ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3)

No kopējā skaita paraugu, kas norādīts saskaņā ar I un II pielikumu, ikvienai dalībvalstij jāņem un jāanalizē: a) vismaz desmit paraugi no zīdaiņu barības, kuras pamatā ir lielākoties dārzeņi, augļi vai graudaugi. b) tāds skaits paraugu (mazākais viens paraugs, ja tāds pieejams) no bioloģiskās lauksaimniecības produktiem, kas atbilst bioloģiskās lauksaimniecības produktu tirgus daļai katrā dalībvalstī.
(9)

No brīvības sniegt kolektīvā pārvaldījuma pakalpojumus pāri valstu robežām izriet, ka tiesību īpašnieki var brīvi izvēlēties kolektīvo tiesību pārstāvi, lai pārvaldītu tiesības, kas vajadzīgas, lai sniegtu likumīgus tiešsaistes pakalpojumus visā Kopienā. No minētajām tiesībām izriet iespēja uzticēt vai nodot citam kolektīvo tiesību pārstāvim visas tiesības vai daļu šo tiesību veikt darbības tiešsaistē neatkarīgi no kolektīvo tiesību pārstāvja vai tiesību īpašnieka mītnes dalībvalsts vai valstspiederības.
ar šādu punktu aizstāj II pielikuma IV sadaļas 12. panta 5. punktu:

“5. Par MM kontiem un to subkontiem atlīdzību veic, piemērojot nulles procentu likmi vai noguldījumu iespējas likmi, atkarībā no tā, kura no tām ir zemāka, izņemot gadījumus, ja tos izmanto, lai turētu.

a) obligātās rezerves;

b) virsrezerves;

c) valdības noguldījumus, kas definēti Pamatnostādnes (ES) 2019/671 (ECB/2019/7) 2. panta 5) punktā.

Obligāto rezervju gadījumā atlīdzības par turējumiem aprēķināšanu un izmaksāšanu nosaka Padomes Regula (EK) Nr. 2531/98 (*1) un Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) 2021/378 (ECB/2021/1) (*2).

Virsrezervju gadījumā atlīdzības par turējumiem aprēķināšanu un izmaksāšanu nosaka Lēmums (ES) 2019/1743 (ECB/2019/31) (*3).

Valdības noguldījumu gadījumā atlīdzību par turējumiem regulē ar šādiem valdības noguldījumiem saistītie noteikumi, kas izklāstīti Pamatnostādnes (ES) 2019/671 (ECB/2019/7) (*4) 4. pantā.
1. mērķis: Datu stabilitāte – krājumu dati

Būtība: Rādītāju noteiks katrai rezidences valsts/sektora kombinācijai pēc monetāras summas svērtā “izmaiņu indeksa” veidā. Indeksa vērtība “1” norāda, ka attiecīgais atribūts nav mainījies nevienam no tā pamatā esošajiem vērtspapīriem, savukārt indeksa vērtība “0” norāda, ka attiecīgais atribūts ir mainījies visiem vērtspapīriem. Ja indekss samazinās zem vērtības “1”, identificēs tos atsevišķos vērtspapīrus, kuru indekss ir mainījies, izraisot indeksa samazināšanos, lai pārbaudītu izmaiņas, līdz tiek panākta atbilstība robežvērtībai. Notikumi, kas izraisa indeksa izmaiņas: Diskrētu atribūtu gadījumā indeksa izmaiņu izraisītājs ir atšķirība attiecībā pret iepriekšējo mēnesi. Nepārtrauktu atribūtu gadījumā indeksa izmaiņu izraisītājs ir tāda atšķirība attiecībā pret iepriekšējo mēnesi, kas pārsniedz norādīto robežvērtību. Aptvērums: Šis DKP rādītājs aptver visas ieguldījumu fondu akcijas, pašu kapitālu un parāda vērtspapīrus, tostarp sertifikātus.

1. mērķis paredzēts krājumu datu stabilitātes novērtēšanai. Jebkura mēneša starpība, kas izraisa indeksa izmaiņas, izraisa DKP izņēmumu attiecībā uz izvades plūsmas datu atribūtiem, uz kuriem attiecas 1. mērķis. Attiecībā uz katru no tālāk minētajiem emitentu sektoriem Eiropas kontu sistēmā (EKS 2010) (2) neverificēti DKP izņēmumi nemazina stabilu datu īpatsvaru virs DKP robežvērtības: — S.11 “nefinanšu sabiedrības” — S.121 “centrālā banka” — S.122 “noguldījumus pieņemošas sabiedrības, izņemot centrālo banku” — S.123 “naudas tirgus fondi (NTF)” — S.124 “ieguldījumu fondi, izņemot NTF” — S.125 “citi finanšu starpnieki, izņemot apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondus” — S.126 “finanšu palīgsabiedrības” — S.127 “piesaistītās finanšu iestādes un naudas aizdevēji” — S.128 “apdrošināšanas sabiedrības (AS)” — S.129 “pensiju fondi (PF)” — S.13 “vispārējā valdība”

Tiešie atribūti: Issue date, maturity date for debt, nominal currency, quotation basis, ESA 2010 instrument classification, primary asset classification 2, CSDB issuer identifier, issuer domicile country, (1) ESA 2010 issuer sector, issuer European Classification of Economic Activities (NACE) classification, entity status, amount outstanding, number outstanding, security status, coupon-related attributes, accrued income factor, price value, price value type, monthly average price, issue price, redemption price, instrument supplementary information, last split factor, last split date.
9)

ar šādu punktu aizstāj 4. panta 1. punktu: “1. NCB var lemt par to, vai sniegt ECB statistisko informāciju par vērtspapīriem bez ISIN koda, kuri ir monetāro finanšu iestāžu (MFI), ieguldījumu fondu (IF), vērtspapīrošanas darījumos iesaistīto finanšu instrumentsabiedrību (FIS) un apdrošināšanas sabiedrību, uz kurām attiecas Regula (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24), turējumā vai kurus tur vērtspapīru kontu turētāji: i) rezidentu klientu vārdā, uz kuriem neattiecas Regula (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24), ii) to nefinanšu klientu vārdā, kuri ir citas euro zonas dalībvalsts rezidenti, vai iii) to klientu vārdā, kuri ir ārpus euro zonas dalībvalstu rezidenti, kā noteikts Regulā (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24), un kuriem nav piešķirts atbrīvojums no pārskatu sniegšanas prasībām saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24).”;
4)

pamatnostādnes 19. pantu groza šādi: a) panta 3. punktu aizstāj ar šādu: “3. Komisijas maksas iekļauj peļņas un zaudējumu aprēķinā.” ; b) panta 4. punktu aizstāj ar šādu: “4. Procentu likmes mijmaiņas darījumus pārvērtē individuāli, vajadzības gadījumā izsakot euro pēc valūtas tagadnes kursa. Tiek ieteikts nerealizētos zaudējumus, kas gada beigās iekļauti peļņas un zaudējumu aprēķinā, sekojošos gados amortizēt, nākotnes procentu likmju mijmaiņas darījumu gadījumā amortizāciju sākot no darījuma novērtējuma dienas, kā arī veicot to lineāri. Nerealizētos pārvērtēšanas guvumus kreditē pārvērtēšanas kontā.” ; c) pievieno šādu 5. punktu: “5. Procentu likmju mijmaiņas darījumiem, kuru klīringu veic caur centrālajiem darījuma partneriem: a) sākotnējo starpību reģistrē kā atsevišķu aktīvu, ja to iegulda naudā. Ja to iegulda vērtspapīru formā, tad tā bilancē nemainās; b) ikdienas izmaiņas starpībā līdz tirgus vērtībai iekļauj peļņas un zaudējumu aprēķinā, un tās ietekmē valūtas pozīciju; c) uzkrātos procentus nodala no realizētā rezultāta un fiksē peļņas un zaudējumu kontā, ievērojot bruto principu.” ;
8.

“Dalībvalsts ieņēmumi no ES budžeta” [1.B.8] atbilst “Subsīdijas” (D.3), ko maksā no ES budžeta [1.B.9], pieskaitot “Citi kārtējie pārvedumi” (D.7), ko no ES budžeta maksā valdībai [1.B.10], pieskaitot “Citi kārtējie pārvedumi” (D.7), ko no ES budžeta maksā nevalstiskām vienībām [1.B.11], pieskaitot “Kapitāla pārvedumi” (D.9), ko no ES budžeta maksā valdībai [1.B.12], pieskaitot “Kapitāla pārvedumi” (D.9), ko no ES budžeta maksā nevalstiskām vienībām [1.B.13].
5)

ar šādu pantu aizstāj 4. pantu: “4. pants Datu vākšana saistībā ar naudas infrastruktūru un 2010. gada 16. septembra Lēmumu ECB/2010/14, kurus ziņo katru pusgadu 1. NCB IIIa pielikumā norādītos datus par naudas infrastruktūru Eiropas Centrālajai bankai sniedz katru pusgadu. 2. Pirmoreiz NCB IIIa pielikumā norādītos datus Eiropas Centrālajai bankai sniedz datumos, kas minēti 7. punktā, bet pēc tam – katru pusgadu. Eiropas Centrālajai bankai sniegto datu pamatā ir jābūt datiem, ko saskaņā ar Lēmuma ECB/2010/14 IV pielikumu NCB ieguvušas no skaidrās naudas apstrādes iestādēm. 3. Ņemot vērā to, ka saskaņā ar Lēmuma ECB/2010/14 13. pantu NCB skaidrās naudas apstrādes iestādēm Lēmuma ECB/2010/14 IV pielikumā norādīto datu sniegšanai var piešķirt vienu gadu ilgu pārejas periodu, NCB Eiropas Centrālajai bankai IIIb pielikumā norādītos datus iesniedz 2011. gada oktobrī vai 2012. gada aprīlī atkarībā no tā, vai tās skaidrās naudas apstrādes iestādēm ir vai, attiecīgi, nav piešķīrušas šādu pārejas periodu. Sākot ar 2012. gada oktobri, šie dati ir 2. punktā norādītie dati. 4. Lai nosūtītu datus, kas minēti 1.–3. punktā, NCB izmanto CIS 2 datu pārraides mehānismu. 5. Katru gadu vēlākais līdz sestajai oktobra darba dienai NCB nosūta 1.–3. punktā minētos datus par pārskata periodu no attiecīgā gada janvāra līdz jūnijam. 6. Katru gadu, vēlākais, līdz sestajai aprīļa darba dienai NCB nosūta 1.–3. punktā minētos datus par pārskata periodu no iepriekšējā gada jūlija līdz decembrim. 7. Pirmā ar Lēmumu ECB/2010/14 saistīto datu nosūtīšana notiek šādi: a) 2012. gada oktobrī datus nosūta to dalībvalstu NCB, kas ieviesušas euro 2011. gada 1. janvārī vai agrāk, un b) to dalībvalstu NCB, kas ieviesušas euro pēc 2011. gada 1. janvāra, datus nosūta nākamā gada oktobrī pēc euro ieviešanas.”;
5)

5. papildinājuma tabula tiek aizstāta ar šādu tabulu: “EUROSISTĒMAS INTERNETA LAPAS Centrālā Banka Interneta lapa European Central Bank www.ecb.europa.eu Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique www.nbb.be vai www.bnb.be Deutsche Bundesbank www.bundesbank.de Central Bank and Financial Services Authority of Ireland www.centralbank.ie Bank of Greece www.bankofgreece.gr Banco de España www.bde.es Banque de France www.banque-france.fr Banca d’Italia www.bancaditalia.it Central Bank of Cyprus www.centralbank.gov.cy Banque centrale du Luxembourg www.bcl.lu Bank Ċentrali ta' Malta/Central Bank of Malta www.centralbankmalta.org De Nederlandsche Bank www.dnb.nl Österreichische Nationalbank www.oenb.at Banco de Portugal www.bportugal.pt Národná banka Slovenska www.nbs.sk Banka Slovenije www.bsi.si Suomen Pankki www.bof.fi”
Eiropas Klimata, infrastruktūras un vides izpildaģentūras ieņēmumu un izdevumu pārskats par 2021. finanšu gadu – Budžeta grozījumi Nr. 4

(2021/C 485/14)

IEŅĒMUMI

Sadaļa Nodaļa Pozīcija 2021. gada budžets Budžeta grozījums Nr. 4 Jaunā summa 1 EIROPAS SAVIENĪBAS IEMAKSA 1 0 EIROPAS SAVIENĪBAS IEMAKSA 44 349 455 –4 119 926 40 229 529 1. sadaļa – Kopā 44 349 455 –4 119 926 40 229 529 2 TREŠO VALSTU PIEDALĪŠANĀS 2 0 TREŠO VALSTU PIEDALĪŠANĀS 7 200 545 –2 130 074 5 070 471 2. sadaļa – Kopā 7 200 545 –2 130 074 5 070 471 KOPSUMMA 51 550 000 –6 250 000 45 300 000

IZDEVUMI

Sadaļa Nodaļa Pozīcija 2021. gada budžets Budžeta grozījums Nr. 4 Jaunā summa 1 PERSONĀLA IZDEVUMI 1 1 ALGAS, PABALSTI UN IZMAKSAS 39 180 000 –4 450 000 34 730 000 1 2 SOCIĀLIE, MEDICĪNISKIE UN APMĀCĪBAS IZDEVUMI 2 686 045 – 212 045 2 474 000 1. sadaļa – Kopā 41 866 045 –4 662 045 37 204 000 2 INFRASTRUKTŪRA UN DARBĪBAS IZDEVUMI 2 1 CELTNIECĪBAS IZDEVUMI 3 103 000 –15 000 3 088 000 2 2 IKT 2 187 000 –96 000 2 091 000 2 3 KUSTAMAIS ĪPAŠUMS UN KĀRTĒJĀS DARBĪBAS IZMAKSAS 843 500 – 252 000 591 500 2. sadaļa – Kopā 6 133 500 – 363 000 5 770 500 3 PROGRAMMU ATBALSTA IZDEVUMI 3 1 PROGRAMMU ATBALSTA IZDEVUMI 3 550 455 –1 224 955 2 325 500 3. sadaļa – Kopā 3 550 455 –1 224 955 2 325 500 KOPSUMMA 51 550 000 –6 250 000 45 300 000

Štatu saraksts 1

Funkciju grupa un pakāpe (1) 2021 2020 Atļautas saskaņā ar Savienības budžetu Faktiski aizpildītas (stāvoklis 2019. gada 31. decembrī) Atļautas saskaņā ar Savienības budžetu Pastāvīgās amata vietas Pagaidu amata vietas Pastāvīgās amata vietas Pagaidu amata vietas Pastāvīgās amata vietas Pagaidu amata vietas AD 16 — — — — — — AD 15 — 1 — — — — AD 14 — 9 — 7 — 7 AD 13 — 12 — 9 — 9 AD 12 — 18 — 5 — 5 AD 11 — 19 — 5 — 5 AD 10 — 12 — 5 — 5 AD 9 — 17 — 7 — 9 AD 8 — 15 — 10 — 12 AD 7 — 11 — 10 — 10 AD 6 — 2 — 2 — 2 AD 5 — — — — — 3 starpsumma AD — 116 — 60 — 67 AST 11 — — — — — — AST 10 — — — — — — AST 9 — — — — — — AST 8 — — — — — — AST 7 — 2 — 1 — 1 AST 6 — 3 — 2 — 2 AST 5 — 4 — 3 — 3 AST 4 — 3 — 3 — 3 AST 3 — 1 — 1 — 2 AST 2 — — — — — — AST 1 — — — — — — starpsumma AST — 13 — 10 — 11 AST/SC 6 — — — — — — AST/SC 5 — — — — — — AST/SC 4 — — — — — — AST/SC 3 — — — — — — AST/SC 2 — — — — — — AST/SC 1 — — — — — — starpsumma AST/SC — — — — — — Kopā — 129 — 70 — 78 Kopsumma 129 70 78 (1)

Līgumdarbinieku skaita (pilnas darba slodzes ekvivalenta izteiksmē) un valstu norīkoto ekspertu skaita aplēse

Līgumdarbinieku amati 2021 2020 FG IV 266 144 FG III 101 72 FG II 36 33 FG I — — Kopā 403 249

(1) Pending the finalisation of the delegation process to the executive agencies of operational programmes for the period 2021-2027, the delegation related to the completion of the legacy programmes prior to 2021 will continue in 2021. Therefore, until this finalisation this establishment plan, which reflects a staffing level corresponding to the authorized level of 2020, continues to apply.
4.

pauž bažas, ka Kopuzņēmums par gada pārskatos iekļauto pakārtoto darījumu likumību un pareizību saņēmis Revīzija palātas atzinumu ar piezīmi, pamatojoties uz to, ka ex post revīzijās konstatētais kļūdu īpatsvars bija 6,84 %; ņem vērā, ka Kopuzņēmums pabeidza ex post revīzijas par EUR 2 200 000 (18,8 % no pieņemtā Kopuzņēmuma ieguldījuma saistībā ar pirmo konkursu, ko Kopuzņēmums bija apstiprinājis līdz 2011. gada jūnijam); pauž nožēlu par to, ka, pamatojoties uz Kopuzņēmuma pirmajām revīzijām, piemērojot savu metodiku, konstatētais kļūdu īpatsvars bija 4,58 %, savukārt atlikušo kļūdu īpatsvars – 3,72 %; vēlas, lai Revīzijas palāta un Kopuzņēmums vienotos par tādu revīzijas metodiku, kas vienādās ex post revīzijās sniedz vienādus rezultātus; atkārtoti norāda, ka Kopuzņēmumam nekavējoties jāuzlabo ex ante pārbaužu kvalitāte, jo īpaši saistībā ar dotāciju pārvaldību; prasa informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par Kopuzņēmuma vēlāk veikto ex post revīziju rezultātiem;
4.

atzinīgi vērtē to, ka ir izstrādāts visaptverošs procesu kopums, lai uzraudzītu un ziņotu par gada darba programmas īstenošanu un resursu izmantošanu; tomēr norāda, ka ir jāveic turpmāki uzlabojumi, ņemot vērā to, ka 67 no 77 budžeta apropriāciju pārvietojumiem tika veikti 2011. gada beigās, kas liecina par nepilnībām budžeta plānošanā un programmu plānošanā; prasa veikt strukturālus pasākumus, lai novērstu šo situāciju;
7.

konstatē, ka saskaņā ar gada pārskatiem EUR 3 339 551,93 no saistību apropriācijām, par kurām līdz 2011. gada beigām bija noslēgti līgumi, bet vēl nebija veikti maksājumi, tika pārnestas uz 2012. gadu un ka šīs apropriācijas ir 50 % no kopējām saistībām; turklāt konstatē, ka kopējais pārnesto un atcelto apropriāciju (t. i., apropriāciju, kas pārnestas no 2010. gada un nav izlietotas 2011. gadā) apmērs ir EUR 295 741,61, jo šis bija pirmais pilnais darbības gads, kura otrajā pusgadā darbinieki pirmoreiz sāka dažādas iepirkuma procedūras un pasākumus, ietverot novēloto pieprasījumu prezidentūras pasākuma rīkošanai; aicina Institūtu informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par pasākumiem, kas veikti, lai nākotnē nodrošinātu apmierinošu budžeta izpildes līmeni;
12.

norāda, ka Aģentūra ir ieviesusi līgumu piešķiršanas procedūru, lai mazinātu iespējamos interešu konfliktus, un iekšējās revīzijas dienesti (IRD) šo procedūru pārbaudīja un sniedza deviņus ieteikumus, un tie visi tika ieviesti; norāda, ka IRD dažus no Aģentūras ieviestajiem pasākumiem uzskata par labu praksi, jo īpaši IT lietojumprogrammu attiecībā uz līgumu slēgšanu saistībā ar iepirkuma procedūru, kuru Aģentūra izstrādāja ar mērķi izstrādāt iepirkuma procesu standarta dokumentāciju; norāda, ka IT lietojumprogrammas “matricas” budžeta modulis, ko Aģentūra izmanto projekta vadībā, ir saistīts ar grāmatvedības uzskaites dokumentiem, kas pamatojas uz uzkrājumu grāmatvedību, un tas ļauj ik dienu tiešsaistē atjaunināt budžeta izpildes norisi;
9.

atgādina, ka no 2010. gada jūnija līdz 2011. gada aprīlim Aģentūras izpilddirektore bija nevalstiskās organizācijas (NVO) “Earthwatch“, kas darbojas starptautiskā vides labdarības jomā, Starptautiskās konsultatīvās padomes pilnvarotā un locekle un ka bija saņemta kļūdaina informācija par to, ka viņa bijusi Worldwatch Europe Eiropas konsultatīvās padomes locekle; konstatē, ka viņa atkāpās no amatiem Earthwatch pēc tam, kad Revīzijas palātas priekšsēdētājs sniedza šādu ieteikumu, norādot uz iespējamu interešu konfliktu;
19.

ņemot vērā Kopuzņēmuma sniegtos komentārus, pieņem zināšanai, ka 2. uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus projekti attīstās pat lēnāk un ka līdz 2010. gada beigām tikai par 6 no tiem varēja parakstīt Kopuzņēmuma dotāciju nolīgumus, bet atlikušie pieci kavējas šādu iemeslu dēļ: — trim projektiem ir koordinatori no Itālijas, kuri joprojām gaida valsts dekrētu un nav piekrituši sevis aizstāšanai ar partneriem no citām valstīm, — projekts SMART tika definēts no jauna pēc tam, kad Francija atcēla finansējuma piešķiršanu budžeta samazinājumu dēļ vairākus mēnešus pēc Publisko iestāžu padomes lēmuma par finansējumu, — projekts MIRANDELA bija gatavs parakstīšanai, taču pēdējā brīdī tika nomainīta par parakstīšanu atbildīgā persona;
5.

aicina Biroju nekavējoties veikt pasākumus, lai samazinātu pārnesto apropriāciju lielo apmēru; norāda – Revīzijas palāta ir konstatējusi, ka pārnestās apropriācijas EUR 22 600 000 apmērā ir 25 % no 2010. gada budžeta; turklāt pauž vilšanos par to, ka pārnesto apropriāciju sadalījums veidoja 49 % no izdevumiem II sadaļā “Administratīvās izmaksas” un 59 % no izdevumiem III sadaļā “Pamatdarbības izdevumi”;
12.

pauž bažas par to, ka Revīzijas palāta atkal ir konstatējusi nepilnības darbā pieņemšanas procedūru īstenošanā; jo īpaši norāda uz to, ka vēl joprojām ir pārāk daudz neaizpildītu amata vietu (13 %), lai gan to ir mazāk nekā 2009. gadā (24 %), 2008. gadā (26 %) un 2007. gadā (33 %); tādēļ aicina Aģentūru izstrādāt vispusīgu darbā pieņemšanas pasākumu plānu, kas ļautu ievērojami samazināt neaizpildīto amata vietu skaitu, un par to attiecīgi informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi;
2.

no Aģentūras sniegtās informācijas konstatē, ka to finansē no nozares uzņēmumu maksas par ķīmisko vielu reģistrēšanu, taču iespējams arī finansējums no Savienības līdzekļiem;
F.

tā kā Parlamentam adresētajās atbildēs Aģentūra sniedza budžeta izpildes apstiprinātājiestādei jaunāko informāciju par to, kādā mērā tā īstenojusi IRD ieteikumus, norādot, ka: — no IRD ieteikumiem saistībā ar 2009. gadā veikto revīziju cilvēkresursu pārvaldības jomā patlaban ir izpildīts viens no trijiem “ļoti nozīmīgajiem” ieteikumiem un turpinās pārējo divu īstenošana, — no IRD ieteikumiem saistībā ar 2008. gadā veikto revīziju par administratīvajām procedūrām, kuras tiek izmantotas, Aģentūrai izstrādājot cilvēkiem domātu zāļu zinātnisko novērtējumu, patlaban ir izpildīti trīs “ļoti nozīmīgie” ieteikumi, savukārt “izšķirīgais” ieteikums un viens no “ļoti nozīmīgajiem” ieteikumiem (darbinieku interešu konfliktu pārvaldība un konkrētas vadlīnijas) attiecīgi ir pārklasificēti par “ļoti nozīmīgu” un “nozīmīgu” ieteikumu, — no IRD ieteikumiem saistībā ar 2005. gadā veikto revīziju par iekšējās kontroles standartu (IKS) ieviešanu patlaban ir izpildīts viens no diviem “ļoti nozīmīgajiem” ieteikumiem,
18.

norāda, ka viena no vājajām vietām Parlamenta drošības sistēmā pašlaik ir tā, ka, deputātiem ienākot ēkās un izejot no tām, caurlaides netiek elektroniski pārbaudītas; uzskata, ka deputātiem jāizvirza obligāta prasība uzrādīt caurlaidi, ienākot Parlamentā un izejot no tā;
7.

atkārtoti uzsver, ka desmitā EAF pārziņā jābūt ierobežotam jomu skaitam, vienlaikus iesaistot nevalstiskās organizācijas (NVO), kas efektīvi darbojas vietējā līmenī un kam pienācīgi veikta revīzija, lai novērstu mērķu izkliedēšanas nelabvēlīgo ietekmi; aicina Komisiju izmantot vietējās un Eiropas mēroga NVO, ņemot vērā to nopelnus, jo īpaši tad, ja NVO starptautiskas organizācijas (vairāku līdzekļu devēju ieguldījumu fondi) spēj efektīvāk un izmaksu ziņā lietderīgāk vadīt projektus un programmas, nekā to dara Komisija, un ja to darbības rezultātā tiek izstrādāti projekti, kas saglabā ilgtspēju, beidzoties to finansiālajam atbalstam; mudina Komisiju sniegt Parlamentam skaidru informāciju par NVO pašu līdzekļu struktūru, kurus izmanto konkrētiem projektiem, ko daļēji finansē ar EAF starpniecību un daļēji ar NVO pašu līdzekļiem;
7.

aicina EIF stingri ievērot pamatregulas noteikumus, it īpaši gadījumos, kad tiek veikti pārvietojumi starp dažādām budžeta sadaļām; tomēr uzskata, ka budžeta līdzekļu sadali pēc darbības jomām ir grūti īstenot sistēmā, kur ar personālu saistītie un administratīvie izdevumi tiek nošķirti no darbības izdevumiem, it īpaši aģentūrā, kuras pamatdarbība ir politikas analīze, informācijas un pieredzes izplatīšana un apmaiņa un atbalsts partnervalstu veiktspējas palielināšanai;
6.

ņem vērā, ka Aģentūra pārnesa uz nākamo gadu EUR 3 400 000 (proti, 44 % no tās darbības izdevumiem), no kuriem aptuveni EUR 1 000 000 bija paredzēts saistībām, kas pilnībā attiecās uz 2009. finanšu gadu; turklāt uzsver, ka šāds stāvoklis neatbilst gada pārskata principam; tādēļ aicina pareizas finanšu pārvaldības labad pielāgot budžeta tāmi faktiskajām vajadzībām; tomēr atzīmē Aģentūras atbildi, kurā norādīts, ka projektu sarežģītības dēļ to pabeigšana aizņēma ievērojami vairāk laika, nekā sākotnēji paredzēts; taču atzinīgi vērtē to, ka Aģentūra ir uzlabojusi tās darbības izdevumu uzraudzību un plānošanu, tādējādi nepieļaujot ievērojamu līdzekļu ieguldīšanu gada beigās;
5.

pieņem zināšanai Revīzijas palātas konstatējumu, ka 2008. gadā Eurojust atkal ir bijušas problēmas saistībā ar apropriāciju pārnešanu, lai gan pārnesto apropriāciju līmenis vairs nav tik augsts kā iepriekšējā finanšu gadā (13 % no galīgā budžeta apropriācijām salīdzinājumā ar 2007. gadā pārnestajiem 25 %); tomēr ar bažām konstatē, ka ir paaugstinājies no iepriekšējā finanšu gada pārnesto un anulēto apropriāciju līmenis (proti, EUR 1 000 000 jeb 25 % pārnesto apropriāciju) un ka šis stāvoklis neatbilst gada pārskata principam; tādēļ prasa Eurojust īstenot pasākumus, lai novērstu šādas situācijas atkārtošanos nākotnē, un par to attiecīgi informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi;
22.

aicina Padomes ģenerālsekretāru/augsto pārstāvi KĀDP jomā vēlākais līdz 2009. gada 15. maijam sniegt Parlamenta kompetentajai komitejai izsmeļošas rakstiskas atbildes uz šādiem jautājumiem: A. par ārpusbudžeta kontiem (comptes hors budget) (sk. iekšējā revidenta ieteikumu R.2 par 2007. gadu): — Cik ārpusbudžeta (hors budget) kontu Padomei bija 2007. gadā? — Kad šie konti tika izveidoti un kādam mērķim? — Kāds ir šo kontu juridiskais pamats? Kāda summa ir katrā no kontiem? — Visu 2007. finanšu gadā veikto pārskaitījumu saraksts par katru no kontiem, kā arī deleģēto kredītrīkotāju saraksts pa budžeta pozīcijām; B. par rēķinu pārbaudi (vérification des factures) (sk. iekšējā revidenta ieteikumu R.1 par 2007. gadu): — Uz kāda pamata iekšējais revidents secināja, ka ex ante pārbaude nenotiek apmierinoši? — Vai ir budžeta pozīcijas, par kurām tiek veiktas ex ante un/vai ex post kontroles? — Cik rēķinu tika pārbaudīti, cik daudz rēķinu procentuāli tika paņemti paraugam, un cik daudz rēķinos procentuāli bija kļūdas? — Vai Padome ir sagatavojusi rīcības plānu, lai šo problēmu atrisinātu, un, ja jā, tad kad tas tiks īstenots? C. par budžeta 2 2 0 2. pozīciju (mutiskās tulkošanas izmaksas): — Kāpēc mutiskajai tulkošanai paredzētās budžeta 2 2 0 2. pozīcijas apmērs ir palielinājies divkārt (2007. gadā, salīdzinot ar 2006. gadu)? — Kāpēc Padomei ir jāpārvieto līdzekļi no šīs budžeta pozīcijas delegātu ceļa izdevumiem? — Kāpēc Padome 2006. gadā izlietoja EUR 12 672 000 no mutiskajai tulkošanai paredzētajiem izdevumiem delegātu ceļa izdevumiem? — Kāpēc tā 2007. gadā konkrēto budžeta pozīciju nepalielināja par tādu pašu summu? — Kāda ir konkrētā summa, ko Padome 2007. finanšu gadā pārvietoja no šīs budžeta pozīcijas uz 2 2 0 0. pozīciju vai citām pozīcijām? D. par budžeta 2 2 0 0. pozīciju (delegāciju ceļa izdevumi): — Šīs budžeta pozīcijas juridiskais pamats daļēji ir Padomes ģenerālsekretāra/augstā pārstāvja KĀDP jomā lēmums (Nr. 190/2003), kas Oficiālajā Vēstnesī nav publicēts. — Vai Padome pārredzamības nolūkā varētu visus savus lēmumus ievietot savā tīmekļa vietnē un dokumentu reģistrā? E. par budžeta 3 0 0 2. pozīciju (īpašie padomnieki EDAP/KĀDP jomā): — Kādu summu Padome 2007. gadā pārvietoja uz šo budžeta pozīciju un cik lielam skaitam īpašo padomnieku?