EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS (ES) 2017/864

(2017. gada 17. maijs)

par Eiropas Kultūras mantojuma gadu (2018)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 167. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 167. pantā Savienībai ir dots uzdevums veicināt dalībvalstu kultūru uzplaukumu, respektējot to nacionālās un reģionālās atšķirības un vienlaikus izvirzot priekšplānā kopīgo kultūras mantojumu. Savienības rīcības mērķis ir mudināt dalībvalstis sadarboties un vajadzības gadījumā atbalstīt un papildināt to rīcību tādās jomās kā, cita starpā, zināšanu par Eiropas tautu kultūru un vēsturi uzlabošana un popularizēšana un Eiropas nozīmes kultūras mantojuma saglabāšana un saudzēšana.

Kultūras mantojumam ir centrālā vieta Eiropas kultūras plānā (4) , un tas sekmē šā plāna mērķu sasniegšanu, proti, veicināt kultūru daudzveidību un kultūru dialogu, veicināt kultūru kā jaunrades katalizatoru un veicināt kultūru kā būtisku Savienības starptautisko attiecību elementu. Kultūras mantojums ir arī viena no četrām prioritātēm Eiropas sadarbībā kultūras jomā no 2015. gada līdz 2018. gadam, kuras izklāstītas pašreizējā kultūras darba plānā, ko Padome un Padomē sanākušie dalībvalstu valdību pārstāvji pieņēma 2014. gada 25. novembrī (5) .

Padome 2014. gada 21. maija secinājumos norādīja, ka kultūras mantojums ietver daudz dažādu no pagātnes mantoto resursu visās formās un aspektos – materiālus, nemateriālus un digitālus (tos, kas ir digitāli jau no paša sākuma, un tos, kas ir digitalizēti), tostarp pieminekļus, vietas, ainavas, prasmes, paražas, zināšanas un cilvēka radošo spēju izpausmes, kā arī kolekcijas, ko saglabā un apsaimnieko tādas publiskās un privātās struktūras kā muzeji, bibliotēkas un arhīvi. Kultūras mantojums ietver arī kinematogrāfisko mantojumu.

Kultūras mantojums gadsimtu gaitā ir krāts, saskaroties Eiropu apdzīvojušo dažādo civilizāciju kultūras izpausmēm. Eiropas Kultūras mantojuma gads palīdzēs rosināt un paaugstināt izpratni par to, cik svarīgi ir aizsargāt un veicināt kultūras izpausmju daudzveidību. Viens no veidiem, kā panākt šādu izpratni, būtu izglītošanas un sabiedrības izpratnes veicināšanas programmas – saskaņā ar pienākumiem, kas izklāstīti UNESCO 2005. gada Konvencijā par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu, kurā Savienība un dalībvalstis ir līgumslēdzējas puses.

IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Priekšmets

1. 2018. gads tiek pasludināts par Eiropas Kultūras mantojuma gadu (“Eiropas gads”).

2. Eiropas gada nolūks ir veicināt dalīšanos ar Eiropas kultūras mantojumu kā kopīgu resursu un tā novērtēšanu, uzlabot izpratni par kopējo vēsturi un vērtībām un nostiprināt piederības sajūtu kopīgai Eiropas telpai.

2. pants

Mērķi

1. Eiropas gada vispārējie mērķi ir veicināt un atbalstīt Savienības, dalībvalstu un reģionu un vietējo iestāžu centienus sadarbībā ar kultūras mantojuma nozari un plašāku pilsonisko sabiedrību aizsargāt, saudzēt, atkalizmantot, vairot, valorizēt un popularizēt Eiropas kultūras mantojumu. Jo īpaši Eiropas gads:

2. Eiropas gada īpašie mērķi ir:

3. pants

Pasākumu saturs

1. Pasākumi, kas jāīsteno 2. pantā izklāstīto mērķu sasniegšanai, ietver šādas Savienības, valstu, reģionu vai vietēja līmeņa darbības, kas saistītas ar Eiropas gada mērķiem:

2. Komisija un dalībvalstis attiecīgi Savienības un valstu līmenī var apzināt citas darbības, kas nav minētas 1. punktā, ar noteikumu, ka tās palīdz sasniegt 2. pantā izklāstītos Eiropas gada mērķus.

3. Savienības iestādes un struktūras, kā arī dalībvalstis attiecīgi Savienības un valstu līmenī var atsaukties uz Eiropas gadu un izmantot tā logotipu, popularizējot 1. un 2. punktā minētās darbības.

4. pants

Koordinēšana dalībvalsts līmenī

Katra dalībvalsts ir atbildīga par tās dalības Eiropas gadā organizēšanu valsts līmenī. Minētajā nolūkā katra dalībvalsts ieceļ valsts koordinatoru. Valsts koordinators nodrošina attiecīgo darbību koordinēšanu valsts līmenī.

5. pants

Koordinēšana Savienības līmenī

1. Komisija regulāri rīko valsts koordinatoru sanāksmes, lai koordinētu Eiropas gada norisi. Minētās sanāksmes sniedz arī iespēju dalīties informācijā par Eiropas gada īstenošanu valstu un Savienības līmenī; Eiropas Parlamenta pārstāvji var piedalīties minētajās sanāksmēs kā novērotāji.

2. Koordinējot Eiropas gadu Savienības līmenī, izmanto transversālu pieeju, lai izveidotu sinerģiju starp dažādām Savienības programmām un iniciatīvām, ar kurām finansē projektus kultūras mantojuma jomā.

3. Komisija regulāri rīko sanāksmes, kurās piedalās ieinteresētās personas un pārstāvji no organizācijām vai struktūrām, kuras darbojas kultūras mantojuma jomā, tostarp jau pastāvošiem transnacionāliem kultūras tīkliem un atbilstīgām NVO, kā arī jaunatnes organizācijām, lai gūtu atbalstu Eiropas gada īstenošanai Savienības līmenī.

6. pants

Starptautiskā sadarbība

Eiropas gada nolūkā Komisija sadarbojas ar kompetentajām starptautiskajām organizācijām, jo īpaši ar Eiropas Padomi un UNESCO, vienlaikus nodrošinot Savienības dalības pamanāmību.

7. pants

Savienības finanšu interešu aizsardzība

1. Komisija veic piemērotus pasākumus, lai nodrošinātu, ka, īstenojot saskaņā ar šo lēmumu finansētas darbības, Savienības finansiālās intereses tiek aizsargātas ar krāpšanas, korupcijas un jebkādu citu nelikumīgu darbību novēršanas pasākumiem, efektīvām pārbaudēm un apskatēm un, ja ir atklāti pārkāpumi, atgūstot nepamatoti izmaksātās summas un attiecīgā gadījumā piemērojot iedarbīgas, samērīgas un atturošas administratīvas un finansiālas sankcijas.

2. Komisijai vai tās pārstāvjiem un Revīzijas palātai ir tiesības, pārbaudot dokumentus un veicot pārbaudes un apskates uz vietas, revidēt visus dotāciju saņēmējus, līgumslēdzējus un apakšuzņēmējus, kuri ir saņēmuši Savienības līdzekļus saskaņā ar šo lēmumu.

3. Saskaņā ar noteikumiem un procedūrām, kas izklāstītas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (9) un Padomes Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (10), Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt izmeklēšanu, tostarp pārbaudes un apskates uz vietas, lai noteiktu, vai saistībā ar dotāciju nolīgumu vai dotāciju lēmumu, vai līgumu, kas finansēts saskaņā ar šo lēmumu, ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finansiālās intereses.

4. Neskarot 1., 2. un 3. punktu, sadarbības nolīgumos ar trešām valstīm un ar starptautiskām organizācijām, līgumos, dotāciju nolīgumos un dotāciju lēmumos, kas izriet no šā lēmuma īstenošanas, ietver noteikumus, ar kuriem nepārprotami nosaka Komisijas, Revīzijas palātas un OLAF pilnvaras saskaņā ar to attiecīgajām kompetences jomām veikt šādas revīzijas un izmeklēšanu.

8. pants

Finansēšana

Eiropas gada īstenošanas pasākumu līdzfinansēšana Savienības mērogā notiek saskaņā ar noteikumiem, ko piemēro pašreizējām programmām, piemēram, programmai “Radošā Eiropa”, un ņemot vērā pastāvošās iespējas noteikt gada vai daudzgadu prioritātes. Attiecīgos gadījumos Eiropas gadu var atbalstīt citas programmas un politikas virzieni pastāvošo juridisko un finansiālo noteikumu robežās.

9. pants

Budžets

Šā lēmuma īstenošanai paredzētais finansējums laikposmam no 2017. gada 1. janvāra līdz 2018. gada 31. decembrim ir EUR 8 miljoni.

Ikgadējās apropriācijas Eiropas Parlaments un Padome apstiprina, ievērojot daudzgadu finanšu shēmu.

10. pants

Pārraudzība un novērtēšana

Līdz 2019. gada 31. decembrim Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai ziņojumu par šajā lēmumā paredzēto iniciatīvu īstenošanu, rezultātiem un vispārējo izvērtējumu. Ziņojumā iekļauj idejas par turpmākiem kopīgiem centieniem kultūras mantojuma jomā.

11. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

(1) OV C 88, 21.3.2017., 7. lpp.

(2) Eiropas Parlamenta 2017. gada 27. aprīļa nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2017. gada 11. maija lēmums.

(3) Padomes 2014. gada 21. maija secinājumi par kultūras mantojumu kā stratēģisku resursu ilgtspējīgai Eiropai (OV C 183, 14.6.2014., 36. lpp.).

(4) Padomes Rezolūcija (2007. gada 16. novembris) par Eiropas kultūras plānu (OV C 287, 29.11.2007., 1. lpp.).

(5) Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju secinājumi par kultūras darba plānu 2015.–2018. gadam (OV C 463, 23.12.2014., 4. lpp.).

(6) Padomes secinājumi par kultūras mantojuma līdzdalīgu pārvaldību (OV C 463, 23.12.2014., 1. lpp.).

(7) Reģionu komitejas atzinums “Ceļā uz integrētu pieeju Eiropas kultūras mantojumam” (OV C 195, 12.6.2015., 22. lpp.).

(8) OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

(9) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (2013. gada 11. septembris) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (OV L 248, 18.9.2013., 1. lpp.).

(10) Padomes Regula (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.).

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES KOPĪGS PAZIŅOJUMS

Saskaņā ar lēmuma 9. pantu Eiropas Kultūras mantojuma gada (2018) īstenošanai piešķirtais finansējums ir EUR 8 miljoni. Lai finansētu gatavošanos Eiropas Kultūras mantojuma gadam, EUR 1 miljons tiks finansēts no jau esošajiem līdzekļiem 2017. gada budžetā. 2018. gada budžetā Eiropas Kultūras mantojuma gadam tiks rezervēti un atsevišķā budžeta postenī nodalīti EUR 7 miljoni. EUR 3 miljoni no minētās summas tiks iegūti no līdzekļiem, kas pašlaik piešķirti programmai “Radošā Eiropa”, un EUR 4 miljoni, pārvērtējot prioritātes, tiks pārdalīti no citiem jau piešķirtiem līdzekļiem, neizmantojot pastāvošās rezerves un neskarot budžeta lēmējinstitūcijas pilnvaras.

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS

Komisija ņem vērā likumdevēju vienošanos paredzēt Eiropas Parlamenta un Padomes lēmuma par Eiropas Kultūras mantojuma gadu (2018) 9. pantā finansējumu EUR 8 miljonu apmērā. Komisija atgādina, ka noteikt apropriāciju apmēru gada budžetā saskaņā ar LESD 314. pantu ir budžeta lēmējinstitūcijas prerogatīva.