ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(3)

Makroekonomiskajā scenārijā, kas ir programmas pamatā, paredzēts, ka reālais IKP pieaugums palēnināsies no 7,5 % 2007. gadā līdz 5,25 % 2008. gadā un vidēji līdz 6,5 % atlikušajā programmas darbības laika posmā. Ņemot vērā šobrīd pieejamo informāciju (2), scenārijs, šķiet, balstās uz piesardzīgiem pieņēmumiem par izaugsmi 2008. gadā un reālistiskiem pieņēmumiem par izaugsmi turpmākajos gados. Programmā paredzēts inflācijas pieaugums līdz 8,5 % 2008. gadā un augsta tās līmeņa saglabāšanās 5,5 % apmērā 2009. gadā, kas šķiet ticams, ievērojot neseno pārtikas preču cenu pieaugumu un iespējamo administrēto cenu celšanos. Šīs prognozes norāda uz to, ka Igaunijas virzība uz nominālo konverģenci būs ierobežota. Tiek lēsts, ka valsts ārējais parāds samazināsies līdz ar pašmāju pieprasījuma kritumu no 14 % no IKP 2007. gadā līdz aptuveni 10 % 2009. gadā un aptuveni 8 % turpmāk; to iespējams sasniegt, taču pastāv risks, ka izmaksu konkurētspējas pasliktināšanās apgrūtinās šo uzlabojumu.
(5)

Stabilitātes programmas atjauninājumā paredzēta tālāka fiskālā konsolidācija vidējā termiņā, lai panāktu vidēja termiņa mērķi (VTM) attiecībā uz strukturālo bilanci, t. i., cikliski koriģētu bilanci, neņemot vērā vienreizējus vai citus pagaidu pasākumus, līdz 2010. gadam paredzot tās deficīta samazināšanos līdz 0,5 % no IKP. Tiek plānots pakāpenisks kopējā vispārējās valdības budžeta deficīta samazinājums no 3 % no IKP 2007. gadā līdz 2,4 % no IKP 2008. gadā, 1,5 % no IKP 2009. gadā, 0,4 % no IKP 2010. gadā un visbeidzot 0,2 % no IKP 2011. gadā. Plāni attiecībā uz primāro bilanci ir līdzīgi, uzlabojot to no neliela deficīta pozīcijas līdz pārpalikumam 2,5 % apmērā no IKP 2011. gadā. Attiecībā uz strukturālās bilanci, ko aprēķina saskaņā ar kopīgi saskaņotu metodoloģiju, tiek plānota tās deficīta samazināšanās par aptuveni 0,5 procentpunktiem no IKP gadā vidēji līdz 2010. gadam un stabilizēšanās kopumā aptuveni 0,5 % no IKP robežās 2011. gadā. Plānotā fiskālā konsolidācija jāsasniedz, turpinot izdevumu samazināšanu, pateicoties korektīvajiem pasākumiem, ar kuriem tika ierobežotas valsts nodarbinātības izmaksas (plašākas valsts administrācijas reformas ietvaros) un mazākā mērā sociālie maksājumi. Ir paredzēts, ka arī ieņēmumu attiecības pieaugums veicinās fiskālo konsolidāciju. Izmantojot labākus nekā paredzēts 2006. un 2007. gada budžeta izpildes rezultātus, programmā kopumā apstiprināta plānoto strukturālo korekciju veikšana, kas izklāstīta 2006. gada decembra stabilitātes programmas atjauninājumā, ņemot vērā nedaudz mainīto makroekonomisko scenāriju. Tiek paredzēta valdības kopējā parāda, kas 2007. gadā tiek lēsts 64,4 % apjomā no IKP, samazināšanās paātrinājums, programmas darbības periodā kopumā par gandrīz 8 procentpunktiem no IKP, 2010. gadā samazinoties zem Līguma atsauces vērtības, kas ir 60 %.
(5)

Galvenais vidēja termiņa budžeta stratēģijas uzdevums ir līdz 2010. gadam sasniegt vidēja termiņa mērķi (VTM) — sabalansēts budžets strukturālā izteiksmē (t. i., cikliski koriģēt, neskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus). Vispārējās valdības maksājumu bilancē plānotas izmaiņas no deficīta 0,7 % apmērā no IKP 2007. gadā līdz pārpalikumam 0,4 % apmērā no IKP 2010. gadā, veicot korekciju perioda otrajā pusē. Sākotnējais pārpalikuma palielinājums ir plānots nedaudz mazāks — par 0,9 % no IKP šajā laika posmā. Strukturālās bilances deficīts, ko aprēķina atbilstīgi kopīgi saskaņotai metodikai, starp 2007. un 2009. gadu samazināsies par aptuveni 1 procentpunktu no IKP (3). Konsolidācija lielā mērā atkarīga no izdevumu samazināšanas, kur galvenie faktori ir sociālo izdevumu ierobežošana un administratīvās reformas ieguvumi. Salīdzinājumā ar iepriekšējo programmu, kas paredzēja gandrīz sasniegt VTM 2009. gadā, atjauninātajā programmā plānotā korekcija pārcelta uz perioda otro pusi, neskatoties uz labvēlīgākiem izaugsmes radītājiem 2007. gadā. Tiek plānots, ka valdības kopējais parāds, kas 2007. gadā tiek lēsts kā gandrīz 60 % no IKP Līguma sākotnējās vērtības, programmas laikā turpinās samazināties par 4,5 procentpunktiem.
(5)

Neraugoties uz budžeta stāvokļa pasliktināšanos 2007. gadā, vidējā termiņa mērķis (VTM) — no strukturālā viedokļa līdzsvarots budžets (t.i., cikliski koriģēts budžets, atskaitot vienreizējos un citus pagaidu pasākumus) — bija sasniegts ar uzviju. Programmā izklāstītā stratēģija liecina, ka 2008. gadā strukturālā bilance pasliktināsies. Prognozē, ka strukturālais pārpalikums, ko aprēķina, izmantojot kopīgi apstiprināto metodoloģiju un kas 2007. gadā bija 0,5 % no IKP, 2008. gadā kļūs par deficītu 0,5 % apmērā no IKP; nākamajos gados deficīts pakāpeniski palielināsies un 2010. gadā sasniegs 0,75 % no IKP. Prognozē, ka faktiskā bilance samazināsies no pārpalikuma 0,5 % apmērā no IKP 2007. gadā līdz deficītam aptuveni 1 % apmērā pārējā programmas periodā. Budžeta rezultāti 2007. gadā ir sliktāki, nekā plānots (par 0,75 procentu punktiem no IKP), arī makroekonomiskā situācija ir pasliktinājusies, tāpēc faktiskie budžeta mērķi 2008.–2009. gadam ir nepārprotami zemāki nekā iepriekšējā atjauninājumā (par 1,75 procentu punktiem no IKP). Programmā prognozēts, ka 2008. gadā ieņēmumu attiecība vēl vairāk samazināsies, jo izaugsmes struktūrā mazāka nozīme būs nodokļiem, savukārt izdevumi, domājams, palielināsies, atspoguļojot ietekmi, kāda ir lēmumiem par tēriņiem, kas pieņemti 2007. gadā un agrāk, kā arī izziņoti 2008. gada budžetā. Budžeta prognozēs 2009. un 2010. gadam nepārprotami ietverti arī neiedalīti līdzekļi neparedzētiem gadījumiem attiecīgi 0,4 % un 0,8 % apmērā no IKP. Sagaidāms, ka arī 2009. un 2010. gadā ieņēmumu attiecība samazināsies, gan ne tik strauji, savukārt izdevumu attiecība visā visumā stabilizēsies 2009. gadā un samazināsies 2010. gadā. Neraugoties uz ekonomiskās un fiskālās situācijas pasliktināšanos, gaidāms, ka programmas periodā tēriņi investīcijām, izsakot procentos no IKP, palielināsies, un tas savukārt ļaus ilgtermiņā vairot tautsaimniecības ražošanas potenciālu.
Oficiālais Vēstnesis L 315 , 11/12/1979 Lpp. 0001 - 0001

Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 1 Sējums 1 Lpp. 0146

Speciālizdevums grieķu valodā Nodaļa 01 Sējums 2 Lpp. 0125

Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 1 Sējums 1 Lpp. 0146

Speciālizdevums spāņu valodā: Nodaļa 01 Sējums 3 Lpp. 0015

Speciālizdevums portugāļu valodā Nodaļa 01 Sējums 3 Lpp. 0015



Padomes Regula (EOTK, EEK, Euratom) Nr. 2764/79 (1979. gada 6. decembris), ar kuru groza Regulu (EOTK, EEK, Euratom) Nr. 300/76, ar ko nosaka to ierēdņu kategorijas, kuriem ir tiesības saņemt pabalstus par maiņu darbu, kā arī šo pabalstu likmes un nosacījumus EIROPAS KOPIENU PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumus un pārējo darbinieku Nodarbināšanas kārtību, kas paredzēti Regulā (Euratom, EOTK, EEK) Nr. 259/68 [1], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (Euratom, EOTK, EEK) Nr. 3085/78 [2], jo īpaši Civildienesta noteikumu 56.a panta otro daļu, ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija iesniegusi pēc konsultēšanās ar Civildienesta noteikumu komiteju, tā kā Padomei pēc Komisijas ieteikuma, kas iesniegts pēc apspriedēm ar Civildienesta noteikumu komiteju, ir jānosaka to ierēdņu kategorijas, kuriem ir tiesības saņemt pabalstus par maiņu darbu, kā arī pabalstu likmes un nosacījumus; tā kā darbinieki, kas ir nodarbināti dažos teleksa pakalpojumos, strādā maiņu darbu Civildienesta noteikumu 56.a panta nozīmē; tā kā Regula (EOTK, EEK, Euratom) Nr. 300/76 [3] ir attiecīgi jāgroza, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Regulas (EOTK, EEK, Euratom) Nr. 300/76 1. panta 1. punktā pirmās daļas tekstu pirms ievilkumiem aizstāj ar šādu tekstu: "1. Ierēdnim, kuram maksā no pētniecības un ieguldījumu budžeta asignējumiem un kurš vai nu ir nodarbināts kādā kopīgā izpētes centra iestādē, vai ir kā ārštata darbinieks vai kuram maksā no apropriācijām darbības budžetā, bet nodarbina datorcentrā, drošības struktūrvienībā vai teleksā, un kurš ir iesaistīts maiņu darbā Civildienesta noteikumu 56.a panta nozīmē, ir tiesības uz pabalstu:" . 2. pants Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro no 1980. gada 1. janvāra. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 1979. gada 6. decembrī Padomes vārdā — priekšsēdētājs L. Preti [1] OV L 56, 4.3.1968., 1. lpp. [2] OV L 369, 29.12.1978., 6. lpp. [3] OV L 38, 13.2.1976., 1. lpp. --------------------------------------------------
Oficiālais Vēstnesis L 333 , 13/12/1974 Lpp. 0027 - 0027

Speciālizdevums grieķu valodā Nodaļa 12 Sējums 1 Lpp. 0072

Speciālizdevums spāņu valodā: Nodaļa 12 Sējums 2 Lpp. 0028

Speciālizdevums portugāļu valodā Nodaļa 12 Sējums 2 Lpp. 0028

Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 12 Sējums 1 Lpp. 0064

Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 12 Sējums 1 Lpp. 0064



Komisijas Regula (Euratom) Nr. 3137/74 (1974. gada 12. decembris), ar kuru groza Komisijas 1966. gada 29. novembra Regulu Nr. 17/66/Euratom, ar ko mazu daudzumu rūdu, izejmateriālu un īpašu skaldmateriālu pārvešanu atbrīvo no to noteikumu piemērošanas, kuri paredzēti nodaļā par piegādēm EIROPAS KOPIENU KOMISIJA, ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 74. pantu; tā kā to pētījumu apjomi, kuros izmanto nelielus īpašo skaldmateriālu daudzumus, kopš Regulas Nr. 17/66/Euratom stāšanās spēkā 1966. gada 29. novembrī palielinājušies gan Kopienā, gan valstīs ārpus Kopienas; tā kā Kopiena spēj dot ieguldījumu izpētes attīstībā dažādās jomās, piegādājot dalībvalstīs ražotos īpašos skaldmateriālus, neskarot nostāju attiecībā uz piegādēm Kopienā; tā kā nostāja attiecībā uz piegādēm ļauj attiecināt 74. pantā paredzētos atbrīvošanas noteikumus uz Kopienā ražotiem īpašiem skaldmateriāliem, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Ar šo 2. pantu Komisijas 1966. gada 29. novembra Regulā Nr. 17/66/Euratom, ar ko mazu daudzumu rūdu, izejmateriālu un īpašu skaldmateriālu pārvešanu atbrīvo no to noteikumu piemērošanas, kuri paredzēti nodaļā par piegādēm, kas 1966. gada 28. decembrī publicēta Eiropas Kopienu Oficiālā Vēstneša 4057./66. lappusē, groza šādi: "No Līguma VI nodaļas noteikumiem attiecībā uz īpašiem skaldmateriāliem atbrīvota tādu elementārās formas daudzumu pārvešana un imports Kopienā, kā arī eksports no tās, kas vienā reizē nepārsniedz 200 gramus urāna-235, urāna-233 vai plutonija katram izmantotājam 1000 gramu robežās gadā. Importam un eksportam to piemēro, ievērojot noteikumus sadarbības nolīgumā, ko Kopiena noslēgusi ar trešām valstīm." 2. pants Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 1974. gada 12. decembrī Komisijas vārdā — priekšsēdētājs François-Xavier Ortoli --------------------------------------------------
1)

ar šādu ieteikumu aizstāj 1. iedaļas A ieteikumu: “A ieteikums. Peļņas sadales ierobežojumi Attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts to uzraudzībā esošajām finanšu iestādēm (*1) pieprasīt līdz 2021. gada 30. septembrim atturēties no šādu darbību veikšanas: a) veikt dividenžu sadali vai uzņemties neatsaucamas saistības veikt dividenžu sadali; b) veikt parasto akciju atpirkšanu; c) radīt pienākumu izmaksāt mainīgo atalgojumu personām, kas uzņemas būtisku risku, kā rezultātā samazinās pašu kapitāla kvantitāte vai kvalitāte, ja vien finanšu iestādes, veicot kādu no šīm darbībām, neievēro īpašu piesardzību un no šīm darbībām izrietošais samazinājums nepārsniedz to kompetentās iestādes noteiktu konservatīvu robežvērtību. Kompetentajām iestādēm tiek ieteikts iesaistīties diskusijās ar finanšu iestādēm, pirms finanšu iestādes veic kādu no a) vai b) punktā minētajām darbībām. Šis ieteikums piemērojams ES grupas līmenī (vai individuālā līmenī, ja finanšu iestāde neietilpst ES grupā) un attiecīgā gadījumā subkonsolidētā vai individuālā līmenī. (*1) Tas neattiecas uz finanšu iestāžu filiālēm.”;"
(9)

Lai izvairītos no papildu izmaksu sloga, būtu jāpiemēro proporcionalitātes princips. Piemēram, Savienības tiesību akti varētu atbrīvot mazākas struktūras, kas neietilpst plašākā grupā, no prasības saņemt JPI vai pieprasīt, lai tām tiktu nodrošināts JPI bez maksas. JPI izmaksu aspektu risināšana, izmantojot samērīgu pieeju, ir ļoti svarīga, ņemot vērā to, ka juridisko personu identificēšanas metodes dažādās jurisdikcijās atšķiras. Savienībā pastāv nacionālie un citi identifikatori, un tos izmanto, lai nodrošinātu specifiskas vajadzības. Piemēram, Eiropas unikālo identifikatoru (EUID) izmanto Uzņēmējdarbības reģistru savstarpējās savienojamības sistēmā, lai nodrošinātu dalībvalstu uzņēmējdarbības reģistru savietojamību. Tomēr JPI kā globāls identifikators, kura mērķis ir universāls pārklājums un kurš attiecas uz plašu lietojumu klāstu, ir labāk piemērots finanšu stabilitātes uzraudzībai, ņemot vērā svarīgos starpsavienojumus, kas pastāv starp struktūrām Savienībā un trešās valstīs. ESRK uzskata, ka uzņēmējdarbības reģistriem visā Savienībā varētu būt nozīme JPI, kā arī nacionālo identifikatoru un EUID piešķiršanā.
3.

Pēc tam, kad aktivizēti ar aizņēmēju saistīti pasākumi, var būt nepieciešams pastiprināt tos vai aktivizēt papildu makroprudenciālās uzraudzības pasākumus Beļģijā konstatēto ievainojamību novēršanai; tas būs atkarīgs no tā, kādi ar aizņēmēju saistīti pasākumi ir izvēlēti un aktivizēti, no šo aktivizēto pasākumu sākotnējās kalibrēšanas un no ievainojamību novērtējuma.
(13)

Tādu kredītiestāžu filiāles, kuru galvenais birojs atrodas trešā valstī, ir pakļautas tikai nacionālajiem tiesību aktiem, un nacionālie tiesību akti šajā jomā nav saskaņoti ar Savienības tiesību aktiem. Pēc jaunākajiem grozījumiem, kas izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/878 (8), Direktīvas 2013/36/ES 47. pantā noteikts, ka nacionālajām kompetentajām iestādēm no tādu kredītiestāžu filiālēm, kuru galvenais birojs atrodas trešā valstī, ir jāsavāc vismaz informācijas obligātais kopums, ko papildina jebkura cita informācija, ko uzskata par vajadzīgu, lai veiktu filiāles darbības visaptverošu uzraudzību. Šāda informācija būtu jāsniedz iestādēm, kurām uzticēta makroprudenciālās uzraudzības politikas pasākumu vai citu finanšu stabilitātes uzdevumu veikšana un/vai aktivizēšana, ja tas ir iespējams un ir lietderīgi. Savā iepriekš minētajā pārskatā, kas paredzēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 513. pantā, par to, vai būtu jāpārskata Savienības tiesību akti, proti, precizēt, ka informāciju no filiālēm var vākt arī makroprudenciālās uzraudzības nolūkos, Komisijai būtu arī jāapsver iespēja šādiem mērķiem datus vākt no tādu kredītiestāžu filiālēm, kuru galvenais birojs atrodas trešā valstī.
1.

EAFPI sniedz datus par rādītāju kopumu, kas iegūts no datiem, kuri EAFPI pieejami no Maksātspēja II regulārajiem uzraudzības pārskatiem, ko sniedz nacionālās uzraudzības iestādes, kā to šajā nolūkā noteikusi EAFPI. Rādītāji būtu jāsniedz par katru dalībvalsti ar nosacījumu, ka ievēroti vispārīgajā noteikumā izklāstītie nosacījumi, kā arī par Savienību kopumā, izslēdzot pārskatu sniedzēju divkāršu uzskaiti. Atsevišķos gadījumos var noteikt citus kopsavilkuma rādītājus. Par nosūtīšanas datumiem vienojas divpusēji pēc tam, kad sāk piemērot Maksātspējas II tiesisko regulējumu.
a)

datu aizsardzības koordinatori pēc kontroliera lūguma vai pēc savas iniciatīvas palīdz kontrolieriem to pienākumu izpildē. To darot, datu aizsardzības koordinatori sazinās ar kontrolieru darbiniekiem, kas tiem sniedz visu vajadzīgo informāciju. Tas pēc kontroliera attiecīga lēmuma var aptvert to personas datu izvērtēšanu, kas apstrādāti šī kontroliera atbildības ietvaros;
Oficiālais Vēstnesis C 089 , 22/04/1975 Lpp. 0001 - 0002

Speciālizdevums grieķu valodā Nodaļa 01 Sējums 2 Lpp. 0003

Speciālizdevums spāņu valodā: Nodaļa 01 Sējums 2 Lpp. 0009

Speciālizdevums portugāļu valodā Nodaļa 01 Sējums 2 Lpp. 0009



Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Kopīgā Deklarācija EIROPAS PARLAMENTS, PADOME UN KOMISIJA, tā kā no 1975. gada 1. janvāra Kopienu budžets tiks finansēts vienīgi no Kopienu pašu resursiem; tā kā, lai ieviestu šo sistēmu, Eiropas Parlamentam tiks piešķirtas lielākas budžeta pilnvaras; tā kā Eiropas Parlamenta budžeta pilnvaru paplašināšana ir jāpapildina ar efektīvu tā dalību attiecīgu lēmumu izstrādē un pieņemšanā, ar kuriem apstiprina svarīgus izdevumus vai ieņēmumus, kas paredzēti vai kreditēti Eiropas Kopienu budžetā, IR VIENOJUŠIES PAR TURPMĀK IZKLĀSTĪTO. 1. Ar šo ievieš saskaņošanas procedūru starp Eiropas Parlamentu un Padomi, aktīvi piedaloties Komisijai. 2. Šo procedūru var piemērot attiecībā uz vispārēji piemērojamiem Kopienas tiesību aktiem, kas būtiski ietekmē finanses, un gadījumos, ja to pieņemšana nav paredzēta saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem. 3. Iesniedzot priekšlikumu, Komisija norāda, vai uz konkrēto tiesību aktu pēc tās atzinuma var attiecināt saskaņošanas procedūru. Eiropas Parlaments, sniedzot atzinumu, un Padome var prasīt šīs procedūras sākšanu. 4. Šo procedūru sāk, ja izpildīti 2. punktā noteiktie kritēriji un ja Padome plāno nepiekrist Eiropas Parlamenta pieņemtajam atzinumam. 5. Saskaņošana notiek Saskaņošanas komitejā, kurā darbojas Padome un Eiropas Parlamenta pārstāvji. Komisija piedalās Saskaņošanas komitejas darbā. 6. Procedūras mērķis ir panākt vienošanos starp Eiropas Parlamentu un Padomi. Procedūras norise parasti nepārsniedz trīs mēnešus, ja vien attiecīgais tiesību akts nav jāpieņem līdz kādai noteiktai dienai vai jautājums nav steidzams; tādā gadījumā Padome var noteikt attiecīgu termiņu. 7. Ja attiecīgo iestāžu nostājas ir pietiekami tuvas, Eiropas Parlaments var sniegt jaunu atzinumu, pēc kura Padome pieņem galīgo lēmumu. Briselē, 1975. gada 4. martā Eiropas Parlamenta vārdā — C. Berkhouwer Padomes vārdā — G. Fitzgerald Komisijas vārdā — François-Xavier Ortoli --------------------------------------------------
(13)

Aplūkojot konkrēti banku nozari, STOXX Europe Total Market Banks (atsauc. Eiropas bankas) zaudējumi 2020. gada 2. decembrī bija 22 % salīdzinājumā ar 20. februāri, kas ir uzlabojums salīdzinājumā ar septembrī reģistrēto 37 % samazinājumu (1. attēls ). Analizējot dažu galveno Eiropas kredītiestāžu (DE, ES, IT, FR) akciju cenas, cenu kritums svārstās no 3,41 % līdz 42,62 %. Neraugoties uz uzlabojumiem salīdzinājumā ar cenu samazinājumu, kas reģistrēts laikposmā no februāra līdz septembrim (no 10 % līdz 59 %), šie dati joprojām liecina par apsīkumu banku nozarē.
g)

saskaņā ar Regulas 25. panta 1. punkta c), g) un h) apakšpunktu, sniedzot vai saņemot palīdzību no trešo valstu valsts iestādēm un starptautiskām organizācijām vai sadarbojoties ar šādām iestādēm un organizācijām pēc to pieprasījuma vai pēc savas iniciatīvas;
3. pants

ESKI aizsardzības pasākumi

2. Šim nolūkam Revīzijas palāta rīcībai ar ESKI piemēro fiziskus un, attiecīgā gadījumā, personāla drošības pasākumus, tostarp piekļuves atļauju izsniegšanu identificētajām personām un komunikācijas un informācijas sistēmu aizsardzības pasākumus. Šie pasākumi ir aprakstīti 4. līdz 6. pantā, un tos piemēro visā ESKI aprites ciklā. Tie ir samērīgi ar ESKI drošības klasifikācijas līmeni, informācijas vai materiāla veidu un apjomu, to ēku atrašanās vietu un uzbūvi, kurās ESKI atrodas, un vietēji izvērtētiem ļaunprātīgu un/vai noziedzīgu nodarījumu draudiem, tostarp spiegošanu, sabotāžu vai terorismu.

6. Neatkarīgi no 5. punkta Revīzijas palāta un autors var vienoties, ka īpašas revīzijas gadījumā Revīzijas palāta var dokumentā reproducēt vai izmantot daļu no ESKI. Šādā gadījumā minēto Revīzijas palātas dokumentu vispirms adresē attiecīgās ESKI autoram pirms pretrunu procedūras vai tās laikā. Šādā situācijā Revīzijas palāta un autors vienojas par to, vai Revīzijas palātas izdotais dokuments ir klasificējams. Ja Revīzijas palātas referējošais loceklis uzskata, ka – ņemot vērā visus ar šo Lēmumu saistītos drošības pasākumus –, revīzijas ziņojums, kas pilnībā vai daļēji klasificēts, ir jānosūta noteiktiem adresātiem Eiropas Parlamentā vai Padomē, ir nepieciešams saņemt klasificētās informācijas autora piekrišanu. Tiesiskais regulējums un procedūra šādu dokumentu apmaiņai ir izklāstīti 7. pantā.
28. pants

Apspriešanās ar personāla komiteju

1. Ar personāla komiteju, kas pārstāv EDAU darbiniekus, tostarp EDAK sekretariātu, savlaicīgi veic apspriešanos par lēmumu projektiem, kuri attiecas uz Eiropas Savienības Civildienesta noteikumu un Eiropas Savienības pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības, kā noteikts Regulā (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68, īstenošanu, un ar tām var apspriesties visos citos vispārējas nozīmes jautājumos, kuri attiecas uz personālu. Personāla komiteju informē par jebkuru jautājumu, kas saistīts ar tās pienākumu izpildi. Tā sniedz savu viedokli 10 darba dienās no apspriešanās brīža.

3. Personāla komiteja sastāv no trim locekļiem un trim to vietniekiem, un visi EDAU darbinieki, tostarp EDAK sekretariāts, to ievēl uz divu gadu periodu.
i)

sniedzot palīdzību trešo valstu iestādēm un starptautiskām organizācijām, saņemot palīdzību no tām un sadarbojoties ar tām pēc to pieprasījuma vai pēc paša iniciatīvas, kā noteikts Regulas 51. pantā. Attiecīgu ierobežojumu pamatā var būt Regulas 25. panta 1. punkta c), g) un h) apakšpunkts;
7)

114. punktu aizstāj ar šādu punktu: “114. Tiešajās prasībās Reglamenta 1. panta izpratnē maksimālais procesuālo rakstu lappušu skaits (*) ir šāds: Tiešajās prasībās, izņemot tās, kas celtas saskaņā ar LESD 270. pantu: — 50 lappuses – prasības pieteikumam, kā arī iebildumu rakstam, — 25 lappuses – replikas rakstam, kā arī atbildes rakstam uz repliku, — 20 lappuses – iebildei par nepieņemamību, kā arī apsvērumiem par to, — 20 lappuses – iestāšanās rakstam un 15 lappuses – apsvērumiem par šo rakstu. Tiešajās prasībās, kas celtas saskaņā ar LESD 270. pantu: — 30 lappuses – prasības pieteikumam, kā arī iebildumu rakstam, — 15 lappuses – replikas rakstam, kā arī atbildes rakstam uz repliku, — 10 lappuses – iebildei par nepieņemamību, kā arī apsvērumiem par to, — 10 lappuses – iestāšanās rakstam un 5 lappuses – apsvērumiem par šo rakstu. (*) Tekstam ir jābūt noformētam atbilstoši šo Izpildes praktisko noteikumu 96. punkta c) apakšpunktā norādītajām prasībām.”;"
49.

Ja viena no iestādēm tekstā (vai kādā no valodu versijām) konstatē pārrakstīšanās vai nepārprotamu kļūdu, tā nekavējoties paziņo par to pārējām iestādēm. Ja kļūda konstatēta tiesību aktā, kas vēl nav pieņemts ne Eiropas Parlamentā, ne Padomē, Eiropas Parlamenta un Padomes juristu lingvistu dienesti ciešā sadarbībā sagatavo nepieciešamo kļūdu labojumu. Ja kļūda konstatēta tiesību aktā, ko jau pieņēmusi viena iestāde vai abas iestādes, neatkarīgi no tā, vai teksts jau ir publicēts, Eiropas Parlaments un Padome, kopīgi vienojoties, pieņem saskaņā ar to attiecīgajām procedūrām sagatavotu kļūdu labojumu.
52.

Ja lietas dalībnieka pārstāvis vēlas, lai to pārstāv pilnvarotā persona, kuru tā klients sākotnēji nav pilnvarojis, lietas dalībnieks ir lūgts arī to darīt zināmu Civildienesta tiesai savlaicīgi un nodrošināt, lai pirms tiesas sēdes tiktu iesniegts atbilstošs šīs personas pilnvarojums, kā arī attiecīgā gadījumā sertifikāts par reģistrāciju advokātu kolēģijā vai to aizstājošā iestādē.
3)

Reglamenta 11.b panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu: “1. Izskatot katru lietu, virspalātā ir Tiesas priekšsēdētājs, to palātu priekšsēdētāji, kurās ir pieci tiesneši, tiesnesis referents un tāds skaits tiesnešu, kas ir vajadzīgs, lai kopējais tiesnešu skaits būtu trīspadsmit. Pēdējos no minētajiem tiesnešiem izraugās no 2. punktā minētā saraksta tajā paredzētajā secībā. Katrai lietai, ko nodod izskatīšanai virspalātā, pirmais izraudzītais tiesnesis ir tas, kura vārds ir tūlīt pēc tā tiesneša vārda, kuru no saraksta izraudzīja pēdējo, lai izskatītu iepriekšējo lietu, ko nodeva izskatīšanai šajā izskatīšanas sastāvā.”