Oficiālais Vēstnesis L 102 , 18/04/2002 Lpp. 0001 - 0011



Padomes Regula (EK) Nr. 658/2002 (2002. gada 15. aprīlis), ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu attiecībā uz Krievijas izcelsmes amonija nitrāta importu EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 384/96 (1995. gada 22. decembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis [1], (še turpmāk – "pamatregula") un jo īpaši tās 11. panta 2. un 3. punktu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, kas iesniegts pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju, tā kā: A. PROCEDŪRA 1. Iepriekš veiktā izmeklēšana (1) Pēc reģionālās antidempinga procedūras attiecībā uz importu Apvienotajā Karalistē 1994. gada maijā Komisija ar Lēmumu 94/293/EK [2] pieņēma saistības attiecībā uz Lietuvas un Krievijas izcelsmes amonija nitrāta importu. Tomēr Krievijas institūciju pieņemtās saistības jau pirmajā gadā tika pārkāptas. (2) Pēc Eiropas Minerālmēslu ražotāju asociācijas EMRA (European Fertiliser Manufacturers Association; EFMA) iesniegtā pieprasījuma 1994. gada jūnijā tikta sākta Kopienas antidempinga izmeklēšana par Lietuvas un Krievijas izcelsmes amonija nitrātu. Ar Komisijas Lēmumu 95/344/EK [3] antidempinga procedūra pret importu no Lietuvas tika izbeigta, bet 1995. gada augustā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2022/95 [4] noteica galīgu antidempinga maksājumu attiecībā uz Krievijas izcelsmes amonija nitrāta importu. Importam no Krievijas noteiktais pasākums bija mainīgs maksājums, kas vienāds ar minimālās importa cenas EUR 102,9 par neto tonnu un neto CIF cenas uz Kopienas robežas pirms muitošanas starpību visos gadījumos, kad pēdējā no tām ir zemāka nekā pirmā. (3) Turpmākajā izmeklēšanā noskaidrojās, ka šie pasākumi kļūst neefektīvi, tāpēc tie tika grozīti 1998. gada martā ar Regulu (EK) Nr. 663/98 [5], ar ko noteica īpašu nodokli EUR 26,3 par tonnu. 2. Izmeklēšana attiecībā uz citām valstīm (4) 1999. gada oktobrī tika sākta antidempinga izmeklēšana attiecībā uz Lietuvas, Polijas un Ukrainas izcelsmes amonija nitrāta importu Kopienā [6]. Tajā noskaidrojās, ka Polijas un Ukrainas izcelsmes amonija nitrāta imports notiek par dempinga cenām un Kopienas ražošanas nozarei rada būtiskus zaudējumus, bet Lietuvas izcelsmes importam dempings netika konstatēts. Tāpēc ar Padomes Regulu (EK) Nr. 132/2001 [7] noteica galīgus antidempinga pasākumus Polijas un Ukrainas izcelsmes amonija nitrāta importam un izbeidza antidempinga procesu attiecībā uz Lietuvas izcelsmes importu. Pasākumu efektivitātes nodrošināšanai, lai novērstu manipulācijas ar cenām, maksājumi tika noteikti īpaša nodokļa veidā par tonnu. 3. Pašreizējā izmeklēšana 3.1. Atkārtotas izskatīšanas prasība (5) Pēc paziņojuma publicēšanas 2000. gada 24. februārī par to antidempinga pasākumu gaidāmo izbeigšanu, kas ir spēkā attiecībā uz amonija nitrāta importu, kura izcelsme ir Krievijā [8], Komisija saņēma pieprasījumu par pasākumu izbeigšanu un pagaidu pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. un 3. punktu, kuru iesniegusi EMRA ražotāju vārdā, kuri pārstāv amonija nitrāta ražošanas apjoma lielāko daļu Kopienā ("Kopienas ražotāji pieprasītāji"). Pieprasījumā veikt atkārtotu izvērtēšanu sakarā ar pasākumu termiņa beigām bija izteikts viedoklis, ka pasākumu izbeigšana attiecībā uz importu no Krievijas var sekmēt dempinga turpināšos vai atsākšanos. Pieteikuma iesniedzēja pieprasījums veikt pagaidu pārskatīšanu tika pamatots ar to, ka esošie pasākumi nav pietiekami, lai novērstu dempinga radītos zaudējumus. 3.2. Paziņojums par izmeklēšanas sākšanu (6) Pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi, lai veiktu atkārtotu izvērtēšanu sakarā ar pasākumu termiņa beigām, un saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. un 3. punktu Komisija sāka izmeklēšanu, publicējot paziņojumu Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī [9]. 3.3. Izmeklēšanas periods (7) Izmeklēšana attiecībā uz dempinga turpināšanos un atsākšanos un tā radītajiem zaudējumiem aptvēra laika periodu no 1999. gada 1. janvāra līdz 2000. gada 30. jūnijam. Situācijas attīstības tendences, nolūkā izvērtēt dempinga turpināšanos vai atsākšanos, tika analizētas periodā no 1996. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda – IP – beigām ("izvērtējuma periods"). 3.4. Personas, kuras skar izmeklēšana (8) Par pārbaudes uzsākšanu Komisija oficiāli informēja Kopienas ražotājus, kas bija iesnieguši pārbaudes pieprasījumu, Krievijas eksportējošos ražotājus, importētājus, lietotājus un to apvienības un attiecīgās eksportējošās valsts pārstāvjus. Komisija nosūtīja aptaujas anketas eksportējošiem ražotājiem, Kopienas ražotājiem, importētājiem, attiecīgajiem lietotājiem un to apvienībām un tiem, kuri paziņoja par savu ieinteresētību šajā jautājumā, termiņā, kas noteikts paziņojumā par pārbaudes sākšanu. (9) Lai Krievijas eksportējošajiem ražotājiem dotu iespējas iesniegt pieteikumu tirgus ekonomikas režīma vai atsevišķā režīma piešķiršanai, ja tie to vēlētos saņemt, Komisija attiecīgajiem Krievijas uzņēmumiem nosūtīja tirgus ekonomikas režīma un atsevišķā režīma pieprasījuma veidlapas. (10) Uz aptaujas anketu jautājumiem atbildēja deviņi Kopienas ražotāji, viens analogās valsts ražotājs, divi importētāji, viena importētāju asociācija un divas lietotāju asociācijas. No attiecīgās eksportējošās valsts tika saņemta tikai viena atbilde uz aptaujas anketas jautājumiem. 3.5. Saņemtās informācijas pārbaude (11) Komisija vāca un pārbaudīja informāciju, kuru tā uzskatīja par vajadzīgu, lai konstatētu dempinga turpināšanos vai atsākšanos un noteiktu tā radītos zaudējumus Kopienas interesēm. Komisija deva iespējas arī tieši iesaistītajām pusēm izteikt viedokli rakstiski un pieprasīt noklausīšanos. (12) Pārbaudes uz vietas veica turpmāk minētajos uzņēmumos. Kopienas ražotāji: - Grande Paroisse SA, Francija, - Hydro Agri France, Francija, - Kemira Ince Ltd, Apvienotā Karaliste, - Terra Nitrogen, Apvienotā Karaliste. Analogās valsts ražotājs: - Mississippi Chemical Corporation, Yazoo City, ASV. B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGI RAŽOJUMI 1. Attiecīgais ražojums (13) Attiecīgais ražojums ir tas pats, kas iepriekšējā izmeklēšanā, t.i., amonija nitrāts ("AN" vai "apskatāmais ražojums") – lauksaimniecībā izmantojamie cietie slāpekļa minerālmēsli. To ražo no amonjaka un slāpekļskābes, tā slāpekļa masas daļa pārsniedz 28 %, un ir mikrogranulu veidā vai granulēts. (14) Uz attiecīgo ražojumu pašlaik attiecas KN kodi 31023090 (amonija nitrāts, izņemot amonija nitrāta ūdens šķīdumus) un 31024090 (amonija nitrāta maisījumi ar kalcija karbonātu vai citām neorganiskām vielām, kuras nav mēslošanas līdzekļi, ar slāpekļa masas daļu vairāk nekā 28 %). 2. Līdzīgi ražojumi (15) Gan iepriekšējā izmeklēšanā, gan izmeklēšanā attiecībā uz citām valstīm tika konstatēts, ka amonija nitrāts ir preču produkcija, un tā galvenās ķīmiskās īpašības no izcelsmes valsts nav atkarīgas. Amonija nitrāts ir divos dažādos veidos – granulēts un mikrogranulās. Amonija nitrāta granulas ir lielāka diametra, un tāpēc tās ir labāk izkliedējamas. Izmeklēšanā noskaidrots, ka importētais Krievijas izcelsmes amonija nitrāts ir mikrogranulu veidā, bet Vācijā ražotais – galvenokārt granulās. Tomēr tāpēc, ka granulētajam amonija nitrātam un amonija nitrātam mikrogranulu veidā ir vienādas ķīmiskās īpašības un galīgās izmantošanas veids, bet lietotāji tos uzskata par savstarpēji aizvietojamiem, tie ir uzskatāmi par viena produkta diviem dažādiem veidiem. (16) Tāpēc produkts, kuru ražo un Kopienā pārdod pieprasījumu iesniegušie Kopienas ražotāji, uzskatām par līdzīgu Krievijā ražotajam produktam, kuru pārdod tās iekšējā tirgū vai eksportē uz Kopienu. Tas pats attiecas uz amonija nitrātu, kuru pārdod analoga valsts tirgū. C. DEMPINGS UN DEMPINGA TURPINĀŠANĀS IESPĒJAMĪBA (17) Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu ir jāpārbauda, vai pasākumu pārtraukšana sekmētu dempinga turpināšanos. (18) Aplūkojot jautājumu, vai dempings varētu turpināties, ja pasākumus atceltu, jāpārbauda, vai dempings šobrīd pastāv un vai šāds dempings varētu turpināties. 1. Dempings IP laikā 1.1. Eksporta apjoms uz Kopienu IP laikā (19) IP laikā amonija nitrāta eksporta apjoms no Krievijas bija 282000 tonnas, t.i., apmēram 20 % no Kopienas kopējā amonija nitrāta apjoma un aptuveni 5 % no Kopienas patēriņa. Šā importa apjoms ir tikai nedaudz zemāks par iepriekšējās izmeklēšanas laika posmu no 1993. gada aprīļa līdz 1994. gada martam konstatēto, t.i., 340000 tonnas. 1.2. Tirgus ekonomikas režīms un atsevišķais režīms (20) Pieprasījums piešķirt tirgus ekonomikas režīmu un/vai atsevišķu režīmu tika saņemts no trim eksportējošiem ražotājiem. Tā kā pēc tam no šiem uzņēmumiem divi savlaicīgi neiesniedza atbildes uz Komisijas aptaujas anketas jautājumiem, tika uzskatīts par nevajadzīgu turpināt izskatīt to pieprasījumus piešķirt tirgus ekonomikas režīmu vai atsevišķu režīmu. Ja nav dempinga aprēķināšanai vajadzīgo datu, izskatīt pieprasījumus nevar. Šie uzņēmumi tāpēc tika uzskatīti par uzņēmumiem, kas ar izmeklēšanu nesadarbojas, tiem paziņoja, ka secinājumiem tiks izmatoti esošie fakti saskaņā ar pamatregulas 18. pantu. (21) Tika konstatēts, ka trešais uzņēmums, kas pieprasījumu piešķirt tirgus ekonomikas/atsevišķu režīmu bija iesniedzis, IP laikā attiecīgo ražojumu uz Kopienu nebija eksportējis. Ja nav faktisko datu par eksporta apjomu IP laikā, nav iespējams izdarīt aprēķinus ne sakarā ar nobeiguma pārskatu, ne pagaidu pārskatīšanu. Tāpēc nevar piešķirt ne tirgus ekonomikas, ne atsevišķu režīmu. 1.3. Analoga valsts (22) Izņemot gadījumus, kad tiek piešķirts tirgus ekonomikas režīms, uz importu no Krievijas attiecas pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunkts, un normālā vērtība ir jāaprēķina pēc informācijas, kas iegūta atbilstošā trešā valstī ar tirgus ekonomiku. Paziņojumā par izmeklēšanas sākšanu par piemērotu analoga valsti Komisija ieteica izmantot Poliju, jo to izmantoja par analogu valsti citās izmeklēšanās par šo pašu ražojumu, turklāt ražošanas procesi un pieeja izejvielām ir salīdzināma ar attiecīgajiem apstākļiem Krievijā. (23) No Eiropas Minerālmēslu importētāju asociācijas (EMIA) tika saņemta atsauksme, kurā pret šādu izvēli bija izteikti iebildumi. Galvenais iebildums bija tāds, ka Polijā ir ļoti augstas minerālmēslu cenas iekšējā tirgū, kas tiek ļoti stingri aizsargāts pret minerālmēslu importu, turklāt tur ir Centrāleiropā augstākās dabasgāzes cenas valsts monopola dēļ gāzes piegādes sistēmā. Tās vietā EMIA ieteica izmantot Lietuvu, savu izvēli pamatojot ar to, ka tā tieši blakus Krievijai un tās ražošanas apstākļi ir salīdzināmi ar attiecīgajiem apstākļiem Krievijā, tajā nenotiek prečmaiņa – bartera darījumi, Lietuvas vienīgais ražotājs iepērk dabasgāzi no piegādātāja Krievijā par cenām, kuras mainās atkarībā no publicētajām amonjaka CIF cenām Ziemeļeiropā. (24) Tomēr ne zināmie Polijas ražotāji, ne Lietuvas vienīgais ražotājs nevēlējās sadarboties ar izmeklēšanu. (25) Tad Komisija, ievērojot EMRA ierosinājumu, vērsās pie Austrālijas un ASV ražotājiem. Tā kā šajās valstīs katrā bija tikai pa vienam ražotājam, kas piekrita sadarboties, tika veikta iekšējā tirgus nozīmes analīze, ņemot vērā to iekšējā tirgus daļu, un noieta iekšējā tirgū reprezentativitāti attiecībā uz Krievijas eksportu uz Kopienu. Šī analīze liecina par to, ka tāpēc, ka abiem ražotajiem noiets iekšējā tirgū bija reprezentatīvs, ražotājam no Austrālijas nebija ievērojamas konkurences iekšējā tirgū. Lai gan ASV ražotājam bija ievērojams noiets iekšējā tirgū, tam bija cenu konkurence gan ar vietējiem, gan arī ārvalstu uzņēmumiem. Tāpēc ASV tika izraudzītas par piemērotāko analoga valsti. (26) Tika analizēts ASV ražotāja amonija nitrāta noiets iekšējā tirgū un atzīts, ka tas ir reprezentatīvs salīdzinājumā ar amonija nitrāta eksportu no Krievijas uz Kopienu. (27) Pēc informācijas nodošanas atklātībai EMIA iebilda pret to, ka tādēļ vien, ka Lietuvas vienīgais ražotājs ar izmeklēšanu nesadarbojas, Komisija atteikusies izmantot Lietuvu par analoga valsti, jo tās rīcībā ir būtiskākā informācija, kas iegūta nesenajā antidempinga procedūrā attiecībā uz amonija nitrāta importu no Lietuvas, Ukrainas un Polijas [10]. Tiesa gan, abu antidempinga procedūru IP daļēji sakrīt. Tomēr laika posms kas sakrīt, ir tikai pašreizējās procedūras IP pirmie trīs mēneši. Saskaņā ar pamatregulas 6. panta 1. punktu reprezentatīvu datu iegūšanai IP parasti ir jāaptver laika posms sešus mēnešus tieši pirms procedūras uzsākšanas. Šādos apstākļos tika ņemts vērā, ka dati par IP pirmajiem trijiem mēnešiem varētu nebūt pietiekami reprezentatīvi nestabilam sezonas rakstura tirgum. Bez tam jāuzsver, ka izmantot informāciju, kas saņemta konkrētas izmeklēšanas sakarā ļoti konkrētā nolūkā citai izmeklēšanai, turklāt ņemot vērā, ka iesaistītā puse skaidri izteikusi nevēlēšanos ar izmeklēšanu sadarboties otrreiz, būtu pretrunā pamatregulas 19. panta 6. punkta noteikumiem. Tādēļ šo argumentu noraidīja. 1.4. Normālā vērtība (28) Kā norādīts iepriekš, normālo vērtību aprēķināja, izmantojot datus, kurus pārbaudīja uz vietas ASV uzņēmumā, kas pilnībā sadarbojās ar izmeklēšanu. (29) Lai noskaidrotu, vai var uzskatīt, ka līdzīgā produkta noiets ASV tirgū notiek parastā tirdzniecības režīmā, ražotāja noteikto pārdošanas cenu iekšējā tirgū salīdzināja ar kopējām ražošanas izmaksām (t.i., ražošanas izmaksas plus pārdošanas, vispārīgās un administratīvās izmaksas). Tā kā vidējā svērtā pārdošanas cena bija augstāka nekā vienības ražošanas vidējās svērtās izmaksas, normālā vērtība tika noteikta pēc IP laikā vidējās svērtās pārdošanas cenas iekšējā tirgū. (30) Gan EMIA, gan eksportējošais ražotājs no Krievijas, kas sadarbojās ar izmeklēšanu, apstrīdēja to, ka aprēķinātā normālā vērtība būtu jākoriģē uz leju, jo ASV ražotājiem noteikta augsta cena par dabasgāzi. Vispirms jāatzīmē, ka normālā vērtība netika aprēķināta, bet gan noteikta pēc tādām pārdošanas cenām ASV iekšējā tirgū, kuras nodrošina ienesīgumu. Otrkārt, lai gan dabasgāze ir svarīgs amonija nitrāta ražošanas izmaksu elements, ASV iekšējā amonija nitrāta tirgū darbojas konkurence un ievērojama daļa tajā ir importam. Amonija nitrāta cenas iekšējā tirgū vairāk nosaka tirgus mehānismi nekā izmaksas. Netika iegūti nekādi pierādījumi tam, kā IP laikā augstākās dabasgāzes cenas ASV tirgū būtu varējušas ietekmēt amonija nitrāta pārdošanas cenas iekšējā tirgū. Visbeidzot, pat tad, ja varētu uzskatīt, ka augstas dabasgāzes cenas būtu ietekmējušas amonija nitrāta pārdošanas cenas līdz nosakāmam lielumam, tam nebūtu nekādas ietekmes uz galīgo maksājumu, jo dempinga starpība nebūtu mazāka par zaudējumu starpību. Šādos lietas apstākļos arguments tika noraidīts. 1.5. Eksporta cena (31) Tā kā vienīgais eksportējošais ražotājs attiecīgo izstrādājumu IP laikā uz Kopienu neeksportēja, saskaņā ar pamatregulas 18. pantu eksporta cenu noteica pēc pieejamajiem datiem, šajā gadījumā Eiropas Kopienu Statistikas biroja apkopotās informācijas par CIF cenām uz Kopienas robežas. 1.6. Salīdzinājums (32) Normālo vērtību salīdzināja ar eksporta cenu, pamatojoties uz ražotāja noteikto cenu. Šo metodi izmantoja, lai tiktu ņemtas vērā iekšējās transporta izmaksu starpības valstīs ar tirgus ekonomiku un valstīs bez tirgus ekonomikas, kas konkrēti rodas nepakotiem produktiem, kas arī ir attiecīgais produkts, kura pārdošanas cenas ļoti lielu daļu veido transporta izmaksas. Tāpēc veica attiecīgas eksporta CIF cenas korekcijas, lai ņemtu vērā transporta izmaksas no ražotnes uz ostu, ostas pakalpojumu, kā arī apdrošināšanas un frakta izmaksas. (33) Amonija nitrāta transporta izmaksas ASV nosaka tirgus, un tur ir transporta uzņēmumu konkurence. Tā kā ASV tirgū ir konkurence, izmeklēšanas laikā noteikto maksu par attiecīgā produkta transportu pa dzelzceļu ASV proporcionāli piemēroja Krievijas eksportējošo ražotāju eksporta CIF cenai uz Kopienas robežas, ņemot vērā visu "uz eksportu orientēto" (sk. 37. apsvērumu) Krievijas ražotāju vidējo svērto attālumu līdz Kopienas robežai. 1.7. Dempinga starpība (34) Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu dempinga starpību noteica, salīdzinot vidējo svērto normālo vērtību un vidējo svērto ražotāja noteikto eksporta cenu. Valstij noteiktā dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas uz Kopienas robežas, ir 115,8 %. 2. Dempinga turpināšanās iespējamība (35) Kā norādīts 34. apsvērumā, tika konstatēts, ka IP laikā eksports uz Kopienu veikts par dempinga cenām. Turklāt dempinga starpība bija daudz augstāka nekā iepriekšējās izmeklēšanas laikā. (36) Izmeklējot, vai dempings varētu turpināties ievērojamā līmenī un daudzumā, tika analizēti vairāki informācijas avoti. Pirmkārt, tika izmantota informācija, kuru sniedzis tikai viens Krievijas ražotājs, kas sadarbojās ar izmeklēšanu. Tomēr šis ražotājs, lai gan eksportēja uz trešām valstīm, nemaz neeksportēja uz Kopienu. Otrkārt, ja nav uzņēmumu, kas sadarbojas ar izmeklēšanu un eksportē produkciju uz Kopienu, saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu analīzei var izmantot arī Eiropas Kopienu Statistikas biroja datus, kā arī informāciju, kura sniegta pārskatīšanas pieprasījumā un dod iespējas prognozēt iespējamo turpmāko eksporta apjomu uz Kopienu. (37) Amonija nitrāta kopējā ražošanas jauda Krievijā ir apmēram 8900000 tonnu (t.i., IP laikā aptuveni 1,6 reizes pārsniedz Kopienas patēriņu), no kuras "uz eksportu orientētu" ražotāju (t.i., tādu ražotāju, kuriem ir pietiekamas piekļūšanas iespējas ostām) ražošanas jaudas ir vismaz 4500000 tonnu. Lai gan dažādos uzņēmumos ražošanas gada jaudas izmantošanas rādītāji ir ievērojami atšķirīgi, vietējais patēriņš tiek vērtēts tikai apmēram 2200000 tonnas gadā. Ņemot vērā pašreizējo Krievijas eksporta apjomu uz trešām valstīm (t.i., 2189000 tonnu 1999. gadā), tas nozīmē, ka ir ievērojamas jaudas produkcijas ražošanai eksportam, un tās var tikt izmantotas, lai palielinātu pašreizējo eksporta apjomu uz Kopienu, ja tiks izbeigti esošie antidempinga pasākumi. (38) Turklāt nevajadzētu aizmirst, ka līdz 19996. gadam attiecīgās preces eksports no Krievijas uz Kopienu veidoja 40 % no Krievijas kopējā eksporta apjoma [11]. Šis apstāklis kopā ar faktu, ka pret importu no Krievijas ieviesušas komerciālos aizsargpasākumus vairākas trešās valstis (ASV, Austrālija, Polija un Ungārija) un ka Ķīna kopš 1997. gada īsteno stratēģiju, saskaņā ar kuru preču importu aizstāj ar pašražotu produkciju, bet vietējais patēriņš Krievijā tuvākajā laikā acīmredzot saglabāsies relatīvi zems, un tas nozīmē, ka Krievijas ražotāji visticamāk papildus saražoto produkciju virzīs Kopienas tirgū. (39) Ņemot vērā pašreizējo cenu līmeni kopienas tirgū, ir ļoti iespējams, ka Krievijas ražotāji, kas savu produkciju eksportē, savas zaudētās tirgus daļas atgūšanai turpinās īstenot dempinga cenu politiku. Par to liecina arī Krievijas eksportētāju cenu politika sev citos svarīgākajos tirgos ārpus Kopienas un ASV. (40) Bez tam, lai gan saskaņā ar prognozēm minerālmēslu patēriņš līdz 2004. gadam palielināsies visā pasaulē, tā lielākais pieaugums sagaidāms Āzijā, galvenokārt Ķīnā un Indijā. Taču Ķīna un Indija, lai samazinātu importa apjomu, ir ievērojami palielinājušas savas minerālmēslu ražošanas jaudas. Turklāt Ķīna noteikusi slāpekļa minerālmēslu, arī amonija nitrāta, importa aizliegumu. (41) Kā minēts 21. apsvērumā, viens eksportējošais ražotājs, kas sadarbojās ar izmeklēšanu, IP laikā savu produkciju uz Kopienu nav eksportējis. Lai gan IP laikā šim ražotājam bija ievērojamas ražošanas jaudas, tā neizmantotās ražošanas jaudas bija visai ierobežotas, un tāpēc, lai saražotu vērā ņemamu produkcijas daudzumu eksportam uz Kopienu, beidzoties antidempinga pasākumiem, būtu jāsamazina pārdošanas apjoms citos tirgos. Ņemot vērā eksporta apjomu un citu eksportētāju dempinga starpību IP laikā, pat tad, ja šis ražotājs varētu Kopienā pārdot savu produkciju pēc antidempinga pasākumu izbeigšanas par cenām, kas nerada ar dempingu saistītus zaudējumus, paliktu spēkā secinājums par dempinga turpināšanos no šīs valsts kopumā. (42) EMIA apgalvojusi, ka kopš nesenajiem terora aktiem ASV pieaug visas pieskaitāmās izmaksas, piemēram, apdrošināšana, transports, izkraušana, glabāšana un pārkraušana, un tās ietekmēs importēto minerālmēslu cenu paaugstināšanos, jo importētājiem ir jāsedz arī šīs izmaksas.Tomēr šis arguments ir nepamatots, jo nekas neliecina, ka šim faktoram varētu būt lielāka ietekme uz Krievijas eksporta preču cenām nekā uz ASV vietējā ražojuma preču cenām. Bez tam norises pēc IP beigām var ņemt vērā tikai tad, ja to dēļ izmeklēšanas rezultāti zaudē savu nozīmi, bet plānotā antidempinga maksājuma noteikšana kļūst klaji nepamatota. Konstatēts, kā tā tas noteikti nav, un tāpēc šis arguments tiek noraidīts. 3. Secinājumi (43) Izmeklēšanas laikā netika konstatēts nekas tāds, kas varētu liecināt, ka izmeklējamā perioda laikā konstatētā dempinga starpība vai eksporta apjoms par dempinga cenām varētu nebūt vai vismaz samazinātos, ja pasākumi beigtos. Turklāt tika konstatēts, ka ražotājiem Krievijā ir ievērojamas neizmantotas jaudas un ka, atceļot antidempinga pasākumus, eksporta apjoms uz Kopienu par dempinga cenām iespējams, palielinātos vēl vairāk. Tāpēc ir jāsecina, ka pasākumiem beidzoties, turpinātos ievērojams dempings arvien lielākā apjomā. D. KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZARES NOTEIKŠANA (44) No 11 Kopienas ražotājiem viens (Sefanitro) nav atbildējis uz aptaujas anketas jautājumiem un viens (Chemical Industries of Northern Greece) nav sniedzis pietiekamu informāciju. Līdz ar to tiek uzskatīts, ka šie abi ražotāji ar izmeklēšanu nesadarbojas un tāpēc nav uzskatāmi par Kopienas ražošanas nozarei piederīgiem. Izmeklēšanā noskaidrots, ka pārējie deviņi ražotāji, kas ar to sadarbojās, IP laikā pārstāv vairāk nekā 85 % no Kopienas amonija nitrāta ražošanas kopējā apjoma. Tādējādi tie veido attiecīgo Kopienas ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē. E. KOPIENAS TIRGUS STĀVOKĻA ANALĪZE 1. Iepriekšēja piezīme (45) Ieviešot antidempinga pasākumus amonija nitrāta importam no Krievijas 1995. gadā, pirmajā posmā ievērojami uzlabojās Kopienas ražotāju pieprasījuma iesniedzēju ekonomiskais stāvoklis, jo īpaši attiecībā uz finansiālās darbības rezultātiem cenu paaugstināšanās dēļ laikā no 1995. līdz 1996. gadam. 2. Patēriņš (46) Kopienas patēriņu noteica, pamatojoties uz Kopienas rūpniecības nozares produkcijas noietu Kopienas tirgū, kas bija norādīts atbildēs uz aptaujas jautājumiem, un pārējo Kopienas ražotāju (gan ar izmeklēšanu nesadarbojušos gan pieprasījumu neiesniegušo) noietu un importa apjomu Kopienā no attiecīgās valsts un visām pārējām trešām valstīm pēc Eiropas Kopienu Statistikas biroja datiem. Saskaņā ar šo informāciju, laikā no 1996. gada līdz IP patēriņš samazinājies par 13 %, t.i., no 6328000 tonnu 1996. gadā līdz 5525000 tonnu IP laikā. Patēriņš īpaši strauji samazinājās laikā no 1996. līdz 1997. gadam un pēc tam līdz pat IP beigām bija relatīvi stabils. 3. Imports no attiecīgās valsts 3.1. Apjoms un tirgus daļa (47) Amonija nitrāta importa kopējam apjomam Kopienā bija tendence samazināties visā pārskata laika posmā (mīnus 28 %), lai gan tas nedaudz pieauga laikā no 1999. gada līdz IP. Imports no Krievijas ievērojami samazinājies visā pārskata laika posmā, jo īpaši kopš 1997. gada. Šīs tendences uzskatāmas par rezultātu izmeklēšanas atsākšanai 1997. gadā, pēc kuras rezultātu publiskošanas 1998. gadā tika grozīti tā gada antidempinga pasākumi, kā arī ievērojamam importa apjoma pieaugumam no dažām citām trešām valstīm, kuras arī ieguva priekšrocības no Krievijas importam noteiktajiem antidempinga pasākumiem. No 1996. gada līdz IP beigām Krievijas importa apjoms samazinājās par 74 %, savukārt importa apjoms no citām valstīm tajā pašā laikā palielinājies par 30 %. (48) Krievijas importa tirgus daļa izvērtējuma periodā samazinājās par 12 procentu punktiem. Tomēr arī IP laikā tas joprojām bija 5 % no Kopienas patēriņa un ievērojama daļa no importa kopējā apjoma, konkrēti 20 %. 3.2. Cenas (49) Pēc pasākumu noteikšanas 1995. gadā importa cenas saskaņā ar Eiropas Kopienu Statistikas biroja datiem laikā no 1996. gada līdz IP samazinājās par 45 %. 3.3. Cenu salīdzinājums (50) Komisija pārbaudījusi, vai attiecīgās valsts eksportējošo ražotāju cenas IP laikā nav bijušas zemākas par Kopienas nozares cenām. Šai analīzei izmantotas eksportējošo ražotāju CIF cenas, kas koriģētas līdz ex quay cenām uz Kopienas robežas pēc muitas nodokļa nomaksas (DEQ) un tajā pašā tirdzniecības līmenī salīdzinātas ar Kopienas ražotāju noteiktajām cenām produktiem iesaiņojumā. Tā rīkojās tāpēc, ka importētais produkts vienmēr ir iesaiņojumā, bet Kopienas nozare savu produkciju pārdod gan iesaiņojumā, gan neiesaiņotu. Tādējādi tika izdarītas visas vajadzīgās korekcijas. Turklāt izmeklēšanā noskaidrojās arī, ka granulēto minerālmēslu vidējā cena ir nedaudz augstāka nekā minerālmēsliem mikrogranulu veidā. Tāpēc cenu salīdzināšanai izmantoja korekciju EUR 3,1 par tonnu. Šī summa ir Kopienas nozares pārdodamā granulētā amonija nitrāta un amonija nitrāta mikrogranulās cenu starpība IP laikā. (51) EMIA iebildusi, ka jāievieš attiecīga korekcija, ņemot vērā, ka no Krievijas importētā produkta kvalitāte ir zemāka. Tomēr izmeklēšana noskaidroja, ka Krievijas izcelsmes apskatāmā produkta kvalitāte ir paaugstinājusies, un tas ir uzlabots atbilstoši augstākajām Eiropas standartu prasībām. Tāpēc šis arguments tika noraidīts. (52) Šādā veidā noteiktā cenu starpība, kas izteikta procentos no Kopienas ražotāju cenas, ir 27,7 %. Šī starpība ir 3,2 % arī pēc tam, kad eksporta cenai pieskaita antidempinga maksājumu. Bez tam Kopienas ražošanas nozares cenas bija pazeminātas, un nozares zaudējumi bija 18 %. 4. Kopienas ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis 4.1. Ražošana (53) Kopienas rūpniecības produkcijas ražošanas apjoms laikā no 1996. gada līdz IP samazinājies par apmēram 17 %, tas ir, no 4713000 tonnu līdz 3903000 tonnu. Neliels ražošanas apjoma pieaugums bija 1997. un 1998. gadā, bet pēc tam 1999. gadā tas atkal samazinājās. 4.2. Jaudas un to izmantošana (54) Jāatzīmē, ka ražošanas jaudas un to izmantošana šāda veida izstrādājumiem un ražošanai nav uzskatāmi par nozīmīgiem rādītājiem, jo ar tām pašām ražošanas iekārtām var ražot arī citus produktus. Patiešām, izmantojot no dabasgāzes iegūto amonjaku, tajās pašas ražošanas iekārtās var ražot visdažādākos produktus. Kopienas nozares ražošanas kopējās jaudas izvērtējamajā periodā būtiski nemainījās. Ražošanas jaudu izmantošana samazinājusies no 56 % 1996. gadā līdz 46 % 1997. gadā, un pēc tam tā nav mainījusies. 4.3. Pārdošana Kopienā (55) Kopienas rūpniecības nozares pārdošanas apjoms samazinājās no 4238000 tonnu 1996. gadā līdz 3766000 tonnu IP laikā, tas ir, par apmēram 11 %. Tas visstraujāk samazinājās laikā no 1996. līdz 1997. gadam – par 15 %. 4.4. Krājumi (56) Ņemot vērā, ka tirdzniecība ir sezonas rakstura un to, ka daļu amonija nitrāta glabā paši ražotāji un daļu lauksaimnieku kooperatīvi, produkcijas krājumi nav uzskatāmi par piemērotu rādītāju zaudējumu novērtēšanai. 4.5. Tirgus daļa (57) Laikā no 1996. līdz 1997. gadam Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās, pēc tam pieauga, un kopējais pieaugums no 1996. gada līdz IP bija 1,2 procentu punkti. IP laikā tā bija 68,2 % salīdzinājumā ar 67 % 1996. gadā. 4.6. Cenas un cenu ietekmējoši faktori (58) Kopienas rūpniecības nozares vidējā neto pārdošanas cena samazinājās no EUR 133/t 1996. gadā līdz EUR 99/t IP laikā, tas ir, par 25 %. Samazinājums bija īpaši izteikts no 1996. gada līdz 1999. gadam (t.i., mīnus 28 %). Papildus apskatāmā importa cenu samazinošajam efektam citi faktori, kuri varēja ietekmēt cenu samazināšanos, bija pieprasījuma samazināšanās Kopienas tirgū laikā no 1996. līdz 1997. gadam, imports no valstīm, uz ko attiecas Regula (EK) Nr. 132/2001, kā arī Ķīnas 1997. gadā noteiktais slāpekļa minerālmēslu importa aizliegums. 4.7. Rentabilitāte un investīciju ienesīgums (59) Kopienas ražošanas nozares vidējā svērtā rentabilitāte no 1996. gada līdz IP samazinājās par 37 procentu punktiem (no 18,6 % līdz mīnus 18,0 %). Šī tendence jāvērtē, ievērojot cenu izmaiņas, kurām bija līdzīgs raksturs, un ņemot vērā dabasgāzes cenas, kas palielinājās no 1999. trešā ceturkšņa. Izvērtējamajā periodā investīciju ienesīguma izmaiņas bija līdzvērtīgas rentabilitātei. 4.8. Naudas plūsma (60) Naudas plūsma, ko radīja Kopienā ražotās amonija nitrāta pārdošana, ļoti precīzi atbilda rentabilitātes izmaiņām. 4.9. Spēja piesaistīt kapitālu (61) Pieprasījumu iesniegušo uzņēmumu struktūras dēļ, t.i., tāpēc, ka minerālmēslu ražotāji ir lielu ķīmisko uzņēmumu grupu sastāvā, kuras ražo arī citu veidu produkciju, nav iespējams atsevišķi novērtēt spēju piesaistīt kapitālu apskatāmā produkta ražošanai un tāpēc zaudējumu novērtēšanai šo rādītāju par nozīmīgu neuzskata. 4.10. Nodarbinātība un algas (62) Darba vietu skaits Kopienas ražošanas nozarē no 1996. gada līdz IP samazinājās no 1986 strādājošajiem līdz 1608, t.i., par 19 %. Algu līmenis samazinājies līdzīgi kā samazinājies strādājošo skaits. 4.11. Investīcijas (63) Investīciju rādītāji analizētajā laika posmā bija relatīvi stabili. Šajās investīcijās ietilpst ieguldījumi ražošanā posmos pirms amonija nitrāta iegūšanas. Lielākās investīcijas laikā no 1996. gada līdz IP ieguldījumu slāpekļskābes ražošanā, kas ir izejviela amonija nitrāta ražošanai, taču to var izmantot arī citām vajadzībām, piemēram, karbamīda–amonija nitrāta šķīdumu ražošanai. 4.12. Dempinga starpības lielums (64) Attiecībā uz faktiskās dempinga starpības lieluma ietekmi uz Kopienas ražošanas nozari, šo ietekmi nevar uzskatīt par nenozīmīgu, ņemot vērā attiecīgo valstu importa apjomu un cenas. 5. Secinājumi (65) Kā izskaidrots 45. apsvērumā, antidempinga pasākumu noteikšana Krievijas izcelsmes amonija nitrāta importam 1995. gadā sākotnēji ievērojami uzlaboja pieprasījumu iesniegušo Kopienas ražotāju ekonomisko stāvokli. Taču kopš 1997. gada situācija atkal pasliktinās. Izņemot tirgus daļu, kas sakarā ar cenu krišanos ir nedaudz palielinājusies, visi pārējie rādītāji, kurus izmanto zaudējumu novērtēšanai, t.i., ražošanas apjoms, pārdošanas apjomi, cenas, rentabilitāte, investīciju ienesīgums, naudas plūsma un nodarbinātība attīstījās negatīvā virzienā. Kopienas ražošanas nozares krasā pārdošanas cenu pazemināšanās īpaši negatīvi ietekmēja tās rentabilitāti. Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 132/2001 šādas norises jāvērtē, ņemot vērā to trešo valstu importa daļas palielināšanos Kopienas tirgū, kuras ieguvušas vairāk nekā pusi no Krievijas tirgus daļām, ievērojami samazinot Kopienas nozares cenas. (66) Šajā sakarā jāatzīmē, ka saskaņā ar Eiropas Kopienu Statistikas biroja datiem, Krievijas cenas, no tām atskaitot 1998. gadā noteikto īpašo nodokli, ir zemākas par Polijas un Ukrainas cenām visā izvērtējamajā periodā (par 27 % zemākas IP laikā), izņemot 1997. gadu, kad tās bija vienādā līmenī. F. KAITĒJUMA ATSĀKŠANĀS IESPĒJAMĪBA 1. Izmaiņas attiecībā uz dempingu un Kopienas nozares stāvoklis 1.1. Ar dempingu saistīto apstākļu izmaiņas (67) Izmeklēšanā noskaidrots, ka dempinga starpība ir ievērojami palielinājusies salīdzinājumā ar iepriekšējās izmeklēšanas laikā aprēķināto, kuras dēļ noteica pašlaik spēkā esošos antidempinga pasākumus. Tiešām, iepriekšējā izmeklēšanā aprēķinātā dempinga starpība ir 41,9 %, kas ievērojami mazāka par pašreizējās izmeklēšanas laikā aprēķināto (115,8 %). 1.2. Ar Kopienas nozares stāvokli saistīto apstākļu izmaiņas (68) Izmeklēšanā kļuva skaidrs, ka Kopienas nozare laikā no 1998. gada līdz IP cietusi ievērojamus zaudējumus. Situācija ir pat sliktāka nekā izmeklēšanas laikā, pēc kuras noteica pašlaik spēkā esošos pasākumus, jo piemēram, zaudējumu līmenis pašreizējās izmeklēšanas IP laikā bija gandrīz trīs reizes lielāks nekā attiecīgajā iepriekšējās izmeklēšanas periodā, kad to veica saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2022/95. (69) Gandrīz visu laiku, kamēr noteikts maksājums par importu no Krievijas, notika būtiska cenu pazemināšanās. Mainīgo maksājumu 1998. gada martā aizstāja ar īpašu nodokli, jo pasākumi izrādījās neefektīvi. Turklāt kopš 1998. gada jūlija eksporta cenas pēc nodokļu nomaksas (t.i., ar tajā iekļautu īpašo nodokli) bija zemāka par cenu, kas nerada zaudējumus Kopienas nozarei, kuru noteica sākotnējās izmeklēšanas laikā un pēc kura noteica dempinga maksājumu. 2. Kaitējuma atsākšanās iespējamība (70) Lai novērtētu spēkā esošo pasākumu termiņa beigu iespējamo ietekmi, izskatīja šādus faktorus. (71) Tam, kā Krievijas eksportējošie ražotāji nosaka cenas, kas redzams pēc zemajām cenām gan trešo valstu tirgos, gan Kopienas tirgū, kopā ar iespējām papildus piegādāt amonija nitrātu ievērojamā daudzumā, ir visas iespējas radīt vispārēju cenas samazinošu efektu pret cenu izmaiņām ļoti jutīgas preces tirgū, ja pasākumus atceltu. Krievijas eksportējošie ražotāji varētu vēl papildus atņemt Kopienas ražošanas nozarei ievērojamu tirgus daļu. Tas, savukārt, sekmētu kaitējuma atsākšanos, pazeminoties Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenām, pārdošanas apjomiem un tirgus daļai, samazinot arī rentabilitāti. (72) Kopienas ražošanas nozares stāvoklis ir grūts, jo īpaši ņemot vērā rentabilitāti. Tiešām, lai gan situācija Kopienas nozarē pēc izskatāmo aizsargpasākumu noteikšanas pirmā gada laikā ievērojami uzlabojās, tā atkal pasliktinās, jo īpaši kopš 1997. gada postošās ietekmes dēļ, ko rada imports par dempinga cenām no citām valstīm, kā tas konstatēts Regulā (EK) Nr. 132/2001, un kas tagad ir vēl jūtamāka. Tāpēc, ja pret Krieviju vērstos aizsargpasākumus atceltu, atkal tiktu apdraudēta ne tikai Kopienas nozares situācija vien, bet arī tās priekšrocības, kuras Kopienas nozarei jāgūst no citām valstīm noteiktajiem pasākumiem, varētu tikt vājinātas vai pat zaudētas. (73) EMIA iebildusi, ka Kopienas tirgū kopš 1997. gada vērojamā cenu krišanās notikusi vairāku faktoru ietekmē, tostarp Ķīnas noteiktā slāpekļa minerālmēslu importa aizlieguma dēļ, un tā nav saistāma ar Krievijas īstenoto cenu politiku. Taču arī tad, ja citi faktori, piemēram, pieprasījuma samazināšanās Kopienas tirgū laikā no 1996. līdz 1997. gadam un Ķīnas stratēģija varēja izraisīt cenu krišanos, Krievijas cenas samazinājās daudz vairāk par visu pārējo eksportētāju cenām, un bija daudz zemākas nekā bezdempinga cenas importam no tādām valstīm kā Lietuva, Ēģipte un Bulgārija. Tas varētu būt izskaidrojams ar to, ka Krievija zaudēja vienu no saviem lielākajiem tirgiem, jo Krievijas eksporta apjoms uz Ķīnu pārsniedza 1000000 tonnu, t.i., 90 % no Ķīnas amonija nitrāta importa apjoma 1996. gadā, gadu pirms importa aizlieguma noteikšanas. (74) Tā pati importētāju asociācija arī apgalvojusi, ka tāpēc, ka situācijas pasliktināšanās Kopienas nozarē iepriekšējās izmeklēšanās sakarā tika saistīta ar Poliju un Ukrainu, pēc kuras tika noteikti antidempinga pasākumi, to nevar saistīt arī ar Krievijas izcelsmes amonija nitrāta importu. Šajā sakarā būtu jāatgādina, ka pasākumu termiņa pārskatīšanas mērķis ir analizēt Kopienas tirgus stāvokli tādā perspektīvā, kāda būtu dempinga un zaudējumu turpināšanās vai atkārtošanās iespējamība, ja spēkā esošos pasākumus atceltu. Līdz ar to attiecībā uz pašreizējo izmeklēšanu pasākumu izbeigšanai tas, ka Kopienas ražošanas nozares pasliktināšanos izmeklēšanas laika posmā saistīja ar citu trešo valstu klātesamību, konkrēti Polijas un Ukrainas klātbūtni, citā antidempinga izmeklēšanā neietekmē analīzi par Krievijas eksportētāju turpmāko uzvedību Kopienas tirgū un tās iespējamo ietekmi uz Kopienas ražošanas nozares stāvokli. (75) EMIA visbeidzot paziņojusi, ka Kopienas nozares rentabilitātes samazināšanās galvenais cēlonis ir dabasgāzes cenas paaugstināšanās, un zaudējumus neradošas cenas ir koriģējamas, ņemot vērā šo faktoru. Kā minēts 59. apsvērumā, dabasgāzes cenu pieaugumam, iespējams, ir bijusi ietekme uz rentabilitāti. Taču rentabilitāte ir tikai viena Kopienas nozares situācijas analīzes daļa, un, kā paskaidrots 65. apsvērumā, izvērtējamajā periodā veidojās arī citi negatīvie faktori. Tāpēc tika ņemts vērā, ka dabasgāzes cenu attīstība drīzāk ir jāuzskata par nevēlamo ietekmi pastiprinošu faktoru, bet ne zaudējumu cēloni, ņemot vērā to, ka esošais cenu spiediens Kopienas nozarei nedod pieauguma iespējas, pastāvot tās pārdošanas cenām. Visbeidzot, analīze par dabasgāzes cenu attīstību Kopienā pēdējo gadu laikā liecina, ka tās ir ļoti nestabilas, un nevar izdarīt nekādus noteiktus secinājumus par to turpmāko virzību. Līdz ar to tika izdarīts secinājums, ka Kopienas tirgū nav nekādu tādu īpašu apstākļu, ar kuriem pamatot šādas korekcijas. (76) Ņemot vēra iepriekšminēto, tiek atzīts, ka gadījumā, ja pasākumus atceltu, kaitējums varētu atkārtoties. G. KOPIENAS INTERESES 1. Ievads (77) Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu Komisija pārbaudīja, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu termiņa pagarināšana būtu pret Kopienas interesēm kopumā. Lai noteiktu Kopienas intereses, tika izvērtēts, kas interesē visas dažādās iesaistītās puses, t.i., Kopienas ražošanas nozari, importētājus/tirgotājus, kā arī attiecīgā ražojuma lietotājus. Komisija, lai novērtētu, kādas sekas varētu būt pasākumu izbeigšanai vai saglabāšanai, aicināja visas šīs ieinteresētās puses tai sniegt informāciju. (78) Būtu jāatgādina, ka pēc iepriekšējās izmeklēšanas atzina, ka aizsardzības pasākumu pieņemšana nebūtu pretrunā Kopienas interesēm. Turklāt tas, ka pašreizējā izmeklēšana ir atkārtots izvērtējums, tas ir, tādas situācijas analīze, kurā antidempinga pasākumi jau ir spēkā, ļauj izvērtēt šo antidempinga pasākumu iespējamo negatīvo ietekmi uz attiecīgajām pusēm. (79) Šajā aspektā pārbaudīja, vai, neņemot vērā secinājumus par varbūtējiem atkārtota dempinga izraisītiem zaudējumiem, ir pamatoti secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā saglabāt pasākumus nav Kopienas interesēs. 2. Kopienas ražošanas nozares intereses (80) Uzskata, ka nesaglabājot pēc iepriekšējās izmeklēšanas antidempinga pasākumus, jauni dempinga radīti zaudējumi turpināsies un Kopienas ražošanas nozares stāvoklis, kas analizējamajā laika posmā pasliktinājās, pasliktināsies vēl vairāk. (81) Kopienas ražošanas nozare ir pierādījusi, ka ir strukturāli dzīvotspējīga ražošanas nozare, kas var pielāgoties tirgus mainīgajiem apstākļiem. Par to jo īpaši liecina nozares 1997. gadā gūtā peļņa un ieguldījumi ražošanas jaudu pilnveidošanā. Šo centienu veiksme ir ļoti atkarīga no godīgas konkurences Kopienas tirgū. (82) Ir pamats uzskatīt, ka saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 132/2001 noteiktie pasākumi dos labumu Kopienas nozarei, ja šiem pasākumiem nopietnus šķēršļus neradīs smags citas izcelsmes dempings. Kā norādīts iepriekš, tāpēc, ka pastāv tāda dempinga atkārtošanās iespējas no Krievijas, kas rada smagus zaudējumus, Kopienas nozares interesēs jāsaglabā Krievijas izcelsmes amonija nitrāta importam noteiktie antidempinga pasākumi. 3. Importētāju intereses (83) Atbildes uz aptaujas anketas jautājumiem un informācija tika saņemta no EMIA (kura pārstāv 24 importētājus) un diviem importētājiem (nosūtītas 48 aptaujas anketas). (84) Atbildes no abiem importētājiem, kuri sadarbojās ar izmeklēšanu, apstiprināja cenu samazināšanos kopš 1998. gada un to, ka konkurētspējas nodrošināšanai Kopienas ražotājiem šī tendence ir jāievēro. Tā kā asociācija bija pret pasākumu turpināšanu, viens no tiem uzsvēris nepieciešamību saglabāt Eiropas infrastruktūru labu piedāvājuma apstākļu garantēšanai Eiropas tirgū. (85) Ņemot vērā zemo sadarbības līmeni un to, ka importētāji parasti minerālmēslus pārdod ļoti plašā sortimentā, bet amonija nitrāts ir tikai viens no tiem, tiek secināts, ka varbūtējas negatīvas sekas attiecībā uz importētājiem, nebūtu pietiekams pamats nenoteikt pasākumu turpināšanu. 4. Lietotāju intereses (86) Attiecīgā ražojuma lietotāji ir lauksaimnieki. Komisija nosūtīja aptaujas anketas vairākām Eiropas un atsevišķu valstu lietotāju apvienībām. Divas no tām atsūtīja atbildes uz aptaujas anketas jautājumiem. Tās abas bija principiāli pret pasākumu turpināšanu. (87) Viena lietotāju asociācija paziņoja, ka lietotāju interešu analīze cieši jāsaista ar britu lietotāju interesēm, ko pamatoja ar amonija nitrāta augstāku patēriņa līmeni Kopienā salīdzinājumā ar Apvienoto Karalisti. Tomēr izmeklēšanā tika noskaidrots, ka IP laikā uz Apvienoto Karalisti attiecas tikai 16 % (pēc apjoma) attiecīgā ražojuma no Krievijas importa uz Kopienu, bet uz Franciju – 47 % no amonija nitrāta importa apjoma Kopienā no Krievijas. Šis arguments tāpēc ir noraidāms. (88) Bez tam, tā pati lietotāju apvienība aizrādīja, ka antidempinga pasākumu saglabāšana varētu pazemināt britu lauksaimnieku ienākumus, tādējādi tas vēl vairāk pasliktinātu viņu jau tā grūto ekonomisko stāvokli. Šajā sakarā, kā norādīts Regulā (EK) Nr. 132/2001, minerālmēslu izmaksas ir vidēji 6 % no lauksaimnieku kopējām ražošanas izmaksām. Ņemot vērā, ka imports no attiecīgās valsts IP laikā ir 5 % no amonija nitrāta patēriņa Kopienas tirgū, bet uz lietotājiem var tikt novirzīta tikai daļa no importa cenas pieauguma, iespējamais ražošanas izmaksu pieaugums ir pavisam neliels. Turklāt, ja Kopienas ražošanas nozarei vajadzētu palielināt ne tikai noietu, bet arī cenas, šis cenu paaugstinājums būtu neliels, ņemot vērā, kas pastāv citi piegādes avoti. Tik tiešām, 37 % no visa amonija nitrāta importa apjoma Kopienā nekādi antidempinga pasākumi nav noteikti. (89) EMIA un viena lietotāju asociācija iebilda, ka antidempinga pasākumi ierobežo lauksaimnieku iespējas izmantot citus amonija nitrāta piegādes avotus par konkurences cenām, jo tikai 37 % kopējā amonija nitrāta importa apjoma Kopienā nav noteikti antidempinga pasākumi. No vienas puse, būtu jāatceras, ka antidempinga pasākumu nolūks ir nevis ierobežot piedāvājumu un piegādes, bet gan Kopienas tirgū atjaunot godīgu konkurenci. No otras puses, jāatzīmē, ka minētie 37 % ir nepilnīgs rādītājs, ņemot vērā, ka Krievijas, Polijas un Ukrainas īstenotā smagā cenu spiediena dēļ Kopienas tirgū samazinājusies interese par amonija nitrāta piedāvājumu no tām valstīm, kurās nav dempinga. Tāpēc ir ļoti iespējams, ka atjaunojot godīgu konkurenci, Kopienas tirgū savu daļu palielinās valstis, kurās nav dempinga. (90) ņemot vērā iepriekšminēto, iespējamā ietekme uz lauksaimniekiem nav neapšaubāms iemesls, lai pasākumus neturpinātu, jo iespējamā negatīvā ietekme uz lauksaimniekiem nebūs lielāka par to pozitīvo ietekmi uz Kopienas ražošanas nozari. 5. Secinājums par Kopienas interesēm (91) Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek secināts, ka nav ar Kopienas interesēm saistītu būtisku iemeslu, lai attiecīgos pasākumus neturpinātu. H. ANTIDEMPINGA PASĀKUMI (92) Prasības iesniedzējs aizrādījis, ka ir fakti par amonija nitrāta parādīšanos jaunās formās, t.i., amonija nitrāts maisījumos ar citiem produktiem, kas domātas tikai tam, lai varētu neievērot varbūtējos antidempinga pasākumus attiecībā uz amonija nitrātu. Šim jautājumam pievērsta muitas iestāžu uzmanība. (93) Ņemot vērā secinājumus par dempingu un zaudējumiem, secinājumu par to, ka esošie pasākumi nedod vēlamos rezultātus, lai novērstu iepriekš noteiktos zaudējumus, tiek izteikts atzinums, ka antidempinga pasākumi ir jāturpina, lai novērstu turpmākos zaudējumus, un jāmaina pasākumu līmenis. (94) Lai noteiktu maksājuma līmeni, tika ņemtas vērā konstatētās dempinga starpības un maksājuma lielums, kas nepieciešams, lai likvidētu Kopienas rūpniecības nozarei nodarītos zaudējumus. Ievērojot mazākā maksājuma noteikumu nosakāmā maksājuma lielums aprēķināts pēc zaudējumu starpības. (95) EMRA apgalvoja, ka dubultais mehānisms (īpašs nodoklis un minimālā importa cena) būtu piemērotākais pasākums ņemot vērā, ka Krievijā ražotājiem par dabasgāzi jāmaksā ļoti zema valsts noteikta cena. Tomēr jāņem vērā, ka pietiekams pasākums ir īpašs nodoklis, jo to nosaka pēc pasākumu pārskatīšanai veiktajā izmeklēšanā iegūtajiem datiem, un ka pasākuma veids, t.i., īpašs nodoklis novērš manipulācijas ar cenām un nodokļa absorbēšanu. Tāpēc EMRA prasība tika noraidīta. (96) Lai noteiktu maksājuma līmeni, kas vajadzīgs, lai likvidētu dempinga radīto kaitējumu, tika aprēķināta zaudējumu starpība. Vajadzīgo cenu palielinājumu noteica, vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī salīdzinot vidējo svērto importa cenu un cenu, kas nerada zaudējumus, par kādu Kopienas ražošanas nozare pārdevusi amonija nitrātu Kopienas tirgū. (97) Cenu, kas nerada zaudējumus, noteica produkcijas vienības pilnām ražošanas izmaksām pieskaitot peļņas normu, kas tiktu iegūta gadījumā, ja nebūtu dempinga, kas rada zaudējumus, ņemot vērā amonija nitrāta mikrogranulu veidā un granulētā amonija nitrāta cenu starpības korekciju, kas jau noteikta, aprēķinot cenu samazinājumu. Aprēķinos izmantotā peļņas norma ir 8 %. Vidējās svērtās importa cenas un cenas, kas nerada zaudējumus Kopienas ražošanas nozarei, starpību izteica procentos no importa kopējās CIF vērtības. (98) Prasības iesniedzējs norādījis, ka pietiekama peļņa no ieguldītā kapitāla būtu 15 %. Tas pamatoja, ka šāda peļņa vajadzīga atkārtotiem ilgtermiņa ieguldījumiem un pietiekamas akciju kapitāla peļņas nodrošināšanai. Šajā sakarībā pareizāk būtu izmantot tādu Kopienas ražošanas nozares peļņu, kāda varētu būt apstākļos, kad nav dempinga, kas rada zaudējumus, un tas nesakrīt ar principu, pēc kura ņem vērā vēlamo akcionāru peļņu. Ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 132/2001 56. apsvērumu un, nepastāvot citām piezīmēm, par pietiekamu ir uzskatāma peļņa 8 % no apgrozījuma. Lai nodrošinātu šo pasākumu efektivitāti un novērstu manipulācijas ar cenām, kas novērotas iepriekš, ieteicams maksājumu noteikt konkrētas summas veidā par tonnu. (99) Ņemot vērā iepriekšminēto, maksājumam jābūt šādam fiksētam maksājumam par tonnu amonija nitrāta: Valsts | Fiksētā maksājuma summa (eiro par tonnu) | Krievija | 47,07 | IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants 1. Ar šo piemēro galīgo antidempinga maksājumu tāda amonija nitrāta importam, uz kuru attiecas KN kodi 31023090 un 31024090 un kura izcelsme ir Krievijā. 2. Piemērojamā maksājuma summa par tonnu produkta ir fiksēts maksājums par tonnu amonija nitrāta: Valsts | Fiksētā maksājuma summa (eiro par tonnu) | Krievija | 47,07 | 3. Gadījumos, kad preces bojātas pirms laišanas brīvā apgrozībā, un tāpēc faktiski samaksāto vai maksājamo cenu sadala muitas vērtības noteikšanas nolūkā saskaņā ar Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2454/93 [12] 145. pantu, 2. punktā minēto antidempinga maksājumu samazina proporcionāli faktiski samaksātās vai maksājamās cenas sadalījumam. 4. Ja nav noteikts citādi, tad piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem. 2. pants Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Luksemburgā, 2002. gada 15. aprīlī Padomes vārdā — priekšsēdētājs J. PiquÉ I Camps [1] OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2238/2000 (OV L 257, 11.10.2000., 2. lpp.). [2] OV L 129, 21.5.1994., 24. lpp. [3] OV L 198, 23.8.1995., 27. lpp. [4] OV L 198, 23.8.1995., 1. lpp. [5] OV L 93, 26.3.1998., 1. lpp. [6] OV C 311, 29.10.1999., 3. lpp. [7] OV L 23, 25.1.2001., 1. lpp. [8] OV C 52, 24.2.2000., 3. lpp. [9] OV C 239, 23.8.2000., 10. lpp. [10] OV L 23, 25.1.2001., 1. lpp. [11] Avots:Eurostat - Comext "Russian exports". [12] OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 993/2001 (OV L 141, 28.5.2001., 1. lpp.). --------------------------------------------------