšanas, konsultāciju un profesionālās orientācijas jomā, tādējādi sekmējot stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanu.

(5) Ņemot vērā pieredzi, kas gūta kopš EURES darbības sākuma 1993. gadā un tā reformas 2003. gadā, kā arī ievērojot vajadzību turpmāk nostiprināt un paplašināt tīklu, lai tas spētu pilnībā atbalstīt stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus, ir jāpārstrādā pašreizējais tīkla sastāvs, atbildības sadalījums un lēmumu pieņemšanas procedūras, kā arī piedāvāto pakalpojumu katalogs.

(6) Šim nolūkam EURES nepieciešama vadība, kas vairāk vērsta uz mērķiem un rezultātiem saistībā ar darba piemeklēšanu, darbā iekārtošanu un darbā pieņemšanu. Šajā kontekstā darbā iekārtošanu var uzskatīt par pakalpojumiem, ko sniedz starpnieks starp darba tirgus pieprasījumu un piedāvājumu ar mērķi īstenot darbā pieņemšanu, kas saprotama kā brīvas darba vietas aizpildīšana.

(7) Monopolu aizliegšanas un citu izmaiņu rezultātā darba tirgū ir izveidojusies virkne dažādu nodarbinātības pakalpojumu sniedzēju. Lai pilnā mērā izmantotu EURES potenciālu, tīkls būtu jādara pieejams šiem dalībniekiem, kuri apņēmušies pilnībā ievērot piemērojamās darba normas un tiesiskās prasības, kā arī citus EURES kvalitātes standartus.

(8) Lai nodrošinātu to, ka dalībvalstis efektīvi un iedarbīgi pilda pienākumus, ko tām uzlikusi regula, proti, pienākumu apkopot un izplatīt informāciju par brīvajām darba vietām un darba pieteikumiem, kā arī paredzēt ar darba tirgu saistītas informācijas apmaiņu un sniegšanu, būtu skaidri jādefinē EURES pakalpojumi. Tas ietvertu dažādu dalībnieku – vajadzības gadījumā arī sociālo partneru – iesaistīšanu.

(9) “Izaugsmes un nodarbinātības paktā” Eiropadome lūdza izpētīt iespēju par EURES paplašināšanu attiecībā uz māceklību un stažēšanos. Lai nodrošinātu sinerģiju un ļautu EURES pilnībā atbalstīt stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus – jo īpaši mērķi līdz 2020. gadam palielināt nodarbinātības rādītāju līdz 75 % –, un vienlaikus ievērotu regulas darbības jomu, EURES būtu jāspēj ietvert māceklība un stažēšanās, ciktāl attiecīgās personas regulas nozīmē ir uzskatāmas par darba ņēmējiem un ir vismaz 18 gadus vecas, ja šādas informācijas apkopošana un izplatīšana saskaņā ar attiecīgajiem standartiem ir uzskatāma par iespējamu.

(10) Lai pakalpojumus sniegtu visefektīvākajā veidā, EURES būtu jāiekļauj tādu iesaistīto organizāciju vispārējā pakalpojumu piedāvājumā, kuras drīkst saņemt Eiropas Sociālā fonda finansējumu valsts un pārrobežu līmeņa pasākumiem.

(11) Lai efektīvi palīdzētu uzlabot darba tirgu darbību un tādējādi attīstīt Eiropas darba tirgu, būtu jāpalielina EURES nozīme arī saistībā ar darbinieku atrašanu grūti aizpildāmām brīvajām darba vietām, palīdzības sniegšanu noteiktām darba ņēmēju un darba devēju grupām, ES līmeņa mērķtiecīgu mobilitātes pasākumu atbalstu, jo īpaši gados jaunu darba ņēmēju apmaiņas veicināšanu.

(12) Lai turpmāk uzlabotu un racionalizētu sniegtos pakalpojumus, būtu pilnībā jāņem vērā iespējas, ko sniedz jaunākie informācijas un komunikācijas tehnoloģiju rīki.

(13) Visu veidu personas datu apstrādei, ko veic šā lēmuma ietvaros, būtu jāatbilst ES un valstu tiesību aktiem par personas datu apstrādi.

(14) Skaidrības labad ir ieteicams vēlreiz dibināt EURES tīklu, vienlaikus precīzāk definējot tā sastāvu, struktūru un funkcijas.

(15) Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Darba ņēmēju pārvietošanās brīvības padomdevēja komiteja,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

EURES tīkls

Lai izpildītu Regulas (ES) Nr. 492/2011 II nodaļā noteiktos pienākumus, Komisija kopā ar dalībvalstīm dibina un pārvalda Eiropas Nodarbinātības dienestu tīklu ar nosaukumu EURES.

2. pants

Mērķi

Darba meklētāju, darba ņēmēju un darba devēju interesēs EURES, vajadzības gadījumā sadarbojoties ar citiem Eiropas dienestiem vai tīkliem, veicina:

a) tāda visiem atvērta un pieejama Eiropas darba tirgus attīstīšanu, kas pilnībā ievēro piemērojamās darba normas un tiesiskās prasības;

b) informācijas apkopošanu un izplatīšanu un darbā iekārtošanu transnacionālā, starpreģionālā un pārrobežu līmenī, apmainoties ar informāciju par brīvajām darba vietām un darba pieteikumiem un piedaloties ES līmeņa mērķtiecīgos mobilitātes pasākumos;

c) pārredzamību un apmaiņu ar informāciju par Eiropas darba tirgiem, tostarp dzīves un darba apstākļiem un profesionālo iemaņu apgūšanas iespējām;

d) tādu pasākumu izstrādi, kas veicina un atvieglo gados jaunu darba ņēmēju mobilitāti;

e) apmaiņu ar informāciju par stažēšanos un māceklību Regulas (ES) Nr. 492/2011 nozīmē un, vajadzības gadījumā, stažieru un mācekļu iekārtošanu darbā;

f) metodoloģiju un šim mērķim paredzēto indikatoru izstrādi.

3. pants

Sastāvs

EURES veido:

a) Eiropas Koordinācijas birojs informācijas par brīvajām darba vietām un darba pieteikumiem apkopošanas un izplatīšanas koordinēšanai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 492/2011 18., 19. un 20. pantu;

b) EURES locekļi, kas ir saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 492/2011 11. panta 2. punktu dalībvalstu norīkoti īpaši dienesti (“Valstu koordinācijas biroji”), kā noteikts 5. pantā;

c) EURES partneri saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 492/2011 15. panta 1. punktu. Attiecīgais EURES loceklis izraugās EURES partnerus, kuri var būt valsts vai privātā sektora pakalpojumu sniedzēji, kas aktīvi darbojas attiecīgajā darbā iekārtošanas un nodarbinātības jomā, kā arī arodbiedrības un darba devēju organizācijas. Potenciālajiem EURES partneriem ir jāapņemas pildīt 7. pantā noteiktās funkcijas un pienākumus;

d) asociētie EURES partneri, kas saskaņā ar 6. pantu ierobežotā apjomā sniedz pakalpojumus, kurus uzrauga un par kuriem ir atbildīgs EURES partneris vai Eiropas Koordinācijas birojs.

4. pants

Eiropas Koordinācijas biroja funkcijas un pienākumi

1. Par Eiropas Koordinācijas biroja vadīšanu ir atbildīga Komisija.

2. Eiropas Koordinācijas birojs pārrauga atbilstību Regulas (ES) Nr. 492/2011 II nodaļas noteikumiem un palīdz tīklam veikt tā darbības.

3. Tas jo īpaši uzņemas:

a) noteikt saskaņotu vispārīgo pieeju un sniegt horizontālu atbalstu EURES tīklam un tā lietotājiem, piemēram: 1) sadarbībā ar citiem attiecīgajiem Eiropas dienestiem vai tīkliem pārvaldīt un attīstīt Eiropas darba mobilitātes tīmekļa portālu (“EURES portāls”) un saistītos IT pakalpojumus, tostarp sistēmas un procedūras, ko izmanto apmaiņai ar informāciju par brīvajām darba vietām, darba pieteikumiem, kuri iesniegti pieteikuma vēstuļu, CV, kvalifikācijas apliecību vai līdzīgā veidā, un citas informācijas apmaiņai; 2) nodrošināt EURES informācijas un saziņas pasākumus; 3) apmācīt EURES tīklā iesaistīto personālu; 4) veicināt EURES locekļu un partneru sadarbības tīklu veidošanu, paraugprakses apmaiņu un savstarpēju mācīšanos; 5) nodrošināt EURES dalību ES līmeņa mērķtiecīgos mobilitātes pasākumos;

b) analizēt ģeogrāfisko un profesionālo mobilitāti, ņemot vērā nepieciešamību panākt līdzsvaru starp pieprasījumu un piedāvājumu un izveidot Eiropas nodarbinātības stratēģijai atbilstošu vispārēju pieeju mobilitātei;

c) veikt vispārēju EURES darbības uzraudzību un novērtēšanu, kā arī noteikt snieguma, darbā iekārtošanas un citu veidu rezultātu rādītājus un pasākumus, lai pārbaudītu, vai EURES darbība notiek saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 492/2011 un šo lēmumu.

4. Eiropas Koordinācijas birojs pieņem savas darba programmas un EURES tīkla mērķus sadarbībā ar EURES Koordinācijas grupu un pēc apspriešanās ar EURES valdi.

5. pants

Valstu koordinācijas biroju funkcijas un pienākumi

1. Katra dalībvalsts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 492/2011 11. panta 2. punktu norīko īpašu dienestu, kam attiecīgajā dalībvalstī uztic organizēt EURES tīkla darbu.

2. Valsts koordinācijas birojs nodrošina to, ka visi ar Regulu (ES) Nr. 492/2011 dalībvalstij uzliktie pienākumi, jo īpaši tie, kas attiecas uz apmaiņu ar informāciju saskaņā ar 12., 13. un 14. pantu, tiek izpildīti, tādā veidā, ka tas:

a) izveido un uztur visu tehnisko un funkcionālo infrastruktūru un sistēmas, kas nepieciešamas, lai EURES partneri un asociētie EURES partneri varētu piedalīties apmaiņas sistēmā;

b) sniedz pieprasīto informāciju pats vai, uzņemoties atbildību, ar EURES partnera starpniecību.

3. Valsts koordinācijas birojs ciešā sadarbībā ar Eiropas koordinācijas biroju un citiem valstu koordinācijas birojiem jo īpaši uzņemas:

a) iecelt vienu vai vairākus EURES partnerus, pamatojoties uz atlases un akreditācijas sistēmu, kas paredzēta 10. panta 2. punkta b) apakšpunkta vii) punktā, un pārraudzīt to darbības;

b) plānot valsts EURES tīkla darbības un regulāri ziņot par tām un to rezultātiem Eiropas koordinācijas birojam;

c) koordinēt EURES dalību ES līmeņa mērķtiecīgos mobilitātes pasākumos.

4. Ieceļot EURES partnerus, valsts koordinācijas birojs cenšas sasniegt pēc iespējas labāku ģeogrāfisko un darba tirgus pārklājumu, kā arī darba meklētājiem, darba ņēmējiem un darba devējiem piedāvāt optimālu pakalpojumu, nodrošinot attiecīgo nodarbinātības dienestu un darba tirgus dalībnieku atbilstīgu līdzdarbību.

5. Pamatojoties uz vispārēji pieņemtiem darbības mērķiem, valsts koordinācijas birojs savas valsts tīklam izveido darba programmas, kuras iesniedz Eiropas Koordinācijas birojam. Darba programmā jo īpaši precizē:

a) galvenās darbības, kuras valsts koordinācijas birojs, EURES partneri un EURES asociētie partneri tā atbildībā veicEURES tīkla ietvaros, tostarp Regulas (ES) Nr. 492/2011 15. pantā noteiktās transnacionālās, pārrobežu un nozaru darbības;

b) cilvēku un finansiālos resursus, kas atvēlēti Regulas (ES) Nr. 492/2011 II nodaļas īstenošanai;

c) plānoto darbību uzraudzības un novērtēšanas pasākumus.

Darba programmās iekļauj arī iepriekšējā laikposmā paveikto darbību un sasniegtā progresa novērtējumu.

Attiecīgajā līmenī par darba programmām apspriežas ar sociālajiem partneriem un citām attiecīgajām EURES ieinteresētajām personām.

6. Valsts koordinācijas birojs var nolemt EURES pakalpojumus darba meklētājiem un darba devējiem nepastarpināti sniegt pats, un šajā saistībā tam ir piemērojami noteikumi, kas attiecas uz EURES partneriem, kuri sniedz tādus pašus pakalpojumus. Šādā gadījumā valsts koordinācijas birojs no Eiropas Koordinācijas biroja pieprasa EURES partnera akreditāciju.

7. Katra dalībvalsts nodrošina, ka valsts koordinācijas biroja rīcībā ir tā uzdevumu veikšanai vajadzīgais personāls un līdzekļi.

8. Kā tas paredzēts 10. panta 2. punkta b) apakšpunkta iii) punktā, valsts koordinācijas biroju vada Valsts EURES koordinators.

6. pants

EURES partneru funkcijas un pienākumi

1. Organizācija, kas vēlas kļūt par EURES partneri, iesniedz pieteikumu valsts koordinācijas birojam, kurš to var norīkot saskaņā ar 3. panta b) apakšpunktu, ja šī organizācijas apņemas valsts koordinācijas biroja uzraudzībā sadarboties EURES tīklā reģionālā, valsts un Eiropas līmenī, kā arī sniegt vismaz visus 7. pantā minētos vispārējos pakalpojumus.

2. EURES partneris pats vai sadarbībā ar citiem EURES partneriem norīko vienu vai vairākus kontaktpunktus, piemēram, darbā iekārtošanas un darbā pieņemšanas birojus, informatīvo pakalpojumu centrus, pašapkalpošanās rīkus u. c. kontaktpunktus, kurus darba meklētāji un darba devēji var izmantot, lai piekļūtu tā pakalpojumiem.

3. EURES partneris skaidri norāda, kurus EURES kataloga pakalpojumus tas sniedz. Pakalpojumu līmenis un saturs katrā kontaktpunktā var atšķirties, ja vien EURES partnera pakalpojumu kopējā piedāvājumā ir iekļauti visi nepieciešamie vispārējie pakalpojumi.

4. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 492/2011 13. panta a) un b) apakšpunktu un šā lēmuma 4. panta a) apakšpunkta i) punktu visi EURES partneri apņemas pilnībā piedalīties apmaiņā ar informāciju par brīvajām darba vietām un darba pieteikumiem, ko iesnieguši darba meklētāji, kuri vēlas strādāt citā dalībvalstī. EURES partneri nodrošina, ka visam EURES pakalpojumu sniegšanā iesaistītajam personālam ir neierobežota pieeja informācijas tehnoloģijai un citiem EURES tīklam nodrošinātajiem saziņas rīkiem.

5. EURES partneris, kas nesniedz kādu noteiktu EURES pakalpojumu katalogā iekļautu papildu pakalpojumu, nodrošina, ka šāda pakalpojuma pieprasījumi tiek pārsūtīti tiem EURES partneriem, kas šādu pakalpojumu piedāvā.

6. EURES partneris var uzticēt citai organizācijai to pakalpojumu sniegšanu, kas tā pakalpojumiem rada pievienoto vērtību. Minētā organizācija šajā saistībā uzskatāma par asociēto EURES partneri, par kura darbu pilnu atbildību uzņemas ar to asociētais EURES partneris.

7. Lai izpildītu savus uzdevumus, EURES partneris var veidot partnerības ar vienu vai vairākiem EURES partneriem citās dalībvalstīs.

8. EURES partnerim vai asociētajam EURES partnerim var būt jāsniedz ieguldījums tehniskajā un funkcionālajā infrastruktūrā un sistēmās, kas minētas 5. panta 2. punkta a) apakšpunktā.

9. Lai saglabātu akreditāciju, EURES partneris turpina pildīt savus pienākumus un sniedz saskaņotos pakalpojumus, kā arī regulāri ļauj veikt pārbaudes saskaņā ar 10. panta 2. punkta b) apakšpunkta vii) punktā noteikto atlases un akreditācijas sistēmu.

7. pants

EURES pakalpojumi

1. Pilns EURES pakalpojumu klāsts ietver pieņemšanu darbā, darba vietas piemeklēšanu un darbā iekārtošanu, iekļaujot visus darbā iekārtošanas posmus – no sagatavošanas pieņemšanai darbā līdz palīdzībai pēc iekārtošanas darbā – un ar to saistīto informāciju un konsultācijas.

2. EURES pakalpojumi ir sīkāk aprakstīti EURES pakalpojumu katalogā, kas saskaņā ar 10. pantu veido daļu no EURES hartas un sastāv no vispārējiem pakalpojumiem, kurus sniedz visi EURES partneri, un papildu pakalpojumiem.

3. Vispārējie pakalpojumi ir tie pakalpojumi, kas minēti Regulas (ES) Nr. 492/2011 II nodaļā un jo īpaši 12. panta 3. punktā un 13. pantā. Papildu pakalpojumi nav obligāti Regulas (ES) Nr. 492/2011 II nodaļas nozīmē, taču tie apmierina būtiskas darba tirgus vajadzības.

4. Visi darba meklētājiem un darba ņēmējiem sniegtie pakalpojumi ir bez maksas. Ja EURES partneri iekasē kādu maksu par citiem lietotājiem sniegtajiem pakalpojumiem, nedrīkst pastāvēt atšķirība starp to maksu, kas tiek iekasēta par EURES pakalpojumiem, un maksu par citiem līdzīgiem pakalpojumiem, ko sniedzis minētais EURES partneris. Lai izvairītos no iespējamas dubultās finansēšanas, maksas noteikšanas brīdī ņem vērā jebkādu finansējumu, kas no Eiropas Savienības saņemts EURES pakalpojumu nodrošināšanas atbalstam.

8. pants

EURES valde

1. EURES valde palīdz Komisijai, Eiropas koordinācijas birojam un valstu koordinācijas birojiem veicināt un uzraudzīt EURES attīstību.

2. Valdē ir pa vienam pārstāvim no katras dalībvalsts.

3. Ja EURES darbības dalībvalstī finansē ar tādiem ES finanšu instrumentiem kā Eiropas Sociālais fonds, vajadzības gadījumā var iesaistīt to valsts iestādi, kas nodrošina šo finansējumu.

4. Eiropas darba devēju un darba ņēmēju organizācijas pārstāvjus uzaicina piedalīties valdes sanāksmēs novērotāju statusā.

5. Valde nosaka savas darba metodes un reglamentu. Parasti valdi divreiz gadā sasauc priekšsēdētājs. Tā sniedz savus atzinumus ar vienkāršu balsu vairākumu.

6. Valdes priekšsēdētājs ir Eiropas koordinācijas biroja pārstāvis, kas nodrošina sekretariāta darbu.

7. Komisija konsultē EURES valdi jautājumos par šajā lēmumā minēto dienestu un darbību stratēģisko plānošanu, attīstību, īstenošanu, uzraudzību un novērtēšanu, tostarp par:

a) EURES hartu saskaņā ar 10. pantu;

b) EURES tīkla stratēģiju, darbības mērķiem un darba programmām;

c) Komisijas ziņojumiem, kas pieprasīti Regulas (ES) Nr. 492/2011 17. pantā.

9. pants

EURES koordinācijas grupa

1. Lai palīdzētu attīstīt, īstenot un uzraudzīt EURES darbības, Eiropas koordinācijas birojs izveido koordinācijas grupu, kas sastāv no valsts līmeņa EURES koordinatoriem, kuri pārstāv kādu no EURES locekļiem. Eiropas koordinācijas birojs var uzaicināt Eiropas darba devēju un darba ņēmēju pārstāvjus un attiecīgos gadījumos citu EURES partneru un ekspertu pārstāvjus apmeklēt koordinācijas grupas sanāksmes.

2. Koordinācijas grupa aktīvi piedalās darba programmu sagatavošanā un to īstenošanas koordinēšanā.

3. Koordinācijas grupa var izveidot pastāvīgas vai ad hoc darba grupas, jo īpaši horizontālā atbalsta darbību plānošanai un īstenošanai.

4. Eiropas Koordinācijas birojs organizē koordinācijas grupas darbu.

10. pants

EURES harta

1. Komisija pēc apspriešanās ar EURES valdi, ko izveido ar šā lēmuma 8. pantu, pieņem EURES hartu saskaņā ar procedūrām, kuras izklāstītas Regulas (ES) Nr. 492/2011 12. panta 2. punktā, 13. panta 2. punktā, 19. panta 1. punktā un 20. pantā.

2. Pamatojoties uz to, ka visā Savienībā jābūt pieejamai tai informācijai par brīvajām darba vietām un darba pieteikumiem, ko EURES locekļi ir darījuši pieejamu sabiedrībai, EURES hartā jo īpaši paredz:

a) EURES pakalpojumu katalogs, kurā aprakstīti vispārējie un papildu pakalpojumi, ko sniedz EURES locekļi un partneri, tostarp darba piemeklēšanas pakalpojumi, piemēram, klientu – darba meklētāju, darba ņēmēju vai darba devēju – personiska konsultēšana;

b) inovatīvas transnacionālās un pārrobežu sadarbības veidošana starp nodarbinātības dienestiem (piemēram, vispārējām darbā iekārtošanas aģentūrām), lai uzlabotu darba tirgu darbību, integrāciju un mobilitāti. Sadarbībā var būt iesaistīti sociālie dienesti, darba devēji un darba ņēmēji, kā arī citas attiecīgās iestādes;

c) koordinētas uzraudzības un novērtēšanas veicināšana attiecībā uz profesionālo iemaņu pārsvaru un nepietiekamību;

d) EURES tīkla darbības mērķi, piemērojamie kvalitātes standarti, kā arī EURES locekļu un partneru saistības, kurās ietilpst: i) attiecīgu brīvo darba vietu un darba pieteikumu datu bāzu savietojamība ar EURES mehānismu apmaiņai ar informāciju par brīvajām darba vietām un piemērojamajiem pakalpojumu līmeņiem; ii) tāda veida informācija (piemēram, informācija par darba tirgu, dzīves un darba apstākļiem, darba piedāvājumiem un pieprasījumu, stažēšanos un māceklību, pasākumiem jauniešu mobilitātes veicināšanai, profesionālo iemaņu apgūšanu un mobilitātes šķēršļiem), ko tie sadarbībā ar citiem attiecīgajiem Eiropas dienestiem un tīkliem sniedz klientiem un pārējam tīklam; iii) valstu koordinatoru, EURES padomdevēju un citu galveno valsts līmeņa darbinieku uzdevumu apraksti un amatā iecelšanas kritēriji; iv) EURES personālam vajadzīgā apmācība un kvalifikācijas paaugstināšana, kā arī nosacījumi un procedūras ierēdņu un specializētu darbinieku vizīšu un norīkojumu organizēšanai; v) darba programmu izstrāde, iesniegšana Eiropas Koordinācijas birojam un izpilde; vi) nosacījumi EURES locekļiem un partneriem par EURES logotipa izmantošanu; vii) EURES partneru atlases un akreditācijas sistēma; viii) EURES darbību uzraudzības un novērtēšanas principi;

e) procedūras, kas vajadzīgas, lai izveidotu vienotu sistēmu un kopīgus modeļus apmaiņai ar informāciju par darba tirgu un mobilitāti EURES tīklā, kā paredzēts Regulas (ES) Nr. 492/2011 12., 13. un 14. pantā, tostarp to informāciju par darba un izglītības iespējām Eiropas Savienībā, kura jāiekļauj EURES portālā.

11. pants

EURES popularizēšanas pasākumi

1. EURES locekļi un partneri aktīvi popularizē EURES.

2. Tie iesaistās vispusīgā saziņas stratēģijā, kas izstrādāta, lai nodrošinātu tīkla konsekvenci un kohēziju attiecībā pret tā lietotājiem, un piedalās kopējos informācijas un popularizēšanas pasākumos.

3. EURES akronīmu izmanto vienīgi darbībām, ko veic EURES ietvaros. To atveido ar standarta logotipu tāda grafiska attēla veidā, ko apstiprinājis Eiropas koordinācijas birojs.

4. Lai nodrošinātu kopīgu vizuālo identitāti, EURES locekļi un partneri visās ar EURES saistītajās darbībās izmanto šo logotipu, kas Iekšējā tirgus saskaņošanas birojā (ITSB) reģistrēts kā Kopienas preču zīme.

12. pants

Sadarbība ar citiem dienestiem un tīkliem

Lai panāktu sinerģiju un izvairītos no pārklāšanās, EURES locekļi un partneri Eiropas, valstu un reģionālā līmenī aktīvi sadarbojas ar citiem Eiropas informācijas un padomdevēja dienestiem un tīkliem.

13. pants

Atcelšana

Ar šo atceļ Lēmumu 2003/8/EK. Tomēr minēto lēmumu turpina piemērot darbībām, attiecībā uz kurām iesniegts pieteikums pirms šā lēmuma stāšanās spēkā.

14. pants

Piemērošanas datums

Šo lēmumu piemēro no 2014. gada 1. janvāra.

15. pants

Adresāti

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2012. gada 26. novembrī Komisijas vārdā – Komisijas loceklis László ANDOR

(1) OV L 141, 27.5.2011., 1. lpp.

(2) OV L 257, 19.10.1968., 2. lpp.

(3) OV L 274, 6.11.1993., 32. lpp.

(4) OV L 5, 10.1.2003., 16. lpp.