ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
6.

Iekārtā jāizmanto pieeja, saskaņā ar kuru tiek ņemtas vērā un izmeklētas visas KMUK neatbilstības un tiek dokumentēta to novēršana. Saskaņā ar šo pieeju: a) par katra veida neatbilstību norāda veicamās izmeklēšanas darbības un attiecīgos nosacījumus, kuri tiek uzskatīti par nepieciešamiem konkrētās neatbilstības novēršanai. Pie veicamajām darbībām pieskaitāma arī pienākumu noteikšana personālam un papildu datu izmantošana; b) pēc neatbilstības novēršanas tiek attiecīgi laboti pieraksti un reglamentētās deklarācijas; c) tiek dokumentētas nenovērstās neatbilstības un to novēršanai veiktie pasākumi.
(14)

Šo trīs kritēriju piemērošanai būtu jāierobežo to tirgu skaits elektronisko sakaru nozarē, kuros piemēro ex ante reglamentējošus pienākumus, tādējādi dodot ieguldījumu, lai sasniegtu regulatīvo pamatprincipu mērķi, proti, konkurencei attīstoties, šajos tirgos pakāpeniski samazināt uz nozari attiecināto ex ante regulējumu. Šie kritēriji jāpiemēro kumulatīvi, tas ir, neatbilstība jebkuram no tiem norāda, ka šim tirgum nav nepieciešams ex ante regulējums.
PADOMES IETEIKUMS

(2007. gada 12. jūnijs)

informācijas apmaiņai par cilvēku nolaupīšanu, ko veic teroristi

(2007/562/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

tā kā:

IESAKA.

(1) Nolaupīšanas gadījumā šī informācija palīdzētu ātri noskaidrot, vai citai dalībvalstij jau ir pieredze, ka ES iedzīvotājus nolaupa šajā pašā reģionā šis pats teroristu grupējums vai nolaupīšana notiek salīdzināmos apstākļos. Šādā gadījumā attiecīgā dalībvalsts var sazināties ar konkrēto kontaktpersonu. Ar turpmāku informāciju un pieredzi tālāk apmainās divpusēji atbilstīgi valstu tiesību aktiem.

Please complete all fields in this box

2. PIELIKUMS

Completion of the following information is optional in accordance with national law
2.

sākot no otrā gada pēc šā ieteikuma pieņemšanas, ziņot par to, kā tās īsteno šo ieteikumu un jebkurus papildu pasākumus, kurus tās var izlemt veikt, lai veicinātu mobilitāti, it īpaši saistībā ar tās kvalitātes aspektiem, dalībvalstīm piedaloties darba programmā “Izglītība un apmācība 2010”;
B.

Šādus pasākumus arhīvu jomā: 1) Eiropas arhīvu saglabāšana un to pasargāšana no bojājumiem: — Eiropas Arhīvu grupa izstrādā tipveida pasākumu plānu, lai veicinātu profilakses pasākumu ieviešanu dokumentu un arhīvu aizsardzībai dabas katastrofu un citu bīstamu negadījumu kontekstā; — Eiropas Arhīvu grupa veicina Kopienas līmeņa pasākumus bojāto dokumentu un arhīvu saglabāšanai un restaurēšanai; — dalībvalstu un Eiropas Savienības iestāžu arhīvu dienesti izstrādā un veicina normas un specifikācijas jaunu, arhīviem piemērotu ēku celtniecībai; 2) pastiprinātas Eiropas līmeņa starpnozaru sadarbības attīstība elektronisko dokumentu un arhīvu jomā, tostarp saskaņā ar Padomes Darba plānu kultūrai, jo īpaši attiecībā uz ciparu tehnoloģiju ieviešanas koordināciju (6): — pastiprināt sadarbību elektronisko dokumentu un arhīvu autentiskuma, ilgglabāšanas un pieejamības nodrošināšanā, jo īpaši aktualizējot un paplašinot pašreizējās prasības elektronisko dokumentu un arhīvu pārvaldes sistēmu izveidei, tādu kā MoReq (Model requirements for electronic documents and archives management systems/Elektronisko dokumentu un arhīvu pārvaldības sistēmu prasības), kas veicina labāku valsts sektora pārvaldīšanu, un turpinot organizēt DLM forumus (7) par elektroniskajiem dokumentiem un arhīviem; 3) kā prioritāte – Eiropas dokumentu un arhīvu interneta portāla izveidošana un uzturēšana: — ar dalībvalstu arhīvu dienestu un Eiropas Savienības iestāžu arhīvu dienestu palīdzību izveidot interneta portālu, kas sniegtu vienkāršāku pārrobežu piekļuvi dalībvalstu un Eiropas Savienības iestāžu dokumentiem un arhīviem. Šo interneta portālu varētu uzturēt vai nu kādas Eiropas Savienības datoru serveris vai kādas dalībvalsts arhīvu dienests; 4) labākās prakses atbalstīšana attiecībā uz katras valsts un Eiropas tiesību aktiem par dokumentu un arhīvu pārvaldību un pieejamību; dalībvalstu arhīvu dienestiem un Eiropas Savienības arhīvu dienestiem vajadzētu: — pārraudzīt šīs jomas jauno tiesību aktu projektu ieviešanu jebkurā dalībvalstī, izvēloties labāko praksi, jo īpaši attiecībā dokumentu un arhīvu pārvaldības un pieejamības prasībām; — sasaistīt tiesību aktu datu bāzi par arhīviem ar citiem saistītiem likumiem valstu un Kopienas līmenī un atvieglot pieeju tiem, izveidojot datu bāzi, kas veicinātu šo tiesību aktu izplatīšanu. Šo datu bāzi varētu uzturēt vai nu kādas Eiropas Savienības datoru serveris vai kādas dalībvalsts arhīvu dienests. Ir ieteicams ņemt vērā darbu, kas paveikts saskaņā ar Eiropas juridisko datu projektu, ko atbalstīja Starptautisko arhīvu padomes Eiropas nodaļa, EURBICA, kā norādīts “Ziņojumā par arhīviem paplašinātā Eiropas Savienībā” (prioritāra darbība 4.2); 5) pasākumu pieņemšana, lai nepieļautu arhīva dokumentu zādzības: — dalībvalstu arhīvu dienestiem attīstīt pasākumu plānu un kopējās pamatnostādnes, kas ļautu apmainīties ar informāciju un labāko praksi cīņai pret arhīva dokumentu zādzībām un sekmētu nozagto dokumentu atgūšanu.
b)

ārvalstu nekontrolētas iestādes, kas minētas 1. punkta a), b), c) un g) apakšpunktā, katras iestādes aktīviem esot no 0,5 % līdz 0,005 % no Savienībā iedibināto kredītiestāžu kopējiem konsolidētajiem aktīviem;
(5)

ECB Padome arī izvērtēja: a) vajadzību mazināt spiedienu, ko rada COVID-19 uzliesmojums, kas nopietni ietekmējis Grieķijas finanšu tirgus; b) saistības, ko Grieķijas Republika uzņēmusies saistībā ar pastiprināto uzraudzību atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 472/2013 (2), kā arī to izpildes kontroli, ko veic Savienības iestādes; c) to, ka vidēja termiņa parāda atvieglošanas pasākumi Grieķijas Republikai, ko īsteno ar Eiropas Stabilizācijas mehānisma starpniecību, ir atkarīgi no šo saistību turpmākas izpildes; d) ECB pieejamo informāciju par Grieķijas Republikas ekonomikas un finanšu stāvokli, kas izriet no ECB iesaistes pastiprinātās uzraudzības sistēmā; un e) to, ka Grieķijas Republika bija atguvusi piekļuvi tirgum. ECB Padome izvērtēja arī nepieciešamību mazināt Eurosistēmas kredītoperācijās pieņemtā nodrošinājuma sadrumstalotību, lai veicinātu monetārās politikas transmisijas mehānisma raitu darbību. Pamatojoties uz šiem vērtējumiem, ECB Padome uzskata, ka jāatļauj NCB kā atbilstošu nodrošinājumu Eurosistēmas kredītoperāciju vajadzībām pieņemt Grieķijas Republikas centrālās valdības emitētus tirgojamus parāda vērtspapīrus, kas neatbilst Eurosistēmas kredītkvalitātes prasībām, bet atbilst visiem citiem tirgojamiem aktīviem piemērojamiem atbilstības kritērijiem, ievērojot īpašu diskontu grafiku.
(1)

Palielinājies no apgrozības izņemto euro banknošu reprodukciju skaits, ko sabiedrība varētu noturēt par īstām euro banknotēm, neraugoties uz to, ka uz dažām no šīm reprodukcijām ir nelielas vai grūti atrodamas norādes, ka tās ir “kopijas”, “nav likumīgs maksāšanas līdzeklis” vai ka tās būtu izmantojamas “tikai filmēšanai vai kā rekvizīti”, jo tām ir euro banknošu optisks izskats un tās imitē konkrētus banknošu pretviltošanas elementus. Šīs reprodukcijas galvenokārt piedāvā un iegādājas tiešsaistes tirdzniecības vietās vai interneta vietnēs. Saskaņā ar Pamatnostādni ECB/2003/5 (1) reprodukcijas, ko sabiedrība varētu noturēt par īstām banknotēm, ir nelikumīgas. Tādēļ ir svarīgi ieviest pasākumus, lai samazinātu un vēlāk apturētu to turpmāku izplatīšanu, papildinot Eurosistēmas rīcībā esošos pasākumus, tostarp pārkāpumu procedūras, kuru rezultātā var tikt piemērotas sankcijas saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2532/98 (2).
8)

“ar monetāro politiku nesaistīti noguldījumi” ir NCB pieņemti noguldījumi no valdībām un citiem ārējiem avotiem, kuri iegrāmatoti bilances posteņos, kas nav pasīvu postenis L2 (“Saistības euro pret euro zonas kredītiestādēm monetārās politikas operāciju rezultātā”), kā noteikts Eurosistēmas saskaņotajā bilancē. Ar monetāro politiku nesaistīti noguldījumi no citiem ārējiem avotiem neietver SVF Kontu Nr. 1 un Kontu Nr. 2, kā to noteikusi ECB Padome, vai noguldījumus no iekšējiem avotiem, t. i., attiecīgās NCB pašreizējo vai bijušo darbinieku, filiāļu vai meitasuzņēmumu noguldījumus un tādu aizjūras monetāro iestāžu noguldījumus, kas saistītas ar attiecīgo NCB un atrodas Līguma 198. pantā noteiktajās valstīs un teritorijās;
a)

ar šādu punktu aizstāj 2. punktu: “2. Attiecībā uz I–IV diskontu kategorijā iekļautiem tirgojamiem aktīviem piemērojamais novērtējuma diskonts ir atkarīgs no aktīva atlikušā termiņa vai kupona struktūras (fiksētas, nulles vai mainīgas procentu likmes kupons), to nosakot saskaņā ar šīs pamatnostādnes pielikuma 2. tabulu. Attiecīgais termiņš piemērojamā novērtējuma diskonta noteikšanai neatkarīgi no kupona struktūras ir aktīva atlikušais termiņš. Attiecībā uz kupona struktūru piemēro šādus noteikumus: a) mainīgas procentu likmes kuponus, kuru periods, kad var mainīt procentu likmi, ir ilgāks par vienu gadu, uzskata par kuponiem ar fiksētu procentu likmi; b) mainīgas procentu likmes kuponus, kuru atsauces procentu likme ir euro zonas inflācijas indekss, uzskata par kuponiem ar fiksētu procentu likmi; c) mainīgas procentu likmes kuponus ar minimālo procentu likmi un/vai mainīgas procentu likmes kuponus ar maksimālo procentu likmi uzskata par kuponiem ar fiksētu procentu likmi; d) novērtējuma diskonts, ko piemēro aktīviem ar vairāk nekā viena veida kupona struktūru, ir atkarīgs vienīgi no kupona struktūras atlikušajā aktīva pastāvēšanas laikā un ir vienāds ar lielāko diskontu, ko piemēro tirgojamam aktīvam ar tādu pašu atlikušo termiņu un kredītkvalitātes līmeni. Šajā nolūkā var tikt izskatīta jebkāda veida kupona struktūra, kas ir spēkā aktīva atlikušajā pastāvēšanas laikā.”;
f)

izveidots ex ante fonds, lai nodrošinātu, ka IAS ir bez kavēšanās pieejami līdzekļi atbalsta pasākumiem, un: i) iemaksas šajā fondā notiek saskaņā ar skaidri definētu regulējumu; ii) līdzekļi tiek ieguldīti tikai likvīdos un drošos aktīvos, kuri var tikt realizēti jebkurā laikā un kuru vērtība nav atkarīga no dalībnieku un to meitasuzņēmumu maksātspējas un likviditātes pozīcijas; iii) IAS stresa testu rezultāti tiek ņemti vērā, nosakot ex ante fonda minimālo mērķa summu; iv) pastāv pietiekams ex ante fonda līmenis / minimālā summa, lai nodrošinātu līdzekļu tūlītēju pieejamību.
10.3.

Net Pasīvi related to the allocation of euro banknotes within the Eurosystem (*)
EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PAMATNOSTĀDNE

(2009. gada 10. decembris),

ar ko groza Pamatnostādni ECB/2008/18 par pagaidu izmaiņām nodrošinājuma atbilstības noteikumos

(ECB/2009/24)

(2009/963/ES)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 127. panta 2. punkta pirmo ievilkumu,

ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 12.1. pantu un 14.3. pantu saistībā ar 3.1. panta pirmo ievilkumu, 18.2. pantu un 20. panta pirmo daļu,

tā kā:

IR PIEŅĒMUSI ŠO PAMATNOSTĀDNI.

1. pants

Pamatnostādni ECB/2008/18 groza šādi.

Ar šādu punktu aizstāj 10. panta 2. punktu:

“Šo pamatnostādni piemēro no 2008. gada 1. decembra līdz 2010. gada 31. decembrim vai līdz to refinansēšanas operāciju, kuras uzsāktas līdz 2010. gada 31. decembrim, termiņa beigu datumam atkarībā no tā, kurš datums ir vēlāks.”
22)

7.2. sadaļu groza šādi: a) otro daļu aizstāj ar šādu: “Iestādes automātiski tiek atbrīvotas no rezervju prasībām tā izpildes perioda sākumā, kura laikā to atļauja darboties kā kredītiestādei ir atsaukta vai nodota vai kura laikā iesaistītās dalībvalsts tiesu iestāde vai cita kompetenta iestāde pieņem lēmumu par iestādes likvidācijas procesa uzsākšanu. Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2531/98 un Regulu (EK) Nr. 1745/2003 (ECB/2003/9) ECB var arī nediskriminējošā veidā atbrīvot iestādes no to saistībām Eurosistēmas obligāto rezervju sistēmā, ja šīm iestādēm Eiropas Kopiena vai kāda dalībvalsts piemēro reorganizācijas pasākumus vai līdzekļu iesaldēšanu un/vai citus pasākumus saskaņā ar Līguma 60. panta 2. punktu, ierobežojot to līdzekļu izmantošanu, vai atbrīvot iestādes, par kurām ECB Padome pieņēmusi lēmumu pārtraukt uz laiku vai liegt tām dalību atklātā tirgus operācijās vai piekļuvi Eurosistēmas pastāvīgajām iespējām, vai, ja Eurosistēmas obligāto rezervju sistēmas mērķi netiktu sasniegti, piemērojot saistības šīm konkrētajām iestādēm. Ja lēmums par šādu atbrīvojumu pamatots ar Eurosistēmas obligāto rezervju sistēmas mērķiem, ECB ņem vērā vienu vai vairākus šādus kritērijus: — iestāde ir pilnvarota veikt tikai īpašas mērķfunkcijas, — iestādei ir aizliegts veikt aktīvas bankas darbības funkcijas, konkurējot ar citām kredītiestādēm, — iestādei ir juridiskas saistības visus savus noguldījumus paredzēt mērķiem, kas saistīti ar palīdzību reģionālajai un/vai starptautiskajai attīstībai.”; b) ar šādu teikumu aizstāj trešās daļas otro teikumu: “ECB arī publisko to iestāžu sarakstu, kuras atbrīvotas no saistībām Eurosistēmas obligāto rezervju sistēmā citu iemeslu dēļ, nevis sakarā ar Eiropas Kopienas vai kādas dalībvalsts veiktajiem reorganizācijas pasākumiem vai līdzekļu iesaldēšanu un/vai citiem pasākumiem saskaņā ar Līguma 60. panta 2. punktu, ierobežojot to līdzekļu izmantošanu, vai iestāžu sarakstu, par kurām ECB Padome pieņēmusi lēmumu pārtraukt uz laiku vai liegt tām dalību atklātā tirgus operācijās vai piekļuvi Eurosistēmas pastāvīgajām iespējām. (12)
(2)

Saskaņā ar Padomes 2007. gada 10. jūlija Lēmumu 2007/503/EK par vienotās valūtas ieviešanu Kiprā 2008. gada 1. janvārī, kas pieņemts saskaņā Līguma 122. panta 2. punktu (2), Kipra izpildījusi euro ieviešanai nepieciešamos nosacījumus, un izņēmuma statuss, kas tai noteikts saskaņā ar Pievienošanās akta 4. pantu, tiek atcelts no 2008. gada 1. janvāra. Saskaņā ar Padomes 2007. gada 10. jūlija Lēmumu 2007/504/EK par vienotās valūtas ieviešanu Maltā 2008. gada 1. janvārī, kas pieņemts saskaņā Līguma 122. panta 2. punktu (3), Malta izpildījusi euro ieviešanai nepieciešamos nosacījumus, un izņēmuma statuss, kas tai noteikts saskaņā ar Pievienošanās akta 4. pantu, tiek atcelts no 2008. gada 1. janvāra. Ņemot to vērā, jāgroza Eurosistēmas interneta lapu tabula Pamatnostādnes ECB/2000/7 I pielikumā.
2.

B metode. a) nestandartizētos nākotnes darījumus ar vērtspapīriem reģistrē ārpusbilances kontos no tirdzniecības dienas līdz norēķinu dienai pēc nestandartizēta nākotnes darījuma cenas. Norēķinu dienā ārpusbilances kontus dzēš; b) ceturkšņa beigās vērtspapīra pārvērtēšanu veic, pamatojoties uz neto pozīciju, ko aprēķina pēc bilances, un šī paša vērtspapīra pārdevumiem, kas reģistrēti ārpusbilances kontos. Pārvērtēšanas summa līdzinās starpībai starp neto pozīciju, kas novērtēta pēc pārvērtēšanas cenas, un to pašu pozīciju, kas novērtēta pēc bilances pozīcijas vidējām izmaksām. Ceturkšņa beigās nestandartizētajiem nākotnes pirkumiem veic pārvērtēšanu, kas aprakstīta 7. pantā. Pārvērtēšanas rezultāts līdzinās starpībai starp tūlītējo cenu un pirkuma saistību vidējām izmaksām; c) nestandartizētu nākotnes līgumu pārdošanas rezultātu reģistrē finanšu gadā, kurā saistības stājās spēkā. Šis rezultāts ir vienāds ar starpību starp sākotnējo nestandartizēta nākotnes darījuma cenu un bilances pozīcijas vidējām izmaksām vai ārpusbilances pirkuma saistību vidējām izmaksām, ja bilances pozīcija nav pietiekama, pārdošanas brīdī.
Pants Postenis Pozīcija 2017. gada budžets Budžeta grozījums Nr. 6/2017 Jaunā summa

1 1. NODAĻA

1 1 0 Ražošanas nodevas par 2005./2006. tirdzniecības gadu un iepriekšējiem gadiem p.m. p.m.

1 1 1 Cukura uzglabāšanas maksājumi p.m. p.m.

1 1 3 Maksājumi, ko uzliek par neeksportēta C cukura, C izoglikozes un C inulīna sīrupa ražošanu un par C cukura un C izoglikozes aizstājēju p.m. p.m.

1 1 7 Ražošanas nodeva 133 300 000 133 300 000

1 1 8 Vienreizēja nodeva par papildu cukura kvotu un papildu izoglikozes kvotu p.m. p.m.

1 1 9 Pārpalikuma maksājums p.m. p.m.

1 1. NODAĻA – KOPĀ 133 300 000 133 300 000

1 2. NODAĻA

1 2 0 Customs duties and other duties referred to in Article 2(1)(a) of Decision 2014/335/EU, Euratom 20 114 600 000 20 114 600 000

1 2. NODAĻA – KOPĀ 20 114 600 000 20 114 600 000

1 3. NODAĻA

1 3 0 Own resources accruing from value added tax pursuant to Article 2(1)(b) of Decision 2014/335/EU, Euratom 16 279 317 150 16 279 317 150

1 3. NODAĻA – KOPĀ 16 279 317 150 16 279 317 150

1 4. NODAĻA

1 4 0 Pašu resursi, kuru pamatā ir nacionālais kopienākums saskaņā ar Lēmuma 2014/335/ES, EURATOM 2. panta 1. punkta c) apakšpunktu 97 117 960 147 31 475 125 97 149 435 272

1 4. NODAĻA – KOPĀ 97 117 960 147 31 475 125 97 149 435 272

1 5. NODAĻA

1 5 0 Correction of budgetary imbalances granted to the United Kingdom in accordance with Articles 4 and 5 of Decision 2014/335/EU, Euratom 0,— 0,—

1 5. NODAĻA – KOPĀ 0,— 0,—

1 6. NODAĻA

1 6 0 Gross reduction in the annual GNI-based contribution granted to certain Member States pursuant to Article 2(5) of Decision 2014/335/EU, Euratom 0,— 0,—

1 6. NODAĻA – KOPĀ 0,— 0,—

1. sadaļa – Kopā 133 645 177 297 31 475 125 133 676 652 422
4.

pauž gandarījumu par to, ka Revīzijas palāta ir uzlabojusi savu finanšu pārvaldību, kas jo īpaši panākts, ieviešot sistēmu, saskaņā ar kuru pārbauda to, kā revidētās iestādes īsteno sniegtos ieteikumus; uzskata, ka panāktais īstenošanas līmenis ir ļoti labs, un vēlas zināt, cik daudz laika paiet no brīža, kad tiek paziņots vērtējums, līdz brīdim, kad tiek saņemtas atbildes no revidētajām iestādēm;
13.

vērš uzmanību uz pienākumu publicēt informāciju par enerģijas patēriņu un to, cik liela daļa no patērētās enerģijas ir enerģija no atjaunojamiem energoresursiem; prasa, lai gada darbības pārskatos tiktu sniegta informācija par to, cik liela daļa no patērētās enerģijas ir atjaunojamā enerģija;
2.

atgādina par Revīzijas palātas atzinumu attiecībā uz to, ka joprojām ļoti bieži tiek konstatētas reģistrēšanas kļūdas un ka šis apstāklis vēl aizvien rada bažas, jo šīs kļūdas ietekmē to datu precizitāti, kurus izmanto gada pārskatu sagatavošanā, jo īpaši attiecībā uz pēdējās norēķinu dienas noteikšanu gada beigās; pauž bažas par to, ka Komisija šo situāciju vēl nav novērsusi, lai gan Revīzijas palāta ir atkārtoti izteikusi kritiku un Parlaments aicinājis veikt uzlabojumus;
247.

pauž nožēlu par trūkumiem finansēšanas vadības instrumentu īstenošanā, proti, par regulatīvo prasību neievērošanu, piešķirot finansējumu no darbības programmām fondiem, kas šos instrumentus īsteno, kā arī par nepilnīgajām ziņošanas un pārbaudes prasībām; norāda, ka vēl vairāk jāpalielina finanšu inženierijas instrumentu potenciāls, lai varētu sagatavot kvalitatīvus stratēģiskos projektus, nodrošināt privātā sektora dalībnieku, it īpaši MVU, līdzdalību un kapitāla izmantošanu Savienības projektos; aicina Komisiju vienkāršot šos instrumentus reglamentējošos noteikumus, jo to pašreizējā sarežģītība ierobežo to izmantošanu; iesaka veikt padziļinātu analīzi, lai noskaidrotu šo instrumentu patieso ietekmi, un izstrādāt pamatnostādnes to piemērošanas uzlabošanai; aicina dalībvalstis pildīt savus ziņošanas pienākumus;
8.

no Kopuzņēmuma 2010. gada darbības pārskata konstatē, ka iepirkuma ceļā tika piešķirtas pavisam 44 līgumu slēgšanas tiesības kopsummā par EUR 826 000 000; īpaši norāda, ka tika sāktas 42 iepirkuma procedūras pamatdarbības jomā, tika pabeigti 43 iepirkumu novērtējumi un tika parakstīti 43 iepirkuma līgumi; no iepriekš minētā pārskata secina arī to, ka Kopuzņēmums uzsāka pavisam piecas iepirkuma procedūras administratīvajā jomā, piešķīra septiņu līgumu slēgšanas tiesības administratīvajā jomā par kopējo summu EUR 6 000 000 un parakstīja sešus iepirkuma līgumus;
91.

norāda, ka 2010. gadā deputātu un darbinieku ceļa izdevumi bija aptuveni EUR 107 000 000 (17) (jeb 6,6 % no visu galīgo apropriāciju kopsummas) un ka pašlaik ir jāpanāk 5 % samazinājums; uzskata, ka būtu jāapsver iespēja vēl vairāk samazināt izdevumus, izmantojot par notikušajiem lidojumiem uzkrātās atlaides; prasa 300. panta analīzi veikt pārskatam pievienotā piezīmē par ceļojumu vidējām izmaksām sešos maršrutos: no Briseles uz Luksemburgu; no Luksemburgas uz Briseli; no Luksemburgas uz Strasbūru; no Strasbūras uz Luksemburgu; no Briseles uz Strasbūru; no Strasbūras uz Briseli;
1.

atgādina, ka divas trešdaļas no Aģentūras budžeta veido nozares samaksātās maksas un atlīdzība, vienu trešdaļu – Savienības subsīdija un ka sākotnējā Savienības iemaksa Aģentūras 2010. gada budžetā bija EUR 32 879 000; tomēr norāda, ka šai summai tika pievienoti EUR 1 318 000 no pārpalikuma atgūšanas un līdz ar to Savienības kopējā iemaksa bija EUR 34 197 000;
3.

pauž atzinību Centram par to, ka 2009. gadā ir ieviesta rezultatīvo rādītāju novērtēšanas sistēma, kas piemērojama vidēji ilgam laikposmam (2009–2011) noteiktajām Centra prioritātēm un Centra gada darbības programmai, un ka ir izveidota rezultatīvo rādītāju pamatsistēma, kura nodrošina paveiktā darba pārraudzību, kā arī izpildes, rezultātu un ietekmes mērīšanu; jo īpaši uzsver, ka ieviestā rezultatīvo rādītāju novērtēšanas sistēma palīdz Centram pārvaldīt un novērtēt Centra darbības ietekmi un to, cik šī darbība ir rezultatīva, efektīva un atbilstīga; turklāt uzskata, ka šo sistēmu varētu izmantot arī turpmākiem uzlabojumiem attiecībā uz budžeta līdzekļu sadali pēc darbības jomām un maksājumu apropriāciju ciešākai uzraudzībai, kas ļautu izvairīties no to pārnešanas;
79.

jautā Komisijai, kādēļ lielajiem cukura ražotājiem, kuri atteicās no savām kvotām, pieņemot kompensāciju no pārstrukturēšanas fonda kā finansiālu stimulu aiziešanai no nozares, netika prasīts sniegt informāciju par to, kā šī kompensācija tika izmantota; turklāt norāda, ka šādas informācijas apkopošana un apstrāde ir svarīga, lai veicinātu efektīvāku un lietderīgāku kopējās lauksaimniecības politikas organizāciju nākotnē;
5.

pauž nožēlu, ka darbu beidza šī veiksmīgi strādājošā Aģentūra un līdzekļu pārvaldība tika nodota delegācijām; pieprasa Komisijai sniegt ziņojumu, tajā norādot to darbinieku skaitu, kam delegācijās ir uzticēts veikt Aģentūras pienākumus; aicina Komisiju sniegt daudzpusīgu un pilnu informāciju par to, vai no Aģentūras līdzekļiem, kas nodoti delegācijām, ir veikti budžeta atbalsta maksājumi;
3.

pauž bažas, ka Revīzijas palāta ir konstatējusi vairākus trūkumus, uz kuriem tā jau bija norādījusi savos 2006. un 2007. gada ziņojumos; it īpaši pauž nožēlu par: — pārnesto un atcelto apropriāciju augsto līmeni (2008. finanšu gadā netika izlietoti aptuveni 49 % no šajā gadā pieejamajām apropriācijām, 2007. gadā – 69 % un 2006. gadā – 55 %), — to, ka Aģentūra bija uzņēmusies juridiskās saistības pirms attiecīgajām budžeta saistībām, — to, ka saskaņā ar Revīzijas palātas sniegto informāciju darbā pieņemšanas procedūras neatbilst noteikumiem, it īpaši attiecībā uz to pārredzamību un nediskriminējošo raksturu;
11.

atzinīgi vērtē arī to, ka ir aprakstīti pasākumi saistībā ar dienestu vadības un kontroles sistēmu, apstiprinot, ka ikgadējās ex post pārbaudes izlases veidā ir veiktas vairākus gadus, tostarp 2008. gadā, un saistībā ar EESK/Reģionu komitejas kopīgo dienestu vadības un kontroles pakalpojumiem, norādot, ka vairāku pakalpojumu nošķiršana ir ļāvusi uzlabot abu komiteju vadības un kontroles sistēmas, nodrošinot, ka viena no komitejām vienmēr ir pilnībā atbildīga par atsevišķiem izdevumiem un tādējādi tiek garantēta pilnīga finansiāla atbildība un pilnīga atbildība par darbību;
3.

uzskata, ka 10. EAF (EUR 21 966 000 000 laikposmam no 2008. līdz 2013. gadam) īstenošanas stratēģijā galvenā uzmanība ir jāpievērš tām jomām, kurām ir izšķiroša nozīme ilgtspējīgas attīstības nodrošināšanā; mudina Komisiju noteikt attiecīgo darbību prioritāro secību un izvairīties no to skaita palielināšanās;
260.

atzinīgi vērtē to, ka izvērtējuma ziņojumu rezultāti ir ņemti vērā, gatavojot jaunās regulas, kas reglamentē struktūrfondu darbību laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam; tomēr pauž nožēlu par to, ka Parlamenta atzinumiem, ko tas pieņēma pēc Revīzijas palātas Īpašā ziņojuma Nr. 1/2007 publicēšanas, pašreizējā plānošanas periodā būs visai maza nozīme;
Šajā apropriācijā ietverti EUR 30 000 no iepriekšējo gadu līdzekļiem, kas atkal pieejami Centram (atkārtota izmantošana). Šajā apropriācijā ietverti EUR 245 924 no iepriekšējo gadu līdzekļiem, kas atkal pieejami Centram (atkārtota izmantošana). Šajā apropriācijā ietverti EUR 130 000 no iepriekšējo gadu līdzekļiem, kas atkal pieejami Centram (atkārtota izmantošana).