II 
(Neleģislatīvi akti) 
REGUL AS 
EIR OPAS CENTRĀLĀS BANKAS REGUL A (ES) 2020/2011 
(2020. gada 1. decembr is), 
ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1409/2013 par maksājumu statistiku (ECB/2013/43) (ECB/2020/59) 
EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME, 
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 127. panta 2. punktu, 
ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 5. pantu, 
ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2533/98 (1998. gada 23. novembr is) par statistikas informācijas vākšanu, ko veic 
Eiropas Centrālā banka (1), un jo īpaši tās 5. panta 1. punktu un 6. panta 4. punktu, 
tā kā: 
(1) Maksāj umu un maksājumu sistēmu statistikas jomas informāci ja, ko vāc saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2533/98 
2. panta 1. punktu, ir būtiska, lai identif icētu un kontrolētu attīstības tendences dalībvalstu maksājumu tirgos. 
Eiropas Centrālā banka (ECB) vāc maksājumu statistiku par katr u valsti atsevišķi, kā arī salīdzinājumā ar citām 
valstīm, lai pildītu savu uzdevumu veicināt maksājumu sistēmu raitu darbību Eiropas Savienībā un tādējādi 
palīdzētu sekmēt tādas politikas sekmīgu īstenošanu, kas attiecas uz kredītiestāžu uzraudzību un finanšu sistēmas 
stabilitāti. 
(2) Tā kā mak sājumus veic ar maksājumu instr umentiem un apstrādā maksājumu sistēmās, vajadzīgs vākt statistisk o 
informāci ju par mak sājumu instr umentiem, lai nodrošinātu to sistēmu raitu darbību, kurās šos instr umentus lieto. 
Turklāt, tā kā standar tus attiecībā uz maksājumu instr umentiem nosaka mak sājumu shēmas, vajadzīgs vākt 
statistisk o informāciju par maksājumu shēmu darbību, lai sekmētu minēt o mak sājumu sistēmu raitu darbību. Šajā 
nolūkā ECB pieprasa statistisk o informāci ju reizi gadā un reizi pusg adā. Tāpēc būtu jāpalielina pārskatu sniegšanas 
biežums. 
(3) Ņemot vērā maksājumu instr umentu un mak sājumu sistēmu savstarpējo saistību, maksājumu sistēmu raita darbība 
ir atkarīga no sabiedrības uzticēšanās mak sājumu instr umentiem. Krāpšanas radītie finanšu zaudējumi mazina 
sabiedrības uzticēšanos maksājumu instr umentiem, un tāpēc ir svarīgi pieņemt pasākumus, kas nodrošina 
maksājumu instr umentu drošību, kā arī šo instr umentu lietotāju un maksājumu sistēmu, kurās šos instr umentus 
lieto, drošību. Tāpēc, lai nodrošinātu minēt o instr umentu drošumu, drošību un efektivitāti, tādējādi nodrošinot raitu 
to darbību, ir pienācīgi pamatoti uzraudzīt krāpšanas līmeni un veidus, kādos veic šādu krāpšanu. 
(1)OV L 318, 27.11.1998., 8. lpp. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11.12.2020.                                                                                                                                         L 418/1   
(4) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/2366 (2) prasa dalībvalstīm nodrošināt, lai maksājumu 
pakalpojumu sniedzēji (MPS) vismaz reizi gadā sniegtu savām kompet entaj ām iestādēm statistisk o informāci ju par 
krāpšanu, kas saistīta ar dažādiem mak sāšanas līdzekļiem. Detalizēta statistiskā informācija, kā arī apkopotie dati, ar 
kuriem kompet entaj ām iestādēm ir jāapmainās ar EBI un ECB, note ikti EBI pamatnostādnēs par ziņošanas prasībām 
saistībā ar datiem par krāpšanu (3). Tā kā EBI pamatnostādnēs galvenā uzmanība pievērsta tādu datu sniegšanai, kas 
ir būtiski galvenokār t uzraudzības mērķiem, jānodrošina, ka ECB pieejamā statistiskā informāci ja ļaus tai efektīvi 
veikt savus uzraudzības uzdevumus, piemēram, precīzi uzraugot jaunu mak sājumu pakalpojumu tendences, 
formulējot politiku strauji augošos mazumtirdzniecības maksājumu tirgos un novērtējot maksājumu instr umentu 
drošības un efektivitātes pakāpi, lai mazinātu konkrētos riskus (piemēram, finanšu un darbības riskus), kas saistīti ar 
atsevišķām maksājumu shēmām. Tāpēc būtu jāpieprasa sīkāka informāci ja par krāpšanu. Tāpēc pārskatu sniedzējiem 
būtu jāsniedz ne tikai statistiskā informāci ja par krāpšanu attiecībā uz katr u maksājumu instr umentu (piemēram, 
kartēm piesaistītiem maksājumu instr umentiem, kredīta pārvedumiem, tiešā debeta mak sājumiem), kā paredzēts 
EBI pamatnostādnēs, bet arī jāsniedz detalizētāki dati par mak sājumu kanāliem, maksājumu shēmām, pārrobežu 
kartēm piesaistītiem maksājumu darījumiem un valstu dalījumu. Lai vienkāršotu pārskatu sniegšanas prasības 
pārskatu sniedzējiem, pārskatu sniegšanas biežumam būtu jāatbilst pārskatu sniegšanas biežumam saskaņā ar EBI 
pamatnostādnēm. 
(5) To pašu iemeslu dēļ un lai nodrošinātu konsekventu pārskatu sniegšanu, definīcij as un metod oloģija, kas note ikta 
Eiropas Centrālās bankas Regulā (ES) Nr. 1409/2013 (ECB/2013/43) (4), būtu jāsaskaņo ar definīcijām un 
metod oloģiju, kas noteikta Direktīvā (ES) 2015/2366, ciktāl tā piemērojama ECBS uzdevumu veikšanai. 
(6) Vispārīgāk runājot, metodoloģi jā, saskaņā ar kuru tiek vākta maksājumu informāci ja, jāņem vērā tā tiesiskā 
regulējuma attīstības tendences Eiropas Savienībā, ar kuru reglamentē maksājumus. Tāpēc jebkura reforma attiecībā 
maksājumu jomas tiesisk o regulējumu Eiropas Savienībā būtu jāņem vērā, nosak ot metodoloģi ju šādu maksājumu 
statistiskās informācijas vākšanai. Lai nodrošinātu, ka informācija maksājumu un mak sājumu sistēmu statistikas 
jomā ir pilnīga, attiecīgi būtu jāņem vērā Direktīvas (ES) 2015/2366 note ikumi par papildu maksājumu 
pakalpojumiem, maksājumu iniciēšanas pakalpojumiem un konta informāci jas pakalpojumiem, kā arī par jauno 
veidu MPS, mak sājumu iniciēšanas pakalpojumu sniedzēju un konta informācijas pakalpojumu sniedzēju 
licencēšanu un uzraudzību. Tāpēc vajadzīgs vākt statistisk o informāciju par šo jauno MPS darbībām un jo īpaši par 
to sniegtajiem pakalpojumiem, lai izprastu, kādas funkcijas ekonomikā tie izpilda. Tāpēc, lai Eiropas Centrālo banku 
sistēma spētu veikt savus neatkarīgās pārraudzības uzdevumus, spēkā esošās pārskatu sniegšanas prasības būtu 
jāpaplašina, ietverot informāciju saistībā ar šo jauno veidu MPS darbībām, kā arī informāci ju saistībā ar drošu 
lietotāju autentificēšanu un jebkurām atkāpēm no tās piemērošanas. 
(7) Lai monitorē tu pārrobežu tirdzniecību un uzlabotu maksājumu bilances statistikas apkopošanai nepieciešamās 
informāci jas vispārējo kvalitāti, jo īpaši pozīcij ā “braucieni” un pozīcij ā “transpor ts”, un pozīcijā “preču un 
pakalpojumu tirdzniecība tiešsaistē (e-komercij a)”, vajadzīg a sīkāka informācija par kartēm piesaistītiem maksājumu 
darījumiem. Statistiskās informāci jas vākšana par komersanta darbības nozar i, izmantojot tirgotāja kategor ijas kodu 
(TKK), un kartēm piesaistītu maksājumu darījumu datu vākšana attiecībā uz visu pasauli ļauj padziļināti analizēt 
starptaut iskos maksājumu darījumus un precīzi sadalīt maksājumus starp dažādām preču un pakalpojumu 
kategorijām. Tā paša iemesla dēļ pārskatu sniedzējiem šī statistika būtu jāsniedz reizi ceturksnī un īsākos term iņos, 
lai palielinātu tās nozīmīgumu un lietderību un veicinātu ceturkšņa maksājumu bilances apkopošanu. 
(8) Nodrošinot visatbilstošākās informāci jas vākšanu ar efektīvas metodoloģijas palīdzību, tiek radīta iespēja apkopot 
precīzu statistiku. Tāpēc vajad zīga biežāka pārskatu sniegšana un detalizētāk s mak sājumu statistikas ģeogrāfi skais 
dalījums, lai labāk novēr tētu ekonomiskās aktivitātes īstermiņa attīstības tendences, tostarp ceturkšņa privāto 
patēr iņu, kas ir IKP prognozes galvenā sastāvdaļa. 
(2)Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/2366 (2015. gada 25. novembris) par maksājumu pakalpojumiem iekšējā tirgū, 
ar ko groza Direktīvas 2002/65/EK, 2009/110/EK un 2013/36/ES un Regulu (ES) Nr. 1093/2010 un atceļ Direktīvu 2007/64/EK 
(OV L 337, 23.12.2015., 35. lpp.). 
(3)Eiropas Banku iestādes Pamatnostādnes par ziņošanas prasībām saistībā ar datiem par krāpšanu saskaņā ar PSD2 96. panta 6. punktu, 
EBA /GL/2018/05. 
(4)Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) Nr. 1409/2013 (2013. gada 28. novembr is) par maksājumu statistiku (ECB/2013/43) (OV L 352, 
24.12.2013., 18. lpp.). LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 418/2                                                                                                                                         11.12.2020.   
(9) Ņemot vērā proporcionalitāte s principu, nacionālajām centrālajām bankām (NCB) vajadzētu būt iespējai ar īpašiem 
nosacījumiem piešķir t pārskatu sniedzējiem atbrīv ojumus no šajā regulā noteiktaj ām statistikas pārskatu sniegšanas 
prasībām, ja šādu atbrīv ojumu piešķiršana nekavē ECBS efektīvi pildīt tās uzdevumus. Turklāt NCB vajadzētu būt 
tiesībām nepieciešamo statistisk o informāci ju par maksājumiem, ievērojot vietējos sadarbības līgumus, vākt ar tādas 
attiecīgās nacionālās kompet entās iestādes (NKI) palīdzību, kura jau vāc datus no pārskatu sniedzējiem. Tāpat 
vajadzētu būt iespējai saskaņā ar šo regulu savākt o konfidenciālo statistisk o informāci ju par krāpšanu nosūtīt NKI, 
lai atvieg lotu datu vākšanu saskaņā ar Direktīvu (ES) 2015/2366, ja ir ievēroti Regulas (EK) Nr. 2533/98 noteikumi 
par konfidenciālas statistikas informācijas aizsardzību un izmant ošanu. 
(10) Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2533/98 5. panta 2. punktu notikusi apspr iešanās ar Eiropas Komisiju par grozījumiem 
statistikas prasībās, kas note iktas Regulā (ES) Nr. 1409/2013 (ECB/2013/43). 
(11) Lai dotu pārskatu sniedzējiem pietiekamu laiku sagatav oties, nebūtu jānosaka pienākums sniegt pirmo pārskatu 
vismaz 12 mēnešu periodā no šīs regulas pieņemšanas datuma. 
(12) Tādēļ attiecīgi jāgroza Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) Nr. 1409/2013 (ECB/2013/43), 
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGUL U. 
1. pants 
Grozījumi Regulā (ES) Nr. 1409/2013 (ECB/2013/43) 
Regulu (ES) Nr. 1409/2013 (ECB/2013/43) groza šādi: 
1) šādi groza 1. pantu: 
a) ar šādu punktu aizstāj b) punktu: 
“b) “maksājumu pakalpojumu sniedzējs”, “mak sājumu iestāde”, “maksājumu sistēma” un “mak sājumu darījums” ir 
jēdzieni Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2015/2366 4. panta nozīmē (*); 
_____________ 
(*) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/2366 (2015. gada 25. novem bris) par mak sājumu 
pakalpojumiem iekšējā tirgū, ar ko groza Direktīvas 2002/65/EK, 2009/110/EK un 2013/36/ES un Regulu (ES) 
Nr. 1093/2010 un atceļ Direktīvu 2007/64/EK (OV L 337, 23.12.2015., 35. lpp.).”; 
b) iekļauj šādu e) punktu: “e) “maksājumu pakalpojums” ir jebkura no Direktīvas (ES) 2015/2366 I pielikumā 
norādītaj ām uzņēmējdarbības aktivitātēm vai jebkurš no šīs regulas 4. panta 3. punkta a) apakšpunktā norādītajiem 
pakalpojumiem.”; 
2) ar šādu pantu aizstāj 2. pantu: 
“2. pants 
Faktiskie pārsk atu sniedzēji 
Faktiskie pārskatu sniedzēji ir maksājumu pakalpojumu sniedzēji (t. sk. elektroniskās naudas emiten ti) un mak sājumu 
sistēmu operat ori.”; 
3) ar šādu punktu aizstāj 3. panta 1. punktu: 
“1. Fakt iskie 2. pantā noteiktie pārskatu sniedzēji statistisk o informāciju tieši vai, ievērojot vietējos sadarbības 
līgumus, ar attiecīgās nacionālās kompet entās iestādes palīdzību sniedz tās dalībvalsts NCB, kurā attiecīgie pārskatu 
sniedzēji ir rezidenti, ievērojot III pielikumā norādīto un ņemot vērā I un II pielikumā sniegtos precizējumus un 
definīcij as. Šādi pārskatu sniedzēji prasīto statistisk o informāciju sniedz saskaņā ar IV pielikumā noteiktajiem 
obligātajiem standar tiem.”; LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11.12.2020.                                                                                                                                         L 418/3   
4) ar šādu pantu aizstāj 4. pantu: 
“4. pants 
Atbrīv ojumi 
1. Piešķirot atbrīv ojumus pārskatu sniedzējiem, NCB ievēro proporcionalitātes principu. 
2. NCB saskaņā ar 3. un 4. punktu šādiem pārskatu sniedzējiem var piešķir t atbrīvojumus no 3. panta 1. punktā 
minētajām pārskatu sniegšanas prasībām: 
a) maksājumu iestāžu gadījumā – ja tās atbilst nosacījumiem, kas noteikti Direktīvas (ES) 2015/2366 32. panta 1. 
un 2. punktā; 
b) elektroniskās naudas iestāžu gadījumā – ja tās atbilst nosacījumiem, kas noteikti Direktīvas 2009/110/EK 9. panta 1. 
un 2. punktā; 
c) citu, a) un b) punktā neminētu mak sājumu pakalpojumu sniedzēju gadījumā – ja tie atbilst gan Direktīvas 2009/ 
2015/EK 32. panta 1. un 2. punkta nosacījumiem, gan Direktīvas (ES) 110/2366 9. panta 1. un 2. punkta 
nosacījumiem. 
Pirmās daļas vajadzībām NCB var piešķir t atbrīv ojumus neatkarīgi no tā, vai prudenciālās prasības pārskatu sniedzējiem 
atceltas vai pārskatu sniedzēji atbrīv oti no tām saskaņā ar attiecīga jiem nacionāla jiem tiesību aktiem, ar kuriem 
transponē Direktīvu (ES) 2015/2366 un Direktīvu 2009/110/EK. 
3. NCB 2. punktā minēta jiem pārskatu sniedzējiem var piešķir t atbrīv ojumus saskaņā ar 4. punktu, ja piemērojams 
kāds no šādiem nosacījumiem: 
a) tālāk tekstā norādīto maksājumu pakalpojumu, ko snieguši visi maksājumu pakalpojumu sniedzēji, kuri varēja 
saņemt šādu atbrīv ojumu, kopējā vērtība nacionālajā līmenī nepārsniedz 5 %: 
i) kredīta pārvedumi (nosūtīti), 
ii) tiešā debeta mak sājumi (nosūtīti), 
iii) kartēm piesaistītu mak sājumu darījumi (nosūtīti un saņemti), 
iv) skaidrās naudas izmaksa, izmantojot kartēm piesaistītu maksājumu instr umentus, 
v) e-naudas maksājuma darījumi (nosūtīti), 
vi) čeki (nosūtīti), 
vii) bezk onta naudas pārvedumi (nosūtīti), 
viii) citi maksājumu pakalpojumi (nosūtīti), 
ix) maksājumu iniciēšanas pakalpojumi, 
x) citi pakalpojumi, kas nav iekļauti Direktīvā (ES) 2015/2366 (nosūtīti); 
b) konta informācijas pakalpojumu, ko snieguši visi maksājumu pakalpojumu sniedzēji, kuri varēja saņemt šādu 
atbrīv ojumu, klientu kopējais skaits nacionālajā līmenī nepārsniedz 5%. 
Šī punkta a) apakšpunkta vajad zībām tajā norādīto maksājumu pakalpojumu, ko snieguši visi maksāju mu pakalpojumu 
sniedzēji, kuri varēja saņemt šādu atbrīv ojumu, kumulatīvā kopējā vērtība nacionālajā līmenī nepārsniedz 5 %: 
Šī punkta vajadzībām NCB var piešķir t atbrīvojumus tikai tad, ja pārskatu sniegšanas slogs būtu nesamērīgs, ņemot vērā 
šādu pārskatu sniedzēju lielumu. 
4. Pārskatu sniedzēji, kuriem piešķir ti atbrīv ojumi saskaņā ar 2. un 3. punktu, sniedz statistisk o informāci ju saskaņā 
ar III pielikuma 4.b un 5.b tabulu. 
5. NCB katr u gadu savlaicīgi pārbauda 2. un 3. punktā noteikto nosacījumu izpildi, lai varētu piešķir t vai vajadzības 
gadījumā atsaukt atbrīv ojumus, tiem stājoties spēkā otrā secīgā kalendāra gada sākumā. Pārbaudes pamatā ir attiecīgie 
pārskata periodi par 12 mēnešiem tieši pirms pārskata perioda, kurā tiek veikts novēr tējums. 
6. Ja NCB piešķir atbrīvojumu saskaņā ar šo pantu, tā par to paziņo ECB tajā pašā laikā, kad tā sniedz informāci ju 
atbilstoši 6. pantam. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 418/4                                                                                                                                         11.12.2020.   
7. ECB publicē to iestāžu saraks tu, kurām NCB piešķīr ušas atbrīvojumus saskaņā ar šo pantu.”; 
5) ar šādu pantu aizstāj 6. pantu: 
“6. pants 
Savlaicīgums 
1. Saskaņā ar III pielikumu sniegto statistisk o informāci ju NCB nosūta ECB reizi ceturks nī, reizi pusg adā vai reizi 
gadā, ievērojot šādus nosacījumus: 
a) sniedzot pārskatus reizi ceturks nī, III pielikuma 9. tabulā norādīto statistisk o informāciju nosūta līdz darba dienas 
beigām otrā mēneša pēdējā darbdienā pēc attiecīgā ceturkšņa beigām; 
b) sniedzot pārskatus reizi pusg adā, III pielikuma 1., 2., 3., 4.a, 5.a, 6., 7. un 8. tabulā norādīto statistisk o informāci ju 
par periodu no janvāra līdz jūni jam nosūta līdz darba dienas beigām novembra pēdējā darbdienā pēc pirmā 
pusg ada beigām, uz kuru attiecas pārskati. Statistisk o informāciju par periodu no jūlija līdz decembr im nosūta līdz 
darba dienas beigām maija pēdējā darbdienā pēc otrā pusga da beigām, uz kuru attiecas pārskati; 
c) sniedzot pārskatus reizi gadā, III pielikuma 4.b un 5.b tabulā noteikto statistisk o informāci ju pusg adu dalījumā 
nosūta līdz darba dienas beigām maija pēdējā darbdienā pēc tā gada beigām, uz kuru attiecas pārskati; 
2. NCB nosaka skaidr us pārskatu sniegšanas termiņus pārskatu sniedzējiem. Ar pārskatu sniegšanas term iņiem 
skaidr i nosaka biežumu, kādā pārskatu sniedzējiem jāsniedz pārskati NCB, un nodrošina, ka NCB spēj ievērot savus 
term iņus pārskatu sniegšanai ECB, kas tām note ikti 1. punktā.”; 
6) iekļauj šādu 8.a pantu: 
“8.a pants 
Ceturkšņa, pusgada un gada statist iskās informā cijas pirmā sniegšana 
1. NCB veiktā ceturkšņa, pusgada un gada statistiskās informācijas sniegšana ECB sākas, līdz 2022. gada maija 
beigām sniedzot ceturkšņa datus par 2022. gada pirmo ceturks ni un līdz 2022. gada novembra beigām sniedzot 
pusgada datus par 2022. gada pirmo pusg adu. 
2. NCB veiktā statistiskās informāci jas attiecībā uz pārskatu sniedzējiem, kam piešķir ts atbrīv ojums saskaņā ar 
4. panta 2. un 3. punktu, sniegšana ECB par gada datiem pusg adu dalījumā sākas, [līdz 2023. gada maija beigām] 
sniedzot datus par [2022. gada pirmā un otrā pusgada] atsauces periodiem.”; 
7) Regulas (ES) Nr. 1409/2013 I, II un III pielikumu aizstāj ar šīs regulas I, II un III pielikumu. 
2. pants 
Nobeiguma noteikumi 
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro ar 2022. gada 
1. janvāri. 
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs saskaņā ar Līgumiem. 
Frankfur tē pie Mainas, 2020. gada 1. decembrī  
ECB Padomes vārdā – 
ECB prezidente 
Christine LAGARDE     LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11.12.2020.                                                                                                                                         L 418/5   
I PIELIKUMS 
MAK SĀJUMU STATISTIKAS VISPĀRĪGĀ STR UKTŪRA 
1. DAĻA. 
Pārskats 
1.1. daļa. Tabulu pārsk ats 
1. Eiropas Centrālā banka (ECB) maksājumu statistiku apkopo, izmant ojot datu saskaņotu vākšanu, ko nacionāla jā 
līmenī pārvalda nacionālās centrālās bankas (NCB). Apk opotie dati ir izkār toti deviņās turpmāk tekstā norādītajās 
tabulās, kurās iekļauj nacionālos datus par katr u dalībvalsti, kuras valūta ir euro (turpmāk – "euro zonas 
dalībvalsts"). Maksājumu pakalpojumu sniedzējiem (MPS) jāsniedz dati 1., 2., 3., 4., 5., 6. un 9. tabulā, savukār t 
maksājumu sistēmu operat oriem (MSO) jāsniedz dati 7. un 8. tabulā. Dati jāsniedz tikai vienā no divām 4. 
un 5. tabulas versi jām. Statistiskā informācija 4.a un 5.a tabulā jāsniedz visiem MPS, kuriem nav piešķir ta atkāpe 
saskaņā ar 4. pantu, savukār t pārskatu sniedzējiem, kuriem piešķir ta atkāpe saskaņā ar 4. panta 2. un 3. punktu, 
jāsniedz statistiskā informāci ja 4.b un 5.b tabulā.                                                              
Tabula Satura aprak sts 
1. tabula. 
Iestādes, kas sniedz mak sājumu 
pakalpojumus nemonetārajām 
finanšu iestādēm (ne-MFI) Dalījumi rāda noguldījumu uz nakti skaitu, mak sājumu kontu skaitu, e-naudas 
kontu skaitu un atlikumu e-naudas datu nesējos, ko izsniegušas kredītiestādes, 
elektroniskās naudas iestādes, maksājumu iestādes un citi mak sājumu pakalpo­
jumu sniedzēji (MPS), kā arī e-naudas emiten ti. Papildus iekļauti dalījumi, kas 
rāda konta informācijas pakalpojumu sniedzēju (KIPS) klientu skaitu un to 
kontu skaitu, kuriem piekļūst KIPS. KAMPS sniedz datus par to kontu skaitu, 
kuriem piekļuvuši KIPS, savukār t KIPS sniedz datus par savu klientu skaitu. 
2. tabula. 
Karšu funkci jas Valsts rezidentu MPS izsniegt o karšu skaits. Datus par kartēm apkopo karšu 
funkci ju dalījumā, un datus par karšu funkci ju apkopo karšu shēmu dalījumā. 
3. tabula. 
Maksāj umu kartes pieņemošās ierī­
ces Valsts rezidentu MPS uzstādīto term inālu skaits. Datos par term ināļiem nošķir 
bank omātus, pārdošanas punkta (POS) termināļus un e-naudas karšu termināļus, 
un nošķir arī termināļu funkci jas. 
4.a tabula. 
Maksāj umu darījumi saistībā ar ne- 
MFI Ne-MFI nosūtīto un saņemto maksājumu darījumu skaits un vērtība, izmantojot 
valsts rezidentu MPS, iedalot attālinātos un neattālināt os darījumus. Darījumus 
apkopo pēc maksāju mu pakalpojuma un iniciēšanas veida, un maksājumu shē­
mas apkopo, iedalot drošu lietotāju autenti ficēšanu (DLA), bez drošas lietotāju 
autentificēšanas (bez DLA). Darījumiem, kas autentificēti bez DLA, norāda 
autentificēšanas bez DLA iemeslus. 
4.b tabula. 
Maksāj umu darījumi saistībā ar ne- 
MFI, par ko datus sniedz pārskatu 
sniedzēji, kuriem piešķir ts atbrīv o­
jums Ne-MFI nosūtīto un saņemto maksājumu darījumu skaits un vērtība, izmantojot 
valsts rezidentu MPS, iedalot attālinātos un neattālināt os darījumus. Darījumus 
apkopo pēc mak sājumu pakalpojuma un iniciēšanas veida, iedalot drošu lieto­
tāju autentificēšanu (DLA), bez drošas lietotāju autenti ficēšanas (bez DLA) un 
iemeslus autentificēšanai bez DLA. Datus 4.b tabulā sniedz tikai MPS, kuriem 
piešķir ts atbrīv ojums. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 418/6                                                                                                                                         11.12.2020.   
Tabula Satura aprak sts 
5.a tabula. 
Krāpnieciski maksājumu darījumi 
saistībā ar ne-MFI Ne-MFI nosūtīto un saņemto krāpniecisk o maksājumu darījumu skaits un vēr­
tība, izmantojot valsts rezidentu MPS. Darījumus apkopo pēc maksājumu pakal­
pojuma un iniciēšanas veida, un maksājumu shēmas apkopo krāpšanas izcels­
mes dalījumā un pēc drošu lietotāju autentificēšanas (DLA) un bez drošas 
lietotāju autentificēšanas (bez DLA) dalījumā. Darījumiem, kas autenti ficēti bez 
DLA, norāda autentificēšanas bez DLA iemeslus. 
5.b tabula. 
Krāpnieciski maksājumu darījumi 
saistībā ar ne-MFI, par ko datus 
sniedz pārskatu sniedzēji, kuriem 
piešķir ts atbrīvojums Ne-MFI nosūtīto un saņemto krāpniecisk o maksājumu darījumu skaits un vēr­
tība, izmantojot valsts rezidentu MPS. Darījumus apkopo pēc maksājumu pakal­
pojuma, iniciēšanas kanāla un autenti ficēšanas metodes; DLA un bez DLA dalī­
jumus sīkāk iedala pēc krāpšanas izcelsmes un – attiecībā uz bez DLA dalījumu – 
pēc aute ntifi cēšanas bez DLA iemesliem. Datus 5.b tabulā sniedz tikai MPS, 
kuriem piešķir ts atbrīvojums. 
6. tabula. 
Maksāj umu darījumi saistībā ar ne- 
MFI pēc term ināļa veida Ne-MFI nosūtīto mak sājumu darījumu skaits un vērtība, izmant ojot MPS. Darī­
jumus apkopo pēc izmant otā term ināļa veida ģeogrāf iska jā dalījumā. Iekļauj arī 
skaidrās naudas izmak sas kasē (OTC) skaitu un vērtību, kā arī skaidrās naudas 
izmak su POS term ināļos skaitu un vērtību. 
7. tabula. 
Dalība atsevišķās maksājumu sistē­
mās Dalībnieku skaits katrā no valstī esošajām maksājumu sistēmām, nošķirot tiešos 
un netiešos dalībniekus, tiešos dalībniekus iedalot pēc iestādes veida. 
8. tabula. 
Atsevišķu maksājumu sistēmu 
apstrādātie mak sājumi Katras valstī atrodošās mak sājumu sistēmas apstrādāto mak sājumu darījumu 
skaits un vērtība pēc maksājumu pakalpojuma ģeogrāfi skajā dalījumā. 
9. tabula. 
Ceturkšņa pārskatu sniegšana par 
maksājumu darījumiem saistībā ar 
ne-MFI Ne-MFI nosūtīto mak sājumu darījumu skaits un vērtība. Darījumus apkopo pēc 
maksājumu pakalpojuma un iniciēšanas veida. Kartēm piesaistītus maksājumu 
darījumus sīkāk iedala pēc tirgotāja kategor ijas koda (TKK).   
1.2. daļa. Informācijas veids 
1. Krājumu dati, kas iekļauti 1., 2., 3. un 7. tabulā, attiecas uz perioda beigām, t.i., pozīcij ām atsauces perioda pēdējā 
darbdienā. Atlikuma izsniegta jos e-naudas datu nesējos rādītājus apkopo euro, un tie attiecas uz maksājumu datu 
nesējiem visās valūtās. 
2. Plūsmu dati, kas iekļauti 4., 5., 6., 8. un 9. tabulā, attiecas uz mak sājumu darījumiem, kas uzkrāti visā periodā, t.i., 
kopsummu atsauces periodā. Darījumu vērtības rādītājus apkopo euro, un tie attiecas uz maksājumu darījumiem 
visās valūtās. 
1.3. daļa. Konsolidācija vienas valsts teritorijā 
1. Katrā euro zonas dalībvalstī pārskatu sniedzēji ir MPS un MSO. 
2. MPS ir iestādes, kas reģistrētas un atrodas šajā teritorijā, t.sk. ārpus šīs teritor ijas esošo mātesuzņēmumu 
meitasuzņēmumi, un tādu iestāžu filiāles, kuru galven ais birojs atrodas ārpus šīs teritorijas. 
a) Meitasuzņēmumi ir atsevišķas reģistrētas struktūras, kurās citai struktūrai ir vairākuma vai pilna līdzdalība. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11.12.2020.                                                                                                                                         L 418/7   
b) Filiāles ir nereģistrētas struktūras bez neatkarīg a juridiska statusa, kas pilnībā pieder mātes uzņēmumam. 
3. Statistikas vajadzībām MPS konsolidācijai valstu ietvaros piemēro šādus principus: 
a) ja māt esuzņēmums un tā meitasuzņēmumi ir MPS, kas atrodas vienas valsts teritor ijā, mātesuzņēmumam atļauts 
savos statistikas pārskatos konsolidēt šo meitasuzņēmumu darbību. To piemēro tikai gadījumā, ja 
mātes uzņēmums un tā meitasuzņēmumi klasif icēti kā viena veida MPS; 
b) ja iestādei ir filiāles, kas atrodas citu euro zonas dalībvalstu teritor ijā, reģistrētais vai galvenais birojs, kurš atrodas 
attiecīga jā euro zonas dalībvalstī, šīs filiāles uzskata par rezidentiem citās euro zonas dalībvalstīs. Turpretī filiāle, 
kas atrodas attiecīga jā euro zonas dalībvalstī, reģistrēt o vai galven o biroju vai citas tās pašas iestādes filiāles, kas 
atrodas citu euro zonas dalībvalstu teritorijās, uzskata par rezidentiem citās euro zonas dalībvalstīs; 
c) ja iestādei ir filiāles, kas atrodas ārpus euro zonas dalībvalstu teritor ijas, reģistrētais vai galvenais birojs, kurš 
atrodas attiecīga jā euro zonas dalībvalstī, šīs filiāles uzskata par rezidentiem pārējā pasaulē. Turpretī filiāle, kas 
atrodas attiecīga jā euro zonas dalībvalstī, pozīcij as pret reģistrēto vai galveno biroju vai pret citām tās pašas 
iestādes filiālēm, kas atrodas ārpus euro zonas dalībvalstīm, uzskata par pozīcij ām pret rezidentiem pārējā pasaulē. 
4. Statistikas vajadzībām MPS pārrobežu konsolidācija nav atļauta. 
5. Ja MSO atbild par vairākām maksājumu sistēmām vienas valsts teritor ijā, statistiku sniedz atsevišķi par katr u 
maksājumu sistēmu. 
6. Iestādes, kas atrodas ārzonas finanšu centros, statistikas vajadzībām uzskata par to teritor iju rezidentēm, kurās šie 
centr i atrodas. 
2. DAĻA. 
Īpašās iezīmes 2.–9. tabulā 
2.1. daļa. Maksājumu karšu funkcijas (2. tabula) 
1. Ja kartes ar maksājuma funkci ju, izņemot kartes, kurām ir tikai e-naudas funkci ja, pilda vairākas funkci jas, to 
uzskaita katrā attiecīga jā apakškateg orijā. Tādēļ karšu ar maksājumu funkci ju kopējais skaits var būt mazāks par 
apakškateg oriju summu. Lai novērstu dubulto uzskaiti, apakškateg orijas nesummē. 
2. Katrā mak sājumu funkci jā (t.i., debeta, atliktā debeta un kredīta funkci jā) kartēm piesaistītie mak sājumu instr umenti 
tiek iedalīti pēc maksāj umu karšu shēmas (MK S), kurā tās ir izsniegtas. Ar kopīgu zīmolu apzīmētus kartēm 
piesaistīt os maksājumu instr umentus uzskaita katrā attiecīga jā shēmā. Tādēļ kartēm piesaistītu mak sājumu 
instr umentu kopējais skaits maksājumu funkcijas dalījumā var būt mazāks par šo karšu summu MKS dalījumā. Lai 
novērstu dubultu uzskaiti, kartes MKS dalījumā nesummē. 
3. Ja "atliktā debeta kartei" nevar identificēt konkrēto atlikt o debeta funkci ju, datus par to sniedz kā par "kredītkar ti". 
Tāda pati loģika attiecas uz datu sniegšanu par darījumiem ar atliktā debeta karti. 
4. "Kar te ar e-naudas funkciju" var būt "kar te, kurā e-naudu var glabāt tieši" vai "kar te, kura nodrošina piekļuvi e-naudas 
kontos glabātai e-naudai". Tādēļ karšu ar e-naudas funkci ju kopējais skaits ir abu apakškateg oriju summa. 
5. Rezidentu MPS izsniegt o karšu kopējo skaitu norāda atsevišķi ailē "kopējais karšu skaits (neatkarīgi no karšu funkciju 
skaita)". Šis rādītājs var nebūt "karšu ar skaidrās naudas funkci ju", "karšu ar maksājumu funkci ju" un "karšu ar e- 
naudas funkci ju" summa, jo šīs kategorijas var nebūt savstarpē ji izslēdzošas. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 418/8                                                                                                                                         11.12.2020.   
6. Rādītājs "kar te ar debeta, skaidrās naudas un e-naudas funkciju apvienojumu" attiecas uz karti, ko izsniedzis MPS, 
kurš apvieno skaidrās naudas, debeta un e-naudas funkci jas. Turklāt datus par to sniedz katrā no apakškategor ijām: 
a) “debetkar tes”; 
b) "kar tes ar skaidrās naudas funkciju"; 
c) "kar tes ar e-naudas funkci ju". 
7. Datus par karti ar funkci ju apvienojumu sniedz katrā no attiecīga jām apakškategor ijām. 
8. Kartes skaita pēc kartes izsniedzēja, neņemot vērā karšu turētāju rezidences vietu vai ar karti saistītā konta atrašanās 
vietu. 
9. Katra valsts sniedz datus par to karšu skaitu, ko izsniegušas valsts rezidentu MPS. 
10. Apgrozībā esošās kartes uzskaita neatkarīgi no tā, kad tās tika izsniegtas, un no tā, vai tās ir lietotas. 
11. Iekļauj arī kartes, ko izsniegušas karšu sistēmas, t.i., trīspusējas vai četru pušu sistēmas. 
12. Neiekļauj kartes, kuru term iņš beidzies, vai anulētas kartes. 
13. Tirgotāju izsniegtas kartes, t.i., mazumtirdzniecības kartes, neuzskaita, ja vien tās nav izsniegtas, sadarbojoties ar 
MPS, t.i., tās apzīmētas ar kopīgu zīmolu. 
2.2. daļa. Maksājumu kartes pieņemošās ierīces (3. tabula) 
1. Sniedz datus par visiem fiziskaj iem term ināļiem, kuros darījumus iegūst rezidentu MPS, t. sk. termināļiem, kas 
atrodas pārskatu sniedzējā valstī, un term ināļiem, kas atrodas ārpus pārskatu sniedzējas valsts. 
2. Datus par term ināļiem, kuros darījumus iegūst ārvalstīs esošas MPS filiāles un/vai meitasuzņēmumi, nesniedz 
māt esuzņēmums, bet gan pašas filiāles un/vai meitasuzņēmumi. 
3. Katr u term ināli uzskaita atsevišķi pat tad, ja vienā tirdzniecības vietā ir vairāki viena veida term ināļi. 
4. Ja bank omātam ir vairāk nekā viena funkci ja, to uzskaita katrā attiecīga jā apakškateg orijā. Tādēļ bank omātu kopējais 
skaits var būt mazāks par apakškategor iju summu. Lai novēr stu dubult o uzskaiti, apakškateg orijas nesummē. 
5. POS termināļus iedala “EFTPOS term ināļos”, un šī dalījuma ietvaros – tajos, kas pieņem bezk ontakta darījumus, un 
tajos, kas pieņem e-naudas karšu darījumus. Šīs kate gorijas nesummē, jo tās nav savstarpēji izslēdzošas. 
6. Ja e-naudas karšu term inālim ir vairāk nekā viena funkcija, to uzskaita katrā attiecīga jā apakškateg orijā. Tādēļ e- 
naudas karšu term ināļu kopējais skaits var būt mazāks par apakškateg oriju summu. Lai novērstu dubulto uzskaiti, 
apakškateg orijas nesummē. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11.12.2020.                                                                                                                                         L 418/9   
2.3. daļa. Maksājumu darījumi saistībā ar ne-MFI (4.a un 4.b tabula) 
2.3.1. daļa. Maksājumu darījumi saistībā ar ne-MFI (4.a tabula) 
1. Ne-MFI iniciēti maksājumu darījumi jebkuram darījumu partner im vai MPS iniciēti maksājumu darījumi, ja darījumu 
partner is ir ne-MFI. Tas ietver: 
a) maksājumu darījumus, kas notiek starp diviem kontiem dažādos MPS un kas tiek veikti ar starpnieka palīdzību, t.i., 
ja maksājumi tiek nosūtīti citam MPS vai maksājumu sistēmai; un 
b) maksājumu darījumus, kas notiek starp diviem kontiem vienā MPS, piemēram, iekšējie darījumi, kuros norēķinus 
par darījumu veic paša MPS kontos vai ar starpnieka, t.i., cita MPS vai mak sājumu sistēmas, palīdzību. 
2. Maksājumu darījumus, ko iniciējusi rezidentu MPS un kas izpildīti ar konkrētu maksāj uma rīkojumu, t.i., izmantojot 
maksājuma instr umentu, uzskaita kā "maksājumu darījumus saistībā ar ne-MFI". 
3. Līdzekļu pārvedumus starp viena turētāja kontiem un starp dažāda veida kontiem, uzskaita pēc izmant otā 
maksājumu pakalpojuma. Pārvedumi starp dažāda veida kontiem iever , piemēram, pārvedumus no pārvedama 
noguldījuma uz kontu, kurā tur nepār vedamu noguldījumu. 
4. Sniedzot datus par liela apmēra maksājumu darījumiem, uzskaita katr u maksāj uma darījumu atsevišķi. 
5. Iekļauj arī maksājumu darījumus ārvalstu valūtā. Datus konver tē euro pēc šiem darījumiem piemērojamā ECB 
atsauces kursa. 
6. Vajadzības gadījumā pārskatos atsevišķi iedala attālinātos un neattālinātos darījumus. 
7. Maksājumu darījumus, kurus iniciējuši rezidentu MPS un kuri izpildīti bez konkrēta maksājuma rīkojuma, t.i., 
neizmant ojot Direktīvas (ES) 2015/2366 I pielikumā norādītu mak sājumu pakalpojumu, bet ar vienkāršu 
iegrāmatoj umu ne-MFI kontā, iekļauj kate gorijā "citi pakalpojumi, kas nav iekļauti Direktīvā (ES) 2015/2366 (1)". 
8. Datus par maksājumu darījumiem sniedz izmantotā maksājumu pakalpojuma sniedzēja un shēmas, kura apstrādā 
darījumu, dalījumā. 
Pār robežu darījumi 
9. Nosūtīt o darījumu gadījumā pārrobežu darījumus uzskaita valstī, no kuras cēlies darījums. 
10. Saņemt o darījumu gadījumā pārrobežu darījumus uzskaita valstī, kurā darījums saņemts. 
11. Attiecībā uz pārrobežu kartēm piesaistītiem mak sājumu darījumiem datus par darījumu partnera rezidenci un 
tirdzniecības vietas atrašanās vietu sniedz kopā. Attiecībā uz kartei piesaistītiem maksājumu darījumiem, kas iniciēti 
attālināti, dati par nosūtītiem maksājumu darījumiem tiek sniegti, lai identificētu saņēmēja MPS valsti un valsti, kurā 
atrodas tirdzniecības vieta. Attiecībā uz kartei piesaistītiem mak sājumu darījumiem, kas nav iniciēti attālināti, dati par 
nosūtītiem maksājumu darījumiem tiek sniegti, lai identificētu saņēmēja MPS valsti un valsti, kurā atrodas fiziskais 
terminālis. Par saņemta jiem maksājumu darījumiem, kas iniciēti attālināti, datus sniedz, lai identificētu sūtītāja MPS 
valsti un valsti, kurā atrodas tirdzniecības vieta. Par saņemta jiem mak sājumu darījumiem, kas nav iniciēti attālināti, 
datus sniedz, lai identif icētu sūtītāja MPS valsti un valsti, kurā atrodas fiziskā tirdzniecības vieta. 
12. Nosūtīt o pārrobežu darījumu un saņemto pārrobežu darījumu starpība rāda neto pozitīvo vai negat īvo saldo 
darījumiem, kas tiek nosūtīti vai saņemt pārskata sniedzējā valstī. 
(1)Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/2366 (2015. gada 25. novembris) par maksājumu pakalpojumiem iekšējā tirgū, 
ar ko groza Direktīvas 2002/65/EK, 2009/110/EK un 2013/36/ES un Regulu (ES) Nr. 1093/2010 un atceļ Direktīvu 2007/64/EK 
(OV L 337, 23.12.2015., 35. lpp.). LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 418/10                                                                                                                                       11.12.2020.   
Līdzekļu plūsma 
13. Līdzekļu plūsmas virziens ir atkarīgs no mak sājumu pakalpojuma un izmant otā iniciēšanas veida: 
a) kredīta pārvedumu, bezk onta naudas pārvedumu, e-naudas maksājumu un līdzīgu darījumu gadījumā, kurā 
maksātā js iniciē darījumu, nosūtītājs dalībniek s ir arī līdzekļu sūtītājs, un saņēmējs dalībnieks ir līdzekļu saņēmējs; 
b) tiešā debeta, čeku, e-naudas mak sājumu un līdzīgu darījumu gadījumā, kurā saņēmējs iniciē darījumu, nosūtītājs 
dalībnieks ir arī līdzekļu saņēmējs, un saņēmējs dalībnieks ir līdzekļu nosūtītājs; 
c) kartēm piesaistītu maksājumu darījumu gadījumā, lai gan saņēmējs iniciē darījumu, saskaņā ar šo regulu uzskata, 
ka darījumu iniciējis maksātā js. 
Kopējie maksā jumu darījumi 
14. Rādītājs "maksājumu darījumi saistībā ar ne-MFI kopā (nosūtīti)" ir šādu astoņ u savstarpē ji izslēdzošu 
apakškateg oriju summa: “kredīta pārvedumi (nosūtīti), "tiešā debeta maksājumi (nosūtīti)", "kar tei piesaistīti 
maksājumu darījumi ar kartēm piesaistītiem maksājumu instr umentiem, ko emitējuši rezidentu MPS", "skaidrās 
naudas izmak sas, izmant ojot kartēm piesaistītus maksājumu instr umentus", "e-naudas maksājumu darījumi 
(nosūtīti)", "čeki (nosūtīti)", "bezk onta naudas pārvedumi (nosūtīti)" un "citi maksājumu pakalpojumi (nosūtīti)”. 
Rādītājs "maksājumu darījumi saistībā ar ne-MFI kopā (saņemti)" ir šādu septiņu savstarpēji izslēdzošu 
apakškateg oriju summa: “kredīta pārvedumi (saņemti), "tiešā debeta mak sājumi (saņemti)", "kar tei piesaistīti 
maksājumu darījumi, ko pieņēmuši rezidentu MPS", "e-naudas maksājumu darījumi (saņemti)", "čeki (saņemti)", 
"bezk onta naudas pārvedumi (saņemti)" un "citi mak sājumu pakalpojumi (saņemti)”. 
Kredīta pār vedumi 
15. Katrs darījums tiek iekļauts tikai vienā apakškateg orijā, t.i. "iniciēts papīra dokumenta veidā", "iniciēts elektroniski” 
vai “citi”. Tā kā apakškateg orijas ir savstarpēji izslēdzošas, kredīta pārvedumu kopējais skaits ir apakškateg oriju 
summa. Tas pats princips attiecas uz kredīta pārvedumu kopējo vērtību. 
16. Maksājumu iniciēšanas pakalpojumu sniedzēju (MIPS) iniciēti kredīta pārvedumi papildus pievienoti apakškategor ijā 
"MIPS iniciēts". Šo apakškategor iju tomēr neņem vērā kredīta pārvedumu kopējā skaitā vai kopējā vērtībā. 
17. Kredīta pārvedumi, kurus norāda pie "iniciēti elektroniski", tiek tālāk iedalīti apakškateg orijās "iniciēti datnē / datu 
pake tē" un "iniciēti ar vienu maksājumu". Tā kā apakškateg orijas ir savstarpēji izslēdzošas, elektroniski iniciētu 
kredīta pārvedumu kopējais skaits ir apakškateg oriju summa. Tas pats princips attiecas uz kredīta pārvedumu, kas 
iniciēti elektroniski, kopējo vērtību. 
18. Kredīta pārvedumi, kurus norāda pie "iniciēti ar vienu maksāj umu", tiek iedalīti "bank omātos vai citos MPS 
termināļos", "mobilo maksājumu risinājumos" un "internetbankā veiktos kredīta pārvedumos". “Bank omāts vai cits 
MPS term inālis” ietver tikai neattālināti iniciētus kredīta pārvedumus, savukār t “mobilo maksāju mu risinājums” un 
“internetbankā veikti kredīta pārvedumi” ietver tikai attālināti iniciētus kredīta pārvedumus. Tā kā apakškateg orijas 
ir savstarpēji izslēdzošas, kredīta pārvedumu kopējais skaits ir apakškate goriju summa. Tas pats princips attiecas uz 
kredīta pārvedumu kopējo vērtību. 
19. ''E-k omercij as maksājumi" ir "internetbankā veiktu kredīta pārvedumu" apakškategor ija. 
20. "P2P mobilo maksājumu risinājums" ir "mobilo maksājumu risinājumu" apakškateg orija. 
21. Kredīta pārvedumos iekļauj arī darījumus, kuros maksājuma darījuma sākumā vai beigās izmanto skaidro naudu un 
kredīta pārveduma maksāj umu pakalpojumu. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11.12.2020.                                                                                                                                       L 418/11   
22. Iekļauj arī kredīta pārvedumus, kurus izmant o, lai veiktu norēķinus par nenokār tota jām saistībām darījumos ar 
kredītkar tēm, debetkar tēm vai atliktā debeta kartēm. 
23. Kredīta pārvedumi ietver visus Vienotās euro mak sājumu telpas (Single Euro Payments Area; SEPA) kredīta 
pārvedumus, kā arī ārpus SEPA darījumus. Datus par elektroniski iniciētiem kredīta pārvedumiem sniedz katrai 
shēmai atsevišķi. 
24. Datus par elektroniski iniciētiem kredīta pārvedumiem sīkāk iedala attālināti iniciētos kredīta pārvedumos un 
neattālināti iniciētos kredīta pārvedumos. Šajo s dalījumos datus par darījumiem sniedz par shēmām, un attiecībā uz 
katr u shēmu tos sīkāk iedala pēc autenti ficēšanas kanāla, t.i., “auten tificēti, izmantojot drošu lietotāju autenti ficēšanu 
(DLA)” vai “autentificēti bez DLA”. Tā kā apakškategor ijas ir savstarpē ji izslēdzošas, kredīta pārvedumu, kas iedalīti 
pēc kredīta pārvedumu shēmām, kopējais skaits ir apakškateg oriju summa. Tas pats princips attiecas uz darījumu 
vērtību. 
25. Darījumiem, kas autenti ficēti bez DLA, norāda iemeslus aute ntifi cēšanai bez DLA (t.i., "zemas vērtības darījumi", 
"zemas vērtības bezk ontakta darījumi", "maksājumi sev", "uzticami saņēmēji", "atkār toti darījumi", "neuzraudzīti 
maksājumu term ināļi transpor ta maksām un stāvvietas izmantošanas maksām", "droši korporatīv o mak sājumu 
procesi un protok oli" un "darījumu riska analīze"). Ja var piemērot vairākus atbrīvojumus, sniedz datus par to 
atbrīv ojumu, kurš ticis piemērots. Apakškat egor ijas ir savstarpēji izslēdzošas. Tas pats princips attiecas uz darījumu 
vērtību. Tomēr aute ntifi cēšanas bez DLA iemesli netiek norādīti mak sājumu shēmām dalījumā, bet iedalīti tikai 
attālināti un neattālināti iniciētos kredīta pārvedumos. 
26. Darījumu, kas iedalīti pēc kredīta pārvedumu shēmām, skaits ir vienāds ar elektroniski iniciētu kredītu pārvedumu 
kopējo skaitu. Datus par darījumiem sniedz atsevišķi par katr u shēmu – valsts un starptautisk o (piem., SEPA kredīta 
pārvedumu shēmu vai SEPA ātro kredīta pārvedumu shēmu). Tas pats princips attiecas uz kredīta pārvedumu 
vērtību. 
27. Apakškat egor ijas "iniciēts datnē/datu paket ē", "iniciēts ar vienu maksājumu" un “citi” ietver visus SEPA un ārpus 
SEPA darījumus. 
28. "Nosūtītie iekšzemes darījumi", "nosūtītie pārrobežu darījumi", "saņemtie iekšzemes darījumi" un "saņemtie 
pārrobežu darījumi" ietver gan SEPA, gan ārpus SEPA darījumus. 
29. Kredīta pārvedumos neiekļauj skaidrās naudas iemaksas kontā, kas veiktas, izmant ojot bankas veidlapu. 
Tiešais debets 
30. Iekļauj gan vienreizēju, gan atkār totu tiešo debetu. Atkār tota tiešā debeta gadījumā katr u atsevišķo maksājumu 
uzskaita kā vienu darījumu. 
31. Iekļauj tiešo debetu, ko izmanto, lai veiktu norēķinus par nenokār tota jām saistībām darījumos ar kredītkar tēm, 
debetkar tēm vai atliktā debeta kartēm, jo tie ir atsevišķi kartes turētāja maksājumi kartes emiten tam. 
32. Tiešais debets tiek tālāk iedalīts "iniciēts datnē/datu paketē" un "iniciēts ar vienu maksājumu". Tā kā apakškateg orijas 
ir savstarpē ji izslēdzošas, tiešā debeta kopējais skaits ir apakškate goriju summa. Tas pats princips attiecas uz tiešā 
debeta kopējo vērtību. 
33. Apakškat egor ijas "iniciēts datnē/datu paketē" un "iniciēts ar vienu maksājumu" ietver visus SEPA un ārpus SEPA 
darījumus. 
34. Tiešā debeta darījumi tiek tālāk iedalīti pēc "piekr išana ar elektronisku piln varojumu" un "piekr išana sniegta citādi". 
Apakškat egor ijas ir savstarpēji izslēdzošas. To summa ir vienāda ar tiešā debeta kopējo skaitu. Tas pats princips 
attiecas uz tiešā debeta vērtību. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 418/12                                                                                                                                       11.12.2020.   
35. Katrā kanālā, ko izmanto, lai sniegtu piekr išanu, datus par darījumiem sniedz atsevišķi par katr u shēmu – valsts un 
starptautisk o (piem., SEPA tiešā debeta pamata shēmu vai SEPA tiešā debeta uzņēmumi uzņēmumiem shēmu). 
36. Tieša jā debetā neiekļauj skaidrās naudas izmaksu no konta, kas veikta, izmantojot bankas veidlapu. 
Kar tei piesaistīti maksā jumu darījumi 
37. Datus par kartēm piesaistītiem mak sājumu darījumiem ar kartēm piesaistītiem maksājumu instr umentiem, kurus 
izsnieguši rezidentu MPS vai pieņēmuši rezidentu MPS (izņemot kartes, kurām ir vienīgi e-naudas funkci ja), sniedz 
neatkarīgi no kartes, ar kuru veikts kartei piesaistīts maksājuma darījums, maksājumu zīmola reģistrāci jas vietas. 
38. Datus par nosūtītaji em kartēm piesaistītiem maksājumu darījumiem sniedz kartes izsniedzēji MPS, savukār t datus 
par saņemta jiem kartēm piesaistītiem mak sājumu darījumiem sniedz maksājuma pieņēmēji MPS. 
39. Maksājumu darījumi saistībā ar ne-MFI ietver arī datus par kartēm piesaistītiem maksājumu darījumiem virtuālajos 
pārdošanas punktos, piem., izmant ojot intern etu vai telef onu. 
40. Kartēm piesaistītus maksājumu darījumus iedala arī: "iniciētos elektroniski" un "iniciētos veidā, kas nav elektronisks". 
Tā kā iniciēšanas veidi ir savstarpēji izslēdzoši, kartēm piesaistītu mak sājumu darījumu kopējais skaits ir iniciēšanas 
veidu summa. Tas pats princips attiecas uz kartēm piesaistītu maksājumu darījumu kopējo vērtību. 
41. "Iniciēti elektroniski" tiek tālāk iedalīti apakšveidos "mobilo maksājumu risinājumi", "iniciēti fiziskos EFTPOS", 
"iniciēti bank omātos" un "citi". “Iniciēti fizis kos EFTPOS” un “iniciēti bank omātos” ietver tikai neattālināti iniciētus 
kartēm piesaistītus maksāju mu darījumus, savukār t “mobilo maksājumu risinājumi” ietver tikai attālināti iniciētus 
kartēm piesaistītus maksājumu darījumus. Dalījums “citi” var ietver t attālināti vai neattālināti iniciētus kartēm 
piesaistītus mak sājumu darījumus. Apakšveidi ir savstarpē ji izslēdzoši. Tas pats princips attiecas uz kartēm 
piesaistītu maksājumu darījumu “iniciēti elektroniski” kopējo vērtību. 
42. Kartēm piesaistītus maksājumu darījumus, kas iniciēti neelektroniski, un elektroniski iniciētus darījumus sīkāk iedala 
attālināt os un neattālinātos iniciēšanas veidos, un katrā no tiem kartēm piesaistītiem maksājumu darījumiem, kas 
iniciēti elektroniski, kartei piesaistītu maksājumu darījumu skaits jāsniedz atsevišķi par katr u valsts un starptautisk o 
MKS (piem., VISA vai MasterCard). Tas pats princips attiecas uz darījumu vērtību. 
43. Katrā MKS darījumus iedala pēc kartes funkci jām (t.i., debets, atliktais debets un kredīts) un pēc “autentificēta, 
izmant ojot DLA” un “aute ntifi cēta bez DLA”. Kartēm piesaistīt o maksājumu darījumu, kurus “apstrādā maksājumu 
karšu shēma”, kopējais skaits ir dažādo, savstarpē ji izslēdzošo karšu funkciju summa, kas vienāda arī ar to darījumu 
summu, kuri aute ntifi cēti, izmantojot DLA un bez DLA. Tas pats princips attiecas uz darījumu vērtību. 
44. Nosūtīt o darījumu skaits MKS dalījumā ir vienāds ar elektroniski iniciēto kartēm piesaistīt o maksājumu darījumu 
kopējo skaitu, kas veikti ar kartēm, kuras izdevušas rezidentu MPS. Tas pats princips attiecas uz darījumu vērtību un 
kartēm piesaistītiem maksājumu darījumiem, ko pieņēmušas rezidentu MPS (saņemti). 
45. Darījumiem, kas autenti ficēti bez DLA, norāda iemeslus aute ntifi cēšanai bez DLA (t.i., "zemas vērtības darījumi", 
"zemas vērtības bezk ontakta darījumi", "uzticami saņēmēji", "atkār toti darījumi", "neuzraudzīti maksājumu term ināļi 
transpor ta maksām un stāvvietas izmant ošanas maksām", "droši korporatīvo maksājumu procesi un protok oli", 
"darījumu riska analīze", “tirgotāju iniciēti darījumi” un “citi”). Ja attiecīga jā gadījumā varētu piemērot vairākus 
atbrīv ojumus, sniedz datus par to atbrīv ojumu, kurš ticis piemērots. Auten tificēšanas bez DLA iemesli ir savstarpē ji 
izslēdzoši. Tas pats princips attiecas uz darījumu vērtību. Tomēr aute ntifi cēšanas bez DLA iemesli netiek norādīti 
MPS dalījumā, bet iedalīti tikai attālināti un neattālināti iniciētos elektronisk os karšu maksājumos. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11.12.2020.                                                                                                                                       L 418/13   
46. Neiekļauj kartēm piesaistītus maksājumu darījumus ar kartēm piesaistītiem maksājumu instr umentiem, ko 
izsniegušas rezidentu MPS, kuriem ir tikai e-naudas funkcija. 
Skaidrās naudas izmaksa, izmantojot kar tēm piesaistītus maksā jumu instr umentus (izņemot e- 
naudas darījumus) 
47. Šajā kate gorijā iekļauj skaidrās naudas izmaksu, izmant ojot kartēm piesaistītus maksājumu instr umentus, ko 
izsnieguši rezidentu MPS (izņemot e-naudas darījumus) un par ko datus sniedzis kartes izdevējs. 
48. Dati par izmaksu skaitu jāsniedz atsevišķi par katr u valsts un starptaut isko MKS (piem., VISA vai MasterCard). Katru 
MKS sīkāk iedala pēc kartes funkcijas (t.i., debets, atliktais debets un kredīts). Tas pats princips attiecas uz darījumu 
vērtību. 
E-naudas maksā jumu darījumi 
49. Katrs darījums tiek iedalīts tikai vienā apakškateg orijā, t.i. "izmantojot kartes, kurās var tieši glabāt e-naudu" vai 
"izmant ojot e-naudas kontus". Tā kā apakškateg orijas ir savstarpē ji izslēdzošas, e-naudas maksājumu darījumu 
kopējais skaits ir apakškateg oriju summa. Tas pats princips attiecas uz e-naudas mak sājumu darījumu kopējo vērtību. 
50. Katr u apakškateg orijā "izmantojo t e-naudas kontus" iekļauto darījumu papildus iekļauj vai tikai vienā no 
apakškateg orijām "piekļūst ot ar kartes palīdzību", "mobilo maksājumu risinājumi" vai "citi". Tā kā apakškategor ijas 
ir savstarpē ji izslēdzošas, e-naudas mak sājumu darījumu, izmantojot e-naudas kontus, kopējais skaits ir 
apakškateg oriju summa. Tas pats princips attiecas uz e-naudas maksājumu darījumu kopējo vērtību. 
51. "P2P mobilo maksājumu risinājums" ir "mobilo maksājumu risinājumu" apakškateg orija. 
52. E-naudas mak sājumu darījumus iedala attālināti un neattālināti iniciētos un katrā kategorijā – “auten tificētos, 
izmant ojot DLA” un “aute ntifi cētos bez DLA”. Tā kā apakškateg orijas ir savstar pēji izslēdzošas, e-naudas maksājumu 
darījumu kopējais skaits ir apakškategor iju summa. Tas pats princips attiecas uz darījumu vērtību. 
53. Darījumi, kurus norāda pie "auten tificē ti bez DLA", tiek tālāk iedalīti iemeslos aute ntifi cēšanai bez DLA (t.i., "zemas 
vērtības darījumi", "zemas vērtības bezk ontakta darījumi", "uzticami saņēmēji", "atkār toti darījumi", "neuzraudzīti 
maksājumu term ināļi transpor ta maksām un stāvvietas izmantošanas maksām", "droši korporatīv o mak sājumu 
procesi un protok oli", "mak sājumi sev", "darījumu riska analīze", “tirgotāju iniciēti darījumi” un "citi"). Ja attiecīga jā 
gadījumā varētu piemērot vairākus atbrīv ojumus, sniedz datus par to atbrīvojumu, kurš ticis piemērots. Tā kā 
iemesli aute ntifi cēšanai bez DLA ir savstarpēji izslēdzoši, "autentificēti bez DLA" kopējais skaits ir šo iemeslu 
summa. Tas pats attiecas uz darījumu vērtību. 
Čeki 
54. Sniedz datus par saņemtaji em un nosūtīta jiem čekiem. Datus par nosūtītajie m čekiem sniedz maksājuma saņēmēja 
MPS, savukār t datus par saņemtajie m čekiem sniedz maksātāja MPS. 
55. Iekļauj skaidrās naudas izmaksu ar čeka palīdzību. 
56. Skaidrās naudas izmaksu, izmantojot banku veidlapas, neiekļauj. 
57. Neiekļauj izrakstītos, bet izpildei neiesniegt os čekus. 
Bezk onta naudas pār vedumi 
58. Datus par nosūtītajie m bezk onta naudas pārvedumiem sniedz maksātāja MPS, savukār t datus par saņemta jiem 
bezk onta naudas pārvedumiem sniedz mak sājuma saņēmēja MPS. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 418/14                                                                                                                                       11.12.2020.   
59. Bezk onta naudas pārvedumos neiekļauj darījumus, kas piesaistīti mak sātāja vai mak sājumu saņēmēja mak sājumu 
kontam. Datus par šādiem darījumiem norāda pie attiecīgā izmant otā maksājumu instr umenta. 
Citi maksājumu pakalpojumi 
60. Sniedz datus par saņemtajie m un nosūtītaji em darījumiem. 
61. Iekļauj darījumus, kuros izmanto Direktīvas (ES) 2015/2366 I pielikumā uzskaitīt os mak sājumu pakalpojumus, bet 
kurus nevar uzskatīt par kādu no šajā regulā uzskaitītajiem maksājumu pakalpojumiem. Tāpēc šajā sadalījumā 
ietilpst “skaidrās naudas izmak sa kasē” un “skaidrās naudas noguldīšana kasē”. “Skaidrās naudas izmak sa kasē” ir 
iekļauta kā nosūtīti citi maksājumu pakalpojumi, savukār t “skaidrās naudas noguldīšana kasē” ir iekļauta kā saņemti 
citi mak sājumu pakalpojumi. 
Maksājum u iniciēšanas pakalpojumi 
62. Datus par darījumiem, kas iniciēti, izmant ojot maksājumu iniciēšanas pakalpojumus, sniedz MIPS un iedala attālināti 
un neattālināti iniciētos un katrā kategor ijā – “auten tificē tos, izmantojot DLA” un “autentificēto s bez DLA”. Tā kā 
apakškateg orijas ir savstarpē ji izslēdzošas, maksājumu iniciēšanas pakalpojumu kopējais skaits ir apakškateg oriju 
summa. Tas pats attiecas uz darījumu vērtību. 
63. Katr u darījumu iekļauj tikai vienā apakškateg orijā, t.i., "kredīta pārvedumi" un "citi". Tā kā apakškateg orijas ir 
savstarpēji izslēdzošas, maksājumu iniciēšanas pakalpojumu kopējais skaits ir apakškateg oriju summa. Tas pats 
princips attiecas uz darījumu kopējo vērtību. 
64. Šos darījumus neiekļauj pie "mak sājumu darījumi saistībā ar ne-MFI kopā", jo tie ir iekļauti pie attiecīgā maksājumu 
instr umenta, kas izmant ots darījumā. 
Citi pakalpojumi, kas nav iekļauti Direktīvā (ES) 2015/2366 
65. Ietver apakškategor ijas "kredīti kontos ar vienkāršu iegrāmatoj umu", "debets kontos ar vienkāršu iegrāmatojumu" un 
"citi". Tā kā apakškateg orijas ir savstarpēji izslēdzošas, citu pakalpojumu, kas nav iekļauti Direktīvā (ES) 2015/2366, 
kopējais skaits ir apakškateg oriju summa. Tas pats attiecas uz darījumu vērtību. 
66. Apakškat egor ijās "kredīti kontos ar vienkāršu iegrāmatoj umu" un "debets kontos ar vienkāršu iegrāmatojumu" 
iekļauj tikai darījumus, kam nav konkrētu maksāj uma rīkojumu un kas ir veikti ar vienkāršu ienāk ošā/izejošā 
maksājuma iegrāmatojumu klienta kontā, t.i., neizmantojo t tradicionālo maksāj umu pakalpojumu. 
2.3.2. daļa. Maksājumu darījumi saistībā ar ne-MFI, par kuriem pārskatus sniedz tikai tie pārskatu sniedzēji, kuriem piešķir ts 
atbrīv ojums saskaņā ar 4. panta 2. un 3. punktu (4.b tabula) 
1. Ne-MFI iniciēti maksājumu darījumi jebkuram darījumu partner im vai MPS iniciēti maksājumu darījumi, ja darījumu 
partner is ir ne-MFI. Tas ietver: 
a) maksājumu darījumus, kas notiek starp diviem kontiem dažādos MPS un kas tiek veikti ar starpnieka palīdzību, t.i., 
ja maksājumi tiek nosūtīti citam MPS vai maksājumu sistēmai; un 
b) maksājumu darījumus, kas notiek starp diviem kontiem vienā MPS, piemēram, iekšējie darījumi, kuros norēķinus 
par darījumu veic paša MPS kontos vai ar starpnieka, t.i., cita MPS vai mak sājumu sistēmas, palīdzību. 
2. Maksājumu darījumus, ko iniciējusi rezidentu MPS un kas izpildīti ar konkrētu maksāj uma rīkojumu, t.i., izmantojot 
maksājuma instr umentu, uzskaita kā "maksājumu darījumus saistībā ar ne-MFI". LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11.12.2020.                                                                                                                                       L 418/15   
3. Līdzekļu pārvedumus starp viena turētāja kontiem un starp dažāda veida kontiem, uzskaita pēc izmant otā 
maksājumu pakalpojuma. Pārvedumi starp dažāda veida kontiem iever , piemēram, pārvedumus no pārvedama 
noguldījuma uz kontu, kurā tur nepār vedamu noguldījumu. 
4. Sniedzot datus par liela apmēra maksājumu darījumiem, uzskaita katr u maksāj uma darījumu atsevišķi. 
5. Iekļauj arī maksājumu darījumus ārvalstu valūtā. Datus konver tē euro pēc šiem darījumiem piemērojamā ECB 
atsauces kursa. 
6. Vajadzības gadījumā pārskatos atsevišķi iedala attālinātos un neattālinātos darījumus. 
7. Datus par maksājumu darījumiem norāda pie izmantotā maksāj umu pakalpojuma. 
Pār robežu darījumi 
8. Nosūtīt o darījumu gadījumā pārrobežu darījumus uzskaita valstī, no kuras cēlies darījums. 
9. Saņemt o darījumu gadījumā pārrobežu darījumus uzskaita valstī, kurā darījums saņemts. 
10. Attiecībā uz pārrobežu kartēm piesaistītiem mak sājumu darījumiem datus par darījumu partnera rezidenci un 
tirdzniecības vietas atrašanās vietu sniedz kopā. Attiecībā uz kartei piesaistītiem maksājumu darījumiem, kas iniciēti 
attālināti, dati par nosūtītiem maksājumu darījumiem tiek sniegti, lai identificētu saņēmēja MPS valsti un valsti, kurā 
atrodas tirdzniecības vieta. Attiecībā uz kartei piesaistītiem mak sājumu darījumiem, kas nav iniciēti attālināti, dati par 
nosūtītiem maksājumu darījumiem tiek sniegti, lai identificētu saņēmēja MPS valsti un valsti, kurā atrodas fiziskais 
terminālis. Par saņemta jiem maksājumu darījumiem, kas iniciēti attālināti, datus sniedz, lai identificētu sūtītāja MPS 
valsti un valsti, kurā atrodas tirdzniecības vieta. Par saņemta jiem mak sājumu darījumiem, kas nav iniciēti attālināti, 
datus sniedz, lai identif icētu sūtītāja MPS valsti un valsti, kurā atrodas fiziskā tirdzniecības vieta. 
11. Nosūtīt o pārrobežu darījumu un saņemto pārrobežu darījumu starpība rāda neto pozitīvo vai negat īvo saldo 
darījumiem, kas tiek nosūtīti vai saņemt pārskata sniedzējā valstī. 
Līdzekļu plūsma 
12. Līdzekļu plūsmas virziens ir atkarīgs no mak sājumu pakalpojuma un izmant otā iniciēšanas veida: 
a) kredīta pārvedumu, bezk onta naudas pārvedumu, e-naudas maksājumu un līdzīgu darījumu gadījumā, kurā 
maksātā js iniciē darījumu, nosūtītājs dalībniek s ir arī līdzekļu sūtītājs, un saņēmējs dalībnieks ir līdzekļu saņēmējs; 
b) tiešā debeta, e-naudas maksājumu un līdzīgu darījumu gadījumā, kurā saņēmējs iniciē darījumu, nosūtītājs 
dalībnieks ir arī līdzekļu saņēmējs, un saņēmējs dalībnieks ir līdzekļu nosūtītājs; 
c) kartēm piesaistītu maksājumu darījumu gadījumā, lai gan saņēmējs iniciē darījumu, saskaņā ar šo regulu uzskata, 
ka darījumu iniciējis maksātā js. 
Kredīta pār vedumi 
13. Katrs darījums tiek iekļauts tikai vienā apakškateg orijā, t.i. "iniciēts papīra dokumenta veidā" vai "iniciēts 
elektroniski". Tā kā apakškateg orijas ir savstarpē ji izslēdzošas, kredīta pārvedumu kopējais skaits ir apakškateg oriju 
summa. Tas pats princips attiecas uz kredīta pārvedumu kopējo vērtību. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 418/16                                                                                                                                       11.12.2020.   
14. Maksājumu iniciēšanas pakalpojumu sniedzēju (MIPS) iniciēti kredīta pārvedumi papildus pievienoti apakškategor ijā 
"MIPS iniciēts". Šo apakškategor iju tomēr neņem vērā kredīta pārvedumu kopējā skaitā vai kopējā vērtībā. 
15. Kredīta pārvedumos iekļauj arī darījumus, kuros maksājuma darījuma sākumā vai beigās izmanto skaidro naudu un 
kredīta pārveduma maksāj umu pakalpojumu. 
16. Iekļauj arī kredīta pārvedumus, kurus izmant o, lai veiktu norēķinus par nenokār tota jām saistībām darījumos ar 
kartēm, kurām ir kredīta vai atliktā debeta funkci ja. 
17. Kredīta pārvedumi ietver visus Vienotās euro mak sājumu telpas (Single Euro Payments Area; SEPA) kredīta 
pārvedumus, kā arī ārpus SEPA darījumus. 
18. Datus par elektroniski iniciētiem kredīta pārvedumiem sīkāk iedala attālināti un neattālināti iniciēt os un katrā 
kate gorijā – “autentificēto s, izmantojot drošu lietotāju aute ntifi cēšanu (DLA)” un “autentificētos bez DLA”. Tā kā 
apakškateg orijas ir savstarpē ji izslēdzošas, kredīta pārvedumu kopējais skaits ir apakškateg oriju summa. Tas pats 
princips attiecas uz darījumu vērtību. 
19. Kredīta pārvedumi, kurus norāda pie "auten tificēti bez DLA", tiek tālāk iedalīti iemeslos autentificēšanai bez DLA (t.i., 
"zemas vērtības darījumi", "zemas vērtības bezk ontakta darījumi", "maksājumi sev", "uzticami saņēmēji", "atkār toti 
darījumi", "neuzraudzīti maksājumu term ināļi transpor ta mak sām un stāvvietas izmantoša nas mak sām", "droši 
korporatīvo mak sājumu procesi un protok oli" un "darījumu riska analīze"). Ja attiecīga jā gadījumā varētu piemērot 
vairākus atbrīv ojumus, sniedz datus par to atbrīvojumu, kurš ticis piemērots. Tā kā apakškateg orijas ir savstarpē ji 
izslēdzošas, "autentificēti bez DLA" kopējais skaits ir apakškategor iju summa. Tas pats princips attiecas uz darījumu 
vērtību. 
20. "Nosūtītie iekšzemes darījumi", "nosūtītie pārrobežu darījumi" un "saņemtie pārrobežu darījumi" ietver gan SEPA, 
gan ārpus SEPA darījumus. 
21. Kredīta pārvedumos neiekļauj skaidrās naudas iemaksas kontā, kas veiktas, izmant ojot bankas veidlapu. 
Tiešais debets 
22. Iekļauj gan vienreizēju, gan atkār totu tiešo debetu. Atkār tota tiešā debeta gadījumā katr u atsevišķo maksājumu 
uzskaita kā vienu darījumu. 
23. Iekļauj tiešo debetu, ko izmanto, lai veiktu norēķinus par nenokār tota jām saistībām darījumos ar kredītkar tēm, 
debetkar tēm vai atliktā debeta kartēm, jo tie ir atsevišķi kartes turētāja maksājumi kartes emiten tam. 
24. Tiešais debets ietver visu SEPA tiešo debetu, kā arī ārpus SEPA tiešo debetu. 
25. Tiešā debeta darījumi tiek iedalīti pēc "piekr išana ar elektronisku pilnvarojumu" un "piekr išana sniegta citādi". 
Apakškat egor ijas ir savstarpēji izslēdzošas. To summa ir vienāda ar tiešā debeta kopējo skaitu. Tas pats princips 
attiecas uz tiešā debeta vērtību. 
26. Tieša jā debetā neiekļauj skaidrās naudas izmaksu no konta, kas veikta, izmantojot bankas veidlapu. 
Kar tei piesaistīti maksā jumu darījumi 
27. Datus par kartēm piesaistītiem mak sājumu darījumiem ar kartēm piesaistītiem maksājumu instr umentiem, kurus 
izsnieguši rezidentu MPS vai pieņēmuši rezidentu MPS (izņemot kartes, kurām ir vienīgi e-naudas funkci ja), sniedz 
neatkarīgi no kartes, ar kuru veikts maksāju ma darījums, maksājumu zīmola reģistrācijas vietas. 
28. Datus par nosūtītaji em kartēm piesaistītiem maksājumu darījumiem sniedz kartes izsniedzēji MPS, savukār t datus 
par saņemta jiem kartēm piesaistītiem mak sājumu darījumiem sniedz maksājuma pieņēmēji MPS. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11.12.2020.                                                                                                                                       L 418/17   
29. Maksājumu darījumi saistībā ar ne-MFI ietver datus par kartēm piesaistītiem maksājumu darījumiem virtuālajos 
pārdošanas punktos, piem., izmant ojot intern etu vai telef onu. 
30. Kartei piesaistītus maksājumu darījumus ar kartēm piesaistītiem maksājumu instr umentiem sīkāk iedala arī: 
"iniciētos elektroniski" un "iniciētos veidā, kas nav elektronisks". Tā kā iniciēšanas veidi ir savstarpēji izslēdzoši, 
kartēm piesaistītu mak sājumu darījumu kopējais skaits ir iniciēšanas veidu summa. Tas pats princips attiecas uz 
darījumu kopējo vērtību. 
31. Elektroniski iniciētus kartēm piesaistītus maksājumu darījumus sīkāk iedala attālināti un neattālināti iniciētos 
kanālos, un katrā kategorijā dati par kartēm piesaistītu maksājumu darījumu skaitu jāsniedz pēc kartes funkci jām (t. 
i., debets, atliktais debets un kredīts) un pēc “auten tificēts, izmant ojot DLA” un “autentificēts bez DLA”. Kartēm 
piesaistīt o maksājumu darījumu, kas “iniciēti elektroniski”, kopējais skaits ir dažādo, savstarpēji izslēdzošo karšu 
funkci ju summa, kas vienāda arī ar to darījumu summu, kuri autenti ficēti, izmantojot DLA un bez DLA. Tas pats 
princips attiecas uz darījumu vērtību. 
32. Darījumiem, kas autenti ficēti bez DLA, norāda iemeslus aute ntifi cēšanai bez DLA (t.i., "zemas vērtības darījumi", 
"zemas vērtības bezk ontakta darījumi", "uzticami saņēmēji", "atkār toti darījumi", "neuzraudzīti maksājumu term ināļi 
transpor ta maksām un stāvvietas izmant ošanas maksām", "droši korporatīvo maksājumu procesi un protok oli", 
"darījumu riska analīze", “tirgotāju iniciēti darījumi” un “citi”). Ja attiecīga jā gadījumā varētu piemērot vairākus 
atbrīv ojumus, sniedz datus par to atbrīv ojumu, kurš ticis piemērots. Tā kā iemesli autentificēšanai bez DLA ir 
savstarpēji izslēdzoši, "auten tificēti bez DLA" kopējais skaits ir šo iemeslu summa. Tas pats princips attiecas uz 
darījumu vērtību. 
33. Neiekļauj kartēm piesaistītus maksājumu darījumus ar kartēm piesaistītiem maksājumu instr umentiem, ko 
izsniegušas rezidentu MPS, kuriem ir tikai e-naudas funkcija. 
Skaidrās naudas izmaksa, izmantojot kar tēm piesaistītus maksā jumu instr umentus (izņemot e- 
naudas darījumus) 
34. Šajā kate gorijā iekļauj skaidrās naudas izmaksu, izmant ojot kartēm piesaistītus maksājumu instr umentus, ko 
izsnieguši rezidentu MPS (izņemot e-naudas darījumus) un par ko datus sniedzis kartes izdevējs. 
35. Datus par skaidrās naudas izmaksu sniedz par katr u kartes funkci ju (t.i., debets, atliktais debets un kredīts). Tas pats 
princips attiecas uz darījumu vērtību. 
E-naudas maksā jumu darījumi 
36. E-naudas mak sājumu darījumus iedala attālināti un neattālināti iniciētos un katrā kategorijā – “auten tificētos, 
izmant ojot DLA” un “aute ntifi cētos bez DLA”. Tā kā apakškateg orijas ir savstar pēji izslēdzošas, e-naudas maksājumu 
darījumu kopējais skaits ir apakškategor iju summa. Tas pats princips attiecas uz darījumu vērtību. 
37. Darījumi, kurus norāda pie "auten tificē ti bez DLA", tiek tālāk iedalīti iemeslos aute ntifi cēšanai bez DLA (t.i., "zemas 
vērtības darījumi", "zemas vērtības bezk ontakta darījumi", "uzticami saņēmēji", "atkār toti darījumi", "neuzraudzīti 
maksājumu term ināļi transpor ta maksām un stāvvietas izmantošanas maksām", "droši korporatīv o mak sājumu 
procesi un protok oli", "mak sājumi sev", "darījumu riska analīze", “tirgotāju iniciēti darījumi” un "citi"). Ja attiecīga jā 
gadījumā varētu piemērot vairākus atbrīv ojumus, sniedz datus par to atbrīvojumu, kurš ticis piemērots. Tā kā 
iemesli aute ntifi cēšanai bez DLA ir savstarpēji izslēdzoši, "autentificēti bez DLA" kopējais skaits ir šo iemeslu 
summa. Tas pats attiecas uz darījumu vērtību. 
Bezk onta naudas pār vedumi 
38. Datus par bezk onta naudas pārvedumiem sniedz maksātā ja MPS. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 418/18                                                                                                                                       11.12.2020.   
39. Bezk onta naudas pārvedumos neiekļauj darījumus, kas piesaistīti mak sātāja vai mak sājumu saņēmēja mak sājumu 
kontam. Datus par šādiem darījumiem norāda pie attiecīgā izmant otā maksājumu instr umenta. 
Maksājum u iniciēšanas pakalpojumi 
40. Datus par darījumiem, kas iniciēti, izmantojot maksājumu iniciēšanas pakalpojumus, iedala attālināti un neattālināti 
iniciētos un katrā kategor ijā – “autentificētos, izmant ojot DLA” un “auten tificētos bez DLA”. Tā kā apakškateg orijas ir 
savstarpēji izslēdzošas, maksājumu iniciēšanas pakalpojumu kopējais skaits ir apakškateg oriju summa. Tas pats 
attiecas uz darījumu vērtību. 
41. Katr u darījumu iekļauj tikai vienā apakškateg orijā, t.i., "kredīta pārvedumi" un "citi". Tā kā apakškateg orijas ir 
savstarpēji izslēdzošas, maksājumu iniciēšanas pakalpojumu kopējais skaits ir apakškateg oriju summa. Tas pats 
princips attiecas uz darījumu kopējo vērtību. 
42. Šos darījumus neiekļauj pie "mak sājumu darījumi saistībā ar ne-MFI kopā", jo tie ir iekļauti pie attiecīgā maksājumu 
instr umenta, kas izmant ots darījumā. 
2.4. daļa. Krāpnieciski maksājumu darījumi saistībā ar ne-MFI (5.a un 5.b tabula) 
2.4.1. daļa. Krāpnieciski maksājumu darījumi saistībā ar ne-MFI (5.a tabula) 
1. 2.3.1. daļas 1.–66. punktu piemēro krāpnieciskiem darījumiem, par kuriem sniegti dati 5.a tabulā. Tomēr neiekļauj 
saņemt os krāpniecisk os maksāj umu darījumus, izņemot pieņemto s kartēm piesaistītos maksājumu darījumus. 
2. Maksājumu pakalpojumu sniedzējam jāziņo par visiem krāpnieciskiem maksājumu darījumiem no brīža, kad atklāta 
krāpšana, izmantojot klienta sūdzību vai citus līdzekļus, neatkarīgi no tā, vai lieta, kas saistīta ar krāpniecisku 
maksājumu darījumu, atrisināta līdz brīdim, kad tiek paziņoti dati. 
3. Papildus 2.3.1. daļā izklāstīta jiem dalījumiem jānorāda arī "krāpšanas izraisīti zaudējumi uz saistību turētāju" 
attiecībā uz krāpnieciskiem kredīta pārvedumiem, krāpniecisku tiešo debetu, krāpnieciskiem kartēm piesaistītiem 
maksājumu darījumiem ar rezidentu MPS izsniegtiem kartēm piesaistītiem maksājumu instr umentiem, izņemot 
kartes, kurām ir tikai e-naudas funkci ja, krāpniecisku skaidrās naudas izmak sa, izmant ojot kartēm piesaistītus 
maksājumu instr umentus, izņemot e-naudas darījumus, un krāpnieciskiem e-naudas maksājumu darījumiem ar 
rezidentu MPS emitēto e-naudu. 
4. Krāpšanas izraisīti zaudējumi uz saistību turētāju tiek tālāk iedalīti apakškate gorijās "datu sniedzējs MPS" un "datu 
sniedzēja MPS maksājumu pakalpojumu lietotājs". Tā kā apakškateg orijas ir savstarpēji izslēdzošas, kate gorijas 
"krāpšanas izraisīti zaudējumi uz saistību turētāju" kopējais skaits ir apakškate goriju summa. 
5. Datus kategor ijā "krāpšanas izraisīti zaudējumi uz saistību turētāju" sniedz MPS, kas paziņo par krāpniecisk o 
maksājumu darījumu, un datos norāda tikai krāpniecisk o mak sājumu darījumu vērtību. Šajā postenī tiek norādīti 
dati tikai par nosūtītiem darījumiem. 
6. Summa, ko veido “krāpšanas izraisīti zaudējumi uz saistību turētāju”, nav vienāda ar krāpniecisku darījumu kopējo 
vērtību. 
Krāpnieciski kredīta pār vedumi 
7. Elektroniski iniciēti krāpnieciski kredīta pārvedumi tiek tālāk iedalīti pēc krāpšanas izcelsmes (t.i., krāpnieka izdots 
maksājuma uzdevums, krāpnieka izmainīts maksājuma uzdevums, kā arī krāpnieka veikta manipulēšana ar 
maksātāju, lai izdotu maksājuma uzdevumu). 
8. Par krāpšanas izcelsmi datus sniedz attiecībā uz katr u kredīta pārvedumu shēmu, un tos šajā kate gorijā sīkāk iedala 
“auten tificē tos, izmantojot DLA” un “aute ntifi cētos bez DLA”. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11.12.2020.                                                                                                                                       L 418/19   
9. Katrā dalījumā krāpšanas izcelsmes veidi ir savstar pēji izslēdzoši. Tāpēc krāpniecisk o kredīta pārvedumu kopējais 
skaits kredīta pārvedumu shēmu dalījumā ir vienāds ar dažādu krāpšanas izcelsmes veidu summu. Tas pats princips 
attiecas uz darījumu vērtību. 
Krāpniecisk s tiešais debets 
10. Krāpniecisks tiešais debets tiek tālāk iedalīts pēc krāpšanas izcelsmes (t.i., “neaut orizēts maksājumu darījums un 
“manipulēšana ar maksātāju”). 
11. Datus par krāpšanas izcelsmi sniedz par katr u tiešā debeta shēmu, iedalot pēc "piekr išana ar elektronisku 
piln varojumu" un "piekr išana sniegta citādi". 
12. Katrā dalījumā krāpšanas izcelsmes veidi ir savstarpē ji izslēdzoši. Tāpēc krāpnieciska tiešā debeta darījumu kopējais 
skaits tiešā debeta shēmu dalījumā ir vienāds ar dažādu krāpšanas izcelsmes veidu summu. Tas pats princips attiecas 
uz darījumu vērtību. 
Krāpnieciski kar tēm piesaistīti maksā jumu darījumi 
13. Krāpnieciski kartēm piesaistīti maksājumu darījumi tiek tālāk iedalīti pēc krāpšanas izcelsmes (t.i., “krāpnieka 
izmainīts maksāj uma uzdevums”, “manipulēšana ar maksātā ju, lai veiktu karšu maksājumu” un “krāpnieka izdots 
maksājuma uzdevums”, kas tālāk tiek iedalīti pēc “pazaudēta vai nozagta karte”, “kar te nav saņemta”, “viltota karte”, 
“kar tes informāci jas zādzība” un “citi”). 
14. Dati par krāpšanas izcelsmi tiek sniegti par katr u MKS un iedalīti pēc "autentificēti, izmantojot DLA" vai "auten tificē ti 
bez DLA". 
15. Katrā dalījumā krāpšanas izcelsmes veidi ir savstarpēji izslēdzoši. Tāpēc krāpniecisku kartēm piesaistītu maksājumu 
darījumu kopējais skaits MKS dalījumā ir vienāds ar dažādu krāpšanas izcelsmes veidu summu. Tas pats princips 
attiecas uz darījumu vērtību. 
Krāpnieciska skaidrās naudas izmaksa, izmantoj ot kar tēm piesaistītus maksā jumu 
instr umentus, izņemot e-naudas darījumus 
16. Krāpnieciska skaidrās naudas izmaksa tiek tālāk iedalīta pēc krāpšanas izcelsmes (t.i., “manipulēšana ar maksātā ju, lai 
veiktu skaidrās naudas izmak su” un “krāpnieka izdots maksājuma uzdevums”, kas tālāk tiek iedalīti pēc “pazaudēta 
vai nozagta karte”, “kar te nav saņemta”, “viltota karte” un “citi”). Krāpšanas izcelsmes, par kurām dati tiek sniegti 
attiecībā uz katr u MKS, ir savstarpēji izslēdzošas. Tāpēc krāpniecisku skaidrās naudas izmak sas darījumu kopējais 
skaits MKS dalījumā ir vienāds ar dažādu krāpšanas izcelsmes veidu summu. Tas pats princips attiecas uz darījumu 
vērtību. 
Krāpnieciski e-naudas maksājumu darījumi 
17. Krāpnieciski e-naudas maksājumu darījumi tiek tālāk iedalīti pēc krāpšanas izcelsmes (t.i., “krāpnieka izmainīts 
maksājuma uzdevums”, “manipulēšana ar mak sātāju, lai veiktu e-naudas maksāj umu” un “krāpnieka izdots 
maksājuma uzdevums”, kas tālāk tiek iedalīti pēc “pazaudēta vai nozagta e-naudas karte”, “e-naudas karte nav 
saņemta”, “vilt ota e-naudas karte”, “kar tes informāci jas zādzība” un “neautor izēts e-naudas konta darījums”). 
18. Dati par krāpšanas izcelsmi tiek sniegti par attālināti un neattālināti iniciētiem e-naudas maksājumu darījumiem un 
katrā kategor ijā – “autentificētu, izmantojot DLA” un “auten tificētu bez DLA” dalījumā. 
19. Katrā dalījumā krāpšanas izcelsmes veidi ir savstarpēji izslēdzoši. Tāpēc krāpniecisku e-naudas maksājumu darījumu 
kopējais skaits kartes funkci ju dalījumā un shēmu dalījumā ir vienāds ar dažādu krāpšanas izcelsmes veidu summu. 
Tas pats princips attiecas uz darījumu vērtību. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 418/20                                                                                                                                       11.12.2020.   
2.4.2. daļa. Krāpnieciski maksājumu darījumi saistībā ar ne-MFI, par kuriem pārska tus sniedz tikai tie pārsk atu sniedzēji, kuriem 
piešķir ts atbrīvojums saskaņā ar 4. panta 2. un 3. punktu (5.b tabula) 
1. 2.3.2. daļas 1.–42. punktu piemēro krāpnieciskiem darījumiem, par kuriem sniegti dati 5.b tabulā. 
2. Maksājumu pakalpojumu sniedzējam jāziņo par visiem krāpnieciskiem maksājumu darījumiem no brīža, kad atklāta 
krāpšana, piem., izmantojot klienta sūdzību vai citus līdzekļus, neatkarīgi no tā, vai lieta, kas saistīta ar krāpniecisku 
maksājumu darījumu, noslēgusies līdz brīdim, kad tiek paziņoti dati. 
3. Papildus 2.3.2. daļā izklāstīta jiem dalījumiem jānorāda arī "krāpšanas izraisīti zaudējumi uz saistību turētāju" 
attiecībā uz krāpnieciskiem kredīta pārvedumiem, krāpniecisku tiešo debetu, krāpnieciskiem kartēm piesaistītiem 
maksājumu darījumiem ar rezidentu MPS izsniegtiem kartēm piesaistītiem maksājumu instr umentiem, izņemot 
kartes, kurām ir tikai e-naudas funkci ja, krāpniecisku skaidrās naudas izmak sa, izmant ojot kartēm piesaistītus 
maksājumu instr umentus, izņemot e-naudas darījumus, un krāpnieciskiem e-naudas maksājumu darījumiem ar 
rezidentu MPS emitēto e-naudu. 
4. Krāpšanas izraisīti zaudējumi uz saistību turētāju tiek tālāk iedalīti apakškate gorijās "datu sniedzējs MPS" un "datu 
sniedzēja MPS maksājumu pakalpojumu lietotājs". Tā kā apakškateg orijas ir savstarpēji izslēdzošas, kate gorijas 
"krāpšanas izraisīti zaudējumi uz saistību turētāju" kopējais skaits ir apakškate goriju summa. 
5. Datus kategor ijā "krāpšanas izraisīti zaudējumi uz saistību turētāju" sniedz MPS, kas paziņo par krāpniecisk o 
maksājumu darījumu, un datos norāda tikai krāpniecisk o darījumu vērtību. Šajā postenī tiek norādīti dati tikai par 
nosūtītiem darījumiem. 
6. Summa, ko veido “krāpšanas izraisīti zaudējumi uz saistību turētāju”, nav vienāda ar krāpniecisku darījumu kopējo 
vērtību. 
Krāpnieciski kredīta pār vedumi 
7. Krāpnieciski kredīta pārvedumi tiek tālāk iedalīti pēc krāpšanas izcelsmes (t.i., “krāpnieka izdots maksājuma 
uzdevums”, “krāpnieka izmainīts mak sājuma uzdevums”, kā arī “krāpnieka veikta manipulēšana ar mak sātāju, lai 
izdotu mak sājuma uzdevumu”). 
8. Dati par krāpšanas izcelsmi tiek iedalīti pēc "autentificēti, izmant ojot DLA" vai "autentificēti bez DLA". 
9. Katrā dalījumā krāpšanas izcelsmes veidi ir savstar pēji izslēdzoši. Tāpēc krāpniecisk o kredīta pārvedumu kopējais 
skaits ir vienāds ar dažādu krāpšanas izcelsmes veidu summu. Tas pats princips attiecas uz darījumu vērtību. 
Krāpniecisk s tiešais debets 
10. Krāpniecisks tiešais debets tiek tālāk iedalīts pēc krāpšanas izcelsmes (t.i., “neaut orizēts maksājumu darījums un 
“manipulēšana ar maksātāju”). 
11. Krāpšanas izcelsme tiek iedalīta pēc "piekr išana ar elektronisku piln varojumu" un "piekr išana sniegta citādi". 
12. Katrā dalījumā krāpšanas izcelsmes veidi ir savstarpē ji izslēdzoši. Tāpēc krāpnieciska tiešā debeta darījumu kopējais 
skaits ir vienāds ar dažādu krāpšanas izcelsmes veidu summu. Tas pats princips attiecas uz darījumu vērtību. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11.12.2020.                                                                                                                                       L 418/21   
Krāpnieciski kar tēm piesaistīti maksā jumu darījumi 
13. Krāpnieciski kartēm piesaistīti maksājumu darījumi tiek tālāk iedalīti pēc krāpšanas izcelsmes (t.i., “krāpnieka 
izmainīts maksājuma uzdevums”, “manipulēšana ar maksātā ju, lai veiktu kartēm piesaistītu maksāj umu darījumu” 
un “krāpnieka izdots maksājuma uzdevums”, kas tālāk tiek iedalīti pēc “pazaudēta vai nozagta karte”, “kar te nav 
saņemta”, “vilt ota karte”, “kar tes informācijas zādzība” un “citi”). 
14. Dati par krāpšanas izcelsmi tiek iedalīti pēc "autentificēti, izmant ojot DLA" vai "autentificēti bez DLA". 
15. Katrā dalījumā krāpšanas izcelsmes veidi ir savstarpēji izslēdzoši. Tāpēc krāpniecisku kartēm piesaistītu maksājumu 
darījumu kopējais skaits ir vienāds ar dažādu krāpšanas izcelsmes veidu summu. Tas pats princips attiecas uz 
darījumu vērtību. 
Krāpnieciska skaidrās naudas izmaksa, izmantoj ot kar tēm piesaistītus maksā jumu 
instr umentus, izņemot e-naudas darījumus 
16. Krāpnieciska skaidrās naudas izmaksa tiek tālāk iedalīta pēc krāpšanas izcelsmes (t.i., “manipulēšana ar maksātā ju, lai 
veiktu skaidrās naudas izmak su” un “krāpnieka izdots maksājuma uzdevums”, kas tālāk tiek iedalīti pēc “pazaudēta 
vai nozagta karte”, “kar te nav saņemta”, “vilt ota karte” un “citi”). 
17. Dati par krāpšanas izcelsmi tiek iedalīti pēc "autentificēti, izmant ojot DLA" vai "autentificēti bez DLA". 
18. Katrā dalījumā krāpšanas izcelsmes veidi ir savstarpēji izslēdzoši. Tāpēc krāpnieciskas skaidrās naudas izmak sas 
darījumu kopējais skaits ir vienāds ar dažādu krāpšanas izcelsmes veidu summu. Tas pats princips attiecas uz 
darījumu vērtību. 
Krāpnieciski e-naudas maksājumu darījumi 
19. Krāpnieciski e-naudas maksājumu darījumi tiek tālāk iedalīti pēc krāpšanas izcelsmes (t.i., “krāpnieka izmainīts 
maksājuma uzdevums”, “manipulēšana ar mak sātāju, lai veiktu e-naudas maksāj umu” un “krāpnieka izdots 
maksājuma uzdevums”, kas tālāk tiek iedalīti pēc “pazaudēta vai nozagta e-naudas karte”, “e-naudas karte nav 
saņemta”, “vilt ota e-naudas karte”, “kar tes informāci jas zādzība” un “neautor izēts e-naudas konta darījums”). 
20. Dati par krāpšanas izcelsmi tiek iedalīti pēc "autentificēti, izmant ojot DLA" vai "autentificēti bez DLA". 
21. Katrā dalījumā krāpšanas izcelsmes veidi ir savstarpēji izslēdzoši. Tāpēc krāpniecisku e-naudas maksājumu darījumu 
kopējais skaits kartes funkci ju dalījumā un shēmu dalījumā ir vienāds ar dažādu krāpšanas izcelsmes veidu summu. 
Tas pats princips attiecas uz darījumu vērtību. 
2.5. daļa. Maksājumu darījumi saistībā ar ne-MFI pēc termināļa veida (6. tabula) 
1. Visi rādītāji šajā tabulā attiecas uz skaidrās naudas vai bezskaidras naudas darījumiem fiziskā (ne virtuālā) terminālī. 
2. Rezidentu MPS sniedz informāciju par visiem maksāj umu darījumiem, kurus tie pieņem term ināļos. 
3. Rezidentu MPS sniedz informāciju par visiem maksājumu darījumiem ar MPS izsniegta jām kartēm term ināļos, kuros 
darījumus pieņem nerezidentu MPS. 
4. Māte suzņēmums nesniedz datus par darījumiem term ināļos, kuros darījumus pieņem MPS ārvalstu filiāles vai 
meitasuzņēmumi. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 418/22                                                                                                                                       11.12.2020.   
5. Darījumus pēc termināļa veida iedala trīs atšķirīgās kategor ijās pēc MPS rezidences vietas. Tālāk norādītās a) un 
b) apakšpunktu kategor ijas uzskaita pieņēmēja pusē, bet c) apakšpunkta kate goriju uzskaita izsniedzēja pusē: 
a) maksājumu darījumi term ināļos, kuros darījumus pieņem rezidentu MPS, ar rezidentu MPS izsniegtām kartēm; 
b) maksājumu darījumi term ināļos, kuros darījumus pieņem rezidentu MPS, ar nerezidentu MPS izsniegtām kartēm; 
c) maksājumu darījumi term ināļos, kuros darījumus pieņem nerezidentu MPS, ar rezidentu MPS izsniegtām kartēm; 
6. 5. punktā minēt o a), b) un c) kategoriju apakškateg orijas nesummē. 
7. Ģeogrāfisko dalījumu šajā tabulā nosaka term ināļa atrašanās vieta. 
8. E-naudas maksājumu darījumus, izmantojot kartes ar e-naudas funkci ju, iedala gan darījumos ar kartēm, kurās var 
tieši glabāt e-naudu, gan darījumos ar kartēm, kuras nodrošina piekļuvi e-naudas kontos glabātai e-naudai. 
9. Ja attiecībā uz "skaidrās naudas izmak sām POS term ināļos" nav iespējas nodalīt datus par naudas izmaksām POS 
termināļos, datus sniedz kā par "POS darījumiem". 
10. Skaidrās naudas noguldīšana kasē (OTC) ietver skaidro naudu, kas noguldīta MPS dienas vai nakts noguldījumu 
nodalījumā, lai papildinātu kontu MPS. Minētie darījumi neveido maksājumus tiešā nozīmē, jo tie ietver pāreju no 
skaidras naudas uz naudu kontā. 
11. Skaidrās naudas izņemšana kasē (OTC) neveido maksāju mus tiešā nozīmē, jo tie ietver pāreju no naudas kontā uz 
skaidr u naudu. 
2.6. daļa. Dalība atsevišķās maksājumu sistē mās (7. tabul a) 
1. Šajā tabulā norāda maksāj umu sistēmas dalībnieku numur u, veidu un institucionālo sektor u (neatkarīgi no to 
atrašanās vietas) un datus tajā sniedz maksājumu sistēmas operators. 
2. Rādītājs "dalībnieku skaits" ir divu savstarpēji izslēdzošu apakškateg oriju "tiešie dalībnieki" un "netiešie dalībnieki" 
summa. 
3. Rādītājs "tiešie dalībnieki" ir trīs savstarpēji izslēdzošu apakškateg oriju "kredītiestādes", "centrālā banka" un "pārējie 
tiešie dalībnieki" summa. 
4. Rādītājs "netiešie dalībnieki" ir četru savstarpēji izslēdzošu apakškateg oriju "valsts pārvalde", "klīr inga un norēķinu 
organizāci jas", "pārējās finanšu iestādes" un "citi" summa. 
2.7. daļa. Atsevišķu maksājumu sistē mu apstrād ātie mak sājumi (8. tabul a) 
1. Šajā tabulā norāda maksāj umu darījumus, kas apstrādāti maksāj umu sistēmās, iedalot pēc liela apjoma un neliela 
apjoma mak sājumu sistēmām, un datus tajā sniedz maksājumu sistēmas operat ors. 
2. Datus MPS maksājumu darījumiem savā vārdā sniedz attiecīga jos šīs tabulas rādītājos. 
3. Maksājumu sistēmas, kurā norēķinu par savām pozīcijām veic cita maksāj umu sistēma, piemēram, papildsistēma, 
gadījumā piemēro šādus principus. 
a) norēķinu sistēma sniedz faktisk o norēķinu operācij u skaitu un faktisk o summu, par kādu veikti norēķini; LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11.12.2020.                                                                                                                                       L 418/23   
b) ja maksājumu darījumu klīringu veic ārpus maksājumu sistēmas un ar maksājumu sistēmas palīdzību tiek veikti 
norēķini tikai par neto pozīcij ām, uzskaita tikai darījumus neto pozīcij u norēķiniem, un tos iedala pēc norēķinu 
darījumam izmantotā maksāj umu pakalpojuma. 
4. Katr u maksājuma darījumu uzskaita tikai vienu reizi nosūtītāja dalībnieka pusē, t.i., maksātā ja konta debetēšanu un 
saņēmēja konta kreditēšanu neuzskaita atsevišķi. Sk. sadaļu par līdzekļu plūsmu 2.3. daļā. 
5. Vairāku kredīta pārvedumu, t.i., liela apmēra maksājumu, gadījumā uzskaita katr u maksājuma poste ni. 
6. Ieskaita sistēmu gadījumā sniedz datus par maksājumu darījumu bruto skaitu un vērtību, nevis rezultātu pēc ieskaita. 
7. Maksājumu sistēmas nošķir un sniedz datus par iekšzemes un pārrobežu darījumiem pēc nosūtītāju un saņēmēju 
dalībnieku rezidences vietas. Klasifikācija "iekšzemes darījumi" un "pār robežu darījumi" atspoguļo iesaistīto 
darījuma pušu atrašanās vietu. 
8. Lai novērs tu dubulto uzskaiti, pārrobežu darījumus uzskaita valstī, no kuras cēlies darījums. 
9. Datus par bank omātos iniciētiem darījumiem sniedz attiecīgo izmantot o maksājumu pakalpojumu dalījumā. 
10. Rādītājs "kar tēm piesaistīti maksājumu darījumi" ietver visus maksājumu sistēmā apstrādāt os maksājumu darījumus 
neatkarīgi no tā, kur kartei piesaistītais maksājumu instr uments tika izsniegts vai izmantots. 
11. Atcelti maksājumu darījumi netiek iekļauti. Darījumus, uz kuriem vēlāk attiecas atcelšanas darījums, iekļauj. 
2.8. daļa. Ceturkšņa pārsk atu sniegšana par mak sājumu darījumiem saistī bā ar ne-MFI (9. tabula) 
1. 2.3.1. daļas 1.–66. punktu piemēro darījumiem, par kuriem sniegti dati 9. tabulā, izņemot 11. punktu. Attiecībā uz 
9. tabulu par pārrobežu kartēm piesaistītiem mak sājumu darījumiem, kas iniciēti attālināti, datus sniedz, lai 
identificētu valsti, kurā atrodas tirdzniecības vieta, savukār t attiecībā uz pārrobežu kartēm piesaistītiem mak sājumu 
darījumiem, kas iniciēti neattālināti, datus sniedz, lai identif icētu valsti, kurā atrodas fizis kais term inālis. 
Kar tēm piesaistīti maksājumu darījumi 
2. Datus par kartēm piesaistītiem mak sājumu darījumiem ar kartēm piesaistītiem maksājumu instr umentiem, kurus 
izsnieguši rezidentu MPS (izņemot kartes, kurām ir vienīgi e-naudas funkcija), sniedz neatkarīgi no kartes, ar kuru 
veikts mak sājuma darījums, maksājumu zīmola reģistrāci jas vietas. 
3. Datus par nosūtītaji em kartēm piesaistītajiem maksājumu darījumiem sniedz izsniedzējs MPS. 
4. Kartēm piesaistīti maksājumu darījumi ietver arī datus par kartēm piesaistītiem maksājumu darījumiem virtuālajās 
tirdzniecības vietās, piem., izmantojot internetu vai telef onu. 
5. Kartei piesaistītus maksājumu darījumus ar kartēm piesaistītiem maksājumu instr umentiem sīkāk iedala arī: 
"Iniciētos elektroniski", kas tiek tālāk iedalīti "iniciētos attālināti" un "iniciētos neattālināti". Apakšveidi ir savstarpēji 
izslēdzoši. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 418/24                                                                                                                                       11.12.2020.   
6. Ja pārskatu sniedzējam ir zināms tirgotāja kategor ijas kods (TKK), to norāda darījumos, kas iniciēti elektroniski, gan 
attiecībā uz attālināti, gan neattālināti iniciētiem darījumiem.   LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11.12.2020.                                                                                                                                       L 418/25   
II PIELIKUMS 
DATU DEFINĪCIJAS 
Termins Definīcija 
Ar vienu maksājumu iniciēts kredīta pārvedums 
(credit transfer initiated on a single payment basis) Elektroniski iniciēts kredīta pārvedums, kas ir neatkarīgs no citiem kre­
dīta pārvedumiem, t.i., tas nav daļa no kopīgi iniciētu kredīta pārvedumu 
grupas. 
Ar vienu maksājumu iniciēts tiešais debets (dire ct 
debit initiated on a single payment basis) Elektroniski iniciēts tiešais debets, kas ir neatkarīgs no citiem tiešaj iem 
debetiem, t. i., tas nav daļa no kopīgi iniciētu tiešo debetu grupas. 
Atkārtoti darījumi (recur ring transaction) Mak sājumu darījumi, kuriem piemērojams Komisij as Deleģētās regulas 
(ES) 2018/389 14. pantā paredzētais izņēmums. 
Atliktā debeta kartes (delay ed debit card) Karte, kas ļauj kartes turētājam par pirkumiem maksāt no konta, kuru 
atvēr is kartes izsniedzējs, ievērojot atļauto limitu. Norēķini par šā konta 
bilanci pilnībā notiek iepr iekš note ikta perioda beigās. Kartes turētājs 
parasti maksā gada mak su. 
Kartei ar atliktā debeta funkci ju raksturīgā īpašība, kas to atšķir no kartes 
ar kredīta vai debeta funkci ju, ir līgumiskā vienošanās, ar kuru piešķir 
kredītlīnij u ar pienākumu par parādu norēķināties iepr iekš noteikta 
perioda beigās, nepiemērojot procentus. Šāda veida karti parasti sauc 
par "atliktā maksājuma karti". 
Atlikums e-naudas datu nesējos, ko izsniegušas 
elektroniskās naudas iestādes (outstanding value 
on e-mone y storages issued by electr onic mone y 
issuers) Tās e-naudas vērtība pārskata perioda beigās, kuru emitējuši elektroni­
skās naudas emiten ti un kura ir iestāžu, kas nav emiten ts, t. sk. elektro­
niskās naudas emitentu, kas nav emitents, turējumā. 
Attālināts maksājumu darījums (remote payment 
transaction) "Attā lināts maksājumu darījums" ir "attālināts maksājumu darījums", kas 
definēts Direktīvas (ES) 2015/2366 4. panta 6) punktā. 
Autentificēšana (authentication) "Aut entif icēšana" ir "auten tificē šana", kas definēta Direktīvas (ES) 2015/ 
2366 4. panta 29) punktā. 
Autentificēti bez drošas lietotāju autenti ficēšanas 
(authenticated via non-stron g customer authentica­
tion) "Aut entif icēti bez drošas lietotāju aute ntifi cēšanas" attiecas uz darīju­
miem, kuriem piemērots atbrīv ojums no drošas lietot āju autentificēšanas 
saskaņā ar Komisij as Deleģētās regulas (ES) 2018/389 (1) III nodaļu, kā arī 
uz darījumiem, kuriem nepiemēro Direktīvas (ES) 2015/2366 
97. panta 1. punkta note ikumus. Iekļauj tirgotāju iniciētus darījumus, 
kā arī citus darījumus, uz kuriem neattiecas DLA. 
Ātrais maksājums (instant payment) Ātrie maksājumi ir elektroniski neliela apjoma maksājumi, ko apstrādā 
reālajā laikā, 24 stundas diennaktī, 365 dienas gadā un kuros līdzekļi 
tiek nekav ējoties darīti pieejami saņēmēja lietošanai. 
Bank omāti ar kredīta pārveduma funkci ju (ATM 
with a credit transfer function) Bank omāti, kas autori zētiem lietot ājiem ļauj veikt kredīta pārvedumus, 
izmantojot kartei piesaistītus mak sājumu instr umentus vai citus līdzekļus. 
Bank omāti ar skaidrās naudas izmak sas funkci ju 
(ATM with a cash withdr awal function) Bank omāti, kas autor izētiem lietotājiem ļauj izņemt skaidro naudu no 
viņu kontiem, izmant ojot kartei piesaistītus maksājumu instr umentus 
vai citus līdzekļus. 
Bank omāts (automated teller machine; ATM) Elektromehāniska ierīce, kas autori zētiem lietotājiem, kuri lieto kartei 
piesaistītus maksājumu instr umentus vai citus līdzekļus, ļauj izņemt skai­
dru naudu no viņu kontiem un/vai izmantot citus pakalpojumus, tostarp, 
konta bilances apskati, līdzekļu pārvedumu vai naudas noguldīšanu. 
Bezk onta naudas pārvedums (mone y remittance) "Bezk onta naudas pārvedums" ir "bezk onta naudas pārvedums", kas defi­
nēts Direktīvas (ES) 2015/2366 4. panta 22) punktā. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 418/26                                                                                                                                       11.12.2020.   
Termins Definīcija 
Bezk ontakta maksāj ums (contactless payment) Mak sājumu darījums, izmant ojot karti vai citus līdzekļus, ja maksātā js un 
tirgotājs (un/vai tā aprīk ojums) fiziski atrodas vienā vietā un sakar i starp 
pārnēsājamo ierīci un tirdzniecības vietu (POS) tiek nodrošināti, izman­
tojot bezk ontakta tehnoloģi ju. 
Centrālā banka (centr al bank) “Centrālā banka” ir “centrālā banka” (S.121. apakšsektors), kas definēta 
Regulas (ES) Nr. 549/2013 A pielikuma 2.72.–2.74. punktā. 
Citi maksājumu pakalpojumi (other payment ser­
vices) Jebkurš maksāj umu pakalpojums, kurš iekļauts Direktīvas (ES) 2015/ 
2366 piemērošanas jomā, bet kuru nevar iekļaut nevienā citā III pieli­
kuma maksāj umu pakalpojuma kategor ijā. 
Citi MPS un e-naudas emiten ti (other PSPs and e- 
mone y issuers) Citi MPS un e-naudas emiten ti ir “mak sājumu pakalpojumu sniedzēji”, 
kas definēti šajā pielikumā, izņemot šajā pielikumā definētās kredītiestā­
des, šajā pielikumā definētās e-naudas iestādes, šajā pielikumā definētās 
maksājumu iestādes un šajā pielikumā definētās centrālās bankas. 
Citi pakalpojumi, kas nav iekļauti Direktīvā 
(ES) 2015/2366 (other services not included in 
Direct ive (EU) 2015/2366) Jebkurš pakalpojums, kurš nav iekļauts Direktīvas (ES) 2015/2366 pie­
mērošanas jomā un kuru nevar iekļaut nevienā citā III pielikuma maksā­
jumu pakalpojuma kategorijā. 
Čeks (cheque) Rakstisk s un paraks tīts vienas puses (izrakstītāja) rīkojums citai (izpildī­
tājam, parasti kredītiestādei), kas liek izpildītājam bez nosacījumiem un 
pēc pieprasījuma samaksā t norādīto summu izrakstītāj am vai izrak stītāja 
norādītai trešai personai. 
Darījumi term ināļos, kuros darījumus pieņem 
nerezidentu MPS, ar rezidentu MPS izsniegtām 
kartēm (transactions at terminals at which transac­
tions are acquired by non-res ident PSPs with cards 
issued by resident PSPs) Mak sājumu darījumi, kas veikti visos term ināļos, kuros darījumus pie­
ņem nerezidentu MPS (t.i., neatkarīgi no tā, vai term ināļi atrodas MPS 
atrašanās valstī vai ir ārpus tās), ja darījumos izmant otās kartes izsnieguši 
rezidentu MPS. 
Ģeogrāfis kais dalījums (kā noteikts III pielikumā) attiecas uz term ināļu 
atrašanās vietu. 
Darījumi term ināļos, kuros darījumus pieņem 
rezidentu MPS, ar nerezidentu MPS izsniegtām 
kartēm (transactions at terminals at which transac­
tions are acquired by resid ent PSPs with cards issued by 
non-res ident PSPs) Mak sājumu darījumi, kas veikti visos term ināļos, kuros darījumus pie­
ņem rezidentu MPS (t.i., neatkarīgi no tā, vai term ināļi atrodas MPS atra­
šanās valstī vai ir ārpus tās), ja darījumos izmantotās kartes izsnieguši 
nerezidentu MPS. 
Ģeogrāfis kais dalījums (kā noteikts III pielikumā) attiecas uz term ināļu 
atrašanās vietu. 
Darījumi term ināļos, kuros darījumus pieņem 
rezidentu MPS, ar rezidentu MPS izsniegtām kar­
tēm (transactions at terminals at which transactions 
are acquir ed by resident PSPs with cards issued by 
resid ent PSPs) Mak sājumu darījumi, kas veikti visos term ināļos, kuros darījumus pie­
ņem rezidentu MPS (t. i., neatkarīgi no tā, vai term ināļi atrodas MPS atra­
šanās valstī vai ir ārpus tās), ja darījumos izmantotās kartes izsnieguši 
rezidentu MPS. 
Ģeogrāfis kais dalījums (kā noteikts III pielikumā) attiecas uz term ināļu 
atrašanās vietu. 
Darījums bank omātā, izņemot e-naudas darīju­
mus (ATM transaction (except e-mone y transac­
tions)) Mak sājumu darījums (2) bank omātā, izmantojot kartei piesaistītus mak­
sājumu instr umentus vai citus līdzekļus. E-naudas maksājumu darījumus 
neiekļauj. 
Darījumu riska analīze (Transaction Risk Analysis; 
DRA) Mak sājumu darījumi, kuriem piemērojams Komisij as Deleģētās regulas 
(ES) 2018/389 18. pantā paredzētais izņēmums. 
Datnē / datu paketē iniciēts kredīta pārvedums 
(credit transfer initiated in a file/batch) Elektroniski iniciēts kredīta pārvedums, kas ir daļa no kredīta pārvedumu 
grupas, kuru maksātā js iniciējis kopā, izmant ojot tam paredzētu līniju. 
Sniedzot datus par darījumu skaitu, katr u datu paketē iekļauto kredīta 
pārvedumu uzskaita kā atsevišķu kredīta pārvedumu. 
Datnē / datu paketē iniciēts tiešais debets (dire ct 
debit initiated in a file/batch) Elektroniski iniciēts tiešais debets, kas ir daļa no tiešo debetu grupas, kuru 
maksājuma saņēmējs iniciējis kopā. Sniedzot datus par darījumu skaitu, 
katr u datu paketē iekļauto tiešo debetu uzskaita kā atsevišķu tiešo debetu. 
Debetkar te (debit card) "Debetkar te" ir "debetkar te", kas definēta Regulas (ES) 2015/751 
2. panta 33) punktā. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11.12.2020.                                                                                                                                       L 418/27   
Termins Definīcija 
Debets kontā ar vienkāršu iegrāmatoj umu (debits 
from the account by simple book entry) Debeta darījums, ko iniciējis MPS (t. sk. elektroniskās naudas emiten ts), 
bez konkrēta maksājuma rīkojuma un ko izpilda ar vienkāršu iegrāmato­
jumu (debeta ierakstu) klienta kontā, t. i. neizmantojo t tradicionālu mak­
sājumu instr umentu. Šajā poste nī sniedz datus par šādiem darījumiem: a) 
maksa par bankas procentiem; b) bankas mak sājumu atskaitījums; c) 
nodokļu maksājumu, kas saistīta ar finanšu aktīviem gadījumos, ja tie ir 
atsevišķs darījums, bet klients tos nav atsevišķi autor izējis; d) kredīta 
summa atmaksas; un e) citi debeti kontos ar vienkāršu iegrāmatoj umu. 
Šos datus neiekļauj tiešajos debetos. 
Droša lietotāju autentificēšana (stro ng customer 
authentication; DLA) "Droša lietotāju autentificēšana (DLA)" ir "droša lietotāju autentificēšana", 
kas definēta Direktīvas (ES) 2015/2366 4. panta 30) punktā. 
Droši korporatīvo maksājumu procesi un prot o­
koli (secure corporate payment processes and proto­
cols) Mak sājumu darījumi, kuriem piemērojams Komisij as Deleģētās regulas 
(ES) 2018/389 17. pantā paredzētais izņēmums. 
EFTPOS terminālis (EFTPOS terminal) EFTPOS term inālis elektroniski iegūst maksājumu informāciju un dažos 
gadījumos ir domāts tam, lai šādu informāci ju nosūtītu tiešsaistes režīmā, 
autori zāci jas pieprasījumiem notiek ot reālajā laikā, vai nesaistes režīmā. 
EFTPOS termināļi iekļauj termināļus, kurus neapkalpo darbiniek s. 
E-komercija (e-commerce) Preču vai pakalpojumu pārdošana vai iegāde, ko elektronisku darījumu 
veidā savā starpā veic uzņēmumi, mājsaimniecības, fizis kas personas vai 
privātas organizāci jas, izmant ojot intern etu vai citos datoru nodrošinātus 
(tiešsaistes sakar u) tīklus. Termins ietver preču un pakalpojumu pasūtī­
šanu, ko veic datortīklos, bet maksājumi un preču galīgā piegāde var 
notikt vai nu tiešsaistē, vai arī ārpus tās. 
Elektroniskā nauda (e-nauda) (electronic mone y (e- 
mone y)) "Elektroniskā nauda" ir "elektroniskā nauda", kas definēta Direktīvas 
2009/110/EK 2. panta 2. punktā. 
Elektroniskās naudas emite nts (electr onic mone y 
issuer) "Elektroniskās naudas emiten ts" ir "elektroniskās naudas emiten ts", kas 
definēts Direktīvas 2009/110/EK 2. panta 3. punktā. 
Elektroniskās naudas iestāde (electr onic mone y 
institution) "Elektroniskās naudas iestāde" ir "elektroniskās naudas iestāde", kas defi­
nēta Direktīvas 2009/110/EK 2. panta 1. punktā. 
Elektroniski iniciēti kartei piesaistīti mak sājumu 
darījumi ar kartēm piesaistītiem mak sājumu 
instr umentiem, kurus izsnieguši rezidentu MPS 
(card-based payment transactions with card-based 
payment instr uments issued by resident PSP initiated 
electr onically) Kartēm piesaistītiem maksājumu darījumiem, ko iniciē EFTPOS, bank o­
mātā vai citā fizis kā terminālī, kas ļauj veikt elektronisku maksājumu ini­
ciēšanu, vai attālināti, izmantojot elektroniskus informācijas pārraides 
līdzekļus. Kartēm piesaistītus maksājumu darījumus ar rezidentu MPS 
izsniegtiem kartēm piesaistītiem mak sājumu instr umentiem, kuri iniciēti 
papīra dokumenta veidā (piemēram, izmantojot kartēm piesaistītu mak­
sājumu instr umentu impr interus vai iegūstot maksājumu informāci ju 
manuāli uz papīra sertifikātiem), neiekļauj. 
Elektroniski iniciēti kredīta pārvedumi (credit 
transfers initiated electr onically) Jebkurš kredīta pārvedums, kuru maksātā js iesniedz, neizmantojo t papīra 
dokumentu, t. i., iesniedz elektroniski. 
E-naudas karšu papildināšanas/izņemšanas ter­
minālis (e-mone y card-loading and unloading termi­
nal) Terminālis, kas ļauj e-naudas vērtību no elektroniskās naudas emiten ta 
pārvest kartes ar e-naudas funkciju turētājam un atpakaļ, t. i., papildinā­
šanu/izņemšanu. 
E-naudas karšu term inālis (e-mone y card terminal) Terminālis, kas ļauj e-naudas vērtību no elektroniskās naudas emiten ta 
pārvest kartes ar e-naudas funkciju turētājam un atpakaļ, t. i., papildinā­
šanu/izņemšanu, vai term inālis, kas personām, kuras kartē ar e-naudas 
funkci ju tur e-naudu, ļauj e-naudas vērtību no kartes atlikuma pārvest 
tirgotājam vai citam saņēmējam. 
E-naudas karte nav saņemta (e-mone y card not 
receiv ed) E-naudas karte, attiecībā uz kuru maksātājs apgalvo, ka tā netika saņemta, 
lai gan mak sātāja MPS (izsniedzējs) apgalvo, ka tā nosūtīta maksātā jam 
(izmantojo t jebkur u piegādes veidu). LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 418/28                                                                                                                                       11.12.2020.   
Termins Definīcija 
E-naudas kartes papildināšana/izņemšana (e- 
mone y card-loading and unloading) Darījumi, kas ļauj e-naudas vērtību no elektroniskās naudas emite nta pār­
vest kartes ar e-naudas funkciju turētājam un atpakaļ. Iekļauj gan papildi­
nāšanas, gan izņemšanas darījumus. 
E-naudas kartes pieņemošie term ināļi (e-mone y 
card accepting terminal) Terminālis, kas personām, kuras kartē ar e-naudas funkci ju tur e-naudu, 
ļauj e-naudas vērtību no kartes atlikuma pārvest tirgotājam vai citam 
saņēmējam. 
E-naudas konti, kuriem piekļūst ar kartes palī­
dzību (e-mone y accounts accessed through a card) Sk. "e-naudas kontu" un "kar tes ar e-naudas funkciju" definīcijas. 
E-naudas konts (e-mone y account) Konts, kurā tiek glabāta e-nauda (3) un kura konta atlikumu konta turētājs 
var izmantot, lai veiktu maksāj umus un lai pārvestu līdzekļus no viena 
konta uz otru. 
E-naudas maksāj ums, izmantojot e-naudas kon­
tus (e-mone y payment with e-mone y accounts) Darījums, kurā līdzekļi no mak sātāja e-naudas konta tiek pārvesti uz 
maksājuma saņēmēja kontu. Sk. "e-naudas kontu" definīciju. 
E-naudas maksāj ums, izmantojot e-naudas kon­
tus, t. sk. piekļūstot ar kartes palīdzību (e-mone y 
payment with e-mone y accounts of which: accessed 
throu gh a card) Darījums, kurā karte tiek izmant ota, lai piekļūtu e-naudas kontam un pēc 
tam līdzekļus no maksātā ja e-naudas konta pārskaitītu uz maksājuma 
saņēmēja kontu. Sk. "e-naudas kontu" definīciju. 
E-naudas mak sājums, izmantojot kartes, kurās 
var tieši glabāt e-naudu (e-mone y payment with 
cards on which e-mone y can be stored directly) Darījums, kurā kartes ar e-naudas funkciju turētājs e-naudas vērtību no 
sava kartes atlikuma pārved saņēmējam. 
E-naudas maksājumu darījums (e-mone y payment 
transaction) “E-naudas maksājumu darījums” ir mak sājuma darījums, izmantojot 
elektronisk o naudu. Sk. "elektroniskās naudas" definīcij u. 
Filiāle (branch) Komercdarbības vieta, kura nav galvenais birojs un kura atrodas pārskatu 
sniedzējā valstī, un kuru izveidojis maksājumu pakalpojumu sniedzējs 
(MPS), kurš reģistrēts citā valstī. Tā nav juridiska persona, un tā tieši veic 
dažus vai visus darījumus, kas raksturīgi MPS darbībai. 
Visas darījumdarbības vietas, kuras viena un tā pati citā valstī juridiski 
inkorporēta iestāde ir izveidojusi pārskatu sniedzošaj ā valstī, veido 
vienu filiāli. Katra šī darījumdarbības vieta tiek skaitīta kā atsevišķs birojs. 
Iekšzemes maksājuma darījums (domestic pay­
ment transaction) "Iekšzemes mak sājuma darījums" ir "iekšzemes maksājuma darījums", 
kas definēts Regulas (ES) Nr. 260/2012 2. panta 27) punktā. Attiecībā 
uz kartei piesaistītiem maksājumu darījumiem “iekšzemes maksājumu 
darījums” ir “iekšzemes maksājumu darījums”, kas definēts Direktīvas 
(ES) 2015/751 2. panta 9) punktā. 
Iestādes, kas sniedz maksājumu pakalpojumus 
ne-MFI (institutions offer ing payment services to 
non-MFIs) Ietver visus MPS, kas definēti šajā pielikumā un piedāvā maksājumu 
pakalpojumus ne-MFI. 
Internetb ankā veikti kredīta pārvedumi (online 
banking based credit transfers) Kredīta pārvedumi, kas iniciēti, izmantojot intern etbanku vai maksājumu 
iniciēšanas pakalpojumus. 
Izmantojot attālinātu kanālu, elektroniski iniciēti 
kartei piesaistīti maksājumu darījumi ar kartēm 
piesaistītiem maksājumu instr umentiem, kurus 
izsnieguši rezidentu MPS (card-based payment 
transactions with card-based payment instr uments 
issued by resident PSPs initiated electronically via 
remote payment channel) Elektroniski iniciēti kartei piesaistīti mak sājumu darījumi, kas ir attāli­
nātu mak sājumu darījumu veids, kā definēts Direktīvas (ES) 2015/2366 
4. panta 6) punktā. 
Izmantojot attālinātu kanālu, neelektroniski ini­
ciēti kartei piesaistīti mak sājumu darījumi ar kar­
tēm piesaistītiem maksājumu instr umentiem, 
kurus izsnieguši rezidentu MPS (card-based pay­
ment transactions with card-based payment instr u­
ments issued by resident PSPs initiated non-electro ni­
cally via remo te payment channel) Neelektroniski iniciēti kartei piesaistīti maksājumu darījumi, kas ir attāli­
nātu mak sājumu darījumu veids, kā definēts Direktīvas (ES) 2015/2366 
4. panta 6) punktā. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11.12.2020.                                                                                                                                       L 418/29   
Termins Definīcija 
Karšu kopskaits neatkarīgi no kartes funkci ju 
skaita (total number of cards (irrespectiv e of the num­
ber of functions on the card)) Apgrozībā esošo karšu kopskaits. Tām var būt viena vai vairākas šādas 
funkci jas: skaidrā nauda, debets, atliktais debets, kredīts vai e-nauda. 
Karte (card) Mak sājumu instr uments, kuram piesaistīts unikāls numurs, ko var 
izmantot maksājuma, skaidrās naudas izmak sas vai skaidrās naudas 
noguldījuma iniciēšanai un ko apstrādā ar karšu shēmas starpniecību 
vai kartes izsniedzēja uzturētā tīklā. Numur u var glabāt fiziskā kartē, 
citā ierīcē (t. sk. atslēgu piekar iņā, uz uzlīmes, viedtālr unī) vai virtuālā 
vidē bez fiziskas ierīces. Atbilstoši līgumam ar kartes izsniedzēju kartes 
to turētājiem dod iespēju izmant ot vienu vai vairākas no šīm funkci jām: 
skaidrā nauda, debets, atliktais debets, kredīts un e-nauda. 
Karte ar bezk ontakta mak sājumu funkciju (card 
with a contactless payment function) Karte, kas karšu mak sājumu darījumu ļauj iniciēt ar noteikta veida bez­
kontakta tehnoloģiju, ja attiecīgā maksājumu darījuma maksātā js un 
maksājuma saņēmējs (un/vai tā aprīk ojums) fiziski atrodas vienā vietā. 
Karte ar debeta, skaidrās naudas un e-naudas 
funkci ju apvienojumu (card with a combined 
debit, cash and e-mone y function) MPS izsniegta karte, kurā apvienotas skaidrās naudas, debeta un e-naudas 
funkci jas. 
Karte ar e-naudas funkciju, kura papildināta vis­
maz vienu reizi (card with an e-mone y function 
which has been loaded at least once) Karte ar e-naudas funkci ju, kura papildināta vismaz vienu reizi un tāpēc 
var tikt uzskatīta par aktivizētu. Papildināšanu var interpretē t kā norādi 
uz nolūku izmant ot e-naudas funkciju. 
Karte ar maksājuma funkci ju, izņemot kartes, 
kam ir vienīgi e-naudas funkcija (card with a pay­
ment function (except cards with an e-mone y function 
only)) Karte, kurai ir vismaz viena no šādām funkci jām: debeta funkcija, atliktā 
debeta funkci ja vai kredīta funkci ja. Kartei var būt arī citas funkci jas, pie­
mēram, e-naudas funkci ja, bet kartes, kurām ir tikai e-naudas funkcija, 
šajā kategorijā neuzskaita. Kartes, kurām ir tikai skaidras naudas izmak­
sas/noguldīšanas funkci ja, neiekļauj. 
Karte ar skaidrās naudas funkci ju (card with a cash 
function) Karte, kas ļauj turētājam izņemt skaidro naudu no bank omāta un/vai 
noguldīt skaidro naudu bank omātā. 
Karte nav saņemta (card not receiv ed) Kartei piesaistīts maksājumu instr uments, attiecībā uz kuru maksātā js 
apga lvo, ka tā nav saņemta, lai gan maksātā ja MPS (izsniedzējs) apga lvo, 
ka tā nosūtīta maksātā jam (izmantojo t jebkur u piegādes veidu). 
Kartei piesaistīti maksājumu darījumi ar kartei 
piesaistītiem maksājumu instr umentiem, ko 
izsniegušas rezidentu MPS, izņemot kartes, 
kurām ir tikai e-naudas funkci ja (card-based pay­
ment transactions with card-based payment instr u­
ments issued by resident PSPs (except cards with an 
e-mone y function only)) Kartēm piesaistīti maksājumu darījumi, kurus veic, izmantojot debetkar­
tes, atliktā debeta kartes vai kredītkar tes term inālī vai citā veidā. 
Iekļauj visus maksājumu darījumus, kas iniciēti ar kartēm piesaistītu 
maksājumu instr umentu, t. i.: 
a) visus darījumus, kuros pieņēmējs un kartēm piesaistīta maksājumu 
instr umenta izsniedzējs ir dažādas iestādes; un 
b) visus darījumus, kuros pieņēmējs un kartēm piesaistīta maksājumu 
instr umenta izsniedzējs ir viena iestāde; un 
Iekļauj atskaitījumus no MPS konta kartēm piesaistīta mak sājumu darī­
juma norēķinu rezultātā, kurā pieņēmējs un kartēm piesaistīta maksā­
jumu instr umenta/darījuma izsniedzējs ir viena iestāde. 
Iekļauj kartēm piesaistītus mak sājumu darījumus pa telefonu vai inter­
netā, izmantojot kartēm piesaistītu maksājumu instr umentu. 
E-naudas maksājumu darījumus neiekļauj. 
Skaidrās naudas izmaksu un noguldīšanu bank omātos neiekļauj. Par tiem 
datus sniedz ailēs "skaidrās naudas izmaksa no bank omāta" vai "skaidrās 
naudas noguldīšana bank omātā". 
Kredīta pārvedumu bank omātā neiekļauj. Par tiem datus sniedz "kredīta 
pārvedumos". 
Skaidrās naudas izmak sas POS term ināļos neiekļauj. 
Kartei piesaistīts mak sājumu darījums (card- 
based payment transaction) “Kar tei piesaistīts mak sājumu darījums” ir “kar tei piesaistīts maksājumu 
darījums”, kas definēts Regulas Nr. 2015/751 2. panta 7) punktā. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 418/30                                                                                                                                       11.12.2020.   
Termins Definīcija 
Kartei piesaistīts maksājumu darījums, kas ini­
ciēts fiziskā EFTPOS (card-based payment initiated 
at a physical EFTPOS) Elektroniski iniciēts kartei piesaistīts maksājumu darījums fiziskā POS, 
kurš atļauj elektroniskus līdzekļu pārvedumus. Šajā poste nī parasti 
iekļauj kartēm piesaistītus mak sājumu darījumus elektronisk o līdzekļu 
pārveduma tirdzniecības vietas (electronic funds transfer at point of sale; EFT­
POS) term inālī tirgotāja atrašanās vietā. Tas neietver e-naudas maksā­
jumu darījumus. 
Kartei piesaistīts maksājumu instr uments (card- 
based payment instr ument) “Kar tei piesaistīts mak sājumu instr uments” ir “kar tei piesaistīts maksā­
jumu instr uments”, kas definēts Regulas Nr. 2015/751 
2. panta 20) punktā. 
Kartes ar e-naudas funkci ju (card with an e-mone y 
function) Kartes, kurās var tieši glabāt e-naudu un/vai kuras sniedz piekļuvi e-nau­
dai e-naudas kontos, nodrošinot e-naudas maksājumu darījumus. 
Kartes informāci jas zādzība (card details theft) Tādu sensitīvu maksājumu datu zādzība, kas definēti Direktīvas 
(ES) 2015/2366 4. panta 32) punktā. Sensitīvi mak sājumu dati šajā gadī­
jumā attiecas uz kartei piesaistīta maksājumu instr umenta datiem. 
Kartes izsniedzējs (card issuer) "Kar tes izsniedzējs" ir "izdevējs", kas definēts Regulas (ES) 2015/751 (4) 
2. panta 2) punktā. 
Kartes, kuras nodrošina piekļuvi e-naudas kon­
tos glabātai e-naudai (cards which give access to e- 
mone y stored on e-mone y accounts) Sk. "e-naudas kontu" definīciju. 
Kartes, kurās var tieši glabāt e-naudu (cards on 
which e-mone y can be stored directly) Kartē turētā e-nauda e-naudas turētāja īpašumā. Sk. arī "elektroniskās 
naudas" definīciju. 
Klientu skaits (number of clients) To maksājumu pakalpojumu lietotā ju skaits, kuriem KIPS piedāvā savus 
pakalpojumus. 
Klīringa un norēķinu organizāci ja (clear ing and 
settlement organisation) Jebkura klīringa un norēķinu organizāci ja, kura ir maksājumu sistēmas 
tiešais dalībnieks. 
Koncentrācij as koeficients (concentr ation ratio) "Koncentrācij as koeficients" ir maksājumu darījumu piecu lielāk o nosūtī­
tāju tirgus daļa katrā sistēmā (tas var ietver t centrālo banku). Pieci lielākie 
darījumu nosūtītāji pēc daudzuma var atšķir ties no pieciem lielāka jiem 
darījumu nosūtītājiem pēc vērtības. Katru dalībnieku ar individuālu pie­
kļuvi sistēmai uzskaita atsevišķi, neatkarīgi no tā, vai starp diviem vai vai­
rāk šādiem dalībniekiem pastāv saikne. 
Konta informāci jas pakalpojuma sniedzējs 
(KIPS) (account infor mation service provider (AISP)) "Konta informāci jas pakalpojuma sniedzējs" ir "konta informāci jas pakal­
pojuma sniedzējs", kas definēts Direktīvas (ES) 2015/2366 
4. panta 19) punktā. 
Konta informācijas pakalpojuma sniedzējs (pay­
ment initiation service provider ; MIPS) "Konta informāci jas pakalpojuma sniedzējs (MIPS)" ir "konta informācijas 
pakalpojuma sniedzējs", kas definēts Direktīvas (ES) 2015/2366 
4. panta 18) punktā. 
Konta informāci jas pakalpojums (KIP) (account 
information service (AIS)) "Konta informācijas pakalpojums" ir "konta informāci jas pakalpojums", 
kas definēts Direktīvas (ES) 2015/2366 4. panta 16) punktā. 
Kontu apkalpojošais mak sājumu pakalpojumu 
sniedzējs (account servicing payment service provider; 
ASPSP) "Kontu apkalpojošais maksājumu pakalpojumu sniedzējs" ir "kontu 
apkalpojošais maksājumu pakalpojumu sniedzējs", kas definēts Direktī­
vas (ES) 2015/2366 4. panta 17) punktā. 
Kontu skaits, kuriem piekļūst KIPS (number of 
accounts accessed by AISPs) To dažādo kontu skaits, kuriem pārskata periodā piekļūst KIPS. 
Krāpniecisks mak sājumu darījums (fraudulent 
payment transaction) "Krāpniecisk s maksājumu darījums" ietver visus mak sājumu jomas krāp­
šanas gadījumus, kas minēti 1.1. pamatnostādnē EBI Pamatnostādnēs par 
ziņošanas prasībām saistībā ar datiem par krāpšanu saskaņā ar Direktīvas 
(ES) 2015/2366 (MPD 2) 96. panta 6. punktu (EBA/GL/2018/05). 
Krāpnieka izdots mak sājuma uzdevums (issuance 
of a payment order by the fraudster) "Krāpnieka izdots mak sājuma uzdevums" ir "krāpnieka izdots maksā­
juma uzdevums", kas definēts 1.6. pamatnostādnes d) apakšpunktā EBI 
Pamatnostādnēs par ziņošanas prasībām saistībā ar datiem par krāpšanu 
saskaņā ar Direktīvas (ES) 2015/2366 (MPD 2) 96. panta 6. punktu (EBA/ 
GL/2018/05). LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11.12.2020.                                                                                                                                       L 418/31   
Termins Definīcija 
Krāpnieka izmainīts maksāju ma uzdevums 
(modifi cation of a payment order by the fraudster) "Krāpnieka izmainīts maksājuma uzdevums" ir "krāpnieka izmainīts 
maksājuma uzdevums", kas definēts 1.6. pamatnostādnes c) apakšpunktā 
EBI Pamatnostādnēs par ziņošanas prasībām saistībā ar datiem par krāp­
šanu saskaņā ar Direktīvas (ES) 2015/2366 (MPD 2) 96. panta 6. punktu 
(EBA/GL/2018/05). 
Krāpšanas izraisīti zaudējumi uz saistību turētāju 
(losses due to fraud per liability bearer) "Krāpšanas izraisīti zaudējumi uz saistību turētāju" ir "krāpšanas izraisīti 
zaudējumi uz saistību turētāju", kas definēti 1.6. pamatnostādnes b) apak­
špunktā EBI Pamatnostādnēs par ziņošanas prasībām saistībā ar datiem 
par krāpšanu saskaņā ar Direktīvas (ES) 2015/2366 (MPD 2) 
96. panta 6. punktu (EBA/GL/2018/05). 
Kredīta pārvedums (credit transfer) "Kredīta pārvedums" ir "kredīta pārvedums", kas definēts Direktīvas 
(ES) 2015/2366 4. panta 24) punktā. 
Kredīta pārvedumu maksājumu shēma (credit 
transfer payment scheme) Sk. "maksājumu shēmas" definīciju. Star ptaut iskās maksājumu shēmas 
ietver SEPA kredīta pārvedumu shēmas un SEPA ātro kredīta pārvedumu 
shēmas. 
Kredīti kontos ar vienkāršu iegrāmatojumu (cre­
dits to the accounts by simple book entry) Kredīta darījums, ko iniciējis MPS (t. sk. elektroniskās naudas emite nts) 
bez konkrēta maksājuma rīkojuma un ko izpilda ar vienkāršu iegrāmato­
jumu (vienkāršs iegrāmatoj ums ir kredīta ieraksts klienta kontā, neizman­
tojot tradicionālu maksājumu instr umentu). Šajā postenī sniedz datus par 
šādiem darījumiem: a) bankas veikts procentu maksājums; b) bankas 
veikts dividendes maksājums; c) kredīta summas izmak sa klienta norē­
ķinu kontā; un d) citi kredīti kontā ar vienkāršu iegrāmatoj umu. Šos 
datus neiekļauj kredītu pārvedumos. 
Kredītiestāde (credit institution) "Kredītiestāde" ir "kredītiestāde", kas definēta Regulas (ES) Nr. 575/ 
2013 (5) 4. panta 1. punkta 1) apakšpunktā. 
Kredītkar te (credit card) "kredītkar te" ir kredītkar te, kas definēta Regulas (ES) Nr. 2015/751 
2. panta 34) punktā; Šīs regulas vajadzībām atliktā maksājuma kartes 
netiek iekļautas. 
Liela apjoma maksājumu sistēma (large-v alue 
payment system; LAMS) “Liela apjoma mak sājumu sistēma” ir “liela apjoma maksājumu sistēma”, 
kas definēta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 260/2012 
2. panta 18) punktā. 
Līmeņu sistēma (tiering arrangement) Kārtība, saskaņā ar kuru sistēmas netiešajiem dalībniekiem vajadzīgi tiešo 
dalībnieku pakalpojumi, lai tie varētu veikt savus darījumus. 
Maksāj uma darījuma iniciēšana (initiation of a 
payment transaction) Mak sājuma uzdevuma (6) iesniegšana, ko veic mak sājumu pakalpojumu 
lietotājs. 
Maksāj uma saņēmējs (payee) "Mak sājuma saņēmējs" ir "mak sājuma saņēmējs", kas definēts Direktīvas 
(ES) 2015/2366 4. panta 9) punktā. 
Maksāj uma uzdevums (payment order) "Mak sājuma uzdevums" ir "mak sājuma uzdevums", kas definēts Direktī­
vas (ES) 2015/2366 4. panta 13) punktā. 
Maksāj umi sev (payment to self) Mak sājumu darījumi, kuriem piemērojams Komisij as Deleģētās regulas 
(ES) 2018/389 15. pantā paredzētais izņēmums. 
Maksāj umu darījumi saistībā ar ne-MFI kopā 
(total payment transactions involving non-MFIs) Darījumu, kuros saistībā ar ne-MFI izmant o maksājumu instr umentus, 
kopskaits. Darījumu, kuros saistībā ar ne-MFI izmant o maksājumu 
instr umentus, kopējā vērtība. 
Maksāj umu darījumu pieņemšana (acquir ing of 
payment transactions) "Mak sājumu darījumu pieņemšana" ir "maksājumu darījumu pieņem­
šana", kas definēta Direktīvas (ES) 2015/2366 4. panta 44) punktā. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 418/32                                                                                                                                       11.12.2020.   
Termins Definīcija 
Maksāj umu iestāde (payment institution) "Mak sājumu iestāde" ir "mak sājumu iestāde", kas definēta Direktīvas 
(ES) 2015/2366 4. panta 4) punktā. 
Maksāj umu iniciēšanas pakalpojums (payment 
initiation service) "Mak sājumu iniciēšanas pakalpojums" ir "maksājumu iniciēšanas pakal­
pojums", kas definēts Direktīvas (ES) 2015/2366 4. panta 15) punktā. 
Maksāj umu instr uments (payment instr ument) "Mak sājumu instr uments" ir "maksājumu instr uments", kas definēts 
Direktīvas (ES) 2015/2366 4. panta 14) punktā. 
Maksāj umu karšu shēma (payment card scheme; 
MKS) "Mak sājumu karšu shēma" ir "mak sājumu karšu shēma", kas definēta 
Regulas (ES) 2015/751 2. panta 16) punktā. 
Maksāj umu konts (payment account) "Mak sājumu konts" ir "maksāj umu konts", kas definēts Direktīvas 
(ES) 2015/2366 4. panta 12) punktā. 
Maksāj umu pakalpojums (payment service) "Mak sājumu pakalpojums" ir jebkura no Direktīvas (ES) 2015/2366 I pie­
likumā norādītajām uzņēmējdarbības aktivitātēm vai jebkurš no šīs regu­
las 4. panta 3. punkta a) apakšpunktā norādītaj iem pakalpojumiem. 
Maksāj umu pakalpojumu lietotājs (payment ser­
vice user; MPL) "Mak sājumu pakalpojumu lietotājs" ir "maksāju mu pakalpojumu lieto­
tājs", kas definēts Direktīvas (ES) 2015/2366 4. panta 10) punktā. 
Maksāj umu pakalpojumu sniedzējs (payment ser­
vice provider ; MPS) "Mak sājumu pakalpojumu sniedzējs" ir "maksāju mu pakalpojumu snie­
dzējs", kas definēts Direktīvas (ES) 2015/2366 4. panta 11) punktā. 
Maksāj umu shēma (payment scheme) “Mak sājumu shēma” ir oficiālu, standar tizētu un kopīgu noteikumu 
kopums, kas ļauj nodot vērtību starp galaliet otājiem, izmant ojot elektro­
nisk os maksājumu instr umentus. To pārvalda vadības struktūra. 
Maksāj umu sistēma (payment system) "Mak sājumu sistēma" ir "mak sājumu sistēma", kas definēta Direktīvas 
(ES) 2015/2366 4. panta 7) punktā. 
Maksāj umu sistēmu operat ors (payment system 
operator; MSO) "MSO" ir juridiskā persona, kura juridiski atbild par maksājumu sistēmas 
darbības nodrošināšanu. 
Maksātājs (payer) "Mak sātājs" ir "maksātājs", kas definēts Direktīvas (ES) 2015/2366 
4. panta 8) punktā. 
Manipulēšana ar maksātā ju (manipulation of the 
payer) "Manipulēšana ar maksātāju" ir "manipulēšana ar maksātāju", kas defi­
nēta 1.1. pamatnostādnes b) apakšpunktā EBI Pamatnostādnēs par ziņo­
šanas prasībām saistībā ar datiem par krāpšanu saskaņā ar Direktīvas 
(ES) 2015/2366 (MPD 2) 96. panta 6. punktu (EBA/GL/2018/05). 
Mobilo maksājumu risinājumi (mobile payment 
solution) Risinājums, ko izmanto tādai maksājumu iniciēšanai, kurā maksājuma 
datus un maksājuma rīkojumu nosūta un/vai apstipr ina, izmant ojot 
mobilos sakar us un datu pārraides tehnoloģi ju mobila jā ierīcē. Šī kate go­
rija ietver digitālos makus un citus mobilo mak sājumu risinājumus, ko 
izmanto, lai iniciētu P2P (fiziska persona fiziskai personai) un/vai C2B 
(patērētājs uzņēmumam) darījumus, t. i., kredīta pārvedumus, karšu mak­
sājumus un/vai e-naudas darījumus. 
Monetārās finanšu iestādes (monetar y financial 
institutions; MFI) "Monetārā finanšu iestāde" ir monetārā finanšu iestāde, kas definēts 
Regulas (ES) Nr. 549/2013 A pielikuma 2.67. punktā; 
Naudas līdzekļi (funds) "Naudas līdzekļi" ir "naudas līdzekļi", kas definēti Direktīvas (ES) 2015/ 
2366 4. panta 25) punktā. 
Neautori zēts e-naudas kontu darījums (unautho­
rised e-mone y account transaction) "Neautori zēts e-naudas kontu darījums" ir iepr iekš definētais "neaut ori­
zēts maksājumu darījums" attiecībā uz e-naudas kontu izmantoš anu. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11.12.2020.                                                                                                                                       L 418/33   
Termins Definīcija 
Neautori zēts maksājumu darījums (unauthor ised 
payment transaction) "Neautori zēts maksājumu darījums" ir "neautor izēts maksājumu darī­
jums", kas definēts 1.1. pamatnostādnes a) apakšpunktā EBI Pamatnos­
tādnēs par ziņošanas prasībām saistībā ar datiem par krāpšanu saskaņā 
ar Direktīvas (ES) 2015/2366 (MPD 2) 96. panta 6. punktu (EBA-GL- 
2018-05). 
Neelektroniski iniciēti kartei piesaistīti mak sā­
jumu darījumi ar kartēm piesaistītiem mak sā­
jumu instr umentiem, kurus izsnieguši rezidentu 
MPS (card-based payment transactions with card- 
based payment instr uments issued by resident PSPs 
initiated non-electronically) Kartēm piesaistīti mak sājumu darījumi, kas iniciēti fiziskā term inālī, 
izmantojot manuālu autor izācij as procedūr u (piem., imprinterus ) (darī­
jumi, karti uzrādot fiziski) vai maksājumi, kas iniciēti, pasūtot pa pastu / 
pasūtot pa telef onu (MO TO) (darījumi, karti neuzrādot fiziski). 
Neliela apjoma maksājumu sistēma (retail pay­
ment system; NAMS) “Neliela apjoma maksājumu sistēma” ir “neliela apjoma maksājumu sis­
tēma”, kas definēta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 260/ 
2012 2. panta 22) punktā. 
Ne-MFI (non-MFI) Jebkura fiziska vai juridiska persona, kas neietilpst MFI sekt orā. 
Mak sājumu statistikas vajadzībām neviens MPS netiek iekļauts "ne-MFI" 
sekt orā. 
Netiešais dalībnieks (indirect participant) Dalībnieks vairāklīmeņu maksāju mu sistēmā, kurš izmanto tiešo dalīb­
nieku kā starpnieku, lai veiktu sistēmā atļautās darbības, t. sk. norēķinus. 
Norēķinus par visiem netiešā dalībnieka darījumiem veic tā tiešā dalīb­
nieka kontā, kurš piekr itis pārstāvēt attiecīgo netiešo dalībnieku. Katrs 
dalībnieks, kuram ir individuāla adrese sistēmā, tiek uzskaitīts atsevišķi 
neatkarīgi no tā, vai starp diviem vai vairāk šādiem dalībniekiem pastāv 
juridiska saikne. 
Neuzraudzīti maks ājumu termināļ i transpor ta 
maks ām un stāvvietas izmant ošanas maksām 
(unattended terminals for transpor t fares or parking fees) Mak sājumu darījumi, kuriem piemērojams Komisij as Deleģētās regulas 
(ES) 2018/389 12. pantā paredzētais izņēmums. 
Noguldījumu uz nakti skaits (number of overnight 
deposits) To kontu skaits, kuros tiek turēti noguldījumi uz nakti, kā definēts Regu­
las (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) II pielikuma 2. daļas tabulas 
“Instr umentu kategor ijas” 9.1. punktā. 
Noguldījumu uz nakti skaits, t. sk. ar internetu/ 
datoru saistītu noguldījumu uz nakti skaits (num­
ber of overnight deposits of which: number of inter net/ 
PC linked overnight deposits) Ne-MFI turētu tādu noguldījumu uz nakti skaits, kuriem konta turētājs 
var piekļūt un tos izmant ot elektroniski ar interneta palīdzību vai izman­
tojot datora bankas pakalpojumu lietojump rogrammatūr u ar īpašas pro­
grammatūras un īpašu telek omunikāciju līniju palīdzību. 
Nosūtītais darījums (transaction sent) MPS nosūtīts darījums, kurā iesaistīta ne-MFI. Informāci ju pārskata snie­
dzējā valstī sniedz rezidentu MPS. 
Dažādiem mak sājumu pakalpojumiem piemēro šādus noteikumus: 
a) kredīta pārvedumus uzskaita maksātā ja pusē; 
b) tiešo debetu uzskaita maksājuma saņēmēja pusē; 
c) čekus uzskaita maksājuma saņēmēja pusē; 
d) karšu darījumus uzskaita mak sātāja, t.i. izsniedzēja, pusē; 
e) e-naudas maksāj umu darījumus uzskaita maksātā ja vai maksājuma 
saņēmēja pusē atkarībā no iniciāci jas veida. Ja darījumu maksātā ja 
(mak sājuma saņēmēja) pusē uzskaita pie nosūtītajiem darījumiem, 
maksājuma saņēmēja (mak sātāja) pusē to uzskaita pie saņemtaji em 
darījumiem. 
Mak sājumu sistēmu gadījumā – tas ir maksājumu darījums, ko dalībnieks 
nosūtījis apstrādei mak sājumu sistēmā. 
Nosūtītie darījumi kopā (total transactions sent) Mak sājumu sistēmā iesniegto un apstrādāto darījumu kopskaits. 
Mak sājumu sistēmā iesniegto un apstrādāto darījumu kopējā vērtība. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 418/34                                                                                                                                       11.12.2020.   
Termins Definīcija 
P2P mobilo maksājumu risinājumi (P2P mobile 
payment solution) Risinājums, ar kuru fiziska persona mobila jā ierīcē iniciē, apstipr ina un/ 
vai saņem maksājumu citai fiziskai personai (P2P). Mak sājuma rīkojumu 
un citus maksājumu datus nosūta un/vai apstipr ina, izmant ojot mobilo 
ierīci. Lai identificētu maksātā ju un/vai maksāj uma saņēmēju, kā starp­
nieku var izmant ot specifisku mobilo mak sājumu identifikator u, piemē­
ram, mobilā telef ona numur u vai e-pasta adresi. P2P mobilo maksājumu 
risinājumus var izmant ot, lai iniciētu kredīta pārvedumus, karšu maksā­
jumus un/vai e-naudas darījumus. 
Papīra dokumenta veidā iniciēts kredīta pārve­
dums (credit transfer initiated in paper -based form) Kredīta pārvedums, kuru mak sātājs iesniedz papīra dokumenta veidā vai 
sniedzot norādījumus darbiniekam filiāles kasē (OTC), lai iniciētu kredīta 
pārvedumu, kā arī jebkurš cits kredīta pārvedums, kuram vajadzīg a 
manuāla apstrāde. 
Pazaudēta vai nozagta e-naudas karte (lost or sto­
len e-mone y card) Krāpšana, kas notiek, izmantojot pazaudētu vai nozagtu e-naudas karti 
bez kartes turētāja faktiskas, netiešas vai šķietamas atļaujas. 
Pazaudēta vai nozagta karte (lost or stolen card) Krāpšana, kas notiek , izmant ojot pazaudētu vai nozagtu kartei piesaistītu 
maksājumu instr umentu (debetkar ti, atliktā debeta karti vai kredītkar ti) 
bez kartes turētāja faktiskas, netiešas vai šķietamas atļaujas. 
Pārējās finanšu iestādes (other financial institu­
tions) Visas finanšu iestādes, kas piedalās maksāj umu sistēmā un uz kurām 
attiecas attiecīgo iestāžu, t. i., centrālās bankas vai uzraudzības iestādes, 
veikta uzraudzība, bet kuras neatbilst kredītiestāžu definīcij ai. 
Pārējie e-naudas emiten ti (other e-mone y issuer) E-naudas emite nti, kas nav "e-naudas iestādes" un "kredītiestādes". Sk. 
"elektroniskās naudas emite ntu" definīcij u. 
Pārējie tiešie dalībnieki (other direct participants) Jebkurš tiešais dalībniek s maksājumu sistēmā, izņemot kredītiestādes un 
centrālās bankas. 
Pārrobežu maksājumu darījums (cross-bor der 
payment transaction) Mak sātāja vai maksājuma saņēmēja maksājuma darījums, kurā maksātā ja 
MPS un maksājuma saņēmēja MPS atrodas dažādās valstīs. Attiecībā uz 
kartei piesaistītiem maksājumu darījumiem “pār robežu mak sājumu darī­
jums” ir “pār robežu mak sājumu darījums”, kas definēts Direktīvas 
(ES) 2015/751 2. panta 8) punktā (7). 
Mak sājumu sistēmu gadījumā – maksājumu darījums starp dalībniekiem 
dažādās valstīs. 
Pārstāvis (agent) "Pārstāvis" ir "pārstāvis", kas definēts Direktīvas (ES) 2015/2366 
4. panta 38) punktā. 
Pārvedami noguldījumi (transfer able deposits) “Pār vedami noguldījumi” ir “pār vedami noguldījumi”, kas definēti Regu­
las (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) II pielikuma 2. daļas “Instr umentu 
kategoriju” 9.1.a punktā. 
Pārvedamu noguldījumu uz nakti skaits (number 
of transferable overnight deposits) To kontu skaits, kuros tiek turēti pārvedami noguldījumi uz nakti, kā defi­
nēts Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) II pielikuma 2. daļas 9.1. 
a punktā. 
Pārvedamu noguldījumu uz nakti skaits, t. sk. ar 
internetu/ datoru saistītu pārvedamu noguldī­
jumu uz nakti skaits (number of transfer able over­
night deposits of which: number of inter net/PC linked 
overnight transferable deposits) To kontu skaits, kuros tiek turēti pārvedami noguldījumi uz nakti, kā defi­
nēts Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) II pielikuma 2. daļas 9.1. 
a punktā, kurus tur ne-MFI un kuriem konta turētājs var piekļūt un tos 
izmantot elektroniski ar intern eta palīdzību vai izmant ojot datora bankas 
pakalpojumu lietojumprogrammatūr u ar īpašas programmatūras un 
īpašu telek omunikāci ju līniju palīdzību. 
Piekr išana ar elektronisku piln varojumu (consent 
given via an electr onic mandate) Mak sātāja piekr išana, izmantojot Regulas (ES) Nr. 260/2012 
2. panta 21. punktā definēto pilnvarojumu, kas ir elektroniskā formā. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11.12.2020.                                                                                                                                       L 418/35   
Termins Definīcija 
Pieņēmējs (acquire r) "Pieņēmējs" ir "pieņēmējs", kas definēts Regulas (ES) 2015/751 (8) 
2. panta 1) punktā. 
POS darījumi, izņemot e-naudas darījumus (POS 
transactions (except e-mone y transactions)) Darījumi, kurus veic POS term inālī, izmantojot karti vai citus līdzekļus, 
kuros ir atbilsto ša mak sājumu lietojum programmatūra. 
Darījumus, kuros izmanto kartes ar e-naudas funkci ju, un skaidrās nau­
das izmak sas POS term ināļos neiekļauj. 
POS term inālis, kurā pieņem e-naudas darījumus 
(POS terminal accepting e-mone y transactions) POS term inālis, kas papildus spēj pieņemt e-naudas maksājumus. E-nau­
das karšu termināļus, kas pieņem tikai e-naudas maksājumus, neie­
kļauj (9). 
Saņemtais darījums (transaction receiv ed) No MPS saņemts darījums, kurā iesaistītas ne-MFI. Informāci ju pārskata 
sniedzējā valstī sniedz rezidentu MPS. 
Dažādiem mak sājumu pakalpojumiem piemēro šādus noteikumus: 
a) kredīta pārvedumus uzskaita maksājuma saņēmēja pusē; 
b) tiešo debetu uzskaita maksātāja pusē; 
c) čekus uzskaita maksātāja pusē; 
d) karšu darījumus uzskaita mak sājuma saņēmēja, t. i., ieguvēja, pusē; 
e) e-naudas maksāj umu darījumus uzskaita maksātā ja vai maksājuma 
saņēmēja pusē atkarībā no iniciāci jas veida. Ja darījumu maksātā ja 
(mak sājuma saņēmēja) pusē uzskaita pie saņemta jiem darījumiem, 
maksājuma saņēmēja (maksātāja) pusē to uzskaita pie nosūtītaji em 
darījumiem. 
Skaidrā nauda (cash) Apgrozībā esošās banknote s un monētas, kas tiek turētas ārpus monetāro 
finanšu iestāžu (MFI) sekt ora vai MFI naudas glabātavās. 
Skaidrās naudas izmak sa kasē (OTC) (over the 
counter (OTC) cash withdr awals) Skaidrās naudas izmak sa no konta MPS, izmant ojot bankas formu, t.sk. 
gadījumos, kuros karti izmant o vienīgi maksājuma saņēmēja identif icē­
šanai. 
Skaidrās naudas izmak sa no bank omāta, izņe­
mot e-naudas darījumus (ATM cash withdr awal 
(except e-mone y transactions)) Skaidrās naudas izmak sa no bank omāta, izmantojot kartei piesaistītus 
maksājumu instr umentus vai citus līdzekļus. 
Skaidrās naudas izmak sas POS term inālī reizē ar mak sājuma darījumu 
par precēm vai pakalpojumiem ("cash-back" darījumus) neiekļauj. 
Skaidrās naudas izmaksa tirdzniecības vietas 
(POS) termināļos (cash advance at point of sale 
(POS) terminals) Darījumi, kuros kartes turētājs, izmantojot karti vai citus līdzekļus, 
saņem skaidro naudu POS terminālī reizē ar mak sājuma darījumu par 
precēm vai pakalpojumiem (ko parasti sauc par "cash-back" darījumiem). 
Skaidrās naudas izmaksa, izmantojot kartēm 
piesaistītus mak sājumu instr umentus, izņemot 
e-naudas darījumus (cash withdr awal using card- 
based payment instr uments (except e-mone y transac­
tions)) Skaidrās naudas izmaksa no bank omāta vai MPS kasē, izmant ojot karti ar 
skaidrās naudas funkci ju. E-naudas maksājumu darījumus neiekļauj, bet 
iekļauj skaidrās naudas izmak su POS termināļos. 
Skaidrās naudas noguldīšana bank omātā, izņe­
mot e-naudas darījumus (ATM cash deposit (except 
e-mone y transactions)) Tāda skaidrās naudas noguldīšana bank omātā, izmant ojot kartei piesais­
tītus mak sājumu instr umentus vai citus līdzekļus, kurā skaidrā nauda tiek 
noguldīta term inālī bez manuālas iejaukšanās un kurā mak sātāju identi­
ficē ar kartei piesaistītu maksājumu instr umentu vai citu līdzekļu palī­
dzību. 
Skaidrās naudas noguldīšana kasē (OTC) (over the 
counter (OTC) cash deposits) Skaidrās naudas noguldīšana kontā MPS, izmantojot bankas formu, t.sk. 
gadījumos, kad karti izmant o vienīgi maksātā ja identificēšanai. 
Star pbanku komisi jas maksa (interchan ge fee) "Star pbanku komisij as maksa" ir "star pbanku komisij as maksa", kas defi­
nēta Regulas (ES) 2015/751 2. panta 10) punktā. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 418/36                                                                                                                                       11.12.2020.   
Termins Definīcija 
Tiešais dalībniek s (direct participant) Iestāde, kuru identif icējusi vai atzinusi maksājumu sistēma un kurai 
atļauts nosūtīt un saņemt maksājuma rīkojumus tieši sistēmai un no sis­
tēmas bez starpnieku palīdzības, vai uz kuru tieši attiecas note ikumi, kuri 
nosaka maksājumu sistēmas darbību. Dažās sistēmās tiešie dalībnieki 
nosūta rīkojumus arī netiešo dalībnieku vārdā. Katr u dalībnieku ar indi­
viduālu piekļuvi sistēmai uzskaita atsevišķi. 
Tiešais debets (direct debit) "Tiešais debets" ir tiešā debeta maksājums, kas definēts Direktīvas 
(ES) 2015/2366 4. panta 23) punktā. 
Tiešā debeta maksājumu shēma (dire ct debit pay­
ment scheme) Sk. "maksājumu shēmas" definīciju. Star ptautiskās tiešā debeta shēmas 
ietver SEPA tiešā debeta pamata shēmu un SEPA tiešā debeta uzņēmumi 
uzņēmumiem shēmu. 
Tirdzniecības vieta (point of sale) "Tirdzniecības vieta" ir "tirdzniecības vieta", kas definēta Regulas 
(ES) 2015/751 2. panta 29) punktā. 
Tirdzniecības vietas (POS) term inālis (point of sale 
(POS) terminal) Fiziska ierīce, ko izmant o "patērētājs uzņēmumam" darījumiem (pirku­
miem) mazumtirdzniecībā, lai iegūtu maksājumu informāci ju, un to 
parasti iegūst elektroniski. Mak sājumu informāci ju iegūst manuāli uz 
papīra sertifik ātiem vai elektroniski, t. i., EFTPOS. 
Tirgotāja iniciēts darījums (mer chant initiated 
transaction; TID) "Tirgotāja iniciēts darījums" ir "tirgotāja iniciēts darījums", kas definēts 
II pielikuma C daļas 4. zemsvītras piezīmē EBI Pamatnostādnēs par ziņo­
šanas prasībām saistībā ar datiem par krāpšanu saskaņā ar Direktīvas 
(ES) 2015/2366 (MPD 2) 96. panta 6. punktu (EBA/GL/2018/05). 
Tirgotāja kategor ijas kods (mer chant categor y code; 
TKK) ISO 18245 iekļautais četru cipar u numurs neliela apjoma finanšu pakal­
pojumiem. TKK izmanto, lai klasif icētu uzņēmējdarbības struktūras pēc 
to pārdot o preču vai sniegto pakalpojumu veida. 
Tirgotājs (merchant) Struktūra, kurai atļauts saņemt līdzekļus apmaiņā pret preču un/vai 
pakalpojumu piegādi un kura noslēgusi vienošanos ar MPS par šo līdz­
ekļu pieņemšanu. 
Tuva darbības lauka sakar u (NFC) maksājums 
(Near Field Communication (NFC) payment) Bezk ontakta mak sājumu darījums, izmantojot NFC tehnol oģiju (ISO/ 
IEC 18092). 
Uzticami saņēmēji (trusted benefi ciaries) Mak sājumu darījumi, kuriem piemērojams Komisij as Deleģētās regulas 
(ES) 2018/389 13. pantā paredzētais izņēmums. 
Vienotā euro mak sājumu telpa (Single Euro Pay­
ments Area; SEPA) SEPA ir Eiropas Savienības (ES) maksājumu integrācijas iniciatīva, kuras 
mērķis ir saskaņot elektronisk os euro maksājumus Eiropā. Tā attiecas uz 
note iktu tehni sko un darbības prasību kopums maksājumu darījumiem 
euro, kā noteikts Regulā (ES) 260/2012. 
Viltota e-naudas karte (counterfeit e-mone y card) Tādas e-naudas kartes izmant ošana, kas izmanīta vai pretlikumīgi pavai­
rota, t. sk. kopējot vai izmainot magnētisk o joslu vai reljefa iespiedumu. 
Viltota karte (counter feit card) Tāda kartei piesaistīta mak sājumu instr umenta izmant ošana, kas izma­
nīts vai pretlikumīgi pavairots, t. sk. kopējot vai izmainot magnētisk o 
joslu vai reljefa iespiedumu. 
Vispārējā valdība (general gover nment) “Vispārējā valdība” ir “vispārējā valdība” (S.13. apakšsektors), kas definēta 
Regulas (ES) Nr. 549/2013 A pielikuma 2.111.–2.117. punktā. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11.12.2020.                                                                                                                                       L 418/37   
Termins Definīcija 
Zemas vērtības bezk ontakta darījumi (contactless 
low value) Bezk ontakta maksājumus, kuriem piemērojams Komisij as Deleģētās 
regulas (ES) 2018/389 11. pants. 
Zemas vērtības darījumi (low value) Mak sājumu darījumus, kuriem piemērojams Komisij as Deleģētās regulas 
(ES) 2018/389 16. pantā paredzētais izņēmums. 
(1) Komisijas Deleģētā regula (ES) 2018/389 (2017. gada 27. novembris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2015/2366 
papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standar tiem par drošu lietotāja autentificēšanu un vienotiem un drošiem atklātiem 
saziņas standar tiem (OV L 69, 13.3.2018., 23. lpp.). 
(2) Sk. regulas "maksājumu darījuma" definīciju. 
(3) Sk. "elektroniskās naudas" defin īciju šajā pielikumā. 
(4) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/751 (2015. gada 29. aprīlis) par starpbanku komisijas maksām, ko piemēro kartēm 
piesaistītiem maksāju mu darījumiem (OV L 123, 19.5.2015., 1. lpp.). 
(5) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 575/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par prudenciālajām prasībām attiecībā uz 
kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.). 
(6) Sk. "maksājuma uzdevuma" definīciju šajā pielikumā 
(7) Kartēm piesaistītiem pārrobežu maksājumu darījumiem, kas definēti II pielikumā, vajadzīg a informācija par darījuma partnera 
rezidenci un tirdzniecības vietas atrašanās vietu, lai noteiktu, vai kartēm piesaistīti maksāju mu darījumi ir pārrobežu darījumi. Tāpēc 
dati par darījuma partnera rezidenci un tirdzniecības vietas atrašanās vietu jāsniedz kopā. 
(8) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/751 (2015. gada 29. aprīlis) par starpbanku komisijas maksām, ko piemēro kartēm 
piesaistītiem maksāju mu darījumiem (OV L 123, 19.5.2015., 1. lpp.). 
(9) Sk. "e-naudas karšu termināļu" definīc iju šajā pielikumā.   LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 418/38                                                                                                                                       11.12.2020.   
III PIELIKUMS 
DATU SNIEGŠANAS SHĒMAS 
Pelēkā krāsā iekrāsotās ailes parāda, ka paredzētas datu sniegšanas prasības. Mak sājumu pakalpojumu sniedzēji sniedz datus 
1.–6. tabulā un 9. tabulā; mak sājumu sistēmu operator i sniedz datus 7. un 8. tabulā. Dati jāsniedz tikai vienā no divām 4. 
un 5. tabulas versijām. Statistiskā informāci ja 4.a un 5.a tabulā jāsniedz visiem maksājumu pakalpojumu sniedzējiem, 
kuriem nav piešķir ta atkāpe saskaņā ar 4. pantu, savukār t pārskatu sniedzējiem, kuriem piešķir ta atkāpe saskaņā ar 
4. panta 2. un 3. punktu, jāsniedz statistiskā informāci ja 4.b un 5.b tabulā. Ģeogrāfis kie dalījumi sīkāk paskaidroti šī 
pielikuma beigās. 
Datus 1. tabulā reizi pusg adā sniedz visi mak sājumu pakalpojumu sniedzēji (MPS), izņemot tos, kuriem piešķir ts 
atbrīv ojums saskaņā ar 4. panta 2. un 3. punktu. 
1. tabula. 
Iestāde s, kas sniedz mak sājumu pakalpojumus nemonetārajām finanšu iestādē m (ne-MFI) 
(Perioda beigas; skaits faktiska jās vienībās; vērtība EUR; Geo 0, ja nav norādīts citādāk)  
Skaits Vērtība 
Kredītiestādes   
Noguldījumu uz nakti skaits   
t.sk.:   
Ar internetu/ datoru saistītu noguldījumu uz nakti skaits   
Pārvedamu noguldījumu uz nakti skaits   
t.sk.:   
Ar internetu/dat oru saistītu pārvedamu noguldījumu uz nakti 
skaits   
Maksāj umu kontu skaits   
E-naudas kontu skaits   
Atlikums e-naudas datu nesējos (1)   
Kon ta informācijas pak alpojuma sniedzēji   
Klientu skaits Geo 3  
Elektroniskās naudas iestādes   
Maksāj umu kontu skaits   
E-naudas kontu skaits   
Atlikums e-naudas datu nesējos (1)   LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11.12.2020.                                                                                                                                       L 418/39   
Skaits Vērtība 
Maks ājumu iestādes   
Maksāj umu kontu skaits   
Kon ta informācijas pak alpojuma sniedzēji   
Klientu skaits Geo 3  
Pārējie MPS un e-naudas emitenti   
Maksāj umu kontu skaits   
E-naudas kontu skaits   
Atlikums e-naudas datu nesējos (1)   
Kon tu apka lpojošie maksājumu pak alpojumu sniedzēji   
Kontu skaits, kuriem piekļūst konta informācijas pakalpojuma snie­
dzēji Geo 3  
(1) Atlikums e-naudas nesējos, ko izsniegušas elektroniskās naudas iestādes.   
Datus 2. tabulā reizi pusg adā sniedz visi mak sājumu pakalpojumu sniedzēji, izņemot tos, kuriem piešķir ts atbrīvojums 
saskaņā ar 4. panta 2. un 3. punktu. 
2. tabula. 
Karšu funkcijas 
(Perioda beigas; skaits faktiska jās vienībās; Geo 0) 
Rezidentu MPS izsniegtās kartes Skaits 
Kartes ar skaidrās naudas funkciju  
Kartes ar maksājuma funkciju, izņemot kartes, kurām ir tikai e-naudas funkci ja  
t.sk.:  
Debetkar tes  
Izsniegtas mak sājumu karšu shēmas (MK S) "VISA " ietvaros  
Izsniegtas MKS "MASTER CARD" ietvaros  
Izsniegtas citu MKS ietvaros (1)  
Atliktā mak sājuma kartes  
Izsniegtas MKS "VIS A" ietvaros  
Izsniegtas MKS "MASTER CARD" ietvaros  LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 418/40                                                                                                                                       11.12.2020.   
Rezidentu MPS izsniegtās kartes Skaits 
Izsniegtas citu MKS ietvaros(2)  
Kredītkar tes  
Izsniegtas MKS "VIS A" ietvaros  
Izsniegtas MKS "MASTER CARD" ietvaros  
Izsniegtas citu MKS ietvaros (1)  
Kartes ar e-naudas funkciju  
Kartes, kurās var tieši glabāt e-naudu  
t.sk.:  
Kartes ar e-naudas funkciju, kuras papildinātas vismaz vienu reizi  
Kartes, kuras nodrošina piekļuvi e-naudas kontos glabātai e-naudai  
Karšu kopskaits neatkarīgi no kartes funkci ju skaita  
t.sk.:  
Kartes ar debeta, skaidrās naudas un e-naudas funkci ju apvienojumu  
Kartes ar bezk ontakta mak sājumu funkciju  
(1) Datus par citu atsevišķo MKS ietvaros izsniegtām kartēm sniedz atsevišķi tā, kā to noteikusi NCB.   
Datus 3. tabulā reizi pusg adā sniedz visi mak sājumu pakalpojumu sniedzēji (MPS), izņemot tos, kuriem piešķir ts 
atbrīv ojums saskaņā ar 4. panta 2. un 3. punktu. 
3. tabula. 
Maks ājumu kartes pieņemošās ierīces 
(Perioda beigas; skaits faktiska jās vienībās; Geo 3) 
Rezidentu MPS nodrošinātie termināļi Skaits 
Bank omāti  
t.sk.:  
Bank omāti ar skaidrās naudas izmak sas funkci ju  
Bank omāti ar kredīta pārveduma funkci ju  
Bank omāti, kuros pieņem bezk ontakta darījumus  LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11.12.2020.                                                                                                                                       L 418/41   
Rezidentu MPS nodrošinātie termināļi Skaits 
POS term ināļi  
t.sk.:  
EFTPOS termināļi  
t.sk. :  
EFTPOS termināļi, kuros pieņem bezk ontakta darījumus  
EFTPOS termināļi, kuros pieņem e-naudas darījumus  
E-naudas karšu term ināļi  
t.sk.:  
E-naudas karšu papildināšanas/izņemšanas termināļi  
E-naudas kartes pieņemošie term ināļi    
Datus 4.a tabulā reizi pusgadā sniedz visi maksājumu pakalpojumu sniedzēji (MPS), izņemot tos, kuriem piešķir ts 
atbrīv ojums saskaņā ar 4. panta 2. un 3. punktu. 
4.a tabula 
Mak sājumu darījumi saist ībā ar ne-MFI 
(Per ioda kopsumma; Geo 3(*), ja nav norādīts citādāk; darījumu skaits milj.; darījumu vērtība milj. EUR)  
Nosūtīti Saņemti 
Kopā Attālināti Neattālināti Kopā Attālināti Neattālināti 
Kredīta pārvedumi       
Kredīta pārvedumi (kopā)       
Iniciēti papīra dokumenta veidā       
Iniciēti elektroniski       
Iniciēti datnē / datu paketē       
(*) Attiecībā uz pārrobežu kartēm piesaistītiem maksāju mu darījumiem datus par darījuma partnera dzīvesvietu un tirdzniecības vietas 
atrašanās vietu sniedz kopā. Attiecībā uz kartei piesaistītiem maksāju mu darījumiem, kas iniciēti attālināti, tiek sniegti dati par 
nosūtītiem maksāju mu darījumiem, lai identificētu saņēmēja MPS valsti un valsti, kurā atrodas tirdzniecības vieta. Attiecībā uz kartei 
piesaistītiem maksājumu darījumiem, kas nav iniciēti attālināti, tiek sniegti dati par nosūtītiem maksāju mu darījumiem, lai 
identificētu saņēmēja MPS valsti un valsti, kurā atrodas fiziskais termin ālis. Par saņemtajiem maksāju mu darījumiem, kas iniciēti 
attālināti, datus sniedz, lai identif icētu sūtītāja MPS valsti un valsti, kurā atrodas tirdzniecības vieta. Par saņemtajiem maksājumu 
darījumiem, kas nav iniciēti attālināti, datus sniedz, lai identificētu sūtītāja MPS valsti un valsti, kurā atrodas fiziskā tirdzniecības vieta. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 418/42                                                                                                                                       11.12.2020.   
Nosūtīti Saņemti 
Kopā Attālināti Neattālināti Kopā Attālināti Neattālināti 
Iniciēti ar vienu maksājumu       
t.sk.:       
Internetb ankā veikti kredīta 
pārvedumi       
t.sk.:       
E-komercijas maksāju mi       
Bank omātos vai citos MPS 
term ināļos       
Mobilo mak sājumu risinā­
jumi       
t.sk.:       
P2P mobilo maksājumu 
risinājumi       
t.sk.:       
Apstrādāti kredīta pārvedumu 
shēmās (1)       
Autentificēti, izmantojot 
drošu lietotāju autentificē­
šanu (DLA)       
Autentificēti bez drošas lie­
totāj u autenti ficēšanas (bez 
DLA)       
Autentificēšanas bez DLA 
iemesli (2):       
Zemas vērtības darījumi       
Maksāj umi sev       
Uzticami saņēmēji       
Atkārtoti darījumi       
Droši korporatīv o mak sājumu 
procesi un prot okoli       LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11.12.2020.                                                                                                                                       L 418/43   
Nosūtīti Saņemti 
Kopā Attālināti Neattālināti Kopā Attālināti Neattālināti 
Darījumu riska analīze       
Zemas vērtības bezk ontakta 
darījumi       
Neuzraudzīti maksāju mu ter­
mināļi transpor ta maksām un 
stāvvietas izmant ošanas mak­
sām       
Citi       
t.sk.:       
Maksāj umu iniciēšanas pakal­
pojumu sniedzēju (MIPS) iniciēti       
Tiešais debets       
Tiešais debets (kopā)       
Iniciēti datnē / datu paketē       
Iniciēti ar vienu maksājumu       
Piekr išana ar elektronisku piln­
varojumu       
Apstrādāti tiešā debeta shē­
mās (1)       
Piekr išana sniegta citādi       
Apstrādāti tiešā debeta shē­
mās (1)       
Kartei piesaistīti maksājumu 
darījumi       
Kartei piesaistīti maksāj umu 
darījumi ar kartei piesaistītiem 
maksājumu instr umentiem, ko 
izsniegušas rezidentu MPS [nosū­
tītie] / pieņēmušas rezidentu MPS, 
izņemot kartes, kurām ir tikai e- 
naudas funkcija [saņemtie]       
Iniciēti veidā, kas nav elektro­
nisks       
Iniciēti elektroniski       LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 418/44                                                                                                                                       11.12.2020.   
Nosūtīti Saņemti 
Kopā Attālināti Neattālināti Kopā Attālināti Neattālināti 
t.sk.:       
Mobilo mak sājumu risinājumi       
t.sk.:       
P2P mobilo maksājumu risi­
nājumi       
Iniciēti fiziskos EFTPOS       
t.sk.:       
Bezk ontakta maksāj umi       
t.sk.:       
Tuva darbības lauka sakar u 
(NFC) maksāju mi       
Iniciēti bank omātos       
Citi       
t.sk.:       
Apstrādāti maksājumu karšu 
shēmās (1)       
t.sk.:       
Ar debetkar tēm       
Ar atliktā maksājuma kartēm       
Ar kredītkar tēm       
t.sk.:       
Autentificēti, izmantojot 
drošu lietotāju autentificē­
šanu (DLA)       
Autentificēti bez drošas lie­
totāj u autenti ficēšanas (bez 
DLA)       LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11.12.2020.                                                                                                                                       L 418/45   
Nosūtīti Saņemti 
Kopā Attālināti Neattālināti Kopā Attālināti Neattālināti 
Autentificēšanas bez DLA 
iemesli (2):       
Uzticami saņēmēji       
Atkārtoti darījumi       
Zemas vērtības bezk ontakta 
darījumi       
Neuzraudzīti maksāju mu 
term ināļi transpor ta maksām 
un stāvvietas izmant ošanas 
maksām       
Zemas vērtības darījumi       
Droši korporatīv o maksā­
jumu procesi un prot okoli       
Darījumu riska analīze       
Tirgotāju iniciēti darījumi 
(TID)       
Citi       
Skaid rās naudas izmak sa       
Skaidrās naudas izmak sa, izman­
tojot kartēm piesaistītus maksā­
jumu instr umentus (izņemot e- 
naudas darījumus) (kopā)       
Apstrādāti maksājumu karšu 
shēmās (1)       
t.sk.:       
Ar debetkar tēm       
Ar atliktā maksāj uma kartēm       
Ar kredītkar tēm       LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 418/46                                                                                                                                       11.12.2020.   
Nosūtīti Saņemti 
Kopā Attālināti Neattālināti Kopā Attālināti Neattālināti 
E-naudas maksājumu darījumi       
E-naudas mak sājumu darījumi ar 
rezidentu MPS emitēto e-naudu 
(kopā)       
Izmantojot kartes, kurās var tieši 
glabāt e-naudu       
Izmantojot e-naudas kontus       
t.sk.:       
Piekļūsto t ar kartes palīdzību       
Mobilo mak sājumu risinājumi       
t.sk.:       
P2P maksājumu risinājumi       
Citi       
Autentificēti, izmantojot drošu 
lietotāju autentificēšanu (DLA)       
Autentificēti bez drošas lietotāju 
autentificēšanas (bez DLA)       
Autentifi cēšanas bez DLA 
iemesli:       
Zemas vērtības darījumi       
Uzticami saņēmēji       
Atkārtoti darījumi       
Maksāj umi sev       
Droši korporatīv o mak sājumu 
procesi un prot okoli       LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11.12.2020.                                                                                                                                       L 418/47   
Nosūtīti Saņemti 
Kopā Attālināti Neattālināti Kopā Attālināti Neattālināti 
Darījumu riska analīze       
Zemas vērtības bezk ontakta 
darījumi       
Neuzraudzīti maksāju mu ter­
mināļi transpor ta maksām un 
stāvvietas izmant ošanas mak­
sām       
Tirgotāju iniciēti darījumi 
(TID)       
Citi       
Čeki       
Bezk onta naudas pārvedumi       
Citi maksājumu paka lpojumi       
Maks ājumu darījumi saist ībā ar 
ne-MFI kopā       
Maks ājumu iniciēšanas paka l­
pojumi       
Autentificēti, izmantojot drošu 
lietotāju autentificēšanu (DLA)       
Autentificēti bez drošas lietotāju 
autentificēšanas (bez DLA)       
t.sk. dalījumā pēc mak sājuma 
instr umenta:       
Kredīta pārvedumi       
Citi       
Citi pakalpojumi, kas nav 
iekļauti Direktīvā (ES) 2015/ 
2366       
Kredīti kontos ar vienkāršu 
iegrāmatoj umu Geo_0      LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 418/48                                                                                                                                       11.12.2020.   
Nosūtīti Saņemti 
Kopā Attālināti Neattālināti Kopā Attālināti Neattālināti 
Debets kontos ar vienkāršu 
iegrāmatoj umu Geo_0      
Citi Geo_0      
(1) Datus sniedz par katr u shēmu atsevišķi. 
(2) Datus sniedz tikai par krāpniecisk o darījumu vērtību.   
Datus 4.b tabulā sniedz tikai MPS, kuriem piešķir ts atbrīv ojums saskaņā ar 4. panta 2. un 3. punktu, darot to reizi gadā 
pusg adu dalījumā. 
4.b tabula. 
Mak sājumu darījumi saist ībā ar ne-MFI, par ko datus sniedz pārskatu sniedzēji, kuriem piešķir ts 
atbrīv ojums 
(Perioda kopsumma; Geo 3(*); darījumu skaits milj.; darījumu vērtība milj. EUR)  
Nosūtīti Saņemti 
Kopā Attālināti Neattālināti Kopā Attālināti Neattālināti 
Kredīta pārvedumi       
Kredīta pārvedumi (kopā)       
Iniciēti papīra dokumenta veidā       
Iniciēti elektroniski       
t.sk.:       
Autentificēti, izmantojot 
drošu lietotāju autentificēšanu 
(DLA)       
Autentificēti bez drošas lieto­
tāju autenti ficēšanas (bez DLA)       
(*) Attiecībā uz pārrobežu kartēm piesaistītiem maksāju mu darījumiem datus par darījuma partnera dzīvesvietu un tirdzniecības vietas 
atrašanās vietu sniedz kopā. Attiecībā uz kartei piesaistītiem maksāju mu darījumiem, kas iniciēti attālināti, tiek sniegti dati par 
nosūtītiem maksāju mu darījumiem, lai identificētu saņēmēja MPS valsti un valsti, kurā atrodas tirdzniecības vieta. Attiecībā uz kartei 
piesaistītiem maksājumu darījumiem, kas nav iniciēti attālināti, tiek sniegti dati par nosūtītiem maksāju mu darījumiem, lai 
identificētu saņēmēja MPS valsti un valsti, kurā atrodas fiziskais termin ālis. Par saņemtajiem maksāju mu darījumiem, kas iniciēti 
attālināti, datus sniedz, lai identif icētu sūtītāja MPS valsti un valsti, kurā atrodas tirdzniecības vieta. Par saņemtajiem maksājumu 
darījumiem, kas nav iniciēti attālināti, datus sniedz, lai identificētu sūtītāja MPS valsti un valsti, kurā atrodas fiziskā tirdzniecības vieta. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11.12.2020.                                                                                                                                       L 418/49   
Nosūtīti Saņemti 
Kopā Attālināti Neattālināti Kopā Attālināti Neattālināti 
Autentifi cēšanas bez DLA 
iemesli:       
Zemas vērtības darījumi       
Maksāj umi sev       
Uzticami saņēmēji       
Atkārtoti darījumi       
Droši korporatīv o maksā­
jumu procesi un prot okoli       
Darījumu riska analīze       
Zemas vērtības bezk ontakta 
darījumi       
Neuzraudzīti maksāju mu 
term ināļi transpor ta maksām 
un stāvvietas izmant ošanas 
maksām       
Citi       
t.sk.:       
Maksāj umu iniciēšanas pakal­
pojumu sniedzēju (MIPS) ini­
ciēti       
Tiešais debets       
Tiešais debets (kopā)       
Piekr išana ar elektronisku piln­
varojumu       
Piekr išana sniegta citādi       
Kartei piesaistīti maksājumu 
darījumi       
Kartei piesaistīti maksāj umu 
darījumi ar kartei piesaistītiem 
maksājumu instr umentiem, ko 
izsniegušas rezidentu MPS [nosū­
tītie] / pieņēmušas rezidentu MPS, 
izņemot kartes, kurām ir tikai e- 
naudas funkcija [saņemtie]       LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 418/50                                                                                                                                       11.12.2020.   
Nosūtīti Saņemti 
Kopā Attālināti Neattālināti Kopā Attālināti Neattālināti 
Iniciēti veidā, kas nav elektro­
nisks       
Iniciēti elektroniski       
t.sk.:       
Ar debetkar ti       
Ar atliktā maksāj uma karti       
Ar kredītkar ti       
t.sk.:       
Autentificēti, izmantojot 
drošu lietotāju autentificēšanu 
(DLA)       
Autentificēti bez drošas lieto­
tāju autenti ficēšanas (bez DLA)       
Autentifi cēšanas bez DLA 
iemesli:       
Uzticami saņēmēji       
Atkārtoti darījumi       
Zemas vērtības bezk ontakta 
darījumi       
Neuzraudzīti maksāju mu 
term ināļi transpor ta maksām 
un stāvvietas izmant ošanas 
maksām       
Zemas vērtības darījumi       
Droši korporatīv o maksā­
jumu procesi un prot okoli       
Darījumu riska analīze       
Tirgotāju iniciēti darījumi 
(TID)       
Citi       LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11.12.2020.                                                                                                                                       L 418/51   
Nosūtīti Saņemti 
Kopā Attālināti Neattālināti Kopā Attālināti Neattālināti 
Skaid rās naudas izmak sa       
Skaidrās naudas izmak sa, izman­
tojot kartēm piesaistītus maksā­
jumu instr umentus (izņemot e- 
naudas darījumus) (kopā)       
t.sk.:       
Ar debetkar tēm       
Ar atliktā maksāj uma kartēm       
Ar kredītkar tēm       
E-naudas maksājumu darījumi       
E-naudas mak sājumu darījumi ar 
rezidentu MPS emitēto e-naudu 
(kopā)       
Autentificēti, izmantojot drošu 
lietotāju autentificēšanu (DLA)       
Autentificēti bez drošas lietotāju 
autentificēšanas (bez DLA)       
Autentifi cēšanas bez DLA 
iemesli:       
Zemas vērtības darījumi       
Uzticami saņēmēji       
Atkārtoti darījumi       
Maksāj umi sev       
Droši korporatīv o mak sājumu 
procesi un prot okoli       
Darījumu riska analīze       
Zemas vērtības bezk ontakta 
darījumi       
Neuzraudzīti maksāju mu ter­
mināļi transpor ta maksām un 
stāvvietas izmant ošanas mak­
sām       LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 418/52                                                                                                                                       11.12.2020.   
Nosūtīti Saņemti 
Kopā Attālināti Neattālināti Kopā Attālināti Neattālināti 
Tirgotāju iniciēti darījumi 
(TID)       
Citi       
Bezk onta naudas pārvedumi       
Maks ājumu iniciēšanas paka l­
pojumi       
Autentificēti, izmantojot drošu 
lietotāju autentificēšanu (DLA)       
Autentificēti bez drošas lietotāju 
autentificēšanas (bez DLA)       
t.sk. dalījumā pēc mak sājuma 
instr umenta:       
Kredīta pārvedumi       
Citi         
Datus 5.a tabulā reizi pusga dā sniedz visi MPS, izņemot tos, kuriem piešķir ts atbrīvojums saskaņā ar 4. panta 2. 
un 3. punktu. 
5.a tabula 
Krāpnieciski maksājumu darījumi saist ībā ar ne-MFI 
(Per ioda kopsumma; Geo 3(*), ja nav norādīts citādāk; darījumu skaits milj.; darījumu vērtība milj. EUR)  
Nosūtīti Saņemti 
Kopā Attālināti Neattālināti Kopā Attālināti Neattālināti 
Krāpnieciski kredīta pārve­
dumi       
Krāpnieciski kredīta pārvedumi 
(kopā)       
Iniciēti papīra dokumenta veidā       
(*) Attiecībā uz pārrobežu kartēm piesaistītiem maksāju mu darījumiem datus par darījuma partnera dzīvesvietu un tirdzniecības vietas 
atrašanās vietu sniedz kopā. Attiecībā uz kartei piesaistītiem maksāju mu darījumiem, kas iniciēti attālināti, tiek sniegti dati par 
nosūtītiem maksāju mu darījumiem, lai identificētu saņēmēja MPS valsti un valsti, kurā atrodas tirdzniecības vieta. Attiecībā uz kartei 
piesaistītiem maksājumu darījumiem, kas nav iniciēti attālināti, tiek sniegti dati par nosūtītiem maksāju mu darījumiem, lai 
identificētu saņēmēja MPS valsti un valsti, kurā atrodas fiziskais termin ālis. Par saņemtajiem maksāju mu darījumiem, kas iniciēti 
attālināti, datus sniedz, lai identif icētu sūtītāja MPS valsti un valsti, kurā atrodas tirdzniecības vieta. Par saņemtajiem maksājumu 
darījumiem, kas nav iniciēti attālināti, datus sniedz, lai identificētu sūtītāja MPS valsti un valsti, kurā atrodas fiziskā tirdzniecības vieta. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11.12.2020.                                                                                                                                       L 418/53   
Nosūtīti Saņemti 
Kopā Attālināti Neattālināti Kopā Attālināti Neattālināti 
Iniciēti elektroniski       
Iniciēti datnē / datu paketē       
Iniciēti ar vienu maksājumu       
t.sk.:       
Internetb ankā veikti kredīta 
pārvedumi       
t.sk.:       
E-komercijas maksāju mi       
Bank omātos vai citos MPS 
term ināļos       
Mobilo mak sājumu risinā­
jumi       
t.sk.:       
P2P mobilo maksājumu 
risinājumi       
t.sk.:       
Apstrādāti kredīta pārvedumu 
shēmās (1)       
Autentificēti, izmantojot 
drošu lietotāju autentificē­
šanu (DLA)       
t.sk. krāpnieciski kredīta pār­
vedum i izcelsmes dalījumā:       
Krāpnieka izdots maksā­
juma uzdevums       
Krāpnieka izmainīts mak­
sājuma uzdevums       
Krāpnieka veikta manipu­
lēšana ar mak sātāju, lai 
izdotu maksājuma uzde­
vumu       LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 418/54                                                                                                                                       11.12.2020.   
Nosūtīti Saņemti 
Kopā Attālināti Neattālināti Kopā Attālināti Neattālināti 
Autentificēti bez drošas lieto­
tāju autenti ficēšanas (bez DLA)       
t.sk. krāpnieciski kredīta pārve­
dumi izcelsmes dalījumā:       
Krāpnieka izdots maksājuma 
uzdevums       
Krāpnieka izmainīts mak sā­
juma uzdevums       
Krāpnieka veikta manipulē­
šana ar mak sātāju, lai izdotu 
maksājuma uzdevumu       
Autentificēšanas bez DLA 
iemesli (2):       
Zemas vērtības darījumi       
Maksāj umi sev       
Uzticami saņēmēji       
Atkārtoti darījumi       
Droši korporatīv o maksā­
jumu procesi un prot okoli       
Darījumu riska analīze       
Zemas vērtības bezk ontakta 
darījumi       
Neuzraudzīti maksāju mu 
term ināļi transpor ta maksām 
un stāvvietas izmant ošanas 
maksām       
Citi       
t.sk.:       
Maksāj umu iniciēšanas pakal­
pojumu sniedzēju (MIPS) iniciēti       LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11.12.2020.                                                                                                                                       L 418/55   
Nosūtīti Saņemti 
Kopā Attālināti Neattālināti Kopā Attālināti Neattālināti 
t.sk. krāpšanas izraisīti zaudējumi 
uz saistību turētāju: (3)       
Datu sniedzējs MPS Geo1      
Datu sniedzēja MPS mak sājumu 
pakalpojumu lietotājs Geo1      
Citi Geo1      
Krāpniecisks tiešais debets       
Krāpniecisks tiešais debets (kopā)       
Iniciēti datnē / datu paketē       
Iniciēti ar vienu maksājumu       
Piekr išana ar elektronisku piln­
varojumu       
Apstrādāti tiešā debeta shē­
mās (1)       
t.sk. krāpniecisks tiešais debets 
izcelsmes dalījumā:       
Neautori zēts mak sājumu 
darījums       
Manipulēšana ar maksātā ju       
Piekr išana sniegta citādi       
Apstrādāti tiešā debeta shē­
mās (1)       
t.sk. krāpniecisks tiešais debets 
izcelsmes dalījumā:       
Neautori zēts mak sājumu 
darījums       
Manipulēšana ar maksātā ju       
t.sk. krāpšanas izraisīti zaudējumi 
uz saistību turētāju: (3)       
Datu sniedzējs MPS Geo1      LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 418/56                                                                                                                                       11.12.2020.   
Nosūtīti Saņemti 
Kopā Attālināti Neattālināti Kopā Attālināti Neattālināti 
Datu sniedzēja MPS mak sājumu 
pakalpojumu lietotājs Geo1      
Citi Geo1      
Krāpnieciski kartei piesaistī ti 
maksājumu darījumi       
Krāpnieciski kartei piesaistīti 
maksājumu darījumi ar kartei 
piesaistītiem maksājumu instr u­
mentiem, ko izsniegušas rezi­
dentu MPS [nosūtītie] / pieņēmu­
šas rezidentu MPS, izņemot 
kartes, kurām ir tikai e-naudas 
funkci ja [saņemtie]       
Iniciēti veidā, kas nav elektro­
nisks       
Iniciēti elektroniski       
t.sk.:       
Mobilo mak sājumu risinājumi       
t.sk.:       
P2P mobilo maksājumu risi­
nājumi       
Iniciēti fiziskos EFTPOS       
t.sk.:       
Bezk ontakta maksāj umi       
t.sk.:       
Tuva darbības lauka sakar u 
(NFC) maksāju mi       
Iniciēti bank omātos       
Citi       
t.sk.:       
Apstrādāti maksājumu karšu 
shēmās (1)       LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11.12.2020.                                                                                                                                       L 418/57   
Nosūtīti Saņemti 
Kopā Attālināti Neattālināti Kopā Attālināti Neattālināti 
t.sk.:       
Ar debetkar tēm       
Ar atliktā maksājuma kartēm       
Ar kredītkar tēm       
t.sk.:       
Autentificēti, izmantojot 
drošu lietotāju autentificē­
šanu (DLA)       
t.sk. krāpnieciski karšu mak­
sājumi izcelsmes dalījumā:       
Krāpnieka izdots maksā­
juma uzdevums       
Pazaudēta vai nozagta 
karte       
Karte nav saņemta       
Viltota karte       
Kartes informāci jas 
zādzība       
Citi       
Krāpnieka izmainīts mak­
sājuma uzdevums       
Manipulēšana ar maksā­
tāju, lai veiktu karšu mak­
sājumu       
Autentificēti bez drošas lie­
totāj u autenti ficēšanas (bez 
DLA)       
t.sk. krāpnieciski karšu mak­
sājumi izcelsmes dalījumā:       
Krāpnieka izdots maksā­
juma uzdevums       LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 418/58                                                                                                                                       11.12.2020.   
Nosūtīti Saņemti 
Kopā Attālināti Neattālināti Kopā Attālināti Neattālināti 
Pazaudēta vai nozagta 
karte       
Karte nav saņemta       
Viltota karte       
Kartes informāci jas 
zādzība       
Citi       
Krāpnieka izmainīts mak­
sājuma uzdevums       
Manipulēšana ar maksā­
tāju, lai veiktu karšu mak­
sājumu       
Autentificēšanas bez DLA 
iemesli (2):       
Uzticami saņēmēji       
Atkārtoti darījumi       
Zemas vērtības bezk on­
takta darījumi       
Neuzraudzīti maksāju mu 
term ināļi transpor ta mak­
sām un stāvvietas izmant o­
šanas maksām       
Zemas vērtības darījumi       
Droši korporatīv o maksā­
jumu procesi un prot okoli       
Darījumu riska analīze       
Tirgotāju iniciēti darījumi 
(TID)       
Citi       
t.sk. krāpšanas izraisīti zaudējumi 
uz saistību turētāju: (3)       
Datu sniedzējs MPS Geo1   Geo1   LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11.12.2020.                                                                                                                                       L 418/59   
Nosūtīti Saņemti 
Kopā Attālināti Neattālināti Kopā Attālināti Neattālināti 
Datu sniedzēja MPS mak sājumu 
pakalpojumu lietotājs Geo1   Geo1   
Citi Geo1   Geo1   
Krāpnieciska skaidrās naudas 
izmaks a       
Krāpnieciska skaidrās naudas 
izmak sa, izmant ojot kartēm pie­
saistītus maksājumu instr umen­
tus (izņemot e-naudas darījumus) 
(kopā)       
Apstrādāti maksājumu karšu 
shēmās (1)       
t.sk.:       
Ar debetkar tēm       
Ar atliktā maksāj uma kartēm       
Ar kredītkar tēm       
t.sk. krāpnieciska skaid rās naudas 
izmaksa izcelsmes dalījumā:       
Krāpnieka izdots maksājuma 
uzdevums (skaidrās naudas 
izmak sa)       
Pazaudēta vai nozagta karte       
Karte nav saņemta       
Viltota karte       
Citi       
Manipulēšana ar mak sātāju, lai 
veiktu skaidrās naudas 
izmak su       
t.sk. krāpšanas izraisīti zaudējumi 
uz saistību turētāju: (3)       
Datu sniedzējs MPS Geo1      
Datu sniedzēja MPS mak sājumu 
pakalpojumu lietotājs Geo1      
Citi Geo1      LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 418/60                                                                                                                                       11.12.2020.   
Nosūtīti Saņemti 
Kopā Attālināti Neattālināti Kopā Attālināti Neattālināti 
Krāpnieciski e-naudas maksā­
jumu darījumi       
Krāpnieciski e-naudas maksā­
jumu darījumi ar rezidentu MPS 
emitēto e-naudu (kopā)       
Izmantojot kartes, kurās var tieši 
glabāt e-naudu       
Izmantojot e-naudas kontus       
t.sk.:       
Piekļūsto t ar kartes palīdzību       
Mobilo mak sājumu risinājumi       
t.sk.:       
P2P maksājumu risinājumi       
Citi       
Autentificēti, izmantojot drošu 
lietotāju autentificēšanu (DLA)       
t.sk. krāpnieciski e-naudas mak­
sājumi izcelsmes dalījumā:       
Krāpnieka izdots maksājuma 
uzdevums       
Pazaudēta vai nozagta e- 
naudas karte       
E-naudas karte nav saņemta       
Viltota e-naudas karte       
Kartes informāci jas zādzība       
Neautori zēts e-naudas kontu 
darījums       
Krāpnieka izmainīts mak sā­
juma uzdevums       LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11.12.2020.                                                                                                                                       L 418/61   
Nosūtīti Saņemti 
Kopā Attālināti Neattālināti Kopā Attālināti Neattālināti 
Manipulēšana ar mak sātāju, lai 
veiktu e-naudas maksāju mu       
Autentificēti bez drošas lietotāju 
autentificēšanas (bez DLA)       
t.sk. krāpnieciski e-naudas mak­
sājumi izcelsmes dalījumā:       
Krāpnieka izdots maksājuma 
uzdevums       
Pazaudēta vai nozagta e- 
naudas karte       
E-naudas karte nav saņemta       
Viltota e-naudas karte       
Kartes informāci jas zādzība       
Neautori zēts e-naudas kontu 
darījums       
Krāpnieka izmainīts mak sā­
juma uzdevums       
Manipulēšana ar mak sātāju, lai 
veiktu e-naudas maksāju mu       
Autentifi cēšanas bez DLA 
iemesli:       
Zemas vērtības darījumi       
Uzticami saņēmēji       
Atkārtoti darījumi       
Maksāj umi sev       
Droši korporatīv o mak sājumu 
procesi un prot okoli       
Darījumu riska analīze       
Zemas vērtības bezk ontakta 
darījumi       LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 418/62                                                                                                                                       11.12.2020.   
Nosūtīti Saņemti 
Kopā Attālināti Neattālināti Kopā Attālināti Neattālināti 
Neuzraudzīti maksāju mu ter­
mināļi transpor ta maksām un 
stāvvietas izmant ošanas mak­
sām       
Tirgotāju iniciēti darījumi 
(TID)       
Citi       
t.sk. krāpšanas izraisīti zaudējumi 
uz saistību turētāju: (3)       
Datu sniedzējs MPS Geo1      
Datu sniedzēja MPS mak sājumu 
pakalpojumu lietotājs Geo1      
Citi Geo1      
Čeki       
Bezk onta naudas pārvedumi       
Citi maksājumu paka lpojumi       
Krāpnieciski maksājumu darī­
jumi saistībā ar ne-MFI kopā       
Maks ājumu iniciēšanas paka l­
pojumi       
Autentificēti, izmantojot drošu 
lietotāju autentificēšanu (DLA)       
Autentificēti bez drošas lietotāju 
autentificēšanas (bez DLA)       
t.sk. dalījumā pēc mak sājuma 
instr umenta:       
Kredīta pārvedumi       
Citi       
(1) Datus sniedz par katr u shēmu atsevišķi. 
(2) Autentificēšanas bez DLA iemesli netiek norādīti shēmu dalījumā. 
(3) Datus sniedz tikai par krāpniecisk o darījumu vērtību.   LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11.12.2020.                                                                                                                                       L 418/63   
Datus 5.b tabulā sniedz tikai MPS, kuriem piešķir ts atbrīv ojums saskaņā ar 4. panta 2. un 3. punktu, darot to reizi gadā 
pusg adu dalījumā. 
5.b tabula. 
Krāpnieciski maksājumu darījumi saistībā ar ne-MFI, par ko datus sniedz pārsk atu sniedzēji, kuriem 
piešķir ts atbrīv ojums 
(Per ioda kopsumma; Geo 3(*), ja nav norādīts citādāk; darījumu skaits milj.; darījumu vērtība milj. EUR)  
Nosūtīti Saņemti 
Kopā Attālināti Neattālināti Kopā Attālināti Neattālināti 
Krāpnieciski kredīta pārve­
dumi       
Krāpnieciski kredīta pārvedumi 
(kopā)       
Iniciēti papīra dokumenta veidā       
Iniciēti elektroniski       
t.sk.:       
Autentificēti, izmantojot 
drošu lietotāju autentificēšanu 
(DLA)       
t.sk. krāpnieciski kredīta pārve­
dumi izcelsmes dalījumā:       
Krāpnieka izdots maksājuma 
uzdevums       
Krāpnieka izmainīts mak sā­
juma uzdevums       
Krāpnieka veikta manipulē­
šana ar mak sātāju, lai izdotu 
maksājuma uzdevumu       
Autentificēti bez drošas lieto­
tāju autenti ficēšanas (bez DLA)       
(*) Attiecībā uz pārrobežu kartēm piesaistītiem maksāju mu darījumiem datus par darījuma partnera dzīvesvietu un tirdzniecības vietas 
atrašanās vietu sniedz kopā. Attiecībā uz kartei piesaistītiem maksāju mu darījumiem, kas iniciēti attālināti, tiek sniegti dati par 
nosūtītiem maksāju mu darījumiem, lai identificētu saņēmēja MPS valsti un valsti, kurā atrodas tirdzniecības vieta. Attiecībā uz kartei 
piesaistītiem maksājumu darījumiem, kas nav iniciēti attālināti, tiek sniegti dati par nosūtītiem maksāju mu darījumiem, lai 
identificētu saņēmēja MPS valsti un valsti, kurā atrodas fiziskais termin ālis. Par saņemtajiem maksāju mu darījumiem, kas iniciēti 
attālināti, datus sniedz, lai identif icētu sūtītāja MPS valsti un valsti, kurā atrodas tirdzniecības vieta. Par saņemtajiem maksājumu 
darījumiem, kas nav iniciēti attālināti, datus sniedz, lai identificētu sūtītāja MPS valsti un valsti, kurā atrodas fiziskā tirdzniecības vieta. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 418/64                                                                                                                                       11.12.2020.   
Nosūtīti Saņemti 
Kopā Attālināti Neattālināti Kopā Attālināti Neattālināti 
t.sk. krāpnieciski kredīta pārve­
dumi izcelsmes dalījumā:       
Krāpnieka izdots maksājuma 
uzdevums       
Krāpnieka izmainīts mak sā­
juma uzdevums       
Krāpnieka veikta manipulē­
šana ar mak sātāju, lai izdotu 
maksājuma uzdevumu       
Autentifi cēšanas bez DLA 
iemesli:       
Zemas vērtības darījumi       
Maksāj umi sev       
Uzticami saņēmēji       
Atkārtoti darījumi       
Droši korporatīv o maksā­
jumu procesi un prot okoli       
Darījumu riska analīze       
Zemas vērtības bezk ontakta 
darījumi       
Neuzraudzīti maksāju mu 
term ināļi transpor ta maksām 
un stāvvietas izmant ošanas 
maksām       
Citi       
t.sk.:       
Maksāj umu iniciēšanas pakal­
pojumu sniedzēju (MIPS) ini­
ciēti       
t.sk. krāpšanas izraisīti zaudējumi 
uz saistību turētāju: (1)       
Datu sniedzējs MPS Geo1      
Datu sniedzēja MPS maksā­
jumu pakalpojumu lietotājs Geo1      LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11.12.2020.                                                                                                                                       L 418/65   
Nosūtīti Saņemti 
Kopā Attālināti Neattālināti Kopā Attālināti Neattālināti 
Citi Geo1      
Krāpniecisks tiešais debets       
Krāpniecisks tiešais debets (kopā)       
Piekr išana ar elektronisku piln­
varojumu       
t.sk. krāpniecisks tiešais debets 
izcelsmes dalījumā:       
Neautori zēts mak sājumu darī­
jums       
Manipulēšana ar maksātā ju       
Piekr išana sniegta citādi       
t.sk. krāpniecisks tiešais debets 
izcelsmes dalījumā:       
Neautori zēts mak sājumu darī­
jums       
Manipulēšana ar maksātā ju       
t.sk. krāpšanas izraisīti zaudējumi 
uz saistību turētāju: (1)       
Datu sniedzējs MPS Geo1      
Datu sniedzēja MPS mak sājumu 
pakalpojumu lietotājs Geo1      
Citi Geo1      
Krāpnieciski kartei piesaistī ti 
maksājumu darījumi       
Krāpnieciski kartei piesaistīti 
maksājumu darījumi ar kartei 
piesaistītiem maksājumu instr u­
mentiem, ko izsniegušas rezi­
dentu MPS [nosūtītie] / pieņēmu­
šas rezidentu MPS, izņemot 
kartes, kurām ir tikai e-naudas 
funkci ja [saņemtie]       LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 418/66                                                                                                                                       11.12.2020.   
Nosūtīti Saņemti 
Kopā Attālināti Neattālināti Kopā Attālināti Neattālināti 
Iniciēti veidā, kas nav elektro­
nisks       
Iniciēti elektroniski       
t.sk.:       
Ar debetkar tēm       
Ar atliktā maksāj uma kartēm       
Ar kredītkar tēm       
t.sk.:       
Autentificēti, izmantojot 
drošu lietotāju autentificēšanu 
(DLA)       
t.sk. krāpnieciski karšu maksā­
jumi izcelsmes dalījumā:       
Krāpnieka izdots maksājuma 
uzdevums       
Pazaudēta vai nozagta karte       
Karte nav saņemta       
Viltota karte       
Kartes informācijas zādzība       
Citi       
Krāpnieka izmainīts mak sā­
juma uzdevums       
Manipulēšana ar maksātā ju, 
lai veiktu karšu maksājumu       
Autentificēti bez drošas lieto­
tāju autenti ficēšanas (bez DLA)       
t.sk. krāpnieciski karšu maksā­
jumi izcelsmes dalījumā:       
Krāpnieka izdots maksājuma 
uzdevums       LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11.12.2020.                                                                                                                                       L 418/67   
Nosūtīti Saņemti 
Kopā Attālināti Neattālināti Kopā Attālināti Neattālināti 
Pazaudēta vai nozagta karte       
Karte nav saņemta       
Viltota karte       
Kartes informācijas zādzība       
Citi       
Krāpnieka izmainīts mak sā­
juma uzdevums       
Manipulēšana ar maksātā ju, 
lai veiktu karšu maksājumu       
Autentifi cēšanas bez DLA 
iemesli:       
Uzticami saņēmēji       
Atkārtoti darījumi       
Zemas vērtības bezk ontakta 
darījumi       
Neuzraudzīti maksāju mu 
term ināļi transpor ta maksām 
un stāvvietas izmant ošanas 
maksām       
Zemas vērtības darījumi       
Droši korporatīv o maksā­
jumu procesi un prot okoli       
Darījumu riska analīze       
Tirgotāju iniciēti darījumi 
(TID)       
Citi       
t.sk. krāpšanas izraisīti zaudējumi 
uz saistību turētāju: (1)       
Datu sniedzējs MPS Geo1   Geo1   LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 418/68                                                                                                                                       11.12.2020.   
Nosūtīti Saņemti 
Kopā Attālināti Neattālināti Kopā Attālināti Neattālināti 
Datu sniedzēja MPS mak sājumu 
pakalpojumu lietotājs Geo1   Geo1   
Citi Geo1   Geo1   
Krāpnieciska skaidrās naudas 
izmaks a       
Krāpnieciska skaidrās naudas 
izmak sa, izmant ojot kartēm pie­
saistītus maksājumu instr umen­
tus (izņemot e-naudas darījumus) 
(kopā)       
Ar debetkar tēm       
Ar atliktā maksāj uma kartēm       
Ar kredītkar tēm       
t.sk. krāpnieciska skaidrās naudas 
izmaksa izcelsmes dalījumā:       
Krāpnieka izdots maksājuma 
uzdevums       
Pazaudēta vai nozagta karte       
Karte nav saņemta       
Viltota karte       
Citi       
Manipulēšana ar maksātā ju, lai 
veiktu skaidrās naudas izmaksu       
t.sk. krāpšanas izraisīti zaudējumi 
uz saistību turētāju: (1)       
Datu sniedzējs MPS Geo1      
Datu sniedzēja MPS mak sājumu 
pakalpojumu lietotājs Geo1      
Citi Geo1      
Krāpnieciski e-naudas maksā­
jumu darījumi       LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11.12.2020.                                                                                                                                       L 418/69   
Nosūtīti Saņemti 
Kopā Attālināti Neattālināti Kopā Attālināti Neattālināti 
Krāpnieciski e-naudas maksā­
jumu darījumi ar rezidentu MPS 
emitēto e-naudu (kopā)       
Autentificēti, izmantojot drošu 
lietotāju autentificēšanu (DLA)       
t.sk. krāpnieciski e-naudas mak­
sājumi izcelsmes dalījumā:       
Krāpnieka izdots maksājuma 
uzdevums       
Pazaudēta vai nozagta e- 
naudas karte       
E-naudas karte nav saņemta       
Viltota e-naudas karte       
Kartes informāci jas zādzība       
Neautori zēts e-naudas kontu 
darījums       
Krāpnieka izmainīts mak sā­
juma uzdevums       
Manipulēšana ar mak sātāju, lai 
veiktu e-naudas maksāju mu       
Autentificēti bez drošas lietotāju 
autentificēšanas (bez DLA)       
t.sk. krāpnieciski e-naudas mak­
sājumi izcelsmes dalījumā:       
Krāpnieka izdots maksājuma 
uzdevums       
Pazaudēta vai nozagta e- 
naudas karte       
E-naudas karte nav saņemta       LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 418/70                                                                                                                                       11.12.2020.   
Nosūtīti Saņemti 
Kopā Attālināti Neattālināti Kopā Attālināti Neattālināti 
Viltota e-naudas karte       
Kartes informāci jas zādzība       
Neautori zēts e-naudas kontu 
darījums       
Krāpnieka izmainīts mak sā­
juma uzdevums       
Manipulēšana ar mak sātāju, lai 
veiktu e-naudas maksāju mu       
Autentifi cēšanas bez DLA 
iemesli:       
Zemas vērtības darījumi       
Uzticami saņēmēji       
Atkārtoti darījumi       
Maksāj umi sev       
Droši korporatīv o mak sājumu 
procesi un prot okoli       
Darījumu riska analīze       
Zemas vērtības bezk ontakta 
darījumi       
Neuzraudzīti maksāju mu ter­
mināļi transpor ta maksām un 
stāvvietas izmant ošanas mak­
sām       
Tirgotāju iniciēti darījumi 
(TID)       
Citi       
t.sk. krāpšanas izraisīti zaudējumi 
uz saistību turētāju: (1)       
Datu sniedzējs MPS Geo1      LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11.12.2020.                                                                                                                                       L 418/71   
Nosūtīti Saņemti 
Kopā Attālināti Neattālināti Kopā Attālināti Neattālināti 
Datu sniedzēja MPS mak sājumu 
pakalpojumu lietotājs Geo1      
Citi Geo1      
Bezk onta naudas pārvedumi       
Maks ājumu iniciēšanas paka l­
pojumi       
Autentificēti, izmantojot drošu 
lietotāju autentificēšanu (DLA)       
Autentificēti bez drošas lietotāju 
autentificēšanas (bez DLA)       
t.sk. dalījumā pēc mak sājuma 
instr umenta:       
Kredīta pārvedumi       
Citi       
(1) Datus sniedz par katr u shēmu atsevišķi.   
Datus 6. tabulā reizi pusga dā sniedz visi MPS, izņemot tos, kuriem piešķir ts atbrīv ojums saskaņā ar 4. panta 2. 
un 3. punktu. 
6. tabula. 
Mak sājumu darījumi saist ībā ar ne-MFI pēc termināļa veida 
(Kopā par periodu; darījumu skaits milj.; darījumu vērtība milj. EUR; Geo 3, ja nav norādīts citādāk) 
Darījumi pēc termināļa veida (1) Skaits Vērtība 
a) Darījumi termināļos, kuros darījumus pieņem rezidentu 
MPS, ar rezidentu MPS izsniegtām kartēm    
t.sk.:    
Skaidrās naudas izmak sa no bank omāta, izņemot e-naudas 
darījumus    
Skaidrās naudas noguldīšana bank omātā, izņemot e-naudas 
darījumus    
Citi darījumi bank omātā, izņemot e-naudas darījumus    
POS darījumi, izņemot e-naudas darījumus   LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 418/72                                                                                                                                       11.12.2020.   
Darījumi pēc termināļa veida (1) Skaits Vērtība  
E-naudas kartes papildināšanas/izņemšanas darījumi    
E-naudas mak sājumu darījumi ar kartēm, kurām ir e-naudas 
funkci ja   
b) Darījumi termināļos, kuros darījumus pieņem rezidentu 
MPS, ar nerezidentu MPS izsniegtām kartēm    
t.sk.:    
Skaidrās naudas izmak sa no bank omāta, izņemot e-naudas 
darījumus    
Skaidrās naudas noguldīšana bank omātā, izņemot e-naudas 
darījumus    
Citi darījumi bank omātā, izņemot e-naudas darījumus    
POS darījumi, izņemot e-naudas darījumus    
E-naudas kartes papildināšanas/izņemšanas darījumi    
E-naudas mak sājumu darījumi ar kartēm, kurām ir e-naudas 
funkci ja   
c) Darījumi termināļos, kuros darījumus pieņem nerezi­
dentu MPS, ar rezidentu MPS izsniegtām kartēm    
t.sk.:    
Skaidrās naudas izmak sa no bank omāta, izņemot e-naudas 
darījumus    
Skaidrās naudas noguldīšana bank omātā, izņemot e-naudas 
darījumus    
Citi darījumi bank omātā, izņemot e-naudas darījumus    
POS darījumi, izņemot e-naudas darījumus    
E-naudas kartes papildināšanas/izņemšanas darījumi    
E-naudas mak sājumu darījumi ar kartēm, kurām ir e-naudas 
funkci ja        
Skaidrās naudas izmak sa kasē (OTC) Geo 1 Geo 1 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11.12.2020.                                                                                                                                       L 418/73   
Darījumi pēc termināļa veida (1) Skaits Vērtība  
Skaidrās naudas noguldīšana kasē (OTC) Geo 1 Geo 1  
Skaidrās naudas izmak sas POS term ināļos Geo 1 Geo 1 
(1) Ģeogrāfiskā dalījuma (Geo) pamatā ir termināļa atrašanās vieta.   
Datus 7. tabulā sniedz maksāju mu sistēmu operat ori 
7. tabula. 
Dalība atsevišķās maks ājumu sistēmās 
(Perioda beigas; skaits faktiska jās vienībās; Geo 1) 
Mak sājumu sistēma (kas nav TARGET2) Skaits 
Dalībnieku skaits  
Tiešie dalībnieki  
Kredītiestādes  
Centrālā banka  
Pārējie tiešie dalībnieki  
Valdība  
Klīringa un norēķinu organizāci jas  
Pārējās finanšu iestādes  
Citi  
Netiešie dalībnieki    
Datus 8. tabulā sniedz maksāju mu sistēmu operat ori 
8. tabula. 
Atsevišķu maksājumu sistēmu apstrādātie maksājumi 
(Kopā par periodu; darījumu skaits milj.; darījumu vērtība milj. EUR; Geo 4, ja nav norādīts citādāk)  
Nosūtīti 
Skaits Vērtība 
Maks ājumu sistēma (kas nav TARGET2) – liela apjoma maksājumu sistē ma 
Darījumi kopā   
Kredīta pārvedumi   LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 418/74                                                                                                                                       11.12.2020.   
Nosūtīti 
Skaits Vērtība 
Iniciēti papīra dokumenta veidā Geo 1 Geo 1 
Iniciēti elektroniski Geo 1 Geo 1 
Tiešais debets   
Kartēm piesaistīti maksājumu darījumi   
Skaidrās naudas izmak sa no bank omāta   
Skaidrās naudas noguldīšana bank omātā   
E-naudas mak sājumu darījumi   
Čeki   
Citi maksājumu pakalpojumi   
Koncentrācij as koeficients Geo 1 Geo 1 
Maks ājumu sistēma (kas nav TARGET2) – neliela apjoma maksājumu sistēma 
Darījumi kopā   
Kredīta pārvedumi   
Iniciēti papīra dokumenta veidā Geo 1 Geo 1 
Iniciēti elektroniski Geo 1 Geo 1 
t.sk.:   
Ātrie maksāj umi Geo 1 Geo 1 
Tiešais debets   
Kartēm piesaistīti maksājumu darījumi   
Skaidrās naudas izmak sa no bank omāta   
Skaidrās naudas noguldīšana bank omātā   
E-naudas mak sājumu darījumi   
Čeki   
Citi maksājumu pakalpojumi   
Koncentrācij as koeficients Geo 1 Geo 1   LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11.12.2020.                                                                                                                                       L 418/75   
Datus 9. tabulā reizi ceturks nī sniedz visi MPS, izņemot tos, kuriem piešķir ts atbrīv ojums saskaņā ar 4. panta 2. 
un 3. punktu. 
9. tabula. 
Ceturkšņa pārsk atu sniegšana par maksājumu darījumiem saistībā ar ne-MFI 
(Perioda kopsumma; Geo 6(**); darījumu skaits milj.; darījumu vērtība milj. EUR)  
Nosūtīti 
Kopā Attālināti Neattālināti 
Kredīta pārvedumi    
Kredīta pārvedumi (kopā)    
Iniciēti elektroniski    
Tiešais debets    
Tiešais debets (kopā)    
Kartei piesaistīti maksājumu darījumi    
Kartei piesaistīti mak sājumu darījumi ar kartei piesaistītiem 
maksājumu instr umentiem, ko izsniegušas rezidentu MPS, 
izņemot kartes, kurām ir tikai e-naudas funkci ja [nosūtītie]    
Iniciēti elektroniski    
t.sk.:    
Tirgotāja kategor ijas kods (TKK)    
E-naudas maksājumu darījumi    
E-naudas maksājumu darījumi ar rezidentu MPS emitēto e- 
naudu (kopā)    
Čeki      
(**) Par kartēm piesaistītiem pārrobežu maksājumu darījumiem, kas iniciēti attālināti, datus sniedz, lai identificētu valsti, kurā atrodas 
tirdzniecības vieta, savukār t par kartēm piesaistītiem pārrobežu maksājumu darījumiem, kas iniciēti neattālināti, datus sniedz, lai 
identificētu valsti, kurā atrodas fiziskais terminālis. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 418/76                                                                                                                                       11.12.2020.   
Ģeog rāfiskais dalījums                                                                
Geo 0 Geo 1 Geo 2 Geo 3 Geo 4 Geo 6 
Iekšzemes Iekšzemes un 
pārrobežu kopā Pārrobežu Iekšzemes Iekšzemes Atsevišķu valstu 
dalījums par 
visām valstīm (1) Atsevišķu valstu dalī­
jumā par katr u EEZ 
valsti Pārrobežu EEZ 
Pārējā pasaule (pār ro­
bežu ārpus EEZ) Pārējā pasaule (pār ro­
bežu ārpus EEZ) 
(1) Balsto ties uz ISO 3166: https://www .iso.org/obp/ui/#search   LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11.12.2020.                                                                                                                                       L 418/77   
IV PIELIKUMS 
FAKTISK O PĀRSKA TU SNIEDZĒJU PIEMĒR OTIE OBLIGĀTIE STAND ARTI 
Pārskatu sniedzēji ievēro šādus obligātos standar tus, lai atbilstu Eiropas Centrālās bankas (ECB) statistikas pārskatu 
sniegšanas prasībām. 
1. Datu nosūtīšanas obligātie standar ti: 
(a) pārskatu sniegšana tiek veikta laikus, attiecīgās NCB noteikta jos termiņos; 
(b) statistikas pārskati tiek noformēti tādā veidā un formātā, kā note ikts attiecīgās NCB pārskatu sniegšanas tehniskajās 
prasībās; 
(c) pārskatu sniedzēji attiecīga jai NCB sniedz ziņas par vienu vai vairākām kontaktpersonām; 
(d) tiek ievērotas tehnis kās specifikācijas datu nosūtīšanai uz attiecīgo NCB. 
2. Precizitātes obligātie standar ti: 
(a) statistiskās informāci jas pareizība: tiek ievēroti visi lineār ie ierobežojumi (piemēram, apakšsummu summa ir 
vienāda ar kopsummu), un datiem jāsaskan visos inter vālos; 
(b) pārskatu sniedzēji ir gatavi sniegt informāci ju par notikumiem, kas izriet no pārsūtītajiem datiem; 
(c) statistiskā informāci ja ir pilnīga, bez nepār trauktiem un strukturāliem informāci jas trūkumiem; esošie trūkumi 
jāatr unā, sniedzot paskaidrojumus attiecīga jai NCB, un attiecīgos apstākļos pēc iespējas drīz jāaizpilda; 
(d) pārskatu sniedzēji ievēro NCB datu pārraidei note iktās dimensi jas, noapaļošanas politiku un decimāldaļas. 
3. Koncep tuālās atbilstības obligātie standar ti: 
(a) statistiskā informācija atbilst šajā regulā ietver tajām definīcij ām un klasifikācijai; 
(b) ja izdara atkāpes no šīm definīcij ām un klasif ikācij as, pārskatu sniedzēji regulār i uzrauga un kvantitatīvi atspoguļo 
atšķirību starp izmantot o metodi un šai regulai atbilsto šu metodi; 
(c) pārskatu sniedzēji spēj izskaidrot atšķirības starp nosūtītajie m datiem, salīdzinot tos ar iepr iekšējo periodu 
skaitļiem. 
4. Labojumu obligātie standar ti: 
Tiek ievērota ECB un attiecīgās NCB noteiktā labojumu politika un procedūras. Labojumiem, kas veikti, atkāpjoties no 
parastās labojumu kārtības, sniedz paskaidrojuma piezīmes.   LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 418/78                                                                                                                                       11.12.2020.