KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2021/2239

(2021. gada 15. decembris),

ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes komerciālo vējturbīnu torņu no tērauda importam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1036 (2016. gada 8. jūnijs) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu,

tā kā:

1. PROCEDŪRA

1.1. Procedūras sākšana

(1) Pamatojoties uz 5. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2016/1036 (“pamatregula”), Eiropas Komisija (“Komisija”) 2020. gada 21. oktobrī sāka antidempinga izmeklēšanu attiecībā uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas (“attiecīgā valsts”, “Ķīna” jeb “ĶTR”) izcelsmes vējturbīnu torņu no tērauda (“TVT” jeb “izmeklējamais ražojums”) importu. Tā Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu (2) (“paziņojums par procedūras sākšanu”).

(2) Komisija sāka izmeklēšanu pēc tam, kad 2020. gada 9. septembrī sūdzību iesniedza European Wind Tower Association (“sūdzības iesniedzējs” jeb “EWTA”). Sūdzība tika iesniegta Savienības vējturbīnu torņu no tērauda ražošanas nozares vārdā pamatregulas 5. panta 4. punkta nozīmē. Sūdzībā bija ietverti pierādījumi par dempingu un no tā izrietošu būtisku kaitējumu, un tie bija pietiekami, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu.

1.2. Ieinteresētās personas un piezīmes par procedūras sākšanu

(3) Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja ieinteresētās personas ar to sazināties, lai piedalītos izmeklēšanā. Bez tam Komisija par izmeklēšanas sākšanu atsevišķi informēja sūdzības iesniedzēju, citus zināmos Savienības ražotājus, zināmos ražotājus eksportētājus, Ķīnas iestādes, zināmos lietotājus un importētājus un aicināja tos piedalīties.

(4) Ieinteresētajām personām tika dota iespēja sniegt piezīmes par izmeklēšanas sākšanu un pieprasīt, lai tās uzklausa Komisija un/vai tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersona. Komisija 2021. gada martā uzklausīja trīs lietotājus.

(5) Piezīmēs par procedūras uzsākšanu Ķīnas rūpniecības organizācija – Ķīnas Mašīnu un elektronisko ražojumu importa un eksporta tirdzniecības kamera (“CCCME”) – apgalvoja, ka sūdzības iesniedzējs nav sniedzis jēgpilnu sūdzībā izmantotās konfidenciālās informācijas kopsavilkumu, jo īpaši attiecībā uz sūdzības 2.1. līdz 2.4. pielikumu. CCCME uzskata, ka konfidenciālu datu pārmērīga izmantošana neļāva ieinteresētajai personai izprast situāciju izmeklēšanas periodā. Ieinteresētā persona atkārtoja šos apgalvojumus savās piezīmēs, kā arī uzklausīšanā pēc pagaidu posma.

(6) Komisija norādīja, ka sūdzības iesniedzējs attiecīgajos pielikumos par konfidenciālu bija norādījis tikai konkrētu uzņēmumu informāciju, piemēram, katra uzņēmuma, kas sniedza datus sūdzības sagatavošanai, apgrozījumu, peļņu, ražošanas un pārdošanas apjomu. Katrs rādītājs apkopotā veidā tika norādīts sūdzības publiski pieejamajā redakcijā. Pretēji CCCME apgalvojumiem sūdzības publiski pieejamajā versijā ietvertā informācija tādējādi bija pietiekama, lai CCCME varētu iesniegt detalizētas piezīmes par sūdzībā norādīto kaitējuma starpības aprēķinu. Arī pati EWTA, reaģējot uz CCCME piezīmēm, apgalvoja, ka sniegt sīku informāciju par individuālajiem darbības rezultātiem attiecīgajā periodā, pat indeksētu, ir pretrunā Savienības ražotāju interesēm (3). Tādējādi Komisija noraidīja šo apgalvojumu.

1.3. Atlase

(7) Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka saskaņā ar pamatregulas 17. pantu tā varētu veikt ieinteresēto personu atlasi.

1.3.1. Savienības ražotāju atlase

(8) Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā ir izveidojusi Savienības ražotāju provizorisku izlasi. Komisija izveidoja izlasi, pamatojoties uz ražošanas apjomu un pārdošanas apjomu Savienībā, par ko Savienības ražotāji ziņojuši saistībā ar stāvokļa analīzi pirms procedūras sākšanas, ņemot vērā arī to ģeogrāfisko atrašanās vietu. Šajā izlasē bija iekļauti trīs Savienības ražotāji no divām dažādām dalībvalstīm, un tie veidoja aptuveni 38 % no līdzīgā ražojuma aplēstā kopējā Savienības ražošanas un pārdošanas apjoma izmeklēšanas sākumposmā. Komisija aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes par provizorisko izlasi. Neviena persona nesniedza piezīmes.

(9) Tādējādi tika uzskatīts, ka pagaidu izlase, kas ietvēra trīs Savienības ražotājus, ir Savienības ražošanas nozarei reprezentatīva, un tā tika apstiprināta kā galīgā izlase.

(10) CCCME un Eiropas vēja enerģijas asociācija WindEurope apšaubīja sūdzības iesniedzēju reprezentativitāti labu laiku pēc tam, kad bija beidzies termiņš piezīmju iesniegšanai par Savienības ražotāju izlasi. Abu personu piezīmes nevarēja mainīt lēmumu par Savienības ražotāju izlasi un tika noraidītas.

1.3.2. Importētāju atlase

(11) Pēc procedūras sākšanas viena persona apgalvoja, ka ir nesaistīts importētājs, sniedza paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Izrādījās, ka šī persona ir daļa no grupas, kuras galvenās intereses ir līdzvērtīgas TVT lietotāja interesēm. Tāpēc Komisija nolēma, ka atlase nav vajadzīga. Par šo lēmumu piezīmes netika saņemtas.

1.3.3. Ķīnas ražotāju eksportētāju atlase

(12) Lai lemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja visus zināmos ĶTR ražotājus eksportētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Turklāt Komisija lūdza Ķīnas Tautas Republikas pārstāvniecību Eiropas Savienībā apzināt citus tādus ražotājus eksportētājus (ja tādi ir), kas vēlētos piedalīties izmeklēšanā, un/vai ar tiem sazināties.

(13) Septiņi attiecīgās valsts ražotāji sniedza prasīto informāciju un piekrita, ka tos iekļauj izlasē. Tikai seši no tiem eksportēja uz Savienību vējturbīnu torņus no tērauda izmeklēšanas periodā. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu Komisija izveidoja izlasi no trim ražotājiem eksportētājiem, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo eksporta apjomu uz Savienību, ko atvēlētajā laikā varēja pienācīgi izmeklēt. Provizorisko izlasi veidoja uzņēmumi Chengxi Shipyard Co., Ltd. (“Chengxi Shipyard”), CS WIND China Co., Ltd. (“CS Wind”) un Suzhou Titan New Energy Technology Co., Ltd. (“Suzhou Titan”). Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu par izveidoto izlasi notika apspriešanās ar visiem attiecīgajiem zināmajiem ražotājiem eksportētājiem un attiecīgās valsts iestādēm.

(14) Viens ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, sniedza piezīmes par provizoriskās izlases veidošanu. Uzņēmums Penglai Dajin Offshore Heavy Industry Co., Ltd. (“Penglai Dajin”) lūdza to iekļaut izlasē un apgalvoja, ka provizoriskā izlase vairāku iemeslu dēļ nav reprezentatīva. Pirmkārt, uzņēmums apgalvoja, ka izlase nav ģeogrāfiski reprezentatīva, jo visi izlasē iekļautie uzņēmumi atrodas Dzjansu provincē. Otrkārt, Penglai Dajin norādīja, ka viens no izlasē iekļautajiem uzņēmumiem ir valstij piederošs uzņēmums un cits ir ārvalstu uzņēmuma meitasuzņēmums. Treškārt, uzņēmums apgalvoja, ka atšķirībā no dažiem izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem ar sarežģītu grupas struktūru to atvēlētajā laikā varētu pienācīgi izmeklēt. Visbeidzot, Penglai Dajin apgalvoja, ka divi no izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem nebija reprezentatīvi attiecībā uz ražošanu, jo tie ražoja tikai liela diametra tērauda torņus.

(15) Komisija norādīja, ka saskaņā ar pamatregulas 17. panta noteikumiem provizoriskajā izlasē bija iekļauti uzņēmumi ar lielāko reprezentatīvo ražošanas, pārdošanas vai eksporta apjomu, ko varēja pienācīgi izmeklēt atvēlētajā laikā. Turklāt Penglai Dajin neminēja pārliecinošus iemeslus, kāpēc ar to būtu jāaizstāj kāds no provizoriski izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem. Līdz ar to Komisija noraidīja Penglai Dajin pieprasījumu un apstiprināja izlasi.

(16) Drīz pēc tam viens no izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, proti, uzņēmums CS Wind, atsauca savu sadarbību. Komisija ņēma vērā šo lēmumu un informēja uzņēmumu par savu nodomu noteikt iespējamos antidempinga maksājumus šim uzņēmumam saskaņā ar pamatregulas 18. panta noteikumiem. Turklāt Komisija par šo situāciju informēja Ķīnas Tautas Republikas pārstāvniecību.

(17) Pēc tam Komisija papildināja ražotāju eksportētāju izlasi, iekļaujot tajā uzņēmumu Penglai Dajin, kas eksporta apjoma ziņā bija nākamais uzņēmums starp tiem, kuri sadarbojās, un ko bija iespējams pienācīgi izmeklēt, ņemot vērā termiņu.

1.4. Atsevišķa pārbaude

(18) Sākotnēji četri ĶTR ražotāji eksportētāji, kas iesniedza aizpildītu atlases veidlapu, pieprasīja atsevišķu pārbaudi saskaņā ar pamatregulas 17. panta 3. punktu. Procedūras sākšanas dienā Komisija minētās aptaujas anketas darīja pieejamas tiešsaistē (4). Paziņojot par izlasi, Komisija informēja ražotājus eksportētājus, kuri nebija iekļauti izlasē, ka tiem ir jāsniedz atbildes uz anketas jautājumiem, ja viņi vēlas tikt pārbaudīti atsevišķi. Taču neviens no uzņēmumiem nesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Tādēļ atsevišķas pārbaudes netika veiktas.

1.5. Atbildes uz anketu jautājumiem

(19) Komisija Ķīnas Tautas Republikas valdībai (“ĶV”) nosūtīja anketu par to, vai ĶTR pastāv nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē.

(20) Komisija procedūras sākšanas dienā tiešsaistē publicēja (5) Savienības ražotāju, nesaistītu importētāju, lietotāju un ražotāju eksportētāju anketas. Paziņojumā par procedūras sākšanu, kā arī tad, kad Komisija paziņoja par izlasi vai tās lēmumu pārtraukt atlasi, ieinteresētās personas tika informētas par anketu atrašanās vietu.

(21) Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no trim izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, trim izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem un diviem lietotājiem. No ĶV atbilde netika saņemta. Pēc tam Komisija informēja ĶV par savu nodomu piemērot pamatregulas 18. pantu attiecībā uz jebkādiem iespējamiem konstatējumiem par nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu.

(22) Ņemot vērā pašreizējo Covid-19 pandēmiju un dažādu dalībvalstu, kā arī trešo valstu uzliktos pārvietošanās ierobežojumus, Komisija nevarēja veikt pārbaudes apmeklējumus saskaņā ar pamatregulas 16. pantu. Saskaņā ar paziņojumu par Covid-19 uzliesmojuma ietekmi uz antidempinga un antisubsidēšanas izmeklēšanām Komisija toties veica personu sniegtās informācijas attālinātu kontrolpārbaudi (6).

(23) Komisija pieprasīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga esību, tā radīto kaitējumu un Savienības intereses. Šajā sakarā Komisija veica attālinātas kontrolpārbaudes (“AKP”) par šādiem uzņēmumiem/personām. Savienības ražotāji un to asociācija — GRI Renewable Industries S.L., Madride, Spānija, — Welcon A/S, Gīve, Dānija, — Windar Renovables S.L., Avilesa, Spānija, — EWTA, Brisele, Beļģija. lietotāji: — GE Wind Energy GmbH, Zalcbergene, Vācija (“GE”), — Vestas Wind Systems A/S, Orhūsa, Dānija, un saistītie uzņēmumi (“Vestas”). ĶTR ražotāji eksportētāji: — Chengxi Shipyard Co., Ltd., Dzjanjiņa, un tā saistītais vietējais ražotājs CSSC Guangxi Shipbuilding & Offshore Engineering Co., Ltd., Cjiņdžou, — Penglai Dajin Offshore Heavy Industry Co., Ltd., Penlai, un tā saistītais vietējais ražotājs Liaoning Dajin Heavy Industry Corporation, Fusjiņa, — Suzhou Titan New Energy Technology Co., Ltd., Taicana, un tā saistītie vietējie ražotāji Baotou Titan Wind Power Energy Equipment Co., Ltd., Baotou retzemju metālu augsto tehnoloģiju zona, un Heze Titan New Energy Equipment Co.,Ltd., Hedze.

1.6. Izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

(24) Dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2019. gada 1. jūlija līdz 2020. gada 30. jūnijam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra periodu no 2017. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

1.7. Pagaidu pasākumu nenoteikšana

(25) Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punktu pagaidu pasākumu noteikšanas termiņš bija 2021. gada 18. jūnijs. Komisija 2021. gada 21. maijā saskaņā ar pamatregulas 19.a panta 2. punktu informēja ieinteresētās personas par nodomu nenoteikt pagaidu pasākumus.

(26) Komisija 2021. gada 18. jūnijā apstiprināja savu lēmumu nenoteikt pagaidu pasākumus un deva ieinteresētajām personām iespēju iesniegt papildu informāciju un/vai tikt uzklausītām. CCCME pieprasīja uzklausīšanu un iesniedza piezīmes. Tās uzklausīšanas laikā un iesniegtajā informācijā izklāstītās piezīmes un apgalvojumi ir pienācīgi aplūkoti šīs regulas attiecīgajās iedaļās.

(27) Tā kā netika noteikti pagaidu antidempinga pasākumi, importa reģistrācija netika veikta.

1.8. Turpmākā procedūra

(28) Komisija turpināja vākt un pārbaudīt visu informāciju, ko uzskatīja par vajadzīgu galīgo konstatējumu izdarīšanai. Izdarot galīgos konstatējumus, Komisija ņēma vērā ieinteresēto personu iesniegtās piezīmes.

(29) Komisija informēja visas ieinteresētās personas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata tā plāno noteikt galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas izcelsmes vējturbīnu torņu no tērauda importam (“galīgās informācijas izpaušana”). Visām personām tika atvēlēts termiņš, kurā tās varēja sniegt piezīmes par galīgās informācijas izpaušanu.

(30) Personām, kas to pieprasīja, tika sniegta iespēja tikt uzklausītām. 2021. gada 23. septembrī tika uzklausīta EWTA. 2021. gada 27. septembrī tika uzklausīti CCCME un Suzhou Titan.

(31) Pēc galīgās informācijas izpaušanas un iepriekš minētajā uzklausīšanā ar Komisijas dienestiem CCCME atkārtoja iepriekš 5. apsvērumā kopsavilkuma veidā izklāstīto apgalvojumu, ka EWTA būtu pārmērīgi izmantojusi konfidenciālu informāciju. Tas attiecas ne tikai uz sūdzībā ietverto informāciju, bet arī uz informāciju, kas ieinteresētajām personām sniegta līdz ar galīgās informācijas izpaušanu. Attiecībā uz galīgās informācijas izpaušanu CCCME un Suzhou Titan jo īpaši uzskatīja, ka ražotājiem eksportētājiem sniegtajā informācijā par mērķa cenas samazinājuma aprēķiniem trūka pietiekamas informācijas par mērķa cenas aprēķinu. Chengxi Shipyard izteica līdzīgas piezīmes pēc galīgās informācijas izpaušanas. Komisija pārskatīja izpaustos datus un, lai gan konfidencialitātes apsvērumu dēļ nebija iespējams sniegt precīzas mērķa cenas katram Savienības ražošanas nozares ražojuma veidam, tā tajā pašā dienā trim izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem sniedza papildu informāciju par cenu samazinājuma un mērķa cenas samazinājuma aprēķiniem.

(32) Neskatoties uz iepriekš minēto, CCCME un Suzhou Titan lūdza uzklausīšanas amatpersonas iejaukšanos, ņemot vērā i) minēto personu nostāju, ka Komisijai būtu labāk jāpārbauda daži Savienības ražošanas nozares dati (šis jautājums aplūkots 307. apsvērumā), ii) to vēlmi saņemt uzklausīšanas amatpersonas viedokli par avotu, ko Komisija izmantoja, lai noteiktu Ķīnas izcelsmes TVT importa cenas (aplūkots 317. un 318. apsvērumā), iii) neatbilstības, kas konstatētas, savstarpēji salīdzinot trīs sūdzības iesniedzēja iesniegtos dokumentus (aplūkots 306. un 307. apsvērumā), un iv) būtiskās atšķirības starp dempinga un kaitējuma starpību (aplūkots 292.–295. apsvērumā). Uzklausīšana pie uzklausīšanas amatpersonas notika 2021. gada 14. oktobrī, un tās laikā Komisija izskaidroja šos jautājumus. Uzklausīšanas amatpersona secināja, ka tiesības uz aizstāvību nav pārkāptas.

(33) Pēc galīgās informācijas izpaušanas EWTA apgalvoja, ka izmeklēšanā pieļautas procesuālas problēmas ir kaitējušas sūdzības iesniedzēju tiesībām uz aizstāvību, kā arī viņu spējai novērtēt Ķīnas eksportētāju un lietotāju sniegto informāciju un atbildēt uz to. Kā norāda EWTA, izmeklēšanas laikā Ķīnas eksportētāji un citas ieinteresētās personas pārmērīgi izmantoja konfidenciālu informāciju, vienlaikus konsekventi nesniedzot jēgpilnus kopsavilkumus par viņu pašu konfidenciāli sniegto informāciju. Tādējādi sūdzības iesniedzējiem nebūtu bijis iespējams novērtēt attiecīgos datus un apgalvojumus un sniegt par tiem jēgpilnas piezīmes, kas tādējādi pārkāpj viņu tiesības uz pienācīgu procesu.

(34) Komisija noraidīja apgalvojumu, jo tas nebija sīkāk pamatots. Turklāt Komisija atzīmēja, ka visa konfidenciālā formātā sniegtā informācija tāpat tika iesniegta pievienošanai publiski pieejamajiem lietas materiāliem, kad vien tās publiskošana nebūtu kaitējusi iesniedzējas puses konfidencialitātes interesēm.

(35) Ieinteresēto personu iesniegtās piezīmes tika izskatītas un attiecīgi ņemtas vērā šajā regulā.

(36) Pēc galīgās informācijas izpaušanas vairākas personas apgalvoja, ka Komisijai būtu jāatliek pasākumi saskaņā ar pamatregulas 14. panta 4. punktu. Sūdzības iesniedzēji un vairāki Savienības ražotāji iebilda pret pasākumu atlikšanu. Komisija apstiprināja, ka ir saņēmusi šo personu sniegto informāciju, un atgādināja tām, ka, ja Komisija to uzskatītu par lietderīgu, tā var pieņemt lēmumu atlikt pasākumus, ja tirgus apstākļi uz laiku ir mainījušies tiktāl, ka ir maz ticams, ka atlikšanas rezultātā atsāksies kaitējums, un ja tas ir Savienības interesēs.

2. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

2.1. Attiecīgais ražojums

(37) Pārskatot ražojuma aprakstu paziņojumā par procedūras sākšanu un lai valstu muitas dienestiem nerastos pārpratumi, Komisija uzskatīja par lietderīgu nedaudz grozīt paziņojumā par procedūras sākšanu publicēto ražojuma aprakstu. Izmaiņas neprasīja grozīt paziņojumu, un tās neietekmēja procedūrā ieinteresētās personas. Izmaiņas ir izceltas tālāk slīprakstā.

(38) Attiecīgais ražojums ir konkrēti komerciālie vējturbīnu torņi no tērauda, arī koniskie, un to sekcijas (7), arī samontēti, arī ar iestrādātu torņa balsta sekciju, arī savienoti ar vējagregāta gondolām vai vējrata spārniem, un kas konstruēti vējagregāta gondolas vai vējrata spārnu atbalstam, izmantošanai vējturbīnās, kuru elektroenerģijas ražošanas jauda – piekrastes vai atkrastes lietojumiem – ir vienāda ar 1,00 megavatu (MW) vai lielāka un kuru minimālais augstums ir 50 metri, mērot no torņa pamatnes līdz vējagregāta gondolas apakšdaļai (t. i., kur tiek savienota vējturbīnas torņa augšdaļa un vējagregāta gondola), kad tie pilnībā samontēti (“TVT”), kuru izcelsme ir ĶTR un kurus pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 7308 20 00 (TARIC kods 7308200011) un ex 7308 90 98 (TARIC kods 7308909811) vai – ja tos importē kā vējturbīnas daļu – ar KN kodu ex 8502 31 00 (TARIC kodi 8502310011 un 8502310085) (“attiecīgais ražojums”).

2.2. Līdzīgais ražojums

(39) Izmeklēšana liecina, ka visiem turpmāk minētajiem ražojumiem ir vienas un tās pašas fizikālās un tehniskās pamatīpašības, kā arī vieni un tie paši pamatlietojumi: — attiecīgajam ražojumam, — ĶTR ražotajam un tās iekšzemes tirgū pārdotajam ražojumam un — ražojumam, ko Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod Savienībā.

(40) Tādēļ Komisija ir nolēmusi, ka minētie ražojumi ir līdzīgi ražojumi pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

2.3. Apgalvojumi par ražojumu klāstu

(41) Vestas lūdza izslēgt lielākus no tērauda izgatavotus vējturbīnu torņus, pamatojoties uz to, ka Savienības ražošanas nozares jauda galvenokārt ir paredzēta mazāku torņu būvei (8).

(42) Komisija uzskatīja, ka pieprasījums nav pamatots, tāpēc ka kopumā Savienības ražošanas nozarei ir ražošanas jauda visu vajadzīgo izmēru TVT ražošanai, pat ja ne visi TVT Savienības ražotāji ražo vienādu izmēru torņus. Komisija arī konstatēja, ka visiem vējturbīnu torņiem no tērauda neatkarīgi no to izmēra vai importēšanas vietas ir vienādas fizikālās un tehniskās pamatīpašības un vienādi galalietojumi un ka tie ir savstarpēji aizstājami. Tāpēc Komisija noraidīja izslēgšanas pieprasījumu.

(43) CCCME apgalvoja, ka ražojumu klāsta daudzveidības dēļ ĶTR iekšzemes tirgū ražoto un pārdoto ražojumu un Savienības ražošanas nozares Savienībā ražoto un pārdoto ražojumu nevar uzskatīt par līdzīgiem ražojumiem. Pēc galīgās informācijas izpaušanas CCCME lūdza sašaurināt ražojumu klāstu, pamatojoties uz Savienībā spēkā esošajiem atšķirīgajiem noteikumiem un subsīdijām attiecībā uz augstiem un zemiem torņiem un paredzamo TVT augstuma pieaugumu. CCCME nesniedza pierādījumus par to, kuru modeļu torņi būtu jāizslēdz, vai par to torņu tehniskajiem parametriem, kuri, pēc tās domām, būtu jāizslēdz.

(44) Minēto apgalvojumu noraida. Komisija norādīja, ka ir dabiski, ka ražojumu grupā pastāv dažādi modeļi vai veidi. Aprēķinot cenu samazinājumu, mērķa cenas samazinājumu un dempingu, šādu ražojumu dažādību un no tās izrietošās ražošanas izmaksu un cenu atšķirības pilnībā ņem vērā, izmantojot ražojuma kontroles numuru (“RKN”). Kā minēts 2.2. iedaļā, Komisija konstatēja, ka visiem vējturbīnu torņiem no tērauda ir vienādas fizikālās un tehniskās pamatīpašības un vienādi galalietojumi un ka tie ir savstarpēji aizstājami, kas ir attiecīgā ražojuma noteikšanā nozīmīgie faktori.

3. DEMPINGS

3.1. Normālās vērtības noteikšanas procedūra saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punktu

(45) Ņemot vērā izmeklēšanas sākumā pieejamos pietiekamos pierādījumus par to, ka ĶTR pastāv nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, Komisija, ievērojot pamatregulas 2. panta 6.a punktu, atzina par pareizu sākt izmeklēšanu.

(46) Tādēļ, lai ievāktu pamatregulas 2. panta 6.a punkta iespējamai piemērošanai nepieciešamos datus, Komisija paziņojumā par procedūras sākšanu aicināja visus ĶTR ražotājus eksportētājus sniegt informāciju par TVT ražošanā izmantotajiem izejresursiem. Attiecīgo informāciju iesniedza pieci ražotāji eksportētāji.

(47) Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskatīja par vajadzīgu izmeklēšanai attiecībā uz apgalvojumiem par nozīmīgajiem kropļojumiem, tā nosūtīja anketu ĶV. Turklāt paziņojuma par procedūras sākšanu 5.3.2. punktā Komisija aicināja visas ieinteresētās personas 37 dienās no paziņojuma par procedūras sākšanu publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī darīt zināmu savu viedokli, iesniegt informāciju un sniegt pierādījumus, kas to pamato, attiecībā uz pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošanu. Noteiktajā termiņā no ĶV atbildes uz anketas jautājumiem netika saņemtas. Pēc tam Komisija informēja ĶV, ka izmantos pieejamos faktus pamatregulas 18. panta nozīmē, lai noteiktu, vai ĶTR pastāv nozīmīgi kropļojumi.

(48) Ražotāji eksportētāji Chengxi Shipyard un Suzhou Titan, kā arī nozares organizācija CCCME komentēja pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošanu, reaģējot uz 2020. gada 1. decembra pirmo paziņojumu par normālās vērtības noteikšanas avotiem. Šīs personas atkārtoja savus apgalvojumus, sniedzot piezīmes par 2021. gada 8. aprīļa otro paziņojumu par normālās vērtības noteikšanas avotiem. Šīs piezīmes ir pienācīgi aplūkotas šīs regulas 3.2.1. iedaļā.

(49) Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija arī norādīja, ka, ņemot vērā pieejamos pierādījumus, tai varētu būt vajadzīgs izvēlēties attiecīgu reprezentatīvo valsti, ievērojot pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu, lai noteiktu normālo vērtību, kuras pamatā ir neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības.

(50) 2020. gada 1. decembrī Komisija ar paziņojumu (“pirmais paziņojums”) (9) informēja ieinteresētās personas par to, kurus attiecīgos avotus tā plāno izmantot normālās vērtības noteikšanai. Minētajā paziņojumā Komisija uzskaitīja visus ražošanas faktorus, piemēram, izejvielas, darbaspēku un enerģiju, kas tiek izmantoti attiecīgā ražojuma ražošanā. Turklāt, pamatojoties uz kritērijiem, pēc kuriem izvēlas neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības, Komisija noteica iespējamās reprezentatīvās valstis, proti, Meksiku, Dienvidāfriku un Turciju. Komisija saņēma piezīmes par pirmo paziņojumu no diviem izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem Chengxi Shipyard (10) un Suzhou Titan (11), kā arī no CCCME (12) un no lietotāja Vestas (13). Piezīmes tika aplūkotas otrajā paziņojumā par normālās vērtības noteikšanas avotiem un ir apkopotas arī šīs regulas 3.2.2. iedaļā.

(51) Komisija 2021. gada 8. aprīlī ar otro paziņojumu (“otrais paziņojums”) (14) informēja ieinteresētās personas par to, kurus attiecīgos avotus tā plāno izmantot normālās vērtības noteikšanai, un ka tā par vispiemērotāko attiecīgo reprezentatīvo valsti ir noteikusi Meksiku. Tāpat tā informēja ieinteresētās personas, ka noteiks pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas (“PVA izmaksas”) un peļņu, pamatojoties uz pieejamo informāciju par uzņēmumiem Arcosa Industries de México, S. de R.L. de C.V. un Speco Wind Power, S.A. de C.V. – ražotājiem reprezentatīvajā valstī. Komisija saņēma piezīmes par otro paziņojumu no Chengxi Shipyard (15), Suzhou Titan (16) un CCCME (17). Uz šīm piezīmēm ir atbildēts šīs regulas 3.2.2. iedaļā.

3.2. Normālā vērtība

3.2.1. Nozīmīgu kropļojumu pastāvēšana

(52) Galvenais vējturbīnu torņu ražošanas faktors ir tērauds, un nesen veiktajās izmeklēšanās par tērauda nozari Ķīnas Tautas Republikā (18) Komisija konstatēja, ka pastāv nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē. Arī šajā izmeklēšanā Komisija secināja, ka, pamatojoties uz pieejamajiem pierādījumiem, ir pareizi piemērot pamatregulas 2. panta 6.a punktu.

(53) Minētajās izmeklēšanās Komisija konstatēja, ka Ķīnas Tautas Republikā tiek īstenota būtiska valdības iejaukšanās un tādējādi tiek kropļota resursu efektīva sadale, kas atbilstu tirgus principiem (19). Komisija jo īpaši secināja, ka tērauda nozarē (tērauds ir pārskatāmā ražojuma galvenā izejviela) Ķīnas valdībai ne vien joprojām pieder ievērojama daļa īpašumu pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta pirmā ievilkuma nozīmē (20), bet ĶV var arī ietekmēt cenas un izmaksas, izmantojot valsts klātbūtni uzņēmumos pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta otrā ievilkuma nozīmē (21). Komisija arī konstatēja, ka valsts klātbūtne un iejaukšanās finanšu tirgos, kā arī izejvielu un izejresursu nodrošināšanā papildus kropļo tirgu. Kopumā plānošanas sistēma Ķīnas Tautas Republikā nodrošina, ka resursi tiek koncentrēti nozarēs, ko ĶV ir atzinusi par stratēģiskām vai citādi politiski nozīmīgām, nevis tiek sadalīti atbilstoši tirgus spēkiem (22). Turklāt Komisija secināja, ka Ķīnas bankrota un īpašuma tiesību akti nedarbojas pienācīgi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta ceturtā ievilkuma nozīmē, tādējādi radot kropļojumus, jo īpaši gadījumos, kad ĶTR tiek saglabāti maksātnespējīgi uzņēmumi un tiek piešķirtas zemes izmantošanas tiesības (23). Līdzīgā kārtā Komisija konstatēja algu izmaksu kropļojumus tērauda nozarē pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta piektā ievilkuma nozīmē (24), kā arī kropļojumus finanšu tirgos pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta sestā ievilkuma nozīmē, jo īpaši saistībā ar kapitāla pieejamību uzņēmumiem ĶTR (25).

(54) Sūdzībā bija ietverta informācija par kropļojumiem tērauda nozarē un jo īpaši par tērauda nozares 13. piecgades plānu (“PP”) un preferenciālo režīmu uzņēmumiem, kas darbojas tērauda rūpniecībā. Turklāt sūdzībā bija iekļauts plašs saraksts ar valstij piederošiem uzņēmumiem (“VU”), kas ražo TVT, to skaitā šādi Ķīnas oriģinālā aprīkojuma ražotāji (“OEM”): China Shipbuilding Industry Corporation, Dongfang Electric Corporation, Xinjiang Goldwind (nav VU, bet ir ievērojamas valsts īpašumtiesības), Shanghai Electric (kotēts Honkongas un Šanhajas biržās, 63 % pieder valstij), Dalian Huarui Heavy Industry, Taiyuan Heavy Machinery Group Co Ltd, Guodian United Power Technology Company Limited, XEMC Windpower (akciju kontrolpakete pieder Hunaņas provincei, pārējās daļas tiek tirgotas Šanhajas biržā), China Datang Corporation, kā arī maksātnespējīgais uzņēmums Baoding Tianwei Baobian Electric Co. Sūdzībā minēts arī uzņēmums Envision Energy, kas ir privāts uzņēmums, taču valsts banka tam piešķīra 50 miljonu RMB kredītlīniju.

(55) Turklāt sūdzībā papildus iepriekš minētajiem OEM bija uzskaitīti arī šādi Ķīnas vējturbīnu torņu ražotāji: Chengxi Shipyard Co., Ltd., kas ir China State Shipbuilding Corporation un China CSSC Holdings Limited (abi – VU) holdinga meitasuzņēmums; Beijing JINGCHENG New Energy Co., Ltd., kas ir valsts īpašumā esošā Beijing JINGCHENG Machinery Electric Holding Co., Ltd. meitasuzņēmums; Zhonghang Hongbo Windpower Equipment Co.,Ltd., kas ir viens no AVIC (Ķīnas lielākais valsts īpašumā esošais uzņēmums aviācijas un kosmosa un aizsardzības jomā) stratēģiskais partneris; China Gezhouba Group Corporation (VU); Harbin Hongguang Boiler Group Co., Ltd. (valsts līmeņa augsto tehnoloģiju uzņēmums); Jiangsu Baolong Electromechanical Manufacturing Co., Ltd, viens no galvenajiem vadošajiem uzņēmumiem Lijanas pilsētā, kurā apvienoti divi bijušie VU, un HuaDian Heavy Industries Co., Ltd., kura akciju kontrolpakete pieder Ķīnas valsts īpašumā esošai aktīvu uzraudzības un pārvaldības komisijai.

(56) Turklāt sūdzībā bija minēta ASV Tirdzniecības ministrijas izmeklēšana saistībā ar diviem Ķīnas uzņēmumiem (CS Wind un Titan Wind) (26), kurā tika konstatēta vismaz šāda valsts politika, kas dod tiešu labumu rūpniecības nozarei: politiski aizdevumi atjaunīgās enerģijas nozarei, eksporta pircēju kredīti, programma “Two Free, Three Half” ārvalstu ieguldījumu uzņēmumiem, ienākuma nodokļa atvieglojumi ārvalstu ieguldījumu uzņēmumiem atkarībā no ģeogrāfiskās atrašanās vietas, uzņēmumu ienākuma nodokļa likums, pētniecības un izstrādes programma, ievedmuitas un PVN atbrīvojumi importēto iekārtu izmantošanai, karsti velmēta tērauda piegāde, elektroenerģijas piegāde par neatbilstoši zemu atlīdzību, Ljanjunganas ekonomiskās un tehnoloģiskās attīstības zonas (“LETAZ”) pārvaldes komisijas piešķirtie atbalsta līdzekļi projektu infrastruktūras būvniecībai, apbalvojums par labu sniegumu nodokļu maksāšanā, Taicanas pilsētas apbalvojums par atbalstu uzņēmumu publiskai kotēšanai, Taicanas pilsētas apbalvojums par rūpniecības ekonomikas attīstības veicināšanu trīs gadu periodā no 2010. līdz 2012. gadam, īpašie līdzekļi zinātnes un tehnoloģiju attīstībai un apbalvojums Titan Baotou retzemju metālu augsto un jauno tehnoloģiju rūpniecības attīstības zonai par izciliem būvniecības projektiem.

(57) Komisija šajā izmeklēšanā pārbaudīja, vai, ņemot vērā to, ka pastāv nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, ir pareizi izmantot ĶTR iekšzemes cenas un izmaksas. Komisija to darīja, pamatojoties uz lietas materiālos pieejamajiem pierādījumiem, tostarp tiem, kuri ietverti par Ķīnu sagatavotajā ziņojumā par valsti (“Ziņojums”) (27), kas balstās uz publiski pieejamiem avotiem. Minētajā analīzē tika pārbaudīta valdības būtiskā iejaukšanās ĶTR ekonomikā kopumā, kā arī tika aplūkota konkrētā tirgus situācija attiecīgajā nozarē, kas ietver attiecīgo ražojumu. Komisija šos pierādījumus papildināja ar savu izpēti par dažādajiem kritērijiem, kuri ir būtiski, lai varētu apstiprināt, ka ĶTR pastāv nozīmīgi kropļojumi.

(58) Attiecībā uz ĶV īpašumtiesību apjomu pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta pirmā ievilkuma nozīmē – nav detalizētu datu par precīzu valstij piederošo un privātīpašumā esošo vējturbīnu torņu ražotāju daļu; tomēr daži lieli Ķīnas vējturbīnu torņu ražotāji, to vidū Chengxi Shipyard un Fuchuan Yifan, ir VU.

(59) Tērauda nozarē ievērojama daļa īpašumu joprojām pieder ĶV, un tērauds ir galvenais ražošanas faktors vējturbīnu torņu ražošanā. Lai gan tiek lēsts, ka nomināli VU un privātā īpašumā esošu uzņēmumu skaits ir aptuveni vienāds, tomēr no pieciem Ķīnas tērauda ražotājiem, kas ierindojas starp 10 pasaules lielākajiem tērauda ražotājiem, četri ir VU (28). Tajā pašā laikā, lai gan 10 lielākie ražotāji 2016. gadā saražoja tikai aptuveni 36 % no nozares kopējās produkcijas, ĶV tajā pašā gadā ir izvirzījusi par mērķi līdz 2025. gadam konsolidēt 60–70 % no tērauda ražošanas apjoma aptuveni desmit lielos uzņēmumos (29). 2019. gada aprīlī ĶV šo nodomu pauda atkārtoti, paziņojot, ka izdod pamatnostādnes par tērauda nozares konsolidāciju (30). Šāda konsolidācija var būt saistīta ar rentablu privātu uzņēmumu piespiedu apvienošanu ar neefektīviem VU (31).

(60) Turklāt daudzi lielākie ražotāji tērauda nozarē ir īpaši minēti Tērauda ražošanas nozares pielāgošanas un modernizācijas plānā 2016.–2020. gadam. Piemēram, Ķīnas valstij piederošais uzņēmums Shanxi Taiyuan Iron & Steel Co., Ltd. (“TISCO”) savā tīmekļa vietnē ir norādījis, ka ir “izcils dzelzs un tērauda nozares milzis”, kas “izaudzis par ārkārtīgi lielu dzelzs un tērauda kompleksu, kurā ir integrēta dzelzs ieguves, dzelzs un tērauda ražošanas, pārstrādes, piegādes un tirdzniecības darījumdarbība” (32). Baosteel ir vēl viens nozīmīgs Ķīnas valstij piederošs uzņēmums, kas nodarbojas ar tērauda ražošanu un ir daļa no nesen konsolidētā China Baowu Steel Group Co., Ltd. (iepriekš – Baosteel Group un Wuhan Iron & Steel) (33).

(61) Valdībai zināmā mērā iejaucoties vējturbīnu torņu nozarē un vējturbīnu torņu un tērauda nozarē darbojoties proporcionāli lielai daļai VU, pat privātā īpašumā esošajiem ražotājiem ir liegts darboties tirgus apstākļos. Kā izklāstīts tālāk 67.–74. apsvērumā, gan uz valstij piederošiem, gan uz privātā īpašumā esošiem uzņēmumiem vējturbīnu torņu nozarē attiecas arī politikas uzraudzība un norādes.

(62) Attiecībā uz to, ka ĶV, izmantojot valsts klātbūtni uzņēmumos, varēja iejaukties cenās un izmaksās pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta otrā ievilkuma nozīmē, turpmāk minētie piemēri ilustrē iepriekš minēto tendenci, ka ĶV arvien vairāk iejaucas, izmantojot valsts klātbūtni vējturbīnu torņu nozares uzņēmumos. Daudzi vējturbīnu torņu ražotāji savās tīmekļa vietnēs skaidri uzsver partijas veidošanas darbības, viņu uzņēmumu vadībā ir partijas biedri, kā arī tiek akcentēta piederība pie ĶKP. Izmeklēšanā tika atklātas partijas veidošanas darbības vairākos vējturbīnu torņu ražošanas uzņēmumos, ieskaitot izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju Chengxi Shipyard. 100 % Chengxi Shipyard kapitāldaļu pieder uzņēmumam CSSC Holding Limited, kura statūtos partijas komitejas loma ir aprakstīta šādi: “Uzraudzīt un nodrošināt partijas un valsts politikas efektīvu īstenošanu uzņēmumā (..). Ievērojot partijas vadīto kadru principu apvienojumā ar operatīvās vadības principu, ka valdes locekļi tiek izraudzīti saskaņā ar likumu, kā arī ar principu, ka operatīvie vadītāji piemēro cilvēktiesības saskaņā ar likumu, partijas organizācija nodrošina iepriekšēju vienošanos un sniedz atzinumus un ieteikumus par valdes vai ģenerāldirektora līmeņa amatu kandidātiem vai pēc visaptverošas izpētes veikšanas sniedz atzinumus un ieteikumus valdei un ģenerāldirektoram par esošajiem kandidātiem (..). Pētīt un apspriest jautājumus, kas saistīti ar uzņēmuma reformām, attīstību un stabilitāti, kā arī ar galvenajām operācijām un pārvaldību (..).” (34)

(63) Turklāt CS Wind gadījumā izmeklēšanā tika konstatēts, ka uzņēmumā tika mēģināts palielināt partijas biedru skaitu: “Ārvalstu finansētajam uzņēmumam CS Wind Power Equipment (Lianyungang) Co., Ltd. ir vairāk nekā 150 darbinieku, un tajā agrāk bija tikai pieci partijas biedri. Ar “partijas un masu integrāciju” uzņēmumā tagad ir sasniegts vairāk nekā 70 partijas biedru skaits.” (35).

(64) Fuchuan Yifan apraksta partijas komitejas lomu šādi: “Partijas biedri un dažādu nodaļu būtiskākie darbinieki cieši sadarbojas, pilnvērtīgi pilda celmlauža un parauga lomu, aktīvi konsolidē katras nodaļas faktiskās stiprās puses, mudina darbiniekus virzīties uz avangardu un izcilību, uzskata revolucionārus projektus par sākumpunktiem, koncentrējas uz kohēziju, pārvar grūtības, demonstrē talantus un prasmes, lai nodrošinātu aktīvu lomu uzņēmuma izmaksu samazināšanā un efektivitātes pieaugumā, ienākumu palielināšanā un līdzekļu piesaistīšanā utt., kā arī lai nodrošinātu, ka katrs projekts ir pienācīgi pabeigts no kvalitātes un kvantitātes viedokļa” (36).

(65) Turklāt izlasē iekļautajos ražotājos eksportētājos Penglai Dajin un Shanghai Taisheng Wind Power Equipment tika konstatētas partijas veidošanas darbības.

(66) Izmeklēšanas laikā Komisija arī konstatēja, ka pastāv personiski sakari starp vējturbīnu torņu ražotājiem un ĶKP. Izmeklēšanā atklājās, ka ĶKP biedri ieņem augstus vadošus amatos vairākos uzņēmumos, kas ražo vējturbīnu torņus, piemēram, Chengxi Shipyard (gan valdes priekšsēdētājs, gan ģenerāldirektors ir ĶKP biedri un vienlaikus ieņem attiecīgi partijas komitejas sekretāra un sekretāra vietnieka amatu), Suzhou Titan (vismaz viens valdes loceklis ir ĶKP biedrs), Fuchuan Yifan (valdes priekšsēdētājs un valdes priekšsēdētāja vietnieks ir ĶKP biedri un vienlaikus ieņem attiecīgi partijas komitejas sekretāra un sekretāra vietnieka amatu) un Shanghai Taisheng Wind Power Equipment (uzraudzības padomes priekšsēdētājs ir ĶKP biedrs).

(67) Turklāt vējturbīnu torņu nozarē ir spēkā diskriminējoša politika, saskaņā ar kuru priekšroka tiek dota iekšzemes ražotājiem vai kā citādi tiek ietekmēts tirgus pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta trešā ievilkuma nozīmē.

(68) ĶV uzskata, ka vējturbīnu torņu galvenā komponenta, proti, tērauda, ražošanas nozare ir viena no svarīgajām nozarēm (37). Tas ir apstiprināts daudzos plānos, direktīvās un citos tērauda ražošanas nozarei veltītos dokumentos, kas izdoti valsts, reģionālā un municipālā līmenī, piemēram, Tērauda ražošanas nozares pielāgošanas un modernizācijas plānā 2016.–2020. gadam. Plānā noteikts, ka tērauda ražošanas nozare ir “būtisks Ķīnas ekonomikas pamatsektors un valsts stūrakmens” (38). Galvenie plānā izklāstītie uzdevumi un mērķi aptver visus nozares attīstības aspektus (39).

(69) Ekonomikas un sociālās attīstības 13. piecgades plānā (40) ir paredzēts atbalsts uzņēmumiem, kas ražo dažādu veidu augstas kvalitātes tērauda izstrādājumus (41). Tas ir vērsts arī uz to, lai nodrošinātu izstrādājumu kvalitāti, izturību un uzticamību, atbalstot uzņēmumus, kas izmanto tehnoloģijas, kuras saistītas ar tīra tērauda ražošanu, precīzo velmēšanu un kvalitātes uzlabošanu (42).

(70) Rūpniecības pārstrukturēšanas virzības katalogā (2011. gada redakcija) (2013. gada grozījumi) (43) (“katalogs”) tērauda ražošanas nozare ir iekļauta veicināmo nozaru sarakstā.

(71) ĶV sniedz papildu norādījumus par nozares attīstību saskaņā ar daudziem dažādiem politikas instrumentiem un direktīvām, kas citustarp attiecas uz tirgus struktūru un pārstrukturēšanu, izejvielām, ieguldījumiem, jaudas likvidēšanu, ražojumu klāstu, pārvietošanu, modernizāciju u. c. Ar šādiem un citādiem līdzekļiem ĶV dod rīkojumus par praktiski visiem nozares attīstības un darbības aspektiem un kontrolē tos (44). Pašreizējā problēma saistībā ar jaudas pārpalikumu, iespējams, ir pati uzskatāmākā ilustrācija ĶV politikas ietekmei un kropļojumiem, kas no tās izriet.

(72) Vēja enerģija tiek atbalstīta arī provinču un pašvaldību līmenī, piemēram, Ljanjunganas pašvaldības 13. piecgades plāns jūras ekonomikas attīstībai skaidri norāda uz šīs nozares attīstību. Plānā paredzēts “izveidot vēja enerģijas iekārtu ražošanas ķēdi”, kā arī “veicināt un vadīt vairāku vadošo vēja enerģijas uzņēmumu, piemēram, Guodian Power, Zhongfu Lianzhong, Tianshun Tower un CSWind Power, pārveidi un modernizāciju, pakāpeniski uzlabot to izstrādes, projektēšanas un ražošanas tehnoloģijas, kā arī veicināt megavatu vējrata spārnu projektus” (45).

(73) Kā pierādīts iepriekš, ĶV sniedz arī papildu norādījumus par nozares attīstību saskaņā ar daudziem dažādiem politikas instrumentiem un direktīvām. Ar šādiem un citādiem līdzekļiem ĶV dod rīkojumus praktiski par ikvienu nozares attīstības un darbības aspektu un kontrolē tos.

(74) Kopumā ĶV ir noteikusi pasākumus, kuru mērķis ir panākt, lai ekonomikas dalībnieki ievērotu valsts politikas mērķus, proti, atbalstīt veicināmās nozares, arī tērauda – vējturbīnu torņu ražošanas galvenās izejvielas – ražošanu. Šādi pasākumi traucē tirgus spēkiem brīvi darboties.

(75) Šajā izmeklēšanā nav atklāti pierādījumi, ka iepriekš 53. apsvērumā minētajā vējturbīnu torņu nozarē notiekošā bankrota un īpašuma tiesību diskriminējošā piemērošana vai neatbilstīgā izpilde pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta ceturtā ievilkuma nozīmē neietekmētu TVT ražotājus.

(76) Vējturbīnu torņu nozari ietekmē arī tie algu izmaksu kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta piektā ievilkuma nozīmē, kuri arī minēti iepriekš 53. apsvērumā. Šie kropļojumi skar nozari gan tieši (kad tiek ražoti TVT vai to galvenie izejresursi), gan netieši (kad nozarei ir pieejams kapitāls vai izejresursi no uzņēmumiem, uz kuriem attiecas tā pati ĶTR darba tiesību sistēma) (46).

(77) Šajā izmeklēšanā arī netika iesniegti nekādi pierādījumi, kas apliecinātu, ka vējturbīnu torņu nozari neietekmē tā valdības iejaukšanās finanšu sistēmā pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta sestā ievilkuma nozīmē, kura arī minēta iepriekš 53. apsvērumā. Tādēļ būtiskā valdības iejaukšanās finanšu sistēmā izraisa to, ka visos līmeņos tiek nopietni ietekmēti tirgus apstākļi.

(78) Visbeidzot, Komisija atgādina, ka vējturbīnu torņu ražošanā ir vajadzīgi vairāki izejresursi. Lietas materiāli liecina, ka visi izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji lielāko daļu izejresursu iegūst ĶTR. Turklāt ĶTR ir viena no lielākajām tērauda – vējturbīnu torņu ražošanas procesa galvenās izejvielas – ražotājām. Kad vējturbīnu torņu ražotāji iegādājas šos izejresursus / slēdz līgumu par tiem, cenas, ko tie maksā (un kas tiek reģistrētas pie to izmaksām), ir nepārprotami pakļautas tiem pašiem sistēmiskajiem kropļojumiem, kuri minēti iepriekš. Piemēram, kropļojumi skar izejresursu piegādātāju izmantoto darbaspēku. Tie var aizņemties naudu, kuru skar kropļojumi finanšu sektorā / kapitāla sadalē. Turklāt uz tiem attiecas plānošanas sistēma, kura tiek piemērota visos valdības līmeņos un visās nozarēs.

(79) Tādēļ ne vien nav pareizi izmantot vējturbīnu torņu iekšzemes pārdošanas cenas pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta nozīmē, bet ir ietekmētas arī visas izejresursu (ieskaitot izejvielas, enerģiju, zemi, finansējumu, darbaspēku utt.) izmaksas tāpēc, ka cenu veidošanu ietekmē būtiska valdības iejaukšanās, kas aprakstīta ziņojuma A un B daļā. Valdības iejaukšanās, kas aprakstīta saistībā ar kapitāla, zemes, darbaspēka, enerģijas un izejvielu sadali, ir izplatīta visā ĶTR. Tas nozīmē, ka, piemēram, izejresursi, kas ir ražoti ĶTR, apvienojot vairākus ražošanas faktorus, ir pakļauti nozīmīgiem kropļojumiem. Tas pats attiecas uz izejresursu izejresursiem un tā tālāk. Ne ĶV, ne ražotāji eksportētāji šajā izmeklēšanā nav snieguši pierādījumus vai argumentus par pretējo.

(80) Kā norādīts attiecīgi 21. un 47. apsvērumā, ĶV neiesniedza ne piezīmes, ne pierādījumus, kas atbalstītu vai atspēkotu pierādījumus, kuri iekļauti lietas materiālos, ieskaitot ziņojumu un sūdzības iesniedzēja sniegtos papildu pierādījumus, par nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu un/vai par to, vai konkrētajā gadījumā ir pareizi piemērot pamatregulas 2. panta 6.a punktu. Attiecībā uz ĶV piezīmēm pēc galīgās informācijas izpaušanas skatīt 116.–123. apsvērumu tālāk.

(81) Sākot procedūru, tika saņemtas CCCME piezīmes par pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošanu. Pēc tam CCCME, Suzhou Titan un Chengxi Shipyard iesniedza piezīmes par pirmo paziņojumu un CCCME, Suzhou Titan un Chengxi Shipyard iesniedza piezīmes par otro paziņojumu.

(82) Piezīmēs par procedūras sākšanu CCCME vispirms iesniedza šādas piezīmes attiecībā uz normālās vērtības noteikšanu sūdzībā: a) sūdzības iesniedzējs sniedza pretrunīgu informāciju par tērauda plākšņu īpatsvaru TVT ražošanas izmaksās. Vairākās sūdzības daļās tas apgalvoja, ka tērauda plāksnes veido vairāk nekā 40 % no ražošanas izmaksām, bet, aprēķinot normālo vērtību, sūdzības iesniedzējs norādīja aptuveni 60 % no ražošanas izmaksām; b) sūdzības iesniedzējs, aprēķinot normālo vērtību, izmantoja neizkropļotas tērauda plākšņu izmaksas 869 EUR/t, lai gan tā paša izmaksas par šo izejvielu vidēji bija tikai 625 EUR/t; c) normālās vērtības aprēķinā izmantotais peļņas procents (14 %) nebija iespējams konkurences tirgū, un tā vietā bija jāizmanto samērīga peļņa 6 % apmērā; d) būtu jākoriģē arī citu izejvielu vienības izmaksas, jo dažos gadījumos tās bija līdz pat trīskārt augstākas nekā sūdzības iesniedzēja izmaksas. CCCME nesniedza sīkāku informāciju par šo jautājumu un nenorādīja, kuras izejvielas tika ietekmētas.

(83) Turklāt CCCME ierosināja, ka, ņemot vērā 82. apsvērumā uzskaitītos normālās vērtības aprēķināšanas trūkumus, būtu jāizmanto alternatīva normālās vērtības aprēķināšanas metodika. CCCME apgalvoja, ka par pamatu būtu jāizmanto Savienības ražošanas nozares mērķa cena. Mērķa cenas noteikšanai izmantotās darbaspēka izmaksas būtu jāaizstāj ar darbaspēka izmaksām sūdzības iesniedzēja ierosinātajā reprezentatīvajā valstī Turcijā, kas bija vairāk nekā desmit reizes zemākas nekā Savienības ražošanas nozares darbaspēka izmaksas. Lai iegūtu alternatīvo normālo vērtību, būtu jāpieskaita mērķa peļņa 10 % apmērā, ko sūdzības iesniedzējs izmantoja mērķa cenas noteikšanai. CCCME norādīja, ka, izmantojot šādu normālo vērtību, aprēķinātā dempinga starpība būtu daudz zemāka nekā sūdzības iesniedzēja aprēķinātā vidējā starpība 55 %, bet nesniedza faktiskus aprēķinus.

(84) CCCME atkārtoja 82. un 83. apsvērumā aprakstītās piezīmes un apgalvojumus arī uzklausīšanā, kā arī sniedzot informāciju pēc pagaidu posma.

(85) Attiecībā uz apgalvotajiem trūkumiem, kas minēti 82. apsvērumā, Komisija uzskatīja, ka CCCME, iespējams, ir pārpratusi sūdzībā iekļautos datus un metodiku, kas izmantota normālās vērtības noteikšanai saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punktu. a) Kad sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka tērauda plāksnes veido vairāk nekā 40 % no TVT ražošanas izmaksām, tas attiecās uz tāda TVT izmaksām, kas samontēts ar visām iekšējām detaļām. Saskaņā ar sūdzību šīs detaļas veidoja 17 % no TVT ražošanas izmaksām (47). Tomēr sūdzības iesniedzēja veiktie dempinga starpības aprēķini attiecās uz torņiem bez iekšējām detaļām, tādējādi izslēdzot arī montāžas darbaspēka izmaksas. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka bija iespējams pamatoti izskaidrot tērauda plākšņu augstāku īpatsvaru ražošanas izmaksās normālās vērtības aprēķinā. b) Savienības ražošanas nozarei radušās izejvielu izmaksas pašas par sevi nav noteicošas normālās vērtības aprēķinā. Saskaņā ar Komisijas praksi svarīgas ir izmaksas, kas radušās ražotājam eksportētājam, vai – ja normālo vērtību aprēķina saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punktu – izmaksas reprezentatīvajā valstī. Komisija uzskatīja, ka sūdzības iesniedzējs ir sniedzis pietiekamus pierādījumus (proti, Turcijas oficiālās importa statistikas ekrānuzņēmumus (48)), kas pamatoja normālās vērtības aprēķināšanā izmantoto tērauda plākšņu vienības cenu. c) Sūdzības iesniedzējs normālās vērtības aprēķināšanā izmantoto peļņas līmeni pamatoja ar trīs Turcijas TVT ražotāju finanšu informāciju (49). Tāpēc Komisija uzskatīja, ka sūdzības iesniedzēja izmantotie peļņas dati ir pietiekami pamatoti. d) CCCME ierosināja koriģēt atsauces vērtības, kas bija ievērojami augstākas nekā Savienības ražotāju izmaksas. Kā paskaidrots šā apsvēruma b) punktā, metodika saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punktu balstās uz neizkropļotu cenu vai atsauces vērtību noteikšanu, un iegūtajām izmaksām nav obligāti jābūt vienādām ar Savienības ražotāju izmaksām.

(86) Attiecībā uz CCCME ierosināto alternatīvo metodiku, kas aprakstīta 83. apsvērumā, Komisija norādīja, ka šāda normālās vērtības aprēķināšana būtu pretrunā pamatregulas 2. panta 6.a punkta noteikumiem. Turklāt CCCME pieeja šķita nekonsekventa. Ja dažu materiālu izmaksas Turcijā pārsniedza Savienības ražošanas nozares izmaksas, CCCME ierosināja par atsauces vērtību izmantot Savienības ražošanas nozares izmaksas, kas ir zemākas. Tomēr gadījumos, kad Turcijā bija zemākas izmaksas, jo īpaši darbaspēka izmaksas, CCCME ierosināja par atsauces vērtību izmantot Turcijas izmaksas. Turklāt, kā paskaidrots 85. apsvērumā, sūdzības iesniedzējs normālās vērtības aprēķināšanai bija pareizi izmantojis izmaksas reprezentatīvā valstī.

(87) Pamatojoties uz 85. un 86. apsvērumā izklāstītajiem iemesliem, Komisija noraidīja 82., 83. un 84. apsvērumā minētos CCCME apgalvojumus.

(88) Kā sīkāk paskaidrots turpmāk, Komisija šajā izmeklēšanā secināja, ka, pamatojoties uz pieejamiem pierādījumiem un ņemot vērā ĶV nesadarbošanos, ir atbilstīgi piemērot pamatregulas 2. panta 6.a punktu.

(89) Iesniegtajās piezīmēs par procedūras sākšanu CCCME arī apgalvoja, ka sūdzība lielā mērā balstās uz ziņojumu, kas, pēc CCCME domām, tika izstrādāts ar mērķi atvieglot Eiropas ražošanas nozarei sūdzību iesniegšanu. Šis mērķis nozīmē, ka ziņojums nevarēja būt izstrādāts objektīvi. CCCME piebilda, ka, ņemot vērā ziņojuma mērķi, tas neatbilst taisnīgu un objektīvu pierādījumu, kā arī pietiekamas pierādījuma vērtības standartiem. CCCME arī apgalvoja, ka ziņojumā apzināti noklusēti faktiskie apstākļi, elementi un secinājumi un ka tas nav objektīvs.

(90) Turklāt CCCME norādīja, ka ziņojums tika publicēts 2017. gadā, iekļaujot tajā 2016. gada un iepriekšējo gadu saturu un atsauces. Tomēr pašreizējā izmeklēšana tika sākta 2020. gada 21. oktobrī, un izmeklēšanas periods attiecībā uz dempingu aptver laikposmu no 2019. gada jūlija līdz 2020. gada jūnijam. Tāpēc CCCME uzskata, ka ziņojumā nav atspoguļoti iespējamie kropļojumi IP laikā. CCCME īpaši apgalvoja, ka ziņojuma nodaļa par tēraudu attiecas uz laikposmu līdz 2017. gadam un sūdzībā nav pierādīts, ka šie kropļojumi joprojām pastāvētu arī turpmākajos gados, ieskaitot IP.

(91) Komisija norādīja, ka ziņojums ir visaptverošs dokuments, kura pamatā ir plaši objektīvi pierādījumi, to skaitā tiesību akti, noteikumi un citi oficiālie politikas dokumenti, kurus publicējusi ĶV, trešo personu ziņojumi no starptautiskām organizācijām, akadēmiski pētījumi un zinātnieku raksti, kā arī citi uzticami neatkarīgi avoti. Kopš ziņojuma publiskošanas 2017. gada decembrī ikvienai ieinteresētajai personai bija plašas iespējas atspēkot vai papildināt ziņojumu un tā pamatā esošos pierādījumus, vai izteikt piezīmes par tiem. Līdz šim neviena persona nav iesniegusi pierādījumus, kas apliecinātu, ka ziņojumā izmantotie avoti būtu nepareizi.

(92) Attiecībā uz IP Komisija norādīja, ka, lai gan ziņojums tika publicēts 2017. gadā, tas kopumā balstījās uz Ķīnas 13. piecgades plāniem, kas bija piemērojami no 2016. līdz 2020. gadam, tādējādi aptverot IP.

(93) CCCME arī norādīja, ka nozīmīgu kropļojumu jēdziens ir pretrunā PTO tiesību aktiem, jo PTO Antidempinga nolīguma (“ADA”) 2.2. pantā šāds jēdziens nepastāv. ADA 2.2. pants ierobežo nosacījumus, saskaņā ar kuriem var aprēķināt normālo vērtību, proti, tas ļauj to aprēķināt tad, ja “nenotiek [līdzīgas preces] realizācija parastajā tirdzniecības apritē eksportētājas valsts iekšējā tirgū” vai “ja sakarā ar noteiktu situāciju tirgū vai zemu pārdošanas apjomu eksportētājas valsts iekšējā tirgū”. Nozīmīgi kropļojumi ADA 2.2. pantā nav uzskaitīti. Turklāt CCCME apgalvoja, ka ADA 2.2. pants neļauj normālo vērtību aprēķināt, pamatojoties uz reprezentatīvu valsti vai starptautiskām atsauces vērtībām, kā paredzēts pamatregulas 2. panta 6.a punktā, jo tas atļauj normālās vērtības aprēķināšanai izmantot tikai “ražošanas [izmaksas] izcelsmes valstī, pieskaitot pienācīgu administratīvo, realizācijas un vispārējo izmaksu un peļņas summu”.

(94) Komisija uzskatīja, ka 2. panta 6.a punktā izklāstītie noteikumi pilnībā atbilst Savienības saistībām Pasaules Tirdzniecības organizācijā. Kā PTO Apelācijas institūcija nepārprotami skaidroja lietā DS473 European Union – Anti-Dumping Measures on Biodiesel from Argentina, PTO tiesību akti ļauj izmantot no trešās valsts iegūtus datus, tos pienācīgi koriģējot, ja šāda korekcija ir nepieciešama un pamatota. Nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanas dēļ izmaksas un cenas eksportētājvalstī nav derīgas normālās vērtības aprēķināšanai. Šādos apstākļos minētais noteikums paredz ražošanas un pārdošanas izmaksu aprēķināšanu, pamatojoties uz neizkropļotām cenām vai atsauces vērtībām, tostarp attiecīgā reprezentatīvā valstī ar līdzīgu attīstības līmeni, kāds ir eksportētājvalstī. Tāpēc Komisija šo apgalvojumu noraidīja.

(95) CCCME piebilda, ka pamatregulas 2. panta 6.a punkts, šķiet, pārkāpj ADA 2.2.1.1. pantu, jo saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punktu Komisijai ir tiesības neņemt vērā ražošanas un pārdošanas izmaksas eksportētājvalstī un tieši izmantot šādus datus no trešās valsts. Tas ir pretrunā ADA 2.2.1.1. panta noteikumiem, kas paredz, ka “izmaksas parasti aprēķina, pamatojoties uz izmeklēšanai pakļautā eksportētāja vai ražotāja vesto uzskaiti, ar noteikumu, ka šāda uzskaite ir atbilstoša eksportētājvalsts vispārpieņemtajiem grāmatvedības principiem un pienācīgi atspoguļo izmaksas, kas saistītas ar attiecīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu”. Lai pamatotu savu apgalvojumu, CCCME atsaucās uz PTO judikatūru, jo īpaši uz lietu DS473 European Union – Anti-Dumping Measures on Biodiesel from Argentina (“DS473”), kurā tika noteikts, ka izmeklēšanas iestādēm salikto normālo vērtību aprēķināšanai ir jāizmanto ražojuma izmaksas, kas faktiski radušās ražotājiem vai eksportētājiem, un uz ekspertu grupas ziņojumu lietā DS494 European Union – Cost Adjustment Methodologies II (Russia) (“DS494”).

(96) Komisija atgādināja, ka neviena no minētajām PTO lietām neattiecas uz pamatregulas 2. panta 6.a punktu un tā piemērošanas nosacījumiem. Turklāt šo lietu pamatā esošie faktiskie apstākļi atšķiras no apstākļiem un kritērijiem, uz kuru pamata piemēro metodiku saskaņā ar minēto pamatregulas noteikumu. Attiecībā uz PTO strīdu EU – Cost Adjustment Methodologies II Komisija atgādināja, ka gan ES, gan Krievija ir pārsūdzējušas ekspertu grupas konstatējumus, kas tādējādi nav galīgi un kam saskaņā ar iedibināto PTO judikatūru nav juridiska statusa, jo tos nav apstiprinājušas PTO dalībvalstis. Jebkurā gadījumā ekspertu grupas ziņojumā īpaši tika atzīts, ka pamatregulas 2. panta 6.a punkta noteikumi neietilpst strīda tvērumā. Ekspertu grupa konstatēja, ka šiem noteikumiem ir citāda būtība un citādas juridiskās sekas nekā pamatregulas 2. panta 5. punkta noteikumiem, kas bija minētā strīda priekšmets, un ka, ieviešot 2. panta 6.a punkta noteikumus, ar tiem netika aizstāti 2. panta 5. punkta noteikumi (50). Tādēļ vērtējumā par pamatregulas 2. panta 6.a punkta atbilstību attiecīgajiem PTO noteikumiem šiem konstatējumiem nav nozīmes. Minēto iemeslu dēļ šis apgalvojums tika noraidīts.

(97) CCCME iepriekš minētos apgalvojumus atkārtoja piezīmēs par pirmo paziņojumu. Suzhou Titan piezīmēs par pirmo paziņojumu arī atbalstīja visas iepriekš minētās CCCME piezīmes.

(98) Turklāt CCCME piezīmēs par pirmo paziņojumu apgalvoja, ka vējturbīnu torņu nozare ir orientēta uz tirgu, jo lielākā daļa ražotāju ir privātīpašumā, vairākas izejvielas tiek importētas no ārvalstīm un iekšējo detaļu (51) cenas tiek tieši apspriestas ar Eiropas vējturbīnu ražotājiem, kas ir OEM.

(99) Komisija norādīja, ka tad, ja ir konstatēts, ka nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas eksportētājvalstī, jo minētajā valstī saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunktu pastāv nozīmīgi kropļojumi, saskaņā ar 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu katram ražotājam eksportētājam aprēķina normālo vērtību, izmantojot neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības attiecīgā reprezentatīvajā valstī. Iepriekšminētais pamatregulas noteikums arī ļauj izmantot iekšzemes izmaksas, ja ir nešaubīgi noteikts, ka tās nav kropļotas. Tādējādi ražotājiem eksportētājiem bija iespēja iesniegt pierādījumus, ka viņu individuālās administratīvās un darbības izmaksas un/vai izejresursu izmaksas faktiski nav kropļotas. Tomēr, kā izklāstīts 52.–79. apsvērumā, Komisija ir konstatējusi, ka vējturbīnu torņu ražošanas nozarē pastāv kropļojumi un nav pierādījumu, kas apliecinātu, ka atsevišķu ražotāju eksportētāju ražošanas faktori nav kropļoti. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti.

(100) Turklāt CCCME piezīmēs par otro paziņojumu apgalvoja, ka pamatregulas 2. panta 6.a punkts paredz, ka Komisijai ir jāveic katra ražotāja eksportētāja kropļojumu atsevišķa pārbaude. Kā norādīja CCCME, Komisijai ir pienākums veikt katra gadījuma individuālu analīzi un noskaidrot: a) vai iespējamie nozīmīgie kropļojumi attiecas uz katru izlasē iekļauto eksportētāju; b) vai katrs izejresurss un ražošanas faktors, par ko ziņojis šis konkrētais eksportētājs, ir “izkropļots” un tāpēc aizstājams ar datiem no cita avota, un c) paskaidrot, kāpēc Komisija uzskata, ka dati no cita avota par katru izejresursu vai ražošanas faktoru ir “neizkropļoti”.

(101) Suzhou Titan piezīmēs par otro paziņojumu atkārtoja iepriekš minētos apgalvojumus.

(102) Kā paskaidrots iepriekš 99. apsvērumā, ja tiek konstatēta nozīmīgu kropļojumu pastāvēšana, 2. panta 6.a punkta noteikumi a priori attiecas uz visiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem un visām to izmaksām, kas saistītas ar ražošanas faktoriem. Vienlaikus šis noteikums ļauj izmantot iekšzemes izmaksas, ja ir nešaubīgi noteikts, ka tās neskar nozīmīgi kropļojumi.

(103) Kas attiecas uz argumentu, ka Komisijai būtu jāpierāda, ka reprezentatīvās valsts izmaksas nav izkropļotas, – Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu izmanto tikai tādas izmaksas attiecīgā reprezentatīvajā valstī, kas nav pakļautas kropļojumiem. Komisija publicēja lietas materiālos divus paziņojumus par ražošanas faktoriem, un tas iesaistītajām personām sniedza plašas iespējas iesniegt piezīmes, citstarp norādot uz iespējamām novirzēm vai citiem apsvērumiem, kas var ietekmēt ražošanas faktorus reprezentatīvajā valstī vai reprezentatīvajās valstīs. Šādos apstākļos ieinteresētās personas nav apšaubījušas dažādu ražošanas faktoru līmeni attiecīgajā reprezentatīvajā valstī, kas noteikts pirmajā un otrajā paziņojumā. Tādēļ šie apgalvojumi tika noraidīti.

(104) Pēc pirmā paziņojuma Chengxi Shipyard iesniedza arī vairākas piezīmes par nozīmīgiem kropļojumiem. Pirmkārt, Chengxi Shipyard apgalvoja, ka pamatregulas 2. panta 6.a punkts nav saderīgs ar PTO tiesību aktiem un agrākajiem PTO Strīdu izšķiršanas padomes nolēmumiem. Chengxi Shipyard apgalvoja, ka Protokola par Ķīnas pievienošanos PTO 15. sadaļa izņēmuma kārtā atļauj PTO importētājām dalībvalstīm izmantot metodiku, kas nav balstīta uz stingru salīdzinājumu ar izmeklējamās nozares iekšzemes cenām vai izmaksām Ķīnā, bet šī atkāpe ir zaudējusi spēku 15 gadus pēc pievienošanās dienas, proti, 2016. gada 11. decembrī. Sākot ar minēto datumu, Komisijai ir pienākums izmantot parasto metodiku normālās vērtības aprēķināšanai eksportētājvalsts ražotājiem, t. i., vajadzētu izmantot tikai eksportētājvalsts iekšzemes cenas un izmaksas, ja vien citu PTO nolīgumu noteikumi, ieskaitot ADA, neļauj rīkoties citādi.

(105) Chengxi Shipyard turklāt piebilda, ka PTO tiesību aktos nav noteikumu, kas ļautu Ķīnas gadījumā neizmantot parasto metodiku. Otrkārt, Chengxi Shipyard piebilda, ka ADA 2. panta nosacījumi, jo īpaši ADA 2.2.1. pants, nav saderīgi ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta nosacījumiem. Chengxi Shipyard precizēja, ka ADA 2. pantā noteiktā metodika normālās vērtības noteikšanai neļauj izmantot citu informāciju kā tikai to, kas nākusi no eksportētājvalsts. Ja izņēmuma apstākļos ir nepieciešams aprēķināt normālo vērtību, ar ražošanas izmaksām, PVA izmaksām un peļņu saistītie dati ir jāiegūst no eksportētājvalsts avotiem. Lai pamatotu iepriekš minētos apgalvojumus, Chengxi Shipyard citēja nolēmumu PTO strīdā EU – Biodiesel (Argentina), kurā tika noteikts, ka Komisijai jāizmanto ražotāja/eksportētāja uzskaitē norādītās izmaksas saskaņā ar ADA 2.2.1.1. pantu.

(106) Šis apgalvojums jau tika iztirzāts 94.–96. apsvērumā. Kas attiecas uz argumentu par Protokolu par Ķīnas pievienošanos, Komisija atgādina, ka antidempinga procedūrās, kas attiecas uz ražojumiem no Ķīnas, nosakot normālo vērtību gan attiecībā uz tirgus ekonomikas standartu, gan attiecībā uz tādas metodikas izmantošanu, kas nav balstīta uz stingru salīdzinājumu ar Ķīnas cenām vai izmaksām, piemēro Protokola par Ķīnas pievienošanos PTO 15. sadaļas daļas, kuras vēl nav zaudējušas spēku. Tāpēc šie argumenti tika noraidīti.

(107) Turklāt Chengxi Shipyard norādīja, ka apgalvotie kropļojumi nav pietiekami pierādīti un, pat ja tie pastāv, tie neietekmē visus Chengxi Shipyard izmaksu aspektus. Tādējādi ne visas izmaksas ir jākoriģē vai jānosaka uz cita pamata. Chengxi Shipyard apgalvoja, ka galvenais sūdzības pierādījums bija ziņojums, tomēr, tā kā ziņojumā nav īpašas nodaļas, kas būtu veltīta vējturbīnu torņiem, ziņojuma konstatējumus nevar automātiski uzskatīt par piemērojamiem vējturbīnu torņu nozarei.

(108) Attiecībā uz argumentu, ka ziņojumā nav iekļauta īpaša nodaļa par vējturbīnu torņiem, Komisija norādīja, ka nozīmīgo kropļojumu pastāvēšana, kas liek piemērot pamatregulas 2. panta 6.a punktu, nav atkarīga no tā, vai ziņojumā ir konkrētajai nozarei veltīta nodaļa, kas attiecas uz izmeklējamo ražojumu. Ziņojumā aprakstīti dažādi ĶTR pastāvoši kropļojumi, kas ir transversāli un ietekmē visu Ķīnas ekonomiku, tādējādi tie ietekmē arī izmeklējamā ražojuma cenas un/vai izejvielas un ražošanas izmaksas. Kā jau skaidrots 58.–79. apsvērumā, vējturbīnu torņu ražošanas nozarē notiek valdības iejaukšanās vairākos veidos, kas aprakstīti ziņojumā (iekļaušana piecgades plānu un citu dokumentu darbības jomā, kropļojumi, kas skar izejvielas un finanses) un kas skaidri uzskaitīti un minēti šajā regulā. Turklāt ziņojums nav vienīgais pierādījumu avots, ko Komisija izmantojusi konstatējumiem, – šim nolūkam izmantoti arī papildu pārbaudes elementi. Turklāt papildus nozīmīgajiem kropļojumiem, kuri jau aprakstīti ziņojumā, šīs regulas 58.–74. apsvērumā ir arī sīki aprakstīti vairāki citi kropļojumi, kas attiecināmi uz vējturbīnu torņu nozari un/vai ietekmē tās izejvielas un izejresursus. Tirgus apstākļi, kā arī pamatā esošā politika un plāni, kas ir izraisījuši nozīmīgus kropļojumus, joprojām attiecas uz vējturbīnu torņu nozari un tās ražošanas izmaksām. Neviena persona nav sniegusi pierādījumus par pretējo. Tāpēc šis arguments tika noraidīts.

(109) Chengxi Shipyard arī norādīja, ka seši kritēriji, kas vajadzīgi, lai pierādītu, ka pastāv nozīmīgi kropļojumi, vai nu nebija iekļauti sūdzībā, vai arī nebija attiecināmi uz Chengxi Shipyard. No pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunktā minētajiem kritērijiem sūdzībā nebija minēti un ar pierādījumiem pamatoti pirmajā, ceturtajā, piektajā un sestajā ievilkumā minētie kritēriji. Attiecībā uz otro ievilkumu Chengxi Shipyard secīgi analizēja sūdzības iesniedzēja uzskaitītos Ķīnas vējturbīnu torņu ražotājus (OEM) (sk. 54. apsvērumu) un secināja, ka informācija vai nu nav pienācīgi pamatota, vai ir novecojusi. Chengxi Shipyard piebilda, ka pat tad, ja visa šī informācija būtu bijusi pareiza, nebija iespējams noteikt precīzu valstij piederošo vējturbīnu torņu ražotāju īpatsvaru salīdzinājumā ar privātiem uzņēmumiem. Tas konstatēja, ka lielākie vējturbīnu torņu ražotāji, to vidū Titan Wind, Shanghai Taisheng, Dajin Heavy Industry, Tianneng Heavy Industries un CS Wind, visi ir privāti uzņēmumi.

(110) Attiecībā uz 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta trešajā ievilkumā minēto kritēriju Chengxi Shipyard norādīja, ka ASV izmeklēšanā par citstarp Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes komerciālajiem vējturbīnu torņiem tika atklāta divu konkrētu uzņēmumu subsidēšana, ko nevar ekstrapolēt uz citiem vējturbīnu torņu ražotājiem. Pat ja Komisija konstatētu, ka atsevišķos Chengxi Shipyard izmaksu aspektos pastāv nozīmīgi kropļojumi, normālās vērtības aprēķināšanā tomēr būtu jāizmanto citi izmaksu aspekti, kuru būtiski kropļojumi nav pierādīti. Tā kā, pēc Chengxi Shipyard domām, iepriekš minētie seši elementi sūdzībā netika pienācīgi pamatoti, nav pierādījumu, ka pats vējturbīnu torņu no tērauda tirgus ir izkropļots.

(111) Visbeidzot, Chengxi Shipyard norādīja, ka, pat ja Komisija konstatētu, ka atsevišķos Chengxi Shipyard izmaksu aspektos pastāv nozīmīgi kropļojumi, normālās vērtības aprēķināšanā tomēr būtu jāizmanto citi izmaksu aspekti, kuru kropļojumi nav pierādīti.

(112) Atbildot uz apgalvojumiem par pietiekamiem pierādījumiem izmeklēšanas sākumposmā, Komisija atgādina, ka paziņojuma par procedūras sākšanu 3. iedaļā bija minēti vairāki elementi Ķīnas vējturbīnu torņu tirgū, kas pamatoja konstatējumu, ka tirgu ietekmē kropļojumi visā vējturbīnu torņu vērtības ķēdē ĶTR. Komisija uzskatīja, ka paziņojumā par procedūras sākšanu uzskaitītie pierādījumi ir pietiekami izmeklēšanas sākšanai, pamatojoties uz pamatregulas 2. panta 6.a punktu. Nozīmīgu kropļojumu faktiskās pastāvēšanas noteikšana un no tās izrietoša pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktā paredzētās metodikas izmantošana notiek tikai provizoriskās un/vai galīgās informācijas izpaušanas laikā. Šajā gadījumā, lai gan atsevišķa sūdzības iesniedzēja sniegtā informācija par kropļojumiem tika atzīta par novecojušu, Komisija uzskatīja, ka sūdzības iesniedzēja iesniegtie pierādījumi par nozīmīgiem kropļojumiem ir pietiekami, lai uz šā pamata sāktu izmeklēšanu. Tas bija skaidri norādīts paziņojuma par procedūras sākšanu 3. iedaļā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta e) apakšpunktā noteikto pienākumu. Tāpēc Chengxi Shipyard apgalvojums tika noraidīts.

(113) Visbeidzot, Chengxi Shipyard atgādināja, ka pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunktā noteikts, ka: “nozīmīgi kropļojumi ir kropļojumi, kas rodas, ja paziņotās cenas vai izmaksas, arī izejvielu un enerģijas izmaksas, nav noteiktas brīvā tirgus spēku ietekmē, jo tās ietekmē būtiska valdības iejaukšanās” (izcēlums pievienots). Chengxi Shipyard apgalvoja, ka valdības iejaukšanās vējturbīnu torņu nozarē Ķīnā nav būtiska, jo tā notiek ar mērķi palielināt atjaunīgās enerģijas ražošanas jaudu gan ĶTR, gan pārējā pasaulē. Chengxi Shipyard ierosina tādu būtiskuma definīciju, kas attiecas uz patvaļīgu valdības iejaukšanos. Turpretī, ja iejaukšanās mērķis ir labot tirgus nepilnības, tā nebūtu jāuzskata par “būtisku”. Chengxi Shipyard uzskata, ka piesārņojums, ko rada neatjaunīgā enerģija, ir negatīva eksternalitāte, un trešās personas nevar apturēt vai samazināt šo piesārņojumu, izmantojot tirgu, jo nepastāv “piesārņojuma tirgus”, kurā šīs trešās personas varētu maksāt rūpnīcai, lai tā samazinātu piesārņojumu. Šādā situācijā valstij ir jāiejaucas, lai novērstu tirgus nepilnības, uzliekot nodokļus par piesārņojumu vai subsidējot atjaunīgo enerģiju, lai samazinātu tās izmaksas un nodrošinātu, ka uzņēmumi izmanto atjaunīgo enerģiju, kas nepiesārņo vidi. Tāpēc, pēc Chengxi Shipyard domām, tādas enerģijas ražošanas subsidēšana, kas tiek ražota no atjaunīgajiem energoresursiem, nav būtiska iejaukšanās, jo tā kalpo lielākam labumam, proti, globālā piesārņojuma ierobežošanai. Tāpēc tā nav nozīmīgs kropļojums saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta c) apakšpunktu.

(114) Attiecībā uz Chengxi Shipyard piezīmi par jēdzienu “būtiska valdības iejaukšanās” Komisija norādīja, ka, lai konstatētu nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu, nav būtiski, vai subsīdiju mērķis ir veicināt pozitīvu sociālo, vides vai ekonomisko rezultātu, jo tas būtu patvaļīgi. Drīzāk subsīdiju nozīmīgums tiek vērtēts pēc to būtiskuma, proti, pēc to lielās vērtības. Vārds “būtiska” šajā kontekstā būtu jāinterpretē atbilstoši standarta definīcijai, saskaņā ar kuru tas nozīmē “liela apjoma, vērtības vai nozīmes”. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

(115) Pēc galīgās informācijas izpaušanas vairākas ieinteresētās personas iesniedza piezīmes par pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošanu.

(116) Pirmkārt, ĶV apgalvoja, ka ziņojums ir kļūdains un uz to balstītiem lēmumiem trūkst faktiskā un juridiskā pamata. Konkrētāk, ĶV apgalvoja, ka tā apšauba, ka ziņojums var atspoguļot Komisijas oficiālo nostāju. Attiecībā uz faktisko pamatu ĶV uzskata, ka ziņojums ir maldinošs, vienpusējs un neatbilst realitātei. Turklāt tas, ka Komisija ir izdevusi ziņojumus par dažām atsevišķām valstīm, rada bažas par lielākās labvēlības režīmu. ĶV arī uzskata, ka Komisijas paļaušanās uz ziņojumā sniegtajiem pierādījumiem neatbilst godīgu un taisnīgu tiesību garam, jo tā faktiski ir līdzvērtīga lietas iztiesāšanai vēl pirms tiesvedības.

(117) Otrkārt, ĶV apgalvoja, ka normālās vērtības aprēķināšana saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punktu nav saderīga ar ADA, jo īpaši ar ADA 2.2. pantu, kurā ir sniegts izsmeļošs to situāciju saraksts, kurās var aprēķināt normālo vērtību, bet “nozīmīgi kropļojumi” nav minēti starp šādām situācijām. Turklāt no attiecīgas reprezentatīvas valsts iegūtu datu izmantošana, kā norāda ĶV, ir pretrunā Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību 6. panta 1. punkta b) apakšpunktam un ADA 2.2.1.1. pantam, kuros noteikts, ka, aprēķinot normālo vērtību, jāizmanto ražošanas izmaksas izcelsmes valstī.

(118) Treškārt, ĶV apgalvoja, ka Komisijas izmeklēšanas prakse saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punktu nav saderīga ar PTO noteikumiem, jo Komisija, pārkāpjot ADA 2.2.1.1. pantu, ir noraidījusi Ķīnas ražotāja veikto uzskaiti, nenosakot, vai šī uzskaite atbilst Ķīnā vispārpieņemtajiem grāmatvedības principiem. Šajā sakarā ĶV atgādināja, ka Apelācijas institūcija lietā DS473 un ekspertu grupa lietā DS494 apgalvoja, ka saskaņā ar ADA 2.2.1.1. pantu, ja vien izmeklēšanā iesaistītā eksportētāja vai ražotāja veiktā uzskaite pieņemamās robežās precīzi un ticami atbilst visām faktiskajām izmaksām, kas konkrētajam ražotājam vai eksportētājam radušās saistībā ar attiecīgo ražojumu, var uzskatīt, ka tā “pamatoti atspoguļo ar attiecīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu saistītās izmaksas”, un izmeklēšanas iestādei būtu jāizmanto šāda uzskaite, lai noteiktu to ražotāju ražošanas izmaksas, uz kuriem attiecas izmeklēšana.

(119) Ceturtkārt, ĶV apgalvoja, ka Komisijai vajadzētu būt konsekventai un pilnībā pārbaudīt, vai reprezentatīvajā valstī pastāv tā sauktie tirgus kropļojumi. Reprezentatīvās valsts datu viegla atzīšana bez šāda izvērtējuma ir “dubultstandarts”. ĶV uzskata, ka tas pats attiecas uz ES ražošanas nozares cenu un izmaksu novērtējumu.

(120) Attiecībā uz pirmo jautājumu par ziņojuma statusu ES tiesību aktos Komisija atgādināja, ka pamatregulas 2. panta 6.a punkta c) apakšpunktā nav noteikts ne īpašs formāts ziņojumiem par nozīmīgiem kropļojumiem, ne publicēšanas kanāls. Komisija atgādināja, ka ziņojums ir uz faktiem balstīts tehnisks dokuments, kuru izmanto vienīgi tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanu kontekstā. Tāpēc ziņojums ir attiecīgi izdots kā Komisijas dienestu darba dokuments, jo tas ir vienīgi aprakstošs un tajā nav pausti politiski uzskati, preferences vai spriedumi. Tas neietekmē dokumenta saturu, proti, objektīvos informācijas avotus par nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu Ķīnas ekonomikā, kas ir būtiski pamatregulas 2. panta 6.a punkta c) apakšpunkta piemērošanai. Kas attiecas uz piezīmēm par to, ka ziņojums ir kļūdains un vienpusīgs – tās tika aplūkotas iepriekš 91. apsvērumā. Attiecībā uz ĶV apgalvojumiem par lielākās labvēlības režīma klauzulas pārkāpumu Komisija atgādināja, ka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta c) apakšpunktu ziņojumu par valsti sagatavo tikai tad, ja Komisijai ir pamatotas norādes par iespējamu nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu noteiktā valstī vai tās nozarē. Jaunajiem pamatregulas 2. panta 6.a punkta noteikumiem stājoties spēkā 2017. gada decembrī, Komisijai bija šādas norādes par nozīmīgiem kropļojumiem Ķīnā. 2020. gada oktobrī Komisija arī publicēja ziņojumu par kropļojumiem Krievijā (52), un attiecīgos gadījumos tiks sagatavoti arī citi ziņojumi. Turklāt Komisija atgādina, ka ziņojumi nav obligāti 2. panta 6.a punkta piemērošanai. Pamatregulas 2. panta 6.a punkta c) apakšpunktā ir aprakstīti nosacījumi, uz kuru pamata Komisija izdod ziņojumus par valstīm, un saskaņā ar 2. panta 6.a punkta d) apakšpunktu sūdzības iesniedzējiem nav pienākuma izmantot ziņojumu, un saskaņā ar 2. panta 6.a punkta e) apakšpunktu ziņojuma par valsti esība nav nosacījums tam, lai sāktu izmeklēšanu saskaņā ar minētās regulas 2. panta 6.a punktu. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta e) apakšpunktu sūdzības iesniedzēju iesniegti pietiekami pierādījumi, kas apliecina nozīmīgus kropļojumus jebkurā valstī un kas atbilst pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem, ir pietiekami, lai uz šā pamata sāktu izmeklēšanu. Tāpēc noteikumi par nozīmīgiem kropļojumiem, kas raksturīgi konkrētai valstij, attiecas uz visām valstīm bez jebkādas atšķirības un neatkarīgi no tā, vai ir sagatavots ziņojums par valsti. Tādējādi noteikumi par kropļojumiem valstī pēc definīcijas nepārkāpj lielākās labvēlības režīmu.

(121) Kas attiecas uz otro un trešo argumentu par pamatregulas 2. panta 6.a punkta iespējamo neatbilstību PTO tiesību aktiem, jo īpaši ADA 2.2. un 2.2.1.1. panta noteikumiem, kā arī konstatējumiem lietās DS473 un DS494, šie argumenti jau tika izskatīti augstāk 94. un 96. apsvērumā.

(122) Attiecībā uz ceturto argumentu, kurā Komisijai tika lūgts pārliecināties, ka Komisijas procedūrā izmantotos trešo valstu datus nav ietekmējuši tirgus kropļojumi, Komisija atgādina, ka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu tā aprēķina normālo vērtību, pamatojoties uz izvēlētiem datiem, kas nav eksportētājvalsts iekšzemes cenas un izmaksas tikai tad, ja tā ir konstatējusi, ka šādi dati visatbilstošāk atspoguļo neizkropļotas cenas un izmaksas. Šajā procesā Komisijai ir pienākums izmantot tikai neizkropļotus datus. Šajā ziņā ieinteresētās personas izmeklēšanas sākotnējos posmos ir aicinātas iesniegt piezīmes par ierosinātājiem avotiem normālās vērtības noteikšanai. Iesniegtās piezīmes ir pilnīgi ņemtas vērā Komisijas galīgajā lēmumā par to, kādus neizkropļotus datus izmantot normālās vērtības aprēķināšanai. Kas attiecas uz ĶV lūgumu Komisijai izvērtēt iespējamos ES iekšējā tirgus kropļojumus – Komisija nesaskatīja šā jautājuma nozīmi saistībā ar nozīmīgu kropļojumu esības novērtēšanu atbilstoši pamatregulas 2. panta 6.a punktam.

(123) Tāpēc Komisija ĶV argumentus noraidīja.

(124) CCCME atkārtoja iepriekš 89. un 90. apsvērumā izklāstītos argumentus par ziņojumu, nosaucot Komisijas argumentāciju 91. apsvērumā par cirkulāru. Tomēr CCCME nesniedza nekādus citus pierādījumus attiecībā uz ziņojumu, izņemot apgalvojumu, ka piecgades plāni Ķīnā ir tikai pamatnostādņu dokumenti, kuros pausts nākotnes politikas redzējums. CCCME uzskata, ka plāni kā tādi nav saistoši, ņemot vērā arī to, ka tie netiek pieņemti tādā pašā veidā kā likumi vai dekrēti. Turklāt CCCME norādīja, ka līdzīgi dokumenti ir atrodami arī Eiropā, arī Komisijas politikas dokumentu vidū.

(125) Turklāt attiecībā uz pamatregulas 2. panta 6.a punkta atbilstību PTO tiesību aktiem CCCME apgalvoja, ka pamatregulas 2. panta 6.a punktā iekļautais jēdziens “nozīmīgi kropļojumi” nav iekļauts nevienā PTO ADA vai 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību noteikumā. Konkrēti, jēdziens “nozīmīgi kropļojumi” neietilpst nevienā no PTO ADA 2.2. pantā paredzētajām kategorijām. Attiecībā uz trešās valsts datu izmantošanu CCCME apgalvoja, ka, lai gan saskaņā ar Apelācijas institūcijas spriedumu lietā DS473 datu izmantošana no avota ārpus eksportētājvalsts nav aizliegta, Komisija, šķiet, ignorē faktu, ka Apelācijas institūcija arī uzsvēra, ka “tas tomēr nenozīmē, ka izmeklēšanas iestāde var vienkārši aizstāt ražošanas izmaksas izcelsmes valstī ar izmaksām, kas iegūtas ārpus izcelsmes valsts”, kā arī to, ka “ja, nosakot “ražošanas izmaksas izcelsmes valstī” saskaņā ar Antidempinga nolīguma 2.2. pantu, izmanto informāciju, kas iegūta ārpus izcelsmes valsts, izmeklēšanas iestādei ir jānodrošina, ka šāda informācija tiek izmantota, lai noteiktu “ražošanas izmaksas izcelsmes valstī”, un tam var būt nepieciešams, lai izmeklēšanas iestāde pielāgotu šo informāciju”. Tāpēc CCCME uzskata, ka šī Komisijas pieeja neatbilst ES saistībām, kas noteiktas PTO ADA 2.2. pantā.

(126) Turklāt CCCME apgalvoja, ka pamatregulas 2. panta 6.a punkts, šķiet, arī pārkāpj PTO ADA 2.2.1.1. pantu un Komisija šķietami atkārto tās pašas kļūdas kā lietā DS473, jo tās konstatējumi un pamatojums šajā izmeklēšanā šķiet ļoti līdzīgi konstatējumiem un pamatojumam biodīzeļdegvielas lietā. Komisija konstatēja, ka tērauda, kas ir vējturbīnu torņu ražošanas galvenā izejviela, cenas Ķīnā ir izkropļotas un ka tērauda cenas, ko maksā vējturbīnu torņu ražotāji, ir pakļautas sistēmiskiem kropļojumiem. Tādējādi CCCME, pamatojoties uz Apelācijas institūcijas konstatējumiem lietā EU – Biodiesel (Argentina), uzskata, ka Komisija, iespējams, arī pārkāpj PTO ADA 2.2.1.1. pantu.

(127) Turklāt CCCME atgādināja, ka pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta trešajā daļā ir skaidri noteikts, ka nozīmīgi kropļojumi jāvērtē attiecībā uz katru eksportētāju un ražotāju atsevišķi, vienīgo izņēmumu paredzot attiecībā uz atlases piemērošanu. Tāpēc CCCME nepiekrita Komisijas apgalvojumam 102. apsvērumā, ka “ja tiek konstatēta nozīmīgu kropļojumu pastāvēšana, 2. panta 6.a punkta noteikumi a priori attiecas uz visiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem un visām to izmaksām, kas saistītas ar to ražošanas faktoriem”, un pieprasīja Komisijai uzlabot tās praksi šajā sakarā.

(128) Attiecībā uz CCCME apgalvojumu par Ķīnas plānošanas dokumentu nesaistošo raksturu Komisija atgādināja, ka Ķīnas plānošanas sistēma nosaka prioritātes un izvirza mērķus, uz kuriem ir jākoncentrējas centrālajai valdībai un pašvaldībām. Attiecīgi plāni pastāv visos valdības līmeņos un aptver praktiski visas ekonomikas nozares, un katra administratīvā līmeņa iestādes uzrauga, kā plānus īsteno attiecīgā zemāka līmeņa valdība. Kā detalizēti aprakstīts ziņojumā, plānošanas instrumentos noteiktajiem mērķiem faktiski ir saistošs raksturs, un resursi plānošanas sistēmas rezultātā tiek piešķirti nozarēm, kuras valdība ir noteikusi kā stratēģiskas vai citādi politiski nozīmīgas, nevis atbilstoši tirgus spēkiem (53).

(129) Kas attiecas uz CCCME argumentiem par pamatregulas 2. panta 6.a punkta saderību ar ADA un Strīdu izšķiršanas padomes konstatējumiem – uz tiem jau tika atbildēts 94. un 96. apsvērumā, cita starpā paskaidrojot, ka lieta DS473 neattiecas uz pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošanu. Attiecībā uz apgalvojumu, ka pamatregulas 2. panta 6.a punktā iekļautais jēdziens “nozīmīgi kropļojumi” nav minēts nevienā PTO ADA vai 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību noteikumā, Komisija atgādināja, ka pamatregula, ieskaitot 2. panta 6.a punktu, ir ES sekundāro tiesību akts, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienības darbību 288. pantā. ES tiesību aktos nav paredzēta prasība, ka tiesību avotiem, tostarp sekundārajiem tiesību aktiem, piemēram, regulām, jābūt balstītiem uz starptautiskajām tiesībām vai saistītiem ar saistībām, kas izriet no starptautiskajām tiesībām, piemēram, ADA vai Protokola par Ķīnas pievienošanos PTO.

(130) Attiecībā uz apgalvojumu par nozīmīgu kropļojumu individuālu novērtējumu katram eksportētājam – CCCME tikai pauda savu nepiekrišanu Komisijas nostājai, neiesniedzot jaunus argumentus. Tāpēc Komisija apstiprināja savu nostāju, kas izklāstīta iepriekš 99. un 102. apsvērumā.

(131) Chengxi Shipyard atkārtoja iepriekš 104. apsvērumā aprakstītos argumentus par pamatregulas 2. panta 6.a punkta neatbilstību PTO tiesību aktiem, norādot, ka Komisijas atbilde 94. un 96. apsvērumā ir ļoti vispārīga un skaidri nepaskaidro PTO nolīgumos paredzēto juridisko pamatu pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošanai, atkāpjoties no vispārējās kārtības, kas skaidri noteikta PTO nolīgumā un Strīdu izšķiršanas padomes nolēmumā lietā DS473. Tādējādi Chengxi Shipyard no Komisijas apgalvojuma secināja, ka tā pamato 2. panta 6.a punkta saderību ar PTO nolīgumiem, balstoties uz Protokola par Ķīnas pievienošanos PTO 15. sadaļas vēl spēkā esošo daļu, un norādīja, ka, ja nav skaidra pamatojuma, kāpēc Komisija tā uzskata, Komisijas izpaustā informācija neatbilst juridiskajiem standartiem par pietiekamu pamatojumu, ar ko ir motivēts tās lēmums piemērot pamatregulas 2. panta 6.a punktu.

(132) Turklāt Chengxi Shipyard apgalvoja, ka nav pierādīts, ka uzņēmums ir pakļauts nozīmīgiem kropļojumiem, galvenokārt trīs iemeslu dēļ: i) konstatējums, ka ĶKP tieši neietekmē uzņēmuma lēmumus par darījumdarbību, ir spēkā, neraugoties uz to, ka Chengxi Shipyard valdes priekšsēdētājs un ģenerāldirektors ir ĶKP biedri un ieņem partijas komitejas sekretāra un sekretāra vietnieka amatu uzņēmuma līmenī; ii) valsts līdzdalība vai valsts pārstāvju klātbūtne valdē nenorāda uz to, ka uzņēmuma darījumdarbības lēmumi nereaģētu uz tirgus pieprasījuma un piedāvājuma signāliem vai ka tā darbība nebūtu orientēta uz tirgu, un iii) valsts iejaukšanās nav līdzvērtīga nozīmīgiem kropļojumiem, un Komisija nav pierādījusi, ka apgalvotā ĶV starpnozaru iejaukšanās rada nozīmīgus ražošanas faktoru kropļojumus un tādējādi ietekmē Chengxi Shipyard darbības izmaksas un cenas.

(133) Attiecībā uz Chengxi Shipyard argumentiem par pamatregulas 2. panta 6.a punkta atbilstību PTO tiesību aktiem Komisija atkārtoti uzsver, ka 2. panta 6.a punkta noteikumi pilnībā atbilst Eiropas Savienības saistībām PTO. Komisijas nostājas iemesli ir skaidri norādīti iepriekš 94. apsvērumā. Tāpat Komisija jau 106. apsvērumā norādīja, ka antidempinga procedūrās, kas attiecas uz ražojumiem no Ķīnas, normālās vērtības noteikšanai gan attiecībā uz tirgus ekonomikas standartu, gan attiecībā uz tādas metodikas izmantošanu, kas nav balstīta uz stingru salīdzinājumu ar Ķīnas cenām vai izmaksām, piemēro Protokola par Ķīnas pievienošanos PTO 15. sadaļas daļas, kuras vēl nav zaudējušas spēku. Chengxi Shipyard, šķiet, pienākumam norādīt iemeslus, kādēļ pamatregulas 2. panta 6.a pantu piemēro pēc būtības, pielīdzina šķietamo pienākumu paskaidrot PTO juridisko pamatojumu pamatregulas 2. panta 6.a panta piemērošanai, kas ir ne tikai nepareizi, bet arī nav būtiski (skatīt arī iepriekš 129. apsvērumu). Tādējādi Chengxi Shipyard arguments, ka Komisijas izpaustā informācija neatbilst pietiekama pamatojuma juridiskajiem standartiem, tika noraidīts.

(134) Chengxi Shipyard apgalvojumi par to, ka trūkstot pierādījumu par uzņēmuma pakļautību nozīmīgiem kropļojumiem, jau tika sīki aplūkoti iepriekš 108. apsvērumā. Turklāt Komisija atgādināja, ka nozīmīgu kropļojumu pastāvēšana, no kuras izriet pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošana, nav saistīta ar to, vai pastāv kāds konkrēts faktiskais apstāklis vai informācija par konkrētu attiecīgā ražojuma tirgu. Šajā ziņā, kā atspoguļots 52.–79. apsvērumā, Komisija pašreizējās izmeklēšanas gaitā ir konstatējusi nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu vējturbīnu torņu nozarē un ar to saistīto izejresursu nozarēs. 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkts ļauj izmantot iekšzemes izmaksas normālās vērtības aprēķināšanai tikai tad, ja izmeklēšanas gaitā ir nešaubīgi noteikts, ka tās nav izkropļotas. Tomēr šajā ziņā Chengxi Shipyard neiesniedza nekādus apstiprinošus pierādījumus par to, ka tā ražošanas faktori nav izkropļoti. Tāpēc Chengxi Shipyard apgalvojums tika noraidīts.

(135) Ņemot vērā minēto, pieejamie pierādījumi liecināja, ka attiecīgā ražojuma cenas un izmaksas, arī izejvielu, enerģijas un darbaspēka izmaksas, nebija noteiktas brīvā tirgus spēku ietekmē, jo tās skāra būtiska valdības iejaukšanās pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, par ko liecināja viena vai vairāku attiecīgo minētajā noteikumā uzskaitīto faktoru faktiskā vai potenciālā ietekme. Tādējādi, ņemot vērā arī to, ka ĶV nesadarbojās, Komisija secināja, ka šajā lietā normālās vērtības noteikšanai nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas. Tāpēc Komisija, kā izklāstīts nākamajā iedaļā, normālo vērtību aprēķināja, pamatojoties vienīgi uz ražošanas un pārdošanas izmaksām, kas atspoguļo neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības, t. i., šajā gadījumā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu pamatojoties uz atbilstošām ražošanas un pārdošanas izmaksām attiecīgā reprezentatīvā valstī.

3.2.2. Reprezentatīvā valsts

3.2.2.1. Vispārīgas piezīmes

(136) Reprezentatīvās valsts izvēle, ievērojot pamatregulas 2. panta 6.a punktu, tika balstīta uz šādiem kritērijiem: — līdzīgs ekonomiskās attīstības līmenis kā ĶTR. Šim nolūkam Komisija, pamatojoties uz Pasaules Bankas valstu klasifikācijas datubāzi, izmantoja valstis, kuru nacionālais kopienākums uz vienu iedzīvotāju (“NKI uz vienu iedzīvotāju”) ir līdzīgs kā ĶTR (54), — attiecīgā ražojuma ražošana minētajā valstī, — attiecīgo datu publiska pieejamība reprezentatīvajā valstī, — ja ir vairākas iespējamās reprezentatīvās valstis, tad priekšroku attiecīgā gadījumā dod valstij ar pienācīga līmeņa sociālo un vides aizsardzību.

(137) Kā paskaidrots 50. un 51. apsvērumā, Komisija ir publicējusi divus paziņojumus par lietas materiāliem, ko izmanto normālās vērtības noteikšanai. Šajos paziņojumos aprakstīti fakti un pierādījumi, kuri ir attiecīgo kritēriju pamatā, un arī atbildēts uz piezīmēm, ko personas sniegušas par šiem elementiem un attiecīgajiem avotiem. Otrajā paziņojumā Komisija informēja ieinteresētās personas par savu nodomu uzskatīt Meksiku par attiecīgu reprezentatīvu valsti šajā lietā, ja tiktu apstiprināts, ka pastāv nozīmīgi kropļojumi saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punktu.

3.2.2.2. Līdzīgs ekonomiskās attīstības līmenis kā ĶTR

(138) Pirmajā paziņojumā Komisija kā valstis, kurām ir līdzīgs ekonomiskās attīstības līmeni kā ĶTR un kurās, kā zināms, notiek attiecīgā ražojuma ražošana, noteica Brazīliju, Malaiziju, Meksiku, Turciju un Dienvidāfriku. Pasaules Banka visas minētās valstis, līdzīgi kā Ķīnas Tautas Republiku, klasificēja kā valstis ar vidēji augstiem ienākumiem, pamatojoties uz nacionālo kopienākumu (“NKI”).

(139) Piezīmēs par pirmo paziņojumu Chengxi Shipyard apgalvoja, ka NKI uz vienu iedzīvotāju nav piemērots rādītājs valsts ekonomiskās attīstības līmeņa novērtēšanai. Tā vietā Komisijai būtu vajadzējis balstīt konstatējumus uz iekšzemes kopproduktu uz vienu iedzīvotāju pēc pirktspējas paritātes (“IKP uz vienu iedzīvotāju pēc PP”). Šajā sakarā uzņēmums apgalvoja, ka Indija būtu piemērotāka reprezentatīvā valsts, jo pēc IKP uz vienu iedzīvotāju pēc PP 2019. gadā Indija ir tuvāk ĶTR nekā Turcija, kas ir sūdzībā ierosinātā valsts. Turklāt Indija bija līdzīgāka ĶTR, salīdzinot IKP uz vienu nodarbināto iedzīvotāju pēc PP, tādējādi ņemot vērā ražīgumu šajās trijās valstīs. Arī Vestas apgalvoja, ka Indija ir piemērota reprezentatīvā valsts ar tādu pašu attīstības līmeni kā ĶTR.

(140) Šajā sakarībā Komisija otrajā paziņojumā norādīja, ka pamatregulā ir noteikts, ka reprezentatīvajai valstij ir jābūt ar līdzīgu ekonomiskās attīstības līmeni, kāds ir eksportētājvalstī. Tomēr tajā nav nekādu papildu prasību par atbilstošas reprezentatīvās valsts izraudzīšanos. Komisija ir izlēmusi, ka šai informācijai piemērots avots ir Pasaules Bankas datubāze. No šīs datubāzes Komisija varēja iegūt pietiekamu skaitu potenciālu atbilstošu reprezentatīvo valstu ar līdzīgu attīstības līmeni, lai izraudzītos piemērotāko avotu neizkropļotu izmaksu un cenu noteikšanai. Turklāt šīs klasifikācijas pamatā ir objektīvs kritērijs, un to konsekventi izmanto visās antidempinga lietās, kurās normālās vērtības noteikšana balstās uz pamatregulas 2. panta 6.a punkta noteikumiem, un tas nodrošina vienveidību un vienlīdzīgu attieksmi dažādu procedūru gaitā.

(141) Turklāt Pasaules Banka, vadoties pēc Pasaules Bankas operatīvās aizdevumu politikas metodikas, izmanto NKI valstu ekonomikas klasifikācijai ienākumu grupās. Tā atzīst visus ienākumus, kas veido valsts ekonomiku, neatkarīgi no to izcelsmes, tāpēc tā pienācīgi atspoguļo kopējo saimniecisko darbību valstī. Jebkurā gadījumā Chengxi Shipyard nepaskaidroja, kā un kāpēc IKP uz vienu iedzīvotāju pēc PP, nevis NKI uz vienu iedzīvotāju būtu piemērotāks līdzīga attīstības līmeņa atspoguļošanai nekā Komisijas izmantotais avots, kā arī nepamatoja vai citādi neiesniedza pierādījumus savam apgalvojumam.

(142) Tā kā izmeklēšanas periodā Indija nebija iekļauta tajā pašā Pasaules Bankas klasifikācijas kategorijā, nevarēja uzskatīt, ka tā atbilst pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmajā ievilkumā noteiktajam kritērijam. Tādējādi Komisija šo apgalvojumu noraidīja.

(143) Piezīmēs par otro paziņojumu Chengxi Shipyard atkārtoja nostāju, ka NKI uz vienu iedzīvotāju nav piemērots ekonomiskās attīstības rādītājs. Pirmkārt, uzņēmums apgalvoja, ka NKI ietver ienākumus no ārvalstu darbībām, kas nav būtiski ekonomiskās attīstības novērtēšanai. Otrkārt, uzņēmums apgalvoja, ka rādītājs, kas dažādu valstu salīdzināšanas nolūkā izteikts ASV dolāros, vai tas būtu NKI vai IKP, nav piemērots ekonomiskās attīstības novērtēšanai. Šādu novērtējumu izkropļotu cenu līmeņi valstīs ar citādā ziņā līdzīgu ražošanas apjomu, kā arī valūtas kursu svārstības. Uzņēmums arī atzina, ka cenu līmeņa izmaiņu (inflācijas) un valūtas kursa svārstību ietekmi daļēji mazina Atlas metode, ko Pasaules Banka izmanto, izstrādājot valstu un aizdevumu grupu klasifikāciju. Visbeidzot, uzņēmums apgalvoja, ka, ņemot vērā iepriekš minētās piezīmes, Indija ekonomiskās attīstības ziņā ir tuvāka ĶTR nekā Turcija.

(144) Piezīmēs par galīgās informācijas izpaušanu Chengxi Shipyard atkārtoti pauda viedokli, ka IKP uz vienu iedzīvotāju pēc PP būtu piemērots rādītājs, ar kuru novērtēt valstu līdzību ekonomiskās attīstības līmeņa ziņā, un tādējādi Indija varētu būt attiecīga reprezentatīva valsts.

(145) Komisija paskaidroja, ka, lai gan reprezentatīvajai valstij ir jābūt ar tādu attīstības līmeni, kas ir līdzīgs eksportētājvalstij, nav pienākuma izvēlēties reprezentatīvu valsti, kas ir vistuvāk eksportētājvalstij ekonomiskās attīstības ziņā neatkarīgi no tā, vai to mēra, izmantojot NKI uz vienu iedzīvotāju vai IKP uz vienu iedzīvotāju pēc PP. Turklāt Komisija atzīmēja, ka gan NKI uz vienu iedzīvotāju, gan IKP uz vienu iedzīvotāju pēc PP, kā arī vairāki citi rādītāji ir atzīti valstu ekonomiskās attīstības mērīšanas rādītāji. Šajā sakarā Komisija uzsvēra, ka Pasaules Bankas izveidotā valstu klasifikācija nodrošina iespējamo reprezentatīvo valstu kopumu, kas tiek regulāri atjaunināts un veidots, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem un konsekventu metodiku. Visbeidzot, Komisija atkārtoti uzsvēra, ka Pasaules Bankas valstu klasifikācija ir piemērots informācijas avots, kas nodrošina vienveidību un vienlīdzīgu attieksmi dažādās procedūrās. Tā kā Indija izmeklēšanas periodā netika klasificēta kā valsts ar vidēji augstiem ienākumiem un ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, Komisija noraidīja Chengxi Shipyard apgalvojumu.

(146) Piezīmēs par otro paziņojumu CCCME un Suzhou Titan apgalvoja, ka Indija būtu jāuzskata par iespējamu reprezentatīvu valsti, lai gan Pasaules Banka to nav klasificējusi kā valsti ar vidēji augstiem ienākumiem. Šajā sakarā minētās personas atsaucās uz ĶTR izcelsmes sulfanilskābes importam noteikto antidempinga pasākumu termiņbeigu pārskatīšanu, kurā Komisija kā reprezentatīvu valsti izmantoja Indiju. CCCME atkārtoja šos apgalvojumus savās piezīmēs un uzklausīšanā pēc pagaidu posma.

(147) Komisija norādīja, ka minētajā termiņbeigu pārskatīšanā izmeklēšanā tika konstatēts, ka sulfanilskābe tiek ražota tikai četrās pasaules ekonomikās (Indijā, ĶTR, Savienībā un Amerikas Savienotajās Valstīs). Tā kā sulfanilskābe netika ražota nevienā valstī ar vidēji augstiem ienākumiem, Komisija nolēma izmantot Indiju, lai saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu iegūtu atbilstošas neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības. Pašreizējā lietā situācija bija atšķirīga. Komisija spēja noteikt pietiekamu skaitu ražotāju valstīs ar līdzīgu ekonomiskās attīstības līmeni kā ĶTR. Tāpēc nebija vajadzības meklēt neizkropļotu cenu vai atsauces vērtību avotus ārpus valstu ar vidēji augstiem ienākumiem grupas, lai iegūtu neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības. Tādējādi Komisija noraidīja šo apgalvojumu.

3.2.2.3. Izmeklējamā ražojuma ražošana

(148) Sūdzības iesniedzējs sūdzībā norādīja, ka izmeklējamais ražojums tiek ražots Turcijā.

(149) Komisija analizēja citas valstis, kas ir tādā pašā attīstības līmenī kā ĶTR, un identificēja TVT ražotājus vēl četrās valstīs, proti, Brazīlijā, Malaizijā, Meksikā un Dienvidāfrikā.

(150) Pirmajā paziņojumā Komisija informēja ieinteresētās personas par šiem konstatējumiem.

(151) Piezīmēs par pirmo paziņojumu Chengxi Shipyard norādīja piecus TVT ražotājus Indijā. Kā paskaidrots 140.–142. un 145. apsvērumā, tika konstatēts, ka Indija neatrodas tādā pašā attīstības līmenī kā ĶTR un tāpēc nav piemērota reprezentatīva valsts. Tāpēc Komisija neanalizēja ne iespējamo TVT ražotāju darbību Indijā, ne arī to finanšu informācijas pieejamību un kvalitāti.

3.2.2.4. Attiecīgo datu publiska pieejamība reprezentatīvajā valstī

(152) Komisija pārbaudīja attiecīgo publisko datu pieejamību un kvalitāti piecās iespējamajās reprezentatīvajās valstīs, kurās tika konstatēta izmeklējamā ražojuma ražošana. Šajā analīzē galvenā uzmanība tika pievērsta finanšu informācijas pieejamībai un kvalitātei, kā arī ražošanas faktoru datu pieejamībai un kvalitātei.

(153) Attiecībā uz finanšu informāciju, ko izmanto, lai noteiktu PVA izmaksas un peļņu normālās vērtības aprēķināšanai, Komisija veica pieejamās informācijas analīzi. Konkrēti, tā pārbaudīja, vai finanšu informācija ir par nesenu periodu, vai finanšu informācija ir vai nav revidēta, vai tā ir pieejama individuāli vai konsolidēti, kā arī to, vai uzņēmumi ir rentabli.

(154) Attiecībā uz datiem par ražošanas faktoriem Komisija pārbaudīja, vai ir pieejami dati par importu, ĶTR un valstu, kas nav PTO dalībvalstis, izcelsmes importa īpatsvaru un vai pastāv kropļojumi, kas varētu ietekmēt ražošanas faktoru cenu. Analīzē galvenā uzmanība tika pievērsta vissvarīgākajiem ražošanas faktoriem.

a) Finanšu informācija

(155) Pirmajā paziņojumā Komisija konstatēja, ka potenciāli piemērota finanšu informācija par TVT ražotājiem bija publiski pieejama tikai Meksikā, Dienvidāfrikā un Turcijā. Turklāt Komisija konstatēja, ka finanšu informācija par visiem identificētajiem TVT ražotājiem Brazīlijā un Malaizijā un dažiem TVT ražotājiem Turcijā vai nu nebija pieejama par izmeklēšanas periodu, proti, tā bija novecojusi, vai arī šie uzņēmumi strādāja ar zaudējumiem. Šajā sakarā Komisija sīkāk analizēja Meksikas, Dienvidāfrikas un Turcijas TVT ražotāju finanšu informācijas pieejamību un kvalitāti, ņemot vērā 50. apsvērumā uzskaitītās ieinteresēto personu piezīmes par pirmo paziņojumu.

(156) Piezīmēs par pirmo paziņojumu CCCME un Suzhou Titan apgalvoja, ka Komisijai nevajadzētu izslēgt datus par zaudējumus nesošu uzņēmumu, ja šāda situācija ir pamatota un nav izkropļota. Kā alternatīvu reprezentatīvā valstī, kurā ir pieejami vairāku uzņēmumu finanšu pārskati, Komisijai, nosakot vidējās PVA izmaksas un peļņu šajā reprezentatīvajā valstī, būtu jāņem vērā gan rentabli, gan zaudējumus nesoši uzņēmumi.

(157) Komisija atzīmēja, ka finanšu dati par visiem zaudējumus nesošajiem ražotājiem, kas identificēti iespējamajās reprezentatīvajās valstīs pirmajā paziņojumā, arī bija novecojuši. Tādējādi Komisija uzskatīja, ka šis apgalvojums ir zaudējis spēku. Jebkurā gadījumā Komisija atzīmēja, ka zaudējumus cietušie uzņēmumi nebija sasnieguši “samērīgu” peļņas līmeni saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pēdējo daļu. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts arī pēc būtības.

(158) Piezīmēs par pirmo paziņojumu Chengxi Shipyard uzskatīja, ka Meksikas ražotāja Arcosa Industries de México, S. de R.L. de C.V. un Dienvidāfrikas ražotāja GRI Wind Steel South Africa (Pty.) Ltd. finanšu dati nav piemēroti PVA izmaksu un peļņas noteikšanai, jo dati bija pieejami tikai konsolidētos finanšu pārskatos. Chengxi Shipyard norādīja, ka šāda problēma neattiecas uz ražotājiem Turcijā un Indijā.

(159) Komisija vispirms atzīmēja, ka Indija netika atzīta par piemērotu iespējamo reprezentatīvo valsti. Turklāt tas, ka atsevišķu ražotāju finanšu dati bija pieejami konsolidētā veidā, pats par sevi nenozīmē, ka šos datus nevar izmantot kā avotu neizkropļotu PVA izmaksu un peļņas noteikšanai. Gluži pretēji, pieejamie finanšu pārskati katrā gadījumā ir jāanalizē atsevišķi.

(160) Šajā sakarā Komisija otrajā paziņojumā paskaidroja, ka tā ir identificējusi divus vējturbīnu torņu ražotājus Meksikā. Speco Wind Power, S.A. de C.V. (“Speco”) individuālā vietējā finanšu informācija tika iegūta no Dun&Bradstreet datubāzes Global Financials (“D&B”) (55) un sniegta ieinteresētajām personām pirmā paziņojuma III pielikumā. Uzņēmums ražoja tikai vējturbīnu torņus un 2019. gadā strādāja ar peļņu. Vietējā finanšu informācija ļāva identificēt ne tikai PVA izmaksas, bet arī finanšu izmaksas, kā arī citus izdevumus un ienākumus. Arcosa Industries de México, S. de R.L. de C.V. (“Arcosa”) konsolidētie finanšu pārskati tika iegūti tiešsaistē (56). Konsolidētā grupa darbojās trīs darījumdarbības jomās: būvniecības, energoiekārtu un transporta jomā. Konsolidētās grupas atzars Energy Equipment Group (“EEG”) ražoja un pārdeva vējturbīnu torņus, inženiertehniskās konstrukcijas, kā arī uzglabāšanas un sadales tvertnes (57). EEG nodarbināja 55 % grupas darbinieku (58) un radīja 48 % no grupas nekonsolidētajiem ieņēmumiem un izmaksām (59). Ieņēmumi no vējturbīnu torņu un inženiertehnisko konstrukciju pārdošanas veido 75 % no EEG ieņēmumiem (60). PVA izmaksas (ieskaitot nolietojumu un amortizāciju), kas 2019. gadā radušās EEG un konsolidētā līmenī, bija aptuveni 13 % (izsakot procentos no pārdošanas izmaksām) (61). Gan EEG, gan konsolidētā grupa strādāja ar peļņu aptuveni 10 % līmenī (62). Aprakstītā analīze liecina, ka segments, kas pārsvarā aptver TVT ražošanu un pārdošanu, deva ievērojamu ieguldījumu uzņēmuma kopējā darbībā un sasniedza līdzīgus rezultātus kā viss uzņēmums kopumā. Tādējādi šie skaitļi tika uzskatīti par samērīgiem pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pēdējās daļas nozīmē.

(161) Otrajā paziņojumā Komisija arī norādīja, ka Dienvidāfrikā tā ir identificējusi vienu vējturbīnu torņu ražotāju – uzņēmumu GRI Wind Steel South Africa (Pty.) Ltd. Šā uzņēmuma finanšu pārskati bija pieejami konsolidētā un integrētā veidā tā akcionāra Hulisani līmenī (63). Tomēr integrētajā gada pārskatā nebija sniegta pietiekama informācija par vējturbīnu torņu ražotāju, kas ietilpst šajā uzņēmumu grupā. Pārskatā bija tikai norādīts, ka TVT ražotājs bija rentabls finanšu gadā no 2019. gada marta līdz 2020. gada februārim (64). Tādējādi Komisija nevarēja novērtēt tā darbības rādītājus un ieguldījumu konsolidēto finanšu rezultātu sasniegšanā. Tāpēc Komisija konstatēja, ka Hulisani konsolidētie finanšu pārskati šajā izmeklēšanā nebija piemēroti PVA izmaksu un peļņas noteikšanai.

(162) Visbeidzot, otrajā paziņojumā Komisija analizēja sešus Turcijā identificētos TVT ražotājus. Tikai divu ražotāju finanšu dati bija publiski pieejami. Uzņēmuma ATES Çelik Insaat Taahhut Proje Muhendislik Sanayi ve Ticaret A.Ş. atsevišķie vietējie finanšu pārskati bija pieejami D&B datubāzē Global Financials, un tie tika sniegti ieinteresētajām personām pirmā paziņojuma III pielikumā. Uzņēmums 2019. gadā bija darbojies ar peļņu. Vietējie pārskati ļāva identificēt ne tikai PVA izmaksas un peļņu, bet arī finanšu ienākumus un izdevumus. Çimtaş Çelik İmalat Montaj ve Tesisat A.Ş. (“Çimtaş Çelik”) individuālie vietējie finanšu pārskati, kas bija pieejami D&B datubāzē Global Financials, bija novecojuši. Tomēr konsolidētie finanšu pārskati tā akcionāra ENKA līmenī par visiem ceturkšņiem izmeklēšanas periodā bija pieejami tiešsaistē (65) revidēti un/vai nerevidēti. Tomēr tika atzīmēts, ka konsolidētajos finanšu pārskatos nebija sniegta pietiekama informācija ne par TVT ražotāja darbības rezultātiem, ne par tā devumu konsolidētās grupas darbības rezultātos. Çimtaș Çelik pieder būvniecības segmentam (66). Lai gan būvniecības segmenta kopējie konsolidētie ieņēmumi veidoja gandrīz 60 % (67), nebija skaidrs, kā šā segmenta darbības rezultāti atspoguļoja TVT ražotāja darbības rezultātus. Finanšu pārskatos nebija sniegta sīkāka informācija par segmenta sastāvu. Šajā segmentā ietvertās darbības pēc to rakstura, iespējams, bija diezgan daudzveidīgas. Faktiski TVT ražotājs bija tikai viens no 39 konsolidētās grupas uzņēmumiem (68), kas iekļauti būvniecības segmentā. Tāpēc Komisija konstatēja, ka ENKA konsolidētie finanšu pārskati šajā izmeklēšanā nebija piemē