LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 228/22

KOMISIJAS LĒMUMS

(2011. gada 23. marts)

par valsts atbalstu C 28/05 (ex NN 18/05, ex N 517/2000), ko īstenojusi Vācija attiecībā uz Glunz AG un OSB Deutschland GmbH

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 1764)

(Autentisks ir tikai teksts vācu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2011/524/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu (1),

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc tam, kad ieinteresētās personas tika uzaicinātas iesniegt piezīmes atbilstīgi minētajiem noteikumiem (2), kā arī ņemot vērā to piezīmes,

tā kā:

I. PROCEDŪRA

(1) Vācija ar 2000. gada 4. augusta vēstuli, kas reģistrēta 2000. gada 7. augustā, paziņoja Komisijai par savu nodomu sniegt atbalsta intensitāti 35 % apmērā Glunz AG un OSB Deutschland GmbH investīciju atbalstam integrēta kokapstrādes centra izveidošanai Netgavā (Saksija-Anhalte). Plānoto atbalstu reģistrēja ar numuru N 517/2000.

(2) Pēc papildu informācijas saņemšanas Komisija 2001. gada 25. jūlijā pieņēma lēmumu, saskaņā ar kuru, ņemot vērā Lielu ieguldījumu projektu reģionālā atbalsta daudznozaru pamatprincipu (3) (turpmāk tekstā – 1998. gada RADP), tai nav iebildumu pret atbalsta intensitāti 35 % apmērā.

(3) Ar 2004. gada 1. decembra spriedumu lietā T-27/02, Kronofrance pret Komisiju (4), Pirmās instances tiesa atcēla šo Komisijas lēmumu.

(4) Tādēļ, pamatojoties uz Vācijas 2000. gada 7. augusta paziņojumu, Komisijai tagad ir jāpieņem jauns lēmums.

(5) Komisija 2004. gada 17. decembra vēstulē jautāja Vācijai, vai tā, ņemot vērā Komisijas lēmuma atcelšanu, vēlas papildināt 2000. gada 7. augusta paziņojumā sniegto informāciju. Vācijai 2005. gada 3. martā saistībā ar šo lietu nosūtīja atgādinājuma vēstuli. Vācija sniedza atbildi 2005. gada 23. marta vēstulē, taču toreiz nesniedza papildu informāciju.

(6) Vācija attiecīgo atbalstu piešķīra 2000. gada februārī, pamatojoties uz Komisijas atļauju. Vācija uzsāka atbalsta izmaksāšanu pēc Komisijas 2001. gada 25. jūlija lēmuma pasludināšanas, kurā Komisija neiebilda pret atbalstu.

(7) Tā kā Pirmās instances tiesa atcēla 2001. gada 25. jūlija lēmumu, izveidojās tiesiskais stāvoklis, kas pielīdzināms situācijai it kā šāds lēmums nebūtu pieņemts un tādējādi Vācija nebūtu saņēmusi Komisijas atļauju piešķirt atbalstu plānotajā intensitātē (5). Tādēļ Komisija reģistrēja šo lietu nelikumīgi piešķirtu atbalstu reģistrā ar numuru NN 18/05.

(8) Komisija 2005. gada 20. jūlija vēstulē informēja Vāciju par savu lēmumu saistībā ar piešķirto atbalstu sākt Līguma par Eiropas Savienības darbību (turpmāk tekstā – LESD) 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru.

(9) Komisijas lēmumu par procedūras uzsākšanu publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (6). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt tai ar atbalstu saistītus apsvērumus.

(10) Komisija saņēma apsvērumus no vienas ieinteresētās personas. Apsvērumus nodeva tālāk Vācijai, kurai deva iespēju sniegt komentārus. Vācija pauda savus apsvērumus 2005. gada 24. oktobra un 2006. gada 24. janvāra vēstulē.

(11) Vācija 2006. gada 28. februāra vēstulē saskaņā ar 7. panta 6. punkta trešo teikumu Padomes 1999. gada 22. marta Regulā (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (7), lūdza izbeigt formālo pārbaudes procedūru, pamatojoties uz to, ka Vācija un Glunz AG Eiropas Savienības Tiesā iesniedza apelācijas sūdzību pret Pirmās instances tiesas spriedumu lietā Kronofrance pret Komisiju (apvienotās lietas C-75/05 P un C-80/05 P).

(12) Komisija 2006. gada 9. marta vēstulē piekrita pārtraukt procedūru līdz brīdim, kad Eiropas Kopienu Tiesa (turpmāk tekstā – EKT) pasludinās spriedumu apvienotajās lietās C-75/05 P un C-80/05 P, Vācija u. c. pret Kronofrance.

(13) EKT 2008. gada 11. septembra spriedumā (8) apstiprināja Pirmās instances tiesas spriedumu. Pēc tam tika atsākta formālā pārbaudes procedūra lietā C 28/05.

(14) Vācija ar 2009. gada 4. augusta un vēlāk, pēc Komisijas informācijas pieprasījuma, ar 2010. gada 19. jūlija vēstuli iesniedza papildu informāciju.

II. ATBALSTA DETALIZĒTS APRAKSTS

2.1. ATBALSTA PASĀKUMS

(15) Landesförderinstitut Sachsen-Anhalt [Saksijas-Anhaltes federālās zemes Attīstības veicināšanas institūts] 2000. gada 29. februārī nolēma piešķirt Glunz AG un OSB Deutschland GmbH ieguldījumu atbalstu integrēta kokapstrādes centra būvniecībai Netgavā [Nettgau] (Saksija-Anhalte). Atbalsta kopējā summa ir EUR 69 797 988.

(16) Saskaņā ar informāciju 2000. gada 4. augusta paziņojumā atbalstu ir plānots sniegt subsīdijas veidā EUR 46 201 868 apmērā, pamatojoties uz Komisijas apstiprinātu Kopienas uzdevumu 28. pamatprogrammu “Reģionālās saimniecības struktūras uzlabošana” (9). Subsīdija atbilst 23,17 % bruto no kompensējamām izmaksām.

(17) Vēl, pamatojoties uz 1999. gada Likumu par ieguldījuma piemaksām [Investitionszulagengesetz 1999] (10) ir paredzēts piešķirt ieguldījuma piemaksu, ko Komisija apstiprināja EUR 23 596 120 apmērā. Ieguldījuma piemaksa atbilst 11,83 % bruto no kompensējamām izmaksām.

(18) Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju, pamatojoties uz Kopienas uzdevumu 28. pamatprogrammu “Reģionālās saimniecības struktūras uzlabošana”, jau ir izmaksāta summa EUR [..] (11) apmērā un ieguldījuma piemaksa EUR [..] apmērā. Tādējādi Vācija saņēmējiem jau ir izmaksājusi atbalstu kopumā EUR [..] apmērā (no piešķirtās kopējās summas EUR 69 797 988 apmērā).

2.2. SAŅĒMĒJI

(19) Ir divi atbalsta saņēmēji.

(20) Viens no saņēmējiem ir Hammā (Ziemeļreina-Vestfālene) esošā akciju sabiedrība Glunz AG (turpmāk tekstā – Glunz), kas dibināta 1932. gadā un tolaik darbojās kokmateriālu tirdzniecības sektorā. Kopš 1960-iem gadiem uzņēmums ražo un pārdod tikai skaidu plātnes, vidēja blīvuma šķiedru plātnes (mitteldichte Faserplatten, MDF), OSB (orientētās skaidu plātnes) un saplāksni. Paziņojuma iesniegšanas laikā Tableros De Fibras S. A. (turpmāk tekstā – TAFISA), kas pieder pie portugāļu SONAE grupas, piederēja 96,03 % no Glunz akcijām.

(21) Otrs saņēmējs ir OSB Deutschland GmbH (turpmāk tekstā – OSBD), kas 100 % pieder uzņēmumam TAFISA un tādējādi kopā ar Glunz pieder pie viena koncerna, jo abi uzņēmumi ir TAFISA meitas uzņēmumi. OSBD ir dibināts 1999. gada 16. jūlijā un pēc ieguldījumu projekta pabeigšanas Netgavā uzsāka ražot un pārdot OSB produktus.

2.3. IEGULDĪJUMU PROJEKTS

(22) Ieguldījumu vieta atrodas Netgavā (Saksijā-Anhaltē), reģionā, kuram ir tiesības saņemt atbalstu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktu un kurā paziņojuma iesniegšanas laikā maksimāli pieļaujamā bruto atbalsta intensitāte lielu uzņēmumu jaunu ieguldījumu veicināšanai bija 35 %.

(23) Teritorijā, kas līdz šim nav izmantota komerciāliem mērķiem, Glunz un OSBD izveidoja integrētu kokapstrādes centru, kurš sastāv no divām apvienotām ražotnēm. Pirmajā ražotnē, kas pieder OSBD, ražo OSB produktus, bet otrajā, Glunz piederošajā ražotnē, – kokskaidu plātnes. Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju abu ražotņu ražošanas iekārtas ir savstarpēji savienotas ar kopēju tehnisko infrastruktūru. OSB plātņu un skaidu plātņu papildu apstrādei un cēlināšanai izmanto vienu un to pašu slīpēšanas iekārtu, laminēšanas iekārtu un rievošanas iekārtu. Turklāt saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju smalkās frakcijas, kas veidojas OSB plātņu apstrādes laikā, izmanto blakus esošajā skaidu plātņu ražotnē. Turklāt abas ražotnes pārvalda viena centrāla pārvalde, arī tādas jomas kā tirgvedība, apgāde un izplatīšana.

(24) Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju, ņemot vērā ražotņu un kopējās tehniskās infrastruktūras optimālo atrašanās vietu, integrētais kokapstrādes centrs sniedz vairākas priekšrocības, īpaši saistībā ar saražoto koka plātņu apstrādi. Tādējādi ir nodrošināta optimāla kokmateriālu sortimenta izmantošana, labāka izejvielu izlietošana un iekšēja atkārtoti izmantojamu materiālu aprite.

(25) Saskaņā ar 2000. gada 7. augusta paziņojumu daļa no atbalsta ir piešķirta OSB ražotnei, bet otra daļa – skaidu plātņu ražotnei. Tā kā OSB ražotnes gadījumā kompensējamās ieguldījumu izmaksas ir EUR 81,8 miljoni, tai ir piešķirts atbalsts EUR 28,61 miljonu apmērā, kas atbilst 35 % bruto intensitātei. Skaidu plātņu ražotnes gadījumā kompensējamās ieguldījumu izmaksas ir EUR 117,6 miljoni, tādēļ tai ir piešķirts atbalsts EUR 41,18 miljonu apmērā, kas atbilst 35 % bruto intensitātei.

(26) Paziņojuma iesniegšanas laikā Vācija pieņēma, ka integrētajā kokapstrādes centrā Netgavā izveidos 355 pastāvīgas darbavietas, proti, 234 skaidu plātņu ražotnē un 121 – OSB ražotnē. Turklāt attiecīgajos atbalstāmajos reģionos bija jāizveidojas 520 netiešām darbavietām un 33 no tām garantētu esošo darbavietu saglabāšanu. Jaunos ieguldījumus Netgavā bija plānots veikt laika posmā no 2000. gada janvāra līdz 2002. gada beigām, un ražošanai bija jāsākas 2001. gadā. Darbība ar pilnu jaudu bija jāsaniedz pēc diviem gadiem.

(27) Jaunās OSB ražotnes ražošanas jauda 2002. gadā bija aptuveni [..] m3. 1999. gadā TAFISA grupas ražošanas jauda OSB izstrādājumu jomā bija [..] m3.

(28) Savukārt Glunz grupas skaidu plātņu ražošanas jauda 1999. gadā bija [..] m3. Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju, pateicoties Netgavas centra saražotajai jaudai [..] m2, kopējā ražošanas jauda palielināsies līdz [..] m3.

III. FORMĀLĀS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS UZSĀKŠANAS CĒLOŅI

(29) Pieļaujamo maksimālo atbalsta intensitāti 1998. gada RADP ietvaros nosaka, pamatojoties uz aprēķinu, kurā ņem vērā virkni vērtēšanas faktoru, jo īpaši faktoru, kas atspoguļo konkurences stāvokli attiecīgajā saimnieciskajā nozarē (T faktors), kuram var noteikt kādu no četrām vērtībām – 0,25, 0,5, 0,75 vai 1. Novērtējumu “1” var noteikt tikai tad, ja attiecīgajā saimnieciskajā nozarē (kas definēta zemākajā NACE līmenī) nav konstatējama spēja saražot vairāk produkcijas nekā nepieciešams (palielinātas jaudas tests) un/vai ja konkrētais tirgus (kas definēts kā attiecīgais produkts un tā aizstājēji) nav tirgus ar lejupslīdi (tirgus lejupslīdes tests).

(30) Lēmumā par procedūras uzsākšanu atbilstoši LESD 108. panta 2. punktam Komisija pauda šaubas saistībā ar tā konkrētā tirgus nošķiršanu, kuram pieder OSB, un tādēļ nevarēja konstatēt, vai saistībā ar konkurences faktoru (T) ir runa par lejupslīdošu tirgu.

IV. IEINTERESĒTO PERSONU APSVĒRUMI

(31) Komisija 2005. gada 22. novembrī saņēma kopējus apsvērumus (12) no konkurentiem, kas pieder pie KronoGroup Switzerland (Kronotex GmbH & Co. KG, Kronoply GmbH & Co. KG un Kronofrance S. A.).

(32) Savos apsvērumos KronoGroup uzņēmumi norāda, ka jānošķir tirgus, ietverot OSB un skujkoku koksnes saplāksni. Lapkoku koksnes saplāksnis ir daudz dārgāks un to pamatā izmanto (mēbeļu industrijas un iekšējās apdares) jomās, kurās OSB un skujkoku koksnes saplāksni izmanto ļoti maz vai nemaz. Lai pamatotu savu izteikumu, ieinteresētās personas atsaucas uz Jaakko Pöyry pētījumu (13) un Finnish Forest Research Institute publikāciju.

(33) KronoGroup pauda vēl citus apsvērumus, kuru rezumējums ir minēts turpmāk.

(34) KronoGroup norāda, ka, lai konstatētu, vai tirgū pastāv lejusplīde, Komisijai ir jāpamatojas uz datiem līdz 1999. gadam, jo tikai tie bija pieejami laikā, kad stājās spēkā Komisijas iepriekšējais lēmums par atbalsta apstiprināšanu (2001. gada jūlijs), kuru Pirmās instances tiesa vēlāk atcēla. Laika posmā no 1995. līdz 1999. gadam skaidu plātņu tirgum vidusmērā bija negatīvs izaugsmes rādītājs – 4,626 %. Taču KronoGroup piebilst, ka laika posmā no 1994. līdz 1999. gadam skaidu plātņu tirgum bija vidusmērā pozitīvs izaugsmes rādītājs 0,456 % (kas gan bija zemāks nekā apstrādes industrijas izaugsme EEZ kopumā).

(35) Vēl KronoGroup norāda, ka Komisijai atbalsts OSB ražotnei un atbalsts skaidu plātņu ražotnei jāvērtē atsevišķi, nevis jāaprēķina visam projektam kopēja atbalsta intensitāte, jo abus ieguldījumus, ražošanas iekārtas un produktu tirgus var skaidri vienu no otra nodalīt. Tas nozīmētu, ka saistībā ar abām ražotnēm visi vērtēšanas faktori jānosaka atsevišķi.

(36) KronoGroup arī norāda, ka Netgavā veikto ieguldījumu rezultātā Glunz ir slēdzis savu skaidu plātņu ražotni Zasenburgā (Sassenburg) (kas atrodas 30 km attālumā, taču citā federālajā zemē – Lejassaksijā (14)). Tā citē laikrakstu rakstus, no kuriem izriet, ka jaunais centrs Netgavā ir pārņēmis visu Zasenburgas ražotnes strādnieku kolektīvu. Tas ir pretrunā ar 1998. gada RADP mērķi veidot atbalstāmajos reģionos jaunas darbavietas vietējiem iedzīvotājiem, tādēļ minētās darbavietas nevar ņemt vērā, saskaņā ar 1998. gada RADP nosakot kapitāla ieguldījuma/darbavietu attiecības faktoru un reģionālās ietekmes faktoru (abi šie faktori ir atkarīgi no to darbavietu skaita, kas radītas pateicoties ieguldījumiem).

(37) Visbeidzot KronoGroup norāda, ka Komisijai saskaņā ar 11. panta 2. punktu Regulā (EK) Nr. 659/1999 bija jāpieprasa, lai dalībvalsts pagaidām atgūst atbalstu (rīkojums pagaidām atgūt nelikumīgu atbalstu), jo, pateicoties daļēji izmaksātajam atbalstam, Glunz un OSBD guva ievērojamas konkurences priekšrocības.

V. VĀCIJAS APSVĒRUMI

(38) Turpmāk lasāms Vācijas iesniegto apsvērumu rezumējums.

5.1. APSVĒRUMI PAR KONKRĒTĀ OSB TIRGUS NOŠĶIRŠANU

(39) Vācija uzskata, ka OSB gadījumā atbilstošo tirgu veido OSB un saplāksnis gala izmantojuma veidā – kā iepakojums, žogi, jumtu kopnes, grīdas segums, kā arī iekšējais apšuvums un sienu pārklājums. Šis tirgus nav lejupslīdošs.

(40) Pielietojuma jomas, kurās OSB izmanto par saplākšņa aizstājēju, lielā mērā atbilst skujkoku koksnes saplākšņa galvenajiem pielietojuma veidiem. Turpretim lapkoku koksnes nozīmīgākajās pielietojuma jomās (mēbeļu industrija, būvindustrija un transportlīdzekļu apdare) OSB tā tehnisko īpašību dēļ nav iespējams pielietot. Tādēļ OSB iekļaušana kopējā lapkoku koksnes un skujkoku koksnes saplākšņa tirgū neatbilstu faktiskajiem apstākļiem konkrētajos tirgos. To apstiprina arī Jaakko Pöyry2005. gada 21. oktobrī sastādītais atzinums.

(41) Jaakko Pöyry OSB aizstājēja potenciālam iepriekš minētajās pielietojuma jomās ir noteicis šādu procentuālo īpatsvaru: iepakojumi 40–60 %, žogi 70–80 %, jumtu kopnes 70–90 %, grīdu segumi 50–80 %, iekšējie apšuvumi un sienu pārklājumi 70–90 %.

(42) Ņemot vērā OSB virsmu īpašības, mēbeļu ražošanā tās nav iespējams izmantot redzamām virsmām. Tā kā OSB tiek ražotas no orientētām skaidām, tās ir raupjas un nelīdzenas un to virsma nav vizuāli pievilcīga. Tādēļ OSB nav iespējams arī dekoratīvi pārklāt. OSB ir piemērotas tikai neredzamām mēbeļu detaļām (piemēram, polsterētu mēbeļu pamatnes). Tomēr neredzamo mēbeļu detaļu jomā OSB nespēj konkurēt ar cenu ziņā ievērojami lētākajām skaidu plātnēm, ko pamatā izmanto šajā jomā.

(43) Būvindustrijas (Formwork) jomā lieta betona gadījumā būtiska nozīme ir tam, lai apšuvuma/karkasa materiālam būtu gluda virsma. Ņemot vērā nelīdzenumus, kas ražošanas rezultātā veidojas OSB, faktūras betona gadījumā tas ir īpaši jāpārklāj, lai nodrošinātu vienmērīgu faktūras betona virsmu. Šāda papildu apstrāde ir dārga un sadārdzina gala izstrādājumu. Salīdzinājumā ar saplākšņiem OSB ir konkurētspējīgas tikai tādā gadījumā, ja tās apšuvei/karkasam var izmantot atkārtoti. Tomēr praktisku iemeslu dēļ tas visos gadījumos nav iespējams. Tā kā plātnes būvlaukumā pakļauj lielam noslogojumam, rezultātā var rasties virsmas bojājumi. Savukārt, ja rodas plaisas, pastāv risks, ka OSB plātne slapjuma/mitruma ietekmē var nošķiebties vai citādā veidā deformēties. Tādēļ augstas kvalitātes, cēlinātu OSB plātņu atkārtota izmantošana nav iespējama visos gadījumos. Papildus jāņem vērā OSB plātņu malu nestabilitāte un jutība pret mitrumu. Turklāt betona karkasa materiāliem ir jābūt ļoti noturīgiem pret pārrāvumiem un locījumiem. Ņemot vērā iepriekš minēto, jākonstatē, ka OSB neatbilst būvindustrijā karkasa materiāliem noteiktajām prasībām. Turpretim salīdzinoši zemās cenas un līdzenās virsmas dēļ šai jomai labi piemērots ir skujkoku koksnes saplāksnis, ko var secināt arī no faktiskā apjoma, kādā to izmanto būvindustrijā.

(44) Transportlīdzekļu gadījumā arī būtiska nozīme ir līdzenai virsmai, jo tajos izmantotās plātnes bieži vien pārklāj. OSB pārklāšanu nav iespējams vienkārši realizēt dažādu iemeslu dēļ. Pat ja uz OSB uzklāj pārklājumu, piemēram, no melamīna papīra, OSB nelīdzenās struktūras dēļ pastāv risks, ka pārklājums ieplaisā. Veicot iekraušanu ar pacēlāju, atsevišķas virsmas vietas tiek pakļautas spiedienam. Šādos gadījumos pastāv risks, ka mitrā vai slapjā vidē plātnē var nonākt ūdens, kā rezultātā tā var nošķiebties vai deformēties. Stabilu virsmas pārklājumu iespējams nodrošināt tikai ar dārgu papildu apstrādes procesu. Atšķirībā no lapkoku koksnes saplākšņa, kura virsmas īpašās cietības dēļ tas ir salīdzinoši nejutīgs pret skrāpējumiem, spiediena vietām utt., OSB virsma kopumā nav pietiekami noturīga, lai varētu izturēt transporta nozares noslogojumu un spiediena ietekmi.

(45) Vērtējot, no vienas puses, OSB un skujkoku koksnes saplākšņa un, no otras puses, lapkoku koksnes saplākšņa aizstājamību, pamatā nozīme ir tehniskajām īpašībām un OSB pielietošanas iespējām, kā arī cenas atšķirībai, salīdzinot ar lapkoku koksnes saplāksni. Kaut arī lapkoku koksnes saplāksnis tehniskā ziņā visās jomās ir labāks par skujkoku koksnes saplāksni un OSB, pielietojuma jomās, kurās dominē OSB un skujkoku koksnes saplāksnis, lapkoku koksnes saplāksnim trūkst konkurētspējas tādu cenu atšķirību dēļ, kas veidojas, salīdzinot ar OSB un skujkoku koksnes saplākšņa cenu. Tādēļ būtu kļūdaini pieņemt, ka OSB varētu kalpot par aizstājēju visu veidu saplāksnim, tostarp lapkoku koksnes saplāksnim.

(46) Starp saplākšņu un OSB tirgu, no vienas puses, un OSB un skujkoku koksnes saplākšņu tirgu, no otras puses, pastāv pārklāšanās tādās gala izmantojuma jomās kā iepakojums, žogi, jumtu kopnes, grīdu segumi, kā arī iekšējais apšuvums un sienu pārklājums. Atšķirības starp abiem tirgiem pamatā pastāv būvindustrijas (Formwork) jomā. Šajā jomā OSB nav piemērots, savukārt skujkoku koksnes saplākšņiem visnotaļ ir atrodams pielietojums un tos arī faktiski izmanto. Kopējā galvenā atziņa ir tā, ka lapkoku koksnes saplāksni nekādā gadījumā nevajadzētu iekļaut OSB tirgū.

5.2. APSVĒRUMI PAR SKAIDU PLĀTŅU TIRGUS ATTĪSTĪBU

(47) Vācija uzskata, ka ar skaidu plātņu tirgu saistītais konkurences faktors ir jānovērtē ar 1. Šo tirgu nedrīkst uzskatīt par lejupslīdošu, jo tam piemīt spēcīga augšupejoša tendence 1998. gada RADP 7.8. punkta izpratnē.

(48) Šajā sakarā Vācija iesniedza profesora Stefan Collignon (Harvard University, Minda de Gunzburg Center for European Studies) atzinumu (15), no kura izriet, ka laika posmā no 1972. līdz 2003. gadam skaidu plātņu tirgum ilgtermiņā ir bijusi par 36 % ātrāka izaugsme nekā apstrādes rūpniecībai kopumā. Tādēļ Vācija uzskata, ka, ņemot vērā šo izteikto augšupejošo tendenci 1998. gada RADP 7.8. punkta izpratnē, skaidu plātņu tirgu nevar uzskatīt par lejupslīdošu.

5.3. APSVĒRUMI SAISTĪBĀ AR ATBALSTA INTENSITĀTES SADALI STARP PROJEKTA DAĻĀM

(49) Gadījumā, ja Komisija tomēr uzskatītu, ka skaidu plātņu tirgus gadījumā konkurences faktors ir novērtējams ar 0,75, kaut arī OSB gadījumā tas ir 1, Vācija uzskata, ka ir jānosaka kopējā atbalsta intensitāte visam Netgavas projektam, pamatojoties uz abu – gan OSB, gan skaidu plātņu ražošanai paredzēto – ražošanas iekārtu bruto segumu.

(50) Bruto segums ir summa, ko produkts sniedz fiksēto izmaksu un uzņēmuma neto peļņas segšanai. Bruto segumu nosaka, aprēķinot starpību starp ieņēmumiem un mainīgajām izmaksām, kuras tieši rada produkts.

(51) Pamatojoties uz bruto segumu, atbalsta intensitāte sadalās starp atsevišķajām Netgavas ieguldījumu projekta daļām atbilstoši OSB un skaidu plātņu izstrādājumu faktiskajam ieguldījumam saimnieciskās darbības rezultātos.

5.4. APSVĒRUMI PAR CITIEM KRONOGROUP IZTEIKUMIEM

(52) Vācija uzskata, ka valsts atbalsta novērtējumam ir jābūt pamatotam ar faktiem, kas bija zināmi paziņojuma iesniegšanas laikā 2000. gada 7. augustā.

(53) Vācija uzskata, ka tas izriet no 1998. gada RADP interpretācijas. Šajā sakarā tā atsaucas uz 1998. gada RADP 3.1. punktu, kurā noteikts, ka pieļaujamo atbalsta intensitāti nosaka, pamatojoties uz reģionālo atbalstu maksimālo summu paziņojuma iesniegšanas laikā. Turklāt saskaņā ar 1998. gada RADP 3.6. punktu īpatsvars tirgū jāvērtē pirms pieteikuma atbalstam iesniegšanas. Arī 1998. gada RADP pielikumā “Turpmākās pārbaudes” ir paredzēta iespēja, ka Komisija vēlāk var veikt pārbaudes, vai paziņojumā norādītā informācija ir bijusi pareiza.

(54) Vēl Vācija norāda, ka paziņojuma iesniegšanas laikā vēl nebija pieejami neapšaubāmi patēriņa dati par 1999. gadu. Jebkurā gadījumā, lai atbilstoši 1998. gada RADP 7.8. punktam noteiktu acīmredzamā patēriņa gada vidējo pieaugumu pēdējos piecos gados, ir nepieciešama informācija par faktisko patēriņu sešos gados, nevis piecos, kā to norādīja KronoGroup. To pamato tādējādi, ka patēriņa izaugsmes rādītāju attiecīgajā gadā nosaka, salīdzinot patēriņu divos secīgos gados.

(55) Saistībā ar norādīto darbavietu pārcelšanu Vācija apstiprina, ka ražotne Zasenburgā ir slēgta. Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju ražotne Zasenburgā bija Glunz vecākā skaidu plātņu ražotne un ražoja, radot ievērojamus zaudējumus. Tādēļ tā vairs nevarēja turpināt darbību un bija jāslēdz, neatkarīgi no Netgavā veiktajiem jaunajiem ieguldījumiem. No darbiniekiem, kas iepriekš strādāja Zasenburgā, [..] ir pieņemti darbā Netgavā ([..] % no Netgavas strādnieku kolektīva).

(56) Apsvērumos saistībā ar KronoGroup apgalvojumiem Vācija papildus norāda, ka 1998. gada RADP obligāta prasība ir, lai attiecīgajā atbalstāmajā reģionā tiktu radītas jaunas darbavietas, taču nav nosacījuma, ka tajās būtu jānodarbina personas, kas dzīvo šajā reģionā. Galvenais mērķis ir attiecīgā atbalstāmā reģiona attīstības sekmēšana.

(57) Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju, arī daļa no mašīnām ir pārvestas no Zasenburgas uz Netgavu. Taču šīs mašīnas nav iekļautas projekta kompensējamajās izmaksās, tādēļ šī pārvešana saistībā ar atbalstu nav jāņem vērā. Mašīnu atlikusī vērtība EUR [..] jebkurā gadījumā veido tikai nelielu daļu no kopējā ieguldījumu projekta.

VI. ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS

(58) Vērtējums ir pamatots ar faktiem, skaitļiem un lietas apstākļiem, kas bija zināmi paziņojuma iesniegšanas laikā 2000. gada 7. augustā. Ņemot vērā, ka kopš sākotnējā paziņojuma iesniegšanas līdz pašreizējā lēmuma pieņemšanas brīdim ir pagājis pietiekami daudz laika, nav izslēdzama iespēja, ka ir mainījušies apstākļi, tirgi ir attīstījušies un ar projektu saistītie fakti ir pavērsušies citādāk, nekā sākotnēji plānots. Tomēr Komisija savā vērtējumā to nevar ņemt vērā. Pamatā Komisijai lēmums ir jāpieņem pirms faktiskās ieguldījumu veikšanas, pamatojoties uz prognozēto attīstību nākotnē un tirgus rādītājiem. Ja dažus gadus vēlāk konstatē, ka, piemēram, tirgi ir attīstījušies citādāk, atbalsta intensitāti vēlāk nemaina. Kaut arī Komisijai lēmums šajā gadījumā ir jāpieņem vairāk nekā 10 gadus pēc sākotnējā paziņojuma iesniegšanas, vērtējumam jābūt pamatotam ar tiem faktiem un lietas apstākļiem, kas bija zināmi paziņojuma iesniegšanas laikā, nevis ar vēlāk iegūtu informāciju.

6.1. ATBALSTA SADERĪBA ATBILSTOŠI LESD 107. PANTA 1. PUNKTAM

(59) Atbalstu ir piešķīrusi dalībvalsts, izmantojot valsts līdzekļus LESD 107. panta 1. punkta izpratnē (sk. šā lēmuma 2.1. iedaļu). Atbalsts sniedz Glunz un OSBD priekšrocības, jo pretējā gadījumā tām visi ieguldījumi būtu jāsedz pašām. Tā kā attiecīgās koka plāksnes ievērojamā apmērā pārvadā starptautiskā mērogā, šajā kokmateriālu nozares jomā pastāv tirdzniecība starp dalībvalstīm. Tādējādi abiem uzņēmumiem piešķirtās finanšu priekšrocības varētu izkropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka paziņotais atbalsts Glunz AG un OBSD ir valsts atbalsta pasākums LESD 107. panta 1. punkta izpratnē.

6.2. PAZIŅOŠANAS PIENĀKUMS

(60) Saskaņā ar LESD 108. panta 3. punktu dalībvalstīm ir jāziņo par visiem atbalsta pasākumiem pirms to īstenošanas. Plānoto atbalstu piešķir saistībā ar divām Komisijas apstiprinātām reģionālā atbalsta shēmām.

(61) Saskaņā ar 1998. gada RADP lielu ieguldījumu projektu atbalsta intensitāte neietilpst apstiprināto shēmu piemērošanas jomā, ja attiecīgais atbalsts pārsniedz noteiktās robežvērtības.

(62) Plānotā atbalsta summa ir EUR 69 797 988. Ja pieņem, ka atbalsts attiecas uz vienu ieguldījumu projektu, spēkā ir 1998. gada RADP 2.1. punkta ii) apakšpunktā noteiktā paziņošanas prasība, jo kopējā atbalsta summa pārsniedz EUR 50 miljonus.

(63) Kā jau minēts šā lēmuma 2.3. iedaļā, Vācija savā paziņojumā ir detalizēti izklāstījusi, ka atbalsts ir piešķirts tikai vienam ieguldījumu projektam.

(64) Saskaņā ar 1998. gada RADP 7.2. punkta 2) apakšpunktu ieguldījumu projektu nedrīkst mākslīgi sadalīt daļās, lai tādējādi izvairītos no paziņošanas pienākuma. Tomēr šajā lietā šis jautājums nav jāizskata. Pat ja runa būtu par diviem ieguldījumu projektiem, par Glunz un OSBD ražotnēm paredzēto atbalstu būtu jāpaziņo.

(65) Tādēļ Komisija secina, ka par atbalstu ir jāpaziņo un tas jāvērtē saskaņā ar 1998. gada RADP.

6.3. TRĪS 1998. GADA RADP VĒRTĒŠANAS KRITĒRIJI

(66) Lai noteiktu maksimāli pieļaujamo atbalsta intensitāti attiecīgajam pasākumam, Komisijai atbilstoši 1998. gada RADP ir jānosaka maksimālā atbalsta intensitāte (reģionālā atbalsta maksimālā robeža), ko saskaņā ar paziņošanas laikā spēkā esošo, apstiprināto reģionālā atbalsta shēmu drīkst saņemt uzņēmums, kurš plāno veikt darbību attiecīgajā atbalstāmajā reģionā.

(67) Tā kā paziņošana notika 2000. gada 7. augustā, ir jāpiemēro Reģionālā atbalsta karte 2000.–2006. gadam (16). Netgava (Saksija-Anhalte) atrodas atbalstāmā reģionā atbilstoši LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktam, kurā paziņojuma iesniegšanas laikā maksimālais atbalsta apmērs, kas izteikts kā bruto subsīdijas ekvivalents (BSE), bija 35 %. Komisija konstatē, ka plānotā bruto atbalsta intensitāte 35 % apmērā nepārsniedz spēkā esošo reģionālā atbalsta maksimālo apmēru.

(68) Saskaņā ar 1998. gada RADP Komisijai 35 % procentu likmei ir jāpiemēro trīs korekcijas koeficienti, lai noteiktu attiecīgajam projektam maksimāli pieļaujamo atbalsta intensitāti – konkurences faktors (T), kapitāla ieguldījuma/darbavietu attiecības faktors (I) un reģionālās ietekmes faktors (M).

(69) Kā jau iepriekš minēts, KronoGroup vēl ir norādījusi, ka Komisijai atbalsts OSB ražotnei un atbalsts skaidu plātņu ražotnei jāvērtē atsevišķi, nevis jāaprēķina visam projektam kopēja atbalsta intensitāte, jo abus ieguldījumus un produktu tirgus var skaidri vienu no otra nodalīt.

(70) Komisija šajā sakarā konstatē, ka 1998. gada RADP 7.2. punktā jēdziens “ieguldījumu projekts” ir definēts kā uzņēmuma ieguldījums pamatlīdzekļos, kas kalpo uzņēmuma izveidošanai vai paplašināšanai, vai jaunas saimnieciskās darbības uzsākšanai, kā rezultātā uzņēmums ražos pilnībā jaunu produktu vai būtiski izmainīsies esošā uzņēmuma ražošanas process.

(71) Vācija ir sniegusi detalizētus argumentus saistībā ar abu koncerna sabiedrību vienā vietā izveidoto ražotņu savstarpējo saikni. Abu ražotņu ražošanas iekārtas ir savstarpēji saistītas ar kopēju tehnisko infrastruktūru. OSB plātņu un skaidu plātņu papildu apstrādei un cēlināšanai izmanto vienu un to pašu slīpēšanas iekārtu, pārklāšanas iekārtu un rievošanas iekārtu. Turklāt smalkās frakcijas, kas veidojas OSB plātņu apstrādes laikā, izmanto blakus esošajā skaidu plātņu ražotnē. Abas ražotnes pārvalda viena centrālā pārvalde, arī tādas jomas kā tirgvedība, apgāde un izplatīšana.

(72) Ņemot vērā starp abām vienā vietā izveidotajām ražotnēm pastāvošo ciešo tehnisko, funkcionālo un administratīvi tehnisko saikni, ieguldījumi OSB un skaidu plātņu ražotnē ir uzskatāmi par vienu ieguldījumu projektu, t. i., ieguldījumu vienas ražotnes izveidošanai. Pamatojoties uz iepriekš minēto, maksimāli pieļaujamo atbalsta intensitāti aprēķina visam ieguldījumu projektam kopumā.

6.3.1. KONKURENCES FAKTORS (T)

6.3.1.1. Piemērojamās tiesību normas

(73) Saskaņā ar 1998. gada RADP 3.2. punktu, piešķirot atbalstu uzņēmumiem sektoros ar strukturālo spēju saražot vairāk produkcijas nekā nepieciešams, pastāv īpašs risks, ka veidosies konkurences izkropļojumi. Jebkāda veida jaudas palielināšanās, ko nelīdzsvaro ar jaudas samazināšanas pasākumiem citā vietā, var saasināt problēmu, kura saistīta ar strukturālo spēju saražot vairāk produkcijas nekā nepieciešams. Komisija konstatē, ka paziņotais projekts rada papildu jaudu iekšējā tirgū. Tādēļ, lai noteiktu konkurences faktoru, ir jāpārbauda, vai projektu īsteno sektorā/sektora daļā ar strukturālo spēju saražot vairāk produkcijas nekā nepieciešams.

(74) Kad būs pieejama pietiekama informācija par jaudas noslodzi, Komisijai saskaņā ar 1998. gada RADP 3.3. punktu ir jāaprobežo tās analīze konkurences faktora noteikšanai, ņemot vērā iespējamo strukturālo/pārāk lielo spēju saražot vairāk produkcijas nekā nepieciešams attiecīgajā sektorā/sektora daļā.

(75) Saskaņā ar 1998. gada RADP 3.4. punktu tikai tādos gadījumos, ja nav pieejama pietiekama informācija par jaudu noslodzi, Komisija nosaka, vai ieguldījumu veic lejupslīdošā tirgū. Saskaņā ar Pirmās instances tiesas spriedumu lietā T-27/02, Kronofrance pret Komisiju, 1998. gada RADP 3.4. un 3.10. punkts ir jāinterpretē tādējādi, ka gadījumos, kad informācija par jaudas izmantošanu attiecīgajā nozarē neļauj Komisijai izdarīt apstiprinošu secinājumu par to, ka pastāv strukturāla spēja saražot vairāk produkcijas nekā nepieciešams, Komisijai ir jāpārbauda, vai attiecīgais tirgus ir lejupslīdošs. Ar spriedumu lietā Vācija u. c. pret Kronofrance EKT apstiprināja Pirmās instances tiesas spriedumu.

(76) Tādēļ Komisija vispirms pārbaudīs, vai ir pieejama pietiekama informācija par jaudas noslodzi. Ja tādas nav vai ja no iesniegtās informācijas izriet, ka nepastāv strukturāla spēja saražot vairāk produkcijas nekā nepieciešams, Komisija, pamatojoties uz informāciju par acīmredzamo patēriņu, pārbauda, vai runa ir par lejupslīdošu tirgu. Saskaņā ar 1998. gada RADP 3.6. punktu Komisijai ir arī jānosaka, vai saņēmēji pirms tam, kad iesniedza pieprasījumu atbalsta piešķiršanai, tirgū pārstāvēja vairāk kā 40 %.

(77) Tirgus dati saistībā ar jaudas noslodzi jānosaka atbilstoši NACE klasifikācijas zemākajam līmenim. Turklāt, lai noteiktu, vai runa ir par lejupslīdošu tirgu un vai ir pārsniegta tirgus īpatsvara maksimālā robežvērtība, Komisijai konkrētais tirgus ir jānošķir, respektīvi, jādefinē produkti, kas saistīti ar attiecīgo ieguldījumu projektu.

6.3.1.2. Attiecīgie produkti

(78) Ieguldījumu projekts attiecas uz OSB (orientēto skaidu plātņu) un skaidu plātņu ražošanu.

(79) Skaidu plātnes ražo, samaisot sasmalcinātas apaļkoka skaidas un/vai atkārtoti izmantotas skaidas ar organisku saistvielu. Tās pamatā izmanto mēbeļu industrijā un iekštelpu apdarē.

(80) OSB plātnes ražo, savienojot priežu skaidas trīs slāņos. OSB pamatā izmanto saliekamo māju koka karkasa konstrukcijām, iepakojumu rūpniecībā un vecu ēku remontam. OSB radīja 1950-os gados Ziemeļamerikā. Kokmateriālu tirgū tās ienāca 1980-os un 1990-os gados, un kopš tā laika tās bieži izmanto kā dārgāka materiāla – (skujkoku koksnes) saplākšņa – aizstājēju.

6.3.1.3. Konkrētais tirgus

(81) Saskaņā ar 1998. gada RADP 7.6. punktu konkrētais produktu tirgus ietver ieguldījumu projekta produktus un produktus, kurus patērētājs (pamatojoties uz īpašām produkta pazīmēm, cenu un paredzēto pielietojumu) vai ražotājs (pamatojoties uz ražošanas iekārtu elastību) uzskatīs par to aizstājējiem. Ģeogrāfiskais tirgus ietver pamatā EEZ vai arī tās nozīmīgu daļu, ja konkurences apstākļus šajā reģionā ir iespējams pietiekami atšķirt no pārējiem EEZ reģioniem.

(82) Projekts attiecas uz OSB un skaidu plātņu ražošanu. Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju ražošanas iekārtas neļauj ražot vairākus dažādus produktus, bet gan tikai šim produktam līdzīgus izstrādājumus ar dažādu virsmas kvalitāti. Tas nozīmē, ka no ražošanas viedokļa aizstāšana, pamatojoties uz ražošanas iekārtu elastību, ir izslēdzama.

(83) Patērētāji noteiktā apmērā spēj savstarpēji aizstāt skaidu plātnes un OSB, īpaši koka karkasa konstrukciju gadījumā. Tomēr šāda veida aizstāšana attiecas tikai uz mazāk kā 10 % no tirgus apjoma un tādēļ ir klasificējama kā ierobežota (17), kas acīmredzot ir pamatojams ar dažādiem gala izmantojuma mērķiem un ievērojamo cenu atšķirību (OSB plātnes maksā EUR 285/m3 un skaidu plātnes EUR 117/m3). Komisija uzskata, ka šāda veida aizstājamība ir pārāk maza, lai pamatotu OSB un skaidu plātņu pieskaitīšanu vienam produktu tirgum.

(84) Lēmumā par procedūras uzsākšanu atbilstoši LESD 108. panta 2. punktam Komisija pauda viedokli, ka skaidu plātnes veido atsevišķu produktu tirgu. Tā kā šis viedoklis nav apšaubīts, Komisija konstatē, ka vērtējuma nolūkos skaidu plātnes uzskatāmas par patstāvīgu produktu tirgu.

(85) Saistībā ar OSB lēmumā par procedūras uzsākšanu atbilstoši LESD 108. panta 2. punktam konstatēts, ka EEZ starp OSB un (noteikta veida/kategorijas) saplāksni pastāv sava veida aizstājamība.

(86) Saplāksnis ir daudzpusīgi izmantojams koksnes un polimēra kompozītmateriāls. Tas sastāv no nepāra skaita plānām koksnes kārtām – finiera, kas savienotas ar sintētisku vai dabisku līmi. Ir skujkoku un lapkoku koksnes saplākšņi. Skujkoku koksne ir materiāli no egles, baltegles un priedes, kas ir (pārsvarā) mūžzaļi skujkoki; lapkoku koksnes materiāli ir iegūti no kokiem ar platām lapām, kuriem ir augļi vai rieksti un vairumam no kuriem ziemā ir miera periods.

(87) Lai gūtu skaidrību par OSB un dažāda veida/kategoriju saplākšņu aizstājamību, Komisija lūdza ieinteresētās personas iesniegt apsvērumus saistībā ar tā tirgus nošķiršanu, kam pieder OSB.

(88) No Vācijas un saņēmēja nozīmīgākā konkurenta KronoGroup iesniegtajiem apsvērumiem vienprātīgi izriet, ka konkrētais OSB un saplākšņu tirgus ietver tādas gala izmantojuma jomas kā iepakojums, žogi, jumtu kopnes, grīdu segumi, iekšējie apšuvumi un sienu pārklājumi. Tikai šajās izmantojuma jomās aizvietošanas potenciāls starp OSB un saplākšņiem ir augstāks par 50 %. Materiālu atšķirīgo īpašību dēļ aizstājamības potenciāls transportlīdzekļu jomā (stipruma un svara attiecība) un mēbeļu industrijā (vizuālās īpašības) ir diezgan zems (mazāks par 20 %). Argumentus un aizstājamības līmeni atkarībā no gala izmantojuma apstiprināja Jaakko Pöyry pētījumi (18).

(89) Gala izmantojuma veidi, kas norādīti 88. punktā, ir gandrīz tādi paši kā tie, kuros izmanto skujkoku koksnes saplākšņus (vienīgā atšķirība ir tā, ka skujkoku koksnes saplākšņus atšķirībā no OSB izmanto arī būvindustrijā). Savukārt aizstājamība starp OSB un lapkoku koksnes saplākšņiem nav pietiekami liela, lai pamatotu pieskaitīšanu vienam produktu tirgum.

(90) Tādēļ Komisija attiecīgo produktu tirgu, kam pieder OSB, definē kā tādām gala izmantojuma jomām kā iepakojumi, žogi, jumtu kopnes, grīdu segumi, iekšējie apšuvumi un sienu pārklājumi paredzētu OSB un saplākšņu tirgu, kas lielā mērā sakrīt ar OSB un skujkoku koksnes saplākšņu tirgu.

(91) Lai gan koka plātnes ievērojamā apmērā pārvadā pārrobežu mērogā, runa ir par masīvu, smagu produktu. Tā kā transportēšana, mērojot lielus attālumus, parasti rada pārāk lielas izmaksas, transportēšanas rādiuss aprobežojas ar 800 km. Atsevišķās piegādes teritorijas izskatās kā vairāki apļi, kas savstarpēji pārklājas, ar attiecīgo ražotni centrā. Tā kā atsevišķās ražotnes nav izvietotas vienmērīgi un dabiskās piegādes teritorijas pārklājas dažādos apmēros, ietekme daļēji pāriet no viena apļa uz otru, tādēļ var pieņemt, ka abu attiecīgo produktu gadījumā konkrētais ģeogrāfiskais tirgus ir EEZ (19).

6.3.1.4. Informācija par jaudas noslodzi

(92) Saskaņā ar 7.7. punktu 1998. gada RADP strukturālā spēja saražot vairāk produkcijas nekā nepieciešams ir konstatējama gadījumos, ja attiecīgā sektora (daļas) jaudas izmantošanas līmenis vidusmērā pēdējos piecos gados ir par diviem procentu punktiem zemāks nekā visā apstrādes industrijā kopumā. Ievērojama spēja saražot vairāk produkcijas nekā nepieciešams konstatējama gadījumos, ja starpība attiecībā pret apstrādes industrijas vidusmēra rādītājiem ir lielāka par pieciem procentu punktiem.

(93) Saskaņā ar 13. zemsvītras piezīmi 1998. gada RADP tirgus dati saistībā ar jaudas noslodzi jānosaka atbilstoši NACE klasifikācijas zemākajam līmenim. Komisija uzskata, ka Glunz un OSBD OSB un skaidu plātņu ražošana atbilst NACE 20.20 klasei (finiera, saplākšņu, koksnes šķiedras un skaidu plātņu ražošana), jo skaidu plātņu, saplākšņu un OSB ražošana veido 81 % no kopējās koka plātņu ražošanas Eiropā (20). Tādēļ Komisija uzskata, ka jaudas noslodzes vērtējumā jābalstās uz NACE 20.20 klases kritērijiem.

(94) Vācija ir iesniegusi informāciju par vidusmēra jaudas izmantošanas līmeni attiecībā uz koka plātņu ražošanu NACE 20.20 klasē EEZ ietvaros laika posmā no 1994. līdz 1998. gadam (saistībā ar šiem pieciem gadiem informācija bija pieejama paziņojuma iesniegšanas laikā). Minētie dati, kas iegūti no neatkarīgu ekspertu pētījuma (21), atbilst 1998. gada RADP 7.7. punkta prasībām, jo attiecas uz zemākās NACE klases sektoru.

(95) Gada jaudas aprēķina pamatā eksperts ir izmantojis ražošanas iekārtas dienas jaudu (23 stundas) 300 dienās viena gada laikā. Šos datus gada jaudas aprēķinam eksperts ir ieguvis, pamatojoties uz rūpniecības pārstāvju sniegto informāciju un personīgo datu bāzi (Wood-Based Panel Mill Databank), kas satur datus par atsevišķo ražotņu un presēšanas iekārtu jaudu. Saistībā ar noteiktajiem jaudas datiem (23 stundas/300 dienas) ir ņemtas vērā atšķirības starp mašīnu tipu/vecumu un ražotņu konfigurāciju.

(96) Pētījumā ir secināts, ka laika posmā no 1994. līdz 1998. gadam (par šiem pieciem gadiem informācija bija pieejama paziņojuma iesniegšanas laikā) ikgadējais jaudas izmantošanas līmenis EEZ skaidu plātņu gadījumā bija 88,8 %, OSB – 80,4 %, bet skaidu plātnes un OSB kopā veidoja 88,8 %, savukārt koka plātnes kopumā – 85 % (NACE 20.20).

(97) Koka plātņu rūpniecības (NACE 20.20) kopējā jaudas noslodze EEZ skatāma šajā tabulā: 1994. 1995. 1996. 1997. 1998. Kopējā ražošana (1 000 m3) 30,673 32,412 32,566 35,178 36,481 Kopējā jauda (1 000 m3) 36,776 37,148 40,034 40,545 41,787 Noslodzes līmenis 83 % 87 % 81 % 87 % 87 %

(98) Komisija ir ņēmusi vērā arī otru pētījumu (22), ko veica pēc tās pieprasījuma. Otrajā pētījumā, pamatojoties uz jaudu 22 stundās dienā un 345 dienās gadā, attiecībā uz 1995.–1997. gadu konstatēja vidusmēra noslodzi 81,8 % apmērā. Pētījums acīmredzot ir balstīts tikai uz moderno iekārtu vidusmēra gada jaudu, turklāt trūkst informācijas par citiem gadiem laika posmā no 1994. līdz 1998. gadam.

(99) Saskaņā ar 3.1. punktu 1998. gada RADP, lai novērtētu iespējamās konkurences sekas konkrētajā tirgū, Komisija pēc nepieciešamības var izmantot neatkarīgu avotu datus. Gadījumā, ja šādi dati nav viegli pieejami, tā neierobežoti ņem vērā dalībvalstu iesniegto informāciju. Komisija uzskata, ka Vācijas iesniegtais pētījums ir pietiekami uzticams. Turklāt otrs pētījums, kurā sniegta nepilnīga informācija, novestu pie tāda paša rezultāta.

(100) Laika posmā no 1994. līdz 1998. gadam ikgadējais vidusmēra jaudas noslodzes līmenis visā Savienības apstrādes rūpniecībā bija 81,72 %.

(101) Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka ieguldījumu projekts radītu jaudas palielināšanos sektorā, kurā nav iespējams saražot vairāk produkcijas nekā nepieciešams. Tomēr saskaņā ar Pirmās instances tiesas spriedumu lietā Kronofrance pret Komisiju, ja Komisija secina, ka nepastāv strukturāla spēja saražot vairāk produkcijas nekā nepieciešams, tai ir jāpārbauda, vai tirgus nav lejupslīdošs.

6.3.1.5. Dati par acīmredzamo patēriņu

(102) Lai noteiktu, vai tirgus ir lejupslīdošs, Komisija saskaņā ar 3.4. punktu 1998. gada RADP salīdzina attiecīgo produktu acīmredzamā patēriņa attīstību (t. i., ražošana plus imports, mīnus eksports) ar izaugsmes rādītāju visā apstrādes rūpniecībā EEZ.

(103) Saskaņā ar 7.8. punktu 1998. gada RADP produkta tirgus ir uzskatāms par lejupslīdošu, ja attiecīgā produkta acīmredzamā patēriņa vidusmēra pieaugums gadā pēdējo piecu gadu laikā ir ievērojami zemāks (vismaz 10 %) par visas EEZ apstrādes rūpniecības vidusmēra pieaugumu gadā, izņemot gadījumu, ja pie relatīva pieauguma saistībā ar produktu ir novērojama izteikta augšupejas tendence. Absolūti lejupslīdošs tirgus ir tirgus, kura acīmredzamā patēriņa vidusmēra pieauguma līmenis gadā pēdējos piecos gados ir bijis negatīvs.

(104) Apstrādes rūpniecībā EEZ vidusmēra izaugsmes rādītājs gadā laika posmā no 1993. līdz 1998. gadam (23) bija 5,78 %.

(105) Neatkarīgā eksperta pētījums (24), kurā ir dati par skaidu plātņu acīmredzamo patēriņu (miljardos euro), saistībā ar laika posmu no 1993. līdz 1998. gadam (par šiem sešiem gadiem bija pieejama informācija paziņojuma iesniegšanas laikā) uzrāda šādus rādītājus: Mljrd. EUR 1993. 1994. 1995. 1996. 1997. 1998. Izaugsmes rādītājs gadā Skaidu plātnes 4,61 4,78 5,91 4,98 5,71 5,65 4,15 %

(106) Komisija konstatē, ka izaugsmes starpība (5,78 % attiecībā pret 4,15 %) ir lielāka par 10 %. Tādu pašu rezultātu iegūst, ja tā vietā pamatojumam izmanto par laika posmu līdz 1999. gadam (t. i., par laika posmu no 1994. līdz 1999. gadam) iegūtos rādītājus, kā to norādīja KronoGroup.

(107) Savos apsvērumos Vācija atsaucas uz 1998. gada RADP 7.8. punktu, saskaņā ar kuru tirgu neuzskata par lejupslīdošu (arī tad, ja pieaugums gadā ir zemāks par apstrādes rūpniecības vidusmēra pieaugumu gadā EEZ), ja saistībā ar attiecīgo produktu pie relatīva pieauguma ir novērojama izteikta augšupejas tendence. Šajā sakarā Vācija atsaucās uz pētījumu, no kura izriet, ka laika posmā no 1973. līdz 2003. gadam skaidu plātņu acīmredzamais patēriņš pieauga par 36 % ātrāk nekā pievienotā vērtība apstrādes rūpniecībā kopumā.

(108) Komisija uzskata, ka šis fakts nav pietiekams pierādījums ievērojamai augšupejas tendencei, kad skaidu plātņu pieprasījuma pieaugums ir relatīvs. Nosacījums 1998. gada RADP attiecas uz gadījumiem, kad konkrētā tirgus vidusmēra izaugsme gadā pēdējos piecos gados ir bijusi zema, taču pēdējos gados ir novērojams skaidrs pieaugums, kas nākamajos gados, proti, tuvākajā laikā varētu būt ilgtspējīgs, ja tiks veikti atbalstītie ieguldījumi. Tādējādi ir nodrošināts, ka atbalsta izraisītais konkurences izkropļojums ir neliels.

(109) Turpretim pētījums ir balstīts uz ilgtermiņa datiem, kuri nesniedz iespēju prognozēt attīstību tuvākajā nākotnē, kas ir būtiskāk ietekmes novērtējumam. Turklāt tas satur datus par laika posmu līdz 2003. gadam, t. i., informāciju, kas paziņojuma iesniegšanas laikā 2000. gadā vēl nebija pieejama.

(110) Tādēļ Komisija konstatē, ka skaidu plātņu tirgū atbilstoši 7.8. punktam 1998. gada RADP ir novērojama relatīva lejupslīde un šā produkta konkurences faktors T ir novērtējams ar 0,75.

(111) Apstrādes rūpniecībā EEZ laika posmā no 1993. līdz 1998. gadam vidusmēra izaugsmes rādītājs gadā bija 5,78 %.

(112) Paziņojumā Vācija atsaucas uz neatkarīga konsultanta pētījumu (25), kas par laika posmu no 1993. līdz 1998. gadam satur šādus datus (miljardos euro) par OSB un skaidu plātņu acīmredzamā patēriņa rādītājiem tādās gala izmantojuma jomās EEZ kā iepakojums, žogi, jumtu kopnes, grīdu segumi un iekšējie apšuvumi: 1993. 1994. 1995. 1996. 1997. 1998. Izaugsmes rādītājs gadā OSB 0,05 0,06 0,08 0,10 0,13 0,18 31,321 % Saplākšņa kategorijas 0,46 0,55 0,55 0,48 0,50 0,49 1,175 % OSB un saplākšņa kategorijas (26) 0,51 0,61 0,63 0,58 0,63 0,67 5,765 %

(113) Tādējādi konkrētajā tirgū, kur ietilpst OSB un saplākšņu kategorijas tādās gala izmantojuma jomās kā iepakojums, žogi, jumtu kopnes, grīdu segumi un iekšējie apšuvumi, izaugsmes starpība (5,765 % attiecībā pret 5,78 %) nav lielāka par 10 %. Tas nozīmē, ka atbilstoši 1998. gada RADP 7.8. punktam konkrētais tirgus nav lejupslīdošs, tādēļ OSB tirgus konkurences faktors T novērtējams ar 1.

6.3.1.6. Konkrētā tirgus daļa

(114) Nosakot konkurences faktoru, Komisijai saskaņā ar 1998. gada RADP 3.6. punktu ir jāpārbauda, vai tās grupas daļa, kurai pieder Glunz un OSBD, konkrētajā tirgū ir 40 % vai vairāk, kas varētu izraisīt nepieņemamu konkurences izkropļojumu, ja atbalstu piešķirtu maksimālā apmērā, kāds ir apstiprināts attiecīgajam atbalstāmajam reģionam.

(115) Saistībā ar uzņēmuma TAFISA, pie kura pieder Glunz un OSBD, mātes sabiedrības SONAE grupas tirgus daļu EEZ līmenī (27) 1999. gadā (pirms ieguldījuma veikšanas) un 2002. gadā (pēc ieguldījuma veikšanas) Vācija ir iesniegusi šādus datus: Produkcijas tirgi 1999. gads (pirms ieguldījuma veikšanas) 2002. gads (pēc ieguldījuma veikšanas) Skaidu plātnes [..] [..] OSB un saplākšņa kategorijas (28) [..] [..]

(116) Iesniegtie dati apliecina, ka SONAE grupas daļa konkrētajā tirgū paziņojuma iesniegšanas laikā nepārsniedza 40 %. Tādēļ noteiktie konkurences faktori nav jāsamazina.

6.3.2. KAPITĀLA IEGULDĪJUMA/DARBAVIETU ATTIECĪBAS FAKTORS (I)

(117) KronoGroup savos apsvērumos pauda viedokli, ka, nosakot kapitāla ieguldījuma/darbavietu attiecības faktoru un reģionālās ietekmes faktoru, nevar ņemt vērā darbavietas, kas ir pārņemtas no Glunz slēgtās skaidu plātņu ražotnes Zasenburgā (jo abi minētie faktori ir atkarīgi no ieguldījuma rezultātā radītā darbavietu skaita). KronoGroup uzskata, ka šo darbavietu ietveršana vērtējumā būtu pretrunā ar 1998. gada RADP noteikto mērķi attiecīgajā reģionā radīt jaunas darbavietas vietējiem iedzīvotājiem.

(118) Jēdziens “radīt darbavietas” 1998. gada RADP izpratnē ir jāinterpretē saistībā ar atbalstāmo reģionu, jo, radot šajā reģionā darbavietas, projekts sekmēs tā attīstību. Tādēļ šķiet pamatoti, ka par “radītām darbavietām” uzskata jaunradītas darbavietas attiecīgajā reģionā. Turklāt, ņemot vērā pozitīvās ietekmes izplatību, jaunu darbavietu izveidošana atbalstāmajā reģionā nešaubīgi sekmētu pozitīvu attīstību tajā arī tad, ja darbavietās nodarbinātu iedzīvotājus no blakus esošiem reģioniem (šajā lietā runa ir par neatbalstāmu reģionu šajā pat dalībvalstī), un tādējādi būtu īstenots galvenais mērķis, ko paredz reģionālais atbalsts.

(119) Tādēļ Komisija ņems vērā minētās darbavietas, nosakot ieguldījumu projekta kapitāla ieguldījuma/darbavietu attiecības un reģionālās ietekmes faktoru.

(120) Minētais 1998. gada RADP nosaka kapitāla ieguldījuma/darbavietu attiecības faktoru, ar ko ir jāsaskaņo maksimāli pieļaujamā atbalsta intensitāte, lai atbalstītu tos projektus, kuri relatīvi liela darbavietu skaita radīšanas rezultātā efektīvi sekmētu bezdarba samazināšanos.

(121) Dažādie kapitāla ieguldījuma/darbavietu attiecības faktori ir minēti 1998. gada RADP 3.10. punkta 2) apakšpunktā. Šajā gadījumā, pateicoties kopējiem ieguldījumiem EUR 199 400 000 apmērā, izveidos 355 darbavietas. Rezultātā iegūstam attiecību EUR 561 700 uz katru darbavietu, tādēļ faktors I maksimāli pieļaujamās atbalsta intensitātes saskaņošanai ir 0,8.

6.3.3. REĢIONĀLĀS IETEKMES FAKTORS (M)

(122) Ar reģionālās ietekmes faktoru vērtē atbalstīta jauna ieguldījuma pozitīvo ietekmi uz attiecīgā atbalstāmā reģiona tautsaimniecību. Darbavietu izveidošana var kalpot par kritēriju projekta ieguldījumam attiecīgā reģiona attīstībā. Pateicoties ieguldījumiem ar augstu kapitāla intensitāti, attiecīgajā atbalstāmajā reģionā un atsevišķos blakus esošos reģionos iespējams izveidot ievērojamu skaitu netiešu darbavietu. Šajā kontekstā ar jaunu darbavietu izveidošanu jāsaprot projekta rezultātā tieši izveidotās darbavietas, kā arī tiešo piegādātāju un klientu izveidotās darbavietas, ko sekmējis atbalstītais ieguldījums.

(123) Paziņojuma iesniegšanas laikā 2000. gada 7. augustā Vācija norādīja, ka ieguldījuma rezultātā pēc kokapstrādes centra pabeigšanas netieši izveidosies 520 darbavietas, un paskaidroja to rašanos atbilstoši pieprasījumam atsevišķās ražošanas jomās. OSB ražošana Netiešas darbavietas OSB ražošana Papilddarbinieki Skaidu plātņu ražošana Netiešas darbavietas Skaidu plātņu ražošana Papilddarbinieki Kopumā Koksnes apstrāde 61 11 70 12 154 Kokmateriāla transportēšana uz ražotni 42 8 77 14 141 Līmes transportēšana uz ražotni 5 8 13 Degvielas transportēšana uz ražotni 2 3 5 Melanīna papīra transportēšana 1 1 Piegāde no ražotnes klientam 50 9 76 14 149 Pakalpojumi (tehniskā apkope, iekārtu remonts) 17 3 17 3 40 Trešo personu veikta tīrīšana 5 5 10 Uzglabāšana, patēriņa preces strādnieku kolektīvam 2 5 7 Kopumā 184 31 262 43 520

(124) Sagaidāmais jaunu darbavietu skaits ir aprēķināts tā, kā parādīts turpmāk.

(125) Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju materiālu piegādei ražotnēm un galaproduktu piegādei klientiem ir nepieciešamas 309 darbavietas, tādējādi šīs ražošanas jomas ir nozīmīgākie netiešu darbavietu rašanās avoti.

(126) Plānotās OSB ražošanas [..] m3 apmērā rezultātā sagaidāmā realizācija ir [..] m3. Lai radītu vienu kubikmetru galaprodukta ir nepieciešami aptuveni [..] m3 kokmateriāla, un tas nozīmē, ka gadā nepieciešamais kokmateriālu daudzums ir [..] m3. Gadā nepieciešamais līmes un ķimikāliju daudzums ir noteikts [..] t apmērā, bet degvielas daudzums – [..] t apmērā.

(127) OSB produktu izejviela 100 % ir koksne, kuru iegūst 100 km rādiusā ap ražotni. Ražotnēm dienā nepieciešamais daudzums ir noteikts [..] m3 apmērā, ko piegādātu kravas automobiļi ar tilpumu [..] m3. Veicot braucienus 2 reizes dienā ar kravas automobili, kura tilpums ir [..] m3, dienas patēriņa nodrošināšanai ir nepieciešami 39 kravas automobiļi, kam savukārt nepieciešami 39 autovadītāji, kā arī 8 papilddarbinieki un 3 mehāniķi, kā rezultātā netieši veidojas 50 darbavietas. Tomēr Komisija uzskata, ka papilddarbinieku pozīcijas neatbilst darbavietu jēdzienam 1998. gada RADP 3.7. un 7.5. punkta (29) izpratnē. Tādēļ tā par atbilstošām var uzskatīt tikai 42 netieši izveidotas darbavietas materiālu piegādes nodrošināšanai ražotnēm.

(128) Pieņemot, ka realizācija ir [..] m3, 251 darba dienā tiktu saražoti [..] m3 OSB produktu dienā, kurus transportētu kravas automobiļos ar tilpumu [..] m3. Lai nodrošinātu 46 braucienus dienā, ir nepieciešami 46 autovadītāji, 9 papilddarbinieki un 4 mehāniķi, tādējādi netieši veidotos 59 jaunas darbavietas. Neskaitot papilddarbiniekus, netieši veidotos 50 darbavietas, kas nodrošinātu galaproduktu piegādi klientiem.

(129) Prognozētā skaidu plātņu ražotnes ražošanas jauda neapstrādātām skaidu plātnēm ir [..] m3 un apklātām skaidu plātnēm – [..] m3. Neapstrādāto skaidu plātņu realizācija ir plānota [..] m3 apmērā, bet apklāto skaidu plātņu gadījumā – [..] m3. Atšķirība starp pieņemtajām jaudām un realizācijas prognozēm veidojas tādēļ, ka ievērojamu skaidu plātņu daļu pārklāj. Prognozētais kopējais koksnes pieprasījums ir [..] m3 gadā. Gadā nepieciešamais līmes un ķimikāliju daudzums ir noteikts [..] t apmērā, bet degvielas daudzums – [..] t apmērā.

(130) Arī skaidu plātņu gadījumā koksni piegādā no vietām 100 km rādiusā ap ražotni. Dienā nepieciešamais stumbra koksnes daudzums ir noteikts [..] m3 apmērā, koksne iepakojumam – [..] m3 un skaidas – [..] m3 apmērā. Stumbra koksnei noteiktais transporta tilpums ir [..] m3, bet tā transporta tilpums, kas paredzēts koksnei iepakojumam un skaidām – [..] m3. Tas nozīmē, ka dienā ir nepieciešami 72 braucieni un attiecīgi 72 autovadītāji un 14 papilddarbinieki, kā arī 5 mehāniķi, un tādējādi netieši veidojas 91 darbavieta. Ja atskaita papilddarbiniekus, skaidu plātņu ražotnei nepieciešamo materiālu piegādes jomā veidojas 77 darbavietas.

(131) Pieņemot, ka realizācija ir [..] m3, 251 darba dienās tiktu saražoti [..] m3 skaidu plātņu dienā, ko transportētu kravas automobiļos ar tilpumu [..] m3. Ja no 71 autovadītāja, 14 papilddarbiniekiem un 5 mehāniķiem atskaita papilddarbiniekus, ir apstiprināmas 76 netieši radītas darbavietas, kas saistītas ar galaproduktu piegādi klientiem.

(132) Vācija nav sniegusi informāciju par 19 netieši radītām darbavietām, kas veidosies abām ražotnēm paredzētās līmes, degvielas un melamīna papīra piegādes jomā. Taču Komisija uzskata šo skaitu par atbilstošu.

(133) Tādēļ Komisija pieņem, ka transporta jomā kopumā netieši izveidos 264 darbavietas.

(134) Koksnes apstrāde tiek veikta 251 darbdienu gadā, un ir otrs būtiskākais netieši radīto darbavietu avots.

(135) OSB ražošanai dienā nepieciešami [..] m3 koksnes, 95 % no šā apjoma apstrādās mehāniski, bet 5 % – manuāli. Mehāniskai [..] m3 apstrādei nepieciešamas 25 brigādes, kas katra sastāv no 2 kokapstrādes darbiniekiem, kuri apkalpo attiecīgi 2 agregātus, uz katrām 6 brigādēm nepieciešams arī viens papilddarbinieks; katra brigāde dienā apstrādā [..] m3, tādējādi iegūst 54 darbavietas. Manuālajai [..] m3 apstrādei ir nepieciešami 13 mežstrādnieki, kas dienā apstrādā [..] m3 katrs. Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju papildus 67 netieši radītajām darbavietām veidojas 13 papilddarbinieku darbavietas, kā rezultātā kopējais darbavietu skaits ir 80. Taču no 67 netieši radītajām darbavietām tikai 61 būs atbalstāmajā reģionā vai tam blakus esošā reģionā, tādēļ vērā ir ņemts tikai šis skaits.

(136) Skaidu plātņu ražošanai dienā ir nepieciešami [..] m3 koksnes, 95 % no šā apjoma apstrādās mehāniski, bet 5 % – manuāli. Pamatojoties uz līdzīgu aprēķinu kā attiecībā uz ar OSB ražošanu saistītajiem mežsaimniecības pasākumiem, Vācija ieguva 41 netieši izveidotu darbavietu, ieskaitot 5 papilddarbinieku darbavietas. Taču no 41 netieši radītās darbavietas tikai 32 būs atbalstāmajā reģionā vai tam blakus esošos reģionos, tādēļ vērā ir ņemts tikai šis skaits.

(137) Pieņemot, ka iepakojumiem paredzētās koksnes daudzums dienā būs [..] m3, Vācija uzskata, ka netieši veidosies 36 darbavietas, kas nodrošinās kokmateriālu ieguvi, transportēšanu un sagarumošanu, kā arī 7 darbavietas papilddarbiniekiem un 7 darbavietas materiālu iegādes jomā, loģistikā utt. Tomēr no 43 netieši radītajām darbavietām tikai 38 būs atbalstāmajā reģionā vai tam blakus esošos reģionos.

(138) Tādēļ Komisija uzskata, ka saistībā ar mežsaimniecības pasākumiem netieši veidosies 131 darbavieta.

(139) Vācija nav sniegusi informāciju par 51 darbavietas plus 6 papilddarbinieku darbavietu izveidošanos pakalpojumu sektorā, kā arī uzglabāšanas un patēriņa preču jomā. Tā kā atsevišķas no šīm pozīcijām varētu kalpot abām ražotnēm, Komisija uzskata, ka reāli iespējama ir tikai 45 darbavietu netieša izveidošana.

(140) Pamatojoties uz iepriekš minēto, atbalstāmajā reģionā vai tam blakus esošajos reģionos netieši izveidosies 440 darbavietas. Neņemot vērā netiešās darbavietas, kas jau ir aizņemtas, kopējais netieši izveidoto darbavietu skaits būtu 407. Salīdzinot ar 355 tieši radītajām darbavietām, attiecības koeficients abos gadījumos pārsniedz 100 % (440, respektīvi, 407), tādēļ reģionālās ietekmes faktors (M) ir vērtējams ar 1,5.

6.3.4. IEGULDĪJUMU PROJEKTAM MAKSIMĀLI PIEĻAUJAMĀ ATBALSTA INTENSITĀTE

(141) Saskaņā ar 1998. gada RADP 3.10. punktu maksimāli pieļaujamo atbalsta intensitāti aprēķina pēc formulas R × T × I × M (30).

(142) Tā kā abu produktu gadījumā atšķiras konkurences faktors T (OSB gadījumā tas ir 1, bet skaidu plātņu gadījumā – 0,75), jānosaka, kā aprēķināms kombinētais konkurences faktors visam projektam. Šajā sakarā 1998. gada RADP nav sniegtas norādes.

(143) Līdzīgā lietā, kas arī ietilpa 1998. gada RADP darbības jomā un attiecās uz diviem produktiem ar atšķirīgu konkurences faktoru (Valsts atbalsts C 15/06 – Pilkington (31)), Komisija konstatēja, ka abu konkurences faktoru novērtēšana, pamatojoties uz attiecīgo ieguldījuma daļu katram no abiem produktiem, būtu mākslīga, jo attiecīgais projekts attiecās uz pilnībā integrētu ražošanas vietu. Tādēļ Komisija vērtējumam izmantoja attiecību starp abiem produktiem radītajām jaudām.

(144) Kā iepriekš norādīts šā lēmuma 2.3. iedaļā, projekts attiecas uz divām savstarpēji saistītām ražotnēm (OSB ražotni un skaidu plātņu ražotni), kas savstarpēji ir saistītas ar kopēju tehnisko infrastruktūru un pārvaldību. Kompensējamās izmaksas ir sadalāmas starp abām ražotnēm. Tādēļ atšķirībā no Pilkington lēmuma šajā gadījumā ir iespējams aprēķināt kombinētu konkurences faktoru abiem produktiem, pamatojoties uz kompensējamo ieguldījumu izmaksu attiecību.

(145) Apsvērumos saistībā ar lēmumu par procedūras uzsākšanu Vācija kā trešo iespēju abu produktu atšķirīgo konkurences faktoru novērtēšanai ierosināja izmantot abu ražošanas iekārtu bruto segumu (32). Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju tādējādi būtu garantēts, ka abu produktu ieguldījums ir ietverts darbības rezultātos.

(146) Atkarībā no attiecīgi prognozētās realizācijas visa ieguldījumu projekta konkurences faktors varētu būt 0,86 (aprēķins, pamatojoties uz jaudu attiecību (33)), 0,85 (aprēķins, pamatojoties uz ieguldījumu izmaksu attiecību (34)) vai 0,92 (aprēķins, pamatojoties uz bruto seguma attiecību (35)).

(147) Tā kā pārējie divi maksimāli pieļaujamās atbalsta intensitātes noteikšanai nepieciešamie faktori ir novērtēti ar 0,8 (kapitāla ieguldījuma/darbavietu attiecība, I) un 1,5 (reģionālā ietekme, M), pēc formulas R × T × I × M saskaņā ar 1998. gada RADP 3.10. punktu, maksimāli pieļaujamā atbalsta intensitāte ir 36,12 %, 35,70 % vai 38,64 %. Tas nozīmē, ka jebkurā gadījumā Vācijas paziņotā atbalsta intensitāte 35 % apmērā ir saderīga ar 1998. gada RADP.

(148) Tādēļ nav jākonstatē, kura pieeja izmantojama kombinētā konkurences faktora noteikšanai. Vācijas ierosinātā pieeja (kas sniedz visizdevīgāko rezultātu) ir noraidāma, jo tā ir pamatota ar datiem no 2004. gada, kas paziņojuma iesniegšanas laikā vēl nebija pieejami.

6.3.5. ATBALSTA ATGŪŠANAS RĪKOJUMA NEPIEMĒROŠANA

(149) Jāatgādina, ka Vācija saņēmējiem jau ir izmaksājusi atbalstu EUR [..] apmērā (no apstiprinātās kopējās summas EUR 69 797 988).

(150) Savos apsvērumos KronoGroup pauda viedokli, ka Komisijai ir jāizdod rīkojums par atbalsta pagaidu atgūšanu atbilstoši Regulas (EK) Nr. 659/1999 11. panta 2. punktam.

(151) Rīkojums par atbalsta pagaidu atgūšanu ir ārkārtas pasākums, kuru Komisija piemēro tikai gadījumos, ja ir īstenoti specifiskie nosacījumi, ko paredz Regulas (EK) Nr. 659/1999 11. pants. KronoGroup nav iesniegusi pārliecinošus argumentus, kas apstiprinātu minēto nosacījumu izpildi. Jebkurā gadījumā šajā lietā rīkojums par atbalsta pagaidu atgūšanu nav piemērots pasākums.

VII. SECINĀJUMS

(152) Komisija konstatē, ka Vācija apstrīdēto atbalstu ir izsniegusi, pārkāpjot LESD 108. panta 3. punktu. Tomēr Vācijas piemērotā atbalsta intensitāte 35 % apmērā ir atbilstoša 1998. gada RADP prasībām. Tādēļ apstrīdētais atbalsts ir uzskatāms par saderīgu ar iekšējo tirgu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Saskaņā ar LESD 107. panta 3. punktu valsts atbalsts, ko Vācija īstenojusi attiecībā pret Glunz AG un OSB Deutschland GmbH EUR 69 797 988 apmērā ir saderīgs ar iekšējo tirgu.

2. pants

Lēmums ir adresēts Vācijas Federatīvajai Republikai.

Briselē, 2011. gada 23. martā Komisijas vārdā – priekšsēdētāja vietnieks Joaquín ALMUNIA

(1) No 2009. gada 1. decembra EK līguma 87. un 88. pantu aizstāj attiecīgi ar LESD 107. un 108. pantu. EK līguma 87. un 88. pants pamatā ir identisks ar LESD 107. un 108. pantu. Šā lēmuma ietvaros atsauces uz LESD 107. un 108. pantu atbilstošos gadījumos uzskatāmas par atsaucēm uz EK līguma 87. un 88. pantu.

(2) OV C 263, 22.10.2005., 7. lpp.

(3) OV C 107, 7.4.1998., 7. lpp.

(4) Sk. 2004, ECR II-4177.

(5) Sk. lietu C-199/06 (CELF), 2008, ECR I-469, 60.–64. punkts.

(6) Sk. 2. zemsvītras piezīmi.

(7) OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.

(8) 2008, ECR I-6619.

(9) Valsts atbalsts N 209/99 – Komisijas 2000. gada 2. augusta vēstule D/105751.

(10) Valsts atbalsts N 702/97 – Komisijas 1999. gada 30. decembra vēstule D/12438.

(11) Konfidenciāla informācija.

(12) Informāciju uzņēmuma KronoGroup vārdā iesniedza advokātu birojs Luther, Willma, Buchholz, Baierlein und Nierer.

(13) “Structural Panel Supply and Demand in Europe”, 2003. gada 10. decembris.

(14) Saskaņā ar laika posmā no 2000. līdz 2006. gadam spēkā esošo Vācijas atbalstāmo reģionu karti šis reģions nebija atbalstāms reģions.

(15) Prof. S. Collignon ir Glunz AG uzraudzības padomes loceklis.

(16) OV C 340, 27.11.1999., 8. lpp.

(17) Jaako Pöyry ziņojums “The Development of Wood-Based Panel Industry – Capacity Utilisation Rate and Substitution between OSB and Particle board in the European Economic Area 1993-1998”, 2000. gada 20. jūnijs.

(18) Jaakko Pöyry, “Expert Opinion on OSB Substitution Potential of Plywood and Mill Capacity Calculations”, 2000. gada 15. septembris; Jaakko Pöyry, “Substitution between OSB and Plywood in the European Economic Area”, 2001. gada 13. februāris.

(19) Sk. arī lietu IV/M.599 – Noranda Forest pret Glunz (OV C 298, 11.11.1995.).

(20) Michel Vernois, Centre Technique du Bois et de l’Ameublement, Parīze, atzinums “Market Structure and Competition in the European Wood Industry”, 2001.

(21) Jaako Pöyry ziņojums “The Development of Particle board and OSB Consumption and Capacity Utilisation Rate in the EEA 1993-1998”, 2000. gada 14. aprīlis.

(22) Sk. 19. zemsvītras piezīmi.

(23) Lai noteiktu gada vidusmēra izaugsmes rādītāju pieciem gadiem ir nepieciešama informācija par acīmredzamo patēriņu sešos gados.

(24) Jaakko Pöyry, “The development of wood-based panels consumption in the EEA 1993-1999”.

(25) Jaakko Pöyry ziņojums “The development of OSB and Plywood Consumption in the European Economic Area 1993-1998”.

(26) Gala izmantojuma jomās iepakojumi, žogi, jumtu kopnes, grīdu segumi un iekšējie apšuvumi.

(27) Sastāvā, kas bija spēkā sākotnējā paziņojuma iesniegšanas laikā 2000. gadā.

(28) Gala izmantojuma jomās iepakojums, žogi, jumtu kopnes, grīdu segumi un iekšējie apšuvumi.

(29) Pilnas slodzes pastāvīgas darbavietas, kas ir tieši saistītas ar projektu.

(30) Formulā “R” ir lielajam uzņēmumam maksimāli pieļaujamā atbalsta intensitāte attiecīgajā atbalstāmajā reģionā, “T” – konkurence, “I” – kapitāla ieguldījuma/darbavietu attiecība un “M” – reģionālā ietekme.

(31) OV L 49, 20.2.2009., 18. lpp.

(32) Bruto segums ir starpība starp ieņēmumiem un mainīgajām izmaksām, ko rada produkts. Par bruto segumu var uzskatīt summu, ko produkts sniedz fiksēto izmaksu segšanai. Citiem vārdiem sakot, bruto segums norāda peļņas apmēru par katru pārdoto vienību.

(33) Paziņojumā prognozētā jaunās OSB ražotnes ražošanas jauda ir noteikta [..] m3 (42 %) un jaunās skaidu plātņu ražotnes jauda [..] m3 apmērā (58 %). Pamatojoties uz šiem datiem, veidojas kombinēts konkurences faktors 0,42x1 + 0,58x0,75 = 0,86.

(34) OSB ražotnes kompensējamās izmaksas ir EUR 81,8 milj. (41 %) un skaidu plātņu ražotnes – EUR 117,6 milj. (59 %). Pamatojoties uz šiem datiem, veidojas kombinēts konkurences faktors 0,41x1 + 0,59x0,75 = 0,85.

(35) Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju 2004. gadā OSB ražotnes bruto segums bija 68,5 %, bet skaidu plātņu ražotnes segums – 31,5 %. Pamatojoties uz šiem datiem, veidojas kombinēts konkurences faktors 0,685x1 + 0,315x0,75 = 0,92.