Oficiālais Vēstnesis L 101 , 17/04/1986 Lpp. 0037 - 0039

Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 3 Sējums 20 Lpp. 0188

Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 3 Sējums 20 Lpp. 0188



Komisijas Lēmums (1986. gada 11. marts), ar ko nosaka kopējās vērtības pārbaudes metodes un metodes liellopu tīršķirnes vaislas liellopu ciltsvērtības novērtēšanai (86/130/EEK) EIROPAS KOPIENU KOMISIJA, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 1977. gada 25. jūlija Direktīvu 77/504/EEK par liellopu tīršķirnes vaislas dzīvniekiem [1], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Grieķijas Iestāšanās aktu, un jo īpaši tās 6. panta 1. punkta pirmo ievilkumu, tā kā atbilstīgi Direktīvas 77/504/EEK 6. panta 1. punkta pirmā ievilkuma noteikumiem Komisijai saskaņā ar iepriekšminētās direktīvas 8. pantā noteikto kārtību jānosaka kopējās vērtības pārbaudes metodes un metodes liellopu ciltsvērtības novērtēšanai; tā kā šīs kopējās vērtības pārbaudes metodes un metodes liellopu ciltsvērtības novērtēšanai, ko dalībvalstīs jau piemēro, ir kopumā līdzīgas; tā kā tādēļ precīzāk jāsaskaņo šo metožu noteikumi, lai būtu iespējams salīdzināt to rezultātus; tā kā šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Zootehnikas pastāvīgās komitejas atzinumu, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants Liellopu kopējās vērtības pārbaudes metodes un metodes liellopu tīršķirnes vaislas dzīvnieku ciltsvērtības novērtēšanai ir tādas, kā noteikts šā lēmuma pielikumā. 2. pants Lēmums ir adresēts dalībvalstīm. Briselē, 1986. gada 11. martā Komisijas vārdā — priekšsēdētāja vietnieks Frans Andriessen [1] OV L 206, 12.8.1977., 8. lpp. -------------------------------------------------- PIELIKUMS Liellopu ģenētisko uzlabojumu var aprēķināt ar vienu vai vairākām šādām metodēm, visi dati, kas izriet no testu rezultātiem, ir pieejami. 1. Kopējās vērtības pārbaude i) Kopējās vērtības pārbaude ciltslietu stacijā a) norāda tās institūcijas vai iestādes nosaukumu, kura ir atbildīga par ciltslietu staciju, un tās iestādes nosaukumu, kura ir atbildīga par aprēķiniem un rezultātu publicēšanu; b) precizē testa struktūru un pārbaudīto dzīvnieku skaitu; c) skaidri norāda šādu informāciju: - nosacījumi pieņemšanai ciltslietu stacijā, - attiecīgā gadījumā buļļu kopējā vērtība saimniecībā pirms pieņemšanas ciltslietu stacijā, - ciltslietu stacijā ienākošu jauno buļļu piederība un maksimālais vecums laikā, kad veic testu, un ciltslietu stacijā esošo buļļu vecuma diapazons, - adaptācijas perioda un testu perioda ilgums ciltslietu stacijā, - barības veids un barošanas sistēma. d) rādītāji, kas tiek reģistrēti: obligāti jāreģistrē vismaz dzīvsvars. Par gaļas šķirnēm papildus jāreģistrē arī barības uzņemšanas spēja un muskuļaudu novērtējums; e) metodēm, ko lieto ģenētiskā uzlabojuma noteikšanai, jābūt objektīvām. To buļļu ģenētiskais uzlabojums, kuriem veic testus, jānorāda kā ciltsvērtība vai kā aktuāls salīdzinājums attiecībā uz katru rādītāju. ii) Kopējās vērtības tests saimniecībā Kopējās vērtības testu var veikt ārpus ciltslietu stacijas ar noteikumu, ka testa beigās ciltsvērtību var aprēķināt pēc iedibinātiem zootehnikas principiem. 2. Piena pārraudzība un sieviešu dzimtas īpatņu ciltsvērtības novērtēšana pēc piena ražības rādītājiem Piena ražības datiem, ko izmanto, lai novērtētu sieviešu dzimtas īpatņu ciltsvērtību, jābūt iegūtiem saskaņā ar piena pārraudzības sistēmu, kas atbilst Piensaimniecības dzīvnieku starptautiskās pārraudzības komitejas noteiktiem standartiem. Norāda tās iestādes vai institūcijas nosaukumu, kura ir atbildīga par aprēķiniem un rezultātu publicēšanu. Datiem par pienu, ko izmanto, lai noteiktu sieviešu dzimtas īpatņu ciltsvērtību, jābūt: - par standarta laktācijas periodu, kas ir 305 dienas, - atbilstīgi koriģētiem attiecībā uz jebkādu nozīmīgu vides ietekmi. Metodēm, ko lieto, lai novērtētu ģenētisko uzlabojumu, jābūt objektīvām, un rezultātiem jābūt izteiktiem kā prognozējamai atšķirībai vai ciltsvērtībai kopā ar precizitātes koeficientiem attiecībā uz visiem attiecīgajiem rādītājiem. Jāsniedz izmantotās metodes sīks apraksts vai uz tādu jānorāda. Jānosaka novērtētie rādītāji, jānorāda standarta rādītāji un standarta novirze, un jānorāda skaitļu aprēķināšanas diena. 3. Pēcnācēju kvalitātes pārbaude a) norāda tās institūcijas vai iestādes nosaukumu, kura ir atbildīga par ciltslietu staciju, un tās iestādes nosaukumu, kura ir atbildīga par aprēķiniem un rezultātu publicēšanu; b) vaislinieka ģenētisko uzlabojumu aprēķina, novērtējot atbilstīga skaita pēcnācēju īpašības attiecībā uz: i) piena rādītājiem: - jāsniedz pēcnācēju kvalitātes testa metodes sīks apraksts vai uz tādu jānorāda, - buļļa meitas nedrīkst būt izraudzītas izlases veidā vai īpaši aprūpētas, - jāņem vērā pirmās laktācijas un var ņemt vērā turpmākās laktācijas; izmantotajiem laktācijas datiem jābūt lielākais par 305 dienām, kas atbilst Piensaimniecības dzīvnieku starptautiskās pārraudzības komitejas noteiktajiem standartiem, - tādas ietekmes, kas nav vaislinieka ģenētiskā uzlabojuma rezultāts, jānovērš ar attiecīgām procedūrām, kuras piemēro, nosakot tā ciltsvērtību vai prognozējamās atšķirības, - aprēķinot ciltsvērtību, ņem vērā iegūtā piena daudzumu un sastāvu, kā arī citus svarīgus datus; - ja ir pieejamie dati par pēcnācēju auglību un dzīvotspēju, tos publicē, - metodei, ko izmanto, nosakot ciltsvērtību vai prognozējamās atšķirības, jābūt objektīvai, - rezultāti jāpublicē kā prognozējamā atšķirība vai kā ciltsvērtība kopā ar precizitātes koeficientiem attiecībā uz galvenajiem reģistrētajiem ražošanas rādītājiem. Jānosaka novērtētie rādītāji, jānorāda standarta rādītāji un standarta novirze, un jānorāda skaitļu aprēķināšanas diena; ii) gaļas ražošanas rādītājiem: - jāsniedz pēcnācēju kvalitātes testa metodes sīks apraksts vai uz tādu jānorāda, - pēcnācēji nedrīkst būt izvēlēti izlases veidā vai aprūpēti izlases veidā, - ir atzīti četri pēcnācēju kvalitātes testa veidi. A. Centralizēta testu veikšana specializētās pēcnācēju kvalitātes testu saimniecībās. B. Plānveida pēcnācēju kvalitātes testu veikšana komerciālās liellopu gaļas ražošanas saimniecībās, kuras sadarbojas. C. To datu analīze, kurus iegūst no selekcijai un/vai ražošanai izmantojamu ganāmpulku reģistrēšanas sistēmas saimniecības līmenī. Pēcnācēji jāsadala pa ganāmpulkiem tā, lai būtu iespējams veikt buļļu pamatotu salīdzināšanu. D. Par identificētiem pēcnācējiem tirdzniecības vietās vai kautuvēs ievākti dati, kas iekļauti anketā. A un B testiem jaunlopi jāizrauga nejaušas izlases kārtībā un jauni un jāiekļauj esošajos ganāmpulkos, kas ir sabalansēti attiecībā uz tajos esošajiem buļļiem. C un D testiem jāizmanto visi kvalificējošie reģistrētie dati, novērtējot buļļu ciltsvērtību. - buļļi pēcnācēju kvalitātes testiem jāizraugās nejaušas izlases kārtībā no ganāmpulkiem, no kā paredzēts izraudzīties pēcnācējus testiem, - tādas ietekmes, kas nav vaislinieka ģenētiskā uzlabojuma rezultāts, jānovērš ar attiecīgām procedūrām, kuras piemēro, nosakot tā ciltsvērtību, - aprēķinot ciltsvērtību, ņem vērā liemeņa rādītājus (ja tos aptver selekcijas programma) un tā kvalitāti, kā arī citus svarīgus datus, - ja ir pieejamie dati par pēcnācēju auglību un dzīvotspēju, tos publicē, - metodei, ko izmanto, nosakot ciltsvērtību, jābūt objektīvai, - rezultāti, ciktāl iespējams, jāpublicē kā prognozējamā atšķirība vai kā ciltsvērtība kopā ar precizitātes koeficientiem attiecībā uz galvenajiem reģistrētajiem rādītājiem. Jānosaka novērtētie rādītāji, jānorāda standarta rādītāji un standarta novirze, un jānorāda skaitļu aprēķināšanas diena. --------------------------------------------------