Padomes Direktīva (1988. gada 24. jūnijs) par Līguma 67. panta īstenošanu



Oficiālais Vēstnesis L 178 , 08/07/1988 Lpp. 0005 - 0018

Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 10 Sējums 1 Lpp. 0044

Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 10 Sējums 1 Lpp. 0044

CS.ES Nodaļa 10 Sējums 001 Lpp. 10 - 23

ET.ES Nodaļa 10 Sējums 001 Lpp. 10 - 23

HU.ES Nodaļa 10 Sējums 001 Lpp. 10 - 23

LT.ES Nodaļa 10 Sējums 001 Lpp. 10 - 23

LV.ES Nodaļa 10 Sējums 001 Lpp. 10 - 23

MT.ES Nodaļa 10 Sējums 001 Lpp. 10 - 23

PL.ES Nodaļa 10 Sējums 001 Lpp. 10 - 23

SK.ES Nodaļa 10 Sējums 001 Lpp. 10 - 23

SL.ES Nodaļa 10 Sējums 001 Lpp. 10 - 23



Padomes Direktīva (1988. gada 24. jūnijs) par Līguma 67. panta īstenošanu (88/361/EEK) EIROPAS KOPIENU PADOME, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu, jo īpaši tā 69. un 70. panta 1. punktu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, kas iesniegts pēc apspriedes ar Monetāro komiteju [1], ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [2], tā kā Līguma 8.a pants paredz to, ka iekšējais tirgus ir teritorija bez iekšējām robežām, kurā, neietekmējot citus Līguma noteikumus, ir nodrošināta brīva kapitāla aprite; tā kā dalībvalstīm būtu jāspēj veikt pasākumus, kas vajadzīgi, lai regulētu banku likviditāti; tā kā šiem pasākumiem būtu jāaprobežojas ar šo mērķi; tā kā vajadzības gadījumā dalībvalstīm būtu jāvar veikt pasākumus, lai īslaicīgi un atbilstoši attiecīgām Kopienas procedūrām ierobežotu īstermiņa kapitāla apriti, kas varētu nopietni traucēt dalībvalstu monetārās politikas un valūtas kursa politikas īstenošanu, kaut arī ekonomikas pamatos nebūtu jūtamu atšķirību; tā kā caurskatāmības interesēs ir ieteicams norādīt to, cik plaši saskaņā ar šajā direktīvā paredzētajiem pasākumiem ir pārejas posma pasākumi, kas Spānijas Karalistes un Portugāles Republikas interesēs 1985. gada Pievienošanās aktā ir ietverti attiecībā uz kapitāla apriti; tā kā attiecīgi Spānijas Karaliste un Portugāles Republika saskaņā ar 1985. gada Pievienošanās akta 61. līdz 66. un 222. līdz 232. pantu var atlikt dažu kapitāla aprites formu liberalizāciju, atkāpjoties no saistībām, kas izklāstītas Padomes Pirmajā direktīvā (1960. gada 11. maijs) par Līguma 67. panta īstenošanu [3], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 86/566/EEK [4]; tā kā Direktīva 86/566/EEK paredz arī piemērot pārejas posma noteikumus šīm divām dalībvalstīm attiecībā uz to saistībām liberalizēt kapitāla apriti; tā kā šīm divām dalībvalstīm būtu jādod iespēja atlikt šajā direktīvā paredzēto jauno liberalizācijas saistību piemērošanu; tā kā Grieķijas Republikai un Īrijai, tiesa dažādā pakāpē, ir grūtības maksājumu bilancē un lieli ārējie parādi; tā kā tūlītēja un pilnīga kapitāla aprites liberalizācija šajās divās dalībvalstīs vairotu grūtības, tām turpinot piemērot pasākumus, ko tās veic, lai uzlabotu to stāvokli attiecībā uz ārējiem parādiem un stiprinātu savu finanšu sistēmu spēju piemēroties Kopienas integrētā finanšu tirgus prasībām; tā kā saskaņā ar Līguma 8.c pantu šīm divām dalībvalstīm, ievērojot to īpašos apstākļus, ir lietderīgi dot papildu laiku šīs direktīvas uzlikto saistību izpildei; tā kā pilnīga kapitāla aprites liberalizācija dažās dalībvalstīs un jo īpaši robežu apgabalos varētu vairot grūtības vasarnīcu tirgū; tā kā šīs direktīvas stāšanās spēkā nedrīkstētu ietekmēt esošos valstu tiesību aktus, kas regulē šādus pirkumus; tā kā termiņš, kas noteikts, lai šī direktīva stātos spēkā, būtu jāizmanto, lai Komisija varētu iesniegt priekšlikumus ar mērķi novērst vai samazināt iespējamus traucējumus, nodokļu nemaksāšanu vai nodokļu apiešanu, ko rada valstu nodokļu sistēmu atšķirības, un lai ļautu Padomei ieņemt nostāju attiecībā uz šādiem priekšlikumiem; tā kā saskaņā ar Līguma 70. panta 1. punktu Kopiena cenšas sasniegt iespējami lielāku liberalizāciju attiecībā uz savu rezidentu un trešo valstu rezidentu kapitāla apriti; tā kā plaša īstermiņa kapitāla aprite uz trešām valstīm vai no tām var ievērojami traucēt dalībvalstu monetāro vai finansu stāvokli vai radīt ievērojamu spriedzi valūtas tirgos; tā kā tāda virzība var izrādīties kaitīga Eiropas monetārās sistēmas kohēzijai, iekšējā tirgus stabilai darbībai un ekonomiskās un monetārās savienības pakāpeniskai izveidei; tā kā šī iemesla dēļ ir lietderīgi radīt attiecīgus nosacījumus dalībvalstu saskaņotām darbībām, ja tās izrādītos vajadzīgas; tā kā šī direktīva aizstāj Padomes Direktīvu 72/156/EEK (1972. gada 21. marts) par to, kā regulēt starptautiskās kapitāla plūsmas un novērst to nevēlamo ietekmi uz likviditāti attiecīgajās valstīs [5]; tā kā attiecīgi Direktīva 72/156/EEK būtu jāatceļ, IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU. 1. pants 1. Neietekmējot turpmākos noteikumus, dalībvalstis atceļ kapitāla aprites ierobežojumus personām, kas ir dalībvalstu rezidenti. Lai sekmētu šīs direktīvas piemērošanu, kapitāla aprites klasificē saskaņā ar I pielikumā ietverto nomenklatūru. 2. Pārvedumus, kas attiecas uz kapitāla apriti, veic saskaņā ar tiem pašiem noteikumiem par valūtas kursiem, kuri attiecas uz maksājumiem saistībā ar kārtējiem darījumiem. 2. pants Dalībvalstis vēlākais līdz spēkā stāšanās dienai informē Centrālo banku vadītāju komiteju, Monetāro komiteju un Komisiju par banku likviditātes regulēšanas pasākumiem, kas konkrēti ietekmē tos darījumus ar kapitālu, kurus kredītiestādes veic ar nerezidentiem. Šādi pasākumi aprobežojas ar to, kas vajadzīgs, lai dalībvalstīs regulētu monetāro stāvokli. Monetārā komiteja un Centrālo banku vadītāju komiteja sniedz Komisijai atzinumus šajā jautājumā. 3. pants 1. Ja īstermiņa kapitāla aprite, kas notiek īpaši plašā apjomā, izraisa nopietnu spriedzi ārzemju valūtas tirgos un, īstenojot dalībvalstu monetāro politiku un valūtas kursa politiku, izraisa nopietnus traucējumus, kuri jo īpaši izpaužas būtiskās likviditātes pārmaiņās attiecīgā valstī, Komisija, apspriedusies ar Monetāro komiteju un Centrālo banku vadītāju komiteju, attiecībā uz kapitāla apritēm, kas uzskaitītas II pielikumā, var atļaut dalībvalstīm veikt aizsargpasākumus, kuru nosacījumus un formu nosaka Komisija. 2. Steidzamības dēļ attiecīgā dalībvalsts var pati veikt iepriekšminētos aizsargpasākumus, ja šie pasākumi ir vajadzīgi. Šos pasākumus dara zināmus Komisijai un pārējām dalībvalstīm, pirms tie stājas spēkā. Komisija, apspriedusies ar Monetāro komiteju un Centrālo banku vadītāju komiteju, pieņem lēmumu par to, vai attiecīgā dalībvalsts var turpināt šos pasākumus piemērot, vai arī tie ir jāgroza vai jāatceļ. 3. Komisijas lēmumus, kas pieņemti saskaņā ar 1. un 2. punktu, Padome ar kvalificētu balsu vairākumu var atsaukt vai grozīt. 4. Saskaņā ar šo pantu veikto aizsargpasākumu piemērošanas laiks nav ilgāks par sešiem mēnešiem. 5. Kad Monetārā komiteja un Centrālo banku vadītāju komiteja ir iesniegusi atzinumu, Padome, pamatojoties uz Komisijas ziņojumu, līdz 1992. gada 31. decembrim izskata, vai šajā pantā ietvertie principi un nianses joprojām atbilst prasībām, kuru dēļ tās ir paredzētas. 4. pants Šī direktīva neierobežo dalībvalstu tiesības veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai novērstu valstu likumu un noteikumu pārkāpumus, inter alia nodokļu uzlikšanas un finanšu iestāžu konsultatīvas uzraudzības jomā, vai izstrādāt kapitāla aprites deklarēšanas procedūras, ko izmantot sniegtu administratīvas vai statistiskas informācijas nolūkiem. Šo pasākumu un procedūru piemērošana nedrīkst kavēt kapitāla apriti, ko veic saskaņā ar Kopienas likumiem. 5. pants Spānijas Karalistei un Portugāles Republikai 1985. gada Pievienošanās akta noteikumi, kas attiecas uz kapitāla apriti, ir spēkā tādā apjomā, kā norādīts III pielikumā, saskaņā ar I pielikumā ietverto kapitāla aprites nomenklatūru. 6. pants 1. Dalībvalstis veic attiecīgus pasākumus, lai īstenotu šo direktīvu vēlākais līdz 1990. gada 1. jūlijam. Par to tās tūlīt informē Komisiju. Vēlākais līdz spēkā stāšanās dienai tās arī paziņo par jebkuru jaunu pasākumu vai jebkuru grozījumu noteikumos, kas regulē kapitāla aprites formas, kuras uzskaitītas I pielikumā. 2. Spānijas Karaliste un Portugāles Republika, neskarot 1985. gada Pievienošanās akta 61. līdz 66. pantu un 222. līdz 232. pantu attiecībā uz šīm divām dalībvalstīm, kā arī Grieķijas Republika un Īrija pagaidām var turpināt piemērot IV pielikumā uzskaitītos kapitāla aprites ierobežojumus saskaņā ar šajā pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem un laika ierobežojumiem. Ja līdz IV pielikuma III un IV sarakstā minēto kapitāla aprites formu liberalizācijai noteiktā termiņa beigām Portugāles Republika vai Grieķijas Republika atzīst, ka nespēj turpināt liberalizāciju, jo īpaši maksājumu bilances grūtību vai valsts finanšu sistēmas nepietiekamas piemērotības dēļ, Komisija pēc vienas vai otras šīs dalībvalsts lūguma sadarbībā ar Monetāro komiteju izskata attiecīgās dalībvalsts tautsaimniecības un finanšu stāvokli. Atkarībā no šīs izskatīšanas iznākuma Komisija ierosina Padomei paildzināt termiņu, kas nolikts, lai liberalizētu visas minētās kapitāla aprites vai daļu no tām. Šis paildzinājums nevar būt ilgāks par trim gadiem. Padome pieņem lēmumus saskaņā ar Līguma 69. pantā paredzēto procedūru. 3. Beļģijas Karaliste un Luksemburgas Lielhercogiste var pagaidām turpināt operācijas divējādu valūtu tirgū saskaņā ar V pielikuma nosacījumiem un uz laiku, kas noteikts šajā pielikumā. 4. Esošos valstu tiesību aktus, kas regulē vasarnīcu iegādi, var uzturēt spēkā tikmēr, kamēr Padome šajā jomā pieņem citus noteikumus saskaņā ar Līguma 69. pantu. Šis noteikums neietekmē citu Kopienas tiesību aktu spēkā esamību. 5. Komisija līdz 1988. gada 31. decembrim iesniedz Padomei priekšlikumus, lai novērstu vai mazinātu iespējamus traucējumus, nodokļu nemaksāšanu un nodokļu apiešanu, kas saistīta ar to, ka pastāv atšķirīgas valstu sistēmas, kā ietaupījumiem uzliek nodokļus un kā kontrolē šo sistēmu piemērošanu. Padome par šiem Komisijas priekšlikumiem pieņem nostāju līdz 1989. gada 30. jūnijam. Jebkurus nodokļu noteikumus Kopienas mērogā saskaņā ar Līgumu pieņem ar vienprātīgu lēmumu. 7. pants 1. Veicot pārvedumus saistībā ar kapitāla apriti uz trešām valstīm vai no tām, dalībvalstis saskaņā ar citiem šīs direktīvas noteikumiem cenšas sasniegt tādu pašu liberalizācijas pakāpi, kāda attiecas uz operācijām ar citu dalībvalstu rezidentiem. Šā punkta iepriekšējā daļa neliedz kādas valsts noteikumus vai Kopienas likumus piemērot attiecībās ar trešām valstīm, jo īpaši savstarpējus nosacījumus, kas attiecas uz operācijām, kuras ir saistītas ar finanšu pakalpojumu sniegšanu un vērtspapīru laišanu kapitāla tirgū. 2. Ja īstermiņa kapitāla aprite lielos mērogos uz trešām valstīm vai no tām nopietni traucē kādas dalībvalsts vai vairāku dalībvalstu iekšējo vai ārējo monetāro vai finanšu stāvokli vai rada nopietnu spriedzi valūtu maiņas kursu attiecībās Kopienā vai Kopienas attiecībās ar trešām valstīm, dalībvalstis savā starpā apspriežas par visiem pasākumiem, kas varētu būt jāveic, lai šādas grūtības novērstu. Šādas apspriedes pēc Komisijas vai kādas dalībvalsts ierosinājuma notiek Centrālo banku vadītāju komitejā un Monetārajā komitejā. 8. pants Vismaz reizi gadā Monetārā komiteja pārbauda, kāds šīs direktīvas piemērošanas dēļ ir stāvoklis kapitāla brīvā apritē. Pārbauda pasākumus, kas attiecas uz to, kā konkrētā valstī regulē kredīta tirgu, finanšu tirgu un naudas tirgu, kas var īpaši ietekmēt kapitāla starptautisku apriti un visus citus šīs direktīvas aspektus. Komiteja ziņo Komisijai par šīs pārbaudes iznākumu. 9. pants 1960. gada 11. maija Pirmā direktīva un Direktīva 72/156/EEK ir atcelta no 1990. gada 1. jūlija. 10. pants Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm. Luksemburgā, 1988. gada 24. jūnijā Padomes vārdā — priekšsēdētājs M. Bangemann [1] OV C 26, 1.2.1988., 1. lpp. [2] Atzinums izsūtīts 1988. gada 17. jūnijā (vēl nav publicēts Oficiālajā Vēstnesī). [3] OV 43, 12.7.1960., 921./60. lpp. [4] OV L 332, 26.11.1986., 22. lpp. [5] OV L 91, 18.4.1972., 13. lpp. -------------------------------------------------- I PIELIKUMS DIREKTĪVAS 1. PANTĀ MINĒTO KAPITĀLA APRITES TIPU NOMENKLATŪRA Šajā nomenklatūrā kapitāla aprites tipi klasificēti saskaņā ar valsts vai ārzemju valūtā denominētu aktīvu un pasīvu ekonomisko būtību, uz ko šie tipi attiecas. Šajā nomenklatūrā uzskaitītie kapitāla aprites tipi attiecas uz: - visām operācijām, kas vajadzīgas kapitāla apritei: darījumu un līdzīgu pārvedumu slēgšanu un izpildi. Darījumus parasti veic dažādu dalībvalstu rezidenti, kaut arī dažu tipu kapitāla apriti veic vienas un tās pašas personas uz sava rēķina (piem., emigrantiem piederīgu aktīvu pārvedumi), - operācijām, ko, ievērojot Līguma 68. panta 3. punktu, veic fiziskas vai juridiskas personas [1], ieskaitot operācijas ar dalībvalstu vai citu valsts pārvaldes iestāžu vai aģentūru aktīviem vai pasīviem, - to, ka uzņēmējiem ir pieeja visām finanšu metodēm, kādas ir tirgū, kurā uzņēmējs iekļaujas, lai veiktu attiecīgas operācijas. Piemēram, vērtspapīru un citu finanšu dokumentu iegādes jēdziens attiecas gan uz tūlītējiem darījumiem, gan arī visām pieejamām darījumu kārtošanas formām: uz nestandartizētiem nākotnes darījumiem, darījumiem ar izvēles tiesībām vai garantiju, apmaiņas darījumiem ar aktīviem utt. Tāpat jēdziens par norēķinu un noguldījumu kontu operācijām ar finanšu iestādēm attiecas ne tikai uz kontu atvēršanu un naudas līdzekļu ieskaitīšanu kontos, bet arī uz nestandartizētiem nākotnes darījumiem ar ārzemju valūtu neatkarīgi no tā, vai tajos paredz ņemt vērā maiņas risku vai izlīdzināt atvērtu ārvalstu valūtas pozīciju, - operācijām, lai likvidētu vai citiem nodotu izveidotus aktīvus, to likvidācijas ieņēmumu repatriāciju [2] vai šādu ieņēmumu tūlītēju izmantošanu Kopienas saistību robežās, - kredītu vai aizdevumu atmaksāšanas operācijām. Šī nomenklatūra nav pilnīgs kapitāla aprites jēdzienu saraksts — no tā izriet XIII sadaļas virsraksts — F. "Citi kapitāla aprites tipi — Dažādi". Nomenklatūra šā iemesla dēļ nav jāinterpretē kā ierobežojums šīs direktīvas 1. pantā minētā kapitāla aprites pilnīgas liberalizācijas principa piemērojumam. I — TIEŠI IEGULDĪJUMI [3] 1. Tādu uzņēmumu filiāļu vai jaunu uzņēmumu dibināšana vai paplašināšana, kā arī tādu esošu uzņēmumu pilnīga iegāde, kuri pieder tikai personai, kas nodrošina kapitālu. 2. Līdzdalība jaunā vai esošā uzņēmumā, lai izveidotu vai saglabātu stabilas ekonomiskas saiknes. 3. Ilgtermiņa aizņēmumi, lai izveidotu vai saglabātu stabilas ekonomiskas saiknes. 4. Peļņas atkārtoti ieguldījumi, lai saglabātu stabilas ekonomiskas saiknes. A — Nerezidentu tieši ieguldījumi kādas valsts teritorijā [4]. B — Rezidentu tieši ieguldījumi ārzemēs [5]. II — IEGULDĪJUMI NEKUSTAMĀ ĪPAŠUMĀ (kas nav ietverti I sadaļā) [6] A — Nerezidentu ieguldījumi nekustamā īpašumā, kas atrodas valsts teritorijā. B — Rezidentu ieguldījumi nekustamā īpašumā, kas atrodas ārzemēs. III — OPERĀCIJAS AR VĒRTSPAPĪRIEM, KO PARASTI VEIC KAPITĀLA TIRGŪ (kas nav ietvertas I, IV un V sadaļā) a) akcijas un citi līdzdalības vērtspapīri [7]; b) obligācijas [8]. A — Darījumi ar vērtspapīriem kapitāla tirgū. 1. Nerezidentu veikta kādas valsts biržās tirgojamu vērtspapīru iegāde [9]. 2. Rezidentu veikta ārzemju biržās tirgojamu vērtspapīru iegāde. 3. Rezidentu veikta ārzemju biržās netirgojamu vērtspapīru iegāde [10]. 4. Rezidentu veikta ārzemju biržās netirgojamu vērtspapīru iegāde. B — Vērtspapīru laišana kapitāla tirgū [11]: i) laišana tirgū ar biržas starpniecību< [12]; ii) emisija un laišana kapitāla tirgū (*). 1. Valsts vērtspapīru laišana ārzemju kapitāla tirgū. 2. Ārzemju vērtspapīru administrēšana kādas valsts kapitāla tirgū. IV — OPERĀCIJAS AR KOLEKTĪVU IEGULDĪJUMU UZŅĒMUMU SERTIFIKĀTIEM [13] a) sertifikāti, ko emitē uzņēmumi kolektīviem ieguldījumiem vērtspapīros, kurus parasti tirgo kapitāla tirgū (akcijas, citas kapitāla daļas un obligācijas); b) sertifikāti, ko emitē uzņēmumi kolektīviem ieguldījumiem vērtspapīros vai dokumentos, kurus parasti tirgo naudas tirgū; c) sertifikāti, ko emitē uzņēmumi kolektīviem ieguldījumiem citos aktīvos. A — Darījumi ar kolektīvu ieguldījumu uzņēmumu sertifikātiem. 1. Nerezidentu veiktas biržās tirgojamu kādas valsts uzņēmumu sertifikātu iegādes. 2. Rezidentu veikta biržās tirgojamu ārzemju uzņēmumu sertifikātu iegādes. 3. Nerezidentu veiktas biržās netirgojamu kādas valsts uzņēmumu sertifikātu iegādes. 4. Rezidentu veikta biržās netirgojamu ārzemju uzņēmumu sertifikātu iegādes. B — Kolektīvu ieguldījumu uzņēmumu sertifikātu administrēšana kapitāla tirgū: i) laišana tirgū ar biržas starpniecību; ii) emisija un laišana kapitāla tirgū. 1. Kādas valsts kolektīvu ieguldījumu uzņēmumu sertifikātu laišana ārzemju kapitāla tirgū 2. Ārvalstu kolektīvu ieguldījumu uzņēmumu sertifikātu laišana kādas valsts kapitāla tirgū V — OPERĀCIJAS AR VĒRTSPAPĪRIEM UN CITIEM DOKUMENTIEM, KO PARASTI TIRGO NAUDAS TIRGŪ [14] A — Darījumi ar vērtspapīriem un citiem dokumentiem naudas tirgū. 1. Nerezidentu veiktas kādas valsts naudas tirgus vērtspapīru un dokumentu iegādes. 2. Rezidentu veiktas ārzemju naudas tirgus vērtspapīru un dokumentu iegādes. B — Vērtspapīru un citu instrumentu laišana naudas tirgū: i) laišana atzītā naudas tirgū (*); ii) emisija un laišana atzītā naudas tirgū. 1. Kādas valsts vērtspapīru un dokumentu laišana ārzemju naudas tirgū. 2. Ārzemju vērtspapīru un dokumentu laišana kādas valsts naudas tirgū. VI — NORĒĶINU UN NOGULDĪJUMU KONTU OPERĀCIJAS AR FINANŠU IESTĀDĒM [15] A — Operācijas, ko nerezidenti veic ar kādas valsts finanšu iestādēm. B — Operācijas, ko rezidenti veic ar ārzemju finanšu iestādēm. VII — KREDĪTI, KAS ATTIECAS UZ KOMERCDARĪJUMIEM VAI PAKALPOJUMU SNIEGŠANU, PIEDALOTIES REZIDENTIEM [16] 1. Īstermiņa (uz nepilnu gadu). 2. Vidēji ilga termiņa (no viena līdz pieciem gadiem). 3. Ilgtermiņa (uz pieciem gadiem vai ilgāku laiku). A — Kredīti, ko nerezidenti piešķir rezidentiem. B — Kredīti, ko rezidenti piešķir nerezidentiem. VIII — FINANŠU AIZDEVUMI UN KREDĪTI (kas nav ietverti I, VII un XI sadaļā) [17] 1. Īstermiņa (uz nepilnu gadu). 2. Vidēja termiņa (no viena līdz pieciem gadiem). 3. Ilgtermiņa (uz pieciem gadiem vai ilgāku laiku). A — Aizdevumi un kredīti, ko nerezidenti piešķir rezidentiem. B — Aizdevumi un kredīti, ko rezidenti piešķir nerezidentiem. IX — NODROŠINĀJUMI, CITAS GARANTIJAS UN ĶĪLAS TIESĪBAS A — Ko nerezidenti dod rezidentiem. B — Ko rezidenti dod nerezidentiem. X — PĀRVEDUMI, IZPILDOT APDROŠINĀJUMA LĪGUMUS A — Dzīvības apdrošinājumu prēmijas un maksājumi. 1. Līgumi, ko kādas valsts dzīvības apdrošināšanas firmas noslēgušas ar nerezidentiem. 2. Līgumi, ko ārzemju dzīvības apdrošināšanas firmas noslēgušas ar rezidentiem. B — Prēmijas un maksājumi, kas attiecas uz kredītu apdrošināšanu. 1. Līgumi, ko kādas valsts kredītu apdrošināšanas firmas noslēgušas ar nerezidentiem. 2. Līgumi, ko ārzemju kredītu apdrošināšanas firmas noslēgušas ar rezidentiem. C — Citi kapitāla pārvedumi, kas attiecas uz apdrošinājumu līgumiem. XI — PERSONĪGĀ KAPITĀLA APRITE A — Aizdevumi. B — Dāvanas un piešķīrumi. C — Pūrs. D — Mantojumi un novēlējumi. E — Imigrantu parādu norēķini valstī, kurā viņi dzīvojuši iepriekš. F — Rezidentu uzkrāto aktīvu pārvedumi emigrējot, kamēr viņi iekārtojas vai kamēr atrodas ārzemēs. G — Imigrantu ietaupījumu pārvedumi uz valsti, kurā viņi dzīvojuši iepriekš, laikā, kamēr viņi uzturas citā valstī. XII — FINANŠU AKTĪVU FAKTISKS IMPORTS UN EKSPORTS A — Vērtspapīri. B — Dažādi maksāšanas līdzekļi. XIII — CITI KAPITĀLA APRITES TIPI A — Mantojuma nodokļi. B — Zaudējumu atlīdzība (ja tos var uzskatīt par kapitālu). C — Atlīdzība par līguma laušanu un nelūgtu maksājumu atmaksājumi (ja tos var uzskatīt par kapitālu). D — Autoru honorāri: patenti, noformējumi, tirdzniecības zīmes un izgudrojumi (tiesību nodošana un pārvedumi, kas notiek šādas tiesību nodošanas dēļ). E — Naudas pārvedumi, kas vajadzīgi pakalpojumu sniegšanai (kuri nav ietverti VI sadaļā). F — Dažādi. PASKAIDROJUMI Tieši šajā nomenklatūrā un direktīvā šādām vārdkopām attiecīgi ir šāda nozīme: Tieši ieguldījumi Visdažādākie ieguldījumi, ko izdara fiziskas personas vai komercuzņēmumi, rūpniecības uzņēmumi vai finanšu uzņēmumi un kuri palīdz izveidot vai saglabāt stabilas un tiešas saiknes starp personu, kas nodrošina kapitālu, un uzņēmēju vai uzņēmumu, kam kapitāls ir darīts pieejams saimniecisku darbību veikšanai. Šis jēdziens šā iemesla dēļ ir jāizprot visplašākajā nozīmē. Pie uzņēmumiem, kas minēti nomenklatūras I sadaļas 1. punktā, pieder juridiski neatkarīgi uzņēmumi (meitas uzņēmumi, kas pilnībā pieder mātes uzņēmumam) un filiāles. Nomenklatūras I sadaļas 2. punktā minētajos uzņēmumos, kuriem ir akciju sabiedrību statuss, līdzdalība ir tiešu ieguldījumu formā, ja akciju pakete, kas pieder kādai fiziskai personai no cita uzņēmuma vai kādam citam īpašniekam, ļauj akciju īpašniekam saskaņā ar attiecīgas valsts likumiem par akciju sabiedrībām vai citādām sabiedrībām efektīvi piedalīties akciju sabiedrības vadībā vai kontrolē. Ilgtermiņa aizdevumi ar līdzdalīgu iedabu, kuri minēti nomenklatūras I sadaļas 3. punktā, ir aizdevumi uz laiku, kas ilgāks par pieciem gadiem, stabilu saimniecisku saišu izveidošanai vai saglabāšanai. Galvenie piemēri, ko var nosaukt, ir aizdevumi, ko akciju sabiedrības piešķir filiālēm vai uzņēmumiem, kuros tām pieder īpašuma daļa, un aizdevumi, kas ir saistīti ar vienošanos dalīties peļņā. Šajā pozīcijā ietilpst arī aizdevumi, ko finanšu iestādes piešķir stabilu saimniecisku saišu izveidošanai vai saglabāšanai. Ieguldījumi nekustamā īpašumā Ēku un zemes pirkumi un ēku celtniecība, ko privātpersonas veic, lai gūtu ienākumus vai izmantotu personiskām vajadzībām. Pie šīs kategorijas pieder arī tiesības noteiktu laiku izmantot svešu īpašumu, servitūta tiesības un būvniecības tiesības. Laišana tirgū ar biržas starpniecību vai atzītā naudas tirgū Iekļaušana — saskaņā ar konkrētām procedūrām — vērtspapīriem un citiem tirgojamiem dokumentiem, kas paredzēti oficiāli vai neoficiāli kontrolētiem darījumiem oficiāli atzītās biržās vai oficiāli atzītās naudas tirgus daļās. Biržās tirgojami (kotēti vai nekotēti) vērtspapīri Vērtspapīri, ar kuriem darījumus regulē nolikumi un kuru cenas regulāri publicē vai nu oficiālas biržas (kotēti vērtspapīri), vai citas struktūras, kas saistītas ar biržām, piem., banku komitejas (nekotēti vērtspapīri). Vērtspapīru un citu tirgojamu dokumentu emisija Pārdošana ar publisku piedāvājumu. Vērtspapīru un citu tirgojamu dokumentu laišana apgrozībā Vērtspapīru tieša pārdošana, ko veic to emitents vai konsorcijs, kam emitents ir uzdevis tos pārdot bez publiska piedāvājuma. Kādas valsts vai ārzemju vērtspapīri un citi dokumenti Vērtspapīri, kas iedalīti pēc valsts, kurā atrodas to emitenta galvenā uzņēmējdarbības vieta. Ja rezidenti ārzemju tirgū iegādājas savas valsts vērtspapīrus un citus emitētus dokumentus, to uzskata ārzemju vērtspapīru iegādi. Akcijas un citi vērtspapīri ar līdzdalīgu iedabu Ieskaitot tiesības pieteikties uz jauniem akciju laidieniem. Obligācijas Tirgojami vērtspapīri ar divu gadu vai ilgāku laiku kopš emisijas, kuriem emitējot ir noteikta procentu likme un pamatsummas atmaksas, kā arī procentu izmaksas noteikumi. Kolektīvu ieguldījumu uzņēmumi Uzņēmumi: - kuru mērķis ir, rīkojoties saskaņā ar riska sadalīšanas principu, veikt kolektīvus ieguldījumus tirgojamos vērtspapīros vai citos kapitāla aktīvos, ko tie rada, un - kuru sertifikātus pēc akciju īpašnieku lūguma saskaņā ar likumiskiem līgumos vai statūtos paredzētiem nosacījumiem, kas tos regulē, tieši vai netieši atpērk vai izpērk no šā uzņēmuma aktīviem. Kolektīvu ieguldījumu uzņēmumu rīcību, nodrošinot to, ka sertifikātu biržas vērtība būtiski neatšķiras no šo sertifikātu tīrās aktīvu vērtības, uzskata par līdzvērtīgu šādai atpirkšanai vai izpirkšanai. Šādus uzņēmumus saskaņā ar likumiem var izveidot vai nu atbilstīgi līgumtiesībām (kā kopējus fondus, ko vada vadības firmas), vai saskaņā ar tresta likumu (kā kopēju ieguldījumu tresta fondu), vai atbilstīgi statūtiem (kā ieguldījumu uzņēmējsabiedrības). Šajā direktīvā "kopējs fonds" attiecas arī uz investīciju trasta fondiem. Vērtspapīri un citi dokumenti, ko parasti tirgo naudas tirgū Valsts iekšējā aizņēmuma parādzīmes un citi tirgojami vekseļi, noguldījumu sertifikāti, bankas pārvedu vekseļi, īstermiņa tirdzniecības vekseļi un citi līdzīgi dokumenti. Kredīti, kas attiecas uz komercdarījumiem vai pakalpojumu sniegšanu Komerclīgumu kredīti (avansi vai maksājumi pa daļām attiecībā uz nepabeigtu vai pasūtītu darbu un ar paildzinātiem maksājumu termiņiem neatkarīgi no tā vai tie attiecas, vai neattiecas uz pieteikšanos uz komercvekseļiem) un to finansēšana ar kredītiestāžu izsniegtiem kredītiem. Pie šīs kategorijas pieder arī faktoringa operācijas. Finanšu aizdevumi un kredīti Dažādi finansējumi, ko piešķir finanšu iestādes, ieskaitot finansējumu, kas attiecas uz komercdarījumiem vai pakalpojumu sniegšanu, kurā nepiedalās rezidenti. Šajā kategorijā ietilpst arī hipotekāri aizdevumi, patēriņa kredīti un finanšu līzings, kā arī resursu papildnodrošinājums un citi naudas līdzekļi, par ko dod vekseļus. Rezidenti un nerezidenti Fiziskas un juridiskas personas saskaņā ar definīcijām, kas ietvertas katrā dalībvalstī spēkā esošos noteikumos par biržas kontroli. Likvidācijas ieņēmumi (par ieguldījumiem, vērtspapīriem utt.) Pārdošanas ieņēmumi, ieskaitot kapitāla vērtības pieaugumu, atmaksājumu summas, ienākumus no tiesas nolēmumu izpildes utt. Fiziskas vai juridiskas personas Kā definēts attiecīgas valsts likumos. Finanšu iestādes Bankas, krājbankas un iestādes, kas specializējas īstermiņa, vidēja termiņa un ilgtermiņa kreditēšanā, un apdrošināšanas sabiedrības, celtniecības sabiedrības, ieguldījumu sabiedrības un citas līdzīgas iestādes. Kredītiestādes Bankas, krājbankas un iestādes, kas specializējas īstermiņa, vidēja termiņa vai ilgtermiņa kreditēšanā. [1] Skatīt zemāk atrodamos paskaidrojumus. [2] Skatīt zemāk atrodamos paskaidrojumus. [3] Skatīt zemāk atrodamos paskaidrojumus. [4] Skatīt zemāk atrodamos paskaidrojumus. [5] Skatīt zemāk atrodamos paskaidrojumus. [6] Skatīt zemāk atrodamos paskaidrojumus. [7] Skatīt zemāk atrodamos paskaidrojumus. [8] Skatīt zemāk atrodamos paskaidrojumus. [9] Skatīt zemāk atrodamos paskaidrojumus. [10] Skatīt zemāk atrodamos paskaidrojumus. [11] Skatīt zemāk atrodamos paskaidrojumus. [12] Skatīt zemāk atrodamos paskaidrojumus. [13] Skatīt zemāk atrodamos paskaidrojumus. [14] Skatīt zemāk atrodamos paskaidrojumus. [15] Skatīt zemāk atrodamos paskaidrojumus. [16] Skatīt zemāk atrodamos paskaidrojumus. [17] Skatīt zemāk atrodamos paskaidrojumus. -------------------------------------------------- II PIELIKUMS ŠĪS DIREKTĪVAS 3. PANTĀ MINĒTO OPERĀCIJU SARAKSTS Ierobežojumi, ko dalībvalstis var piemērot iepriekš uzskaitītajiem kapitāla aprites tipiem, ir jānosaka un jāpiemēro tā, lai tie iespējami maz kavētu personu, preču un pakalpojumu brīvu apriti. Operāciju tips | Pozīcija | Operācijas ar vērtspapīriem un citiem dokumentiem, ko parasti tirgo naudas tirgū | V | Operācijas ar norēķinu un noguldījumu kontiem, ko veic ar finanšu iestādēm | VI | Operācijas ar kolektīvu ieguldījumu uzņēmumu sertifikātiem | IV A un B c) | — uzņēmumi ieguldījumiem vērtspapīros vai citos dokumentos, ko parasti tirgo naudas tirgū | | Finanšu aizdevumi un kredīti | VIII-A un B-1 | — īstermiņa | | Personīga kapitāla aprite | XI-A | — aizdevumi | | Finanšu līdzekļu faktisks imports un eksports | XII | — vērtspapīri, ko parasti tirgo naudas tirgū | | — maksāšanas līdzekļi | | Pārējie kapitāla aprites tipi: Dažādi | XIII-F | — īstermiņa operācijas, kas līdzīgas iepriekš uzskaitītajām | | -------------------------------------------------- III PIELIKUMS DIREKTĪVAS 5. PANTĀ MINĒTAIS 1985. gada Pievienošanās akta noteikumu piemērojums kapitāla apritei saskaņā ar kapitāla aprites tipu nomenklatūru, kas izklāstīta direktīvas I pielikumā Pievienošanās akta panti (pārejas posma noteikumu beigu termiņi) | Operāciju tipi | Pozīcija | a)noteikumi, kas attiecas uz Spānijas Karalisti 62. pants (31.12.1990.) | Rezidentu tieši ieguldījumi ārzemēs | I-B | 63. pants (31.12.1990.) | Rezidentu ieguldījumi nekustamā īpašumā, kas atrodas ārzemēs | II-B | 64. pants (31.12.1988.) | Operācijas ar vērtspapīriem, ko parasti tirgo kapitāla tirgū | | | — rezidentu veiktas biržās tirgojamu ārzemju vērtspapīru iegādes | III-A-2 | | —izņēmums — obligācijas, kas emitētas ārzemju tirgū un nominētas valsts valūtā | | | Operācijas ar kolektīvu ieguldījumu uzņēmumu sertifikātiem | | | —rezidentu veiktas biržās tirgojamu kolektīvu ieguldījumu uzņēmumu sertifikātu iegādes | IV-A-2 | | — izņēmums — kopēju fondu tipa uzņēmumu sertifikāti | | b)noteikumi, kas attiecas uz Portugāles Republiku 222. pants (31.12.1989.) | Nerezidentu tieši ieguldījumi valsts teritorijā | I-A | 224. pants (31.12.1992.) | Rezidentu tieši ieguldījumi ārzemēs | I-B | 225. un 226. pants (31.12.1990.) | Nerezidentu ieguldījumi nekustamā īpašumā, kas atrodas valsts teritorijā | II-A | 227. pants (31.12.1992.) | Rezidentu ieguldījumi nekustamā īpašumā, kas atrodas ārzemēs | II-B | 228. pants (31.12.1990.) | Personīga kapitāla aprite | | | i) lai piemērotu lielākās summas, kas paredzētas 228. panta 2. punktā: | | | — pūrs | XI-C | | — mantojums un novēlējumi | XI-D | | —rezidentu uzkrāto aktīvu pārvedumi, viņiem emigrējot, iekārtojoties vai uzturoties ārzemēs | XI-F | | ii) lai piemērotu mazākās summas, kas paredzētas 228. panta 2. punktā: | | | — dāvanas un ziedojumi | XI-B | | —imigrantu parādu norēķini valstī, kurā viņi dzīvojuši iepriekš | XI-E | | —imigrantu ietaupījumu pārvedumi uz valsti, kurā viņi dzīvojuši iepriekš, laikā, kamēr viņi uzturas citā valstī | XI-G | 229. pants (31.12.1990.) | Operācijas ar vērtspapīriem, ko parasti tirgo kapitāla tirgū | | | — rezidentu veiktas ārzemju biržās tirgojamu vērtspapīru iegādes | III-A-2 | | —izņēmums — obligācijas, kas emitētas ārzemju tirgū un nominētas attiecīgas valsts valūtā | | | Operācijas ar kolektīvu ieguldījumu uzņēmumu sertifikātiem | | | —rezidentu veiktas biržā tirgojamu kolektīvu ieguldījumu uzņēmumu sertifikātu iegādes | IV-A-2 | | — izņēmums — kopēju fondu tipa uzņēmumu sertifikāti | | -------------------------------------------------- IV PIELIKUMS DIREKTĪVAS 6. PANTA 2. PUNKTĀ MINĒTAIS I. Portugāles Republika līdz 1990. gada 31. decembrim kapitāla aprites tipiem, kas še turpmāk uzskaitīti I sarakstā, var turpināt piemērot vai no jauna ieviest ierobežojumus, kas pastāvējuši direktīvas izsludināšanas dienā. I SARAKSTS Operācijas tips | Pozīcija | Operācijas ar kolektīvu ieguldījumu uzņēmumu sertifikātiem | | — rezidentu veiktas biržā tirgojamu ārzemju kolektīvu ieguldījumu uzņēmumu sertifikātu iegādes | IV-A-2 a) | — kopēju fondu tipa uzņēmumi, uz ko attiecas Direktīva 85/611/EEK [1] | | — rezidentu veiktas biržā netirgojamu ārzemju kolektīvu ieguldījumu uzņēmumu sertifikātu iegādes | IV-A-4 a) | — uzņēmumi, uz ko attiecas Direktīva 85/611/EEK [1] | | II. Spānijas Karaliste un Portugāles Republika attiecīgi līdz 1990. gada 31. decembrim un 1992. gada 31. decembrim var turpināt piemērot vai no jauna ieviest ierobežojumus, kas pastāvējuši dienā, kad paziņota direktīva par kapitāla aprites tipiem, kas šeit turpmāk uzskaitīti II sarakstā. II SARAKSTS Operācijas tips | Pozīcija | Operācijas ar vērtspapīriem, ko parasti tirgo kapitāla tirgū | | — rezidentu veiktas biržās tirgojamu ārzemju vērtspapīru iegādes | III-A-2 b) | — ārzemju tirgū emitētas un attiecīgas valsts valūtā nominētas obligācijas | | —rezidentu (nerezidentu) veiktas ārzemju (attiecīgas valsts) biržā netirgojamu vērtspapīru iegādes | III-A-3 un 4 | — vērtspapīru laišana kapitāla tirgū | III-B-1 un 2 | — ja tos tirgo kādas dalībvalsts biržā vai tos laiž dalībvalsts tirgū ar biržas starpniecību | | Operācijas ar kolektīvu ieguldījumu uzņēmumu sertifikātiem | | —rezidentu veiktas biržās tirgojamu ārzemju kolektīvu ieguldījumu uzņēmumu sertifikātu iegādes | IV-A-2 | — kopēju fondu tipa uzņēmumi, uz ko neattiecas Direktīva 85/611/EEK [2] | | —rezidentu (nerezidentu) veiktas biržās netirgojamu ārzemju (kādas valsts) kolektīvu ieguldījumu uzņēmumu sertifikātu iegādes | IV-A-3 un 4 | —uzņēmumi, uz ko neattiecas Direktīva 85/611/EEK [2]un kuru vienīgais mērķis ir liberalizētu aktīvu iegāde | | — kolektīvu ieguldījumu uzņēmumu sertifikātu laišana kapitāla tirgū | IV-B-1 un 2 a) | — uzņēmumi, uz ko attiecas Direktīva 85/611/EEK [2] | | —kredīti, kas attiecas uz komercdarījumiem vai pakalpojumu sniegšanu, kuros piedalās kāds rezidents | VII-A un B-3 | — ilgtermiņa kredīti | | III. Grieķijas Republika, Spānijas Karaliste, Īrija un Portugāles Republika līdz 1992. gada 31. decembrim var turpināt piemērot vai no jauna ieviest ierobežojumus, kas pastāvējuši dienā, kad paziņota direktīva par kapitāla aprites tipiem, kas šeit turpmāk uzskaitīti III sarakstā. III SARAKSTS Operācijas tips | Pozīcija | Operācijas ar vērtspapīriem, ko tirgo kapitāla tirgū | | — vērtspapīru laišana kapitāla tirgū | III-B-1 un 2 | — ja tos netirgo vai laiž kādas dalībvalsts tirgū ar biržas starpniecību | | Operācijas ar kolektīvu ieguldījumu uzņēmumu sertifikātiem | | — kolektīvu ieguldījumu uzņēmumu sertifikātu laišana kapitāla tirgū | IV-B-1 un 2 | —uzņēmumi, uz ko neattiecas Direktīva 85/611/EEK [3]un kuru vienīgais mērķis ir iegādāties liberalizētus aktīvus | | Finanšu aizdevumi un kredīti | VIII-A, B-2 un 3 | — vidēja termiņa un ilgtermiņa | | IV. Grieķijas Republika, Spānijas Karaliste, Īrija un Portugāles Republika līdz 1992. gada 31. decembrim var atlikt šeit turpmāk IV sarakstā uzskaitīto kapitāla aprites tipu liberalizāciju. IV SARAKSTS Operācijas tips | Pozīcija | Operācijas ar vērtspapīriem un citiem dokumentiem, ko parasti tirgo kapitāla tirgū | V | Operācijas ar norēķinu un noguldījumu kontiem, kuras notiek ar finanšu iestādēm | VI | Operācijas ar kolektīvu ieguldījumu uzņēmumu sertifikātiem | IV-A un B c) | — uzņēmumi ieguldījumiem vērtspapīros vai dokumentos, ko parasti tirgo naudas tirgū | | Finanšu aizdevumi un kredīti | VIII-A un B-1 | — īstermiņa | | Personīga kapitāla aprite | XI-A | — aizdevumi | | Finanšu līdzekļu faktisks imports un eksports | XII | — vērtspapīri, ko parasti tirgo naudas tirgū | | — maksāšanas līdzekļi | | Citi kapitāla aprites tipi: Dažādi | XIII-F | [1] Padomes Direktīva 85/611/EEK par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvu ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU) (OV L 375, 31.12.1985., 3. lpp.). [2] Skat. I saraksta parindi. [3] Skat. I saraksta parindi. -------------------------------------------------- V PIELIKUMS Tā kā divējāda valūtas tirgu sistēma, kas darbojas Beļģijas Karalistē un Luksemburgas Lielhercogistē, nav ierobežojusi kapitāla apriti, bet tomēr ir anomālija Eiropas monetārajā sistēmā, un tādēļ, lai varētu sekmīgi ieviest šo direktīvu, tai ir jādara gals, un, stiprinot Eiropas monetāro sistēmu, šīs divas dalībvalstis apņemas to atcelt līdz 1992. gada 31. decembrim. Tās arī apņemas līdz sistēmas atcelšanai to vadīt, pamatojoties uz procedūrām, kas de facto nodrošina brīvu kapitāla apriti ar tādiem nosacījumiem, ka abu tirgu valūtas kursos nav manāmu un stabilu atšķirību. --------------------------------------------------