ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
5)

Regulas 69. pantu groza šādi: a) iekļauj šādu punktu: “2.a Šā panta 1. punktā minētās summas daļu, kas radusies no kopējo saistību palielinājuma, kā noteikts Padomes Lēmumā 2006/493/EK (2006. gada 19. jūnijs), ar ko nosaka Kopienas atbalsta apjomu lauku attīstībai no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim, tā sadalījumu pa gadiem un minimālo apjomu, kas jākoncentrē reģionos, kuri ir tiesīgi saņemt atbalstu saskaņā ar konverģences mērķi (10) kurā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2009/434/EK (11), atvēl tiem darbību veidiem, kas saistīti ar šīs regulas 16.a panta 1. punktā izklāstītajām prioritātēm. b) 5.a un 5.b punktu aizstāj ar šādiem punktiem: “5.a Summas, kas vienādas ar summām, kuras iegūtas, piemērojot obligāto modulāciju saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 73/2009 9. panta 4. punktu un 10. panta 3. punktu, no 2011. gada – kopā ar summām, kas iegūtas saskaņā ar minētās regulas 136. pantu, dalībvalstis tērē vienīgi laikposmā no 2010. gada 1. janvāra līdz 2015. gada 31. decembrim kā Kopienas atbalstu saistībā ar pašreizējām lauku attīstības programmām par darbībām, kuru veids minēts šīs regulas 16.a panta 1. punkta a) līdz f) apakšpunktā. Jaunajām dalībvalstīm, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 73/2009 2. panta g) punktā, šā punkta pirmajā daļā minētais laikposms ir no 2013. gada 1. janvāra līdz 2015. gada 31. decembrim. Šā punkta pirmās divas daļas neattiecas uz Bulgāriju un Rumāniju. Dalībvalstu daļu no 2.a punktā minētās summas dalībvalstis tērē vienīgi laikposmā no 2009. gada 1. janvāra līdz 2015. gada 31. decembrim kā Kopienas atbalstu saistībā ar pašreizējām lauku attīstības programmām par darbībām, kuru veids minēts 16.a panta 1. punktā. 5.b Ja programmas darbības beigās Kopienas atbalsta faktiskā summa, kas izlietota par 16.a panta 1. punktā minētajām darbībām ir mazāka par šā panta 5.a punktā minēto kopējo summu, dalībvalsts atmaksā Eiropas Kopienu vispārējā budžetā starpību, nepārsniedzot summu, par kādu ir pārsniegti kopējie piešķīrumi, kas pieejami darbībām, kuras nav 16.a panta 1. punktā minētās darbības. Turklāt, ja programmas darbības beigās Kopienas ieguldījuma faktiskā summa, kas iztērēta par 16.a panta 1. punkta a) līdz f) apakšpunktā minētajām darbībām, ir mazāka par šā panta 5.a punkta pirmajā daļā norādīto summu, dalībvalsts atmaksā Eiropas Kopienu vispārējā budžetā starpību, nepārsniedzot summu, par kādu Kopienas piešķīrumi, kas iztērēti par 16.a panta 1. punkta g) apakšpunktā minētajām darbībām, pārsniedz saskaņā ar šā panta 5.a punkta ceturto daļu pieejamos piešķīrumus. Tomēr, ja Kopienas ieguldījuma faktiskā summa, kas izlietota par darbībām, kuras nav 16.a panta 1. punktā minētās darbības, ir mazāka nekā par šādu veidu darbībām pieejamie piešķīrumi, atmaksājamo summu samazina par minēto starpību.”
(6)

Ņemot vērā tirgus kopīgās organizācijas reformu augļu un dārzeņu nozarē, uz noteiktiem garšaugiem no 2008. gada 1. janvāra attiecina šai nozarei piemērojamos noteikumus. Tādējādi no 2008. gada 1. janvāra un turpmāk dalībvalstis var atzīt par ražotāju organizācijām uzņēmējus, kuri specializējušies garšaugu audzēšanā vai kuru produkcija ietver garšaugus, kas uzskaitīti Regulas (EK) Nr. 1234/2007 I pielikuma IX daļā, tostarp safrāns, timiāns, svaigs vai atdzesēts, baziliks, melisa, piparmētra, Origanum vulgare (raudene/savvaļas majorāns), rozmarīns, ārstniecības salvija, svaiga vai atdzesēta. Tomēr Regulas (EK) Nr. 1580/2007 53. panta 2. punkta piemērošana ražotāju organizācijām, kuru biedri sāka audzēt garšaugus pirms 2008. gada, izraisīja to, ka laika posms šo produktu vērtības iekļaušanai pārdotās produkcijas vērtībā 2008. un 2009. gada darbības programmās bija pārāk īss. Tāpēc ir lietderīgi ļaut ražotāju organizācijām minēto produktu vērtību iekļaut pārdotās produkcijas vērtībā 2008. un 2009. gadā īstenotajās darbības programmās.
A5.

7. SGS groza šādi. Virsrakstu pirms 39. punkta un 39.–42. punktu groza šādi. 39. Naudas plūsmu kopumu, kas rodas, iegūstot vai zaudējot kontroli meitasuzņēmumos vai citos uzņēmējdarbības veidos, uzrāda atsevišķi un klasificē kā ieguldījumu darbību. 40. Uzņēmums atklāj šādas kopējās summas attiecībā uz kontroles iegūšanu vai zaudēšanu meitasuzņēmumos vai citos uzņēmumos pārskata periodā: a) kopējo samaksāto vai saņemto atlīdzību; b) to atlīdzības daļu, ko sastāda nauda un naudas ekvivalenti; c) to naudas un naudas ekvivalentu summu meitasuzņēmumos vai citos uzņēmumos, pār kuriem iegūta vai zaudēta kontrole; un d) tādu aktīvu un saistību summas, kas nav nauda vai naudas ekvivalenti, meitasuzņēmumos vai citos uzņēmumos, pār kuriem iegūta vai zaudēta kontrole, apkopojot tās pēc katras galvenās kategorijas. 41. Atsevišķi uzrādot kontroles pār meitasuzņēmumiem un citiem uzņēmumiem iegūšanas vai zaudēšanas radītās naudas plūsmas kā vienotus posteņus, kā arī atsevišķi atklājot iegādāto vai atsavināto aktīvu un saistību summas, ir vieglāk nodalīt šīs naudas plūsmas no naudas plūsmām, kas rodas no citas pamatdarbības, ieguldījumu un finansēšanas darbības. Kontroles zaudēšanas ietekmi uz naudas plūsmu neatskaita no ietekmes, ko izraisa kontroles iegūšana. 42. Naudas kopsummu, kas samaksāta vai saņemta kā atlīdzība par kontroles iegūšanu vai zaudēšanu pār meitasuzņēmumiem vai citiem uzņēmumiem, uzrāda naudas plūsmas pārskatā, no tās atskaitot naudas un naudas ekvivalentu summas, kas iegūtas vai atsavinātas šādu darījumu, notikumu vai apstākļu izmaiņu rezultātā.” Pievieno 42.A un 42.B punktu šādā redakcijā. “42.A Naudas plūsmas, kas rodas no līdzdalības daļas izmaiņām meitasuzņēmumā, kuras neizraisa kontroles zaudēšanu pār to, klasificē kā naudas plūsmas no finansēšanas darbības. 42.B Izmaiņas līdzdalības daļā meitasuzņēmumā, kuras neizraisa kontroles zaudēšanu, piemēram, meitasuzņēmuma pašu kapitāla instrumentu turpmāku iegādi vai pārdošanu uzskaita kā darījumus ar pašu kapitālu (sk. 27. SGS Konsolidētie un atsevišķie finanšu pārskati (ar Starptautiskās grāmatvedības standartu padomes 2008. gadā veiktajiem grozījumiem)). Līdz ar to atbilstošās naudas plūsmas klasificē tāpat kā citus darījumus ar īpašniekiem, kas aprakstīti 17. punktā. ” Pievieno 54. punktu šādā redakcijā. “54. Ar 27. SGS (ar Starptautiskās grāmatvedības standartu padomes 2008. gadā veiktajiem grozījumiem) grozīts 39.–42. punkts un pievienots 42.A un 42.B punkts. Uzņēmums šos grozījumus piemēro gada periodiem, kas sākas 2009. gada 1. jūlijā vai pēc šī datuma. Ja uzņēmums piemēro 27. SGS (ar 2008. gadā veiktajiem grozījumiem) agrākam periodam, šos grozījumus piemēro šim agrākajam periodam. Grozījumus piemēro retrospektīvi.”
5)

Regulas 16. pantu groza šādi: a) minētā panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem: “1. Aprēķinu bāzi platībatkarīgo pasākumu atbalstam nosaka atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 796/2004 50. panta 1., 3. un 7. punktam. Šajā pantā saņēmēja deklarētās platības, par kurām saņem to pašu atbalsta likmi saskaņā ar noteiktu platībatkarīgo pasākumu, uzskata par tādām, kas veido vienu kultūraugu grupu. Tomēr, ja izmanto atbalsta summas, kas pakāpeniski samazinās, ņem vērā vidējo summu attiecībā uz attiecīgajām deklarētajām platībām. Ja ir noteikts atbalsta maksimums par platību, par kuru ir tiesības pretendēt uz atbalstu, atbalsta pieteikumā norādīto hektāru skaitu samazina līdz noteiktajam maksimumam. 2. Ja platība, kas deklarēta maksājumam par attiecīgo kultūraugu grupu, pārsniedz platību, kas noteikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 796/2004 50. panta 3. punktu, atbalstu aprēķina, pamatojoties uz noteikto platību, ko samazina par divkāršotu starpību, ja starpība pārsniedz 3 % vai divus hektārus, bet ne vairāk kā 20 % no noteiktās platības. Ja starpība ir lielāka par 20 % no noteiktās platības, par attiecīgo kultūraugu grupu atbalstu nepiešķir. Ja starpība ir lielāka par 50 %, saņēmējam atkārtoti nepiešķir atbalstu, kas nepārsniedz summu, kura atbilst deklarētās platības un saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 796/2004 50. panta 3. punktu noteiktās platības starpībai.”; b) svītro 3. punktu; c) panta 4. punktu aizstāj ar šādu: “4. Atkāpjoties no 2. punkta un 3. punkta pirmās daļas, saņēmējiem dalībvalstīs, kuras izmanto vienotā platībmaksājuma shēmu, kā paredzēts Padomes Regulas (EK) Nr. 73/2009 (6) 122. pantā, un ja starpība starp deklarēto un noteikto platību ir lielāka par 3 %, bet ne vairāk kā 30 % no noteiktās platības, piešķiramo summu attiecībā uz 2009. kalendārā gada atbalsta pieteikumiem samazina par divkāršotu konstatēto starpību. Ja starpība ir lielāka par 30 % no noteiktās platības, par 2009. kalendāro gadu atbalstu nepiešķir. d) minētā panta 5. un 6. punktu aizstāj ar šādiem: “5. Ja atšķirība starp deklarēto platību un platību, kas noteikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 796/2004 50. panta 3. punktu, radusies tīša pārkāpuma rezultātā, saņēmējam atņem tiesības saņemt atbalstu, kas tam pienāktos saskaņā ar minēto pantu, par atbilstošo kalendāro gadu attiecībā uz attiecīgo platībatkarīgo pasākumu, ja minētā starpība ir lielāka par 0,5 % no noteiktās platības vai lielāka par vienu hektāru. Turklāt, ja starpība ir lielāka par 20 % no noteiktās platības, saņēmējam atkārtoti nepiešķir atbalstu, kas nepārsniedz summu, kura atbilst starpībai starp deklarēto platību un saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 796/2004 50. panta 3. punktu noteikto platību. 6. Summu, ko veido nepiešķiršana, kas paredzēta šā panta 2. punkta trešajā daļā un 5. punktā, kompensē no atbalsta maksājumiem atbilstīgi jebkuram atbalsta pasākumam saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1698/2005 vai Regulu (EK) Nr. 73/2009, uz kuru ir tiesīgs attiecīgais saņēmējs saistībā ar pieteikumiem, kurus viņš iesniedzis trijos kalendārajos gados pēc tā kalendārā gada, kurā notika konstatācija. Ja minēto summu nevar pilnībā kompensēt no šiem maksājumiem, tad atlikumu anulē.”
(54)

Tādējādi bija jānoskaidro jautājums, vai kaļamo čugunu no tehniskā viedokļa vienmēr jāuzskata par “nekaļamu”, neskatoties uz to, ka tam piemīt plastiskais elastīgums. Mācībā par materiāliem “kaļamība” apzīmē materiāla spēju deformēties spiedes sprieguma iedarbībā, kuru bieži raksturo materiāla spēja veidot plānas plāksnes kalšanas vai velmēšanas iedarbībā. Šajā ziņā Kopienas ražošanas nozare uzstāja, ka “nekaļamā” čuguna lējumu jēdziens galīgo pasākumu regulas 1. pantā var attiekties uz visiem lējumiem, kuri nav izgatavoti no kaļama čuguna, un tas ietver lējumus, kuri izgatavoti no pelēkā un kaļamā čuguna. Tādējādi no šā viedokļa tiešām varētu apgalvot, ka arī kaļamā čuguna lējumi pretstatā kaļama čuguna lējumiem ir nekaļami un tāpēc uz tiem attiecas galīgo pasākumu regulas 1. pants, sākot no tās stāšanās spēkā.
(1)

Protokols Stabilizācijas un asociācijas nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai (2) (turpmāk “protokols”) tika parakstīts 2008. gada 18. februārī. Protokols ir apstiprināts Eiropas Kopienas, Eiropas Atomenerģijas kopienas un dalībvalstu vārdā ar Padomes un Komisijas Lēmumu 2008/438/EK, Euratom (3) un provizoriski piemērots no 2007. gada 1. janvāra.
1.

Intervencei piedāvātu nelobītu rīsu intervences cenai piemēro cenu paaugstinājumus un samazinājumus, intervences cenu reizinot ar to procentos izteikto samazinājumu un paaugstinājumu summu, kuri noteikti šādi: a) ja iznākums pēc pārstrādes atšķiras no pārstrādes pamatiznākuma attiecīgajai šķirnei, kas paredzēta šīs regulas III pielikuma A daļā, par katras šķirnes rīsiem piemērojamie paaugstinājumi un samazinājumi ir noteikti turpmāk ievietotajā I tabulā: 1. tabula Cenu paaugstinājumi un samazinājumi attiecībā uz rīsu iznākumu pēc pārstrādes Nelobīto slīpēto rīsu veselo graudu iznākums Palielinājumi un samazinājumi par iznākuma procentu Lielāks par pamatiznākumu Paaugstinājums 0,75 % apmērā Mazāks par pamatiznākumu Samazinājums 1 % apmērā

Nelobīto slīpēto rīsu kopējais iznākums Palielinājumi un samazinājumi par iznākuma procentu Lielāks par pamatiznākumu Paaugstinājums 0,60 % apmērā Mazāks par pamatiznākumu Samazinājums 0,80 % apmērā b) ja graudu bojājumi nelobītiem rīsiem pārsniedz pielaides, kas atļautas standarta kvalitātes nelobītiem rīsiem, piemērojamais intervences cenas samazinājums procentos katram rīsu veidam ir noteikts turpmāk ievietotajā II tabulā: 2. tabula Cenu samazinājumi attiecībā uz bojātiem rīsu graudiem Graudu bojājumu veids Bojāto graudu procentuālais daudzums, par kādu piemēro intervences cenas pazeminājumu Samazinājums procentos (1), ko piemēro par katru papildu novirzi salīdzinājumā ar zemāko robežu Apaļgraudu rīsi KN kods 1006 10 92 Vidējgraudu un garengraudu A tipa rīsi KN kods 1006 10 94 un 1006 10 96 Garengraudu B tipa rīsi KN kods 1006 10 98 Krītaini graudi No 2 līdz 6 % No 2 līdz 4 % No 1,5 līdz 4 % 1 % par katru 0,5 % lielu papildu novirzi Sarkansvītroti graudi No 1 līdz 10 % No 1 līdz 5 % No 1 līdz 5 % 1 % par katru 1 % lielu papildu novirzi Iekrāsoti un plankumaini graudi No 0,50 līdz 4 % No 0,50 līdz 2,75 % No 0,50 līdz 2,75 % 0,8 % par katru 0,25 % lielu papildu novirzi Dzintarkrāsas graudi No 0,05 līdz 1 % No 0,05 līdz 0,50 % No 0,05 līdz 0,50 % 1,25 % par katru 0,25 % lielu papildu novirzi Dzelteni graudi No 0,02 līdz 0,175 % No 0,02 līdz 0,175 % No 0,02 līdz 0,175 % 6 % par katru 0,125 % lielu papildu novirzi c) ja nelobītu rīsu mitruma saturs pārsniedz 13 %, intervences cenas samazinājums procentos atbilst starpībai starp intervencei piedāvāto nelobīto rīsu mitruma saturu procentos, kas aprēķināts ar vienu zīmi aiz komata, un 13 %; d) ja nelobīti rīsi satur vairāk nekā 0,1 % dažādu piemaisījumu, šos rīsus iepērk ar intervences cenas samazinājumu 0,02 % apmērā par katru papildu 0,01 % novirzi; e) ja kādu noteiktas šķirnes nelobītu rīsu partiju piedāvā intervencei un ja šajā partijā citu šķirņu rīsu graudu daudzums pārsniedz 3 %, šo partiju iepērk ar intervences cenas samazinājumu 0,1 % apmērā par katru papildu 0,1 % novirzi.
(31)

Pirmkārt, attiecībā uz argumentu, ka sākotnējā izmeklēšanā tika izmantota cita metodika (proti, PVN atskaitīšana gan no normālvērtības, gan no eksporta cenas), ir jāuzsver, ka apstākļi, ko piemēroja pārskatīšanas izmeklēšanas periodā (“PIP”), atšķiras no tiem, ko piemēroja sākotnējās izmeklēšanas periodā. Sākotnējās izmeklēšanas periodā saskaņā ar iepriekš minēto PVN tika daļēji atmaksāts, kā dēļ bija nepieciešams veikt korekcijas atbilstīgi pamatregulas 2. panta 10. punktam, savukārt pārskatīšanas izmeklēšanas periodā eksporta pārdevumu PVN netika atmaksāts. Tādēļ nebija nepieciešamas nekādas PVN korekcijas ne attiecībā uz eksporta cenu, ne attiecībā uz normālvērtību. Pat tad, ja to varētu kvalificēt kā metodikas maiņu, šī pieeja ir pamatota ar pamatregulas 11. panta 9. punktu, jo apstākļi ir mainījušies.
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 245/11

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 844/2009

(2009. gada 15. septembris),

ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Nīderlandes karogu, zvejot sarkanās zobaines VI, VII un VIII zonā Kopienas ūdeņos un ūdeņos, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (1) un jo īpaši tās 26. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1993. gada 12. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2847/93, ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai (2), un jo īpaši tās 21. panta 3. punktu,

tā kā:

(1) Padomes 2008. gada 28. novembra Regulā (EK) Nr. 1359/2008, ar ko 2009. un 2010. gadam Kopienas zvejas kuģiem nosaka zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem (3), ir noteiktas kvotas 2009. un 2010. gadam.

(2) Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju kuģi, kas peld ar šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2009. gadam iedalīto kvotu.

(3) Tāpēc jāaizliedz zveja no šā krājuma, nozvejas paturēšana uz kuģa, pārkraušana citā kuģī un izkraušana,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2009. gadam, kura šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīta pielikumā norādītajam krājumam, uzskata par pilnībā apgūtu no pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Zveja no šīs regulas pielikumā norādītā krājuma, ko veic kuģi, kuri peld ar pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ir aizliegta no pielikumā noteiktās dienas. Pēc šīs dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut nozveju no šā krājuma, ja to nozvejojuši minētie kuģi.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 2009. gada 15. septembrī Komisijas vārdā – jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektors Fokion FOTIADIS

(1) OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.

(2) OV L 261, 20.10.1993., 1. lpp.

(3) OV L 352, 31.12.2008., 1. lpp.
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 264/9

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 938/2009

(2009. gada 6. oktobris),

ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Spānijas karogu, zvejot diegspuru vēdzeles V, VI un VII zonā Kopienas ūdeņos un ūdeņos, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (1) un jo īpaši tās 26. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1993. gada 12. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2847/93, ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai (2), un jo īpaši tās 21. panta 3. punktu,

tā kā:

(1) Padomes 2008. gada 28. novembra Regulā (EK) Nr. 1359/2008, ar ko 2009. un 2010. gadam Kopienas zvejas kuģiem nosaka zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem (3), ir noteiktas kvotas 2009. un 2010. gadam.

(2) Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju kuģi, kas peld ar šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2009. gadam iedalīto kvotu.

(3) Tāpēc jāaizliedz zveja no šā krājuma, nozvejas paturēšana uz kuģa, pārkraušana citā kuģī un izkraušana,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2009. gadam, kura šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīta pielikumā norādītajam krājumam, uzskata par pilnībā apgūtu no pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Zveja no šīs regulas pielikumā norādītā krājuma, ko veic kuģi, kuri peld ar pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ir aizliegta no pielikumā noteiktās dienas. Pēc šīs dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut nozveju no šā krājuma, ja to nozvejojuši minētie kuģi.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 2009. gada 6. oktobrī Komisijas vārdā – jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektors Fokion FOTIADIS

(1) OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.

(2) OV L 261, 20.10.1993., 1. lpp.

(3) OV L 352, 31.12.2008., 1. lpp.
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 267/3

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 946/2009

(2009. gada 8. oktobris),

ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Zviedrijas karogu, zvejot saidas IIIa un IV zonā; EK ūdeņos IIa, IIIb, IIIc un IIId zonā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (1) un jo īpaši tās 26. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1993. gada 12. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2847/93, ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai (2), un jo īpaši tās 21. panta 3. punktu,

tā kā:

(1) Padomes 2009. gada 16. janvāra Regulā (EK) Nr. 43/2009, ar ko 2009. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un – attiecībā uz Kopienas kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas limiti (3), ir noteiktas kvotas 2009. gadam.

(2) Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju kuģi, kas peld ar šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2009. gadam iedalīto kvotu.

(3) Tāpēc jāaizliedz zveja no šā krājuma, nozvejas paturēšana uz kuģa, pārkraušana citā kuģī un izkraušana,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2009. gadam, kura šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīta pielikumā norādītajam krājumam, uzskata par pilnībā apgūtu no pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Zveja no šīs regulas pielikumā norādītā krājuma, ko veic kuģi, kuri peld ar pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ir aizliegta no pielikumā noteiktās dienas. Pēc šīs dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut nozveju no šā krājuma, ja to nozvejojuši minētie kuģi.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 2009. gada 8. oktobrī Komisijas vārdā – jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektors Fokion FOTIADIS

(1) OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.

(2) OV L 261, 20.10.1993., 1. lpp.

(3) OV L 22, 26.1.2009., 1. lpp.
(2)

Regulas (EK) Nr. 2535/2001 14. panta 1. punkta a) apakšpunktā kā vispārīgs noteikums ir paredzēts, ka licenču pieteikumus par importu laikposmā no 1. janvāra līdz 30. jūnijam saskaņā ar kvotām, kas paredzētas 2. sadaļas I nodaļā, var iesniegt tikai iepriekšējā gada 20.–30. novembrī. Saistībā ar sviesta ievedumiem no Jaunzēlandes, kā noteikts minētās regulas 34. pantā, 34.a panta 3. punkts paredz, ka licenču pieteikumus par importu laikposmā no 1. janvāra līdz 30. jūnijam var iesniegt pirmajās desmit novembra dienās, un 35.a panta 2. punkts paredz termiņu, līdz kuram dalībvalstis dara zināmus pieteikumu iesniedzēju uzvārdus/nosaukumus un adreses, ņemot vērā 34.a panta 3. punktā paredzēto laika posmu. Saskaņošanas un vienkāršošanas nolūkā ir lietderīgi šo vispārīgo noteikumu attiecināt arī uz importa licences pieteikumiem saistībā ar Jaunzēlandes sviesta kvotām. 34.a un 35.a pantā ir jāveic attiecīgi grozījumi.
(1)

2008. gadā noslēdza nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Kopienu un Izraēlas Valsti par savstarpējiem liberalizācijas pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības produktiem, pārstrādātiem lauksaimniecības produktiem, zivīm un zivsaimniecības produktiem, 1. un 2. protokola un to pielikumu un papildinājumu aizstāšanu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumā, ar kuru izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Izraēlas Valsti, no otras puses, turpmāk “nolīgums”, kuru apstiprināja ar Padomes Lēmumu 2009/855/EK (2).
(2)

Eiropas Kopienu Tiesa 2008. gada 8. maijā pasludināja spriedumu apvienotajās lietās C-5/06 un C-23/06–C-36/06, kurā noteikts, ka Regulas (EK) Nr. 1260/2001 15. panta 1. punkta d) apakšpunkts interpretējams tā, ka, aprēķinot vidējos zaudējumus no vienas tonnas attiecīgā produkta, ņem vērā visu to eksportēto produktu daudzumu, uz ko attiecas minētais pants, neatkarīgi no tā, vai kompensācijas ir faktiski izmaksātas. Līdz ar to Tiesa atzina par spēkā neesošu Komisijas 2003. gada 7. oktobra Regulu (EK) Nr. 1762/2003, ar ko 2002./2003. tirdzniecības gadam nosaka ražošanas maksājumu apjomu cukura nozarē, un Komisijas 2004. gada 14. oktobra Regulu (EK) Nr. 1775/2004, ar ko 2003./2004. tirdzniecības gadam nosaka ražošanas maksājumu apjomus cukura nozarē.