LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 28/36

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS

(2007. gada 31. decembris)

par to, kā Central Bank of Cyprus un Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta apmaksā Eiropas Centrālās bankas kapitālu, nodod ārējo rezervju aktīvus un veic iemaksas rezervēs un uzkrājumos

(ECB/2007/22)

(2008/89/EK)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus (tālāk tekstā – “ECBS Statūti”), un jo īpaši to 30.1., 30.3., 49.1. un 49.2. pantu,

tā kā:

(1) Saskaņā ar 1. pantu Padomes 2007. gada 10. jūlija Lēmumā 2007/503/EK par vienotās valūtas ieviešanu Kiprā 2008. gada 1. janvārī, kas pieņemts saskaņā Līguma 122. panta 2. punktu (1), un 1. pantu Padomes 2007. gada 10. jūlija Lēmumā 2007/504/EK par vienotās valūtas ieviešanu Kiprā 2008. gada 1. janvārī, kas pieņemts saskaņā Līguma 122. panta 2. punktu (2), Kipra un Malta izpildījušas euro ieviešanai nepieciešamos nosacījumus, un izņēmuma statuss, kas šīm dalībvalstīm noteikts saskaņā ar Pievienošanās akta 4. pantu (3), tiek atcelts no 2008. gada 1. janvāra.

(2) ECBS Statūtu 49.1. pants nosaka, ka tās dalībvalsts centrālajai bankai (NCB), kuras izņēmuma statuss tiek atcelts, jāapmaksā tās parakstītā daļa Eiropas Centrālās bankas (ECB) kapitālā tāpat, kā to izdarījušas pārējo iesaistīto dalībvalstu centrālās bankas. Pašreizējo iesaistīto dalībvalstu centrālās bankas ir pilnībā apmaksājušas to daļu parakstītajā ECB kapitālā (4). Central Bank of Cyprus un Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta svērums ECB kapitāla atslēgā atbilstoši 2006. gada 15. decembra Lēmuma ECB/2006/21 par valstu centrālo banku procentuālo daļu Eiropas Centrālās bankas kapitāla parakstīšanas atslēgā 2. pantam ir, attiecīgi, 0,1249 % un 0,0622 % (5). Central Bank of Cyprus un Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta jau daļēji apmaksājušas savas daļas parakstītajā ECB kapitālā saskaņā ar 1. pantu 2006. gada 18. decembra Lēmumā ECB/2006/26, ar ko nosaka pasākumus, kas vajadzīgi Eiropas Centrālās bankas kapitāla apmaksai, kuru veic neiesaistītās valstu centrālās bankas (6). Tāpēc atlikusī summa ir EUR 6 691 401,01Central Bank of Cyprus gadījumā un EUR 3 332 306,98Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta gadījumā, ko iegūst, reizinot ECB parakstīto kapitālu (EUR 5 760 652 402,58) ar Central Bank of Cyprus un Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta kapitāla atslēgas svērumu (attiecīgi, 0,1249 % un 0,0622 %), katras bankas gadījumā atņemot to parakstītā ECB kapitāla daļu, kas jau apmaksāta.

(3) ECBS Statūtu 49.1. pants saistībā ar 30.1. pantu nosaka, ka tās dalībvalsts centrālajai bankai, kuras izņēmuma statuss tiek atcelts, jāpārskaita ECB arī ārējo rezervju aktīvi. Nododamo summu saskaņā ar ECBS Statūtu 49.1. pantu nosaka, reizinot atbilstoši konkrētā brīža valūtas kursiem noteiktu euro vērtību tiem ārējo rezervju aktīviem, kas saskaņā ar ECBS Statūtu 30.1. pantu jau ir pārskaitīti ECB, ar koeficientu, kas ir attiecība starp daļu skaitu, uz ko attiecīgās valsts centrālā banka ir parakstījusies, un daļu skaitu, ko citas centrālās bankas jau ir apmaksājušas. Nosakot “ārējo rezervju aktīvus, kas saskaņā ar 30.1. pantu jau nodoti ECB”, pienācīgi jāņem vērā ECB kapitāla atslēgas korekcija (7) saskaņā ar ECBS Statūtu 29.3. pantu un ECB kapitāla atslēgas paplašināšanas saskaņā ar ECBS Statūtu 49.3. pantu (8). Tādējādi saskaņā ar 2006. gada 15. decembra Lēmumu ECB/2006/24, ar kuru nosaka pasākumus, kas vajadzīgi iemaksām Eiropas Centrālās bankas rezervēs un uzkrājumos un kas vajadzīgi, lai koriģētu valstu centrālo banku prasības, kuras atbilst nodotajiem ārējo rezervju aktīviem (9), saskaņā ar ECBS Statūtu 30.1. pantu ECB jau nodoto ārējo rezervju euro ekvivalents ir EUR 40 848 729 895,96.

(4) Ārējo rezervju aktīviem, ko Central Bank of Cyprus un Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta nodod ECB, jābūt denominētiem ASV dolāros un zeltā.

(5) ECBS Statūtu 30.3. pants nosaka, ka katras iesaistītās dalībvalsts centrālajai bankai ir pret ECB prasība, kas ir ekvivalenta ārējo rezervju aktīviem, kurus tā nodevusi ECB. Noteikumi par pašreizējo iesaistīto dalībvalstu centrālo banku prasību pret ECB denomināciju un procentu samaksu (10), jāpiemēro arī Central Bank of Cyprus un Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta prasību denominācijai un samaksai.

(6) ECBS Statūtu 49.2. pants nosaka, ka tās dalībvalsts centrālajai bankai, kuras izņēmuma statuss tiek atcelts, jāveic iemaksa ECB rezervēs, uzkrājumos, kas pielīdzināti rezervēm, kā arī jāpapildina summas, kas vēl jāiemaksā šajās rezervēs un uzkrājumos atbilstoši peļņas un zaudējumu pārskatam uz 31. decembri gadā pirms izņēmuma statusa atcelšanas. Šīs iemaksas summu nosaka saskaņā ar ECBS Statūtu 49.2. pantu.

(7) Saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas Reglamenta 3.5. pantu Central Bank of Cyprus un Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta prezidenti ir lūgti piedalīties ECB Padomes sanāksmē, kurā pieņem šo lēmumu,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Definīcijas

Šajā lēmumā:

— “iesaistītā dalībvalsts” ir dalībvalsts, kura ieviesusi euro,

— “skaidra nauda” ir Amerikas Savienoto Valstu likumīgā valūta (ASV dolārs),

— “zelts” ir Trojas unces zelta Londonas Labas piegādes stieņos (London Good Delivery), kā noteikusi Londonas Dārgmetālu tirgus asociācija (London Bullion Market Association),

— “ārējo rezervju aktīvi” ir zelts vai skaidra nauda,

— “Eurosistēma” ir ECB un iesaistīto dalībvalstu NCB.

2. pants

Kapitāla apmaksa

1. Central Bank of Cyprus un Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta ar 2008. gada 1. janvāri apmaksā savas parakstītā ECB kapitāla atlikušās daļas, kas atbilst EUR 6 691 401,01Central Bank of Cyprus gadījumā un EUR 3 332 306,98Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta gadījumā.

2. Katra no šīm iepriekš tekstā minētajām NCB samaksā attiecībā uz to 1. punktā norādīto summu ECB 2008. gada 2. janvārī ar pārskaitījumu, izmantojot Eiropas automatizēto reālā laika bruto norēķinu sistēmu (TARGET/TARGET2).

3. Katra no šīm iepriekš tekstā minētajām NCB ar atsevišķu TARGET/TARGET2 pārskaitījumu 2008. gada 2. janvārī samaksā ECB procentus, kas laikā no 2008. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 2. janvārim uzkrājušies par summu, kura ECB pienākas saskaņā ar 2. punktu.

4. Saskaņā ar 3. punktu uzkrātos procentus aprēķina katru dienu, izmantojot faktisko vairāk nekā 360 dienu aprēķināšanas metodi un likmi, kas atbilst Eurosistēmas pēdējā galvenajā refinansēšanas operācijā lietotajai robežlikmei.

3. pants

Ārējo rezervju aktīvu nodošana

1. Central Bank of Cyprus un Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta ar 2008. gada 1. janvāri saskaņā ar šo pantu un noteikumiem, kas pieņemti atbilstoši šim pantam, šādi pārskaita ECB ASV dolāros un zeltā denominētu ārējo rezervju aktīvu summu, kas ekvivalenta EUR 73 400 447,19Central Bank of Cyprus gadījumā un EUR 36 553 305,17Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta gadījumā:

ASV dolāru summas euro ekvivalents Zelta summas euro ekvivalents Kopējās summas euro ekvivalents Central Bank of Cyprus 62 390 380,11 11 010 067,08 73 400 447,19 Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta 31 070 309,39 5 482 995,78 36 553 305,17

2. Ārējo rezervju aktīvu euro summu ekvivalentus, kas Central Bank of Cyprus un Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta jāpārskaita saskaņā ar 1. punktu, aprēķina, pamatojoties uz euro un ASV dolāra kursu, kādu 24 stundu ilgā rakstiskā konsultāciju procedūrā 2007. gada 31. decembrī noteica tās centrālās bankas, kuras piedalījās šajā procedūrā, un zeltam – pamatojoties uz zelta cenu ASV dolāros par Trojas unci zelta, kāda noteikta Londonas zelta cenas fiksēšanā 2007. gada 31. decembrī pulksten 10:30 pēc Londonas laika.

3. ECB, cik ātri vien iespējams, apstiprina Central Bank of Cyprus un Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta attiecīgās summas, kas aprēķinātas saskaņā ar 2. punktu.

4. Central Bank of Cyprus un Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta pārskaita ECB skaidru naudu uz ECB norādītajiem kontiem. Norēķinu diena skaidrai naudai, kas jāpārskaita ECB, ir 2008. gada 2. janvāris. Central Bank of Cyprus un Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta norēķinu dienā dod rīkojumu pārskaitīt skaidru naudu ECB.

5. Central Bank of Cyprus un Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta pārved zeltu ECB noteiktās dienās uz ECB noteiktiem kontiem vietās, ko noteikusi ECB.

6. Starpību starp kopējās summas euro ekvivalentiem, kas minēti 1. punktā, un summām, kas minētas 4. panta 1. punktā, ja tāda ir:

a) attiecībā uz Central Bank of Cyprus sedz saskaņā ar 2007. gada 31. decembra Līgumu starp Eiropas Centrālo banku un Central Bank of Cyprus par Central Bank of Cyprus prasību pret Eiropas Centrālo banku saskaņā ar Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtu 30.3. pantu (11); un

b) attiecībā uz Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta sedz saskaņā ar 2007. gada 31. decembra Līgumu starp Eiropas Centrālo banku un Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta par Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta prasību pret Eiropas Centrālo banku saskaņā ar Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtu 30.3. pantu (12).

4. pants

Iemaksām ekvivalento prasību denominēšana, procentu samaksa un termiņš

1. Central Bank of Cyprus un Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta no 2008. gada 1. janvāra saskaņā ar 3. panta noteikumiem par norēķinu dienām ārējo rezervju aktīvu nodošanai ir euro denominēta prasība pret ECB, kas ekvivalenta to attiecīgajām euro izteiktajām kopējām iemaksām ārējo rezervju aktīvos. Šī prasība ir EUR 71 950 548,51Central Bank of Cyprus gadījumā un EUR 35 831 257,94Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta gadījumā.

2. No norēķinu dienas par Central Bank of Cyprus un Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta prasību pret ECB maksā procentus. Uzkrātos procentus aprēķina katru dienu, izmantojot faktisko vairāk nekā 360 dienu aprēķināšanas metodi un likmi, kas atbilst 85 % no Eurosistēmas pēdējā galvenajā refinansēšanas operācijā lietotās robežlikmes.

3. Procentus par prasībām maksā katra finanšu gada beigās. ECB ik ceturksni informē Central Bank of Cyprus un Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta par to attiecīgajām uzkrātajām summām.

4. Prasības nevar tikt dzēstas.

5. pants

Iemaksas ECB rezervēs un uzkrājumos

1. Central Bank of Cyprus un Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta ar 2008. gada 1. janvāri saskaņā ar 5. un 6. punktu un 3. pantu veic iemaksas ECB rezervēs un uzkrājumos, kas pielīdzināti šīm rezervēm, kā arī papildina summas, kādas vēl jāiemaksā rezervēs un uzkrājumos atbilstoši peļņas un zaudējumu pārskatam uz 2007. gada 31. decembri.

2. Summas, kas Central Bank of Cyprus un Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta jāiemaksā, nosaka saskaņā ar ECBS Statūtu 49.2. pantu. Atsauce 49.2. pantā uz “daļu skaitu, uz kādu attiecīgā centrālā banka ir parakstījusies” un “daļu skaitu, ko citas centrālās bankas jau apmaksājušas” ir atsauce attiecīgi uz Central Bank of Cyprus un Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta un pašreizējo iesaistīto dalībvalstu centrālo banku svērumiem ECB kapitālā atbilstoši Lēmumam ECB/2006/21.

3. “ECB rezerves” un “uzkrājumi, kas pielīdzināti šīm rezervēm” 1. punktā cita starpā ietver ECB vispārējo rezervju fondu, atlikumus pārvērtēšanas kontos un uzkrājumus ārvalstu valūtas kursu, procentu likmju un zeltas cenas riskiem.

4. ECB vēlākais pirmajā darba dienā pēc tam, kad ECB Padome apstiprinājusi ECB gada pārskatu par 2007. gadu, aprēķina un paziņo Central Bank of Cyprus un Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta summas, kas katrai no tām jāiemaksā saskaņā ar 1. punktu.

5. Gan Central Bank of Cyprus, gan Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta otrajā darba dienā pēc tam, kad ECB Padome apstiprinājusi ECB gada pārskatu par 2007. gadu, ar diviem atsevišķiem TARGET/TARGET2 pārskaitījumiem samaksā ECB:

a) attiecīgās summas, kas ECB pienākas saskaņā ar 4. punktu; un

b) procentus, kas laikā no 2008. gada 1. janvāra līdz minētajai dienai uzkrājušies par attiecīgajām summām, kas pienākas ECB saskaņā ar 4. punktu.

6. Saskaņā ar 5. punkta b) apakšpunktu uzkrātos procentus aprēķina katru dienu, izmantojot faktisko vairāk nekā 360 dienu aprēķināšanas metodi un likmi, kas atbilst Eurosistēmas pēdējā galvenajā refinansēšanas operācijā lietotajai robežlikmei.

6. pants

Nobeiguma noteikums

Šis lēmums stājas spēkā 2008. gada 1. janvārī.

Frankfurtē pie Mainas, 2007. gada 31. decembrī ECB prezidents Jean-Claude TRICHET

(1) OV L 186, 18.7.2007., 29. lpp.

(2) OV L 186, 18.7.2007., 32. lpp.

(3) Akts par Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanās nosacījumiem un pielāgojumiem Līgumos, kas ir Eiropas Savienības pamatā (OV L 236, 23.9.2003., 33. lpp.).

(4) 2006. gada 15. decembra Lēmums ECB/2006/22, ar ko nosaka pasākumus, kas vajadzīgi Eiropas Centrālās bankas kapitāla apmaksai, kuru veic iesaistītās valstu centrālās bankas (OV L 24, 31.1.2007., 3. lpp.).

(5) OV L 24, 31.1.2007., 1. lpp.

(6) OV L 24, 31.1.2007., 15. lpp.

(7) 2003. gada 18. decembra Lēmums ECB/2003/17 par valstu centrālo banku procentuālo daļu Eiropas Centrālās bankas kapitāla parakstīšanas atslēgā (OV L 9, 15.1.2004., 27. lpp.).

(8) 2004. gada 22. aprīļa Lēmums ECB/2004/5 par valstu centrālo banku procentuālo daļu Eiropas Centrālās bankas kapitāla parakstīšanas atslēgā (OV L 205, 9.6.2004., 5. lpp.) un Lēmums ECB/2006/21.

(9) OV L 24, 31.1.2007., 9. lpp.

(10) Saskaņā ar 1998. gada 3. novembra Pamatnostādni ECB/2000/15, kurā grozījumi izdarīti ar 2000. gada 16. novembra Pamatnostādni un kura attiecas uz ārvalstu valūtas rezerves aktīvu sastāvu, vērtēšanu un noteikumiem, kas piemērojami to sākotnējam pārskaitījumam, kā arī līdzvērtīgu prasījumu denomināciju un atmaksāšanu (OV L 336, 30.12.2000., 114. lpp.).

(11) Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.

(12) Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.