LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 129/31

KOMISIJAS LĒMUMS

(2006. gada 3. janvāris)

par valsts noteikumiem, par kuriem paziņojusi Austrijas Republika atbilstoši EK Līguma 95. panta 4. punktam attiecībā uz maksimālo pieļaujamo kadmija saturu mēslošanas līdzekļos

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 5549)

(tikai teksts vācu valodā ir autentisks)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2006/349/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 95. panta 6. punktu,

tā kā:

I. FAKTI

1. Kopienas tiesību akti

(1) Padomes 1975. gada 18. decembra Direktīvā 76/116/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mēslošanas līdzekļiem (1), ir noteiktas tādas prasības, kādām jāatbilst mēslošanas līdzekļiem, lai tos laistu tirgū ar apzīmējumu “EK mēslošanas līdzekļi”.

(2) Direktīvas 76/116/EEK I pielikumā ir noteikts tipa apzīmējums un attiecīgās prasības, t.i., kādam jābūt mēslošanas līdzekļu ar EK apzīmējumu sastāvam. Šajā sarakstā iekļautie mēslošanas līdzekļi ar EK apzīmējumu ir sadalīti kategorijās atkarībā no primāro barības vielu satura, t.i., no šādiem elementiem: slāpeklis, fosfors un kālijs.

(3) Saskaņā ar Direktīvas 76/116/EEK 7. pantu dalībvalstis nedrīkst aizliegt, ierobežot vai traucēt tādu mēslošanas līdzekļu laišanu tirgū daudzuma, identifikācijas, marķējuma vai iepakojuma dēļ, kuriem ir apzīmējums “EK mēslošanas līdzeklis”, kas atbilst šīs direktīvas noteikumiem.

(4) Ar Komisijas 2002. gada 15. maija Lēmumu 2002/366/EK par nacionālajiem nosacījumiem, ko izziņojusi Austrijas Republika, pamatojoties uz EK Līguma 95. panta 4. punktu par maksimālo pieļaujamo kadmija saturu mēslošanas līdzekļos (2), tika piešķirta atkāpe no Direktīvas 76/116/EEK noteikumiem, apstiprinot Austrijas noteikumus, ar kuriem aizliedz Austrijas tirgū laist fosfora minerālos mēslošanas līdzekļus (kas satur 5 % vai vairāk P2O5) ar kadmija saturu, kas pārsniedz 75 mg/kg P2O5. Šo atkāpi piemēroja līdz 2005. gada 31. decembrim.

(5) Grozītā Direktīva 76/116/EEK ir aizstāta ar 2003. gada 13. oktobra Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2003/2003 attiecībā uz mēslošanas līdzekļiem (3).

(6) Regulas (EK) Nr. 2003/2003 35. panta 2. punktā noteikts, ka atkāpes no Direktīvas 76/116/EEK 7. punkta, ko Komisija piešķīra saskaņā ar Līguma 95. panta 6. punktu, uzskatāmas par atkāpēm no šīs regulas 5. panta, un tās joprojām ir spēkā neatkarīgi no šīs regulas stāšanās spēkā.

(7) Regulas (EK) Nr. 2003/2003 15. apsvērumā paziņots, ka Komisija izskatīs jautājumu par nejaušu kadmija saturu minerālmēslos un vajadzības gadījumā gatavos priekšlikumu regulai un to iesniegs Eiropas Parlamentam un Padomei.

(8) Tiek gatavots Komisijas priekšlikums par kadmiju mēslošanas līdzekļos.

2. Austrijas pievienošanās

(9) Austrija pievienojās Eiropas Savienībai 1995. gada 1. janvārī. Pievienošanās aktā (4) noteikti pārejas noteikumi saistībā ar kadmija izmantošanu un realizāciju minētajā valstī. 69. panta 1. punktā noteikts, ka saskaņā ar minēto pielikumu un ar nosacījumu, ka ir izpildīti tajā paredzētie nosacījumi, četrus gadus no pievienošanās dienas akta VIII pielikumā minētos noteikumus Austrijā nepiemēro. Pievienošanās akta 69. pantā un VIII pielikuma 4. punktā paredzēts, ka līdz 1999. gada 1. janvārim Austrijā nepiemēro Direktīvas 76/116/EEK 7. pantu, ciktāl tas attiecas uz kadmija saturu mēslošanas līdzekļos, un ka līdz 1998. gada 31. decembrim saskaņā ar Kopienas procedūrām pārskatīs Direktīvas 76/116/EEK noteikumus.

(10) Pievienošanās akta 2. pantā noteikts, ka “Pamatlīgumi un akti, ko iestādes pieņēmušas pirms pievienošanās, no pievienošanās dienas ir saistoši jaunajām dalībvalstīm un piemērojami tajās atbilstīgi minētajos Līgumos un šajā Aktā paredzētajiem nosacījumiem.” Pievienošanās akta 168. pantā noteikts, ka “jaunajās dalībvalstīs stājas spēkā pasākumi, kas vajadzīgi, lai tās no pievienošanās izpildītu noteikumus direktīvās un lēmumos EK līguma 189. panta (tagad 249. panta) nozīmē …, ja vien XIX pielikumā vai citur šajā Aktā šim nolūkam nav norādīts termiņš”.

(11) Pēc tam ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/97/EK (5) grozīja Direktīvu 76/116/EEK attiecībā uz kadmiju saturošu mēslošanas līdzekļu realizāciju Austrijā, Somijā un Zviedrijā. 1. pantā paredzēts, ka, cita starpā, Austrija var savā teritorijā aizliegt realizēt mēslošanas līdzekļus, kas satur kadmiju koncentrācijā, kura pārsniedz koncentrāciju, kas valstī noteikta pievienošanās dienā, un ka šo atkāpi piemēro laikposmā no 1999. gada 1. janvāra līdz 2001. gada 31. decembrim.

(12) Austrijas Republika 2001. gada 16. novembrī paziņoja par spēkā esošajiem valsts tiesību aktiem, kas atšķiras no Direktīvas 76/116/EEK noteikumiem par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mēslošanas līdzekļiem. Visu rūpīgi apsverot, ar Lēmumu 2002/366/EK, tai līdz 2005. gada 31. decembrim piešķīra pagarinājumu atkāpei no Direktīvas 76/116/EEK.

3. Valsts noteikumi

(13) Austrijas 2004. gada rīkojumā par mēslošanas līdzekļiem (6) tostarp noteikta kadmija satura robežvērtība mēslošanas līdzekļos, ieskaitot mēslošanas līdzekļus ar EK apzīmējumu. Saskaņā ar 2.–4. pantu saistībā ar 2. pielikuma 2. iedaļu ir aizliegts Austrijas tirgū laist fosfora minerālos mēslošanas līdzekļus (kas satur 5 % vai vairāk P2O5) ar kadmija saturu, kas pārsniedz 75 mg/kg P2O5.

(14) Noteikumi par maksimālo pieļaujamo kadmija saturu mēslošanas līdzekļos ir spēkā kopš 1985. gada, kad pieņēma robežvērtību – 120 mg/kg P2O5. Pašreizējo līmeni, 75 mg/kg P2O5, Austrija ieviesa ar 1994. gada rīkojumu par mēslošanas līdzekļiem (7), kuru, lai pielāgotu tiesību aktus Regulai 2003/2003/EK, pēc tam atsauca ar 2004. gada rīkojumu par mēslošanas līdzekļiem. Noteikumi par kadmiju mēslošanas līdzekļos nav mainīti.

II. PROCEDŪRA

(15) Austrijas Republika 2005. gada 14. jūnija vēstulē paziņoja Komisijai, ka saskaņā ar EK Līguma 95. panta 4. punktu tā no 2006. gada 1. janvāra paredz piemērot valsts noteikumus par kadmija saturu mēslošanas līdzekļos. Austrijas iestādes ir pieprasījušas pagarināt pašreiz spēkā esošo atkāpi, kas piešķirta ar Lēmumu 2002/366/EK.

(16) Komisija 2005. gada 30. jūnija vēstulē informēja Austrijas iestādes, ka tā saņēmusi paziņojumu atbilstoši 95. panta 4. punktam un ka 2005. gada 15. jūnijā, dienu pēc paziņojuma saņemšanas, ir sācies sešu mēnešu periods tā pārbaudei saskaņā ar 95. panta 6. punktu.

(17) Komisija 2005. gada 10. augusta vēstulē informēja citas dalībvalstis par saņemto Austrijas prasību. Komisija arī publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (8) paziņojumu par prasību, lai pārējām ieinteresētajām personām darītu zināmus valsts pasākumus, kurus Austrija paredz saglabāt.

III. NOVĒRTĒJUMS

1. Lēmums par pieņemamību

(18) Līguma 95. panta 4. punktā noteikts, ka, ja pēc tam, kad Padome vai Komisija ir pieņēmusi saskaņošanas pasākumu, dalībvalsts uzskata par vajadzīgu saglabāt spēkā savus noteikumus 30. pantā minēto būtisko vajadzību dēļ vai nolūkā aizsargāt vidi vai darba vidi, tā dara Komisijai zināmus šos noteikumus, kā arī to saglabāšanas pamatojumu.

(19) Austrijas iestāžu 2005. gada 7. jūnijā iesniegtā paziņojuma nolūks ir saņemt atļauju tās pašreizējās ar Lēmumu 2002/366/EK noteiktās atkāpes pagarināšanai pēc 2005. gada 31. decembra. Šis lēmums ļaus Austrijai saglabāt savus noteikumus, kas neatbilst noteikumiem Regulā (EK) Nr. 2003/2003 par minēto mēslošanas līdzekļu ar EK apzīmējumu sastāvu.

(20) Kā minēts iepriekš, ar Regulas (EK) Nr. 2003/2003 5. pantu dalībvalstīm liedz ierobežot mēslošanas līdzekļu ar EK apzīmējumu realizāciju to sastāva dēļ, tomēr noteikumi, kas reglamentē sastāvu, nenosaka kadmija satura robežvērtību. Tas nozīmē, ka atbilstoši Regulas (EK) Nr. 2003/2003 5. pantam tirgū var laist EK mēslošanas līdzekļus, kas atbilst minētās regulas prasībām, neatkarīgi no kadmija satura.

(21) Ņemot vērā iepriekš minēto, ir skaidrs, ka Austrijas paziņotie valsts noteikumi, ciktāl tie aizliedz laist tirgū fosfora minerālos mēslošanas līdzekļus ar EK apzīmējumu, kuru kadmija saturs pārsniedz 75 mg/kg P2O5, ir stingrāki nekā Regulas (EK) Nr. 2003/2003 noteikumi.

(22) Austrijas iestāžu paziņotos valsts noteikumus pieņēma pirms Austrijas pievienošanās Eiropas Savienībai. Kā norādīts iepriekš, Pievienošanas aktā ir noteikti pārejas noteikumi, kas Austrijai ļauj četrus gadus piemērot savus noteikumus saistībā ar kadmija saturu mēslošanas līdzekļos tādiem ražojumiem, uz kuriem attiecas Direktīva 76/116/EEK. Ar Direktīvu 98/97/EK Austrijai bija ļauts piemērot minētos valsts noteikumus līdz 2001. gada 31. decembrim. Ar Lēmumu 2002/366/EK atkāpe tika pagarināta līdz 2005. gada decembrim.

(23) Kā prasīts Līguma 95. panta 4. punktā un kā skaidrots, ņemot vērā Pievienošanās akta 2. un 168. pantu, Austrija darīja Komisijai zināmu tādu valsts noteikumu faktisko formulējumu, kas pieņemti pirms pievienošanās Eiropas Savienībai un kurus tā paredz saglabāt, pievienojot prasībai iemeslu pamatojumu, kuri Austrijas skatījumā attaisno šādu noteikumu saglabāšanu.

(24) Austrijas iestāžu sniegtais pamatojums bija darīts zināms jau iepriekš, un tādēļ Komisija ar Lēmumu 2002/366/EK piešķīra atkāpi līdz 2005. gada 31. decembrim. Šādu periodu piešķīra, pieņemot, ka līdz 2005. gada beigām būs izstrādāti saskaņoti noteikumi. Lai gan pašlaik tos izstrādā, Kopienas līmenī noteikumi nebūs pieņemti līdz gada beigām.

(25) Tādēļ Austrijas 2005. gada 14. jūnijā iesniegtais paziņojums, lai saņemtu apstiprinājumu to valsts noteikumu saglabāšanai spēkā, ar kuriem atkāpjas no Regulas (EK) Nr. 2003/2003 noteikumiem, uzskatāms par pieņemamu atbilstoši Līguma 95. panta 4. punktam, kas skaidrots, ņemot vērā Pievienošanās akta 2. un 168. pantu.

2. Ieguvumu novērtējums

(26) Saskaņā ar Līguma 95. pantu Komisijai jānodrošina tas, ka ir izpildīti visi nosacījumi, kas dalībvalstij ļauj izmantot šajā pantā noteiktās atkāpes iespējas.

(27) Komisijai īpaši jānovērtē, vai dalībvalsts paziņotie noteikumi ir pamatoti Līguma 30. pantā minēto būtisko iemeslu dēļ vai saistībā ar vides vai darba vides aizsardzību.

(28) Turklāt atbilstoši Līguma 95. panta 6. punktam, ja Komisija uzskata, ka valsts noteikumi ir pamatoti, tai jāpārbauda, vai šādi valsts noteikumi nav patvaļīgas diskriminācijas līdzeklis vai slēpts ierobežojums tirdzniecībā starp dalībvalstīm un nerada šķēršļus iekšējā tirgus darbībai.

(29) Austrijas prasība ir pamatota ar nepieciešamību aizsargāt cilvēka veselību un vidi. Mēslošanas līdzekļos esošais kadmijs uzskatāms par apdraudējumu videi un cilvēka veselībai. Austrija savas prasības pamatošanai norāda uz secinājumiem, kas izteikti 2000. gada oktobrī publicētajā pētījumā (9), kurā novērtēts kadmiju saturošo mēslošanas līdzekļu radītais apdraudējums.

2.1. Pamatojums, kas balstīts uz būtiskiem iemesliem

(30) Attiecībā uz vispārēju informāciju par kadmiju līdz šim pieejamie zinātnes dati ļauj secināt, ka būtībā kadmijs metāla veidā un kadmija oksīds nopietni apdraud veselību. Konkrēti kadmija oksīds ir klasificēts kā 2. kategorijas viela, kas ir kancerogēna, mutagēna vai toksiska attiecībā uz reprodukciju. Pastāv vispārēja vienprātība, ka mēslošanas līdzekļos esošais kadmijs ir galvenais kadmija avots, no kurienes tas nonāk augsnē un barības ķēdē.

(31) Attiecībā uz mēslošanas līdzekļos esošo kadmiju šādi var apkopot Austrijas veiktā riska novērtējuma svarīgāko informāciju: — attiecībā uz ūdeni ziņojumā apgalvots, ka, “ja mēslojums tiek izmantots ar vidējo koncentrāciju 25 mg Cd/kg P2O5, PNEC (10) vērtība tiek pārsniegta gan patlaban, gan turpmākos 100 gadus”; — attiecībā uz augsni ziņojumā apgalvots, ka, “ja mēslojums tiek izmantots ar vidējo koncentrāciju 25 mg Cd/kg P2O5 vai 90 mg Cd/kg P2O5, PNEC vērtība tiek pārsniegta gan patlaban, gan turpmākos 100 gadus”.

(32) Ir skaidrs, ka šie secinājumi attiecas uz konkrēto Austrijas augsnes stāvokli un Austrijā valdošajiem klimatiskajiem apstākļiem.

(33) Tādēļ Austrijā veiktais riska novērtējums liecina, ka Austrijā kadmija PEC vērtība (11) (paredzamā koncentrācija vidē) minerālajos mēslošanas līdzekļos pārsniedz ūdens PNEC vērtību (paredzamā koncentrācija, kad nenovēro nelabvēlīgu ietekmi) visvairāk izmeklētajos reģionos. Tas attiecas arī uz 5 % no 52 Austrijas lauksaimniecības reģioniem, ja tiek izmantotas bioloģiski pieejamas vērtības. Austrijas iestāžu skatījumā tas nozīmē, ka saskaņā ar Eiropas Kopienas riska novērtēšanas metodiku viela rada bažas un ir nepieciešams veikt turpmākus pasākumus.

(34) Austrijas iestāžu iesniegtais riska novērtējums tika veikts saskaņā ar Kopienā noteiktajām procedūrām un metodiku, ko uzskata par tādu, kas nodrošina augstu iegūtās informācijas ticamību.

(35) Komisija ir jau pārbaudījusi riska novērtējuma informāciju saistībā ar Lēmumu 2002/366/EK, ar kuru Austrijai ļāva saglabāt savus noteikumus līdz 2005. gada 31. decembrim.

(36) Austrija 2005. gadā nesniedza nekādus zinātniskus un tehniskus datus. Uzkrāšanās process ir lēns, un trīs gadu laikā tas nav būtiski mainījies. Tādēļ var uzskatīt, ka stāvoklis ir līdzīgs 2002. gada stāvoklim.

(37) Austrijas sniegto datu derīgumu apstiprina šāds zinātniskais pamatojums, kas izmantots, lai atbalstītu Komisijas priekšlikuma sagatavošanu par mēslošanas līdzekļos esošo kadmiju: — SCTEE (12) (tagad pārdēvēta par SCHER (13)) 2002. gada 24. septembrī sniegtais atzinums par kadmija uzkrāšanos lauksaimniecības zemēs mēslošanas līdzekļu izmantošanas dēļ. Šā atzinuma pamatā ir deviņu dalībvalstu riska novērtējuma ziņojumi, kuros aplūkota tikai uzkrāšanās nevis iespējamie veselības un vides apdraudējumi; SCTEE secināja, ka kadmija saturs mēslošanas līdzekļos nav jāierobežo, lai novērstu kadmija uzkrāšanos augsnē; — kadmija un kadmija oksīda vispārējā riska novērtējuma galīgais projekts (2004. gada septembris), kas veidots saskaņā ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 (14) un kurā ņemti vērā visi kadmija avoti. Projektā apstiprināts SCTEE atzinums par uzkrāšanos augsnē. Lai gan tajā apgalvots, ka no mēslošanas līdzekļos esošā kadmija nerodas nopietns un tūlītējs cilvēka veselības un vides apdraudējums, tomēr vajadzīga piesardzība, jo no cilvēka veselības apdraudējuma nevar izvairīties visos gadījumos vietējā un reģionālā mērogā, jo kadmija koncentrācija uzturā, kā arī pārtikas lietošanas paradumi un uzturvērtība ļoti atšķiras. Komisijas priekšlikums par mēslošanas līdzekļos esošo kadmiju kavējas, līdz galīgi tiks izstrādāts vispārējais kadmija un kadmija oksīdu riska novērtējums un iespējamie turpmākie riska samazināšanas pasākumi.

(38) Tādēļ, vēlreiz izskatījusi zinātniskos faktus, ņemot vērā Austrijas prasību, Komisija uzskata, ka Austrijas iestādes ir pierādījušas, ka kadmiju saturoši mēslošanas līdzekļi rada vides un cilvēka veselības apdraudējumus un ka Austrijas paziņotie valsts noteikumi, lai līdz minimumam samazinātu Austrijas vides saskari ar kadmiju saturošiem mēslošanas līdzekļiem, ir pamatoti.

2.2. Patvaļīgas diskriminācijas neesība

(39) Saskaņā ar Līguma 95. panta 6. punktu Komisijai ir jāpārbauda, vai paredzētie pasākumi nav patvaļīgas diskriminācijas līdzeklis. Saskaņā ar Tiesas nolēmumu diskriminācijas līdzekļu neesība nozīmē to, ka valsts ierobežojumus tirdzniecībā nevar izmantot tā, lai diskriminētu citu dalībvalstu izcelsmes preces.

(40) Paredzētie valsts noteikumi ir vispārēji, un tos piemēro valsts un importētajiem fosfora mēslošanas līdzekļiem ar EK apzīmējumu. Tādēļ nav pierādījumu tam, ka tos var izmantot par Kopienas uzņēmēju patvaļīgas diskriminācijas līdzekli.

2.3. Slēpta ierobežojuma tirdzniecībā neesība

(41) Parasti šķēršļus tirdzniecībā rada stingrāki valsts pasākumi, kas reglamentē tādu mēslošanas līdzekļu ar EK apzīmējumu sastāvu, kuriem piešķirta atkāpe no Kopienas direktīvas noteikumiem. Ražojumus, kurus var likumīgi laist tirgū pārējās Kopienas valstīs, nevar laist attiecīgās dalībvalsts tirgū. Līguma 95. panta 6. punktā ietvertās koncepcijas nolūks ir nepieļaut, ka nepiemērotu iemeslu dēļ tiek piemēroti valsts noteikumi, kuru pamatā ir 4. un 5. punktā noteiktie kritēriji un kas faktiski ir ekonomiski pasākumi, ko ievieš, lai kavētu ražojumu importu no pārējām dalībvalstīm un netieši aizsargātu vietējo ražošanu.

(42) Kā konstatēts iepriekš, pastāv bažas par vides un cilvēka veselības aizsardzību, jo augsnē izmanto kadmiju saturošus mēslošanas līdzekļus. Tādēļ valsts noteikumu saglabāšanas mērķis ir vides un cilvēka veselības aizsardzība, nevis slēptu tirdzniecības šķēršļu izveide.

2.4. Iekšējā tirgus darbības šķēršļu neesība

(43) Šādu nosacījumu nevar skaidrot tā, ka tas aizliedz visu to valsts pasākumu apstiprināšanu, kas varētu ietekmēt iekšējā tirgus izveidi. Patiesībā katrs valsts pasākums, kas atkāpjas no saskaņošanas pasākuma nolūkā izveidot iekšējo tirgu un nodrošināt tā darbību, būtībā ir pasākums, kas, iespējams, ietekmēs iekšējo tirgu. Tādēļ, lai saglabātu EK Līguma 95. pantā noteiktās atkāpšanās procedūras lietderīgumu, Komisija uzskata, ka attiecībā uz 95. panta 6. punktu iekšējā tirgus darbības šķēršļa jēdziens nav samērojams ar izvirzīto mērķi.

(44) Ņemot vērā gan vides, gan cilvēka veselības apdraudējumu, kas rodas, izmantojot kadmiju saturošus mēslošanas līdzekļus Austrijas augsnē, un ņemot vērā, ka: — kā minēts iepriekš, Pievienošanās akts un Direktīva 98/97/EK Austrijai ļāva arī turpmāk piemērot savus noteikumus par kadmija saturu mēslošanas līdzekļos, līdz pabeigs pārskatīt Direktīvu 76/116/EEK saistībā ar kadmija saturu mēslošanas līdzekļos, un — ar Lēmumu 2002/366/EK Austrijai ļāva saglabāt savus noteikumus līdz 2005. gada 31. decembrim, pamatojoties uz Austrijas iestāžu sniegto riska novērtējumu, un — pašreizējais Komisijas darbs, lai tuvinātu Kopienas kadmija satura robežvērtības mēslošanas līdzekļos, neļauj uzskatīt, ka mazāk ierobežojoši pasākumi pietiekami aizsargātu veselību un vidi Austrijā. Riska novērtējums apliecināja, ka specifiskās Austrijas augsnes un klimatisko apstākļu dēļ jāparedz valsts vides aizsardzības noteikums, jo daži reģioni ir mazāk aizsargāti pret kadmija ietekmi īpaši to skābās pH augsnes dēļ. Skābā vidē palielinās kadmija šķīdība, un tādēļ to vieglāk var uzņemt kultūraugi. Komisija uzskata, ka šajā pārskatīšanas posmā nav pierādījumu tam, ka valsts noteikumi attiecībā pret izvirzītajiem mērķiem rada nesamērīgu šķērsli iekšējā tirgus darbībai.

2.5. Laika ierobežojums

(45) Piešķirtās atkāpes periodam jābūt pietiekamam, lai Komisija iesniegtu priekšlikumu un Padome un Eiropas Parlaments Kopienas līmenī pieņemtu tiesību aktu par mēslošanas līdzekļos esošo kadmiju. Tādēļ, lai iestāžu apspriešanās laikā nerastos iespējami kavējumi, pašreizējā lēmuma noteikumi ir spēkā līdz saskaņota pasākuma piemērošanai ES līmenī.

IV. SECINĀJUMS

(46) Ņemot vērā iepriekš minēto, ver secināt, ka Austrijas Republikas 2005. gada 14. jūnijā iesniegtā prasība saglabāt valsts noteikumus, kas ir stingrāki nekā Direktīvas 76/116/EEK noteikumi attiecībā uz kadmija saturu mēslošanas līdzekļos, ir pieņemama.

(47) Bez tam Komisija uzskata, ka valsts noteikumi: — atbilst cilvēka veselības un vides aizsardzības prasībām; — ir samērīgi attiecībā pret izvirzītajiem mērķiem; — nav patvaļīgas diskriminācijas līdzeklis un — nav slēpts ierobežojums tirdzniecībā starp dalībvalstīm. Tādēļ Komisija uzskata, ka tos var apstiprināt,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 2003/2003, tiek apstiprināti Austrijas noteikumi, kas aizliedz laist Austrijas tirgū fosfora minerālos mēslošanas līdzekļus (kas satur 5 % vai vairāk P2O5) ar kadmija saturu, kas pārsniedz 75 mg/kg P2O5.

Atkāpe ir spēkā līdz brīdim, līdz Kopienas līmenī tiks ieviesti saskaņoti pasākumi attiecībā uz mēslošanas līdzekļos esošo kadmiju.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Austrijas Republikai.

Briselē, 2006. gada 3. janvārī Komisijas vārdā — priekšsēdētāja vietnieks Günter VERHEUGEN

(1) OV L 24, 30.1.1976., 21. lpp. Direktīva grozīta ar 2003. gada Pievienošanās aktu.

(2) OV L 132, 17.5.2002., 65. lpp.

(3) OV L 304, 21.11.2003, 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2076/2004 (OV L 359, 4.12.2004., 25. lpp.).

(4) OV C 241, 29.8.1994., 35. lpp. un 305. lpp.

(5) OV L 18, 23.1.1999., 60. lpp.

(6) Austrijas Republikas Federālais tiesību aktu laikraksts, Nr. 100/2004, II sērija, 2004. gada 27. februāris.

(7) Austrijas Republikas Federālais tiesību aktu laikraksts, Nr. 1007/1994, 309. izdevums, 1994. gada 21. decembris, 7235. lpp.

(8) OV C 197, 12.8.2005., 2. lpp.

(9) Austrijas Federālā vides aģentūra, “A Risk assessment for cadmium in Austria based on the recommendations of ERM”, 2000. gada 10. oktobris (ERM – Vides resursu pārvaldība – ir konsultants, kas izstrādāja metodi riska novērtēšanai).

(10) PNEC = paredzamā koncentrācija, kad nenovēro nelabvēlīgu iedarbību.

(11) Tas norāda, ka būs nelabvēlīga iedarbība.

(12) Toksikoloģijas, ekotoksikoloģijas un vides zinātniskā komiteja.

(13) Veselības un vides apdraudējumu zinātniskā komiteja.

(14) OV L 84, 5.4.1993., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).