KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2022/589

(2022. gada 6. aprīlis),

ar ko nosaka Komisijas Enerģētiskās nabadzības un mazaizsargāto patērētāju koordinācijas grupas sastāvu un darbības kārtību

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 168. un 194. pantu,

tā kā:

Godīga un taisnīga pārkārtošanās uz klimatneitrālu Savienību līdz 2050. gadam ir būtiska Eiropas zaļā kursa un ES 2030. gada enerģētikas un klimata mērķrādītāju sasniegšanā. 2021. gada jūlijā un decembrī iesniegtajās tiesību aktu paketēs Eiropas zaļā kursa īstenošanai liela uzmanība ir pievērsta enerģētiskās nabadzības novēršanai un mazaizsargāto aizsardzībai. Turklāt liels uzsvars uz enerģētiskās nabadzības novēršanu ir likts arī Renovācijas vilnī (1) , kas ir nozīmīga iniciatīva, kuras mērķis ir veicināt privāto un publisko ēku strukturālo renovāciju. Šajā sakarā Komisija ir uzsākusi cenas ziņā pieejamu mājokļu iniciatīvu pirmo 100 sociālo un cenas ziņā pieejamu mājokļu rajonu renovācijai un 2020. gadā tika pieņemts Komisijas ieteikums par enerģētisko nabadzību (2) , lai palīdzētu to izskaust, “vēršoties pret tās pamatcēloņiem”, un veicinātu energoefektīvas renovācijas stratēģijas, kas uzlabos ES iedzīvotāju dzīves kvalitāti.

Piekļuve energopakalpojumiem ir būtiska sociālajai iekļaušanai. Eiropas sociālo tiesību pīlārā, ko 2017. gada 17. novembrī kopīgi proklamēja Eiropas Parlaments, Padome un Komisija, enerģija ir iekļauta to pamatpakalpojumu (3) vidū, kuriem ir tiesības piekļūt ikvienam. Tiem, kuriem tas nepieciešams, jānodrošina atbalsts piekļuvei šādiem pakalpojumiem (4) . Eiropas sociālo tiesību pīlāra rīcības plānā (5) ir izklāstītas konkrētas darbības, ar kurām pīlāra 20 principus pārvērst realitātē, tostarp konkrētas iniciatīvas 2022. gadam, kas arī palīdzēs novērst enerģētisko nabadzību.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2019/944 (8) 28. pantā un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/73/EK (9) 3. panta 3. punktā ir noteikts, ka dalībvalstīm jādefinē neaizsargāto lietotāju jēdziens, kas var attiekties uz enerģētisko nabadzību un cita starpā uz aizliegumu krīžu laikā atslēgt elektroenerģijas padevi šādiem lietotājiem. Neaizsargātu patērētāju jēdzienā var ietvert ienākumu līmeni, izdevumu par enerģiju īpatsvaru pieejamajos ienākumos, mājokļu energoefektivitāti, kritisku atkarību no elektroierīcēm veselības apsvērumu, vecuma vai citu kritēriju dēļ. Dalībvalstīm jāveic atbilstīgi pasākumi, lai aizsargātu lietotājus, jo īpaši, lai nodrošinātu pietiekamu aizsardzību neaizsargātiem lietotājiem.

Visas paketes “Gatavi mērķrādītājam 55 %” iniciatīvas, ar ko paredzēts īstenot ES 2030. gada klimata un enerģētikas mērķus, ir konsekventi izstrādātas, lai izvērstu sinerģiju, mazinātu potenciāli negatīvu distributīvo ietekmi, tostarp starp dalībvalstīm, jo īpaši uz vismazaizsargātākajiem un enerģētiskā ziņā nabadzīgākajiem iedzīvotājiem (priekšlikums pārstrādāt Energoefektivitātes direktīvu, priekšlikums par Sociālo klimata fondu, priekšlikums pārstrādāt Enerģijas nodokļu direktīvu, priekšlikums pārstrādāt Ēku energoefektivitātes direktīvu, ūdeņraža un gāzes dekarbonizācijas tiesību aktu kopums, priekšlikums Padomes ieteikumam par to, kā nodrošināt taisnīgu pārkārtošanos uz klimatneitralitāti). Lai sniegtu maksimālu atbalstu dalībvalstīm, Komisija ir pieņēmusi ieteikumu (10) ar vadlīnijām un piemēriem principa “energoefektivitāte pirmajā vietā” īstenošanai lēmumu pieņemšanā enerģētikas nozarē un ārpus tās.

Grupai būtu jāsastāv no dalībvalstu kompetento iestāžu pārstāvjiem. Būtu jāizstrādā noteikumi par to, kā Grupas locekļi izpauž informāciju,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

ciešā sadarbībā ar Sociālās aizsardzības komiteju (un tās Rādītāju apakšgrupu) un ESTAT uzlabo pieejamo datu un statistikas rādītāju kvalitāti un klāstu, tostarp Savienības datu saskaņotu vākšanu, pienācīgi ņemot vērā valstu īpatnības, lai nodrošinātu, ka pieejas enerģētiskās nabadzības skarto un mazaizsargāto patērētāju atbalstam un iespēcināšanai pamatojas uz izsvērtu un aktuālu izpratni par galvenajām problēmām un attiecīgajām dimensijām, kā arī to variācijām laikā un telpā;

c)

palīdzēt Komisijai un dalībvalstīm izstrādāt rīcībpolitikas iniciatīvas, jo īpaši saistībā ar to nacionālajiem enerģētikas un klimata plāniem, integrētajiem nacionālajiem enerģētikas un klimata progresa ziņojumiem un saistītajām stratēģijām.

c)

4. Pārstāvju aizstājējus ieceļ saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem kā locekļus, kā noteikts 2. punktā; pārstāvju aizstājēji automātiski aizstāj locekļus to prombūtnes vai slimības laikā.

2. Dalībvalstu iestādes, jo īpaši ministrijas, kuru kompetencē ir enerģētika, ieceļ savus pārstāvjus un ir atbildīgas par to, lai to pārstāvji atbilstoši dalībvalsts iekšējai kārtībai būtu ļoti kompetenti veikt iecerēto darbu.

5. ENER ĢD visus attiecīgos darba dokumentus dara pieejamus Grupas locekļiem, izmantojot sadarbības darbavietu. Turklāt Komisija publicē visus attiecīgos dokumentus, iekļaujot tos reģistrā vai izmantojot saiti no reģistra uz īpašu tīmekļvietni. ENER ĢD savlaicīgi pirms sanāksmēm publicē darba kārtību un citus attiecīgus pamatdokumentus. Kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1049/2001 4. pantā, gadījumā, ja dokumenta izpaušana varētu kaitēt sabiedrības vai privāto interešu aizsardzībai, būtu jāparedz izņēmums no prasības par sistemātisku publicēšanu.

4. ENER ĢD nodrošina sekretariāta pakalpojumus. Grupas sanāksmēs drīkst piedalīties Komisijas ierēdņi no attiecīgām struktūrvienībām.

2. Priekšsēdētājs regulāri sasauc Grupu un iepazīstina to ar informāciju, kas saņemta no tās locekļiem, vienlaikus saglabājot konfidencialitāti attiecībā uz komerciāli sensitīvu informāciju.

ENER ĢD drīkst izveidot apakšgrupas īpašu jautājumu izskatīšanai atbilstoši Grupas noteiktajam darba uzdevumam. Apakšgrupas strādā saskaņā ar horizontālajiem noteikumiem par Komisijas ekspertu grupu izveidi un darbību (13) un ziņo Grupai. Tiklīdz to uzdevums ir izpildīts, apakšgrupas izformē.

2. Novērotāji un to pārstāvji ar priekšsēdētāja piekrišanu drīkst piedalīties Grupas apspriedēs un nodrošināt zinātību. Tomēr viņiem nav balsstiesību.

10. pants

Dienesta noslēpums un apiešanās ar klasificētu informāciju

Uz Grupas locekļiem un to pārstāvjiem, kā arī pieaicinātajiem ekspertiem un novērotājiem attiecas dienesta noslēpuma neizpaušanas pienākums, kas saskaņā ar Līgumiem un to īstenošanas noteikumiem attiecas uz visiem iestāžu locekļiem un to darbiniekiem, kā arī Komisijas drošības noteikumi, kas attiecas uz Savienības klasificētās informācijas aizsardzību un ir noteikti Komisijas Lēmumā (ES, Euratom) 2015/443 (15) un (ES, Euratom) 2015/444 (16). Ja šis pienākums netiek ievērots, Komisija drīkst veikt visus attiecīgos pasākumus.