II PIELIKUMS

2021. gada 18. maijs

Viņa Ekselencei Didjē Reindersam, Eiropas Komisijas tiesiskuma komisāram

Jūsu Ekselence!

Es atzinīgi vērtēju konstruktīvās sarunas starp Koreju un Eiropas Komisiju, kuru mērķis bija izveidot regulējumu personas datu nosūtīšanai no ES uz Koreju.

Pamatojoties uz Eiropas Komisijas lūgumu Korejas valdībai, es nosūtu šeit pievienoto dokumentu, kurā sniegts pārskats par Korejas tiesisko regulējumu attiecībā uz piekļuvi informācijai.

Šis dokuments attiecas uz daudzām Korejas valdības ministrijām un aģentūrām, un attiecībā uz dokumenta saturu attiecīgās ministrijas un aģentūras (Personas informācijas aizsardzības komisija, Tieslietu ministrija, Valsts izlūkdienests, Korejas Valsts cilvēktiesību komisija, Valsts terorisma apkarošanas centrs, Korejas Finanšu ziņu vākšanas vienība) ir atbildīgas par dokumenta daļām, kas ietilpst to attiecīgo kompetenču jomā. Atbilstošās ministrijas un aģentūras un attiecīgie to pārstāvju paraksti ir redzami zemāk.

Personas informācijas aizsardzības komisija pieņem visus pieprasījumus saistībā ar šo dokumentu un koordinēs nepieciešamo atbilžu sniegšanu starp ministrijām un aģentūrām.

Ceru, ka šis dokuments būs noderīgs, pieņemot lēmumus Eiropas Komisijā.

Es augsti vērtēju Jūsu līdz šim sniegto ievērojamo ieguldījumu šajā lietā.

Ar cieņu,

L0442022LV110120211217LV0001.00036919022Tiesiskais regulējums attiecībā uz personas datu vākšanu un izmantošanu, ko Korejas publiskās iestādes veic tiesībaizsardzības un valsts drošības nolūkosŠajā dokumentā ir sniegts pārskats par to, kāds tiesiskais regulējums paredzēts, lai Korejas publiskās iestādes varētu vākt un izmantot personas datus krimināltiesību aizsardzības un valsts drošības nolūkos (turpmāk – valdības piekļuve), jo īpaši attiecībā uz pieejamajiem juridiskajiem pamatiem, piemērojamiem nosacījumiem (ierobežojumiem) un garantijām, tostarp neatkarīgu pārraudzību un individuālās tiesiskās aizsardzības iespējām.1.VISPĀRĒJIE TIESĪBU PRINCIPI ATTIECĪBĀ UZ VALDĪBAS PIEKĻUVI1.1.Konstitucionālā sistēmaKorejas Republikas Konstitūcija nosaka tiesības uz privātumu kopumā (17. pants) un jo īpaši tiesības uz korespondences privātumu (18. pants). Valsts pienākums ir garantēt šīs pamattiesībasKorejas Republikas Konstitūcijas, kas izsludināta 1948. gada 17. jūlijā (turpmāk Konstitūcija), 10. pants.. Turklāt Konstitūcijā ir noteikts, ka pilsoņu tiesības un brīvības var ierobežot tikai ar tiesību aktu un tikai tad, ja tas ir nepieciešams valsts drošībai vai likumības un kārtības uzturēšanai sabiedrības labklājības labadKonstitūcijas 37. panta 2. punkts.. Pat tad, ja šādi ierobežojumi ir noteikti, tie nedrīkst ietekmēt brīvības vai tiesību būtībuKonstitūcijas 37. panta 2. punkts.. Korejas tiesas ir piemērojušas šos noteikumus lietās par valdības iejaukšanos privātumā. Piemēram, Augstākā tiesa secināja, ka ar civilpersonu uzraudzīšanu tika pārkāptas pamattiesības uz privātumu, uzsverot, ka pilsoņiem ir tiesības uz pašnoteikšanos attiecībā uz personas informācijuKorejas Augstākās tiesas 1998. gada 24. jūlija Lēmums Nr. 96DA42789.. Citā lietā Konstitucionālā tiesa lēma, ka privātums ir pamattiesības, kas nodrošina aizsardzību pret valsts iejaukšanos pilsoņu privātajā dzīvē un tās novērošanuKonstitucionālās tiesas 2003. gada 30. oktobra Lēmums Nr. 2002Hun-Ma51. Līdzīgi 2005. gada 26. maija Lēmumā Nr. 99Hun-Ma513 un Nr. 2004Hun-Ma190 (konsolidēts) Konstitucionālā tiesa precizēja, ka tiesības kontrolēt savu personas informāciju ir informācijas subjekta tiesības personiski izlemt, kad, kam un cik lielā mērā viņa informācija tiks izpausta vai izmantota un kurš to izpaudīs vai izmantos. Lai gan tās nav precizētas Konstitūcijā, tās ir pamattiesības aizsargāt personisko lēmumu pieņemšanas brīvību pret risku, ko rada valsts funkciju un informācijas komunikācijas tehnoloģijas paplašināšana..Korejas Konstitūcijā turklāt ir garantēts, ka neviena persona netiek aizturēta, apcietināta, pārmeklēta, nopratināta un netiek konfiscētas lietas, izņemot gadījumus, kas paredzēti tiesību aktosKonstitūcijas 12. panta 1. punkts, pirmais teikums.. Turklāt kratīšanu un konfiskāciju var veikt, tikai pamatojoties uz tiesneša izdotu orderi, pēc prokurora pieprasījuma un ievērojot noteikto kārtībuKonstitūcijas 16. pants un 12. panta 3. punkts.. Izņēmuma gadījumos, t. i., ja noziedzīga nodarījuma izdarīšanas laikā aizdomās turētais tiek aizturēts (flagrante delicto) vai ja pastāv risks, ka persona, ko tur aizdomās par tāda nozieguma izdarīšanu, par kuru draud brīvības atņemšana uz trim gadiem vai ilgāk, var izbēgt vai iznīcināt pierādījumus, izmeklēšanas iestādes var veikt kratīšanu bez ordera vai konfiskāciju, un tādā gadījumā tām ir jāpieprasa orderis ex postKonstitūcijas 12. panta 3. punkts.. Šie vispārējie principi ir sīkāk izstrādāti īpašos tiesību aktos, kas attiecas uz kriminālprocesu un saziņas aizsardzību (sīkāku pārskatu sk. turpmāk).Attiecībā uz ārvalstniekiem Konstitūcijā ir noteikts, ka viņu statuss tiek garantēts saskaņā ar starptautiskajām tiesībām un līgumiemKonstitūcijas 6. panta 2. punkts.. Privātuma tiesības garantē vairāki starptautiskie nolīgumi, kuru līgumslēdzēja puse ir Koreja, piemēram, Starptautiskais pakts par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (17. pants), Konvencija par personu ar invaliditāti tiesībām (22. pants) un Konvencija par bērna tiesībām (16. pants). Turklāt, lai gan Konstitūcijā principā ir atsauces uz pilsoņu tiesībām, Konstitucionālā tiesa ir nolēmusi, ka arī ārvalstniekiem ir pamattiesībasKonstitucionālās tiesas 1994. gada 29. decembra Lēmums Nr. 93Hun-MA120. Sk. arī, piemēram, Konstitucionālās tiesas 2018. gada 31. maija Lēmumu Nr. 2014Hun-Ma346, kurā Tiesa konstatēja, ka ir pārkāptas Sudānas valstspiederīgā konstitucionālās tiesības saņemt palīdzību no juridiskā padomdevēja lidostā. Citā lietā Konstitucionālā tiesa konstatēja, ka brīvība izvēlēties savu likumīgo darba vietu ir cieši saistīta ar tiesībām tiekties uz laimi, kā arī cilvēka cieņu un vērtību, un tādēļ tā nav paredzēta tikai pilsoņiem, bet to var garantēt arī ārvalstniekiem, kuri ir likumīgi nodarbināti Korejas Republikā (Konstitucionālās tiesas 2011. gada 29. septembra Lēmums Nr. 2007Hun-Ma1083).. Konkrētāk, Tiesa nosprieda, ka cilvēka cieņas un vērtības aizsardzība, kā arī tiesības meklēt laimi ir jebkura cilvēka, nevis tikai pilsoņu tiesībasKonstitucionālās tiesas 2001. gada 29. novembra Lēmums Nr. 99HeonMa494.. Tiesa arī precizēja, ka tiesības kontrolēt savu informāciju tiek uzskatītas par pamattiesībām, kuru pamatā ir tiesības uz cieņu un laimi, kā arī tiesības uz privāto dzīviSk., piemēram, Konstitucionālās tiesas Lēmumu Nr. 99HunMa513.. Lai gan judikatūrā līdz šim nav īpaši aplūkotas personu, kuras nav Korejas valstspiederīgās, tiesības uz privātumu, zinātnieki ir plaši pieņēmuši, ka Konstitūcijas 12.–22. pantā (kas ietver tiesības uz privātumu, kā arī personas brīvību) ir noteiktas cilvēku tiesības.Visbeidzot, Konstitūcijā ir paredzētas arī tiesības pieprasīt taisnīgu kompensāciju no publiskajām iestādēmKonstitūcijas 29. panta 1. punkts.. Turklāt, pamatojoties uz Konstitucionālās tiesas likumu, ikviena persona, kuras Konstitūcijā garantētās pamattiesības tiek pārkāptas, īstenojot valsts varu (izņemot tiesu spriedumus), var iesniegt Konstitucionālajā tiesā konstitucionālu sūdzībuKonstitucionālās tiesas likuma 68. panta 1. punkts..1.2.Vispārīgi datu aizsardzības noteikumiKorejas Republikas vispārējais datu aizsardzības likums – Likums par personas informācijas aizsardzību (turpmāk PIPA) – attiecas gan uz privāto, gan publisko sektoru. Attiecībā uz publiskajām iestādēm PIPA īpaši atsaucas uz pienākumu izstrādāt politiku, lai novērstu personas informācijas ļaunprātīgu un nepareizu izmantošanu, nediskrētu novērošanu un izsekošanu utt., kā arī lai veicinātu cilvēka cieņu un personas privātuma respektēšanuPIPA 5. panta 1. punkts.Uz personas datu apstrādi tiesībaizsardzības nolūkos attiecas visas PIPA prasības. Tas nozīmē, piemēram, ka krimināltiesību aizsardzības iestādēm ir jāievēro pienākumi attiecībā uz likumīgu apstrādi, t. i., personas informācijas vākšanai, izmantošanai vai sniegšanai (PIPA 15.–18. pants) jāizmanto viens no PIPA uzskaitītajiem juridiskajiem pamatiem, kā arī jāievēro nolūka ierobežojuma (PIPA 3. panta 1. un 2. punkts), samērīguma / datu minimizēšanas (PIPA 3. panta 1. un 6. punkts), ierobežotas datu saglabāšanas (PIPA 21. pants), datu drošības, tostarp paziņošanas par datu aizsardzības pārkāpumiem (PIPA 3. panta 4. punkts, 29. un 34. pants) un pārredzamības (PIPA 3. panta 1. un 5. punkts, 20., 30. un 32. pants) princips. Īpašas garantijas attiecas uz sensitīvu informāciju (PIPA 23. pants). Turklāt saskaņā ar PIPA 3. panta 5. punktu un 4. pantu, kā arī PIPA 35.–39-2. pantu personas var izmantot savas piekļuves, labošanas, dzēšanas un apturēšanas tiesības attiecībā uz tiesībaizsardzības iestādēm.Lai gan PIPA tādējādi pilnībā attiecas uz personas datu apstrādi krimināltiesību aizsardzības nolūkos, tas ietver izņēmumu, ja personas datus apstrādā valsts drošības nolūkos. Saskaņā ar PIPA 58. panta 1. punkta 2. apakšpunktu PIPA 15.–50. pants neattiecas uz personas informāciju, kas savākta vai pieprasīta, lai analizētu ar valsts drošību saistītu informācijuPIPA 58. panta 1. punkta 2. apakšpunkts.. Savukārt joprojām piemēro PIPA I nodaļu (Vispārīgi noteikumi), II nodaļu (Personas informācijas aizsardzības politikas izstrāde u. c.), VIII nodaļu (Kolektīvās prasības iesniegšana par datu pārkāpumiem), IX nodaļu (Papildu noteikumi) un X nodaļu (Noteikumi par soda sankcijām). Tas ietver vispārīgos datu aizsardzības principus, kas izklāstīti 3. pantā (Personas informācijas aizsardzības principi), un individuālās tiesības, kas garantētas PIPA 4. pantā (Datu subjektu tiesības). Tas nozīmē, ka galvenie principi un tiesības tiek garantēti arī šajā jomā. Turklāt PIPA 58. panta 4. punktā ir paredzēts, ka šāda informācija ir jāapstrādā minimālajā apjomā, kāds nepieciešams paredzētā nolūka sasniegšanai, un minimālajā laikposmā; tajā arī noteikts, ka personas informācijas pārzinim ir jāievieš nepieciešamie pasākumi, lai nodrošinātu datu drošu pārvaldību un pienācīgu apstrādi, piemēram, tehniski, pārvaldības un fiziski aizsardzības pasākumi, kā arī pasākumi individuālu sūdzību atbilstīgai izskatīšanai.Paziņojumā Nr. 2021-1 par papildu procesuālajiem noteikumiem Likuma par personas informācijas aizsardzību interpretācijai un piemērošanai Personas informācijas aizsardzības komisija (turpmāk PIPC) ir sīkāk precizējusi, kā PIPA piemēro personas datu apstrādei valsts drošības nolūkos, ņemot vērā šo daļējo atbrīvojumuPIPC Paziņojums Nr. 2021-1 par papildu procesuālajiem noteikumiem Likuma par personas informācijas aizsardzību interpretācijai un piemērošanai, III iedaļas 6. punkts.. Tas jo īpaši ietver personu tiesības (piekļuve, labošana, apturēšana un dzēšana), kā arī to iespējamo ierobežojumu pamatojumus. Saskaņā ar Paziņojumu PIPA pamatprincipu, tiesību un pienākumu piemērošana personas datu apstrādei valsts drošības nolūkos atspoguļo Konstitūcijā paredzētās garantijas, lai aizsargātu personas tiesības kontrolēt savu personas informāciju. Jebkurš šo tiesību ierobežojums, piemēram, ja tas nepieciešams valsts drošības aizsardzībai, prasa līdzsvara nodrošināšanu starp personas tiesībām un interesēm un attiecīgajām sabiedrības interesēm, un tas nedrīkst ietekmēt tiesību būtību (Konstitūcijas 37. panta 2. punkts).2.VALDĪBAS PIEKĻUVE TIESĪBAIZSARDZĪBAS NOLŪKOS2.1.Kompetentās publiskās iestādes tiesībaizsardzības jomāPamatojoties uz Kriminālprocesa likumu (turpmāk CPA), Saziņas privātuma aizsardzības likumu (turpmāk CPPA) un Telesakaru darījumdarbības likumu (turpmāk TBA), policija, prokurori un tiesas var vākt personas datus krimināltiesību aizsardzības nolūkos. Ciktāl Likumā par Valsts izlūkdienestu piešķirtas šīs pilnvaras arī Valsts izlūkdienestam (turpmāk NIS), tam ir jāievēro iepriekš minētie likumiSk. NIS likuma 3. pantu (Likums Nr. 12948), kas attiecas uz konkrētu noziegumu, piemēram, nemieru, dumpju un ar valsts drošību saistītu noziegumu (piemēram, spiegošanas) kriminālizmeklēšanu. Šādā kontekstā tiktu piemērotas CPA procedūras attiecībā uz kratīšanu un konfiskāciju, savukārt CPPA reglamentētu saziņas datu vākšanu (sk. 3. daļu par noteikumiem, kas attiecas uz piekļuvi saziņai valsts drošības nolūkos).. Visbeidzot, Likums par konkrētu finanšu darījumu informācijas paziņošanu un izmantošanu (turpmāk ARUSFTI) nodrošina juridisko pamatu finanšu iestādēm izpaust informāciju Korejas Finanšu ziņu vākšanas vienībai (turpmāk KOFIU) nolūkā novērst nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un terorisma finansēšanu. Šī specializētā aģentūra savukārt var sniegt šādu informāciju tiesībaizsardzības iestādēm. Tomēr šie informācijas izpaušanas pienākumi attiecas tikai uz tiem datu pārziņiem, kuri apstrādā personas kredītinformāciju saskaņā ar Kredītinformācijas likumu un ir pakļauti Finanšu pakalpojumu komisijas uzraudzībai. Tā kā šādu pārziņu veiktā personas kredītinformācijas apstrāde neietilpst lēmuma par aizsardzības līmeņa pietiekamību tvērumā, saskaņā ar ARUSFTI piemērojamie ierobežojumi un garantijas šajā dokumentā nav sīkāk aprakstīti.2.2.Juridiskais pamats un ierobežojumiCPA (sk. 2.2.1. iedaļu), CPPA (sk. 2.2.2. iedaļu) un Telesakaru darījumdarbības likums (sk. 2.2.3. iedaļu) nodrošina juridisko pamatu personas informācijas vākšanai tiesībaizsardzības nolūkos un nosaka piemērojamos ierobežojumus un garantijas.2.2.1.Kratīšana un konfiskācija2.2.1.1.Juridiskais pamatsProkurori un vecākie kriminālpolicijas ierēdņi var pārbaudīt priekšmetus, pārmeklēt personas vai konfiscēt priekšmetus tikai tad, ja 1) personu tur aizdomās par nozieguma izdarīšanu (aizdomās turētais), 2) ir nepieciešams veikt izmeklēšanu un 3) pārbaudītos priekšmetus, pārmeklējamās personas un visus konfiscētos priekšmetus uzskata par saistītiem ar lietuCPA 215. panta 1. un 2. punkts.. Tiesas var arī veikt kratīšanu un konfiscēt jebkurus priekšmetus, kas izmantojami kā pierādījums vai ko var konfiscēt, ja vien šādus priekšmetus vai personas uzskata par saistītiem ar konkrētu lietuCPA 106. panta 1. punkts, 107. un 109. pants..2.2.1.2.Ierobežojumi un garantijasKā vispārējs pienākums prokuroriem un kriminālpolicijas ierēdņiem ir jāievēro aizdomās turētā, kā arī jebkuras citas iesaistītās personas cilvēktiesībasCPA 198. panta 2. punkts.. Turklāt obligātos pasākumus, kas nepieciešami, lai sasniegtu izmeklēšanas mērķi, var veikt tikai tad, ja tas skaidri paredzēts CPA un tikai tādā mērā, kādā tas ir nepieciešamsCPA 199. panta 1. punkts..Policijas ierēdņu vai prokuroru veikta kratīšana, pārbaude vai konfiskācija kriminālizmeklēšanas ietvaros var notikt, tikai pamatojoties uz tiesas izdotu orderiCPA 215. panta 1. un 2. punkts.. Iestāde, kas pieprasa orderi, iesniedz materiālus, kas pierāda, ka persona var tikt turēta aizdomās par nozieguma izdarīšanu, ka ir nepieciešama kratīšana, pārbaude vai konfiskācija un ka pastāv attiecīgie konfiscējamie priekšmetiKriminālprocesuālo noteikumu 108. panta 1. punkts.. Orderī cita starpā jāietver aizdomās turētā vārds, uzvārds un noziedzīgā nodarījuma nosaukums, pārmeklējamā vieta, persona vai priekšmeti vai konfiscējamie priekšmeti, izdošanas datums un spēkā esības laikposmsCPA 114. panta 1. punkts kopā ar CPA 219. pantu. Ja notiekošās tiesvedības ietvaros kratīšana un konfiskācija tiek veikta citā veidā, nevis atklātā tiesas sēdē, iepriekš ir jāsaņem tiesas izdots orderisCPA 113. pants.. Attiecīgo personu un tās aizstāvjus iepriekš informē par kratīšanu vai konfiskāciju, un tā var būt klāt ordera izpildes laikāCPA 121. un 122. pants..Veicot kratīšanu vai konfiskāciju un ja meklēšana jāveic datora diskā vai citā datu nesējā, principā tiks konfiscēti tikai paši dati (kopēti vai izdrukāti), nevis viss datu nesējsCPA 106. panta 3. punkts.. Pašu datu nesēju var konfiscēt tikai tad, ja tiek uzskatīts, ka pieprasītos datus nav iespējams izdrukāt vai kopēt atsevišķi, vai ja tiek uzskatīts, ka citādi nav iespējams sasniegt kratīšanas mērķiCPA 106. panta 3. punkts.. Attiecīgā persona nekavējoties jāinformē par konfiskācijuCPA 219. pants kopā ar CPA 106. panta 4. punktu.. Attiecībā uz šo paziņošanas prasību saskaņā ar CPA nav nekādu izņēmumu.Kratīšana, pārbaude un konfiskācija bez ordera var notikt tikai noteiktās situācijās. Pirmkārt, tādā gadījumā, ja nav iespējams iegūt orderi noziedzīga nodarījuma izdarīšanas vietā pastāvošās steidzamības dēļCPA 216. panta 3. punkts.. Tomēr pēc tam nekavējoties ir jāsaņem orderisCPA 216. panta 3. punkts.. Otrkārt, kratīšanu un pārbaudes bez ordera uz vietas var veikt tad, ja aizdomās turētais tiek aizturēts vai arestētsCPA 216. panta 1. un 2. punkts.. Visbeidzot, prokurors vai vecākais kriminālpolicijas ierēdnis var konfiscēt priekšmetu bez ordera, ja aizdomās turētais vai trešā persona to ir izmetusi vai ja tas ir atdots brīvprātīgiCPA 218. pants. Saistībā ar personas informāciju tas attiecas tikai un informācijas brīvprātīgu iesniegšanu, ko veic tikai pati persona, nevis personas informācijas pārzinis, kuram ir šāda informācija (tam būtu nepieciešams īpašs juridiskais pamats saskaņā ar Likumu par personas informācijas aizsardzību). Brīvprātīgi iesniegtus priekšmetus kā pierādījumus tiesvedībā atzīst tikai tad, ja nav pamatotu šaubu par to, ka izpaušana ir brīvprātīga, kas prokuroram ir jāpierāda. Sk. Augstākās tiesas 2016. gada 10. marta Lēmumu Nr. 2013Do11233..Pierādījumus, kas iegūti, pārkāpjot CPA, uzskatīs par nepieņemamiemCPA 308-2. pants.. Turklāt Krimināllikumā ir noteikts, ka par personu vai personas dzīvesvietas, apsargātas ēkas, konstrukcijas, automobiļa, kuģa, gaisa kuģu vai aizņemtas telpas nelikumīgu kratīšanu soda ar brīvības atņemšanu uz laiku, kas nepārsniedz trīs gadusKrimināllikuma 321. pants.. Tādēļ šis noteikums attiecas arī uz gadījumiem, kad nelikumīgas kratīšanas laikā tiek konfiscēti priekšmeti, piemēram, datu nesēji.2.2.2.Saziņas informācijas vākšana2.2.2.1.Juridiskais pamatsSaziņas informācijas vākšanu reglamentē īpašs likums, proti, CPPA. Konkrētāk, CPPA ir noteikts vispārējs aizliegums cenzēt jebkuru sūtījumu, noklausīties telesaziņu, sniegt saziņas apstiprinājuma datus vai ierakstīt vai noklausīties jebkādas citu personu sarunas, kas nav publiskotas, izņemot saskaņā ar CPA, CPPA vai Militārās tiesas likumuCPPA 3. pants. Militārās tiesas likums principā reglamentē informācijas vākšanu par militārpersonām, un to var piemērot civilpersonām tikai ierobežotā skaitā gadījumu (piemēram, ja militārpersonas un civilpersonas izdarītu noziegumu kopā vai ja persona izdara noziegumu pret militārpersonām, tiesvedību var uzsākt militārajā tiesā, sk. 2. pantu Militārās tiesas likumā). Vispārīgie noteikumi, kas reglamentē kratīšanu un konfiskāciju, ir līdzīgi CPA, sk., piemēram, 146.–149. pantu un 153.–156. pantu Militārās tiesas likumā. Piemēram, pasta sūtījumus var savākt tikai tad, ja tas ir nepieciešams izmeklēšanai, un pamatojoties uz Militārās tiesas izdotu orderi. Ja tiktu vākta elektroniskā saziņa, piemērotu CPPA noteiktos ierobežojumus un garantijas.. Jēdziens saziņa CPPA nozīmē ietver gan parasto pastu, gan telesaziņuCPPA 2. panta 1. punkts, t. i., visu veidu skaņu, vārdu, simbolu vai attēlu pārraide vai uztveršana, izmantojot vadu, bezvadu, šķiedru kabeļu vai citas elektromagnētiskās sistēmas, tostarp tālruņa, e-pasta, dalības informācijas pakalpojuma, faksimila un radio peidžeru sistēmas.. Šajā sakarā CPPA nošķirti saziņu ierobežojoši pasākumiCPPA 2. panta 7. punkts un 3. panta 2. punkts. un saziņas apstiprinājuma datu vākšana.Saziņu ierobežojošu pasākumu jēdziens ietver cenzūru, t. i., tradicionālā pasta satura vākšanu, kā arī noklausīšanos, t. i., telesakaru satura tiešu pārtveršanu (iegūšanu vai ierakstīšanu)Cenzūra ir pasta sūtījuma atvēršana bez attiecīgās puses piekrišanas vai informācijas par tā saturu iegūšana, ierakstīšana vai neizpaušana, izmantojot citus līdzekļus (CPPA 2. panta 6. punkts). Noklausīšanās ir telesakaru satura iegūšana vai ierakstīšana, noklausoties vai kopīgi lasot saziņas skaņas, vārdus, simbolus vai attēlus, izmantojot elektroniskas un mehāniskas ierīces, bez attiecīgās puses piekrišanas vai traucējot to pārraidīšanu un saņemšanu (CPPA 2. panta 7. punkts).. Saziņas apstiprinājuma datu jēdziens ietver telesakaru ierakstu datus, kas ietver telesakaru datumu, to sākuma un beigu laiku, veikto un saņemto zvanu skaitu, kā arī otras puses abonenta numuru, izmantošanas biežumu, žurnāldatnes par telesakaru pakalpojumu izmantošanu un atrašanās vietas informāciju (piemēram, no pārraides torņiem, kuros uztver signālus)CPPA 2. panta 11. punkts..CPPA ir noteikti ierobežojumi un garantijas attiecībā uz abu veidu datu vākšanu, un par vairāku šo prasību neievērošanu tiek piemēroti kriminālsodiCPPA 16. un 17. pants. Tas attiecas, piemēram, uz vākšanu bez ordera, uzskaites neveikšanu, vākšanas nepārtraukšanu, kad ārkārtas stāvoklis vairs nepastāv, vai nepaziņošanu attiecīgajai personai..2.2.2.2.Ierobežojumi un garantijas, kas piemērojami saziņas satura vākšanai (saziņu ierobežojoši pasākumi)Saziņas satura vākšana var notikt tikai kā papildu līdzeklis kriminālizmeklēšanas atvieglošanai (t. i., kā galējais pasākums), un ir jāpieliek pūles, lai līdz minimumam samazinātu iejaukšanos cilvēku saziņas noslēpumosCPPA 3. panta 2. punkts.. Saskaņā ar šo vispārējo principu saziņu ierobežojošus pasākumus var izmantot tikai tad, ja citādi ir grūti novērst nozieguma izdarīšanu, aizturēt noziedznieku vai vākt pierādījumusCPPA 5. panta 1. punkts.. Tiesībaizsardzības iestādēm, kas vāc saziņas saturu, jāpārtrauc to darīt, tiklīdz turpmāka piekļuve vairs netiek uzskatīta par nepieciešamu, tādējādi nodrošinot, ka saziņas privātuma pārkāpumi ir iespējami ierobežotiCPPA Izpildes dekrēta 2. pants..Turklāt saziņu ierobežojošus pasākumus var izmantot tikai tad, ja ir pamatots iemesls aizdomām, ka tiek plānoti, izdarīti vai ir izdarīti konkrēti CPPA īpaši uzskaitīti smagi noziegumi. Tie ietver tādus noziegumus kā nemieri, ar narkotikām saistīti noziegumi vai noziegumi, kas saistīti ar sprāgstvielām, kā arī noziegumi, kas saistīti ar valsts drošību, diplomātiskajām attiecībām vai militārajām bāzēm un iekārtāmCPPA 5. panta 1. punkts.. Saziņu ierobežojoša pasākuma mērķim ir jābūt konkrētiem pasta sūtījumiem vai telesakariem, ko aizdomās turētais nosūta vai saņem, vai pasta sūtījumiem vai telesakariem, ko aizdomās turētais nosūta vai saņem noteiktā laikposmāCPPA 5. panta 2. punkts..Pat tad, ja šīs prasības ir izpildītas, satura datu vākšana var notikt, tikai pamatojoties uz tiesas izdotu orderi. Konkrētāk, prokurors var lūgt tiesai atļaut vākt satura datus par aizdomās turēto vai personu, uz kuru attiecas izmeklēšanaCPPA 6. panta 1. punkts.. Arī kriminālpolicijas ierēdnis var lūgt atļauju prokuroram, kurš savukārt var pieprasīt tiesas orderiCPPA 6. panta 2. punkts.. Ordera pieprasījums jāiesniedz rakstiski, un tajā jāiekļauj konkrēti elementi. Jo īpaši tajā ir jānorāda 1) pamatoti iemesli aizdomām, ka kāds no uzskaitītajiem noziegumiem ir plānots, tiek izdarīts vai ir izdarīts, kā arī jebkādi materiāli, kas rada prima facie aizdomas; 2) saziņu ierobežojošie pasākumi, kā arī to mērķobjekts, darbības joma, mērķis un spēkā esības laikposms; un 3) vieta, kur pasākumi tiktu īstenoti, un tas, kā tie tiktu īstenotiCPPA 6. panta 4. punkts un CPPA Izpildes dekrēta 4. panta 1. punkts..Ja ir izpildītas juridiskās prasības, tiesa var piešķirt rakstisku atļauju veikt saziņu ierobežojošus pasākumus attiecībā uz aizdomās turēto vai personu, uz kuru attiecas izmeklēšanaCPPA 6. panta 5. punkts un 6. panta 8. punkts.. Šajā orderī ir norādīti pasākumu veidi, kā arī to mērķobjekts, darbības joma, spēkā esības laikposms, izpildes vieta un veids, kā tos īstenotCPPA 6. panta 6. punkts..Saziņu ierobežojošus pasākumus var veikt tikai divus mēnešusCPPA 6. panta 7. punkts.. Ja pasākumu mērķis minētajā laikposmā tiek sasniegts agrāk, pasākumi nekavējoties jāpārtrauc. Savukārt, ja vajadzīgie nosacījumi joprojām tiek pildīti, divu mēnešu laikā var iesniegt lūgumu pagarināt saziņu ierobežojošo pasākumu spēkā esības laikposmu. Šādā pieprasījumā jāiekļauj materiāli, kas prima facie pamato pasākumu pagarināšanuCPPA 6. panta 7. punkts.. Pagarinātais laikposms kopumā nedrīkst pārsniegt vienu gadu vai trīs gadus attiecībā uz noteiktiem īpaši smagiem noziegumiem (piemēram, noziegumiem, kas saistīti ar nemieriem, ārvalstu agresiju, valsts drošību utt.)CPPA 6. panta 8. punkts..Tiesībaizsardzības iestādes var piespiest sakaru operatoru sniegt palīdzību, iesniedzot tam rakstisku tiesas atļaujuCPPA 9. panta 2. punkts.. Sakaru operatoriem ir jāsadarbojas un jāsaglabā saņemtā atļauja to datnēsCPPA 15-2. pants un CPPA Izpildes dekrēta 12. pants.. Tie var atteikties sadarboties, ja informācija par konkrēto personu, kā norādīts tiesas rakstiskajā atļaujā (piemēram, personas tālruņa numurs), ir nepareiza. Turklāt tiem jebkuros apstākļos ir aizliegts izpaust telesakaros izmantotās parolesCPPA 9. panta 4. punkts..Ikvienam, kas veic saziņu ierobežojošus pasākumus vai lūdz sadarboties, ir jāglabā dokumentācija, kurā norādīti pasākumu mērķi, to izpilde, sadarbības nodrošināšanas datums un mērķobjektsCPPA 9. panta 3. punkts.. Arī tiesībaizsardzības iestādēm, kas īsteno saziņu ierobežojošus pasākumus, ir jāglabā dokumentācija, kurā izklāstīta sīkāka informācija un gūtie rezultātiCPPA Izpildes dekrēta 18. panta 1. punkts.. Kriminālpolicijas ierēdņiem šī informācija ir jāsniedz prokuroram, slēdzot izmeklēšanuCPPA Izpildes dekrēta 18. panta 2. punkts..Ja prokurors izdod apsūdzību attiecībā uz lietu, kurā ir izmantoti saziņu ierobežojošie pasākumi, vai izdod rīkojumu neapsūdzēt vai neaizturēt attiecīgo personu (t. i., ne tikai apsūdzības atlikšana), prokuroram ir jāinformē persona, uz kuru attiecas saziņu ierobežojošie pasākumi, par to, ka ir izpildīti saziņu ierobežojošie pasākumi, izpildaģentūra un izpildes laikposms. Šāds paziņojums jāsniedz rakstiski 30 dienu laikā no rīkojuma izdošanas dienasCPPA 9-2. panta 1. punkts.. Paziņojumu var atlikt, ja tas var nopietni apdraudēt valsts drošību vai traucēt sabiedrisko drošību un kārtību, vai ja tas var radīt būtisku kaitējumu citu cilvēku dzīvībai un veselībaiCPPA 9-2. panta 4. punkts.. Plānojot atlikt paziņojumu, prokuroram vai kriminālpolicijas ierēdnim jāsaņem apgabala prokuratūras vadītāja apstiprinājumsCPPA 9-2. panta 5. punkts.. Tiklīdz atlikšanas iemesli vairs nepastāv, paziņojums jāsniedz 30 dienu laikā no attiecīgā brīžaCPPA 9-2. panta 6. punkts..CPPA ir noteikta arī īpaša procedūra saziņas satura vākšanai ārkārtas situācijās. Jo īpaši tiesībaizsardzības iestādes var vākt saziņas saturu gadījumā, ja ir gaidāma organizētās noziedzības vai citas smagas noziedzības, kas var tieši izraisīt nāvi vai smagu ievainojumu, plānošana vai izpilde un pastāv ārkārtas situācija, kuras dēļ nav iespējams veikt parasto procedūru (kā izklāstīts iepriekš)CPPA 8. panta 1. punkts.. Šādā ārkārtas situācijā policijas ierēdnis vai prokurors var veikt saziņu ierobežojošus pasākumus bez tiesas iepriekšējas atļaujas, bet tūlīt pēc izpildes ir jāiesniedz pieteikums tiesas atļaujas saņemšanai. Ja tiesībaizsardzības iestāde 36 stundu laikā no brīža, kad veikti ārkārtas pasākumi, nesaņem tiesas atļauju, vākšana nekavējoties jāpārtrauc, un tam parasti seko savāktās informācijas iznīcināšanaCPPA 8. panta 2. punkts.. Policijas ierēdņi, kas veic ārkārtas novērošanu, to dara prokurora uzraudzībā, vai gadījumā, ja prokurora norādījumu iepriekšēja saņemšana nav iespējama steidzamības dēļ, policijai tūlīt pēc izpildes sākšanas ir jāsaņem prokurora apstiprinājumsCPPA 8. panta 3. punkts un CPPA Izpildes dekrēta 16. panta 3. punkts.. Noteikumi par personas informēšanu, kā aprakstīts iepriekš, attiecas arī uz saziņas satura vākšanu ārkārtas situācijās.Informācijas vākšana ārkārtas situācijās vienmēr jāveic saskaņā ar ārkārtas cenzūras / sarunu noklausīšanās paziņojumu, un iestādei, kas veic vākšanu, ir jāreģistrē visi ārkārtas pasākumiCPPA 8. panta 4. punkts.. Tiesai iesniedzamajai prasībai piešķirt atļauju ārkārtas pasākumu veikšanai jāpievieno rakstisks dokuments, kurā norādīti nepieciešamie saziņu ierobežojošie pasākumi, mērķobjekts, priekšmets, darbības joma, izpildes vieta, metode, kā arī paskaidrojumi par to, kā attiecīgie saziņu ierobežojošie pasākumi atbilst CPPA 5. panta 1. punktamProti, ir pamatots iemesls aizdomām, ka tiek plānoti vai tiek izdarīti konkrēti smagi noziegumi, vai tie ir izdarīti, un citādi nav iespējams novērst nozieguma izdarīšanu, aizturēt noziedzīgu nodarījuma veicēju vai vākt pierādījumus., kā arī apliecinošie dokumenti.Gadījumos, kad ārkārtas pasākumi ir pabeigti īsā laikā, tādējādi izslēdzot iespēju pieprasīt tiesas atļauju (piemēram, ja aizdomās turētais tiek aizturēts tūlīt pēc pārtveršanas uzsākšanas, kas tādēļ tiek izbeigta), kompetentās prokuratūras vadītājs kompetentajai tiesai nosūta paziņojumu par ārkārtas pasākumuCPPA 8. panta 5. punkts.. Paziņojumā jānorāda mērķis, mērķobjekts, darbības joma, izpildes vieta un vākšanas metode, kā arī iemesli, kāpēc nav iesniegts tiesas atļaujas pieprasījumsCPPA 8. panta 6. un 7. punkts.. Šis paziņojums ļauj saņēmējai tiesai pārbaudīt vākšanas likumību, un tas ir jāievada ārkārtas pasākumu paziņojumu reģistrā.Vispārīga prasība ir tāda, ka saziņas saturu, kas iegūts, izpildot saziņu ierobežojošus pasākumus saskaņā ar CPPA, var izmantot tikai ar mērķi izmeklēt un novērst konkrētus iepriekš minētos noziegumus, kā arī saukt pie atbildības par to veikšanu, disciplinārlietās par tiem pašiem noziegumiem, saistībā ar prasību par kaitējuma atlīdzināšanu, ko cēlusi saziņas puse, vai gadījumos, kad to atļauj citi tiesību aktiCPPA 12. pants..Ja tiek vākti internetā pārraidītu telesakaru dati, piemēro īpašas garantijasCPPA 12-2. pants.. Šādu informāciju var izmantot tikai nolūkā izmeklēt CPPA 5. panta 1. punktā uzskaitītos smagos noziegumus. Lai saglabātu informāciju, ir jāsaņem apstiprinājums no tiesas, kas atļāvusi saziņu ierobežojošus pasākumusProkuroram vai policijas ierēdnim, kas īsteno saziņu ierobežojošus pasākumus, 14 dienu laikā pēc pasākumu beigām jāizvēlas saglabājamā telesaziņa un jāpieprasa tiesas apstiprinājums (policijas ierēdņa gadījumā pieteikumu iesniedz prokuroram, kurš savukārt iesniedz pieprasījumu tiesā), sk. CPPA 12-2. panta 1. un 2. punktu.. Saglabāšanas pieprasījumā jāietver informācija par saziņu ierobežojošiem pasākumiem, pasākumu rezultātu kopsavilkums, saglabāšanas iemesli (kopā ar apliecinošiem materiāliem) un saglabājamā telesaziņaCPPA 12-2. panta 3. punkts.. Ja šāda pieprasījuma nav, iegūtā telesaziņa ir jādzēš 14 dienu laikā pēc tam, kad ir beigušies saziņu ierobežojošie pasākumiCPPA 12-2. panta 5. punkts.. Ja pieprasījums tiek noraidīts, telesaziņa jāiznīcina septiņu dienu laikāCPPA 12-2. panta 5. punkts.. Ja telesaziņa tiek izdzēsta, septiņu dienu laikā tiesā, kas atļāvusi saziņu ierobežojošus pasākumus, jāiesniedz ziņojums, izklāstot dzēšanas iemeslus, kā arī ar pasākumiem saistītu informāciju un termiņus.Raugoties vispārīgāk, ja informācija ir iegūta nelikumīgi, izmantojot saziņu ierobežojošus pasākumus, tā netiks atzīta par pierādījumu tiesā vai disciplinārlietāCPPA 4. pants.. CPPA arī aizliegts jebkurai personai, kas veic saziņu ierobežojošus pasākumus, izpaust konfidenciālu informāciju, kas iegūta, īstenojot šādus pasākumus, un izmantot iegūto informāciju, lai grautu to personu reputāciju, uz kurām attiecas šie pasākumiCPPA Izpildes dekrēta 11. panta 2. punkts..2.2.2.3.Ierobežojumi un garantijas, kas piemērojami saziņas apstiprinājuma informācijas vākšanaiPamatojoties uz CPPA, tiesībaizsardzības iestādes var pieprasīt telesakaru operatoriem sniegt saziņas apstiprinājuma datus, ja tas ir nepieciešams, lai veiktu izmeklēšanu vai piemērotu soduCPPA 13. panta 1. punkts.. Atšķirībā no satura datu vākšanas iespēja vākt saziņas apstiprinājuma datus neaprobežojas tikai ar noteiktiem konkrētiem noziegumiem. Tomēr, tāpat kā satura datu gadījumā, saziņas apstiprinājuma datu vākšanai ir nepieciešama iepriekšēja rakstiska tiesas atļauja, ievērojot tos pašus nosacījumus, kas aprakstīti iepriekšCPPA 13. un 6. pants.. Ja steidzamības dēļ nav iespējams saņemt tiesas atļauju, saziņas apstiprinājuma datus var vākt bez ordera, un tādā gadījumā atļauja ir jāsaņem tūlīt pēc datu pieprasīšanas un par to jāpaziņo telesakaru pakalpojumu sniedzējamCPPA 13. panta 2. punkts. Tāpat kā attiecībā uz steidzamiem saziņu ierobežojošiem pasākumiem ir jāsagatavo dokuments, kurā izklāstīta sīka informācija par lietu (aizdomās turētais, veicamie pasākumi, iespējamais noziegums, kā arī steidzamība). Sk. CPPA Izpildes dekrēta 37. panta 5. punktu.. Ja turpmāka atļauja netiek saņemta, savāktā informācija ir jāiznīcinaCPPA 13. panta 3. punkts..Prokuroriem, kriminālpolicijas ierēdņiem un tiesām ir jāglabā dokumentācija par pieprasījumiem sniegt saziņas apstiprinājuma datusCPPA 13. panta 5. un 6. punkts.. Turklāt telesakaru pakalpojumu sniedzējiem divreiz gadā ir jāziņo par saziņas apstiprinājuma datu izpaušanu zinātnes un IKT ministram un jāglabā to uzskaite septiņus gadus no datu izpaušanas dienasCPPA 13. panta 7. punkts..Personas principā tiek informētas par to, ka ir savākti saziņas apstiprinājuma datiSk. CPPA 13-3. panta 7. punktu kopā ar 9-2. pantu.. Šādas informācijas sniegšanas termiņš ir atkarīgs no izmeklēšanas apstākļiemCPPA 13-3. panta 1. punkts.. Tiklīdz ir pieņemts lēmums par kriminālvajāšanu / tās neveikšanu, paziņojums jāsniedz 30 dienu laikā. Savukārt, ja apsūdzība tiek apturēta, paziņojums jāsniedz 30 dienu laikā pēc tam, kad pagājis viens gada pēc šāda lēmuma pieņemšanas. Jebkurā gadījumā paziņojums jāsniedz 30 dienu laikā pēc tam, kad pagājis viens gada pēc informācijas savākšanas.Paziņojumu var atlikt, ja tas var 1) apdraudēt valsts drošību, sabiedrisko drošību un kārtību, 2) izraisīt nāvi vai miesas bojājumus, 3) kavēt taisnīgu tiesvedību (piemēram, izraisīt pierādījumu iznīcināšanu vai apdraudējumu lieciniekiem) vai 4) apmelot aizdomās turēto, cietušos vai citas ar lietu saistītas personas vai aizskart to privātumuCPPA 13-3. panta 2. punkts.. Paziņošanai, pamatojoties uz kādu no iepriekš minētajiem iemesliem, ir vajadzīga kompetentās apgabala prokuratūras direktora atļaujaCPPA 13-3. panta 3. punkts.. Ja atlikšanas iemesli jeb pamatojumi vairs nepastāv, paziņojums jāsniedz 30 dienu laikā no minētā brīžaCPPA 13-3. panta 4. punkts..Personas, kurām sniegts paziņojums, var iesniegt prokuroram vai kriminālpolicijas ierēdnim rakstisku pieprasījumu par saziņas apstiprinājuma datu vākšanas iemesliemCPPA 13-3. panta 5. punkts.. Šādā gadījumā prokuroram vai kriminālpolicijas ierēdnim ir rakstiski jānorāda iemesli 30 dienu laikā pēc pieprasījuma saņemšanas, ja vien nav piemērojams kāds no iepriekš minētajiem iemesliem (izņēmums attiecībā uz paziņošanas atlikšanu)CPPA 13-3. panta 6. punkts..2.2.3.Telesakaru uzņēmumu brīvprātīga informācijas izpaušanaTBA 83. panta 3. punkts ļauj telesakaru uzņēmumiem brīvprātīgi izpildīt tiesas, prokurora vai izmeklēšanas iestādes vadītāja pieprasījumu (kas iesniegts, lai atbalstītu krimināllietu, izmeklēšanu vai soda izpildi) atklāt saziņas datus. TBA kontekstā saziņas dati ietver lietotāju vārdu, uzvārdu, iedzīvotāju reģistrācijas numuru, adresi un tālruņa numuru, datumus, kuros lietotāji sāk vai beidz lietot abonementu, kā arī lietotāju identifikācijas kodus (t. i., kodus, ko izmanto, lai identificētu datorsistēmu vai saziņas tīklu likumīgo lietotāju)TBA 83. panta 3. punkts.. TBA vajadzībām par lietotājiem uzskata tikai tās personas, kas tieši slēdz līgumus par Korejas telesakaru pakalpojumu sniedzēja nodrošinātiem pakalpojumiemTBA 2. panta 9. punkts.. Tādējādi situācijas, kad ES fiziskas personas, kuru dati ir nosūtīti Korejas Republikai, tiktu uzskatītas par lietotājiem saskaņā ar TBA, visticamāk, būtu ļoti ierobežotas, jo šīs personas parasti neslēgtu tiešu līgumu ar Korejas telesakaru operatoru.Pieprasījumi saņemt saziņas datus, pamatojoties uz TBA, jāiesniedz rakstiski, norādot pieprasījuma iemeslus, saiti uz attiecīgo lietotāju un pieprasīto datu apjomuTBA 83. panta 4. punkts.. Ja steidzamības dēļ rakstisku pieprasījumu nav iespējams iesniegt, rakstisks pieprasījums jāiesniedz, tiklīdz ir zudis steidzamības iemeslsTBA 83. panta 4. punkts.. Telesakaru uzņēmumiem, kas izpilda pieprasījumus par saziņas datu sniegšanu, ir jāsaglabā virsgrāmatas, kurās ir ieraksti, kas norāda, ka ir sniegti saziņas dati, kā arī saistītie materiāli, piemēram, rakstisks pieprasījumsTBA 83. panta 5. punkts.. Turklāt telesakaru uzņēmumiem divreiz gadā ir jāziņo par saziņas datu sniegšanu zinātnes un IKT ministramTBA 83. panta 6. punkts..Telesakaru uzņēmumiem nav pienākuma izpildīt pieprasījumus atklāt saziņas datus, pamatojoties uz TBA. Tāpēc katrs pieprasījums operatoram ir jāizvērtē, ņemot vērā piemērojamās datu aizsardzības prasības saskaņā ar PIPA. Telesakaru uzņēmumam jo īpaši ir jāņem vērā datu subjekta intereses, un tas nedrīkst izpaust informāciju, ja tas varētu negodīgi aizskart personas vai trešās personas interesesPIPA 18. panta 2. punkts. Turklāt saskaņā ar Paziņojumu Nr. 2021-1 par papildu procesuālajiem noteikumiem Likuma par personas informācijas aizsardzību interpretācijai un piemērošanai attiecīgā persona ir jāinformē par informācijas izpaušanu. Izņēmuma gadījumos šādu paziņošanu var atlikt, jo īpaši, ja un kamēr paziņošana apdraudētu notiekošu kriminālizmeklēšanu vai varētu kaitēt citas personas dzīvībai vai veselībai, ja minētās tiesības vai intereses nepārprotami prevalē pār datu subjekta tiesībāmPIPC Paziņojums Nr. 2021-1 par papildu procesuālajiem noteikumiem Likuma par personas informācijas aizsardzību interpretācijai un piemērošanai, III iedaļas 2. punkta iii) apakšpunkts..Augstākā tiesa 2016. gadā apstiprināja, ka apstāklis, ka telesakaru uzņēmumi brīvprātīgi sniedz saziņas datus bez ordera, pamatojoties uz TBA, pats par sevi nepārkāpj telesakaru pakalpojuma lietotāja tiesības uz pašnoteikšanos informācijas jomā. Tajā pašā laikā Tiesa precizēja, ka šāds pārkāpums rastos tad, ja būtu acīm redzams, ka pieprasījuma iesniedzēja aģentūra ir ļaunprātīgi izmantojusi savas pilnvaras pieprasīt saziņas datu izpaušanu, tādējādi pārkāpjot attiecīgās personas vai trešās personas interesesAugstākās tiesas 2016. gada 10. marta Lēmums Nr. 2012Da105482.. Raugoties vispārīgāk, visiem tiesībaizsardzības iestāžu pieprasījumiem par brīvprātīgu informācijas izpaušanu ir jāatbilst likumīguma, nepieciešamības un samērīguma principiem, kas izriet no Korejas Konstitūcijas (12. panta 1. punkts un 37. panta 2. punkts).2.3.PārraudzībaKrimināltiesību aizsardzības iestāžu pārraudzību veic, izmantojot dažādus mehānismus gan iekšēji, gan ārējas struktūras.2.3.1.PašrevīzijaSaskaņā ar Likumu par publiskā sektora revīzijām publiskās iestādes tiek mudinātas izveidot iekšēju pašrevīzijas struktūru, kuras uzdevums cita starpā būtu veikt likumības pārbaudiLikuma par publiskā sektora revīzijām 3. un 5. pants.. Šādu revīzijas struktūru vadītājiem pēc iespējas ir jāgarantē neatkarībaLikuma par publiskā sektora revīzijām 7. pants.. Konkrētāk, viņus ieceļ amatā no personu vidus ārpus attiecīgās iestādes (piemēram, bijušos tiesnešus, profesorus) uz laiku no diviem līdz pieciem gadiem, un viņus var atlaist tikai pamatotu iemeslu dēļ (piemēram, ja viņi nespēj pildīt pienākumus garīgu vai fizisku traucējumu dēļ, ja viņus sauc pie disciplināras atbildības)Likuma par publiskā sektora revīzijām 8.–11. pants.. Revidentus ieceļ, pamatojoties uz īpašiem likumā paredzētiem nosacījumiemLikuma par publiskā sektora revīzijām 16. pants un turpmākie panti.. Revīzijas ziņojumos var iekļaut ieteikumus vai kompensācijas vai korekcijas pieprasījumus, kā arī rājienus un ieteikumus vai pieprasījumus saukt pie disciplināras atbildībasLikuma par publiskā sektora revīzijām 23. panta 2. punkts.. Par tiem 60 dienu laikā pēc revīzijas pabeigšanas paziņo tās publiskās iestādes vadītājam, uz kuru attiecas revīzija, kā arī Revīzijas un inspekcijas padomei (sk. 2.3.2. iedaļu)Likuma par publiskā sektora revīzijām 23. panta 1. punkts.. Attiecīgajai iestādei jāīsteno vajadzīgie pasākumi un par rezultātiem jāziņo Revīzijas un inspekcijas padomeiLikuma par publiskā sektora revīzijām 23. panta 3. punkts.. Turklāt revīzijas rezultāti parasti ir publiski pieejamiLikuma par publiskā sektora revīzijām 26. pants.. Par atteikšanos veikt pašrevīziju vai tās kavēšanu piemēro administratīvus naudas sodusLikuma par publiskā sektora revīzijām 41. pants.. Krimināltiesību jomā, lai ievērotu iepriekš minētos tiesību aktus, Valsts policijas aģentūra izmanto ģenerālinspektora sistēmu iekšējo revīziju veikšanai, tostarp attiecībā uz iespējamiem cilvēktiesību pārkāpumiemSk. jo īpaši Revīzijas un inspekcijas ģenerāldirektora nodaļas: https://www.police.go.kr/eng/knpa/org/org01.jsp..2.3.2.Revīzijas un inspekcijas padomeRevīzijas un inspekcijas padome (turpmāk BAI) var pārbaudīt publisko iestāžu darbību un, pamatojoties uz šādām pārbaudēm, sniegt ieteikumus, pieprasīt disciplināratbildību vai iesniegt kriminālapsūdzībuRevīzijas un inspekcijas padomes likuma (turpmāk BAI likums) 24. pants un 31.–35. pants.. BAI ir izveidota Korejas Republikas prezidenta pakļautībā, bet attiecībā uz tās pienākumiem saglabā neatkarīgu statusuBAI likuma 2. panta 1. punkts.. Turklāt likumā, ar ko izveidota BAI, ir prasīts, lai BAI tiktu piešķirta maksimāla neatkarība attiecībā uz tās personāla iecelšanu, atlaišanu un organizāciju, kā arī tās budžeta veidošanuBAI likuma 2. panta 2. punkts.. BAI priekšsēdētāju ieceļ prezidents ar Nacionālās asamblejas piekrišanuBAI likuma 4. panta 1. punkts.. Pārējos sešus komisārus pēc priekšsēdētāja ieteikuma ieceļ prezidents uz četriem gadiemBAI likuma 5. panta 1. punkts un 6. pants.. Komisāriem (tostarp priekšsēdētājam) ir jābūt ar konkrētu kvalifikāciju, kas noteikta tiesību aktosPiemēram, vismaz desmit gadu darba pieredze tiesneša, prokurora vai advokāta amatā, vismaz astoņu gadu darba pieredze valsts ierēdņa vai profesora, vai augstākā amatā universitātē vai vismaz desmit gadu darba pieredze biržu sarakstos iekļautā sabiedrībā vai valsts finansētā iestādē (no tiem vismaz piecu gadu darba pieredze izpilddirektora amatā), sk. BAI likuma 7. pantu., un viņus var atlaist tikai tad, ja ir impīčmenta gadījums, viņiem ir piespriests cietumsods vai viņi nespēj pildīt savus pienākumus ilgstošas garīgas vai fiziskas nespējas dēļBAI likuma 8. pants.. Turklāt komisāriem ir aizliegts piedalīties politiskajā darbībā un vienlaikus ieņemt amatus Nacionālajā asamblejā, administratīvajās aģentūrās, organizācijās, kuru revīziju un pārbaudi veic BAI, vai jebkuru citu atalgotu amatuBAI likuma 9. pants..BAI katru gadu veic vispārēju revīziju, bet tā var veikt arī īpašas revīzijas par īpašiem jautājumiem. BAI var pieprasīt iesniegt dokumentus pārbaudes gaitā un pieprasīt personu piedalīšanosSk., piem., BAI likuma 27. pantu.. Revīzijas ietvaros BAI pārbauda valsts ieņēmumus un izdevumus, kā arī pārrauga publisko iestāžu un valsts amatpersonu pienākumu vispārēju ievērošanu, lai uzlabotu valsts pārvaldes darbībuBAI likuma 20. un 24. pants.. Tādējādi tās veiktā pārraudzība neaprobežojas tikai ar budžeta aspektiem un ietver arī likumības pārbaudi.2.3.3.Nacionālā asamblejaNacionālā asambleja var izmeklēt un pārbaudīt publiskās iestādesLikuma par Nacionālo asambleju 128. pants un Likuma par pārbaudēm un izmeklēšanu valsts pārvaldes jomā 2., 3. un 15. pants. Tas ietver ikgadējas valsts lietu pārbaudes kopumā un konkrētu jautājumu izmeklēšanu.. Izmeklēšanas vai pārbaudes laikā Nacionālā asambleja var pieprasīt izpaust dokumentu saturu un izsaukt lieciniekusLikuma par pārbaudēm un izmeklēšanu valsts pārvaldes jomā 10. panta 1. punkts. Sk. arī Likuma par Nacionālo asambleju 128. un 129. pantu.. Ikvienam, kas sniedz nepatiesu liecību Nacionālās asamblejas izmeklēšanas laikā, piemēro kriminālsodus (ieslodzījums uz laiku līdz desmit gadiem)Likuma par liecību sniegšanu, novērtēšanu utt. Nacionālajā asamblejā 14. pants.. Pārbaužu procesu un rezultātus var publiskotLikuma par pārbaudēm un izmeklēšanu valsts pārvaldes jomā 12-2. pants.. Ja Nacionālā asambleja konstatē nelikumīgas vai nepareizas darbības, tā var pieprasīt, lai attiecīgā publiskā iestāde veic korektīvus pasākumus, tostarp piešķir kompensāciju, veic disciplinārus pasākumus un uzlabo savas iekšējās procedūrasLikuma par pārbaudēm un izmeklēšanu valsts pārvaldes jomā 16. panta 2. punkts.. Pēc šāda pieprasījuma iestādei jārīkojas nekavējoties un par rezultātiem jāziņo Nacionālajai asamblejaiLikuma par pārbaudēm un izmeklēšanu valsts pārvaldes jomā 16. panta 3. punkts..2.3.4.Personas informācijas aizsardzības komisijaPersonas informācijas aizsardzības komisija (turpmāk PIPC) uzrauga personas informācijas apstrādi, ko veic krimināltiesību aizsardzības iestādes saskaņā ar PIPA. Turklāt saskaņā ar PIPA 7-8. panta 3. un 4. punktu un 7-9. panta 5. punktu PIPC veikta uzraudzība attiecas arī uz iespējamiem tādu noteikumu pārkāpumiem, ar kuriem nosaka ierobežojumus un garantijas attiecībā uz personas informācijas vākšanu, tostarp tādu noteikumu pārkāpumiem, kas ietverti īpašos tiesību aktos, kuri reglamentē (elektronisko) pierādījumu vākšanu krimināltiesību aizsardzības nolūkos (sk. 2.2. iedaļu). Ņemot vērā PIPA 3. panta 1. punktā noteiktās prasības likumīgai un godprātīgai personas informācijas vākšanai, jebkurš šāds pārkāpums ir arī PIPA pārkāpums, kas ļauj PIPC veikt izmeklēšanu un veikt korektīvus pasākumusPIPC Paziņojumu Nr. 2021-1 par papildu procesuālajiem noteikumiem Likuma par personas informācijas aizsardzību interpretācijai un piemērošanai..Veicot pārraudzības funkciju, PIPC ir piekļuve visai attiecīgajai informācijaiPIPA 63. pants. PIPC var sniegt padomus tiesībaizsardzības iestādēm, lai uzlabotu personas informācijas aizsardzības līmeni to apstrādes darbībās, noteikt korektīvus pasākumus (piemēram, apturēt datu apstrādi vai veikt nepieciešamos pasākumus personas informācijas aizsardzībai) vai ieteikt iestādei veikt disciplinārus pasākumusPIPA 61. panta 2. punkts, 65. panta 1. punkts, 65. panta 2. punkts un 64. panta 4. punkts.. Visbeidzot, kriminālsodi ir paredzēti par konkrētiem PIPA pārkāpumiem, piemēram, personas informācijas nelikumīgu izmantošanu vai izpaušanu trešām personām vai sensitīvas informācijas nelikumīgu apstrādiPIPA 70.–74. pants.. Šajā sakarā PIPC var nodot lietu kompetentai izmeklēšanas iestādei (tostarp prokuroram)PIPA 65. panta 1. punkts.2.3.5.Valsts cilvēktiesību komisijaValsts cilvēktiesību komisija (turpmāk NHRC), kas ir neatkarīga struktūra, kuras uzdevums ir aizsargāt un veicināt pamattiesībasLikuma par Valsts cilvēktiesību komisiju (turpmāk NHRC likums) 1. pants., ir pilnvarota izmeklēt un novērst Konstitūcijas 10.–22. panta pārkāpumus, tostarp attiecībā uz tiesībām uz privātumu un korespondences privātumu. NHRC sastāvā ir 11 komisāri, kurus ieceļ Nacionālā asambleja (četrus), prezidents (četrus) un Augstākās tiesas priekšsēdētājs (trīs)NHRC likuma 5. panta 1. un 2. punkts.. Lai komisāru varētu iecelt, komisāram: 1) vismaz desmit gadus ir jābūt strādājušam universitātē vai pilnvarotā pētniecības institūtā vismaz par asociēto profesoru; 2) vismaz desmit gadus ir jābūt strādājušam par tiesnesi, prokuroru vai advokātu; 3) vismaz desmit gadus ir jābūt bijušam iesaistītam ar cilvēktiesībām saistītās darbībās (piem., bezpeļņas, nevalstiskās vai starptautiskās organizācijās); vai 4) ir jābūt pilsoniskās sabiedrības grupu izvirzītam kandidātamNHRC likuma 5. panta 3. punkts.. Prezidents no komisāru vidus ieceļ priekšsēdētāju, kas jāapstiprina Nacionālajai asamblejaiNHRC likuma 5. panta 5. punkts.. Komisārus (tostarp priekšsēdētāju) ieceļ uz atjaunojamu trīs gadu termiņu, un viņus var atlaist tikai tad, ja viņiem piespriesta brīvības atņemšanas vai viņi vairs nespēj pildīt savus pienākumus ilgstošas fiziskas vai garīgas nespējas dēļ (šajā gadījumā divām trešdaļām komisāru ir jāpiekrīt atlaišanai)NHRC likuma 7. panta 1. punkts un 8. pants.. NHRC komisāriem ir aizliegts vienlaikus ieņemt amatu Nacionālajā asamblejā, vietējās padomēs vai jebkurā valsts vai pašvaldības iestādē (kā valsts amatpersonai)NHRC likuma 10. pants..NHRC var uzsākt izmeklēšanu pēc savas iniciatīvas vai pamatojoties uz personas lūgumrakstu. Izmeklēšanas ietvaros NHRC var pieprasīt iesniegt attiecīgus materiālus, veikt pārbaudes un uzaicināt personas liecinātNHRC likuma 36. pants. Saskaņā ar likuma 36. panta 7. punktu materiālu vai priekšmetu iesniegšanu var noraidīt, ja tā kaitētu valsts konfidencialitātei, varētu būtiski ietekmēt valsts drošību vai diplomātiskās attiecības vai radītu nopietnus šķēršļus kriminālizmeklēšanai vai tiesas procesam. Šādos gadījumos Komisija var pieprasīt papildu informāciju no attiecīgās aģentūras vadītāja (kuram jārīkojas labticīgi), ja nepieciešams pārbaudīt, vai atteikums sniegt informāciju ir pamatots.. Pēc izmeklēšanas NHRC var sniegt ieteikumus, lai uzlabotu vai labotu konkrētu politiku un praksi, un var tos publiskotNHRC likuma 25. panta 1. punkts.. Publiskajām iestādēm jāpaziņo NHRC par šādu ieteikumu īstenošanas plānu 90 dienu laikā pēc to saņemšanasNHRC likuma 25. panta 3. punkts.. Turklāt, ja ieteikumi netiek īstenoti, attiecīgajai iestādei par to jāinformē KomisijaNHRC likuma 25. panta 4. punkts.. Savukārt NHRC var paziņot par šādu ieteikumu neīstenošanu Nacionālajai asamblejai un/vai to publiskot. Publiskās iestādes kopumā ievēro NHRC ieteikumus, un tām ir spēcīgs stimuls to darīt, jo šo ieteikumu īstenošana ir novērtēta vispārējā novērtējumā, ko veic Valdības politikas koordinācijas birojs premjerministra biroja pakļautībā.2.4.Individuāla tiesiskā aizsardzība2.4.1.Tiesiskās aizsardzības mehānismi, kas pieejami saskaņā ar PIPAPersonas saskaņā ar PIPA var izmantot savas piekļuves, labošanas, dzēšanas un apturēšanas tiesības attiecībā uz personas informāciju, ko apstrādā krimināltiesību aizsardzības iestādes. Piekļuvi var pieprasīt tieši no attiecīgās iestādes vai netieši ar PIPC starpniecībuPIPA 35. panta 2. punkts. Kompetentā iestāde var ierobežot vai liegt piekļuvi tikai tad, ja tas ir paredzēts tiesību aktos, ja tas varētu nodarīt kaitējumu trešās personas dzīvībai vai veselībai vai, iespējams, izraisīt nepamatotu citas personas īpašuma tiesību un citu interešu pārkāpumu (t. i., ja otras personas intereses būtu svarīgākas par tās personas interesēm, kura iesniedz pieprasījumu)PIPA 35. panta 4. punkts. Ja piekļuves pieprasījums tiek noraidīts, persona jāinformē par norādījuma iemesliem un to, kā to pārsūdzētPIPA Izpildes dekrēta 42. panta 2. punkts.. Tāpat pieprasījumu labot vai dzēst var noraidīt, ja tas ir paredzēts citos tiesību aktos, un šādā gadījumā persona ir jāinformē par noraidījuma iemesliem un iespēju to pārsūdzētPIPA 36. panta 1. un 2. punkts un PIPA Izpildes dekrēta 43. panta 3. punkts..Attiecībā uz tiesisko aizsardzību personas var iesniegt sūdzību PIPC, tostarp ar Korejas Interneta un drošības aģentūras pārvaldītā privātuma jautājumu zvanu centra starpniecībuPIPA 62. pants.. Turklāt persona var saņemt starpniecības pakalpojumu, vēršoties Personas informācijas strīdu starpniecības komitejāPIPA 40.–50. pants un PIPA Izpildes dekrēta 48-2.–57. pants.. Šie tiesiskās aizsardzības līdzekļi ir pieejami gan gadījumos, kad, iespējams, tiek pārkāpti noteikumi, kas ietverti konkrētos tiesību aktos, kuros noteikti ierobežojumi un garantijas attiecībā uz personas informācijas vākšanu (2.2. iedaļa), gan PIPA. Turklāt personas var apstrīdēt PIPC lēmumus vai bezdarbību saskaņā ar Administratīvo lietu iztiesāšanas likumu (sk. 2.4.3. iedaļu).2.4.2.Valsts cilvēktiesību komisijas nodrošinātā tiesiskā aizsardzībaNHRC izskata personu (gan Korejas valstspiederīgo, gan ārvalstnieku) sūdzības par cilvēktiesību pārkāpumiem, ko pieļāvušas publiskās iestādesLai gan NHRC likuma 4. pants attiecas uz Korejas Republikā dzīvojošiem pilsoņiem un ārvalstniekiem, termins dzīvojošs atspoguļo jurisdikcijas, nevis teritorijas jēdzienu. Tādējādi, ja valsts iestādes Korejā pārkāpj ārpus Korejas esoša ārvalstnieka pamattiesības, šī persona var iesniegt sūdzību NHRC. Sk., piemēram, attiecīgo jautājumu NHRC bieži uzdoto jautājumu lapā, kas pieejama tīmekļa vietnē https://www.humanrights.go.kr/site/program/board/basicboard/list?boardtypeid=7025&menuid=002004005001&pagesize=10¤tpage=2. Šāds gadījums būtu, ja Korejas publiskās iestādes nelikumīgi piekļūtu ārvalstnieka personas datiem, kas nosūtīti Korejai.. Uz personām neattiecas atbilstības prasība kā nosacījums sūdzības iesniegšanai NHRCSūdzība principā jāiesniedz viena gada laikā no pārkāpuma, tomēr NHRC joprojām var izlemt izmeklēt sūdzību, kas ir iesniegta pēc minētā termiņa, kamēr nav beidzies noilguma termiņš saskaņā ar krimināltiesībām vai civiltiesībām (NHRC likuma 32. panta 1. punkta 4. apakšpunkts).. Līdz ar to NHRC sūdzību izskatīs pat tad, ja attiecīgā persona pieņemamības posmā faktiski nevarēs pierādīt kaitējumu. Tādēļ, lai sūdzību varētu pieņemt NHRC, saistībā ar personas datu vākšanu krimināltiesību aizsardzības nolūkos personai nebūtu jāpierāda, ka Korejas publiskās iestādes faktiski ir piekļuvušas tās personas informācijai. Persona var arī lūgt atrisināt sūdzību, izmantojot starpniecībuNHRC likuma 42. un turpmākie panti..Lai izmeklētu sūdzību, NHRC var izmantot savas izmeklēšanas pilnvaras, tostarp pieprasot iesniegt attiecīgus materiālus, veicot pārbaudes un uzaicinot personas liecinātNHRC likuma 36. un 37. pants.. Ja izmeklēšanā atklāj, ka ir noticis attiecīgo tiesību aktu pārkāpums, NHRC var ieteikt īstenot tiesiskās aizsardzības līdzekļus vai labot vai uzlabot attiecīgos statūtus, iestādi, politiku vai praksiNHRC likuma 44. pants.. Ierosinātie tiesiskās aizsardzības līdzekļi var ietvert starpniecību, cilvēktiesību pārkāpuma izbeigšanu, kompensāciju par kaitējumu un pasākumus, kas paredzēti, lai novērstu tādu pašu vai līdzīgu pārkāpumu atkārtošanosNHRC likuma 42. panta 4. punkts.. Gadījumā, ja saskaņā ar piemērojamiem noteikumiem personas informācija ir vākta pretlikumīgi, koriģējošie pasākumi var ietvert savāktās personas informācijas dzēšanu. Ja tiek uzskatīts, ka ir ļoti iespējams, ka pārkāpums turpinās, un tiek uzskatīts, ka, ja tas netiks koriģēts, radīsies grūti novēršams kaitējums, NHRC var pieņemt steidzamus pasākumusNHRC likuma 48. pants..Lai gan NHRC nav pilnvaru izmantot piespiedu līdzekļus, tās lēmumus (piemēram, lēmumu neturpināt sūdzības izmeklēšanu)Piemēram, ja NHRC izņēmuma kārtā nevar pārbaudīt konkrētus materiālus vai objektus, jo tie ir saistīti ar valsts noslēpumiem, kas var būtiski ietekmēt valsts drošību vai diplomātiskās attiecības, vai ja pārbaude radītu nopietnus šķēršļus kriminālizmeklēšanai vai tiesas procesam (sk. 166. zemsvītras piezīmi) un ja iepriekš minētais liedz NHRC veikt izmeklēšanu, kas vajadzīga, lai novērtētu saņemtā lūgumraksta pamatotību, tā informēs personu par sūdzības noraidīšanas iemesliem saskaņā ar NHRC likuma 39. pantu. Šajā gadījumā persona var apstrīdēt NHRC lēmumu saskaņā ar Administratīvo lietu iztiesāšanas likumu. un ieteikumus var apstrīdēt Korejas tiesās saskaņā ar Administratīvo lietu iztiesāšanas likumu (sk. 2.4.3. iedaļu turpmāk tekstā)Sk., piem., Seulas Augstās tiesas 2008. gada 18. aprīļa Lēmumu Nr. 2007Nu27259, kas apstiprināts ar Augstākās tiesas 2008. gada 9. oktobra Lēmumu Nr. 2008Du7854; Seulas Augstās tiesas 2018. gada 2. februāra Lēmumu Nr. 2017Nu69382.. Turklāt, ja NHRC konstatējumi atklāj, ka publiskā iestāde ir nelikumīgi savākusi personas datus, persona varētu pieprasīt papildu tiesisko aizsardzību Korejas tiesās pret šo publisko iestādi, piemēram, apstrīdot datu vākšanu saskaņā ar Administratīvo lietu iztiesāšanas likumu, iesniedzot konstitucionālu sūdzību saskaņā ar Konstitucionālās tiesas likumu vai pieprasot kaitējuma kompensāciju saskaņā ar Valsts kompensāciju likumu (sk. 2.4.3. iedaļu turpmāk tekstā).2.4.3.Tiesiskā aizsardzībaPersonas var izmantot ierobežojumus un garantijas, kas aprakstīti iepriekšējās iedaļās, lai Korejas tiesās saņemtu tiesisko aizsardzību, izmantojot dažādas iespējas.Pirmkārt, saskaņā ar CPA attiecīgā persona un tās padomdevējs var būt klāt brīdī, kad tiek izpildīts kratīšanas vai konfiskācijas orderis, un tādējādi var celt iebildumus rīkojuma izpildes brīdīCPA 121. un 219. pants.. Turklāt CPA ir paredzēts tā dēvētais kvazisūdzības mehānisms, kas ļauj personām iesniegt prasību kompetentajā tiesā ar lūgumu atcelt vai grozīt prokurora vai policijas ierēdņa rīkojumu par konfiskācijuCPA 417. pants kopā ar CPA 414. panta 2. punktu. Sk. arī Augstākās tiesas 1997. gada 29. septembra Lēmumu Nr. 97Mo66.. Tas ļauj personām apstrīdēt pasākumus, kas veikti, lai izpildītu konfiskācijas orderi.Turklāt Korejas tiesās personas var iegūt kompensāciju par kaitējumu. Pamatojoties uz Valsts kompensāciju likumu, personas var pieprasīt kompensāciju par kaitējumu, ko nodarījušas valsts amatpersonas, savu oficiālo pienākumu izpildē pārkāpjot likumuValsts kompensāciju likuma 2. panta 1. punkts.. Prasību saskaņā ar Valsts kompensāciju likumu var iesniegt specializētajā Kompensāciju padomē vai tieši Korejas tiesāsValsts kompensāciju likuma 9. un 12. pants. Ar likumu izveidotas apgabala padomes (kuras vada attiecīgās prokuratūras prokurora vietnieks), Centrālā padome (kuru vada tieslietu ministra vietnieks) un Īpašā padome (ko vada valsts aizsardzības ministra vietnieks un kura atbild par kompensācijas pieprasījumiem par kaitējumu, ko nodarījušas militārpersonas vai militārpersonu civilie darbinieki). Kompensācijas pieprasījumus principā izskata apgabala padomes, kurām noteiktos apstākļos ir jānosūta lietas Centrālajai/Īpašajai padomei, piemēram, ja kompensācija pārsniedz noteiktu summu vai ja persona iesniedz pieteikumu atkārtotai izskatīšanai. Visās padomēs ir tieslietu ministra iecelti locekļi (piemēram, no Tieslietu ministrijas amatpersonām, tiesu amatpersonām, juristiem un personām, kurām ir speciālas zināšanas attiecībā uz valsts kompensāciju), un uz tām attiecas īpaši noteikumi par interešu konfliktu (sk. Valsts kompensāciju likuma Izpildes dekrēta 7. pantu).. Ja cietušais ir ārvalstnieks, piemēro Valsts kompensāciju likumu, ja vien šī pilsoņa izcelsmes valsts līdzvērtīgi nodrošina valsts kompensāciju Korejas valstspiederīgajiemValsts kompensāciju likuma 7. pants.. Saskaņā ar judikatūru šis nosacījums ir izpildīts, ja prasības attiecībā uz kompensācijas pieprasīšanu citā valstī nav ievērojami nesamērīgas, salīdzinot Korejas un citas valsts praksi un nav kopumā stingrākas par Korejas noteiktajām prasībām, un starp tām nav materiālu un būtisku atšķirībuAugstākās tiesas 2015. gada 11. jūnija Lēmums Nr. 2013Da208388.. Civillikumā ir reglamentētas valsts saistības attiecībā uz kompensāciju, un attiecīgi valsts saistības ietver arī nemateriālu kaitējumu (piemēram, garīgās ciešanas)Sk. Valsts kompensāciju likuma 8. pantu, kā arī Civillikuma 751. pantu..Datu aizsardzības noteikumu pārkāpumu gadījumā saskaņā ar PIPA tiek nodrošināts papildu tiesiskās aizsardzības līdzeklis. Saskaņā ar PIPA 39. pantu ikviena persona, kurai nodarīts kaitējums PIPA pārkāpuma vai personas informācijas nozaudēšanas, zādzības, izpaušanas, viltošanas, pārveidošanas vai bojāšanas dēļ, tiesā var saņemt kompensāciju par kaitējumu. Nav līdzīgas prasības attiecībā uz savstarpīgumu kā saskaņā ar Valsts kompensāciju likumu.Papildus kaitējuma kompensācijai saskaņā ar Administratīvo lietu iztiesāšanas likumu var saņemt administratīvus aizsardzības līdzekļus pret administratīvo aģentūru darbībām vai bezdarbību. Ikviena persona var apstrīdēt rīkojumu (t. i., valsts varas īstenošanu vai atteikšanos to īstenot konkrētā gadījumā) vai bezdarbību (administratīvās aģentūras ilgstoša atteikšanās pieņemt noteiktu rīkojumu, kas ir pretrunā ar juridisku pienākumu to darīt), no kā var izrietēt nelikumīgas darbības atcelšana/grozīšana, atzīšana par spēkā neesošu (t. i., konstatējums, ka rīkojumam nav juridisku spēka, vai konstatējums par tā neesību tiesību sistēmā) vai konstatējums, ka bezdarbība ir nelikumīgaAdministratīvo lietu iztiesāšanas likuma 2. un 4. pants.. Lai varētu apstrīdēt administratīvo rīkojumu, tam ir tieši jāietekmē civiltiesības un pienākumiAugstākās tiesas 1999. gada 22. oktobra Lēmums Nr. 98Du18435, Augstākās tiesas 2000. gada 8. septembra Lēmums Nr. 99Du1113 un Augstākās tiesas 2012. gada 27. septembra Lēmums Nr. 2010Du3541.. Tas ietver personas datu vākšanas pasākumus neatkarīgi no tā, vai tie ir tieši (piemēram, saziņas pārtveršana), vai izmantojot izpaušanas pieprasījumu (piemēram, pakalpojumu sniedzējam).Iepriekš minētās prasības vispirms var iesniegt administratīvo pārsūdzību komisijās, kas izveidotas dažās publiskajās iestādēs (piemēram, NIS, NHRC), vai Centrālajā administratīvo pārsūdzību komisijā, kas izveidota Pretkorupcijas un civiltiesību komisijas pakļautībāAdministratīvo pārsūdzību likuma 6. pants un Administratīvo lietu iztiesāšanas likuma 18. panta 1. punkts.. Šāda administratīva pārsūdzība ir alternatīvs un neformālāks veids, kā apstrīdēt publiskās iestādes rīkojumu vai bezdarbību. Tomēr prasību var iesniegt arī tieši Korejas tiesās saskaņā ar Administratīvo lietu iztiesāšanas likumu.Pieprasījumu atsaukt/grozīt rīkojumu saskaņā ar Administratīvo lietu iztiesāšanas likumu var iesniegt jebkura persona, kurai ir tiesiska interese pieprasīt atcelšanu/grozījumu vai atjaunot tās tiesībās ar atcelšanu/grozījumu, ja rīkojums vairs nav spēkāAdministratīvo lietu iztiesāšanas likuma 12. pants.. Tiesvedību, kas, paredzēta, lai apstiprinātu spēkā neesamību, var ierosināt persona, kurai ir likumīgas intereses iegūt šādu apliecinājumu, savukārt tiesvedību, kas paredzēta, lai apstiprinātu bezdarbības nelikumību, var ierosināt jebkura persona, kura ir iesniegusi pieteikumu par rīkojuma izdošanu un kurai ir tiesiska interese prasīt, lai tiktu apstiprināta bezdarbības nelikumībaAdministratīvo lietu iztiesāšanas likuma 35. un 36. pants.. Saskaņā ar Augstākās tiesas judikatūru jēdziens tiesiska interese tiek interpretēts kā juridiski aizsargāta interese, t. i., tieša un īpaša interese, kas aizsargāta ar likumiem un noteikumiem, uz kuriem tiek balstīti administratīvi rīkojumi (proti, tās nav vispārējas, netiešas un abstraktas sabiedrības intereses)Augstākās tiesas 2006. gada 26. marta Lēmums Nr. 2006Du330.. Tādēļ personām ir tiesiska interese gadījumā, ja tiek pārkāpti ierobežojumi un garantijas attiecībā uz personas datu vākšanu krimināltiesību aizsardzības nolūkos (saskaņā ar konkrētiem likumiem vai PIPA). Galīgais spriedums saskaņā ar Administratīvo lietu iztiesāšanas likumu ir saistošs pusēmAdministratīvo lietu iztiesāšanas likuma 30. panta 1. punkts..Pieprasījums par rīkojuma atcelšanu/grozīšanu un pieprasījums apstiprināt bezdarbības nelikumību jāiesniedz 90 dienu laikā no dienas, kad persona uzzinājusi par rīkojumu, un principā ne vēlāk kā vienu gadu pēc rīkojuma izdošanas/izlaišanas dienas, ja vien nav attaisnojošu iemesluAdministratīvo lietu iztiesāšanas likuma 20. pants. Šis termiņš attiecas arī uz prasību apstiprināt bezdarbības nelikumību, sk. Administratīvo lietu iztiesāšanas likuma 38. panta 2. punktu.. Saskaņā ar Augstākās tiesas judikatūru jēdziens attaisnojoši iemesli ir jāinterpretē plaši, un ir jānovērtē, vai ir sociāli pieņemami pieļaut sūdzības novēlotu iesniegšanu, ņemot vērā visus lietas apstākļusAugstākās tiesas 1991. gada 28. jūnija Lēmums Nr. 90Nu6521.. Piemēram, tas ietver (cita starpā) kavēšanās iemeslus, par kuriem attiecīgo pusi nevar saukt pie atbildības (t. i., situācijas, kas nav atkarīgas no sūdzības iesniedzēja, piemēram, ja viņam nav paziņots par viņa personas informācijas vākšanu) vai force majeure (piemēram, dabas katastrofa, karš).Visbeidzot, personas var arī iesniegt konstitucionālu sūdzību Konstitucionālajā tiesāKonstitucionālās tiesas likuma 68. panta 1. punkts.. Pamatojoties uz Konstitucionālās tiesas likumu, ikviena persona, kuras Konstitūcijā garantētās pamattiesības, tiek pārkāptas valsts varas īstenošanas vai neīstenošanas dēļ (izņemot tiesu spriedumus), var lūgt izskatīt konstitucionālu sūdzību. Ja ir pieejami citi tiesiskās aizsardzības līdzekļi, tie ir jāizmanto vispirms. Saskaņā ar Konstitucionālās tiesas judikatūru ārvalstnieki var iesniegt konstitucionālu sūdzību tiktāl, ciktāl viņu pamattiesības tiek atzītas saskaņā ar Korejas Konstitūciju (sk. skaidrojumus 1.1. iedaļā)Konstitucionālās tiesas 2001. gada 29. novembra Lēmums Nr. 99HeonMa194.. Konstitucionālas sūdzības jāiesniedz 90 dienu laikā pēc tam, kad persona ir uzzinājusi par pārkāpumu, un viena gada laikā pēc tā izdarīšanas. Ņemot vērā to, ka Administratīvo lietu iztiesāšanas likuma procedūru piemēro tiesvedībai saskaņā ar Konstitucionālās tiesas likumuKonstitucionālās tiesas likuma 40. pants., sūdzība joprojām būs pieņemama, ja būs attaisnojoši iemesli, kā tas interpretēts saskaņā ar iepriekš aprakstīto Augstākās tiesas judikatūru.Ja vispirms ir jāizmanto citi tiesiskās aizsardzības līdzekļi, konstitucionāla sūdzība jāiesniedz 30 dienu laikā pēc galīgā lēmuma par šādu tiesiskās aizsardzības līdzekliKonstitucionālās tiesas likuma 69. pants.. Konstitucionālā tiesa var atzīt par spēkā neesošu tādas valsts varas īstenošanu, kas izraisījusi pārkāpumu, vai apstiprināt, ka noteikta bezdarbība ir pretrunā KonstitūcijaiKonstitucionālās tiesas likuma 75. panta 3. punkts.. Šajā gadījumā attiecīgajai iestādei ir jāveic pasākumi, lai izpildītu tiesas nolēmumu.3.VALDĪBAS PIEKĻUVE VALSTS DROŠĪBAS NOLŪKOS3.1.Kompetentās publiskās iestādes valsts drošības jomāKorejas Republikā ir divas specializētas izlūkošanas aģentūras: NIS un Aizsardzības drošības atbalsta pavēlniecība. Arī policija un prokuratūra var vākt personas informāciju valsts drošības nolūkos.NIS ir izveidots ar Likumu par Valsts izlūkdienestu (turpmāk NIS likums), un tas darbojas tiešā prezidenta pakļautībā un uzraudzībāNIS likuma 2. pants un 4. panta 2. punkts.. NIS jo īpaši vāc, apkopo un izplata informāciju par ārvalstīm (un Ziemeļkoreju)Šis jēdziens attiecas nevis uz informāciju par personām, bet gan uz vispārēju informāciju par ārvalstīm (tendences, norises) un trešo valstu valsts struktūru darbībām., izlūkdatus, kas saistīti ar uzdevumu apkarot spiegošanu (tostarp militāro un rūpniecisko spiegošanu), terorismu un starptautisko noziedzīgo sindikātu darbībām, izlūkdatus par noteiktu veidu noziegumu, kas vērsti pret sabiedrības un valsts drošību (piemēram, iekšzemes nemieri, ārvalstu agresija), un izlūkdatus saistībā ar uzdevumu nodrošināt kiberdrošību un nepieļaut vai apkarot kiberuzbrukumus un kiberdraudusNIS likuma 3. panta 1. punkts.. NIS likumā, ar ko izveidots NIS un noteikti tā uzdevumus, ir paredzēti arī vispārēji principi, kas reglamentē visas tā darbības. Vispārējs princips paredz, ka NIS ir jāsaglabā politiskā neitralitāte un jāaizsargā personu brīvība un tiesības3. panta 1. punkts, 6. panta 2. punkts, 11., 21. pants Sk. arī noteikumus par interešu konfliktiem, jo īpaši 10. un 12. pantu.. NIS priekšsēdētāja uzdevums ir izstrādāt vispārējas pamatnostādnes, kurās izklāstīti NIS pienākumu izpildes principi, darbības joma un procedūras attiecībā uz informācijas vākšanu un izmantošanu, un par tiem jāziņo Nacionālajai asamblejaiNIS likuma 4. panta 2. punkts.. Nacionālā asambleja (ar Izlūkošanas komitejas starpniecību) var pieprasīt, lai pamatnostādnes tiktu labotas vai papildinātas, ja tā uzskata, ka tās ir nelikumīgas vai netaisnīgas. Vispārīgāk runājot, direktors un NIS personāls, veicot savus pienākumus, nedrīkst piespiest nevienu iestādi, organizāciju vai personu darīt ko tādu, ko tai nav pienākuma darīt, un traucēt personai īstenot savas tiesības, ļaunprātīgi izmantojot savas oficiālās pilnvarasNIS likuma 13. pants.. Turklāt jebkurai NIS veiktai pasta cenzūrai, telesakaru pārtveršanai, atrašanās vietas informācijas vākšanai, saziņas apstiprinājuma datu vākšanai vai privātās saziņas ierakstīšanai vai noklausīšanās gadījumam ir jāatbilst CPPA, Atrašanās vietas informācijas likumam vai CPANIS likuma 14. pants.. Par jebkādu varas ļaunprātīgu izmantošanu vai informācijas vākšanu, pārkāpjot šos tiesību aktus, piemēro kriminālsodusNIS likuma 22. un 23. pants..Aizsardzības drošības atbalsta pavēlniecība ir militāra izlūkošanas aģentūra, kas izveidota Aizsardzības ministrijas pakļautībā. Tā ir atbildīga par drošības jautājumiem militārajos spēkos, militāro kriminālizmeklēšanu (saskaņā ar Militārās tiesas likumu) un militāro izlūkošanu. Kopumā Aizsardzības drošības atbalsta pavēlniecība neveic civilpersonu novērošanu, ja vien tas nav nepieciešams militāro funkciju veikšanai. Personas, par kurām var veikt izmeklēšanu, ir militārpersonas, militārpersonu civilie darbinieki, militārajās mācībās iesaistītas personas, militārajās rezerves vienībās vai rekrutēšanas dienestā iesaistītas personas un karagūstekņiMilitārās tiesas likuma 1. pants.. Vācot saziņas datus valsts drošības nolūkos, Aizsardzības drošības atbalsta pavēlniecībai piemēro ierobežojumus un garantijas, kas noteikti CPPA un tā Izpildes dekrētā.3.2.Juridiskais pamats un ierobežojumiCPPA, Likums par terorisma apkarošanu iedzīvotāju un sabiedriskās drošības aizsardzības nolūkā (turpmāk Terorisma apkarošanas likums) un TBA nodrošina juridisko pamatu personas informācijas vākšanai valsts drošības nolūkos un nosaka piemērojamos ierobežojumus un garantijasIzmeklējot ar valsts drošību saistītus noziegumus, policija un NIS rīkosies, pamatojoties uz CPA, savukārt uz Aizsardzības drošības atbalsta pavēlniecību attiecas Militārās tiesas likums.. Šie ierobežojumi un garantijas, kas aprakstīti nākamajās iedaļās, nodrošina, ka informācijas vākšana un apstrāde tiek veikta tikai tādā mērā, kādā tā ir absolūti nepieciešams leģitīma mērķa sasniegšanai. Ir izslēgta personas informācijas masveida un neselektīva vākšana valsts drošības nolūkos.3.2.1.Saziņas informācijas vākšana3.2.1.1.Izlūkošanas aģentūru veiktā saziņas informācijas vākšana3.2.1.1.1.Juridiskais pamatsCPPA pilnvaro izlūkošanas aģentūras vākt saziņas datus un pieprasa, lai sakaru pakalpojumu nodrošinātāji sadarbotos šo aģentūru pieprasījumu izpildeiCPPA 15-2. pants.. Kā aprakstīts 2.2.2.1. iedaļā, CPPA ir nošķirta saziņas satura vākšana (t. i., saziņu ierobežojoši pasākumi, piemēram, noklausīšanās vai cenzūrasCPPA 2. panta 6. un 7. punkts. pasākumi) un saziņas apstiprinājumu datu vākšanaCPPA 2. panta 11. punkts..Šo divu veidu informācijas vākšanas robežvērtības atšķiras, bet piemērojamās procedūras un garantijas lielā mērā ir identiskasSk. arī CPPA 13-4. panta 2. punktu un CPPA Izpildes dekrēta 37. panta 4. punktu, kur ir noteikts, ka saziņas satura vākšanai piemērojamās procedūras mutatis mutandis attiecas uz saziņas apstiprinājuma datu vākšanu.. Saziņas apstiprinājuma datu (vai metadatu) vākšana var notikt, lai novērstu draudus valsts drošībaiCPPA 13-4. pants.. Augstākas robežvērtības attiecas uz saziņu ierobežojošu pasākumu izpildi (t. i., lai vāktu saziņas saturu), ko var veikt tikai tad, ja ir gaidāms, ka valsts drošība tiks nopietni apdraudēta un izlūkdatu vākšana ir nepieciešama, lai novērstu šādas briesmas (t. i., ja pastāv nopietns risks valsts drošībai un vākšana ir nepieciešama, lai to novērstu)CPPA 7. panta 1. punkts.. Turklāt piekļuve saziņas saturam ir atļauta tikai kā galējais pasākums, lai nodrošinātu valsts drošību, un ir jāpieliek pūles, lai līdz minimumam samazinātu saziņas privātuma pārkāpumusCPPA 3. panta 2. punkts.. Pat tad, kad ir saņemts attiecīgs apstiprinājums/atļauja, šādi pasākumi ir nekavējoties jāpārtrauc, tiklīdz tie vairs nav vajadzīgi, tādējādi nodrošinot, ka jebkādi personas saziņas noslēpumu pārkāpumi tiek ierobežoti līdz minimumamCPPA Izpildes dekrēta 2. pants..3.2.1.1.2.Ierobežojumi un garantijas, ko piemēro tādas saziņas informācijas vākšanai, kurā iesaistīts vismaz viens Korejas valstspiederīgaisSaziņas informācijas (gan satura, gan metadatu) vākšana gadījumos, kad viena vai abas saziņā iesaistītās personas ir Korejas valstspiederīgās, var notikt tikai ar Augstās tiesas vecākā priekšsēdētāja atļaujuCPPA 7. panta 1. punkta 1. apakšpunkts. Kompetentā tiesa ir augstā tiesa, kuras jurisdikcijā ir vienas vai abu pušu domicils vai mītnesvieta, uz kurām attiecas novērošana.. Izlūkošanas aģentūras pieprasījums rakstiski jāiesniedz prokuroram vai Augstākajai prokuratūraiCPPA Izpildes dekrēta 7. panta 3. punkts.. Tajā jānorāda vākšanas iemesli (t. i., ka paredzams nopietns valsts drošības apdraudējums vai ka vākšana ir vajadzīga, lai novērstu draudus valsts drošībai) un jāiekļauj materiāli, kas pamato šos iemeslus un izveido prima facie lietu, kā arī ziņas par pieprasījumu (t. i., mērķi, mērķpersona(-as), darbības joma, faktiskais vākšanas laikposms, kā arī tas, kā un kur notiks vākšana)CPPA 7. panta 3. punkts un 6. panta 4. punkts.. Savukārt prokurors / Augstākā prokuratūra lūdz atļauju Augstās tiesas vecākajam priekšsēdētājamCPPA Izpildes dekrēta 7. panta 4. punkts. Prokurora pieprasījumā tiesai ir jānorāda galvenie aizdomu iemesli un, ja vienlaikus tiek pieprasītas vairākas atļaujas, to pamatojums (sk. CPPA Izpildes dekrēta 4. pantu).. Priekšsēdētājs var piešķirt rakstisku atļauju tikai tad, ja viņš uzskata, ka pieteikums ir pamatots, un noraidīs pieprasījumu, ja uzskatīs to par nepamatotuCPPA 7. panta 3. punkts, 6. panta 5. punkts un 6. panta 9. punkts.. Orderī norāda vākšanas veidu, mērķi, mērķobjektu, darbības jomu un faktisko laikposmu, kā arī to, kur un kā tā var notiktCPPA 7. panta 3. punkts un 6. panta 6. punkts..Īpašus noteikumus piemēro, ja pasākuma mērķis ir izmeklēt sazvērestības aktu, kas apdraud valsts drošību, un pastāv ārkārtas situācija, kuras dēļ nav iespējams veikt iepriekš minētās procedūrasCPPA 8. pants.. Ja šie nosacījumi ir izpildīti, izlūkošanas aģentūras var veikt novērošanas pasākumus bez iepriekšēja tiesas apstiprinājumaCPPA 8. panta 1. punkts.. Tomēr tūlīt pēc ārkārtas pasākumu izpildes izlūkošanas aģentūrai ir jālūdz tiesas atļauja. Ja atļauja nav saņemta 36 stundu laikā no pasākumu veikšanas brīža, tie nekavējoties jāpārtraucCPPA 8. panta 2. punkts.. Informācijas vākšana ārkārtas situācijās vienmēr jāveic saskaņā ar ārkārtas cenzūras / sarunu noklausīšanās paziņojumu, un izlūkošanas aģentūrai, kas veic vākšanu, ir jāreģistrē visi ārkārtas pasākumiCPPA 8. panta 4. punkts. Sk. 2.2.2.2. iedaļu iepriekš tekstā par ārkārtas pasākumiem tiesībaizsardzības kontekstā..Gadījumos, kad novērošana ir pabeigta īsā laikā, izslēdzot iespēju pieprasīt tiesas atļauju, kompetentās augstākās prokuratūras vadītājam ir jānosūta izlūkošanas aģentūras sagatavotais paziņojums par ārkārtas pasākumu kompetentās tiesas vadītājam, kurš saglabā ārkārtas pasākumu reģistruCPPA 8. panta 5. un 7. punkts. Šajā paziņojumā jānorāda mērķis, mērķobjekts, darbības joma, laikposms, izpildes vieta un novērošanas metode, kā arī iemesli pieprasījuma neiesniegšanai pirms pasākuma veikšanas (CPPA 8. panta 6. punkts).. Tas ļauj tiesai pārbaudīt vākšanas likumību.3.2.1.1.3.Ierobežojumi un garantijas, ko piemēro tādas saziņas informācijas vākšanai, kurā iesaistītas tikai personas, kas nav Korejas valstspiederīgāsLai vāktu informāciju par saziņu tikai starp personām, kas nav Korejas valstspiederīgās, izlūkošanas aģentūrām iepriekš jāsaņem rakstisks apstiprinājums no prezidentaCPPA 7. panta 1. punkta 2. apakšpunkts.. Šādas saziņas dati tiks vākti valsts drošības nolūkos tikai tad, ja tie ietilpst vienā no vairākām uzskaitītajām kategorijām, t. i., saziņa starp tādu valstu valdības amatpersonām vai citām personām, kas ir naidīgas pret Korejas Republiku, saziņa starp ārvalstu aģentūrām, grupām vai valstspiederīgajiem, kurus tur aizdomās par iesaistīšanos pret Koreju vērstās darbībāsTas attiecas uz darbībām, kas apdraud valsts pastāvēšanu un drošību, demokrātisko kārtību vai cilvēku izdzīvošanu un brīvību., vai starp Korejas pussalas grupu locekļiem, kas faktiski ir ārpus Korejas Republikas suverenitātes, un to jumta grupām, kas atrodas ārvalstīsTurklāt, ja viena puse ir persona, kas aprakstīta CPPA 7. panta 1. punkta 2. apakšpunktā, bet otra puse nav zināma vai to nevar precizēt, piemēro 7. panta 1. punkta 2. apakšpunktā noteikto procedūru.. Savukārt, ja viena saziņas puse ir Korejas valstspiederīgais un otra – persona, kas nav Korejas valstspiederīgā, saskaņā ar 3.2.1.1.2. iedaļā aprakstīto procedūru ir vajadzīgs tiesas apstiprinājums.Izlūkošanas aģentūras vadītājam ir jāiesniedz NIS direktoram plānoto pasākumu plānsCPPA Izpildes dekrēta 8. panta 1. punkts. NIS direktoru ieceļ prezidents pēc tam, kad to ir apstiprinājis Parlaments (NIS likuma 7. pants).. NIS direktors pārbauda, vai plāns ir piemērots, un, ja tas tā ir, iesniedz to apstiprināšanai prezidentamCPPA Izpildes dekrēta 8. panta 2. punkts.. Plānā iekļaujamā informācija ir tāda pati kā informācija, kas vajadzīga, lai iesniegtu pieteikumu tiesas atļaujai vākt informāciju par Korejas valstspiederīgajiem (kā aprakstīts iepriekš)CPPA Izpildes dekrēta 8. panta 3. punkts kopā ar CPPA 6. panta 4. punktu.. Jo īpaši tajā ir jānorāda vākšanas iemesli (t. i., ka paredzams nopietns valsts drošības apdraudējums vai ka vākšana ir vajadzīga, lai novērstu draudus valsts drošībai), galvenie aizdomu iemesli, kā arī jāiekļauj materiāli, kas pamato šos iemeslus un izveido prima facie lietu, kā arī ziņas par pieprasījumu (t. i., mērķi, mērķpersona(-as), darbības joma, faktiskais vākšanas laikposms, kā arī tas, kā un kur notiks vākšana). Ja vienlaikus tiek pieprasītas vairākas atļaujas, jānorāda to mērķis un pamatojumsCPPA Izpildes dekrēta 8. panta 3. punkts un 4. pants..Ārkārtas situācijāsProti, gadījumos, kad pasākuma mērķis ir sazvērestība, kas apdraud valsts drošību, nav pietiekami daudz laika saņemt prezidenta apstiprinājumu un ārkārtas pasākumu nepieņemšana var kaitēt valsts drošībai (CPPA 8. panta 8. punkts). ir jāsaņem iepriekšēja atļauja no ministra, kura pakļautībā ir attiecīgā izlūkošanas aģentūra. Tomēr šajā gadījumā izlūkošanas aģentūrai ir jālūdz prezidenta piekrišana tūlīt pēc ārkārtas pasākumu veikšanas. Ja izlūkošanas aģentūra 36 stundu laikā pēc pieteikuma iesniegšanas nesaņem apstiprinājumu, vākšana nekavējoties jāpārtraucCPPA 8. panta 9. punkts.. Šādos gadījumos savāktā informācija vienmēr tiks iznīcināta.3.2.1.1.4.Vispārīgi ierobežojumi un garantijasPieprasot privātu vienību sadarbību, izlūkošanas aģentūrām tām ir jāsniedz tiesas orderis / prezidenta atļauja vai ārkārtas cenzūras paziņojuma vāka kopija, kas vienībai kura ir spiesta sadarboties, ir jāglabā tās dokumentosCPPA 9. panta 2. punkts un CPPA Izpildes dekrēta 12. pants.. Vienības, kurām pieprasīts izpaust informāciju izlūkošanas aģentūrām, pamatojoties uz CPPA, var atteikties to darīt, ja pilnvarojums vai ārkārtas cenzūras paziņojums attiecas uz nepareizu identifikatoru (piemēram, tālruņa numurs, kas pieder citai personai, nevis identificētajai personai). Turklāt visos gadījumos saziņai izmantotās paroles nedrīkst izpaustCPPA 9. panta 4. punkts..Izlūkošanas aģentūras var uzticēt saziņu ierobežojošu pasākumu īstenošanu vai saziņas apstiprinājuma informācijas vākšanu pasta nodaļai vai telesakaru pakalpojumu sniedzējam (kā noteikts Telesakaru darījumdarbības likumā)CPPA Izpildes dekrēta 13. pants.. Gan attiecīgajai izlūkošanas aģentūrai, gan pakalpojumu sniedzējam, kas saņem sadarbības pieprasījumu, trīs gadus jāglabā reģistri, kuros norādīts pasākumu pieprasīšanas mērķis, izpildes vai sadarbības datums un pasākumu priekšmets (piemēram, pasts, tālrunis, e-pasts)CPPA 9. panta 3. punkts un CPPA Izpildes dekrēta 17. panta 2. punkts. Šis laikposms neattiecas uz saziņas apstiprinājuma datiem (sk. CPPA Izpildes dekrēta 39. pantu).. Telesakaru pakalpojumu sniedzējiem, kas sniedz saziņas apstiprinājuma datus, informācija par datu vākšanas biežumu savās datnēs jāglabā septiņus gadus un divreiz gadā jāziņo zinātnes un IKT ministramCPPA 13. panta 7. punkts un CPPA Izpildes dekrēta 39. pants..Izlūkošanas aģentūrām ir jāziņo NIS direktoram par apkopoto informāciju un novērošanas rezultātiemCPPA Izpildes dekrēta 18. panta 3. punkts.. Attiecībā uz saziņas apstiprinājuma datu vākšanu ir jāveic uzskaite par to, ka ir iesniegts šādu datu pieprasījums, kā arī par pašu rakstisko pieprasījumu un iestādi, kas to ir izmantojusiCPPA 13. panta 5. punkts un 13-4. panta 3. punkts..Gan saziņas satura, gan saziņas apstiprinājuma datu vākšana var ilgt ne ilgāk kā četrus mēnešus, un, ja tajā laikā tiek sasniegts izvirzītais mērķis, tā nekavējoties jāpārtraucCPPA 7. panta 2. punkts.. Ja atļaujas piešķiršanas nosacījumi joprojām ir spēkā, laikposmu ar tiesas atļauju vai ar priekšsēdētāja piekrišanu var pagarināt uz laiku, kas nepārsniedz četrus mēnešus. Pieteikums, lai saņemtu apstiprinājumu novērošanas pasākumu pagarināšanai, jāiesniedz rakstiski, norādot iemeslus, kāpēc tiek pieprasīts pagarinājums, un sniedzot apliecinošus materiālusCPPA 7. panta 2. punkts un CPPA Izpildes dekrēta 5. pants..Atkarībā no vākšanas juridiskā pamata personas parasti tiek informētas, ja tiek vākta viņu saziņa. Konkrētāk, neatkarīgi no tā, vai savāktā informācija attiecas uz saziņas saturu vai saziņas apstiprinājuma datiem, un neatkarīgi no tā, vai informācija ir iegūta parastajā procedūrā vai ārkārtas situācijā, izlūkošanas aģentūras vadītājam 30 dienu laikā no dienas, kad pabeigta novērošana, rakstiski jāpaziņo attiecīgajai personai par novērošanas pasākumuCPPA 9-2. panta 3. punkts. Saskaņā ar CPPA 13-4. pantu tas attiecas gan uz saziņas satura, gan uz saziņas apstiprinājuma datu vākšanu.. Paziņojumā jāietver: 1) fakts, ka informācija ir vākta, 2) izpildaģentūra un 3) izpildes laikposms. Tomēr, ja ir iespējams, ka paziņojums apdraudētu valsts drošību vai kaitētu cilvēku dzīvībai un fiziskajai drošībai, paziņojumu var atliktCPPA 9-2. panta 4. punkts.. Tiklīdz atlikšanas iemesli vairs nepastāv, paziņojums jāsniedz 30 dienu laikāCPPA 13-4. panta 2. punkts un 9-2. panta 6. punkts..Tomēr šī paziņošanas prasība attiecas tikai uz informācijas vākšanu, ja vismaz viena no pusēm ir Korejas valstspiederīgā. Tādējādi personas, kas nav Korejas valstspiederīgās, tiks informētas tikai tad, kad tiks vākti dati, kas attiecas uz viņu saziņu ar Korejas valstspiederīgajiem. Tādēļ paziņošanas prasība nepastāv, ja tiek vākta saziņa tikai starp personām, kas nav Korejas valstspiederīgās.Jebkuras saziņas saturu, kā arī saziņas apstiprinājuma datus, kas iegūti, veicot novērošanu, pamatojoties uz CPPA, var izmantot tikai 1) noteiktu noziegumu izmeklēšanai, novēršanai vai kriminālvajāšanai par tiem, 2) disciplinārai tiesvedībai, 3) tiesvedībai, ja ar saziņu saistītā puse izmanto šos datus prasībā par kaitējuma atlīdzināšanu, vai 4) pamatojoties uz citiem tiesību aktiemCPPA 5. panta 1. un 2. punkts, 12. un 13-5. pants..3.2.1.2.Policijas/prokuroru veiktā saziņas informācijas vākšana valsts drošības nolūkosPolicija/prokurors var vākt saziņas datus (gan saziņas saturu, gan saziņas apstiprinājuma datus) valsts drošības nolūkos saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem, kā aprakstīts 3.2.1.1. iedaļā. Rīkojoties ārkārtas situācijāsTas ir, ja pasākuma mērķis ir sazvērestība, kas apdraud valsts drošību, un pastāv ārkārtas situācija, kas liedz īstenot parasto apstiprināšanas procedūru (CPPA 8. panta 1. punkts)., piemērojamā procedūra ir tā, kas tika aprakstīta iepriekš attiecībā uz saziņas satura vākšanu tiesībaizsardzības nolūkos ārkārtas situācijās (t. i., CPPA 8. pants).3.2.2.Informācijas vākšana par personām, kas tiek turētas aizdomās par terorismu3.2.2.1.Juridiskais pamatsTerorisma apkarošanas likums pilnvaro NIS direktoru vākt informāciju par personām, kas tiek turētas aizdomās par terorismuTerorisma apkarošanas likuma 9. pants.. Persona, kas tiek turēta aizdomās par terorismu ir teroristu grupasTeroristu grupa ir teroristu grupa, ko Apvienoto Nāciju Organizācija iekļāvusi sarakstā (Terorisma apkarošanas likuma 2. panta 2. punkts). dalībniece, persona, kas ir popularizējusi teroristu grupu (veicinot un izplatot teroristu grupas idejas vai taktiku), piesaistījusi līdzekļus terorismam vai ieguldījusi līdzekļus terorisma īstenošanaiTerorisms ir definēts Terorisma apkarošanas likuma 2. panta 1. punktā kā rīcība, ko veic, lai traucētu īstenot valsts, pašvaldības vai ārvalstu valdības (tostarp pašvaldību un starptautisku organizāciju) pilnvaras vai lai liktu tai veikt jebkādu darbību, kas tai nav obligāta, vai sabiedrības apdraudēšana. Tas ietver a) personas nogalināšanu vai risku personas dzīvībai, nodarot miesas bojājumus, vai personas aizturēšanu, ieslodzīšanu, nolaupīšanu vai tās sagrābšanu par ķīlnieku; b) noteikta veida uzvedību, kas vērsta pret gaisa kuģi (piemēram, gaisa kuģa katastrofas izraisīšanu, nolaupīšanu vai gaisa kuģa bojāšanu lidojumā); c) noteikta veida uzvedību, kas saistīta ar kuģi (piemēram, ekspluatācijā esoša kuģa vai jūras struktūras sagrābšanu, ekspluatācijā esoša kuģa vai jūras struktūras iznīcināšanu vai tās bojājumu radīšanu, kas apdraud tās drošību, tostarp ekspluatācijā esošā kuģī vai jūras struktūrā ielādētas kravas bojājumu radīšanu); d) bioķīmiska, sprādzienbīstama vai aizdedzinoša ieroča vai ierīces novietošanu, detonēšanu vai izmantošanu jebkādā citā veidā ar nolūku izraisīt nāvi, smagus ievainojumus vai nopietnus materiālus bojājumus vai radīt šādu ietekmi uz noteikta veida transportlīdzekļiem vai iekārtām (piemēram, vilcieni, tramvaji, mehāniskie transportlīdzekļi, publiskie parki un stacijas, iekārtas elektrības, gāzes un telesakaru nodrošināšanai u. c.); e) noteikta veida darbības, kas saistītas ar kodolmateriāliem, radioaktīviem materiāliem vai kodoliekārtām (piemēram, kaitē cilvēku dzīvībai, veselībai vai īpašumam vai citādi traucē sabiedrisko drošību, iznīcinot kodolreaktoru vai neatbilstoši izmantojot radioaktīvos materiālus utt.). vai iesaistīta citās terorisma sagatavošanas, konspirācijas, propagandas vai kūdīšanas darbībās, vai persona, kuru ir pamats turēt aizdomās par šādu darbību veikšanuTerorisma apkarošanas likuma 2. panta 3. punkts.. Parasti ikvienai valsts amatpersonai, kas īsteno Terorisma apkarošanas likumu, ir jāievēro Korejas Konstitūcijā paredzētās pamattiesībasTerorisma apkarošanas likuma 3. panta 3. punkts..Terorisma apkarošanas likumā kā tādā nav noteiktas īpašas pilnvaras, ierobežojumi un garantijas attiecībā uz informācijas vākšanu par personām, kas tiek turētas aizdomās par terorismu, bet ir atsauce uz procedūrām citos likumos. Pirmkārt, pamatojoties uz Terorisma apkarošanas likumu, NIS direktors var vākt 1) informāciju par iebraukšanu Korejas Republikā un izbraukšanu no tās, 2) informāciju par finanšu darījumiem un 3) informāciju par saziņu. Atkarībā no pieprasītās informācijas veida attiecīgās procesuālās prasības ir noteiktas attiecīgi Imigrācijas likumā un Muitas likumā, ARUSFTI vai CPPATerorisma apkarošanas likuma 9. panta 1. punkts.. Lai vāktu informāciju par iebraukšanu Korejā un izbraukšanu no tās, Terorisma apkarošanas likumā sniegta atsauce uz procedūrām, kas izklāstītas Imigrācijas likumā un Muitas likumā. Tomēr pašlaik šajos likumos šādas pilnvaras nav paredzētas. Attiecībā uz saziņas informācijas un finanšu darījumu informācijas vākšanu Terorisma apkarošanas likumā ir minēti ierobežojumi un garantijas, kas minētas CPPA (un sīkāk izklāstītas turpmāk tekstā), un ARUSFTI (kuras, kā jau izklāstīts 2.1. iedaļā, nav būtiskas lēmuma par aizsardzības līmeņa pietiekamību nolūkiem).Turklāt Terorisma apkarošanas likuma 9. panta 3. punktā ir noteikts, ka NIS direktors personas informāciju vai atrašanās vietas informāciju par personu, kas tiek turēta aizdomās par terorismu, var pieprasīt no personas informācijas pārziņaKā definēts PIPA 2. pantā, t. i., publiska iestāde, juridiska persona, organizācija, fiziska persona utt., kas tieši vai netieši apstrādā personas informāciju, lai uzturētu personas informācijas datnes oficiālos vai darījumdarbības nolūkos. vai atrašanās vietas informācijas sniedzējaKā definēts 5. pantā Likumā par atrašanās vietas informācijas aizsardzību, izmantošanu utt. (turpmāk Atrašanās vietas informācijas likums), t. i., ikviens, kas saņēmis Korejas Komunikācijas komisijas atļauju iesaistīties atrašanās vietas informācijas darījumdarbībā.. Šī iespēja attiecas tikai uz brīvprātīgas izpaušanas pieprasījumiem, uz kuriem personas informācijas pārziņiem un atrašanās vietas informācijas sniedzējiem nav pienākuma atbildēt, un jebkurā gadījumā atbildi var sniegt tikai saskaņā ar PIPA un Atrašanās vietas informācijas likumu (sk. 3.2.2.2. iedaļu).3.2.2.2.Ierobežojumi un garantijas, ko piemēro brīvprātīgai informācijas atklāšanai saskaņā ar PIPA un Atrašanās vietas informācijas likumuBrīvprātīgas sadarbības pieprasījumiem saskaņā ar Terorisma apkarošanas likumu jāattiecas tikai uz informāciju par personām, kas tiek turētas aizdomās par terorismu (sk. 3.2.2.1. iedaļu iepriekš). Jebkuram šādam NIS pieprasījumam jāatbilst likumīguma, nepieciešamības un samērīguma principiem, kas izriet no Korejas Konstitūcijas (12. panta 1. punkts un 37. panta 2. punkts)Sk. arī Terorisma apkarošanas likuma 3. panta 2. un 3. punktu., kā arī PIPA prasībām attiecībā uz personas informācijas vākšanu (PIPA 3. panta 1. punkts, sk. 1.2. iedaļu). Turklāt NIS likumā ir noteikts, ka NIS nedrīkst piespiest nevienu iestādi, organizāciju vai fizisko personu darīt neko tādu, kas nav to pienākums, un nevienai personai traucēt īstenot tās tiesības, ļaunprātīgi izmantojot savas oficiālās pilnvaraNIS likuma 11. panta 1. punkts.. Par šā aizlieguma pārkāpumu var piemērot kriminālsodusNIS likuma 19. pants..Personas informācijas pārziņiem un atrašanās vietas informācijas sniedzējiem, kas saņem pieprasījumus no NIS, pamatojoties uz Terorisma apkarošanas likumu, nav pienākuma izpildīt šos pieprasījumus. Tie var izpildīt tos brīvprātīgi, bet tiem ir atļauts to darīt tikai saskaņā ar PIPA un Atrašanās vietas informācijas likumu. Attiecībā uz atbilstību PIPA pārzinim jo īpaši ir jāņem vērā datu subjekta intereses, un tas nedrīkst izpaust informāciju, ja tas varētu negodīgi aizskart personas vai trešās personas interesesPIPA 18. panta 2. punkts. Turklāt saskaņā ar Paziņojumu Nr. 2021-1 par papildu procesuālajiem noteikumiem Likuma par personas informācijas aizsardzību interpretācijai un piemērošanai attiecīgā persona ir jāinformē par informācijas izpaušanu. Izņēmuma gadījumos šādu paziņošanu var atlikt, jo īpaši, ja un kamēr paziņošana apdraudētu notiekošu kriminālizmeklēšanu vai varētu kaitēt citas personas dzīvībai vai veselībai, ja minētās tiesības vai intereses nepārprotami prevalē pār datu subjekta tiesībāmPIPC Paziņojums Nr. 2021-1 par papildu procesuālajiem noteikumiem Likuma par personas informācijas aizsardzību interpretācijai un piemērošanai, III iedaļas 2. punkta iii) apakšpunkts..3.2.2.3.Ierobežojumi un garantijas saskaņā ar CPPAPamatojoties uz Terorisma apkarošanas likumu, izlūkošanas aģentūras var vākt saziņas informāciju (gan saziņas saturu, gan saziņas apstiprinājuma datus) tikai tad, ja tas nepieciešams terorisma apkarošanas darbībām, t. i., darbībām, kas saistītas ar terorisma novēršanu un pretpasākumiem. CPPA procedūras, kas aprakstītas 3.2.1. iedaļā, attiecas uz saziņas informācijas vākšanu terorisma novēršanas nolūkā.3.2.3.Telesakaru uzņēmumu brīvprātīga informācijas izpaušanaPamatojoties uz TBA, telesakaru uzņēmumi var izpildīt pieprasījumu izpaust saziņas datus, kas saņemti no izlūkošanas aģentūras, kura plāno vākt informāciju, lai novērstu draudus valsts drošībaiTBA 83. panta 3. punkts.. Jebkuram šādam pieprasījumam jāatbilst likumīguma, nepieciešamības un samērīguma principiem, kas izriet no Korejas Konstitūcijas (12. panta 1. punkts un 37. panta 2. punkts)Sk. arī Terorisma apkarošanas likuma 3. panta 2. un 3. punktu., kā arī PIPA prasībām attiecībā uz personas informācijas vākšanu (PIPA 3. panta 1. punkts, sk. 1.2. iedaļu iepriekš tekstā). Turklāt piemēro tos pašus ierobežojumus un garantijas, ko piemēro attiecībā uz brīvprātīgu informācijas izpaušanu tiesībaizsardzības nolūkos (sk. 2.2.3. iedaļu)Jo īpaši pieprasījumam ir jābūt rakstiskam, un tajā jānorāda pieprasījuma iemesli, kā arī saite uz attiecīgo lietotāju un pieprasītās informācijas apjoms, un telesakaru pakalpojumu sniedzējam ir jāveic uzskaite un divreiz gadā jāziņo zinātnes un IKT ministram..Telesakaru uzņēmumiem nav pienākuma izpildīt pieprasījumu, bet tie var to darīt brīvprātīgi un tikai saskaņā ar PIPA. Šajā sakarā tie paši pienākumi, tai skaitā attiecībā uz personas informēšanu, attiecas uz telesakaru uzņēmumiem, kad tie saņem pieprasījumus no krimināltiesību aizsardzības iestādēm, kā sīkāk paskaidrots 2.2.3. iedaļā.3.3.PārraudzībaKorejas izlūkošanas aģentūru darbību pārrauga dažādas struktūras. Aizsardzības drošības atbalsta pavēlniecības uzraudzību veic Valsts aizsardzības ministrija saskaņā ar ministrijas Direktīvu par iekšējās revīzijas īstenošanu. NIS uzrauga izpildvara, Nacionālā asambleja un citas neatkarīgas struktūras, kā sīkāk paskaidrots turpmāk.3.3.1.Cilvēktiesību aizsardzības uzraugsJa izlūkošanas aģentūras vāc informāciju par personām, kas tiek turētas aizdomās par terorismu, Terorisma apkarošanas likums paredz pārraudzību, ko veic Terorisma apkarošanas komisija un cilvēktiesību aizsardzības uzraugs (turpmāk HRPO)Terorisma apkarošanas likuma 7. pants..Terorisma apkarošanas komisija cita starpā izstrādā politiku attiecībā uz terorisma apkarošanas darbībām un pārrauga terorisma apkarošanas pasākumu īstenošanu, kā arī dažādu kompetento iestāžu darbības terorisma apkarošanas jomāTerorisma apkarošanas likuma 5. panta 3. punkts.. Komisiju vada premjerministrs, un tās sastāvā ir vairāki ministri un valsts aģentūru vadītāji, tostarp ārlietu ministrs, tieslietu ministrs, valsts aizsardzības ministrs, iekšlietu un drošības ministrs, NIS direktors, Valsts policijas aģentūras ģenerālkomisārs un Finanšu pakalpojumu komisijas priekšsēdētājsTerorisma apkarošanas likuma Izpildes dekrēta 3. panta 1. punkts.. Veicot izmeklēšanu terorisma apkarošanas jomā un izsekojot personas, kas tiek turētas aizdomās par terorismu, lai vāktu informāciju vai materiālus, kas vajadzīgi terorisma apkarošanas darbībām, NIS direktoram ir jāziņo Terorisma apkarošanas komisijas priekšsēdētājam (t. i., premjerministram)Terorisma apkarošanas likuma 9. panta 4. punkts..Turklāt ar Terorisma apkarošanas likumu izveidots HRPO amats, lai aizsargātu personu pamattiesības pret pārkāpumiem, ko izraisījušas terorisma apkarošanas darbībasTerorisma apkarošanas likuma 7. pants.. HRPO ieceļ Terorisma apkarošanas komisijas priekšsēdētājs no to personu vidus, kuras atbilst Terorisma apkarošanas likuma Izpildes dekrētā uzskaitītajām kvalifikācijām (t. i., jebkura persona, kurai ir advokāta kvalifikācija, ar vismaz desmit gadu darba pieredzi vai ar speciālām zināšanām cilvēktiesību jomā, un kura vismaz desmit gadus ir strādājusi (vismaz) kā asociētais profesors vai ir strādājusi kā augsta amatpersona valsts aģentūrās vai pašvaldībās, vai ar vismaz desmit gadu pieredzi cilvēktiesību jomā, piemēram, nevalstiskajā organizācijā)Terorisma apkarošanas likuma Izpildes dekrēta 7. panta 1. punkts.. HRPO ieceļ uz diviem gadiem (ar iespēju pagarināt pilnvaru termiņu), un to var atcelt no amata tikai konkrētu, ierobežotu pamatojumu un pamatota iemesla dēļ, piemēram, ja tas ir apsūdzēts krimināllietā saistībā ar tā pienākumiem, ja tas ir izpaudis konfidenciālu informāciju vai ilgstošas garīgas vai fiziskas darbnespējas dēļTerorisma apkarošanas likuma Izpildes dekrēta 7. panta 3. punkts..Attiecībā uz pilnvarām HRPO var sniegt ieteikumus, lai uzlabotu cilvēktiesību aizsardzību, ko veic terorisma apkarošanas darbībās iesaistītās aģentūras, un izskatīt civilus lūgumrakstus (sk. 3.4.3. iedaļu)Terorisma apkarošanas likuma Izpildes dekrēta 8. panta 1. punkts.. Ja var pamatoti konstatēt cilvēktiesību pārkāpumu oficiālo pienākumu izpildē, HRPO var ieteikt atbildīgās aģentūras vadītājam novērst šādu pārkāpumuTerorisma apkarošanas likuma Izpildes dekrēta 9. panta 1. punkts. HRPO autonomi lemj par ieteikumu pieņemšanu, bet par šādiem ieteikumiem ir jāziņo Terorisma apkarošanas komisijas priekšsēdētājam.. Savukārt atbildīgajai aģentūrai ir jāinformē HRPO par darbībām, kas veiktas, lai īstenotu šādu ieteikumuTerorisma apkarošanas likuma Izpildes dekrēta 9. panta 2. punkts.. Ja aģentūra neīstenotu HRPO ieteikumu, šis jautājums tiktu nodots izskatīšanai komisijai, tostarp tās priekšsēdētājam, proti, premjerministram. Līdz šim nav bijuši gadījumi, kad HRPO ieteikumi nav īstenoti.3.3.2.Nacionālā asamblejaKā aprakstīts 2.3.2. iedaļā, Nacionālā asambleja var izmeklēt un pārbaudīt publiskās iestādes un šajā sakarā pieprasīt dokumentu publiskošanu un izsaukt lieciniekus. Attiecībā uz jautājumiem, kas ir NIS jurisdikcijā, šo parlamentāro pārraudzību veic Nacionālās asamblejas Izlūkošanas komitejaLikuma par Nacionālo asambleju 36. pants un 37. panta 1. punkta 16. apakšpunkts.. NIS direktors, kas pārrauga aģentūras pienākumu izpildi, ziņo Izlūkošanas komitejai (kā arī prezidentam)NIS likuma 18. pants.. Pati Izlūkošanas komiteja var arī pieprasīt ziņojumu par konkrētu jautājumu, uz kuru NIS direktoram ir jāatbild nekavējotiesNIS likuma 15. panta 2. punkts.. Viņš var atteikties sniegt atbildi vai liecināt Izlūkošanas komitejai tikai attiecībā uz valsts noslēpumiem, kas saistīti ar militāriem, diplomātiskiem vai Ziemeļkorejas jautājumiem, ja sabiedrības informētība var nopietni ietekmēt valsts likteniNIS likuma 17. panta 2. punkts. Valsts noslēpumi ir definēti kā fakti, pierādījumi vai informācija, kas klasificēti kā valsts noslēpumi, kuriem piekļūt atļauts ierobežotam personu lokam un kurus nedrīkst izpaust nevienai citai valstij vai organizācijai, lai izvairītos no nopietna kaitējuma valsts drošībai, sk. NIS likuma 13. panta 4. punktu.. Šādā gadījumā Izlūkošanas komiteja var pieprasīt paskaidrojumu no premjerministra. Ja šādu paskaidrojumu neiesniedz septiņu dienu laikā pēc pieprasījuma iesniegšanas, atbildi vai liecību vairs nevar noraidīt.Ja Nacionālā asambleja konstatē nelikumīgas vai nepareizas darbības, tā var pieprasīt, lai attiecīgā publiskā iestāde veic korektīvus pasākumus, tostarp piešķir kompensāciju, veic disciplinārus pasākumus un uzlabo savas iekšējās procedūrasLikuma par pārbaudēm un izmeklēšanu valsts pārvaldes jomā 16. panta 2. punkts.. Pēc šāda pieprasījuma iestādei jārīkojas nekavējoties un par rezultātiem jāziņo Nacionālajai asamblejai. Pastāv īpaši noteikumi par parlamentāro pārraudzību attiecībā uz saziņu ierobežojošu pasākumu izmantošanu (t. i., saziņas satura vākšanu) saskaņā ar CCPACPPA 15. pants.. Attiecībā uz pēdējo minēto Nacionālā asambleja var lūgt izlūkošanas aģentūru vadītājus sniegt ziņojumu par jebkādiem īpašiem saziņu ierobežojošiem pasākumiem. Turklāt tā var veikt kabeļu noklausīšanās iekārtu pārbaudes uz vietas. Visbeidzot, izlūkošanas aģentūrām, kas vākušas informāciju, un operatoriem, kas ir izpauduši satura informāciju valsts drošības nolūkos, pēc Nacionālās asamblejas pieprasījuma ir jāziņo par šādu izpaušanu.3.3.3.Revīzijas un inspekcijas padomeBAI veic tādas pašas pārraudzības funkcijas attiecībā uz izlūkošanas aģentūrām kā krimināltiesību aizsardzības jomā (sk. 2.3.2. iedaļu)Tāpat kā Nacionālās asamblejas Izlūkošanas komitejas gadījumā, NIS direktors var atteikties sniegt atbildi BAI tikai par jautājumiem, kas ir valsts noslēpumi, un ja sabiedrības informētība varētu nopietni kaitēt valsts drošībai (NIS likuma 13. panta 1. punkts)..3.3.4.Personas informācijas aizsardzības komisijaAttiecībā uz datu apstrādi valsts drošības nolūkos, tostarp vākšanas posmu, PIPC veic papildu pārraudzību. Kā sīkāk paskaidrots 1.2. iedaļā, tas ietver PIPA 3. pantā un 58. panta 4. punktā izklāstītos vispārējos principus un pienākumus, kā arī PIPA 4. pantā garantēto individuālo tiesību īstenošanu. Turklāt saskaņā ar PIPA 7-8. panta 3. un 4. punktu un 7-9. panta 5. punktu PIPC pārraudzība attiecas arī uz iespējamiem tādu noteikumu pārkāpumiem, kas ietverti īpašos tiesību aktos, kuros noteikti ierobežojumi un garantijas attiecībā uz personas informācijas vākšanu, piemēram, CPPA, Terorisma apkarošanas likums un TBA. Ņemot vērā PIPA 3. panta 1. punktā noteiktās prasības likumīgai un godprātīgai personas informācijas vākšanai, jebkāds šo likumu pārkāpums ir PIPA pārkāpums. Tādējādi PIPC ir pilnvaras izmeklētPIPA 63. pants. to tiesību pārkāpumus, kas reglamentē piekļuvi datiem valsts drošības nolūkos, kā arī PIPA apstrādes noteikum