Šā lēmuma publiskajā versijā daļa informācijas ir izlaista, pamatojoties uz Padomes Regulas (ES) 2015/1589 (2015. gada 13. jūlijs), ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta piemērošanai, 30. un 31. pantu (attiecībā uz tādas informācijas neizpaušanu, uz ko attiecas pienākums ievērot dienesta noslēpumu). Minētie izlaidumi attēloti šādi [..]. PUBLISKI PIEEJAMĀ VERSIJA Šis dokuments ir paredzēts tikai kā informatīvs materiāls.

KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2021/69

(2020. gada 24. februāris)

par valsts atbalstu SA.43549 (2017/C) (ex2017/FC) (ex 2016/NN) (ex 2015/EO), ko īstenojusi Rumānija attiecībā uz CFR Marfă

(izziņots ar dokumenta numuru C(2020) 1115)

(Autentisks ir tikai teksts rumāņu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc aicinājuma ieinteresētajām personām iesniegt savas piezīmes saskaņā ar iepriekš minētajiem noteikumiem (1) un, ņemot vērā no tām saņemtās piezīmes,

tā kā:

1. PROCEDŪRA

(1) Rumānija 2015. gada 24. septembra vēstulē informēja Komisiju, ka 2013. gada jūnijā tā konvertēja akciju kapitālā valsts parādu 1 669 miljonu RON apmērā (aptuveni 363 miljonu EUR apmērā (2)), ko valstij piederošs dzelzceļa kravu pārvadājumu uzņēmums Societatea Națională de Transport Feroviar de Marfa CFR S.A. (turpmāk tekstā – CFR Marfă) bija parādā valstij piederošam dzelzceļa infrastruktūras apsaimniekotājam CFR Infrastructură, dažādām sociālās apdrošināšanas struktūrām un nodokļu iestādēm (3). Pamatojoties uz Rumānijas sniegto informāciju, Komisija nolēma pēc savas iniciatīvas (ex officio) uzsākt lietu, lai izskatītu pasākumus CFR Marfă labā, reģistrējot to ar valsts atbalsta lietas numuru SA.43549 (2015/CP).

(2) Komisija 2015. gada 17. novembra, 2016. gada 6. jūlija un 2017. gada 6. aprīļa vēstulēs prasīja sniegt informāciju par pasākumiem CFR Marfă labā. Rumānija atbildēja ar 2015. gada 24. decembra, 2016. gada 10. un 11. augusta un 2017. gada 12. maija vēstulēm. Rumānija 2016. gada 5. oktobrī arī sniedza iepriekšēju paziņojumu par parāda dzēšanu pret akciju kapitālu, un Rumānijas iepriekšējais paziņojums tika iekļauts iepriekš minētajā ex officio valsts atbalsta lietā.

(3) Komisija 2017. gada 6. martā saņēma oficiālu sūdzību (turpmāk – “sūdzība”) no Rumānijas Privāto dzelzceļa kravu pārvadātāju asociācijas (turpmāk – “sūdzības iesniedzējs” jeb OPSFPR, kas ir saīsinājums, ar ko apzīmē Organizația Patronală a Societăților Feroviare Private din Romania) (4), kas pārstāv to privāto uzņēmumu intereses, kuri darbojas Rumānijas dzelzceļa kravu transporta nozarē. Sūdzība kopā ar prasību sniegt papildu tehnisko informāciju tika nosūtīta Rumānijai 2017. gada 6. aprīlī. Rumānija 2017. gada 12. maijā sniedza piezīmes par sūdzību.

(4) Sūdzības iesniedzējs 2017. gada 19. septembrī Komisijai iesniedza sūdzības pielikumu. Pielikuma nekonfidenciālā versija tika nosūtīta Rumānijai piezīmju sniegšanai. Rumānija atbildēja 2017. gada 6. oktobrī.

(5) Komisija 2017. gada 18. decembra vēstulē informēja Rumāniju, ka tā attiecībā uz šo atbalstu ir nolēmusi sākt oficiālu izmeklēšanas procedūru, kā paredzēts Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 108. panta 2. punktā.

(6) Komisijas lēmums sākt procedūru (turpmāk – lēmums par procedūras sākšanu) tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (5). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt savas piezīmes par atbalstu/pasākumu.

(7) Komisija 2018. gada 20. februārī saņēma Rumānijas sākotnējos apsvērumus attiecībā uz lēmumu par procedūras sākšanu.

(8) Komisija 2018. gada 6. jūlijā arī saņēma piezīmes no ieinteresētajām personām. Tā 2018. gada 16. jūlijā pārsūtīja šīs piezīmes Rumānijai, sniedzot tai iespēju atbildēt uz šīm piezīmēm. Rumānija 2018. gada 14. augusta vēstulē komentēja trešo personu piezīmes.

(9) Komisija Rumānijai nosūtīja turpmākus informācijas pieprasījumus, proti, 2018. gada 14. novembrī un 2019. gada 15. martā, un Rumānijas iestādes uz tiem atbildēja attiecīgi 2018. gada 19. decembrī, kā arī 2019. gada 27. jūnijā, 9. jūlijā, 13. septembrī un 6. novembrī.

(10) Komisija organizēja vairākas tikšanās ar Rumānijas iestādēm, un nesenākā no tām notika 2019. gada 24. jūlijā. Pēc šīs sanāksmes Rumānija 2019. gada 13. septembrī iesniedza papildu informāciju.

2. ATBALSTA DETALIZĒTS APRAKSTS

2.1. Saņēmējs

(11) CFR Marfă ir 100 % valsts īpašumā esoša sabiedrība ar ierobežotu atbildību (“valstij piederošs uzņēmums” jeb “VPU”), kas nodrošina dzelzceļa kravu pārvadājumu pakalpojumus un multimodālu termināļu darbību. Rumānija kā vienīgā akcionāre pašlaik pārvalda un uzrauga uzņēmumu (piemēram, saistībā ar tā ikgadējo budžetu) ar Transporta ministrijas starpniecību.

(12) Uzņēmums CFR Marfă tika dibināts kā akciju sabiedrība 1998. gada 1. oktobrī pēc vēsturiskā Rumānijas vertikāli integrētā dzelzceļa uzņēmuma Societatea Națională Căile Ferate Române (SNCFR) (6) reorganizācijas. Šis uzņēmums tika sadalīts piecos neatkarīgos uzņēmumos, proti, CFR Infrastructură (jeb CFR SA, infrastruktūras apsaimniekotājs, 100 % valsts īpašumā, turpmāk tekstā – CFR Infrastructură), CFR Marfă, CFR Călători (dzelzceļa pasažieru pārvadātājs, 100 % valsts īpašumā), CFR Gevaro (ar restorānu vagoniem un guļamvagoniem saistītu pakalpojumu sniedzējs) un Societatea de Administrare Active Feroviare – SAAF (uzņēmums, kas apsaimnieko lieko ritošo sastāvu, ko plānots pārdot, iznomāt vai nodot lūžņos).

(13) CFR Marfă sniedz dzelzceļa kravu transporta pakalpojumus, tostarp vietējo ogļu, cementa, ķīmisko produktu, graudu un eļļas, koksnes, sāls un metālu dzelzceļa kravu pārvadājumu pakalpojumus, kā arī nodrošina multimodālu termināļu darbību un sniedz papildpakalpojumus, piemēram, glabāšanas pakalpojumus, degvielas nodrošināšanas pakalpojumus un materiāltehnisko apgādi. CFR Marfă galveno klientu vidū ir citi VPU, piemēram, CE Hunedoara, kādreizējie ķīmisko vielu ražotāji Oltchim, Salrom, kā arī centralizētas siltumapgādes uzņēmumi.

(14) Dzelzceļa kravas 2017. gadā veidoja 30,2 % no kravu transporta pakalpojumu tirgus Rumānijā salīdzinājumā ar 30,7 % 2013. gadā un tikai 24,9 % 2007. gadā (7). Autotransporta īpatsvars bija salīdzinoši lielāks – no 53,5 % 2007. gadā līdz 40,3 % 2013. gadā un 42,4 % 2017. gadā, savukārt iekšējo ūdensceļu pārvadājumu īpatsvars svārstījās no 25,2 % 2007. gadā līdz 29 % 2013. gadā un 27,4 % 2017. gadā (8).

(15) Rumānija 1998. gadā piešķīra ārvalstu dzelzceļa kravu pārvadātājiem piekļuvi tās dzelzceļa tīklam (9). Kopš Rumānijas pievienošanās ES 2007. gadā CFR Marfă tirgus daļa dzelzceļa kravu pārvadājumu nozarē, mērot to pēc daudzuma (tūkstoši pārvadāto preču tonnu), pastāvīgi samazinājās no [70–80] % 2007. gadā uz [50–60] % 2014. gadā un [40–50] % 2018. gadā. CFR Marfă tirgus daļa, mērot to pēc pārvadājumu attāluma (tkm) arī samazinājās no [60–70] % 2007. gadā līdz [40–50] % 2014. gadā un [30–40] % 2018. gadā (10). Tas veido CFR Marfă daļu [5–10] % apmērā kopējā Rumānijas kravu pārvadājumu tirgū salīdzinājumā ar privāto dzelzceļa kravu pārvadātāju kopējo tirgus daļu [10–20] % apmērā (11). 1. tabula CFR Marfă tirgus daļas attīstība 2007.–2018. gadā (dzelzceļa kravu pārvadājumu nozare) Tirgus daļa (%) 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 (*1) Pēc pārvadāto preču daudzuma CFR Marfă [70–80] [60–70] [50–60] [50–60] [60–70] [50–60] [50–60] [50–60] [50–60] [40–50] [40–50] [40–50] Citi dzelzceļa kravu pārvadātāji [20–30] [30–40] [40–50] [40–50] [30–40] [40–50] [40–50] [40–50] [50–60] [50–60] [50–60] [50–60] Pēc pārvadājumu attāluma (tkm) CFR Marfă [60–70] [50–60] [40–50] [40–50] [40–50] [40–50] [40–50] [40–50] [40–50] [30–40] [30–40] [30–40] Citi dzelzceļa kravu pārvadātāji [30–40] [40–50] [50–60] [50–60] [50–60] [50–60] [50–60] [50–60] [60–70] [60–70] [60–70] [60–70] Avots: Rumānijas 2015. gada 24. decembrī iesniegtā informācija; Rumānijas 2017. gada 12. maija atbilde, 2. pielikums; Rumānijas 2019. gada 27. jūnija atbilde, 29.1. punkts.

(16) Lēmuma par procedūras sākšanu pieņemšanas brīdī Rumānijas tirgū darbojās aptuveni 20 dzelzceļa kravu pārvadātāji. Visi CFR Marfă galvenie konkurenti ir privāti uzņēmēji ar šādām tirgus daļām (izsakot tkm): SC Group Feroviar Roman SA (12) (GFR; [20–30] % 2012. gadā un [20–30] % 2016. gadā), SC Unifertrans SA ([5–10] % 2012. gadā un [5–10] % 2016. gadā), SC Cargo Trans Vagon SA ([5–10] % 2012. gadā un [0–5] % 2016. gadā), SC DB Schenker Rail Romania ([5–10] % 2012. gadā un [10–20] % 2016. gadā), SC Transferoviar Grup SA ([0–5] % 2012. gadā un [0–5] % 2016. gadā), un Rail Cargo Carrier Romania ([0–5] % 2016. gadā) (13). Pašlaik aktīvo pārvadātāju skaits Rumānijas dzelzceļa kravu pārvadājumu tirgū ir pieaudzis līdz 28 (14).

2.2. CFR Marfă finansiālās grūtības pirms neveiksmīgās privatizācijas 2013. gadā

(17) Pēdējo desmit gadu laikā CFR Marfă uzņēmējdarbība tika pakāpeniski sašaurināta. CFR Marfă pārvadāto kravu apjoms pastāvīgi samazinājās: no [..] tūkstošiem tonnu 2007. gadā līdz [..] tūkstošiem tonnu 2016. gadā (sk. 2. tabulu turpmāk). 2. tabula CFR Marfă kravu apjoms tūkstošos tonnu 2007.–2017. gadā atbilstoši kategorijai Tūkstošos tonnu 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 Pārvadāto kravu apjoms [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] Avots: Rumānijas 2015. gada 24. decembrī iesniegtā informācija; Rumānijas 2017. gada 12. maija atbilde, 1. pielikums; Rumānijas 2018. gada 19. decembra atbilde, E apakšiedaļa, 13. punkts.

(18) Samazinoties CFR Marfă uzņēmējdarbības apjomam, pakāpeniski tika samazināts arī darbinieku skaits, proti, no 15 992 darbiniekiem pilnslodzes ekvivalenta vienībās (PEV) 2009. gadā līdz 6 508 darbiniekiem 2014. gadā, 6 155 darbiniekiem 2016. gadā un 5 717 darbiniekiem 2018. gadā (sk. 3. tabulu turpmāk). 3. tabula CFR Marfă darbinieki pilnslodzes ekvivalenta vienībās 2009.–2018. gadā PEV 1999 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 Darbinieku skaits 29 289 15 992 10 813 8 257 9 053 8 767 6 508 6 454 6 155 5 995 5 717 Avots: Rumānijas 2015. gada 24. decembrī iesniegtā informācija, Rumānijas 2017. gada 12. maija atbilde, 1. pielikums, uzņēmuma gada bilance (), Rumānijas 2019. gada 27. jūnija atbilde, 49. punkts.

(19) Iepriekš 15. un 16. apsvērumā aprakstītie faktori negatīvi ietekmēja CFR Marfă finansiālo stāvokli. Kā atspoguļots 4. tabulā turpmāk, CFR Marfă vairākus gadus saskārās ar finanšu grūtībām. 4. tabula CFR Marfă galvenie finanšu rādītāji 2009.–2016. gadā Miljonos RON 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 Apgrozījuma kopsumma 1 097,30 1 056,10 1 150,00 1 020,60 961,50 954,90 775,94 673,61 EBITDA rādītājs – 186,60 –97,10 25,10 –41,50 –89,70 17,70 27,56 –43,69 Procentu izdevumi 31,40 29,40 27,00 23,10 16,00 12,90 8,98 5,62 Kopējais parāds 1 261,60 1 673,40 1 891,20 2 186,60 666,30 720,20 788,25 868,13 Pašu kapitāls 93,60 – 343,50 – 471,90 – 904,60 566,20 540,50 405,21 302,00 Parakstītais akciju kapitāls 247,33 248,15 251,60 263,96 1 987,54 1 988,35 2 012,12 2 012,12 Cits pašu kapitāls – 153,69 – 591,62 – 723,50 –1 168,58 –1 420,20 –1 447,69 –1 606,91 –1 710,13 — Pārvērtēšanas rezerve 93,91 120,62 107,98 106,46 114,90 101,99 88,08 88,08 — Rezerves 236,22 253,62 266,15 279,17 293,50 306,36 201,05 201,05 — Uzkrātā peļņa/zaudējumi – 141,84 – 430,59 –1 004,18 –1 149,12 –1 565,68 –1 828,88 –1 736,85 –1 844,48 — Gada peļņa/zaudējumi – 341,98 – 535,27 –93,45 – 405,09 – 262,92 –27,16 – 159,19 – 154,78 % no zaudētā akciju kapitāla – 62 – 238 – 288 – 443 – 71 – 73 – 20 – 15 Saistību/kapitāla attiecība 13,48 –4,87 –4,01 –2,42 1,18 1,33 1,94 2,87 EBITDA rādītājs/Procentu seguma koeficients –5,94 –3,30 0,93 –1,80 –5,61 1,37 3,07 –7,77 Avots: Rumānijas 2015. gada 24. decembrī iesniegtā informācija; Rumānijas 2017. gada 12. maija atbilde, 1. pielikums.

(20) CFR Marfă kopš 2008. gada darbojas ar zaudējumiem (16). Uzkrātie gada zaudējumi 2009.–2012. finanšu gadā sasniedza 1 149,12 miljonus RON (aptuveni 250 miljonus EUR), kas bija galvenais iemesls, kāpēc pašu kapitāls saruka no pozitīvas vērtības 93,6 miljonu RON apmērā (aptuveni 20 miljoni EUR) 2009. gadā līdz negatīvai vērtībai 904,60 miljonu RON apmērā (aptuveni 197 miljoni EUR) 2012. gadā. Pašu kapitāls 2013. gadā kļuva pozitīvs, sasniedzot 566,20 miljonus RON (aptuveni 123 miljoni EUR), un tas galvenokārt skaidrojams ar valsts apstiprināto parāda dzēšanu pret akciju kapitālu (17)1 669 miljonu RON apmērā (363 miljoni EUR). Pašu kapitāla pastāvīga samazināšanās atsākās 2013. gadā (tūlīt pēc 2013. gada parāda dzēšanas pret akciju kapitālu) un turpinājās 2015. un 2016. gadā.

(21) Kā atspoguļots turpmāk 5. tabulā sniegtajā kopsavilkumā, CFR Marfă 2010. gadā jau bija vērā ņemamas parādsaistības, kas sasniedza 126 % no kopējiem aktīviem. Uzņēmuma finansiālā stāvokļa pasliktināšanās kontekstā laikā no 2010. līdz 2012. gadam CFR Marfă parādsaistības palielinājās par aptuveni 31 %, sasniedzot 2 186,56 miljonu RON (aptuveni 475 miljoni EUR), t. i., 171 % no kopējiem aktīviem.

(22) Īstermiņa saistības (ar termiņu, kas mazāks par vienu gadu) 2012. gadā veidoja 87 % no CFR Marfă kopējām saistībām un ietvēra parādus piegādātājiem un darbuzņēmējiem, nodokļu parādus un citas saistības (sk. 5. tabulu turpmāk). 5. tabula Pārskats par CFR Marfă parādiem 2010.–2016. gadā Miljonos RON 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 Noteikumi 215,72 96,92 61,1 31,69 1,97 2,68 1,55 Ilgtermiņa aizņēmumi 324,74 272,82 223,77 169,95 113,23 57,15 — Aizkavētie ieņēmumi 2,24 2,49 2,23 2,49 1,61 1,73 1,4 Ilgtermiņa saistības 542,7 372,23 287,1 204,13 116,81 61,56 2,95 Parādi piegādātājiem un darbuzņēmējiem* 556,36 709,55 841,85 301,12 448,10 604,60 731,54 Īstermiņa aizņēmumi 97,38 89,06 83,02 67,23 77,55 83,50 81,46 Nodokļi 310,86 487,48 631,57 52,15 69,00 14,07 30,79 Pārējās saistības 166,13 232,86 343,02 36,30 8,25 24,52 21,39 Īstermiņa saistības 1 130,73 1 518,95 1 899,46 456,80 602,90 726,69 865,18 Parādi kopā 1 673,43 1 891,18 2 186,56 660,93 719,71 788,25 868,13 Kopējie aktīvi (= pašu kapitāls + parādsaistības) 1 329,96 1 419,28 1 281,94 1 227,16 1 260,21 1 193,47 1 170,12 Avots: Rumānijas 2015. gada 24. decembrī iesniegtā informācija; ziņojums par privātā ieguldītāja kritērija piemērošanu (* attiecībā uz parādiem piegādātājiem un darbuzņēmējiem); Deloitte, 2013. gada 29. marts; Rumānijas 2017. gada 12. maija atbilde, 1. pielikums, CFR Marfă tīmekļa vietnē publicētie finanšu pārskati: http://www.cfrmarfa.cfr.ro/images/stories/financiar/sit%20fin%20extinse/Situatii%20financiare%20extinse%20la%2031.12.2014.pdf.

(23) CFR Marfă parādi piegādātājiem un darbuzņēmējiem laikā no 2010. līdz 2012. gadam palielinājās par 53 %, proti, no 562,61 miljoniem RON (aptuveni 122 miljoni EUR) līdz 862,43 miljoniem RON (aptuveni 187 miljoni EUR). Lielākā daļa no parādiem piegādātājiem un darbuzņēmējiem ([90–100] % no kopējiem parādiem piegādātājiem un darbuzņēmējiem 2012. gadā) ir attiecināmi uz VPU, proti, CFR Infrastructură, Informatica Feroviară (18), CFR Călatori un citiem (sk. 6. tabulu turpmāk). 6. tabula Pārskats par CFR Marfă parādiem piegādātājiem un darbuzņēmējiem 2010.–2016. gadā Miljonos RON 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 Kopējie parādi piegādātājiem un darbuzņēmējiem 562,61 726,74 862,43 318,72 465,70 607,68 724,17 934,66 991,88 — no tiem – VPU [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] — no tiem – CFR Infrastructură 412,68 582,77 716,30 213,47 348,65 505,26 623,54 826,09 860,93 % CFR Infrastructură no kopējiem parādiem piegādātājiem un darbuzņēmējiem 73,35 80,19 83,06 66,98 74,86 83,15 86,10 88,38 86,80 Avots: Rumānijas 2019. gada 27. jūnijā iesniegtā informācija, 39. punkts, un Komisijas aprēķini ().

(24) Saskaņā ar Rumānijas sniegto informāciju CFR Marfă tika piemēroti procenti un soda nauda par nokavētiem parādiem uzņēmumam CFR Infrastructură (sk. 7. tabulu turpmāk). 7. tabula Pārskats par nokavētām CFR Marfă saistībām (ieskaitot procentu likmi un soda naudas) pret CFR Infrastructură Miljoni RON 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 Nokavētā maksājuma summa, no kuras 347 515,66 663,96 182,6 314,28 460,57 557,57 777,33 950,08 Procentu likme un soda naudas (par katru kavējuma dienu) par nokavētu maksājumu % 0,05 0,05 0,05 0,05 0,06 0,05 0,05 0,03 0,03 Procenti un soda naudas, par ko gada laikā izrakstīti rēķini [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] Parāda uzņēmuma CFR Infrastructură % īpatsvars kopējā parādā 30,57 28,08 34,44 34,15 27,65 62,24 61,78 76,57 73,23 Avots: Rumānijas 2019. gada 27. jūnija atbilde, 36. un 39. punkts.

(25) CFR Marfă parādi valsts budžetam, kurus veido nodokļu parādi un neizpildītas sociālās apdrošināšanas iemaksas (sociālais nodrošinājums, veselības apdrošināšanas iemaksas, iemaksas bezdarba fondā un īpašajā fondā), palielinājās vairāk nekā divas reizes, proti, no 376,21 miljoniem RON (aptuveni 82 miljoni EUR) 2010. gadā līdz 838,47 miljoniem RON (aptuveni 183 miljoni EUR) 2012. gadā (sk. 8. tabulu turpmāk).

(26) Tajā pašā laikā CFR Marfă neatmaksātie privātbankas aizdevumi samazinājās no […] miljoniem RON (aptuveni […] miljoni EUR) 2010. gadā līdz […] miljoniem RON (aptuveni […] miljoni EUR) 2012. gadā (sk. arī 191. apsvērumu turpmāk, kurā paskaidrots, ka CFR Marfă bija noteicis par prioritāti privātbankas aizdevumu atmaksu, kā arī algu samaksu un maksājumu veikšanu komerciālo pakalpojumu sniedzējiem, tajā pašā laikā atliekot iemaksu veikšanu valsts budžetā).

(27) Saskaņā ar Rumānijas iestāžu sniegto informāciju kopš 2013. gada otrās puses CFR Marfă vairs nebija nokavētu parādu valsts budžetam (sk. 8. tabulu turpmāk). 8. tabula Pārskats par CFR Marfă nokavētiem parādiem (ieskaitot procentus un soda naudas) valsts budžetam kopš 2008. gada (ieskaitot ANAF, CNPP, ANOFM un CNAS (sociālās iemaksas)) Miljonos RON 2008 2009 2010 2011 2012 (*2) 2013. gada jūnijs (*3) Pēc 2013. gada jūnija 2014 2015 2016 (*4) 2017 (*5) 2018 Pamatsumma [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] Procenti par nokavētiem maksājumiem [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] Soda naudas par nokavētiem maksājumiem [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] [..] KOPĒJIE nokavētie parādi valsts budžetam 130,2 309,41 376,21 627,4 838,47 1 001,2 0 0 0 0 0 19,9 Avots: Rumānijas 2019. gada 27. jūnija atbilde, 18., 19. un 21. punkts. Arī Rumānijas 2018. gada 20. februārī iesniegto piezīmju saistībā ar lēmumu par procedūras sākšanu 4. pielikums (“Rumānijas piezīmes saistībā ar lēmumu par procedūras sākšanu”).

2.3. CFR Marfă neveiksmīgo privatizācijas mēģinājumu vēsture un 2013. gada parāda dzēšana pret akciju kapitālu

(28) CFR Marfă ir iekļauta Starptautiskā Valūtas fonda (“SVF”) un Pasaules Bankas uzraudzīto VPU sarakstā (20), un ES to iekļāva otrajā un trešajā Maksājumu bilances atbalsta programmā (21). Starptautiskie kreditori Rumānijai 2010. gadā ieteica privatizēt akciju kontrolpaketes vairākos VPU, tostarp CFR Marfă, lai samazinātu nesamaksātos maksājumus un parādus, kas negatīvi ietekmē Rumānijas valsts budžetu.

(29) Saskaņā ar publiski pieejamo informāciju Rumānija vismaz kopš 2007. gada apsvēra privatizēt CFR Marfă (22). Rumānija 2010. gada 16. jūnija nodomu vēstulē norādīja, ka tā ir apņēmusies privatizēt CFR Marfă 2011. gadā (23).

(30) Atbilstīgi saistībām, kuras Rumānija apstiprināja nodomu vēstulē un Tehniskajā saprašanās memorandā, kas tika parakstīts ar SVF un vienlaikus ar ES (24), Rumānija ar 2013. gada 13. februāra Valdības lēmumu Nr. 46 apstiprināja akciju kontrolpaketes (51 %) privatizācijas stratēģiju uzņēmumā CFR Marfă.

(31) Saskaņā ar publiski pieejamo informāciju Rumānijas Transporta ministrija 2013. gada 5. aprīlī publicēja paziņojumu par uzņēmuma CFR Marfă 51 % akciju paketes pārdošanu, nosakot sākumcenu 797 miljonu RON apmērā (aptuveni 173 miljoni EUR) (25). Līdz 2013. gada 8. maijam Rumānija bija saņēmusi trīs piedāvājumus saistībā ar CFR Marfă akcijām no ASV uzņēmuma OmniTRAX Inc., GFR, kā arī Transferoviar Grup konsorcija un Donau-Finanz (26). Rumānija 2013. gada 15. maijā paziņoja, ka visi trīs pieteikumi ir noraidīti un ka tā atsāks privatizācijas procesu (27).

(32) Rumānija 2013. gada 17. maijā starptautiskajos, valsts un vietējos plašsaziņas līdzekļos, kā arī Transporta ministrijas un CFR Marfă tīmekļa vietnē publicēja paziņojumu par CFR Marfă akciju pārdošanu. Iespējamie ieguldītāji tika aicināti izteikt ieinteresētību par CFR Marfă akciju kontrolpaketes (51 %) iegādi līdz 2013. gada 23. maijam.

(33) Iesniegtie intereses apliecinājumi, kuri ietvēra pirmskvalifikācijas dokumentus, bija izvērtēti 2013. gada 23. maijā, un tika sagatavots pirmskvalifikācijas kritērijiem atbilstošo pretendentu saraksts. Sarakstā iekļautie uzņēmumi Transferoviar Grup un Donau-Finanz konsorcijs, GFR un OmniTRAX Inc. tika informēti, 2013. gada 23. maijā nosūtot tiem vēstuli.

(34) Pirmskvalifikācijas kritērijiem atbilstošie pretendenti laikā no 2013. gada 24. maija līdz 2013. gada 20. jūnijam saņēma piekļuvi datu telpai, lai varētu veikt uzticamības pārbaudi. Pirmskvalifikācijas kritērijiem atbilstošie pretendenti arī tika aicināti līdz 2013. gada 5. jūnijam iesniegt nesaistošus sākotnējos piedāvājumus un līdz 2013. gada 20. jūnijam – saistošus piedāvājumus. Saskaņā ar publiski pieejamo informāciju pēc tam, kad pirmskvalifikācijas kritērijiem atbilstošie pretendenti atteicās no darījuma, GFR līdz 2013. gada 20. jūnija termiņam palika vienīgais pretendents, piedāvājot aptuveno 202 miljonus EUR par 51 % akciju paketi un apsolot veikt turpmākus ieguldījumus aptuveni 201,4 miljonu EUR apmērā (28).

(35) Tajā pašā laikā CFR Marfă parādu 1 669 miljonu RON apmērā (aptuveni 363 miljoni EUR) uzņēmumam CFR Infrastructură un valsts budžetam Rumānija 2013. gada 12. jūnijā konvertēja akciju kapitālā (29).

(36) Rumānija paredzēja, ka galvenie akciju pirkšanas un pārdošanas nolīguma noteikumi un nosacījumi tiks apstiprināti laikā no 2013. gada 25. jūnija līdz 2013. gada 1. augustam, attiecīgi nosakot par mērķi pabeigt darījumu 2013. gada oktobrī. Tomēr GFR nesamaksāja pirkuma cenu noteiktajā termiņā, un privatizācija neizdevās.

(37) Pārējie divi pretendenti, proti, OmniTRAX un Transferoviar Group un Donau-Finanz konsorcijs, kuri 2013. gadā līdz ar GFR bija izteikuši ieinteresētību par CFR Marfă iegādi, savus pieteikumus atsauca. Pēc tam, kā tika minēts dažādos valdības paziņojumos presē, tika izvirzīti citi privatizācijas plāni, tomēr neviens no tiem galu galā netika īstenots (piemēram, 2015. gadā tika paziņots par privatizāciju ar IPO starpniecību, tomēr projekts netika īstenots) (30).

2.4. CFR Marfă finansiālais stāvoklis pēc neveiksmīgās privatizācijas

(38) Pateicoties parāda dzēšanai pret akciju kapitālu, CFR Marfă kopējais parāds 2013. gadā ievērojami samazinājās, bet tūlīt pēc tam atkal pieauga. Pēc CFR Marfă neveiksmīgās privatizācijas kopējais parāds turpināja pastāvīgi pieaugt: 2014. un 2015. gadā tas palielinājās par 9 %, sasniedzot 788,25 miljonus RON (aptuveni 171 miljons EUR), un 2016. gadā tas pieauga par 10 %, sasniedzot 868,13 miljonus RON (aptuveni 189 miljoni EUR, sk. 4. tabulu iepriekš). Kopējais parāds nākamajos gados turpināja pastāvīgi pieaugt, sasniedzot 1 214,66 miljonus RON (aptuveni 264 miljoni EUR) 2018. gadā, kas ir 20 % pieaugums salīdzinājumā ar 1 013,13 miljonu RON (aptuveni 220 miljoni EUR) parādu 2017. gadā (31).

(39) Turklāt pēc neveiksmīgās privatizācijas CFR Marfă īstermiņa saistības 2014., 2015. un 2016. gadā turpināja pieaugt par attiecīgi 32 %, 21 % un 19 %, veidojot lielāko parādu daļu (92 % 2015. gadā un 99,7 % 2016. gadā, sk. 5. tabulu iepriekš), savukārt CFR Marfă parādi piegādātājiem un darbuzņēmējiem pastāvīgi palielinājās – no 251,34 miljoniem RON (aptuveni 55 miljoni EUR) 2013. gadā uz 731,54 miljoniem RON (aptuveni 159 miljoni EUR) 2016. gadā, un lielākā daļa (90 % 2016. gadā) no šiem parādiem attiecās uz VPU. CFR Marfă parādi CFR Infrastructură gandrīz trīskāršojās – no 213,47 miljoniem RON (aptuveni 46 miljoni EUR) 2013. gadā līdz 623,5 miljoniem RON (aptuveni 135,5 miljoni EUR) 2016. gadā (sk. 5. un 6. tabulu iepriekš).

(40) Pēc neliela uzlabojuma 2014. gadā (saimnieciskās darbības zaudējumi 27,16 miljonu RON apmērā (aptuveni 6 miljoni EUR) salīdzinājumā ar zaudējumiem 262,92 miljonu RON apmērā (aptuveni 57 miljoni EUR) 2013. gadā, CFR Marfă finansiālais stāvoklis turpināja pasliktināties. Attiecībā uz 2015. un 2016. gadu tika reģistrēti zaudējumi attiecīgi 159,19 miljonu RON (aptuveni 35 miljoni EUR) un 154,78 miljonu RON (aptuveni 34 miljoni EUR) apmērā. CFR Marfă pašu kapitāls atkal samazinājās par 47 % – no 566,2 miljoniem RON (aptuveni 123 miljoni EUR) 2013. gadā līdz 302 miljoniem RON (aptuveni 66 miljoni EUR) 2016. gadā (sk. 4. tabulu iepriekš).

(41) CFR Marfă finanšu grūtības ir jāaplūko plašākā ietekmējošo faktoru kontekstā, kas pastāv papildus pieaugošajai konkurencei, ko rada (valsts un ārvalstu) privātie dzelzceļa kravu pārvadātāji un citi transporta veidi. Saskaņā ar publiski pieejamajiem ziņojumiem šie papildu faktori jo īpaši ietver pārvaldības kļūdas, nepietiekamu pārredzamību un pārskatatbildību, milzīgas izmaksas, būtiskus kavējumus saistībā ar līgumiem, kas noslēgti ar citiem VPU (daži no kuriem paši saskaras ar grūtībām), novecojušu ritošo sastāvu, vadītājus, kuri pamet uzņēmumu un sāk strādāt pie tiešajiem konkurentiem, kā arī korupciju, kuras dēļ uzņēmums, iespējams, zaudē lielus finanšu resursus (miljoniem euro) vai svarīgus līgumus ar klientiem, kā ziņots preses izdevumos (32) (33) un dažādos oficiālos paziņojumos attiecīgajām valsts aģentūrām (34).

2.5. Oficiālās izmeklēšanas procedūras tvērums

(42) Komisija 2018. gada 18. decembrī sāka formālu procedūru par pieciem atbalsta pasākumiem. 1. pasākums : Pastāvīgi pieaugošo parādu valstij (sociālās apdrošināšanas parādu un nesamaksāto nodokļu) nepiedzīšana kopš vismaz 2010. gada līdz 2013. gada parāda dzēšanai pret akciju kapitālu (3. pasākums turpmāk), kuras ietvaros visi CFR Marfă nokavētie parādi valstij tika konvertēti CFR Marfă pašu kapitālā. 2. pasākums : Pastāvīgi pieaugošo CFR Marfă parādu CFR Infrastructură nepiedzīšana kopš vismaz 2010. gada līdz 2013. gada parāda dzēšanai pret akciju kapitālu (3. pasākums turpmāk), kuras ietvaros 85 % CFR Marfă nokavēto parādu CFR Infrastructură tika konvertēti CFR Marfă pašu kapitālā. 3. pasākums : Parāda dzēšana pret akciju kapitālu 1 669 miljonu RON (aptuveni 363 miljoni EUR) apmērā 2013. gadā. 4. pasākums : Parādu valstij (sociālās apdrošināšanas parādu un nesamaksāto nodokļu) pastāvīga nepiedzīšana pēc 2013. gada parāda dzēšanas pret akciju kapitālu. 5. pasākums : CFR Marfă pastāvīgi pieaugošo parādu CFR Infrastructură ilgstoša nepiedzīšana pēc 2013. gada parāda dzēšanas pret akciju kapitālu.

(43) Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija sākotnēji uzskatīja, ka minētie pasākumi ietver valsts līdzekļus un ir attiecināmi uz valsti. Turklāt, ņemot vērā mazo varbūtību, ka kāds racionāls privāts uzņēmējs būtu piešķīris CFR Marfă šādus pasākumus, Komisija sākotnēji uzskatīja, ka pasākumi sniedza CFR Marfă nepamatotas priekšrocības. Šīs priekšrocības būtu uzskatāmas par selektīvām, ņemot vērā apstākli, ka vienīgais to radītā labuma guvējs bija CFR Marfă.

(44) Komisija arī norādīja, ka pasākumi, domājams, ietekmēs tirdzniecību starp dalībvalstīm, jo CFR Marfă konkurē ar dzelzceļa kravu pārvadātājiem no citām dalībvalstīm. Šie pasākumi ļāva CFR Marfă turpināt darbību, jo tam – atšķirībā no konkurentiem – nebija jāsaskaras ar sekām, kādas parasti radītu slikti finanšu rezultāti.

(45) Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija sākotnēji uzskatīja, ka šie pasākumi, šķiet, ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.

(46) Komisija arī apšaubīja šo pasākumu saderību, jo īpaši tāpēc, ka Rumānijas iestādes nesniedza nekādu iespējamu saderības pamatojumu. Komisija sākotnēji uzskatīja, ka CFR Marfă varēja uzskatīt par grūtībās nonākušu uzņēmumu 2004. un 2014. gada Pamatnostādņu par valsts atbalstu grūtībās nonākušu nefinanšu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (“GP pamatnostādnes”) (35) nozīmē, tostarp ņemot vērā faktu, ka uzņēmums jau vismaz kopš 2010. gada atbilda maksātnespējas piemērošanas nosacījumiem.

(47) Tomēr šķiet, ka neviens no šiem pasākumiem neatbilda glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalsta saderības kritērijiem, kas noteikti minētajās GP pamatnostādnēs. Proti, tā kā par pārstrukturēšanas plānu netika paziņots (Rumānijas iestādes neapgalvoja, ka minētie pasākumi ir attiecināmi uz pārstrukturēšanas atbalstu), Komisija nevarēja nedz izvērtēt minētā pārstrukturēšanas plāna komponentus, tostarp ieguldījumu un modernizācijas pasākumus, nedz novērtēt to, vai šie pasākumi nodrošinātu uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu un tiktu veikti minimālā apjomā, lai izvairītos no nepamatotiem konkurences izkropļojumiem. Visbeidzot, Rumānijas iestādes neierosināja nekādu jēgpilnu kompensējošu pasākumu veikšanu.

(48) Turklāt, tā kā šie pasākumi tika nodrošināti, neievērojot LESD 108. panta 3. punktā minētos paziņošanas un nogaidīšanas pienākumus, Komisija atzīmēja, ka tie, šķiet, ir uzskatāmi par nelikumīgu valsts atbalstu. Tā kā netika paziņots par pārstrukturēšanas plānu, kā arī pamatojoties uz to, ka valsts kreditoru rīcība nebija saskaņā ar tirgus ekonomikas dalībnieka (“TED”) principu un piemērojamo 2004. un 2014. gada pamatnostādņu par glābšanu un pārstrukturēšanu prasības netika izpildītas, šos piecus pasākums nevarēja atzīt par saderīgiem ar iekšējo tirgu.

3. PIEZĪMES SAISTĪBĀ AR LĒMUMU PAR PROCEDŪRAS SĀKŠANU

3.1. Ieinteresēto personu apsvērumi

(49) Sūdzības iesniedzējs likumā noteiktajā termiņā iesniedza savus apsvērumus par lēmumu par procedūras sākšanu un piekrita šajā lēmumā izklāstītajiem Komisijas konstatējumiem. Konkrētāk, sūdzības iesniedzējs izklāstīja papildu piezīmes par diviem lēmumā par procedūras sākšanu minētiem aspektiem, proti, par Rumānijas argumentu, ka CFR Marfă ir “stratēģiski svarīgs” uzņēmums, un par Rumānijas apgalvojumiem, ka CFR Infrastructură neatbrīvoja CFR Marfă no tā parādsaistībām un ka tas spēra stingrus soļus, lai laikā no 2013. līdz 2017. gadam panāktu, ka CFR Marfă izpildītu tam saistošos CFR Infrastructură prasījumus.

(50) Pirmkārt, sūdzības iesniedzējs norāda, ka pretēji Rumānijas apgalvojumam CFR Marfă nav “stratēģiski svarīgs” uzņēmums Rumānijas dzelzceļa kravu transporta nozarē.

(51) Sūdzības iesniedzējs, kas pārstāv dzelzceļa kravu pārvadātājus, uzskata, ka ir nepareizi apgalvot, ka CFR Marfă ir vienīgais pārvadātājs, kuram ir vajadzīgie resursi un organizatoriskās spējas, lai rīkotos krīžu situācijās, un sniedz piemēru, norādot vismaz 10 pārvadātājus, kuri pārvadā dažādas kravas (36) un tādējādi resursu ziņā ir pielīdzināmi CFR Marfă.

(52) Saistībā ar militāro preču pārvadāšanu sūdzības iesniedzējs norāda, ka jebkurš privāts uzņēmējs varētu iesniegt pieteikumu tādas īpašas atļaujas saņemšanai, kāda ir CFR Marfă rīcībā. Sūdzības iesniedzējs uzskata, ka intereses trūkums par pieteikšanos šādas atļaujas saņemšanai ir skaidrojams ar ierobežoto pieprasījumu pēc šādu pārvadājumu pakalpojumiem.

(53) Otrkārt, sūdzības iesniedzējs uzskata, ka neviens no Rumānijas apgalvojumiem par to, ka valsts piedzina parādus no CFR Marfă, ir patiess.

(54) No otras puses, lai gan sūdzības iesniedzējs atzīst, ka CFR Infrastructură uzsāka noteiktas procedūras, lai atgūtu daļu no CFR Marfă infrastruktūras izmantošanas nodokļa (“IIN”) parāda, tas norāda, ka ir piedzīta tikai daļa no kopējās parāda summas. Konkrētāk, lai gan CFR Infrastructură rīcībā bija izpildu dokumenti (ieturējumu rīkojumi, t. i., rīkojumi, kas nosaka, ka trešām personām, kuras ir parādā CFR Marfă, ir jāpārskaita to parāda maksājumi CFR Infrastructură) [..] RON apmērā (aptuveni [..] miljoni EUR), ir piedzīti tikai [..] RON (aptuveni [..] miljoni EUR) (37) (no kopējā nokavētā parāda, kas sasniedz [..] RON (apmēram [..] miljoni EUR)).

(55) Sūdzības iesniedzējs arī norāda, ka laikā kopš 2017. gada marta, kad tas iesniedza Komisijai sūdzību, CFR Marfă infrastruktūras izmantošanas nodokļa parāda summa CFR Infrastructură ir pastāvīgi palielinājusies, tomēr CFR Marfă turpina izmantot CFR Infrastructură dzelzceļa kravu pārvadājumu tīklu.

(56) Sūdzības iesniedzējs min divus dokumentus, kas apstiprina šo viedokli: a) CFR Marfă direktoru padomes 2018. gada 23. marta piezīme, kurā norādīts, ka CFR Marfă IIN parāds CFR Infrastructură bija […] RON (aptuveni [..] miljoni EUR), un to veidoja [..] RON (apmēram [..] miljoni EUR) kā parāda pamatsumma un soda naudas [..] RON apmērā (apmēram [..] miljoni EUR) (38). b) CFR Marfă adresēta CFR Infrastructură Juridiskās nodaļas 2018. gada 26. marta vēstule, kurā aplēsts, ka CFR Marfă parāds CFR Infrastructură bija [..] RON (apmēram [..] miljoni EUR), no kura [..] RON (apmēram [..] miljoni EUR) bija nokavēts parāds (39).

(57) Tāpēc sūdzības iesniedzējs uzskata, ka, neraugoties uz IIN parāda ilgstošo nemaksāšanu un uzkrāšanos, CFR Marfă ir turpinājis brīvi izmantot CFR Infrastructură apsaimniekoto dzelzceļa kravu pārvadājumu sliežu ceļu infrastruktūru, tādējādi gūstot labumu no papildu valsts atbalsta. Turklāt sūdzības iesniedzējs paskaidro, ka CFR Infrastructură ir skaidri apstiprinājis, ka CFR Marfă varēs veikt savas komerciālās darbības un ka uzņēmums neveiks nekādus pasākumus, kas izraisītu CFR Marfă darbību bloķēšanu (40). Konkrētāk, CFR Marfă adresētā vēstulē CFR Infrastructură paskaidro, ka “[Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, mēs apliecinām, ka] šo procedūru gaitā CNCF CFR SA izskatīja parādnieka situāciju un veica pasākumus nesamaksāto parādu piedziņai atbilstīgi tiesiskajam regulējumam, nebloķējot SNTFM CFR Marfă SA saimniecisko darbību.”

(58) No otras puses, sūdzības iesniedzējs arī apgalvo, ka lēmumā par procedūras sākšanu citētais Rumānijas apgalvojums, ka, sākot no 2017. gada, CFR Marfă“vairs nebija parādu valsts budžetam”, ir gan maldinošs, gan nepareizs. Sūdzības iesniedzējs norāda, ka CFR Marfă turpina darboties tirgū un ka tādējādi tas pastāvīgi uzkrāj parādus valsts budžetam.

(59) Sūdzības iesniedzējs arī piemin CFR Marfă piezīmi, kurā uzņēmums atzīst, ka tas “nespēj nomaksāt šābrīža parādus darbiniekiem, valsts budžetam un piegādātājiem un ka tas 2018. gada 29. martā nevarēs piedalīties divos galvenajos transporta jomas piedāvājumos, lai iegūtu uzņēmuma darbībai nepieciešamos ieņēmumus. Šie divi piedāvājumi ir [Oltenia Power Complex] un [SALROM Salt National Company].” (41)

(60) Visbeidzot, sūdzības iesniedzējs atkārtoti uzsver jau 2017. gada 12. septembra sūdzības pielikumā izklāstītos uzskatus par atbalsta negatīvo ietekmi, proti, ka i) atbalsts radīja būtisku kropļojošu ietekmi uz konkurenci liberalizētajā Rumānijas dzelzceļa kravu pārvadājumu tirgū, dodot priekšroku CFR Marfă salīdzinājumā ar tā konkurentiem; ii) atbalsts ir izraisījis Rumānijas dzelzceļa infrastruktūras stāvokļa būtisku pasliktināšanos, un iii) šādus kropļojumus saasina Rumānijas pieļautie publiskā iepirkuma tiesību aktu pārkāpumi saistībā ar publiskā sektora dzelzceļa kravu pārvadājumu līgumu diskriminējošu piešķiršanu CFR Marfă. Saistībā ar pēdējiem punktiem sūdzības iesniedzējs atzīst, ka šie jautājumi neietilpst Komisijas veiktā valsts atbalsta novērtējuma jomā.

(61) Visbeidzot, sūdzības iesniedzējs savos apsvērumos par lēmumu par procedūras sākšanu uzsver, ka dažādi atbalsta pasākumi tika nodrošināti ļoti ilgi un ka atbalstam ir īpaši kropļojoša ietekme uz privātajiem dzelzceļa kravu pārvadātājiem Rumānijā. Tāpēc tas prasa Komisijai izdot rīkojumu par pasākuma pārtraukšanu, lai CFR Marfă vairs netiktu sniegts valsts atbalsts, kura ietvaros CFR Marfă ir ļauts neatmaksāt infrastruktūras izmantošanas nodokli un uzkrāto parādu valsts budžetam (proti, 4. un 5. pasākums).

3.2. Rumānijas piezīmes

(62) Rumānija uzskata, ka neviens no Komisijas lēmumā par oficiālas izmeklēšanas procedūras sākšanu norādītajiem pasākumiem nav uzskatāms par nesaderīgu valsts atbalstu, un izklāsta vairākus iemeslus. Pirmkārt, Rumānija vispārējas piezīmes veidā min argumentus, ka CFR Marfă veiktie pasākumi ir saistīti ar valsts stratēģiskajām interesēm. Otrkārt, Rumānija sniedz piezīmes par katru no pasākumiem, uz kuriem attiecas lēmums par procedūras sākšanu, un šo piezīmju kopsavilkums ir izklāstīts turpmāk 3.2.3.–3.2.5. apakšsadaļā.

3.2.1. Rumānijas piezīmes par CFR Marfă stratēģisko nozīmi un LESD 107. panta 1. punkta piemērojamību

(63) Rumānija apgalvo, ka CFR Marfă ir valstij stratēģiski svarīgs komercuzņēmums, kas ne tikai konkurē ar privātajiem dzelzceļa kravu pārvadātājiem dzelzceļa kravu pārvadājumu tirgū, bet arī veic darbības, kas ir saistītas ar valsts aizsardzības vajadzībām un dalību NATO, kā arī pārvadā stratēģiskos materiālus, kas nepieciešami valsts tautsaimniecībai nozīmīgās nozarēs, enerģētikas nozarē un sociālajās nozarēs.

(64) Rumānija apgalvo, ka CFR Marfă ir šādi ar valsts aizsardzības vajadzībām saistīti pienākumi (42): i) kopā ar citām atbildīgajām ieinteresētajām personām piedalīties mobilizācijas plāna izstrādē un īstenošanā; ii) nodrošināt nepieciešamās rezerves un spējas (ritošo sastāvu, prāmjus, personālu utt.) mobilizācijas uzdevumu veikšanai. Lai gan šīs rezerves var izmantot CFR Marfă komerciālo dzelzceļa kravu pārvadājumu vajadzībām, CFR Marfă ir pienākums nodrošināt šīs rezerves dažādos valsts dzelzceļa tīkla punktos, un iestādes par to nenodrošina atlīdzību. Turklāt gadījumos, kad šādas rezerves komerciāliem nolūkiem vairs nav vajadzīgas, jo pieprasījums pēc transporta vairs nepastāv, no šiem resursiem nedrīkst atbrīvoties, un CFR Marfă par saviem līdzekļiem ir jānodrošina to saglabāšana un uzturēšana darba kārtībā, saistītās izmaksas sedzot no ieņēmumiem, kas iegūti, sniedzot citus pakalpojumus. Aplēsi par izmaksām, kas saistītas ar šo rezervju izveidošanu un uzturēšanu darba kārtībā, Rumānija iesniedza ļoti vēlā procedūras posmā (43), jo “valsts iestādes šajā sakarā nebija izstrādājušas nekādas aprēķina metodes”, kā arī tāpēc, ka šāda informācija būtu klasificējama kā valsts noslēpums (44). Pamatojoties uz Rumānijas sniegto informāciju, kopējās aplēstās izmaksas saistībā ar rezervju uzturēšanu aizsardzības mērķiem sasniegtu [..] miljonus RON ([..] miljoni EUR) attiecībā uz periodu no 2008. līdz 2018. gadam un [..] miljonus RON (EUR [..] miljoni) attiecībā uz periodu no 2010. līdz 2018. gadam; iii) izstrādāt dokumentus saistībā ar nepieciešamā darbaspēka nodrošināšanu; iv) nodrošināt uzņēmuma darbinieku, pasažieru un pārvadājamo preču civilo aizsardzību īpašu apstākļu, tostarp katastrofu gadījumā; v) pārvadāt militāros sūtījumus (gan NATO, gan valsts līmenī), nodrošināt militāro spēku un materiālu pārvadājumu nepārtrauktību miera laikā, kā arī krīžu, katastrofu un kara gadījumā, kā arī citos īpašos apstākļos, kā arī pēc Valsts aizsardzības ministrijas pieprasījuma nodrošināt vagonus, personālu un citus resursus. CFR Marfă šos pienākumus veic, pamatojoties uz noteikumiem, kas paredzēti protokolos, kopīgos rīkojumos un nolīgumos (45), kas ir noslēgti starp Valsts aizsardzības ministriju un Transporta, būvniecības un tūrisma ministriju, kā arī saskaņā ar attiecīgajiem nolīgumiem starp Rumāniju un NATO. Rumānija aplēsa, ka militāro sūtījumu īpatsvars CFR Marfă gada apgrozījumā veido [..] % (46), bet nesniedza detalizētu un pamatotu šī īpatsvara aprēķinu, atsaucoties uz valsts noslēpumu; vi) uzturēt un attīstīt prāmju līniju, kas paredzēta kā IV Eiropas koridora paplašinājums savienojuma nodrošināšanai starp Eiropu un Āziju. Rumānija apgalvo, ka, tā kā prāmju līnijas, kas caur Konstancas ostu savieno Eiropu un Āziju, nav rentablas un rada zaudējumus (47), CFR Marfă īpašumā esošie prāmji tika noenkuroti Konstancas ostā un 2008.–2018. gadā nesniedza nekādus komerciālus pakalpojumus. Rumānija paskaidro, ka prāmju uzturēšanas izmaksas (kas ir iekļautas iepriekš 64. apsvēruma ii) punktā norādītajos skaitļos) sasniedz [..] miljonus RON ([..] miljoni EUR) 2008.–2018. gadā un [..] miljonus RON ([..] miljoni EUR) 2010.–2018. gadā (48).

(65) Turklāt Rumānija apgalvo, ka papildus valsts aizsardzības vajadzībām CFR Marfă ir stratēģiski svarīgs uzņēmums arī saistībā ar to, ka tas nodrošina ogļu un citu stratēģisku produktu pārvadājumu pakalpojumus lielākajiem rūpnieciskajiem klientiem (galvenokārt VPU, piemēram, Complexul Energetic Oltenia, Complexul Energetic Hunedoara, CET Govora un citām ogļu spēkstacijām), kuri nodrošina tādus komunālos pamatpakalpojumus kā elektrība, siltums un karstais ūdens. Saskaņā ar Rumānijas sniegto informāciju šie pārvadājumi parasti tiek veikti, pamatojoties uz līgumiem, kurus noslēdz pēc konkursiem, kuros piedalās un ar CFR Marfă konkurē citi privātie uzņēmēji, bet krīžu gadījumā (piemēram, tādos nelabvēlīgos laika apstākļos kā sniegputeņi, sniega vētras, sausums) valsts iestādes var pieprasīt šādu pārvadājumu veikšanu arī ārpus spēkā esošo līgumu darbības jomas. Rumānija apgalvo, ka hidroelektrostaciju un vēja sistēmu jauda nav pietiekama, lai segtu elektrības deficītu, kas radies, samazinoties galveno elektrības avotu – termoelektrostaciju – ražošanas jaudai (Complexul Energetic Oltenia vien nodrošina 20–30 % Rumānijā patērētās elektrības apjoma). Tādējādi saskaņā ar Rumānijas sniegto informāciju ir jānodrošina šo stratēģisko materiālu piegādes nepārtrauktība šādiem rūpnieciskajiem klientiem, lai saglabātu iedzīvotāju dzīves kvalitāti un novērstu negatīvu ietekmi uz uzņēmēju darbību, tādējādi šādi pārvadājumi ir uzskatāmi par valsts drošības jautājumu, ko apstiprina Rumānijas Konstitucionālās tiesas konstatējumi 2018. gada 28. februāra spriedumā Nr. 91 (49).

(66) Turklāt Rumānija apgalvo, ka CFR Marfă nokavēto parādu uzkrāšanās ANAF galvenais cēlonis bija tas, ka uzkrājās parādi par CFR Marfă nodrošinātajiem stratēģisko pārvadājumu pakalpojumiem, kurus tas sniedza saviem rūpnieciskajiem klientiem (galvenokārt VPU, 65. apsvērums). Saskaņā ar Rumānijas aplēsēm attiecīgās soda naudas un procenti, kas uzkrājušies saistībā ar CFR Marfă parāda nemaksāšanu ANAF, atbilst šo VPU uzkrāto parādu summai par CFR Marfă nodrošinātajiem stratēģisko pārvadājumu pakalpojumiem (50).

(67) Rumānija arī norāda, ka CFR Marfă un citām valsts struktūrām ir pienākums (bez atlīdzības) piedalīties dažādās mācībās (piemēram, dzelzceļa negadījumu simulācijās), kuras organizē valsts iestādes (piemēram, Ārkārtas situāciju galvenā inspekcija), un ka CFR Marfă noteiktu valsts iestāžu interesēs vai to vajadzībām nodrošināja kravu pārvadājumu resursus bez jebkādas finansiālas atlīdzības (tostarp uzglabājot preces Valsts rezervju aģentūras vajadzībām, iznomājot īpašu aprīkojumu konkrētu pasākumu veikšanai (..) (51). Rumānija nav norādījusi izmaksas, kas radušās saistībā ar iepriekš minēto darbību veikšanu.

(68) Rumānija apgalvo, ka CFR Marfă ir vienīgas operators, kuram ir vajadzīgās spējas, lai laikus nodrošinātu iepriekš minēto pienākumu pienācīgu izpildi aizsardzības un valsts drošības jomā. Attiecīgi Rumānija uzstāj, ka CFR Marfă parādu atgūšana, veicot piedziņas procedūru, tūlītēju likvidāciju vai uzsākot maksātnespējas procesu, nav pieņemams risinājums, jo tas varētu radīt situāciju, ka ilgu laiku nebūtu iespējams izmantot valsts drošībai un aizsardzībai vajadzīgos resursus (52).

(69) Tāpēc, ņemot vērā LESD 107. panta 1. punktu, LES 4. pantu un 17. punktu Komisijas paziņojumā Nr. 2016/C 262/01 par Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punktā minēto valsts atbalsta jēdzienu (“PPA”) (53), Rumānija apgalvo, ka: a) ņemot vērā visus iepriekš izklāstītos apstākļus, Rumānijas iestādēm ir tiesības veikt jebkādus pasākumus, lai nodrošinātu teritoriālo integritāti, saglabātu sabiedrisko kārtību un garantētu valsts drošību pat tad, ja pasākums ietekmē kādā jomā pastāvošo konkurenci; b) jebkurš pasākums, kas ir veikts valsts drošības, teritoriālās integritātes un sabiedriskās kārtības interesēs un tās nodrošināšanai – neatkarīgi no tā, vai tas ir vai nav uzskatāms par valsts atbalstu – ir saderīgs ar Kopienas noteikumiem (54).

(70) Citiem vārdiem sakot, Rumānija uzskata, ka, pieņemot 1.–3. pasākumu un 5. pasākumu attiecībā uz CFR Marfă nolūkā nodrošināt militāro sūtījumu un stratēģisko materiālu pārvadājumu nepārtrauktību, kā arī veikt citus ar valsts drošības un aizsardzības mērķiem saistītus pienākumus, Rumānija izmantoja savu valsts varu, tāpēc LESD 107. panta 1. punkts nav piemērojams, ņemot vērā LES 4. pantu un PPA 17. punktu.

3.2.2. Rumānijas piezīmes par sūdzības iesniedzēja iesniegtajiem apsvērumiem par CFR Marfă stratēģisko nozīmi

(71) Rumānija norāda, ka turpmāk uzskaitīto iemeslu dēļ sūdzības iesniedzēja iesniegtā informācija nepierāda, ka privātie uzņēmēji spēj aizstāt CFR Marfă stratēģisko un militāro pārvadājumu tirgū.

(72) Pirmkārt, Rumānija uzskata, ka tirgus realitāte apliecina faktu, ka privātie uzņēmēji nevar veikt CFR Marfă īstenotās darbības. Šajā sakarā Rumānija sniedz piemēru: 2014. gadā Complexul Energetic Oltenia organizēja konkursu, kura ietvaros tika noraidīts trīs privātu uzņēmēju (GFR, Unicom Transit un Servtrans Invest) konsorcija piedāvājums, jo tā dalībniekiem nebija konkursa specifikācijās norādīto tehnisko un operatīvo spēju, lai gan konsorcija finanšu piedāvājums bija izdevīgāks. Valsts tiesa noraidīja konsorcija apelācijas sūdzību, apstiprinot konstatējumus par to, ka konsorcija dalībniekiem nav konkursa dokumentos norādīto tehnisko un operatīvo spēju.

(73) Rumānija arī norāda, ka privāto uzņēmēju intereses trūkums par militāro sūtījumu pakalpojumu sniegšanu ir saistīts ne tikai ar ļoti zemo pieprasījumu pēc šādiem pārvadājumu pakalpojumiem, bet arī ar faktu, ka militārie sūtījumi un attiecīgā prasība ātri reaģēt uz šādu sūtījumu pasūtījumiem (kas ir prioritāri salīdzinājumā ar privātajiem sūtījumiem) ietver vajadzību nodrošināt dažādu resursu rezerves (piemēram, ritošais sastāvs, prāmji utt.), kuri atrodas dažādās valsts dzelzceļa tīkla vietās. Saskaņā ar Rumānijas sniegto informāciju tas samazina šādu resursu izmantošanas efektivitāti, un iestādes neatlīdzina šo efektivitātes samazinājumu, un tas privātajiem uzņēmējiem nav pievilcīgi. Turklāt Rumānija norāda, ka CFR Marfă pieder aptuveni 93 % no valsts vagonu parka un ka tas ir vienīgais uzņēmējs, kas var izpildīt pienākumu par mobilizācijas rezervju uzturēšanu, turpretī privātie uzņēmēji izmanto galvenokārt no ārvalstu uzņēmumiem iznomātus vagonus, kas nevar veidot mobilizācijas rezerves.

(74) Tāpēc Rumānija uzskata, ka privātie uzņēmēji militāro sūtījumu tirgū nevar aizstāt CFR Marfă, un to papildus apstiprina Valsts aizsardzības augstākās padomes 2013. gada lēmuma prasības, kas paredz, ka CFR Marfă privatizācijas līgumā ir jāiekļauj panti, kas uzņēmuma pircējam uzliktu pienākumu nodrošināt visu to stratēģisko pienākumu izpildi valsts drošības un aizsardzības jomā, kas pašlaik attiecas uz CFR Marfă (55).

(75) Otrkārt, Rumānija arī apgalvo, ka pārvadājumu pakalpojumu nodrošināšana valsts aizsardzības vajadzībām daudzos gadījumos ietver ar dažādiem slepenības līmeņiem apzīmētas informācijas atklāšanu, un tas nozīmē, ka šādu pārvadājumu pakalpojumu sniegšanā ieinteresētiem privātajiem uzņēmējiem ir nepieciešami noteikti rūpniecības drošības sertifikāti. Tomēr domājams, ka privātajiem dzelzceļa kravu pārvadātājiem ar lielākajām Rumānijas tirgus daļām (OPSFPR locekļiem) šāds rūpnieciskās drošības sertifikāts, visticamākais, netiktu piešķirts, jo tie nespētu izpildīt stingrās šāda sertifikāta saņemšanas prasības. Rumānija min vairākus iespējamus iemeslus, kāpēc varētu tikt noraidīts OPSFPR locekļu iesniegts sertifikāta pieprasījums: a) akcionāri vai cita persona, kurai uzņēmumā ir lēmumu pieņemšanas pilnvaras: (1) ar galīgu spriedumu ir notiesāta par korupciju (56); (2) tai ir izvirzīta apsūdzība par korupciju (57); (3) tai ir izvirzīta apsūdzība par noziedzīgas grupas izveidi, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju (58); (4) ir ārvalstnieks vai ārvalstu uzņēmums; b) attiecīgajiem operatoriem ir parādi, vai tie ir reģistrējuši ievērojamus zaudējumus; c) operatori veic uzņēmējdarbību ar struktūrām valstīs, kas ar valdības lēmumiem apstiprinātās Rumānijas valsts aizsardzības stratēģijās ir aprakstītas kā tādas, kas Rumānijai rada drošības riskus (proti, bijušās Padomju Savienības valstis).

(76) Tādējādi Rumānija apgalvo, ka CFR Marfă ir de facto vienīgais uzņēmējs tirgū, kuram ir nepieciešamās spējas veikt stratēģisku un militāru materiālu pārvadājumus, kā arī izpildīt citus ar valsts drošības un aizsardzības mērķiem saistītus pienākumus. Attiecīgi Rumānija uzskata, ka, ņemot vērā iepriekš izklāstītos apstākļus un neseno konfliktu Rumānijas robežu tuvumā (Ukrainā), kura dēļ CFR Marfă veikto militāro sūtījumu apjoms salīdzinājumā ar 2013. gadu palielinājās vairāk nekā piecas reizes, Rumānijai ir tiesības atsaukties uz LES 4. pantu un PPA 17. punktu, lai apgalvotu, ka visai CFR Marfă darbībai nav piemērojams LESD 107. panta 1. punkts.

3.2.3. Rumānijas piezīmes par 1. un 4. pasākumu

(77) Attiecībā uz 1. pasākumu Rumānija norāda, ka, lai garantētu nokavētos nodokļu parādus, ANAF uzsāka piedziņas procedūru. Saskaņā ar tiesību aktiem, kas ir spēkā kopš 2004. gada, CNPP (Valsts nodarbinātības aģentūra) un CNAS (Valsts veselības apdrošināšanas birojs) neveic nepastarpinātu iemaksu iekasēšanu no Rumānijas uzņēmējiem un citām personām; vienīgā par iemaksu iekasēšanu atbildīgā aģentūra ir ANAF, kura vēlāk sadala dažādām iestādēm to vārdā ievāktās summas (59).

(78) Saistībā ar iepriekš aprakstītajiem CFR Marfă parādiem valsts budžetam 1. pasākuma ietvaros (sk. 8. tabulu) Rumānija norāda, ka ANAF rīkojās kā privāts tirgus ekonomikas dalībnieks, jo tas aprēķināja procentus un soda naudas par CFR Marfă nokavētajiem parādiem valsts budžetam. Konkrētāk, Rumānija norāda, ka saistībā ar CFR Marfă nokavētajiem parādiem valsts budžetam tika aprēķinātas šādas procentu likmes: i) procentu likme par dienu 0,1 % apmērā laikā no 2006. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 30. jūnijam; ii) procentu likme par dienu 0,05 % apmērā laikā no 2010. gada 1. jūlija līdz 2010. gada 30. septembrim; iii) procentu likme par dienu 0,04 % apmērā laikā no 2010. gada 1. oktobra līdz 2014. gada 28. februārim (60). Rumānija arī paskaidro, ka par nokavētiem fiskālo saistību maksājumiem piemēro šādu papildu nokavētu maksājumu sodu: i) ja nokavētus nodokļu maksājumus veic vēlāk nekā 30 dienas pēc termiņa, bet agrāk nekā 90 dienas pirms termiņa, piemēro nokavētu maksājumu sodu 5 % apmērā no parāda pamatsummas; ii) pēc tam, kad ir pagājušas 90 dienas pēc maksājuma termiņa, piemēro nokavētu maksājumu sodu 15 % apmērā no parāda pamatsummas. Nokavētu maksājumu soda samaksa neatbrīvo no pienākuma maksāt procentus (61).

(79) Turklāt Rumānija apgalvo, ka ANAF aktīvi rīkojās, lai piedzītu CFR Marfă parādus valsts budžetam, un veica vairākus piedziņas pasākumus, proti, izdeva rīkojumus un veica CFR Marfă banku kontu preventīvu arestu, kā arī kustamā un nekustamā īpašuma konfiskāciju.

(80) Konkrētāk, Rumānija norāda, ka ANAF 2009. gadā izdeva 12 rīkojumus, lai piedzītu CFR Marfă nesamaksātos parādus kopā [..] miljonu RON (apmēram [..] miljoni EUR) apmērā. Rumānija paskaidro, ka rīkojums ir tieši izpildāms dokuments par nodokļu parāda piedziņu, un tas nozīmē, ka gadījumā, kad parādnieks nesamaksā nokavētos parādus rīkojumā norādītajā periodā, ANAF var turpināt piedziņas procedūru, neiesaistot tiesas. Konkrētāk, ANAF iepriekš minētajā situācijā var piedzīt nesamaksātos parādus, konfiscējot parādnieka aktīvus un īpašumu un sākot šo aktīvu un īpašuma pārdošanu (62).

(81) Pēc šo rīkojumu izdošanas tika veikts viens CFR Marfă banku kontu preventīvs arests [..] miljonu RON apmērā (apmēram [..] miljoni EUR), kā rezultātā tika atgūti [..] miljoni RON (apmēram [..] miljoni EUR) (63), un CFR Marfă aktīviem tika piemērotas 22 konfiskācijas ar kopējo uzskaites vērtību [..] miljoni RON (apmēram [..] miljoni EUR) (64). Rumānija paskaidro, ka kustamajiem vai nekustamajiem aktīviem piemērotā konfiskācija ir uzskatāma par šādu aktīvu likumīgu ieķīlāšanu, kas nodrošina prioritāras pretenzijas uz konfiscēto aktīvu pārdošanas rezultātā gūtajiem ieņēmumiem, turklāt parādnieks nedrīkst pārdot konfiscētos aktīvus un drīkst tos izmantot tikai ar kompetentās struktūras (šajā gadījumā – ANAF) atļauju (65).

(82) Rumānija arī informē, ka 2010. un 2011. gadā ANAF izdeva 24 rīkojumus attiecībā uz CFR Marfă, un paskaidro, ka konfiskācijas un ieturējumi saistībā ar CFR Marfă parādniekiem (galvenokārt VPU) 2010. un 2011. gadā netika piemēroti, lai izvairītos no būtiskas sociālās ietekmes (66). Rumānija arī ziņo, ka ANAF laikā līdz 2013. gada jūnijam CFR Marfă kustamajiem un nekustamajiem aktīviem piemēroja 200 konfiskācijas ar kopējo uzskaites vērtību [..] RON (apmēram [..] miljoni EUR). Tā paskaidro, ka no šīm 200 konfiskācijām 25 konfiskācijas tika piemērotas SC de Transport Maritim și de Coastă CFR Ferryboat SA (CFR Ferryboat) kustamajiem un nekustamajiem aktīviem ar uzskaites vērtību [..] miljoni RON (apmēram [..] miljoni EUR), bet 84 konfiskācijas tika piemērotas SC Intreținere și Reparații Vagoane SA (Wagon Repair and Maintenance SA) kustamajiem un nekustamajiem aktīviem ar uzskaites vērtību [..] miljoni RON (aptuveni [..] miljoni EUR), un 2012. gada jūnijā abi šie uzņēmumi tika apvienoti ar CFR Marfă (sk. 27. apsvērumu) (67).

(83) No atlikušās 91 konfiskācijas 10 konfiskācijas tika piemērotas CFR Infrastructură nekustamajiem aktīviem ar uzskaites vērtību [..] miljoni RON (aptuveni [..] miljoni EUR), un 81 konfiskācija (2012. gada novembrī un decembrī) tika piemērota CFR Marfă kustamajiem un nekustamajiem aktīviem ar uzskaites vērtību [..] miljoni RON (apmēram [..] miljoni EUR) (68).

(84) Rumānija arī informē, ka ANAF izdeva kopā 1 440 ieturējumu paziņojumus attiecībā uz CFR Ferryboat SA, Wagon Repair and Maintenance SA un CFR Infrastructură banku kontos pieejamajiem līdzekļiem, kā arī 612 paziņojumus par ieturējumiem attiecībā uz trešo personu banku kontiem (par kopējo summu [..] miljoni RON, aptuveni [..] miljoni EUR) (69).

(85) Rumānija arī paskaidro, ka CFR Marfă kustamo aktīvu (galvenokārt vagonu un lokomotīvju) konfiskācija ar uzskaites vērtību [..] RON (apmēram [..] miljoni EUR, 95 % no kopējās 81 konfiskācijas vērtības) tika veikta tikai 2012. gada 28. novembrī, nevis agrāk, jo “šīs kustamās preces bija ritošais sastāvs un lokomotīves, kustamās preces, kas tiek izmantotas CFR Marfă ieņēmumu gūšanas darbībās”, kā arī tāpēc, ka CFR Marfă“veic valsts sabiedriski derīgas darbības, lai nodrošinātu dzelzceļa kravu sabiedriskā transporta pakalpojumus un pakalpojumus, kas nepieciešami valsts aizsardzības nodrošināšanai” (70).

(86) Rumānija informē, ka pēc tam, kad tika konfiscēti CFR Marfă aktīvi, ANAF pieprasīja to novērtējuma veikšanu un to realizācijas procesa uzsākšanu. Tomēr aktīvu realizācija netika sākta, jo izpildraksti attiecībā uz CFR Marfă parādiem tika izpildīti, veicot 2013. gada parāda dzēšanu pret akciju kapitālu (71). Rumānija arī paskaidro, ka CFR Marfă parādu ANAF atgūšana, veicot piedziņas procedūru, tūlītēju likvidāciju vai uzsākot maksātnespējas procesu, nav pieņemams risinājums, jo tas varētu radīt situāciju, ka ilgu laiku nebūtu iespējams izmantot valsts drošībai un aizsardzībai vajadzīgos resursus, kas, ņemot vērā nesenos konfliktus reģionā, varētu apdraudēt valsti kā tādu (“Rumānijas valsts nevar iztikt bez būtiska instrumenta un resursiem, kuru nodrošināšana bija tās likumā noteikts pienākums ar mērķi izpildīt tās uzdevumus un funkcijas, nodrošinot valsts teritoriālo integritāti, saglabājot sabiedrisko kārtību un aizsargājot valsts drošību, un kuru aizstāšana pašreizējos apstākļos nav iespējama”) (72).

(87) Saistībā ar 4. pasākumu Rumānija norāda, ka laikā no 2013. līdz 2017. gadam CFR Marfă veica visas iemaksas valsts budžetā un ka nodokļu sertifikāti, ko šajā periodā dažādos laikos izdeva ANAF, kalpo kā pierādījums tam, ka CFR Marfă minētajā periodā neuzkrāja turpmākus parādus valsts budžetam (73).

(88) Konkrētāk, Rumānija paskaidro, ka lēmuma par procedūras sākšanu 7. tabulā attiecībā uz 2013.–2016. gada periodu ir uzskaitītas nodokļu saistības, kas bija radušās tieši pirms finanšu gada beigām un kuru izpildes termiņš bija nākamajā gadā. Rumānija norāda, ka attiecībā uz visiem gadiem kopš 2013. gada jūnija attiecīgās summas, kas CFR Marfă bija jāsamaksā, tika iemaksātas nākamā gada sākumā, proti, noteiktajā termiņā. Tā arī informē, ka attiecīgās summas ir uzskaitītas gada bilancē saskaņā ar bilanču sagatavošanas noteikumiem, ņemot vērā šo nodokļu saistību sākuma un maksājumu veikšanas datumus. Rumānija uzskata, ka paziņojuma par CFR Marfă nodokļu saistību apmaksu novērtējums, pamatojoties uz bilances datiem, nav pareizs un ka dokumenti, kas būtu jāizvērtē, ir nodokļu sertifikāti, kurus regulāri izdod ANAF (74). Rumānija iesniedza turpmāk norādītos datus par nodokļu saistībām un citiem parādiem valsts budžetam. 9. tabula CFR Marfă nodokļu saistības un citi parādi valsts budžetam pēc 2013. gada parāda dzēšanas pret akciju kapitālu Miljonos RON 2013 2014 2015 2016 2017 Nodokļu saistības un citi parādi valsts budžetam [..] [..] [..] [..] [..] Summas, kas ANAF jāatmaksā/jāatgriež CFR Marfă [..] [..] [..] [..] [..] Nodokļu sertifikāta Nr./datums 1042215/ 18.12.2013. 1356231/ 5.12.2014. 107680/ 16.12.2015. 90817/ 12.1.2016. 78183/ 14.12.2017. Avots: Rumānijas 2018. gada 19. decembra atbilde, E sadaļas 21. punkts.

(89) Rumānija paskaidro, ka CFR Marfă cēla prasību Bukarestes Apelācijas tiesā par CFR Marfă nodokļu saistībām attiecībā uz 2016. un 2017. gadu. CFR Marfă prasīja, lai Apelācijas tiesa atceltu ANAF lēmumu, ar kuru tika noraidīts CFR Marfă pieprasījums atcelt CFR Marfă nokavēto nodokļu parādu par 2016. un 2017. gadu [..] miljonu RON apmērā (aptuveni [..] miljoni EUR), kas saskaņā ar Apelācijas tiesas spriedumu Nr. 1011/2015, ko apstiprināja Augstākās kasācijas instances un tiesas lēmums Nr. 998/30.3.2016., ANAF bija jāsamaksā CFR Marfă (75).

(90) Pamatojoties uz iepriekš minēto, Rumānija uzskata, ka laikā no 2013. līdz 2017. gadam CFR Marfă nereģistrēja nekādus parādus valsts budžetam, ņemot vērā apstākli, ka ANAF ir jākompensē/jāatmaksā [..] miljoni RON un [..] miljoni RON, kas ir mazāk nekā ANAF attiecīgais parāds CFR Marfă.

(91) Visbeidzot, Rumānija sniedza informāciju, ka CFR Marfă nokavētais parāds (ieskaitot procentus un soda naudas) valsts budžetam 2018. gadā bija [..] miljoni RON (aptuveni [..] miljoni EUR) un ka 2019. gada 28. martā tas bija vairāk nekā trīskāršojies, sasniedzot [..] miljonus RON (aptuveni [..] miljoni EUR) (76). Rumānija uzsvēra, ka saistībā ar šo parādu ANAF ir piemērojusi 16 konfiskācijas CFR Marfă neieķīlātiem kustamajiem aktīviem ar uzskaites vērtību [..] miljoni RON (apmēram [..] miljoni EUR) un 66 konfiskācijas CFR Marfă neieķīlātiem nekustamajiem aktīviem ar uzskaites vērtību [..] miljoni RON (aptuveni [..] miljoni EUR). (77)

3.2.4. Rumānijas piezīmes par 2. un 5. pasākumu

(92) Saistībā ar 2. un 5. pasākumu Rumānija uzstāj, ka CFR Infrastructură neatbrīvoja CFR Marfă no infrastruktūras izmantošanas nodokļa parāda.

(93) Rumānija paskaidro, ka saskaņā ar Rumānijas tiesību aktiem nevienu dzelzceļa operatoru nedrīkst atbrīvot no IIN un ka CFR Infrastructură nepieļauj izņēmumu arī attiecībā uz CFR Marfă.

(94) Rumānija paskaidro, ka pārvadātājiem, kuri nemaksā IIN, var piemērot trīs veidu sodus, proti: (1) CFR Infrastructură reizi mēnesī izraksta rēķinu par katru pakalpojumu, un, ja šīs finanšu saistības netiek izpildītas atbilstīgi Līgumam par piekļuvi dzelzceļa infrastruktūrai (kas tiek noslēgts katru gadu), CFR Infrastructură par katru kavējuma dienu pastāvīgi aprēķina procentus un soda naudu par nesamaksāto IIN un iekļauj šīs summas rēķinā (pirmais soda veids par IIN nemaksāšanu). Procentu likme un soda naudas ir norādītas 7. tabulā (24. apsvērumā). Tas pats sods attiecas uz visiem dzelzceļa kravu (un pasažieru) pārvadātājiem neatkarīgi no tā, kas ir to īpašnieks. (2) Ņemot vērā IIN maksājumu kavējumus, CFR Infrastructură IIN nepiemēro 33 % atlaidi attiecībā uz vilcieniem, kuri kursē CFR Marfă pārvaldītajā CFR tīklā, bet šādu atlaidi tas piemēro privātajiem uzņēmējiem (otrais soda veids). (3) CFR Infrastructură nepieņem un neveido jaunus maršrutus CFR Marfă un tā klientu interesēs, bet tā sniedz šādu pakalpojumu privātajiem uzņēmējiem (trešais soda veids).

(95) Šajā sakarā Rumānija apgalvo, ka CFR Infrastructură arī iesniedza tiesā prasības pieteikumus pret CFR Marfă, lai piedzītu CFR Marfă parādus, kas radušies, sākot ar 2015. gadu. Konkrētāk, Rumānija norāda, ka CFR Infrastructură uzsāka turpmāk norādītos šķīrējtiesas un tiesvedības procesus saistībā ar CFR Marfă parādiem: 2015. gada šķīrējtiesas procesu par [..] miljoniem RON (aptuveni [..] miljoni EUR); 2016. gada šķīrējtiesas un tiesvedības procesus par [..] miljoniem RON (aptuveni [..] miljoni EUR); 2017. gada šķīrējtiesas un tiesvedības procesus par [..] miljoniem RON (aptuveni [..] miljoni EUR); 2018. gada šķīrējtiesas un tiesvedības procesus par [..] miljoniem RON (aptuveni [..] miljoni EUR (78). Saskaņā ar Rumānijas sniegto informāciju attiecīgie un galīgie tiesas un šķīrējtiesas lēmumi paredzēja, ka 100 % šo summu ir piespriesti CFR Infrastructură (79).

(96) Rumānija informē, ka pēc iepriekš minēto lēmumu pieņemšanas par labu CFR Infrastructură šis uzņēmums izmantoja tiesu izpildītāja pakalpojumus, lai atgūtu piespriestos parādus, tostarp iesaldējot līdzekļus banku kontos un piemērojot ieturējumus attiecībā uz summām, kuras CFR Marfă bija jāsaņem no tā klientiem, kā arī konfiscējot CFR Marfă kustamo un nekustamo īpašumu (80).

(97) Rumānija arī paskaidro, ka 2016. gadā CFR Infrastructură ar CFR Marfă noslēdza līgumu par atmaksas grafika pārskatīšanu (“2016. gada līgums par atmaksas grafika pārskatīšanu”) attiecībā uz [..] miljonu RON (aptuveni [..] miljoni EUR) atmaksu. Šo summu veidoja parāda pamatsumma un procenti, kuri CFR Infrastructură tika piešķirti šķīrējtiesas procesā 2015. un 2016. gadā. Rumānija paskaidro, ka pēc tam, kad CFR Marfă neizpildīja 2016. gada līguma par atmaksas grafika pārskatīšanu nosacījumus parāda piespiedu piedziņas ceļā tika pilnībā atgūti [..] miljoni RON (81).

(98) Saskaņā ar Rumānijas sniegto informāciju CFR Infrastructură līdz 2018. gada augustam, izmantojot tiesas un ārpustiesas pasākumus, atguva no CFR Marfă vairāk nekā [..] miljonus RON (aptuveni [..] miljoni EUR), no kuriem [..] miljoni RON (aptuveni [..] miljoni EUR) tika atgūti laikā no 2018. gada marta līdz jūlijam. Turklāt 2018. gada 6. decembrīCFR Infrastructură noslēdza līgumu par CFR Marfă procentu un soda naudu atmaksas grafika pārskatīšanu [..] miljonu RON apmērā (aptuveni [..] miljoni EUR) (“2018. gada līgums par atmaksas grafika pārskatīšanu”). Šajā līgumā cita starpā ir noteikts, ka 2018. gada 4. decembrīCFR Marfă nokavētā parāda kopsumma CFR Infrastructură bija [..] miljoni RON (aptuveni [..] miljoni EUR), un [..] miljoni RON (aptuveni [..] miljoni EUR) no šīs summas 2017. gadā saskaņā ar septiņiem civillietu tiesu spriedumiem tika piešķirti CFR Infrastructură. [..] miljoni RON (aptuveni [..] miljoni EUR) no šiem [..] miljoniem RON (aptuveni [..] miljoni EUR) ir procenti un soda nauda. Saskaņā ar 2018. gada līguma par atmaksas grafika pārskatīšanu nosacījumiem tiks turpināta pamatsummas, proti, [..] miljonu RON (aptuveni [..] miljoni EUR), atgūšana, konfiscējot CFR Marfă kustamo un nekustamo īpašumu.

(99) Rumānija paskaidro, ka parādu piedziņa, veicot aktīvu arestu, tika veikta tikai tikmēr, kamēr CFR Marfă pildīja līgumos par atmaksas grafika pārskatīšanu noteiktās saistības, un tā norāda, ka CFR Marfă pilda 2018. gada līguma par atmaksas grafika pārskatīšanu nosacījumus (82).

(100) Rumānija uzskata, ka iepriekš izklāstītais apliecina faktu, ka CFR Infrastructură piemēro parādu atgūšanas pasākumus un ka CFR Marfă nav atbrīvots no parādu atmaksas (83).

(101) Rumānija uzskata, ka “CFR Infrastructură nepiemēro CFR Marfă īpašas priekšrocības, kā arī neatbrīvo un nav atbrīvojis to no nekādām juridiskām saistībām” (84). Rumānija norāda, ka “ikvienam dzelzceļa kravu pārvadātājam, kurš nemaksā infrastruktūras izmantošanas nodokli, CFR SA [CFR Infrastructură] ir piemērojis un piemēro vienādus finansiālus sodus”, un atgādina, ka “finansiāli sodi ir sodi par nokavētiem maksājumiem, kurus aprēķina un piemēro par noteiktā termiņā neveiktiem maksājumiem saskaņā ar vienādām procentu likmēm un bez diskriminācijas” (85). Rumānija arī norāda, ka “[CFR Infrastructură] piemēro vienādus tiesas un ārpustiesas pasākumus visu dzelzceļa pārvadātāju parādu atgūšanai” (86).

(102) Rumānija arī norāda, ka situācija, ka CFR Infrastructură neiekasē IIN no CFR Marfă, ir objektīvs apstāklis un izriet no fakta, ka citi VPU vai uzņēmumi, kuros valsts ir akcionāre (daudzi no tiem ir enerģētikas nozares uzņēmumi), nav samaksājuši parādus CFR Marfă. Rumānija paskaidro, ka šie parādi, kas nav samaksāti CFR Marfă, ir tikpat lieli kā CFR Marfă parādi CFR Infrastructură, un ka CFR Marfă sniegto pārvadājumu pakalpojumu pārtraukumi traucētu šo konkrēto uzņēmumu darbības, tādējādi kaitējot iedzīvotāju dzīves līmenim un saimnieciskajai darbībai dažādās jomās. Rumānija norāda, ka CFR Marfă ir veicis pasākumus, lai atgūtu šos parādus atbilstīgi attiecīgajā jomā spēkā esošajām tiesību normām (87).

(103) Rumānija arī informē, ka stingrāku pasākumu (piemēram, maksātnespējas pieteikuma) piemērošana CFR Marfă nav iespējama, jo CFR Infrastructură un Rumānijas iestādēm ir jāņem vērā CFR Marfă un tā resursu nozīme saistībā ar valsts aizsardzības sistēmu, valsts drošību, sabiedrības drošību un kārtību, stratēģisko materiālu pārvadāšanu, valsts tautsaimniecību un sabiedrību (88) (sk. arī 3.2.1. un 3.2.2. apakšsadaļu iepriekš).

(104) Šajā sakarā Rumānija atgādina, ka Rumānijas iestādēm un CFR Infrastructură ir jārīkojas saskaņā ar aizsardzībai piemērojamo tiesisko regulējumu (89) un “jāveic pasākumi, kas neapdraud noteiktu CFR Marfă piederošu resursu izmantošanu (negatīva ietekme uz līdzekļiem, kas uzskatāmi par “valsts līdzekļiem”) un neietekmē šī stratēģiski svarīgā uzņēmuma veiktos militāros sūtījumus un stratēģisko materiālu pārvadājumus vai CFR Marfă reaģēšanas spēju krīzes situācijās (tādās kā 2016./2017. gada ziema)” (90).

(105) Rumānija 2018. gada 14. augusta piezīmēs, atbildot uz trešo personu apsvērumiem, apgalvo, ka CFR Infrastructură ir pienākums neveikt piedziņas procedūras, kas varētu bloķēt militāros sūtījumus un mazināt valsts aizsardzības spējas, kā noteikts Likuma par valsts aizsardzību 34. pantā (91). Rumānija citē valsts transporta ministru, kurš, runājot par iemesliem, kāpēc valstij nevajadzētu piedzīt visus Marfa parādus CFR Infrastructură, norāda, ka “mums nevajadzētu nokaut vistu, kura dēj olas”.

3.2.5. Rumānijas piezīmes par 3. pasākumu

(106) Pirmkārt, Rumānija apstrīd, ka 3. pasākums ir finansēts no valsts līdzekļiem. Konkrētāk, Rumānija apgalvo, ka “nav izpildīti trīs [LESD 107. panta 1. punktā paredzētie] kumulatīvie nosacījumi, lai parāda dzēšanu pret akciju kapitālu attiecībā uz CFR Marfă varētu uzskatīt par valsts atbalstu, ņemot vērā apstākli, ka a) apakšpunkta nosacījums nav izpildīts, jo nav izmantoti valsts līdzekļi un nav piešķirti līdzekļi no valsts budžeta (to piešķiršana nozīmētu, ka valstij radušies tieši budžeta izdevumi). Minētās summas nav uzskatāmas par budžeta ieņēmumiem, un tādējādi uz tām neattiecas LESD noteikumi.” Rumānija apgalvo, ka tā rīkojās tā, kā rīkotos vienkāršs akcionārs, un tās mērķis bija nostiprināt savas intereses, nevis sniegt konkrētam uzņēmējam ekonomiskās priekšrocības (92).

(107) Otrkārt, Rumānija apgalvo, ka parāda dzēšana pret akciju kapitālu tika apstiprināta Eiropas Savienības Padomes 2013. gada 22. oktobra Lēmumā par Savienības vidēja termiņa finansiālās palīdzības sniegšanu Rumānijai piesardzības pasākumu veidā (93) (“Padomes 2013. gada 22. oktobra lēmums”) un ka to apstiprina arī nosacījumi, kas ir paredzēti rezerves vienošanās piesardzības pasākumu veidā ietvaros, ko 1 751,34 miljonu SDR vērtībā ir noslēgusi Rumānija un Starptautiskais Valūtas fonds (“SVF”) un kas ir apstiprināta nodomu vēstulē, ko Rumānijas iestādes parakstīja 2013. gada 12. septembrī Bukarestē, un SVF Valdes 2013. gada 27. septembra lēmumā (94). Rumānija šo viedokli pamato ar rezerves vienošanās (95) I pielikumu, kurā ir noteikts: “Pagājušajā gadā mēs īstenojām vairākas svarīgas reformas saistībā ar VPU un enerģētikas un transporta nozari. Piemēram, (..), brīvprātīgi pasludinot dažus uzņēmumus par maksātnespējīgiem vai tos likvidējot, veicot parāda dzēšanas un pārstrukturēšanas pasākumus.” (papildināts ar izcēlumu) (..) Svarīgas reformas enerģētikas un transporta nozarē ietver: (..) “Transporta nozare: mēs ierosinājām noslēgt pirkšanas un pārdošanas līgumu par valstij piederoša kravu pārvadājumu uzņēmuma [CFR Marfă] 51 % akciju paketes pārdošanu par 905 miljoniem RON un pieņēmām valdības lēmumu, ar ko apstiprinājām šo līgumu. Jūnijā mēs arī apstiprinājām nokavēto maksājumu dzēšanas shēmu, kas paredzēja CFR Marfă nokavēto maksājumu dzēšanu vairāk nekā 90 % apmērā pēc pārdošanas darījuma noslēgšanas (..).” (96) “Mēs arī plānojam sekmēt to, lai valstij piederošs pasažieru dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums un CFR Marfă pienācīgāk veiktu maksājumus par piekļuvi infrastruktūrai un elektrības patēriņu, veicot reformas šajos uzņēmumos, kā arī nodrošināt starp trim galvenajiem dzelzceļa uzņēmumiem pastāvošo parādsaistību nokārtošanu. Pasākumi šo uzņēmumu darbības un finanšu rezultātu uzlabošanai varētu ietvert: (..) – CFR Marfă: mēs izpildīsim savas saistības saskaņā ar pirkšanas un pārdošanas līgumu par CFR Marfă akciju kontrolpaketes pārdošanu un pabeigsim darījumu (akciju apmaiņu pret samaksu) līdz 2013. gada oktobra vidum. Šajā kontekstā attiecīgajai regulatīvajai iestādei tiks pieprasīts apvienošanās kontroles apstiprinājums. Ja privatizācijas procesā rodas nepārvarami šķēršļi, mēs atsāksim konkursu par Marfă akciju privatizāciju saskaņā ar procesu, kas atbilst labākajai starptautiskajai praksei.”

(108) Rumānija paskaidro, ka iepriekš minēto rezerves vienošanos, tostarp pielikumu, kas tika citēts iepriekš 107. apsvērumā, ir apstiprinājusi Eiropas Savienības Padome savā 2013. gada 22. oktobra lēmuma 1. panta 1. punktā, kurā cita starpā ir minēti īpaši saprašanās memorandā paredzēti ekonomikas politikas nosacījumi, tostarp “valstij piederošu uzņēmumu (VPU) pārstrukturēšana, ieskaitot to kapitāla daļu pārdošanu, kā arī VPU korporatīvās vadības stiprināšana”.

(109) Rumānija norāda, ka CFR Marfă privatizāciju un parāda dzēšanas pret akciju kapitālu pasākumu CFR Marfă labā apstiprināja Eiropas Savienības Padome un ka CFR Marfă privatizācijas procesu pastāvīgi uzraudzīja Eiropas Komisija.

(110) Saistībā ar Komisijas veikto uzraudzību Rumānija jo īpaši atzīmē Komisijas ziņojumu The Balance of Payments Programme. Romania, 2013-2015, kurā cita starpā aprakstīts CFR Marfă privatizācijas process, tostarp parāda dzēšana pret akciju kapitālu. Konkrētāk, minētajā ziņojumā ir norādīts: “Privatizācija cita starpā mazinās bažas par 2013. gada jūnijā veikto parāda dzēšanu pret akciju kapitālu, kas tika veikta pirms neveiksmīgā privatizācijas mēģinājuma 2013. gada oktobrī.” (97)

(111) Treškārt, Rumānija norāda, ka parāda dzēšana pret akciju kapitālu atbilst standarta tirgus ekonomikas dalībnieka testa prasībām un atkārtoti uzsver Komisijai sagatavotā un iesniegtā Deloitte pētījuma konstatējumus.

(112) Rumānija atkārtoti uzsver, ka tā nolīga revīzijas un konsultāciju uzņēmumu Deloitte, lai tas veiktu pētījumu un tirgus ekonomikas dalībnieka testu. Pētījums tika veikts, piemērojot plaši atzītu metodi, konkrētāk, aprēķinot to, kāda 2012. gada 31. decembrī bija 51 % akciju paketes tirgus vērtība atbilstīgi diskontētās naudas plūsmas metodei (“DNP metode”) un, piemērojot CBIT un EBITDA salīdzinošās novērtēšanas metodi, atsevišķi aprēķinot pārējo akciju (49 %) tirgus vērtību saskaņā ar pieņēmumu, ka šīs akcijas ir pārdotas 2015.–2018. gadā.

(113) Rumānija uzsver Deloitte2019. gada 29. marta ziņojuma konstatējumus, kuros norādīts, ka parāda dzēšana pret akciju kapitālu, kurai sekotu CFR Marfă privatizācija, būtu ļāvusi valstij kā akcionārei un kreditorei atgūt vairāk līdzekļu (vidēji 1 079,9 miljonus RON jeb aptuveni 235 miljonus EUR) nekā uzņēmuma tūlītēja likvidācija (vidēji 916,97 miljonus RON jeb aptuveni 199 miljonus EUR).

(114) Rumānija norāda, ka parāda dzēšana pret akciju kapitālu tika veikta tikai pēc lēmuma pieņemšanas saskaņā ar Deloitte pētījumā sniegtajiem ieteikumiem, pieņemot 2013. gada 12. jūnija Ārkārtas rīkojumu Nr. 61/2013, proti, pēc tirgus ekonomikas dalībnieka testa veikšanas.

(115) Rumānija arī uzsver, ka iepriekš minētais Ārkārtas rīkojums Nr. 61/2013 tika pieņemts, “pienācīgi ņemot vērā SVF un ES atzinumus un ieteikumus” (sk. arī 107. un turpmākos apsvērumus iepriekš), jo “visos saprašanās memorandos, kas ar šīm iestādēm ir noslēgti pēc 2011. gada, ir paredzētas daudzu valstij piederošu dažādu nozaru uzņēmumu strukturālās reformas (ieskaitot privatizācijas)”, tostarp “transporta nozarē (CFR Infrastructură, CFR Marfă, Tarom)” (98). Konkrētāk, Rumānija uzsver vienā šādā ar Padomes lēmumu apstiprinātā memorandā sniegto reformu aprakstu, kurā minēts, ka Rumānija “jūnijā arī apstiprināja nokavēto maksājumu dzēšanas shēmu, kas paredz, ka CFR Marfă nokavētie maksājumi pēc pārdošanas darījuma pabeigšanas tiks samazināti par 90 %. (..)” (99).

(116) Ceturtkārt, Rumānija norāda, ka 2013. gada parāda dzēšana pret akciju kapitālu CFR Marfă labā ir ļoti līdzīga citiem ar vēsturiskajiem dzelzceļa kravu pārvadājumu uzņēmumiem saistītiem pasākumiem, kas ir veikti citās dalībvalstīs un kuru gadījumā Komisija konstatēja, ka valsts atbalsts nav sniegts, vai pasludināja valsts atbalstu par saderīgu ar iekšējo tirgu. Rumānija kā piemērus min šādus Komisijas precedentus: 2017. gada 16. jūnija Lēmums par valsts atbalstu SA.32544 (2011/C), ko Grieķija ir īstenojusi par labu Grieķijas dzelzceļa uzņēmumam TRAINOSE S.A. (100), 2018. gada 20. jūlija Lēmums par valsts aizdevumu SA.29198 – (2010/C) (ex 2009/NN), ko Slovākija piešķīra Železničná Spoločnosť Cargo Slovakia, a.s. (ZSSK Cargo) (101), kā arī 2017. gada 19. jūnija Lēmums par valsts atbalstu SA.39877 (2017/NN) – Horvātija – atbalsts HŽ Cargo d. o. o. – parāda dzēšana (102).

(117) Rumānija norāda, ka “vienojošais aspekts ir tāds, ka dzelzceļa pārvadātāji šajās valstīs un CFR Marfă saskārās ar finanšu grūtībām un lieliem zaudējumiem un valsts iestādes izlēma iejaukties, ņemot vērā šo uzņēmumu nozīmi valsts tautsaimniecībai”. Tāpēc tā uzskata, ka “attiecībā uz valsts dzelzceļa pārvadātājiem, kuri saskārās ar finanšu grūtībām, Rumānija, Horvātija, Grieķija un Slovākija rīkojās, pamatojoties uz vienādu argumentāciju”. Rumānija uzskata, ka konkrētās ar CFR Marfă saistītās parāda dzēšanas pret akciju kapitālu (kā arī citu pasākumu) novērtējuma rezultātam nebūtu jāatšķiras.

(118) Komisija jo īpaši atgādina par Komisijas lēmumu lietā SA.32544 par valsts atbalstu, ko Grieķija ir sniegusi par labu Grieķijas dzelzceļa uzņēmumam TRAINOSE S.A., un konkrētāk par 2009. gadā veikto pašu kapitāla palielināšanu par 60 miljoniem EUR, izmantojot valsts budžeta līdzekļus.

(119) Rumānija norāda, ka, lai gan Grieķijas iestādes uzskatīja, ka attiecīgais pasākums nav uzskatāms par valsts atbalstu, Komisija to tik un tā atzina par valsts atbalstu un pasludināja par saderīgu ar iekšējo tirgu, jo (103): a) pasākuma mērķis bija novērst būtiskus traucējumus Grieķijas tautsaimniecībā. Šajā sakarā Rumānija atgādina, ka “Komisija pieņēma argumentu par Grieķijas ekonomisko situāciju (ekonomiskā krīze) un faktu, ka Trainose ir būtiska nozīme valsts tautsaimniecībā. Tā likvidācija būtu radījusi sarežģījumus dzelzceļa infrastruktūras apsaimniekotājam, dažām tā meitassabiedrībām, nozīmīgiem uzņēmumiem Grieķijā, kā arī valsts veiktai pārrobežu tirdzniecībai. Turklāt tā tieši vai netieši veicinātu bezdarba pieaugumu krīzes skartajā valstī”; b) pasākums bija piemērots, nepieciešams un atbilstīgs. Šajā sakarā Rumānija atgādina, ka “Komisija apstiprināja, ka papildus Trainose situācijai un tās ieguvumiem: pasākums bija saskaņā ar mērķi novērst riskus Grieķijas dzelzceļa sistēmai un nepieļaut dzelzceļa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanas pārtraukšanu; (..) bija laika ziņā ierobežots; (..) bija nepieciešams Trainose privatizācijai, (..) nodrošināja uzņēmuma izdzīvošanu īstermiņā līdz tā faktiskai privatizācijai; (..) nebija vērsts uz uzņēmuma jaudas palielināšanu un tādējādi neietekmēja konkurenci un tirdzniecību starp ES dalībvalstīm”.

(120) Rumānija arī norāda, ka “parāda dzēšanas pret akciju kapitālu atcelšana pēc neveiksmīgās privatizācijas 2013. gadā, kā arī pienākuma noteikšana CFR Marfă atmaksāt ar parāda dzēšanu pret akciju kapitālu saistītos līdzekļus būtu ievērojami apgrūtinājusi CFR Marfă spēju darboties, kas radītu nepieņemamu risku, ka uzņēmums varētu nebūt spējīgs izpildīt tam tiesību aktos, līgumos un konvencijās noteiktās saistības valsts aizsardzības jomā vai saistības, kas izriet no Rumānijas dalības NATO, ņemot vērā konfliktu Ukrainā, kas sākās 2014. gadā, vērā ņemamo reakciju uz šo politisko un militāro konfliktu, kā arī militāro sūtījumu pieprasījuma pieaugumu par 562,89 %. Ņemot vērā šo kontekstu, izņēmuma piemērošana saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu un LES 4. pantu ir pamatota.” (104)

(121) Konkrētāk, Rumānija uzsver, ka “aktīvu pārdošana iespējamas uzņēmuma likvidācijas ietvaros atbilstīgi spēkā esošajiem tiesību aktiem varētu būt visai ilgs process, un tā rezultātā ilgstošos laika posmos nebūtu iespējams izmantot valsts aizsardzības sistēmai nepieciešamos resursus un, tā kā tie tiktu novietoti garāžā, to stāvoklis pasliktinātos. Kā norādīts Valsts aizsardzības stratēģijā (105), šajos periodos, kad CFR Marfă nevarētu sniegt pārvadājumu pakalpojumus un iepriekš minētie resursi vēl nebūtu kļuvuši par cita dzelzceļa pārvadātāja īpašumu, varētu rasties vai atsākties konflikti, kā tas notika 2008. un 2014. gadā […]”. Rumānija pauž bažas, ka šādos apstākļos tai “vairs nebūtu pārvadājumu veikšanas jaudas un tā nespētu pienācīgi reaģēt uz problēmām, un šāda situācija būtu nepieņemama.”

4. ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS

(122) Komisija vispirms pārbauda, vai 1.–5. pasākums CFR Marfă labā ietver valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē (sk. 4.1. apakšsadaļu turpmāk), vai CFR Marfă bija grūtībās nonācis uzņēmums (sk. 4.2. apakšsadaļu turpmāk) un vai atbalsts jau bija sniegts (sk. 4.3. apakšsadaļu turpmāk). Visbeidzot, Komisija novērtē, vai šāds atbalsts varētu būt saderīgs ar iekšējo tirgu (sk. 4.4. apakšsadaļu turpmāk).

4.1. Atbalsta esība Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē

(123) Saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu “ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”.

(124) LESD 107. panta 1. punktā paredzētie kritēriji ir kumulatīvi. Tādēļ, lai pasākumu kvalificētu kā atbalstu šā noteikuma nozīmē, ir jāizpilda šādi kumulatīvi nosacījumi: a) pasākums ir attiecināms uz valsti un ir finansēts no valsts līdzekļiem; b) pasākums piešķir atbalsta saņēmējam priekšrocību; c) piešķirtās priekšrocības ir selektīvas; un d) pasākums rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus un iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.

4.1.1. Uzņēmums

(125) Saskaņā ar iedibināto judikatūru Komisijai vispirms ir jānosaka, kurš ir vērtējamo pasākumu labuma guvējs. Līguma 107. panta 1. punkts atsaucas uz uzņēmuma jēdzienu, definējot atbalsta labuma guvēju. Eiropas Savienības Tiesa uzņēmumus ir definējusi kā subjektus, kas veic saimniecisku darbību, neatkarīgi no to juridiskā statusa un finansēšanas veida (106). Vienīgais būtiskais kritērijs attiecas uz to, vai šis subjekts veic saimniecisku darbību, proti, vai tas tirgū piedāvā preces un/vai pakalpojumus.

(126) CFR Marfă ir valstij pilnībā piederoša kapitālsabiedrība. Tā tika dibināta kā akciju sabiedrība 1998. gada 1. oktobrī pēc vēsturiskā Rumānijas dzelzceļa uzņēmuma reorganizācijas, un tā tirgū nodrošina dzelzceļa kravu pārvadājumu un citus saistītus pakalpojumus.

(127) Tādējādi CFR Marfă LESD 107. panta 1. punkta izpratnē ir subjekts. Pēc tam Komisija novērtēs, vai CFR Marfă darbība, tirgū sniedzot dzelzceļa kravu pārvadājumu un citus saistītus pakalpojumus, ir saimnieciska darbība.

4.1.2. Saimnieciskā darbība

(128) Sākumā Komisija novērtēja LESD 107. panta 1. punkta piemērojamību, ņemot vērā Rumānijas argumentus, ka CFR Marfă īsteno valsts varu.

(129) Rumānija apgalvo (63.–76. apsvērums iepriekš), ka LESD 107. panta 1. punkts nav piemērojams CFR Marfă saskaņā ar LES 4. panta 2. punktu (107) un PPA 17. punktu, kurā cita starpā noteikts, ka LESD 107. panta 1. punkts nav piemērojams situācijās, kad valsts rīkojas, “īstenojot valsts varu”, vai kad publiskie subjekti rīkojas “publisko iestāžu statusā”. Rumānija uzstāj, ka tā īstenoja valsts varu, pieņemot 1.–3. pasākumu un 5. pasākumu ar mērķi nodrošināt CFR Marfă saistību izpildes nepārtrauktību valsts drošības un aizsardzības jomā.

(130) Komisija norāda, ka šis arguments ir kļūdains turpmāk izklāstīto iemeslu dēļ.

(131) Pirmkārt, sniedzot šo argumentu, ir nepareizi skaidrota PPA 17. punkta noteikumu piemērošana. Šie noteikumi ietilpst PPA 2. sadaļā, kurā izklāstītas prasības attiecībā uz uzņēmuma un saimnieciskās darbības jēdzienu. LESD 107. panta 1. punkts ir piemērojams subjektiem, kas ir uzskatāmi par uzņēmumiem, kas veic saimniecisku darbību atbilstīgi PPA 2. sadaļā izklāstītajiem noteikumiem. Tāpēc, pārbaudot LESD 107. panta 1. punkta piemērojamību, jāizvērtē, vai CFR Marfă ir uzņēmums, kas veic saimniecisku darbību.

(132) Gluži pretēji – Rumānija norāda, ka LESD 107. panta 1. punkts nav piemērojams CFR Marfă, jo Rumānija, pieņemot 1.–3. pasākumu un 5. pasākumu CFR Marfă labā, īstenoja valsts varu, lai nodrošinātu militāro sūtījumu un stratēģisko materiālu pārvadājumu nepārtrauktību, kā arī citu ar valsts drošības un aizsardzības mērķiem saistītu pienākumu izpildi. Citiem vārdiem sakot, Rumānija norāda, ka LESD 107. panta 1. punkts nav piemērojams CFR Marfă, tikai pamatojoties uz to, ar kādām pilnvarām Rumānija pieņēma 1.–3. pasākumu un 5. pasākumu CFR Marfă labā.

(133) Komisija norāda, ka šis arguments ir saistīts ar jautājumu par to, vai Rumānijas darbībām, pieņemot 1.–5. pasākumu, ir piemērojams tirgus ekonomikas dalībnieka tests, un, ja šis tests ir piemērojams, tā piemērošanu (PPA 76.–77. punkts), kā aplūkots turpmāk 179.–181. apsvērumā. Tomēr tirgus ekonomikas dalībnieka testa piemērojamība un piemērošana nekādā veidā neietver novērtējuma veikšanu par to, vai CFR Marfă LESD 107. panta 1. punkta piemērošanas nolūkā ir uzņēmums, kas veic saimniecisku darbību. Tādējādi Rumānijas arguments ietver nepareizu PPA 2. sadaļas mērķa skaidrojumu.

(134) Otrkārt, Rumānija nav sniegusi pierādījumus tam, ka CFR Marfă darbība ir saimnieciska darbība. Konkrētāk, Rumānija nav sniegusi pierādījumus, kas apliecinātu, ka tā ir izslēgusi militāro sūtījumu un stratēģisko materiālu pārvadājumu darbības no saimnieciskās darbības jomas, lai īstenotu savu valsts varu, tādējādi apliecinot, ka šīm darbībām patiešām nav saimnieciskas darbības rakstura (108).

(135) Gluži pretēji, no Rumānijas iesniegtās informācijas izriet, ka CFR Marfă nodrošinātie militārie sūtījumi ir pakalpojumi, ko tas sniedz saskaņā ar gada līgumiem un par kuru veikšanu tas saņem atlīdzību (109). Rumānija arī atzīst, ka militāro sūtījumu un saistīto darbību tirgi ir atvērti visiem privātajiem dzelzceļa pārvadātājiem, kuriem ir derīga licence, tomēr tiem ir jāsaņem noteiktas drošības atļaujas (sk. 75. apsvērumu iepriekš). To apstiprina arī noteikumi protokolos, kopīgos norīkojumos un nolīgumos (110), kas noslēgti starp Valsts aizsardzības ministriju un Transporta, būvniecības un tūrisma ministriju un kuros noteikts, ka pienākumi nodrošināt militāro sūtījumu nepārtrauktību miera, kara, dabas katastrofu un citos īpašos apstākļos gulstas ne tikai uz CFR Marfă, bet arī citiem licencētiem dzelzceļa pārvadātājiem, kuri ir jāatalgo, pamatojoties uz līgumu.

(136) Iepriekš izklāstītais skaidri parāda, ka valsts šos militāro sūtījumu pakalpojumus neizslēdza no saimnieciskās darbības jomas un ka CFR Marfă šos pakalpojumus sniedz, pamatojoties uz tirgus mehānismiem, tāpēc tie ir uzskatāmi par saimniecisku darbību (111).

(137) Fakts, ka privāti dzelzceļa kravu pārvadātāji nevēlas veikt militāros sūtījumus ierobežota pieprasījuma vai jaudas trūkuma dēļ, neietekmē šo secinājumu, bet svarīgi ir tikai tas, ka šiem pārvadātājiem ir iespēja konkurēt, lai iegūtu iespēju noslēgt šādus līgumus ar CFR Marfă, un tas ir garantēts arī Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/81/EK (112) būtībā un tekstā. Minētā direktīva tika transponēta Rumānijas tiesību aktos ar 2011. gada 21. decembra Valdības ārkārtas rīkojumu Nr. 114/2011 (113).

(138) Turklāt pienākums sagatavot, uzturēt un saglabāt šīs rezerves dažādos dzelzceļa tīkla punktos ir priekšnosacījums, lai CFR Marfă spētu par maksu nodrošināt militāros sūtījumus atbilstīgi līgumam (114), tāpēc Komisija uzskata, ka uzņēmums piedalās militāro sūtījumu saimnieciskajā darbībā. Šo secinājumu papildus apstiprina fakts, ka CFR Marfă savu standarta komerciālo dzelzceļa kravu (tostarp militāru sūtījumu) pārvadājumu vajadzībām var izmantot resursus, kas atzīti par mobilizācijas rezervēm. To nemaina arī fakts, ka CFR Marfă, iespējams, nesaņem atbilstošu atlīdzību par izmaksām, kas tam radušās, sagatavojot, uzturot un saglabājot šīs rezerves, jo saskaņā ar pastāvīgo tiesu praksi jebkura darbība, kuras ietvaros noteiktā tirgū tiek piedāvātas preces un/vai pakalpojumi, ir saimnieciska darbība neatkarīgi no tā, vai to veic bez peļņas gūšanas nolūka vai apmaiņā pret pienācīgu atlīdzību (115). Tāpēc faktam, ka CFR Marfă par noteiktu pakalpojumu sniegšanu, iespējams, nav saņēmis pienācīgu atlīdzību, nevajadzētu ietekmēt saimnieciskās darbības statusa piemērošanu pakalpojumiem.

(139) Komisija nepiekrīt Rumānijas argumentam, ka de facto vienīgais pārvadātājs, kas spēj izpildīt mobilizācijas rezervju uzturēšanas pienākumu, ir CFR Marfă, kuram pieder aptuveni 93 % no valsts vagonu parka. Pat tad, ja šis arguments spētu mainīt 136. apsvērumā izklāstīto Komisijas secinājumu (quod non, jo Rumānija neizslēdza militāro sūtījumu nozari no saimnieciskās darbības jomas), Rumānija nav iesniegusi nekādus pierādījumus par to, kāpēc citi privātie uzņēmēji nevarētu konkurēt, lai veiktu militāros sūtījumus, vai izpildīt mobilizācijas prasības, izmantojot atlikušos 7 % vagonu vai šajā nolūkā tirgū papildus iepirktus vagonus (tostarp no CFR Marfă saskaņā ar normāliem komerciāliem nosacījumiem vai CFR Marfă likvidācijas laikā). Komisija norāda, ka, lai gan Rumānija apgalvo, ka no mobilizācijas plānos iekļautajām rezervēm nedrīkst atbrīvoties un ka tie jāuztur darba kārtībā, izmaksas sedzot CFR Marfă (64. apsvēruma ii) punkts), Rumānija nevarēja Komisijai norādīt skaidru tiesību aktu noteikumu, kas to apstiprinātu (116).

(140) Komisija arī nepieņem Rumānijas argumentu, ka neviens cits dzelzceļa kravu pārvadātājs Rumānijā nevar izpildīt nosacījumus vajadzīgo rūpniecības drošības sertifikātu saņemšanai. Pat tad, ja šis arguments spētu mainīt 136. apsvērumā izklāstīto Komisijas secinājumu (quod non, jo Rumānija neizslēdza militāro sūtījumu nozari no saimnieciskās darbības jomas), Komisija norāda, ka attiecīgiem privātajiem dzelzceļa pārvadātājiem ir jāveic izmaiņas, kas vajadzīgas attiecīgo sertifikātu saņemšanai. Komisija arī norāda, ka Rumānijas valsts tiesas par korupcijai pielīdzināmām noziedzīgām darbībām ir apsūdzējušas pat bijušo transporta ministru (117) un bijušo CFR Marfă izpilddirektoru (sk. 41. apsvērumu iepriekš), un šī fakta dēļ arī CFR Marfă būtu liegta iespēja sniegt militāro sūtījumu pakalpojumus.

(141) Saistībā ar Rumānijas argumentu, ka CFR Marfă darbība saistībā ar prāmjiem nav saimnieciska rakstura, Komisija ņem vērā Rumānijas apgalvojumu, ka šie prāmji netika izmantoti komerciāliem mērķiem, jo citas prāmju līnijas, kas veica pārvadājumus caur Konstancas ostu, nebija ekonomiski dzīvotspējīgas (64. apsvēruma vi) punkts). Komisija uzskata, ka tas skaidri norāda, ka CFR Marfă ar prāmjiem saistītā darbība ietilpst saimnieciskās darbības jomā, jo saskaņā ar pastāvīgo tiesu praksi jebkura darbība, kuras ietvaros noteiktā tirgū tiek piedāvātas preces un/vai pakalpojumi, ir saimnieciska darbība neatkarīgi no tā, vai to veic bez peļņas gūšanas nolūka vai apmaiņā pret pienācīgu atlīdzību (118).

(142) Komisija saistībā ar stratēģisko materiālu pārvadājumiem norāda, ka CFR Marfă to veica, pamatojoties uz līgumiem, kas parasti tika noslēgti pēc konkursiem, kuros piedalās un ar CFR Marfă konkurē citi privātie uzņēmēji (sk. 65. apsvērumu iepriekš). Šo līgumu izpildes ietvaros veiktie pakalpojumi tiek apmaksāti saskaņā ar attiecīgā līguma nosacījumiem (66. apsvērums). Tādējādi līgumi par stratēģisko materiālu pārvadājumiem tiek piešķirti un šajos līgumos paredzētie attiecīgie pakalpojumi tiek sniegti saskaņā ar tirgus nosacījumiem, tādējādi tiem ir saimniecisks raksturs.

(143) Lai gan Rumānija apgalvo, ka noteiktos krīzes apstākļos valsts iestādes var pieprasīt šo pakalpojumu sniegšanu ārpus spēkā esošo līgumu darbības jomas, Rumānija atzīst, ka šie sūtījumi tika apmaksāti atbilstoši cenām, kas ir noteiktas līgumos, kuri tika piešķirti, veicot iepirkuma procedūras, pirms attiecīgo nelabvēlīgo laika apstākļu rašanās (119).

(144) Saistībā ar CFR Marfă bezatlīdzības dalību dažādos valsts pasākumos un kravu pārvadājumu resursu nodrošināšanu noteiktu valsts iestāžu interesēs vai to vajadzībām bez jebkādas finansiālas atlīdzības (kā minēts 67. apsvērumā) Komisija nesaskata, kā tas var ietekmēt CFR Marfă darbību, kas veiktas saistībā ar stratēģisko materiālu pārvadājumiem, pamatojoties uz tirgus nosacījumiem piešķirtiem līgumiem, noteikšanu par saimniecisku darbību. Turklāt Komisija norāda, ka Rumānija nav sniegusi nekādus pierādījumus par to, vai CFR Marfă resursu nodrošināšana noteiktu valsts iestāžu interesēs vai to vajadzībām bez finansiālas atlīdzības tika veikta saskaņā ar piemērojamajiem tiesību aktiem, un tā jebkurā gadījumā nav sniegusi aprēķinu par izdevumiem, kas radušies saistībā ar šādām darbībām.

(145) Tādējādi CFR Marfă bez šaubām ir uzņēmums, kurš veic saimniecisku darbību saistībā ar visiem tā sniegtajiem kravu pārvadājumu pakalpojumiem un kuram ir piemērojams LESD 107. panta 1. punkts.

(146) Treškārt un pakārtoti, Komisija atgādina, ka tikai fakts, ka subjekts tā veikto darbību vajadzībām izmanto valsts iestādes pilnvaras, neliedz to klasificēt kā uzņēmumu LESD 107. panta 1. punkta noteikumu nozīmē saistībā ar konkurences noteikumiem attiecībā uz pārējo tā saimniecisko darbību (120). Judikatūra paredz, ka, ja attiecīgā subjekta saimnieciskā darbība ir nošķirama no tā valsts iestādes pilnvaru izmantošanas, šis subjekts attiecībā uz iepriekš minēto darbību daļu ir jāklasificē kā uzņēmums (121).

(147) Komisija uzskata, ka pat tad, ja CFR Marfă darbība saistībā ar militāro sūtījumu pakalpojumiem un mobilizācijas rezervju uzturēšanu būtu uzskatāma par darbību, kurai nav saimnieciska rakstura, Rumānija nav iesniegusi nekādus pierādījumus, lai apliecinātu, ka CFR Marfă veiktās komerciālās dzelzceļa kravu pārvadājumu saimnieciskās darbības nebija iespējams nodalīt no valsts iestādes pilnvarām militārajā jomā. Tikai tas vien, ka starp šīm darbībām var pastāvēt ekonomiskā saikne tādā ziņā, ka CFR Marfă veiktās saimnieciskās darbības sniedz iespēju pilnībā vai daļēji finansēt CFR Marfă darbības, kuru raksturs nav saimniecisks, nav pietiekams apliecinājums tam, ka šīs darbības nav iespējams nošķirt judikatūras nozīmē (122).

(148) Turklāt Komisija uzskata, ka, lai gan LESD 346. panta 2. punkts, kas ir piemērojams ieroču, munīcijas un militārā aprīkojuma ražošanai vai tirdzniecībai, nav piemērojams saistībā ar pārvadājumu pakalpojumiem (un Rumānija uz to neatsaucas), noteikti principi, kas tiesu praksē atvasināti no LESD 346. panta 2. punkta piemērošanas, pēc analoģijas ir piemērojami saimnieciskās darbības un darbības, kurai nav saimnieciska rakstura, nošķiršanas jautājumam LESD 107. panta 1. punkta piemērošanas nolūkos. Konkrētāk, Komisija uzskata, ka uzņēmumi, kas veic gan saimniecisko darbību, gan darbību, kurai nav saimnieciska rakstura, nevar atsaukties uz PPA 18. punktu, apgalvojot, ka saimnieciskā darbība jāveic, lai nodrošinātu militārās/aizsardzības darbības dzīvotspēju, tādējādi tās abas ir nesaraujami saistītas (123).

(149) Turklāt CFR Marfă komerciālā darbība dzelzceļa kravu pārvadājumu nozarē ir nepārprotami nošķirama no šādu darbību, kurām nav saimnieciska rakstura, veikšanas, galvenokārt tāpēc, ka, kā atzinusi Rumānija (sk. 64. apsvērumu iepriekš), militāros sūtījumus reglamentē atsevišķi noteikumi un tie tiek veikti saskaņā ar atsevišķiem līgumiem, kas cita starpā noslēgti starp Aizsardzības ministriju un CFR Marfă.

(150) Turklāt, lai gan sākotnēji Rumānija atteicās sniegt informāciju par to resursu procentuālo īpatsvaru, kas ir rezervēti valsts aizsardzības mērķiem (valsts noslēpuma dēļ), un apgalvoja, ka nav iespējams atspoguļot izmaksas, kas CFR Marfă radušās šādas resursu rezervēšanas dēļ, jo valsts iestādes šajā sakarā nav sagatavojušas nekādu metodiku (skatīt 64. apsvērumu iepriekš), Rumānija tomēr ir norādījusi, ka militārie sūtījumi tiek pasūtīti neregulāri un to “īpatsvars ir daudz mazāks nekā citu transporta pārvadājumu īpatsvars”, norādot, ka militārie sūtījumi veido aptuveni 2 % no CFR Marfă kopējā apgrozījuma (124). Turklāt Komisija arī ir sniegusi aplēsi par izmaksām, kas CFR Marfă radās mobilizācijas rezervju izveidošanas un uzturēšanas dēļ (sk. 64. apsvērumu iepriekš).

(151) Komisija uzskata, ka tā ir papildu norāde, ka CFR Marfă veiktā militāro sūtījumu darbība un ar to saistītais pienākums izveidot un uzturēt mobilizācijas rezerves patiešām būtu nošķirams no CFR Marfă saimnieciskās darbības – pat tad, ja minēta darbība un pienākums tiktu klasificēts kā tāds, kam nav saimnieciska rakstura (quod non, sk. 145. apsvērumu).

(152) Tomēr, neskarot 151. apsvērumā izklāstītos secinājumus, Komisija uzskata, ka Rumānijas sniegtā aplēse par izmaksām, kas CFR Marfă radušās mobilizācijas rezervju izveidošanas un uzturēšanas dēļ, nav pamatota turpmāk izklāstīto iemeslu dēļ.

(153) Pirmkārt, Komisija uzskata, ka Rumānijas sniegtā aplēse par izmaksām, kas CFR Marfă radušās mobilizācijas rezervju izveidošanas un uzturēšanas dēļ, ir nepārprotami pārspīlēta. Rumānija kā izmaksas norāda visus ikgadējos izdevumus par visu dīkstāvē esošo lokomotīvju un vagonu amortizāciju, kā arī ikgadējos izdevumus par šo vagonu uzturēšanu un remontu. Komisija uzskata, ka vajadzību pēc mobilizācijas rezervēm nenosaka dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam piederoša ritošā sastāva lielums un izmaiņas tajā (izmaiņas, kas ir atkarīgas no virknes faktoru, piemēram, paša vēsturiskā dzelzceļa uzņēmuma vēstures un komerciālajiem lēmumiem) (un tām nevajadzētu to noteikt), bet gan faktiskā vajadzība pēc šādām rezervēm, kas būtu jānosaka Aizsardzības ministrijai. Tomēr Rumānija nesniedza nekādus pierādījumus, kas pamatotu, ka viss CFR Marfă dīkstāvē esošais ritošais sastāvs kalpo kā mobilizācijas rezerves.

(154) Tas pats attiecas arī uz CFR Marfă piederošo prāmju uzturēšanas izmaksām. Rumānija vienkārši norāda visas uzturēšanas izmaksas un citas ar šiem prāmjiem saistītas izmaksas kā izdevumus, kas CFR Marfă radušies tā rezervju uzturēšanas pienākuma dēļ. Tomēr Rumānija nesniedz pierādījumus, kas apliecinātu, ka šie prāmji patiešām ir iekļauti mobilizācijas rezervēs, kā arī nepaskaidro, vai šīs izmaksas ir segusi Aizsardzības ministrija, jo īpaši attiecībā uz noteiktiem militāro sūtījumu pakalpojumiem, ko CFR Marfă ir sniedzis ar aizsardzību saistītu mērķu kontekstā atbilstīgi līgumam ar Aizsardzības ministriju, kas attiecās uz prāmju pārvadājumiem, un par kuriem CFR Marfă izrakstīja rēķinus saskaņā ar savu tarifu politiku.

(155) Otrkārt, Rumānija neiesniedza Komisijai dokumentus, kas tai ļautu pārbaudīt Rumānijas norādīto ar dīkstāvē esošā ritošā sastāva amortizāciju, uzturēšanu un remontu saistīto izmaksu, kā arī citu izmaksu (saistībā ar darbiniekiem, degvielu, prāmjiem, ar IIN nesaistītiem maksājumiem utt.) pareizību.

(156) Treškārt, Rumānija kā īpatsvaru citu izmaksu (ieskaitot, piemēram, izdevumus par personālu, dīzeļdegvielu atbilstīgi mobilizācijas rezervēs iekļautā ritošā sastāva īpašai kustībai, kā arī ar IIN nesaistītus maksājumus attiecībā uz šādu kustību) sadalījumam izvēlējās faktoru 2 % apmērā, bet nepaskaidroja, saskaņā ar kādu pamatojumu tika izvēlēts šis konkrētais sadalījuma faktors. Šķiet, ka šis procentuālais īpatsvars atbilst militāro sūtījumu īpatsvaram CFR Marfă kopējā apgrozījumā (sk. 64. apsvēruma v) punktu). Tomēr Rumānija nepaskaidroja, vai tas ir faktiskais iemesls, kāpēc tā izmaksu sadalei izvēlējās faktoru 2 % apmērā. Jebkurā gadījumā ir maz ticams, ka jebkurai darbībai, kura veido 2 % no CFR Marfă apgrozījuma, būtu nepieciešams precīzs aktīvu vai personāla % īpatsvars mobilizācijas rezervju uzturēšanai.

(157) Tāpēc Komisija uzskata, ka Rumānija nesniedza vajadzīgajam standartam atbilstošu pamatojumu attiecībā uz to izdevumu aplēsi, kas CFR Marfă radušies mobilizācijas uzdevumu veikšanai nepieciešamo rezervju un jaudas saglabāšanas un uzturēšanas pienākuma dēļ.

(158) Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto, Komisija secina, ka CFR Marfă ir uzņēmums, kas veic saimniecisku darbību saistībā ar visām tā kravu pārvadājumu darbībām, tāpēc LESD 107. panta 1. punkts ir piemērojams visai CFR Marfă veiktajai darbībai. Pat tad, ja militāro sūtījumu darbība un mobilizācijas rezervju uzturēšana tiktu atzīta par darbību, kuras raksturs nav saimniecisks, tā ir nepārprotami nošķirama no CFR Marfă galvenās saimnieciskās darbības, proti, komerciālajiem dzelzceļa kravu pārvadājumiem, un šādā gadījumā CFR Marfă saimnieciskajai darbībai ir piemērojams LESD 107. panta 1. punkts.

4.1.3. Valstiska izcelsme (līdzekļi un attiecināmība uz valsti)

(159) Kā ir noteikusi ES Tiesa (“Tiesa”) (125), pasākumus var kvalificēt kā valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē, ja a) tie tiek tieši vai netieši – ar starpniecības struktūras starpniecību, kas rīkojas saskaņā ar tai piešķirtajām pilnvarām, – finansēti no valsts līdzekļiem un b) tie ir attiecināmi uz valsti. Ar jēdzienu “dalībvalsts” saprot visu līmeņu valsts sektora iestādes neatkarīgi no tā, vai tās ir valsts, reģionālās iestādes vai pašvaldības iestādes (126).

4.1.3.1. 1. un 4. pasākums – sociālās apdrošināšanas parādu un nesamaksāto nodokļu neiekasēšana i) vismaz kopš 2010. gada līdz 2013. gada parāda dzēšanai pret akciju kapitālu un ii) pēc parāda dzēšanas pret akciju kapitālu

(160) Kā norādīts 77. apsvērumā, ANAF, CNPP, ANOFM un CNAS ir daļa no Rumānijas valdībai pakļautās valsts pārvaldes. Tādējādi apstāklis, ka iepriekš minētās struktūras nepiedzina nokavēto parādu (nodokļu parādu un sociālās apdrošināšanas iemaksu, kā arī procentu un soda naudu) un ka parādi, kas normālā situācijā būtu jāapmaksā, turpināja palielināties, apgrūtina valsts budžetu un ir saistīts ar valsts līdzekļiem. Rumānija iepriekš minēto valsts kreditoru gadījumā neapstrīdēja attiecināmību.

(161) Ņemot vērā 160. apsvērumā iepriekš izklāstītos apstākļus, Komisija secina, ka 1. un 4. pasākums ir attiecināms uz valsti un ietver valsts līdzekļu nodošanu.

4.1.3.2. 2. un 5. pasākums – parādu CFR Infrastructură neiekasēšana un to palielināšanās turpmākas pakalpojumu sniegšanas dēļ i) vismaz kopš 2010. gada līdz 2013. gada parāda dzēšanai pret akciju kapitālu un ii) pēc parāda dzēšanas pret akciju kapitālu

(162) Saskaņā ar Stardust Marine (127) judikatūru tāda uzņēmuma līdzekļi, kurš ir privāttiesību sabiedrība un kura akciju kontrolpaketes īpašnieks ir valst