Oficiālais Vēstnesis L 035 , 06/02/2002 Lpp. 0001 - 0008



Padomes Regula (EK) Nr. 215/2002 (2002. gada 28. janvāris), ar ko piemēro galīgos antidempinga maksājumus attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas feromolibdēna importu EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 384/96 (1995. gada 22. decembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis [1] ("pamatregula"), un jo īpaši tās 9. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, kas iesniegts pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju, tā kā: A. PAGAIDU PASĀKUMI (1) Komisija ar Regulu (EK) Nr. 1612/2001 [2] ("pagaidu regula") noteica pagaidu antidempinga maksājumu feromolibdēna (FeMo) importam ar KN kodu 72027000 un ar izcelsmi Ķīnas Tautas Republikā (ĶTR). B. TURPMĀKĀ PROCEDŪRA (2) Pēc tam, kad atklātībā tika nodoti būtiski fakti un apsvērumi, pamatojoties uz kuriem tika nolemts noteikt pagaidu pasākumus attiecībā uz ĶTR izcelsmes FeMo importu, vairākas ieinteresētās personas iesniedza rakstiskas piezīmes. Pusēm, kas to pieprasīja, bija iespēja mutiski izteikt savu viedokli. (3) Komisija turpināja ievākt un pārbaudīt visu informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu galīga atzinuma iegūšanai. (4) Visas puses tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem plānoja ieteikt galīgo antidempinga maksājumu uzlikšanu ĶTR izcelsmes FeMo un attiecīgo summu galīgo iekasēšanu, ko nodrošina ar pagaidu maksājumu. Informētajām pusēm arī deva laiku, lai tās pēc šā paziņojuma varētu sniegt savus komentārus. (5) Izskatīja mutiskos un rakstiskos ieinteresēto personu iesniegtos komentārus un vajadzības gadījumā attiecīgi pārveidoja secinājumus. C. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGI RAŽOJUMI (6) Tā kā nav jaunu argumentu par attiecīgo ražojumu un līdzīgiem ražojumiem, ar šo apstiprina pagaidu regulas 13. līdz 17. apsvērumā ietvertos pagaidu atzinumus. D. DEMPINGS 1. Vispārīgā metodoloģija (7) Vairāki Ķīnas ražotāji eksportētāji iebilda, ka lēmuma par paraugu ņemšanu laiks, kas noteikts paziņojumā par izmeklēšanas uzsākšanu, radīja ievērojamu juridisku nenoteiktību attiecībā uz spēkā esošajiem attiecīgo aptaujas lapu iesniegšanas termiņiem un ka Komisijai vajadzējis būt iecietīgākai, piemērojot obligātos termiņus. (8) Patiesībā šajā procedūrā izmantotajā standarta paziņojumā bija skaidri izklāstīti spēkā esošie termiņi un laika ierobežojumi visas vajadzīgās informācijas iesniegšanai. Turklāt Komisija sniedza ieinteresētajām personām papildu skaidrojumus par dažādiem procedūras posmiem, un pie tās vajadzības gadījumā varēja vērsties ar jebkādām turpmākām šaubām vai jautājumiem. Turklāt attiecībā uz dažiem ražotājiem eksportētājiem, kuriem bija grūtības ar vajadzīgās informācijas iesniegšanu, piemēroja ārkārtēju elastīgumu. Visbeidzot, Komisijas dienestu lēmums neveikt paraugu atlasi bija ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, ierobežotā skaita sekas. Tā kā šo skaitu uzskatīja par samērā nelielu, Komisijas dienesti pamatoja savus secinājumus uz informāciju, kuru pienācīgi nodrošināja ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās. Tāpēc šajā gadījumā jebkādi apgalvojumi par juridisko nenoteiktību nav pamatoti, un katrā ziņā nevar apgalvot, ka kādu ražotāju eksportētāju ir negatīvi ietekmējis lēmums neveikt paraugu atlasi vai pat šāda lēmuma pieņemšanas laiks. (9) Komisija ir pārskatījusi attieksmi pret vienu Ķīnas eksportētāju, kurš iekļāvās parauga aptaujas lapas iesniegšanas termiņā, taču nepieteicās uz tirgus ekonomikas vai atsevišķu režīmu. Attieksme pret šo uzņēmumu ir tāda, kā pret pusi, kura sadarbojas, un tā eksporta darījumi ir tikuši iekļauti dempinga aprēķinos un visas valsts dempinga likmes novērtēšanā līdz ar citu eksportētāju, kuri sadarbojas, darījumiem. 2. Tirgus ekonomikas režīma un atsevišķā režīma (MET/IT) likvidēšana (10) Jāatceras, ka pagaidu posmā vienam eksportētājam piešķīra MET un trim eksportētājiem piešķīra IT. Kopš tā laika ir atklāta nozīmīga informācija, kas nozīmē to, ka noslēguma posmā vairs nav pamatotas atsevišķas maksājumu likmes. (11) Konstatēja, ka Ķīnas Minerālu un metālu tirdzniecības palāta (CCCMC) īsi pēc pagaidu regulas publicēšanas sarīkoja sanāksmi, kurā izveidoja Ķīnas FeMo ražotāju grupējumu (tā saukto Ķīnas Metālu, minerālu un ķimikāliju tirdzniecības palātas molibdēna un molibdēna ražojumu koordinācijas grupu), kas veido 70 % no Ķīnas FeMo izlaides, kurš vienojās par cenu un kvantitatīvo ierobežojumu piemērošanu FeMo eksportam uz Kopienu. Šis grupējums apvieno 25 ražotājus, kuru lielākā daļa procesā nesadarbojās un tādējādi pat nemēģināja parādīt, ka viņi darbojas saskaņā ar tirgus ekonomikas principiem un bez valsts iejaukšanās. Šīs grupas priekšsēdētājs strādā valsts uzņēmumā, kas ir Ķīnas lielākais FeMo ražotājs un kas nesadarbojās antidempinga izmeklēšanā. Savukārt priekšsēdētāja vietnieku piesaistīja no uzņēmuma, kam izmeklēšanas pagaidu posmā piešķīra MET. Attiecīgie ražotāji saņēma īpašus eksporta piešķīrumus, kurus, šķiet, noteica, ņemot vērā to pagaidu antidempinga maksājumu līmeni. Tādējādi uzņēmumiem ar zemiem maksājumu līmeņiem piešķīra nesamērīgi augstas kvotas. Uzņēmumam, kuram bija piešķirts MET un bija viszemākais maksājums (3,6 %), piešķīra eksporta kvotu, kas pārsniedza tā ražošanas jaudu, kura savukārt pārsniedz vienu trešo daļu no visa daudzuma, kuru grupējums paredzēja eksportēt uz Kopienu. Turklāt grupa noteica sev mērķi izvairīties no antidempinga maksājumiem. (12) Visas ieinteresētās personas, tostarp uzņēmumus, kuri sadarbojās, un attiecīgo Tirdzniecības palātu, informēja par Komisijas apsvērumiem šajā jautājumā, un tiem deva iespēju sniegt atbildi uz šiem secinājumiem. Pēc tam atbildes saņēma no visām pusēm, izņemot Tirdzniecības palātu. Šīs atbildes apstiprināja FeMo ražotāju apvienības izveidi, un daži no viņiem iebilda, ka nebūtu pamatoti izdarīt slēdzienu par valsts iejaukšanos vai apgāzt secinājumus par MET/IT, pamatojoties uz šā grupējuma pašregulējošiem lēmumiem. Vairākas puses arī apstiprināja, ka Ķīnas Tirdzniecības ministrija, MOFTEC, šajā lietā nav iesaistīta un ka grupas rezolūcijas nav iesniegtas MOFTEC apstiprināšanai. (13) Tomēr attiecīgais režīms noteikti neatbilst eksporta cenu un daudzumu brīvas noteikšanas kritērijam, kurš ir jāizpilda, ja grib panākt IT piešķiršanu vai saglabāšanu. Turklāt šie eksporta ierobežojumi, kurus, vienojoties ar vairākiem valsts uzņēmumiem, pieņēma Tirdzniecības palātas aizgādnībā, jūtami liecina par ievērojamu valsts ietekmi un nopietnu maksājumu apiešanas risku. Turklāt šāds līgums ir skaidrs un apzināts mēģinājums novirzīt viena uzņēmuma eksportu caur citu uzņēmumu ar zemāku antidempinga maksājumu, lai izvairītos no šādiem maksājumiem. Jāatzīmē arī tas, ka gadījumā, ja šis režīms būtu atklāts agrākā izmeklēšanas posmā, attiecīgajiem uzņēmumiem nebūtu piešķirts ne IT, ne MET. (14) Ja parasti nav jāņem vērā informācija, kas attiecas uz laika posmu pēc izmeklēšanas, tad šajos ārkārtas apstākļos ir lietderīgi ņemt vērā šīs jaunās tendences, kuru rezultātā iepriekšējie secinājumi ir izrādījušies klaji nepareizi. Tādēļ, ievērojot šo jauno informāciju, secina, ka ir pietiekami pierādījumi, lai padarītu secinājumus par pagaidu IT spēkā neesošus un līdz ar to atceltu attiecīgajiem uzņēmumiem pagaidu regulā noteikto IT. Turpmāk uz šiem uzņēmumiem attieksies Ķīnas valstij piemērotā norma. (15) Attiecībā uz vienam uzņēmumam, kurš sadarbojās, piešķirto MET, jāatceras, ka šis uzņēmums savā aptaujas lapā deklarēja, ka tā lēmumi par inter alia cenām, izlaidi un pārdošanu tika pieņemti atbilstīgi tirgus signāliem, kas atspoguļoja piedāvājumu un pieprasījumu, un bez ievērojamas valsts iejaukšanās. Jāuzsver arī tas, ka MET piešķiršanas pamatā atbilstīgi attiecīgajiem pamatregulas 2. panta 7. punkta noteikumiem ir jābūt skaidriem pierādījumiem, ka ražotājs darbojas tirgus ekonomikas apstākļos. Tomēr šajā gadījumā ir redzams, ka uzņēmums saskaņo savas darbības un uzņēmējdarbības lēmumus ne vien ar uzņēmumiem, kas neatbilst MET kritērijiem, bet arī ar valstij piederošiem uzņēmumiem, kuri procesā nesadarbojās. Turklāt šķiet, ka tas ir gatavs piekrist eksportēt ražojumus, kuru ražošanai par grupas noteiktajām minimālajām cenām tam pietrūkst jaudas. Skaidrs, ka tas ir pretrunā ar iepriekšējiem paziņojumiem un neatbilst vienam no galvenajiem MET piešķiršanas kritērijiem, t.i., ka inter alia lēmumus par cenām, izlaidi un pārdošanu pieņem atbilstīgi tirgus signāliem. (16) Izvērtējot, vai uzņēmumam ir vai nav jāpiešķir MET, Komisija pamato savus secinājumus galvenokārt ar situāciju izmeklēšanas laikā. Ja šajā laika posmā ir izpildīti pamatregulas 2. panta 7. punktā izklāstītie kritēriji, Komisija var pamatoti pieņemt, ka uzņēmums nākotnē darbosies pietiekami neatkarīgi no valsts un saskaņā ar tirgus ekonomikas standartiem. Tomēr šajā gadījumā uzņēmums, kurš, kā šķita, izmeklēšanas laika posmā darbojās saskaņā ar tirgus ekonomikas standartiem, ir mainījis savu darbības režīmu kopš atsevišķās dempinga starpības saņemšanas. Līdz ar to tagad ir acīmredzams, ka šis uzņēmums vairs nedarbojas, ievērojot tirgus ekonomikas principus saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktu, bet ka tam piemēro ārēju iejaukšanos un eksporta ierobežojumus cenu un daudzumu ziņā. Izskatās arī, ka uzņēmums nedarbojas bez ievērojamas valsts iejaukšanās. Ja parasti nav jāņem vērā informācija, kas attiecas uz laika posmu pēc izmeklēšanas, tad šajos ārkārtas apstākļos ir lietderīgi ņemt vērā šīs jaunās tendences, kuru rezultātā iepriekšējie secinājumi ir izrādījušies klaji nepareizi. (17) Tādēļ, ņemot vērā šo jauno informāciju, secina, ka MET konstatējums par šo uzņēmumu vairs nevar būt spēkā. Turklāt šim uzņēmumam vairs nav lietderīgi piešķirt atsevišķo maksājumu. Tāpēc ar šo atceļ MET, kas iepriekš bija piešķirts Nanjing Metalink, un turpmāk arī uz to attieksies Ķīnas valstij piemērotā norma. (18) Noteikti jāatzīmē, ka, ja šādu režīmu, kā aprakstīts iepriekš, atklātu izmeklēšanas procesā saistībā ar pilntiesīgu tirgus ekonomikas valsti, iestādēm nebūtu citas izvēles, kā piemērot maksājumu visai valstij saskaņā ar 9. panta 5. punktu, jo atsevišķās maksājumu likmes nebūtu lietderīgas. 3. Normālvērtība a) Analogā valsts (19) Vairāki ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka informācija, ko sniedza ASV uzņēmumi, kuri sadarbojās, nav ticams pamats normālvērtības noteikšanai, un apšaubīja Komisijas secinājumu, ka ASV uzņēmumi pārdošanu izmeklēšanas laikā nav veikuši parastā tirdzniecības gaitā. (20) Patiesībā abu ASV uzņēmumu, kuri sadarbojās, sniegto informāciju Komisija pilnībā pārbaudīja abu uzņēmumu telpās ASV. Komisiju apmierina abu uzņēmumu sniegto datu precizitāte un ticamība, un tā apstiprina, ka normālvērtību joprojām nosaka, pamatojoties uz analogajai valstij noteikto normālvērtību. (21) Daži ražotāji eksportētāji iebilda, ka nav lietderīgi izmantot informāciju, kuru sniedzis viens no uzņēmumiem, kurš darbojas kā pārstrādes uzņēmums, nevis kā ražotājs, savukārt citi pieprasīja korekciju, kas ņemtu vērā ārkārtas izmaksas saistībā ar pārstrādes procesu. (22) Komisija attiecīgi pārskatīja pārstrādes uzņēmuma sniegto datu izmantošanas lietderību normālvērtības aprēķināšanā šajā procesā. Šajā sakarā apsvēra arī to, cik svarīgi ir nodrošināt, lai izmantotie dati būtu iespējami pilnīgi un reprezentatīvi. Šajā sakarā secināja, ka pat tad, ja uz pārstrādes uzņēmumu attiecināmo informāciju neiekļautu attiecīgajos aprēķinos, normālvērtības aprēķina pamatā joprojām būtu ticami un reprezentatīvi dati. Tā rezultātā, un lai kliedētu attiecīgo Ķīnas ražotāju eksportētāju bažas, nolēma izslēgt ar attiecīgo pārstrādes uzņēmumu saistītos datus no normālvērtības noteikšanas. Katrā ziņā šo metodoloģijas izmaiņu ietekme bija minimāla. (23) Divi ražotāji eksportētāji arī pieprasīja korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirīgās vides aizsardzības un molibdēna zudumu izmaksas. Kā atzīmēts pagaidu regulā, Komisijas dienesti šīs prasības izvērtēja. Šajā sakarā atzīmēja, ka Ķīnas uzņēmumi ir pakļauti vides aizsardzības likumiem un standartiem, un lai gan tie nav tādi paši, kā ASV, nav skaidrs, kā šīs atšķirības ietekmē cenu salīdzināmību (ja šāda ietekme vispār ir), un tas nav arī nekādi parādīts. Turklāt, aplūkojot šo jautājumu saistībā ar apgalvojumu par molibdēna zudumu, vēl vairāk samazinās jebkādas vērā ņemamas ietekmes uz cenu salīdzināmību iespējamība. (24) Patiešām, iebilde, ka Ķīnā molibdēna zudums ir iespējami augstāks nekā ASV, liek domāt, ka ASV ražotāji strādā efektīvāk nekā Ķīnas ražotāji. Tādējādi jebkādu atšķirību vides izmaksās var vismaz daļēji kompensēt ar efektīvāku ražošanas procesu. Katrā ziņā, tā kā nav precīzi skaitļos izteiktas apgalvotās atšķirības saistībā ar vides izmaksām un molibdēna zudumu, Komisija secina, ka nav parādīta nekāda ietekme uz cenu salīdzināmību, un līdz ar to šajā sakarā neizdara nekādas korekcijas. (25) Izņemot iepriekš paskaidroto pārstrādes uzņēmuma datu svītrošanu, apstiprina pagaidu regulas 38. līdz 40. apsvērumā izklāstīto normālvērtības noteikšanas metodoloģiju. b) Eksporta cena (26) Eksporta cenas aprēķināja saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, t.i., pamatojoties uz cenām, ko par attiecīgo ražojumu faktiski maksā, vai kas jāmaksā pirmajam neatkarīgajam klientam. c) Salīdzinājums (27) Ar šo apstiprina pagaidu regulas 49. un 50. apsvērumā izklāstīto metodoloģiju. (28) Divi ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka aprēķini ir jāizdara, atsaucoties uz divām "Metālu Biļetenā" minētajām pakāpēm. Tomēr pagaidu regulā izmantoto metodi, proti, atsaucoties uz precīzu molibdēna saturu, uzskata par precīzāku, jo tajā ņem vērā jebkādu satura atšķirību, un tā turklāt sniedz labāku salīdzināmību ar normālvērtību, jo analogās valsts ražotāji sniedz attiecīgos datus saskaņā ar molibdēna saturu. d) Dempinga starpība (29) Ņemot vērā iepriekš izklāstītās izmaiņas saistībā ar MET un IT, visi ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās, tagad saņems valsts dempinga starpību, kāda noteikta ĶTR. Ar šo apstiprina pagaidu regulas 51. un 54. apsvērumā izklāstīto šīs starpības aprēķināšanas metodoloģiju. (30) Šādi aprēķinātā dempinga starpība Ķīnas Tautas Republikai ir 38,5 %. E. KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZARE (31) Tā kā nav jaunu argumentu par Kopienas ražošanu un Kopienas ražošanas nozares definīciju, ar šo apstiprina pagaidu regulas 56. līdz 60. apsvērumā ietvertos pagaidu atzinumus. F. ZAUDĒJUMI 1. Kopienas patēriņš (32) Ir izteikts apgalvojums, ka Kopienas ražošanas nozari veido tikai uzņēmumi, kuri iesniedza sūdzību vai atbalstīja, un līdz ar to kaitējuma analīzē nav jāņem vērā citu Kopienas uzņēmumu sniegtā informācija. (33) Jāatzīmē, ka citu Kopienas uzņēmumu pārdošanas apjomu izmantoja tikai, lai konstatētu Kopienas patēriņu, nevis lai novērtētu ekonomiskos rādītājus attiecībā uz Kopienas ražošanas nozares stāvokli. Ja nebūtu pievienots citu Kopienas uzņēmumu pārdošanas apjoms, acīmredzamais Kopienas patēriņš būtu novērtēts par zemu. (34) Ņemot vērā iepriekšminēto, apstiprina pagaidu regulas 61. līdz 63. apsvērumā ietvertos pagaidu secinājumus. 2. ĶTR izcelsmes imports a) Attiecīgā importa apjoms un tirgus daļa (35) Tā kā nav jaunu argumentu par attiecīgā importa apjomu un tirgus daļu, apstiprina pagaidu regulas 64. un 65. apsvērumā ietvertos pagaidu atzinumus. b) Attiecīgā importa cenas i) Cenu attīstība (36) Tā kā nav nekādas jaunas informācijas par cenu attīstību, apstiprina pagaidu regulas 66. apsvērumā ietvertos pagaidu secinājumus. ii) Cenas samazinājums (37) Divas ieinteresētās puses apstrīdēja rēķina izrakstīšanas dienas izmantošanu, lai konvertētu eksporta valūtu eiro. Tās apgalvoja, ka, tā kā ir apmēram viena mēneša nobīde starp rēķina izrakstīšanas dienu un importēšanas dienu Kopienā, valūtas konvertēšana ir jāveic, pamatojoties uz tā mēneša maiņas kursu, kas seko rēķina izrakstīšanas mēnesim. Tās apgalvoja, ka jāizmanto kā alternatīva vidējais maiņas kurss izmeklēšanas laika posmā. (38) Kā pamatregulā noteikts valūtas konvertēšanas sakarā, lai aprēķinātu dempinga starpību, jāizmanto pārdošanas dienā spēkā esošais maiņas kurss, ja pārdošanas diena ir rēķina izrakstīšanas diena, ja vien pārdošanas būtiskos nosacījumus atbilstīgāk nenosaka cits datums. Šajā sakarā netika sniegta informācija, kas parādītu, ka muitošanas diena būtu atbilstīgāks pārdošanas termiņš. Tādējādi valūtas konvertēšana gan eksportētājiem, gan Kopienas ražošanas nozarei notika tajā pašā līmenī, proti, rēķina izrakstīšanas dienā, neatkarīgi no piegādes vai muitošanas dienas. Ņemot vērā iepriekš norādīto, uzskata, ka pagaidu posmā izmantotā konvertēšana eiro ir atbilstoša cenu salīdzināšanai. Tāpēc prasību noraidīja. (39) Divi ražotāji eksportētāji iebilda, ka eksporta cenas jākoriģē, lai novērstu atšķirības tirdzniecības posmā, tā kā ražotāji eksportētāji veic pārdošanu tirgotājiem, savukārt Kopienas ražošanas nozare – tiešajiem patērētājiem. (40) Jāatzīmē, ka konstatēja, ka Kopienas ražošanas nozare veica pārdošanu caur dažādiem pārdošanas kanāliem, proti, gan tirgotājiem, gan tiešajiem patērētājiem. Turklāt nekonstatēja konsekventas un/vai ievērojamas cenu atšķirības atkarībā no izmantotā pārdošanas kanāla. Tādēļ prasību koriģēt tirdzniecības posmu noraidīja. (41) Pagaidu posmā ražotāju eksportētāju CIF cenas salīdzināja ar Kopienas ražošanas nozares CIF cenām ražotāja cenu līmenī. Lai būtu iespējams taisnīgs salīdzinājums, divi ražotāji eksportētāji lūdza koriģēt Kopienas ražošanas nozares cenas, ņemot vērā noliktavu nomas izmaksas. (42) Uzskata, ka Kopienas ražošanas nozares cenas nav jākoriģē, ievērojot noliktavu izmaksas, jo aprēķiniem izmantotās ražotāju eksportētāju cenas iekļauj šīs izmaksas pie pārējām izmaksām pēc ievešanas, kuras pievienoja eksporta cenām, kā aprakstīts pagaidu regulas 67. apsvērumā. Tādēļ prasību noraida. (43) Ņemot vērā to, ka noslēguma posmā pret vēl vienu ražotāju eksportētāju izturējās kā pret pusi, kura sadarbojas, kā arī MET/IT atcelšanu, iepriekš minētos argumentus un tehnisku kļūdu izlabošanu, starpība starp cenām, kas izteiktas procentuāli no Kopienas ražošanas nozares vidējām svērtajām cenām, proti, valsts vidējā svērtā cenu samazinājuma starpība, bija 13,8 %. 3. Kopienas ražošanas nozares stāvoklis (44) Tā kā nav jaunas informācijas, kas ietekmētu secinājumus par iepriekš minētajiem faktoriem, ar šo apstiprina pagaidu regulas 71. līdz 90. apsvērumā ietvertos pagaidu atzinumus. 4. Secinājums par kaitējumu (45) Pagaidu regulā secināja, ka Kopienas ražošanas nozarei izmeklēšanas laika posmā ir nodarīts ievērojams kaitējums. Konstatēja, ka laikposmā starp 1997. gadu un izmeklēšanas laiku Ķīnas FeMo importa apjoms par dempinga cenām pieauga par 70 % un ka tā daļa Kopienas tirgū pieauga no apmēram 34 % līdz apmēram 49 %. Vislielākais pieaugums notika laikposmā no 1999. gada līdz izmeklēšanas laikam, kad importa apjoms pieauga par 41 %, iegūstot 9,4 procentu punktus no tirgus daļas. (46) Kopienas ražošanas nozares stāvoklis norāda uz diviem izteiktiem laika posmiem no 1997. gada līdz izmeklēšanas laikam: - no 1997. gada līdz 1999. gadam uzlabojās ražošana, pārdošana, tirgus daļa un rentabilitāte, jo Kopienas ražošanas nozare izmantoja citu Kopienas uzņēmēju sarūkošos pārdošanas apjomus un tirgus daļu, - no 1999. gada līdz izmeklēšanas laikam, kas sakrīt ar lielāko Ķīnas importa ienākšanu, Kopienas ražošanas nozares ražošana samazinājās par 19 %, pārdošanas apjoms – par 17 %, tirgus daļa – par vairāk nekā 7 procentu punktiem, savukārt rentabilitāte kritās līdz rādītājam starp 0 % un 2 %. Tādējādi no 1999. gada līdz izmeklēšanas laikam, neraugoties uz Kopienas patēriņa pieaugumu, samazinājās Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms, kā rezultātā tika zaudēta tirgus daļa. (47) Pagaidu regulas 92. apsvēruma otrajā teikumā tika pieļauta kļūda, un tam ir jābūt šādā redakcijā: "Lai gan Kopienas ražošanas nozare attiecīgajā laikposmā palielināja ražošanas un pārdošanas apjomu, tas nebija līdzvērtīgs Kopienas patēriņa pieaugumam no 1999. gada līdz izmeklēšanas laikam". (48) Tika iebilsts, ka gadījumā, ja par sākuma punktu izvēlas 1997. gadu un par beigu punktu – izmeklēšanas laika posmu, Kopienas ražošanas nozares stāvoklis nav pasliktinājies. Tiek arī apgalvots, ka secinājumus par kaitējumu nevar pamatot uz Kopienas ražošanas nozares stāvokļa pasliktināšanos attiecīgā laikposma pēdējā daļā, proti, no 1999. gada līdz izmeklēšanas laikam. (49) Antidempinga izmeklēšanas nolūks ir novērtēt importa par dempinga cenām ietekmi uz Kopienas ražošanas nozari izmeklēšanas laika posmā, kas ir laikposms, attiecībā uz kuru pārbauda dempinga esamību. Periods līdz izmeklēšanas laika posmam kalpo tikai tam, lai raksturotu Kopienas ražošanas nozares attīstību un varētu noteikt, vai stāvokli izmeklēšanas laikā var uzskatīt par kaitējumu izraisošu. Turklāt Kopienas ekonomiskā stāvokļa pārbaudē drīzāk ir jāņem vērā notikumi attiecīgajā laika posmā, kā tika darīts pagaidu regulā, nevis jāveic analīze par laiku no viena termiņa līdz otram. (50) Tādēļ secina, ka pagaidu posmā veiktā Kopienas ražošanas nozares stāvokļa analīze atbilst pamatregulas prasībām. (51) Tā kā nav jaunas informācijas par Kopienas ražošanas nozares stāvokli, un ņemot vērā iepriekš minētos secinājumus, ar šo apstiprina pagaidu secinājumus par Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, kas ietverti pagaidu regulas 91. līdz 93. apsvērumā. G. CĒLOŅSAKARĪBA (52) Dažas ieinteresētās puses ir iebildušas, ka Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu ir izraisījis viens vai vairāki no turpmāk minētajiem faktoriem: i) Izejvielu cenu attīstība (53) Viena ieinteresētā puse apgalvoja, ka Kopienas ražošanas nozares cenas ir virzījušās līdztekus izejvielu cenām, un tādēļ to attīstību nevar saistīt ar Ķīnas importa cenām. (54) Izmeklēšanā atklājās, ka galvenā izejviela, ko izmanto FeMo ražošanā, ir MoO3, un ir jābūt sakarībai starp MoO3 un FeMo cenām, jo jebkāda MoO3 cenu attīstība automātiski atbilst izejvielu izmaksu attīstībai Kopienas ražošanas nozarei. Līdz ar to FeMo ražotājiem nav daudz iespēju noteikt savas cenas. Patiešām, pārskatāmā tirgū FeMo lietotāji rūpīgi seko MoO3 cenām, lai labāk spētu vienoties par FeMo cenām. (55) Jāatzīmē, ka attiecīgajā laika posmā Kopienas ražošanas nozares cenu tendence sekoja izejvielu izmaksu tendencei. Tajā pašā laikā, ņemot vērā importu no ĶTR par cenām, kuras visā attiecīgajā laika posmā, izņemot 1998. gadu, bija zemākas nekā Kopienas ražošanas nozares cenas, Kopienas ražošanas cenas nevarēja pieaugt proporcionāli kopējo ražošanas izmaksu pieaugumam no 1999. gada līdz izmeklēšanas laikam. Šajā sakarā jāatzīmē, ka no 1999. gada līdz izmeklēšanas laikam, kas sakrita ar ievērojamu Ķīnas importa ienākšanu Kopienas tirgū, kritās Kopienas ražošanas nozares ražošana un jaudas izmantojums, kā rezultātā pieauga tās izmaksas. Tādēļ līdz ar izmaksu pieaugumu par 8 % izmeklēšanas laikā, ko pilnībā nevarēja atspoguļot pārdošanas cenās, rentabilitāte pazeminājās līdz līmenim, kas ir nepietiekams, lai nodrošinātu Kopienas ražošanas nozares ilgtermiņa dzīvotspēju. (56) Tādēļ secina, ka izejvielu cenu attīstībai nebija būtiskas lomas Kopienas ražošanas nozares stāvokļa pasliktināšanā. Gluži otrādi, ir pamats pieņemt, ka gadījumā, ja nebūtu Ķīnas eksports par dempinga cenām, gan Kopienas ražošanas nozares cenu līmenis, gan tās tirgus daļa būtu ievērojami augstāka. Ņemot vērā iepriekš minēto un tā kā nav saņemta jauna informācija, ar šo apstiprina pagaidu regulas 104. līdz 107. apsvērumā minētos pagaidu secinājumus. ii) Kopienas ražošanas nozares pieejas trūkums Mo dabīgajiem resursiem (57) Tika apgalvots, ka Kopienas ražošanas nozare ir cietusi kaitējumu sakarā ar tās pieejas trūkumu Mo dabīgajiem resursiem, kas ievērojami traucē nozares efektivitātei. No otras puses, Ķīnas FeMo ražotāju pieeja Mo resursiem izraisītu šo ražotāju konkurētspēju, par ko tika izteikti apgalvojumi. (58) Pirmkārt, jāatzīmē, ka viens no ražotājiem, kas veido Kopienas ražošanas nozari, ir integrēts augšupejošā kārtībā un ražo MoO3, un nav sniegti pierādījumi, kas atspoguļotu iespējamo pozitīvo ietekmi uz Kopienas ražošanas nozari, ja tā būtu vertikāli integrēta. (59) Otrkārt, jāatzīmē, ka, pat ņemot vērā ĶTR Mo dabīgos resursus, tās izlaide kopš 1998. gada ir samazinājusies. Turklāt ieinteresētās puses sniegtā informācija liecina, ka ĶTR importēja ievērojamus molibdēna ražojumu apjomus, galvenokārt Mo koncentrātu. Līdz ar to pašreizējā situācija ir pretrunā jebkādām iespējamām Ķīnas kā konkurenta priekšrocībām. (60) Visbeidzot, izmeklēšanas laika posmā atklāja, ka Ķīnas FeMo ražojumus importē par dempinga cenām un ievērojamos daudzumos, kas sakrīt ar Kopienas ražošanas nozares kādreizējās tirgus daļas zaudējumu. (61) Ņemot vērā iepriekš minēto, nevar apgalvot, ka Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu ir izraisījis pieejas trūkums Mo dabīgajiem resursiem. iii) Kopienas ražošanas nozares iespējamās problēmas bija raksturīgas Mo tirgum (62) Apgalvoja, ka cēloņsakarību pārbaude pagaidu regulā ir kļūdaina, jo tā neaplūko iepriekšējas nozares (vara nozare) uzņēmējdarbības cikla un pakārtotas nozares (tērauda nozare) uzņēmējdarbības cikla ietekmi uz Kopienas ražošanas nozares ciesto kaitējumu. Apgalvoja, ka Kopienas ražošanas nozares ciestais kaitējums ir raksturīgs Mo tirgum, lai gan šo apgalvojumu apstiprinošus pierādījumus nesniedza. (63) Pirmkārt, jāatzīmē, ka ar pagaidu regulu Komisija pārbaudīja FeMo ražošanā izmantotās izejvielas, MoO3, cenu attīstības ietekmi uz Kopienas ražošanas nozares stāvokli un atklāja, ka tā nav veicinājusi kaitējumu, ko cieta Kopienas ražošanas nozare. (64) Otrkārt, MoO3 iegūst no Mo koncentrātiem, kurus savukārt var iegūt gan kā vara ieguves blakusproduktu, gan arī no neapstrādātu rūdu ieguves. (65) Treškārt, attiecībā uz pakārtoto nozari, komisija pagaidu regulā pārbaudīja patēriņa attīstību saistībā ar tendencēm tērauda nozarē, kas ir galvenā FeMo izmantotāja. Jo īpaši jāatceras, ka Kopienas ražošanas nozare nevarēja gūt labumu no tirgus izaugsmes laikā no 1999. gada līdz izmeklēšanas laika posmam, kad patēriņš pieauga par 14 %, kas sakrita ar tērauda nozares izaugsmi, savukārt Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms samazinājās par 17 %. (66) Ņemot vērā iepriekš minēto, nevar apgalvot, ka Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu ir izraisījusi kāda pašam Mo tirgum raksturīga problēma. iv) Kopienas FeMo ražotāju izturēšanās (67) Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu kopīgi izraisījuši divi ražotāji, kuri veido Kopienas ražošanas nozari, un abi pārējie Kopienas uzņēmumi, kuri, kā apgalvots, dominēja Kopienas tirgū, ņemot vērā viņu kopējo tirgus daļu. Par šo ražotāju izturēšanos Kopienas tirgū netika sniegta cita informācija, kā vien par viņu kopējo tirgus daļu. (68) Vispirms jāatzīmē, ka pašu faktu, ka četriem FeMo ražojošiem uzņēmumiem Kopienā ir tirgus daļa no 40 % līdz 44 %, nevar uzskatīt par cēloni kaitējumam, kas nodarīts Kopienas ražošanas nozarei, kuru, starp citu, veido tikai divi no četriem uzņēmumiem, ja nav norāžu, kuras pierādītu, ka kaitējuma pamatā ir kolektīvais ekonomiskais spēks, kas ļauj uzņēmumiem rīkoties lielā mērā neatkarīgi no saviem konkurentiem, klientiem un, visbeidzot – no patērētājiem. (69) Otrkārt, šiem četriem uzņēmumiem, kas Kopienā ražo FeMo, tirgū ir atšķirīgas vietas; tie divi uzņēmumi, kas veido Kopienas ražošanas nozari, galvenokārt uz sava rēķina ražo FeMo pārdošanai lietotājiem, savukārt abi pārējie uzņēmumi pārvērš MoO3 par FeMo trešo pušu (importētāju/tirgotāju) vajadzībām, pretī saņemot maksu. (70) Visbeidzot, attiecībā uz Kopienas ražošanas nozari neatklāja pierādījumus, kuri liecinātu, ka izmeklēšanas laikā nodarītais kaitējums būtu saistāms ar konkurenci kropļojošu rīcību no Kopienas puses. (71) Tādēļ secina, ka Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu nav izraisījusi pret konkurenci vērsta rīcība no pašas Kopienas puses. v) Imports no citām trešām valstīm (72) Apgalvoja, ka Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, iespējams, ir izraisījis imports no Armēnijas un Irānas. (73) Jāatzīmē, ka importam no šīm divām valstīm tirgus daļa izmeklēšanas laika posmā sasniedza attiecīgi 3,4 % (Armēnijai) un 1,8 % (Irānai) ar cenām, kuras bija tādā pašā līmenī vai zemākas nekā ĶTR cenas. Jāatzīmē arī, ka pat tad, ja tās ir veicinājušas Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, ievērojot to tirgus daļu salīdzinājumā ar Ķīnas tirgus daļu (49,3 %), to ietekme paliek nenozīmīga un nemaina cēloņsakarību starp importu no ĶTR un būtisko kaitējumu, kas nodarīts Kopienas ražošanas nozarei. (74) Ņemot vērā iepriekš minēto, un tā kā nav saņemta jauna informācija par importu no citām trešām valstīm, apstiprina pagaidu regulas 108. līdz 113. apsvērumā minētos pagaidu secinājumus. vi) Secinājums (75) Ņemot vērā iepriekš minēto, apstiprina, ka attiecīgais imports pats par sevi ir nodarījis būtisku kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē, kā minēts pagaidu regulas 117. līdz 118. apsvērumā. H. KOPIENAS INTERESES (76) Dažas ieinteresētās puses izteica apgalvojumus attiecībā uz iespējamo antidempinga pasākumu ietekmi uz tērauda nozari, tomēr nesniedzot atbilstošus pierādījumus. (77) Tā kā nav jaunas informācijas par Kopienas ražošanas nozares interešu aspekta analīzi šajā lietā, apstiprina pagaidu regulas 120. līdz 147. apsvērumā ietvertos pagaidu atzinumus. I. GALĪGIE ANTIDEMPINGA PASĀKUMI 1. Kaitējuma novēršanas pakāpe (78) Viena ieinteresētā puse apgalvoja, ka peļņas norma, kuru uzskata par minimālo, kādu nozare varētu sagaidīt, ja nebūtu kaitējumu izraisošā dempinga, nav atbilstoša, jo Kopienas ražošanas nozares sasniegtais rentabilitātes līmenis salīdzināmā nozarē ir augstāks. (79) Jāatzīmē, ka, aprēķinot kaitējumu radošās ietekmes novēršanai nepieciešamo maksājuma summu, secināja, ka jebkuriem pasākumiem būtu jāļauj Kopienas ražošanas nozarei segt savas izmaksas un kopumā iegūt tādu peļņu pirms nodokļu nomaksas, ko var sasniegt normālos konkurences apstākļos, proti, ja nebūtu importa par dempinga cenām. Šajā gadījumā, jo īpaši ņemot vērā rentabilitātes līmeni, kas sasniegts, pārdodot citus Kopienas ražošanas nozares izgatavotus tāda paša veida ražojumus, secināja, ka peļņas normu 5 % apmērā no apgrozījuma var uzskatīt par atbilstošu minimumu, kādu Kopienas ražošanas nozare varētu sasniegt, ja nebūtu kaitējumu izraisošā dempinga. (80) Jāatzīmē arī tas, ka kaitējuma apmēru aprēķinos ņēma vērā arī argumentus un atbilstošus secinājumus attiecībā uz korekcijām sakarā ar cenu samazinājumu, kā arī tehnisku kļūdu labojumus. (81) Tā kā nav jaunas informācijas vai piezīmju, apstiprina pagaidu regulas 149. līdz 151. apsvērumā minēto metodoloģiju, ko izmanto, lai noteiktu kaitējuma novēršanas pakāpi. 2. Galīgie antidempinga pasākumi (82) Ņemot vērā iepriekš minēto, uzskata, ka galīgais antidempinga maksājums ir jāievieš konstatētā kaitējuma apmēra līmenī, tā kā tas ir zemāks par atklāto dempinga starpību, saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu. (83) Ņemot vērā iepriekšminēto, ierosinātā galīgā maksājuma likme, kas izteikta kā procentuālā daļa no CIF cenas uz Kopienas robežas pirms muitas nodokļa iekasēšanas, ir 22,5 %. 3. Saistības (84) Pēc pagaidu secinājumu nodošanas atklātībai viens ražotājs eksportētājs piedāvāja saistības attiecībā uz cenām. Tā kā noslēguma posmā nekonstatēja atsevišķu dempingu, Komisijas dienesti nevar pieņemt šādu atsevišķu piedāvājumu. 4. Pagaidu maksājumu iekasēšana (85) Ņemot vērā konstatēto dempinga starpību lielumu un Kopienas rūpniecības nozarei nodarīto zaudējumu apmēru, tiek uzskatīts par vajadzīgu galīgi iekasēt summas, ko nodrošina ar pagaidu regulas ieviesto antidempinga pagaidu maksājumu pēc galīgi uzliktās maksājuma likmes, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants 1. Ar šo ievieš galīgu antidempinga maksājumu attiecībā uz tāda feromolibdēna importu, kura KN kods ir 72027000 un kura izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā. 2. Antidempinga galīgā maksājuma likme, kas piemērojama Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenai pirms muitas nodokļa nomaksas, par 1. punktā aprakstīto ražojumu ir 22,5 %. 3. Ja nav noteikts citādi, tad piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem. 2. pants Summas, kas ir nodrošinātas ar antidempinga pagaidu maksājumu, kas noteikts Komisijas pagaidu regulā, galīgi iekasē pēc maksājuma likmes, kura minēta 1. pantā, vai pēc pagaidu maksājuma likmes, ja tā ir zemāka. Summu, kas pārsniedz antidempinga galīgā maksājuma likmi, atmaksā. 3. pants Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 2002. gada 28. janvārī Padomes vārdā — priekšsēdētājs J. Piqué i Camps [1] OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2238/2000 (OV L 257, 11.10.2000., 2. lpp.). [2] OV L 214, 6.8.2001., 3. lpp. --------------------------------------------------