LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 183/16

PADOMES LĒMUMS 2011/411/KĀDP

(2011. gada 12. jūlijs),

ar ko nosaka Eiropas Aizsardzības aģentūras statūtus, atrašanās vietu un darbības noteikumus un atceļ Vienoto rīcību 2004/551/KĀDP

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 42. un 45. pantu,

tā kā:

(1) Eiropas Aizsardzības aģentūra (turpmāk “Aģentūra”) tika izveidota ar Padomes Vienoto rīcību 2004/551/KĀDP (1) (turpmāk “Vienotā rīcība 2004/551/KĀDP”), un tās uzdevums ir atbalstīt Padomes un dalībvalstu centienus uzlabot Savienības aizsardzības potenciālās iespējas krīzes pārvarēšanas jomā un atbalstīt Eiropas drošības un aizsardzības politiku.

(2) Eiropas Drošības stratēģijā, ko 2003. gada 12. decembrī ir apstiprinājusi Eiropadome, aizsardzības aģentūras izveide ir atzīta par nozīmīgu soli elastīgāku un efektīvāku Eiropas militāro resursu attīstībā.

(3) 2008. gada 11. decembra ziņojumā par Eiropas Drošības stratēģijas īstenošanu ir apstiprināts, ka Aģentūrai ir galvenā nozīme kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) būtiskāko aizsardzības spēju veidošanā.

(4) Vienotā rīcība 2004/551/KĀDP būtu jāatceļ un jāaizstāj, lai ņemtu vērā ar Lisabonas Līgumu izdarītos grozījumus Līgumā par Eiropas Savienību (LES).

(5) LES 45. pantā paredzēts, ka Padome pieņem lēmumu, kurā nosaka Aģentūras statūtus, atrašanās vietu un darbības noteikumus un kurā būtu jāņem vērā dalībvalstu efektīvas dalības līmenis Aģentūras darbībās.

(6) Aģentūrai būtu jāsniedz ieguldījums kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP), jo īpaši KDAP, īstenošanā.

(7) Aģentūras struktūrai vajadzētu būt tādai, lai tā varētu reaģēt uz Savienības un tās dalībvalstu operacionālajām vajadzībām KDAP jomā un – ja nepieciešams uzdevumu izpildē – cieši sadarboties ar trešām valstīm, organizācijām un struktūrām.

(8) Aģentūrai būtu jāizveido ciešas darba attiecības ar jau esošiem pasākumiem, grupējumiem un organizācijām, piemēram, tiem, kas izveidoti saskaņā ar Nodomu protokola pamatnolīgumu (turpmāk “LoI pamatnolīgums”), kā arī ar Organisation Conjointe de Coopération en matière d’Armement (OCCAR) un Eiropas Kosmosa aģentūru (EKA).

(9) Saskaņā ar LES 18. panta 2. punktu Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos (AP) vajadzētu būt vienai no galvenajām lomām Aģentūrā un būtu jānodrošina vajadzīgā saikne starp Aģentūru un Padomi.

(10) Padomei, veicot politisku uzraudzību un veidojot politiku, būtu jādod pamatnostādnes Aģentūrai.

(11) Ņemot vērā to būtību, gan Aģentūras finanšu shēmas pieņemšana, kā minēts 4. panta 4. punktā, gan administratīvo pasākumu noslēgšana starp Aģentūru un trešām valstīm, organizācijām un struktūrām ir jāapstiprina Padomei, lēmumu pieņemot vienprātīgi.

(12) Pieņemot pamatnostādnes un lēmumus attiecībā uz Aģentūras darbību, Padomei būtu jātiekas aizsardzības ministru līmenī.

(13) Jebkuras Padomes pieņemtas pamatnostādnes vai lēmumi, kuri attiecas uz Aģentūras darbību, būtu jāsagatavo saskaņā ar LESD 240. pantu.

(14) Būtu jāpaliek neskartai Padomes darba sagatavošanas struktūru un padomdevēju struktūru kompetencei, jo īpaši Pastāvīgo pārstāvju komitejas kompetencei saskaņā ar LESD 240. pantu, Politikas un drošības komitejas (PDK) kompetencei saskaņā ar LES 38. pantu un ES Militārās komitejas (ESMK) kompetencei.

(15) Izstrādājot Padomes lēmumus, kas attiecas uz Aģentūru, valstu bruņojuma jomas vadītājiem, aizsardzības spēju jomas vadītājiem, pētniecības un tehnoloģiju jomas vadītājiem un aizsardzības politikas jomas vadītājiem būtu jāsaņem ziņojumi un jādod ieguldījums viņu kompetencē esošu jautājumu risināšanā.

(16) Aģentūrai vajadzētu būt tādam tiesību subjektam, lai tā varētu veikt savus uzdevumus un sasniegt savus mērķus, vienlaikus saglabājot ciešu saikni ar Padomi un pilnīgi ievērojot Eiropas Savienības un tās iestāžu atbildības jomas.

(17) Būtu jānodrošina, ka Aģentūras pārvaldītajos budžetos noteiktos gadījumos var veikt iemaksas no Eiropas Savienības vispārējā budžeta, lai segtu izdevumus, kas nav administratīvie izdevumi, pilnībā ievērojot noteikumus, procedūras un lēmumu pieņemšanas procesus, kas attiecas uz Eiropas Savienības vispārējo budžetu, tostarp LES 41. panta 2. punktu.

(18) Lai gan Aģentūrā var iesaistīties visas dalībvalstis, tai būtu arī jānodrošina iespēja konkrētām dalībvalstu grupām izveidot ad hoc projektus vai programmas.

(19) Ņemot vērā Padomes lēmumu par pastāvīgas strukturētas sadarbības izveidi atbilstīgi LES 42. panta 6. punktam un 46. pantam un atbilstīgi LES un LESD pievienotajam 10. protokolam par pastāvīgu strukturētu sadarbību, kas izveidota ar Līguma par Eiropas Savienību 42. pantu, Aģentūrai būtu jāatbalsta pastāvīgas strukturētas sadarbības īstenošana.

(20) Aģentūrai vajadzētu būt lēmumu pieņemšanas procedūrām, kas tai ļautu efektīvi pildīt savus pienākumus, vienlaikus ievērojot iesaistīto dalībvalstu drošības un aizsardzības politiku.

(21) Aģentūrai būtu jāpilda savi uzdevumi, pilnībā ievērojot LES 40. pantu.

(22) Aģentūrai būtu jādarbojas, pilnībā ievērojot Padomes drošības standartus un noteikumus.

(23) Saskaņā ar 5. pantu 22. protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots LES un LESD, Dānija nepiedalās ar aizsardzību saistītu Eiropas Savienības lēmumu un rīcību izstrādē un ieviešanā. Tāpēc Dānijai šis lēmums nebūs būt saistošs,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

I NODAĻA

AĢENTŪRAS IZVEIDE, UZDEVUMS UN PIENĀKUMI

1. pants

Izveide

1. Aģentūra aizsardzības potenciālo iespēju attīstības, pētniecības, iegādes un bruņojuma jomā (turpmāk “Eiropas Aizsardzības aģentūra” vai “Aģentūra”), kas sākotnēji izveidota ar Vienoto rīcību 2004/551/KĀDP, un turpina darbu saskaņā ar turpmāk izklāstītajiem noteikumiem.

2. Aģentūra darbojas Padomes pakļautībā, atbalstot KĀDP un KDAP, vienotā Eiropas Savienības iestāžu sistēmā un neskarot ES iestāžu un Padomes struktūru atbildību. Aģentūras uzdevums neskar Savienības kompetenci, tādējādi pilnībā ievērojot LES 40. pantu.

3. Aģentūra ir atvērta visām dalībvalstīm, kas vēlas tajā darboties. Dalībvalstis, kuras šā lēmuma pieņemšanas laikā jau darbojas Aģentūrā, turpina būt iesaistītās dalībvalstis.

4. Jebkura dalībvalsts, kas vēlas iesaistīties Aģentūras darbā pēc šā lēmuma stāšanās spēkā vai kas vēlas no Aģentūras izstāties, paziņo par savu nodomu Padomei un informē AP. Visus vajadzīgos šādas iesaistīšanās vai izstāšanās tehniskos un finanšu noteikumus nosaka 8. pantā minētā valde.

5. Aģentūras mītne atrodas Briselē.

2. pants

Uzdevums

1. Aģentūras uzdevums ir atbalstīt Padomes un dalībvalstu centienus uzlabot ES aizsardzības spējas krīzes pārvarēšanas jomā un atbalstīt KDAP, kāda tā ir šobrīd un tiks veidota turpmāk.

2. Aģentūra apzina operacionālās vajadzības, sekmē pasākumus to nodrošināšanai, veicina aizsardzības nozares rūpnieciskās un tehnoloģiskās bāzes stiprināšanai nepieciešamo pasākumu noteikšanu un, vajadzības gadījumā, to īstenošanu, piedalās Eiropas aizsardzības spēju un bruņojuma politikas noteikšanā un palīdz Padomei izvērtēt militāro spēju uzlabošanos.

3. Aģentūras uzdevums neskar dalībvalstu kompetenci aizsardzības jautājumos.

3. pants

Definīcijas

Šajā lēmumā piemēro šādas definīcijas:

a) “iesaistītās dalībvalstis” ir tās Eiropas Savienības dalībvalstis, kas darbojas Aģentūrā,

b) “dalībvalstis, kas dod ieguldījumu” ir tās iesaistītās Eiropas Savienības dalībvalstis, kas dod ieguldījumu kādā konkrētā Aģentūras projektā vai programmā.

4. pants

Politiskā uzraudzība un kārtība, kādā iesniedz ziņojumus Padomei

1. Aģentūra darbojas ar Padomes pilnvarojumu un tās politiskajā uzraudzībā, regulāri sniedzot tai ziņojumus un regulāri saņemot no tās pamatnostādnes.

2. Aģentūra regulāri ziņo Padomei par savām darbībām un jo īpaši:

a) katru gadu novembrī iesniedz Padomei ziņojumu par Aģentūras darbībām attiecīgajā gadā un informē par Aģentūras nākamā gada darba programmas un budžetu elementiem;

b) ņemot vērā Padomes lēmumu par pastāvīgas strukturētas sadarbības izveidi, vismaz reizi gadā sniedz Padomei informāciju par ieguldījumu, ko Aģentūra devusi izvērtēšanas darbībās saistībā ar pastāvīgu strukturētu sadarbību, kā minēts 5. panta 3. punkta f) apakšpunkta ii) punktā.

Aģentūra laikus informē Padomi par būtiskiem jautājumiem, kas iesniedzami valdei lēmumu pieņemšanai.

3. Padome, apspriedusies ar PDK vai citu attiecīgu kompetentu Padomes struktūru, ar vienprātīgu lēmumu reizi gadā sniedz pamatnostādnes attiecībā uz Aģentūras darbu, jo īpaši saistībā ar tās darba programmu. Aģentūras darba programmu izveido saskaņā ar minētajām pamatnostādnēm.

4. Padome katru gadu ar vienprātīgu lēmumu apstiprina Aģentūras finanšu shēmu nākamajiem trim gadiem. Minētajā finanšu shēmā tiek izklāstītas saskaņotas prioritātes, kas attiecas uz Aģentūras trīs gadu darba plānu, un ar to nosaka juridiski saistošu maksimālo apjomu pirmajam gadam un plānotos skaitļus otrajam un trešajam gadam. Aģentūra katru gadu, vēlākais, 31. martā iesniedz izskatīšanai valdē finanšu shēmas projektu un ar to saistīto darba plānu.

5. Aģentūra var sniegt Padomei un Komisijai ieteikumus, ja tas vajadzīgs Aģentūras uzdevuma izpildei.

5. pants

Funkcijas un pienākumi

1. Pildot savas funkcijas un pienākumus, Aģentūra ievēro Savienības un ES iestāžu citu kompetenci.

2. Aģentūras funkciju un uzdevumu izpilde neskar dalībvalstu kompetenci aizsardzības jautājumos.

3. Ievērojot pakļautību Padomei, Aģentūrai ir šādi uzdevumi:

a) palīdzēt noteikt mērķus, kas dalībvalstīm jāsasniedz militāro spēju jomā, un novērtēt to, kā dalībvalstis ievēro saistības attiecībā uz šīm spējām, jo īpaši: i) kopā ar kompetentajām Padomes struktūrām, tostarp ESMK, un izmantojot, inter alia, Spēju attīstības mehānismu un ikvienu turpmāku mehānismu, apzinot ES turpmākās vajadzības aizsardzības spēju jomā; ii) koordinējot to, kā tiek īstenots spēju attīstības plāns un ikviens turpmāks plāns; iii) atbilstīgi dalībvalstu apstiprinātiem kritērijiem izvērtējot to, kā dalībvalstis ievēro saistības attiecībā uz šīm spējām, inter alia, izmantojot spēju attīstības plāna procesu un Spēju attīstības mehānismu un ikvienu turpmāku instrumentu;

b) sekmēt operatīvo vajadzību saskaņošanu un efektīvu, atbilstīgu iepirkumu metožu pieņemšanu, jo īpaši: i) veicinot un koordinējot militāro prasību saskaņošanu; ii) veicinot rentablu un efektīvu iepirkumu, apzinot un izplatot labāko pieredzi; iii) nodrošinot novērtējumu finanšu prioritātēm aizsardzības spēju attīstīšanas un iegūšanas jomā;

c) ierosināt daudzpusējus projektus, lai sasniegtu mērķus militāro spēju jomā, nodrošināt dalībvalstu īstenoto programmu koordināciju un īpašu sadarbības programmu pārvaldību, jo īpaši: i) sekmējot un ierosinot jaunus daudzpusējas sadarbības projektus; ii) nosakot un ierosinot sadarbību operatīvajā jomā; iii) koordinējot jau esošas programmas, ko īsteno dalībvalstis; iv) pēc dalībvalstu lūguma uzņemoties atbildību par konkrētu programmu pārvaldību; v) pēc dalībvalstu lūguma izstrādājot programmas, ko pārvaldītu, izmantojot OCCAR vai citus atbilstīgus instrumentus;

d) atbalstīt aizsardzības tehnoloģiju izpēti, kā arī koordinēt un plānot kopīgus pētījumus un tehnisku risinājumu izpēti atbilstīgi nākotnes operacionālajām vajadzībām, jo īpaši: i) veicinot, vajadzības gadījumā saistībā ar Kopienas pētniecības darbībām, tādu pētniecību, kas spētu nodrošināt turpmākas ar aizsardzības un drošības spējām saistītas vajadzības, un tādējādi stiprināt Eiropas rūpniecisko un tehnisko potenciālu šajā jomā; ii) efektīvāk sekmējot mērķtiecīgus kopīgus pētījumus un tehnoloģijas aizsardzības jomā; iii) ar pētījumu un projektu starpniecību sekmējot pētniecību un tehnoloģijas aizsardzības jomā; iv) pārraugot pētniecības un tehnoloģiju līgumus aizsardzības jomā; v) sadarbībā ar Komisiju maksimāli uzlabojot ar aizsardzības un civilo vai aizsardzības pētniecības programmu savstarpēju papildināmību un sinerģiju;

e) palīdzēt noteikt un, vajadzības gadījumā, īstenot jebkuru derīgu pasākumu aizsardzības nozares rūpnieciskās un tehnoloģiskās bāzes stiprināšanai un militāro izdevumu efektivitātes uzlabošanai, jo īpaši: i) palīdzot izveidot starptautiskā vidē konkurētspējīgu Eiropas aizsardzības ekipējuma tirgu, neskarot iekšējā tirgus noteikumus un Komisijas kompetenci minētajā jomā; ii) izstrādājot atbilstīgu politiku un stratēģijas, apspriežoties ar Komisiju un attiecīgās rūpniecības nozares pārstāvjiem; iii) apspriežoties ar Komisiju, Aģentūras uzdevumos iekļaut to, lai panāktu attiecīgu procedūru izstrādi un saskaņošanu ES mērogā;

f) ņemot vērā Padomes lēmumu par pastāvīgas strukturētas sadarbības izveidi, atbalstīt minēto sadarbību, jo īpaši: i) sekmējot būtiskākās kopējās vai Eiropas spēju attīstības iniciatīvas; ii) palīdzot regulāri novērtēt iesaistīto dalībvalstu ieguldījumu attiecībā uz spējām, jo īpaši ieguldījumu, kas dots saskaņā ar kritērijiem, kuri jāizveido, inter alia pamatojoties uz 2. pantu LES un LESD pievienotajā 10. protokolā par pastāvīgu strukturētu sadarbību, un vismaz reizi gadā ziņojot par to.

6. pants

Tiesību subjekta statuss

Aģentūrai ir tāds tiesību subjekta statuss, kas vajadzīgs tās funkciju veikšanai un mērķu sasniegšanai. Dalībvalstis nodrošina to, ka Aģentūrai ir visplašākā tiesībspēja un rīcībspēja, ko attiecīgo valstu tiesību akti piešķir juridiskām personām. Aģentūra var iegūt vai atsavināt kustamu un nekustamu īpašumu, kā arī būt par pusi tiesas procesā. Aģentūrai ir tiesības slēgt līgumus ar privātām vai publiskām struktūrām vai organizācijām.

II NODAĻA

AĢENTŪRAS STRUKTŪRA UN PERSONĀLS

7. pants

Aģentūras vadītājs

1. Aģentūras vadītājs ir Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos (AP).

2. Aģentūras vadītājs ir atbildīgs par Aģentūras vispārējo organizāciju un darbību, un nodrošina to, ka izpilddirektors, kas sniedz ziņojumus Aģentūras vadītājam, īsteno Padomes sniegtās pamatnostādnes un valdes lēmumus.

3. Aģentūras vadītājs sniedz Padomei Aģentūras ziņojumus, kā noteikts 4. panta 2. punktā.

4. Aģentūras vadītājs atbild par administratīvu pasākumu saskaņošanu ar trešām valstīm un citām organizācijām, grupējumiem vai struktūrām saskaņā ar valdes sniegtajiem norādījumiem. Saskaņā ar valdes apstiprinātiem pasākumiem Aģentūras vadītājs ir atbildīgs par pienācīgu darba attiecību nodibināšanu ar tiem.

8. pants

Valde

1. Aģentūras lēmējinstance ir valde, kurā ir pa vienam pārstāvim no katras iesaistītās dalībvalsts, kas ir pilnvarots valdības vārdā uzņemties saistības, un viens Komisijas pārstāvis. Valde darbojas saskaņā ar Padomes sniegtajām pamatnostādnēm.

2. Valdē tiekas iesaistīto dalībvalstu aizsardzības ministri vai to pārstāvji. Katru gadu valde notur vismaz divas aizsardzības ministru sanāksmes.

3. Aģentūras vadītājs sasauc un vada valdes sanāksmes. Aģentūras vadītājs sasauc sanāksmi viena mēneša laikā, ja kāda iesaistītā dalībvalsts to lūdz.

4. Aģentūras vadītājs var deleģēt pilnvaras vadīt aizsardzības ministru pārstāvju līmeņa valdes sanāksmes.

5. Valde var sanākt īpašos sastāvos (piemēram, valstu bruņojuma jomas vadītāji, aizsardzības spēju vadītāji, pētniecības un tehnoloģiju jomas vadītāji vai aizsardzības politikas jomas vadītāji).

6. Valdes sanāksmēs piedalās:

a) 10. pantā minētais Aģentūras izpilddirektors vai viņa pārstāvis;

b) ESMK priekšsēdētājs vai viņa pārstāvis;

c) Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) pārstāvji.

7. Kopējas ieinteresētības jautājumos valde var nolemt uzaicināt:

a) NATO ģenerālsekretāru vai viņa ieceltu pārstāvi;

b) vadītājus/priekšsēdētājus citiem pasākumiem, grupējumiem vai organizācijām, kuru darbība ir saistīta ar Aģentūras darbību (piemēram, tiem, kas izveidoti saskaņā ar LoI pamatnolīgumu, kā arī OCCAR un EKA);

c) vajadzības gadījumā, citu trešo personu pārstāvjus.

9. pants

Valdes pienākumi un pilnvaras

1. Saskaņā ar 4. panta 1. punktā minētajām Padomes sniegtajām pamatnostādnēm valde:

a) apstiprina Padomei iesniedzamos ziņojumus;

b) pamatojoties uz Aģentūras vadītāja iesniegtu projektu, un ne vēlāk kā katra gada 31. decembrī, apstiprina Aģentūras darba programmu nākamajam gadam;

c) ne vēlāk kā katra gada 31. decembrī apstiprina Aģentūras vispārējo budžetu, iekļaujoties Padomes noteiktajā Aģentūras finanšu shēmā;

d) apstiprina Aģentūras ad hoc projektu vai programmu izveidi saskaņā ar 19. pantu;

e) ieceļ izpilddirektoru un ne vairāk kā divus viņa vietniekus;

f) pieņem lēmumu, ka viena vai vairākas dalībvalstis saskaņā ar 17. pantu uztic Aģentūrai konkrētu tās kompetencē esošo darbību administratīvo un finanšu pārvaldību;

g) apstiprina jebkādus ieteikumus Padomei vai Komisijai;

h) pieņem Aģentūras reglamentu;

i) var grozīt Aģentūras vispārējā budžeta izpildes finanšu noteikumus;

j) var grozīt noteikumus un normas, kas piemērojami attiecībā uz līgumdarbiniekiem un valstu norīkotiem ekspertiem;

k) nosaka 1. panta 4. punktā minētos tehniskos un finanšu noteikumus attiecībā uz dalībvalstu iesaistīšanos vai izstāšanos;

l) pieņem norādījumus par Aģentūras vadītāja veiktu administratīvu pasākumu saskaņošanu;

m) apstiprina 22. panta 1. punktā izklāstītos ad hoc pasākumus;

n) paredz administratīvus pasākumus starp Aģentūru un trešām personām, kā minēts 24. panta 1. punktā;

o) apstiprina gada pārskatus un bilanci;

p) pieņem visus citus attiecīgos lēmumus, kas saistīti ar Aģentūras uzdevumu izpildi.

2. Ja vien šajā lēmumā nav noteikts citādi, Valde pieņem lēmumus ar kvalificētu balsu vairākumu. Iesaistīto dalībvalstu balsis vērtē saskaņā ar LES 16. panta 4. un 5. punktu. Balsošanā piedalās tikai iesaistīto dalībvalstu pārstāvji.

3. Ja kāds no iesaistīto dalībvalstu pārstāvjiem valdē paziņo, ka svarīgu un pamatotu iemeslu dēļ, kas saistīti ar valsts politiku, viņš vēlas iebilst pret kāda lēmuma pieņemšanu ar kvalificētu balsu vairākumu, balsošana nenotiek. Šis pārstāvis var ar Aģentūras vadītāja starpniecību nodot lietu Padomei, lai tā pēc vajadzības sniegtu valdei pamatnostādnes. Arī valde ar kvalificētu balsu vairākumu var nolemt nodot lietu izskatīšanai Padomei. Padome lēmumu pieņem vienprātīgi.

4. Pēc izpilddirektora vai iesaistītās dalībvalsts priekšlikuma valde var nolemt izveidot:

a) valdes administratīvo un budžeta lēmumu sagatavošanas komitejas, kuras veido iesaistīto dalībvalstu pārstāvji un viens Komisijas pārstāvis;

b) komitejas, kas specializējas konkrētos jautājumos, kuri ir Aģentūras kompetencē. Minēto komiteju sastāvā ir iesaistīto dalībvalstu pārstāvji un, ja vien valde nelemj citādi, viens Komisijas pārstāvis.

Lēmumā par šādu komiteju izveidi nosaka to pilnvaras un darbības ilgumu.

10. pants

Izpilddirektors

1. Izpilddirektoru un viņa vietnieku (vietniekus) uz trim gadiem amatā ieceļ valde pēc Aģentūras vadītāja priekšlikuma. Valde var pagarināt šo termiņu par diviem gadiem. Izpilddirektors un ne vairāk kā divi viņa vietnieki darbojas Aģentūras vadītāja pakļautībā un saskaņā ar valdes lēmumiem.

2. Izpilddirektors ar vietnieka (vietnieku) palīdzību veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu Aģentūras darba lietderību un efektivitāti. Izpilddirektors ir atbildīgs par funkcionālo nodaļu pārraudzību un koordinēšanu, lai nodrošinātu to veiktā darba vispārējo saskaņotību. Izpilddirektors ir Aģentūras personāla vadītājs.

3. Izpilddirektors atbild par:

a) aģentūras gada darba programmas īstenošanas nodrošināšanu;

b) valdes darba sagatavošanu, jo īpaši par Aģentūras gada darba programmas projektu;

c) valdei iesniedzamā gada vispārējā budžeta projekta sagatavošanu;

d) valdei iesniedzamā trīs gadu darba plāna sagatavošanu;

e) Padomei iesniedzamās trīs gadu finanšu shēmas sagatavošanu;

f) ciešas sadarbības nodrošināšanu ar Padomes darba sagatavošanas struktūrām, jo īpaši ar PDK un ESMK, kā arī informācijas sniegšanu tām;

g) šā lēmuma 4. panta 2. punktā minēto ziņojumu sagatavošanu;

h) ieņēmumu un izdevumu pārskata sagatavošanu un Aģentūras vispārējā budžeta un Aģentūrai uzticēto ad hoc projektu vai programmu budžetu izpildi;

i) aģentūras ikdienas vadīšanu;

j) visiem drošības aspektiem;

k) visiem ar personālu saistītiem jautājumiem.

4. Izpilddirektors ir pilnvarots noslēgt līgumus un pieņemt darbā personālu saskaņā ar Aģentūras darba plānu un vispārējo budžetu. Izpilddirektors ir pilnvarotā amatpersona, kas ir atbildīga par Aģentūras pārvaldīto budžetu īstenošanu.

5. Izpilddirektors atskaitās valdei.

6. Izpilddirektors ir Aģentūras likumīgais pārstāvis.

11. pants

Personāls

1. Aģentūras personāls, tostarp izpilddirektors, ir līgumdarbinieki un štata darbinieki, kurus izraugās no visu iesaistīto dalībvalstu kandidātiem, nodrošinot pēc iespējas plašāku ģeogrāfisko pārstāvību, kā arī no ES iestādēm. Izpilddirektors izraugās Aģentūras personālu uz attiecīgo zināšanu un pieredzes pamata un ar godprātīga un pārredzama konkursa starpniecību. Izpilddirektors laikus publicē detalizētu informāciju par visām brīvajām darbavietām, kā arī ar atlases procesu saistītos kritērijus. Visos gadījumos pieņemšanai darbā jānotiek tā, lai Aģentūrai nodrošinātu augstākajam spēju un prasmes līmenim atbilstīgus personāla pakalpojumus.

2. Aģentūras vadītājs, apspriežoties ar valdi, pēc izpilddirektora priekšlikuma ieceļ amatā Aģentūras personālu augstākās vadības līmenī un atjauno tā līgumus.

3. Aģentūras personālu veido:

a) personāls, kuru Aģentūra tieši pieņem darbā uz terminēta līguma pamata un kuru izraugās no iesaistīto dalībvalstu valstspiederīgajiem. Padome vienprātīgi ir apstiprinājusi noteikumus, kas attiecas uz šādiem darbiniekiem (2). Vajadzības gadījumā valde šos noteikumus pārskata un groza, kad tiek tam pilnvarota;

b) valstu eksperti, kurus iesaistītās dalībvalstis norīko vai nu amatos Aģentūras organizatoriskajā struktūrā, vai arī lai veiktu īpašus uzdevumus vai īstenotu īpašus projektus. Padome vienprātīgi ir apstiprinājusi noteikumus, kas attiecas uz šādiem darbiniekiem (3). Vajadzības gadījumā valde šos noteikumus pārskata un groza, kad tiek tam pilnvarota;

c) Savienības ierēdņi, kas ir norīkoti darbam Aģentūrā uz noteiktu laiku un/vai īpašu uzdevumu veikšanai vai projektu īstenošanai pēc vajadzības.

4. Eiropas Savienības Tiesas jurisdikcijā ir visas domstarpības, kas rodas starp Aģentūru un ikvienu personu, uz kuru var attiekties Aģentūras personālam piemērojamie noteikumi.

III NODAĻA

BUDŽETA UN FINANŠU NOTEIKUMI

12. pants

Budžeta principi

1. Budžeti, kas ir izstrādāti euro, ir akti, ar kuriem nosaka un apstiprina visus Aģentūras pārvaldītos ieņēmumus un izdevumus katram finanšu gadam.

2. Budžetā iegrāmatotās apropriācijas ir pieejamas finanšu gada laikā, kas sākas attiecīgā gada 1. janvārī un beidzas 31. decembrī.

3. Katrā budžetā ieņēmumiem un izdevumiem jābūt līdzsvarā. Visus ieņēmumus un izdevumus attiecīgajā budžetā iegrāmato pilnā apjomā, neizdarot to starpā nekādas korekcijas.

4. Budžetā iekļauj diferencētas apropriācijas, ko veido saistību apropriācijas un maksājumu apropriācijas, un nediferencētas apropriācijas.

5. Saistību apropriācijas sedz kārtējā finanšu gada laikā radušos juridisko saistību kopējās izmaksas. Tomēr var uzņemties vispārējas saistības vai saistības gada maksājumu veidā. Saistības iegrāmato kontos, pamatojoties uz juridiskām saistībām, kas radušās līdz 31. decembrim.

6. Maksājumu apropriācijas sedz maksājumus, ko veic, lai pildītu kārtējā finanšu gadā un/vai iepriekšējos finanšu gados radušās juridiskās saistības. Maksājumus iegrāmato kontos, pamatojoties uz budžeta saistībām, kas radušās līdz 31. decembrim.

7. Finanšu gada ieņēmumus iegrāmato finanšu gada kontos, pamatojoties uz summām, kas iekasētas attiecīgajā finanšu gadā.

8. Ieņēmumus nevar izmantot, nedz izdevumus veikt citādi, kā vien piešķirot tiem budžeta pozīciju un ievērojot tur iekļauto apropriāciju maksimālo apjomu.

9. Apropriācijas izmanto saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principiem, proti, ievērojot saimnieciskuma, lietderības un efektivitātes principu.

13. pants

Vispārējais budžets

1. Aģentūras vadītājs katru gadu līdz 31. martam valdei iesniedz vispārējā budžeta projekta tāmi nākamajam gadam, ievērojot finanšu shēmā paredzētos plānotos skaitļus.

2. Aģentūras vadītājs katru gadu līdz 30. jūnijam iesniedz valdei vispārējā budžeta projektu. Budžeta projekts ietver:

a) apropriācijas, ko uzskata par vajadzīgām, lai: i) segtu Aģentūras darbības, personāla un sanāksmju izmaksas; ii) lai maksātu par ārējām konsultācijām, jo īpaši darbības analīzi, kas ir nepieciešama Aģentūras uzdevumu veikšanai, un lai veiktu īpašas darbības pētniecības un tehnoloģiju jomā visu iesaistīto dalībvalstu kopējam labumam, jo īpaši tehniskus pētījumus un priekšizpētes pasākumus;

b) to ieņēmumu prognozi, kuri vajadzīgi, lai segtu izdevumus.

3. Valde nodrošina to, ka 2. punkta a) apakšpunkta ii) punktā minētās apropriācijas veido nozīmīgu daļu no kopējām 2. punktā minētajām apropriācijām. Apropriācijas atbilst faktiskajām vajadzībām un ļauj Aģentūrai darboties operatīvi.

4. Vispārējā budžeta projektam pievieno sīki izstrādātu štatu sarakstu un sīki izstrādātus pamatojumus.

5. Valde vienprātīgi var nolemt, ka vispārējā budžeta projekts sedz arī kāda konkrēta projekta vai programmas izmaksas, ja skaidri redzams, ka tas kalpo visu iesaistīto dalībvalstu kopējam labumam.

6. Apropriācijas klasificē sadaļās un nodaļās, vajadzības gadījumā tās sīkāk iedalot pantos, grupējot izdevumus pēc veida vai mērķa.

7. Katrā sadaļā var iekļaut nodaļu “provizoriskas apropriācijas”. Šīs apropriācijas var iegrāmatot, ja ir nopietns pamats šaubīties par vajadzīgo apropriāciju apjomu vai iegrāmatoto apropriāciju izpildes jomu.

8. Ieņēmumi ir:

a) aģentūras darbā iesaistīto dalībvalstu iemaksas, kuras aprēķina, pamatojoties uz nacionālā kopienākuma (NKI) skalu;

b) citi ieņēmumi.

Vispārējā budžeta projektā izveido pozīcijas, kur kārtot iezīmētos ieņēmumus un, kad vien iespējams, norāda paredzētās summas.

9. Valde pieņem vispārējā budžeta projektu līdz katra gada 31. decembrim, ievērojot Aģentūras finanšu shēmu. To darot, valdes priekšsēdētājs ir Aģentūras vadītājs vai Aģentūras vadītāja iecelts pārstāvis, vai Aģentūras vadītājs uzaicinātais valdes loceklis. Izpilddirektors paziņo, ka budžets ir pieņemts un dara to zināmu iesaistītajām dalībvalstīm.

10. Ja finanšu gada sākumā vispārējā budžeta projekts vēl nav pieņemts, tad katru mēnesi ikvienā budžeta nodaļā vai citā apakšnodaļā drīkst iztērēt summu, kas nepārsniedz vienu divpadsmito daļu no iepriekšējā finanšu gada budžeta apropriācijām. Šie noteikumi Aģentūrai tomēr nedod iespēju saņemt apropriācijas, kas pārsniedz vienu divpadsmito daļu no summas, kuru paredz topošais vispārējā budžeta projekts. Valde pēc izpilddirektora priekšlikuma, pieņemot lēmumu ar kvalificētu balsu vairākumu, var atļaut veikt izdevumus, kas pārsniedz vienu divpadsmito daļu, ja budžeta apropriāciju kopapjoms attiecīgajam finanšu gadam nepārsniedz iepriekšējā finanšu gada kopapjomu. Izpilddirektors var pieprasīt veikt iemaksas, kas vajadzīgas, lai segtu ar šo noteikumu atļautās apropriācijas; šīs iemaksas ir veicamas 30 dienu laikā no iemaksu pieprasījuma nosūtīšanas dienas.

14. pants

Budžeta grozījumi

1. Ja rodas neizbēgami, ārkārtēji vai neparedzami apstākļi, izpilddirektors var iesniegt budžeta grozījumu projektu, ievērojot finanšu shēmā izklāstītos ierobežojumus.

2. Budžeta grozījuma projektu izstrādā, ierosina un pieņem, un par to paziņo saskaņā ar to pašu procedūru, ko piemēro vispārējam budžetam, ievērojot finanšu shēmā izklāstītos ierobežojumus. Valde pieņem lēmumus, ņemot vērā to steidzamību.

3. Gadījumā, ja finanšu shēmā paredzētās robežas atzītu par nepietiekamām ārkārtēju un neparedzamu apstākļu dēļ, pilnībā ņemot vērā arī 13. panta 2. un 3. punktā izklāstītos noteikumus, valde, pieņemot vienprātīgu lēmumu, iesniedz Padomei pieņemšanai paredzētos budžeta grozījumus.

15. pants

Iezīmētie ieņēmumi

1. Aģentūra kā īpašam mērķim iezīmētus ieņēmumus var savā vispārējā budžetā saņemt finanšu iemaksas, lai segtu izmaksas, kas nav 13. panta 2. punkta a) apakšpunkta i) punktā minētās izmaksas:

a) no Eiropas Savienības vispārējā budžeta, katru gadījumu izskatot atsevišķi un pilnībā ievērojot tam piemērojamos noteikumus, procedūras un lēmumu pieņemšanas procesus;

b) no dalībvalstīm, trešām valstīm vai citām trešām personām.

2. Iezīmētos ieņēmumus var izlietot tikai tam īpašajam mērķim, kam tie piešķirti.

16. pants

Iemaksas un atmaksājumi

1. Iemaksu apjoma noteikšana, ja ir piemērojama NKI skala

a) Ja ir piemērojama NKI skala, tad iemaksu sadalījumu starp dalībvalstīm, kam jāveic iemaksas, nosaka saskaņā ar LES 41. panta 2. punktā ietverto nacionālā kopprodukta skalu un saskaņā ar Padomes Lēmumu 2007/436/EK, Euratom (2007. gada 7. jūnijs) par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu (4) vai jebkuru citu Padomes lēmumu, ar kuru var to aizstāt.

b) Dati, ko izmanto, lai aprēķinātu katru iemaksu, ir uzrādīti jaunākajam Eiropas Savienības budžetam pievienotās tabulas “Vispārējā budžeta finansējuma kopsavilkums pēc pašu resursu veida un pēc dalībvalstīm” ailē “NKI pašu resursi”. Iemaksa, kuras veic katra dalībvalsts, kam iemaksas jāveic, ir proporcionāla attiecīgās dalībvalsts NKI daļai to visu dalībvalstu NKI kopsummā, kurām jāveic iemaksas.

2. Iemaksu veikšanas grafiks

a) Iemaksas, ar ko paredzēts finansēt Aģentūras vispārējo budžetu, iesaistītās dalībvalstis veic trijos vienādos maksājumos līdz attiecīgā finanšu gada 15. februārim, 15. jūnijam un 15. oktobrim.

b) Ja pieņem budžeta grozījumus, attiecīgā dalībvalsts vajadzīgās iemaksas veic 60 dienu laikā kopš iemaksu pieprasījuma nosūtīšanas dienas.

c) Katra dalībvalsts maksā par banku pakalpojumiem, kas attiecas uz tās veiktajām iemaksām.

d) Ja gada budžets nav apstiprināts līdz novembra beigām, Aģentūra pēc kādas dalībvalsts pieprasījuma drīkst izdot individuālu provizorisku pieprasījumu, lai šī dalībvalsts veic iemaksas.

17. pants

Izdevumu pārvaldība, ko Aģentūra veic dalībvalstu vārdā

1. Valde pēc izpilddirektora vai dalībvalsts priekšlikuma var pieņemt lēmumu, ka dalībvalstis var uzticēt Aģentūrai konkrētu tās kompetencē esošu darbību administratīvo un finanšu pārvaldību.

2. Valde ar lēmumu var pilnvarot Aģentūru slēgt līgumus konkrētu dalībvalstu vārdā. Tā var pilnvarot Aģentūru avansā iekasēt no dalībvalstīm vajadzīgos līdzekļus, lai pildītu noslēgtos līgumus.

18. pants

Budžeta izpilde

1. Padome vienprātīgi ir pieņēmusi Aģentūras vispārējam budžetam piemērojamos finanšu noteikumus (5). Vajadzības gadījumā valde ar vienprātīgu lēmumu šos noteikumus pārskata un groza.

2. Valde pēc izpilddirektora priekšlikuma vajadzības gadījumā pieņem īstenošanas noteikumus par vispārējā budžeta īstenošanu un kontroli, jo īpaši attiecībā uz publisko iepirkumu, neskarot attiecīgos ES noteikumus. Valde jo īpaši nodrošina to, ka pienācīgi tiek ņemta vērā piegādes drošība un prasības sargāt gan aizsardzības noslēpumus, gan intelektuālā īpašuma tiesības.

3. Šajā pantā minētie finanšu noteikumi un normas nav piemērojamas 19. un 20. pantā minētajiem ad hoc projektiem un programmām.

IV NODAĻA

AD HOC PROJEKTI VAI PROGRAMMAS UN AR TĀM SAISTĪTIE BUDŽETI

19. pants

A kategorijas (iespēja atteikt) ad hoc projektu vai programmu un ar tām saistītu ad hoc budžetu apstiprināšana

1. Viena vai vairākas iesaistītās dalībvalstis vai izpilddirektors valdei var iesniegt Aģentūras kompetencē esošu ad hoc projektu vai programmu, kas paredz iesaistīto dalībvalstu vispārēju dalību. Valdi informē par ad hoc budžetu, ja tāds pastāv, kurš ir saistāms ar ierosināto projektu vai programmu, kā arī par iespējamām trešo personu iemaksām.

2. Līdzekļus iemaksā visas iesaistītās dalībvalstis. Tās informē izpilddirektoru par saviem nodomiem šajā sakarā.

3. Valde apstiprina ad hoc projekta vai programmas izveidi.

4. Valde pēc izpilddirektora vai iesaistītās dalībvalsts priekšlikuma var pieņemt lēmumu izveidot komiteju, kas pārraudzītu ad hoc projekta vai programmas pārvaldību un īstenošanu. Komitejā ir pārstāvji no katras dalībvalstis, kas veic ieguldījumu, un Komisijas pārstāvis, ja projektam vai programmai iemaksu piešķir Savienība. Valdes lēmumā norāda komitejas pilnvaras un darbības termiņu.

5. Valdē sanākušās dalībvalstis, kas veic ieguldījumu, saistībā ar ad hoc projektu vai programmu apstiprina:

a) noteikumus, ar ko reglamentē projekta vai programmas pārvaldību;

b) ja nepieciešams, ar projektu vai programmu saistīto ad hoc budžetu, iemaksu kritērijus un nepieciešamos īstenošanas noteikumus;

c) trešo personu dalību 4. punktā minētajā komitejā. To dalība neskar Savienības lēmumu pieņemšanas autonomiju.

6. Ja Savienība veic iemaksu ad hoc projektā vai programmā, Komisija piedalās 5. punktā minētajos lēmumos, pilnībā ievērojot Eiropas Savienības vispārējam budžetam piemērojamās lēmumu pieņemšanas procedūras.

20. pants

B kategorijas (atļaujoša) ad hoc projektu vai programmu un ar tām saistītu ad hoc budžetu apstiprināšana

1. Viena vai vairākas iesaistītās dalībvalstis var informēt valdi, ka tās paredz sākt ad hoc projektu vai programmu, kas ir Aģentūras kompetencē, un vajadzības gadījumā izveidot ar to saistītu ad hoc budžetu. Valdi informē par ad hoc budžetu, ja tāds pastāv, kas saistāms ar ierosināto projektu vai programmu, un tai sniedz sīkāku informāciju, ja tā ir būtiska, par šāda projekta vai programmas cilvēkresursiem, kā arī par iespējamām trešo personu iemaksām.

2. Lai maksimāli palielinātu sadarbības iespējas, visas iesaistītās dalībvalstis laikus tiek informētas par ad hoc projektu vai programmu, tostarp par pamatu dalības paplašināšanai, lai jebkura iesaistītā dalībvalsts varētu paust savu interesi. Turklāt projekta vai programmas ierosinātājs(-i) uzņemas dalību izvērst tik plašu, cik vien iespējams. Projekta ierosinātāji dalību nosaka, katru gadījumu izskatot atsevišķi.

3. Tad ad hoc projektu vai programmu uzskata par Aģentūras projektu vai programmu, ja vien valde viena mēneša laikā pēc 1. punktā minētās informācijas saņemšanas nenolemj citādi.

4. Jebkura iesaistītā dalībvalsts, kas vēlākā posmā izsaka vēlmi piedalīties ad hoc projektā vai programmā, par savu nodomu paziņo dalībvalstīm, kas veikušas ieguldījumus. Dalībvalstis, kas veikušas ieguldījumus, divos mēnešos kopš minētā paziņojuma saņemšanas savā starpā pieņem lēmumu par attiecīgās dalībvalsts dalību, pienācīgi ņemot vērā pamatu, kas izklāstīts, iesaistītās dalībvalstis informējot par konkrēto projektu vai programmu.

5. Dalībvalstis, kas veic ieguldījumu, pieņem ad hoc projekta vai programmas izveidošanai un īstenošanai vajadzīgos lēmumus, un, ja nepieciešams, lēmumus attiecībā uz budžetu, kas saistīts ar konkrēto ad hoc projektu vai programmu. Ja Savienība veic iemaksu šādā projektā vai programmā, Komisija piedalās šajā punktā minētajos lēmumos, pilnībā ievērojot Eiropas Savienības vispārējam budžetam piemērojamās lēmumu pieņemšanas procedūras. Dalībvalstis, kas veic ieguldījumu, vajadzības gadījumā informē valdi par notikumu attīstību saistībā ar šādu projektu vai programmu.

21. pants

Iemaksas ad hoc budžetos no Eiropas Savienības vispārējā budžeta

No Eiropas Savienības vispārējā budžeta var izdarīt iemaksas ad hoc budžetos, kas izveidoti 19. un 20. pantā minētajiem ad hoc projektiem vai programmām.

22. pants

Trešo personu dalība

1. Trešās personas var izdarīt iemaksas konkrētā ad hoc projektā vai programmā, kas izveidota saskaņā ar 19. vai 20. pantu, un ar to saistītā budžetā. Ja nepieciešams, valde ar kvalificētu balsu vairākumu katram konkrētam projektam vai programmai apstiprina ad hoc pasākumus starp Aģentūru un trešām personām.

2. Attiecībā uz projektiem, kas sākti saskaņā ar 19. pantu, valdē sanākušās dalībvalstis, kas veic iemaksas, apstiprina visus nepieciešamos pasākumus ar attiecīgām trešām personām, kas saistīti ar to iemaksām.

3. Attiecībā uz projektiem, kas sākti saskaņā ar 20. pantu, dalībvalstis, kas veic iemaksas, pieņem lēmumu par visiem nepieciešamajiem pasākumiem ar attiecīgām trešām personām, kas saistīti ar to iemaksām.

4. Ja Savienība veic iemaksu ad hoc projektā vai programmā, Komisija piedalās 2. un 3. punktā minēto lēmumu pieņemšanā.

V NODAĻA

ATTIECĪBAS AR KOMISIJU

23. pants

Saistība ar Aģentūras darbību

1. Komisija ir valdes locekle bez balsstiesībām un ir pilnībā iesaistīta Aģentūras darbībā.

2. Komisija var arī piedalīties Aģentūras projektos un programmās.

3. Aģentūra nosaka nepieciešamos administratīvos pasākumus un nodibina nepieciešamās darba attiecības ar Komisiju, jo īpaši lai apmainītos ar pieredzi un dotu tai padomus jomās, kurās Savienības darbības ietekmē Aģentūras darbu un kurās Aģentūras darbības ir nozīmīgas saistībā ar Savienības darbībām.

4. Aģentūra un Komisija, savstarpēji vienojoties, vai dalībvalstis, kas veic iemaksas un Komisija, savstarpēji vienojoties, nosaka vajadzīgos pasākumus, lai no Eiropas Savienības vispārējā budžeta atbilstīgi 15. un 21. pantam segtu iemaksas, katru gadījumu izskatot atsevišķi.

VI NODAĻA

ATTIECĪBAS AR TREŠĀM VALSTĪM, ORGANIZĀCIJĀM UN STRUKTŪRĀM

24. pants

Administratīvi pasākumi un citi jautājumi

1. Lai veiktu tai uzticētos uzdevumus, Aģentūra var iesaistīties administratīvos pasākumos ar trešām valstīm, organizācijām un struktūrām. Tādi pasākumi ietver:

a) principus, uz kuriem balstās attiecības starp Aģentūru un trešo personu;

b) noteikumus konsultācijām par jautājumiem, kas saistīti ar Aģentūras darbību;

c) drošības jautājumus.

Īstenojot šādus pasākumus, Aģentūra ievēro ES vienoto iestāžu sistēmu un lēmumu pieņemšanas autonomiju. Katru šādu pasākumu pieņem valde pēc tam, kad to vienprātīgi apstiprinājusi Padome.

2. Aģentūra veido ciešas darba attiecības ar attiecīgiem OCCAR elementiem un elementiem, kas izveidoti saskaņā ar LoI pamatnolīgumu, lai - vajadzības gadījumā un savstarpēji vienojoties – attiecīgi inkorporētu šos elementus vai pārņemtu to principus un praksi.

3. Piemērojot spēju attīstības plānā paredzētās procedūras, tiks nodrošināta abpusēja pārredzamība un saskaņota attīstība aizsardzības spēju jomā. Citas Aģentūras un attiecīgo NATO struktūru darba attiecības nosaka ar 1. punktā minēto administratīvo pasākumu, pilnībā ievērojot izveidoto ES un NATO sadarbības un konsultāciju sistēmu.

4. Saistībā ar 1. punktā minētajiem pasākumiem Aģentūrai ir tiesības nodibināt darba attiecības ar citām organizācijām un struktūrām, kas nav minētas 2. un 3. punktā, lai atvieglinātu to iespējamo dalību projektos un programmās.

5. Saistībā ar 1. punktā minētajiem pasākumiem Aģentūrai ir tiesības nodibināt darba attiecības ar trešām valstīm, lai atvieglinātu to iespējamo dalību specifiskos projektos un programmās.

6. Bijušajām Rietumeiropas Bruņojuma grupas valstīm, kas nav ES dalībvalstis, nodrošina pēc iespējas lielāku Aģentūras specifisko projektu un programmu pārredzamību, lai tās tajās varētu atbilstīgi piedalīties. Šim nolūkam, kā arī lai nodrošinātu viedokļu un informācijas apmaiņas iespējas par kopējas ieinteresētības jautājumiem, kuri ir Aģentūras darbības jomā, izveido padomdevēju komiteju. Komitejas priekšsēdētājs ir izpilddirektors vai viņa pārstāvis. Tajā ir pārstāvis no katras iesaistītās dalībvalsts un Komisijas pārstāvis, kā arī bijušo WEAG valstu, kuras nav ES dalībvalstis, pārstāvji saskaņā ar kārtību, par kuru ar tiem ir jāvienojas.

7. Pēc lūguma 6. punktā minētajā padomdevējā komitejā var iesaistīties citas Eiropas valstis, kas ir NATO locekles un nav ES dalībvalstis, saskaņā ar kārtību, par kuru ar tām ir jāvienojas.

8. Šā panta 6. punktā minētā padomdevēja komiteja var arī būt forums dialogam ar citām trešām personām par konkrētiem kopējas ieinteresētības jautājumiem, kuri ir Aģentūras pārziņā, kā arī var tikt izmantots tam, lai trešās personas tiktu pilnībā informētas par notikumu attīstību saistībā ar kopējas ieinteresētības jautājumiem un turpmākās sadarbības iespējām.

VII NODAĻA

DAŽĀDI NOTEIKUMI

25. pants

Privilēģijas un imunitāte

Izpilddirektora un Aģentūras personāla privilēģijas un imunitāte ir noteikta Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju 2004. gada 10. novembra Lēmumā par Eiropas Aizsardzības Aģentūras un tās personāla privilēģijām un imunitāti.

Aģentūras privilēģijas un imunitāte ir noteikta 7. protokolā par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību.

26. pants

Pārskatīšanas klauzula

Ņemot vērā šā lēmuma iespējamo pārskatīšanu Padomē, Aģentūras vadītājs, vēlākais, 2014 gada 14. jūlijā sniedz valdei ziņojumu par šā lēmuma īstenošanu.

27. pants

Juridiskā atbildība

1. Aģentūras līgumisko atbildību reglamentē attiecīgajam līgumam piemērojamie tiesību akti.

2. Eiropas Savienības Tiesas jurisdikcijā ir pieņemt spriedumu, ievērojot jebkuru šķīrējtiesas klauzulu, kas ietverta Aģentūras noslēgtā līgumā.

3. Darbinieku personisko atbildību pret Aģentūru reglamentē attiecīgie Aģentūrai piemērojamie noteikumi.

28. pants

Piekļuve dokumentiem

Uz Aģentūras rīcībā esošajiem dokumentiem attiecas noteikumi, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1049/2001 (2001. gada 30. maijs) par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (6).

29. pants

Drošība

1. Aģentūra piemēro Padomes drošības reglamentu, kas pieņemts ar Padomes Lēmumu 2001/264/EK (7).

2. Aģentūra nodrošina atbilstīgu savu ārējo komunikāciju drošību.

30. pants

Valodu izmantošana

Valodu izmantošanu Aģentūras darbā nosaka Padome, pieņemot vienprātīgu lēmumu.

31. pants

Vienotās rīcības 2004/551/KĀDP atcelšana

Ar šo lēmumu atceļ un aizstāj Vienoto rīcību 2004/551/KĀDP par Eiropas Aizsardzības aģentūras izveidi.

32. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2011. gada 12. jūlijā Padomes vārdā – priekšsēdētājs J. VINCENT-ROSTOWSKI

(1) OV L 245, 17.7.2004., 17. lpp.

(2) Padomes Lēmums 2004/676/EK (2004. gada 24. septembris) par Eiropas Aizsardzības aģentūras Civildienesta noteikumiem (OV L 310, 7.10.2004., 9. lpp.).

(3) Padomes Lēmums 2004/677/EK (2004. gada 24. septembris) par noteikumiem, kuri jāpiemēro attiecībā uz valstu ekspertiem un militāro personālu, kas norīkots uz Eiropas Aizsardzības aģentūru (OV L 310, 7.10.2004., 64. lpp.).

(4) OV L 163, 23.6.2007., 17. lpp.

(5) Padomes Lēmums 2007/643/KĀDP (2007. gada 18. septembris), par Eiropas Aizsardzības aģentūras finanšu noteikumiem un par iepirkuma noteikumiem un noteikumiem par finanšu iemaksām, ko veic no Eiropas Aizsardzības aģentūras darbības budžeta (OV L 269, 12.10.2007., 1. lpp.).

(6) OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.

(7) OV L 101, 11.4.2001., 1. lpp.