(8)

Uz Somiju pašlaik attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa. Aizejošās valdības iesniegtajā 2015. gada stabilitātes programmā, kas ir balstīta uz pieņēmumu par nemainīgu politiku un attiecas uz laikposmu no 2014. gada līdz 2019. gadam, ir paredzēts, ka nominālais deficīts, kas 2014. gadā tika palielināts līdz 3,2 % no IKP un tādējādi pārsniedza atsauces vērtību (3 % no IKP), turpinās pieaugt līdz 3,4 % no IKP 2015. gadā; pēc tam paredzēts, ka tas pakāpeniski samazināsies līdz 3,1 % 2017. gadā un tad līdz 2,5 % no IKP 2019. gadā. Saskaņā ar 2015. gada stabilitātes programmu ir paredzēts, ka valsts parāda attiecība pret IKP palielināsies visā programmas prognozes periodā un līdz 2019. gadam sasniegs 67,8 %. Vidējā termiņa mērķis – strukturālais deficīts 0,5 % apmērā no IKP – nav sasniegts līdz programmas perioda beigām. Šo budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs ir ticams. Pamatojoties uz Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, Somijas valsts budžeta deficīts tiek prognozēts 3,3 % apmērā no IKP 2015. gadā un 3,2 % apmērā no IKP 2016. gadā, un vienlaikus tiek prognozēts, ka parāda attiecība pret IKP palielināsies līdz 64,4 % no IKP līdz 2016. gadam. Komisija 2015. gada 13. maijā publicēja ziņojumu saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu, kurā tika secināts, ka kritēriji attiecībā uz deficītu un parādu netiek uzskatīti par izpildītiem. Tomēr 27. maijā jaunā valdība publicēja stratēģisko programmu, tostarp plānotos konsolidācijas pasākumus. Saskaņā ar Komisijas novērtējumu – ja šie pasākumi tiks pilnībā īstenoti, tie varētu samazināt nominālo deficītu krietni zem 3 % no IKP 2016. gadā. Pēc 2014. gadā novērotās pasliktināšanās pastāv arī cita novirze no preventīvajā daļā noteiktajiem nepieciešamajiem strukturālajiem pasākumiem 2015. gadā. Ir gaidāms, ka izdevumu kritērijs 2015. gadā tiks izpildīts ar plašu rezervi. Tādējādi var būt risks 2014. un 2015. gadā ievērojami novirzīties no prasītās korekcijas virzībā uz vidēja termiņa budžeta mērķi, attiecībā uz kuru būs jāveic atkārtots ex post novērtējums. Ņemot vērā pasākumus, par kuriem paziņojusi jaunā valdība, 2016. gadā pastāv nelielas novirzes risks. Tādēļ būs nepieciešami turpmāki pasākumi, lai veiktu nepieciešamos strukturālos pielāgojumus. Pamatojoties uz savu stabilitātes programmas novērtējumu un ņemot vērā Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, kā arī jaunās valdības 27. maijā iesniegto konsolidācijas pasākumu novērtējumu, Padome uzskata, ka pastāv risks, ka Somija neizpildīs Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumus. Lai gan Somija ir guvusi zināmus panākumus administratīvo reformu īstenošanā, Somijas publiskā sektora efektivitāti varētu uzlabot vēl vairāk, jo īpaši jomās, kurās nākotnē saistībā ar iedzīvotāju novecošanu izmaksu slogs palielināsies. Sociālie partneri 2014. gada rudenī vienojās par pensiju reformas saturu, taču tā vēl nav pieņemta. Gados vecāku darba ņēmēju lielāka līdzdalība darba tirgū ir ļoti svarīga, ņemot vērā fiskālās stabilitātes nepietiekamību un plānoto likumā noteiktā pensionēšanās vecuma palielināšanu. Agrīna aiziešana no darba tirgus galvenokārt ir saistīta ar invaliditāti vai pagarinātu bezdarbnieka pabalstu vecāka gadagājuma darba ņēmējiem. Valdības likumprojekts par sociālo un veselības aprūpes pakalpojumu reformu parlamentam tika iesniegts 2014. gada decembrī, taču līdz parlamenta vēlēšanām 2015. gada aprīlī netika rasts nekāds risinājums, kad varētu rast līdzsvaru starp administratīvo modeli ar lielām pašvaldību koalīcijām un atsevišķu pašvaldību autonomiju, kas ir garantēta konstitūcijā, un likumprojekts netika pieņemts. Somijas pašvaldības ir samērā mazas, taču tās veic salīdzinoši visaptverošus uzdevumus salīdzinājumā ar pašvaldībām citās Eiropas valstīs. Pašvaldību struktūru reforma noris ar zināmu aizkavēšanos, un pašvaldības pēta, kādas ir apvienošanās priekšrocības. Saskaņā ar 2015. gada valsts reformu programmu parlamentam līdz 2016. gada beigām, iespējams, tiks iesniegts jauns tiesību akta priekšlikums.