LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 246/28

KOMISIJAS LĒMUMS

(2013. gada 18. decembris)

par valsts atbalstu SA.33229 (2012/C) (ex 2011/N) – NLB pārstrukturēšana – Slovēnija, ko Slovēnija plāno īstenot Nova Ljubljanska banka d.d. labā

(izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 9632)

(Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2014/535/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc tam, kad dalībvalstis un ieinteresētās personas tika aicinātas sniegt piezīmes atbilstīgi minētajiem noteikumiem (1),

tā kā:

1. PROCEDŪRA

(1) Slovēnijas iestādes 2011. gada 14. janvārī paziņoja par valsts veiktu bankas Nova Ljubljanska banka d.d. (turpmāk “NLB d.d.”) rekapitalizāciju EUR 250 miljonu apmērā.

(2) Eiropas Komisija 2011. gada 7. martā pieņēma lēmumu (2) (turpmāk “pirmais lēmums veikt glābšanu”), saskaņā ar kuru tā atļāva piešķirt NLB d.d. pirmo rekapitalizācijas atbalstu uz sešiem mēnešiem pēc pārstrukturēšanas plāna iesniegšanas.

(3) Slovēnijas iestādes 2011. gada 22. jūlijā iesniedza pārstrukturēšanas plānu. Plāna atjauninājumus tās iesniedza 2011. gada 6. septembrī un 2012. gada 26. martā.

(4) Slovēnijas iestādes 2012. gada 16. maijā informēja Komisiju par nodomu veikt bankas NLB d.d. otro rekapitalizāciju. Par pasākumu tika paziņots 2012. gada 6. jūnijā.

(5) Komisija 2012. gada 2. jūlijā pieņēma lēmumu (turpmāk “otrais lēmums veikt glābšanu un sākt procedūru”), saskaņā ar kuru tā apstiprināja bankas NLB d.d. otro rekapitalizāciju un vienlaikus sāka padziļinātu izmeklēšanu, jo, pamatojoties uz saņemto pārstrukturēšanas plānu, Komisijai bija bažas par NLB d.d. spēju atgūt dzīvotspēju, pietiekamu sloga sadales nodrošināšanu un pasākumiem konkurences izkropļojumu ierobežošanai.

(6) Otrais lēmums veikt glābšanu un sākt procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2012. gada 22. novembrī, un ieinteresētās personas tika aicinātas iesniegt piezīmes (3). Komisija nesaņēma nevienu piezīmi.

(7) Pēc otrā lēmuma veikt glābšanu un sākt procedūru Slovēnijas iestādes 2013. gada 7. janvārī paziņoja, ka pārstrukturēšanas plāns tiek pārskatīts, un grozīto plānu iesniedza 2013. gada 25. martā. Slovēnijas iestādes 2013. gada decembrī iesniedza atkārtoti grozīto plānu. Šajā lēmumā “pārstrukturēšanas plāns” ir plāns, kas tika iesniegts Komisijai 2013. gada decembrī.

(8) Laikposmā no 2012. gada 2. jūlija līdz 2013. gada 9. decembrim pēc Komisijas pieprasījuma Slovēnijas iestādes iesniedza papildinformāciju.

(9) Saskaņā ar makroekonomikas nelīdzsvarotības novēršanas procedūru Komisija 2013. gada 10. aprīlī secināja, ka Slovēnijā pastāv pārmērīga ekonomikas nelīdzsvarotība. Ņemot vērā makroekonomikas nelīdzsvarotības novēršanas procedūru, Slovēnijai bija jāveic augšupvērsts un lejupvērsts spriedzes tests un aktīvu kvalitātes pārskats Slovēnijas banku nozarē (turpmāk “AKP/ST”), un šo uzdevumu veica neatkarīgi konsultanti. Pārstrukturēšanas plānā ir iekļauti AKP/ST rezultāti.

(10) Steidzamības apsvērumu dēļ Slovēnijas Republika piekrīt, ka izņēmuma kārtā šis lēmums tiek pieņemts angļu valodā.

2. ATBALSTA SAŅĒMĒJA RAKSTUROJUMS UN TĀ PROBLĒMU IEMESLI

(11) NLB d.d. un tās saistītie uzņēmumi (turpmāk “NLB” jeb “banka”) ir lielākā banku darbības un finanšu grupa Slovēnijā. 2012. gada 30. septembrī grupā bija NLB d.d. un 47 bankas, uzņēmumi, filiāles un pārstāvniecības ārvalstīs. NLB ir viena no lielākajām dalībniecēm banku jomā Slovēnijā un arī Dienvidaustrumeiropā. 2012. gada 30. septembrīNLB veidoja aptuveni 30 % no Slovēnijas banku nozares kopējiem aktīviem, un banka bija viena no trim lielākajām bankām bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā, Melnkalnē, Kosovā un Serbu Republikā un sestā lielākā Bosnijā un Hercegovinā. Banku darbība ir nozīmīgākā NLB uzņēmējdarbība, kaut gan NLB sniedz arī citus finanšu pakalpojumus, piemēram, apdrošināšanu, aktīvu pārvaldību, līzingu, faktūrkreditēšanu un eksporta bezregresa finansēšanu.

(12) Kredītreitingu aģentūra Moody's piešķīrusi bankai Caa2 negatīvu kredītvērtējumu, bet Fitch piešķirtais kredītvērtējums ir BB- negatīvs. Abas aģentūras 2013. gadā pazemināja piešķirto kredītvērtējumu. Tas notika galvenokārt tādēļ, ka kredītportfelī bija vērojama koncentrācija un tā kvalitāte turpināja pasliktināties, un bankai bija pieticīga finanšu un kapitāla pozīcija faktiskajā tirgus vidē.

(13) Slovēnijā NLB piedāvā pilnu banku pakalpojumu klāstu privātpersonām un uzņēmumiem, īpaši banku maza apjoma darījumu tirgū. NLB arī aktīvi darbojas banku privāto, uzņēmumu un ieguldījumu pakalpojumu jomā.

(14) NLB kapitāla struktūra 2013. gada 30. jūnijā bija šāda: Slovēnijas Republikas turējumā bija 77,51 % NLB akciju, Kapitalska družba d.d. turējumā bija 6,23 % akciju, Slovenska Odškodninska Družba – 5,58 % akciju un Poteza borzno posredniška družba d.d. (tai patlaban tiek piemērota bankrota procedūra) – 2,24 % akciju.

(15) NLB kopējie aktīvi 2012. gada 31. decembrī bija EUR 14,3 miljardi un kopējie noguldījumi bija aptuveni EUR 9,1 miljards, ko veidoja mājsaimniecību noguldījumi (EUR 6,5 miljardi), uzņēmumu noguldījumi (EUR 2 miljardi) un valsts noguldījumi (EUR 0,6 miljardi). Turklāt bankas emitēto parāda vērtspapīru apjoms bija EUR 112 miljoni. Tajā pašā datumā NLB kopējie aizdevumi nebanku nozarei bija aptuveni EUR 9,5 miljardi. Aizdevumu attiecība pret noguldījumiem bija 104 % (salīdzinājumā ar 105 % 2011. gadā un 127 % 2010. gadā).

(16) Problēmas bankai galvenokārt radīja ienākumus nenesošo aizdevumu īpatsvara palielināšanās: 2008. gadā šādu aizdevumu apmērs bija EUR 0,6 miljardi (3,8 % no kopējiem aizdevumiem), bet 2012. gada decembrī tas jau sasniedza EUR 3,7 miljardus (28,2 % no kopējiem aizdevumiem). Sliktie kreditēšanas darbības rezultāti bija vērojami laikā, kad veidojās ievērojams spiediens uz NLB kapitāla pietiekamību, jo pasliktinājās tā aktīvu portfeļa kvalitāte, regulējošā iestāde pieprasīja un ieguldītāji gaidīja augstākus kapitāla rādītājus un samazinājās pieejamais kapitāls un aizņēmuma finansējums, jo īpaši liela apjoma finansējums.

(17) Pirms finanšu krīzes 2008. gadā NLB izaugsmes stratēģiju veicināja labvēlīgie ekonomikas apstākļi. Laikā no 2002. līdz 2009. gadam NLB aizdevumu portfelis (neto aizdevumi) palielinājās par 15 % gadā un noguldījumi palielinājās par 8 %. Lielo izaugsmi īpaši veicināja aizdevumi uzņēmumiem.

(18) Papildus šai organiskajai izaugsmei mainījās arī NLB lielums, jo banka iegādājās vairākus banku meitasuzņēmumus Dienvidaustrumeiropā, turklāt organiski auga un veidojās jaunas vienības tādos segmentos kā līzings, faktūrkreditēšana/eksporta bezregresa finansēšana, dzīvības apdrošināšana/pensiju fondi un aktīvu pārvaldība.

(19) Turpmāk 1. tabulā parādīts, kā attīstījās NLB aktīvi Slovēnijā un Dienvidaustrumeiropā laikā no 2006. gada 31. decembra līdz 2012. gada 30. septembrim. 1. tabula NLB tirgus daļa kopējos aktīvos (%) 2006 2007 2008 2009 2010 2011 9M 2012 NLB grupas kopējie aktīvi (miljonos EUR) 14 409 18 308 18 918 19 606 17 888 16 445 14 915 Slovēnija 36,7 36,5 35,6 34,8 32,6 31,7 30,2 Bosnija un Hercegovina – Federācija 5,7 5,7 5,7 5,1 6,1 5,9 5,5 Bosnija un Hercegovina – Serbu Republika 20,4 23,0 22,0 21,0 21,0 20,0 20,0 Melnkalne 16,1 13,5 13,3 17,0 18,0 19,1 17,1 Kosova — 14,9 13,4 14,3 14,9 15,1 16,3 Maķedonija 16,8 19,2 19,6 19,9 20,4 19,2 17,4 Serbija 3,0 2,8 2,3 2,1 2,0 1,8 1,6

(20) NLB bija rentabla laikā no 2003. līdz 2008. gadam. Tomēr kopš 2009. gada tai pēc nodokļu samaksas ir veidojušies zaudējumi. Zaudējumu apjoms bija EUR 87 miljoni 2009. gadā, EUR 202 miljoni 2010. gadā, EUR 239 miljoni 2011. gadā un EUR 273,5 miljoni 2012. gadā. 2013. gada pirmajā pusgadā NLB reģistrētie zaudējumi pēc nodokļu samaksas bija EUR 91,2 miljoni. NLB aizdevumu portfelis sāka pasliktināties 2009. gadā. Ienākumus nenesošo aizdevumu apjoms palielinājās no 3,8 % 2008. gadā līdz 28,2 % 2012. gada decembrī.

(21) NLB statūtkapitāls 2013. gada 30. jūnijā bija EUR 1 074,3 miljoni. Saskaņā ar ES Kapitāla prasību regulu (4) NLB pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītājs bija 8,5 %.

(22) Atbilstīgi AKP/ST rezultātiem 2013. gada 4. decembrī saskaņā ar negatīvo scenāriju NLB bija kapitāla nepietiekamība EUR 1,8 miljardu apmērā (5).

3. ATBALSTA PASĀKUMI

(23) Līdz šim NLB saņēmusi šādus valsts atbalsta pasākumus: i) pirmo rekapitalizāciju EUR 250 miljonu apmērā, kas tika apstiprināta pagaidu kārtā pirmajā lēmumā veikt glābšanu, kas tika pieņemts 2011. gada 7. martā; ii) otro rekapitalizāciju EUR 382,9 miljonu apmērā, kas tika apstiprināta pagaidu kārtā otrajā lēmumā veikt glābšanu un sākt procedūru, kas tika pieņemts 2012. gada 2. jūlijā.

(24) Papildus šīm abām rekapitalizācijām Slovēnija plāno īstenot divus citus pasākumus par labu NLB: iii) veikt trešo rekapitalizāciju EUR 1,558 miljardu apmērā; un iv) nodot BAMC samazinātas vērtības aktīvu kopumu, ko veido ienākumus nenesoši aizdevumi (to nominālvērtība ir EUR 2,3 miljardi) un kapitāla vērtspapīri (to tirgus vērtība ir EUR 94 miljoni).

3.1. NLB PIRMĀ REKAPITALIZĀCIJA

(25) Lai gan iepriekš vairāku gadu garumā bankai bija bijusi peļņa, 2009. un 2010. gadā NLB uzrādīja zaudējumus, kuri radās galvenokārt ekonomikas apstākļu pasliktināšanās dēļ. Vājā ekonomikas izaugsme un pieaugošais bezdarbs samazināja pieprasījumu pēc aizdevumiem, un rezultātā ievērojami samazinājās aizdevumu vērtība. NLB pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītājs saskaņā ar Kapitāla prasību regulu samazinājās no 6,9 % 2009. gadā līdz 6 % 2010. gadā. Slovēnijas Banka 2010. gada jūlijā pieprasīja, lai NLB stiprina savu kapitāla pozīciju. Rezultātā NLB nolēma piesaistīt vairāk kapitāla.

(26) NLB nodoms bija piesaistīt pašu kapitālu EUR 250 miljonu apmērā, kas ir līdzvērtīgi 1,6 % no tās riska svērtajiem aktīviem, izmantojot akciju publisko piedāvājumu. Kapitāla palielināšana tika veikta divos laidienos. Pirmajā posmā akcijas tika piedāvātas parakstīšanai jau esošajiem akcionāriem (kopējais parakstītais apjoms bija EUR 89,2 miljoni, un valsts pilnībā izmantoja savas pirmpirkuma tiesības). Otrajā posmā atlikušās akcijas nonāca publiskā piedāvājumā. Tā kā sabiedrība neizrādīja interesi par akcijām, parakstīšanu pilnībā veica valsts.

(27) Pirmo rekapitalizāciju Komisija apstiprināja 2011. gada 7. martā kā īslaicīgu glābšanas atbalstu atbilstīgi pirmajam lēmumam veikt glābšanu. Komisija norādīja, ka tā sīkāk vērtēs sloga sadales aspektu, novērtējot pārstrukturēšanas plānu, kuru Slovēnija bija apņēmusies iesniegt (6).

3.2. NLB OTRĀ REKAPITALIZĀCIJA

(28) Slovēnijas Banka 2011. gada maijā pieprasīja, lai NLB turpina stiprināt savu kapitāla pozīciju.

(29) Tā kā nebija privātu ieguldītāju, Slovēnija piešķīra bankai EUR 382,9 miljonus tādu nosacītu konvertējamu instrumentu veidā, kuri saskaņā ar piemērojamo regulējumu atbilst pirmā līmeņa pamata kapitāla instrumentiem. NLB konvertēja šos nosacītos konvertējamos instrumentus savās parastajās akcijās 2013. gada martā atbilstīgi nolīgumam par nosacītajiem konvertējamiem instrumentiem.

(30) Otro rekapitalizāciju Komisija apstiprināja, pieņemot otro lēmumu veikt glābšanu un sākt procedūru (7).

3.3. NLB TREŠĀ REKAPITALIZĀCIJA

(31) Ņemot vērā AKP/ST rezultātus un pārstrukturēšanas plāna saturu, tostarp aktīvu pārdošanu un atsevišķu samazinātas vērtības aktīvu nodošanu BAMC, bankas kapitāla nepietiekamība bija EUR 1,8 miljardi. Ietekmi dos kreditoru iesaistīšana bankas glābšanā, izmantojot subordinēto parādu (tādējādi NLB nepieciešamais kapitāls samazinātos par EUR 250 miljoniem), un valsts piešķirs NLB papildkapitālu EUR 1,558 miljardu apmērā valsts obligāciju veidā un naudā, lai banka varētu atgūt dzīvotspēju.

3.4. SAMAZINĀTAS VĒRTĪBAS AKTĪVU NODOŠANA BAMC

(32) Saskaņā ar Slovēnijas Likumu par banku stabilitāti, kas stājās spēkā 2012. gada decembrī, tiek izveidota sistēma garantiju piešķiršanai, lai finansētu no likvidētām bankām saņemtu aktīvu nodošanu BAMC vai īpašam nolūkam dibinātai sabiedrībai. Saskaņā ar likumu rekapitalizācija ir atļauta, lai segtu šādu banku zaudējumus, kuri radušies, nododot aktīvus to ilgtermiņa ekonomikas vērtībā.

(33) Slovēnija 2013. gada maijā izstrādāja valsts reformu programmu, kuras mērķis ir īstenot Slovēnijai adresētos ES ieteikumus. Valsts reformu programmā ir iekļauta triju lielāko Slovēnijas banku, tostarp NLB, samazinātas vērtības aktīvu nodošana BAMC. BAMC tiks nodoti šādi aktīvi: bankrotējuši uzņēmumi, prasības, kas tiks pārstrukturētas, prasības, kuru nodrošinājums ir nekustamais īpašums, finanšu līdzdalība un citi ienākumus nenesoši aizdevumi.

(34) Slovēnija 2013. gada 17. maijā iesniedza Komisijai tādu NLB aktīvu sākotnēju sarakstu EUR 1,9 miljardu apmērā, kuri tiks nodoti BAMC. Saraksts vēlāk tika atjaunināts, un nododamo aktīvu portfelī bija aizdevumi EUR 2,2 miljardu apmērā (nominālvērtībā) un kapitāla vērtspapīri EUR 94 miljonu apmērā (tirgus vērtībā).

4. PĀRSTRUKTURĒŠANAS PLĀNS UN SAISTĪBAS

(35) Slovēnijas iestādes iesniedza pārstrukturēšanas plānu, kas aptver pārstrukturēšanas periodu no 2013. gada līdz 2017. gada 31. decembrim.

(36) Pārstrukturēšanas plāna galvenie pīlāri ir spēcīgāka uzņēmuma pārvaldība un risku pārvaldība, koncentrēšanās uz bankas pamattirgiem, ienākumus nenesošu aizdevumu samazināšana un programma izmaksu samazināšanai. Pārstrukturēšanas plānā ir iekļautas finanšu prognozes par NLB līdz 2017. gada 31. decembrim saskaņā ar bāzes scenāriju, un tajā ir arī iekļauts negatīvs scenārijs, kas tika izstrādāts, pamatojoties uz AKP/ST.

(37) Slovēnijas izteiktās saistības ir norādītas pielikumā. Lai nodrošinātu šo saistību izpildi, tiks iecelts pilnvarnieks, kurš atbild par uzraudzību. Pilnvarnieks, kurš atbild par uzraudzību, darbosies visā pārstrukturēšanas perioda laikā.

4.1. ILGTERMIŅA DZĪVOTSPĒJAS ATGŪŠANA

(38) Bankas dzīvotspējas atgūšana ir saistīta ar divu nozīmīgu problēmu atrisināšanu: i) jāievieš modernas struktūras uzņēmuma pārvaldībai un kārtība, lai nodrošinātu, ka NLB lēmumi būtu vērsti uz uzņēmējdarbību; un ii) jāpārveido bankas kredītpolitika un risku pārvaldības procesi, īpaši kredītriska pārvaldības jomā.

(39) Pielikumā uzskaitītās pārmaiņas uzņēmuma pārvaldības jomā tiks īstenotas triju mēnešu laikā pēc šī lēmuma pieņemšanas dienas atbilstīgi ES Kapitāla prasību direktīvai (8) un Slovēnijas tiesību aktiem. Rezultātā tiks izdarīti grozījumi NLB statūtos un iekšējos noteikumos, kuru mērķis būs nodrošināt, ka vienīgi NLB valdei ir pilnvaras un pienākumi saistībā ar NLB ikdienas darbības neatkarīgu pārvaldīšanu vienīgi bankas interesēs. Tādējādi nesaistītu uzņēmumu darījumaprincips tiks piemērots attiecībām starp banku un tās akcionāriem, jo īpaši Slovēnijas Republiku. Saistībā ar šo Slovēnija apņēmusies neiejaukties uzraudzības padomes locekļu un vadītāju iecelšanas procedūrā, ja nu vienīgi īstenojot akcionāra tiesības saskaņā ar parastiem Slovēnijas tiesību aktiem uzņēmumu jomā. NLB piešķirs neatkarīgiem ekspertiem divas trešdaļas vietu un balsstiesību uzraudzības padomē un tās komitejās. NLB ieviesīs kārtību, lai nodrošinātu neatkarīgu un objektīvu iekšējās revīzijas darbību. Īstenojot plānotos pasākumus, NLB ievēros piesardzīgu un drošu uzņēmējdarbības politiku, kas būs vērsta uz ilgtspēju. NLB turpinās pārskatīt savu politiku saistībā ar stimuliem un atalgojumu, lai nodrošinātu, ka tā neveicina nesaprātīga riska uzņemšanos, ir vērsta uz ilgtspējīgiem ilgtermiņa mērķiem, ir pārredzama un atbilst Eiropas Banku iestādes 2010. gada 10. decembra vadlīnijām par politiku un praksi atalgojuma jomā. NLB līdz 2017. gada 31. decembrim ierobežos kopējo atalgojuma apmēru katram valdes loceklim un darbiniekam, kas veic īpašu darba uzdevumu, atbilstīgi 2013. gada Banku darbības paziņojumā (9) ietvertajiem noteikumiem. Mainīgais gada atalgojums valdes locekļiem un darbiniekiem, kas veic īpašu darba uzdevumu un ir nodarbināti darījumu nodaļā, būs ierobežots un nepārsniegs piecu mēnešu algu. Mainīgais apjoms darbiniekiem, kuri veic īpašu darba uzdevumu un ir nodarbināti citās bankas struktūrvienībās, būs ierobežots un nepārsniegs triju mēnešu algu. Turklāt maksājums, kas ir vismaz 50 % no mainīgā atalgojuma, tiks atlikts uz trim gadiem. Tādējādi līdz 2017. gada 31. decembrim šāds atalgojums nepārsniegs lielāko no šādām summām: Slovēnijā pastāvošo vidējo algu, kas reizināta ar 15, vai vidējo algu NLB bankā, kas reizināta ar 10.

(40) NLB pilnībā pārveidos iekšējos procesus cenu noteikšanai un riska pārvaldībai, ieviešot vairākus noteikumus un pasākumus, kuri sīkāk uzskaitīti pielikumā. Jo īpaši tiks uzskatīts, ka cena jauniem aizdevumiem noteikta atbilstīgi, ja jaunais aizdevums veicinās pozitīvu kapitāla atdevi, kas ir vismaz […] (10) % 2014. gadā, […] % 2015. gadā, […] % 2016. gadā un […] % 2017. gadā katram klientam saskaņā ar pielikumā norādītajiem noteikumiem.

(41) NLB aktīvi tiks sadalīti starp pamatstruktūru (aptuveni EUR 10,6 miljardi) un struktūru, kas nav pamatstruktūra (aptuveni EUR 2 miljardi). Saskaņā ar samazinātas vērtības aktīvu pasākumu BAMC tiks nodots samazinātas vērtības aktīvu kopums, ko veidos ienākumus nenesoši aizdevumi (to nominālvērtība ir EUR 2,3 miljardi) un kapitāla vērtspapīri (to tirgus vērtība ir EUR 94 miljoni). NLB samazinās grupas bilances kopsummu no aptuveni EUR 17,9 miljardiem 2010. gadā līdz EUR [10–20] miljardiem līdz 2017. gada 31. decembrim.

(42) Papildus valsts atbalstam, kas tika saņemts 2011. gada martā un 2012. gada jūlijā, pārstrukturēšanas plānā ir noteikts, ka valsts iepludinās papildu kapitālu EUR 1,558 miljardu apmērā. Pateicoties trešajai rekapitalizācijai, pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītājs saskaņā ar Kapitāla prasību regulu uzreiz palielināsies un būs 15 %, un tiks arī segti plānotie zaudējumi. Tādējādi trešā rekapitalizācija nodrošinās, ka NLB ievēros regulējumā noteiktās kapitāla prasības visā pārstrukturēšanas periodā.

(43) NLB uzņēmējdarbības stratēģija nākotnē tiks koncentrēta uz pamattirgiem, kas ir banku pakalpojumi privātpersonām, MVU un atsevišķi darījumi ar uzņēmumiem. NLB plāno ievērojami samazināt savu līdzdalības portfeli atbilstīgi savai stratēģijai, kas ir pamatuzņēmējdarbības veikšana pamatreģionos. Saistībā ar šo pārstrukturēšanas plānā noteikts, ka tiks ievērojami samazināta NLB uzņēmējdarbība, kas nav pamatdarbība, un tas nozīmē, ka tiks pārdotas visas līzinga un faktūrkreditēšanas/eksporta bezregresa finansēšanas darbības un darbības nekustamā īpašuma pārvaldības jomā un uz laiku tiks arī pārtraukta uzņēmējdarbība, kas nav pamatdarbība un ir saistīta ar jaunu kredītu piešķiršanu uzņēmumiem ārvalstīs.

(44) NLB samazinās savu kreditēšanas darbību Slovēnijā šādās nozarēs (riska svērto aktīvu samazinājums par vidēji […] % laikā no 2013. gada 31. decembra līdz 2017. gada 31. decembrim): i) aizdevumi uzņēmumiem rūpnieciskās būvniecības nozarē (riska svērto aktīvu samazinājums no EUR […] miljoniem 2013. gada 31. decembrī līdz EUR […] miljoniem 2017. gada 31. decembrī); ii) aizdevumi uzņēmumiem rūpnieciskā transporta nozarē (riska svērto aktīvu samazinājums no EUR […] miljoniem 2013. gada 31. decembrī līdz EUR […] miljoniem 2017. gada 31. decembrī); iii) finanšu līdzdalība (riska svērto aktīvu samazinājums no EUR […] miljoniem 2013. gada 31. decembrī līdz EUR […] miljoniem 2017. gada 31. decembrī).

(45) Īstenojot pārstrukturēšanas plānu un jo īpaši nododot BAMC samazinātas vērtības aktīvus, NLB kopējie aktīvi samazināsies no EUR 14,5 miljardiem 2012. gada 31. decembrī līdz EUR [10–20] miljardiem 2017. gada 31. decembrī un riska svērtie aktīvi samazināsies no EUR 11,1 miljarda 2012. gada 31. decembrī līdz EUR [5–10] miljardiem 2017. gada 31. decembrī.

(46) NLB pašreizējā portfeļa finansējums ir pilnībā nodrošināts līdz līgumu termiņa beigām. Turpmāk NLB plāno gan vairāk koncentrēties uz maza apjoma noguldījumiem, kas vēsturiski veidojuši NLB finansējuma bāzi, gan dažādot liela apjoma finansējuma bāzi. Aizdevumu attiecība pret noguldījumiem uzlabosies no 105 % 2012. gadā līdz [70–80] % 2017. gada 31. decembrī.

(47) NLB arī plāno tālejošu programmu izmaksu kontrolēšanai un samazināšanai. NLB pamatdarbības izmaksas grupas līmenī 2012. gadā bija EUR 368 miljoni. NLB samazinās savas pamatdarbības izmaksas grupas līmenī (izņemot vienreizējas ārkārtas izmaksas, kas neveidojas periodiski, t. i., pārstrukturēšanas izdevumus) līdz EUR [300–350] miljoniem līdz 2014. gada 31. decembrim, EUR [300–350] miljoniem līdz 2015. gada 31. decembrim, EUR [250–300] miljoniem līdz 2016. gada 31. decembrim un EUR [200–250] miljoniem līdz 2017. gada 31. decembrim.

(48) NLB prognozē, ka 2017. gada 31. decembrī panāktā kapitāla atdeve pēc nodokļu samaksas būs [5–10] %. Saskaņā ar pārstrukturēšanas plāna finanšu prognozēm 2013.–2017. gadam pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītājs atbilstīgi Kapitāla prasību regulai 2017. gada 31. decembrī būs [10–20] %. NLB peļņa pēc nodokļu samaksas 2017. gadā būs EUR [100–150] miljoni.

(49) Visbeidzot, Slovēnija samazinās savu līdzdalību NLB akcijās […] (“[…]” līdz […]). Ja Slovēnija nebūs noslēgusi saistošu pārdošanas un pirkšanas nolīgumu par NLB akcijām, izņemot […], Slovēnija un NLB piešķirs pilnvarniekam, kurš atbild par cesiju, īpašu mandātu pārdot […], […], […], […], […] un […].

4.2. SLOGA SADALE

(50) Pārstrukturēšanas plānā ir noteikts aizliegums maksāt kuponus un dividendes un sadalīt peļņu visā pārstrukturēšanas plāna laikā līdz 2017. gada 31. decembrim.

(51) Slovēnija apņemas, ka pārstrukturēšanas perioda laikā NLB neveiks maksājumus par kapitāla instrumentiem, ja vien šādi maksājumi neizriet no juridiskām saistībām. Slovēnija apņemas arī, ka NLB nepieprasīs un neatpirks šādus instrumentus bez Komisijas iepriekšējas piekrišanas. Kuponu maksājumus par valsts turētiem kapitāla instrumentiem var veikt, ja vien rezultātā nav jāveic kuponu maksājumi citiem ieguldītājiem, kuri citos apstākļos nebūtu obligāti jāveic. Apņemšanās nemaksāt kuponus pārstrukturēšanas perioda laikā netiek piemērota no jauna emitētiem instrumentiem (t. i., instrumentiem, kas tiek emitēti pēc tam, kad Komisija pieņēmusi šo lēmumu), ja vien kuponu maksājums par šādiem no jauna emitētiem instrumentiem nerada juridiskas saistības veikt kuponu maksājumus par NLB vērtspapīriem, kuri pastāv šī lēmuma pieņemšanas laikā.

(52) NLB esošo akcionāru skaits jau tika ievērojami samazināts, veicot pirmo un otro rekapitalizāciju 2011. gada martā un 2012. gada jūlijā. Atlikušo NLB subordinēto vērtspapīru apjoms ir EUR 250 miljoni. Slovēnija apņemas, ka pirms valsts atbalsta piešķiršanas (t. i., trešās rekapitalizācijas un samazinātas vērtības aktīvu nodošanas BAMC) NLB pilnībā norakstīs pašu kapitālu un neatmaksāto subordinēto parādu. Rezultātā valsts kļūs par vienīgo NLB akcionāru, kaut gan pirms pirmās valsts veiktās rekapitalizācijas 2011. gada martā valsts turējumā bija 33,1 % akciju.

(53) Slovēnija apņemas pārdot NLB līdzdalību uzņēmumos (sarakstu skatīt pielikuma 3. punktā), kuru kopējo aktīvu vērtība 2012. gada 31. decembrī bija EUR [100–150] miljoni, un meitasuzņēmumos, kas neveic banku pamatdarbību (sarakstu skatīt pielikuma 4. punktā), kuru kopējo aktīvu vērtība 2012. gada 31. decembrī bija EUR [950–1 000] miljoni. NLB pārdos arī visas savas līdzdalības kopuzņēmumos (sarakstu skatīt pielikuma 5. punktā). Turklāt NLB slēgs […] līdz […].

(54) Ja NLB meitasuzņēmumu rekapitalizācijai tiks izmantota kapitāla iepludināšana, parakstīšanās tiks veikta: i) ar akciju cenas diskontu 25 % apmērā – pēc tam, kad būs veikta korekcija, ņemot vērā ietekmi, ko rada akcionāru skaita samazināšana un kas izteikta kvantitatīvi, izmantojot vispārpieņemtas tirgus metodes (11), – tieši pirms paziņojuma par kapitāla iepludināšanu; vai ii) par zemāko cenu, kāda ir minēto meitasuzņēmumu pārējo akcionāru ieguldījumam rekapitalizācijā. Struktūrām, kas nav iekļautas biržas sarakstos, akciju tirgus vērtība tiks noteikta, izmantojot atbilstīgu un vispārpieņemtu uz tirgu balstītu vērtēšanas metodiku. Ja šāda kapitāla iepludināšana tiek veikta, izmantojot hibrīdinstrumentus, šādos instrumentos būs ietverts alternatīvs mehānisms kuponu maksāšanai un noteikums, ka likme, konvertējot hibrīdinstrumentus pašu kapitālā, ir 25 % diskonts, ko piemēro TERP (to nosaka tāpat kā gadījumā ar kapitāla iepludināšanu).

4.3. KONKURENCES IZKROPĻOJUMI

(55) Lai ierobežotu konkurences izkropļojumus, NLB plāno samazināt savu darbību Slovēnijā. NLB samazinās bilances kopsummu no aptuveni EUR 17,9 miljardiem 2010. gadā līdz EUR [10–20] miljardiem līdz 2017. gada 31. decembrim.

(56) NLB saistības attiecas arī uz bankas līdzdalības pārdošanu stratēģiskos tirgos. NLB pārdos savu […] līdz […]. Pārdošanas rezultātā samazināsies NLB ietekme […]. NLB pārdos arī visas savā turējumā esošās […] akcijas līdz […].

(57) NLB samazinās savu kreditēšanas darbību Slovēnijā tādās nozarēs kā būvniecība, transports un finanšu pārvaldītājsabiedrības, samazinot riska svērtos aktīvus vidēji par […] % šajās nozarēs laikā no 2013. gada 31. decembra līdz 2017. gada 31. decembrim. NLB vairs neīstenos tādu uzņēmējdarbības stratēģiju kā ārvalstīs esošu uzņēmumu kreditēšana.

(58) NLB vairs neveiks tādas darbības kā līzings, faktūrkreditēšana un eksporta bezregresa finansēšana, jo banka pārdos meitasuzņēmumus Slovēnijā un ārvalstīs.

(59) NLB ievēros aizliegumu maksāt kuponus un dividendes, veikt iegādes un īstenot reklāmu un agresīvu tirdzniecības praksi atbilstīgi pielikuma attiecīgajos punktos minētajiem noteikumiem.

(60) Ir ieviests kapitāla atmaksāšanas mehānisms, saskaņā ar kuru NLB maksās dividendes akcionāram 2015., 2016. un 2017. gadā (12). NLB 2015. un 2016. finanšu gadā maksās mazāko no šādām summām: i) vai nu 50 % no kapitāla, kas pārsniedz Eiropas un Slovēnijas tiesību aktos noteiktās spēkā esošās kapitāla prasības (tostarp pirmo un otro pīlāru), kam pieskaitīta kapitāla rezerve 100 bāzes punktu apmērā; vai arī ii) attiecīgā gada neto ienākumus. NLB 2017. finanšu gadā maksās mazāko no šādām summām: i) vai nu 100 % no kapitāla, kas pārsniedz Eiropas un Slovēnijas tiesību aktos noteiktās spēkā esošās kapitāla prasības (tostarp pirmo un otro pīlāru), kam pieskaitīta kapitāla rezerve 100 bāzes punktu apmērā; vai arī ii) attiecīgā gada neto ienākumus. Neskarot Slovēnijas Bankas kā NLB uzraudzības iestādes kompetenci, dividenžu maksājumi jāaptur, ja to dēļ turpmākajos gados ir apdraudēta bankas maksātspējas pozīcija.

4.4. SAMAZINĀTAS VĒRTĪBAS AKTĪVU PASĀKUMA APRAKSTS

a) Mērķis

(61) NLB varēs izmantot pasākumu, kas ir samazinātas vērtības aktīvu nodošana BAMC. Pasākuma mērķis ir kliedēt nenoteiktību attiecībā uz problemātiskāko aktīvu portfeļa nākotnes vērtību un nodrošināt, ka NLB visu uzmanību velta pārstrukturēšanas plāna īstenošanai.

b) Izveide un raksturojums

(62) Slovēnija izveidoja BAMC banku nozares stabilitātes atbalstam.

(63) BAMC vispārējais mērķis ir pārvaldīt un secīgi pārdot saņemtos aktīvus, pēc iespējas palielinot to atgūstamo vērtību. Veicot šo darbību, BAMC veicina finanšu sistēmas pārstrukturēšanu, vienlaikus pēc iespējas samazinot valsts līdzekļu izmantošanu un pēc iespējas nepieļaujot tirgus izkropļojumus.

(64) BAMC var iegūt vai segt riskus, īpaši saistībā ar aktīviem, vērtspapīriem, atvasinātiem instrumentiem, tiesībām un saistībām, kas izriet no apstiprinātiem aizdevumiem vai garantijām un attiecīgā nodrošinājuma. BAMC maksās NLB noteikto nodošanas vērtību, izmantojot valsts garantētus parāda vērtspapīrus, ko emitējusi BAMC. Pārvaldītājsabiedrībai BAMC nodoto aktīvu nodošanas vērtība būs vienāda ar to reālo ekonomisko vērtību vai mazāka par to, kā to noteikuši Komisijas eksperti atbilstīgi valsts atbalsta noteikumiem.

c) Samazinātas vērtības aktīvu un aizdevumu nodošanas tvērums

(65) Nodošana attiecas uz šādām aktīvu kategorijām: a) bankrotējuši uzņēmumi, kuru nodrošinājums ir mājokļa nekustamais īpašums; b) prasības pret finanšu pārvaldītājsabiedrībām, kas būs jāpārstrukturē; c) citi bankrotējuši uzņēmumi; d) citas prasības, kuru nodrošinājums ir mājokļa nekustamais īpašums; e) finanšu pārvaldītājsabiedrības; f) būvniecības uzņēmumi; g) transporta uzņēmumi; h) citi ienākumus nenesoši riska darījumi.

(66) Slovēnija 2013. gada 17. maijā nosūtīja Komisijai sākotnēju sarakstu, norādot, kādi NLB aktīvi tiks nodoti BAMC, un to apmērs bija EUR 1,9 miljardi. Saraksts vēlāk tika atjaunināts. Nododamo aktīvu portfelī bija aizdevumi EUR 2,3 miljardu apmērā (nominālvērtībā) un kapitāla vērtspapīri EUR 94 miljonu apmērā (tirgus vērtībā).

(67) Aktīvu nodošanas rezultātā NLB riska svērtie aktīvi samazināsies par EUR 1,4 miljardiem, un rezultātā nepieciešamais kapitāls kopumā samazināsies par EUR 112 miljoniem. Šie skaitļi tika norādīti BAMC nododamo aktīvu sarakstā, kas tika nosūtīts Komisijai 2013. gada 14. novembrī.

d) Metodika nodošanas vērtības aprēķināšanai

(68) Slovēnijas Banka sākotnēji noteica nodošanas vērtību atbilstīgi metodikai, kas paredzēta tiesību aktos par BAMC izveidi. Metodikas pamatā ir nākotnes naudas plūsmu neto pašreizējās vērtības novērtējums. Lieliem riska darījumiem nākotnes naudas plūsmas tika vērtētas katra atsevišķi, bet maziem riska darījumiem tika piemērota vienkāršota pieeja un novērtējums balstījās uz iespējamo kredītsaistību nepildīšanu aizdevumiem un saistību nepildīšanas zaudējumu raksturu. Turklāt, aprēķinot nodošanas vērtību, atsaucei tika izmantoti plānotie zaudējumi ST bāzes scenārijā. Šādu vērtēšanas metodiku apstiprināja īpaši izveidota grupa, kuras sastāvā bija Slovēnijas iestāžu pārstāvji, savukārt Komisija, ECB un Eiropas Banku iestāde piedalījās novērotāju statusā.

(69) Bankrotējušiem uzņēmumiem un problemātiskiem aizdevumiem nākotnes naudas plūsmas tika noteiktas, ņemot vērā nodrošinājuma un garantiju tirgus vērtību. Nodrošinājuma vērtība tika noteikta, pamatojoties uz neatkarīgu ekspertu sagatavotiem ziņojumiem pēdējo 12 mēnešu laikā.

(70) Nākotnes naudas plūsmu neto pašreizējā vērtība tika attiecīgi aprēķināta, izmantojot bezriska procentu likmi.

e) Nodošanas vērtība

(71) Slovēnija noteikusi, ka NLB aktīvu nodošanas vērtība ir EUR 617 miljoni aizdevumiem (kas ir 27 % no to bruto uzskaites vērtības) un EUR 94 miljoni kapitāla vērtspapīriem. Slovēnija izteikusi apņemšanos, ka BAMC nododamo aktīvu nodošanas vērtība būs vienāda ar šo aktīvu reālo ekonomisko vērtību vai mazāka par to, kā noteikuši Komisijas eksperti atbilstīgi valsts atbalsta noteikumiem.

(72) Slovēnijas iestādes iesniegušas Slovēnijas Bankas veiktu analīzi, kas apstiprina sīki izstrādātus rezultātus un finanšu ietekmi, ko rada NLB aktīvu nodošana BAMC.

f) Tirgus cena

(73) Slovēnija nav novērtējusi portfeļa tirgus vērtību.

g) Komisijas neatkarīgo ekspertu konsultācijas

(74) Komisija izmanto neatkarīgus ekspertus, kuri tai palīdz novērtēt ierosināto metodiku un nodošanas cenu saistībā ar nododamo aktīvu reālo ekonomisko vērtību un šo aktīvu kvantitatīvi izteikto tirgus cenu, kā noteikts Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumā (13), kas kalpo par atsauces sistēmu pasākumam.

5. PAMATOJUMS OFICIĀLĀS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS SĀKŠANAI

(75) Komisija 2012. gada 2. jūlijā sāka oficiālo izmeklēšanas procedūru par rekapitalizācijas pasākumiem un Slovēnijas iesniegtā pārstrukturēšanas plāna versiju saistībā ar šo pasākumu kā pārstrukturēšanas atbalsta saderīgumu ar iekšējo tirgu.

(76) Tolaik Komisija pauda bažas par to, vai tā NLB pārstrukturēšanas plāna versija, kas tika iesniegta Komisijai, nodrošina ilgtermiņa dzīvotspējas atgūšanu un atbilstīgu sloga sadali un novērš konkurences izkropļojumus (14). Apsverot dzīvotspējas problēmas, Komisija pauda bažas par to, vai NLB lēmumu pieņemšanas process ir salāgots ar tirgus normām, un jo īpaši par iespējamām uzņēmuma pārvaldības problēmām, kas ir saistītas ar valsts kā galvenā akcionāra iejaukšanos bankas ikdienas darbībā (15).

6. IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES

(77) Saistībā ar oficiālo izmeklēšanas procedūru netika saņemtas ieinteresēto trešo personu piezīmes.

7. SLOVĒNIJAS NOSTĀJA

(78) Slovēnija piekrīt, ka pirmā rekapitalizācija, otrā rekapitalizācija, trešā rekapitalizācija un samazinātas vērtības aktīvu nodošana BAMC ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. Turklāt Slovēnija uzskata, ka pasākumi ir saderīgi ar iekšējo tirgu atbilstīgi LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktam.

(79) Slovēnija norāda, ka pārstrukturēšanas plāns atbilst visiem Pārstrukturēšanas paziņojumā (16) norādītajiem nosacījumiem, ko papildina 2013. gada Banku darbības paziņojums.

(80) Jo īpaši Slovēnija uzskata, ka pārstrukturēšanas plāns nodrošina NLB ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu, neizmantojot valsts līdzekļus, un pietiekamu pašu ieguldījumu pārstrukturēšanas izmaksās, kā arī ierobežo konkurences izkropļojumus. Lai nodrošinātu piesardzīgu lēmumu pieņemšanu, pārvaldot bankas darbības, Slovēnija izteikusi apņemšanos stiprināt uzņēmuma pārvaldību.

(81) Slovēnijas izteiktās apņemšanās uzskaitītas šī lēmuma pielikumā. Lai nodrošinātu, ka apņemšanās tiek īstenotas, tiks iecelts pilnvarnieks, kurš atbild par uzraudzību. Turklāt Slovēnija apņēmusies ievērot aktīvu pārdošanai noteikto laika grafiku. Ja kāds termiņš netiks ievērots, tiks iecelts pilnvarnieks, kurš atbild par cesiju.

8. NOVĒRTĒJUMS

8.1. ATBALSTA ESĪBA UN APMĒRS

(82) Komisija jau secinājusi (17), ka NLB pirmā un otrā rekapitalizācija ir valsts atbalsts, un Slovēnija to nav apstrīdējusi. Tādēļ šajā iedaļā sniegts Komisijas vērtējums tikai par to, vai abi jaunie pasākumi (trešā rekapitalizācija un samazinātas vērtības aktīvu nodošana BAMC) ir valsts atbalsts.

(83) Saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.

(84) Tā kā trešo rekapitalizāciju EUR 1,558 miljardu apmērā veiks tieši Slovēnijas Republika, Komisija secina, ka pasākumam tiks izmantoti valsts līdzekļi.

(85) Pateicoties trešajai rekapitalizācijai, NLB varēs iegūt kapitālu finanšu un ekonomikas krīzes situācijā, kad, ņemot vērā lielo nenoteiktību Slovēnijas banku nozarē, šādu kapitālu nebūtu iespējams rast tirgū. Tāpēc Komisija uzskata, ka tirgus ekonomikas principu vadīts ieguldītājs neveiktu trešo rekapitalizāciju. Tādējādi jāuzskata, ka trešā rekapitalizācija nodrošina priekšrocību NLB. Turklāt priekšrocība ir selektīva, jo labumu gūst tikai viena banka.

(86) Tā kā NLB ir un arī turpmāk būs aktīva finanšu nozarē, kas ir atvērta spēcīgai starptautiskai konkurencei, ikviena priekšrocība, kas bankai tiek piešķirta no valsts līdzekļiem, potenciāli var ietekmēt tirdzniecību Savienībā un kropļot konkurenci. Tādēļ trešā rekapitalizācija ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.

(87) Atbalsta elements trešajā rekapitalizācijā ir EUR 1,558 miljardi.

(88) Saistībā ar samazinātas vērtības aktīvu nodošanu BAMC Komisija uzskata, ka pasākums ir saistīts ar valsts līdzekļiem. Slovēnija izveidoja BAMC, lai atbalstītu banku nozares stabilitāti, palīdzētu problēmbankām nodot riskantos aktīvus no to bilancēm par cenu, kas pārsniedz pašreizējo tirgus vērtību. Nododot pārvaldītājsabiedrībai BAMC bankas NLB aktīvus, tiks ierobežoti zaudējumi, kādi bankai rastos, lai tā attīrītu savu bilanci un īstenotu pārstrukturēšanas plānu.

(89) Lai novērtētu, vai samazinātas vērtības aktīvu nodošana BAMC ir saistīta ar atbalstu, Komisijas eksperti neatkarīgi noteikuši nododamā portfeļa pašreizējo tirgus vērtību un arī reālo ekonomisko vērtību, kas vienlaikus būs aktīvu nodošanas cena. Tā kā portfeļa nodošanas vērtība ir lielāka par pašreizējo tirgus vērtību, pasākums nozīmē priekšrocību par labu NLB.

(90) Šāda priekšrocība stiprina NLB pozīciju salīdzinājumā ar bankas konkurentiem Slovēnijā un citās dalībvalstīs, kuriem netiek piešķirts tāds pats valsts atbalsts. Tādējādi jāuzskata, ka pasākums varētu kropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, ņemot vērā arī to, ka NLB ir un arī turpmāk būs aktīva finanšu nozarē, kas ir atvērta spēcīgai starptautiskai konkurencei.

(91) Saistībā ar atbalsta apjomu, nododot BAMC samazinātas vērtības aktīvus, jāņem vērā, ka Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 2. zemsvītras piezīmē par 20. punkta a) apakšpunktu ir noteikts, ka atbalsta summa aktīvu glābšanas pasākumā ir starpība starp aktīvu pārvešanas (jeb nodošanas) vērtību un tirgus cenu. Nodošanas cena ir EUR 617 miljoni, savukārt aplēstā tirgus cena ir EUR 486 miljoni. Atbalsts, kas tiek piešķirts NLB, nododot BAMC samazinātas vērtības aktīvus, ir EUR 130 miljoni.

(92) Tādējādi kopējais atbalsts NLB, veicot pirmo, otro un trešo rekapitalizāciju un nododot pārvaldītājsabiedrībai BAMC samazinātas vērtības aktīvus, ir EUR 2,321 miljards, kas ir 20 % no NLB riska svērtajiem aktīviem 2012. gada decembrī.

8.2. ATBALSTA SADERĪGUMS

8.2.1. Saderīguma novērtējuma juridiskais pamats

(93) Saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu Komisija ir pilnvarota konstatēt, vai atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu, ja atbalsta mērķis ir “novērst nopietnus traucējumus kādas dalībvalsts tautsaimniecībā”. Komisija ir atzinusi, ka globālā finanšu krīze var radīt nopietnus traucējumus kādas dalībvalsts tautsaimniecībā un banku atbalsta pasākumi ir pietiekami, lai novērstu šos traucējumus. Tas attiecīgi sīkāk skaidrots sešos paziņojumos par krīzi (18) un arī 2013. gada Banku darbības paziņojumā.

(94) 2013. gada Banku darbības paziņojums attiecas uz valsts atbalsta pasākumiem, kuri ir paziņoti, sākot no 1. augusta. NLB gadījumā Slovēnija paziņojusi par papildu valsts atbalstu kapitāla iepludināšanas un kapitāla glābšanas veidā pēc 2013. gada 1. augusta. Tādējādi uz NLB pārstrukturēšanas plāna saderīguma novērtējumu attiecas 2013. gada Banku darbības paziņojums.

(95) Tas, ka Komisija vairākkārt apstiprinājusi Slovēnijas iestāžu veiktus pasākumus cīņā ar finanšu krīzi (19), apliecina, ka Slovēnijas ekonomikā pastāv nopietni traucējumi. Tādēļ LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunkts ir juridiskais pamats saderīguma novērtējumam par visiem pārstrukturēšanas plāna aptvertajiem pasākumiem (t. i., pirmo rekapitalizāciju, otro rekapitalizāciju, trešo rekapitalizāciju un samazinātas vērtības aktīvu nodošanu BAMC).

(96) Vērtējot tāda pasākuma saderīgumu, kas ir samazinātas vērtības aktīvu nodošana BAMC,Komisija īpaši ņem vērā Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumu, ko koriģē 2013. gada Banku darbības paziņojums.

(97) NLB sniegtā pārstrukturēšanas atbalsta saderīgumu Komisija vērtē, pamatojoties uz pārstrukturēšanas plānu, un ņem vērā Pārstrukturēšanas paziņojumu, kuru papildina 2013. gada Banku darbības paziņojums.

8.2.2. Saderīgums ar Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumu, ko koriģē un papildina 2013. gada Banku darbības paziņojums

(98) Vērtējot tāda NLB saņemtā atbalsta saderīgumu, kas ir samazinātas vērtības aktīvu nodošana BAMC, Komisijai jāņem vērā Samazinātas vērtības aktīvu paziņojums, kuru koriģē un papildina 2013. gada Banku darbības paziņojums. Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumā noteikts, ka samazinātas vērtības aktīvu glābšana ir ikviens pasākums, kas “atbrīvo saņēmējbanku no nepieciešamības reģistrēt vai nu zaudējumus, vai rezervi iespējamiem zaudējumiem saistībā ar tās samazinātas vērtības aktīviem (vai atlīdzina no tiem izrietošās sekas) un/vai ļauj izmantot statūtkapitālu citiem mērķiem”, un uzskaitīti kritēriji šādu pasākumu saderīgumam ar iekšējo tirgu. Šie kritēriji ir šādi: i) aktīvu atbilstīgums; ii) pārskatāmība un informācijas izpaušana par vērtības samazināšanos; iii) aktīvu pārvaldība; iv) pareiza un konsekventa pieeja novērtēšanai; un v) atbilstoša atlīdzība un sloga sadale.

Aktīvu atbilstīgums

(99) Saistībā ar aktīvu atbilstīgumu Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 5.4. iedaļā norādīts, ka aktīvu glābšanai nepieciešams skaidri norādīt samazinātas vērtības aktīvus un atbilstīgumam tiek piemēroti noteikti ierobežojumi, lai nodrošinātu saderīgumu.

(100) Tomēr Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumā norādīts, ka jārod līdzsvars starp tūlītējas finanšu stabilitātes mērķa sasniegšanu un nepieciešamību nodrošināt atgriešanos pie normālas tirgus darbības, tādējādi, nosakot aktīvu kategorijas, tiek uzsvērts elastīgums. Kaut gan Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumā norādīts, ka atbilstīgi ir tādi aktīvi, kas izraisījuši finanšu krīzi (skaidri norādot ASV ar hipotēku nodrošinātus vērtspapīrus), paziņojumā pieļauts paplašināt atbilstīgumu, to attiecinot arī uz “labi definētām aktīvu kategorijām, kas atbilst sistēmiskajiem draudiem, ja ir pienācīgs pamatojums un nav kvantitatīvu ierobežojumu”.

(101) Šajā gadījumā samazinātas vērtības aktīvu pasākuma mērķis ir ienākumus nenesoši aktīvi, kuri galvenokārt ir saistīti ar būvniecības uzņēmumiem, transporta uzņēmumiem un finanšu pārvaldītājsabiedrībām, vai ienākumus nenesoši aktīvi, kuru nodrošinājums ir mājokļa nekustamais īpašums. NLB grūtības izveidojās galvenokārt šo nozaru dēļ, jo bankai tajās bija ievērojams ienākumus nenesošu aizdevumu portfelis (41 % no ienākumus nenesošiem aizdevumiem attiecās uz finanšu pārvaldītājsabiedrībām un 74 % – uz būvniecības uzņēmumiem). Nododamajā portfelī ir vairāk nekā puse no samazinātas vērtības aktīviem, ko NLB d.d. grāmatojusi 2012. gada 31. decembrī. Tādēļ šādi aktīvi ir salāgoti ar Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumā noteiktajiem atbilstīguma kritērijiem.

Pārskatāmība un informācijas izpaušana

(102) Saistībā ar pārskatāmību un informācijas izpaušanu Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 5.1. iedaļā ir noteikts, ka atbilstīgajām bankām jānodrošina pilnīga ex ante pārskatāmība un informācijas izpaušana par aktīviem, uz kuriem attieksies glābšanas pasākumi, pamatojoties uz atbilstīgu novērtējumu, ko apliecina atzīti neatkarīgi eksperti un apstiprina attiecīgā uzraudzības iestāde. Saskaņā ar Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumu informācijas izpaušana un novērtējums jāveic pirms valdības intervences.

(103) Slovēnijas Banka veica aktīvu sākotnēju novērtējumu. Pirmkārt, Slovēnijas Banka 2013. gada 10. maijā arī sniedza informāciju par spriedzes testu, norādot ietekmi uz kapitālu, ko radīs triju galveno Slovēnijas banku aktīvu nodošana BAMC. Otrkārt, 2013. gada 4. decembrī tika sniegta informācija par neatkarīgo ekspertu veikto AKP/ST rezultātiem, norādot, ka saskaņā ar spriedzes scenāriju Slovēnijas banku kapitāls nav pietiekams. Tika skaidri noteiktas nododamo aktīvu kategorijas, un nodošana tiks veikta, pamatojoties vienīgi uz Slovēnijas Bankas apstiprināto novērtēšanas metodiku. Tādējādi dalībvalsts ir nodrošinājusi pietiekamu pārskatāmību un informācijas izpaušanu par visiem NLB samazinātas vērtības aktīviem, kuri tiks nodoti BAMC. Jo īpaši jānorāda, ka AKP/ST, kas noteica, ka bankas kapitāls ir nepietiekams, veica neatkarīgi eksperti.

Aktīvu pārvaldība

(104) Saistībā ar aktīvu pārvaldību Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 5.6. iedaļā ir noteikta nepieciešamība funkcionālā un organizatoriskā līmenī skaidri nodalīt saņēmējbanku un tās aktīvus, īpaši attiecībā uz to pārvaldību, personālu un klientūru. Saistībā ar šo paziņojumā noteikts, ka šāda kārtība ļautu bankai koncentrēties uz dzīvotspējas atjaunošanu un novērst iespējamos interešu konfliktus.

(105) Aktīvus pārvaldīs BAMC, kas ir pilnībā neatkarīga no NLB. Tādēļ var secināt, ka nodalīta aktīvu pārvaldība ir salāgota ar Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumā noteiktajām prasībām.

Novērtēšana

(106) Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 5.5. iedaļā norādīts, ka pareiza un konsekventa pieeja novērtēšanai ir galvenais faktors, kas novērš pārmērīgus konkurences traucējumus. Novērtēšanas galvenais mērķis ir noteikt aktīvu reālo ekonomisko vērtību. Šāda vērtība ir etalons tādējādi, ka samazinātas vērtības aktīvu nodošana par šādu vērtību norāda uz atbalsta saderīgumu – tiek radīta glābšanas ietekme, jo šī vērtība pārsniedz pašreizējo tirgus vērtību, vienlaikus nodrošinot, ka atbalsts nepārsniedz nepieciešamo minimālo apmēru.

(107) Slovēnijas Banka novērtēja portfeli, un Komisija kopīgi ar ārējiem ekspertiem rūpīgi izskatīja novērtēšanas un pamatā esošo vispārīgo metodiku, lai nodrošinātu konsekventu pieeju Savienībā.

(108) Secinājumi ir šādi: i) NLB iesniegtie materiāli nodrošina pamatīgu un kvalitatīvu analīzi; ii) būtu svarīgi, lai portfelim, kas tiks nodots BAMC, tiktu piemērota uz reitingu balstīta pieeja, izmantojot NLB reitingus un atjauninātus finanšu bilances datus; iii) NLB uzņēmumiem piešķirto aizdevumu portfeļa aplēstā reālā ekonomiskā vērtība svārstās un ir aptuveni 60,2 % no bruto riska darījuma, un kļūdas starpība ir ± 5 % robežās, pamatojoties uz spriedzes salīdzināšanas metodi. Saskaņā ar spriedzes salīdzināšanas metodi spriedze tiek piemērota uzkrājumu līmenim, kas noteikts, veicot aktīvu kvalitātes pārskatu. Komisija un tās ārējie eksperti noteica mērogu šādam spriedzes līmenim, izmantojot reālus gadījumus. Ekspertu aplēses par reālo ekonomisko vērtību attiecas uz NLB portfeli, ko veido aizdevumi uzņēmumiem, un tas ir lielāks nekā portfelis, kas tiks nodots BAMC. Tādēļ šo aplēsi nevar izmantot kā atsauces vērtību, novērtējot tā portfeļa reālo ekonomisko vērtību, kas tiks nodots BAMC.

(109) Pamatojoties uz šiem elementiem, Komisija novērtēja portfeļa reālo ekonomisko vērtību. Šī novērtējuma nolūkā Komisija nodalīja divas aizdevumu kategorijas – aizdevumi uzņēmumiem, kuri turpina savu darbību, un aizdevumi kredītu pārstrukturēšanai un aizdevumiem, kuru kredītsaistības netiek pildītas. Kapitāla vērtspapīru reālā ekonomiskā vērtība tika vērtēta atsevišķi.

(110) Aizdevumiem uzņēmumiem, kuri turpina savu darbību, Komisija piemēroja uz reitingiem balstītu pieeju, kā ieteica ārējie eksperti. Pamatojoties uz aktuālo NLB reitingu un atjaunināto finanšu informāciju par riska darījumu, Komisija noteica saistību nepildīšanas varbūtību. Tad tika novērtēti zaudējumi, kas var rasties saistību nepildīšanas gadījumā, un pirms tam tika sīki analizēts nodrošinājums, pamatojoties uz esošajiem aizdevuma dokumentiem vai iepriekšējiem kredītu kvalitātes pārskatiem.

(111) Saistībā ar aizdevumiem kredītu pārstrukturēšanai un riska darījumiem, kuru saistības netiek pildītas, Komisija koncentrējās uz nodrošinājuma analīzi, lai novērtētu, kāda vērtība tiks atgūta saskaņā ar likvidēšanas scenāriju, un izmantoja piesardzīgus pieņēmumus par nodrošinājuma vērtību un faktūrkreditēšanu, kā norādīts AKP/ST rezultātos.

(112) Saistībā ar kapitāla vērtspapīriem Komisija pārskatīja Slovēnijas iesniegtos novērtēšanas ziņojumus, lai novērtētu, vai paziņotās tirgus vērtības ir salāgotas ar tirgū kotētajām cenām biržas sarakstos iekļautiem uzņēmumiem un vai novērtēšanas metodika, kas izmantota biržas sarakstos neiekļautiem uzņēmumiem, ir salāgota ar tirgus standartiem.

(113) Komisija secina, ka aizdevumu portfeļa reālā ekonomiskā vērtība ir EUR 617 miljoni, bet nominālvērtība ir EUR 2,3 miljardi, un kapitāla vērtspapīru portfeļa reālā ekonomiskā vērtība ir EUR 94 miljoni. Saskaņā ar pārstrukturēšanas plānu aktīvi tiks nodoti BAMC to reālajā ekonomiskajā vērtībā.

(114) Komisija izmanto starpības seguma metodi, lai novērtētu pašreizējo tirgus vērtību nodošanas laikā. Pamatojoties uz šo, portfeļa tirgus vērtības aplēse ir EUR 486 miljoni aizdevumiem un EUR 94 miljoni kapitāla vērtspapīriem.

(115) Tādēļ atbalsta apmērs ir starpība starp nodošanas vērtību un tirgus vērtību, kas ir EUR 130 miljoni.

Sloga sadale un atlīdzība

(116) Saistībā ar sloga sadalījumu Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 5.2. iedaļā atkārtots, ka parasti bankām ir jāsedz pilnā apmērā zaudējumi, kas saistīti ar samazinātas vērtības aktīviem, lai nodrošinātu vienādu akcionāra atbildību un sloga sadalījumu. Tādējādi aktīvi būtu jānodod par cenu, kas ir vienāda ar reālo ekonomisko vērtību vai joprojām mazāka par šo vērtību.

(117) Slovēnija izteikusi apņemšanos, ka aktīvu nodošanas cena būs to reālā ekonomiskā vērtība vai zemāka cena, un tas attiecīgi atbilst Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumam.

Secinājums par samazinātas vērtības aktīvu pasākumu

(118) Ņemot vērā iepriekš teikto, Komisija uzskata, ka samazinātas vērtības aktīvu nodošana BAMC atbilst visiem nosacījumiem un prasībām Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumā, ko koriģē un papildina 2013. gada Banku darbības paziņojums.

8.2.3. Saderīgums ar Pārstrukturēšanas paziņojumu, ko papildina 2013. gada Banku darbības paziņojums

(119) Saskaņā ar 31. punktu 2013. gada Banku darbības paziņojumā pārstrukturēšanas plānu, kas ietver pārstrukturēšanas atbalstu, izņemot prasības par kapitāla piesaistīšanu un sloga sadalīšanu, arī turpmāk novērtēs saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojumu.

(120) Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojumu un 2013. gada Banku darbības paziņojumu, pirmkārt, pārstrukturēšanas plānam jāparāda, ka pārstrukturēšanas process, kurā atrodas valsts atbalsta saņēmējs, ir piemērots ilgtermiņa dzīvotspējas atgūšanai. Otrkārt, atbalsta apmēram jābūt ierobežotam un tas nedrīkst pārsniegt nepieciešamo minimālo apmēru, un gan akcionāriem, gan subordinētajiem kreditoriem jāveicina kapitāla nepietiekamības pēc iespējas lielāka samazināšana. Treškārt, jābūt ieviestiem pasākumiem tādu konkurences izkropļojumu ierobežošanai, kuri radušies, mākslīgi atbalstot atbalsta saņēmēja ietekmi tirgū, lai nodrošinātu banku nozares konkurētspēju. Visbeidzot, jārisina uzraudzības un procedūras jautājumi.

i) Ilgtermiņa dzīvotspējas atgūšana

(121) Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojumu dalībvalstīm jānodrošina aptverošs pārstrukturēšanas plāns, kas rāda, kā saprātīgā laikā, kas nepārsniedz piecus gadus, tiks atjaunota atbalsta saņēmēja ilgtermiņa dzīvotspēja bez valsts atbalsta. Ilgtermiņa dzīvotspēja tiek panākta, ja banka pati var konkurēt tirgū kapitāla iegūšanai atbilstīgi attiecīgajām regulējuma prasībām. Tas nozīmē, ka bankai jāspēj segt visas savas izmaksas un jānodrošina atbilstīga kapitāla atdeve, ņemot vērā savu riska profilu. Dzīvotspējas atgūšana galvenokārt izriet no iekšējiem pasākumiem un pamatojas uz ticamu pārstrukturēšanas plānu.

(122) NLB pārstrukturēšanas plāns aptver laikposmu līdz 2017. gada 31. decembrim, un tas rāda, ka dzīvotspēja tiks atgūta pārstrukturēšanas perioda beigās. Galvenais virzītājfaktors ir portfeļa kvalitātes plānotā uzlabošanās un mazāka vajadzība veikt citus vērtības samazinājumus un veidot uzkrājumus. Dzīvotspējas atgūšanu veicinās arī NLB bilances attīrīšana, īstenojot ienākumus nenesošo aktīvu plānoto nodošanu BAMC. NLB uzlabos arī darbības efektivitāti, pateicoties pasākumiem izmaksu samazināšanai un ienākumu stabilizēšanai. Lai nodrošinātu bankas dzīvotspēju pēc ienākumus nenesošo aktīvu nodošanas BAMC, pārstrukturēšanas plāns balstās uz pieņēmumu par valsts veiktu rekapitalizāciju EUR 1,558 miljardu apmērā 2013. gadā un subordinēto obligāciju un pašu kapitāla pilnīgu norakstīšanu EUR 250 miljonu apmērā.

(123) Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 10. punktu ierosinātajiem pārstrukturēšanas pasākumiem jālikvidē uzņēmuma problēmas. Pārstrukturēšanas plānā skaidroti NLB problēmu cēloņi. NLB aizdevumu portfeli negatīvi ietekmēja krīze, jo vērtības samazināšanas rezultātā veidojās lieli zaudējumi.

(124) Aizdevumu portfeļa pieaugumu finansēja liela apjoma darījumu tirgus, un rezultātā aizdevumu attiecība pret noguldījumiem strauji palielinājās (no 74 % 2002. gadā līdz 137 % 2009. gadā). Tolaik banka nepietiekami stiprināja kapitāla bāzi, un pirms krīzes sākuma tā lielā mērā paļāvās uz hibrīdinstrumentiem.

(125) Pirms krīzes NLB uzkrāja riska darījumus būvniecības nozarē, saistībā ar īpašuma attīstītājiem un finanšu pārvaldītājsabiedrībām, bet nenodrošināja kvalitatīvu attiecīgo risku pārvaldību. Sākoties krīzei un samazinoties ekonomikas aktivitātei, slikto aizdevumu uzkrāšana izrādījās katastrofāla. Valsts ceļu būvniecības programma beidzās 2008. gadā, un iekšzemes pieprasījums pēc nekustamā īpašuma strauji samazinājās. Vairumam Slovēnijas uzņēmumu bija liels aizņemto līdzekļu īpatsvars, un ekonomikas lejupslīdes laikā, kad aktīvu vērtība kritās un saruka piekļuve kredītiem, to finanšu stāvoklis bija saspringts. Straujās ekonomikas lejupslīdes un sliktās risku pārvaldības sistēmas dēļ palielinājās ienākumus nenesošie aizdevumi. Ienākumus nenesošie aizdevumi patiesi sasniedza 29 % no NLB bruto aizdevumiem 2012. gada 30. septembrī, un vissliktākā situācija bija būvniecības nozarē (74 %). Tādējādi zaudējumi pēc nodokļu samaksas bija EUR 87 miljoni 2009. gadā, EUR 202 miljoni 2010. gadā, EUR 240 miljoni 2011. gadā un EUR 273 miljoni 2012. gadā.

(126) Vājie uzņēmuma pārvaldības noteikumi un rezultātā vērojamā valsts ietekme uz bankas ikdienas darbību arī bija viens no bankas problēmu iemesliem.

(127) Tādēļ, lai atgūtu ilgtermiņa dzīvotspēju, jārisina pieci nozīmīgi jautājumi. Pirmkārt, jāstiprina bankas uzņēmuma pārvaldība, lai nodrošinātu, ka tikai bankas vadība pieņem ekonomiski pamatotus darbības lēmumus un valsts neietekmē bankas ikdienas darbību. Otrkārt, bankai jāuzlabo sava cenu noteikšanas politika un riska pārvaldības sistēma, lai tiktu saglabāta drošības rezerve un pēc iespējas samazināti zaudējumi. Treškārt, NLB jāattīra sava bilance un jāsamazina riska darījumi problēmnozarēs, vai nu veidojot atbilstīgus uzkrājumus un samazinot problēmaktīvu attiecību pret kopējiem aktīviem, vai arī nododot problēmaktīvus BAMC. Ceturtkārt, bankai jālabo bilances struktūra, veicot rekapitalizāciju un noguldījumu bāzes stiprināšanu vai sviras rādītāja samazināšanu. Visbeidzot, bankai jāuzlabo darbības efektivitāte, lai nodrošinātu rentabilitāti pietiekamā līmenī.

a) Uzņēmuma pārvaldības sistēmas stiprināšana

(128) Apņemšanās garantēs valdes un vadības neatkarību, nosakot kreditēšanas kritērijus. Apņemšanās garantēs, ka aizdevumu cena tiks noteikta, pamatojoties uz cenu noteikšanas politiku, saskaņā ar kuru tiek noteikti minimālie kapitāla atdeves noteikumi visiem aizdevumiem, tādējādi tiks ierobežota iespēja, ka ārēju faktoru ietekmē banka var piešķirt aizdevumu par cenu, kas ir zemāka par tirgus cenu.

(129) Apņemšanās atbilstīgi risina un novērš galvenos trūkumus NLB uzņēmuma pārvaldībā. Tās palīdz izveidot atbilstīgus drošības pasākumus, lai nepieļautu interešu konfliktus, nodrošinātu stratēģijas un lēmumu ievirzi uz darbību un to, ka tie nav nedz tendēti uz mērķiem, kas nav vērtības palielināšana, nedz pakļauti neatbilstīgai ārēju faktoru ietekmei. Pateicoties plānotajām pārmaiņām uzņēmuma pārvaldībā, banka būs mazāk pakļauta ārēju faktoru ietekmei, un vienlaikus tiks ieviesta lielāka tirgus disciplīna, jo tiks pastiprināta vadības lēmumu kontrole un pārskatāmība.

(130) NLB arī turpmāk pārskatīs savu politiku stimulēšanas un atalgojuma jomā, lai nodrošinātu, ka šī politika neveicina nepamatotu risku uzņemšanos un ir vērsta uz ilgtspējīgiem ilgtermiņa mērķiem. Turklāt kopējais atalgojums ikvienam valdes loceklim un darbiniekam, kas veic īpašus darba uzdevumus, būs ierobežots līdz 2017. gada 31. decembrim atbilstīgi 37.–39. punktam 2013. gada Banku darbības paziņojumā, un tādējādi tiks veicināta pārstrukturēšanas plāna savlaicīga īstenošana.

(131) Turklāt Slovēnija apņēmusies pārdot savas NLB akcijas […] % apmērā līdz […] ieguldītājam, kas ir neatkarīgs un nav saistīts ar Slovēnijas Republiku. Pārdošana ievērojami samazinās ārējo ietekmi uz bankas vadību un darbību.

b) Cenu noteikšanas politikas un riska pārvaldības sistēmas stiprināšana

(132) NLB pastiprinās savu cenu noteikšanas politiku un riska pārvaldības sistēmu, īpaši izmantojot vairākus noteikumus un pasākumus, kuru mērķis ir aizsargāt bankas labākās darbības intereses. Šādi pasākumi ir, piemēram, darbinieku apmācība, klientu vērtēšana, cenu noteikšana jauniem produktiem un kredītriska procesa pārskatīšana.

(133) Tas nozīmē, ka, pateicoties cenu noteikšanai jauniem aizdevumiem, līdz 2017. gada 31. decembrim būs izveidojusies pozitīva kapitāla atdeve vismaz […] % apmērā katram klientam. Šāda cenu noteikšana tiks ieviesta pakāpeniski, sākot ar kapitāla atdevi […] % apmērā katram klientam 2014. gadā, līdz sasniegs […] % līdz 2017. gada 31. decembrim.

(134) Rezultātā veiktie uzlabojumi NLB cenu noteikšanas politikā un riska pārvaldības sistēmā ir atbilstīgi un nepieciešami, lai īstenotu stingrāku kredītpolitiku saistībā ar jauniem aizdevumiem un konservatīvāku politiku uzkrājumu veidošanai. Šīs reformas risinās NLB problēmas, kuru dēļ pasliktinājās bankas kredītportfeļa kvalitāte, izveidojās pārmērīgs ienākumus nenesošu aizdevumu apmērs un radās lielas kreditēšanas izmaksas. Šie pasākumi risina cēloņus, kuru dēļ ir samazinājusies rentabilitāte, un arī veicina NLB ilgtermiņa dzīvotspēju.

(135) Pārstrukturēšanas plānā iekļauta arī NLB pamatdarbības un darbības, kas nav pamatdarbība, nodalīšana organizācijas līmenī. Veicot reorganizāciju, NLB varēs racionalizēt savu pamatdarbību. Nodalot darbības, banka varēs arī vairāk specializēt savu darbību, kas nav pamatdarbība, un pārvaldīt ienākumus nenesošos aktīvus tā, lai pēc iespējas palielinātu atgūstamo vērtību.

c) Uzņēmējdarbības līdzsvarošana par labu darbībām, kas ir saistītas ar mazāku risku

(136) Pārstrukturēšanas plāna rezultātā NLB riska svērtie aktīvi samazināsies no EUR 11,1 miljarda 2012. gada 31. decembrī līdz EUR [5–10] miljardiem 2017. gada 31. decembrī. Riska svērto aktīvu samazināšana, īpaši tādās problēmnozarēs kā finanšu pārvaldītājsabiedrības, transporta uzņēmumi un būvniecības uzņēmumi, nodrošinās, ka pārstrukturēšanas perioda laikā samazināsies ar šādiem riska darījumiem saistītais risks.

(137) NLB nodos BAMC portfeli EUR 2,3 miljardu apmērā, ko veido samazinātas vērtības aizdevumi, tādējādi NLB varēs koncentrēties uz ienākumus nesošu aizdevumu pārvaldību, vienlaikus atbrīvojot resursus darbam ar atlikušajiem ienākumus nenesošajiem aizdevumiem.

(138) NLB mainīs savas turpmākās stratēģijas uzsvaru, pievēršoties konservatīvākai darbībai, un bankas pamatdarbība būs banku pakalpojumi privātpersonām, MVU un atsevišķi banku pakalpojumi uzņēmumiem Slovēnijā. Tas tiks panākts, veicot apjomīgu aktīvu pārdošanu un samazinot darbību, kas nav pamatdarbība, tādējādi atbrīvojot resursus pamatdarbības veikšanai.

d) Bilances struktūras pārveidošana

(139) Valsts jau ir veikusi kapitāla iepludināšanu bankā 2011. gada martā un 2012. gada jūlijā. Ar trešo rekapitalizāciju NLB varēs arī nodrošināt atbilstību Slovēnijas Bankas noteiktajām kapitāla prasībām un atgūt dzīvotspēju.

(140) Nosakot trešās rekapitalizācijas apmēru, tika ņemtas vērā bankas vajadzības, kas izrietēja no AKP/ST rezultātiem. Pēc trešās rekapitalizācijas bankas pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītājs, kā noteikts Kapitāla prasību regulā, nekavējoties sasniegs 15 % un [10–20] % līmeni līdz 2017. gada 31. decembrim, un šis rādītājs ievērojami pārsniegs Slovēnijas Bankas noteiktās kapitāla prasības, kas saskaņā ar Kapitāla prasību regulu ir pirmā līmeņa pamata kapitāls 9 % apmērā.

(141) Turklāt NLB attīrīs bilanci, nododot BAMC ievērojamu portfeli, ko veido ienākumus nenesoši un samazinātas vērtības aktīvi.

(142) NLB pastiprinās savu finansēšanas profilu, samazinot finansējumu grupas ietvaros saviem meitasuzņēmumiem, pārdodot darbības, kas nav pamatdarbība, un koncentrējoties uz vēsturisko finansējuma bāzi, kas ir privātpersonu noguldījumi. Nostiprināsies aizdevumu attiecība pret noguldījumiem: 2012. gadā tā bija 105 %, bet 2017. gada 31. decembrī tā būs [70–80] %.

e) Ilgtermiņa rentabilitātes atgūšana

(143) Ilgtermiņa rentabilitātes atgūšana izrietēs no tā, ka banka mainīs savu stratēģisko pozīciju un pievērsīsies banku pamatpakalpojumiem privātpersonām, MVU un atsevišķiem banku pakalpojumiem uzņēmumiem Slovēnijā, un tas ļaus bankai sasniegt kapitāla atdeves mērķi.

(144) Banka uzlabos savu neto procentu starpību tādējādi, ka tā nodrošinās atbilstīgu cenu jauniem aizdevumiem. Cenas noteikšana jauniem aizdevumiem jo īpaši veicinās pozitīvas kapitāla atdeves panākšanu, kas būs vismaz […] % 2014. gadā, […] % 2015. gadā, […] % 2016. gadā un […] % 2017. gadā katram klientam.

(145) NLB dokumentēs arī visus pārstrukturēšanas lēmumus. Dokumentos tiks iekļauts salīdzinājums ar alternatīviem risinājumiem, piemēram, nodrošinājuma izmantošanu un līguma pārtraukšanu. Banka parādīs, ka tās izvēlētais risinājums pēc iespējas palielina bankas neto pašreizējo vērtību.

(146) NLB plāno arī tālejošu programmu izmaksu samazināšanai, veicot ievērojamu konsolidāciju tās darbības veikšanas vietās un filiāļu tīklā un samazinot darbinieku skaitu, kā arī uzlabojot pamatdarbības efektivitāti, īstenojot ar risku koriģētu un rentabilitātes virzītu stratēģiju klientu piesaistīšanai un optimizējot likviditāti un citas izmaksas. Tādējādi pārstrukturēšanas plānā ir paredzēts samazināt izmaksu attiecību pret ienākumiem, lai šis rādītājs būtu zem 60 % un to varētu salīdzināt ar bankas sasniegtajiem rādītājiem pirms krīzes. Līdz 2017. gada 31. decembrimNLB panāks, ka kapitāla atdeve pēc nodokļu samaksas būs [5–10] % un pirmā līmeņa pamata kapitāls saskaņā ar Kapitāla prasību regulu būs [10–20] %. 2017. gadā NLB peļņa pēc nodokļu samaksas būs EUR [100–150] miljoni.

(147) Tiek plānots, ka, pakāpeniski īstenojot pārstrukturēšanas plānu, samazinātās vērtības plūsma laika gaitā samazināsies. Nododot samazinātas vērtības aktīvus BAMC, izsakot apņemšanās saistībā ar kredītriska pārvaldīšanu un pārstrukturējot bankas portfelī palikušos ienākumus nenesošos aizdevumus, lai pēc iespējas palielinātu bankas neto pašreizējo vērtību, kā arī veicot citus pasākumus bankas riska pārvaldības sistēmas pastiprināšanai, bankai veidosies drošāks kredītriska profils.

(148) Tādēļ Komisija uzskata, ka, īstenojot pārstrukturēšanas plānu, var atjaunot NLB ilgtermiņa dzīvotspēju.

ii) Pašu ieguldījums un sloga sadale

(149) Pārstrukturēšanas paziņojumā, ko papildina 2013. gada Banku darbības paziņojums, norādīts, ka ir nepieciešams atbilstīgs saņēmēja ieguldījums, lai ierobežotu atbalstu līdz minimumam un novērstu konkurences izkropļojumus un morālo kaitējumu. Šim nolūkam paziņojumā noteikts, ka: i) gan pārstrukturēšanas izmaksām, gan atbalsta apmēram jābūt ierobežotam; un ii) slogs pēc iespējas jādala esošajiem akcionāriem un subordinētajiem kreditoriem.

(150) Parasti atbilstīga sloga sadale nozīmē, ka pēc tam, kad ar pašu kapitālu vispirms tiek segti zaudējumi, iemaksas veic hibrīdkapitāla turētāji un subordinētā parāda turētāji. Hibrīdkapitāla turētājiem un subordinētā parāda turētājiem jānodrošina iemaksas, lai pēc iespējas samazinātu kapitāla nepietiekamību. Šādas iemaksas var būt instrumentu pamatsummas konvertēšana pirmā līmeņa pamata kapitālā (20) vai daļēja norakstīšana. Ikvienā gadījumā juridisko iespēju robežās nedrīkst pieļaut naudas aizplūšanu no saņēmēja pie šādu vērtspapīru turētājiem.

(151) Pārstrukturēšanas plānā nav elementu, kuri norādītu, ka atbalsts pārsniedz līdzekļus, kādi nepieciešami, lai segtu ar NLB dzīvotspējas atgūšanu saistītās izmaksas. Kapitāla nepietiekamība, ko segs trešā rekapitalizācija, tika noteikta atbilstīgi AKP/ST. Aplēses par kapitāla iepludināšanu īpaši pamatojas uz aktīvu novērtējumu, kas parāda, ka šāds līmenis ir nepieciešams un pietiekams izdzīvošanai spriedzes situācijā. AKP/ST skaidrāk norādīja nepieciešamo kapitāla līmeni. Pateicoties trešās kapitalizācijas apmēram, banka varēs izpildīt regulējumā noteiktās kapitāla prasības un tirgus gaidas. Turklāt būs ieviests kapitāla atmaksas mehānisms, lai ierobežotu pārmērīga kapitāla veidošanos bankā, un saskaņā ar šo mehānismu NLB būs jāmaksā dividendes par 2015., 2016. un 2017. finanšu gadu, kas aprēķinātas, ņemot vērā pārmērīgā kapitāla progresīvu procentos izteiktu daļu. Kapitāla atmaksas mehānisms nodrošina, ka pārmērīgs kapitāls, kas pārsniedz minimālās regulējumā noteiktās kapitāla prasības, neļaus bankai sākt jaunu darbību, pirms nebūs veikta atmaksa valstij.

(152) Neraugoties uz aizliegumu maksāt dividendes, lai NLB d.d. varētu saņemt dividendes no saviem meitasuzņēmumiem un novērst likviditātes uzkrāšanos meitasuzņēmumos, šie uzņēmumi drīkst maksāt dividendes. Tie var maksāt dividendes, ja NLB d.d. tieši vai netieši ir akciju kontrolpaketes turētājs un visu ārējo akcionāru kopējā līdzdalība uzņēmuma akcijās un balsstiesībās ir mazāka par [10–20] %. Komisija uzskata, ka, dodot iespēju meitasuzņēmumiem maksāt NLB d.d. dividendes, tiek veicināta atbalsta apmēra saglabāšana nepieciešamajā minimālajā līmenī, un tādējādi tiks nodrošināts noteikts elastīgums, lai efektīvi pārvaldītu NLB konsolidēto kapitālu un likviditāti un veicinātu atbalsta atmaksu. Tas, ka tādējādi daļu no dividendēm saņems arī meitasuzņēmumu mazākuma daļas akcionāri, liecina par samērīgu plašāku ietekmi salīdzinājumā ar šādiem ieguvumiem, īpaši ņemot vērā to, ka visiem akcionāriem, kas nav NLB d.d., faktiski tiek izmaksāta salīdzinoši neliela dividenžu summa, kas nepārsniedz vienu desmito daļu NLB d.d. faktiski saņemtās dividenžu summas.

(153) Pirmkārt, apņemšanās saistībā ar sloga sadali, iesaistot akcionārus un subordinētā parāda turētājus, atbilst Pārstrukturēšanas paziņojumam, ko papildina 2013. gada Banku darbības paziņojums.

(154) Saistībā ar šo Slovēnija izteikusi apņemšanos, ka pirms jebkāda valsts atbalsta piešķiršanas NLB (t. i., trešās rekapitalizācijas un samazinātas vērtības aktīvu nodošanas BAMC) banka pilnībā norakstīs pašu kapitālu un neatmaksāto subordinēto parādu, lai nodrošinātu atbilstību 2013. gada Banku darbības paziņojuma prasībām. Komisija atzinīgi vērtē to, ka ir panākta pēc iespējas lielāka subordinētā parāda turētāju iemaksa, tādējādi nodrošinot atbilstīgu sloga sadali. Valsts iepludinās kapitālu tikai pēc tam, kad būs pilnībā pabeigti norēķini ar subordinētā parāda turētājiem. Nodrošinot šādu secību, tiks panākts, ka vispirms visiem esošajiem subordinētā parāda turētājiem pilnībā jāveic iemaksas bankas pārstrukturēšanas izmaksās un tikai pēc tam iesaistās valsts. Tādējādi pēc trešās rekapitalizācijas valstij piederēs bankas akcijas 100 % apmērā salīdzinājumā ar 33,1 % pirms pirmās valsts veiktās kapitāla iepludināšanas.

(155) Otrkārt, saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 24. punktu, maksājot atbilstošu atlīdzību par valsts kapitālu, arī tiek panākta sloga sadale.

(156) Komisija norāda, ka pirmā un otrā rekapitalizācija tika veikta par cenām, kas ir saderīgas ar sloga sadales principiem (21). Saistībā ar pārstrukturēšanas plānā iekļauto trešo rekapitalizāciju jāmin, ka banka pēc rekapitalizācijas piederēs valstij 100 % apmērā, līdz ar to tiek nodrošināta pēc iespējas lielāka sloga sadale. Komisija jau konstatējusi, ka par samazinātas vērtības aktīvu nodošanu BAMC tiek maksāta atbilstīga atlīdzība.

(157) Treškārt, saistībā ar tādu no pārstrukturēšanas plāna izrietošu pārstrukturēšanas izmaksu segšanu, ko NLB panāks, veicot iekšējus pasākumus, NLB veiks pasākumus izmaksu samazināšanai, un to rezultātā pamatdarbības izmaksas samazināsies no EUR 368 miljoniem 2012. gada 31. decembrī līdz EUR [250–300] miljoniem 2017. gada 31. decembrī atbilstīgi bāzes scenārijam. Pārstrukturēšanas plānā arī noteikta aktīvu pārdošana vismaz [80–90] % apmērā no bankas nebanku darbībām. Turklāt ir ieviests kapitāla atmaksas mehānisms, kas ļauj maksāt valstij dividendes par 2015., 2016. un 2017. finanšu gadu maksimālā apmērā, neapdraudot regulējumā noteiktās kapitāla prasības bankai.

(158) Ceturtkārt, papildus šiem strukturālajiem pasākumiem Slovēnija arī izteikusi apņemšanos ievērot aizliegumu saistībā ar kuponiem, iegādēm un reklāmu, kā arī agresīvu tirdzniecības praksi.

(159) Komisija norāda, ka apņemšanos nemaksāt kuponus nepiemēro no jauna emitētiem kapitāla instrumentiem, ja, maksājot kuponus par šādiem no jauna emitētiem kapitāla instrumentiem, neveidojas juridiskas saistības veikt kuponu maksājumus par NLB vērtspapīriem, kuri pastāv šī lēmuma pieņemšanas laikā (22). Komisija piekrīt ierobežojumam saistībā ar aizliegumu maksāt kuponus, lai grupa varētu piesaistīt jaunu hibrīdkapitālu tirgū saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 26. punktu. Pateicoties subordinēto vērtspapīru emisijai pēc šī lēmuma pieņemšanas, banka varēs piesaistīt papildu finansējumu un hibrīdkapitālu, tajā pašā laikā nerosinot kuponu maksājumus par esošiem vērtspapīriem, īpaši jau pastāvošu subordinēto parādu. Izmantojot ierobežojumu aizliegumam maksāt kuponus, banka varēs emitēt papildu pirmā līmeņa kapitālu saskaņā ar Kapitāla prasību regulu, un tas var samazināt tai nepieciešamo kapitālu pašu kapitāla veidā. Saistībā ar šo jāatceras, ka, lai parāda instrumenti būtu atbilstīgi iekļaušanai pirmā līmeņa kapitālā saskaņā ar Kapitāla prasību regulu, kuponiem jābūt fakultatīviem, nevis obligātiem. Visbeidzot, šajā gadījumā var norādīt arī to, ka pēc NLB pašu kapitāla un neatmaksātā subordinētā parāda pilnīgas norakstīšanas bankai nebūs ne pašu kapitāla, ne subordinētā parāda. Ierobežojums aizliegumam maksāt kuponus neapdraud aizlieguma lietderīgo ietekmi, kā tas paredzēts Pārstrukturēšanas paziņojumā, jo NLB izteiktā apņemšanās par to, ka kuponu maksājums par jauniem instrumentiem neradīs juridiskas saistības veikt kuponu maksājumus par jau pastāvošiem NLB vērtspapīriem, neļaus nevajadzīgi aizplūst kapitālam.

(160) Attiecīgi sloga sadale saistībā ar pašu kapitālu, hibrīdkapitāla un subordinētā parāda turētājiem, izmaksu samazināšanu, aktīvu pārdošanu un atbilstīgu atlīdzību par atbalstu ir pietiekams NLB pašu ieguldījums pārstrukturēšanas izmaksās.

(161) Šo iemeslu dēļ Komisija secina, ka pārstrukturēšanas plāns nodrošina atbilstīgu pašu ieguldījumu un sloga sadali.

iii) Pasākumi, kas ierobežo konkurences izkropļojumus

(162) Visbeidzot, Pārstrukturēšanas paziņojuma 4. iedaļā noteikta prasība pārstrukturēšanas plānā iekļaut pasākumus, kuri ierobežo konkurences izkropļojumus. Šādi pasākumi jāizstrādā īpaši, lai tie novērstu izkropļojumus tirgū, kurā saņēmējbanka darbojas pēc pārstrukturēšanas. Šādu pasākumu raksturs un forma ir atkarīgi no diviem kritērijiem: pirmkārt, atbalsta apmēra un atbalsta piešķiršanas nosacījumiem un apstākļiem un, otrkārt, tā tirgus raksturojuma, kurā saņēmējs darbosies. Turklāt Komisijai jāņem vērā saņēmēja paša ieguldījuma apmērs un sloga sadale pārstrukturēšanas perioda laikā.

(163) NLB ir saņēmusi valsts atbalstu kapitāla iepludināšanas veidā un samazinātas vērtības aktīvu pasākuma veidā, un atbalsta apmērs nepārsniedz EUR 2,321 miljardu, kas ir līdzvērtīgi 20 % no NLB riska svērtajiem aktīviem (23). Ir nepieciešama atbilstīga atlīdzība par atbalstu un ir jāīsteno pasākumi iespējamo konkurences izkropļojumu ierobežošanai, īpaši ņemot vērā salīdzinoši lielo atbalsta apmēru.

(164) Pirmais pasākums, kas ierobežos konkurences izkropļojumus, ir NLB piederošo […] daļu pārdošana. Pārdodot savu […] daļu, samazināsies NLB tirgus daļa […]. Pārdodot NLB piederošās […] daļas, tiks arī veicināta NLB tirgus daļas ierobežošana un tirgus atvēršana konkurentiem.

(165) NLB mazāka klātbūtne tirgū aizdevumu jomā uzņēmumiem būvniecības nozarē, transporta nozarē un finanšu pārvaldītājsabiedrībām tiek panākta, pateicoties tam, ka ik gadu tiek ierobežoti riska svērtie aktīvi šajās nozarēs.

(166) Turklāt NLB vairs neveiks noteiktu uzņēmējdarbību Slovēnijā un ārvalstīs (tas attiecas uz līzingu, faktūrkreditēšanu, eksporta bezregresa finansēšanu un darbību, kas nav pamatdarbība), tādējādi tiks turpmāk veicināti ierobežojumi iespējamai plašākai ietekmei, ko rada valsts atbalsta piešķiršana darbībām, kas nav banku pamatdarbība.

(167) NLB arī turpmāk darbosies apstākļos, kuri ierobežo konkurences izkropļojumus. Tā kā NLB ir banka, kuras darbība ir koncentrēta vienā konkrētā finanšu jomā, tai ir pastiprināta riska pārvaldība un pārvaldības politika, kā arī efektīvāka kreditēšanas politika un spēcīgs cenu noteikšanas mehānisms, lai panāktu kapitāla atdevi [10–20] % apmērā jauniem aizdevumiem 2017. gada 31. decembrī, banka nenodrošinās pārmērīgi izdevīgus nosacījumus saviem klientiem. Šie elementi veicina NLB dzīvotspēju, bet arī ierobežo konkurences izkropļojumus.

(168) Slovēnija izteikusi apņemšanos ievērot aizliegumu veikt iegādes, un tas nodrošina, ka NLB neizmantos saņemto valsts atbalstu jaunas uzņēmējdarbības iegādei. Turklāt ir ieviests kapitāla atmaksas mehānisms, kas ļauj NLB maksāt valstij dividendes par 2015., 2016. un 2017. finanšu gadu maksimālā apmērā, neapdraudot regulējumā noteiktās kapitāla prasības bankai. Kapitāla atmaksas mehānisms nodrošina, ka pārmērīgs kapitāls, kas pārsniedz regulējumā noteiktās kapitāla prasības vai citas reglamentējošas prasības, neļaus bankai iesaistīties jaunā uzņēmējdarbībā pirms līdzekļu atmaksāšanas valstij.

(169) Papildus šiem strukturālajiem pasākumiem Slovēnija izteikusi apņemšanos arī noteikt uzvedības ierobežojumus, lai nepieļautu konkurences izkropļojumus. Komisija atzinīgi vērtē aizliegumu saistībā ar reklāmu par valsts atbalstu un agresīvu tirdzniecības praksi, tādējādi NLB nevar izmantot atbalstu konkurenci kropļojošai darbībai tirgū.

(170) Minētie pasākumi un apņemšanās ir pietiekami drošības pasākumi iespējamo konkurences izkropļojumu ierobežošanai, ņemot vērā NLB piešķirtā atbalsta apmēru.

8.2.4. Pārstrukturēšanas plāna uzraudzība

(171) Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma, ko papildina 2013. gada Banku darbības paziņojums, 5. iedaļu pastāv prasības regulāri sniegt ziņojumus, lai Komisija var pārbaudīt, ka pārstrukturēšanas plāns tiek atbilstīgi īstenots. Slovēnija iecels pilnvarnieku, kurš atbild par uzraudzību, un tas reizi pusgadā sniegs Komisijai uzraudzības ziņojumus.

(172) Lai nodrošinātu pārstrukturēšanas plāna atbilstīgu īstenošanu visā tā darbības laikā, Slovēnijas iestādes veiks visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka NLB pilda nosacījumu sarakstā norādītās apņemšanās.

(173) Turklāt neatkarīgs un pietiekami kvalificēts pilnvarnieks, kurš atbild par uzraudzību, pastāvīgi uzraudzīs, lai pārstrukturēšanas plāns tiek pareizi īstenots un pilnībā un pareizi tiek īstenotas visas šī lēmuma pielikumā pievienotajā nosacījumu sarakstā iekļautās apņemšanās. Pilnvarniekam, kurš atbild par uzraudzību, būs neierobežota piekļuve visai informācijai, kas tam nepieciešama šī lēmuma īstenošanas uzraudzībai. Komisija vai pilnvarnieks, kurš atbild par uzraudzību, var pieprasīt, lai NLB sniedz skaidrojumus. Slovēnija un NLB pilnībā sadarbosies ar Komisiju un pilnvarnieku, kurš atbild par uzraudzību, visos ar uzraudzību saistītos jautājumos.

8.2.5. Secinājums un sāktās procedūras izbeigšana saistībā ar pārstrukturēšanas plānu

(174) Komisija norāda, ka Slovēnijas iesniegtais pārstrukturēšanas plāns atbilstīgi risina tādus jautājumus kā dzīvotspēja (tostarp uzņēmuma pārvaldība), sloga sadale un konkurences izkropļojumi un ir salāgots ar Pārstrukturēšanas paziņojuma prasībām, ko papildina 2013. gada Banku darbības paziņojums.

(175) Tādēļ Komisija atsauc bažas par pārstrukturēšanas plāna saderīgumu, ko tā paudusi otrajā lēmumā veikt glābšanu un sākt procedūru.

9. SECINĀJUMS

(176) Komisija secina, ka pirmā, otrā un trešā valsts rekapitalizācija par labu NLB un samazinātas vērtības aktīvu nodošana BAMC ir pārstrukturēšanas atbalsts par labu NLB.

(177) Komisija secina, ka pārstrukturēšanas pasākumi, ko veido pirmā, otrā un trešā rekapitalizācija un samazinātas vērtības aktīvu nodošana BAMC, var palīdzēt NLB atgūt ilgtermiņa dzīvotspēju, ir pietiekami saistībā ar sloga sadali un atbilstīgi un samērīgi, lai kompensētu attiecīgo atbalsta pasākumu radīto tirgus kropļojumu ietekmi. Tādēļ Komisija uzskata, ka iesniegtais pārstrukturēšanas plāns atbilst kritērijiem, kas noteikti Pārstrukturēšanas paziņojumā, ko papildina 2013. gada Banku darbības paziņojums un Samazinātas vērtības aktīvu paziņojums, ko koriģē un papildina 2013. gada Banku darbības paziņojums. Tādēļ var uzskatīt, ka pārstrukturēšanas pasākumi ir saderīgi ar iekšējo tirgu atbilstīgi LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktam. Tādēļ pirmo, otro un trešo rekapitalizāciju un samazinātas vērtības aktīvu nodošanu BAMC var apstiprināt atbilstīgi pārstrukturēšanas plānam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Pārstrukturēšanas atbalsts, ko Slovēnijas Republika piešķīrusi NLB un ko veido pirmā rekapitalizācija EUR 250 miljonu apmērā, otrā rekapitalizācija EUR 382,9 miljonu apmērā, trešā rekapitalizācija EUR 1558 miljonu apmērā un samazinātas vērtības aktīvu nodošana BAMC ar atbalsta elementu EUR 130 miljonu apmērā, ir valsts atbalsts Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punkta nozīmē.

Pārstrukturēšanas atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu, ņemot vērā pārstrukturēšanas plānu un pielikumā norādītās apņemšanās.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Slovēnijas Republikai.

Briselē, 2013. gada 18. decembrī Komisijas vārdā – priekšsēdētāja vietnieks Joaquín ALMUNIA

(1) Komisijas lēmums – Slovēnija, valsts atbalsts SA.34937 (2012/C) (ex 2012/N), NLB otrā rekapitalizācija, un SA.33229 (2012/C) (ex 2011/N), NLB pārstrukturēšana (OV C 361, 22.11.2012., 18. lpp.).

(2) Komisijas lēmums par valsts atbalstu SA.32261 (11/N), Glābšanas rekapitalizācija par labu bankai NLB (OV C 189, 29.6.2011., 2. lpp.).

(3) Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

(4) Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Regula (ES) Nr. 575/2013 par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.).

(5) Kapitāla nepietiekamība sevī ietver ietekmi uz kapitālu, ko rada aktīvu nodošana banku aktīvu valsts pārvaldītājsabiedrībai (turpmāk “BAMC”).

(6) Skatīt sīki izstrādāto aprakstu pirmajā lēmumā veikt glābšanu, 16.–22. apsvērumā.

(7) Skatīt sīki izstrādāto aprakstu otrajā lēmumā veikt glābšanu un sākt procedūru, 23.–31. apsvērumā.

(8) Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Direktīva 2013/36/ES par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.).

(9) Komisijas paziņojums par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu no 2013. gada 1. augusta atbalsta pasākumiem banku labā saistībā ar finanšu krīzi (“Banku darbības paziņojums”) (OV C 216, 30.7.2013., 1. lpp.).

(10) Konfidenciāla informācija.

(11) Piemēram, izmantojot teorētisko iepriekšējo tiesību cenu (turpmāk “TERP”).

(12) Pārstrukturēšanas plānā ietvertajās NLB finanšu prognozēs nav ņemta vērā ietekme, ko rada kapitāla atmaksāšanas mehānisms.

(13) Komisijas paziņojums par samazinātas vērtības aktīviem piemērojamo režīmu Kopienas banku nozarē (OV C 72, 26.3.2009., 1. lpp.).

(14) Skatīt 91.–104. apsvērumu 2012. gada 2. jūlija otrajā lēmumā veikt glābšanu un sākt procedūru.

(15) Skatīt 97. apsvērumu 2012. gada 2. jūlija otrajā lēmumā veikt glābšanu un sākt procedūru.

(16) Komisijas 2009. gada 23. jūlija paziņojums par finanšu nozares dzīvotspējas atjaunošanu un tās pārstrukturēšanas pasākumu novērtējumu pašreizējās krīzes apstākļos atbilstīgi valsts atbalsta noteikumiem (OV C 195, 19.8.2009., 9. lpp.).

(17) Skatīt 34.–41. apsvērumu pirmajā lēmumā veikt glābšanu un 61.–66. apsvērumu otrajā lēmumā veikt glābšanu un sākt procedūru.

(18) Paziņojums par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu pasākumiem, kas veikti attiecībā uz finanšu iestādēm saistībā ar pašreizējo globālo finanšu krīzi (“2008. gada Banku darbības paziņojums”) (OV C 270, 25.10.2008., 8. lpp.); Paziņojums par finanšu iestāžu rekapitalizāciju pašreizējās finanšu krīzes apstākļos – atbalsta ierobežošana līdz nepieciešamajam minimumam un aizsardzības līdzekļi pret pārmērīgiem konkurences traucējumiem (“Rekapitalizācijas paziņojums”) (OV C 10, 15.1.2009., 2. lpp.); Samazinātas vērtības aktīvu paziņojums; Pārstrukturēšanas paziņojums; Komisijas paziņojums par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu no 2011. gada 1. janvāra pasākumiem banku labā saistībā ar finanšu krīzi (“2010. gada Paziņojums par termiņa pagarinājumu”) (OV C 329, 7.12.2010., 7. lpp.) un Komisijas paziņojums par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu no 2012. gada 1. janvāra pasākumiem banku labā saistībā ar finanšu krīzi (“2011. gada Paziņojums par termiņa pagarinājumu”) (OV C 356, 6.12.2011., 7. lpp.).

(19) Skatīt, piemēram, Glābšanas rekapitalizācija par labu NLB SA.32261 (11/N); NLB otrā rekapitalizācija un pārstrukturēšana SA.34937 (2012/C) (ex 2012/N), SA.33229 (2012/C) (ex 2011/N) un NKBM rekapitalizācija SA.35709 (OV C 162, 7.6.2013., 5. lpp.).

(20) Kā noteikts Regulas (ES) Nr. 575/2013 26. pantā.

(21) Skatīt 50.–63. apsvērumu pirmajā lēmumā veikt glābšanu un 73.–88. apsvērumu otrajā lēmumā veikt glābšanu un sākt procedūru.

(22) Citi lēmumi attiecas uz līdzīgu izteiktu apņemšanos gadījumiem: skatīt 218. apsvērumu Komisijas lēmumā lietā par Royal Bank of Scotland pārstrukturēšanu un līdzdalību aktīvu aizsardzības shēmā, C(2009) 10112 galīgā redakcija (OV C 119, 7.5.2010., 1. lpp.), 165. apsvērumu Komisijas lēmumā lietā par Lloyds banku grupas pārstrukturēšanu, C(2009) 9087 galīgā redakcija (OV C 46, 24.2.2010., 2. lpp.).

(23) Riska svērtie aktīvi 2012. gada decembrī.