C 197/3

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2017. gada 16. jūnijs)

par to, lai Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu pieteikumu par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. pantā minētu grozījumu ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā (Dealurile Zarandului (AĢIN))

(2017/C 197/04)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 97. panta 3. punktu,

tā kā:

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

Vienīgais pants

Ar nosaukumu Dealurile Zarandului (AĢIN) apzīmētā produkta specifikācijas grozījuma pieteikums, kas iesniegts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. pantu, ir iekļauts šā lēmuma pielikumā.

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 98. pantu šā lēmuma publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret šā panta pirmajā daļā minēto specifikācijas grozījumu divu mēnešu laikā no dienas, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

(1) OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

PIELIKUMS

PRODUKTA SPECIFIKĀCIJĀ IZDARĀMA JAUNA GROZĪJUMA PIETEIKUMS

DEALURILE ZARANDULUI

PGI-RO-A0031-AM01

Iesniegšanas datums: 28.5.2015.

1. Grozījumam piemērojamie noteikumi

Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. pants – grozījums, kas nav maznozīmīgs

2. Grozījuma apraksts un pamatojums

2.1. Noteiktā apgabala grozījums

Noteiktais apgabals, kurā ražo vīnus ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi Dealurile Zarandului un kurš stiepjas pāri Aradas žudecam, ir jāpaplašina, lai iekļautu tajā šādas apdzīvotas vietas: Zăbrani, Neudorf, Frumuşeni, Cruceni, Fiscut, Firiteaz, Hunedoara Timişană, Dud un Agrişu Mare. Tāpēc ģeogrāfiskais apgabals, attiecībā uz kuru tiek pieprasīta ar šo ģeogrāfiskās izcelsmes norādi apzīmēto vīnu aizsardzība, galīgajā konfigurācijā būs tāds, kā aprakstīts turpmāk.

Aradas žudecs, Miniș-Măderat vīna dārzs ar šādiem vīnogu audzēšanas centriem:

Miniș, ietilpst apdzīvotas vietas:

— Lipova pilsēta (Lipova un Radna apdzīvotā vieta),

— Zăbrani (Zăbrani un Neudorf ciemats),

— Frumușeni (Frumușeni ciemats),

— Păuliș (Păuliș un Barațca ciemats),

— Ghioroc (Miniș, Ghioroc un Cuvin ciemats),

— Covăsânț (Covăsânț ciemats);

Măderat, ietilpst šādas apdzīvotas vietas:

— Șiria (Șiria, Galșa un Mâsca ciemats),

— Pâncota pilsēta (Pâncota apdzīvotā vieta un Măderat ciemats),

— Târnova (Târnova, Dud, Agrişu Mare un Drauţ ciemats),

— Ineu pilsēta (Ineu apdzīvotā vieta un Mocrea ciemats),

— Șilindia (Șilindia, Satu Mic un Luguzău ciemats);

Dealul Viilor, ietilpst šādas apdzīvotas vietas:

— Șagu (Șagu, Cruceni, Fiscut, Firiteaz un Hunedoara Timișană ciemats);

Dorobanți, ietilpst šādas apdzīvotas vietas:

— Curtici (Dorobanți ciemats).

Lipova, Zăbrani un Neudorf apkaimē iegūtajiem baltvīniem ir Miniș-Măderat vīna dārzu apgabala dienvidu daļas vīniem raksturīgā mineralitāte un aromāts. Tā kā ražas ir bagātīgas, vīniem ir relatīvi augsta skābuma pakāpe, kas pirmajā nomalkošanas brīdī šķiet nedaudz zemāka, un pilnestīgi primārie aromāti. Turpretī sarkanvīniem piemīt visā Miniș-Măderat vīna dārzu apgabalā raksturīgais īpašais krāsas dziļums: viegla purpursarkana nokrāsa uz tumša, taču vienlaikus mirdzoša rubīnsarkana fona. Vīniem ir augsts ekstrakta saturs. Saskaņā ar ONVPV 2012., 2013. un 2014. gada statistikas datiem sausā ekstrakta saturs baltvīnos var sasniegt 19–20 g/l (Sauvignon), bet sarkanvīnos pat 27,55 g/l (Cabernet Sauvignon). Reģiona ziemeļu daļā (Dud, Agrișu Mare, Luguzău) ražotie vīni ir delikātāki, un tiem piemīt izteiktāks skābums, kura iemesls ir jau minētais augstais sausā ekstrakta saturs: 19,44 g/l baltvīnos (Pinot gris un Sauvignon) un 27,63 g/l sarkanvīnos (Merlot).

Aprakstā par vīniem, kas ražoti apdzīvotajās vietās, kuras paplašina apgabalu, skaidrotas vīnu analītiskās un organoleptiskās īpašības. Analīze, kurā salīdzināti vīni, kas pēdējos četros ražas gados iegūti no vairākām šķirnēm, kuras audzē gan iepriekš noteiktajā apgabalā, gan tajā nesen iekļautajās apdzīvotajās vietās, uzrāda šādas vērtības: Mustoasă de Măderat dabiskā spirta saturs ir 11,76–12,30 %, kopējais skābums 6,0 g/l vīnskābes, kopējais sausā ekstrakta saturs 18,15–19,85 g/l; Riesling Italien dabiskā spirta saturs ir 10,60–12,35 %, kopējais skābums 5,20–6,30 g/l vīnskābes, kopējais sausā ekstrakta saturs 17,20–21,10 g/l; Merlot dabiskā spirta saturs ir 12,50–13,00 %, kopējais skābums 6,10–6,50 g/l vīnskābes, kopējais sausā ekstrakta saturs 24,65–27,55 g/l; Cabernet Sauvignon dabiskā spirta saturs ir 12,20–12,60 %, kopējais skābums 4,70–6,69 g/l vīnskābes, kopējais sausā ekstrakta saturs 20,63–24,75 g/l. Baltvīna šķirnēs, ko audzē Lipova, Radna, Zăbrani, Neudorf, Păuliş un Baraţca apdzīvotajā vietā, konstatētas būtiskas līdzības svaiguma un augļainuma ziņā. Vīnā, kuru iegūst no balto šķirņu vīnogām, ko novāc Şagu, Cruceni, Fiscut, Firiteaz, Hunedoara Timişană un Frumuşeni plantācijās, atklāti pārsteidzoši līdzīgi sekundārie aromāti. No brūnajā melnzemes augsnē Şilindia, Satu Mic, Luguzău, Dud un Agrişu Mare apdzīvotajā vietā augušajām vīnogām tiek iegūti piesātināti vīni ar augstu ekstrakta saturu un bagātīgu garšu. Tā nav nejaušība, ka vīnogas šajās zemēs tiek audzētas jau kopš senseniem laikiem.

Slikta izpratne par Eiropas politiku ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi apzīmētu apgabalu aizsardzības jomā un vīna ražotāju apvienību trūkums laikā, kad Rumānija pievienojās Eiropas Savienībai, bija par iemeslu tam, ka dažas apdzīvotas vietas ar senām īpaši kvalitatīvu vīnu ražošanas tradīcijām netika iekļautas Dealurile Zarandului apgabalā.

VIENOTS DOKUMENTS

1. Reģistrējamais nosaukums vai nosaukumi

Dealurile Zarandului

2. Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

AĢIN – aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde

3. Vīnkopības produktu kategorijas

1. Vīns

4. Vīna(-u) apraksts

Analītiskie un organoleptiskie parametri

— kopējais un faktiskais spirta saturs: ne zemāks par 10 % tilp.,

— kopējais skābums (vīnskābe): ne mazāks par 4,5 g/l,

— gaistošais skābums (etiķskābe): ne lielāks par 1,2 g/l,

— nereducējamā sausā ekstrakta saturs: ne zemāks par 17 g/l,

— kopējais sēra dioksīda saturs: ne augstāks par 300 mg/l,

— brīvā sēra dioksīda saturs: ne augstāks par 60 mg/l.

1. Muscat Ottonel

— Izskats: dzidrs, spožs.

— Krāsa: salmu dzeltena vai intensīvi dzeltena atkarībā no vīnogu kvalitātes ražas novākšanas laikā.

— Smarža: delikātas ziedu nianses, tipisks muskata aromāts, iegūts no vīna dārza ziemeļu daļā novāktām vīnogām.

— Garša: tipiska muskata garša ar patīkamu samtainu niansi. Vajadzīga skābuma korekcija.

2. Traminer roz

— Izskats: dzidrs.

— Krāsa: dzeltenzaļa.

— Smarža: rožu ziedlapiņu aromāts, sevišķi raksturīgs vīnogām, kas novāktas Păuliş apkaimē.

— Garša: specifiska svaigi pļauta siena garša.

3. Sauvignon

— Izskats: dzidrs, patīkams.

— Krāsa: bāli dzeltena ar zaļganīgu atspīdumu.

— Smarža: vīnkoka ziedu smarža.

— Garša: augļaina, patīkami skāba, harmoniska.

4. Pinot Gris

— Izskats: dzidrs.

— Krāsa: zaļganbalta ar viegli dzeltenīgu atspīdumu.

— Smarža: vasaras ābolu smarža.

— Garša: pilnīga, ar vieglu ceptas maizes garozas niansi.

5. Fetească regală

— Izskats: dzidrs.

— Krāsa: zaļgandzeltena.

— Smarža: skābens vasaras ābolu aromāts, kas atspoguļo augsto minerālvielu saturu skeletainajā augsnē.

— Garša: bagātīga, pilnestīga, atklāj vīna dārza ziemeļu daļas specifiku.

6. Fetească albă

— Izskats: dzidrs.

— Krāsa: zaļgandzeltena.

— Smarža: ābolu un vīnkoka ziedu smarža.

— Garša: patīkama, pilnestīga, tipiska.

7. Riesling italian

— Izskats: dzidrs.

— Krāsa: zaļganbalta.

— Smarža: nav specifiska primārā aromāta.

— Garša: bagātīga, vīnaina, ļoti svaiga, patīkami skāba.

8. Riesling de Rhin

— Izskats: dzidrs.

— Krāsa: zaļganbalta, tipiska.

— Smarža: nav izteikta primārā aromāta.

— Garša: vīnaina, svaiga, patīkami skāba.

9. Chardonnay

— Izskats: dzidrs, caurspīdīgs.

— Krāsa: zeltaini dzeltena.

— Smarža: akācijas ziedu un siena aromāts.

— Garša: patīkama ziedu garša ar vieglu skābumu.

10. Mustoasă de Măderat

— Izskats: dzidrs, patīkams.

— Krāsa: zaļgandzeltena, līdzīga citrona šķēlei, liecina par nedaudz skābenu garšu.

— Smarža: negatavu zaļu ābolu aromāts ar vīnkoka ziedu notīm, jo īpaši apgabalos, kuros ražība ir zemāka par šķirnes standarta ražību.

— Garša: svaiga, atsvaidzinoša, dzīvīga, ar augstu skābuma pakāpi, jo īpaši apgabalos, kuros ir ievērojami produkcijas apjomi.

11. Furmint

— Izskats: dzidrs.

— Krāsa: zaļganbalta ar bāli dzeltenu atspīdumu.

— Smarža: primārais aromāts, kas atgādina tropu augļus.

— Garša: patīkama, atgādina sulīgus tropu augļus, vienreizēja.

12. Furmint de Miniş

— Izskats: dzidrs.

— Krāsa: zaļganbalta ar citrondzeltenu atspīdumu.

— Smarža: tropu augļu aromāts.

— Garša: patīkama, svaiga, atgādina sulīgus tropu augļus, tipiska.

13. Cabernet Sauvignon

— Izskats: dzidrs.

— Krāsa: intensīvi rubīnsarkana ar spēcīgu zilganu atspīdumu, ja vīns gatavots no vīnogām, kas novāktas apgabalā no Covăsânţ līdz Lipova, kurš ir labvēlīgs sarkanajām šķirnēm.

— Smarža: izteikts savvaļas augu un zāles aromāts.

— Garša: jaunvīnam piemīt pārlieku sīva, tanīna piesātināta, stiegraina garša, tas ir pat nedzerams; tam ir vajadzīga vismaz 2 gadus ilga nogatavināšana mucās. Nogatavināšanas laikā garša uzlabojas, kļūst patīkami samtaina, apaļīga un nobriedusi. Augstāks skābums salīdzinājumā ar citu vīna dārzu vīniem un bagātīgais ekstrakta saturs palielina vīna noturību, nodrošinot svaigumu, kas saglabājas ilgu laiku.

14. Merlot

— Izskats: dzidrs.

— Krāsa: spilgti rubīnsarkana, pēc izturēšanas iegūst terakotas nokrāsu.

— Smarža: patīkams meža augļu, meža aveņu aromāts, kas nogatavināšanas rezultātā iegūst ozolkoka un vaniļas notis.

— Garša: mērenāka savelkošā garša nekā Cabernet Sauvignon; vīnam piemīt šai šķirnei raksturīgā samtainā tekstūra, un izturēšanas rezultātā tas iegūst tīksmīgu garšas buķeti.

15. Pinot noir

— Izskats: dzidrs.

— Krāsa: spilgta, tumši ķiršsarkana.

— Smarža: ķiršu aromāts, kas pārtop zemeņu aromātā, kad vīns kļūst vecāks.

— Garša: samtaina, delikāta, kompleksa un izsmalcināta, noturīga, jo īpaši vīna dārza dienvidu daļā.

16. Fetească neagră

— Izskats: dzidrs.

— Krāsa: intensīvi granātsarkana.

— Smarža: komplekss vienreizējs aromāts ar autentisku ziedu noti.

— Garša: pilnestīga, patīkama un pietiekami piesātināta, garda un tīksmīga.

17. Burgund Mare

— Izskats: dzidrs.

— Krāsa: intensīva granātsarkana krāsa ar purpursarkanu nokrāsu; standarta krāsa piemīt vīniem no vīnogām, kas novāktas apgabalā no Covăsânţ līdz Lipova.

— Smarža: gatavu meža ogu – kazeņu un melleņu – aromāts.

— Garša: līdzsvarota, noturīga, neuzbrūkoša.

18. Syrah

— Izskats: dzidrs.

— Krāsa: spilgti sarkana.

— Smarža: ziedu buķete ar ļoti intensīvu pikantu aromātu.

— Garša: noturīga, nedaudz savelkoša garša ar vīģu notīm.

19. Novac

— Izskats: dzidrs, caurspīdīgs.

— Krāsa: intensīva rubīnsarkana krāsa ar purpursarkanu atspīdumu.

— Smarža: melleņu un pikantu melno piparu aromāta buķete.

— Garša: noturīga garša ar delikātu skābumu, kurā labi iekļaujas tanīns.

20. Portugais bleu

— Izskats: dzidrs.

— Krāsa: intensīvi ķieģeļsarkana.

— Smarža: sarkano ogu, ērkšķogu un sarkano jāņogu buķete.

— Garša: maiga garša, kurā jaušams tanīns un viegls skābums; novākts agri, tas saglabā raksturīgās iezīmes, jo īpaši apgabalā, kuram raksturīgas sarkanās šķirnes.

21. Sangiovese

— Izskats: dzidrs.

— Krāsa: ķiršsarkana.

— Smarža: gatavu ogu un vīnogu buķete, pilnestīga smarža vīniem no vīna dārza ziemeļu daļā novāktām ražām.

— Garša: tanīna piesātināta, delikāti skābena, dzīvīga, viegla.

22. Cadarcă

— Izskats: dzidrs.

— Krāsa: spilgti sarkana.

— Smarža: meža augļu aromāts.

— Garša: samtaina, nedaudz skābena, viegli savelkoša.

Vispārīgie analītiskie parametri

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) 10 Minimālais kopējais skābums Izteikts vīnskābē – 4,5 grami uz litru Maksimālais gaistošais skābums (gramos uz litru) 1,2 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) 300

5. Vīndarības metodes

a. Galvenās vīndarības metodes

Vīndarības metodes

Attiecīgie ierobežojumi vīndarīšanā

Dabiskā spirta saturu var paaugstināt tikai atbilstoši tiesību aktos paredzētajiem nosacījumiem. Kopējo dabiskā spirta saturu, kas izteikts spirta tilpumprocentos, drīkst paaugstināt tikai šādā veidā:

a) svaigām vīnogām, daļēji norūgušai vīnogu misai vai vēl rūgstošam jaunvīnam pievienojot koncentrētu vīnogu misu vai rektificētu koncentrētu vīnogu misu;

b) vīnogu misai pievienojot koncentrētu vīnogu misu vai rektificētu koncentrētu vīnogu misu, vai vīnogu misu daļēji koncentrējot, arī ar apgriezto osmozi.

Ražojot vīnus ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi Dealurile Zarandului, saharozes pievienošana nav atļauta.

b. Maksimālās ražas

Vīnogu produkcija: šķirnes ‘Fetească regală’, ‘Mustoasă de Măderat’, ‘Portugais bleu’ un ‘Sangiovese’

15 000 kg vīnogu no hektāra

Vīnogu produkcija: šķirnes ‘Furmint’, ‘Furmint de Miniş’, ‘Riesling de Rhin’, ‘Riesling italian’, ‘Merlot’, ‘Fetească neagră’ un ‘Novac’

12 500 hl no hektāra

Vīnogu produkcija: šķirnes ‘Burgund mare’, ‘Cadarcă’, ‘Fetească albă’

12 500 hl no hektāra

Vīnogu produkcija: šķirnes ‘Muscat Ottonel’, ‘Pinot gris’, ‘Chardonnay’, ‘Sauvignon’, ‘Traminer roz’, ‘Cabernet Sauvignon’, ‘Pinot noir’ un ‘Syrah’

10 000 hl no hektāra

Vīna produkcija, baltvīni

95 hl no hektāra

Vīna produkcija, sarkanvīni, sārtvīni, aromatizētie vīni

85 hl no hektāra

6. Noteiktais apgabals

Aradas žudecs, Miniș-Măderat vīna dārzs ar šādiem centriem:

Miniș, ietilpst apdzīvotas vietas:

— Lipova pilsēta (Lipova un Radna),

— Zăbrani (Zăbrani un Neudorf ciemats),

— Frumușeni (Frumușeni ciemats),

— Păuliș (Păuliș un Barațca ciemats),

— Ghioroc (Miniș, Ghioroc un Cuvin ciemats),

— Covăsânț (Covăsânț ciemats);

Măderat, ietilpst šādas apdzīvotas vietas:

— Șiria (Șiria, Galșa un Mâsca ciemats),

— Pâncota pilsēta (Pâncota un Măderat ciemats),

— Târnova (Târnova, Dud, Agrişu Mare un Drauţ ciemats),

— Ineu pilsēta (Ineu un Mocrea ciemats),

— Șilindia (Șilindia, Satu Mic un Luguzău ciemats);

Dealul Viilor, ietilpst šādas apdzīvotas vietas:

— Șagu (Șagu, Cruceni, Fiscut, Firiteaz un Hunedoara Timișană ciemats);

Dorobanți, ietilpst šādas apdzīvotas vietas:

— Curtici (Dorobanți ciemats).

7. Galvenās vīna vīnogu šķirnes

Cadarcă N

Burgund Mare N

Pinot Gris G

Fetească neagră N

Muscat Ottonel B

Cabernet Sauvignon N

Sauvignon B

Merlot N

Fetească regală B

Fetească albă B

Furmint de Miniş B

Furmint B

Chardonnay B

Novac N

Mustoasă de Măderat B

Syrah N

Sangiovese N

Traminer Roz Rs

Riesling italian B

Riesling de Rhin B

Portugais Bleu N

Pinot Noir N

8. Saiknes apraksts

Saikne ar noteikto apgabalu

Īpašais dabiskās vides faktors ir Zaranda kalnu pakāje, kam raksturīgas skeletainas augsnes ar augstu dzelzs un mikroelementu saturu. Lai gan ģeoklimatiskā stāvokļa un audzētās šķirnes ziņā apstākļi ir līdzīgi, ieplakas starp pakalniem sagādā daudzveidīgus topogrāfiskos un klimatiskos apstākļus, kas ir specifiski atsevišķiem vīna dārziem šajā apgabalā.

Vīnkoku plantācijas galvenokārt ir pavērstas pret dienvidiem, dažas izņēmuma kārtā ir pavērstas pret dienvidrietumiem un dienvidaustrumiem. Tā rezultātā dažādi vīna dārzi, kuri atrodas tajos pašos ģeogrāfiskā platuma un garuma grādos un kuros audzē to pašu vīnogu šķirni, atšķiras viens no otra ar dažādiem topogrāfiskajiem un klimatiskajiem faktoriem. Stāvās nogāzes ar terasēm, ko izmanto vīnkoku audzēšanai, “lauž” vējus un aukstā gaisa strāvas un mazina to spēku. Mierīgos laikapstākļos sasilušās nogāzes nodrošina lēnu gaisa cirkulāciju, kas ir labvēlīga augu fizioloģiskajiem procesiem un ļauj pilnībā attīstīties vīnogu īpašībām. Nogāzes neļauj sastāvēties liekajam ūdenim, palīdz sasildīt augsni un novērš pelēkā pelējuma koloniju veidošanos.

Mikroklimatam, kurā jūtama Vidusjūras ietekme, raksturīgi agri, mitri pavasari un gari, silti, sausi rudeņi. Ekoklimatiskie dati: gada vidējā gaisa temperatūra: 11,2 °C, gada kopējais nokrišņu daudzums: 644 mm, kopējā aktīvā temperatūra: 3 291 °C, kopējais saulesgaismas daudzums: 1 490 stundu, kopējais aktīvo nokrišņu daudzums: 365 mm. Desmit gadu vidējais relatīvais mitrums ir aptuveni 75 %. Vīni, kas iegūti no vīnogām, kuras augušas skeletainās augsnēs ar augstu dzelzs saturu, ir spilgti sarkanā krāsā ar tumši rubīnsarkanu atspīdumu, ļoti bagātīgi un izteiksmīgi.

Zaranda kalnu pakājē ražoto vīnu organoleptiskais novērtējums uzrāda ļoti intensīvu krāsojumu sarkanajām šķirnēm, turklāt jaunvīnam piemīt spēcīgs zilgans atspīdums, kas pārvēršas ķieģeļsarkanā, kad vīns kļūst vecāks. Jaunvīnam ir savelkoša, tanīna piesātināta garša, kas līdz ar vīna vecuma palielināšanos kļūst līdzsvarota, spēcīga, patīkama, piesātināta un samtaina.

Lipova, Zăbrani un Neudorf apkaimē iegūtajiem baltvīniem ir Miniș-Măderat vīna dārzu apgabala dienvidu daļas vīniem raksturīgā mineralitāte un aromāts. Tā kā ražas ir bagātīgas, vīniem ir relatīvi augsta skābuma pakāpe, kas pirmajā nomalkošanas brīdī šķiet nedaudz zemāka, un pilnestīgi primārie aromāti. Turpretī sarkanvīniem piemīt visā Miniș-Măderat vīna dārzu apgabalā raksturīgais īpašais krāsas dziļums: viegla purpursarkana nokrāsa uz tumša, taču vienlaikus mirdzoša rubīnsarkana fona. Vīniem ir augsts ekstrakta saturs. Saskaņā ar ONVPV 2012., 2013. un 2014. gada statistikas datiem sausā ekstrakta saturs baltvīnos var sasniegt 19–20 g/l (Sauvignon), bet sarkanvīnos pat 27,55 g/l (Cabernet Sauvignon). Reģiona ziemeļu daļā (Dud, Agrișu Mare, Luguzău) ražotie vīni ir delikātāki, un tiem piemīt izteiktāks skābums, kura iemesls ir jau minētais augstais sausā ekstrakta saturs: 19,44 g/l baltvīnos (Pinot gris un Sauvignon) un 27,63 g/l sarkanvīnos (Merlot).

Aprakstā par vīniem, kas ražoti apdzīvotajās vietās, kuras paplašina apgabalu, skaidrotas vīnu analītiskās un organoleptiskās īpašības. Analīze, kurā salīdzināti vīni, kas pēdējos četros ražas gados iegūti no vairākām šķirnēm, kuras audzē gan iepriekš noteiktajā apgabalā, gan tajā nesen iekļautajās apdzīvotajās vietās, uzrāda šādas vērtības: Mustoasă de Măderat dabiskā spirta saturs ir 11,76–12,30 %, kopējais skābums 6,0 g/l vīnskābes, kopējais sausā ekstrakta saturs 18,15–19,85 g/l; Riesling Italien dabiskā spirta saturs ir 10,60–12,35 %, kopējais skābums 5,20–6,30 g/l vīnskābes, kopējais sausā ekstrakta saturs 17,20–21,10 g/l; Merlot dabiskā spirta saturs ir 12,50–13,00 %, kopējais skābums 6,10–6,50 g/l vīnskābes, kopējais sausā ekstrakta saturs 24,65–27,55 g/l; Cabernet Sauvignon dabiskā spirta saturs ir 12,20–12,60 %, kopējais skābums 4,70–6,69 g/l vīnskābes, kopējais sausā ekstrakta saturs 20,63–24,75 g/l. Baltvīna šķirnēs, ko audzē Lipova, Radna, Zăbrani, Neudorf, Păuliş un Baraţca apdzīvotajā vietā, konstatētas būtiskas līdzības svaiguma un augļainuma ziņā. Vīnā, kuru iegūst no balto šķirņu vīnogām, ko novāc Şagu, Cruceni, Fiscut, Firiteaz, Hunedoara Timişană un Frumuşeni plantācijās, atklāti pārsteidzoši līdzīgi sekundārie aromāti. No brūnajā melnzemes augsnē Şilindia, Satu Mic, Luguzău, Dud un Agrişu Mare apdzīvotajās vietās augušajām vīnogām tiek iegūti piesātināti vīni ar augstu ekstrakta saturu un bagātīgu garšu. Tā nav nejaušība, ka vīnogas šajās zemēs tiek audzētas jau kopš senseniem laikiem.

9. Būtiski papildu nosacījumi

Tiesiskais regulējums

Valsts tiesību akti

Papildu nosacījuma veids

Papildu noteikumi attiecībā uz marķēšanu

Nosacījuma apraksts

Papildu noteikumu nav.

10. Saite uz produkta specifikāciju

http://www.onvpv.ro/sites/default/files/caiet_de_sarcini_ig_dealurile_zarandului_modif_cf_notif_133_2016_accept_changes_18032016.pdf