30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/1 
 I 
(Tiesību akti, kuru public ēšana ir oblig āta) 
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1907/2006 
(2006. gada 18. decembris), 
kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, 
licencēšanu un ierobežošanu ( REACH ), 
un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru, 
groza Direkt īvu 1999/45/EK un atce ļ  
Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1488/94, 
kā arī Padomes Direkt īvu 76/769/EEK un Komisijas Direkt īvu 91/155/EEK, 
Direktīvu 93/67/EEK, Direkt īvu 93/105/EK un Direkt īvu 2000/21/EK 
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME, 
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibin āšanas līgumu, un jo īpaši tā 95. pantu, 
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, 
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu komitejas atzinumu 1, 
ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu 2, 
saskaņā ar Līguma 251. pant ā noteikto proced ūru 3, 
                                                 
1 OV C 112, 30.4.2004., 92. lpp. un OV C 294, 25.11.2005., 38. lpp. 
2 OV C 164, 5.7.2005., 78. lpp. 
3 Eiropas Parlamenta 2005. gada 17. novembra Atzinums ( Oficiālajā Vēstnesī vēl nav 
publicēts), Padomes 2006. gada 27. j ūnija Kopējā nostāja (OV C 276 E, 14.11.2006., 1. lpp.) 
L 396/2 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 tā kā: 
(1) Šai regulai b ūtu jānodrošina augsts cilv ēku veselības aizsardz ības un vides aizsardz ības 
līmenis, kā arī vielu, to prepar ātu vai izstr ādājumu brīva aprite iekš ējā tirgū, reizē veicinot 
konkurenci un novatorismu. Šai regulai ar ī būtu jāveicina alternat īvu metožu att īstība vielu 
risku nov ērtēšanai. 
(2) Efektīvu iekšējā vielu tirgus darb ību var pan ākt tikai tad, ja pras ības, ko izvirza attiec ībā uz 
vielām dalībvalstīs, būtiski neatš ķiras. 
(3) Tuvinot ties ību aktus par viel ām, būtu jānodrošina augsts cilv ēku veselības un vides 
aizsardzības līmenis, lai pan āktu ilgtspējīgu attīstību. Šie ties ību akti nediskrimin ējošā 
veidā būtu jāpiemēro gan iekš ējā, gan starptautiskaj ā tirgū tirgotajām vielām saskaņā ar 
Kopienas starptautiskaj ām saistībām. 
(4) Saskaņā ar īstenošanas pl ānu, ko pie ņēma 2002. gada 4. septembr ī Johannesburgas 
Pasaules sammit ā par ilgtsp ējīgu attīstību, Eiropas Savien ības mērķis ir līdz 2020. gadam 
panākt stāvokli, kad ķimikālijas ražo un izmanto t ādā veidā, kas mazina b ūtisku 
nelabvēlīgu ietekmi uz cilv ēku veselību un vidi. 
                                                                                                                                                                  
un Eiropas Parlamenta 2006. gada 13. decembra Nost āja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav 
publicēta). Padomes 2006. gada 18. decembra L ēmums. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/3 
 (5) Šo regulu b ūtu jāpiemēro, neskarot Kopienas ties ību aktus attiec ībā uz darba viet ām un 
vidi. 
(6) Šai regulai b ūtu jāsniedz ieguld ījums, izpildot Strat ēģisko pieeju ķīmisko vielu 
apsaimniekošanai starptautisk ā līmenī (SAICM ), ko pieņēma 2006. gada 6. febru ārī 
Dubajā. 
(7) Lai saglab ātu iekšējā tirgus integrit āti un nodrošin ātu augstu cilv ēku veselības, īpaši darba 
ņēmēju veselības, un vides aizsardz ības līmeni, ir nepieciešams nodrošin āt to, lai vielu 
ražošana Kopien ā atbilstu Kopienas ties ību aktiem, pat ja š īs vielas eksport ē. 
(8) Īpaši būtu jāņem vērā regulas iesp ējamo ietekmi uz maziem un vid ējiem uzņēmumiem 
(MVU), k ā arī vajadzību izvairīties no jebk ādas to diskrimin ēšanas. 
L 396/4 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 (9) Izvērtējot to četru galveno tiesisko instrumentu darb ību, kas reglament ē darbības ar 
ķimikālijām Kopien ā, proti, Padomes Direkt īvas 67/548/EEK (1967. gada 27. j ūnijs) par 
normatīvo un administrat īvo aktu tuvin āšanu attiec ībā uz bīstamo vielu klasifik āciju, 
iepakošanu un mar ķēšanu 1, Padomes Direkt īvas 76/769/EEK (1976. gada 27. j ūlijs) par 
dalībvalstu normat īvo un administrat īvo aktu tuvin āšanu attiec ībā uz dažu b īstamu vielu un 
preparātu tirgū laišanas un lietošanas ierobežojumiem 2, Eiropas Parlamenta un Padomes 
Direktīvas 1999/45/EK (1999. gada 31. maijs) par dal ībvalstu normat īvo un administrat īvo 
aktu tuvin āšanu jautājumos, kas attiecas uz b īstamu prepar ātu klasifik āciju, iepakošanu un 
marķēšanu 3, un Padomes Regulas (EEK) Nr. 793/93 (1993. gada 23. marts) par esošo 
vielu riska faktoru nov ērtējumu un kontroli 4 darbību, identific ēja vairākas problēmas 
Kopienas ties ību aktu par ķimikālijām darbībā, tāpēc dalībvalstu normat īvajos un 
administrat īvajos aktos ir izveidojuš ās neatbilst ības, kas tieši ietekm ē iekšējā tirgus darb ību 
šajā nozarē un nepieciešam ību darīt vairāk, lai aizsarg ātu sabiedr ības veselību un vidi 
saskaņā ar piesardz ības principu. 
                                                 
1 OV L 196, 16.8.1967., 1. lpp. Direkt īvā jaunākie grozījumi izdar īti ar Komisijas Direkt īvu 
2004/73/EK (OV L 152, 30.4.2004., 1. lpp.). Labojumi izdar īti OV L 216, 16.6.2004., 
3. lpp. 
2 OV L 262, 27.9.1976., 201. lpp. Direkt īvā jaunākie grozījumi izdar īti ar Eiropas Parlamenta 
un Padomes Direkt īvu 2005/90/EK (OV L 33, 4.2.2006., 28. lpp.). 
3 OV L 200, 30.7.1999., 1. lpp. Direkt īvā jaunākie grozījumi izdar īti ar Komisijas Direkt īvu 
2006/8/EK (OV L 19, 24.1.2006., 12. lpp.).  
4 OV L 84, 5.4.1993., 1. lpp. Regul ā grozījumi izdar īti ar Eiropas Parlamenta un Padomes 
Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.). 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/5 
 (10) Vielas, kas ir muitas uzraudz ībā un atrodas pagaidu glab āšanā brīvajās zonās vai brīvajās 
noliktavās un ko paredz ēts atkārtoti eksport ēt vai kas ir tranz ītā, nelieto š īs regulas 
izpratnē, un tādēļ tās būtu jāizslēdz no šīs regulas darb ības jomas. B īstamu vielu un 
bīstamos prepar ātos iekļautu bīstamu vielu dzelzce ļa, sauszemes, iekšzemes ūdensceļu, 
jūras vai avio p ārvadāšana arī būtu jāizslēdz no tās darbības jomas, jo uz š ādiem 
pārvadājumiem jau attiecas īpaši tiesību akti. 
(11) Lai nodrošin ātu atkritumu p ārstrādes un reģenerācijas ierosmju efektivit āti, atkritumus 
nebūtu jāuzskata par viel ām, prepar ātiem vai izstr ādājumiem šīs Regulas noz īmē. 
(12) Svarīgs mērķis jaunajai sist ēmai, ko izveido ar šo regulu, ir veicin āt un dažos gad ījumos 
nodrošināt to, ka vielas, kas rada lielu risku, pak āpeniski aizvieto ar maz āk bīstamām 
vielām vai tehnolo ģijām, ja to dar īt ir pamatoti no ekonomikas un tehnolo ģiju viedok ļa. Šī 
regula neietekm ē to, kā piemēro direktīvas par darba ņēmēju un vides aizsardz ību, īpaši 
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īvu 2004/37/EK (2004. gada 29. apr īlis) par darba 
ņēmēju aizsardz ību pret risku, kas saist īts ar kancerog ēnu vai mutag ēnu iedarbību darbā 
(Sestā atsevišķā direktīva Padomes Direkt īvas 89/391/EEK 16. panta 1. punkta noz īmē) 1, 
un Padomes Direkt īvu 98/24/EK (1998. gada 7. apr īlis) par darba ņēmēju veselības un 
drošības aizsardz ību pret risku, kas saist īts ar ķimikāliju izmantošanu darb ā (Četrpadsmit ā 
atsevišķā direktīva Direktīvas 89/391/EEK 16. panta 1. punkta noz īmē) 2, saskaņā ar kuru 
darba dev ējiem jāatsakās no bīstamām vielām, ja vien tas tehniski iesp ējams, vai j āaizstāj 
bīstamās vielas ar maz āk bīstamām vielām. 
                                                 
1 OV L 158, 30.4.2004., 50. lpp. Labojumi izdar īti OV L 229, 29.6.2004., 23. lpp. 
2 OV L 131, 5.5.1998, 11. lpp. 
L 396/6 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 (13) Šo regulu b ūtu jāpiemēro, neskarot aizliegumus un ier obežojumus, kas noteikti Padomes 
Direktīvā 76/768/EEK (1976. gada 27. j ūlijs) par dal ībvalstu ties ību aktu tuvin āšanu 
attiecībā uz kosmētikas līdzekļiem 1, ciktāl vielas lieto un laiž tirg ū kā kosmētikas 
sastāvdaļas un tās ietvertas š īs regulas jom ā. Pakāpeniski būtu jāsamazina izm ēģinājumi, 
izmantojot mugurkaulniekus, lai aizsarg ātu cilvēku veselību, kā noteikts Direkt īvā 
76/768/EEK, ņemot vērā šo vielu izmantošanu kosm ētikā. 
(14) Šī regula rad īs informāciju par viel ām un to izmantošanu. Pieejam ā informācija, ieskaitot 
šīs regulas rad īto informāciju, būtu jāizmanto attiec īgajām personām attiecīgās Kopienas 
likumdošanas, piem ēram, par produktiem, k ā arī brīvprātīgo instrumentu, piem ēram, 
ekomarķējuma, piem ērošanā un īstenošanā. Komisijai, p ārskatot un att īstot attiec īgos 
Kopienas likumdošanas un br īvprātīgos instrumentus, b ūtu jāapsver, kā izmantot ar šo 
regulu rad īto informāciju, un izp ētīt iespējas Eiropas kvalit ātes zīmes izveidošanai. 
                                                 
1 OV L 262, 27.9.1976., 169. lpp. Direkt īvā jaunākie grozījumi izdar īti ar Komisijas Direkt īvu 
2005/80/EK (OV L 303, 22.11.2005., 32. lpp.). 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/7 
 (15) Vajadzīgs nodrošin āt efektīvu šīs regulas tehnisko, zin ātnisko un administrat īvo aspektu 
pārvaldību Kopienas l īmenī. Tādēļ būtu jāizveido centr āla organiz ācija, kas veiktu šo 
uzdevumu. Priekšizp ētē par centr ālai organiz ācijai vajadz īgajiem resursiem secin āts, ka 
neatkarīga, centrāla organiz ācija salīdzinājumā ar citām iespējām ilgtermi ņā sniedz 
vairākas priekšroc ības. Tādēļ būtu jādibina Eiropas Ķimikāliju aģentūra (turpmāk – 
"Aģentūra"). 
(16) Šī regula nosaka īpašus pien ākumus un saist ības vielu, to prepar ātu vai izstr ādājumu 
ražotājiem, import ētājiem un pak ārtotajiem lietot ājiem. Šīs regulas pamat ā ir princips, ka 
industrija ražo, import ē vai lieto vielas, vai laiž t ās tirgū ar visu nepieciešamo atbild ību un 
rūpēm, lai nodrošin ātu, ka visp ārēji paredzamos apst ākļos netiks negat īvi ietekmēta cilvēku 
veselība un vide. 
(17) Būtu jāsavāc visa pieejam ā un attiecin āmā informācija par viel ām, to prepar ātiem vai 
izstrādājumiem, lai pal īdzētu kaitīgu īpašību identific ēšanā, kā arī, ja nepieciešams, 
sistemātiski ar pieg ādes ķēžu palīdzību būtu jānovirza ieteikumi par riska p ārvaldības 
pasākumiem, lai nov ērstu negat īvo ietekmi uz cilv ēku veselību un vidi. Attiec īgos 
gadījumos papildus b ūtu jāveicina tehnisko padomu došana, lai atbalst ītu riska pārvaldību. 
(18) Atbildība par to risku p ārvaldību, kas saist īti ar vielām, būtu jāuzņemas fizisk ām vai 
juridiskām personām, kas šīs vielas ražo, import ē, laiž tirgū vai lieto. Inform ācijai par š īs 
regulas īstenošanu vajadz ētu būt viegli pieejamai, jo īpaši MVU. 
L 396/8 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 (19) Tadēļ reģistrēšanas noteikumos b ūtu jāparedz no ražot ājiem un import ētājiem iegūt datus 
par vielām, ko viņi ražo vai import ē, izmantot šos datus, lai nov ērtētu ar šīm vielām saistīto 
risku, izstr ādāt un ieteikt atbilst īgus apdraud ējuma pārvaldības pasākumus. Lai nodrošin ātu 
šo pienākumu izpildi, k ā arī pārskatāmību, tiem re ģistrējoties būtu jāiesniedz A ģentūrai 
dokument ācija ar visu šo inform āciju. Reģistrētām vielām būtu jāatļauj aprite iekš ējā tirgū. 
(20) Novērtēšanas noteikumos b ūtu jāparedz izv ērtēt reģistrāciju, ļaujot pārbaudīt to, vai 
reģistrācija atbilst š īs regulas pras ībām un, ja nepieciešams, ļaujot par vielu īpašībām 
ievākt plašāku inform āciju. Ja A ģentūra, sadarbojoties ar dal ībvalstīm, uzskata, ka ir 
iemesls dom āt, ka viela rada risku cilv ēku veselībai vai videi, A ģentūrai pēc tam, kad viela 
ir ietverta Kopienas elast īgā vielas nov ērtēšanas rīcības plānā, vajadzētu, paļaujoties uz 
dalībvalstu kompetentaj ām iestādēm, nodrošin āt to, ka šo vielu nov ērtē. 
(21) Lai gan inform ācija, kas par viel ām iegūta novērtējuma rezult ātā, galvenok ārt būtu 
jāizmanto ražot ājiem un import ētājiem, lai p ārvaldītu ar šīm vielām saistīto risku, to 
iespējams izmantot, lai saska ņā ar šo regulu var uzs ākt licencēšanas vai ierobežošanas 
procedūru, vai – saska ņā ar citiem Kopienas ties ību aktiem – riska p ārvaldības proced ūru. 
Tādēļ būtu jānodrošina, ka š ī informācija ir pieejama kompetentaj ām iestādēm un tās 
varētu to izmantot, veicot š īs procedūras. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/9 
 (22) Licencēšanas noteikumiem b ūtu jānodrošina laba iekš ējā tirgus darb ība, apliecinot to, ka 
risks, ko rada īpaši bīstamas vielas, tiek atbilst īgi kontrol ēts. Komisijai b ūtu jāizsniedz 
licences laišanai tirg ū un lietošanai vien īgi tad, ja risku, kas saist īts ar vielu lietošanu, 
pienācīgi kontrol ē, ja iespējams, vai, ja vielu lietošanas veidu attaisno soci āli ekonomiski 
apsvērumi un nepast āv piemērotas, ekonomiski un tehniski iesp ējamas alternat īvas. 
(23) Ierobežojumu noteikumiem, pamatojoties uz risku izv ērtējumu, būtu jāpieļauj pilnīgi vai 
daļēji aizliegt vai sav ādāk ierobežot t ādu vielu ražošanu, laišanu tirg ū un lietošanu, kas 
rada risku, kam j āpievērš uzmanība. 
(24) Gatavojoties šai regulai, Komisija ir uzs ākusi REACH  īstenošanas projektus ( RIP), 
iesaistot atbilst īgus ekspertus no ieinteres ētajām grupām. Mērķis, kas izvirz īts dažos no 
šiem projektiem, ir att īstīt pamatnost ādņu projektu un l īdzekļus, kam b ūtu jāpalīdz 
Komisijai, A ģentūrai, dalībvalstīm, ražotājiem, import ētājiem un vielu pak ārtotiem 
lietotājiem konkr ēti pildīt to saistības saskaņā ar šo regulu. Šim darbam b ūtu jāsniedz 
iespēja Komisijai un A ģentūrai laicīgi darīt pieejamas tehniskas vadl īnijas attiec ībā uz šīs 
regulas  ieviestajiem termi ņiem. 
L 396/10 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 (25) Vielu riska un b īstamības novērtēšanas atbild ība, pirmk ārt, būtu jāuzliek fizisk ām un 
juridiskām personām, kas vielas ražo vai import ē, taču tikai tādā gadījumā, ja ražoto vai 
eksportēto vielu daudzums p ārsniedz konkr ētu apmēru, lai uzņēmumiem pietiktu resursu 
veikt izvērtējumu. Fizisk ām un juridisk ām personām, kas rīkojas ar ķimikālijām atbilstīgi 
to veiktajam vielu riska nov ērtējumam būtu jāveic vajadz īgie riska p ārvaldības pasākumi 
un piegādes ķēdē jāizplata atbilst īgi ieteikumi. Tam b ūtu jāietver atbilst īgu un pārskatāmu 
tādu risku aprakst īšanu, dokument ēšanu un zi ņošanu, kas rodas, ražojot, izmantojot un 
iznīcinot katru vielu. 
(26) Lai efektīvi veiktu vielu ķīmiskās drošības novērtējumu, vielu ražot ājiem un import ētājiem 
būtu jāiegūst informācija par šīm vielām, vajadz ības gadījumā veicot jaunus testus. 
(27) Lai nodrošin ātu izpildi un nov ērtēšanu, kā arī pārskatāmību, inform ācija par šīm vielām, kā 
arī ar tām saistītā informācija, tostarp inform ācija par risku p ārvaldības pasākumiem, 
parasti būtu jāiesniedz iest ādēm. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/11 
 (28) Zinātniskā izpēte un izstr āde parasti notiek ar daudzumu, kas maz āks par 1 tonnu gad ā. 
Zinātniskās izpētes un izstr ādes gadījumiem nav vajadz īgs noteikt iz ņēmumu, jo vielas 
šādā daudzum ā nav jāreģistrē. Tomēr, lai veicin ātu jauninājumus, no pien ākuma reģistrēt 
uz noteiktu laiku b ūtu jāatbrīvo produktu p ētījumi un uz procesu orient ētā izpēte un 
izstrāde, ja vielu v ēl nav paredz ēts laist tirg ū neierobežotam skaitam klientu, jo attiec ībā uz 
to lietošanas veidu prepar ātos vai izstr ādājumos vēl vajadzīga papildu izp ēte un izstr āde, 
ko veic persona, kas iesp ējams veiks re ģistrāciju, sadarbojoties ar ierobežotu zin āmu 
klientu skaitu. Turkl āt, ir atbilst īgi paredzēt tādu pat izņēmumu attiec ībā uz pakārtotiem 
lietotājiem, kas izmanto vielas t ādā nolūkā, kas ir vērsts uz produktu un procesu p ētniecību 
un attīstību, ar nosac ījumu, ka cilv ēku veselībai un videi rad ītais risks tiek atbilst īgi 
kontrolēts saskaņā ar prasībām tiesību aktos par darba ņēmēju un vides aizsardz ību. 
(29) Tā kā izstrādājumu izgatavot ājiem un import ētājiem vajadz ētu būt atbildīgiem par saviem 
izstrādājumiem, ir lietder īgi noteikt pras ību reģistrēt vielas, kur ām ir paredz ēta izdalīšanās 
no izstrādājumiem un kuras nav re ģistrētas šādai lietošanai. Attiec ībā uz ļoti bīstamām 
vielām, kas ietilpst t ādos izstrādājumos, kas p ārsniedz tonn āžas un koncentr ācijas 
robežlielumus, ja nevar izsl ēgt vielas iedarb ību un ja viela š ādai lietošanai nav re ģistrēta, 
par to būtu jāpaziņo Aģentūrai. Aģentūrai būtu jādod pilnvaras, kas ļauj prasīt reģistrācijas 
iesniegšanu, ja tai ir pamats dom āt, ka vielas izdal īšanās no izstrādājuma var rad īt risku 
cilvēku veselībai vai videi un, ja vielas daudzums šajos izstr ādājumos gad ā pārsniedz 
1 tonnu, m ērot uz izgatavot āju vai import ētāju. Aģentūrai būtu jāapsver nepieciešam ība 
izteikt priekšlikumu attiec ībā uz ierobežojumiem, ja t ā uzskata, ka š ādas vielas lietošana 
izstrādājumos rada t ādu risku cilv ēku veselībai vai videi, kas netiek pien ācīgi kontrol ēts. 
L 396/12 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 (30) Prasības par ražot āju un import ētāju veicamajiem ķīmiskās drošības novērtējumiem b ūtu 
jānosaka tehniskaj ā pielikum ā, lai dotu vi ņiem iespēju pilnībā ievērot pienākumus. Lai 
panāktu taisnīgu pienākumu sadali ar klientiem, ķīmiskās drošības izvērtējumā ražotājiem 
un import ētājiem būtu jāņem vērā ne tikai vielu lietošanas veidi sav ām vajadzībām un 
lietošanas veidi, vielas laižot tirg ū, bet arī citi lietošanas veidi, kurus l ūdz ņemt vērā viņu 
klienti. 
(31) Komisijai, cieši sadarbojoties ar atbilst īgo nozari, dal ībvalstīm un citām atbilstīgām 
ieinteresētajām personām, būtu jāizstrādā vadlīnijas par to, k ā pildīt šīs regulas  prasības 
attiecībā uz prepar ātiem (jo īpaši attiec ībā uz drošības datu lap ām, kurās ietverts iedarb ības 
scenārijs), tostarp vielu, kas ietvertas t ādos īpašos prepar ātos kā metāla sakausējumos 
izvērtēšanu. To darot, Komisijai b ūtu pilnībā jāņem vērā darbs, kas tiktu veikts saist ībā ar 
RIP, un vispārējā REACH  vadlīniju kopum ā būtu jāietver visas nepieciešam ās vadlīnijas 
šajā sakarā. Šīm vadlīnijām vajadzētu būt pieejamām pirms š īs regulas piem ērošanas. 
(32) Ķīmiskās drošības novērtējums nebūtu jāveic vielām, kas prepar ātos ir konkr ētās, ļoti 
mazās koncentr ācijās, kuras uzskat āmas par tādām, kas nerada bažas. Vielas prepar ātos 
tādās mazās koncentr ācijās būtu arī jāatbrīvo no licenc ēšanas. Šos noteikumus l īdzīgi būtu 
jāpiemēro preparātiem, kas ir cieti vielu mais ījumi, ja šādam prepar ātam netiek pieš ķirta 
īpaša forma, kas to p ārveido par izstr ādājumu. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/13 
 (33) Lai palielin ātu reģistrācijas sistēmas efektivit āti un samazin ātu izmaksas un testus ar 
mugurkaulniekiem, par viel ām būtu jāparedz vienota iesniegšana un inform ācijas apmai ņa. 
Reģistrācijas pieteikuma iesniedz ēju grupas gad ījumā iesniegt inform āciju pārējo 
iesniedzēju vārdā būtu jāatļauj vienam p ārstāvim saska ņā ar noteikumiem, kas nodrošina 
to, ka visa vajadz īgā informācija ir iesniegta, vienlaikus pie ļaujot izmaksu sadal ījumu. 
Dažos noteiktos gad ījumos reģistrētājam vajadz ētu būt iespējai iesniegt inform āciju tieši 
Aģentūrai. 
(34) Prasības iegūt informāciju par viel ām būtu jāsakārto atbilst īgi vielas daudzumam, k ādā 
ražo vai import ē vielu, jo tas nor āda uz vielas potenci ālo iedarbību uz cilv ēkiem un 
apkārtējo vidi. Lai samazin ātu iespējamo ietekmi uz maza apjoma viel ām, jauna 
toksikoloģiska vai ekotoksikolo ģiska inform ācija būtu jāpieprasa vien īgi attiecībā uz 
prioritārām vielām no 1 līdz 10 tonn ām. Attiecība uz citam viel ā šajā daudzuma apjom ā 
būtu jāpastāv ierosmēm, kas mudin ātu ražotājus un import ētājus sniegt š ādu inform āciju, 
šīs prasības būtu sīki jāapraksta. 
(35) Dalībvalstīm, Aģentūrai un ieinteres ētām pusēm būtu pilnībā jāņem vērā RIP rezultāti, jo 
īpaši tie, kas attiecas uz dab ā sastopamu vielu re ģistrāciju. 
(36) Ir jāapsver 2. panta 7. punkta a) un b) apakšpunkta un XI pielikuma piem ērošana viel ām, 
ko atvasina no mineralo ģiskiem procesiem, un piln ībā būtu jāņem vērā rezultāti, kas gūti, 
pārskatot IV un V pielikumu. 
L 396/14 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 (37) Ja veic testus, tiem b ūtu jāatbilst attiec īgajām laboratorijas dz īvnieku aizsardz ības 
prasībām, kas izkl āstītas Padomes Direkt īvā 86/609/EEK (1986. gada 24. novembris) par 
dalībvalstu normat īvo un administrat īvo aktu tuvin āšanu attiec ībā uz to dzīvnieku 
aizsardzību, kurus izmanto izm ēģinājumos un citiem zin ātniskiem m ērķiem 1, un 
toksikoloģiskajiem un ekotoksikolo ģiskajiem testiem, k ā arī labai laboratoriju praksei, kas 
izklāstīta Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īvā 2004/10/EK (2004. gada 11. febru āris) 
par normat īvo un administrat īvo aktu saska ņošanu attiec ībā uz labas laboratoriju prakses 
principu piem ērošanu un šo principu piem ērošanas p ārbaudi attiec ībā uz ķīmisku vielu 
testēšanu 2. 
(38) Iegūstot inform āciju, būtu jāatļauj izmantot ar ī alternatīvus līdzekļus, kas ir l īdzvērtīgi 
paredzētajiem testiem un test ēšanas metod ēm, piemēram, ja šī informācija iegūta no 
derīgiem strukt ūru aktivitātes kvalitat īviem vai kvantitat īviem mode ļiem vai no struktur āli 
saistītām vielām. Tādēļ Aģentūrai, sadarbojoties ar dal ībvalstīm un ieinteres ētajām pusēm, 
būtu jāizstrādā attiecīgas vadlīnijas. Būtu jāparedz arī iespēja neiesniegt konkr ētu 
informāciju, ja šādu rīcību var pien ācīgi pamatot. Pamatojoties uz RIP iegūto pieredzi, 
būtu jāizstrādā kritēriji, ar kuriem nosaka, kas ir pien ācīgs pamatojums. 
(39) Lai uzņēmumiem un jo īpaši MVU, pal īdzētu ievērot šīs regulas pras ības, dalībvalstīm 
papildus darb ības vadlīnijām, ko sniedz A ģentūra, būtu jāizveido valstu pal īgdienesti. 
                                                 
1 OV L 358, 18.12.1986., 1. lpp. Direkt īvā grozījumi izdar īti ar Eiropas Parlamenta un 
Padomes Direkt īvu 2003/65/EK (OV L 230, 16.9.2003., 32. lpp.). 
2 OV L 50, 20.2.2004., 44. lpp. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/15 
 (40) Komisijai, dal ībvalstīm, nozares p ārstāvjiem un cit ām ieinteres ētajām personām būtu 
jāturpina starptautisk ā un valstu m ērogā sekmēt alternatīvas testēšanas metodes, tostarp 
attiecīgā gadījumā datorizēta metodika, in vitro  metodika, uz toksikogenomiku balst īta un 
cita atbilstoša metodika. Kopienas strat ēģija alternat īvu metožu veicin āšanai ir priorit āte, 
un Komisijai b ūtu jānodrošina, ka t ās turpmākajās pētniecības pamatprogramm ās un 
iniciatīvās, piemēram, Kopienas r īcības plānā dzīvnieku aizsardz ībai un labtur ībai 2006.–
2010. gad ā, tas ir priorit ārs jautājums. Būtu jāveicina ieinteres ēto personu l īdzdalība un 
iniciatīvas, kurās iesaista visas ieinteres ētās personas. 
(41) Efektivitātes, kā arī starpproduktu specifisko īpašību dēļ tiem būtu jānosaka īpašas 
reģistrācijas prasības. Polim ēri būtu jāatbrīvo no reģistrēšanas un nov ērtēšanas līdz tam, 
kad tos, kurus j āreģistrē sakarā ar risku cilv ēku veselībai vai videi, iesp ējams izvēlēties 
praktiski piem ērojamā un rentabl ā veidā, pamatojoties uz stabiliem tehniskiem un 
pamatotiem zin ātniskiem krit ērijiem. 
(42) Lai izvair ītos no iest āžu un fizisku un juridisku personu p ārslodzes, ko rad ītu esošo vielu 
reģistrēšana, kas jau ir iekš ējā tirgus aprit ē, šāda reģistrācija būtu jāveic pietiekami ilg ā 
laikā, neradot nepamatotus kav ējumus. Tādēļ būtu jānosaka šo vielu re ģistrācijas termi ņi.  
(43) Informācija par viel ām, kas jau ir re ģistrētas saskaņā ar Direkt īvu 67/548/EEK, b ūtu 
jāpārņem sistēmā un jāatjaunina, kad sasniegts n ākamais tonn āžas robežlielums. 
L 396/16 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 (44) Lai izveidotu saska ņotu, vienk āršu sistēmu, visas re ģistrācijas būtu jāiesniedz A ģentūrai. 
Lai nodrošin ātu konsekventu pieeju un efekt īvu resursu lietošanu, A ģentūrai visām 
reģistrācijām būtu jāveic pilnīguma pārbaude un j āuzņemas atbild ība, ja reģistrācijas galīgi 
noraida. 
(45) Eiropas Ķīmisko komercvielu sarakst ā (EINECS ) ietvertas dažas sarež ģītas vielas. UVCB  
vielas (vielas, kuru sast āvs nav zin āms vai ir main īgs, kas ir kompleksi reakcijas produkti 
vai bioloģiski materi āli) saskaņā ar šo regulu var re ģistrēt kā vienu vielu, kaut ar ī to sastāvs 
ir dažāds, ja īpašības, kas izraisa apdraud ējumu, būtiski neatš ķiras un pie ļauj vienādu 
klasifikāciju. 
(46) Lai nodrošin ātu to, ka re ģistrācijas gaitā ievāktā informācija vienm ēr tiek atjaunin āta, būtu 
jāievieš person ām, kas veic re ģistrāciju, pienākums Aģentūru inform ēt par konkr ētām 
izmaiņām šajā informācijā. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/17 
 (47) Saskaņā ar Direkt īvu 86/609/EEK ir vajadz īgs aizstāt, samazin āt vai pilnveidot testus ar 
mugurkaulniekiem. Š īs regulas īstenošanas pamat ā vajadzētu būt tādu alternat īvu testa 
metožu izmantošanai, kuras ir piem ērotas, lai veiktu ķimikāliju bīstamības veselībai un 
videi nov ērtējumu, kad vien tas iesp ējams. Testos b ūtu jāizvairās izmantot dz īvniekus, t ā 
vietā īstenojot alternat īvas metodes, ko apstiprin ājusi Komisija vai starptautiskas iest ādes 
vai ko Komisija vai A ģentūra atzinusi par piem ērotām, lai nodrošin ātu atbilstību šajā 
regulā noteiktajām prasībām attiecībā uz inform āciju. Tādēļ Komisijai, apspriežoties ar 
attiecīgajām ieinteres ētajām personām, būtu jāierosina izdar īt grozījumus turpm ākajā 
Komisijas regul ā par testēšanas metod ēm vai šajā regulā, lai attiec īgā gadījumā aizstātu, 
samazinātu vai pilnveidotu testus ar dz īvniekiem. Komisijai un A ģentūrai būtu 
jānodrošina, ka testu ar dz īvniekiem samazin āšana ir galvenais apsv ērums, izstr ādājot un 
atjauninot nor ādījumus ieinteres ētajām personām, kā arī pašas Aģentūras proced ūrās. 
(48) Šī regula nek ādā veidā neskar ties ības pilnībā un pilnīgi piemērot Kopienas konkurences 
noteikumus. 
(49) Lai izvair ītos no divk ārša darba un jo īpaši lai samazin ātu testus ar mugurkaulniekiem, 
noteikumos par to, k ā sagatavot un iesniegt re ģistrācijas un atjaunin ājumus, būtu jāietver 
prasība par inform ācijas koplietošanu, ja to prasa jebkurš no re ģistrētājiem. Ja inform ācija 
attiecas uz mugurkaulniekiem, re ģistrētājam vajadz ētu būt pienākumam to piepras īt. 
L 396/18 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 (50) Sabiedrības interes ēs ir nodrošin āt, ka testu rezult āti par konkr ētu vielu b īstamību cilvēku 
veselībai vai videi iesp ējami ātrāk nokļūtu pie tam fiziskam un juridisk ām personām, kas 
šīs vielas lieto, lai t ādējādi ierobežotu riskus, k ādi saistīti ar šādu vielu lietošanu. T ādēļ 
informācijas koplietošanai b ūtu jānotiek, ja to prasa jebkurš no re ģistrētājiem, jo īpaši, ja 
informācija attiecas uz testiem ar mugurkaulniekiem, ar nosac ījumu, kas 
uzņēmējsabiedrībai, kura veikusi testus, nodrošina taisn īgu kompens āciju. 
(51) Lai stiprin ātu Kopienas r ūpniecības konkur ētspēju un nodrošin ātu to, ka šo regulu piem ēro 
pēc iespējas efektīvāk, ir lietder īgi pieņemt noteikumus attiec ībā uz inform ācijas 
koplietošanu starp re ģistrētājiem, ievērojot godīgas konkurences principus. 
(52) Lai ievērotu testa rezult ātu īpašnieka likum īgās īpašumties ības, šo datu ieguv ējam 12 
gados vajadz ētu būt iespējai piepras īt kompens āciju no tiem re ģistrētājiem, kas izmanto 
šādu datu sniegt ās priekšroc ības. 
(53) Lai ļautu potenci ālam reģistrētājam turpin āt esošās vielas re ģistrācijas procesu pat tad, ja 
viņš nevar pan ākt vienošanos ar iepriekš ējo reģistrētāju, Aģentūrai pēc lūguma būtu jāļauj 
izmantot jau iesniegtu testu kopsavilkumus vai izv ērstus pētījuma kopsavilkumus. 
Reģistrētājam, kas sa ņem šādus datus, vajadz ētu uzlikt par pien ākumu veikt maks ājumu, 
lai segtu datu īpašnieka izmaksas. Attiec ībā uz jaunām vielām, Aģentūra pirms at ļaujas 
došanas potenci ālajam reģistrētājam tā reģistrācijā izmantot p ētījuma inform āciju, var 
pieprasīt pierādījumus, ka potenci ālais reģistrētājs ir norēķinājies ar pētījuma īpašnieku. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/19 
 (54) Lai izvair ītos no divk ārša darba un jo īpaši no divk āršas testēšanas, pak āpeniski esošo vielu 
reģistrētājam pēc iespējas ātrāk būtu jāveic iepriekš ēja reģistrācija Aģentūras pārvaldītajā 
datu bāzē. Būtu jāizveido sist ēma, lai paredz ētu Vielas inform ācijas apmai ņas foruma 
(SIEF ) izveidi, kas pal īdzētu apmain īties ar inform āciju par re ģistrētajām vielām. SIEF  
dalībnieku skait ā vajadzētu būt visiem attiec īgajiem nozares dal ībniekiem, kas sniedz 
Aģentūrai inform āciju par vienu un to pašu esošu vielu.  Šajā skaitā vajadzētu būt gan 
potenciālajiem reģistrētājiem, kam j āsniedz un j āsaņem visa inform ācija attiec ībā uz savu 
attiecīgo vielu re ģistrāciju, gan citiem dal ībniekiem, kas var sa ņemt finansi ālu 
kompensāciju par veiktiem p ētījumiem, bet nav ties īgi piepras īt informāciju. Lai 
nodrošinātu netrauc ētu šīs sistēmas darbību, tiem b ūtu jāpilda konkr ēti pienākumi. Ja SIEF 
dalībnieks nepilda savus pien ākumus, vi ņš būtu attiecīgi jāsoda, taču pārējiem 
dalībniekiem b ūtu jādod iespēja turpināt reģistrācijas sagatavošanu. Ja viela nav 
provizoriski re ģistrēta, būtu jājāveic pasākumi, lai pak ārtotajiem lietot ājiem palīdzētu 
atrast alternat īvus piegādes avotus. 
(55) Vielu vai to prepar ātu ražotāji un import ētāji būtu jāaicina pazi ņot vielu pak ārtotajiem 
lietotājiem to, vai tie gatavojas vielu re ģistrēt. Ja ražot ājs vai import ētājs negatavojas vielu 
reģistrēt, pakārtotais lietot ājs būtu jānodrošina ar š ādu inform āciju pietiekami ilgi pirms 
attiecīgā reģistrācijas termi ņa beigām, lai pak ārtotais lietot ājs varētu samekl ēt alternatīvus 
piegādes avotus. 
L 396/20 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 (56) Daļa no ražot āja vai import ētāja atbildības par vielu risku p ārvaldību ir inform ācijas 
sniegšana par š īm vielām citiem profesion āļiem, kā pakārtotie lietot āji vai izplat ītāji. 
Turklāt izstrādājumu ražot ājiem un import ētājiem būtu jāpiegādā informācija par 
izstrādājumu drošu lietošanu industri ālajiem un profesion ālajiem lietot ājiem, kā arī 
patērētājiem, saska ņā ar lūgumu. Šim b ūtiskajam pien ākumam būtu jāattiecas ar ī uz visu 
piegādes ķēdi, lai citas iesaist ītās personas sp ētu pildīt savus pien ākumus, pārvaldot risku, 
kas rodas no š ādu vielu lietošanas. 
(57) Ņemot vērā, ka pašreiz ējo drošības datu lapu jau izmanto k ā saziņas līdzekli vielu un 
preparātu piegādes ķēdē, ir lietder īgi turpināt tās pilnīgošanu un padar īt to par neat ņemamu 
šīs regulas izveidot ās sistēmas sastāvdaļu. 
(58) Lai izveidotu atbild ības ķēdi, pakārtotiem lietot ājiem vajadz ētu būt atbildīgiem par to risku 
novērtēšanu, kas rodas, vi ņiem lietojot vielas, ja š āda lietošanas veida apraksts nav ietverts 
drošības datu lap ā, ko viņi saņem no saviem pieg ādātājiem, izņemot, ja attiec īgais 
pakārtotais lietot ājs veic stingr ākus aizsardz ības pasākumus, nek ā ieteicis pieg ādātājs, vai 
arī ja piegādātājam netiek pras īts novērtēt šos riskus vai sniegt pak ārtotam lietot ājam 
informāciju par šādiem riskiem. Š ā paša iemesla d ēļ pakārtotiem lietot ājiem būtu 
jāpārvalda riski, kas rodas, vi ņiem lietojot vielas. Turkl āt, būtu atbilstīgi, lai jebkurš 
izgatavotājs vai import ētājs, kurš izgatavo vai import ē tādu izstrādājumu, kas rada lielu 
bīstamību, sniegtu pietiekamu inform āciju, lai ļautu šādu izstrādājumu droši lietot. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/21 
 (59) Prasības, ka pak ārtotie lietot āji veic ķīmiskās drošības novērtējumus, būtu sīki jāapraksta, 
lai ļautu viņiem ievērot savus pien ākumus. Šīs prasības būtu jāpiemēro vienīgi attiecībā uz 
kopējo daudzumu, kas viel ās vai prepar ātos pārsniedz 1 tonnu. Jebkur ā gadījumā 
pakārtotajiem lietot ājiem būtu jāapsver lietošana, k ā arī jānosaka un j āpiemēro atbilstīgi 
riska pārvaldības pasākumi. Pak ārtotajiem lietot ājiem Aģentūrai būtu jāziņo noteikta 
sniedzam ā pamatinform ācija par lietošanu. 
(60) Lai veiktu izpildi un nov ērtēšanu, būtu jāprasa, lai pak ārtotie vielu lietot āji Aģentūrai 
iesniegtu konkr ētu pamatinform āciju, ja vi ņu lietošanas veids neatbilst iedarb ības scenārija 
apstākļiem, kas aprakst īti sākotnējā ražotāja vai import ētāja iesniegtaj ā drošības datu lap ā, 
kā arī, lai šādi iesniegto inform āciju vienm ēr atjaunin ātu. 
(61) Efektivitātes un proporcionalit ātes dēļ ir lietderīgi pakārtotos lietot ājus, kas izmanto mazus 
vielas daudzumus, atbr īvot no šādas inform ācijas sniegšanas. 
(62) Būtu jāveicina sazi ņa augšup un lejup pa pieg ādes ķēdi. Komisijai b ūtu jāizstrādā sistēma, 
īsu, vispārēju lietošanas veidu aprakstu kategoriz ēšanai, ņemot vērā RIP rezultātus. 
(63) Ir vajadzīgs nodrošin āt arī, lai šādu inform āciju iegūtu atbilstīgi patiesaj ām informācijas 
vajadzībām. Tādēļ novērtējot būtu no Aģentūras būtu jāprasa, lai t ā pieņem lēmumu par 
ražotāju un import ētāju ierosin ātajām testēšanas programm ām. Sadarbojoties ar 
dalībvalstīm, Aģentūra piešķir prioritāti noteiktām vielām, piemēram, tādām vielām, kuras 
rada visliel āko risku. 
L 396/22 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 (64) Lai novērstu nevajadz īgus izmēģinājumus ar dz īvniekiem, ieinteres ētajām personām būtu 
jādod 45 dienas, kuru laik ā tās var attiec ībā uz testēšanas priekšlikumu iesniegt zin ātniski 
pamatotu inform āciju un pētījumus, kas attiecas uz konkr ēto vielu un t ās bīstamības 
noteikšanas testa m ērķrezultātu. Lemjot par test ēšanas priekšlikumiem, b ūtu jāņem vērā 
Aģentūras saņemtā zinātniski pamatot ā informācija un pētījumi. 
(65) Turklāt ir vajadz īgs panākt, ka visp ārējai reģistrāciju kvalit ātei uzticas, un nodrošin āt to, lai 
sabiedrībai kopum ā, kā arī visām ķimikāliju rūpniecībā ieinteresētajām pusēm būtu 
pārliecība par to, ka fiziskas un juridiskas personas iev ēro tiem uzliktos pien ākumus. 
Atbilstīgi ir lietder īgi noteikt, ka j āreģistrē to, kādu inform āciju ir pārskatījis novērtētājs ar 
atbilstīgu pieredzi, un ka re ģistrāciju procentu ālo skaitu atbilst ību pārbauda Aģentūra. 
(66) Tāpat Aģentūrai vajadz ētu būt pilnvarām, pamatojoties uz dal ībvalstu kompetento iest āžu 
veiktajiem nov ērtējumiem, piepras īt no ražot ājiem, import ētājiem vai pak ārtotiem 
lietotājiem papildu inform āciju par cilv ēku veselībai vai videi iesp ējami bīstamām vielām, 
tostarp, ja t ās iekšējā tirgū pieejamas liel ā daudzum ā. Pamatojoties uz A ģentūras 
izstrādātiem kritērijiem par priorit ārām vielām, sadarbojoties ar dal ībvalstīm būtu jāizveido 
Kopienas r īcības plāns vielu izv ērtēšanai, balstoties uz dal ībvalsts kompetento iest āžu 
izvērtējumu attiec ībā uz vielām, kas iek ļautas sarakst ā. Ja, lietojot ražotn ē izolētus 
starpproduktus, ir bažas par risku, kas l īdzinās riskam, lietojot oblig āti licencējamas vielas, 
dalībvalstu kompetent ām iestādēm pamatotos gad ījumos vajadz ētu būt tiesībām piepras īt 
papildu inform āciju. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/23 
 (67) Pamatu efekt īvai sistēmai, kurā ievērots subsidiarit ātes princips, vienlaikus saglab ājot 
iekšējo tirgu, b ūtu jānodrošina ar kop īgu vienošanos dal ībvalstu A ģentūras komitej ā par 
lēmumu projektiem. Ja viena vai vair ākas dalībvalstis, vai A ģentūra nepiekr īt lēmuma 
projektam, tas b ūtu jāpieņem saskaņā ar centraliz ētu procedūru. Ja Dal ībvalstu komiteja 
nevar pan ākt vienprātīgu vienošanos, Komisijai b ūtu jāpieņem lēmums saska ņā ar 
komitejas proced ūru. 
(68) Novērtējumā var secin āt, ka būtu jāveic pasākumi saska ņā ar ierobežošanas vai 
licencēšanas proced ūru, vai arī, ka būtu jāapsver riska p ārvaldības pasākumi pārējo 
attiecīgo tiesību aktu sist ēmā. Tādēļ informācija par nov ērtēšanas procesa virz ību būtu 
jāpublisko. 
(69) Lai nodrošin ātu pietiekami augstu cilv ēku, tostarp ņemot vērā atbilstīgas cilvēku 
sabiedrības grupu un iesp ējams dažu maz āk aizsargātu sabiedr ības apakšgrupu, vesel ības 
un apkārtējās vides aizsardz ību, ļoti bīstamām vielām būtu jāpievērš īpaša uzman ība, 
ievērojot piesardz ības principu. At ļaujas būtu jāpiešķir tikai tad, ja fiziskas vai juridiskas 
personas, kas pieprasa at ļauju, pier āda licences pieš ķīrēja iestādei, ka risku attiec ībā uz 
cilvēku veselību un vidi, kas izriet no š īs vielas lietošanas, atbilst īgi kontrol ē. Citādāk 
lietošana var tikt at ļauta, ja var pier ādīt, ka sociāli ekonomiskais ieguvums no vielas 
lietošanas atsver risku, kas ir saist īts ar tās lietošanu un, ka nepast āv piemērotas 
alternatīvas vielas vai tehnolo ģijas, kuru lietošana b ūtu ekonomiski vai tehniski 
dzīvotspējīga. Ņemot vērā iekšējā tirgus labu funkcion ēšanu, būtu lietderīgi, ka licences 
piešķīrēja iestāde būtu Komisija. 
L 396/24 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 (70) Ar piemērotu riska p ārvaldības pasākumu piem ērošanu būtu jānovērš jutīgo vielu negat īvā 
ietekme un cilv ēku veselību un vidi, lai nodrošin ātu jebkādu risku, kas saist īti ar vielas 
lietošanu, pien ācīgu kontroli, n ākotnē šīs vielas pak āpeniski aizvietojot ar piem ērotām 
drošākām vielām. Lai nodrošin ātu, ka vielas ražojot, laižot tirg ū un lietojot, saskarsme ar 
šīm vielām, ieskaitot to izmešanu, emisijas un zudumus, vis ā to dzīves ciklā ir zem līmeņa, 
kuru pārsniedzot, var ētu rasties negat īva ietekme, b ūtu jāpiemēro riska p ārvaldības 
pasākumi. Attiec ībā uz jebkuru vielu, kurai at ļauja ir dota, k ā arī jebkuru citai vielai, kurai 
nav iespējams noteikt drošu saskarsmes slieksni, b ūtu vienmēr jāveic pasākumi, lai, cik 
vien tehniski un praktiski iesp ējams, samazin ātu saskarsmi un emisijas, lai samazin ātu 
negatīvas ietekmes iesp ējamību. Jebkur ā ķīmiskās drošības ziņojumā būtu jāidentificē 
pasākumi, lai nodrošin ātu piemērotu kontroli. Šie pas ākumi būtu jāpiemēro un, ja 
nepieciešams, rekomend ēti citām piegādes ķēdē iesaistītajām personām. 
(71) Ņemot vērā RIP rezultātus, var izstr ādāt metodolo ģijas, ar ko noteikt kancerog ēnu un 
mutagēnu vielu robežlielumus. Attiec īgajā pielikum ā var izdar īt grozījumus, izmantojot 
tādas metodolo ģijas, lai vajadz ības gadījumā izmantotu robežlielumus, vienlaikus 
nodrošinot augstu cilv ēka veselības un vides aizsardz ības līmeni. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/25 
 (72) Lai atbalst ītu mērķi visbeidzot aizst āt ļoti bīstamas vielas ar piem ērotām alternat īvām 
vielām vai tehnolo ģijām, visiem at ļauju iesniedz ējiem būtu jāsniedz alternat īvu analīze, 
aizstāšanas gad ījumā ņemot vērā to radīto risku, k ā arī tehnisko un ekonomisko 
izdevīgumu, tostarp inform āciju par jebk ādiem pētījumiem vai att īstību, ko iesniedz ējs veic 
vai gatavojas veikt. Turkl āt, atļaujas pakļauj laika zi ņa ierobežotam p ārbaudēm, kuru laika 
posmu nosaka katr ā gadījumā atsevišķi un parasti veic atbilst īgi apstākļiem, tostarp 
uzraudzību. 
(73) Vielu, to prepar ātu vai izstr ādājumu aizst āšana būtu nepieciešama, ja š īs vielas ražošana, 
lietošana vai laišana tirg ū rada nepie ņemamu risku cilv ēku veselībai vai videi, ņemot vērā 
drošāku piemērotu alternat īvu vielu vai tehnolo ģiju pieejam ību, kā arī vielu, kas rada 
nepieņemamu risku, lietošanas soci āli ekonomiskos aspektus. 
(74) Visiem, kas piesak ās atļauju saņemšanai, lai lietotu īpaši jutīgas vielas, to prepar ātus vai lai 
vielas iek ļautu izstrādājumos, būtu jāapsver šo vielu aizst āšana ar droš ākām piemērotām 
alternatīvām vielām, veicot alternat īvu, jebkādas alternat īvas lietošan ā iesaistītā riska, kā 
arī aizstāšanas tehnisk ās un ekonomisk ās iespējamības analīzi. 
(75) Iespēja noteikt ierobežojumus b īstamu vielu, to prepar ātu vai izstr ādājumu ražošanai, 
laišanai tirg ū un lietošanai attiecas uz vis ām šīs regulas jom ā esošajām vielām, izņemot 
dažus neb ūtiskus izņēmumus. B ūtu jāturpina ieviest ierobežojumus kancerog ēnu, 
mutagēnu, vielu, kas ir toksiskas reproduc ējot, kā arī 1. vai 2. kategorijas vielu laišanai 
tirgū un lietošanai, kuras pat ērētāji izmanto k ā pašas vielas vai k ā to prepar ātus. 
L 396/26 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 (76) Starptautisk ā pieredze r āda, ka vielas, kuras ir notur īgas, bioakumulat īvas un toksiskas vai 
ļoti noturīgas un ļoti bioakumulat īvas, rada ļoti lielas bažas, tom ēr ir izstrādāti kritēriji, kas 
pieļauj identific ēt šādas vielas. Attiec ībā uz dažām citām vielām bažas ir pietiekami lielas, 
lai pret tām izturētos tādā pašā veidā, ņemot vērā katru konkr ētu gadījumu. XIII pielikum ā 
noteiktie krit ēriji būtu jāpārskata, ņemot vērā pašreizējo un jaunu pieredzi šo vielu 
identificēšanā, un attiec īgā gadījumā jāgroza, lai nodrošin ātu augstu cilv ēka veselības un 
vides aizsardz ības līmeni.  
(77) Ņemot vērā efektivitātes un praktiskuma apsv ērumus gan attiec ībā uz fiziskām uz 
juridiskām personām, kuriem j āsagatavo pieteikuma dokumenti un j āveic atbilst īgi riska 
pārvaldības pasākumi, gan attiec ībā uz iestādēm, kurām jāapstrādā licencēšanas 
pieteikumi, vienlaikus b ūtu jāatļauj licenc ēt ierobežotu skaitu vielu, un iesniegumiem b ūtu 
jānosaka izpild āmi termiņi, tomēr pieļaujot dažus lietošanas veidus atbr īvot no 
licencēšanas. Vielas šaj ā sarakstā, kas ir identific ētas kā tādas, kas atbilst at ļauju 
izsniegšanas krit ērijiem, būtu jāiekļauj to vielu sarakst ā, kuras ar laiku iek ļautu atļauju 
izsniegšanas proced ūrā. Būtu skaidri j ānosaka vielas, kas ir iek ļautas Aģentūras darba 
programm ā. 
(78) Aģentūrai būtu jākonsultē par priorit ātes noteikšanu viel ām, kas jālicencē, lai nodrošin ātu 
to, ka lēmumi atspogu ļo kā sabiedrības vajadz ības, tā arī zinātniskas zin āšanas un att īstību. 
(79) Pilnīgs vielas aizliegums noz īmētu to, ka nevar licenc ēt nevienu t ās lietošanas veidu. T ādēļ 
būtu bezmērķīgi ļaut iesniegt licenc ēšanas pieteikumus; š ādos gadījumos viela b ūtu 
jāsvītro no to vielu saraksta, par kur ām iespējams iesniegt pieteikumus un pievienot to 
vielu sarakstam, attiec ībā uz kurām pastāv ierobežojumi. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/27 
 (80) Būtu jānodrošina atbilst īga mijiedarb ība starp noteikumiem par licenc ēšanu un 
ierobežojumiem, lai saglab ātu iekšējā tirgus efekt īvu funkcion ēšanu un cilv ēku veselības, 
drošības un vides aizsardz ību. Ierobežojumus, kas past āv attiecīgo vielu pievienojot to 
vielu sarakstam, par kur ām jāiesniedz licence b ūtu jāsaglabā attiecībā uz šo vielu. 
Aģentūrai būtu jāapsver, vai risks, kas izriet no vielas izstr ādājumos, tiek atbilst īgi 
kontrolēts un, ja tas t ā nav, būtu jāsagatavo lieta attiec ībā uz turpm āku ierobežojumu 
ieviešanu attiec ībā uz vielu, kuras lietošana i nepieciešama licence. 
(81) Lai nodrošin ātu saskaņotu pieeju konkr ētu vielu lietošanas veida licenc ēšanai, Aģentūrai 
būtu jāizdod atzinumi par riskiem, kas rodas, lietoj ot šo vielu, ieskaitot faktu, ja viela tiek 
vai netiek atbilstoši kontrol ēta, un par soci āli ekonomiskaj ām analīzēm, ko Aģentūrai 
iesniegušas treš ās personas. Komisijai b ūtu jāņem vērā šie atzinumi, pie ņemot lēmumu par 
to, vai pieš ķirt licenci. 
(82) Lai pieļautu efekt īvu licencēšanas pras ības pārraudzību un izpildi, pak ārtotiem lietot ājiem, 
kas gūst labumu no vi ņu piegādātājam piešķirtās licences, b ūtu jāinformē Aģentūra par 
vielas lietošanu. 
(83) Šajos apst ākļos būtu piemēroti, ka lēmumus par licences pieš ķiršanu vai noraid īšanu 
pieņem Komisija saska ņā ar regulat īvo proced ūru, lai ņemtu vērā to plašāku saistību 
pārbaudi dal ībvalstīs un ciešāk sasaistīt tos ar lēmumiem. 
L 396/28 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 (84) Lai paātrinātu pašreiz ējās sistēmas darbību, būtu jāpārstrukturē ierobežošanas proced ūra un 
būtu jāaizstāj Direktīva 76/769/EEK, kas ir vair ākas reizes b ūtiski grozīta un pielāgota. 
Visi ierobežojumi, kas izstr ādāti saskaņā ar minēto direktīvu, skaidr ības dēļ un kā jaunās 
ātrās ierobežošanas proced ūras pamats b ūtu jāiekļauj šajā regulā. Attiecīgā gadījumā šīs 
regulas XVII pielikuma piem ērošanu sekm ē atbilstīgi Komisijas izstr ādātiem 
norādījumiem. 
(85) Attiecībā uz XVII pielikumu dal ībvalstīm būtu jāatļauj saglab āt stingrāku noteikumu 
pārejas periodu, ar nosac ījumu, ka par šiem ierobežojumiem ir pazi ņots atbilst īgi 
Līgumam. Tam b ūtu jāattiecas uz paš ām vielām, vielām preparātos un viel ām 
izstrādājumos, kuru ražošana, laišana tirg ū un lietošana ir ierobežota. Komisijai b ūtu 
jāapkopo un j āpublicē šo ierobežojumu uzskait ījums. Tas Komisijai dotu iesp ēju pārskatīt 
pasākumus attiec ībā uz iespējamo saska ņošanu. 
(86) Ražotājam, import ētājam un pak ārtotajam lietot ājam būtu jāatbild par to atbilst īgu riska 
pārvaldības pasākumu identific ēšanu, kas vajadz īgi, lai nodrošin ātu augstu cilv ēku 
veselības un vides aizsardz ības līmeni attiec ībā uz vielas ražošanu, laišanu tirg ū vai 
lietošanu t īrā veidā, preparātā vai izstrādājumā. Ja tomēr to uzskata par nepietiekamu un ir 
attaisnojami Kopienas ties ību akti, būtu jānosaka atbilst īgi ierobežojumi. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/29 
 (87) Lai aizsarg ātu cilvēku veselību un apk ārtējo vidi, ierobežojumos par vielas ražošanu, 
laišanu tirg ū vai pašas vielas, vielas prepar ātā vai vielas izstr ādājumā lietošanu var iek ļaut 
nosacījumus vai aizliegumus attiec ībā uz ražošanu, laišanu tirg ū vai lietošanu. T ādēļ ir 
nepieciešams sast ādīt šādu ierobežojumu un to groz ījumu sarakstu. 
(88) Lai sagatavotu priekšlikumu par ierobežojumiem un lai š ādi tiesību akti var ētu efektīvi 
darboties, starp dal ībvalstīm, Aģentūru, citām Kopienas strukt ūrām, Komisiju un 
ieinteresētajām pusēm vajadzētu būt labai sadarb ībai, koordin ācijai un inform ācijas 
apmaiņai. 
(89) Lai dotu dal ībvalstīm iespēju iesniegt priekšlikumus par to, k ā novērst specifisku risku 
cilvēku veselībai un videi, t ām saskaņā ar sīki aprakst ītām prasībām būtu jāsagatavo 
dokumenti. Šajos dokumentos b ūtu jāizklāsta Kopienas darb ības pamatojums. 
(90) Lai nodrošin ātu saskaņotu pieeju ierobežojumiem, A ģentūrai būtu jāpilda šīs procedūras 
koordinatora uzdevums, piem ēram, ieceļot attiecīgus referentus un p ārbaudot atbilst ību 
attiecīgo pielikumu pras ībām. Aģentūrai būtu jāuztur saraksts ar viel ām, attiecībā uz kurām 
izstrādā ierobežošanas dokumentus. 
(91) Lai dotu Komisijai iesp ēju novērst specifisku risku cilv ēku veselībai un videi, kas j ānovērš 
visā Kopienā, Komisijai vajadz ētu būt pilnvarām uzticēt Aģentūrai sagatavot 
ierobežošanas dokumentus. 
L 396/30 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 (92) Lai nodrošin ātu pārskatāmību, Aģentūrai būtu jāpublicē attiecīgie dokumenti, tostarp 
ierosinātie ierobežojumi, un j ālūdz izteikt par to koment ārus. 
(93) Lai laicīgi pabeigtu proced ūru, Aģentūrai būtu jāsniedz savi atzinumi par ierosin ātajiem 
pasākumiem un to ietekmi, pamatojoties uz re ferenta sagatavoto atzinuma projektu. 
(94) Lai paātrinātu ierobežošanas proced ūru, Komisijai noteikta laika posm ā pēc Aģentūras 
atzinuma sa ņemšanas b ūtu jāsagatavo groz ījumu projekts. 
(95) Aģentūrai vajadz ētu būt galvenajai, kas nodrošina to, ka visas ieinteres ētās puses un 
sabiedrība uzticas ķimikāliju tiesību aktu un l ēmumu pie ņemšanas procesam un 
zinātniskam pamatojumam, kas ir to pamat ā. Aģentūrai būtu jāuzņemas centr ālā loma šīs 
regulas un t ās īstenošanas sazi ņas koordin ācijā. Tādēļ ir būtiski, ka Kopienas iest ādes, 
dalībvalstis, plaša sabiedr ība un ieinteres ētās puses uzticas A ģentūrai. Šī iemesla d ēļ ir ļoti 
svarīgi nodrošin āt tās neatkarību, augstas zin ātniskās, tehnisk ās un reglament ējošās spējas, 
kā arī pārskatāmību un efektivit āti. 
(96) Aģentūras struktūrai vajadz ētu atbilst uzdevumiem, kas tai b ūtu jāveic. Pieredze ar 
līdzīgām Kopienas A ģentūrām šajā ziņā dod zināmu atskaites punktu, tom ēr būtu jāveido 
tāda struktūra, lai ievērotu šīs regulas īpašās vajadzības. 
(97) Efektīva inform ācijas nodošana par ķīmiskiem apdraud ējumiem un to, k ā no tiem 
izvairīties, ir svar īga ar šo regulu izveidot ās sistēmas daļa. Aģentūrai, sagatavojot 
priekšrakstus vis ām ieinteres ētajām personām, būtu jāņem vērā ķīmijas un citu nozaru laba 
prakse. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/31 
 (98) Lai nodrošin ātu efektivit āti, Aģentūras sekretari āta personālam būtu jāveic galvenok ārt 
tehniski, administrat īvi un zinātniski uzdevumi, neizmantojot dal ībvalstu zin ātniskos un 
tehniskos resursus. Izpilddirektoram b ūtu jānodrošina, ka A ģentūras uzdevumus pilda 
efektīvi un neatkar īgi. Lai nodrošin ātu to, ka A ģentūra pilda savus uzdevumus, t ās valde 
būtu jāveido tā, lai pārstāvētu katru dal ībvalsti, Komisiju un citas ieinteres ētās puses, ko 
iecēlusi Komisija, lai nodrošin ātu ieinteres ēto pušu un Eiropas Parlamenta l īdzdalību, un 
garantētu augstāko kompetences standartu un plašu attiec īgo ekspertu piesaisti no 
ķimikāliju drošības vai ķimikāliju reglament ēšanas jomas, nodrošinot to, ka visp ārējo 
finanšu un juridisko lietu jom ā pastāv atbilstīga kompetence. 
(99) Aģentūrai vajadz ētu būt līdzekļiem, lai veiktu visus vajadz īgos uzdevumus, kas dod tai 
iespēju pildīt tās uzdevumu. 
(100)  Ar Komisijas Regulu b ūtu jānosaka maks ājumu strukt ūra un apjoms, tostarp, preciz ējot 
apstākļus, saskaņā ar kuriem da ļa no maksas tiks p ārskaitīta atbilstīgās dalībvalsts 
kompetentajai iest ādei. 
(101)  Aģentūras valdei vajadz ētu būt atbilstīgām pilnvar ām, lai izveidotu budžetu, p ārbaudītu tā 
īstenošanu, izveidotu iekš ējās kārtības noteikumus, piem ērotu finanšu regulas un ieceltu 
izpilddirektoru. 
(102)  Ar Riska nov ērtēšanas komitejas un Soci ālās un ekonomisk ās analīzes komitejas 
starpniecību Aģentūrai būtu jāpārņem Komisijai piesaist īto Zinātnisko komiteju uzdevumi, 
savas kompetences jom ā izdodot zin ātniskus atzinumus. 
L 396/32 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 (103)  Ar Dalībvalstu komitejas starpniec ību Aģentūrai būtu jācenšas, lai dal ībvalstu iest ādes 
savā starpā panāktu vienošanos par tiem īpašiem jaut ājumiem, kam vajadz īga saskaņota 
pieeja. 
(104)  Jānodrošina cieša sadarb ība starp A ģentūru un kompetentaj ām iestādēm, kas darbojas 
dalībvalstīs, lai Riska nov ērtēšanas komitejas un Soci ālās un ekonomisk ās analīzes 
komitejas zin ātniskie atzinumi b ūtu pamatoti ar iesp ējami plašāku attiecīgo zinātnisko un 
tehnisko pieredzi, k āda ir pieejama Kopien ā. Tādēļ komitejām vajadzētu būt iespējām iegūt 
papildu konkr ētu pieredzi. 
(105)  Sakarā ar paaugstin ātu fizisko un juridisko personu atbild ību jānostiprina īstenošana 
saistībā ar drošu ķimikāliju lietošanu. A ģentūrai būtu jānodrošina ar ī forums, kur ā 
dalībvalstīm apmain īties ar inform āciju un saska ņot darbības, kas saist ītas ar ties ību aktu 
par ķimikālijām izpildi. Šaj ā sakarā pašreizējā neoficiālā sadarbība starp dal ībvalstīm būtu 
jāpārveido ofici ālākā sistēmā. 
(106)  Aģentūrā būtu jāizveido Apel ācijas padome, lai garant ētu jebkuru t ādu fizisku vai juridisku 
personu apel āciju izskat īšanu, kuru darb ību ietekm ējuši Aģentūras pieņemtie lēmumi. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/33 
 (107)  Aģentūru vajadzētu daļēji finansēt no fizisko un juridisko personu maks ājumiem un da ļēji 
no Eiropas Kopienu visp ārējā budžeta. Kopienas budžeta proced ūra būtu jāturpina 
piemērot attiecībā uz subsīdijām, ko pieš ķir no Eiropas Kopienu visp ārējā budžeta. Turkl āt 
finanšu rev īzija būtu jāveic Revīzijas palātai saskaņā ar 91. pantu Komisijas Regul ā (EK, 
Euratom ) Nr. 2343/2002 (2002. gada 23. decembris) par pamata Finanšu regulu 
struktūrām, kas min ētas 185. pant ā Padomes Regul ā (EK, Euratom ) Nr. 1605/2002 par 
Finanšu regulu, ko piem ēro Eiropas Kopienu visp ārējam budžetam 1. 
(108)  Ja Komisija un A ģentūra to uzskata par lietder īgu, Aģentūras darbā vajadzētu būt iespējai 
piedalīties trešo valstu p ārstāvjiem. 
(109)  Sadarbojoties ar organiz ācijām, kuru interes ēs ir starptautisku ties ību aktu saska ņošana, 
Aģentūrai būtu jāsniedz savs ieguld ījums, lai Kopiena un dal ībvalstis izpild ītu šādas 
saskaņošanas darb ības uzdevumus. Lai veicin ātu plašu starptautisku vienpr ātību, Aģentūrai 
būtu jāņem vērā esošie un jaunie starpt autiskie standarti attiec ībā uz tādu ķimikāliju 
pārvaldību, kā Ķimikāliju klasific ēšanas un mar ķēšanas visp ārēji saskaņoto sistēmu 
(GHS). 
(110)  Aģentūrai būtu jānodrošina vajadz īgā infrastrukt ūra, lai fiziskas un juridiskas personas 
saskaņā ar datu koplietošanas noteikumiem var ētu pildīt savus pien ākumus. 
                                                 
1 OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp. 
L 396/34 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 (111)  Svarīgi ir izvair īties no tā, ka pārklājas Aģentūras pienākumi un attiec īgie Eiropas Z āļu 
aģentūras (EMEA ) pienākumi, kas izveidota ar Eir opas Parlamenta un Padomes 
Regulu (EK) Nr 726/2004 (2004. gada 31. marts), ar ko nosaka cilv ēkiem paredz ēto un 
veterināro zāļu reģistrēšanas un uzraudz ības Kopienas proced ūras un izveido Eiropas Z āļu 
aģentūru 1, Eiropas P ārtikas nekait īguma iest ādes ( EFSA ) pienākumi, kas izveidota ar 
Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 178/2002 (2002. gada 28. janv āris), ar 
ko paredz p ārtikas aprites ties ību aktu visp ārīgus principus un pras ības, izveido Eiropas 
Pārtikas nekait īguma iest ādi un paredz proced ūras saistībā ar pārtikas nekait īgumu 2, un 
Darba droš ības, higiēnas un vesel ības aizsardz ības padomdev ējas komitejas pien ākumi, kas 
izveidota ar Padomes 2003. gada 22. j ūlija Lēmumu 3. Tādēļ, ja rodas vajadz ība 
sadarboties ar EFSA  vai Darba droš ības, higiēnas un vesel ības aizsardz ības padomdev ēju 
komiteju, A ģentūrai būtu jāizstrādā reglaments. Šai regulai nevajadz ētu savādāk skart 
kompetences, kas EMEA, EFSA un Darba droš ības, higiēnas un vesel ības aizsardz ības 
padomdev ējai komitejai pieš ķirtas ar Kopienas ties ību aktiem. 
(112)  Lai panāktu, ka iekš ējais tirgus attiec ībā uz vielām tīrā veidā vai prepar ātos darbojas, 
vienlaikus nodroš inot augstu cilv ēku veselības un vides aizsardz ības līmeni, būtu jāizstrādā 
klasifikācijas un mar ķēšanas uzskait ījuma noteikumi. 
(113)  Aģentūra būtu jāinformē par to visu uzskait ījumā iekļaujamo vielu klasifik āciju un 
marķēšanu, uz ko attiecas vai nu pras ība to reģistrēt, vai Direkt īvas 67/548/EEK 1. pants, 
un kas laistas tirg ū. 
                                                 
1 OV L 136, 30.4.2004., 1. lpp.  
2 OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp. Regul ā grozījumi izdar īti ar Regulu (EK) Nr. 1642/2003 
(OV L 245, 29.9.2003., 4. lpp.). 
3 OV C 218, 13.9.2003., 1. lpp. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/35 
 (114)  Lai nodrošin ātu saskaņotu aizsardz ību plašai sabiedr ībai un jo īpaši person ām, kas non āk 
saskarē ar noteikt ām vielām, un citu Kopienas ties ību aktu, kuru pamat ā ir klasifik ācija un 
marķēšana atbilst īgu darbību, uzskait ījumā būtu jānorāda klasifik ācija saska ņā ar Direkt īvu 
67/548/EEK un Direkt īvu 1999/45/EK, par ko vienojušies vienas un t ās pašas vielas 
ražotāji un import ētāji, ja tas iesp ējams, kā arī Kopienas l īmenī pieņemtos lēmumus par 
dažu vielu klasific ēšanas un mar ķēšanas saska ņošanu. Piln ībā tiek ņemts vērā darbs un 
pieredze, kas uzkr āta saistībā ar darbībām atbilstīgi Direktīvai 67/548/EEK, tostarp īpašu 
vielu klasific ēšana un mar ķēšana vielu grup ās, kas min ētas Direkt īvas 67/548/EEK 
I pielikum ā. 
(115)  Līdzekļi būtu jānovirza saist ībā ar vielām, kuras rada visliel āko risku. T ādēļ viela būtu 
jāiekļauj Direkt īvas 67/548/EEK I pielikum ā tikai tad, ja t ā atbilst klasifik ācijas kritērijiem 
kā 1., 2. vai 3. kategorijas kancerog ēna, mutag ēna vai reprodukt īvajai funkcijai toksiska 
viela vai k ā viela, kas kairina elpošanas ce ļus, vai atkar ībā no iedarb ības konkr ētajā 
gadījumā. Būtu jāizstrādā noteikumi, lai kompetent ām iestādēm būtu iespēja Aģentūrai 
iesniegt priekšlikumus. A ģentūrai par šo priekšlikumu b ūtu jāsniedz atzinums, un 
iesaistītajām pusēm vajadzētu būt iespējai to koment ēt. Pēc tam Komisijai b ūtu jāpieņem 
lēmums. 
(116)  Regulāri dalībvalstu un A ģentūras ziņojumi par š īs regulas darb ību būs neaizstājami 
pārraudzības līdzekļi par to, k ā īsteno šo regulu, k ā arī par tendenc ēm šajā jomā. 
Secinājumi par zi ņojumos izdar ītiem atklājumiem b ūs noderīgi un praktiski instrumenti, lai 
pārskatītu šo regulu un vajadz ības gadījumā formulētu tās grozījumus. 
L 396/36 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 (117)  ES pilsoņiem vajadz ētu būt pieejamai inform ācijai par ķimikālijām, kuru iedarb ībai tie var 
būt pakļauti, lai ļautu viņiem pieņemt pamatotus l ēmumus par to, k ā lietot šīs ķimikālijas. 
Pārskatāms veids, lai to pan āktu, ir pieš ķirt viņiem brīvu un vieglu pieeju pamatdatiem, kas 
atrodas A ģentūras datu b āzē, tostarp īsiem bīstamo īpašību aprakstiem, mar ķēšanas 
prasībām un attiec īgajiem Kopienas ties ību aktiem, tostarp licenc ētiem lietošanas veidiem 
un riska p ārvaldības pasākumiem. A ģentūrai un dal ībvalstīm būtu jāsniedz piek ļuve 
informācijai saska ņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īvu 2003/4/EK (2003. gada 
28. janvāris) par vides inform ācijas pieejam ību sabiedr ībai 1, Eiropas Parlamenta un 
Padomes Regulu (EK) Nr. 1049/2001 ( 2001. gada 30. maijs) par publisku piek ļuvi Eiropas 
Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem 2 un ANO un EEK Konvenciju par 
pieeju inform ācijai, sabiedr ības līdzdalību lēmumu pie ņemšanā un iespēju griezties tiesu 
iestādēs saistībā ar vides jaut ājumiem, kur ā Eiropas Kopiena ir l īgumslēdzēja puse. 
(118)  Uz inform ācijas atklāšanu saska ņā ar šo regulu attiecas Regulas (EK) Nr. 1049/2001 īpašās 
prasības. Minētā regula nosaka saistošus termi ņus inform ācijas publiskošanai, k ā arī 
procesuālo nodrošin ājumu, ieskaitot p ārsūdzības tiesības. Valdei b ūtu jāpieņem praktiskie 
noteikumi min ēto prasību piemērošanai A ģentūrā. 
                                                 
1 OV L 41, 14.2.2003., 26. lpp. 
2 OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/37 
 (119)  Dalībvalstu kompetent ās iestādes ne tikai l īdzdarbojas, lai īstenotu Kopienas ties ību aktus, 
bet arī, atrodoties tuvu ieinteres ētajām pusēm dalībvalstīs, tām būtu jāpiedalās informācijas 
apmaiņā par vielu rad īto risku un par fizisku un juridisku personu pien ākumiem saska ņā ar 
tiesību aktiem par ķimikālijām; vienlaikus ir vajadz īga cieša sadarb ība starp A ģentūru, 
Komisiju un dal ībvalstu kompetentaj ām iestādēm, lai nodrošin ātu vispārējā komunik ācijas 
procesa saska ņotību un efektivit āti. 
(120)  Lai sistēma, kas izveidota ar šo regulu, darbotos efekt īvi, starp dal ībvalstīm, Aģentūru un 
Komisiju j ābūt labai sadarb ībai, koordin ācijai un inform ācijas apmai ņai saistībā ar tās 
izpildi. 
(121)  Lai nodrošin ātu atbilstību šai regulai, dal ībvalstīm būtu jāievieš efekt īvi pārraudzības un 
kontroles pas ākumi. Būtu jāplāno un jāveic vajadz īgās pārbaudes, un par to rezult ātiem 
būtu jāziņo. 
(122)  Lai dalībvalstīm, veicot regulas izpildi, nodrošin ātu pārskatāmību, objektivit āti un 
konsekvenci, dal ībvalstīs ir nepieciešams izveidot atbilst īgu sankciju sist ēmu, kas par 
regulas neiev ērošanu paredz ētu efektīvas, samērīgas un prevent īvas sankcijas, jo š āda 
neievērošana var apdraud ēt cilvēku veselību un vidi. 
L 396/38 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 (123)  Pasākumi, kas vajadz īgi, lai īstenotu šo regulu, un daži t ās grozījumi būtu jāpieņem 
saskaņā ar Padomes L ēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. j ūnijs), ar ko nosaka Komisijai 
piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas k ārtību 1. 
(124)  Jo īpaši Komisija b ūtu jāpilnvaro pie ņemt nosac ījumus, saska ņā ar kuriem var noteiktos 
gadījumos groz īt pielikumus, paredz ēt noteikumus par testa metod ēm, dažādot to lietu 
īpatsvaru, ko atlasa atbilst ības pārbaudei, un groz īt atlases krit ērijus, noteikt kvalifik āciju, 
kāda vajadz īga Apelācijas padomes locek ļiem, un šīs padomes proced ūras, kā arī paredzēt 
kritērijus, saska ņā ar kuriem nosaka, kas ir pien ācīgs pamatojums tam, ka test ēšana nav 
tehniski iesp ējama. Šie pas ākumi, kuri ir visp ārīgi un kuru m ērķis ir grozīt nebūtiskus šīs 
regulas elementus vai papildin ātu šo regulu, iek ļaujot tajā jaunus neb ūtiskus elementus, 
būtu jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pant ā paredzēto regulat īvo kontroles 
procedūru. 
(125)  Būtiski, lai p ārejas laikā līdz šīs regulas piln īgai piemērošanai un jo īpaši Aģentūras 
darbības sākumā ķimikālijas reglament ētu efektīvi un laicīgi. Būtu jāparedz noteikumi, lai 
Komisija sniegtu vajadz īgo atbalstu, izveidojot A ģentūru, tostarp, sl ēdzot līgumus, un 
Komisijai vajadz ētu būt iespējai iecelt izpilddirektoru ad interim , līdz Aģentūras valde pati 
var iecelt izpilddirektoru. 
                                                 
1 OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. L ēmumā grozījumi izdar īti ar Padomes L ēmumu 
2006/512/EK (OV L 200, 22.7.2006., 11. lpp.). 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/39 
 (126)  Lai pilnībā izmantotu darb ības, kas veiktas saska ņā ar Regulu (EEK) Nr. 793/93, k ā arī ar 
Direktīvu 76/769/EEK, un lai nov ērstu, ka šo darb ību rezultāti iet zudum ā, Komisijai 
vajadzētu būt pilnvarām Aģentūras darbības sākumā ierosināt ierobežojumus, kas 
pamatojas uz š īm darbībām, neizmantojot šaj ā regulā noteikto piln īgo ierobežošanas 
procedūru. Līdzko šī regula stājas spēkā, būtu jāizmanto visi šie elementi, lai atbalst ītu 
riska samazin āšanas pasākumus. 
(127)  Ir lietderīgi, ka šī regula stājas spēkā pakāpeniski, lai atvi eglotu netrauc ētu pāreju uz jauno 
sistēmu; turklāt tam, ka noteikumi st āsies spēkā pakāpeniski. Turkl āt visām iesaistītajām 
pusēm – iestādēm, fiziskām un juridiskam person ām, kā arī ieinteresētajām pusēm – būtu 
jāļauj laicīgi novirzīt resursus, gatavojoties jaunajiem pien ākumiem. 
(128)  Ar šo regulu aizst āj Direktīvu 76/769/EEK, Komisijas Direkt īvu 91/155/EEK 1, Komisijas 
Direktīvu 93/67/EEK 2, Komisijas Direkt īvu 93/105/EK 3, Komisijas Direkt īvu 
2000/21/EK 4, Regulu (EEK) Nr. 793/93 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1488/94 5. Tādēļ 
minētās direktīvas un regulas b ūtu jāatceļ. 
                                                 
1 Komisijas Direkt īva 91/155/EEK (1991. gada 5. marts), ar ko nosaka un izkl āsta sīki 
izstrādātu kārtību, kādā izveidojama īpašas inform ācijas sistēma attiecībā uz bīstamiem 
preparātiem, īstenojot Direkt īvas 88/379/EEK 10. pantu (OV L 76, 22.3.1991., 35. lpp.). 
Direktīvā jaunākie grozījumi izdar īti ar Direkt īvu 2001/58/EK (OV L 212, 7.8.2001., 
24. lpp.). 
2 Komisijas direkt īva 93/67/EEK (1993. gada 20. j ūlijs), ar ko nosaka principus to risku 
novērtēšanai, kurus cilv ēkiem un videi rada vielas, par ko pazi ņo saskaņā ar Padomes 
Direktīvu 67/548/EEK (OV L 227, 8.9.1993., 9. lpp.). 
3 Komisijas Direkt īva 93/105/EEK (1993. gada 25. novembri s), ar ko nosaka VII D pielikuma 
saturu, kur ā ir ietverta inform ācija, kas j āiekļauj tehniskaj ā dokument ācijā, kura min ēta 
12. pantā direktīvā, ar ko sept īto reizi groza Padomes Direkt īvu 67/548/EEK (OV L 294, 
30.11.1993., 21. lpp.). 
4 Komisijas Direkt īva 2000/21/EK (2000. gada 25. apr īlis) attiecībā uz Kopienas ties ību aktu 
sarakstu, kas min ēts Padomes Direkt īvas 67/548/EEK 13. panta 1. punkta piektaj ā ievilkum ā 
(OV L 103, 28.4.2000., 70. lpp.). 
5 Komisijas Regula (EK) Nr. 1488/94 (1994. gada 28. j ūnijs), ar ko nosaka principus esošo 
vielu riska faktoru nov ērtēšanai attiec ībā uz cilvēkiem un vidi saska ņā ar Padomes Regulu 
(EEK) Nr. 793/93 (OV L 161, 29.6.1994., 3. lpp.). 
L 396/40 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 (129)  Lai ievērotu konsekvenci, b ūtu jāgroza Direkt īva 1999/45/EK, kur ā jau risināti šajā regulā 
ietvertie jaut ājumi. 
(130)  Ņemot vērā to, ka šīs regulas m ērķus, proti, izstr ādāt noteikumus attiec ībā uz vielām un 
izveidot Eiropas Ķimikāliju aģentūru, nevar pietiekami labi sasniegt atseviš ķās dalībvalstīs, 
un to, ka t ādēļ šos mērķus var lab āk sasniegt Kopienas l īmenī, Kopiena var pie ņemt 
pasākumus saska ņā ar Līguma 5. pant ā noteikto subsidiarit ātes principu. Saska ņā ar 
minētajā pantā noteikto proporcionalit ātes principu šaj ā lēmumā paredz vien īgi tos 
pasākumus, kas ir vajadz īgi šo mērķu sasniegšanai. 
(131)  Regulā ievērotas pamatties ības un principi, kas atz ītas jo īpaši Eiropas Savien ības 
Pamatties ību hartā 1. Jo īpaši šī regula tiecas nodrošin āt pilnīgu atbilstību vides 
aizsardzības un ilgtsp ējīgas attīstības principiem, kas garant ēti ar minētās hartas 37. pantu, 
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU: 
                                                 
1 OV C 364, 18.12.2000., 1. lpp. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/41 
  SATURA R ĀDĪTĀJS  
   I SADAĻA VISP ĀRĒJI JAUTĀJUMI   
1. nodaļa M ērķis, darbības joma un piem ērošana   
2. nodaļa Defin īcijas un visp ārēji noteikumi   
II SADAĻA VIELU RE ĢISTRĀCIJA   
1. nodaļa Visp ārējs reģistrācijas pien ākums un inform ācijas pras ības   
2. nodaļa Vielas, ko uzskata par re ģistrētām   
3. nodaļa Re ģistrācijas pien ākums un pras ības attiecībā uz inform āciju par dažu 
tipu izolētiem starpproduktiem   
4. nodaļa Visiem re ģistrācijas pieteikumiem kop ēji noteikumi  
5. noda
ļa Esošaj ām vielām un pazi ņotām vielām piemērojami pārejas 
noteikumi  
L 396/42 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 III SADA ĻA DATU KOP ĪGA LIETOŠANA UN NEVAJADZ ĪGAS 
TESTĒŠANAS NOV ĒRŠANA  
1. nodaļa M ērķi un vispārēji noteikumi  
2. nodaļa Noteikumi par jaun ām vielām un esošo vielu re ģistrētājiem, kas nav 
veikuši provizorisku re ģistrāciju  
3. nodaļa Noteikumi esoš ām vielām  
IV SADA ĻA INFORM ĀCIJA  PIEGĀDES  ĶĒDĒ  
V SADAĻA PAK ĀRTOTI LIETOT ĀJI  
VI SADA ĻA IZV ĒRTĒJUMS  
1. nodaļa Dokument ācijas izvērtējums  
2. nodaļa Vielu izv ērtējums  
3. nodaļa Starpproduktu izv ērtējums  
4. nodaļa Kop ēji noteikumi  
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/43 
 VII SADA ĻA LICENC ĒŠANA  
1. nodaļa Licenc ēšanas pras ība  
2. nodaļa Licen ču piešķiršana  
3. nodaļa Licences pieg ādes ķēdē  
VIII SADA ĻA DAŽU B ĪSTAMU VIELU UN PREPAR ĀTU RAŽOŠANAS, 
TIRGŪ LAIŠANAS UN LIETOŠANAS IEROBEŽOJUMI  
1. nodaļa Visp ārēji jautājumi  
2. nodaļa Ierobežošanas process  
IX SADA ĻA MAKS ĀJUMI  
X SADAĻA A ĢENTŪRA  
XI SADA ĻA KLASIFIK ĀCIJAS UN MAR ĶĒJUMU SARAKSTS  
XII SADA ĻA INFORM ĀCIJA  
XIII SADA ĻA KOMPETENT ĀS IESTĀDES  
XIV SADA ĻA ĪSTENOŠANA  
XV SADA ĻA P ĀREJAS NOTEIKUMI UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI  
L 396/44 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 I PIELIKUMS VISP ĀRĒJI VIELU NOV ĒRTĒJUMA UN ĶĪMISKĀS DROŠĪBAS 
PĀRSKATA IZSTR ĀDES NOTEIKUMI  
II PIELIKUMS NOR ĀDĪJUMI DROŠUMA DROŠ ĪBAS DATU LAPU 
SASTĀDĪŠANAI  
III PIELIKUMS KRIT ĒRIJI VIEL ĀM, KAS RE ĢISTRĒTAS APJOM Ā NO 1 LĪDZ 
10 TONN ĀM  
IV PIELIKUMS ATBR ĪVOJUMI NO PIEN ĀKUMA RE ĢISTRĒT SASKA ŅĀ AR 
2. PANTA 7. PUNKTA a) APAKŠPUNKTU  
V PIELIKUMS ATBR ĪVOJUMI NO PIEN ĀKUMA RE ĢISTRĒT SASKA ŅĀ AR 
2. PANTA 7. PUNKTA b) APAKŠPUNKTU  
VI PIELIKUMS 10. PANT Ā MINĒTĀS INFORM ĀCIJAS PRAS ĪBAS  
VII PIELIKUMS STANDARTINFORM ĀCIJAS PRAS ĪBAS PAR VIEL ĀM, KO 
RAŽO VAI IMPORT Ē 1 TONNU VAI LIEL ĀKĀ APJOMĀ  
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/45 
 VIII PIELIKUMS STANDARTINFORM ĀCIJAS PRAS ĪBAS VIEL ĀM, KO RAŽO 
VAI IMPORT Ē 10 TONNAS VAI LIEL ĀKĀ APJOMĀ  
IX PIELIKUMS STANDARTINFORM ĀCIJAS PRAS ĪBAS VIEL ĀM, KO RAŽO 
VAI IMPORT Ē 100 TONNU VAI LIEL ĀKĀ APJOMĀ  
X PIELIKUMS STANDARTINFORM ĀCIJAS PRAS ĪBAS VIEL ĀM, KO RAŽO 
VAI IMPORT Ē 1000 TONNU VAI LIEL ĀKĀ APJOMĀ  
XI PIELIKUMS VISP ĀRĒJI NOTEIKUMI VII L ĪDZ X PIELIKUM Ā IZKLĀSTĪTĀ 
TESTĒŠANAS STANDARTREŽ ĪMA PIEM ĒROŠANAI  
XII PIELIKUMS VISP ĀRĒJI NOTEIKUMI PAK ĀRTOTIEM LIETOT ĀJIEM PAR 
VIELU NOV ĒRTĒŠANU UN ĶĪMISKĀS DROŠĪBAS 
PĀRSKATU SAGATAVOŠANU  
L 396/46 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 XIII PIELIKUMS NOTUR ĪGU, BIOAKUMULAT ĪVU UN TOKSISKU VIELU, K Ā 
ARĪ ĻOTI NOTUR ĪGU UN ĻOTI BIOAKUMULAT ĪVU VIELU 
APZINĀŠANAS KRIT ĒRIJI  
XIV PIELIKUMS TO VIELU SARAKS TS, UZ KO ATTIECAS LICENC ĒŠANA 
DOKUMENT ĀCIJA SOCI ĀLO UN EKONOMISKO ASPEKTU 
ANALĪZE  
XV PIELIKUMS DOKUMENT ĀCIJA  
XVI PIELIKUMS SOCI ĀLO UN EKONOMIS KO ASPEKTU ANAL ĪZE  
XVII PIELIKUMS DAŽU B ĪSTAMU VIELU, PREPAR ĀTU UN IZSTR ĀDĀJUMU 
RAŽOŠANAS, TIRG Ū LAIŠANAS UN LIETOŠANAS 
IEROBEŽOJUMI  
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/47 
 I SADAĻA 
VISPĀRĒJI JAUTĀJUMI 
1. nodaļa 
Mērķis, darbības joma un piem ērošana 
1. pants 
Mērķis un darb ības joma 
1. Š īs regulas m ērķis ir nodrošin āt augsta līmeņa cilvēku veselības aizsardz ību un vides 
aizsardzību, ieskaitot alternat īvu metožu att īstību vielu risku nov ērtēšanai, kā arī vielu 
brīvu apriti iekš ējā tirgū, reizē veicinot konkurenci un novatorismu. 
2.. Ar šo regulu ir paredz ēti noteikumi par viel ām un prepar ātiem 3. panta noz īmē. Noteikumi 
attiecas uz pašu vielu, to prepar ātu vai izstr ādājumu izgatavošanu, laišanu tirg ū vai 
lietošanu, k ā arī uz to prepar ātu laišanu tirg ū. 
3.. Š ī regula balst ās uz principu, ka ražot āji, importētāji un pakārtoti lietot āji ir atbild īgi, lai 
nodrošinātu to, ka vi ņi izgatavo, laiž tirg ū vai lieto vielas, kas nelabv ēlīgi neietekm ē 
cilvēku veselību vai apk ārtējo vidi. Tās pamatā ir piesardz ības princips. 
L 396/48 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 2. pants 
Piemērošana 
1. Šo regulu nepiem ēro: 
a) radioakt īvām vielām, kas ir Padomes Direkt īvas 96/29/ Euratom (1996. gada 
13. maijs), kas nosaka droš ības pamatstandartus darba ņēmēju un iedz īvotāju 
veselības aizsardz ībai pret joniz ējošā starojuma rad ītajām briesmām 1 darbības jomā, 
b) pašām vielām, to prepar ātiem vai izstr ādājumiem, kas ir muitas uzraudz ībā, ar 
nosacījumu, ka t ās nekādi neapstr ādā vai nepārstrādā, un ir pagaidu uzglab āšanā vai 
brīvā zonā, vai brīvā noliktavā, lai tos var ētu atkārtoti eksport ēt – vai ir tranz ītā; 
c) neizol ētiem starpproduktiem; 
d) bīstamu vielu un b īstamos prepar ātos iekļautu bīstamu vielu p ārvadāšanai pa 
dzelzceļiem, autoce ļiem, iekšzemes ūdensceļiem, ar jūras transportu vai 
aviotransportu. 
2. Atkritumi, k ā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īvā 2006/12/EK 2, nav viela, 
tās preparāts vai izstr ādājums šīs regulas 3. panta noz īmē. 
3. Dal ībvalstis konkr ētos gadījumos daž ām vielām, to prepar ātiem vai izstr ādājumiem var 
pieļaut izņēmumus sal īdzinājumā ar šīs regulas pras ībām, ja to prasa aizsardz ības intereses. 
                                                 
1 OV L 159, 29.6.1996., 1. lpp. 
2 OV L 114, 27.4.2006., 9. lpp. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/49 
 4. Šo regulu piem ēro, neskarot: 
a) Kopienas ties ību aktus par darba vietu un apk ārtējo vidi, tostarp Padomes 
Direktīvu 89/391/EEK (1989. gada 12. j ūnijs) par pas ākumiem, kas ieviešami, lai 
uzlabotu darba ņēmēju drošību un vesel ības aizsardz ību darbā 1, Padomes 
Direktīvu 96/61/EK (1996. gada 24. septembris) par pies ārņojuma integr ētu 
novēršanu un kontroli 2, Direktīvu 98/24/EK, Eiropas Parlamenta un Padomes 
Direktīvu 2000/60/EK (2000. gada 23. okt obris), ar ko izveido sist ēmu Kopienas 
rīcībai ūdens resursu politikas jom ā 3 un Direkt īvu 2004/37/EEK; 
b) Direkt īvu 76/768/EEK attiec ībā uz izmēģinājumiem, kuros izmanto 
mugurkaulniekus, min ētās direktīvas darbības jomā. 
5. Regulas II, V, VI un VII sada ļu nepiemēro, ja vielas lieto: 
a) cilv ēkiem paredz ētās zālēs vai veterin ārās zālēs, kas ir Regulas (EK) Nr. 726/2004, 
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īvas 2001/82/EK (2001. gada 6. novembris) 
par Kopienas kodeksu, kas attiecas uz veterin ārajām zālēm 4, un Eiropas Parlamenta 
un Padomes Direkt īvas 2001/83/EK (2001. gada 6. novembris) par Kopienas 
kodeksu, kas attiecas uz cilv ēkiem paredz ētām zālēm 5 darbības jomā; 
                                                 
1 OV L 183, 29.6.1989., 1. lpp. Direkt īvā grozījumi izdar īti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003. 
2 OV L257, 10.10.1996., 26. lpp. Direkt īvā jaunākie grozījumi izdar īti ar Eiropas Parlamenta 
un Padomes Regulu (EK) Nr. 166/2006 (OV L 33, 4.2.2006., 1. lpp.). 
3 OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp. Direkt īvā grozījumi izdar īti ar Eiropas Parlamenta un 
Padomes L ēmumu Nr. 2455/2001/EK ( OV L 331, 15.12.2001., 1. lpp.). 
4 OV L 311, 28.11.2001., 1. lpp. Direkt īvā jaunākie grozījumi izdar īti ar Eiropas Parlamenta 
un Padomes Direkt īvu 2004/28/EK (OV L 136, 30.4.2004., 58. lpp.). 
5 OV L 311, 28.11.2001., 67. lpp. Direkt īvā jaunākie grozījumi izdar īti ar Eiropas Parlamenta 
un Padomes Direkt īvu 2004/27/EK (OV L 136, 30.4.2004., 34. lpp.). 
L 396/50 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 b) pārtikā vai lopbar ībā saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 178/2002, tostarp: 
i) kā pārtikas piedevas p ārtikas produktos, kuras ir ietvertas Padomes Direkt īvas 
89/107/EEK (1988. gada 21. decembris) par dal ībvalstu ties ību aktu tuvin āšanu 
attiecībā uz pārtikas piedev ām, ko atļauts izmantot cilv ēku uzturā 1, darbības 
jomā; 
ii) kā aromatizētājus pārtikas produktos, kuri ir ietverti Padomes Direkt īvas 
88/388/EEK (1988. gada 22. j ūnijs) par dal ībvalstu ties ību aktu tuvin āšanu 
attiecībā uz aromatiz ētājiem, ko izmanto p ārtikā un izejmateri ālos to 
ražošanai 2, un Komisijas L ēmuma 1999/217/EK (1999. gada 23. febru āris), ar 
ko pieņem pārtikas produktos vai uz tiem lietojamo aromatiz ējošo vielu 
reģistru, kurš sagatavots, piem ērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu 
(EK) Nr. 2232/96 3, darbības jomā; 
iii) kā piedevas lopbar ībai, kas ir ietverta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas 
(EK) Nr. 1831/2003 (2003. gada 22. septembris) par dz īvnieku ēdināšanā 
lietotām piedevām 4 darbības jomā; 
iv) dzīvnieku bar ībā, kas ir ietverta Padomes Direkt īvas 82/471/EEK (1982. gada 
30. jūnijs) par dažiem produktiem, ko izmanto dz īvnieku bar ībā 5, darbības 
jomā. 
                                                 
1 OV L 40, 11.2.1989., 27. lpp. Direkt īvā jaunākie grozījumi izdar īti ar Regulu (EK) 
Nr. 1882/2003. 
2 OV L 184, 15.7.1988., 61. lpp. Direkt īvā jaunākie grozījumi izdar īti ar Regulu (EK) 
Nr. 1882/2003. 
3 OV L 84, 27.3.1999., 1. lpp. Direkt īvā jaunākie grozījumi izdar īti ar Lēmumu 2004/357/EK 
(OV L 113, 20.4.2004., 28. lpp.). 
4 OV L 268, 18.10.2003., 29. lpp. Regul ā grozījumi izdar īti ar Komisijas Regulu (EK) 
Nr. 378/2005 (OV L 59, 5.3.2005., 8. lpp.). 
5 OV L 213, 21.7.1982., 8. lpp. Direkt īvā jaunākie grozījumi izdar īti ar Komisijas Direkt īvu 
2004/116/EK (OV L 379, 24.12.2004., 81. lpp.). 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/51 
 6. Regulas IV sada ļu nepiemēro šādiem gataviem prepar ātiem, kas paredz ēti lietotājiem: 
a) cilv ēkiem paredz ētām vai arī veterinārajām zālēm, kuras ir ietvertas Regulas (EK) 
Nr. 726/2004 un Direkt īvas 2001/82/EK darb ības jomā, un ir defin ētas Direkt īvā 
2001/83/EK; 
b) kosm ētikas līdzekļiem, kas defin ēti Direktīvā 76/768/EEK; 
c) invaz īvās vai tiešā kontaktā ar cilvēka ķermeni lietojam ām medicīnas ierīcēm – ja 
saskaņā ar Kopienas pas ākumiem ir paredz ēti bīstamu vielu un prepar ātu 
klasifikācijas un mar ķēšanas noteikumi, kas nodrošina t āda paša līmeņa informāciju 
un aizsardz ību kā ar Direkt īvu 1999/45/EK; 
d) pārtikai vai lopbar ībai saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 178/2002, ar ī lietošanai: 
i) pārtikas piedev ās, kuras ir ietvertas Direkt īvas 89/107/EEK darb ības jomā; 
ii) aromatiz ētājos pārtikas produktos, kuri  ir ietverti Direkt īvas 88/388/EEK un 
Lēmuma 1999/217/EK darb ības jomā; 
iii) lopbar ības piedev ās, kuras ir ietvertas Re gulas (EK) Nr. 1831/2003 darb ības 
jomā; 
iv) dzīvnieku pārtikā, kas ir ietverta Direkt īvas 82/471/EEK darb ības jomā. 
L 396/52 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 7. Regulas II, V un VI sada ļu nepiemēro: 
a) regulas IV pielikum ā minētajām vielām, par kur ām ir pietiekama inform ācija, ka tās 
uzskata par t ādām, kas to īpašību dēļ rada minim ālu apdraud ējumu; 
b) viel ām, uz ko attiecas V pielikums – kuru re ģistrāciju uzskata par lieku vai 
nevajadzīgu, un to sv ītrošana no min ētajām sadaļām neskar š īs regulas m ērķus; 
c) saska ņā ar II sada ļu reģistrētām vielām vai to prepar ātiem, ko no Kopienas 
eksportējis piegādes ķēdes dalībnieks un atk ārtoti import ējis Kopien ā tas pats vai cits 
piegādes ķēdes dalībnieks, pier ādot, ka: 
i) atkārtoti import ējamā viela ir tā pati eksport ētā viela; 
ii) viņam par eksport ēto vielu ir sniegta inform ācija saska ņā ar 31. un 32. pantu; 
d) pašām vielām, to prepar ātiem vai izstr ādājumiem, kas re ģistrēti saskaņā ar II sada ļu 
un ir reģenerēti Kopienā, ja: 
i) reģenerācijā iegūtā viela ir tā pati viela, kas re ģistrēta saskaņā ar II sada ļu; un 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/53 
 ii) uzņēmumam, kas veic re ģenerāciju, ir pieejama 31. un 32. pant ā prasītā 
informācija par vielu, kura ir re ģistrēta saskaņā ar II sada ļu. 
8. Uz ražotn ē uz vietas izol ētiem starpproduktiem un transport ētiem izolētiem 
starpproduktiem neattiecas: 
b) regulas II sada ļas 1. noda ļa, izņemot 8. un 9. pantu; un 
b) regulas VII sada ļa. 
9. Š īs regulas II un VI sada ļu nepiemēro polimēriem. 
2. nodaļa 
Definīcijas un visp ārēji noteikumi 
3. pants 
Definīcijas 
Šajā regulā: 
1) viela: k āds ķīmisks elements un t ā dabiski vai ražošanas proces ā iegūti savienojumi, ar ī tās 
stabilizācijai vajadz īgās piedevas, k ā arī izmantotajos procesos radušies piejaukumi, kas 
nav šķīdinātāji – ko var atdal īt, neietekm ējot vielas stabilit āti un nemainot t ās sastāvu; 
L 396/54 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 2) prepar āts: maisījums vai š ķīdums, kas sast āv no divām vai vair ākām vielām; 
3) izstr ādājums: objekts, kam izgatavošan ā piešķir īpašu formu, virsmu vai strukt ūru, kas 
nosaka tā funkcijas vair āk nekā ķīmiskais sast āvs; 
4) izstrādājuma izgatavot ājs: ikviena fiziska vai juridiska persona, kas izgatavo vai komplekt ē 
izstrādājumu Kopien ā; 
5) polim ērs: viela, kas sast āv no molekul ām, kuru strukt ūrā secīgi ir iekļautas viena vai 
vairāku tipu monom ēru vienības. Tādu vielu molekulu masai ir j ābūt stipri daž ādai, un 
molekulmasu atš ķirības galvenok ārt ir atkarīgas no monom ēru vienību skaita daž ādības. 
Polimērā: 
a) masas zi ņā galvenok ārt ir molekulas no vismaz trim monom ēru vienībām, kas ar 
kovalentu saiti ir saist ītas vismaz ar v ēl vienu monom ēra vienību vai citu rea ģēt 
spējīgu vielu; 
b) masas zi ņā mazākumā ir molekulas ar t ādu pašu molekulmasu. 
Šajā definīcijā "monomēra vienība" ir monom ēras vielas molekula, kas polimeriz ācijas 
reakcijā ir izveidojusi polim ēru; 
6) monom ērs: viela, kas attiec īgā konkrētā procesā izmantotā polimēru veidotājā reakcijā var 
veidot kovalentas saites  ar virkni citu t ādu pašu vai cit ādu molekulu; 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/55 
 7) re ģistrētājs: vielas ražot ājs vai import ētājs vai arī izstrādājuma izgatavot ājs vai import ētājs, 
kas iesniedz pieteikumu re ģistrēt vielu; 
8) Ražošana: vielu ražošana  vai ekstrakcija to dabisk ā agregātstāvoklī; 
9) Ražot ājs: jebkura Kopien ā reģistrēta fiziska vai juridiska persona, kas Kopien ā ražo kādu 
vielu; 
10) imports: fiziska pre ču ievešana Kopienas muitas teritorij ā; 
11) import ētājs: jebkura Kopien ā reģistrēta fiziska vai juridisk a persona, kas ir atbild īga par 
importu; 
12) laišana tirg ū: darbība, ar ko par samaksu vai bez maksas trešai personai pieg ādā vai dara 
pieejamu. Importu uzsk ata par laišanu tirg ū; 
13) pak ārtots lietot ājs: jebkura Kopien ā reģistrēta fiziska vai juridiska persona, kas nav ražot ājs 
vai import ētājs un kas r ūpnieciskām vai profesion ālām darbībām izmanto vai nu pašu vielu 
vai tās preparātu. Izplatītājs vai patērētājs nav pak ārtots lietot ājs. Atkārtotu import ētāju, 
kas ir atbr īvots no pras ībām saskaņā ar 2. panta 4. punkta c)  apakšpunktu, uzskata par 
pakārtotu lietot āju; 
L 396/56 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 14) izplat ītājs: jebkura Kopien ā reģistrēta fiziska vai juridiska persona, ar ī mazumtirgot ājs, kas 
vielu vai t ās preparātu tikai uzglab ā un laiž tirg ū trešām personām; 
15) starpprodukts: viela, ko ražo ķīmiskai pārstrādei, un pārstrādē šo vielu izmanto vai pat ērē, 
lai pārveidotu cit ā vielā (turpmāk – "sintēze"): 
a) neizol ēts starpprodukts: star pprodukts, ko sintez ējot apzināti neizvada no iek ārtas 
(izņēmums: lai ņemtu paraugu), kur ā notiek sint ēze. Iekārtā ietilpst reakciju trauks, 
palīgiekārtas un iek ārtas, kam cauri nep ārtraukti vai partij ās plūst viela, k ā arī 
cauruļu sistēma, pa ko to p ārvieto no viena trauka cit ā, kur notiek n ākamais reakcijas 
posms, ta ču pie iekārtas nepieder tvertnes vai citi  trauki, kuros vielu(-as) glab ā pēc 
ražošanas; 
b) ražotn ē izolēts starpprodukts: starppr odukts, kas neatbilst neizol ēta starpprodukta 
kritērijiem, un, ja starpprodukta ražoša na un citas(u) vielas(u) sint ēze no šī 
starpprodukta notiek taj ā pašā ražotnē, bet to veic viena vai vair ākas juridiskas 
personas; 
c) transport ēts izolēts starpprodukts: starpprodukt s, kas neatbilst neizol ēta 
starpprodukta krit ērijiem un ko transport ē no vienas ražotnes uz citu vai ar ī ko viena 
ražotne pieg ādā citām; 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/57 
 16) ražotne: vieta, kur ā, konkrētu infrastrukt ūru un iekārtas lieto kop īgi, ja vielas(u) ražot āju ir 
vairāk nekā viens; 
17) pieg ādes ķēdes dalībnieki: visi ražot āji un/vai import ētāji, un/vai pak ārtotie lietot āji 
piegādes ķēdē; 
18) A ģentūra: Eiropas Ķimikāliju aģentūra, kā noteikts šaj ā regulā; 
19) kompetent ā iestāde: iestāde vai iest ādes, vai strukt ūras, ko izveido dal ībvalstis, lai pild ītu 
šīs regulas uzlikt ās saistības; 
20) esoš ā viela: viela, kas atbils t vismaz vienam no šiem krit ērijiem. 
a) tā ir ietverta Eiropas Ķīmisko komercvielu sarakst ā (EINECS ); 
b) tā ir ražota Kopien ā vai valstīs, kas pievienoj ās Eiropas Savien ībai 1995. gada 
1. janvārī vai 2004. gada 1. maij ā, bet ražot ājs vai import ētājs to nav laidis tirg ū 
vismaz reizi 15 gados p ēc šīs regulas st āšanās spēkā, ar nosac ījumu, ka ražot ājam vai 
importētājam ir to apliecinoši dokumenti; 
L 396/58 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 c) ražot ājs vai import ētājs to ir laidis tirg ū Kopienā vai valstīs, kas pievienoj ās Eiropas 
Savienībai 1995. gada 1. janv ārī vai 2004. gada 1. maij ā, pirms šīs regulas st āšanās 
spēkā, ā un ticis uzskat īts, ka par to ir pazi ņots saskaņā ar 8. panta 1. punkta pirmo 
ievilkumu Direkt īvā 67/548/EEK, bet uz šo  vielu neattiecas polim ēra definīcija, kas 
izklāstīta šajā regulā, ar nosac ījumu, ka ražot ājam vai import ētājam ir to apliecinoši 
dokumenti; 
21) pazi ņota viela: viela, par kuru veikta pazi ņošanas proced ūra un ko var laist tirg ū saskaņā ar 
Direktīvu 67/548/EEK; 
22) uz ražojumiem un procesiem orient ēta pētniecība un tehnolo ģiju izstrāde: zinātniska 
izstrāde, kas saist īta ar ražojumu izstr ādi, uz kādas konkr ētas vielas, t ās preparātu vai 
izstrādājumu papildu izstr ādi, izmantojot eksperiment ālas iekārtas vai eksperiment ālu 
ražošanu, lai piln īgotu ražošanas procesu un/vai test ētu vielas lietošanas veidus; 
23) zin ātniska izp ēte un tehnolo ģiju izstrāde: zinātnes eksperimenti, anal īze vai ķīmiska izp ēte, 
ko veic kontrol ētos apstākļos daudzumiem, kas maz āki par 1 tonnu gad ā; 
24) lietošanas veids: jebk āda pārstrāde, ražošana saska ņā ar formulu, pat ērēšana, uzglab āšana, 
glabāšana, apstr āde, iepilde konteineros, p ārvietošana no viena konteinera uz citu, 
iejaukšana, izstr ādājumu ražošana vai jebk āds citāds izmantošanas veids; 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/59 
 25) lietošana re ģistrētāja paša vajadz ībām: reģistrētāja rūpniecisks vai profesion āls lietošanas 
veids; 
26) apzin āta lietošana: t īras vielas vai t ās preparāta lietošana, vai ar ī kāda preparāta lietošana, 
arī paša vajadz ībām, ko pieg ādes ķēdes dalībnieks paredz ējis vai ko tiešs pak ārtots lietot ājs 
viņam rakstiski dar ījis zināmu; 
27) izp ētes pārskats: piln īgs inform ācijas iegūšanai veikto darb ību apraksts. Tas ir piln īgs 
zinātniskā literatūrā publicēts zinātnisks pētījums, kur ā aprakstīta veiktā izpēte, vai arī 
pilnīgs ziņojums, ko sagatavojusi test ētāja iestāde un kur ā aprakstīta veiktā izpēte; 
28) koncentr ēts izpētes kopsavilkums: s īki izstrādāts izpētes mērķu, metožu, rezult ātu un 
secinājumu kopsavilkums, kur ā ir pietiekama inform ācija, lai var ētu veikt neatkar īgu 
izpētes novērtējumu, mazinot vajadz ību iepazīties ar izp ētes pārskatu; 
29) izp ētes kopsavilkums: izp ētes pārskata mērķa, metožu, rezult ātu un secin ājumu 
kopsavilkums, kur ā ir pietiekama inform ācija, lai var ētu neatkar īgi novērtēt izpēti; 
30) gad ā: vienā kalendārā gadā, ja nav nor ādīts kas cits. Esoš ām vielām, kas ir import ētas vai 
ražotas vismaz tr īs secīgus gadus, apjomu gad ā aprēķina, pamatojoties uz vid ējo ražošanas 
vai importa apjomu tr īs iepriekš ējos kalend ārajos gados; 
L 396/60 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 31) ierobežojums: nosac ījums vai aizliegums ražošanai, lietošanai vai laišanai tirg ū; 
32) vielas vai prepar āta piegādātājs: jebkurš ražot ājs, import ētājs, pakārtots lietot ājs vai 
izplatītājs, kas laiž tirg ū pašu vielu vai t ās preparātu, vai arī kādu prepar ātu; 
33) izstr ādājuma pieg ādātājs: jebkurš izstr ādājuma izgatavot ājs vai import ētājs, izplatītājs vai 
cits piegādes ķēdes dalībnieks, kas laiž izstr ādājumu tirgū; 
34) vielas vai prepar āta saņēmējs: pakārtots lietot ājs vai izplat ītājs, kam pieg ādā vielu vai 
preparātu; 
35) izstr ādājuma saņēmējs: rūpniecisks vai profesion āls lietotājs vai izplat ītājs, kam pieg ādā 
preparātu, bet kurš nav pat ērētājs; 
36) MVU: mazi un vid ēji uzņēmumi, ka noteikts Komisijas 2003. gada 3. maija Ieteikum ā par 
mikrouzņēmumiem, maziem un vid ējiem uzņēmumiem 1; 
37) iedarb ības scenārijs: nosac ījumu kopums, ieskaitot darb ības nosac ījumus un riska 
pārvaldības pasākumus, kas raksturo, k ā vielu ražo vai lieto t ās dzīves cikla laik ā, un kā 
ražotājs vai import ētājs kontrol ē vai iesaka pak ārtotiem lietot ājiem kontrol ēt iedarbību uz 
cilvēkiem un apk ārtējo vidi. Iedarb ības scenāriji var attiekties uz k ādu konkrētu procesu 
vai lietošanas veidu vai – attiec īgā gadījumā – uz vair ākiem procesiem vai lietošanas 
veidiem; 
                                                 
1 OV L 124 20.5.2003., 36. lpp. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/61 
 38) lietošanas un iedarb ības kategorija: iedarb ības scenārijs, kas attiecas uz plašu procesu un 
lietošanas veidu kopumu, par šiem pro cesiem un lietošanas veidiem pazi ņojot vismaz īsā 
un vispārīgā lietošanas aprakst ā;  
39) dabā sastopamas vielas: vielas, kas nav apstr ādātas vai ir apstr ādātas tikai ar manu āliem vai 
mehāniskiem līdzekļiem, vai ar gravit ācijas spēku, ūdens šķīdumā, flotējot vai sildot 
vienīgi, lai atdal ītu ūdeni, vai ar ī kas ar jebk ādiem līdzekļiem ir ieg ūtas no gaisa; 
40) ķīmiski nep ārveidota viela: viela, kuras ķīmiskā struktūra nav main īta – pat, ja ar to ir 
veikts ķīmisks process vai apstr āde, vai tā ir fiziski, mineralo ģiski pārveidota, piem ēram, 
lai atdalītu piemais ījumus; 
41) sakaus ējums: makroskopisk ā mērogā homogēns metāla materiāls no diviem vai vair ākiem 
elementiem, kas ir apvienoti t ā, ka ar meh āniskiem līdzekļiem tos nevar viegli nodal īt. 
4. pants 
Vispārējs noteikums 
Jebkurš ražot ājs, import ētājs vai, attiec īgos gadījumos, pak ārtots lietot ājs, kas paliek piln ībā 
atbildīgs par šīs regulas uzlikto saist ību ievērošanu, var iecelt k ā trešo pusi par savu p ārstāvi, lai 
veiktu visas proced ūras saskaņā ar 11. pantu un 19. pantu, III sada ļu un 53. pantu, kur ās paredzētas 
sarunas ar citiem ražot ājiem, import ētājiem vai, attiec īgos gadījumos, pak ārtotiem lietot ājiem. 
Tādos gadījumos Aģentūra citiem ražot ājiem, import ētājiem vai, attiec īgos gadījumos, pak ārtotiem 
lietotājiem parasti neatkl āj tā ražotāja, import ētāja vai pak ārtota lietot āja datus, kurš iec ēlis pārstāvi.  
L 396/62 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 II SADAĻA 
VIELU  REĢISTRĀCIJA 
1. nodaļa 
Vispārējs reģistrācijas pien ākums 
un inform ācijas pras ības 
5. pants 
Ja nav datu, nav tirgus 
Saskaņā ar 6., 7., 21 un 23. pantu, Kopien ā neražo vai nelaiž tirg ū vielas, to prepar ātus vai 
izstrādājumus, ja t ās, neievērojot pras ības, nav re ģistrētas saskaņā ar attiecīgiem šīs sadaļas 
noteikumiem. 
6. pants 
Vispārējs pienākums reģistrēt vielas vai to prepar ātus 
1. Ja vien šaj ā regulā nav paredz ēts citādi, visi kādas vielas ražot āji vai import ētāji, kas gad ā 
veic vielas vai viena vai vair āku tās preparātu ražošanu vai import ēšanu 1 tonnas vai 
lielākā apjomā, iesniedz A ģentūrai reģistrācijas pieteikumu. 
2. Monom ēriem, ko lieto k ā ražotnē izolētus starpproduktus vai transport ētus izolētus 
starpproduktus, nepiem ēro 17. un 18. pantu. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/63 
 3. Polim ēru ražotāji vai import ētāji iesniedz A ģentūrai reģistrācijas pieteikumu(s) par 
monomēru(iem) vai citu( ām) vielu(ām), ko vēl nav reģistrējis augšup ējs piegādes ķēdes 
dalībnieks, ja ir iev ēroti abi šie nosac ījumi: 
a) polim ērā ir vismaz 2 masas procenti ( w/w) monomēra(u) vai citas(u) vielas(u) 
monomēra vienību un ķīmiski saist ītas(u) vielas(u) form ā; 
b) kop ējais monom ēra(u) vai citas(u) vielas(u) daudzums gad ā ir 1 tonna vai vair āk. 
4. Par re ģistrācijas iesniegumu veic maks ājumu saska ņā ar IX sada ļu. 
7. pants 
Izstrādājumos iek ļautu vielu re ģistrācija un ziņošana par to 
1. Izstr ādājumu izgatavot āji vai import ētāji iesniedz A ģentūrai reģistrācijas pieteikumu par 
jebkuru vielu, kas ir izstr ādājumos, ja t ās atbilst šādiem abiem nosac ījumiem: 
a) ja viela izstr ādājumos ir t ādā daudzum ā, kas kopum ā vienam izgatavot ājam vai 
importētājam gadā pārsniedz 1 tonnu; 
b) vielai paredz ēts izdalīties parastos vai lo ģiski prognoz ējamos lietošanas apst ākļos. 
Par reģistrācijas iesniegumu veic maks ājumu saska ņā ar IX sada ļu. 
L 396/64 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 2. Ja viela atbilst 57. panta krit ērijiem un ir apzin āta saskaņā ar 59. panta 1. punktu, un ir 
ievēroti visi šie nosac ījumi, izstr ādājumu ražot āji vai import ētāji saskaņā ar šā panta 
4. punktu dara zin āmu Aģentūrai: 
a) ka viela izstr ādājumos ir t ādā daudzum ā, kas kopum ā vienam ražot ājam vai 
importētājam gadā pārsniedz 1 tonnu; 
b) ka viela izstr ādājumos ir liel ākā koncentrācijā par 0,1 masas procentu izteiksm ē 
(w/w). 
3. Panta 2. punktu nepiem ēro, ja parastos vai lo ģiski prognoz ējamos lietošanas, ar ī 
apglabāšanas apst ākļos izgatavot ājs vai import ētājs var nov ērst iedarbību uz cilv ēkiem vai 
apkārtējo vidi. Tādos gadījumos izgatavot ājs vai import ētājs saņēmējam nodod attiec īgas 
instrukcijas par izstr ādājumu.  
4. Pie inform ācijas, kas j ādara zināma, pieder: 
a) izgatavot āja vai import ētāja dati un kontaktinform ācija, kā paredzēts VI pielikuma 
1. iedaļā, izņemot ziņas par pašu izmantotaj ām ražotnēm; 
b) 20. panta 1. punkt ā minētais(ie) re ģistrācijas numurs(i), ja t āds(i) ir; 
c) dati par vielu( ām), kā norādīts VI pielikum ā no 2.1. līdz 2.3.4. ieda ļai; 
d) vielas klasifik ācija, kā norādīts VI pielikuma 4.1. un 4.2. ieda ļā; 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/65 
 e) īss izstrādājumā esošās(o) vielas(u) un izstr ādājuma(u) lietošanas veida apraksts, k ā 
norādīts VI pielikuma 3.5 ieda ļā; 
f) vielas daudzuma diapazons tonn ās, piemēram, 1 – 10 tonnas, 10 – 100 tonnas utt.. 
5. A ģentūra var pie ņemt lēmumus, prasot izstr ādājumu ražot ājiem vai import ētājiem saska ņā 
ar šo sada ļu iesniegt re ģistrācijas pieteikumu par vis ām vielām, kas ir attiec īgos 
izstrādājumos, ja ir iev ēroti visi šie nosac ījumi: 
a) viela izstr ādājumos ir t ādā daudzum ā, kas kopum ā vienam ražot ājam vai 
importētājam gadā pārsniedz 1 tonnu; 
b) Aģentūrai ir iemesls aizdom ām, ka: 
i) viela no izstr ādājumiem izdal ās un 
ii) vielas izdal īšanās no izstrādājumiem apdraud cilv ēku veselību vai apk ārtējo 
vidi; 
c) uz vielu neattiecas panta 1. punkts. Par reģistrācijas iesniegumu maks ā saskaņā ar IX sada ļu. 
6. Panta 1. l īdz 5. punktu nepiem ēro vielām, kas jau ir re ģistrētas attiecīgam lietošanas 
veidam. 
L 396/66 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 7. No 2011. gada 1. j ūnija 2., 3. un 4. punktu piem ēro sešus m ēnešus pēc tam, kad viela ir 
apzināta saskaņā ar 59. panta 1. punktu. 
8. Pas ākumus, lai īstenotu 1. l īdz 7. punktu, paredz saska ņā ar 133. panta 3. punkt ā minēto 
procedūru. 
8. pants 
Vienīgais pārstāvis ražotājam, kas neveic uz ņēmējdarbību Kopien ā  
1. Fiziskas vai juridiskas personas, kas re ģistrētas ārpus Kopienas un ražo vielas, to 
preparātus vai izstr ādājumus, izstr ādā preparātu formulas vai izgatavo izstr ādājumus, ko 
importē Kopienā, savstarp ēji vienojoties, par savu vien īgo pārstāvi var iecelt fizisku vai 
juridisku personu, kas re ģistrēta Kopien ā un saskaņā ar šo sada ļu pilda import ētāja 
pienākumus. 
2. P ārstāvis ievēro arī visus pārējos šajā regulā paredzētos import ētāja pienākumus. Lai to 
nodrošinātu, viņam ir pietiekama praktiska pieredze, lai r īkotos ar viel ām un izmantotu ar 
tām saistīto informāciju, un, neskarot 36. pantu, vi ņš glabā pieejamu un atjaunin ātu 
informāciju par import ēto vielu daudzumu un kuriem klientiem t ās pārdotas, kā arī 
informāciju par jaun āko drošības datu lapas atjaunin ājumu. 
3. Ja p ārstāvi ieceļ saskaņā ar 1. un 2. punktu, import ētāju(s) attiec īgā piegādes ķēdē par to 
informē Kopienā nereģistrēts ražotājs. Šajā regulā importētāji ir pakārtoti lietot āji. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/67 
 9. pants 
Atbrīvojums no visp ārēja pienākuma reģistrēt uz ražojumiem un procesiem orient ētu 
pētniecību un tehnolo ģiju izstrādi (PPORD) 
1. Regulas 5., 6., 7., 17., 18. un 21. pantu piecus gadus nepiem ēro vielai, ko, lai izmantotu uz 
ražojumiem un procesiem orient ētai pētniecībai un tehnolo ģiju izstrādei, ražotājs, 
importētājs vai izstr ādājumu izgatavot ājs ražo vai import ē Kopienā pats vai sadarb ībā ar 
uzskaitītiem klientiem, un t ādā daudzum ā, kas nepārsniedz uz ražojumiem un procesiem 
orientētai izpētei un izstr ādei vajadz īgo. 
2. Š ā panta 1. punkta vajadz ībām ražotājs, import ētājs vai izstr ādājumu izgatavot ājs dara 
Aģentūrai zināmu šādu inform āciju: 
a) ražot āja, import ētāja vai izstr ādājumu izgatavot āja datus, k ā norādīts VI pielikuma 
1. iedaļā; 
b) datus par vielu, k ā norādīts VI pielikuma 2. ieda ļā; 
c) vielas klasifik āciju, ja tāda ir, kā norādīts VI pielikuma 4. ieda ļā; 
d) paredzamo daudzumu, k ā norādīts VI pielikuma 3.1. ieda ļā; 
e) sarakstu ar š ā panta 1. punkt ā minēto klientu v ārdiem un adres ēm. 
Par ziņošanu veic maks ājumu saska ņā ar IX sada ļu. 
Šā panta 1. punkt ā paredzētais termiņš sākas, kad A ģentūra saņem paziņojumu. 
L 396/68 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 3. A ģentūra pārbauda, cik piln īga ir paziņotāja sniegtā informācija, un piem ēro attiecīgi 
pielāgotu 20. panta 2. punktu. A ģentūra piešķir paziņojumam numuru un datumu, un tas ir 
datums, kad pazi ņojumu saņēmusi Aģentūra, un uzreiz šo numuru un datumu dara zin āmu 
attiecīgam ražot ājam, import ētājam vai izstr ādājumu izgatavot ājam. Aģentūra arī dara 
zināmu šo inform āciju kompetentai attiec īgās(o) dalībvalsts(u) iest ādei(ēm).  
4. A ģentūra var pie ņemt lēmumu uzlikt nosac ījumus, lai nodrošin ātu to, ka ar vielu vai 
preparātu, vai izstr ādājumu, kur ā ir viela, r īkosies tikai 2. pu nkta e) apakšpunkt ā minēto 
klientu person āls loģiski kontrol ētos apstākļos saskaņā ar darbinieku drošuma un vides 
aizsardzības tiesību aktos iek ļautām prasībām, un nedz vielu, nedz t ās preparātu, nedz 
izstrādājumu nekādos apstākļos nedarīs pieejamu plašai sabiedr ībai, un atlikušos vielas 
daudzumus p ēc atbrīvojuma beig ām atkal sav āks, lai izn īcinātu. 
Tādos gadījumos Aģentūra var lūgt paziņotāju sniegt citu vajadz īgu inform āciju. 
5. Ja nav nor ādīts nekas cits, vielas ražot ājs vai import ētājs vai izstr ādājumu izgatavot ājs vai 
importētājs var veikt vielas ražošanu vai import ēt to, vai ar ī izgatavot vai import ēt 
izstrādājumus, agr ākais, divas ned ēļas pēc paziņojuma.   
6. Ražot ājs vai import ētājs ievēro visus nosac ījumus, ko A ģentūra izvirzījusi saska ņā ar 
4. punktu. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/69 
 7. A ģentūra var pie ņemt lēmumu pagarin āt piecu gadu atbr īvojuma termi ņu vēl, ilgākais, par 
pieciem gadiem vai, ja vielas lieto tikai cilv ēkiem paredz ētu zāļu vai veterin āru zāļu 
izstrādē vai ja vielas nelaiž tirg ū, vēl, ilgākais, par desmit gadiem p ēc lūguma, ja ražot ājs, 
importētājs vai izstr ādājumu izgatavot ājs var pier ādīt, ka pagarin ājums ir vajadz īgs, lai 
veiktu pētniecības un izstr ādes programmu. 
8. A ģentūra dara zin āmus visus l ēmumu projektus kompetent ām iestādēm katrā dalībvalstī, 
kurā notiek ražošana, imports, izgatavošana vai uz ražojumiem un procesiem orient ēta 
pētniecība un tehnolo ģiju izstrāde.  
Pieņemot 4. un 7. punkt ā paredzētos lēmumus, A ģentūra ņem vērā kompetento iest āžu 
piebildes. 
9. A ģentūra un kompetentas attiec īgo dalībvalstu iest ādes vienm ēr tur noslēpumā 
informāciju, kas iesniegta saska ņā ar 1. līdz 8. punktu. 
10. Saska ņā ar 91., 92. un 93. pantu var iesniegt apel ācijas pret A ģentūras lēmumiem, kas 
pieņemti atbilst īgi šā panta 4. un 7. punktam. 
L 396/70 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 10. pants 
Informācija, ko iesniedz visp ārējām reģistrācijas vajadz ībām 
Atbilstīgi 6. panta vai 7. pa nta 1. vai 4. punkta pras ībām veiktā reģistrācijā ietver šādu inform āciju: 
a) tehnisko dokument āciju, arī: 
i) ražot āja(u) vai import ētāja(u) datus, k ā norādīts VI pielikuma 1. ieda ļā; 
ii) datus par vielu, k ā norādīts VI pielikuma 2. ieda ļā; 
iii) inform āciju par vielas ražošanu un lietošanas veidu(iem), k ā norādīts VI pielikuma 
3. iedaļā; informācija aptver visu(s) re ģistrētāja apzināto(s) lietošanas veidu(s). Ja 
reģistrētājs to uzskata par pareizu, inform ācijā var būt ietvertas svar īgākās lietošanas 
veida un iedarb ības kategorijas; 
iv) vielas klasifik āciju un mar ķējumu, kā norādīts VI pielikuma 4. ieda ļā; 
v) norādījumus par drošu vielas lietošanu, k ā norādīts VI pielikuma 5. ieda ļā; 
vi) izpētes kopsavilkumus par inform āciju, ko ieg ūst, piemērojot VII l īdz XI pielikumu; 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/71 
 vii) koncentr ētus izpētes kopsavilkumus par inform āciju, ko ieg ūst, piemērojot VII l īdz 
XI pielikumu, ja tas paredz ēts I pielikum ā; 
viii) norādi, kādu saskaņā ar 9. panta a) punkta iii), iv), vi), vii) apakšpunktu vai 9. panta 
b) punktu iesniegto inform āciju ir izskat ījis ražotāja vai import ētāja izvēlēts vērtētājs, 
kam ir attiec īga pieredze; 
ix) test ēšanas priekšlikumus, ja tie uzskait īti IX un X pielikum ā; 
x) viel ām apjomā no 1 līdz 10 tonn ām – inform āciju par iedarb ību, kā norādīts IV 
pielikuma 6. ieda ļā; 
xi) lūgumu attiec ībā uz inform āciju, ko saska ņā ar 119. panta 2. punktu ražot ājs vai 
importētājs atzīst par tādu, kuru nevajadz ētu darīt pieejamu internet ā saskaņā ar 
77. panta 2. punkta e) apakšpunktu, l īdz ar pamatojumu, k āpēc publikācija varētu 
kaitēt viņa vai kādas citas ieinteres ētas puses komerci ālām interesēm. 
Izņemot gadījumus, uz ko attiecas 25. panta 3. punkts, 27. panta 6. punkts vai 30. panta 
3. punkts, re ģistrētājam ir likum īgas tiesības uz izp ētes pārskatu vai ties ības atsaukties uz 
to, ja reģistrācijas vajadz ībām ir veikts kopsavilkums saska ņā ar vi) un vii) apakšpunktu. 
b) ķīmiskās drošības pārskatu, ja tas ir vajadz īgs saskaņā ar 14. pantu, I pielikum ā noteiktaj ā 
nepieciešamaj ā formātā. Ja reģistrētājs to uzskata par pareizu, p ārskata attiec īgajās iedaļās 
var ietvert svar īgākās lietošanas veida un iedarb ības kategorijas. 
L 396/72 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 11. pants 
Konsorciju dal ībnieku kop īgi datu iesniegumi 
1. Ja Kopien ā viens vai vair āki ražotāji paredz veikt vielas r ažošanu un/vai viens vai vair āki 
importētāji to import ēt, un uz to attiecas re ģistrācija saska ņā ar 7. pantu, piem ēro šos 
noteikumus. 
Saskaņā ar 3. apakšpunktu – regulas 10. panta a)  punkta iv), vi), vii) un ix) apakšpunkt ā 
norādīto informāciju un visu b ūtisko 10. panta a) punkta viii) apakšpunkt ā paredzēto 
informāciju ar pārējo reģistrētāju piekrišanu iesniedz viens re ģistrētājs (turpmāk – 
"galvenais re ģistrētājs"). 
Katrs reģistrētājs pēc tam individu āli iesniedz 10. panta a) punkta i), ii), iii) un 
x) apakšpunkt ā norādīto informāciju un visu b ūtisko inform āciju saska ņā ar 10. panta 
a) punkta viii) apakšpunktu. 
Konsorcija dal ībnieki var nolemt, vai 10. panta a) punkta v) apakšpunkt ā un b) punkt ā 
norādīto informāciju un visus b ūtiskus nor ādījumus saska ņā ar 10. panta a) punkta 
viii) apakšpunktu iesniegt individu āli, vai viens re ģistrētājs tos iesniedz p ārējo vārdā. 
2. Visiem re ģistrētājiem ir jāievēro 1. punkts par 10. panta a)  punkta iv), vi), vii) un 
ix) apakšpunkt ā norādīto informāciju, kas ir vajadz īga, lai viņu reģistrētu attiecīgā tonnāžas 
diapazonā saskaņā ar 12. pantu.   
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/73 
 3. Re ģistrētājs var individu āli iesniegt 10. panta a) punkta iv), vi), vii) un ix) apakšpunkt ā 
minēto informāciju, ja:   
a) kop īgi iesniegt šo inform āciju būtu nesamērīgi dārgi; vai 
b) kop īgi iesniegt inform āciju nozīmētu atklāt tādu inform āciju, ko vi ņš uzskata par 
komerciāli neatklājamu, un kas var ētu radīt lielus komerci ālus zaudējumus; vai 
c) viņš nav vienispr ātis ar galveno re ģistrētāju par inform ācijas atlasi. 
Ja piemēro a), b) vai c) apakšpunktu, l īdz ar tehnisko dokument āciju reģistrētājs iesniedz 
attiecīgi paskaidrojumu, k āpēc kopīgi iesniegt inform āciju būtu nesamērīgi dārgi, vai kāpēc 
kopīgi iesniegta inform ācija varētu radīt lielus komerci ālus zaudējumus, vai ar ī – kāpēc 
viņš nav vienispr ātis ar galveno re ģistrētāju. 
4. Par re ģistrācijas iesniegumu veic maks ājumu saska ņā ar IX sada ļu. 
12. pants 
Informācija, ko iesniedz atkar ībā no tonnāžas 
1. Regulas 10. panta a) punkt ā minētajā tehniskaj ā dokument ācijā atbilstīgi minētā panta vi) 
un vii) apakšpunkt ā ietvertajām prasībām iekļauj visu fizik āli ķīmisku, toksiskuma un 
ekotoksiskuma inform āciju, kas ir b ūtiska un pieejama re ģistrētājam, un vismaz š ādu 
informāciju: 
L 396/74 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 a) regulas VII pielikum ā norādīto informāciju par jaun ām vielām un esoš ām vielām, 
kuras atbilst vienam vai abiem III pielikum ā norādītajiem krit ērijiem, kuru ražošanu 
vai import ēšanu gadā viens ražot ājs vai viens import ētājs veic 1 tonnu vai liel ākā 
apjomā; 
b) regulas VII pielikuma 5. ieda ļā norādīto informāciju par tādu esošo vielu fiziskaj ām 
un ķīmiskajām īpašībām, kuru ražošanu vai import ēšanu gadā viens ražot ājs vai 
viens import ētājs veic 1 tonnu vai liel ākā apjomā, kuras neatbilst nevienam no 
III pielikum ā norādītajiem krit ērijiem; 
c) regulas VII un VIII pielikum ā norādīto informāciju par viel ām, kuru ražošanu vai 
importēšanu gadā viens ražot ājs vai viens import ētājs veic 10 tonnu vai liel ākā 
apjomā, 
d) regulas VII un VIII pielikum ā norādīto informāciju un test ēšanas priekšlikumus, lai 
iegūtu IX pielikum ā norādīto informāciju – viel ām, kuru ražošanu vai import ēšanu 
gadā viens ražot ājs vai viens import ētājs veic 100 tonnu vai liel ākā apjomā; 
e) regulas VII un VIII pielikum ā norādīto informāciju un test ēšanas priekšlikumus par 
IX un X pielikum ā norādīto informāciju – viel ām, kuru ražošanu vai import ēšanu 
gadā viens ražot ājs vai viens import ētājs veic 1000 tonnu vai liel ākā apjomā. 
2. L īdzko reģistrētas vielas apjoms vienam ražot ājam vai import ētājam sasniedz n ākamo 
tonnāžas robežlielumu, ražot ājs vai import ētājs uzreiz A ģentūrai dara zin āmu, kāda papildu 
informācija viņam vajadz īga saskaņā ar 1. punktu. P ēc vajadzības piemēro 26. panta 3. un 
4. punktu. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/75 
 3. Šo pantu, izdarot vajadz īgos pielāgojumus, piem ēro izstrādājumu izgatavot ājiem.   
13. pants  
Vispārējas prasības, lai ieg ūtu informāciju par b ūtiskām vielu īpašībām 
1. Inform āciju par b ūtiskām vielu īpašībām var ieg ūt ar citādiem līdzekļiem, nevis testiem, ar 
nosacījumu, ka tiek iev ēroti IX pielikum ā paredzētie nosacījumi. Jo īpaši attiec ībā uz 
toksicitāti cilvēkiem inform āciju, kad vien iesp ējams, iegūst ar citādiem līdzekļiem, nevis 
veicot testus ar mugurkaulniekie m, t. i., izmantojot alternat īvas metodes, piem ēram, in 
vitro  metodes, strukt ūru un aktivit ātes sakarību kvalitātes vai kvantit ātes modeļus, vai arī 
informāciju par struktur āli saistītām vielām (grupējumiem). Test ēšanu atbilst īgi 
VIII pielikuma 6.6. un 6.7. ieda ļai, IX un X pielikumam var neveikt, ja to pamato ar 
informāciju par iedarb ību un īstenotajiem riska p ārvaldības pasākumiem, kas nor ādīti 
XI pielikuma 3. ieda ļā. 
2. Š īs metodes regul āri ir jāpārskata un j āuzlabo, lai samazin ātu eksperimentus ar 
mugurkaulniekiem un eksperimentos izmantoto dz īvnieku skaitu. Komisija, apspriežoties 
ar attiecīgajām ieinteres ētajām personām, iespējami drīz iesniedz priekšlikumu, lai 
attiecīgā gadījumā grozītu Komisijas regulu par test ēšanas metod ēm, kura pie ņemta 
saskaņā ar 133. panta 4. punkt ā minēto proced ūru, un attiec īgā gadījumā šīs regulas 
pielikumus, lai aizst ātu, samazin ātu vai uzlabotu test ēšanu ar dz īvniekiem. Groz ījumus 
minētajā Komisijas regul ā pieņem saskaņā ar 3. punkt ā noteikto proced ūru un groz ījumus 
šīs regulas pielikumos – saska ņā ar 131. pant ā minēto procedūru. 
L 396/76 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 3. Ja vielas ir j ātestē, lai iegūtu informāciju par b ūtiskām vielu īpašībām, testēšanu veic ar 
testēšanas metod ēm, kas izkl āstītas Komisijas regul ā vai saska ņā ar citām starptautisk ām 
testēšanas metod ēm, ko Komisija vai A ģentūra atzinusi par l īdzvērtīgām. Komisija pie ņem 
minēto regulu, kura paredz ēta, lai groz ītu nebūtiskus šīs regulas elementus, to papildinot, 
saskaņā ar 133. panta 4. punkt ā minēto proced ūru. 
Informāciju par b ūtiskām vielu īpašībām var gūt saskaņā ar citām testēšanas metod ēm, ja ir 
ievēroti XI pielikum ā izklāstītie nosacījumi. 
4. Ekotoksiskuma un toksiskuma testus un anal īzes veic, iev ērojot labas laboratorijas prakses 
principus, kas paredz ēti Direktīvā 2004/10/EEK, vai atbilst īgi citiem starptautiskiem 
standartiem, ko Komisija vai A ģentūra atzinusi par l īdzvērtīgiem, kā arī, ievērojot 
Direktīvu 86/609/EEK, ja t ā ir attiecīgi piemērojama. 
5. Ja viela jau ir re ģistrēta, jaunam re ģistrētājam ir ties ības atsaukties uz iepriekš iesniegtiem 
izpētes kopsavilkumiem un koncentr ētiem izpētes kopsavilkumiem par vielu, kuras 
reģistrācijas pieteikums jau iesniegts, ja var pier ādīt, ka viela, ko vi ņš reģistrē, ir tā pati, 
kas reģistrēta iepriekš, ar ī tīrības pakāpes un piemais ījumu ziņā, un – ja iepriekš ējais(ie) 
reģistrētājs(i) ir devis(uši) at ļauju reģistrācijai izmantot izp ētes pārskatus. 
 Jauni re ģistrētāji nevar atsaukties uz izp ētēm, lai sniegtu VI pielikuma 2. ieda ļā prasīto 
informāciju. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/77 
 14. pants 
Ķīmiskās drošības pārskats, un pien ākums piem ērot un ieteikt 
apdraudējumu mazin āšanas pas ākumus 
1. Neskarot Direkt īvas 98/24/EK 4. pantu, ķīmisko droš ību vērtē un ķīmiskās drošības 
pārskatu sagatavo vis ām vielām, kas jāreģistrē saskaņā ar šo noda ļu, ja vienam 
reģistrētājam gadā ir 10 tonnu vai liel āks apjoms. 
Ķīmiskās drošības pārskatā fiksē ķīmiskās drošības novērtējumu, ko veic vai nu katrai 
vielai vai ar ī tās preparātam vai izstr ādājumam, vai vielu grupai saska ņā ar 2. līdz 
7. punktu un I pielikumu. 
2. Ķīmiskās drošības pārskats saska ņā ar 1. punktu nav j āveic vielai prepar ātā, ja vielas 
koncentrācija prepar ātā nesasniedz maz āko koncentr āciju: 
a) pieļaujamās koncentr ācijas, kas defin ētas Direkt īvas 1999/45/EK 3. panta 3. punkta 
tabulā; 
b) robežkoncentr ācijas, kas dotas Direkt īvas 67/548/EEK I pielikum ā; 
c) robežkoncentr ācijas, kas dotas Direkt īvas 1999/45/EK II pielikuma B da ļā; 
L 396/78 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 d) robežkoncentr ācijas, kas dotas Direkt īvas 1999/45/EK III pielikuma B da ļā; 
e) robežkoncentr ācijas, kas ierakst ītas saskaņā ar šīs regulas XI sada ļu izveidotaj ā 
klasifikācijas un mar ķēšanas sarakst ā, par kuru ir pan ākta vienošan ās; 
f) 0,1% no masas apjoma ( w/w), ja viela atbilst š īs regulas XIII pielikum ā dotajiem 
kritērijiem. 
3. Ķīmiskās drošības novērtējums ietver š ādas darbības: 
a) cilv ēku veselības apdraud ējuma novērtējums; 
b) fiziska un ķīmiska apdraud ējuma novērtējums; 
c) apk ārtējās vides apdraud ējuma novērtējums; 
d) nov ērtējums attiec ībā uz to, vai viela ir notur īga, bioakumulat īva un toksiska ( PBT), 
kā arī ļoti noturīga un ļoti bioakumulat īva (vPvB ). 
4. Ja re ģistrētājs, veicis 3. punkta a) l īdz d) apakšpunkt ā paredzētās darbības, secina, ka viela 
atbilst krit ērijiem, lai to klasific ētu kā bīstamu saska ņā ar Direkt īvu 67/548/EEK, vai ar ī, ja 
viela ir nov ērtēta kā PBT vai vPvB , Ķīmiskās drošības novērtēšanā ir jāveic šādas papildu 
darbības:  
a) iedarb ības novērtējums, ietverot kait īgās iedarbības scenārija(u) izstr ādi (vai, 
vajadzības gadījumā, attiecīgā lietošanas veida un iedarb ības kategoriju apzin āšana) 
un iedarbības aplēse; 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/79 
 b) riska apraksts. 
Iedarbības scenārijus (vajadz ības gadījumā – lietošanas veida un iedarb ības kategorijas), 
iedarbības novērtējumu un risku raksturojumu attiecina uz visiem ražot āja apzinātiem 
lietošanas veidiem.  
5. Ķīmiskās drošības pārskatā nav jāiekļauj apsvērumi par cilv ēku veselības apdraud ējumiem, 
ko rada šādi īstie lietošanas veidi: 
a) lietošana materi ālos, kas paredz ēti saskarei ar p ārtikas produktiem un ir Regulas 
(EK) Nr. 1935/2004 (2004. gada 27. oktobris) par materi āliem un izstr ādājumiem, 
kas paredz ēti saskarei ar p ārtikas produktiem 1 darbības jomā; 
b) lietošana kosm ētikas līdzekļos, kas ir Direkt īvas 76/768/EEK darb ības jomā. 
6. Katrs re ģistrētājs apzina un piem ēro atbilstīgus pasākumus, lai pietiekami kontrol ētu 
ķīmiskās drošības novērtējumā apzinātos apdraud ējumus, un vajadz ības gadījumā tos 
iesaka droš ības datu lap ās, ko ražot ājs vai import ētājs iesniedz saska ņā ar 31. pantu. 
7. Katrs re ģistrētājs, kam jāveic ķīmiskās drošības pārskats, ķīmiskās drošības pārskatu uztur 
pieejamu un atjaunin ātu. 
                                                 
1 OV L 338, 13.11.2004., 4. lpp. 
L 396/80 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 2. nodaļa 
Vielas, ko uzskata par re ģistrētām 
15. pants 
Vielas augu aizsardz ības līdzekļos un bioc īdajos produktos 
1. Akt īvas vielas un to formul ās ietvertas vielas, ko ražo vai import ē lietošanai tikai augu 
aizsardzības līdzekļos un kas ir iek ļautas vai nu Direkt īvas 91/414/EEK 1 I pielikum ā, vai 
Regulā (EEK) Nr. 3600/92 2, Regulā (EK) Nr. 703/2001 3, Regulā (EK) Nr. 1490/2002 4 
vai Lēmumā 2003/565/EK 5, kā arī vielas, attiec ībā uz kurām ir pieņemts Komisijas 
lēmums par dokument ācijas pilnīgumu saska ņā ar Direkt īvas 91/414/EEK 6. pantu, uzskata 
par reģistrētām, un reģistrāciju uzskata par pabeigtu, lai t ās ražotu vai import ētu lietošanai 
augu aizsardz ības līdzekļos, un tādēļ tās uzskata par t ādām, kas atbilst š ās sadaļas 1. un 
5. nodaļā ietvertajām prasībām. 
                                                 
1 Padomes Direkt īva 91/414/EEK (1991. gada 15. j ūlijs) par augu aizsardz ības līdzekļu 
laišanu tirg ū (OV L 230, 19.8.1991., 1. lpp.). Direkt īvā jaunākie grozījumi izdar īti ar 
Komisijas Direkt īvu 2006/19/EK (OV L 44, 15.2.2006., 15. lpp.). 
2 Komisijas Regula (EEK) Nr. 3600/92 (1992. gada 11. decembris), ar ko paredz s īki 
izstrādātus noteikumus t ās darba programmas pirm ā posma īstenošanai, kas min ēta 8. panta 
2. punktā Padomes Direkt īvā 91/414/EEK par augu aizsardz ības līdzekļu laišanu tirg ū 
(OV L 366, 15.12.1992., 10. lpp.). Regul ā jaunākie grozījumi izdar īti ar Komisijas Regulu 
(EK) Nr. 2266/2000 (OV L 259, 13.10.2000., 27. lpp.). 
3 Komisijas Regula (EK) Nr. 703/2001 (2001. gada 6. apr īlis), ar ko nosaka augu aizsardz ības 
līdzekļu aktīvās vielas, kuras j ānovērtē darba programmas otraj ā posmā, kas minēta 
Padomes Direkt īvas 91/414/EEK 8. panta 2. punkt ā, un pārskata to dal ībvalstu sarakstu, 
kuras izraudz ītas par ziņotājām par šīm vielām (OV L 98, 7.4.2001., 6. lpp.). 
4 Komisijas Regula (EK) Nr. 1490/2002 (2002. gada 14. augusts), ar ko nosaka s īki 
izstrādātus noteikumus, k ā īstenot trešo posmu darba programm ā, kura min ēta Padomes 
Direktīvas 91/414/EEK 8. panta 2. punkt ā (OV L 224, 21.8.2002., 23. lpp.). Regul ā jaunākie 
grozījumi izdar īti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1744/2004 (OV L 311, 8.10.2004., 
23. lpp.). 
5 Komisijas L ēmums 2003/565/EK (2003. gada 25. j ūlijs), ar ko pagarina  laika posmu, kas 
paredzēts Padomes Direkt īvas 91/414/EEK 8. panta 2. punkt ā (OV L 192, 31.7.2003., 
40. lpp.). 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/81 
 2. Akt īvas vielas, ko ražo vai import ē lietošanai tikai bioc īdajos produktos un kas ir iek ļautas 
vai nu I, IA va i IB pielikum ā Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īvai 98/8/EK 
(1998. gada 16. febru āris) par bioc īdo produktu laišanu tirg ū 1, vai arī Komisijas Regul ā 
(EK) Nr. 2032/2003 (2003. gada 4. novembris)  par 10 gadu darba programmas otro f āzi, 
kas minēta Direktīvas 98/8/EK 16. panta 2. punkt ā 2, līdz Direktīvas 98/8/EK 16. panta 
2. punktā minētai lēmuma dienai uzskata par re ģistrētām, un reģistrāciju uzskata par 
pabeigtu, lai t ās ražotu vai import ētu lietošanai bioc īdajos produktos, un t ādēļ uzskata par 
tādām, kas atbilst š ās sadaļas 1. un 5. noda ļā ietvertajām prasībām. 
16. pants 
Komisijas, A ģentūras un reģistrētāju pienākumi sakar ā ar vielām, 
ko uzskata par re ģistrētām 
1. Komisija vai attiec īga Kopienas strukt ūra Aģentūrai dara pieejamu 10. pant ā prasītai 
informācijai līdzvērtīgu inform āciju par saska ņā ar 15. pantu re ģistrētām vielām. Aģentūra 
informāciju vai atsauci uz to iek ļauj datu b āzēs, un par to dara zin āmu kompetent ām 
iestādēm līdz 2008. gada 1. decembrim. 
2. Regulas 21., 22. un 25. l īdz 28. pantu nepiem ēro saskaņā ar 15. pantu re ģistrētu vielu 
lietošanai. 
                                                 
1 OV L 123, 24.4.1998., 1. lpp. Direkt īvā grozījumi izdar īti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003. 
2 OV L 307, 24.11.2003., 1. lpp. Regul ā grozījumi izdar īti ar Regulu (EK) Nr. 1048/2005 
(OV L 178, 9.7.2005., 1. lpp.). 
L 396/82 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 3. nodaļa 
Reģistrācijas pien ākums un pras ības attiec ībā uz inform āciju  
par dažu tipu izol ētiem starpproduktiem 
17. pants 
Ražotnē izolētu starpproduktu re ģistrācija 
1. Visi ražotn ē izolētu starpproduktu ražot āji, kas gad ā veic to ražošanu 1 tonnu vai liel ākā 
apjomā, iesniedz A ģentūrai attiecīgā ražotnē izolēta starpprodukta re ģistrācijas pieteikumu. 
2. Ražotn ē izolētu starpproduktu re ģistrācijas pieteikum ā iekļauj šādu inform āciju, ciktāl 
ražotājs to var iesniegt bez papildu test ēšanas: 
a) ražot āja datus, k ā norādīts VI pielikuma 1. ieda ļā; 
b) datus par starpproduktu, k ā norādīts VI pielikum ā no 2.1. līdz 2.3.4. ieda ļai; 
c) starpprodukta klasifik āciju, kā norādīts VI pielikuma 4. ieda ļā; 
d) visu pieejamo inform āciju par starpprodukta fizisk ām un ķīmiskām īpašībām, kā arī 
īpašībām, kas ietekm ē cilvēku veselību vai apk ārtējo vidi. Ja ir pieejams izp ētes 
pārskats, iesniedz izp ētes kopsavilkumu; 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/83 
 e) īsu vispārēju lietošanas veida aprakstu, k ā norādīts VI pielikuma 3.5 ieda ļā; 
f) sīkas ziņas par izmantotiem riska p ārvaldības pasākumiem. 
Izņemot gadījumus, uz ko attiecas 25. panta 3. punkts, 27. panta 6. punkts vai 30. panta 
3. punkts, re ģistrētājam ir likum īgas tiesības uz izp ētes pārskatu vai ties ības atsaukties uz 
to, ja reģistrācijas vajadz ībām ir sastādīts tā kopsavilkums saska ņā ar d) apakšpunktu. 
Par reģistrāciju veic maks ājumu saska ņā ar IX sada ļu. 
3. Š ā panta 2. punktu piem ēro ražotnē izolētiem starpproduktiem tikai tad, ja ražot ājs 
apliecina, ka vielu ražo un lieto vien īgi stingri kontrol ētos apstākļos, un vis ā dzīves cikla 
laikā to rūpīgi glabā, izmantojot tehniskus l īdzekļus. Izmanto kontroles un proced ūru 
tehnoloģijas, lai mazin ātu emisiju apjomu un jebk ādu ar to saist ītu iedarbību. 
Ja šos nosac ījumus neiev ēro, reģistrācijas pieteikum ā iekļauj 10. pant ā norādīto 
informāciju. 
18. pants 
Transport ējamu izolētu starpproduktu re ģistrācija  
1. Visi transport ējamu izolētu starpproduktu ražot āji vai import ētaji, kas gad ā veic to 
ražošanu vai import ēšanu 1 tonnu vai liel ākā apjomā, iesniedz A ģentūrai reģistrācijas 
pieteikumu par attiec īgu transport ējamu izolētu starpproduktu. 
L 396/84 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 2. Transport ējamu izolētu starpproduktu re ģistrācijas pieteikum ā iekļauj šādu inform āciju: 
a) ražot āja datus, k ā norādīts VI pielikuma 1. ieda ļā; 
b) datus par starpproduktu, k ā norādīts VI pielikum ā no 2.1. līdz 2.3.4. ieda ļai; 
c) starpprodukta klasifik āciju, kā norādīts VI pielikuma 4. ieda ļā; 
d) visu pieejamo inform āciju par starpprodukta fizisk ām un ķīmiskām īpašībām, kā arī 
īpašībām, kas ietekm ē cilvēku veselību vai apk ārtējo vidi. Ja ir pieejams izp ētes 
pārskats, iesniedz izp ētes kopsavilkumu; 
e) īsu vispārēju lietošanas veida aprakstu, k ā norādīts VI pielikuma 3.5 ieda ļā; 
f) inform āciju par riska p ārvaldības pasākumiem, ko piem ēro un iesaka lietot ājiem 
saskaņā ar 4. punktu. 
Izņemot gadījumus, uz ko attiecas 25. panta 3. punkts, 27. panta 6. punkts vai 30. panta 
3. punkts, re ģistrētājam ir likum īgas tiesības uz izp ētes pārskatu vai ties ības atsaukties uz 
to, ja reģistrācijas vajadz ībām ir sastādīts tā kopsavilkums saska ņā ar d) apakšpunktu. 
Par reģistrāciju veic maks ājumu saska ņā ar IX sada ļu. 
3. T āda transport ēta izolēta starpprodukta re ģistrācijas pieteikum ā, kuru ražošanu vai 
importēšanu gadā viens ražot ājs vai viens import ētājs veic 1000 tonnu vai liel ākā apjomā, 
papildus inform ācijai, kas pras īta saskaņā ar 2. punktu, iek ļauj VII pielikum ā norādīto 
informāciju. 
Informācijas iegūšanai piem ēro 13. pantu. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/85 
 4. Panta 2. un 3. punktu piem ēro transport ētiem izolētiem starpproduktiem tikai tad, ja 
ražotājs vai import ētājs pats apliecina vai pazi ņo, ka ir sa ņēmis apliecin ājumu no lietot āja, 
ka citas vielas(u) sint ēze no šī starpprodukta cit ās ražotnēs notiek š ādos stingri kontrol ētos 
apstākļos: 
a) visā vielu dzīves cikla laik ā, arī izgatavojot, att īrot, tīrot un veicot iek ārtu profilaksi, 
ņemot paraugus, veicot anal īzes, iekraujot vai izkraujot iek ārtas vai traukus, 
apglabājot vai att īrot un glab ājot atkritumus, r ūpīgi glabā, izmantojot tehniskus 
līdzekļus; 
b) izmanto proced ūras un kontroles tehnolo ģijas, lai mazin ātu emisiju apjomu un ar 
tiem saist ītu iedarbību; 
c) ar vielu r īkojas tikai attiec īgi mācīts un pilnvarots person āls; 
d) tīrīšanas un profilakses darbos piem ēro īpašas proced ūras, piemēram, izpūšanu un 
mazgāšanu, pirms sist ēmu atver un taj ā ieiet; 
e) nelaimes gad ījumos un rodoties atkritumiem, izmanto proced ūras un/vai kontroles 
tehnoloģijas, lai mazin ātu emisiju apjomu un to iedarb ību attīrīšanas vai t īrīšanas un 
profilakses proced ūrās; 
f) ražotnes apsaimniekot ājs rūpīgi apraksta un stingri uzrauga visas proced ūras, kurās 
rīkojas ar vielu. 
Ja pirmajā apakšpunkt ā uzskaitītie nosacījumi nav iev ēroti, reģistrācijas pieteikum ā iekļauj 
10. pantā norādīto informāciju. 
L 396/86 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 19. pants 
Konsorciju dal ībnieku kop īgs datu iesniegums par izol ētiem starpproduktiem 
1. Ja ražotn ē izolētu starpproduktu vai transport ējamu izolētu starpproduktu Kopien ā paredz 
izgatavot viens vai vair āki ražotāji un/vai import ēt viens vai vair āki importētāji, piemēro 
šos noteikumus. 
Saskaņā ar šā panta 2. punktu regulas 17. panta 2. punkta c) un d) apakšpunkt ā un 
18. panta 2. punkta c) un d) apakšpunkt ā norādīto informāciju iesniedz viens ražot ājs vai 
importētājs ar pārējo izgatavot āju vai import ētāju piekrišanu (turpm āk – "galvenais 
reģistrētājs"). 
Katrs reģistrētājs pēc tam iesniedz 17. panta 2. p unkta a), b), e) un f) apakšpunkt ā un 
18. panta 2. punkta a), b), e) un f) apakšpunkt ā norādīto informāciju. 
2. Ražot ājs vai import ētājs var individu āli iesniegt 17. panta 2) p unkta c) vai d) apakšpunkt ā 
un 18. panta 2. punkta c) vai d) apakšpunkt ā minēto informāciju, ja: 
a) kop īgi iesniegt inform āciju būtu nesamērīgi dārgi; vai 
b) kop īgi iesniegt inform āciju nozīmētu atklāt tādu inform āciju, ko vi ņš uzskata par 
komerciāli neatklājamu, un kas var ētu radīt lielus komerci ālus zaudējumus; vai 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/87 
 c) viņš nav vienispr ātis ar galveno re ģistrētāju par inform ācijas atlasi. 
Ja jāpiemēro a), b) vai c) punkts, ražot ājs vai import ētājs līdz ar dokument āciju iesniedz 
paskaidrojumu, k āpēc kopīgi iesniegt inform āciju būtu nesamērīgi dārgi, vai kāpēc kopīgi 
iesniegta inform ācija varētu radīt lielus komerci ālus zaudējumus, vai – k āpēc viņš nav 
vienisprātis ar galveno re ģistrētāju. 
3. Par re ģistrācijas iesniegumu veic maks ājumu saska ņā ar IX sada ļu. 
4. nodaļa 
Visiem re ģistrācijas pieteikumiem kop ēji noteikumi 
20. pants 
Aģentūras pienākumi 
1. A ģentūra katram re ģistrācijas pieteikumam pieš ķir numuru, uz ko j āatsaucas sarakst ē par 
reģistrācijas pieteikumu, kam ēr reģistrāciju uzskata par pabeigtu, un nor āda iesniegšanas 
datumu; tas ir datums, kad re ģistrācijas pieteikums sa ņemts Aģentūrā. 
2. A ģentūra pārbauda katru re ģistrācijas pieteikumu, p ārliecinoties, ka ir iesniegti visi 10. un 
12. pantā vai 17. un 18. pant ā prasītie elementi, k ā arī ir nomaks āta 6. panta 4. punkt ā, 
7. panta 1. un 5. punkt ā, 17. panta 2. punkt ā vai 18. panta 2. punkt ā minētā reģistrācijas 
maksa. Pārbaude neattiecas uz iesniegto datu kvalit āti vai pareiz ību, vai pamatojumu. 
L 396/88 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Aģentūra trīs nedēļās pēc reģistrācijas datuma p ārbauda katru re ģistrācijas pieteikumu, vai 
arī to veic tr īs mēnešos pēc attiecīgā 23. pantā minētā termiņa beigām – to esošo vielu 
reģistrācijai, kuru re ģistrācijas pieteikums ir ie sniegts tieši divus m ēnešus pirms attiec īgā 
termiņa beigām. 
Ja reģistrācijas pieteikums nav piln īgs, Aģentūra pirms otraj ā daļā minētā triju nedēļu 
termiņa beigām vai pirms tr īs mēnešu termi ņa beigām informē reģistrētāju, kāda papildu 
informācija ir vajadz īga, lai reģistrācijas pieteikums b ūtu pilnīgs, noliekot lo ģisku termi ņu. 
Reģistrētājs papildina re ģistrācijas pieteikumu un nolikt ā termiņā iesniedz A ģentūrai. 
Aģentūra reģistrētājam apliecina papildu inform ācijas iesniegšanas datumu. A ģentūra atkal 
pārbauda, cik piln īgs ir reģistrācijas pieteikums, izskatot  iesniegto papildu inform āciju. 
Ja noliktaj ā termiņā reģistrētājs nav papildin ājis reģistrācijas pieteikumu, A ģentūra to 
nepieņem. Tādā gadījumā reģistrācijas samaksu neatl īdzina. 
3. Kad re ģistrācija ir pabeigta, A ģentūra attiecīgai vielai pieš ķir reģistrācijas numuru un 
reģistrācijas datumu; tas ir tas pats datums k ā iesniegšanas datums. A ģentūra uzreiz 
attiecīgajam reģistrētājam dara zin āmu reģistrācijas numuru un re ģistrācijas datumu. 
Reģistrācijas numuru lieto vis ā turpmākā sarakstē par reģistrāciju. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/89 
 4. A ģentūra 30 dien ās pēc iesniegšanas dienas attiec īgās dalībvalsts kompetentai iest ādei dara 
zināmu, ka Aģentūras datu b āzē ir pieejama š āda inform ācija: 
a) reģistrācijas dokument ācija un tās iesniegšanas vai re ģistrācijas numurs, 
b) iesniegšanas vai re ģistrācijas datums, 
c) pārbaudes rezult āti un 
d) visi saska ņā ar 2. punkta trešo da ļu noliktie papildu inform ācijas lūgumi un termi ņi.  
Attiecīgā dalībvalsts ir dal ībvalsts, kur ā notiek ražošana vai ir re ģistrēts importētājs. 
Ja ražotājam ir ražotnes vair ākās dalībvalstīs, attiecīgā dalībvalsts ir t ā dalībvalsts, kur ā ir 
reģistrēts ražotāja galvenais birojs. Inform āciju dara zin āmu arī pārējām dalībvalstīm, 
kurās ir reģistrētas ražotnes. 
Aģentūra uzreiz dara zin āmu kompetentai attiec īgās(o) dalībvalsts(u) iest ādei, ja Aģentūras 
datu bāzē kļūst pieejama papildu inform ācija, ko iesniedz re ģistrētājs. 
L 396/90 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 5. Saska ņā ar 91., 92. un 93. pantu var iesniegt apel ācijas pret A ģentūras lēmumiem, kas 
pieņemti saska ņā ar šā panta 2. punktu. 
6. Ja jauns re ģistrētājs Aģentūrai iesniedz papildu inform āciju par konkr ētu vielu, A ģentūra 
dara zināmu jau esošajiem re ģistrētājiem, ka š ī informācija ir pieejama A ģentūras 
datu bāzē atbilstīgi 22. panta pras ībām. 
21. pants 
Vielu ražošana un imports  
1. Re ģistrētājs var sākt vai turpin āt vielas ražošanu vai importu, vai ar ī izstrādājuma 
izgatavošanu vai importu, ja saska ņā ar 20. panta 2. punktu, neskarot 27. panta 8. punktu, 
trīs nedēļās pēc reģistrācijas datuma no A ģentūras nav sa ņemta pretēja norāde. 
Attiecībā uz esošo vielu re ģistrāciju šāds reģistrētājs var turpin āt vielas ražošanu vai 
importu, vai ar ī izstrādājuma izgatavošanu vai importu, ja trij ās nedēļās pēc iesniegšanas 
datuma no A ģentūras nav sa ņemta pretēja norāde saskaņā ar 20. panta 2. punktu, vai – ja t ā 
ir iesniegta divos m ēnešos pirms attiec īgā 23. pantā noliktā termiņa beigām, no Aģentūras 
nav saņemta pretēja norāde saskaņā ar 20. panta 2. punktu trijos m ēnešos pēc minētā 
termiņa beigām, neskarot 27. panta 8. punktu. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/91 
 Ja reģistrācijas pieteikumu atjaunina saska ņā ar 22. pantu, re ģistrētājs drīkst turpin āt vielas 
ražošanu vai importu vai izstr ādājuma izgatavošanu vai importu, ja no A ģentūras nav 
saņemta pretēja norāde saskaņā ar 20. panta 2. punktu tr īs nedēļu laikā pēc reģistrācijas 
datuma, neskarot 27. panta 8. punktu. 
2. Ja A ģentūra ir inform ējusi reģistrētāju, ka viņam jāiesniedz papildu inform ācija saska ņā ar 
20. panta 2. punkta trešo apakšpunktu, re ģistrētājs var sākt vielas ražošanu vai importu, vai 
arī izstrādājuma izgatavošanu vai importu, ja no A ģentūras trijās nedēļās pēc tam, kad 
Aģentūra saņēmusi viņa reģistrācijas pabeigšanai vajadz īgo papildu inform āciju, nav 
saņemta pretēja norāde, neskarot 27. panta 8. punktu. 
3. Ja galvenais re ģistrētājs iesniedz re ģistrācijas pieteikuma da ļas viena vai vair āku 
reģistrētāju vārdā, kā paredzēts 11. vai 19. pant ā, jebkurš re ģistrētājs var ražot vai import ēt 
vielu vai izgatavot vai import ēt izstrādājumus tikai p ēc šā panta 1. vai 2. punkt ā paredzētā 
termiņa beigām, ja no A ģentūras nav sa ņemta pretēja norāde par tā galvenā reģistrētāja 
reģistrācijas pieteikumu, kas to iesniedzis p ārējo vārdā, un par paša re ģistrētāja 
reģistrācijas pieteikumu. 
22. pants 
Turpmāki reģistrētāju pienākumi 
1. Re ģistrētājs pēc reģistrācijas ir atbild īgs par to, lai bez liekas kav ēšanās pēc paša ierosmes 
atjauninātu reģistrācijas dokument āciju ar jaunu inform āciju un iesniegtu to A ģentūrai, ja: 
L 396/92 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 a) main ās, piemēram, ražot āja, import ētāja vai izstr ādājumu izgatavot āja statuss vai 
viņa dati, piem ēram, vārds vai adrese; 
b) notikušas p ārmaiņas vielas sast āvā, kā norādīts VI pielikuma 2. ieda ļā; 
c) notikušas p ārmaiņas reģistrētāja gadā veiktās vielas ražošanas vai importa 
kopapjom ā vai to vielu apjom ā, kuras ir re ģistrētāja izgatavoto vai import ēto 
izstrādājumu sast āvā, ja ar to saist īta tonnāžas robežlieluma mai ņa, tostarp ražošanas 
vai importa izbeigšana; 
d) ir apzin āti jauni lietošanas veidi – kam vielu ražo vai import ē – un jauni lietošanas 
veidi, kas nav ieteicami, k ā norādīts VI pielikuma 3.7. ieda ļā; 
e) ir jauni dati par vielas rad īto apdraud ējumu cilv ēku veselībai un/vai apk ārtējai videi, 
par ko reģistrētājam būtu bijis lo ģiski jāuzzina, un kuru d ēļ jāizdara groz ījumi 
drošības datu lap ā vai ķīmiskās drošības pārskatā; 
f) ir pārmaiņas vielas klasifik ācijā un marķējumā; 
g) ir jauna inform ācija vai groz ījumi ķīmiskās drošības pārskatā vai VI pielikuma 
5. iedaļā; 
h) reģistrētājs ir apzin ājis vajadz ību veikt k ādu no IX vai X pielikum ā uzskatītajiem 
testiem, un t ādā gadījumā izstrādā testēšanas priekšlikumu; 
i) ir veikti groz ījumi piek ļuvē, ko piešķir reģistrācijas dokument ācijā ietvertai 
informācijai. 
Aģentūra dara zin āmu šo inform āciju kompetentai attiec īgās dalībvalsts iest ādei. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/93 
 2. Re ģistrētājs iesniedz A ģentūrai atjaunin ātu reģistrācijas pieteikumu ar inform āciju, kas 
prasīta ar atbilst īgi 40., 41. vai 46. pantam pie ņemtu lēmumu, vai ņem vērā lēmumu, kas 
pieņemts saska ņā ar 60. un 73. pantu, iev ērojot termi ņu, kas nor ādīts minētajā lēmumā. 
Aģentūra dara zin āmu attiecīgās dalībvalsts kompetentai iest ādei, ka inform ācija ir 
pieejama t ās datu bāzē. 
3. A ģentūra pārbauda katru atjaunin āto reģistrācijas pieteikumu saska ņā ar 20. panta 
2. punkta pirmo un otro da ļu. Ja atjaunin āšana notiek saska ņā ar 12. panta 2. punktu un š ī 
panta 1. punkta c) apakšpunktu, A ģentūra pārbauda, cik piln īga ir reģistrētāja sniegtā 
informācija, un pēc vajadzības attiecīgi piemēro 20. panta 2. punktu. 
4. Gad ījumos, kas min ēti 11. vai 19. pant ā, katrs reģistrētājs individu āli iesniedz š ā panta 
1. punkta c) apakšpunkt ā norādīto informāciju. 
5. Par atjaunin ājumu maks ā attiecīgu daļu no summas, ko prasa saska ņā ar IX sada ļu. 
L 396/94 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 5. nodaļa 
Esošajām vielām un pazi ņotām vielām 
piemērojami pārejas noteikumi 
23. pants 
Konkrēti noteikumi esoš ām vielām 
1. Regulas 5. pants, 6. pants, 7. panta 1.  punkts, 17. pants, 18. pants un 21. pants l īdz 
2010. gada 1. decembrim neattiecas uz š ādām vielām: 
a) esoš ām vielām, kas klasific ētas kā kancerog ēnas, mutag ēnas vai toksiskas 
reprodukt īvai funkcijai, 1. vai 2. kategorijas viel ām saskaņā ar Direkt īvu 
67/548/EEK, un ko Kopien ā ražo vai import ē apjomā, kas vismaz vienu reizi p ēc 
2007. gada 1. j ūnija vienam ražot ājam vai import ētājam gadā sasniedzis 1 tonnu vai 
vairāk; 
b) esoš ām vielām, kas klasific ētas kā ļoti toksiskas ūdens organismiem, un kuras 
saskaņā ar Direkt īvu 67/548/EEK var izrais īt ilgtermiņa nelabvēlīgu ietekmi uz 
ūdens vidi ( R50/53 ), un ko izgatavo Kopien ā vai import ē apjomā, kas vismaz vienu 
reizi pēc 2007. gada 1. j ūnija vienam ražot ājam vai import ētājam gadā sasniedzis 
100 tonnu vai vair āk; 
c) esoš ām vielām, ko izgatavo Kopien ā vai import ē apjomā, kas vismaz vienu reizi p ēc 
2007. gada 1. j ūnija vienam ražot ājam vai import ētājam gadā sasniedzis 1000 tonnu 
vai vairāk. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/95 
 2. Regulas 5. pants, 6. pants, 7. panta 1.  punkts, 17. pants, 18. pants un 21. pants l īdz 
2013. gada 1. j ūnijamneattiecas uz esoš ām vielām, ko ražo Kopien ā vai import ē apjomā, 
kas vismaz vienu reizi p ēc 2007. gada 1. j ūnija vienam ražot ājam vai import ētājam gadā 
sasniedzis 100 vai vair āk tonnu. 
3. Regulas 5. pants, 6. pants, 7. panta 1.  punkts, 17. pants, 18. pants un 21. pants l īdz 
2018. gada 1. j ūnijam neattiecas uz esoš ām vielām, ko ražo Kopien ā vai import ē apjomā, 
kas vismaz vienu reizi p ēc 2007. gada 1. j ūnija vienam ražot ājam vai import ētājam gadā 
sasniedzis 1 tonnu vai vair āk. 
4. Neskarot 1. l īdz 3. punktu, re ģistrācijas pieteikumu var iesniegt jebkur ā laikā pirms 
attiecīgā termiņa.  
5. Šo pantu, izdarot vajadz īgos pielāgojumus, piem ēro arī vielām, kas reģistrētas saskaņā ar 
7. pantu. 
24. pants 
Paziņotas vielas 
1. Pazi ņojumu saska ņā ar Direkt īvu 67/548/EEK š īs sadaļas nozīmē uzskata par re ģistrācijas 
pieteikumu, un A ģentūra piešķir reģistrācijas numuru l īdz 2008. gada 1. decembrim. 
2. Ja apjoms pazi ņotai vielai, kuras ražošanu veic viens ražot ājs vai kuru import ē viens 
importētājs, sasniedz n ākamo tonn āžas robežlielumu saska ņā ar 12. pantu, tad saska ņā ar 
10. un 12. pantu vi ņš iesniedz vajadz īgo papildu inform āciju par min ēto tonnāžas 
robežlielumu, k ā arī visiem maz ākiem tonn āžas robežlielumiem, ja vien inform ācija 
saskaņā ar minētajiem pantiem nav jau iesniegta. 
L 396/96 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 III SADAĻA 
DATU  KOPĪGA  LIETOŠANA  UN  
NEVAJADZ ĪGAS  TESTĒŠANAS  NOVĒRŠANA 
1. nodaļa 
Mērķi un vispārēji noteikumi 
25. pants 
Mērķi un vispārēji noteikumi 
1. Lai nov ērstu nevajadz īgu testēšanu ar dz īvniekiem, š īs regulas sakar ā testēšana ar 
mugurkaulniekiem j āveic tikai p ēdējām kārtām. Tāpat ir jāveic pasākumi, lai mazin ātu 
iespēju dublēties citiem testiem. 
2. Inform ācijas kopīga lietošana un iesniegšana saska ņā ar šo regulu attiecas uz tehniskiem 
datiem, un jo īpaši uz inform āciju par b ūtiskām vielu īpašībām. Reģistrētāji atturas 
apmainīties ar inform āciju par vi ņu uzvedību tirgū, jo īpaši attiec ībā uz ražošanas jaudu, 
ražošanas vai p ārdošanas apjomu, importa apjomu vai tirgus da ļu. 
3. Visus izp ētes kopsavilkumus vai koncentr ētus izpētes kopsavilkumus, kas saist ībā ar 
reģistrācijas pieteikumiem atbilst īgi šai regulai ir iesniegti vismaz pirms 12 gadiem, 
reģistrācijas pieteikumiem var izmantot citi ražot āji vai import ētāji. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/97 
 2. nodaļa 
Noteikumi par jaun ām vielām un esošo vielu re ģistrētājiem, 
kas nav veikuši provizorisku re ģistrāciju 
26. pants 
Pienākums ievākt datus pirms re ģistrācijas 
1. Katrs jaunas vielas re ģistrētājs vai esošas vielas re ģistrētājs, kas nav veicis provizorisku 
reģistrāciju saska ņā ar 28. pantu, A ģentūrā ievāc datus, vai attiec īgai vielai jau nav 
iesniegts re ģistrācijas pieteikums. Vi ņš līdz ar jautājumu iesniedz A ģentūrai visu šo 
informāciju: 
a) savus datus, k ā norādīts VI pielikuma 1. ieda ļā, izņemot datus par izmantot ām 
ražotnēm; 
b) datus par vielu, k ā norādīts VI pielikuma 2. ieda ļā; 
c) kādas inform ācijas pras ības viņam liktu veikt jaunu izp ēti ar mugurkaulniekiem; 
d) kādas inform ācijas pras ības viņam liktu veikt cit ādu jaunu izp ēti. 
2. Ja attiec īgā viela nav re ģistrēta, Aģentūra attiecīgi informē potenciālo reģistrētāju. 
L 396/98 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 3. Ja attiec īgā viela iepriekš ējos 12 gados ir re ģistrēta, Aģentūra potenci ālam reģistrētājam 
uzreiz dara zin āmus iepriekš ējā reģistrētāja(u) vārdu(s) un adreses un, attiec īgi, iesniegtos 
izpētes kopsavilkumus vai izv ērstos izpēti kopsavilkumus, ja t ādi ir. 
Izpēti ar mugurkaulniekiem neatk ārto. 
Reizē Aģentūra dara zin āmu potenci ālā reģistrētāja vārdu un adresi iepriekš ējiem 
reģistrētājiem. Saska ņā ar 27. pantu ar potenci āliem reģistrētājiem dalās pieejam ā izpētes 
informācijā. 
4. Ja vair āki potenci āli reģistrētāji ir ievākuši datus par vienu un  to pašu vielu, A ģentūra 
visiem potenci āliem reģistrētājiem uzreiz dara zin āmus citu potenci ālo reģistrētāju vārdus 
un adreses. 
27. pants 
Kopīga to datu izmantošana, kas attiecas uz re ģistrētām vielām 
1. Ja viela iepriekš ējos 12 gados jau ir re ģistrēta, kā minēts 26. panta 3. punkt ā, potenciālais 
reģistrētājs: 
a) inform āciju, kas saist īta ar testiem ar mugurkaulniekiem, un 
b) varb ūt – attiecībā uz inform āciju, kas nav saist īta ar testiem ar mugurkaulniekiem – 
lūdz iepriekš ējam(iem) re ģistrētājam(iem) inform āciju, kas saist ībā ar 9. panta a) punkta 
vi) un vii) apakšpunktu ir vajadz īga, lai reģistrētu vielu. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/99 
 2. L ūdzot inform āciju saska ņā ar 1. punktu, potenci ālais reģistrētājs un iepriekš ējais(ie) 
reģistrētājs(i) dara visu iesp ējamo, kā minēts 1. punkt ā, lai vienotos par t ās informācijas 
kopīgu lietošanu, ko potenci ālais reģistrētājs(i) lūdz saistībā ar 10. panta a) punkta vi) un 
vii) apakšpunktu. Vienošanos var aizst āt ar jautājuma iesniegšanu š ķīrējtiesai un 
šķīrējtiesas pav ēles akcept ēšanu. 
3. Iepriekš ējais reģistrētājs un potenci ālais(ie) re ģistrētājs(i) dara visu iesp ējamo, lai 
nodrošinātu, ka inform ācijas kopīga lietošanas veida izmaksas nosaka taisn īgi, pārskatāmi 
un bez diskrimin ācijas. To var atvieglin āt ar turpm āk izklāstītajām izmaksu sadales 
norādēm, kas balst ās uz šiem principiem un ko ir pie ņēmusi Aģentūra saskaņā ar 77. panta 
2. punkta g) apakšpunktu. Re ģistrētājiem ir jāpiedalās izmaksu segšan ā vienīgi attiecībā uz 
to informāciju, kas vi ņiem jāiesniedz, lai iev ērotu reģistrācijas prasības. 
4. Vienojoties par inform ācijas kopīgu lietošanu, iepriekš ējais reģistrētājs jaunajam 
reģistrētājam dara pieejamu inform āciju, par kuras lietošanu ir pan ākta vienosan ās, un 
atļauj izmantot iepriekš ējā reģistrētāja izpētes pārskatu. 
5. Ja vienoties neizdodas, potenci ālais(ie) re ģistrētājs(i) par to inform ē Aģentūru un 
iepriekšējo(s) reģistrētāju(us), vēlakais, 1 m ēnesi pēc tam, kad no A ģentūras saņemts 
iepriekšējā(o) reģistrētāja(u) vārds(i) un adrese(s). 
L 396/100 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 6. M ēneša laikā pēc 5. punkt ā minētās informācijas saņemšanas A ģentūra potenci ālajam 
reģistrētājam dod at ļauju atsaukties uz inform āciju, ko vi ņš lūdzis reģistrācijas 
dokument ācijā, ja potenci ālais reģistrētājs pēc Aģentūras piepras ījuma sniedz 
pierādījumus, ka tas par šo inform āciju ir samaks ājis iepriekš ējiem reģistrētājiem radušos 
izmaksu da ļu. Iepriekš ējais reģistrētājs(-i) var pras īt potenciālajam reģistrētājam 
proporcion ālu radušos izmaksu da ļu. Minēto proporcion ālo izmaksu da ļu aprēķina, ņemot 
vērā norādījumus, ko A ģentūra pieņēmusi saska ņā ar 77. panta 2. punkta g) apakšpunktu. 
Ja iepriekš ējais(ie) re ģistrētājs(i) potenci ālajam reģistrētājam dara pieejamu izp ētes 
pārskatu, viņš(viņi) var celt attiec īgas valsts ties ās piespiedu k ārtā īstenojamu pras ību pret 
potenciālo reģistrētāju, lai gūtu vienlīdzīgu izmaksu atl īdzību. 
7. Saska ņā ar 91., 92. un 93. pantu var iesniegt apel ācijas pret A ģentūras lēmumiem, kas 
pieņemti saska ņā ar šā panta 6. punktu. 
8. Saska ņā ar 21. panta 1. punktu re ģistrācijas nogaid īšanas termi ņu jaunajam re ģistrētājam 
paildzina par četriem mēnešiem, ja to l ūdz iepriekš ējais reģistrētājs. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/101 
 3. nodaļa 
Noteikumi esoš ām vielām 
28. pants 
Pienākums provizoriski re ģistrēt esošās vielas 
1. Lai izmantotu 23. pant ā paredzēto pārejas režīmu, katrs potenci āls reģistrētājs, kas reģistrē 
esošu vielu 1 tonnu vai liel ākā apjomā, arī neierobežota daudzuma starpproduktu 
reģistrētājs, iesniedz A ģentūrai šādu inform āciju: 
a) vielas nosaukumu, k ā norādīts VI pielikuma 2. ieda ļā, arī EINECS  un CAS numuru, 
vai, ja tāda nav, citus identifik ācijas kodus; 
b) savu v ārdu un adresi un kontaktpersonas v ārdu un, vajadz ības gadījumā, tās personas 
vārdu un adresi, kura vi ņu pārstāv saskaņā ar 4. pantu, k ā norādīts VI pielikuma 
1. iedaļā; 
c) paredz ēto reģistrācijas pieteikuma un tonn āžas diapazona iesniegšanas termi ņu; 
d) vielas(u) nosaukumu(us), k ā norādīts VI pielikuma 2. ieda ļā, arī EINECS  un CAS 
numuru, vai, ja t āda nav, citus identifik ācijas kodus, par ko pieejam ā informācija ir 
būtiska, lai piem ērotu XI pielikuma 1.3 un 1.5 ieda ļu. 
L 396/102 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 2. Panta 1. punkt ā minēto informāciju iesniedz termi ņā, kas sākas 2008. gada 1. j ūnijā un 
beidzas 2008. gada 1. decembr ī. 
3. Re ģistrētāji, kas neiesniedz saska ņā ar 1. punktu pras īto informāciju, nevar izmantot 
23. pantu. 
4. A ģentūra līdz 2009. gada 1. janv ārim savā interneta vietn ē publicē 1. punkta a) un 
d) apakšpunkt ā minēto vielu sarakstu. Sarakst ā ir tikai vielu nosaukumi ar EINECS  un CAS 
numuriem, ja t ādi ir, un citi identifik ācijas kodi, k ā arī pirmais pl ānotais reģistrācijas 
termiņš. 
5. P ēc saraksta public ēšanas tādas vielas pak ārtots lietot ājs, kura nav min ētajā sarakstā, var 
paziņot Aģentūrai par savu interesi par šo vielu, savu kontaktinform āciju un inform āciju 
par savu pašreiz ējo piegādātāju. Aģentūra savā tīmekļa vietnē publicē attiecīgās vielas 
nosaukumu un p ēc pieprasījuma pazi ņo šī pakārtotā lietotāja kontaktinform āciju 
potenciālam reģistrētājam. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/103 
 6. Potenciālie reģistrētāji, kas pēc 2008. gada 1. decembra gad ā veic esoš ās vielas ražošanu 
vai import ē to 1 tonnas vai liel ākā apjomā vai pirmo reizi izmanto esošu vielu izstr ādājumu 
izgatavošan ā, vai pirmo reizi import ē izstrādājumu, kura sast āvā ir esoša viela, kas 
jāreģistrē, ir tiesīgi izmantot 23. pantu, ja vi ņi iesniedz A ģentūrai šā panta 1. punkt ā minēto 
informāciju sešos m ēnešos pēc tam, kad ir s ākuši vielas ražošanu, import ēšanu vai 
izmantošanu 1 tonnas vai liel ākā apjomā gadā, un, vēlākais, 12 m ēnešus pirms attiec īgā 
23. pantā minētā termiņa beigām. 
7. Saska ņā ar šā panta 5. punktu A ģentūras public ētā sarakstā iekļautu esošo vielu ražot āji vai 
importētāji, kuri gad ā veic to ražošanu vai import ē tās apjomā, kas mazāks par 1 tonnu, k ā 
arī pakārtoti lietot āji un trešās personas var iesniegt A ģentūrai šā panta 1. punkt ā minēto 
informāciju vai jebkuru citu attiec īgu inform āciju par viel ām, lai piedal ītos 29. pant ā 
minētajā forumā, kurā apmainās ar inform āciju par viel ām. 
L 396/104 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 29. pants 
Forumi inform ācijas apmai ņai par viel ām 
1. Visi potenci ālie reģistrētāji, pakārtotie lietot āji un trešās personas, kas A ģentūrai iesnieguši 
informāciju saska ņā ar 28. pantu par vienu un to pašu esošu vielu vai kuru inform ācija par 
to pašu vielu saska ņā ar 15. pantu ir A ģentūras rīcībā, vai arī reģistrētāji, kas ir iesnieguši 
reģistrācijas pieteikumu par šo esoš o vielu pirms 23. panta 3. punkt ā noteiktā termiņa, 
piedalās forumā, kurā notiek inform ācijas apmai ņa par vielām (SIEF ).  
2. Katra  SIEF  mērķis ir: 
a) atvieglin āt potenciālo reģistrētāju 10. panta a) punkta vi) un vii) apakšpunkt ā 
paredzēto savstarp ējo informācijas apmai ņu reģistrācijas vajadz ībām, tādējādi 
novēršot izpētes dublēšanos; 
b) pan ākt potenci ālo reģistrētāju vienprātību par vielas klasifik āciju un mar ķējumu, ja 
pastāv klasifikācijas un mar ķējuma atšķirības. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/105 
 3. SIEF  dalībnieki citiem dal ībniekiem nodrošina inform āciju par notiekošo izp ēti, atsaucas 
uz pārējo dalībnieku lūgumiem p ēc informācijas, kop īgi apzina vajadz ību pēc papildu 
izpētes un organiz ē šādas izpētes veikšanu 2.punkta a) apakšpunkt ā paredzētajos nolūkos. 
Katrs SIEF darbojas l īdz 2018. gada 1. j ūnijam. 
30. pants 
Kopīga to datu lietošana, kas ieg ūti testējot 
1. Pirms test ēšanas, lai iev ērotu prasības par re ģistrācijas vajadz ībām sniegtu inform āciju, 
SIEF  dalībnieks iev āc datus, vai nav pieejama attiec īga izpēte, sazinoties ar p ārējiem SIEF 
dalībniekiem. Ja SIEF aprindās ir pieejama attiec īga izpēte, kas saist īta ar testiem ar 
mugurkaulniekiem, attiec īgā SIEF  dalībnieks lūdz to veikt. Ja SIEF aprindās ir pieejama 
attiecīga izpēte, kas nav saist īta ar testiem ar mugurkaulniekiem, SIEF  dalībnieks var l ūgt 
to veikt. 
Izpētes īpašnieks viena m ēneša laikā pēc izpētes lūguma saņemšanas izsniedz izmaksu 
apliecinājumu dalībniekam(iem), kas l ūdz izpēti. Dalībnieks(i) un izp ētes īpašnieks dara 
visu iespējamo, lai nodrošin ātu, ka inform ācijas kopīgas lietošanas izmaksas nosaka 
taisnīgi, pārskatāmi un bez diskrimin ācijas. To var atvieglin āt ar še izkl āstītām izmaksu 
sadales nor ādēm, kas balst ās uz attiec īgiem principiem un ko A ģentūra pieņēmusi saska ņā 
ar 77. panta 2. punkta g) apakšpunktu. Ja vi enoties neizdodas, izmaksas dala vien ādās 
daļās. Izpētes īpašnieks divu ned ēļu laikā pēc samaksas sa ņemšanas dod at ļauju atsaukties 
uz izpētes pārskatu reģistrācijas vajadz ībām. Reģistrētājiem ir jāpiedalās izmaksu segšan ā 
vienīgi attiecībā uz to inform āciju, kas vi ņiem jāiesniedz, lai iev ērotu reģistrācijas prasības. 
L 396/106 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 2. Ja, izmantojot SIEF , nav pieejama attiec īga izpēte, attiecībā uz katru inform ācijas pras ību 
katrā forumā viens SIEF  dalībnieks pārējo vārdā veic tikai vienu ilg ā izpēti. Veic visus 
loģiskos pasākumus, lai A ģentūras noliktā termiņā vienotos, kas citu dal ībnieku vārdā 
veiks izpēti un Aģentūrai iesniegs izp ētes kopsavilkumu vai koncentr ētu izpētes 
kopsavilkumu. Ja vienoties neizdodas, A ģentūra nosaka, kurš re ģistrētājs vai pak ārtots 
lietotājs veic test ēšanu. Visi SIEF  dalībnieki, kam vajadz īga izpēte, sedz da ļu no izpētes 
izstrādes izmaks ām, ko sadala atbilst īgi potenci ālo reģistrētāju skaitam, kuri piedal ās 
forumā. Tiem dal ībniekiem, kas paši neveic izp ēti, ir tiesības iegūt izpētes pārskatu divu 
nedēļu laikā pēc samaksas dal ībniekam, kas veicis izp ēti. 
3. Ja izp ētes īpašnieks, kas veicis 1. punkt ā minēto izpēti, kura ir saist īta ar testēšanu ar 
mugurkaulniekiem, atsak ās citam(iem) dal ībniekam(iem) nodrošin āt vai nu izmaksu 
apliecinājumu, vai pašu izp ēti, viņš nevar turpin āt reģistrāciju, kamēr nav nodrošin ājis 
informāciju citam(iem) dal ībniekam(iem). Citi dal ībnieki turpina re ģistrāciju, neiev ērojot 
attiecīgās informācijas pras ības, un paskaidro iemeslus re ģistrācijas dokument ācijā. Izpēti 
neatkārto, ja vien min ētās informācijas īpašnieks12 m ēnešos kopš cita(u) dal ībnieka(u) 
reģistrācijas to joproj ām nav dar ījis zināmu citiem dal ībniekiem, un A ģentūra nolemj, ka 
viņiem testēšana jāveic atkārtoti. Tom ēr, ja cits re ģistrētājs jau ir iesniedzis re ģistrācijas 
pieteikumu, kur ā ir minētā informācija, Aģentūra atļauj minēto informāciju darīt pieejamu 
citam(iem) dal ībniekam(iem). Ja cits re ģistrētājs potenci ālam(iem) re ģistrētājam(iem) dara 
pieejamu izp ētes pārskatu, viņš var celt attiec īgas valsts ties ās piespiedu k ārtā īstenojamu 
prasību pret citu(iem) re ģistrētāju(iem), lai g ūtu vienlīdzīgu izmaksu atl īdzību. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/107 
 4. Ja t ādas 1. punkt ā minētās izpētes īpašnieks, kura nav saist īta ar testēšanu ar 
mugurkaulniekiem, atsak ās citam(iem) dal ībniekam(iem) nodrošin āt izpētes izmaksu 
apliecinājumu vai pašu izp ēti, citi SIEF locekļi turpina re ģistrāciju, it kā attiecīgā izpēte 
forumā nebūtu pieejama. 
5. Saska ņā ar 91., 92. un 93. pantu var iesniegt apel ācijas pret A ģentūras lēmumiem, kas 
pieņemti saska ņā ar šā panta 3. punktu. 
6. Izp ētes īpašnieku, kas atsak ās darīt zināmas izmaksas vai pašu izp ēti, kā minēts šā panta 3. 
vai 4. punkt ā, soda saska ņā ar 126. pantu. 
IV SADAĻA 
INFORM ĀCIJA  PIEGĀDES  ĶĒDĒ 
31. pants 
Prasības drošības datu lap ām 
1. Pieg ādātājs nodrošina sa ņēmēju ar droš ības datu lapu, kas sast ādīta saskaņā ar 
II pielikumu, ja: 
a) viela vai prepar āts atbilst krit ērijiem, lai to klasific ētu kā bīstamu saska ņā ar 
Direktīvu 67/548/EEK vai 1999/45/EK, vai 
b) viela ir notur īga, bioakumulat īva un toksiska vai ļoti noturīga un ļoti bioakumulat īva 
saskaņā ar XIII pielikum ā konkretiz ētajiem krit ērijiem. 
c) ja viela ir iek ļauta saska ņā ar 58. panta 1. punktu izveidotaj ā sarakstā citu iemeslu d ēļ 
nekā tie, kas min ēti a) un b) apakšpunkt ā. 
L 396/108 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 2. Visi pieg ādes ķēdes dalībnieki, kam saska ņā ar 14. vai 37. pantu ir j āveic vielas ķīmiskās 
drošības novērtējums , nodrošina to, ka droš ības datu lap ā sniegtā informācija saskan ar 
novērtējuma inform āciju. Ja prepar ātam ir izstr ādāta drošības datu lapa, un pieg ādes ķēdes 
dalībnieks ir sast ādījis preparāta ķīmiskās drošības novērtējumu, pietiek, ja droš ības datu 
lapas inform ācija atbilst prepar āta ķīmiskās drošības pārskatam, nevis katras prepar ātā 
iekļautās vielas ķīmiskās drošības pārskatam. 
3. Pieg ādātājs pēc saņēmēja lūguma nodrošina vi ņam saskaņā ar II pielikumu sast ādītu 
drošības datu lapu, ja prepar āts neatbilst krit ērijiem, lai to klasific ētu kā bīstamu saska ņā ar 
Direktīvas 1999/45/EK 5., 6. un 7. pantu, bet tas satur: 
a) konkr ētās koncentr ācijās, kas līdzinās 1 masas procentam vai ir liel āka par to – 
preparātiem, kas nav g āzes – un l īdzinās 0,2 tilpuma procentiem vai ir liel āka par to 
gāzveida prepar ātiem – vismaz viena vielu, kas ir b īstama cilv ēku veselībai vai 
apkārtējai videi, vai 
b) konkr ētās koncentr ācijās, kas līdzinās 1 masas procentam vai ir liel āka par to – 
preparātiem, kas nav g āzes, vismaz vienu vielu, kas ir notur īga, bioakumulat īva un 
toksiska, vai ļoti noturīga un ļoti bioakumulat īva saskaņā ar XIII pielikum ā 
konkretiz ētajiem krit ērijiem , vai ir iekļauta saska ņā ar 59. panta 1. punktu izveidotaj ā 
sarakstā citu iemeslu d ēļ nekā tie, kas min ēti a) apakšpunkt ā, vai 
c) vielu, kam ir konkretiz ētas Kopienas arodekspoz īcijas robežv ērtības. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/109 
 4. Droš ības datu lapa nav j ānodrošina, ja b īstamas vielas vai prepar āti, ko pied āvā vai pārdod 
plašai sabiedr ībai, ir nodrošin āti ar pietiekamu inform āciju, lai lietot āji varētu veikt 
vajadzīgos pasākumus attiec ībā uz cilvēku veselības, drošuma un vides aizsardz ību, ja vien 
drošības datu lapu nel ūdz pakārtots lietot ājs vai izplat ītājs. 
5. Droš ības datu lapu iesniedz ofici ālā tās(o) attiec īgās(o) dalībvalsts(u) valod ā, kurā vielu vai 
preparātu laiž tirg ū, ja vien dal ībvalsts neparedz neko citu. 
6. Droš ības datu lapa ir dat ēta, un tajā ir šādas pozīcijas: 
1. dati par vielu / prepar ātu un uzņēmējsabiedrību / uzņēmumu; 
2. dati par b īstamību; 
3. sast āvs / inform ācija par sast āvdaļām; 
4. pirm ās palīdzības pasākumi; 
5. ugunsdz ēsības pasākumi; 
6. pasākumi nejaušas izdal īšanās gadījumos; 
7. apstr āde un glab āšana; 
8. iedarb ības ierobežošana / personu aizsardz ība; 
9. fizisk ās un ķīmiskās īpašības; 
10. stabilit āte un reaģētspēja; 
11. toksikolo ģiskā informācija; 
L 396/110 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 12. ekolo ģiskā informācija; 
13. apsv ērumi saist ībā ar apglab āšanu; 
14. inform ācija par transport ēšanu; 
15. reglamentat īva inform ācija; 
16. cita inform ācija. 
7. Jebkurš pieg ādes ķēdes dalībnieks, kam j āsagatavo ķīmiskās drošības pārskats saska ņā ar 
14. vai 37. pantu, droš ības datu lapai par apzin ātiem lietošanas veidiem, tajos ietverot 
īpašus nosac ījumus, ko rada XI pielikuma 3. ieda ļas piemērošana, pielikum ā iekļauj 
svarīgākos iedarb ības scenārijus (vajadz ības gadījumā arī lietošanas veida un iedarb ības 
kategorijas). 
Pakārtoti lietot āji, gatavojot droš ības datu lapu par apzin ātiem lietošanas veidiem, taj ā 
iekļauj attiecīgus iedarb ības scenārijus, kā arī lieto citu attiec īgu inform āciju no vi ņiem 
iesniegtās drošības datu lapas. 
Izplatītājs nodod t ālāk attiecīgos iedarb ības scenārijus un izmanto citu attiec īgu 
informāciju no vi ņam iesniegt ās drošības datu lapas, gatavojot savu droš ības datu lapu 
lietošanas veidiem, par ko vi ņš ir nodevis t ālāk informāciju saska ņā ar 37. panta 2. punktu. 
8. Droš ības datu lapu nodrošina bez maksas pap īra izdrukas veid ā vai elektroniski. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/111 
 9. Pieg ādātāji to atjaunina bez kav ēšanās šādos gadījumos: 
a) līdzko kļūst pieejama jauna inform ācija, kas var ietekm ēt riska pārvaldības 
pasākumus, vai jauna inform ācija par riskiem; 
b) līdzko pieš ķirta vai atteikta at ļauja; 
c) līdzko uzlikts ierobežojums. 
Jaunu, dat ētu informācijas versiju, ko nosauc "Labojums: (datums)" nodrošina bez maksas 
papīra izdrukas veid ā vai elektroniski visiem iepriekš ējiem saņēmējiem, kam viela vai 
preparāts piegādāts iepriekš ējo 12 mēnešu laikā. Visai inform ācijai, ko atjaunina p ēc 
reģistrācijas, pievieno re ģistrācijas numuru. 
32. pants 
Pienākums lejup pa pieg ādes ķēdi darīt zināmu inform āciju 
par vielām un to prepar ātiem, kam  drošības datu lapa nav paredz ēta 
1. Vielas vai t ās preparāta piegādātājs, kam nav j āiesniedz droš ības datu lapa saska ņā ar 
31. pantu, sa ņēmējam sniedz š ādu inform āciju: 
a) 20. panta 3. punkt ā minēto reģistrācijas numuru(us), ja t ādi ir, visām vielām, par ko 
dara zināmu inform āciju saska ņā ar šā punkta b), c) vai d) apakšpunktu; 
b) vai uz vielu attiecas at ļauju piešķiršana un s īki izstrādāta informācija par at ļauju, kas 
piešķirta vai atteikta šaj ā piegādes ķēdē saskaņā ar VII sada ļu; 
c) sīku inform āciju par jebkuriem ierobežo jumiem, kas uzlikti saska ņā ar VIII sada ļu; 
L 396/112 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 d) jebk ādu cita pieejamu un b ūtisku inform āciju par vielu, kas ir vajadz īga, lai var ētu 
apzināt un piem ērot attiecīgus riska p ārvaldības pasākumus, ietverot īpašus 
nosacījumus, ko rada XI pielikuma 3. ieda ļas piemērošana. 
2. Panta 1. punkt ā minēto informāciju sniedz bez maksas pap īra izdrukas veid ā vai 
elektroniski, v ēlākais, vielu vai t ās preparātu piegādājot pirmo reizi p ēc 2007. gada 
1. jūnija. 
3. Pieg ādātāji to atjaunina bez kav ēšanās šādos gadījumos: 
a) līdzko kļūst pieejama jauna inform ācija, kas var ietekm ēt riska pārvaldības 
pasākumus, vai jauna inform ācija par riskiem; 
b) līdzko pieš ķirta vai atteikta at ļauja; 
c) līdzko uzlikts ierobežojums. 
Turklāt atjaunināto informāciju bez maksas pap īra izdrukas veid ā vai elektroniski 
nodrošina visiem iepriekš ējiem saņēmējiem, kam viela vai prepar āts piegādāts iepriekš ējos 
12 mēnešos. Visai inform ācijai, ko atjaunina p ēc reģistrācijas, pievieno re ģistrācijas 
numuru. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/113 
 33. pants 
Pienākums pazi ņot informāciju par viel ām izstrādājumos 
1. T āda izstrādājuma pieg ādātājs, kura sast āvā ir viela, kas atbilst 57. panta krit ērijiem un kas 
saskaņā ar 59. panta 1. punktu ir konstat ēta lielākā koncentrācijā par 0,1% (w/w), 
izstrādājuma saņēmējam dara zin āmu pietiekamu inform āciju, kas pieg ādātājam pieejama, 
lai izstrādājumu varētu droši lietot, un vism az vielas nosaukumu.  
2. P ēc patērētāja piepras ījuma tāda izstrādājuma pieg ādātājs, kura sast āvā ir viela, kas atbilst 
57. panta krit ērijiem un kas saska ņā ar 59. panta 1. punktu ir konstat ēta lielākā 
koncentrācijā nekā 0,1% (w/w), izstr ādājuma saņēmējam dara zin āmu pietiekamu 
informāciju, kas pieg ādātājam pieejama, lai izstr ādājumu varētu droši lietot, un vismaz 
vielas nosaukumu. 
Attiecīgo inform āciju bez maksas sniedz 45 dien ās pēc pieprasījuma saņemšanas. 
34. pants 
Pienākums darīt zināmu inform āciju par viel ām un  
preparātiem augšup pa pieg ādes ķēdi  
Visi vielas vai prepar āta piegādes ķēdes dalībnieki augšup pa pieg ādes ķēdi nākamajam 
dalībniekam vai izplat ītājam dara zin āmu šādu inform āciju: 
a) jaunu inform āciju par b īstamām īpašībām, neatkar īgi no attiec īgiem lietošanas veidiem; 
L 396/114 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 b) jebkuru citu inform ācija, kas var likt apšaub īt viņam nodotaj ā drošības datu lap ā apzināto 
riska pārvaldības pasākumu piem ērotību, ko dara zin āmu tikai attiec ībā uz apzinātajiem 
lietošanas veidiem. 
Izplatītāji nodod šo inform āciju nākamajam dal ībniekam vai izplat ītājam augšup pa pieg ādes ķēdi. 
35. pants 
Informācijas pieejam ība darba ņēmējiem 
Darba ņēmējiem un vi ņu pārstāvjiem darba dev ējs piešķir piekļuvi inform ācijai, ko saska ņā ar 31. 
un 32. pantu nodrošina par viel ām vai prepar ātiem, ko vi ņi lieto vai kuru iedarb ībai viņi var būt 
pakļauti darbā. 
36. pants 
Pienākums glab āt informāciju 
1. Katrs ražot ājs, import ētājs, pakārtots lietot ājs un izplat ītājs vāc un glabā pieejamu visu 
informāciju, kas vajadz īga, lai pild ītu ar šo regulu uzliktos pien ākumus, vismaz 10 gadus 
pēc tam, kad vi ņš beidzis ražot, import ēt, piegādāt vai lietot attiec īgo vielu vai prepar ātu. 
Tāds ražotājs, import ētājs, pakārtots lietot ājs vai izplat ītājs šo inform āciju pēc lūguma 
uzreiz sniedz vai dara pieej amu jebkurai kompetentai iest ādei dalībvalstī, kurā viņš ir 
reģistrēts, vai Aģentūrai, neskarot II un VI sada ļu. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/115 
 2. Ja re ģistrētājs, pakārtots lietot ājs vai izplat ītājs beidz darb ību vai daļēji vai piln ībā nodod 
savas darb ības trešai personai, t ā persona, kas ir atbild īga par reģistrētāja, pakārtotā 
lietotāja vai izplat ītāja uzņēmuma likvid āciju vai uz ņemas atbild ību par attiec īgās vielas 
vai prepar āta laišanu tirg ū, reģistrētāja, pakārtotā lietotāja vai izplat ītāja vietā pārņem 
1. punktā paredzētās saistības.  
V SADAĻA 
PAKĀRTOTI  LIETOT ĀJI 
37. pants 
Pakārtotu lietot āju veikti ķīmiskās drošības novērtējumi un pien ākums apzin āt, 
piemērot un ieteikt risku mazin āšanas pas ākumus  
1. Pak ārtoti lietot āji var sniegt inform āciju, palīdzot reģistrācijas sagatavošan ā. 
2. Visiem pak ārtotiem lietot ājiem ir ties ības rakstiski (pap īra izdrukas veid ā vai elektroniski), 
vismaz īsā, vispārīgā lietošanas veida aprakst ā darīt zināmu kādu lietošanas veidu 
ražotājam, import ētājam vai pak ārtotajam lietot ājam vai izplat ītājam, kas pieg ādā vielu vai 
tās preparātu, lai to padar ītu par apzin ātu lietošanas veidu. Darot zin āmu kādu lietošanas 
veidu, sniedz pietiekamu inform āciju, lai ražot ājs, import ētājs vai pak ārtots lietot ājs, kas 
piegādā vielu, par šo lietošanas veidu var ētu sagatavot iedarb ības scenāriju – vai, attiec īgā 
gadījumā, lietošanas veida un iedarb ības kategoriju – ražot āja, import ētāja vai pak ārtotā 
lietotāja ķīmiskās drošības novērtējumam. 
Izplatītāji nodod šo inform āciju nākamajam dal ībniekam vai izplat ītājam augšup pa 
piegādes ķēdi. Saņemot šādu inform āciju, pakārtoti lietot āji var vai nu sagatavot iedarb ības 
scenāriju apzin ātam(iem) lietošanas veidam(iem), vai ar ī nodot inform āciju nākamajam 
dalībniekam augšup pa pieg ādes ķēdi. 
L 396/116 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 3. Re ģistrētām vielām ražotājs, import ētājs vai pak ārtots lietot ājs ievēro 14. pant ā paredzētās 
saistības, pirms n ākamo reizi pieg ādā pašu vielu vai t ās preparātu pakārtotajam lietot ājam, 
kas iesniedzis š ā panta 2. punkt ā minēto lūgumu, ja vien l ūgums ir iesniegts vismaz m ēnesi 
pirms pieg ādes vai viena m ēneša laikā pēc lūguma – atkar ībā no tā, kas noticis v ēlāk. 
Attiecībā uz esošām vielām ražotājs, import ētājs vai pak ārtots lietot ājs izpilda l ūgumu un 
ievēro 14. pant ā paredzētās saistības pirms 23. pant ā paredzētā attiecīgā termiņa 
izbeigšan ās, ja vien pak ārtotais lietot ājs lūgumu iesniedz vismaz 12 m ēnešus pirms 
konkrētā termiņa. 
Ja ražotājs, import ētājs vai pak ārtots lietot ājs pēc lietošanas veida izv ērtējuma atbilst īgi 
14. pantam ar cilv ēku veselības vai apk ārtējās vides aizsardz ību saistītu iemeslu d ēļ nevar 
to iekļaut kā apzinātu lietošanas veidu, vi ņš uzreiz A ģentūrai un pak ārtotajam lietot ājam 
rakstiski dara zin āmu(s) lēmuma iemeslu(s), un nepieg ādā pakārtotajam(iem) 
lietotājam(iem) vielu, kam ēr nav iekļāvis šo(s) iemeslu(s) 31. vai 32. pant ā minētajā 
informācijā. Ražotājs vai import ētājs iekļauj lietošanas veidu VI pielikuma 3.7. ieda ļā, 
atjauninot re ģistrāciju saska ņā ar 22. panta 1. punkta d) apakšpunktu. 
4. Pak ārtots lietot ājs, kas lieto pašu vielu vai t ās preparātu, saskaņā ar XII pielikumu sagatavo 
ķīmiskās drošības pārskatu jebkuram lietošanas veidam, kas neatbilst t ā iedarbības 
scenārijā vai, attiec īgā gadījumā – lietošanas veida un iedarb ības kategorij ā aprakstītajiem 
apstākļiem, kurš dar īts zināms viņam iesniegtaj ā drošības datu lap ā vai jebkādam 
lietošanas veidam, ko pieg ādātājs neiesaka. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/117 
 Pakārtotam lietot ājam nav jāsagatavo ķīmiskās drošības pārskats, ja: 
a) vielas vai prepar āta drošības datu lapa nav j ādara zināma saskaņā ar 31. pantu; 
b) pieg ādātājam nav jāaizpilda ķīmiskās drošības pārskats saska ņā ar 14. pantu; 
c) pak ārtots lietot ājs vielu vai t ās preparātu lieto kopapjom ā, kas gadā mazāks par 
1 tonnu; 
d) pak ārtots lietot ājs īsteno vai iesaka iedarb ības scenāriju, kurā iekļauti vismaz tie 
apstākļi, kas aprakst īti iedarbības scenārijā, kas viņam darīts zināms drošības datu 
lapā; 
e) prepar āta sastāvā esošā viela ir tādā koncentrācijā, kas ir maz āka par jebkuru 
13. panta 2. punkt ā doto koncentr āciju; 
f) pak ārtots lietot ājs vielu izmanto ražojumiem un procesiem orient ētai izpētei un 
izstrādei, ar nosac ījumu, ka iesp ējamo apdraud ējumu cilv ēku veselībai un videi 
pietiekami kontrol ē saskaņā ar darba ņēmēju un apkārtējās vides aizsardz ībai 
pieņemtos ties ību aktos ietvert ām prasībām. 
L 396/118 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 5. Visi pak ārtotie lietot āji apzina, piem ēro un vajadz ības gadījumā iesaka attiec īgus 
pasākumus, lai pietiekami kontrol ētu apzinātus apdraud ējumus, vai nu: 
a) viņam nodotā(s) drošības datu lap ā(s); 
b) paša veikt ā ķīmiskās drošības novērtējumā; 
c) jebkur ā informācijā par riska p ārvaldības pasākumiem, kas vi ņam sniegta saska ņā ar 
32. pantu. 
6. Ja pak ārtots lietot ājs nesagatavo ķīmiskās drošības pārskatu saska ņā ar 4. punkta 
c) apakšpunktu, vi ņš apsver vielas lietošanas veidu(s) un apzina, un piem ēro visus 
attiecīgus riska p ārvaldības pasākumus, kas vajadz īgi, lai nodrošin ātu pienācīgu cilvēku 
veselības un apk ārtējās vides risku kontroli. Vajadz ības gadījumā viņš šo inform āciju 
iekļauj paša sagatavot ā drošības datu lap ā. 
7. Pak ārtoti lietot āji ķīmiskās drošības pārskatus atjaunina un dara pieejamus. 
8. Ķīmiskās drošības pārskatā, kas sagatavots saska ņā ar šā panta 4. punktu, nav j āiekļauj 
apsvērumi par 14. panta 5. punkt ā minēto gala lietošanas veidu rad ītiem draudiem cilv ēku 
veselībai. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/119 
 38. pants 
Pakārtotu lietot āju pienākums darīt zināmu inform āciju 
1. Pirms s ākt vai turpin āt kādu konkrētu tādas vielas lietošanu, ko re ģistrējis kāds augšup ējs 
piegādes ķēdes dalībnieks saska ņā ar 6. vai 18. pantu, pak ārtots lietot ājs še uzskait ītajos 
gadījumos dara A ģentūrai zināmu šā panta 2. punkt ā norādīto informāciju: 
a) pak ārtotam lietot ājam ir jāsagatavo ķīmiskās drošības pārskats saska ņā ar 37. panta 
4. punktu; vai 
b) pak ārtots lietot ājs paļaujas uz atbr īvojumu 37. panta 4. punkta c) vai f) apakšpunkt ā. 
2. Pak ārtots lietot ājs informācijā iekļauj: 
a) savus datus un kontaktinform āciju, kā norādīts VI pielikuma 1.1. ieda ļā; 
b) regulas 20. panta 3. punkt ā minēto(s) reģistrācijas numuru(s), ja t āds(i) ir; 
c) datus par vielu( ām), kā norādīts VI pielikum ā no 2.1. līdz 2.3.4. ieda ļai; 
d) ražot āja(u) vai import ētāja(u), vai cita pieg ādātāja datus, k ā norādīts VI pielikuma 
1.1. iedaļā; 
L 396/120 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 e) īsu vispārēju aprakstu par liet ošanas veidu(iem), k ā norādīts VI pielikuma 3.5. ieda ļā, 
un par lietošanas veida(u) nosac ījumiem; 
f) priekšlikumu veikt papildu test ēšanu ar mugurkaulniekiem, ja pak ārtotais lietot ājs to 
uzskata par vajadz īgu, lai pabeigtu ķīmiskās drošības novērtējumu, izņemot, ja 
pakārtotais lietot ājs paļaujas uz atbr īvojumu 37. panta 4. punkta c) apakšpunkt ā. 
3. Ja saska ņā ar 1. punktu sniegt ā informācija mainās, pakārtotais lietot ājs bez kav ēšanās to 
atjaunina. 
4. Pak ārtots lietot ājs dara zin āmu Aģentūrai, ja viņa veiktā vielas klasifik ācija atšķiras no 
viņa piegādātāja klasifik ācijas. 
5. Inform ācijas sniegšana saska ņā ar šā panta 1. l īdz 4. punktu nav pras īta par tādu vielu vai 
tās preparātu, ko pak ārtots lietot ājs lieto apjom ā, kas konkr ētam lietošanas veidam ir 
mazāks par 1 tonnu gad ā, izņemot, ja pak ārtotais lietot ājs paļaujas uz atbr īvojumu 
37. panta 4. punkta c) apakšpunkt ā. 
39. pants 
Pakārtota lietot āja saistību piemērošana 
1. Pak ārtoto lietot āju pienākums ir iev ērot 37. panta pras ības, vēlākais, 12 m ēnešus pēc tam, 
kad viņi saņēmuši reģistrācijas numuru, ko pieg ādātāji ir darījuši zināmu drošības datu 
lapā. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/121 
 2. Pak ārtoto lietot āju pienākums ir iev ērot 38. panta pras ības, vēlākais, 6 mēnešus pēc tam, 
kad viņi saņēmuši reģistrācijas numuru, ko pieg ādātāji ir darījuši zināmu drošības datu 
lapā. 
VI SADAĻA 
IZVĒRTĒJUMS 
1. nodaļa 
Dokument ācijas izvērtējums 
40. pants 
Testēšanas priekšlikumu izskat īšana 
1. A ģentūra izskata jebkuru re ģistrācijas pieteikum ā vai pakārtota lietot āja ziņojumā 
izklāstīto priekšlikumu sniegt IX un X pielikum ā konkretiz ēto informāciju par vielu. 
Prioritāri būtu jāreģistrē tādas vielas, kam ir vai var b ūt PBT, vPvB  sensibilizat īvas un/vai 
kancerogēnas, mutag ēnas vai toksiskas reprodukt īvai funkcijai ( CMR ) īpašības, vai vielas, 
kas klasific ētas kā bīstamas saska ņā ar Direkt īvu 67/548/EEK vair āk nekā 100 tonnu 
apjomā, ar lietošanas veidiem, kas rada plašu un izklied ētu iedarbību. 
L 396/122 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 2. Inform āciju par test ēšanas priekšlikumiem, kas paredz te stus ar mugurkaulniekiem, public ē 
Aģentūras tīmekļa vietnē. Aģentūra savā tīmekļa vietnē publicē attiecīgās vielas 
nosaukumu, t ās bīstamības noteikšanas testa m ērķrezultātu, kura ieg ūšanai ierosin āts tests 
ar mugurkaulniekiem, un datumu, l īdz kuram treš ām personām jāiesniedz inform ācija. 
Aģentūra uzaicina treš ās personas 45 dienu laik ā kopš pazi ņojuma public ēšanas dienas, 
izmantojot A ģentūras noteikto form ātu, iesniegt zin ātniski pamatotu inform āciju un 
pētījumu rezult ātus par attiec īgo vielu un t ās bīstamības noteikšanas testa m ērķrezultātu, 
kura iegūšanai ierosin āts attiecīgais tests ar mugurkaulniekiem. A ģentūra saskaņā ar 3. 
punktu lēmuma pie ņemšanā ņem vērā jebkādu saņemto šāda veida zin ātniski pamatoto 
informāciju un pētījumu rezult ātus. 
3. Izmantojot 1. punkt ā paredzēto izskatīšanu, Aģentūra sagatavo vienu š ādu lēmumu, un to 
pieņem saskaņā ar 50. un 51. pant ā izklāstīto procedūru: 
a) lēmumu par to, ka attiec īgam(iem) re ģistrētājam(iem) vai pak ārtotam(iem) 
lietotājam(iem) ir j āveic ierosin ātais tests, un noliek termi ņu izpētes kopsavilkuma 
vai koncentr ēta izpētes kopsavilkuma iesniegšanai, ja t ā prasīts I pielikum ā; 
b) lēmumu saska ņā ar a) apakšpunktu, bet mainot nosac ījumus, kā tests jāveic; 
c) lēmumu saska ņā ar a), b) vai d) apak špunktu, bet prasot, lai re ģistrētājs(i) vai 
pakārtots(i) lietot ājs(i) veiktu vienu vai vair ākus papildu testus, ja test ēšanas 
priekšlikums nesaskan ar IX, X un XI pielikumu; 
d) lēmumu, ar ko noraida test ēšanas priekšlikumu; 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/123 
 e) lēmumu saska ņā ar a), b) un c) apakšpunktu, ja vair āki vienas un t ās pašas vielas 
reģistrētāji vai pakārtotie lietot āji ir iesnieguši priekšlikumus veikt vienu un to pašu 
testu, dodot vi ņiem iespēju vienoties, kas veiks testu visu v ārdā, un attiec īgi 90 
dienās informē Aģentūru. Ja Aģentūru 90 dien ās neinform ē par vienošanos, t ā norīko 
vienu reģistrētāju vai attiec īgi pakārtoto lietot āju veikt testu visu v ārdā. 
4. Re ģistrētājs vai pak ārtots lietot ājs iesniedz pras īto informāciju Aģentūrai, ievērojot nolikto 
termiņu. 
41. pants 
Reģistrācijas pieteikumu pareiz ības izskat īšana 
1. A ģentūra var izskat īt jebkuru re ģistrācijas pieteikumu, lai p ārliecinātos, ka: 
a) inform ācija saska ņā ar 10. pantu iesniegtaj ā tehniskaj ā dokument ācijā atbilst 10., 
12. un 13. pant ā, kā arī III un VI l īdz X pielikum ā ietvertajām prasībām; 
b) tehniskaj ā dokument ācijā iesniegto standartinform ācijas pras ību pielāgojumi un ar to 
saistītie pamatojumi atbilst noteikumiem, kas reglament ē VII līdz X pielikum ā 
paredzētos pielāgojumus un XI pielikum ā paredzētos vispārējos noteikumus. 
L 396/124 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 c) visi pras ītie ķīmiskās drošības novērtējumi un ķīmiskās drošības pārskati atbilst 
I pielikum ā konkretiz ētajām prasībām, un ierosin ātie riska p ārvaldības pasākumi ir 
pietiekami. 
d) visi saska ņā ar 11. panta 3. punktu vai 19. panta 2. punktu iesniegtie paskaidrojumi ir 
objektīvi. 
2. Dal ībvalstu kompetent ām iestādēm dara pieejamu re ģistrācijas dokument ācijas sarakstu, 
kuras pareiz ību pārbauda Aģentūra. 
3. Izmantojot saska ņā ar 1. punktu veikto izskat īšanu, Aģentūra 12 mēnešos kopš pareiz ības 
pārbaudes sākuma var sagatavot l ēmuma projektus, kas uzliek pien ākumu 
reģistrētājam(iem) iesniegt visu inform āciju, kas vajadz īga, lai reģistrācijas dokument ācija 
atbilstu attiec īgām informācijas pras ībām, un noliekot pietiekamus termi ņus papildu 
informācijas iesniegšanai. L ēmumu pie ņem saskaņā ar 50. un 51. pant ā paredzēto 
procedūru. 
4. Re ģistrētājs iesniedz A ģentūrai papildu inform āciju paredz ētajā termiņā. 
5. Lai nodrošin ātu to, ka re ģistrācijas dokument ācija atbilst šai regulai, A ģentūra izraugās 
daļu, vismaz 5 %, no visas jebkur ā gadā Aģentūras saņemtās dokument ācijas katrā 
tonnāžas diapazon ā, un pārbauda tās pareizību. Aģentūra par priorit āru uzskata 
dokument āciju, kas atbilst vismaz vienam no šiem krit ērijiem, bet ne tikai to: 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/125 
 a) dokument ācijā ir 10. panta a) punkta  iv), vi) apakšpunkt ā un/vai vii) apakšpunkt ā 
minētā, kā arī saskaņā ar 11. panta 3. punktu individu āli iesniegt ā informācija; vai 
b) dokument ācija attiecas uz vielu, kuras ražošanu veic vai kuru import ē 1 tonnu vai 
lielākā apjomā gadā, un kas neatbilst VII pielikum ā ietvertajām prasībām, attiecīgi 
piemērojot 12. panta 1. punkta a) vai b) apakšpunktu; vai 
c) dokument ācija attiecas uz vielu, kas ir ierakst īta 44. panta 2. punkt ā minētajā 
Kopienas elast īgajā rīcības plānā. 
6. Jebkura treš ā persona var A ģentūrai elektroniski iesniegt inform āciju par 28. panta 
4. punktā minētajā sarakstā ierakstītajām vielām. Pārbaudot un izv ēloties dokument āciju, 
Aģentūra analizē šo inform āciju līdz ar inform āciju, kas iesniegta saska ņā ar 124. pantu. 
7. Komisija, apspriedusies ar A ģentūru, var pie ņemt lēmumu main īt izvēlētās dokument ācijas 
daudzumu un groz īt vai ietvert papildu krit ērijus 5. punkt ā saskaņā ar 133. panta 4. punkt ā 
minēto proced ūru. 
42. pants 
Iesniegtās informācijas pārbaude un dokument ācijas izvērtēšanas papildu pas ākumi 
1. A ģentūra pārbauda visu inform āciju, kas iesniegta, izpildot saska ņā ar 40. vai 41. pantu 
pieņemtus lēmumus, un vajadz ības gadījumā sagatavo attiec īgus lēmumus saska ņā ar 
minētajiem pantiem. 
L 396/126 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 2. Kad dokument ācijas izvērtēšana ir pabeigta, A ģentūra Komisiju un kompetentas 
dalībvalstu iest ādes inform ē par iegūto informāciju, kā arī dara zināmus visus secin ājumus. 
Kompetent ās iestādes izvērtējumā iegūto informāciju izmanto 45. panta 5. punkta, 
59. panta 3. punkta un 69. panta 4. punkt ā paredzētajām vajadzībām. Aģentūra izmanto 
izvērtējumā iegūto informāciju 44. pant ā paredzētajiem mērķiem. 
43. pants 
Testēšanas priekšlikumu p ārbaudes proced ūra un termi ņi 
1. Attiec ībā uz jaunām vielām, Aģentūra 180 dien ās pēc tam, kad sa ņemts reģistrācijas 
pieteikums vai pak ārtota lietot āja ziņojums ar test ēšanas priekšlikumu, sagatavo l ēmuma 
projektu saska ņā ar 40. panta 3. punktu. 
2. A ģentūra saskaņā ar 40. panta 3. punktu l ēmumu projektus par esoš ām vielām sagatavo: 
a) līdz 2012. gada 1. decembrim – visiem re ģistrācijas pieteikumiem, ko sa ņem līdz 
2010. gada 1. decembrim un kuros ir test ēšanas priekšlikumi, lai iev ērotu IX un 
X pielikum ā paredzētās informācijas pras ības; 
b) līdz 2016. gada 1. j ūnijam – visiem re ģistrācijas pieteikumiem, ko sa ņem līdz 
2013. gada 1. j ūnijam un kuros ir test ēšanas priekšlikumi, lai iev ērotu tikai 
IX pielikum ā paredzētās informācijas pras ības; 
c) līdz 2022. gada 1. j ūnijam – visiem re ģistrācijas pieteikumiem, ko sa ņem līdz 
2018. gada 1. j ūnijam un kuros ir test ēšanas priekšlikumi. 
3. Dal ībvalstīm dara pieejamu re ģistrācijas dokument āciju, ko izv ērtē saskaņā ar 40. pantu. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/127 
 2. nodaļa 
Vielu izvērtējums 
44. pants 
Vielu izvērtējuma kritēriji 
1. Lai nodrošin ātu saskaņotu pieeju, A ģentūra sadarbībā ar dalībvalstīm izstrādā vielu 
prioritātes noteikšanas krit ērijus, ņemot vērā papildu izv ērtējumu. Priorit āti nosaka, 
izmantojot iesp ējamā apdraudējumā balstītu pieeju. Krit ērijos ņem vērā: 
a) inform āciju par apdraud ējumu, piem ēram, vielas struktur ālu līdzību ar zināmām 
vielām, kas rada bažas, vai viel ām, kas ir notur īgas un bioakumuat īvas, un ja l īdzība 
vedina dom āt, ka vielai vai vienam vai vair ākiem tās pārveides produktiem ir 
īpašības, kas rada bažas, vai tie ir notur īgi un bioakumulat īvi; 
b) inform āciju par iedarb ību; 
c) tonn āžu, tostarp tonn āžas kopsummu, saskaitot tonn āžu vairāku reģistrētāju 
iesniegtos re ģistrācijas pieteikumos. 
L 396/128 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 2. A ģentūra izmanto 1. punkt ā minētos kritērijus, izstr ādājot projektu Kopienas elast īgam 
rīcības plānam, kas aptvers tr īs gadus, un konkr ēti norādīs, kādas vielas j āizvērtē katrā 
gadā. Vielas iek ļaus, ja būs iemesls uzskat īt (vai nu balstoties uz A ģentūras veikto 
dokument ācijas izvērtējumu vai jebkuru citu izmantojamu avotu, ar ī informāciju 
reģistrācijas dokument ācijā), ka attiec īgā viela rada draudus cilv ēku veselībai vai 
apkārtējai videi. A ģentūra iesniedz dal ībvalstīm pirmo elast īgā rīcības plāna projektu l īdz 
2011. gada 1. decembrim. A ģentūra ik gadu l īdz 28. febru ārim iesniedz dal ībvalstīm 
elastīgā rīcības plāna gadskārtējo atjaunin ājumu projektu. 
Aģentūra Kopienas elast īgo rīcības plānu galīgā variantā pieņem, balstoties uz Dal ībvalstu 
komitejas, kas izveidota saska ņā ar 76. panta 1. punkt a e) apakšpunktu (turpm āk – 
"Dalībvalstu komiteja"), atzinumu, un public ē plānu savā interneta vietn ē, nosakot 
dalībvalsti, kas izv ērtēs tajā uzskaitītās vielas saska ņā ar 45. pantu. 
45. pants 
Kompetent ā iestāde 
1. A ģentūra ir atbild īga, lai koordin ētu vielu izv ērtējuma procesus un nodrošin ātu Kopienas 
elastīgajā rīcības plānā ietverto vielu izv ērtējumu. To īstenojot, A ģentūra izmanto 
kompetentas dal ībvalstu iest ādes. Izvērtējot vielu, kompetent ās iestādes var nor īkot citu 
struktūru rīkoties tās vārdā. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/129 
 2. Dal ībvalsts Kopienas elast īgā rīcības plāna projekt ā var izvēlēties vielu(as), lai k ļūtu par 
kompetentu iest ādi 46., 47. un 48. panta noz īmē. Ja Kopienas elast īgā rīcības plāna 
projektā ietvertu vielu neizv ēlas neviena dal ībvalsts, A ģentūra nodrošina vielas 
izvērtējumu. 
3. Ja divas vai vair ākas dalībvalstis apliecina ieinteres ētību vienas un t ās pašas vielas 
izvērtēšanā, un nevar vienoties, kura b ūs kompetent ā iestāde, kompetento iest ādi 46., 47. 
un 48. panta noz īmē nosaka saska ņā ar šādu proced ūru. 
Aģentūra nodod jaut ājumu Dalībvalstu komitejai, lai vienotos, kura b ūs kompetent ā 
iestāde, ņemot vērā to, kurā dalībvalstī ir ražotājs(i) vai import ētājs(i), kāda ir attiec īgās 
dalībvalsts da ļa Kopienas iekšzemes kopprodukt ā un to vielu skaitu, ko jau izv ērtē 
attiecīgā dalībvalsts, k ā arī uzkrātās zināšanas. 
Ja 60 dien ās pēc nodošanas Dal ībvalstu komiteja ir pan ākusi vienpr ātību, attiecīgās 
dalībvalstis attiec īgi pieņem vielas izv ērtēšanai. 
Ja Dalībvalstu komitejai neizdodas pan ākt vienprātību, Aģentūra iesniedz pretrun īgos 
atzinumus Komisijai, kas saska ņā ar 133. panta 3. punkt ā paredzēto procedūru pieņem 
lēmumu, kura b ūs kompetent ā iestāde, un dal ībvalstis attiec īgi pieņem vielas izv ērtēšanai. 
L 396/130 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 4. Kompetent ā iestāde, kas konkretiz ēta saskaņā ar 2. un 3. punktu, izv ērtē iedalītās vielas 
saskaņā ar šo noda ļu. 
5. Dal ībvalsts var jebkur ā laikā darīt zināmu Aģentūrai vielu, kas nav iek ļauta Kopienas 
elastīgajā rīcības plānā, ja tās rīcībā ir inform ācija, kas liek dom āt, ka vielas ir izv ērtēšana 
ir prioritāra. Aģentūra, balstoties uz Dal ībvalstu komitejas atzinumu, pie ņem lēmumu, vai 
iekļaut minēto vielu Kopienas elast īgajā rīcības plānā. Ja vielu iek ļauj Kopienas elast īgajā 
rīcības plānā, to izvērtē ierosinātāja dalībvalsts – vai cita dal ībvalsts, kas piekr īt to darīt. 
46. pants 
Lūgumi sniegt papildu inform āciju un iesniegt ās informācijas pārbaude 
1. Ja kompetenta iest āde atzīst, ka ir vajadz īga papildu inform ācija, vajadz ības gadījumā arī 
informācija, kas nav pras īta VII līdz X pielikum ā, tā sagatavo l ēmuma projektu, nor ādot 
iemeslus, k āpēc reģistrētājam(iem) j āiesniedz papildu inform ācija, un noliekot iesniegšanas 
termiņu. Lēmuma projektu sagatavo 12 m ēnešos pēc tam, kad Kopienas elast īgais rīcības 
plāns par viel ām, kas jāizvērtē attiecīgā gadā, ir public ēts Aģentūras interneta vietn ē. 
Lēmumu pie ņem saskaņā ar 50. un 52. pant ā paredzēto procedūru. 
2. Re ģistrētājs iesniedz A ģentūrai papildu inform āciju paredz ētajā termiņā. 
3. Kompetent ā iestāde izskata visu iesniegto inform āciju un vajadz ības gadījumā 12 mēnešos 
pēc informācijas iesniegšanas izstr ādā attiecīgus lēmumus atbilst īgi šim pantam. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/131 
 4. Kompetent ā iestāde beidz izv ērtēšanu 12 m ēnešos pēc vielas izv ērtēšanas sākuma vai 12 
mēnešus pēc informācijas iesniegšanas saska ņā ar 2. punktu, un attiec īgi dara to zin āmu 
Aģentūrai. Ja termi ņš ir beidzies, izv ērtēšanu uzskata par pabeigtu. 
47. pants 
Saskaņotība ar citām darbībām 
1. Vielas izv ērtēšanā izmanto visu b ūtisko inform āciju, kas iesniegta par konkr ēto vielu, un 
visus iepriekš ējos izvērtējumus, kas veikti saska ņā ar šo sada ļu. Ja inform ācija par 
būtiskām vielas īpašībām ir iegūta, atsaucoties uz struktur āli saistītu(ām) vielu(ām), 
izvērtējums var attiekties ar ī uz saistītajām vielām. Ja lēmums par izv ērtēšanu jau ir 
pieņemts saska ņā ar 51. vai 52. pantu, jebk ādus projektus l ēmumiem, ar ko prasa papildu 
informāciju saska ņā ar 46. pantu, var attaisnot vien īgi apstākļu maiņa vai jaunas zin āšanas. 
2. Lai nodrošin ātu saskaņotu pieeju pras ībām sniegt papildu inform āciju, Aģentūra pārrauga 
saskaņā ar 45. pantu sagatavotos l ēmumu projektus un izstr ādā kritērijus, un nosaka 
prioritātes. Vajadz ības gadījumā saskaņā ar 133. panta 3. punkt ā paredzēto proced ūru 
paredz īstenošanas pas ākumus. 
L 396/132 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 48. pants  
Vielu izvērtēšanas papildu pas ākumi 
Kad pabeigta vielas izv ērtēšana, kompetent ā iestāde apsver, k ā izmantot izv ērtējumā gūto 
informāciju 59. panta 3. punkt ā, 69. panta 4. punkt ā un 115. panta 1. punkt ā paredzētajiem 
mērķiem. Kompetent ā iestāde inform ē Aģentūru par saviem secin ājumiem par to, vai izmantot 
iegūto informāciju un – ja j ā, tad kā to darīt. Aģentūra par to savuk ārt informē Komisiju, 
reģistrētāju un kompetent ās pārējo dalībvalstu iest ādes. 
3. nodaļa 
Starpproduktu izv ērtējums 
49. pants 
Papildu inform ācija par ražotn ēs izolētiem starpproduktiem 
Uz ražotn ē izolētiem starpproduktiem, ko izmanto stingri kontrol ētos apstākļos, neattiecas ne 
dokument ācija, ne vielas izv ērtējums. Tom ēr, ja kompetenta t ās dalībvalsts iest āde, kuras teritorij ā 
ir ražotne, atz īst, ka cilv ēku veselības vai vides apdraud ējums, ko rada ražotn ē izolēta starpprodukta 
lietošana, vieš tikpat lielas bažas, k ā tādu vielu izmantošana, kur as atbilst 57. panta krit ērijiem, un 
apdraudējumu pareizi nekontrol ē, tā var: 
a) pras īt, lai reģistrētājs sniedz papildu inform āciju, kas ir tieši saist īta ar apzin āto 
apdraudējumu. Lūgumam pievieno rakstisku pamatojumu; 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/133 
 b) izskat īt visu iesniegto inform āciju un vajadz ības gadījumā ieteikt jebk ādus attiec īgus 
apdraudējumu mazin āšanas pas ākumus, lai v ērstos pret konkr ētā ražotnē apzinātiem 
apdraudējumiem. 
Pirmajā daļā paredzēto procedūru var veikt tikai kompetent ā iestāde, kas min ēta šajā daļā. 
Kompetent ā iestāde inform ē Aģentūru par izv ērtējuma rezult ātiem, savuk ārt Aģentūra informē 
kompetentas citu dal ībvalstu iest ādes, un dara t ām pieejamus rezult ātus. 
4. nodaļa 
Kopēji noteikumi 
50. pants 
Reģistrētāju un pakārtotu lietot āju tiesības 
1. A ģentūra visus saska ņā ar 40., 41. vai 46. pantu sagatavotus l ēmumu projektus dara 
zināmus attiec īgam(iem) re ģistrētājam(iem) vai pak ārtotam(iem) lietot ājam(iem), un dara 
viņiem zināmas tiesības iesniegt koment ārus 30 dien ās pēc lēmuma projekta sa ņemšanas. 
Ja ieinteres ēts reģistrētājs(i) vai pak ārtots(i) lietot ājs(i) vēlas izteikt koment ārus, viņš(i) tos 
sniedz Aģentūrai. Aģentūra savukārt uzreiz inform ē kompetento iest ādi par koment āru 
iesniegšanu. Kompetent ā iestāde (lēmumiem, kas pie ņemti saska ņā ar 46. pantu) un 
Aģentūra (lēmumiem, kas pie ņemti saska ņā ar 40. un 41. pantu) ņem vērā visus saņemtos 
komentārus, un var attiec īgi grozīt lēmuma projektu. 
L 396/134 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 2. Ja re ģistrētājs beidz ražot vai import ēt vielu, vai izgatavot vai import ēt izstrādājumu, vai ja 
pakārtotais lietot ājs beidz lietot attiec īgo vielu, vi ņš par to inform ē Aģentūru, un viņa 
reģistrācijā reģistrēto apjomu attiec īgajā gadījumā nosaka k ā nulles vērtību, kā arī no viņa 
vairs nevar pras īt papildu inform āciju par vielu, ja vien re ģistrētājs nedara zin āmu, ka ats āk 
vielas ražošanu vai importu, vai izstr ādājuma izgatavošanu vai importu, vai ja pak ārtotais 
lietotājs nedara zin āmu, ka ats āk vielas lietošanu. A ģentūra informē kompetentu t ās 
dalībvalsts iest ādi, kurā atrodas re ģistrētājs vai pak ārtotais lietot ājs. 
3. Re ģistrētājs, saņēmis lēmuma projektu, var beig t vielu ražot vai import ēt, vai izstr ādājumu 
izgatavot vai import ēt, vai pakārtotais lietot ājs var beigt attiec īgo vielu lietot. T ādos 
gadījumos reģistrētājs vai pak ārtotais lietot ājs informē Aģentūru par to, un t ā rezultātā viņa 
reģistrācija vai pārskats kļūst nederīga(-s), un no vi ņa vairs nevar pras īt papildu 
informāciju attiec ībā uz šo vielu, ja vien vi ņš neiesniedz jaunu re ģistrācijas pieteikumu vai 
pārskatu. Aģentūra informē tās dalībvalsts kompetento iest ādi, kurā atrodas re ģistrētājs vai 
pakārtotais lietot ājs. 
4. Neskarot 2. un 3. punktu, papildu inform āciju var pras īt saskaņā ar 46. pantu vien ā vai 
abos šādos gadījumos: 
a) ja kompetent ā iestāde sagatavo dokument āciju saska ņā ar XV pielikumu un secina, 
ka pastāv iespējams ilgtermi ņa apdraud ējums cilvēku veselībai vai apk ārtējai videi, 
un tādēļ ir vajadzīga papildu inform ācija; 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/135 
 b) ja ieinteres ētā(-o) reģistrētāja(-u) ražotās vai import ētās vielas, vai re ģistrētāja(-u) 
izgatavotā vai import ētā izstrādājuma sast āvā esošās vielas, vai pak ārtotā(-o) 
lietotāja(-u) lietot ās vielas iedarb ībai ir būtiska nozīme tādu apdraud ējumu radīšanā. 
Šīs regulas 69. l īdz 73. pant ā paredzēto proced ūru piemēro mutatis mutandis . 
51. pants 
Lēmumu pie ņemšana, izv ērtējot dokument āciju 
1. A ģentūra saskaņā ar 40. vai 41. pantu kompetent ām dalībvalstu iest ādēm dara zin āmu 
lēmuma projektu l īdz ar reģistrētāja koment āriem. 
2. 30 dien ās pēc lēmuma projekta izplat īšanas dalībvalstis A ģentūrai var ierosin āt grozījumus 
tajā. 
3. Ja A ģentūra nesaņem priekšlikumus, t ā pieņem lēmumu saska ņā ar 1. punktu pazi ņotajā 
versijā. 
4. Ja A ģentūra saņem priekšlikumu par groz ījumu, tā var grozīt lēmuma projektu. A ģentūra 
lēmuma projektu l īdz ar visiem ierosin ātajiem groz ījumiem nodod Dal ībvalstu komitejai 
15 dienās pēc tam, kad beidzies 2. punkt ā minētais 30 dienu termi ņš. 
L 396/136 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 5. A ģentūra visus attiec īgos reģistrētājus vai pak ārtotos lietot ājus uzreiz inform ē par jebkuru 
priekšlikumu, un ļauj viņiem iesniegt koment ārus 30 dien ās. Dalībvalstu komiteja ņem 
vērā visus saņemtos koment ārus. 
6. Ja 60 dien ās pēc paziņojuma Dal ībvalstu komiteja pan āk vienprātību par lēmuma projektu, 
Aģentūra attiecīgi pieņem lēmumu. 
7. Ja Dal ībvalstu komiteja nepan āk vienprātību, Komisija sagatavo l ēmuma projektu, ko 
pieņem saskaņā ar 133. panta 3. punkt ā paredzēto procedūru. 
8. Saska ņā ar 91., 92. un 93. pantu var iesniegt apel ācijas pret A ģentūras lēmumiem, kas 
pieņemti saska ņā ar šī panta 3. un 6. punktu. 
52. pants 
Lēmumu pie ņemšana saska ņā ar vielas izv ērtējumu 
1. Kompetent ā iestāde Aģentūrai un kompetent ām citu dal ībvalstu iest ādēm izplata l ēmuma 
projektus saska ņā ar 46. pantu – l īdz ar visiem re ģistrētāju vai pak ārtotu lietot āju 
komentāriem. 
2. Noteikumus no 51. panta 2. l īdz 8. punktam piem ēro mutatis mutandis.  
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/137 
 53. pants 
Kopīga testu izmaksu segšana, ja re ģistrētājiem un/vai pak ārtoti lietot āji nevienojas 
1. Ja re ģistrētājiem vai pak ārtotiem lietot ājiem saska ņā ar šajā sadaļā paredzēto lēmumu ir 
jāveic tests, re ģistrētāji vai pakārtotie lietot āji pieliek visas p ūles, lai vienotos, kurš to veiks 
citu reģistrētāju vai pak ārtoto lietot āju vārdā, un 90 dien ās attiecīgi informētu Aģentūru. Ja 
Aģentūru 90 dien ās neinform ē par vienošanos, t ā norīko vienu re ģistrētāju vai pak ārtotu 
lietotāju veikt testu visu v ārdā. 
2. Ja re ģistrētājs vai pak ārtots lietot ājs veic testu citu v ārdā, viņi visi vienl īdzīgi sedz izp ētes 
izmaksas. 
3. Š ā panta 1. punkt ā minētos gadījumos reģistrētājs vai pak ārtots lietot ājs, kas veic testu, 
visām iesaistītām pusēm nodrošina izp ētes pārskata eksempl āru. 
4. Personai, kas veic un iesniedz izp ēti, attiecīgi ir prasība pret pārējiem. Jebkura iesaist īta 
persona var celt pras ību aizliegt citai persona i vielu ražot, import ēt vai laist tirg ū, ja 
attiecīgā persona nav nomaks ājusi savu izmaksu da ļu, vai nav nodrošin ājusi garantiju 
attiecīgā apjomā, vai arī neizsniedz veikt ās izpētes pārskata eksempl āru. Visas pras ības var 
piespiedu k ārtā īstenot attiec īgas valsts ties ās. Jebkura persona var celt atl īdzības prasību 
šķīrējtiesā un akcept ēt šķīrējtiesas pav ēli. 
L 396/138 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 54. pants 
Informācijas publik ācija par izv ērtējumiem 
Līdz katra gada 28. febru ārim Aģentūra savā interneta vietn ē publicē ziņojumu par iepriekš ējā 
kalendārā gadā gūtajiem pan ākumiem to saist ību izpildē, kas attiecas uz izv ērtējumiem. Zi ņojumā 
konkrēti iekļauj ieteikumus potenci āliem reģistrētājiem, lai uzlabotu turpm āko reģistrācijas 
pieteikumu kvalit āti. 
VII  SADAĻA 
LICENC ĒŠANA 
1. nodaļa 
Licencēšanas pras ība 
55. pants 
Licencēšanas mērķis un aizst āšanas apsv ērumi 
Šīs sadaļas mērķis ir nodrošin āt labu iekš ējā tirgus darb ību, reizē nodrošinot to, ka pien ācīgi 
kontrolē apdraudējumu, ko rada vielas, kas rada īpaši lielas bažas, un š īs vielas pak āpeniski aizvieto 
ar piemērotām alternat īvām vielām vai tehnolo ģijām, ja to dar īt ir pamatoti no ekonomikas un 
tehnoloģiju viedok ļa. Tāpēc visi ražot āji, importētāji un pakārotie lietot āji, kas iesniedz pieteikumu 
licences sa ņemšanai, analiz ē attiecīgās vielas iesp ējamās alternatīvas, apsver ar t ām saistītos riskus 
un šādas aizstāšanas tehnisko un ekonomisko iesp ējamību. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/139 
 56. pants 
Vispārēji noteikumi 
1. Ražot ājs, import ētājs vai pak ārtots lietot ājs nelaiž tirg ū vielu lietošanai vai nelieto to pats, 
ja tā ir iekļauta XIV pielikum ā – ja vien: 
a) pašas vielas vai t ās preparāta lietošanas veids(i) vai vielas iek ļaušana izstr ādājumā, 
kā dēļ vielu laiž tirg ū, vai kā dēļ viņš pats lieto vielu, ir licenc ēta saskaņā ar 60. līdz 
64. pantu; vai 
b) pašas vielas vai t ās preparāta lietošanas veids(i), vai vielas iek ļaušana izstr ādājumā, 
kā dēļ vielu laiž tirg ū vai kā dēļ viņš pats lieto vielu, ir atbr īvota no licenc ēšanas 
prasības pašā XIV pielikum ā saskaņā ar 58. panta 2. punktu; vai 
c) nav pien ācis 58. panta 1. punkta c) apakšpunkta i) da ļā minētais datums; vai 
d) ir pien ācis 58. panta 1. punkta c) apakšpunkta i) da ļā minētais datums, un vi ņš ir 
iesniedzis pieteikumu 18 m ēnešus pirms š ā datuma, ta ču lēmums par licenc ēšanas 
pieteikumu v ēl nav pieņemts; vai 
e) ja viela ir laista tirg ū, lietošanas licence ir pieš ķirta viņa tieši pak ārtotam lietot ājam. 
L 396/140 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 2. Pak ārtots lietot ājs var lietot vielu, kas atbilst 1. pant ā konkretiz ētiem kritērijiem, ja vien 
lietošana atbilst vi ņa piegādes ķēdes iepriekš ējās daļas dalībniekam pieš ķirtās licences 
nosacījumiem par lietošanas veidu. 
3. Panta 1. un 2. punktu nepiem ēro vielas lietošanai zin ātnes pētniecībā un tehnolo ģiju 
izstrādē. XIV pielikum ā ir norādīts, vai 1. un 2. punkts skar uz  ražojumiem un procesiem 
orientētu pētniecību un tehnolo ģiju izstrādi, kā arī maksimālos apjomus, kam pieš ķirts 
atbrīvojums. 
4. Panta 1. un 2. punktu nepiem ēro šādiem vielu lietošanas veidiem: 
a) augu aizsardz ības līdzekļos Direktīvas 91/414/EEK darb ības jomā; 
b) bioc īdajos produktos Direkt īvas 98/8/EK darb ības jomā; 
c) par automaš īnu degvielu, uz ko attiecas Ei ropas Parlamenta un Padomes 
Direktīva 98/70/EK (1998. gada 13. okt obris), kas attiecas uz benz īna un 
dīzeļdegvielu kvalit āti 1; 
d) par degvielu mobil ās vai stacion ārās minerāleļļu izstrādājumu sadedzin āšanas 
iekārtās un par degvielu sl ēgtās sistēmās. 
5. Ja vielas licenc ē tikai tādēļ, ka tās atbilst 57. panta a), b) vai c) apakšpunkta krit ērijiem, vai 
tādēļ, ka tās ir apzinātas saskaņā ar 57. panta f) apakšpunktu vien īgi tādēļ, ka ir bīstamas 
cilvēku veselībai, šā panta 1. un 2. punkts neattiecas uz š ādiem lietošanas veidiem: 
a) kosm ētikas līdzekļos, kas ir Direkt īvas 76/768/EEK darb ības jomā, 
                                                 
1 OV L 350, 28.12.1998., 58. lpp. Direkt īvā grozījumi izdar īti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/141 
 b) materi ālos, kam ir saskare ar p ārtiku, kuri ir Regulas (EK) Nr. 1935/2004 darb ības 
jomā. 
6. Panta 1. un 2. punkts neattiecas uz  vielu lietošanas veidu, ja t ās ir prepar ātos: 
a) regulas 57. panta d) , e) un f) apakšpunkt ā minētajām vielām, ja to koncentr ācijas 
robežvērtība ir mazāka par 0,1%, masas procenta apjom ā (w/w); 
b) visām citām vielām, ja to koncentr ācijas robežv ērtība ir mazāka par Direkt īvā 
1999/45/EK vai Direkt īvas 67/548/EEK I pielikum ā norādīto mazāko koncentr ācijas 
robežvērtību, kas liktu prepar ātu klasific ēt kā bīstamu. 
57. pants 
Vielas, kas j āiekļauj XIV pielikum ā 
Šādas vielas var iek ļaut XIV pielikum ā saskaņā ar 58. pant ā paredzēto procedūru: 
a) vielas, kas atbilst klasifik ācijas kritērijiem kā 1. vai 2. kategorijas kancerog ēnas vielas 
saskaņā ar Direkt īvu 67/548/EEK; 
b) vielas, kas atbilst klasifik ācijas kritērijiem kā 1. vai 2. kategorijas mutag ēnas vielas 
saskaņā ar Direkt īvu 67/548/EEK; 
L 396/142 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 c) vielas, kas atbilst klasifik ācijas kritērijiem kā 1. vai 2. kategorijas reprodukt īvai funkcijai 
toksiskas vielas saska ņā ar Direkt īvu 67/548/EEK; 
d) vielas, kas ir notur īgas, bioakumulat īvas un toksiskas saska ņā ar šīs regulas XIII pielikum ā 
konkretiz ētajiem krit ērijiem; 
e) vielas, kas ir ļoti noturīgas un ļoti bioakumulat īvas saska ņā ar šīs regulas XIII pielikum ā 
konkretiz ētajiem krit ērijiem; 
f) vielas, piem ēram, tādas, kas no ārda endokr īno sistēmu, vai tādas, kuras ir notur īgas, 
bioakumulat īvas un toksiskas vai ļoti noturīgas un ļoti bioakumulat īvas, kuras neatbilst d) 
vai e) apakšpunkt ā konkretiz ētajiem krit ērijiem un par kur ām ir zinātnes liecības, ka tās var 
izraisīt nopietnu ietekmi uz cilv ēku veselību vai apk ārtējo vidi, izraisot t ādas pašas bažas, 
kā citas a) līdz e) apakšpunkt ā uzskaitītās vielas, un kuras ir apzin ātas katrā gadījumā 
individuāli saskaņā ar 59. pant ā paredzēto procedūru. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/143 
 58. pants 
Vielu iekļaušana XIV pielikum ā 
1. Pie ņemot lēmumu par 57. pant ā minēto vielu iek ļaušanu XIV pielikum ā, lēmumu pie ņem 
saskaņā ar 133. panta 4. punkt ā paredzēto procedūru. Attiec ībā uz katru vielu l ēmumā 
precizē: 
a) datus par vielu, k ā norādīts VI pielikuma 2. ieda ļā; 
b) regulas 57. pant ā minētās vielas būtiskāko (būtiskākās) īpašību (īpašības); 
c) pārejas pasākumus: 
i) datumu(us), no kura(iem) ir  aizliegts vielu laist tirg ū un lietot, ja vien nav 
piešķirta licence (turpm āk – "rieta datums"), kuru nosakot, vajadz ības gadījumā 
būtu jāņem vērā attiecīgam lietošanas veidam nor ādītais ražošanas cikls; 
ii) datumu vai datumus vismaz 18 m ēnešus pirms rieta datuma(iem), kad j āsaņem 
pieteikums, ja pieteikuma iesniedz ējs vēlas turpināt vielas lietošanu vai laišanu 
tirgū konkrētiem lietošanas veidiem p ēc rieta datuma(iem); turpin ātos 
lietošanas veidus at ļauj pēc rieta datuma, kam ēr pieņem lēmumu par 
licencēšanas pieteikumu; 
L 396/144 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 d) attiec īgos gadījumos – noliktu konkr ētu lietošanas veidu p ārskatīšanas termi ņus; 
e) lietošanas veidus vai lietoš anas veidu kategorijas, kas atbr īvotas no licenc ēšanas 
prasības, ja tādas ir, un atbr īvojumu nosac ījumus, ja t ādi ir. 
2. Lietošanas veidus vai lietoš anas veidu kategorijas var atbr īvot no licenc ēšanas pras ības, ja, 
balstoties uz sp ēkā esošiem konkr ētiem Kopienas ties ību aktiem, kas uzliek oblig ātu 
standartu pras ības cilvēku veselības un dabas aizsardz ības ziņā, apdraudējumu pareizi 
kontrolē. Nosakot atbr īvojumus, jo īpaši ņem vērā cilvēku veselības un apk ārtējās vides 
apdraudējumu, to sam ērojot ar vielas īpašībām, piemēram, ja tās fiziskā forma maina 
kaitējumu. 
3. Pirms pie ņemt lēmumu par vielu iek ļaušanu XIV pielikum ā Aģentūra, ņemot vērā 
Dalībvalstu komitejas viedokli, iesaka, k ādas priorit āras vielas j āiekļauj tajā, katrai vielai 
norādot 1. punkt ā paredzētās pozīcijas. Parasti priorit āti piešķir vielām: 
a) ar PBT vai vPvB  īpašībām; vai 
b) ar plaši izklied ētu lietošanas veidu; vai 
c) viel ām lielos apjomos. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/145 
 Nosakot XIV pielikum ā iekļauto vielu skaitu un 1. punkt ā norādītos datumus, ņem vērā arī 
Aģentūras spēju apstrādāt pieteikumus paredz ētajā laikā. Aģentūra pirmo ieteikumu par 
XIV pielikum ā iekļaujamām prioritārām vielām iesniedz l īdz 2009. gada 1. j ūnijam. 
Aģentūra vismaz reizi divos gados iesniedz papildu ieteikumus, lai XIV pielikum ā iekļautu 
jaunas vielas. 
4. Pirms A ģentūra nosūta Komisijai ieteikumu, t ā dara to atkl ātībā pieejamu sav ā interneta 
vietnē, skaidri nor ādot publik ācijas datumu, iev ērojot 118. un 119. pantu par pieeju 
informācijai. Aģentūra aicina visas ieinteres ētās puses iesniegt koment ārus trīs mēnešos 
pēc publikācijas, jo īpaši par lietošanas veidiem, kas b ūtu jāatbrīvo no licenc ēšanas 
prasības. 
Aģentūra atjaunina ieteikumu, ņemot vērā saņemtos koment ārus. 
5. Saska ņā ar 6. punktu, p ēc vielas iek ļaušanas XIV pielikum ā uz to neattiecina jaunus 
ierobežojumus saska ņā ar VIII sada ļā ieskicēto procedūru, kas attiecas uz tiem cilv ēku 
veselības un apk ārtējās vides apdraud ējumiem, ko rada saist ībā ar vielas, t ās preparāta vai 
izstrādājuma lietošanas veidu, un kur i izriet no tai rakstur īgām XIV pielikum ā norādītām 
īpašībām. 
6. Regulas XIV pielikum ā uzskaitītai vielai saska ņā ar VIII sada ļā aprakstīto procedūru var 
uzlikt jaunus ierobežojumus, kas attiecas uz cilv ēku veselības vai apk ārtējās vides 
apdraudējumiem, ko rada š īs vielas kl ātbūtne izstrādājumā(-os). 
L 396/146 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 7. Vielas, kur ām saskaņā ar VIII sada ļu vai citiem Kopienas ties ību aktiem aizliegts jebk āds 
lietošanas veids, XIV pielikum ā neiekļauj vai arī svītro no tā. 
8. Vielas, kas jaunas inform ācijas dēļ vairs neatbilst 57. pant ā minētajiem krit ērijiem, sv ītro 
no XIV pielikuma saska ņā ar 133. panta 4. punkt ā minēto procedūru. 
59. pants 
Regulas 57. pant ā minēto vielu apzin āšana 
1. Š ā panta 2. l īdz 10. punkt ā izklāstīto procedūru piemēro, lai apzin ātu vielas, kas atbilst 
57. pantā minētajiem krit ērijiem, un sast ādītu sarakstu viel ām, ko ar laiku iek ļaut 
XIV pielikum ā. Aģentūra šajā sarakstā uzskaita vielas, uz ko attiecas t ās darba programma 
saskaņā ar 83. panta 3. punkta e) apakšpunktu. 
2. Komisija var l ūgt Aģentūru sagatavot dokument āciju saska ņā ar attiecīgām XV pielikuma 
iedaļām par viel ām, kas pēc Komisijas atzinuma atbilst 57. pant ā ietvertajiem krit ērijiem. 
Vajadzības gadījumā dokument ācijā var ietvert tikai atsauci uz k ādu ierakstu Direkt īvas 
67/548/EEK I pielikum ā. Aģentūra dara dokument āciju pieejamu dal ībvalstīm. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/147 
 3. Ikviena dal ībvalsts var sagatavot dokument āciju saska ņā ar XV pielikumu par viel ām, kas 
pēc dalībvalsts atzinuma atbilst 57. pant ā paredzētajiem krit ērijiem, un nos ūtīt to 
Aģentūrai. Vajadz ības gadījumā dokument ācijā var ietvert tikai atsauci uz k ādu ierakstu 
Direktīvas 67/548/EEK I pielikum ā. Aģentūra dara dokument āciju pieejamu cit ām 
dalībvalstīm 30 dien ās pēc saņemšanas. 
4. A ģentūra savā interneta vietn ē publicē paziņojumu, ka k ādai vielai ir sagatavota 
XV pielikum ā minētā dokument ācija. Aģentūra aicina visas ieinteres ētās puses iesniegt 
piebildes A ģentūras noliktā termiņā. 
5. 60 dien ās pēc dokument ācijas laišanas aprit ē pārējās dalībvalstis vai A ģentūra var izteikt 
Aģentūrai koment ārus par vielas apzin āšanu dokument ācijā attiecībā uz 57. pant ā 
ietvertajiem krit ērijiem. 
6. Ja A ģentūra nesaņem vai nesniedz nek ādus koment ārus, tā iekļauj vielu 1. punkt ā minētajā 
sarakstā. Aģentūra var iek ļaut vielu ieteikumos saska ņā ar 58. panta 3. punktu. 
7. P ēc komentāru sniegšanas vai sa ņemšanas A ģentūra nodod dokument āciju Dalībvalstu 
komitejai 15 dien ās pēc 5. punkt ā minētā 60 dienu termi ņa beigām. 
L 396/148 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 8. Ja 30 dien ās pēc nodošanas Dal ībvalstu komiteja pan āk vienprātību par apzin āšanu, 
Aģentūra iekļauj vielu 1. punkt ā minētajā sarakstā. Aģentūra var iek ļaut vielu ieteikumos 
saskaņā ar 58. panta 3. punktu. 
9. Ja Dal ībvalstu komiteja nepan āk vienprātību, Komisija sagatavo projektu priekšlikumam 
par vielas apzin āšanu 3 mēnešos pēc Dalībvalstu komitejas atzinuma sa ņemšanas Gal īgo 
lēmumu par vielas apzin āšanu pieņem saskaņā ar 133. panta 3. punkt ā minēto procedūru. 
10. A ģentūra publicē un atjaunina 1. punkt ā minēto sarakstu sav ā interneta vietn ē, līdzko ir 
pieņemts lēmums par vielas iek ļaušanu. 
2. nodaļa 
Licenču piešķiršana 
60. pants 
Licenču piešķiršana 
1. Komisija atbild par l ēmumu pie ņemšanu attiec ībā uz licenc ēšanas pieteikumiem saska ņā ar 
šo sadaļu. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/149 
 2. Neskarot 3. pantu, licenci pieš ķir, ja XIV pielikum ā norādīto vielas rakstur īgo īpašību dēļ 
vielas lietošanas veida rad īto apdraud ējumu cilv ēku veselībai vai apk ārtējai videi 
pietiekami kontrol ē saskaņā ar I pielikuma 6.4. ieda ļu, un apdraud ējums ir tāds, kā 
dokument ēts pieteikuma iesniedz ēja ķīmiskās drošības pārskatā, ņemot vērā 64. panta 
4. punkta a) apakšpunkt ā minētās Riska nov ērtēšanas komitejas atzinumu. Pieš ķirot licenci 
un jebkādos atbilst īgi no tā izrietošajos apst ākļos Komisija ņem vērā visas izdal īšanās, 
emisiju apjomu un zudumus, tost arp riskus, kuri rodas saist ībā ar vielas dif ūzu vai 
izkliedētu lietojumu, par ko zin āms attiecīgā lēmuma pie ņemšanas laik ā. 
Komisija neizskata tos apdraud ējumus cilv ēku veselībai, ko rada vielas lietošanas veids 
medicīnas ierīcē un ko reglament ē Padomes Direkt īva 90/385/EEK (1990. gada 20. j ūnijs) 
par dalībvalstu ties ību aktu tuvin āšanu attiec ībā uz aktīvām implant ējamām medicīnas 
ierīcēm 1, Padomes Direkt īva 93/42/EEK (1993. gada 14. j ūnijs) par medic īnas ierīcēm 2 
vai Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 98/79/EK (1998. gada 27. oktobris) par 
medicīnas ierīcēm, ko lieto in vitro diagnostik ā 3. 
3. Š ā panta 2. punktu nepiem ēro: 
a) viel ām, kas atbilst 57. panta a), b), c) vai f) punkt ā ietvertajiem krit ērijiem, un kur ām 
nevar noteikt robežlielumu saska ņā ar I pielikuma 6.4. ieda ļu; 
b) viel ām, kas atbilst 57. panta d) vai e) apakšpunkt ā ietvertajiem krit ērijiem; 
                                                 
1 OV L 189, 20.7.1990., 17. lpp. Direkt īvā jaunākie grozījumi izdar īti ar Regulu (EK) 
Nr. 1882/2003. 
2 OV L 169, 12.7.1993., 1. lpp. Direkt īvā jaunākie grozījumi izdar īti ar Regulu (EK) 
Nr. 1882/2003. 
3 OV L 331, 7.12.1998., 1. lpp. Direkt īvā jaunākie grozījumi izdar īti ar Regulu (EK) 
Nr. 1882/2003. 
L 396/150 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 c) viel ām, kurām saskaņā ar 57. panta f) apakšpunktu identific ētas endokr īno sistēmu 
noārdošas īpašības vai notur īgas, bioakumulat īvas un toksiskas īpašības, vai ar ī ļoti 
noturīgas un ļoti bioakumulat īvas īpašības. 
4. Ja licenci nevar pieš ķirt saskaņā ar 2. punktu vai 3. punkt ā minētajām vielām, licenci var 
piešķirt tikai tad, ja pier āda, ka vielas lietošanas veida soci ālās un ekonomisk ās 
priekšrocības ir lielākas par tās radīto apdraud ējumu cilv ēku veselībai vai apk ārtējai videi, 
un ka nav piem ērotas alternat īvas vielas vai tehnolo ģijas. Tādu lēmumu pie ņem, ņemot 
vērā 64. panta 4. punkta a) un b) apakšpunkt ā minētās Riska nov ērtēšanas komitejas un 
Sociālās un ekonomisk ās analīzes komitejas atzinumus, p ēc tam, kad apsv ērti visi šādi 
aspekti: 
a) vielas lietošanas veidu rad ītais apdraud ējums, tostarp ierosin āto riska pārvaldības 
pasākumu atbilst ība un efektivit āte; 
b) pieteikuma iesniedz ēja vai citu ieinteres ēto personu pier ādītas sociālās un 
ekonomisk ās priekšroc ības, ko dod vielas lietošanas veids, un soci ālās un 
ekonomisk ās sekas, ko rada atteikums licenc ēt vielu; 
c) alternat īvu analīze, ko iesniedz pieteikuma iesniedz ējs saskaņā ar 62. panta 4. punkta 
e) apakšpunktu , vai jebkāds aizstāšanas plāns, ko iesniedz pieteikuma iesniedz ējs 
saskaņā ar 62. panta 4. punkta f) apakšpunktu, un jebkuras treš ās personas 
iesniegums, ko iesniedz saska ņā ar 64. panta 2. punktu; 
d) pieejam ā informācija par jebkuras citas alternat īvas vielas vai tehnolo ģijas radītiem 
un riskiem cilv ēku veselībai vai videi. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/151 
 5. Apsverot to, vai ir pieejamas piem ērotas alternat īvas vielas vai tehnolo ģijas, Komisijai 
jāņem vērā visi attiec īgie aspekti, tostarp: 
a) tas, vai p āreja uz alternat īvām vielām samazin ātu apdraud ējumu cilv ēka veselībai un 
videi, ņemot vērā riska pārvaldības pasākumu atbilst ību un efektivit āti, 
b) alternat īvu tehnisk ā un ekonomisk ā iespējamība. 
6. Lietošanas veidu nelicenc ē, ja licenc ēšana rada XVII pielikum ā paredzētā ierobežojuma 
atvieglinājumu. 
7. Licenci pieš ķir tikai tad, ja pieteikums ir sast ādīts atbilstīgi 62. panta pras ībām. 
8. Uz licenci attiecas p ārskatīšanas termi ņš, neskarot nevienu l ēmumu par iesp ējamu 
pārskatīšanu nākotnē, un parasti tam piem ēro nosacījumus, tostarp p ārraudzību. Jebkuras 
licences p ārskatīšanas perioda ilgumu nosaka, katru gad ījumu izskatot atseviš ķi un ņemot 
vērā visu attiec īgo inform āciju, tostarp 4. punkta a) l īdz d) apakšpunkt ā uzskaitītos 
elementus. 
9. Licenc ē norāda: 
a) personu vai personas, kam licence ir pieš ķirta; 
b) datus par vielu( ām); 
L 396/152 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 c) kādam (kādiem) lietošanas veidam(iem) licence ir pieš ķirta; 
d) visus licences pieš ķiršanas nosac ījumus; 
e) pārskatīšanas termi ņu; 
f) visus p ārraudzības mehānismus. 
10. Neskarot nek ādus licences nosac ījumus, tās turētājs nodrošina, lai iedarb ību mazinātu, cik 
vien tehniski un praktiski iesp ējams. 
61. pants 
Licenču pārskatīšana 
1. Saska ņā ar 60. pantu pieš ķirtas licences uzskata par der īgām tikmēr, kamēr Komisija 
pieņem lēmumu, veicot p ārskatīšanu, groz īt vai atsaukt licenci, ar nosac ījumu, ka licences 
īpašnieks iesniedz p ārskata ziņojumu vismaz 18 m ēnešus pirms p ārskatīšanas termi ņa 
beigām. Licences tur ētājs var atkārtoti neiesniegt visus s ākotnējā licences pieteikuma 
elementus, un iesniegt tikai licences numuru, iev ērojot otro, trešo un ceturto apakšpunktu. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/153 
 Licences īpašnieks, kam licence ir pieš ķirta saskaņā ar 60. pantu, iesniedz atjaunin ājumu 
62. panta 4. punkta e) apakšpunkt ā minētajai alternat īvu analīzei, tostarp atbilst īgajā 
gadījumā informāciju par jebkur ām attiecīgajām pieteikuma iesniedz ēja veiktajām 
pētniecības un att īstības darbībām, un jebk ādam aizst āšanas plānam, ko iesniedz saska ņā ar 
62. panta 4. punkta f) apakšpunktu. Ja alternat īvu analīzes atjaunin ājums uzrāda, ka ir 
iespējama piem ērota alternat īva, ņemot vērā 60. panta 5. punkta elementus, licences 
īpašnieks iesniedz aizst āšanas plānu, tostarp pieteikuma iesniedz ēja ierosināto darbību 
grafiku. Ja licences īpašnieks nevar apliecin āt, ka apdraud ējumu pien ācīgi kontrol ē, viņš 
iesniedz ar ī sākotnējā pieteikum ā ietverto soci ālās un ekonomisk ās analīzes atjaunin ājumu. 
Ja viņš tad var apliecin āt, ka apdraud ējums ir pien ācīgi kontrol ēts, viņš iesniedz ķīmiskās 
drošības pārskata atjaunin ājumu. 
Ja mainījušies kādi citi sākotnējā pieteikuma elementi, vi ņš iesniedz ar ī šo elementu 
atjauninājumus. 
Ja atjaunin ātā informācija tiek iesniegta saska ņā ar šo punktu, jebkuru l ēmumu groz īt vai 
anulēt piešķirto licenci saist ībā ar tās pārskatīšanu pieņem atbilst īgi 64. pant ā minētajai 
procedūrai, kuru piem ēro mutatis mutandis . 
L 396/154 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 2. Licences var p ārskatīt jebkurā laikā, ja: 
a) sākotnējās licencēšanas apst ākļi mainījušies tā, ka tie ietekm ē apdraudējumu cilv ēku 
veselībai vai videi vai maina soci ālās un ekonomisk ās sekas; vai 
b) kļūst pieejama jauna inform ācija par iesp ējamiem aizst ājējiem. 
Komisija nosaka pamatotu beigu termi ņu, kad licences īpašnieks(i) var iesniegt 
pārskatīšanai vajadz īgo papildu inform āciju, un nor āda, kādā termiņā Komisija pie ņems 
lēmumu saska ņā ar 64. pantu. 
3. L ēmumā par licences p ārskatīšanu, ja main ījušies apst ākļi un ņemot vērā 
proporcionalit ātes principu, Komisija var licenci groz īt vai atsaukt, s ākot no lēmuma 
pieņemšanas, ja jaunajos apst ākļos licenci nepieš ķirtu vai ja ir k ļuvušas iesp ējamas 
piemērotas alternat īvas saskaņā ar 60. panta 5. punktu. Otraj ā no minētajiem gad ījumiem 
Komisija prasa licences īpašniekam iesniegt aizst āšanas plānu, ja viņš to jau nav iesniedzis 
kopā ar savu pieteikumu vai atjaunin ājumu. 
Ja pastāv nopietns un t ūlītējs apdraud ējums cilvēku veselībai vai apk ārtējai videi, Komisija 
var pārtraukt licences darb ību, kamēr nav pabeigta p ārskatīšana, ņemot vērā 
proporcionalit ātes principu. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/155 
 4. Ja nav iev ērots kāds Direktīvā 96/61/EK min ēts vides kvalit ātes standarts, tad attiec ībā uz 
konkrēto vielas lietošanas veidu pieš ķirto licenci var p ārskatīt. 
5. Ja ne īsteno Direkt īvas 2000/60/EK 4. panta 1. punkt ā minētos apkārtējās vides aizsardz ības 
mērķus, var pārskatīt attiecīgas vielas lietošanas veidam konkr ētā upes basein ā piešķirtu 
licenci. 
6. Ja vielas lietošana aizliegta vai cit ādi ir ierobežota ar Eir opas Parlamenta un Padomes 
Regulu (EK) Nr. 850/2004 (2004. gada 29. apr īlis) par notur īgiem organiskajiem 
piesārņotājiem 1, Komisija atsauc licenci konkr ētam lietošanas veidam. 
62. pants 
Pieteikumi licences sa ņemšanai 
1. Licences pieteikumu iesniedz A ģentūrai. 
2. Licences pieteikumus var iesniegt vielas ražot ājs(i), import ētājs(i) un/vai pak ārtots(i) 
lietotājs(i). Pieteikumus var iesniegt viena vai vair ākas personas. 
3. Pieteikumus var iesniegt par vienu vai vair ākām vielām, kas atbilst XI pielikuma 
1.5. punkt ā minētajai vielu grupas defin īcijai, un par vienu vai vair ākiem lietošanas 
veidiem. Pieteikumus var iesniegt par pieteikuma iesniedz ēja paša lietošanas veidu(iem) 
un/vai par lietošanas veidiem, k ādiem viņš paredz vielu laist tirg ū. 
                                                 
1 OV L 158, 30.4.2004., 50. lpp. Labojumi izdar īti OV L 229, 29.6.2004., 5. lpp. 
L 396/156 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 4. Pieteikum ā par licences sa ņemšanu iek ļauj šādu inform āciju: 
a) datus par vielu( ām), kā minēts VI pielikuma 2. ieda ļā; 
b) vārdu(s) un kontaktinform āciju tai(tām) personai( ām), kas iesniedz pieteikumu; 
c) licenc ēšanas lūgumu, nor ādot, kādam lietošanas veidam vai lietošanas veidiem 
licence ir l ūgta, un vajadz ības gadījumā attiecīgi raksturojot vielas  lietošanas veidu 
preparātos un/vai iek ļaušanu izstr ādājumos; 
d) ķīmiskās drošības pārskatu – ja vien tas jau nav iesniegts k ā daļa no reģistrācijas 
pieteikuma – saska ņā ar I pielikumu,  raksturojot t ādus vielas rakstur īgo, 
XIV pielikum ā norādīto īpašību izraisītos riskus cilv ēku veselībai un/vai apk ārtējai 
videi, kas izriet no viel as(u) lietošanas veida; 
e) alternat īvu analīzi, apsverot to rad ītos apdraud ējumus un aizst āšanas tehnisko un 
ekonomisko pamatojumu, tostarp atbilst īgā gadījumā informāciju par jebk ādām 
attiecīgajām pieteikuma iesniedz ēja veiktajām pētniecības un att īstības darbībām; 
f) aizst āšanas plānu, tostarp pieteikuma iesniedz ēja ierosināto darbību grafiku, ja 
e) apakšpunkt ā minētā alternatīvu analīze uzrāda, ka ir iesp ējamas piem ērotas 
alternatīvas, ņemot vērā 60. panta 5. punkta elementus. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/157 
 5. Pieteikum ā var iekļaut: 
a) saska ņā ar XVI pielikumu veiktu soci ālo un ekonomisko aspektu anal īzi; 
b) pamatojumu, k āpēc nav apsv ērti draudi cilv ēku veselībai un apk ārtējai videi, ko rada: 
i) vielu emisijas no iek ārtām, par kur ām atļauja izsniegta saska ņā ar Direkt īvu 
96/61/EK; vai 
ii) vielas izdal īšanās no punktveida avota, ko regul ē prasība par iepriekš ēju 
reglament āciju, kas min ēta Direktīvas 2000/60/EK 11. panta 3. punkta 
g) apakšpunkt ā un tiesību aktos, kuri pie ņemti saska ņā ar minētās direktīvas 
16. pantu; 
6. Pieteikum ā neiekļauj apdraud ējumus cilv ēku veselībai, ko rada vielas lietošanas veids 
medicīnas ierīcēs, ko reglament ē Direktīva 90/385/EEK, 93/42/EEK vai 98/79/EK. 
7. Par licences pieteikumu veic maks ājumu saska ņā ar IX sada ļu. 
L 396/158 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 63. pants 
Papildu licences pieteikumi 
1. Ja par vielas lietošanas vei du ir iesniegts pieteikums, n ākamais pieteikuma iesniedz ējs var 
atsaukties uz atbilst īgajām daļām no iepriekš ējā licences pieteikuma, kas iesniegts saska ņā 
ar 61. panta 4. punkta d), e) un f) apak špunktu un 5. punkta a) apakšpunktu, ja n ākamajam 
pieteikuma iesniedz ējam ir iepriekš ēja pieteikuma iesniedz ēja atļauja atsaukties uz 
attiecīgām pieteikuma da ļām. 
2. Ja par vielas lietošanas veidu ir pieš ķirta licence, n ākamais pieteikuma iesniedz ējs var 
atsaukties uz atbilst īgajām daļām no iepriekš ējā licences pieteikuma, kas iesniegts saska ņā 
ar 62. panta 4. punkta d), e) un f) apak špunktu un 5. punkta a) apakšpunktu, ja n ākamajam 
pieteikuma iesniedz ējam ir licences īpašnieka at ļauja atsaukties uz attiec īgām iepriekš ējā 
licences pieteikuma da ļām. 
3. Pirms atsaukšan ās uz jebkādu iepriekš ēju licences pieteikumu saska ņā ar 1. un 2. punktu 
nākamais pieteikuma iesniedz ējs pēc vajadzības atjaunina s ākotnējā pieteikum ā iekļauto 
informāciju. 
64. pants 
Lēmumu pie ņemšanas proced ūra licenču izsniegšanai 
1. A ģentūra apliecina pieteikuma sa ņemšanas datumu. A ģentūras Riska nov ērtēšanas 
komiteja un Soci ālās un ekonomisk ās analīzes komiteja sniedz atzinumu projektus desmit 
mēnešos no pieteikuma sa ņemšanas dienas. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/159 
 2. A ģentūra, ņemot vērā 118. un 119. pantu par pieeju inform ācijai, savā interneta vietn ē dara 
pieejamu plašu inform āciju par vielas lietošanas veidiem, attiec ībā uz ko saņemti 
pieteikumi, un attiec ībā uz licenču pārskatīšanu, līdz ar galīgo termiņu, kādā ieinteresētas 
trešās personas var iesniegt inform āciju par alternat īvām vielām vai tehnolo ģijām. 
3. Sagatavojot atzinumu, abas 1. punkt ā minētās komitejas vispirms p ārbauda, vai pieteikum ā 
ir visa 62. pant ā norādītā informācija par katras konkr ētās komitejas specifiku. Vajadz ības 
gadījumā komitejas, sav ā starpā konsultējoties, iesniedz pieteikuma iesniedz ējam kopīgu 
lūgumu pēc papildu inform ācijas, lai pieteikums atbilstu 62. pant ā ietvertajām prasībām. 
Sociālās un ekonomisk ās analīzes komiteja var pras īt pieteikuma iesniedz ējam vai lūgt 
trešām personām konkrētā termiņā iesniegt papildu inform āciju par iesp ējamām 
alternatīvām vielām vai tehnolo ģijām, ja uzskata par vajadz īgu. Abas komitejas ņem vērā 
arī jebkādu trešo personu iesniegto inform āciju. 
4. Atzinumu projektos iek ļauj šādus elementus: 
a) Riska nov ērtēšanas komiteja: v ērtējumu par pieteikum ā raksturot ās vielas lietošanas 
veida(u) rad ītiem draudiem cilv ēku veselībai un/vai apk ārtējai videi, tostarp par riska 
pārvaldības pasākumu atbilst ību un efektivit āti, un, ja vajadz īgs, iespējamu 
alternatīvu radītu apdraud ējumu nov ērtējumu; 
L 396/160 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 b) Soci ālās un ekonomisk ās analīzes komiteja: v ērtējumu par pieteikum ā aprakstītajiem 
sociāliem un ekonomiskiem faktoriem un alternat īvu pieejam ību, piemērotību un 
tehnisko apstr ādājamību saistībā ar vielas lietošanas ve idu(iem), ja pieteikums 
sastādīts saskaņā ar 62. pantu un jebkuriem trešo personu papildin ājumiem, kas 
iesniegti saska ņā ar šā panta 2. punktu. 
5. A ģentūra nosūta atzinumu projektus pieteikuma iesniedz ējam līdz 1. punkt ā noliktā 
termiņa beigām. Mēneša laikā pēc atzinuma projekta sa ņemšanas pieteikuma iesniedz ējs 
var iesniegt rakstisku pazi ņojumu, ka v ēlas sniegt koment ārus. Atzinuma projekts 
uzskatāms par sa ņemtu septi ņas dienas p ēc tam, kad A ģentūra to nosūtījusi. 
Ja pieteikuma iesniedz ējs nevēlas sniegt koment ārus, Aģentūra nosūta atzinumus 
Komisijai, dal ībvalstīm un pieteikuma iesniedz ējam 15 dienas p ēc tam, kad beidzies 
termiņš, kurā pieteikuma iesniedz ējs varējis sniegt koment ārus, vai ar ī 15 dienas p ēc tam, 
kad saņemts pieteikuma iesniedz ēja paziņojums, ka vi ņš nesniegs koment ārus. 
Ja pieteikuma iesniedz ējs vēlas sniegt koment ārus, viņš nosūta Aģentūrai rakstisku 
argument āciju divos m ēnešos pēc atzinuma projekta sa ņemšanas. Komitejas izskata 
komentārus un pie ņem galīgos atzinumus divos m ēnešos pēc rakstiskas argument ācijas 
saņemšanas, attiec īgos gadījumos ņemot vērā argument āciju. Nākamās 15 dienās Aģentūra 
atzinumus l īdz ar rakstisku argument āciju nosūta Komisijai, dal ībvalstīm un pieteikuma 
iesniedzējam. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/161 
 6. A ģentūra saskaņā ar 118. un 119. pantu nosaka, kuras  atzinumu un to pielikumu da ļas darīt 
atklātībā pieejamas sav ā interneta vietn ē. 
7. Gad ījumos, uz ko attiecas 63. panta 1. punkts, A ģentūra pieteikumus izskata kop ā, ja vien 
var ievērot pirmā pieteikuma termi ņu. 
8. Komisija sagatavo projektu l ēmumam par licenc ēšanu trīs mēnešos pēc Aģentūras 
atzinumu sa ņemšanas. Gal īgo lēmumu, ar ko pieš ķir vai atsaka licenci, pie ņem saskaņā ar 
133. panta 2. punkt ā paredzēto procedūru. 
9. Komisijas l ēmumu kopsavilkumus, tostarp licences numuru un atbilst īgā lēmuma 
pamatojumu, it īpaši gadījumos, kad ir piem ērotas alternat īvas, public ē Eiropas Savien ības 
Oficiālajā Vēstnesī un dara publiski pieejamus A ģentūras izveidot ā un pastāvīgi 
atjauninātā datubāzē. 
10. Gad ījumos, uz ko attiecas 63. panta 2. punkts, š ā panta 1. punkt ā paredzēto termiņu saīsina 
līdz pieciem m ēnešiem. 
L 396/162 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 3. nodaļa 
Licences pieg ādes ķēdē 
65. pants 
Licenču īpašnieku pien ākumi 
Licenču īpašnieki, k ā arī pakārtoti lietot āji, kas min ēti 56. panta 2. punkt ā un kas iek ļauj vielas 
preparātā, norāda licences numuru uz mar ķējuma, pirms vielu vai vielas prepar ātu laiž tirg ū 
licencētai lietošanai, neskarot Direkt īvu 67/548/EEK un Direkt īvu 1999/45/EK. To dara uzreiz, 
līdzko licences numurs ir dar īts publiski pieejams saska ņā ar 64. panta 9. punktu. 
66. pants 
Pakārtoti lietot āji 
1. Pak ārtoti lietot āji, kas vielu lieto saska ņā ar 56. panta 2. punktu, tr īs mēnešu laikā informē 
Aģentūru par vielas pirmo pieg ādi. 
2. A ģentūra izveido un past āvīgi atjaunina to pak ārtoto lietot āju reģistru, kuri snieguši 
paziņojumus saska ņā ar 1. punktu. A ģentūra piešķir dalībvalstu kompetent ām iestādēm 
piekļuvi reģistram. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/163 
 VIII  SADAĻA 
DAŽU  BĪSTAMU  VIELU  UN PREPAR ĀTU RAŽOŠANAS,   
TIRGŪ LAIŠANAS  UN LIETOŠANAS  IEROBEŽOJUMI 
1. nodaļa 
Vispārēji jautājumi 
67. pants 
Vispārēji noteikumi 
1. Vielu, t ās preparātu vai izstr ādājumu, kam XVI pielikum ā paredzēts ierobežojums, neražo, 
nelaiž tirg ū un nelieto, ja vien tas neatbilst attiec īga ierobežojuma nosac ījumiem. Tas 
neattiecas uz vielas ražošanu, laišanu tirg ū vai lietošanu zin ātnes pētniecībā un izstrādē. 
XVI pielikum ā norāda, vai ierobežojumus nepiem ēro uz ražojumiem un procesiem 
orientētai pētniecībai un tehnolo ģiju izstrādei, kā arī maksimālos atbrīvotos apjomus. 
2. Panta 1. punktu nepiem ēro vielām, ko izmanto kosm ētikas līdzekļos, kā definēts Direktīvā 
76/768/EEK, attiec ībā uz ierobežojumiem, risinot ar cilv ēku veselības apdraud ējumiem 
saistītus jautājumus, kas ir min ētās Direktīvas darbības jomā. 
L 396/164 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 3. Dal ībvalsts līdz 2013. gada 1. j ūnijam var uztur ēt spēkā esošus un stingr ākus vielas 
ražošanas, tirg ū laišanas un lietošanas ierobežojumus XVIII pielikuma sakar ā, ja par 
ierobežojumiem ir pazi ņots saskaņā ar Līgumu. Komisija sast āda un public ē ierobežojumu 
sarakstu l īdz 2009. gada 1. j ūnijam. 
2. nodaļa 
Ierobežošanas process 
68. pants 
Jaunu ierobežojumu ieviešana un past āvošo ierobežojumu groz īšana 
1. Ja vielu ražošana, lietošana vai tirg ū laišana rada tik nepie ļaujamus draudus cilv ēku 
veselībai vai videi, ka pret to j āvēršas visai Kopienai, XVII pielikumu groza saska ņā ar 
133. panta 4. punkt ā paredzēto procedūru, pieņemot jaunus ierobežojumus vai grozot 
pastāvošos ierobežojumus XVII pielikum ā par pašu vielu to prepar ātu vai izstr ādājumu 
ražošanu, lietošanu vai laišanu tirg ū, saskaņā ar 69. līdz 73. pant ā paredzēto proced ūru. 
Visos lēmumos ņem vērā ierobežojuma soci ālās un ekonomisk ās sekas, ar ī to, vai ir 
pieejamas alternat īvas. 
Pirmā daļa neattiecas uz vielas k ā ražotnē izolēta starpprodukta lietošanas veidu. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/165 
 2. Attiec ībā uz pašu vielu, t ās preparātu vai izstr ādājumu, kas atbilst krit ērijiem, lai to 
klasificētu kā 1. un 2. kategorijas kancerog ēnu, mutag ēnu vai reprodukt īvai funkcijai 
toksisku vielu, un ko pat ērētāji varētu lietot, un kurai Komisija ir ierosin ājusi uz pat ērētāju 
lietošanas veidu attiecin āmus ierobežojumus, XVII pielikumu groza saska ņā ar 133. panta 
4. punktā paredzēto procedūru. 69. līdz 73. pantu nepiem ēro. 
69. pants 
Priekšlikuma sagatavošana 
1. Ja Komisija atz īst, ka vielas, t ās preparāta vai izstr ādājuma ražošana, laišana tirg ū vai 
lietošana cilv ēku veselībai vai videi rada t ādus draudus, ko pien ācīgi nekontrol ē un kam 
jāpievērš uzmanība, Komisija l ūdz Aģentūru sagatavot dokument āciju, kas atbilst 
XV pielikum ā iekļautām prasībām. 
2. P ēc 58. panta 1. punkta c) apakšpunkta i) da ļā minētā datuma A ģentūra apsver, vai 
XIV pielikum ā uzskaitītas vielas lietošanas veids izstr ādājumos rada t ādu apdraud ējumu 
cilvēku veselībai vai apk ārtējai videi, kuru pietiekami nekontrol ē. Ja Aģentūra atzīst, ka 
apdraudējumu pietiekami nekontrol ē, tā sagatavo dokument āciju, kas atbilst XV pielikum ā 
ietvertām prasībām. 
3. A ģentūra 12 mēnešos pēc 1. punkt ā minētā Komisijas l ūguma saņemšanas, un, ja 
dokument ācija rāda, ka līdztekus jau s āktiem pas ākumiem ir vajadz īga visā Kopienā 
izvērsta darbība, ierosina ierobežojumus, lai s āktu ierobežošanas procesu. 
L 396/166 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 4. Ja k āda dalībvalsts uzskata, ka vielas, t ās preparātu vai izstr ādājumu ražošana, laišana tirg ū 
vai lietošana rada t ādus draudus cilv ēku veselībai vai videi, ko pien ācīgi nekontrol ē, bet 
kam ir jāpievērš uzmanība, tā dara zināmu Aģentūrai, ka tā ierosina sagatavot 
dokument āciju, kas atbilst attiec īgās XV pielikuma ieda ļās ietvertām prasībām. Ja viela 
nav iekļauta Aģentūras uzturētajā sarakstā, kas minēts šā panta 5. punkt ā, dalībvalsts 
sagatavo dokument āciju, kas atbilst XV pielikum ā ietvertām prasībām 12 mēnešos pēc 
paziņošanas Aģentūrai. Ja dokument ācija rāda, ka līdztekus jau s āktiem pas ākumiem ir 
vajadzīga visā Kopienā izvērsta darbība, dalībvalsts to iesniedz A ģentūrai XV pielikum ā 
paredzētajā formulārā, lai sāktu ierobežošanas procesu. 
Aģentūra vai dalībvalstis atsaucas uz jebkuru dokument āciju, ķīmiskās drošības pārskatu 
vai riska nov ērtējumu, kas iesniegts A ģentūrai vai dal ībvalstij saska ņā ar šo regulu. 
Aģentūra vai dalībvalstis atsaucas ar ī uz jebkuru attiec īgu riska nov ērtējumu, ko iesniedz 
citu Kopienas regulu vai direkt īvu vajadz ībām. Lai to nodrošin ātu, citas strukt ūras, 
piemēram, aģentūras, kas nodibin ātas saskaņā ar Kopienas ties ību aktiem un veic l īdzīgus 
uzdevumus, p ēc lūguma sniedz inform āciju Aģentūrai vai attiec īgai dalībvalstij. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/167 
 Riska nov ērtēšanas komiteja un Soci ālās un ekonomisk ās analīzes komiteja p ārbauda, vai 
iesniegtā dokument ācija atbilst XV pielikum ā ietvertām prasībām. Attiecīgā komiteja 
30 dienās pēc saņemšanas inform ē Aģentūru vai dal ībvalsti, kas ierosina ierobežojumus, 
vai dokument ācija atbilst pras ībām. Ja dokument ācija neatbilst pras ībām, iemeslus 
Aģentūrai vai dal ībvalstij iesniedz rakstiski 45 dien ās pēc dokument ācijas saņemšanas. 
Aģentūra vai dalībvalsts 60 dien ās pēc komiteju pamatojuma sa ņemšanas pan āk 
dokument ācijas atbilst ību prasībām, pretējā gadījumā šajā nodaļā paredzēto proced ūru 
izbeidz. A ģentūra uzreiz public ē Komisijas vai dal ībvalsts nodomu s ākt vielas 
ierobežošanas proced ūru, un inform ē tos, kas attiec īgai vielai iesnieguši re ģistrācijas 
pieteikumus. 
5. A ģentūra uztur sarakstu ar viel ām, kurām Aģentūra vai dalībvalsts pl āno izstrādāt vai 
izstrādā XV pielikum ā ietvertajām atbilstošu dokument āciju ierosin ātās ierobežošanas 
nolūkos. Ja viela ir sarakst ā, citu dokument āciju negatavo. Ja dal ībvalsts vai A ģentūra 
ierosina p ārskatīt kādu no XVII pielikum ā uzskaitītajiem past āvošajiem ierobežojumiem, 
lēmumu par to, vai tas j ādara, pieņem saskaņā ar 133. panta 2. punkt ā minēto procedūru, 
balstoties uz pier ādījumiem, ko iesniegusi dal ībvalsts vai A ģentūra. 
L 396/168 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 6. Neskarot 118. un 119. pantu, A ģentūra uzreiz dara atkl ātībā pieejamu sav ā interneta vietn ē 
visu dokument āciju, kas atbilst XV pielikuma pras ībām, tostarp saska ņā ar šā panta 1. un 
3. punktu ierosin ātos ierobežojumus, skaidri nor ādot publik ācijas datumu. A ģentūra aicina 
visas ieinteres ētās puses 6 m ēnešos pēc dokument ācijas publik ācijas vai nu individu āli vai 
kopīgi iesniegt: 
a) koment ārus par dokument āciju un ierosin ātajiem ierobežojumiem; 
b) soci ālo un ekonomisko aspektu anal īzi vai inform āciju, kas anal īzē var būt noderīga 
attiecībā uz ierosin ātajiem ierobežojumiem, izskatot to pozit īvos un negat īvos 
aspektus. Anal īze vai inform ācija atbilst XVI pielikum ā iekļautām prasībām. 
70. pants 
Aģentūras atzinums: Riska nov ērtēšanas komiteja 
Deviņos mēnešos pēc 69. panta 6. punkt ā minētā publikācijas datuma Riska nov ērtēšanas komiteja 
formulē atzinumu par to, vai ierosin ātie ierobežojumi pien ācīgi mazina draudus cilv ēku veselībai 
un/vai videi, pamatojot apsv ērumus ar attiec īgām dokument ācijas daļām. Šajā atzinumā ņem vērā 
dalībvalsts dokument āciju vai A ģentūras dokument āciju, kas sagatavota p ēc Komisijas l ūguma, kā 
arī 69. panta 6. punkta a) apakšpunkt ā minēto ieinteres ēto personu viedok ļus. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/169 
 71. pants 
Aģentūras atzinums: Soci ālās un ekonomisk ās analīzes komiteja 
1. Soci ālās un ekonomisk ās analīzes komiteja 12 m ēnešos pēc 69. panta 6. punkt ā minētā 
publikācijas datuma sagatavo atzinumu par ierosin ātajiem ierobežojumiem, pamatojot 
apsvērumus ar attiec īgām dokument ācijas daļām, kā arī sociālām un ekonomisk ām sekām. 
Komiteja sagatavo projektu atzinumam par ierosin ātajiem ierobežojumiem un to soci ālām 
un ekonomisk ām sekām, ņemot vērā analīzes vai inform āciju saska ņā ar 69. panta 
6. punkta b) apakšpunktu, ja t ādas ir. Aģentūra uzreiz public ē atzinuma projektu sav ā 
interneta vietn ē. Aģentūra aicina ieinteres ētās personas sniegt koment ārus par atzinuma 
projektu, v ēlākais, 60 dienas p ēc atzinuma projekta publik ācijas. 
2. Soci ālās un ekonomisk ās analīzes komiteja uzreiz pie ņem atzinumu, attiec īgi ņemot vērā 
noliktajā termiņā saņemtos koment ārus. Atzinum ā ņem vērā ieinteresēto pušu koment ārus 
un sociālo un ekonomisko aspektu anal īzi, ko iesniedz saska ņā ar 69. panta 6. punkta 
b) apakšpunktu un š ī panta 1. punktu. 
3. Ja Riska nov ērtēšanas komitejas atzinums b ūtiski atšķiras no ierosin ātajiem 
ierobežojumiem, A ģentūra var atlikt Soci ālās un ekonomisk ās analīzes komitejas atzinuma 
termiņu, ilgākais, par 90 dien ām. 
L 396/170 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 72. pants 
Atzinuma iesniegšana Komisijai 
1. A ģentūra iesniedz Komisijai Riska nov ērtēšanas komitejas un Soci ālās un ekonomisk ās 
analīzes komitejas atzinumus par ierosin ātiem ierobežojumiem attiec ībā uz pašām vielām, 
to preparātiem vai izstr ādājumiem. Ja viena vai abas komitejas nav sagatavojušas atzinumu 
līdz 70. pant ā un 71. panta 1. punkt ā noliktā termiņa beigām, Aģentūra attiecīgi par to 
informē Komisiju, nor ādot iemeslus. 
2. Neskarot 118. un 119. pantu, A ģentūra uzreiz public ē abu komiteju atzinumus sav ā 
interneta vietn ē. 
3. A ģentūra pēc lūguma iesniedz Komisijai un/vai dal ībvalstij visus tai iesniegtos vai t ās 
izskatītos dokumentus un apliecin ājumus. 
73. pants 
Komisijas l ēmums 
1. Ja ir iev ēroti 68. pant ā izklāstītie nosacījumi, Komisija 3 m ēnešos pēc Sociālās un 
ekonomisk ās analīzes komitejas atzinuma sa ņemšanas – vai ar ī, ja komiteja nav 
sagatavojusi atzinumu, p ēc saskaņā ar 71. pantu nolikt ā galīgā termiņa beigām – atkar ībā 
no tā, kas iestājas agrāk – sagatavo projektu XVII pielikuma groz ījumiem. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/171 
 Ja grozījuma projekts atš ķiras no pirm ā priekšlikuma vai, ja taj ā nav ņemti vērā Aģentūras 
atzinumi, Komisija pievieno s īki izklāstītu paskaidrojumu par atš ķirību iemesliem. 
2. Gal īgo lēmumu pie ņem saskaņā ar 133. panta 4. punkt ā paredzēto procedūru. Komisija 
nosūta grozījuma projektu dal ībvalstīm vismaz 45 dienas pirms balsošanas. 
IX SADAĻA 
MAKSĀJUMI 
74. pants 
Maksājumi 
1. Saska ņā ar 6. panta 4. punktu, 7. panta 1. un 5. punktu, 9. panta 2. punktu, 11. panta 
4. punktu, 17. panta 2. punktu, 18. panta 2. punktu, 19. panta 3. punktu, 22. panta 
5. punktu, 62. panta 7. punktu un 92. panta 3. punktu pras ītos maksājumus konkretiz ē 
Komisijas regul ā, ko saska ņā ar 133. panta 3. punkt ā minēto proced ūru pieņem līdz 
2008. gada 1. j ūnijam. 
2. Nav j āmaksā, reģistrējot vielu daudzum ā no 1 līdz 10 tonn ām, ja reģistrācijas 
dokument ācijā ir visa VII pielikum ā paredzētā informācija. 
L 396/172 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 3. Nosakot š ā panta 1. punkt ā minēto maksājumu strukt ūru un apjomu, ņem vērā darbu, kas 
saskaņā ar šo regulu j āveic Aģentūrai un kompetentai iest ādei, un maks ājumus nosaka 
tādus, lai nodrošin ātu, ka ieņēmumi no šiem maks ājumiem, tos apvienojot ar citiem 
Aģentūras ieņēmumiem saska ņā ar 96. panta 1. punktu, ir pi etiekami, lai segtu sniegto 
pakalpojumu izmaksas. Par re ģistrācijas pieteikumu paredz ētajos maks ājumos ņem vērā 
darbu, kas var b ūt veikts saska ņā ar VIII sada ļu. 
Piemērojot 6. panta 4. punktu, 7. panta 1. un 5. punktu, 9. panta 2. punktu, 11. panta 
4. punktu, 17. panta 2. punktu un 18. panta 2. punktu, ņem vērā reģistrējamās vielas 
tonnāžu, nosakot maks ājumu strukt ūru un apjomu. 
MVU vienm ēr nosaka samazin ātus maksājumus. 
Piemērojot 11. panta 4. punktu, ņem vērā to, vai inform ācija ir iesniegta kop īgi vai 
individuāli, nosakot maks ājumu strukt ūru un apjomu. 
Ja iesniegts l ūgums saska ņā ar 10. panta a) punkta xi) apakšpunktu, maks ājumu strukt ūrā 
un summā ņem vērā darbu, kas A ģentūrai jāveic, izvērtējot pamatojumu. 
4. Regula, kas min ēta 1. punkt ā, konkrēti norāda apstākļus, kādos daļu maksājumu pārskaita 
attiecīgai kompetentai dal ībvalsts iest ādei. 
5. A ģentūra var iekas ēt maksājumus par citiem t ās sniegtiem pakalpojumiem. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/173 
 X SADAĻA 
AĢENTŪRA 
75. pants 
Izveide un p ārskatīšana 
1. Izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru, lai pārvaldītu un dažos gad ījumos īstenotu šīs regulas 
tehniskos, zin ātniskos un administrat īvos aspektus, un šo aspektu sakar ā nodrošinātu 
konsekvenci Kopienas m ērogā. 
2. A ģentūras darbību pārskata līdz 2012. gada 1. j ūnijam. 
76. pants 
Sastāvs 
1. A ģentūrā ir: 
a) valde, kas veic 78. pant ā paredzētos pienākumus; 
b) izpilddirektors, kas veic 83. pant ā paredzētos pienākumus; 
c) Riska nov ērtēšanas komiteja, kas sagatavo A ģentūras atzinumus par izv ērtējumiem, 
licencēšanas pieteikumiem, ierobežojumu priekšlikumiem, klasifik ācijas un 
marķēšanas priekšlikumiem saska ņā ar XI sada ļu, un visiem citiem jaut ājumiem, kas 
izriet no š īs regulas darb ības attiecībā uz cilvēku veselības vai apk ārtējās vides 
apdraudējumiem; 
L 396/174 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 d) Soci ālās un ekonomisk ās analīzes komiteja, kas sagatavo A ģentūras atzinumus par 
licencēšanas pieteikumiem, ierobežojumu priekšlikumiem un visiem citiem 
jautājumiem, kas izriet no š īs regulas darb ības saistībā ar sociālām un ekonomisk ām 
sekām, ko var rad īt tiesību akti par viel ām; 
e) Dal ībvalstu komiteja, kas ir atbild īga, lai nov ērstu iespējamās viedokļu atšķirības par 
saskaņā ar VI sada ļu Aģentūras vai dal ībvalstu ierosin ātiem lēmumu projektiem, un 
priekšlikumiem t ādu vielu apzin āšanai, kas rada ļoti lielas bažas, un kam saska ņā ar 
VII sadaļu jāpiemēro licencēšanas proced ūra; 
f) Ieviešanas inform ācijas apmai ņas forums (turpm āk – "forums"), kas koordin ē to 
dalībvalstu iest āžu tīklu, kuras atbild par š īs regulas ieviešanu; 
g) sekretari āts, kas strādā izpilddirektora pak ļautībā un sniedz tehnisku, zin ātnisku un 
administrat īvu atbalstu komitej ām un forumam un nodrošina pietiekamu savstarp ēju 
koordināciju. Tas veic ar ī Aģentūrai uzticētos darbus saska ņā ar provizoriskas 
reģistrācijas, reģistrācijas un izv ērtējumu proced ūrām, kā arī sagatavo nor ādes, uztur 
datu bāzes un sniedz inform āciju; 
h) Apel ācijas padome, kas pie ņem lēmumus par apel ācijām pret Aģentūras pieņemtiem 
lēmumiem. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/175 
 2. Š ā panta 1. punkta c), d) un e) apakšpunkt ā minētās komitejas (turpm āk – "komitejas") un 
forums var izveidot darbagrupas. Lai to nodrošin ātu, tās atbilstīgi saviem reglamentiem 
pieņem precīzus organizatoriskos l ēmumus par noteiktu uzdevumu dele ģēšanu šīm 
darbagrup ām. 
3. Komitejas un forums var, ja uzskata par vajadz īgu, konsult ēties svarīgos vispārējos 
zinātniskos vai ētiskos jaut ājumos ar attiec īgiem ekspertiem. 
77. pants 
Uzdevumi 
1. A ģentūra sniedz dal ībvalstīm un Kopienas iest ādēm iespējami labākos zinātniskos un 
tehniskos padomus jaut ājumos, kas attiecas uz ķimikālijām, kuras ir A ģentūras darbības 
jomā, un ir nodotas t ās pārziņā saskaņā ar šo regulu. 
2. Sekretari āts veic šādus uzdevumus: 
a) pilda uzdevumus, kas tam uztic ēti saskaņā ar II sada ļu; tostarp veicina import ētu 
vielu faktisku re ģistrāciju, ievērojot Kopienas starptautiskas tirdzniec ības saistības ar 
trešām valstīm; 
b) veic uzdevumus, kas tam uztic ēti saskaņā ar III sada ļu; 
L 396/176 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 c) veic uzdevumus, kas tam uztic ēti saskaņā ar VI sada ļu; 
d) veic uzdevumus, kas tam uztic ēti saskaņā ar VIII sada ļu; 
e) izveido un uztur datub āzi(es) ar inform āciju par vis ām reģistrētajām vielām, 
klasifikāciju un mar ķējumu sarakstu, ka ar ī saskaņotu klasifik ācijas un mar ķējumu 
sarakstu. Tas 119. panta 1. un 2. punkt ā apzināto informāciju dara publiski pieejamu 
internetā bez maksas, iz ņemot gadījumus, ja par pamatotu atz īst saskaņā ar 10. panta 
a) punkta xi) apakšpunktu iesniegtu l ūgumu. Aģentūra pārējo informāciju dara 
pieejamu datub āzēs pēc lūguma saska ņā ar 118. pantu; 
f) dara atkl ātībā pieejamu inform āciju par to, k ādas vielas izv ērtē un ir jau izv ērtētas 90 
dienās pēc informācijas saņemšanas A ģentūrā saskaņā ar 119. panta 1. punktu; 
g) sniedz attiec īgu tehnisku un zin ātnisku pal īdzību un instrumentus, sekm ējot šīs 
regulas darb ību, jo īpaši, palīdzot nozarei un īpaši MVU izstr ādāt ķīmiskās drošības 
pārskatus (saska ņā ar 14. pantu, 31. panta 1. punktu un 37. panta 4. punktu un 
piemērojot 10. panta a) punkta viii) ap akšpunktu, 11. panta 3. punktu un 19. panta 
2. punktu); sniedz tehniskus un zin ātniskus ieteikumus izstr ādājumu izgatavot ājiem 
un import ētājiem attiec ībā uz 7. panta piem ērošanu; 
h) kompetent ām dalībvalstu iest ādēm sniedz tehniskas un zin ātniskas nor ādes par šīs 
regulas īstenošanu, un nodrošina atbalstu pal īdzības dienestiem, ko dal ībvalstis 
izveido saska ņā ar XIII sada ļu; 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/177 
 i) sniedz ieteikumus ieinteres ētajām personām, tai skait ā dalībvalstu kompetentaj ām 
iestādēm, attiecībā uz to, kā sabiedrību inform ēt par riskiem, kas saist īti ar vielu k ā 
tādu vai prepar ātu vai izstr ādājumu sast āvā esošu vielu lietošanu, un to drošu 
lietojumu; 
j) dod padomus un sniedz pal īdzību ražotājiem un import ētājiem, kas re ģistrē kādu 
vielu saska ņā ar 12. panta 1. punktu; 
k) sagatavo izskaidrojumus par šo regulu cit ām ieinteres ētām personām; 
l) pēc Komisijas l ūguma sniedz tehnisku un zin ātnisku atbalstu darb ībām, lai uzlabotu 
Kopienas, dal ībvalstu, starptautisku organiz āciju un trešo valstu sadarb ību 
zinātniskos un tehniskos jaut ājumos, kas attiecas uz vielu drošumu, k ā arī aktīvi 
piedalās darbībās, kas saist ītas ar tehniskas pal īdzības sniegšanu jaunatt īstības 
valstīm un to jaudu palielin āšanu ķimikāliju drošai apsaimniekošanai; 
m) glab ā Lēmumu un atzinumu rokasgr āmatu, kas balst ās uz Dalībvalstu komitejas 
secinājumiem par š īs regulas interpret ēšanu un īstenošanu; 
n) dara zin āmus Aģentūras pieņemtus lēmumus; 
o) nodrošina A ģentūrai iesniedzam ās informācijas formul ārus. 
L 396/178 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 3. Komitejas veic š ādus uzdevumus: 
a) veic saska ņā ar VI līdz XI sada ļu tām uzticētos uzdevumus; 
b) pēc izpilddirektora l ūguma sniedz tehnisku un zin ātnisku atbalstu darb ībām, lai 
uzlabotu Kopienas, dal ībvalstu, starptautisku organiz āciju un trešo valstu sadarb ību 
zinātniskos un tehniskos jaut ājumos, kas attiecas uz vielu drošumu, k ā arī aktīvi 
piedalās darbībās, kas saist ītas ar tehniskas pal īdzības sniegšanu jaunatt īstības 
valstīm un to jaudu palielin āšanu ķimikāliju drošai apsaimniekošanai; 
c) pēc izpilddirektora l ūguma sagatavo atzinumu par jebkuriem citiem aspektiem 
attiecībā uz vielu, to prepar ātu vai izstr ādājumu drošumu. 
4. Forums veic š ādus uzdevumus: 
a) izplata lab āko pieredzi un izgaismo probl ēmas Kopienas m ērogā; 
b) izvirza priekšlikumus, koordin ē un izvērtē saskaņotas piespiedu īstenošanas 
projektus un kop īgas pārbaudes; 
c) koordin ē inspektoru apmai ņu; 
d) apzina piespiedu īstenošanas strat ēģijas, kā arī piespiedu īstenošanas lab āko pieredzi; 
e) izstr ādā darba metodes un instrumentus viet ējo inspektoru lietošanai; 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/179 
 f) izstr ādā procedūru apmaiņai ar elektronisku inform āciju; 
g) uztur sakarus ar nozari, īpašu uzman ību pievēršot MVU specifiskaj ām vajadzībām, 
un citām ieinteres ētām personām, tostarp vajadz ības gadījumā ar attiecīgām 
starptautisk ām organiz ācijām. 
h) izskata priekšlikumus ierobežojumiem, lai dotu padomus par īstenošanu. 
78. pants 
Valdes pilnvaras 
Valde iece ļ izpilddirektoru saska ņā ar 84. pantu un gr āmatvedi saska ņā ar Regulas (EK, Euratom ) 
Nr. 2343/2002 43. pantu. 
Valde pie ņem: 
a) l īdz katra gada 30. apr īlim – Aģentūras pārskatu par iepriekš ējo gadu; 
b) l īdz katra gada 31. oktobrim A ģentūras nākamā gada darba programmu; 
c) A ģentūras galīgo budžetu saska ņā ar 96. pantu pirms finanšu gada s ākuma, vajadz ības 
gadījumā to pielāgojot Kopienas ieguld ījumam un visiem citiem A ģentūras ieņēmumiem; 
d) daudzgad ēju darba programmu, ko regul āri pārskata. 
Valde pie ņem Aģentūras iekšējās kārtības noteikumus un proced ūras. Minētos noteikumus dara 
atklātībā pieejamus. 
Valde veic pien ākumus sakar ā ar Aģentūras budžetu, iev ērojot 96., 97. un 103. pantu. 
L 396/180 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Valdei ir disciplin āras pilnvaras attiec ībā uz izpilddirektoru. 
Valde pie ņem savu reglamentu. 
Valde priekšs ēdētāju, Apelācijas padomes locek ļus un viņu vietniekus iece ļ saskaņā ar 89. pantu. 
Tā ieceļ Aģentūras komiteju locek ļus, kā paredzēts 85. pant ā. 
Ik gadu tā saskaņā ar 96. panta 6. punktu iesniedz visu inform āciju, kas var attiekties uz 
izvērtēšanas proced ūru rezultātiem. 
79. pants 
Valdes sast āvs 
1. Vald ē darbojas viens p ārstāvis no katras dal ībvalsts un, liel ākais, seši Komisijas iecelti 
pārstāvji, tostarp tr īs personas bez balssties ībām, kuras p ārstāv ieinteres ētās personas, k ā 
arī divas Eiropas Parlamenta ieceltas neatkar īgas personas. 
 Katra dal ībvalsts izvirza vienu valdes locekli. Izvirz ītos locekļus amatā ieceļ Padome. 
2. Valdes locek ļus ieceļ, pamatojoties uz vi ņu attiecīgo pieredzi un zin āšanām ķimikāliju 
drošuma jom ā vai ķimikāliju reglament ācijas jomā, reizē nodrošinot, ka valdes locek ļu 
vidū ir arī speciālisti vispārējos jautājumos, finans ēs un jurisprudenc ē. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/181 
 3. Pilnvaru termi ņš ir četri gadi. Pilnvaru termi ņu var atjaunot vienu reizi. Tom ēr pirmajām 
pilnvarām Komisija izv ēlas pusi tās iecelto p ārstāvju, un Padome izv ēlas 12 tās iecelto 
pārstāvju, kam pilnvaru termi ņš ir seši gadi. 
80. pants 
Valdes priekšs ēdētāja amats 
1. Valde iev ēl priekšsēdētāju un priekšs ēdētāja vietnieku no balssties īgo locekļu vidus. 
Priekšsēdētāja vietnieks autom ātiski ieņem priekšs ēdētāja vietu, ja priekšs ēdētājs nevar 
veikt pien ākumus. 
2. Priekšs ēdētāja un priekšs ēdētāja vietnieka pilnvaru termi ņš ir divi gadi, un  beidzas tad, kad 
viņi vairs nav valdes locek ļi. Pilnvaru termi ņu var atjaunot vienu reizi. 
81. pants 
Valdes san āksmes 
1. Valdes san āksmes sasauc p ēc priekšsēdētāja aicinājuma vai p ēc vismaz vienas trešda ļas 
valdes locek ļu lūguma. 
2. Izpilddirektors piedal ās valdes san āksmēs bez balssties ībām. 
L 396/182 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 3. Valdes san āksmēs bez balssties ībām var piedal īties Komiteju priekšs ēdētāji un Foruma 
priekšsēdētājs, kā minēts 76. panta 1. punkta c) l īdz f) apakšpunkt ā. 
82. pants 
Balsošana vald ē 
Valde nosaka balsošanas reglamentu, tostarp nosac ījumus, kā loceklis balso cita locek ļa vārdā. 
Valde pie ņem lēmumus, balstoties uz divu trešda ļu visu balssties īgo locekļu vairākumu. 
83. pants 
Izpilddirektora pien ākumi un ties ības 
1. A ģentūru vada izpilddirektors, kas veic pien ākumus Kopienas interes ēs un neatkar īgi no 
kādām konkrētām interesēm. 
2. Izpilddirektors ir A ģentūras juridiskais p ārstāvis. Viņš ir atbild īgs par: 
a) Aģentūras darba vad ību ikdien ā; 
b) visu to A ģentūras līdzekļu apsaimniekošanu, kas vajadz īgi Aģentūras uzdevumu 
izpildei; 
c) to, lai A ģentūras atzinumus pie ņemtu Kopienas ties ību aktos noliktos termi ņos; 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/183 
 d) to, lai Komiteju un foruma darb ības koordin ētu pareizi un laic īgi; 
e) to, lai nosl ēgtu un apsaimniekotu vajadz īgos līgumus ar pakalpojumu sniedz ējiem, 
f) ieņēmumu un izdevumu p ārskata sagatavošanu un A ģentūras budžeta īstenošanu 
saskaņā ar 96 un 97. pantu; 
g) visiem person āla jautājumiem; 
h) sekretari āta nodrošin ājumu valdei; 
i) valdes atzinumu projektu sagatavošanu par ierosin ātiem Komiteju un foruma 
reglamentiem;  
j) meh ānismu izstr ādi – pēc valdes l ūguma – visu papildu funkciju veikšanai (kas 
ietilpst 77. panta darb ības jomā), ko Aģentūrai uzticējusi Komisijas deleg ācija. 
k) regul āra dialoga ar Eiropas Parl amentu izveidi un uztur ēšanu; 
l) noteikumu un nosac ījumu izstr ādi programmat ūras pakešu lietošanai; 
m) Aģentūras pieņemta lēmuma labošanu p ēc tā pārsūdzēšanas un p ēc apspriešan ās ar 
Apelācijas padomes priekšs ēdētāju. 
L 396/184 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 3. Izpilddirektors ik ga du valdei iesniedz š ādus apstiprin āmus datus: 
a) projektu p ārskatam par A ģentūras darbību iepriekš ējā gadā, arī informāciju par 
saņemto reģistrācijas dokument ācijas daudzumu, to viel u skaitu, kas ir izv ērtētas, 
saņemto licenc ēšanas pieteikumu skaitu, A ģentūras saņemto ierobežojumu 
priekšlikumu skaitu, par kuriem dots atzinums, laiku, kas pat ērēts ar to saist īto 
procedūru izpildē, un licenc ētajām vielām, noraid ītu dokument āciju, vielām, kuru 
lietošanas veids ir ierobežots; sa ņemtām sūdzībām un veiktiem pas ākumiem; 
pārskatu par Foruma darb ību; 
b) nākamā gada darba programmas projektu; 
c) gada p ārskatu projektu; 
d) nākamā gada budžeta prognozes projektu; 
e) daudzgadu darba programmas projektu. 
Pēc tam, kad valde ir apstiprin ājusi nākamā gada darba programmu un daudzgadu darba 
programmu, izpilddirektors t ās nosūta dalībvalstīm, Eiropas Parlamentam, Padomei un 
Komisijai, k ā arī nodrošina to public ēšanu. 
Pēc tam, kad valde ir apstiprin ājusi Aģentūras vispārējo pārskatu, izpilddirektors to nos ūta 
dalībvalstīm, Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai, Eiropas Ekonomikas un soci ālo 
lietu komitejai un Tiesai, k ā arī nodrošina t ā publicēšanu. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/185 
 84. pants 
Izpilddirektora iecelšana 
1. A ģentūras izpilddirektoru iece ļ valde, pamatojoties uz kandid ātu sarakstu, ko sast ādījusi 
Komisija p ēc "Eiropas Savien ības Oficiālajā Vēstnesī", citos periodiskos izdevumos vai 
tīmekļa vietnēs publicēta uzaicin ājuma izteikt ieinteres ētību. 
 Izpilddirektoru iece ļ, pamatojoties uz nopelniem un dokument ētām administrat īvām un 
vadības prasm ēm, kā arī uz attiecīgu pieredzi ķīmiska drošuma vai reglament ācijas jomā. 
Valde pie ņem lēmumu ar divu trešda ļu visu balssties īgo locekļu balsu vair ākumu. 
Valdei ir ties ības ar šo pašu proced ūru atbrīvot izpilddirektoru no amata. 
Pirms iecelšanas valdes izraudz īto kandidātu pēc iespējas drīz aicina sniegt ofici ālu 
ziņojumu Eiropas Parlament ā un atbild ēt uz Parlamenta deput ātu jautājumiem. 
2. Izpilddirektora pilnvaru termi ņš ir 5 gadi. Valde to var pagarin āt vienu reizi par v ēl vienu 
termiņu līdz 5 gadiem. 
L 396/186 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 85. pants 
Komiteju izveide 
1. Katra dal ībvalsts var izvirz īt Riska nov ērtēšanas komitejas locek ļu kandidātus. 
Izpilddirektors sast āda kandid ātu sarakstu, ko public ē Aģentūras interneta vietn ē, neskarot 
88. panta 1. punktu. Valde no š ī saraksta iece ļ komitejas locek ļus – no katras dal ībvalsts, 
kas izvirz ījusi kandid ātus, iekļaujot vismaz vienu locekli, bet ne vair āk par diviem. 
Komitejas locek ļus ieceļ, pamatojoties uz vietu un pieredzi 77. panta 3. punkt ā norādīto 
pienākumu veikšan ā. 
2. Katra dal ībvalsts var izvirz īt Sociālās un ekonomisk ās analīzes komitejas locek ļu 
kandidātus. Izpilddirektors sast āda kandid ātu sarakstu, ko public ē Aģentūras interneta 
vietnē, neskarot 88. panta 1. punktu. Valde no š ā saraksta iece ļ komitejas locek ļus – no 
katras dal ībvalsts, kas izvirz ījusi kandid ātus, iekļaujot vismaz vienu locekli, bet ne vair āk 
par diviem. Komitejas locek ļus ieceļ, pamatojoties uz vietu un pieredzi 77. panta 3. punkt ā 
norādīto pienākumu veikšan ā. 
3. Katra dal ībvalsts iece ļ vienu Dal ībvalstu komitejas locekli. 
4. Komitejas tiecas nodrošin āt, lai to locek ļiem būtu plašs attiec īgās pieredzes spektrs. Lai to 
panāktu, katra komiteja var piesaist īt, lielākais, piecus papildu locek ļus, ko izv ēlas tieši 
kompetences d ēļ. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/187 
 Komiteju locek ļus ieceļ uz trīs gadu termi ņu, ko var atjaunot. 
Valdes locek ļi nevar būt komiteju locek ļi. 
Katras komitejas locek ļus var pavad īt padomdev ēji zinātniskos, tehniskos vai 
reglamentat īvos jautājumos. 
Izpilddirektoram vai vi ņa pārstāvim un Komisijas p ārstāvjiem ir ties ības novērotāja statusā 
apmeklēt visas komiteju un darbagrupu san āksmes, ko sasauc A ģentūra vai tās komitejas. 
Vajadzības gadījumā arī ieinteresētās personas var uzaicin āt apmeklēt sanāksmes 
novērotāja statusā, ja to lūdz komiteju locek ļi vai valde. 
5. Katras komitejas locek ļi, kas iecelti p ēc dalībvalsts ierosin ājuma, nodrošina pietiekamu 
Aģentūras uzdevumu un kompetent ās dalībvalsts iest ādes darba koordin āciju. 
6. Komiteju locek ļus atbalsta ar dal ībvalstīs pieejamiem zin ātniskiem un tehniskiem 
resursiem. Lai to nodrošin ātu, dalībvalstis izvirz ītajiem komiteju locek ļiem nodrošina 
pienācīgus zinātniskus un tehniskus resursus. Katra kompetenta dal ībvalsts iest āde sekmē 
komiteju un to darbagrupu darb ības. 
7. Dal ībvalstis atturas Riska nov ērtēšanas komitejas vai Soci ālās un ekonomisk ās analīzes 
komitejas locek ļiem vai zin ātniskiem un tehniskiem padomdev ējiem un ekspertiem dot 
jebkādus norādījumus, kas nav savienojami ar šo personu individu āliem uzdevumiem vai 
ar Aģentūras uzdevumiem, pien ākumiem un neatkar ību. 
L 396/188 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 8. Sagatavojot atzinumus, katr a komiteja pieliek visas p ūles, lai pan āktu vienpr ātību. Ja 
vienprātību nevar pan ākt, atzinum ā iekļauj locekļu vairākuma nost āju līdz ar 
pamatojumiem. Public ē arī mazākuma nost āju(-as) kop ā ar atbilstīgu pamatojumu. 
9. Katra komiteja sagatavo priekšlikumu savam reglamentam, kas valdei j āapstiprina 6 
mēnešos pēc komiteju iecelšanas. 
Reglament ā īpaši izstrādā locekļu aizstāšanas proced ūras, proced ūras, kā konkrētus 
uzdevumus dele ģēt darbagrup ām, kā veidot darbagrupas un noteikt proced ūras steidzamai 
atzinumu pie ņemšanai. Katras komitejas priekšs ēdētājs ir Aģentūras darbinieks. 
86. pants 
Foruma izveide 
1. Katra dal ībvalsts iece ļ vienu foruma locekli uz tr īs gadu termi ņu, ko var atjaunot. Locek ļus 
izvēlas, balstoties uz vi ņu vietu un pieredzi, īstenojot ties ību aktus par ķimikālijām, un 
uztur attiec īgus kontaktus ar kompetent ām dalībvalstu iest ādēm. 
Forums tiecas nodrošin āt, lai to locek ļiem būtu plašs attiec īgās pieredzes spektrs. Lai to 
nodrošinātu, forums var piesaist īt, lielākais, piecus papildu locek ļus, ko izv ēlas tieši 
kompetences d ēļ. Locekļus ieceļ uz triju gadu termi ņu, ko var atjaunot. 
Valdes locek ļi nedrīkst būt foruma locek ļi. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/189 
 Foruma locek ļus var pavad īt zinātniski un tehniski padomdev ēji. 
Aģentūras izpilddirektoram vai vi ņa pārstāvim un Komisijas p ārstāvjiem ir ties ības 
apmeklēt visas foruma un t ā darbagrupu san āksmes. Vajadz ības gadījumā uz sanāksmēm 
novērotāja statusā var uzaicin āt arī ieinteresētas personas, ja to l ūdz foruma locek ļi vai 
valde. 
2. K ādas dalībvalsts iecelti foruma locek ļi nodrošina pietiekamu A ģentūras uzdevumu un 
kompetent ās dalībvalsts iest ādes darba koordin āciju. 
3. Foruma locek ļus atbalsta ar kompetent ām dalībvalstu iest ādēm pieejamiem zin ātniskiem 
un tehniskiem resursiem. Katras dal ībvalsts kompetent ā iestāde atbalsta foruma un t ā 
darbagrupu darb ības. Dalībvalstis atturas foruma locek ļiem vai zin ātniskiem un tehniskiem 
padomdev ējiem un ekspertiem dot jebk ādus norādījumus, kas nav savienojami ar šo 
personu individu āliem uzdevumiem vai ar foruma uzdevumiem un pien ākumiem. 
4. Forums izstr ādā projektu reglamentam, kas valdei j āpieņem 6 mēnešos pēc foruma 
iecelšanas. 
Reglament ā ir īpaši konkretiz ētas priekšs ēdētāja iecelšanas un aizst āšanas, locek ļu 
aizstāšanas proced ūras un proced ūras konkrētu uzdevumu dele ģēšanai darbagrup ām. 
L 396/190 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 87. pants 
Komiteju referenti un ekspertu izmantošana 
1. Ja saska ņā ar 76. pantu komitejai j āsniedz atzinums vai j āizskata dal ībvalsts 
dokument ācijas atbilst ība XV pielikum ā ietvertām prasībām, komiteja iece ļ vienu locekli 
par referentu. Attiec īgā komiteja var iecelt otru locekli par l īdzreferentu. Katr ā konkrētā 
gadījumā referenti un l īdzreferenti darbojas  Kopienas interes ēs un iesniedz rakstisku 
saistību deklarāciju, apņemoties pild īt uzticētos pienākumus, kā arī interešu deklar āciju. 
Komitejas locekli nevar iecelt par referentu k ādai konkr ētai lietai, ja vi ņš norāda jebkādas 
intereses, kas var ētu būt prejudici ālas neatkar īgai lietas izskat īšanai. Attiec īgā komiteja 
jebkurā laikā var aizvietot referentu vai l īdzreferentu ar k ādu citu locekli, ja, piem ēram, 
viņi nespēj noliktā termiņā izpildīt pienākumus, vai ar ī atklājas kādas iespējami 
prejudiciālas intereses. 
2. Dal ībvalstis A ģentūrai dara zin āmus to ekspertu v ārdus, kuri apliecin ājuši pieredzi saska ņā 
77. pantā paredzēto uzdevumu veikšanai un var ētu strādāt komiteju darbagrup ās, 
pievienojot nor ādi par viņu kvalifik āciju un konkr ētām kompetences jom ām. 
Aģentūra pastāvīgi atjaunina ekspertu sarakstu. Sarakst ā ir panta pirmaj ā daļā minētie 
eksperti, k ā arī citi eksperti, ko tieši nor ādījis sekretari āts. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/191 
 3. Komiteju locek ļu vai jebkura komiteju vai foruma darbagrup ās nodarbin āta eksperta vai 
citu Aģentūras uzdevumu veic ēja pakalpojumu sniegšanu nosaka rakstisks A ģentūras 
līgums ar attiec īgo personu vai ar ī, vajadzības gadījumā, Aģentūras līgums ar attiec īgās 
personas darba dev ēju. 
Aģentūra atlīdzina attiec īgai personai vai vi ņas darba dev ējam atbilst īgi atalgojuma skalai, 
ko iekļauj valdes izstr ādātajos finanšu meh ānismos. Ja attiec īgā persona nepilda 
pienākumus, izpilddirektoram ir ties ības lauzt vai p ārtraukt līguma darb ību vai aiztur ēt 
atlīdzību. 
4. Lai sniegtu t ādus pakalpojumus, ko pretend ē sniegt vair āki potenci āli piegādātāji, varbūt 
jānāk klajā ar aicinājumu apliecin āt ieinteres ētību: 
a) ja to at ļauj zinātnes un tehnikas st āvoklis, un 
b) ja tas ir savienojams ar A ģentūras pienākumiem, jo īpaši ar vajadz ību nodrošin āt 
augsta līmeņa cilvēku veselības un vides aizsardz ību. 
Valde pēc izpilddirektora priekšlikuma paredz attiec īgas proced ūras. 
5. A ģentūra var izmantot ekspertu pakalpojumus citiem konkr ētiem uzdevumiem, par kuriem 
tā atbild. 
L 396/192 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 88. pants 
Kvalifikācija un intereses 
1. Dal ību komitej ās un forum ā dara atklātībā zināmu. Daži locek ļi var lūgt viņu vārdus 
nedarīt atklātībā zināmus, ja uzskata, ka publiskošana var vi ņus apdraud ēt. Izpilddirektors 
pieņem lēmumu, vai piekrist t ādiem lūgumiem. Publiskojot katru iecelšanu amat ā, norāda 
katra locek ļa profesion ālo kvalifik āciju. 
2. Valdes locek ļi, izpilddirektors un komiteju un foruma locek ļi nāk klajā ar saistību 
deklarāciju, apņemoties pild īt pienākumus, kā arī tādu interešu deklar āciju, ko var ētu 
uzskatīt par prejudici ālām viņu neatkarībai. Deklar ācijas rakstiski iesniedz ik gadu un, 
neskarot 1. punktu, ievada A ģentūras reģistrā, kas pēc pieprasījuma ir publiski pieejams 
Aģentūras birojos. 
3. Katr ā sanāksmē valdes locek ļi, izpilddirektors, komiteju un foruma dal ībnieki un visi 
eksperti, kas piedal ās sanāksmē, deklarē jebkādas intereses, ko var ētu uzskatīt par 
prejudiciālām viņu neatkarībai jebkura darbak ārtības punkta sakar ā. Katrs, kas deklar ē 
tādas intereses, nepiedal ās nevienā balsošanā par attiec īgo darbak ārtības punktu. 
89. pants 
Apelācijas padomes izveide 
1. Apel ācijas padom ē ir priekšs ēdētājs un vēl divi locek ļi. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/193 
 2. Priekšs ēdētājam un abiem locek ļiem ir vietnieki, kas vi ņus pārstāv prombūtnes laikā. 
3. Priekšs ēdētāju, abus locek ļus un vietniekus iece ļ valde, pamatojoties uz kandid ātu 
sarakstu, ko izveidojusi Komisija p ēc "Eiropas Savien ības Oficiālajā Vēstnesī", citos 
periodiskos izdevumos vai t īmekļa vietnēs publicēta uzaicin ājuma izteikt ieinteres ētību. 
Viņus izraugās no Komisijas pie ņemta kvalific ētu kandidātu saraksta, balstoties uz 
attiecīgo pieredzi un kompetenci ķīmiska drošuma, dabaszin ātņu vai reglamentat īvu un 
juridisku proced ūru jomā. 
Valde pēc izpilddirektora ieteikuma ar to pašu proced ūru var iecelt papildu locek ļus un 
viņu vietniekus, ja tas ir vajadz īgs, lai nodrošin ātu pietiekami dr īzu apelāciju izskat īšanu. 
4. Komisija saska ņā ar 133. panta 4. punkt ā minēto proced ūru nosaka apel ācijas padomes 
locekļiem vajadz īgo kvalifik āciju. 
5. Priekšs ēdētājam un abiem locek ļiem ir vien ādas balssties ības. 
90. pants 
Apelācijas padomes locek ļi 
1. Apel ācijas padomes locek ļu, tostarp priekšs ēdētāja un vietnieku pilnvaru termi ņš ir 5 gadi. 
To var pagarin āt vienu reizi. 
L 396/194 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 2. Apel ācijas padomes locek ļi ir neatkar īgi. Pieņemot lēmumus, vi ņus nesaista nek ādi 
norādījumi. 
3. Apel ācijas padomes locek ļi Aģentūrā nevar veikt nek ādus citus pien ākumus. 
4. Apel ācijas padomes locek ļus attiecīgo pilnvaru termi ņā nevar nedz atcelt no amata, nedz 
svītrot no saraksta, ja vi en atcelšanai vai sv ītrošanai nav nopietns pamatojums, un 
Komisija, sa ņēmusi valdes atzinumu, nepie ņem tādu lēmumu. 
5. Apel ācijas padomes locek ļi nedrīkst piedal īties nevien ā apelācijas prāvā, ja viņiem tajā ir 
kādas personiskas intereses vai vi ņi ir bijuši p ārstāvji vienai pr āvas pusei, vai, ja vi ņi ir 
piedalījušies tā lēmuma pie ņemšanā, pret ko iesniegta apel ācija. 
6. Ja apel ācijas padomes loceklis 5. punkt ā minēto iemeslu d ēļ uzskata, ka vi ņš nedrīkst 
piedalīties konkr ētajā apelācijas prāvā, viņš attiecīgi informē apelācijas padomi. Jebkura 
apelācijas prāvas puse, pamatojoties uz jebkuru no 5. punkt ā minētajiem iemesliem vai 
turot padomes locekli aizdom ās par neobjektivit āti, var iebilst pret attiec īgā padomes 
locekļa līdzdalību. Iebildumu nevar pamatot ar locek ļu pilsonību. 
7. Apel ācijas padome 5. un 6. punkt ā norādītajos gadījumos bez attiec īgā locekļa līdzdalības 
pieņem lēmumus par to, k ādi akti jāveic. Pieņemot tādus lēmumus, attiec īgo locekli 
apelācijas padom ē aizvieto vi ņa vietnieks. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/195 
 91. pants 
Pārsūdzami lēmumi 
1. Var iesniegt apel ācijas Aģentūras lēmumiem, kas pie ņemti saska ņā ar 9. pantu, 20. pantu, 
27. panta 6. punktu, 30. panta 2. un 3. punktu un 51. pantu. 
2. Saska ņā ar 1. pantu iesniegt ām apelācijām ir suspens īva iedarbība. 
92. pants 
Personas, kas ties īgas iesniegt apel ācijas, apel āciju termi ņi un forma 
1. Jebkura fiziska vai juridisk a persona var iesniegt apel āciju pret attiec īgai personai adres ētu 
lēmumu – vai l ēmumu, kas gan ir adres ēts citai personai, tom ēr tieši un konkr ēti skar 
pirmo min ēto personu.  
2. Apel āciju līdz ar apel ācijas pamatojumiem iesniedz A ģentūrai rakstiski 3 m ēnešos pēc tam, 
kad lēmums ir dar īts zināms attiecīgai personai vai ar ī – ja tas nav dar īts zināms – pēc 
dienas, kad l ēmums kļuvis zināms minētai personai, ja vien šaj ā regulā nav paredz ēts kas 
cits. 
3. No person ām, kas iesniedz apel ācijas pret A ģentūras lēmumu, var iekas ēt maksājumu 
saskaņā ar IX sada ļu. 
L 396/196 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 93. pants 
Apelāciju izskat īšana un lēmumi par t ām 
1. Ja izpilddirektors, apspriedies ar apel ācijas padomes priekšs ēdētāju, atzīst, ka apel ācija ir 
pieņemama un pamatota, vi ņš var labot l ēmumu 30 dien ās pēc apelācijas saņemšanas 
saskaņā ar 91. panta 2. punktu. 
2. Citos gad ījumos, kas nav min ēti šī panta 1. punkt ā, apelācijas padomes priekšs ēdētājs 30 
dienās pēc apelācijas iesniegšanas saska ņā ar 92. panta 2. punktu izskata, vai apel ācija ir 
pieņemama. Ja apel ācija ir pie ņemama, to p ārsūta apelācijas padomei, lai izskat ītu tās 
pamatojumus. Apel ācijas prāvas pusēm ir tiesības šīs procedūras laikā mutiski izkl āstīt 
faktus. 
3. Apel ācijas padome var īstenot visas pilnvaras, kas ir A ģentūras kompetenc ē, vai nodot 
lietu kompetentai A ģentūras struktūrai – veikt papildu darb ības. 
4. Komisija saska ņā ar 133. panta 4. punkt ā paredzēto proced ūru nosaka apel ācijas padomes 
procedūras. 
94. pants 
Prasību celšana Pirm ās instances ties ā un Eiropas Kopienu ties ā 
1. Pirm ās instances ties ā un Eiropas Kopienu ties ā var celt pras ību saskaņā ar Līguma 
230. pantu, apstr īdot apelācijas padomes l ēmumu vai A ģentūras lēmumu – gad ījumos, ja 
padomei nav ties ību izskatīt apelāciju. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/197 
 2. Ja A ģentūra nepieņem lēmumu, Eiropas Pirm ās instances ties ā vai Eiropas Kopienu ties ā 
var ierosin āt tiesvedību par bezdarb ību saskaņā ar Līguma 232. pantu. 
3. A ģentūrai jāveic vajadz īgie pasākumi, lai iev ērotu Eiropas Pirm ās instances tiesas vai 
Eiropas Kopienu tiesas spriedumu. 
95. pants 
Uzskatu sadursmes ar cit ām struktūrām 
1. A ģentūra nodrošina, lai jaut ājumos, kas rada kop ēju ieinteres ētību, laikus apzin ātu 
iespējamas tās uzskatu sadursmes ar citu saska ņā ar Kopienas ties ību aktiem dibin ātu 
struktūru, tostarp t ādu Kopienas a ģentūru uzskatiem, kuras veic l īdzīgus pienākumus. 
2. Ja A ģentūra konstat ē iespējamu sadursmes iemeslu, t ā sazinās ar attiec īgo struktūru, lai 
nodrošinātu jebkuras attiec īgas zinātniskas vai tehniskas inform ācijas savstarp ēju 
izmantojam ību, un apzin ātu iespējami strīdīgos zinātniskos vai tehniskos jaut ājumus. 
3. Ja zin ātniskos vai tehniskos jaut ājumos past āv būtiskas domstarp ības, un attiec īgā struktūra 
ir Kopienas a ģentūra vai zinātniska komiteja, A ģentūra un attiec īgā struktūra strādā kopā 
vai nu lai atrisin ātu domstarp ības, vai iesniegtu kop īgu dokumentu Komisijai, kur ā 
izskaidroti zin ātniski un/vai tehniski domstarp ību aspekti. 
L 396/198 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 96. pants 
Aģentūras budžets 
1. A ģentūras ieņēmumus veido: 
a) Kopienas subs īdija, kas fiks ēta Eiropas Kopienu visp ārējā budžetā, Komisijas ieda ļā; 
b) uzņēmumu maks ājumi; 
c) brīvprātīgas dalībvalstu iemaksas. 
2. A ģentūras izdevumus veido person āla, administrat īvi, infrastrukt ūras un ekspluat ācijas 
izdevumi. 
3. Ik gadu, v ēlākais, līdz 15. febru ārim izpilddirektors sast āda provizorisku budžeta projektu, 
kas aptver ekspluat ācijas izdevumus un paredz ēto nākamā finanšu gada darba programmu, 
un iesniedz provizorisk o projektu valdei l īdz ar štatu sarakstu, pievienojot provizorisku 
amatu sarakstu. 
4. Ie ņēmumi un izdevumi ir l īdzsvarā. 
5. Ik gadu valde, pamatojoties uz izpilddirektora sast ādīto projektu, sast āda Aģentūras 
ieņēmumu un izdevumu t āmi nākamam finanšu gadam. T āmi ar paredz ēto štatu sarakstu 
valde, vēlākais, līdz 31. martam nos ūta Komisijai. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/199 
 6. Komisija nos ūta tāmi Eiropas Parlamentam un Padomei (turpm āk – "budžeta iest ādes"), 
līdz ar provizorisko Eiropa s Kopienu budžeta projektu. 
7. Balstoties uz t āmi, Komisija provizorisk ā Eiropas Kopienu budžeta projekt ā iestrādā 
aplēses par izdevumiem, ko uzskata par vajadz īgiem paredz ētajam štatu sarakstam, un 
subsīdiju summu, kas j āsaņem no visp ārējā budžeta, un iesniedz budžeta iest ādei saskaņā 
ar Līguma 272. pantu. 
8. Budžeta iest āde apstiprina A ģentūras subsīdiju apropri ācijas. 
Budžeta iest ādes pieņem Aģentūras paredz ēto štatu sarakstu. 
9. A ģentūras budžetu pie ņem valde. Tas k ļūst galīgs pēc Eiropas Kopienu visp ārējā budžeta 
pieņemšanas gal īgā variantā. Vajadzības gadījumā to attiecīgi koriģē. 
10. Visus groz ījumus budžet ā, arī paredzētajā štatu sarakst ā, veic saska ņā ar iepriekš min ēto 
procedūru. 
11. Valde uzreiz dara zin āmu budžeta iest ādēm nodomu īstenot visus projektus, kas var 
nopietni finansi āli ietekmēt tās budžeta finans ējumu, jo īpaši – visus projektus, kas saist īti 
ar īpašumu, piem ēram, ēku nomu vai pirkšanu. Valde par t ādiem projektiem inform ē 
Komisiju. 
Ja budžeta iest āžu nodaļa ir inform ējusi par nodomu n ākt klajā ar atzinumu, t ā iesniedz 
atzinumu valdei seš ās nedēļās pēc tam, kad sa ņemts pazi ņojums par projektu. 
L 396/200 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 97. pants 
Aģentūras budžeta īstenošana 
1. Izpilddirektors veic pilnvarot ājas amatpersonas pien ākumus un īsteno Aģentūras budžetu. 
2. A ģentūras grāmatvedis p ārrauga visu A ģentūrai pienācīgo saistību maksājumu un 
izdevumu izmaksas, k ā arī visu Aģentūras ieņēmumu noteikšanu un atg ūšanu. 
3. A ģentūras grāmatvedis Komisijas gr āmatvedim p ēc katra finanšu gada beig ām, vēlākais, 
līdz 1. martam dara zin āmus provizoriskos p ārskatus līdz ar pārskatu par attiec īgā finanšu 
gada budžeta un finanšu apsaimniekošanu. Komisijas gr āmatvedis konsolid ē provizoriskos 
iestāžu un decentraliz ēto struktūru pārskatus saska ņā ar 128. pantu Regul ā (EK, Euratom ) 
Nr. 1605/2002. 
4. Komisijas gr āmatvedis p ēc katra finanšu gada beig ām, vēlākais, līdz 31. martam nos ūta 
Revīzijas palātai Aģentūras provizoriskos p ārskatus, k ā arī ziņojumu par attiec īgā finanšu 
gada budžeta un finanšu apsaimniekošanu. Zi ņojumu par attiec īgā finanšu gada budžeta un 
finanšu apsaimniekošanu nos ūta arī Eiropas Parlamentam un Padomei. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/201 
 5. Sa ņemot Rev īzijas palātas apsvērumus par provizoriskiem A ģentūras pārskatiem saska ņā 
ar Regulas (EK, Euratom ) Nr. 1605/2002 129. pantu, izpilddirektors pats sast āda 
Aģentūras galīgos pārskatus un iesniedz valdei, lai sa ņemtu atzinumu. 
6. Valde dod atzinumu par A ģentūras galīgajiem pārskatiem. 
7. V ēlākais līdz nākamā gada 1. jūlijam izpilddirektors gal īgos pārskatus līdz ar valdes 
atzinumu nos ūta Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un Rev īzijas palātai. 
8. Gal īgos pārskatus public ē. 
9. V ēlākais līdz 30. septembrim izpilddirektors nos ūta Revīzijas palātai atbildi uz t ās 
apsvērumiem. Izpilddirektors nos ūta šo atbildi ar ī valdei. 
10. Eiropas Parlaments p ēc Padomes ieteikuma l īdz N + 2 gada 30. apr īlim atbrīvo 
izpilddirektoru no atbild ības attiecībā uz N gada budžeta īstenošanu. 
98. pants 
Krāpšanas apkarošana 
1. Lai apkarotu kr āpšanu, korupciju un citu nelikum īgu darbību, uz Aģentūru bez 
ierobežojumiem attiecas Eiropas Parlam enta un Padomes Regula (EK) Nr. 1073/1999 
(1999. gada 25. maijs) par izmekl ēšanu, ko veic Eiropas Birojs kr āpšanas apkarošanai 
(OLAF ) 1. 
                                                 
1 OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp. 
L 396/202 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 2. A ģentūrai uzliek saist ības Eiropas Parlamenta, Eiropas Savien ības Padomes un Eiropas 
Kopienu Komisijas Iest āžu nolīgums (1999. gada 25. maijs) par iekš ējo izmeklēšanu, ko 
veic Eiropas Birojs kr āpšanas apkarošanai ( OLAF ) 1, un tā bez kavēšanās izdod attiec īgus 
noteikumus, kas attiecas uz visu A ģentūras person ālu. 
3. L ēmumos par finans ējumu un īstenošanas nol īgumos, un instrumentos, kas no tiem izriet, 
skaidri ietver noteikumu, ka vajadz ības gadījumā Revīzijas palāta un Eiropas Birojs 
krāpšanas apkarošanai ( OLAF ) var veikt A ģentūras finans ējuma saņēmēju un par to 
piešķiršanu atbild īgo personu p ārbaudes uz vietas objektos. 
99. pants 
Finanšu noteikumi 
Valde, apspriedusies ar Komisiju, pie ņem finanšu noteikumus, ko piem ēro Aģentūrai. Tie nedr īkst 
būt citādi kā tie, kas ietverti Regul ā (EK, Euratom ) Nr. 2343/2002, ja vien tas nav noteikti vajadz īgs 
Aģentūras darbībai, un Komisija tam na v iepriekš piekritusi. 
                                                 
1 OV L 136, 31.5.1999., 15. lpp 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/203 
 100. pants 
Aģentūra kā juridiska persona 
1. A ģentūra ir Kopienas strukt ūra, un tai ir juridiskas  personas statuss. Vis ās dalībvalstīs 
saskaņā ar to tiesību aktiem tai ir visplaš ākā tiesībspēja, ko pieš ķir juridisk ām personām. 
Konkrēti, tā var iegādāties vai atsavin āt kustamu un nekustamu īpašumu, k ā arī būt par 
pusi tiesas pr āvās. 
2. A ģentūru pārstāv tās izpilddirektors. 
101. pants 
Aģentūras saistības 
1. A ģentūras līgumsaistības reglament ē tiesību akti, kas piem ērojami attiec īgiem līgumiem. 
Eiropas Kopienu Tiesa ir kompetenta saska ņā ar šķīrējtiesas klauzul ām, ko iekļauj 
Aģentūras noslēgtos līgumos. 
2. Attiec ībā uz ārpuslīgumu saist ībām Aģentūra, ievērojot visp ārējus visām dalībvalstīm 
kopējus tiesību aktu principus, kompens ē jebkādu kaitējumu, ko, pildot pien ākumus, 
radījusi Aģentūra vai tās darbinieki. 
Eiropas Kopienu tiesas kompetenc ē ir visi str īdi par kait ējumu kompens āciju. 
L 396/204 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 3. A ģentūras darbinieku personisk ās finanšu un disciplin ārās saistības ar to reglament ē 
attiecīgi noteikumi, kas attiecas uz A ģentūras person ālu. 
102. pants 
Aģentūras privilēģijas un imunit ātes 
Uz Aģentūru attiecas Protokols par Eiropas Kopienu privil ēģijām un imunit āti. 
103. pants 
Personāla noteikumi un normas 
1. Uz A ģentūras person ālu attiecas noteikumi un normas, ko piem ēro Eiropas Kopienu 
ierēdņiem un pārējiem darbiniekiem. A ģentūra attiecībā uz tās personālu izmanto 
pilnvaras, kas pieš ķirtas iecēlējiestādei. 
2. Valde, vienojoties ar Komisiju, pie ņem vajadz īgos īstenošanas noteikumus. 
3. A ģentūras person ālā ir Komisijas vai dal ībvalstu nor īkoti, vai uz laiku nor īkoti darbinieki 
un citi Aģentūras algoti darbinieki, ko A ģentūra pieņem darbā, lai veiktu uztic ētos 
uzdevumus. A ģentūra pieņem darbā personālu, pamatojoties uz darb ā pieņemšanas pl ānu, 
ko iekļaus 78. panta d) punkt ā minētajā daudzgadu darba programm ā. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/205 
 104. pants 
Valodas 
1. Uz A ģentūru attiecas Regula Nr. 1 (1958. gada 15. apr īlis), ar ko nosaka Eiropas 
Ekonomikas kopien ā lietojamās valodas 1. 
2. A ģentūras darbam vajadz īgos tulkošanas pakalpojumus sniedz Eiropas Savien ības iestāžu 
Tulkošanas centrs. 
105. pants 
Konfidencialit ātes pienākums 
Aģentūras valdes locek ļi, komiteju un foruma locek ļi, eksperti, amatpersonas un p ārējie darbinieki 
nedrīkst izpaust konfidenci ālu informāciju, uz ko attiecas profesion ālās slepenības pienākums, arī 
pēc tam, kad vi ņi beiguši pild īt pienākumus. 
106. pants 
Trešo valstu l īdzdalība 
Valde, vienojoties ar attiec īgo komiteju vai forumu, var uzaicin āt trešo valstu p ārstāvjus piedal īties 
Aģentūras darbā. 
                                                 
1 OV 17, 6.10.1958., 385. lpp. Regul ā jaunākie grozījumi izdar īti ar Padomes Regulu (EK) 
Nr. 920/2005 (OV L 156, 18.6.2005., 3. lpp.). 
L 396/206 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 107. pants 
Starptautisku organiz āciju līdzdalība 
Valde, vienojoties ar attiec īgu komiteju vai forumu, var uzaicin āt kā novērotājus piedal īties 
Aģentūras darbā tādu starptautisku organiz āciju pārstāvjus, kurām ir intereses ķimikāliju 
reglament ācijas jomā. 
108. pants 
Kontakti ar ieinteres ētu personu organiz ācijām 
Valde, vienojoties ar Komisiju, nodibina attiec īgus Aģentūras un attiec īgo ieinteres ēto personu 
organizāciju kontaktus. 
109. pants 
Pārskatāmības noteikumi 
Lai nodrošin ātu pārskatāmību, valde, pamatojoties uz izp ilddirektora priekšlikumu un sazi ņā ar 
Komisiju, pie ņem noteikumus, nodrošinot, lai sabiedr ībai dara zin āmu nekonfidenci ālu 
reglamentat īvu, zinātnisku vai tehnisku inform āciju par vielu, to prepar ātu vai izstr ādājumu 
drošumu. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/207 
 110. pants 
Attiecības ar attiec īgām Kopienas strukt ūrām 
1. A ģentūra sadarbojas ar cit ām Kopienas strukt ūrām, lai nodrošin ātu savstarp ēju atbalstu to 
attiecīgo uzdevumu izpild ē un, jo īpaši, lai izvair ītos no darba dubl ēšanās. 
2. Izpilddirektors, apspriedies ar Riska nov ērtēšanas komiteju un Eiropas P ārtikas 
nekaitīguma iest ādi, pieņem reglamentu attiec ībā uz vielām, par kur ām ir lūgts atzinums 
sakarā ar pārtikas nekait īgumu. Reglamentu pie ņem valde, vienojoties ar Komisiju. 
Šī sadaļa nekā citādi neietekm ē Eiropas P ārtikas nekait īguma iest ādei piešķirtās 
kompetences. 
3. Š ī sadaļa neietekm ē Eiropas Z āļu aģentūrai uzticētās kompetences. 
4. Izpilddirektors, apspriedies ar Riska nov ērtēšanas komiteju, Soci ālās un ekonomisk ās 
analīzes komiteju un Darba droš ības, higiēnas un vesel ības aizsardz ības padomdev ēju 
komiteju, pie ņem reglamentu par darba ņēmēju aizsardz ības jautājumiem. Reglamentu 
pieņem valde, vienojoties ar Komisiju. 
Šī sadaļa neietekm ē kompetences, kas uztic ētas Drošības, higiēnas un vesel ības 
aizsardzības darbā padomdev ējai komitejai un Eiropas Darba vesel ības un drošuma 
aģentūrai. 
L 396/208 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 111. pants 
Formulāri un programmat ūra inform ācijas iesniegšanai A ģentūrai 
Aģentūra jebkuram A ģentūrai domātam iesniegumam izstr ādā formulārus un dara tos pieejamus bez 
maksas, k ā arī programmat ūras paketes, un dara t ās pieejamas sav ā interneta vietn ē. Dalībvalstis, 
ražotāji, importētāji, izplatītāji vai pakārtoti lietot āji izmanto formul ārus un paketes, iesniedzot 
iesniegumu A ģentūrai saskaņā ar šo regulu. Konkr ēti Aģentūra dara pieejamus programmat ūras 
rīkus, lai atvieglin ātu visas inform ācijas iesniegšanu par saska ņā ar 12. panta 1. punktu re ģistrētām 
vielām. 
Reģistrācijas vajadz ībām 10. panta a) punkt ā minētās tehniskās dokument ācijas formul ārs ir 
IUCLID . Aģentūra ar Ekonomisk ās sadarbības un att īstības organiz āciju koordin ē šā formulāra 
turpmāko attīstību, lai nodrošin ātu pēc iespējas lielāku saskaņotību. 
XI SADAĻA 
KLASIFIK ĀCIJAS  UN MARĶĒJUMU  SARAKSTS 
112. pants 
Darbības joma 
Šī sadaļa attiecas uz: 
a) viel ām, kas ir j āreģistrē; 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/209 
 b) viel ām, uz ko attiecas Direkt īvas 67/548/EEK 1. pants, un kas atbilst krit ērijiem, lai 
saskaņā ar minēto direktīvu tās klasificētu kā bīstamas, un kuras ir laistas tirg ū vai nu tīras, 
vai prepar ātos, pārsniedzot Direkt īvā 1999/45/EK nor ādītās robežkoncentr ācijas, kas 
tādējādi attiecīgos gadījumos ļauj attiecīgo prepar ātu klasific ēt kā bīstamu. 
113. pants  
Pienākums darīt zināmu Aģentūrai 
1. Jebkurš ražot ājs, izstrādājumu izgatavot ājs vai import ētājs, vai grupa ražot āju, 
izstrādājumu izgatavot āju vai import ētāju, kas laiž tirg ū vielu, uz ko attiecas 112. pants, 
dara zināmu Aģentūrai šādu inform āciju, lai to iek ļautu sarakst ā saskaņā ar 114. pantu, ja 
vien inform ācija nav iesniegta k ā reģistrācijas daļa: 
a) tā ražotāja(-u), izstr ādājumu izgatavot āja(-u) vai import ētāja(-u) dati, kurš atbild par 
vielas(u) laišanu tirg ū, kā norādīts VI pielikuma 1. ieda ļā; 
b) dati par vielu( ām), kā norādīts VI pielikum ā no 2.1. līdz 2.3.4. da ļai; 
c) vielas vai vielu b īstamības klasifik ācija, kas izriet no Direkt īvas 67/548/EEK 4. un 
6. panta piem ērošanas; 
L 396/210 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 d) attiec īgs vielas(u) b īstamības marķējums, kas izriet no Direkt īvas 67/548/EEK 
23. panta c) l īdz f) punkta piem ērošanas; 
e) vajadz ības gadījumos – konkr ētas robežkoncentr ācijas, kas izriet no Direkt īvas 
67/548/EEK 4. panta 4. punkta un Direkt īvas 1999/45/EK 4. l īdz 7. panta 
piemērošanas. 
2. Ja 1. punkt ā paredzēto pienākumu dēļ sarakstā atšķirtos ieraksti par vie nu un to pašu vielu, 
paziņojumu iesniedz ēji un reģistrētāji pieliek visas p ūles, lai vienotos par ierakstu, ko 
ierakstīt sarakstā. 
3. Pazi ņotājam(iem) j āatjaunina 1. punkt ā uzskaitītā informācija, kad vien: 
a) rodas jauna zin ātniska vai tehniska inform ācija, kas maina vielas klasifik āciju un 
marķējumu; 
b) pazi ņojumu iesniedz ēji un reģistrētāji, kas ierosina atš ķirīgus ierakstus par vienu 
vielu, vienojas par ierakstu saska ņā ar 2. punktu. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/211 
 114. pants 
Klasifikācijas un mar ķējumu saraksts 
1. A ģentūra kā datubāzi izveido un uztur klasifik ācijas un mar ķējumu sarakstu, kur ā ir 
uzskaitīta 113. panta 1. punkt ā minētā informācija gan par inform āciju, kas dar īta zināma 
saskaņā ar 113. panta 1. punktu, gan inform āciju, kas iesniegta k ā daļa no reģistrācijas. 
Regulas 119. panta 1. punkt ā minētās datubāzes inform ācija ir pieejama atkl ātībā. 
Aģentūra piešķir piekļuvi citiem datiem par katru saraksta vielu tiem pazi ņotājiem un 
reģistrētājiem, kas iesnieguši inform āciju par attiec īgo vielu saska ņā ar 29. panta 1. punktu. 
Aģentūra atjaunina sarakstu, kad t ā saņem atjaunin ātu informāciju saska ņā ar 113. panta 
3. punktu. 
2. Papildus 1. punkt ā minētai inform ācijai Aģentūra vajadzības gadījumā katram ierakstam 
reģistrē šādu inform āciju: 
a) vai attiec ībā uz ierakstu past āv Direktīvas 67/548/EEK I pielikum ā iekļauta, 
Kopienas m ērogā saskaņota klasifik ācija un mar ķējums; 
b) vai min ētais ieraksts ir kop īgs vienas vielas re ģistrētājiem, kā norādīts 11. panta 
1. punktā; 
c) vai ieraksts sarakst ā atšķiras no cita ieraksta par to pašu vielu; 
d) attiec īgs reģistrācijas numurs(i), ja t āds(i) ir. 
L 396/212 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 115. pants 
Klasifikācijas un mar ķējumu saska ņošana 
1. P ēc 2007. gada 1. j ūnija Kopienas m ērogā saskaņotu klasifik āciju un mar ķējumus parasti 
pievieno tikai Direkt īvas 67/548/EEK I pielikumam, lai vielu klasific ētu kā 1., 2. vai 
3. kategorijas kancerog ēnu, mutag ēnu vai reprodukt īvai funkcijai toksis ku vielu, vai k ā 
vielu, kas sensibiliz ē elpošanas ce ļus. Direkt īvas 67/548/EEK I pielikum ā arī var ierakst īt 
saskaņotu klasifik āciju un mar ķējumus citām ietekmēm, katrā konkrētā gadījumā 
pamatojot ar pier ādījumiem, ka vajadz īgas Kopienas m ēroga darb ības. Lai to nodrošin ātu, 
kompetentas dal ībvalstu iest ādes var iesniegt A ģentūrai priekšlikumus par saska ņotu 
klasifikāciju un mar ķējumiem saska ņā ar XV pielikumu. 
2. Riska nov ērtēšanas komiteja pie ņem atzinumu par priekšlikumu un dod attiec īgām 
personām iespēju iesniegt piez īmes. Aģentūra iesniedz atzinumu un visas piez īmes 
Komisijai, kas pie ņem lēmumu saska ņā ar Direkt īvas 67/548/EEK 4. panta 3. punktu. 
116. pants 
Pārejas posma pas ākumi 
Regulas 113. pant ā izklāstītos pienākumus piem ēro no 2010. gada 1. decembra. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/213 
 XII  SADAĻA 
INFORM ĀCIJA 
117. pants 
Pārskatu sniegšana 
1. Reizi piecos gados dal ībvalstis iesniedz Komisijai p ārskatu par to, k ā šī regula, ar ī iedaļa 
par izvērtējumiem un īstenošanu, darbojas to attiec īgās teritorijās, kā aprakstīts 127. pant ā. 
Pirmo pārskatu iesniedz l īdz 2010. gada 1. j ūnijam. 
2. Reizi piecos gados A ģentūra iesniedz Komisijai p ārskatu par š īs regulas darb ību. Aģentūra 
pārskatā ietver inform āciju par kop īgu inform ācijas iesniegšanu saska ņā ar 11. pantu un 
pārskatu par paskaidrojumiem individu ālai inform ācijas iesniegšanai. 
Pirmo pārskatu iesniedz l īdz 2011. gada 1. j ūnijam. 
3. Reizi tr īs gados A ģentūra saskaņā ar tādu testēšanas metožu veicin āšanas mērķiem, kurās 
neizmanto dz īvniekus, un apspriežoties ar atbilst īgām ieinteres ētām personām, iesniedz 
Komisijai zi ņojumu par sasniegto progresu test ēšanas metožu, kur ās neizmanto dz īvniekus, 
un testēšanas strat ēģiju, kuras izmanto, lai rad ītu informāciju par vielas rakstur īgajām 
īpašībām un lai nov ērtētu risku saska ņā ar šīs regulas pras ībām, īstenošanā un izmantošan ā. 
Pirmo pārskatu iesniedz l īdz 2011. gada 1. j ūnijam. 
L 396/214 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 4. Reizi piecos gados Komisija public ē vispārēju pārskatu par: 
a) pieredzi, kas g ūta šīs regulas darb ībā, tostarp 1., 2. un 3. punkt ā minēto informāciju, 
b) tā finansējuma apjomu un sadal ījumu, kuru Komisija paredz ējusi alternat īvo testa 
metožu izstr ādei un nov ērtēšanai. 
Pirmo pārskatu public ē līdz 2012. gada 1. j ūnijam. 
118. pants 
Piekļuve inform ācijai 
1. Uz A ģentūras rīcībā esošiem dokumentiem attie cas Regula (EK) Nr. 1049/2001. 
2. Š ādas inform ācijas atklāšanu parasti uzskata par t ādu, kas apdraud attiec īgas personas 
komerciālo interešu aizsardz ību: 
a) sīka inform ācija par prepar āta sastāvu pilnībā; 
b) neskarot 7. panta 6. pun ktu un 64. panta 2. punktu, prec īzs vielas vai prepar āta 
lietošanas veids, funkcijas vai izmantojums, tostarp prec īza inform ācija par vielas vai 
preparāta lietošanu starpprodukta veid ā; 
c) prec īza ražotas vai tirg ū laistas vielas vai prepar āta tonnāža; 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/215 
 d) ražot āju vai import ētāju saiknes ar izplat ītājiem vai pak ārtotiem lietot ājiem. 
Ja vajadzīga steidzama r īcība, lai aizsarg ātu cilvēku veselību, drošību vai apk ārtējo vidi, 
piemēram, ārkārtas situācijās, Aģentūra var izpaust šaj ā punktā minēto informāciju. 
3. Valde l īdz 2008. gada 1. j ūnijam paredz praktiskus meh ānismus Regulas (EK) Nr. 
1049/2001 īstenošanai, tostarp pieejamos p ārsūdzības vai atl īdzināšanas meh ānismus 
saistībā ar daļēju vai piln īgu konfidencialt ātes prasības noraid īšanu. 
4. A ģentūras lēmumi, ko t ā pieņem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1049/2001 8. pantu, var b ūt 
iemesls sūdzībai ombudam vai Ties ā ierosinātai lietai attiec īgi saskaņā ar Līguma 195. un 
230. panta nosac ījumiem. 
119. pants 
Atklāta pieejam ība ar elektroniskiem l īdzekļiem 
1. Š ādu Aģentūras rīcībā esošu inform āciju par viel ām, to prepar ātiem vai izstr ādājumiem 
saskaņā ar 77. panta 2. punkta e) apakšpunktu internet ā dara pieejamu atkl ātībā bez 
maksas: 
a) vielas nosaukums IUPAC  nomenklat ūrā – Direktīvas 67/548/EEK noz īmē bīstamām 
vielām, neskarot 2. punkta f) ung) apakšpunktu; 
b) vielas nosaukums, k āds norādīts EINECS, ja ir; 
L 396/216 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 c) vielas klasifik ācija un mar ķējums; 
d) fiziski un ķīmiski dati par vielu, t ās izplatības ceļiem un izplat īšanos vidē; 
e) visu toksikolo ģijas un ekotoksikolo ģijas pētījumu rezult āti; 
f) jebkurš saska ņā ar I pielikumu noteikts atvasin āts beziedarb ības līmenis ( DNEL ) vai 
paredzētā beziedarb ības koncentr ācija ( PNEC ); 
g) saska ņā ar IV pielikuma 4. un 5. ieda ļu sniegtie nor ādījumi par drošu lietošanas 
veidu; 
h) anal ītiskas metodes, ja t ās lūgts izmantot saska ņā ar IX vai X pielikumu, kas ļauj 
konstatēt apkārtējā vidē izdalījušās bīstamas vielas, k ā arī noteikt tiešo iedarb ību uz 
cilvēkiem. 
2. Š ādu inform āciju par viel ām, to prepar ātiem vai izstr ādājumiem dara atkl ātībā pieejamu 
internetā bez maksas saska ņā ar 77. panta 2. punkta e) apakšpunktu, iz ņemot gadījumus, ja 
puse, kas iesniegusi inform āciju, saska ņā ar 10. panta a) un xi) punktu iesniedz 
pamatojumu, ko A ģentūra pieņem kā pamatotu – par to, k āpēc publiskošana var ētu 
apdraudēt reģistrētāja vai kādas citas ieinteres ētas puses komerci ālās intereses: 
a) ja tas ir b ūtiski klasific ēšanā un marķēšanā – vielas t īrības pakāpe un apzin āti tās 
piemaisījumi un/vai piedevas, kas zin āmas kā bīstamas; 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/217 
 b) kop ējās tonnāžas diapazons (t. i., 1 – 10 tonnas, 10 – 100 tonnas, 100 – 1 000 tonnas 
vai vairāk par 1 000 tonn ām), kādā reģistrēta konkrēta viela; 
c) 1. punkta d) un e) apakšpunkt ā minētās informācijas izpētes kopsavilkumu vai 
koncentrētu izpētes kopsavilkumu; 
d) citu droš ības datu lap ā ietvertu inform āciju, kas nav uzskait īta 1. punkt ā; 
e) vielas tirdzniec ības nosaukum(-i); 
f) vielas nosaukums IUPAC  nomenklat ūrā tādām jaunām vielām, kas ir b īstamas 
Direktīvas 67/548/EEK noz īmē, uz trīs gadiem; 
g) vielas nosaukums IUPAC  nomenklat ūrā vielām, kas ir b īstamas Direkt īvas 
67/548/EEK noz īmē un ko izmanto vienam vai vair ākiem no š ādiem mērķiem: 
 i) k ā starpproduktu, 
 ii) zin ātniskajai p ētniecībai un attīstībai, 
 iii) uz produktu un procesu orient ētai pētniecībai un attīstībai. 
L 396/218 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 120. pants 
Sadarbība ar treš ām valstīm un starptautisk ām organiz ācijām 
Neskarot 118. un 119. pantu, inform āciju, ko A ģentūra saņem saskaņā ar šo regulu, var izpaust 
trešās valsts vald ībai vai iest ādei vai starptautiskai organiz ācijai saska ņā ar nolīgumu, ko Kopiena 
noslēgusi ar attiec īgo trešo personu atbilst īgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 
304/2003 (2003. gada 28. janv āris) par bīstamu ķīmisku vielu eksportu un importu 1 vai Līguma 
181.a panta 3. punktam, ja ir iev ēroti abi šie nosac ījumi: 
a) nol īguma mērķis ir sadarboties,  ieviešot vai piem ērojot tiesību aktus par ķimikālijām, uz 
kuriem attiecas š ī regula; 
b) treš ā persona aizsarg ā konfidenci ālu informāciju, kā abas puses ir savstarp ēji vienojuš ās. 
                                                 
1 OV L 63, 6.3.2003., 1. lpp. Regul ā jaunākie grozījumi izdar īti ar Komisijas Regulu (EK) 
Nr. 775/2004 (OV L 123, 27.4.2004., 27. lpp.). 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/219 
 XIII  SADAĻA 
KOMPETENT ĀS IESTĀDES 
121. pants 
Norīkošana 
Dalībvalsts nor īko kompetentu iest ādi vai kompetentas iest ādes, kas atbild par to uzdevumu 
veikšanu, kuri kompetent ām iestādēm ir uztic ēti saskaņā ar šo regulu, un par sadarb ību ar Komisiju 
un Aģentūru šīs regulas īstenošanas jom ā. Dalībvalstis kompetento iest āžu rīcībā nodod pietiekamus 
resursus, lai t ās laicīgi un efekt īvi varētu pildīt uzdevumus saska ņā ar šo regulu. 
122. pants 
Kompetentu iest āžu sadarb ība 
Kompetent ās iestādes savā starpā sadarbojas, veicot uzdevumus saska ņā ar šo regulu, un šaj ā sakarā 
sniedz kompetent ām citu dal ībvalstu iest ādēm visu vajadz īgo un lietder īgo atbalstu. 
L 396/220 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 123. pants 
Sabiedrības inform ēšana par vielu rad ītiem apdraud ējumiem 
Kompetent ās dalībvalstu iest ādes inform ē sabiedrību par vielu rad ītiem apdraud ējumiem, ja to atz īst 
par vajadz īgu cilvēku veselības un apk ārtējās vides aizsardz ībai. Aģentūra, konsult ējoties ar 
kompetentaj ām iestādēm un iesaist ītajām pusēm, un, ja nepieciešams, izmantojot attiec īgu labu 
praksi, nodrošina inform ācijas novad īšanu par ķīmisko vielu, to prepar ātu un izstr ādājumu riskiem 
un drošu lietošanu, lai koordin ētu dalībvalstu darb ības. 
124. pants 
Citi pienākumi 
Kompetent ās iestādes elektroniski iesniedz A ģentūrai visu tām pieejamo inform āciju, kas t ām ir par 
vielām, kas reģistrētas saskaņā ar 12. panta 1. punktu, kuru dokument ācijā nav pilnīgas inform ācijas 
par VII pielikum ā minēto informāciju, konkr ēti – vai īstenošanas vai p ārraudzības darbības ir 
apzinājušas iesp ējamu apdraud ējumu. Kompetent ās iestādes pēc vajadzības atjaunina šo 
informāciju. 
Dalībvalstis izveido savus pal īdzības dienestus, lai sniegtu padomus ražot ājiem, import ētājiem, 
pakārtotiem lietot ājiem un vis ām citām ieinteres ētām pusēm par to attiec īgiem pien ākumiem un 
saistībām saskaņā ar šo regulu, jo īpaši attiec ībā uz vielu re ģistrāciju saska ņā ar 12. panta 1. punktu, 
papildus operat īviem norāžu dokumentiem, ko A ģentūra nodrošina saska ņā ar 77. panta 2. punkta 
g) apakšpunktu. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/221 
 XIV  SADAĻA 
ĪSTENOŠANA 
125. pants 
Dalībvalstu uzdevumi 
Dalībvalstis uztur konkr ētiem apstākļiem piemērotu oficiālu kontroles un citu darb ību sistēmu. 
126. pants 
Sankcijas par regulas pras ību neievērošanu 
Dalībvalstis paredz noteikumus par sodiem, ko piem ēro par šīs regulas p ārkāpumiem, un veic visus 
vajadzīgos pasākumus, lai nodrošin ātu, ka sodus īsteno. Sodiem ir j ābūt efektīviem, sam ērīgiem un 
preventīviem. Dal ībvalstis dara min ētos noteikumus zin āmus Komisijai v ēlākais līdz 2008. gada 
1. decembrim, un bez kav ēšanās informē par jebkādiem vēlākiem groz ījumiem, kas tos ietekm ē. 
L 396/222 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 127. pants 
Pārskats 
Regulas 117. panta 1. punkt ā minētajā pārskatā par īstenošanu ietver rezult ātus, kas gūti oficiālās 
pārbaudēs, veiktajā pārraudzībā, uzliekot paredz ētos sodus un veicot citus pas ākumus saska ņā ar 
125. un 126. pantu iepriekš ējā pārskata posm ā. Par kopīgiem pārskatos iek ļaujamiem jaut ājumiem 
vienojas forum ā. Komisija dara p ārskatus pieejamus A ģentūrai un forumam. 
XV SADA ĻA 
PĀREJAS NOTEIKUMI UN NO BEIGUMA NOTEIKUMI 
128. pants 
Brīva aprite 
1. Saska ņā ar 2. punktu dal ībvalstis neaizliedz, neierobežo vai nekav ē ražot, import ēt, laist 
tirgū vai lietot t īras vielas, to prepar ātus vai izstr ādājumus, uz ko attiecas š ī regula, kas 
atbilst šai regulai un – attiec īgos gadījumos – Kopienas ties ību aktiem, kas pie ņemti, lai 
īstenotu šo regulu. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/223 
 2. Š ī regula neliedz dal ībvalstīm darba ņēmēju, cilvēku veselības un apk ārtējās vides 
aizsardzībai piemērot vai izstr ādāt savus noteikumus, kuri ir sp ēkā gadījumos, ja š ī regula 
nesaskaņo prasības par ražošanu, laišanu tirg ū vai lietošanu. 
129. pants 
Drošības klauzula 
1. Ja dal ībvalstij ir pamatots iemesls uzskat īt, ka tīra viela, tās preparāts vai izstr ādājums, kas 
atbilst šīs regulas pras ībām, var apdraud ēt cilvēku veselību vai apk ārtējo vidi, tā var veikt 
attiecīgus pagaidu pas ākumus. Dal ībvalsts par to uzreiz inform ē Komisiju, A ģentūru un 
pārējās dalībvalstis, pamatojot pie ņemto lēmumu, un iesniedz zin ātnisku vai tehnisku 
informāciju, uz ko ir balst īts pagaidu pas ākums. 
2. Komisija pie ņem lēmumu saska ņā ar 133. panta 3. punkt ā minēto proced ūru 60 dien ās pēc 
informācijas saņemšanas no attiec īgās dalībvalsts. T āds lēmums: 
a) atļauj veikt pagaidu pas ākumu uz l ēmumā nolikto laiku; vai 
b) prasa, lai dal ībvalsts atsauktu pagaidu pas ākumu. 
L 396/224 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 3. Ja 2. punkta a) apakšpunkt ā minētā lēmuma sakar ā dalībvalsts paredz ētais pagaidu 
pasākums ir ierobežojums laist vielu tirg ū vai to lietot, attiec īgā dalībvalsts ierosina 
Kopienas ierobežošanas proced ūru, 3 mēnešos pēc Komisijas l ēmuma iesniedzot A ģentūrai 
dokument āciju saska ņā ar XV pielikumu. 
4. Panta 2. punkta a) apakšpunkt ā minētā lēmuma gad ījumā Komisija apsver, vai š ī regula ir 
jāpielāgo. 
130. pants 
Paziņojumi par l ēmumu iemesliem 
Kompetent ās iestādes, Aģentūra un Komisija pamato visus l ēmumus, ko pie ņem saskaņā ar šo 
regulu. 
131. pants 
Pielikumu groz ījumi 
Pielikumus var groz īt saskaņā ar 133. panta 4. punkt ā minēto proced ūru. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/225 
 132. pants 
Īstenošanas ties ību akti 
Pasākumus, kas vajadz īgi šīs regulas noteikumu efekt īvai īstenošanai, paredz saska ņā ar 133. panta 
3. punktā minēto procedūru. 
133. pants 
Komitejas proced ūra 
1. Komisijai pal īdz komiteja. 
2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piem ēro Lēmuma 1999/468/EK 3. un 7. pantu, ņemot vērā tā 
8. pantu. 
3. Ja ir atsauce uz šo punktu, piem ēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā tā 
8. pantu. 
Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punkt ā paredzētais termiņš ir trīs mēneši. 
4. Ja ir atsauce uz šo punktu, piem ēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. l īdz 4. punktu un 
7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu. 
5. Komiteja pie ņem savu reglamentu. 
L 396/226 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 134. pants 
Aģentūras izveides sagatavošana 
1. Komisija sniedz A ģentūras izveidei vajadz īgo atbalstu. 
2. T ādā sakarā, līdz brīdim, kad izpilddirektors s āk pildīt savus pien ākumus pēc tam, kad vi ņu 
saskaņā ar 84. pantu ir iec ēlusi Aģentūras valde, Komisija A ģentūras vārdā un izmantojot 
tai paredz ēto budžetu, var: 
a) iecelt darbiniekus, tai skait ā personu, kas uz pagaidu la iku veic izpilddirektora 
administrat īvos pienākumus, un 
b) slēgt citus līgumus. 
135. pants 
Pagaidu pas ākumi pazi ņotām vielām 
1. L ūgumus pazi ņotājiem sniegt papildu inform āciju kompetentai iest ādei saskaņā ar 
Direktīvas 67/548/EEK 16. panta 2. punktu uzskata par saska ņā ar šīs regulas 51. pantu 
pieņemtiem lēmumiem. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/227 
 2. L ūgumu pazi ņotājam sniegt papildu inform āciju par vielu saska ņā ar Direkt īvas 
67/548/EEK 16. panta 1. punktu uzskata par saska ņā ar šīs regulas 52. pantu pie ņemtiem 
lēmumiem. 
Tādas vielas uzskata par ietvert ām Kopienas elast īgā rīcības plānā saskaņā ar šīs regulas 
44. panta 2. punktu un uzskata, ka to saska ņā ar šīs regulas 45. panta 2. punktu izv ēlējusies 
dalībvalsts, kuras kompetent ā iestāde ir lūgusi papildu inform āciju saska ņā ar Direkt īvas 
67/548/EEK 7. panta 2. punktu un 16. panta 1. punktu. 
136. pants 
Pagaidu pas ākumi esoš ām vielām 
1. L ūgumus ražot ājiem un import ētājiem iesniegt inform āciju Komisijai saska ņā ar Komisijas 
regulu, piem ērojot Regulas (EEK) Nr. 793/93 10. pa nta 2. punktu, uzskata par saska ņā ar 
šīs regulas 52. pantu pie ņemtiem lēmumiem. 
Kompetent ā iestāde kādai vielai ir kompetent ā iestāde tajā dalībvalstī, kas izvēlēta par 
ziņotāju saskaņā Regulas (EEK) Nr. 793/93 10. panta 1. punktu, un veic š īs regulas 
46. panta 3. punkt ā un 48. pant ā paredzētos pienākumus 
L 396/228 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 2. L ūgumi ražot ājiem un import ētājiem iesniegt inform āciju Komisijai saska ņā ar Komisijas 
regulu, piem ērojot Regulas (EEK) Nr. 793/93 12. pa nta 2. punktu, uzskata par saska ņā ar 
šīs regulas 52. pantu pie ņemtiem lēmumiem. A ģentūra konkrētai vielai nosaka kompetentu 
iestādi, kas veic 46. panta 3. punkt ā un 48. pant ā paredzētos pienākumus. 
3. Dal ībvalsts, kuras zi ņotājs līdz 2008. gada 1. j ūnijam nav iesniedzis apdraud ējuma 
izvērtējumu un, vajadz ības gadījumā, apdraudējumu ierobežošanas strat ēģiju saskaņā ar 
Regulas (EEK) Nr. 793/93 10. panta 3. punktu: 
a) dokument ē informāciju par rad ītām briesmām un apdraud ējumu saska ņā ar šīs 
regulas XV pielikuma B da ļu; 
b) piem ēro šīs regulas 69. panta 4. punktu, pamatojoties uz a) apakšpunkt ā minēto 
informāciju; un 
c) sagatavo dokument āciju par to, ar k ādām darbībām tā paredz regul ēt visus citus 
apzinātos apdraud ējumus, nevis izdarot groz ījumus šīs regulas XVII pielikum ā. 
Iepriekš min ēto informāciju iesniedz A ģentūrai līdz 2008. gada 1. decembrim. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/229 
 137. pants 
Pārejas noteikumi par ierobežojumiem 
1. Komisija l īdz 2010. gada 1. j ūnijam vajadz ības gadījumā sagatavo projektu 
XVII pielikuma groz ījumiem saska ņā vienu no šiem dokumentiem: 
a) jebk āds Kopienas m ērogā saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 793/93 11. pantu pie ņemts 
apdraudējumu nov ērtējums un ieteicama apdraud ējumu ierobežošanas strat ēģija, ja 
tajā ir ierobežojumu priekšlikumi saska ņā ar šīs regulas VIII sada ļu, bet par ko v ēl 
nav pieņemts lēmums saska ņā ar Direkt īvu 76/769/EEK; 
b) jebk ādu priekšlikumu par ierobežo jumu ieviešanu vai groz īšanu saska ņā ar Direkt īvu 
76/769/EEK, kurš iesniegts attiec īgām iestādēm, taču vēl nav pieņemts. 
2. L īdz 2010. gada 1. j ūnijam visu 129. panta 3. punkt ā minēto dokument āciju iesniedz 
Komisijai. Komisija vajadz ības gadījumā sagatavo projektu XVII pielikuma groz ījumiem. 
3. Visus ierobežojumu groz ījumus, kas pie ņemti saska ņā ar Direkt īvu 76/769/EEK, s ākot ar 
2007. gada 1. j ūniju, iekļauj XVII pielikum ā, un tie stājas spēkā, sākot ar 2009. gada 
1. jūniju. 
L 396/230 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 138. pants 
Pārskatīšana 
1. Komisija l īdz 2019. gada 1. j ūnijam to p ārskata, lai izv ērtētu, vai paildzin āt to pienākumu 
piemērošanu, kas paredz veikt ķīmiskās drošības novērtējumu un dokument ēt to ķīmiskās 
drošības pārskatā par vielām, uz ko t ādas saistības neattiecas t ādēļ, ka attiec īgās vielas nav 
jāreģistrē vai arī ir jāreģistrē, bet tās gadā ražo vai import ē mazākā apjomā par 10 tonn ām. 
Tomēr attiecībā uz vielām, kas saska ņā ar Direkt īvu 67/548/EEK atbilst krit ērijiem, 
saskaņā ar kuriem viela ir klasific ējama kā 1. vai 2. kategorijas kancerog ēna, mutag ēna vai 
reprodukcijai toksiska viela, p ārskatīšanu veic l īdz 2014. gada 1. j ūnijam. Pārskatīšanas 
laikā Komisija ņem vērā visus attiec īgos faktorus, tai skait ā: 
a) ražot āju un import ētāju izstrādājamo ķīmiskās drošības pārskatu izmaksas; 
b) izmaksu sadal ījumu starp pieg ādes ķēdes dalībniekiem un pak ārtoto lietot āju; 
c) ieguvumus saist ībā ar cilvēka veselību un vidi. 
Pamatojoties uz p ārskatīšanu, Komisija vajadz ības gadījumā var nākt klajā ar tiesību aktu 
projektiem paildzin āt minētos pienākumus. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/231 
 2. Komisija var n ākt klajā ar tiesību aktu projektiem, l īdzko var izstr ādāt praktiski lietojamu 
un rentablu pa ņēmienu, kā izvēlēties polim ērus reģistrēšanai, pamatojoties uz stabiliem 
tehniskiem un izmantojamiem zin ātnes kritērijiem, un, kad public ēts pārskats par še 
uzskaitīto: 
a) polim ēru radītie apdraud ējumi salīdzinājumā ar citām vielām; 
b) vajadz ība, ja tāda ir, reģistrēt konkrētu tipu polim ērus, no vienas puses, ņemot vērā 
konkurētspēju un jaunin ājumus un, no otras puses, cilv ēku veselības un apk ārtējās 
vides aizsardz ību. 
3. Regulas 117. panta 4. punkt ā minētajā pārskatā par šīs regulas izmantojum ā gūto pieredzi, 
iekļauj prasību pārskatīšanu tādu vielu re ģistrācijai, kuras gad ā viens ražot ājs ražo vai 
importētājs importē tikai apjom ā, sākot no 1 tonnas, bet maz āk par 10 tonn ām. 
Pamatojoties uz p ārskatīšanu, Komisija var n ākt klajā ar tiesību aktu projektiem, paredzot 
grozīt informācijas pras ības vielām, ko gad ā viens ražot ājs ražo vai import ētājs importē 
1 tonnu vai liel ākā apjomā, līdz 10 tonn ām, ņemot vērā notikumu att īstību, piemēram, 
attiecībā uz alternat īvu testēšanu un (kvantitat īvām) struktūraktīvām attiecībām ((Q)SARs ). 
4. Komisija l īdz 2008. gada 1. j ūnijam pārskata I, IV un V pielikumu, lai vajadz ības gadījumā 
ierosinātu to groz ījumus saska ņā ar 131. pant ā minēto procedūru. 
L 396/232 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 5. Komisija l īdz 2008. gada 1. decembrim p ārskata XIII pielikumu, lai izv ērtētu kritēriju, pēc 
kuriem identific ē noturīgas, bioakumulat īvas un toksiskas vai ļoti noturīgas un ļoti 
bioakumulat īvas vielas, atbilst ību nolūkā nepieciešam ības gadījumā ierosināt grozījumus 
saskaņā ar 133. panta 4. punkt ā minēto proced ūru. 
6. Komisija l īdz 2012. gada 1. j ūnijam veic p ārskatīšanu, lai izv ērtētu, vai groz īt šīs regulas 
darbības jomu, lai izvair ītos no pārklāšanas ar citiem attiec īgiem Kopienas noteikumiem. 
Ja ir lietder īgi, Komisija var uz min ētās pārskatīšanas pamata iesniegt ties ību akta 
priekšlikumu. 
7. Komisija l īdz 2013. gada 1. j ūnijam veic p ārskatīšanu, lai izv ērtētu, vai paplašin āt 
60. panta 3. punkta darb ības jomu uz viel ām, kuras ir noteiktas 57. panta f) apakšpunkt ā kā 
tādas, kas no ārda endokr īno sistēmu, ņemot vērā pēdējos notikumus zin ātniskās zināšanās. 
Ja ir lietder īgi, Komisija var uz min ētās pārskatīšanas pamata iesniegt ties ību aktu 
priekšlikumus. 
8. Komisija l īdz 2019. gada 1. j ūnijam veic p ārskatīšanu, lai izv ērtētu, vai paplašin āt 
33. pantu darb ības jomu, lai iek ļautu citas b īstamas vielas, ņemot vērā praktisko pieredzi 
minētā panta īstenošanā. Ja ir lietder īgi, Komisija var uz min ētās pārskatīšanas pamata 
iesniegt ties ību aktu priekšlikumus min ētā pienākuma paplašin āšanai. 
9. Saska ņā ar tādas testēšanas veicin āšanas mērķi, kurā neizmanto dz īvniekus, k ā arī tādas 
testēšanas aizvietošanas, samazin āšanas un uzlabošanas m ērķi, kurā izmanto dz īvniekus, 
kā nosaka šī regula, Komisija p ārskata VIII pielikuma 8.7 sada ļas testēšanas pras ības līdz 
2019. gada 1. j ūnijam. Uz š īs pārskatīšanas pamata Komisija var ierosin āt grozījumus 
saskaņā ar 133. panta 4. punkt ā minēto proced ūru, nodrošinot vesel ības un vides 
aizsardzības augsto l īmeni. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/233 
 139. pants 
Atcelšana 
Direktīvu Direkt īvu 91/155/EEK atce ļ. 
Direktīvu 93/105/EEK, Direkt īvu 2000/21/EK, Regulu (EEK) Nr. 793/93 un Regulu (EK) 
Nr. 1488/94 atce ļ no 2008. gada 1. j ūnija. 
Direktīvu 93/67/EEK atce ļ no 2008. gada 1. augusta.  
Direktīvu 76/769/EEK atce ļ no 2009. gada 1. j ūnija.  
Atsauces uz atceltajiem ties ību aktiem uzskata par atsauc ēm uz šo regulu. 
140. pants 
Grozījumi Direkt īvā 1999/45/EK 
Direktīvas 1999/45/EK 14. pantu sv ītro. 
141. pants 
Stāšanās spēkā un piemērošana 
1. Š ī regula stājas spēkā 2007. gada 1. j ūnijā. 
2. Regulas II, III, V, VI, VII, XI un XII sada ļa, kā arī 128. un 136. pantu piem ēro no 
2008. gada 1. j ūnija. 
L 396/234 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 3. Regulas 135. pantu piem ēro no 2008. gada 1. augusta. 
4. VIII sada ļu un XVII pielikumu piem ēro no 2009. gada 1. j ūnija. 
Šī regula uzliek saist ības kopum ā un ir tieši piem ērojama vis ās dalībvalstīs. 
Briselē, 2006. gada 18. decembr ī 
Eiropas Parlamenta v ārdā – Padomes v ārdā – 
priekšsēdētājs priekšs ēdētājs 
J. BORRELL FONTELLES M. VANHANEN 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/235 
 PIELIKUMU SARAKSTS 
I PIELIKUMS VISP ĀRĒJI VIELU NOV ĒRTĒJUMA UN ĶĪMISKĀS DROŠĪBAS 
PĀRSKATA IZSTR ĀDES NOTEIKUMI 
II PIELIKUMS NOR ĀDĪJUMI DROŠUMA DROŠ ĪBAS DATU LAPU SAST ĀDĪŠANAI 
III PIELIKUMS KRIT ĒRIJI VIEL ĀM, KAS RE ĢISTRĒTAS APJOM Ā NO 1 LĪDZ 10 
TONNĀM 
IV PIELIKUMS ATBR ĪVOJUMI NO PIEN ĀKUMA RE ĢISTRĒT SASKA ŅĀ AR 2. PANTA 
7. PUNKTA a) APAKŠPUNKTU  
V PIELIKUMS ATBR ĪVOJUMI NO PIEN ĀKUMA RE ĢISTRĒT SASKA ŅĀ AR 2. PANTA 
7. PUNKTA b) APAKŠPUNKTU 
VI PIELIKUMS 10. PANT Ā MINĒTĀS INFORM ĀCIJAS PRAS ĪBAS 
VII PIELIKUMS STANDARTINFORM ĀCIJAS PRAS ĪBAS PAR VIEL ĀM, KO RAŽO VAI 
IMPORT Ē 1 TONNU VAI LIEL ĀKĀ APJOMĀ 
VIII PIELIKUMS STANDARTINFORM ĀCIJAS PRAS ĪBAS VIEL ĀM, KO RAŽO VAI 
IMPORT Ē 10 TONNAS VAI LIEL ĀKĀ APJOMĀ 
L 396/236 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 IX PIELIKUMS STANDARTINFORM ĀCIJAS PRAS ĪBAS VIEL ĀM, KO RAŽO VAI 
IMPORT Ē 100 TONNU VAI LIEL ĀKĀ APJOMĀ 
X PIELIKUMS STANDARTINFORM ĀCIJAS PRAS ĪBAS VIEL ĀM, KO RAŽO VAI 
IMPORT Ē 1000 TONNU VAI LIEL ĀKĀ APJOMĀ 
XI PIELIKUMS VISP ĀRĒJI NOTEIKUMI VII L ĪDZ X PIELIKUM Ā IZKLĀSTĪTĀ 
TESTĒŠANAS STANDARTREŽ ĪMA PIEM ĒROŠANAI 
XII PIELIKUMS VISP ĀRĒJI NOTEIKUMI PAK ĀRTOTIEM LIETOT ĀJIEM PAR VIELU 
NOVĒRTĒŠANU UN ĶĪMISKĀS DROŠĪBAS PĀRSKATU 
SAGATAVOŠANU 
XIII PIELIKUMS NOTUR ĪGU, BIOAKUMULAT ĪVU UN TOKSISKU VIELU, K Ā ARĪ ĻOTI 
NOTURĪGU UN ĻOTI BIOAKUMULAT ĪVU VIELU APZIN ĀŠANAS 
KRITĒRIJI 
XIV PIELIKUMS TO VIELU SARAKS TS, UZ KO ATTIECAS LICENC ĒŠANA 
DOKUMENT ĀCIJA SOCI ĀLO UN EKONOMISKO ASPEKTU ANAL ĪZE 
XV PIELIKUMS DOKUMENT ĀCIJA 
XVI PIELIKUMS SOCI ĀLO UN EKONOMIS KO ASPEKTU ANAL ĪZE 
XVII PIELIKUMS DAŽU B ĪSTAMU VIELU, PREPAR ĀTU UN IZSTR ĀDĀJUMU 
RAŽOŠANAS, TIRG ŪLAIŠANAS UN LIETOŠA NAS IEROBEŽOJUMI 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/237 
 I PIELIKUMS  
VISPĀRĒJI VIELU NOV ĒRTĒJUMA UN ĶĪMISKĀS DROŠĪBAS  
PĀRSKATA IZSTR ĀDES NOTEIKUMI 
0. IEVADS 0.1. Š ā pielikuma m ērķis ir izklāstīt, kā ražotājiem un import ētājiem novērtēt un dokument ēt to, 
vai viņu ražotās vai import ētās vielas rad ītie riski ražošanas un paša (u) lietošanas veida(u) 
procesā ir pietiekami kontrol ēti, un to, vai p ārējie, lejup pa pieg ādes ķēdi, var pietiekami 
kontrolēt riskus. Šo pielikumu, izdarot vajadz īgos pielāgojumus, piem ēro arī to 
izstrādājumu izgatavot ājiem un import ētājiem, kuriem, lai tos var ētu reģistrēt, ir jāveic 
ķīmiskās drošības novērtējums.   
0.2. Ķīmiskā drošības novērtējumu sagatavo kompetenta(s) persona(s), kam ir pien ācīga 
pieredze un sagatavot ība, tostarp kvalifik ācijas celšanas kursos. 
0.3. Ražot ājs ķīmiskās drošības novērtējumā pievēršas vielas ražošanai un visiem apzin ātiem 
lietošanas veidiem. Import ētājs ķīmiskās drošības novērtējumā pievēršas visiem 
apzinātiem lietošanas veidiem. Ķīmiskā drošības novērtējumā izskata ar apzin ātiem 
lietošanas veidiem defin ētu vielas (ar ī visu galveno t ās piemaisījumu un piedevu), t ās 
preparātu un izstr ādājumu lietošanas veidu. Nov ērtējumā izskata visas vielas dz īves cikla 
stadijas, ņemot vērā ražošanu un apzin ātus lietošanas veidus. Ķīmiskā drošības 
novērtējumā salīdzina iesp ējamo nelabv ēlīgo ietekmi, ko var ētu radīt viela ar zin āmu vai 
loģiski paredzamu iedarb ību uz cilv ēkiem un/vai apk ārtējo vidi, ar ietekmi, ko š ī viela 
varētu radīt, ņemot vērā īstenotus un ieteiktus riska p ārvaldības pasākumus un darb ības 
apstākļus. 
L 396/238 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 0.4. Vielas, kuru fizisk ās un ķīmiskās, toksiskās un ekotoksisk ās īpašības, paredzams, ir 
līdzīgas, vai ir l īdzīgas struktur ālas līdzības dēļ, var uzskat īt par vielu grupu vai 
"kategoriju". Ja ražot ājs vai import ētājs uzskata, ka ar vi enai vielai veiktu ķīmiskās 
drošības novērtējumu pietiek, lai nov ērtētu un dokument ētu to, ka citas vielas vai vielu 
grupas vai "kategorijas" rad ītie riski ir pietiekami kontrol ēti, viņš var minēto ķīmiskās 
drošības novērtejumu izmantot attiec īgai citai vielai vai vielu grupai vai "kategorijai". 
Ražotājs vai import ētājs to pamato. 
0.5. Ķīmiskā drošības novērtējumā izmanto vielas tehniskaj ā dokument ācijā ietverto 
informāciju par to, k ā arī citu pieejamu un svar īgu inform āciju. Ražot āji vai import ētāji, 
kas iesniedz test ēšanas priekšlikumus saska ņā ar IX vai X pielikumu, to re ģistrē attiecīgā 
ķīmiskās drošības pārskata poz īcijā. Iekļauj pieejamo inform āciju no nov ērtējuma, kas 
veikts saska ņā ar citām starptautisk ām vai attiec īgu valstu programm ām. Ja iesp ējams, 
izstrādājot ķīmiskās drošības pārskatu, ņem vērā un atspogu ļo saskaņā ar Kopienas ties ību 
aktiem veiktu nov ērtējumu (piem ēram, saska ņā ar Regulu (EK) Nr. 793/93 veiktu riska 
novērtējumu). Atk āpes no šādiem novērtējumiem pamato. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/239 
 Izskatāmā informācijā ietilpst inform ācija par vielas rad īto bīstamību, iedarb ību ražojot vai 
importējot, tās apzinātiem lietošanas veidiem, izmantošanas nosac ījumiem un riska 
pārvaldības pasākumiem, ko piem ēro vai iesaka ņemt vērā pakārtotiem lietot ājiem.  
Saskaņā ar XI pielikuma 3. ieda ļu dažos gad ījumos varb ūt nav jāiegūst trūkstošā 
informācija, jo riska p ārvaldības pasākumi un izmantošanas apst ākļi, kas vajadz īgi, lai 
kontrolētu labi raksturo tu risku, var b ūt pietiekami, lai kontrol ētu arī citus iesp ējamus 
riskus, kas t ādēļ nav jāraksturo prec īzi. 
Ja ražotājs vai import ētājs uzskata, ka ķīmiskās drošības pārskata izstr ādē ir vajadzīga 
papildu inform ācija, un tādu inform āciju var ieg ūt, tikai veicot testus saska ņā ar IX vai 
X pielikumu, vi ņš iesniedz test ēšanas strat ēģijas priekšlikumu ar paskaidrojumu, k āpēc 
viņš uzskata, ka ir vajadz īga papildu inform ācija, un ieraksta to attiec īgā ķīmiskās drošības 
pārskata poz īcijā. Gaidot papildu test ēšanas rezult ātus, viņš ķīmiskās drošības pārskatā 
ieraksta, k ādus riska p ārvaldības pagaidu pas ākumus viņš ir paredz ējis, kā arī tos, ko iesaka 
pakārtotiem lietot ājiem, lai p ārvaldītu iespējamus riskus. 
0.6. Ražot āja vai import ētāja veiktā vielas ķīmiskās drošības novērtējums ietver š ādas darbības 
saskaņā ar attiecīgām šā pielikuma ieda ļām: 
1. Bīstamības novērtējums attiec ībā uz cilvēku veselību 
2. Vielas fizisko un ķīmisko īpašību bīstamības novērtējums attiec ībā uz cilvēku 
veselību 
3. Bīstamības novērtējums attiec ībā uz apkārtējo vidi  
4. PBT un vPvB  novērtējums 
L 396/240 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Ja, veicot 1. l īdz 4. darb ību, ražotājs vai import ētājs secina, ka viela vai prepar āts atbilst 
klasifikācijas kritērijiem, lai to klasific ētu kā bīstamu saska ņā ar Direkt īvu 67/548/EEK vai 
Direktīvu 1999/45/EK, vai v ērtē tos kā PBT vai vPvB , tad ķīmiskās drošības novērtējumā 
apsver arī šādas darbības: 
5. Iedarb ības novērtējums 
5.1 Iedarb ības scenārija(u) izstr āde vai – vajadz ības gadījumā – attiecīgā lietošanas 
veida un iedarb ības kategoriju apzin āšana 
5.2 Iedarb ības izvērtējums 
6. Riska raksturojums. Attiecīgā
 ķīmiskās drošības pārskata poz īcijā (7. iedaļa) sniedz kopsavilkumu par visu 
attiecīgo inform āciju. 
0.7. Galvenais elements ķīmiskās drošības novērtējuma daļā par iedarb ību ir iedarb ības 
scenārijs(i), ko īsteno ražot āja ražojumiem, ražot āja vai import ētāja paša lietošanas 
veidam, un tas(tie) iedarb ības scenārijs(i), ko ražot ājs vai import ētājs iesaka īstenot 
apzinātam(iem) lietošanas veidam(iem). 
Iedarbības scenārijs ir nosac ījumu kopums, kas raksturo, k ā vielu ražo vai lieto t ās dzīves 
ciklā un kā ražotājs vai import ētājs kontrol ē vai iesaka pak ārtotiem lietot ājiem kontrol ēt 
iedarbību uz cilv ēkiem un apk ārtējo vidi. Iedarb ības scenārijos ir aprakst īti gan riska 
pārvaldības pasākumi, gan izmantošanas apst ākļi, ko ražot ājs vai import ētājs ir īstenojis 
vai iesaka īstenot pak ārtotiem lietot ājiem. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/241 
 Ja viela ir laista tirg ū, attiecīgo(os) iedarb ības scenāriju(us), ar ī riska pārvaldības 
pasākumus un izmantošanas apst ākļus, iekļauj drošības datu lapas pielikum ā saskaņā ar 
II pielikumu. 
0.8. Iedarb ības scenārija aprakst ā prasītais izklāsta izvērsums katr ā konkrētā gadījumā ir 
atšķirīgs – atkar ībā no vielas lietošanas veida, t ās bīstamām īpašībām un ražot āja vai 
importētāja rīcībā esošā informācijas apjoma. Iedarb ības scenārijos var aprakst īt pareizos 
riska pārvaldības pasākumus vair ākiem individu āliem procesiem vai vielas lietošanas 
veidiem. Iedarb ības scenārijs var attiekties uz plašu pr ocesu vai lietošanas veidu kl āstu. 
Iedarbības scenārijus, kas attiecas uz plašu procesu un lietošanas veidu kl āstu, var dēvēt 
par iedarb ības kategorij ām. Ja I un II pielikum ā ir piemin ēti iedarbības scenāriji, ar tiem ir 
domātas arī iedarbības kategorijas, ja t ādas ir izstr ādātas. 
0.9. Ja inform ācija saska ņā ar XI pielikumu nav vajadz īga, to konstat ē attiecīgā ķīmiskās 
drošības pārskata poz īcijā, un dod atsauci uz pamatojumu tehniskaj ā dokument ācijā. Arī to, 
ka inform ācija nav vajadz īga, atspogu ļo drošības datu lap ā. 
0.10. Attiec ībā uz īpašām ietekmēm, piemēram, ozona sl āņa noārdīšanos, spēju fotoķīmiski radīt 
ozonu, sp ēcīgu smaku un sm ērēšanu, kuru sakar ā nevar reāli izmantot 1. l īdz 6. ieda ļā 
paredzētās procedūras, ar tādām ietekmēm saistītos apdraud ējumus katr ā konkrētā 
gadījumā vērtē individuāli, un ražot ājs vai import ētājs ķīmiskās drošības pārskatā iekļauj 
pilnīgu novērtējuma aprakstu un pamatojumu un apkopo to droš ības datu lap ā. 
L 396/242 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 0.11. Izv ērtējot apdraud ējumu, ko rada vienas vai vair āku īpašā preparātā (piemēram, 
sakausējumos) iek ļautu vielu lietošanas veids, v ērā ņem to, kā vielas, no k ā sastāv 
preparāts, ir savienotas ķīmiskā matricē. 
0.12. Ja šaj ā pielikum ā aprakstītā metodolo ģija nav pareiza, ķīmiskās drošības pārskats izskaidro 
un pamato s īkas ziņas par izmantoto alternat īvo metodolo ģiju. 
0.13. Ķīmiskās drošības pārskata A da ļā ir deklarācija, ka attiec īgos iedarb ības scenārijos 
izceltos riska p ārvaldības pasākumus ražot ājs vai import ētājs īsteno ražot āja vai 
importētāja paša lietošanas veidam(iem), un inform ācija par apzin āto lietošanas veidu 
iedarbības scenārijiem droš ības datu lap ā ir darīta zināma izplatītājiem un pak ārtotiem 
lietotājiem. 
1. B ĪSTAMĪBAS NOV ĒRTĒJUMS ATTIEC ĪBĀ UZ CILV ĒKU VESEL ĪBU 
1.0. Ievads 
1.0.1. B īstamības novērtējuma attiec ībā uz cilvēku veselību mērķis ir: 
– noteikt vielas klasifik āciju un mar ķējumus saska ņā ar Direkt īvu 67/548/EEK un 
– atvasin āt augstāko pieļaujamo vielas iedarb ības līmeni, par k ādu augstākam 
nevajadzētu pakļaut cilvēkus. Tādu iedarbības līmeni dēvē par atvasin ātu 
beziedarb ības līmeni ( Derived No-Effect Level (D NEL)). 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/243 
 1.0.2. B īstamības novērtējumā attiecībā uz cilvēku veselību analizē vielas un š ādu ietekmju 
grupu toksikokin ētisko profilu (t. i., abso rbciju, metabolismu, izplat īšanos un izvad īšanu): 
1) akūtas ietekmes (ak ūtu toksiskumu, kairin ājumu un kod īgumu), 2) sensibiliz āciju, 
3) atkārtotu toksiskuma devu, un 4) CMR  ietekmes (kancerog ēnumu, mutag ēnumu un 
toksiskumu, kas ietekm ē reprodukt īvās funkcijas). Pamatojoties uz visu pieejamo 
informāciju, pēc vajadzības izskata p ārējās ietekmes. 
1.0.3. B īstamības novērtējums ietver š ādas četras darb ības: 
1. darbība Ar cilv ēkiem nesaist ītas inform ācijas izvērtēšana 
2. darbība Ar cilv ēkiem saist ītas inform ācijas izvērtēšana 
3. darbība Klasifik ācija un mar ķēšana 
4. darbība DNEL (Atvasinātu beziedarb ības līmeņu) atvasin āšana 
1.0.4. Pirm ās trīs darbības veic attiec ībā uz visām ietekmēm, par ko ir pieejama inform ācija, un 
informāciju reģistrē attiecīgajā ķīmiskās drošības pārskata ieda ļā, un vajadz ības gadījumā 
un saskaņā ar 31. pantu to apkopo droš ības datu lapas 2. un 11. poz īcijā. 
1.0.5. Attiec ībā uz ietekm ēm, par ko nav pieejama b ūtiska inform ācija, attiec īgā iedaļā ieraksta 
teikumu " Šī informācija nav pieejama ". Pamatojumu, ar ī atsauci uz jebk ādu datu 
meklēšanu literat ūrā ietver tehnisk ā dokument ācijā. 
L 396/244 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 1.0.6. B īstamības novērtējuma attiec ībā uz cilvēku veselību 4. darb ību veic, apkopojot pirmo triju 
darbību rezultātus, un ieraksta attiec īgā ķīmiskās drošības pārskata poz īcijā, kā arī apkopo 
drošības datu lapas 8.1. poz īcijā. 
1.1. 1. darb ība: Ar cilv ēkiem nesaist ītas inform ācijas izvērtēšana 
1.1.1. Ar cilv ēkiem nesaist ītas inform ācijas izvērtējumā ietilpst: 
– apdraud ējuma apzin āšana konkr ētām ietekmēm, balstoties uz visu pieejamo, ar 
cilvēkiem nesaist īto informāciju; 
– kvantitat īvās devas (koncentr ācijas) un reakcijas (ietekmes) attiec ību konstat ācija. 
1.1.2. Ja nevar konstat ēt kvantitat īvas devas (koncentr ācijas) un reakcijas (ietekmes) attiec ību, tas 
būtu jāpamato un j āiekļauj daļēja kvantitat īva vai kvalitat īva analīze. Piemēram, balstoties 
uz tāda testa rezult ātiem, kas veikts saska ņā ar 13. panta 3. punkt ā minētajā Komisijas 
regulā par testēšanas metod ēm noteiktaj ām testēšanas metod ēm, akūtām ietekmēm parasti 
nevar konstat ēt kvantitat īvās devas (koncentr ācijas) un reakcijas (ietekmes) attiec ību. 
Tādos gadījumos pietiek noteikt, va i vielai ir rakstur īga spēja tādu ietekmi izrais īt, un kādā 
pakāpē tā šai vielai piem īt. 
1.1.3. Visu ar cilv ēkiem nesaist īto informāciju, ko izmanto, lai v ērtētu īpašu ietekmi uz 
cilvēkiem, un konstat ētu devas (koncentr ācijas) un reakcijas (ietekmes) attiec ību, ja 
iespējams, īsumā atspoguļo, tabulā vai tabulās, nodalot in vitro , in vivo,  kā arī citu 
informāciju. Attiec īgos testa rezult ātus (piemēram, LD50, NO(A)EL  vai LO(A)EL ) un testa 
apstākļus (piemēram, testa ilgums, vielas ievad īšanas ceļš) un citu attiec īgo inform āciju par 
konkrēto ietekmi atspogu ļo starptautiski atz ītās mērvienībās. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/245 
 1.1.4 Ja ir pieejama viena izp ēte, tai būtu jāsagatavo koncentr ēts izpētes kopsavilkums. Ja viena 
un tā pati ietekme ir analiz ēta vairākās izpētēs, tad, ņemot vērā iespējamos main īgos 
lielumus (piem., testa sugu uzved ību, piemērotību, pareiz ību, rezult ātu kvalitāti, utt.), 
parasti to izp ēti vai izpētes, kas izrais ījušas visliel ākās bažas, izmanto, lai konstat ētu 
atvasinātos beziedarb ības līmeņus (DNEL ), un par šo izp ēti vai izpētēm sagatavo 
koncentrētu izpētes kopsavilkumu, un iek ļauj kā daļu no tehnisk ās dokument ācijas. 
Koncentrēti izpētes kopsavilkumi b ūs jāsagatavo par visiem galvenajiem datiem, ko 
izmanto b īstamības novērtējumā. Ja nav izmantota(s) t āda izpēte vai izpētes, kas izraisa 
vislielākās bažas, to piln ībā pamato un iek ļauj kā tehniskās dokument ācijas daļu ne tikai 
par izmantoto izp ēti, bet arī uz visām citām izpētēm, kas liecina par liel ākām bažām, nekā 
izmantotā izpēte. Neatkar īgi no tā, vai bistam ība ir apzin āta, ir svarīgi noskaidrot izp ētes 
pamatotību. 
1.2. 2. darb ība: Ar cilv ēkiem saist ītas inform ācijas izvērtēšana 
Ja ar cilvēkiem saist īta informācija nav pieejama, šaj ā daļā ieraksta pazi ņojumu " Ar 
cilvēkiem saist īta informācija nav pieejama ". Tomēr, ja tāda inform ācija ir pieejama, to 
atspoguļo, ja iespējams, tabul ā. 
1.3. 3. darb ība: Klasifik ācija un mar ķēšana 
1.3.1. Atspogu ļo un pamato saska ņā ar Direkt īvas 67/548/EEK krit ērijiem izstr ādāto klasifik āciju 
un marķējumu. Vajadz ības gadījumā norāda konkrētas koncentr ācijas robežv ērtības, ko 
rada Direkt īvas 67/548/EEK 4. panta 4. punkta un Direkt īvas 1999/45/EK 4. l īdz 7. punkta 
piemērošana, un to pamato, ja t ās nav iekļautas Direkt īvas 67/548/EEK I pielikum ā. 
Novērtējumā vienmēr būtu jāiekļauj paziņojums par to, vai viela atbilst Direkt īvā 67/548 
dotajiem CMR  1. un 2. kategorijas krit ērijiem. 
L 396/246 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 1.3.2. Ja inform ācijas nepietiek, lai nolemtu, vai viela ir gal īgi klasific ējama, reģistrētājs norāda 
un pamato, k ādu darbību viņš ir veicis vai k ādu lēmumu viņš ir pieņēmis. 
1.4. 4. darb ība: atvasin āta(u) beziedarb ības līmeņa(u) ( DNEL ) apzināšana 
1.4.1. Pamatojoties uz 1. un 2. darb ības rezult ātiem, vielai konstat ē DNEL , atspoguļojot 
iespējamos ievad īšanas ceļus, iedarb ības ilgumu un biežumu. Par dažiem faktoriem, jo 
īpaši par mutag ēnumu un kancerog ēnumu pieejam ā informācija varbūt neļauj noteikt 
robežvērtību, un tādējādi nevar konstat ēt DNEL . Ja iedarb ības scenārijs(i) to attaisno, var 
pietikt ar vienu DNEL . Tomēr, ņemot vērā pieejamo inform āciju un iedarb ības 
scenāriju(us) ķīmiskās drošības pārskata 5. ieda ļā, varbūt jāapzina daž ādi DNEL  katrai 
individuālai konkrētai cilvēku grupai (piem ēram, darba ņēmēji, patērētāji un iedarb ībai 
netieši – ar vides starpniec ību – pakļauti cilvēki) un, iesp ējams, daž ām mazāk aizsargātām 
apakšgrup ām (piemēram, bērni, grūtnieces) un atš ķirīgiem iedarb ības ceļiem. Pilnībā 
pamato, inter alia , norādot izmantot ās informācijas izvēli, iedarbības ceļu (orāli, dermāli, 
ieelpojot) un iedarb ības ilgumu un biežumu vielai, uz ko attiecas DNEL . Ja, visticam āk, 
būs vairāk par vienu iedarb ības ceļu, tad DNEL  konstatē katram iedarb ības ceļam, kā arī 
iedarbībai visiem ce ļiem kopā. Konstatējot DNEL , inter alia , ņem vērā šādus faktorus: 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/247 
 a) nenoteikt ību, ko, citu faktoru starp ā, rada eksperiment ālās informācijas dažādība, kā 
arī dažādība sugu robež ās un sugu starp ā; 
b) ietekmes b ūtību un nopietn ību; 
c) to cilv ēku (apakš)grupu apdraud ētību, uz kur ām attiecas kvantit ātes un/vai kvalit ātes 
informācija par iedarb ību. 
1.4.2. Ja nevar apzin āt DNEL, to skaidri dara zin āmu un piln ībā pamato. 
2. VIELAS FIZISKO UN ĶĪMISKO ĪPAŠĪBU BĪSTAMĪBAS NOV ĒRTĒJUMS 
ATTIECĪBĀ UZ CILV ĒKU VESEL ĪBU 
2.1. Vielas fizisko un ķīmisko īpašību bīstamības novērtējuma attiec ībā uz cilvēku veselību 
mērķis ir noteikt vielas klasifik āciju un mar ķējumu saska ņā ar Direkt īvu 67/548/EEK. 
2.2. Iesp ējamo ietekmi uz cilv ēku veselību vērtē vismaz no š ādu fizikāli ķīmisku īpašību 
viedokļa: 
– sprādzienbīstamība, 
– uzliesmojam ība, 
– oksid ācijas spējas. 
Ja inform ācijas nepietiek, lai nolemtu, vai viela ir gal īgi klasific ējama, reģistrētājs norāda 
un pamato, k ādu darbību viņš ir veicis vai k ādu lēmumu viņš ir pieņēmis. 
L 396/248 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 2.3. Katras ietekmes nov ērtējumu ieraksta attiec īgā ķīmiskās drošības pārskata (7. ieda ļa) 
pozīcijā un, vajadz ības gadījumā, un – saska ņā ar 31. pantu apkopotu – droš ības datu lapas 
2. un 9. poz īcijā. 
2.4. Katrai fizik āli ķīmiskai īpašībai pārskatā iekļauj novērtējumu par vielai rakstur īgu spēju 
izraisīt ražošanas un apzin āta lietošanas veida noteiktu ietekmi. 
2.5. Atspogu ļo un pamato saska ņā ar Direkt īvas 67/548/EEK krit ērijiem izstr ādāto klasifik āciju 
un marķējumu. 
3. B ĪSTAMĪBAS NOV ĒRTĒJUMS ATTIEC ĪBĀ UZ APK ĀRTĒJO VIDI 
3.0. Ievads 3.0.1. B īstamības novērtējums attiec ībā uz apkārtējo vidi tiek veikts, lai klasific ētu vielu un to 
marķētu saskaņā ar Direkt īvu 67/548/EEK, un apzin ātu to vielas robežkoncentr āciju, par 
kuru mazākā nav paredzamas ietekmes attiec īgā apkārtējās vides jom ā. Tādu koncentr āciju 
dēvē par paredz ētu beziedarb ības koncentr āciju ( Predicted No-Effect Concentration – 
P
NEC)). 
3.0.2. B īstamības novērtējumā attiecībā uz apkārtējo vidi izskata iesp ējamo ietekmi uz vidi, 
ietverot 1) ūdens vidi (ar ī nogulsnes), 2) sauszemes vidi un 3) atmosf ēras vidi, ietverot 
iespējamās ietekmes, kas var rasties, 4) uzkr ājoties pārtikas ķēdē. Papildus izskata 
iespējamo ietekmi uz 5) notek ūdeņu apstrādes sistēmu mikrobiolo ģisku aktivit āti. Ietekmes 
novērtējumu katr ā no šīm piecām vides jom ām atspogu ļo attiecīgā ķīmiskās drošības 
pārskata (7. ieda ļa) pozīcijā un – vajadz ības gadījumā un saskaņā ar 31. pantu – apkopo 
drošības datu lap ā 2. un 12. poz īcijā. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/249 
 3.0.3. Vides jom ām, par ko nav pieejamas inform ācijas par ietekmi, konkr ētā ķīmiskās drošības 
pārskata ieda ļā ieraksta teikumu " Šī informācija nav pieejama ". Pamatojumu, ar ī atsauci uz 
jebkādu datu mekl ēšanu literat ūrā ietver tehnisk ā dokument ācijā. Visām apkārtējās vides 
jomām, par kur ām ir pieejama inform ācija, bet ražot ājs vai import ētājs uzskata, ka 
bīstamības novērtējums nav j āveic, ražot ājs vai import ētājs, atsaucoties uz esošo 
informāciju, attiec īgā ķīmiskās drošības pārskata punkt ā (7. iedaļa) to pamato un – 
vajadzības gadījumā un saskaņā ar 31. pantu – apkopo droš ības datu lapas 12. poz īcijā. 
3.0.4. B īstamības novērtējumā ir šādas trīs darbības, ko attiec īgi skaidri nor āda ķīmiskās drošības 
pārskatā: 
1. darbība Inform ācijas izvērtējums 
2. darbība Klasifik ācija un mar ķēšana 
3. darbība PNEC (Paredzētās beziedarb ības koncentr ācijas) aprēķināšana. 
3.1. 1. darb ība: Inform ācijas izvērtēšana 
3.1.1. Visas pieejam ās informācijas izvērtējumā ietilpst: 
– īstamības apzināšana, pamatojoties uz pieejamo inform āciju; 
– kvantitat īvās devas (koncentr ācijas) un reakcijas (ietekmes) attiec ību konstat ācija. 
L 396/250 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 3.1.2. Ja nevar konstat ēt kvantitat īvas devas (koncentr ācijas) un reakcijas (ietekmes) attiec ību, tas 
būtu jāpamato, un j āiekļauj daļēja kvantitat īva vai kvalitat īva analīze. 
3.1.3. Visu inform āciju, kas izmantota, lai v ērtētu ietekmes uz konkr ētu vides jomu, īsumā 
atspoguļo, ja iespējams, tabul ā vai tabulās. Attiecīgos testa rezult ātus (piemēram, LC50  vai 
NOEC ) un testa apst ākļus (piemēram, testa ilgums, vielas ievad īšanas ceļš) un citu 
attiecīgo inform āciju par konkr ētu ietekmi atspogu ļo starptautiski atz ītās mērvienībās. 
3.1.4. Visu inform āciju, ko izmanto, lai v ērtētu vielas iedarb ību uz apk ārtējo vidi, īsumā 
atspoguļo, ja iespējams, vien ā vai vairākās tabulās. Attiecīgos testu rezult ātus un testu 
apstākļus, un pārējo attiecīgo inform āciju par konkr ētu ietekmi atspogu ļo starptautiski 
atzītās mērvienībās. 
3.1.5. Ja ir pieejama viena izp ēte, tai būtu jāsagatavo koncentr ēts izpētes kopsavilkums. Ja vienu 
un to pašu ietekmi izskata vair ākās izpētēs, tad parasti, lai izdar ītu secinājumus, izmanto to 
izpēti vai izpētes, kas rad ījusi(ušas) visliel ākās bažas, un izp ētei vai izp ētēm sagatavo 
koncentrētu izpētes kopsavilkumu, un iek ļauj kā daļu no tehnisk ās dokument ācijas. 
Koncentrēts izpētes kopsavilkums j āsagatavo par visiem svar īgākiem datiem, ko izmanto 
apdraudējuma ekspert īzē. Ja neizmanto izp ēti vai izpētes, kas rad ījušas visliel ākās bažas, to 
pilnībā pamato un iek ļauj kā tehniskās dokument ācijas daļu ne tikai par izmantoto izp ēti, 
bet arī par visām izpētēm, kas rada liel ākas bažas nek ā izmantotā izpēte. Vielām, kurām 
visas pieejam ās izpētes neuzrāda apdraud ējumu, būtu jāveic plaša visas veikt ās izpētes 
uzticamības ekspert īze. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/251 
 3.2. 2. darb ība: Klasifik ācija un mar ķēšana 
3.2.1. Atspogu ļo un pamato saska ņā ar Direkt īvas 67/548/EEK krit ērijiem izstr ādāto klasifik āciju 
un marķējumu. Vajadz ības gadījumā norāda konkrētas koncentr ācijas robežv ērtības, ko 
rada Direkt īvas 67/548/EEK 4. panta 4. punkta un Direkt īvas 1999/45/EK 4. l īdz 7. punkta 
piemērošana, un to pamato, ja t ās nav iekļautas Direkt īvas 67/548/EEK I pielikum ā. 
3.2.2. Ja inform ācijas nepietiek, lai nolemtu, vai viela ir gal īgi klasific ējama, reģistrētājs norāda 
un pamato, k ādu darbību viņš ir veicis vai k ādu lēmumu viņš ir pieņēmis. 
3.3. 3. darb ība: Paredz ētās beziedarb ības koncentr ācijas ( PNEC ) apzināšana 
3.3.1. Pamatojoties uz pieejamo inform āciju, konstat ē PNEC katrā vides jom ā. PNEC var 
aprēķināt, ietekmes v ērtībām (piemēram, LC50  vai NOEC ) piemērojot attiec īgu ekspert īzes 
faktoru. Ekspert īzes faktors izsaka starp ību starp ietekmes v ērtībām, ko iegūst no 
ierobežota sugu skaita laboratorijas testos, un PNEC apkārtējās vides jomai 1. 
3.3.2. Ja PNEC  nevar atvasin āt, to skaidri dara zin āmu un piln ībā pamato. 
                                                 
1 Būtībā, jo izvērstāki ir dati un jo ilg āki testi, jo maz āka ir neskaidr ības pakāpe un jo maz āks 
ir ekspertīzes faktors. Nov ērtējumu 1000 parasti piem ēro mazākai no trij ām īstermiņa 
L(E)C50  vērtībām, ko iegūst no sugām, kas pārstāv dažādus trofiskos l īmeņus, un 
novērtējumu 10 – maz ākai no trīs ilgtermi ņa NOEC  vērtībām, ko iegūst no sugām, kas 
pārstāv dažādus trofiskos l īmeņus. 
L 396/252 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 4. PBT UN VPVB  NOVĒRTĒJUMS 
4.0. Ievads 4.0.1. PBT un vPvB  vērtēšanas mērķis ir noteikt, vai viela atbilst XII pielikum ā konkretiz ētajiem 
kritērijiem, un, ja t ā ir, raksturot iesp ējamās vielas emisijas. Apdraud ējuma novērtējumu 
saskaņā ar šā pielikuma 1. un 3. ieda ļu, pievēršoties vis ām ilgtermi ņa ietekmēm un vērtējot 
ilgtermiņa iedarbību uz cilv ēkiem un apkart ējo vidi, ko veic saska ņā ar 5. ieda ļu 
(iedarbības novērtējums), 2. darb ību (iedarb ības izvērtējums), nevar veikt ar pietiekamu 
ticamību vielām, kas atbilst XII pielikum ā dotajiem PBT un vPvB  kritē
rijiem. Tāpēc ir 
vajadzīga individu āla PBT un vPvB  ekspertīze. 
4.0.2. PBT un vPvB  ekspertīzē ir šādas divas darb ības, ko attiec īgi skaidri nosaka ķīmiskās 
drošības pārskata 4. ieda ļas C daļā: 
1. darbība Salīdzinājums ar krit ērijiem 
2. darbība Emisiju raksturojums 
Vērtējumu apkopo ar ī drošības datu lapas 12. poz īcijā. 
4.1. 1. darb ība: Salīdzinājums ar krit ērijiem 
Šajā PBT un vPvB  ekspertīzes daļā pieejamo inform āciju, kas iesniegta k ā tehniskās 
dokument ācijas daļa, salīdzina ar XII pielikum ā dotajiem krit ērijiem, un pievieno 
paziņojumu, vai viela tiem atbilst. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/253 
 Ja pieejam ā informācija nav pietiekama, lai izlemt u, vai viela atbilst XII pielikum ā 
dotajiem krit ērijiem, katr ā individuālā gadījumā vērā ņem citu inform āciju, piem ēram, tādu 
reģistrētājam pieejamo datu p ārraudzību, kas rada l īdzvērtīgas bažas. 
Ja tehniskaj ā dokument ācijā par vienu vai vair ākiem galīgiem novērtējumiem ir tikai t āda 
informācija, kas pras īta V un VI pielikum ā, reģistrētājs ņem vērā informāciju, kas ir 
svarīga P, B un T īpašību pārbaudei, lai nolemtu, vai j āiegūst papildu inform ācija, lai 
izpildītu PBT un vPvB  novērtējuma uzdevumu. Ja j āiegūst papildu inform ācija, un tas 
prasa testus ar mugurkaulniekiem, re ģistrētājs iesniedz test ēšanas priekšlikumu. Tom ēr 
papildu inform ācija nav jāiegūst, ja reģistrētājs īsteno vai iesaka pietiekamus riska 
pārvaldības pasākumus un izmantošanas apst ākļus, kas saska ņā ar XI pielikuma 3. ieda ļu 
pieļauj atkāpi no testēšanas PBT un vPvB  ekspertīzes vajadz ībām. 
4.2. 2. darb ība: Emisiju raksturojums 
Ja viela atbilst krit ērijiem, veic emisiju raksturošanu, iek ļaujot attiec īgas 5. ieda ļā 
aprakstītās iedarbības novērtējuma daļas. Konkr ēti tajā iekļauj aplēsi par visiem ražot āja 
vai import ētāja veikto darb ību laikā dažādās vidēs izdalījušās vielas daudzumiem un visus 
tās apzinātos lietošanas veidus, k ā arī norāda iespējamos ceļus, pa ko viela kait īgi 
iedarbojas uz cilv ēkiem un apk ārtējo vidi. 
L 396/254 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 5. IEDARB ĪBAS NOV ĒRTĒJUMS. 
5.0. Ievads 
iedarbības ekspert īzes mērķis ir kvantitat īvi vai kvalitat īvi aplēst vielas devu / 
koncentrāciju, kādai ir vai var b ūt pakļauti cilvēki un apkārtējā vide. Ekspert īzē ņem vērā 
visas vielas dz īves cikla stadijas, ņemot vērā ražošanu un apzin ātus lietošanas veidus, un t ā 
attiecas uz jebk ādu iedarbību, kas var attiekties uz 1. l īdz 4. ieda ļā norādītajiem bīstamības 
veidiem. Iedarb ības novērtējumā ir šādas divas darb ības, ko attiec īgi skaidri apzina 
ķīmiskās drošības pārskatā: 
1. darbība Iedarb ības scenārija(u) izstr āde vai attiec īgā lietošanas veida un iedarb ības 
kategoriju apzin āšana 
2. darbība Iedarb ības aplēse. 
Vajadzības gadījumā un saskaņā ar 29. pantu iedarb ības scenāriju ietver ar ī drošības datu 
lapas pielikum ā. 
5.1. 1. darb ība: Iedarb ības scenāriju izstrāde 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/255 
 5.1.1. Izstr ādā iedarbības scenārijus, kā aprakstīts 0.6. un 0.7. ieda ļā. Iedarbības scenāriji ir 
ķīmiskās drošības novērtēšanas procesa pamat ā. Ķīmiskā drošības novērtēšanas process 
var būt iteratīvs. Pirmaj ā vērtējumā izmanto oblig āto un visu pieejamo inform āciju par 
bīstamību un iedarb ības aplēsi, kas atbilst s ākotnējiem pieņēmumiem par izmantošanas 
apstākļiem un riska p ārvaldības pasākumiem (pirmo iedarb ības scenāriju). Ja sākotnējie 
pieņēmumi liek raksturot riskus, kas liecina par to, ka riskus cilv ēku veselībai un apk ārtējai 
videi pietiekami nekontrol ē, tad jāveic iterat īvs process, grozot vienu vai vair ākus faktorus 
bīstamības vai iedarb ības novērtējumā, lai pierādītu, ka kontrole ir pietiekama. Veicot 
sīkāku bīstamības novērtējumu, varb ūt ir jāiegūst papildu inform ācija par briesm ām. 
Veicot sīkāku iedarbības novērtējumu, iedarb ības scenārijā varbūt ir attiecīgi jāmaina 
izmantošanas apst ākļi vai riska p ārvaldības pasākumi, vai prec īzāk jāaplēš iedarbība. 
Iedarbības scenāriju, ko izstr ādā pēdējā iterācijā (pēdējo iedarbības scenāriju), iekļauj 
ķīmiskās drošības pārskatā un pievieno droš ības datu lapai saska ņā ar 31. pantu. 
Pēdējo iedarbības scenāriju iekļauj attiecīgā ķīmiskās drošības pārskata poz īcijā un ietver 
drošības datu lapas pielikum ā ar attiecīgu īsu nosaukumu, kur ā īsi, vispārīgi aprakst īts 
lietošanas veids, kas atb ilst VI pielikuma 3.5. ieda ļā lietotajam nosaukumam un aprakstam. 
Iedarbības scenāriji attiecas uz jebk ādu ražošanu Kopien ā un visiem apzin ātajiem 
lietošanas veidiem. 
Konkrēti iedarbības scenārijā vajadzības gadījumā apraksta: 
L 396/256 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Izmantošanas nosac ījumus 
– procesi, ko izmanto, ar ī fiziskā forma, kādā vielu ražo, apstr ādā un/vai lieto; 
– darba ņēmēju darbības saistībā ar minētajiem procesiem un tas, cik ilgi un bieži viela 
iedarbojas uz vi ņiem; 
– patērētāju darbības un tas, cik ilgi un bi eži viela iedarbojas uz vi ņiem; 
– vielas emisiju ilgums un biežums daž ādās vidēs un notek ūdeņu attīrīšanas iekārtās, 
un izšķīšana uztvērējā vidē. 
Riska pārvaldības pasākumi 
– riska pārvaldības pasākumi, lai mazin ātu vai izvair ītos no vielas tiešas vai netiešas 
iedarbības uz cilv ēkiem (arī darba ņēmējiem un pat ērētājiem) un daž ādām vidēm; 
– atkritumu apsaimniekošanas pas ākumi, lai mazin ātu vai izvair ītos no vielas 
iedarbības uz cilv ēkiem un apk ārtējo vidi atkritumu apstr ādes, iznīcināšanas un/vai 
pārstrādes laikā. 
5.1.2. Ja ražot ājs, import ētājs vai pak ārtots lietot ājs piesakās uz licenci konkr ētam lietošanas 
veidam, iedarb ības scenārijs jāizstrādā tikai konkr ētajam lietošanas veidam un v ēlākām 
darbībām vielas dz īves ciklā. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/257 
 5.2. 2. darb ība: Iedarb ības izvērtējums 
5.2.1. Iedarb ību izvērtē katram izstr ādātam iedarb ības scenārijam, un atspogu ļo attiecīgā 
ķīmiskās drošības pārskata poz īcijā un – vajadz ības gadījumā un saskaņā ar 31. pantu – 
apkopo droš ības datu lapas pielikum ā. Kaitīgās iedarbības izvērtējumā ir trīs elementi: 
1) emisiju apl ēse; 2) ķīmiskās uzvedības un ievad īšanas ceļu izvērtējums; un 3) kait īgās 
iedarbības līmeņu aplēse. 
5.2.2. Emisiju apl ēsē ņem vērā emisijas vis ās attiecīgās vielas dz īves cikla da ļas, ko rada 
ražošana un katrs apzin ātais lietošanas veids. Dz īves cikla stadijas, kas rodas, vielu ražojot, 
dažos gad ījumos attiecas uz atkritumu stadiju. Dz īves cikla stadijas, kas rodas no 
apzinātiem vielas lietošanas veidiem, dažos gad ījumos attiecas uz izstr ādājumu lietošanas 
laiku un atkritumu stadiju. Emisiju apl ēsi veic, pie ņemot, ka ir īstenoti kait īgās iedarbības 
scenārijā aprakstītie riska parvald ības pasākumi un izmantošanas apst ākļi. 
5.2.3. Raksturo iesp ējamos noārdīšanās, pārvēršanās vai reakcijas procesus, un izv ērtē izplatību 
vidē un tās sekas. 
5.2.4. Iedarb ības līmeņu aplēsi veic vis ām cilvēku grupām (darba ņēmēji, patērētāji un cilvēki, 
kas kaitīgai iedarb ībai pakļauti netieši, ar apk ārtējās vides starpniec ību) un vis ām vidēm, 
kurām vielas iedarb ība ir zināma vai loģiski paredzama. Piev ērš uzmanību visiem 
attiecīgiem iedarb ības ceļiem cilvēkos (ieelpojot, or āli, dermāli un apvienojot visus 
attiecīgos iedarb ības ceļus un avotus). Apl ēsēs ņem vērā iedarbības mode ļa variācijas telpā 
un laikā. Iedarbības aplēsē konkrēti ņem vērā: 
L 396/258 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 – pareizi ieg ūtus, rakstur īgus kaitīgās iedarbības datus, 
– jebkādus galvenos vielas piemais ījumus un piedevas, 
– daudzumu, k ādā vielu ražo un/vai import ē, 
– daudzumu katr ā apzinātā lietošanas veid ā, 
– īstenoto vai ieteikto riska p ārvaldību, arī neitralizācijas pakāpi, 
– kaitīgās iedarbības ilgumu un biežumu atkar ībā no izmantošanas apst ākļiem, 
– darba ņēmēju darbības saistībā ar minētajiem procesiem un to, cik ilgi un bieži viela 
iedarbojas uz vi ņiem, 
– patērētāju darbības un to, cik ilgi un bieži  viela iedarbojas uz vi ņiem, 
– vielas emisiju ilgumu un biežumu daž ādās vidēs un šķīšanu uztv ērējā vidē, 
– vielas fizisk ās un ķīmiskās īpašības, 
– pārveidošan ās un/vai no ārdīšanās produktus, 
– cilvēkiem iesp ējamos iedarb ības ceļus un absorbcijas potenci ālu, 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/259 
 – iespējamos nok ļūšanas ceļus apkārtējā vidē un izplatību apkārtējā vidē, kā arī 
noārdīšanos un/vai p ārvēršanos (skat. ar ī 1. darbību 3. ieda ļā), 
– iedarbības (ģeogrāfiskos) mērogus, 
– no matrices atkar īgu vielas izplat īšanu / migr āciju. 
5.2.5. Ja ir pieejami pareizi ieg ūti, rakstur īgi iedarbības dati, veicot iedarb ības novērtējumu, tiem 
pievērš īpašu uzman ību. Iedarb ības līmeņu izvērtējumā var izmantot attiec īgus mode ļus. 
Var izskat īt arī attiecīgus pārraudzības datus par viel ām ar analogu lietošanas veidu vai 
analogām īpašībām. 
6. RISKU APRAKSTS 6.1. Risku aprakstu sast āda katram iedarb ības scenārijam un ieraksta attiec īgā ķīmiskās 
drošības pārskata poz īcijā. 
6.2. Risku aprakst ā izskata cilv ēku grupas (uz ko iedarbojas viela, piem ēram, darba ņēmēji, 
patērētāji vai cilv ēki, uz kuriem viela ieda rbojas netieši, ar apk ārtējās vides starpniec ību, 
un, attiecīgos gadījumos, to apvienojumus) un vid ēs, kurām vielas iedarb ība ir zināma vai 
loģiski paredzama, iev ērojot pieņēmumu, ka ir īstenoti 5. ieda ļā min
ētajos iedarb ības 
scenārijos raksturotie riska p ārvaldības pasākumi. Papildus izskata vielas rad ītu plašu vides 
risku, apvienojot rezult ātus par visp ārēju izdalīšanos, emisij ām un zudumiem no visiem 
avotiem vis ās vidēs. 
L 396/260 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 6.3 Risku aprakst ā iekļauj: 
– zināmas vai iesp ējamas kait īgās iedarbības salīdzinājumu ar attiec īgiem DNEL  katrai 
cilvēku grupai; 
– paredzam ās vides koncentr ācijas salīdzinājumu ar Pnecs  katrā vidē; un 
– negadījuma iesp ējamības un nopietn ības vērtējumu, ko nosaka vielas fizisk ās un 
ķīmiskās īpašības. 
6.4 Jebkur ā iedarbības scenārijā var uzskat īt, ka visā vielas dz īves ciklā, ko nosaka ražošana un 
apzinātie lietošanas veidi, apdraud ējumu cilv ēkiem un apk ārtējai videi pietiekami kontrol ē, 
ja: 
– 6.2. ieda ļā aplēstie kaitīgās iedarbības līmeņi nav lielāki par attiec īgo DNEL  vai 
PNEC , kā attiecīgi noteikts 1. un 3. ieda ļā, un 
– vielas fizisko un ķīmisko īpašību dēļ – ko nosaka, k ā norādīts 2. iedaļā – negadījuma 
iespējamība un nopietn ība ir maza. 
6.5 T ādām ietekmēm uz cilvēkiem un vides jom ām, kurām nav var ēts noteikt DNEL vai PNEC, 
veic kvalit ātes ekspert īzi attiecība uz to, cik liel ā mērā būs iespējams izvair īties no šādām 
ietekmēm, īstenojot iedarb ības scenāriju. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/261 
 Vielām, kas atbilst PBT un vPvB  kritērijiem, ražot ājs vai import ētājs izmanto saska ņā ar 
5. iedaļā minēto 2. darb ību iegūtu informāciju, ražotn ē īstenojot un iesakot pak ārtotiem 
lietotājiem riska p ārvaldības pasākumus, kas cik vien iesp ējams samazina iedarb ību uz 
cilvēkiem un apk ārtējo vidi un emisijas vis ā vielas dz īves ciklā, ko nosaka ražošana un 
apzinātie lietošanas veidi. 
7. ĶĪMISKĀS DROŠĪBAS PĀRSKATA FORM ĀTS 
Ķīmiskās drošības pārskatā ir šādas pozīcijas: 
ĶĪMISKĀS DROŠĪBAS PĀRSKATA FORM ĀTS 
A DAĻA 
1. RISKA P ĀRVALDĪBAS PAS ĀKUMU KOPSAVILKUMS 
2. DEKLAR ĀCIJA, KA RISKA P ĀRVALDĪBAS PAS ĀKUMI IR ĪSTENOTI 
3. DEKLAR ĀCIJA PAR TO, KA INFORM ĀCIJA PAR RISKA P ĀRVALDĪBAS 
PASĀKUMIEM IR DAR ĪTA ZINĀMA CITIEM 
B DAĻA 
1. VIELAS APZIN ĀŠANA UN T ĀS FIZISK ĀS UN ĶĪMISKĀS ĪPAŠĪBAS 
2. RAŽOŠANA UN LIETOŠANAS VEIDI 
 2.1. Ražošana 
 2.2 Apzin āti lietošanas veidi 
 2.3 Neieteicami lietošanas veidi 
L 396/262 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 ĶĪMISKĀS DROŠĪBAS PĀRSKATA FORM ĀTS 
3. KLASIFIK ĀCIJA UN MAR ĶĒJUMS 
4. VIDES NOSAC ĪTĪBAS ĪPAŠĪBAS 
 4.1. No ārdīšanās 
 4.2. Izplat ība vidē 
 4.3. Bioakumul ācija 
 4.4 Sekund ārā saindēšana 
5. BĪSTAMĪBAS NOV ĒRTĒJUMS ATTIEC ĪBĀ UZ CILV ĒKU VESEL ĪBU 
5.1. Toksikokin ētika (absorbcija, metabolisms, izplat īšanās un izvad īšana) 
5.2. Ak ūts toksiskums 
5.3. Kairin ājums 
5.3.1. Āda 
5.3.2. Acis 
5.3.3. Elpošanas ce ļi 
5.4. Kod īgums 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/263 
 ĶĪMISKĀS DROŠĪBAS PĀRSKATA FORM ĀTS 
5.5. Sensibiliz ācija 
5.5.1. Āda 
5.5.2. Elpošanas sist ēma 
5.6. Atk ārtotas devas toksiskums 
5.7. Mutag ēnums 
5.8. Kancerog ēnums 
5.9. Toksiskums reprodukt īvai funkcijai 
5.9.1. Ietekme uz augl ību 
5.9.2. Att īstības toksiskums 
L 396/264 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 ĶĪMISKĀS DROŠĪBAS PĀRSKATA FORM ĀTS 
5.10 Citas ietekmes 
5.11 DNEL  atvasināšana 
6. VIELAS FIZISKO UN ĶĪMISKO ĪPAŠĪBU BĪSTAMĪBAS NOV ĒRTĒJUMS 
ATTIECĪBĀ UZ CILV ĒKU VESEL ĪBU 
6.1. Spr ādzienbīstamība 
6.2. Uzliesmojam ība 
6.3. Oksid ācijas potenci āls 
7. BĪSTAMĪBAS NOV ĒRTĒJUMS ATTIEC ĪBĀ UZ APK ĀRTĒJO VIDI 
7.1. Ūdens vide (ietverot ar ī nogulsnes) 
7.2. Sauszemes vide 
7.3. Atmosf ēras vide 
7.4. Mikrobiolo ģiskā aktivitāte notekūdeņu attīrīšanas sistēmās 
8. PBT UN VPVB  NOVĒRTĒJUMS 
9. IEDARB ĪBAS NOV ĒRTĒJUMS 
9.1. [1. iedarb ības scenārija nosaukums] 
9.1.1. Iedarb ības scenārijs 
9.1.2. Iedarb ības novērtējums 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/265 
 ĶĪMISKĀS DROŠĪBAS PĀRSKATA FORM ĀTS 
9.2. [2. iedarb ības scenārija nosaukums] 
9.2.1. Iedarb ības scenārijs 
9.2.2. Iedarb ības novērtējums 
[u.c.] 
10. RISKU RAKSTUROJUMS 
10.1. [1. iedarb ības scenārija nosaukums] 
10.1.1. Cilv ēku veselība 
10.1.1.1. Darba ņēmēji 
10.1.1.2. Pat ērētāji 
10.1.1.3. Netieša iedarb ība uz cilv ēkiem ar apk ārtējās vides 
starpniecību 
10.1.2. Apk ārtējā vide 
10.1.2.1. Ūdens vide (ietverot ar ī nogulsnes) 
10.1.2.2. Sauszemes vide 
10.1.2.3. Atmosf ēras vide 
10.1.2.4. Mikrobiolo ģiskā aktivitāte notekūdeņu attīrīšanas 
sistēmās 
L 396/266 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 ĶĪMISKĀS DROŠĪBAS PĀRSKATA FORM ĀTS 
10.2. [2. iedarb ības scenārija nosaukums] 
10.2.1. Cilv ēku veselība 
10.2.1.1. Darba ņēmēji 
10.2.1.2. Pat ērētāji 
10.2.1.3. Netieša iedarb ība uz cilv ēkiem ar apk ārtējās vides 
starpniecību 
10.2.2. Apk ārtējā vide 
10.2.2.1. Ūdens vide (ietverot ar ī nogulsnes) 
10.2.2.2. Sauszemes vide 
10.2.2.3. Atmosf ēras vide 
10.2.2.4. Mikrobiolo ģiskā aktivitāte notekūdeņu attīrīšanas 
sistēmās 
[u.c.] 
10.x. Visp ārēja iedarbība (apvienojot visus attiec īgos emisiju / izdal īšanās avotus) 
10.x.1 Cilv ēku veselība (apvienojot visus iedarb ības ceļus) 
10.x.1.1 
10.x.2 Apk ārtējā vide (apvienojot visus emisiju avotus) 
10.x.2.1 
 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/267 
 II PIELIKUMS  
NORĀDĪJUMI DROŠ ĪBAS DATU LAPU SAST ĀDĪŠANAI 
Šajā pielikum ā iekļautas pras ības drošības datu lap ām, kas paredz ētas kādai vielai vai prepar ātam 
saskaņā ar 31. pantu. Droš ības datu lapa ir meh ānisms, kā nodot attiec īgu drošības inform āciju par 
klasificētām vielām un prepar ātiem, arī informāciju attiec īgos ķīmiskās drošības pārskatos lejup pa 
piegādes ķēdi tiešiem pak ārtotiem lietot ājiem. Droš ības datu lap ā sniegtā informācija atbilst 
informācijai ķīmiskās drošības pārskatā, ja tādu prasa. Ja ir sast ādīts ķīmiskās drošības pārskats, 
attiecīgos iedarb ības scenārijus ietver droš ības datu lapas pielikum ā, lai būtu vieglāk atsaukties uz 
tiem attiec īgās drošības datu lapas poz īcijās. 
Šā pielikuma m ērķis ir tā nodrošin āt visu 31. pant ā uzskaitīto obligāto pozīciju satura konsekvenci 
un precizit āti, lai saska ņā ar to sast ādītas drošības datu lapas ļautu lietot ājiem veikt vajadz īgos darba 
ņēmēju drošuma un vesel ības aizsardz ības pasākumus darba viet ā, kā arī apkārtējās vides 
aizsardzībai. 
Drošības datu lap ās sniegtā informācija atbilst pras ībām, kas konkretiz ētas Direkt īvā 98/24/EK par 
darbinieku droš ības un vesel ības aizsardz ību pret apdraud ējumiem, kas saist īti ar ķīmisko vielu 
izmantošanu darb ā. Konkrēti drošības datu lapas darba dev ējam ļauj noteikt, vai darba viet ā ir kādas 
bīstamas ķīmiskas vielas, un izv ērtēt visus draudus darba ņēmēju veselībai un droš ībai, ko rada t ādu 
vielu lietošana. 
L 396/268 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Informācijai drošības datu lap ā jābūt rakstītai īsi un skaidri. Droš ības datu lapas sast āda kompetenta 
persona, kas ņem vērā konkrētas lietotāju vajadzības, ciktāl tās ir zināmas. Personas, kas laiž vielas 
un prepar ātus tirgū, nodrošina šo kompetento personu pien ācīgu sagatavošanu, tostarp sagatavošanu 
kvalifikācijas celšanas kursos. 
Par prepar ātiem, kas nav klasific ēti kā bīstami, bet kuriem vajadz īga drošības datu lapa saska ņā ar 
31. pantu, katr ā pozīcijā sniedz pietiekamu inform āciju. 
Ņemot vērā vielu un prepar ātu īpašību plašo diapazonu, individu ālos gadījumos var b ūt vajadzīga 
papildu inform ācija. Ja ir gad ījumi, kad inform ācijai par k ādām īpašībām nav praktiskas noz īmes 
vai to sniegt nav tehniski iesp ējams, to pamato un prec īzi norāda katrā pozīcijā. Sniedz inform āciju 
par katru b īstamo īpašību. Ja konstat ē, ka nepast āv konkrēts apdraud ējums, prec īzi nošķir 
gadījumus, kad klasific ētājam par to nav zi ņu, no gadījumiem, kad ir pieejami negat īvi testa 
rezultāti. 
Drošības datu lapas pirmaj ā lappusē norāda izdošanas datumu. P ārskatot droš ības datu lapu, par 
grozījumiem inform ē tās saņēmējus, un tos apz īmē "Labojums: (datums). 
Piezīme 
Drošības datu lapas ir vajadz īgas arī dažām īpašām vielām un prepar ātiem (piem ēram, lielformas 
metāla izstrādājumiem, sakaus ējumiem, saspiest ām gāzēm u.c.), kas uzskait īti Direktīvas 
67/548/EEK VI pielikuma 8. un 9. noda ļā un uz ko attiecas atk āpes no mar ķēšanas noteikumiem. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/269 
 1. VIELAS / PREPAR ĀTA UN UZ ŅĒMĒJSABIEDR ĪBAS / UZ ŅĒMUMA 
APZINĀŠANA. 
1.1. Vielas vai prepar āta apzināšana 
Termins, ko izmanto apzin āšanai, ir tas pats, kas nor ādīts uz etiķetes, kā paredzēts 
Direktīvas 67/548/EEK VI pielikum ā. 
Vielām, kas jāreģistrē, termins ir tas pats, kas uzdots re ģistrācijā, un norāda arī reģistrācijas 
numuru, kas pieš ķirts saskaņā ar šīs regulas 20. panta 1. punktu. 
Var norādīt arī citus iesp ējamus paņēmienus, k ā apzināt vielas. 
1.2. Vielas / prepar āta lietošanas veids 
Norāda visus zin āmos vielas vai prepar āta lietošanas veidus. Ja iesp ējamo lietošanas veidu 
ir daudz, j āuzskaita tikai svar īgākie vai pierast ākie. Būtu jāsniedz arī īss apraksts par to, 
kas viela vai prepar āts faktiski ir, piem ēram, ugunsdz ēsības līdzeklis, antioksidants u.c.. 
Ja ir vajadz īgs ķīmiskā drošuma ekspert īzes ziņojums, droš ības datu lap ā iekļauj 
informācija par visiem apzin ātajiem lietošanas veidiem, kas attiecas uz droš ības datu lapas 
saņēmēju. Šī informācija atbilst droš ības datu lapas pielikum ā apzinātiem lietošanas 
veidiem un iedarb ības scenārijiem. 
L 396/270 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 1.3. Uz ņēmējsabiedrības / uzņēmuma apzin āšana 
Dara zināmus tās datus, kura Kopien ā ir atbildīga par vielas vai prepar āta laišanu tirg ū, un 
kura var b ūt ražotājs, import ētājs vai izplat ītājs. Dara zin āmu šīs personas pilnu adresi un 
tālruņa numuru, k ā arī tās kompetent ās personas e-pasta adresi, kas ir atbild īga par droš ības 
datu lapu. 
Ja minētā persona neatrodas taj ā dalībvalstī, kurā vielu vai prepar ātu laiž tirg ū, ja 
iespējams, papildus nor āda arī attiecīgajā dalībvalstī atbildīgās personas pilnu adresi un 
tālruņa numuru. 
Reģistrētājiem – inform ācija par konkr ētu personu ir t āda pati kā reģistrācijā sniegtajā 
informācijā par ražot āja vai import ētāja personu. 
1.4. T ālruņa numurs, kur zvan īt ārkārtas situācijās 
Papildus iepriekš min ētajām ziņām, norāda tālruņa numuru uz ņēmējsabiedrībai un/vai 
attiecīgai oficiālai padomdev ējai struktūrai (kas var b ūt struktūra, kura atbild par 
Direktīvas 1999/45/EK 17. pant ā minētās informācijas saņemšanu ar vesel ības aizsardz ību 
saistītos jautājumos), kur zvan īt ārkārtas situācijās. Norāda, vai tālruņa numuru var 
izmantot tikai darba laik ā. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/271 
 2. B ĪSTAMĪBAS APZIN ĀŠANA 
Norāda vielas vai prepar āta klasifik āciju saska ņā ar Direkt īvā 67/548/EEK vai 1999/45/EK 
ietvertajiem klasifik ācijas noteikumiem. Īsi un skaidri nor āda draudus, ko viela vai 
preparāts rada cilv ēkiem un apk ārtējai videi. 
Preparātus, kas klasific ēti kā bīstami, prec īzi nošķir no prepar ātiem, kas saska ņā ar 
Direktīvu 1999/45/EK nav klasific ēti ka bīstami. 
Apraksta svar īgākās nelabvēlīgās ietekmes, k ādas vielas fiziskaj ām un ķīmiskajām 
īpašībām ir uz cilv ēku veselību un apk ārtējo vidi, kā arī simptomus, kas raksturo vielas vai 
preparāta lietošanas veidu vai nepareizu lietošanas veidu, ko var lo ģiski paredz ēt. 
Varbūt ir jānorāda citi apdraud ējumi, piem ēram, putek ļu izdalīšana, visp ārēja 
sensibiliz ācija, slāpšana, salšana, lielas iesp ējas izraisīt īpašu smaku vai garšu vai ietekme 
uz apkārtējo vidi, piem ēram, augsn ē dzīvojošu organismu apdraud ējumu, ozona sl āņa 
sarukšanu, sp ēju fotoķīmiski radīt ozonu u.c., ko nevar klasific ēt, bet kas kopum ā var 
palielināt materiāla bīstamību. 
Uz etiķetes norādīto informāciju dod 15. poz īcijā. 
Vielas klasifik ācija ir tāda pati kā klasifikācijas un mar ķējumu sarakstam iesniegtai 
klasifikācijai saska ņā ar X sada ļu. 
L 396/272 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 3. SAST ĀVS / INFORM ĀCIJA PAR SAST ĀVDAĻĀM 
Sniegtā informācija saņēmējam dod iesp ējas viegli apzin āt preparāta sastāvdaļu bīstamību. 
Apdraudējumus, ko rada pats prepar āts, uzskaita 2. poz īcijā. 
3.1. Nav oblig āti pilnībā norādīt sastāvu (sastāvdaļu īpašības un to koncentr āciju), lai gan var 
būt lietderīgi sniegt sast āvdaļu vispārēju aprakstu un nor ādīt to koncentr ācijas. 
3.2. Prepar ātiem, kas klasific ēti kā bīstami saska ņā ar Direkt īvu 1999/45/EK, nor āda vielas un 
to koncentr āciju vai koncentr ācijas diapazonu prepar ātā: 
a) vesel ībai kaitīgas vai apk ārtējai videi b īstamas vielas Direkt īvas 67/548/EEK 
nozīmē, ja to koncentr ācija līdzinās vai ir liel āka par maz āko no: 
– Direktīvas 1999/45/EK 3. panta 3. punkta tabul ā norādītajām 
robežkoncentr ācijām vai 
– Direktīvas 67/548/EEK I pielikum ā norādītajām robežkoncentr ācijām vai 
– Direktīvas 1999/45/EK II pielikuma B da ļā dotajām robežkoncentr ācijām, vai 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/273 
 – Direktīvas 1999/45/EK III pielikuma B da ļā dotajām robežkoncentr ācijām, vai 
– Direktīvas 1999/45/EK V pielikum ā dotajām robežkoncentr ācijām, vai 
– robežkoncentr ācijām, kas dotas saska ņā ar šīs regulas X sada ļu sastādītā 
klasifikācijas un mar ķējumu sarakst ā, par ko pan ākta vienošan ās, 
b) un vielas, kur ām konkretiz ētas Kopienas arodekspoz īcijas robežv ērtības, ja vien t ās 
nav iekļautas a) punkt ā. 
c) vielas, kuras ir notur īgas, bioakumulat īvas un toksiskas vai ļoti noturīgas un ļoti 
bioakumulat īvas saskaņā ar XII pielikum ā konkretiz ētajiem krit ērijiem, ja vielas 
koncentrācija līdzinās 0,1% vai ir liel āka par to. 
3.3. Prepar ātiem, kas nav klasific ēti kā bīstami saska ņā ar Direkt īvu 1999/45/EK, nor āda vielas 
un to koncentr āciju vai koncentr āciju diapazonu, ja to konkr ēts daudzums ir vai nu: 
a) prepar ātos, kas nav g āzveidā – ≥ 1% prepar āta svara, un ≥ 0,2% tilpuma g āzveida 
preparātos un 
– vielas, kuras Direkt īvas 67/548/EEK 3. panta noz īmē rada draudus vesel ībai 
vai apkārtējai videi1; vai 
– vielas, kur ām ir konkretiz ēta Kopienas arodekspoz īcijas robežv ērtība  
vai 
                                                 
1 Ja par prepar āta tirgū laišanu atbild īgā persona var pier ādīt, ka tādas vielas ķīmiskā 
nosaukuma atkl āšana drošuma datulap ā, kura ir klasific ēta tikai kā: – kairinātāja, izņemot ar 
R41 apzīmētās vielas, vai kairin ātāja apvienojum ā ar vienu vai vair ākām citām 
Direktīvas 1999/45/EK 10. panta 2.3.4. punkt ā minētajām īpašībām; – vai kait īga, vai 
kaitīga apvienojum ā ar vienu vai vair ākām Direktīvas 1999/45/EK 10. panta 2.3.4. 
apakšpunkt ā minētajām īpašībām, un kas pati rada ak ūtu letālu iedarbību, apdraud vi ņa 
intelektuālā īpašuma konfidencialit āti, viņš saskaņā ar Direkt īvas 1999/45/EK VI pielikuma 
B daļu vielas apzin āšanai drīkst izmantot nosaukumu, kas apz īmē svarīgākās funkcion ālās 
ķīmiskās grupas, vai izmantot alternat īvu nosaukumu. 
L 396/274 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 b) ≥ 1% prepar āta svara, un vielas ir notur īgas, bioakumulat īvas un toksiskas vai ļoti 
noturīgas un ļoti bioakumulat īvas saskaņā ar XII pielikum ā konkretiz ētajiem 
kritērijiem. 
3.4. Iepriekš min ētajām vielām norāda klasifik āciju (kas t ām piešķirta ar Direkt īvas 
67/548/EEK 4. un 6. pantu vai ar Direkt īvas 67/548/EEK I pielikumu, vai ar ī saskaņā ar šīs 
regulas XI sada ļu izveidoto klasifik ācijas un mar ķējumu sarakstu), k ā arī vielai tās fizisko 
un ķīmisko īpašību, veselībai un apk ārtējai videi rad īto draudu d ēļ piešķirtos burtu 
simbolus un R frāzes. R frāzes nav jāizraksta piln ībā: dodot atsauci uz 16. poz īciju, kurā ir 
pilnībā uzskaitītas visas attiec īgās R frāzes. Ja viela neatbilst klasifik ācijas kritērijiem, 
norāda iemeslu, k āpēc tā iekļauta 3. ieda ļā, piemēram, " PBT viela" vai "viela, kam 
konkretiz ētas Kopienas arodekspoz īcijas robežv ērtības". 
3.5. Saska ņā ar Direkt īvu 67/548/EEK nor āda iepriekš min ēto vielu nosaukumu un saska ņā ar 
šīs regulas 18. panta 1. punktu pieš ķirto reģistrācijas numuru, k ā arī EINECS  vai ELINC  
numuru, ja t āds ir. Varb ūt der norādīt arī CAS numuru un nosaukumu saska ņā ar IUPAC  
nomenklat ūru (ja tāds ir). Viel ām, kas uzskait ītas ar to bez īpašnieka nosaukumu, saska ņā 
ar Direktīvas 1999/45/EK 15. pantu vai š ā pielikuma 3.3. punkta zemsv ītras piezīmi, nav 
jānorāda precīzs ķīmiskais identifikators. 
3.6. Ja saska ņā ar Direkt īvas 1999/45/EK 15. pantu vai š ā pielikuma 3.3. punkta zemsv ītras 
piezīmi datiem par konkr ētu vielu jāievēro konfidencialit āte, lietošanas drošuma 
garantēšanai apraksta to ķīmiskās īpašības. Lieto nosaukumu, kas izriet no iepriekš 
minētajām procedūrām. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/275 
 4. PIRM ĀS PALĪDZĪBAS PAS ĀKUMI 
Apraksta pirm ās palīdzības pasākumus. 
Vispirms nor āda, vai ir vajadz īga tūlītēja medicīniska palīdzība. 
Informācija par pirmo pal īdzību ir īsai un skaidri saprotama cietušajam, kl ātesošajiem un 
pirmās palīdzības sniedz ējiem. Īsi apraksta simptomus un ietekmes. Instrukcij ās norāda, 
kas jādara uzreiz p ēc negadījuma, un vai ir iesp ējama kavēta ietekme p ēc pakļaušanas 
kaitīgai iedarb ībai. 
Informāciju grupē saskaņā ar apakšpoz īcijām – atkar ībā no kaitīgās iedarbības ceļiem, t. i.: 
ieelpošana, saskare ar ādu un acīm, norīšana. 
Norāda, vai ārsta palīdzība ir vajadz īga vai ieteicama. 
Dažām vielām vai prepar ātiem varb ūt jāuzsver, ka darba viet ā ir jābūt īpašiem līdzekļiem 
konkrētas un tūlītējas palīdzības sniegšanai. 
5. UGUNSDZ ĒSĪBAS PAS ĀKUMI 
Dod atsauci uz pras ībām tādu ugunsgr ēku dzēšanai, kuru c ēlonis ir viela vai prepar āts vai 
kuri izceļas tā tiešā tuvumā, norādot: 
– piemērotos ugunsdz ēsības līdzekļus, 
– ugunsdzēsības līdzekļus, kādus drošuma apsv ērumu dēļ lietot nedr īkst, 
L 396/276 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 – īpašu bīstamību, ko izraisa pašas vielas vai prepar āta, tā sadegšanas produktu un 
degšanas g āzveida produktu kait īgā iedarbība, 
– īpašas ugunsdz ēsēju aizsargier īces. 
6. PAS ĀKUMI NEJAUŠAS IZDAL ĪŠANĀS GADĪJUMOS 
Atkarībā no konkr ētās vielas vai prepar āta, var būt vajadzīga inform ācija par: 
personu drošuma pas ākumiem, piem ēram: 
– aizdegšan ās avotu likvid āciju, pietiekamas ventil ācijas / elpošanas org ānu 
aizsardzību, putekļu daudzuma samazin āšanu, ādas un acu pasarg āšanas no kontakta, 
vides droš ības pasākumiem, piem ēram: 
– nenovadīšanu kanaliz ācijā, aizsargpas ākumiem pret nok ļūšanu atklātās 
ūdenskrātuvēs, gruntsūdeņos un augsn ē, iespējamu vajadz ību brīdināt tuvējos 
iedzīvotājus, 
savākšanas pa ņēmieniem, piem ēram: 
– absorbcijas materi ālu (piemēram, smilšu, diatom īta, skābes saistvielu, univers ālu 
saistvielu, z āģu skaidu u.c.) lietošanas veidu, g āzu un tvaiku daudzuma 
samazināšanu ar ūdeni, atšķaidot. 
Apsver ar ī vajadzību pēc tādām norādēm kā: "nekādā gadījumā nelietot, neitraliz ēt ar...". 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/277 
 Piezīme 
Vajadzības gadījumos dod atsauces uz 8. un 13. poz īciju. 
7. LIETOŠANA UN GLAB ĀŠANA 
Piezīme 
Šajā iedaļā sniegtā informācija attiecas uz vesel ības aizsardz ību, drošumu un apk ārtējās 
vides aizsardz ību. Tā palīdz darba dev ējam izstrādāt piemērotas darba proced ūras un 
organizatoriskus pas ākumus saska ņā ar Direkt īvas 98/24/EK 5. pantu. 
Ja ir vajadz īgs ķīmiskā drošuma ekspert īzes ziņojums vai re ģistrācija, inform ācija šajā 
iedaļā saskan ar inform āciju par apzin ātiem lietošanas veidiem un kait īgas iedarb ības 
scenārijiem, kas doti droš ības datu lapas pielikum ā. 
7.1. P ārkraušana 
Norāda piesardz ības pasākumus, kas vajadz īgi drošai p ārkraušanai, ar ī tehniskus 
pasākumus, piem ēram:  
– neitralizāciju, vietēju un visp ārēju ventilāciju, pasākumus, lai nov ērstu 
mikroskopisku pilieni ņu un putek ļu mākoņu veidošanos, k ā arī ugunsdroš ības 
pasākumus un apk ārtējās vides aizsardz ības pasākumus (piem ēram, filtru vai g āzes 
skalotņu lietošanu ventil ācijas izplūdei, lietošanai sl ēgtās telpās, pasākumus izlijušu 
vielu savākšanai un likvid ācijai u.c.), un citas konkr ētas prasības vai noteikumus par 
vielu vai prepar ātu (piemēram, ieteicamas vai aizliegtas proced ūras un iek ārtas), un, 
ja iespējams, īsi to apraksta. 
L 396/278 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 7.2. Glab āšana 
Norāda drošas glab āšanas apst ākļus, piemēram: 
– īpašu noliktavu telpu vai tvert ņu konstrukciju (ar ī izolācijas norobežojumus un 
ventilāciju), materi ālus, ko nevar glab āt kopā, glabāšanas apst ākļus (temperat ūras un 
mitruma robežlielumi / interv āli, apgaismojums, inerta g āze u.c.), īpašas 
elektroiek ārtas un statisk ās elektrības novēršanas pas ākumus. 
Ja vajadzīgs, norāda maksim āli pieļaujamo glab ājamo daudzumu. Konkr ēti norāda visas 
īpašās prasības, piem ēram, vielas vai prepar āta iesaiņojumam / tarai izmantojamos 
materiālus. 
7.3. Konkr ēts(i) lietošanas veids(i) 
Attiecībā uz gataviem izstr ādājumiem, kas paredz ēti konkrētam(iem) lietošanas 
veidam(iem), ieteikumos nor āda apzināto(s) lietošanas veidu(s), un tie ir s īki izstrādāti un 
viegli izpild āmi. Ja iesp ējams, dod atsauci uz konkr ētām apstiprin ātām nozares vai jomas 
instrukcij ām. 
8. KAIT ĪGĀS IEDARB ĪBAS IEROBEŽOŠANA / PERSONU AIZSARDZ ĪBA 
8.1. Kait īgās iedarbības robežv ērtības 
Norāda piemērojamos īpašos kontroles parametrus, ar ī arodekspoz īcijas robežv ērtības 
un/vai biolo ģiskas robežv ērtības. Norāda vērtības, kas noteiktas konkr ētā dalībvalstī, kurā 
vielu vai prepar ātu laiž tirg ū. Informē par jaunākām ieteicam ām pārraudzības proced ūrām. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/279 
 Ja ir vajadz īgs ķīmiskā drošuma ekspert īzes ziņojums, attiec ībā uz drošības datu lapas 
pielikumā dotajiem kait īgās iedarbības scenārijiem nor āda attiecīgos vielas DNEL un PNEC. 
Preparātiem der nor ādīt attiecīgās tajos ietilpstošo vielu v ērtības, kam j ābūt uzskaitītām 
drošības datu lap ā saskaņā ar 3. pozīciju. 
8.2. Kait īgās iedarbības kontroles pas ākumi 
Šajā dokument ā kaitīgas iedarb ības kontrole ir viss konkr ēto riska pārvaldības pasākumu 
klāsts, kuri jāveic lietošanas laik ā, lai pēc iespējas mazin ātu kaitīgo iedarbību uz darba 
ņēmējiem un apk ārtējo vidi. Ja ir vajadz īgs ķīmiskā drošuma ekspert īzes ziņojums, par 
drošības datu lap ā dotiem apzin ātiem lietošanas veidiem droš ības datu lapas 8. ieda ļā 
sniedz riska p ārvaldības pasākumu kopsavilkumu. 
8.2.1. Arodekspoz īcijas kontroles pas ākumi 
Darba dev ējs šo inform āciju ņems vērā, veicot vielas vai prepar āta apdraud ējumu 
ekspertīzi darba ņēmēju veselības un droš ības sakarā, ievērojot Direkt īvas 98/24/EK 
4. pantu, kas prasa – priorit ātes kārtā: 
– izstrādāt attiecīgus darba procesus un tehnolo ģijas un lietot pareizas iek ārtas un 
materiālus; 
– iespējama apdraud ējuma avot ā piemērot kolekt īvas aizsardz ības pasākumus, 
piemēram, pietiekamu ventil āciju, kā arī pareizus organizatoriskus pas ākumus, un 
– ja pakļaušanu kait īgai iedarb ībai nevar nov ērst citiem l īdzekļiem – piem ērot 
individuālus aizsargpas ākumus, piem ēram, personu aizsardz ībai paredz ētas iekārtas. 
L 396/280 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Tāpēc par tādiem pasākumiem sniedz pareizu un pietiekamu inform āciju, lai var ētu veikt 
pareizu apdraud ējumu ekspert īzi saskaņā ar Direkt īvas 98/24/EK 4. pantu. Ar šo 
informāciju papildina 7.1. poz īcijā jau sniegto inform āciju. 
Ja vajadzīgi individu āli aizsardz ības pasākumi, prec īzi norāda, ar kādām iekārtām 
nodrošinās pietiekamu un piem ērotu aizsardz ību. Ņem vērā Padomes Direkt īvu 
89/686/EEK (1989. gada 21. decembris) par dal ībvalstu ties ību aktu tuvin āšanu attiec ībā 
uz individu ālajiem aizsardz ības līdzekļiem 1 un atsaucas uz attiec īgajiem CEN  standartiem: 
a) Elpošanas org ānu aizsardz ība 
 Konkr ēti norāda aizsardz ības iekārtas, kas j ālieto, strādājot ar bīstamām gāzēm, 
tvaikiem vai putek ļiem, piem ēram, autonomi elpošanas apar āti, attiecīgas 
aizsargmaskas un filtri. 
b) Roku aizsardz ība 
 Prec īzi un skaidri nor āda, kādi cimdi j āvalkā, strādājot ar attiec īgu vielu vai 
preparātu, arī: 
– materiāla tipu, 
– cimdu materi āla izturības ilgumu – aizsardz ības funkciju zaud ēšanas laiku, 
ņemot vērā to, cik daudz un cik ilgi notiek kait īgā iedarbība uz ādu. 
 Ja vajadz īgs, norāda papildpas ākumus roku aizsardz ībai. 
                                                 
1 OV L 399, 30.12.1989., 18. lpp. Direkt īvā jaunākie grozījumi izdar īti ar Regulu (EK) 
Nr. 1882/2003. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/281 
 c) Acu aizsardz ība 
 Nor āda acu aizsardz ības līdzekļus, piemēram:  
– aizsargbrilles, sejsargu. 
d) Ādas aizsardz ība 
 Ja ir j āaizsargā citas ķermeņa daļas, izņemot rokas, nor āda vajadz īgos 
aizsarglīdzekļus un to īpašības, piem ēram:  
– priekšauts, z ābaki un pilns aizsargt ērps.  
 Ja vajadz īgs, norāda papildpas ākumus ādas aizsardz ībai un īpašus higi ēnas 
pasākumus. 
8.2.2. Vides apdraud ējumu kontroles pas ākumi 
Konkretiz ē informāciju, kas vajadz īga darba dev ējam, lai iev ērotu Kopienas ties ību aktu 
uzliktās saistības vides aizsardz ības jomā. 
Ja ir vajadz īgs ķīmiskā drošuma ekspert īzes ziņojums, droš ības datu lapas pielikum ā 
ietvertajiem kait īgās iedarbības scenārijiem dod kopsavilkumus par riska p ārvaldības 
pasākumiem, kas pietiekami kontrol ē vielas kait īgo iedarbību uz apk ārtējo vidi. 
L 396/282 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 9. FIZISK ĀS UN ĶĪMISKĀS ĪPAŠĪBAS 
Lai nodrošin ātu vajadzīgos kontroles pas ākumus, par vielu vai prepar ātu sniedz visu 
vajadzīgo inform āciju, jo īpaši 9.2. poz īcijā paredzēto informāciju. Inform ācija šajā iedaļā 
atbilst reģistrācijā sniegtajai inform ācijai, ja tādu prasa. 
9.1. Visp ārēja informācija 
Izskats Norāda agregātstāvokli un kr āsu vielai vai prepar ātam tajā formā, kādā to piegādā (cieta 
viela, šķidrums vai g āze). 
Smarža Ja smarža ir j ūtama, to īsi raksturo. 
9.2. Svar īga veselības aizsardz ības, drošuma un vides aizsardz ī
bas inform ācija 
pH 
Norāda pH vielai vai prepar ātam, kādu to pieg ādā, vai ūdens šķīduma pH; t ādā gadījumā 
norāda arī šķīduma koncentr āciju. 
Viršanas punkts / viršanas temperat ūras diapazons 
Uzliesmošanas temperat ūra 
Uzliesmojam ība (cietām vielām, gāzēm) 
Sprādzienbīstamība 
Oksidācijas īpašības 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/283 
 Tvaika spiediens 
Relatīvais blīvums 
Šķīdība 
Šķīdība ūdenī 
Sadalījuma koeficients: š ķīdības n-oktanol ā attiecība pret šķīdību ūdenī 
Viskozitāte 
Tvaiku bl īvums 
Iztvaikošanas ātrums 
9.3. Cita inform ācija 
Norāda citus svar īgus drošuma parametrus, t ādus kā spēja sajaukties ar cit ām vielām, 
šķīdība taukos (j ānorāda šķīdināšanai lietot ā eļļa), elektrovad ītspēja, kušanas punkts / 
kušanas diapazons, g āzes grupa (t ā noder saist ībā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 
Direktīvu 94/9/EK (1994. gada 23. marts) par dal ībvalstu ties ību aktu tuvin āšanu attiec ībā 
uz iekārtām un aizsardz ības sistēmām, kas paredz ētas lietošanai spr ādzienbīstamā vidē 1), 
pašaizdegšan ās temperat ūra u.c. 
                                                 
1 OV L 100, 19.4.1994., 1. lpp. Direkt īvā grozījumi izdar īti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003. 
L 396/284 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 1. piezīme 
Iepriekš min ētās īpašības nosaka saska ņā ar 13. panta 3. punkt ā minētajā Komisijas regul ā 
par testēšanas metod ēm noteiktajiem parametriem vai ar k ādu citu sal īdzināmu metodi. 
2. piezīme 
Preparātiem parasti sniedz inform āciju par pašu prepar ātu īpašībām. Taču, ja konstat ē, ka 
konkrēta tipa apdraud ējumi uz to nav attiecin āmi, precīzi nošķir gadījumus, kad 
klasificētājam par to nav zi ņu, no gadījumiem, kad ir pieejami negat īvi testu rezult āti. Ja 
uzskata par vajadz īgu sniegt inform āciju par individu ālu sastāvdaļu īpašībām, lūdzu, 
skaidri nor ādiet, uz ko attiecas dati. 
10. STABILIT ĀTE UN REA ĢĒTSPĒJA 
Raksturo vielas vai prepar āta stabilitāti un bīstamu reakciju iesp ējamību konkrētos 
izmantošanas apst ākļos un arī – izdalās apkārtējā vidē. 
10.1. Apst ākļi, no kādiem jāvairās 
Uzskaita apst ākļus, piemēram, temperat ūra, spiediens, gaisma, trieciens, u.c., kas var 
izraisīt bīstamu reakciju, un, ja iesp ējams, īsi raksturo. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/285 
 10.2. Materi āli, no kā jāizvairās 
Uzskaita vielas, piem ēram, ūdens, gaiss, sk ābes, sārmi, oksidat īvas vielas vai citas 
konkrētas vielas, kas var izrais īt bīstamas reakcijas, un, ja iesp ējams, īsi apraksta. 
10.3. B īstami noārdīšanās produkti 
Uzskaita t ās kaitīgās vielas, kas, vielai vai prepar ātam sadaloties, izdal ās bīstamā 
daudzumā. 
Piezīme 
Īpašu uzman ību pievērš: 
– vajadzībai pēc stabilizatoriem, k ā arī to klātbūtnei, 
– bīstamas eksotermas reakcijas iesp ējamībai, 
– drošumam, ja main ījies vielas vai prepar āta fiziskais izskats, 
– kaitīgiem noārdīšanās produktiem, kas var rasties saskar ē ar ūdeni, 
– iespējamībai noārdīties par nenotur īgiem savienojumiem. 
11. INFORM ĀCIJA PAR TOKSISKUMU 
Iedaļā īsi, bet piln īgi un saprotami apraksta daž ādu kaitīgu toksisko ietekmi (uz vesel ību), 
kas var rasties, ja lietot ājs nonāk saskarē ar vielu vai prepar ātu. 
L 396/286 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Informācijā ietver vielas vai prepar āta bīstamo kait īgo ietekmi uz vesel ību, piemēram, 
pamatojoties uz test ēšanas datos un pieredz ē gūtiem secin ājumiem. Inform ācijā vajadzības 
gadījumā ietver arī izpētītās subakūtās, subhronisk ās un hronisk ās ietekmes, ko rada 
īslaicīga un ilga kait īga iedarbība: piemēram, sensibiliz ācija, narkoze, kancerog ēnums, 
mutagēnums un toksiskums reprodukt īvai funkcijai (toksiskums, kas skar aug ļa attīstību un 
auglību). Iekļauj arī informāciju par daž ādiem kaitīgās iedarbības ceļiem (ieelpošanu, 
norīšanu, saskari ar ādu vai acīm), un apraksta simptomus, kas ir saist īti ar fizisk ām, 
ķīmiskām un toksisk ām īpašībām. 
Ņemot vērā informāciju, kas jau dota 3. poz īcijā – sastāvs / inform ācija par sast āvdaļām – 
varbūt ir jānorāda, kā dažas vielas prepar ātā konkrēti atstāj ietekmi uz vesel ību. 
Informācija minētajā iedaļā ir tā pati, kas vajadz ības gadījumā iesniegta re ģistrācijā un/vai 
ķīmiskā drošuma ekspert īzes ziņojumā, un tā informē par šādām iespējamas ietekmes 
grupām: 
– toksikokin ētika, metabolisms un izplat īšanās, 
– akūtas ietekmes (ak ūts toksiskums, kairin ājums un kod īgums), 
– sensibiliz ācija, 
– atkārtotas devas toksiskums un 
– CMR  ietekmes (kancerog ēnums un mutag ēnums un toksiskums reprodukt īvai 
funkcijai). 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/287 
 Vielām, kas jāreģistrē, dod inform ācijas kopsavilkumu, kas izriet no š īs regulas VII l īdz 
XI pielikuma piem ērošanas. Inform ācijā iekļauj pieejamo datu sal īdzinājumu Direkt īvā 
67/548/EEK par 1. un 2. kategorijas CMR  dotajiem krit ērijiem, iev ērojot šīs regulas 
I pielikuma 1.3.1. punktu. 
12. EKOLO ĢISKĀ INFORM ĀCIJA 
Apraksta vielas vai prepar āta iespējamās ietekmes, atrašanos un uzved ību gaisā, ūdenī 
un/vai augsn ē. Ja iespējams, sniedz attiec īgus testa datus (piem ēram, zivīm LC50 ≤ 1 
mg/l). 
Informācija šajā iedaļā ir tāda pati kā vajadzības gadījumā reģistrācijai iesniegt ā 
informācija, un/vai – vajadz ības gadījumā – ķīmiskā drošuma ekspert īzes ziņojumā ietvertā 
informācija. 
Apraksta svar īgākos parametrus, kuriem vielas vai prepar āta īpašību vai iesp ējamo 
izmantošanas pa ņēmienu dēļ var būt ietekme uz apk ārtējo vidi. Tādu pašu inform āciju 
sniedz arī par bīstamiem vielu un prepar ātu noārdīšanās produktiem. Taj ā var iekļaut šādus 
datus: 
L 396/288 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 12.1. Ekotoksiskums 
Šajā punktā būtu jāiekļauj pieejamie dati par ak ūto un hronisko toksiskumu ūdens vidē 
zivīm, vēžveidīgajiem, aļģēm un citiem ūdensaugiem. Turkl āt tajā sniedz pieejamos datus 
par toksiskumu augsnes mikroorga nismiem un makroorganismiem, k ā arī citiem apk ārtējā 
vidē svarīgiem organismiem, piem ēram, putniem, bit ēm un augiem. Ja viela vai prepar āts 
inhibē mikroorganismu aktivit āti, piemin t ā iespējamo ietekmi uz notek ūdeņu attīrīšanas 
iekārtu darbības efektivit āti. 
Vielām, kas jāreģistrē, sniedz inform ācijas kopsavilkumu, kas izriet no š īs regulas VII l īdz 
XI pielikuma piem ērošanas. 
12.2. Mobilit āte 
Vielas vai attiec īgu tās preparāta sastāvdaļu 1 iespējama nokļūšana grunts ūdeņos vai 
pārvietošanās tālu no izdal īšanās vietas, ja notiek izdal īšanās apkārtējā vidē. 
Attiecīgā informācijā var iekļaut: 
– ziņas par zin āmu vai paredzamu izplat īšanos vidēs, 
– virsmas spriegumu, 
– absorbciju / desorbciju. 
Citas fiziskas un ķīmiskas īpašības skat. 9. poz īcijā. 
                                                 
1 Tādu inform āciju nevar sniegt par prepar ātiem, jo tā mainās atkarībā no konkr ētas vielas. 
Tāpēc tādu inform āciju, ja tā ir pieejama un pareiza, sniedz par katru individu ālu preparāta 
vielu, kas j āuzskaita drošuma datulap ā saskaņā ar šā pielikuma 3. poz īciju. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/289 
 12.3. Notur ība un spēja noārdīties 
Vielas vai attiec īgo prepar āta sastāvdaļu noārdīšanās potenciāls attiecīgā apkārtējā vidē – 
bionoārdīšanās procesos vai cit ādi, piemēram, oksid ējoties vai hidroliz ējoties. Uzr āda 
attiecīgus daļēja sabrukuma posmus, ja t ādi ir zināmi. Norāda arī vielas vai attiec īgo 
preparāta sastāvdaļu noārdīšanās potenciālu notekūdeņu attīrīšanas iekārtās. 
12.4. Bioakumul ācijas potenci āls 
Vielas vai attiec īgo prepar āta sastāvdaļu akumulācijas potenci āls dzīvos organismos un 
spēja iekļūt barošanās ķēdēs, ja iespējams, ar atsauci uz oktanola / ūdens sadal ījuma 
koeficientu ( Kow) vai biokoncentr ācijas faktoru ( BCF ). 
12.5. PBT ekspertīzes rezult āti 
Ja ir vajadz īgs ķīmiskā drošuma ekspert īzes ziņojums, sniedz PBT ekspertīzes rezult ātus, 
kas atspogu ļoti ķīmiskā drošuma ekspert īzes ziņojumā. 
12.6. Cit ādas nelabv ēlīgas ietekmes 
Iekļauj inform āciju par cit ādām nelabvēlīgām ietekmēm uz apkārtējo vidi, ja t āda ir, 
piemēram, par sp ēju noārdīt ozonu, sp ēju fotoķīmiski veidot ozonu, sp ēju noārdīt 
endokrīno sistēmu un/vai sp ēju veicināt globālu sasilšanu. 
L 396/290 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Piezīmes 
Nodrošina, ka ekolo ģisku inform āciju sniedz ar ī citās drošības datu lapas poz īcijās, jo īpaši 
– norādījumi par kontrol ētu izdalīšanos, pas ākumiem ar nejaušu izdal īšanos saist ītos 
negadījumos, apsv ērumiem par transport ēšanu un apglab āšanu – 6., 7., 13., 14. un 
15. pozīcijā. 
13. APSV ĒRUMI SAIST ĪBĀ AR APGLAB ĀŠANU 
Ja vielas vai prepar āta (pārpalikumu un paredzam ā lietošanā radušos atkritumu) 
apglabāšana ir bīstama, nogulsnes apraksta un inform ē, kā droši ar tiem r īkoties. 
Konkretiz ē pareizus gan vielas, gan prepar āta un tā piesārņotā iesaiņojuma apglab āšanas 
paņēmienus (sadedzinot, p ārstrādājot, apglab ājot poligon ā u.c.). 
Ja ir vajadz īgs ķīmiskā drošuma ekspert īzes ziņojums, inform ācija par atkritumu 
apsaimniekošanas pas ākumiem, kas pietiekami kontrol ē vielas kait īgo iedarbību uz 
cilvēkiem un apk ārtējo vidi, ir t ā pati, kas dota par kait īgās iedarbības scenārijiem droš ības 
datu lapas pielikum ā. 
Piezīme 
Atsauce uz visiem svar īgiem Kopienas noteikumiem par atkritumiem. Ja t ādu nav, ir 
lietotājam der atg ādināt, ka var b ūt spēkā attiecīgas valsts vai re ģiona noteikumi. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/291 
 14. INFORM ĀCIJA PAR TRANSPORT ĒŠANU 
Norāda visus īpašos piesardz ības pasākumus, par ko lietot ājam ir jāzina vai kas ir 
jāpiemēro saistībā ar transport ēšanu vai p ārvadāšanu telpās vai ārpus tām. Vajadz ības 
gadījumā sniedz inform āciju par transporta klasifik āciju visu tipu p ārvadājumiem: IMDG  
(jūras transports), ADR  (Padomes Direkt īva 94/55/EK (1994. gada 21. novembris) par 
dalībvalstu ties ību aktu tuvin āšanu attiec ībā uz bīstamo kravu p ārvadāšanu pa 
autoceļiem 1), RID (Padomes Direkt īva 96/49/EK (1996. gada 23. j ūlijs) par dal ībvalstu 
tiesību aktu tuvin āšanu attiec ībā uz bīstamo kravu p ārvadāšanu pa dzelzce ļu 2), ICAO/IATA  
(aviotransports). Taj ā inter alia  var iekļaut: 
– Savienības numuru, 
– klasi, 
– attiecīgu transporta nosaukumu, 
– iesaiņojuma grupu, 
– jūras piesārņotāju, 
– citu attiec īgu inform āciju. 
                                                 
1 OV L 319, 12.12.1994., 7. lpp. Direkt īvā jaunākie grozījumi izdar īti ar Komisijas Direkt īvu 
2004/111/EK (OV L 365, 10.12.2004., 25. lpp.). 
2 OV L 235, 17.9.1996., 25. lpp. Direkt īvā jaunākie grozījumi izdar īti ar Komisijas Direkt īvu 
2004/111/EK (OV L 365, 10.12.2004., 25. lpp.). 
L 396/292 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 15. REGLAMENTAT ĪVA INFORM ĀCIJA 
 Norāda, vai vielai (vai t ās preparātam) ir veikts ķīmiskās drošības novērtējums.  
 Sniedz vesel ības, drošuma un vides aizsardz ības inform āciju, kas nor ādīta uz etiķetes 
saskaņā ar Direkt īvām 67/548/EEK un 1999/45/EK. 
Ja uz vielu vai prepar ātu, par ko izdod droš ības datu lapu, saist ībā ar cilvēku vai apk ārtējās 
vides aizsardz ību attiecas īpaši Kopienas noteikumi (piem ēram, par saska ņā ar VII sada ļu 
piešķirtām licencēm vai saska ņā ar VIII sada ļu uzliktiem ierobežojumiem), ja iesp ējams, 
norāda tos. 
Ja iespējams, piemin ar ī attiecīgas valsts ties ību aktus, ar ko ievieš min ētos noteikumus, un 
visus citus valsts pas ākumus, kas var b ūt svarīgi. 
16. CITA INFORM ĀCIJA 
Sniedz visu citu inform āciju, ko pieg ādātājs uzskata par svar īgu lietotāja veselības 
aizsardzībai un drošumam, k ā arī apkārtējās vides aizsardz ībai, piemēram: 
– attiecīgo R frāžu sarakstu. Piln ībā izraksta visas droš ības datu lapas 2. un 3. poz īcijā 
minētās R frāzes, 
– norādījumus par m ācībām, 
– ieteicamos lietošanas ie robežojumus (t. i., pieg ādātājam neoblig ātus ieteikumus), 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/293 
 – papildinform āciju (rakstiskas atsauces un/va i kontaktpersonu tehnisku jaut ājumu 
risināšanai), 
– drošības datu lapas sast ādīšanai izmantoto galveno datu uzzi ņu avotus. 
Pārskatītās drošības datu lap ās precīzi norāda, kāda inform ācija ir papildin āta, svītrota vai 
pārskatīta (ja to nenor āda citur). 
 
L 396/294 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 III PIELIKUMS  
KRITĒRIJI VIEL ĀM, KAS RE ĢISTRĒTAS APJOM Ā 
NO 1 LĪDZ 10 TONN ĀM 
Kritēriji vielām, kas reģistrētas apjom ā no 1 līdz 10 tonn ām, atsaucoties uz 12. panta 1. punkta a) un 
b) apakšpunktu: 
a) vielas, kur ām paredzams (t. i., piem ērojot (Q)SAR  vai citus datus), ka klasific ējot 
kancerogēnumu, mutag ēnumu vai toksiskumu Toksiskas reprodukt īvai funkcijai, t ās 
atbildīs 1. vai 2. kategorijas krit ērijiem vai XII pielikum ā dotajiem krit ērijiem. 
b) vielas: 
i) ar izklied ētu vai difūzu lietošanu(iem), jo īpaši, ja tādas vielas izmanto pat ēriņa 
preparātos vai iestr ādā patēriņa izstrādājumos; un 
ii) kurām paredzams (t. i., piem ērojot (Q)SAR  vai citus datus), ka t ās atbildīs 
klasifikācijas kritērijiem attiec ībā uz ietekmi uz cilv ēku veselību vai apk ārtēju vidi 
saskaņā ar Direkt īvu 67/548/EEK. 
 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/295 
 IV PIELIKUMS  
ATBRĪVOJUMI NO PIEN ĀKUMA RE ĢISTRĒT SASKA ŅĀ AR 
2. PANTA 7. PUNKTA a) APAKŠPUNKTU 
EINECS  Nr. Nosaukums / Grupa  CAS  Nr. 
200-061-5 D-glicīts C6H14O6 50-70-4 
200-066-2 Askorbīnskābe C6H8O6 50-81-7 
200-075-1 Glikoze  C6H12O6 50-99-7 
200-294-2 L-lizīns C6H14N2O2 56-87-1 
200-312-9 Palmitīnskābe, tīra C16H32O2 57-10-3 
200-313-4 Stearīnskābe, tīra C18H36O2 57-11-4 
200-334-9 Saharoze, t īra C12H22O11 57-50-1 
200-405-4 α-tokoferilacet āts C31H52O3 58-95-7 
200-432-1 DL-metion īns C5H11NO 2S 59-51-8 
200-711-8 D-mannīts C6H14O6 69-65-8 
201-771-8 1-sorboze  C6H12O6 87-79-6 
204-007-1 Oleīnskābe, tīra C18H34O2 112-80-1 
L 396/296 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 EINECS  Nr. Nosaukums / Grupa  CAS  Nr. 
204-664-4 Glicerīna stearāts, tīrs C21H42O4 123-94-4 
204-696-9 Oglekļa dioksīds CO 2 124-38-9 
205-278-9 Kalcija pantoten āts, D-forma  C9H17NO 5.1/2Ca 137-08-6 
205-582-1 Laurīnskābe, tīra C12H24O2 143-07-7 
205-590-5 Kālija oleāts C18H34O2K 143-18-0 
205-756-7 DL-fenilalan īns C9H11NO 2 150-30-1 
208-407-7 Nātrija glikon āts C6H12O7.Na 527-07-1 
212-490-5 Nātrija stearāts, tīrs C18H36O2.Na 822-16-2 
215-279-6 Kaļķakmens 
Nedegošs ciets nogulumiezis. Sast āv galvenok ārt 
no kalcija karbon āta 1317-65-3 
215-665-4 Sorbitānoleāts C24H44O6 1338-43-8 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/297 
 EINECS  Nr. Nosaukums / Grupa  CAS  Nr. 
216-472-8 Kalcija distear āts, tīrs C18H36O2.1/2Ca 1592-23-0 
231-147-0 Argons  Ar 7440-37-1 
231-153-3 Ogleklis  C 7440-44-0 
231-783-9 lāpeklis  N 2 7727-37-9 
231-791-2 Ūdens, destil ēts, pēc vadītspējas vai līdzvērtīgas 
tīrības H 2O 7732-18-5 
231-955-3 Grafīts C 7782-42-5 
232-273-9 Saulespuķu eļļa 
Ekstrakcijas vielas un fiziski p ārveidoti to 
atvasinājumi. Sast āv galvenok ārt no tauksk ābju 
linolskābes un ole īnskābes glicer īdiem. (Helianthus 
annuus, Compositae ). 8001-21-6 
L 396/298 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 EINECS  Nr. Nosaukums / Grupa  CAS  Nr. 
232-274-4 Sojaspupu e ļļa 
Ekstrakcijas vielas un fiziski p ārveidoti to 
atvasinājumi. Sast āv galvenok ārt no tauksk ābju 
linolskābes, oleīnskābes, palmit īnskābes un 
stearīnskābes glicer īdiem ( Soja hispida, 
Leguminosae ). 8001-22-7 
232-276-5 Saflora eļļa 
Ekstrakcijas vielas un fiziski p ārveidoti to 
atvasinājumi. Sast āv galvenok ārt no tauksk ābes 
linolskābes ( Carthamus tinctorius, Compositae ). 8001-23-8 
232-278-6 Linsēklu eļļa 
Ekstrakcijas vielas un fiziskli p ārveidoti to 
atvasinājumi. Sast āv galvenok ārt no tauksk ābju 
linolskābes, linolsk ābes un ole īnskābes glicer īdiem 
(Linum usitatissimum, Linaceae ). 8001-26-1 
232-281-2 Kukurūzas eļļa 
Ekstrakcijas vielas un fiziski p ārveidoti to 
atvasinājumi. Sast āv galvenok ārt no tauksk ābju 
linolskābes, oleīnskābes, palmit īnskābes un 
stearīnskābes glicer īdiem. (Zea mays, Gramineae).  8001-30-7 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/299 
 EINECS  Nr. Nosaukums / Grupa  CAS  Nr. 
232-293-8 Rīcineļļa 
Ekstrakcijas vielas un fiziski p ārveidoti to 
atvasinājumi. Sast āv galvenok ārt no rīcineļļas 
taukskābes glicer īdiem  (Ricinus communis, 
Euphorbiaceae).  8001-79-4 
232-299-0 Rapšu eļļa 
Ekstrakcijas vielas un fiziski p ārveidoti to 
atvasinājumi. Sast āv galvenok ārt no tauksk ābju 
erukskābes, linolsk ābes un ole īnskābes glicer īdiem  
(Brassica napus, Cruciferae) . 8002-13-9 
232-307-2 Lecitīni 
Komplekss tauksk ābju diglecir īdu maisījums ar 
fosforskābes holīnesteri.  8002-43-5 
232-436-4 Sīrupi, hidroliz ēta ciete 
Komplekss mais ījums, ko ieg ūst, hidroliz ējot 
kukurūzas cieti, iedarbojoties ar sk ābēm vai 
fermentiem. Sast āv galvenok ārt no D-glikozes, 
maltozes un dekstr īniem. 8029-43-4 
L 396/300 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 EINECS  Nr. Nosaukums / Grupa  CAS  Nr. 
232-442-7 Tauki, hidro ģenēti 8030-12-4 
232-675-4 Dekstrīns 9004-53-9 
232-679-6 Ciete 
Lielpolim ēru ogļhidrāti, ko parasti ieg ūst no labības 
graudiem – kukur ūzas, kviešiem un sorgo, un no 
saknēm un gumveid īgajiem – kartupe ļiem un 
tapiokas. Satur ūdens klātbūtnē karsējot iepriekš 
briedinātu cieti.  9005-25-8 
232-940-4 Maltodekstr īns 9050-36-6 
234-328-2 A vitamīns 11103-57-4 
238-976-7 Nātrija D-glikon āts C6H12O7.xNa 14906-97-9 
248-027-9 D-glicīta monostear āts C24H48O7 26836-47-5 
262-988-1 Taukskābes, kakaoe ļļas, Me esteri  61788-59-8 
262-989-7 Taukskābes, pārtikas tauku, Me esteri  61788-61-2 
263-060-9 Taukskābes, rīcineļļa 61789-44-4 
263-129-3 Taukskābes, tauki  61790-37-2 
265-995-8 Celulozes pulpa 65996-61-4 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/301 
 EINECS  Nr. Nosaukums / Grupa  CAS  Nr. 
266-925-9 Taukskābes, C 12-18 
Šo vielu identific ē ar SDA vielas nosaukumu : C12-
C18 alkilkarbonsk ābe, un SDA numurs ir: 16-005-
00. 67701-01-3 
266-928-5 Taukskābes C16-18 
Šo vielu identific ē ar SDA vielas nosaukumu : C16 -
C18 alkilkarbonsk ābe, un SDA numurs ir: 19-005-
00. 67701-03-5 
266-929-0 Taukskābes, C 8-18 un C 18- nepiesātinātas 
Šo vielu identific ē ar SDA vielas nosaukumu : C8-
C18 un C 18 nepiesātinātā alkilkarbonsk ābe, un SDA 
numurs ir: 01-005-00.  67701-05-7 
266-930-6 Taukskābes, C 14-18 un C 16-18- nepiesātinātas 
Šo vielu identific ē ar SDA vielas nosaukumu : C14-
C18 un C 16-C18 nepiesātinātā alkilkarbonsk ābe, un 
SDA numurs ir: 04-005-00  67701-06-8 
266-932-7 Taukskābes, C 16-C18 un C18- nepiesātinātas 
Šo vielu identific ē ar SDA vielas nosaukumu: C16-
C18 un C 18 nepiesātināta alkilkarbonsk ābe, un SDA 
numurs ir: 11-005-00  67701-08-0 
L 396/302 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 EINECS  Nr. Nosaukums / Grupa  CAS  Nr. 
266-948-4 Glicerīdi, C 16-18 un C 18- nepiesātināti 
Šo vielu identific ē ar SDA vielas nosaukumu: C16-
C18 un C 18 nepiesātinātais trialkilglicer īds, un SDA 
numurs ir: 11-001-00.  67701-30-8 
267-007-0 Taukskābes, C 14-18 un C 16-18- nepiesātinātas, Me 
esteri 
Šo vielu identific ē ar SDA vielas nosaukumu: C14-
C18 un C 16-C18 nepiesātinātās alkilkarbonsk ābes 
metilesteris, un SDA numurs ir: 04-010-00.  67762-26-9 
267-013-3 Taukskābes, C6 -12 
Šo vielu identific ē ar SDA vielas nosaukumu: C6 -
C12 alkilkarbonsk ābe, un SDA numurs ir: 13-005-
00. 67762-36-1 
268-099-5 Taukskābes, C 14-22 un C 16-22 nepiesātinātas 
Šo vielu identific ē ar SDA vielas nosaukumu: C14-
C22  un C 16-C22 nepies ātinātā alkilkarbonsk ābe, un 
SDA numurs ir: 07-005-00  68002-85-7 
268-616-4 Sīrups, kukur ūzas, dehidrat ēts 68131-37-3 
269-657-0 Taukskābes, soja  68308-53-2 
269-658-6 Glicerīdi, pārtikas tauku, mono-, di- un tri-, 
hidroģenēti 68308-54-3 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/303 
 EINECS  Nr. Nosaukums / Grupa  CAS  Nr. 
270-298-7 Taukskābes, C14 -22 68424-37-3 
270-304-8 Taukskābes, linsēklu eļļas 68424-45-3 
270-312-1 Glicerīdi, C 16-18 un C 18- nepiesātināti mono- un di- 
Šo vielu identific ē ar SDA vielas nosaukumu:  C16-
C18 un C 18 nepiesātinātais alkil- un C16 -C18 un 
C18 nepies ātinātais dialkilglicer īds, un SDA 
numurs ir: 11-002-00.  68424-61-3 
288-123-8 Glicerīdi, C 10-18 85665-33-4 
292-771-7 Taukskābes, C 12-14 90990-10-6 
292-776-4 Taukskābes, C12 -18 un C 18- nepiesātinātas 90990-15-1 
296-916-5 Taukskābes, rapšu e ļļas, ar mazu eruksk ābes 
daudzumu  93165-31-2 
 
L 396/304 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 V PIELIKUMS  
ATBRĪVOJUMS NO PIEN ĀKUMA RE ĢISTRĒT SASKA ŅĀ AR 
2. PANTA 7. PUNKTA b) APAKŠPUNKTU 
1. Vielas, kas rodas net īšās ķīmiskās reakcijās, pakļaujot kādas vielas vai izstr ādājumus 
apkārtējās vides faktoru, piem ēram, gaisa, mitruma, mikroorganismu vai saules gaismas 
iedarbībai; 
2. Vielas, kas rodas net īšā ķīmiskā reakcijā, glabājot citas vielas, prepar ātus vai 
izstrādājumus; 
3. Vielas, kas rodas ķīmiskā reakcijā, kas notiek p ēc citu vielu, prepar ātu vai izstr ādājumu 
lietošanas beig ām, un pašas nav ražotas, import ētas vai laistas tirg ū; 
4. Vielas, kas pašas nav ražotas, import ētas vai laistas tirg ū, un rodas ķīmiskā reakcijā, kas 
notiek: 
a) ja stabiliz ētājs, krāsviela, aromatizatros, an tioksidants, pildviela, š ķīdinātājs, 
nesējviela, virsmas akt īva viela, plastifikators, korozi jas inhibitors, pretputu viela vai 
atputotāja viela, izklied ētājs, nogulš ņu inhibitors, mitruma uzs ūcējs, saistviela, 
emulģētājs, deemul ģētājs, atūdeņojotājs, aglomer ētājs, pielipšanas veicin ātājs, 
plūsmas modifikators, pH neitraliz ētājs, atdalītājs, koagulants, flokulants, antipir ēns, 
lubrikants, helat ētājs vai kvalit ātes kontroles rea ģents darbojas, k ā paredzēts, vai 
b) viela, kas paredz ēta tikai konkr ētu fizikāli ķīmisku īpašību nodrošin āšanai, darbojas 
kā paredzēts; 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/305 
 5. Blakusprodukti, ja vien tie nav import ēti vai laisti tirg ū paši par sevi; 
6. Vielu hidr āti vai hidrat ēti joni, kas veidojas, vielai saistoties ar ūdeni, ja ražot ājs vai 
importētājs vielu re ģistrējis, izmantojot šo atbr īvojumu; 
7. Š ādas dabā sastopamas vielas, ja t ās nav ķīmiski pārveidotas: 
 miner āli, rūdas, rūdu koncentr āti, cementa izdedži, dabasg āze, šķidra naftas g āze, 
dabasgāzes kondens āts, procesu g āzes un to sast āvdaļas, jēlnafta, ogles, kokss; 
8. Dab ā sastopamas vielas, kas nav uzskait ītas 8. punkt ā, ja tās nav ķīmiski pārveidotas – ja 
vien tās neatbilst krit ērijiem, lai klasific ētu kā bīstamas saska ņā ar Direkt īvu 67/548/EEK; 
9. Vielas, kas sast āv no elementiem, un kuru rad ītie apdraud ējumi jau ir labi zin āmi:  
 ūdeņradis, skābeklis, cēlgāzes (argons, h ēlijs, neons, ksenons), sl āpeklis. 
 
L 396/306 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 VI PIELIKUMS  
10. PANT Ā MINĒTĀS INFORM ĀCIJAS PRAS ĪBAS 
NORĀDE 
PAR VI L ĪDZ XI PIELIKUM Ā IETVERTO PRAS ĪBU IZPILDI 
VI LĪDZ XI pielikum ā ir konkretiz ēta informācija, ko saska ņā ar 10. un 12., k ā arī ar 13., 40., 41. 
un 46. pantu iesniedz re ģistrācijas un izv ērtējuma vajadz ībām. Attiecībā uz zemāko tonnāžās līmeni 
standartpras ības ir izkl āstītas VII pielikum ā, un ik reizi, kad sasniegts jauns tonn āžas līmenis, 
informācija jāpapildina atbilstoši attiec īgā pielikuma pras ībām. Katrā reģistrācijā precīzas prasības 
attiecībā uz inform āciju atšķirsies saist ībā ar tonnāžu, lietošanas veidu un kait īgo iedarbību. Tāpēc 
pielikumi uzskat āmi par vienu veselumu un ir saist īti ar vispārējām reģistrācijas, izvērtējuma un 
rūpības prasībām. 
1. DARB ĪBA – ESOŠ ĀS INFORM ĀCIJAS VĀKŠANA UN KOP ĪGA LIETOŠANA 
Reģistrētājam būtu jāvāc visi esošie pieejam o testu dati par re ģistrējamo vielu, ar ī literatūrā jāmeklē 
svarīga inform ācija par attiec īgo vielu. Ja vien tas praktiski iesp ējams, reģistrācijas pieteikumi b ūtu 
jāiesniedz konsorcijam saska ņā ar 11. vai 19. pantu. Tas ļaus kopīgi lietot testu datus, izvairoties no 
nevajadzīgas testēšanas un samazinot izmaksas. Re ģistrētājam būtu jāvāc arī visa pārējā pieejamā 
informācija par konkr ēto vielu neatkar īgi no tā, vai konkr ētai tonnāžai ir vajadz īga testēšana 
konkrētiem mērķiem. Tajā būtu jāietver arī informācija no alternat īviem avotiem (piem ēram, no 
(Q)SAR , savstarp ējām atsaucēm informācijā par citām vielām, in vivo  un in vitro  testēšanas, 
epidemiolo ģijas datiem), kas var pal īdzēt bīstamu vielas īpašību esamības vai neesam ības 
apzināšanā un dažos gad ījumos aizst āt dzīvnieku testus. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/307 
 Turklāt būtu jāvāc informācija par kait īgo iedarbību, lietošanas veidu un riska p ārvaldības 
pasākumiem saska ņā ar 10. pantu un šo pielikumu. No visas š īs informācijas kopum ā reģistrētājs 
varēs noteikt, vai j āiegūst papildu inform ācija. 
2. DARB ĪBA – INFORM ĀCIJAS VAJADZ ĪBU APSV ĒRŠANA 
Reģistrētājs nosaka, k āda inform ācija ir vajadz īga reģistrācijai. Pirmk ārt, jānosaka attiec īgais 
pielikums vai pielikumi, kas j āievēro atbilstoši tonn āžai. Pielikumos ir paredz ētas standartpras ības 
informācijai, taču tie jālieto saist ībā ar šo pielikumu, kas pie ļauj atšķirības no standartapieejas, ja to 
var pamatot. Šaj ā stadijā konkrēti jāizskata inform ācija par kait īgo iedarbību, lietošanas veidu un 
riska pārvaldības pasākumiem, lai noteiktu vajadz ību pēc informācijas par konkr ētu vielu. 
3. DARB ĪBA – INFORM ĀCIJAS NEPILN ĪBU APZIN ĀŠANA 
Pēc tam reģistrētājs salīdzina inform ācijas vajadz ības vielai ar jau pieejamo inform āciju un nosaka, 
kādas ir nepiln ības. Šajā stadijā ir svarīgi nodrošin āt, lai pieejamie dati b ūtu būtiski un pietiekami 
kvalitatīvi, lai izpild ītu prasības. 
4. DARB ĪBA – JAUNU DATU V ĀKŠANA / TEST ĒŠANAS STRAT ĒĢIJAS IEROSIN ĀŠANA 
Dažos gad ījumos jauni dati neb ūs jāvāc. Tomēr gadījumos, ja konstat ē informācijas nepiln ības, kas 
jālikvidē, ir jāvāc jauni dati (IX un X pielikums) vai ar ī jāierosina test ēšanas strat ēģija (VII un 
VIII pielikums) atkar ībā no tonnāžas. Jaunus testus ar mugurkaulniek iem veic vai ierosina tikai k ā 
pēdējo iespēju, ja visi citi datu ieguves avoti ir izsmelti. 
Dažos gad ījumos VII l īdz XI pielikum ā izklāstītie noteikumi var likt dažus testus veikt agr āk nekā 
standartpras ībās paredzēts, vai arī papildus standartpras ībām. 
L 396/308 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 PIEZĪMES 
1. piezīme: Ja sniegt inform āciju tehniski nav iesp ējams vai ar ī šķiet, ka nav zin ātniskas vajadz ības 
to darīt, skaidri nor āda iemeslus, iev ērojot attiec īgos noteikumus. 
2. piezīme: Reģistrētājs var vēlēties deklar ēt, ka konkr ēta informācija, kas iesniegta re ģistrācijas 
dokument ācijā, ir komerci āli neatklājama, un t ās izpaušana vi ņam varētu komerci āli kaitēt. Tādā 
gadījumā viņš uzskaita attiec īgās pozīcijas un iesniedz pamatojumu. 
9. PANTA 1. PUNKTA a) apAKŠPUNKTA i) L ĪDZ v) DA ĻĀ MINĒTĀ INFORM ĀCIJA 
1. VISP ĀRĒJA INFORM ĀCIJA PAR RE ĢISTRĒTĀJU 
1.1. Re ģistrētājs 
1.1.1. V ārds, adrese, t ālruņa numurs, faksa numurs un epasta adrese 
1.1.2. Kontaktpersona 
1.1.3. Re ģistrētāja ražošanas un paša lietotu ražot ņu (ja tādas ir) atrašan ās vieta 
1.2. Konsorciju dal ībnieku kop īgs datu iesniegums 
Regulas 11. vai 19. pant ā paredzēts, ka reģistrācijas daļas var iesniegt galvenais re ģistrētājs 
pārējo reģistrētāju vārdā. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/309 
 Tādā gadījumā galvenais re ģistrētājs identific ē pārējos reģistrētājus, konkr ēti norādot: 
– viņu vārdu, adresi, t ālruņa numuru, faksa numuru un epasta adresi, 
– tās reģistrācijas daļas, kas attiecas uz citiem re ģistrētājiem. 
Vajadzības gadījumā min numuru(us), kas attiec īgi minēts(i) šajā vai VII līdz X pielikum ā. 
Jebkurš cits re ģistrētājs norāda galveno re ģistrētāju, kas viņa vārdā iesniedz iesniegumu, 
konkrēti norādot: 
– viņa vārdu, adresi, t ālruņa numuru, faksa numuru un epasta adresi, 
– reģistrācijas daļas, ko iesniedz galvenais re ģistrētājs. 
Vajadzības gadījumā min numuru(us), kas attiec īgi minēts(i) šajā vai VII līdz X pielikum ā.  
1.3. Treš ā persona, kas iecelta saska ņā ar 4. pantu 
1.3.1. V ārds vai nosaukums, adrese, t ālruņa numurs, faksa numurs un e-pasta adrese 
1.3.2. Kontaktpersona 
2. VIELAS APZIN ĀŠANA 
Šajā iedaļā dotā informācija par katru vielu ir piet iekama, lai katru vielu var ētu apzināt. Ja 
nav tehniski iesp ējams vai no zin ātniskā viedokļa šķiet nevajadz īgi sniegt inform āciju par 
vienu vai vair ākām turpmāk minētām pozīcijām, skaidri nor āda iemeslus. 
2.1. Katras vielas nosaukums vai cits identifikators 
L 396/310 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 2.1.1. Nosaukums(i) IUPAC  nomenklat ūrā vai cits(i) starptautisks(i) ķīmisks(ie) nosaukums(i) 
2.1.2. Citi nosaukumi (parastais nosaukums, tirdzniec ības nosaukums, sa īsinājums) 
2.1.3. EINECS  vai Elinc  numurs (ja t āds ir un ir vajadz īgs) 
2.1.4. CAS nosaukums un CAS numurs (ja ir pieejams) 
2.1.5. Cits identit ātes kods (ja ir pieejams) 
2.2. Inform ācija par katras vielas molekulformulu un strukt ūrformulu 
2.2.1. Molekulformula un strukt ūrformula (ar ī Smiles apz īmējums, ja pieejams) 
2.2.2 Inform ācija par optisko aktivit āti un parast ā (stereo)izom ēru attiecība (ja ir) 
2.2.3. Molekulmasa vai molekulmasas diapazons 2.3. Katras vielas sast āvs 
2.3.1. T īrības pakāpe (%) 
2.3.2. Piemais ījumu, arī izomēru un blakusproduktu īpašības 
2.3.3. Galveno (b ūtisko) piemais ījumu procentu ālais sastāvs 
2.3.4. Jebkuru piedevu (piem ēram, stabiliz ētāju vai inhibitoru) īpašības un kā
rtas lielums 
(...ppm, ...%) 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/311 
 2.3.5. Spektr ālanalīzes dati (ultravioletais spektrs, infrasarkanais spektrs, kodolmagn ētiskā 
rezonanse vai masas spektrs) 
2.3.6. Augstspiediena š ķidrumu hromatogramma, g āzes hromatogramma 
2.3.7. Anal ītisko metožu apraksts vai attiec īgas bibliogr āfiskas atsauces vielas apzin āšanai un, 
vajadzības gadījumā, piemaisījumu un piedevu apzin āšanai. Šī informācija ir pietiekama, 
lai varētu atkārtot izmantot ās metodes. 
3. INFORM ĀCIJA PAR VIELAS(U) RAŽOŠANU  UN LIETOŠANAS VEIDU(IEM) 
3.1. Kopum ā – ražošana, apjoms, kas izmantots t āda izstrādājuma izgatavošanai, uz ko attiecas 
reģistrācija, un/vai imports tonn ās vienam re ģistrētājam gadā: 
 Re ģistrācijas kalend ārā gadā (prognoz ēts daudzums) 
3.2. Ražot ājam vai izstr ādājumu izgatavot ājam: Īss ražošan ā vai izstrādājumu izgatavošan ā 
izmantotā tehnoloģiskā procesa apraksts  
 Nav j āsniedz prec īza inform ācija par procesu, jo īpaši – komerci āli neatklājama 
informācija. 
3.3. Nor āde par tonn āžu, ko izmanto sav ām vajadzībām 
3.4. Forma (viela, prepar āts vai izstr ādājums) un/vai fizisks agreg ātstāvoklis, kādā vielu dara 
pieejamu pak ārtotiem lietot ājiem. Vielas koncentr ācija vai koncentr ācijas diapazons 
preparātos, ko dara pieejamus pak ārtotiem lietot ājiem, un vielas daudzums izstr ādājumos, 
ko dara pieejamus pak ārtotiem lietot ājiem. 
L 396/312 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 3.5. Īss vispārējs apzinātā(o) lietošanas veida(u) apraksts 
3.6. Inform ācija par tādu atkritumu daudzumu un t ādu atkritumu sast āvu, kas rodas saist ībā ar 
vielas ražošanu, izmantošanu izstr ādājumos un apzin ātiem lietošanas veidiem   
3.7. Nev ēlami lietošanas veidi (skat. droš ības datu lapas 16. poz īciju) 
 Vajadz ības gadījumā – tādu lietošanas veidu nor āde, ko reģistrētājs iesaka neizmantot, un 
to iemesli (t. i., neoblig āti piegādātāja ieteikumi). Tam nav j ābūt pilnīgam sarakstam. 
4. KLASIFIK ĀCIJA UN MAR ĶĒJUMS 
4.1. Vielas(u) rad īto apdraud ējumu klasifik ācija saska ņā ar Direkt īvas 67/548/EEK 4. un 
6. punktu; 
 Turkl āt katram ierakstam b ūtu jānorāda iemesli, k ādēļ nav sniegta klasifik ācija 
paredzētajam mērķim (t. i., ja tr ūkst datu, tie nep ārliecina, vai ar ī tie pārliecina, bet nav 
pietiekami klasifik ācijai); 
4.2. Vielas(u) rad ītā apdraudējuma mar ķējums, izmantojot Direkt īvas 67/548/EEK 23. l īdz 
25. pantu. 
4.3. Attiec īgos gadījumos konkr ētas koncentr ācijas robežv ērtības, ko ieg ūst, piemērojot 
Direktīvas 67/548/EEK 4. panta 4. punktu un Direkt īvas 1999/45/EK 4. l īdz 7. pantu. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/313 
 5. NOR ĀDĪJUMI PAR DROŠU LIETOŠANU: 
 Š ī informācija atbilst droš ības datu lap ā sniegtai inform ācijai, ja droš ības datu lapa ir 
vajadzīga saskaņā ar šīs regulas 31. pantu. 
5.1. Pirm ās palīdzības pasākumiem (droš ības datu lapas 4. poz īcija) 
5.2. Ugunsdz ēsības pasākumiem (droš ības datu lapas 5. poz īcija) 
5.3. Pas ākumiem vielas nejaušas izdal īšanās gadījumā (drošības datu lapas 6. poz īcija) 
5.4. P ārkraušana un glab āšana (droš ības datu lapas 7. punkts) 
5.5. Inform āciju par transport ēšanu (droš ības datu lapas 14. poz īcija) 
 Ja ķīmiskā drošuma ekspert īzes ziņojums nav pras īts, ir jāsniedz šāda papildu inform ācija: 
5.6. Kait īgās iedarbības kontrole / personu aizsardz ība (drošības datu lapas 8. poz īcija) 
5.7. Stabilit āte un reaģētspēja (drošības datu lapas 10. poz īcija) 
5.8. Apsv ērumi saist ībā ar apglab āšanu 
5.8.1. Apsv ērumi saist ībā ar apglab āšanu (droš ības datu lapas 13. poz īcija) 
5.8.2. Inform ācija par pārstrādi un apglab āšanas metod ēm rūpniecībā 
5.8.3 Inform ācija par pārstrādi uz apglab āšanas metod ēm sabiedr ībai 
L 396/314 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 6. INFORM ĀCIJA PAR KAIT ĪGU IEDARB ĪBU VIEL ĀM, KO GAD Ā REĢISTRĒ 
APJOMĀ NO 1 LĪDZ 10 TONN ĀM VIENAM RAŽOT ĀJAM VAI IMPORT ĒTĀJAM 
6.1. Galven ā lietošanas veida kategorija: 
6.1.1. a) r ūpniecisk lietošana un/vai 
 b) profesion āla lietošana un/vai 
 c) pat ērētāju lietošana 
6.1.2 R ūpnieciska un profesion āla lietošanas veida parametri: 
 a) lietošana sl ēgtā sistēmā un/vai 
 b) lietošana, vielu iek ļaujot matric ē vai uzklājot uz tās 
 c) nedispers īvs lietošanas veids un/vai 
 d) dispers īvs lietošanas veids 
6.2. B ūtisks(i) kait īgās iedarbības ceļš(i): 
6.2.1 Iedarb ība uz cilv ēkiem: 
 a) or āls un/vai 
 b) derm āls un/vai 
 c) ieelpojot 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/315 
 6.2.2 Kait īga iedarbība uz apk ārtējo vidi 
 a) uz ūdeni un/vai 
 b) uz gaisu un/vai  c) uz cietiem atkritumiem un/vai  d) uz augsni 6.3. Kait īgās iedarbības modelis: 
 a) nejauša / bieža un/vai  b) reta un/vai  c) nep ārtraukta / bieža 
 
L 396/316 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 VII PIELIKUMS  
STANDARTINFORM ĀCIJAS PRAS ĪBAS PAR VIEL ĀM, KO RAŽO 
VAI IMPORT Ē 1 TONNU VAI LIEL ĀKĀ APJOMĀ1 
Šā pielikuma 1. slej ā paredzēta standartinform ācija, kas vajadz īga: 
a) jaun ām vielām, ko ražo vai import ē apjomā no 1 līdz 10 tonn ām; 
b) esoš ām vielām, ko ražo vai import ē apjomā no 1 līdz 10 tonn ām un kas atbilst II pielikum ā 
paredzētajiem krit ērijiem saska ņā ar 12. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktu; un 
c) viel ām, ko ražo vai import ē 10 tonnu vai liel ākā apjomā. 
Iesniedz ar ī citu pieejamu svar īgu fizikāli ķīmisku, toksiskuma un ekotoksiskuma inform āciju. 
Pielikuma 2. slej ā ir uzskait īti konkrēti noteikumi, saska ņā ar kuriem var nesniegt pras īto 
standartinform āciju, to aizvietot ar citu inform āciju, iesniegt cit ā stadijā vai citādi pielāgot. Ja ir 
ievēroti nosac ījumi, saska ņā ar ko pielikuma 2. slej ā ir pieļauti pielāgojumi, re ģistrētājam attiec īgās 
reģistrācijas dokument ācijas pozīcijās katrs piel āgojums, k ā arī katra piel āgojuma iemesli ir skaidri 
jānorāda. 
                                                 
1 Šis pielikums attiecas uz tiem izstr ādājumu izgatavot ājiem, kuriem j āreģistrējas saskaņā ar 
7. pantu, un uz citiem pak ārtotiem lietot ājiem, kuriem saska ņā ar šo regulu j āveic attiec īgi 
pielāgoti testi. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/317 
 Papildus konkr ētajiem noteikumiem re ģistrētājs atbilstīgi XI pielikum ā paredzētajiem visp ārējiem 
noteikumiem var piel āgot pielikuma 1. slej ā prasīto standartinform āciju, izņemot 3. ieda ļu par 
prasību atcelšanu attiec ībā uz konkr ētas vielas kait īgo iedarbību. Arī tādos gadījumos reģistrētājs 
attiecīgās reģistrācijas dokument ācijas pozīcijās, atsaucotie s uz atbilst īgiem konkr ētiem 
noteikumiem 2. slej ā vai IX 1 pielikum ā, skaidri pamato l ēmumu piel āgot standartinform āciju. 
Pirms veikt jaunus testus, lai noteiktu šaj ā pielikum ā uzskaitītās īpašības, vispirms v ērtē visus 
pieejamos in vitro  datus, in vivo  datus, vēstures datus par cilv ēkiem, datus no der īgiem (Q)SAR  un 
datus par struktur āli saistītām vielām ("aplūkot līdzīgu" – " read-across " pieeja). Izvair ās no in vivo  
testēšanas ar kod īgām vielām koncentr ācijās / devās, kas izraisa koroziju. Pirms test ēšanas par 
testēšanas strat ēģijām būtu jāņem vērā arī papildu nor ādījumi, kas nav iek ļauti šajā pielikum ā. 
Ja konkrētiem mērķiem nav sniegta inform ācija tādu iemeslu d ēļ, kas nav min ēti šā pielikuma 
2. slejā vai XI pielikum ā, skaidri nor āda arī to – un iemeslus. 
                                                 
1 Piez īme: piemēro arī noteikumus, kuri neparedz konkr ētu testēšanu, kas ietverta test ēšanas 
metodēs, kuras noteiktas Komisijas regul ā par testēšanas metod ēm, kā norādīts 13. panta 
3. punktā, un kas neprasa veikt īpašu testu un kas nav atk ārtoti 2. slej ā. 
L 396/318 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 7. INFORM ĀCIJA PAR VIELAS FIZIK ĀLI ĶĪMISKĀM ĪPAŠĪBĀM 
1. SLEJA 
STANDARTINFORM ĀCIJAS  PRASĪBAS 2. SLEJA 
KONKRĒTI NOTEIKUMI  1. SLEJAS  DATU  PIELĀGOŠANAI  
7.1. Vielas agreg ātstāvoklis 20oC un 101,3 kPa   
7.2. Kušanas / sasalšanas temperat ūra 7.2. Šī izpēte nav jāveic zem robežv ērtības -20 °C. 
 
7.3. Viršanas temperat ūra 7.3. Izp ēte nav jāveic: 
–  gāzēm vai 
– cietām vielām, kas vai nu k ūst augstākā temperat ūrā par 300 °C, vai sadal ās pirms viršanas. 
Tādos gadījumos viršanas temperat ūru pazemin ātā spiedienā var aplēst vai izm ērīt, vai 
– vielām, kas pirms viršanas sadal ās (piemēram, pašoksid ējas, struktur āli pārveidojas, 
noārdās, sadalās u.tml.).  
7.4. Relat īvais blīvums  7.4. Izp ēte nav jāveic, ja: 
– viela ir notur īga tikai konkr ēta šķīdinātāja šķīdumā, un šķīduma blīvums ir l īdzīgs 
šķīdinātāja blīvumam. T ādos gadījumos pietiek ar nor ādi, vai šķīduma blīvums ir liel āks 
vai mazāks par šķīdinātāja blīvumu vai  
– viela ir g āze. Tādā gadījumā relatīvo blīvumu apl ēš, balstoties uz apr ēķinu, izmantojot 
vielas molekulmasu un ide ālās gāzes likumus.  
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/319 
 1. SLEJA 
STANDARTINFORM ĀCIJAS  PRASĪBAS 2. SLEJA 
KONKRĒTI NOTEIKUMI  1. SLEJAS  DATU  PIELĀGOŠANAI  
7.5. Tvaika spiediens  
 7.5. Izp ēte nav jāveic, ja kušanas temperat ūra ir augst āka par 300 °C. 
Ja kušanas temperat ūra ir starp 200 °C un 300 °C, pietiek dot robežv ērtību, pamatojoties uz atz ītu 
mērījumu vai apr ēķinu metodi. 
7.6. Virsmas spriegums  7.6. Izp ēte jāveic tikai tad, ja: 
– pamatojoties uz strukt ūru, virsmas aktivit āte ir paredzama vai to var paredz ēt vai 
– virsmas aktivit āte ir vēlama materi āla īpašība. 
Ja 20 °C š ķīdība ūdenī ir mazāka par 1 mg/l, izp ēte nav jāveic.  
7.7. Š ķīdība ūdenī 7.7. Izp ēte nav jāveic, ja: 
– viela ir hidrol ītiski nenotur īga ja pH ir 4,7 un 9 (pussabrukšanas periods maz āks par 
12 stundām), vai 
– viela viegli oksid ējas ūdenī. 
Ja viela šķiet "ūdenī nešķīstoša", veic robežv ērtības konstat ācijas testu l īdz analītiskās metodes 
robežvērtības konstat ācijai. 
L 396/320 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 1. SLEJA 
STANDARTINFORM ĀCIJAS  PRASĪBAS 2. SLEJA 
KONKRĒTI NOTEIKUMI  1. SLEJAS  DATU  PIELĀGOŠANAI  
7.8. n-oktanola un ūdens nošķīruma koeficients  7.8. Izp ēte nav jāveic, ja viela nav organiska. Ja testu nevar veikt (piem ēram, viela sadal ās, tai 
ir liela virsmas aktivit āte, testa laik ā tā spēcīgi reaģē vai nešķīst ne ūdenī, ne oktanol ā, vai 
nevar iegūt pietiekami t īru vielu), uzdod apr ēķināto log P  vērtību, kā arī sīki apraksta 
izmantoto apr ēķina metodi.  
7.9. Uzliesmošanas temperat ūra 
 7.9. Izp ēte nav jāveic, ja: 
– viela nav organiska; vai 
– vielā ir tikai gaistošas organiskas sast āvdaļas, kuru uzliesmošanas temperat ūra ir augst āka 
par 100°C ūdens šķīdumos; vai 
– aplēstā uzliesmošanas temperat ūra ir augst āka par 200°C; vai 
– uzliesmošanas temperat ūru var prec īzi paredz ēt ar interpol āciju – no esošiem 
raksturotajiem materi āliem. 
 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/321 
 1. SLEJA 
STANDARTINFORM ĀCIJAS  PRASĪBAS 2. SLEJA 
KONKRĒTI NOTEIKUMI  1. SLEJAS  DATU  PIELĀGOŠANAI  
7.10. Uzliesmojam ība 7.10. Izp ēte nav jāveic: 
– ja viela ir spr ādzienbīstama cietviela vai tai ir piroforas īpašības. Tādas īpašības būtu 
vienmēr jāapsver, pirms analiz ēt uzliesmojam ību, vai 
– gāzēm – ja uzliesmojošas g āzes koncentr ācija mais ījumā ar inertu g āzi ir tik maza, 
ka maisījumā ar gaisu koncentr ācija nekad nav liel āka par maz āko robežv ērtību; vai 
– vielām, kas saskar ē ar gaisu pašas aizdegas.  
L 396/322 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 1. SLEJA 
STANDARTINFORM ĀCIJAS  PRASĪBAS 2. SLEJA 
KONKRĒTI NOTEIKUMI  1. SLEJAS  DATU  PIELĀGOŠANAI  
7.11. Spr ādzienbīstamība 
 7.11. Izp ēte nav jāveic, ja: 
– molekulā nav ķīmisko grupu, kas saist ītas ar sprādzienbīstamību; vai 
– vielā ir ķīmiskas grupas, kas saist ītas ar spr ādzienbīstamību, arī skābekli, un apr ēķinātais 
skābekļa līdzsvars ir maz āks par –200; vai 
– organiskā vielā vai homog ēnā organisko vielu mais ījumā ir ķīmiskas grupas, kas saist ītas 
ar sprādzienbīstamību, bet eksoterm ās noārdīšanās enerģija ir maz āka par 500 J/g un 
eksotermās noārdīšanās sākums notiek maz ākā temperat ūrā par 500ºC; vai 
– neorganisku oksid ētājvielu mais ījumiem (ANO 5.1 apakšklase) ar organiskiem 
materiāliem neorganiskas oksid ētājvielas koncentr ācija ir: 
– mazāka par 15% masas, ja t ā ir iedal īta I (liels apdraud ējums) vai II (vid ējs 
apdraudējums) ANO iepakojumu grup ā (UN Packaging Group ) 
– mazāka par 30% masas, ja iedal īta III (mazs apdraud ējums) ANO iepakojumu grup ā. 
Piezīme: Nav jāveic ne spr ādziena viļņa izplatīšanās tests, ne detonat īva trieciena jut īguma tests, 
ja organisko materi ālu eksoterm ā noārdīšanās enerģija nav liel āka par 800 J/g.  
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/323 
 1. SLEJA 
STANDARTINFORM ĀCIJAS  PRASĪBAS 2. SLEJA 
KONKRĒTI NOTEIKUMI  1. SLEJAS  DATU  PIELĀGOŠANAI  
7.12. Pašaizdegšan ās temperat ūra 7.12. Izp ēte nav jāveic: 
– ja viela ir spr ādzienbīstama vai istabas temperat ūrā, saskarē ar gaisu pati aizdegas; vai 
– šķidrumiem, kas neuzliesmo gais ā, t. i., kam zem 200°C nav uzliesmošanas temperat ūras; 
vai 
– gāzēm, kam nav uzliesmojam ības diapazona; vai 
– cietām vielām, ja vielas kušanas temperat ūra ir < 160 °C, vai, ja provizoriski 
rezultāti rāda, ka nav iesp ējama vielas pašsasilšana zem ākā temperat ūrā par 400°C.  
7.13. Oksid ācijas īpašības 7.13. Izp ēte nav jāveic, ja: 
– viela ir spr ādzienbīstama; vai 
– viela viegli uzliesmo; vai 
– viela ir organisks peroks īds; vai 
– viela nevar eksotermi rea ģēt ar degošiem materi āliem, piem ēram, ķīmiskās struktūras dēļ 
(piemēram, organiskas vielas, kur ās nav skābekļa vai halog ēnu atomu, un min ētie elementi 
nav ķīmiski piesaist īti slāpeklim vai sk ābeklim, vai neorganiskas vielas, kas nav ne 
skābekļa, ne halog ēnu atomu).  
L 396/324 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 1. SLEJA 
STANDARTINFORM ĀCIJAS  PRASĪBAS 2. SLEJA 
KONKRĒTI NOTEIKUMI  1. SLEJAS  DATU  PIELĀGOŠANAI  
 Nav j āveic pilns tests ciet ām vielām, ja provizorisks tests skaidri r āda, ka test ējamai vielai ir 
oksidētājas īpašības. 
Jāņem vērā – tā kā nav testa metodes, lai noteiktu g āzveida mais ījumu oksid ācijas īpašības, šo 
īpašību izvērtējums jāveic ar apl ēses metodi, mais ījuma gāzu oksidētspēju salīdzinot ar gaisa 
skābekļa oksidētājspēju. 
7.14. Granulometrija 7.14. Izp ēte nav jāveic, ja vielu laiž tirg ū vai lieto form ā, kas nav ne cieta, ne granul ēta. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/325 
 8. INFORM ĀCIJA PAR TOKSISKUMU 
1. SLEJA 
STANDARTINFORM ĀCIJAS  PRASĪBAS 2. SLEJA 
KONKRĒTI NOTEIKUMI  1. SLEJAS  DATU  PIELĀGOŠANAI 
8.1. Ādas kairin ājums vai ādas korozija 8.1. 3. un 4. darb ība nav jāveic, ja: 
Šā parametra ekspert īzē ir šādas secīgas darbības: 
1) izv ērtē pieejamos datus par cilv ēkiem un dz īvniekiem, 
2) izv ērtē skābju vai sārmu rezervi, 
3) in vitro  izpēta ādas koroziju, 
4) in vitro  izpēta ādas kairin ājumu.  – pieejamā informācija liecina, ka t ā atbilst krit ērijiem, lai vielu klasific ētu kā kodīgu ādai 
vai kairin ātāju acīm; vai 
– viela uzliesmo gais ā, istabas temperat ūrā; vai 
– viela ir klasific ēta kā ļoti toksiska saskar ē ar ādu; vai 
– akūtā toksiskuma izp ētē saskarei ar ādu, līdz robeždevai (2000 mg/ ķermeņa svara kg) 
nerodas ādas kairin ājums. 
L 396/326 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 1. SLEJA 
STANDARTINFORM ĀCIJAS  PRASĪBAS 2. SLEJA 
KONKRĒTI NOTEIKUMI  1. SLEJAS  DATU  PIELĀGOŠANAI 
8.2. Acu kairin ājums 8.2. 3. darb ība nav jāveic, ja: 
Šā parametra ekspert īzē ir šādas secīgas darbības: 
1) izv ērtē pieejamos datus par cilv ēkiem un dz īvniekiem, 
2) izv ērtē skābju vai sārmu rezervi, 
3) in vitro  izpēte par acu kairin ājumu. – pieejamā informācija liecina, ka t ā atbilst krit ērijiem, lai vielu klasific ētu kā kodīgu ādai 
vai kairin ātāju acīm; vai 
– viela uzliesmo gais ā, istabas temperat ūrā; vai 
 
8.3. Ādas sensibiliz ācija 8.3. 2. darb ība nav jāveic, ja:  
Šā parametra ekspert īzē ir šādas secīgas darbības: 
1) izv ērtē pieejamos datus par cilv ēkiem un dz īvniekiem, 
kā arī citus datus, 
2) test ē in vivo . – pieejamā informācija liecina, ka viela b ūtu jāklasificē kā tāda, kas sensibiliz ē ādu, vai ir 
kodīga saskarē ar ādu; vai 
– viela ir stipra sk ābe (pH < 2,0) vai s ārms (pH > 11,5); vai 
– viela uzliesmo gais ā, istabas temperat ūrā. 
Testējot in vivo , pirmām kārtām būtu jāizmanto Murine  vietējo limfmezglu tests ( LLNA ). Citi testi 
būtu jāizmanto tikai ārkārtas apstākļos. Būtu jāpamato cita testa izmantojums. 
 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/327 
 1. SLEJA 
STANDARTINFORM ĀCIJAS  PRASĪBAS 2. SLEJA 
KONKRĒTI NOTEIKUMI  1. SLEJAS  DATU  PIELĀGOŠANAI 
8.4. Mutag ēnums  8.4. Pozit īva rezultāta gadījumā apsver iesp ējas veikt papildu mutag ēnuma izpēti. 
8.4.1. In vitro  gēnu mutācijas izpēte  
8.5. Ak ūts toksiskums 
 8.5. Izp ēte(s) parasti nav j āveic, ja: 
 - viela ir klasific ēta kā kodīga saskarē ar ādu. 
 
8.5.1. Norijot 
 Izpēte nav jāveic, ja ir pieejama ak ūta toksiskuma izp ēte, ieelpojot (6.5.2).  
L 396/328 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 9. INFORM ĀCIJA PAR EKOTOKSISKUMU 
1. SLEJA 
STANDARTINFORM ĀCIJAS  PRASĪBAS 2. SLEJA 
KONKRĒTI NOTEIKUMI  1. SLEJAS  DATU  PIELĀGOŠANAI 
9.1. Toksiskums ūdens vidē  
9.1.1. Īstermiņa toksiskuma test ēšana ar bezmugurkaulniekiem 
(vēlams izmantot sugu Daphnia ) 
Reģistrētājs var apsv ērt ilgtermi ņa, nevis īstermiņa toksiskuma 
testēšanu.  9.1.1. Izp ēte nav jāveic, ja: 
– pastāv faktori, kas mazina ietekmi un r āda – maz ticams, ka rad īsies toksiskums ūdens 
vidē, piemēram, ja viela ūdenī šķīst slikti, vai ir maz iesp ējams, ka viela š ķērsos 
bioloģiskās membrānas; vai 
– ir pieejama ilgtermi ņa toksiskuma izp ēte ar bezmugurkaulniekiem ūdens vidē; vai 
– ir pieejama pietiekama inform ācija, lai noteiktu vides klasifik āciju un mar ķējumus. 
Apsver ilgtermi ņa toksiskuma izp ēti ar Daphnia  ūdens vidē (VII pielikums, 7.1.5), ja viela slikti 
šķīst ūdenī. 
9.1.2. Ūdensaugu (v ēlams, aļģu) augšanas kav ējuma izpēte 
 9.1.2. Izp ēte nav jāveic, ja past āv ietekmes mazin āšanas faktori, kas r āda – maz ticams, ka 
radīsies toksiskuma ūdens vidē, piemēram, ja viela ūdenī šķīst slikti, vai ir maz ticams, ka 
viela šķērsos biolo ģiskās membrānas. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/329 
 1. SLEJA 
STANDARTINFORM ĀCIJAS  PRASĪBAS 2. SLEJA 
KONKRĒTI NOTEIKUMI  1. SLEJAS  DATU  PIELĀGOŠANAI 
9.2. No ārdīšanās 
9.2.1. Biotika 
9.2.1.1. Viegli biolo ģiski noārdāma  
 
9.2.1.1 Izp ēte nav jāveic, ja viela nav organiska.  
Iesniedz ar ī citu pieejamu attiec īgu fizikāli ķīmisku, toksiskuma un ekotoksiskuma inform āciju. 
 
L 396/330 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 VIII PIELIKUMS  
PAPILDU STANDARTINFORM ĀCIJAS PRAS ĪBAS VIEL ĀM, 
KO RAŽO VAI IMPORT Ē 10 TONNAS VAI LIEL ĀKĀ APJOMĀ1 
Šā pielikuma 1. slej ā ir konkretiz ēta standartinform ācija, kas j āsniedz par vis ām vielām, ko ražo vai 
importē 10 tonnas vai liel ākā apjomā saskaņā ar 12. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pielikuma 
1. slejā iekļautās informācijas prasības attiecīgi papildina VII pielikuma 1. slej ā iekļautās 
informācijas pras ības. Iesniedz ar ī citu pieejamu attiec īgu fizikāli ķīmisku, toksiskuma un 
ekotoksiskuma inform āciju. Šā pielikuma 2. slej ā uzskaitīti konkrēti noteikumi, saska ņā ar kuriem 
var nesniegt pras īto standartinform āciju, to aizvietot ar citu inform āciju, iesniegt cit ā stadijā vai 
citādi pielāgot. Ja ir iev ēroti nosac ījumi, kas š ā pielikuma 2. slej ā pieļauj pielāgojumus, 
reģistrētājam attiec īgās reģistrācijas dokument ācijas pozīcijās ir skaidri j ānorāda katrs piel āgojums, 
kā arī katra piel āgojuma iemesli. 
Papildus šiem konkr ētajiem noteikumiem re ģistrētājs atbilstīgi XI pielikum ā paredzētajiem 
vispārējiem noteikumiem var piel āgot šā pielikuma 1. slej ā prasīto standartinform āciju. Arī tādos 
gadījumos reģistrētājam attiec īgās reģistrācijas dokument ācijas pozīcijās, atsaucotie s uz atbilst īgiem 
konkrētiem noteikumiem 2. slej ā vai XI pielikum ā 2, ir jāpamato lēmums piel āgot 
standartinform āciju. 
                                                 
1 Šis pielikums attiecas uz tiem izstr ādājumu izgatavot ājiem, kuriem j āreģistrējas saskaņā ar 
7. pantu, un uz citiem pak ārtotiem lietot ājiem, kuriem saska ņā ar šo regulu j āveic attiec īgi 
pielāgoti testi. 
2 Piez īme: piemēro arī noteikumus, kuri neparedz konkr ētu testēšanu, kas ietverta test ēšanas 
metodēs, kuras noteiktas Komisijas regul ā par testēšanas metod ēm, kā norādīts 13. panta 
3. punktā, un kas neprasa veikt īpašu testu un kas nav atk ārtoti 2. slej ā. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/331 
 Pirms veic jaunus testus, lai noteiktu šaj ā pielikum ā uzskaitītās īpašības, vispirms izv ērtē visus 
pieejamos in vitro  datus, in vivo  datus, vēstures datus par cilv ēkiem, datus no der īgiem (Q)SAR  un 
datus no struktur āli saistītām vielām ("aplūkot līdzīgu" – " read-across " pieeja). Izvair ās no in vivo  
testiem ar kod īgām vielām tādās koncentr ācijās / devās, kas izraisa ko roziju. Pirms test ēšanas būtu 
jāņem vērā ari papildu nor ādījumi testēšanas strat ēģijām, kuri nav iek ļauti šajā pielikum ā. 
Ja par konkr ētiem parametriem nav sniegta inform ācija tādu iemeslu d ēļ, kas nav min ēti šā 
pielikuma 2. slej ā vai XI pielikum ā, norāda arī to – un iemeslus. 
L 396/332 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 8. INFORM ĀCIJA PAR TOKSISKUMU 
1. SLEJA 
STANDARTINFORM ĀCIJAS  PRASĪBAS 2. SLEJA 
KONKRĒTI NOTEIKUMI  1. SLEJAS  DATU  PIELĀGOŠANAI  
8.1. Ādas kairin ājums  
8.1.1. In vivo  ādas kairin ājums 8.1.1. Izp ēte nav jāveic, ja: 
– viela ir klasific ēta kā kodīga saskarē ar ādu vai ādas kairin ātāja; vai 
– viela ir stipra sk ābe (pH < 2,0) vai s ārms (pH > 11,5); vai 
– viela uzliesmo gais ā, istabas temperat ūrā; vai 
– viela ir klasific ēta kā ļoti toksiska saskar ē ar ādu; vai 
– ak ūta toksiskuma izp ēte saskarē ar ādu līdz robeždevai (2000 mg/ ķermeņa svara kg) 
nerada ādas kairin ājumu; vai  
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/333 
 1. SLEJA 
STANDARTINFORM ĀCIJAS  PRASĪBAS 2. SLEJA 
KONKRĒTI NOTEIKUMI  1. SLEJAS  DATU  PIELĀGOŠANAI  
8.2. Acu kairin ājums  
8.2.1. In vivo  acu kairin ājums 8.2.1. Izp ēte nav jāveic, ja: 
– viela ir klasific ēta kā acu kairin ātāja, kas acīm var rad īt nopietnus boj ājumus; vai 
– viela ir klasific ēta kā kodīga saskarē ar ādu, un ar nosac ījumu, ka re ģistrētājvielu 
klasificē kā acu kairin ātāju; vai 
– viela ir stipra sk ābe (pH < 2,0) vai s ārms (pH > 11,5); vai 
– viela uzliesmo gais ā, istabas temperat ūrā; vai 
8.4. Mutag ēnums  
8.4.2. In vitro citogēnuma izpēte zīdītāju šūnāsbaktērijās vai 
in vitro micronucleus  izpēte 8.4.2. Izp ēte parasti nav j āveic 
– ja ir pieejami pietiekami in vivo citog ēnuma testa dati, vai 
– ir zin āms, ka viela ir 1. un 2. kategorijas kancerog ēna viela vai 1., 2. vai 
3. kategorijas mutag ēna viela. 
L 396/334 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 1. SLEJA 
STANDARTINFORM ĀCIJAS  PRASĪBAS 2. SLEJA 
KONKRĒTI NOTEIKUMI  1. SLEJAS  DATU  PIELĀGOŠANAI  
8.4.3. In vitro  gēnu mutācijas izpēte zīdītāju šūnās, ja 
VII pielikuma 8.4.1. da ļā un VIII pielikuma 8.4.2. da ļā iegūti 
negatīvi rezultāti 8.4.3. Izp ēte parasti nav j āveic, ja ir pieejami pietiekami drošticama z īdītāju gēnu mutācijas in vivo  
testa dati. 
 8.4. Apsver attiec īgu in vivo  mutagēnuma izpēti, ja kādai no V vai VI pielikum ā minētajām 
genotoksiskuma izp ētēm ir pozit īvs rezultāts. 
8.5. Ak ūts toksiskums 8.5. Izp ēte(s) parasti nav j āveic, ja: 
– viela ir klasific ēta kā kodīga saskarē ar ādu. 
 Par viel ām, kas nav g āzes, papildus iedarb ības ceļam norijot (8.5.1), iesniedz saska ņā ar 8.5.2. l īdz 
8.5.3. daļu minēto inform āciju par vismaz v ēl vienu iedarb ības ceļu. Otrā iedarbības ceļa izvēle būs 
atkarīga no vielas īpašībām un tā, kāds būs visticam ākais ceļš kaitīgai iedarb ībai uz cilv ēkiem. Ja ir 
tikai viens kait īgās iedarbības ceļš, informācija jāsniedz tikai par attiec īgo iedarb ības ceļu. 
8.5.2. Ieelpojot 8.5.2. Test ēšana , izmantojot ieelpošanas ce ļu, ir piemērota, ja paredzams, ka, ieelpojot vielu, 
kaitīgā iedarbība uz cilv ēkiem būs atkarīga no vielas tvaiku spiedienu un/vai iesp ējamas ieelpojama 
lieluma mikroskopisku pilieni ņu, daļiņu vai pilienu kait īgās iedarbības dēļ. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/335 
 1. SLEJA 
STANDARTINFORM ĀCIJAS  PRASĪBAS 2. SLEJA 
KONKRĒTI NOTEIKUMI  1. SLEJAS  DATU  PIELĀGOŠANAI  
8.5.3. Saskar ē ar ādu 8.5.3. Test ēšana  saskarē ar ādu ir piemērota, ja: 
1) ir maz ticams, ka vielu ieelpos; un 
2) ticams, ka viela, to ražojot un/vai lietojot, n āks saskarē ar ādu; un 
3) fizik āli ķīmiskās un toksisk ās īpašības liecina par iesp ējamību vielai strauji 
uzsūkties caur ādu. 
8.6. Atk ārtotas devas toksiskums   
8.6.1. Īstermiņa atkārtotas devas toksiskuma izp ēte 
(28 dienas), viena suga, abi dzimumi, vispiemērotākais ievad īšanas ceļš, ņemot vērā 
visticamāko ceļu kaitīgai iedarb ībai uz cilv ēkiem.
 8.6.1. Īstermiņa toksiskuma izp ēte (28 dienas) nav j āveic, ja: 
– ir pieejama drošticama subhroniska (90 dienas) vai hroniska toksiskuma izp ēte, ja 
izpētē izmantots piem ērots sugu, devu, š ķīdinātāju un ievad īšanas paņēmiens; vai 
– ja viela uzreiz sadal ās, un dati par š ķelšanās produktiem ir pietiekami; vai 
– var uzskat īt, kas attiec īga kaitīga iedarbība uz cilv ēkiem nenotiks saska ņā ar 
XI pielikuma 3. ieda ļu. 
L 396/336 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 1. SLEJA 
STANDARTINFORM ĀCIJAS  PRASĪBAS 2. SLEJA 
KONKRĒTI NOTEIKUMI  1. SLEJAS  DATU  PIELĀGOŠANAI  
 Izv ēlas piemērotu ievad īšanas paņēmienu: 
Testēšana, izmantojot saskari ar ādu, ir piemērota, ja: 
1) ir maz ticams, ka vielu ieelpos; un 2) ticams, ka viela, to ražojot un/vai lietojot, n āks saskarē ar ādu; un 
3) fizik āli ķīmiskās un toksisk ās īpašības liecina par iesp ējamību vielai strauji uzs ūkties caur 
ādu. 
Testēšana, izmantojot ieelpošanas ce ļu
, ir piemērota, ja paredzams, ka kait īgā iedarbība uz 
cilvēkiem būs atkarīga no vielas tvaiku spiedienu un/vai iesp ējamas ieelpojama lieluma 
mikroskopisku pilieni ņu, daļiņu vai pilienu kait īgās iedarbības dēļ. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/337 
 1. SLEJA 
STANDARTINFORM ĀCIJAS  PRASĪBAS 2. SLEJA 
KONKRĒTI NOTEIKUMI  1. SLEJAS  DATU  PIELĀGOŠANAI  
 Re ģistrētājs ierosina subhroniska toksiskuma izp ēti (90 dienas) (IX pielikums, 8.6.2), ja: tas, cik 
bieža un ilga ir kait īgā iedarbība uz cilv ēkiem, rāda, ka būtu lietderīgi veikt ilg āku izpēti;  
un ir ievērots viens no š ādiem nosac ījumiem: 
– citi pieejami dati r āda, ka vielai var b ūt kāda bīstama īpašība, ko nevar konstat ēt īstermiņa 
toksiskuma izp ētē; vai 
– labi izstrādāta toksikokin ētiska izpēte dažos audos vai org ānos atklāj vielas vai t ās 
metabolītu akumul āciju, ko varb ūt nevarētu konstat ēta īstermiņa toksiskuma izp ētē, bet kuras 
ilga kaitīga iedarbība var rad īt nelabvēlīgu ietekmi.  
L 396/338 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 1. SLEJA 
STANDARTINFORM ĀCIJAS  PRASĪBAS 2. SLEJA 
KONKRĒTI NOTEIKUMI  1. SLEJAS  DATU  PIELĀGOŠANAI  
 Re ģistrētājs ierosina papildu izp ēti, vai saska ņā ar 40. vai 41. pantu to var pras īt Aģentūra, ja: 
– 28 vai 90 dienu ilg ā izpētē nav apzin āts NOAEL , ja vien iemesls tam, ka nav apzin āts 
NOAEL , nav nelabv ēlīgas toksiskas ietekmes tr ūkums; vai 
– pastāv toksiskums, kas rada īpašas bažas  (piemēram, nopietna ietekme); vai 
– pastāv norādījumi par kait īgu iedarb ību, bet pieejamie apliecin ājumi nav pietiekami, lai 
varētu raksturot toksisk ās īpašības un/vai apdraud ējumu; Tādos gadījumos varb ūt arī 
lietderīgāk veikt konkr ētu toksiskuma izp ēti, kas paredz p ētīt kaitīgo iedarb ību (piemēram, 
imunotoksiskumu, neir otoksiskumu); vai  
 –  sākotnējā atkārtotās devas izp ētē izmantotais kait īgās iedarbības ceļš nav bijis piem ērots, lai 
pētītu paredzamo kait īgās iedarbības ceļu cilvēkos, un nevar ekstrapol ēt viena tipa ce ļu uz 
citu; vai 
– pastāv īpašas bažas par kait īgo iedarb ību (piemēram, lietošana pat ēriņa precēs, radot kait īgu 
iedarbību, kas tuva kritiskas devas iedarb ībai, kura, paredzams, ir toksiska cilv ēkiem); vai 
– 28 vai 90 dienu ilg ā izpētē nav konstat ēta kaitīga iedarbība, ko rada vielas, kas molekul ārās 
struktūras ziņā ir skaidri saist ītas ar pētāmo vielu; 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/339 
 1. SLEJA 
STANDARTINFORM ĀCIJAS  PRASĪBAS 2. SLEJA 
KONKRĒTI NOTEIKUMI  1. SLEJAS  DATU  PIELĀGOŠANAI  
8.7. Toksiskums un reprodukt īvā sistēma 
8.7.1. Test ēt reprodukt īvās/attīstības sistēmas toksiskumu, 
viena suga (OECD 421 vai 422), ja pieejam ā 
informācija par struktur āli līdzīgām vielām, no 
(Q)SAR apl ēsēm vai in vitro  metodēm nesniedz 
pierādījumus, ka viela var b ūt attīstības toksikants. Izpēte nav jāveic, ja:nav j āveic, ja: 
– ir zināms, ka viela ir genotoksisks kancerog ēns, un ir ieviesti piem ēroti riska p ārvaldības 
pasākumi; vai  
– ir zināms, ka viela ir dzimumš ūnu mutag ēns, un ir ieviesti piem ēroti riska p ārvaldības 
pasākumi; vai 
– var uzskat īt, kas attiec īga kaitīga iedarbība uz cilv ēkiem nenotiks saska ņā ar XI pielikuma 
3. iedaļu; vai 
– priekšdzemd ību augļa attīstības toksiskuma izp ēte (IX pielikums,  8.7.2. sada ļa vai 
toksiskuma reprodukt īvai funkcijai izp ēte divās paaudzēs (IX pielikums,  8.7.3. sada ļa) ir 
pieejamas. 
Ja ir zināms, ka viela atst āj nelabvēlīgu ietekmi uz augl ību un atbilst Repr Cat 1  vai 2 klasifikācijas 
kritērijiem: R60, un pieejamie dati ir pietiekami koncentr ētai apdraud ējuma ekspert īzei, nebūs 
vajadzīga auglības papildu test ēšana. Tom ēr jāapsver iesp ēja testēt toksiskumu aug ļa attīstībai. 
Ja ir zināms, ka viela ir toksisk ā reprodukt īvajai sistēmai/attīstībai un atbilst Repr Cat 1  vai 2 
klasifikācijas kritērijiem: R61, un pieejamie dati ir pietiekami koncentr ētai apdraud ējuma 
ekspertīzei, nebūs vajadzīga auglības papildu test ēšana. Tom ēr jāapsver iesp ēja testēt toksiskumu 
augļa attīstībai. 
L 396/340 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 1. SLEJA 
STANDARTINFORM ĀCIJAS  PRASĪBAS 2. SLEJA 
KONKRĒTI NOTEIKUMI  1. SLEJAS  DATU  PIELĀGOŠANAI  
 Ja past āv nopietnas bažas par iesp ējamām negatīvām sekām auglībai vai att īstībai, reģistrētājs 
testēšanas viet ā var ierosin āt vai nu priekšdzemd ību augļa attīstības toksiskuma izp ēti (IX 
pielikums, 8.7.2. sada ļa), vai toksiskuma reprodukt īvai funkcijai izp ēti divās paaudzēs (IX 
pielikums, 8.7.3. sada ļa). 
8.8 Toksikokin ētika  
8.8.1. Vielas toksikokin ētisko darb ību ekspert īze, ciktāl to 
var secināt no attiec īgās pieejam ās informācijas  
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/341 
 9. INFORM ĀCIJA PAR EKOTOKSISKUMU 
1. SLEJA 
STANDARTINFORM ĀCIJAS  PRASĪBAS 2. SLEJA 
KONKRĒTI NOTEIKUMI  1. SLEJAS  DATU  PIELĀGOŠANAI 
9.1.3. Īstermiņa toksiskuma izp ēte ar zivīm: Reģistrētājs var 
apsvērt ilgtermi ņa, nevis īstermiņa toksiskuma 
testēšanu.  9.1.3. Izp ēte nav jāveic, ja: 
– pastāv faktori, kas mazina ietekmi un r āda – maz ticams, ka rad īsies toksiskums 
ūdens vidē, piemēram, ja viela ūdenī šķīst slikti, vai  
– ir maz iesp ējams, ka viela š ķērsos biolo ģiskās membrānas; vai  
– ir pieejama ilgtermi ņa toksiskuma izp ēte ar zivīm ūdens vidē; 
 Apsver iesp ēju veikt toksiskuma ilgtermi ņa testēšanu ūdens vidē, kā aprakstīts IX pielikum ā, ja 
ķīmiskā drošuma ekspert īze saskaņā ar I pielikumu liecina par vajadz ību papildus izp ētīt ietekmi 
uz ūdens organismiem. Attiec īga(o) testa(u) izv ēle būs atkarīga no ķīmiskā drošuma ekspert īzes 
rezultātiem. 
Apsver iesp ēju veikt ilgtermi ņa toksiskuma test ēšanu ar ziv īm ūdens vidē (IX pielikums, 9.1.5), ja 
viela slikti š ķīst ūdenī. 
L 396/342 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 1. SLEJA 
STANDARTINFORM ĀCIJAS  PRASĪBAS 2. SLEJA 
KONKRĒTI NOTEIKUMI  1. SLEJAS  DATU  PIELĀGOŠANAI 
9.1.4. Akt īvas dūņu elpošanas kav ējuma testēšana 
 9.1.4. Izp ēte nav jāveic, ja: 
– nav emisiju notek ūdeņu attīrīšanas iekārtā; vai 
– pastāv ietekmes mazin āšanas faktori, kas r āda – ir maz ticams, ka rad īsies mikrobu 
toksiskums, piem ēram, ja viela ūdenī šķīst slikti; vai 
– viela izrādās bioloģiski viegli no ārdāma, un piem ērotās testa koncentr ācijas ir to 
koncentrāciju diapazon ā, kāds ir paredzams notek ūdeņos, kas ietek att īrīšanas 
iekārtās. 
Izpēti var aizvietot ar nitrifik ācijas kavējuma testu, ja pieejami dati r āda – ir ticams, ka viela kav ē 
mikrobu, jo īpaši nitrific ētāju baktēriju augšanu vai funkcijas. 
9.2. No ārdīšanās 9.2. Apsver papildu no ārdīšanās testēšanu, ja ķīmiskā drošuma ekspert īze saskaņā ar 
I pielikumu liecina par vajadz ību turpināt pētīt vielas no ārdīšanos. Attiec īga(o) testa(u) 
izvēle būs atkarīga no ķīmiskā drošuma ekspert īzes rezult ātiem. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/343 
 1. SLEJA 
STANDARTINFORM ĀCIJAS  PRASĪBAS 2. SLEJA 
KONKRĒTI NOTEIKUMI  1. SLEJAS  DATU  PIELĀGOŠANAI 
9.2.2. Abiotika 
9.2.2.1. Hidrol īze kā pH funkcija.   
9.2.2.1. Izp ēte nav jāveic, ja: 
– viela ir biolo ģiski viegli no ārdāma; vai 
– viela ūdenī šķīst slikti.  
9.3. Darb ība un izplat īšanās vidē  
9.3.1. Adsorbcijas / desorbcijas p ārbaudes tests  9.3.1. Izp ēte nav jāveic, ja: 
– balstoties uz vielas fizik āli ķīmiskajām īpašībām, paredzams, ka tai ir maza sp ēja 
uzsūkties (piem ēram, vielai ir mazs oktanola / ūdens nošķīruma koeficients); vai 
– viela un tās attiecīgas noārdīšanās produkti ātri sadalās. 
 
L 396/344 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 IX PIELIKUMS  
PAPILDU STANDARTINFORM ĀCIJAS PRAS ĪBAS VIEL ĀM, 
KO RAŽO VAI IMPORT Ē 100 TONNU VAI LIEL ĀKĀ APJOMĀ1 
Par šo pielikumu re ģistrētājam jāiesniedz priekšlikums un grafiks par š ā pielikuma inform ācijas 
prasību ievērošanu saska ņā ar 12. panta 1. punkta d) apakšpunktu. 
Pielikuma 1. slej ā ir konkretiz ēta standartinform ācija, kas j āsniedz par vis ām vielām, ko ražo vai 
importē 100 tonnu vai liel ākā apjomā saskaņā ar 12. panta 1. punkta d) apakšpunktu. Attiec īgi šā 
pielikuma 1. slej ā prasītā informācija papildina inform āciju, kas ir pras īta VII un VIII pielikuma 
1. slejā. Iesniedz ar ī citu pieejamu attiec īgu fizikāli ķīmisko, toksiskuma un ekotoksiskuma 
informāciju. Pielikuma 2. slej ā uzskaitīti konkrēti noteikumi, ar ko saska ņā reģistrētājs var pras īto 
standartinform āciju nesniegt, to aizvietot ar citu inform āciju, iesniegt cit ā stadijā vai citādi pielāgot. 
Ja ir ievēroti nosac ījumi, saska ņā ar ko šā pielikuma 2. slej ā ir pieļauti pielāgojumi, attiec īgā 
reģistrācijas dokument ācijas pozīcijā reģistrētājam ir skaidri j ānorāda katrs piel āgojums, k ā arī katra 
pielāgojuma iemesli. 
Papildus konkr ētajiem noteikumiem re ģistrētājs atbilstīgi XI pielikum ā paredzētiem vispārējiem 
noteikumiem var piel āgot pielikuma 1. slej ā prasīto standartinform āciju. Arī tādā gadījumā viņam 
attiecīgās reģistrācijas dokument ācijas pozīcijās, atsaucotie s uz atbilst īgiem konkr ētiem 
noteikumiem 2. slej ā vai XI 2 pielikum ā, ir jāpamato lēmums piel āgot standartinform āciju. 
                                                 
1 Šis pielikums attiecas uz tiem izstr ādājumu izgatavot ājiem, kuriem j āreģistrējas saskaņā ar 
7. pantu, un uz citiem pak ārtotiem lietot ājiem, kuriem saska ņā ar šo regulu j āveic attiec īgi 
pielāgoti testi. 
2 Piez īme: piemēro arī noteikumus, kuri neparedz konkr ētu testēšanu, kas ietverta test ēšanas 
metodēs, kuras noteiktas Komisijas regul ā par testēšanas metod ēm, kā norādīts 13. panta 
3. punktā, un kas neprasa veikt īpašu testu un kas nav atk ārtoti 2. slej ā. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/345 
 Pirms veic jaunus testus, lai noteiktu šaj ā pielikum ā uzskaitītās īpašības, vispirms izv ērtē visus 
pieejamos in vitro  datus, in vivo  datus, vēstures datus par cilv ēkiem, datus no der īgiem (Q)SAR  un 
datus no struktur āli saistītām vielām ("aplūkot līdzīgu" – " read-across " pieeja). Izvair ās no in vivo  
testiem ar kod īgām vielām tādās koncentr ācijās / devās, kas izraisa ko roziju. Pirms test ēšanas būtu 
jāņem vērā ari papildu nor ādījumi testēšanas strat ēģijām, kuri nav iek ļauti šajā pielikum ā. 
Ja attiecībā uz dažiem galar ādītājiem ir paredz ēts nesniegt inform āciju tādu iemeslu d ēļ, kas nav 
minēti šā pielikuma 2. slej ā vai XI pielikum ā, skaidri nor āda arī to un iemeslus. 
L 396/346 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 7. INFORM ĀCIJA PAR VIELAS FIZIK ĀLI ĶĪMISKĀM ĪPAŠĪBĀM 
1. SLEJA 
STANDARTINFORM ĀCIJAS  PRASĪBAS 2. SLEJA 
KONKRĒTI NOTEIKUMI  1. SLEJAS  DATU  PIELĀGOŠANAI 
7.15. Stabilit āte organiskos š ķīdinātājos un attiec īgo 
noārdīšanās produktu apzin āšana 
Jādod tikai tad, ja vielas stabilit āti uzskata par b ūtiski 
svarīgu. 7.15. Izp ēte nav jāveic, ja viela nav organiska.  
7.16. Disoci ācijas konstante  7.16. Izp ēte nav jāveic, ja: 
– viela ir hidrol ītiski nenotur īga (pussabrukšanas periods īsāks par 
12 stundām) vai ūdenī viegli oksid ējas; vai 
– nevar zinātniski veikt testu, piem ēram, ja anal īzes metode nav pietiekami 
smalka.  
7.17. Viskozit āte  
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/347 
 8. INFORM ĀCIJA PAR TOKSISKUMU 
1. SLEJA 
STANDARTINFORM ĀCIJAS  PRASĪBAS 2. SLEJA 
KONKRĒTI NOTEIKUMI  1. SLEJAS  DATU  PIELĀGOŠANAI 
 8.4. Re ģistrētājs ierosina attiec īgu in vivo  somatisko š ūnu genotoksiskuma izp ēti, ja 
kādā no V vai VI pielikum ā minētajiem in vitro  genotoksiskuma izp ētei ir pozit īvs 
rezultāts un nav pieejamu rezult ātu in vivo izpētē. 
Ja ir pieejams pozit īvs rezultāts somatisko š ūnu izpētei in vivo , būtu jāapsver 
dzimumšūnu mutag ēnuma iesp ējamība, pamatojoties uz visiem pieejamiem datiem, 
arī liecībām par toksikokin ētiskumu. Ja nevar izdar īt precīzus secinājumus par 
dzimumšūnu mutag ēnumu, apsver iesp ēju veikt papildu izp ēti. 
8.6. Atk ārtotas devas toksiskums   
8.6.1. Īstermiņa atkārtotas devas toksiskuma izp ēte 
(28 dienas), viena suga, abi dzimumi, vispiem ērotākais 
ievadīšanas paņēmiens, ņemot vērā visticamāko kaitīgās 
iedarbības ceļu cilvēkiem, ja tas jau nav paredz ēts, 
ievērojot VIII pielikuma pras ības, vai ja ir ierosin āti 
testi saska ņā ar 8.6.2. apakšpunktu. T ādā gadījumā 
XI pielikuma 3. ieda ļu nepiemēro.  
L 396/348 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 1. SLEJA 
STANDARTINFORM ĀCIJAS  PRASĪBAS 2. SLEJA 
KONKRĒTI NOTEIKUMI  1. SLEJAS  DATU  PIELĀGOŠANAI 
8.6.2. Subhroniska toksiskuma izp ēte (90 dienas), viena suga, 
grauzējs, abi dzimumi, vispiem ērotākais ievad īšanas 
paņēmiens, ņemot vērā visticamāko kaitīgo iedarb ību uz 
cilvēkiem. 8.6.2. Subhroniska toksiskuma izp ēte (90 dienas) nav j āveic, ja: 
– ir pieejama drošticama īstermiņa toksiskuma izp ēte (28 dienas), kas r āda 
nopietnu toksiskuma ietekmi atbilst īgi kritērijiem, lai vielu klasific ētu kā 
R48, un kuras nov ērotais 28 dienu NOAEL , piemērojot attiec īgu 
nenoteiktības faktoru, pie ļauj ekstrapol āciju uz 90 dienu NOAEL  kaitīgai 
iedarbībai pa to pašu ce ļu; vai 
– ir pieejama drošticama hroniska toksiskuma izp ēte, ja vien taj ā izmantota 
piemērota suga un ievad īšanas paņēmiens; vai 
– viela uzreiz sadal ās, un ir pietiekami dati par no ārdīšanās produktiem (gan 
par sistēmisku kait īgu iedarb ību, gan uz kait īgu iedarb ību ievadīšanas viet ā); 
vai 
– viela nerea ģē, nešķīst un nav ieelpojama, un 28 dienu "robežvērtības 
noteikšanas tests " neapliecina ne absorbciju, ne toksiskumu, jo īpaši, ja tāds 
modelis ir saist īts ar ierobežotu kait īgu iedarbību uz cilv ēkiem. 
 
 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/349 
 1. SLEJA 
STANDARTINFORM ĀCIJAS  PRASĪBAS 2. SLEJA 
KONKRĒTI NOTEIKUMI  1. SLEJAS  DATU  PIELĀGOŠANAI 
 
Piemērotu ievad īšanas paņēmienu izv ēlas: 
Testēšana, izmantojot saskari ar ādu, ir piem ērota, ja: 
1) ticams, ka viela, to ražojot un/vai lietojot, n āks saskarē ar ādu; un 
2) fizik āli ķīmiskās īpašības rāda, ka viela labi uzs ūcas caur ādu; un  
 3) ir iev ērots viens no š ādiem nosac ījumiem: 
– akūtā toksiskuma test ā, izmantojot saskari ar ādu, novēro toksiskumu maz ākās devās 
nekā toksiskuma test ā, izmantojot nor īšanu; vai 
– sistēmisku iedarb ību vai citu absorbcijas apliecin ājumu nov ēro ādas un/vai acu 
kairinājuma izpētē; vai 
– in vitro  testi norāda uz būtisku absorbciju caur ādu; vai 
– attiecībā uz struktur āli saistītām vielām konstat ē būtisku ādas toksiskumu vai 
iesūkšanos ādā. 
L 396/350 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 1. SLEJA 
STANDARTINFORM ĀCIJAS  PRASĪBAS 2. SLEJA 
KONKRĒTI NOTEIKUMI  1. SLEJAS  DATU  PIELĀGOŠANAI 
 Testēšana, izmantojot saskari ar ādu, nav piem ērota, ja: 
– ir maz ticams, ka vielu ieelpos; un 
– ticams, ka notiks ādas saskare ražošan ā un/vai lietošan ā; un 
– fizikāli ķīmiskās un toksisk ās īpašības rāda, ka viela var labi uzs ūkties caur ādu. 
Testēšana, izmantojot ieelpošanas ce ļu, ir piemērota, ja: 
− paredzams, ka, ieelpojot vielu, kait īgā iedarbība uz cilv ēkiem būs atkarīga no vielas 
tvaiku spiedienu un/vai iesp ējamas ieelpojama lieluma mikroskopisku pilieni ņu, 
daļiņu vai pilienu kait īgās iedarbības dēļ. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/351 
 1. SLEJA 
STANDARTINFORM ĀCIJAS  PRASĪBAS 2. SLEJA 
KONKRĒTI NOTEIKUMI  1. SLEJAS  DATU  PIELĀGOŠANAI 
 Re ģistrētājs ierosina papildu izp ēti, vai saska ņā ar 40. vai 41. pantu tos var pras īt Aģentūra, 
ja: 
– 90 dienu ilg ā izpētē nav apzin āts NOAEL , ja vien iemesls tam, ka nav apzin āts 
NOAEL , nav nelabv ēlīgas toksiskas ietekmes tr ūkums; vai 
– pastāv toksiskums, kas rada īpašas bažas (piem ēram, nopietnu ietekmi); vai 
– pastāv norādījumi par kait īgu iedarb ību, bet pieejamie apliecin ājumi nav pietiekami, 
lai varētu raksturot toksisk ās īpašības un/vai apdraud ējumu; Tādos gadījumos var ar ī 
būt lietderīgāk veikt konkr ētu toksiskuma izp ēti, kas paredz ēta, lai pētītu iedarbību 
(piemēram, imunotoksiskumu, neirotoksiskumu); vai 
– pastāv īpašas bažas par kait īgo iedarb ību (piemēram, lietošana pat ēriņa precēs, radot 
kaitīgu iedarb ību, kas tuva kritiskas devas iedarb ībai, kura, paredzams, ir toksiska 
cilvēkiem); 
L 396/352 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 1. SLEJA 
STANDARTINFORM ĀCIJAS  PRASĪBAS 2. SLEJA 
KONKRĒTI NOTEIKUMI  1. SLEJAS  DATU  PIELĀGOŠANAI 
8.7. Toksiskums un reprodukt īvā sistēma 8.7. Izp ēte nav jāveic, ja: 
– ir zināms, ka viela ir genotoksisks kancerog ēns, un ir ieviesti piem ēroti riska 
pārvaldības pasākumi; vai 
– ir zināms, ka viela ir dzimumš ūnu mutag ēns, un ir ieviesti piem ēroti riska 
pārvaldības pasākumi; vai 
 –  vielai ir maza toksiska aktivit āte (nevien ā izmantot ā testā nav novērots 
toksiskums), ar toksikokin ētiskiem datiem var pier ādīt, ka, izmantojot 
attiecīgus kaitīgās iedarbības ceļus, nerodas sist ēmiska absorbcija 
(piemēram, plazmas / asi ņu koncentr ācijās, kas maz ākas par konstat ējamu 
robežvērtību, izmantojot smalku metodi, un vielas un vielas metabol ītu 
trūkums urīnā, žultī vai izelpot ā gaisā) un nav kait īgas iedarb ības uz 
cilvēkiem, vai ar ī tā nav būtiska. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/353 
 1. SLEJA 
STANDARTINFORM ĀCIJAS  PRASĪBAS 2. SLEJA 
KONKRĒTI NOTEIKUMI  1. SLEJAS  DATU  PIELĀGOŠANAI 
 Ja ir zin āms, ka viela atst āj nelabvēlīgu ietekmi uz augl ību un atbilst Repr Cat 1  vai 
2 klasifikācijas kritērijiem: R60, un pieejamie dati ir pietiekami koncentr ētai 
apdraudējuma ekspert īzei, nebūs vajadzīga auglības papildu test ēšana. Tom ēr 
jāapsver iesp ēja testēt toksiskumu aug ļa attīstībai. 
Ja ir zināms, ka viela atst āj nelabvēlīgu ietekmi uz augl ību un atbilst Repr Cat 1  vai 
2 klasifikācijas kritērijiem: R61, un pieejamie dati ir pietiekami koncentr ētai 
apdraudējuma ekspert īzei, nebūs vajadzīga auglības papildu test ēšana. Tom ēr 
jāapsver iesp ēja testēt toksiskumu aug ļa attīstībai. 
8.7.2. Priekšdzemd ību augļa attīstības toksiskuma izp ēte, 
vispiemērotākais ievad īšanas ceļš, ņemot vērā, ka tas ir 
visiespējamākais kaitīgās iedarbības ceļš cilvēkiem 
(OECD  414). 8.7.2. Izp ēti sākotnēji veic ar vienu sugu. L ēmums par vajadz ību veikt izp ēti ar otru sugu 
attiecība uz šo vai n ākamo liel āko tonnāžas apjomu b ūtu jāpamato ar pirm ā testa 
rezultātiem un visiem citiem attiec īgiem pieejamiem datiem 
8.7.3. Toksiskuma reprodukt īvai funkcijai izp ēte divās 
paaudzēs, viena suga, abi dzimumi, vispiem ērotākais 
ievadīšanas paņēmiens, ņemot vērā visticamāko kaitīgās 
iedarbības ceļu cilvēkiem, ja 28 dienu vai 90 dienu ilg ā 
izpēte rāda nelabv ēlīgu ietekmi uz reprodukt īvajiem 8.7.3. Izp ēti sākotnēji veic ar vienu sugu. L ēmums par vajadz ību veikt izp ēti ar otru sugu 
attiecība uz šo vai n ākamo liel āko tonnāžas apjomu b ūtu jāpamato ar pirm ā testa 
rezultātiem un visiem citiem attiec īgiem pieejamiem datiem. 
L 396/354 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 1. SLEJA 
STANDARTINFORM ĀCIJAS  PRASĪBAS 2. SLEJA 
KONKRĒTI NOTEIKUMI  1. SLEJAS  DATU  PIELĀGOŠANAI 
orgāniem vai audiem 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/355 
 9. INFORM ĀCIJA PAR EKOTOKSISKUMU 
1. SLEJA 
STANDARTINFORM ĀCIJAS  PRASĪBAS 2. SLEJA 
KONKRĒTI NOTEIKUMI  1. SLEJAS  DATU  PIELĀGOŠANAI 
9.1. Toksiskums ūdens vidē 9.1. Re ģistrētājs ierosina ilgtermi ņa toksiskuma test ēšanu, ja ķīmiskā drošuma 
ekspertīze saskaņā ar I pielikumu nor āda vajadz ību papildus izp ētīt kaitīgo 
iedarbību uz ūdens organismiem. Attiec īga(o) testa(u) izv ēle ir atkar īga no ķīmiskā 
drošuma ekspert īzes rezult ātiem. 
9.1.5. Ilgtermi ņa toksiskuma test ēšana ar bezmugurkaulniekiem 
(vēlams izmantot sugu Daphnia ), (ja tas jau nav paredz ēts 
kā daļa no V pielikuma pras ībām)  
9.1.6. Ilgtermi ņa toksiskuma test ēšana ar ziv īm, (ja vien nav jau 
paredzēta kā daļa no VI pielikuma pras ībām)  
Informāciju sniedz par vienu no šiem punktiem – 9.1.6.1., 9.1.6.2. 
vai 9.1.6.3.   
9.1.6.1 Zivju agr īnā mūža posma ( FELS ) toksiskuma tests 
9.1.6.2 Zivju embriju un pie ņu / ikru att īstības stadijas īstermiņa 
toksiskuma tests 
9.1.6.3 Zivis, mazu ļu augšanas tests  
L 396/356 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 1. SLEJA 
STANDARTINFORM ĀCIJAS  PRASĪBAS 2. SLEJA 
KONKRĒTI NOTEIKUMI  1. SLEJAS  DATU  PIELĀGOŠANAI 
9.2. No ārdīšanās 9.2. Re ģistrētājs ierosina papildu biotisku no ārdīšanās testēšanu, ja ķīmiskā drošuma 
ekspertīze saskaņā ar I pielikumu liecina par vajadz ību papildus p ētīt vielas un t ās 
noārdīšanās produktu no ārdīšanos. Attiec īga(o) testa(u) izv ēle ir atkar īga no 
ķīmiskā drošuma ekspert īzes rezult ātiem, bet var iek ļaut simulācijas testēšanu 
attiecīgos līdzekļos (t. i., ūdeņos, nogulsn ēs vai augsn ē) 
9.2.1. Biotika  
9.2.1.2. Absol ūtas noārdīšanās simulācijas tests virszemes ūdeņos 9.2.1.2. Izp ēte nav jāveic, ja: 
– viela ūdenī šķīst slikti; 
– viela biolo ģiski viegli no ārdās. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/357 
 1. SLEJA 
STANDARTINFORM ĀCIJAS  PRASĪBAS 2. SLEJA 
KONKRĒTI NOTEIKUMI  1. SLEJAS  DATU  PIELĀGOŠANAI 
9.2.1.3. Augsnes simul ācijas tests (viel ām, kas, ļoti iespējams, 
viegli adsorb ējas augsnē) 9.2.1.3. Izp ēte nav jāveic: 
– viela biolo ģiski viegli no ārdās; vai 
– ja ir maz ticams, ka notiks tieša vai netieša kait īga iedarbība uz augsni. 
9.2.1.4. Nogulš ņu simulācijas tests (viel ām, kas, ļoti iespējams, 
viegli adsorb ējas nogulsn ēs) 9.2.1.4. Izp ēte nav jāveic: 
– viela biolo ģiski viegli no ārdās; vai 
– ja ir maz ticams, ka notiks tieša vai netieša kait īga iedarbība uz nogulsn ēm. 
9.2.3. No ārdīšanās produktu apzin āšana 9.2.3. Ja vien viela biolo ģiski viegli neno ārdās 
L 396/358 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 1. SLEJA 
STANDARTINFORM ĀCIJAS  PRASĪBAS 2. SLEJA 
KONKRĒTI NOTEIKUMI  1. SLEJAS  DATU  PIELĀGOŠANAI 
9.3. Darb ība un izplat īšanās vidē  
9.3.2. Bioakumul ācija ūdens sugās, vislabāk – zivīs 9.3.2. Izp ēte nav jāveic, ja: 
– vielai ir mazas bioakumul ācijas spējas (piemēram, log Kow  < 3) un/vai 
mazas spējas šķērsot biolo ģiskās membrānas; vai 
– maz ticams, ka notiks tieša vai netieša kait īga iedarbība uz ūdens jomu. 
9.3.3. Papildu inform ācija par adsorbciju / desorbciju atkar ībā no 
VI pielikum ā prasītiem izpētes rezultātiem 9.3.3. Izp ēte nav jāveic, ja: 
– balstoties uz vielas fizik āli ķīmiskām īpašībām, paredzams, ka tai ir maza 
spēja uzsūkties (piem ēram, vielai ir mazs oktanola un ūdens nošķīruma 
koeficients); vai 
– viela un tās attiecīgas noārdīšanās produkti ātri sadalās 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/359 
 1. SLEJA 
STANDARTINFORM ĀCIJAS  PRASĪBAS 2. SLEJA 
KONKRĒTI NOTEIKUMI  1. SLEJAS  DATU  PIELĀGOŠANAI 
9.4. Ietekme uz sauszemes organismiem  9.4. Izp ēte nav jāveic, ja maz ticams, ka notiks tieša vai netieša kait īga iedarbība uz 
augsni. 
Ja nav toksiskuma dati par augsnes organismiem, var izmantot l īdzsvara dal īšanas 
metodi, lai v ērtētu kaitīgu iedarb ību uz augsnes organismiem. Attiec īgo testu izv ēle 
ir atkarīga no ķīmiskā drošuma ekspert īzes rezult ātiem. 
Reģistrētājs apsver ilgtermi ņa toksiskuma test ēšanu īstermiņa testēšanas viet ā, jo 
īpaši vielām, kam ir liela adsorb ēšanas spēja augsnē vai kas ir ļoti noturīgas. 
9.4.1. Īstermiņa toksiskums augiem   
9.4.2. Ietekme uz augsnes mikroorganismiem   
9.4.3. Īstermiņa toksiskums augiem   
L 396/360 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 10. KONSTAT ĀCIJAS UN ANAL ĪZES METODES 
Pēc lūguma nodrošina anal ītisko metožu aprakstu par konkr ētām jomām, kurās ir veikta 
izpēte, izmantojot attiec īgas analītiskas metodes. Ja anal ītiskas metodes nav pieejamas, 
pamato, k āpēc to nav. 
 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/361 
 X PIELIKUMS  
PAPILDU STANDARTINFORM ĀCIJAS PRAS ĪBAS VIEL ĀM, 
KO RAŽO VAI IMPORT Ē 1000 TONNU VAI LIEL ĀKĀ APJOMĀ1 
Par šo pielikumu re ģistrētājam jāiesniedz priekšlikums un grafiks par š ā pielikuma inform ācijas 
prasību ievērošanu saska ņā ar 12. panta 1. punkta e) apakšpunktu.  
Pielikuma 1. slej ā ir konkretiz ēta standartinform ācija, kas j āsniedz par vis ām vielām, ko ražo vai 
importē 1000 tonnu vai liel ākā apjomā saskaņā ar 12. panta 1. punkta e) apakšpunktu. Attiec īgi šā 
pielikuma 1. slej ā prasītā informācija papildina inform āciju, kas pras īta VII, VIII un IX pielikuma 
1. slejā. Iesniedz ar ī citu pieejamu attiec īgu fizikāli ķīmisko, toksiskuma un ekotoksiskuma 
informāciju. Pielikuma 2. slej ā ir uzskait īti konkrēti noteikumi, ar ko saska ņā reģistrētājs var pras īto 
standartinform āciju nesniegt, to aizvietot ar citu inform āciju, iesniegt cit ā stadijā vai citādi pielāgot. 
Ja ir ievēroti nosac ījumi, saska ņā ar ko šā pielikuma 2. slej ā ir pieļauti pielāgojumi, attiec īgā 
reģistrācijas dokument ācijas pozīcijā reģistrētājam ir skaidri j ānorāda katrs piel āgojums, k ā arī katra 
pielāgojuma iemesli. 
Papildus konkr ētajiem noteikumiem re ģistrētājs atbilstīgi XI pielikum ā paredzētiem vispārējiem 
noteikumiem var piel āgot pielikuma 1. slej ā prasīto standartinform āciju. Arī tādā gadījumā viņam 
attiecīgās reģistrācijas dokument ācijas pozīcijās, atsaucotie s uz atbilst īgiem konkr ētiem 
noteikumiem 2. slej ā vai XI 2 pielikum ā, ir jāpamato lēmums piel āgot standartinform āciju. 
                                                 
1 Šis pielikums attiecas uz tiem izstr ādājumu izgatavot ājiem, kuriem j āreģistrējas saskaņā ar 
7. pantu, un uz citiem pak ārtotiem lietot ājiem, kuriem saska ņā ar šo regulu j āveic attiec īgi 
pielāgoti testi. 
2 Piez īme: piemēro arī noteikumus, kuri neparedz konkr ētu testēšanu, kas ietverta test ēšanas 
metodēs, kuras noteiktas Komisijas regul ā par testēšanas metod ēm, kā norādīts 13. panta 
3. punktā, un kas neprasa veikt īpašu testu un kas nav atk ārtoti 2. slej ā. 
L 396/362 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Pirms veic jaunus testus, lai noteiktu šaj ā pielikum ā uzskaitītās īpašības, vispirms izv ērtē visus 
pieejamos in vitro  datus, in vivo  datus, vēstures datus par cilv ēkiem, datus no der īgiem (Q)SAR  un 
datus no struktur āli saistītām vielām ("aplūkot līdzīgu" – " read-across " pieeja). Izvair ās no in vivo  
testiem ar kod īgām vielām tādās koncentr ācijās / devās, kas izraisa ko roziju. Pirms test ēšanas būtu 
jāņem vērā ari papildu nor ādījumi testēšanas strat ēģijām, kuri nav iek ļauti šajā pielikum ā. 
Ja par konkr ētiem parametriem ir paredz ēts nesniegt inform āciju tādu iemeslu d ēļ, kas nav min ēti šā 
pielikuma 2. slej ā vai XI pielikum ā, skaidri nor āda arī to – un iemeslus. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/363 
 8. INFORM ĀCIJA PAR TOKSISKUMU 
1. SLEJA 
STANDARTINFORM ĀCIJAS  PRASĪBAS 2. SLEJA 
KONKRĒTI NOTEIKUMI  1. SLEJAS  DATU  PIELĀGOŠANAI 
 8.4. Ja k ādai V vai VI pielikum ā minētai in vitro  genotoksiskuma izp ētei ir pozit īvs rezultāts, 
varētu būt vajadzīga otra in vivo  somatisko š ūnu izpēte, atkarībā no visu pieejamu datu 
kvalitātes un pareiz ības. 
Ja ir pieejams pozit īvs rezultāts somatisko š ūnu izpētei in vivo , būtu jāapsver 
dzimumšūnu mutag ēnuma iesp ējamība, pamatojoties uz visiem pieejamiem datiem, ar ī 
liecībām par toksikokin ētiskumu. Ja nevar izdar īt precīzus secinājumus par dzimumš ūnu 
mutagēnumu, apsver iesp ēju veikt papildu izp ēti. 
L 396/364 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 1. SLEJA 
STANDARTINFORM ĀCIJAS  PRASĪBAS 2. SLEJA 
KONKRĒTI NOTEIKUMI  1. SLEJAS  DATU  PIELĀGOŠANAI 
 8.6.3 Re ģistrētājs var ierosin āt atkārtotu ilgtermi ņa toksiskuma izp ēti (≥ 12 mēneši) vai saska ņā 
ar 40. vai 41. pantu to var pras īt Aģentūra, ja kait īgās iedarbības biežums un ilgums 
cilvēkiem rāda, ka būtu lietderīgi veikt ilg āka termiņa izpēti, un ir iev ērots viens no 
šādiem nosac ījumiem: 
– 28 dienu vai 90 dienu ilg ā izpētē novērota nopietna vai ļoti nopietna toksiskuma 
ietekme, kas rada īpašas bažas, bet pieejamie fakti nav pietiekami, lai var ētu 
izvērtēt toksiskolo ģās īpašības un raksturotu apdraud ējumu; vai 
– 28 dienu vai 90 dienu ilg ā izpētē nav konstat ēta kaitīga iedarbība, ko uzr āda vielas, 
kas molekul ārās struktūras ziņā ir skaidri saist ītas ar pētāmo vielu; vai 
– vielai var b ūt kāda bīstama īpašība, ko nevar konstat ēt 90 dienu ilg ā izpētē. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/365 
 1. SLEJA 
STANDARTINFORM ĀCIJAS  PRASĪBAS 2. SLEJA 
KONKRĒTI NOTEIKUMI  1. SLEJAS  DATU  PIELĀGOŠANAI 
 8.6.4 Re ģistrētājs ierosina papildu izp ēti, vai saska ņā ar 40. vai 41. pantu to var pras īt 
Aģentūra, ja: 
– pastāv toksiskums, kas rada īpašas bažas (piem ēram, nopietna ietekme); vai 
– pastāv liecības par iedarb ību, bet pieejamie apliecin ājumi nav pietiekami, lai var ētu 
izvērtēt toksiskās īpašības un/vai raksturot apdraud ējumu; Tādos gadījumos varb ūt 
arī lietderīgāk veikt konkr ētu toksiskuma izp ēti, kas paredz ēta, lai pētītu kaitīgo 
iedarbību (piemēram, imunotoksiskumu, neirotoksiskumu); vai 
– pastāv īpašas bažas attiec ībā uz kaitīgo iedarb ību (piemēram, lietošana pat ēriņa 
precēs, radot kait īgu iedarb ību, tuvu dev ām, kādās novēro toksiskumu).  
8.7 Toksiskums un reprodukt īvā sistēma 8.7 Izp ēte nav jāveic, ja: 
– ir zināms, ka viela ir genotoksisks kancerog ēns, un ir ieviesti piem ēroti riska 
pārvaldības pasākumi; vai 
– ir zināms, ka viela ir dzimumš ūnu mutag ēns, un ir ieviesti piem ēroti riska 
pārvaldības pasākumi; vai 
 
 
L 396/366 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 1. SLEJA 
STANDARTINFORM ĀCIJAS  PRASĪBAS 2. SLEJA 
KONKRĒTI NOTEIKUMI  1. SLEJAS  DATU  PIELĀGOŠANAI 
– vielai ir maza toksiska aktivit āte (nevien ā izmantot ā testā nav novērots 
toksiskums), ar toksikokin ētiskiem datiem var pier ādīt, ka, izmantojot attiec īgus 
kaitīgās iedarbības ceļus, nerodas sist ēmiska absorbcija (piem ēram, plazmas / asi ņu 
koncentrācijās, kas maz ākas par konstat ējamu robežv ērtību, izmantojot smalku 
metodi, un vielas un vielas metabol ītu trūkums urīnā, žultī vai izelpot ā gaisā) un 
nav kaitīgas iedarb ības uz cilv ēkiem, vai ar ī tā nav būtiska. 
 Ja ir zin āms, ka viela atst āj nelabvēlīgu ietekmi uz augl ību un atbilst Repr Cat 1  vai 2 
klasifikācijas kritērijiem: R60, un pieejamie dati ir pietiekami koncentr ētai 
apdraudējuma ekspert īzei, nebūs vajadzīga auglības papildu test ēšana. Tom ēr jāapsver 
iespēja testēt toksiskumu aug ļa attīstībai. 
Ja ir zināms, ka viela atst āj nelabvēlīgu ietekmi uz augl ību un atbilst Repr Cat 1  vai 2 
klasifikācijas kritērijiem: R61, un pieejamie dati ir pietiekami koncentr ētai 
apdraudējuma ekspert īzei, nebūs vajadzīga auglības papildu test ēšana. Tom ēr jāapsver 
iespēja testēt toksiskumu aug ļa attīstībai. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/367 
 1. SLEJA 
STANDARTINFORM ĀCIJAS  PRASĪBAS 2. SLEJA 
KONKRĒTI NOTEIKUMI  1. SLEJAS  DATU  PIELĀGOŠANAI 
8.7.2. Toksiskuma izp ēte attiecībā uz attīstību, 
vispiemērotākais ievad īšanas ceļš, ņemot vērā, ka tas ir 
visiespējamākais kaitīgās iedarbības ceļš cilvēkiem 
(OECD  414).   
8.7.3. Toksiskuma izp ēte attiecībā uz reprodukt īvo sistēmu 
divās paaudzēs; viena suga, abi dzimumi, 
vispiemērotākais ievad īšanas paņēmiens, ņemot vērā 
visticamākā tipa iedarb ību uz cilv ēkiem, ja tas jau nav 
paredzēts kā daļa no IX pielikum ā ietvertām prasībām.  
L 396/368 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 1. SLEJA 
STANDARTINFORM ĀCIJAS  PRASĪBAS 2. SLEJA 
KONKRĒTI NOTEIKUMI  1. SLEJAS  DATU  PIELĀGOŠANAI 
8.9.1 Kancero ģenēzes izpēte 8.9.1 Re ģistrētājs ierosina kancero ģenēzes izpēti, vai saska ņā ar 40. vai 41. pantu tos var pras īt 
Aģentūra, ja: 
– vielai ir plaši izplat īts, dispers īvs lietošanas veids vai ar ī ir liecības, ka tā bieži vai 
ilgi iedarbojas uz cilv ēkiem; un 
– viela ir klasific ēta kā 3. kategorijas mutag ēns – vai atk ārtotas devas izp ēte(es) 
liecina, ka viela var ierosin āt hiperplāziju un/vai virsneoplazmas ievainojumus. 
Ja viela ir klasific ēta kā 1. vai 2. kategorijas mutag ēns, var pie ņemt kā ticamu, ka attiec ībā 
uz kancero ģenēzi darbojas genotoksiskuma meh ānisms. Tādos gadījumos parasti nav 
jāveic kancero ģenēzes tests.  
 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/369 
 9. INFORM ĀCIJA PAR EKOTOKSISKUMU 
1. SLEJA 
STANDARTINFORM ĀCIJAS  PRASĪBAS 2. SLEJA 
KONKRĒTI NOTEIKUMI  1. SLEJAS  DATU  PIELĀGOŠANAI 
9.2. No ārdīšanās 9.2. Ierosina papildu biotisku no ārdīšanās testu, ja ķīmiskā drošuma ekspert īze saskaņā ar 
I pielikumu nor āda vajadz ību papildus p ētīt vielas un t ās noārdīšanās produktu 
noārdīšanos. Attiec īga(o) testa(u) izv ēle ir atkar īga no ķīmiskā drošuma ekspert īzes 
rezultātiem, bet var iek ļaut simulācijas testēšanu attiec īgos līdzekļos (t. i., ūdeņos, 
nogulsnēs vai augsn ē). 
9.2.1. Biotika   
9.3. Darb ība un izplat īšanās vidē  
9.3.4. Papildu inform ācija par vielas un/vai no ārdīšanās 
produktu darb ību un izplat īšanos vid ē 9.3.4 Re ģistrētājs ierosina papildu izp ēti, vai saska ņā ar 40. vai 41. pantu tos var pras īt Aģentūra, 
ja ķīmiskā drošuma ekspert īze saskaņā ar I pielikumu nor āda vajadz ību papildus izp ētīt 
vielas darb ību un izplat īšanās vidē. Attiecīga(o) testa(u) izv ēle ir atkar īga no ķīmiskā 
drošuma ekspert īzes rezult ātiem. 
L 396/370 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 1. SLEJA 
STANDARTINFORM ĀCIJAS  PRASĪBAS 2. SLEJA 
KONKRĒTI NOTEIKUMI  1. SLEJAS  DATU  PIELĀGOŠANAI 
9.4. Ietekme uz sauszemes organismiem 9.4. Re ģistrētājs ierosina ilgtermi ņa toksiskuma test ēšanu, ja ķīmiskā drošuma ekspert īze 
saskaņā ar I pielikumu r āda vajadz ību papildus izanaliz ēt vielas un/vai t ās noārdīšanās 
produktu ietekmi uz sauszem es organismiem. Attiec īgā(o) testa(u) izv ēle ir atkar īga no 
ķīmiskā drošuma ekspert īzes iznākuma. 
Izpēte nav jāveic, ja maz ticams, ka notiks tieša vai netieša kait īga iedarbība uz augsni. 
9.4.4. Ilgtermi ņa toksiskuma test ēšana ar sliek ām, ja tā jau nav 
veikta kā daļa no VII pielikum ā ietvertām prasībām.  
9.4.6. Ilgtermi ņa toksiskuma test ēšana ar augiem, ja t ā jau nav 
veikta kā daļa no VII pielikum ā ietvertām prasībām  
9.5.1. Ilgtermi ņa toksiskums d ūņu organismiem 9.5.1. Re ģistrētājs ierosina ilgtermi ņa toksiskuma test ēšanu, ja ķīmiskā drošuma ekspert īze 
liecina par vajadz ību papildus izp ētīt vielas un/vai t ās noārdīšanās produktu ietekmi uz 
dūņu organismiem. Attiec īga(o) testa(u) izv ēle ir atkar īga no ķīmiskā drošuma ekspert īzes 
rezultātiem. 
9.6.1. Ilgtermi ņa vai reprodukt īvais toksiskums putniem  9.6.1. B ūtu uzmanīgi jāapsver test ēšanas vajadz ība, ņemot vērā to datu lielo apjomu, kas 
attiecas uz z īdītājiem, ir parasti pieejami un saist ās ar šo tonn āžas apjomu.  
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/371 
 10. KONSTAT ĀCIJAS UN ANAL ĪZES METODES 
Pēc lūguma nodrošina anal ītisko metožu aprakstu par konkr ētām nozarēm, par ko ir veikta izp ēte, 
izmantojot attiec īgu analītisku metodi. Ja anal ītiskas metodes nav pieejamas, pamato, k āpēc to nav. 
 
L 396/372 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 XI PIELIKUMS  
VISPĀRĒJI NOTEIKUMI VII L ĪDZ X PIELIKUM Ā IZKLĀSTĪTĀ TESTĒŠANAS 
STANDARTREŽ ĪMA PIEM ĒROŠANAI 
VII līdz X pielikum ā izklāstītas standartinform ācijas prasības visām vielām, ko ražo vai import ē: 
– 1 tonnu vai liel ākā apjomā saskaņā ar 12. panta 1. punkta a) apakšpunktu, 
– 10 tonnas vai liel ākā apjomā saskaņā ar 12. panta 1. punkta b) apakšpunktu, 
– 100 tonnu vai liel ākā apjomā saskaņā ar 12. panta 1. punkta c) apakšpunktu, un 
– 1000 tonnu vai liel ākā apjomā saskaņā ar 12. panta 1. punkta d) apakšpunktu. 
Papildus VII l īdz X pielikuma 2. slej ā paredzētajiem konkr ētajiem noteikumiem re ģistrētājs var 
pielāgot testēšanas standartrež īmu pielikuma 1. ieda ļā izklāstītajiem visp ārējiem noteikumiem. 
Saistībā ar dokument ācijas izvērtējumu Aģentūra var analiz ēt šos pielāgojumus test ēšanas 
standartrež īmam. 
1. TEST ĒŠANA NEŠ ĶIET ZINĀTNISKI VAJADZ ĪGA 
1.1. Esošo datu izmantojums 1.1.1. Eksperimentos, kas nav veikti saska ņā ar GLP vai 13. panta 3. punkt ā minētajām metodēm, 
iegūti dati par fizik āli ķīmiskām īpašībām 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/373 
 Datus uzskata par l īdzvērtīgiem tādiem datiem, kas ieg ūti, izmantojot attiec īgo 13. panta 
3. punktā minēto testu, ja ir iev ēroti šādi nosacījumi: 
(1) atbilst ība klasifik ācijas, mar ķēšanas un/vai apdraud ējumu ekspert īzes prasībām, 
(2) iesniedz pietiekamu dokument āciju, lai var ētu vērtēt izpētes pareiz ību, un 
(3) dati ir pareizi par p ētāmo parametru, un izp ēti veic, nodrošinot pie ņemamu kvalit āti. 
1.1.2. Eksperimentos, kas nav veikti saska ņā ar GLP vai 13. panta 3. punkt ā minētajām metodēm, 
iegūti dati par īpašībām, kas saist ītas ar cilv ēku veselību un apk ārtējo vidi 
Datus uzskata par l īdzvērtīgiem tādiem datiem, kas ieg ūti, izmantojot attiec īgo 13. panta 
3. punktā minēto testu, ja ir iev ēroti šādi nosacījumi: 
1) atbilst ība klasifik ācijas, mar ķēšanas un/vai apdraud ējumu ekspert īzes prasībām, 
2) pietiekami un drošticami ir ņemti vērā galvenie parametri, ko paredz ēts izpētīt ar 
attiecīgā 13. panta 3. punkt ā minētā testa metod ēm, 
3) ja kait īgās iedarbības ilgums ir sal īdzināms ar 13. panta 3. punkt ā minētā attiecīgā 
testa ilgumu vai ilg āks par to, ja kait īgās iedarbības ilgums ir svar īgs parametrs, un 
4) iesniegta pietiekama un drošticama izp ētes dokument ācija. 
L 396/374 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 1.1.3. V ēstures dati par cilv ēkiem 
Izskata vēstures datus par cilv ēkiem, piem ēram, epidemiolo ģisku izpēti par kait īgai 
iedarbībai pakļautām grupām, datus par kait īgu iedarbību nelaimes gad ījumos vai darba 
apstākļos, un klīnisku izpēti. 
Tas, cik piem ēroti ir dati, analiz ējot konkrētu ietekmi uz vesel ību, ir atkar īgs arī no 
analīzes tipa un t ās parametriem, k ā arī no reakcijas apjoma un konkr ētības, un attiec īgi – 
no ietekmes paredzam ības. Pie datu pietiekam ības vērtējuma kritērijiem pieder: 
1) pareiza kait īgai iedarb ībai pakļauto un kontroles grupu izv ēle un raksturojumi, 
2) pareizs kait īgās iedarbības raksturojums, 
3) pietiekami ilgs p ārbaudes posms pirms slim ību sākuma, 
4) izmantojama metode ietekmes nov ērošanai, 
5) pien ācīgi jāapsver neobjekt īvi faktori un t ādi, kas mulsina, un 
6) loģiska statistisko datu drošticam ība, lai pamatotu secin ājumu. 
Visos gad ījumos iesniedz pietiekamu un drošticamu dokument āciju. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/375 
 1.2. Apliecin ājumu nozīme 
Varētu pastāvēt pietiekami apliecin ājumi no vair ākiem neatkar īgiem inform ācijas avotiem, 
lai pieņemtu / secin ātu, ka vielai ir vai nav k āda īpaša bīstama īpašība, bet inform āciju no 
katra avota individu āli uzskata par nepietiekamu, lai atbalst ītu tādu viedokli. 
Varētu pastāvēt pietiekami apliecin ājumi tādu nesen izstr ādātu testēšanas metožu 
izmantojum ā, kuras vēl nav iekļautas 13. panta 3. punkt ā minētajos testos, vai no 
starptautisku test ēšanas metožu izmantojum ā, kuras Aģentūra atzīst par līdzvērtīgu, lai 
secināti, ka vielai ir vai nav k āda īpaša bīstama īpašība. 
Ja ir pieejami pietiekami apliecin ājumu attiec ībā uz īpašas bīstamas īpašības esamību vai 
neesamību: 
– neveic papildu test ēšanu ar mugurkaulniekiem attiec ībā uz šo īpašību, 
– drīkst neveikt papildu test ēšanu, kas nav saist īta ar mugurkaulniekiem. 
Visos gad ījumos iesniedz pietiekamu un drošticamu dokument āciju. 
1.3. Strukt ūru aktivitātes attiecība (SAR) 
Rezultāti, kas ieg ūti no derīgiem strukt ūru aktivitātes attiecību kvalitātes vai kvantit ātes 
modeļiem ( (Q)SAR ), var norādīt uz īpašas bīstamas īpašības esamību vai neesam ību. 
(Q)SAR  rezultātus var izmantot test ēšanas viet ā, ja ievēroti šādi nosacījumi: 
L 396/376 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 – rezultāti ir iegūti no (Q)SAR  modeļa, kas atzīts par zinātniski derīgu, 
– viela ir iek ļauts (Q)SAR  modeļa piemērošanas jom ā, 
– rezultāti atbilst klasifik ācijas, mar ķēšanas un/vai riska p ārvaldības mērķim, un 
– iesniedz pietiekamu un drošticamu izmantot ās metodes dokument āciju. 
Aģentūra sadarbībā ar Komisiju, dal ībvalstīm un ieinteres ētām pusēm, vērtējot (Q)SAR  
atbilstību šiem nosac ījumiem, izv ērš un sniedz pal īdzību, un dod piem ērus. 
1.4. In vitro  metodes 
Rezultāti, ko gūst ar attiec īgām in vitro  metodēm, var liecin āt par īpašas bīstamas īpašības 
esamību, vai tie var b ūt svarīgi mehāniskai izpratnei, kas var b ūt svarīga izvērtējumā. Šajā 
sakarā "piemērots" ir pietiekami labi izstr ādāts atbilstīgi starptautiski pie ņemtiem testu 
izstrādes kritērijiem (piem ēram, ECVAM  kritēriji testa ievad īšanai pirmsp ārbaudes 
procesā). Atkarībā no iespējamā apdraudējuma, iesp ējams, ka t ūlītējam apliecin ājumam ir 
jāveic testēšana, lai ieg ūtu informāciju, kas nav paredz ēta VII vai VIII pielikum ā, vai arī, 
ierosinātam apliecin ājumam ir j āveic testēšana, lai ieg ūtu informāciju, kas nav paredz ēta 
IX vai X pielikum ā konkrētam tonnāžas apjomam. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/377 
 Ja rezultāti, kas ieg ūti, lietojot in vitro  metodes, ner āda īpaši bīstamas īpašības, tomēr, lai 
apliecinātu negatīvu rezultātu, ir jāveic attiec īgs tests atbilst īgai tonnāžai, ja vien test ēšana 
nav prasīta saskaņā ar VII līdz X pielikumu vai citiem noteikumiem šaj ā pielikum ā. 
No apliecin ājuma var atteikties, ja ir iev ēroti šādi nosacījumi: 
1) rezult ātus iegūst ar in vitro  metodi, kuras zin ātniskā uzticamība ir atzīta derīguma 
pārbaudē atbilstīgi starptautiski pie ņemtiem pārbaudes principiem, 
2) rezult āti atbilst klasifik ācijas, mar ķēšanas un/vai riska p ārvaldības mērķim, un 
3) iesniedz pietiekamu un drošticamu izmantot ās metodes dokument āciju. 
1.5. Vielu grup ēšana un "apl ūkot līdzīgu" – " read-across " pieeja 
Vielas, kuru fizik āli ķīmiskās, toksiskās un ekotoksisk ās īpašības, paredzams, ir l īdzīgas, 
vai ir līdzīgas struktur ālas līdzības dēļ, var uzskat īt par vielu grupu vai "kategoriju". Lai 
varētu piemērot grupas j ēdzienu, ir j āvar fizikāli ķīmiskās īpašības, ietekmi uz cilv ēku 
veselību un vidi vai izplat ībai vidē prognozēt, izmantojot datus pa r atsauces vielu grup ā, ar 
interpolāciju uz cit ām vielām attiecīgā grupā ("aplūkot līdzīgu" – " read-across " pieeja). 
Tādējādi var netest ēt katru parametru katrai vielai. A ģentūra, apspriežoties ar iesaist ītajām 
un citām ieinteres ētajām personām, pietiekamu laiku pirms esošu vielu pirm ā reģistrācijas 
termiņa beigām sniedz nor ādījumus par tehniski un zin ātniski pamatotu metodiku vielu 
grupēšanai. 
L 396/378 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Līdzības var būt: 
1) kop ēja funkcion āla grupa, 
2) kop ēji prekursori un/vai kop ēju fiziskos un biolo ģiskos procesos notiekošas 
noārdīšanās produktu l īdzība, veidojot struktur āli līdzīgas ķimikālijas, vai 
3) stabils īpašību potences main ības modelis visai kategorijai. 
Ja izmanto grupu j ēdzienu, vielas klasific ē un marķē, pamatojoties uz to. 
Visos gad ījumos rezult ātiem: 
– vajadzētu būt piemērotiem klasifik ācijas, mar ķēšanas un/vai apdraud ējumu 
ekspertīzei, 
– pietiekami un drošticami b ūtu jāņem vērā galvenie parametri, ko paredz ēts izpētīt ar 
attiecīgā 13. panta 3. punkt ā minētā testa metod ēm 
– būtu jānodrošina kait īgās iedarbības ilgums, kas sal īdzināms ar 13. panta 3. punkt ā 
minētā attiecīgā testa ilgumu vai ilg āks par to, ja kait īgās iedarbības ilgums ir svar īgs 
parametrs, un 
– būtu jāsniedz pietiekama un drošticama lietot ās metodes dokument ācija. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/379 
 2. TEST ĒŠANA NAV TEHNISKI IESP ĒJAMA 
Drīkst netestēt kādu konkrētu parametru, ja vielas īpašību dēļ tehniski nevar veikt izp ēti; 
piemēram, nevar lietot viegli gaistošas, ļoti reaģētspējīgas vai nenotur īgas vielas, vai, vielu 
sajaucot ar ūdeni, var izrais īt ugunsgrēku vai eksploziju, vai ar ī nevar vielu radioakt īvi 
iezīmēt, kas vajadz īgs dažās izpētēs. Vienmēr ievēro norādes par 13. panta 3. punkt ā 
minētajām testēšanas metod ēm, konkrēti – par tehniskiem k ādas metodes ierobežojumiem. 
3. VIELAI PIEL ĀGOTA TEST ĒŠANA, PAMATOJOTIES UZ T ĀS KAITĪGO 
IEDARBĪBU 
3.1 Test ēšanu saska ņā ar VIII pielikuma 6.6. un 6.7. ieda ļu un IX pielikumu un X pielikumu 
drīkst neveikt, pamatojoties uz kait īgās iedarbības scenāriju(iem), kas izstr ādāts(i) ķīmiskā 
drošuma ekspert īzes ziņojumā. 
3.2 Visos gad ījumos iesniedz pietiekamu pamatojumu un dokument āciju. Pamatojums balst ās 
uz kaitīgās iedarbības ekspert īzi saskaņā ar I pielikuma 5. ieda ļu un saskan ar krit ērijiem, 
kas pieņemti, ievērojot 3.3. ieda ļu punktu, un pa ķimikāliju piegādes ķēdi jādara zināmi 
konkrēti nosacījumi saska ņā ar 31. vai 32. pantu. 
3.3. Komisija saska ņā ar 133. panta 4. punkt ā minēto proced ūru līdz 2008. gada 1. decembrim 
pieņem pasākumus, kas vajadz īgi, lai groz ītu nebūtiskus šīs regulas elementus, to 
papildinot, nol ūkā paredzēt kritērijus, atbilst īgi kuriem nosaka, kas ir atbilstošs 
pamatojums saska ņā ar 3.2. ieda ļu. 
 
L 396/380 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 XII PIELIKUMS  
VISPĀRĒJI NOTEIKUMI PAK ĀRTOTIEM LIETOT ĀJIEM PAR VIELU NOV ĒRTĒŠANU 
UN ĶĪMISKĀS DROŠĪBAS PĀRSKATU SAGATAVOŠANU 
Ievads Pielikuma m ērķis ir izklāstīt, kā pakārtotiem lietot ājiem jāvērtē un jādokument ē tas, vai risks, ko 
izraisa lietot ā(s) viela(s), tiek pietiekami kontrol ēts tādas lietošanas laik ā, kas nav iek ļauta viņiem 
nodotajā drošības datu lap ā, un vai citi lietot āji lejup pa pieg ādes ķēdi var pietiekami kontrol ēt 
riskus. Ekspert īze aptver vielas dz īves ciklu no br īža, kad pak ārtots lietot ājs to saņem savām 
vajadzībām un saviem apzin ātiem lietošanas veidiem lejup pa pieg ādes ķē
di. Novērtējums aptver 
vielas, tās preparāta vai izstr ādājuma lietošanas veidu. 
Veicot ķīmiskās drošības novērtējumu un izstr ādājot ķīmiskās drošības pārskatu, pak ārtoti lietot āji 
ņem vērā informāciju, kas sa ņemta no ķīmiskās vielas pieg ādātāja saskaņā ar šīs regulas 31. un 
32. pantu. Vajadz ības gadījumā ķīmiskās drošības novērtēšanā ņem vērā novērtējumu, kas veikts 
saskaņā ar Kopienas ties ību aktiem (piem ēram, risku nov ērtējums saska ņā ar Regulu (EK) 
Nr. 793/93), ja t āds ir pieejama, un to atspogu ļo ķīmiskās drošības pārskatā. Atkāpes no 
novertēšanas pamato. Var ar ī ņemt vērā novērtēšanu, kas veikta saska ņā ar citām starptautisk ām un 
attiecīgu valstu programm ām. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/381 
 Procesā, kā pakārtots lietot ājs veic ķīmiskās drošības novērtējumu un sagatavo ķīmiskās drošības 
pārskatu, ir tr īs darbības: 
1. darbība: iedarb ības scenārija(u) izstr āde 
Pakārtoti lietot āji izstrādā iedarbības scenārijus lietošanas veidiem, kas nav iek ļauti drošības datu 
lapā, kura viņam nodota saska ņā ar I pielikuma 5. ieda ļu. 
2. darbība: vajadz ības gadījumā piegādātāja veiktā riska nov ērtējuma preciz ējums 
Ja pakārtots lietot ājs uzskata, ka PBT un vPvB  novērtējumi, kas iek ļauti viņam nodotaj ā drošības 
datu lapā, ir pareizi, nav j āveic papildu risku nov ērtējums vai PBT un vPvB  novērtējums. Tādā 
gadījumā riska raksturojumam izmanto attiec īgu inform āciju, ko sniedzis pieg ādātājs. To apliecina 
ķīmiskās drošības pārskatā. 
Ja pakārtots lietot ājs uzskata, ka novert ējumi, kas iek ļautai viņam nodotaj ā drošības datu lap ā, nav 
pareizi, vi ņš veic attiec īgu novērtējumu saska ņā ar I pielikuma 1. l īdz 4. ieda ļu. 
Ja pakārtots lietot ājs uzskata, ka, lai sagatavotu ķīmiskās drošības pārskatu, ir vajadz īga inform ācija 
papildus pieg ādātāja sniegtai inform ācijai, pakārtots lietot ājs tādu inform āciju iegūst. Ja inform āciju 
var iegūt tikai testos ar mugurkaulniekiem, pak ārtots lietot ājs saskaņā ar 38. pantu iesniedz 
Aģentūrai testēšanas strat ēģijas priekšlikumu. Vi ņš paskaidro, k āpēc, viņaprāt, papildu inform ācija 
ir vajadzīga. Gaidot papildu test ēšanas rezult ātus, viņš ķīmiskās drošības pārskatā fiksē riska 
pārvaldības pasākumus, ko ir paredz ējis, lai regul ētu iespējamos riskus. 
L 396/382 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Beidzot ikvienu papildu test ēšanu, pak ārtots lietot ājs pārskata ķīmiskās drošības ziņojumu un 
attiecīgi – drošības datu lapu, ja t āda ir jāsagatavo. 
3. darbība: risku raksturošana 
Risku raksturo katram jaunam iedarb ības scenārijam, kā paredzēts I pielikuma 6. ieda ļā. Risku 
raksturojumu iek ļauj attiecīgā ķīmiskās drošības pārskata poz īcijā un – apkopoti – attiec īgā(s) 
drošības datu lapas poz īcijā(s). 
Izstrādājot iedarb ības scenāriju, jāizmanto provizoriski pie ņēmumi par darb ības apstākļiem un riska 
pārvaldības pasākumiem. Ja provizorisku pie ņēmumu dēļ risku raksturojums r āda, ka cilv ēku 
veselības un vides aizsardz ība nav pietiekama, j āveic iterat īvs process, piel āgojot vienu vai vair ākus 
faktorus, kam ēr var pierādīt, ka kontrole ir pietiekama. T ādā gadījumā varbūt jāiegūst informācija 
par papildu risku vai iedarb ību, vai attiec īgi jāmaina process, darb ības apstākļi vai riska p ārvaldības 
pasākumi. Tāpēc iterācijas var veikt, no vienas puses, izstr ādājot un pārskatot (provizorisko) 
iedarbības scenāriju, tostarp riska p ārvaldības pasākumu izstr ādi un īstenošanu, un, no otras puses, 
iegūstot papildu inform āciju, lai izveidotu gal īgo iedarbības scenāriju. Papildu inform ācijas 
iegūšanas mērķis ir konstat ēt precīzāku riska raksturojumu, izmantojot preciz ētu riska nov ērtējumu 
un/vai iedarb ības novērtējumu. 
Pakārtots lietot ājs izstrādā ķīmiskās drošības pārskatu, kur ā sīki izklāstīts ķīmiskās drošības 
novērtējums, izmantojot I pielikuma 7. ieda ļā paredzētā formāta C daļas 5. un 6. ieda ļu, un 
vajadzības gadījumā arī citas form āta iedaļas. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/383 
 Ķīmiskās drošības parskata A da ļā iekļauj deklar āciju par to, ka pak ārtotais lietot ājs ir savām 
vajadzībām ieviesis attiec īgos iedarb ības scenārijos izklāstītos riska p ārvaldības pasākumus, un 
iedarbības scenārijos izklāstītie riska p ārvaldības pasākumi apzin ātiem lietošanas veidiem ir dar īti 
zināmi lejup pa pieg ādes ķēdi. 
 
L 396/384 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 XIII PIELIKUMS  
NOTURĪGU, BIOAKUMULAT ĪVU UN TOKSISKU VIELU, K Ā ARĪ ĻOTI NOTUR ĪGU UN 
ĻOTI BIOAKUMULAT ĪVU VIELU APZIN ĀŠANAS KRIT ĒRIJI 
Šajā pielikum ā noteikti krit ēriji, lai identific ētu: 
i) notur īgas, bioakumulat īvas un toksiskas vielas ( PBT-vielas) un 
ii) ļoti noturīgas un ļoti bioakumulat īvas vielas ( vPvB -vielas). 
Vielu sauc par PBT vielu, ja t ā atbilst 1.1., 1.2. un 1.3. ieda ļā noteiktajiem krit ērijiem. Vielu sauc 
par vPvB  vielu, ja t ā atbilst 2.1. un 2.2. ieda ļā noteiktajiem krit ērijiem Šis pielikums neattiecas uz 
neorganiskaj ām vielām, taču attiecas uz organomet āliem. 
1. PBT-vielas 
Viela, kas atbilst visiem trijiem turpm ākajās iedaļās definētajiem krit ērijiem, ir PBT viela. 
1.1. Notur ība 
Viela atbilst notur ības kritērijam ( P-), ja: 
– pussabrukšanas periods j ūras ūdenī ir ilgāks par 60 dien ām vai  
– pussabrukšanas periods sald ūdenī vai estuāra ūdenī ir ilgāks par 40 dien ām, vai  
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/385 
 – pussabrukšanas periods j ūras dūņās ir ilgāks par 180 dien ām, vai  
– pussabrukšanas periods sald ūdens vai estu āra ūdens dūņās ir ilgāks par 120 dien ām, 
vai  
– pussabrukšanas periods augsn ē ir garāks par 120 dien ām. 
Noturības vidē novērtējumu balsta uz pieejamajiem datiem, kas sav ākti atbilstīgos 
apstākļos, ko reģistrētājs raksturo. 
1.2. Bioakumul ācija 
Viela atbilst bioakumul ācijas kritērijam (B-), ja: 
– biocentrēšanas faktors ( BCF ) ir augstāks par 2000. 
Bioakumul ācijas novērtējumu balsta uz izm ērītiem biocentr ēšanās rādītājiem ūdens sugās. 
Iespējams izmantot datus k ā no saldūdens, tā no jūras ūdens sugām. 
1.3. Toksicit āte 
Viela atbilst toksicit ātes kritērijam ( T-), ja: 
– ilgtermiņa nenovērota efekta koncentr ācija (N OEC) jūras vai sald ūdens organismiem 
ir mazākas par 0,01 mg/l vai 
– viela ir klasific ēta kā kancerog ēna (1. vai 2. kategorija), mutag ēna (1. vai 
2. kategorija) vai toksiska reprodukt īvai funkcijai (1., 2. un 3. kategorija, vai 
L 396/386 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 – nav citu hroniskas toksicit ātes apliecin ājumu, kas noteikti p ēc klasifikācijas: T, R48 
vai Xn, R48 saska ņā ar Direkt īvu 67/548/EEK. 
2. vPvB  – vielas 
Viela, kas atbilst turpm ākajās sadaļās noteiktajiem krit ērijiem, ir vPvB  viela. 
2.1. Notur ība 
Viela atbilst loti lielas notur ības kritērijam ( vP-) ja: 
– pussabrukšanas periods j ūras ūdenī, saldūdenī vai estuāra ūdenī ir ilgāks par 60 
dienām 
– pussabrukšanas periods j ūras ūdens, sald ūdens vai estu āra ūdens dūņās ir ilgāks par 
180 dienām, vai 
– pussabrukšanas periods augsn ē ir ilgāks par 180. 
2.2. Biokumul ācija 
Viela atbilst bioakumul ācijas kritērijam ( vB-) when: 
– biocentrēšanas faktors ir liel āks par 5000. 
 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/387 
 XIV PIELIKUMS  
TO VIELU SARAKSTS, UZ KO ATTIECAS LICENC ĒŠANA 
 
L 396/388 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 XV PIELIKUMS  
DOKUMENT ĀCIJA 
I. IEVADS UN VISP ĀRĒJI NOTEIKUMI 
Šajā pielikum ā ir ietverti visp ārēji principi, k ā sagatavot dokument āciju, lai ierosin ātu un 
pamatotu: 
– saska ņotu CMR  un elpošanas sensibilizatoru klasifik āciju un mar ķējumus; 
– PBT, VPVB vai vielu, kas rada l īdzīgas bažas, apzin āšanu; 
– ierobežojumus ražot, laist tirg ū vai lietot vielu Kopien ā. 
Attiecīgas I pielikuma da ļas izmanto k ā metodiku un formul āru visai dokument ācijai 
saskaņā ar šo pielikumu. 
Dokument ācijā ņem vērā visu attiec īgo inform āciju no re ģistrācijas dokument ācijas un var 
lietot citu pieejamu inform āciju. Inform ācijai par rad ītajām briesmām, kura pirms tam nav 
iesniegta A ģentūrai, dokument ācijā ietver koncentr ētu izpētes kopsavilkumu. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/389 
 II. DOKUMENT ĀCIJAS SATURS 
1. Dokument ācija saska ņotai CMR  un elpošanas sensibilizatoru klasifik ācijai un 
marķējumiem 
Priekšlikums Priekšlikum ā ietver datus par attiec īgo(ām) vielu(ām) un ierosin āto saskaņoto klasifik āciju 
un marķējumus. 
Pamatojums Salīdzina pieejamo inform āciju ar Direkt īvā 67/548/EEK dotajiem CMR  un elpošanas 
sensibilizatoru krit ērijiem saska ņā ar attiecīgām I pielikuma 1. ieda ļas daļām, un to 
dokument ē I pielikum ā dotā ķīmiskā drošuma zi ņojuma B un C da ļā ietvertajā formulārā. 
L 396/390 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 2. Dokument ācija, apzinot vielu k ā PBT, vPvB  vai vielu, kas rada l īdzīgas bažas saska ņā ar 
59. pantu 
Priekšlikums Priekšlikum ā ietver datus par attiec īgo(ām) vielu(ām) un to, vai ir ierosin āts to(tās) apzināt 
kā PBT saskaņā ar 57. panta d) apakšpunktu, k ā 
VPVB saskaņā ar 57. panta e) apakšpunktu, 
vai kā vielu, kas izraisa l īdzīgas bažas saska ņā ar 57. panta f) apakšpunktu. 
Pamatojums Salīdzina pieejamo inform āciju ar XIII pielikum ā ietvertajiem krit ērijiem – PBT gadījumā 
saskaņā ar 57. panta d) apakšpunktu, un vPvBs  gadījumā saskaņā ar 57. panta 
e) apakšpunktu, vai izv ērtējot radītās briesmas un sal īdzinot ar 57. panta f) apakšpunktu – 
saskaņā ar attiecīgām 1. līdz 4. pielikuma da ļām. To dokument ē I pielikum ā dotā ķīmiskā 
drošuma zi ņojuma B un C da ļā ietvertajā formulārā. 
Informācija par kait īgu iedarbību, alternat īvām vielām un apdraud ējumiem 
Dara zināmu izmantojamu inform ā
ciju par lietošanas veidu un kait īgu iedarbību, un 
informāciju par alternat īvām vielām un paņēmieniem. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/391 
 3. Dokument ācija priekšlikumam ierobežot vielu 
Priekšlikums Priekšlikum ā ietver datus par attiec īgo(ām) vielu(ām) un ierosin āto(ajiem) 
ierobežojumu(iem) ražot, laist tirg ū vai lietot, un īsu pamatojumu. 
Informācija par rad ītām briesmām un apdraud ējumiem 
Apdraudējumus, pret ko v ēršas ierobežojum ā, apraksta, pamatojoties uz rad īto briesmu un 
apdraudējumu aprakstu saska ņā ar attiecīgām I pielikuma da ļām, un dokument ē 
I pielikum ā dotā ķīmiskā drošuma zi ņojuma B un C da ļā ietvertajā formulārā. 
Ietver liec ības par to, ka īstenotie riska p ārvaldības pasākumi (arī tie, kas uzskait īti 
reģistrācijas dokument ācijā saskaņā ar 10. līdz 14. pantam), nav pietiekami. 
Inform
ācija par alternat īvām 
Dara zināmu inform āciju par alternat īvām vielām un paņēmieniem, ar ī: 
– inform āciju par cilv ēku veselības un apk ārtējās vides apdraud ējumiem saist ībā ar 
alternatīvu ražošanu un lietošanu; 
– to pieejam ību, arī laika ziņā; 
– tehnisko un ekonomisko pamatot ību. 
L 396/392 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Ierobežojumu pamatojums Kopienas m ērogā 
Pamato: – ka ir vajadz īga rīcība Kopienas m ērogā 
– ka ierobežojums ir pats piem ērotākais Kopienas m ēroga pasākums, ko izv ērtē 
saskaņā ar šādiem kritērijiem: 
i) efektivit āte: ierobežojums ir j āvērš pret ietekm ēm vai kait īgu iedarbību, kas 
izraisa apzin ātos apdraud ējumus, tam j āspēj samērīgi apdraud ējumam un 
loģiski pieņemamā laikā pietiekami mazin āt apdraud ējumus; 
ii) praktiskums: ierobežojumam j ābūt ieviešamam, izpild āmam un regul ējamam. 
iii) iesp ēja pārraudzīt: iespēja pārraudzīt ierosinā
tā ierobežojuma īstenošanas 
rezultātu; 
Sociāls un ekonomisks izv ērtējums 
Ierosinātā ierobežojuma soci ālās un ekonomisk ās sekas var analiz ēt, izmantojot 
XVI pielikumu. Taj ā tīro labumu, ko cilv ēku veselībai un apk ārtējai videi dod ierosin ātais 
ierobežojums, var sal īdzināt ar tīrajām izmaks ām, ko tas rada ražot ājiem, import ētājiem, 
pakārtotiem lietot ājiem, izplat ītājiem, patērētājiem un visai sabiedr ībai. 
Informācija par apspried ēm ar ieinteres ētām pusēm 
Dokument ācijā iekļauj inform āciju par vis ām apspried ēm ar ieinteres ētām pusēm un to, k ā 
viņu viedokļi ir ņemti vērā. 
 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/393 
 XVI PIELIKUMS  
SOCIĀLO UN EKONOMIS KO ASPEKTU ANAL ĪZE 
Pielikumā ir aprakst īta informācija, ko var apl ūkot tie, kas iesniedz soci ālo un ekonomisko aspektu 
analīzi (SEA) līdz ar licenc ēšanas pieteikumu, k ā norādīts 62. panta 5. punkta a) apakšpunkt ā, vai 
saistībā ar ierosin ātu ierobežojumu, k ā norādīts 69. panta 6. punkta b) apakšpunkt ā. 
Aģentūra sagatavo nor ādījumus par SEA sagatavošanu. SEA vai to da ļas iesniedz A ģentūras 
saskaņā ar 111. pantu nor ādītajā formulārā. 
Tomēr par SEA vai t ās daļas inform ācijas apjomu un darb ības jomu atbild licenc ēšanas pieteikuma 
iesniedzējs vai, ja ierosin āts ierobežojums, ieinteres ētā puse. Iesniegt ā informācija var atteikties uz 
sociālām un ekonomisk ām sekām jebkurā mērogā. 
SEA var aptvert š ādus elementus: 
– sekas, ko pieš ķirts vai atteikts licences pieteikums rada t ā iesniedzējam(iem) vai, ja 
ierosināts ierobežojums, nozarei (piem ēram, ražot ājiem un import ētājiem). Sekas visiem 
citiem pieg ādes ķēdes dalībniekiem, pak ārtotiem lietot ājiem un saist ītiem uzņēmumiem 
attiecībā uz komerci ālām sekām, piemēram, iespaids uz invest īcijām, zinātnes pētījumiem 
un tehnolo ģiju attīstību, jaunin ājumiem, vienreiz ējām un darb ības izmaks ām (piemēram, 
priekšrakstu iev ērošanu pārejas pasākumiem, p ārmaiņām pašreiz ējos procesos, p ārskatu 
sniegšanas un p ārraudzības sistēmām; jaunas tehnolo ģijas ieviešanu, utt.), ņemot vērā 
vispārējas tendences tirg ū un tehnolo ģijā. 
L 396/394 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 – pieš ķirtas vai atteiktas licences vai ierosin āta ierobežojuma sekas pat ērētājiem. Piem ēram, 
ražojumu cenas, p ārmaiņas ražojumu sast āvā vai kvalit ātē vai funkcij ās, ražojumu 
pieejamība, patērētāju izvēle, kā arī ietekme uz cilv ēku veselību un apk ārtējo vidi, cikt āl tā 
ietekmē patērētājus. 
– pieš ķirtas vai atteiktas licences vai ierosin āta ierobežojuma soci ālās sekas. Piem ēram, 
darba droš ība un nodarbin ātība. 
– Alternat īvu vielu un/vai tehnolo ģiju pieejam ība, piemērotība un tehnisk ā apstrādājamība 
un to ekonomisk ās sekas, k ā arī informācija par tehnolo ģisko pārmaiņu tempu un 
potenciālu attiecīgā(s) jomā(s). Licenc ēšanas pieteikuma gad ījumā – sociālas un/vai 
ekonomiskas sekas citiem pieejamiem alternat īviem lietošanas veidiem. 
– pieš ķirtas vai atteiktas licences vai ierosin āta ierobežojuma plaš ākas sekas tirdzniec ībai, 
konkurencei un ekonomiskai att īstībai (jo īpaši MVU un treš ām valstīm). Pie tā pieder 
apsvērumi par viet ējiem, reģionu, attiec īgu valstu vai starptautiskiem aspektiem. 
– Ierosin āta ierobežojuma gad ījumā priekšlikumi citiem reglamentat īviem vai 
nereglamentat īviem pasākumiem, ar ko var ētu sasniegt ierosin ātā ierobežojuma m ērķi 
(ņem vērā spēkā esošus ties ību aktus). Iek ļauj arī ekspertīzi par efektivit āti un izmaks ām, 
kas saistītas ar alternat īviem riska p ārvaldības pasākumiem. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/395 
 – Ierosin āta ierobežojuma vai atteiktas licences gad ījumā labumi cilv ēku veselībai un 
apkārtējai videi, k ā ari ierosin ātā ierobežojuma soci ālie un ekonomiskie labumi. Piem ēram, 
darba ņēmēju veselība, vides aizsardz ība un šo labumu sadale, piem ēram, ģeogrāfiski, pa 
iedzīvotāju grupām. 
– SEA var arī aprakstīt jebkuru citu jaut ājumu, ko pieteikuma iesniedz ējs(i) vai ieinteres ētā 
puse uzskata par b ūtisku 
 
L 396/396 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 XVII PIELIKUMS  
DAŽU BĪSTAMU VIELU, PREPAR ĀTU UN IZSTR ĀDĀJUMU RAŽOŠANAS, TIRG Ū 
LAIŠANAS UN LIETOŠA NAS IEROBEŽOJUMI 
Vielas, vielu grupu vai prepar āta 
apzīmējums Ierobežojumi 
1. Polihlorterfenili ( PCT) 
– Prepar āti, arī izlietotas e ļļas, kurās 
PCB  vai PCT daudzums ir liel āks 
par 0,005% svara. 1. Nelieto. Tom ēr tādas iekārtas, instal ācijas 
un šķidrumus, ko izmantoja 1986. gada 
30. jūnijā, joprojām ir atļauts lietot, l īdz tos 
apglabā vai tie sasniedz ekspluat ācijas laika 
beigas: 
a) sl ēgtu sistēmu elektroiek ārtas; 
transformatori, pretest ības un 
induktori; 
b) lieli kondensatori ( ≥ 1 kg kopsvara); 
c) mazi kondensatori; 
d) siltuma p ārneses šķidrumi nosl ēgta 
cikla siltuma p ārneses instal ācijās: 
e) hidrauliski š ķidrumi pazemes 
raktuvju iek ārtām 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/397 
 Vielas, vielu grupu vai prepar āta 
apzīmējums Ierobežojumi 
 2. Ar vesel ības aizsardz ību un apk ārtējās vides 
aizsardzību saistītu iemeslu d ēļ dalībvalstis var 
aizliegt to teritorij ā lietot 1. punkt ā minētās 
iekārtas, instal ācijas un šķidrumus, pirms tos 
apglabā vai pirms to ekspluat ācijas laika 
beigām. 
3. Aizliegts lietotu pre ču tirgū laist tādas 
iekārtas, mašīnas un šķidrumus, uz ko attiecas 
1. punkts un ko nav paredz ēts iznīcināt. 
 4. Ja kāda dalībvalsts uzskata, ka tehnisku 
iemeslu d ēļ nevar lietot aizst ājējus, tā var 
atļaut lietot PCT un tādu vielu prepar ātus, ja 
tās un to prepar āti parastos iek ārtu profilakses 
apstākļos paredz ēti tikai, lai pareizi 
funkcionējošās esošās instalācijās, kas 
iegādātas pirms 1985. gada 1. oktobra, 
papildinātu tādu šķidrumu līmeni, kuros ir 
PCT. 
 5. Dal ībvalstis iepriekš Komisijai nos ūtot 
paziņojumu par iemesliem, var pieš ķirt 
izņēmumus no aizlieguma laist tirg ū un lietot 
tādas pirmapstr ādes vielas un starpproduktus 
vai prepar ātus, ja tās uzskata, ka iz ņēmumi 
kaitīgi neietekm ē veselību un apk ārtējo vidi. 
L 396/398 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas, vielu grupu vai prepar āta 
apzīmējums Ierobežojumi 
 6. Neskarot citu Kopienas ties ību aktu 
īstenošanu, kuri attiecas uz b īstamu vielu un 
preparātu marķēšanu – uz iek ārtām un 
mašīnām, kurās ir PCT, jābūt arī pamācībām, 
kā apglabāt PCT, kā arī par tādu iekārtu un 
instalāciju profilaksi un izmantošanu, kur ās ir 
tādas vielas. Pam ācībām ir jābūt tādām, lai tos 
varētu lasīt horizont āli, ja objekts, kur ā ir PCT,  
ir uzstādīts kā paredzēts. Uzrakstam ir skaidri 
jāizceļas uz fona, un tam j ābūt tādā valodā, ko 
saprot teritorij ā, kur to lieto. 
2. Vinilhlor īda monom ērs jeb 1-
hloretilēns 
 CAS nr. 75-01-4 
 EINECS  nr. 200-831-0 Nelieto kā aerosolu propelentu. 
3. Š ķidras vielas vai prepar āti, ko 
uzskata par b īstemiem saska ņā ar 
definīcijām, kas dotas Padomes 
Direktīvā 67/548/EEK un 
Direktīvā 1999/45/EK. 
 1. Nelieto: 
– dekoratīvos priekšmetos, kas dom āti 
gaismas vai kr āsu efektiem, 
izmantojot daž ādas fāzes, piem ēram, 
dekoratīvās lampās un pelnu traukos, 
– trikiem un jokiem, 
– vienam vai vair ākiem dalībniekiem 
domātās spēlēs vai kādos citos 
priekšmetos, ko paredz ēts tā lietot, arī 
ne dekorat īvos priekšmetos. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/399 
 Vielas, vielu grupu vai prepar āta 
apzīmējums Ierobežojumi 
 2. Neskarot 1. punktu, vielas un prepar āti, 
kas: 
– ir kaitīgi ieelpojot, un ko mar ķē 
ar R65, un 
– ko var izmantot par dekorat īvu 
lampu degš ķidrumu, un 
– ko laiž tirg ū 15 litru vai maz ākā 
iesaiņojumā, 
ir bez krāsvielām vai smaržin ātājiem, vai bez 
abu kategoriju viel ām, ja vien t ās nav 
vajadzīgas fiskālu iemeslu d ēļ. 
 3. Neskarot citu Kopienas noteikumu 
īstenošanu attiec ībā uz bīstamu vielu 
un prepar ātu klasifik āciju, iesai ņošanu 
un marķēšanu, viel ām un prepar ātiem, 
uz ko attiecas 2. punkts, ja tie paredz ēti 
lietošanai lamp ās, uz iesai ņojuma 
skaidri jābūt šādam salas āmam un 
neizdzēšamam mar ķējumam: 
"Ar šo šķidrumu pild ītas lampas turiet b ērniem 
nepieejam ā vietā"  
4. Tris(2,3-dibrompropil)fosf āts 
 CAS nr. 126-72-7 Neizmanto tekstilizstr ādājumos, piem ēram 
apģērbā, apakšveļā un veļā, kam paredz ēts 
saskarties ar ādu. 
L 396/400 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas, vielu grupu vai prepar āta 
apzīmējums Ierobežojumi 
5. Benzols 
 CAS nr. 71-43-2  EINECS  nr. 200-753-785 1. Nav atļauts lietot rota ļlietās vai rotaļlietu 
daļās, ko laiž tirg ū, ja nepiesaist īta benzola 
koncentrācija ir liel āka par 5 mg/kg no 
rotaļlietas vai rota ļlietas daļas svara. 
 2. Tirg ū laižamās vielās vai prepar ātos nelieto 
koncentrācijās, kas līdzinās 0,1% masas vai ir 
lielākas par to. 
3. Šā panta 2. punktu tom ēr nepiemēro: 
a) motordegviel ām, uz ko attiecas 
Direktīva 98/70/EK; 
b) viel ām un prepar ātiem, ko izmanto 
rūpniecības procesos, kuros nav 
benzola emisiju liel ākos daudzumos 
nekāparedzēts spēkā esošos ties ību 
aktos; 
c) atkritumiem, uz ko attiecas Padomes 
Direktīva 91/689/EEK (1991. gada 
12. decembris) par b īstamajiem 
atkritumiem1 un Direkt īva 
2006/12/EK. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/401 
 Vielas, vielu grupu vai prepar āta 
apzīmējums Ierobežojumi 
6. Azbesta š ķiedras 
  
a) Krokidol īts 
 CAS nr. 12001-28-4 b) Amoz īts 
 CAS nr. 12172-73-5 c) Antofil īta azbests CAS nr. 77536-
67-5 
 1. Aizliegts laist tirg ū un lietot t ādas šķiedras 
un izstrādājumus, kam apzin āti pievienotas 
tādas šķiedras. 
 
d) Aktinol īts 
 CAS nr. 77536-66-4 e) Tremol īts 
 CAS nr. 77536-68-6 f) Krizotils 
2 
 CAS nr. 12001-29-5  CAS nr. 132207-32-0 Tomēr dalībvalstis iz ņēmuma kārtā drīkst laist 
tirgū un lietot diafragm as ar krizotilu 
(6. punkta f) apakšpunkts) esoš ām elektrol īzes 
instalācijām līdz to kalpošanas laika beig ām 
vai tikmēr, kamēr kļūst pieejami piem ēroti 
aizstājēji bez azbesta, atkar ībā no tā, kas 
pienāk pirmais. Komisija p ārskatīs šo atkāpi 
līdz 2008. gada 1. janv ārim. 
2. Tādu izstrādājumu lietošanas veids, kuros ir 
1. punktā minētās azbesta š ķiedras, kuri jau 
bijuši uzst ādīti un/vai nodoti ekspluat ācijā 
2005. gada 1. janv ārī, joprojām būs at
ļauts, 
kamēr tos apglab ās vai beigsies to kalpošanas 
laiks. Tom ēr dalībvalstis vesel ības 
aizsardzības nolūkos drīkst aizliegt t ādu 
izstrādājumu lietošanu, pirms tos apglab ā vai 
beidzas to kalpošanas laiks. 
L 396/402 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas, vielu grupu vai prepar āta 
apzīmējums Ierobežojumi 
 No laika, kad š ī regula būs stājusies spēkā, līdz 
2005. gada 1. janv ārim dalībvalstis ne ļauj savā 
teritorijā ieviest jaunus krizotilaazbesta 
lietošanas veidus. 
 3. Neskarot citu Kopienas noteikumu 
piemērojumu bīstamu vielu un prepar ātu 
klasifikācijai, iesai ņošanai un mar ķēšanai, tādu 
šķiedru un to izstr ādājumu laišanu tirg ū un 
lietošana saska ņā ar iepriekš min ētajām 
atkāpēm pieļauj tikai tad, ja izstr ādājumi ir 
marķēti saskaņā ar šīs regulas 7 pielikumu. 
7. Tri(aziridinil)fosf īnoksīds 
 CAS nr. 5455-55-1 
8. Polibrombifenils; Polibrom ēts 
bifenils ( PBB) 
 CAS nr. 59536-65-1  Neizmanto tekstilizstr ādājumos, piem ēram, 
apģērbā, apakšveļā un veļā, kam paredz ēts 
saskarties ar ādu. 
9. Ziepjukoka ( Quillaja saponaria ) 
mizas pulveris un t ā atvasinājumi 
ar saponīniem 
 Helleborus viridis  un Helleborus 
niger  sakņu pulveris 
 Veratrum album  un Veratrum 
nigrum  sakņu pulveris 
 1. Nelieto izjokošanai dom ātos priekšmetos, 
piemēram, kā šķavu pulvera un smirdbumbu 
sastāvdaļu. 
 2. Tomēr 1. punkts neattiecas uz 
smirdbumb ām, kurās nav vair āk par 1,5 ml 
šķidruma. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/403 
 Vielas, vielu grupu vai prepar āta 
apzīmējums Ierobežojumi 
 Benzid īns un/vai t ā atvasinājumi 
 CAS nr. 92-87-5  EINECS  nr. 202-199-1 
 o -nitrobenzaldeh īds 
 CAS nr. 552-89-6  Koka pulveris 10. Amonija sulf īds 
 CAS nr. 12135-76-1  Amonija hidrog ēnsulfīds 
 CAS nr. 12124-99-1  Amonija polisulf īds 
 CAS nr. 9080-17-5  EINECS  nr. 232-989-1  
L 396/404 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas, vielu grupu vai prepar āta 
apzīmējums Ierobežojumi 
11. Gaistoši brometi ķskābju esteri: 
 Metilbromacet āts 
 CAS nr. 96-32-2  EINECS  nr. 202-499-2 
 Etilbromacet āts 
 CAS nr. 105-36-2  EINECS  nr. 203-290-9 
 Propilbromacet āts 
 CAS nr. 35223-80-4  Butilbromacet āts   
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/405 
 Vielas, vielu grupu vai prepar āta 
apzīmējums Ierobežojumi 
12. 2-naftilam īns 
 CAS nr. 91-59-8  EINECS  nr. 202-080-4 
 un t ā sāļi 
13. Benzid īns 
 CAS nr. 92-87-5  EINECS  nr. 202-199-1 
 un t ā sāļi 
14. 4-nitrobifenils  CAS nr. 92-93-3  EINECS  nr. 202-204-7 
15. 4-aminobifenilksenilam īns 
 CAS nr. 92-67-1  EINECS  nr. 202-177-1 
 un t ā sāļi 1. Tirgū laistās vielās un prepar ātos nelieto 
koncentrācijās 0,1% no svara vai vair āk. 
Tomēr tas neattiecas uz atkritumiem, kuros ir 
viena vai vair ākas tādas vielas, uz ko attiecas 
Direktīvas 91/689/EEK un 2006/12/EK. 
2. Tādas vielas un prepar ātus nelaiž br īvā 
pārdošanā. 
3. Neskarot citu Kopienas noteikumu 
piemērojumu attiec ībā uz bīstamu vielu un 
preparātu klasifik ā
ciju, iesai ņošanu un 
marķēšanu, tādu vielu un prepar ātu 
iesaiņojumu skaidri salas āmi un neizdz ēšami 
marķē šādi: 
"Tikai profesion āliem lietot ājiem". 
L 396/406 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas, vielu grupu vai prepar āta 
apzīmējums Ierobežojumi 
16. Svina karbon āti: 
a) Neitr āls bezūdens karbon āts 
(PbCO 3) 
 CAS nr. 598-63-0  EINECS  nr. 209-943-4 
b) Trisvina-bis(karbon āt)-
dihidroks īds 2 Pb CO
3-
Pb(OH) 2) 
 CAS nr. 1319-46-6  EINECS  nr. 215-290-6 
17. Svina sulf āti 
a) PbSO
4 (1:1) 
 CAS nr. 7446-14-2  EINECS  nr. 231-198-9 
b) Pb
x SO 4 
 CAS nr. 15739-80-7  EINECS  nr. 239-831-0  
Nelieto kā vielas un sast āvdaļas preparātos, ko 
paredzēts lietot kā krāsas, izņemot 
mākslasdarbu un v ēsturisku ēku un to interjeru 
restaurācijai un profilaksei – ja dal ībvalstis 
vēlas to atļaut savā teritorijā, ievērojot SDO 
konvenciju 13 par balta svina un svina sulf ātu 
lietošanu kr āsā. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/407 
 Vielas, vielu grupu vai prepar āta 
apzīmējums Ierobežojumi 
18. Dz īvsudraba savienojumi 1. Neizmanto k ā vielas un sast āvdaļas 
preparātos, ko paredz ēts lietot: 
a) lai ne ļautu veidoties mikroorganismu, 
augu vai dz īvnieku nos ēdumiem: 
– uz kuģu korpusiem, 
– uz sprostiem, pludi ņiem, 
tīkliem un vis ām citām ierīcēm 
vai iekārtām, ko izmanto zivju 
vai vēžveidīgo audzēšanā, 
 
L 396/408 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas, vielu grupu vai prepar āta 
apzīmējums Ierobežojumi 
 –  uz pilnīgi vai daļēji 
iegremdētām ierīcēm vai 
iekārtām; 
b) koksnes aizsardz ībai; 
c) īpaši izturīgu rūpniecībai paredz ētu 
audumu un to izgatavošanai paredz ētu 
šķiedru pies ūcināšanai; 
d) rūpniecības notek ūdeņu attīrīšanai, 
neatkarīgi no to lietošanas veida. 
 2. Aizliegts laist tirg ū baterijas un 
akumulatorus, kuru svar ā ir vairāk nekā 
0,0005% dz īvsudraba, ar ī, ja baterijas vai 
akumulatori ir ieb ūvēti ierīcēs. Šis aizliegums 
neattiecas uz pogveida elementiem un to baterijām, kuru svar ā dzīvsudraba daudzums 
nav lielāks par 2%. 
19. Ars ēna savienojumi 1. Neizmanto k ā vielas un sast āvdaļas 
preparātos, ko paredz ēts lietot: 
a) lai ne ļautu veidoties mikroorganismu, 
augu vai dz īvnieku nos ēdumiem: 
– uz kuģu korpusiem, 
– uz sprostiem, pludi ņiem, 
tīkliem un vis ām citām ierīcēm 
vai iekārtām, ko izmanto zivju 
vai vēžveidīgo audzēšanā, 
– uz pilnīgi vai daļēji 
iegremdētām ierīcēm vai 
iekārtām; 
b) koksnes aizsardz ībai. Turkl āt ar tiem 
apstrādātu koksni nelaiž tirg ū; 
 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/409 
 Vielas, vielu grupu vai prepar āta 
apzīmējums Ierobežojumi 
 c) tom ēr, atkāpjoties no iepriekš teikt ā, 
i) attiec ībā uz vielām un 
preparātiem, ko izmanto 
koksnes aizsardz ībai: tos dr īkst 
lietot tikai r ūpniecības 
instalācijās, kurās koksni 
piesūcina vakuum ā vai 
paaugstin ātā spiedienā, ja tie ir 
neorganiski C tipa vara, hroma un arsēna (CCA) savienojumu 
šķīdumi. Tā apstrādātus 
kokmateri ālus nelaiž tirg ū, 
kamēr aizsardz ības līdzeklis 
nav iekodies. 
 ii) Attiec ībā uz koksnes apstr ādi ar 
CCA  šķīdumiem r ūpniecības 
iekārtās saskaņā ar i) daļu: tos 
var laist tirg ū profesion ālai un 
rūpnieciskai lietošanai, ja 
cilvēku un mājlopu droš ībai 
koksnes strukt ūrai ir jābūt 
viengabalainai, un lietošanas laikā nav paredzams kontakts ar 
lietotāju ādu: 
 –  kā koka konstrukciju 
elementus sabiedrisk ās un 
lauksaimniec ības ēkās, 
biroju ēkās un ražošanas 
ēkās, 
– tiltos un tiltu 
konstrukcij ās, 
– kā koka konstrukciju 
elementus sald ūdens 
zonās un iesāļos ūdeņos, 
piemēram, muli ņiem un 
tiltiem, 
L 396/410 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas, vielu grupu vai prepar āta 
apzīmējums Ierobežojumi 
 –  kā trokšņu aizšķēršļus, 
– lavīnu regulācijā, 
– automaģistrāļu drošības 
žogiem un aizš ķēršļiem, 
– kā mizotus, apa ļus 
skujkoku mietus lopu aplokiem, 
– konstrukcij ās, kas 
paredzētas, lai nov ērstu 
zemes nosl īdēšanu, 
– kā elektropārvades un 
tālsakaru līniju stabus, 
– kā pazemes dzelzce ļu 
gulšņus. 
 Neskarot citu Kopienas 
noteikumu piem ērojumu 
bīstamu vielu un prepar ātu 
klasifikācijai, iesai ņošanai un 
marķēšanai, visus apstr ādātos 
kokmateri ālus, ko laiž tirg ū, 
individuāli marķē: "Lietot tikai 
profesion ālās un rūpnieciskās 
instalācijās, tikai 
profesion āliem un 
rūpnieciskiem nol ūkiem! 
Apstrādās ar arsēnu". Turkl āt 
visiem kokmateri āliem, ko laiž 
tirgū sasaiņotus, ir ar ī etiķete ar 
norādi – "Strādājot ar šiem 
kokmateri āliem, lietojiet 
cimdus! C ērtot vai līdzīgi 
apstrādājot šos kokmateri ālus, 
uzlieciet putek ļu aizsargmasku 
un aizsargbrilles! Šo 
kokmateri ālu bīstamos 
atkritumus apstr ādās sertificētā 
uzņēmumā". 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/411 
 Vielas, vielu grupu vai prepar āta 
apzīmējums Ierobežojumi 
 iii) apstr ādātu koksni, kas min ēta i) 
un ii) daļā, nelieto: 
– dzīvojamās ēkās vai 
mājsaimniec ības celtnēs – 
neatkarīgi no 
izmantojuma, 
– jebkādiem nolūkiem, ja 
pastāv iespējama atkārtota 
saskare ar ādu, 
– jūras ūdeņos, 
– lauksaimniec ībā, izņemot 
–kā mietus lopu aplokos, 
un būvēs – saskaņā ar ii) 
daļu, 
– nekādiem kolūkiem, 
kādos apstrādātie 
kokmateri āli var nākt 
saskarē ar 
starpproduktiem vai pabeigtiem izstrādājumiem, ko 
paredzēts lietot pārtikā 
un/vai dzīvnieku bar ībā. 
 2. Nelieto k ā vielas un sast āvdaļas preparātos, 
kas paredz ēti rūpniecības notek ūdeņu 
attīrīšanai, neatkar īgi no lietošanas veida. 
L 396/412 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas, vielu grupu vai prepar āta 
apzīmējums Ierobežojumi 
20. Organiskie alvas savi enojumi  1. Nelaiž tirg ū, lai lietotu k ā vielas un 
sastāvdaļas preparātos, kas darbojas k ā biocīdi 
krāsā, kuras sast āvdaļas nav ķīmiski saist ītas. 
 
 2. Nelaiž tirg ū vai nelieto k ā vielas un 
sastāvdaļas preparātos, kas darbojas k ā biocīdi, 
lai neļautu veidoties mikroorganismu, augu vai 
dzīvnieku nos ēdumiem uz: 
a) vis ām peldošām struktūrām – 
neatkarīgi no garuma – kas paredz ētas 
ekspluatācijai jūru, piekrastu, gr īvu 
ūdeņos un iekš ējos ūdensceļos un 
ezeros; 
b) sprostiem, pludi ņiem, tīkliem un 
visām citām ierīcēm vai iekārtām, ko 
izmanto zivju vai v ēžveidīgo 
audzēšanā; 
c) vis ām pilnīgi vai daļēji iegremd ētām 
ierīcēm vai iekārtām. 
3. Nelieto k ā vielas un sast āvdaļas preparātos, 
kas paredz ēti rūpniecības notek ūdeņu 
attīrīšanai. 
21. Di-µ-okso-di-n-
butilstanniohidroksibor ān 
dibutilalalvas hidrog ēnborāts 
C8H19BO 3Sn (DBB) 
 CAS nr. 75113-37-0  ELINCS  nr. 401-040-5 Aizliegts lietot, ja tirg ū laistu vielu vai 
preparātu sastāvdaļās koncentr ācija līdzinās 
0,1% no svara vai ir liel āka par to. Tom ēr šis 
nosacījums neattiecas uz š īm vielām (DBB ) 
vai prepar ātiem, kuros t ās ir, ja tās ir domātas 
tikai pārvēršanai par pabeigtiem 
izstrādājumiem, kuros min ētā viela vairs neb ūs 
koncentrācijā, kas līdzinās 0,1% no svara vai ir 
lielāka par to. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/413 
 Vielas, vielu grupu vai prepar āta 
apzīmējums Ierobežojumi 
22. Pentahlorfenols 
 CAS nr. 87-86-5  EINECS  nr. 201-778-6 
 un t ā sāļi un esteri 1. Nelieto 0,1% no svara vai liel ākā 
koncentrācijā tirgū laistās vielās vai 
preparātos. 
2. Pārejas pasākumi: 
Pieļaujot atkāpi, līdz 2008. gada 
31. decembrim Francija, Īrija, Portug āle, 
Spānija un Apvienot ā Karaliste dr īkst šo 
noteikumu neattiecin āt uz vielām un 
preparātiem, kas paredz ēti lietošanai 
rūpniecības iekārtās, kurās pentahlorfenola 
(PCP ) emisijas un/vai nopl ūde nav liel āka par 
pastāvošos normat īvos aktos paredz ētiem 
daudzumiem: 
 
 a) koksnes apstr ādē. 
 T ā apstrādātu koksni tom ēr nelieto: 
– ēku iekšien ē kā apdares vai 
citādus materi ālus, neatkar īgi 
no ēkas nozīmes (dzīvojamā 
ēka, darba ēka, ēka atpūtai), 
– izgatavojot un atk ārtoti 
apstrādājot: 
i) augu audz ēšanai dom ātus 
traukus; 
ii) iesai ņojumu, kas var 
saskarties ar cilv ēkiem 
un/vai dzīvniekiem 
paredzētām izejviel ām, 
starpproduktiem vai gataviem ražojumiem, 
iii) citus materi ālus, kas var 
piesārņot i) un 
ii) apakšpunkt ā minētos 
ražojumus; 
L 396/414 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas, vielu grupu vai prepar āta 
apzīmējums Ierobežojumi 
 b) t ādu šķiedru un īpaši izturīgu audumu 
piesūcināšanā, kas noteikti nav 
paredzēti apģērbiem vai dekorat īvai 
apdarei; 
c) īpaša izņēmuma kārtā dalībvalstis 
individuālos gadījumos sav ā teritorijā 
var speciālistiem ļaut in situ  veikt 
profilaktisku ar saus ās trupes sēnīti 
(Serpula lacrymans)  un brūnās trupes 
sēnīti inficētu kultūras, 
mākslinieciskas un v ēsturiskas 
nozīmes ēku koka da ļu un mūru 
apstrādi – vai dar īt to avārijas 
gadījumos. 
 Noteikti: 
a) min ētajos izņēmuma gad ījumos 
individuāli vai prepar ātos lietotā 
pentahlorofenol ā kopīgais 
heksahlorodibenzoparadioks īna 
(HCDD ) daudzums nedr īkst būt 
lielāks par div ām miljonām daļām 
(ppm); 
b) š īs vielas un prepar ātus: 
– nelaiž tirg ū citādi kā tikai 20 
litru vai liel ākos iesaiņojumos; 
– nelaiž brīvā pārdošanā. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/415 
 Vielas, vielu grupu vai prepar āta 
apzīmējums Ierobežojumi 
 3. Neskarot citu Kopienas noteikumu 
īstenošanu attiec ībā uz bīstamu vielu un 
preparātu klasifik āciju, iesai ņojumu un 
marķēšanu, viel ām un prepar ātiem, uz ko 
attiecas 1. un 2. pants, iesai ņojumu skaidri un 
neizdzēšami marķē šādi: 
"Tikai rūpnieciskai un profesion ālai 
lietošanai". 
Šis noteikums neattiecas uz atkritumiem, uz ko 
attiecas Direkt īva 91/689/EEK un 
2006/12/EK. 
23 Kadmijs 
 CAS nr. 7440-43-9 1. Neizmanto, lai kr āsotu gatavus 
izstrādājumus, ko izgatavo no še turpm āk 
uzskaitītām vielām un prepar ātiem: 
 EINECS  nr. 231-152-8 
 un t ā savienojumi a) – polivinilhlor īds (PVC ) 
[3904 10] [3904 21] [3904 22] 
– poliuretāns (PUR ) [3909 
50] 
– mīksts polietil ēns (ld PE ), 
izņemot tādu mīkstu 
polietilēnu, ko izmanto 
krāsainu doz ētu premiksu 
tehnoloģijā [3901 10] 
– celulozes acet āts (CA) 
[3912 11] [3912 12] 
– celulozes acet āta butirāts 
(CAB ) [3912 11] [3912 12] 
– epoksīda sveķi [3907 30]  
– melamīna-formaldeh īda 
(MF) sveķi [3909 20] 3 
 –  urīnvielas-formaldef īda 
(UF) sveķi [3909 10] 
– nepiesātināti poliesteri ( UP) 
[3907 91]  
L 396/416 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas, vielu grupu vai prepar āta 
apzīmējums Ierobežojumi 
 –  polietilēna tereftal āts (PET) 
[3907 60] 
– polibutilēna terftalāts (PBT) 
– caurspīdīgs / univers āls 
polistirols [3903 11] [3903 19] 
– akrilnitrila metilmetakril āta 
(AMMA ) 
– sašūts polietilēns (VPE) 
– izturīgais polistirols 
– polipropil ēns (PP) [3902 
10] 
b) kr āsas [3208] [3209] 3 
  Tom ēr, ja krāsās ir daudz cinka, 
kadmija atlieku koncentr ācijai tajās 
jābūt pēc iespējas mazai, un nek ādā 
ziņā ne lielākai par 0,1% masas. 
 Noteikti – neatkar īgi no izmantojuma vai 
paredzētā īstā lietošanas veida – nelaiž tirg ū 
tādus pabeigtus izstr ādājumus vai 
izstrādājumu sast āvdaļas, ko izgatavo no 
uzskaitītajām vielām un prepar ātiem, kas ir 
krāsotas ar kadmiju, ja kadmija daudzums 
(izteikts k ā metāls Cd) ir liel āks par 0,01% no 
plastmasas materi āla masas. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/417 
 Vielas, vielu grupu vai prepar āta 
apzīmējums Ierobežojumi 
 2. Tom ēr 1. daļa neattiecas uz 
izstrādājumiem, kas j ākrāso drošības 
apsvērumu dēļ. 
3. Neizmanto, lai stabiliz ētu še turpm āk 
uzskaitītus pabeigtus izstr ādājumus, ko 
izgatavo no vinilhlor īda polimēriem vai 
kopolimēriem:  
 
   – iesaiņojuma materi ālus (maisi ņus, 
traukus, pudeles, v ākus) [3923 29 
10] [3920 41] [3920 42] 
– biroja vai skolas piederumus 
[3926 10] 
– mēbeļu furnitūru, 
transportl īdzekļu virsbūvju 
detaļas vai līdzīgus izstrādājumus 
[3926 30] 
– apģērba gabalus un ap ģērba 
piederumus (ar ī cimdus) [3926 
20] 
– grīdu un sienu segumus [3918 10] 
– impregnētus, klātus vai lamin ētus 
tekstilizstr ādājumus [5903 10] 
– mākslīgu ādu [4202] 
– skaņuplates [8524 10] 
– caurules, cauru ļvadus un to 
armatūru [3917 23] 
– 
virpuļdurvis 
– autotransporta l īdzekļus (to 
salonus, ārējo apdari, šasijas 
daļas) 
– klājumu tērauda loksn ēm, ko 
izmanto b ūvniecībā vai 
rūpniecībā 
– elektrības vadu izol āciju 3 
L 396/418 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas, vielu grupu vai prepar āta 
apzīmējums Ierobežojumi 
 Noteikti – neatkar īgi no izmantojuma vai 
paredzētā īstā lietošanas veida aizliegts laist 
tirgū tādus no vinilhlor īda polimēriem vai 
kopolimēriem izgatavotus pabeigtus 
izstrādājumus vai t ādu izstrādājumu 
sastāvdaļas, kas stabiliz ētas ar viel ām, kurās ir 
kadmijs, ja kadmija daudzums (izteikts k ā 
metāls Cd) ir liel āks par 0,01% no polim ēra 
masas. 
4. Tomēr 3. iedaļa neattiecas uz pabeigtiem 
izstrādājumiem, kuros stabilizatori uz kadmija 
bāzes ir izmantoti droš ības apsvērumu dēļ. 
5. Šajā regulā "kadmija kl ājums" ir jebk ādas 
metāla kadmija nogulsnes vai kl ājums uz 
metāla virsmas. 
Neizmanto kadmija kl ājumiem uz met āla 
izstrādājumiem vai t ādu izstrādājumu 
sastāvdaļām, ko izmanto še turpm āk 
uzskaitītās nozarēs / procesos: 
a) iek ārtās un mašīnās, kas paredz ētas: 
 –  pārtikas ražošanai [8210] 
[8417 20] [8419 81] [8421 11] [8421 22] [8422] [8435] [8437] [8438] [8476 11] 
– lauksaimniec ībai [8419 31] 
[8424 81] [8432] [8433] [8434] [8436] 
– dzesēšanai un sald ēšanai 
[8418] 
– grāmatu iespiešanai un 
iesiešanai [8440] [8442] 
[8443] 3 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/419 
 Vielas, vielu grupu vai prepar āta 
apzīmējums Ierobežojumi 
 b) iek ārtām un maš īnām, ar ko ražo: 
 –  mājsaimniec ības preces 
[7321] [8421 12] [8450] [8509] [8516] 
– mēbeles [8465] [8466] 
[9401] [9402] [9403] [9404] 
– santehnikas izstr ādājumus 
[7324] 
– centrālapkures iek ārtas un 
gaisa kondicion ētājus 
[7322] [8403] [8404] [8415] 3 
 Noteikti – neatkar īgi no izmantojuma vai 
paredzētā īstā lietošanas veida aizliegts laist 
tirgū izstrādājumus ar kadmija kl ājumiem vai 
tādu izstrādājumu sast āvdaļas, ko izmanto a) 
un b) apakšpunkt ā uzskaitītajās nozarēs / 
procesos, un izstr ādājumus, ko ražo 
b) apakšpunkt ā uzskaitītajās nozarēs. 
6. 5. punkt ā minētie noteikumi attiecas ar ī uz 
izstrādājumiem ar kadmija kl ājumu vai t ādu 
izstrādājumu sast āvdaļām, ja tos izmanto še 
turpmāk a) un b) apakšpunkt ā uzskaitītajās 
nozarēs / procesos, un izstr ādājumiem, ko ražo 
b) apakšpunkt ā uzskaitītajās nozarēs: 
a) iek ārtām un maš īnām, ar ko ražo: 
 –  papīru un kartonu [8419 32] 
[8439] [8441] 
– tekstilizstr ādājumus un 
apģērbu [8444] [8445] 
[8447] [8448] [8449] 
[8451] [8452] 3 
L 396/420 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas, vielu grupu vai prepar āta 
apzīmējums Ierobežojumi 
 b) iek ārtām un maš īnām, ar ko ražo: 
 –  iekārtas un maš īnas 
rūpnieciskai apstr ādei 
[8425] [8426] [8427] [8428] [8429] [8430] [8431] 
– autotransporta l īdzekļus un 
lauksaimniec ības 
transportl īdzekļus 
[87. noda ļa] 
– ritošo sast āvu [86. noda ļa] 
– kuģus [89. noda ļa] 3 
 7. Tom ēr 5. un 6. punkt ā paredzētie 
ierobežojumi neattiecas uz: 
– izstrādājumiem un t ādu izstrādājumu 
sastāvdaļām, ko izmanto 
aeronavig ācijā, aviācijā, 
kalnrūpniecībā, jūras piekrastes josl ā 
un kodolener ģētikā, kur izmantojums 
prasa augstus droš ības standartus, k ā 
arī autotransporta l īdzekļu un 
lauksaimniec ības transportl īdzekļu, 
ritošo sast āvu un kuģu drošības 
ierīcēs, 
– elektrības kontaktos – jebkur ā nozarē 
– ņemot vērā, kādu uzticam ību prasa 
no aparātiem, kuros tos uzst āda. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/421 
 Vielas, vielu grupu vai prepar āta 
apzīmējums Ierobežojumi 
 T ā kā attīstās zināšanas un tehnolo ģijas, kas 
attiecas uz aizst ājējiem, kuri ir maz āk bīstami 
nekā kadmijs un t ā savienojumi, Komisija 
saziņā ar dalībvalstīm regulāri pārvērtē 
stāvokli saska ņā ar šīs regulas 133. panta 
3. punktā izklāstīto procedūru. 
L 396/422 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas, vielu grupu vai prepar āta 
apzīmējums Ierobežojumi 
24. Monometiltetrahlordifenilmet āns 
 Tirdzniec ības nosaukums: Ugilec 
141 
 CAS nr. 76253-60-6 1. Šo vielu un t ās preparātus un izstr ādājumus 
laist tirgū un lietot ir aizliegts. 
2. Izņēmuma kārtā 1. punktu nepiem ēro: 
 a) iek ārtām un maš īnām, kas izmantotas 
jau 1994. gada 18. j ūnijā, līdz tādu 
iekārtu un maš īnu apglab āšanai. 
Tomēr dalībvalstis vesel ības 
aizsardzības un apk ārtējās vides 
aizsardzības apsvērumu dēļ var 
aizliegt sav ā teritorijā izmantot t ādas 
iekārtas vai maš īnas, pirms t ās 
apglabā; 
 b) veicot t ādu iekārtu un maš īnu 
profilaksi, kuras k ādā dalībvalstī jau 
ir izmantotas 1994. gada 18. j ūnijā. 
3. Aizliegts šo vielu, t ās preparātus, kā arī 
iekārtas / maš īnas, kurās tā ir, laist lietotu 
preču tirgū. 
25. Monometildihlordifenilmet āns 
 irdzniec ības nosaukums: Ugilec 
121, Ugilec 21  CAS nr. nav 
zināms Šo vielu un t ās preparātus un izstr ādājumus 
laist tirgū un lietot ir aizliegts. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/423 
 Vielas, vielu grupu vai prepar āta 
apzīmējums Ierobežojumi 
26. Monometildibromdifenilmet āns, 
brombenzilbromtolu ēns, izomēru 
maisījums 
 Nozares nosaukums: DBBT  
 CAS nr. 99688-47-8 Šo vielu un t ās preparātus un izstr ādājumus 
laist tirgū un lietot ir aizliegts. 
27. Ni ķelis 
 CAS nr. 7440-02-0  EINECS  nr. 231-111-4 
 un t ā savienojumi 1. Nelieto: 
a) visos elementos, ko ievieto caurdurt ās 
ausīs un citās caurdurt ās cilvēka 
ķermeņa daļās, ja vien no š ādiem 
elementiem ni ķelis izdalās mazāk par 
0,2 µg/cm
2 nedēļā (migrācijas 
robeža). 
b) izstr ādājumos, kam paredz ēts tieši un 
ilgi saskarties ar ādu, piemēram: 
– auskaros, 
– kaklarotās, rokasspr ādzēs un 
ķēdītēs, kāju sprādzēs, 
gredzenos, 
– rokaspulkste ņu korpusu 
klājumos, rokaspulkste ņu 
siksniņās un sprādzītēs, 
– spiedpogās, sprādzītēs, kniedēs, 
rāvējslēdzējos un met āla zīmēs, 
ko izmanto ap ģērbā, 
– ja no šo izstr ādājumu daļām, 
kas ir tieš ā un ilgā saskarē ar 
ādu, niķelis izdalās vairāk par 
0,5 μg/cm2 nedēļā; 
L 396/424 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas, vielu grupu vai prepar āta 
apzīmējums Ierobežojumi 
 c) t ādos 1. punkta b) apakšpunkt ā 
minētos izstrādājumos, kam ir cits 
klājums, nevis ni ķelis, ja vien t āds 
klājums nenodrošina, ka ni ķelis, kas 
izdalās no izstrādājumu daļām, kas ir 
tiešā un ilgā kontaktā ar ādu, nav 
lielāks par 0,5 μg/cm2 nedēļā vismaz 
divus gadus, attiec īgās drēbes lietojot 
kā paredzēts. 
2. Izstrādājumus, uz ko attiecas 1. punkta a) 
līdz c) apakšpunkts, nelaiž tirg ū, ja tie neatbilst 
minētajos punktos izvirz ītajām prasībām. 
 Eiropas Standardiz ācijas komitejas ( CEN ) 
pieņemtos standartus lieto k ā pārbaudes 
paņēmienus, lai pier ādītu izstrādājumu 
atbilsmi 1. un 2. punktam. 
28. Vielas, kas Padomes Direkt īvas 
67/548/EEK I pielikum ā ir 
klasificētas kā 1. vai 2. kategorijas 
kancerogēnas vielas un ko mar ķē 
vismaz kā "Toksiska (T)" ar š ādu 
brīdinājumu R45: "Var izrais īt 
vēzi" vai ar š ādu brīdinājumu R49: 
"Ieelpota var izrais īt vēzi", un 
marķē ar šādu brīdinājumu: 
 1. pielikum ā ietverta 1. kategorijas 
kancerogēna viela. 
 Neskarot citas š ā pielikuma da ļas, uz 28. l īdz 
30. vielai attiecas š ādi noteikumi: 
1. Vielās un prepar ātos, ko laiž tirg ū,lai 
pārdotu plašai sabiedr ībai, nelieto individu ālās 
koncentrācijās, kas līdzinās koncentr ācijai vai 
ir lielākas par koncentr āciju: 
– kas minēta Direktīvas 67/548/EEK 
I pielikum ā, vai 
 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/425 
 Vielas, vielu grupu vai prepar āta 
apzīmējums Ierobežojumi 
 2. pielikum ā ietverta 2. kategorijas 
kancerogēna viela. 
29. K ā 1. vai 2. kategorijas mutag ēnas 
Direktīvas 67/548/EEK 
I pielikum ā klasificētas vielas, un 
ko marķē ar vielas iedarb ības 
raksturojumu R46 – "Var izrais īt 
pārmantojamus ģenētiskus 
defektus", un ko mar ķē šādi: 
 3. pielikum ā ietverta 1. kategorijas 
mutagēna viela. 
 4. pielikum ā ietverta 2. kategorijas 
mutagēna viela. 
 – attiecīgā koncentrācija ir dota 
Direktīvā 1999/45/EK. 
Neskarot citu Kopienas noteikumu īstenošanu 
attiecībā uz bīstamu vielu un prepar ātu 
klasifikāciju, iesai ņošanu un mar ķēšanu, tādu 
vielu un prepar ātu iesaiņojumam skaidri 
salasāmi un neizdz ēšami jābūt marķētam šādi: 
"Tikai profesion āliem lietot ājiem" 
 
30. Direkt īvas 67/548/EEK 
I pielikum ā minētās vielas, ko 
klasificē kā 1. vai 2. kategorijas 
reprodukt īvai funkcijai toksiskas 
vielas un ko mar ķē ar vielas 
iedarbības raksturojumu R60 –
"Var pasliktin āt auglību" un/vai 
R61: "Var nodar īt kaitējumu 
nedzimušiem b ērniem", un ko 
marķē: 
 5. pielikum ā uzskaitītas 
1. kategorijas reprodukt īvai 
sistēmai toksiskas vielas 
 6. pielikum ā uzskaitītas 
2. kategorijas reprodukt īvai 
sistēmai toksiskas vielas 2. Atkāpjoties no iepriekš teikt ā, 1. punktu 
nepiemēro: 
a) medikamentiem vai veterin ārijā 
izmantojam ām zālēm, kā definēts 
Direktīvā 2001/82/EK un Direkt īvā 
2001/83/EK; 
b) kosm ētikas līdzekļiem, kas defin ēti 
Padomes Direkt īvā 76/768/EEK; 
c) – motordegviel ām, uz ko attiecas 
Direktīva 98/70/EK: 
– minerāleļļu produktiem, ko 
paredzēts lietot kā degvielas 
pārvietojam ās vai stacion ārās 
sadedzināšanas iekārtās, 
– degvielām, ko pārdod slēgtās 
sistēmās (piemēram, šķidras 
gāzes balonos); 
d) m ākslinieku kr āsām, uz ko attiecas 
Direktīva 1999/45/EK. 
L 396/426 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas, vielu grupu vai prepar āta 
apzīmējums Ierobežojumi 
31. a) kreozota e ļļa; mazgāšanas 
eļļa 
 CAS nr. 8001-58-9  EINECS  nr. 232-287-5 
  b) kreozota e ļļa; mazgāšanas 
eļļa 
 CAS nr. 61789-28-4  EINECS  nr. 263-047-8 
  c) destil āti (akmeņogļu darvas 
destilāti), naftalīneļļas; 
naftalīneļļa 
 CAS nr. 84650-04-4 
 EINECS  nr. 283-484-8 
 1. Neizmanto k ā vielas vai sast āvdaļas 
preparātos, ar ko apstr ādā koksni. Turkl āt tā 
apstrādātu koksni nelaiž tirg ū. 
2. Tomēr, atkāpjoties no iepriekš teikt ā: 
i) min ētās vielas un prepar ātus: drīkst 
izmantot koksnes apstr ā
dē rūpnības 
instalācijās vai, ja apstr ādi veic 
speciālisti, uz ko attiecas Kopienas 
tiesību akti par darbinieku aizsardz ību 
in situ apstrādē, ja tajās ir 
a) benz[a]pir ēns mazākā 
koncentrācijā par 0,005% no 
masas 
b) ar ūdeni ekstrah ējami fenoli 
mazākā koncentr ācijā par 3% no 
masas. 
Tādas vielas un prepar ātus koksnes 
apstrādei rūpniecības instalācijās vai, 
ja apstrādi veic speci ālisti: 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/427 
 Vielas, vielu grupu vai prepar āta 
apzīmējums Ierobežojumi 
d) kreozota e ļļa, acenaft ēna 
frakcija mazg āšanas eļļa 
 CAS nr. 90640-84-9  EINECS  nr. 292-605-3 
  e) destil āti (akmeņogļu darvas 
destilāti), augstākie, smag ā 
antacēneļļa 
 CAS nr. 65996-91-0 
 EINECS  nr. 266–026–1 – drīkst laist tirg ū tikai tādos 
iesaiņojumos, kuru tilpums ir 20 
litri vai liel āks, 
– nepārdod patērētājiem. 
 Neskarot citu Kopienas noteikumu 
piemērojumu bīstamu vielu un 
preparātu klasifik ācijai, iesai ņošanai 
un marķēšanai, tādu vielu un 
preparātu iesaiņojumu skaidri 
salasāmi un neizdz ēšami marķē
 šādi:  
f) antrac īneļļa 
 CAS nr. 90640-80-5  EINECS  nr. 292-602-7 
  g) neapstr ādāts skābais 
akmeņogļu gudrons j ēlfenoli 
 CAS nr. 65996-85-2  EINECS  nr. 266–019–3 
  h) koksnes kreozots  CAS nr. 8021-39-4 
 EINECS  nr. 232-419-1  "Lietošanai tikai r ūpniecības 
instalācijās – vai arī profesion ālai 
lietošanai". 
ii) Attiec ībā uz saskaņā ar i) punktu 
rūpniecības instalācijās vai arī 
profesion āli apstrādātu koksni, ko 
pirmo reizi laiž tirg ū vai no jauna 
apstrādā in-situ : tas ir atļauts tikai 
profesion ālai un rūpnieciskai 
lietošanai, piem ēram, uz dzelzce ļiem, 
elektroener ģijas pārvadē un 
tālsakaros, teritorija s norobežošanai, 
lauksaimniec ības vajadz ībām (piem., 
mietiņus koku atsiešanai) k ā arī ostās 
un ūdensceļos. 
iii) 1. punkt ā ietverto tirg ū laišanas 
aizliegumu nepiem ēro koksnei, kas 
līdz 2002. gada 31. decembrim 
apstrādāta no 31. punkta 
a) apakšpunkta l īdz 31. punkta 
i) apakšpunktam uzskait ītā vielā un ir 
laista lietotu izstr ādājumu tirgū 
atkārtotai lietošanai 
L 396/428 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas, vielu grupu vai prepar āta 
apzīmējums Ierobežojumi 
i) zem ās temperat ūras darvas 
eļļa, sārmaina; ekstrakta 
atlikumi (akme ņogļu), 
zemās temperat ūras 
sārmainā akmeņogļu darva 
 CAS nr. 122384-78-5  EINECS  nr. 310-191-5 3. Tomēr 2. punkta b) un c) apakšpunkt ā 
minēto apstrādāto koksni neizmanto: 
– ēku iekšien ē, neatkarīgi no to 
izmantojuma, 
– rotaļlietām, 
– rotaļlaukumos, 
– parkos, dārzos un br īvdabas atp ūtas un 
izklaides viet ās, ja pastāv iespējamība, 
ka tā var bieži saskarties ar ādu, 
 –  izgatavojot d ārza mēbeles, piem ēram, 
piknika galdus, 
– izgatavojot un izmantojot, un atk ārtoti 
apstrādājot: 
– augiem paredz ētus traukus, 
– iesaiņojumu, kas var saskarties 
ar izejviel ām, starpproduktiem 
vai gataviem ražojumiem, kuri paredzēti cilvēkiem un/vai 
dzīvniekiem, 
– citus materi ālus, kas var 
piesārņot iepriekš min ētos 
izstrādājumus. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/429 
 Vielas, vielu grupu vai prepar āta 
apzīmējums Ierobežojumi 
32. Hloroforms 
 CAS nr. 67-66-3  EINECS  nr. 200-663-8 
33. Oglek ļa tetrahlor īds – 
tetrahlormet āns 
 CAS nr. 56-23-5  EINECS  nr. 200-262-8 
34. 1,1,2 Trihloret āns 1. Vielās un prepar ātos, ko laiž tirg ū, lai 
pārdotu plašai sabiedr ībai, nelieto 
koncentrācijā 0,1% svara vai liel ākā 
koncentrācijā un/vai šķīdumos, kuros ir 
difundīvi šķīdinātāji, piemēram, virsmu un 
audumu tīrīšanai. 
2. Neskarot citu Kopienas noteikumu 
piemērojumu bīstamu vielu un prepar ātu 
klasifikācijai, iesai ņošanai un mar ķēšanai, tādu 
vielu un prepar ātu iesaiņojumu, kur ās to ir 
0,1% vai liel āka koncentr ācija, skaidri salas
āmi 
un nedzēšami marķē: 
 CAS nr. 79-00-5 
 EINECS  nr. 201-166-9 
 "Lietot tikai r ūpniecības instalācijās". 
Atkāpjoties no iepriekš teikt ā, šo noteikumu 
nepiemēro: 
L 396/430 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas, vielu grupu vai prepar āta 
apzīmējums Ierobežojumi 
35. 1,1,2,2-tetrahloret āns 
 CAS nr. 79-34-5  EINECS  nr. 201-197-8 
36. 1,1,1,2-tetrahloret āns 
 CAS nr. 630-20-6 37. Pentahloret āns 
 CAS nr. 76-01-7  EINECS  nr. 200-925-1 
38. 1,1-dihloretil ēns 
 CAS nr. 75-35-4  EINECS  nr. 200-864-0 
39. 1,1,1-trihloret āns, metilhloroforms 
 CAS nr. 71-55-6  EINECS  nr. 200-756-3 
 a) medikamentiem vai veterin ārijā 
izmantojam ām zālēm, kā definēts 
Direktīvā 2001/82/EK un Direkt īvā 
2001/83/EK; 
b) kosm ētikas līdzekļiem, kā definēts 
Direktīvā 76/768/EEK. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/431 
 Vielas, vielu grupu vai prepar āta 
apzīmējums Ierobežojumi 
40. Vielas, kas atbilst Padomes 
Direktīvā 67/548/EEK min ētajiem 
uzliesojam ības kritērijiem, un ko 
klasificē kā viegli uzliesmojošus, 
ļoti viegli uzliesmojošus vai 
ārkārtīgi viegli uzliesmojošus – 
neatkarīgi no tā, vai tās ir ietvertas 
minētās direktīvas I pielikum ā. 1. Aerosolos, ko laiž tirg ū, lai pārdotu plašas 
sabiedrības izklaidei un dekorat īvām 
vajadzībām, nelieto vienas vai prepar ātos 
piemēram: 
– metāliskos spīguļos, kas galvenok ārt 
paredzēti dekorat īvām vajadzībām, 
– mākslīgā sniegā un sarmā, 
– spilventiņos, ar ko simul ē zarnu trakta 
darbības skaņas, 
L 396/432 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas, vielu grupu vai prepar āta 
apzīmējums Ierobežojumi 
 –  "spageti aerosolos", 
– ekskrementu imit ācijās, 
– ballīšu taurītēs, 
– dekoratīvās pārslās un putās, 
– mākslīgos zirnek ļu tīklos, 
– smirdbumb ās 
– utt.. 
2. Neskarot citu Kopienas noteikumu 
piemērojumu bīstamu vielu un prepar ātu 
klasifikācijai, iesai ņošanai un mar ķēšanai, uz 
iepriekš min ēto aerosolu iesai ņojuma jābūt 
skaidri salas āmi un neizdz ēšami rakst ītam: 
"Tikai profesion āliem lietot ājiem". 
3. Atkāpjoties no iepriekš teikt ā, 1. un 
2. punkts neattiecas uz aerosoliem, kas min ēti 
9.a pantā Padomes Direkt īvā 75/324/EEK 
(1975. gada 20. maijs) par dal ībvalstu 
normatīvo un administrat īvo aktu tuvin āšanu 
attiecībā uz aerosola izsmidzin ātājiem4. 
4. Iepriekš min ētos izstrādājumus nelaiž tirg ū, 
ja tie neatbilst nor ādītajām prasībām. 
41. Heksahloret āns 
 CAS nr. 67-72-1  EINECS  nr. 200-6664 Nelieto kr āsaino met ālu ražošan ā vai apstrādē. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/433 
 Vielas, vielu grupu vai prepar āta 
apzīmējums Ierobežojumi 
42. Hloralk ānus, C 10-C13, (īsās ķēdes 
hlorētie parafīni) (SCCP ) 
 EINECS  nr. 287-476-5 No 2004. gada 6. janv āra nelaiž tirg ū, lai 
lietotu kā vielas vai citu vielu vai prepar ātu 
sastāvdaļas par 1% liel ākā koncentrācijā: 
– metālapstrādē; 
– ādas impregn ēšanā / ietaukošan ā. 
 
43. Azokr āsvielas  1. Azokr āsvielas, kam reduc ējot atšķelta viena 
vai vairākas azogrupas un kam gatavos 
izstrādājumos vai to kr āsotās daļās var 
izdalīties viens vai vair āki 8. papildin ājumā 
uzskaitītie aromātiskie amīni tādā 
koncentrācijā, tas ir, vair āk nekā 30 ppm, ko 
var noteikt, izmantojot 10. papildin ājumā 
minētās pārbaudes metodes, nelieto ādas 
izstrādājumos un tekstilizstr ādājumos, kas var 
tieši un ilgi saskarties ar cilv ēka ādu vai mutes 
dobumu, piem ēram: 
– apģērbā, gultasve ļā, dvieļos, šinjonos, 
parūkās, cepurēs, salvetēs un citos 
higiēnas priekšmetos, gu ļammaisos, 
– apavos, cimdos, rokas pulkste ņu 
siksniņās, rokassom ās, makos / 
kabatas portfe ļos, portfe ļos, krēslu 
pārvalkos, kakl ā karamos makos, 
– tekstilmateri ālu vai ādas rotaļlietās un 
rotaļlietās, kurās ir tekstilmateri ālu vai 
ādas apģērba gabali, 
– dzijā un drānās, kas paredz ētas īsto 
patērētāju lietošanai. 
 2. Turkl āt iepriekš, 1. punkt ā minētos ādas 
izstrādājumus un tekstilizstr ādājumus nelaiž 
tirgū, ja vien tie neatbilst min ētajā punktā 
izklāstītajām prasībām. 
L 396/434 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas, vielu grupu vai prepar āta 
apzīmējums Ierobežojumi 
 3. Š īs regulas 9. pielikum ā dotajā 
"Azokrāsvielu sarakst ā" iekļautās azokrāsvielas 
nelaiž tirg ū vai nelieto k ā vielu vai prepar ātu 
sastāvdaļas ādas izstrādājumu un 
tekstilizstr ādājumu krāsošanai par 0,1% liel ākā 
masas koncentr ācijā. 
4. Vēlākais 2005. gada 11. septembr ī Komisija, 
ņemot vērā jaunākās zinātnes atziņas, pārskata 
noteikumus par azokr āsvielām. 
44. Difenil ēteris, 
pentabromatvasin ājums 
C12H5Br5O  1. Nelaiž tirg ū vai nelieto k ā vielu vai 
preparātu sastāvdaļu par 0,1% liel ākās masas 
koncentrācijās. 
2. Izstrādājumus nedr īkst laist tirg ū, ja tajos vai 
to liesmu sl āpētājās daļās šī viela ir par 0,1% 
lielākās masas koncentr ācijās. 
45. Difenil ēteris, 
oktabromatvasin ājums C 12H2Br8O 1. Nelaiž tirg ū vai nelieto k ā vielu vai ar ī vielu 
vai prepar ātu sastāvdaļu par 0,1% liel ākās 
masas koncentr ācijās. 
2. Izstrādājumus nedr īkst laist tirg ū, ja tajos vai 
to liesmas sl āpētājas daļās šī viela ir par 0,1% 
lielākās masas koncentr ācijās. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/435 
 Vielas, vielu grupu vai prepar āta 
apzīmējums Ierobežojumi 
46. a) Nonilfenols 
 C 6H4(OH)C 9H19 
b) Nonilfenola etoksil āts 
 (C 2H4O)nC15H24O  Nelaiž tirg ū vai nelieto k ā vielu vai prepar ātu 
sastāvdaļu 0,1% masas koncentr ācijā vai 
lielākā koncentrācijā šādām vajadzībām: 
(1) rūpnīcu un iest āžu telpu tīrīšanai, 
izņemot: 
– kontrolētas, noslēgtas ķīmisko 
tīrītavu sistēmas, kuru 
skalošanas š ķidrumus re ģenerē 
vai sadedzina, 
– īpašas apstr ādes tīrīšanas 
sistēmas, kuru skalošanas 
šķidrumus re ģenerē vai 
sadedzina; 
(2) dzīvokļu tīrīšanai; 
(3) tekstilizstr ādājumu un ādu apstrādei, 
izņemot: 
– apstrādi, neko neiepl ūdinot 
notekūdeņos, 
– īpašas apstr ādes sistēmas, kurās 
izmantoto ūdeni iepriekš 
apstrādā, lai pirms biolo ģiskas 
notekūdeņu attīrīšanas to piln ībā 
attīrītu no organisk ās frakcijas 
(aitādu attaukošana); 
 
L 396/436 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas, vielu grupu vai prepar āta 
apzīmējums Ierobežojumi 
 (4) emulgatoros, ko lauksaimniec ībā 
izmanto, lai dezinfic ētu pupus; 
(5) metālapstrādē, izņemot: 
– lietošanu kontrol ētās, noslēgtās 
sistēmās, kurās skalošanas 
šķidrumu re ģenerē vai 
sadedzina; 
(6) celulozes un pap īra ražošan ā; 
(7) kosmētikas līdzekļos; 
(8) citos person īgās higiēnas līdzekļos, 
izņemot: 
– spermicīdus; 
(9) pestic īdu un bioc īdu palīgvielās. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/437 
 Vielas, vielu grupu vai prepar āta 
apzīmējums Ierobežojumi 
47. Cements 
 
 1. Cementu un cementa prepar ātus nelieto vai 
nelaiž tirg ū, ja pēc hidratācijas tajos ir vair āk 
nekā 0,0002% š ķīstoša hroma (VI) no cementa 
kopējās sausnes. 
2. Izmantojot reduc ētājus, tad, neskarot citu 
Kopienas noteikumu piem ērojumu bīstamu 
vielu un prepar ātu klasifik ācijai, iesai ņošanai 
un marķēšanai, uz cementa vai cementa 
izstrādājumu iesai ņojuma ir labi salas āma un 
neizdzēšama inform ācija par iesai ņošanas 
dienu, kā arī par glabāšanas apst ākļiem un 
glabāšanas laiku, cik ilgi saglab ājas 
reducētājvielas aktivit āte, kā arī, lai šķīstoša 
hroma (VI) daudzums paliktu zem 1. punkt ā 
minētās robežas. 
3. Pieļaujot atkāpi, 1. un 2. punkts neattiecas 
uz tirgū laišanu un lietošanu kontrol ētos 
slēgtos un piln ībā automatiz ētos procesos, 
kuros darbam ar cementu un cementa preparātiem izmanto vien īgi mašīnas, un 
nepastāv iespējamība, kas tas saskarsies ar ādu.
L 396/438 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas, vielu grupu vai prepar āta 
apzīmējums Ierobežojumi 
48. Toluols 
CAS Nr. 108-88-3 
 Nedrīkst laist tirg ū vai izmantot k ā vielu vai 
preparātu sastāvdaļu koncentr ācijā, kas 
sasniedz vai p ārsniedz 0,1 masas % adhez īvos 
un smidzin āmās krāsās, kuras paredz ētas 
pārdošanai plašai sabiedr ībai. 
Dalībvalstis šos noteikumus piem ēro no 
2007. gada 15. j ūnija. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/439 
 Vielas, vielu grupu vai prepar āta 
apzīmējums Ierobežojumi 
49. Trihlorbenzols 
CAS Nr. 120-82-1 
 Nedrīkst laist tirg ū vai izmantot k ā vielu vai 
preparātu sastāvdaļu koncentr ācijā, kas 
sasniedz vai p ārsniedz 0,1 masas % jebk ādos 
pielietojumos, iz ņemot: 
– kā sintēzes starpproduktu vai 
– kā šķīdinātāju hlorēšanas reakciju proces ā, ko 
veic slēgtās ķīmiskās iekārtās, vai 
– 1, 3, 5-trinitro-2, 4, 6-triaminobenzola 
(TATB) ražošanai. 
Dalībvalstis šos noteikumus piem ēro no 
2007. gada 15. j ūnija. 
L 396/440 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas, vielu grupu vai prepar āta 
apzīmējums Ierobežojumi 
50. Policikliskie arom ātiskie ogļūdeņraži 
(PAO) 
1. Benzo(a)pir ēns (BaP) 
CAS Nr. 50-32-8 2. Benzo(e)pir ēns (BeP) 
CAS Nr. 192-97-2 3. Benzo(a)antrac ēns (BaA) 
CAS Nr. 56-55-3 4. Hrizēns (CHR) 
CAS Nr. 218-01-9 5. Benzo(b)fluorant ēns (BbFA) 
CAS Nr. 205-99-2 6. Benzo(j)fluorant ēns (BjFA) 
CAS Nr. 205-82-3 
7. Benzo(k)fluorant ēns (BkFA) 
CAS Nr. 207-08-9 8. Dibenzo(a,h)antrac ēns (DBAhA) 
CAS Nr. 53-70-3 1. Pildeļļas nedrīkst laist tirg ū un lietot riepu 
vai to daļu ražošan ā, ja tās satur: 
– vairāk nekā 1 mg/kg BaP vai 
– vairāk nekā 10 mg/kg kopsummu no visiem 
uzskaitītajiem PAO. 
Šīs robežas tiek uzskat ītas par sasniegt ām, ja 
policiklisko arom ātisko vielu (PCA) ekstrakts 
ir mazāks nekā 3 masas %, m ērot saskaņā ar 
Naftas instit ūta metodi IP346: 1998 (PCA 
noteikšana neizmantot ās eļļošanas pamate ļļās 
un naftas frakcij
ās bez asfalt ēna – 
dimetilsulfoks īda ekstrah ēšanas refrakt īvā 
indeksa metode), ar nosac ījumu, ka atbilst ību 
BaP un uzskait īto PAO robežv ērtībām, kā arī 
mērījumu rezult ātu korelāciju ar PCA ekstraktu 
ražotājs vai import ētājs pārbauda ik p ēc 
6 mēnešiem vai p ēc katras iev ērojamas 
darbības izmai ņas atkarībā no tā, kurš no šiem 
termiņiem iestājas agrāk. 
2. Turklāt riepas un atjaunošanai paredz ētus 
protektorus, kas ražoti p ēc 2010. gada 
1. janvāra, nedrīkst laist tirg ū, ja tie satur 
pildeļļas, kas pārsniedz 1. punkt ā minētās 
robežas. 
Šīs robežas tiek uzskat ītas par sasniegt ām, ja 
vulkanizētas gumijas sast āvdaļas nepārsniedz 
robežu 0,35 % HBay, m ērot un apr ēķinot 
saskaņā ar ISO 21461 (Vulkaniz ēta gumija – 
eļļas aromātiskuma noteikšana vulkaniz ētas 
gumijas sast āvdaļās). 
3. Izņēmuma kārtā 2. punktu nepiem ēro 
atjaunotām riepām, ja to protektors nesatur 
pildeļļas, kas pārsniedz 1. punkt ā minētās 
robežas. 
4. Dalībvalstis šos noteikumus piem ēro no 
2010. gada 1. janv āra. 
 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/441 
 Vielas, vielu grupu vai prepar āta 
apzīmējums Ierobežojumi 
51. Turpm āk norādītie ftalāti (vai citi CAS 
un EINECS numuri, kas attiecas uz šo vielu):  
bis-(2-etilheksil)ftal āts (DEHP) 
CAS Nr. 117-81-7 Einecs Nr. 204-211-0  dibutilftal āts (DBF) 
CAS Nr. 84-74-2 Einecs Nr. 201-557-4 benzilbutilftal āts (BBP) 
CAS Nr. 85-68-7 Einecs Nr. 201-622-7 
 Nedrīkst lietot k ā vielas vai prepar ātu 
sastāvdaļas koncentr ācijā, kas pārsniedz 0,1 % 
no plastific ētā materiāla masas rota ļlietās un 
bērnu aprūpes precēs.
1 
Tirgū nelaiž rota ļlietas un b ērnu aprūpes 
preces, kur ās šie ftalāti ir koncentr ācijā, kas 
pārsniedz 0,1 % no plastific ētā materiāla 
masas. 
Komisija l īdz 2010. gada 16. janv ārim atkārtoti 
izvērtē saistībā ar šo punktu paredz ētos 
pasākumus, ņemot vērā jaunāko zinātnisko 
informāciju par šādām vielām un to 
aizstājējiem, un pamatotos gad ījumos min ētos 
pasākumus attiec īgi groza.  
                                                 
1 Šā punkta izpratn ē "bērnu aprūpes prece" ir jebkurš izstr ādājums, kas paredz ēts, lai 
veicinātu bērnu iemigšanu, k ā arī bērnu nomierin āšanai, higi ēnai, barošanai vai dom āts 
bērniem sūkāšanai. 
L 396/442 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas, vielu grupu vai prepar āta 
apzīmējums Ierobežojumi 
52. Turpm āk norādītie ftalāti (vai citi CAS 
un EINECS numuri, kas attiecas uz šo vielu): 
diizononilftal āts (DINP) 
CAS Nr. 28553-12-0 un 68515-48-0 Einecs 
Nr. 249-079-5 un 271-090-9 
diizodecilftal āts (DIDP) 
CAS Nr. CAS Nr. 26761-40-0 un 68515-
49-1 Einecs Nr. 247-977-1 un 271-091-4 
dinoktilftal āts (DNOP) CAS Nr. 117-84-0 
Einecs Nr. 204-214-7 Nedrīkst lietot k ā vielas vai prepar ātu 
sastāvdaļas koncentr ācijā, kas pārsniedz 0,1 % 
no plastific ētā materiāla masas rota ļlietās un 
bērnu aprūpes precēs
1, kuras bērni var bāzt 
mutē. 
Tirgū nelaiž rota ļlietas un b ērnu aprūpes 
preces, kur ās šie ftalāti ir koncentr ācijā, kas 
pārsniedz 0,1 % no plastific ētā materiāla 
masas. 
 Komisija l īdz 2010. gada 16. janv ārim atkārtoti 
izvērtē saistībā ar šo punktu paredz ētos 
pasākumus, ņemot vērā jaunāko zinātnisko 
informāciju par šādām vielām un to 
aizstājējiem, un pamatotos gad ījumos min ētos 
pasākumus attiec īgi groza. 
                                                 
1 OV L 377, 31.12.1991., 20. lpp. Direkt īvā jaunākie grozījumi izdar īti arEiropas Parlamenta un 
Padomes Regulu (EK) Nr. 166/2006 (OV L 33, 4.2.2006., 1. lpp.). 
2 Krizotilam ir divi CAS umuri, to apstiprina ECB . 
3 Padomes Regula (EEK) Nr. 2658/87 (1987. gada 23. j ūlijs) par tarifu un statistikas 
nomenklat ūru un kop ējo muitas tarifu (OV L 256, 7.9.1987.). Regul ā jaunākie grozījumi 
izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 426/2006 (OV L 79, 16.03.2006., 1. lpp.). 
4 OV L 147, 9.6.1975., 40. lpp. Direkt īvā jaunākie grozījumi izdar īti ar Regulu (EK) Nr 
807/2003 (OV L 122, 16.5.2003., 36. lpp.).  
                                                 
1 Šā punkta izpratn ē "bērnu aprūpes prece" ir jebkurš izstr ādājums, kas paredz ēts, lai 
veicinātu bērnu iemigšanu, k ā arī bērnu nomierin āšanai, higi ēnai, barošanai vai dom āts 
bērniem sūkāšanai. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/443 
 1.–6. papildin ājums  
Priekšvārds 
Aiļu virsrakstu skaidrojums 
Vielas: Vielas nosaukums ir t āds pats, kāds izmantots Direkt īvas 67/548/EEK I pielikum ā. Kad 
vien iespējams, bīstamās vielas apz īmē ar to EINECS  (Eiropas ķīmisko komercvielu 
sarakstā – European Inventory of Existing Commercial Chemical Substances ) un ELINCS  
(Eiropā reģistrēto ķīmisko vielu sarakst ā – European List of notified Chemical Substances ) 
doto nosaukumu. Tabul ā tie ir saukti par EC numuriem. Citas vielas, kas nav ietvertas 
EINECS  un ELINCS  sarakstā, apzīmē ar starptautiski (t. i., ISO, IUPAC ) atzītiem 
ķīmiskiem nosaukumiem. Dažos gad ījumos papildus doti to ķīmiskie nosaukumi. 
Indeksa numurs: 
Vielas indeksa numurs ir Direkt īvas 67/548/EEK I pielikum ā dotais identifik ācijas kods. 
Papildinājumā vielas ir uzskait ītas pēc indeksa numura. 
L 396/444 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 EINECS  numurs: 
Katrai Eiropas ķīmisko komercvielu sarakst ā (EINECS ) uzskaitītai vielai ir savs 
identifikācijas kods. Tas s ākas ar 200-001-8. 
ELINCS  numurs 
Katrai jaunai vielai, par ko pazi ņots saskaņā ar Direkt īvu 67/548/EEK, ir noteikts un 
Eiropā reģistrēto ķīmisko vielu sarakst ā (ELINCS ) publicēts identifik ācijas kods. Tas s ākas 
ar 400-010-9. 
CAS numurs: 
Vielām ir doti Informat īvā ķīmijas dienesta ( Chemical Abstracts Service  – CAS) numuri, 
lai palīdzētu tās identific ēt. 
Piezīmes: 
Piezīmes pilnībā ir atrodamas Direkt īvas 67/548/EEK I pielikuma priekšv ārdā. 
Šīs regulas sakar ā jāņem vērā šādas piezīmes: 
A piezīme: 
Vielas nosaukumam mar ķējumā jābūt kādā no Direkt īvas 67/548/EEK I pielikum ā 
norādītajiem veidiem (sk. min ētās direktīvas 23. panta 2. punkta a) apakšpunktu). 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/445 
 Direktīvas 67/548/EEK I pielikum ā dažreiz izmantoti t ādi vispārēji apraksti k ā 
"… savienojumi" vai "... s āļi". Tādā gadījumā ražotājam vai kādai citai personai, kas t ādu 
vielu laiž tirg ū, uz marķējuma ir jānorāda precīzais nosaukums, pien ācīgi ņemot vērā 
minētā pielikuma priekšv ārda nodaļu "Nomenklat ūra". 
Direktīvā 67/548/EEK noteikts ar ī, ka katrai vielai izmanto tos simbolus, b īstamības 
norādes, R un S fr āzes, kas nor ādītas minētās direktīvas I pielikum ā (minētās direktīvas 
23. panta 2. punkta c), d) un e) apakšpunkts). 
Vielām, kas pieder konkr ētai vielu grupai, kura iek ļauta Direkt īvas 67/548/EEK 
I pielikum ā, izmantojami tie simboli, b īstamības norādes, R un S fr āzes, kas nor ādītas 
attiecīgajā ierakstā minētajā pielikum ā. 
Vielām, kas pieder vair āk nekā vienai Direkt īvas 67/548/EEK I pielikum ā iekļauto vielu 
grupai, katrai vielai izmantojami tie simboli, b īstamības norādes, R un S fr āzes, kas 
norādītas abos attiec īgajos ierakstos min ētajā pielikum ā. Ja vienam un tam pašam 
apdraudējumam abos ierakstos ir dotas divas atš ķirīgas klasifik ācijas, jāizmanto 
klasifikācija, kura atbilst liel ākajai bīstamībai. 
C piezīme: 
Dažas organiskas vi elas var laist tirg ū kā individuālus izomērus vai vair āku izomēru 
maisījumus. 
L 396/446 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 D piezīme: 
Vielas, kas spont āni polimeriz ējas vai sadal ās, parasti laiž tirg ū stabilizētas. Tādas tās ir 
uzskaitītas Direkt īvas 67/548/EEK I pielikum ā. 
Tomēr dažkārt tādas vielas laiž tirg ū arī nestabiliz ētas. Tādos gadījumos ražot ājam vai 
personai, kas t ādu vielu laiž tirg ū, marķējumā jānorāda vielas nosaukums un aiz t ā jāraksta 
"viela nav stabiliz ēta". 
E piezīme: 
Uz vielām, kas īpaši kaitīgi iedarbojas uz cilv ēku veselību (skat. Direkt īvas 67/548/EEK 
VI pielikuma 4. noda ļu) un kas ir klasific ētas kā 1. vai 2. kategorijas kancerog ēnas, 
mutagēnas un/vai reprodukt īvai funkcijai toksiskas vielas, attiecas E piez īme, ja tās ir 
klasificētas arī kā ļoti toksiskas (T+), t oksiskas (T) vai kait īgas (Xn). Š īm vielām pirms 
brīdinājumiem par iesp ējamiem draudiem R20, R21, R 22, R23, R24, R25, R26, R27, R28, 
R39, R68 (kait īgs), R48 un R65, k ā arī visiem apvienotiem br īdinājumiem par iesp ējamiem 
draudiem raksta v ārdu "arī". 
H piezīme: 
Šādas vielas klasifik ācija un mar ķējums attiecas uz b īstamo(ajām) īpašību(ām), kas 
norādīta(s) brīdinājumā(os) par risku kop ā ar bīstamības kategoriju( ām). Prasības, kas 
Direktīvas 67/548/EEK 6. pant ā noteiktas t ādas vielas ražot ājiem, izplat ītājiem un 
importētājiem, attiecas uz visiem p ārējiem klasifik ācijas un mar ķēšanas aspektiem. 
Galīgais marķējums atbilst Direkt īvas 67/548/EEK VI pielikuma 7. ieda ļā noteiktaj ām 
prasībām. 
Šī piezīme attiecas uz daž ām vielām, ko iegūst no naftas vai akme ņoglēm, kā arī uz dažiem 
vielu grupu ierakstiem Direkt īvas 67/548/EEK I pielikum ā. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/447 
 J piezīme: 
Vielu var neklasific ēt kā kancerog ēnu, ja var pier ādīt, ka benzolu tas satur maz āk par 0,1% 
no svara ( EINECS n r. 200-753-7). 
K piezīme: 
Vielu var neklasific ēt kā kancerog ēnu vai mutag ēnu, ja var pier ādīt, ka 1,3-butadi ēnu tā 
satur maz āk par 0,1% no svara (EINECS Nr. 203–450–8). Ja viela nav klasific ēta kā 
kancerogēna vai mutag ēna, jālieto vismaz S fr āzes (2–)9–16. Šī piezīme attiecas uz daž ām 
Direktīvas 67/548/EEK I pielikum ā norādītām kompleks ām vielām, kas ieg ūtas no naftas. 
L piezīme: 
Vielu var neklasific ēt kā kancerog ēnu, ja var pier ādīt, ka dimetilsulfoks īda ekstraktu 
(DMSO ) tas satur maz āk par 3%, m ērot ar metodi IP 346 . 
M piezīme: 
Vielu var neklasific ēt kā kancerog ēnu, ja var pier ādīt, ka benz[a]pir ēnu tas satur maz āk par 
0,005% svara ( EINECS n r. 200-028-5). 
L 396/448 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 N piezīme: 
Vielu var nekvalific ēt kā kancerog ēnu, ja ir zin āma visa tās pārstrādes vēsture, un var 
pierādīt, ka viela, no kuras t ā iegūta, nav kancerog ēna. 
P piezīme: 
Vielu var neklasific ēt kā kancerog ēnu, ja var pier ādīt, ka benzolu tas satur maz āk par 0,1% 
no svara ( EINECS nr. 200-753-7). 
R piezīme: 
Kā kancerog ēnas neklasific ē šķiedras, kuru vid ējais svērtais ģeometriskais diametrs – 
mīnus divas ģeometriskas standartk ļūdas – ir liel āks par 6μm. 
S piezīme: 
Šai vielai nav vajadz īgs marķējums saska ņā ar Direkt īvas 67/548/EEK 23. pantu (sk. 
minētās direktīvas VI pielikuma 8. ieda ļu). 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/449 
 1. papildin ājums 
28. punkts – kancerog ēnas vielas: 1. kategorija 
Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Hroma (VI) trioks īds 024-001-00-0 215-607-8 1333-82-0 E 
Cinka hrom āti, arī cinka kālija hromāts 024-007-00-3    
Niķeļa monoks īds 028-003-00-2 215-215-7 1313-99-1  
Niķeļa dioksīds 028-004-00-8 234-823-3 12035-36-8  
Diniķeļa trioksīds 028-005-00-3 215-217-8 1314-06-3  
Niķeļa sulfīds 028-006-00-9 240-841-2 16812-54-7  
Niķeļa subsulfīds 028-007-00-4 234-829-6 12035-72-2  
Diarsēna trioksīds; arsēna trioksīds 033-003-00-0 215-481-4 1327-53-3  
Arsēna pentoks īds; arsēna oksīds 033-004-00-6 215-116-9 1303-28-2  
Arsēnskābe un tās sāļi 033-005-00-1    
Svina hidrogenarsen āts 082-011-00-0 232-064-2 7784-40-9  
L 396/450 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
203-448-7 
[1] 106-97-8 
[1] Butāns [satur ≥ 0,1% butadi ēna (203-
450-8)] [1] 
Izobutāns [satur ≥ 0,1% butadi ēna 
(203-450-8)] [2]  601-004-01-8 
200-857-2 
[2] 75-28-5 [2] C, S  
1,3-butadi ēns; buta-1,3-di ēns  601-013-00-
X 203-450-8 106-99-0 D  
Benzols 601-020-00-8 200-753-7 71-43-2 E 
Trietil arsen āts 601-067-00-4 427-700-2 15606-95-8  
Vinilhlorīds; hloretil ēns 602-023-00-7 200-831-0 75-01-4  
Bis(hlormetil) ēteris 603-046-00-5 208-832-8 542-88-1  
Hlormetilmetil ēteris; hlordimetil ēteris 603-075-00-3 203-480-1 107-30-2  
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/451 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
2-naftilam īns; beta-naftilam īns 612-022-00-3 202-080-4 91-59-8 E 
Benzidīns; 4,4'-diaminodifenils; 
difenil-4,4'-il ēndiamīns 612-042-00-2 202-199-1 92-87-5 E 
Benzidīna sāļi 612-070-00-5    
2-naftilam īna sāļi 612-071-00-0 209-030-
0[1] 
210-313-
6[2] 553-00-4[1] 
612-52-2[2]  
Difenil-4-ilam īns; ksenilam īns; 4-
aminodifenils 612-072-00-6 202-177-1 92-67-1  
Difenil-4-ilam īna sāļi; ksenilam īna 
sāļi; 4-aminodifenila s āļi 612-073-00-1    
Darva, akme ņogles; akme ņogļu darva 
(Akmeņogļu sausās pārtvaices 
blakusprodukts. Gandr īz melna bieza 
masa. Komplekss arom ātisku 
ogļūdeņražu, fenola rindas 
savienojumu, sl āpekļa bāzu un tiof ēna 
savienojums.) 648-081-00-7 232-361-7 8007-45-2  
L 396/452 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Darva, akme ņogles, augsta 
temperatūra; akmeņogļu darva 
(Kondens āts, ko iegūst, aptuveni l īdz 
istabas temperat ūrai atdzes ējot gāzi, 
kas augstā temperatūrā (virs 700 oC) 
rodas akme ņogļu sausā pārtvaicē). 
Melns, viskozs š ķidrums, bl īvāks par 
ūdeni. Tajā galvenok ārt ir kompleksi 
savienojumi no arom ātiski ogļūdeņraži 
ar kondens ētiem cikliem. Taj ā var būt 
arī mazliet fenola rindas savienojumu 
un aromātisku slāpekļa bāzu.) 648-082-00-2 266-024-0 65996-89-6  
Darva, akme ņogles, zema temperat ūra; 
akmeņogļu eļļa 
(Kondens āts, ko iegūst, gandrīz līdz 
istabas temperat ūrai atdzes ējot gāzi, 
kas akmeņogļu sausā pārtvaicē izdalās 
zemā temperat ūrā (zem 700o C). 
Melns, viskozs š ķidrums, bl īvāks par 
ūdeni. Tas satur galvenok ārt 
aromātiskus ogļūdeņražus ar 
kondensētiem cikliem, fenola rindas 
savienojumus, arom ātiskas slāpekļa 
bāzes un to alkilatvasin ājumus.) 648-083-00-8 266-025-6 65996-90-9  
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/453 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Brūnogļu darva; 
(Eļļa, ko destil ē no brūnogļu darvas. 
Tas satur galvenok ārt alifātiskus, 
naftēnu rindas un monocikliskus l īdz 
tricikliskus arom ātiskus ogļūdeņražus, 
to alkilatvasin ājumus, 
heteroarom ātiski savienojumus un 
monocikliskus un dicikliskus fenolus ar viršanas temperat ūru diapazon ā 
aptuveni no 150
o C līdz 360o C.) 648-145-00-4 309-885-0 101316-83-
0  
Darva, br ūnogles, zema temperat ūra; 
(darva, ko ieg ūst, puskoks ējot un 
zemas temperat ūrās gazifējot 
brūnogles. Tas satur galvenok ārt 
alifātiskus, naft ēnu rindas un cikliskus 
aromātiskus ogļūdeņražus, 
heteroarom ātiskus ogļūdeņražus un 
cikliskus fenolus.) 648-146-00-
X 309-886-6 101316-84-
1  
L 396/454 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas destil āti, vieglu paraf īnu 
frakcija; nerafin ēta vai daļēji rafinēta 
jēlnafta 
(Komplekss og ļūdeņražu savienojums, 
ko iegūst, vakuum ā destilējot 
atmosfēras spiedien ā destilētas 
jēlnaftas atlikumu. Tas satur 
ogļūdeņražus ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt no C 15 līdz C 30, un 40°C 
temperatūrā tā ir gatava e ļļa ar 
viskozitāti, mazāku par 19 10-6 m2.s-1.) 
Tas satur sam ērā daudz pies ātinātu 
alifātisku ogļūdeņražu, kas parasti 
rodas šajā jēlnaftas destil ācijas 
diapazonā.) 649-050-00-0 265-051-5 64741-50-0  
Naftas destil āti, smagu paraf īnu 
frakcija; nerafin ēta vai daļēji rafinēta 
jēlnafta 
(Komplekss og ļūdeņražu savienojums, 
ko iegūst, vakuum ā destilējot 
atmosfēras spiedien ā destilētas 
jēlnaftas atlikumu. Tas satur 
ogļūdeņražus ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt no C 20 līdz C 50, un 40°C 
temperatūrā tā ir gatava e ļļa ar 
viskozitāti vismaz 19 10-6 m2.s-1. Tas 
satur sam ērā daudz pies ātinātu 
alifātisku ogļūdeņražu.) 649-051-00-6 265-052-0 64741-51-1  
Naftas destil āti, vieglu naft ēnu 
frakcija; nerafin ēta vai daļēji rafinēta 
jēlnafta 
(Komplekss og ļūdeņražu savienojums, 
ko iegūst, vakuum ā destilējot 
atmosfēras spiedien ā destilētas 
jēlnaftas atlikumu. Tas p ārsvarā satur 
ogļūdeņražus ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt no C 15 līdz C 30, un 40°C 
temperatūrā tā ir gatava e ļļa ar 
viskozitāti, mazāku par 19 10-6 m2.s-1. 
Tas satur sam ērā maz norm ālus 
parafīnus.) 649-052-00-1 265-053-6 64741-52-2  
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/455 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas destil āti, smagu naft ēnu 
frakcija; nerafin ēta vai daļēji rafinēta 
jēlnafta 
(Komplekss og ļūdeņražu savienojums, 
ko iegūst, vakuum ā destilējot 
atmosfēras spiedien ā destilētas 
jēlnaftas atlikumu. Tas satur 
ogļūdeņražus ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt no C 20 līdz C 50, un 40°C 
temperatūrā tā ir gatava e ļļa ar 
viskozitāti vismaz 19 10-6 m2.s-1. Tas 
satur sam ērā maz norm ālus parafīnus.) 649-053-00-7 265-054-1 64741-53-3  
Naftas destil āti, ar skābi apstrādāta 
smagu naft ēnu frakcija; nerafin ēta vai 
daļēji rafinēta jēlnafta 
(Komplekss og ļūdeņražu savienojums, 
ko kā rafinātu iegūst apstrādē ar 
sērskābi. Tas satur og ļūdeņražus ar 
oglekļa atomu skaitu galvenok ārt no 
C20 līdz C 50, un 40°C temperat ūrā tā ir 
gatava eļļa ar viskozit āti vismaz 19 10-
6 m2.s-1. Tas satur sam ērā maz 
normālus parafīnus.) 649-054-00-2 265-117-3 64742-18-3  
L 396/456 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas destil āti, ar skābi apstrādāta 
vieglu naft ēnu frakcija; nerafin ēta vai 
daļēji rafinēta jēlnafta 
(Komplekss og ļūdeņražu savienojums, 
ko kā rafinātu iegūst apstrādē ar 
sērskābi. Tas satur og ļūdeņražus ar 
oglekļa atomu skaitu galvenok ārt no 
C15 līdz C 30, un 40°C temperat ūrā tā ir 
gatava eļļa ar viskozit āti, mazāku par 
19 10-6 m2.s-1. Tas satur sam ērā maz 
normālus parafīnus.) 649-055-00-8 265-118-9 64742-19-4  
Naftas destil āti, ar skābi apstrādāta 
smagu paraf īnu frakcija; nerafin ēta vai 
daļēji rafinēta jēlnafta 
(Komplekss og ļūdeņražu savienojums, 
ko iegūst kā rafinātu apstrādē ar 
sērskābi. Pārsvarā satur pies ātinātus 
ogļūdeņražus ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt no C 20 līdz C 50, un 40°C 
temperatūrā tā ir gatava e ļļa ar 
viskozitāti vismaz 19 10-6 m2.s-1. 649-056-00-3 265-119-4 64742-20-7  
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/457 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas destil āti, ar skābi apstrādāta 
vieglu paraf īnu frakcija; nerafin ēta vai 
daļēji rafinēta jēlnafta 
(Komplekss og ļūdeņražu savienojums, 
ko kā rafinātu iegūst apstrādē ar 
sērskābi. Pārsvarā satur pies ātinātus 
ogļūdeņražus ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt no C 15 līdz C 30, un 40°C 
temperatūrā tā ir gatava e ļļa ar 
viskozitāti, mazāku par 19 10-6 m2.s-1.) 649-057-00-9 265-121-5 64742-21-8  
Naftas destil āti, ķīmiski neitraliz ēta 
smagu paraf īnu frakcija; nerafin ēta vai 
daļēji rafinēta jēlnafta 
(Komplekss og ļūdeņražu savienojums, 
ko iegūst, atdalot sk ābos 
savienojumus. P ārsvarā satur 
ogļūdeņražus ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt no C 20 līdz C 50, un 40°C 
temperatūrā tie ir gatava e ļļa ar 
viskozitāti vismaz 19 10-6 m2.s-1. Tas 
satur sam ērā daudz alif ātiskus 
ogļūdeņražus.) 649-058-00-4 265-127-8 64742-27-4  
L 396/458 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas destil āti, ķīmiski neitraliz ēta 
vieglu paraf īnu frakcija; nerafin ēta vai 
daļēji rafinēta jēlnafta 
(Komplekss og ļūdeņražu savienojums, 
ko iegūst, atdalot sk ābos 
savienojumus. Tas satur og ļūdeņražus 
ar oglekļa atomu skaitu galvenok ārt no 
C15 līdz C 30, un 40°C temperat ūrā tie ir 
gatava eļļa ar viskozit āti, mazāku par 
19 10-6 m2.s-1.) 649-059-00-
X 265-128-3 64742-28-5  
Naftas destil āti, ķīmiski neitraliz ēta 
smagu naft ēnu frakcija; nerafin ēta vai 
daļēji rafinēta jēlnafta 
(Komplekss og ļūdeņražu savienojums, 
ko iegūst, atdalot sk ābos 
savienojumus. Tas satur og ļūdeņražus 
ar oglekļa atomu skaitu galvenok ārt no 
C20 līdz C 50, un 40°C temperat ūrā tā ir 
gatava eļļa ar viskozit āti vismaz 19 10-
6 m2.s-1. Tas satur sam ērā maz 
normālus parafīnus.) 649-060-00-5 265-135-1 64742-34-3  
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/459 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas destil āti, ķīmiski neitraliz ēta 
vieglu naft ēnu frakcija; nerafin ēta vai 
daļēji rafinēta jēlnafta 
(Komplekss og ļūdeņražu savienojums, 
ko iegūst, atdalot sk ābos 
savienojumus. Tas satur p ārsvarā 
ogļūdeņražus ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt no C 15 līdz C 30, un 40°C 
temperatūrā tie ir gatava e ļļa ar 
viskozitāti, mazāku par 19 10-6 m2.s-1. 
Tas satur sam ērā maz norm ālus 
parafīnus.) 649-061-00-0 265-136-7 64742-35-4  
Naftas gāzes, katalītiski sašķelta 
ligroīna depropanizatora augš ējā 
frakcija, bag ātināta ar C 3, bez skābēm; 
naftas gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu savienojums, 
ko iegūst, frakcion ējot katalītiski 
sašķeltus ogļūdeņražus un att īrot no 
skābiem piemais ījumiem. Tas satur 
ogļūdeņražus ar oglek ļa atomu skaitu 
no C 2 līdz C 4, galvenok ārt C 3.) 649-062-00-6 270-755-0 68477-73-6 H, K 
Naftas gāzes, katalītiskais krekings; 
naftas gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu savienojums, 
ko iegūst katalītiskā krekinga produktu 
destilācijā. Pārsvarā tas satur 
alifātiskus ogļūdeņražus ar oglek ļa 
atomu skaitu galvenok ārt no C 1 līdz 
C6.) 649-063-00-1 270-756-6 68477-74-7 H, K 
L 396/460 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas gāzes, katalītiskais krekings, 
produkti, kas bag ātināti ar oglekli, 
atomu skaits no C 1 līdz C 5; naftas gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu savienojums, 
ko iegūst katalītiskā krekinga produktu 
destilācijā. Tas satur alif ātiskus 
ogļūdeņražus ar oglek ļa atomu skaitu 
no C 1 līdz C 6, galvenok ārt no C 1 līdz 
C5.) 649-064-00-7 270-757-1 68477-75-8 H, K 
Naftas gāzes, ligroīna katalītiskās 
polimeriz ācijas stabilizatora augš ējā 
frakcija, produkti, kas bag ātināti ar 
oglekli, atomu skaits no C 2 līdz C 4; 
naftas gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu savienojums, 
ko iegūst no katal ītiski polimeriz ēta 
ligroīna frakcionatora stabiliz ācijas 
produktiem. Tas satur alif ātiskus 
ogļūdeņražus ar oglek ļa atomu skaitu 
no C 2 līdz C 6, galvenok ārt no C 2 līdz 
C4.) 649-065-00-2 270-758-7 68477-76-9 H, K 
Naftas gāzes, katalītiskais riformings, 
produkti, kas bag ātināti ar oglekli, 
atomu skaits no C 1 līdz C 4; naftas gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu savienojums, 
ko destilē no katalītiskā riforminga 
produktiem. Tas satur og ļūdeņražus ar 
oglekļa atomu skaitu no C 1 līdz C 6 
(galvenok ārt no C 1 līdz C 4).) 649-066-00-8 270-760-8 68477-79-2 H, K 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/461 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas gāzes, no C 3 līdz C 5, 
olefīnparafīnu rinda, alkil ēšanas 
izejviela; naftas g āze 
Komplekss olef īnu un paraf īnu rindas 
ogļūdeņražu savienojums ar oglek ļa 
atomu skaitu no C 3 līdz C 5, ko izmanto 
kā alkilēšanas izejvielu. Istabas 
temperatūra parasti ir augst āka par 
tādu savienojumu kritisko 
temperatūru.) 649-067-00-3 270-765-5 68477-83-
8$ H, K 
Naftas gāzes, bagātinātas ar C 4; naftas 
gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu savienojums, 
ko destilē no katalītiskā frakcionatora 
produktiem. Tas satur alif ātiskus 
ogļūdeņražus ar oglek ļa atomu skaitu 
no C 3 līdz C 5, galvenok ārt C 4.) 349-068-00-9 270-767-6 68477-85-0 H, K 
Naftas gāzes, deetaniz ētas augšējās 
frakcijas; naftas g āze 
(Komplekss og ļūdeņražu savienojums, 
ko destilē no katalītiskas krekinga 
gāzes un benz īna frakcijas. Taj ā 
galvenokārt ir etāns un etilēns.) 649-069-00-4 270-768-1 68477-86-1 H, K 
L 396/462 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas gāzes, deizobutanizatora 
kolonnas augš ējās frakcijas; naftas 
gāze 
Komplekss og ļūdeņražu savienojums, 
ko atmosf ēras spiedien ā destilē no 
butāna un butil ēna frakcijas. Tas satur 
alifātiskus ogļūdeņražus ar oglek ļa 
atomu skaitu galvenok ārt no C 3 līdz 
C4.) 649-070-00-
X 270-769-7 68477-87-2 H, K 
Naftas gāzes, bagātinātas ar prop ānu, 
sausais depropanizators; naftas g āze 
(Komplekss og ļūdeņražu savienojums, 
ko destilē no katalītiskā krekinga 
produktu g āzes un benz īna frakcijas. 
Tajā galvenok ārt ir propil ēns ar etāna 
un propāna piejaukumu.) 649-071-00-5 270-772-3 68477-90-7 H, K 
Naftas gāzes, depropanizatora augš ējā 
frakcija; naftas g āze 
(Komplekss og ļūdeņražu savienojums, 
ko destilē no katalītiskā krekinga 
produktu g āzes un benz īna frakcijas. 
Tas satur alif ātiskus ogļūdeņražus ar 
oglekļa atomu skaitu galvenok ārt no 
C2 līdz C 4.) 649-072-00-0 270-773-9 68477-91-8 H, K 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/463 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas gāzes, gāzes reģeneratoru 
rūpnieciskā depropanizatora augš ējās 
frakcijas; naftas g āze 
(Komplekss og ļūdeņražu savienojums, 
ko iegūst, frakcion ējot jaukto 
ogļūdeņražu frakciju. P ārsvarā tas 
satur ogļūdeņražus ar oglek ļa atomu 
skaitu no C 1 līdz C 4, galvenok ārt 
propānu.) 649-073-00-6 270-777-0 68477-94-1 H, K 
Naftas gāzes, Girbatola iek ārtas 
izejvielu pl ūsma; naftas g āze 
Komplekss og ļūdeņražu savienojums, 
ko izmanto Girbatola iek ārtā, lai 
atdalītu sērūdeņradi. Tas satur 
alifātiskus ogļūdeņražus ar oglek ļa 
atomu skaitu galvenok ārt no C 2 līdz 
C4.) 649-074-00-1 270-778-6 68477-95-2 H, K 
L 396/464 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas gāzes, bagātinātas ar C 4, bez 
sērūdeņraža, izomeriz ēta ligroīna 
frakcionators; naftas g āze 649-075-00-7 270-782-8 68477-99-6 H, K 
Naftas atpl ūdes gāze, katalītiski 
sašķeltas dzidrin ātas eļļas un termiski 
sašķelta vakuuma atlikuma 
frakcionatora atteces cilindrs; naftas gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu savienojums, 
ko iegūst, frakcion ējot katalītiski 
sašķeltas dzidrin ātas eļļas un termiski 
sašķeltu vakuumatlikumu. P ārsvarā tas 
satur ogļūdeņražus ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt no C
1 līdz C 6.) 649-076-00-2 270-802-5 68478-21-7 H, K 
Naftas atpl ūdes gāze, ligroīna 
katalītiskā krekinga produktu 
stabilizācijas absorb ētājs; naftas g āze 
(Komplekss og ļūdeņražu savienojums, 
ko iegūst ligroīna katalītiskā krekinga 
produktu stabiliz ācijā. Pārsvarā tas 
satur ogļūdeņražus ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt no C 1 līdz C 6.) 649-077-00-8 270-803-0 68478-22-8 H, K 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/465 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas atpl ūdes gāze, katalītiskā 
krekinga iek ārta, katalītisks riformers 
un ar hidrodesulfurizatoru apvienots frakcionētājs; naftas g āze 
(Komplekss og ļūdeņražu savienojums, 
ko, atdalot sk ābos piemais ījumus, 
iegūst, frakcion ējot katalītiskā 
krekinga, katal ītiskā riforminga un 
hidrodesulfuriz ācijas produktus. 
Pārsvarā tas satur og ļūdeņražus ar 
oglekļa atomu skaitu galvenok ārt no 
C
1 līdz C 5.) 649-078-00-3 270-804-6 68478-24-0 H, K 
Naftas atpl ūdes gāze, katalītiski 
pārveidota ligro īna frakcionatora 
stabilizators; naftas g āze 
 
Komplekss og ļūdeņražu savienojums, 
ko iegūst ligroīna katalītiskā 
riforminga produktu frakcionatora stabilizācijā. Pārsvarā tas satur 
ogļūdeņražus ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt no C
1 līdz C 4.) 649-079-00-9 270-806-7 68478-26-2 H, K 
L 396/466 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas atpl ūdes gāze, jaukta 
piesātinātās gāzes iekārtas plūsma, 
bagātināta ar C 4; naftas gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu savienojums, 
ko tiešās pārtvaices ligro īna destilāta 
stabilizācijā iegūst no destil ācijas 
atplūdes gāzēm un ligro īna katalītiskā 
riforminga stabilizatora atpl ūdes 
gāzēm. Tas satur og ļūdeņražus ar 
oglekļa atomu skaitu no C 3 līdz C 6, 
galvenokārt butānu un izobut ānu.) 649-080-00-4 270-813-5 68478-32-0 H, K 
Naftas atpl ūdes gāze, piesātinātās 
gāzes reģenerēšanas iekārta, bagātināta 
ar C 1 līdz C 2; naftas gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu savienojums, 
ko ligroīna tiešā pārtvaicē un no 
ligroīna katalītiskā riforminga 
stabilizatora atpl ūdes gāzēm iegūst, 
frakcionējot destilāta atplūdes gāzi. 
Pārsvarā tas satur og ļūdeņražus ar 
oglekļa atomu skaitu no C 1 līdz C 5, 
galvenokārt metānu un etānu.) 649-081-00-
X 270-814-0 68478-33-1 H, K 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/467 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas atpl ūdes gāze, termisks 
vakuuma atlikuma krekings; naftas gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu savienojums, 
ko iegūst termisk ā vakuuma atlikuma 
krekingā. Tas satur og ļūdeņražus ar 
oglekļa atomu skaitu galvenok ārt C
1-
C5.) 649-082-00-5 270-815-6 68478-34-2 H, K 
Ogļūdeņraži, bagātināti ar no C 3 līdz 
C4, naftas destil āts; naftas g āze 
(Komplekss og ļūdeņražu savienojums, 
ko iegūst, destilējot un kondens ējot 
jēlnaftu. Tas satur og ļūdeņražus ar 
oglekļa atomu skaitu no C 3 līdz C 5, 
galvenokārt C 3 un C 4.) 649-083-00-0 270-990-9 68512-91-4 H, K 
Naftas gāzes, pilna diapazona tieš ās 
pārtvaices ligro īna deheksanizators; 
naftas gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu savienojums, 
ko iegūst, frakcion ējot pilna diapazona 
tiešas pārtvaices ligro īnu. Tas satur 
ogļūdeņražus ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt C 2-C6.) 649-084-00-6 271-000-8 68513-15-5 H, K 
L 396/468 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas gāzes, hidrokrekinga 
depropanizators, bag ātinātas ar 
ogļūdeņražiem; naftas g āze 
(Komplekss og ļūdeņražu savienojums, 
ko destilē no hidrokrekinga 
produktiem. P ārsvarā tas satur 
ogļūdeņražus ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt no C 1 līdz C 4. Tas var 
saturēt arī mazliet ūdeņraža un 
sērūdeņraža.) 649-085-00-1 271-001-3 68513-16-6 H, K 
Naftas gāzes, viegl ā tiešas pārtvaices 
ligroīna stabilizatora izpl ūde; naftas 
gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu savienojums, 
ko iegūst vieglā tiešas pārtvaices 
ligroīna stabiliz ācijā. Tas satur 
piesātinātus alifātiskus ogļūdeņražus ar 
oglekļa atomu skaitu galvenok ārt no 
C2 līdz C 6.) 649-086-00-7 271-002-9 68513-17-7 H, K 
Naftas atlikumi, alkil ācijas sadal ītājs, 
bagātināti ar C 4; naftas gāze 
(Komplekss atlikums, ko ieg ūst 
dažādu rafinācijas oper āciju plūsmu 
destilācijā. Tas satur og ļūdeņražus ar 
oglekļa atomu skaitu diapazon ā no C 4 
līdz C 5, galvenok ārt butānu, un 
aptuvens t ā viršanas temperat ūras 
diapazons ir no – 11,7°C l īdz 27,8 °C.) 649-087-00-2 271-010-2 68513-66-6 H, K 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/469 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Ogļūdeņraži, no C 1 līdz C 4, naftas gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu savienojums, 
ko iegūst termisk ā krekingā, absorbera 
operācijās un jēlnaftas destil ācijā. Tas 
satur ogļūdeņražus ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt diapazon ā no C 1 
līdz C 4, un aptuvens t ā viršanas 
temperatūras diapazons ir no − 164°C 
līdz − 0,5°C.) 649-088-00-8 271-032-2 68514-31-8 H, K 
Ogļūdeņraži, no C 1 līdz C 4, kam attīrīts 
sērs; naftas g āze 
(Komplekss og ļūdeņražu savienojums, 
ko iegūst, ogļūdeņražiem att īrot 
merkaptānus vai sk ābus 
piemaisījumus. Tas satur og ļūdeņražus 
ar oglekļa atomu skaitu diapazon ā no 
C1 līdz C 4, un aptuvens t ā viršanas 
temperatūras diapazons ir no − 164 °C 
līdz − 0,5 °C.) 649-089-00-3 271-038-5 68514-36-3 H, K 
Ogļūdeņraži, no C 1 līdz C 3, naftas gāze 
(Komplekss savienojums, kur ā ir 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
diapazonā no C 1 līdz C 3, un aptuvens 
tā viršanas temperat ūras diapazons ir 
no − 164°C līdz − 42°C.) 649-090-00-9 271-259-7 68527-16-2 H, K 
Ogļūdeņraži, no C 1 līdz C 4, 
debutanizatora frakcija; naftas g āze 649-091-00-4 271-261-8 68527-19-5 H, K 
L 396/470 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas gāzes, no C 1 līdz C 5, mitras; 
naftas gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu savienojums, 
ko destilē no jēlnaftas un/vai ieg ūst 
gāzeļļu kreking ā. Tas satur 
ogļūdeņražus ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt no C 1 līdz C 5.) 649-092-00-
X 271-624-0 68602-83-5 H, K 
Ogļūdeņraži, no C 2 līdz C 4, naftas gāze 649-093-00-5 271-734-9 68606-25-7 H, K 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/471 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Ogļūdeņraži, C 3, naftas gāze 649-094-00-0 271-735-4 68606-26-8 H, K 
Naftas gāzes, alkilācijas 
sākumprodukti; naftas g āze 
(Komplekss og ļūdeņražu savienojums, 
ko iegūst naftas g āzeļļu katalītiskā 
krekingā. Tas satur og ļūdeņražus ar 
oglekļa atomu skaitu galvenok ārt no 
C3 līdz C 4.) 649-095-00-6 271-737-5 68606-27-9 H, K 
Naftas gāzes, depropanizatora gala 
frakciju frakcion ācija; naftas g āze 
(Komplekss og ļūdeņražu savienojums, 
ko iegūst, frakcion ējot depropanizatora 
gala frakcijas. P ārsvarā tas satur 
butānu, izobut ānu un butadi ēnu.) 649-096-00-1 271-742-2 68606-34-8 H, K 
Naftas gāzes, rafinatora mais ījums; 
naftas gāze 
(Komplekss savienojums, ko ieg ūst 
dažādos procesos. Tas satur ūdeņradi, 
sērūdeņradi un og ļūdeņražus ar oglek ļa 
atomu skaitu galvenok ārt no C 1 līdz 
C5.) 649-097-00-7 272-183-7 68783-07-3 H, K 
L 396/472 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas gāzes, katalītiskais krekings; 
naftas gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu savienojums, 
ko iegūst, destilējot katalītiskā 
krekinga produktus. P ārsvarā tas satur 
ogļūdeņražus ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt no C 3 līdz C 5.) 649-098-00-2 272-203-4 68783-64-2 H, K 
Naftas gāzes, no C 2 līdz C 4, no kā 
attīrīti sēra savienojumi; naftas g āze 
(Komplekss og ļūdeņražu savienojums, 
ko iegūst naftas destil ātu rafinācijā, 
atdalot sēra savienojumus, lai 
pārvērstu merkapt ānus vai atdal ītu 
skābos piemais ījumus. Tas satur 
galvenokārt piesātinātus un 
nepiesātinātus ogļūdeņražus ar oglek ļa 
atomu skaitu diapazon ā galvenok ārt no 
C2 līdz C 4, un aptuvens t ā viršanas 
temperatūras diapazons ir no − 51°C 
līdz − 34°C.) 649-099-00-8 272-205-5 68783-65-3 H, K 
Naftas gāzes, jēlnaftas frakcionatora 
gāzes; naftas g āze 
(Komplekss og ļūdeņražu savienojums, 
ko iegūst, frakcion ējot jēlnaftu. Tas 
satur pies ātinātus alifātiskus 
ogļūdeņražus ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt no C 1 līdz C 5.) 649-100-00-1 272-871-7 68918-99-0 H, K 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/473 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas gāzes, deheksanizatora 
produkti; naftas g āzes 
(Komplekss og ļūdeņražu savienojums, 
ko iegūst, frakcion ējot apvienotas 
ligroīna plūsmas. Tas satur 
piesātinātus alifātiskus ogļūdeņražus ar 
oglekļa atomu skaitu galvenok ārt no 
C1 līdz C 5.) 649-101-00-7 272-872-2 68919-00-6 H, K 
Naftas gāzes, viegl ā, tiešas destil ācijas 
benzīna frakcionatora stabilizatora 
gāzes; naftas g āze 
(Komplekss og ļūdeņražu savienojums, 
ko iegūst, frakcion ējot vieglo tieš ās 
destilācijas benz īnu. Tas satur 
piesātinātus alifātiskus ogļūdeņražus ar 
oglekļa atomu skaitu galvenok ārt no 
C1 līdz C 5.) 649-102-00-2 272-878-5 68919-05-1 H, K 
Naftas gāzes, ligroīna unificētāja 
desulfuriz ācijas attvaices kolonna; 
naftas gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu savienojums, 
ko iegūst, desulfuriz ējot ligroīna 
unificētāju, kuru attvaic ē no ligroīna. 
Tas satur pies ātinātus alifātiskus 
ogļūdeņražus ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt no C 1 līdz C4.) 649-103-00-8 272-879-0 68919-06-2 H, K 
L 396/474 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas gāzes, tiešas destil ācijas 
ligroīna unificētāja katalītiskais 
riformings; naftas g āze 
(Komplekss og ļūdeņražu savienojums, 
ko iegūst tiešas p ārtvaices ligro īna 
katalītiskā riforming ā un frakcion ējot 
izplūdes gāzi. Tas satur met ānu, etānu 
un propānu.) 649-104-00-3 272-882-7 68919-09-5 H, K 
Naftas gāzes, šķidrā katalītiskā 
krekinga sadal ītāja augšējās frakcijas; 
naftas gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu savienojums, 
ko iegūst, frakcion ējot sadalītāja 
produktus ar oglek ļa atomu skaitu no 
C3 līdz C 4. Pārsvarā tas satur C 3 
ogļūdeņražus.) 649-105-00-9 272-893-7 68919-20-0 H, K 
Naftas gāzes, tiešas destil ācijas 
stabilizatora g āzes; naftas g āze 
(Komplekss og ļūdeņražu savienojums, 
ko iegūst, frakcion ējot šķidrumu no 
jēlnaftas destil ācijā izmantotās pirmās 
destilācijas kolonnas. Tas satur 
piesātinātus alifātiskus ogļūdeņražus ar 
oglekļa atomu skaitu galvenok ārt no 
C1 līdz C 4.) 649-106-00-4 272-883-2 68919-10-8 H, K 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/475 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas gāzes, ligroīna katalītiskā 
krekinga debutanizators; naftas g āze 
(Komplekss og ļūdeņražu savienojums, 
ko iegūst, frakcion ējot ligroīna 
katalītiskā krekinga produktus. Tas 
satur ogļūdeņražus ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt no C 1 līdz C 4.) 649-107-00-
X 273-169-3 68952-76-1 H, K 
Naftas atpl ūdes gāze, katalītiski 
sašķelta destil āta un ligro īna 
stabilizators; naftas g āze 
(Komplekss og ļūdeņražu savienojums, 
ko iegūst, frakcion ējot katalītiski 
sašķeltu ligroīnu un destil ātu. Pārsvarā 
tas satur og ļūdeņražus ar oglek ļa 
atomu skaitu galvenok ārt no C 1 līdz 
C4.) 649-108-00-5 273-170-9 68952-77-2 H, K 
Naftas atpl ūdes gāze, termiski saš ķelts 
destilāts, gāzeļļas un ligro īna 
absorbētājs; naftas g āze 
(Komplekss og ļūdeņražu savienojums, 
ko iegūst, termiski saš ķelto destil ātu 
atdalot no ligro īnas un gāzeļļas. 
Pārsvarā tas satur og ļūdeņražus ar 
oglekļa atomu skaitu galvenok ārt no 
C1 līdz C 6.) 649-109-00-0 273-175-6 68952-81-8 H, K 
L 396/476 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas atpl ūdes gāze, termiski saš ķeltu 
ogļūdeņražu frakcionatora 
stabilizators, naftas koks ēšana; naftas 
gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu savienojums, 
ko iegūst, frakcion ēti stabilizējot 
naftas koks ēšanas ogļūdeņražu 
termiskā krekinga produktus. Tas satur 
ogļūdeņražus ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt no C 1 līdz C 6.) 649-110-00-6 273-176-1 68952-82-9 H, K 
Naftas gāzes, vieglais tv aika krekings, 
butadiēna koncentr āts; naftas g āze 
(Komplekss og ļūdeņražu savienojums, 
ko destilē no termokrekinga 
produktiem. Tas satur og ļūdeņražus ar 
oglekļa atomu skaitu galvenok ārt C 4.) 649-111-00-1 273-265-5 68955-28-2 H, K 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/477 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas gāzes, tiešas destil ācijas 
ligroīna katalītiskās riformera 
stabilizatora augš ējā frakcija; naftas 
gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu savienojums, 
ko iegūst tiešas destil ācijas ligro īna 
katalītiskā riforming ā, kā arī 
frakcionējot visas izpl ūdes gāzes. Tas 
satur pies ātinātus alifātiskus 
ogļūdeņražus ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt no C 2 līdz C 4.) 649-112-00-7 273-270-2 68955-34-0 H, K 
Ogļūdeņraži, C4; naftas g āze 649-113-00-2 289-339-5 27741-01-3 H, K 
Alkāni, C 1-4 (bagātināti ar C 3); naftas 
gāze 649-114-00-8 292-456-4 90622-55-2 H, K 
Naftas gāzes, tvaika krekings, 
bagātinātas ar C 3; naftas gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu savienojums, 
ko destilē no tvaika krekinga 
produktiem. Tas satur galvenok ārt 
propilēnu un mazliet prop āna, ar 
viršanas temperat ūras aptuvenu 
diapazonu no − 70°C līdz 0°C.) 649-115-00-3 295-404-9 92045-22-2 H, K 
L 396/478 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Ogļūdeņraži, C 4, tvaika krekinga 
destilāts; naftas g āze 
(Komplekss og ļūdeņražu savienojums, 
ko destilē no tvaika krekinga 
produktiem. Tas satur galvenok ārt 
ogļūdeņražus ar oglek ļa atomu skaitu 
C4, galvenok ārt 1-butēnu un 2-but ēnu, 
kā arī butānu un izobut ānu, ar viršanas 
temperatūras aptuvenu diapazonu no 
− 12°C līdz 5°C.) 649-116-00-9 295-405-4 92045-23-3 H, K 
Naftas gāzes, šķidrinātas, bez sēra,C 4 
frakcija; naftas g āze 
(Komplekss og ļūdeņražu savienojums, 
ko iegūst, desulfuriz ējot šķidrinātu 
naftas gāzu maisījumu, lai oksid ētu 
merkaptānus vai atdal ītu skābus 
piemaisījumus. Pārsvarā tas satur 
piesātinātus un nepies ātinātus 
ogļūdeņražus ar oglek ļa atomu skaitu 
C4.) 649-117-00-4 295-463-0 92045-80-2 H, K 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/479 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas rafin āti, tvaika kreking ā 
apstrādāta C 4 frakcija, ekstrah ēta ar 
vara amonija acet ātu, no C 3 līdz C 5 
piesātināti un nepies ātināti 
ogļūdeņraži, bez butadi ēna; naftas g āze 649-119-00-5 307-769-4 97722-19-5 H, K 
Naftas gāzes, amīnu sistēmas 
izejvielas; rafin ācijas gāze 
(Izejvielu g āze amīnu sistēmai, lai 
attīrītu sērūdeņradi. Pārsvarā tas satur 
ūdeņradi. Tas var satur ēt arī oglekļa 
dioksīdu, oglekļa monoks īdu, 
sērūdeņradi un alif ātiskus 
ogļūdeņražus ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt no C 1 līdz C 5.) 649-112-00-0 270-746-1 68477-65-6 H, K 
Naftas gāzes, benzola iek ārtas 
hidrodesulfurizatora emisijas; 
rafinācijas gāze 
(Benzola iek ārtu emisiju g āzes. 
Pārsvarā tas satur ūdeņradi. Tas var 
saturēt arī oglekļa monoks īdu un 
ogļūdeņražus ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt no C 1 līdz C 6, arī 
benzolu.) 649-121-00-6 270-747-7 68477-66-7 H, K 
L 396/480 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas gāzes, benzola iek ārtu 
reģenerācijas gāzes ar lielu ūdeņraža 
daudzumu; rafin ācijas gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu savienojums, 
ko iegūst, reģenerējot benzola iek ārtas 
gāzes. Pārsvarā tas satur ūdeņradi ar 
maziem daž ādu citu vielu (oglek ļa 
monoksīda un ogļūdeņražu ar oglek ļa 
atomu skaitu galvenok ārt no C 1 līdz C 6 
) piemaisījumiem.) 649-122-00-1 270-748-2 68477-67-8 H, K 
Naftas gāzes, kompaund ēta eļļa, ar 
lielu ūdeņraža un sl āpekļa daudzumu; 
rafinācijas gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu savienojums, 
ko destilē no kompaund ētas eļļas. 
Pārsvarā tas satur ūdeņradi un slāpekli 
ar maziem daž ādu citu vielu (oglek ļa 
monoksīda, oglekļa dioksīda un 
alifātisku ogļūdeņražu ar oglek ļa 
atomu skaitu galvenok ārt no C 1 līdz 
C5) piemaisījumiem.) 649-123-00-7 270-749-8 68477-68-9 H, K 
Naftas gāzes, katalītiski riform ēta 
ligroīna attvaices kolonnas augš ējā 
frakcija; rafin ācijas gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu savienojums, 
ko iegūst katalītiski riform ēta ligroīna 
stabilizācijā. Tas satur ūdeņradi un 
piesātinātus ogļūdeņražus ar oglek ļa 
atomu skaitu galvenok ārt no C 1 līdz 
C4.) 649-124-00-2 270-759-2 68477-77-0 H, K 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/481 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas gāzes, oglek ļa atomu skaits no 
C6 līdz C 8, produktu katal ītiska 
riforminga re ģenerācijas gāzes; 
rafinācijas gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu savienojums, 
ko destilē no C 6 līdz C 8 izejvielu 
katalītiska riforminga produktiem, un 
reģenerē, lai saglab ātu ūdeņradi. 
Pārsvarā tas satur ūdeņradi. Tas var 
saturēt mazliet oglek ļa monoks īdu, 
oglekļa dioksīdu, slāpekli un 
ogļūdeņražus ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt no C 1 līdz C 6.) 649-125-00-8 270-760-3 68477-80-5 H, K 
Naftas gāzes, oglek ļa atomu skaits no 
C6 līdz C 8, produktu katal ītiska 
riforminga re ģenerācijas gāzes; 
rafinācijas gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu savienojums, 
ko iegūst, destilējot C 6-C8 izejvielu 
katalītiskā riforminga produktus. Tas 
satur ūdeņradi un og ļūdeņražus ar 
oglekļa atomu skaitu galvenok ārt no 
C1 līdz C 5.) 649-126-00-3 270-762-9 68477-81-6 H, K 
L 396/482 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas gāzes, oglek ļa atomu skaits no 
C6 līdz C 8, katalītiskā riforminga 
reģenerācijas gāzes ar lielu ūdeņraža 
daudzumu; rafin ācijas gāze 649-127-00-9 270-763-4 68477-82-7 H, K 
Naftas gāzes, C2 atgriezenisk ā plūsma; 
rafinācijas gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu savienojums, 
ko iegūst, ekstrah ējot ūdeņradi no 
gāzes plūsmas, kur ā pārsvarā ir 
ūdeņradis un mazliet sl āpekļa, oglekļa 
monoksīda, metāna, etāna un etilēna 
piemaisījumu. Taj ā ir galvenok ārt 
ogļūdeņraži, piem ēram, metāns, etāns 
un etilēns, un mazliet ūdeņraža, 
slāpekļa un oglek ļa monoks īda 
piemaisījumu.) 649-128-00-4 270-766-0 68477-84-9 H, K 
Naftas gāzes, sausas, sk ābas, gāzes 
koncentrēšanas iekārtas izejas pl ūsma; 
rafinācijas gāze 
(Komplekss sausu g āzu savienojums 
no gāzu koncentr ēšanas iekārtas. Tajā 
ir ūdeņradis, sērūdeņradis un 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt no C 1 līdz C 3.) 649-129-00-
X 270-774-4 68477-92-9 H, K 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/483 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas gāzes, koncentr ētas gāzes 
reabsorbētāja destilāti; rafinācijas gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu savienojums, 
ko destilē no koncentr ētas gāzes 
reabsorbētāja apvienot ās gāzes 
plūsmām. Pārsvarā tajā ir ūdeņradis, 
oglekļa monoks īds, oglekļa dioksīds, 
slāpeklis, sērūdeņraži un og ļūdeņraži 
ar oglekļa atomu skaitu galvenok ārt no 
C1 līdz C 3.) 649-130-00-5 270-776-5 68477-93-0 H, K 
Naftas gāzes, ūdeņraža absorb ētāja 
izejas plūsma; rafin ācijas gāze 
(Komplekss savienojums, ko ieg ūst, 
absorbējot ūdeņradi no pl ūsmas, kas 
bagāta ar ūdeņradi. Tajā ir ūdeņradis, 
oglekļa monoks īds, slāpeklis un 
metāns ar mazu C 2 ogļūdeņražu 
piejaukumu.) 649-131-00-0 270-779-1 68477-96-3 H, K 
Naftas gāzes ar lielu ūdeņraža 
daudzumu; rafin ācijas gāze 
(Komplekss g āzveida savienojums, ko 
dzesējot nodala no og ļūdeņražu gāzēm. 
Pārsvarā tajā ir ūdeņradis ar maziem 
oglekļa monoks īda, slāpekļa, metāna 
un C2 ogļūdeņražu piejaukumiem.) 649-132-00-6 270-780-7 68477-97-4 H, K 
L 396/484 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas gāzes, kompaund ētas eļļas 
hidrēšanas iekārtas reģenerācijas 
produkti ar lielu ūdeņraža, slāpekļa 
daudzumu; rafin ācijas gāze 
(Komplekss savienojums, ko ieg ūst, 
reģenerējot kompaund ētas hidrētas 
eļļas. Pārsvarā tajā ir ūdeņradis un 
slāpeklis ar maziem oglek ļa 
monoksīda, oglekļa dioksīda un 
ogļūdeņražu piejaukumiem, kuru 
oglekļa atomu skaits ir no C 1 līdz C 5.) 649-133-00-1 270-781-2 68477-98-5 H, K 
Naftas gāzes, reģenerētas, ar lielu 
ūdeņraža daudzumu; rafin ācijas gāze 
(Komplekss savienojums, ko ieg ūst no 
reģenerētām reaktora g āzēm. Pārsvarā 
tajā ir ūdeņradis ar maziem oglek ļa 
monoksīda, slāpekļa, sērūdeņraža un 
piesātinātu alifātisku ogļūdeņražu 
piejaukumiem, kuru oglek ļa atomu 
skaits galvenok ārt ir no C 1 līdz C 5.) 649-134-00-7 270-783-3 68478-00-2 H, K 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/485 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas gāzes, ar lielu ūdeņraža 
daudzumu, riformera produkti; rafinācijas gāze 
(Komplekss savienojums, ko ieg ūst 
riformeros. P ārsvarā tajā ir ūdeņradis 
ar maziem oglek ļa monoks īda un 
alifātisku ogļūdeņražu piejaukumiem, 
kuru oglek ļa atomu skaits galvenok ārt 
ir no C
1 līdz C 5.) 649-135-00-2 270-784-9 68478-01-3 H, K 
Naftas gāzes, hidrēšanas riformings; 
rafinācijas gāze 
(Komplekss savienojums, ko ieg ūst 
hidrēšanas riforming ā. Pārsvarā tajā ir 
ūdeņradis, met āns un etāns ar maziem 
sērūdeņraža un alif ātisku ogļūdeņražu 
piejaukumiem, kuru oglek ļa atomu 
skaits galvenok ārt ir no C 3 līdz C 5.) 649-136-00-8 270-785-4 68478-02-4 H, K 
Naftas gāzes, hidrēšanas riformings, 
gāzes ar lielu ūdeņraža un met āna 
daudzumu; rafin ācijas gāze 
(Komplekss savienojums, ko ieg ūst 
hidrēšanas riforming ā. Pārsvarā tajā ir 
ūdeņradis un met āns ar maziem 
oglekļa monoks īda un dioks īda, 
slāpekļa un piesātinātu alifātisku 
ogļūdeņražu piejaukumiem, kuru 
oglekļa atomu skaits galvenok ārt ir no 
C2 līdz C 5.) 649-137-00-3 270-787-5 68478-03-5 H, K 
L 396/486 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas gāzes, hidrēšanas riforminga 
gāzes ar lielu ūdeņraža daudzumu; 
rafinācijas gāze 
(Komplekss savienojums, ko ieg ūst 
hidrēšanas riforming ā. Pārsvarā tajā ir 
ūdeņradis ar maziem oglek ļa 
monoksīda un alif ātisku ogļūdeņražu 
piejaukumiem, kuru oglek ļa atomu 
skaits galvenok ārt ir no C 1 līdz C 5.) 649-138-00-9 270-788-0 68478-04-6 H, K 
Naftas gāzes, termisk ā krekinga 
destilāti; rafinācijas gāze 
(Komplekss savienojums, ko destil ē no 
termokrekinga produktiem. Taj ā ir 
ūdeņradis, sērūdeņradis, oglek ļa 
monoksīds, oglekļa dioksīds un 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt no C 1 līdz C 6.) 649-139-00-4 270-789-6 68478-05-7 H, K 
Naftas atpl ūdes gāze, katalītiskā 
krekinga refrakcionatora absorb ētājs; 
rafinācijas gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu savienojums, 
ko iegūst, refrakcion ējot katalītiskā 
krekinga produktus. Taj ā ir ūdeņradis 
un ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt no C 1 līdz C3.) 649-140-00-
X 270-805-1 68478-25-1 H, K 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/487 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas atpl ūdes gāze, katalītiski 
riformēta ligroīna separators; 
rafinācijas gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu savienojums, 
ko iegūst katalītiskā tiešās pārtvaices 
ligroīna riforming ā. Tajā ir ūdeņradis 
un ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt no C 1 līdz C 6.) 649-141-00-5 270-807-2 68478-27-3 H, K 
Naftas atpl ūdes gāze, katalītiski 
riformēta ligroīna stabilizators; 
rafinācijas gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu savienojums, 
ko iegūst, stabiliz ējot katalītiski 
riformētu ligroīnu. Tajā ir ūdeņradis un 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt no C 1 līdz C 6.) 649-142-00-0 270-808-8 68478-28-4 H, K 
Naftas atpl ūdes gāze, krekinga 
destilāta hidrēšanas agreg āta 
separators; rafin ācijas gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu savienojums, 
ko iegūst, katalizatora kl ātbūtnē ar 
ūdeņradi apstrādājot krekinga 
destilātus. Tajā ir ūdeņradis un 
piesātināti alifātiski ogļūdeņraži ar 
oglekļa atomu skaitu galvenok ārt no 
C1 līdz C 5.) 649-143-00-6 270-809-3 68478-29-5 H, K 
L 396/488 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas atpl ūdes gāze, 
hidrodesulfuriz ēta tiešas destil ācijas 
ligroīna separators; rafin ācijas gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu savienojums, 
ko iegūst, hidrodesulfuriz ējot tiešas 
destilācijas ligro īnu. Tajā ir ūdeņradis 
un piesātināti alifātiski ogļūdeņraži ar 
oglekļa atomu skaitu galvenok ārt no 
C1 līdz C 6.) 649-144-00-1 270-810-9 68478-30-8 H, K 
Naftas gāzes, katalītiski riform ēta 
tiešas destil ācijas ligro īna stabilizatora 
augšējā frakcija; rafin ācijas gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu savienojums, 
ko iegūst katalītiskā tiešas destil ācijas 
ligroīna riforming ā, no kā tad 
frakcionē visas izpl ūdes gāzes. Tajā ir 
ūdeņradis, met āns, etāns un prop āns.) 649-145-00-7 270-999-8 68513-14-4 H, K 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/489 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas gāzes, riformera izpl ūdes gāzu 
vieglo frakciju atdestil ācija lielā 
spiedienā; rafinācijas gāze 
(Komplekss savienojums, ko 
riforminga reaktor ā iegūst, lielā 
spiedienā atdestilējot izplūdes gāzu 
vieglās frakcijas. P ārsvarā tajā ir 
ūdeņradis ar mazu met āna, etāna un 
propāna piejaukumu.) 649-146-00-2 271-003-4 68513-18-8 H, K 
Naftas gāzes, riformera izpl ūdes gāzu 
vieglo frakciju atdestil ācija zemā 
spiedienā; rafinācijas gāze 
(Komplekss savienojums, ko 
riforminga reaktor ā iegūst, zemā 
spiedienā atdestilējot izplūdes gāzu 
vieglās frakcijas. P ārsvarā tajā ir 
ūdeņradis ar mazu met āna, etāna un 
propāna piejaukumu.) 649-147-00-8 271-005-5 68513-19-9 H, K 
Naftas gāzes, eļļas rafinācijas gāzes 
destilāts; rafinācijas gāze 
(Komplekss savienojums, ko destil ē no 
gāzes plūsmas, kur ā ir ūdeņradis, 
oglekļa monoks īds, oglekļa dioksīds 
un ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt no C 1 līdz C 6, vai ko 
iegūst etāna un prop āna kreking ā. Tajā 
ir ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt no C 1 līdz C 2, kā arī 
slāpeklis, ūdeņradis un oglek ļa 
monoksīds.) 649-148-00-3 271-258-1 68527-15-1 H, K 
L 396/490 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas gāzes, benzola agreg āta 
hidrēšanas iekārtas depentanizatora 
augšējā frakcijas; rafin ācijas gāze 
(Komplekss savienojums, ko ieg ūst, 
katalizatora kl ātbūtnē apstrādājot 
benzola iek ārtas izejvielu pl ūsmu ar 
ūdeņradi, kuru p ēc tam depentaniz ē. 
Pārsvarā tajā ir ūdeņradis, etāns un 
propāns ar maziem sl āpekļa, oglekļa 
monoksīda un dioks īda, kā arī 
ogļūdeņražu piemais ījumiem, kuru 
oglekļa atomu skaits galvenok ārt ir no 
C1 līdz C 6. Tajā var būt arī benzola 
zīmes.) 649-149-00-9 271-623-5 68602-82-4 H, K 
Naftas gāzes, sekund āra absorbētāja 
izplūdes gāzes, šķidrinātu katalītiskā 
krekinga augš ējo frakciju 
frakcionators; rafin ācijas gāze 
(Komplekss savienojums, ko ieg ūst, 
frakcionējot katalītiskā krekinga 
šķidrās fāzes augšējās frakcijas. Taj ā ir 
ūdeņradis, slāpeklis un og ļūdeņraži ar 
oglekļa atomu skaitu galvenok ārt no 
C1 līdz C 3.) 649-150-00-4 271-625-6 68602-84-6 H, K 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/491 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas produkti, rafin ācijas gāzes; 
rafinācijas gāze 
(Komplekss savienojums, kur ā 
pārsvarā ir ūdeņradis ar nelielu 
metāna, etāna un prop āna 
piejaukumu.) 649-151-00-
X 271-750-6 68607-11-4 H, K 
Naftas gāzes, hidrokrekinga 
zemspiediena separators; rafin ācijas 
gāze 
(Komplekss savienojums, ko ieg ūst, 
separējot hidrokrekinga reaktora 
izplūdes produktu š ķidrumus un 
tvaikus. P ārsvarā tajā ir ūdeņradis un 
piesātināti ogļūdeņraži ar oglek ļa 
atomu skaitu galvenok ārt no C 1 līdz 
C3.) 649-152-00-5 272-182-1 68783-06-2 H, K 
Naftas gāzes, rafinators; rafin ācijas 
gāze 
(Komplekss savienojums, ko ieg ūst 
dažādās naftas rafin ācijas oper ācijās. 
Tajā ir ūdeņradis un og ļūdeņraži ar 
oglekļa atomu skaitu galvenok ārt no 
C1 līdz C3.) 649-153-00-0 272-338-9 68814-67-5 H, K 
L 396/492 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas gāzes, platformera produktu 
separācijas attvaices produkti; 
rafinācijas gāze 
(Komplekss savienojums, ko ieg ūst, 
ķīmiskā riforming ā pārvēršot naftēnus 
par aromātiskiem savienojumiem. Taj ā 
ir ūdeņradis un pies ātināti alifātiski 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt no C 2 līdz C 4.) 649-154-00-6 272-343-6 68814-90-4 H, K 
Naftas gāzes, hidrētas, skābas 
petrolejas depentanizatora stabilizatora izplūdes gāzes; rafinācijas gāze 
(Komplekss savienojums, ko ieg ūst, 
stabilizējot hidrētas petrolejas 
depentanizatoru. P ārsvarā tajā ir 
ūdeņradis, etāns un prop āns ar mazu 
slāpekļa, sērūdeņraža, oglek ļa 
monoksīda un ogļūdeņražu 
piejaukumu, kuru oglek ļa atomu skaits 
galvenokārt ir no C
4 līdz C 5.) 649-155-00-1 272-775-5 68911-58-0 H, K 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/493 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas gāzes, hidrētas, skābas, 
petrolejas vieglo frakciju atdestil ācijas 
cilindrs; rafin ācijas gāze 
(Komplekss savienojums, ko 
katalizatora kl ātbūtnē iegūst skābās 
petrolejas hidr ēšanas iekārtas vieglo 
frakciju atdestil ācijas cilindr ā. 
Pārsvarā tajā ir ūdeņradis un met āns ar 
mazu slāpekļa, oglekļa monoks īda un 
ogļūdeņražu piejaukumu, kuru oglek ļa 
atomu skaits galvenok ārt ir no C 2 līdz 
C5.) 649-156-00-7 272-776-0 68911-59-1 H, K 
Naftas gāzes, destil āta unificētāja 
desulfuriz ācijas attvaices produkti; 
rafinācijas gāze 
(Komplekss savienojums, ko attvaic ē 
no šķidriem desulfuriz ācijas 
produktiem. Taj ā ir sērūdeņradis, 
metāns, etāns un prop āns.) 649-157-00-2 272-873-8 68919-01-7 H, K 
Naftas gāzes, katalītiskā krekinga 
šķidrās fāzes produktu frakcion ēšana; 
rafinācijas gāze 
(Komplekss savienojums, ko ieg ūst, 
frakcionējot katalītiskā krekinga 
šķidrās fāzes augšējās frakcijas. Taj ā ir 
ūdeņradis, sērūdeņradis, slāpeklis un 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt no C 1 līdz C 5.) 649-158-00-8 272-874-3 68919-02-8 H, K 
L 396/494 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas gāzes, katalītiskā krekinga 
šķidrās fāzes skrubera sekund ārā 
absorbētāja izplūdes produkti; 
rafinācijas gāze 
(Komplekss savienojums, ko ieg ūst, 
laižot cauri skruberam katal ītiskā 
krekinga š ķidrās fāzes augšējās 
frakcijas g āzes. Tajā ir ūdeņradis, 
slāpeklis, met āns, etāns un prop āns.) 649-159-00-3 272-875-9 68919-03-9 H, K 
Naftas gāzes, hidrēšanas iekārtas 
desulfurizatora smag ās frakcijas; 
rafinācijas gāze 
(Komplekss savienojums, ko atdestil ē 
no šķidriem smag ā destilāta hidrācijas 
un desulfuriz ācijas produktiem. Taj ā ir 
ūdeņradis, sērūdeņradis un pies ātināti 
alifātiski ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt no C 1 līdz C 5.) 649-160-00-9 272-876-4 68919-04-0 H, K 
Naftas gāzes, platformera stabilizatora 
izplūdes produkti, viegl ās beigu 
frakcijas; rafin ācijas gāze 
(Komplekss savienojums, ko ieg ūst, 
frakcionējot platformera iek ārtas 
platīna reaktoru viegl ās gala frakcijas. 
Tajā ir ūdeņradis, met āns, etāns un 
propāns.) 649-161-00-4 272-880-6 68919-07-3 H, K 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/495 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas gāzes, priekšdestil ācijas 
kolonnas izpl ūde, jēlnaftas 
priekšdestil ācija; rafin ācijas gāze 
(Komplekss savienojums, ko ieg ūst no 
jēlnaftas destil ācijas pirm ās kolonnas. 
Tajā ir slāpeklis un pies ātināti alifātiski 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt no C 1 līdz C 5.) 649-162-00-
X 272-881-1 68919-08-4 H, K 
Naftas gāzes, darvas attvaices 
produkti; rafin ācijas gāze 
(Komplekss savienojums, ko ieg ūst, 
frakcionējot reducētu jēlnaftu. Taj ā ir 
ūdeņradis un og ļūdeņraži ar oglek ļa 
atomu skaitu galvenok ārt no C 1 līdz 
C4.) 649-163-00-5 272-884-8 68919-11-9 H, K 
Naftas gāzes, unific ēšanas iekārtas 
izplūdes produkti; rafin ācijas gāze 
(Ūdeņraža un met āna komplekss, ko 
iegūst, frakcion ējot unificēšanas 
iekārtas produktus.) 649-164-00-0 272-885-3 68919-12-0 H, K 
L 396/496 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Atplūdes naftas g āzes, katalītiski 
hidrodesulfuriz ēta ligroīna separators; 
rafinācijas gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu savienojums, 
ko iegūst ligroīna hidrodesulfuriz ācijā. 
Tajā ir ūdeņradis, met āns, etāns un 
propāns.) 649-165-00-6 273-173-5 68952-79-4 H, K 
Atplūdes naftas g āzes, tiešas 
destilācijas ligro īna 
hidrodesulfurizators; rafin ācijas gāze 
(Komplekss savienojums, ko ieg ūst 
tiešas destil ācijas ligro īna 
hidrodesulfuriz ācijā. Tajā ir ūdeņradis 
un ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt no C 1 līdz C 5.) 649-166-00-1 273-174-0 68952-80-7 H, K 
Naftas gāzes, porain ā absorbētāja 
izplūdes produkti, katal ītiskā krekinga 
šķidrā fāze un gāzeļļu desulfurizatora 
augšējās frakcijas; rafin ācijas gāze 
(Komplekss savienojums, ko ieg ūst, 
frakcionējot katalītiskā krekinga 
šķidrās fāzes un gāzeļļu 
desulfurizatora augš ējās frakcijas. Taj ā 
ir ūdeņradis un og ļūdeņraži ar oglek ļa 
atomu skaitu galvenok ārt no C 1 līdz 
C4.) 649-167-00-7 273-269-7 68955-33-9 H, K 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/497 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas gāzes, vienk ārša destilācija un 
katalītisks krekings; rafin ācijas gāze 
(Komplekss savienojums, ko ieg ūst 
vienkāršā destilācijā un katalītiskā 
krekingā. Tajā ir ūdeņradis, 
sērūdeņradis, slāpeklis, oglek ļa 
monoksīds, kā arī parafīnu un olef īnu 
rindas ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt no C 1 līdz C 6.) 649-168-00-2 273-563-5 68989-88-8 H, K 
Naftas gāzes, gāzeļļu dietanolam īna 
skrubera izpl ūdes produkti; rafin ācijas 
gāze 
(Komplekss savienojums, ko ieg ūst, 
desulfuriz ējot gāzeļļas ar 
dietanolam īnu. Pārsvarā tajā ir 
ūdeņradis, sērūdeņradis un alif ātiski 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt no C 1 līdz C 5.) 649-169-00-8 295-397-2 92045-15-3 H, K 
Naftas gāzes, gāzeļļu 
hidrodesulfuriz ācijas izplūdes gāzes;  
rafinācijas gāze 
(Komplekss savienojums, ko ieg ūst, no 
hidroģenēšanas iekārtas izplūdes gāzes 
atdalot šķidro fāzi. Pārsvarā tajā ir 
ūdeņradis, sērūdeņradis un alif ātiski 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt no C 1 līdz C 3.) 649-170-00-3 295-398-8 92045-16-4 H, K 
L 396/498 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas gāzes, gāzeļļu 
hidrodesulfuriz ācijas blakusprodukti; 
rafinācijas gāze 
(Komplekss g āzu savienojums, ko 
iegūst no riformeru un hidro ģenēšanas 
reaktoru blakusproduktiem. P ārsvarā 
tajā ir ūdeņradis un alif ātiski 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt no C 1 līdz C 4.) 649-171-00-9 295-399-3 92045-17-5 H, K 
Naftas gāzes, hidro ģenēšanas iekārtu 
izplūdes gāzu atdestil ācijas cilindra 
izplūdes; rafinācijas gāze 
(Komplekss g āzu savienojums, ko 
iegūst, pēc hidroģenēšanas reakcijas 
atdestilējot izplūdes gāzu vieglās 
frakcijas. P ārsvarā tajā ir ūdeņradis un 
alifātiski ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt no C 1 līdz C 6.) 649-172-00-4 295-400-7 92045-18-6 H, K 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/499 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas gāzes, ligroīna tvaika krekinga 
augstspiediena atlikums; rafin ācijas 
gāze 
(Komplekss savienojums, ko ieg ūst, kā 
ligroīna tvaika krekinga produktu 
nekondens ējamās daļas maisījumu ar 
atlikuma g āzēm, ko iegūst vielu 
ieguves turpin ājumā. Pārsvarā tajā ir 
ūdeņradis, kā arī parafīnu vai olef īnu 
rindas ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt no C 1 līdz C 5, ko 
var piejaukt ar ī dabasgāzei.) 649-173-00-
X 295-401-2 92045-19-7 H, K 
Naftas gāzes, atlikumu viskozit ātes 
samazināšana; rafin ācijas gāze 
(Komplekss savienojums, ko ieg ūst 
krāsnī, mazinot atlikumu viskozit āti. 
Pārsvarā tajā ir sērūdeņradis, kā arī 
parafīnu un olef īnu rindas og ļūdeņraži 
ar oglekļa atomu skaitu galvenok ārt no 
C1 līdz C 5.) 649-174-00-5 295-402-8 92045-20-0 H, K 
L 396/500 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas gāzes, no C 3 līdz C 4; naftas 
gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu savienojums, 
ko destilē no jēlnaftas krekinga 
produktiem. Taj ā ir ogļūdeņraži ar 
oglekļa atomu skaitu diapazon ā no C 3 
līdz C 4, galvenok ārt propāns un 
propilēns, un aptuvens t ā viršanas 
temperatūras diapazons ir no -51 °C 
līdz -1 °C.) 649-177-00-1 268-629-5 68131-75-9 H, K 
Naftas atpl ūdes gāze, destilāta 
katalītiskā krekinga produkti un 
ligroīna katalītiskā krekinga produktu 
frakcionatora absorb ētājs; naftas g āze 
(Komplekss og ļūdeņražu savienojums, 
ko destilē no destilātu un ligro īna 
katalītiskā krekinga produktiem. 
Pārsvarā tajā ir ogļūdeņraži ar oglek ļa 
atomu skaitu galvenok ārt no C 1 līdz 
C4.) 649-178-00-7 269-617-2 68307-98-2 H, K 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/501 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas atpl ūdes gāze, katalītiski 
polimeriz ēta ligroīna frakcionatora 
stabilizators; naftas g āze 
(Komplekss og ļūdeņražu savienojums, 
ko iegūst no polimeriz ēta ligroīna 
frakcionatora stabiliz ācijas 
produktiem. P ārsvarā tajā ir 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt no C 1 līdz C 4.) 649-179-00-2 269-618-8 68307-99-3 H, K 
Naftas atpl ūdes gāze, ligroīna 
katalītiskā riforminga produktu 
frakcionatora stabilizators, bez sērūdeņraža; naftas g āze 
(Komplekss og ļūdeņražu savienojums, 
ko iegūst no ligro īna katalītiskā 
riforminga frakcionatora stabiliz ācijas 
produktiem, kam ar am īniem atdal īts 
sērūdeņradis. Pārsvarā tas satur 
ogļūdeņražus ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt no C
1 līdz C 4.) 649-180-00-8 269-619-3 68308-00-9 H, K 
L 396/502 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas atpl ūdes gāze, destilāta 
krekinga produktu hidr ēšanas iekārtas 
vieglās frakcijas; naftas g āze 
(Komplekss og ļūdeņražu savienojums, 
ko iegūst, katalizatora kl ātbūtnē ar 
ūdeņradi apstrādājot termokrekinga 
produktus. P ārsvarā tajā ir piesātināti 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt no C 1 līdz C 6.) 649-181-00-3 269-620-9 68308-01-0 H, K 
Naftas atpl ūdes gāze, tiešas attvaices 
destilāta hidrodesulfurizators, bez 
sērūdeņraža; naftas g āze 
(Komplekss og ļūdeņražu savienojums, 
ko iegūst no tiešas attvaices destil ātu 
katalītiskas hidrodesulfuriz ācijas 
produktiem, un kam ar am īniem 
atdalīts sērūdeņradis. Pārsvarā tas satur 
ogļūdeņražus ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt no C 1 līdz C 4.) 649-182-00-9 269-630-3 68308-10-1 H, K 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/503 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Atplūdes gāze, gāzeļļu katalītiskā 
krekinga absorb ētājs; naftas g āze 
(Komplekss og ļūdeņražu savienojums, 
ko iegūst gāzeļļu katalītiskā krekinga 
produktu destil ācijā. Pārsvarā tas satur 
ogļūdeņražus ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt no C 1 līdz C 5.) 649-183-00-4 269-623-5 68308-03-2 H, K 
Naftas atpl ūdes gāze, gāzes 
reģenerators; naftas g āze 
(Komplekss og ļūdeņražu savienojums, 
ko destilē no jauktas og ļūdeņražu 
plūsmas produktiem. P ārsvarā tas satur 
ogļūdeņražus ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt no C 1 līdz C 5.) 649-184-00-
X 269-624-0 68308-04-3 H, K 
Atplūdes gāze, gāzes reģenerēšanas 
iekārtas deetanizators; naftas g āze 
(Komplekss og ļūdeņražu savienojums, 
ko destilē no jauktas og ļūdeņražu 
plūsmas produktiem. P ārsvarā tajā ir 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt no C 1 līdz C 4.) 649-185-00-5 269-625-6 68308-05-4 H, K 
L 396/504 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas atpl ūdes gāze, 
hidrodesulfuriz ēts destilāts un 
hidrodesulfuriz ēta ligroīna 
rektifikācijas kolonna, bez sk ābēm; 
naftas gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu savienojums, 
ko iegūst, frakcion ējot 
hidrodesulfuriz ētu ligroīnu un destil āta 
ogļūdeņražu plūsmu, un att īrot no 
skābiem piemais ījumiem. P ārsvarā tas 
satur ogļūdeņražus ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt no C 1 līdz C 5.) 649-186-00-0 269-626-1 68308-06-5 H, K 
Atplūdes naftas g āzes, 
hidrodesulfuriz ētu vakuuma g āzeļļu 
destilācija, bez s ērūdeņraža; naftas 
gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu savienojums, 
ko iegūst katalītiski hidrodesulfuriz ētu 
vakuuma g āzeļļu vieglo frakciju 
destilācijas stabiliz ācijā, kam ar 
amīniem atdal īts sērūdeņradis. 
Pārsvarā tas satur og ļūdeņražus ar 
oglekļa atomu skaitu galvenok ārt no 
C1 līdz C 6.) 649-187-00-6 269-627-7 68308-07-6 H, K 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/505 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas atpl ūdes gāze, vieglā tiešas 
destilācijas ligro īna stabilizators, bez 
sērūdeņraža; naftas g āze 
(Komplekss og ļūdeņražu savienojums, 
ko iegūst vieglā tiešas destil ācijas 
ligroīna frakcionatora stabiliz ācijā, 
kam ar am īniem atdal īts sērūdeņradis. 
Pārsvarā tas satur og ļūdeņražus ar 
oglekļa atomu skaitu galvenok ārt no 
C1 līdz C 5.) 649-188-00-1 269-629-8 68308-09-8 H, K 
Naftas atpl ūdes gāze, propāna un 
propilēna alkilācijas ieplūdes gāzes 
priekšdeetanizators; naftas g āze 
(Komplekss og ļūdeņražu savienojums, 
ko iegūst, destilējot propāna un 
propilēna reakcijas produktus. Tas 
satur ogļūdeņražus ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt no C 1 līdz C 4.) 649-189-00-7 269-631-9 68308-11-2 H, K 
L 396/506 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas atpl ūdes gāze, vakuuma g āzeļļa 
hidrodesulfuriz ēta, bez sērūdeņraža; 
naftas gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu savienojums, 
ko iegūst, katalītiski 
hidrodesulfuriz ējot vakuuma g āzeļļu, 
kam ar am īniem atdal īts sērūdeņradis. 
Pārsvarā tas satur og ļūdeņražus ar 
oglekļa atomu skaitu galvenok ārt no 
C1 līdz C 6.) 649-190-00-2 269-632-4 68308-12-3 H, K 
Naftas gāzes, katalītiskā krekinga 
produktu augš ējās frakcijas; naftas 
gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu savienojums, 
ko destilē no katalītiskā krekinga 
produktiem. Taj ā ir ogļūdeņraži ar 
oglekļa atomu skaitu diapazon ā no C 3 
līdz C 5, un aptuvens t ā viršanas 
temperatūras diapazons ir no -48 °C 
līdz 32 °C.) 649-191-00-8 270-071-2 68409-99-4 H, K 
Alkāni, C 1 un C 2; naftas gāze 649-193-00-9 270-651-5 68475-57-0 H, K 
Alkāni, C 2 un C 3; naftas gāze 649-194-00-4 270-652-0 68475-58-1 H, K 
Alkāni, C 3 un C 4; naftas gāze 649-195-00-
X 270-653-6 68475-59-2 H, K 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/507 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Alkāni, C 4 un C 5; naftas gāze 649-196-00-5 270-654-1 68475-60-5 H, K 
Deggāzes; naftas g āze 
(Komplekss vieglo g āzu savienojums. 
Pārsvarā tajā ir ūdeņradis un/vai 
mazmolekul āri ogļūdeņraži.) 649-197-00-0 270-667-2 68476-26-6 H, K 
Deggāzes, jēlnaftas destil āti; naftas 
gāze 
(Komplekss vieglo g āzu savienojums, 
ko destilē no jēlnaftas, kā arī iegūst 
ligroīna katalītiskā riforming ā. Tajā ir 
ūdeņradis un og ļūdeņraži ar oglek ļa 
atomu skaitu galvenok ārt diapazon ā no 
C1 līdz C 4, un aptuvens t ā viršanas 
temperatūras diapazons ir no -217°C 
līdz -12°C.) 649-198-00-6 270-670-9 68476-29-9 H, K 
Ogļūdeņraži, C 3 un C 4; naftas gāze 649-199-00-1 270-681-9 68476-40-4 H, K 
Ogļūdeņraži, C 4 un C 5; naftas gāze 649-200-00-5 270-682-4 68476-42-6 H, K 
L 396/508 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Ogļūdeņraži, no C 2 līdz C 4 (bagātināti 
ar C 3); naftas g āze 649-201-00-0 270-689-2 68476-49-3 H, K 
Naftas gāzes, šķidrinātas; naftas g āze 
(Komplekss og ļūdeņražu savienojums, 
ko destilē no jēlnaftas. Taj ā ir 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
diapazonā no C 3 līdz C 7, un aptuvens 
tā viršanas temperat ūras diapazons ir 
no -40 °C l īdz 80 °C.) 649-202-00-6 270-704-2 68476-85-7 H, K, S 
Naftas gāzes, šķidrinātas, bez sēra; 
naftas gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu savienojums, 
ko iegūst, šķidrinātu naftas g āzu 
maisījumu attīrot no sēra 
savienojumiem, lai p ārveidotu 
merkaptānus vai atdal ītu skābus 
piemaisījumus. Taj ā ir ogļūdeņraži ar 
oglekļa atomu skaitu diapazon ā no C 3 
līdz C 7, un aptuvens t ā viršanas 
temperatūras diapazons ir no -40 °C 
līdz 80 °C.) 649-203-00-1 270-705-8 68476-86-8 H, K, S 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/509 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas gāzes, C 3 un C 4, bagātinātas ar 
izobutānu; naftas g āze 
(Komplekss og ļūdeņražu savienojums, 
ko destilē no piesātinātiem un 
nepiesātinātiem ogļūdeņraži ar oglek ļa 
atomu skaitu molekul ā no C 3 līdz C 6, 
galvenokārt no butāna un izobut āna. 
Tajā ir piesātināti un nepies ātināti 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt C 3 un C 4, galvenok ārt 
izobutāns.) 649-204-00-7 270-724-1 68477-33-8 H, K 
Naftas destil āti, no C 3 līdz C 6, ar lielu 
piperilēna daudzumu; naftas g āze 
(Komplekss og ļūdeņražu savienojums, 
ko destilē no piesātinātiem un 
nepiesātinātiem alifātiskiem 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
molekulā no C 3 līdz C 6. Tajā ir 
piesātināti un nepies ātināti ogļūdeņraži 
ar oglekļa atomu skaitu galvenok ārt no 
C3 līdz C 6, galvenok ārt piperilēni.) 649-205-00-2 270-726-2 68477-35-0 H, K 
L 396/510 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas gāzes, butāna sadalītāja augšējā 
frakcija; naftas g āze 
(Komplekss og ļūdeņražu savienojums, 
ko destilē no butāna plūsmas. Taj ā ir 
alifātiski ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt C 3 un C 4.) 649-206-00-8 270-750-3 68477-69-0 H, K 
Naftas gāzes, C 2 un C 3; naftas gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu savienojums, 
ko iegūst, destilējot katalītiskā 
frakcionatora produktus. P ārsvarā tajā 
ir etāns, etilēns, propāns un propil ēns.) 649-207-00-3 270-751-9 68477-70-3 H, K 
Naftas gāzes, katalītiski sašķeltu 
gāzeļļu depropanizatora gala frakcijas, 
bez skābēm, bagātinātas ar C 4; naftas 
gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu savienojums, 
ko iegūst, frakcion ējot katalītiski 
sašķeltu gāzeļļu ogļūdeņražu plūsmu, 
un attīra no sērūdeņraža un citiem 
skābiem piemais ījumiem. Taj ā ir 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu no 
C3 līdz C 5, galvenok ārt C 4.) 649-208-00-9 270-752-4 68477-71-4 H, K 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/511 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas gāzes, katalītiski sašķelta 
ligroīna debutanizatora gala frakcijas, 
bagātinātas ar C 3 līdz C 5; naftas gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu savienojums, 
ko iegūst ligroīna katalītiskā krekinga 
produktu stabiliz ācijā. Tajā ir alifātiski 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt no C 3 līdz C 5.) 649-209-00-4 270-754-5 68477-72-5 H, K 
Naftas atpl ūdes gāze, izomeriz ēta 
ligroīna frakcionatora stabilizators;  
naftas gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu savienojums, 
ko iegūst no izomeriz ēta ligroīna 
frakcionatora stabiliz ācijas 
produktiem. P ārsvarā tas satur 
ogļūdeņražus ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt no C 1 līdz C 4.) 649-210-00-
X 269-628-2 68308-08-7 H, K 
Erionīts 650-012-00-0  12510-42-8  
Azbests 650-013-00-6  12001-29-5 
12001-28-4  132207-32-
0 
12172-73-5 77536-66-4 77536-68-6 77536-67-5  
L 396/512 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 2. papildin ājums 
28. punkts – kancerog ēnas vielas: 2. kategorija 
Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Berilijs 004-001-00-7 231-150-7 7440-41-7  
Berilija savienojumi, iz ņemot 
alumīnija berilija silik ātus 004-002-00-2    
Berilija oks īds  004-003-00-8 215-133-1 1304-56-9 E  
Sulfallāts (ISO); 2-
hlorallildietilditiokarbam āts 006-038-00-4 202-388-9 95-06-7  
Dimetilkarbamoilhlor īds 006-041-00-0 201-208-6 79-44-7  
Diazomet āns 006-068-00-8 206-382-7 334-88-3  
Hidrazīns 007-008-00-3 206-114-9 302-01-2 E 
N,N-dimetilhidraz īns 007-012-00-5 200-316-0 57-14-7  
1,2-dimetilhidraz īns 007-013-00-0  540-73-8 E 
Hidrazīna sāļi 007-014-00-6    
Izobutilnitr īts 007-017-00-2 208-819-7 542-56-3 E 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/513 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Hidrazobenzols; 1,2-
difenilhidraz īns 007-021-00-4 204-563-5 122-66-7  
Hidrazīna bis(3-karboksi-4-
hidroksibenzolsulfon āts) 007-022-00-X 405-030-1   
Heksametilfosfortriam īds; 
heksametilfosforam īds 015-106-00-2 211-653-8 680-31-9  
Dimetilsulf āts 016-023-00-4 201-058-1 77-78-1 E 
Dietilsulf āts 016-027-00-6 200-589-6 64-67-5  
1,3-propānsulfons 016-032-00-3 214-317-9 1120-71-4  
Dimetilsulfamoilhlor īds 016-033-00-9 236-412-4 13360-57-1  
L 396/514 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Kālija dihrom āts  024-002-00-6 231-906-6 7778-50-9 E 
Amonija dihrom āts  024-003-00-1 232-143-1 7789-09-5 E 
Nātrija dihrom āts, anhidrāts 024-004-00-7 234-190-3 10588-01-9 E 
Nātrija dihrom āts, dihidrāts 024-004-01-4 234-190-3 7789-12-0 E 
Hromildihlor īds; hroma oksihlor īds  024-005-00-2 239-056-8 14977-61-8  
Kālija hromāts  024-006-00-8 232-140-5 7789-00-6  
Kalcija hrom āts 024-008-00-9 237-366-8 13765-19-0  
Stroncija hrom āts 024-009-00-4 232-142-6 7789-06-2  
Trīsvērtīgā hroma hrom āts; hroma 
hromāts 024-010-00-X 246-356-2 24613-89-6  
Hroma (VI) savienojumi, iz ņemot 
bārija hromātu, kā arī 
savienojumus, kas citur min ēti 
Direktīvas 67/548/EEK I pielikum ā 024-017-00-8 – –  
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/515 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Nātrija hrom āts  024-018-00-3 231-889-5 7775-11-3 E  
Kobalta dihlor īds  027-004-00-5 231-589-4 7646-79-9 E 
Kobalta sulf āts  027-005-00-0 233-334-2 10124-43-3 E 
Kālija bromāts 035-003-00-6 231-829-8 7758-01-2  
Kadmija oks īds 048-002-00-0 215-146-2 1306-19-0 E 
Kadmija fluor īds  048-006-00-2 232-222-0 7790-79-6 E 
L 396/516 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Kadmija hlor īds 048-008-00-3 233-296-7 10108-64-2 E 
Kadmija sulf āts 048-009-00-9 233-331-6 10124-36-4 E 
Kadmija sulf īds  048-010-00-4 215-147-8 1306-23-6 E 
Kadmijs (pirofors) 048-011-00-X 231-152-8 7440-43-9 E 
Izoprēns (stabiliz ēts) 
2-metil-1,3-butadi ēns 601-014-00-5 201-143-3 78-79-5 D 
Benz[a]pir ēns; benz[d,e,f]hriz ēns 601-032-00-3 200-028-5 50-32-8  
Benz[a]antrac ēns 601-033-00-9 200-280-6 56-55-3  
Benz[b]fluorant ēns; 
Benz[e]acefenantril ēns 601-034-00-4 205-911-9 205-99-2  
Benz[j]fluorant ēns 601-035-00-X 205-910-3 205-82-3  
Benz[k]fluorant ēns 601-036-00-5 205-916-6 207-08-9  
Dibenz[a,h]antrac ēns 601-041-00-2 200-181-8 53-70-3  
Hrizēns  601-048-00-0 205-923-4 218-01-9  
Benz[e]pir ēns  601-049-00-6 205-892-7 192-97-2  
1,2-dibromet āns; etilēna dibrom īds 602-010-00-6 203-444-5 106-93-4 E 
1,2-dihloret āns; etilēna dihlorīds 602-012-00-7 203-458-1 107-06-2  
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/517 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
1,2-dibrom-3-hlorprop āns  602-021-00-6 202-479-3 96-12-8  
Brometilēns  602-024-00-2 209-800-6 593-60-2  
Trihloretil ēns; trihloret ēns  602-027-00-9 201-167-4 79-01-6  
Hloroprēns (stabiliz ēts) 
2-Hlorobuta-1,3-di ēns 602-036-00-8 204-818-0 126-99-8 D, E 
α–hlortoluols; benzilhlor īds  602-037-00-3 202-853-6 100-44-7 E  
α,α,α -trihlortoluols; benzotrihlor īds 602-038-00-9 202-634-5 98-07-7  
1,2,3-trihlorprop āns  602-062-00-X 202-486-1 96-18-4 D 
1,3-dihlor-2-propanols 602-064-00-0 202-491-9 96-23-1  
Heksahlorbenzols 602-065-00-6 204-273-9 118-74-1  
1,4-dihlorbut-2- ēns 602-073-00-X 212-121-8 764-41-0 E 
2,3-dibromprop ān-1-ols; 2,3-
dibrom-1-propanols  602-088-00-1 202-480-9 96-13-9 E  
a,a,a,4-Tetrahlortoluols  
p-Hlorbenzotrihlor īds 602-093-00-9 226-009-1 5216-25-1 
 E 
Etilēna oksīds; oksirāns 603-023-00-X 200-849-9 75-21-8  
1-hlor-2,3-epoksiprop āns; 
epihlorhidr īns 603-026-00-6 203-439-8 106-89-8  
L 396/518 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Propilēna oksīds; 1,2-
epoksiprop āns; metiloksir āns  603-055-00-4 200-879-2 75-56-9 E  
2,2'–bioksir āns; l,2:3,4-
diepoksibut āns  603-060-00-1 215-979-1 1464-53-5  
2,3-epoksiprop ān-1-ols, glicidols 
oksirānmetanols 603-063-00-8 209-128-3 556-52-5 E 
Fenilglicidil ēteris; 2,3-
epoksipropilfenil ēteris; 1,2-epoksi-
3-fenoksiprop āns  603–067–00–
X  204-557-2 122-60-1 E  
Stirola oks īds; (epoksietil)benzols; 
feniloksir āns 603-084-00-2 202-476-7 96-09-3  
Furāns  603-105-00-5 203-727-3 110-00-9 E  
R-2,3-epoksi-1-propanols  603- 143-00-2 404-660-4 57044-25-4 E  
(R)-1-hlor-2,3- epoksiprop āns  603-166-00-8 424-280-2 51594-55-9  
4-amino-3-fluorfenols 604- 028-00-X 402-230-0 399-95-1  
5-alil-1,3-benzodioksols; safr ols  605-020-00-9 202-345-4 94-59-7 E 
3-propanol īds; 1,3-propiolaktons 606-031-00-1 200-340-1 57-57-8  
4,4'-bis(dimetilamino) benzofenons 
Mihlera ketons 606-073-00-0 202-027-5 90-94-8 (1
Uretāns (INN); etilkarbam āts 607-149-00-6 200-123-1 51-79-6  
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/519 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Metilakrilamidometoksiacet āts 
(satur ≥ 0,1% akrilam īda) 607-190-00-X 401-890-7 77402-03-0  
Metilakrilamidoglikol āts (satur ≥ 
0,1% akrilam īda) 607-210-00-7 403-230-3 77402-05-2  
Oksirānmetanols, 4-metilbenzol-
Sulfonāts, (S)- 607-411-00-X 417-210-7 70987-78-9  
Akrilnitrils 608-003-00-4 203-466-5 107-13-1 D, E 
2-nitroprop āns 609-002-00-1 201-209-1 79-46-9  
2,4-dinitrotoluols [1];  dinitrotoluols 
[2]; dinitrotoluols, tehnisk ās tīrības 
pakāpes 609-007-00-9 204-450-0 [1]
246-836-1 [2]121-14-2 [1] 
25321-14-6 
[2] E 
5-nitroacenaft ēns 609-037-00-2 210-025-0 602-87-9  
2-nitronaftal ēns 609-038-00-8 209-474-5 581-89-5  
4-nitrobifenils 609-039-00-3 202-204-7 92-93-3  
Nitrofēns (ISO); 2,4-dihlorfenil-4-
nitrofenilēteris 609-040-00-9 217-406-0 1836-75-5  
2-nitroanizols 609-047-00-7 202-052-1 91-23-6  
2,6-dinitrotoluols  609- 049-00-8 210-106-0 606-20-2 E 
2,3-dinitrotoluols  609-050- 00-3 210-013-5 602-01-7 E  
3,4-dinitrotoluols  609-051- 00-9 210-222-1 610-39-9 E  
3,5-dinitrotoluols  609-052- 00-4 210-566-2 618-85-9 E  
Hidrazīntrinitromet āns  609-053-00-X  414-850-9 –  
2,5-dinitrotoluols  609-055- 00-0 210-581-4 619-15-8 E  
2-nitrotoluols 609-065- 00-5 201-853-3 88-72-2 E 
Azobenzols  611-001-00-6 203-102-5 103-33-3 E 
L 396/520 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Metil-ONN-azoksimetilacet āts; 
metilazoksimetilacet āts 611-004-00-2 209-765-7 592-62-1  
Dinātrija {5- [(4'- ((2,6-hidroksi-3- 
((2-hidroksi-5-sulfofenil)azo)fenil)azo) (1,1'-bifenil) -4-il)azo]salicil āt(4-)} 
kuprāts(2-); CI tieši brūnais 95 611-005-00-8 240-221-1 16071-86-6  
4-o-tolilazo-o-toluid īns; 4-amino-
2',3-dimetilazobenzols; granātsarkanā GBC  bāze; AAT; o-
aminoazotoluols 611-006-00-3 202-591-2 97-56-3  
4-aminoazobenzols 611-008-00-4 200-453-6 60-09-3  
Azokrāsvielas uz benzid īna bāzes; 
4,4'-diarilazobifenila kr āsvielas, 
izņemot citur Direkt īvas 
67/548/EEK I pielikum ā 
uzskaitītās  611-024-00-1 – –  
dinātrija 4-amino-3-[[4'-[(2,4-
diaminofenil)azo][1,1'-bifenil]- 4-il]azo]-5-hidroksi-6-(fenilazo)naftal īn-2,7-disulfon āts; 
C.I. tieši melnais 38  611-025-00-7 217-710-3 1937-37-7  
tetranātrija 3,3'[[1,1'-bifenil]-4,4'-
dil-bis-(azo)]- bis-[5-amino-4-
hidroksinaftal īn-2,7-disulfon āts]; 
C.I. tieši zilais 6  611-026-00-2 220-012-1 2602-46-2  
Dinātrija 3,3'-[[1,1'-bifenil]-4,4'-dil-
bis-(azo)]- bis-[4-aminonaftal īn-1-
sulfonāts); C.I. tieši sarkanais 28  611-027-00-8 209-358-4 573-58-0  
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/521 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Azokrāsvielas uz o–dianizidīna 
bāzes; 4,4'-diarilazo-3,3'-
dimetoksibifenila kr āsvielas, 
izņemot citur 
Direktīvas 67/548/EEK I pielikum ā 
minētās 611-029-00-9 – –  
Krāsvielas uz o–tolidīna bāzes; 4,4'-
diarilazo-3,3'-dimetilbifenila krāsvielas, iz ņemot citur 
Direktīvas 67/548/EEK I pielikum ā 
minētās  611-030-00-4 – –  
1,4,5,8- tetra -aminoantrahinons; C.I. 
dispersi zilais 1  611-032-00-5 219-603-7 2475-45-8  
6-hidroksi-1-(3-iz opropoksipropil)-
4-metil-2-okso-5-[4-(fenilazo) fenilazo]-1,2-dihidro-3-piridīnkarbonitrils  611-057-00-1 400-340-3 85136-74-9  
(6-(4-hidroksi-3-(2-
metoksifenilazo)-2-sulfon āt-7-
naftilamīn)-1,3,5-triaz īn-2,4-diil)-
bis-[(amīn-1-metiletil)-amonija] 
formiāts  611-058-00-7 402-060-7 108225-03-2  
Trinātrija-[4'-(8-acetilam īn-3,6-
disulfonāt-2-naftilazo)-4 ″-(6-benzoi 
lamīn-3-sulfon āt-2-naftilazo) 
bifenil-l,3 ″,3″,1′''–tetraolāt-
O,O″,O″,O′'']varš(II)  611-063-00-4 413-590-3 164058-22-4  
(Metilēn-bis-(4,1-phenil ēnazon(1-
(3-(dimetilamino)propil)-1,2-dihidro-6-hidroksi-4-metil-2-oksopirid īn-5,3-diil)))-1,1'-
dipiridinium dihlor īd dihidrohlor īds 611-099-00-0 401-500-5 – (2
L 396/522 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Fenilhidraz īns [1]  202-873-5 [1] -{}-100-63-0 
[1] 
Fenilhidraz īna hlorīds [2]  200-444-7 [2] 59-88-1 [2] 
Fenilhidraz īna hidrog ēnhlorīds [3]  248-259-0 [3] 27140-08-5 
[3] 
Fenilhidraz īna sulfāts (2:1) [4]  612-023-00-9 
257-622-2 [4] 52033-74-6 
[4] E  
2-metoksianil īns; o-anizid īns 612-035-00-4 201-963-1 90-04-0 E 
3,3'-dimetoksibenzid īns; o-
dianizidīns 612-036-00-X 204-355-4 119-90-4  
3,3'-dimetoksibenzid īna sāļi; o-
dianizidīna sāļi 612-037-00-5    
3,3'-dimetilbenzid īns; o-tolid īns 612-041-00-7 204-358-0 119-93-7  
4,4'-diaminodifenilmet āns; 4,4'-
metilēndianilīns 612-051-00-1 202-974-4 101-77-9 E 
3,3'-dihlorbenzid īns; 3,3'-
dihlordifenil-4,4'-il ēndiamīns 612-068-00-4 202-109-0 91-94-1  
3,3'-dihlorbenzid īna sāļi; 3,3'-
dihlordifenil-4,4'-il ēndiamīna sāļi 612-069-00-X 210-323-0[1] 
265-293-1[2] 277-822-3[3] 612-83-9[1] 
64969-34-
2[2] 
74332-73-
3[3]  
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/523 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
N-nitrozodimetilam īns; 
dimetilnitrozam īns 612-077-00-3 200-549-8 62-75-9 E 
2,2'-dihlor-4,4'-metil ēndianilīns; 
4,4'-metil ēn-bis(2-hloranil īns) 612-078-00-9 202-918-9 101-14-4  
2,2'-dihlor-4,4'-metil ēndianilīna 
sāļi; 4,4'-metil ēnbis(2-hloranil īna) 
sāļi 612-079-00-4    
3,3'-dimetilbenzid īna sāļi; o-tolidīna 
sāļi 612-081-00-5 210-322-5[1] 
265-294-7[2] 277-985-0[3] 612-82-8[1] 
64969-36-
4[2] 
74753-18-
7[3]  
1-metil-3-nitro-1-nitrozoguanid īns 612-083-00-6 200-730-1 70-25-7  
4,4'-metil ēndi-o-toluid īns 612-085-00-7 212-658-8 838-88-0  
2,2'-(nitrozoimino)bisetanols 612-090-00-4 214-237-4 1116-54-7  
o-toluidīns 612-091-00-X 202-429-0 95-53-4  
Nitrozodipropilam īns 612-098-00-8 210-698-0 621-64-7  
4-metil-m-fenil ēndiamīns 612-099-00-3 202-453-1 95-80-7  
Toluol-2,4-diamonija sulf āts  612-126-00-9 265-697-8 65321-67-7  
4-hloranil īns  612-137-00-9 203-401-0 106-47-8  
Diaminotoluols, tehnisks produkts  
– [2] un [3] mais ījums  
metil-fenil ēndiamīns [1]  
4- metil -m-fenil ēn diamīns [2]  
2- metil -m-fenil ēn diamīns [3]  612-151-00-5 246-910-3[1] 
202-453-1 [2]212-513-9 [3]25376-45-8 
[1] 
95-80-7 [2] 823-40-5 [3] E 
L 396/524 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
4-hlor-o-toluid īns [1]  
4-hlor-o-toluid īna hidrohlor īds [2]  612-196-00-0 202-441-6 [1]
221-627-8 [2]95-69-2 [1] 
3165-93-3 [2] E 
2,4,5-Trimetilanil īns [1]  
2,4,5-trimetilanil īn hidrohlor īds [2]  612-197-00-6 205-282-0 [1]
- [2] 137-17-7 [1] 
21436-97-5 
[2] E 
4,4'-Tiodianil īns [1] un t ā sāļi 612-198-00-1 205-370-9 [1] 139-65-1 [1] E 
4,4'-Oksidianil īns [1] un t ā sāļi  
p-Aminofenil ēteris [1]  612-199-00-7 202-977-0 [1] 101-80-4 [1] E 
2,4-Diaminoanizols [1] 
4-metoksi-m-fenil ēndiamīns  
2,4-diamīnanizola sulf āts [2]  612-200-00-0 210-406-1 [1]
254-323-9 [2]615-05-4 [1] 
39156-41-7 
[2]  
N,N,N',N'-tetrametil-4,4'-
metilēndianilīns 612-201-00-6 202-959-2 101-61-1  
C.I. Bāziskais violetais 3 ar Mihlera 
ketona saturu 0,1 % (EK Nr. 202-027-5) 612-205-00-8 208-953-6 548-62-9 E 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/525 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
6-Methoksi-m-toluid īns  
p-krezidīns 612-209-00-X 204-419-1 120-71-8 E 
Etilēnimīns; aziridīns 613-001-00-1 205-793-9 151-56-4  
2-metilazirid īns; propil ēnimīns 613-033-00-6 200-878-7 75-55-8 E 
Kaptafols ( ISO); 1,2,3,6-tetrahidro-
N-(1,1,2,2-tetrahloretiltio)ftalim īds 613-046-00-7 219-363-3 2425-06-1  
Karbadokss ( INN); metil 3-
(hinoksalīn-2-ilmetil ēn)karbazāta 
1,4-dioks īds; 2-
(metoksikarbonilhidrazonmetil)hinoksalīn-1,4-dioks īds 613-050-00-9 229-879-0 6804-07-5  
Maisījums, ko veido: 1,3,5-tris(3-
aminometilfenil)-1,3,5-(1H,3H,5H)-triaz īn-2,4,6-trions; 
oligomēru maisījums, ko veido 3,5-
bis(3-aminometilfenil)-1-poli[3,5-
bis(3-aminometilfenil)-2,4,6-triokso-1,3,5-(1H,3H,5H)-triaz īn-1-
il]-1,3,5-(1H,3H,5H)-triaz īn-2,4,6-
trions  613-199-00-X 421-550-1 –  
L 396/526 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Akrilamīds 616-003-00-0 201-173-7 79-06-1  
Tioacetam īds 616-026-00-6 200-541-4 62-55-5  
Maisījums no: N-[3-hidroksi-2-(2-
metilakriloilam īn-
metoksi)propoksimetil]-2-metilakrilam īda; N-[2,3- bis-(2-
metilakriloilam īn- 
metoksi)propoksimetil]-2-metilakrilam īda; metakrilam īda; 2-
metil-N-(2-metil-akriloilam īnme 
toksimetil)-akrilam īds; N-2,3-
dihidroksipropoksimetil)-2-metilakrilam īds 616-057-00-5 412-790-8 –  
Akmeņogļu darvas destil āti, 
benzola frakcija; viegl ā eļļa 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko destil ē no 
akmeņogļu darvas. Satur 
ogļūdeņražus ar oglek ļa atomu 
skaitu diapazon ā no C 4 līdz C 10, un 
aptuvens t ā viršanas temperat ūras 
diapazons ir no 80°C l īdz 160°C.) 648-001-00-0 283-482-7 84650-02-2  
Darvas eļļas, brūnogles; viegl ā eļļa 
(Lignīta darvas destil āta viršanas 
temperatūra ir diapazon ā aptuveni 
no 80°C l īdz 250°C. P ārsvarā satur 
alifātiskus un arom ātiskus 
ogļūdeņražus un vienv ērtīgus 
fenolus.) 648-002-00-6 302-674-4 94114-40-6 J 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/527 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Benzola vieglo frakciju destil āti no 
akmeņoglēm; vieglās eļļas 
redestilāts ar zemu viršanas 
temperatūru 
(Vieglās eļļas destilāts, ko iegūst, 
koksējot akmeņogles, un kuras 
destilācijas temperat ūras ir zem 
100oC. Pārsvarā satur alif ātiskus 
ogļūdeņražus ar oglek ļa atomu 
skaitu no C 4 līdz C 6.) 648-003-00-1 266-023-5 65996-88-5 J 
Akmeņogļu darvas destil āti, 
benzola frakcija, bag ātināta ar 
benzolu, toluolu un ksilolu; viegl ās 
eļļas redestil āts ar zemu viršanas 
temperatūru 
(Atlikums p ēc jēlbenzola 
destilācijas, atdalot benzola 
priekšfrakcijas. P ārsvarā satur 
benzolu, toluolu un ksilolus ar viršanas temperat ūru diapazon ā 
aptuveni no 75°C l īdz 200°C.) 648-004-00-7 309-984-9 101896-26-8 J 
Aromātiski ogļūdeņraži, no C 6 līdz 
C10, bagātināti ar frakciju C 8; 
vieglās eļļas redestil āts ar zemu 
viršanas temperat ūru 648-005-00-2 292-697-5 90989-41-6 J 
Solvent-nafta (akme ņogļu), viegls; 
vieglās eļļas redestil āts ar zemu 
viršanas temperat ūru 648-006-00-8 287-498-5 85536-17-0 J 
Solvent-nafta (akme ņogļu), satur 
ksilola un stirola frakcijas; viegl ās 
eļļas redestil āts ar vidēji augstu 
viršanas temperat ūru 648-007-00-3 287-502-5 85536-20-5 J 
L 396/528 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Solvent-nafta (akme ņogļu), satur 
kumaronu-stirolu; viegl ās eļļas 
redestilāts ar vidēji augstu viršanas 
temperatūru 648-008-00-9 287-500-4 85536-19-2 J 
Akmeņogļu ligroīns, destilācijas 
atlikumi; viegl ās eļļas redestil āts ar 
augstu viršanas temperat ūru 
(Atlikums p ēc reģenerēta ligroīna 
destilācijas. Pārsvarā satur 
naftalīna, kā arī indāna un stirola 
kondensācijas produktus.) 648-009-00-4 292-636-2 90641-12-6 J 
Aromātiski ogļūdeņraži, C 8; vieglās 
eļļas redestil āts ar augstu viršanas 
temperatūru 648-010-00-X 292-694-9 90989-38-1 J 
Aromātiski ogļūdeņraži, no C 8 līdz 
C9, ogļūdeņražu sveķu 
polimeriz ācijas blakusprodukti; 
vieglās eļļas redestil āts ar augstu 
viršanas temperat ūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst no 
polimeriz ētiem ogļūdeņražu 
sveķiem vakuum ā iztvaicējot 
šķīdinātāju. Tajā parsvarā ir 
aromātiski ogļūdeņraži ar oglek ļa 
atomu skaitu galvenok ārt diapazon ā 
no C 8 līdz C 9, un aptuvens t ā 
viršanas temperat ūras diapazons ir 
no 120°C l īdz 215°C.) 648-012-00-0 295-281-1 91995-20-9 J 
Aromātiski ogļūdeņraži, no C 9 līdz 
C12, benzola destil āti; vieglās eļļas 
redestilāts ar augstu viršanas 
temperatūru 648-013-00-6 295-551-9 92062-36-7 J 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/529 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Akmeņogļu ekstrakcijas atlikumi, 
ar sārmiem, sk ābēm ekstrah ēta 
benzola frakcija; viegl ās eļļas 
ekstrakcijas atlikumi ar zemu viršanas temperat ūru 
(Bituminiz ētu augstas temperat ūras 
akmeņogļu darvas destil āta 
redestilāts, bez darvas b āzēm un 
skābēm (viršanas temperat ūras 
diapazons aptuveni no 90
oC līdz 
160oC). Pārsvarā satur benzolu, 
toluolu un ksilolus.) 648-014-00-1 295-323-9 91995-61-8 J 
Akmeņogļu darvas ekstrakcijas 
atlikumi, ar s ārmiem, sk ābēm 
ekstrahēta benzola frakcija; viegl ās 
eļļas ekstrakcijas atlikumi ar zemu 
viršanas temperat ūru 648-015-00-7 309-868-8 101316-63-6 J 
Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, redestil ējot 
augstas temperat ūras akmeņogļu 
darvas destil ātu (bez darvas b āzēm 
un darvas sk ābēm). Tajā pārsvarā ir 
aizvietoti un neaizvietoti monocikliski arom ātiski 
ogļūdeņraži ar viršanas temperat ūru 
diapazonā no 85°C l īdz 195°C.)     
Akmeņogļu ekstrakcijas atlikumi, 
skāba benzola frakcija; viegl ās eļļas 
ekstrakcijas atlikumi ar zemu viršanas temperat ūru 
(Skābs gudrona blakusprodukts, ko 
iegūst, augstā temperat ūrā ar 
sērskābi rafinējot ogles. P ārsvarā 
satur sērskābi un organiskus 
savienojumus.) 648-016-00-2 298-725-2 93821-38-6 J 
L 396/530 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Akmeņogļu ekstrakcijas atlikumi, 
vieglās eļļas bāziskā frakcija, 
destilācijas augš ējā frakcija; viegl ās 
eļļas ekstrakcijas atlikumi ar zemu 
viršanas temperat ūru 
(Pirmā frakcija, ko ieg ūst, destilējot 
aromātiskus ogļūdeņražus, 
kumaronu, naftal īnu un ind ēnu 
bagātināto vieglo frakciju 
destilācijas atlikumus vai skalotu 
karboleļļu, un kuras viršanas 
temperatūra ir ievērojami zem āka 
par 145oC. Pārsvarā satur alif ātiskus 
un aromātiskus C 7 un C 8 
ogļūdeņražus.) 648-017-00-8 292-625-2 90641-02-4 J 
Akmeņogļu ekstrakcijas atlikumi, 
ar sārmu, skābi ekstrah ēta vieglā 
eļļa, indēna frakcija; viegl ās eļļas 
ekstrakcijas atlikumi ar vid ēji 
augstu viršanas temperat ūru 648-018-00-3 309-867-2 101316-62-5 J 
Akmeņogļu ekstrakcijas atlikumi, 
bāziska viegl ā eļļa, indēna un 
ligroīna frakcija; viegl ās eļļas 
ekstrakcijas atlikumi ar augstu viršanas temperat ūru 
(Destilāts, ko iegūst no arom ātisku 
ogļūdeņražu, kumarona, naftal īna 
un indēna bagātinātu vieglo frakciju 
destilācijas atlikumiem vai skalotas 
karboleļļas, un kuras viršanas 
temperatūras diapazons ir no 155°C 
līdz 180°C. P ārsvarā satur indēnu, 
indānu un trimetilbenzolus.) 648-019-00-9 292-626-8 90641-03-5 J 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/531 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Ligroīna šķīdinātājs, no 
akmeņoglēm; vieglās eļļas 
ekstrakcijas atlikumi ar augstu viršanas temperat ūru 
(Destilāts, ko iegūst vai nu no 
augstas temperat ūras akmeņogļu 
darvas, koks ēšanas krāsns vieglās 
eļļas vai sārmu ekstrakcijas 
atlikumiem no akme ņogļu darvas 
eļļas, kuriem viršanas temperat ūras 
diapazons ir no aptuveni no 130°C līdz 210°C. P ārsvarā satur indēnu 
un citus policikliskus savienojumus ar vienu benzola gredzenu. Tas var saturēt fenola savienojumus un 
aromātiskas slāpekļa bāzes.) 648-020-00-4 266-013-0 65996-79-4 J 
Akmeņogļu darvas destil āti, vieglās 
eļļas, neitrāla frakcija; viegl ās eļļas 
ekstrakcijas atlikumi ar augstu viršanas temperat ūru 
(Destilāts, ko iegūst, frakcion ēti 
destilējot augstas temperat ūras 
akmeņogļu darvu. Taj ā galvenok ārt 
ir alkilaizvietoti arom ātiski 
ogļūdeņraži ar vienu gredzenu, ar 
viršanas temperat ūru diapazon ā 
aptuveni no 135°C l īdz 210°C. Taj ā 
var būt arī nepiesātināti 
ogļūdeņraži, piem ēram, indēns un 
kumarons.) 648-021-00-X 309-971-8 101794-90-5 J 
Akmeņogļu darvas destil āti, vieglās 
eļļas, ekstrah ēti ar skābēm; vieglās 
eļļas ekstrakcijas atlikumi ar augstu 
viršanas temperat ūru 
(Šī eļļa ir komplekss arom ātisko 
ogļūdeņražu, galvenok ārt indēna, 
naftalīna, kumarona, fenola, o-, m- 
un p-krezola savienojums ar viršanas temperat ūru diapazon ā no 
140
oC līdz 215oC.) 648-022-00-5 292-609-5 90640-87-2 J 
L 396/532 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Akmeņogļu darvas destil āti, vieglās 
eļļas; karbole ļļa 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko destil ē no 
akmeņogļu darvas. Tas satur 
aromātiskus un cit ādus 
ogļūdeņražus, fenola savienojumus 
un aromātiskus slāpekļa 
savienojumus, ko destil ē aptuvenā 
temperatūras diapazon ā no 150°C 
līdz 210°C.) 648-023-00-0 283-483-2 84650-03-3 J 
Akmeņogļu darvas e ļļas; karbole ļļa 
(Destilāts, ko iegūst no augstas 
temperatūras akmeņogļu darvas, k ā 
destilācijas temperat ūras diapazons 
ir no aptuveni no 130°C l īdz 250°C. 
Pārsvarā satur naftal īna, 
alkilnaftal īnu un fenola rindas 
savienojumus un arom ātiskas 
slāpekļa bāzes.) 648-024-00-6 266-016-7 65996-82-9 J 
Akmeņogļu ekstrakcijas atlikumi, 
ar sārmiem, sk ābēm ekstrah ēta 
vieglā eļļa; karbole ļļas ekstrakcijas 
atlikums 
(Eļļa, ko iegūst, ar skābi skalojot 
iepriekš ar s ārmu skalotu 
karboleļļu, lai atdal ītu maza apjoma 
bāzisko vielu (darvas b āzu) 
savienojumus . P ārsvarā satur 
indānu, indēnu un alkilbenzolus.) 648-026-00-7 292-624-7 90641-01-3 J 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/533 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Akmeņogļu ekstrakcijas atlikumi, 
ar sārmiem ekstrah ēta darvas e ļļa; 
karboleļļas ekstrakcijas atlikums 
(Atlikums, ko ieg ūst no akme ņogļu 
darvas eļļas, to skalojot ar s ārmu 
(piemēram, nātrija hidroks īda ūdens 
šķīdumu), kad atdal ītas akmeņogļu 
jēldarvas sk ābes. Pārsvarā satur 
naftalīnus un arom ātiskas slāpekļa 
bāzes.) 648-027-00-2 266-021-4 65996-87-4 J 
Akmeņogļu ekstrakcijas e ļļas, 
vieglā eļļa; skābes ekstrakts 
(Ūdens ekstrakts, ko ieg ūst, ar skābi 
skalojot ar s ārmu iepriekš skalotu 
karboleļļu. Pārsvarā satur daž ādas 
aromātiskas slāpekļa bāzes, arī 
piridīnu, hinolīnu un to 
alkilatvasin ājumus.) 648-028-00-8 292-622-6 90640-99-6 J 
Piridīns, alkilatvasin ājumi; 
jēldarvas bāzes 
(Komplekss polialkil ētu piridīna 
atvasinājumu savienojums, ko 
iegūst ogļu darvas destil ācijā vai kā 
destilātu ar augstu viršanas 
temperatūru – aptuveni virs 150oC – 
ko iegūst amonjaka reakcij ā ar 
acetaldeh īdu, formaldeh īdu vai 
paraformaldeh īdu.) 648-029-00-3 269-929-9 68391-11-7 J 
L 396/534 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Darvas bāzes, akme ņogles, pikol īna 
frakcija; destil āta bāzes 
(Piridīna bāzes ar viršanas 
temperatūru diapazon ā aptuveni no 
125oC līdz 160oC, ko iegūst, 
destilējot neitraliz ētu skābes 
ekstraktu, kas bituminiz ētas 
akmeņogļu darvas destil ācijā iegūts 
no bāziskas darvas frakcijas. 
Pārsvarā satur lutid īnus un 
pikolīnus.) 648-030-00-9 295-548-2 92062-33-4 J 
Akmeņogļu darvas b āzes, lutidīna 
frakcija; destil āta bāzes 648-031-00-4 293-766-2 91082-52-9 J 
Akmeņogļu ekstrakcijas e ļļas, 
darvas bāze, kolidīna frakcija; 
destilāta bāzes 
(Ekstrakts, ko ieg ūst, ar skābi 
ekstrahējot bāzes no og ļu jēldarvas 
aromātiskām eļļām, ko pēc tam 
neitralizē un destilē. Pārsvarā satur 
kolidīnus, anilīnu, toluid īnus, 
lutidīnus un ksilid īnus.) 648-032-00-X 273-077-3 68937-63-3 J 
Darvas bāzes, akme ņogles, kolid īna 
frakcija; destil āta bāzes 
(Destilāta frakcija ar viršanas 
temperatūru diapazon ā aptuveni no 
181oC līdz 186oC, ko destil ē no 
jēlbāzes, kuru ieg ūst no 
bituminiz ētas akmeņogļu darvas 
destilācijā iegūtām skābi 
ekstrahētām, neitraliz ētām darvas 
bāziskām frakcijām. Tas satur 
galvenokārt anilīnu un kolid īnu.) 648-033-00-5 295-543-5 92062-28-7 J 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/535 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Darvas bāzes, akme ņogles, anil īna 
frakcija; destil āta bāzes 
(Destilāta frakcija ar viršanas 
temperatūru diapazon ā aptuveni no 
180°C līdz 200°C, ko destil ē no 
jēlbāzes, kuru ieg ūst no akme ņogļu 
darvas destil ācijā iegūtas 
karboleļļas, no kā atdalīti fenoli un 
bāzes. Tas satur galvenok ārt 
anilīnu, kolidīnus, lutidīnus un 
toluidīnus.) 648-034-00-0 295-541-4 92062-27-6 J 
Darvas bāzes, akme ņogles, 
toluidīna frakcija; destil āta bāzes 648-035-00-6 293-767-8 91082-53-0 J 
Naftas destil āti, alkēnu un alkil ēnu 
ražošanā iegūta pirolīzes eļļa, kam 
piejaukta augstas temperat ūras 
akmeņogļu darva, ind ēna frakcija; 
redestilāti 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst kā 
redestilātu, frakcion ēti destilējot 
bituminiz ētu augstas temperat ūras 
akmeņogļu darvu un atlikuma e ļļas, 
ko iegūst naftas produktu pirol īzē, 
ražojot alk ēnus un alkil ēnus – vai 
no dabasg āzes. Tas galvenok ārt 
satur indēnu, un tā viršanas 
temperatūras diapazons ir no 
aptuveni no 160°C l īdz 190°C.) 648-036-00-1 295-292-1 91995-31-2 J 
L 396/536 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Akmeņogļu destilāti, akmeņogļu 
darvas atlikuma pirol īzes eļļas, 
naftalīna eļļas; redestil āti 
(Redestilāts, ko iegūst, frakcion ēti 
destilējot bituminiz ētu augstas 
temperatūras akmeņogļu darvu un 
pirolizējot atlikuma e ļļas, kura 
viršanas diapazons ir no aptuveni no 190°C l īdz 270°C. P ārsvarā satur 
aizvietoti dicikliski arom ātiski 
savienojumi.) 648-037-00-7 295-295-8 91995-35-6 J 
Akmeņogļu ekstrakcijas e ļļas, 
akmeņogļu darvas atlikuma 
pirolīzes eļļas, naftalīna eļļa, 
redestilāts; redestil āti 
(Redestilāts, ko iegūst, frakcion ēti 
destilējot metilnaftal īna eļļu, no kā 
atdalīti fenoli un b āzes, un kas 
iegūta no bituminiz ētas augstas 
temperatūras akmeņogļu darvas, k ā 
arī – pirolizējot atlikuma e ļļas, un 
kura viršanas diapazons ir no aptuveni no 220°C l īdz 230°C. 
Pārsvarā satur neaizvietotus un 
aizvietotus dicikliski arom ātiskus 
ogļūdeņražus.) 648-038-00-2 295-329-1 91995-66-3 J 
Akmeņogļu ekstrakcijas e ļļas, 
akmeņogļu darvas atlikuma 
pirolīzes eļļas, naftalīna eļļas; 
redestilāti 
(Neitrāla eļļa, ko iegūst no fenoliem 
un bāzēm attīrot eļļu, ko destil ē no 
augstas temperat ūras darvas un 
pirolīzes atlikuma e ļļām, un kuras 
viršanas temperat ūra ir diapazon ā 
no 225oC līdz 255oC. Pārsvarā satur 
dicikliski arom ātiskus 
ogļūdeņražus.) 648-039-00-8 310-170-0 122070-79-5 J 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/537 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Akmeņogļu ekstrakcijas e ļļas, 
akmeņogļu darvas atlikuma 
pirolīzes eļļas, naftalīna eļļa, 
destilācijas atlikumi; redestil āti 
(Atlikums, kas rodas, destil ējot no 
fenoliem un b āzēm attīrītu 
metilnaftal īna eļļu (ko iegūst no 
bituminiz ētas ogļu darvas un 
pirolīzes atlikuma e ļļām), ar 
viršanas temperat ūru diapazon ā no 
240°C līdz 260°C. P ārsvarā satur 
aizvietotus dicikliskus arom ātiskus 
un heterocikliskus og ļūdeņražus.) 648-040-00-3 310-171-6 122070-80-8 J 
Absorbcijas e ļļas, diciklisku 
aromātisku un heterociklisku 
ogļūdeņražu frakcija; mazg āšanas 
eļļas redestil āts 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko mazg āšanas eļļas 
destilācijā iegūst kā redestilātu. 
Tajā galvenok ārt ir arom ātiski un 
heterocikliski og ļūdeņraži ar diviem 
benzola gredzeniem, un aptuvens t ā 
viršanas temperat ūras diapazons ir 
no 260°C l īdz 290°C.) 648-041-00-9 309-851-5 101316-45-4 M 
Akmeņogļu darvas destil āti, ar 
fluorēnu bagāta augšējā frakcija; 
mazgāšanas eļļas redestil āts 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, kristaliz ējot 
akmeņogļu darvu. Tas satur 
aromātiskus un policikliskus 
ogļūdeņražus, galvenok ārt fluorēnu 
un dažus acenaft ēnus). 648-042-00-4 284-900-0 84989-11-7 M 
L 396/538 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Kreozota e ļļa, acenaft ēna frakcija, 
no kā atdalīts acenaft ēns; 
mazgāšanas eļļas redestil āts 
(Eļļa, kas paliek, kad no akme ņogļu 
darvas ieg ūtas acenaft ēna eļļas 
kristalizācijā atdalīts acenaft ēns. 
Pārsvarā satur naftal īnu un 
alkilnaftal īnu.) 648-043-00-X 292-606-9 90640-85-0 H 
Akmeņogļu darvas destil āti, smagās 
eļļas; smagā antracēna eļļa 
(Destilāts, ko iegūst, frakcion ēti 
destilējot bituminiz ētu ogļu darvu, 
ar viršanas temperat ūru diapazon ā 
no 240°C l īdz 400°C. P ārsvarā satur 
tricikliskus un policikliskus ogļūdeņražus un heterocikliskus 
savienojumus.) 648-044-00-5 292-607-4 90640-86-1  
Antracēna eļļa, ekstrah ēta ar skābi; 
antracēna eļļas ekstrakcijas 
atlikums 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst no 
akmeņogļu darvas destil āta pēc 
bāzu atdalīšanas, ar viršanas 
temperatūru no 325°C l īdz 365°C. 
Tas satur galvenok ārt antracēnu, 
fenantrēnu un to 
alkilatvasin ājumus.) 648-046-00-6 295-274-3 91995-14-1 M 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/539 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Akmeņogļu darvas destil āti; smagā 
antracēna eļļa 
(Akmeņogļu darvas destil āts, kā 
destilācijas temperat ūras diapazons 
ir no aptuveni no 100°C l īdz 450°C. 
Pārsvarā satur arom ātiskus 
ogļūdeņražus ar kondens ētiem divu 
līdz četru locek ļu cikliem, fenola 
rindas savienojumus un arom ātiskas 
slāpekļa bāzes.) 648-047-00-1 266-027-7 65996-92-1 M 
Akmeņogļu darvas destil āti, piķis, 
smagās eļļas; smagā antracēna eļļa 
(Destilāts, ko iegūst bituminiz ētas 
augstas temperat ūras darvas pi ķa 
destilācijā. Tajā galvenok ārt ir 
tricikliski un policikliski arom ātiski 
ogļūdeņraži, ar viršanas 
temperatūru diapazon ā aptuveni no 
300°C līdz 470°C. Taj ā var būt arī 
heteroatomi.) 648-048-00-7 295-312-9 91995-51-6 M 
Akmeņogļu darvas destil āti, piķis; 
smagā antracēna eļļa 
(Eļļa, ko iegūst, kondens ējot piķa 
termiskas apstr ādes tvaikus. Tas 
satur galvenok ārt aromātiskus 
savienojumus ar diviem l īdz 
četriem cikliem, ar viršanas 
temperatūras diapazonu no 200°C 
līdz vairāk nekā 400°C.) 648-049-00-2 309-855-7 101316-49-8 M 
L 396/540 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Akmeņogļu darvas destil āti, smagās 
eļļas, pirēna frakcija; smag ās 
antracēna eļļas redestil āts 
(Redestilāts, ko iegūst, frakcion ēti 
destilējot piķa destilātu, ar viršanas 
temperatūras diapazonu aptuveni no 
350°C līdz 400°C. P ārsvarā satur 
tricikliskus un policikliskus aromātiskus un heterocikliskus 
ogļūdeņražus.) 648-050-00-8 295-304-5 91995-42-5 M 
Akmeņogļu darvas destil āti, piķis, 
pirēna frakcija; smag ās antracēna 
eļļas redestil āts 
(Redestilāts, ko iegūst, frakcion ēti 
destilējot piķa destilātu, ar viršanas 
temperatūras diapazonu aptuveni no 
380°C līdz 410°C. P ārsvarā satur 
tricikliskus un policikliskus aromātiskus ogļūdeņražus un 
heterocikliskus savienojumus.) 648-051-00-3 295-313-4 91995-52-7 M 
Akmeņogļu parafīna vaski, 
brūnogļu augstas temperat ūras 
darva, apstr ādāta ar oglekli; 
akmeņogļu darvas ekstrakts 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, lignīta 
karbonizācijas darvu apstr ādājot ar 
aktivētu ogli, lai att īrītu no 
nevēlamiem mikrosavienojumiem 
un piemais ījumiem. Galvenok ārt 
satur pies ātināti nezarotas un 
sazarotas ķēdes ogļūdeņražus ar 
oglekļa atomu skaitu, liel āku par 
C12.) 648-052-00-9 308-296-6 97926-76-6 M 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/541 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Akmeņogļu parafīna vaski, augstas 
temperatūras brūnogļu darva, 
apstrādāta ar oglekli; akme ņogļu 
darvas ekstrakts 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, lignīta 
karbonizācijas darvu apstr ādājot ar 
bentonītu, lai attīrītu no 
nevēlamiem mikrosavienojumiem 
un piemais ījumiem. P ārsvarā satur 
piesātināti nezarotas un sazarotas 
ķēdes ogļūdeņražus ar oglek ļa 
atomu skaitu galvenok ārt lielāku 
par C 12.) 648-053-00-4 308-297-1 97926-77-7 M 
Piķis; piķis 648-054-00-X 263-072-4 61789-60-4 M 
Piķis, akmeņogļu darva, augsta 
temperatūra; piķis 
(Augstas temperat ūras akmeņogļu 
darvas destil ācijas atlikums. Melna, 
cieta masa ar m īksttapšanas 
temperatūru aptuveni no 30°C l īdz 
180°C. Galvenok ārt satur 
kompleksi arom ātisko ogļūdeņražu 
savienojumus ar kondens ētiem triju 
vai vairāk locekļu cikliem.) 648-055-00-5 266-028-2 65996-93-2   
Piķis, akmeņogļu darva, augsta 
temperatūra, termiski apstr ādāts; 
piķis 
(Termiski apstr ādāts augstas 
temperatūras akmeņogļu darvas 
destilācijas atlikums. Melna, cieta 
masa ar m īksttapšanas temperat ūru 
aptuveni no 80°C l īdz 180°C. 
Pārsvarā satur kompleksi 
aromātisko ogļūdeņražu 
savienojumus ar kondens ētiem triju 
vai vairāk locekļu cikliem.) 648-056-00-0 310-162-7 121575-60-8 M 
L 396/542 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Piķis, akmeņogļu darva, augsta 
temperatūra, sekund ārs; piķa 
redestilāts 
(Atlikums, ko ieg ūst, destilējot 
bituminiz ētas augstas temperat ūras 
akmeņogļu darvas frakciju ar 
augstu viršanas temperat ūru un/vai 
piķa koksa eļļu, ar mīksttapšanas 
temperatūru 140 oC – 170 oC – 
saskaņā ar DIN 52025. P ārsvarā 
satur kondens ēti tricikliski un 
policikliski arom ātiskus 
savienojumus, kuros ir ar ī 
heteroatomi.) 648-057-00-6 302-650-3 94114-13-3 M 
Akmeņogļu darvas atlikumi, pi ķa 
destilāts; piķa redestilāts 
(Atlikums p ēc frakcion ētas piķa 
destilāta destilācijas, ar viršanas 
temperatūras diapazonu aptuveni no 
400°C līdz 470°C. P ārsvarā satur 
policikliski arom ātiskus 
ogļūdeņražus un heterocikliskus 
savienojumus.) 648-058-00-1 295-507-9 92061-94-4 M 
Darva, akme ņogles, augsta 
temperatūra, destilācijas un 
uzglabāšanas atlikumi; Cieti 
akmeņogļu darvas atlikumi 
(Cieti atlikumi ar koksu un pelniem, 
kas izdalās bituminiz ētas augstas 
temperatūras akmeņogļu darvas 
destilācijas iekārtās un glabāšanas 
tvertnēs. Pārsvarā satur oglekli ar 
dažiem heterosavienojumiem, k ā arī 
pelnus.) 648-059-00-7 295-535-1 92062-20-9 M 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/543 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Darva, akme ņogles, uzglab āšanas 
atlikumi; cieti akme ņogļu darvas 
atlikumi 
(Nogulsnes, ko ieg ūst, uzglab ājot 
akmeņogļu jēldarvu. Pārsvarā satur 
akmeņogļu darvu un cietvielas ar 
diskrētu oglekli.) 648-060-00-2 293-764-1 91082-50-7 M 
Darva, akme ņogles, augsta 
temperatūra, atlikumi; cieti 
akmeņogļu darvas atlikumi 
(Cieti atlikumi, ko ieg ūst, koksējot 
bituminiz ētas akmeņogles, lai 
iegūtu bituminiz ētu augstas 
temperatūras akmeņogļu jēldarvu. 
Pārsvarā satur koksa un akme ņogļu 
daļiņas, stipri aromatiz ētus 
kompleksus un miner ālvielas.) 648-061-00-8 309-726-5 100684-51-3 M 
Darva, akme ņogles, augsta 
temperatūra, daudz cietvielu; cieti 
akmeņogļu darvas atlikumi 648-062-00-3 273-615-7 68990-61-4 M 
(Kondens āts, ko iegūst, aptuveni 
līdz istabas temperat ūrai atdzes ējot 
gāzi, ko augst ā temperatūrā (virs 
700 oC) iegūst akmeņogļu sausā 
pārtvaicē). Pārsvarā satur 
kompleksu arom ātisku ogļūdeņražu 
savienojumus ar kondens ētiem 
cikliem, kuros ir daudz citu akmeņogļu tipa materi ālu.)     
L 396/544 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Cieti blakusprodukti, akme ņogļu 
darvas piķa koksēšana; cieti 
akmeņogļu darvas atlikumi 
(Blakusproduktu komplekss, ko 
iegūst, koksējot bituminiz ētu 
akmeņogļu darvas pi ķi. Pārsvarā 
satur oglekli.) 648-063-00-9 295-549-8 92062-34-5 M 
Akmeņogļu ekstrakcijas atlikumi, 
brūni; akmeņogļu darvas ekstrakts 
(Atlikums p ēc sausu akme ņogļu 
ekstrakcijas.) 648-064-00-4 294-285-0 91697-23-3 M 
Akmeņogļu parafīna vaski, augstas 
temperatūras brūnogļu darva; 
akmeņogļu darvas ekstrakts 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko no lign īta 
karbonizācijas darvas ieg ūst 
šķīdinātāja kristaliz ācijā, izmantojot 
mehānisku ateļļošanu vai adukciju. 
Pārsvarā satur line āri vai zaroti 
piesātinātus ogļūdeņražus ar oglek ļa 
atomu skaitu galvenok ārt lielāku 
par C 12.) 648-065-00-X 295-454-1 92045-71-1 M 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/545 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Akmeņogļu parafīna vaski, hidr ēta 
augstas temperat ūras brūnogļu 
darva; akme ņogļu darvas ekstrakts 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko no lign īta 
karbonizācijas darvas ieg ūst 
šķīdinātāja kristaliz ācijā, izmantojot 
mehānisku ateļļošanu vai adukciju, 
hidrējot katalizatora kl ātbūtnē. 
Pārsvarā satur line āri vai zaroti 
piesātinātus ogļūdeņražus ar oglek ļa 
atomu skaitu galvenok ārt lielāku 
par C 12.) 648-066-00-5 295-455-7 92045-72-2 M 
Akmeņogļu parafīna vaski, augstas 
temperatūras brūnogļu darva, 
apstrādāta ar silīcijskābi; 
akmeņogļu darvas ekstrakts 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, lignīta 
karbonizācijas darvu apstr ādājot ar 
silīcijskābi, lai atdal ītu nevēlamus 
mikrosavienojumus un piemaisījumus. Pārsvarā satur 
piesātināti nezarotas un sazarotas 
ķēdes ogļūdeņražus ar oglek ļa 
atomu skaitu, liel āku par C
12.) 648-067-00-0 308-298-7 97926-78-8 M 
L 396/546 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Darva, akme ņogles, zema 
temperatūra, destilācijas atlikumi; 
darvas eļļa ar vidēji augstu viršanas 
temperatūru 
(Atlikumi no akme ņogļu darvas 
frakcionētas destilācijas zemā 
temperatūrā, lai atdalītu eļļas, kam 
viršanas temperat ūra ir diapazon ā 
aptuveni l īdz 300 oC. Pārsvarā satur 
aromātiskus savienojumus.) 648-068-00-6 309-887-1 101316-85-2 M 
Piķis, akmeņogļu darva, zema 
temperatūra; piķa atlikums 
(Melna, cieta vai bieza masa, ko 
destilē no zemā temperat ūrā 
destilētas akmeņogļu darvas. T ās 
mīksttapšanas temperat ūra ir 
diapazonā aptuveni no 40°C l īdz 
180°C. Pārsvarā satur kompleksus 
ogļūdeņražu savienojumus.) 648-069-00-1 292-651-4 90669-57-1 M 
Piķis, akmeņogļu darva, zema 
temperatūra, oksidēts; piķa 
atlikums, oksid ēts 
(Viela, ko ieg ūst, paaugstin ātā 
temperatūrā ar gaisu caurp ūšot 
zemās temperat ūrās iegūtu 
akmeņogļu darvas pi ķi. Tā 
mīksttapšanas temperat ūra ir 
diapazonā aptuveni no 70°C l īdz 
180°C. Pārsvarā satur kompleksus 
ogļūdeņražu savienojumus.) 648-070-00-7 292-654-0 90669-59-3 M 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/547 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Piķis, akmeņogļu darva, zema 
temperatūra, termiski apstr ādāts; 
piķa atlikums, oksid ēts; piķa 
atlikums, termiski apstr ādāts 
(Melna, cieta kompleksu 
savienojumu masa, ko ieg ūst, 
termiski apstr ādājot zemas 
temperatūrās iegūtu akmeņogļu 
darvas piķi. Tās mīksttapšanas 
temperatūra ir diapazon ā aptuveni 
no 50°C l īdz 140°C. P ārsvarā sastāv 
no dažāda sastāva aromātisko 
savienojumu mais ījuma.) 648-071-00-2 292-653-5 90669-58-2 M 
Akmeņogļu un naftas destil āti, 
aromātiski ogļūdeņraži ar 
kondensētiem cikliem; destil āti 648-072-00-8 269-159-3 68188-48-7 M 
(Akmeņogļu, darvas un naftas 
aromātiskās daļas maisījuma 
destilāts, ar destil ācijas temperat ūru 
diapazonā aptuveni no 220°C l īdz 
450°C. Pārsvarā satur arom ātiskus 
ogļūdeņražus ar kondens ētiem 3 
līdz 4 locek ļu cikliem.)     
Aromātiski ogļūdeņraži no C 20 līdz 
C28, policikliski, jaukti, pirol īzē 
atvasināti no akme ņogļu darvas 
piķa, polietil ēna un polipropil ēna; 
pirolīzes produkti 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst akmeņogļu 
darvas, pi ķa, polietil ēna un 
polipropil ēna pirolīzē. Pārsvarā 
satur policikliskus arom ātiskus 
ogļūdeņražus ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt no C 20 līdz C 28, 
mīksttapšanas temperat ūra saskaņā 
ar DIN 52025 ir no 100 oC līdz 220 
oC.) 648-073-00-3 309-956-6 101794-74-5 M 
L 396/548 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Aromātiski ogļūdeņraži, no C 20 līdz 
C28, policikliski, jaukti atvasin āti 
akmeņogļu darvas pi ķa un 
polietilēna pirolīzē; pirolīzes 
produkti 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst jauktā 
akmeņogļu darvas pi ķa un 
polietilēna pirolīzē. Pārsvarā satur 
policikliskus arom ātiskus 
ogļūdeņražus ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt no C 20 līdz C 28, 
mīksttapšanas temperat ūra saskaņā 
ar DIN 52025 ir no 100 oC līdz 220 
oC.) 648-074-00-9 309-957-1 101794-75-6 M 
Aromātiski ogļūdeņraži, no C 20 līdz 
C 28, policikliski, jaukti atvasin āti 
akmeņogļu darvas pi ķa un 
polistirola pirol īzē; pirolīzes 
produkti 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst jauktā 
akmeņogļu darvas pi ķa un 
polistirola pirol īzē. Pārsvarā satur 
policikliskus arom ātiskus 
ogļūdeņražus ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt no C 20 līdz C 28, 
mīksttapšanas temperat ūra saskaņā 
ar DIN 52025 ir no 100 oC līdz 220 
oC.) 648-075-00-4 309-958-7 101794-76-7 M 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/549 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Piķis, akmeņogļu darva un nafta; 
piķa atlikumi 
(Atlikums, ko ieg ūst, kopā 
destilējot akmeņogļu darvu un 
naftas arom ātisko frakciju. Cieta 
masa ar m īksttapšanas temperat ūru 
no 40°C l īdz 180°C. P ārsvarā satur 
kompleksu arom ātisko ogļūdeņražu 
savienojumus ar kondens ētiem triju 
vai vairāku locekļu cikliem). 648-076-00-X 269-109-0 68187-57-5 M 
Fenantrēns, destilācijas atlikumi; 
smagās antracēna eļļas redestil āts 
(Jēlfenantrēna destilācijas atlikums 
ar viršanas temperat ūru diapazon ā 
aptuveni no 340°C l īdz 420°C. 
Pārsvarā satur fenantr ēnu, antrac ēnu 
un karbazolu.) 648-077-00-5 310-169-5 122070-78-4 M 
Akmeņogļu darvas destil āti, augšējā 
frakcija, bez fluor ēna; skalošanas 
eļļas redestil āts 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst akmeņogļu 
darvas kristaliz ācijā. Tas satur 
policikliskus arom ātiskus 
ogļūdeņražus, galvenok ārt difenilu, 
dibenzofur ānu un acenaft ēnu.) 648-078-00-0 284-899-7 84989-10-6 M 
L 396/550 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Akmeņogļu darvas atlikumi, 
kreozota e ļļas destilācija; 
mazgāšanas eļļas redestil āts 
(Atlikums, ko ieg ūst, frakcion ēti 
destilējot mazgāšanas eļļu ar 
viršanas temperat ūru diapazon ā 
aptuveni no 270°C l īdz 330°C. 
Pārsvarā satur dicikliskus 
aromātiskus un heterocikliskus 
ogļūdeņraži.) 648-080-00-1 295-506-3 92061-93-3 H 
Akmeņogļu destilāti, vieglā 
koksēšanas eļļa, naftalīna frakcija; 
naftalīna eļļa 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, nepārtraukti 
(nefrakcion ēti) destilējot vieglo 
koksēšanas eļļu. Tajā galvenok ārt ir 
naftalīns, kumarons un ind ēns, un 
viršanas temperat ūra virs 148°C.) 648-084-00-3 285-076-5 85029-51-2 J, M 
Akmeņogļu darvas destil āti, 
naftalīna eļļas, ar mazu naftal īna 
daudzumu; naftal īna eļļas 
redestilāts 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst naftalīna 
eļļas kristaliz ācijā. Pārsvarā satur 
naftalīnu, alkilnaftal īnus un fenola 
rindas savienojumus.) 648-086-00-4 284-898-1 84989-09-3 J, M 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/551 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Akmeņogļu darvas destil āti, 
naftalīna eļļas kristaliz ācijas filtrāts; 
naftalīna eļļas redestil āts 
(Kompleksi organiski savienojumi, 
iegūti kā filtrāts akmeņogļu darvas 
naftalīna frakcijas kristaliz ācijā, ar 
viršanas temperat ūru diapazon ā 
aptuveni no 200 oC līdz 230 oC. 
Pārsvarā satur naftal īnu, tionaft ēnu 
un alkilnaftal īnus.) 648-087-00-X 295-310-8 91995-49-2 J, M 
Akmeņogļu ekstrakcijas atlikumi, 
naftalīna eļļas, sārmi; naftal īna eļļas 
ekstrakta atlikums 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, ar sārmu 
skalojot naftal īna eļļu, lai atdal ītu 
fenola rindas savienojumus (darvas skābes). Tas satur naftal īnu un 
alkilnaftal īnus.) 648-088-00-5 310-166-9 121620-47-1 J, M 
Akmeņogļu ekstrakcijas atlikumi, 
naftalīna eļļas, sārmi, ar mazu 
naftalīna daudzumu; naftal īna eļļas 
ekstrakta atlikums 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, kas paliek p ēc 
naftalīna atdalīšanas no naftal īna 
eļļas, to kristaliz ējot pēc skalošanas 
ar sārmu. Pārsvarā satur naftal īnu 
un alkilnaftal īnus.) 648-089-00-0 310-167-4 121620-48-2 J, M 
L 396/552 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Akmeņogļu darvas destil āti, 
naftalīna eļļas, bez naftal īna, sārmu 
ekstrakti; Naftal īna eļļas ekstrakta 
atlikums 
(Eļļa, kas paliek p ēc fenola rindas 
savienojumu (darvas sk ābju) 
attīrīšanas no s ārmā skalotas, 
aizvadītas naftalīna eļļas. Pārsvarā 
satur naftal īnu un alkilnaftal īnus.) 648-090-00-6 292-612-1 90640-90-7 J, M 
Akmeņogļu ekstrakcijas atlikumi, 
ar sārmu apstr ādāta naftalīna eļļa, 
destilācijas augš ējās frakcijas; 
naftalīna eļļas ekstrakta atlikums 
(Sārmā skalotas naftal īna eļļas 
destilāts ar destil ācijas temperat ūras 
diapazonu aptuveni no 180°C l īdz 
220°C. Pārsvarā satur naftal īnu, 
alkilbenzolus, ind ēnu un ind ānu.) 648-091-00-1 292-627-3 90641-04-6 J, M 
Akmeņogļu darvas destil āti, 
naftalīna eļļas, metilnaftal īna 
frakcija; metilnaftal īna eļļa 
(Destilāts, ko iegūst, frakcion ēti 
destilējot augstas temperat ūras 
akmeņogļu darvu. P ārsvarā sastāv 
no aizvietotiem dicikliskiem aromātiskiem og ļūdeņražiem un 
aromātiskām slāpekļa bāzēm ar 
viršanas temperat ūru diapazon ā 
aptuveni no 225°C l īdz 255°C.) 648-092-00-7 309-985-4 101896-27-9 J, M 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/553 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Akmeņogļu darvas destil āti, 
naftalīna eļļas, indola un 
metilnaftal īna frakcija; 
metilnaftal īna eļļa 
(Destilāts, ko iegūst, frakcion ēti 
destilējot augstas temperat ūras 
akmeņogļu darvu. P ārsvarā satur 
indolu un metilnaftal īnu, ar viršanas 
temperatūru diapazon ā aptuveni no 
235°C līdz 255°C.) 648-093-00-2 309-972-3 101794-91-6 J, M 
Akmeņogļu darvas destil āti, 
naftalīna eļļas, ekstrah ēšana ar 
skābi; metilnaftal īna eļļas 
ekstrakcijas atlikums 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, atdalot 
bāzes no akme ņogļu darvas 
destilāta metilnaftal īna frakcijas, ar 
viršanas temperat ūru no 230°C l īdz 
255°C. Pārsvarā satur 1(2)- 
metilnaftal īnu, naftal īnu, 
dimetilnaftal īnu un difenilu.) 648-094-00-8 295-309-2 91995-48-1 J, M 
Akmeņogļu ekstrakcijas atlikumi, 
ar sārmu apstr ādāta naftalīna eļļa, 
destilācijas atlikumi; metilnaftal īna 
eļļas ekstrakcijas atlikums 
(Sārmā skalotas naftal īna eļļas 
destilāta atlikums ar destil ācijas 
temperatūras diapazonu aptuveni no 
220°C līdz 300°C. P ārsvarā satur 
naftalīnu, alkilnaftal īnus un 
aromātiskas slāpekļa bāzes.) 648-095-00-3 292-628-9 90641-05-7 J, M 
L 396/554 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Akmeņogļu ekstrakcijas e ļļas, 
skābas, no kā attīrītas darvas b āzes; 
metilnaftal īna eļļas ekstrakcijas 
atlikums 
(Ekstrakcijas e ļļa ar viršanas 
temperatūru diapazon ā aptuveni no 
220oC līdz 265 oC, ko iegūst no 
akmeņogļu darvas s ārma ekstrakta 
atlikuma, p ēc destilācijas skalojot ar 
skābi, piemēram, ar sērskābes 
ūdens šķīdumu, lai atdal ītu darvas 
bāzes. Pārsvarā satur 
alkilnaftal īnus.) 648-096-00-9 284-901-6 84989-12-8 J, M 
Akmeņogļu darvas destil āti, 
benzola frakcija, destil ācijas 
atlikumi; mazg āšanas eļļa 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko destil ē no 
jēlbenzola (augstas temperat ūras 
akmeņogļu darvas). Tas var b ūt 
šķidrums ar aptuvenu destil ācijas 
temperatūru diapazon ā no 150°C 
līdz 300°C – vai ar ī bieza masa vai 
cieta viela ar kušanas temperat ūru 
līdz 70°C. P ārsvarā satur naftal īnu 
un alkilnaftal īnus.) 648-097-00-4 310-165-3 121620-46-0 J, M 
Kreozota e ļļa, acenaft ēna frakcija  
Mazgāšanas eļļa 648-098-00-X 292-605-3 90640-84-9 H 
Kreozota e ļļa 648-099-00-5 263-047-8 61789-28-4 H 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/555 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Kreozota e ļļa, destilāts ar augstu 
viršanas temperat ūru; mazgāšanas 
eļļa 
(Destilāta frakcija ar augstu 
viršanas temperat ūru, ko ieg ūst, 
augstās temperat ūrās karboniz ējot 
bituminiz ētas akmeņogles, ko p ēc 
tam rafinē, lai attīrītu kristālisko 
sāļu pārpalikumu. P ārsvarā satur 
kreozota e ļļu, no kā daļēji attīrīti 
normāli policikliski arom ātiski sāļi, 
ogļu darvas destil āta savienojumi. 
Tā ir bez krist āliem aptuveni 5°C 
temperatūrā.) 648-100-00-9 274-565-9 70321-79-8 H 
Kreozots  648-101-00-4 232-287-5 8001-58-9 H 
Akmeņogļu ekstrakcijas atlikumi, 
kreozota e ļļas skābes; mazg āšanas 
eļļas ekstrakcijas atlikums 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums no akme ņogļu darvas 
destilāta pēc bāzu attīrīšanas ar 
viršanas temperat ūru diapazon ā 
aptuveni no 250°C l īdz 280°C. 
Pārsvarā satur difenilu un 
difenilnaftal īnu izomērus.) 648-102-00-X 310-189-4 122384-77-4 H 
Antracēna eļļa, antracēna pasta; 
antracēna eļļas frakcija 
(Cieta viela ar lielu antrac ēna 
daudzumu, ko ieg ūst, kristaliz ējot 
un centrifug ējot antrac ēna eļļu. 
Pārsvarā satur antrac ēnu, karbazolu 
un fenantr ēnu.) 648-103-00-5 292-603-2 90640-81-6 J, M 
L 396/556 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Antracēna eļļa, ar mazu antrac ēna 
daudzumu; antrac ēna eļļas frakcija 
(Eļļa, kas paliek, kad ar antrac ēnu 
bagātu cietu vielu (antrac ēna pastu) 
kristalizējot attīra no antrac ēna 
eļļas. Pārsvarā satur dicikliskus, 
tricikliskus un četrcikliskus 
aromātiskus ogļūdeņražus.) 648-104-00-0 292-604-8 90640-82-7 J, M 
Akmeņogļu darvas atlikumi, 
antracēna eļļas destilāts; antracēna 
eļļas frakcija 
(Atlikums, ko ieg ūst, frakcion ēti 
destilējot jēlantracēnu, ar viršanas 
temperatūru diapazon ā aptuveni no 
340°C līdz 400°C. P ārsvarā satur 
tricikliskus un policikliskus aromātiskus un heterocikliskus 
ogļūdeņražus.) 648-105-00-6 295-505-8 92061-92-2 J, M 
Antracēna eļļa, antracēna pasta, 
antracēna frakcija; antrac ēna eļļas 
frakcija 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, destilējot 
antracēnu, kas kristaliz ēts no 
bituminiz ētas augstas temperat ūras 
akmeņogļu darvas antrac ēna eļļas, 
ar viršanas temperat ūru diapazon ā 
aptuveni no 330 oC līdz 350 oC. 
Pārsvarā satur antrac ēnu, karbazolu 
un fenantr ēnu.) 648-106-00-1 295-275-9 91995-15-2 J, M 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/557 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Antracēna eļļa, antracēna pasta, 
karbazola frakcija; antrac ēna eļļas 
frakcija 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, destilējot 
antracēnu, kas kristaliz ēts no 
bituminiz ētas augstas temperat ūras 
akmeņogļu darvas antrac ēna eļļas, 
ar viršanas temperat ūru diapazon ā 
aptuveni no 350 oC līdz 360 oC. 
Pārsvarā satur antrac ēnu, karbazolu 
un fenantr ēnu.) 648-107-00-7 295-276-4 91995-16-3 J, M 
Antracēna eļļa, antracēna pasta, 
destilācijas viegl ās frakcijas; 
antracēna eļļas frakcija 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, destilējot 
antracēnu, kas kristaliz ēts no 
bituminiz ētas zemas temperat ūras 
darvas antrac ēna eļļas, ar viršanas 
temperatūru diapazon ā aptuveni no 
290 oC līdz 340 oC. Pārsvarā satur 
tricikliskus arom ātiskus 
ogļūdeņražus un to 
bihidroatvasin ājumus.) 648-108-00-2 295-278-5 91995-17-4 J, M 
L 396/558 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Akmeņogļu darvas e ļļas, zemas 
temperatūras; Darvas e ļļa ar augstu 
viršanas temperat ūru 
(Zemas temperat ūras akmeņogļu 
darvas destil āts. Pārsvarā sastāv no 
ogļūdeņražiem, fenola rindas 
savienojumiem un arom ātiskām 
slāpekļa bāzēm, ar viršanas 
temperatūru diapazon ā aptuveni no 
160°C līdz 340°C.) 648-109-00-8 309-889-2 101316-87-4 J, M 
Fenoli, amonija hidroks īda 
ekstrakts; s ārma ekstrakts 
(Ekstrahētu fenolu komplekss, ko, 
izmantojot izobutilacet ātu, iegūst 
no zemas temperat ūras (zem 700oC) 
akmeņogļu sausās pārtvaices 
amonjaka g āzes kondens āta. 
Pārsvarā satur monohidrofenolu un 
dihidrofenolu savienojumus.) 648-111-00-9 284-881-9 84988-93-2 J, M 
Akmeņogļu darvas destil āti, vieglās 
eļļas, ekstrakcija ar s ārmu; sārma 
ekstrakts 
(Karboleļļas ūdens ekstrakts, ko 
iegūst, skalojot ar s ārma šķīdumu 
(piemēram, nātrija hidroks īda ūdens 
šķīdumu). Pārsvarā satur daž ādu 
fenolu rindas savienojumu s ārmu 
metālu sāļus.) 648-112-00-4 292-610-0 90640-88-3 J, M 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/559 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Ekstrakti, s ārmainas akme ņogļu 
darvas eļļas; sārma ekstrakts 
(Akmeņogļu darvas e ļļas ekstrakts, 
ko iegūst, skalojot ar s ārma 
šķīdumu (piem ēram, nātrija 
hidroksīda ūdens šķīdumu). 
Pārsvarā satur daž ādu fenolu rindas 
savienojumu s ārmu metālu sāļus.) 648-113-00-X 266-017-2 65996-83-0 J, M 
Akmeņogļu darvas destil āti, 
naftalīna eļļas, sārma ekstrakti; 
sārma ekstrakts 
(Ekstrakts, ko ieg ūst, naftalīna eļļu 
skalojot ar s ārma šķīdumu 
(piemēram, nātrija hidroks īda ūdens 
šķīdumu). Pārsvarā satur daž ādu 
fenolu rindas savienojumu s ārmu 
metālu sāļus.) 648-114-00-5 292-611-6 90640-89-4 J, M 
Akmeņogļu ekstrakcijas atlikumi, 
darvas eļļas, apstrāde ar sārmu, ar 
oglekļa dioksīdu un kaļķiem; 
Jēlfenoli 
(Viela, ko ieg ūst, akmeņogļu darvas 
eļļas sārma ekstraktu apstr ādājot ar 
oglekļa dioksīdu un kalcija oks īdu. 
Pārsvarā satur CaCO 3, Ca(OH) 2, 
na2CO 3 un citus organiskus un 
neorganiskus piemais ījumus.) 648-115-00-0 292-629-4 90641-06-8 J, M 
L 396/560 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Darvas sk ābes, brūnogles, 
jēlprodukts; j ēlfenoli 
(Brūnogļu darvas destil āta skābināts 
sārma ekstrakts. P ārsvarā satur 
fenolu un t ā analogus.) 648-117-00-1 309-888-7 101316-86-3 J, M 
Darvas sk ābes, brūnogļu gaziācija; 
jēlfenoli 
(Komplekss organisks savienojums, 
ko iegūst, gaziējot brūnogles. 
Pārsvarā satur hidroksiarom ātiskus 
fenolus ar oglek ļa atomu skaitu no 
C6 līdz C 10 un to analogus.) 648-118-00-7 295-536-7 92062-22-1 J, M 
Darvas sk ābes, destil ācijas 
atlikumi; destil āta fenoli 
(Atlikums, ko ieg ūst akmeņogļu 
jēlfenolu destil ācijā. Tajā pārsvarā 
ir fenoli ar oglek ļa atomu skaitu no 
C8 līdz C 10, ar mīksttapšanas 
temperatūru no 60°C l īdz 80°C.) 648-119-00-2 306-251-5 96690-55-0 J, M 
Darvas sk ābes, metilfenola frakcija; 
destilāta fenoli 
(Ar 3- un 4-metilfenolu bag ātināta 
darvas sk ābju frakcija, ko re ģenerē 
zemas temperat ūras akmeņogļu 
darvas sk ābju jēlfrakcijas 
destilācijā.) 648-120-00-8 284-892-9 84989-04-8 J, M 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/561 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Darvas sk ābes, polialkilfenola 
frakcija; destil āta fenoli 
(Darvas sk ābju frakcija, ko re ģenerē 
zemas temperat ūras akmeņogļu 
darvas sk ābju jēlfrakcijas 
destilācijā, ar viršanas temperat ūru 
diapazonā no 225°C l īdz 320°C. 
Pārsvarā satur polialkilfenolus.) 648-121-00-3 284-893-4 84989-05-9 J, M 
Darvas sk ābes, ksilenola frakcija; 
destilāta fenoli 
(Darvas sk ābju frakcija ar 
paaugstin ātu 2,4- un 2,5-
dimetilfenolu daudzumu, ko reģenerē zemas temperat ūras 
akmeņogļu darvas sk ābju 
jēlfrakcijas destil ācijā.) 648-122-00-9 284-895-5 84989-06-0 J, M 
Darvas sk ābes, etilfenola frakcija; 
destilāta fenoli 648-123-00-4 284-891-3 84989-03-7 J, M 
(Ar 3- un 4-etilfenolu bag ātināta 
darvas sk ābju frakcija, ko re ģenerē 
zemas temperat ūras akmeņogļu 
darvas sk ābju jēlfrakcijas 
destilācijā.)     
L 396/562 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Darvas sk ābes, 3,5-ksilenola 
frakcija; destil āta fenoli 
(Ar 3,5-dimetilfenolu bag ātināta 
darvas sk ābju frakcija, ko re ģenerē 
zemas temperat ūras akmeņogļu 
darvas sk ābju destilācijā.) 648-124-00-X 284-896-0 84989-07-1 J, M 
Darvas sk ābes, atlikumi, destil āti, 
pirmā frakcija; destil āta fenoli 
(Atlikums, kas rodas, destil ējot 
vieglo karbole ļļu temperat ūru 
diapazonā no 235°C l īdz 355°C.) 648-125-00-5 270-713-1 68477-23-6 J, M 
Darvas sk ābes, krezila frakcija, 
atlikumi; destil āta fenoli 
(Akmeņogļu darvas sk ābju atlikums 
pēc fenola, krezolu, ksilenolu un 
citu augst ākās temperat ūrās virstošu 
fenolu att īrīšanas. Melna, cieta viela 
ar kušanas temperat ūru aptuveni 
80°C. Pārsvarā satur 
polialkilfenolus, sve ķus un 
neorganiskus s āļus.) 648-126-00-0 271-418-0 68555-24-8 J, M 
Fenoli, no C 9 līdz C 11; destilāta 
fenoli 648-127-00-6 293-435-2 91079-47-9 J, M 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/563 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Darvas sk ābes, krezila frakcija; 
destilāta fenoli 
(Kompleksi organiski savienojumi, 
ko iegūst no brūnoglēm, ar viršanas 
temperatūru diapazon ā aptuveni no 
200°C līdz 230°C. P ārsvarā satur 
fenolus un pirid īna bāzes). 648-128-00-1 295-540-9 92062-26-5 J, M 
Darvas sk ābes, brūnogles, C 2-
alkilfenola frakcija; destil āta fenoli 
(Destilāts, ko iegūst, skābinot ar 
sārmu skalotu lign īta darvas 
destilātu, ar viršanas temperat ūru 
diapazonā aptuveni no 200°C l īdz 
230°C. Pārsvarā satur m- un p-
etilfenolu, ka ar ī krezolusa un 
ksilenolus.) 648-129-00-7 302-662-9 94114-29-1 J, M 
Akmeņogļu ekstrakcijas e ļļas, 
naftalīna eļļas; skābes ekstrakts 
(Ūdens ekstrakts, ko ieg ūst, ar skābi 
skalojot ar s ārmu skalotu naftal īna 
eļļu. Pārsvarā satur daž ādu 
aromātisku slāpekļa bāzu, arī 
piridīna, hinolīna un to 
alkilatvasin ājumu sāļus.) 648-130-00-2 292-623-1 90641-00-2 J, M 
Darvas bāzes, hinol īna 
atvasinājumi; destil āta bāzes 648-131-00-8 271-020-7 68513-87-1 J, M 
Darvas bāzes, akme ņogles, hinol īna 
atvasinājumu frakcija; destil āta 
bāzes 648-132-00-3 274-560-1 70321-67-4 J, M 
L 396/564 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Darvas bāzes, akme ņogles, 
destilācijas atlikumi; destil āta bāzes 648- 133 -00-9 274-544-0 92062-29-8 J, M 
(Destilācijas atlikums no 
akmeņogļu darvas destil ācijā 
iegūtas neitraliz ētas, ar skābi 
ekstrahētas bāzes darvas frakcijas 
destilācijas. Tas satur galvenok ārt 
anilīnu, kolidīnus, hinol īnu, 
hinolīna atvasin ājumus un 
toluidīnus.)     
Ogļūdeņražu eļļas, aromātiskas, 
kam piejaukts polietil ēns un 
polipropil ēns, piroliz ētas, vieglo 
eļļu frakcija; termoapstr ādes 
produkti 
(Eļļa, ko iegūst, termiski apstr ādājot 
polietilēna un polipropil ēna 
maisījumu ar akme ņogļu darvas 
piķi vai arom ātiskām eļļām. Tajā 
galvenokārt ir benzols un t ā 
analogi, ar viršanas temperat ūras 
diapazonu aptuveni no 70°C l īdz 
120°C.) 648-134-00-4 309-745-9 100801-63-6 J, M 
Ogļūdeņražu eļļas, aromātiskas, 
kam piejaukts polietil ēns, 
pirolizētas, vieglo e ļļu frakcija; 
termoapstr ādes produkti 
(Eļļa, ko iegūst, termiski apstr ādājot 
polietilēna maisījumu ar akme ņogļu 
darvas piķi vai arom ātiskām eļļām. 
Tajā galvenok ārt ir benzols un t ā 
analogi, ar viršanas temperat ūras 
diapazonu no 70°C l īdz 120°C.) 648-135-00-X 309-748-5 100801-65-8 J, M 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/565 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Ogļūdeņražu eļļas, aromātiskas, 
kam piejaukts polistirols, pirolizētas, vieglo e ļļu frakcija; 
termoapstr ādes produkti 648-136-00-5 309-749-0 100801-66-9 J, M 
(Eļļa, ko iegūst, termiski apstr ādājot 
polistirola mais ījumu ar akme ņogļu 
darvas piķi vai arom ātiskām eļļām. 
Tajā galvenok ārt ir benzols un t ā 
analogi, ar viršanas temperat ūras 
diapazonu aptuveni no 70°C l īdz 
210°C.)     
Akmeņogļu ekstrakcijas atlikumi, 
ar sārmu apstr ādāta darvas e ļļa, 
naftalīna destilācijas atlikumi; 
naftalīna eļļas ekstrakta atlikums 
(Atlikums, ko p ēc naftalīna 
atdalīšanas destil ē no ķīmiski 
ekstrahētas eļļas; tajā pārsvarā ir 
aromātiski ogļūdeņraži ar 
kondensētiem divu l īdz četru 
locekļu cikliem un arom ātiskas 
slāpekļa bāzes.) 648-137-00-0 277-567-8 736665-18-6 J, M 
Kreozota e ļļa, destilāts ar zemu 
viršanas temperat ūru; mazgāšanas 
eļļa 
(Destilāta frakcija ar zemu viršanas 
temperatūru, ko ieg ūst, koksējot 
bituminiz ētas ogles, ko v ēl rafinē, 
lai attīrītu kristālisko sāļu 
pārpalikumu. P ārsvarā satur 
kreozota e ļļas, no kur ām ir atdal īta 
viena daļa normālu policiklisku 
aromātisku sāļu – daļa no 
akmeņogļu darvas destil āta. Tās ir 
bez kristāliem aptuveni 38°C 
temperatūrā.) 648-138-00-6 274-566-4 70321-80-1 H 
L 396/566 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Darvas sk ābes ar krezilu, n ātrija 
sāļi, sārma šķīdumi; sārma ekstrakts 648-139-00-1 272-361-4 68815-21-4 J, M 
Akmeņogļu ekstrakcijas e ļļas, 
darvas bāze; skābes ekstrakts 648-140-00-7 266-020-9 65996-86-3 J, M 
(Ekstrakts no akme ņogļu darvas 
eļļas sārma ekstrakta atlikuma, ko 
iegūst, skalojot e ļļu ar skābes 
(piemēram, sērskābes) ūdens 
šķīdumu pēc destilācijas, lai atdal ītu 
naftalīnu. Pārsvarā satur daž ādu 
aromātisko slāpekļa bāzu, arī 
piridīna, hinolīna, kā arī to 
alkilatvasin ājumu skābju sāļus.)     
Darvas bāzes, akme ņogles, 
jēlprodukts; j ēldarvas bāzes 
(Viela, ko ieg ūst, neitraliz ējot 
akmeņogļu darvas b āzu ekstrakta 
eļļu ar sārma (piem ēram, nātrija 
hidroksīda) ūdens šķīdumu, lai 
iegūtu brīvas bāzes. Pārsvarā satur 
tādas organiskas b āzes kā akridīnu, 
fenantridīnu, piridīnu, hinolīnu un 
to alkilatvasin ājumus.) 648-141-00-2 266-018-8 65996-84-1 J, M 
Akmeņogļu atlikumi, ekstrakcija ar 
šķīdinātāju; 
(Pulveris, kas sp ēj veidot 
savienojumus; satur akme ņogļu 
minerālvielu daļas un apstr ādē ar 
šķīdinātāju neizšķīdušo ogļu 
atlikumu.) 648-142-00-8 302-681-2 94114-46-2 M 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/567 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Akmeņogļu šķidrumi, ekstraktu 
šķīdumi šķīdinātājā 
(Viela, ko izfiltr ē no ogļu 
minerāldaļas un ekstrakta š ķīdumā 
neizšķīdušo ogles atlikuma, kuru 
iegūst, ogles kars ējot šķīdinātājā. 
Melns, viskozs, komplekss šķidrums, p ārsvarā satur 
aromātiskus un da ļēji hidroģenētus 
aromātiskus ogļūdeņražus, 
aromātiskus slāpekļa un sēra 
savienojumus, fenolus un citus aromātiskus skābekļa 
savienojumus, k ā arī to 
alkilatvasin ājumus.) 648-143-00-3 302-682-8 94114-47-3 M 
Akmeņogļu šķidrumi, šķīdinātāju 
ekstrakti 
(Visnotaļ no šķīdinātāja attīrīta 
viela, kam atdestil ē šķīdinātāju no 
filtrēta akmeņogļu ekstrakta 
šķīduma, ko ieg ūst, akmeņogles 
karsējot šķīdinātājā. Melna, bieza 
masa, pārsvarā satur arom ātiskus 
ogļūdeņražus ar kondens ētiem 
cikliem, arom ātiskus slāpekļa un 
sēra savienojumus, fenolus, k ā arī 
citus arom ātiskus skābekļa 
savienojumus un to alkilatvasin ājumus.) 648-144-00-9 302-683-3 94114-48-4 M 
L 396/568 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Vieglā akmeņogļu koksēšanas eļļa; 
jēlbenzols 
(Gaistošs organisks š ķidrums, ko 
ekstrahē no akmeņogļu augstas 
temperatūras (virs 700 oC) sausās 
pārtvaices g āzēm. Pārsvarā satur 
benzolu, toluolu un ksilolus. Tas var saturēt arī mazliet citu 
ogļūdeņražu.) 648-147-00-5 266-012-5 65996-78-3 J 
Akmeņogļu destilāti, primārais 
šķīdinātāja ekstrakts; 
(Šķidra viela, ko kondens ē no 
tvaikiem, kas rodas, akme ņogles 
karsējot šķīdinātājā, ar viršanas 
temperatūru diapazon ā aptuveni no 
30°C līdz 300°C. P ārsvarā satur 
daļēji hidroģenētus aromātiskus 
savienojumus ar kondens ētiem 
cikliem, arom ātiskus slāpekļa, sēra 
un skābekļa savienojumus un to 
alkilatvasin ājumus ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt no C 4 līdz C 14.) 648-148-00-0 302-688-0 94114-52-0 J 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/569 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Akmeņogļu destilāti, ekstrakcija ar 
šķīdinātāju, hidrokrekings; 
(Destilāts, ko iegūst akmeņogļu 
ekstrakta hidrokreking ā vai tāda 
šķīduma hidrokreking ā, kas rodas, 
ekstrahējot ar šķīdinātāju, vai 
superkritisk ā ekstrakcij ā ar gāzēm, 
ar viršanas temperat ūru aptuveni no 
30oC līdz 300 oC. Pārsvarā satur 
aromātiskus, hidro ģenētus 
aromātiskus un naft ēnu rindas 
savienojumus, to alkilatvasin ājumus 
un alkānus ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt no C 4 līdz C 14. Tie var 
saturēt arī aromātiskus un 
hidroģenētus aromātiskus slāpekļa, 
sēra un skābekļa savienojumus.) 648-149-00-6 302-689-6 94114-53-1 J 
L 396/570 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Akmeņogļu ligroīns, ekstrakcija ar 
šķīdinātāju, hidrokrekings; 
(Destilāta frakcija, ko ieg ūst 
akmeņogļu ekstrakta hidrokreking ā 
vai tāda šķīduma hidrokreking ā, kas 
rodas, ekstrah ējot ar šķīdinātāju, vai 
superkritisk ā ekstrakcij ā ar gāzēm, 
ar viršanas temperat ūru aptuveni no 
30oC līdz 180oC. Pārsvarā satur 
aromātiskus, hidro ģenētus 
aromātiskus un naft ēnu rindas 
savienojumus, to alkilatvasin ājumus 
un alkānus ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt no C 4 līdz C 9. Tie var 
saturēt arī aromātiskus un 
hidroģenētus aromātiskus slāpekļa, 
sēra un skābekļa savienojumus.) 648-150-00-1 302-690-1 94114-54-2 J 
Benzīns, akmeņogļu ekstrakcija ar 
šķīdinātāju, ogļu ligroīna 
hidrokrekings; 
(Motordegviela, ko rafin ētas 
ligroīna frakcijas riforming ā iegūst 
no hidrokreking ā apstrādāta 
akmeņogļu ekstraktu, akme ņogļu 
ekstrakta š ķīduma vai vielas, ko 
iegūst superkritisk ā ekstrakcij ā ar 
gāzi, ar viršanas temperat ūru 
diapazonā aptuveni no 30oC l īdz 
180oC. Pārsvarā satur arom ātiskus 
un naftēnu rindas og ļūdeņražus, to 
alkilatvasin ājumus, kā arī 
alkilogļūdeņražus ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt no C4 l īdz C9.) 648-151-00-7 302-691-7 94114-55-3 J 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/571 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Akmeņogļu destilāti, ekstrakcija ar 
šķīdinātāju, vidējās frakcijas 
hidrokrekings; 
(Destilāts, ko iegūst akmeņogļu 
ekstrakta hidrokreking ā vai tāda 
šķīduma hidrokreking ā, kas rodas, 
ekstrahējot ar šķīdinātāju, vai 
superkritisk ā ekstrakcij ā ar gāzēm, 
ar viršanas temperat ūru aptuveni no 
180oC līdz 300 oC. Pārsvarā satur 
dicikliskus arom ātiskus, 
hidroģenētus aromātiskus un 
naftēnu rindas og ļūdeņražus, to 
alkilatvasin ājumus, kā arī alkānus 
ar oglekļa atomu skaitu galvenok ārt 
no C 9 līdz C 14. Tie var satur ēt arī 
slāpekļa, sēra un skābekļa 
savienojumus.) 648-152-00-2 302-692-2 94114-56-4 J 
L 396/572 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Akmeņogļu destilāti, ekstrakcija ar 
šķīdinātāju, vidējās frakcijas 
hidrokrekings un hidro ģenēšana 
(Destilāts, ko iegūst akmeņogļu 
ekstrakta hidrokreking ā vai tāda 
šķīduma hidrokreking ā, kas rodas, 
ekstrahējot ar šķīdinātāju, vai 
superkritisk ā ekstrakcij ā ar gāzēm, 
ar viršanas temperat ūru aptuveni no 
180oC līdz 280 oC. Pārsvarā satur 
hidroģenētus dicikliskus 
ogļūdeņražus un to 
alkilatvasin ājumus ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt no C 9 līdz C 14.) 648-153-00-8 302-693-8 94114-57-5 J 
Vieglā akmeņogļu eļļa, 
puskoksēšana; svaig ā eļļa 
(Gaistošs organisks š ķidrums, kas 
kondensējas no akme ņogļu 
puskoksācijas (zem 700oC) sausās 
pārtvaices g āzēm. Pārsvarā satur 
ogļūdeņražus ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt no C 6 līdz C 10.) 648-156-00-4 292-635-7 90641-11-5 J 
Naftas ekstrakti, vieglo naft ēnu 
destilāta šķīdinātājs 649-001-00-3 265-102-1 64742-03-6 H 
Naftas ekstrakti, smago paraf īnu 
destilāta šķīdinātājs 649-002-00-9 265-103-7 64742-04-7 H 
Naftas ekstrakti, vieglo paraf īnu 
destilāta šķīdinātājs 649-003-00-4 265-104-2 6472-05-8 H 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/573 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas ekstrakti, smago naft ēnu 
destilāta šķīdinātājs 649-004-00-X 265-111-0 64742-11-6 H 
Naftas ekstrakti, viegl ās vakuuma 
gāzeļļas šķīdinātājs 649-005-00-5 295-341-7 91995-78-7 H 
Ogļūdeņraži, no C 26 līdz C 55, 
bagātināti ar arom ātiskiem 
savienojumiem 649-006-00-0 307-753-7 97722-04-8 H 
Naftas atlikumi, 
hidrodesulfuriz ācija tornī 
atmosfēras spiedien ā; mazuts 
(Komplekss atlikums, ko 
atmosfēras spiedien ā destilē no 
jēlnaftas. Tas satur og ļūdeņražus ar 
oglekļa atomu skaitu galvenok ārt 
lielāku par C 20, un ar aptuvenu 
viršanas temperat ūru virs 350 oC. 
Tas pēc svara var satur ēt 5% vai 
vairāk aromātisku ogļūdeņražu ar 
kondensētiem 4 līdz 6 locek ļu 
cikliem.) 649-008-00-1 265-045-2 64741-45-3  
Naftas gāzeļļas, dziļš vakuums; 
mazuts 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, vakuum ā 
destilējot jēlnaftas destil ācijas 
atlikumu, ko ieg ūst atmosfēras 
spiedienā. Tas satur og ļūdeņražus ar 
oglekļa atomu skaitu diapazon ā no 
C20 līdz C 50, un aptuvens t ā viršanas 
temperatūras diapazons ir no 350°C 
līdz 600°C.) Tas p ēc svara var 
saturēt 5% un vair āk aromātisku 
ogļūdeņražu ar kondens ētiem 4 līdz 
6 locekļu cikliem.) 649-009-00-7 265-058-3 64741-57-7  
L 396/574 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas destil āti, dziļā katalītiskā 
krekinga produkti; mazuts 
 649-010-00-2 265-063-0 64741-61-3  
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, destilējot 
katalītiskā krekinga produktus. Tas 
satur ogļūdeņražus ar oglek ļa atomu 
skaitu diapazon ā no C 15 līdz C 35, un 
aptuvens t ā viršanas temperat ūras 
diapazons ir no 260°C l īdz 500°C.) 
Tas pēc svara var satur ēt 5% vai 
vairāk aromātisku ogļūdeņražu ar 
kondensētiem 4 līdz 6 locek ļu 
cikliem.)     
Dzidrinātas naftas e ļļas, katalītiskā 
krekinga produkti; mazuts 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst kā atlikuma 
frakciju, destil ējot katalītiskā 
krekinga produktus. Tas satur ogļūdeņražus ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt lielāku par C
20, 
un ar aptuvenu viršanas temperatūru virs 350
oC. Tas pēc 
svara var satur ēt 5% vai vair āk 
aromātisku ogļūdeņražu ar 
kondensētiem 4 līdz 6 locek ļu 
cikliem.) 649-011-00-8 265-064-6 64741-62-4  
Naftas atlikumi, hidrokrekinga 
produkti; mazuts 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst kā atlikuma 
frakciju, destil ējot hidrokrekinga 
produktus. Tas satur og ļūdeņražus 
ar oglekļa atomu skaitu galvenok ārt 
lielāku par C 20, un ar aptuvenu 
viršanas temperat ūru virs 350oC. 649-012-00-3 265-076-1 64741-75-9  
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/575 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas atlikumi, termisk ā krekinga 
produkti; mazuts 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko termisk ā krekinga 
produktu destil ācijā iegūst kā 
atlikuma frakciju. P ārsvarā satur 
nepiesātinātus ogļūdeņražus ar 
oglekļa atomu skaitu galvenok ārt 
lielāku par C 20, un tā aptuvenā 
viršanas temperat ūra ir virs 350 oC. 
Tas pēc svara var satur ēt 5% vai 
vairāk aromātisku ogļūdeņražu ar 
kondensētiem 4 līdz 6 locek ļu 
cikliem.) 649-013-00-9 265-081-9 64741-80-6  
Naftas destil āti, smagais termiskais 
krekings; mazuts 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, destilējot 
termiskā krekinga produktus. Tas 
satur galvenok ārt nepiesātinātus 
ogļūdeņražus ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt diapazon ā no C 15 
līdz C 36, un aptuvens t ā viršanas 
temperatūras diapazons ir no 260°C 
līdz 480°C.) Tas p ēc svara var 
saturēt 5% vai vair āk 4 ciklu l īdz 6 
ciklu arom ātisku ogļūdeņražu ar 
kondensētiem cikliem.) 649-014-00-4 265-082-4 64741-81-7  
Naftas gāzeļļas, hidrētas vakuum ā; 
mazuts 
 649-015-00-X 265-162-9 64742-59-2  
L 396/576 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, naftas 
frakciju apstr ādājot ar ūdeņradi 
katalizatora kl ātbūtnē. Tas satur 
ogļūdeņražus ar oglek ļa atomu 
skaitu diapazon ā no C 13 līdz C 50, un 
aptuvens t ā viršanas temperat ūras 
diapazons ir no 230°C l īdz 600°C.) 
Tas pēc svara var satur ēt 5% vai 
vairāk aromātisku ogļūdeņražu ar 
kondensētiem 4 līdz 6 locek ļu 
cikliem.)     
Naftas atlikumi, hidrodesulfuriz ēti 
tornī atmosfēras spiedien ā; mazuts 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, atmosf ēras 
torņa atlikumu apstr ādājot ar 
ūdeņradi katalizatora kl ātbūtnē, 
galvenokārt tā, lai atdalītu 
organiskus s ēra savienojumus. Tas 
satur ogļūdeņražus ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt lielāku par C 20, 
un ar viršanas temperat ūru aptuveni 
virs 350oC. Tas pēc svara var 
saturēt 5% vai vair āk aromātisku 
ogļūdeņražu ar kondens ētiem 4 līdz 
6 locekļu cikliem.) 649-016-00-5 265-181-2 64742-78-5  
Naftas gāzeļļas, hidrodesulfuriz ētas 
dziļā vakuumā; mazuts 
 649-017-00-0 265-189-6 64742-86-5  
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/577 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst katalītiskā 
hidrodesulfuriz ācijā. Tas satur 
ogļūdeņražus ar oglek ļa atomu 
skaitu diapazon ā no C 20 līdz C 50, un 
aptuvens t ā viršanas temperat ūras 
diapazons ir no 350°C l īdz 600°C.) 
Tas pēc svara var satur ēt 5% vai 
vairāk aromātisku ogļūdeņražu ar 
kondensētiem 4 līdz 6 locek ļu 
cikliem.)     
Naftas atlikumi, tvaika krekings; 
mazuts 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst kā atlikuma 
frakciju tvaika krekinga (ar ī etilēna 
ieguvei izmantota tvaika krekinga) produktu destil ācijā. Pārsvarā Tas 
satur nepies ātinātus ogļūdeņražus ar 
oglekļa atomu skaitu galvenok ārt 
vairāk par C
14, un aptuvenu 
viršanas temperat ūru virs 350 oC. 
Tas satur Tas p ēc svara var satur ēt 
5% vai vair āk aromātisku 
ogļūdeņražu ar kondens ētiem 4 līdz 
6 locekļu cikliem.) 649-018-00-6 265-193-8 64742-90-1  
Naftas atlikumi, destil ācija 
atmosfēras spiedien ā; mazuts 649-019-00-1 269-777-3 68333-22-2  
L 396/578 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
(Komplekss atlikums, ko ieg ūst, 
jēlnaftu destil ējot atmosf ēras 
spiedienā. Tas satur og ļūdeņražus ar 
oglekļa atomu skaitu galvenok ārt 
lielāku par C 11, un ar viršanas 
temperatūru aptuveni virs 200oC. 
Tas pēc svara var satur ēt 5% vai 
vairāk aromātisku ogļūdeņražu ar 
kondensētiem 4 līdz 6 locek ļu 
cikliem.)     
Dzidrinātas naftas e ļļas, 
hidrodesulfuriz ēti katalītiskā 
krekinga produkti; mazuts 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, ar ūdeņradi 
apstrādājot katalītiskā krekingā 
attīrītu eļļu, lai organiski saist īto 
sēru pārvērstu sērūdeņradī, ko 
atdala. Tas satur og ļūdeņražus ar 
oglekļa atomu skaitu p ārsvarā 
vairāk par C 20, un ar aptuvenu 
viršanas temperat ūru virs 350oC. 
Tas pēc svara var satur ēt 5% vai 
vairāk aromātisku ogļūdeņražu ar 
kondensētiem 4 līdz 6 locek ļu 
cikliem.) 649-020-00-7 269-782-0 68333-26-6  
Naftas destil āti, hidrodesulfuriz ēti 
katalītiskā krekinga starpprodukti; 
mazuts 
 649-021-00-2 269-783-6 68333-27-7  
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/579 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, katalītiska 
krekinga starpproduktu destil ātus 
apstrādājot ar ūdeņradi, lai 
organiski saist īto sēru pārvērstu 
sērūdeņradī, ko atdala. Tas satur 
ogļūdeņražus ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt diapazon ā no C 11 
līdz C 30, un aptuvens t ā viršanas 
temperatūras diapazons ir no 205°C 
līdz 450°C. Tas satur sam ērā daudz 
triciklisku arom ātisku ogļūdeņražu.)     
Naftas destil āti, hidrodesulfuriz ēti 
smagā katalītiskā krekingā; mazuts 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, smagos 
katalītiskā krekinga destil ātus 
apstrādājot ar ūdeņradi, lai 
organiski saist īto sēru pārvērstu 
sērūdeņradī, ko atdala. Tas satur 
ogļūdeņražus ar oglek ļa atomu 
skaitu diapazon ā no C 15 līdz C 35, un 
aptuvens t ā viršanas temperat ūras 
diapazons ir no 260°C l īdz 500°C. 
Tas pēc svara var satur ēt Tajā pēc 
svara var b ūt 5% vai vair āk 
aromātisku ogļūdeņražu ar 
kondensētiem 4 līdz 6 locek ļu 
cikliem.) 649-022-00-8 269-784-1 68333-28-8  
Šķidra degviela, atlikumi, tiešas 
destilācijas gāzeļļas ar lielu s ēra 
daudzumu; mazuts 649-023-00-3 270-674-0 68476-32-4  
L 396/580 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Šķidra degviela, atlikumi; mazuts 
(Šķidra viela, ko ieg ūst dažādās 
rafinācijas plūsmās, parasti k ā 
atlikumus. Savienojums ir komplekss un daž āds – atkar ībā no 
tā, kāda ir jēlnafta.) 649-024-00-9 270-675-6 68476-33-5  
Naftas atlikumi, katal ītiskā 
riformera atlikuma destil āts; mazuts 
(Komplekss atlikums, ko destil ē no 
katalītiskā riformera frakcionatora 
kolonnas atlikuma. T ā viršānas 
temperatūra ir aptuveni virs 399°C.) 649-025-00-4 270-792-2 68478-13-7  
Naftas atlikumi, smag ās koksēšanas 
gāzes un vakuuma g āzeļļas; mazuts 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko smag ās koksēšanas 
gāzeļļas un vakuuma g āzeļļas 
destilācijā iegūst kā atlikuma 
frakciju. P ārsvarā tas satur 
ogļūdeņražus ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt lielāku par C 13, 
un viršanas temperat ūru virs 
230oC.) 649-026-00-X 270-796-4 68478-17-1  
Naftas atlikumi, smag ā koksēšana 
un viegls vakuums; mazuts 
 649-027-00-5 270-983-0 68512-61-8  
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/581 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst kā atlikuma 
frakciju smag ās koksēšanas gāzeļļas 
un vieglo vakuuma g āzeļļu 
destilācijā. Pārsvarā tas satur 
ogļūdeņražus ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt lielāku par C 13, 
un ar aptuvenu viršanas temperatūru virs 230 
oC.)     
Naftas atlikumi, viegls vakuums; 
mazuts 
(Komplekss atlikums, ko vakuum ā 
destilē no atlikuma, ko ieg ūst, 
jēlnaftu destil ējot atmosf ēras 
spiedienā. Tas satur og ļūdeņražus ar 
oglekļa atomu skaitu galvenok ārt 
lielāku par C 13, un ar aptuvenu 
viršanas temperat ūru virs 350oC. 649-028-00-0 270-984-6 68512-62-9  
Naftas atlikumi, viegl ā tvaika 
krekinga produkti; mazuts 
(Komplekss atlikums, ko destil ē no 
tvaika krekinga produktiem. Taj ā 
parsvarā ir aromātiski un 
nepiesātināti ogļūdeņraži ar oglek ļa 
atomu skaitu galvenok ārt lielāki par 
C7, un ar aptuvenu viršanas 
temperatūru diapazon ā no 101°C 
līdz 555°C.) 649-029-00-6 271-013-9 68513-69-9  
Degvielas e ļļa nr. 6; mazuts 
(Destilāta eļļa ar minim ālo 
viskozitāti 37,7°C temperat ūrā – 
197 10-6 m2s-1, un maksim ālo – 197 
10-5 m2s-1.) 649-030-00-1 271-384-7 68553-00-4  
L 396/582 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas atlikumi, vieglo frakciju 
atdestilācijas iekārta, mazs s ēra 
daudzums; mazuts 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums ar mazu s ēra 
daudzumu, ko j ēlnaftas destil ācijā 
iegūst kā atlikuma frakciju. Tas ir 
atlikums, ko ieg ūst, atdalot tiešo 
benzīna frakciju, petrolejas frakciju 
un gāzeļļas frakciju.) 649-031-00-7 271-763-7 68607-30-7  
Naftas gāzeļļas, smagās, destilētas 
atmosfēras spiedien ā; mazuts 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko destil ē no jēlnaftas. 
Tas satur og ļūdeņražus ar oglek ļa 
atomu skaitu galvenok ārt diapazon ā 
no C 7 līdz C 35, un aptuvens t ā 
viršanas temperat ūras diapazons ir 
no 121°C l īdz 510°C.) 649-032-00-2 272-184-2 68783-08-4  
Naftas atlikumi, koks ēšanas 
skruberis, og ļūdeņraži ar 
kondensētiem cikliem; mazuts 
(Ļoti komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst kā atlikuma 
frakciju vakuumdestil ācijas 
atlikuma un termisk ā krekinga 
produktu destil ācijā. Pārsvarā tas 
satur ogļūdeņražus ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt lielāku par C 20, 
un ar aptuvenu viršanas temperatūru virs 350 
oC. Tas pēc 
svara var satur ēt 5% vai vair āk 
aromātisku ogļūdeņražu ar 
kondensētiem 4 līdz 6 locek ļu 
cikliem.) 649-033-00-8 272-187-9 68783-13-1  
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/583 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas destil āti, naftas atlikumu 
vakuumdestil ācija; mazuts 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst atmosfēras 
spiedienā destilētas jēlnaftas 
atlikuma vakuumdestil ācijā.) 649-034-00-3 273-263-4 68955-27-1  
Naftas atlikumi, sve ķveidīgi, tvaika 
krekings; mazuts 
(Komplekss atlikums, ko destil ē no 
naftas tvaika krekinga produktu pārdestilācijas atlikuma.) 649-035-00-9 273-272-3 68955-36-2  
Naftas destil āti, vidēji dziļš 
vakuums; mazuts 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, vakuum ā 
destilējot atmosf ēras spiedien ā 
iegūtu jēlnaftas destil ācijas 
atlikumu. Tas p ārsvarā satur 
ogļūdeņražus ar oglek ļa atomu 
skaitu diapazon ā no C 14 līdz C 42, un 
aptuvens t ā viršanas temperat ūras 
diapazons ir no 250°C l īdz 545°C.) 
Tas pēc svara var satur ēt 5% vai 
vairāk aromātisku ogļūdeņražu ar 
kondensētiem 4 līdz 6 locek ļu 
cikliem.) 649-036-00-4 274-683-0 70592-76-6  
Naftas destil āti, viegls vakuums; 
mazuts 
 649-037-00-X 247-684-6 70592-77-7  
L 396/584 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, vakuum ā 
destilējot atmosf ēras spiedien ā 
destilētas jēlnaftas atlikumu. Tas 
satur ogļūdeņražus ar oglek ļa atomu 
skaitu diapazon ā no C 11 līdz C 35, un 
aptuvens t ā viršanas temperat ūras 
diapazons ir no 250°C l īdz 545°C.)     
Naftas destil āti, vakuumdestil ācija; 
mazuts 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst atmosfēras 
spiedienā iegūta jēlnaftas 
destilācijas atlikuma 
vakuumdestil ācijā. Tas satur 
ogļūdeņražus ar oglek ļa atomu 
skaitu diapazon ā no C 15 līdz C 50, un 
aptuvens t ā viršanas temperat ūras 
diapazons ir no 270°C l īdz 600°C.) 
Tas pēc svara var satur ēt 5% vai 
vairāk aromātisku ogļūdeņražu ar 
kondensētiem 4 līdz 6 locek ļu 
cikliem.) 649-038-00-5 274-685-1 70592-78-8  
Naftas gāzeļļas, hidrodesulfuriz ēti 
koksēšanas produkti, destil ēti dziļā 
vakuumā; mazuts 
 649-039-00-0 285-555-9 85117-03-9  
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/585 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, 
hidrodesulfuriz ējot smagos 
koksēšanas destil āta produktus. Tas 
satur ogļūdeņražus ar oglek ļa atomu 
skaitu diapazon ā no C 18 līdz C 44, un 
aptuvens t ā viršanas temperat ūras 
diapazons ir no 304°C l īdz 548°C.) 
Tas pēc svara var satur ēt 5% vai 
vairāk aromātisku ogļūdeņražu ar 
kondensētiem 4 līdz 6 locek ļu 
cikliem.)     
Naftas atlikumi, tvaika krekinga 
destilāti; mazuts 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko no tvaika kreking ā 
iegūtas darvas destil ē, ražojot 
rafinētu naftas darvu. P ārsvarā tas 
satur arom ātiskus un citus 
ogļūdeņražus, kā arī organiskus s ēra 
savienojumus.) 649-040-00-6 292-657-7 90669-75-3  
Naftas atlikumi, viegls vakuums; 
mazuts 
(Komplekss atlikums, ko 
vakuumdestil ācijā iegūst no 
atmosfēras spiedien ā veiktas 
jēlnaftas destil ācijas atlikuma. 
Pārsvarā tas satur og ļūdeņražus ar 
oglekļa atomu skaitu galvenok ārt 
lielāku par C 24, un ar aptuvenu 
viršanas temperat ūru virs 390 oC.) 649-041-00-1 292-658-2 90669-76-4  
L 396/586 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Smaga degvielas e ļļa, liels sēra 
daudzums; mazuts 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, destilējot 
jēlnaftu. Pārsvarā tas satur 
alifātiskus, arom ātiskus un 
cikloalifātiskus ogļūdeņražus ar 
oglekļa atomu skaitu galvenok ārt 
vairāk par C 25, un ar aptuvenu 
viršanas temperat ūru virs 400 oC.) 649-042-00-7 295-396-7 92045-14-2  
Naftas atlikumi, katal ītisks 
krekings; mazuts 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko katal ītiskā 
krekinga produktu destil ācijā iegūst 
kā atlikuma frakciju. P ārsvarā tas 
satur ogļūdeņražus ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt lielāku par C 11, 
un ar aptuvenu viršanas temperatūru virs 200 
oC.) 649-043-00-2 295-511-0 92061-97-7  
Naftas destil āti, katalītisks 
starpprodukta krekings, termiska noārdīšana; mazuts 
 649-044-00-8 295-990-6 92201-59-7  
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/587 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, destilējot 
katalītiskā krekinga produktus, 
kurus izmanto k ā siltumpārneses 
šķidrumus. Taj ā galvenok ārt ir 
ogļūdeņraži, ar viršanas 
temperatūras diapazonu no 220°C 
līdz 450°C. Taj ā var būt organiski 
sēra savienojumi.)     
Naftas atlikuma e ļļas; mazuts 
(Komplekss og ļūdeņražu, sēra 
savienojumu un met ālorganisku 
savienojumu savienojums, ko ieg ūst 
kā atlikumu frakcionatora krekinga 
rafinācijā. Tā 100 oC temperat ūrā ir 
eļļa ar viskozit āti, lielāku par 2 10-6 
m².s-1.) 649-045-00-3 298-754-0 93821-66-0  
Atlikumi, termiski apstr ādāti tvaika 
krekingā; mazuts 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, apstrādājot 
un destilējot jēlproduktu, ko ieg ūst 
ligroīna tvaika kreking ā. Tajā 
parsvarā ir nepiesātināti ogļūdeņraži 
ar aptuvenu viršanas temperat ūru 
diapazonā virs 180°C.) 649-046-00-9 308-733-0 98219-64-8  
L 396/588 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas destil āti, hidrodesulfuriz ēta 
visa diapazona vid ējā frakcija; 
mazuts 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, naftas 
izejvielas apstr ādājot ar ūdeņradi. 
Tajā pārsvarā ir ogļūdeņraži ar 
oglekļa atomu skaitu diapazon ā no 
C9 līdz C 25, un aptuvens t ā viršanas 
temperatūras diapazons ir no 150°C 
līdz 400°C.) 649-047-00-4 309-863-0 101316-57-8  
Naftas atlikumi, katal ītiskais 
riformings, frakcionatora kolonna; mazuts 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst kā atlikuma 
frakciju, destil ējot katalītiskā 
riforminga produktus. Tas satur ūdeņradi, ogļūdeņražus ar oglek ļa 
atomu skaitu galvenok ārt diapazon ā 
no C
10 līdz C 25, un aptuvens t ā 
viršanas temperat ūras diapazons ir 
no 160°C l īdz 400°C.) Tas p ēc 
svara var satur ēt 5% vai vair āk 
aromātisku ogļūdeņražu ar 
kondensētiem 4 līdz 6 locek ļu 
cikliem.) 649-048-00-X 265-069-3 64741-67-9  
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/589 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Nafta; jēlafta 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums. Tas galvenok ārt satur 
alifātiskus, alicikliskus un 
aromātiskus ogļūdeņražus. Tas var 
saturēt arī mazliet sl āpekļa, 
skābekļa un sēra savienojumus. Š ī 
kategorija aptver vieglo, vid ējo un 
smagu naftu, k ā arī no darvas 
smiltīm ekstrah ētas eļļas. Šī grupa 
neaptver t ādus materi ālus, kuros ir 
ogļūdeņraži, bet kas prasa b ūtiskus 
ķīmiskus pārveidojumus, lai tos 
varētu reģenerēt vai pārvērst par 
naftas pārstrādes iekārtu izejviel ām 
– piemēram, uz sl ānekļa jēlnaftu; 
bagātinātām slānekļa naftām un 
šķidrām akmeņogļu degvielām šī 
definīcija neattiecas.) 649-049-00-5 232-298-5 8002-05-9  
Naftas gāzes, katalītiski sašķelta 
ligroīna depropanizatora augš ējā 
frakcija, bag ātināta ar C 3, bez 
skābēm; naftas g āze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, frakcion ējot 
katalītiski sašķeltus ogļūdeņražus 
un attīrot no skābiem 
piemaisījumiem. Tas satur 
ogļūdeņražus ar oglek ļa atomu 
skaitu no C 2 līdz C 4, galvenok ārt 
C3.) 649-062-00-6 270-755-0 68477-73-6 K 
L 396/590 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas gāzes, katalītisks krekings; 
naftas gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst katalītiskā 
krekinga produktu destil ācijā. 
Pārsvarā tas satur alif ātiskus 
ogļūdeņražus ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt no C 1 līdz C 6.) 649-063-00-1 270-756-6 68477-74-7 K 
Naftas gāzes, katalītiskais krekings, 
produkti, kas bag ātināti ar oglekli, 
atomu skaits no C 1 līdz C 5; naftas 
gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst katalītiskā 
krekinga produktu destil ācijā. Tas 
satur alifātiskus ogļūdeņražus ar 
oglekļa atomu skaitu no C 1 līdz C 6, 
galvenokārt no C 1 līdz C 5.) 649-064-00-7 270-757-1 68477-75-8 K 
Naftas gāzes, ligroīna katalītiskās 
polimeriz ācijas stabilizatora augš ējā 
frakcija, produkti, kas bag ātināti ar 
oglekli, atomu skaits no C 2 līdz C 4; 
naftas gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst no 
katalītiski polimeriz ēta ligroīna 
frakcionatora stabiliz ācijas 
produktiem. Tas satur alif ātiskus 
ogļūdeņražus ar oglek ļa atomu 
skaitu diapazon ā no C 2 līdz C 6 
(galvenok ārt no C 2 līdz C 4).) 649-065-00-2 270-758-7 68477-76-9 K 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/591 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas gāzes, katalītisks riformings, 
bagātinātas ar oglekli, atomu skaits 
no C 1 līdz C 4; naftas gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko destil ē no 
katalītiskā riforminga produktiem. 
Tas satur og ļūdeņražus ar oglek ļa 
atomu skaitu no C 1 līdz C 6 
(galvenok ārt no C 1 līdz C 4).) 649-066-00-8 270-760-8 68477-79-2 K 
Naftas gāzes, no C 3 līdz C 5, 
olefīnparafīnu rinda, alkil ēšanas 
izejviela; naftas g āze 
(Komplekss olef īnu un paraf īnu 
rindas ogļūdeņražu savienojums ar 
oglekļa atomu skaitu no C 3 līdz C 5, 
ko izmanto k ā alkilēšanas izejvielu. 
Istabas temperat ūra parasti ir 
augstāka par tādu savienojumu 
kritisko temperat ūru.) 649-067-00-3 270-765-5 68477-83-8 K 
Naftas gāzes, bagātinātas ar C 4; 
naftas gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko destil ē no 
katalītiskā frakcionatora 
produktiem. Tas satur alif ātiskus 
ogļūdeņražus ar oglek ļa atomu 
skaitu no C 3 līdz C 5, galvenok ārt 
C4.) 649-068-00-9 270-767-6 68477-85-0 K 
L 396/592 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas gāzes, deetaniz ētas augšējās 
frakcijas; naftas g āze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko destil ē no 
katalītiskas krekinga g āzes un 
benzīna frakcijas. Taj ā galvenok ārt 
ir etāns un etilēns.) 649-069-00-4 270-768-1 68477-86-1 K 
Naftas gāzes, deizobutanizatora 
kolonnas augš ējās frakcijas; naftas 
gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko atmosf ēras 
spiedienā destilē no butāna un 
butilēna frakcijas. Tas satur 
alifātiskus ogļūdeņražus ar oglek ļa 
atomu skaitu galvenok ārt no C 3 līdz 
C4.) 649-070-00-X 270-769-7 68477-87-2 K 
Naftas gāzes, bagātinātas ar 
propānu, sausais depropanizators; 
naftas gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko destil ē no 
katalītiskā krekinga produktu g āzes 
un benzīna frakcijas. Taj ā 
galvenokārt ir propil ēns ar etāna un 
propāna piejaukumu.) 649-071-00-5 270-772-3 68477-90-7 K 
Naftas gāzes, depropanizatora 
augšējā frakcija; naftas g āze 
 649-072-00-0 270-773-9 68477-91-8 K 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/593 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko destil ē no 
katalītiskā krekinga produktu g āzes 
un benzīna frakcijas. Tas satur 
alifātiskus ogļūdeņražus ar oglek ļa 
atomu skaitu galvenok ārt no C 2 līdz 
C4.)     
Naftas gāzes, gāzes reģeneratoru 
rūpnieciskā depropanizatora 
augšējās frakcijas; aftas g āze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, frakcion ējot 
jaukto ogļūdeņražu frakciju. 
Pārsvarā tas satur og ļūdeņražus ar 
oglekļa atomu skaitu no C 1 līdz C 4, 
galvenokārt propānu.) 649-073-00-6 270-777-0 68477-94-1 K 
Naftas gāzes, Girbatola iek ārtas 
izejvielu pl ūsma; naftas g āze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko izmanto Girbatola iekārtā, lai atdalītu sērūdeņradi. Tas 
satur alifātiskus ogļūdeņražus ar 
oglekļa atomu skaitu galvenok ārt 
no C
2 līdz C 4.) 649-074-00-1 270-778-6 68477-95-2 K 
L 396/594 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas gāzes, bagātinātas ar C 4, bez 
sērūdeņraža, izomeriz ēta ligroīna 
frakcionators; naftas g āze 649-075-00-7 270-782-8 68477-99-6 K 
Naftas atpl ūdes gāze, katalītiski 
sašķeltas dzidrin ātas eļļas un 
termiski saš ķelta vakuuma atlikuma 
frakcionatora atteces cilindrs; naftas gāze 
 649-076-00-2 270-802-5 68478-21-7 K 
 (Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, frakcion ējot 
katalītiski sašķeltas dzidrin ātas eļļas 
un termiski saš ķeltu 
vakuumatlikumu. P ārsvarā tas satur 
ogļūdeņražus ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt no C 1 līdz C 6.)     
Naftas atpl ūdes gāze, ligroīna 
katalītiskā krekinga produktu 
stabilizācijas absorb ētājs; naftas 
gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst ligroīna 
katalītiskā krekinga produktu 
stabilizācijā. Pārsvarā tas satur 
ogļūdeņražus ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt no C 1 līdz C 6.) 649-077-00-8 270-803-0 68478-22-8 K 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/595 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas atpl ūdes gāze, katalītiskā 
krekinga iek ārta, katalītisks 
riformers un ar hidrodesulfurizatoru apvienots frakcion ētājs; naftas g āze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko, atdalot sk ābos 
piemaisījumus, ieg ūst, frakcion ējot 
katalītiskā krekinga, katal ītiskā 
riforminga un hidrodesulfuriz ācijas 
produktus. P ārsvarā tas satur 
ogļūdeņražus ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt no C
1 līdz C5.) 649-078-00-3 270-804-6 68478-24-0 K 
Naftas atpl ūdes gāze, katalītiski 
pārveidota ligro īna frakcionatora 
stabilizators; naftas g āze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst ligroīna 
katalītiskā riforminga produktu 
frakcionatora stabiliz ācijā. Pārsvarā 
tas satur og ļūdeņražus ar oglek ļa 
atomu skaitu galvenok ārt no C 1 līdz 
C4.) 649-079-00-9 270-806-7 68478-26-2 K 
L 396/596 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas atpl ūdes gāze, jaukta 
piesātinātās gāzes iekārtas plūsma, 
bagātināta ar C 4; naftas gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko tieš ās pārtvaices 
ligroīna destilāta stabiliz ācijā iegūst 
no destilācijas atplūdes gāzēm un 
ligroīna katalītiskā riforminga 
stabilizatora atpl ūdes gāzēm. Tas 
satur ogļūdeņražus ar oglek ļa atomu 
skaitu no C 3 līdz C 6, galvenok ārt 
butānu un izobut ānu.) 649-080-00-4 270-813-5 68478-32-0 K 
Naftas atpl ūdes gāze, piesātinātās 
gāzes reģenerēšanas iekārta, 
bagātināta ar C 1 līdz C 2; naftas gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ligro īna tiešā 
pārtvaicē un no ligro īna katalītiskā 
riforminga stabilizatora atpl ūdes 
gāzēm iegūst, frakcion ējot destilāta 
atplūdes gāzi. Pārsvarā tas satur 
ogļūdeņražus ar oglek ļa atomu 
skaitu no C 1 līdz C 5, galvenok ārt 
metānu un etānu.) 649-081-00-X 270-814-0 68478-33-1 K 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/597 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas atpl ūdes gāze, termisks 
vakuuma atlikuma krekings; naftas gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst termisk ā 
vakuuma atlikuma kreking ā. Tas 
satur ogļūdeņražus ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt no C
1 līdz C 5.) 649-082-00-5 270-815-6 68478-34-2 K 
Ogļūdeņraži, bagātināti ar no C 3 
līdz C 4, naftas destil āts; naftas g āze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, destilējot 
un kondens ējot jēlnaftu. Tas satur 
ogļūdeņražus ar oglek ļa atomu 
skaitu no C 3 līdz C 5, galvenok ārt C 3 
un C 4.) 649-083-00-0 270-990-9 68512-91-4 K 
Naftas gāzes, pilna diapazona tieš ās 
pārtvaices ligro īna deheksanizators; 
naftas gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, frakcion ējot 
pilna diapazona tiešas p ārtvaices 
ligroīnu. Tas satur og ļūdeņražus ar 
oglekļa atomu skaitu galvenok ārt 
no C 2 līdz C 6.) 649-084-00-6 271-000-8 68513-15-5 K 
Naftas gāzes, hidrokrekinga 
depropanizators, bag ātinātas ar 
ogļūdeņražiem; naftas g āze 
 649-085-00-1 271-001-3 68513-16-6 K 
L 396/598 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko destil ē no 
hidrokrekinga produktiem. P ārsvarā 
tas satur og ļūdeņražus ar oglek ļa 
atomu skaitu galvenok ārt no C 1 līdz 
C4. Tas var satur ēt arī mazliet 
ūdeņraža un sērūdeņraža.)     
Naftas gāzes, viegl ā tiešas 
pārtvaices ligro īna stabilizatora 
izplūde; naftas g āze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst vieglā tiešas 
pārtvaices ligro īna stabiliz ācijā. Tas 
satur pies ātinātus alifātiskus 
ogļūdeņražus ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt no C 2 līdz C 6.) 649-086-00-7 271-002-9 68513-17-7 K 
Naftas atlikumi, alkil ācijas 
sadalītājs, bagātināti ar C 4; naftas 
gāze 
(Komplekss atlikums, ko ieg ūst 
dažādu rafinācijas oper āciju plūsmu 
destilācijā. Tas satur og ļūdeņražus 
ar oglekļa atomu skaitu diapazon ā 
no C 4 līdz C 5, galvenok ārt butānu, 
un aptuvens t ā viršanas 
temperatūras diapazons ir no – 
11,7°C līdz 27,8°C.) 649-087-00-2 271-010-2 68513-66-6 K 
Ogļūdeņraži, no C 1 līdz C 4, kam 
attīrīts sērs; naftas g āze 
 649-089-00-3 271-038-5 68514-36-3 K 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/599 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, 
ogļūdeņražiem att īrot merkapt ānus 
vai skābus piemais ījumus. Tas satur 
ogļūdeņražus ar oglek ļa atomu 
skaitu diapazon ā no C 1 līdz C 4, un 
aptuvens t ā viršanas temperat ūras 
diapazons ir no − 164°C līdz 
− 0,5°C.)     
Ogļūdeņraži, no C 1 līdz C 3; naftas 
gāze 
(Komplekss savienojums, kur ā ir 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
diapazonā no C 1 līdz C 3, un 
aptuvens t ā viršanas temperat ūras 
diapazons ir no − 164°C līdz 
− 42°C.) 649-090-00-9 271-259-7 68527-16-2 K 
Ogļūdeņraži, no C 1 līdz C 4, 
debutanizatora frakcija; naftas g āze 649-091-00-4 271-261-8 68527-19-5 K 
Naftas gāzes, no C 1 līdz C 5, mitras; 
naftas gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko destil ē no jēlnaftas 
un/vai ieg ūst gāzeļļu kreking ā. Tas 
satur ogļūdeņražus ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt no C 1 līdz C 5.) 649-092-00-X 271-624-0 68602-83-5 K 
Ogļūdeņraži, no C 2 līdz C 4; naftas 
gāze 649-093-00-5 271-734-9 68606-25-7 K 
Ogļūdeņraži, C 3; naftas gāze 649-094-00-0 271-735-4 68606-26-8 K 
L 396/600 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas gāzes, alkilācijas 
sākumprodukti; naftas g āze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst naftas 
gāzeļļu katalītiskā krekingā. Tas 
satur ogļūdeņražus ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt no C 3 līdz C 4.) 649-095-00-6 271-737-5 68606-27-9 K 
Naftas gāzes, depropanizatora gala 
frakciju frakcion ācija; naftas g āze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, frakcion ējot 
depropanizatora gala frakcijas. Pārsvarā tas satur but ānu, izobut ānu 
un butadi ēnu.) 649-096-00-1 271-742-2 68606-34-8 K 
Naftas gāzes, rafinatora mais ījums; 
naftas gāze 
(Komplekss savienojums, ko ieg ūst 
dažādos procesos. Tas satur 
ūdeņradi, sērūdeņradi un 
ogļūdeņražus ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt no C 1 līdz C 5.) 649-097-00-7 272-183-7 68783-07-3 K 
Naftas gāzes, katalītiskais krekings; 
naftas gāze 
 649-098-00-2 272-203-4 68783-64-2 K 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/601 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, destilējot 
katalītiskā krekinga produktus. 
Pārsvarā tas satur og ļūdeņražus ar 
oglekļa atomu skaitu galvenok ārt 
no C 3 līdz C 5.)     
Naftas gāzes, no C 2 līdz C 4, no kā 
attīrīti sēra savienojumi; naftas g āze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst naftas 
destilātu rafinācijā, atdalot s ēra 
savienojums, lai p ārvērstu 
merkaptānus vai atdal ītu skābos 
piemaisījumus. Tas satur 
galvenokārt piesātinātus un 
nepiesātinātus ogļūdeņražus ar 
oglekļa atomu skaitu diapazon ā 
galvenokārt no C 2 līdz C 4, un 
aptuvens t ā viršanas temperat ūras 
diapazons ir no − 51°C līdz 
− 34°C.) 649-099-00-8 272-205-5 68783-65-3 K 
Naftas gāzes, jēlnaftas frakcionatora 
gāzes; naftas g āze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, frakcion ējot 
jēlnaftu. Tas satur pies ātinātus 
alifātiskus ogļūdeņražus ar oglek ļa 
atomu skaitu galvenok ārt no C 1 līdz 
C5.) 649-100-00-1 272-871-7 68918-99-0 K 
L 396/602 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas gāzes, deheksanizatora 
produkti; naftas g āze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, frakcion ējot 
apvienotas ligro īna plūsmas. Tas 
satur pies ātinātus alifātiskus 
ogļūdeņražus ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt no C 1 līdz C 5.) 649-101-00-7 272-872-2 68919-00-6 K 
Naftas gāzes, viegl ā, tiešas 
destilācijas benz īna frakcionatora 
stabilizatora g āzes; naftas g āze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, frakcion ējot 
vieglo tieš ās destilācijas benz īnu. 
Tas satur pies ātinātus alifātiskus 
ogļūdeņražus ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt no C 1 līdz C 5.) 649-102-00-2 272-878-5 68919-05-1 K 
Naftas gāzes, ligroīna unificētāja 
desulfurizatora attvaices kolonna; 
naftas gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, 
desulfuriz ējot ligroīna unificētāju, 
ko attvaic ē no ligroīna. Tas satur 
piesātinātus alifātiskus 
ogļūdeņražus ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt no C 1 līdz C 4.) 649-103-00-8 272-879-0 68919-06-2 K 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/603 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas gāzes, tiešas destil ācijas 
ligroīna unificētāja katalītiskais 
riformings; naftas g āze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst tiešas 
pārtvaices ligro īna katalītiskā 
riforming ā un frakcion ējot izplūdes 
gāzi. Tas satur met ānu, etānu un 
propānu.) 649-104-00-3 272-882-7 68919-09-5 K 
Naftas gāzes, šķidrā katalītiskā 
krekinga sadal ītāja augšējās 
frakcijas; naftas g āze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, frakcion ējot 
sadalītāja produktus ar oglek ļa 
atomu skaitu no C 3 līdz C 4. 
Pārsvarā tas satur C 3 ogļūdeņražus.) 649-105-00-9 272-893-7 68919-20-0 K 
Naftas gāzes, tiešas destil ācijas 
stabilizatora g āzes; naftas g āze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, frakcion ējot 
šķidrumu no j ēlnaftas destil ācijā 
izmantotās pirmās destilācijas 
kolonnas. Tas satur pies ātinātus 
alifātiskus ogļūdeņražus ar oglek ļa 
atomu skaitu galvenok ārt no C 1 līdz 
C4.) 649-106-00-4 272-883-2 68919-10-8 K 
Naftas gāzes, ligroīna katalītiskā 
krekinga debutanizators; naftas gāze 
 649-107-00-X 273-169-3 68952-76-1 K 
L 396/604 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, frakcion ējot 
ligroīna katalītiskā krekinga 
produktus. Tas satur og ļūdeņražus 
ar oglekļa atomu skaitu galvenok ārt 
no C 1 līdz C 4.)     
Naftas atpl ūdes gāze, katalītiski 
sašķelta destil āta un ligro īna 
stabilizators; naftas g āze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, frakcion ējot 
katalītiski sašķeltu ligroīnu un 
destilātu. Pārsvarā tas satur 
ogļūdeņražus ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt no C 1 līdz C 4.) 649-108-00-5 273-170-9 68952-77-2 K 
Naftas atpl ūdes gāze, termiski 
sašķelts destil āts, gāzeļļas un 
ligroīna absorb ētājs; naftas g āze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, termiski 
sašķelto destil ātu atdalot no 
ligroīnas un gāzeļļas. Pārsvarā tas 
satur ogļūdeņražus ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt no C 1 līdz C 6.) 649-109-00-0 273-175-6 68952-81-8 K 
Naftas atpl ūdes gāze, termiski 
sašķeltu ogļūdeņražu frakcionatora 
stabilizators, naftas koks ēšana; 
naftas gāze 
 649-110-00-6 273-176-1 68952-82-9 K 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/605 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, frakcion ēti 
stabilizējot naftas koks ēšanas 
ogļūdeņražu termisk ā krekinga 
produktus. Tas satur og ļūdeņražus 
ar oglekļa atomu skaitu galvenok ārt 
no C 1 līdz C 6.)     
Naftas gāzes, vieglais tvaika 
krekings, butadi ēna koncentr āts; 
naftas gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko destil ē no 
termokrekinga produktiem. Tas satur ogļūdeņražus ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt C
4.) 649-111-00-1 273-265-5 68955-28-2 K 
Naftas gāzes, tiešas destil ācijas 
ligroīna katalītiskā riformera 
stabilizatora augš ējā frakcija; naftas 
gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst tiešas 
destilācijas ligro īna katalītiskā 
riforming ā, kā arī frakcionējot visas 
izplūdes gāzes. Tas satur 
piesātinātus alifātiskus 
ogļūdeņražus ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt no C 2 līdz C 4.) 649-112-00-7 273-270-2 68955-34-0 K 
Ogļūdeņraži, C 4; naftas gāze 649-113-00-2 289-339-5 87741-01-3 K 
Alkāni, no C 1 līdz C 4, bagātināti ar 
C3; naftas gāze 649-114-00-8 292-456-4 90622-55-2 K 
L 396/606 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas gāzes, tvaika krekings, 
bagātinātas ar C 3; naftas gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko destil ē no tvaika 
krekinga produktiem. Tas satur galvenokārt propilēnu un mazliet 
propāna, ar viršanas temperat ūras 
aptuvenu diapazonu no − 70°C līdz 
0°C.) 649-115-00-3 295-404-9 92045-22-2 K 
Ogļūdeņraži, C 4, tvaika krekinga 
destilāts; naftas g āze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko destil ē no tvaika 
krekinga produktiem. Tas satur galvenokārt ogļūdeņražus ar oglek ļa 
atomu skaitu C
4, galvenok ārt 1-
butēnu un 2-but ēnu, kā arī butānu 
un izobut ānu, ar viršanas 
temperatūras aptuvenu diapazonu 
no − 12°C līdz 5°C.) 649-116-00-9 295-405-4 92045-23-3 K 
Naftas gāzes, šķidrinātas, bez sēra 
savienojumiem, C 4 frakcija; naftas 
gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, 
desulfuriz ējot šķidrinātu naftas g āzu 
maisījumu, lai oksid ētu 
merkaptānus vai atdal ītu skābus 
piemaisījumus. Pārsvarā tas satur 
piesātinātus un nepies ātinātus 
ogļūdeņražus ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt C 4.) 649-117-00-4 295-463-0 92045-80-2 K 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/607 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Ogļūdeņraži, C 4, bez 1,3-butadi ēna 
un izobut ēna; naftas g āze 649-118-00-X 306-004-1 95465-89-7 K 
Naftas rafin āti, tvaika kreking ā 
apstrādāta C 4 frakcija, ekstrah ēta ar 
vara amonija acet ātu, no C 3 līdz C 5 
piesātināti un nepies ātināti 
ogļūdeņraži, bez 
butadiēna;Petroleum gas 649- 119 -00-5 307-769-4 97722-19-5 K 
Naftas gāzes, amīnu sistēmas 
izejvielas; rafin ācijas gāze 
(Izejvielu g āze amīnu sistēmai, lai 
attīrītu sērūdeņradi. Pārsvarā tas 
satur ūdeņradi. Tas var satur ēt arī 
oglekļa dioksīdu, oglekļa 
monoksīdu, sērūdeņradi un 
alifātiskus ogļūdeņražus ar oglek ļa 
atomu skaitu galvenok ārt no C 1 līdz 
C5.) 649-120-00-0 270-746-1 68477-65-6 K 
Naftas gāzes, benzola iek ārtas 
hidrodesulfurizatora emisijas; rafinācijas gāze 
(Benzola iek ārtu emisiju g āzes. 
Pārsvarā tas satur ūdeņradi. Tas var 
saturēt arī oglekļa monoks īdu un 
ogļūdeņražus ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt no C
1 līdz C 6, arī 
benzols.) 649-121-00-6 270-747-7 68477-66-7 K 
Naftas gāzes, benzola iek ārtu 
reģenerācijas gāzes ar lielu 
ūdeņraža daudzumu; rafin ācijas 
gāze 
 649-122-00-1 270-748-2 68477-67-8 K 
L 396/608 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, reģenerējot 
benzola iek ārtas gāzes. Pārsvarā tas 
satur ūdeņradi ar maziem daž ādu 
citu vielu (oglek ļa monoks īda un 
ogļūdeņražu ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt no C 1 līdz C 6 ) 
piemaisījumiem.)     
Naftas gāzes, kompaund ēta eļļa, ar 
lielu ūdeņraža un sl āpekļa 
daudzumu; rafin ācijas gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko destil ē no 
kompaund ētas eļļas. Pārsvarā tas 
satur ūdeņradi un slāpekli ar 
maziem daž ādu citu vielu (oglek ļa 
monoksīda, oglekļa dioksīda un 
alifātisku ogļūdeņražu ar oglek ļa 
atomu skaitu galvenok ārt no C 1 līdz 
C5) piemaisījumiem.) 649-123-00-7 270-749-8 68477-68-9 K 
Naftas gāzes, katalītiski riform ēta 
ligroīna attvaices kolonnas augš ējā 
frakcija; rafin ācijas gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst katalītiski 
riformēta ligroīna stabiliz ācijā. Tas 
satur ūdeņradi un pies ātinātus 
ogļūdeņražus ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt no C 1 līdz C 4.) 649-124-00-2 270-759-2 68477-77-0 K 
Naftas gāzes, oglek ļa atomu skaits 
no C 6 līdz C 8, produktu katal ītiska 
riforminga re ģenerācijas gāzes; 
rafinācijas gāze 
 649-125-00-8 270-761-3 68477-80-5 K 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/609 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko destil ē no C 6 līdz 
C8 izejvielu katal ītiska riforminga 
produktiem, un re ģenerē, lai 
saglabātu ūdeņradi. Pārsvarā tas 
satur ūdeņradi. Tas var satur ēt 
mazliet oglek ļa monoks īdu, oglekļa 
dioksīdu, slāpekli un og ļūdeņražus 
ar oglekļa atomu skaitu galvenok ārt 
no C 1 līdz C 6.)     
Naftas gāzes, oglek ļa atomu skaits 
no C 6 līdz C 8, produktu katal ītiskais 
riformings; rafin ācijas gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, destilējot 
C6-C8 izejvielu katal ītiskā 
riforminga produktus. Tas satur ūdeņradi un og ļūdeņražus ar 
oglekļa atomu skaitu galvenok ārt 
no C
1 līdz C 5.) 649-126-00-3 270-762-9 68477-81-6 K 
Naftas gāzes, oglek ļa atomu skaits 
no C 6 līdz C 8, katalītiskā riforminga 
reģenerācijas gāzes ar lielu 
ūdeņraža daudzumu; rafin ācijas 
gāze 649-127-00-9 270-763-4 68477-82-7 K 
Naftas gāzes, C 2 atgriezenisk ā 
plūsma; rafin ācijas gāze 
 649-128-00-4 270-766-0 68477-84-9 K 
L 396/610 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, ekstrah ējot 
ūdeņradi no gāzes plūsmas, kur ā 
pārsvarā ir ūdeņradis un mazliet 
slāpekļa, oglekļa monoks īda, 
metāna, etāna un etilēna 
piemaisījumu. Taj ā ir galvenok ārt 
ogļūdeņraži, piem ēram, metāns, 
etāns un etilēns, un mazliet 
ūdeņraža, slāpekļa un oglek ļa 
monoksīda piemais ījumu.)     
Naftas gāzes, sausas, sk ābas, gāzes 
koncentrēšanas iekārtas izejas 
plūsma; rafin ācijas gāze 
(Komplekss sausu g āzu 
savienojums no g āzu 
koncentrēšanas iekārtas. Tajā ir 
ūdeņradis, sērūdeņradis un 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt no C 1 līdz C 3.) 649-129-00-X 270-774-4 68477-92-9 K 
Naftas gāzes, koncentr ētas gāzes 
reabsorbētāja destilāti; rafinācijas 
gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko destil ē no 
koncentrētas gāzes reabsorb ētāja 
apvienotās gāzes plūsmām. 
Pārsvarā tajā ir ūdeņradis, oglek ļa 
monoksīds, oglekļa dioksīds, 
slāpeklis, sērūdeņraži un 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt no C 1 līdz C 3.) 649-130-00-5 270-776-5 68477-93-0 K 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/611 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas gāzes, ūdeņraža absorb ētāja 
izejas plūsma; rafin ācijas gāze 
(Komplekss savienojums, ko ieg ūst, 
absorbējot ūdeņradi no pl ūsmas, kas 
bagāta ar ūdeņradi. Tajā ir 
ūdeņradis, oglek ļa monoks īds, 
slāpeklis un met āns ar mazu C 2 
ogļūdeņražu piejaukumu.) 649-131-00-0 270-779-1 68477-96-3 K 
Naftas gāzes, ar lielu ūdeņraža 
daudzumu; rafin ācijas gāze 
(Komplekss g āzveida savienojums, 
ko dzesējot nodala no og ļūdeņražu 
gāzēm. Pārsvarā tajā ir ūdeņradis ar 
maziem oglek ļa monoks īda, 
slāpekļa, metāna un C 2 ogļūdeņražu 
piejaukumiem.) 649-132-00-6 270-780-7 68477-97-4 K 
Naftas gāzes, kompaund ētas eļļas 
hidrēšanas iekārtas reģenerācijas 
produkti ar lielu ūdeņraža, slāpekļa 
daudzumu; rafin ācijas gāze 
(Komplekss savienojums, ko ieg ūst, 
reģenerējot kompaund ētas hidrētas 
eļļas. Pārsvarā tajā ir ūdeņradis un 
slāpeklis ar maziem oglek ļa 
monoksīda, oglekļa dioksīda un 
ogļūdeņražu piejaukumiem, kuru 
oglekļa atomu skaits ir no C 1 līdz 
C5.) 649-133-00-1 270-781-2 68477-98-5 K 
Naftas gāzes, reģenerētas, ar lielu 
ūdeņraža daudzumu; rafin ācijas 
gāze 
 649-134-00-7 270-783-3 68478-00-2 K 
L 396/612 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
(Komplekss savienojums, ko ieg ūst 
no reģenerētām reaktora g āzēm. 
Pārsvarā tajā ir ūdeņradis ar 
maziem oglek ļa monoks īda, 
slāpekļa, sērūdeņraža un pies ātinātu 
alifātisku ogļūdeņražu 
piejaukumiem, kuru oglek ļa atomu 
skaits galvenok ārt ir no C 1 līdz C 5.)     
Naftas gāzes, ar lielu ūdeņraža 
daudzumu, riformera produkti; rafinācijas gāze 
(Komplekss savienojums, ko ieg ūst 
riformeros. P ārsvarā tajā ir 
ūdeņradis ar maziem oglek ļa 
monoksīda un alif ātisku 
ogļūdeņražu piejaukumiem, kuru 
oglekļa atomu skaits galvenok ārt ir 
no C
1 līdz C 5.) 649-135-00-2 270-784-9 68478-01-3 K 
Naftas gāzes, hidrēšanas 
riformings; rafin ācijas gāze 
(Komplekss savienojums, ko ieg ūst 
hidrēšanas riforming ā. Pārsvarā tajā 
ir ūdeņradis, met āns un etāns ar 
maziem s ērūdeņraža un alif ātisku 
ogļūdeņražu piejaukumiem, kuru 
oglekļa atomu skaits galvenok ārt ir 
no C 3 līdz C 5.) 649-136-00-8 270-785-4 68478-02-4 K 
Naftas gāzes, hidrēšanas riformings, 
gāzes ar lielu ūdeņraža un met āna 
daudzumu; rafin ācijas gāze 
 649-137-00-3 270-787-5 68478-03-5 K 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/613 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
(Komplekss savienojums, ko ieg ūst 
hidrēšanas riforming ā. Pārsvarā tajā 
ir ūdeņradis un met āns ar maziem 
oglekļa monoks īda un dioks īda, 
slāpekļa un piesātinātu alifātisku 
ogļūdeņražu piejaukumiem, kuru 
oglekļa atomu skaits galvenok ārt ir 
no C 2 līdz C 5.)     
Naftas gāzes, hidrēšanas riforminga 
gāzes ar lielu ūdeņraža daudzumu; 
rafinācijas gāze 
(Komplekss savienojums, ko ieg ūst 
hidrēšanas riforming ā. Pārsvarā tajā 
ir ūdeņradis ar maziem oglek ļa 
monoksīda un alif ātisku 
ogļūdeņražu piejaukumiem, kuru 
oglekļa atomu skaits galvenok ārt ir 
no C 1 līdz C 5.) 649-138-00-9 270-788-0 68478-04-6 K 
Naftas gāzes, termisk ā krekinga 
destilāti; rafinācijas gāze 
(Komplekss savienojums, ko destil ē 
no termokrekinga produktiem. Taj ā 
ir ūdeņradis, sērūdeņradis, oglek ļa 
monoksīds, oglekļa dioksīds un 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt no C 1 līdz C 6.) 649-139-00-4 270-789-6 68478-05-7 K 
L 396/614 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas atpl ūdes gāze, katalītiskā 
krekinga refrakcionatora absorbētājs; rafinācijas gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, 
refrakcion ējot katalītiskā krekinga 
produktus. Taj ā ir ūdeņradis un 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt no C
1 līdz C 3.) 649-140-00-X 270-805-1 68478-25-1 K 
Naftas atpl ūdes gāze, katalītiski 
riformēta ligroīna separators; 
rafinācijas gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst katalītiskā 
tiešās pārtvaices ligro īna 
riforming ā. Tajā ir ūdeņradis un 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt no C 1 līdz C 6.) 649-141-00-5 270-807-2 68478-27-3 K 
Naftas atpl ūdes gāze, katalītiski 
riformēta ligroīna stabilizators; 
rafinācijas gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, stabiliz ējot 
katalītiski riform ētu ligroīnu. Tajā ir 
ūdeņradis un og ļūdeņraži ar oglek ļa 
atomu skaitu galvenok ārt no C 1 līdz 
C6.) 649-142-00-0 270-808-8 68478-28-4 K 
Naftas atpl ūdes gāze, krekinga 
destilāta hidrēšanas agreg āta 
separators; rafin ācijas gāze 
 649-143-00-6 270-809-3 68478-29-5 K 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/615 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, katalizatora 
klātbūtnē ar ūdeņradi apstrādājot 
krekinga destil ātus. Tajā ir 
ūdeņradis un pies ātināti alifātiski 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt no C 1 līdz C 5.)     
Naftas atpl ūdes gāze, 
hidrodesulfuriz ēta tiešas destil ācijas 
ligroīna separators; rafin ācijas gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, 
hidrodesulfuriz ējot tiešas 
destilācijas ligro īnu. Tajā ir 
ūdeņradis un pies ātināti alifātiski 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt no C 1 līdz C 6.) 649-144-00-1 270-810-9 68478-30-8 K 
Naftas gāzes, katalītiski riform ēta 
tiešas destil ācijas ligro īna 
stabilizatora augš ējā frakcija; 
rafinācijas gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst katalītiskā 
tiešas destil ācijas ligro īna 
riforming ā, no kā tad frakcion ē 
visas izpl ūdes gāzes. Tajā ir 
ūdeņradis, met āns, etāns un 
propāns.) 649-145-00-7 270-999-8 68513-14-4 K 
Naftas gāzes, riformera izpl ūdes 
gāzu vieglo frakciju atdestil ācija 
lielā spiedienā; rafinācijas gāze 
 649-146-00-2 271-003-4 68513-18-8 K 
L 396/616 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
(Komplekss savienojums, ko 
riforminga reaktor ā iegūst, lielā 
spiedienā atdestilējot izplūdes gāzu 
vieglās frakcijas. P ārsvarā tajā ir 
ūdeņradis ar mazu met āna, etāna un 
propāna piejaukumu.)     
Naftas gāzes, riformera izpl ūdes 
gāzu vieglo frakciju atdestil ācija 
zemā spiedienā; rafinācijas gāze 
(Komplekss savienojums, ko 
riforminga reaktor ā iegūst, zemā 
spiedienā atdestilējot izplūdes gāzu 
vieglās frakcijas. P ārsvarā tajā ir 
ūdeņradis ar mazu met āna, etāna un 
propāna piejaukumu.) 649-147-00-8 271-005-5 68513-19-9 K 
Naftas gāzes, eļļas rafinācijas gāzes 
destilāts; rafinācijas gāze 
(Komplekss savienojums, ko destil ē 
no gāzes plūsmas, kur ā ir ūdeņradis, 
oglekļa monoks īds, oglekļa 
dioksīds un ogļūdeņraži ar oglek ļa 
atomu skaitu galvenok ārt no C 1 līdz 
C6, vai ko ieg ūst etāna un prop āna 
krekingā. Tajā ir ogļūdeņraži ar 
oglekļa atomu skaitu galvenok ārt 
no C 1 līdz C 2, kā arī slāpeklis, 
ūdeņradis un oglek ļa monoks īds.) 649-148-00-3 271-258-1 68527-15-1 K 
Naftas gāzes, benzola agreg āta 
hidrēšanas iekārtas depentanizatora 
augšējā frakcijas; rafin ācijas gāze 
 649-149-00-9 271-623-5 68602-82-4 K 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/617 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
(Komplekss savienojums, ko ieg ūst, 
katalizatora kl ātbūtnē apstrādājot 
benzola iek ārtas izejvielu pl ūsmu ar 
ūdeņradi, kuru p ēc tam depentaniz ē. 
Pārsvarā tajā ir ūdeņradis, etāns un 
propāns ar maziem sl āpekļa, 
oglekļa monoks īda un dioks īda, kā 
arī ogļūdeņražu piemais ījumiem, 
kuru oglek ļa atomu skaits 
galvenokārt ir no C 1 līdz C 6. Tajā 
var būt arī benzola z īmes.)     
Naftas gāzes, sekund āra absorbētāja 
izplūdes gāzes, šķidrinātu 
katalītiskā krekinga augš ējo frakciju 
frakcionators; rafin ācijas gāze 
(Komplekss savienojums, ko ieg ūst, 
frakcionējot katalītiskā krekinga 
šķidrās fāzes augšējās frakcijas. 
Tajā ir ūdeņradis, slāpeklis un 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt no C 1 līdz C 3.) 649-150-00-4 271-625-6 68602-84-6 K 
Naftas produkti, rafin ācijas gāzes; 
rafinācijas gāze 
(Komplekss savienojums, kas 
pārsvarā tajā ir ūdeņradis ar mazu 
metāna, etāna un prop āna 
piejaukumu.) 649-151-00-X 271-750-6 68607-11-4 K 
L 396/618 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas gāzes, hidrokrekinga 
zemspiediena separators; rafin ācijas 
gāze 
(Komplekss savienojums, ko ieg ūst, 
separējot hidrokrekinga reaktora 
izplūdes produktu š ķidrumus un 
tvaikus. P ārsvarā tajā ir ūdeņradis 
un piesātināti ogļūdeņraži ar 
oglekļa atomu skaitu galvenok ārt 
no C 1 līdz C 3.) 649-152-00-5 272-182-1 68783-06-2 K 
Naftas gāzes, rafinators; rafin ācijas 
gāze 
(Komplekss savienojums, ko ieg ūst 
dažādās naftas rafin ācijas 
operācijās. Tajā ir ūdeņradis un 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt no C 1 līdz C 3.) 649-153-00-0 272-338-9 68814-67-5 K 
Naftas gāzes, platformera produktu 
separācijas attvaices produkti; 
rafinācijas gāze 
(Komplekss savienojums, ko ieg ūst, 
ķīmiskā riforming ā pārvēršot 
naftēnus par arom ātiskiem 
savienojumiem. Taj ā ir ūdeņradis 
un piesātināti alifātiski ogļūdeņraži 
ar oglekļa atomu skaitu galvenok ārt 
no C 2 līdz C 4.) 649-154-00-6 272-343-6 68814-90-4 K 
Naftas gāzes, hidrētas, skābas 
petrolejas depentanizatora stabilizatora izpl ūdes gāzes; 
rafinācijas gāze 
 649-155-00-1 272-775-5 68911-58-0 K 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/619 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
(Komplekss savienojums, ko ieg ūst, 
stabilizējot hidrētas petrolejas 
depentanizatoru. P ārsvarā tajā ir 
ūdeņradis, etāns un prop āns ar 
mazu slāpekļa, sērūdeņraža, oglek ļa 
monoksīda un ogļūdeņražu 
piejaukumu, kuru oglek ļa atomu 
skaits galvenok ārt ir no C 4 līdz C 5.)     
Naftas gāzes, hidrētas, skābas, 
petrolejas vieglo frakciju atdestilācijas cilindrs; rafin ācijas 
gāze 
(Komplekss savienojums, ko 
katalizatora kl ātbūtnē iegūst skābās 
petrolejas hidr ēšanas iekārtas vieglo 
frakciju atdestil ācijas cilindr ā. 
Pārsvarā tajā ir ūdeņradis un met āns 
ar mazu sl āpekļa, oglekļa 
monoksīda un ogļūdeņražu 
piejaukumu, kuru oglek ļa atomu 
skaits galvenok ārt ir no C
2 līdz C 5.) 649-156-00-7 272-776-0 68911-59-1 K 
Naftas gāzes, destil āta unificētāja 
desulfuriz ācijas attvaices produkti; 
rafinācijas gāze 
(Komplekss savienojums, ko 
attvaicē no šķidriem 
desulfuriz ācijas produktiem. Taj ā ir 
sērūdeņradis, met āns, etāns un 
propāns.) 649-157-00-2 272-873-8 68919-01-7 K 
Naftas gāzes, katalītiskā krekinga 
šķidrās fāzes produktu 
frakcionēšana; rafin ācijas gāze 
 649-158-00-8 272-874-3 68919-02-8 K 
L 396/620 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
(Komplekss savienojums, ko ieg ūst, 
frakcionējot katalītiskā krekinga 
šķidrās fāzes augšējās frakcijas. 
Tajā ir ūdeņradis, sērūdeņradis, 
slāpeklis un og ļūdeņraži ar oglek ļa 
atomu skaitu galvenok ārt no C 1 līdz 
C5.)     
Naftas gāzes, katalītiskā krekinga 
šķidrās fāzes skrubera sekund ārā 
absorbētāja izplūdes produkti; 
rafinācijas gāze 
(Komplekss savienojums, ko ieg ūst, 
laižot cauri skruberam katal ītiskā 
krekinga š ķidrās fāzes augšējās 
frakcijas g āzes. Tajā ir ūdeņradis, 
slāpeklis, met āns, etāns un 
propāns.) 649-159-00-3 272-875-9 68919-03-9 K 
Naftas gāzes, hidrēšanas iekārtas 
desulfurizatora smag ās frakcijas; 
rafinācijas gāze 
(Komplekss savienojums, ko 
atdestilē no šķidriem smag ā 
destilāta hidrācijas un 
desulfuriz ācijas produktiem. Taj ā ir 
ūdeņradis, sērūdeņradis un 
piesātināti alifātiski ogļūdeņraži ar 
oglekļa atomu skaitu galvenok ārt 
no C 1 līdz C 5.) 649-160-00-9 272-876-4 68919-04-0 K 
Naftas gāzes, platformera 
stabilizatora izpl ūdes produkti, 
vieglās beigu frakcijas; rafin ācijas 
gāze 
 649-161-00-4 272-880-6 68919-07-3 K 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/621 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
(Komplekss savienojums, ko ieg ūst, 
frakcionējot platformera iek ārtas 
platīna reaktoru viegl ās gala 
frakcijas. Taj ā ir ūdeņradis, met āns, 
etāns un prop āns.)     
Naftas gāzes, priekšdestil ācijas 
kolonnas izpl ūde, jēlnaftas 
priekšdestil ācija; rafin ācijas gāze 
(Komplekss savienojums, ko ieg ūst 
no jēlnaftas destil ācijas pirm ās 
kolonnas. Taj ā ir slāpeklis un 
piesātināti alifātiski ogļūdeņraži ar 
oglekļa atomu skaitu galvenok ārt 
no C 1 līdz C 5.) 649-162-00-X 272-881-1 68919-08-4 K 
Naftas gāzes, darvas attvaices 
produkti; rafin ācijas gāze 
(Komplekss savienojums, ko ieg ūst, 
frakcionējot reducētu jēlnaftu. Taj ā 
ir ūdeņradis un og ļūdeņraži ar 
oglekļa atomu skaitu galvenok ārt 
no C 1 līdz C 4.) 649-163-00-5 272-884-8 68919-11-9 K 
Naftas gāzes, unific ēšanas iekārtas 
izplūdes produkti; rafin ācijas gāze 
(Ūdeņraža un met āna komplekss, 
ko iegūst, frakcion ējot unificēšanas 
iekārtas produktus.) 649-164-00-0 272-885-3 68919-12-0 K 
Atplūdes naftas g āzes, katalītiski 
hidrodesulfuriz ēta ligroīna 
separators; rafin ācijas gāze 
 649-165-00-6 273-173-5 68952-79-4 K 
L 396/622 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst ligroīna 
hidrodesulfuriz ācijā. Tajā ir 
ūdeņradis, met āns, etāns un 
propāns.)     
Atplūdes naftas g āzes, tiešas 
destilācijas ligro īna 
hidrodesulfurizators; rafin ācijas 
gāze 
(Komplekss savienojums, ko ieg ūst 
tiešas destil ācijas ligro īna 
hidrodesulfuriz ācijā. Tajā ir 
ūdeņradis un og ļūdeņraži ar oglek ļa 
atomu skaitu galvenok ārt no C 1 līdz 
C5.) 649-166-00-1 273-174-0 68952-80-7 K 
Naftas gāzes, porain ā absorbētāja 
izplūdes produkti, katal ītiskā 
krekinga š ķidrā fāze un gāzeļļu 
desulfurizatora augš ējās frakcijas; 
rafinācijas gāze 
(Komplekss savienojums, ko ieg ūst, 
frakcionējot katalītiskā krekinga 
šķidrās fāzes un gāzeļļu 
desulfurizatora augš ējās frakcijas. 
Tajā ir ūdeņradis un og ļūdeņraži ar 
oglekļa atomu skaitu galvenok ārt 
no C 1 līdz C 4.) 649-167-00-7 273-269-7 68955-33-9 K 
Naftas gāzes, vienk ārša destilācija 
un katalītisks krekings; rafin ācijas 
gāze 
 649-168-00-2 273-563-5 68989-88-8 K 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/623 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
(Komplekss savienojums, ko ieg ūst 
vienkāršā destilācijā un katalītiskā 
krekingā. Tajā ir ūdeņradis, 
sērūdeņradis, slāpeklis, oglek ļa 
monoksīds, kā arī parafīnu un 
olefīnu rindas og ļūdeņraži ar 
oglekļa atomu skaitu galvenok ārt 
no C 1 līdz C 6.)     
Naftas gāzes, gāzeļļu dietanolam īna 
skrubera izpl ūdes produkti; 
rafinācijas gāze 
(Komplekss savienojums, ko ieg ūst, 
desulfuriz ējot gāzeļļas ar 
dietanolam īnu. Pārsvarā tajā ir 
ūdeņradis, sērūdeņradis un alif ātiski 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt no C 1 līdz C 5.) 649-169-00-8 295-397-2 92045-15-3 K 
Naftas gāzes, gāzeļļu 
hidrodesulfuriz ācijas izplūdes 
gāzes; rafinācijas gāze 
(Komplekss savienojums, ko ieg ūst, 
no hidroģenēšanas iekārtas izplūdes 
gāzes atdalot š ķidro fāzi. Pārsvarā 
tajā ir ūdeņradis, sērūdeņradis un 
alifātiski ogļūdeņraži ar oglek ļa 
atomu skaitu galvenok ārt no C 1 līdz 
C3.) 649-170-00-3 295-398-8 92045-16-4 K 
Naftas gāzes, gāzeļļu 
hidrodesulfuriz ācijas 
blakusprodukti; rafin ācijas gāze 
 649-171-00-9 295-399-3 92045-17-5 K 
L 396/624 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
(Komplekss g āzu savienojums, ko 
iegūst no riformeru un 
hidroģenēšanas reaktoru 
blakusproduktiem. P ārsvarā tajā ir 
ūdeņradis un alif ātiski ogļūdeņraži 
ar oglekļa atomu skaitu galvenok ārt 
no C 1 līdz C 4.)     
Naftas gāzes, hidro ģenēšanas 
iekārtu izplūdes gāzu atdestil ācijas 
cilindra izpl ūdes; rafinācijas gāze 
(Komplekss g āzu savienojums, ko 
iegūst, pēc hidroģenēšanas reakcijas 
atdestilējot izplūdes gāzu vieglās 
frakcijas. P ārsvarā tajā ir ūdeņradis 
un alifātiski ogļūdeņraži ar oglek ļa 
atomu skaitu galvenok ārt no C 1 līdz 
C6.) 649-172-00-4 295-400-7 92045-18-6 K 
Naftas gāzes, ligroīna tvaika 
krekinga augstspiediena atlikums; rafinācijas gāze 
(Komplekss savienojums, ko ieg ūst, 
kā ligroīna tvaika krekinga 
produktu nekondens ējamās daļas 
maisījumu ar atlikuma g āzēm, ko 
iegūst vielu ieguves turpin ājumā. 
Pārsvarā tajā ir ūdeņradis, kā arī 
parafīnu vai olef īnu rindas 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt no C
1 līdz C 5, ko var 
piejaukt ar ī dabasgāzei.) 649-173-00-X 295-401-2 92045-19-7 K 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/625 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas gāzes, atlikumu viskozit ātes 
samazināšana; rafin ācijas gāze 
(Komplekss savienojums, ko ieg ūst 
krāsnī, mazinot atlikumu 
viskozitāti. Pārsvarā tajā ir 
sērūdeņradis, kā arī parafīnu un 
olefīnu rindas og ļūdeņraži ar 
oglekļa atomu skaitu galvenok ārt 
no C 1 līdz C 5.) 649-174-00-5 295-402-8 92045-20-0 K 
Naftas fūteļļa, apstrādāta ar skābi; 
fūteļļa 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, fūteļļu 
apstrādājot ar sērskābi. Pārsvarā 
tajā ir zarotas ķēdes ogļūdeņraži ar 
oglekļa atomu skaitu galvenok ārt 
no C 20 līdz C 50.) 649-175-00-0 300-225-7 93924-31-3 L 
Naftas fūteļļa, apstrādāta ar māliem; 
fūteļļa 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst 
kontaktācijas vai perkol ācijas 
procesā, apstrādājot fūteļļu ar dabas 
vai modific ētiem māliem, lai 
atdalītu mikroskopiskas pol āru 
savienojumu da ļiņas un citus 
piemaisījumus. Pārsvarā tajā ir 
zarotas ķēdes ogļūdeņraži ar oglek ļa 
atomu skaitu galvenok ārt no C 20 
līdz C 50.) 649-176-00-6 300-226-2 93924-32-4 L 
L 396/626 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas gāzes, no C 3 līdz C 4; naftas 
gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko destil ē no jēlnaftas 
krekinga produktiem. Taj ā ir 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
diapazonā no C 3 līdz C 4, 
galvenokārt propāns un propil ēns, 
un aptuvens t ā viršanas 
temperatūras diapazons ir no −51°C 
līdz −1°C.) 649-177-00-1 268-629-5 68131-75-9 K 
Naftas atpl ūdes gāze, destilāta 
katalītiskā krekinga produkti un 
ligroīna katalītiskā krekinga 
produktu frakcionatora absorb ētājs; 
naftas gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko destil ē no destilātu 
un ligroīna katalītiskā krekinga 
produktiem. P ārsvarā tajā ir 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt no C 1 līdz C 4.) 649-178-00-7 269-617-2 68307-98-2 K 
Naftas atpl ūdes gāze, katalītiski 
polimeriz ēta ligroīna frakcionatora 
stabilizators; naftas g āze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst no 
polimeriz ēta ligroīna frakcionatora 
stabilizācijas produktiem. P ārsvarā 
tajā ir ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt no C 1 līdz C 4.) 649-179-00-2 269-618-8 68307-99-3 K 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/627 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas atpl ūdes gāze, ligroīna 
katalītiskā riforminga produktu 
frakcionatora stabilizators, bez sērūdeņraža; naftas g āze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst no ligro īna 
katalītiskā riforminga frakcionatora 
stabilizācijas produktiem, kam ar 
amīniem atdal īts sērūdeņradis. 
Pārsvarā tajā ir ogļūdeņraži ar 
oglekļa atomu skaitu galvenok ārt 
no C
1 līdz C 4.) 649-180-00-8 269-619-3 68308-00-9 K 
Naftas atpl ūdes gāze, destilāta 
krekinga produktu hidr ēšanas 
iekārtas vieglās frakcijas; naftas 
gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, katalizatora 
klātbūtnē ar ūdeņradi apstrādājot 
termokrekinga produktus. P ārsvarā 
tajā ir piesātināti ogļūdeņraži ar 
oglekļa atomu skaitu galvenok ārt 
no C 1 līdz C 6.) 649-181-00-3 269-620-9 68308-01-0 K 
Naftas atpl ūdes gāze, tiešas 
attvaices destil āta 
hidrodesulfurizators, bez sērūdeņraža; naftas g āze 
 649-182-00-9 269-630-3 68308-10-1 K 
L 396/628 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst no tiešas 
attvaices destil ātu katalītiskas 
hidrodesulfuriz ācijas produktiem, 
un kam ar am īniem atdal īts 
sērūdeņradis. Pārsvarā tajā ir 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt no C 1 līdz C 4.)     
Atplūdes gāze, gāzeļļu katalītiskā 
krekinga absorb ētājs; naftas g āze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst gāzeļļu 
katalītiskā krekinga produktu 
destilācijā. Pārsvarā tajā ir 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt no C 1 līdz C 5.) 649-183-00-4 269-623-5 68308-03-2 K 
Naftas atpl ūdes gāze, gāzes 
reģenerators; naftas g āze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko destil ē no jauktas 
ogļūdeņražu plūsmas produktiem. 
Pārsvarā tajā ir ogļūdeņraži ar 
oglekļa atomu skaitu galvenok ārt 
no C 1 līdz C 5.) 649-184-00-X 269-624-0 68308-04-3 K 
Atplūdes gāze, gāzes reģenerēšanas 
iekārtas deetanizators; naftas g āze 
 649-185-00-5 269-625-6 68308-05-4 K 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/629 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko destil ē no jauktas 
ogļūdeņražu plūsmas produktiem. 
Pārsvarā tajā ir ogļūdeņraži ar 
oglekļa atomu skaitu galvenok ārt 
no C 1 līdz C 4.)     
Naftas atpl ūdes gāze, 
hidrodesulfuriz ēts destilāts un 
hidrodesulfuriz ēta ligroīna 
rektifikācijas kolonna, bez sk ābēm; 
naftas gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, frakcion ējot 
hidrodesulfuriz ētu ligroīnu un 
destilāta ogļūdeņražu plūsmu, un 
attīrot no skābiem piemais ījumiem. 
Pārsvarā tajā ir ogļūdeņraži ar 
oglekļa atomu skaitu galvenok ārt 
no C 1 līdz C 5.) 649-186-00-0 269-626-1 68308-06-5 K 
Atplūdes naftas g āzes, 
hidrodesulfuriz ētu vakuuma g āzeļļu 
destilācija, bez s ērūdeņraža; naftas 
gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst katalītiski 
hidrodesulfuriz ētu vakuuma g āzeļļu 
vieglo frakciju destil ācijas 
stabilizācijā, kam ar am īniem 
atdalīts sērūdeņradis. Pārsvarā tajā 
ir ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt no C 1 līdz C 6.) 649-187-00-6 269-627-7 68308-07-6 K 
L 396/630 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas atpl ūdes gāze, vieglā tiešas 
destilācijas ligro īna stabilizators, 
bez sērūdeņraža; naftas g āze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst vieglā tiešas 
destilācijas ligro īna frakcionatora 
stabilizācijā, kam ar am īniem 
atdalīts sērūdeņradis. Pārsvarā tajā 
ir ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt no C 1 līdz C 5.) 649-188-00-1 269-629-8 68308-09-8 K 
Naftas atpl ūdes gāze, propāna un 
propilēna alkilācijas ieplūdes gāzes 
priekšdeetanizators; naftas g āze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, destilējot 
propāna un propil ēna reakcijas 
produktus. Taj ā ir ogļūdeņraži ar 
oglekļa atomu skaitu galvenok ārt 
no C 1 līdz C 4.) 649-189-00-7 269-631-9 68308-11-2 K 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/631 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas atpl ūdes gāze, vakuuma 
gāzeļļa hidrodesulfuriz ēta, bez 
sērūdeņraža; naftas g āze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, katalītiski 
hidrodesulfuriz ējot vakuuma 
gāzeļļu, kam ar am īniem atdal īts 
sērūdeņradis. Pārsvarā tajā ir 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt no C 1 līdz C 6.) 649-190-00-2 269-632-4 68308-12-3 K 
Naftas gāzes, katalītiskā krekinga 
produktu augš ējās frakcijas; naftas 
gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko destil ē no 
katalītiskā krekinga produktiem. 
Tajā ir ogļūdeņraži ar oglek ļa 
atomu skaitu diapazon ā no C 3 līdz 
C5, un aptuvens t ā viršanas 
temperatūras diapazons ir no – 
48°C līdz 32°C.) 649-191-00-8 270-071-2 68409-99-4 K 
Alkāni, no C 1 līdz C 2; naftas gāze 649-193-00-9 270-651-5 68475-57-0 K 
Alkāni, no C 2 līdz C 3; naftas gāze 649-194-00-4 270-652-0 68475-58-1 K 
Alkāni, no C 3 līdz C 4; naftas gāze 649-195-00-X 270-653-6 68475-59-2 K 
Alkāni, no C 4 līdz C 5; naftas gāze 649-196-00-5 270-654-1 68475-60-5 K 
L 396/632 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Deggāzes; naftas g āze 
(Komplekss vieglo g āzu 
savienojums. P ārsvarā tajā ir 
ūdeņradis un/vai mazmolekul āri 
ogļūdeņraži.) 649-197-00-0 270-667-2 68476-26-6 K 
Deggāzes, jēlnaftas destil āti; naftas 
gāze 
(Komplekss vieglo g āzu 
savienojums, ko destil ē no jēlnaftas, 
kā arī iegūst ligroīna katalītiskā 
riforming ā. Tajā ir ūdeņradis un 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt diapazon ā no C 1 līdz 
C4, un aptuvens t ā viršanas 
temperatūras diapazons ir no 
− 217°C līdz − 12°C.) 649-198-00-6 270-670-9 68476-29-9 K 
Ogļūdeņraži, no C 3 līdz C 4; naftas 
gāze 649-199-00-1 270-681-9 68476-40-4 K 
Ogļūdeņraži, no C 4 līdz C 5; naftas 
gāze 649-200-00-5 270-682-4 68476-42-6 K 
Ogļūdeņraži, no C 2 līdz C 4 
(bagātināti ar C 3); naftas g āze 649-201-00-0 270-689-2 68476-49-3 K 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/633 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas gāzes, šķidrinātas; naftas 
gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko destil ē no jēlnaftas. 
Tajā ir ogļūdeņraži ar oglek ļa 
atomu skaitu diapazon ā no C 3 līdz 
C7, un aptuvens t ā viršanas 
temperatūras diapazons ir no – 
40°C līdz 80°C.) 649-202-00-6 270-704-2 68476-85-7 K 
Naftas gāzes, šķidrinātas, bez sēra; 
naftas gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, šķidrinātu 
naftas gāzu maisījumu attīrot no 
sēra savienojumiem, lai p ārveidotu 
merkaptānus vai atdal ītu skābus 
piemaisījumus. Taj ā ir ogļūdeņraži 
ar oglekļa atomu skaitu diapazon ā 
no C 3 līdz C 7, un aptuvens t ā 
viršanas temperat ūras diapazons ir 
no – 40°C l īdz 80°C.) 649-203-00-1 270-705-8 68476-86-8 K 
Naftas gāzes, no C 3 līdz C 4, 
bagātinātas ar izobut ānu; naftas 
gāze 
 649-204-00-7 270-724-1 68477-33-8 K 
L 396/634 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko destil ē no 
piesātinātiem un nepies ātinātiem 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
molekulā no C 3 līdz C 6, galvenok ārt 
no butāna un izobut āna. Tajā ir 
piesātināti un nepies ātināti 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt no C 3 līdz C 4, 
galvenokārt izobutāns.)     
Naftas destil āti, no C 3 līdz C 6, ar 
lielu piperil ēna daudzumu; naftas 
gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko destil ē no 
piesātinātiem un nepies ātinātiem 
alifātiskiem og ļūdeņraži ar oglek ļa 
atomu skaitu molekul ā no C 3 līdz 
C6. Tajā ir piesātināti un 
nepiesātināti ogļūdeņraži ar oglek ļa 
atomu skaitu galvenok ārt no C 3 līdz 
C6, galvenok ārt piperilēni.) 649-205-00-2 270-726-2 68477-35-0 K 
Naftas gāzes, butāna sadalītāja 
augšējā frakcija; naftas g āze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko destil ē no butāna 
plūsmas. Taj ā ir alifātiski 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt no C 3 līdz C 4.) 649-206-00-8 270-750-3 68477-69-0 K 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/635 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas gāzes, no C 2 līdz C 3; naftas 
gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, destilējot 
katalītiskā frakcionatora produktus. 
Pārsvarā tajā ir etāns, etilēns, 
propāns un propil ēns.) 649-207-00-3 270-751-9 68477-70-3 K 
Naftas gāzes, katalītiski sašķeltu 
gāzeļļu depropanizatora gala 
frakcijas, bez sk ābēm, bagātinātas 
ar C 4; naftas gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, frakcion ējot 
katalītiski sašķeltu gāzeļļu 
ogļūdeņražu plūsmu, un att īra no 
sērūdeņraža un citiem sk ābiem 
piemaisījumiem. Taj ā ir 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
no C 3 līdz C 5, galvenok ārt C 4.) 649-208-00-9 270-752-4 68477-71-4 K 
Naftas gāzes, katalītiski sašķelta 
ligroīna debutanizatora gala 
frakcijas, bag ātinātas ar C 3 līdz C 5; 
naftas gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst ligroīna 
katalītiskā krekinga produktu 
stabilizācijā. Tajā ir alifātiski 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt no C 3 līdz C 5.) 649-209-00-4 270-754-5 68477-72-5 K 
L 396/636 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas atpl ūdes gāze, izomeriz ēta 
ligroīna frakcionatora stabilizators; 
naftas gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst no 
izomerizēta ligroīna frakcionatora 
stabilizācijas produktiem. P ārsvarā 
tajā ir ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt no C 1 līdz C 4.) 649-210-00-X 269-628-2 68308-08-7 K 
Naftas fūteļļa, apstrādāta ar ogli; 
fūteļļa 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, fūteļļu 
apstrādājot ar aktiv ētu ogli, lai 
atdalītu zīmju savienojumus un 
piemaisījumus. Pārsvarā tajā ir 
piesātināti taisnas ķēdes 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu 
skaitu, galvenok ārt lielāku par C 12.) 649-211-00-5 308-126-0 97862-76-5 L 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/637 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas destil āti, vidējā frakcija bez 
sēra savienojumiem; nestandarta 
gāzeļļa 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, attīrot 
naftas destil ātu no sēra 
savienojumiem, lai p ārvērstu 
merkaptānus vai atdal ītu skābos 
piemaisījumus. Taj ā galvenok ārt ir 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
diapazonā no C9 līdz C20, un 
aptuvens t ā viršanas temperat ūras 
diapazons ir no 150°C l īdz 345°C.) 649-212-00-0 265-088-7 64741-86-2 N 
Naftas gāzeļļas, rafinētas ar 
šķīdinātājiem; nestandarta g āzeļļa 649-213-00-6 265-092-9 64741-90-8 N 
L 396/638 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst kā rafinātu 
šķīdinātāja ekstrakcij ā. Tajā ir 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
diapazonā no C 11 līdz C 25, un 
aptuvens t ā viršanas temperat ūras 
diapazons ir no 205°C l īdz 400°C.)     
Naftas destil āti, ar šķīdinātāju 
rafinēta vidējā frakcija; nestandarta 
gāzeļļa 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst kā rafinātu 
šķīdinātāja ekstrakcij ā. Tajā 
pārsvarā ir alifātiski ogļūdeņraži ar 
oglekļa atomu skaitu diapazon ā no 
C9 līdz C 20, un aptuvens t ā viršanas 
temperatūras diapazons ir no 150°C 
līdz 345°C.) 649-214-00-1 265-093-4 64741-91-9 N 
Naftas gāzeļļas, apstrādātas ar 
skābi; nestandarta g āzeļļa 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko k ā rafinātu iegūst 
apstrādē ar sērskābi. Tajā ir 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
diapazonā no C 13 līdz C 25, un 
aptuvens t ā viršanas temperat ūras 
diapazons ir no 230°C l īdz 400°C.) 649-215-00-7 265-112-6 64742-12-7 N 
Naftas destil āti, ar skābi apstrādāta 
vidējā frakcija; nestandarta g āzeļļa 
 649-216-00-2 265-113-1 64742-13-8 N 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/639 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko k ā rafinātu iegūst 
apstrādē ar sērskābi. Tajā ir 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
diapazonā no C 11 līdz C 20, un 
aptuvens t ā viršanas temperat ūras 
diapazons ir no 205°C l īdz 345°C.)     
Naftas destil āti, ar skābi apstrādāta 
vieglā frakcija; nestandarta g āzeļļa 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko k ā rafinātu iegūst 
apstrādē ar sērskābi. Tajā ir 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
diapazonā no C 9 līdz C 16, un 
aptuvens t ā viršanas temperat ūras 
diapazons ir no 150°C l īdz 290°C.) 649-217-00-8 265-114-7 64742-14-9 N 
Naftas gāzeļļas, ķīmiski 
neitralizētas; nestandarta g āzeļļa 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, atdalot 
skābos savienojumus . Taj ā ir 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
diapazonā no C 13 līdz C 25, un 
aptuvens t ā viršanas temperat ūras 
diapazons ir no 230°C l īdz 400°C.) 649-218-00-3 265-129-9 64742-29-6 N 
Naftas destil āti, ķīmiski neitraliz ēta 
vidējā frakcija; nestandarta g āzeļļa 
 649-219-00-9 265-130-4 64742-30-9 N 
L 396/640 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, atdalot 
skābos savienojumus . Taj ā ir 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
diapazonā no C 11 līdz C 20, un 
aptuvens t ā viršanas temperat ūras 
diapazons ir no 205°C l īdz 345°C.)     
Naftas destil āti, ar māliem 
apstrādāta vidējā frakcija; 
nestandarta g āzeļļa 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, naftas 
frakciju – parasti perkol ācijā – 
apstrādājot ar dabas vai 
modificētiem māliem, lai atbr īvotos 
no zīmju polāriem savienojumiem 
un piemais ījumiem. Taj ā ir 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
diapazonā no C 9 līdz C 20, un 
aptuvens t ā viršanas temperat ūras 
diapazons ir no 150°C l īdz 345°C.) 649-220-00-4 265-139-3 64742-38-7 N 
Naftas destil āti, hidrēta vidējā 
frakcija; nestandarta g āzeļļa 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst katalizatora 
klātbūtnē, naftas frakciju 
apstrādājot ar ūdeņradi. Tajā ir 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
diapazonā no C 11 līdz C 25, un 
aptuvens t ā viršanas temperat ūras 
diapazons ir no 205°C l īdz 400°C.) 649-221-00-X 265-148-2 64742-46-7 N 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/641 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas gāzeļļas, hidrodesulfuriz ētas; 
nestandarta g āzeļļa 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, naftas 
izejvielas apstr ādājot ar ūdeņradi, 
lai organisko s ēru pārvērstu par 
sērūdeņradi, ko izvada no sist ēmas. 
Tajā ir ogļūdeņraži ar oglek ļa 
atomu skaitu diapazon ā no C 13 līdz 
C25, un aptuvens t ā viršanas 
temperatūras diapazons ir no 230°C 
līdz 400°C.) 649-222-00-5 265-182-8 64742-79-6 N 
Naftas destil āti, hidrodesulfuriz ēta 
vidējā frakcija; nestandarta g āzeļļa 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, naftas 
izejvielas apstr ādājot ar ūdeņradi, 
lai organisko s ēru pārvērstu par 
sērūdeņradi, ko izvada no sist ēmas. 
Tajā ir ogļūdeņraži ar oglek ļa 
atomu skaitu diapazon ā no C 11 līdz 
C25, un aptuvens t ā viršanas 
temperatūras diapazons ir no 205°C 
līdz 400°C.) 649-223-00-0 265-183-3 64742-80-9 N 
Naftas destil āti, katalītiskā 
riformera frakcionatora atlikums, ar augstu viršanas temperat ūru; 
nestandarta g āzeļļa 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko destil ē no 
katalītiskā riformera frakcionatora 
atlikuma. T ā viršanas temperat ūras 
diapazons ir no aptuveni no 343°C līdz 399°C.) 649-228-00-8 270-719-4 68477-29-2 N 
L 396/642 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas destil āti, katalītiskā 
riformera frakcionatora atlikums, ar vidēji augstu viršanas temperat ūru; 
nestandarta g āzeļļa 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko destil ē no 
katalītiskā riformera frakcionatora 
atlikuma. T ā viršanas temperat ūras 
diapazons ir no aptuveni no 288°C līdz 371°C.) 649-229-00-3 270-721-5 68477-30-5 N 
Naftas destil āti, katalītiskā 
riformera frakcionatora atlikums, ar zemu viršanas temperat ūru; 
nestandarta g āzeļļa 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko destil ē no 
katalītiskā riformera frakcionatora 
atlikuma. T ā aptuvena viršanas 
temperatūra ir zem 288°C.) 649-230-00-9 270-722-0 68477-31-6 N 
Naftas destil āti, stipri att īrīta vidējā 
frakcija; nestandarta g āzeļļa 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst no naftas 
frakcijas vair ākās apstrādes stadij ās: 
filtrējot, centrifug ējot, destilējot 
atmosfēras spiedien ā, 
vakuumdestil ējot, skābinot, 
neitralizējot un apstr ādājot ar 
māliem. Pārsvarā tajā ir ogļūdeņraži 
ar oglekļa atomu skaitu galvenok ārt 
no C 10 līdz C 20.) 649-231-00-4 292-615-8 90640-93-0 N 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/643 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas destil āti, katalītisks 
riformings, smag ā aromātisko 
savienojumu frakcija; nestandarta gāzeļļa 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko destil ē no 
katalītiski riform ētas naftas 
frakcijas. Taj ā ir ūdeņradis, 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt diapazon ā no C
10 līdz 
C16, un aptuvens t ā viršanas 
temperatūras diapazons ir no 200°C 
līdz 300°C.) 649-232-00-X 295-294-2 91995-34-5 N 
Gāzeļļas ar paraf īniem; nestandarta 
gāzeļļa 
Destilāts, ko iegūst, pārdestilējot 
kompleksus og ļūdeņražu 
savienojumus, kurus ieg ūst no 
parafīnu stingra rež īma katalītiskas 
hidrēšanas produktiem. T ā viršanas 
temperatūras diapazons ir no 
aptuveni no 190°C l īdz 330°C.) 649-233-00-5 300-227-8 93924-33-5 N 
Naftas ligro īns, smagā frakcija, 
attīrīta ar šķīdinātājiem, 
hidrodesulfuriz ēta; nestandarta 
gāzeļļa 649-234-00-0 307-035-3 97488-96-5 N 
Ogļūdeņraži, no C 16 līdz C 20, 
hidrēts vidējais destil āts, augšējā 
frakcija; nestandarta g āzeļļa 
 649-235-00-6 307-659-6 97675-85-9 N 
L 396/644 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst kā augšējo 
frakciju vid ējā destilāta hidrācijas 
izplūdes gāzu vakuumdestil ācijā. 
Tajā ir ogļūdeņraži ar oglek ļa 
atomu skaitu diapazon ā no C 16 līdz 
C20, un aptuvens t ā viršanas 
temperatūras diapazons ir no 290°C 
līdz 350°C.) T ā ir gatava e ļļa, kam 
100 oC temperat ūrā viskozitāte ir 2 
10-6 m².s-1.)     
Ogļūdeņraži, no C 12 līdz C 20, hidrēti 
parafīnu rindas og ļūdeņraži, 
destilāta augšējā frakcija; 
nestandarta g āzeļļa 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko katalizatora klātbūtnē kā augšējo frakciju ieg ūst 
hidrētas smagās parafīnu frakcijas 
izplūdes gāzes vakuumdestil ācijā. 
Tajā ir ogļūdeņraži ar oglek ļa 
atomu skaitu diapazon ā no C
12 līdz 
C20, un aptuvens t ā viršanas 
temperatūras diapazons ir no 230°C 
līdz 350°C.) T ā ir gatava e ļļa, kam 
100 oC temperat ūrā viskozitāte ir 2 
10-6 m².s-1.) 649-236-00-1 307-660-1 97675-86-0 N 
Ogļūdeņraži, no C 11 līdz C 17, ar 
šķīdinātāju ekstrah ēta vieglo 
naftēnu frakcija; nestandarta g āzeļļa 
 649-237-00-7 307-757-9 97722-08-2 N 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/645 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, ekstrah ējot 
aromātiskos savienojumus no viegla 
naftēnu destilāta, kam viskozit āte ir. 
Tajā ir ogļūdeņraži ar oglek ļa 
atomu skaitu diapazon ā no C11 līdz 
C17, un aptuvens t ā viršanas 
temperatūras diapazons ir no 200°C 
līdz 300°C.)     
Hidrētas gāzeļļas; nestandarta 
gāzeļļa 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, katalizatora 
klātbūtnē redestilējot ar ūdeņradi 
apstrādātas parafīnu frakcijas 
izplūdes gāzes. Tajā ir ogļūdeņraži 
ar oglekļa atomu skaitu diapazon ā 
no C17 līdz C27, un aptuvens t ā 
viršanas temperat ūras diapazons ir 
no 330°C l īdz 340°C.) 649-238-00-2 308-128-1 97862-78-7 N 
Naftas destil āti, ar aktīvo ogli 
apstrādāta vieglā parafīnu frakcija; 
nestandarta g āzeļļa 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, ar aktīvo 
ogli apstr ādājot naftas e ļļas frakciju, 
atdalot zīmju polāros savienojumus 
un piemais ījumus. Pārsvarā tajā ir 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt no C12 l īdz C28.) 649-239-00-8 309-667-5 100683-97-4 N 
L 396/646 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas destil āti, ar aktīvo ogli 
apstrādāta vidējā parafīnu frakcija; 
nestandarta g āzeļļa 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, ar aktīvo 
ogli apstr ādājot naftu, atdalot z īmju 
polāros savienojumus un 
piemaisījumus. Pārsvarā tajā ir 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt no C16 l īdz C36.) 649-240-00-3 309-668-0 100683-98-5 N 
Naftas destil āti, ar māliem 
apstrādāta vidējā parafīnu frakcija; 
nestandarta g āzeļļa 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, apstrādājot 
naftu ar balin ātājmāliem, lai atdal ītu 
zīmju polāros savienojumus un 
piemaisījumus. Pārsvarā tajā ir 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt no C16 l īdz C36.) 649-241-00-9 309-669-6 100683-99-6 N 
Alkāni, no C 12 līdz C 26, zaroti un 
lineāri. 649-242-00-4 292-454-3 90622-53-0 N 
Smērvielas; sm ērviela 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt no C12 l īdz C50. 
Tajā var būt sārmu metālu, 
sārmzemju met ālu organisko sk ābju 
sāļu un/vai alum īnija savienojumi.) 649-243-00-X 278-011-7 74869-21-9 N 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/647 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas paraf īni; mīkstais paraf īns 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, ar 
šķīdinātāju kristaliz ējot naftas 
frakciju – vai k ā destilāta frakciju 
vaskveidīga jēlprodukta p ārtvaicē. 
Pārsvarā tajā ir piesātināti nezarotas 
un zarotas ķēdes ogļūdeņraži ar 
oglekļa atomu skaitu, liel āku par 
C20.) 649-244-00-5 265-165-5 64742-61-6 N 
Naftas paraf īni, apstrādāti ar skābi; 
mīkstais paraf īns 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst ka rafin ātu, 
ar sērskābi apstrādājot naftas 
parafīnu frakciju. P ārsvarā tajā ir 
piesātināti nezarotas un zarotas 
ķēdes ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu 
skaitu, liel āku par C20.) 649-245-00-0 292-659-8 90669-77-5 N 
Naftas paraf īni, apstrādāti ar 
māliem; mīkstais paraf īns 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst 
kontaktācijas vai perkol ācijas 
procesā, apstrādājot mīksto paraf īnu 
ar dabas vai modific ētiem māliem. 
Pārsvarā tajā ir piesātināti lineāras 
vai zarotas ķēdes ogļūdeņraži ar 
oglekļa atomu skaitu, galvenok ārt 
lielāku par C 20.) 649-246-00-6 292-660-3 90669-78-6 N 
L 396/648 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas paraf īni, hidrēti; mīkstais 
parafīns 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, katalizatora 
klātbūtnē apstrādājot parafīnus ar 
ūdeņradi. Pārsvarā tajā ir piesātināti 
nezarotas un zarotas ķēdes 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu 
skaitu, liel āku par C20.) 649-247-00-1 295-523-6 92062-09-4 N 
Naftas paraf īni, ar zemu kušanas 
temperatūru; mīkstais paraf īns 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, 
deparafin ējot naftas frakciju ar 
šķīdinātāju. Pārsvarā tajā ir 
piesātināti nezarotas un zarotas 
ķēdes ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu 
skaitu, liel āku par C 12.) 649-248-00-7 295-524-1 92062-10-7 N 
Naftas paraf īni, ar zemu kušanas 
temperatūru, hidrēti; mīkstais 
parafīns 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, katalizatora 
klātbūtnē ar ūdeņradi apstrādājot 
viegli kūstošu naftas paraf īnu. 
Pārsvarā tajā ir piesātināti nezarotas 
un zarotas ķēdes ogļūdeņraži ar 
oglekļa atomu skaitu, liel āku par 
C12.) 649-249-00-2 295-525-7 92062-11-8 N 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/649 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas paraf īni, ar zemu kušanas 
temperatūru, apstrādāti ar aktīvo 
ogli; mīkstais paraf īns 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, viegli 
kūstošu naftas paraf īnu apstrādājot 
ar aktīvo ogli, lai atdal ītu zīmju 
polāros savienojumus un 
piemaisījumus. Pārsvarā tajā ir 
piesātināti nezarotas un zarotas 
ķēdes ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu 
skaitu, liel āku par C 12.) 649-250-00-8 308-155-9 97863-04-2 N 
Naftas paraf īni, ar zemu kušanas 
temperatūru, apstrādāti ar māliem; 
mīkstais paraf īns 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, viegli 
kūstošu naftas paraf īnu apstrādājot 
ar bentonītu, lai atdal ītu zīmju 
polāros savienojumus un 
piemaisījumus. Pārsvarā tajā ir 
piesātināti nezarotas un zarotas 
ķēdes ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu 
skaitu, liel āku par C 12.) 649-251-00-3 308-156-4 97863-05-3 N 
L 396/650 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas paraf īni, ar zemu kušanas 
temperatūru, apstrādāti ar 
silīcijskābi; mīkstais paraf īns 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, viegli 
kūstošo naftas paraf īnu apstrādājot 
ar silīcijskābi, lai atdal ītu zīmju 
polāros savienojumus un 
piemaisījumus. Pārsvarā tajā ir 
piesātināti nezarotas un zarotas 
ķēdes ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu 
skaitu, liel āku par C12.) 649-252-00-9 308-158-5 97863-06-4 N 
Naftas paraf īni, apstrādāti ar aktīvo 
ogli; mīkstais paraf īns 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, apstrādājot 
naftas paraf īnu ar aktīvo ogli, lai 
atdalītu zīmju polāros savienojumus 
un piemais ījumus.) 649-253-00-4 309-723-9 100684-49-9 N 
Petrolatums; petrolatums 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst kā biezu 
masu, atdalot vaskus no paraf īnu 
atlikuma e ļļas. Pārsvarā tajā ir 
piesātināti kristāliski un šķidri 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu 
skaitu, galvenok ārt lielāku par C 25.) 649-254-00-X 232-373-2 8009-03-8 N 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/651 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas petrolatums, oksid ēts; 
petrolatums 
(Komplekss organisks savienojums, 
pārsvarā no karbonsk ābēm ar lielu 
molekulmasu, ko ieg ūst, 
petrolatumu oksid ējot ar gaisa 
skābekli.) 649-255-00-5 265-206-7 64743-01-7 N 
Naftas petrolatums, apstr ādāts ar 
alumīnija oksīdu; petrolatums 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, petrolatumu 
apstrādājot ar alum īnija oksīdu, lai 
atdalītu polāros savienojumus un 
piemaisījumus. Pārsvarā tajā ir 
piesātināti kristāliski un šķidri 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu 
skaitu, galvenok ārt lielāku par C 25.) 649-256-00-0 285-098-5 85029-74-9 N 
Naftas petrolatums, hidr ēts; 
petrolatums 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst kā biezu 
masu, katalizatora kl ātbūtnē atdalot 
vaskus no paraf īnu atlikuma e ļļas 
un apstrādājot ar ūdeņradi. Pārsvarā 
tajā ir piesātināti mikrokrist āliski un 
šķidri ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu 
skaitu, galvenok ārt lielāku par C 20.) 649-257-00-6 295-459-9 92045-77-7 N 
L 396/652 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas petrolatums, apstr ādāts ar 
aktīvo ogli; petrolatums 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, naftas 
petrolatumu apstr ādājot ar aktīvo 
ogli, lai atdal ītu polāros 
savienojumus un piemais ījumus. 
Pārsvarā tajā ir piesātināti 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu 
skaitu, galvenok ārt lielāku par C 20.) 649-258-00-1 308-149-6 97862-97-0 N 
Naftas petrolatums, apstr ādāts ar 
silicijskābi; petrolatums 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, naftas 
petrolatumu apstr ādājot ar 
silicijskābi, lai atdal ītu polāros 
savienojumus un piemais ījumus. 
Pārsvarā tajā ir piesātināti 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu 
skaitu, galvenok ārt lielāku par C 20.) 649-259-00-7 308-150-1 97862-98-1 N 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/653 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas petrolatums, apstr ādāts ar 
māliem; petrolatums 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, petrolatumu 
apstrādājot ar balin ātājmāliem, lai 
atdalītu polāros savienojumus un 
piemaisījumus. Pārsvarā tajā ir 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu 
skaitu, galvenok ārt lielāku par C 25.) 649-260-00-2 309-706-6 100684-33-1 N 
Dabas benz īns; ligroīns ar zemu 
viršanas temperat ūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ar izsald ēšanas vai 
absorbcijas metodi izdala no dabasgāzes. Tajā ir galvenok ārt 
piesātināti un nepies ātināti 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt diapazon ā no C4 līdz 
C8, un aptuvens t ā viršanas 
temperatūras diapazons ir no -20°C 
līdz 120°C.) 649-261-00-8 232-349-1 8006-61-9 P 
Ligroīns; ligroīns ar zemu viršanas 
temperatūru 
(Rafinēti, daļēji rafinēti vai 
nerafinēti naftas produkti, ko ieg ūst, 
destilējot dabasg āzi. Tajā ir 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
diapazonā no C5 līdz C6, un 
aptuvens t ā viršanas temperat ūras 
diapazons ir no 100°C l īdz 200°C.) 649-262-00-3 232-443-2 8030-30-6 P 
L 396/654 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Ligroīns; ligroīns ar zemu viršanas 
temperatūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, frakcion ēti 
destilējot naftu. Š īs frakcijas 
viršanas temperat ūras diapazons ir 
pamēram no 20°C l īdz 135°C.) 649-263-00-9 232-453-7 8032-32-4 P 
Naftas ligro īns, tiešas destil ācijas 
smagā frakcija; ligro īns ar zemu 
viršanas temperat ūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko destil ē no jēlnaftas. 
Tajā ir ogļūdeņraži ar oglek ļa 
atomu skaitu diapazon ā no C6 līdz 
C12, un aptuvens t ā viršanas 
temperatūras diapazons ir no 65°C 
līdz 230°C.) 649-264-00-4 265-041-0 64741-41-9 P 
Naftas ligro īns, tieša pilna 
diapazona destil ācija; ligro īns ar 
zemu viršanas temperat ūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko destil ē no jēlnaftas. 
Tajā ir ogļūdeņraži ar oglek ļa 
atomu skaitu diapazon ā no C4 līdz 
C11, un aptuvens t ā viršanas 
temperatūras diapazons ir no -20°C 
līdz 220°C.) 649-265-00-X 265-042-6 64741-42-0 P 
Naftas ligro īns, vieglais, tieša 
destilācija; ligro īns ar zemu 
viršanas temperat ūru 
 649-266-00-5 265-046-8 64741-46-4 P 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/655 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko destil ē no jēlnaftas. 
Tajā ir ogļūdeņraži ar oglek ļa 
atomu skaitu diapazon ā no C10 līdz 
C4, un aptuvens t ā viršanas 
temperatūras diapazons ir no -20°C 
līdz 180°C.)     
Ligroīna šķīdinātājs, no naftas, 
vieglā alifātiskā frakcija; ligro īns ar 
zemu viršanas temperat ūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko destil ē no jēlnaftas 
vai dabas benz īna. Tajā ir 
galvenokārt piesātināti un 
nepiesātināti ogļūdeņraži ar oglek ļa 
atomu skaitu galvenok ārt diapazon ā 
no C5 līdz C10, un aptuvens t ā 
viršanas temperat ūras diapazons ir 
no 35°C to 160°C.) 649-267-00-0 265-192-2 64742-89-8 P 
Naftas destil āti, tiešas destil ācijas 
vieglā frakcija; ligro īns ar zemu 
viršanas temperat ūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko destil ē no jēlnaftas. 
Tajā ir ogļūdeņraži ar oglek ļa 
atomu skaitu diapazon ā no C2 līdz 
C7, un aptuvens t ā viršanas 
temperatūras diapazons ir no -88°C 
līdz 99°C.) 649-268-00-6 270-077-5 68410-05-9 P 
Benzīns, tvaiku re ģenerācija; 
ligroīns ar zemu viršanas 
temperatūru 
 649-269-00-1 271-025-4 68514-15-8 P 
L 396/656 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko atdzes ējot atdala 
no tvaiku re ģenerācijas sistēmu 
gāzēm. Tajā ir ogļūdeņraži ar 
oglekļa atomu skaitu diapazon ā no 
C4 līdz C11, un aptuvens t ā 
viršanas temperat ūras diapazons ir 
no -20°C l īdz 196°C.)     
Benzīns, tieša destil ācija, vieglo 
frakciju atdestil ācija; ligro īns ar 
zemu viršanas temperat ūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko destil ē no jēlnaftas 
vieglo frakciju atdestil ācijas iekārtā. 
Tā viršanas temperat ūras diapazons 
ir aptuveni no 36,1°C l īdz 193,3°C.) 649-270-00-7 271-727-0 68606-11-1 P 
Naftas ligro īns, kam nav att īrīts 
sērs; ligroīns ar zemu viršanas 
temperatūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko daž ādos rafinācijas 
procesos destil ē no ligroīna 
plūsmas. Taj ā ir ogļūdeņraži ar 
oglekļa atomu skaitu diapazon ā no 
C5 līdz C12, un aptuvens t ā 
viršanas temperat ūras diapazons ir 
no 0°C līdz 230°C.) 649-271-00-2 272-186-3 68783-12-0 P 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/657 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas destil āti, vieglo tiešas 
destilācijas benz īnu frakcionatora 
stabilizatora augš ējā frakcija; 
ligroīns ar zemu viršanas 
temperatūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt no C 3 līdz C 6.) 649-272-00-8 272-931-2 68921-08-4 P 
Naftas ligro īns, smagā tiešas 
destilācijas frakcija, ar 
aromātiskiem savienojumiem; 
ligroīns ar zemu viršanas 
temperatūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko destil ē no jēlnaftas. 
Tajā ir ogļūdeņraži ar oglek ļa 
atomu skaitu diapazon ā no C8 līdz 
C12, un aptuvens t ā viršanas 
temperatūras diapazons ir no 130°C 
līdz 210°C.) 649-273-00-3 309-945-6 101631-20-3 P 
L 396/658 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas ligro īns, pilns diapazons, 
alkilēts; modific ēts ligroīns ar zemu 
viršanas temperat ūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko destil ē no 
izobutāna un monoolef īnu rindas 
ogļūdeņražu (ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt no C 3 līdz C 5) 
reakcijas produktiem. Taj ā ir 
galvenokārt piesātināti un 
nepiesātināti ogļūdeņraži ar oglek ļa 
atomu skaitu galvenok ārt diapazon ā 
no C7 līdz C12, un aptuvens t ā 
viršanas temperat ūras diapazons ir 
no 90°C to 220°C.) 649-274-00-9 265-066-7 64741-64-6 P 
Naftas ligro īns, smagais, alkil ēts; 
modificēts ligroīns ar zemu viršanas 
temperatūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko destil ē no 
izobutāna un monoolef īnu rindas 
ogļūdeņražu (ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt no C 3 līdz C 5) 
reakcijas produktiem. Taj ā ir 
galvenokārt piesātināti un 
nepiesātināti ogļūdeņraži ar oglek ļa 
atomu skaitu galvenok ārt diapazon ā 
no C9 līdz C12, un aptuvens t ā 
viršanas temperat ūras diapazons ir 
no 150°C l īdz 220°C.) 649-275-00-4 265-067-2 64741-65-7 P 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/659 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas ligro īns, vieglais, alkil ēts; 
modificēts ligroīns ar zemu viršanas 
temperatūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko destil ē no 
izobutāna un monoolef īnu rindas 
ogļūdeņražu (ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt no C 3 līdz C 5) 
reakcijas produktiem. Taj ā ir 
galvenokārt piesātināti un 
nepiesātināti ogļūdeņraži ar oglek ļa 
atomu skaitu galvenok ārt diapazon ā 
no C7 līdz C10, un aptuvens t ā 
viršanas temperat ūras diapazons ir 
no 90°C l īdz 160°C.) 649-276-00-X 265-068-8 64741-66-8 P 
Naftas ligro īns, izomeriz ācija; 
modificēts ligroīns ar zemu viršanas 
temperatūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst lineāras 
ķēdes (no C 4 līdz C 6) parafīnu 
katalītiskā izomerizācijā. Pārsvarā 
tajā ir piesātināti ogļūdeņraži, 
piemēram, izobut āns, izopent āns, 
2,2-dimetilbut āns, 2-metilpent āns 
un 3-metilpent āns.) 649-277-00-5 265-073-5 64741-70-4 P 
L 396/660 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas ligro īns, vieglais, att īrīts ar 
šķīdinātājiem; modific ēts ligroīns ar 
zemu viršanas temperat ūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst kā rafinātu 
ekstrakcij ā ar šķīdinātāju. Tajā ir 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
diapazonā no C5 līdz C11, un 
aptuvens t ā viršanas temperat ūras 
diapazons ir no 35°C l īdz 190°C.) 649-278-00-0 265-086-6 64741-84-0 P 
Naftas ligro īns, smagais, att īrīts ar 
šķīdinātājiem; modific ēts ligroīns ar 
zemu viršanas temperat ūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst kā rafinātu 
ekstrakcij ā ar šķīdinātāju. Tajā ir 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
diapazonā no C7 līdz C12, un 
aptuvens t ā viršanas temperat ūras 
diapazons ir no 90°C l īdz 230°C.) 649-279-00-6 265-095-5 64741-92-0 P 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/661 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas rafin āti, katalītiskā riformera 
etilēnglikola un ūdens pretpl ūsmas 
ekstrakts; modific ēts ligroīns ar 
zemu viršanas temperat ūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst kā rafinātu 
katalītiskas riformera pl ūsmas 
UDEX  ekstrakcij ā. Tajā ir 
piesātināti ogļūdeņraži ar oglek ļa 
atomu skaitu galvenok ārt no C 6 līdz 
C9.) 649-280-00-1 270-088-5 68410-71-9 P 
Naftas rafin āti, riformers, Lurgi  
separators; modific ēts ligroīns ar 
zemu viršanas temperat ūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst kā rafinātu 
Lurgi  separator ā. Pārsvarā tajā ir 
nearomātiski ogļūdeņraži ar mazu 
aromātisku (galvenok ārt ar oglek ļa 
atomu skaitu no C 6 līdz C 8) 
ogļūdeņražu piejaukumu.) 649-281-00-7 270-349-3 68425-35-4 P 
L 396/662 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Ligroīns, pilna diapazona alkil āti, ar 
butānu; modific ēts ligroīns ar zemu 
viršanas temperat ūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko destil ē no 
izobutāna un monoolef īnu 
ogļūdeņražu (parasti ar oglek ļa 
atomu skaitu no C 3 līdz C 5) 
reakcijas produktiem. Taj ā ir 
galvenokārt piesātināti un 
nepiesātināti ogļūdeņraži ar oglek ļa 
atomu skaitu galvenok ārt diapazon ā 
no C7 līdz C12, un aptuvens t ā 
viršanas temperat ūras diapazons ir 
no 35°C to 200°C.) 649-282-00-2 271-267-0 68527-27-5 P 
Naftas destil āti, tvaika krekinga 
ligroīns, attīrīts ar šķīdinātāju, 
viegli hidr ēts; modific ēts ligroīns ar 
zemu viršanas temperat ūru 
 649-283-00-8 295-315-5 91995-53-8 P 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/663 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ar š ķīdinātāju 
ekstrahē kā rafinātu no tvaika 
krekinga ligro īna vieglā destilāta.)     
Naftas ligro īns, no C 4 līdz C 12 
butāna alkilāti, bagātināts ar 
izooktīnu; modific ēts ligroīns ar 
zemu viršanas temperat ūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, alkilējot 
butānus. Tajā ir ogļūdeņraži ar 
oglekļa atomu skaitu diapazon ā no 
C4 līdz C12, tas ir bag ātināts ar 
izooktīnu, un aptuvens t ā viršanas 
temperatūras diapazons ir no 35°C 
līdz 210°C.) 649-284-00-3 295-430-0 92045-49-3 P 
Ogļūdeņraži, ar ūdeņradi apstrādāti 
viegli ligro īna destilāti, attīrīti ar 
šķīdinātāju; modific ēts ligroīns ar 
zemu viršanas temperat ūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko destil ē no ar 
ūdeņradi apstrādāta ligroīna, no kā 
ekstrahē šķīdinātāju un ko destil ē. 
Tajā ir galvenok ārt piesātināti 
ogļūdeņraži ar aptuvenu viršanas 
temperatūras diapazonu no 94°C 
līdz 99°C.) 649-285-00-9 295-436-3 92045-55-1 P 
Naftas ligro īns, izomeriz ācija, C 6 
frakcija; modific ēts ligroīns ar 
zemu viršanas temperat ūru 
 649-286-00-4 295-440-5 92045-58-4 P 
L 396/664 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko destil ē no 
katalītiski izomeriz ēta benzīna. Tajā 
ir galvenok ārt piesātināti 
ogļūdeņraži ar aptuvenu viršanas 
temperatūras diapazonu no 60°C 
līdz 66°C.)     
Ogļūdeņraži, no C 6 līdz C 7, 
krekinga ligro īns, attīrīts ar 
šķīdinātājiem; modific ēts ligroīns ar 
zemu viršanas temperat ūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, absorb ējot 
benzolu no katal ītiski pilnībā 
hidroģenētas ar benzolu bag ātinātas 
ogļūdeņražu frakcijas, ko destil ējot 
iegūst no prehidro ģenēta sašķelta 
ligroīna. Tajā ir galvenok ārt 
piesātināti un nepies ātināti 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt diapazon ā no C6 līdz 
C7, un aptuvens t ā viršanas 
temperatūras diapazons ir no 70°C 
to 100°C.) 649-287-00-X 295-446-8 92045-64-2 P 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/665 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Ogļūdeņraži, C 6 bagātināti, ar 
ūdeņradi apstrādāti gaišie ligro īna 
destilāti, attīrīti ar šķīdinātāju; 
modificēts ligroīns ar zemu viršanas 
temperatūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko destil ē no ligroīna, 
kas apstrādāts ar ūdeņradi, un no k ā 
ekstrahē šķīdinātāju. Tajā ir 
galvenokārt piesātināti ogļūdeņraži 
ar aptuvenu viršanas temperat ūras 
diapazonu no 65°C l īdz 70°C.) 649-288-00-5 309-871-4 101316-67-0 P 
Naftas ligro īni, smagie, katal ītiski 
sašķelti; katalītiski sašķelts ligroīns 
ar zemu viršanas temperat ūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko destil ē no 
katalītiskā krekinga produktiem. 
Tajā ir ogļūdeņraži ar oglek ļa 
atomu skaitu diapazon ā no C6 līdz 
C12, un aptuvens t ā viršanas 
temperatūras diapazons ir no 65°C 
līdz 230°C.) Taj ā ir samērā daudz 
nepiesātinātu ogļūdeņražu.) 649-289-00-0 265-055-7 64741-54-4 P 
L 396/666 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas ligro īni, vieglie, katal ītiski 
sašķelti; katalītiski sašķelts ligroīns 
ar zemu viršanas temperat ūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, destilējot 
katalītiskā krekinga produktus. Taj ā 
ir ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu 
skaitu diapazon ā no C4 līdz C11, un 
aptuvens t ā viršanas temperat ūras 
diapazons ir no -20°C l īdz 190°C.) 
Tajā ir samērā daudz nepies ātinātu 
ogļūdeņražu.) 649-290-00-6 265-056-2 64741-55-5 P 
Ogļūdeņraži, no C 3 līdz C 11, 
katalītiski sašķelti destilāti; 
katalītiski sašķelts ligroīns ar zemu 
viršanas temperat ūru 
 649-291-00-1 270-686-6 68476-46-0 P 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/667 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko destil ē no 
katalītiskā krekinga produktiem. 
Tajā ir ogļūdeņraži ar oglek ļa 
atomu skaitu diapazon ā no C3 līdz 
C11, un aptuvens t ā viršanas 
temperatūras diapazons ir l īdz 
204°C.)     
Naftas ligro īni, vieglie, katal ītiski 
sašķelti; katalītiski sašķelts ligroīns 
ar zemu viršanas temperat ūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, destilējot 
katalītiskā krekinga produktus. Taj ā 
ir ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt no C 1 līdz C 5.) 649-292-00-7 272-185-8 68783-09-5 P 
Naftas destil āti, ligroīns, iegūts 
tvaika kreking ā, apstrādāti ar 
ūdeņradi, viegl ā aromātiskā 
frakcija; katal ītiski sašķelts ligroīns 
ar zemu viršanas temperat ūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, apstrādājot 
ligroīna katalītiskā krekinga 
destilātu. Pārsvarā tajā ir aromātiski 
ogļūdeņraži.) 649-293-00-2 295-311-3 91995-50-5 P 
L 396/668 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas ligro īns, smagais, katal ītiski 
sašķelts, bez s ēra savienojumiem; 
katalītiski sašķelts ligroīns ar zemu 
viršanas temperat ūru 
 649-294-00-8 295-431-6 92045-50-6 P 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, katalītiskā 
krekinga naftas destil ātu attīrot no 
sēra savienojumiem, lai p ārveidotu 
merkaptānus vai atdal ītu skābos 
piemaisījumus. Taj ā ir ogļūdeņraži 
ar oglekļa atomu skaitu diapazon ā 
no C6 līdz C12, un aptuvens t ā 
viršanas temperat ūras diapazons ir 
no 60°C l īdz 200°C.)     
Naftas ligro īns, vieglais, katal ītiski 
sašķelts, bez s ēra savienojumiem; 
katalītiski sašķelts ligroīns ar zemu 
viršanas temperat ūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, katalītiskā 
krekinga naftas destil ātu attīrot no 
sēra savienojumiem, lai p ārveidotu 
merkaptānus vai atdal ītu skābos 
piemaisījumus. Taj ā galvenok ārt ir 
ogļūdeņraži, ar viršanas 
temperatūras diapazonu no 35°C 
līdz 210°C. 649-295-00-3 295-441-0 92045-59-5 P 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/669 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Ogļūdeņraži, no C 8 līdz C 12, 
katalītiskais krekings, ķīmiski 
neitralizēti; katalītiski sašķelts 
ligroīns ar zemu viršanas 
temperatūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko destil ē no 
katalītiskā krekinga produktiem, 
skalotiem ar s ārma šķīdumu. Taj ā ir 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
diapazonā no C8 līdz C12, un 
aptuvens t ā viršanas temperat ūras 
diapazons ir no 130°C l īdz 210°C.) 649-296-00-9 295-794-0 92128-94-4 P 
Ogļūdeņraži, no C 8 līdz C 12, 
katalītiskā krekinga destil āti; 
katalītiski sašķelts ligroīns ar zemu 
viršanas temperat ūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko destil ē no 
katalītiskā krekinga produktiem. 
Tajā ir ogļūdeņraži ar oglek ļa 
atomu skaitu diapazon ā no C8 līdz 
C12, un aptuvens t ā viršanas 
temperatūras diapazons ir no 140°C 
līdz 210°C.) 649-297-00-4 309-974-4 101794-97-2 P 
Ogļūdeņraži, no C 8 līdz C 12, 
katalītiskais krekings, ķīmiski 
neitralizēti, bez sēra 
savienojumiem; katal ītiski sašķelts 
ligroīns ar zemu viršanas 
temperatūru 649-298-00-X 309-987-5 101896-28-0 P 
L 396/670 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas ligro īns, vieglais, katal ītiski 
riformēts; katalītiski riform ēts 
ligroīns ar zemu viršanas 
temperatūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko destil ē no 
katalītiskā riforminga produktiem. 
Tajā ir ogļūdeņraži ar oglek ļa 
atomu skaitu diapazon ā no C5 līdz 
C11, un aptuvens t ā viršanas 
temperatūras diapazons ir no 35°C 
līdz 190°C.) Taj ā ir samērā daudz 
aromātisku un zarotas ķēdes 
ogļūdeņražu. Tajā pēc tilpuma var 
būt 10% vai vair āk benzola.) 649-299-00-5 265-065-1 64741-63-5 P 
Naftas ligro īns, smagais, katal ītiski 
riformēts; katalītiski riform ēts 
ligroīns ar zemu viršanas 
temperatūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko destil ē no 
katalītiskā riforminga produktiem. 
Tajā ir ūdeņradis, ogļūdeņraži ar 
oglekļa atomu skaitu galvenok ārt 
diapazonā no C7 līdz C12; un 
aptuvens t ā viršanas temperat ūras 
diapazons ir no 90°C l īdz 230°C.) 649-300-00-9 265-070-9 64741-68-0 P 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/671 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas destil āti, katalītiski riform ēts 
depentanizators; katal ītiski 
riformēts ligroīns ar zemu viršanas 
temperatūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko destil ē no 
katalītiskā riforminga produktiem. 
Tajā ir ogļūdeņraži ar oglek ļa 
atomu skaitu diapazon ā no C3 līdz 
C6, un aptuvens t ā viršanas 
temperatūras diapazons ir no -49°C 
līdz 63°C.) 649-301-00-4 270-660-4 68475-79-6 P 
Ogļūdeņraži, no C 2 līdz C 6, no C 6 
līdz C 8, katalītiskais riformings; 
katalītiski riform ēts ligroīns ar 
zemu viršanas temperat ūru 649-302-00-X 270-687-1 68476-47-1 P 
Naftas gāzes, no C6 l īdz C8 
produktu katal ītiskais riformings; 
katalītiski riform ēts ligroīns ar 
zemu viršanas temperat ūru 
(Ogļūdeņražu (no C 6 līdz C 8) 
komplekss katal ītiskā riforminga 
atlikums. Taj ā ir ogļūdeņraži ar 
oglekļa atomu skaitu, galvenok ārt 
no C2 līdz C6.) 649-303-00-5 270-794-3 68478-15-9 P 
L 396/672 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas ligro īns, viegli katal ītiski 
riformēts; katalītiski riform ēts 
ligroīns ar zemu viršanas 
temperatūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko destil ē no 
katalītiskā riforminga produktiem. 
Tajā ir ogļūdeņraži ar oglek ļa 
atomu skaitu diapazon ā no C5 līdz 
C8, un aptuvens t ā viršanas 
temperatūras diapazons ir no 35°C 
līdz 120°C.) Taj ā ir samērā daudz 
zarotas ķēdes ogļūdeņražu bez 
aromātiskiem savienojumiem.) 649-304-00-0 270-993-5 68513-03-1 P 
Naftas destil āti, katalītiskā 
riforminga tieš ās destilācijas 
ligroīna augšējās frakcijas; 
katalītiski riform ēts ligroīns ar 
zemu viršanas temperat ūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst tiešas 
destilācijas ligro īna katalītiskā 
riforming ā, kam pēc tam frakcion ē 
visas izpl ūdes gāzes. Tajā ir 
piesātināti alifātiski ogļūdeņraži ar 
oglekļa atomu skaitu galvenok ārt 
no C 2 līdz C 6.) 649-305-00-6 271-008-1 68513-63-3 P 
Naftas produkti, hidrofainera un 
poverformera riformings; katal ītiski 
riformēts ligroīns ar zemu viršanas 
temperatūru 
 649-306-00-1 271-058-4 68514-79-4 P 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/673 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst hidrofainera 
un poverformera riforming ā, un kā 
viršanas temperat ūras diapazons ir 
aptuveni no 27°C l īdz 210°C.)     
Naftas ligro īns, pilnībā riformēts; 
katalītiski riform ēts ligroīns ar 
zemu viršanas temperat ūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko destil ē no 
katalītiskā riforminga produktiem. 
Tajā ir ogļūdeņraži ar oglek ļa 
atomu skaitu diapazon ā no C5 līdz 
C12, un aptuvens t ā viršanas 
temperatūras diapazons ir no 35°C 
līdz 230°C.) 649-307-00-7 272-895-8 68919-37-9 P 
Naftas ligro īns, katalītiski 
riformēts; katalītiski riform ēts 
ligroīns ar zemu viršanas 
temperatūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko destil ē no 
katalītiskā riforminga produktiem. 
Tajā ir ogļūdeņraži ar oglek ļa 
atomu skaitu diapazon ā no C4 līdz 
C12, un aptuvens t ā viršanas 
temperatūras diapazons ir no 30°C 
līdz 220°C.) Taj ā ir samērā daudz 
aromātisku un zarotas ķēdes 
ogļūdeņražu. Tajā pēc tilpuma var 
būt 10% vai vair āk benzola.) 649-308-00-2 273-271-8 68955-35-1 P 
L 396/674 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas destil āti, katalītiski riform ēti, 
vieglie, hidr ēti; C 8 līdz C 12 
aromātiskā frakcija; katal ītiski 
riformēts ligroīns ar zemu viršanas 
temperatūru 
(Komplekss alkilbenzolu 
savienojums, ko ieg ūst, katalītiski 
reformējot naftas ligro īnu. Tajā ir 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
diapazonā no C8 līdz C10, un 
aptuvens t ā viršanas temperat ūras 
diapazons ir no 160°C l īdz 180°C.) 649-309-00-8 285-509-8 85116-58-1 P 
Aromātiski ogļūdeņraži, C 8, 
katalītiskā riforminga produkti; 
katalītiski riform ēts ligroīns ar 
zemu viršanas temperat ūru 649-310-00-3 295-279-0 91995-18-5 P 
Aromātiski ogļūdeņraži, no C7 l īdz 
C12, bagātināti ar frakciju C 8; 
katalītiski riform ēts ligroīns ar 
zemu viršanas temperat ūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko atdala no frakcijas, kuru iegūst platīna katalizatora 
krekingā. Tajā parsvarā ir 
ūdeņradis, ogļūdeņraži ar oglek ļa 
atomu skaitu galvenok ārt diapazon ā 
no C7 līdz C12, un aptuvens t ā 
viršanas temperat ūras diapazons ir 
no 130°C l īdz 200°C.) 649-311-00-9 297-401-8 93571-75-6 P 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/675 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Benzīns, no C 5 līdz C 11, ar lielu 
oktānskaitli, stabiliz ēts, riformēts; 
katalītiski riform ēts ligroīns ar 
zemu viršanas temperat ūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums ar lielu okt ānskaitli, ko 
iegūst, katalītiski dehidro ģenējot 
ligroīnu, kurā pārsvarā ir naftēni. 
Tajā ir ūdeņradis, ogļūdeņraži ar 
oglekļa atomu skaitu galvenok ārt 
diapazonā no C5 līdz C11, un 
aptuvens t ā viršanas temperat ūras 
diapazons ir no 45°C l īdz 185°C.) 649-312-00-4 297-458-9 93572-29-3 P 
Ogļūdeņraži, no C 7 līdz C 12, 
bagātināti ar arom ātiskiem 
savienojumiem C 9, riforminga 
smagā frakcija; katal ītiski riform ēts 
ligroīns ar zemu viršanas 
temperatūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko atdala no frakcijas, kuru iegūst platīna katalizatora 
krekingā. Tajā ir ūdeņradis, 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt diapazon ā no C7 līdz 
C12, un aptuvens t ā viršanas 
temperatūras diapazons ir no 120°C 
līdz 210°C, k ā arī C
9 un augstāki 
aromātiski ogļūdeņraži.) 649-313-00-X 297-465-7 93572-35-1 P 
L 396/676 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Ogļūdeņraži, no C 5 līdz C 11, 
bagātināti ar nearom ātiskiem 
savienojumiem, riforminga viegl ā 
frakcija; katal ītiski riform ēts 
ligroīns ar zemu viršanas 
temperatūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko atdala no frakcijas, kuru iegūst platīna katalizatora 
krekingā. Tajā ir ūdeņradis, 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt diapazon ā no C5 līdz 
C11, un aptuvens t ā viršanas 
temperatūras diapazons ir no 35°C 
līdz 125°C, benzols un tolu ēns.) 649-314-00-5 297-466-2 93572-36-2 P 
Naftas fūteļļa, apstrādāta ar 
silicijskābi; fūteļļa 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, apstrādājot 
fūteļļu ar silicijsk ābi, lai atdal ītu 
zīmju sastāvdaļas un 
piemaisījumus. Pārsvarā tajā ir 
lineāras ķēdes ogļūdeņraži ar 
oglekļa atomu skaitu galvenok ārt 
lielāku par C 12.) 649-315-00-0 308-127-6 97862-77-6 L 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/677 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas ligro īns, viegls termisks 
krekings; termisk ā krekinga ligro īns 
ar zemu viršanas temperat ūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko destil ē no termisk ā 
krekinga produktiem. Taj ā ir 
galvenokārt nepiesātināti 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt diapazon ā no C4 līdz 
C8, un aptuvens t ā viršanas 
temperatūras diapazons ir no -10°C 
līdz 130°C.) 649-316-00-6 265-075-6 64741-74-8 P 
Naftas ligro īns, smags termisks 
krekings; termisk ā krekinga ligro īns 
ar zemu viršanas temperat ūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko destil ē no termisk ā 
krekinga produktiem. Taj ā ir 
galvenokārt nepiesātināti 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt diapazon ā no C6 līdz 
C12, un aptuvens t ā viršanas 
temperatūras diapazons ir no 65°C 
to 220°C.) 649-317-00-1 265-085-0 64741-83-9 P 
L 396/678 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas destil āti, smagā aromātiskā 
frakcija; termisk ā krekinga ligro īns 
ar zemu viršanas temperat ūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko destil ē no etāna un 
propāna termisk ā krekinga 
produktiem. Šaj ā frakcijā ar 
augstāku viršanas temperat ūru 
pārsvarā ir aromātiski ogļūdeņraži 
ar oglekļa atomu skaitu galvenok ārt 
no C 5 līdz C 7 ar nepies ātinātu 
alifātisku ogļūdeņražu piejaukumu 
(oglekļa atomu skaits galvenok ārt 
lielāks par C 5). Tajā var būt 
benzols.) 649-318-00-7 267-563-4 67891-79-6 P 
Naftas destil āti, vieglā aromātiskā 
frakcija; termisk ā krekinga ligro īns 
ar zemu viršanas temperat ūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko destil ē no etāna un 
propāna termisk ā krekinga 
produktiem. Šaj ā frakcijā ar zemāku 
viršanas temperat ūru pārsvarā ir 
aromātiski ogļūdeņraži ar oglek ļa 
atomu skaitu galvenok ārt no C 5 līdz 
C7 ar nepies ātinātu alifātisku 
ogļūdeņražu piejaukumu (oglek ļa 
atomu skaits galvenok ārt C 5.) Tajā 
var būt benzols.) 649-319-00-2 267-565-5 67891-80-9 P 
Naftas destil āti, pirolīzes proces ā 
iegūts ligroīna rafināts, papildin āts 
ar benzīna frakciju; termisk ā 
krekinga ligro īns ar zemu viršanas 
temperatūru 
 649-320-00-8 270-344-6 68425-29-6 P 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/679 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, pirolītiski 
frakcionējot ligroīnu un tā rafinātus 
816 oC temperat ūrā. Tajā ir 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu 
skaitu, galvenok ārt lielāku par C9, 
un ar aptuvenu viršanas temperatūru virs 204
oC.     
Aromātiski ogļūdeņraži, no C 6 līdz 
C8, pirolīzē iegūts ligroīna rafināts; 
termiskā krekinga ligro īns ar zemu 
viršanas temperat ūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, pirolītiski 
frakcionējot ligroīnu un tā rafinātus 
816 oC temperat ūrā. Pārsvarā tajā ir 
aromātiski ogļūdeņraži ar oglek ļa 
atomu skaitu galvenok ārt no C 6 līdz 
C8, arī benzols.) 649-321-00-3 270-658-3 68475-70-7 P 
Naftas destil āti, ligroīna un gāzeļļas 
termiskā krekinga produkti; 
termiskā krekinga ligro īns ar zemu 
viršanas temperat ūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko destil ē no ligroīna 
un/vai gāzeļļas termokrekinga 
produktiem. Taj ā ir galvenok ārt 
olefīnu rindas og ļūdeņraži ar 
oglekļa atomu skaitu C 5 un ar 
viršanas temperat ūras aptuvenu 
diapazonu no 33°C l īdz 60°C.) 649-322-00-9 271-631-9 68603-00-9 P 
L 396/680 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas destil āti, termiska ligro īna 
un gāzeļļas krekinga produkti, ar C 5 
dimēru; termisk ā krekinga ligro īns 
ar zemu viršanas temperat ūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, ekstrakt īvi 
destilējot naftas un/vai g āzeļļas 
termiskā krekinga produktus. Taj ā 
pārsvarā ir ogļūdeņraži ar oglek ļa 
atomu skaitu C5 ar dažiem dimerizētiem olefīnu rindas 
ogļūdeņražiem ar oglek ļa atomu 
skaitu C5, un aptuvens t ā viršanas 
temperatūras diapazons ir no 33°C 
līdz 184°C.) 649-323-00-4 271-632-4 68603-01-0 P 
Naftas destil āti, ligroīna un gāzeļļas 
termiskā krekinga produktu 
ekstrakti; termisk ā krekinga ligro īns 
ar zemu viršanas temperat ūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, ekstrakt īvi 
destilējot naftas un/vai g āzeļļas 
termiskā krekinga produktus. Taj ā 
ir parafīnu un olef īnu rindas 
ogļūdeņraži, galvenok ārt 
izoamilēni, piemēram, 2-metil-1-
butēns un 2-metil-2-but ēns, ar 
viršanas temperat ūru diapazon ā 
aptuveni no 31oC līdz 40oC.) 649-324-00-X 271-634-5 68603-03-2 P 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/681 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas destil āti, viegls termisks 
krekings, debutaniz ēta aromātiskā 
frakcija; termisk ā krekinga ligro īns 
ar zemu viršanas temperat ūru 649-325-00-5 273-266-0 68955-29-3 P 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko destil ē no 
termokrekinga produktiem. Pārsvarā tajā ir aromātiski 
ogļūdeņraži, galvenok ārt benzols.)     
Naftas ligro īns, viegls termisks 
krekings, bez s ēra savienojumiem; 
termiskā krekinga ligro īns ar zemu 
viršanas temperat ūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, smagās 
eļļas frakcijas augstas temperat ūras 
termiskā krekinga destil ātu attīrot 
no sēra savienojumiem, lai 
pārveidotu merkapt ānus. Tajā ir 
galvenokārt aromātiski, olef īnu 
rindas un pies ātināti ogļūdeņraži ar 
aptuvenu viršanas temperat ūras 
diapazonu no 20°C l īdz 100°C.) 649-326-00-0 295-447-3 92045-65-3 P 
L 396/682 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas ligro īns, smagais, apstr ādāts 
ar ūdeņradi; hidro ģenēts ligroīns ar 
zemu viršanas temperat ūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, katalizatora 
klātbūtnē ar ūdeņradi apstrādājot 
naftas frakciju. Taj ā ir ogļūdeņraži 
ar oglekļa atomu skaitu diapazon ā 
no C6 līdz C13, un aptuvens t ā 
viršanas temperat ūras diapazons ir 
no 65°C l īdz 230°C.) 649-327-00-6 265-150-3 64742-48-9 P 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/683 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas ligro īns, vieglais, apstr ādāts 
ar ūdeņradi; hidro ģenēts ligroīns ar 
zemu viršanas temperat ūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, katalizatora 
klātbūtnē ar ūdeņradi apstrādājot 
naftas frakciju. Taj ā ir ogļūdeņraži 
ar oglekļa atomu skaitu diapazon ā 
no C4 līdz C11, un aptuvens t ā 
viršanas temperat ūras diapazons ir 
no -20°C l īdz 190°C.) 649-328-00-1 265-151-9 64742-49-0 P 
Naftas ligro īns, vieglais, 
hidrodesulfuriz ēts; hidroģenēts 
ligroīns ar zemu viršanas 
temperatūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst katalītiskā 
desulfuriz ācijā. Tajā ir ogļūdeņraži 
ar oglekļa atomu skaitu diapazon ā 
no C4 līdz C11, un aptuvens t ā 
viršanas temperat ūras diapazons ir 
no -20°C l īdz 190°C.) 649-329-00-7 265-178-6 64742-73-0 P 
L 396/684 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas ligro īns, smagais, 
hidrodesulfuriz ēts; hidroģenēts 
ligroīns ar zemu viršanas 
temperatūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst katalītiskā 
desulfuriz ācijā. Tajā ir ogļūdeņraži 
ar oglekļa atomu skaitu diapazon ā 
no C7 līdz C12, un aptuvens t ā 
viršanas temperat ūras diapazons ir 
no 90°C l īdz 230°C.) 649-330-00-2 265-185-4 64742-82-1 P 
Naftas destil āti, vidējie, apstrādāti 
ar ūdeņradi, ar vid ēji augstu 
viršanas temperat ūru; hidroģenēts 
ligroīns ar zemu viršanas 
temperatūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko destil ē no vidējā 
destilāta hidroģenēšanas 
produktiem. Taj ā ir ogļūdeņraži ar 
oglekļa atomu skaitu diapazon ā no 
C5 līdz C10, un aptuvens t ā 
viršanas temperat ūras diapazons ir 
no 127°C l īdz 188°C.) 649-331-00-8 270-092-7 68410-96-8 P 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/685 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas destil āti, vieglie, apstr ādāti 
ar ūdeņradi, ar zemu viršanas 
temperatūru; hidroģenēts ligroīns ar 
zemu viršanas temperat ūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko destil ē no vieglā 
destilāta hidroģenēšanas 
produktiem. Taj ā ir ogļūdeņraži ar 
oglekļa atomu skaitu diapazon ā no 
C6 līdz C9, un aptuvens t ā viršanas 
temperatūras diapazons ir no 3°C 
līdz 194°C.) 649-332-00-3 270-093-2 68410-97-9 P 
Naftas destil āti, smagais, ar 
ūdeņradi apstrādāts ligroīns, 
deizoheksanizatora augš ējās 
frakcijas; hidro ģenēts ligroīns ar 
zemu viršanas temperat ūru 
 (Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko destil ē no smagā 
ligroīna hidroģenēšanas 
produktiem. Taj ā ir ogļūdeņraži ar 
oglekļa atomu skaitu diapazon ā no 
C3 līdz C6, un aptuvens t ā viršanas 
temperatūras diapazons ir no -49°C 
līdz 68°C.) 649-333-00-9 270-094-8 68410-98-0 P 
L 396/686 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Ligroīna šķīdinātājs, no naftas, 
viegls, ar arom ātiskiem 
savienojumiem, apstr ādāts ar 
ūdeņradi; hidro ģenēts ligroīns ar 
zemu viršanas temperat ūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, katalizatora 
klātbūtnē apstrādājot ar ūdeņradi 
naftas frakciju. Taj ā ir ūdeņradis, 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt diapazon ā no C8 līdz 
C10; un aptuvens t ā viršanas 
temperatūras diapazons ir no 135°C 
līdz 210°C.) 649-334-00-4 270-988-8 68512-78-7 P 
Naftas ligro īns, viegls, 
hidrodesulfuriz ēts termiska 
krekinga produkts; hidro ģenēts 
ligroīns ar zemu viršanas 
temperatūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, frakcion ējot 
hidrodesulfuriz ētu termisk ā 
krekinga destil ātu. Tajā ir 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
diapazonā no C5 līdz C11, un 
aptuvens t ā viršanas temperat ūras 
diapazons ir no 23°C l īdz 195°C.) 649-335-00-X 285-511-9 85116-60-5 P 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/687 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas ligro īns, vieglais, apstr ādāts 
ar ūdeņradi, ar cikloalk āniem; 
hidroģenēts ligroīns ar zemu 
viršanas temperat ūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko destil ē no naftas 
frakcijas. Taj ā ir galvenok ārt 
piesātināti ogļūdeņraži ar aptuvenu 
viršanas temperat ūras diapazonu no 
-20°C līdz 190°C.) 649-336-00-5 285-512-4 85116-61-6 P 
Naftas ligro īns, smagais, apstr ādāts 
tvaika kreking ā, hidroģenēts; 
hidroģenēts ligroīns ar zemu 
viršanas temperat ūru 649-337-00-0 295-432-1 92045-51-7 P 
Naftas ligro īns, pilna apjoma 
hidrodesulfuriz ēts; hidroģenēts 
ligroīns ar zemu viršanas 
temperatūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst katalītiskā 
desulfuriz ācijā. Tajā ir ogļūdeņraži 
ar oglekļa atomu skaitu diapazon ā 
no C4 līdz C11, un aptuvens t ā 
viršanas temperat ūras diapazons ir 
no 30°C l īdz 250°C.) 649-338-00-6 295-433-7 92045-52-8 P 
L 396/688 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas ligro īns, vieglais, apstr ādāts 
ar ūdeņradi, tvaika krekings; 
hidroģenēts ligroīns ar zemu 
viršanas temperat ūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst pirolīzē, 
ūdeņraža katalizatora kl ātbūtnē 
apstrādājot naftas frakciju. Taj ā ir 
galvenokārt piesātināti un 
nepiesātināti ogļūdeņraži ar oglek ļa 
atomu skaitu galvenok ārt diapazon ā 
no C5 līdz C11, un aptuvens t ā 
viršanas temperat ūras diapazons ir 
no 35°C l īdz 190°C.) 649-339-00-1 295-438-4 92045-57-3 P 
Ogļūdeņraži, no C 4 līdz C 12, ar 
ūdeņradi apstrādāts ligroīna 
krekings; hidro ģenēts ligroīns ar 
zemu viršanas temperat ūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko destil ē no naftas 
tvaika krekinga produktiem, kam pēc tam katal ītiski selekt īvi 
hidroģenē sveķu veidotājas vielas. 
Tajā ir ogļūdeņraži ar oglek ļa 
atomu skaitu diapazon ā no C4 līdz 
C12, un aptuvens t ā viršanas 
temperatūras diapazons ir no 30°C 
līdz 230°C.) 649-340-00-7 295-443-1 92045-61-9 P 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/689 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Ligroīna šķīdinātājs, no naftas, 
viegls, ar ūdeņradi apstrādāta 
naftēnu frakcija; hidro ģenēts 
ligroīns ar zemu viršanas 
temperatūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, apstrādājot 
naftas frakciju ar ūdeņradi 
katalizatora kl ātbūtnē. Tajā ir 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
diapazonā no C6 līdz C7, un 
aptuvens t ā viršanas temperat ūras 
diapazons ir no 73°C l īdz 85°C.) 649-341-00-2 295-529-9 92062-15-2 P 
Naftas ligro īns,vieglais, 
hidroģenētais, tvaika krekings; 
hidroģenēts ligroīns ar zemu 
viršanas temperat ūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, atdalot un 
tad hidroģenējot tvaika krekinga 
produktus, lai ieg ūtu etilēnu.) Tajā 
ir galvenok ārt piesātināti un 
nepiesātināti ogļūdeņraži ar oglek ļa 
atomu skaitu galvenok ārt diapazon ā 
no C4 līdz C10, un aptuvens t ā 
viršanas temperat ūras diapazons ir 
no 50°C to 200°C.) Viel ā var būt 
līdz 30% benzola rindas 
ogļūdeņražu un mazliet s ēra un 
skābekļa savienojumu.) 649-342-00-8 296-942-7 93165-55-0 P 
L 396/690 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Ogļūdeņraži, no C 6 līdz C 11, 
apstrādāti ar ūdeņradi, 
dearomatiz ēti; hidroģenēts ligroīns 
ar zemu viršanas temperat ūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst kā 
šķīdinātājus, ko katal ītiski apstr ādā 
ar ūdeņradi, lai arom ātiskos 
savienojumus p ārvērstu par 
naftēniem.) 649-343-00-3 297-852-0 93763-33-8 P 
Ogļūdeņraži, no C9 l īdz C 12, 
apstrādāti ar ūdeņradi, 
dearomatiz ēti; hidroģenēts ligroīns 
ar zemu viršanas temperat ūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst kā 
šķīdinātājus, ko katal ītiski apstr ādā 
ar ūdeņradi, lai arom ātiskos 
savienojumus p ārvērstu par 
naftēniem.) 649-344-00-9 297-853-6 93763-34-9 P 
Stodarda š ķīdinātājs; nestandarta 
ligroīns ar zemu viršanas 
temperatūru 
(Bezkrāsains, attīrīts naftas destil āts 
bez nepat īkamas smakas, ar 
viršanas temperat ūras diapazonu 
aptuveni no 149°C l īdz 205°C). 649-345-00-4 232-489-3 8052-41-3 P 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/691 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas dabasg āzes kondens āti; 
nestandarta ligro īns ar zemu 
viršanas temperat ūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, virsmas 
separatorā ar atgriezenisku 
kondensāciju atdalot no dabasg āzes 
kā šķidrumu. Taj ā pārsvarā ir 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt no C 2 līdz C 20. Istabas 
temperatūrā un atmosf ēras 
spiedienā tas ir šķidrums.) 649-346-00-X 265-047-3 64741-47-5 P 
Naftas dabasg āze, šķidrs izejas 
produktu mais ījums; nestandarta 
ligroīns ar zemu viršanas 
temperatūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst ar 
absorbciju un izsald ēšanu, kā 
šķidrumu atdalot no dabasg āzes 
reģenerācijas iekārtā. Tajā pārsvarā 
ir piesātināti alifātiski ogļūdeņraži 
ar oglekļa atomu skaitu galvenok ārt 
no C 2 līdz C 8.) 649-347-00-5 265-048-9 64741-48-6 P 
L 396/692 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas ligro īns, viegls, 
hidrokrekinga produkts; nestandarta ligroīns ar zemu viršanas 
temperatūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko destil ē no 
hidrokrekinga produktiem. Taj ā ir 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
diapazonā no C10 līdz C4, un 
aptuvens t ā viršanas temperat ūras 
diapazons ir no -20°C l īdz 180°C.) 649-348-00-0 265-071-4 64741-69-1 P 
Naftas ligro īns, smagais, 
hidrokrekinga produkts; nestandarta ligroīns ar zemu viršanas 
temperatūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko destil ē no 
hidrokrekinga produktiem. Taj ā ir 
galvenokārt piesātināti un 
nepiesātināti ogļūdeņraži ar oglek ļa 
atomu skaitu galvenok ārt diapazon ā 
no C6 līdz C12, un aptuvens t ā 
viršanas temperat ūras diapazons ir 
no 65°C to 230°C.) 649-349-00-6 265-079-8 64741-78-2 P 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/693 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas ligro īns, bez sēra 
savienojumiem; nestandarta ligro īns 
ar zemu viršanas temperat ūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, naftas 
ligroīnu attīrot no sēra 
savienojumiem, lai p ārveidotu 
merkaptānus vai atdal ītu skābos 
piemaisījumus. Taj ā ir ogļūdeņraži 
ar oglekļa atomu skaitu diapazon ā 
no C4 līdz C12, un aptuvens t ā 
viršanas temperat ūras diapazons ir 
no -10°C l īdz 230°C.) 649-350-00-1 265-089-2 64741-87-3 P 
Naftas ligro īns, apstrādāts ar skābi; 
nestandarta ligro īns ar zemu 
viršanas temperat ūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst kā rafinātu 
izejas produktu apstr ādes proces ā ar 
sērskābi. Tajā ir ogļūdeņraži ar 
oglekļa atomu skaitu diapazon ā no 
C7 līdz C12, un aptuvens t ā 
viršanas temperat ūras diapazons ir 
no 90°C l īdz 230°C.) 649-351-00-7 265-115-2 64742-15-0 P 
L 396/694 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas ligro īns, smagais, ķīmiski 
neitralizēts; nestandarta ligro īns ar 
zemu viršanas temperat ūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst skābo 
savienojumu atdal īšanas proces ā. 
Tajā ir ogļūdeņraži ar oglek ļa 
atomu skaitu diapazon ā no C6 līdz 
C12, un aptuvens t ā viršanas 
temperatūras diapazons ir no 65°C 
līdz 230°C.) 649-352-00-2 265-122-0 64742-22-9 P 
Naftas ligro īns, vieglais, ķīmiski 
neitralizēts; nestandarta ligro īns ar 
zemu viršanas temperat ūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst skābo 
savienojumu atdal īšanas proces ā. 
Tajā ir ogļūdeņraži ar oglek ļa 
atomu skaitu diapazon ā no C4 līdz 
C11, un aptuvens t ā viršanas 
temperatūras diapazons ir no -20°C 
līdz 190°C.) 649-353-00-8 265-123-6 64742-23-0 P 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/695 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas ligro īns, katalītiski bez 
parafīniem; nestandarta ligro īns ar 
zemu viršanas temperat ūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, katalītiski 
attīrot naftas frakciju no paraf īniem. 
Tajā ir ogļūdeņraži ar oglek ļa 
atomu skaitu diapazon ā no C5 līdz 
C12, un aptuvens t ā viršanas 
temperatūras diapazons ir no 35°C 
līdz 230°C.) 649-354-00-3 265-170-2 64742-66-1 P 
Naftas ligro īns, vieglais, tvaika 
krekings; nestandarta ligro īns ar 
zemu viršanas temperat ūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko destil ē no tvaika 
krekinga produktiem. Taj ā ir 
galvenokārt piesātināti un 
nepiesātināti ogļūdeņraži ar oglek ļa 
atomu skaitu galvenok ārt diapazon ā 
no C4 līdz C11, un aptuvens t ā 
viršanas temperat ūras diapazons ir 
no -20°C to 190°C.) Š ī plūsma var 
saturēt 10 un vair āk tilpuma % 
benzola.) 649-355-00-9 265-187-5 64742-83-2 P 
L 396/696 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Ligroīna šķīdinātājs, no naftas, 
viegls, arom ātisks; nestandarta 
ligroīns ar zemu viršanas 
temperatūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko destil ē no 
aromātiskām plūsmām. Tajā ir 
ūdeņradis, ogļūdeņraži ar oglek ļa 
atomu skaitu galvenok ārt diapazon ā 
no C8 līdz C10; un aptuvens t ā 
viršanas temperat ūras diapazons ir 
no 135°C l īdz 210°C.) 649-356-00-4 265-199-0 64742-95-6 P 
Aromātiski ogļūdeņraži, C 6-10, ar 
skābi apstrādātie, neitraliz ētie; 
nestandarta ligro īns ar zemu 
viršanas temperat ūru 649-357-00-X 268-618-5 68131-49-7 P 
Naftas destil āti, no C 3 līdz C 5, 
bagātināti ar 2-metil-2-but ānu; 
nestandarta ligro īns ar zemu 
viršanas temperat ūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko destil ē no 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
no C 3 līdz C 5, galvenok ārt no 
izopentāna un 3-metil-1-but āna. Tas 
Tajā ir piesātināti un nepies ātināti 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt C 3-5, pārsvarā 2-metil-
2-butāna.) 649-358-00-5 270-725-7 68477-34-9 P 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/697 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas destil āti, polimeriz ēti, tvaika 
krekinga naftas destil āti, frakcija no 
C5 līdz C 12; nestandarta ligro īns ar 
zemu viršanas temperat ūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko destil ē no 
polimeriz ēta naftas tvaika krekinga 
destilāta. Pārsvarā tajā ir 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt C5-C12.) 649-359-00-0 270-735-1 68477-50-9 P 
Naftas destil āti, tvaika krekinga 
produkti, C 5-12 frakcija; nestandarta 
ligroīns ar zemu viršanas 
temperatūru 
(Kompleksi organisku savienojumi, 
ko destilē no tvaika krekinga 
produktiem. T ā tajā ir 
nepiesātinātajiem ogļūdeņraži ar 
oglekļa atomu skaitu galvenok ārt 
C5-12.) 649-360-00-6 270-736-7 68477-53-2 P 
Naftas destil āti, tvaika krekinga 
produkti, C 5-10 frakcija, kam 
piejaukta viegl ā tvaika krekinga 
naftas ligro īna C 5 frakcija; 
nestandarta ligro īns ar zemu 
viršanas temperat ūru 649-361-00-1 270-738-8 68477-55-4 P 
L 396/698 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas ekstrakti, apstr ādāti ar 
aukstu sk ābi, C 4-6; nestandarta 
ligroīns ar zemu viršanas 
temperatūru 
(Organisko savienojumu komplekss 
savienojums, ko ieg ūst, ekstahējot 
ar aukstu sk ābi piesātinātos un 
nepiesātinātos alifātiskus 
ogļūdeņražus ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt C 3-6, pārsvarā 
pentānus un amil ēnus. Tā Tajā 
pārsvarā ir nepiesātinātajiem un 
piesātinātajiem ogļūdeņraži ar 
oglekļa atomu skaitu C 4-6, 
galvenokārt C 5.) 649-362-00-7 270-741-4 68477-61-2 P 
Naftas destil āti, depentanizatora 
augšējā frakcijas; nestandarta 
ligroīns ar zemu viršanas 
temperatūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst no 
katalītiskā krekinga g āzes plūsmas. 
Tajā ir alifātiski ogļūdeņraži ar 
oglekļa atomu skaitu galvenok ārt 
C4-C6.) 649-363-00-2 270-771-8 68477-894-4 P 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/699 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas atlikumi, but āna sašķelšanas 
iekārtas beigu frakc ijas; nestandarta 
ligroīns ar zemu viršanas 
temperatūru 
(Dažāda tajā ira atlikums, ko ieg ūst, 
butāna plūsmas destil ācijā. Tajā ir 
alifātiski ogļūdeņraži ar oglek ļa 
atomu skaitu galvenok ārt C4-C6.) 649-364-00-8 270-791-7 68478-12-6 P 
Atlikuma e ļļas (naftas), 
deizobutanizatora kolonna; nestandarta ligro īns ar zemu 
viršanas temperat ūru 
(Dažāda tajā ira atlikums, ko ieg ūst, 
butāna-butilēna plūsmas destil ācijā 
atmosfēras spiedien ā. Tajā ir 
alifātiski ogļūdeņraži ar oglek ļa 
atomu skaitu galvenok ārt C4-C6.) 649-365-00-3 270-795-9 68478-16-0 P 
Naftas ligro īns, pilna diapazona 
koksēšanas produkts; nestandarta 
ligroīns ar zemu viršanas 
temperatūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko destil ē no šķidriem 
koksēšanas produktiem. Taj ā ir 
galvenokārt piesātināti un 
nepiesātināti ogļūdeņraži ar oglek ļa 
atomu skaitu galvenok ārt diapazon ā 
no C4 līdz C15, un aptuvens t ā 
viršanas temperat ūras diapazons ir 
no 43°C to 250°C.) 649-366-00-9 270-991-4 68513-02-0 P 
L 396/700 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas ligro īns, vidējais, tvaika 
krekinga, aromatiz ēts; nestandarta 
ligroīns ar zemu viršanas 
temperatūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko destil ē no tvaika 
krekinga produktiem. Taj ā ir 
ūdeņradis, ogļūdeņraži ar oglek ļa 
atomu skaitu galvenok ārt diapazon ā 
no C7 līdz C12; un aptuvens t ā 
viršanas temperat ūras diapazons ir 
no 130°C l īdz 220°C.) 649-367-00-4 271-138-9 68516-20-1 P 
Naftas ligro īns, pilna diapazona, 
tiešās destilācijas, apstr ādāts ar 
māliem; nestandarta ligro īns ar 
zemu viršanas temperat ūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, pilna 
diapazona tiešas destil ācijas 
ligroīnu apstrādājot ar dabas vai 
pārveidotiem m āliem, parasti 
filtrācijā vai perkol ācijā, lai atdalītu 
zīmju polāros savienojumus un 
piemaisījumus. Taj ā ir ogļūdeņraži 
ar oglekļa atomu skaitu diapazon ā 
no C4 līdz C11, un aptuvens t ā 
viršanas temperat ūras diapazons ir 
no -20°C l īdz 220°C.) 649-368-00-X 271-262-3 68527-21-9 P 
Naftas ligro īns, vieglais, apstr ādāts 
ar māliem, tiešās destilācijas; 
nestandarta ligro īns ar zemu 
viršanas temperat ūru 
 649-369-00-5 271-263-9 68527-22-0 P 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/701 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, apstrādājot 
vieglu tiešas destil ācijas ligro īnu ar 
dabas vai p ārveidotiem m āliem, 
parasti perkol ācijā, lai atdalītu 
zīmju polāros savienojumus un 
piemaisījumus. Taj ā ir ūdeņradis, 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt diapazon ā no C7 līdz 
C10; un aptuvens t ā viršanas 
temperatūras diapazons ir no 93°C 
līdz 180°C.)     
Naftas ligro īns, vieglais, tvaika 
krekinga produkts, arom ātisks; 
nestandarta ligro īns ar zemu 
viršanas temperat ūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, kas tiek ieg ūta, 
destilējot tvaika krekinga 
produktus. Taj ā ir ogļūdeņraži ar 
oglekļa atomu skaitu diapazon ā no 
C7 līdz C9, galvenok ārt butāns, un 
aptuvens t ā viršanas temperat ūras 
diapazons ir no 11,7°C l īdz 165°C.) 649-370-00-0 271-264-4 68527-23-1 P 
Naftas ligro īns, vieglais, tvaika 
krekinga produkts, ar atdal ītu 
benzolu; nestandarta ligro īns ar 
zemu viršanas temperat ūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, kas tiek ieg ūta, 
destilējot tvaika krekinga 
produktus. Taj ā ir ogļūdeņraži ar 
oglekļa atomu skaitu diapazon ā no 
C4 līdz C12, un aptuvens t ā 
viršanas temperat ūras diapazons ir 
no 80°C l īdz 218°C.) 649-371-00-6 271-266-5 68527-26-4 P 
L 396/702 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas ligro īns, ar arom ātiskiem 
savienojumiem; nestandarta ligro īns 
ar zemu viršanas temperat ūru 649-372-00-1 271-635-0 68603-08-7 P 
Benzīns, pirolīze, debutanizatora 
gala frakcijas; nestandarta ligro īns 
ar zemu viršanas temperat ūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, frakcion ējot 
depropanizatora gala frakcijas. Taj ā 
ir ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt lielāku par C 5.) 649-373-00-7 271-726-5 68606-10-0 P 
Naftas ligro īns, vieglais, bez s ēra 
savienojumiem; nestandarta ligro īns 
ar zemu viršanas temperat ūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, attīrot 
naftas destil ātu no sēra 
savienojumiem, lai p ārvērstu 
merkaptānus vai atdal ītu skābos 
piemaisījumus. Taj ā ir galvenok ārt 
piesātināti un nepies ātināti 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt diapazon ā no C3 līdz 
C6, un aptuvens t ā viršanas 
temperatūras diapazons ir no -20°C 
to 100°C.) 649-374-00-2 272-206-0 68783-66-4 P 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/703 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Dabasgāzes kondens āti; nestandarta 
ligroīns ar zemu viršanas 
temperatūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, kas atdal īta un/vai 
kondensēta no dabasg āzes tās 
transportēšanas laik ā, un kuru sav āc 
urbumu viet ās un/vai ražošanas, 
savākšanas, pārsūknēšanas 
cauruļvados, glab ātuvēs, skruberos 
un citur. Taj ā pārsvarā ir 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt C 2-8.) 649-375-00-8 272-896-3 68919-39-1 J 
Naftas destil āti, ligroīna unificētāja 
attvaicētājs; nestandarta ligro īns ar 
zemu viršanas temperat ūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, attvaic ējot 
produktus no ligro īna unificētāja. 
Tajā ir piesātināti alifātiski 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt C 2-C6.) 649-376-00-3 272-932-8 68921-09-5 P 
L 396/704 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas ligro īns, viegls, katal ītiski 
riformēts, frakcija bez arom ātiski 
savienojumiem; nestandarta ligro īns 
ar zemu viršanas temperat ūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst kā atlikums 
pēc katalītiski riform ētā ligroīna 
aromātiskās frakcijas atdal īšanas 
selektīvā absorbcijas proces ā. Tajā 
ir galvenok ārt piesātināti un 
nepiesātināti ogļūdeņraži ar oglek ļa 
atomu skaitu galvenok ārt diapazon ā 
no C5 līdz C8, un aptuvens t ā 
viršanas temperat ūras diapazons ir 
no 66°C to 121°C.) 649-377-00-9 285-510-3 85116-59-2 P 
Benzīns; nestandarta ligro īns ar 
zemu viršanas temperat ūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
sacienojums, kur ā pārsvarā ir 
parafīnu, cikloparaf īnu, aromātiskās 
un olefīnu rindas og ļūdeņraži ar 
oglekļa atomu skaitu, galvenok ārt 
lielāku par C 3 un viršanas 
temperatūru diapazon ā aptuveni no 
30oC līdz 260oC.) 649-378-00-4 289-220-8 86290-81-5 P 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/705 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Aromātiski ogļūdeņraži, C 7-8, 
dealkilēšanas produkti, destil ācijas 
atlikumi; nestandarta ligro īns ar 
zemu viršanas temperat ūru 649-379-00-X 292-698-0 90989-42-7 P 
Ogļūdeņraži, C 4-6, depentanizatora 
vieglās frakcijas, arom ātisko vielu 
hidrētājs; nestandarta ligro īns ar 
zemu viršanas temperat ūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, kā pirmais 
destilāts no depentanizatora 
kolonnas pirms arom ātisko 
savienojumu hidr ēšanas. Taj ā ir 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
diapazonā no C4 līdz C6, 
galvenokārt butāns, un aptuvens t ā 
viršanas temperat ūras diapazons ir 
no 11,7°C l īdz 40°C.) 649-380-00-5 295-298-4 91995-38-9 P 
Naftas destil āti, uzkarsēts tvaika 
krekinga ligro īns, bagātināts ar C 5; 
nestandarta ligro īns ar zemu 
viršanas temperat ūru 
 649-381-00-0 295-302-4 91995-41-4 P 
L 396/706 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko destil ē no karstā 
tvaika kreking ā iegūta ligroīna. Tajā 
pārsvarā ir ogļūdeņraži ar oglek ļa 
atomu skaitu C 4-C6, galvenok ārt 
C5.)     
Naftas ekstrakti, katal ītiski 
riformētais vieglais ligro īna 
šķīdinātājs; nestandarta ligro īns ar 
zemu viršanas temperat ūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, ekstrah ējot 
ar šķīdinātāju katalītiski riform ētās 
naftas destil ātu. Tajā ir ūdeņradis, 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt diapazon ā no C7 līdz 
C8; un aptuvens t ā viršanas 
temperatūras diapazons ir no 100°C 
līdz 200°C.) 649-382-00-6 295-331-2 91995-68-5 P 
Naftas ligro īns, viegls, 
hidrodesulfuriz ēts, dearomatiz ēts; 
nestandarta ligro īns ar zemu 
viršanas temperat ūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko destil ē no 
hidrodesulfuriz ētas un 
dearomatiz ētas vieglās naftas 
frakcijas. Taj ā galvenok ārt ir 
benzols un t ā analogi, ar viršanas 
temperatūras diapazonu aptuveni no 
90°C līdz 100°C.) 649-383-00-1 295-434-2 92045-53-9 P 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/707 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas ligro īns, vieglais, bag ātināts 
ar C 5, bez sēra savienojumiem; 
nestandarta ligro īns ar zemu 
viršanas temperat ūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, attīrot 
naftas ligro īnu no sēra 
savienojumiem, lai p ārveidotu 
merkaptānus vai atdal ītu skābos 
piemaisījumus. Taj ā ir ogļūdeņraži 
ar oglekļa atomu skaitu diapazon ā 
no C4 līdz C5, galvenok ārt butāns, 
un aptuvens t ā viršanas 
temperatūras diapazons ir no 
11,7°C līdz 35°C.) 649-384-00-7 295-442-6 92045-60-8 P 
Ogļūdeņraži, C 8-11, ligroīna 
krekinga produkti, toluola frakcija; nestandarta ligro īns ar zemu 
viršanas temperat ūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko destil ē no 
hidroģenētā krekingā iegūta 
ligroīna. Tajā ir ogļūdeņraži ar 
oglekļa atomu skaitu diapazon ā no 
C8 līdz C11, un aptuvens t ā 
viršanas temperat ūras diapazons ir 
no 130°C l īdz 205°C.) 649-385-00-2 295-444-7 92045-62-0 P 
Ogļūdeņraži, no C 4 līdz C 11, 
ligroīna krekinga produkti; bez 
aromātiskiem savienojumiem 
nestandarta ligro īns ar zemu 
viršanas temperat ūru 
 649-386-00-8 295-445-2 92045-63-1 P 
L 396/708 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst no 
prehidroģenēta krekinga ligro īna, 
no kā atdestilēta ogļūdeņražu 
frakcija ar benzolu un toluolu, k ā 
arī frakcija ar augst āku viršanas 
temperatūru. Tajā ir ogļūdeņraži ar 
oglekļa atomu skaitu diapazon ā no 
C4 līdz C11, un aptuvens t ā 
viršanas temperat ūras diapazons ir 
no 30°C l īdz 205°C.)     
Naftas ligro īns, vieglais, uzkars ēts, 
tvaika krekings; nestandarta ligro īns 
ar zemu viršanas temperat ūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, frakcion ējot 
tvaika kreking ā apstrādātu ligroīnu 
pēc reģenerācijas termisk ā apstrādē. 
Tajā parsvarā ir ogļūdeņraži ar 
oglekļa atomu skaitu galvenok ārt 
diapazonā no C4 līdz C6, un 
aptuvens t ā viršanas temperat ūras 
diapazons ir no 0°C l īdz 80°C.) 649-387-00-3 296-028-8 92201-97-3 P 
Naftas destil āti, bagātināti ar C 6; 
nestandarta ligro īns ar zemu 
viršanas temperat ūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko destil ē no naftas. 
Tajā ir ogļūdeņraži ar oglek ļa 
atomu skaitu diapazon ā no C5 līdz 
C7, un aptuvens t ā viršanas 
temperatūras diapazons ir no 60°C 
līdz 70°C.) 649-388-00-9 296-903-4 93165-19-6 P 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/709 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Benzīns, pirolīze, hidroģenēts; 
nestandarta ligro īns ar zemu 
viršanas temperat ūru 
(Pirolizēta benzīna hidroģenēzes 
destilācijas frakcija ar viršanas 
temperatūras daipazonu aptuveni no 
20°C līdz 200°C.) 649-389-00-4 302-639-3 94114-03-1 P 
Naftas destil āti, apstrādāti tvaika 
krekingā, frakcija no C 8 līdz C 12, 
polimeriz ēti, destilāta vieglās 
frakcijas; nestandarta ligro īns ar 
zemu viršanas temperat ūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko no polimeriz ētas 
oglekļa frakcijas C 8 līdz C 12 destilē 
no tvaika kreking ā apstrādātiem 
naftas destil ātiem. Tajā pārsvarā ir 
aromātiski ogļūdeņraži ar oglek ļa 
atomu skaitu galvenok ārt C 8 -C 12.) 649-390-00-X 305-750-5 95009-23-7 P 
Naftas ekstrakti, smagais ligro īna 
šķīdinātājs, apstrādāts ar māliem; 
nestandarta ligro īns ar zemu 
viršanas temperat ūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, apstrādājot 
smagu naftas š ķīdinātāja ekstraktu 
ar balinātājmāliem. Tajā ir 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
diapazonā no C6 līdz C10, un 
aptuvens t ā viršanas temperat ūras 
diapazons ir no 80°C l īdz 180°C.) 649-391-00-5 308-261-5 97926-43-7 P 
L 396/710 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas ligro īns, vieglais, apstr ādāts 
tvaika kreking ā, bez benzola, 
termiski apstr ādāts; nestandarta 
ligroīns ar zemu viršanas 
temperatūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, apstrādājot 
un destilējot vieglo, tvaika kreking ā 
iegūtu naftas ligro īnu, no kā attīrīts 
benzols. Taj ā parsvarā ir 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
diapazonā galvenok ārt no C7 l īdz 
C12, un aptuvens t ā viršanas 
temperatūras diapazons ir no 95°C 
līdz 200°C.) 649-392-00-0 308-713-1 98219-46-6 P 
Naftas ligro īns, vieglais, apstr ādāts 
tvaika kreking ā, termiski apstr ādāts; 
nestandarta ligro īns ar zemu 
viršanas temperat ūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, apstrādājot 
un destilējot vieglo, tvaika kreking ā 
iegūtu naftas ligro īnu. Tajā parsvarā 
ir ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu 
skaitu diapazon ā galvenok ārt no C5 
līdz C6, un aptuvens t ā viršanas 
temperatūras diapazons ir no 35°C 
līdz 80°C.) 649-393-00-6 308-714-7 98219-47-7 P 
Naftas destil āti, C 7-9, bagātināti ar 
C8, hidrodesulfuriz ēti, 
dearomatiz ēti; nestandarta ligro īns 
ar zemu viršanas temperat ūru 
 649-394-00-1 309-862-5 101316-56-7 P 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/711 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko destil ē no naftas 
hidrodesulfuriz ētas un 
dearomatiz ētas vieglās frakcijas. 
Tajā ir ogļūdeņraži ar oglek ļa 
atomu skaitu diapazon ā no C7 līdz 
C9, un aptuvens t ā viršanas 
temperatūras diapazons ir no 120°C 
līdz 130°C.)     
Ogļūdeņraži, C 6-8, hidroģenēti, 
dearomatiz ēti ar sorbentiem, toluola 
rafinācija; nestandarta ligro īns ar 
zemu viršanas temperat ūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, sorbējot 
toluolu no og ļūdeņražu frakcijas, ko 
iegūst no katalizatora kl ātbūtnē ar 
ūdeņradi apstrādāta, kreking ā iegūta 
benzīna. Tajā pārsvarā ir 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
diapazonā galvenok ārt no C6 l īdz 
C8, un aptuvens t ā viršanas 
temperatūras diapazons ir no 80°C 
līdz 135°C.) 649-395-00-7 309-870-9 101316-66-9 P 
Naftas ligro īns, hidrodesulfuriz ēts, 
pilna diapazona koks ēšanas iekārtas 
destilāts; nestandarta ligro īns ar 
zemu viršanas temperat ūru 
 649-396-00-2 309-879-8 101316-76-1 P 
L 396/712 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, frakcion ējot 
hidrodesulfuriz ētu koksēšanas 
destilātu. Tajā ir ogļūdeņraži ar 
oglekļa atomu skaitu diapazon ā no 
C5 līdz C11, un aptuvens t ā 
viršanas temperat ūras diapazons ir 
no 23°C l īdz 196°C.)     
Naftas ligro īns, vieglais, bez s ēra 
savienojumiem; nestandarta ligro īns 
ar zemu viršanas temperat ūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, attīrot 
naftas ligro īnu no sēra 
savienojumiem, lai p ārveidotu 
merkaptānus vai atdal ītu skābos 
piemaisījumus. Taj ā ir ogļūdeņraži 
ar oglekļa atomu skaitu diapazon ā 
no C5 līdz C8, un aptuvens t ā 
viršanas temperat ūras diapazons ir 
no 20°C l īdz 130°C.) 649-397-00-8 309-976-5 101795-01-1 P 
Ogļūdeņraži, C 3-6, bagātināti ar C 5, 
tvaika krekinga ligro īns; 
nestandarta ligro īns ar zemu 
viršanas temperat ūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko destil ē no tvaika 
krekinga ligro īna. Tajā pārsvarā ir 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
C3-C 6, galvenok ārt C 5.) 649-398-00-3 310-012-0 102110-14-5 P 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/713 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Ogļūdeņraži, bagātināti ar C 5, ar 
diciklopentadi ēnu; nestandarta 
ligroīns ar zemu viršanas 
temperatūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko destil ē no tvaika 
krekinga produktiem. Taj ā ir 
galvenokārt ogļūdeņraži ar oglek ļa 
atomu skaitu C 5 un diciklpentadi ēns 
ar viršanas temperat ūras aptuvenu 
diapazonu no 30°C l īdz 170°C.) 649-399-00-9 310-013-6 102110-15-6 P 
Naftas atlikumi, viegli tvaika 
krekinga produkti, ar arom ātiskiem 
savienojumiem; nestandarta ligro īns 
ar zemu viršanas temperat ūru 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko destil ē no tvaika 
krekinga vai l īdzīgu procesu 
produktiem, no k ā atdalīti paši 
vieglākie produkti, ieg ūstot 
atlikumus, s ākot no og ļūdeņražiem 
ar oglekļa atomu skaitu, liel āku par 
C5. Tajā pārsvarā ir aromātiski 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu 
skaitu, liel āku par C 5 un viršanas 
temperatūru aptuveni virs 40oC.) 649-400-00-2 310-057-6 102110-55-4 P 
Ogļūdeņraži, C ≥5, bagātināti ar C 5 
līdz C 6; nestandarta ligro īns ar 
zemu viršanas temperat ūru 649-401-00-8 270-690-8 68476-50-6 P 
Ogļūdeņraži, bagātināti ar C 5 līdz 
C6; nestandarta ligro īns ar zemu 
viršanas temperat ūru 649-402-00-3 270-695-5 68476-55-1 P 
Aromātiski ogļūdeņraži, no C 8 līdz 
C10; Vieglās eļļas redestil āts ar 
augstu viršanas temperat ūru 649-403-00-9 292-695-4 90989-39-2 P 
L 396/714 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas destil āti, viegli katal ītiskā 
krekinga produkti; krekinga g āzeļļa 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, destilējot 
katalītiskā krekinga produktus. Taj ā 
ir ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu 
skaitu diapazon ā no C9 līdz C25, un 
aptuvens t ā viršanas temperat ūras 
diapazons ir no 150°C l īdz 400°C.) 
Tajā ir samērā daudz diciklisku 
aromātisku ogļūdeņražu.) 649-435-00-3 265-060-4 64741-59-9  
Naftas destil āti, katalītiskā krekinga 
starpprodukti; krekinga g āzeļļa 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, destilējot 
katalītiskā krekinga produktus. Taj ā 
ir ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu 
skaitu diapazon ā no C11 līdz C30, 
un aptuvens t ā viršanas 
temperatūras diapazons ir no 205°C 
līdz 450°C.) Taj ā ir samērā daudz 
triciklisku arom ātisku ogļūdeņražu.) 649-436-00-9 265-062-5 64741-60-2  
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/715 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas destil āti, viegls termisks 
krekings; krekinga g āzeļļa 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, destilējot 
termiskā krekinga produktus. Taj ā 
ir galvenok ārt piesātināti un 
nepiesātināti ogļūdeņraži ar oglek ļa 
atomu skaitu galvenok ārt diapazon ā 
no C10 līdz C22, un aptuvens t ā 
viršanas temperat ūras diapazons ir 
no 160°C l īdz 370°C.) 649-438-00-X 265-084-5 64741-82-8  
Naftas destil āti, hidrodesulfuriz ēti, 
viegli katal ītiskā krekinga produkti; 
krekinga g āzeļļa 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, apstrādājot 
vieglos katal ītiskā krekinga 
destilātus ar ūdeņradi, lai organisko 
sēru pārvērstu par sērūdeņradi, ko 
atdala. Taj ā ir ogļūdeņraži ar 
oglekļa atomu skaitu diapazon ā no 
C9 līdz C25, un aptuvens t ā 
viršanas temperat ūras diapazons ir 
no 150°C l īdz 400°C.) Taj ā ir 
samērā daudz diciklisku arom ātisku 
ogļūdeņražu.) 649-439-00-5 269-781-5 68333-25-5  
L 396/716 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas destil āti, vieglais tvaika 
krekinga ligro īns; krekinga g āzeļļa 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, vairākkārt 
destilējot tvaika krekinga 
produktus. Taj ā ir ogļūdeņraži ar 
oglekļa atomu skaitu galvenok ārt 
no C10 līdz C18.) 649-440-00-0 270-662-5 68475-80-9  
Naftas destil āti, tvaika krekinga 
naftas destil āts; krekinga g āzeļļa 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko destil ē no tvaika 
krekinga destil āta un/vai t ā 
frakcionatora produktiem. Taj ā ir 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt no C 10 līdz polimēriem 
ar mazu molekulsvaru.) 649-441-00-6 270-727-8 68477-38-3  
Naftas gāzeļļas, tvaika krekinga 
produkti; krekinga g āzeļļa 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko destil ē no tvaika 
krekinga produktiem. Taj ā ir 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu 
skaitu, galvenok ārt lielāku par C 9, 
un tā viršanas temperat ūras 
aptuvens diapazons ir no 205°C l īdz 
400°C.) 649-442-00-1 271-260-2 68527-18-4  
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/717 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas destil āti, hidrodesulfuriz ēti 
termiskā krekinga starpprodukti; 
krekinga g āzeļļa 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, frakcion ējot 
hidrodesulfuriz ētus termisk ā 
krekinga destil ātus. Tajā ir 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
diapazonā no C11 līdz C25, un 
aptuvens t ā viršanas temperat ūras 
diapazons ir no 205°C l īdz 400°C.) 649-443-00-7 285-505-6 85116-53-6  
Naftas gāzeļļas, termisk ā krekinga 
produkti, hidrodesulfuriz ēti; 
krekinga g āzeļļa 649-444-00-2 295-411-7 92045-29-9  
Naftas atlikumi, hidro ģenēts tvaika 
krekinga ligro īns; krekinga g āzeļļa 
 649-445-00-8 295-514-7 92062-00-5  
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst kā atlikuma 
frakcija, destil ējot ar ūdeņradi 
apstrādāto tvaika krekinga ligro īnu. 
Tajā galvenok ārt ir ogļūdeņraži, ar 
viršanas temperat ūras diapazonu no 
200°C līdz 350°C.     
L 396/718 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas atlikumi, tvaika krekinga 
ligroīna destilāts; krekinga g āzeļļa 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, kā 
destilācijas kolonnas beigu frakcija, 
atdalot izpl ūdes gāzes no tvaika 
krekinga ligro īna augstā 
temperatūrā. Tā viršanas 
temperatūra ir diapazon ā aptuveni 
no 147°C l īdz 300°C, un 50°C 
temperatūrā tā ir gatava e ļļa ar 
viskozitāti 18 10-6 m².s-1.) 649-446-00-3 295-517-3 92062-04-9  
Naftas destil āti, viegli katal ītiskā 
krekinga produkti, termiski noārdīti; krekinga g āzeļļa 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, destilējot 
katalītiskā krekinga produktus, ko 
izmanto k ā siltuma p ārneses 
šķidrumu. Taj ā galvenok ārt ir 
ogļūdeņraži, ar viršanas 
temperatūras diapazonu no 190°C 
līdz 340°C. Tvaik ā var būt 
organiski s ēra savienojumi.) 649-447-00-9 295-991-1 92201-60-0  
Naftas atlikumi, tvaika krekinga 
produkti, uzkars ēts ligroīns; 
krekinga g āzeļļa 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst kā 
atlikumus, destil ējot uzkars ētu 
tvaika krekinga ligro īnu, ar viršanas 
temperatūras diapazonu no 150°C 
līdz 350°C.) 649-448-00-4 297-905-8 93763-85-0  
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/719 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas gāzeļļas, viegls vakuums, 
hidrodesulfuriz ēti termisk ā 
krekinga produkti; krekinga g āzeļļa 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, katalītiski 
dehidrosulfuriz ējot termisk ā 
krekinga vieglo vakuuma naftu. Tajā ir ogļūdeņraži ar oglek ļa 
atomu skaitu diapazon ā no C14 līdz 
C20, un aptuvens t ā viršanas 
temperatūras diapazons ir no 270°C 
līdz 370°C.) 649-450-00-5 308-278-8 97926-59-5  
Naftas destil āti, hidrodesulfuriz ēta 
vidējā koksēšanas iekārtas frakcija; 
krekinga g āzeļļa 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, frakcion ējot 
hidrodesulfuriz ētu koksēšanas 
iekārtas destil ātu. Tajā ir 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
diapazonā no C12 līdz C21, un 
aptuvens t ā viršanas temperat ūras 
diapazons ir no 200°C l īdz 360°C.) 649-451-00-0 309-865-1 101316-59-0  
Naftas destil āti, smagie tvaika 
krekinga produkti; krekinga g āzeļļa 
 649-452-00-6 309-939-3 101631-14-5  
L 396/720 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko destil ē no tvaika 
krekinga smagiem atlikumiem. Taj ā 
ir galvenok ārt aromātiski, olef īnu 
rindas un pies ātināti ogļūdeņraži ar 
aptuvenu viršanas temperat ūras 
diapazonu no 250°C l īdz 400°C.)     
Naftas destil āti, smagie 
hidrokrekinga pr odukti; nestandarta 
jēlnafta 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko destil ē no 
hidrokrekinga produktiem. Taj ā ir 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
diapazonā no C15 līdz C39, un 
aptuvens t ā viršanas temperat ūras 
diapazons ir no 260°C l īdz 600°C.) 649-453-00-1 265-077-7 64741-76-0 L 
Naftas destil āti, ar šķīdinātāju 
attīrītā smagā parafīnu frakcija; 
nestandarta j ēlnafta 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst kā rafinātu 
ekstrakcijas proces ā ar šķīdinātāju. 
Tajā pārsvarā ir naftēnu rindas 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt C20-C50 un ir gatava 
eļļa ar viskozit āti 19 10 cSt -1 oC 
temperatūrā.) 649-454-00-7 265-090-8 64741-88-4 L 
Naftas destil āti, ar šķīdinātāju 
attīrītā vieglā parafīnu frakcija; 
nestandarta j ēlnafta 
 649-455-00-2 265-091-3 64741-89-5 L 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/721 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst kā rafinātu 
ekstrakcijas proces ā ar šķīdinātāju. 
Tajā pārsvarā ir ogļūdeņraži ar 
oglekļa atomu skaitu galvenok ārt 
C15-C30 un ir gatava e ļļa ar 
viskozitāti lielāku kā 19 cSt 10 oC 
temperatūrā.)     
Atlikuma e ļļas (naftas), ar 
šķīdinātāju attīrīta no asfaltiem; 
nestandarta j ēlnafta 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, šķīdinātājos 
šķīstošas frakcijas veid ā no 
atlikuma, bez asfaltiem ar C 3-C4 
šķīdinātājiem. Pārsvarā tajā ir 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt lielāku par C25, un ar 
aptuvenu viršanas temperat ūru virs 
390 oC.) 649-456-00-8 265-096-0 64741-95-3 L 
Naftas destil āti, ar šķīdinātājiem 
attīrīta smagā naftēnu frakcija; 
nestandarta j ēlnafta 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst kā rafinātu 
ekstrakcijas proces ā ar šķīdinātāju. 
Tajā ir ogļūdeņraži ar oglek ļa 
atomu skaitu galvenok ārt C 20-C50 
un ir gatava e ļļa ar viskozit āti 
vismaz 19 SUS 10 oF temperat ūrā (-
1 cSt 40 oC temperat ūrā). Tajā ir 
samērā maz norm ālu parafīnu.) 649-457-00-3 265-097-6 64741-96-4 L 
L 396/722 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas destil āti, ar šķīdinātājiem 
attīrīta vieglā naftēnu frakcija; 
nestandarta j ēlnafta 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst kā rafinātu 
ekstrakcijas proces ā ar šķīdinātāju. 
Tajā pārsvarā ir ogļūdeņraži ar 
oglekļa atomu skaitu galvenok ārt 
C15- C30 un ir gatava e ļļa ar 
viskozitāti lielāku par 19 cSt 10 oC 
temperatūrā.) Tajā ir samērā maz 
normālu parafīnu.) 649-458-00-9 265-098-1 64741-97-5 L 
Atlikuma e ļļas (naftas), att īrītas ar 
šķīdinātāju; nestandarta j ēlnafta 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, šķīdinātājā 
nešķīstošas frakcijas veid ā, 
atlikumu att īrot ar šķīdinātāju, 
lietojot tādus polārus šķīdinātājus 
kā fenols un furfurols. Taj ā ir 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt lielāku par C25, un ar 
aptuvenu viršanas temperat ūru virs 
350oC. 649-459-00-4 265-101-6 64742-01-4 L 
Naftas destil āti, ar māliem 
apstrādāta parafīnu frakcija; 
nestandarta j ēlnafta 649-460-00-X 265-137-2 64742-36-5 L 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/723 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, apstrādājot 
naftas frakciju ar dab īgiem vai 
modificētiem māliem kontakta vai 
perkolācijas procesa veid ā, lai 
atdalītu zīmju polāros savienojumus 
un piemais ījumus. Taj ā ir 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt C 20-C50 un ir gatava 
eļļa ar viskozit āti vismaz 19 SUS 
10 oF temperat ūrā (-1 cSt 40 oC 
temperatūrā). Tajā ir samērā daudz 
piesātinātu ogļūdeņražu.)     
Naftas destil āti, ar māliem 
apstrādāta vieglā parafīnu frakcija; 
nestandarta j ēlnafta 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, apstrādājot 
naftas frakciju ar dab īgiem vai 
modificētiem māliem kontakta vai 
perkolācijas procesa veid ā, lai 
atdalītu zīmju polāros savienojumus 
un piemais ījumus. Taj ā pārsvarā ir 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt C 15- C30 un ir gatava 
eļļa ar viskozit āti lielāku par 19 cSt 
10 oC temperat ūrā.) Tajā ir samērā 
daudz pies ātinātu ogļūdeņražu.) 649-461-00-5 265-138-8 64742-37-6 L 
L 396/724 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Atlikuma e ļļas (naftas), apstr ādātas 
ar māliem; nestandarta j ēlnafta 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, apstrādājot 
atlikuma e ļļu ar dabīgiem vai 
modificētiem māliem kontakta vai 
perkolācijas procesa veid ā, lai 
atdalītu zīmju polāros savienojumus 
un piemais ījumus. Taj ā ir 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt lielāku par C25, un ar 
aptuvenu viršanas temperat ūru virs 
350oC. 649-462-00-0 265-143-5 64742-41-2 L 
Naftas destil āti, ar māliem 
apstrādāta smagā naftēnu frakcija; 
nestandarta j ēlnafta 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, apstrādājot 
naftas frakciju ar dab īgiem vai 
modificētiem māliem kontakta vai 
perkolācijas procesa veid ā, lai 
atdalītu zīmju polāros savienojumus 
un piemais ījumus. Taj ā ir 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt C 20-C50 un ir gatava 
eļļa ar viskozit āti vismaz 19 SUS 
10 oF temperat ūrā (-1 cSt 40 oC 
temperatūrā). Tajā ir samērā maz 
normālu parafīnu.) 649-463-00-6 265-146-1 64742-44-5 L 
Naftas destil āti, ar māliem 
apstrādāta vieglā naftēnu frakcija; 
nestandarta j ēlnafta 
 649-464-00-1 265-147-7 64742-45-6 L 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/725 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, apstrādājot 
naftas frakciju ar dab īgiem vai 
modificētiem māliem kontakta vai 
perkolācijas procesa veid ā, lai 
atdalītu zīmju polāros savienojumus 
un piemais ījumus. Taj ā pārsvarā ir 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt C 15- C30 un ir gatava 
eļļa ar viskozit āti lielāku par 19 cSt 
10 oC temperat ūrā.) Tajā ir samērā 
maz norm ālu parafīnu.)     
Naftas destil āti, ar ūdeņradi 
apstrādāta smagā naftēnu frakcija; 
nestandarta j ēlnafta 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, apstrādājot 
naftas frakciju ar ūdeņradi 
katalizatora kl ātbūtnē. Tajā ir 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt C 20-C50 un ir gatava 
eļļa ar viskozit āti vismaz 19 SUS 
10 oF temperat ūrā (-1 cSt 40 oC 
temperatūrā). Tajā ir samērā maz 
normālu parafīnu.) 649-465-00-7 265-155-0 64742-52-5 L 
Naftas destil āti, ar ūdeņradi 
apstrādāta vieglā naftēnu frakcija; 
nestandarta j ēlnafta 
 649-466-00-2 265-156-6 64742-53-6 L 
L 396/726 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, apstrādājot 
naftas frakciju ar ūdeņradi 
katalizatora kl ātbūtnē. Tajā pārsvarā 
ir ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt C 15- C30 un ir 
gatava eļļa ar viskozit āti lielāku par 
19 cSt 10 oC temperat ūrā.) Tajā ir 
samērā maz norm ālu parafīnu.)     
Naftas destil āti, ar ūdeņradi 
apstrādāta smagā parafīnu frakcija; 
nestandarta j ēlnafta 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, apstrādājot 
naftas frakciju ar ūdeņradi 
katalizatora kl ātbūtnē. Tajā ir 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt C 20-C50 un ir gatava 
eļļa ar viskozit āti vismaz 19 SUS 
10 oF temperat ūrā (-1 cSt 40 oC 
temperatūrā). Tajā ir samērā daudz 
piesātinātu ogļūdeņražu.) 649-467-00-8 265-157-1 64742-54-7 L 
Naftas destil āti, ar ūdeņradi 
apstrādāta vieglā parafīnu frakcija; 
nestandarta j ēlnafta 
 649-468-00-3 265-158-7 64742-55-8 L 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/727 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, apstrādājot 
naftas frakciju ar ūdeņradi 
katalizatora kl ātbūtnē. Tajā pārsvarā 
ir ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt C 15- C30 un ir 
gatava eļļa ar viskozit āti lielāku par 
19 cSt 10 oC temperat ūrā.) Tajā ir 
samērā daudz pies ātinātu 
ogļūdeņražu.)     
Naftas destil āti, ar šķīdinātāju no 
parafīniem attīrītā vieglā parafīnu 
frakcija; nestandarta j ēlnafta 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, atdalot 
normālos parafīnus no naftas 
frakcijas ar š ķīdinātāju 
kristalizācijas proces ā. Tajā 
pārsvarā ir ogļūdeņraži ar oglek ļa 
atomu skaitu galvenok ārt C 15- C30 
un ir gatava e ļļa ar viskozit āti 
lielāku par 19 cSt 10 oC 
temperatūrā.) 649-469-00-9 265-159-2 64742-56-9 L 
Atlikuma e ļļas (naftas), apstr ādātas 
ar ūdeņradi; nestandarta j ēlnafta 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, apstrādājot 
naftas frakciju ar ūdeņradi 
katalizatora kl ātbūtnē. Tajā ir 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt lielāku par C25, un ar 
aptuvenu viršanas temperat ūru virs 
350oC. 649-470-00-4 265-160-8 64742-57-0 L 
L 396/728 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Atlikuma e ļļas (naftas), ar 
šķīdinātāju no paraf īniem attīrītās; 
nestandarta j ēlnafta 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, atdalot 
garo, sazaroto ķēžu ogļūdeņražus 
no atlikuma e ļļas kristaliz ācijas 
procesā ar šķīdinātāju. Tajā ir 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt lielāku par C25, un ar 
aptuvenu viršanas temperat ūru virs 
350oC. 649-471-00-X 265-166-0 64742-62-7 L 
Naftas destil āti, ar šķīdinātāju no 
parafīniem attīrītā smagā naftēnu 
frakcija; nestandarta j ēlnafta 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, atdalot 
normālos parafīnus no naftas 
frakcijas ar š ķīdinātāju 
kristalizācijas proces ā. Tajā ir 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt C 20-50 un ir gatava e ļļa 
ar viskozit āti ne mazāku kā 19 SUS 
10 oF temperat ūrā (-1 cSt 40 oC 
temperatūrā). Tajā ir samērā maz 
normālu parafīnu.) 649-472-00-5 265-167-6 64742-63-8 L 
Naftas destil āti, ar šķīdinātāju no 
parafīniem attīrītā vieglā naftēnu 
frakcija; nestandarta j ēlnafta 
 649-473-00-0 265-168-1 64742-64-9 L 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/729 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, atdalot 
normālos parafīnus no naftas 
frakcijas ar š ķīdinātāju 
kristalizācijas proces ā. Tajā 
pārsvarā ir ogļūdeņraži ar oglek ļa 
atomu skaitu galvenok ārt C 15- C30 
un ir gatava e ļļa ar viskozit āti 
lielāku par 19 cSt 10 oC 
temperatūrā.) Tajā ir samērā maz 
normālu parafīnu.)     
Naftas destil āti, ar šķīdinātāju no 
parafīniem attīrītā smagā parafīnu 
frakcija; nestandarta j ēlnafta 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, atdalot 
normālos parafīnus no naftas 
frakcijas ar š ķīdinātāju 
kristalizācijas proces ā. Tajā 
pārsvarā ir ogļūdeņraži ar oglek ļa 
atomu skaitu galvenok ārt C20- C 50 
un ir gatava e ļļa ar viskozit āti 
lielāku par 19 cSt 10 oC 
temperatūrā.) 649-474-00-6 265-169-7 64742-65-0 L 
Naftēnu eļļas (naftas), katal ītiski no 
parafīniem attīrītā smagā frakcija; 
nestandarta j ēlnafta 
 649-475-00-1 265-172-3 64742-68-3 L 
L 396/730 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, katalītiskā 
deparafin ācijas proces ā. Tajā 
pārsvarā ir ogļūdeņraži ar oglek ļa 
atomu skaitu galvenok ārt C 20-50 un 
10oC temperat ūrā tā ir gatava e ļļa ar 
viskozitāti vismaz. Taj ā ir samērā 
maz norm ālu parafīnu.)     
Naftēnu eļļas (naftas), katal ītiski no 
parafīniem attīrītā vieglā frakcija; 
nestandarta j ēlnafta 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, katalītiskā 
deparafin ācijas proces ā. Tajā 
pārsvarā ir ogļūdeņraži ar oglek ļa 
atomu skaitu galvenok ārt C 15- C30 
un ir gatava e ļļa ar viskozit āti 
lielāku par 19 cSt 10 oC 
temperatūrā.) Tajā ir samērā maz 
normālu parafīnu.) 649-476-00-7 265-173-9 64742-69-4 L 
Naftas paraf īnu eļļas, katalītiski no 
parafīniem attīrītā smagā frakcija; 
nestandarta j ēlnafta 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, katalītiskā 
deparafin ācijas proces ā. Tajā 
pārsvarā ir ogļūdeņraži ar oglek ļa 
atomu skaitu galvenok ārt C20- C50 
un ir gatava e ļļa ar viskozit āti 
lielāku par 19 cSt 10 oC 
temperatūrā.) 649-477-00-2 265-174-4 64742-70-7 L 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/731 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas paraf īnu eļļas, katalītiski no 
parafīniem attīrītā vieglā frakcija; 
nestandarta j ēlnafta 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, katalītiskā 
deparafin ācijas proces ā. Tajā 
pārsvarā ir ogļūdeņraži ar oglek ļa 
atomu skaitu galvenok ārt C 15- C30 
un ir gatava e ļļa ar viskozit āti 
lielāku par 19 cSt 10 oC 
temperatūrā.) 649-478-00-8 265-176-5 64742-71-8 L 
Naftēnu eļļas (naftas), no 
parafīniem attīrītie smagie 
kompleksi; nestandarta j ēlnafta 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, atdalot 
lineāras ķēdes parafīnu 
ogļūdeņražus cietu vielu veid ā, 
apstrādājot izejas produktu ar 
reaģentu, tādu kā urīnviela. Taj ā ir 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt C 20-C50 un ir gatava 
eļļa ar viskozit āti vismaz 19 SUS 
10 oF temperat ūrā (-1 cSt 40 oC 
temperatūrā). Tajā ir samērā maz 
normālu parafīnu.) 649-479-00-3 265-179-1 64742-75-2 L 
Naftēnu eļļas (naftas), no 
parafīniem attīrītie vieglie 
kompleksi; nestandarta j ēlnafta 
 649-480-00-9 265-180-7 64742-76-3 L 
L 396/732 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, katalītiskā 
deparafin ācijas proces ā. Tajā 
pārsvarā ir ogļūdeņraži ar oglek ļa 
atomu skaitu galvenok ārt C 15-30 un 
ir gatava e ļļa ar viskozit āti 
apmēram 19 cSt 10 oC temperat ūrā. 
Tajā ir samērā maz norm ālu 
parafīnu.)     
Naftas sm ēreļļas, C 20-50, 
hidroģenētās, neitrālās uz eļļas 
pamata, ar lielu viskozit āti; 
nestandarta j ēlnafta 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, vieglo 
vakuuma g āzeļļu, smago vakuuma 
gāzeļļu un ar šķīdinātāju deasfalt ēto 
atlikuma e ļļu apstrādājot ar 
ūdeņradi katalizatora kl ātbūtnē 
divpakāpju proces ā, starp posmiem 
veicot deparafin āciju. Tajā pārsvarā 
ir ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt C 20-50 un ir 
gatava eļļa ar viskozit āti apmēram 
112 cSt 10 oC temperat ūrā. Tajā ir 
samērā daudz pies ātinātu 
ogļūdeņražu.) 649-481-00-4 276-736-3 72623-85-9 L 
Naftas sm ēreļļas, C 15-30, 
hidroģenētās, neitrālās uz eļļas 
pamata; nestandarta j ēlnafta 
 649-482-00-X 276-737-9 72623-86-0 L 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/733 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, vieglo 
vakuuma g āzeļļu un smago 
vakuuma g āzeļļu apstrādājot ar 
ūdeņradi katalizatora kl ātbūtnē 
divpakāpju proces ā, starp posmiem 
veicot deparafin āciju. Tajā pārsvarā 
ir ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt C 15-30 un ir 
gatava eļļa ar viskozit āti apmēram 
15 cSt 10 oC temperat ūrā. Tajā ir 
samērā daudz pies ātinātu 
ogļūdeņražu.)     
Naftas sm ēreļļas, C20 -50, 
hidroģenētās, neitrālās uz eļļas 
pamata; nestandarta j ēlnafta 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, vieglo 
vakuuma g āzeļļu, smago vakuuma 
gāzeļļu un ar šķīdinātāju deasfalt ēto 
atlikumu e ļļu apstrādājot ar 
ūdeņradi katalizatora kl ātbūtnē 
divpakāpju proces ā, starp posmiem 
veicot deparafin āciju. Tajā pārsvarā 
ir ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt C 20-50 un ir 
gatava eļļa ar viskozit āti apmēram 
32 cSt 10 oC temperat ūrā. Tajā ir 
samērā daudz pies ātinātu 
ogļūdeņražu.) 649-483-00-5 276-738-4 72623-87-1 L 
L 396/734 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Smēreļļas; nestandarta j ēlnafta 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, ekstrakcijas 
un deparafin ācijas procesos ar 
šķīdinātāju. Tajā pārsvarā ir 
piesātinātiem ogļūdeņraži ar oglek ļa 
atomu skaitu C 15-50.) 649-484-00-0 278-012-2 74869-22-0 L 
Naftas destil āti, kompleksi no 
parafīniem attīrītā smagā parafīnu 
frakcija; nestandarta j ēlnafta 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, 
deparafin ējot smagu paraf īnu 
destilātu. Tajā pārsvarā ir 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt C 20-C50 un ir gatava 
eļļa ar viskozit āti ≥ 19 SUS 10 oF 
temperatūrā (-1 cSt 40 oC 
temperatūrā). Tajā ir samērā maz 
normālu parafīnu.) 649-485-00-6 292-613-7 90640-91-8 L 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/735 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas destil āti, kompleksi no 
parafīniem attīrītā vieglā parafīnu 
frakcija; nestandarta j ēlnafta 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, 
deparafin ējot vieglu paraf īnu 
destilātu. Tajā pārsvarā ir 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt C12- C30 un ir gatava 
eļļa ar viskozit āti lielāku par 19 cSt 
10 oC temperat ūrā.) Tajā ir samērā 
maz norm ālu parafīnu.) 649-486-00-1 292-614-2 90640-92-9 L 
Naftas destil āti, ar šķīdinātāju no 
parafīniem attīrītā smagā parafīnu 
frakcija, apstr ādāta ar māliem; 
nestandarta j ēlnafta 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, apstrādājot 
deparafin ēto smagu paraf īnu 
destilātu ar dabīgiem vai 
modificētiem māliem kontakt ēšanas 
vai perkol ācijas procesa veid ā. 
Pārsvarā tajā ir ogļūdeņraži ar 
oglekļa atomu skaitu galvenok ārt 
C20-C50.) 649-487-00-7 292-616-3 90640-94-1 L 
L 396/736 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Ogļūdeņraži, C 20-50, ar šķīdinātāju 
no parafīniem attīrītā smagā 
parafīnu frakcija, apstr ādāta ar 
ūdeņradi; nestandarta j ēlnafta 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, apstrādājot 
deparafin ēto smagu paraf īnu 
destilātu ar ūdeņradi katalizatora 
klātbūtnē. Pārsvarā tajā ir 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt C20-C50.) 649-488-00-2 292-617-9 90640-95-2 L 
Naftas destil āti, ar šķīdinātāju no 
parafīniem attīrītā vieglā parafīnu 
frakcija, apstr ādāta ar māliem; 
nestandarta j ēlnafta 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, apstrādājot 
deparafin ēto vieglu paraf īnu 
destilātu ar dabīgiem vai 
modificētiem māliem kontakt ēšanas 
vai perkol ācijas proces ā. Pārsvarā 
tajā ir ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt C15-C30.) 649-489-00-8 292-618-4 90640-96-3 L 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/737 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas destil āti, ar šķīdinātāju no 
parafīniem attīrītā vieglā parafīnu 
frakcija, apstr ādāta ar ūdeņradi; 
nestandarta j ēlnafta 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, apstrādājot 
deparafin ēto vieglu paraf īnu 
destilātu ar ūdeņradi katalizatora 
klātbūtnē. Tajā ir ogļūdeņraži ar 
oglekļa atomu skaitu galvenok ārt 
C15-C30.) 649-490-00-3 292-620-5 90640-97-4 L 
Atlikuma e ļļas (naftas), apstr ādātas 
ar ūdeņradi, no paraf īniem attīrītas 
ar šķīdinātāju; nestandarta j ēlnafta 649-491-00-9 292-656-1 90669-74-2 L 
Atlikuma e ļļas (naftas), katal ītiski 
attīrītas no paraf īniem; nestandarta 
jēlnafta 649-492-00-4 294-843-3 91770-57-9 L 
Naftas destil āti, no paraf īniem 
attīrītais smagais paraf īna destilāts, 
apstrādāts ar ūdeņradi; nestandarta 
jēlnafta 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, intensīvi 
apstrādājot deparafin ēto destilātu ar 
ūdeņradi katalizatora kl ātbūtnē. 
Tajā pārsvarā ir ogļūdeņraži ar 
oglekļa atomu skaitu galvenok ārt 
C25-C39 un ir gatava e ļļa ar 
viskozitāti aptuveni 44 cSt 10 oC 
temperatūrā.) 649-493-00-X 295-300-3 91995-39-0 L 
L 396/738 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas destil āti, no paraf īniem 
attīrītais vieglais paraf īna destilāts, 
apstrādāts ar ūdeņradi; nestandarta 
jēlnafta 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, intensīvi 
apstrādājot deparafin ēto destilātu ar 
ūdeņradi katalizatora kl ātbūtnē. 
Tajā pārsvarā ir ogļūdeņraži ar 
oglekļa atomu skaitu galvenok ārt 
C21-C29 un ir gatava e ļļa ar 
viskozitāti aptuveni 13 cSt 10 oC 
temperatūrā.) 649-494-00-5 295-301-9 91995-40-3 L 
Naftas destil āti, hidrokrekring ēti, 
attīrīti ar šķīdinātājiem, bez 
parafīniem; nestandarta j ēlnafta 
(Komplekss š ķidru ogļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, 
rekristaliz ējot deparafin ētus, 
hidrokreking ā apstrādātus, ar 
šķīdinātāju attīrītus naftas 
destilātus.) 649-495-00-0 295-306-6 91995-45-8 L 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/739 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas destil āti, ar šķīdinātājiem 
attīrīta vieglo naft ēnu frakcija, 
apstrādāta ar ūdeņradi; nestandarta 
jēlnafta 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, katalizatora 
klātbūtnē apstrādājot naftas frakciju 
ar ūdeņradi un ekstrakcij ā ar 
šķīdinātāju atdalot arom ātiskus 
ogļūdeņražus. Taj ā pārsvarā ir 
naftēnu rindas og ļūdeņraži ar 
oglekļa atomu skaitu galvenok ārt 
no C 15 līdz C 30 un 10 oC 
temperatūrā ir gatava e ļļa ar 
viskozitāti no 13-15 10-6 m².s-1.) 649-496-00-6 295-316-0 91995-54-9 L 
Naftas sm ēreļļas, C 17-35, ekstrahētas 
ar šķīdinātāju, bez paraf īniem, 
apstrādātas ar ūdeņradi; nestandarta 
jēlnafta 649-497-00-1 295-423-2 92045-42-6 L 
Naftas sm ēreļļas, hidrokreking ētas, 
nearomātiskas, ar š ķīdinātājiem 
attīrītas no paraf īniem; nestandarta 
jēlnafta 649-498-00-7 295-424-8 92045-43-7 L 
Naftas atlikumu e ļļas, 
hidrokreking ētas, apstrādātas ar 
skābi, ar šķīdinātājiem attīrītas no 
parafīniem; nestandarta j ēlnafta 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, ar 
šķīdinātāju atdalot paraf īnus no 
atlikuma, ko ieg ūst, destilējot ar 
skābi un hidrokreking ā apstrādātu 
smago paraf īnu frakciju, ar viršanas 
temperatūru aptuveni virs 380oC.) 649-499-00-2 295-499-7 92061-86-4 L 
L 396/740 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas paraf īnu eļļas, smagās, 
attīrītas ar šķīdinātāju, kam att īrīti 
parafīni; nestandarta j ēlnafta 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst no paraf īnu 
jēlnaftas, kur ā ir sērs. Tajā pārsvarā 
ir smēreļļas, attīrītas ar šķīdinātāju 
un deparafin ētas, ar viskozit āti 10 
oC temperat ūrā – 65 10-6 m².s-1.) 649-500-00-6 295-810-6 92129-09-4 L 
Naftas sm ēreļļas, jēlnafta ar 
parafīniem; nestandarta j ēlnafta 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, attīrot 
jēlnaftu. Taj ā pārsvarā ir aromātiski, 
naftēnu un paraf īnu rindas 
ogļūdeņražiem, un 40 oC 
temperatūrā ir gatava e ļļa ar 
viskozitāti 23 10-6 m².s-1.) 649-501-00-1 297-474-6 93572-43-1 L 
Ogļūdeņraži, hidrokreking ēti 
parafīnu destilācijas atlikumi, ar 
šķīdinātāju attīrīti no paraf īniem; 
nestandarta j ēlnafta 649-502-00-7 297-857-8 93763-38-3 L 
Ogļūdeņraži, C 20-50, atlikuma e ļļas 
hidroģenēšanas vakuumdestil āts; 
nestandarta j ēlnafta 649-503-00-2 300-257-1 93924-61-9 L 
Naftas destil āti, smagie, att īrīti ar 
šķīdinātāju, apstrādāti ar ūdeņradi; 
nestandarta j ēlnafta 649-504-00-8 305-588-5 94733-08-1 L 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/741 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas destil āti, vieglie, att īrīti ar 
šķīdinātāju, hidrokrekings; 
nestandarta j ēlnafta 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, 
dearomatiz ējot ar šķīdinātāju 
hidrokreking ā apstrādātas naftas 
atlikumu. Taj ā parsvarā ir 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
diapazonā galvenok ārt no C18 l īdz 
C27, un aptuvens t ā viršanas 
temperatūras diapazons ir no 370°C 
līdz 450°C.) 649-505-00-3 305-589-0 94733-09-2 L 
Naftas sm ēreļļas, no C 18 līdz C 40, ar 
šķīdinātāju attīrītas no paraf īniem, 
hidrokrekings; nestandarta j ēlnafta 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, ar 
šķīdinātāju deparafin ējot 
hidrokreking ā apstrādātas naftas 
destilācijas atlikumu. Taj ā parsvarā 
ir ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu 
skaitu diapazon ā galvenok ārt no 
C18 līdz C40, un aptuvens t ā 
viršanas temperat ūras diapazons ir 
no 370°C l īdz 550°C.) 649-506-00-9 305-594-8 94733-15-0 L 
L 396/742 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas sm ēreļļas, C 18-40, ar 
šķīdinātāju attīrītas no paraf īniem, 
hidroģenētas, attīrītas; nestandarta 
jēlnafta 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, 
deparafin ējot ar šķīdinātāju 
hidroģenēto rafinātu, ko iegūst, 
ekstrahējot ar šķīdinātāju ar 
ūdeņradi apstrādāto naftas destil ātu. 
Tajā ir ogļūdeņraži ar oglek ļa 
atomu skaitu diapazon ā no C18 līdz 
C40, un aptuvens t ā viršanas 
temperatūras diapazons ir no 370°C 
līdz 550°C.) 649-507-00-4 305-595-3 94733-16-1 L 
Ogļūdeņraži, C 13-30, bagātināts ar 
aromātiski savienojumiem, ar 
šķīdinātāju ekstrah ētais naftēnu 
destilāts; nestandarta j ēlnafta 649-508-00-X 305-971-7 95371-04-3 L 
Ogļūdeņraži, C16 -32, bagātināts ar 
aromātiski savienojumiem, ar 
šķīdinātāju ekstrah ētais naftēnu 
destilāts; nestandarta j ēlnafta 649-509-00-5 305-972-2 95371-05-4 L 
Ogļūdeņraži, C 37-68, bez paraf īniem, 
deasfaltēti, ar ūdeņradi apstrādāti 
vakuumdestil ācijas atlikumi; 
nestandarta j ēlnafta 649-510-00-0 305-974-3 95371-07-6 L 
Ogļūdeņraži, C 37-65, ar ūdeņradi 
apstrādāti, deasfalt ēti 
vakuumdestil ācijas atlikumi; 
nestandarta j ēlnafta 649-511-00-6 305-975-9 95371-08-7 L 
Naftas destil āti, vieglie, 
hidrokrekings, att īrīti ar šķīdinātāju; 
nestandarta j ēlnafta 
 649-512-00-1 307-010-7 97488-73-8 L 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/743 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, ar 
šķīdinātāju apstrādājot 
hidrokreking ā apstrādātus naftas 
destilātus. Tajā pārsvarā ir 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
diapazonā galvenok ārt no C18 l īdz 
C27, un aptuvens t ā viršanas 
temperatūras diapazons ir no 370°C 
līdz 450°C.)     
Naftas destil āti, smagie, att īrīti ar 
šķīdinātāju, hidroģenēti; nestandarta 
jēlnafta 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, apstrādājot 
ar šķīdinātāju hidroģenētās naftas 
destilātu. Tajā ir ogļūdeņraži ar 
oglekļa atomu skaitu diapazon ā no 
C19 līdz C40, un aptuvens t ā 
viršanas temperat ūras diapazons ir 
no 390°C l īdz 550°C.) 649-513-00-7 307-011-2 97488-74-9 L 
Naftas sm ēreļļas, no C 18 līdz C 27, 
hidrokrekings, kam ar š ķīdinātāju 
attīrīti parafīni; nestandarta j ēlnafta 649-514-00-2 307-034-8 97488-95-4 L 
Ogļūdeņraži, no C 17 līdz C 30, 
apstrādāti ar ūdeņradi, deasfalt ēti ar 
šķīdinātāju, destilācijas atmosf ēras 
spiedienā atlikums, destil āta vieglās 
frakcijas; nestandarta j ēlnafta 
 649-515-00-8 307-661-7 97675-87-1 L 
L 396/744 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst kā 
sākumdestil ātu, vakuumdestil ējot 
izplūdes gāzes, ko ieg ūst, 
katalizatora kl ātbūtnē ar šķīdinātāju 
apstrādājot deasfalt ēto atlikumu ar 
ūdeņradi. Tajā pārsvarā ir 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
diapazonā galvenok ārt no C17 l īdz 
C30, un aptuvens t ā viršanas 
temperatūras diapazons ir no 300°C 
līdz 400°C.) T ā ir gatava e ļļa, kam 
100 oC temperat ūrā viskozitāte ir 4 
10-6 m².s-1.)     
Ogļūdeņraži, C 17-40, apstrādāti ar 
ūdeņradi, ar šķīdinātāju deasfalt ēts 
destilācijas atlikums, 
vakuumdestil ācijas viegl ās 
frakcijas; nestandarta j ēlnafta 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, kā sākuma 
destilāts, vakuumdestil ējot izplūdes 
gāzes, ko ieg ūst, katalizatora 
klātbūtnē apstrādājot ar ūdeņradi ar 
šķīdinātāju deasfalt ētu atlikumu. 
Viskozitāte ir 8 cSt aptuveni 100 oC 
(212 oF) temperat ūrā). Tajā ir 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
diapazonā no C17 līdz C40, un 
aptuvens t ā viršanas temperat ūras 
diapazons ir no 300°C l īdz 500°C.) 649-516-00-3 307-755-8 97722-06-0 L 
Ogļūdeņraži, C 13-27, ar šķīdinātāju 
ekstrahēta vieglā naftēnu frakcija; 
nestandarta j ēlnafta 
 649-517-00-9 307-758-4 97722-09-3 L 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/745 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, ekstrah ējot 
aromātiskos savienojumus no viegl ā 
naftēnu destilāta ar viskozit āti ir 9,5 
cSt 10 oC (-1 oF). Tajā ir 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
diapazonā no C13 līdz C27, un 
aptuvens t ā viršanas temperat ūras 
diapazons ir no 240°C l īdz 400°C.)     
Ogļūdeņraži, C14 -29, ar šķīdinātāju 
ekstrahēta vieglā naftēnu frakcija; 
nestandarta j ēlnafta 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, ekstrah ējot 
aromātiskos savienojumus no viegl ā 
naftēnu destilāta ar viskozit āti ir 16 
cSt 10 oC (-1 oF). Tajā ir 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
diapazonā no C14 līdz C29, un 
aptuvens t ā viršanas temperat ūras 
diapazons ir no 250°C l īdz 425°C.) 649-518-00-4 307-760-5 97722-10-6 L 
Ogļūdeņraži, C 27-42, dearomatiz ētie; 
nestandarta j ēlnafta 649-519-00-X 308-131-8 97862-81-2 L 
Ogļūdeņraži, no C 17 līdz C 30, 
destilāti, ko apstr ādā ar ūdeņradi, 
vieglās frakcijas; nestandarta 
jēlnafta 649-520-00-5 308-132-3 97862-82-3 L 
Ogļūdeņraži, no C 27 līdz C 45, 
naftēnu vakuumdestil āti; 
nestandarta j ēlnafta 649-521-00-0 308-133-9 97862-83-4 L 
L 396/746 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Ogļūdeņraži, C 27-45, dearomatiz ētie; 
nestandarta j ēlnafta 649-522-00-6 308-287-7 97926-68-6 L 
Ogļūdeņraži, no C 20 līdz C 58, ko 
apstrādā ar ūdeņradi; nestandarta 
jēlnafta 649-523-00-1 308-289-8 97926-70-0 L 
Ogļūdeņraži, no C 27 līdz C 42, ar 
naftēniem; nestandarta j ēlnafta 649-524-00-7 308-290-3 97926-71-1 L 
Atlikuma e ļļas (naftas), apstr ādātas 
ar ogli, ar š ķīdinātāju no paraf īniem 
attīrītas; nestandarta j ēlnafta 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, apstrādājot 
ar šķīdinātāju no paraf īniem attīrītā 
naftas atlikuma e ļļas ar aktīvo 
kokogli, lai atdal ītu polāro 
savienojumu un piemais ījumu 
paliekas.) 649-525-00-2 309-710-8 100684-37-5 L 
Atlikuma e ļļas (naftas), apstr ādātas 
ar māliem, ar šķīdinātāju no 
parafīniem attīrītas; nestandarta 
jēlnafta 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, apstrādājot 
ar šķīdinātāju no paraf īniem attīrītā 
naftas atlikuma e ļļas ar 
balinātājmāliem, lai atdal ītu zīmju 
polāros savienojumus un 
piemaisījumus.) 649-526-00-8 309-711-3 100684-38-6 L 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/747 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas sm ēreļļas C 25, ekstrahētas ar 
šķīdinātāju, deasfalt ētas, no 
parafīniem attīrītas, hidroģenētas; 
nestandarta j ēlnafta 
 649-527-00-3 309-874-0 101316-69-2 L 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, ekstrah ējot 
ar šķīdinātāju un hidro ģenējot 
vakuumdestil ācijas atlikumus. Taj ā 
pārsvarā ir ogļūdeņraži ar oglek ļa 
atomu skaitu galvenok ārt lielāku 
par C 25 un ir gatava e ļļa ar 
viskozitāti 32-37 cSt -1 oC (37 oF) 
temperatūrā.)     
Naftas sm ēreļļas C 17-32, ekstrahētas 
ar šķīdinātāju, no paraf īniem 
attīrītas, hidroģenētas; nestandarta 
jēlnafta 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, ekstrah ējot 
ar šķīdinātāju un hidro ģenējot 
destilācijas atmosf ēras spiedien ā 
atlikumus. Taj ā pārsvarā ir 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt C 17-C32 un ir gatava 
eļļa ar viskozit āti 17-23 cSt -1 oC 
(23 oF) temperat ūrā.) 649-528-00-9 309-875-6 101316-70-5 L 
L 396/748 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas sm ēreļļas C20 -35, ekstrahētas 
ar šķīdinātāju, no paraf īniem 
attīrītas, hidroģenētas; nestandarta 
jēlnafta 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, ekstrah ējot 
ar šķīdinātāju un hidro ģenējot 
destilācijas atmosf ēras spiedien ā 
atlikumus. Taj ā pārsvarā ir 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt C 20-C35 un ir gatava 
eļļa ar viskozit āti 37-44 cSt -1 oC 
(44 oF) temperat ūrā.) 649-529-00-4 309-876-1 101316-71-6 L 
Naftas sm ēreļļas C24 -50, ekstrahētas 
ar šķīdinātāju, no paraf īniem 
attīrītas, hidroģenētas; nestandarta 
jēlnafta 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, ekstrah ējot 
ar šķīdinātāju un hidro ģenējot 
destilācijas atmosf ēras spiedien ā 
atlikumus. Taj ā pārsvarā ir 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt C 24-C50 un ir gatava 
eļļa ar viskozit āti 16-75 cSt -1 oC 
(75 oF) temperat ūrā.) 649-530-00-X 309-877-7 101316-72-7 L 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/749 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas ekstrakti, smagais naft ēnu 
destilāta šķīdinātājs, aromātisko 
vielu koncentr āts; apstrādāts 
aromātisko vielu destil āta ekstrakts 
(Aromātisko vielu koncentr āts, ko 
iegūst, pievienojot ūdeni smag ā 
naftēnu destilāta ekstraktam 
šķīdinātājā un ekstrakcijas 
šķīdinātājam.) 649-531-00-5 272-175-3 68783-00-6 L 
Naftas ekstrakti, ar š ķīdinātāju 
attīrītais smagā parafīnu destilāta 
šķīdinātājs; apstrādāts aromātisko 
vielu destil āta ekstrakts 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, kā ekstrakts 
ar šķīdinātāju attīrītā smagā 
parafīnu destilāta reekstrakcij ā. Tajā 
ir piesātināti un arom ātiski 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt C 20 - C 50.) 649-532-00-0 272-180-0 68783-04-0 L 
Naftas ekstrakti, smagie paraf īnu 
destilāti, deasfalt ēti ar šķīdinātāju; 
apstrādāts aromātisko vielu destil āta 
ekstrakts 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, kā ekstrakts 
smagā parafīnu destilāta ekstrakcij ā 
ar šķīdinātāju.) 649-533-00-6 272-342-0 68814-89-1 L 
L 396/750 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas ekstrakti, smagais naft ēnu 
destilāta šķīdinātājs, apstrādāts ar 
ūdeņradi; apstr ādāts aromātisko 
vielu destil āta ekstrakts 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, apstrādājot 
smagu naft ēnu destilāta ekstraktu ar 
ūdeņradi katalizatora kl ātbūtnē. 
Tajā pārsvarā ir aromātiski 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt C 20-C50 un ir gatava 
eļļa ar viskozit āti ne mazāku par 19 
cSt 10 oC temperat ūrā (-1 SUS 100 
oF temperat ūrā.) 649-534-00-1 292-631-5 90641-07-9 L 
Naftas ekstrakti, smagais paraf īnu 
destilāta šķīdinātājs, apstrādāts ar 
ūdeņradi; apstr ādāts aromātisko 
vielu destil āta ekstrakts 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, apstrādājot 
smagu paraf īnu destilāta ekstraktu 
ar ūdeņradi katalizatora kl ātbūtnē. 
Tajā ir ogļūdeņraži ar oglek ļa 
atomu skaitu diapazon ā no C21 līdz 
C33, un aptuvens t ā viršanas 
temperatūras diapazons ir no 350°C 
līdz 480°C.) 649-535-00-7 292-632-0 90641-08-0 L 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/751 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas ekstrakti, vieglais paraf īnu 
destilāta šķīdinātājs, apstrādāts ar 
ūdeņradi; apstr ādāts aromātisko 
vielu destil āta ekstrakts 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, apstrādājot 
vieglu paraf īnu destilāta ekstraktu 
ar ūdeņradi katalizatora kl ātbūtnē. 
Tajā ir ogļūdeņraži ar oglek ļa 
atomu skaitu diapazon ā no C17 līdz 
C26, un aptuvens t ā viršanas 
temperatūras diapazons ir no 280°C 
līdz 400°C.) 649-536-00-2 292-633-6 90641-09-1 L 
Naftas ekstrakti, ar ūdeņradi 
apstrādāts vieglu paraf īnu destilāta 
šķīdinātājs; apstrādāts aromātisko 
vielu destil āta ekstrakts 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, ekstrah ējot 
ar šķīdinātāju vidējo parafīnu pirmo 
šķīdināja destilātu, kas apstr ādāts ar 
ūdeņradi katalizatora kl ātbūtnē. 
Tajā pārsvarā ir aromātiski 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt C16 -C36.) 649-537-00-8 295-335-4 91995-73-2 L 
Naftas ekstrakti, vieglais naft ēnu 
destilāta šķīdinātājs, 
hidrodesulfuriz ēts; apstrādāts 
aromātisko vielu destil āta ekstrakts 
 649-538-00-3 295-338-0 91995-75-4 L 
L 396/752 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, ar ūdeņradi 
katalizatora kl ātbūtnē apstrādājot 
ekstrakcijas proces ā ar šķīdinātāju 
iegūtu ekstraktu apst ākļos, kas 
nodrošina s ēra savienojumu 
atdalīšanu. Tajā pārsvarā ir 
aromātiski ogļūdeņraži ar oglek ļa 
atomu skaitu galvenok ārt no C 15 
līdz C 30. Tajā pēc svara var b ūt 5% 
vai vairāk aromātisku ogļūdeņražu 
ar kondens ētiem 4 līdz 6 locek ļu 
cikliiem.)     
Naftas ekstrakti, vieglais naft ēnu 
destilāta šķīdinātājs, apstrādāts ar 
skābi; apstrādāts aromātisko vielu 
destilāta ekstrakts 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst kā frakciju, 
destilējot ekstraktu, ko ieg ūst, 
ekstrahējot ar šķīdinātāju vieglu 
parafīnu virsējos destilātus, un 
attīrīts ar sērskābi. Tajā pārsvarā ir 
aromātiski ogļūdeņraži ar oglek ļa 
atomu skaitu galvenok ārt C16 -
C32.) 649-539-00-9 295-339-6 91995-76-5 L 
Naftas ekstrakti, vieglais paraf īnu 
destilāta šķīdinātājs, 
hidrodesulfurirz ētais; apstr ādāts 
aromātisko vielu destil āta ekstrakts 
 649-540-00-4 295-340-1 91995-77-6 L 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/753 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, ekstrah ējot 
ar šķīdinātāju vieglu paraf īnu 
destilātu, un apstr ādāta ar ūdeņradi, 
lai pārvērstu organisko s ēru 
sērūdeņradī, kuru izvada no 
sistēmas. Tajā pārsvarā ir 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt C 15-C40 un ir gatava 
eļļa ar viskozit āti lielāku kā 10 cSt -
1 oC temperat ūrā.)     
Naftas ekstrakti, vieglais vakuuma 
gāzeļļas šķīdinātājs, apstrādāts ar 
ūdeņradi; apstr ādāts aromātisko 
vielu destil āta ekstrakts 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, ekstrah ējot 
ar šķīdinātāju no vieglajiem naftas 
vakuuma g āzeļļasem, un apstr ādāta 
ar ūdeņradi katalizatora kl ātbūtnē. 
Tajā pārsvarā ir aromātiski 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt C13 -C30.) 649-541-00-X 295-342-2 91995-79-8 L 
Naftas ekstrakti, smagais paraf īnu 
destilāta šķīdinātājs, apstrādāts ar 
māliem; apstr ādāts aromātisko vielu 
destilāta ekstrakts 
 649-542-00-5 296-437-1 92704-08-0 L 
L 396/754 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, apstrādājot 
naftas frakciju ar dab īgiem vai 
modificētiem māliem kontakt ēšanas 
vai perkol ācijas proces ā, lai atdalītu 
polāro savienojumu un citu 
piemaisījumu paliekas. Taj ā 
pārsvarā ir aromātiski ogļūdeņraži 
ar oglekļa atomu skaitu galvenok ārt 
C20-C50. Pl ūsmā var būt 5% vai 
vairāk 4-6 ciklu kondens ētu 
aromātisku savienojumu.)     
Naftas ekstrakti, smagais naft ēnu 
destilāta šķīdinātājs, 
hidrodesulfuriz ēts; apstrādāts 
aromātisko vielu destil āta ekstrakts 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, apstrādājot 
naftas izejvielas ar ūdeņradi, lai 
pārvērstu organisko s ēru par 
sērūdeņradi, kuru t ālāk izvada no 
sistēmas. Tajā pārsvarā ir 
aromātiski ogļūdeņraži ar oglek ļa 
atomu skaitu galvenok ārt C 15-C50 
un ir gatava e ļļa ar viskozit āti 
lielāku par 19 cSt 10 oC 
temperatūrā.) 649-543-00-0 297-827-4 93763-10-1 L 
Naftas ekstrakti, ar š ķīdinātāju no 
parafīniem attīrītais smagais 
parafīnu destilāta šķīdinātājs, 
hidrodesulfuriz ēts; apstrādāts 
aromātisko vielu destil āta ekstrakts 
 649-544-00-6 297-829-5 93763-11-2 L 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/755 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst no naftas 
izejvielas, kas deparafin ēta ar 
šķīdinātāju, to apstr ādājot ar 
ūdeņradi, lai p ārvērstu organiskos 
sēra savienojumus s ērūdeņradī, 
kuru izvada no sist ēmas. Tajā 
pārsvarā ir ogļūdeņraži ar oglek ļa 
atomu skaitu galvenok ārt C 15- C 50 
un ir gatava e ļļa ar viskozit āti 
lielāku par 19 cSt 10 oC 
temperatūrā.)     
Naftas ekstrakti, vieglais paraf īnu 
destilāta šķīdinātājs, apstrādāts ar 
ogli; apstr ādāts aromātisko vielu 
destilāta ekstrakts 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst kā frakciju, 
destilējot ekstraktu, kas re ģenerēts, 
ekstrahējot ar šķīdinātāju vieglu 
naftas paraf īnu virsējo destilātu, 
kuru apstr ādā ar aktīvo ogli, lai 
atdalītu polāros savienojumus un 
piemaisījumus. Taj ā pārsvarā ir 
aromātiski ogļūdeņraži ar oglek ļa 
atomu skaitu galvenok ārt C16 -
C32.) 649-545-00-1 309-672-2 100684-02-4 L 
Naftas ekstrakti, viegls paraf īnu 
destilāta šķīdinātājs, apstrāde ar 
māliem; apstr ādāts aromātisko vielu 
destilāta ekstrakts 
 649-546-00-7 309-673-8 100684-03-5 L 
L 396/756 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst kā frakciju, 
destilējot reģenerētu ekstraktu, ar 
šķīdinātāju ekstrah ējot vieglu naftas 
parafīnu virsējo destilātu, ko 
apstrādā ar balinātājmāliem, lai 
atdalītu zīmju polāros savienojumus 
un piemais ījumus. Taj ā pārsvarā ir 
aromātiski ogļūdeņraži ar oglek ļa 
atomu skaitu galvenok ārt no C16 
līdz C32.)     
Naftas ekstrakti, vieglie, vakuuma 
gāzeļļu šķīdinātājs, apstrādāts ar 
ogli; apstr ādāts aromātisko vielu 
destilāta ekstrakts 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, ekstrah ējot 
ar šķīdinātāju vieglo vakuuma 
naftas gāzeļļu, kas apstr ādāts ar 
aktivētu ogli, lai atdal ītu polāro 
savienojumu un piemais ījumu 
paliekas. Taj ā pārsvarā ir aromātiski 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu skaitu 
galvenokārt C13 -C30.) 649-547-00-2 309-674-3 100684-04-6 L 
Naftas ekstrakti, vieglie, vakuuma 
gāzeļļas šķīdinātājs, apstrādāts ar 
māliem; apstr ādāts aromātisko vielu 
destilāta ekstrakts 
 649-548-00-8 309-675-9 100684-05-7 L 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/757 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, ekstrah ējot 
ar šķīdinātāju vieglo vakuuma 
naftas gāzeļļu, kas apstr ādāts ar 
balinoðajiem m āliem, lai atdal ītu 
polāro savienojumu un 
piemaisījumu paliekas. Taj ā 
pārsvarā ir aromātiski ogļūdeņraži 
ar oglekļa atomu skaitu galvenok ārt 
C13 -C30.)     
Naftas fūteļļa; fūteļļa 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, kā eļļas 
frakcija, atdalot e ļļu ar šķīdinātāju, 
vai parafīna atdalīšanas (svīšanas) 
procesā. Tajā pārsvarā ir sazarotas 
ķēdes ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt C 20-C50.) 649-549-00-3 265-171-8 64742-67-2 L 
Naftas fūteļļa, apstrādāta ar 
ūdeņradi; fūteļļa 649-550-00-9 295-394-6 92045-12-0 L 
Ugunsiztur īgās keramikas š ķiedras; 
īpašas noz īmes šķiedras, izņemot 
tās, kas nor ādītas citur Direkt īvas 
67/548/EEK I pielikum ā; (nejaušas 
orientācijas mākslīgās stikla 
(silikāta) šķiedras, kur ās sārmu 
metāla oksīdu un sārmzemju met ālu 
oksīdu 
(Na 2O + K 2O + CaO + MgO + BaO
) daudzums ir 18 masas % vai mazāks) 650-017-00-8   R  
 
L 396/758 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 3. papildin ājums 
29. punkts -1. kategorijas mutag ēni 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/759 
 4. papildin ājums 
29. punkts -2. kategorijas mutag ēni 
Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
heksametilfosfortriam īds; 
heksametilfosforam īds 015-106-00-2 211-653-8 680-31-9  
[Dietilsulf āts] 016-027-00-6 200-589-6 64-67-5  
Hroma (VI) trioks īds 024-001-00-0 215-607-8 1333-82-0 E 
kālija dihrom āts  024-002-00-6 231-906-6 7778-50-9 E 
amonija dihrom āts  024-003-00-1 232-143-1 7789-09-5 E 
nātrija dihrom āts  024-004-00-7 234-190-3 10588-01-9 E 
Nātrija dihrom āts, dihidrāts 024-004-01-4 234-190-3 7789-12-0 E 
hromildihlor īds; hroma 
oksihlorīds  024-005-00-2 239-056-8 14977-61-8  
kālija hromāts  024-006-00-8 232-140-5 7789-00-6  
Nātrija hrom āts  024-018-00-3 231-889-5 7775-11-3 E  
Kadmija fluor īds  048-006-00-2 232-222-0 7790-79-6 E 
L 396/760 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Kadmija hlor īds 048-008-00-3 233-296-7 10108-64-2 E 
Kadmija sulf āts 048-009-00-9 233-331-6 10124-36-4 E 
hromildihlor īds; 048-008-00-3 233-296-7 10108-64-2  
Butāns [ar ≥ 0,1 % butadi ēna 
(203–450–8)] [1]  203-448-7 [1] 106-97-8 [1] 
Izobutāns [ar ≥ 0,1 % 
butadiēna (203-450-8)] [2]  601-004-01-8 
20-857-2 [2] 75-28-5 [2] C, S  
1,3-butadi ēns buta-1,3-di ēns 
 601-013-00-X 203-450-8 106-99-0 D  
Benzols 601-020-00-8 200-753-7 71-43-2 E 
benz[a]pir ēns; 
benz[d,e,f]hriz ēns 601-032-00-3 200-028-5 50-32-8  
1,2-dibrom-3-hlorprop āns  602-021-00-6 202-479-3 96-12-8  
Etilēna oksīds; oksirāns 603-023-00-X 200-849-9 75-21-8  
Propilēna oksīds; 1,2-
epoksiprop āns; 
benz[d,e,f]kriz ēns 603-055-00-4 200-879-2 75-56-9 E  
2,2'-bioksir āns; l,2:3,4-
diepoksibut āns  603-060-00-1 215-979-1 1464-53-5  
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/761 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
metilakrilamidometoksiacet āts 
(ar ≥ 0,1% akrilam īda) 607-190-00-X 401-890-7 77402-03-0  
metilakrilamidoglikol āts (ar ≥ 
0,1% akrilam īda) 607-210-00-7 403-230-3 77402-05-2  
2-nitrotoluols 609-065- 00-5 201-853-3 88-72-2 E 
4,4'-oksidianil īns [1] un t ā sāļi 
p-aminofenil ēteris [1]  612-199-00-7 202-977-0 [1] 101-80-4 [1] E 
etilēnimīns; aziridīns 613-001-00-1 205-793-9 151-56-4  
karbendaz īms (ISO); 
metilbenzimidazols-2-
ilkarbamāts 613-048-00-8 234-232-0 10605-21-7  
benomils (ISO) 
metil 1-(butilkarbamoils) 
benzimidazol-2-ilkarbam āts 613-049-00-3 241-775-7 17804-35-2  
L 396/762 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
1,3,5– tris–[(2S un 2R)–2,3–
epoksipropil]–1,3,5–triaz īn– 
2,4,6–(1H,3H,5H)–trions E  615-021-00-6 219-514-3 2451-62-9  
Akrilamīds 616-003-00-0 201-173-7 79-06-1  
l,2:3,4–diepoksibut āns  616-091-00-0 423-400-0 59653-74-6 E  
Naftas gāzes, katalītiski 
sašķelta ligroīna 
depropanizatora augš ējā 
frakcija, bag ātināta ar C 3, bez 
skābēm; naftas g āze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, 
frakcionējot katalītiski 
sašķeltus ogļūdeņražus un 
attīrot no skābiem 
piemaisījumiem. Taj ā ir 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu 
skaitu no C 2 līdz C 4, 
galvenokārt C 3.) 649-062-00-6 270-755-0 68477-73-6 H, K 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/763 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas gāzes, katalītisks 
krekings; naftas g āze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, 
destilējot katalītiskā krekinga 
produktus. P ārsvarā tajā ir 
alifātiski ogļūdeņraži ar 
oglekļa atomu skaitu 
galvenokārt no C 1 līdz C 6.) 649-063-00-1 270-756-6 68477-74-7 H, K 
Naftas gāzes, katalītiskais 
krekings, produkti, kas bagātināti ar oglekli, atomu 
skaits no C
1 līdz C 5; naftas 
gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, 
destilējot katalītiskā krekinga 
produktus. Taj ā ir alifātiski 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu 
skaitu no C 1 līdz C 6, 
galvenokārt no C 1 līdz C 5.) 649-064-00-7 270-757-1 68477-75-8 H, K 
L 396/764 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas gāzes, ligroīna 
katalītiskās polimeriz ācijas 
stabilizatora augš ējā frakcija, 
produkti, kas bag ātināti ar 
oglekli, atomu skaits no C 2 līdz 
C4; naftas gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst no 
katalītiski polimeriz ēta 
ligroīna frakcionatora 
stabilizācijas produktiem. Taj ā 
ir alifātiski ogļūdeņraži ar 
oglekļa atomu skaitu no C 2 
līdz C 6, galvenok ārt no C 2 līdz 
C4).) 649-065-00-2 270-758-7 68477-76-9 H, K 
Naftas gāzes, katalītisks 
riformings, bag ātinātas ar 
oglekli, atomu skaits no C 1 
līdz C 4; naftas gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko destil ē no 
katalītiskā riforminga 
produktiem. Taj ā ir 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu 
skaitu no C 1 līdz C 6, 
galvenokārt no C 1 līdz C 4.) 649-066-00-8 270-760-8 68477-79-2 H, K 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/765 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas gāzes, olefīnparafīnu 
rinda no C 3 līdz C 5, alkilēšanas 
izejviela; naftas g āze 
(Komplekss olef īnu un 
parafīnu rindas og ļūdeņražu 
savienojums ar oglek ļa atomu 
skaitu no C 3 līdz C 5, ko 
izmanto k ā alkilēšanas 
izejvielu. Istabas temperat ūra 
parasti ir augst āka par tādu 
savienojumu kritisko temperatūru.) 649-067-00-3 270-765-5 68477-83-8 H, K 
Naftas gāzes, bagātinātas ar 
C4; naftas gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, 
destilējot katalītiskā 
frakcionatora produktus. Taj ā 
ir alifātiski ogļūdeņraži ar 
oglekļa atomu skaitu no C 3 
līdz C 5, galvenok ārt C 4.) 649-068-00-9 270-767-6 68477-85-0 H, K 
L 396/766 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas gāzes, deetaniz ētas 
augšējās frakcijas; naftas g āze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, 
destilējot katalītiskā krekinga 
gāzes un benz īna frakcijas. 
Pārsvarā tajā ir etāns un 
etilēns.) 649-069-00-4 270-768-1 68477-86-1 H, K 
Naftas gāzes, deizobitan ēšanas 
kolonnas augš ējā frakcija; 
naftas gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
maisījums, ko ieg ūst, 
atmosfēras spiedien ā destilējot 
butāna-butilēna plūsmu. Tajā 
ir alifātiski ogļūdeņraži ar 
oglekļa atomu skaitu 
galvenokārt no C 3 līdz C 4.) 649-070-00-X 270-769-7 68477-87-2 H, K 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/767 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas gāzes, sausais 
depropanizators, bag ātināts ar 
propēnu; naftas g āze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
maisījums, ko ieg ūst, destilējot 
katalītiskā krekinga produktus 
no gāzes un benz īna frakcijas. 
Tajā ir galvenok ārt propilēns 
un nelielā daudzum ā etāns un 
propāns.) 649-071-00-5 270-772-3 68477-90-7 H, K 
Naftas gāzes, depropanizatora 
augšējās frakcijas; naftas g āze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
maisījums, ko ieg ūst, destilējot 
katalītiskā krekinga produktus 
no gāzes un benz īna frakcijas. 
Tajā ir alifātiski ogļūdeņraži ar 
oglekļa atomu skaitu 
galvenokārt no C 2 līdz C 4.) 649-072-00-0 270-773-9 68477-91-8 H, K 
L 396/768 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas gāzes, gāzu 
reģenerācijas depropanizatora 
augšējā frakcija; naftas g āze 
(Ogļūdeņražu mais ījums, ko 
iegūst, frakcion ējot jaukto 
ogļūdeņražu plūsmas. Pārsvarā 
tajā ir ogļūdeņraži ar oglek ļa 
atomu skaitu galvenok ārt no 
C1 līdz C 4.) 649-073-00-6 270-777-0 68477-94-1 H, K 
Naftas gāzes, Girbatola 
iekārtas izejvielu pl ūsma; 
naftas gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ievada Girbatola iek ārtā, lai atdalītu 
sērūdeņradi. Tajā ir alifātiski 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt no C
2 līdz 
C2 .) 649-074-00-1 270-778-6 68477-95-2 H, K 
Naftas gāzes, izometriz ētās 
naftas frakcinators, bag ātinātas 
ar C 4, sērūdeņradi nesaturošas; 
naftas gāze 649-075-00-7 270-782-8 68477-99-6 H, K 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/769 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas atpl ūdes gāze, 
katalītiski sašķeltas dzidrin ātas 
eļļas un termiski saš ķelta 
vakuuma atlikuma frakcionatora atteces cilindrs; naftas gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, 
frakcionējot katalītiski 
sašķeltas dzidrin ātas eļļas un 
termiski saš ķeltu 
vakuumatlikumu. P ārsvarā tajā 
ir ogļūdeņraži ar oglek ļa 
atomu skaitu galvenok ārt no 
C
1 līdz C 6.) 649-076-00-2 270-802-5 68478-21-7 H, K 
Naftas atpl ūdes gāze, ligroīna 
katalītiskā krekinga produktu 
stabilizācijas absorb ētājs; 
naftas gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst ligroīna 
katalītiskā krekinga produktu 
stabilizācijā. Pārsvarā tajā ir 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt diapazon ā 
no C 1 līdz C 6.) 649-077-00-8 270-803-0 68478-22-8 H, K 
L 396/770 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas atpl ūdes gāze, 
katalītiskā krekinga iek ārta, 
katalītisks riformers un ar 
hidrodesulfizatoru apvienots frakcionētājs; naftas g āze 
(Komplekss og ļūdeņraža 
savienojums, ko ieg ūst, 
frakcionējot katalītiskā 
krekinga, katal ītiskā 
riforminga un hidrodesulfiz ēšanas produktus, 
lai atdalītu skābos 
piemaisījumus. Pārsvarā tajā ir 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt no C
1 līdz 
C5.) 649-078-00-3 270-804-6 68478-24-0 H, K 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/771 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas atpl ūdes gāze, 
katalītiski polimeriz ēta 
ligroīna frakcionatora 
stabilizators; naftas g āze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst no 
katalītiski polimeriz ēta 
ligroīna frakcionatora 
stabilizācijas produktiem. To 
veido galvenok ārt ogļūdeņraži 
ar oglekļa atomu skaitu 
galvenokārt diapazon ā no C 1 
līdz C 4.) 649-079-00-9 270-806-7 68478-26-2 H, K 
Naftas atpl ūdes gāze, 
piesātinātas gāzes iekārtas 
jauktā plūsma, bagātināta ar 
C4; naftas gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, tiešās 
pārtvaices naftas stabiliz ācijas 
procesā no destilācijas 
atplūdes gāzēm un no naftas 
katalītiskā riforminga 
stabilizatora atpl ūdes gāzēm. 
Tajā ir ogļūdeņraži ar oglek ļa 
atomu skaitu no C 3 līdz C 6 
(galvenok ārt butāns un 
izobutāns.) 649-080-00-4 270-813-5 68478-32-0 H, K 
L 396/772 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Atplūdes gāze, piesātinātas 
gāzes iegūšanas iekārta, 
bagātināta ar oglekli, atomu 
skaits no C 1 līdz C 2; naftas 
gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, 
frakcionējot destilāta atplūdes 
gāzi, naftas tieš ā pārtvaicē un 
no naftas katal ītiskā riforminga 
stabilizatora atpl ūdes gāzēm. 
Pārsvarā tajā ir ogļūdeņraži ar 
oglekļa atomu skaitu no C 1 
līdz C5, galvenok ārt metānu 
un etānu.) 649-081-00-X 270-814-0 68478-33-1 H, K 
Naftas atpl ūdes gāze, 
vakuumatlikumu termiskais krekings; naftas g āze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst 
vakuumatlikuma termisk ā 
krekingā. Tajā ir ogļūdeņraži 
ar oglekļa atomu skaitu 
galvenokārt no C
1 līdz C 5.) 649-082-00-5 270-815-6 68478-34-2 H, K 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/773 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Ogļūdeņraži, bagātināti ar C 3 
un C 4 , naftas destil āts; naftas 
gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, 
destilējot un kondens ējot 
jēlnaftu. Tas satur 
ogļūdeņražus ar oglek ļa atomu 
skaitu no C 3 līdz C 5, 
galvenokārt no C 3 līdz C 4).) 649-083-00-0 270-990-9 68512-91-4 H, K 
Gāzes (naftas), visa diapazona 
tiešās pārtvaices naftas 
dehaksanizators; naftas g āze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, 
frakcionējot pilna diapazona 
tiešās pārtvaices naftu. Taj ā ir 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt diapazon ā 
no C 2 līdz C 6.) 649-084-00-6 271-000-8 68513-15-5 H, K 
L 396/774 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas gāzes, hidrokrekinga 
produktu depropanizators, produkti bag ātināti ar 
ogļūdeņražiem; naftas g āze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst 
destilējot hidrokrekinga 
produktus. P ārsvarā tajā ir 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt no C
1 līdz 
C4.) Tajā arī var būt neliels 
daudzums ūdeņraža un 
sērūdeņradis.) 649-085-00-1 271-001-3 68513-16-6 H, K 
Gāzes (naftas), viegl ās tiešās 
pārtvaices naftas stabilizatora 
izplūdes produkti; naftas g āze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, vieglās 
tiešās pārtvaices naftas 
stabilizācijā. Tajā ir piesātināti 
alifātiski ogļūdeņraži ar 
oglekļa atomu skaitu 
galvenokārt no C 2 līdz C6.) 649-086-00-7 271-002-9 68513-17-7 H, K 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/775 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Atlikumi (naftas), alkil ēšanas 
sadalītājs, produkti bag ātināti 
ar C 4; naftas gāze 
(Komplekss atlikums, ko 
iegūst dažādu rafinēšanas 
operāciju plūsmu destil ācijā. 
Tajā ir ogļūdeņraži ar oglek ļa 
atomu skaitu diapazon ā no C 4 
līdz C 5, galvenok ārt butāns, un 
tā viršanas temperat ūra ir no – 
11,7°C līdz 27,8 °C.) 649-087-00-2 271-010-2 68513-66-6 H, K 
Ogļūdeņraži, C 1-4; Naftas g āze 
(Ogļūdeņražu mais ījums, ko 
iegūst termisk ā krekingā, 
absorbcijas oper ācijās un 
jēlnaftas destil ācijā. To veido 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt diapazon ā 
no C 1 līdz C 4, un tā viršanas 
temperatūras aptuvenais 
diapazons ir m īnus 164 °C l īdz 
mīnus 0,5 °C.) 649-088-00-8 271-032-2 
 68514-31-8 
 H, K 
L 396/776 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Ogļūdeņraži, C 1-4, atbrīvoti no 
sēra; Naftas g āze 
Ogļūdeņražu mais ījums, ko 
iegūst, ogļūdeņražu gāzes 
atbrīvojot no s ērūdeņraža, lai 
pārveidotu merkapt ānus vai lai 
atbrīvotos no sk ābiem 
piemaisījumiem. Taj ā ir 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu 
skaitu diapazon ā no C 1 līdz C 4, 
un aptuvens t ā viršanas 
temperatūras diapazons ir no – 
164 °C līdz 0,5 °C.) 649-089-00-3 271-038-5 68514-36-3 H, K 
Ogļūdeņraži, C 1-3; Naftas g āze 
(Maisījums, ko veido 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu 
skaitu diapazon ā no C 1 līdz C 3, 
un tā viršanas temperat ūras 
aptuvenais diapazons ir –164 °C līdz –42 °C.) 649-090-00-9 271-259-7 68527-16-2 H, K 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/777 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Ogļūdeņraži, C 1-4, 
debutanizatora frakcija; Naftas gāze 649-091-00-4 271-261-8 68527-19-5 H, K 
Gāzes (naftas), C 1-5, mitrās; 
Naftas gāze 
(Ogļūdeņražu mais ījums, ko 
iegūst, destilējot jēlnaftu 
un/vai tor ņa gāzes eļļu 
krekinga proces ā. To veido 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt diapazon ā 
no C 1 līdz C 5.) 649-092-00-X 271-624-0 68602-83-5 H, K 
Ogļūdeņraži, C 2-4; Naftas g āze 649-093-00-5 271-734-9 68606-25-7 H, K 
Ogļūdeņraži, C 3; Naftas g āze 649-094-00-0 271-735-4 68606-26-8 H, K 
Gāzes (naftas), alkil ēšanas 
izejviela; Naftas g āze 
(Ogļūdeņražu mais ījums, ko 
iegūst gāzes eļļas katalītiskā 
krekingā. To veido 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt diapazon ā 
no C 3 līdz C 4.) 649-095-00-6 271-737-5 68606-27-9 H, K 
L 396/778 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Gāzes (naftas), 
depropanizatora atlikumu frakcionēšana; Naftas g āze 
(Ogļūdeņražu mais ījums, ko 
iegūst, frakcion ējot 
depropanizatora apakš ējās 
frakcijas. To veido galvenok ārt 
butāns, izobut āns un 
butadiēns.) 649-096-00-1 271-742-2 68606-34-8 H, K 
Gāzes (naftas), rafin ēšanas 
maisījums; Naftas g āze 
(Maisījums, ko ieg ūst dažādos 
procesos. To veido ūdeņradis, 
sērūdeņradis un og ļūdeņraži ar 
oglekļa atomu skaitu 
galvenokārt diapazon ā no C 1 
līdz C 5.) 649-097-00-7 272-183-7 68783-07-3 H, K 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/779 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Gāzes (naftas), katal ītiskais 
krekings; Naftas g āze 
(Ogļūdeņražu mais ījums, ko 
iegūst, destilējot katalītiskā 
krekinga procesa produktus. To veido galvenok ārt 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt diapazon ā 
no C
3 līdz C 5.) 649-098-00-2 272-203-4 68783-64-2 H, K 
Gāzes (naftas), C 2-4, atbrīvotas 
no sēra savienojumiem; Naftas 
gāze 
(Ogļūdeņražu mais ījums, ko 
iegūst, pakļaujot naftas 
destilātu attīrīšanai no s ēra 
savienojumiem, lai p ārvērstu 
merkaptānus vai atdal ītu 
skābos piemais ījumus. To 
veido galvenok ārt piesātināti 
un nepies ātināti ogļūdeņraži ar 
oglekļa atomu skaitu 
galvenokārt diapazon ā no C 2 
līdz C 4, un tā viršanas 
temperatūras aptuvenais 
diapazons ir –51 °C l īdz –
34 °C.) 649-099-00-8 272-205-5 68783-65-3 H, K 
L 396/780 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Gāzes (naftas), j ēlnaftas 
frakcionēšanas gāzes; Naftas 
gāze 
(Ogļūdeņražu mais ījums, ko 
iegūst, frakcion ējot jēlnaftu. 
To veido pies ātināti alifātiskie 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt diapazon ā 
no C 1 līdz C 5.) 649-100-00-1 272-871-7 68918-99-0 H, K 
Gāzes (naftas), 
deheksanizatora produkti; Naftas gāze 
(Ogļūdeņražu mais ījums, ko 
iegūst, frakcion ējot 
kombinētas ligroīna plūsmas. 
To veido pies ātināti alifātiskie 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt diapazon ā 
no C
1 līdz C 5.) 649-101-00-7 272-872-2 68919-00-6 H, K 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/781 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Gāzes (naftas), viegl ā, tiešās 
destilācijas benz īna 
frakcionēšanas stabilizatora 
gāzes; Naftas g āze 
(Ogļūdeņražu mais ījums, ko 
iegūst, frakcion ējot vieglo, 
tiešās destilācijas benz īnu. To 
veido pies ātināti alifātiskie 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt diapazon ā 
no C 1 līdz C 5.) 649-102-00-2 272-878-5 68919-05-1 H, K 
Gāzes (naftas), ligro īna 
unificētāja desulfur ēšanas 
attvaices kolonna; Naftas g āze 
(Ogļūdeņražu mais ījums, ko 
iegūst ligroīna unificētāja 
desulfurēšanas proces ā, 
attvaicējot no ligro īna 
izejvielas. To veido pies ātināti 
alifātiskie ogļūdeņraži ar 
oglekļa atomu skaitu 
galvenokārt diapazon ā no C 1 
līdz C 4.) 649-103-00-8 272-879-0 68919-06-2 H, K 
L 396/782 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Gāzes (naftas), tieš ās 
destilācijas ligro īna katalītiskā 
riforminga produkti; Naftas gāze 
(Ogļūdeņražu mais ījums, ko 
iegūst tiešās destilācijas 
ligroīna katalītiskajā 
riforming ā un visu izpl ūdes 
gāzu frakcion ēšanā. To veido 
metāns, etāns un prop āns.) 649-104-00-3 272-882-7 68919-09-5 H, K 
Gāzes (naftas), š ķidrā 
katalītiskā krekinga augš ējās 
frakcijas; Naftas g āze 
(Ogļūdeņražu mais ījums, ko 
iegūst, frakcion ējot sadalītāja 
produktus. To veido galvenokārt C
3 ogļūdeņraži.) 649-105-00-9 272-893-7 68919-20-0 H, K 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/783 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Gāzes (naftas), tieš ās 
destilācijas stabilizatora g āzes; 
Naftas gāze 
(Ogļūdeņražu mais ījums, ko 
iegūst, frakcion ējot šķidro 
produktu no pirm ās destilācijas 
kolonnas j ēlnaftas destil ēšanai. 
To veido pies ātināti alifātiskie 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt diapazon ā 
no C 1 līdz C 4.) 649-106-00-4 272-883-2 68919-10-8 H, K 
Gāzes (naftas), ligro īna 
katalītiskā krekinga produktu 
debutanizators; Naftas g āze 
(Ogļūdeņražu mais ījums, ko 
iegūst, frakcion ējot ligroīna 
katalītiskā krekinga produktus. 
To veido og ļūdeņraži ar 
oglekļa atomu skaitu 
galvenokārt diapazon ā no C 1 
līdz C 4.) 649-107-00-X 273-169-3 68952-76-1 H, K 
L 396/784 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Atplūdes gāze (naftas), 
katalītiski sašķeltā destilāta un 
ligroīna stabilizators; Naftas 
gāze 
(Ogļūdeņražu mais ījums, ko 
iegūst, frakcion ējot ligroīna 
katalītiskā krekinga produktus 
un destilātu. To veido 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt diapazon ā 
no C 1 līdz C 4.) 649-108-00-5 273-170-9 68952-77-2 H, K 
Atplūdes gāze (naftas), 
termiski saš ķelts destil āts, 
gāzes eļļa un ligro īna 
absorbents; Naftas g āze 
(Ogļūdeņražu mais ījums, ko 
iegūst, sadalot termiski 
sašķelto destil ātu, ligroīnu un 
gāzes eļļu. To veido 
galvenokārt ogļūdeņraži ar 
oglekļa atomu skaitu 
galvenokārt diapazon ā no C 1 
līdz C 6.) 649-109-00-0 273-175-6 68952-81-8 H, K 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/785 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Atplūdes gāze (naftas), 
termiski saš ķelto ogļūdeņražu 
frakcionēšanas stabilizators, 
naftas koks ēšana; Naftas g āze 
(Ogļūdeņražu mais ījums, ko 
iegūst, stabiliz ējot naftas 
koksēšanas ogļūdeņražu 
termiskā krekinga produktu 
frakcionēšanu. To veido 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt diapazon ā 
no C 1 līdz C 6.) 649-110-00-6 273-176-1 68952-82-9 H, K 
Gāzes (naftas), vieglais tvaika 
krekings, butadi ēna 
koncentrāts; Naftas g āze 
(Ogļūdeņražu mais ījums, ko 
iegūst, destilējot termisk ā 
krekinga produktus. To veido ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt C
4.) 649-111-00-1 273-265-5 68955-28-2 H, K 
L 396/786 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Gāzes (naftas), katal ītiski 
riformētā tiešās destilācijas 
ligroīna stabilizatora augš ējā 
frakcija; Naftas g āze 
(Ogļūdeņražu mais ījums, ko 
iegūst tiešās destilācijas 
ligroīna katalītiskā riforminga 
un visu izpl ūdes gāzu 
frakcionēšanas proces ā. To 
veido pies ātināti alifātiskie 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt diapazon ā 
no C 2 līdz C 4.) 649-112-00-7 273-270-2 68955-34-0 H, K 
Ogļūdeņraži, C4; Naftas g āze 649-113-00-2 289-339-5 87741-01-3 H, K 
Alkāni, C 1-4, bagātināti ar C 3; 
Naftas gāze 649-114-00-8 292-456-4 90622-55-2 H, K 
Gāzes (naftas), tvaika 
krekings, bag ātinātas ar C 3; 
Naftas gāze 
(Ogļūdeņražu mais ījums, ko 
iegūst, destilējot tvaika 
krekinga produktus. To veido galvenokārt propilēns un 
nelielā daudzum ā propāns, un 
tā viršanas temperat ūras 
aptuvenais diapazons ir –70 °C līdz 0 °C.) 649-115-00-3 295-404-9 92045-22-2 H, K 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/787 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Ogļūdeņraži, C 4, tvaika 
krekinga destil āts; Naftas g āze 
(Ogļūdeņražu mais ījums, ko 
iegūst, destilējot tvaika 
krekinga produktus. To veido galvenokārt ogļūdeņraži ar 
oglekļa atomu skaitu C
4, 
galvenokārt 1-butēns un 2-
butēns, kā arī butāns un 
izobutāns, un tā viršanas 
temperatūras aptuvenais 
diapazons ir –12 °C l īdz 5 °C.) 649-116-00-9 295-405-4 92045-23-3 H, K 
Naftas gāzes, sašķidrinātas, 
atbrīvotas no s ēra 
savienojumiem, C 4 frakcija; 
Naftas gāze 
(Ogļūdeņražu mais ījums, ko 
iegūst, sašķidrinātu naftas g āzu 
maisījumu pakļaujot 
desulfurēšanas procesam, lai 
oksidētu merkapt ānus vai 
atdalītu skābos piemais ījumus. 
To veido galvenok ārt 
piesātināti un nepies ātināti C 4 
ogļūdeņraži.) 649-117-00-4 295-463-0 92045-80-2 H, K, S 
L 396/788 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Rafinēšanas produkti (naftas), 
tvaika krekingam pak ļautā C4 
frakcija, ekstrakcija ar vara-amonija acet ātu, C
3-5 
piesātinātie un nepies ātinātie 
ogļūdeņraži, izņemot 
butadiēnu; Naftas g āze 649-119 -00-5 307-769-4 97722-19-5 H, K 
Gāzes (naftas), am īnu sistēmas 
barošanas g āze; Rafinēšanas 
gāze 
(Barošanas g āze amīnu 
sistēmā, lai atbrīvotos no 
sērūdeņraža. To veido 
galvenokārt ūdeņradis. 
Klātesošs var b ūt arī oglekļa 
monoksīds, oglekļa dioksīds, 
sērūdeņradis un alif ātiskie 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt diapazon ā 
no C 1 līdz C 5.) 649-120-00-0 270-746-1 68477-65-6 H, K 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/789 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Gāzes (naftas), benzola 
iekārtas hidrodesulfur ēšanas 
procesa blakusprodukti; Rafinēšanas gāze 
(Benzola iek ārtas izmešu 
gāzes. Tās veido galvenok ārt 
ūdeņradis. Oglek ļa monoks īds 
un ogļūdeņraži ar oglek ļa 
atomu skaitu galvenok ārt 
diapazonā no C
1 līdz C 6, 
ieskaitot benzolu, ar ī var būt 
klātesoši.) 649-121-00-6 270-747-7 68477-66-7 H, K 
Gāzes (naftas), benzola 
iekārtas recikl ēšanas gāzes ar 
augstu ūdeņraža saturu; 
Rafinēšanas gāze 
(Ogļūdeņražu mais ījums, ko 
iegūst, reciklējot benzola 
iekārtas gāzes. To veido 
galvenokārt ūdeņradis un 
atšķirīgos nelielos daudzumos 
oglekļa monoks īds un 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu 
skaitu diapazon ā no C 1 līdz 
C6.) 649-122-00-1 270-748-2 68477-67-8 H, K 
L 396/790 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Gāzes (naftas), jaukt ā eļļa, ar 
augstu ūdeņraža un sl āpekļa 
saturu; Rafin ēšanas gāze 
(Ogļūdeņražu mais ījums, ko 
iegūst, destilējot jaukto e ļļu. 
To veido galvenok ārt 
ūdeņradis un sl āpeklis un 
atšķirīgos nelielos daudzumos 
oglekļa monoks īds, oglekļa 
dioksīds un alifātiskie 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt diapazon ā 
no C 1 līdz C 5.) 649-123-00-7 270-749-8 68477-68-9 H, K 
Gāzes (naftas), katal ītiski 
riformēta ligroīna attvaices 
kolonnas augš ējā frakcija; 
Rafinēšanas gāze 
(Ogļūdeņražu mais ījums, ko 
iegūst, stabiliz ējot katalītiski 
riformētu ligroīnu. To veido 
ūdeņradis un pies ātināti 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt diapazon ā 
no C 1 līdz C 4.) 649-124-00-2 270-759-2 68477-77-0 H, K 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/791 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Gāzes (naftas), C 6-8 produktu 
katalītiskā riformera 
reciklēšanas gāzes; 
Rafinēšanas gāze 
(Ogļūdeņražu mais ījums, ko 
iegūst, destilējot C 6-8 izejvielu 
katalītiskā riforminga 
produktus, un ko recikl ē 
nolūkā saglabāt ūdeņradi. To 
veido galvenok ārt ūdeņradis. 
Tajā var būt arī atšķirīgos 
nelielos daudzumos oglek ļa 
monoksīds, oglekļa dioksīds, 
slāpeklis un og ļūdeņraži ar 
oglekļa atomu skaitu 
galvenokārt diapazon ā no C 1 
līdz C 6.) 649-125-00-8 270-761-3 68477-80-5 H, K 
Gāzes (naftas), C 6-8 produktu 
katalītiskais riformers; 
Rafinēšanas gāze 
(Ogļūdeņražu mais ījums, ko 
iegūst, destilējot C 6-8 izejvielu 
katalītiskā riforminga 
produktus. To veido ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu 
skaitu diapazon ā no C
1 līdz C 5 
un ūdeņradis.) 649-126-00-3 270-762-9 68477-81-6 H, K 
L 396/792 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Gāzes (naftas), C 6-8 izejvielu 
katalītiskā riformera 
reciklēšanas gāzes ar augstu 
ūdeņraža saturu; Rafin ēšanas 
gāze 649-127-00-9 270-763-4 68477-82-7 H, K 
Gāzes (naftas), C 2 saturoša 
atgriezenisk ā plūsma; 
Rafinēšanas gāze 
(Ogļūdeņražu mais ījums, ko 
iegūst, ūdeņradi ekstrah ējot no 
gāzes plūsmas, ko veido 
galvenokārt ūdeņradis un 
atšķirīgos nelielos daudzumos 
slāpeklis, oglek ļa monoks īds, 
metāns, etāns un etilēns. 
Maisījumā ietilpst galvenok ārt 
tādi ogļūdeņraži kā metāns, 
etāns un etilēns, kā arī 
atšķirīgos nelielos daudzumos 
ūdeņradis, slāpeklis un oglek ļa 
monoksīds.) 649-128-00-4 270-766-0 68477-84-9 H, K 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/793 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Gāzes (naftas), sausas, sk ābas, 
gāzes koncentr ēšanas iekārtas 
izejas plūsma; Rafin ēšanas 
gāze 
(Maisījums, ko veido sausas 
gāzes no gāzu koncentr ēšanas 
iekārtas. To veido ūdeņradis, 
sērūdeņradis un og ļūdeņraži ar 
oglekļa atomu skaitu 
galvenokārt diapazon ā no C 1 
līdz C 3.) 649-129-00-X 270-774-4 68477-92-9 H, K 
Naftas gāzes, koncentr ētas 
gāzes reabsorb ētāja destilāti; 
rafinācijas gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko destil ē no 
koncentrētas gāzes 
reabsorbētāja apvienot ās gāzes 
plūsmām. Pārsvarā tajā ir 
ūdeņradis, oglek ļa monoks īds, 
oglekļa dioksīds, slāpeklis, 
sērūdeņraži un og ļūdeņraži ar 
oglekļa atomu skaitu 
galvenokārt no C 1 līdz C 3.) 649-130-00-5 270-776-5 68477-93-0 H, K 
L 396/794 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Gāzes (naftas), ūdeņraža 
absorbenta izejas pl ūsma; 
Rafinēšanas gāze 
(Maisījums, ko ieg ūst, 
absorbējot ūdeņradi, no 
plūsmas, kas bag ātināta ar 
ūdeņradi. To veido ūdeņradis, 
oglekļa monoks īds, slāpeklis 
un metāns, un nelielos 
daudzumos C 2 ogļūdeņraži.) 649-131-00-0 270-779-1 68477-96-3 H, K 
Gāzes (naftas) ar augstu 
ūdeņraža saturu; Rafin ēšanas 
gāze 
(Ogļūdeņražu mais ījums, kas 
izdalīts no ogļūdeņražus 
saturošām gāzēm atdzesējot. 
To veido galvenok ārt 
ūdeņradis un atš ķirīgos 
nelielos daudzumos oglek ļa 
monoksīds, slāpeklis, met āns 
un C 2 ogļūdeņraži.) 649-132-00-6 270-780-7 68477-97-4 H, K 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/795 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Gāzes (naftas), jaukt ās eļļas 
hidrogenēšanas iekārtas 
reciklēšanas produkti ar augstu 
ūdeņraža un sl āpekļa saturu; 
Rafinēšanas gāze 
(Maisījums, ko ieg ūst 
hidrogenētas jauktās eļļas 
reciklēšanas proces ā. To veido 
galvenokārt ūdeņradis, 
slāpeklis un atš ķirīgos nelielos 
daudzumos oglek ļa 
monoksīds, oglekļa dioksīds 
un ogļūdeņraži ar oglek ļa 
atomu skaitu galvenok ārt 
diapazonā no C 1 līdz C 5.) 649-133-00-1 270-781-2 68477-98-5 H, K 
Gāzes (naftas), recikl ētas, ar 
augstu ūdeņraža saturu; 
Rafinēšanas gāze 
(Ogļūdeņražu mais ījums, ko 
iegūst no recikl ētajām reaktora 
gāzēm. To veido galvenok ārt 
ūdeņradis un atš ķirīgos 
nelielos daudzumos oglek ļa 
monoksīds, oglekļa dioksīds, 
slāpeklis, sērūdeņradis, un 
piesātināti alifātiskie 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu 
skaitu diapazon ā no C 1 līdz 
C5.) 649-134-00-7 270-783-3 68478-00-2 H, K 
L 396/796 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Gāzes (naftas) ar augstu 
ūdeņraža saturu, riformera 
produkti; Rafin ēšanas gāze 
(Ogļūdeņražu mais ījums, ko 
iegūst no riformeriem. To 
veido galvenok ārt ūdeņradis 
un atšķirīgos nelielos 
daudzumos oglek ļa monoks īds 
un alifātiskie ogļūdeņraži ar 
oglekļa atomu skaitu 
galvenokārt diapazon ā no C 1 
līdz C 5.) 649-135-00-2 270-784-9 68478-01-3 H, K 
Gāzes (naftas), riforminga 
hidrogenēšana; Rafin ēšanas 
gāze 
(Maisījums, ko ieg ūst 
riforminga hidrogen ēšanas 
procesā. To veido galvenok ārt 
ūdeņradis, met āns un etāns un 
atšķirīgos nelielos daudzumos 
sērūdeņradis un alif ātiskie 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt diapazon ā 
no C 3 līdz C 5.) 649-136-00-8 270-785-4 68478-02-4 H, K 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/797 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas gāzes, hidrēšanas 
riformings, g āzes ar lielu 
ūdeņraža un met āna 
daudzumu; rafin ācijas gāze 
(Komplekss savienojums, ko 
iegūst hidrēšanas riforming ā. 
Pārsvarā tajā ir ūdeņradis un 
metāns ar maziem oglek ļa 
monoksīda, oglekļa dioksīda, 
slāpekļa un piesātinātu 
alifātisku ogļūdeņražu 
piejaukumiem, kuru oglek ļa 
atomu skaits galvenok ārt ir no 
C2 līdz C 5.) 649-137-00-3 270-787-5 68478-03-5 H, K 
Naftas gāzes, hidrēšanas 
riforminga g āzes ar lielu 
ūdeņraža daudzumu; 
rafinācijas gāze 
(Komplekss savienojums, ko 
iegūst hidrēšanas riforming ā. 
Pārsvarā tajā ir ūdeņradis ar 
maziem oglek ļa monoks īda un 
alifātisku ogļūdeņražu 
piejaukumiem, kuru oglek ļa 
atomu skaits galvenok ārt ir no 
C1 līdz C 5.) 649-138-00-9 270-788-0 68478-04-6 H, K 
L 396/798 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas gāzes, termisk ā 
krekinga destil āti; rafinācijas 
gāze 
(Komplekss savienojums, ko 
destilē no termokrekinga 
produktiem. Taj ā ir ūdeņradis, 
sērūdeņradis, oglek ļa 
monoksīds, oglekļa dioksīds 
un ogļūdeņraži ar oglek ļa 
atomu skaitu galvenok ārt no 
C1 līdz C 6.) 649-139-00-4 270-789-6 68478-05-7 H, K 
Naftas atpl ūdes gāze, 
katalītiskā krekinga 
refrakcionatora absorb ētājs; 
rafinācijas gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, 
refrakcion ējot katalītiskā 
krekinga produktus. Taj ā ir 
ūdeņradis un og ļūdeņraži ar 
oglekļa atomu skaitu 
galvenokārt no C 1 līdz C 3.) 649-140-00-X 270-805-1 68478-25-1 H, K 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/799 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas atpl ūdes gāze, 
katalītiski riform ēta ligroīna 
separators; rafin ācijas gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst 
katalītiskā tiešās pārtvaices 
ligroīna riforming ā. Tajā ir 
ūdeņradis un og ļūdeņraži ar 
oglekļa atomu skaitu 
galvenokārt no C 1 līdz C 6.) 649-141-00-5 270-807-2 68478-27-3 H, K 
Naftas atpl ūdes gāze, 
katalītiski riform ēta ligroīna 
stabilizators; rafin ācijas gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst 
stabilizējot katalītiski 
riformētu ligroīnu. Tajā ir 
ūdeņradis un og ļūdeņraži ar 
oglekļa atomu skaitu 
galvenokārt no C 1 līdz C 6.) 649-142-00-0 270-808-8 68478-28-4 H, K 
L 396/800 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas atpl ūdes gāze, krekinga 
destilāta hidrēšanas agreg āta 
separators; rafin ācijas gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, 
katalizatora kl ātbūtnē ar 
ūdeņradi apstrādājot krekinga 
destilātus. Tajā ir ūdeņradis un 
piesātināti alifātiski 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt no C 1 līdz 
C5.) 649-143-00-6 270-809-3 68478-29-5 H, K 
Naftas atpl ūdes gāze, 
hidrodesulfuriz ēta tiešas 
destilācijas ligro īna separators; 
rafinācijas gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, 
hidrodesulfuriz ējot tiešas 
destilācijas ligro īnu. Tajā ir 
ūdeņradis un pies ātināti 
alifātiski ogļūdeņraži ar 
oglekļa atomu skaitu 
galvenokārt no C 1 līdz C 6.) 649-144-00-1 270-810-9 68478-30-8 H, K 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/801 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas gāzes, katalītiski 
riformēta tiešas destil ācijas 
ligroīna stabilizatora augš ējā 
frakcija; rafin ācijas gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst 
katalītiskā tiešas destil ācijas 
ligroīna riforming ā, no kā tad 
frakcionē visas izpl ūdes gāzes. 
Tajā ir ūdeņradis, met āns, 
etāns un prop āns.) 649-145-00-7 270-999-8 68513-14-4 H, K 
Naftas gāzes, riformera 
izplūdes gāzu vieglo frakciju 
atdestilācija lielā spiedienā; 
rafinācijas gāze 
(Komplekss savienojums, ko 
riforminga reaktor ā iegūst, 
lielā spiedienā atdestilējot 
izplūdes gāzu vieglās frakcijas. 
Pārsvarā tajā ir ūdeņradis ar 
mazu met āna, etāna un 
propāna piejaukumu.) 649-146-00-2 271-003-4 68513-18-8 H, K 
L 396/802 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas gāzes, riformera 
izplūdes gāzu vieglo frakciju 
atdestilācija zemā spiedienā; 
rafinācijas gāze 
(Komplekss savienojums, ko 
riforminga reaktor ā iegūst, 
zemā spiedienā atdestilējot 
izplūdes gāzu vieglās frakcijas. 
Pārsvarā tajā ir ūdeņradis ar 
mazu met āna, etāna un 
propāna piejaukumu.) 649-147-00-8 271-005-5 68513-19-9 H, K 
Naftas gāzes, eļļas rafinācijas 
gāzes destilāts; rafinācijas gāze 
(Komplekss savienojums, ko 
destilē no gāzes plūsmas, kur ā 
ir ūdeņradis, oglek ļa 
monoksīds, oglekļa dioksīds 
un ogļūdeņraži ar oglek ļa 
atomu skaitu galvenok ārt no 
C1 līdz C 6, vai ko ieg ūst etāna 
un propāna kreking ā. Tajā ir 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt no C 1 līdz 
C2, kā arī slāpeklis, ūdeņradis 
un oglekļa monoks īds.) 649-148-00-3 271-258-1 68527-15-1 H, K 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/803 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas gāzes, benzola agreg āta 
hidrēšanas iekārtas 
depentanizatora augš ējā 
frakcijas; rafin ācijas gāze 
(Komplekss savienojums, ko 
iegūst, katalizatora kl ātbūtnē 
apstrādājot benzola iek ārtas 
izejvielu pl ūsmu ar ūdeņradi, 
kuru pēc tam depentaniz ē. 
Pārsvarā tajā ir ūdeņradis, 
etāns un prop āns ar maziem 
slāpekļa, oglekļa monoks īda 
un dioksīda, kā arī 
ogļūdeņražu piemais ījumiem, 
kuru oglek ļa atomu skaits 
galvenokārt ir no C 1 līdz C 6. 
Tajā var būt arī benzola 
zīmes.) 649-149-00-9 271-623-5 68602-82-4 H, K 
L 396/804 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas gāzes, sekund āra 
absorbētāja izplūdes gāzes, 
šķidrinātu katalītiskā krekinga 
augšējo frakciju frakcionators; 
rafinācijas gāze 
(Komplekss savienojums, ko 
iegūst, frakcion ējot katalītiskā 
krekinga š ķidrās fāzes augšējās 
frakcijas. Taj ā ir ūdeņradis, 
slāpeklis un og ļūdeņraži ar 
oglekļa atomu skaitu 
galvenokārt no C 1 līdz C 3.) 649-150-00-4 271-625-6 68602-84-6 H, K 
Naftas produkti, rafin ācijas 
gāzes; rafinācijas gāze 
(Komplekss savienojums, kur ā 
pārsvarā ir ūdeņradis ar nelielu 
metāna, etāna un prop āna 
piejaukumu.) 649-151-00 -X 271-750-6 68607-11-4 H, K 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/805 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas gāzes, hidrokrekinga 
zemspiediena separators; rafinācijas gāze 
(Komplekss savienojums, ko 
iegūst, separējot hidrokrekinga 
reaktora izpl ūdes produktu 
šķidrumus un tvaikus. P ārsvarā 
tajā ir ūdeņradis un pies ātināti 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt no C
1 līdz 
C3.) 649-152-00-5 272-182-1 68783-06-2 H, K 
Naftas gāzes, rafinators; 
rafinācijas gāze 
(Komplekss savienojums, ko 
iegūst dažādās naftas 
rafinācijas oper ācijās. Tajā ir 
ūdeņradis un og ļūdeņraži ar 
oglekļa atomu skaitu 
galvenokārt no C 1 līdz C 3.) 649-153-00-0 272-338-9 68814-67-5 H, K 
L 396/806 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas gāzes, platformera 
produktu separ ācijas attvaices 
produkti; rafin ācijas gāze 
(Komplekss savienojums, ko 
iegūst, ķīmiskā riforming ā 
pārvēršot naftēnus par 
aromātiskiem savienojumiem. 
Tajā ir ūdeņradis un pies ātināti 
alifātiski ogļūdeņraži ar 
oglekļa atomu skaitu 
galvenokārt no C 2 līdz C 4.) 649-154-00-6 272-343-6 68814-90-4 H, K 
Naftas gāzes, hidrētas, skābas 
petrolejas depentanizatora stabilizatora izpl ūdes gāzes; 
rafinācijas gāze 
(Komplekss savienojums, ko 
iegūst, stabiliz ējot hidrētas 
petrolejas depentanizatoru. Pārsvarā tajā ir ūdeņradis, 
etāns un prop āns ar mazu 
slāpekļa, sērūdeņraža, oglek ļa 
monoksīda un ogļūdeņražu 
piejaukumu, kuru oglek ļa 
atomu skaits galvenok ārt ir no 
C
4 līdz C 5.) 649-155-00-1 272-775-5 68911-58-0 H, K 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/807 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas gāzes, hidrētas, skābas, 
petrolejas vieglo frakciju atdestilācijas cilindrs; 
rafinācijas gāze 
(Komplekss savienojums, ko 
katalizatora kl ātbūtnē iegūst 
skābās petrolejas hidr ēšanas 
iekārtas vieglo frakciju 
atdestilācijas cilindr ā. Pārsvarā 
tajā ir ūdeņradis un met āns ar 
mazu slāpekļa, oglekļa 
monoksīda un ogļūdeņražu 
piejaukumu, kuru oglek ļa 
atomu skaits galvenok ārt ir no 
C
2 līdz C 5.) 649-156-00-7 272-776-0 68911-59-1 H, K 
L 396/808 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas gāzes, destil āta 
unificētāja desulfuriz ācijas 
attvaices produkti; rafin ācijas 
gāze 
(Komplekss savienojums, ko 
attvaicē no šķidriem 
desulfuriz ācijas produktiem. 
Tajā ir sērūdeņradis, met āns, 
etāns un prop āns.) 649-157-00-2 272-873-8 68919-01-7 H, K 
Naftas gāzes, katalītiskā 
krekinga š ķidrās fāzes 
produktu frakcion ēšana; 
rafinācijas gāze 
(Komplekss savienojums, ko 
iegūst, frakcion ējot katalītiskā 
krekinga š ķidrās fāzes augšējās 
frakcijas. Taj ā ir ūdeņradis, 
sērūdeņradis, slāpeklis un 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt no C 1 līdz 
C5.) 649-158-00-8 272-874-3 68919-02-8 H, K 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/809 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas gāzes, katalītiskā 
krekinga š ķidrās fāzes 
skrubera sekund ārā absorbētāja 
izplūdes produkti; rafin ācijas 
gāze 
(Komplekss savienojums, ko 
iegūst, laižot cauri skruberam 
katalītiskā krekinga š ķidrās 
fāzes augšējās frakcijas g āzes. 
Tajā ir ūdeņradis, slāpeklis, 
metāns, etāns un prop āns.) 649-159-00-3 272-875-9 68919-03-9 H, K 
Naftas gāzes, hidrēšanas 
iekārtas desulfurizatora 
smagās frakcijas; rafin ācijas 
gāze 
(Komplekss savienojums, ko 
atdestilē no šķidriem smag ā 
destilāta hidrācijas un 
desulfuriz ācijas produktiem. 
Tajā ir ūdeņradis, sērūdeņradis 
un piesātināti alifātiski 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt no C 1 līdz 
C5.) 649-160-00-9 272-876-4 68919-04-0 H, K 
L 396/810 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas gāzes, platformera 
stabilizatora izpl ūdes produkti, 
vieglās beigu frakcijas; 
rafinācijas gāze 
(Komplekss savienojums, ko 
iegūst, frakcion ējot 
platformera iek ārtas platīna 
reaktoru viegl ās gala frakcijas. 
Tajā ir ūdeņradis, met āns, 
etāns un prop āns.) 649-161-00-4 272-880-6 68919-07-3 H, K 
Naftas gāzes, priekšdestil ācijas 
kolonnas izpl ūde, jēlnaftas 
priekšdestil ācija; rafin ācijas 
gāze 
(Komplekss savienojums, ko 
iegūst no jēlnaftas destil ācijas 
pirmās kolonnas. Taj ā ir 
slāpeklis un pies ātināti 
alifātiski ogļūdeņraži ar 
oglekļa atomu skaitu 
galvenokārt no C 1 līdz C 5.) 649-162-00-X 272-881-1 68919-08-4 H, K 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/811 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas gāzes, darvas attvaices 
produkti; rafin ācijas gāze 
(Komplekss savienojums, ko 
iegūst, frakcion ējot reducētu 
jēlnaftu. Taj ā ir ūdeņradis un 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt no C 1 līdz 
C4.) 649-163-00-5 272-884-8 68919-11-9 H, K 
Naftas gāzes, unific ēšanas 
iekārtas izplūdes produkti; 
rafinācijas gāze 
(Ūdeņraža un met āna 
komplekss, ko ieg ūst, 
frakcionējot unificēšanas 
iekārtas produktus.) 649-164-00-0 272-885-3 68919-12-0 H, K 
L 396/812 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Atplūdes naftas g āzes, 
katalītiski hidrodesulfuriz ēta 
ligroīna separators; rafin ācijas 
gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst ligroīna 
hidrodesulfuriz ācijā. Tajā ir 
ūdeņradis, met āns, etāns un 
propāns.) 649-165-00-6 273-173-5 68952-79-4 H, K 
Atplūdes naftas g āzes, tiešas 
destilācijas ligro īna 
hidrodesulfurizators; rafinācijas gāze 
(Komplekss savienojums, ko 
iegūst tiešas destil ācijas 
ligroīna hidrodesulfuriz ācijā. 
Tajā ir ūdeņradis un 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt no C
1 līdz 
C5.) 649-166-00-1 273-174-0 68952-80-7 H, K 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/813 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas gāzes, porain ā 
absorbētāja izplūdes produkti, 
katalītiskā krekinga š ķidrā fāze 
un gāzeļļu desulfurizatora 
augšējās frakcijas; rafin ācijas 
gāze 
(Komplekss savienojums, ko 
iegūst, frakcion ējot katalītiskā 
krekinga š ķidrās fāzes un 
gāzeļļu desulfurizatora 
augšējās frakcijas. Taj ā ir 
ūdeņradis un og ļūdeņraži ar 
oglekļa atomu skaitu 
galvenokārt no C 1 līdz C 4.) 649-167-00-7 273-269-7 68955-33-9 H, K 
L 396/814 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas gāzes, vienk ārša 
destilācija un katal ītisks 
krekings; rafin ācijas gāze 
(Komplekss savienojums, ko 
iegūst vienkāršā destilācijā un 
katalītiskā krekingā. Tajā ir 
ūdeņradis, sērūdeņradis, 
slāpeklis, oglek ļa monoks īds, 
kā arī parafīnu un olef īnu 
rindas ogļūdeņraži ar oglek ļa 
atomu skaitu galvenok ārt no 
C1 līdz C 6.) 649-168-00-2 273-563-5 68989-88-8 H, K 
Naftas gāzes, gāzeļļu 
dietanolam īna skrubera 
izplūdes produkti; rafin ācijas 
gāze 
(Komplekss savienojums, ko 
iegūst, desulfuriz ējot gāzeļļas 
ar dietanolam īnu. Pārsvarā tajā 
ir ūdeņradis, sērūdeņradis un 
alifātiski ogļūdeņraži ar 
oglekļa atomu skaitu 
galvenokārt no C 1 līdz C 5.) 649-169-00-8 295-397-2 92045-15-3 H, K 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/815 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas gāzes, gāzeļļu 
hidrodesulfuriz ācijas izplūdes 
gāzes; rafinācijas gāze 
(Komplekss savienojums, ko 
iegūst, no hidro ģenēšanas 
iekārtas izplūdes gāzes atdalot 
šķidro fāzi. Pārsvarā tajā ir 
ūdeņradis, sērūdeņradis un 
alifātiski ogļūdeņraži ar 
oglekļa atomu skaitu 
galvenokārt no C 1 līdz C 3.) 649-170-00-3 295-398-8 92045-16-4 H, K 
Naftas gāzes, gāzeļļu 
hidrodesulfuriz ācijas 
blakusprodukti; rafin ācijas 
gāze 
(Komplekss g āzu savienojums, 
ko iegūst no riformeru un 
hidroģenēšanas reaktoru 
blakusproduktiem. P ārsvarā 
tajā ir ūdeņradis un alif ātiski 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt no C 1 līdz 
C4.) 649-171-00-9 295-399-3 92045-17-5 H, K 
L 396/816 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas gāzes, hidro ģenēšanas 
iekārtu izplūdes gāzu 
atdestilācijas cilindra izpl ūdes; 
rafinācijas gāze 
(Komplekss g āzu savienojums, 
ko iegūst, pēc hidroģenēšanas 
reakcijas atdestil ējot izplūdes 
gāzu vieglās frakcijas. 
Pārsvarā tajā ir ūdeņradis un 
alifātiski ogļūdeņraži ar 
oglekļa atomu skaitu 
galvenokārt no C 1 līdz C 6.) 649-172-00-4 295-400-7 92045-18-6 H, K 
Naftas gāzes, ligroīna tvaika 
krekinga augstspiediena atlikums; rafin ācijas gāze 
(Komplekss savienojums, ko 
iegūst, kā ligroīna tvaika 
krekinga produktu nekondens ējamās daļas 
maisījumu ar atlikuma g āzēm, 
ko iegūst vielu ieguves 
turpinājumā. Pārsvarā tajā ir 
ūdeņradis, kā arī parafīnu vai 
olefīnu rindas og ļūdeņraži ar 
oglekļa atomu skaitu 
galvenokārt no C
1 līdz C 5, ko 
var piejaukt ar ī dabasgāzei.) 649-173-00-X 295-401-2 92045-19-7 H, K 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/817 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas gāzes, atlikumu 
viskozitātes samazin āšana; 
rafinācijas gāze  
(Komplekss savienojums, ko 
iegūst krāsnī, mazinot 
atlikumu viskozit āti. Pārsvarā 
tajā ir sērūdeņradis, kā arī 
parafīnu un olef īnu rindas 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt no C 1 līdz 
C5.) 649-174-00-5 295-402-8 92045-20-0 H, K 
Naftas gāzes, no C 3 līdz C 4; 
naftas gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko destil ē no 
jēlnaftas krekinga produktiem. 
Tajā ir ogļūdeņraži ar oglek ļa 
atomu skaitu diapazon ā no C 3 
līdz C 4, galvenok ārt propāns 
un propilēns, un aptuvens t ā 
viršanas temperat ūras 
diapazons ir no -51 °C l īdz -1 
°C.) 649-177-00-1 268-629-5 68131-75-9 H, K 
L 396/818 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas atpl ūdes gāze, destilāta 
katalītiskā krekinga produkti 
un ligroīna katalītiskā krekinga 
produktu frakcionatora absorbētājs; naftas g āze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko destil ē no 
destilātu un ligro īna katalītiskā 
krekinga produktiem. P ārsvarā 
tajā ir ogļūdeņraži ar oglek ļa 
atomu skaitu galvenok ārt no 
C
1 līdz C 4.) 649-178-00-7 269-617-2 68307-98-2 H, K 
Naftas atpl ūdes gāze, 
katalītiski polimeriz ēta 
ligroīna frakcionatora 
stabilizators; naftas g āze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst no 
polimeriz ēta ligroīna 
frakcionatora stabiliz ācijas 
produktiem. P ārsvarā tajā ir 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt no C 1 līdz 
C4.) 649-179-00-2 269-618-8 68307-99-3 H, K 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/819 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas atpl ūdes gāze, ligroīna 
katalītiskā riforminga produktu 
frakcionatora stabilizators, bez sērūdeņraža; naftas g āzes 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst no 
ligroīna katalītiskā riforminga 
frakcionatora stabiliz ācijas 
produktiem, kam ar am īniem 
atdalīts sērūdeņradis. Pārsvarā 
tajā ir ogļūdeņraži ar oglek ļa 
atomu skaitu galvenok ārt no 
C1 līdz C4.) 649-180-00-8 269-619-3 68308-00-9 H, K 
Naftas atpl ūdes gāze, destilāta 
krekinga produktu hidr ēšanas 
iekārtas vieglās frakcijas; 
naftas gāzes 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, 
katalizatora kl ātbūtnē ar 
ūdeņradi apstrādājot 
termokrekinga produktus. Pārsvarā tajā ir ogļūdeņraži ar 
oglekļa atomu skaitu 
galvenokārt no C1 l īdz C6.) 649-181-00-3 269-620-9 68308-01-0 H, K 
L 396/820 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas atpl ūdes gāze, tiešas 
attvaices destil āta 
hidrodesulfurizators, bez sērūdeņraža; naftas g āzes 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst no 
tiešas attvaices destil ātu 
katalītiskas 
hidrodesulfuriz ācijas 
produktiem, un kam ar amīniem atdal īts sērūdeņradis. 
Pārsvarā tajā ir ogļūdeņraži ar 
oglekļa atomu skaitu 
galvenokārt no C1 l īdz C4.) 649-182-00-9 269-630-3 68308-10-1 H, K 
Atplūdes gāze, gāzeļļu 
katalītiskā krekinga 
absorbētājs; naftas g āzes 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst gāzeļļu 
katalītiskā krekinga produktu 
destilācijā. Pārsvarā tajā ir 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt no C1 l īdz 
C5.) 649-183-00-4 269-623-5 68308-03-2 H, K 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/821 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas atpl ūdes gāze, gāzes 
reģenerators; naftas g āze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko destil ē no 
jauktas og ļūdeņražu plūsmas 
produktiem. P ārsvarā tajā ir 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt no C1 l īdz 
C5.) 649-184-00-X 269-624-0 68308-04-3 H, K 
Atplūdes gāze, gāzes 
reģenerēšanas iekārtas 
deetanizators; naftas g āze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko destil ē no 
jauktas og ļūdeņražu plūsmas 
produktiem. P ārsvarā tajā ir 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt no C1 l īdz 
C4.) 649-185-00-5 269-625-6 68308-05-4 H, K 
Naftas atpl ūdes gāze, 
hidrodesulfuriz ēts destilāts un 
hidrodesulfuriz ēta ligroīna 
rektifikācijas kolonna, bez 
skābēm; naftas g āze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, 
frakcionējot hidrodesulfuriz ētu 
ligroīnu un destil āta 
ogļūdeņražu plūsmu, un att īrot 
no skābiem piemais ījumiem. 
Pārsvarā tajā ir ogļūdeņraži ar 
oglekļa atomu skaitu 
galvenokārt no C1 l īdz C5.) 649-186-00-0 269-626-1 68308-06-5 H, K 
L 396/822 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Atplūdes naftas g āzes, 
hidrodesulfuriz ētu vakuuma 
gāzeļļu destilācija, bez 
sērūdeņraža; naftas g āze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst 
katalītiski hidrodesulfuriz ētu 
vakuuma g āzeļļu vieglo 
frakciju destil ācijas 
stabilizācijā, kam ar am īniem 
atdalīts sērūdeņradis. Pārsvarā 
tajā ir ogļūdeņraži ar oglek ļa 
atomu skaitu galvenok ārt no 
C1 līdz C6.) 649-187-00-6 269-627-7 68308-07-6 H, K 
Naftas atpl ūdes gāze, vieglā 
tiešas destil ācijas ligro īna 
stabilizators, bez s ērūdeņraža; 
naftas gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst vieglā 
tiešas destil ācijas ligro īna 
frakcionatora stabiliz ācijā, 
kam ar am īniem atdal īts 
sērūdeņradis. Pārsvarā tajā ir 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt no C1 l īdz 
C5.) 649-188-00-1 269-629-8 68308-09-8 H, K 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/823 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas atpl ūdes gāze, propāna 
un propilēna alkilācijas 
ieplūdes gāzes 
priekšdeetanizators; naftas gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, 
destilējot propāna un propil ēna 
reakcijas produktus. Taj ā ir 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt no C1 l īdz 
C4.) 649-189-00-7 269-631-9 68308-11-2 H, K 
Naftas atpl ūdes gāze, vakuuma 
gāzeļļa hidrodesulfuriz ēta, bez 
sērūdeņraža; naftas g āze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, 
katalītiski hidrodesulfuriz ējot 
vakuuma g āzeļļu, kam ar 
amīniem atdal īts sērūdeņradis. 
Pārsvarā tas satur 
ogļūdeņražus ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt no C1 l īdz 
C6.) 649-190-00-2 269-632-4 68308-12-3 H, K 
L 396/824 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas gāzes, katalītiskā 
krekinga produktu augš ējās 
frakcijas; naftas g āze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko destil ē no 
katalītiskā krekinga 
produktiem. Taj ā ir 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu 
skaitu diapazon ā no C3 līdz 
C5, un aptuvens t ā viršanas 
temperatūras diapazons ir no – 
48°C līdz 32°C.) 649-191-00-8 270-071-2 68409-99-4 H, K 
Alkāni, no C1 l īdz C2; naftas 
gāze 649-193-00-9 270-651-5 68475-57-0 H, K 
Alkāni, no C2 l īdz C3; naftas 
gāze 649-194-00-4 270-652-0 68475-58-1 H, K 
Alkāni, no C3 l īdz C4; naftas 
gāze 649-195-00-X 270-653-6 68475-59-2 H, K 
Alkāni, no C4 l īdz C5; naftas 
gāze 649-196-00-5 270-654-1 68475-60-5 H, K 
Deggāzes; naftas g āze 
(Komplekss vieglo g āzu 
savienojums. P ārsvarā tajā ir 
ūdeņradis un/vai 
mazmolekul āri ogļūdeņraži.) 649-197-00-0 270-667-2 68476-26-6 H, K 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/825 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Deggāzes, jēlnaftas destil āti; 
naftas gāze 
(Komplekss vieglo g āzu 
savienojums, ko destil ē no 
jēlnaftas, kā arī iegūst ligroīna 
katalītiskā riforming ā. Tajā ir 
ūdeņradis un og ļūdeņraži ar 
oglekļa atomu skaitu 
galvenokārt diapazon ā no C1 
līdz C4, un aptuvens t ā 
viršanas temperat ūras 
diapazons ir no − 217°C līdz − 
12°C.) 649-198-00-6 270-670-9 68476-29-9 H, K 
Ogļūdeņraži, no C3 l īdz C4; 
naftas gāze 649-199-00-1 270-681-9 68476-40-4 H, K 
Ogļūdeņraži, no C4 l īdz C5; 
naftas gāze 649-200-00-5 270-682-4 68476-42-6 H, K 
Ogļūdeņraži, no C2 l īdz C4 
(bagātināti ar C3); naftas g āze 649-201-00-0 270-689-2 68476-49-3 H, K 
L 396/826 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas gāzes, šķidrinātas; 
naftas gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko destil ē no 
jēlnaftas. Taj ā ir ogļūdeņraži ar 
oglekļa atomu skaitu 
diapazonā no C3 līdz C7, un 
aptuvens t ā viršanas 
temperatūras diapazons ir no – 
40°C līdz 80°C.) 649-202-00-6 270-704-2 68476-85-7 H, K, S 
Naftas gāzes, šķidrinātas, bez 
sēra; naftas g āze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, 
šķidrinātu naftas g āzu 
maisījumu attīrot no sēra 
savienojumiem, lai p ārveidotu 
merkaptānus vai atdal ītu 
skābus piemais ījumus. Taj ā ir 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu 
skaitu diapazon ā no C3 līdz 
C7, un aptuvens t ā viršanas 
temperatūras diapazons ir no – 
40°C līdz 80°C.) 649-203-00-1 270-705-8 68476-86-8 H, K, S 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/827 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas gāzes, no C3 l īdz C4, 
bagātinātas ar izobut ānu; 
naftas gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko destil ē no 
piesātinātiem un 
nepiesātinātiem ogļūdeņraži ar 
oglekļa atomu skaitu molekul ā 
no C3 līdz C6, galvenok ārt no 
butāna un izobut āna. Tajā ir 
piesātināti un nepies ātināti 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt no C3 l īdz 
C4, galvenok ārt izobutāns.) 649-204-00-7 270-724-1 68477-33-8 H, K 
Naftas destil āti, no C 3 līdz C 6, 
ar lielu piperil ēna daudzumu; 
naftas gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko destil ē no 
piesātinātiem un 
nepiesātinātiem alifātiskiem 
ogļūdeņražiem ar oglek ļa 
atomu skaitu molekul ā no C 3 
līdz C 6. Tajā ir piesātināti un 
nepiesātināti ogļūdeņraži ar 
oglekļa atomu skaitu no C 3 
līdz C 6, galvenok ārt 
piperilēni.) 649-205-00-2 270-726-2 68477-35-0 H, K 
L 396/828 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas gāzes, butāna sadalītāja 
augšējā frakcija; naftas g āze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko destil ē no 
butāna plūsmas. Taj ā ir 
alifātiski ogļūdeņraži ar 
oglekļa atomu skaitu 
galvenokārt no C 3 līdz C 4.) 649-206-00-8 270-750-3 68477-69-0 H, K 
Naftas gāzes, no C 2 līdz C 3; 
naftas gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, 
destilējot katalītiskā 
frakcionatora produktus. Pārsvarā tajā ir etāns, etilēns, 
propāns un propil ēns.) 649-207-00-3 270-751-9 68477-70-3 H, K 
Naftas gāzes, katalītiski 
sašķeltu gāzeļļu 
depropanizatora gala frakcijas, bez skābēm, bagātinātas ar C
4; 
naftas gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst, 
frakcionējot katalītiski sašķeltu 
gāzeļļu ogļūdeņražu plūsmu, 
un attīra no sērūdeņraža un 
citiem skābiem 
piemaisījumiem. Taj ā ir 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu 
skaitu no C 3 līdz C 5, 
galvenokārt C 4.) 649-208-00-9 270-752-4 68477-71-4 H, K 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/829 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Naftas gāzes, katalītiski 
sašķelta ligroīna 
debutanizatora gala frakcijas, bagātinātas ar C
3 līdz C 5; 
naftas gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst ligroīna 
katalītiskā krekinga produktu 
stabilizācijā. Tajā ir alifātiski 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt no C 3 līdz 
C5.) 649-209-00-4 270-754-5 68477-72-5 H, K 
Naftas atpl ūdes gāze, 
izomerizēta ligroīna 
frakcionatora stabilizators; naftas gāze 
(Komplekss og ļūdeņražu 
savienojums, ko ieg ūst no 
izomerizēta ligroīna 
frakcionatora stabiliz ācijas 
produktiem. P ārsvarā tajā ir 
ogļūdeņraži ar oglek ļa atomu 
skaitu galvenok ārt no C
1 līdz 
C4.) 649-210-00-X 269-628-2 68308-08-7 H, K" 
L 396/830 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 5. papildin ājums 
30. punkts – Reprodukt īvajai sistēmai toksiskas vielas: 1. kategorija 
Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Oglekļa oksīds 006-001-00-2 211-128-3 630-08-0  
svina heksafluorsilik āts 009-014-00-1 247-278-1 25808-74-6  
svina savienojumi, iz ņemot šajā 
pielikumā minētos 082-001-00-6   A, E 
Svina alkilatvasin ājumi 082-002-00-1   A, E 
svina azīds 082-003-00-7 236-542-1 13424-46-9  
svina hrom āts; 082-004-00-2 231-846-0 7758-97-6  
svina diacet āts 082-005-00-8 206-104-4 301-04-2  
tri-svina bis(ortofosf āts) 082-006-00-3 231-205-5 7446-27-7  
svina acet āts 082-007-00-9 215-630-3 1335-32-6  
divvērtīgā svina met ānsulfonāts 082-008-00-4 401-750-5 17570-76-2  
C.I. Dzeltenais pigments 34; 
(Šī viela identific ēta krāsu indeks ā 
ar struktūras numuru C.I. 77603) 082-009-00-X 215-693-7 1344-37-2  
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/831 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
C.I. Sarkanais pigments 104; 
(Šī viela identific ēta krāsu indeks ā 
ar struktūras numuru C.I. 77605) 082-010-00-5 235-759-9 12656-85-8  
svina hidrogenarsen āts 082-011-00-0 232-064-2 7784-40-9  
1,2-dibrom-3-hlorprop āns  602-021-00-6 202-479-3 96-12-8  
2–bromprop āns  602-085-00-5 200-855-1 75-26-3 E  
Varfarīns 4-hidroksi-3-(3-okso-1-
fenilbutil)kumar īns 607-056-00-0 201-377-6 81-81-2  
svina 2,4,6-trinitrorezorc īnoksīds, 
svina stifn āts 609-019-00-4 239-290-0 15245-44-0  
L 396/832 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 6. papildin ājums 
30. punkts – Reprodukt īvajai sistēmai toksiskas vielas: 2. kategorija 
Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
linurons (ISO) 
3-(3,4-dihlorfenil)-1-
metoksi-1-metil- ur īnviela  006-021-00-1 206-356-5 
 330-55-2 
 E 
6-(2-hloretil)-6(2–
metoksietoksi)-2,5,7, 10-tetraoksa-6-silaundek āns; 
etacelasils  014–014–00–X  253-704-7 37894-46-5  
Flusilazols ( ISO); bis-(4-
fluorfenil)-(metil)-(1H-1,2,4-triazol-1-ilmetil)-silāns  014-017-00-6 – 85509-19-9 E  
Maisījums no: 4-[[ bis-(4-
fluorofenil)-metilsilil]metil]-4H-1,2,4-triazola; 1-[[ bis-(4-
fluorfenil)metil–silil]metil]-1H-1,2,4-triazola  014-019-00-7 403-250-2 – E  
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/833 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
kālija dihrom āts  024-002-00-6 231-906-6 7778-50-9 E 
amonija dihrom āts  024-003-00-1 232-143-1 7789-09-5 E 
nātrija dihrom āts, anhidrāts 024-004-00-7 234-190-3 10588-01-9 E 
nātrija dihrom āts, dihidrāts  024-004-01-4 234-190-3 7789-12-0 E 
nātrija hrom āts  024-018-00-3 231-889-5 7775-11-3 E 
niķeļa tetrakarbonils 028-001-00-1 236-669-2 13463-39-3  
Kadmija fluor īds  048-006-00-2 232-222-0 7790-79-6 E 
Kadmija hlor īds 048-008-00-3 233-296-7 10108-64-2 E 
Kadmija sulf āts 048-009-00-9 233-331-6 10124-36-4 E 
benz[a]pir ēns; 
benz[d,e,f]hriz ēns 601-032-00-3 200-028-5 50-32-8  
1-bromprop āns 
propilbrom īds 
n-propilbrom īds 602-019-00-5 203-445-0 106-94-5  
1,2,3-trihlorprop āns  602-062-00-X 202-486-1 96-18-4 D 
difenilēteris 
oktabromatvasin ājums  602-094-00-4 251-087-9 32536-52-0  
2-metoksietanols; 
etilēnglikolmonometil ēteris 
metilglikols 603-011-00-4 203-713-7 109-86-4  
L 396/834 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
2-etoksietanols; 
etilēnglikolmonoetil ēteris 
etilglikols 603-012-00-X 203-804-1 110-80-5  
1,2-dimetoksiet āns 
etilēnglikola dimetil ēteris 
EGDME 603-031-00-3 203-794-9 110-71-4  
2,3-epoksiprop ān-1-ols, 
glicidols oksirānmetanols  603-063-00-8 209-128-3 556-52-5 E 
2–metoksipropanols  603-106-00-0 216-455-5 1589-47-5  
Bis–(2–metoksietil) ēteris  603-139-00-0 203-924-4 111-96-6  
R–2,3–epoksi–1–propanols  603- 143-002 404-660-4 57044-25-4 E 
1,2-Bis(2-
metoksietoksi)et āns 
TEGDME ; Trietilēnglikola 
dimetilēteris; 
Triglyme 603-176-00-2 203-977-3 
 112-49-2 
  
4,4'–
izobutiletilid ēndifenols; 
2,2–bis–(4'–hidroksifenil)–
4–metil–pent āns  604-024-00-8 401-720-1 6807-17-6  
Tetrahidrotiopir ān-3-
karboksaldek īds 606-062-00-0 407-330-8 61571-06-0  
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/835 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
2-metoksietilacet āts; 
etilēnglikolmonometil ēteris 
metilglikolacet āts 607-036-00-1 203-772-9 110-49-6  
2-etoksietilacet āts; 
etilēnglikolmonoetil ēteris 
etilglikolacet āts 607-037-00-7 203-839-2 111-15-9  
2-etilheksil-3,5-bis(1,1-
dimetiletil)-4-hidroksifenilmetiltioacet āts 607-203-00-9 279-452-8 80387-97-9  
bis-(2-metoksietil)ftal āts  607-228-00-5 204-212-6 117-82-8  
2–metoksipropilacet āts  607-251-00-0 274-724-2 70657-70-4  
Fluazifopbutils ( ISO); butil–
(RS)–2–[4–(5–trifluormetil–2– piridiloksi)fenoksi]propion ā
ts  607-304-00-8 274-125-6 69806-50-4  
L 396/836 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Vinklozol īns (ISO); N–3,5–
dihlorfenil–5–metil–5–vinil– 1,3–oksazolid īn–2,4–
dions 607-307-00-4 256-599-6 50471-44-8  
Metoksieti ķskābe  607-312-00-1 210-894-6 625-45-6 E 
Bis–(2–etilheksil)ftal āts; di–
(2–etilheksil)ftal āts; DEHP  607-317-00-9 204-211-0 117-81-7  
Dibutilftal āts; DBF  607-318-00-4 201-557-4 84-74-2  
(+/–) tetrahidrofurfuril–(R)–
2–[4–(6–hlor –hinoksal īn–
2–iloksi)feniloksi]propion āts  607-373-00-4 414-200-4 119738-06-6 E 
1,2-benzoldikarbon sk ābe, 
dipentilesteris, zarotas vai taisnas virknes[1]  
n-pentil-izopentilftal āts [2]  
di-n-pentil ftal āts [3] 
Diizopentilftal āts [4] 607-426-00-1 284-032-2 [1] 
- [2] 205-017-9 [3] 
-[4] 
 84777-06-0 
[1] 
- [2] 
131-18-0 [3] 
42925-80-4 
[4] 
  
Benzil butil ftal āts 
BBP 607-430-00-3 201-622-7 85-68-7  
1,2-benzoldikarbon sk ābe,  
di-C7-11-zarotas un taisnas 
virknes alkilesteri 607-480-00-6 271-084-6 68515-42-4  
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/837 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Maisījums, ko veido: 
dinātrijs 4-(3-
etoksikarbonil-4-(5-(3-etoksikarbonil-5-hidroksi-1-(4-sulfonātfenil)pirazol-4-
il)penta-2,4-dienilid ēn)-4,5-
dihidro-5-oksopirazol-1-il)benzolsulfon āts; 
Trinatrijs 4-(3-
etoksikarbonil-4-(5-(3-etoksikarbonil-5-oksido-1-(4-sulfonātfenil)pirazol-4-
il)penta-2,4-dienilid ēn)-4,5-
dihidro-5-oksopirazols-1-yl)benzolsulfon āts 607-487-00-4 402-660-9 –  
dinokaps (ISO) 609-023-00-6 254-408-0 39300-45-3 E 
binapakrils (ISO); 2-otr-
butil-4,6-dinitrofenil-3-metilkroton āts 609-024-00-1 207-612-9 485-31-4  
dinosebs; 6-otr-butil-2,4-
dinitrofenols 609-025-00-7 201-861-7 88-85-7  
dinoseba s āļi un esteri, 
izņemot šajā pielikum ā 
minētos 609-026-00-2    
dinoterbs 2-tert-butil-4,6-
dinitrofenols 609-030-00-4 215-813-8 1420-07-1  
dinoterba s āļi un esteri 609-031-00-X    
L 396/838 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
nitrofēns (ISO); 2,4- 
dihlorfenil-4-nitrofenil ēteris 609-040-00-9 217-406-0 1836-75-5  
metil-ONN-
azoksimetilacet āts; 
metilazoksimetilacet āts 611-004-00-2 209-765-7 592-62-1  
2-[2-hidroksi-3-(2-
hlorfenil)karbamoil-1-naftilazo]-7-[2-hidroksi-3-(3-metilfenil)karbamoil-1-naftilazo]fluor ēn-9-ons 611-131-00-3 420-580-2 –  
azafenidīns 611-140-00-2 – 68049-83-2  
Tridemorfs ( ISO); 2,6–
dimetil–4–tridecilmorfol īns 613-020-00-5 246-347-3 24602-86-6  
etilēntiourīnviela; 
imidazolid īn-2-tions; 2-
imidazolīn-2-tiols 613-039-00-9 202-506-9 96-45-7  
Karbendaz īms (ISO) 
metil benzimidazol-2-
ilkarbamāts 613-048-00-8 234-232-0 10605-21-7  
Benomils ( ISO) 
metil 1-
(butilkarbamoil)benzimidazol-2-ilkarbam āts 613-049-00-3 241-775-7 17804-35-2  
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/839 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
Cikloheksim īds 613-140-00-8 200-636-0 66-81-9  
Flumioksaz īns (ISO); N–(7–
fluor–3,4–dihidro–3–okso–4–prop –2–inil–2H–1,4–benzoksaz īn–6–il) 
cikloheks–1– ēn–1,2–
dikarboksam īds  613-166-00-X – 103361-09-7  
(2RS,3RS)–3–(2–hlorfenil)–
2–(4–fluor fenil)–[(lH–1,2,4–triazol–1–il)– metil]oksir āns  613-175-00-9 406-850-2 106325-08-0  
3-Etil-2-metil-2-(3-
metilbutil)-1,3-oksazolid īns 613-191-00-6 421-150-7 143860-04-2  
Maisījums, ko veido: 1,3,5-
tris(3-aminometilfenil)-1,3,5-(1H,3H,5H)-triaz īn-
2,4,6-trions; 
oligomēru maisījums: 3,5-
bis(3-aminometilfenil)-1-poli[3,5-bis(3-aminometilfenil)-2,4,6-triokso-1,3,5-(1H,3H,5H)-triazīn-1-il]-1,3,5-
(1H,3H,5H)-triaz īn-2,4,6-
trions 613-199-00-X 421-550-1 –  
L 396/840 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vielas Indeksa nr. EK nr. CAS nr. Piez īmes 
N,N-dimetilformam īds; 
dimetilformam īds 616-001-00-X 200-679-5 68-12-2  
N,N–dimetilacetam īds 616-011-00-4 204-826-4 127-19-5 E 
Formamīds 616-052-00-8 200-842-0 75-12-7  
N–metilacetam īds  616-053-00-3 201-182-6 79-16-3  
N–metilformam īds 616-056-00-X 204-624-6 123-39-7 E 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/841 
 7. papildin ājums 
Īpaši noteikumi par to, k ā marķēt izstrādājumus, kuros ir azbests 
1. Uz visiem izstr ādājumiem, kuros ir azbests, vai uz to iesai ņojuma ir š āda etiķete: 
a) etiķete, kas atbilst še dotajam paraugam, ir  vismaz 5 cm gara (H) un 2,5 cm plata; 
b) tai ir divas da ļas: 
– augšējā daļā (h1 = 40 % H) ir burts "a" balt ā krāsā uz melna fona, 
– apakšējā daļā (h2 = 60 % H) ir standarta formul ējums baltā un/vai meln ā krāsā 
uz sarkana fona, un ta s ir skaidri salas āms; 
c) ja izstr ādājumā ir krokidol īts, vārdus "ietilpst azbests",  ko lieto standartformul ējumā, 
aizstāj ar "ietilpst krokidol īts / zilais azbests". 
Pirmās daļas noteikumus dal ībvalstis var neattiecin āt uz izstrādājumiem, ko 
paredzēts laist tirg ū to teritorij ā. Tomēr šo izstrādājumu mar ķējumā jābūt 
formulējumam "ietilpst azbests";  
d) ja mar ķējums ir tieši uzspiests uz izstr ādājumiem, pietiek, ja ir viena kr āsa, kas 
kontrastē ar fonu. 
L 396/842 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 
 
2. Šaj ā pielikum ā minēto etiķeti piestiprina saska ņā ar šādiem noteikumiem: 
a) uz katras vismaz ākās piegādātās vienības; 
b) ja izstr ādājumam ir azbestcementa sast āvdaļas, pietiek, ja eti ķeti piestiprina tikai š īm 
sastāvdaļām. Bez mar ķējuma var iztikt, ja iesai ņojuma mazo izm ēru vai 
nepiemērotības dēļ etiķeti nevar piestiprin āt pie sastāvdaļas.  
Burts "a" balt ā krāsā uz melna fona 
  Standarta formul ējums baltā un/vai meln ā 
krāsā uz sarkana fona 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/843 
 3. T ādu iesaiņotu izstrādājumu mar ķēšana, kuros ir azbests 
3.1. Uz iesai ņotu izstrādājumu iesai ņojuma skaidri salas āmā un neizdz ēšamā marķējumā ir 
šādas ziņas: 
a) saska ņā ar šo pielikumu simbols un attiec īgās norādes par apdraud ējumu; 
b) droš ības norādījumi, kas j āizraugās saskaņā ar norādēm šajā pielikum ā, ciktāl tie ir 
saistīti ar attiec īgo izstrādājumu. 
Ja uz iesai ņojumu ir sniegta papildu droš ības inform ācija, tā nemazina to zi ņu 
nozīmīgumu, kas sniegtas saska ņā ar a) un b) apakšpunktu, vai nav pretrun ā tām. 
3.2. Mar ķēšanu saska ņā ar 3.1. punktu izdara: 
– iesaiņojumam cieši piestiprinot eti ķeti vai 
– iesaiņojumam cieši piestiprinot uzl īmi, vai 
– marķējumu uzspiežot tieši uz iesai ņojuma. 
3.3. Izstr ādājumus, kuros ir azbes ts, un kas ir tikai br īvi ietīti polietilēnā vai līdzīgā 
iesaiņojumā, uzskata par iesai ņotiem izstr ādājumiem un mar ķē saskaņā ar 3.2. punktu. Ja 
izstrādājumi no tādiem iesai ņojumiem iz ņem un laiž tirg ū neiesaiņotus, katrai vismaz ākajai 
paredzētai vienībai pievieno zi ņas, kas iek ļaujamas mar ķējumā saskaņā ar 3.1. punktu. 
L 396/844 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 4. T ādu neiesai ņotu izstrādājumu mar ķēšana, kuros ir azbests 
Neiesaiņotiem izstr ādājumiem, kuros ir azbests, mar ķēšanu saska ņā ar 3.1. punktu izdara: 
– izstrādājumam ar azbestu stingri piestiprina eti ķeti, 
– tādam izstrādājumam cieši piestiprinot uzl īmi, 
– marķējumu uzspiežot tieši uz izstr ādājumiem, 
vai, ja iepriekš min ēto pamatotu iemeslu d ēļ nevar izdar īt, piemēram, izstr ādājuma mazo 
izmēru, izstrādājuma nepiem ēroto īpašību vai dažu tehnisku gr ūtību dēļ, pievieno z īmi, 
kurā ir 3.1. punkt ā paredzētais marķējums. 
5. Neskarot Kopienas noteikumus par droš ību un darba higi ēnu, pie eti ķetes, kas piestiprin āta 
pie izstrādājuma, kurš lietošanas veida zi ņā var būt pārstrādes vai pabeigts izstr ādājums, 
jāpievieno droš ības norādījumi, kas var b ūt vajadzīgi attiecīgam izstrādājumam, un jo 
īpaši: 
– ja iespējams, lietot ārpus telpām vai labi v ēdinātā vietā, 
– ieteicams izmantot darbar īkus, kas darbin āmi ar roku vai kas darbojas ar mazu 
ātrumu; vajadz ības gadījumā uz tiem j ābūt uzstādītai attiecīgai putekļu nosūkšanas 
ierīcei. Ja lieto ātrdarbīgus darbar īkus, tiem vienm ēr jābūt uzstādītai tādai ierīcei, 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/845 
 – ja iespējams, pirms griešanas vai urbšanas samitrin āt, 
– samitrināt putekļus, ievietot tos k ārtīgi noslēgtā traukā un drošos apst ākļos attīrīties 
no tiem. 
6. Jebkura t āda izstrādājuma mar ķējumā, kas paredz ēts sadzīves lietošanai, uz ko neattiecas 
5. punkts, un no k ā lietojot var att īrīties azbesta š ķiedras, vajadz ības gadījumā jābūt šādam 
drošības norādījumam: "nolietotu aizst āt ar citu". 
7. Š īs direktīvas 2. pant ā minētajiem datiem j ābūt tās dalībvalsts ofici ālajā valodā vai valod ās, 
kurā medikamentu laiž tirg ū. 
L 396/846 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 8. papildin ājums 
43. punkts – Azokr āsvielas 
Aromātisko amīnu saraksts 
CAS nr. Indeksa nr. EK nr. Vielas 
1 92-67-1 612-072-00-6 202-177-1 bifenil–4–ilam īns 
4-aminodifenils ksenilamīns 
2 92-87-5 612-042-00-2 202-199-1 benzid īns 
3 95-69-2  202-441-6 4–hlor–o–toluid īns 
4 91-59-8 612-022-00-3 202-080-4 2–naftilam īns 
5 97-56-3 611-006-00-3 202-591-2 o-aminoazotoluols 
4–amino–2', 3–
dimetilazobenzols 
4–o–tolilazo–o–toluid īns 
6 99-55-8  202-765-8 5–nitro–o–toluid īns 
7 106-47-8 612-137-00-9 203-401-0 4–hloranil īns 
8 615-05-4  210-406-1 4–metoksi–m–
fenilēndiamīns 
9 101-77-9 612-051-00-1 202-974-4 4,4'–metil ēndianilīns 
4,4'–diaminodifenilmet āns 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/847 
 CAS nr. Indeksa nr. EK nr. Vielas 
10 91-94-1 612-068-00-4 202-109-0 3,3'–dihlorbenzid īns 
3,3'–dihlorbifenil–4,4'–
ilīndiamīns 
11 119-90-4 612-036-00-X 204-355-4 3,3'–dimetoksibenzid īns 
o-dianizid īns 
12 119-93-7 612-041-00-7 204-358-0 3,3'–dimetilbenzid īns 
4,4'–bi–o–toluid īns 
13 838-88-0 612-085-00-7 212-658-8 4,4'–metil ēndi–o–toluid īns 
14 120-71-8  204-419-1 6–metoksi–m–toluid īns 
p–krezidīns 
15 101-14-4 612-078-00-9 202-918-9 4,4'–metil ēn–bis–(2–
hloranilīns) 
2,2'–dihlor–4,4'–
metilēndianilīns 
16 101-80-4  202-977-0 4,4'–oksidianil īns 
17 139-65-1  205-370-9 4,4'–tiodianil īns 
L 396/848 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 CAS nr. Indeksa nr. EK nr. Vielas 
18 95-53-4 612-091-00-X 202-429-0 o-toluid īns 
2–aminotoluols 
19 95-80-7 612-099-00-3 202-453-1 4-metil-m-fenil ēndiamīns 
20 137-17-7  205-282-0 2,4,5–trimetilanil īns 
21 90-04-0 612-035-00-4 201-963-1 o–anizid īns 
2–metoksianil īns 
22 60-09-3 611-008-00-4 200-453-6 4–aminoazobenzols 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 396/849 
 9. papildin ājums 
43. punkts – Azokr āsvielas 
Azokrāsvielu saraksts 
CAS nr. Indeksa nr. EK nr. Vielas 
1 Nav pieš ķirts 
1. savienojums: CAS-Nr.: 118685-
33-9 
C
39H23ClCrN 7O12S.
2Na 
2. savienojums: C
46H30CrN 10020S2.3
Na 611-070-00-2 405-665-4 Mais ījums no: din ātrija 
(6-(4-anizid īn)-3-
sulfonāt-2-(3,5-dinitro-2-
oksīdfenilazo)-l-
naftolāt)(l-(5-hlor-2-
oksīdfenilazo)-2-
naftolāt)hromāta(l-); 
trinātrija bis(6-(4-
anizidīn)-3-sulfon āt-2-
(3,5-dinitro-2-oksīdfenilazo)-1-
naftolāt)hromāta(l-)" 
L 396/850 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 10. papildin ājums 
43. punkts – Azokr āsvielas 
Testēšanas metožu saraksts 
Eiropas 
Standartiz ācijas 
organizācija (*) Atsauce un standarta nosaukums Atsauces 
dokuments Atsauce uz standartu, 
kas ir anul ēts un 
aizstāts ar citu 
CEN Āda – Ķīmiskie testi – Dažu 
azokrāsvielu noteikšana kr āsotās 
ādās CEN ISO/TS 
17234:2003 NAV 
CEN Tekstilizstr ādājumi – Metodes, k ā 
konstatēt dažus no azokr āsvielām 
radušos arom ātiskos am īnus – 1.da ļa: 
Dažu azokr āsvielu lietošanas 
konstatēšana bez š ķiedru 
ekstrahēšanas EN 14362-1:2003 NAV 
CEN Tekstilizstr ādājumi – Metodes, k ā 
konstatēt dažus no azokr āsvielām 
radušos arom ātiskos am īnus – 2.da ļa: 
Dažu azokr āsvielu lietošanas 
konstatēšana ar šķiedru ekstrah ēšanu EN 14362-2:2003 NAV 
(*) ESO – Eiropas Standartiz ācijas organiz ācijas: 
Eiropas Standartiz ācijas komiteja ( CEN ); rue de Stassart 36, B-1050 Bruxelles; t ālr. (32-2) 550 08 11, fakss: (32-2) 
550 08 19. http://www.cenorm.be  
Eiropas Elektrotehnikas standartiz ācijas komiteja ( CENELEC ); rue de Stassart 36 , B-1050 Bruxelles; t ālr. (32-2) 519 
68 71, fakss: (32-2) 519 69 19. http://www.cenelec.org  
Eiropas Telekomunik āciju Standartu instit ūts (ETSI ); 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis; 
tālr. (33) 492 94 42 00, fakss: (33) 493 65 47 16. http://www.etsi.org