KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1008/2010

(2010. gada 9. novembris)

par tipa apstiprināšanas prasībām attiecībā uz noteiktu mehānisko transportlīdzekļu priekšējā stikla tīrīšanas un apskalošanas ierīcēm, un ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 661/2009 par tipa apstiprināšanas prasībām attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu, to piekabju un tiem paredzēto sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisko vienību vispārējo drošību

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Regulu (EK) Nr. 661/2009 par tipa apstiprināšanas prasībām attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu, to piekabju un tiem paredzēto sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisko vienību vispārējo drošību (1) un jo īpaši tās 14. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

Regula (EK) Nr. 661/2009 ir atsevišķa regula saistībā ar tipa apstiprināšanas procedūru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 5. septembra Direktīvai 2007/46/EK, ar ko izveido sistēmu mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju, kā arī tādiem transportlīdzekļiem paredzētu sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisku vienību apstiprināšanai (pamatdirektīva) (2) .

Regulā (EK) Nr. 661/2009 ir noteikti mehānisko transportlīdzekļu tipa apstiprināšanas prasību pamatnoteikumi attiecībā uz to priekšējā stikla tīrīšanas un apskalošanas sistēmām un attiecībā uz priekšējā stikla apskalošanas sistēmām kā atsevišķu tehnisko vienību tipa apstiprināšanu. Tāpēc šādam tipa apstiprinājumam ir jānosaka arī īpašās procedūras, testi un prasības.

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Darbības joma

Šie noteikumi attiecas uz M1 kategorijas mehāniskajiem transportlīdzekļiem, kā definēts Direktīvas 2007/46/EK II pielikumā, kas ir aprīkoti ar priekšējo stiklu, kā arī uz priekšējā stikla apskalošanas sistēmām, kuras ir paredzēts pierīkot M1 kategorijas mehāniskajiem transportlīdzekļiem.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā ir spēkā šādas definīcijas.

“priekšējā stikla apskalošanas sistēma” ir sistēma, kas sastāv no ierīces, kura tīra priekšējā stikla ārējo virsmu, un piederumiem un vadības ierīcēm, kuras nepieciešamas, lai iedarbinātu un apturētu minēto ierīci;

“priekšējā stikla apskalošanas sistēma” ir sistēma, kas sastāv no ierīcēm šķidruma glabāšanai, pārvietošanai un tēmēšanai priekšējā stikla ārējās virsmas virzienā, kopā ar vadības ierīcēm, kuras nepieciešamas minētās ierīces iedarbināšanai un apturēšanai;

“apskalošanas sūknis” ir ierīce šķidruma pārvietošanai no apskalošanas sistēmas glabāšanas tvertnes uz priekšējā stikla ārējo virsmu;

“transportlīdzekļa galvenais vadības slēdzis” ir ierīce, ar kuru transportlīdzeklī iebūvēto elektronikas sistēmu no izslēgta stāvokļa, kā tas ir gadījumā, kad transportlīdzekli novieto stāvēšanai bez vadītāja klātbūtnes, pārslēdz normālā darba režīmā.

3. pants

Transportlīdzekļa EK tipa apstiprināšanas procedūra attiecībā uz tā priekšējā stikla tīrīšanas un apskalošanas sistēmām

1. Ražotājs vai tā pārstāvis iesniedz tipa apstiprinātājai iestādei pieteikumu par transportlīdzekļa EK tipa apstiprināšanu attiecībā uz priekšējā stikla tīrīšanas un apskalošanas sistēmām.

2. Pieteikumu sagatavo saskaņā ar I pielikuma 1. daļā sniegto informācijas dokumenta paraugu.

3. Ja šīs regulas III pielikumā izklāstītās attiecīgās prasības ir izpildītas, tad saskaņā ar Direktīvas 2007/46/EK VII pielikumā izklāstīto numerācijas sistēmu apstiprinātāja iestāde piešķir EK tipa apstiprinājumu un izsniedz tipa apstiprinājuma numuru.

Dalībvalsts nedrīkst piešķirt to pašu numuru citam transportlīdzekļa tipam.

4. Ievērojot 3. punktu, tipa apstiprinātāja iestāde izsniedz EK tipa apstiprinājuma sertifikātu, kas sagatavots saskaņā ar I pielikuma 2. daļā sniegto paraugu.

4. pants

Atsevišķas tehniskās vienības EK tipa apstiprināšanas procedūra priekšējā stikla apskalošanas sistēmām

1. Ražotājs vai tā pārstāvis iesniedz tipa apstiprinātājai iestādei pieteikumu par atsevišķas tehniskās vienības EK tipa apstiprināšanu attiecībā uz priekšējā stikla apskalošanas sistēmu.

Pieteikumu sagatavo saskaņā ar II pielikuma 1. daļā sniegto informācijas dokumenta paraugu.

2. Ja šīs regulas III pielikumā izklāstītās attiecīgās prasības ir izpildītas, tad saskaņā ar Direktīvas 2007/46/EK VII pielikumā izklāstīto numerācijas sistēmu apstiprinātāja iestāde piešķir EK tipa apstiprinājumu un izsniedz tipa apstiprinājuma numuru.

Dalībvalsts nedrīkst piešķirt to pašu numuru citam atsevišķas tehniskās vienības tipam.

3. Ievērojot 2. punktu, tipa apstiprinātāja iestāde izsniedz EK tipa apstiprinājuma sertifikātu, kas sagatavots saskaņā ar II pielikuma 2. daļā sniegto paraugu.

5. pants

Atsevišķas tehniskas vienības EK tipa apstiprinājuma zīme

Visām atsevišķajām tehniskajām vienībām, kas atbilst tipam, kuram saskaņā ar šo regulu ir piešķirts atsevišķas tehniskās vienības EK tipa apstiprinājums, jālieto atsevišķas tehniskas vienības EK tipa apstiprinājuma zīme, kā norādīts II pielikuma 3. daļā.

6. pants

Saskaņā ar Direktīvu 78/318/EEK piešķirto apstiprinājumu derīgums un paplašināšana

Valsts iestādes atļauj pārdot un nodot ekspluatācijā transportlīdzekļus un atsevišķas tehniskās vienības, kuru tips apstiprināts pirms Regulas (EK) Nr. 661/2009 13. panta 2. punktā minētā datuma, un minētajiem transportlīdzekļiem un atsevišķām tehniskajām vienībām saskaņā ar Direktīvas 78/318/EEK noteikumiem turpina paplašināt apstiprinājumus.

7. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

(1) OV L 200, 31.7.2009., 1. lpp.

(2) OV L 263, 9.10.2007., 1. lpp.

(3) OV L 81, 28.3.1978., 49. lpp.

(4) OV L 230, 31.8.2010., 119. lpp.

Detalizēts apskalošanas sistēmas apraksts (t. i., sprauslu skaits, katras sprauslas izvades pieslēgvietu skaits, apskalošanas sūknis, šķidruma glabāšanas tvertne, mazgāšanas līnijas cauruļvadi un to pieslēgvietas pie sūkņa un sprauslām, utt.) …

Ja šajā informatīvajā dokumentā minētajām sistēmām, detaļām vai atsevišķām tehniskajām vienībām ir elektroniskas vadības ierīces, tad sniedz informāciju par to darbību.

Apskalošanas līnijas cauruļvadu apraksts un apraksts par to pieslēgvietām pie sūkņa un sprauslām: …

Ja šajā informatīvajā dokumentā minētajām sistēmām, detaļām vai atsevišķām tehniskajām vienībām ir elektroniskas vadības ierīces, tad sniedz informāciju par to darbību.

III PIELIKUMS

Priekšējā stikla tīrīšanas un apskalošanas sistēmu prasības

1. ĪPAŠĀS PRASĪBAS

1.1. Priekšējā stikla tīrīšanas sistēma.

1.1.1. Katrs transportlīdzeklis ir jāaprīko ar priekšējā stikla tīrīšanas sistēmu, kas spēj darboties, kad ir aktivizēts transportlīdzekļa galvenais vadības slēdzis, un autovadītājam nav jādara nekas vairāk par vadības ierīces, kas ir nepieciešama priekšējā stikla tīrīšanas sistēmas ieslēgšanai un izslēgšanai, pārslēgšanu ieslēgšanas pozīcijā.

1.1.1.1. Priekšējā stikla tīrīšanas sistēmai ir jāsastāv no vienas vai vairākām tīrīšanas svirām, kam ir piestiprinātas vienkārši maināmas lāpstiņas.

1.1.2. Priekšējā stikla tīrīšanas laukam ir jāsedz vismaz 98 % no redzamības lauka A, kā ir noteikts saskaņā ar III pielikuma 3. papildinājumu.

1.1.3. Priekšējā stikla tīrīšanas laukam ir jāsedz vismaz 80 % no redzamības lauka B, kā ir noteikts saskaņā ar III pielikuma 3. papildinājumu.

1.1.4. Priekšējā stikla tīrīšanas laukam ir jāatbilst 1.1.2. punkta un 1.1.3. punkta prasībām, kad sistēma tiek darbināta 1.1.5.1. punktam atbilstošā tīrīšanas biežumā, un tas ir jāpārbauda šī pielikuma no 2.1.10. punkta līdz 2.1.10.3. punktam aprakstītajos nosacījumos.

1.1.5. Priekšējā stikla tīrīšanas sistēmai ir nepieciešami vismaz divi tīrīšanas biežuma iestatījumi:

1.1.5.1. Viens biežums — ne mazāk par 10 un ne vairāk par 55 cikliem minūtē.

1.1.5.2. Viens biežums — ne mazāk par 45 pilniem cikliem minūtē.

1.1.5.3. Lielākā un mazākā tīrīšanas biežuma iestatījuma atšķirībai ir jābūt vismaz 15 cikliem/minūtē.

1.1.5.4. Priekšējā stikla tīrīšanas sistēmas darbību ar pārtraukumiem var lietot, lai izpildītu šī pielikuma no 1.1.5.1. punkta līdz 1.1.5.3. punktam aprakstītās prasības.

1.1.6. No 1.1.5. punkta līdz 1.1.5.3. punktam minētie biežumi ir jāpārbauda šī pielikuma no 2.1.1. punktam līdz. 2.1.6 punktam un 2.1.8. punktā aprakstītajos nosacījumos.

1.1.7. Pēc priekšējā stikla tīrīšanas sistēmas apturēšanas vadības ierīces izslēgšanas dēļ tīrīšanas svirai(-ām) un lāpstiņai(-ām) ir jāatgriežas to atpūtas pozīcijās.

1.1.8. Priekšējā stikla tīrīšanas sistēmai ir jāspēj izturēt vismaz 15 sekunžu motora apstāšanos. Drīkst lietot automātiskas ierīces aizsardzībai pret īssavienojumu, ja iespējamas atiestatīšanas gadījumā nav jāveic citas darbības, izņemot priekšējā stikla tīrīšanas vadības ierīces pārslēgšanu.

1.1.9. Iepriekš 1.1.8. punktā minētā priekšējā stikla tīrīšanas sistēmas spēja izturēt motora apstāšanos ir jāpārbauda šī pielikuma 2.1.7. punktā aprakstītajos nosacījumos.

1.1.10. Ja priekšējā stikla tīrīšanas sviras(-u) vai lāpstiņas(-u) apturēšanas pozīcija nav ārpus redzamības lauka B, kā ir noteikts saskaņā ar III pielikuma 3. papildinājumu, tīrīšanas sviru(-as) ir jāvar manuāli pārvietot tā, lai tīrīšanas lāpstiņu(-as) varētu pacelt no to pozīcijas uz priekšējā stikla, ļaujot priekšējo stiklu notīrīt manuāli.

1.1.11. Priekšējā stikla tīrīšanas sistēmu ir jāvar divas minūtes bez pasliktinājumiem darbināt uz sausa priekšējā stikla, kad apkārtējā temperatūra ir – 18 °C.

1.1.12. Priekšējā stikla tīrīšanas sistēmas darbību – 18 °C temperatūrā ir jāpārbauda šī pielikuma 2.1.11. punktā aprakstītajos nosacījumos.

1.1.13. Priekšējā stikla tīrīšanas sistēmai ir jāturpina atbilst šī pielikuma 1.1.2. punkta prasībām, nemazinoties darbības efektivitātei, darbojoties maksimālajā biežumā un kad transportlīdzeklis ir pakļauts relatīvajam gaisa plūsmas ātrumam, kas ir vienlīdzīgs ar 80 % no transportlīdzekļa maksimālā projektētā ātruma vai 160 km/h, atkarībā no tā, kurš lielums ir mazāks. Priekšējā stikla redzamības lauks A ir jāsagatavo atbilstoši šī pielikuma 2.1.8. punktam un 2.1.9. punktam. Šajos apstākļos ir jāpārbauda ar priekšējā stikla, tīrīšanas sviras(-u) un tīrīšanas lāpstiņas(-u) izmēriem un formu saistītie aerodinamiskie efekti, arī ņemot vērā 2.1.9.1. punktu. Pārbaudes laikā tīrīšanas lāpstiņai(-ām) ir jāsaglabā saskare ar priekšējo stiklu un nav atļauta pilnīga pacelšanās. Katrā pilnajā darbības ciklā tīrīšanas lāpstiņai(-ām) ir jāsaglabā pilnīga saskare ar priekšējo stiklu 1.1.2. punktā noteiktajā zonā, un augšupvērstā, kā arī lejupvērstā vēziena laikā nav pieļaujama jebkāda daļējā pacelšanās.

1.2. Priekšējā stikla apskalošanas sistēma.

1.2.1. Katrs transportlīdzeklis ir jāaprīko ar priekšējā stikla apskalošanas sistēmu, kas spēj darboties, kad ir aktivizēts transportlīdzekļa galvenais vadības slēdzis, un kas spēj izturēt slodzes un spiedienus, kādas rodas, kad sprauslas ir aizsprostotas un sistēma tiek aktivizēta atbilstoši šī pielikuma no 2.2.1.1. punktam līdz 2.2.1.1.2. punktam aprakstītajai procedūrai.

1.2.2. Temperatūras cikli, kas noteikti no šī pielikuma 2.2.1. līdz 2.2.5. punktam, nedrīkst nelabvēlīgi ietekmēt priekšējā stikla apskalošanas ierīces darbību.

1.2.3. Priekšējā stikla apskalošanas sistēmai ir jāvar izšļākt šķidrumu uz priekšējā stikla mērķa zonas bez noplūžu paliekām, cauruļvadu atvienošanās un jebkuras sprauslas darbības traucējumiem, parastajos darba apstākļos, kad apkārtējā temperatūra ir no – 18 °C līdz 80 °C. Turklāt, kad sprauslas ir aizsprostotas, sistēmā nedrīkst būt pazīmju par noplūdēm un cauruļvadu atvienošanos.

1.2.4. Priekšējā stikla apskalošanas sistēmai ir jāvar pievadīt pietiekamu daudzumu šķidruma, lai notīrītu vismaz 60 % no redzamības lauka A, kā noteikts saskaņā ar III pielikuma 3. papildinājumu, no šī pielikuma 2.2.6. punkta līdz 2.2.6.4. punktam aprakstītajos nosacījumos.

1.2.5. Priekšējā stikla apskalošanas sistēmu ir jāvar aktivizēt manuāli, izmantojot apskalošanas vadības ierīci. Turklāt sistēmas aktivizēšanu un deaktivizēšanu ir jāvar koordinēt un apvienot ar jebkuru citu transportlīdzekļa sistēmu.

1.2.6. Tvertnes tilpums, kurā atrodas šķidrums, nevar būt mazāks par 1,0 litru.

2. TESTA PROCEDŪRA

2.1. Priekšējā stikla tīrīšanas sistēmas testēšanas nosacījumi.

2.1.1. Ja vien nav norādīts citādi, tālāk aprakstītie testi ir jāveic no 2.1.2. punkta līdz 2.1.5. punktam aprakstītajos nosacījumos.

2.1.2. Apkārtējā temperatūra ir diapazonā no 5 °C līdz 40 °C.

2.1.3. Priekšējais stikls pastāvīgi ir slapjš.

2.1.4. Elektriskās priekšējā stikla tīrīšanas sistēmas gadījumā ir jāievēro tālāk aprakstītie papildu nosacījumi.

2.1.4.1. Testa sākumā visi akumulatori ir pilnīgi uzlādēti.

2.1.4.2. Dzinējs, ja tas ir, darbojas ar apgriezienu skaitu, kas nepārsniedz 30 % no apgriezienu skaita, kas atbilst tā maksimālajai jaudai. Tomēr, ja tas nav iespējams specifisku dzinēja kontroles stratēģiju dēļ, piemēram, hibrīdveida elektromobiļu gadījumā, ir jānosaka reālistisks scenārijs, ņemot vērā dzinēja apgriezienu skaitu minūtē, dzinēja darbības regulāru neesamību vai pilnīgu neesamību parastajos braukšanas apstākļos. Ja priekšējā stikla tīrīšanas sistēma var izpildīt prasības bez iedarbināta dzinēja, tad dzinējs var nedarboties vispār.

2.1.4.3. Tuvās gaismas lukturi ir ieslēgti.

2.1.4.4. Visas aprīkotās apsildes, ventilācijas, pretaizsalšanas un pretaizsvīšanas sistēmas (neatkarīgi no to atrašanās vietas transportlīdzeklī) darbojas ar maksimālo elektroenerģijas patēriņu.

2.1.5. Ar saspiestu gaisu vai vakuumu darbināmajām priekšējā stikla tīrīšanas sistēmām ir jāspēj pastāvīgi darboties iepriekš aprakstītajā tīrīšanas biežumā, neatkarīgi no dzinēja apgriezienu skaita un dzinēja slodzes vai minimālajiem un maksimālajiem akumulatora uzlādes līmeņiem, ko ražotājs ir norādījis parastajai darbībai.

2.1.6. Pēc aptuveni 20 minūšu iepriekšējas darbības uz slapja priekšējā stikla priekšējā stikla tīrīšanas sistēmas tīrīšanas biežumam ir jāatbilst šī pielikuma no 1.1.5. punktam līdz 1.1.5.3. punktam aprakstītajām prasībām.

2.1.7. Tiek izpildītas šī pielikuma 1.1.8. punkta prasības, kad tīrīšanas sviras uz 15 sekunžu periodu tiek apturētas pozīcijā, kas atbilst pusei cikla, kamēr priekšējā stikla tīrītāja vadības ierīce ir iestatīta maksimālajam tīrīšanas biežumam.

2.1.8. Priekšēja stikla ārējā virsma ir rūpīgi jāattauko ar denaturēto spirtu vai līdzvērtīgu attaukošanas līdzekli. Pēc nožūšanas ir jāuzklāj ne mazāk par 3 % un ne vairāk par 10 % amonjaka šķīduma. Virsmai jāļauj atkal nožūt un pēc tam tā jānoslauka ar sausu kokvilnas audumu.

2.1.9. Testa maisījuma pārklājumu atbilstoši III pielikuma 4. papildinājumā aprakstītajām specifikācijām vienmērīgi uzklāj uz priekšējā stikla ārējās virsmas, un ļauj tam nožūt.

2.1.9.1. Kad priekšējā stikla ārējā virsma ir sagatavota atbilstoši 2.1.8. un 2.1.9. punktam, priekšējā stikla apskalošanas sistēmu var lietot piemērojamo testu laikā.

2.1.10. Priekšējā stikla tīrīšanas sistēmas tīrīšanas lauks, kā aprakstīts šī pielikuma 1.1.4. punktā, ir jānosaka tālāk aprakstītajā veidā.

2.1.10.1. Priekšējā stikla ārējā virsma ir jāapstrādā atbilstoši 2.1.8. punktam un 2.1.9. punktam.

2.1.10.2. Lai pārbaudītu, vai tiek ievērotas šī pielikuma 1.1.2. punktā un 1.1.3. punktā aprakstītās prasības, ir jāaktivizē priekšējā stikla tīrīšanas sistēma, ņemot vērā 2.1.9.1. punktu, ir jāizveido tīrīšanas lauka paliekas un jāsalīdzina ar redzamības lauka A un B paliekām, kā noteikts atbilstoši III pielikuma 3. papildinājumam.

2.1.10.3. Lai pārbaudītu, vai šī pielikuma 1.1.2. punkta un 1.1.3. punkta prasības tiek izpildītas, tehniskais dienests var piekrist alternatīvai testa procedūrai (piemēram, virtuālai testēšanai).

2.1.11. Iepriekš aprakstītās 1.1.11. punkta prasības ir jāizpilda pie apkārtējās temperatūras – 18 ± 3 °C, kurā transportlīdzeklis ir bijis novietots vismaz četras stundas. Transportlīdzeklis ir jāsagatavo darbībai no 2.1.4. punkta līdz 2.1.5. punktam aprakstītajos nosacījumos. Testa laikā tīrīšanas sistēmai ir jādarbojas parastajā veidā, bet maksimālajā tīrīšanas biežumā. Tīrīšanas lauks nav jākontrolē.

2.2. Priekšējā stikla apskalošanas sistēmas testēšanas nosacījumi.

2.2.1. Tests Nr. 1: priekšējā stikla apskalošanas sistēma ir pilnībā piepildīta ar ūdeni, tad to vismaz četras stundas pakļauj apkārtējās temperatūras 20 ± 2 °C iedarbībai. Ūdenim šajā temperatūrā ir jābūt stabilizētam.

2.2.1.1. Sprauslu izvades ir jāaizsprosto un priekšējā stikla apskalošanas vadības ierīce ir jāieslēdz sešas reizes minūtē, katru reizi vismaz uz trīs sekundēm.

2.2.1.1.1. Ja priekšējā stikla apskalošanas sistēma tiek darbināta ar autovadītāja muskuļu spēku, manuāli darbināma sūkņa gadījumā piemērotajam spēkam ir jābūt no 11,0 līdz 13,5 daN. Ar kāju darbināma sūkņa gadījumā piemērotajam spēkam ir jābūt no 40,0 līdz 44,5 daN.

2.2.1.1.2. Elektrosūkņu gadījumā testēšanas spriegums nav mazāks par nominālo spriegumu un nav lielāks par nominālo spriegumu plus 2 V.

2.2.1.2. Priekšējā stikla apskalošanas sistēmas darbība testa beigās atbilst šī pielikuma 1.2.3. punktam.

2.2.2. Tests Nr. 2: priekšējā stikla apskalošanas sistēma ir pilnībā piepildīta ar ūdeni, tad to vismaz četras stundas pakļauj apkārtējās temperatūras – 18 ± 3 °C iedarbībai. Ūdenim šajā temperatūrā nav jābūt stabilizētam.

2.2.2.1. Priekšējā stikla apskalošanas vadības ierīce ir jāieslēdz sešas reizes minūtē, katru reizi uz vismaz trīs sekundēm, atbilstoši 2.2.1.1.1. punktam un 2.2.1.1.2. punktam. Pēc tam sistēma ir jānovieto 20 ± 2 °C apkārtējā temperatūrā, līdz ledus ir pilnībā izkusis. Ūdenim šajā temperatūrā nav jābūt stabilizētam. Priekšējā stikla apskalošanas sistēmas darbība ir jāpārbauda, ieslēdzot sistēmu atbilstoši no 2.2.1.1. līdz 2.2.1.2. punktā aprakstītajai procedūrai.

2.2.3. Tests Nr. 3. Zemas temperatūras cikla iedarbības tests.

2.2.3.1. Priekšējā stikla apskalošanas sistēma ir pilnībā jāuzpilda ar ūdeni un tad vismaz četras stundas ir jānovieto apkārtējās vides temperatūrā – 18 ± 3 °C, lai apskalošanas sistēmas ūdens kopējā masa sasaltu. Tad sistēmu novieto 20 ± 2 °C apkārtējā temperatūrā, līdz ledus ir pilnībā atkusis, bet jebkurā gadījumā ne ilgāk par četrām stundām. Šis sasalšanas/atkušanas cikls ir jāatkārto sešas reizes. Visbeidzot, kad priekšējā stikla apskalošanas sistēma tiek novietota apkārtējā temperatūrā 20 ± 2 °C un ledus ir pilnībā izkusis, lai arī ūdenim šajā temperatūrā nav jābūt stabilizētam, priekšējā stikla apskalošanas sistēmas darbība ir jāpārbauda, ieslēdzot sistēmu atbilstoši no 2.2.1.1. punkta līdz 2.2.1.2. punktam aprakstītajai procedūrai.

2.2.3.2. Priekšējā stikla apskalošanas sistēma ir pilnībā jāuzpilda ar zemas temperatūras priekšējā stikla apskalošanas šķidrumu, kas sastāv no 50 % metanola vai alternatīva izopropilspirta, izšķīdināta ūdenī, kura cietība nepārsniedz 205 mg/l (Ca). Sistēma vismaz četras stundas ir jānovieto apkārtējā temperatūrā – 18 ± 3 °C. Šķidrumam šajā temperatūrā nav jābūt stabilizētam. Priekšējā stikla apskalošanas sistēmas darbība ir jāpārbauda, ieslēdzot sistēmu atbilstoši no 2.2.1.1. līdz 2.2.1.2. punktam aprakstītajai procedūrai.

2.2.4. Tests Nr. 4. Augstas temperatūras cikla iedarbības tests.

2.2.4.1. Ja kāda no priekšējā stikla apskalošanas sistēmas daļām atrodas dzinēja nodalījumā, sistēma ir pilnībā jāuzpilda ar ūdeni un vismaz astoņas stundas ir jānovieto apkārtējā temperatūrā 80 ± 3 °C. Ūdenim šajā temperatūrā nav jābūt stabilizētam. Priekšējā stikla apskalošanas sistēmas darbība ir jāpārbauda, ieslēdzot sistēmu atbilstoši no 2.2.1.1. līdz 2.2.1.2. punktam aprakstītajai procedūrai.

2.2.4.2. Ja neviena no priekšējā stikla apskalošanas sistēmas daļām neatrodas dzinēja nodalījumā, sistēma ir pilnībā jāuzpilda ar ūdeni un vismaz astoņas stundas ir jānovieto apkārtējā temperatūrā 80 ± 3 °C. Ūdenim šajā temperatūrā nav jābūt stabilizētam. Pēc tam sistēma ir jānovieto apkārtējā temperatūrā 20 ± 2 °C. Kad ūdens temperatūra ir stabilizējusies, priekšējā stikla apskalošanas sistēmas darbība ir jāpārbauda, ieslēdzot sistēmu atbilstoši no 2.2.1.1. punkta līdz 2.2.1.2. punktam aprakstītajai procedūrai. Pēc tam sistēma ir pilnībā jāuzpilda ar ūdeni un vismaz astoņas stundas jāpakļauj apkārtējās vides temperatūrai 60 ± 3 °C. Ūdenim šajā temperatūrā nav jābūt stabilizētam. Priekšējā stikla apskalošanas sistēmas darbība ir jāpārbauda, ieslēdzot sistēmu atbilstoši no 2.2.1.1. līdz 2.2.1.2. punktam aprakstītajai procedūrai. Ražotājs pēc izvēles var pieprasīt priekšējā stikla apskalošanas sistēmu testēt 2.2.4.1. punktā aprakstītajos nosacījumos.

2.2.5. No 2.2.1. punkta līdz 2.2.4.2. punktam aprakstītie priekšējā stikla apskalošanas testi pēc kārtas ir jāveic vienai un tai pašai priekšējā stikla apskalošanas sistēmai. Sistēmu var pārbaudīt gan ierīkotu tajā transportlīdzekļa tipā, kuram lūdz piešķirt EK tipa apstiprinājumu, gan atsevišķi. Ja EK tipa apstiprinājumu lūdz piešķirt atsevišķai tehniskajai vienībai, sistēma ir jātestē atsevišķi.

2.2.6. Tests Nr. 5. Priekšējā stikla apskalošanas sistēmas spēju tests

2.2.6.1. Priekšējā stikla apskalošanas sistēma ir pilnībā piepildīta ar ūdeni. Stāvošam transportlīdzeklim bez nozīmīgas vēja ietekmes apskalotāja sprausla(-as), ja iespējams, ir jāregulē tā, lai tā(s) būtu notēmēta(s) uz priekšējā stikla ārējās virsmas mērķa laukumu.

2.2.6.2. Priekšējā stikla ārējā virsma ir jāapstrādā, kā aprakstīts šī pielikuma 2.1.8. un 2.1.9. punktā.

2.2.6.3. Priekšējā stikla apskalošanas sistēma ir jāieslēdz atbilstoši ražotāja sniegtajiem norādījumiem, ņemot vērā šī pielikuma 2.2.1.1.1. un 2.2.1.1.2. punktu. Testa kopējais ilgums nedrīkst pārsniegt 10 pilnus priekšējā stikla apskalošanas sistēmas automātiskās darbības ciklus, darbojoties maksimālajā tīrīšanas biežumā.

2.2.6.4. Lai pārbaudītu, vai tiek ievērotas šī pielikuma 1.2.4. punkta prasības, ir jāizveido attiecīgās notīrītās zonas paliekas un tās jāsalīdzina ar redzamības lauka A paliekām, kas noteiktas atbilstoši III pielikuma 3. papildinājumam. Ja novērotājam ir skaidri redzams, ka prasības tiek ievērotas, paliekas nav jāsagatavo.

2.2.7. No 2.2.6. līdz 2.2.6.4. punktam aprakstītais tests vienmēr ir jāveic transportlīdzekļa tipam, kuram lūdz piešķirt EK tipa apstiprinājumu, pat tad, ja transportlīdzeklim ir ierīkota apstiprināta atsevišķa tehniskā vienība.

1. papildinājums R punkta jeb sēdekļa atskaites punkta pārbaudes procedūra R punktu jeb sēdekļa atskaites punktu nosaka saskaņā ar ANO/EEK Noteikumu Nr. 17 3. pielikuma (1) prasībām. (1) OV L 373, 27.12.2006., 1. lpp.

2. papildinājums Primāro atskaites zīmju noteikšanas procedūra trīsdimensiju koordinātu sistēmā Izmēru attiecības starp primārajām atskaites zīmēm rasējumos un to izvietojumu uz faktiskā transportlīdzekļa nosaka saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti ANO/EEK Noteikumu Nr. 125 4. pielikumā (1). (1) OV L 200, 31.7.2010., 38. lpp.

3. papildinājums Transportlīdzekļu priekšējā stikla redzamības lauku noteikšanas procedūra Redzamības lauku A un B nosaka saskaņā ar ANO/EEK Noteikumu Nr. 43 18. pielikumā izklāstītajām prasībām.