PADOMES REGULA (ES) 2018/120

(2018. gada 23. janvāris),

ar ko 2018. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi, un ar ko groza Regulu (ES) 2017/127

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantā minētais izkraušanas pienākums tiek ieviests katrā zvejniecībā atsevišķi. Ja uz zvejniecību reģionā, kas ietilpst šīs regulas darbības jomā, attiecas izkraušanas pienākums, būtu jāizkrauj visas minētajā zvejniecībā iegūtās to sugu zivis, kurām ir noteikti nozvejas limiti. No 2016. gada 1. janvāra izkraušanas pienākumu piemēro zvejniecību galvenajām sugām. Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 2. punktā ir noteikts, ka tad, kad attiecībā uz zivju krājumu tiek ieviests izkraušanas pienākums, zvejas iespējas jānosaka, ņemot vērā pāreju no tādu zvejas iespēju noteikšanas, kas atspoguļo izkrāvumus, uz tādu zvejas iespēju noteikšanu, kas atspoguļo nozvejas. Pamatojoties uz dalībvalstu sniegtajiem kopīgajiem ieteikumiem un saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantu Komisija, gatavodamās izkraušanas pienākuma pilnīgai īstenošanai, ir pieņēmusi vairākas deleģētās regulas, ar ko nosaka konkrētus izmetumu plānus, kuri piemērojami uz laiku, ilgākais uz trīs gadu laikposmu.

Zvejas iespējām, kas noteiktas to sugu krājumiem, uz kurām izkraušanas pienākums attiecas no 2018. gada 1. janvāra, būtu jākompensē iepriekš iespējamie izmetumi un tām vajadzētu būt balstītām uz zinātnisko informāciju un ieteikumiem. Lai nodrošinātu taisnīgu kompensāciju par zivīm, kuras iepriekš tika izmestas un kuras no 2018. gada 1. janvāra būs jāizkrauj, būtu jāaprēķina [KPN] papildinājums, un tas darāms pēc šādas metodes: izkrāvumu jaunā skaitliskā vērtība būtu jāaprēķina, no Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) noteiktā kopējās nozvejas apjoma atņemot daudzumus, kurus izkraušanas pienākuma izpildes laikā turpinās izmest; papildinājumam, ko piemēro KPN skaitliskajai vērtībai, vajadzētu būt proporcionālam izmaiņām starp jauno aprēķināto izkrāvumu skaitlisko vērtību un iepriekšējo ICES izkrāvumu skaitlisko vērtību.

Vairākus gadus dažas plātņžaunzivju (rajveidīgo zivju un haizivju) krājumu KPN ir bijušas noteiktas nulles apjomā un saistītas ar pienākumu tūlīt atbrīvot nejauši nozvejotus īpatņus. Šāda īpaša režīma iemesls ir minēto krājumu sliktais saglabāšanās stāvoklis, un tā kā sugas izdzīvotība ir augsta, izmetumu dēļ zvejas izraisītā zivju mirstība nepalielināsies; uzskata, ka izmetumi labvēlīgi ietekmē šo sugu saglabāšanos. Tomēr no 2015. gada 1. janvāra minēto sugu nozvejas, kas gūtas pelaģiskajās zvejniecībās, ir jāizkrauj, izņemot, ja uz tām attiecas kāda no Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantā paredzētajām atkāpēm no izkraušanas pienākuma. Minētās regulas 15. panta 4. punkta a) apakšpunktā šādas atkāpes ir atļautas attiecībā uz sugām, kuru zveja ir aizliegta un kas kā tādas ir noteiktas Savienības tiesību aktā, kas pieņemts KZP jomā. Tāpēc ir lietderīgi aizliegt minēto sugu zveju attiecīgajos apgabalos.

Pēc novērtējuma attiecībā uz siļķes krājumu ūdeņos uz rietumiem no Skotijas ICES ir sniegusi ieteikumu par apvienotajiem siļķes krājumiem 6.a, 7.b un 7.c rajonā (ūdeņi uz rietumiem no Skotijas un uz rietumiem no Īrijas). Minētais ieteikums aptver divas atsevišķas KPN (6.aS, 7.b un 7.c zonā, no vienas puses, un 5.b, 6.b un 6.aN zonā, no otras puses). ICES uzskata, ka ir jāizstrādā minēto krājumu atjaunošanas plāns. Saskaņā ar zinātnisko ieteikumu ziemeļu krājuma pārvaldības plānu (6) nevar piemērot apvienotajiem krājumiem un minētajiem diviem krājumiem nevar noteikt arī atsevišķas zvejas iespējas, tāpēc ir noteikta KPN, kas ļauj gūt ierobežotas nozvejas saskaņā ar komerciāli pārvaldītu zinātnisku paraugošanas programmu.

Lai garantētu zvejas iespēju pilnīgu izmantošanu, ir lietderīgi ļaut īstenot elastīgu režīmu starp dažiem KPN apgabaliem attiecībā uz to pašu bioloģisko krājumu. Tādējādi – papildus pastāvošajai elastībai starp apgabaliem – ir jo īpaši pamats ieviest ierobežotu apgabalu savstarpējo elastīgumu jūras līdakai no ICES 6. līdz 14. apakšapgabala uz Savienības ūdeņiem 4. apakšapgabalā un rajveidīgām zivīm starp 7.d rajonu un Savienības ūdeņiem 2.a rajonā un 4. apakšapgabalā.

Dažus no starptautiskajiem pasākumiem, ar kuriem paredz vai ierobežo Savienības zvejas iespējas, attiecīgās reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO) ir pieņēmušas gada beigās, un tie ir kļuvuši piemērojami pirms šīs regulas stāšanās spēkā. Tāpēc noteikumi, ar kuriem šādus pasākumus ievieš Savienības tiesību aktos, ir jāpiemēro ar atpakaļejošu spēku. Konkrētāk, tā kā CCAMLR konvencijas apgabalā zvejas sezona ilgst no 1. decembra līdz 30. novembrim un tāpēc konkrētas zvejas iespējas vai aizliegumi CCAMLR konvencijas apgabalā ir noteikti laikposmam, kas sākas 2017. gada 1. decembrī, ir lietderīgi šīs regulas attiecīgos noteikumus piemērot no minētās dienas. Šāda piemērošana ar atpakaļejošu spēku neskar tiesiskās paļāvības principu, jo CCAMLR locekļiem ir aizliegts bez atļaujas zvejot CCAMLR konvencijas apgabalā.

Attiecībā uz sniega krabju zvejas iespējām apgabalā ap Svalbāru Parīzes 1920. gada līgums visām šā līguma pusēm piešķir vienlīdzīgu un nediskriminējošu piekļuvi resursiem, tostarp zvejas resursiem. Savienības viedoklis par minēto piekļuvi, ciktāl tā attiecas uz sniega krabju zvejošanu kontinentālajā šelfā ap Svalbāru, ir izklāstīts divās Norvēģijai adresētajās verbālnotās, kas datētas 2016. gada 25. oktobrī un 2017. gada 24. februārī. Lai nodrošinātu to, ka sniega krabju iegūšana Svalbāras apgabalā notiek saskaņoti ar tādiem nediskriminējošiem pārvaldības noteikumiem, kādus var noteikt Norvēģija, kuras suverenitātē un jurisdikcijā minētā līguma robežās atrodas šī joma, ir lietderīgi noteikt to kuģu skaitu, kam ir atļauts darboties šādā zvejniecībā. Šādu zvejas iespēju sadalījums dalībvalstīm attiecas tikai uz 2018. gadu. Jāatgādina, ka Savienībā galvenā atbildība par piemērojamo tiesību ievērošanu gulstas uz karoga dalībvalstīm.

Lai nepieļautu zvejas darbību pārtraukšanu un lai nodrošinātu Savienības zvejnieku iztikas iespējas, šī regula būtu jāpiemēro no 2018. gada 1. janvāra, izņemot noteikumus attiecībā uz zvejas piepūles limitiem, kuri būtu jāpiemēro no 2018. gada 1. februāra, un īpašus noteikumus konkrētos reģionos, kuriem būtu jāparedz atsevišķa piemērošanas diena. Steidzamības dēļ šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas.

Regulā (ES) 2017/127 paredzēto akmeņplekstu un gludo rombu KPN Ziemeļjūrā (ICES IIa un IV rajons) piemēro no 2017. gada 1. janvāra. No minētā datuma būtu jāpiemēro arī šajā regulā noteiktie grozošie noteikumi. Šāda piemērošana ar atpakaļejošu spēku neskar juridiskās noteiktības un tiesiskās paļāvības aizsardzības principu, jo attiecīgās zvejas iespējas tiek palielinātas salīdzinājumā ar iespējām, kas noteiktas Regulā (ES) 2017/127,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

I SADAĻA

VISPĀRĒJIE NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets

1. Ar šo regulu nosaka Savienības ūdeņos pieejamās zvejas iespējas un Savienības zvejas kuģu zvejas iespējas konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi, attiecībā uz konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām.

2. Šā panta 1. punktā minētās zvejas iespējas ietver:

2. pants

Darbības joma

1. Šo regulu piemēro šādiem kuģiem:

2. Šo regulu piemēro arī atpūtas zvejai, kad attiecīgajos noteikumos uz to konkrēti norādīts.

3. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro Regulas (ES) Nr. 1380/2013 4. pantā minētās definīcijas. Papildus piemēro šādas definīcijas:

4. pants

Zvejas zonas

Šajā regulā piemēro šādas zonu definīcijas:

“Skageraks” ir ģeogrāfiskais apgabals, kuru rietumos norobežo līnija, kas novilkta no Hanstholmas bākas līdz Lindesnes bākai, un dienvidos – līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai un no minētā punkta līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā;

“Kategats” ir ģeogrāfiskais apgabals, kuru ziemeļos norobežo līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai un no minētā punkta līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā, un dienvidos – līnija, kas novilkta no Hāzenēres raga līdz Gnībena ragam, no Korshāges līdz Spodsbjergai un no Gilbjerga raga līdz Killenai;

“Beringa jūras atklātie ūdeņi” ir atklātās jūras ģeogrāfiskais apgabals, kas atrodas Beringa jūrā vairāk nekā 200 jūras jūdžu attālumā no bāzes līnijām, no kurām tiek noteikts Beringa jūras piekrastes valstu teritoriālo ūdeņu platums;

II SADAĻA

SAVIENĪBAS ZVEJAS KUĢU ZVEJAS IESPĒJAS

I NODAĻA

Vispārīgi noteikumi

5. pants

KPN un to sadalījums

1. Savienības zvejas kuģu KPN Savienības ūdeņos vai konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi, šādu KPN sadalījums starp dalībvalstīm un – vajadzības gadījumā – ar to funkcionāli saistītie nosacījumi ir noteikti I pielikumā.

2. Savienības zvejas kuģiem šīs regulas I pielikumā noteikto KPN robežās ir atļauts zvejot ūdeņos, kas ir Fēru Salu, Grenlandes un Norvēģijas jurisdikcijā, un zvejas zonā ap Jana Majena salu, ievērojot šīs regulas 15. pantā un III pielikumā un Padomes Regulā (EK) Nr. 1006/2008 (27) izklāstītos nosacījumus un minētās regulas īstenošanas noteikumus.

6. pants

KPN, kas jānosaka dalībvalstīm

1. Dažu zivju krājumu KPN nosaka attiecīgā dalībvalsts. Minētie krājumi ir norādīti I pielikumā.

2. KPN, kas jānosaka dalībvalstij:

3. Līdz 2018. gada 15. martam katra attiecīgā dalībvalsts iesniedz Komisijai šādu informāciju:

7. pants

Nozveju un piezveju izkraušanas nosacījumi

1. Nozvejas, uz kurām neattiecas izkraušanas pienākums, kas noteikts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantā, tiek paturētas uz kuģa vai tiek izkrautas tikai tad, ja:

2. Šīs regulas I pielikumā ir norādīti Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 8. punktā minētie drošās bioloģiskās robežās esošie nemērķa sugu krājumi, lai tādējādi varētu piemērot minētajā pantā paredzēto atkāpi no pienākuma atskaitīt nozvejas no attiecīgajām kvotām.

8. pants

Zvejas piepūles limiti

Laikposmiem, kas minēti 1. panta 2. punkta b) apakšpunktā, piemēro šādus zvejas piepūles pasākumus:

9. pants

Pasākumi attiecībā uz jūrasasara (labraka) zveju

1. Savienības zvejas kuģiem, kā arī jebkurām komerciālām zvejniecībām no krasta ir aizliegts zvejot jūrasasarus (labrakus) ICES 4.b un 4.c rajonā un ICES 7. apakšapgabalā. Ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, pārvietot vai izkraut jūrasasarus (labrakus), kas nozvejoti minētajā apgabalā.

2. Atkāpjoties no 1. punkta, 2018. gada 1. janvārī un no 2018. gada 1. aprīļa līdz 31. decembrim Savienības zvejas kuģi ICES 4.b, 4.c, 7.d, 7.e, 7.f un 7.h rajonā un ICES 7.a un 7.g rajonā Apvienotās Karalistes suverenitātē esošos ūdeņos līdz 12 jūras jūdžu attālumā no bāzes līnijas, var zvejot jūrasasarus (labrakus) un paturēt uz kuģa, pārvietot, pārkraut citā kuģī vai izkraut ar šādiem zvejas rīkiem nozvejoto jūrasasaru (labraku) un ievērojot šādus limitus:

Pirmajā daļā paredzētās atkāpes attiecas uz tiem Savienības zvejas kuģiem, kuri laikposmā no 2015. gada 1. jūlija līdz 2016. gada 30. septembrim ir reģistrējuši jūrasasaru (labraku) nozvejas: c) apakšpunktā – reģistrētās nozvejas, izmantojot āķus un āķu rindas, un d) apakšpunktā – reģistrētās nozvejas, izmantojot fiksētos žaunu tīklus. Ja Savienības zvejas kuģis tiek aizstāts, dalībvalstis var atļaut atkāpi piemērot citam zvejas kuģim ar noteikumu, ka to Savienības zvejas kuģu skaits, uz kuriem attiecas atkāpe, un to kopējā zvejas kapacitāte nepalielinās.

3. Šā panta 2. punktā noteiktie nozvejas limiti nav nododami citam kuģim un – ja piemēro ikmēneša limitu – no viena mēneša uz citu. Savienības zvejas kuģiem, kuri vienā kalendārajā mēnesī izmanto vairāk nekā vienu zvejas rīku, piemēro zemāko nozvejas limitu, kas attiecībā uz katru zvejas rīku noteikts 2. punktā.

Dalībvalstis ne vēlāk kā 15 dienas pēc katra mēneša beigām paziņo Komisijai visas ar katru zvejas rīka tipu gūtās jūrasasara (labraka) nozvejas.

4. Atpūtas zvejā, tostarp no krasta, ICES 4.b, 4.c, 7.a–7.k rajonā ir atļauta vienīgi jūrasasara (labraka) nozveja ar atbrīvošanu. Ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārvietot, pārkraut citā kuģī vai izkraut jūrasasarus (labrakus), kas nozvejoti minētajā apgabalā.

5. Atpūtas zvejā ICES 8.a un 8.b rajonos vienam zvejniekam dienā ir atļauts paturēt ne vairāk kā trīs īpatņus.

10. pants

Pasākumi attiecībā uz zuša zvejniecībām

Savienības zvejas kuģiem un trešo valstu kuģiem, kā arī jebkurām komerciālām zvejniecībām no krasta ir aizliegts zvejot zuti ICES apgabalā esošajos Savienības ūdeņos un Baltijas jūrā, ja zivs lielākais garums ir vismaz 12 cm, uz trīs secīgu mēnešu ilgu laikposmu, kas katrai dalībvalstij ir jāparedz laikā no 2018. gada 1. septembra līdz 2019. gada 31. janvārim. Noteikto laikposmu dalībvalstis paziņo Komisijai ne vēlāk kā 2018. gada 1. jūnijā.

11. pants

Īpaši noteikumi par zvejas iespēju sadalījumu

1. Šajā regulā paredzētais zvejas iespēju iedalījums dalībvalstīm neskar:

2. Krājumi, uz kuriem attiecas piesardzīga vai analītiska KPN, ir norādīti šīs regulas I pielikumā, lai ik gadus pārvaldītu Regulā (EK) Nr. 847/96 paredzēto KPN un kvotas.

3. Ja vien šīs regulas I pielikumā nav noteikts citādi, Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu piemēro krājumiem, uz kuriem attiecas piesardzīga KPN, un minētās regulas 3. panta 2. un 3. punktu un 4. pantu piemēro krājumiem, uz kuriem attiecas analītiska KPN.

4. Ja dalībvalsts izmanto Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktā paredzēto ikgadējo elastību, Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

12. pants

Slēgtās zvejas sezonas

1. Porkupīnas sēklī no 2018. gada 1. maija līdz 31. maijam ir aizliegts zvejot vai paturēt uz kuģa šādu sugu īpatņus: menca, megrimi, jūrasvelns, pikša, merlangs, heks, Norvēģijas omārs, jūras zeltplekste, pollaks, saida, rajveidīgās zivis, parastā jūrasmēle, brosme, zilā jūraslīdaka, jūraslīdaka un dzelkņu haizivs.

Šā punkta īstenošanas vajadzībām Porkupīnas sēklis ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus:

Atkāpjoties no pirmās daļas, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 50. panta 3., 4. un 5. punktu ir atļauts tranzītā šķērsot Porkupīnas sēkli, vedot uz kuģa minētajā daļā norādīto sugu īpatņus.

2. Tūbīšu komerciāla zveja ar grunts trali, vadu vai tiem līdzīgiem velkamiem zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 16 mm, ICES 2.a, 3.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā ir aizliegta no 2018. gada 1. janvāra līdz 31. martam un no 2018. gada 1. augusta līdz 31. decembrim.

Pirmajā daļā noteikto aizliegumu piemēro arī trešo valstu kuģiem, kuriem ir atļauts zvejot tūbītes un gūt ar tām saistīto piezveju Savienības ūdeņos ICES 4. apakšapgabalā.

13. pants

Aizliegumi

1. Savienības zvejas kuģiem ir aizliegts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut šādu sugu zivis:

2. Nejauši nozvejotiem 1. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atbrīvo.

14. pants

Datu nosūtīšana

Kad dalībvalstis, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 33. un 34. pantu, nosūta Komisijai datus par krājumos nozvejoto izkrāvumu apjomu, tās izmanto šīs regulas I pielikumā noteiktos krājumu kodus.

II NODAĻA

Zvejas atļaujas trešo valstu ūdeņos

15. pants

Zvejas atļaujas

1. Maksimālais zvejas atļauju skaits Savienības zvejas kuģiem, kuri zvejo kādas trešās valsts ūdeņos, ir noteikts III pielikumā.

2. Ja, pamatojoties uz Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 8. punktu, viena dalībvalsts nodod kvotu citai dalībvalstij (“veic apmaiņu”) zvejas apgabalos, kas noteikti šīs regulas III pielikumā, tā attiecīgi nodod arī zvejas atļaujas un par nodošanu paziņo Komisijai. To darot, tomēr nepārsniedz zvejas atļauju kopējo skaitu, kas katram zvejas apgabalam noteikts šīs regulas III pielikumā.

III NODAĻA

Zvejas iespējas reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju ūdeņos

16. pants

Kvotu nodošana un apmaiņa

1. Ja saskaņā ar reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (“RZPO”) noteikumiem ir atļauta kvotu nodošana vai apmaiņa starp RZPO līgumslēdzējām pusēm, dalībvalsts (“attiecīgā dalībvalsts”) var apspriesties ar kādu RZPO līgumslēdzēju pusi un attiecīgā gadījumā izstrādāt iespējamu iecerētas kvotu nodošanas vai apmaiņas plānu.

2. Komisija pēc attiecīgās dalībvalsts sniegta paziņojuma var apstiprināt iecerēto kvotu nodošanas vai apmaiņas plānu, ko dalībvalsts ir apspriedusi ar attiecīgo RZPO līgumslēdzēju pusi. Pēc tam Komisija bez liekas kavēšanās pauž piekrišanu tam, ka šāda kvotu nodošana vai apmaiņa ar attiecīgo RZPO līgumslēdzēju pusi ir saistoša. Tad Komisija RZPO sekretariātam paziņo par šādu kvotu nodošanu vai apmaiņu, par ko panākta vienošanās, un to dara saskaņā ar minētās organizācijas noteikumiem.

3. Komisija informē dalībvalstis par kvotu nodošanu vai apmaiņu, par ko panākta vienošanās.

4. Zvejas iespējas, kas saskaņā ar kvotu nodošanu vai apmaiņu ir saņemtas no attiecīgās RZPO līgumslēdzējas puses vai ir tai nodotas, par kvotām, kas attiecīgajai dalībvalstij ir iedalītas vai atvilktas no tai iedalītajām iespējām, tiek uzskatītas no tā brīža, kad kvotu nodošana vai apmaiņa ir stājusies spēkā saskaņā ar tās vienošanās noteikumiem, kura panākta attiecīgi ar konkrēto RZPO līgumslēdzēju pusi vai saskaņā ar konkrētās RZPO noteikumiem. Šāds kvotu iedalījums negroza spēkā esošo zvejas iespēju sadales mehānismu, ar kura palīdzību zvejas iespējas starp dalībvalstīm sadala saskaņā ar zvejas darbību relatīvās stabilitātes principu.

5. Attiecībā uz RZPO līgumslēdzējas puses kvotu nodošanu Savienībai un to secīgu iedalīšanu dalībvalstīm šo pantu piemēro līdz 2019. gada 31. janvārim.

1. iedaļa

ICCAT konvencijas apgabals

17. pants

Zvejas, audzēšanas un nobarošanas kapacitātes ierobežojumi

1. To Savienības laivu zvejai ar ēsmu un velcēšanas laivu skaitu, kam atļauts Atlantijas okeāna austrumu daļā aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm, ierobežo, kā noteikts IV pielikuma 1. punktā.

2. To Savienības piekrastes nerūpnieciskās zvejas kuģu skaitu, kam atļauts Vidusjūrā aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm, ierobežo, kā noteikts IV pielikuma 2. punktā.

3. To Savienības zvejas kuģu skaitu, kas Adrijas jūrā zvejo zilās tunzivis audzēšanai un kam atļauts aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm, ierobežo, kā noteikts IV pielikuma 3. punktā.

4. To zvejas kuģu skaitu un kopējo kapacitāti, izteiktu ar bruto tilpību, kuriem atļauts Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, transportēt vai izkraut zilās tunzivis, ierobežo, kā noteikts IV pielikuma 4. punktā.

5. To zivju krātiņveida lamatu skaitu, kuras izmanto zilo tunzivju zvejniecībā Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, ierobežo, kā noteikts IV pielikuma 5. punktā.

6. Zilo tunzivju audzēšanas kapacitāti, nobarošanas kapacitāti un savvaļā iegūtu zilo tunzivju maksimālo apjomu, kas iedalāms audzētavām Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, ierobežo, kā noteikts IV pielikuma 6. punktā.

7. To Savienības zvejas kuģu maksimālo skaitu, kuriem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 520/2007 12. pantu ir atļauts (ziemeļu apakšgrupas) garspuru tunzivis zvejot kā mērķsugu, ierobežo, kā noteikts šīs regulas IV pielikuma 7. punktā.

8. To Savienības zvejas kuģu maksimālo skaitu, kuru garums ir vismaz 20 metru un kuri ICCAT konvencijas apgabalā zvejo lielacu tunzivis, ierobežo, kā noteikts IV pielikuma 8. punktā.

18. pants

Atpūtas zveja

Vajadzības gadījumā dalībvalstis no tām iedalītajām kvotām, kas noteiktas ID pielikumā, iedala īpašu daļu atpūtas zvejai.

19. pants

Haizivis

1. Aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut jebkādā zvejniecībā nozvejotas lielacu lapshaizivs (Alopias superciliosus) liemeņa daļas vai visu liemeni.

2. Aizliegts veikt Alopias ģints lapshaizivju sugu specializēto zveju.

3. Saistībā ar zveju ICCAT konvencijas apgabalā ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut Sphyrnidae dzimtas (izņemot Sphyrna tiburo) āmurhaizivju liemeņa daļas vai visu liemeni.

4. Aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut jebkādā zvejniecībā nozvejotas okeāna baltspuru haizivs (Carcharhinus longimanus) liemeņa daļas vai visu liemeni.

5. Aizliegts paturēt uz kuģa jebkādā zvejniecībā nozvejotu zīdaino haizivi (Carcharhinus falciformis).

2. iedaļa

CCAMLR konvencijas apgabals

20. pants

Aizliegumi un nozvejas limiti

1. Specializētā zveja, kurā iegūst V pielikuma A daļā norādīto sugu zivis, minētajā daļā norādītajās zonās un laikposmos ir aizliegta.

2. Izpētes zvejai V pielikuma B daļā norādītajos apakšapgabalos piemēro minētajā daļā noteiktās KPN un piezvejas limitus.

21. pants

Izpētes zveja

1. Dalībvalstis 2018. gadā drīkst piedalīties ilkņzivju (Dissostichus spp.) izpētes zvejā ar āķu jedām FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabalā, kā arī 58.4.1., 58.4.2. un 58.4.3.a rajonā ārpus apgabaliem, kas ir valstu jurisdikcijā. Ja dalībvalsts plāno piedalīties šādā zvejā, tā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 601/2004 7. un 7.a pantu un katrā ziņā ne vēlāk kā 2018. gada 1. jūnijā par to paziņo CCAMLR sekretariātam.

2. Attiecībā uz FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabalu, kā arī 58.4.1., 58.4.2. un 58.4.3.a rajonu KPN un piezvejas limiti katrā apakšapgabalā un rajonā un šo limitu sadalījums starp maza apjoma pētniecības vienībām (SSRU) katrā no tiem ir noteikts V pielikuma B daļā. Zveju katrā SSRU beidz, kad paziņotā nozveja sasniedz noteikto KPN, un attiecīgo SSRU slēdz zvejai līdz sezonas beigām.

3. Lai iegūtu zvejniecības potenciāla noteikšanai vajadzīgo informāciju un nepieļautu pārmērīgu nozvejas un zvejas piepūles koncentrāciju, zvejo pēc iespējas lielākā ģeogrāfiskā un dziļuma diapazonā. Tomēr zveja FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabalā, kā arī 58.4.1., 58.4.2. un 58.4.3.a rajonā ir aizliegta dziļumā, kas mazāks par 550 metriem.

22. pants

Krila zveja 2018./2019. gada zvejas sezonā

1. Ja kāda dalībvalsts plāno 2018./2019. gada zvejas sezonā CCAMLR konvencijas apgabalā zvejot krilu (Euphausia superba), tā ne vēlāk kā 2018. gada 1. maijā, izmantojot šīs regulas V pielikuma C daļas veidlapu, paziņo Komisijai par saviem plāniem zvejot krilu. Pamatojoties uz dalībvalstu sniegto informāciju, Komisija ne vēlāk kā 2018. gada 30. maijā paziņojumus iesniedz CCAMLR sekretariātam.

2. Paziņojumā, kas minēts šā panta 1. punktā, iekļauj Regulas (EK) Nr. 601/2004 3. pantā norādīto informāciju par katru kuģi, kam dalībvalsts paredzējusi izdot atļauju piedalīties krila zvejā.

3. Dalībvalsts, kura plāno CCAMLR konvencijas apgabalā zvejot krilu, par savu nodomu paziņo tikai attiecībā uz atļauju saņēmušiem kuģiem, kuri paziņojuma nosūtīšanas laikā ir tās karoga kuģi, vai attiecībā uz atļauju saņēmušiem kuģiem, kuri ir citas CCAMLR locekles karoga kuģi un par kuriem ir sagaidāms, ka zvejas laikā tie būs minētās dalībvalsts karoga kuģi.

4. Ja atļauju saņēmušais kuģis nevar piedalīties zvejā pamatotu ekspluatācijas apstākļu vai force majeure dēļ, dalībvalstīm ir tiesības atļaut krila zvejā piedalīties kuģiem, par ko CCAMLR sekretariātam nav paziņots saskaņā ar šā panta 1., 2. un 3. punktu. Šādos gadījumos attiecīgās dalībvalstis nekavējoties informē CCAMLR sekretariātu un Komisiju un sniedz:

5. Dalībvalstis neatļauj piedalīties krila zvejā kuģim, kas ir iekļauts jebkurā no CCAMLR nelegālas, nereģistrētas un neregulētas zvejas (NNN zvejas) kuģu sarakstiem.

3. iedaļa

IOTC kompetences apgabals

23. pants

Zvejas kapacitātes limiti kuģiem, kas zvejo IOTC kompetences apgabalā

1. Maksimālais Savienības zvejas kuģu skaits, kuri IOTC kompetences apgabalā zvejo tropiskās tunzivis, un atbilstīgā zvejas kapacitāte, izteikta ar bruto tilpību, ir noteikta VI pielikuma 1. punktā.

2. Maksimālais Savienības zvejas kuģu skaits, kuri IOTC kompetences apgabalā zvejo zobenzivi (Xiphias gladius) un garspuru tunzivi (Thunnus alalunga), un atbilstīgā zvejas kapacitāte, izteikta ar bruto tilpību, ir noteikta VI pielikuma 2. punktā.

3. Kuģus, kas darbojas vienā no 1. un 2. punktā minētajām zvejniecībām, dalībvalstis drīkst pārvietot uz otru zvejniecību, ja tās spēj Komisijai pierādīt, ka šādu izmaiņu rezultātā netiks palielināta attiecīgo zivju krājumu zvejas piepūle.

4. Ja tiek ierosināta zvejas kapacitātes nodošana par labu dalībvalsts flotei, attiecīgā dalībvalsts nodrošina, lai nododamie kuģi būtu iekļauti IOTC kuģu reģistrā vai kādas citas tunzivju RZPO kuģu reģistrā. Turklāt zvejas kapacitātes nodošanu nedrīkst attiecināt uz kuģiem, kurus kāda RZPO iekļāvusi NNN zvejas darbībās iesaistīto kuģu sarakstā.

5. Dalībvalstis drīkst palielināt savu zvejas kapacitāti virs 1. un 2. punktā norādītā maksimuma tikai tad, ja netiek pārsniegti IOTC iesniegtajos attīstības plānos noteiktie limiti.

24. pants

ZPI un apgādes kuģi

1. Kuģis, kas zvejo ar riņķvadu, reizē nekad neizvieto vairāk kā 350 aktīvas dreifējošas ZPI.

2. Apgādes kuģu skaits nav lielāks par vienu apgādes kuģi uz ne mazāk kā diviem kuģiem, kas zvejo ar riņķvadu, un visi ir vienas un tās pašas dalībvalsts karoga kuģi. Šis noteikums neattiecas uz dalībvalstīm, kas izmanto tikai vienu apgādes kuģi.

3 Uz vienu kuģi, kas zvejo ar riņķvadu, jebkurā laikā nav vairāk kā viens vienas un tās pašas valsts karoga apgādes kuģis.

4. No 2018. gada 1. janvāraIOTC zvejottiesīgo kuģu reģistrā nereģistrē nevienu jaunu vai papildu apgādes kuģi.

25. pants

Haizivis

1. Aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut jebkādā zvejniecībā nozvejotu Alopiidae dzimtas lapshaizivju liemeņa daļas vai visu liemeni.

2. Aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut jebkādā zvejniecībā nozvejotas okeāna baltspuru haizivs (Carcharhinus longimanus) liemeņa daļas vai visu liemeni, izņemot kuģus, kuru lielākais garums ir mazāks par 24 metriem un kuru zvejas darbības notiek tikai savas karoga dalībvalsts ekskluzīvajā ekonomikas zonā, ar noteikumu, ka to nozveja ir paredzēta tikai vietējam patēriņam.

3. Nejauši nozvejotiem 1. un 2. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atbrīvo.

4. iedaļa

SPRFMO konvencijas apgabals

26. pants

Pelaģiskā zveja

1. Zvejot no SPRFMO konvencijas apgabala pelaģiskajiem krājumiem IJ pielikumā noteikto KPN robežās drīkst tikai tās dalībvalstis, kas 2007., 2008. vai 2009. gadā šajā apgabalā ir aktīvi veikušas pelaģiskās zvejas darbības.

2. Šā panta 1. punktā minētās dalībvalstis kopējo bruto tilpību sava karoga kuģiem, kuri 2017. gadā zvejo no pelaģiskajiem krājumiem, minētajā apgabalā ierobežo līdz Savienības kopējai bruto tilpībai, proti, 78 600 tonnām.

3. Zvejas iespējas, kas noteiktas IJ pielikumā, drīkst izmantot tikai ar nosacījumu, ka dalībvalstis vēlākais līdz nākamā mēneša piektajai dienai nosūta Komisijai sarakstu ar kuģiem, kuri SPRFMO konvencijas apgabalā aktīvi zvejo vai ir iesaistījušies pārkraušanā citā kuģī, kuģu satelītnovērošanas sistēmu reģistrētos datus, mēneša nozvejas ziņojumus un, ja ir pieejami, datus par kuģu ienākšanu ostās, ar mērķi minēto informāciju pārsūtīt SPRFMO sekretariātam.

27. pants

Grunts zveja

1. Grunts zvejas piepūli vai nozveju SPRFMO konvencijas apgabalā 2017. gadā dalībvalstis attiecīgi īsteno vai gūst tikai tajās konvencijas apgabala daļās, kurās laikposmā no 2002. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim ir notikusi grunts zveja, un nepārsniedz gada vidējo nozvejas apjomu vai piepūles parametrus, kas reģistrēti minētajā laikposmā. Pārsniegt minēto reģistrēto apjomu vai parametrus dalībvalstis drīkst tikai tādā gadījumā, ja SPRFMO apstiprina to plānu zvejot arī tad, ja minētais apjoms un parametri tiktu pārsniegti.

2. Dalībvalstis, kurām SPRFMO konvencijas apgabalā laikposmā no 2002. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim nav reģistrēta grunts zvejas piepūle vai nozveja, zvejo tikai tad, ja SPRFMO apstiprina to plānu zvejot bez iepriekš reģistrētas grunts zvejas piepūles vai nozvejas.

5. iedaļa

IATTC konvencijas apgabals

28. pants

Zveja ar riņķvadu

1. Kuģiem, kuri zvejo ar riņķvadu, ir aizliegts dzeltenspuru tunzivi (Thunnus albacares), lielacu tunzivi (Thunnus obesus) un svītraino tunzivi (Katsuwonus pelamis) zvejot:

no 2018. gada 29. jūlija plkst. 00.00 līdz 8. oktobra plkst. 24.00 vai no 2018. gada 9. novembra plkst. 00.00 līdz 2019. gada 19. janvāra plkst. 24.00 apgabalā, ko norobežo:

2. Attiecīgās dalībvalstis pirms 2018. gada 1. aprīļa Komisijai paziņo, kuru no 1. punktā minētajiem zvejas aizlieguma laikposmiem tās ir izvēlējušās katram no saviem kuģiem. Izvēlētajā laikposmā visi attiecīgās dalībvalsts kuģi, kas zvejo ar riņķvadu, 1. punktā noteiktajos apgabalos pārtrauc zveju ar riņķvadu.

3. Uz kuģiem, kas ar riņķvadu zvejo tunzivis IATTC konvencijas apgabalā, patur un pēc tam no tiem izkrauj vai citā kuģī pārkrauj visas nozvejotās dzeltenspuru tunzivis, lielacu tunzivis un svītrainās tunzivis.

4. Šā panta 3. punktu nepiemēro šādos gadījumos:

29. pants

ZPI

1. Kuģis, kas zvejo ar riņķvadu, IATTC konvencijas apgabalā vienā reizē nekad neizvieto vairāk kā 450 aktīvu ZPI. ZPI uzskata par aktīvu, kad tā, izvietota jūrā, ir sākusi pārraidīt savas atrašanās vietas koordinātas, kurām līdzseko kuģis, tā īpašnieks vai operators. ZPI tiek aktivēta tikai tad, kad tā atrodas uz riņķvadu kuģa.

2. Kuģis, kas zvejo ar riņķvadu, nedrīkst ZPI izvietot 15 dienās, pirms sācies izvēlētais 28. panta 1. punkta a) apakšpunktā noteiktais zvejas aizlieguma laikposms, un 15 dienu laikā pirms zvejas aizlieguma laikposma sākuma tas savāc atpakaļ tikpat daudz ZPI, cik kuģis sākotnēji ir izvietojis.

3. Saskaņā ar IATTC prasībām dalībvalstis katru mēnesi paziņo Komisijai to, cik ZPI ir bijušas aktīvas katrā atsevišķā dienā. Šos ziņojumus iesniedz ar laika nobīdi, kas nav mazāka par 60 dienām un nav lielāka par 75 dienām. Komisija minēto informāciju tūlīt pārsūta SPRFMO sekretariātam.

30. pants

Lielacu tunzivs nozvejas limiti zvejā ar āķu jedām

Lielacu tunzivs kopējās ikgadējās nozvejas, kuras IATTC konvencijas apgabalā guvuši katras dalībvalsts kuģi, kas zvejo ar āķu jedām, nepārsniedz 500 tonnu vai attiecīgās ikgadējās lielacu tunzivs nozvejas, kas gūtas 2001. gadā.

31. pants

Okeāna baltspuru haizivs zvejas aizliegums

1. Aizliegts IATTC konvencijas apgabalā zvejot okeāna baltspuru haizivi (Carcharhinus longimanus) un paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, uzglabāt, piedāvāt pārdošanai, pārdot vai izkraut minētajā apgabalā nozvejotu okeāna baltspuru haizivju liemeņa daļas vai visu liemeni.

2. Nejauši nozvejotiem 1. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Kuģu operatori tos tūlīt atbrīvo.

3. Kuģu operatori:

32. pants

Mobulīdraju zvejas aizliegums

Savienības zvejas kuģiem IATTC konvencijas apgabalā ir aizliegts zvejot mobulīdrajas (Mobulidae dzimta, pie kuras pieder Manta un Mobula ģints) un paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, izkraut, uzglabāt, piedāvāt pārdošanai vai pārdot to liemeņa daļas vai visu liemeni. Tiklīdz Savienības zvejas kuģi pamana, ka ir nozvejotas mobulīdrajas, tie, kad vien iespējams, tās dzīvas un neskartas tūlīt atbrīvo.

6. iedaļa

SEAFO konvencijas apgabals

33. pants

Dziļūdens haizivju zvejas aizliegums

SEAFO konvencijas apgabalā ir aizliegta šādu dziļūdens haizivju specializētā zveja:

7. iedaļa

WCPFC konvencijas apgabals

34. pants

Lielacu tunzivs, dzeltenspuru tunzivs, svītrainās tunzivs un garspuru tunzivs Klusā okeāna dienvidu krājuma zvejas nosacījumi

1. Dalībvalstis nodrošina, lai to zvejas dienu skaits, kas iedalītas kuģiem, kuri ar riņķvadu zvejo lielacu tunzivi (Thunnus obesus), dzeltenspuru tunzivi (Thunnus albacares) un svītraino tunzivi (Katsuwonus pelamis) WCPFC konvencijas apgabala atklātās jūras daļā, kas atrodas starp 20° ziemeļu platuma un 20° dienvidu platuma, nepārsniegtu 403 dienas.

2. Savienības zvejas kuģi neveic garspuru tunzivs (Thunnus alalunga) Klusā okeāna dienvidu krājuma specializēto zveju WCPFC konvencijas apgabalā uz dienvidiem no 20° dienvidu platuma.

3. Dalībvalstis nodrošina, lai lielacu tunzivs (Thunnus obesus) nozveja, ko guvuši kuģi, kuri zvejo ar āķu jedām, 2018. gadā nepārsniegtu 2 000 tonnu.

35. pants

Zvejas, kurā izmanto ZPI, pārvaldība

1. Kuģiem, kas zvejo ar riņķvadu, no 2018. gada 1. jūlija plkst. 00.00 līdz 2018. gada 30. septembra plkst. 24.00 ir aizliegts izvietot, izmantot vai uzstādīt ZPI WCPFC konvencijas apgabala daļā, kas atrodas starp 20° ziemeļu platuma un 20° dienvidu platuma.

2. Papildus 1. punktā noteiktajam aizliegumam, ZPI ir aizliegts uzstādīt WCPFC konvencijas apgabala atklātajos ūdeņos starp 20° ziemeļu platuma un 20° dienvidu platuma vēl uz diviem papildu mēnešiem: vai nu no 2018. gada 1. aprīļa plkst. 00.00 līdz 2018. gada 31. maija plkst. 24.00, vai arī no 2018. gada 1. novembra plkst. 00.00 līdz 2018. gada 31. decembra plkst. 24.00. To, kuri papildu divi mēneši izvēlēti, dara zināmu Komisijai līdz 2018. gada 31. janvārim.

3. Šā panta 2. punktu nepiemēro šādos gadījumos:

4. Dalībvalstis nodrošina, ka visi tās kuģi, kas zvejo ar riņķvadu, reizē neizvieto vairāk nekā 350 ZPI ar aktivizētām ar instrumentiem aprīkotām bojām. Boju aktivizē vienīgi uz kuģa klāja.

5. Uz visiem kuģiem, kas ar riņķvadu zvejo 1. punktā minētajā WCPFC konvencijas apgabala daļā, patur un no tiem izkrauj vai citā kuģī pārkrauj visas nozvejotās lielacu tunzivis, dzeltenspuru tunzivis un svītrainās tunzivis.

36. pants

To Savienības zvejas kuģu skaita ierobežojumi, kuriem atļauts zvejot zobenzivi

Maksimālais Savienības zvejas kuģu skaits, kam WCPFC konvencijas apgabalā atļauts zvejot zobenzivi (Xiphias gladius) uz dienvidiem no 20° dienvidu platuma, ir norādīts VII pielikumā.

37. pants

Zobenzivs nozvejas limiti zvejā ar āķu jedām uz dienvidiem no 20° dienvidu platuma

Dalībvalstis nodrošina, lai zobenzivs (Xiphias gladius) nozveja uz dienvidiem no 20° dienvidu platuma zvejā ar āķu jedām 2018. gadā nepārsniedz IH pielikumā noteikto limitu. Dalībvalstis nodrošina, arī lai minētā pasākuma piemērošanas rezultātā attiecībā uz zobenzivi nav zvejas piepūles pārvirzes uz ziemeļu apgabalu no 20° dienvidu platuma.

38. pants

Zīdainā haizivs un okeāna baltspuru haizivs

1. WCPFC konvencijas apgabalā ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, uzglabāt vai izkraut šādu sugu īpatņu liemeņa daļas vai visu liemeni:

2. Nejauši nozvejotiem 1. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atbrīvo.

39. pants

IATTC un WCPFC pārklāšanās apgabals

1. Kuģi, kas iekļauti tikai WCPFC reģistrā, zvejojot IATTC un WCPFC pārklāšanās apgabalā, kas definēts 4. panta s) punktā, piemēro šajā iedaļā izklāstītos pasākumus.

2. Kuģi, kas iekļauti gan WCPFC reģistrā, gan IATTC reģistrā, un kuģi, kas iekļauti tikai IATTC reģistrā, zvejojot IATTC un WCPFC pārklāšanās apgabalā, kas definēts 4. panta s) punktā, piemēro 28. panta 1. punkta a) apakšpunktā un 2., 3. un 4. punktā un 29., 30. un 31. pantā izklāstītos pasākumus.

8. iedaļa

GFCM nolīguma apgabals

40. pants

Mazo pelaģisko sugu krājumi 17. un 18. ģeogrāfiskajā apakšapgabalā

1. Nozvejas, ko Savienības zvejas kuģi no mazo pelaģisko sugu krājumiem gūst 17. un 18. ģeogrāfiskajā apakšapgabalā, nepārsniedz 2014. gadā gūtos un saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1343/2011 24. pantu paziņotos apjomus, kas norādīti šīs regulas IL pielikumā.

2. To dienu skaits, kad Savienības zvejas kuģi 17. un 18. ģeogrāfiskajā apakšapgabalā kā mērķsugas zvejo mazās pelaģiskās sugas, nepārsniedz 180 zvejas dienu gadā. Piemēro noteikumu, ka minētajā 180 zvejas dienu kopsummā ir maksimāli 144 zvejas dienas, kad kā mērķsugu zvejo sardīni, un maksimāli 144 dienas, kad kā mērķsugu zvejo anšovu.

9. iedaļa

Beringa jūra

41. pants

Aizliegums zvejot Beringa jūras atklātajos ūdeņos

Mintaja (Theragra chalcogramma) zveja Beringa jūras atklātajos ūdeņos ir aizliegta.

III SADAĻA

TREŠO VALSTU KUĢU ZVEJAS IESPĒJAS SAVIENĪBAS ŪDEŅOS

42. pants

KPN

Norvēģijas karoga zvejas kuģiem un Fēru Salās reģistrētiem zvejas kuģiem ir atļauts gūt nozvejas Savienības ūdeņos šīs regulas I pielikumā noteikto KPN robežās un ievērojot šajā regulā un Regulas (EK) Nr. 1006/2008 III nodaļā paredzētos nosacījumus.

43. pants

Zvejas atļaujas

Uz Venecuēlas karoga zvejas kuģiem attiecas šajā regulā un Regulas (EK) Nr. 1006/2008 III nodaļā paredzētie nosacījumi. Maksimālais zvejas atļauju skaits trešo valstu kuģiem, kuri zvejo Savienības ūdeņos, ir tāds, kāds norādīts šīs regulas VIII pielikumā.

44. pants

Nozveju un piezveju izkraušanas nosacījumi

Nozvejai un piezvejai, ko guvuši trešo valstu kuģi, kuri zvejo saskaņā ar 43. pantā minētajām atļaujām, piemēro 7. panta nosacījumus.

45. pants

Aizliegumi

1. Trešo valstu kuģiem ir aizliegts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut šādu sugu zivis, kad vien tās ir sastopamas Savienības ūdeņos:

2. Nejauši nozvejotiem 1. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atbrīvo.

IV SADAĻA

ZVEJAS IESPĒJAS 2017. GADAM

46. pants

Grozījums Regulā (ES) Nr. 2017/127

Regulas (ES) 2017/127 IA pielikumā iekļauto tabulu ar zvejas iespējām akmeņplekstei un gludajam rombam Savienības ūdeņos IIa un IV zonā aizstāj ar šo tabulu:

V SADAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

47. pants

Komitejas procedūra

1. Komisijai palīdz Zvejniecības un akvakultūras komiteja, kas izveidota ar Regulu (ES) Nr. 1380/2013. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

48. pants

Pārejas noteikumi

Regulas 9. pantu, 11. panta 2. punktu, 13., 19., 20., 25., 31., 32., 33., 38., 41. un 45. pantu mutatis mutandis turpina piemērot 2019. gadā līdz brīdim, kad stājas spēkā regula, ar ko nosaka zvejas iespējas 2019. gadam.

49. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2018. gada 1. janvāra.

Tomēr regulas 8. pantu piemēro no 2018. gada 1. februāra un 46. pantu piemēro ar atpakaļejošu spēku no 2017. gada 1. janvāra.

Noteikumus par zvejas iespējām, kas attiecībā uz konkrētiem krājumiem CCAMLR konvencijas apgabalā ir izklāstīti 20., 21. un 22. pantā un IE un V pielikumā, piemēro no 2017. gada 1. decembra.

(1) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013 (2013. gada 11. decembris) par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.).

(2) Padomes Regula (EK) Nr. 509/2007 (2007. gada 7. maijs), ar ko izveido daudzgadu plānu jūrasmēļu krājumu ilgtspējīgai izmantošanai Lamanša jūras šauruma rietumu daļā (OV L 122, 11.5.2007., 7. lpp.).

(3) Padomes Regula (EK) Nr. 676/2007 (2007. gada 11. jūnijs), ar ko izveido daudzgadu plānu zivsaimniecībām, kas izmanto jūras zeltplekstes un jūrasmēles krājumus Ziemeļjūrā (OV L 157, 19.6.2007., 1. lpp.).

(4) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1627 (2016. gada 14. septembris) par daudzgadu plānu zilās tunzivs krājumu atjaunošanai Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 302/2009 (OV L 252, 16.9.2016., 1. lpp.).

(5) Padomes Regula (EK) Nr. 2166/2005 (2005. gada 20. decembris), ar ko nosaka Dienvidu heka un Norvēģijas omāra krājumu atjaunošanas pasākumus Kantabrijas jūrā un Ibērijas pussalas rietumu piekrastē un groza Regulu (EK) Nr. 850/98 par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos līdzekļus jūras organismu mazuļu aizsardzībai (OV L 345, 28.12.2005., 5. lpp.).

(6) Padomes Regula (EK) Nr. 1300/2008 (2008. gada 18. decembris), ar kuru izveido daudzgadu plānu siļķu krājumam uz rietumiem no Skotijas un zvejniecībām, kas šo krājumu izmanto (OV L 344, 20.12.2008., 6. lpp.).

(7) Padomes Regula (EK) Nr. 847/96 (1996. gada 6. maijs), kas ievieš papildu nosacījumus ikgadējai kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotu pārvaldei (OV L 115, 9.5.1996., 3. lpp.).

(8) Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009 (2009. gada 20. novembris), ar ko izveido Savienības kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, un groza Regulas (EK) Nr. 847/96, (EK) Nr. 2371/2002, (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 768/2005, (EK) Nr. 2115/2005, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007, (EK) Nr. 676/2007, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 1300/2008 un (EK) Nr. 1342/2008, un atceļ Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94 un (EK) Nr. 1966/2006 (OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.).

(9) Nolīgums par zvejniecību starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Norvēģijas Karalisti (OV L 226, 29.8.1980., 48. lpp.).

(10) Nolīgums par zvejniecību starp Eiropas Ekonomikas kopienu no vienas puses un Dānijas valdību un Farēru salu autonomijas valdību no otras puses (OV L 226, 29.8.1980., 12. lpp.).

(11) Partnerattiecību nolīgums zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Grenlandes Autonomijas valdību, no otras puses (OV L 172, 30.6.2007., 4. lpp.), un Protokols, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts minētajā nolīgumā (OV L 293, 23.10.2012., 5. lpp.).

(12) OV L 6, 10.1.2012., 9. lpp.

(13) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

(14) Padomes Regula (ES) 2017/127 (2017. gada 20. janvāris), ar ko 2017. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi (OV L 24, 28.1.2017., 1. lpp.).

(15) Komisijas Regula (EK) Nr. 517/2008 (2008. gada 10. jūnijs), ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 850/98 īstenošanai attiecībā uz zvejas rīku linuma acs izmēra noteikšanu un auklas diametra novērtēšanu (OV L 151, 11.6.2008., 5. lpp.).

(16) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 218/2009 (2009. gada 11. marts) par to dalībvalstu nominālās nozvejas statistikas iesniegšanu, kuras zvejo Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā (OV L 87, 31.3.2009., 70. lpp.).

(17) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 216/2009 (2009. gada 11. marts) par to, kā dalībvalstis, kas zvejo apgabalos ārpus Ziemeļatlantijas, iesniedz nominālās nozvejas statistiku (OV L 87, 31.3.2009., 1. lpp.).

(18) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 217/2009 (2009. gada 11. marts) par to, kā dalībvalstis, kas zvejo Ziemeļrietumu Atlantijā, iesniedz statistikas datus par nozveju un zvejas intensitāti (OV L 87, 31.3.2009., 42. lpp.).

(19) Noslēgta ar Padomes Lēmumu 2002/738/EK (2002. gada 22. jūlijs), par Eiropas Kopienas noslēgto Konvenciju par Dienvidaustrumu Atlantijas zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldību (OV L 234, 31.8.2002., 39. lpp.).

(20) Savienība pievienojusies ar Padomes Lēmumu 86/238/EEK (1986. gada 9. jūnijs) par Kopienas pievienošanos Starptautiskajai konvencijai par tunzivju saglabāšanu Atlantijas okeānā, kas grozīta ar Protokolu, kurš pievienots Nobeiguma aktam, ko 1984. gada 10. jūlijā Parīzē ir parakstījuši minētās konvencijas pušu pilnvarotie (OV L 162, 18.6.1986., 33. lpp.).

(21) Padomes Regula (EK) Nr. 601/2004 (2004. gada 22. marts), ar ko nosaka konkrētus kontroles pasākumus, kurus piemēro zvejas darbībām Antarktikas ūdeņu dzīvo resursu saudzēšanas konvencijas darbības zonā, un atceļ Regulas (EEK) Nr. 3943/90, (EK) Nr. 66/98 un (EK) Nr. 1721/1999 (OV L 97, 1.4.2004., 16. lpp.).

(22) Noslēgta ar Padomes Lēmumu 2006/539/EK (2006. gada 22. maijs) par Konvencijas Amerikas Tropisko tunzivju komisijas stiprināšanai, kas izveidota ar Amerikas Savienoto Valstu un Kostarikas Republikas 1949. gada Konvenciju, noslēgšanu Eiropas Kopienas vārdā (OV L 224, 16.8.2006., 22. lpp.).

(23) Savienība pievienojusies ar Padomes Lēmumu 95/399/EK (1995. gada 18. septembris) par Kopienas pievienošanos Nolīgumam par Indijas okeāna tunzivju komisijas izveidi (OV L 236, 5.10.1995., 24. lpp.).

(24) Savienība pievienojusies ar Padomes Lēmumu 2012/130/ES (2011. gada 3. oktobris) par to, lai Eiropas Savienības vārdā apstiprinātu Konvenciju par tāljūras zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldību Klusā okeāna dienvidu daļā (OV L 67, 6.3.2012., 1. lpp.).

(25) Savienība pievienojusies ar Padomes Lēmumu 2005/75/EK (2004. gada 26. aprīlis) par Kopienas pievienošanos Konvencijai par tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību Klusā okeāna rietumu un centrālajā daļā (OV L 32, 4.2.2005., 1. lpp.).

(26) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1343/2011 (2011. gada 13. decembris) par atsevišķiem noteikumiem attiecībā uz zveju Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas (GFCM) nolīguma apgabalā, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1967/2006, kas attiecas uz Vidusjūras zvejas resursu ilgtspējīgas izmantošanas pārvaldības pasākumiem (OV L 347, 30.12.2011., 44. lpp.).

(27) Padomes Regula (EK) Nr. 1006/2008 (2008. gada 29. septembris) par atļaujām, kuras Kopienas zvejas kuģiem izdod zvejas darbību veikšanai ārpus Kopienas ūdeņiem, un par trešo valstu kuģu piekļuvi Kopienas ūdeņiem un ar ko groza Regulas (EEK) Nr. 2847/93 un (EK) Nr. 1627/94 un atceļ Regulu (EK) Nr. 3317/94 (OV L 286, 29.10.2008., 33. lpp.).

(28) Jebkāda tipa grunts traļi, tostarp OTB, OTT, PTB, TBB, TBN, TBS, TB.

(29) Jebkāda tipa zvejas vadi, tostarp SSC, SDN, SPR, SV, SB, SX.

(30) Visas āķu jedu vai makšķerkāta āķu rindu vai makšķerrīku zvejniecības, tostarp LHP, LHM, LLD, LL, LTL, LX un LLS.

(31) Visi fiksētie žaunu tīkli un krātiņveida lamatas, tostarp GTR, GNS, FYK, FPN un FIX.

IA PIELIKUMS

SKAGERAKS, KATEGATS, ICES 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 12. UN 14. APAKŠAPGABALS, SAVIENĪBAS ŪDEŅI CECAF APGABALĀ, FRANCIJAS GVIĀNAS ŪDEŅI

Suga: Tūbītes un saistītās piezvejas sugas Ammodytes spp. Zona: Savienības ūdeņi 2.a, 3.a un 4. zonā (1) Dānija 0 (2) Apvienotā Karaliste 0 (2) Vācija 0 (2) Zviedrija 0 (2) Savienība 0 KPN 0 Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.





Suga: Ziemeļatlantijas argentīna Argentina silus Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi 1. un 2. zonā (ARU/1/2.) Vācija 24 Francija 8 Nīderlande 19 Apvienotā Karaliste 39 Savienība 90 KPN 90 Piesardzīga KPN





Suga: Ziemeļatlantijas argentīna Argentina silus Zona: Savienības ūdeņi 3.a un 4. zonā (ARU/34-C) Dānija 1 093 Vācija 11 Francija 8 Īrija 8 Nīderlande 51 Zviedrija 43 Apvienotā Karaliste 20 Savienība 1 234 KPN 1 234 Piesardzīga KPN





Suga: Ziemeļatlantijas argentīna Argentina silus Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi 5., 6. un 7. zonā (ARU/567.) Vācija 355 Francija 7 Īrija 329 Nīderlande 3 710 Apvienotā Karaliste 260 Savienība 4 661 KPN 4 661 Piesardzīga KPN





Suga: Brosme Brosme brosme Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi 1., 2. un 14. zonā (USK/1214EI) Vācija 6 (3) Francija 6 (3) Apvienotā Karaliste 6 (3) Citi 3 (3) Savienība 21 (3) KPN 21 Piesardzīga KPN





Suga: Brosme Brosme brosme Zona: 3a (USK/3A/BCD) Dānija 15 Zviedrija 8 Vācija 8 Savienība 31 KPN 31 Piesardzīga KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.





Suga: Brosme Brosme brosme Zona: Savienības ūdeņi 4. zonā (USK/04-C.) Dānija 68 Vācija 20 Francija 47 Zviedrija 7 Apvienotā Karaliste 102 Citi 7 (4) Savienība 251 KPN 251 Piesardzīga KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.





Suga: Brosme Brosme brosme Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi 5., 6. un 7. zonā (USK/567EI.) Vācija 17 Spānija 60 Francija 705 Īrija 68 Apvienotā Karaliste 340 Citi 17 (5) Savienība 1 207 Norvēģija 2 923 (6) (7) (8) (9) KPN 4 130 Piesardzīga KPN Piemēro šīs regulas 12. panta 1. punktu. Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.





Suga: Brosme Brosme brosme Zona: Norvēģijas ūdeņi 4. zonā (USK/04-N.) Beļģija 0 Dānija 165 Vācija 1 Francija 0 Nīderlande 0 Apvienotā Karaliste 4 Savienība 170 KPN Nepiemēro Piesardzīga KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.





Suga: Kaproīdas Caproidae Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi 6., 7. un 8. zonā (BOR/678-) Dānija 5 001 Īrija 14 084 Apvienotā Karaliste 1 295 Savienība 20 380 KPN 20 380 Piesardzīga KPN





Suga: Siļķe (10) Clupea harengus Zona: 3a (HER/03A.) Dānija 20 255 (11) Vācija 324 (11) Zviedrija 21 189 (11) Savienība 41 768 (11) Norvēģija 6 459 Fēru Salas 200 (12) KPN 48 427 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.





Suga: Siļķe (13) Clupea harengus Zona: Savienības un Norvēģijas ūdeņi 4. zonā uz ziemeļiem no 53° 30′ N (HER/4AB.) Dānija 111 299 Vācija 65 302 Francija 27 114 Nīderlande 70 776 Zviedrija 6 105 Apvienotā Karaliste 79 381 Savienība 359 977 Fēru Salas 400 Norvēģija 174 171 (14) KPN 600 588 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.





Suga: Siļķe (16) Clupea harengus Zona: Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (HER/04-N.) Zviedrija 1 239 (16) Savienība 1 239 KPN 600 588 Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.





Suga: Siļķe (17) Clupea harengus Zona: 3a (HER/03A-BC) Dānija 5 692 Vācija 51 Zviedrija 916 Savienība 6 659 KPN 6 659 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.





Suga: Siļķe (18) Clupea harengus Zona: 4, 7d; Savienības ūdeņi 2.a zonā (HER/2A47DX) Beļģija 48 Dānija 9 256 Vācija 48 Francija 48 Nīderlande 48 Zviedrija 45 Apvienotā Karaliste 176 Savienība 9 669 KPN 9 669 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.





Suga: Siļķe (19) Clupea harengus Zona: 4c, 7d (20) (HER/4CXB7D) Beļģija 10 139 (21) Dānija 1 718 (21) Vācija 1 008 (21) Francija 16 644 (21) Nīderlande 30 002 (21) Apvienotā Karaliste 6 529 (21) Savienība 66 040 KPN 600 588 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.





Suga: Siļķe Clupea harengus Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b, 6.b un 6.aN zonā (22) (HER/5B6ANB) Vācija 466 (23) Francija 88 (23) Īrija 630 (23) Nīderlande 466 (23) Apvienotā Karaliste 2 520 (23) Savienība 4 170 (23) KPN 4 170 Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.





Suga: Siļķe Clupea harengus Zona: 6aS (24), 7b, 7c (HER/6AS7BC) Īrija 1 482 Nīderlande 148 Savienība 1 630 KPN 1 630 Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.





Suga: Siļķe Clupea harengus Zona: 6. zona (Klaida) (25) (HER/06ACL.) Apvienotā Karaliste Jānosaka Savienība Jānosaka (26) KPN Jānosaka (26) Piesardzīga KPN Piemēro šīs regulas 6. pantu.





Suga: Siļķe Clupea harengus Zona: 7a (27) (HER/07A/MM) Īrija 1 826 Apvienotā Karaliste 5 190 Savienība 7 016 KPN 7 016 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.





Suga: Siļķe Clupea harengus Zona: 7e un 7f (HER/7EF.) Francija 465 Apvienotā Karaliste 465 Savienība 930 KPN 930 Piesardzīga KPN





Suga: Siļķe Clupea harengus Zona: 7g (28), 7h (28), 7j (28) un 7k (28) (HER/7G-K.) Vācija 113 Francija 625 Īrija 8 751 Nīderlande 625 Apvienotā Karaliste 13 Savienība 10 127 KPN 10 127 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.





Suga: Eiropas anšovs Engraulis encrasicolus Zona: 8 (ANE/08.) Spānija 29 700 Francija 3 300 Savienība 33 000 KPN 33 000 Analītiska KPN





Suga: Eiropas anšovs Engraulis encrasicolus Zona: 9 un 10; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (ANE/9/3411) Spānija 5 978 Portugāle 6 522 Savienība 12 500 KPN 12 500 Piesardzīga KPN





Suga: Menca Gadus morhua Zona: Skageraks (COD/03AN.) Beļģija 20 Dānija 6 397 Vācija 160 Nīderlande 40 Zviedrija 1 119 Savienība 7 736 KPN 7 995 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.





Suga: Menca Gadus morhua Zona: Kategats (COD/03AS.) Dānija 389 (29) Vācija 8 (29) Zviedrija 233 (29) Savienība 630 (29) KPN 630 (29) Piesardzīga KPN





Suga: Menca Gadus morhua Zona: 4; Savienības ūdeņi 2.a zonā; 3.a zonas daļa, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā (COD/2A3AX4) Beļģija 1 275 Dānija 7 327 Vācija 4 645 Francija 1 575 Nīderlande 4 140 Zviedrija 49 Apvienotā Karaliste 16 808 Savienība 35 819 Norvēģija 7 337 (30) KPN 43 156 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.





Suga: Menca Gadus morhua Zona: Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (COD/04-N.) Zviedrija 382 (31) Savienība 382 KPN Nepiemēro Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.





Suga: Menca Gadus morhua Zona: 6b; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā uz rietumiem no 12° 00′ W un 12. un 14. zonā (COD/5W6-14) Beļģija 0 Vācija 1 Francija 12 Īrija 16 Apvienotā Karaliste 45 Savienība 74 KPN 74 Piesardzīga KPN





Suga: Menca Gadus morhua Zona: 6a; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā uz austrumiem no 12° 00′ W (COD/5BE6A) Beļģija 0 Vācija 0 Francija 0 Īrija 0 Apvienotā Karaliste 0 Savienība 0 KPN 0 (32) Analītiska KPN





Suga: Menca Gadus morhua Zona: 7a (COD/07A.) Beļģija 9 (33) Francija 25 (33) Īrija 459 (33) Nīderlande 2 (33) Apvienotā Karaliste 200 (33) Savienība 695 (33) KPN 695 (33) Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.





Suga: Menca Gadus morhua Zona: 7b, 7c, 7e–k, 8, 9 un 10; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (COD/7XAD34) Beļģija 121 Francija 1 984 Īrija 757 Nīderlande 0 Apvienotā Karaliste 214 Savienība 3 076 KPN 3 076 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 12. panta 1. punktu.





Suga: Menca Gadus morhua Zona: 7d (COD/07D.) Beļģija 74 Francija 1 456 Nīderlande 43 Apvienotā Karaliste 160 Savienība 1 733 KPN 1 733 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.





Suga: Megrimi Lepidorhombus spp. Zona: Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā (LEZ/2AC4-C) Beļģija 8 Dānija 7 Vācija 7 Francija 41 Nīderlande 33 Apvienotā Karaliste 2 430 Savienība 2 526 KPN 2 526 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.





Suga: Megrimi Lepidorhombus spp. Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; 6. zona; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā (LEZ/56-14) Spānija 617 Francija 2 407 Īrija 704 Apvienotā Karaliste 1 704 Savienība 5 432 KPN 5 432 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.





Suga: Megrimi Lepidorhombus spp. Zona: 7 (LEZ/07.) Beļģija 333 (34) Spānija 3 693 (35) Francija 4 481 (35) Īrija 2 038 (34) Apvienotā Karaliste 1 765 (34) Savienība 12 310 KPN 12 310 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. Piemēro šīs regulas 12. panta 1. punktu.





Suga: Megrimi Lepidorhombus spp. Zona: 8a, 8b, 8d un 8e (LEZ/8ABDE.) Spānija 674 Francija 544 Savienība 1 218 KPN 1 218 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.





Suga: Megrimi Lepidorhombus spp. Zona: 8c, 9 un 10; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (LEZ/8C3411) Spānija 1 280 Francija 64 Portugāle 43 Savienība 1 387 KPN 1 387 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.





Suga: Jūrasvelni Lophiidae Zona: Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā (ANF/2AC4-C) Beļģija 573 (36) Dānija 1 264 (36) Vācija 618 (36) Francija 118 (36) Nīderlande 434 (36) Zviedrija 15 (36) Apvienotā Karaliste 13 203 (36) Savienība 16 225 (36) KPN 16 225 Piesardzīga KPN





Suga: Jūrasvelni Lophiidae Zona: Norvēģijas ūdeņi 4. zonā (ANF/04-N.) Beļģija 51 Dānija 1 305 Vācija 21 Nīderlande 18 Apvienotā Karaliste 305 Savienība 1 700 KPN Nepiemēro Piesardzīga KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.





Suga: Jūrasvelni Lophiidae Zona: 6. zona; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā (ANF/56-14) Beļģija 330 Vācija 377 Spānija 353 Francija 4 059 Īrija 918 Nīderlande 318 Apvienotā Karaliste 2 825 Savienība 9 180 KPN 9 180 Piesardzīga KPN





Suga: Jūrasvelni Lophiidae Zona: 7 (ANF/07.) Beļģija 3 097 (37) Vācija 345 (37) Spānija 1 231 (37) Francija 19 875 (37) Īrija 2 540 (37) Nīderlande 401 (37) Apvienotā Karaliste 6 027 (37) Savienība 33 516 (37) KPN 33 516 (37) Piesardzīga KPN Piemēro šīs regulas 12. panta 1. punktu.





Suga: Jūrasvelni Lophiidae Zona: 8a, 8b, 8d un 8e (ANF/8ABDE.) Spānija 1 368 Francija 7 612 Savienība 8 980 KPN 8 980 Piesardzīga KPN





Suga: Jūrasvelni Lophiidae Zona: 8c, 9 un 10; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (ANF/8C3411) Spānija 3 296 Francija 3 Portugāle 656 Savienība 3 955 KPN 3 955 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.





Suga: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: 3a (HAD/3A/BCD) Beļģija 12 Dānija 2 070 Vācija 132 Nīderlande 2 Zviedrija 245 Savienība 2 461 KPN 2 569 Analītiska KPN





Suga: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: 4; Savienības ūdeņi 2.a zonā (HAD/2AC4.) Beļģija 241 Dānija 1 657 Vācija 1 054 Francija 1 837 Nīderlande 181 Zviedrija 167 Apvienotā Karaliste 27 324 Savienība 32 461 Norvēģija 9 306 KPN 41 767 Analītiska KPN Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem. Norvēģijas ūdeņi 4. zonā (HAD/*04N-) Savienība 24 146





Suga: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (HAD/04-N.) Zviedrija 707 (38) Savienība 707 KPN Nepiemēro Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.





Suga: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi 6.b, 12. un 14. zonā (HAD/6B1214) Beļģija 12 Vācija 40 Francija 546 Īrija 429 Apvienotā Karaliste 4 136 Savienība 5 163 KPN 5 163 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.





Suga: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b un 6.a zonā (HAD/5BC6A.) Beļģija 5 (39) Vācija 6 (39) Francija 257 (39) Īrija 762 (39) Apvienotā Karaliste 3 624 (39) Savienība 4 654 (39) KPN 4 654 (39) Analītiska KPN





Suga: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: 7b–k, 8, 9 un 10; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (HAD/7X7A34) Beļģija 77 Francija 4 606 Īrija 1 536 Apvienotā Karaliste 691 Savienība 6 910 KPN 6 910 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. Piemēro šīs regulas 12. panta 1. punktu.





Suga: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: 7a (HAD/07A.) Beļģija 51 Francija 232 Īrija 1 388 Apvienotā Karaliste 1 536 Savienība 3 207 KPN 3 207 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.





Suga: Merlangs Merlangius merlangus Zona: 3a (WHG/03A.) Dānija 929 Nīderlande 3 Zviedrija 99 Savienība 1 031 KPN 1 050 Piesardzīga KPN





Suga: Merlangs Merlangius merlangus Zona: 4; Savienības ūdeņi 2.a zonā (WHG/2AC4.) Beļģija 442 Dānija 1 912 Vācija 497 Francija 2 873 Nīderlande 1 105 Zviedrija 4 Apvienotā Karaliste 13 818 Savienība 20 651 Norvēģija 1 406 (40) KPN 22 057 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.





Suga: Merlangs Merlangius merlangus Zona: 6; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā (WHG/56-14) Vācija 1 (41) Francija 26 (41) Īrija 64 (41) Apvienotā Karaliste 122 (41) Savienība 213 (41) KPN 213 (41) Analītiska KPN





Suga: Merlangs Merlangius merlangus Zona: 7a (WHG/07 A.) Beļģija 0 Francija 3 Īrija 46 Nīderlande 0 Apvienotā Karaliste 31 Savienība 80 KPN 80 Analītiska KPN





Suga: Merlangs Merlangius merlangus Zona: 7b, 7c, 7d, 7e, 7f, 7g, 7h, 7j un 7k (WHG/7X7A-C) Beļģija 217 Francija 13 328 Īrija 6 176 Nīderlande 108 Apvienotā Karaliste 2 384 Savienība 22 213 KPN 22 213 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. Piemēro šīs regulas 12. panta 1. punktu.





Suga: Merlangs Merlangius merlangus Zona: 8 (WHG/08.) Spānija 1 016 Francija 1 524 Savienība 2 540 KPN 2 540 Piesardzīga KPN





Suga: Merlangs un pollaks Merlangius merlangus un Pollachius pollachius Zona: Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (W/P/04-N.) Zviedrija 190 (42) Savienība 190 KPN Nepiemēro Piesardzīga KPN





Suga: Heks Merluccius merluccius Zona: 3a (HKE/3A/BCD) Dānija 2 890 (43) Zviedrija 246 (43) Savienība 3 136 KPN 3 136 (44) Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.





Suga: Heks Merluccius merluccius Zona: Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā (HKE/2AC4-C) Beļģija 52 (45) Dānija 2 112 (45) Vācija 242 (45) Francija 468 (45) Nīderlande 121 (45) Apvienotā Karaliste 658 (45) Savienība 3 653 (45) KPN 3 653 (46) Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.





Suga: Heks Merluccius merluccius Zona: 6 un 7; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā (HKE/571214) Beļģija 575 (47) Spānija 18 434 Francija 28 468 (47) Īrija 3 449 Nīderlande 371 (47) Apvienotā Karaliste 11 239 (47) Savienība 62 536 KPN 62 536 (48) Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. Piemēro šīs regulas 12. panta 1. punktu.





Suga: Heks Merluccius merluccius Zona: 8a, 8b, 8d un 8e (HKE/8ABDE.) Beļģija 19 (49) Spānija 13 065 Francija 29 338 Nīderlande 38 (49) Savienība 42 460 KPN 42 460 (50) Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.





Suga: Heks Merluccius merluccius Zona: 8c, 9 un 10; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (HKE/8C3411) Spānija 5 924 Francija 569 Portugāle 2 765 Savienība 9 258 KPN 9 258 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.





Suga: Putasu Micromesistius poutassou Zona: Norvēģijas ūdeņi 2. un 4. zonā (WHB/24-N.) Dānija 0 Apvienotā Karaliste 0 Savienība 0 KPN Nepiemēro Analītiska KPN





Suga: Putasu Micromesistius poutassou Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8.a, 8.b, 8.d, 8.e, 12. un 14. zonā (WHB/1X14) Dānija 61 277 (51) Vācija 23 825 (51) Spānija 51 949 (51) (52) Francija 42 644 (51) Īrija 47 451 (51) Nīderlande 74 720 (51) Portugāle 4 826 (51) (53) Zviedrija 15 158 (51) Apvienotā Karaliste 79 513 (51) Savienība 401 363 (51) (53) Norvēģija 110 000 Fēru Salas 10 000 KPN Nepiemēro Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.





Suga: Putasu Micromesistius poutassou Zona: 8c, 9 un 10; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (WHB/8C3411) Spānija 42 778 Portugāle 10 695 Savienība 53 473 (54) KPN Nepiemēro Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.





Suga: Putasu Micromesistius poutassou Zona: Savienības ūdeņi 2., 4.a, 5. zonā, 6. zonā uz ziemeļiem no 56° 30′ N un 7. zonā uz rietumiem no 12° W (WHB/24A567) Norvēģija 227 975 (55) (56) Fēru Salas 21 500 (57) (58) KPN Nepiemēro Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.





Suga: Mazmutes plekste un sarkanā plekste Microstomus kitt un Glyptocephalus cynoglossus Zona: Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā (L/W/2AC4-C) Beļģija 346 Dānija 953 Vācija 122 Francija 261 Nīderlande 794 Zviedrija 11 Apvienotā Karaliste 3 904 Savienība 6 391 KPN 6 391 Piesardzīga KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.





Suga: Zilā jūras līdaka Molva dypterygia Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b, 6. un 7. zonā (BLI/5B67-) Vācija 110 Igaunija 17 Spānija 347 Francija 7 908 Īrija 30 Lietuva 7 Polija 3 Apvienotā Karaliste 2 011 Citi 30 (59) Savienība 10 463 Norvēģija 150 (60) Fēru Salas 150 (61) KPN 10 463 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. Piemēro šīs regulas 12. panta 1. punktu.





Suga: Zilā jūras līdaka Molva dypterygia Zona: Starptautiskie ūdeņi 12. zonā (BLI/12INT-) Igaunija 1 (62) Spānija 273 (62) Francija 7 (62) Lietuva 2 (62) Apvienotā Karaliste 2 (62) Citi 1 (62) Savienība 286 (62) KPN 286 (62) Piesardzīga KPN





Suga: Zilā jūras līdaka Molva dypterygia Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi 2. un 4. zonā (BLI/24-) Dānija 4 Vācija 4 Īrija 4 Francija 23 Apvienotā Karaliste 14 Citi 4 (63) Savienība 53 KPN 53 Piesardzīga KPN





Suga: Zilā jūras līdaka Molva dypterygia Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi 3.a zonā (BLI/03-) Dānija 3 Vācija 2 Zviedrija 3 Savienība 8 KPN 8 Piesardzīga KPN





Suga: Jūras līdaka Molva molva Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi 1. un 2. zonā (LIN/1/2.) Dānija 8 Vācija 8 Francija 8 Apvienotā Karaliste 8 Citi 4 (64) Savienība 36 KPN 36 Piesardzīga KPN





Suga: Jūras līdaka Molva molva Zona: 3a (LIN/3A/BCD) Beļģija 6 (65) Dānija 50 Vācija 6 (65) Zviedrija 19 Apvienotā Karaliste 6 (65) Savienība 87 KPN 87 Piesardzīga KPN





Suga: Jūras līdaka Molva molva Zona: Savienības ūdeņi 4. zonā (LIN/04-C.) Beļģija 25 Dānija 385 Vācija 238 Francija 214 Nīderlande 8 Zviedrija 16 Apvienotā Karaliste 2 957 Savienība 3 843 KPN 3 843 Piesardzīga KPN





Suga: Jūras līdaka Molva molva Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi 5. zonā (LIN/05EI.) Beļģija 9 Dānija 6 Vācija 6 Francija 6 Apvienotā Karaliste 6 Savienība 33 KPN 33 Piesardzīga KPN





Suga: Jūras līdaka Molva molva Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi 6., 7., 8., 9., 10., 12. un 14. zonā (LIN/6X14.) Beļģija 48 (66) Dānija 8 (66) Vācija 173 (66) Spānija 3 498 Francija 3 730 (66) Īrija 935 Portugāle 8 Apvienotā Karaliste 4 296 (66) Savienība 12 696 Norvēģija 7 500 (67) (68) (69) Fēru Salas 200 (70) (71) KPN 20 396 Piesardzīga KPN Piemēro šīs regulas 11. panta 1. punktu.





Suga: Jūras līdaka Molva molva Zona: Norvēģijas ūdeņi 4. zonā (LIN/04-N.) Beļģija 9 Dānija 1 187 Vācija 33 Francija 13 Nīderlande 2 Apvienotā Karaliste 106 Savienība 1 350 KPN Nepiemēro Piesardzīga KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.





Suga: Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus Zona: 3a (NEP/3A/BCD) Dānija 8 626 Vācija 25 Zviedrija 3 087 Savienība 11 738 KPN 11 738 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.





Suga: Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus Zona: Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā (NEP/2AC4-C) Beļģija 1 282 Dānija 1 282 Vācija 19 Francija 38 Nīderlande 660 Apvienotā Karaliste 21 237 Savienība 24 518 KPN 24 518 Analītiska KPN





Suga: Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus Zona: Norvēģijas ūdeņi 4. zonā (NEP/04-N.) Dānija 758 Vācija 0 Apvienotā Karaliste 42 Savienība 800 KPN Nepiemēro Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.





Suga: Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus Zona: 6; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā (NEP/5BC6.) Spānija 25 Francija 98 Īrija 164 Apvienotā Karaliste 11 842 Savienība 12 129 KPN 12 129 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.





Suga: Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus Zona: 7 (NEP/07.) Spānija 1 745 (72) Francija 7 074 (72) Īrija 10 729 (72) Apvienotā Karaliste 9 543 (72) Savienība 29 091 (72) KPN 29 091 (72) Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 12. panta 1. punktu.





Suga: Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus Zona: 8a, 8b, 8d un 8e (NEP/8ABDE.) Spānija 217 Francija 3 397 Savienība 3 614 KPN 3 614 Analītiska KPN





Suga: Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus Zona: 8c (NEP/08C.) Spānija 0 Francija 0 Savienība 0 KPN 0 Piesardzīga KPN





Suga: Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus Zona: 9 un 10; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (NEP/9/3411) Spānija 95 (73) Portugāle 286 (73) Savienība 381 (73) (74) KPN 381 (74) Piesardzīga KPN





Suga: Ziemeļu garnele Pandalus borealis Zona: 3a (PRA/03A.) Dānija 2 545 Zviedrija 1 371 Savienība 3 916 KPN 7 333 Piesardzīga KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.





Suga: Ziemeļu garnele Pandalus borealis Zona: Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā (PRA/2AC4-C) Dānija 1 453 Nīderlande 14 Zviedrija 59 Apvienotā Karaliste 431 Savienība 1 957 KPN 1 957 Piesardzīga KPN





Suga: Ziemeļu garnele Pandalus borealis Zona: Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (PRA/04-N.) Dānija 211 Zviedrija 123 (75) Savienība 334 KPN Nepiemēro Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.





Suga: Penaeus garneles Penaeus spp. Zona: Francijas Gviānas ūdeņi (PEN/FGU.) Francija Jānosaka (76) Savienība Jānosaka (76) (77) KPN Jānosaka (76) (77) Piesardzīga KPN Piemēro šīs regulas 6. pantu.





Suga: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: Skageraks (PLE/03AN.) Beļģija 92 Dānija 11 946 Vācija 61 Nīderlande 2 297 Zviedrija 640 Savienība 15 036 KPN 15 343 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.





Suga: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: Kategats (PLE/03AS.) Dānija 1 320 Vācija 15 Zviedrija 148 Savienība 1 483 KPN 1 483 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.





Suga: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: 4; Savienības ūdeņi 2.a zonā; 3.a zonas daļa, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā (PLE/2A3AX4) Beļģija 6 447 Dānija 20 952 Vācija 6 044 Francija 1 209 Nīderlande 40 290 Apvienotā Karaliste 29 816 Savienība 104 758 Norvēģija 7 885 KPN 112 643 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem. Norvēģijas ūdeņi 4. zonā (PLE/*04N-) Savienība 42 986





Suga: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: 6; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā (PLE/56-14) Francija 9 Īrija 261 Apvienotā Karaliste 388 Savienība 658 KPN 658 Piesardzīga KPN





Suga: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: 7a (PLE/07A.) Beļģija 46 Francija 20 Īrija 1 255 Nīderlande 14 Apvienotā Karaliste 458 Savienība 1 793 KPN 1 793 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.





Suga: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: 7b un 7c (PLE/7BC.) Francija 11 Īrija 63 Savienība 74 KPN 74 Piesardzīga KPN Piemēro šīs regulas 12. panta 1. punktu.





Suga: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: 7d un 7e (PLE/7DE.) Beļģija 1 695 Francija 5 651 Apvienotā Karaliste 3 014 Savienība 10 360 KPN 10 360 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.





Suga: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: 7f un 7g (PLE/7FG.) Beļģija 82 Francija 148 Īrija 204 Apvienotā Karaliste 77 Savienība 511 KPN 511 Piesardzīga KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.





Suga: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: 7h, 7j un 7k (PLE/7HJK.) Beļģija 8 Francija 16 Īrija 56 Nīderlande 32 Apvienotā Karaliste 16 Savienība 128 KPN 128 Piesardzīga KPN Piemēro šīs regulas 12. panta 1. punktu.





Suga: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: 8, 9 un 10; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (PLE/8/3411) Spānija 66 Francija 263 Portugāle 66 Savienība 395 KPN 395 Piesardzīga KPN





Suga: Pollaks Pollachius pollachius Zona: 6; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā (POL/56-14) Spānija 6 Francija 190 Īrija 56 Apvienotā Karaliste 145 Savienība 397 KPN 397 Piesardzīga KPN





Suga: Pollaks Pollachius pollachius Zona: 7 (POL/07.) Beļģija 378 (78) Spānija 23 (78) Francija 8 712 (78) Īrija 929 (78) Apvienotā Karaliste 2 121 (78) Savienība 12 163 (78) KPN 12 163 Piesardzīga KPN Piemēro šīs regulas 12. panta 1. punktu.





Suga: Pollaks Pollachius pollachius Zona: 8a, 8b, 8d un 8e (POL/8ABDE.) Spānija 252 Francija 1 230 Savienība 1 482 KPN 1 482 Piesardzīga KPN





Suga: Pollaks Pollachius pollachius Zona: 8c (POL/08C.) Spānija 208 Francija 23 Savienība 231 KPN 231 Piesardzīga KPN





Suga: Pollaks Pollachius pollachius Zona: 9 un 10; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (POL/9/3411) Spānija 273 (79) Portugāle 9 (79) (80) Savienība 282 (79) KPN 282 (80) Piesardzīga KPN





Suga: Saida Pollachius virens Zona: 3a un 4; Savienības ūdeņi 2.a zonā (POK/2C3A4) Beļģija 37 Dānija 4 365 Vācija 11 024 Francija 25 943 Nīderlande 110 Zviedrija 600 Apvienotā Karaliste 8 452 Savienība 50 531 Norvēģija 55 262 (81) KPN 105 793 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.





Suga: Saida Pollachius virens Zona: 6; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b, 12. un 14. zonā (POK/56-14) Vācija 534 Francija 5 305 Īrija 428 Apvienotā Karaliste 3 308 Savienība 9 575 Norvēģija 640 (82) KPN 10 215 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.





Suga: Saida Pollachius virens Zona: Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (POK/04-N.) Zviedrija 880 (83) Savienība 880 KPN Nepiemēro Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.





Suga: Saida Pollachius virens Zona: 7, 8, 9 un 10; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (POK/7/3411) Beļģija 6 Francija 1 245 Īrija 1 491 Apvienotā Karaliste 434 Savienība 3 176 KPN 3 176 Piesardzīga KPN Piemēro šīs regulas 12. panta 1. punktu.





Suga: Akmeņplekste un gludais rombs Psetta maxima un Scophthalmus rhombus Zona: Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā (T/B/2AC4-C) Beļģija 521 Dānija 1 113 Vācija 284 Francija 134 Nīderlande 3 945 Zviedrija 8 Apvienotā Karaliste 1 097 Savienība 7 102 KPN 7 102 Piesardzīga KPN. Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.





Suga: Rajveidīgās zivis Rajiformes Zona: Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā (SRX/2AC4-C) Beļģija 278 (84) (85) (86) (87) Dānija 11 (84) (85) (86) Vācija 14 (84) (85) (86) Francija 44 (84) (85) (86) (87) Nīderlande 237 (84) (85) (86) (87) Apvienotā Karaliste 1 070 (84) (85) (86) (87) Savienība 1 654 (84) (86) KPN 1 654 (86) Piesardzīga KPN





Suga: Rajveidīgās zivis Rajiformes Zona: Savienības ūdeņi 3.a zonā (SRX/03A-C.) Dānija 37 (88) Zviedrija 10 (88) Savienība 47 (88) KPN 47 Piesardzīga KPN









Suga: Rajveidīgās zivis Rajiformes Zona: Savienības ūdeņi 7.d zonā (SRX/07D.) Beļģija 115 (93) (94) (95) (96) Francija 963 (93) (94) (95) (96) Nīderlande 6 (93) (94) (95) (96) Apvienotā Karaliste 192 (93) (94) (95) (96) Savienība 1 276 (93) (94) (95) (96) KPN 1 276 (96) Piesardzīga KPN





Suga: Rajveidīgās zivis Rajiformes Zona: Savienības ūdeņi 8. un 9. zonā (SRX/89-C.) Beļģija 9 (97) (98) Francija 1 640 (97) (98) Portugāle 1 330 (97) (98) Spānija 1 338 (97) (98) Apvienotā Karaliste 9 (97) (98) Savienība 4 326 (97) (98) KPN 4 326 (98) Piesardzīga KPN





Suga: Grenlandes paltuss Reinhardtius hippoglossoides Zona: Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b un 6. zonā (GHL/2A-C46) Dānija 16 Vācija 28 Igaunija 16 Spānija 16 Francija 259 Īrija 16 Lietuva 16 Polija 16 Apvienotā Karaliste 1 017 Savienība 1 400 Norvēģija 1 100 (99) KPN 2 500 Analītiska KPN





Suga: Makrele Scomber scombrus Zona: 3a un 4; Savienības ūdeņi 2.a, 3.b, 3.c zonā un 22.–32. apakšrajonā (MAC/2A34.) Beļģija 519 (100) (101) Dānija 17 836 (100) (101) Vācija 541 (100) (101) Francija 1 635 (100) (101) Nīderlande 1 646 (100) (101) Zviedrija 4 991 (100) (101) (102) Apvienotā Karaliste 1 525 (100) (101) Savienība 28 693 (100) (101) (102) Norvēģija 169 248 (103) KPN 816 797 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.





Suga: Makrele Scomber scombrus Zona: 6, 7, 8a, 8b, 8d un 8e; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi 2.a, 12. un 14. zonā (MAC/2CX14-) Vācija 20 743 Spānija 22 Igaunija 172 Francija 13 830 Īrija 69 141 Latvija 127 Lietuva 127 Nīderlande 30 249 Polija 1 460 Apvienotā Karaliste 190 143 Savienība 326 014 Norvēģija 14 609 (104) (105) Fēru Salas 30 877 (106) KPN 816 797 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.





Suga: Makrele Scomber scombrus Zona: 8c, 9 un 10; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (MAC/8C3411) Spānija 30 746 (107) Francija 204 (107) Portugāle 6 355 (107) Savienība 37 305 KPN 816 797 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.





Suga: Makrele Scomber scombrus Zona: Norvēģijas ūdeņi 2.a un 4.a zonā (MAC/2A4A-N) Dānija 12 803 Savienība 12 803 KPN Nepiemēro Analītiska KPN





Suga: Parastā jūrasmēle Solea solea Zona: 3a; Savienības ūdeņi 22.–24. apakšrajonā (SOL/3A/BCD) Dānija 376 Vācija 22 (108) Nīderlande 36 (108) Zviedrija 14 Savienība 448 KPN 448 Analītiska KPN





Suga: Parastā jūrasmēle Solea solea Zona: Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā (SOL/24-C.) Beļģija 1 307 Dānija 597 Vācija 1 046 Francija 261 Nīderlande 11 801 Apvienotā Karaliste 672 Savienība 15 684 Norvēģija 10 (109) KPN 15 694 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.





Suga: Parastā jūrasmēle Solea solea Zona: 6; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā (SOL/56-14) Īrija 46 Apvienotā Karaliste 11 Savienība 57 KPN 57 Piesardzīga KPN





Suga: Parastā jūrasmēle Solea solea Zona: 7a (SOL/07A.) Beļģija 10 (110) Francija 0 (110) Īrija 17 (110) Nīderlande 3 (110) Apvienotā Karaliste 10 (110) Savienība 40 (110) KPN 40 (110) Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.





Suga: Parastā jūrasmēle Solea solea Zona: 7b un 7c (SOL/7BC.) Francija 6 Īrija 36 Savienība 42 KPN 42 Piesardzīga KPN Piemēro šīs regulas 12. panta 1. punktu.





Suga: Parastā jūrasmēle Solea solea Zona: 7d (SOL/07D.) Beļģija 917 Francija 1 833 Apvienotā Karaliste 655 Savienība 3 405 KPN 3 405 Analītiska KPN





Suga: Parastā jūrasmēle Solea solea Zona: 7e (SOL/07E.) Beļģija 42 Francija 453 Apvienotā Karaliste 707 Savienība 1 202 KPN 1 202 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.





Suga: Parastā jūrasmēle Solea solea Zona: 7f un 7g (SOL/7FG.) Beļģija 574 Francija 58 Īrija 29 Apvienotā Karaliste 259 Savienība 920 KPN 920 Analītiska KPN





Suga: Parastā jūrasmēle Solea solea Zona: 7h, 7j un 7k (SOL/7HJK.) Beļģija 32 Francija 64 Īrija 171 Nīderlande 51 Apvienotā Karaliste 64 Savienība 382 KPN 382 Piesardzīga KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. Piemēro šīs regulas 12. panta 1. punktu.





Suga: Parastā jūrasmēle Solea solea Zona: 8a un 8b (SOL/8AB.) Beļģija 45 Spānija 8 Francija 3 319 Nīderlande 249 Savienība 3 621 KPN 3 621 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.





Suga: Jūrasmēles Solea spp. Zona: 8c, 8d, 8e, 9 un 10; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (SOO/8CDE34) Spānija 403 Portugāle 669 Savienība 1 072 KPN 1 072 Piesardzīga KPN





Suga: Brētliņa un saistītās piezvejas sugas Sprattus sprattus Zona: 3a (SPR/03A.) Dānija 17 840 (111) Vācija 37 (111) Zviedrija 6 750 (111) Savienība 24 627 KPN 26 624 Piesardzīga KPN





Suga: Brētliņa un saistītās piezvejas sugas Sprattus sprattus Zona: Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā (SPR/2AC4-C) Beļģija 0 (112) (113) Dānija 0 (112) (113) Vācija 0 (112) (113) Francija 0 (112) (113) Nīderlande 0 (112) (113) Zviedrija 0 (112) (113) (114) Apvienotā Karaliste 0 (112) (113) Savienība 0 (112) Norvēģija 0 (112) Fēru Salas 0 (112) (115) KPN 0 (112) Analītiska KPN





Suga: Brētliņa Sprattus sprattus Zona: 7d un 7e (SPR/7DE.) Beļģija 16 Dānija 1 071 Vācija 16 Francija 231 Nīderlande 231 Apvienotā Karaliste 1 731 Savienība 3 296 KPN 3 296 Piesardzīga KPN





Suga: Dzelkņu haizivs Squalus acanthias Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi 1., 5., 6., 7., 8., 12. un 14. zonā (DGS/15X14) Beļģija 20 (116) Vācija 4 (116) Spānija 10 (116) Francija 83 (116) Īrija 53 (116) Nīderlande 0 (116) Portugāle 0 (116) Apvienotā Karaliste 100 (116) Savienība 270 (116) KPN 270 (116) Piesardzīga KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Piemēro šīs regulas 12. panta 1. punktu.





Suga: Stavridas un ar tām saistītās piezvejas sugas Trachurus spp. Zona: Savienības ūdeņi 4.b, 4.c un 7.d zonā (JAX/4BC7D) Beļģija 14 (117) Dānija 5 985 (117) Vācija 529 (117) (118) Spānija 111 (117) Francija 497 (117) (118) Īrija 376 (117) Nīderlande 3 604 (117) (118) Portugāle 13 (117) Zviedrija 75 (117) Apvienotā Karaliste 1 425 (117) (118) Savienība 12 629 Norvēģija 2 550 (119) KPN 15 179 Piesardzīga KPN





Suga: Stavridas un ar tām saistītās piezvejas sugas Trachurus spp. Zona: Savienības ūdeņi 2.a, 4.a zonā; 6., 7.a–c,7.e–k, 8.a, 8.b, 8.d un 8.e zona; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā (JAX/2A-14) Dānija 9 861 (120) (122) Vācija 7 694 (120) (121) (122) Spānija 10 494 (122) (124) Francija 3 960 (120) (121) (122) (124) Īrija 25 625 (120) (122) Nīderlande 30 871 (120) (121) (122) Portugāle 1 011 (122) (124) Zviedrija 675 (120) (122) Apvienotā Karaliste 9 279 (120) (121) (122) Savienība 99 470 Fēru Salas 1 600 (123) KPN 101 070 Analītiska KPN





Suga: Stavridas Trachurus spp. Zona: 8c (JAX/08C.) Spānija 14 335 (125) Francija 248 Portugāle 1 417 (125) Savienība 16 000 KPN 16 000 Analītiska KPN





Suga: Stavridas Trachurus spp. Zona: 9 (JAX/09.) Spānija 14 373 (126) Portugāle 41 182 (126) Savienība 55 555 KPN 55 555 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.





Suga: Stavridas Trachurus spp. Zona: 10. zona; Savienības ūdeņi CECAF apgabalā (127) (JAX/X34PRT) Portugāle Jānosaka Savienība Jānosaka (128) KPN Jānosaka (128) Piesardzīga KPN Piemēro šīs regulas 6. pantu.





Suga: Stavridas Trachurus spp. Zona: Savienības ūdeņi CECAF apgabalā (129) (JAX/341PRT) Portugāle Jānosaka Savienība Jānosaka (130) KPN Jānosaka (130) Piesardzīga KPN Piemēro šīs regulas 6. pantu.





Suga: Stavridas Trachurus spp. Zona: Savienības ūdeņi CECAF apgabalā (131) (JAX/341SPN) Spānija Jānosaka Savienība Jānosaka (132) KPN Jānosaka (132) Piesardzīga KPN Piemēro šīs regulas 6. pantu.





Suga: Esmarka menca un ar to saistītās piezvejas sugas Trisopterus esmarki Zona: 3a; Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā (NOP/2A3A4.) Dānija 54 949 (133) Vācija 11 (133) (134) Nīderlande 40 (133) (134) Savienība 55 000 (133) (135) Norvēģija 15 000 (136) Fēru Salas 6 000 (137) KPN Nepiemēro Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.





Suga: Esmarka menca un ar to saistītās piezvejas sugas Trisopterus esmarki Zona: Norvēģijas ūdeņi 4. zonā (NOP/04-N.) Dānija 0 Apvienotā Karaliste 0 Savienība 0 KPN Nepiemēro Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.





Suga: Rūpnieciskās zivis Zona: Norvēģijas ūdeņi 4. zonā (I/F/04-N.) Zviedrija 800 (138) (139) Savienība 800 KPN Nepiemēro Piesardzīga KPN





Suga: Citas sugas Zona: Savienības ūdeņi 5.b, 6. un 7. zonā (OTH/5B67-C) Savienība Nepiemēro Norvēģija 250 (140) KPN Nepiemēro Piesardzīga KPN





Suga: Citas sugas Zona: Norvēģijas ūdeņi 4. zonā (OTH/04-N.) Beļģija 55 Dānija 4 999 Vācija 564 Francija 232 Nīderlande 400 Zviedrija Nepiemēro (141) Apvienotā Karaliste 3 750 Savienība 10 000 (142) KPN Nepiemēro Piesardzīga KPN





Suga: Citas sugas Zona: Savienības ūdeņi 2.a, 4. un 6.a zonā uz ziemeļiem no 56° 30′ N (OTH/2A46AN) Savienība Nepiemēro Norvēģija 5 750 (143) (144) Fēru Salas 150 (145) KPN Nepiemēro Piesardzīga KPN

(1) Izņemot ūdeņus līdz sešu jūras jūdžu attālumam no Apvienotās Karalistes bāzes līnijām pie Šetlandes, Fēras un Fūlas.

(2) Merlanga un makreles piezvejas drīkst būt ne vairāk kā 2 % apmērā no kvotas (OT1/*2A3A4). Merlanga un makreles piezvejas, ko atskaita no kvotas saskaņā ar šo noteikumu, un sugu piezvejas, ko atskaita no kvotas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 8. punktu, kopumā nepārsniedz 9 % no kvotas.

Īpašs nosacījums:

ievērojot minēto kvotu limitus, turpmāk norādītajos tūbīšu pārvaldības apgabalos, kas noteikti IID pielikumā, nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

Zona : Savienības ūdeņi tūbīšu pārvaldības apgabalos 1r 2r un 3r 4 5r 6 7r (SAN/234_1R) (SAN/234_2R) attiecībā uz 2r, (SAN/234_3R) attiecībā uz 3r (SAN/234_4) (SAN/234_5R) (SAN/234_6) (SAN/234_7R) Dānija 0 0 0 0 0 0 Apvienotā Karaliste 0 0 0 0 0 0 Vācija 0 0 0 0 0 0 Zviedrija 0 0 0 0 0 0 Savienība 0 0 0 0 0 0 Kopā 0 0 0 0 0 0

(3) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.

(4) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.

(5) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.

(6) Jāzvejo Savienības ūdeņos 2.a, 4., 5.b, 6. un 7. zonā (USK/*24X7C).

(7) Īpašs nosacījums: no tās 5.b, 6. un 7. zonā vienam kuģim jebkurā laikā ir atļauta citu sugu nejauša nozveja 25 % apmērā. Tomēr pirmajās 24 stundās pēc zvejas sākuma konkrētā zvejas vietā šo procentuālo daļu drīkst pārsniegt. Kopējā citu sugu nejauša nozveja 5.b, 6. un 7. zonā nedrīkst pārsniegt šādu apjomu tonnās (OTH/*5B67-): 3 000.

Mencas piezveja saskaņā ar šo noteikumu nedrīkst pārsniegt 5 %.

(8) Ieskaitot jūras līdaku. Turpmāk norādītās Norvēģijas kvotas apgūst tikai zvejā ar āķu jedām 5.b, 6. un 7. zonā:

Jūras līdaka (LIN/*5B67-) 7 500 Brosme (USK/*5B67-) 2 923

(9) Norvēģijai iedalītās brosmes un jūras līdakas kvotas ir savstarpēji aizstājamas līdz šādam apjomam tonnās: 2 000.

(10) Siļķu nozvejas, kas gūtas zvejniecībās, kurās izmantoto zvejas rīku linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks.

(11) Īpašs nosacījums: līdz 50 % no šā apjoma drīkst nozvejot Savienības ūdeņos 4. zonā (HER/*04-C.).

(12) Drīkst nozvejot tikai Skagerakā (HER/*03AN.).

(13) Siļķu nozvejas, kas gūtas zvejniecībās, kurās izmantoto zvejas rīku linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks.

(14) Saskaņā ar šo kvotu gūtā nozveja jāatvelk no KPN Norvēģijas daļas. Ievērojot šīs kvotas limitu, Savienības ūdeņos 4.a un 4.b zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādu apjomu (HER/*4AB-C): 50 000.

Īpašs nosacījums:

ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem.

Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (HER/*04N-) (15) Savienība 50 000

(15) Siļķu nozvejas, kas gūtas zvejniecībās, kurās izmantoto zvejas rīku linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks.

(16) Mencas, pikšas, pollaka un merlanga un saidas piezveja jāatskaita no minēto sugu kvotas.

(17) Vienīgi to siļķu nozvejām, kas kā piezveja gūtas zvejniecībās, kurās izmantoto zvejas rīku linuma acs izmērs ir mazāks par 32 mm.

(18) Vienīgi to siļķu nozvejām, kas kā piezveja gūtas zvejniecībās, kurās izmantoto zvejas rīku linuma acs izmērs ir mazāks par 32 mm.

(19) Vienīgi to siļķu nozvejām, kas gūtas zvejniecībās, kurās izmantoto zvejas rīku linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks.

(20) Izņemot Blekvoteras krājumu, t. i., siļķes krājumu Temzas estuāra jūras reģionā, zonā, ko norobežo loksodroma, kura novilkta uz dienvidiem no Lendgārdas raga (51° 56′ N, 1° 19,1′ E) līdz platumam 51° 33′ N un no šā punkta uz rietumiem līdz punktam Apvienotās Karalistes krastā.

(21) Īpašs nosacījums: līdz 50 % no šīs kvotas drīkst nozvejot 4.b zonā (HER/*04B.).

(22) Siļķes krājums ICES 6.a zonas daļā, kas atrodas uz austrumiem no 7° W garuma meridiāna un uz ziemeļiem no 55° N platuma paralēles vai uz rietumiem no 7° W garuma meridiāna un uz ziemeļiem no 56° N platuma paralēles, izņemot Klaidu.

(23) Aizliegts zvejot siļķi to ICES zonu daļā starp 56° N un 57° 30′ N, uz kurām attiecas šī KPN, izņemot sešas jūras jūdzes platu joslu, ko mēra no Apvienotās Karalistes teritoriālās jūras bāzes līnijas.

(24) Siļķes krājums 6.a zonā uz dienvidiem no 56° 00′ N un uz rietumiem no 07° 00′ W.

(25) Klaidas krājums, t. i., siļķes krājums jūras apgabalā, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no līnijas, kura novilkta starp:

— Kintairas ragu (55°17.9′N, 05°47.8′W),

— punktu ar koordinātām 55°04′N, 05°23′W un

— Korsvolas ragu (55°00.5′N, 05°09.4′W)

(26) Noteikts tādā pašā apjomā kā Apvienotās Karalistes kvota.

(27) Šī zona ir samazināta par teritoriju, ko norobežo:

— ziemeļos 52° 30′ N platuma paralēle,

— dienvidos 52° 00′ N platuma paralēle,

— rietumos Īrijas krasts,

— austrumos Apvienotās Karalistes krasts.

(28) Šī zona ir palielināta par teritoriju, ko norobežo:

— ziemeļos 52° 30′ N platuma paralēle,

— dienvidos 52° 00′ N platuma paralēle,

— rietumos Īrijas krasts,

— austrumos Apvienotās Karalistes krasts.

(29) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.

(30) Drīkst nozvejot Savienības ūdeņos. Saskaņā ar šo kvotu gūtā nozveja jāatvelk no KPN Norvēģijas daļas.

Īpašs nosacījums:

ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem.

Norvēģijas ūdeņi 4. zonā (COD/*04N-) Savienība 31 132

(31) Pikšas, pollaka un merlanga un saidas piezveja jāatskaita no minēto sugu kvotas.

(32) Mencas piezveju, kas iegūta šīs KPN apgabalā, drīkst izkraut ar noteikumu, ka tā nepārsniedz 1,5 % kopējās nozvejas (dzīvsvars), kas paturēta uz kuģa katrā zvejas reisā. Šo noteikumu nepiemēro nozvejām, uz kurām attiecas izkraušanas pienākums.

(33) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.

(34) 5 % no šīs kvotas drīkst izmantot 8.a, 8.b, 8.d un 8.e zonā (LEZ/*8ABDE) piezvejai, ko gūst jūrasmēles specializētajā zvejā.

(35) 5 % no šīs kvotas drīkst nozvejot 8.a, 8.b, 8.d un 8.e zonā (LEZ/*8ABDE).

(36) Īpašs nosacījums: no tās līdz 10 % drīkst nozvejot 6. zonā, Savienības un starptautiskajos ūdeņos 5.b zonā, starptautiskajos ūdeņos 12. un 14. zonā (ANF/*56-14).

(37) Īpašs nosacījums: no tās līdz 10 % drīkst nozvejot 8.a, 8.b, 8.d un 8.e zonā (ANF/*8ABDE).

(38) Mencas, pollaka, merlanga un saidas piezveja jāatskaita no minēto sugu kvotas.

(39) Ne vairāk kā 10 % no šīs kvotas drīkst apgūt 4. zonā un Savienības ūdeņos 2.a zonā (HAD/*2AC4.).

(40) Drīkst nozvejot Savienības ūdeņos. Saskaņā ar šo kvotu gūtā nozveja jāatvelk no KPN Norvēģijas daļas.

Īpašs nosacījums:

ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem.

Norvēģijas ūdeņi 4. zonā (WHG/*04N-) Savienība 13 991

(41) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.

(42) Mencas, pikšas un saidas piezveja jāatskaita no minēto sugu kvotas.

(43) Šo kvotu var pārcelt uz Savienības ūdeņiem 2.a un 4. zonā. Tomēr par šādiem pārcēlumiem iepriekš jāpaziņo Komisijai.

(44) Nepārsniedzot šādu kopējo KPN heka ziemeļu krājumam: 111 785

(45) Piezvejas vajadzībām 3.a zonā (HKE/*03A.) drīkst izmantot ne vairāk kā 10 % šīs kvotas.

(46) Nepārsniedzot šādu kopējo KPN heka ziemeļu krājumam: 111 785

(47) Šo kvotu var pārcelt uz Savienības ūdeņiem 2.a un 4. zonā. Tomēr par šādiem pārcēlumiem iepriekš jāpaziņo Komisijai.

(48) Nepārsniedzot šādu kopējo KPN heka ziemeļu krājumam: 111 785

Īpašs nosacījums:

ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem.

8a, 8b, 8d un 8e (HKE/*8ABDE) Beļģija 74 Spānija 2 974 Francija 2 974 Īrija 372 Nīderlande 37 Apvienotā Karaliste 1 673 Savienība 8 104

(49) Šo kvotu var pārcelt uz 4. zonu un Savienības ūdeņiem 2.a zonā. Tomēr par šādiem pārcēlumiem iepriekš jāpaziņo Komisijai.

(50) Nepārsniedzot šādu kopējo KPN heka ziemeļu krājumam: 111 785

Īpašs nosacījums:

ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem.

6 un 7; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā (HKE/*57-14) Beļģija 4 Spānija 3 784 Francija 6 812 Nīderlande 11 Savienība 10 611

(51) Īpašs nosacījums: ievērojot Savienībai paredzēto kopējo piekļuves daudzumu 21 500 tonnu apmērā, dalībvalstis Fēru Salu ūdeņos drīkst nozvejot ne vairāk kā šādu procentuālo daļu no savām kvotām (WHB/*05-F.): 9,2 %

(52) Šo kvotu var pārcelt uz 8.c, 9. un 10. zonu, Savienības ūdeņiem CECAF 34.1.1. zonā. Tomēr par šādiem pārcēlumiem iepriekš jāpaziņo Komisijai.

(53) Īpašs nosacījums: no ES kvotām Savienības un starptautiskajos ūdeņos 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8.a, 8.b, 8.d, 8.e, 12. un 14. zonā (WHB/*NZJM1) un 8.c, 9. un 10. zonā, Savienības ūdeņos CECAF 34.1.1. zonā (WHB/*NZJM2), zvejojot Norvēģijas ekonomikas zonā vai zvejas zonā ap Jana Majena salu, drīkst nozvejot šādu daudzumu: 227 975

(54) Īpašs nosacījums: no ES kvotām Savienības un starptautiskajos ūdeņos 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8.a, 8.b, 8.d, 8.e, 12. un 14. zonā (WHB/*NZJM1) un 8.c, 9. un 10. zonā, Savienības ūdeņos CECAF 34.1.1. zonā (WHB/*NZJM2), zvejojot Norvēģijas ekonomikas zonā vai zvejas zonā ap Jana Majena salu, drīkst nozvejot šādu daudzumu: 227 975

(55) Jāatskaita no Norvēģijas nozvejas limitiem, kas noteikti saskaņā ar Piekrastes valstu nolīgumu.

(56) Īpašs nosacījums: nozveja 4.a zonā nedrīkst pārsniegt šādu apjomu (WHB/*04A-C): 40 000

Šis nozvejas limits 4.a zonā atbilst šādai procentuālajai daļai no Norvēģijas piekļuves kvotas: 18 %

(57) Jāatskaita no Fēru Salu nozvejas limitiem.

(58) Īpaši nosacījumi: drīkst nozvejot arī 6.b zonā (WHB/*06B-C). Nozveja 4.a zonā nedrīkst pārsniegt šādu apjomu (WHB/*04A-C): 5 375

(59) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.

(60) Jāzvejo Savienības ūdeņos 2.a, 4., 5.b, 6. un 7. zonā (BLI/*24X7C).

(61) Strupdeguna garastes un melnās matastes piezvejas jāatskaita no šīs kvotas. Jāzvejo Savienības ūdeņos 6.a zonā uz ziemeļiem no 56° 30′N un 6.b zonā. Šo noteikumu nepiemēro nozvejām, uz kurām attiecas izkraušanas pienākums.

(62) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.

(63) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.

(64) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.

(65) Šo kvotu drīkst apgūt tikai Savienības ūdeņos 3.a zonā zonā.

(66) Īpašs nosacījums: Savienības ūdeņos 4. zonā (LIN/*04-C) drīkst apgūt ne vairāk kā 15 % no šīs kvotas.

(67) Īpašs nosacījums: no tās 5.b, 6. un 7. zonā vienam kuģim jebkurā laikā ir atļauta citu sugu nejauša nozveja 25 % apmērā. Tomēr pirmajās 24 stundās pēc zvejas sākuma konkrētā zvejas vietā šo procentuālo daļu drīkst pārsniegt. Kopējā citu sugu nejauša nozveja 5.b, 6. un 7. zonā nedrīkst pārsniegt šturpmāk norādīto apjomu tonnās (OTH/*6X14.): 3 000.

Mencas piezveja saskaņā ar šo noteikumu nedrīkst pārsniegt 5 %.

(68) Ieskaitot brosmi. Norvēģijas kvotas apgūst tikai zvejā ar āķu jedām 5.b, 6. un 7. zonā, un to apjoms ir šāds:

Jūras līdaka (LIN/*5B67-) 7 500 Brosme (USK/*5B67-) 2 923 .

(69) Norvēģijai iedalītās jūras līdakas un brosmes kvotas ir savstarpēji aizstājamas līdz šādam apjomam tonnās: 2 000.

(70) Ieskaitot brosmi. Jāzvejo 6.b un 6.a zonā uz ziemeļiem no 56° 30′ N (LIN/*6BAN.).

(71) Īpašs nosacījums: no tās 6.a un 6.b zonā vienam kuģim jebkurā laikā ir atļauta citu sugu nejauša nozveja 20 % apmērā. Tomēr pirmajās 24 stundās pēc zvejas sākuma konkrētā zvejas vietā šo procentuālo daļu drīkst pārsniegt. Kopējā citu sugu nejauša nozveja 6.a un 6.b zonā nedrīkst pārsniegt šādu apjomu tonnās (OTH/*6AB.): 75.

(72) Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem.

ICES 7. apakšapgabala 16. funkcionālā vienība (NEP/*07U16): Spānija 825 Francija 516 Īrija 992 Apvienotā Karaliste 401 Savienība 2 734

(73) No tām ne vairāk kā 6 % drīkst nozvejot ICES 9.a rajona 26. un 27. funkcionālajā vienībā (NEP/*9U267).

(74) Ievērojot iepriekšminēto KPN limitus, ICES 9.a rajona 30. funkcionālajā vienībā ((NEP/*9U30)) nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem: 100.

(75) Mencas, pikšas, pollaka, merlanga un saidas piezveja jāatskaita no minēto sugu kvotām.

(76) Garneļu Penaeus subtilis un Penaeus brasiliensis zveja ir aizliegta ūdeņos, kuru dziļums nepārsniedz 30 m.

(77) Noteikta tādā pašā apjomā kā Francijas kvota.

(78) Īpašs nosacījums: no tās līdz 2 % drīkst nozvejot 8.a, 8.b, 8.d un 8.e zonā (POL/*8ABDE).

(79) Īpašs nosacījums: no tās līdz 5 % drīkst nozvejot Savienības ūdeņos 8.c zonā (POL/*08C.).

(80) Papildus šai KPN Portugāle drīkst zvejot pollaku daudzumos, kas nepārsniedz 98 tonnas (POL/93411P).

(81) Drīkst nozvejot tikai Savienības ūdeņos 4. un 3.a zonā (POK/*3A4-C). Saskaņā ar šo kvotu gūtā nozveja jāatvelk no KPN Norvēģijas daļas.

(82) Jāzvejo uz ziemeļiem no 56° 30′ N (POK/*5614N).

(83) Mencas, pikšas, pollaka un merlanga piezveja jāatskaita no minēto sugu kvotas.

(84) Par blondās rajas (Raja brachyura) nozveju Savienības ūdeņos 4. zonā (RJH/04-C.), dzegužrajas (Leucoraja naevus) (RJN/2AC4-C), dzeloņainās rajas (Raja clavata) (RJC/2AC4-C) un plankumainās rajas (Raja montagui) (RJM/2AC4-C) nozveju ziņo atsevišķi.

(85) Piezvejas kvota. Minēto sugu zivis neveido vairāk kā 25 % nozvejas (dzīvsvars), kas paturēta uz kuģa katrā zvejas reisā. Šis nosacījums attiecas tikai uz kuģiem, kuru lielākais garums pārsniedz 15 m. Šo noteikumu nepiemēro nozvejām, uz kurām attiecas Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktā noteiktais izkraušanas pienākums.

(86) Neattiecas uz blondo raju (Raja brachyura) Savienības ūdeņos 2.a zonā un sīkacu raju (Raja microocellata) Savienības ūdeņos 2.a un 4. zonā. Nejauši nozvejotiem minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atbrīvo. Zvejniekus rosina izstrādāt un izmantot tādus paņēmienus un aprīkojumu, kas veicina šo sugu īpatņu ātru un drošu atbrīvošanu.

(87) Īpašs nosacījums: no kā līdz 10 % drīkst zvejot Savienības ūdeņos 7.d zonā (SRX/*07D2.), neskarot šīs regulas 13. un 45. pantā noteiktos aizliegumus tajos precizētajās zonās. Par blonās rajas (Raja brachyura) (RJH/*07D2.), dzegužrajas (Leucoraja naevus) (RJN/*07D2.), dzeloņainās rajas (Raja clavata) (RJC/*07D2.) un plankumainās rajas (Raja montagui) (RJM/*07D2.) nozveju ziņo atsevišķi. Šis īpašais nosacījums neattiecas uz sīkacu raju (Raja microocellata) un cirtaino raju (Raja undulata).

(88) Par dzegužrajas (Leucoraja naevus) (RJN/03A-C.), blondās rajas (Raja brachyura) (RJH/03A-C.) un plankumainās rajas (Raja montagui) (RJM/03A-C.) nozveju ziņo atsevišķi.

(89) Par dzegužrajas (Leucoraja naevus) (RJN/67AKXD), dzeloņainās rajas (Raja clavata) (RJC/67AKXD), blondās rajas (Raja brachyura) (RJH/67AKXD), plankumainās rajas (Raja montagui) (RJM/67AKXD), smilšu rajas (Raja circularis) (RJI/67AKXD) un šagrēnādas rajas (Raja fullonica) (RJF/67AKXD) nozveju ziņo atsevišķi.

(90) Īpašs nosacījums: no tās līdz 5 % drīkst nozvejot Savienības ūdeņos 7.d zonā (SRX/*07D.), neskarot aizliegumus, kas šīs regulas 13. un 45. pantā noteikti attiecībā uz tajos pašos pantos norādītajiem apgabaliem. Par dzegužrajas (Leucoraja naevus) (RJN/*07D.), dzeloņainās rajas (Raja clavata) (RJC/*07D.), blondās rajas (Raja brachyura) (RJH/*07D.), plankumainās rajas (Raja montagui) (RJM/*07D.), smilšu rajas (Raja circularis) (RJI/*07D.) un šagrēnādas rajas (Raja fullonica) (RJF/*07D.) nozveju ziņo atsevišķi. Šis īpašais nosacījums neattiecas uz sīkacu raju (Raja microocellata) un cirtaino raju (Raja undulata).

(91) Neattiecas uz sīkacu raju (Raja microocellata), izņemot Savienības ūdeņos 7.f un 7.g zonā. Nejauši nozvejotiem šīs sugas īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atbrīvo. Zvejniekus rosina izstrādāt un izmantot tādus paņēmienus un aprīkojumu, kas veicina šo sugu īpatņu ātru un drošu atbrīvošanu. Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, Savienības ūdeņos 7.f un 7.g zonā (RJE/7FG) nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem sīkacu rajas daudzumiem:

Suga: Sīkacu raja Raja microocellata Zona: Savienības ūdeņi 7.f un 7.g zonā (RJE/7FG.) Beļģija 14 Igaunija 0 Francija 63 Vācija 0 Īrija 20 Lietuva 0 Nīderlande 0 Portugāle 0 Spānija 17 Apvienotā Karaliste 40 Savienība 154 KPN 154 Piesardzīga KPN Īpašs nosacījums: no tās līdz 5 % drīkst nozvejot Savienības ūdeņos 7.d zonā, un par to ziņo ar šādu kodu: (RJE/*07D.). Šis īpašais nosacījums neskar aizliegumus, kas šīs regulas 13. un 45. pantā noteikti attiecībā uz tajos pašos pantos norādītajiem apgabaliem.

(92) Neattiecas uz cirtaino raju (Raja undulata). Šīs sugas specializēto zveju šīs KPN apgabalos neveic. Gadījumos, uz kuriem neattiecas izkraušanas pienākums, 7.e zonā gūtu cirtainās rajas piezveju drīkst izkraut tikai nesadalītu vai ķidātu. Nozveja nepārsniedz kvotas, kas norādītas turpmāk tabulā. Iepriekšminētie noteikumi neskar aizliegumus, kas šīs regulas 13. un 45. pantā noteikti attiecībā uz tajos pašos pantos norādītajiem apgabaliem. Par cirtainās rajas piezveju ziņo atsevišķi ar šādu kodu: (RJU/07E). Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem cirtainās rajas daudzumiem:

Suga: Cirtainā raja Raja undulata Zona: Savienības ūdeņi 7.e zonā (RJU/07E) Beļģija 15 Igaunija 0 Francija 65 Vācija 0 Īrija 21 Lietuva 0 Nīderlande 0 Portugāle 0 Spānija 18 Apvienotā Karaliste 42 Savienība 161 KPN 161 Piesardzīga KPN Īpašs nosacījums: no tās līdz 5 % drīkst nozvejot Savienības ūdeņos 7.d zonā, un par to ziņo ar šādu kodu: (RJU/*07D.). Šis īpašais nosacījums neskar aizliegumus, kas šīs regulas 13. un 45. pantā noteikti attiecībā uz tajos pašos pantos norādītajiem apgabaliem.

(93) Par dzegužrajas (Leucoraja naevus) (RJN/07D.), dzeloņainās rajas (Raja clavata) (RJC/07D.), blondās rajas (Raja brachyura) (RJH/07D.), plankumainās rajas (Raja montagui) (RJM/07D.) un sīkacu rajas (Raja microocellata) (RJE/07D.) nozveju ziņo atsevišķi.

(94) Īpašs nosacījums: no tās līdz 5 % drīkst nozvejot Savienības ūdeņos 6.a, 6.b, 7.a–c un 7.e–k zonā (SRX/*67AKD). Par dzegužrajas (Leucoraja naevus) (RJN/*67AKD), dzeloņainās rajas (Raja clavata) (RJ