KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2019/1198

(2019. gada 12. jūlijs),

ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kura veikta, ievērojot Regulas (ES) Nr. 2016/1036 11. panta 2. punktu, nosaka galīgu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes keramikas galda piederumu un virtuves piederumu importam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulu (ES) 2016/1036 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1), un jo īpaši tās 11. panta 2. punktu,

tā kā:

1. PROCEDŪRA

1.1. Spēkā esošie pasākumi

(1) Ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 412/2013 (2) Padome 2013. gada maijā noteica galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas (“Ķīna” jeb “ĶTR”) izcelsmes keramikas galda piederumu un virtuves piederumu importam. Pašlaik ir spēkā individuālie antidempinga maksājumi 13,1 %–26,1 % apmērā. Visiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē, tiek piemērots 17,9 % maksājums un visiem pārējiem uzņēmumiem — atlikušais maksājums 36,1 % (“sākotnējie pasākumi”). Izmeklēšana, kuras rezultātā tika noteikti sākotnējie pasākumi, turpmāk tekstā tiek saukta “sākotnējā izmeklēšana”.

1.2. Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana

(2) Pēc tam, kad tika publicēts paziņojums par sākotnējo pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (3), Eiropas Galda un greznumpiederumu federācija (FEPF jeb “pieprasījuma iesniedzējs”), kas pārstāv vairāk nekā 28 % no kopējā Savienības keramikas galda piederumu un virtuves piederumu ražošanas apjoma 2017. gadā, pieprasīja sākt termiņbeigu pārskatīšanu. Tā apgalvo, ka, beidzoties sākotnējo pasākumu termiņam, varētu turpināties dempings un turpināties vai atkārtoties kaitējums Savienības ražošanas nozarei.

(3) Komisija 2018. gada 15. maijā, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (4) (“paziņojums par procedūras sākšanu”), paziņoja, ka saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulas (ES) 2016/1036 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (5) (“pamatregula”), 11. panta 2. punktu sāk piemērojamo sākotnējo pasākumu termiņbeigu pārskatīšanu.

1.3. Izmeklēšana

1.3.1. Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

(4) Dempinga turpināšanās izmeklēšana aptvēra periodu no 2017. gada 1. aprīļa līdz 2018. gada 31. martam (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods”). Tendences, kas ir svarīgas, lai novērtētu kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, tika pētītas laika posmam no 2014. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

1.3.2. Ieinteresētās personas

(5) Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja visas ieinteresētās personas piedalīties izmeklēšanā. Konkrēti, tā par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu oficiāli informēja šādas personas: pieprasījuma iesniedzēju, zināmos ražotājus Savienībā un to attiecīgās apvienības, zināmos ražotājus eksportētājus Ķīnas Tautas Republikā, zināmos nesaistītos importētājus Savienībā un ĶTR iestādes.

(6) Visas ieinteresētās personas tika aicinātas termiņos, kas noteikti paziņojumā par procedūras sākšanu, darīt zināmu savu viedokli, iesniegt informāciju un apstiprinošus pierādījumus. Ieinteresētajām personām tika dota arī iespēja rakstiski pieprasīt uzklausīšanu Komisijas izmeklēšanas dienestos un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas.

(7) Savienības ražotāji, kuri iesniedza sūdzību un kurus pārstāv pieprasījuma iesniedzējs, lūdza Komisiju saglabāt to nosaukumu konfidencialitāti, lai izvairītos no iespējama riska, ka Ķīnas vietējās iestādes un/vai privātā sektora dalībnieki Ķīnas Tautas Republikā varētu veikt pretpasākumus. Tie apgalvo, ka sūdzības iesniedzēju identitātes atklāšana varētu negatīvi ietekmēt viņu darījumdarbību un attiecības ar citiem Ķīnas uzņēmumiem, ar kuriem tiem ir ciešas saiknes.

(8) Komisija novērtēja šos pieprasījumus un sniegtos apstiprinošos pierādījumus. Tā secināja, ka tik tiešām pastāv ievērojams pretpasākumu risks. Uz šā pamata tā noteica, ka sūdzības iesniedzēju ražotāju nosaukumi ir konfidenciāli (6).

1.3.3. Atlase

(9) Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija paziņoja, ka tā varētu veidot ieinteresēto personu izlasi saskaņā ar pamatregulas 17. pantu.

1.3.3.1. Savienības ražotāju atlase

(10) Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja arī, ka saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu ir izveidojusi provizorisku Savienības ražotāju izlasi. Pirms procedūras sākšanas 25 Savienības ražotāji iesniedza izlases veidošanai nepieciešamo informāciju un pauda vēlmi sadarboties ar Komisiju. Pamatojoties uz to, Komisija provizoriski izveidoja izlasi no četriem ražotājiem, kuri tika atzīti par reprezentatīviem Savienības ražošanas nozarei (7). Atlase tika veikta, pamatojoties uz līdzīgā ražojuma ražotāju ražošanas apjomu, lielumu, ģeogrāfisko atrašanās vietu Savienībā un ražojuma segmentu. Četri Savienības ražotāji aptvēra visus galvenos ražojuma veidus, un tie atradās četrās dalībvalstīs. No šiem ražotājiem divi bija mazie un vidējie uzņēmumi (MVU (8)). Provizoriskā izlase aptvēra vairāk nekā 10 % no kopējā aplēstā Savienības ražošanas apjoma 2017. gadā.

(11) Pēc provizoriskās izlases izveides viens no izlasē iekļautajiem ražotājiem informēja Komisiju, ka tas ir kļūdaini pieskaitīts pie MVU, lai gan patiesībā tāds nav. Lai saglabātu izlases reprezentativitāti, Komisija grozīja provizorisko izlasi, lai iekļautu tajā vēl vienu MVU (9). Rezultātā galīgajā izlasē tika iekļauti pieci Savienības ražotāji (no tiem divi MVU), kuri aptver visus galvenos ražojuma veidus un atrodas piecās dalībvalstīs (10). Šī izlase aptvēra vairāk nekā 10 % no kopējā aplēstā Savienības ražošanas apjoma 2017. gadā.

(12) Ķīnas Vieglās rūpniecības un daiļamatniecības ražojumu eksporta un importa tirdzniecības palāta (CCCLA) izteica piezīmes par izlasē iekļauto uzņēmumu mazo reprezentativitāti (vairāk nekā 10 %) salīdzinājumā ar sākotnējo izmeklēšanu (vairāk nekā 20 %). Tomēr, ņemot vērā keramikas galda piederumu ražošanas nozares sadrumstalotību un nepieciešamību iekļaut gan lielus, gan mazus uzņēmumus, kas ražo dažādus ražojuma veidus dažādās dalībvalstīs, Komisija izlasē iekļāva lielāko reprezentatīvo pārdošanas apjomu, ko atvēlētajā laikā iespējams pienācīgi izmeklēt.

1.3.3.2. Importētāju atlase

(13) Lai izlemtu, vai ir nepieciešama atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija lūdza nesaistītos importētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Komisijai pieteicās piecpadsmit importētāji, no kuriem divpadsmit sniedza prasīto informāciju. Ņemot vērā atbilžu skaitu, Komisija nolēma, ka izmeklēs mazāk importētāju, un izveidoja izlasi. Komisija saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu atlasīja divus uzņēmumus, kam ir lielākais reprezentatīvais pārskatāmā ražojuma importa un pārdošanas apjoms Savienībā, kuru atvēlētajā laikā iespējams pienācīgi izmeklēt (11). Skaitliskie rādītāji, kas paziņoti izlases izveides posmā, liecina, ka izlasē iekļautie uzņēmumi pārskatīšanas izmeklēšanas periodā importējuši 2–5 % no attiecīgā ražojuma importa apjoma.

1.3.3.3. Ražotāju eksportētāju atlase Ķīnas Tautas Republikā

(14) Lai izlemtu, vai ir nepieciešama atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija lūdza visus zināmos ražotājus eksportētājus Ķīnas Tautas Republikā sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Turklāt tā lūdza Ķīnas Tautas Republikas pārstāvniecību Eiropas Savienībā apzināt citus ražotājus eksportētājus (ja tādi ir), kas būtu ieinteresēti piedalīties izmeklēšanā, un/vai ar tiem sazināties.

(15) Piecsimt trīsdesmit četri (534) Ķīnas ražotāji eksportētāji / ražotāju eksportētāju grupas iesniedza atlases veidlapas un piekrita, ka tos/tās iekļauj izlasē. Šie Ķīnas ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā veidoja ap 82 %–76 % no Ķīnas izcelsmes keramikas galda piederumu un virtuves piederumu pārdošanas apjoma un vērtības Savienībā. Pēc tam, kad bija izanalizēta informācija, ko bija snieguši Ķīnas ražotāji eksportētāji, Komisija nolēma izmeklēt samērīgu skaitu ražotāju eksportētāju, saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu izmantojot izlasi. Pamatojoties uz lielāko pārdošanas apjomu uz Savienību pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, Komisija 2018. gada 29. jūnijā (paziņojums par lietu Nr. t18.007505) izveidoja izlasi no trijām ražotāju eksportētāju grupām. Eurostat dati liecina, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā trīs izlasē iekļautās grupas aptvēra apmēram 8,8 % no kopējā Ķīnas eksporta uz Savienību (12).

(16) CCCLA izteica piezīmes par izlasē iekļauto uzņēmumu zemo reprezentativitāti salīdzinājumā ar sākotnējo izmeklēšanu (gandrīz 20 %). Tomēr, ņemot vērā keramikas galda piederumu ražošanas nozares sadrumstalotību, Komisija uzskatīja, ka, izlasē iekļaujot trīs pēc to deklarētajiem eksporta pārdošanas apjomiem uz Savienību lielākās grupas, iegūstams lielākais reprezentatīvais eksporta apjoms, ko atvēlētajā laikā iespējams pienācīgi izmeklēt.

(17) Viena no izlasē iekļautajām grupām (13)2018. gada 25. jūlijā informēja Komisijas dienestus, ka ir nolēmusi atsaukt sadarbību, un neiesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Pēc tam saskaņā ar pamatregulas 17. panta 4. punktu Komisija nolēma izveidot jaunu izlasi, pievienojot vēl vienu grupu — pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ceturto lielāko Savienībā veiktās pārdošanas apjoma ziņā (14).

1.3.4. Anketas un pārbaudes apmeklējumi

(18) Komisija nosūtīja anketas trijām izlasē iekļautām Ķīnas ražotāju eksportētāju grupām un ĶTR valdībai (“ĶV”), pieciem izlasē iekļautiem Savienības ražotājiem un diviem izlasē iekļautiem nesaistītajiem importētājiem. Divas Ķīnas ražotāju eksportētāju grupas, četri izlasē iekļautie Savienības ražotāji un divi izlasē iekļautie importētāji sniedza pilnīgas atbildes uz anketas jautājumiem.

(19) Viens mazs Savienības ražotājs informēja Komisiju, ka nevarēs sniegt jēgpilnas atbildes uz anketas jautājumiem un attiecīgi atsauca sadarbību. Procedūrai esot jau vēlīnā posmā, izlasē iekļauto uzņēmumu nebija iespējams aizstāt. Sadarbības atsaukums ietekmēja izlases reprezentativitāti, jo tā tika samazināta līdz trijiem lieliem ražotājiem un vienam MVU, nevis diviem MVU. Tomēr grozītā izlase joprojām pārstāv vairāk nekā 10 % no aplēstā kopējā Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoma 2017. gadā, ieskaitot visus attiecīgos ražojuma segmentus (porcelāns, akmensmasas un fajanss), lielus uzņēmumus un MVU, kā arī saglabā reprezentatīvu ģeogrāfisko izkliedi (četras dalībvalstis (15)).

(20) Viena izlasē iekļauta Ķīnas ražotāju eksportētāju grupa sniedza ļoti nepilnīgas atbildes uz anketas jautājumiem, neatbildēdama nemaz uz sadaļām par iekšzemes pārdošanas apjomiem un izmaksām, tādējādi Komisija nevarēja iegūt visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu izmeklēšanai. Tāpēc Komisija informēja šo grupu, ciktāl tas attiecas uz šo grupu, ka tā var pamatot savus konstatējumus ar pieejamajiem faktiem, kā paredzēts pamatregulas 18. pantā (16).

(21) Komisija pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un kaitējuma turpināšanās iespējamību un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādu ieinteresēto personu telpās. (a) Ražotāji eksportētāji Ķīnā — Hunan Hualian China Industry Co., Ltd, Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd un to saistītie tirdzniecības uzņēmumi (“Hunan Hualian grupa”) Hunaņas (Hunan) province, Ķīna — Guangdong Songfa Ceramics Co., Ltd un Chaozhou Lianjun Ceramics Co., Ltd (“Songfa gupa”) Guandunas (Guangdong) province, Ķīna (b) Ražotāji Savienībā — Četru izlasē iekļauto Savienības ražotāju telpās tika veikti pārbaudes apmeklējumi. (c) Nesaistītie importētāji — Ritzenhoff & Breker GmbH & Co. KG, Bāddriburga (Bad Driburg), Vācija — Ritzenhoff AG, Marsberga (Marsberg), Vācija

1.3.5. Pieprasījums ievērot konfidencialitāti

(22) Līdzīgi kā 7. apsvērumā minētajā pieprasījumā, ko sūdzības iesniedzēji Savienības ražotāji iesniedza procedūras sākumposmā, izlasē iekļautie Savienības ražotāji, baidīdamies, ka pircēji vai konkurenti, uz kuriem attiecas šī izmeklēšana, varētu veikt pretpasākumus, pieprasīja, lai saskaņā ar pamatregulas 19. panta 1. punktu tiktu saglabāta to identitātes konfidencialitāte. Katru konfidencialitātes pieprasījumu Komisija izvērtēja atsevišķi. Tā konstatēja, ka ir pierādījumi, kas liecina, ka visos gadījumos patiešām ir ievērojama pretpasākumu iespējamība, un piekrita, ka šo uzņēmumu nosaukumus nevajadzētu izpaust (17). Turklāt Komisija uzskatīja, ka nav lietderīgi izpaust piecas dalībvalstis, kurās atrodas izlasē iekļautie uzņēmumi, jo tādējādi neizbēgami tiktu izpausta attiecīgo uzņēmumu identitāte.

(23) Gan pirms, gan pēc informācijas galīgās izpaušanas CCCLA apgalvoja, ka, neizpaužot izlasē iekļauto Savienības ražotāju identitāti, tiek nopietni pārkāptas pārējo ieinteresēto personu tiesības uz aizstāvību. Pirmkārt, tā apgalvoja, ka nav sniegta informācija par Savienības ražotāju saiknēm ar Ķīnas uzņēmumiem tajā pašā nozarē. Tomēr par lietu sniegtajā paziņojumā, kurā ir novērtēti Savienības ražotāju sniegtie pierādījumi, Komisija ir norādījusi, ka, izpaužot Savienības ražotāju identitāti, varētu tikt kompromitētas to līdzšinējās saiknes ar Ķīnas uzņēmumiem (18). Otrkārt, CCCLA kritizēja to, ka anonimitāte liegtu tai sniegt jēgpilnas piezīmes par izlases reprezentativitāti, noteikt, vai izlasē iekļautais uzņēmums ražo ražojumus ar zīmolu vai bez tā, un pārbaudīt, vai Komisijas konstatējumi par kaitējumu ir pareizi.

(24) Saskaņā ar Tiesas judikatūru vajadzības gadījumā tiesību uz aizstāvību aizsardzība jāsamēro ar konfidencialitātes principu, kas ir konkrēti noteikts pamatregulas 19. pantā (19). Lai gan šī samērošana ļauj saņemt šādas informācijas nekonfidenciālus kopsavilkumus (piemēram, diapazonu un/vai indeksētus informācijas elementus), ja šāda informācija neatklāj komercnoslēpumus, tiesības uz aizstāvību nav absolūtas.

(25) Piemērojot šo principu, Komisija visā pašreizējā izmeklēšanā ir nodrošinājusi, lai visus attiecīgos jautājumus varētu pārbaudīt un aplūkot lietas materiālos, kas pieejami ieinteresētajām personām. Šie lietas materiāli ietver paziņojumus par izlases izveidi un tās reprezentativitāti, izlasē iekļauto Savienības ražotāju sniegto pieejamo informāciju, ieskaitot diapazonus un/vai indeksētu informāciju, un citu attiecīgu saziņu ar šiem uzņēmumiem un to pārstāvjiem, piemēram, par dažādo izlasē iekļauto uzņēmumu ražoto zīmola ražojumu procentuālo daļu. Izvēloties izlasē iekļautos uzņēmumus vai izdarot Komisijas konstatējumus par kaitējumu, tika izmantota tikai tā informācija, kas, iekļauta lietas pieejamajos materiālos, tika izpausta ieinteresētajām personām. Tādējādi šo uzņēmumu nosaukumu izpaušana nebūtu sniegusi ieinteresētajām personām papildu informāciju, kura būtu bijusi noderīga, lai pārbaudītu Komisijas konstatējumu pareizību. Tāpēc Komisija uzskata, ka informācija, kas sniegta dokumentos, kuri darīti pieejami ieinteresētajām personām, ir pietiekama, lai apmierinātu ieinteresēto personu tiesības uz aizstāvību, savukārt Savienības ražotāju nosaukumu izpaušana būtu varējusi tiem nodarīt nelabojamu un nesamērīgu ekonomisku kaitējumu. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.

1.3.6. Pamatregulas 2. panta 6.a punktā noteiktā normālās vērtības noteikšanas procedūra

(26) Ņemot vērā izmeklēšanas sākumā pieejamos pietiekamos pierādījumus par to, ka Ķīnas Tautas Republikā varētu pastāvēt nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, Komisija atzina par pareizu sākt izmeklēšanu, pamatojoties uz pamatregulas 2. panta 6.a punktu.

(27) Tādējādi, lai savāktu datus, kas vajadzīgi pamatregulas 2. panta 6.a punkta eventuālai piemērošanai, paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja visus zināmos ražotājus Ķīnas Tautas Republikā sniegt informāciju, kas prasīta III pielikumā paziņojumam par procedūras sākšanu, attiecībā uz izejvielām (izejresursiem), ko izmanto pārskatāmā ražojuma ražošanā. Abi ražotāji, kas nosūtīja atbildes uz atlases anketas jautājumiem, sniedza arī III pielikumā prasīto informāciju.

(28) Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskatīja par vajadzīgu izmeklēšanai attiecībā uz apgalvojumu par nozīmīgajiem kropļojumiem pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, tā nosūtīja anketu arī ĶV. Minētajā anketā ĶV tika aicināta sniegt viedokli par pierādījumiem, kas ietverti pieprasījuma iesniedzēja pieprasījumā, un par jebkuriem citiem lietas materiālos iekļautajiem pierādījumiem par nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu, ieskaitot konkrēti Ziņojumu, kā arī par pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošanas lietderību konkrētajā gadījumā. Atbilde netika saņemta.

(29) Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija arī aicināja visas ieinteresētās personas 37 dienu laikā no paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī darīt zināmu savu viedokli, iesniegt informāciju un sniegt apstiprinošus pierādījumus par to, ka ir pareizi piemērot pamatregulas 2. panta 6.a punktu.

(30) Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja arī, ka, ņemot vērā pieejamos pierādījumus, tai, lai noteiktu normālo vērtību, kuras pamatā ir neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības, varētu būt vajadzīgs izvēlēties atbilstošu reprezentatīvo valsti, ievērojot pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu.

(31) Komisija 2018. gada 18. jūlijā publicēja pirmo paziņojumu par lietu (20) (“18. jūlija paziņojums”), kurā lūdza ieinteresēto personu viedokli par attiecīgiem avotiem, ko Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta e) apakšpunkta otro daļu var izmantot normālās vērtības noteikšanai. Pamatojoties uz atbildēm, kas ir sniegtas uz paziņojuma par procedūras sākšanu III pielikuma jautājumiem, Komisija uzskaitīja visus ražošanas faktorus, kā materiālus, enerģiju un darbaspēku, ko ražotāji eksportētāji izmanto keramikas galda piederumu un virtuves piederumu ražošanā. Turklāt, pamatojoties uz kritērijiem, pēc kuriem izvēlas neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības, Komisijas dienesti noteica trīs iespējamās reprezentatīvās valstis: Brazīliju, Taizemi un Turciju.

(32) Komisija deva iespēju visām ieinteresētajām personām sniegt piezīmes. Komisija saņēma CCCLA un pieprasījuma iesniedzēja piezīmes.

(33) Piezīmes, ko sniedza ieinteresētās personas, Komisija aplūkoja ar 2018. gada 9. oktobri datētajā otrajā paziņojumā (21) par normālās vērtības noteikšanas avotiem (“9. oktobra paziņojums”). 9. oktobra paziņojumā Komisija sniedza detalizētāku ražošanas faktoru sarakstu un secināja, ka šajā posmā visatbilstošākā reprezentatīvā valsts pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmā ievilkuma nozīmē ir Turcija. Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes. Komisija saņēma CCCLA un pieprasījuma iesniedzēja piezīmes. Minētās piezīmes ir aplūkotas tālāk šīs regulas 3.2.3. iedaļā.

1.3.7. Turpmākā procedūra

(34) Komisija 2019. gada 26. aprīlī izpauda būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata tā paredzēja saglabāt antidempinga maksājumu (“informācijas izpaušana”). Visām ieinteresētajām personām tika atvēlēts 20 dienu termiņš, kurā tās varēja sniegt piezīmes par izpausto informāciju. Pēc CCCLA pieprasījuma 2019. gada 17. maijā notika uzklausīšana.

(35) Komisija izvērtēja ieinteresēto personu sniegtās piezīmes un attiecīgā gadījumā ņēma tās vērā.

2. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

2.1. Attiecīgais ražojums

(36) Attiecīgais ražojums ir tas pats, kurš sākotnējā izmeklēšanā, proti, Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes keramikas galda piederumi un virtuves piederumi (izņemot no keramikas izgatavotas garšvielu dzirnaviņas un šo dzirnaviņu keramikas daļas, kas paredzētas malšanai, kafijas dzirnaviņas no keramikas, nažu asinātājus no keramikas, asinātājus no keramikas, keramikas virtuves piederumus griešanai, malšanai, rīvēšanai, šķēlēšanai, skrāpēšanai un mizošanai un no kordierīta keramikas izgatavotus picas akmeņus, kurus izmanto picu vai maizes cepšanai), kurus patlaban klasificē ar KN kodiem ex 6911 10 00, ex 6912 00 21, ex 6912 00 23, ex 6912 00 25 un ex 6912 00 29 (TARIC kodi 6911100090, 6912002111, 6912002191, 6912002310, 6912002510 un 6912002910) (“attiecīgais ražojums”).

(37) Keramikas galda piederumi un virtuves piederumi var būt izgatavoti no porcelāna (porcelāna/ kaulu porcelāna), parastā māla, akmensmasas, fajansa vai smalkkeramikas vai no citiem materiāliem. Gatavais keramikas izstrādājums ir atkarīgs no tādu galveno izejvielu kā māla, kaolīna, laukšpata un kvarca veida un sastāva.

(38) Tiek pārdoti daudzveidīgi un laika gaitā pilnveidoti keramikas galda piederumi un virtuves piederumi. Tos izmanto dažādās vietās, piemēram, mājsaimniecībās, viesnīcās, restorānos vai aprūpes iestādēs, un tiem galvenokārt paredzēts saskarties ar ēdienu.

2.2. Līdzīgais ražojums

(39) Kā jau ir konstatēts sākotnējā izmeklēšanā, Savienības ražošanas nozares ražotajiem un Savienībā pārdotajiem keramikas galda piederumiem un virtuves piederumiem un ĶTR ražotajiem un iekšzemes tirgū pārdotajiem keramikas galda piederumiem un no ĶTR Savienībā importētajiem keramikas galda piederumiem un virtuves piederumiem ir vienādas fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības un vienāds galalietojums. Tāpēc tie ir uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

3. DEMPINGA TURPINĀŠANĀS IESPĒJAMĪBA

(40) Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu Komisija pārbaudīja, vai pēc spēkā esošo pasākumu termiņa beigām dempings no ĶTR varētu turpināties.

3.1. Izlasē iekļauto uzņēmumu sadarbība

(41) Eurostat dati liecina, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Ķīna uz Savienību ir eksportējusi 376 421 t keramikas galda piederumu un virtuves piederumu, kuru kopējā vērtība ir 671 978 000 EUR. Tajā pašā periodā Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, deklarētais eksporta apjoms un vērtība bija 292 866 t un 484 020 950 EUR, kas atbilst attiecīgi 78 % un 72 %. Tādā sadrumstalotā ražošanas nozarē kā keramikas galda piederumu nozare, to var uzskatīt par augstu sadarbības līmeni.

(42) Vienlaikus viena no četrām izlasē iekļautajām grupām atsauca sadarbību, nesniegusi atbildes uz anketas jautājumiem, un cita grupa sniedza ļoti nepilnīgas atbildes uz anketas jautājumiem, tādējādi Komisija nevarēja iegūt visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu. Turklāt pārbaudes apmeklējuma laikā atsaukt sadarbību nolēma trešā izlasē iekļautā grupa (22). Šīs grupas pārbaudē Komisija konstatēja, ka atbildēs uz anketas jautājumiem sniegtos datus pierādījumu trūkuma dēļ nav iespējams pienācīgi pārbaudīt. Konkrēti, uzņēmums neiesniedza nedz dokumentāciju, kas pierādītu produkcijas izlaidi, nedz dokumentāciju par izejvielu/ gatavo preču piegādi pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Uzņēmuma telpās nebija pieejami arī tādi konkrēti elektroniski dokumenti kā pirkuma pasūtījumi un pirkuma līgumi, kas attiektos uz piegādes darījumiem pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Turklāt vismaz vienam darījumam iesniegtā dokumentācija neatbilda pārbaudītajai informācijai/dokumentiem, ko Komisija bija saņēmusi no uzņēmuma piegādātāja. Visi šie konstatējumi apstiprina secinājumu, ka sniegtā informācija nav uzticama un ka eksportam, kas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pārdots uz ES, daļēji nepareizi deklarēts ražošanas apjoms un izcelsme.

(43) Tādējādi trīs no četrām izlasē iekļautajām grupām, neraugoties uz sākotnējo piekrišanu, izmeklēšanā nesadarbojās. Komisija informēja attiecīgos uzņēmumus, kā arī Ķīnas iestādes (23), ka saskaņā ar pamatregulas 18. pantu tā konstatējumus par dempinga turpināšanos un/vai atkārtošanos var pamatot ar pieejamajiem faktiem.

3.2. Dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā

3.2.1. Normālā vērtība

(44) Pamatregulas 2. panta 1. punktā ir teikts: “Normālo vērtību parasti nosaka, pamatojoties uz cenām, kādas eksportētājvalstī ir maksājuši vai maksās neatkarīgie klienti.”

(45) Tomēr pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktā teikts: “Ja [..] tiek konstatēts, ka nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas eksportētājvalstī, jo minētajā valstī pastāv nozīmīgi kropļojumi b) apakšpunkta nozīmē, normālo vērtību nosaka, pamatojoties tikai un vienīgi uz ražošanas un pārdošanas izmaksām, kas atspoguļo neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības, saskaņā ar turpmāk minētajiem noteikumiem” un “ietver neizkropļotas un samērīgas administratīvās, pārdošanas un vispārējās izmaksas un peļņu” (tālāk “PVA”).

(46) Kā sīkāk paskaidrots tālāk, Komisija šajā izmeklēšanā ir secinājusi, ka, pamatojoties uz pieejamajiem pierādījumiem, bija pareizi piemērot pamatregulas 2. panta 6.a punktu.

3.2.2. Nozīmīgu kropļojumu pastāvēšana

3.2.2.1. Ievads

(47) Pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunktā ir definēts: “nozīmīgi kropļojumi ir kropļojumi, kas rodas, ja paziņotās cenas vai izmaksas, arī izejvielu un enerģijas izmaksas, nav noteiktas brīvā tirgus spēku ietekmē, jo tās ietekmē būtiska valdības iejaukšanās. Novērtējot to, vai pastāv nozīmīgi kropļojumi, ņem vērā, inter alia, iespējamo ietekmi, kas var būt vienam vai vairākiem no turpmāk minētajiem faktoriem: — attiecīgajā tirgū lielā mērā darbojas uzņēmumi, kuri pieder eksportētājvalsts iestādēm vai kuru darbību tās kontrolē, stratēģiski uzrauga vai sniedz tiem norādes, — valsts ir pārstāvēta uzņēmumos un tādējādi var iejaukties jautājumos par cenām vai izmaksām, — diskriminējoša valsts politika vai pasākumi, kuros priekšroka tiek dota iekšzemes piegādātājiem vai kuri kaut kā citādi ietekmē brīvā tirgus spēkus, — bankrota tiesību, uzņēmējdarbības tiesību vai īpašuma tiesību trūkums, diskriminējoša piemērošana vai neatbilstīga izpilde, — izkropļotas algu izmaksas, — piekļuve finansējumam, ko piešķir iestādes, kuras īsteno valsts politikas mērķus vai kuru darbība citādi ir atkarīga no valsts”.

(48) Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunktu, novērtējot to, vai pastāv nozīmīgi kropļojumi 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta nozīmē, citustarp ņem vērā faktoru neizsmeļošo sarakstu, kas iekļauts pirmajā minētajā noteikumā. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunktu, novērtējot to, vai pastāv nozīmīgi kropļojumi, ņem vērā iespējamo ietekmi, kas var būt vienam vai vairākiem no šādiem faktoriem uz cenām un izmaksām attiecīgā ražojuma eksportētājvalstī. Faktiski, tā kā šis saraksts nav kumulatīvs, tad nozīmīgu kropļojumu konstatācijai nav jāņem vērā visi faktori. Turklāt, lai pierādītu, ka pastāv viens vai vairāki no sarakstā iekļautajiem faktoriem, var izmantot vienus un tos pašus faktiskos apstākļus. Tomēr ikviens secinājums par nozīmīgiem kropļojumiem 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta nozīmē ir jāizdara, pamatojoties uz visiem pieejamajiem pierādījumiem. Kopumā novērtējot, vai pastāv kropļojumi, var ņemt vērā arī vispārējo kontekstu un situāciju eksportētājvalstī, jo īpaši tad, ja “sociālistiskās tirgus ekonomikas” jēdziens ir ietverts Ķīnas konstitūcijā un visa tiesību sistēma paredz, ka valdībai ir ievērojamas pilnvaras iejaukties ekonomikā tā, ka cenas un izmaksas nav noteiktas brīvā tirgus spēku ietekmē.

(49) Pamatregulas 2. panta 6.a punkta c) apakšpunktā ir paredzēts: “ja Komisijai ir pamatotas norādes par to, ka konkrētā valstī vai minētās valsts konkrētā nozarē, iespējams, pastāv nozīmīgi kropļojumi, kas minēti b) apakšpunktā, un attiecīgā gadījumā — šīs regulas efektīvas piemērošanas nolūkā Komisija izstrādā, publisko un regulāri atjaunina ziņojumu par b) apakšpunktā minētajiem tirgus apstākļiem minētajā valstī vai nozarē”.

(50) Šajā ziņā Komisija jau iepriekš ir sagatavojusi Komisijas dienestu darba dokumentu Significant Distortions in the Economy of the People's Republic of China for the Purposes of Trade Defence Investigations (tālāk “Ziņojums”). Ziņojumā norādīts, ka daudzos ekonomikas līmeņos notiek būtiska valdības iejaukšanās, ieskaitot konkrētus daudzu būtisku ražošanas faktoru kropļojumus (piemēram, saistītus ar zemi, enerģiju, kapitālu, izejvielām un darbaspēku), kā arī konkrētās nozarēs (piemēram, keramikas nozarē). Izmeklēšanas sākumposmā Ziņojums tika iekļauts izmeklēšanas materiālos. Pieprasījumā ir ietverti arī attiecīgi pierādījumi, kas papildina Ziņojumu.

(51) Pieprasījumā ir atbalstīti apgalvojumi par iepriekš minētajiem nozīmīgajiem kropļojumiem 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, un tas papildina Ziņojumu.

(52) Pirmkārt, pieprasījuma iesniedzējs pieprasījuma 3.B.i iedaļā minējis, ka Ķīnā pastāv nozīmīgi kropļojumi, kas konstatēti Ziņojumā. Papildus tam pieprasījuma iesniedzējs sniedza šo informāciju izvērstā veidā atsevišķā dokumentā, kas pievienots pieprasījumam (“ThinkDesk ziņojums”) (24).

(53) Pamatojoties uz iepriekš minētajiem dokumentiem, pieprasījuma iesniedzējs apgalvo, ka pastāv ar ražošanas faktoriem saistīti kropļojumi. Turklāt pieprasījuma iesniedzējs apgalvo, ka starp Ķīnas politikas veidotājiem un galda un virtuves piederumu ražošanas uzņēmumu valdēm pastāv saikne, ko tas atzīst par “samērā spēcīgu”.

(54) Pieprasījuma iesniedzēja pieprasījumā ir sniegti arī piemēri par būtisku valsts atbalstu galda piederumu un virtuves piederumu ražotājiem pēdējo gadu laikā. ThinkDesk ziņojumā ir uzsvērti Ķīnas iestāžu finansiālie stimuli un atbalsta pasākumi, ko Ķīnas iestādes noteikušas keramikas nozarei. Turklāt iepriekš minētajā ziņojumā ir minēts, ka pastāv ekonomikas politika, kuras uzdevums ir stimulēt inovācijas spējas un tehnoloģisku modernizāciju keramikas nozarē. Šajā ziņā minēti konkrēti finansiāli atbalsta pasākumi, ko valdības veic visos administratīvajos līmeņos (25).

(55) Citu atbalsta pasākumu vidū pieprasījuma iesniedzējs ir norādījis, ka ar valsts īpašumā esošās China Export & Credit Insurance Corporation (Sinosure) starpniecību PVN atlaižu vai eksporta kredītu apdrošināšanas veidā eksportam tiek sniegts valdības atbalsts, no kura guvuši labumu Ķīnas keramikas ražotāji (26). Turklāt ThinkDesk ziņojumā ir norādīts, ka keramikas ražošanas nozare ir būtiska vietējai ekonomikai un tādēļ tā ir saņēmusi spēcīgu finansiālu un nemonetāru atbalstu no reģionālajām valdībām (27). Bez tam uzņēmumiem ir piešķirts finansiāls atbalsts saistībā ar komercializāciju, patentiem un preču zīmēm (28).

(56) Pamatodamies uz Ziņojumu un ThinkDesk ziņojumu, pieprasījuma iesniedzējs apgalvo, ka Ķīnas ekonomikā dominējošā loma ir valstij, un secina, ka keramikas galda piederumu un virtuves piederumu nozarē pastāv nozīmīgi tirgus kropļojumi.

(57) Komisija pārbaudīja, vai, ņemot vērā to, ka pastāv nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, ir pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas Ķīnā. Komisija to darīja, pamatojoties uz lietas materiālos pieejamajiem pierādījumiem, ieskaitot Ziņojumā ietvertos pierādījumus, kas balstās uz publiski pieejamiem avotiem. Minētā analīze aptvēra būtisku valdības iejaukšanos ĶTR ekonomikā kopumā, kā arī konkrēto tirgus situāciju attiecīgajā nozarē, aptverot pārskatāmo ražojumu.

(58) Ievērojot paziņojuma par procedūras sākšanu 5.2.2. iedaļu un saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta c) apakšpunktu, visas ieinteresētās personas, sākot izmeklēšanu, tika aicinātas atspēkot lietas materiālos ietvertos pierādījumus, kas liecina par nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu, izteikt piezīmes par tiem vai papildināt tos. Neviens ražotājs eksportētājs neizmantoja šo iespēju. Turklāt ražotāju eksportētāju anketā ražotāji eksportētāji tika īpaši aicināti nākt klajā ar apgalvojumiem un sniegt pierādījumus, kas tos pamato, ja tie uzskatītu, ka nozīmīgi kropļojumi neietekmē daļu no to izmaksām vai neietekmē šīs izmaksas nemaz. Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka viņa izejvielu izmaksas nav izkropļotas. Tomēr, kaut arī pirms pārbaudes tika iesniegts skaidrs lūgums, uz vietas tas nesniedza pierādījumus, kas pamatotu šo apgalvojumu. Turklāt, kā paskaidrots iepriekš 42. apsvērumā, tas pat nolēma pavisam izbeigt sadarbību.

(59) Pēc informācijas izpaušanas CCCLA apgalvo, ka PTO Antidempinga nolīgumā (ADN) nav procesuāla šķēršļa sniegt piezīmes attiecībā uz Ziņojumu par valsti. Komisija norāda, ka šis apgalvojums ir saistīts ar CCCLA nostāju par atbilstību PTO jaunajai metodikai, un tā ir aplūkota tālāk 126. un 127. apsvērumā. Tādējādi apgalvojums tiek noraidīts.

(60) Pēc informācijas izpaušanas CCCLA apgalvo arī, ka Ķīnas ražotājiem eksportētājiem nekad nav piedāvāta jēgpilna iespēja pierādīt, ka tos individuāli nav ietekmējuši ziņojumā un ThinkDesk ziņojumā minētie nozīmīgie kropļojumi. Turklāt CCCLA apgalvo, ka saskaņā ar ES jauno antidempinga metodiku (Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 12. decembra Regula (ES) 2017/2321) atsevišķam eksportētājam vairs nav bijusi iespēja pierādīt, ka to varētu aplūkot atsevišķi no situācijas, kāda saskaņā ar apgalvoto pastāv valsts mērogā, — pretēji metodikai, kas Ķīnas Tautas Republikai piemērojama saskaņā ar pamatregulas iepriekšējās redakcijas 2. panta 7. punktu, kas deva iespēju piešķirt tirgus ekonomikas režīmu atsevišķiem eksportētājiem, ja tie snieguši attiecīgus pierādījumus. Tāpēc CCCLA apgalvo, ka Komisija ir pārkāpusi labas pārvaldības principu, pienācīgu procesu un tiesības uz aizstāvību attiecībā uz visiem Ķīnas eksportētājiem un ir pārkāpusi ES Pamattiesību hartas 41. pantu.

(61) Komisija atgādina, ka labas pārvaldības princips, ja tas ir īpašu tiesību izpausme, piemēram, ja tajā izpaužas tiesības uz objektīvu, godīgu un pieņemamā termiņā veiktu jautājumu izskatīšanu saskaņā ar Pamattiesību hartas 41. pantu, ir jāuzskata par ES tiesību normu, kuras mērķis ir piešķirt tiesības indivīdiem. Tomēr saskaņā ar judikatūru labas pārvaldības princips pats par sevi indivīdiem nepiešķir tiesības, izņemot gadījumus, kad tas ir īpašu tiesību izpausme (29). Šajā ziņā būtu jānorāda, ka, pretēji CCCLA apgalvojumiem, visām personām termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā bija iespēja sniegt piezīmes par to, vai pastāv nozīmīgi kropļojumi, par saikni ar attiecīgo ražojumu un ietekmi uz viņu darījumdarbību. Ražotāji eksportētāji būtu varējuši atbildēt uz anketas F-5. iedaļas jautājumiem. Viens ražotājs eksportētājs būtu varējis sniegt pierādījumus, kas pamatotu viņa apgalvojumu, ka izejvielu izmaksas nav izkropļotas. Kā minēts 58. apsvērumā, neviena no šīm personām šo iespēju neizmantoja. Tāpēc šīs ieinteresētās personas saistībā ar viņu apgalvojumu par nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu attiecībā uz attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem nevar atsaukties uz ES Pamattiesību hartas 41. pantā izteikto labas pārvaldības principu. Turklāt teorētiskiem argumentiem, kuru pamatā ir abstrakti antidempinga tiesību aktu dažādu versiju salīdzinājumi, nav nozīmes Pamattiesību hartas 41. panta kontekstā, jo Komisijai ir juridiski saistošs pienākums ievērot spēkā esošos tiesību aktus. Tomēr Komisija norāda arī, ka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta otrās daļas trešo ievilkumu saliktās normālas vērtības aprēķināšanai var izmantot eksportētāju iekšzemes izmaksas “tādā mērā, ciktāl, pamatojoties uz precīziem un atbilstīgiem pierādījumiem, ir nešaubīgi noteikts, ka tās nav izkropļotas”. Tātad, ja šī prasība ir izpildīta, var ņemt vērā ražotāja eksportētāja individuālo situāciju, tā ka normālās vērtības noteikšanai izmantotu viņa paša izmaksas. Katrā ziņā Komisija atgādina, ka CCCLA nevar izmantot procesuālās tiesības, kas to neietekmē personīgi un nelabvēlīgi, un tādējādi tā nevar apgalvot, ka ir pārkāptas tās locekļiem piemītošās īpašās tiesības.

(62) Tāpēc Komisija noraida apgalvojumu, ka ir pārkāpts Pamattiesību hartas 41. pants.

3.2.2.2. Nozīmīgi kropļojumi, kas ietekmē iekšzemes cenas un izmaksas ĶTR

(63) Ķīnas ekonomikas sistēmas pamatā ir “sociālistiskās tirgus ekonomikas” koncepcija. Minētā koncepcija ir ietverta Ķīnas konstitūcijā un nosaka Ķīnas ekonomisko pārvaldību. Pamatprincips ir “ražošanas līdzekļu sociālistiskais sabiedriskais īpašums, t. i., visas tautas īpašums un darbaļaužu kopīpašums”. Valsts īpašumā esošā ekonomika ir “valsts ekonomikas vadošais spēks”, un valsts ir pilnvarota “nodrošināt tās nostiprināšanu un izaugsmi” (30). Tādējādi Ķīnas ekonomikas kopējā struktūra ne tikai ļauj valdībai būtiski iejaukties ekonomikā, bet šādi iejaukties tā ir tieši pilnvarota. Priekšstats par sabiedriskā īpašuma pārākumu pār privāto īpašumu aptver visu tiesību sistēmu, un visos galvenajos tiesību aktos uzsvērts, ka tas ir vispārējs princips. Ķīnas īpašuma tiesības ir lielisks piemērs: tās attiecas uz sociālisma pirmo fāzi un uztic valstij atbalstīt pamata ekonomikas sistēmu, kurā dominē sabiedriskais īpašums. Tiek pieļauti citi īpašuma veidi — likums ļauj tiem attīstīties līdztekus valsts īpašumam (31).

(64) Turklāt saskaņā ar attiecīgajiem Ķīnas tiesību aktiem sociālistiskā tirgus ekonomika attīstās Ķīnas Komunistiskās partijas (“ĶKP”) vadībā. Ikvienā līmenī (juridiskajā, institucionālajā, personīgajā) Ķīnas valsts un ĶKP struktūras ir savstarpēji savijušās, veidojot visaptverošu struktūru, kurā nav atšķirama ĶKP un valsts loma. Pēc tam, kad 2018. gada martā tika grozīta Ķīnas konstitūcija, ĶKP vadošā loma kļuva vēl ievērojamāka, jo tā tika vēlreiz apstiprināta konstitūcijas 1. panta tekstā. Minētajā noteikumā aiz jau esošā pirmā teikuma “Sociālistiskā sistēma ir Ķīnas Tautas Republikas pamatsistēma,” tika iekļauts jauns teikums: “Noteicošā iezīme Ķīnai raksturīgajā sociālismā ir Ķīnas Komunistiskās partijas vadošā loma” (32). Tas ilustrē neapstrīdamo un aizvien pieaugošo ĶKP kontroli pār Ķīnas ekonomikas sistēmu. Šāda vadošā loma un kontrole ir raksturīga Ķīnas sistēmai, un tā ir ievērojami spēcīgāka, nekā ierasts citās valstīs, kurās valdības īsteno vispārēju makroekonomisko kontroli, kuras ietvaros darbojas brīvā tirgus spēki.

(65) Lai sasniegtu mērķus, kas sakrīt ar ĶKP noteikto politisko darba kārtību, nevis atbilst dominējošajiem ekonomikas apstākļiem brīvā tirgū (33), Ķīnas valsts īsteno intervencionistisku ekonomikas politiku. Ķīnas iestāžu izmantotie intervencionistiskie ekonomiskie instrumenti ir daudzveidīgi, ieskaitot rūpniecības plānošanas sistēmu, finanšu sistēmu, kā arī normatīvās vides līmeni.

(66) Pirmkārt, vispārējās administratīvās kontroles līmenī Ķīnas ekonomikas virzību reglamentē sarežģīta rūpniecības plānošanas sistēma, kas ietekmē visu saimniecisko darbību valstī. Šo plānu kopums aptver plašu un sarežģītu nozaru un starpnozaru politikas jomu matricu un visus valdības līmeņus. Provinču līmeņa plāni ir detalizēti, savukārt valsts plānos izvirzīti plašāki mērķi. Plānos precizēti arī līdzekļi, kā atbalstīt attiecīgās nozares, kā arī termiņi, kuros mērķi ir jāsasniedz. Dažos plānos joprojām ir tieši formulēti produkcijas izlaides mērķi, savukārt iepriekšējos plānošanas ciklos tādi tika izvirzīti vienmēr. Minētajos plānos atbilstoši valdības prioritātēm kā (pozitīvas vai negatīvas) prioritātes tiek izceltas atsevišķas rūpniecības nozares un/vai projekti un tiem tiek izvirzīti konkrēti attīstības mērķi (rūpniecības modernizācija, darbības izvēršana starptautiskā mērogā utt.). Gan privātā, gan valsts īpašumā esošiem ekonomikas dalībniekiem ir efektīvi jāpielāgo sava saimnieciskā darbība plānošanas sistēmas noteiktajai realitātei. Tas skaidrojams ne tikai ar to, ka plāni ir saistoši, bet arī ar to, ka attiecīgās Ķīnas iestādes visos valdības līmeņos ievēro plānu sistēmu un attiecīgi izmanto tām piešķirtās pilnvaras, tādējādi mudinot ekonomikas dalībniekus ievērot plānos noteiktās prioritātes (skatīt arī tālāk 3.2.2.5. iedaļu) (34).

(67) Otrkārt, finanšu resursu piešķiršanas līmenī Ķīnas finanšu sistēmā dominē valsts īpašumā esošas komercbankas. Veidojot un īstenojot savu aizdevumu politiku, šīm bankām ir jāpielāgojas valdības rūpniecības politikas mērķiem, nevis primāri jānovērtē konkrētā projekta ekonomiskais izdevīgums (sk. arī tālāk 3.2.2.8. iedaļu) (35). Tas pats attiecas uz pārējiem Ķīnas finanšu sistēmas elementiem, tādiem kā kapitāla vērtspapīru tirgi, obligāciju tirgi, privātā kapitāla tirgi u. c. Arī šīs finanšu sektora daļas, kas neietilpst banku nozarē, institucionāli un darbības ziņā nav veidotas tā, lai panāktu finanšu tirgu maksimāli efektīvu darbību, bet gan lai nodrošinātu kontroli un ļautu iejaukties valstij un ĶKP (36).

(68) Treškārt, attiecībā uz normatīvo vidi valsts iejaukšanās ekonomikā notiek vairākos veidos. Piemēram, publiskā iepirkuma noteikumi regulāri tiek izmantoti, lai sasniegtu politikas mērķus, nevis ekonomisko efektivitāti, tādējādi apdraudot uz tirgu balstītus principus šajā jomā. Piemērojamie tiesību akti konkrēti paredz, ka publiskā iepirkuma uzdevums ir veicināt valsts politikā izvirzīto mērķu sasniegšanu. Tomēr šo mērķu raksturs nav noteikts, tādējādi lēmumu pieņemšanas struktūrām tiek dota liela rīcības brīvība (37). Līdzīgi arī ieguldījumu jomā Ķīnas valdība saglabā nozīmīgu kontroli un ietekmi kā pār valsts, tā pār privāto ieguldījumu piesaisti un apjomu. Ieguldījumu izvērtēšanu, kā arī dažādus stimulus, ierobežojumus un aizliegumus, kas saistīti ar ieguldījumiem, iestādes izmanto par nozīmīgu instrumentu rūpniecības politikas mērķu atbalstam, piemēram, valsts kontroles saglabāšanai vadošajās nozarēs vai iekšzemes rūpniecības stiprināšanai (38).

(69) Kopumā Ķīnas ekonomikas modelis ir balstīts uz konkrētām pamataksiomām, kas paredz un veicina valdības iejaukšanos dažādos veidos. Šāda būtiska valdības iejaukšanās ir pretrunā brīvai tirgus spēku darbībai un tādējādi kropļo efektīvi sadalīt resursus atbilstoši tirgus principiem (39).

3.2.2.3. Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta pirmā ievilkuma nozīmē: attiecīgajā tirgū lielā mērā darbojas uzņēmumi, kuri pieder eksportētājvalsts iestādēm vai kuru darbību tās kontrolē, stratēģiski uzrauga vai sniedz tiem norādes

(70) Ķīnas Tautas Republikas ekonomikā būtiskākā daļa ir uzņēmumi, kuri pieder valstij, kuru darbību tā kontrolē un/vai stratēģiski uzrauga vai kuriem sniedz norādes.

(71) Ņemot vērā, ka Ķīnas keramikas galda piederumu un virtuves piederumu ražošanas nozare ir ļoti sadrumstalota, attiecībā uz valsts īpašuma tiesībām ir sarežģīti izdarīt vispārīgus secinājumus par īpašuma tiesību modeļiem nozarē. Pieprasījuma iesniedzēja pieprasījumā ir analizēti deviņi biržā kotēti uzņēmumi, kas ir samērā lieli virtuves un galda piederumu ražotāji un eksportē ievērojamu daļu no savas produkcijas. Pieprasījuma iesniedzēja sniegtā informācija liecina, ka veiktās analīzes laikā astoņos no šiem deviņiem uzņēmumiem valstij piederēja līdz 5 % daļu, savukārt devītajā uzņēmumā dažādiem valsts īpašumā esošiem subjektiem piederēja kopumā gandrīz 50 % daļu (40). Valsts kapitāla daļas citos vadošos keramikas galda piederumu un virtuves piederumu ražotājos uzņēmumos (41) ir 46,5 % uzņēmumā Jiangsu Gaochun (42), virs 30,34 % uzņēmumā Jingdezhen Redleaf Ceramics (43), 33 % uzņēmumā Sanyuan Ceramics (44). Komisijas rīcībā nav datu par citiem Ķīnas uzņēmumiem šajā nozarē. Tāpēc pierādījumi lietas materiālos neapstiprina konstatējumu, ka valsts īpašumā būtu ievērojams daudzums uzņēmumu keramikas galda piederumu un virtuves piederumu nozarē.

(72) Attiecībā uz valsts kontroli valdība un ĶKP uztur struktūras, kas nodrošina to pastāvīgu ietekmi uzņēmumos. Valsts (un daudzējādā ziņā arī ĶKP) ne tikai aktīvi formulē un pārrauga atsevišķu uzņēmumu vispārējās ekonomikas politikas jomu īstenošanu, bet arī pastāv uz tiesībām piedalīties lēmumu pieņemšanā par to darbību. Faktori, kas norāda uz valdības kontroli pār keramikas galda piederumu un virtuves piederumu nozares uzņēmumiem, ir sīkāk aplūkoti tālāk 3.2.2.4. iedaļā.

(73) Analīze par stratēģisko uzraudzību un valsts sniegtajām norādēm keramikas nozarē ir izklāstīta tālāk 3.2.2.4. un 3.2.2.5. iedaļā. Tālāk aprakstītā plaša mēroga valdības kontrole un iejaukšanās keramikas nozarē, pat attiecībā uz privātā īpašumā esošiem keramikas galda piederumu un virtuves piederumu ražotājiem, liedz darboties tirgus apstākļos.

(74) Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka keramikas galda piederumu un virtuves piederumu tirgu Ķīnas Tautas Republikā lielā mērā apkalpo uzņēmumi, kurus kontrolē, stratēģiski uzrauga vai kuriem sniedz norādes Ķīnas valdība.

3.2.2.4. Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta otrā ievilkuma nozīmē: valsts ir pārstāvēta uzņēmumos un tādējādi var iejaukties jautājumos par cenām vai izmaksām

(75) Būdama klātesoša uzņēmumos, Ķīnas valsts spēj ietekmēt cenas un izmaksas. Konkrēti, ĶKP pirmorganizācijas gan valsts, gan privātos uzņēmumos ir nozīmīgs kanāls, pa kuru valsts var iejaukties darījumdarbības lēmumu pieņemšanā. Saskaņā ar ĶTR uzņēmumu tiesībām ĶKP organizācija ir jāizveido ikvienā uzņēmumā (ar vismaz trijiem ĶKP biedriem, kā noteikts ĶKP konstitūcijā (45)) un uzņēmumam jānodrošina partijas organizācijas darbībai vajadzīgie apstākļi. Izrādās, ka pagātnē šī prasība ne vienmēr tika ievērota vai stingri izpildīta. Tomēr vismaz kopš 2016. gadā ĶKP politiska principa veidā ir pastiprinājusi pretenzijas uz darījumdarbības lēmumu kontroli valsts īpašumā esošajos uzņēmumos. Tiek ziņots arī, ka ĶKP izdara spiedienu uz privātiem uzņēmumiem, izvirzot priekšplānā “patriotismu” un partijas disciplīnas ievērošanu (46). Tiek ziņots, ka 2017. gadā partijas pirmorganizācijas bija 70 % no aptuveni 1,86 miljoniem privātā īpašumā esošajiem uzņēmumiem un pieaug spiediens uz to, lai ĶKP organizācijām būtu izšķirīga ietekme darījumdarbības lēmumu pieņemšanā attiecīgajos uzņēmumos (47). Minētie noteikumi ir vispārēji piemērojami visā Ķīnas ekonomikā, visās nozarēs, ieskaitot dzelzs un tērauda nozari. Tādējādi tiek konstatēts, ka minētie noteikumi attiecas arī uz keramikas galda piederumu un virtuves piederumu ražotājiem un to izejresursu piegādātājiem.

(76) Konkrēti keramikas galda piederumu un virtuves piederumu nozarē lēmumu pieņemšanas procesos pastāv ciešas saites starp Ķīnas keramikas galda piederumu un virtuves piederumu nozares uzņēmumiem un valsti, jo īpaši ĶKP. ThinkDesk ziņojumā ir norādīti to personu vārdi, kas ieņem vadošus amatus sešos no tiem uzņēmumiem, kuriem ir vai ir bijušas valsts vai publiskas funkcijas (48). Pamatojoties uz citiem avotiem, attiecībā uz trijiem no šiem vadošajiem keramikas galda piederumu ražotājiem Komisija ir konstatējusi, ka izlasē iekļautā uzņēmuma, viena no lielākajiem eksportētājiem uz Savienības tirgu, Guangdong Songfa Ceramics Co. Ltd direktoru padomes priekšsēdētājs un ģenerāldirektors bijis Ķīnas 11. Nacionālā tautas kongresa delegāts (49) un Guandunas provinces 12. Tautas kongresa loceklis (50); vēl viena biržā kotēta Guandunas uzņēmuma, proti, Great Wall of Cultural Group Holding Co Ltd., priekšsēdētājs bijis minētā Guandunas 12. Tautas kongresa delegāts (51); biržā kotēta uzņēmuma Guangdong Sitong Group Co., Ltd. priekšsēdētājs bijis arī Tautas politiskās konsultatīvās konferences Čaodžou (Chaozhou) municipālās komitejas loceklis (52); turklāt tā pašā uzņēmuma priekšsēdētāja vietnieks un ģenerāldirektors vienlaikus ieņēmis Čaodžou 13. Municipālā tautas kongresa Pastāvīgās komitejas locekļa amatu (53). Bez tam Komisija ir konstatējusi, ka visi kandidāti, kuri 2018. gadā piedalījās Songfa Ceramics Co. Ltd padomes direktoru (kuri nav neatkarīgi) vēlēšanās, bija ĶKP biedri (54).

(77) Komisija attiecībā uz Songfa Ceramics ir konstatējusi arī to, ka 2017. un 2018. gadā uzņēmums saņēma finanšu pārvedumus, kas tā uzskaitē nosaukti “subsīdijas izdevumiem, kas saistīti ar partijas biedru darbību, kura vērsta uz “divu jaunu veidu organizācijām”” (55). Apzīmējums “divu jaunu veidu organizācijas” raksturo valsts politiku, kuras mērķis ir radīt pamatorganizācijas (galvenokārt partijas pirmorganizācijas) uzņēmumos un “sabiedriskās organizācijās” (56). Neatkarīgi no tā, cik lielus finanšu pārvedumus saņem Songfa, to pastāvēšana pati par sevi liecina par ciešu saikni starp keramikas ražošanas uzņēmumiem un ĶKP un par to, ka ĶKP izvērš savu darbību uzņēmumā.

(78) Valsts klātbūtne un iejaukšanās finanšu tirgos (sk. arī tālāk 3.2.2.8. iedaļu), kā arī izejvielu un izejresursu nodrošināšana kropļo tirgu vēl vairāk (57).

(79) Pamatojoties uz visu iepriekš minēto, Komisija secina, ka valsts klātbūtne uzņēmumos keramikas galda piederumu un virtuves piederumu nozarē, kā arī finanšu nozarē un citās izejresursu nozarēs apvienojumā ar sistēmu, kas aprakstīta 3.2.2.3. un nākamajās iedaļās, ļauj Ķīnas valdībai iejaukties cenās un izmaksās.

3.2.2.5. Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta trešā ievilkuma nozīmē: diskriminējoša valsts politika vai pasākumi, kuros priekšroka tiek dota iekšzemes piegādātājiem vai kuri kaut kā citādi ietekmē brīvā tirgus spēkus

(80) Ķīnas ekonomikas virzienu lielā mērā nosaka komplicēta plānošanas sistēma, kurā noteiktas prioritātes un izvirzīti mērķi, kam jābūt centrālās un vietējās valdības uzmanības centrā. Attiecīgi plāni ir visos valdības līmeņos, un tie aptver praktiski visas ekonomikas nozares. Ar plānošanas instrumentiem noteiktie mērķi ir saistoši, un katra pārvaldes līmeņa iestāde uzrauga, kā attiecīgais zemākais valdības līmenis īsteno plānus. Kopumā plānošanas sistēma Ķīnā nodrošina, ka resursi tiek virzīti uz tām nozarēm, kuras valdība atzinusi par stratēģiskām vai citādi politiski nozīmīgām, nevis tiek sadalīti atkarībā no tirgus spēkiem (58).

(81) Ķīnas keramikas nozare, ieskaitot keramikas patēriņa preču, piemēram, keramikas galda piederumu un virtuves piederumu, ražošanu, ir darbietilpīga nozare, kam Ķīnā ir tradicionāla vērtība, un šajā sakarā Ķīnas valsts ar dažādiem plānošanas dokumentiem cieši uzrauga, virza un pārvalda tās attīstību (59). Keramikas galda piederumu un virtuves piederumu ražošanu reglamentē Ķīnas noteikumu kopums, kas attiecas uz vieglās rūpniecības nozarēm, un par visaptverošu instrumentu izmanto 13. Vieglās rūpniecības attīstības plānu 2016.–2020. gadam. Minētajā plānā jo īpaši ir noteikts, ka attiecībā uz visām aptvertajām nozarēm (tātad arī galda piederumu un virtuves piederumu nozari) tā īsteno to lēmumu garu, kuri pieņemti ĶKP Nacionālajā kongresā un vairākās 18. Partijas kongresa plenārsesijās. Plāns paredz dažādus noteikumus aptvertajās nozarēs (ieskaitot keramikas galda piederumu un virtuves piederumu nozari) attiecībā uz piedāvājuma un pieprasījuma pārvaldību, uzņēmuma struktūras organizāciju, vērtību ķēdes pārvaldību, eksporta modeļiem, kā arī ražošanas un ieguldījumu plānošanu. Tajā ir noteikts pievienotās vērtības gada pieauguma mērķis 6–7 %. Plānā uzskaitīti arī vairāki atbalsta pasākumi, kuru mērķis jo īpaši ir veicināt vieglās rūpniecības uzņēmumu konkurētspēju starptautiskā mērogā (60). Attiecībā uz keramikas nozari tajā paredzēti ļoti sīki izstrādāti noteikumi par ražojuma izstrādi. Citustarp attiecībā uz keramikas galda piederumiem un virtuves piederumiem valsts uzdod “prioritāri izstrādāt zema resursu patēriņa ražojumus, kā augstas kvalitātes kaulu porcelānu, porcelānu ar augstu kvarca saturu, talka porcelānu, porcelānu ar augstu laukšpata saturu un zaļās mājsaimniecības keramikas ražojumus, kuru ražošanā nav izmantoti smagos metālus saturoši šķīdumi; stiprināt uzņēmumu ražošanas inovācijas un izstrādes spējas; paaugstināt ražojumu pievienoto vērtību; stiprināt mākslas keramikas tradicionālās tehnikas pārmantošanu un izkopšanu; prioritāri izstrādāt mākslas smalkkeramikas ražojumus; prioritāri izstrādāt augstas tīrības, ultrasmalkas keramikas materiālus ar tādiem izciliem raksturlielumiem kā augsta stiprība, augsta izturība, augsta termoizturība, korozijizturība, izturība pret termālo šoku, izturība pret kausētu metālu utt., augstas veiktspējas keramikas siltumapmaiņas materiālus, jaunus augstas veiktspējas keramikas membrānu materiālus, augstas kvalitātes mājsaimniecības keramikas materiālus” (61). Tajā ietverti arī noteikumi par uzņēmumu eksporta darbībām: “[..] Aktīvi iekarot jaunus un jaunietekmes tirgus Tuvajos Austrumos, Krievijā, Āfrikā, Eiropā, Dienvidaustrumāzijā, Rietumāzijā, Dienvidamerikā, Centrālamerikā utt.”; “stiprināt starptautisko sadarbību ražošanas jaudas jomā, atbalstīt zīmolu uzņēmumus, lai tie “sasniegtu” [ārvalstu tirgus], izveidot loģistikas centrus un izplatīšanas centrus nozīmīgākajos pārdošanas tirgos [..]” (62). Plānā paredzēts, ka viens no pasākumiem iepriekš minēto mērķu sasniegšanai ir Ķīnas instrumenti, kas pārvalda ienākšanu tirgū, jo īpaši tiesību akti, kas ierobežo ieguldījumus konkrētās nozarēs: “Valsts Padome sarakstā skaidri uzskaita ražošanas nozares, jomas, darījumdarbības sektorus, kuros ir aizliegtas vai tiek ierobežotas ieguldījumu operācijas.” Plānā valsts turklāt uzskaita virkni atbalsta pasākumu, kas būs pieejami attiecīgo nozaru (tādējādi arī keramikas galda piederumu un virtuves piederumu ražošanas nozarei) atbalstam, piemēram, citustarp inovācijas fondi, preferenciāli aizdevumi, eksporta stimuli, finanšu pārvedumi, nodokļu atvieglojumi, zemes izmantošanas izmaksu atvieglojumi vai nodarbinātības stabilizācijas shēmas. Lietas materiālos iekļautie pierādījumi, ko sniedzis pieprasījuma iesniedzējs, un vairāku keramikas galda piederumu un virtuves piederumu ražotāju uzņēmumu gada pārskati ietver minēto atbalsta pasākumu piemērus (63).

(82) Par ĶV iejaukšanos keramikas galda piederumu un virtuves piederumu nozarē skaidri liecina ne tikai iepriekš aprakstītais galvenais plāns, bet arī visu līmeņu — no nacionālā līdz municipālajam — lejupējo plānošanas dokumentu kopums. Spilgts piemērs ir Guandunas province, kura šajā izmeklēšanā ir mājvieta lielākajam skaitam ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, un kurā tiek ražota lielākā daļa keramikas izstrādājumu Ķīnā (64). No 2016. līdz 2018. gadam šī nozare provincē tika pārvaldīta saskaņā ar reģiona plānu — Guandunas keramikas nozares pārveides un tehnoloģiskās modernizācijas kursu un rīcības plānu (tālāk “Guandunas rīcības plāns”) (65). Saskaņā ar galvenajiem plānošanas dokumentiem Guandunas rīcības plānā līdztekus galvenajiem mērķiem paredzēts “turpināt nozares struktūru optimizāciju, būtiski palielinot [..] augstas pievienotās vērtības ražojumu īpatsvaru; izveidojot vismaz divas valsts demonstrējumu bāzes jaunam industrializācijas modelim; veicinot vismaz divas rūpniecības kopas ar vairāk nekā 50 mljrd. RMB, 1–2 uzņēmumus (grupas) ar gada ienākumiem no galvenās darījumdarbības 10 mljrd. RMB un 40 uzņēmumus ar gada ienākumiem no galvenās darījumdarbības virs 1 mljrd. RMB (66).” Minētajā rīcības plānā turklāt uzdots “paaugstināt rūpniecības attīstības līmeni”, citustarp “optimizējot nozaru kopas ar paātrinātu keramikas ražošanas bāzu būvniecību tādās pilsētās kā Fošaņā (Foshan), Čaodžou, Meidžou (Meizhou) un Cjinjuaņā (Qingyuan), “paplašinot nozares vērtību ķēdi”, “aktīvi iesaistoties starptautiskajā apmaiņā un sadarbībā ar divu veidu resursu (67) un divu veidu tirgu (68) pilnīgu izmantošanu, ar stratēģijas Go Out īstenošanu, ar nozares starptautiskās konkurētspējas uzlabošanu” (69). Guandunas rīcības plānā, ievērojot centrālā 13. piecgades vieglās rūpniecības plāna nostādnes, izklāstīti konkrētas sektoriālas ražojumu izstrādes vadlīnijas, kas Guandunas keramikas ražotājiem ir jāievēro: “Mājsaimniecības (mākslas) keramikas jomā izstrādāt pilnīgus augstas kvalitātes ražojumu komplektus, kā arī mājsaimniecības keramiku padarīt par mākslas ražojumiem un mākslas keramiku par mājsaimniecības ražojumiem; kopīgiem spēkiem pilnīgot tādus materiālus kā stikla keramika, stiprinātais porcelāns, kaulu porcelāns, magnēzija porcelāns, porcelāns ar augstu kvarca saturu, augstas kvalitātes emalja utt.; pilnīgot augstas kvalitātes krāsu glazūras” (70). Visbeidzot, rīcības plānā izklāstīts konkrētais lomu sadalījums tā noteikumu īstenošanā, nosakot izpildes uzdevumus, proti, provinces Ekonomikas un informācijas tehnoloģiju komisijai “uzņemties vadošo lomu keramikas ražošanas nozares pārveides un modernizācijas koordinācijā un vadībā visā provincē”, provinces Vides aizsardzības departamentam “uzraudzīt un vadīt vietējās vides aizsardzības iestādes, kas saskaņā ar likumu veic vides aizsardzības novērtēšanu un apstiprināšanu, vides aizsardzības atļaujas izsniegšanu un ikdienas vides uzraudzību un vadību attiecībā uz keramikas ražošanas nozares projektiem”, provinces zemes un resursu, finanšu, nodokļu un elektroenerģijas departamentiem “veikt savus pienākumus, lai nodrošinātu attiecīgo politikas virzienu īstenošanu”, un katrai pilsētas kompetentajai ekonomikas un informācijas tehnoloģiju iestādei “nodrošināt ciešu koordināciju un sadarbību attiecīgo departamentu starpā, kā arī kopīgu vadību, lai saskaņā ar plānoto grafiku nodrošinātu vadošo uzņēmumu pārveides un modernizācijas projektu ātru izstrādi” (71).

(83) Kā norādīts iepriekšējā apsvērumā attiecībā uz Guandunas provinci, keramikas nozares vadība provincē aptver arī vietējo līmeni. Piemēram, arī keramikas izstrādājumu ražotājiem Čaodžou pilsētā, kas ir viens no vadošajiem keramikas ražošanas centriem (72) (minēts Guandunas rīcības plānā), ir pienākums ievērot vietējo nozares plānu — Čaodžou keramikas nozares pārveides un tehnoloģiskās modernizācijas ceļvedi un rīcības plānu (73) (tālāk — Čaodžou rīcības plāns), kurā pašā ievērots pilsētas vispārējais rūpniecības plāns (13. piecgades plāns Čaodžou ekonomiskajai un sociālajai attīstībai) (74). Čaodžou rīcības plānā ir noteikti konkrēti uzdevumi, kas pilsētai būtu jāizpilda rūpniecības struktūras un ražošanas ziņā: mērķi bija, piemēram, ka līdz 2018. gadam pilsētā ir vismaz pieci ražotāji, kuru produkcijas vērtība gadā pārsniedz 500 milj. RMB, vai vismaz desmit uzņēmumi, kas iekļauti biržas sarakstā (ar īpašu valsts pasākumu atbalstu (75)). Čaodžou rīcības plāns reglamentē arī pilsētas mērķus ražojumu struktūras ziņā: līdz plānošanas perioda beigām vismaz 10 % lielo uzņēmumu jāizmanto augstās tehnoloģijas, savukārt jaunieviestu ražojumu daļai vajadzētu veidot vismaz 10 % no apgrozījuma (76).

(84) Čaodžou nav vienīgā pilsēta, kurā uzņēmumu darbībā ir jāievēro valsts plāni: keramikas ražotājiem Fošaņā, kas ir vēl viena liela keramikas ražošanas bāze, kura minēta Guandunas rīcības plānā, ir jāievēro Fošaņas municipalitātes plāns modernas keramikas nozares attīstībai 2010.–2020. gadā (Fošaņas plāns) (77). Minētajā dokumentā paredzēts, ka vietējā rūpniecība ir jāpārveido “saskaņā ar principu “atbalstīt lielu skaitu uzņēmumu, pārveidot un modernizēt dažus uzņēmumus, pārveidot un likvidēt vairākus uzņēmumus”, nodrošinot pašreizējās keramikas nozares pakāpenisku pārveidi no zemas kvalitātes par augstas kvalitātes ražošanas nozari” (78). Fošaņas plānā vietējiem uzņēmumiem ir noteikts pakāpeniski sasniedzami kvantitatīvi un kvalitatīvi produkcijas izlaides mērķi: līdz 2012. gadam “saglabāt pastāvīgu rūpniecības attīstību un mērenu izaugsmi, lai sasniegtu 72 mljrd. RMB; nodrošināt, lai darbotos 10 uzņēmumi, kuru produkcijas vērtība gadā pārsniedz 1 mljrd. RMB; pakāpeniski rodas augstas kvalitātes būvkeramikas, sanitārkeramikas, mākslas keramikas, speciālās keramikas un ar keramiku saistītas radošās nozares”; līdz 2015. gadam “saglabāt pastāvīgu rūpniecības attīstību un mērenu izaugsmi, lai sasniegtu 80 mljrd. RMB; nodrošināt, lai būtu divi uzņēmumi, kuru produkcijas vērtība gadā pārsniedz 2 mljrd. RMB, un 15 uzņēmumi, kuru produkcijas vērtība gadā pārsniedz 1 mljrd. RMB; [un] kopējā keramikas ražošanas nozarē ievērojami palielinās augstas kvalitātes būvkeramikas, sanitārkeramikas, mākslas keramikas, speciālās keramikas un ar keramiku saistīto radošo nozaru īpatsvars”; savukārt vidējā un ilgā termiņā (2016.–2020. g.) Fošaņas plāns paredz, ka “ražošanas apjoms saglabā Ķīnas vadošo pozīciju keramikas ražošanas nozarē, kā arī ievērojamu daļu pasaules keramikas ražošanas nozarē [un] tādi rādītāji kā keramikas produkcijas kopējā vērtība un apjoms, peļņa, pētniecības un izstrādes izdevumu īpatsvars, kopējais ekonomiskais saturs utt. sasniedz samērā augstu līmeni, tā ka Fošaņa faktiski kļūst par pasaules “keramikas galvaspilsētu”” (79).

(85) Komisija uzskata, ka iepriekš minētais pierādījumu kopums attiecībā uz keramikas galda piederumu un virtuves piederumu nozari ir pietiekams, lai uzskatītu, ka keramikas nozarē valsts politika vai pasākumi ietekmē brīvā tirgus spēkus.

(86) Katrā ziņā attiecībā uz kropļojumiem, kas skar izejvielas, CCCLA apgalvo, ka attiecībā uz izejvielām, ko izmanto pārskatāmā ražojuma ražošanā, kropļojumi nepastāv. CCCLA nav sniegusi pierādījumus, kas pamatotu tās apgalvojumu. Komisija norāda — kaut arī attiecībā uz izejvielām, ko izmanto pārskatāmā ražojuma ražošanā, netiek prasīts veikt šādu analīzi, lai noteiktu, vai valsts politika ietekmē brīvā tirgus spēkus galda piederumu nozarē, tā ir atklājusi ļoti daudz valsts politikas dokumentu un pasākumu, kam ir potenciāls ietekmēt tirgus spēku netraucētu darbību keramikas galda piederumu un virtuves piederumu ražošanā izmantoto izejvielu tirgū.

(87) Attiecībā uz kvarcu (HS kods 250510), ko plaši izmanto Ķīnas keramikas nozare, Dziansji (80) visaptverošajā minerālresursu plānā 2016.–2020. gadam (81) kvarca pulveris uzskaitīts pie minerāliem, uz kuriem attiecas valsts politikas vadība, konkrēti pie tādiem minerāliem, kuru piegādes drošība un piegādes jauda ir jāpalielina (82). Kvarca pulveris ir iekļauts arī valsts kvantitatīvā izstrādes un izmantošanas regulējuma mehānismā pie minerāliem, kuru ieguve un izstrāde ir jāveicina (83). Kvarca smilts keramikai minēta arī Valsts 13. piecgades minerālresursu plānā 2016.–2020. gadam (84) pie minerāliem, kuriem, lai varētu atvērt raktuves, piemēro minimālā lieluma kritērijus (85).

(88) Attiecībā uz bentonītu (HS kods 250810), kas ir vēl viena izejviela, ko izmanto konkrētu keramikas galda piederumu un virtuves piederumu ražošanas procesos, Dzjansji visaptverošajā minerālresursu plānā (sk. iepriekš) tas uzskaitīts pie minerāliem, kuru izstrāde un izpēte ir jāpaātrina, “lai resursu priekšrocības iespējami drīz kļūtu par ekonomisku priekšrocību” (86).

(89) Attiecībā uz pigmentiem (HS kods 320710), kurus plaši izmanto keramikas galda piederumu un virtuves piederumu ražošanā, tie ir iekļauti Rūpniecības, tehnoloģiju un inovācijas spēju attīstības plānā (2016.–2020. gadam) (87) pie naftas ķīmijas un ķīmiskās rūpniecības prioritārās attīstības jomām, kurās valsts plāna ietvaros uzdod “nodrošināt, ka tiek ilgtspējīgi ražots 1 000 tonnu ftalocianīna pigmentu, heterociklisko organisko pigmentu un citādu organisko pigmentu” (88).

(90) Ģipšakmens (HS kods 252010) minēts arī Valsts 13. piecgades izejvielu plānā pie minerāliem, kuriem, lai varētu atvērt raktuves, piemēro minimālā lieluma kritērijus (89).

(91) Visbeidzot, uz kaolīnu (HS kods 2507), kas ir viena no galvenajām izejvielām keramikas galda piederumu un virtuves piederumu ražošanā, attiecas vairāki reģionālie un vietējie plānošanas dokumenti par ieguves un ražošanas vadību. Konkrēti, Guansji (Guangxi) provinces (90) minerālresursu plānā (2016.–2020. gadam) (91) izklāstīti noteikumi, kas attiecas uz Hepu (Hepu) kaolīna resursu nozares bāzi un kas prasa “paplašināt Hepu kaolīna zemes ieguvi, uzlabot kaolīna dziļās apstrādes jaudu un līmeni un koncentrēties uz būvkeramikas, sanitārkeramikas, mājsaimniecības un mākslas keramikas attīstību, papīram un krāsošanai izmantotā kaolīna nozari un turpināt minerālproduktu pievienotās vērtības palielināšanu; līdz 2020. gadam izveidot 8–10 kaolīna dziļās apstrādes “mugurkaula” uzņēmumus un panākt, ka Hepu zona kļūst par vadošo kaolīna ražošanas bāzi valsts līmenī” (92). Tajā ietverti arī noteikumi, kuru mērķis ir veidot rūpnieciskas ieguves struktūras un spējas, aptverot kaolīna piegādi: “Atbilstoši ekonomiskās un sociālās attīstības vajadzībām mēs stingri veicinām konkrētas iezīmes, priekšrocības un jaunietekmes minerālresursu nozaru attīstību. Koncentrējoties uz tādiem minerāliem kā […], kaolīnu, […] un ņemot vērā resursu nosacījumus, apgabalos, kas spēj izturēt lielu vides slodzi un kur ir visaptverošas atbalsta iekārtas, mēs veicinām tirgū konkurētspējīgu lielu un vidēju raktuvju būvniecību, nodrošinām efektīvu nozares koncentrāciju un tās mērogam atbilstošu attīstību, lai uzlabotu piegādes jaudu, ieguvi un nozīmīgāko minerālu izmantošanas līmeni” (93). Visbeidzot, plāns regulē ieguves uzņēmumu minimālo ražošanas jaudu, nosakot minimālo ieguves apjomu katrai uzņēmumu kategorijai, arī kaolīna produkcijas izlaidi (94).

(92) Uz kaolīna ražošanas tirgu attiecas arī Guandunas provinces minerālresursu plāns (2016–2020) (95), kas ir sevišķi svarīgs, jo Guanduna ir vadošā province keramikas ražošanā (sk. 82. apsvērumu). Līdzīgi kā iepriekš aprakstītajā Guansji provinces plānā, Guandunas plānā izklāstīti daudzi noteikumi par minerālu, arī kaolīna, ieguves un ražošanas vadību un plānošanu. Starp pamatidejām tajā konkrēti teikts: “(…) paātrināt stratēģiskus pasākumus un tiekties panākt izrāvienu minerālu izpētē, uzlabot resursu izpētes, ieguves un aizsardzības shēmas” vai “arī turpmāk veicināt strukturālās reformas piegādes aspektā” (96).

(93) Tāpat kā attiecībā uz keramikas galda piederumu un virtuves piederumu ražošanu, arī attiecībā uz kaolīnu plānošanas dokumenti tiek pieņemti, sākot no attiecīgās provinces līmeņa un beidzot ar municipalitātes līmeni. Piemēram, Beihai (Beihai) pilsēta Guansji provincē (sk. iepriekš) ir savs plāns, kas veltīts minerālresursu pārvaldībai (97), kurā ir noteikumi par kaolīna ieguvi un ražošanu. Konkrēti, minētajā plānā pilsētas rūpnieciskajai struktūrai ir noteikti šādi minerālresursu ieguves, ražošanas un izmantošanas mērķi — “līdz 2020. gadam nodrošināt stabilu visas pilsētas ieguves rūpniecības ekonomisko attīstību, nodrošināt, lai derīgo izrakteņu ražošanas nozare sasniegtu 450 miljonu RMB ražošanas vērtību un 9 miljonu tonnu minerālu ražošanas apjomu,” — un šādi rūpniecības mērķi, kas attiecas arī uz kaolīnu un kvarca smilti: “pamatojoties uz esošo ieguves jaudu, lielāko uzmanību veltīt tam, lai iegūtu un izmantotu kaolīnu un kvarca smilti, kas izmantojami stiklam, [un] Guansji provincē izveidot lielāko kaolīna (keramikas zemes), augstas tīrības kvarca smilts un citu krāsaino metālu minerālproduktu apstrādes, importa un eksporta bāzi, lielāko keramikas ražošanas bāzi un lielāko cementa ražošanas bāzi” (98). Plānā izvirzīti arī mērķi 2025. gadam, ieskaitot izmantošanas un ražošanas palielināšanu: “Noteikti izvērst krāsaino metālu minerālu un būvmateriālu” ieguvi un izmantošanu; koncentrēties uz stiklam izmantojamā kaolīna, kvarca smilts u. c. dziļās apstrādes nozaru attīstību; cīnīties, lai nodrošinātu, ka minerālu nozares ražošanas vērtība līdz 2025. gadam sasniegtu 600 miljonu RMB; [..]; efektīvi un būtiski paplašināt un industrializēt ieguves nozari; ievērojami palielināt minerālresursu ekonomisku un intensīvu izmantošanu”. Plānā konkrēti izvirzīts skaidrs mērķis vietējām iestādēm: “panākt visaptverošu minerālu nozares vadību” (99). Viens no elementiem, uz kuriem balstās šāda vadības politika, ir vietējās ražošanas nozares struktūras un produkcijas izlaides regulējums: “Noteikt vienu vadošo ieguves zonu visā pilsētā — Hepu kaolīna ieguves zonu, kas aizņem 542,49 km2. Šajā vadošajā ieguves zonā patlaban ir sešas liela apjoma kaolīna raktuves. Līdz 2020. gadam kaolīna raktuvju skaits šajā vadošajā ieguves zonā nepārsniedz astoņas un ražošanas apjoms ir liels vai vidējs. No paredzētajām astoņām zonām septiņas jau ir precīzi noteiktas un viena vēl jānosaka” (100).

(94) Kā parādīts iepriekš minētajos plānošanas dokumentos, šķiet, ĶV sniedz norādes par keramikas galda piederumu un virtuves piederumu nozares attīstību saskaņā ar plašu politikas instrumentu un direktīvu kopumu, kas citustarp saistītas ar tirgus struktūru un pārstrukturēšanu, izejvielām, ieguldījumiem, jaudas pārvaldību, ražojumu klāstu, ģeogrāfisko atrašanās vietu, modernizāciju u. c. Ar šādiem un citādiem līdzekļiem ĶV dod rīkojumus par nozares attīstības un darbības aspektiem kopumā un kontrolē tos (101). Pašreizējā jaudas pārpalikuma problēma keramikas galda piederumu un virtuves piederumu nozarē, kā tā aprakstīta tālāk 3.3.1. iedaļā, pamatoti skaidri parāda ĶV politikas ietekmi un no tās izrietošos kropļojumus (102).

(95) Kopumā Komisija konstatēja, ka Ķīnas valdība īsteno valsts politiku, kas ietekmē brīvā tirgus spēkus keramikas galda piederumu un virtuves piederumu nozarē, ieskaitot izejvielas, kuras izmanto šajā nozarē.

3.2.2.6. Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta ceturtā ievilkuma nozīmē: bankrota tiesību, uzņēmējdarbības tiesību vai īpašuma tiesību trūkums, diskriminējoša piemērošana vai neatbilstīga izpilde

(96) Lietas materiālos pieejamā informācija liecina, ka Ķīnas bankrota sistēma pietiekami nesasniedz savus galvenos mērķus, tādus kā prasījumu un parādu pilnīga segšana un kreditoru un debitoru likumīgo tiesību un interešu aizsardzība. Tā pamatā, šķiet, ir fakts, ka, lai gan Ķīnas bankrota tiesības formāli balstās uz līdzīgiem principiem kā atbilstīgie tiesību akti citās valstīs, izņemot Ķīnu, Ķīnas sistēmai ir raksturīga sistemātiska nepietiekama tiesību aktu noteikumu izpilde. Vispārzināms, ka bankrotu joprojām ir maz attiecībā pret valsts ekonomikas lielumu jo īpaši tāpēc, ka maksātnespējas procesā ir virkne nepilnību, kas faktiski attur no bankrota pieteikumu iesniegšanas. Turklāt valsts loma maksātnespējas procesos joprojām ir spēcīga un aktīva, un bieži vien tai ir tieša ietekme uz procesu rezultātu (103).

(97) Turklāt īpašuma tiesību sistēmas trūkumi ir īpaši acīmredzami saistībā ar īpašumtiesībām uz zemi un zemes izmantošanas tiesībām Ķīnā (104). Visa zeme ir Ķīnas valsts īpašumā (kopīpašumā esošā lauku zeme un valsts īpašumā esošā pilsētas zeme). Tās sadale joprojām ir atkarīga tikai no valsts. Pastāv tiesību aktu noteikumi, kuru mērķis ir pārredzamā veidā un par tirgus cenām piešķirt zemes izmantošanas tiesības, piemēram, ieviešot piedāvājumu procedūras. Tomēr minētie noteikumi tiek regulāri pārkāpti: daži pircēji iegūst zemi par velti vai par cenu, kas ir zemāka par tirgus cenu (105). Turklāt, piešķirot zemi, iestādes bieži vien cenšas sasniegt konkrētus politiskos mērķus, ieskaitot ekonomikas plānu īstenošanu (106).

(98) Tāpēc Ķīnas bankrota un īpašuma tiesību akti pienācīgi nedarbojas, un rezultātā, saglabājot maksātnespējīgus uzņēmumus un piešķirot zemes izmantošanas tiesības Ķīnas Tautas Republikā, rodas kropļojumi. Minētie tiesību akti attiecas arī uz keramikas galda piederumu un virtuves piederumu ražošanu. Turklāt Komisija jau iepriekš ir konstatējusi, ka nozare ir guvusi labumu no zemes izmantošanas tiesību darījumiem, ko skāruši izkropļojumi no valsts puses (107).

(99) Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka keramikas galda piederumu un virtuves piederumu nozarē bankrota un īpašuma tiesību aktu piemērošana ir diskriminējoša vai arī to izpilde ir neatbilstīga, arī attiecībā uz pārskatāmo ražojumu.

3.2.2.7. Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta piektā ievilkuma nozīmē: izkropļotas algu izmaksas

(100) Uz tirgu balstīta algu sistēma Ķīnā nevar pilnībā attīstīties, jo darba ņēmēju un darba devēju tiesības uz kolektīvu organizāciju tiek ierobežotas. Ķīna nav ratificējusi vairākas Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) pamatkonvencijas, proti, tās, kas attiecas uz biedrošanās brīvību un koplīgumu slēgšanu (108). Valsts tiesību aktos noteikts, ka darbojas tikai viena arodbiedrību organizācija. Tomēr šī organizācija nav neatkarīga no valsts iestādēm, un tās iesaistīšanās darba koplīguma slēgšanā un darba ņēmēju tiesību aizsardzībā joprojām ir vāja (109). Turklāt Ķīnas darbaspēka mobilitāti ierobežo mājsaimniecību reģistrācijas sistēma, kas konkrētās administratīvās teritorijas vietējiem iedzīvotājiem ierobežo piekļuvi visam sociālā nodrošinājuma un citu pabalstu klāstam. Rezultātā darba ņēmēji, kuriem nav reģistrēta dzīvesvieta vietējā teritorijā, parasti nonāk neaizsargātā nodarbinātības situācijā un saņem mazākus ienākumus nekā personas, kam ir šāda reģistrēta dzīvesvieta (110). Šie konstatējumi liek secināt, ka algu izmaksas Ķīnā ir izkropļotas.

(101) Kā jau minēts iepriekš, darbaspēka izmaksas veido ievērojamu pārskatāmā ražojuma ražošanas izmaksu daļu, jo tā ražošana ir darbietilpīgs process. Arī uz keramikas nozari, kas ietver galda piederumu ražošanu, attiecas aprakstītā Ķīnas darba tiesību sistēma. Tādējādi nozari ietekmē algu izmaksu kropļojumi — gan tieši (attiecīgā produkta ražošanā), gan netieši (ja ir pieejams kapitāls vai izejresursi no uzņēmumiem, uz kuriem attiecas tā pati Ķīnas darbaspēka sistēma).

(102) Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka keramikas galda piederumu un virtuves piederumu nozarē algu izmaksas ir izkropļotas.

3.2.2.8. Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta sestā ievilkuma nozīmē: piekļuve finansējumam, ko piešķir iestādes, kuras īsteno valsts politikas mērķus vai kuru darbība citādi ir atkarīga no valsts

(103) Kapitāla pieejamība uzņēmumiem Ķīnā ir dažādos veidos izkropļota.

(104) Pirmkārt, Ķīnas finanšu sistēmai ir raksturīgs spēcīgs valsts īpašumā esošu banku stāvoklis (111), un, piešķirot piekļuvi finansējumam, tās ņem vērā nevis projekta ekonomisko dzīvotspēju, bet citus kritērijus. Līdzīgi kā nefinanšu VU, bankas joprojām ir saistītas ar valsti ne tikai ar īpašumtiesībām, bet arī ar personīgām attiecībām (lielo valsts īpašumā esošo finanšu iestāžu vadošos darbiniekus ieceļ amatā ĶKP) (112) un, tāpat kā nefinanšu VU, bankas regulāri īsteno valdības izstrādāto valsts politiku. Tādējādi bankas izpilda tieši formulētu ar likumu noteiktu pienākumu veikt darījumus saskaņā ar valsts ekonomiskās un sociālās attīstības vajadzībām un vadoties pēc valsts rūpniecības politikas (113). To papildina spēkā esoši papildu noteikumi, kuri virza finanses uz nozarēm, ko valdība atzinusi par veicināmām vai citādi nozīmīgām (114).

(105) Lai gan ir atzīts, ka dažādi tiesību akti noteikumi attiecas uz nepieciešamību ievērot normālu banku praksi un tādus prudenciālos noteikumus kā nepieciešamību pārbaudīt aizdevuma ņēmēja kredītspēju, pārliecinoši pierādījumi, ieskaitot tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanu konstatējumus, liecina, ka minētajiem noteikumiem ir tikai sekundāra nozīme dažādu juridisko instrumentu piemērošanā.

(106) Turklāt obligāciju reitings un kredītvērtējums dažādu iemeslu dēļ bieži vien ir izkropļoti — arī tādēļ, ka riska novērtējumu ietekmē firmas stratēģiskā nozīme Ķīnas valdībai un implicīto valdības garantiju spēks. Aplēses pārliecina, ka Ķīnas kredītvērtējumi sistemātiski atbilst zemākiem starptautiskajiem vērtējumiem.

(107) Rezultātā rodas nosliece piešķirt aizdevumus valsts īpašumā esošiem uzņēmumiem, lielām privātām firmām ar labiem sakariem un firmām, kas darbojas nozīmīgākajās rūpniecības nozarēs, kas nozīmē, ka kapitāla pieejamība un izmaksas nav vienādas visiem tirgus dalībniekiem.

(108) Otrkārt, lai stimulētu ieguldījumu pieaugumu, aizņemšanās izmaksas tiek mākslīgi uzturētas zemā līmenī. Tādējādi tiek pārmērīgi izmantoti kapitālieguldījumi ar aizvien mazāku ienākumu no ieguldījumiem. To ilustrē nesenais to līdzekļu īpatsvara pieaugums valsts sektorā, kurus uzņēmumi aizņēmušies, kaut arī strauji samazinājusies rentabilitāte, kas liecina, ka mehānismi, kuri darbojas banku sistēmā, neatbilst normālai komerciālai reakcijai.

(109) Treškārt, lai gan 2015. gada oktobrī tika panākta nominālās procentu likmes liberalizācija, cenu signāli vēl aizvien neizriet no brīvā tirgus spēkiem, bet tos ietekmē valsts izraisīti kropļojumi. Faktiski to aizdevumu daļa, kam nav pārsniegta atsauces likme, joprojām ir 45 % no visiem aizdevumiem, un šķiet, ka ir pastiprināta mērķtiecīgu kredītu izmantošana, jo kopš 2015. gada šī daļa ir ievērojami palielinājusies, kaut arī ekonomikas apstākļi ir pasliktinājušies. Mākslīgi zemo procentu likmju dēļ finansēšanas izmaksas ir nesamērīgi zemas, un tas izraisa pārmērīgu kapitāla izmantošanu.

(110) Kopējais kreditēšanas pieaugums Ķīnā liecina par mazāku kapitāla sadales efektivitāti, un nav pazīmju, ka kreditēšanas ierobežojumi kļūtu stingrāki, ko varētu gaidīt neizkropļotā tirgus vidē. Rezultātā pēdējos gados ir strauji palielinājies ienākumus nenesošu aizdevumu apjoms. Saskaroties ar situāciju, kad kļūst aizvien vairāk riskanto parādu, Ķīnas valdība ir izvēlējusies izvairīties no maksājumu saistību neizpildes. Tāpēc ar sliktajiem parādiem saistītie jautājumi tiek risināti, refinansējot parādu un tādējādi radot tā sauktos zombijuzņēmumus vai nododot īpašumtiesības uz parādu (piemēram, izmantojot apvienošanos vai parādsaistību kapitalizācijas mijmaiņas darījumus), bet ne vienmēr novēršot vispārējo parāda problēmu vai risinot tās pamatcēloņus.

(111) Būtībā, kaut arī nesen veikti tirgus liberalizācijas pasākumi, uzņēmumu kredītu sistēmu Ķīnā ietekmē nozīmīgas sistēmiskas problēmas un kropļojumi, ko rada pastāvīgi pieaugošā valsts loma kapitāla tirgos.

(112) No šīs finanšu sistēmas labumu gūst arī keramikas galda piederumu un virtuves piederumu ražošana un izejvielu un citu izejresursu piegādātāji. Jo īpaši, konkrēti Ķīnas keramikas galda piederumu un virtuves piederumu ražotāji vēl nesen ir saņēmuši tirgus principiem neatbilstošu valsts atbalstu, kam piemīt ar nekomerciāliem noteikumiem piešķirta finansiāla atbalsta pazīmes (115). Tāpēc minētais atbalsts un iepriekš aprakstītā vispārējā būtiskā valdības iejaukšanās finanšu sistēmā izraisa to, ka visos līmeņos tiek nopietni ietekmēti tirgus apstākļi.

(113) Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka keramikas galda piederumu un virtuves piederumu ražotājiem ir pieejams finansējums, ko piešķir iestādes, kuras īsteno valsts politikas mērķus, vai to darbība kā citādi nav neatkarīga no valsts.

3.2.2.9. Aprakstīto kropļojumu sistēmiskais raksturs

(114) Komisija norāda, ka Ziņojumā aprakstītie kropļojumi Ķīnas ekonomikai ir raksturīgi. Pieejamie pierādījumi liecina, ka 3.2.2.2.–3.2.2.5. iedaļā un Ziņojuma A daļā aprakstītie fakti un iezīmes, kas raksturo Ķīnas sistēmu, ir attiecināmi uz visu valsti un visām ekonomikas nozarēm. Tas pats sakāms par 3.2.2.6.–3.2.2.8. iedaļā un Ziņojuma B daļā aprakstītajiem ražošanas faktoriem.

(115) CCCLA2018. gada 30. jūlija piezīmēs par 2018. gada 18. jūlija paziņojumu iebilda pret pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošanu. Komisija uzskata, ka vispirms tai būtu jāpārbauda apgalvojumi par būtisko(-ajiem) kropļojumu(-iem) Ķīnas keramikas galda piederumu ražošanas nozarē un tie jāapstiprina, kā tas prasīts pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktā, pirms tā meklē ražošanas izmaksu datus no alternatīviem avotiem. CCCLA savās 2018. gada 13. augusta papildu piezīmēs paskaidroja, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji parasti neimportē 15 izejvielas, kas tiek izmantotas attiecīgajam ražojumam, bet iegādājas tās vietējā tirgū. Turklāt tā apgalvoja, ka “sūdzības iesniedzējs nav apgalvojis, ka Ķīnas izejvielu tirgū būtu nozīmīgs kropļojums, un arī Komisija savā “ziņojumā par valsti” Ķīnas keramikas nozares izejvielu tirgū nav konstatējusi iespējamu kropļojumu”. Tāpēc CCCLA uzskata, ka nav iemesla aizstāt faktiskās iekšzemes iegādes cenas Ķīnas eksportētājiem attiecībā uz šīm 15 izejvielām ar importa cenām no Brazīlijas, Taizemes un Turcijas. Tas tiek atkārtots 2018. gada 19. oktobra piezīmēs, kurās teikts, ka Komisijai būtu jāizskata faktiskās Ķīnas ražotāju eksportētāju izejvielu iegādes cenas.

(116) Komisija aicināja CCCLA pamatot tās apgalvojumu ar “precīziem un atbilstīgiem pierādījumiem”, kā tas noteikts pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta trešajā ievilkumā. Tomēr ne CCCLA, ne izlasē iekļautie uzņēmumi, kas ietilpst CCCLA, tādus nesniedza, un viens no izlasē iekļautajiem uzņēmumiem pārbaudes apmeklējuma laikā izbeidza sadarbību.

(117) Komisija atgādina, ka keramikas galda piederumu un virtuves piederumu ražošanai ir vajadzīgs plašs izejresursu klāsts. Izlasē iekļautie uzņēmumi šos izejresursus saņēma no Ķīnas. Ja keramikas galda piederumu un virtuves piederumu ražotāji iegādājas šos izejresursus / slēdz līgumu par tiem, tad cenas, ko ražotāji maksā (un kas tiek reģistrētas pie to izmaksām), ir nepārprotami saistītas ar tiem pašiem sistēmiskajiem kropļojumiem, kas minēti iepriekš. Piemēram, kropļojumi skar izejresursu piegādātāju izmantoto darbaspēku. Tie var aizņemties naudu, kuru skar kropļojumi finanšu sektorā / kapitāla sadalē. Turklāt uz tiem attiecas plānošanas sistēma, kura tiek piemērota visos valdības līmeņos un visās nozarēs.

(118) Rezultātā ne vien nav iespējams izmantot attiecīgā ražojuma iekšzemes pārdošanas cenas, bet arī izejresursu izmaksas (ieskaitot izejvielas, enerģiju, zemi, finansējumu, darbaspēku utt.) ir izkropļotas, jo cenas veidošanu ietekmē būtiska valdības iejaukšanās, kā tā aprakstīta Ziņojuma A un B daļā. Valdības iejaukšanās, kas aprakstīta saistībā ar kapitāla, zemes, darbaspēka, enerģijas un izejvielu sadali, ir izplatīta visā ĶTR. Tas nozīmē, ka, piemēram, izejresursi, kas paši ir ražoti Ķīnā, apvienojot vairākus ražošanas faktorus, ir pakļauti nozīmīgiem kropļojumiem. Tas pats attiecas uz izejresursu ielaidi un tā tālāk.

3.2.2.10. Piezīmes pēc konstatējumu izpaušanas par nozīmīgiem kropļojumiem

(119) Pēc informācijas izpaušanas CCCLA ir nākusi klajā ar vairākām piezīmēm par to, kā Komisija piemērojusi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunktu.

(120) Vispirms CCCLA norāda, ka Komisijas konstatējumi par nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu Ķīnas keramikas galda piederumu un virtuves piederumu nozarē neatbilst objektīvu avotu standartiem un tiem nav pietiekamas pierādījuma vērtības, jo tie galvenokārt balstās uz Komisijas Ziņojumu un ThinkDesk ziņojumu. Komisijas Ziņojums nav uzskatāms par objektīvu Ķīnas ekonomikas un ekonomikas politikas analīzi, bet tā loma ir tikai atvieglot pieprasījuma iesniedzēja uzdevumu iesniegt pietiekamus pierādījumus par nozīmīgiem kropļojumiem un atvieglot Komisijas uzdevumu izdarīt konstatējumus šajā sakarā. CCCLA līdzīgi uzskata, ka ThinkDesk ziņojums atvieglo pieprasījuma iesniedzēja uzdevumu sagatavot pieprasījumu un Komisijas uzdevumu izdarīt konstatējumus par nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu Ķīnas keramikas un galda piederumu nozarē. Šajā ziņā CCCLA uzskata, ka abi dokumenti ir sagatavoti ar konkrētu mērķi, tāpēc tos nevar uzskatīt par objektīviem un tajos ietvertajā nozīmīgo kropļojumu pastāvēšanas analīzē, iespējams, ne visi faktu elementi ir ņemti vērā. Turklāt tie ir sagatavoti labu laiku pirms termiņbeigu pārskatīšanas sākšanas, un CCCLA apgalvo, ka papildus minēto dokumentu saturam Komisija nav konstatējusi neko jaunu.

(121) Komisija atgādina, ka tās Ziņojums ir uzskatāms par pierādījumu kopumu, kas pievienots izmeklēšanas lietas materiāliem, kā paredzēts pamatregulas 2. panta 6.a punkta c) apakšpunktā. Ziņojums tika publicēts 2017. gada 21. decembrī, sniedzot visiem (t. i., ne tikai konkrētā antidempinga izmeklēšanā iesaistītām personām) iespēju iesniegt piezīmes, atspēkot un papildināt Ziņojumā iekļautos pierādījumus. Līdz šim Komisija par Ziņojumu nav saņēmusi šādas atsauksmes, kas apšaubītu tā objektivitāti. Turklāt pati CCCLA nav sniegusi nekādus konkrētus elementus, kuri atspēkotu Ziņojumā iekļautos pierādījumus vai juridiskos secinājumus. Tādējādi nav pierādīts, kāpēc Ziņojums nebūtu objektīvs, un apgalvojums, ka šajā izmeklēšanā uz to nevar paļauties, tiek noraidīts. Līdzīgi CCCLA nav varējusi apstrīdēt nevienu faktu vai juridisko elementu ThinkDesk ziņojumā vai kādu citu sūdzības iesniedzēja sniegto materiālu. Tā kā minētā apvienība nav sniegusi ziņas par to, kāpēc ziņojumā sniegtā informācija nav objektīva, apgalvojums, ka Komisijai nebūtu jāņem vērā ThinkDesk ziņojums, tiek noraidīts.

(122) CCCLA šo jautājumu izvērš, norādot, ka abi ziņojumi sagatavoti labu laiku pirms termiņbeigu pārskatīšanas sākšanas. Tā norāda, ka papildus minēto dokumentu saturam Komisija nav konstatējusi neko jaunu.

(123) Komisija šādam viedoklim nepiekrīt. Šajā izmeklēšanā ir konstatēts, ka attiecīgie pierādījumi, kas iekļauti Ziņojumā, ir derīgi un piemērojami pašreizējā termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanai, tādējādi, novērtējot, vai ĶTR pastāv nozīmīgi kropļojumi, tā ir ņēmusi tos vērā. Līdzīgi attiecībā uz ThinkDesk ziņojumu Komisija izmantoja tā saturu, lai izpēti pievērstu papildu elementiem, kas ir konkrēti attiecināmi uz keramikas galda piederumu un virtuves piederumu nozari. Komisija atsaucas arī uz būtiskajiem papildu pierādījumiem un izpēti, kas izmantoti jo īpaši 3.2.2.5. iedaļā par Ķīnā pastāvošo horizontālo izkropļojumu saikni ar attiecīgo nozari un kas neietilpst ne Ziņojumā, ne ThinkDesk ziņojumā. Minētā izpēte ir ļāvusi Komisijai izdarīt daudzus papildu konstatējumus par nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu keramikas galda piederumu un virtuves piederumu nozarē. Tāpēc Komisija noraida CCCLA apgalvojumu.

(124) CCCLA norāda arī, ka konstatējumi par nozīmīgiem kropļojumiem ir izdarīti, neveicot kvantitatīvu analīzi. CCCLA uzskata — lai spriestu par izkropļojumu nozīmīgumu, šādu kropļojumu analīze būtu jāpamato, salīdzinot atsevišķu ražotāju eksportētāju paziņotās cenas vai izmaksas ar cenām vai izmaksām brīvajā tirgū.

(125) Pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta pirmajā teikumā ir paredzēts: “nozīmīgi kropļojumi ir kropļojumi, kas rodas, ja paziņotās cenas vai izmaksas, arī izejvielu un enerģijas izmaksas, nav noteiktas brīvā tirgus spēku ietekmē, jo tās ietekmē būtiska valdības iejaukšanās”. Minētā noteikuma otrajā teikumā norādīts, kā Komisijai būtu jānovērtē, vai pastāv nozīmīgi kropļojumi: “Novērtējot to, vai pastāv nozīmīgi kropļojumi, ņem vērā, inter alia, iespējamo ietekmi, kas var būt vienam vai vairākiem [..]faktoriem”, kas uzskaitīti 2. panta 6.a punkta b) apakšpunktā. Tādējādi, kā jau ir izskaidrots 48. apsvērumā un ievērojot 2. panta 6.a punkta b) apakšpunktu, Komisijas novērtējums par to, vai pastāv šādi nozīmīgi kropļojumi, ir attiecīgo minētā noteikuma ievilkumos iekļauto faktoru kopēja novērtējuma rezultāts, kas veikts, lai faktiski salīdzinātu ražotāja eksportētāja cenas vai izmaksas ar neizkropļotām cenām vai izmaksām brīvā tirgū. Turklāt, kā norādīts tajā pašā 48. apsvērumā, kopumā novērtējot, vai pastāv kropļojumi, var ņemt vērā arī vispārējo kontekstu un situāciju eksportētājvalstī un visu tiesību sistēmu, kas paredz, ka valdībai ir ievērojamas pilnvaras iejaukties ekonomikā tā, ka cenas un izmaksas nav noteiktas brīvā tirgus spēku ietekmē. Lai būtu ietekmētas cenas un izmaksas, nepieciešamais tiesību aktos noteiktais standarts ir, ka tiek izpildīts viens vai vairāki pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta ievilkumos uzskaitītie attiecīgie vienas “potenciālās” ietekmes kritēriji, un tiesību aktos nemaz nav prasības konstatējumam par nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu veikt faktisku kvantitatīvu analīzi, pamatojoties uz neizkropļotu atsauces cenu un izmaksu salīdzinājumu ar ražotāju eksportētāju izmaksām un cenām. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.

(126) Visbeidzot, CCCLA apgalvo, ka pēc tam, kad zaudējusi spēku Protokola par Ķīnas pievienošanos PTO (tālāk “Protokols”) 15. sadaļa, Eiropas Savienībai nevajadzētu atkāpties no standarta metodikas, ko izmanto normālās vērtības noteikšanai, proti, vajadzētu izmantot tikai eksportētājvalsts iekšzemes cenas un izmaksas, ja vien ADN nepieļauj, ka to dara citādi. Ņemot vērā iepriekš minēto, ES saskaņā ar Antidempinga nolīguma (“ADN”) 2. pantu būtu jāievēro standarta metodika. Turklāt CCCLA apgalvo arī, ka ADN “neparedz pastāvīgu iespēju noteikt nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu”. Tā kā ne ADN, ne GATT 1994 nav juridiska pamata šādai konkrētai darbībai, tad konstatējumu izdarīšana par nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu un rezultātā arī saliktās normālās vērtības aprēķināšana nav saderīga ar ADN 1., 2., 6.1. un 18.1. pantu.

(127) Šajā gadījumā Komisija piemēroja attiecīgos pamatregulas 2. panta 6.a punkta noteikumus. ES likumdevējs ir tos pieņēmis, pilnībā ievērojot ES saistības, kas izriet no PTO tiesību aktiem. Komisija norāda, ka PTO tiesību aktos nav absolūta noteikuma vienmēr aprēķināt salikto normālo vērtību, pamatojoties uz iekšzemes izmaksām un cenām. Turklāt Komisija nepiekrīt viedoklim, ka Protokola 15. sadaļa vairs nebūtu piemērojama dempinga izmeklēšanās, kas attiecas uz Ķīnu, un atgādina, ka PTO strīdu izšķiršanas sistēmā par šo jautājumu ir sākts process, kurā tā aizstāvējusi šādu viedokli, atsaucoties uz minētā noteikuma d) punktu, tā mērķi un sarunu vēsturi par to. Tādējādi Komisija noraida šos apgalvojumus.

3.2.2.11. Secinājums

(128) Analīze 3.2.2.2.–3.2.2.9. iedaļā, kurā aplūkoti visi pieejamie pierādījumi par Ķīnas iejaukšanos savā ekonomikā kopumā, kā arī keramikas nozarē (arī attiecībā uz pārskatāmo ražojumu), liecina, ka cenas un izmaksas, arī izejvielu, enerģijas un darbaspēka izmaksas, nav noteiktas brīvā tirgus spēku ietekmē, jo tās ietekmē būtiska valdības iejaukšanās pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, kā par to liecina viena vai vairāku attiecīgo minētajā noteikumā uzskaitīto faktoru faktiskā vai potenciālā ietekme. Tādējādi un ņemot vērā, ka ĶV nesadarbojās, Komisija secina, ka šajā lietā normālās vērtības noteikšanai nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas.

(129) Tāpēc Komisija, kā izklāstīts nākamajā iedaļā, normālo vērtību aprēķināja, pamatojoties vienīgi uz ražošanas un pārdošanas izmaksām, kas atspoguļo neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības, t. i., šajā gadījumā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu pamatojoties uz atbilstīgām ražošanas un pārdošanas izmaksām atbilstošā reprezentatīvā valstī.

3.2.3. Reprezentatīvā valsts

3.2.3.1. Vispārīgas piezīmes

(130) Konstatējusi, ka cenas un/vai izmaksas Ķīnas keramikas galda piederumu un virtuves piederumu nozarē ietekmē nozīmīgi kropļojumi, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunktu aprēķināja salikto normālo vērtību, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu pamatojoties uz ražošanas un pārdošanas izmaksām attiecīgā reprezentatīvā valstī.

(131) Reprezentatīvās valsts izvēle balstījās uz šādiem kritērijiem: (2) līdzīgs ekonomiskās attīstības līmenis kā Ķīnas Tautas Republikā. Šim nolūkam Komisija, pamatojoties uz Pasaules Bankas datubāzi (116), izmantoja valstis, kuru nacionālais kopienākums uz vienu iedzīvotāju ir līdzīgs kā ĶTR; (3) attiecīgā ražojuma ražošana minētajā valstī; (4) attiecīgo datu publiska pieejamība minētajā valstī; (5) ja ir vairākas iespējamās reprezentatīvās valstis, tad priekšroku attiecīgā gadījumā dod valstij ar pienācīga līmeņa sociālo un vides aizsardzību.

(132) Kā minēts 31. apsvērumā, 18. jūlija paziņojumā Komisija informēja ieinteresētās personas, ka tā ir apzinājusi trīs iespējamās reprezentatīvās valstis — Brazīliju, Taizemi un Turciju — un ir uzaicinājusi ieinteresētās personas sniegt piezīmes un ierosināt citas valstis. Gan CCCLA, gan pieprasījuma iesniedzējs iesniedza vairākas piezīmes par iespējamajām reprezentatīvajām valstīm, tomēr neviens no tiem neierosināja nevienu citu valsti.

3.2.3.2. Līdzīgs ekonomiskās attīstības līmenis kā Ķīnas Tautas Republikā

(133) Brazīlija, Taizeme un Turcija tiek klasificētas pie valstīm ar līdzīgu ekonomiskās attīstības līmeni kā ĶTR, proti, tās visas Pasaules Banka klasificē pie valstīm ar “vidēji augstiem ienākumiem”.

(134) CCCLA norāda (117), ka 2017. gadā Turcijas NKI uz vienu iedzīvotāju bijis ievērojami lielāks nekā Ķīnai vai Brazīlijai. Līdzīgi arī pieprasījuma iesniedzējs norāda (118), ka 2016. gada IKP uz vienu iedzīvotāju Brazīlijā bijis ļoti līdzīgs Ķīnas IKP uz vienu iedzīvotāju, savukārt Turcijas IKP uz vienu iedzīvotāju bijis ievērojami lielāks. Tādējādi abas ieinteresētās personas apgalvo, ka šā kritērija dēļ Turcija ir mazāk piemērota.

(135) Pamatregulā ir minēta “attiecīga .. valsts ar līdzīgu ekonomiskās attīstības līmeni”. Tādējādi pamatregulā nav paredzēts, ka Komisija izvēlas valsti, kuras NKI vai IKP uz vienu iedzīvotāju ir vistuvākais Ķīnas attiecīgajam rādītājam. Drīzāk nozīmīgs kritērijs ir ekonomiskās attīstības līmeņa līdzība. Lai noteiktu šādu līdzību, ir lietderīgi izmantot valsti, ko Pasaules Banka klasificējusi pie valstīm ar vidēji augstiem ienākumiem, tāpēc, ka, nosakot vairākas potenciāli piemērotas valstis ar līdzīgu attīstības līmeni, šajā klasifikācijā tā pamatojas uz vairākiem objektīviem ekonomiskiem kritērijiem. Tā kā visas trīs valstis ir iekļautas vienā un tajā pašā Pasaules Bankas datubāzes kategorijā, tad tiek uzskatīts, ka tās atbilst pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmajā ievilkumā noteiktajam kritērijam. Tādējādi Komisija secina, ka visas trīs valstis vienādi atbilst šim kritērijam, un tāpēc piezīme tiek noraidīta.

3.2.3.3. Pārskatāmā ražojuma ražošana reprezentatīvajā valstī un attiecīgo datu publiska pieejamība reprezentatīvajā valstī

(136) Praktiski visas pasaules valstis ražo zināmu daudzumu pārskatāmā ražojuma. Izanalizējusi pieejamos datus, jo īpaši datus no Global Trade Atlas (GTA) (119) un Orbis Bureau van Dijk (Orbis) (120), Komisija atzina, ka šajā izmeklēšanā iespējamas reprezentatīvās valstis varētu būt Brazīlija, Taizemes un Turcija.

(137) CCCLA savās piezīmēs pauž bažas, ka Brazīlijas, Taizemes un Turcijas paziņoto ražošanas faktoru dēļ ir lielas vidējo importa cenu atšķirības. Tā apgalvo, ka šīs atšķirības galvenokārt ir saistītas ar importa daudzumu. Parasti mazāki importa daudzumi ir saistīti ar augstākām cenām. CCCLA arī pauž šaubas par Harmonizētās sistēmas (HS) sešciparu koda līmenī izteikto cenu precizitāti un aicina Komisiju izmantot detalizētākos astoņciparu līmeņa kodus. Attiecībā uz finanšu datu pieejamību CCCLA norāda, ka Turcijas un Brazīlijas peļņa un PVA izmaksas noteiktas tikai vienam vai diviem uzņēmumiem, tāpēc tās var būt gadījuma rakstura faktoru ietekmētas (piemēram, zīmola ražojumu pārdošana), savukārt Taizemes rādītāji ir balstīti uz astoņu uzņēmumu vidējiem rādītājiem. CCCLA apgalvo, ka tādējādi būtu jāizvēlas Taizeme.

(138) Pieprasījuma iesniedzējs, no otras puses, apgalvo, ka par reprezentatīvo valsti būtu jāizmanto Brazīlija. Tas apgalvo, ka divi no astoņiem Taizemes uzņēmumiem, kurus Komisija norādījusi, šķiet, nemaz neražo pārskatāmo ražojumu un ka par Taizemi nav pieejami jaunākie finanšu dati. Pieprasījuma iesniedzējs arī min, ka sākotnējā izmeklēšanā Taizemes ražotājs nevarēja sniegt pietiekami detalizētus datus. Pieprasījuma iesniedzējs apgalvo, ka Savienības ražotāju PVA un peļņai, kādu tie gaidītu, ja nebūtu importa par dempinga cenām, vislabāk atbilst pārskatīšanas pieprasījumā ierosinātie Brazīlijas ražotāja pārdošanas, vispārējie un administratīvie izdevumi (“PVA”) un peļņa. Pieprasījuma iesniedzējs norāda arī, ka Taizemes ražotāju vidējie PVA un peļņas rādītāji ir pārāk zemi un ka no tiem abiem paziņotā peļņa ir zem mērķa peļņas līmeņa, kas noteikts sākotnējā izmeklēšanā. Pieprasījuma iesniedzējs apgalvo, ka tā ierosinātais ražotājs Brazīlijā spēj sagatavot un iesniegt pieprasīto informāciju par izmaksām.

(139) Atbildot uz šiem apgalvojumiem, Komisija norāda, ka vidējo importa cenu atšķirības pašas par sevi nenozīmē, ka dati nav uzticami. Ja vien ražošanas faktoru importa daudzumi ir pietiekami reprezentatīvi un ja nav citu konkrētu apstākļu, kas tos padarītu nereprezentatīvus vai nepiemērotus, nav objektīva iemesla izslēgt ne tos, ne kādu no ierosinātajām valstīm. Ciktāl ir runa par klasifikācijas līmeni, Komisijas cenšas izmantot atbilstošāko un detalizētāko līmeni, kāds pieejams, pamatojoties uz lietas materiāliem. Ķīnas ražotāji eksportētāji līdz šim ir snieguši Ķīnas astoņciparu līmeņa kodus, kas lielākoties atbilst HS sešciparu līmeņa kodiem, jo divi pēdējie cipari ir “00”. Kad bija iespējams, Komisija noteica un izmantoja līdzvērtīgos astoņciparu kodus no reprezentatīvās valsts nomenklatūras. Tā kā konkrētu apgalvojumu par kādu konkrētu ražošanas faktoru nebija, tad Komisija izmantoja datus, kā sīkāk izskaidrots tālāk 155. apsvērumā.

(140) Turklāt tas, ka Taizemes finanšu rādītāji (piemēram, PVA un peļņa) ir balstīti uz vairāk uzņēmumu rādītājiem nekā pārējo divu valstu rādītāji, pats par sevi nenozīmē, ka pirmie ir uzticamāki. Katrā ziņā pamatregulā ir noteikts, ka “attiecīgajiem datiem” jābūt “viegli pieejamiem”, bet nav norādīts, ka tam vajadzētu būt iespējami plašam datu kopumam. Turklāt revidētu Turcijas uzņēmuma grāmatvedības pārskatu pieejamība ļauj Komisijai attiecīgā gadījumā izslēgt no finanšu rādītājiem ikviena ārkārtas notikuma vai darbības ietekmi. To nevar teikt par abu pārējo valstu uzņēmumiem. Tādējādi detalizētākie dati bija pieejami par Turcijas uzņēmumu. Pamatojoties uz iepriekš minēto, CCCLA apgalvojumi tiek noraidīti.

(141) Attiecībā uz pieprasījuma iesniedzēja apgalvojumu par Brazīlijas ražotāja PVA un peļņas līmeni Komisija norāda, ka jautājums par to, vai reprezentatīvās valsts PVA un peļņas līmeņi atbilst attiecīgajiem Savienības ražotāju līmeņiem vai to gaidām, izvēloties vispiemērotāko reprezentatīvo valsti, nav no svara. Turklāt, pretēji pieprasījuma iesniedzēja apgalvojumam, pārskatīšanas pieprasījumā norādītie Brazīlijas ražotāja finanšu dati un izmaksu dati nebija publiski pieejami. Rezultātā pieprasījuma iesniedzēja apgalvojumi tiek noraidīti.

(142) Komisija rūpīgi analizēja visus lietas materiālos pieejamos attiecīgos datus par visiem ražošanas faktoriem visās trijās potenciālajās reprezentatīvās valstīs, un ņēma vērā tālāk minēto: (6) GTA datubāze liecina, ka visas trīs valstis importē lielāko daļu izejvielu reprezentatīvos daudzumos. Tomēr vairākas izejvielas (piemēram, silīcija dioksīds un kvarcs, pigmenti un ģipsis) kopā veido aptuveni 20 % no integrēta ražotāja ražošanas izmaksām, Turcijā un Taizemē importa daudzumi ir ievērojami lielāki nekā Brazīlijā; (7) Turcijā identificētajam ražotājam ir publiski pieejami revidēti jaunākie finanšu pārskati (121), bet Brazīlijā un Taizemē identificētajiem uzņēmumiem nav. Lai gan finanšu pārskatu pieejamība nav priekšnoteikums šāda veida analīzei, tomēr tie rada priekšrocības, jo ļauj Komisijai pārliecināties, ka tiek izmantoti piemērotākie rādītāji un ka nav ņemta vērā iespējamo ārkārtas notikumu ietekme; (8) Turcijā ir pieejama detalizēta un publiska informācija par darbaspēka izmaksām (122) valstī, kā arī sīka informācija par attiecīgajā nozarē (nemetālisko minerālu nozarē, kas ietver keramikas, stikla, cementa un kaļķu ražošanu) nostrādāto stundu skaitu. Dati Turcijā ietver sociālā nodrošinājuma maksājumus un citus darbaspēka izmaksu izdevumus, kas uzņēmumiem jāmaksā. Šajā gadījumā darbaspēka izmaksas ir būtisks faktors, jo tās veido vidēji 45 %–55 % no kopējām ražošanas izmaksām.

(143) Pamatojoties uz visu šo faktoru kopējo ietekmi, Komisija šajā izmeklēšanā par vispiemērotāko reprezentatīvo valsti uzskatīja Turciju. Komisija 9. oktobra paziņojumā darīja zināmu ieinteresētajām personām nodomu izmantot Turciju par reprezentatīvo valsti un aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes.

(144) Pieprasījuma iesniedzējs savās piezīmēs (123), ko tas sniedza pēc 9. oktobra paziņojuma, apgalvo, ka, izraugoties vispiemērotāko reprezentatīvo valsti, Komisija izmantojusi tikai divus no četriem kritērijiem, kas noteikti pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktā. Pieprasījuma iesniedzējs lūdz Komisiju izpaust visu ražošanas faktoru galīgās un atjauninātās atsauces vērtības, uz kuru pamata tika noteikta normālā vērtība. Visbeidzot, pieprasījuma iesniedzējs lūdz Komisiju arī novērtēt, kāda ietekme uz normālo vērtību bijusi nesenajām Turcijas politiskajām un ekonomiskajām norisēm, kuru dēļ ievērojami samazinājās Turcijas liras vērtība.

(145) Atbildot uz šīm piezīmēm, Komisija apstiprina, ka atbilstoši 133.–142. apsvērumā sniegtajam skaidrojumam, izraugoties reprezentatīvo valsti, tika rūpīgi analizēti visi trīs galvenie kritēriji. Ceturtais kritērijs par pienācīga līmeņa sociālo un vides aizsardzību ir piemērojams tikai tad, ja valsti nevar atlasīt, pamatojoties uz pirmajiem trijiem kritērijiem, tomēr šajā izmeklēšanā tas tā nav. Turcijas liras devalvācija, kā to atzinis arī pieprasījuma iesniedzējs, notika pēc pārskatīšanas izmeklēšanas perioda, un šā iemesla dēļ Komisija neredz pamatojumu vērtēt tās ietekmi uz normālo vērtību. Pieprasījuma iesniedzēja lūgums sniegt tam dažādo ražošanas faktoru skaitliskās vērtības un avotus nav arguments, kas būtu saistīts