PIELIKUMS

Projekts, ar ko atbalsta uzticības veicināšanas procesu, lai Tuvajos Austrumos izveidotu zonu, kura ir brīva no kodolieročiem un visiem citiem masu iznīcināšanas ieročiem (no MII brīva zona Tuvajos Austrumos)

I. Projekta mērķi

Ierosinātajam projektam būs četri vispārēji mērķi:

1) novērst to, ka būtiski trūkst pētījumu par to, kā laikposmā no 1995. gada līdz 2015. gadam attīstījās jautājums par no MII brīvu zonu Tuvajos Austrumos, tostarp par gūtajām atziņām attiecībā uz izredzēm pašreiz un nākotnē;

2) veidot analītiskās spējas, lai veicinātu jaunu domāšanas veidu attiecībā uz reģionālajiem drošības jautājumiem un zonu, tostarp izmantot atziņas, kas gūtas citu reģionālu no kodolieročiem brīvu zonu izveidē;

3) apkopot idejas un izstrādāt jaunus priekšlikumus par to, kā šajā jautājumā rīkoties turpmāk; un

4) veicināt iekļaujošu dialogu ekspertu un politikas veidotāju starpā par reģionāliem drošības jautājumiem, cita starpā ar no MII brīvu zonu Tuvajos Austrumos, kas savukārt varētu sniegt ieguldījumu notiekošajos daudzpusējos procesos, tostarp KNL un ANO gadskārtējās konferences centienos saistībā ar no MII brīvas zonas Tuvajos Austrumos izveidi.

Attiecībā uz pirmo mērķi – jautājuma par no MII brīvu zonu Tuvajos Austrumos sarežģītība, līdzšinēja progresa trūkums un ierobežotā politiskā griba reģionā un ārpus tā ir izraisījusi to, ka pēdējos gados politikas un pētniecības interese par šo jautājumu ir mazinājusies. Pastāv plašs pētījumu kopums par šīs iniciatīvas izcelsmi un par centieniem virzīt to uz priekšu, gatavojoties 1995. gada pārskatīšanas konferencei un tās laikā. KNL termiņa pagarināšana uz nenoteiktu laiku togad un rezolūcija par Tuvajiem Austrumiem, kas ļāva panākt konsensu par pagarināšanu, ir visaptveroši pētīta, tostarp mutvārdu vēstures programmā (kura turpinās) par KNL 1995. gada konferenci.

Turpretim par laikposmu no 2010. gada līdz 2015. gadam dokumentācijas un pētījumu ir ievērojami mazāk. Tomēr šajā laikposmā saistībā ar zonu bija vairākas svarīgas diplomātiskas iniciatīvas. Lai gan daži zinātnieki un eksperti ir pievērsušies atsevišķu šā jautājuma elementu pētījumiem un daži idejas aizstāvji ir mēģinājuši izstrādāt iespējamā nolīgumā teksta paraugus, tomēr autoritatīva, empīriska pārskata par centieniem virzīt koncepciju par no MII brīvu zonu Tuvajos Austrumos laikposmā no 1996. gada līdz 2015. gadam nav. Tā kā šādas dokumentācijas nav, pastāv risks, ka svarīgas detaļas un fakti, kā arī iesaistīto rīcībspēku viedokļi un gūtās atziņas, ko izmantot turpmākajos centienos, ies zudumā. Tas kavēs turpmākos pētījumus vai politikas centienus šajā jomā. Ierosinātais UNIDIR projekts novērsīs šo trūkumu.

Attiecībā uz otro mērķi – šis projekts atbalstīs to, ka pastāvīgi notiek pētījumi un ekspertu uzmanība ir pievērsta MII draudiem Tuvajos Austrumos, reģionālajai sadarbībai drošības jomā un, konkrēti, no MII brīvai zonai. Tas notiks laikā, kad ir ārkārtīgi nepieciešama jauna un ilgtspējīga veida domāšana un idejas par šiem jautājumiem. Pētot pastāvīgās, jaunās vai aizmirstās tēmas un idejas saistībā ar no MII brīvu zonu divu desmitgažu laikā, projekts sniegs ieguldījumu zināšanās un izpratnē par šo jautājumu. Izmantojot jaunāko literatūru par citām no kodolieročiem vai MII brīvām zonām, varēs izvērtēt līdzības un/vai atšķirības attiecībā uz Tuvo Austrumu reģionu. Rezultātā taps visaptveroša tēmu un ideju krātuve, kas sniegs ieguldījumu atjaunotā rīcībā un plašam analītiķu un ekspertu lokam nodrošinās piekļuvi šā darba apkopojumam.

Attiecībā uz trešo mērķi – šis projekts veicinās to, ka turpmāk no MII brīvu zonu Tuvajos Austrumos ņems vērā plašākā reģionālā MII un drošības kontekstā, dokumentējot problēmas un pieejas, kas tika apsvērtas divu desmitgažu laikā saistībā ar dažādām iniciatīvām. Iekļaujoši iesaistot reģiona ekspertus, projekts apzinās tos jautājumus un idejas, kuras pētnieki, dalībnieki un eksperti novērotāji uzskata par turpmākas izpētes vērtām, un arī tādus jautājumus, kuri ir izrādījušies visgrūtāk risināmi. Šāds pētījums politikas veidotājiem var nodrošināt visaptverošu pamatu progresa izredžu apsvēršanai un izvērtēšanai saistībā ar reģionālo sadarbību drošības jomā attiecībā uz MII draudiem pašreizējā dinamiskajā stratēģiskajā vidē. Tas var arī veicināt spēju attīstīšanu turpmākām sarunām par reģionāliem drošības jautājumiem, tostarp par no MII brīvu zonu Tuvajos Austrumos.

Visbeidzot un galvenokārt, attiecībā uz ceturto mērķi – šis projekts veicinās iekļaujošu neformālu ekspertu dialogu starp reģiona valstīm un to ārējiem partneriem par konkrētām idejām un iniciatīvām, lai uzlabotu reģionālo drošību un lai novērstu MII draudus Tuvajos Austrumos. Tādējādi šis projekts palīdzēs ielikt krietnu pamatu turpmākam pusoficiālam un oficiālam dialogam par MII un to nogādes sistēmu aspektiem. Konkrēti, tas piedāvās diskrētu satvaru, kurā izskatīt plašu atbilstīgu jautājumu klāstu, izpētīt un izstrādāt svaigas perspektīvas, kas var pavērt ceļus turpmākam progresam; un atbalstīs un nodrošinās vidi, kas veicinās iespējamu turpmāku dialogu. Tādējādi tas nodrošinās arī svarīgu, materiālu ieguldījumu un idejas ANO konferencei par no MII brīvu zonu Tuvajos Austrumos, kā arī palīdzēs veidot savstarpēju uzticību un pārliecību plašam ekspertu lokam, kas var tikt iesaistīti minētajā, kā arī citos piemērotos forumos.

II. Projekta apraksts

1. Mērķi un auditorija

Šim projektam, kā norādīts iepriekš, ir četri mērķi:

— Sagatavot uz faktiem balstītu izklāstu par centieniem no 1995. gada līdz 2015. gadam izveidot no MII brīvu zonu Tuvajos Austrumos, kas aizpildītu būtisku robu pētnieciskajā literatūrā un apzinātu gūtās atziņas, ko izmantot turpmākiem centieniem.

— Konstatēt svarīgākās problēmas, iespējas, šķēršļus un idejas, kas ir nozīmīgas mūsdienās, apsverot no MII brīvu zonu un stiprinot sadarbību reģionālās drošības jomā, tādējādi veicinot izpratni par zonas materiālajiem, kā arī procesu aspektiem un iespējamiem veidiem, kā virzīties uz priekšu, ņemot vērā mainīgo stratēģisko vidi.

— Iesaistīt plašu reģiona pētnieku, politikas veidotāju un akadēmisko aprindu pārstāvju kopienu un saņemt no viņiem ieskatu par šīm problēmām, un tādējādi palielināt dalībnieku skaitu un dažādību, kuri dialoga un progresa iespējas attiecībā uz seno jautājumu – no MII brīva zona Tuvajos Austrumos – un plašākiem reģionāliem MII un drošības jautājumiem, kā arī ņemt vērā citu pieredzi saistībā ar no kodolieročiem brīvām zonām.

— Veicināt dialogu šo ekspertu starpā, lai attīstītu tīklus, saziņu un iesaisti, kas savukārt sniegtu ieguldījumu turpmākos centienos uzlabot reģionālo drošību, ieroču kontroli, ieroču neizplatīšanu un atbruņošanās gaitu reģionā.

Ir iecerētas trīs auditorijas, kas pārklājas:

— Starptautiskās drošības un ieroču kontroles pētnieki, jo īpaši tie, kuru specialitāte ir kodolieroču, ķīmisko un bioloģisko ieroču un to nogādes sistēmu neizplatīšana un atbruņošanās, reģionālā drošība vai Tuvo Austrumu drošības problēmas. Īpašs uzsvars tiks likts uz jauno zinātnieku paaudzi, kas lielāku uzmanību veltī starptautiskajām un reģionālajām MII problēmām saistībā ar Sīrijas konfliktu, nesaskaņām attiecībā uz Irānas kodolprogrammu un citām kodolspējām reģionā, tehnoloģiskiem jauninājumiem un jaunām ieroču iespējām, saspīlētajām politiskajām attiecībām starp svarīgākajām kodolvalstīm un pretrunām starp dažām kodolvalstīm un bezkodolieroču valstīm jautājumā par to, kā virzīties uz priekšu kodolatbruņošanās jomā. Autoritatīvs pārskats angļu valodā par notikumu gaitu saistībā ar no kodolieročiem un MII brīvu zonu Tuvajos Austrumos laikposmā no 1996. līdz 2015. gadam nodrošinātu svarīgu līdzekli un krātuvi plaša MII jautājumu loka apsvēršanai, cita starpā, par no kodolieročiem brīvām zonām, kā arī par specifiskiem Tuvo Austrumu jautājumiem.

— Politikas veidotāji, kas strādā ar ieroču kontroles, neizplatīšanas un atbruņošanās jautājumiem. Tas ietver personas gan ar reģionālu, gan starptautisku redzējumu un dažādos forumos, tostarp KNL 2020. gada pārskatīšanas konferencē. Daudzas valstis, neatkarīgi no to nostājām kodolatbruņošanās jomā, uzskata, ka vienošanās šās sanāksmes noslēgumā ir ļoti būtiska, ņemot vērā to, ka KNL 2015. gada konferencē vienošanos par noslēguma dokumentu neizdevās panākt, un ņemot vērā daudzos saspīlējumus attiecībā uz KNL. Jautājums par virzību uz no MII brīvu zonu Tuvajos Austrumos tiek atzīts par būtiski svarīgu faktoru pārskatīšanas konferences iznākuma izredzēm.

— Tuvo Austrumu zinātnieki un praktiķi, kuri cenšas izsekot un izprast strauji mainīgo reģiona dinamiku, tā dalībvalstis un iedzīvotājus, mainīgo alianšu un spēju nozīmi reģiona drošībai un izredzes novērst un mazināt pašreizējo un turpmāko spriedzi un konfliktus.

2. Grafiks

Paredzēts, ka šis projekts tiks uzsākts 2019. gada otrajā pusē un tiks turpināts 36 mēnešus. Ir paredzēts, ka tas tiks pabeigts 2022. gada pavasarī un visas publikācijas līdz tam laikam būs izdotas. Galīgais projekta izklāsts un finanšu atskaites tiks sagatavotas līdz 2022. gada beigām.

3. Darbības, tiešie rezultāti un metodoloģijas

Šis projekts ir sadalīts trijos posmos. Konkrēti pasākumi un to norises laiks tiks pielāgoti pēc vajadzības un atbilstīgi nozīmīgiem notikumu pavērsieniem. Projekta dokumentus, konstatējumus un idejas darīs pieejamus ANO sekretariātam un dalībniekiem, lai palīdzētu sagatavot ikgadējās konferences, kuras organizē ANO ģenerālsekretārs. Minētie trīs posmi ir šādi:

I posms: Projekta pirmajā posmā galvenā uzmanība tiks pievērsta projekta un ekspertu, informēšanas un saziņas tīklu izveidei un pētāmo jautājumu un tematu formulēšanai. Galvenās darbības cita starpā ir šādas: — attiecīgo ekspertu un institūciju sākotnēja reģionāla tīkla izveide, — tiks uzsākta atbilstīgu, dažādās iniciatīvās saistībā ar no MII brīvu zonu Tuvajos Austrumos iesaistītu personu apzināšana un intervijas, — literatūras pārskatīšana un attiecīgās dokumentācijas vākšana saistībā ar no MII brīvu zonu Tuvajos Austrumos laikposmā no KNL 1995. gada pārskatīšanas konferences līdz KNL 2015. gada konferences noslēgumam. Tiks veikta arī plašāka politikas pētniecība par citām no kodolieročiem brīvām zonām un/vai iniciatīvām, kā arī par Tuvo Austrumu pieredzi drošības sadarbības jomā. Galvenie tiešie rezultāti cita starpā ir šādi: — projekta atsauces grupas pirmā sanāksme, — paralēls pasākums līdztekus Ģenerālās asamblejas Pirmās komitejas sanāksmei 2019. gada oktobrī, piedaloties attiecīgajiem reģionālajiem ekspertiem un iestādēm, lai izstrādātu projekta aprakstu, iepazīstinātu ar sākotnējām tēmām un apspriestu prioritārās jomas, ko paredzēts izpētīt, — svarīgāko notikumu hronoloģija un konspektīvs tēmu, problēmu un debašu uzmetums, kas ietver izklāstu par diskusiju attiecībā uz no MII brīvas zonas jautājumu šajā reģionā. Vieglākai meklēšanai šajā pārskatā tiks iekļauts satura rādītājs, un pārskats tiks sadalīts iedaļās, izceļot vissvarīgākos konstatējumus. Ar šiem materiāliem varētu dalīties ar dalībniekiem un novērotājiem konferencē par no MII brīvu zonu Tuvajos Austrumos, kuru ANO ģenerālsekretārs sasauks 2019. gadā, — 2019. gada decembrī Valletā, Maltā, paredzēts organizēt darbsemināru, pulcinot 15-20 dalībniekus no projekta reģionālā tīkla un projekta atsauces grupas locekļus, lai apmainītos ar jaunāko informāciju par ANO konferenci, iespējamiem turpmākiem pasākumiem un jebkādiem jauniem jautājumiem, ko projektā varētu ņemt vērā un/vai pārskatīt, ņemot vērā konferences iznākumu.

II posms: Projekta otrajā posmā galvenā uzmanība tiks pievērsta iesaistei ar attiecīgajām personām, ekspertiem, akadēmisko aprindu un politikas pētniekiem un institūtiem reģionā nolūkā gūt atziņas un viedokļus par jautājumiem un tematiem, kuri apzināti I posmā, kā arī tam, lai validētu izklāstu par centieniem saistībā ar no MII brīvu zonu, kas īstenoti laikā no 1995. līdz 2015. gadam. Galvenās darbības cita starpā ir šādas: — līdz 50 intervijām “viens pret vienu” ar personām no reģiona un ārpus tā, kas kopš 1995. gada iesaistītas diskusijās par no MII brīvu zonu Tuvajos Austrumos un/vai pētniecībā (izmantojot sanāksmes reģionā, līdztekus attiecīgām starptautiskām sanāksmēm vai konferencēm, izmantojot Skype un/vai tālruni), — līdz sešām nelielām pētniecības institūta atbalstītām attiecīgu ekspertu (līdz 25) sanāksmēm reģionā nolūkā: a) validēt un precizēt pārskata izklāsta melnrakstus, tostarp būtiskus faktus un datumus; b) iegūt viedokļus par prioritāriem jautājumiem, šķēršļiem, problēmām un iespējām panākt virzību saistībā ar zonu un c) izskatīt iespējamus veidus, kā pārvarēt konstatētos šķēršļus un problēmas, lai panāktu zināmu virzību saistībā ar no MII brīvu zonu Tuvajos Austrumos un saistībā ar Tuvo Austrumu reģionālajiem drošības jautājumiem. Ir paredzēts, ka minētās sanāksmes notiks Ēģiptē (Kairā), Jordānijā (Ammānā), Irānā (Teherānā), Libānā (Beirūtā) un Kuveitā, Galvenie tiešie rezultāti cita starpā ir šādi: — pilns projekts UNIDIR ziņojumam par no MII brīvas zonas iniciatīvu Tuvajos Austrumos, — UNIDIR apkopots pārskats par svarīgām problēmām un šķēršļiem, tostarp idejām attiecībā uz pašreizējām un/vai turpmākām iniciatīvām un perspektīvām iespējamai turpmākai virzībai, kā secināts pētniecības un ekspertu diskusiju gaitā, — projekta atsauces grupas otrajā sanāksmē paredzēts pārskatīt un izvērtēt projektā gūtos panākumus un validēt UNIDIR pārskatu par galvenajām problēmām, — “īpašs pasākums”, kas organizēts līdztekus 2020. gada KNL pārskatīšanas konferencei, — sanāksme, kas organizēta 2020. gadā ANO galvenajā mītnē Ņujorkā, lai ar būtiskajām projekta aktualitātēm un konstatējumiem iepazīstinātu ANO dalībvalstis un citas attiecīgās ieinteresētās personas, — seminārs Akabā, Jordānijā, kurā atjauninās informāciju par progresu, kas līdz tam laikam panākts attiecībā uz ANO ģenerālsekretāra sasauktas konferences procesu, un apsvērs prioritārās jomas, kurām jāpievēršas turpmākās sanāksmēs.

III posms: Projekta noslēguma fāze ietvers pārskata izklāsta galīgās redakcijas izstrādi, lai UNIDIR varētu to publicēt. Šajā posmā, pamatojoties uz 2. posmā veikto visaptverošo pārskatīšanu un analīzi, projekts organizēs pēdējos divus daudzu ieinteresēto personu darbseminārus, lai apsvērtu apkopojumu ar iespējām un ieteikumiem turpmākai rīcībai. Galvenās darbības cita starpā ir šādas: — publicēt atlikušos informatīvos dokumentus, kuros izklāstītas minētās iespējas un perspektīvas, kas attiecībā uz iespēju pastiprināt reģionālo sadarbību drošības jomā apzinātas kā potenciāli daudzsološas, inter alia īstenojot no MII brīvu zonu Tuvajos Austrumos, un attiecīgi apsvērumi politikas veidotājiem, — pasākumi (ekspertu grupas veikta prezentācija un diskusijas) Ženēvā, Briselē un Vašingtonā, lai popularizētu UNIDIR pārskata izklāstu un konstatējumus, — divi darbsemināri, kuros sapulcējas eksperti un amatpersonas, kas darbojas privātpersonas statusā; tie tiks organizēti, ņemot vērā 2020. gada pārskata konferences iznākumu un attiecīgās diskusijas ANO konferencēs par no MII brīvu zonu Tuvajos Austrumos. Iespējamās norises vietas ir Kaira Ēģiptē un Roma Itālijā. Galvenie tiešie rezultāti cita starpā ir šādi: — pārskata vēstījums par no MII brīvu zonu Tuvajos Austrumos ir brīvi pieejams UNIDIR tīmekļa vietnē; tajā ir svarīgāko notikumu hronoloģija, pielikumi un dati, — līdz pieciem informatīviem dokumentiem par no MII brīvas zonas Tuvajos Austrumos konkrētiem aspektiem, izvēles iespējām un perspektīvām, — divu darbsemināru apkopojumi, ar kuriem paredzēts dalīties ar attiecīgajām amatpersonām, iestādēm un daudzpusējiem procesiem un kuros ieskicētas perspektīvas, viedokļi un turpmākā rīcība attiecībā uz no MII brīvu zonu Tuvajos Austrumos.

Šā projekta laikā tiks izmantota dažādu metodoloģiju kombinācija, tostarp literatūras salīdzinošs pārskats un analīze, dokumentu vākšana no publiskiem avotiem un to analīze un mutiskas intervijas. Intervijās tiks ievērotas pētniecības standarta procedūras, tostarp intervējamie tiks lūgti ar parakstu apliecināt savu piekrišanu, ka intervija tiek ierakstīta, jebkādi rakstiski pārskati vai apkopojumi tiks pārskatīti kopā ar intervējamo, lai nodrošinātu faktoloģisku precizitāti, un mutiskās intervijas ieraksti vai pārskati netiks izplatīti, ja saskaņā ar standarta interviju protokolu no intervējamā nebūs saņemta nepārprotama piekrišana. No publiskiem avotiem un mutiskām vēstures liecībām iegūto ziņu faktoloģiskā precizitāte tiks pārbaudīta.

Visas sanāksmes, kas notiks šā projekta laikā, notiks saskaņā ar Chatham House noteikumiem.

Visi projekta materiāli, tostarp publisku avotu un mutiskie materiāli, tiks arhivēti digitālā formā, un UNIDIR tos saglabās noteiktu laiku. Visām publikācijām, tostarp manuskriptu melnrakstu ārējai salīdzinošai pārskatīšanai, tiks izmantotas UNIDIR dokumentu noformēšanas rokasgrāmatas un kvalitātes nodrošināšanas procesi.

4. Projekta sastāvs

Šo projektu vadīs projekta vadītājs ar nepieciešamajām zināšanām un pieredzi par reģionu un MII jautājumiem tajā. Projekta vadītāja rīcībā būs plašs tīkls, un viņš būs reģionā augstu stāvoša persona. Projekta vadītājs būs padots UNIDIR direktoram, koordinēs projekta komandu, vadīs pārskata izklāsta sagatavošanu attiecībā uz procesiem saistībā ar no MII brīvu zonu kopš 1995. gada un vadīs un virzīs ekspertu un bijušo amatpersonu iesaistes procesu un viedokļu apkopošanu par agrākajiem centieniem un pašreizējām izredzēm izveidot zonu.

Darbā uz pilnu slodzi tiks pieņemts projekta koordinators un pētnieks, kuri vadīs un veiks attiecīgas literatūras pārskatīšanu, dokumentācijas vākšanu un mutisko interviju procesus. Projekta koordinatoram un pētniekam: a) būs akadēmiskais grāds attiecīgajā priekšmetā (Tuvie Austrumi, starptautiskā drošība un/vai MII jautājumi), lieliskas zināšanas par Tuvajiem Austrumiem, attiecīgajām valodām un ievērojams publikāciju skaits; b) viņš būs apliecinājis augstu kvalitāti, objektīvu un atbildīgu pētniecību, kā arī lieliskas savstarpējo attiecību veidošanas prasmes; un c) viņam būs nozīmīga loma kopsavilkuma atskaišu sagatavošanā par viedokļiem attiecībā uz jautājumiem un turpmāko virzību, kas tiks atspoguļots ziņojumā.

Vecākais līdzstrādnieks, kas strādās nepilna laika slodzi (50 %), sniegs norādījumus, zināšanas un konsultācijas projekta vadītājam un projekta koordinatoram un pētniekam un sniegs ieguldījumu izklāsta apkopošanā un izstrādē. Vecākajam līdzstrādniekam būs plašas zināšanas un pieredze attiecībā uz Tuvo Austrumu reģionu un centieniem izveidot no MII brīvu zonu Tuvajos Austrumos.

Šā projekta vajadzībām tiks izveidota atsauces grupa no 4-5 personām, kas projektam sniegs konsultācijas un norādes, pārskatīs publikāciju melnrakstus, palīdzēs nodibināt sakarus ar attiecīgajiem ekspertiem un institūtiem un piedalīsies sanāksmēs un ekspertu dialogos reģionā. Šīs personas izvēlēsies, pamatojoties uz viņu speciālajām zināšanām un informētību par iniciatīvām, kas saistītas ar no MII brīvu zonu Tuvajos Austrumos, un viņi piedalīsies privātpersonas statusā. Kad viņi piedalīsies ar projektu saistītos pasākumos, viņi saņems kompensāciju par ceļošanas izdevumiem un dienas naudu, un nelielu honorāru.

Ņemot vērā šajā projektā paredzēto nozīmīgo ceļošanas apjomu un iesaisti ar plašu un daudzveidīgu ekspertu tīklu, tiks pieņemts darbā grupas asistents, kurš palīdzēs veikt administratīvus un ar loģistiku saistītus pienākumus, tostarp organizēs ceļošanu uz reģionu un reģionā, sanāksmes un finansiālos un administratīvos procesus saistībā ar ANO uzņēmumu resursu programmu (Umoja). Ideāli būtu, ja grupas asistents prastu runāt arābu valodā.

Projektam palīdzēs viens projekta praktikants, strādājot nepilna laika slodzi (50 %), saistībā ar dokumentācijas vākšanu un pārskatīšanu, faktu pārbaudi, attiecīgo datu tabulu/sarakstu izstrādi un arhivēšanu.

III. Projekta pārvaldība un pārraudzība

Šo projektu īstenos UNIDIR aizbildnībā. UNIDIR ir autonoma iestāde Apvienoto Nāciju Organizācijas sistēmā, kas izveidota 1980. gadā un kuras mērķis ir veikt neatkarīgus pētījumus par problēmām, kas saistītas ar atbruņošanos, jo īpaši par starptautiskām drošības problēmām. Tā atrodas Ženēvā, ir pazīstama visā pasaulē, un tai ir ilgā laikposmā uzkrātas speciālās zināšanas par MII jautājumiem, tostarp nozīmīga institucionāla atmiņa un arhīvs par atbruņošanās procesiem, tostarp KNL un no kodolieročiem brīvām zonām visā pasaulē, tai ir daudz publikāciju, un tām visām var brīvi piekļūt un tās ir bez maksas pieejamas tiešsaistē.

Nozīmīga UNIDIR funkciju daļa ir rīkot un veicināt neformālu dialogu starp dažādiem ekspertiem atbruņošanās jautājumos, sākot no MII problēmām līdz jaunām un topošām ieroču tehnoloģijām. Tādēļ UNIDIR ir plašs tīkls, uz kuru balstīties, un pieredze sanāksmju organizēšanā Ženēvā un citur, un kopsavilkumu ziņojumu sagatavošanā un papildpasākumu jomā.

UNIDIR vada Pilnvaroto padome, kas kalpo arī kā konsultatīvā padome atbruņošanās jautājumos, un UNIDIR direktors tai ir padots. Pilnvaroto padomi veido grupa dažādu ekspertu no visas pasaules, kuri visi piedalās privātpersonas statusā; padome sanāk divreiz gadā, lai pārskatītu UNIDIR materiālo un finansiālo darbību. Pilnvaroto padome reizi gadā atskaitās par darbu ANO ģenerālsekretāram. UNIDIR direktors ir atbildīgs par UNIDIR organizēšanu, vadību un administrēšanu, tostarp par tā materiālajiem pētniecības rezultātiem, kā arī par tā finansiālajiem un administratīvajiem procesiem.

Lai gan UNIDIR ir autonoma organizācija, tā ievēro ANO finanšu noteikumus un reglamentu un tās finanses ir pakļautas ANO Revidentu padomes veiktai revīzijai. Visas projekta finanses tiek administrētas un pārvaldītas, izmantojot Umoja, un tās tiek pārskatītas reizi ceturksnī. Par atsevišķu projektu virzību un finansēm UNIDIR atskaitās attiecīgajiem līdzekļu devējiem vismaz reizi gadā un līdz četrām reizēm gadā atkarībā no konkrētā līdzekļu devēja prasībām.