PIELIKUMS

PROJEKTS KĀJNIEKU IEROČU, VIEGLO IEROČU (VIKI) UN MUNĪCIJAS NELIKUMĪGAS IZPLATĪŠANAS UN TIRDZNIECĪBAS UN TO IETEKMES LATĪŅAMERIKĀ UN KARĪBU JŪRAS REĢIONĀ APKAROŠANAI ES STRATĒĢIJAS VIEGLO UN KĀJNIEKU IEROČU (VIKI) UN TO MUNĪCIJAS NELIKUMĪGAS UZKRĀŠANAS UN TIRDZNIECĪBAS APKAROŠANAI IETVAROS

1. Ievads un mērķi

1.1. Ievads

Nelikumīgu kājnieku ieroču, vieglo ieroču un munīcijas izplatīšana ir viens no galvenajiem faktoriem, kas veicina augstu vardarbības un nestabilitātes līmeni vairākās valstīs Latīņamerikā un Karību jūras reģionā. Gandrīz puse no visiem slepkavību upuriem ir vecumā no 15 līdz 29 gadiem, un reģionā īpaši izplatīta ir šaujamieroču lietošana – divas trešdaļas (66 %) slepkavību tiek izdarītas ar šaujamieročiem. Statistika, ko Kājnieku ieroču pētniecības grupa (Small Arms Survey) apkopojusi savam izdevumam Global Burden of Armed Violence, 2015, turklāt liecina, ka visas desmit valstis, kurās laikposmā no 2010. līdz 2015. gadam bija lielākais ar VIKI saistītu nāves gadījumu skaits, bija Amerikas valstis un katrā no tām ar šaujamieročiem saistītu slepkavību īpatsvars bija vairāk nekā 20 uz 100 000 iedzīvotāju.

Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu valdības ir paudušas noraidošu attieksmi pret ieroču nelikumīgu ražošanu un tirdzniecību, atbalstot vairākus starptautiskus instrumentus, tostarp Amerikas valstu konvenciju pret šaujamieroču, munīcijas, sprāgstvielu un citu saistītu materiālu nelikumīgu ražošanu (CIFTA), ANO Rīcības programmu par vieglajiem ieročiem un kājnieku ieročiem un Starptautisko VIKI izsekošanas instrumentu. Tomēr militārajiem un citiem drošības spēkiem joprojām ir lieli VIKI un munīcijas krājumi, bieži neapmierinošos drošības apstākļos vai ar neskaidru atbildību par tiem. Katru gadu drošības spēki reģionā izņem tūkstošiem nelikumīgu VIKI un tonnām munīcijas. Izsekojot dažu izņemto materiālu izcelsmi, tie izrādījās militārie krājumi gan reģiona iekšienē, gan ārpus tā, jo labi finansētie noziedzīgie uzņēmumi, tostarp narkotiku tirdzniecības organizācijas, transnacionālās bandas un starptautiskie ieroču tirgotāji, ir izrādījušies spēcīgāki par valstu aizlieguma spējām.

Ir pierādījies, ka ar šaujamieročiem saistītas vardarbības risku palielina ne vien kājnieku ieroču izplatīšana, bet arī šaujamieroču pieejamība plašam iedzīvotāju lokam. Pasaules Veselības organizācijas (PVO) 2014. gada globālajā ziņojumā par situāciju saistībā ar vardarbību (Global Status Report on Violence) iekļautie pārnozaru pētījumi visās valstīs, kas piedalās, liecina, ka šaujamieroču pieejamība patiešām ir slepkavību riska faktors. Ziņojumā arī atzīmēts, ka šaujamieroči vispār ir plaši izplatīti abos Amerikas kontinentos, un tie ir visbiežāk lietotie ieroči vardarbīgās sadursmēs. Vēl ziņojumā secināts, ka ar vairākiem vardarbības veidiem cieši saistīta ir šaujamieroču un citu ieroču vieglā pieejamība un pārmērīga alkohola lietošana.

Vēl viens apsverams aspekts ir tas, ka šaujamieroču pieejamība vīriešus un sievietes skar dažādi. Plašā šaujamieroču pieejamība veicina to gadījumu skaitu, kad tiek draudēts, izmantojot šāda veida ieroci, kā arī vardarbības starp intīmu attiecību partneriem (IPV) letālu seku īpatsvaram mājsaimniecībās, kurās sievietes cieš no vardarbības. Kā liecina ANO Atbruņošanās lietu departamenta dati, nesamērīgs kājnieku ieroču īpašnieku un pielietotāju īpatsvars ir vīrieši – gan konfliktsituācijās, gan citās situācijās. Lielākā daļa incidentu, kuros vīrieši uzbrūk sievietēm, ietver šaujamieroču izmantošanu iebiedēšanai vai nonāvēšanai. Gadījumos, kad tika izmantots šaujamierocis, bija mazāka iespēja, ka IPV cietušām personām būs redzami ievainojumi. Tajā pašā laikā bija lielāka iespējamība, ka tās būs nobijušās. Šaujamieroči galvenokārt tiek izmantoti, lai iebaidītu partneri (69,1 %), un, izmantojot šāda veida ieroci, ir mazāk iespējams, ka uzbrucēji, piemēram, sitīs vai spārdīs cietušo.

Jebkura veida ieroča lietošana ir saistīta ar ļoti dažādām vardarbīgas uzvedības izpausmēm, kurās upuri cieš ne tikai fiziskus ievainojumus. Draudi un iebiedēšana rada psiholoģiskas sekas un traumas, un daudzas cietušās personas izvairās ziņot iestādēm par šo vardarbību, baidoties no atriebības. Speciālistiem, piemēram, veselības aprūpes sniedzējiem, sociālajiem darbiniekiem un sabiedriskās drošības personālam, ir vajadzīga apmācība, lai tie spētu rīkoties vardarbīgās situācijās, kurās ir iesaistīta VIKI lietošana.

Kopienas iesaiste un kopienas atbalsta tīkla izveide var labāk palīdzēt ar šaujamieročiem saistītos noziegumos cietušām personām un palīdzēt novērst vardarbīgas uzvedības izpausmes, kas var novest jo īpaši pie tīšas slepkavības. Aktīva kopiena ar saviem centieniem sekmē uzticības veidošanos, pārredzamību, saziņu un iesaistīšanos.

Kopš 2009. gada Amerikas valstu organizācijas (OAS) Ģenerālsekretariāta Sabiedriskās drošības departaments (DPS) (“OAS-DPS”) ir sniedzis atbalstu OAS dalībvalstu centieniem kontrolēt nelikumīgu VIKI un munīcijas plūsmu un pārvaldīt institucionālos krājumus, izmantojot palīdzības programmu ieroču un munīcijas kontrolei (PACAM). PACAM ietvaros ir īstenoti projekti sadarbībā ar lielāko daļu no 34 aktīvajām OAS dalībvalstīm saskaņā ar CIFTA noteikumiem. Šo pasākumu rezultātā visā reģionā ir marķēti vairāk nekā 290 000 šaujamieroču, kā arī iznīcināti 60 000 ieroču un vairāk nekā 1 700 tonnas munīcijas.

Kaut arī ir gūti jēgpilni rezultāti VIKI marķēšanā, fiziskajā drošībā un krājumu pārvaldībā, joprojām saglabājas būtiska asimetrija valstu spējās, jo īpaši starp Centrālamerikas un Karību jūras reģiona valstīm. Krājumu pārvaldības protokolu sistemātiska īstenošana joprojām ir nepilnīga gandrīz visās reģiona valstīs, un, tā kā iepriekšējie PACAM pasākumi ir īstenoti sekmīgi un ir pieaugusi valstu iestāžu uzticība OAS lomai šajā jomā, ir pieaudzis pieprasījums pēc tehniskās palīdzības, konsultēšanas un sadarbības.

Iepriekšējo PACAM projektu īstenošanas, kā arī neseno CIFTA sanāksmju laikā vairākas OAS dalībvalstis ir lūgušas tehnisko palīdzību jomās, uz kurām paredzēts koncentrēties ierosinātajā projektā. Valstis, kas lūdz atbalstu fiziskās drošības un krājumu pārvaldības spēju uzlabošanā, ir, piemēram, Beliza, Gvatemala, Salvadora, Hondurasa, Kostarika, Jamaika, Dominikānas Republika un Dominika. Beliza, Gvatemala, Salvadora, Hondurasa, Kostarika un Panama ir lūgušas atbalstu pārpalikušu, novecojušu vai konfiscētu VIKI un munīcijas iznīcināšanā. Vienlaikus ir bijis augsts pieprasījums pēc apmācības un palīdzības saistībā ar VIKI marķēšanu un izsekošanu, palīdzību ir lūgusi Gvatemala, Salvadora, Hondurasa, Kostarika, Panama, Bahamu salas, Barbadosa, Jamaika, Dominikānas Republika, Trinidāda un Tobāgo, Gajāna, Surinama, Urugvaja un Paragvaja.

Šajā projektā būs ietverts arī novēršanas komponents, kas sastāvēs no pārnozaru un uz kopienu vērstām sadarbības intervencēm nolūkā mazināt ar vardarbību saistītos riska faktorus, un tajā tiešie labuma guvēji būs iepriekš minētie speciālisti un kopiena, bet netieši tas būs vērsts uz uzbrucējiem un cietušajām personām.

Novēršanas komponents tiks īstenots vienā izraudzītā kopienā trīs izraudzītajās valstīs. Intervences var nākties pielāgot, lai tās atbilstu konkrēto iedzīvotāju vajadzībām, kopienas iesaistes metodēm un konkrētajam problēmu un iespēju komplektam saistībā ar sadarbīgu iniciatīvu īstenošanu dažādās kopienās ar šaujamieročiem saistītas vardarbības novēršanai. Lai arī netika īpaši apzinātas valstis, uz kurām būtu jākoncentrē šie centieni, ticamas kandidātes uz projekta atbalstu ir Gvatemala, Salvadora, Hondurasa un Jamaika, ņemot vērā to, ka tajās ir ļoti augsts vardarbīgas noziedzības un ar to saistītas šaujamieroču lietošanas līmenis.

1.2. Mērķi

Ar šo trīsgadu projektu DPS mērķis ir stiprināt OAS dalībvalstu valdību spējas kontrolēt un samazināt kājnieku ieroču un vieglo ieroču (VIKI) un parastās munīcijas nelikumīgu izplatīšanu un tirdzniecību reģionā un stiprināt izraudzītu kopienu spējas novērst bruņotu vardarbību. Tehniskā palīdzība un sadarbība ar dalībvalstīm, kuras atbalsta projekta vispārējo mērķi, būs balstīta uz šādiem mērķiem:

— stiprināt valstu militāro un citu institucionālo krājumu fiziskās drošības un pārvaldības sistēmas, izmantojot uzlabotus objektu drošības pasākumus un inventarizāciju,

— pastiprināt valstu spējas iznīcināt izņemtos, pārpalikušos vai nedrošos VIKI un munīciju,

— nostiprināt valstu VIKI marķēšanas un izsekošanas spējas un veicināt reģionālo sadarbību konfiscēto ieroču un munīcijas izsekošanā,

— uzlabot VIKI nodošanas mehānismus, izmantojot valstu tiesību aktus, robežkontroles un reģionālo sadarbību, un

— veicināt sociāli atbildīgu rīcību izraudzītās kopienās, pievēršoties grupām, kuras smagi skar bruņota vardarbība, tostarp, izmantojot kampaņas par ieroču un munīcijas nodošanu iestādēm vai citas stratēģijas, kuru mērķis ir samazināt vardarbīgu noziegumu biežumu konkrētās vietās.

2. Īstenošanas aģentūras izraudzīšanās un koordinācija ar citām attiecīgām finansēšanas iniciatīvām

2.1. Īstenošanas aģentūra – Amerikas valstu organizācija (OAS)

OAS ir izšķirīga loma reģionālajā satvarā kājnieku ieroču, vieglo ieroču, munīcijas un sprāgstvielu nelikumīgas izplatīšanas novēršanai Latīņamerikā un Karību jūras reģionā. 1997. gadā šis reģions pirmais pasaulē pieņēma reģionālu instrumentu šo ieroču kontrolei, parakstot CIFTA. Nodrošinot CIFTA tehnisko sekretariātu, OAS ir unikāla iespēja koordinēt visas Rietumu puslodes centienus, kas vērsti uz nelikumīgu kājnieku ieroču, vieglo ieroču un munīcijas nekontrolētas izplatīšanas apkarošanu – tas ir vajadzīgs solis iedzīvotāju drošības stiprināšanā un bruņotas vardarbības mazināšanā. Pildot šo lomu, OAS-DPS ir īstenojis projektus un programmas, sniedzot atbalstu OAS dalībvalstīm to pienākumu pildīšanā, lai nodrošinātu valsts šaujamieroču krājumu drošību, īstenotu likumdošanas pasākumus nolūkā noteikt, ka šaujamieroču nelikumīga ražošana un tirdzniecība ir noziedzīgs nodarījums saskaņā ar valstu tiesībām, pieprasītu šaujamieroču marķēšanu un veiktu informācijas apmaiņu ar citām CIFTA parakstījušajām pusēm attiecībā uz izsekošanas informāciju un nelikumīgās tirdzniecības modeļiem. Kopš 2007. gada OAS projekti, kurus atbalstījuši starptautiskie līdzekļu devēji, ir snieguši apmācību, tehnisko palīdzību un aprīkojumu 29 reģiona valstīm, tā rezultātā ir marķēti gandrīz 300 000 šaujamieroču, kā arī iznīcināti 65 000 pārpalikušu vai konfiscētu šaujamieroču un vairāk nekā 1 700 tonnas munīcijas, kas bija pārpalikusi, kam bija beidzies derīguma termiņš vai kas nebija droša. Nevienai citai reģionālai vai apakšreģionālai organizācijai, kas aptver visas Amerikas valstis, nav tādas politiskās ietekmes, tehnisko ekspertu zināšanu vai ģeogrāfiskā tvēruma, lai spētu sniegt atbalstu un palīdzību visām 35 Amerikas valstīm.

(Kuba paliek vienīgā neaktīvā OAS dalībvalsts, un tās turpmākais statuss jānoskaidro dialoga procesā, ko varētu sākt pēc Kubas valdības lūguma un saskaņā ar OAS praksi, mērķiem un principiem.)

Turklāt OAS dalībvalstis ir uzticējušas OAS-DPS pienākumu izstrādāt Puslodes rīcības plānu slepkavību novēršanai un samazināšanai. Viens no plāna mērķiem ir samazināt ieroču pieejamību un piekļuvi tiem. Divi DPS instrumenti plāna īstenošanai ir Amerikas valstu vardarbības un noziedzības novēršanas programma un tīkls. Novēršanas komponents šajā projektā tiks īstenots saskaņā ar programmas un tīkla pamatnostādnēm, piešķirot līderību jauniešiem, ņemot vērā trīs novēršanas līmeņus un balstoties uz zinātniskiem faktiem, starpnozaru koordināciju, sociālo līdzdalību, dodot iespējas kopienai, rosinot starptautisko sadarbību, sekmējot miera kultūru un dzimumu un cilvēktiesību aspektus.

2.2. Koordinācija ar citām attiecīgām finansēšanas iniciatīvām

Vispārējā prakse ir tāda, ka OAS-DPS koordinē savus pasākumus ar citām aģentūrām un organizācijām, kas saņem finansējumu gan no vienas, gan dažādām līdzekļu devējām valdībām un starptautiskajām struktūrām. Attiecībā uz organizācijām, kuras saņem Savienības atbalstu darbam, kas saistīts ar pasākumiem, kuri ierosināti saskaņā ar šo projektu, ANO Narkotiku un noziedzības novēršanas biroja (UNODC) Globālā šaujamieroču programma ir sevišķi svarīga šim projektam. Šīs koordinācijas kontaktpunkts būs gan UNODC reģionālais birojs Meksikā, gan to valstu biroji, kurās tiks veikti konkrēti projekta pasākumi. Ņemot vērā darbu, ko šajā jomā veic UNODC, projekta pasākumi tiks pieskaņoti Globālās šaujamieroču programmas pīlāriem.

Attiecībā uz tiesību aktu un politikas attīstību OAS-DPS turpinās darbu šajā jomā, izmantojot CIFTA – tās ikgadējās konsultatīvās komitejas sanāksmes un īpašās darba grupas, kas ir izstrādājušas un turpina pilnveidot tiesisko paraugregulējumu līgumslēdzējām pusēm. Šā priekšlikuma 4. mērķis ir uzlabot VIKI nodošanas mehānismus, izmantojot valstu tiesību aktus, robežkontroles un reģionālo koordināciju, uzsvaru liekot uz juridiskajiem mehānismiem. Pasākumi ietvers reģionālu darbsemināru nolūkā izstrādāt mehānismus likumīgai pārrobežu nodošanai un tās izsekošanai, virtuāla koordinācijas tīkla izveidi informācijas kopīgošanai par likumīgu nodošanu un nelikumīgu tirdzniecību, kā arī tiesisku palīdzību konkrētām valstīm. Leģislatīvajiem instrumentiem, kurus jau ir izstrādājis UNODC, būs svarīga nozīme OAS projekta darba vadībā šajā jomā, šo reģionālo satvaru izstrādes procesā UNODC tiks lūgts sniegt padomus un dalīties pieredzē, tostarp UNODC pārstāvji tiks aicināti piedalīties darbsemināros un sniegt komentārus darba gaitā virtuālā koordinācijas tīklā.

Saistībā ar novēršanas un drošības pasākumiem OAS-DPS sazināsies ar UNODC, lai rīkotu diskusijas pieredzes apmaiņai par šaujamieroču marķēšanas un izsekošanas projektiem un darbu šajā jomā. Tā kā uz šo jomu ir likts uzsvars iepriekšējos OAS projektos, savstarpēju pieredzes apmaiņu projekta agrīnā posmā CIFTA konsultatīvās komitejas sanāksmju kontekstā varētu sekmēt ar UNODC darbinieku piedalīšanos šajās sanāksmēs.

Vēl viens Globālās šaujamieroču programmas pīlārs – datu vākšana un analīze – sniegs OAS svarīgu iespēju veikt projekta pasākumu laikā savāktās informācijas apmaiņu ar UNODC. Šajā sakarā OAS-DPS plāno sazināties ar galveno UNODC biroju Vīnē, kā arī tā sadarbības biroju Ņujorkā un reģionālo biroju Meksikā, lai saskaņotu veidus, kā mēs varam dalīties ar informāciju, kas iegūta projekta pasākumos un kas palīdzēs viņiem veikt globālo tirdzniecības modeļu un tendenču analīzi.

3. Projekta apraksts

3.1. Apraksts

Šā projekta vispārējais mērķis ir stiprināt OAS dalībvalstu valdību spējas kontrolēt un samazināt kājnieku ieroču un vieglo ieroču (VIKI) un parastās munīcijas nelikumīgu izplatīšanu un tirdzniecību visā Latīņamerikā un Karību jūras reģionā un samazināt VIKI ietekmi uz neaizsargātām iedzīvotāju grupām un kopienām reģionā. Pamatojoties uz iepriekšējiem pasākumiem, ko veica OAS-DPS, izmantojot palīdzības programmu ieroču un munīcijas kontrolei (PACAM), projekta pasākumi galvenokārt būs vērsti uz kājnieku ieroču, vieglo ieroču un munīcijas institucionālo krājumu drošības garantēšanu, īstenojot fiziskās drošības un krājumu pārvaldības pasākumus, ieroču un munīcijas nelikumīgas tirdzniecības novēršanu pār starptautiskām robežām reģionā, un valdības iestāžu izņemto kājnieku ieroču, vieglo ieroču un munīcijas identificēšanu un izsekošanu, lai noteiktu to avotus. Projekta īstenošanas laikā OAS apmācīs valstu aģentūras, kas ir atbildīgas par fizisko drošību un krājumu pārvaldību, un nodrošinās aprīkojumu un programmatūru valstu inventarizācijām.

Krājumu pārvaldības centieni ietvers arī palīdzību valdībām saistībā ar konfiscēto, pārpalikušo un nedrošo VIKI un munīcijas iznīcināšanu. OAS papildinās iepriekšējo projektu, kurā tika nodrošināts aprīkojums un apmācība VIKI marķēšanai un izsekošanai, palīdzot dalībvalstīm, kuras nav saņēmušas atbalstu šajā jomā, kā arī tām dalībvalstīm, kurām tika sniegta palīdzība un kuras pēc tam ir lūgušas papildu apmācības un uzturēšanas atbalstu saistībā ar marķēšanas aprīkojumu. Izmantojot savu koordinatora lomu kā CIFTA sekretariāts, OAS sniegs konsultācijas un tehnisko palīdzību dalībvalstīm tādu tiesību aktu izstrādē, kas veicina pasākumus VIKI un munīcijas nelikumīgas ražošanas un tirdzniecības novēršanai, apkarošanai un izskaušanai saskaņā ar CIFTA noteikumiem. Turklāt eksperimentāla novēršanas programma būs vērsta uz izraudzītām kopienām divās vai trīs valstīs, kuras vissmagāk skar bruņota vardarbība, kas saistīta ar VIKI izplatīšanu. Paredzētais projekta īstenošanas termiņš ir 36 mēneši, sākot no 2018. gada jūlija.

3.2. Metodika

3.2.1. Organizatoriskā struktūra

Šo projektu īstenos OAS-DPS, darbību koordinējot ar atbalstītajām OAS dalībvalstīm. OAS-DPS projekta vadības grupā būs pieci darbinieki, kas būs bāzēti OAS galvenajā mītnē Vašingtonā, bet projektu īstenos reģionāli bāzēta tehniskā atbalsta grupa un uz vietas nolīgti darbinieki dalībvalstīs, pamatojoties uz konkrētiem īstenojamiem pasākumiem.

Palīdzības programmas ieroču un munīcijas kontrolei (PACAM) reģionāli bāzētajā grupā būs grupas vadītājs/koordinators, informācijas pārvaldības un datubāzu eksperts, loģistikas/administratīvā atbalsta speciālists un trīs tehniskie speciālisti, kam ir pieredze šaujamieroču drošības, identifikācijas, marķēšanas un iznīcināšanas jomā, kā arī 3. līmeņa sertifikāts sprādzienbīstamu priekšmetu iznīcināšanā (EOD) saskaņā ar CEN darbsemināra vienošanos par EOD kompetences standartiem. Augsti specializētai apmācībai un uzdevumiem OAS var nolīgt arī īstermiņa atbalstu no citām tehniskām partnerorganizācijām, tostarp, Golden West Humanitarian Foundation, kam ir plaša pieredze inovatīvu, piemērotu tehnoloģiju izstrādē operatīvo problēmu novēršanai munīcijas, sprāgstvielu, kājnieku mīnu un VIKI jomā.

Sākotnēji OAS-DPS programmas vadības grupa veiks koordināciju tieši ar to dalībvalstu valsts iestādēm, kuras iepriekš lūdza atbalstu VIKI un munīcijas jautājumos. Vairākos gadījumos OAS jau ir sadarbības nolīgumi nolūkā palīdzēt dalībvalstīm fiziskās drošības un krājumu pārvaldības, kā arī VIKI marķēšanas un izsekošanas jomās, un tie būs pamatā tehniskajai palīdzībai. Tūlīt pēc projekta uzsākšanas PACAM tehniskās palīdzības grupa spēs atbildēt uz palīdzības lūgumiem saistībā ar apmācību un VIKI marķēšanas aprīkojuma uzturēšanu.

3.2.2. Tehniskā pieeja

Palīdzības lūgumiem saistībā ar fizisko drošību, krājumu pārvaldību un VIKI vai munīcijas iznīcināšanu būs vajadzīgs sākotnējais novērtējums, kas jāveic OAS-DPS programmas vadības grupas loceklim, saņemot PACAM tehniskās grupas atbalstu. Balstoties uz šiem novērtējumiem, vadības grupa ierosinās valsts rīcības plānus valstu iestādēm, un tie tiks īstenoti ar PACAM tehniskās grupas atbalstu saskaņā ar vissteidzamākajām prioritātēm un pieejamo finansējumu. Munīcijas iznīcināšanas pasākumos tiks ņemts vērā materiāla vecums, stāvoklis un novecojuma pakāpe, prioritāte tiks piešķirta tāda materiāla iznīcināšanai, kas rada vislielāko sabiedriskās drošības un drošuma apdraudējumu neplānotu sprādzienu vai diversijas dēļ. Kājnieku ieročus un vieglos ieročus paredzēs iznīcināšanai, izmantojot analītiskus kritērijus, kas ietver funkcionalitāti, letalitāti un diversijas risku. Izņemto vai konfiscēto ieroču iznīcināšana attieksies tikai uz tiem ieročiem, attiecībā uz kuriem tiesu iestādes ir devušas atļauju un kuri vairs nebūs jāuzrāda kā pierādījums tiesas procesā. Ikvienā valsts rīcības plānā, kas tiek izstrādāts, tiks ņemtas vērā šādas pamatnostādnes:

— Starptautiskās munīcijas tehniskās pamatnostādnes,

— OAS šaujamieroču standarti: marķēšana un uzskaite un

— ANO Atbruņošanās lietu departamenta Iznīcināšanas rokasgrāmata: kājnieku ieroči, vieglie ieroči, munīcija un sprāgstvielas.

Lai pastiprinātu reģionālo sadarbību VIKI valstu tiesību aktu, nodošanas mehānismu un robežkontroļu jautājumos, OAS rīkos reģionālus darbseminārus saistībā ar CIFTA konsultatīvās komitejas ikgadējām sanāksmēm. Atbalsts šiem darbsemināriem kalpos arī tam, lai panāktu, ka CIFTA sanāksmēs vairāk piedalās atbilstīgas valstu iestādes, un nodrošinātu forumus kopīgu problēmu un risinājumu apzināšanai. OAS-DPS vadības grupa sniegs ieguldījumu CIFTA sanāksmju darba kārtības izstrādē, kā arī koordinēs un īstenos darbseminārus. Darbsemināri koncentrēsies uz konkrētām tēmām reģionālās sadarbības un koordinācijas jomā, lai apzinātu apmācības un tehniskās palīdzības vajadzības, kas ir kopīgas kaimiņvalstīm un apakšreģioniem. Viena no tēmām, uz ko īpaši koncentrēsies reģionālie darbsemināri, būs reģionālās paziņošanas sistēmas izstrāde likumīgai ieroču nodošanai, kura atbilst CIFTA noteikumiem un kurā arī ņemtas vērā pamatnostādnes par pārredzamību, kas iekļautas Ieroču tirdzniecības līgumā, kuru dažas OAS dalībvalstis un CIFTA parakstītājas ir parakstījušas un ratificējušas.

Sekojošos apmācības kursus koordinēs OAS-DPS vadības grupa un pasniegs PACAM tehniskā grupa, piedaloties dalībvalstīm valsts un apakšreģionālā līmenī, lai uzlabotu saziņu starp valstu iestādēm ar līdzīgiem pienākumiem konkrētos ģeogrāfiskos apvidos. Viens kurss būs vērsts uz muitas un ostas iestāžu apmācību izņemto ieroču un munīcijas inventāra uzskaites jautājumos, lai sekmētu izsekošanu un noskaidrotu tirdzniecības modeļus, tādējādi samazinot ieroču kontrabandu un sekmējot labāku ziņošanu par izņemtajiem priekšmetiem. PACAM grupa nodrošinās programmatūru un datoraprīkojumu, lai sniegtu atbalstu šiem pasākumiem pēc tam, kad būs apmācīti valstu darbinieki. Saistībā ar šo apmācību PACAM grupa sniegs informāciju, kā arī iespiedmateriālus izplatīšanai, kuros ietvertas norādes attiecībā uz VIKI un munīcijas identifikāciju, klasifikāciju un drošumu, lai novērstu nelaimes gadījumus.

Projekta novēršanas komponents galvenokārt būs vērsts uz vienu kopienu katrā no trim izraudzītajām valstīm. OAS-DPS koordinēs kopienu novērtējumus, sākot ar stratēģiskās diagnostikas sistēmas (spāņu valodā –Sistema de Diagnóstico Estratégico) – SIDIEs metodiku, ar kuru tiks novērtēti pašreizējie ar šaujamieročiem saistītas vardarbības riski kopienas līmenī, tostarp visvairāk riskam pakļautās grupas, kā arī izraudzīto kopienu stiprās un vājās puses saistībā ar spēju aizsargāties. Tiks apzināti valsts un pilsoniskās sabiedrības nodrošinātie pakalpojumi, kuru mērķis ir palīdzēt personām, kas cietušas no bruņotas vardarbības, un tās aizsargāt, un vietējām iestādēm tiks sniegts politikas ieteikumu saraksts. Novērtējumā tiks ņemts vērā dzimumu aspekts, un tas ietvers arī cilvēktiesību pieeju.

Procesa otrais solis būs vietējo veselības aprūpes sniedzēju, sociālo darbinieku un justīcijas un sabiedriskās drošības amatpersonu spēju veidošana tā, lai tie varētu labāk palīdzēt personām, kas cietušas no vardarbības un noziedzības, un aizsargāt tās, kā arī strādāt pie tā, lai novērstu recidīvismu uzbrucēju vidū. Šajā pasākumā uzsvars tiks likts uz darbu ar vardarbībā starp partneriem cietušajām personām un uzbrucējiem. Tiks īstenots psiholoģiskais un psihosociālais atbalsts, veidojot vai nostiprinot savstarpējās palīdzības grupas, un tiks apsvērta cietušo personu reintegrācija darba tirgū. Cietušās personas un viņu ģimenes tiks mudinātas iesniegt ziņojumus par vardarbīgiem notikumiem un draudiem, savukārt justīcijas un sabiedriskās drošības amatpersonas tiks apmācītas, lai spētu labāk reaģēt uz šāda veida vardarbību. Veselības aprūpes sniedzēji un justīcijas sektora profesionāļi tiks mudināti integrēt psiholoģisko palīdzību uzbrucējiem – kā riska novēršanas stratēģiju un lai nepieļautu recidīvismu.

Pasākumos tiks iesaistīta arī kopiena, lai pievērstos vājajām vietām, apzinātu un stiprinātu esošos aizsardzības tīklus un strādātu kopā ar esošajiem oficiālajiem novēršanas tīkliem. Šie pasākumi ietvers apmācības kursus kopienu vadītājiem par nevardarbīgas konfliktu risināšanas metodēm, VIKI riska mazināšanas kampaņas, ja tas būs vajadzīgs. Dažas intervences var būt vērstas uz grupām, kas procesa sākumā būs apzinātas kā visneaizsargātākās, piemēram, riskam pakļautie jaunieši (piemēram, multisistēmiskā terapija) vai sievietes (uzņēmējdarbība). Visi kopienas spēju veidošanas pasākumi tiks izvērtēti, izmantojot vispiemērotākos instrumentus, piemēram, anketas vai mērķgrupas. Turklāt tiks izstrādāti īpaši instrumenti izraudzīto intervenču izvērtēšanai pēc tam, kad tās tiks izraudzītas.

3.2.3. Dzimumu perspektīva

Tā kā bruņoti konflikti sievietes, vīriešus, meitenes un zēnus ietekmē dažādi, šajā projektā tiks ņemts vērā tas, ka sievietes un meitenes Latīņamerikā un Karību jūras reģionā saskaras ar diskrimināciju sava dzimuma dēļ un ir neaizsargātas pret seksuālu vardarbību. Lai sekmētu un atbalstītu sieviešu aktīvu un jēgpilnu līdzdalību visos vardarbības novēršanas un konfliktu risināšanas mehānismos, visos pasākumos tiks iekļauta dzimumu perspektīva. Viens no primārajiem pasākumiem būs sieviešu iekļaušana visos OAS Ģenerālsekretariāta vadītās projekta īstenošanas līmeņos gan saistībā ar tehniskiem un konfliktu risināšanas, gan vardarbības novēršanas mērķiem. Iekļaušana aptvers sieviešu līdzdalību gan OAS daudzdimensionālās drošības sekretāra un OAS-DPS direktora līmenī, gan to valstu un PACAM tehnisko speciālistu līmenī, kuri ir saistīti ar fizisko drošību, krājumu pārvaldību un VIKI kontroles un iznīcināšanas operācijām, gan vietējo darbinieku līmenī saistībā ar vardarbības novēršanas veicināšanu. Vardarbības novēršanas pasākumos īpaša uzmanība tiks pievērsta sieviešu un meiteņu vajadzībai pēc drošības un drošuma viņu kopienā un viņu dalībai šo problēmu risinājumu meklēšanā. Par konkrētu pasākumu partneriem tiks meklētas reģionālas un vietējas organizācijas, ko vada sievietes, par pamatu ņemot to, vai viņu organizācijas sociālie mērķi ir saderīgi ar projekta mērķiem, kā arī viņu iepriekšējo pieredzi projekta tehniskajās jomās.

3.2.4. Ārējā koordinācija

Papildus koordinācijai un sadarbībai ar valstu iestādēm visā reģionā OAS projekta gaitā īstenos koordināciju un sadarbību ar citām institūcijām un organizācijām. Turpmāk uzskaitītās struktūras var būt piemērotas atbalsta sniegšanai konkrētos jautājumos un var palīdzēt veicināt iniciatīvu reģionā:

— ANO Narkotiku un noziedzības novēršanas birojs (UNODC), tostarp reģionālie un valstu biroji, ja tas ir piemēroti: globālā šaujamieroču programma, jo īpaši tranzīta un starpnieku kontrole,

— Centrālamerikas Integrācijas sistēmas (SICA) Centrālamerikas kājnieku ieroču un vieglo ieroču kontroles programma (CASAC): reģionālo iniciatīvu sekmēšana Centrālamerikai, piedaloties reģionālajos darbsemināros un īstenojot pēcpasākumus iepriekšējiem EĀDD finansētiem VIKI projektiem,

— CARICOM Īstenošanas aģentūra noziedzības un drošības jautājumos (IMPACS): koordinācija ar Reģionālo integrēto ballistiskās informācijas tīklu (RIBIN),

— INTERPOLS: tehniskā palīdzība VIKI apmācībā (iARMS),

— ASV Alkohola, tabakas, ieroču un sprāgstvielu aprites birojs (ATF): tehniskās ekspertu zināšanas VIKI izsekošanā (e-Trace),

— Kanādas Karaliskā jātnieku policija (RCMP): tehniskā sadarbība apmācības izstrādē par VIKI identifikācijas un klasifikācijas jautājumiem,

— organizācija Conflict Armament Research: koordinācija un tehniskā palīdzība VIKI izsekošanas jautājumos, izmantojot I-Trace iniciatīvu,

— pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kas nodarbojas ar noziedzības un vardarbības novēršanu, tostarp Centrālamerikas Miera veidošanas un cilvēku drošības tīkls (REDCEPAZ – Red Centroamericana para la Construcción de la Paz y Seguridad Humana), Ilgtspējīgas attīstības mācību institūts (IEPADES - Instituto de Enseñanza para el Desarrollo Sostenible – Gvatemala), Interpeace (Centrālamerika), Vardarbības novēršanas alianse (Jamaika) un Ziemeļkrasta iespēju došanas grupa (Trinidāda un Tobāgo).

3.3. Projekta mērķi un pasākumi

1. mērķis: stiprināt valstu militāro un citu institucionālo krājumu fizisko drošību un pārvaldības (FDP) sistēmas, izmantojot uzlabotus objektu drošības pasākumus un inventarizāciju.

Atbalsta darbības:

— 1.1. darbība: novērtēt FDP situāciju valstu iestādēs vismaz deviņās OAS dalībvalstīs.

— 1.2. darbība: izstrādāt VIKI un munīcijas inventarizācijas programmatūru un nodrošināt programmatūras un apmācības pieejamību visām svarīgākajām OAS dalībvalstīm, izmantojot CIFTA.

— 1.3. darbība: darbsemināros saistībā ar CIFTA pasākumiem sniegt apmācību būtiskām valstu iestādēm par paraugpraksi FDP jomā, tostarp inventarizāciju un VIKI identifikāciju un klasifikāciju.

Gaidāmie rezultāti:

— Tiks pabeigti deviņi valsts līmeņa novērtējumi par fiziskās drošības un krājumu pārvaldības spējām.

— Vismaz deviņām OAS dalībvalstīm tiks izstrādāta un izplatīta inventarizācijas programmatūra.

— Tiks sarīkoti divi darbsemināri par FDP paraugpraksi un kopumā apmācīti 60 darbinieki no 15 OAS dalībvalstīm.

2. mērķis: pastiprināt valstu spējas iznīcināt izņemtos, pārpalikušos vai nedrošos VIKI un munīciju.

Atbalsta darbības:

— 2.1. darbība: vismaz astoņām OAS dalībvalstīm sniegt apmācību un tehnisko palīdzību konfiscēto, pārpalikušo un nevajadzīgo VIKI un munīcijas iznīcināšanā, kā arī veikt tās pārraudzību.

— 2.2. darbība: īstenot koordināciju ar Spānijas valdību, lai 60 tehniskajiem speciālistiem no OAS dalībvalstīm Spānijas bruņoto spēku inženiertehnisko zinību akadēmijā Madridē sniegtu apmācību par sarežģītu sprādzienbīstamu priekšmetu neitralizēšanu.

Gaidāmie rezultāti:

— Vismaz 200 darbinieki no astoņām OAS dalībvalstīm tiks apmācīti VIKI, munīcijas un sprāgstvielu drošas iznīcināšanas jautājumos.

— Tiks iznīcinātas 300 tonnas munīcijas un 30 000 VIKI.

— Vismaz 60 tehniskie speciālisti no valstīm tiks apmācīti sprādzienbīstamu priekšmetu neitralizēšanas jautājumos CEN darbsemināru standartu 3. līmenī.

3. mērķis: nostiprināt valstu VIKI marķēšanas un izsekošanas spējas un veicināt reģionālo sadarbību izņemto ieroču un munīcijas izsekošanā.

Atbalsta darbības:

— 3.1. darbība: sarīkot vismaz vienu uzturēšanas un apmācības palīdzības apmeklējumu uz 18 OAS dalībvalstīm, kas iepriekš ar OAS starpniecību saņēmušas VIKI marķēšanas aprīkojumu un apmācību.

— 3.2. darbība: nodrošināt ierobežotu skaitu papildu VIKI marķēšanas aprīkojuma OAS dalībvalstīm, kuras lūdz ierīces un datoraprīkojumu, lai pastiprinātu savas marķēšanas un uzskaites spējas.

— 3.3. darbība: nodrošināt VIKI marķēšanas aprīkojumu un sniegt apmācību trīs OAS dalībvalstīm, kas iepriekš nesaņēma palīdzību.

— 3.4. darbība: konsolidēt datus par VIKI, kurus izņēmušas valstu iestādes un kuri iznīcināti 2.1. darbības laikā, lai izsekotu izcelsmes un tranzīta valstis un analizētu nelikumīgas tirdzniecības modeļus.

Gaidāmie rezultāti:

— 200 tehniskie speciālisti no 18 OAS dalībvalstīm tiks apmācīti VIKI marķēšanas un uzskaites aprīkojuma izmantošanā.

— Tiks saremontētas bojātās marķēšanas ierīces vai OAS dalībvalstīm nodrošinātas jaunas ierīces, lai panāktu, ka katrā no 25 valstīm, kuras piedalījās sākotnējā OAS VIKI marķēšanas projektā, būtu vismaz viena darboties spējīga ierīce.

— Tiks nodrošināta vismaz viena VIKI marķēšanas ierīce un uzskaites programmatūra un aprīkojums trim OAS dalībvalstīm, kas nepiedalījās sākotnējā OAS VIKI marķēšanas projektā.

— VIKI identifikācijas dati no OAS dalībvalstu inventarizācijām par aptuveni 30 000 izņemto VIKI, tiks sniegti organizācijai Conflict Armament Research, lai tos izmantotu un analizētu iniciatīvā I-trace, kā arī starptautiskām tiesībaizsardzības aģentūrām individuālai šaujamieroču izsekošanai, izmantojot Interpola iARMS un ASV Alkohola, tabakas, ieroču un sprāgstvielu aprites biroja e-TRACE sistēmu.

4. mērķis: uzlabot VIKI nodošanas mehānismus, izmantojot valstu tiesību aktus, robežkontroles un reģionālo sadarbību.

Atbalsta darbības:

— 4.1. darbība: sarīkot reģionālu darbsemināru saistībā ar CIFTA, lai izstrādātu pārrobežu un reģionālo sakaru un saziņas mehānismu, kā paziņot kaimiņvalstīm par likumīgām ieroču nodošanām un sekmēt to izsekošanu.

— 4.2. darbība: izveidot virtuālu koordinācijas tīklu informācijas kopīgošanai par nelikumīgām ieroču tirdzniecības un ražošanas darbībām.

— 4.3. darbība: sniegt OAS dalībvalstīm, kas lūdz atbalstu, juridisku palīdzību valstu VIKI kontroles tiesību aktu jautājumos.

Gaidāmie rezultāti:

— CIFTA līgumslēdzējas valstis saskaņos un apstiprinās standartizētu formātu ziņošanai par likumīgu ieroču nodošanas izsekošanu abos Amerikas kontinentos.

— Tiks izstrādāta un laista darbībā virtuāla platforma paziņošanai par ieroču nodošanu pirms nodošanas veikšanas (par paraugu ņemot PEN tiešsaistes sistēmu ķīmiskajām vielām, kuras ir prekursori).

— Piecām OAS dalībvalstīm tiks sniegta juridiska palīdzība valsts līmeņa VIKI, munīcijas un/vai sprāgstvielu kontroles izstrādē.

5. mērķis: veicināt sociāli atbildīgu rīcību izraudzītās kopienās, pievēršoties grupām, kuras smagi skar bruņota vardarbība, un izmantojot pārnozaru sadarbības intervences, kuru nolūks ir mazināt vardarbīgu noziegumu risku un recidīvismu vienā izraudzītā kopienā katrā no trim valstīm, kas piedalās.

Atbalsta darbības:

— 5.1. darbība: koordinēt un veikt bruņotas vardarbības modeļu un jautājumu diagnosticējošus novērtējumus izraudzītās kopienās trīs OAS dalībvalstīs (vienā kopienā katrā valstī), lai apzinātu, kuras iedzīvotāju grupas lielā apmērā cieš no noziegumiem, kuros tiek lietoti VIKI, kur novēršanas centieni varētu reāli samazināt vardarbības līmeni un kādi valsts un pilsoniskās sabiedrības dienesti pašlaik ir pieejami, lai palīdzētu personām, kas cietušas no noziedzības vai vardarbības.

— 5.2. darbība: sniegt apmācības kursus veselības aprūpes sniedzējiem, sociālajiem darbiniekiem un justīcijas un sabiedriskās drošības amatpersonām, lai uzlabotu viņu spējas palīdzēt personām, kas cietušas no vardarbības partneru starpā un citiem bruņotas vardarbības veidiem, kā arī sniegt apmācības kursus par nevardarbīgas konfliktu risināšanas metodēm kopienu līderiem, jo īpaši vīriešiem, lai novērstu recidīvismu uzbrucēju vidū.

— 5.3. darbība: sarīkot kopienas spēju veidošanas darbseminārus par vardarbības novēršanu, kas vērsti uz aizsargājošu faktoru pastiprināšanu to iedzīvotāju vidū, kuri trīs izraudzītajās kopienās apzināti kā visneaizsargātākie pret vardarbību un ar šaujamieročiem saistītu vardarbību.

— 5.4. darbība: izvērtēt projekta ietvaros īstenoto novēršanas intervenču efektivitāti.

Gaidāmie rezultāti:

— Tiks veikti trīs vietējie novērtējumi [novērtējums, kurā ietverti vietējie ar šaujamieročiem saistītas vardarbības modeļi, esošās neaizsargātās iedzīvotāju grupas, tādu vardarbības starp partneriem gadījumu skaits, kuros vardarbības un nozieguma pastrādāšanai izmantots šaujamierocis, vietējie palīdzības un aizsardzības dienesti personām, kas cietušas no vardarbības un bruņotas vardarbības, un ieteikumu saraksts lēmumu pieņēmējiem trīs izraudzītajās kopienās].

— Tiks stiprināti kopienu tīkli, lai radītu iespējas stāties pretī ar šaujamieročiem saistītas vardarbības riskam.

— Tiks apmācīti trīssimt valsts un pilsoniskās sabiedrības aprūpes sniedzēji un amatpersonas, lai uzlabotu viņu spējas novērst un mazināt bruņotu vardarbību.

— Tiks īstenotas un izvērtētas izraudzītas intervences, kas vērstas uz grupām, kuras ir visneaizsargātākās pret vardarbību, kas saistīta ar šaujamieroču lietošanu, vienā kopienā katrā no trim izraudzītajām saņēmējvalstīm.

4. Atbalsta saņēmēji

Saistībā ar 1.–4. mērķi tiešie saņēmēji būs valstu institūcijas un iestādes, kas ir atbildīgas par VIKI, munīcijas un sprāgstvielu kontroli Latīņamerikā un Karību jūras reģionā. Attiecībā uz fizisko drošību un krājumu pārvaldību un VIKI, munīcijas un sprāgstvielu iznīcināšanu no spēju attīstīšanas labumu gūs Belizas, Gvatemalas, Salvadoras, Hondurasas, Kostarikas, Jamaikas, Dominikānas Republikas un Panamas valdību aizsardzības un sabiedriskās drošības ministrijas. Papildus šīm valstīm Bahamu Salu, Barbadosas, Trinidādas un Tobāgo, Gajānas, Surinamas, Urugvajas un Paragvajas ministrijas gūs tiešu labumu no spēju veidošanas VIKI marķēšanai un izsekošanai. VIKI kontroles iestādes visā reģionā gūs labumu no apmācības un informācijas apmaiņas un reģionālās sadarbības un koordinācijas iniciatīvām. Vietējās iestādes trīs valstīs, kuras vissmagāk skar vardarbīga noziedzība un citas bruņotas vardarbības izpausmes, saņems apmācības atbalstu vardarbības novēršanā un mazināšanā. Galīgie labuma guvēji pasākumos, kas tiks veikti visu piecu mērķu sasniegšanai, būs to Centrālamerikas, Karību jūras reģiona un izraudzītu Dienvidamerikas valstu iedzīvotāji, kuras skar plaši izplatīta noziedzība un bruņota vardarbība.

5. Eiropas Savienības pamanāmība

OAS-DPS nodrošinās, ka visos projekta pasākumos tiks atzīts Savienības finansiālais atbalsts projektam dažādos veidos. Paziņojumos presei, sociālajos medijos un intervijās plašsaziņas līdzekļiem saistībā ar plašas ievērības pasākumiem tiks izcelts ES atbalsts. Uz visa saņēmējvalstīm dāvinātā aprīkojuma, iespiedmateriāliem vai datorprogrammatūras tiks norādīts, ka to finansē Savienība. ES logo un/vai karogs kā skaidra zīme būs norādīts uz visām projekta darbinieku cepurēm, kombinezoniem vai darba formastērpiem. Savienības atbalsts tiks skaidri norādīts OAS tīmekļa vietnēs un publikācijās saistībā ar projektu un atbalstītajām programmām.

6. Ilgums

Paredzētais projekta īstenošanas termiņš ir 36 mēneši.

7. Vispārīgā struktūra

Projekta tehnisko īstenošanu veiks OAS-DPS, izmantojot divas jau esošas programmas – Palīdzības programmu ieroču un munīcijas kontrolei (PACAM) un Amerikas valstu vardarbības un noziedzības novēršanas programmu un tīklu. Departamenta loma CIFTA īstenošanā un atbalstā tai, izmantojot rīcības plānu 2018.-2022. gadam, būs būtiska saikne ar atbalstu valstu spēju veidošanai.

8. Partneri

OAS-DPS projektu īstenos partnerībā ar valstu iestādēm, kuras veic VIKI, munīcijas un sprāgstvielu kontroli, un iestādēm, kas atbildīgas par sabiedrisko drošību atbalstītajās valstīs. Primārais uzsvars šajos centienos būs uz Centrālamerikas un Karību jūras apakšreģioniem, kuros bruņotas vardarbības rādītāji joprojām ir augsti, bet valsts finanšu resursi un spējas ir visierobežotākās.

9. Ziņojumu sniegšana

Progresa izklāsta un finanšu stāvokļa ziņojumi tiks sniegti katru ceturksni, lai varētu veikt pienācīgu un savlaicīgu pārraudzību un izvērtēšanu.