EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PAMATNOSTĀDNE

(2011. gada 9. decembris)

par Eiropas Centrālās bankas prasībām attiecībā uz statistikas pārskatiem ārējās statistikas jomā

(pārstrādāta versija)

(ECB/2011/23)

(2012/120/ES)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 3.1., 3.3., 5.1., 12.1., 14.3. un 16. pantu,

ņemot vērā Padomes 1998. gada 23. novembra Regulu (EK) Nr. 2533/98 par statistiskās informācijas vākšanu, ko veic Eiropas Centrālā banka (1), un jo īpaši tās 4. pantu un 8. pantu,

tā kā:

Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtu (turpmāk – “ECBS Statūti”) 5.1. panta pirmajā teikumā noteikts, ka Eiropas Centrālā banka (ECB) ar nacionālo centrālo banku (NCB) atbalstu vāc ECBS uzdevumu veikšanai vajadzīgo statistisko informāciju no kompetentām iestādēm, kas nav NCB, vai tieši no uzņēmumiem. ECBS Statūtu 5.1. panta otrajā teikumā paredzēts, ka šajā nolūkā tā sadarbojas ar Savienības iestādēm vai organizācijām un ar dalībvalstu vai trešo valstu kompetentām iestādēm, un ar starptautiskajām organizācijām; ECBS Statūtu 5.2. pantā noteikts, ka 5.1. pantā aprakstītos uzdevumus, ciktāl iespējams, veiks NCB.

IR PIEŅĒMUSI ŠO PAMATNOSTĀDNI.

1. pants

Definīcijas

Šajā pamatnostādnē:

2. pants

NCB pienākumi statistikas jomā

1. NCB dara ECB pieejamus datus par starptautiskajiem darījumiem, pozīcijām un pārvērtēšanām, kā arī rezerves aktīvu atlikumiem, citiem ārvalstu valūtas aktīviem un ar rezervēm saistītajām saistībām, kas vajadzīgi, lai ECB varētu apkopot euro zonas kopējo maksājumu bilances un starptautisko investīciju bilances statistiku un starptautisko rezervju matricu. Datus dara pieejamus, kā tas noteikts II pielikuma 1.–5. tabulā, ievērojot 3. pantā noteiktos termiņus.

2. NCB tāpat dara ECB pieejamus datus par euro banknošu pārrobežu sūtījumiem, kā noteikts II pielikuma 6. tabulā. NCB dati par euro banknošu pārrobežu sūtījumiem jāziņo, ja iepriekšējā gada laikā notikušo pārrobežu sūtījumu kopējā summa pārsniedz EUR 1 000 milj.

3. Kopā ar datiem ir viegli pieejama informācija par atsevišķiem galvenajiem notikumiem un par pārskatīšanas iemesliem, ja šādu atsevišķu galveno notikumu un pārskatīšanu izraisītās izmaiņas ir nozīmīgas vai ja informāciju lūgusi ECB. Pieejamo informāciju par atsevišķiem galvenajiem notikumiem spēkā esošās kārtības ietvaros sniedz arī citām euro zonas NCB, piemēram, ārvalstu tiešo investīciju kontekstā.

4. Mēneša un ceturkšņa darījumu un ceturkšņa pozīciju vajadzīgos datus dara pieejamus ECB, kā tas noteikts I, II un III pielikumā, kas atbilst šobrīd spēkā esošajiem starptautiskajiem standartiem, jo īpaši MBR6. Mēneša starptautisko rezervju matricas vajadzīgos datus dara pieejamus ECB, kā tas noteikts I, II un III pielikumā, kas atbilst SVF “Vadlīnijām starptautisko rezervju un ārvalstu valūtas likviditātes datu matricai”.

5. Maksājumu bilances vajadzīgos datus dara pieejamus par katru mēnesi un katru ceturksni. Starptautisko rezervju matricas vajadzīgos datus dara pieejamus par katru mēnesi. Starptautisko investīciju bilances vajadzīgos datus dara pieejamus par katru ceturksni. Vajadzīgos datus par euro banknošu pārrobežu sūtījumiem dara pieejamus par katru mēnesi.

6. Portfeļieguldījumu datu vākšanas sistēmas atbilst vienam no četriem modeļiem, kas noteikti VI pielikuma tabulā.

7. Euro zonas paplašināšanas gadījumā attiecīgās dalībvalsts NCB un to dalībvalstu NCB, kas ir euro zonas dalībvalstis laikā, kad attiecīgā dalībvalsts ievieš euro, sniedz ECB retrospektīvos datus, kas ļauj sagatavot kopsavilkuma rādītājus, kuri aptver euro zonu tās jaunajā sastāvā. No 2008. gada retrospektīvos datus šīs NCB sniedz, pamatojoties uz pēc iespējas precīzākām aplēsēm. Posteņus un dalījumus, par kuriem jāsniedz pārskats, pēc ECBS Statistikas komitejas priekšlikuma ECB Valde nosaka katrā atsevišķā gadījumā.

Ja dalībvalsts, kura ievieš euro, pievienojās ES pēc 2007. gada, retrospektīvie dati aptver vismaz periodu no datuma, kurā šī dalībvalsts pievienojās Savienībai.

8. Euro zonas paplašināšanas gadījumā euro zonas dalībvalstis, kas laikā pirms euro faktiskās ieviešanas bija daļa no monetārās savienības, par šo laiku sniedz retrospektīvos datus par monetāro savienību kopā.

Atkāpjoties no 2. panta 7. punkta, Banque centrale du Luxembourg netiek prasīts sniegt datus par laika posmu, kas beidzas 2001. gada decembrī. Kopīgos retrospektīvos Beļģijas un Luksemburgas datus par laika posmu, kas beidzas 2001. gada decembrī, sniedz Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique. To pašu procedūru piemēro retrospektīvajiem datiem, kas attiecas un laika posmu pirms euro faktiskās ieviešanas, metodikas pārmaiņu gadījumā vai citu grozījumu prasībās gadījumā.

3. pants

Savlaicīgums

1. Euro zonas mēneša maksājumu bilances sagatavošanai vajadzīgos datus un datus par euro zonas rezerves aktīvu pārvērtēšanu dara pieejamus ECB līdz 14:00 pēc Viduseiropas laika (4) 44. kalendāra dienā pēc tā mēneša beigām, uz kuru dati attiecas.

2. Euro zonas ceturkšņa maksājumu bilances un ceturkšņa starptautisko investīciju bilances sagatavošanai vajadzīgos datus dara pieejamus ECB līdz 14:00 pēc Viduseiropas laika:

3. Eurosistēmas starptautisko rezervju matricas apkopošanai vajadzīgos datus dara pieejamus ECB līdz 14:00 10. kalendāra dienā pēc tā mēneša beigām, uz kuru dati attiecas.

4. Euro banknošu pārrobežu sūtījumu statistikai saskaņā ar II pielikuma 6. tabulu vajadzīgos datus dara pieejamus ECB līdz 14:00 35. kalendāra dienā pēc tā mēneša beigām, uz kuru dati attiecas.

5. Ja 1.–4. punktā noteiktais termiņš ir dienā, kurā TARGET2 ir slēgts, termiņu pagarina līdz nākošajai TARGET2 darbadienai (5).

6. Šī panta 1.–5. punktā minēto datu vākšanu dalībvalstīs organizē tā, lai tiktu ievēroti minētie termiņi.

4. pants

Sadarbība ar kompetentajām iestādēm, kas nav NCB

1. Ja daļas vai visu 2. pantā aprakstīto datu avoti ir kompetentās iestādes, kas nav NCB, tad NCB izveido attiecīgo sadarbības kārtību ar attiecīgajām iestādēm, lai nodrošinātu ECB standartiem atbilstošu pastāvīgu datu sūtīšanas struktūru, jo īpaši attiecībā uz datu kvalitāti un citām ECB prasībām, kas izklāstītas šajā pamatnostādnē, ja vien šāds rezultāts jau nav sasniegts ar nacionālajiem tiesību aktiem.

2. Attiecībā uz maksājumu bilances finanšu konta, saistīto ienākumu un starptautisko investīciju bilanci NCB atbild par to, lai tiktu ievēroti un attīstīti jēdzienu, metodikas un datu vākšanas, apkopošanas, analīzes un nosūtīšanas standarti.

3. Ja konfidenciālas statistiskās informācijas avots ir kompetentās iestādes, kas nav NCB, šādu konfidenciālu statistisko informāciju ECB izmanto saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2533/98.

5. pants

Nosūtīšanas standarts

Vajadzīgo statistikas informāciju dara pieejamu ECB formā, kas atbilst šī ieteikuma IV pielikumā noteiktajām prasībām.

6. pants

Statistiskās informācijas kvalitāte

1. Neskarot ECB uzraudzības uzdevumus, kas noteikti V pielikumā, NCB, vajadzības gadījumā sadarbībā ar kompetentajām iestādēm, kas nav NCB, nodrošina statistiskās informācijas, ko dara pieejamu ECB, uzraudzību un kvalitātes vērtēšanu. ECB šos datus vērtē līdzīgi. Vērtēšanu veic savlaicīgi. ECB Valde katru gadu ziņo ECB Padomei par datu kvalitāti.

2. Datu, kas attiecas uz portfeļieguldījumu darījumiem un pozīcijām, kā arī saistītajiem ienākumiem, kvalitātes novērtēšana ir atkarīga no CVDB vērtspapīru informācijas pieejamības un kvalitātes.

3. Ja dati kādā no II pielikuma 1.–5. tabulas posteņiem ir nelieli vai euro zonas un nacionālajai statistikai nenozīmīga lieluma, vai šī posteņa datu vākšanas izmaksas nav samērīgas, uz drošu statistisko metodiku balstītas pēc iespējas precīzākas aplēses ir atļautas ar nosacījumu, ka tas nemazina statistikas analīzes vērtību. Attiecībā uz šādiem II pielikuma 1., 2. un 6. tabulas dalījumiem tiek atļautas pēc iespējas precīzākas aplēses:

4. ECB veiktā statistikas informācijas kvalitātes uzraudzība var iekļaut šo datu pārskatīšanas rūpīgu pārbaudi: pirmkārt, lai iekļautu statistikas informācijas jaunāko novērtējumu, ar to uzlabojot kvalitāti; otrkārt, lai iespējami vairāk nodrošinātu atbilstību starp attiecīgajiem maksājumu bilances posteņiem katrā no atšķirīgajiem pārskatu biežumiem.

7. pants

Vienkāršotā grozījumu procedūra

Ņemot vērā ECBS Statistikas komitejas viedokļus, ECB Valde ir tiesīga veikt tehniskus grozījumus šīs pamatnostādnes pielikumos ar nosacījumu, ka šādi grozījumi nemaina konceptuālo pamatsistēmu un neietekmē pārskata sniedzēju pienākumus dalībvalstīs.

8. pants

Datu pirmā nosūtīšana ECB

1. Datu, kas attiecas uz maksājumu bilances un starptautisko investīciju bilances statistiku un starptautisko rezervju matricu, pirmā nosūtīšana notiek 2014. gada jūnijā.

2. Datu, kas attiecas uz euro banknošu pārrobežu sūtījumiem, pirmā nosūtīšana notiek 2013. gada martā.

9. pants

Atcelšana

1. No 2014. gada 1. jūnija tiek atcelta Pamatnostādne ECB/2004/15.

2. Atsauces uz Pamatnostādni ECB/2004/15 uzskata par atsaucēm uz šo pamatnostādni.

10. pants

Stāšanās spēkā

1. Šī pamatnostādne stājas spēkā 2012. gada 1. martā.

2. Neierobežojot 8. panta 2. punktu, šo pamatnostādni piemēro no 2014. gada 1. jūnija.

11. pants

Adresāti

Šī pamatnostādne ir adresēta visām Eurosistēmas centrālajām bankām.

(1) OV L 318, 27.11.1998., 8. lpp.

(2) OV L 354, 30.11.2004., 34. lpp.

(3) COM(2010) 774 galīgā redakcija.

(4) Visas laika norādes šajā pamatnostādnē atsaucas uz Viduseiropas laiku, kas ņem vērā pāreju uz Viduseiropas vasaras laiku.

(5) Dienas, kurās TARGET2 ir slēgts, un TARGET2 darbadienas tiek paziņotas ECB tīmekļa vietnē www.ecb.europa.eu, kā arī Eurosistēmas tīmekļa vietnēs.

Starptautisko investīciju bilance rāda finanšu krājumus pārskata perioda beigās, novērtētus beigu posma cenās. Krājumu vērtības izmaiņas var rasties šādu faktoru dēļ. Pirmkārt, daļu no vērtības izmaiņām pārskata periodā rada finanšu darījumi, kas notikuši un reģistrēti maksājumu bilancē. Otrkārt, daļu no vērtības izmaiņām pozīcijās attiecīgā laika posma sākumā un beigās rada izmaiņas parādīto finanšu aktīvu un pasīvu cenās. Treškārt, gadījumā, ja krājumi ir denominēti valūtās, kas nav starptautisko investīciju bilancē izmantotās norēķinu vienības, vērtības ietekmē arī valūtu maiņas kursu izmaiņas pret citām valūtām. Visbeidzot, citas pārmaiņas, kas nav radušās iepriekš minēto faktoru dēļ, uzskata kā attiecināmas uz citām apjoma pārmaiņām perioda laikā.

Attiecībā uz tiešajām investīcijām NCB tiek prasīts katru ceturksni sniegt šādu sektoru dalījumu: a) kredītiestādes un krājaizdevu sabiedrības, izņemot centrālo banku; b) valdība; c) finanšu sabiedrības, kas nav MFI, d) nefinanšu sabiedrības, mājsaimniecības un mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas organizācijas. Attiecībā uz “portfeļieguldījumu aktīvu” un “citu ieguldījumu” posteņiem pārskatu dalījums pēc institucionālā sektora atbilst SVF standarta komponentiem, kas aptver: a) centrālo banku; b) kredītiestādes un krājaizdevu sabiedrības, izņemot centrālo banku; c) naudas tirgus fondus; d) valdību; e) finanšu sabiedrības, kas nav MFI, f) nefinanšu sabiedrības, mājsaimniecības un mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas organizācijas.

Ja mainās līdzdalība euro zonā, NCB ir jāīsteno pārmaiņas euro zonas valstu sastāva definīcijā no datuma, kad līdzdalības izmaiņas stājas spēkā. No iepriekšējā sastāva euro zonas NCB un jauno euro zonas dalībvalstu NCB pieprasa labākās iespējamās aplēses par vēsturiskajiem datiem, kas ietver paplašināto euro zonu.

Prasības attiecībā uz katru plašo darījumu kategoriju ir aktīvi un pasīvi (vai kredīti un debeti tekošo kontu posteņiem). Vispār tas prasa, lai NCB attiecībā uz starptautiskajiem darījumiem nošķirtu darījumus ar citu euro zonas dalībvalstu rezidentiem no darījumiem ārpus euro zonas. NCB to dara konsekventi.

Ņemot vērā mēneša maksājumu bilances datu sniegšanas īso termiņu, to ļoti apkopoto veidu un izmantošanu monetārās politikas nolūkos un ārvalstu valūtas operācijās, ECB ļauj izdarīt dažas atkāpes no starptautiskajiem standartiem (sk. šīs pamatnostādnes 2. panta 4. punktu), ja tas ir neizbēgami. Ieraksti uz pilnīga uzkrājumu vai darījumu pamata nav prasīti. Ja ir jāiekļaujas termiņā, ECB pieņems aptuvenus vai provizoriskus datus.

III PIELIKUMS

JĒDZIENI UN DEFINĪCIJAS MAKSĀJUMU BILANCĒ, STARPTAUTISKO INVESTĪCIJU BILANCĒ UN STARPTAUTISKO REZERVJU MATRICĀ

Lai izveidotu nozīmīgu apkopotu euro zonas ārējo statistiku, ir noteikti jēdzieni un definīcijas maksājumu bilances statistikas, starptautisko investīciju bilances statistikas un starptautisko rezervju matricas jomā. Kā atsauce šo jēdzienu un definīciju formulēšanā izmantoti pašreizējie starptautiskie standarti, piemēram, Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) Maksājumu bilances un starptautisko investīciju bilances rokasgrāmatas sestais izdevums (turpmāk – “MBR6”) un SVF Vadlīnijas starptautisko rezervju un ārvalstu valūtas likviditātes datu matricai, kā arī Eiropas Komisijas priekšlikums jaunai Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu Eiropas Savienībā (EKS 2010) (1).

Euro zonas gadījumā ekonomiskā teritorija aptver: i) to dalībvalstu ekonomisko teritoriju, kuru valūta ir euro, un ii) Eiropas Centrālo banku, ko uzskata par euro zonas rezidenti.

Pārējā pasaule ietver trešās valstis un starptautiskās organizācijas, t. sk. tās, kas fiziski atrodas euro zonā. Izņemot ECB, Savienības iestādes uzskata par ārpus euro zonas rezidentēm. Attiecīgi, visi euro zonas dalībvalstu darījumi ar Savienības iestādēm, izņemot ECB, euro zonas maksājumu bilancē un starptautisko investīciju bilancē tiek atspoguļoti un klasificēti kā ārpus euro zonas darījumi.

Tālāk tekstā izklāstītajos gadījumos rezidenci nosaka šādi:

a) veicot starptautiskus darījumus ar zemi un/vai ēkām (piemēram, mājām brīvdienu pavadīšanai), īpašniekus uzskata par tādiem, kas savas īpašuma tiesības nodevuši nosacītai institucionālai vienībai, kas rezidē valstī, kurā atrodas īpašums. Nosacīto vienību uzskata par tādu, kas pieder un kuru kontrolē īpašnieks nerezidents;

b) ja juridiskajai personai nepiemīt vērā ņemama fiziskā komponente, piemēram, ieguldījumu fondiem (atšķirībā no to pārvaldītājiem), pārvēršanas vērtspapīros mehānismiem un dažām īpašiem mērķiem radītām struktūrām, šādas juridiskās personas rezidenci nosaka tas, saskaņā ar kuras ekonomiskās teritorijas likumiem šāda struktūra ir nodibināta. Ja struktūra nav reģistrēta, uzskata, ka tās rezidence ir valstī, kuras tiesību sistēma regulē struktūras radīšanu un turpmāko pastāvēšanu.

1. Jēdzieni un definīcijas

A. Tekošais konts

Tekošais konts rāda preču, pakalpojumu, sākotnējā un otrreizējā ienākuma plūsmu rezidentu un nerezidentu starpā.

1. PRECES

Šī bilances sastāvdaļa ietver preces, attiecībā uz kurām notiek īpašumtiesību pāreja rezidentu un nerezidentu starpā.

1.1. Vispārējās nozīmes preces saskaņā ar maksājumu bilances principu

Vispārējās nozīmes preces saskaņā ar maksājumu bilances principu ietver preces, attiecībā uz kurām notiek ekonomisko īpašumtiesību pāreja rezidenta un nerezidenta starpā un kuras nav iekļautas citās specifiskās kategorijās, piemēram, preces tirdzniecības starpniecībā (sk. 1.2.) vai nemonetārais zelts (sk. 1.3.), vai ir daļa no pakalpojuma. Vispārējās nozīmes preces uzskaita tirgus vērtībā FOB cenās. Valstīm sniedzot datus Savienības rādītāju sagatavošanai, iekļauj preču kvazitranzīttirdzniecībā importu un eksportu un, attiecībā uz tirdzniecību Savienībā, partnervalsti nosaka saskaņā ar sūtījuma vietas principu.

1.2. Preču neto eksports tirdzniecības starpniecības rezultātā

Tirdzniecības starpniecība tiek definēta kā (datu sagatavošanas valsts) rezidenta veikta preču pirkšana no nerezidenta ar sekojošu to pašu preču tālāku pārdošanu citam nerezidentam, precēm nenokļūstot datu sagatavotājā valstī. Preču neto eksports tirdzniecības starpniecības rezultātā ir tirdzniecības starpniecībai nopirkto un pārdoto preču starpība. Šis postenis ietver tirgotāja peļņu, turējumu peļņu un zaudējumus un tirdzniecības starpniecības preču krājumu pārmaiņas.

1.2.1. TIRDZNIECĪBAS STARPNIECĪBAS REZULTĀTĀ IEGŪTĀS PRECES

Tirdzniecības starpniecības rezultātā iegūtās preces uzrāda kā tirdzniecības starpnieka valsts negatīvu eksportu/kredītu.

1.2.2. TIRDZNIECĪBAS STARPNIECĪBAS REZULTĀTĀ PĀRDOTĀS PRECES

Tirdzniecības starpniecības rezultātā pārdotās preces uzrāda kā tirdzniecības starpnieka valsts pozitīvu eksportu/kredītu.

1.3. Nemonetārais zelts

Nemonetārais zelts ietver visu zeltu, kas nav monetārais zelts. Monetārais zelts ir monetāro iestāžu īpašumā un tiek turēts kā rezerves aktīvs (sk. 6.5.1.). Nemonetārais zelts var būt stieņu veidā (t. i., monētas vai stieņi, kuru tīrība ir vismaz 995. daļas no 1 000, t. sk. zelts, kas tiek turēts asignēta zelta kontos), tas var būt zelta pulveris, ka arī zelts citā nekaltā vai daļēji apstrādātā veidā.

1.4. Ar zīmolradi saistītā kvazitranzīttirdzniecības korekcija

Kvazitranzīttirdzniecība ir termins, kas apzīmē preču importu dalībvalstī, tās atmuitojot brīvai apritei Savienībā (un pakļaujot ievedmuitai), ko veic struktūra, kas netiek uzskatīta par rezidējošu institucionālu vienību, un vēlāku šo preču nosūtīšanu uz citu dalībvalsti.

Zīmolradi uzrāda dalībvalstis, ko skar “kvazitranzīttirdzniecība”, lai sniegtu pārskatu par starpību starp vispārējās nozīmes preču vērtību, ko deklarēja preces sākotnēji importējot no trešās valsts, un to vērtību preces nosūtot uz citu dalībvalsti. Ģeogrāfisko dalījumu sagatavo, pamatojoties uz mātesuzņēmuma rezidences valsti, kurš kontrolē uzņēmumu, kas pārskata sniedzējā valstī nodrošina muitas procedūru saistībā ar šīm precēm.

2. PAKALPOJUMI

Pakalpojumi ir tādas ražošanas darbības rezultāts, kas groza patērētāju vienību darbības apstākļus vai veicina preču vai finanšu aktīvu maiņu. Pakalpojumi parasti nav patstāvīgi objekti, kam var noteikt īpašumtiesības, un tos parasti nevar nošķirt no to sniegšanas darbības.

2.1. Ražošanas pakalpojumi, apstrādājot citiem piederošus izejmateriālus

Ražošanas pakalpojumi, apstrādājot citiem piederošus izejmateriālus, ietver apstrādi, montāžu, marķēšanu, saiņošanu utt., ko veic uzņēmumi, kam attiecīgās preces nepieder. Ražošanu veic struktūra, kas saņem atlīdzību no īpašnieka. Tā kā preču īpašnieks nemainās, netiek uzrādīts vispārējās nozīmes preču darījums starp apstrādes veicēju un īpašnieku. Atlīdzības apjoms par citiem piederošu izejmateriālu apstrādi ne vienmēr ir vienāds ar apstrādei nosūtīto preču vērtības un preču pēcapstrādes vērtības starpību. Neiekļauj iepriekš izgatavotu būvniecības objektu montāžu (iekļauts būvniecībā) un marķēšanu un saiņošanu, kas saistīta ar preču transportu (iekļautas transportā).

2.2. Citur neiekļauti apkopes un remonta pakalpojumi

Citur neiekļauti apkopes un remonta pakalpojumi ietver rezidentu veiktos apkopes un remonta darbus attiecībā uz precēm, kas pieder nerezidentiem (un otrādi). Remontu var veikt remonta veicēja telpās vai citā vietā. Apkopes un remonta vērtība ietver detaļas un materiālus, ko nodrošina remonta veicējs un ko iekļauj maksā par remontu. Detaļas un materiālus, par kuriem maksā atsevišķi, iekļauj vispārējās nozīmes precēs. Šajā postenī iekļauj apkopi un remontu, ko veic uz kuģiem, lidmašīnām un citiem transporta līdzekļiem. Transporta aprīkojuma tīrīšanu neiekļauj, jo tā ir iekļauta transporta pakalpojumos. Būvniecības objektu apkopi un remontu neiekļauj, jo tas ir iekļauts būvniecībā. Datoru apkopi un remontu neiekļauj, jo tas ir iekļauts telekomunikāciju, datoru un informācijas pakalpojumos.

2.3. Pārvadājumi

Pārvadājumi ir cilvēku un lietu pārvadāšanas no vienas vietas uz otru process, kā arī saistītie atbalsta un papildu pakalpojumi. Pārvadājumi ietver arī pasta un kurjera pakalpojumus. Pārvadājumu pakalpojumus maksājumu bilancē iekļauj tad, ja tos vienas valsts rezidenti sniedz citas valsts rezidentiem.

2.4. Braucieni

Braucienu kredīts ietver preces un pakalpojumus, ko personīgai lietošanai vai kā dāvanas nerezidenti iegūst no kādas valsts, atrodoties vizītē šajā valstī. Braucienu debets ietver preces un pakalpojumus, ko personīgai lietošanai vai kā dāvanas rezidenti iegūst no kādas citas valsts, atrodoties vizītē šajā citā valstī. Braucieni ietver vietējo transportu (t. i., transportu apmeklētās valsts iekšienē, ko nodrošina šīs valsts rezidenti), bet neietver starptautisko transportu (ko iekļauj transportā). Tāpat neiekļauj preces, ko ceļotājs iegādājies tālākai pārdošanai savā valstī vai kādā citā valstī.

2.5. Būvniecība

Būvniecība ietver pamatlīdzekļu radīšanu, renovāciju, remontu vai paplašināšanu ēku, inženiertehniska rakstura teritorijas uzlabojumu un citu inženiertehnisku konstrukciju veidā (t. sk. ceļi, tilti, aizsprosti utt.). Tā ietver instalācijas un montāžas darbus, būvlaukuma sagatavošanu un vispārējo būvniecību, specializētos pakalpojumus, piemēram, krāsošanu, santehnikas darbus un nojaukšanu, kā arī būvniecības projektu vadību. Būvniecības līgumi, kas ietverti starptautiskajā pakalpojumu tirdzniecībā, parasti ir īstermiņa. Liela apjoma būvniecības projekts, par ko līgumu noslēdzis uzņēmums nerezidents un kura pabeigšanai nepieciešams gads vai ilgāk, parasti ir iemesls rezidējošas filiāles nodibināšanai.

2.6. Apdrošināšanas un pensiju pakalpojumi

Tie aptver tiešo apdrošināšanu, pārapdrošināšanu, apdrošināšanas papildpakalpojumus, pensijas un standartizēto garantiju pakalpojumus. Šo pakalpojumu vērtību aplēš vai novērtē, ņemot vērā kopējā prēmijā iekļautos maksājumus, nevis prēmijas kopējo vērtību.

2.7. Finanšu pakalpojumi

Finanšu pakalpojumi ietver starpniecības un papildu pakalpojumus, izņemot apdrošināšanu un pensijas fondu pakalpojumus, ko parasti sniedz bankas un citas finanšu sabiedrības.

2.7.1. FINANŠU PAKALPOJUMI, PAR KURIEM MAKSĀ TIEŠI, UN CITI FINANŠU PAKALPOJUMI

Daudzu finanšu pakalpojumu gadījumā par tiem tiek maksāts tieši, un īpaši aprēķini nav vajadzīgi. Tas ietver maksu par noguldījumu pieņemšanu un kreditēšanu, maksu par vienreizēju garantiju, maksu vai naudas sodu par ātrāku vai vēlāku atmaksu, maksu par kontu, maksu saistībā ar akreditīvu, kredītkaršu pakalpojumiem, komisijas maksu un maksu saistībā ar finanšu līzingu, faktoringu, riska parakstīšanu un maksājumu klīringu. Iekļauti ir arī finanšu konsultāciju pakalpojumi, finanšu aktīvu vai zelta stieņu glabāšana, finanšu aktīvu pārvaldīšana, uzraudzības pakalpojumi, likviditātes nodrošināšanas pakalpojumi, riska uzņemšanās pakalpojumi (izņemot apdrošināšanu), apvienošanās un pārņemšanas pakalpojumi, kredītreitinga pakalpojumi, biržas pakalpojumi un trasta pakalpojumi. Finanšu instrumentu dīleri maksu par saviem pakalpojumiem var pilnībā vai daļēji noteikt kā pirkšanas un pārdošanas cenu starpību. Pirkšanas un pārdošanas darījumu cenu starpību iekļauj pakalpojumos, par kuriem maksā tieši, un pārējos finanšu pakalpojumos.

2.7.2. NETIEŠI NOVĒRTĒTIE FINANŠU STARPNIECĪBAS PAKALPOJUMI (NNFSP)

Var uzskatīt, ka faktiskie procenti ietver gan ienākumu elementu, gan maksu par pakalpojumu. Aizdevēji un noguldījumu pieņēmēji saviem noguldītājiem nosaka procentu likmes, kas ir zemākas par likmēm, ko tie prasa aizņēmējiem. No tā izrietošo procentu likmju starpību finanšu sabiedrības izmanto savu izdevumu segšanai un darbības rezultāta radīšanai. Parasti šī netiešā maksa saistībā ar procentiem attiecas tikai uz kredītiem un noguldījumiem un tikai tad, ja šos kredītus vai noguldījumus sniedz vai nogulda finanšu sabiedrībās.

2.8. Citur neiekļauta maksa par intelektuālā īpašuma izmantošanu

Citur neiekļauta maksa par intelektuālā īpašuma izmantošanu ietver:

a) maksu par īpašumtiesību izmantošanu (piemēram, patenti, prečzīmes, autortiesības, ražošanas procesi un dizaini, kas ietver tirdzniecības noslēpumus un franšīzes). Šīs tiesības var rasties pētniecības un attīstības rezultātā, kā arī mārketinga rezultātā;

b) maksu par licencēm reproducēt vai izplatīt intelektuālo īpašumu, kas ietverts izstrādātajos oriģinālos vai prototipos (piemēram, autortiesības uz grāmatām vai manuskriptiem, datorprogrammām, kinematogrāfiskajiem darbiem un skaņu ierakstiem), un saistītās tiesības (piemēram, attiecībā uz uzstāšanos nepastarpināti un televīzijas, kabeļtelevīzijas un satelīta pārraidēm).

2.9. Telesakaru pakalpojumi, datorpakalpojumi un informācijas pakalpojumi

Telesakaru pakalpojumi ietver skaņas, attēlu vai citas informācijas pārraidi, izmantojot telefonu, teleksu, telegrāfu, radio un televīzijas kabeļu apraidi un virszemes apraidi, satelītsakarus, elektronisko pastu, faksimila pakalpojumus utt., t. sk. komerciālo tīklu pakalpojumus, telekonferenču organizēšanas un atbalsta pakalpojumus. To vērtība neietver pārvietojamās informācijas vērtību. Iekļauti ir arī mobilie telekomunikāciju pakalpojumi, interneta infrastruktūras nodrošināšanas pakalpojumi un tiešsaistes piekļuves pakalpojumi, t. sk. interneta piekļuves nodrošināšanas pakalpojumi. Netiek ietverti telefona tīkla aprīkojuma ierīkošanas pakalpojumi, jo tie ir iekļauti būvniecībā.

Datoru pakalpojumi ietver ar aparatūru un programmnodrošinājumu saistītus pakalpojumus, kā arī datu apstrādes pakalpojumus. Iekļauti ir arī aparatūras un programmnodrošinājuma konsultāciju un ieviešanas pakalpojumi, datoru un perifēro ierīču apkope un remonts, negadījumu seku novēršanas pakalpojumi, konsultāciju un palīdzības sniegšana jautājumos, kas saistīti ar datoru resursu pārvaldību, lietošanai gatavo sistēmu analīze, dizains un programmēšana (t. sk. tīmekļa vietņu izveidošanu un dizainu), kā arī ar programmnodrošinājumu saistītās tehniskās konsultācijas, licences nespecializēta programmnodrošinājuma izmantošanai, specializēta programmnodrošinājuma izstrāde, sagatavošana, piegāde un dokumentācija, t. sk. operētājsistēmas, kas pēc pasūtījuma izstrādātas konkrētam lietotājam, sistēmu uzturēšana un citi atbalsta pakalpojumi, piemēram, konsultāciju ietvarā sniegta apmācība, datu apstrādes pakalpojumi, piemēram, datu ievade, tabulācija un apstrāde ar laikdalības palīdzību, tīmekļa vietņu mitināšanas pakalpojumi (t. i., servera vietas nodrošināšana internetā, lai mitinātu klienta tīmekļa vietnes), un datoru telpu pārvaldība. Neiekļauj maksu par licencēm reproducēt un/vai izplatīt programmnodrošinājumu, kas iekļauts citur neiekļautā maksā par intelektuālā īpašuma izmantošanu. Datoru noma, nenodrošinot operatoru, tiek iekļauta tehniskajos, ar tirdzniecību saistītajos un citos saimnieciskās darbības pakalpojumos.

Informācijas pakalpojumi ietver ziņu aģentūru pakalpojumus, datubāzu pakalpojumus (datubāzu izveide, datu glabāšana un datu un datubāzu, t. sk. direktoriju un adresātu sarakstu, izplatīšana) gan tiešsaistē, gan izmantojot magnētiskos, optiskos vai drukātos mēdijus, kā arī tīmekļa meklēšanas portālus (meklētājprogrammu pakalpojumi, kas atrod interneta adreses klientiem, kuri ievada atslēgvārdus). Tāpat iekļauj tiešus, neliela apjoma avīžu un periodisko izdevumu abonentus pa pastu, elektroniski vai citādi, citus tiešsaistes satura sniegšanas pakalpojumus un bibliotēku un arhīvu pakalpojumus. Avīzes un periodiskie izdevumi vairumā tiek iekļauti vispārējās nozīmes precēs.

2.10. Citi saimnieciskās darbības pakalpojumi

Tas ietver: pētniecības un attīstības pakalpojumus, profesionālos un vadībzinību pakalpojumus, tehniskos, ar tirdzniecību saistītos un citus saimnieciskās darbības pakalpojumus.

2.10.1. PĒTNIECĪBAS UN ATTĪSTĪBAS PAKALPOJUMI

Pētniecības un attīstības pakalpojumi ietver pakalpojumus, kas saistīti ar fundamentālajiem pētījumiem, lietišķajiem pētījumiem un jaunu produktu un procesu eksperimentālo izstrādi. Parasti šajā kategorijā iekļauj minētās aktivitātes dabaszinātnēs, sabiedriskajās zinātnēs un humanitārajās zinātnēs, t. sk. operētājsistēmu izstrādi, kas reprezentē tehnoloģijas progresu. Tiek iekļauti arī komerciālie pētījumi, kas saistīti ar elektroniku, farmāciju un biotehnoloģiju.

2.10.2. PROFESIONĀLIE UN VADĪBZINĪBU PAKALPOJUMI

Profesionālie un vadībzinību pakalpojumi ietver: a) juridiskos pakalpojumus, grāmatvedības, vadībzinību, vadības pakalpojumu un sabiedrisko attiecību pakalpojumus, kā arī b) reklāmas, tirgus izpētes un sabiedriskās domas aptauju pakalpojumus.

2.10.3. TEHNISKIE, AR TIRDZNIECĪBU SAISTĪTIE UN CITI SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS PAKALPOJUMI

Tie ietver: a) arhitektūras, inženierzinības, zinātniskos un citus tehniskos pakalpojumus, b) atkritumu pārstrādāšanas un attīrīšanas, lauksaimniecības un ieguves nozares pakalpojumus, c) operatīvā līzinga pakalpojumus, d) ar tirdzniecību saistītos pakalpojumus un e) citus nekur neiekļautus saimnieciskās darbības pakalpojumus.

2.11. Individuālie, kultūras un atpūtas pakalpojumi

Tie ietver audiovizuālos un saistītos pakalpojumus un citus individuālos, kultūras un atpūtas pakalpojumus.

Audiovizuālie un saistītie pakalpojumi ir pakalpojumi un attiecīgās maksas, kas saistītas ar filmu (uz filmas vai video), radio un televīzijas programmu (tiešajā ēterā vai ierakstītu) un mūzikas ierakstu izgatavošanu. Tiek iekļauta audiovizuālo un saistīto preču noma un piekļuve šifrētajiem televīzijas kanāliem (piemēram, kabeļtelevīzijas vai satelīttelevīzijas pakalpojumiem), tādu audiovizuālo preču masveida ražošana, kas tiek pirktas vai pārdotas vairākkārtējai lietošanai un tiek piegādātas elektroniski (lejupielādētas), tēlotājmākslas mākslinieku (aktieru, mūziķu, dejotāju), autoru, komponistu u. c. honorāri. Netiek iekļautas maksas vai licences reproducēt un/vai izplatīt audiovizuālās preces, jo tās tiek iekļautas citur neiekļautā maksā par intelektuālā īpašuma izmantošanu.

Citi individuālie, kultūras un atpūtas pakalpojumi ir: a) izglītības pakalpojumi, b) veselības pakalpojumi, c) kultūrvēstures un atpūtas pakalpojumi, d) citi individuālie pakalpojumi.

2.12. Citur neklasificēti valdības pakalpojumi

Šī ir atlikuma kategorija, ka ietver valdības (t. sk. starptautisko organizāciju) darījumus ar precēm un pakalpojumiem, ko nav iespējams klasificēt citos posteņos. Iekļauj visus anklāvu, piemēram, vēstniecību, konsulātu, militāro bāzu un starptautisko organizāciju darījumus (ar precēm un pakalpojumiem) ar to valstu rezidentiem, kurās atrodas šie anklāvi. Neiekļauj anklāvu darījumus ar piederības valsts rezidentiem.

3. SĀKOTNĒJIE IENĀKUMI

Sākotnējie ienākumi ir peļņa, kas institucionālajām vienībām uzkrājas par to ieguldījumu ražošanas procesā vai finanšu aktīvu nodrošināšanu, vai dabas resursu iznomāšanu citām institucionālajām vienībām. Tā ietver atlīdzību nodarbinātajiem, ieguldījumu ienākumus un citus sākotnējos ienākumus.

3.1. Atlīdzība nodarbinātajiem

Atlīdzību nodarbinātajiem uzrāda, ja darba devējs (ražojošā vienība) un nodarbinātais ir dažādu valstu rezidenti. Valstij, kurā rezidē ražojošās vienības, atlīdzība nodarbinātajiem ir kopējā atlīdzība (t. sk. darba devēju iemaksas sociālās apdrošināšanas shēmās vai privātos apdrošināšanas vai pensiju fondos) skaidrā naudā vai natūrā, ko rezidējošie uzņēmumi maksā nerezidējošiem nodarbinātajiem par darbu, ko tie paveikuši uzskaites periodā. Valstij, kurā rezidē nodarbinātie, atlīdzība ir kopējā atlīdzība skaidrā naudā vai natūrā, ko nodarbinātie saņem no nerezidējošiem uzņēmumiem par uzskaites periodā paveikto darbu. Ir svarīgi noteikt vai pastāv darba devēja un nodarbinātā darba attiecības, pretējā gadījumā maksājumu uzskatot par pakalpojumu pirkšanu.

3.2. Ieguldījumu ienākumi

Ieguldījumu ienākumi tiek gūti no rezidenta īpašumā esoša ārējā finanšu aktīva (kredīts) un, attiecīgi, nerezidenta īpašumā esoša vietējā finanšu aktīva (debets). Ieguldījumu ienākumi ietver ienākumus no pašu kapitāla (dividendes, izmaksas no kvazikorporāciju ienākumiem, reinvestēto peļņu) un parāda (procenti), un ieguldījumu ienākumiem, kas saistīti ar polišu turētājiem apdrošināšanā, pensiju shēmās un standartizētajās garantiju shēmās.

Maksājumu bilancē ieguldījumu ienākumus saskaņā ar to pamatā esošo ieguldījumu funkciju klasificē arī kā tiešās investīcijas, portfeļieguldījumus, citus ieguldījumus vai rezerves aktīvus, sadalot tos sīkāk saskaņā ar ieguldījumu veidu. Definīcijas ieguldījumu dalījumam atbilstoši funkcijām sk. finanšu kontu.

Ja peļņa un zaudējumi no (kapitāla) turējuma ir atsevišķi identificējami, tos neklasificē kā ieguldījumu ienākumus, bet kā ieguldījumu vērtības izmaiņas tirgus cenas attīstības dēļ. Neto plūsmas, kas saistītas ar procentu likmju atvasinātajiem instrumentiem, uzrāda tikai finanšu kontā pie “atvasinātajiem finanšu instrumentiem”.

3.2.1. PROCENTI

Procenti ir ieguldījumu ienākumi, ko dažu finanšu aktīvu īpašnieki, proti, noguldījumu, parāda vērtspapīru, kredītu un citu aktīvu īpašnieki, saņem par finanšu aktīvu nodošanu citas institucionālās vienības rīcībā. Procentos iekļauj arī ienākumu no speciālo aizņēmuma tiesību (SDR) turējumiem un SDR sadales.

Sākotnējo ienākumu kontā uzrāda “tīros procentus”, no “faktiskajiem procentiem” atskaitot NNFSP komponenti. Procentu ienākumus uzrāda saskaņā ar uzkrājumu principu.

3.2.2. SADALĪTIE SABIEDRĪBU IENĀKUMI

3.2.2.1. DIVIDENDES

Dividendes ir sadalītā peļņa, kas līdzdalību apstiprinošo vērtspapīru īpašniekiem piešķirta par līdzekļu nodošanu sabiedrību rīcībā. Dividendes uzrāda brīdī, kad akcijas kļūst par akcijām bez dividendēm.

3.2.2.2. IZMAKSAS NO KVAZIKORPORĀCIJU IENĀKUMIEM

Izmaksas no kvazikorporāciju (uzņēmumu bez neatkarīga juridiska statusa, kas rīkojas tā, it kā tie būtu sabiedrības, piemēram, filiāļu, nosacīto rezidenšu vienību zemes un citu dabas resursu iegādei, kuras pieder nerezidentiem, kopuzņēmumu, trastu utt.) ienākumiem ir summas, ko kvazikorporāciju īpašnieki savai lietošanai izmaksā no tiem piederošo kvazikorporāciju peļņas. Izmaksas no kvazikorporāciju ienākumiem uzrāda atbilstoši to faktiskās veikšanas brīdim.

3.2.3. ĀRVALSTU TIEŠO INVESTĪCIJU REINVESTĒTĀ PEĻŅA

Reinvestētā peļņa ir tiešo investoru daļa, ņemot vērā viņu īpašumā esošo pašu kapitālu, no peļņas, ko ārvalstu meitasuzņēmumi, saistītie uzņēmumi un filiāles nav sadalījušas kā dividendes. Tos definē kā tiešā investora daļu kopējā konsolidētajā peļņā, ko nopelnījis tiešo investīciju uzņēmums attiecīgajā pārskata periodā (pēc nodokļu, procentu un amortizācijas atskaitīšanas) mīnus dividendes, kas jāmaksā pārskata periodā, pat ja minētās dividendes attiecas uz peļņu, kas nopelnīta iepriekšējos periodos. Reinvestēto peļņu jāreģistrē laika posmā, kad tā ir nopelnīta.

3.2.4. IEGULDĪJUMU FONDU DAĻU IENĀKUMI

Ieguldījumu ienākumi, kas attiecas uz kolektīvo ieguldījumu fondu, t. sk. kopieguldījumu fondu un trastu, daļu īpašniekiem sastāv no diviem posteņiem:

3.2.4.1. DIVIDENDES (SK. 3.2.2.1.) un

3.2.4.2. REINVESTĒTĀ PEĻŅA

Ieguldījumu fondu peļņu var uzskatīt par tādu, kas tiek nodota tālāk to akcionāriem (vai apliecību turētajiem), jo tā tiek nopelnīta pašu kapitāla ieguldījumu ienākuma veidā. Ieguldījumu fondi gūst ienākumus, ieguldot no akcionāriem saņemtos līdzekļus. Akcionāru ienākumu no ieguldījumu fondiem definē kā ieguldījumu ienākumu, kas par fonda ieguldījumu portfeli nopelnīts pēc darbības izdevumu atskaitīšanas. Ieguldījumu fondu tīrā peļņa pēc darbības izdevumu atskaitīšanas pieder akcionāriem. Ja akcionāriem kā dividendes tiek sadalīta tikai daļa no neto peļņas, atlikušo peļņu uzskata par tādu, kas tika sadalīta akcionāriem un vēlāk reinvestēta.

3.2.5. IEGULDĪJUMU IENĀKUMI, KAS SAISTĪTI AR POLIŠU TURĒTĀJIEM APDROŠINĀŠANĀ, PENSIJU SHĒMĀS UN STANDARTIZĒTAJĀS GARANTIJU SHĒMĀS

Ieguldījumu ienākumi, kas attiecas uz apdrošināšanas polišu turētājiem, atbilst kopējiem sākotnējiem ienākumiem, kas saņemti no apdrošināšanas tehnisko rezervju ieguldīšanas. Rezerves ir tās, attiecībā uz kurām apdrošināšanas sabiedrība atzīst atbilstošo saistību pret polišu turētajiem.

Pensiju tiesības rodas ar definētu iemaksu sistēmu vai definētu pabalstu sistēmu palīdzību.

3.3. Citi sākotnējie ienākumi

Tiek klasificēti saskaņā ar datu sagatavošanas valsts institucionālo sektoru (valdība vai citi sektori) un ietver šādas sastāvdaļas: ražošanas un importa nodokļi, subsīdijas un rente.

3.3.1. RAŽOŠANAS UN IMPORTA NODOKĻI

Ietver šādas sastāvdaļas:

3.3.1.1. NODOKĻI PAR PRECĒM

Nodokļi par precēm tiek maksāti par preces vai pakalpojuma vienību, kas izgatavota vai tiek tirgota pāri robežām. Piemēram, PVN, importa nodevas un patēriņa nodokļi.

3.3.1.2. CITI RAŽOŠANAS NODOKĻI

Citi ražošanas nodokļi ir visi nodokļi, kas uzņēmumiem jāmaksā ražošanas veikšanas rezultātā, un ietver nodokļus, kas jāmaksā par saimnieciskās un profesionālās darbības licenci.

3.3.2. SUBSĪDIJAS

Ietver šādas sastāvdaļas:

3.3.2.1. SUBSĪDIJAS PAR PRECĒM

Subsīdijas par precēm maksā par katru saražotās preces vai pakalpojuma vienību.

3.3.2.2. PĀRĒJĀS RAŽOŠANAS SUBSĪDIJAS

Pārējās ražošanas subsīdijas veido subsīdijas, izņemot subsīdijas par precēm, ko rezidentes ražojošās vienības var saņemt ražošanas sākšanas dēļ.

3.3.3. RENTE

Rente ietver ienākumu, ko saņem par dabas resursu nodošanu nerezidenta institucionālās vienības rīcībā. Rentes piemēri ietver summas, kas jāmaksā par zemes izmantošanu minerālu un citu pazemes aktīvu iegūšanai, ka arī makšķerēšanu, mežsaimniecību un ganībām. Dabas resursu, piemēram, pazemes aktīvu nomātāju regulārie maksājumi bieži tiek raksturoti kā honorāri, bet tie tomēr ir rente.

4. OTRREIZĒJIE IENĀKUMI

Otrreizējā ienākuma konts uzrāda kārtējos pārvedumus rezidentu un nerezidentu starpā. Pārvedums ir ieraksts, kas atbilst preču, pakalpojumu, finanšu aktīvu vai citu neražotu aktīvu nodošanai no vienas institucionālās vienības otrai institucionālajai vienībai, ja nenotiek atbilstoša cita objekta ar ekonomisku vērtību nodošana. Kārtējie pārvedumi ir visi pārvedumi, kas nav kapitāla pārvedumi. Kārtējos pārvedumus klasificē saskaņā ar institucionālo sektoru, kas veic vai saņem pārvedumu pārskata sniedzējā valstī.

Valdības kārtējie pārvedumi ietver kārtējos ienākuma, īpašuma u. c. nodokļus, sociālās iemaksas, sociālos pabalstus, kārtējo starptautisko sadarbību, dažādus kārtējos pārvedumus, pievienotās vērtības nodokļa un bruto nacionālā ienākuma pašu resursus.

Citu sektoru kārtējie pārvedumi ietver kārtējos ienākuma, īpašuma u. c. nodokļus, sociālās iemaksas, sociālos pabalstus, neto nedzīvības apdrošināšanas prēmijas, nedzīvības apdrošināšanas atlīdzības un pensiju tiesību pārmaiņu korekcijas. Dažādi kārtējie pārvedumi ietver personiskos pārvedumus starp rezidentu un nerezidentu mājsaimniecībām (t. sk. strādājošo naudas pārvedumus).

4.1. Ienākuma, īpašuma u. c. nodokļi

Kārtējie ienākuma, īpašuma u. c. nodokļi starptautiskajos kontos galvenokārt ietver nodokļus, kas uzlikti ienākumiem, ko nerezidenti guvuši no sava darba vai finanšu aktīviem. Nodokļi kapitāla pieaugumam, kas rodas no nerezidentu aktīviem, arī tiek iekļauti. Nodokļus par ienākumu un finanšu aktīvu kapitāla pieaugumu parasti maksā “citi sektori” (indivīdi, sabiedrības un bezpeļņas iestādes) un saņem “valdība”.

4.2. Sociālās iemaksas

Sociālās iemaksas ir faktiskās vai netieši noteiktās iemaksas, ko mājsaimniecības veic sociālās apdrošināšanas sistēmās, lai veiktu uzkrājumus izmaksājamiem sociālajiem pabalstiem.

4.3. Sociālie pabalsti

Sociālie pabalsti ietver pabalstus, ko izmaksā no sociālās drošības un pensiju sistēmām. Tie ietver pensijas un nepensiju pabalstus tādos gadījumos kā slimība, bezdarbs, mājoklis un izglītība, un tie var būt skaidrā naudā vai natūrā.

4.4. Neto nedzīvības apdrošināšanas prēmijas

Nedzīvības apdrošināšanas prēmijas ietver gan bruto prēmijas, ko uzskaites periodā maksā polišu turētāji, lai iegūtu apdrošināšanu (saņemtās prēmijas) un prēmiju piemaksas, ko izmaksā no uz apdrošināšanas polišu turētājiem attiecināmiem ieguldījumu ienākumiem pēc tam, kad atskaitītas apdrošināšanu nokārtojušo uzņēmumu apkalpošanas maksas. Apkalpošanas maksas ir pakalpojuma pirkšana, ko veic polišu turētāji, un tās uzrāda kā apdrošināšanu. Neto prēmijas par standartizētām garantijām tiek iekļautas šajā postenī.

4.5. Nedzīvības apdrošināšanas atlīdzības

Nedzīvības apdrošināšanas atlīdzības ir summas, ko izmaksā norēķinoties par prasībām, kuru termiņš pienācis kārtējā uzskaites perioda laikā. Prasību termiņš pienāk brīdī, kad notiek notikums, kas dod pamatu spēkā esošai prasībai. Atlīdzības, ko maksā saskaņā ar standartizētām garantijām tiek iekļautas šajā postenī.

4.6. Starptautiskā sadarbība

Starptautiskā sadarbība ietver kārtējos pārvedumus skaidrā naudā vai natūrā dažādu valstu valdību starpā vai valdību un starptautisko organizāciju starpā. Daļa no starptautiskās sadarbības notiek ar Savienības iestādēm.

4.7. Dažādi kārtējie pārvedumi

Dažādi kārtējie pārvedumi skaidrā naudā vai natūrā ietver kārtējos pārvedumu mājsaimniecības apkalpojošām bezpeļņas iestādēm, kārtējos pārvedumu mājsaimniecību starpā, citus dažādus kārtējos pārvedumus, t. sk. naudas sodus, daļu no maksājumiem par loterijas biļetēm un azartspēlēm, kompensāciju izmaksas un citus.

4.7.1. PERSONISKIE PĀRVEDUMI STARP REZIDENTU UN NEREZIDENTU MĀJSAIMNIECĪBĀM

Personiskie pārvedumi starp rezidentu un nerezidentu mājsaimniecībām ietver visus kārtējos pārvedumus skaidrā naudā vai natūrā, ko rezidentu mājsaimniecības veic uz vai no nerezidentu mājsaimniecībām. Personiskie pārvedumi ietver “t. sk.” strādājošo naudas pārvedumus.

4.7.1.1. STRĀDĀJOŠO NAUDAS PĀRVEDUMI

Strādājošo naudas pārvedumi ietver personiskos pārvedumus, ko veic migrējušie rezidenti, kas jaunajās valstīs strādā nerezidentu mājsaimniecībās. Personas, kas jaunajās valstīs strādā un uzturas mazāk par vienu gadu, tiek uzskatītas par nerezidentiem, un to atlīdzība tiek uzrādīta nodarbināto atlīdzībā.

4.8. Pievienotās vērtības nodokļa un bruto nacionālā ienākuma pašu resursi

Pievienotās vērtības nodokļa un bruto nacionālā ienākuma Savienības trešie un ceturtie pašu resursi ir kārtējie pārvedumi, ko katras dalībvalsts valdība maksā Savienības iestādēm.

4.9. Pensiju tiesību pārmaiņu korekcija

Pensiju tiesību pārmaiņu korekcija ir nepieciešama, lai izskaidrotu pensiju uzskaiti pie kārtējiem pārvedumiem ar pensijas tiesību uzskaiti pie finanšu aktīviem. Pēc korekcijas tekošā konta bilance ir tāda pati, kāda tā būtu bijusi, ja sociālās iemaksas un pensiju saņemšana netiktu uzskaitīta kā kārtējie pārvedumi.

B. Kapitāla konts

Kapitāla konts iekļauj kapitāla pārvedumus un neražoto nefinanšu aktīvu iegādāšanos/realizāciju. Kapitāla pārvedumi sastāv no a) pamatlīdzekļu īpašumtiesību tālāknodošanas; b) līdzekļu tālāknodošanas, kas ir saistīta ar pamatlīdzekļu iegādāšanos vai realizāciju vai ir no tās atkarīga; un c) kreditoru veiktas saistību dzēšanas, nesaņemot pretī nekādu atlīdzību. Kapitāla pārvedumi var būt skaidrā naudā vai natūrā (tādi kā parāda atlaišana). Atšķirība starp kārtējiem pārvedumiem un kapitāla pārvedumiem praksē ir atkarīga no tā, kā pārvedumu izmanto saņēmēja valsts. Neražoto nefinanšu aktīvu iegādāšanās/realizācija iekļauj galvenokārt nemateriālos aktīvus, tādus kā patenti, noma vai citi pārvedami līgumi. Šajā kapitāla konta postenī ir jāreģistrē tikai attiecīgo aktīvu iegādāšanās/pārdošana, bet ne to izmantošana.

5.1. Neproducēto nefinanšu aktīvu bruto iegāde un atsavināšana

Neproducētie nefinanšu aktīvi ietver: a) dabas resursus, b) līgumus, nomu un licences, un c) mārketinga aktīvus (zīmolus, tirdzniecības zīmes) un nemateriālo vērtību. Neproducēto nefinanšu aktīvu iegādi un atsavināšanu uzrāda atsevišķi, bruto nevis neto. Šajā kapitāla konta postenī ir jāreģistrē tikai attiecīgo aktīvu iegādāšanās/pārdošana, bet ne to izmantošana.

5.2. Kapitāla pārvedumi

Kapitāla pārvedumi sastāv no i) pamatlīdzekļu īpašumtiesību tālāknodošanas; ii) līdzekļu tālāknodošanas, kas ir saistīta ar pamatlīdzekļu iegādāšanos vai realizāciju vai ir no tās atkarīga; un iii) kreditoru veiktas saistību dzēšanas, nesaņemot pretī nekādu atlīdzību. Kapitāla pārvedumi var būt skaidrā naudā vai natūrā (tādi kā parāda atlaišana). Atšķirība starp kārtējiem pārvedumiem un kapitāla pārvedumiem praksē ir atkarīga no tā, kā pārvedumu izmanto saņēmēja valsts.

Kārtējos pārvedumus klasificē saskaņā ar institucionālo sektoru, kas veic vai saņem pārvedumu pārskata sniedzējā valstī. Kapitāla pārvedumi ietver: kapitāla nodokļus, investīciju grantus un citus kapitāla pārvedumus.

5.2.1. KAPITĀLA NODOKĻI

Kapitāla nodokļi ietver nodokļus, ko neregulāri un reti uzliek institucionālām vienībām piederošo aktīvu vērtībai vai neto īpašumam, vai iestāžu starpā pārvesto aktīvu vērtībai. Tie ietver mantojuma nodokļus un nodokļus dāvanām personu starpā, ko uzliek labuma saņēmēja kapitālam.

5.2.2. IEGULDĪJUMU PĀRVEDUMI

Ieguldījumu pārvedumi ietver kapitāla pārvedumu skaidrā naudā vai natūrā, ko veic lai pilnībā vai daļēji finansētu fiksēto aktīvu iegādes izmaksas. Saņēmējiem ir pienākums skaidrā naudā saņemtos ieguldījumu pārvedumus izmantot bruto pamatlīdzekļu veidošanai, un pārvedumi bieži ir saistīti ar konkrētiem investīciju projektiem, piemēram, lieliem būvniecības projektiem.

5.2.3. CITI KAPITĀLA PĀRVEDUMI

Tie ietver lielus vienreizējus maksājumus, kas kompensē plašus postījumus vai smagus ievainojumus, ko nesedz apdrošināšanas polises, lielas dāvanas, mantojumus un ziedojumus, t. sk. bezpeļņas iestādēm. Šajā kategorijā iekļauj parādu atlaišanu.

5.2.3.1. PARĀDU ATLAIŠANA

Parādu atlaišana ir brīvprātīga visu parādsaistību vai to daļas atcelšana kreditora un debitora līguma ietvaros.

C. Finanšu konts un starptautisko investīciju bilance

Parasti finanšu kontā uzrāda darījumus, kas saistīti ar finanšu aktīviem un pasīviem un kas notiek rezidentu un nerezidentu starpā. Finanšu kontā darījumus uzrāda neto: finanšu aktīvu neto iegāde atbilst aktīvu iegādes un aktīvu samazinājuma starpībai.

Starptautiskā investīciju bilance (SIB) katra ceturkšņa beigās atspoguļo rezidentu finanšu aktīvus, kas ir prasības pret nerezidentiem, un rezidentu saistības pret nerezidentiem, kā arī zeltu, kas tiek turēts kā rezerves aktīvs. Aktīvu un pasīvu starpība ir SIB neto pozīcija, un tā uzrāda neto prasību vai neto saistību pret pārējo pasauli.

SIB vērtība perioda beigās izriet no pozīcijām iepriekšējā perioda beigās, darījumiem kārtējā periodā un citām pārmaiņām, kas rodas no rezidentu un nerezidentu darījumiem atšķirīgu iemeslu dēļ un kas var būt saistītas ar citām apjoma pārmaiņām un valūtas kursa svārstībām vai cenu pārmaiņām.

Atbilstoši funkcionālajam dalījumam pārrobežu finanšu darījumi un pozīcijas tiek klasificētas kā tiešās investīcijas, portfeļieguldījumi, atvasinātie finanšu instrumenti (izņemot rezerves aktīvus) un darbinieku akciju iespējas līgumi, citi ieguldījumi un rezerves aktīvi. Pārrobežu finanšu darījumus un pozīcijas iedala arī pēc instrumenta veida un institucionālā sektora.

Darījumu un pozīciju novērtēšanas pamatā ir tirgus cenas. Novērtēšana atbilstoši nominālvērtībai tiek izmantota netirgojamu instrumentu pozīcijās, proti, aizdevumiem, noguldījumiem un citiem aktīviem/pasīviem. Tomēr jebkādi darījumi ar šiem instrumentiem tiek vērtēti pēc tirgus cenas. Lai ņemtu vērā darījumu novērtēšanas pēc tirgus cenas un pozīciju novērtēšanas pēc nominālvērtības neatbilstību, pārdevējs iegrāmato citas cenu pārmaiņas pārdošanas periodā, kas atbilst nominālvērtības un darījuma vērtības starpībai, bet pārdevējs iegrāmato pretēju summu kā citas cenu pārmaiņas. Līdzīga grāmatošana notiek attiecībā uz pozīcijām un darījumiem ar tiešo investīciju kapitālu, kur pozīcijas atspoguļo pašu līdzekļus atbilstoši bilances vērtībai (sk. nākošo sadaļu).

Maksājumu bilances finanšu konts un SIB ietver kompensējošos ierakstus uzkrātajiem procentiem par attiecīgajās funkcionālajās kategorijās klasificētajiem instrumentiem.

6.1. Tiešās investīcijas

Tiešās investīcijas ir saistītas ar kādas valsts rezidentu, kuram ir kontrole vai ievērojama ietekme uz tāda uzņēmuma pārvaldību, kas ir rezidents citā valstī. Saskaņā ar starptautiskajiem standartiem (MBR6) šādas attiecības apliecina tas, ka investoram, kas ir rezidents vienā valstī, uzņēmumā, kas ir rezidents citā valstī, tieši vai netieši pieder 10 % vai vairāk balsstiesību. Pamatojoties uz šo kritēriju, tiešo investīciju sakarība var pastāvēt starp vairākiem radniecīgiem uzņēmumiem neatkarīgi no tā, vai saistība iekļauj vienu ķēdi vai vairākas ķēdes. Tā var paplašināties uz tiešajām investīcijām uzņēmuma filiālēs, apakšfiliālēs un līdzdalībniekos. Ja tiešās investīcijas ir noteiktas, visas turpmākās finanšu pārmaiņas/turējumus starp saistītajām vienībām reģistrē kā tiešo investīciju darījumus/pozīcijas.

Pašu kapitāls iekļauj pašu kapitālu meitasuzņēmumos, kā arī visas kapitāla daļas filiālēs un saistītajos uzņēmumos. Reinvestētā peļņa sastāv no kompensējoša ieraksta tiešā investora peļņas daļā, ko filiāles vai saistītie uzņēmumi nav sadalījuši kā dividendes, un meitasuzņēmumu peļņas, kas nav pārskaitīta tiešajam investoram un kas ir reģistrēta kā “ieguldījumu ienākumi” (sk. 3.2.3.).

Tiešo investīciju pašu kapitāls un parāda instrumenti tiek tālāk sadalīti atbilstoši attiecībām iestāžu starpā, kā arī saskaņā ar investīciju virzību. Tiek nošķirti trīs tiešo investīciju attiecību veidi:

a) tiešo investoru ieguldījumi tiešo investīciju uzņēmumos. Šajā kategorijā iekļauj investīciju plūsmas (un krājumus) no tiešā investora uz tā tiešo investīciju uzņēmumiem (neatkarīgi no tā, vai tie ir tieši vai netieši kontrolēti vai ietekmēti);

b) reversais ieguldījums. Šis attiecību veids attiecas uz investīciju plūsmām (un krājumiem) no tiešo investīciju uzņēmumiem uz tiešo investoru;

c) saistīto uzņēmumu starpā. Tas attiecas uz plūsmām (un krājumiem) tādu uzņēmumu starpā, kas nekontrolē un neietekmē viens otru, bet kas abi ir viena tiešā investora kontrolē vai ietekmē.

Saistībā ar tiešo investīciju pozīciju novērtēšanu līdzdalību apstiprinošie vērtspapīri, kas tiek kotēti biržā, tiek vērtēti atbilstoši tirgus cenai. Biržā nekotētu tiešo investīciju sabiedrību gadījumā līdzdalību apstiprinošos vērtspapīrus vērtē, pamatojoties uz bilances vērtību, izmantojot kopēju definīciju, kas iekļauj šādus grāmatvedības posteņus:

i) apmaksāto kapitālu (izņemot pašu akcijas un iekļaujot akciju emisijas uzcenojuma kontus);

ii) visus rezervju veidus (iekļaujot ieguldījumu pārvedumus, ja grāmatvedības pamatnostādnes tās uzskata par uzņēmumu rezervēm);

iii) nesadalīto peļņu pēc zaudējumu atskaitīšanas (iekļaujot pašreizējā gada rezultātus).

Finanšu kontā iegrāmatotie darījumi ar biržā nekotētu uzņēmumu līdzdalību apstiprinošajiem vērtspapīriem var atšķirties no pašu līdzekļiem pēc bilances vērtības, kas iegrāmatoti SIB. Šādas atšķirības iegrāmato kā citas cenu pārmaiņas.

Kā labākā prakse visām dalībvalstīm tiek ieteikts ārvalstu tiešo investīciju līdzdalību apstiprinošos vērtspapīrus un reinvestēto peļņu sākt apkopot, pamatojoties uz ārvalstu tiešo investīciju apsekojumu rezultātiem, ko veic vismaz reizi gadā (2).

6.2. Portfeļieguldījumi

Portfeļieguldījumi ietver pozīcijas un darījumus ar parāda vērtspapīriem vai līdzdalību apstiprinošajiem vērtspapīriem, izņemot tiešajās investīcijās vai rezerves aktīvos iekļautos vērtspapīrus. Portfeļieguldījumi ietver līdzdalību apstiprinošos vērtspapīrus, ieguldījumu fondu daļas un parāda vērtspapīrus, kas nav klasificēti kā tiešās investīcijas vai rezerves aktīvi. Portfeļieguldījumos neiekļauj darījumus, kas ir repo līgumi un vērtspapīru aizdošana. Portfeļieguldījumu darījumus un pozīcijas vērtē atbilstoši tirgus cenai. Portfeļieguldījumu biržā nekotētos vērtspapīros gadījumā iespējamas atšķirības darījumu un pozīciju novērtējumā līdzīgi kā gadījumā ar tiešajām investīcijām biržā nekotētās akcijās. Arī šajā gadījumā atšķirības jāiegrāmato kā citas cenu pārmaiņas.

Kopēja pieeja datu vākšanai par portfeļieguldījumiem noteikta VI pielikumā.

6.2.1. LĪDZDALĪBU APSTIPRINOŠIE VĒRTSPAPĪRI

Līdzdalību apstiprinošie vērtspapīri ir visi instrumenti, kas ir prasības pret sabiedrības vai kvazisabiedrības atlikušo vērtību pēc tam, kad apmierinātas visas kreditoru prasības. Atšķirībā no parāda vērtspapīriem līdzdalību apstiprinošie vērtspapīri parasti nenodrošina īpašniekam tiesības uz iepriekš noteiktu summu vai summu, ko nosaka, izmantojot noteiktu formulu. Līdzdalību apstiprinošie vērtspapīri ir kotētās akcijas un nekotētās akcijas.

Kotētās akcijas ir līdzdalību apstiprinoši vērtspapīri, kas tiek kotēti atzītā biržā vai cita veida otrreizējā tirgū. Nekotētās akcijas ir līdzdalību apstiprinoši vērtspapīri, kas netiek kotēti biržā.

6.2.2. IEGULDĪJUMU FONDU DAĻAS

Ieguldījumu fondu daļas emitē ieguldījumu fondi. Ja fonds ir trasta fonds, tās sauc par “apliecībām”. Ieguldījumu fondi ir kolektīvo ieguldījumu uzņēmumi, ar kuru palīdzību investori apkopo līdzekļus ieguldīšanai finanšu un/vai nefinanšu aktīvos. Ieguldījumu fondu daļām ir īpaša loma finanšu starpniecībā, jo tās ir sava veida kolektīvs ieguldījums citos aktīvos, un tādēļ tās norāda atsevišķi no citiem līdzdalību apstiprinošajiem vērtspapīriem. Turklāt atšķiras arī no tām gūtā ienākuma uzskaite, jo reinvestētā peļņa ir jānosaka netieši.

6.2.3. PARĀDA VĒRTSPAPĪRI

Parāda vērtspapīri ir tirgojami instrumenti, kas ir parāda apliecinājums. Tās ir vekseļi, obligācijas, parādzīmes, tirgojami noguldījumu sertifikāti, īstermiņa parāda vērtspapīri, nenodrošinātas parādzīmes, ar aktīviem nodrošināti vērtspapīri, naudas tirgus instrumenti, kā arī līdzīgi instrumenti, kas parasti tiek tirgoti finanšu tirgos. Parāda vērtspapīru darījumus un pozīcijas atbilstoši to sākotnējam termiņam iedala īstermiņa un ilgtermiņa vērtspapīros.

6.2.3.1. ĪSTERMIŅA PARĀDA VĒRTSPAPĪRI

Īstermiņa parāda vērtspapīri ir tādi, kas jāatmaksā pēc pieprasījuma, vai arī tie tiek emitēti ar sākotnējo termiņu līdz vienam gadam (ieskaitot). Tie parasti turētājam dod beznosacījumu tiesības saņemt noteiktu nemainīgu naudas summu norādītā datumā. Minētie instrumenti parasti ar diskontu tiek tirgoti organizētos tirgos; diskonts ir atkarīgs no procentu likmes un laika, kas palicis līdz maksājuma termiņam.

6.2.3.2. ILGTERMIŅA PARĀDA VĒRTSPAPĪRI

Ilgtermiņa parāda vērtspapīri tiek emitēti ar sākotnējo termiņu ilgāku par vienu gadu vai bez noteikta termiņa (izņemot vērtspapīrus ar atmaksu pēc pieprasījuma, kuri iekļauti īstermiņa vērtspapīros). Tie parasti turētājam dod a) beznosacījumu tiesības saņemt nemainīgu monetāro ienākumu vai līgumā noteiktu mainīgu monetāro ienākumu (procentu maksai esot neatkarīgai no debitora peļņas), un b) beznosacījumu tiesības norādītā datumā vai datumos saņemt nemainīgu naudas summu, kas ir pamatsummas atmaksa.

Darījumu reģistrācija maksājumu bilancē notiek, kad kreditori un debitori iegrāmatojuši prasību vai saistību. Darījumu reģistrē ar faktisko saņemto vai samaksāto cenu, atņemot komisijas naudu un izdevumus. Tātad vērtspapīru ar kuponu gadījumā iekļauj pēc pēdējās procentu izmaksas uzkrātos procentus, un ar diskontu emitēto vērtspapīru gadījumā iekļauj kopš emisijas uzkrātos procentus. Uzkrāto procentu iekļaušana tiek prasīta gan attiecībā uz maksājumu bilances finanšu kontu, gan attiecībā uz SIB, un šiem ierakstiem nav nepieciešams kompensējošais ieraksts to attiecīgajos ienākuma kontos.

6.3. Atvasinātie finanšu instrumenti (izņemot rezerves aktīvus) un darbinieku akciju iespējas līgumi

Atvasināto finanšu instrumentu līgums ir finanšu instruments, kas saistīts ar citu konkrētu finanšu instrumentu, rādītāju vai preci un ar kura palīdzību konkrēti finanšu riski (piemēram, procentu likmes risks, valūtas risks, kapitāla un preču cenu risks, kredītrisks utt.) var finanšu tirgos tikt tirgots atsevišķi. Šī kategorija tiek norādīta atsevišķi no citām kategorijām, jo tā saistīta ar riska nodošanu, nevis līdzekļu vai citu resursu nodrošināšanu. Atšķirībā no citām funkcionālajām kategorijām no atvasinātajiem finanšu instrumentiem negūst sākotnējo ienākumu. Neto plūsmas, kas saistītas ar procentu likmju atvasinātajiem instrumentiem, reģistrē kā atvasinātos finanšu instrumentus, nevis kā ieguldījumu ienākumus. Atvasināto finanšu instrumentu darījumi un pozīcijas tiek uzskaitītas atsevišķi no ar šiem instrumentiem saistīto pamatā esošo aktīvu vērtības. Iespējas līgumu gadījumā reģistrē pilnu prēmiju (t. i., iespējas līgumu pirkšanas/pārdošanas cenu un iekļauto maksu par pakalpojumu). Atmaksājamās drošības iemaksas ir skaidra nauda vai cits nodrošinājums, kas tiek noguldīts, lai aizsargātu darījuma partneri pret saistību neizpildes risku. Tās kā noguldījumi tiek klasificētas pie citiem ieguldījumiem (ja debitora saistības tiek iekļautas plašajā naudā) vai citos aktīvos/pasīvos. Neatmaksājamās drošības iemaksas (sauktas arī par starpību līdz tirgus vērtībai) samazina ar atvasināto instrumentu radīto finansiālo saistību, un tādēļ tās klasificē kā darījumus ar atvasinātajiem finanšu instrumentiem.

Atvasināto finanšu instrumentu vērtēšana jāizdara, pamatojoties uz tirgus vērtību. Pārmaiņas atvasināto instrumentu cenā reģistrē kā turējumu peļņu vai zaudējumus (cenu pārmaiņas). Darījumu ar atvasinātajiem finanšu instrumentiem reģistrācija notiek, kad kreditori un debitori iegrāmatojuši prasību vai saistību. Praktisko problēmu dēļ, kas saistītas ar aktīvu un pasīvu plūsmu nodalīšanu dažiem atvasinātajiem instrumentiem, visus darījumus ar atvasinātajiem finanšu instrumentiem euro zonas maksājumu bilancē reģistrē neto. Atvasināto finanšu instrumentu aktīvu un pasīvu pozīcijas SIB statistikā reģistrē bruto, izņemot tos atvasinātos finanšu instrumentus, kas iekļauti rezerves aktīvu kategorijā un ko reģistrē neto. Praktisku iemeslu dēļ iestrādātos atvasinātos instrumentus nenošķir no pamatā esošā instrumenta, ar ko tie ir saistīti.

Darbinieku akciju iespējas līgumi ir iespējas līgumi iegādāties uzņēmuma pašu kapitālu, kas uzņēmuma darbiniekiem tiek piedāvāti kā atlīdzība. Ja darbiniekiem piešķirtais akciju iespējas līgums var tikt tirgots bez ierobežojumiem finanšu tirgos, to klasificē kā atvasināto finanšu instrumentu.

6.4. Citi ieguldījumi

Citi ieguldījumi ir atlikuma kategorija, kurā iekļauj pozīcijas un darījumus, ko neiekļauj tiešajās investīcijās, portfeļieguldījumos, atvasinātajos finanšu instrumentos un darbinieku akciju iespējas līgumos vai rezerves aktīvos. Ciktāl šādas finanšu aktīvu un pasīvu klases nav iekļautas tiešajās investīcijās vai rezerves aktīvos, citi ieguldījumi ir: a) cits kapitāls, b) nauda un noguldījumi, c) aizņēmumi/aizdevumi (t. sk. SVF kredītu izmantošana un aizņēmumi no SVF), d) apdrošināšana, pensiju shēmas un standartizētās garantiju shēmas, e) tirdzniecības kredīti un avansi, f) citi aktīvi/pasīvi un g) SDR sadale (SDR turējumi ir ietverti rezerves aktīvos).

Attiecībā uz aizņēmumiem/aizdevumiem, noguldījumiem un citiem aktīviem/pasīviem, kas pārdoti ar diskontu, finanšu kontā uzrādītās darījumu vērtības var atšķirties no SIB uzrādītajām nominālvērtībām. Šādas atšķirības iegrāmato kā citas cenu pārmaiņas.

6.4.1. CITS KAPITĀLS

Cits kapitāls ietver pašu kapitālu, kas nav vērtspapīru veidā, un tādēļ nav iekļauts portfeļieguldījumos. Dalība dažu starptautisko organizāciju kapitālā nav vērtspapīru veidā un tādēļ tiek klasificēta kā cits kapitāls.

6.4.2. NAUDA UN NOGULDĪJUMI

Nauda un noguldījumi ietver naudu apgrozībā un noguldījumus. Noguldījumi ir standartizēti, netirgojami līgumi, ko parasti piedāvā noguldījumu pieņēmējas iestādes, kas kreditoram ļauj noguldīt un vēlāk izņemt mainīgu naudas daudzumu. Noguldījumi parasti ir saistīti ar debitora garantiju atdot ieguldītājam pamatsummu.

Atšķirība starp “aizņēmumiem/aizdevumiem” un “skaidru naudu un noguldījumiem” pamatojas uz to, kas ir aizdevējs. Tas nozīmē to, ka – aktīvu pusē – nauda, ko rezidentu naudas tirgus sektors piešķīris nerezidentu bankām, jāklasificē kā “noguldījumi”, bet nauda, ko rezidentu naudas tirgus sektors piešķīris nerezidentu iestādēm, kas nav bankas, jāklasificē kā “aizņēmumi/aizdevumi”. Pasīvu pusē nauda, ko saņēmušas rezidentes iestādes, kas nav monetārās finanšu iestādes (MFI), vienmēr jāklasificē kā “aizņēmumi/aizdevumi”. Šī atšķirība nozīmē to, ka visi darījumi, kuros iesaistītas rezidentes MFI un nerezidentes bankas, jāklasificē kā “noguldījumi”.

6.4.3. AIZŅĒMUMI/AIZDEVUMI

Aizņēmumi/aizdevumi ir finanšu aktīvi, kas a) rodas, kreditoram aizdodot līdzekļus tieši debitoram, un ko b) apliecina dokumenti, kas nav tirgojami. Šī kategorija ietver visus aizņēmumus/aizdevumu, t. sk. hipotēkas, finanšu līzingu un repo veida darījumus. Ar visiem repo veida darījumiem, t. i., pārdošanas ar atpirkšanu līgumiem, pārdošanas/atpirkšanas darījumiem un vērtspapīru aizdošanu (ar skaidru naudu kā nodrošinājumu), rīkojas kā ar nodrošinātiem aizdevumiem, nevis kā ar tiešu vērtspapīru pirkšanu/pārdošanu, un tos reģistrē pozīcijā “citi ieguldījumi” rezidenta sektorā, kas veic darījumu. Šāda rīcība, kas arī atbilst banku un citu finanšu sabiedrību praksei, ir paredzēta, lai precīzāk atspoguļotu aiz šiem finanšu instrumentiem esošos ekonomiskos motīvus.

6.4.4. APDROŠINĀŠANA, PENSIJU SHĒMAS UN STANDARTIZĒTĀS GARANTIJU SHĒMAS

Tas ietver: a) nedzīvības apdrošināšanas tehniskās rezerves, b) dzīvības apdrošināšanu un gada rentes tiesības, c) pensijas tiesības, pensiju fondu prasības pret pensiju pārvaldītājiem un tiesības uz nepensiju fondiem, un d) uzkrājumi standartizēto garantiju prasībām.

6.4.5. TIRDZNIECĪBAS KREDĪTI UN AVANSI

Tirdzniecības kredīti un avansi ir finanšu prasības, kas rodas preču un pakalpojumu sniedzējiem, izsniedzot kredītu saviem klientiem tieši, un avansi par vēl nepabeigtu vai vēl neuzsāktu darbu, klientiem veicot priekšapmaksu par precēm un pakalpojumiem, kas vēl nav sniegti. Tirdzniecības kredīti un avansi rodas, ja samaksa par precēm un pakalpojumiem netiek veikta reizē ar preces īpašumtiesību maiņu vai pakalpojuma sniegšanu.

6.4.6. CITI AKTĪVI/PASĪVI

Šajā kategorijā ir aktīvi vai pasīvi, kas netiek iekļauti tirdzniecības kredītos un avansos vai citos instrumentos. Tā ietver finanšu aktīvus un pasīvus, kas ir atbilstošie posteņi darījumos, kuros atšķiras darījumu noslēgšanas un attiecīgo maksājumu veikšanas laiks. Tas ietver nodokļu saistības, vērtspapīru pirkšanu un pārdošanu, vērtspapīru aizdošanas maksa, zelta aizdevumu maksa, darba samaksa, dividendes, uzkrātās, bet vēl nesamaksātās sociālās iemaksas.

6.4.7. SDR SADALE

SDR sadali SVF dalībvalstīm kā saņēmēja saistības uzrāda pie SDR “citos ieguldījumos” ar atbilstošo ierakstu pie SDR “rezerves aktīvos”.

6.5. Rezerves aktīvi

Rezerves aktīvi ir ārējie aktīvi, ko kontrolē monetārās iestādes un kas tām viegli pieejami, lai nodrošinātu maksājumu bilances finansēšanas vajadzības, intervences valūtas tirgū kursa pārvaldības nolūkā un citiem mērķiem (piemēram, stiprinātu uzticību valūtai un tautsaimniecībai, vai būtu par pamatu ārvalstu aizņēmumiem). Rezerves aktīviem jābūt aktīviem ārvalstu valūtā, prasībām pret nerezidentiem un tiem jābūt reāli esošiem aktīviem. Rezerves aktīvos neietver iespējamos aktīvus. Rezerves aktīvu jēdziena pamatā ir tas, ka monetārās iestādes tos “kontrolē” un ka tie šīm iestādēm “ir viegli pieejami”.

Euro zonas rezerves aktīvus veido Eurosistēmas rezerves aktīvi, t. i., ECB rezerves aktīvi un euro zonas nacionālo centrālo banku (NCB) turētie rezerves aktīvi.

Rezerves aktīvi i) ir Eurosistēmas monetārās iestādes, t. i., ECB vai euro zonas NCB, efektīvā kontrolē; un ii) tie ir Eurosistēmas turētas ļoti likvīdas, tirgojamas un kredītspējīgas prasības pret ārpus euro zonas valstu rezidentiem, kas denominētas konvertējamās valūtās, kas nav euro, kā arī zelts, rezerves pozīcijas SVF vai speciālās aizņēmuma tiesības (SDR).

Šī definīcija skaidri nosaka, ka prasības ārvalstu valūtā pret euro zonas rezidentiem un prasības euro pret ārpus euro zonas valstu rezidentiem nevar uzskatīt par rezerves aktīviem ne valstu, ne euro zonas līmenī. Līdzīgi centrālo valdību un/vai finanšu ministriju ārvalstu valūtu pozīcijas neiekļauj euro zonas rezerves aktīvu definīcijā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību institucionālajiem noteikumiem.

ECB rezerves aktīvus apkopo saskaņā ar Eiropas Centrālo banku sistēmas Statūtu 30. pantu un uzskata par tādiem, kas ir tiešā un efektīvā ECB kontrolē. Ciktāl nenotiek īpašumtiesību tālāknodošana, NCB paturētie rezerves aktīvi ir to tiešā un efektīvā kontrolē, un tos uzskata par katras atsevišķas NCB rezerves aktīviem.

Eurosistēmas rezervju statistiku apkopo uz bruto pamata, nekompensējot ar rezervēm saistītās saistības, izņemot rezervju aktīvus, kas iekļauti “atvasināto finanšu instrumentu” apakškategorijā un ko reģistrē uz neto pamata.

Novērtēšana pamatojas uz tirgus cenām, izmantojot i) darījumiem dominējošās tirgus cenas laikā, kad darījums notiek; un ii) turējumiem vidējās tirgus slēgšanas cenas attiecīgā laika posma beigās. Dominējošās tirgus cenas laikā, kad darījums notiek, un vidējās tirgus slēgšanas cenas atsauces laika posma beigās attiecīgi izmanto, lai ārvalstu valūtā denominēto aktīvu darījumus un turējumus konvertētu euro.

Uzskats, ka ārvalstu valūtas likviditāte, kas netiek iekļauta maksājumu bilances un starptautisko investīciju bilances statistikas rezerves aktīvu postenī, arī var būt svarīgs rādītājs valsts spējai pildīt saistības ārvalstu valūtā, kļuvis plašāk izplatīts un iekļauts arī SVF Speciālajā datu izplatīšanas standartā. Lai aprēķinātu ārvalstu valūtas likviditāti, dati par bruto rezervēm jāpapildina ar informāciju par citiem ārvalstu valūtas aktīviem un ar rezervēm saistītajām saistībām. Attiecīgi mēneša datus par Eurosistēmas (bruto) rezerves aktīviem papildina ar informāciju par citiem ārvalstu valūtas aktīviem un iepriekš noteiktiem un iespējamiem īstermiņa neto samazinājumiem bruto rezerves aktīvos, ko klasificē pēc atlikušā termiņa. Turklāt ceturkšņa intervālos ir vajadzīga arī valūtas iedalīšana bruto rezerves aktīvos, kas denominēti SDR valūtās (kopā) un citās valūtās (kopā).

6.5.1. MONETĀRAIS ZELTS

Monetārais zelts ir zelts, kas pieder monetārajām iestādēm (vai citām iestādēm, kas ir monetāro iestāžu efektīvā kontrolē) un kas tiek turēts kā rezerves aktīvs. Tas ietver zeltu un neasignēta zelta kontus nerezidentu iestādēs, kas dod tiesības pieprasīt zelta piegādi.

Monetārā zelta turējumiem jāpaliek nemainīgiem visos atgriezeniskos darījumos ar zeltu (zelta mijmaiņas darījumos, repo darījumos, aizdevumos un noguldījumos).

6.5.1.1. Zelts ir zelta monētas vai stieņi, kuru tīrība ir vismaz 995. daļas no 1 000, t. sk. zelts, kas tiek turēts asignēta zelta kontos).

6.5.1.2. Neasignēta zelta konti ir prasība pret konta operatoru veikt zelta piegādi. Attiecībā uz šiem kontiem konta nodrošinātājam ir īpašumtiesības uz asignētā materiālā zelta rezervju bāzi, un tas kontu turētājiem piešķir zeltā denominētas prasījuma tiesības. Neasignēta zelta kontus, ko neklasificē kā monetāro zeltu, iekļauj naudas un noguldījumu postenī pie citiem ieguldījumiem.

6.5.2. SDR

SDR ir starptautiskie rezerves aktīvi, ko SVF izveidojis un dalībvalstīm piešķīris pastāvošo oficiālo rezervju papildināšanai. SDR turējumi ir tikai SVF dalībvalstu monetārajām iestādēm un ierobežotam skaitam starptautisko finanšu iestāžu, kas ir SDR pilnvarotās turētājas.

6.5.3. REZERVES POZĪCIJA SVF

Šeit iekļauta a) “rezerves kvota”, t. i., ārvalstu valūtas, t. sk. SDR, summas, ko dalībvalsts var īsā laikā saņemt no SVF; un b) SVF parādi saskaņā Vispārējo resursu konta kredīta līgumu, kas brīvi pieejami dalībvalstij.

6.5.4. PĀRĒJIE REZERVES AKTĪVI

Tie ietver naudu un noguldījumus, vērtspapīrus, atvasinātos finanšu instrumentus un pārējās prasības. Noguldījumi ir noguldījumi, kas pieejami pēc pieprasījuma. Vērtspapīri ietver nerezidentu emitētas likvīdas un tirgojamas akcijas un parāda vērtspapīrus, t. sk. ieguldījumu fondu daļas vai apliecības. Atvasinātos finanšu instrumentus rezerves aktīvos iekļauj tikai tad, ja rezerves aktīvu pārvaldību saistītie atvasinātie instrumenti ir šādu aktīvu novērtēšanas neatņemama sastāvdaļa. Pārējās prasības ir kredīti nerezidentu nebankām, ilgtermiņa aizdevumi SVF Trasta kontam un citi finanšu aktīvi, kas nav iekļauti iepriekšējos posteņos, bet kas atbilst rezerves aktīvu definīcijai.

2. Mēneša maksājumu bilance

Mēneša datu apkopošana par dažiem tekošā konta un kapitāla konta posteņiem ir īpaši sarežģīta datu vākšanas sistēmās, kas galvenokārt izmanto apsekojumus un pārskatu tiešo sniegšanu. Jo īpaši posteņos pakalpojumi, atlīdzība nodarbinātajiem, reinvestētā peļņa (3), citi sākotnējie ienākumi, otrreizējie ienākumi un kapitāla konta posteņos visi dati vai lielākā daļa datu, ko parasti izmanto ceturkšņa maksājumu bilances sagatavošanai, t. sk. informācija no administratīvajiem datu avotiem, var nebūt pieejami mēneša intervālos vai var būt nepilnīgi.

Savukārt mēneša dati par posteni preces ir pieejami ārējās tirdzniecības statistikā, piem., ātro aplēšu veidā. Tomēr arī attiecībā uz precēm mēneša dati ne vienmēr var būt pieejami savlaicīgi, bet ātrās aplēses var būt nepilnīgas.

Ņemot vērā datu apkopošanas izmaksas un pienākumu slogu respondentiem, pastāv plaši izplatīta un bieži izmantota prakse, izmantot laikrindu modeļus vai netiešo aplēšu metodes, lai uzlabotu savāktos mēneša datus par šiem tekošā konta un kapitāla konta posteņiem.

3. Klasifikācija pēc institucionālā sektora

Euro zonas kopsavilkuma rādītāju iedalījums pēc sektora ietver centrālās bankas, pārējās MFI – kredītiestādes un krājaizdevu sabiedrības, izņemot centrālās bankas, un naudas tirgus fondus, valdību un citus sektorus – finanšu sabiedrības, kas nav MFI, un nefinanšu sabiedrības, mājsaimniecības un mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas organizācijas. Šie institucionālie sektori atbilst ESA 2010 definīcijām. Euro zonas statistikas “monetāro iestāžu” sektors sastāv no Eurosistēmas.

(1) COM(2010) 774 galīgā redakcija.

(2) Jāpārtrauc šāda prakse: i) atļaut ziņotājiem izvēlēties novērtēšanas kritērijus (tirgus vērtība vai bilances vērtība); ii) piemērot nepārtrauktās inventarizācijas metodi/maksājumu bilances pārmaiņu uzkrāšanu krājumu aprēķināšanai.

(3) Reinvestēto peļņu aprēķinot uz gada apsekojumu bāzes, pamatā esošie dati arī var nebūt pieejami ceturkšņa intervālos, šādā gadījumā sagatavojot aplēsi.