ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(9)

Neatkarīgi no tā, ka spriedumu Gottardo lietā vienoti piemēro atsevišķos gadījumos, spēkā esošie divpusējie līgumi principā būtu jāpārskata. Attiecībā uz iepriekš noslēgtiem līgumiem LESD 351. pantā teikts, ka “attiecīgā dalībvalsts vai attiecīgās dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai novērstu konstatēto nesaderību”, savukārt Līguma par Eiropas Savienību 4. panta 3. punktā ir noteikts, ka “dalībvalstis veic visus vajadzīgos vispārējos un īpašos pasākumus, lai nodrošinātu to pienākumu izpildi, kas izriet no Līgumiem vai no Savienības iestāžu aktiem”.
(6)

Attiecībā uz fizisko aktivitāšu līmeni pastāv būtiskas atšķirības starp dalībvalstīm. Lai gan dažās no tām ir gūti ievērojami panākumi to iedzīvotāju īpatsvara palielināšanā, kuri veic fiziskās aktivitātes minimālajā ieteicamajā līmenī, daudzās citās dalībvalstīs panākumu nav vai situācija ir pat pasliktinājusies. Pašreizējai politikai līdz šim nav bijusi izšķiroša ietekme fizisko aktivitāšu trūkuma novēršanā Savienībā kopumā. Ļoti daudz var mācīties no veiksmīgām pieejām HEPA politikas izstrādē un īstenošanā.
(10)

Pamatojoties uz konverģences programmas izvērtējumu atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1466/97, Padome uzskata, ka programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomiskais scenārijs ir ticams. Scenārijs, kas 2013. gadā paredz 0,7 % un 2014. gadā 1,6 % IKP pieaugumu, lielā mērā saskan ar Komisijas dienestu 2013. gada pavasara prognozes rādītājiem – 0,7 % un 1,7 %. Konverģences programmā ir izklāstīta budžeta stratēģija, kuras mērķis ir novērst pārmērīgo deficītu un līdz 2013. gadam izpildīt Dānijas vidējā termiņa mērķi (VTM) nepārsniegt strukturālo deficītu 0,5 % apmērā no IKP, tādējādi atspoguļojot pakta mērķus. Konverģences programma ir vērsta uz vispārējās valdības budžeta deficītu 1,7 % apmērā no IKP 2013. gadā un 1,8 % apmērā no IKP 2014. gadā, kas atbilst Komisijas ierosinātajam pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras (EDP) termiņam. Pamatojoties uz strukturālās budžeta bilances aprēķiniem, gada vidējie fiskālie pasākumi 2011.-2013. gadā atbilst Padomes sniegtajiem ieteikumiem saistībā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru. Konverģences programmā tiek lēsts, ka neto diskrecionārie pasākumi ļaus sasniegt konsolidāciju, kura kopumā atbilstu ieteikumam, kas sniegts saskaņā ar EDP. Tiek lēsts, ka valdības reālie izdevumi (ieskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus) 2013. gadā nepieaugs un 2014. gadā pieaugs par 0,4 %, kas abus gadus atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktā noteiktajam izdevumu kritērijam. Valsts finanšu sistēma kopumā ir stabila, un valsts jau ir sasniegusi savu VTM. Tomēr, tā kā Dānijas sabiedrība noveco un tajā pastāv vērienīga rīcībpolitika labklājības jomā, Dānijai ir būtiski saglabāt stabilu un ilgtspējīgu fiskālās politikas sistēmu un noturēt deficītu zem Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % apmērā no IKP.
(7)

Valstis konvencijās par nodokļu dubulto uzlikšanu bieži apņemas neuzlikt nodokli konkrētiem ienākumu posteņiem. Paredzot šādu režīmu, tās var ne vienmēr ņemt vērā to, vai šie posteņi ir apliekami ar nodokli konvencijas otrā līgumslēdzējā pusē, un tādējādi arī to, vai pastāv nodokļu dubultās neuzlikšanas risks. Šāds risks var rasties arī, ja dalībvalstis vienpusēji atbrīvo no nodokļa ārvalstīs gūtos ienākumus neatkarīgi no tā, vai tiem uzliek nodokli to izcelsmes valstī. Ir svarīgi šajā ieteikumā izskatīt abas situācijas.
(10)

Pamatojoties uz konverģences programmas izvērtējumu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, Padome uzskata, ka minētās programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomiskais scenārijs ir ticams. Tas kopumā atbilst Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozei par 2012. un 2013. gadu. Konverģences programmā izklāstītās budžeta stratēģijas mērķis ir līdz 2012. gadam novērst pārmērīgo budžeta deficītu, kā ieteikusi Padome, un pēc tam virzīties uz vidēja termiņa budžeta mērķa (VTM) sasniegšanu. Konverģences programmā apstiprināts iepriekšējais VTM, proti, strukturāls vispārējās valdības pārpalikums 0,5 % apmērā no IKP, pienācīgi atspoguļojot Stabilitātes un izaugsmes pakta prasības, un izklāstīta konsolidācija vismaz par vienu procentpunktu gadā, plānojot nodrošināt līdzsvarotu budžetu līdz 2015. gadam. Lai gan budžeta plāni atbilst savlaicīgai pārmērīga budžeta deficīta novēršanai, gaidāms, ka vidējie gada fiskālie pasākumi 2010.–2012. gadā, pamatojoties uz (pārrēķinātu) strukturālo budžeta bilanci (5), būs mazāk nekā 2,25 % apmērā no IKP, kā Padome pieprasījusi 2010. gada 16. februāra ieteikumā. Plānotā gada virzība uz VTM sasniegšanu gados pēc pārmērīgā budžeta deficīta novēršanas nedaudz pārsniedz 0,5 % no IKP strukturālā izteiksmē, tas ir, Stabilitātes un izaugsmes paktā noteikto kritēriju. Plānotā valsts izdevumu pieauguma rādītājs, ņemot vērā diskrecionāros ieņēmumu pasākumus, atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktā noteiktajam izdevumu kritērijam 2013. un 2014. gadā, bet ne 2015. gadā. Prognozēts, ka vispārējās valdības parāds saglabāsies mazāks par 60 % no IKP konverģences programmas laikposmā, palielinoties gandrīz līdz 41 % no IKP 2013. gadā, saskaņā ar Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozi, turpretim konverģences programmā paredzēts, ka līdz 2015. gadam parāds samazināsies aptuveni līdz 35 %. Notiek budžeta plānošanas un izpildes reforma, bet valdībai vēl jāapstiprina ierosinātie tiesību akti. Šie tiesību akti uzlabotu fiskālās sistēmas pārskatatbildību, izveidojot neatkarīgu struktūru, un pastiprinātu noteikumus par valsts kases rezervēm.
(10)

Pamatojoties uz stabilitātes programmas izvērtējumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punktu, Padome uzskata, ka minētās programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomiskais scenārijs laikposmam no 2012. līdz 2013. gadam ir ticams un minētajā programmā paredzētais IKP pieaugums atbilst Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozēm. Arī prognozes 2014. un 2015. gadam ir reālistiskas, jo tajās paredzētais IKP pieaugums ir ievērojami mazāks nekā laikā pirms krīzes un mazāks nekā atlabšanas laikā 2010.–2011. gadā. Somijas stabilitātes programmas galvenais budžeta mērķis ir samazināt centrālās valdības budžeta deficītu, ierobežojot izdevumus un palielinot ieņēmumus. Centrālās valdības budžets ir galvenais vispārējās valdības budžeta deficīta avots, tāpēc tā stāvokļa uzlabošana veicinās vispārējās valdības budžeta līdzsvarošanu. Vidēja termiņa budžeta mērķis (VTM) – pārpalikums 0,5 % no IKP strukturālā izteiksmē – pienācīgi atspoguļo Stabilitātes un izaugsmes pakta prasības. Pamatojoties uz (pārrēķināto) strukturālo budžeta bilanci (5), Somija 2011. gadā ir izpildījusi VTM, bet varētu nedaudz novirzīties no tā laikā no 2012. līdz 2015. gadam. Valsts izdevumu pieauguma temps, ņemot vērā diskrecionārus ieņēmumu pasākumus, atbilst Stabilitātes un izaugsmes pakta izdevumu kritērijam visos gados, izņemot 2015. gadu. Stabilitātes programmas mērķis ir līdz 2015. gadam līdzsvarot vispārējās valdības budžetu un no 2016. gada panākt pārpalikumu. Parāda attiecība ir ievērojami zem 60 % no IKP, un saskaņā ar Stabilitātes programmu 2014. gadā tā sasniegs augstāko punktu – gandrīz 52 % no IKP – un pēc tam sāks kristies. Somijā joprojām pastāv ievērojama publisko finanšu ilgtspējības nepietiekamība, un tas galvenokārt izriet no apgādājamo īpatsvara straujas pasliktināšanās, ko izraisa sabiedrības novecošana. Publisko finanšu ilgtspējības nepietiekamība ir rūpīgi jāpārrauga un attiecīgi jākoriģē pasākumi. Somijas fiskālā sistēma ir piesaistīta daudzgadu izdevumu maksimālajām robežvērtībām, tomēr municipālajā sektorā tās pašlaik nepiemēro.
2.

Pamatojoties uz darbības izvērtēšanas iestādes novērtējuma ziņojumā ietvertajiem ieteikumiem, Komisija uzskata, ka: a) kapacitātes mērķi, ko savos valsts plānos noteikušas Grieķija, Spānija, Austrija, Polija un Apvienotā Karaliste, neatbilst Eiropas Savienības mēroga mērķiem un pienācīgi nesekmē to sasniegšanu; b) kapacitātes mērķis, ko Centrāleiropas funkcionālā gaisa telpas bloka (FABEC) plānā noteikušas Beļģija, Vācija, Francija, Luksemburga un Nīderlande, neatbilst Eiropas Savienības mēroga mērķiem un pienācīgi nesekmē to sasniegšanu; c) izmaksu efektivitātes mērķi, ko savos valsts plānos noteikušas Bulgārija, Čehija, Vācija, Igaunija, Īrija, Spānija (kontinentālajai maršruta maksājumu zonai), Francija, Itālija, Kipra, Latvija, Ungārija, Malta, Austrija, Portugāle, Somija, Rumānija, Slovēnija, Slovākija, Zviedrija un Apvienotā Karaliste, neatbilst Eiropas Savienības mēroga mērķiem un pienācīgi nesekmē to sasniegšanu.
(11)

Sabiedrības novecošanās ilgtermiņa ietekme uz valsts izdevumiem ir ievērojami lielāka nekā vidēji Savienībā, to galvenokārt rada ļoti liels prognozētais pensiju izdevumu kā daļas no IKP pieaugums nākamajās desmitgadēs. Kā apstiprina Komisijas dienestu 2009. gada ziņojums par ilgtspējību, pieejamie indikatori liecina par lieliem riskiem valsts finanšu ilgtspējībai, kas papildus budžeta konsolidācijai jārisina, izmantojot pensiju un veselības aprūpes sistēmas reformu. Grieķijas pensiju sistēma cieš no vairākām problēmām, tostarp no fakta, ka tās tvērums ir sadrumstalots. Lai gan pabalstu vidējais līmenis Grieķijā ir viens no augstākajiem Savienībā, kas negatīvi ietekmē vēlmi strādāt, un tas īpaši izpaužas kā vecāka gadagājuma cilvēku zemais nodarbinātības līmenis, tomēr Grieķijā ir arī viens no augstākajiem nabadzības līmeņiem vecāka gadagājuma cilvēku vidū. Ir arī problēmas ar agrīnas pensionēšanas shēmām, kas nodrošina alternatīvus, tomēr dārgus, pensionēšanās ceļus. Jāreformē arī veselības aprūpes sistēma, jo īpaši, lai ievērojami uzlabotu tās efektivitāti un pārvaldību, jo minētie aspekti daudzkārt ir bijuši cēlonis budžeta pārtēriņiem. Darba tirgus reformām būtu jāatbalsta pieaugošais darbaspēka nodrošinājums, lai palielinātu iemaksu bāzi.
(8)

Shēmas, saskaņā ar kurām direktoriem atlīdzību izmaksā akcijās, akciju opcijās vai citās tiesībās iegūt akcijas vai saņemt atlīdzību, pamatojoties uz akciju cenu svārstībām, ir labāk jāsaista ar darba rezultātiem un sabiedrības ilgtermiņa vērtības radīšanu. Tādēļ akcijām jāpiemēro attiecīgs galīgo tiesību iegūšanas periods un uz to jāattiecina ar darba rezultātiem saistīti nosacījumi. Akciju opcijas un tiesības iegūt akcijas vai saņemt atlīdzību, pamatojoties uz akciju cenu svārstībām, nevar tikt izmantotas noteiktu laika posmu, un uz tiesībām tās izmantot jāattiecina ar darba rezultātiem saistīti nosacījumi. Lai turpmāk novērstu to direktoru interešu konfliktu, kuriem ir sabiedrības akcijas, jāpieprasa, lai šie direktori daļu no savām akcijām saglabā līdz savu pilnvaru termiņa beigām.
(1)

Nīderlandē no 2006. gada janvāra tiks veikta reforma veselības aprūpes apdrošināšanas sistēmā. Jauna obligātās sociālās apdrošināšanas pamata shēma attieksies uz lielu daļu visu iedzīvotāju veselības aprūpes, un paredzams, ka apmēram 37,5 % no kopējā iedzīvotāju skaita būs jāpārorientējas no privātajām apdrošināšanas shēmām uz jauno sociālās apdrošināšanas shēmu (turpmāk tekstā – “reforma”).
1.

Dalībvalstīm 2005. gadā ieteicams īstenot saskaņotu pārbaužu programmu, kuras mērķis ir pārbaudīt: a) mikotoksīnu (aflatoksīns B1, okratoksīns A, zearalenons, deoksinivalenols un fuminozīni) līmeni barībā, nosakot analīzes metodes; paraugi jāņem gan izlases veidā, gan pēc mērķa metodes; mērķa metodes gadījumā paraugi jāņem no tādiem barības materiāliem, kuru gadījumā ir aizdomas, ka tie satur augstāku mikotoksīnu koncentrāciju, piemēram, graudaugiem, eļļas augiem vai augļiem, to produktiem un blakusproduktiem, kā arī no barības vielām, kas ilgstoši uzglabātas vai garāku ceļa posmu transportētas pa jūru; aflatoksīna B1 gadījumā uzmanība jāpievērš arī kombinētajai barībai, kas paredzēta piena lopiem, kas nav piena liellopi; par pārbaužu rezultātiem jāziņo, izmantojot I pielikumā iekļauto paraugu; b) antibiotiku, kokcidiostatu un/vai histomonostatu klātbūtni, kurus neatkarīgi no tā, vai tos atļauts vai nav atļauts lietot kā noteiktu dzīvnieku sugu un kategoriju barības piedevas, bieži lieto neārstnieciskajos premiksos un kombinētajā barībā, kur šos medikamentus nav atļauts lietot; šādu pārbaužu mērķis ir atklāt šo medikamentu klātbūtni premiksos un kombinētajā barībā, ja kompetentā iestāde uzskata, ka pastāv iespēja atklāt pārkāpumus; par pārbaužu rezultātiem jāziņo, izmantojot II pielikumā iekļauto paraugu; c) ierobežojumu īstenošanu dzīvnieku izcelsmes barības produktu ražošanā un lietošanā, kā noteikts III pielikumā; d) vara un cinka līmeņus kombinētajā cūku barībā saskaņā ar IV pielikumu.
25)

šādi groza 90. pantu: a) ar šādu virsrakstu aizstāj virsrakstu: “Pamatsumma, kupons un citi atbilstošo kredītprasību elementi”; b) panta a) punktā pēc semikola svītro vārdu “un”; c) ar šādu punktu aizstāj b) punktu: “b) tām ir procentu likme, kas ir viena no šādām: i) nulles kupona; ii) fiksēta; iii) mainīga, t. i., piesaistīta atsauces procentu likmei un ar šādu struktūru: kupona procentu likme = atsauces procentu likme ± x, ja f ≤ kupona procentu likme ≤ c, kur: — atsauces procentu likme konkrētajā brīdī atbilst tikai vienam no tālāk minētajiem lielumiem: — euro naudas tirgus procentu likmei, ko nodrošina centrālā banka vai ko sniedz administrators, kurš atrodas Savienībā un ir iekļauts Regulas (ES) 2016/1011 36. pantā minētajā reģistrā, piemēram, €STR (t. sk. saliktajai vai vidējai dienas €STR), Euribor vai līdzīgiem indeksiem, — nemainīga termiņa mijmaiņas darījumu procentu likmei, piemēram, CMS, EIISDA, EUSA, — vienas euro zonas valdības obligācijas peļņas likmei vai vairāku šādu obligāciju indeksam; — f (zemākā procentu likme) un c (augstākā procentu likme), ja tādas ir, ir vai nu iepriekš iniciēšanas brīdī noteikti skaitļi, vai arī tie var mainīties kredītprasības darbības laikā; tās var sākt piemērot arī pēc kredītprasības iniciēšanas; — x (marža);”; d) iekļauj šādu ba) apakšpunktu: “ba) to kupona struktūra (neatkarīgi no tā, vai tā ir fiksētas vai mainīgas procentu likmes kredītprasība) var ietvert maržu, kas vai nu ir iepriekš noteikta iniciēšanas brīdī, vai var mainīties kredītprasības darbības laikā. Maržas maiņas gadījumā kupona struktūras atbilstības novērtējumu veic, balstoties uz atlikušo kredītprasības darbības laiku; un”; e) ar šādu tekstu aizstāj c) apakšpunktu: “c) to pašreizējais kupons nerada negatīvu naudas plūsmu vai pamatsummas maksājuma samazinājumu. Ja pašreizējā maksājumu uzkrāšanās periodā kupona struktūra rada negatīvu ar kuponu saistīto naudas plūsmu, kredītprasība pārstāj būt atbilstoša kupona procentu likmes pārskatīšanas brīdī. Tā var atkal kļūt atbilstoša ar jauna maksājumu uzkrāšanās perioda sākumu, kad ar kuponu saistītā naudas plūsma vairs nav negatīva, ar nosacījumu, ka tā atbilst visām pārējām prasībām.”;
11.

Izmaiņas IF pārskatu sniedzēju sektorā saistībā ar izmaiņām ieguldījumu politikā (piemēram, kapitāla fondu pārveidošanos par jauktajiem fondiem) ieraksta kā finanšu darījumu, nevis kā pārklasificēšanu. Tas izriet no fakta, ka ieguldītājiem pirms izmaiņām ir jāvienojas par jebkādām izmaiņām ieguldījumu politikā, un tāpēc tās uzskata par aktīvu lēmumu par ieguldījumiem. NCB var pieļaut atkāpi no šīs standarta pieejas un sniegt datus par pārklasificēšanas korekciju vienīgi tad, ja tai ir ex ante informācija par to, ka politikas pārmaiņas nenotika ieguldītāju apzināta lēmuma rezultātā.
(1)

Datu apmaiņa skaidrās naudas pakalpojumiem (Data Exchange for Cash Services – DECS) ir ar Pamatnostādni ECB/2012/16 (1) izveidota saskarne, lai pastiprinātu skaidrās naudas darījumu efektivitāti un tālāk saskaņotu skaidrās naudas darījumus starp dalībvalstu, kuru valūta ir euro, nacionālajām centrālajām bankām (NCB) un to klientiem euro zonā. Tā kā šobrīd piedāvātie NCB skaidrās naudas pakalpojumi ir lielā mērā atšķirīgi, DECS nodrošina savstarpējās datu apmaiņas iespēju skaidrās naudas pārrobežu darījumiem un liela apmēra euro banknošu pārvedumiem to NCB starpā, kuras izmanto dažādas skaidrās naudas pārvaldības sistēmas.
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 333/82

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PAMATNOSTĀDNE

(2013. gada 26. septembris),

ar ko groza Pamatnostādni ECB/2012/27 par Eiropas automatizēto reālā laika bruto norēķinu sistēmu (TARGET2)

(ECB/2013/37)

(2013/750/ES)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 127. panta 2. punkta pirmo un ceturto ievilkumu,

ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 3.1. pantu, kā arī 17., 18. un 22. pantu,

tā kā:

(1) Eurosistēma nolēmusi veicināt CoreNet izveidi, kas ir alternatīvs / ārkārtas apstākļu tīkla pakalpojums, ko Eurosistēmas centrālās bankas un pievienotās centrālās bankas izmanto, lai ārkārtas apstākļos piekļūtu Vienotās platformas (single shared platform (SSP)) maksājumu modulim un kā alternatīvu kanālu, piekļūstot ar klientu apkalpošanu saistīto pakalpojumu sistēmai (CRSS).

(2) Tādēļ jāgroza 2012. gada 5. decembra Pamatnostādne ECB/2012/27 par Eiropas automatizēto reālā laika bruto norēķinu sistēmu (TARGET2) (1), lai tajā iekļautu noteikumus par CoreNet kā TARGET2 alternatīva / ārkārtas apstākļu tīkla izmantošanu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO PAMATNOSTĀDNI.

1. pants

Grozījumi Pamatnostādnē ECB/2012/27

1. Pamatnostādnes ECB/2012/27 2. panta 5. definīciju groza šādi:

“5) “tīkla pakalpojumu sniedzējs (network service provider)” nodrošina datorizētus tīkla savienojumus, lai TARGET2 ietvaros iesniegtu maksājuma ziņojumus. Datorizētus tīkla savienojumus nodrošina, izmantojot SWIFT un papildus – Eurosistēmas iekšējās komunikācijas vajadzībām – izmantojot CoreNet;”.

2. Pamatnostādnes ECB/2012/27 2. pantā iekļauj šādu 52. un 53. definīciju:

“52) “CoreNet” ir Eurosistēmas iekšējā tīkla pakalpojums, ko nodrošina ECB un ko Eurosistēmas CB izmanto kā ārkārtas apstākļu tīklu, lai piekļūtu SSP gadījumos, kad SWIFT nav pieejama, un kā SWIFT alternatīvu tīklu, lai piekļūtu CRSS;

53) “ar klientu apkalpošanu saistīto pakalpojumu sistēma (CRSS)” nodrošina Eurosistēmas CB pamatpakalpojumus un izvēles pakalpojumus, t. i., arhivēšanas, norēķinu izvēles pakalpojumus, uzziņu un pārskatu izvēles pakalpojumus un klientu attiecību izvēles pakalpojumus.”

2. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

Šī pamatnostādne stājas spēkā dienā, kurā to paziņo nacionālajām centrālajām bankām dalībvalstīs, kuru valūta ir euro. To piemēro no 2014. gada 1. janvāra.

3. pants

Adresāti

Šo pamatnostādni piemēro visām Eurosistēmas CB.

Frankfurtē pie Mainas, 2013. gada 26. septembrī ECB Padomes vārdā – ECB priekšsēdētājs Mario DRAGHI

(1) OV L 30, 30.1.2013., 1. lpp.
8.

ES izdevumi dalībvalstī [1B.8] atbilst subsīdijām (D.3), ko maksā no ES budžeta [1B.9], pieskaitot pārējos kārtējos pārvedumus (D.7), ko no ES budžeta maksā valdībai [1B.10], pieskaitot pārējos kārtējos pārvedumus (D.7), ko no ES budžeta maksā nevalstiskām vienībām [1B.11], pieskaitot kapitāla pārvedumus (D.9), ko no ES budžeta maksā valdībai [1B.12], pieskaitot kapitāla pārvedumus (D.9), ko no ES budžeta maksā nevalstiskām vienībām [1B.13].
PAŠU RESURSI NO PIEVIENOTĀS VĒRTĪBAS NODOKĻA ATBILSTOŠI LĒMUMA 2014/335/ES, EURATOM, 2. PANTA 1. PUNKTA B) APAKŠPUNKTAM

PAŠU RESURSI, KURU PAMATĀ IR NACIONĀLAIS KOPIENĀKUMS SASKAŅĀ AR LĒMUMA 2014/335/ES, EURATOM, 2. PANTA 1. PUNKTA C) APAKŠPUNKTU
Mazo un vidējo uzņēmumu izpildaģentūras ieņēmumu un izdevumu pārskats par 2021. finanšu gadu

(2021/C 114/18)

IEŅĒMUMI

Sadaļa Nodaļa Pozīcija 2021. finanšu gads 2020. finanšu gads 2019. finanšu gads 2 KOMISIJAS SUBSĪDIJA 2 0 KOMISIJAS SUBSĪDIJA 46 209 551 49 240 804 48 597 665 ,— 2. sadaļa – Kopā 46 209 551 49 240 804 48 597 665 ,— 9 DAŽĀDI IEŅĒMUMI 9 0 DAŽĀDI IEŅĒMUMI p.m. p.m. p.m. 9. sadaļa – Kopā p.m. p.m. p.m. KOPSUMMA 46 209 551 49 240 804 48 597 665 ,—

IZDEVUMI

Sadaļa Nodaļa Pozīcija 2021. finanšu gads 2020. finanšu gads 2019. finanšu gads 1 PERSONĀLA IZDEVUMI 1 1 ATLĪDZĪBAS, PABALSTI UN MAKSĀJUMI 33 468 186 37 357 000 34 582 681 ,— 1 2 PROFESIONĀLĀ ATTĪSTĪBA UN SOCIĀLIE IZDEVUMI 2 015 765 2 368 400 2 285 000 ,— 1. sadaļa – Kopā 35 483 951 39 725 400 36 867 681 ,— 2 INFRASTRUKTŪRA UN DARBĪBAS IZDEVUMI 2 1 BŪVNIECĪBAS IZDEVUMI 5 300 000 5 448 154 5 957 500 ,— 2 2 IKT IZDEVUMI 2 632 000 2 140 000 2 376 000 ,— 2 3 IZDEVUMI SAISTĪBĀ AR KUSTAMO ĪPAŠUMU UN KĀRTĒJIE OPERATĪVIE IZDEVUMI 266 600 206 000 373 750 ,— 2. sadaļa – Kopā 8 198 600 7 794 154 8 707 250 ,— 3 PROGRAMMU ATBALSTA IZDEVUMI 3 1 PROGRAMMU PĀRVALDĪBAS IZDEVUMI 2 527 000 1 721 250 3 022 734 ,— 3. sadaļa – Kopā 2 527 000 1 721 250 3 022 734 ,— KOPSUMMA 46 209 551 49 240 804 48 597 665 ,—

Štatu saraksts

Funkciju grupa un pakāpe (1) 2021 2020 Atļautas saskaņā ar Savienības budžetu Faktiski aizpildītas (stāvoklis 2019. gada 31. decembrī) Atļautas saskaņā ar Savienības budžetu Pastāvīgās amata vietas Pagaidu amata vietas Pastāvīgās amata vietas Pagaidu amata vietas Pastāvīgās amata vietas Pagaidu amata vietas AD 16 — — — — — — AD 15 — — — — — — AD 14 — 5 — 5 — 5 AD 13 — 6 — 2 — 6 AD 12 — 5 — 6 — 5 AD 11 — 6 — 4 — 6 AD 10 — 12 — 15 — 12 AD 9 — 13 — 5 — 13 AD 8 — 8 — 6 — 8 AD 7 — 8 — 7 — 8 AD 6 — 18 — 23 — 18 AD 5 — 31 — 21 — 31 starpsumma AD — 112 — 94 — 112 AST 11 — — — — — — AST 10 — — — — — — AST 9 — — — — — — AST 8 — — — — — — AST 7 — — — — — — AST 6 — 2 — — — 2 AST 5 — 8 — 10 — 8 AST 4 — 4 — 2 — 4 AST 3 — — — 1 — — AST 2 — — — — — — AST 1 — — — — — — starpsumma AST — 14 — 13 — 14 AST/SC 6 — — — — — — AST/SC 5 — — — — — — AST/SC 4 — — — — — — AST/SC 3 — — — — — — AST/SC 2 — — — — — — AST/SC 1 — — — — — — starpsumma AST/SC — — — — — — Kopā — 126 — 107 — 126 Kopsumma 126 107 126 (1)

Līgumdarbinieku skaita (pilnas darba slodzes ekvivalenta izteiksmē) un valstu norīkoto ekspertu skaita aplēse

Līgumdarbinieku amati 2021 2020 FG IV 204 FG III 139 FG II 35 FG I 2 Amati FG kopā 380 Valstu norīkotie eksperti — Kopā 380

(1) Pending the finalisation of the delegation process to the executive agencies of operational programmes for the period 2021-2027, the delegation related to the completion of the legacy programmes prior to 2021 will continue in 2021. Therefore, until this finalisation this establishment plan, which reflects a staffing level corresponding to the authorized level of 2020, continues to apply.