Oficiālais Vēstnesis L 355 , 30/12/2002 Lpp. 0023 - 0034



Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2321/2002 (2002. gada 16. decembris) par noteikumiem, kā uzņēmumi, zinātniskās izpētes centri un akadēmiskās augstskolas piedalās Eiropas Kopienas Sestās pamatprogrammas (2002.- 2006. gads) īstenošanā un pētījumu rezultātu izplatīšanā (Dokuments attiecas uz EEZ) EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 167. pantu un 172. panta otro daļu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumus [1], ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [2], saskaņā ar Līguma 251. pantā izklāstīto procedūru [3], tā kā: (1) Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1513/2002/EK [4] tika pieņemta Eiropas Kopienas Sestā pamatprogramma pētniecības, tehnoloģiskās attīstības un demonstrāciju pasākumu jomās, kas palīdz izveidot Eiropas Pētniecības telpu un ieviest jauninājumus (2002.- 2006. gads) ("Sestā pamatprogramma"). Minētā lēmuma III pielikumā paredzētos nosacījumus par Kopienas finansiālo līdzdalību vajag papildināt ar citiem noteikumiem. (2) Šiem noteikumiem jāiederas saskanīgā un pārredzamā sistēmā, kurā pilnībā ievēroti Sestās pamatprogrammas III pielikumā formulēto instrumentu mērķi un raksturiezīmes, lai nodrošinātu pēc iespējas efektīvāku tās īstenošanu, ņemot vērā to, ka jāatvieglo piekļuves iespējas dalībniekiem, vienkāršojot procedūras. Tas jo īpaši attiecas uz mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), ņemot vērā uzņēmumu grupējumu līdzdalību. (3) Noteikumos par uzņēmumu, zinātniskās izpētes centru un akadēmisko augstskolu līdzdalību jāņem vērā zinātniskās izpētes un tehnoloģiskās attīstības pasākumu, tostarp demonstrāciju pasākumu veids. Tomēr tie var atšķirties atkarībā no tā, vai dalībnieks atrodas dalībvalstī, asociētajā valstī, kas ir vai nav kandidātvalsts, vai trešā valstī, kā arī no tā juridiskās struktūras, proti, vai tā ir nacionāla organizācija, starptautiska Eiropas interešu organizācija vai citāda starptautiskā organizācija, MVU, Eiropas Ekonomisko interešu grupējums vai dalībnieku veidota asociācija; (4) Saskaņā ar Sesto pamatprogrammu jāparedz trešo valstu juridisko vienību līdzdalība atbilstoši starptautiskās sadarbības mērķiem, kas jo īpaši minēti Līguma 164. un 170. pantā. (5) Starptautiskās organizācijas, kuru uzdevums ir Eiropā attīstīt sadarbību pētniecības jomā un kuras galvenokārt veido dalībvalstis vai asociētās valstis, palīdz veidot Eiropas Pētniecības telpu. Tādēļ tās jāmudina piedalīties Sestajā pamatprogrammā. (6) Kopējais pētniecības centrs piedalās netiešos zinātniskās izpētes un tehnoloģiskās attīstības pasākumos pēc tādiem pašiem principiem kā dalībvalstīs reģistrētas juridiskās vienības. (7) Pasākumiem, kas veikti saskaņā ar Sesto pamatprogrammu, jāatbilst Kopienas finansiālajām interesēm un jāaizsargā šīs intereses. Komisija ir atbildīga ne tikai par pamatprogrammas un tās īpašo programmu īstenošanu, bet arī par finansiālajiem aspektiem, kas ar to saistīti. (8) Pētījumu rezultātu izplatīšanas noteikumiem jāveicina intelektuālā īpašuma aizsardzība un minēto rezultātu izmantošana un izplatīšana. Tiem jānodrošina, lai dalībniekiem būtu pieejama jau iepriekš uzkrātā zinātība un pētniecības darbā gūtās zināšanas, ciktāl tas vajadzīgs pētniecības darba veikšanai vai tajā gūto zināšanu izmantošanai. Vienlaikus tiem jāgarantē dalībnieku intelektuālo vērtību aizsardzība. Tiem jāņem vērā arī integrētajiem projektiem un ekselences tīkliem raksturīgās īpašības, jo īpaši, piedāvājot dalībniekiem augstu elastīguma līmeni un ļaujot tiem savstarpēji vienoties par visizdevīgākajiem sadarbības un gūto zināšanu izmantošanas nosacījumiem. Šīs vienošanās var būt iekļautas konsorcija līgumā. (9) Sestās pamatprogrammas pasākumi jāveic, ievērojot ētikas principus, tostarp Eiropas Savienības Pamattiesību hartā iekļautos principus, gan cenšoties palielināt sieviešu lomu pētniecībā un uzlabot sabiedrības informētību un dialogu ar to, gan arī veicinot dalībnieku pieplūdumu no tālākiem Kopienas reģioniem, IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. I NODAĻA IEVADA NOTEIKUMI 1. pants Priekšmets Šī regula nosaka noteikumus, kā uzņēmumi, zinātniskās izpētes centri un akadēmiskās augstskolas piedalās Eiropas Kopienas Sestajā pamatprogrammā pētniecības, tehnoloģiskās attīstības un demonstrāciju pasākumu jomās, kas palīdz izveidot Eiropas Pētniecības telpu un ieviest jauninājumus (2002.- 2006. gadā) (še turpmāk "Sestā pamatprogramma"), un noteikumus par Sestajā programmā iegūto pētniecības rezultātu izplatīšanu, izņemot ESP pasākumus, ko veic kopuzņēmums vai jebkura cita struktūra, kas reģistrēta saskaņā ar Līguma 171. pantu. 2. pants Definīcijas Šajā regulā: 1) "ESP pasākums" ir viens no zinātniskās izpētes un tehnoloģiskās attīstības pasākumiem, tostarp demonstrāciju pasākumiem, kas aprakstīti Sestās pamatprogrammas I un III pielikumā; 2) "tieša darbība" ir ESP pasākums, ko veicis Kopējais pētniecības centrs (še turpmāk KPC), izpildot uzdevumus, kas tam uzdoti saskaņā ar Sesto pamatprogrammu; 3) "netieša darbība" ir ESP pasākums, ko veic viens vai vairāki dalībnieki, izmantojot kādu Sestās pamatprogrammas instrumentu; 4) . "instrumenti" ir netiešā Kopienas finansējuma mehānismi, kas noteikti Sestās pamatprogrammas III pielikumā, izņemot Kopienas finansiālo līdzdalību saskaņā ar Līguma 169. pantu; 5) "līgums" ir subsīdiju līgums, kas noslēgts starp Kopienu un dalībniekiem par netiešas darbības izpildi un kas rada tiesības un pienākumus starp Kopienu un dalībniekiem, no vienas puses, un starp šīs netiešās darbības dalībniekiem, no otras puses; 6) "konsorcija līgums" ir līgums, ko savā starpā noslēdz netiešas darbības dalībnieki par tās īstenošanu. Šāds līgums neietekmē dalībnieku saistības pret Kopienu un citam pret citu, kas izriet no šīs regulas vai līguma; 7) "dalībnieks" ir juridiska vienība, kas piedalās netiešā darbībā un kurai ir tiesības un pienākumi pret Kopienu saskaņā ar šīs regulas vai līguma noteikumiem; 8) "juridiska vienība" ir jebkura fiziska persona vai saskaņā ar reģistrācijas valsts tiesību aktiem, Kopienu tiesībām aktiem vai starptautiskajiem tiesību aktiem izveidota juridiska persona, kurai piemīt juridiskas personas statuss un kura drīkst savā vārdā uzņemties jebkāda veida tiesības un pienākumus; 9) "konsorcijs" ir visi vienas un tās pašas netiešās darbības dalībnieki; 10) "koordinators" ir netiešas darbības dalībnieku iecelts un Komisijas atzīts tās pašas netiešās darbības dalībnieks, kuram ir īpaši papildu pienākumi, kas izriet no šīs regulas un līguma; 11) "starptautiska organizācija" ir juridiska vienība, ko veido valstu apvienība, kura nav Kopiena, kas ir reģistrēta ar līgumu vai analoģisku aktu, kam ir kopējas institūcijas un starptautiskas juridiskas personas statuss, kurš atšķiras no tās dalībvalstu statusa; 12) "starptautiska Eiropas interešu organizācija" ir starptautiska organizācija, kuras locekļu lielākā daļa ir Eiropas Kopienas dalībvalstis vai asociētās valstis un kuras galvenais mērķis ir veicināt sadarbību Eiropā zinātnes un tehnoloģiju jomā; 13) "asociēta kandidātvalsts" ir asociēta valsts, ko Kopiena atzīst par kandidāti, lai pievienotos Eiropas Savienībai; 14) "asociētā valsts" ir valsts, kas ar Kopienu noslēgusi starptautisku nolīgumu, saskaņā ar kura noteikumiem tā finansiāli atbalsta visu Sesto pamatprogrammu vai tās daļu vai kurš ir pamatā šādam atbalstam; 15) "trešā valsts" ir valsts, kas nav ne dalībvalsts, ne asociētā valsts; 16) "Eiropas Ekonomisko Interešu grupējums (EEIG)" ir jebkura juridiskā vienība, kas reģistrēta saskaņā ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 2137/85 [5]; 17) "mazie un vidējie uzņēmumi" (še turpmāk MVU) ir uzņēmumi, kas atbilst Komisijas Ieteikumā 96/280/EK [6] noteiktajiem kritērijiem; 18) "uzņēmumu grupējums" ir ikviena juridiskā vienība, ko galvenokārt veido MVU un kas pārstāv to intereses; 19) "budžets" ir finansēšanas plāns, kurā aplēsti visi līdzekļi un izdevumi, kas vajadzīgi netiešas darbības izpildei; 20) "pārkāpums" ir ikviens Kopienas tiesību vai līgumsaistību pārkāpums, kas radies, juridiskajai vienībai veicot vai neveicot kādu darbību, kura atstājusi traucējošu ietekmi uz Eiropas Savienības vispārējo budžetu vai tās pārvaldītajiem budžetiem, radot nepamatotus izdevumus; 21) "iepriekš uzkrātā zinātība" ir informācija, kas ir dalībnieku rīcībā pirms līguma noslēgšanas vai iegūta paralēli tā izpildei, kā arī autortiesības un tiesības, kas attiecas uz šādu informāciju un ir radušās, iesniedzot reģistrācijas pieteikumu vai saņemot patentus, dizainparaugus, augu šķirnes, papildu aizsardzības sertifikātus vai līdzīgas aizsardzības formas; 22) "zināšanas" ir rezultāti, tostarp informācija, neatkarīgi no iespējas tos aizsargāt, kas tiek gūti tiešās un netiešās darbībās, kā arī autortiesības un tiesības, kas attiecas uz šādiem rezultātiem un ir radušās, iesniedzot reģistrācijas pieteikumu vai saņemot patentus, dizainparaugus, augu šķirnes, papildu aizsardzības sertifikātus vai līdzīgas aizsardzības formas; 23) "izplatīšana" ir zināšanu atklāšana ar jebkādiem piemērotiem līdzekļiem, izņemot publikācijas, ņemot vērā zināšanu aizsardzības formalitātes; 24) "izmantošana" ir tieša vai netieša zināšanu lietošana zinātniskās izpētes pasākumos vai produkta izstrādē, izveidē un mārketingā, vai pakalpojuma izveidē un sniegšanā; 25) "darba programma" ir Komisijas sastādīts plāns, lai īstenotu īpašu programmu; 26) "kopīga darbības programma" ir dalībnieku veiktās darbības, kas vajadzīgas, lai izveidotu ekselences tīklu; 27) "piekļuves tiesības" ir licences un tiesības izmantot zināšanas vai iepriekš uzkrāto zinātību; 28) "likumīga interese" ir dalībnieka jebkura veida, jo īpaši komerciāla interese, par kuru var iesniegt prasību šajā regulā noteiktajos gadījumos; šim nolūkam dalībniekam jāpierāda, ka, neņemot vērā šo interesi, viņam jebkurā brīdī tiktu nodarīts nesamērīgi liels kaitējums; 29) "izpildes plāns" ir visas integrēta projekta dalībnieku darbības; 30) "industriālas valstis" ir trešās valstis, kas ir G7 dalībnieces; 31) "valsts iestāde" ir valsts sektora iestāde vai juridiska vienība, kas ir privāto tiesību subjekts ar valsts dienesta uzdevumiem un sniedz pienācīgas finanšu garantijas. 3. pants Neatkarība 1. Šīs regulas izpratnē divas juridiskas vienības ir neatkarīgas viena no otras, ja starp tām nav savstarpējas kontroles attiecību. Savstarpējas kontroles attiecības pastāv, ja viena juridiskā vienība tieši vai netieši kontrolē otru vai ja viena juridiskā vienība ir pakļauta tādai pašai tiešai vai netiešai kontrolei kā otra. Kontrole jo īpaši rodas, a) tiešā vai netiešā veidā turot īpašumā vairāk nekā 50 % no juridiskās vienības izlaistā pamatkapitāla nominālvērtības vai pārvaldot šīs vienības dalībnieku vai biedru balsstiesību vairākumu; b) tieši vai netieši šajā vienībā pārvaldot lēmumu pieņemšanas pilnvaras de facto vai de iure. 2. Fakts, ka vairāk nekā 50 % no juridiskās vienības izlaistā pamatkapitāla nominālvērtības vai minētās vienības dalībnieku vai biedru balsstiesību vairākumu pārvalda atklātas ieguldījumu sabiedrības, ieguldītājinstitūcijas vai riska kapitāla sabiedrības un fondi, pats par sevi neveido kontroles attiecības. 3. Fakts, ka juridiskās vienības ir vienas valsts iestādes īpašumā vai pārraudzībā, pats par sevi nerada to kontroles attiecības. II NODAĻA LĪDZDALĪBA NETIEŠĀS DARBĪBĀS 4. pants Vispārēji principi 1. Jebkura juridiska vienība, kas piedalās netiešā darbībā, var no Kopienas saņemt finansiālu atbalstu atbilstīgi 6. un 7. pantam. 2. Jebkura juridiska vienība, kas reģistrēta asociētā valstī, var piedalīties netiešās darbībās, pamatojoties uz tiem pašiem principiem un iegūstot tās pašas tiesības un pienākumus kā dalībvalstī reģistrēta juridiska vienība, ņemot vērā 5. pantu. 3. KPC var piedalīties netiešās darbībās, pamatojoties uz tiem pašiem principiem un iegūstot tās pašas tiesības un pienākumus kā dalībvalstī reģistrēta juridiska vienība. 4. Jebkura starptautiska Eiropas interešu organizācija var piedalīties netiešās darbībās, pamatojoties uz tiem pašiem principiem un iegūstot tās pašas tiesības un pienākumus kā juridiska vienība, kas atbilstīgi mītnes līgumam reģistrēta kādā dalībvalstī. 5. Darba programmās var noteikt sīkākas normas un ierobežot juridisko vienību līdzdalību netiešā darbībā atkarībā no to darbības jomas un veida un atkarībā no izmantotā instrumenta, turklāt ņemot vērā Sestās pamatprogrammas īpašos mērķus. 5. pants Minimālais dalībnieku skaits un to reģistrācijas vieta 1. Darba programmās nosaka katrai netiešajai darbībai vajadzīgo minimālo dalībnieku skaitu un arī to reģistrācijas vietu saskaņā ar instrumenta raksturu un ESP pasākuma mērķiem. 2. Ņemot vērā 3. punktu, darba programmās paredzētais minimālais dalībnieku skaits nedrīkst būt mazāks par trim neatkarīgām juridiskajām vienībām, kas reģistrētas trīs dažādās dalībvalstīs vai asociētajās valstīs, no kurām vismaz divām jābūt dalībvalstīm vai asociētām kandidātvalstīm. 3. Īpaša atbalsta darbības un cilvēkresursu un mobilitātes veicināšanas darbības, izņemot pētniecības mācību tīklu veicināšanas darbības, drīkst izpildīt viena juridiskā vienība. 4. EEIG vai jebkura cita juridiska vienība, kas reģistrēta dalībvalstī vai asociētajā valstī saskaņā ar tās tiesību aktiem un ko veido neatkarīgas juridiskas vienības, kuras atbilst šīs regulas prasībām, var būt vienīgais dalībnieks netiešā darbībā, ja tās sastāvs atbilst nosacījumiem, kas atbilst 1. un 2. punkta prasībām. 6. pants Trešo valstu juridisko vienību līdzdalība 1. Ja ir ievērota 5. panta prasība par minimālo dalībnieku skaitu, tad ikviena trešā valstī reģistrēta juridiska vienība var piedalīties ESP pasākumos, kas Sestajā pamatprogrammā aplūkoti ar virsrakstu "Pievēršanās pētniecībai Kopienā un tās integrēšana". Attiecīgajā darba programmā var paredzēt sīki izstrādātus noteikumus par šādu līdzdalību. Dalībniekus no industriālajām valstīm var iesaistīt, pamatojoties uz abpusēju vienošanos, kas var izpausties kā zinātniski tehnoloģisks nolīgums. Jebkura juridiska vienība, kas atrodas trešā valstī, uz kuru attiecas īpaši starptautiskās sadarbības pasākumi, kas Sestajā pamatprogrammā aplūkoti ar virsrakstu "Pievēršanās pētniecībai Kopienā un tās integrēšana", var saņemt finansiālu atbalstu no Kopienas, nepārsniedzot Sestās pamatprogrammas II pielikumā noteikto budžetu, kas paredzēts Līguma 164. panta b) punkta rīcībai. Jebkura juridiska vienība, kas reģistrēta trešā valstī, kura nepieder šā punkta otrajā daļā aplūkotajām valstīm, un piedalās pirmajā daļā minētajos ESP pasākumos, var saņemt finansiālu atbalstu no Kopienas, ja šāda iespēja ir paredzēta ESP pasākumā vai ja tas ir ļoti svarīgi netiešās darbības veikšanai. 2. Jebkura juridiska vienība, kas reģistrēta trešā valstī, kura ar Kopienu noslēgusi zinātniski tehnoloģiskās sadarbības nolīgumu, var saskaņā ar minētā nolīguma noteikumiem piedalīties ESP pasākumos, izņemot 1. punktā minētos pasākumus, ja dalībnieku skaits pārsniedz 5. pantā noteikto minimālo daudzumu. Tā var saņemt finansiālu atbalstu no Kopienas, ja šāda iespēja ir paredzēta ESP pasākumā vai ja tas ir ļoti svarīgi netiešās darbības veikšanai. 3. Jebkura juridiska vienība, kas reģistrēta trešā valstī, kura nepieder 2. punktā minētajām valstīm, var piedalīties ESP pasākumos, izņemot 1. punktā minētos, ja dalībnieku skaits pārsniedz 5. pantā noteikto minimālo daudzumu, ja šāda iespēja ir paredzēta ESP pasākumā vai ja tas ir ļoti svarīgi netiešās darbības veikšanai. Tā var saņemt finansiālu atbalstu no Kopienas, ja šāda iespēja ir paredzēta ESP pasākumā vai ja tas ir ļoti svarīgi netiešās darbības veikšanai. 7. pants Starptautisku organizāciju līdzdalība Jebkura starptautiska organizācija, kas nav starptautiska Eiropas interešu organizācija, var piedalīties ESP pasākumos, kas minēti 6. panta 1. punktā, ievērojot minētā punkta pirmās un trešās daļas noteikumus, un citos ESP pasākumos, ievērojot minētā panta 2. un 3. punkta noteikumus. 8. pants Nosacījumi par tehnisko kompetenci un resursiem 1. Dalībniekiem jāpiemīt tādām zināšanām un tehniskajai kompetencei, kas vajadzīgi, lai veiktu netiešo darbību. 2. Pieteikuma iesniegšanas brīdī dalībnieku rīcībā vismaz potenciāli jābūt tiem resursiem, kas vajadzīgi, lai veiktu netiešo darbību, tiem jābūt spējīgiem norādīt to līdzekļu avoti, kurus piešķīrušas trešās personas, tostarp valsts iestādes. Darba gaitā dalībnieku rīcībā jābūt visiem netiešās darbības veikšanai vajadzīgajiem resursiem, kolīdz pēc tiem rodas vajadzība. Netiešās darbības veikšanai vajadzīgie resursi ir cilvēkresursi, infrastruktūra, finanšu resursi, un vajadzības gadījumā bezķermeniskas lietas un citi resursi, ko piešķīrusi trešā persona, pamatojoties uz iepriekšējām saistībām. 9. pants Netiešu darbību priekšlikumu iesniegšana 1. Netiešu darbību priekšlikumus iesniedz saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus. Šie noteikumi ir izklāstīti darba programmās. Uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus var paredzēt divpakāpju novērtēšanas procedūru. Šādā gadījumā, kad pirmajā fāzē ir iegūts pozitīvs vērtējums par pamatpriekšlikumu, attiecīgos priekšlikuma iesniedzējus lūdz iesniegt pilnīgi izstrādātu priekšlikumu otrajā fāzē. 2. Šā panta 1. punktu nepiemēro: a) īpaša atbalsta darbībām par juridisko vienību pasākumiem, kas formulēti darba programmās; b) īpaša atbalsta darbībām, ko veido preces vai pakalpojuma iepirkums, uz kuru attiecas valsts līgumu piešķiršanas procedūras; c) īpaša atbalsta darbībām, kuras ir sevišķi piemērotas un vērtīgas, raugoties no īpašo programmu mērķu un zinātniskā un tehnoloģiskā satura viedokļa, un par kurām Komisijai var iesniegt dotāciju pieprasījumus, ja tas paredzēts attiecīgās īpašās programmas darba programmā un ja šāds lūgums neatbilst atklātajam uzaicinājumam iesniegt priekšlikumus; d) īpaša atbalsta darbībām, uz kurām attiecas 11. pants. 3. Komisija var izdot uzaicinājumus izteikt interesi, lai palīdzētu noteikt precīzus mērķus un prasības, ko varētu iekļaut darba programmās un uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus. Tas neietekmē turpmākos lēmumus, ko Komisija pieņem par netiešo darbību priekšlikumu novērtēšanu un atlasi. 4. Uzaicinājumus izteikt interesi un uzaicinājumus izteikt priekšlikumus publicē Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī, un tiem jānodrošina pēc iespējas lielāka publicitāte, jo īpaši, izmantojot Sestās pamatprogrammas tīmekļa vietnes un tādus īpašus informācijas kanālus kā valstu kontaktpunktus, ko izveidojušas dalībvalstis un asociētās valstis. 10. pants Netiešu darbību priekšlikumu izvērtēšana un atlase 1. Netiešu darbību priekšlikumus, uz kuriem attiecas 9. panta 1. punkts un 9. panta 2. punkta c) apakšpunkts, vērtē pēc šādiem kritērijiem, ja tie attiecas uz konkrēto gadījumu: a) zinātniskā un tehnoloģiskā izcilība un jauninājumu līmenis; b) spēja veiksmīgi izpildīt netiešo darbību un nodrošināt tās efektīvu vadību, vērtējot no resursu un kompetences viedokļa un ņemot vērā dalībnieku noteiktos organizatoriskos pasākumus; c) atbilstība īpašās programmas mērķiem; d) Eiropas pievienotā vērtība, mobilizēto resursu kritiskā masa un ieguldījums Kopienas politikā; e) zināšanu izmantošanas un izplatīšanas plāna kvalitāte, jauninājumu veicināšanas potenciāls un skaidrs intelektuālā īpašuma vadības plāns. 2. Piemērojot 1. punkta d) apakšpunktu, ņem vērā šādus kritērijus: a) ekselences tīkliem — to jomu un pūliņu intensitāti, kas veltīti saskanības sasniegšanai, un tīkla spēju veicināt izcilības izplatību ārpus tā dalībnieku loka, kā arī izredzes, ka to pētniecības spējas un resursi spēs ilgstoši integrēties pēc tam, kad būs pārtraukts Kopienas finansiālais atbalsts; b) integrētiem projektiem — mērķu pretenciozitāti un resursu spēju nodrošināt nozīmīgu ieguldījumu, lai veicinātu konkurētspēju vai atrisinātu sociālās problēmas; c) integrētām iniciatīvām, kas saistītas ar infrastruktūru — izredzes, ka iniciatīva turpināsies ilgtermiņa perspektīvā pēc tam, kad būs pārtraukts Kopienas finansiālais atbalsts. 3. Piemērojot 1. un 2. punktu, var ņemt vērā šādus papildu kritērijus: a) sinerģismu ar izglītību visos līmeņos; b) gatavību un spēju iesaistīt personas, kas nepieder pētniecības aprindām, un sabiedrību kopumā, lai palīdzētu izplatīt informētību un zināšanas un pētīt piedāvātā darba plašāku ietekmi uz sabiedrību; c) pasākumus, kas palielina sieviešu lomu pētniecībā. 4. Uzaicinājumos izteikt priekšlikumus atkarībā no izmantoto instrumentu veida vai ESP pasākumu mērķiem nosaka, kā Komisija piemēro 1. punktā noteiktos kritērijus. Šos, tāpat kā 2. un 3. punktā minētos kritērijus, var precizēt vai papildināt darba programmā, jo īpaši ņemot vērā netiešo darbību priekšlikumu lomu, lai uzlabotu sabiedrības informētību un dialogu ar to un veicinātu MVU konkurētspēju. 5. Ja netiešas darbības priekšlikumā ir pārkāpti ētikas pamatprincipi vai tas neatbilst darba programmā vai uzaicinājumā izteikt priekšlikumus noteiktajiem nosacījumiem, tad to neizvēlas. Šādu priekšlikumu jebkurā brīdī var izslēgt no vērtēšanas un atlases procedūrām. Ikvienu dalībnieku, kas pieļāvis pārkāpumu, īstenojot netiešu darbību, jebkurā brīdī var izslēgt no novērtēšanas un atlases procedūras, pienācīgi ņemot vērā samērīguma principu. 6. Komisija novērtē priekšlikumus, izmantojot neatkarīgu ekspertu palīdzību, kuri iecelti saskaņā ar 11. pantu. Dažām īpaša atbalsta darbībām, jo īpaši tām, kas aplūkotas 9. panta 2. punktā, neatkarīgos ekspertus ieceļ tikai tad, ja Komisija to uzskata par nepieciešamu. Komisija publicē izraudzīto ekspertu sarakstu. Komisija priekšlikumus, kas iesniegti par netiešām darbībām, izskata konfidenciāli, nodrošinot konfidencialitātes principa ievērošanu visās procedūrās un darot šo principu saistošu neatkarīgajiem ekspertiem. Ja vien uzaicinājumā izteikt priekšlikumus nav paredzēts kas cits, tad priekšlikumu novērtēšana nenotiek anonīmi. 7. Netiešu darbību priekšlikumus izvēlas, pamatojoties uz novērtēšanas rezultātiem un ņemot vērā pieejamos Kopienas līdzekļus. Komisija pieņem un publicē pamatnostādnes, kur noteiktas sīki izstrādātas normas par novērtēšanas un atlases procedūrām. 11. pants Neatkarīgu ekspertu iecelšana 1. Komisija ieceļ neatkarīgus ekspertus, kas palīdz veikt vērtēšanu, kura paredzēta Sestajā pamatprogrammā un īpašajās programmās, kā arī sniedz palīdzību saskaņā ar 10. panta 6. punktu un 18. panta 1. punkta otro daļu. Tā var papildus izveidot neatkarīgu ekspertu grupas, kas sniedz konsultācijas par Kopienas pētniecības politikas īstenošanu. 2. Komisija ieceļ neatkarīgos ekspertus saskaņā ar vienu no turpmākajām procedūrām: a) Komisijas ieceltie neatkarīgie eksperti, kas veic Sestās pamatprogrammas 6. pantā un tās īpašajās programmās paredzēto vērtēšanu, ir ļoti augsta profesionālā līmeņa personas, kas darbojas zinātnes, rūpniecības vai politikas jomās un kam ir vērā ņemama pieredze pētniecībā, pētniecības politikā vai pētniecības programmu vadībā valsts vai starptautiskajā līmenī; b) Komisijas ieceltie neatkarīgie eksperti, kas palīdz izvērtēt priekšlikumus par ekselences tīkliem un integrētiem projektiem un piedalās izvēlēto un īstenoto projektu monitoringā, ir personas, kas darbojas zinātnes, rūpniecības jomā un/vai kam ir pieredze jauninājumu jomā, turklāt tiem jāpiemīt augstākā līmeņa zināšanām un jābūt starptautiski atzītām autoritātēm attiecīgajā specialitātē; c) Komisijas ieceltie neatkarīgie eksperti, kas veido 1. punkta otrajā daļā minētās grupas, ir profesionāļi, kam piemīt zināšanas, iemaņas un augstākā līmeņa pieredze jomā vai jautājumos, kas atbilst grupas darbības sfērai; d) pārējos gadījumos, uz kuriem neattiecas a), b) un c) apakšpunkts, Komisija ieceļ neatkarīgus ekspertus ar iemaņām un zināšanām, kas atbilst tiem piešķirtajiem uzdevumiem, sabalansētā veidā ņemot vērā dažādus pētniecības nozarē iesaistītos profesionāļus. Šim nolūkam tā izsludina konkursu fiziskām personām vai uzaicinājumu zinātniskās pētniecības institūcijām, lai izveidotu piemērotu kandidātu sarakstus, vai arī tā var izvēlēties jebkuru fizisko personu ar piemērotām iemaņām, kas nav iekļauta sarakstā, ja uzskata to par lietderīgu. 3. Ieceļot neatkarīgu ekspertu, Komisija nodrošina, lai eksperts nesaskartos ar interešu konfliktu jautājumā, par kuru viņam jāsniedz atzinums. Tāpēc Komisija liek ekspertiem parakstīt deklarāciju, ka viņiem iecelšanas brīdī nav šāda interešu konflikta un ka viņi apņemas informēt Komisiju, ja tāds rastos viņu pienākumu pildīšanas gaitā. 12. pants Līgumi un konsorcija līgumi 1. Komisija noslēdz līgumu par katru izvēlēto netiešas darbības priekšlikumu. Šo līgumu sastāda atbilstīgi Sestās pamatprogrammas noteikumiem un saskaņā ar šo regulu, ņemot vērā dažādo iesaistīto instrumentu raksturu. Komisija, apspriedusies ar dalībvalstu un asociēto valstu ieinteresētajām personām, sagatavo līguma paraugu, lai atvieglotu līgumu sastādīšanu. 2. Līgumā nosaka visu dalībnieku tiesības un pienākumus atbilstīgi šai regulai, īpašu vērību veltot noteikumiem par netiešās darbības zinātnisko, tehnoloģisko un finansiālo monitoringu, tās mērķu aktualizēšanu, izmaiņām konsorcija sastāvā, Kopienas finansiālā atbalsta izmaksām un vajadzības gadījumā nosacījumiem par nepieciešamo izdevumu piemērotības kritērijiem, kā arī par izplatīšanas un izmantošanas noteikumiem. Līgums, ko Komisija noslēdz ar visiem netiešas darbības dalībniekiem, stājas spēkā, kad to parakstījusi Komisija un koordinators. Pārējie līgumā minētie dalībnieki tam pievienojas atbilstīgi līguma noteikumiem, iegūdami dalībnieku tiesības un uzņemdamies to pienākumus. Ikviens dalībnieks, kas pievienojas jau uzsāktai netiešajai darbībai, pievienojas līgumam, uzņemdamies dalībnieku tiesības un pienākumus pret Kopienu. 3. Lai nodrošinātu Kopienas finansiālo interešu aizsardzību, līgumos jāparedz piemērotas sankcijas, kas inter alia minētas Padomes 1995. gada 18. decembra Regulā (EK, Euratom) Nr. 2988/95 par Eiropas Kopienu finansiālo interešu aizsardzību [7]. 4. Noslēgtais līgums neskar Kopienas tiesības pieņemt atgūšanas lēmumu, kas izpildāms saskaņā ar Līguma 256. pantu, lai dalībnieks atmaksātu atgūstamo summu. Komisija pirms šāda veida lēmuma pieņemšanas pieprasa dalībniekam iesniegt komentārus līdz noteiktai dienai. 5. Netiešas darbības dalībnieki noslēdz konsorcija līgumu, ja vien uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus nav noteikts kas cits. Komisija publicē pamatnostādnes, kas neuzliek saistības, par punktiem, kas var attiekties uz konsorcija līgumu, piemēram: a) konsorcija iekšējā organizācija; b) vienošanās par intelektuālā īpašuma tiesībām; c) iekšējo strīdu risināšana, kuri attiecas uz konsorcija līgumu. Šim nolūkam Komisija veic pārrunas ar dalībvalstu un asociēto valstu ieinteresētajām personām. 13. pants Netiešo darbību īstenošana 1. Konsorcijs īsteno netiešo darbību un šim nolūkam veic visus nepieciešamos un saprātīgos pasākumus. Kopienas finansiālo atbalstu izmaksā koordinatoram. Koordinators pārvalda Kopienas finansiālo atbalstu, lai tas tiktu sadalīts starp dalībniekiem un pasākumiem saskaņā ar līgumu un konsorcija pieņemtajiem lēmumiem atbilstīgi konsorcija līgumā paredzētajām iekšējām procedūrām. Dalībnieki informē Komisiju par visiem gadījumiem, tostarp izmaiņām konsorcija līgumā, kas var iespaidot netiešās darbības izpildi un Kopienas tiesības. 2. Dalībnieki ir kolektīvi atbildīgi par netiešās darbības tehnisko īstenošanu. Katrs dalībnieks ir atbildīgs arī par Kopienas finansiālā atbalsta izmantošanu atbilstīgi viņa projekta daļai, tomēr nepārsniedzot kopējo summu, ko viņš saņēmis. Ja dalībnieks lauž līgumu un konsorcijs nevērš par labu šo pārkāpumu, Komisija drīkst saukt dalībniekus pie atbildības, ievērojot turpmākos noteikumus un izmantojot šo iespēju kā pēdējo pasākumu pēc tam, kad pārējie mēģinājumi cietuši neveiksmi: a) neatkarīgi no attiecīgajiem pasākumiem, ko tā veic pret vainīgo dalībnieku, Komisija pieprasa pārējiem dalībniekiem īstenot netiešo darbību; b) ja netiešo darbību nav iespējams īstenot vai ja pārējie dalībnieki atsakās pildīt a) apakšpunktu, tad Komisija var izbeigt līgumu un atgūt Kopienas finansiālo atbalstu. Novērtējot finansiālos zaudējumus, Komisija, lai noteiktu parādu, ņem vērā jau paveikto darbu un gūtos rezultātus; c) Komisija sadala saskaņā ar b) apakšpunktu noteiktā parāda daļu, kura pienākas no vainīgā dalībnieka, starp atlikušajiem dalībniekiem, par pamatu ņemot katra dalībnieka akceptēto izmaksu daļu, tomēr nepārsniedzot Kopienas finansiālā atbalsta summu, ko katrs dalībnieks ir tiesīgs saņemt. Ja dalībnieks ir starptautiska organizācija, valsts iestāde vai juridiska vienība, kuras līdzdalību netiešajā darbībā garantē dalībvalsts vai asociētā valsts, tad šis dalībnieks ir atbildīgs tikai par savu parādu un neuzņemas citu dalībnieku parādus. 3. Šā panta 2. punktu nepiemēro netiešām darbībām, ko īsteno, izmantojot tādus instrumentus kā īpašie MVU pētniecības projekti, cilvēkresursu un mobilitātes veicināšanas un attīstības pasākumi un pienācīgi pamatotos gadījumos īpaša atbalsta darbības. 4. Koordinators veic uzskaiti, lai jebkurā laikā būtu iespējams noskaidrot, cik liela Kopienas līdzekļu daļa ir piešķirta katram dalībniekam projekta īstenošanai. Tas katru gadu paziņo Komisijai šo informāciju. 5. Ja vairākas juridiskās vienības ir apvienojušās vienā kopīgā juridiskajā vienībā, kas darbojas kā vienīgais dalībnieks saskaņā ar 5. panta 4. punktu, tad šai juridiskajai vienībai jāuzņemas šā panta 1. punktā un 2. punkta a) un b) apakšpunktā noteiktie pienākumi. Tās dalībnieku atbildību nosaka saskaņā ar tās valsts likumu, kur reģistrēta šī kopīgā juridiskā vienība. 14. pants Kopienas finansiālais atbalsts 1. Saskaņā ar Sestās pamatprogrammas III pielikumu un, ievērojot Kopienas nostādnes par valsts palīdzību pētniecībai un attīstībai [8], Kopienas finansiālajam atbalstam var būt šādi veidi: a) ekselences tīkliem — nemainīga dotācija integrācijai, pamatojoties uz kopīgo darbības programmu. Dotācijas lielumu aprēķina, ņemot vērā integrācijas pakāpi, pētnieku skaitu, ko visi dalībnieki vēlas integrēt, attiecīgo pētījumu jomas iezīmes un kopīgo darbības programmu. To izmanto, lai papildinātu līdzekļus, kas dalībniekiem atvēlēti, lai izpildītu kopīgo darbības programmu. Šo dotāciju izmaksā, pamatojoties uz rezultātiem, kas iegūti kopīgās darbības programmas izpildes gaitā, un ar nosacījumu, ka programmas izmaksas, kas jāapstiprina ārējam revidentam vai valsts iestādēs kompetentai valsts amatpersonai, ir lielākas par pašu dotāciju; b) dažām darbībām, kas paredzētas, lai veicinātu cilvēkresursu un mobilitātes pasākumus, kā arī dažas īpaša atbalsta darbības, izņemot 9. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētās darbības, — kopsummas maksājums; c) integrētiem projektiem un citiem instrumentiem, izņemot a) un b) apakšpunktā aplūkotos un 9. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētās netiešās darbības, — budžeta dotācija, kas aprēķināta kā zināms procentu daudzums no budžeta, kuru dalībnieki pieņēmuši, lai veiktu netiešo darbību, pielāgojot šo procentu daudzumu atkarībā no pasākuma veida un ņemot vērā atbilstīgā dalībnieka izmantoto izmaksu modeli. Netiešās darbības īstenošanai vajadzīgās izmaksas apstiprina ārējais revidents vai valsts iestādēs kompetenta valsts amatpersona. 2. Atlīdzināmās izmaksas nosaka saskaņā ar 12. panta 2. punkta otro daļu, un tām jāatbilst šādiem nosacījumiem: a) tām jābūt faktiskām, ekonomiskām un nepieciešamām, lai īstenotu netiešo darbību; b) tām jābūt noteiktām saskaņā ar atsevišķā dalībnieka parastajiem grāmatvedības principiem; c) tām jāparādās dalībnieku grāmatvedības pierakstos vai, ja runa ir par trešo personu līdzekļiem, kas minēti 8. panta 2. punkta trešajā daļā, — šo trešo personu finanšu dokumentos; d) tajās nedrīkst būt ietverti netiešie nodokļi, nodevas un procenti, un tās nedrīkst radīt peļņu. Atkāpjoties no faktisko izmaksu principa un vienojoties ar dalībniekiem, līgumā var paredzēt Kopienas finansiālās līdzdalības vidējo likmi atkarībā no izmaksu veida vai iekļaut iepriekš noteiktas paušālsummas, kā arī noteikt zināmu summu uz katru pasākumu, kam aptuveni jālīdzinās paredzētajām izmaksām. 3. Konsorcija vadības izmaksas atlīdzina līdz 100 % apmēram, tostarp audita sertifikātu izmaksas. Šādā gadījumā juridiskās vienības, kas piedalās netiešajā darbībā uz papildu izmaksu bāzes, var pieprasīt pilnībā atlīdzināt izmaksas, kas tām radušās par vadību, ja vien tās spēj sniegt sīkus pierādījumus par attiecīgajām izmaksām. Līgumos nosaka vadības izmaksu maksimālo procentu apmēru attiecībā pret Kopienas atbalstu. Konsorcija vadības izmaksām rezervē ne vairāk par 7 %. 15. pants Izmaiņas konsorcija sastāvā 1. Konsorcijs var mainīt dalībnieku sastāvu pēc savas iniciatīvas un jo īpaši paplašināties, lai ietvertu ikvienu juridisku vienību, kas sniedz ieguldījumu netiešās darbības īstenošanā. Dalībnieka izstāšanās neietekmē piekļuves tiesības atbilstīgi 26. panta 2. punktam un 27. panta 2. punktam. Konsorcijam par jebkādām izmaiņām tā sastāvā jāziņo Komisijai, kura var izteikt iebildumus sešu nedēļu laikā no paziņojuma veikšanas. Jauni dalībnieki pievienojas līgumam saskaņā ar 12. panta 2. punkta normām. 2. Kopīgajā ekselences tīkla darbības programmā vai integrēta projekta īstenošanas plānā sīki jānosaka, kādu konsorcija sastāva izmaiņu gadījumā iepriekš vajag publicēt paziņojumu par konkursa izsludināšanu. Konsorcijs publicē paziņojumu par konkursa izsludināšanu un nodrošina tam plašu reklāmu, izmantojot specializētos informācijas nesējus, jo īpaši Sestās pamatprogrammas tīmekļa vietnes, nozaru presi un brošūras, kā arī valstu kontaktpunktus, ko dalībvalstis un asociētās valstis izveidojušas, lai izplatītu informāciju un nodrošinātu atbalstu. Konsorcijs izvērtē piedāvājumus, ņemot vērā kritērijus, kas bijuši izšķirīgie netiešās darbības vērtēšanā un atlasē, kas definēti saskaņā ar 10. panta 4. un 5. punkta noteikumiem, izmantojot neatkarīgu ekspertu palīdzību, ko konsorcijs iecēlis, pamatojoties uz 11. panta 2. punkta b) apakšpunktā aprakstītajiem kritērijiem. Tam sekojošās izmaiņas konsorcija sastāvā tiek veiktas saskaņā ar procedūru, kas minēta 1. punkta trešajā daļā. 16. pants Papildu finansiālais atbalsts Komisija var palielināt Kopienas finansiālo atbalstu jau uzsāktai netiešai darbībai, lai paplašinātu tās darbības jomu, ietverot jaunus pasākumus, kuros var iesaistīt jaunus dalībniekus. Tas notiek, ja netiešās darbības pieder pie 9. panta 1. punktā un 9. panta 2. punkta c) apakšpunktā minētajām, šādā gadījumā izmanto uzaicinājumu iesniegt papildu priekšlikumus, ko Komisija publicē un reklamē saskaņā ar 9. panta 4. punktu un ko vajadzības gadījumā var ierobežot līdz jau uzsāktām netiešām darbībām. Komisija izvērtē un izvēlas šādus priekšlikumus saskaņā ar 10. pantu. 17. pants Konsorcija pasākumi par labu trešām personām Ja līgumā paredzēts, ka konsorcijam visi vai daži no saviem pasākumiem jāveic par labu trešām personām, konsorcijs nodrošina, lai tas tiktu pienācīgi publiskots, atbilstīgi kontrakta normām, ja tas attiecas uz konkrēto gadījumu. Konsorcijs izvērtē un izvēlas no trešām personām saņemtos pieteikumus saskaņā ar pārredzamības, godīguma un objektivitātes principiem, kā arī atbilstīgi kontrakta noteikumiem. 18. pants Zinātniskais, tehnoloģiskais un finansu monitorings un revīzijas 1. Netiešās darbības, ko atbalsta Kopiena, Komisija periodiski izvērtē, pamatojoties uz darba pārskatiem, kuros jāatspoguļo arī zināšanu izmantošanas vai izplatīšanas plāna īstenošana, ko dalībnieki iesnieguši saskaņā ar līguma noteikumiem. Ekselences tīklu, integrēto projektu un vajadzības gadījumā citu netiešo darbību monitoringā Komisijai palīdz neatkarīgi eksperti, kas iecelti saskaņā ar 11. panta 2. punktu. Komisija nodrošina konfidencialitāti visai informācijai, ko tā saņēmusi par iepriekš uzkrāto zinātību un par zināšanām, ko paredzēts iegūt vai kas iegūtas netiešās darbības īstenošanas gaitā. 2. Komisija saskaņā ar līgumu veic visus lietderīgos pasākumus, lai nodrošinātu netiešās darbības mērķu sasniegšanu, pienācīgi ņemot vērā Kopienas finansiālās intereses. Komisija, ja tas nepieciešams tās interesēm, var koriģēt Kopienas finansiālo atbalstu vai pārtraukt netiešo darbību, ja ir pārkāpti šīs regulas vai līguma noteikumi. 3. Komisijai vai jebkuram tās pilnvarotam pārstāvim ir tiesības veikt dalībnieku zinātnisko, tehnoloģisko un finansiālo revīziju, lai nodrošinātu netiešās darbības veikšanu vai izpildi saskaņā ar paredzētajiem nosacījumiem un līguma noteikumiem. Līgumā sīki noteic nosacījumus, kā dalībnieki var izteikt iebildumus pret tehnoloģisko revīziju, kas attiecas uz zināšanu izmantošanu un izplatīšanu un ko veikuši konkrēti Komisijas pilnvaroti pārstāvji. 4. Saskaņā ar Līguma 248. panta 2. daļu Revīzijas palāta var pārbaudīt Kopienas finansiālā atbalsta izlietojumu. 19. pants Dalībvalstīm un asociētajām valstīm sniegtā informācija Komisija, pamatojoties uz jebkuras dalībvalsts vai asociētās valsts lūgumu, nodod tās rīcībā tai noderīgu informāciju vai zināšanas, kas gūtas netiešajā darbībā veiktajā darbā, ja šādai informācijai ir sabiedrības interesēm būtiska nozīme, izņemot, ja dalībnieki pret to izsaka pamatotus iebildumus. Šādas informācijas sniegšana nekādā ziņā nenozīmē to, ka dalībvalstīm vai asociētajām valstīm tiktu nodotas kādas no 21. līdz 28. pantā noteiktajām Komisijas un dalībnieku tiesībām vai pienākumiem. Izņemot gadījumu, ja šādas vispārīgas ziņas kļūst publiskas dalībnieki tās snieguši, vai tās izziņotas bez kādiem konfidencialitātes ierobežojumiem, dalībvalstis un asociētās valstis ievēro šajā regulā noteiktās Komisijas saistības attiecībā uz konfidencialitāti. 20. pants Kopienas finansiālo interešu aizsardzība Komisija nodrošina, lai, īstenojot netiešas darbības, Kopienas finansiālās intereses aizsargātu efektīvas pārbaudes un preventīvi pasākumi, un, atklājot pārkāpumus, tiktu uzlikts efektīvs, samērīgs un preventīvs sods saskaņā ar Padomes Regulām (EK, Euratom) Nr. 2988/95 un (Euratom, EK) Nr. 2185/96 [9] un atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1073/1999 [10]. III NODAĻA IZPLATĪŠANAS UN IZMANTOŠANAS NOTEIKUMI 21. pants Īpašumtiesības uz zināšanām 1. Zināšanas, kas iegūtas darbā, kurš veikts tiešajās darbībās, ir Kopienas īpašums. 2. Zināšanas, kas iegūtas darbā, kurš veikts 9. panta 2. punkta b) un d) apakšpunktā minētajās netiešajās darbībās, ir Kopienas īpašums. Zināšanas, kas iegūtas darbā, kurš veikts citās netiešajās darbībās, ir to dalībnieku īpašums, kas veikuši darbu, kurš devis šīs zināšanas. 3. Ja vairāki dalībnieki ir kopīgi veikuši darbu, radot 2. punktā minētās zināšanas, un to attiecīgo darba daļu nav iespējams nodalīt, tad šīs zināšanas ir viņu kopīpašums. Viņi savā starpā vienojas par to, kā sadalīt īpašumtiesības uz zināšanām, un to īstenošanas nosacījumiem, ievērojot šīs regulas un līguma noteikumus. 4. Zināšanas, kas iegūtas darbā, kurš veikts sadarbības vai kolektīvās pētniecības projektos, ir MVU vai uzņēmumu grupu kopīpašums, tie savā starpā vienojas par to, kā sadalīt īpašumtiesības uz zināšanām, un to īstenošanas nosacījumiem, ievērojot šīs regulas un līguma noteikumus. 5. Ja personāls, ko nodarbina dalībnieks, var pieprasīt tiesības uz zināšanām, dalībnieks veic pasākumus vai panāk attiecīgu vienošanos, lai nodrošinātu šo tiesību izmantošanu atbilstīgi savām saistībām saskaņā ar šo regulu un līgumu. 6. Ja dalībnieks savas īpašumtiesības uz zināšanām nodod kādai citai personai, tas veic pasākumus vai noslēdz līgumus, lai nodotu īpašumtiesību ieguvējam savas saistības, kas izriet no šīs regulas un līguma un jo īpaši attiecas uz piekļuves tiesību piešķiršanu, zināšanu izplatīšanu un izmantošanu. Kamēr dalībniekam jāpiešķir piekļuves tiesības, tas sniedz iepriekšēju paziņojumu Komisijai un citiem tās pašas netiešās darbības dalībniekiem par paredzēto tiesību nodošanu un to saņēmēju. Komisija vai citi netiešās darbības dalībnieki var izteikt iebildumus 30 dienu laikā pēc paziņojuma par īpašumtiesību nodošanu. Komisija var izteikt iebildumus pret īpašumtiesību nodošanu trešām personām, jo īpaši tādām, kas nav reģistrētas dalībvalstī vai asociētajā valstī, ja šāda īpašumtiesību nodošana neatbilst dinamiskas, uz zinātnes atziņām balstītas Eiropas ekonomikas konkurētspējas attīstīšanai vai ētikas principiem. Pārējie dalībnieki var izteikt iebildumus pret īpašumtiesību nodošanu, ja tas negatīvi ietekmē to piekļuves tiesības. 22. pants Zināšanu aizsardzība 1. Ja zināšanas ir iespējams izmantot industriāli vai komerciāli, to īpašniekam jāgādā par to pienācīgu un efektīvu aizsardzību saskaņā ar svarīgākajām tiesību normām, līgumu un konsorcija līgumu un, pienācīgi ņemot vērā attiecīgo dalībnieku likumīgās intereses. 2. Ja Komisija uzskata par vajadzīgu aizsargāt zināšanas konkrētā valstī un šāda aizsardzība nav tikusi piemērota vai ir atcelta, Komisija ar attiecīgā dalībnieka piekrišanu var pieņemt aizsargpasākumus. Šādā gadījumā un, ciktāl tas attiecas uz konkrēto valsti, Kopiena uzņemas saistības par piekļuves tiesību piešķiršanu dalībnieka vietā. Dalībnieks drīkst liegt savu piekrišanu tikai tad, ja var pierādīt, ka tiks nodarīts nopietns kaitējums tā likumīgajām interesēm. 3. Dalībnieks, izmantojot jebkuru plašsaziņas līdzekli, var publicēt vai atļaut publicēt datus par zināšanām, kas tam pieder, vai zināšanām, kas iegūtas darbā, kurš saistīts ar sadarbības vai kolektīvajiem pētniecības projektiem, ja vien tas neietekmē zināšanu aizsardzību. Kopienai un pārējiem tās pašas netiešās darbības dalībniekiem iepriekš tiek sniegts rakstisks paziņojums par visām plānotām publikācijām. Šo datu kopiju nodod to rīcībā 30 dienu laikā pēc to pieprasījuma. Komisija un pārējie dalībnieki var izteikt iebildumus pret datu publicēšanu 30 dienu laikā no datu saņemšanas, ja tie uzskata, ka tas varētu negatīvi ietekmēt to zināšanu aizsardzību. 23. pants Zināšanu izmantošana un izplatīšana 1. Dalībnieki un Kopiena izmanto to īpašumā esošās zināšanas, kas iegūtas no tiešajām vai netiešajām darbībām, vai gādā par to izmantošanu atbilstīgi attiecīgo dalībnieku interesēm. Dalībnieki detalizētā un pārbaudāmā veidā nosaka zināšanu izmantošanas noteikumus saskaņā ar šo regulu un līgumu. 2. Ja zināšanu izplatīšana neatstāj negatīvu ietekmi uz to aizsardzību vai izmantošanu, dalībnieki nodrošina, lai tās tiktu izplatītas Kopienas noteiktajā laikā. Ja dalībnieki šādi nerīkojas, Komisija pati izplata attiecīgās zināšanas. Īpaša vērība jāpievērš šādiem faktoriem: a) vajadzībai aizsargāt tiesības uz intelektuālo īpašumu; b) ātras izplatīšanas priekšrocībām, piemēram, lai novērstu pētniecības pasākumu dubultu pārklāšanos un radītu sinerģismu starp netiešajām darbībām; c) konfidencialitātei; d) dalībnieku likumīgajām interesēm. 24. pants No tiešām darbībām gūto zināšanu pieejamība Zināšanas, kas iegūtas darbā, kurš veikts tiešās darbībās, var nodot vienas vai vairāku ieinteresētu, jo īpaši dalībvalstī vai asociētajā valstī reģistrētu juridisku vienību rīcībā, ja minētās juridiskās vienības apņemas izmantot šo informāciju vai nodrošināt tās izmantošanu. Komisija pieņem un publicē piemērotus nosacījumus, kā saņemt šādas zināšanas, īpaši attiecībā uz atlīdzības samaksu. 25. pants Piekļuves tiesību principi netiešās darbībās 1. Piekļuves tiesības saskaņā ar 26. un 27. pantu piešķir, pamatojoties uz rakstisku pieprasījumu. Lai piešķirtu piekļuves tiesības, var paredzēt nosacījumu, ka jānoslēdz īpašs līgums noslēgšanas, kura mērķis ir nodrošināt šo tiesību izmantošanu tikai paredzētajam nolūkam un kurā paredzētas pienācīgas konfidencialitātes normas. Dalībnieki var arī noslēgt līgumus, ar kuriem jo īpaši tiek piešķirtas papildu vai izdevīgākas piekļuves tiesības, tostarp piekļuves tiesības trešajām personām, īpaši dalībnieku asociētajiem uzņēmumiem, vai kuros tiek sīki noteiktas prasības, kas attiecas uz piekļuves tiesībām, bet tās neierobežo. Šādiem līgumiem jāatbilst spēkā esošajiem konkurences noteikumiem. Komisija var izteikt iebildumus pret īpašumtiesību piešķiršanu trešām personām, jo īpaši tām, kas nav reģistrētas dalībvalstī vai asociētajā valstī, ja šāda īpašumtiesību piešķiršana neatbilst dinamiskas, uz zinātnes atziņām balstītas Eiropas ekonomikas konkurētspējas attīstīšanas interesēm vai ētikas principiem. 2. Piekļuves tiesības attiecībā uz iepriekš gūto zinātību piešķir tiktāl, cik attiecīgais dalībnieks ir tiesīgs tās piešķirt. 3. Dalībnieks, noslēdzot rakstisku vienošanos ar citiem dalībniekiem, var konkrēti paredzēt, ka uz īpašu, iepriekš uzkrātu zinātību neattieksies pienākums piešķirt piekļuves tiesības, kamēr attiecīgais dalībnieks nav parakstījis līgumu vai netiešajai darbībai nav pievienojies jauns dalībnieks. Pārējie dalībnieki var liegt savu piekrišanu tikai tad, ja spēj pierādīt, ka tādējādi tiks nodarīts nopietns kaitējums netiešās darbības īstenošanai vai to likumīgajām interesēm. 4. Piekļuves tiesības nedod tiesības izdot apakšlicences, izņemot, ja tam piekrīt dalībnieks, kurš piešķir piekļuves tiesības. 26. pants Piekļuves tiesības, lai izpildītu netiešās darbības 1. Vienas netiešās darbības dalībniekiem pieder piekļuves tiesības attiecībā uz zināšanām, kas gūtas darbā, kurš veikts šajā netiešajā darbībā, un iepriekš uzkrātu zinātību, ja šīs zināšanas vai iepriekš uzkrātā zinātība ir nepieciešami, lai veiktu savu darba daļu netiešajā darbībā. Piekļuves tiesības zināšanām piešķir bez atlīdzības. Piekļuves tiesības iepriekš uzkrātajai zinātībai arī piešķir bez atlīdzības, ja vien pirms līguma parakstīšanas nav notikusi vienošanās par ko citu. 2. Ja dalībnieks izbeidz savu līdzdalību netiešajā darbībā, tas, ievērojot viņa likumīgās intereses, nekādā ziņā neskar viņa pienākumu piešķirt piekļuves tiesības saskaņā ar 1. punktu citiem tās pašas netiešās darbības dalībniekiem, līdz tā beidzas. 27. pants Piekļuves tiesības izmantošanai 1. Vienas netiešās darbības dalībniekiem pieder piekļuves tiesības attiecībā uz zināšanām, kas gūtas darbā, kurš veikts šajā netiešajā darbībā, un iepriekš uzkrāto zinātību, ja šīs zināšanas vai iepriekš uzkrātā zinātība ir nepieciešami, lai izmantotu pašiem savas zināšanas. Piekļuves tiesības zināšanām piešķir bez atlīdzības, ja vien pirms līguma parakstīšanas nav notikusi vienošanās par ko citu. Piekļuves tiesības iepriekš uzkrātajai zinātībai piešķir ar godīgiem un nediskriminējošiem nosacījumiem. 2. Ievērojot dalībnieku likumīgās intereses, piekļuves tiesības drīkst lūgt saskaņā ar 1. punktā minētajiem nosacījumiem, līdz pēc netiešās darbības beigām pagājuši ne vairāk kā divi gadi vai dalībnieks ir pārtraucis savu līdzdalību, atkarībā no tā, kurš gadījums iestājas ātrāk, ja vien nav noteikts ilgāks laikposms. 28. pants Nesavienojamas vai ierobežojošas saistības 1. Dalībnieki neuzņemas saistības, kas nav savienojamas ar šajā regulā paredzētajām saistībām. 2. Dalībnieks, kas piešķir piekļuves tiesības, iespējami īsā laikā atkarībā no konkrētā gadījuma informē tajā pašā netiešajā darbībā iesaistītos dalībniekus par visiem ierobežojumiem piekļuves tiesību piešķiršanā attiecībā uz iepriekš uzkrāto zinātību, saistībām piešķirt tiesības attiecībā uz zināšanām vai par visiem ierobežojumiem, kas varētu būtiski ietekmēt piekļuves tiesību piešķiršanu. 29. pants Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 2002. gada 16. decembrī Eiropas Parlamenta vārdā — priekšsēdētājs P. Cox Padomes vārdā — priekšsēdētājs M. Fischer Boel [1] OV C 332 E, 27.11.2001., 275. lpp., OV C 103 E, 30.4.2002., 266. lpp. un OV C 262 E, 29.10.2002., 489. lpp. [2] OV C 94, 18.4.2002., 1. lpp. [3] Eiropas Parlamenta 2002. gada 3. jūlija atzinums (vēl nav publicēts Oficiālajā Vēstnesī) un Padomes 2002. gada 5. novembra lēmums. [4] OV L 232, 29.8.2002., 1. lpp. [5] OV L 199, 31.7.1985., 1. lpp. [6] OV L 107, 30.4.1996., 4. lpp. [7] OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp. [8] OV C 45, 17.2.1996., 5. lpp. [9] Padomes 1996. gada 11. novembra Regula (Euratom, EK) Nr. 2185/96 par inspekcijām un pārbaudēm uz vietas, ko veic Komisija, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses no krāpšanas un citiem pārkāpumiem (OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.). [10] Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 25. maija Regula (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp.). --------------------------------------------------