PADOMES REGULA (EK) Nr. 1967/2006 
(2006. gada 21. decembris), 
kas attiecas uz Vidusjūras zvejas resursu ilgtspējīgas izmantošanas pārvaldības pasākumiem  
un ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 2847/93 un Regulu (EK) Nr. 973/2001, 
kā arī atceļ Regulu (EK) Nr. 1626/94 
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, 
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 37. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, 
ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu, 30.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 409/11
tā kā: 
(1) Padomes Regula (EK) Nr. 2371/2002 (2002. gada 20. decembris) par zivsaimniecības 
resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības 
politiku 1 attiecas uz Vidusjūru. 
(2) Padome ar Lēmumu 98/392/EK 2 ir apstiprinājusi Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras 
tiesību konvenciju, kurā izklāstīti jūru dzīvo resursu saglabāšanas un pārvaldības principi 
un noteikumi. Saskaņā ar minēto konvenciju Kopiena kopā ar citām piekrastes valstīm cenšas koordinēt dzīvo jūras resursu pārvaldību un saglabāšanu. 
(3) Saskaņā ar Lēmumu 98/416/EK 
3 Kopiena ir Līgumslēdzēja puse nolīgumam par 
Vidusjūras Vispārējo zivsaimniecības komisiju (turpmāk " GFCM "). GFCM  nolīgumā ir 
paredzēta reģionālas sadarbības sistēma, lai saglabātu un pārvaldītu Vidusjūras resursus teritorijā, uz ko attiecas GFCM  nolīgums, pieņemot ieteikumus, kas uzliek saistības 
Līgumslēdzējām pusēm. 
(4) Vidusjūras zvejas vietu bioloģisko, sociālo un juridisko aspektu dēļ ir nepieciešams, lai 
Kopiena izveidotu īpašu pārvaldības sistēmu. 
                                                
 
1 OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp. 
2 OV L 179, 23.6.1998., 1. lpp. 
3 OV L 190, 4.7.1998., 34. lpp. L 409/12 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006.
(5) Kopiena ir sākusi piemērot uz piesardzības principa balstītu pieeju, lai aizsargātu un 
saglabātu dzīvos ūdeņu resursus un jūras ekosistēmas, un nodrošinātu to ilgtspējīgu 
izmantojumu. 
(6) Šajā regulā paredzētā pārvaldības sistēma attiecas uz darbībām, kas pieder pie Vidusjūras 
zivju krājumu zvejas ar Kopienas kuģiem gan Kopienas ūdeņos, gan starptautiskos ūdeņos, 
pie zvejas ar trešo valstu kuģiem dalībvalstu zvejas zonās vai Savienības pilsoņu veiktas 
zvejas Vidusjūras atklātajā jūras daļā. 
(7) Tomēr, lai netraucētu zinātniskus pētījumus, šī regula nebūtu jāpiemēro nekādām 
darbībām, ko veic pētniecības nolūkos. 
(8) Jāizveido efektīva pārvaldības sistēma, pareizi sadalot Kopienas un dalībvalstu 
pienākumus. 
(9) Stingra dažu jūras dzīvnieku sugu aizsardzība, kas jau paredzēta ar Padomes Direktīvu 
92/43/EEK (1992. gada 21. maijs) par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību 
1 un ir piemērojama dalībvalstu suverenitātē esošām jūrām, būtu jāattiecina arī 
uz Vidusjūras atklātiem ūdeņiem. 
                                                 
1 OV L 206, 22.7.1992., 7. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un 
Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.). 30.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 409/13
(10) Saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/800/EK 1, kas attiecas uz protokola noslēgšanu par 
īpaši aizsargājamām teritorijām un bioloģisko daudzveidību Vidusjūras reģionā un minētā 
protokola pielikumu akceptēšanu (Barselonas Konvencija), līdztekus noteikumiem par 
Vidusjūras nozīmes teritoriju saglabāšanu paredz sastādīt izzūdošu vai apdraudētu sugu 
sarakstus un tādu sugu sarakstus, kuru izmantošana ir regulēta. 
(11) Lai ņemtu vērā jaunākos zinātnes ieteikumus, jāparedz jauni tehniski zvejas pasākumi, lai 
aizstātu tos, kas ietverti Padomes Regulā (EK) Nr. 1626/94 (1994. gada 27. jūnijs), ar kuru nosaka konkrētus tehniskus pasākumus zvejas resursu saglabāšanai Vidusjūrā 
2. Vērā būtu 
jāņem arī svarīgākie elementi, kas ietverti Vidusjūras zvejas resursu saglabāšanas un ilgtspējīgas izmantošanas rīcības plānā saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku. 
(12) Tādēļ būtu jāatceļ Regula (EK) Nr. 1626/94. 
(13) Būtu jāvairās pārāk lielos apjomos zvejot mazizmēra zivis. Lai to nodrošinātu, ir jāaizsargā 
konkrētas zonas, kur pulcējas mazuļi, ņemot vērā vietējos bioloģiskos apstākļus. 
                                                
 
1 OV L 322, 14.12.1999., 1. lpp. 
2 OV L 171, 6.7.1994., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumu izdarīti ar Regulu (EK) 
Nr. 813/2004 (OV L 185, 24.5.2004., 1. lpp.). L 409/14 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006.
(14) Būtu jāaizliedz vai daudz stingrāk jāierobežo tādu zvejas rīku lietojums, kuri kaitē jūras 
videi vai izraisa dažu zivju krājumu noplicināšanu. 
(15) Lai izvairītos no turpmāka zivju mazuļu mirstības pieauguma un būtiski samazinātu mirušo 
jūras organismu izmetumu daudzumu no zvejas kuģiem, ir lietderīgi paredzēt lielāku 
linuma acu un āķu izmēru traļu linumam, grunts tīkliem un āķu jedām, ko izmanto dažu 
jūras organismu sugu zvejai, kā arī obligāti lietot tīklus ar kvadrātveida linuma acīm. 
(16) Paredzot pārejas posmu, pirms palielināt grunts traļu linuma acu izmēru, ir lietderīgi 
noteikt dažus traļu parametrus, tādējādi vairojot pašlaik izmantojamo linuma acu selektivitāti. 
(17) Zvejas piepūles pārvaldībai būtu jābūt galvenajam instrumentam, ar ko Vidusjūrā 
nodrošināt ilgtspējīgu zvejniecību. Lai to panāktu, ir lietderīgi noteikt vispārējos galveno 
pasīvo zvejas rīku tipu izmērus, lai ierobežotu vienu faktoru, kas iespaido izmantojamo 
zvejas piepūli. 
(18) Daļa no krasta teritorijas būtu jārezervē selektīviem zvejas rīkiem, ko lieto zvejnieki, kas 
zvejo mazos apjomos, lai aizsargātu zivju mazuļu uzturēšanās vietas un apdraudētās 
dzīvotnes, un uzlabotu Vidusjūras zvejniecības sociālo ilgtspējību. 30.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 409/15
(19) Ir lietderīgi noteikt dažu jūras organismu minimālo izkraušanas izmēru, lai uzlabotu to 
izmantojumu, kā arī, lai noteiktu standartus, no kā vadoties dalībvalstis var veidot savu 
piekrastes zvejas pārvaldības sistēmu. Lai to nodrošinātu, konkrētu sugu vai sugu grupas 
zvejas rīku selektivitātei būtu pēc iespējas jāsaskan ar pieļaujamajiem to sugu vai sugu 
grupas izmēriem, kuras nozvejo ar šiem rīkiem. 
(20) Lai netraucētu zivju krājumu un citu jūras organismu mākslīgu atjaunošanu vai 
pārvietošanu, būtu jāatļauj darbības, kas jāveic, lai tā varētu notikt, ar nosacījumu, ka tās sader ar attiecīgo sugu ilgtspējību. 
(21) Tā kā Vidusjūrā ļoti svarīga ir atpūtas zveja, ir jānodrošina, lai tā notiktu, būtiski 
netraucējot rūpniecisku zveju, būtu saderīga ar ūdeņu dzīvo resursu ilgtspējīgu 
izmantošanu, un ievērotu Kopienas saistības pret reģionālām zivsaimniecības 
organizācijām. 
(22) Tā kā daudzām Vidusjūras zvejniecībām, kuras ir ierobežotas atsevišķās ģeogrāfiskās 
apakšzonās, ir īpašas pazīmes, un ņemot vērā tradīciju apakšzonu līmenī piemērot zvejas 
piepūles pārvaldības sistēmu, ir lietderīgi paredzēt Kopienas un attiecīgu dalībvalstu 
pārvaldības plānu izstrādi, zvejas piepūles pārvaldību papildus apvienojot ar īpašiem 
tehniskiem pasākumiem. L 409/16 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006.
(23) Lai nodrošinātu efektīvu zvejas darbību kontroli, būtu jāveic daži konkrēti pasākumi, kas 
papildina tos, kas paredzēti ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 2847/93 (1993. gada 12. 
oktobris), ar ko izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības 
politikai 1, vai ir stingrāki par tiem. Konkrēti, ir jāsamazina pašreizējais nozvejas dzīvsvara 
ekvivalenta – 50 kg robežlielums – to sugu zivīm, kas tālu migrējošās un mazajām pelaģisko sugu zivīm, ko nozvejo Vidusjūrā un kas jāieraksta kuģa žurnālā. 
(24) Tā kā Kopienas zvejniecības veic vairāk kā 75 % no visas Vidusjūras zobenzivju nozvejas, 
ir lietderīgi noteikt pārvaldības pasākumus. Lai nodrošinātu šo pasākumu efektivitāti, kompetentām reģionālām zivsaimniecības organizācijām būtu jāierosina tehniski pasākumi 
konkrētu tāli migrējošu sugu saglabāšanai. Attiecīgi Komisijai būtu cik drīz vien iespējams 
jāiesniedz piemēroti priekšlikumi GFCM  un Starptautiskai Atlantijas tunzivju saglabāšanas 
komisijai ( ICCAT ). Tas, ja noliktā termiņā vienošanās nebūs panākta, neliegs Eiropas 
Savienībai šajā sakarā pieņemt pasākumus, kamēr nebūs panākta daudzpusēja vienošanās. 
                                                
 
1 OV L 261, 20.10.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumu izdarīti ar Regulu (EK) 
Nr. 768/2005 (OV L 128, 21.5.2005., 1. lpp.). 30.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 409/17
(25) Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 813/2004 ir ieviesti īpaši pasākumi attiecībā uz zveju ūdeņos 
ap Maltu saskaņā ar Pievienošanās aktu un jo īpaši tā 21. pantu un III pielikumu. Ir 
lietderīgi šos noteikumus paturēt spēkā. 
(26) Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 
1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru 
īstenošanas kārtību 1. 
(27) Grozījumi šīs regulas pielikumos arī būtu jāpieņem saskaņā ar Lēmumu 1999/468/EK, 
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 
                                                 
1 OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/512/EK 
(OV L 200, 22.7.2006., 11. lpp.). L 409/18 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006.
I nodaļa 
Darbības joma un definīcijas 
1. pants 
Darbības joma 
1. Šī regula attiecas uz: 
a) ūdeņu dzīvo resursu saglabāšanu, pārvaldību un izmantošanu, ja tādas darbības veic: 
i) Vidusjūras ūdeņos uz austrumiem no 5°36’ W (turpmāk "Vidusjūra"), kas ir 
dalībvalstu suverenitātē vai jurisdikcijā; 
ii) Vidusjūrā ārpus i) apakšpunktā minētajiem ūdeņiem, un tās veic Kopienas 
zvejas kuģi; 
iii) Vidusjūrā ārpus i) apakšpunktā minētajiem ūdeņiem, un tās veic dalībvalstu 
valstspiederīgie, neskarot karoga valsts primāro atbildību; un 
b) uz Vidusjūrā nozvejoto zvejas produktu laišanu tirgū. 30.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 409/19
2. Šī regula neattiecas uz zvejas darbībām, ko veic vienīgi zinātniskiem pētījumiem, kas 
notiek ar attiecīgas dalībvalsts vai dalībvalstu atļauju un tās / to dotām pilnvarām. 
2. pants 
Definīcijas 
Šajā regulā piemēro šādas definīcijas: 
1) "velkami zvejas rīki" ir visi zvejas rīki – izņemot velkamas āķu jedas – ko velk vai nu ar 
zvejas kuģa dzinēja jaudu, vai uzvelk uz zvejas kuģa ar vinčām, ja kuģis ir noenkurots vai 
lēni brauc, pie tiem konkrēti pieder arī velkami tīkli un dragas (austeru tīkli); 
a) "velkami tīkli" ir traļi, kuģu vadi un krastā velkami vadi; 
i) "traļi" ir zvejas rīki, ko aktīvi velk ar kuģa galveno dzinēju un kas sastāv no 
koniskas vai piramīdas formas korpusa (piemēram, traļa korpusa), kas pakaļējā 
daļā ir noslēdzas ar āmi, un kura atvērums var būt pagarināts ar spārniem vai 
var būt nostiprināts uz rāmja. Horizontālo atvērumu iegūst, vai nu ar traļa 
durvīm, vai nodrošina to ar rāmi vai maināmas formas un lieluma ietvaru. 
Tādus zvejas rīkus var vilkt vai nu pa grunti (grunts traļus) vai vidēji dziļi 
(pelaģiskus traļus); L 409/20 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006.
ii) "kuģu vadi" ir aptveroši zvejas rīki un velkami vadi, ko darbina un uzvelk uz 
klāja ar virvēm un vinčām no braucoša vai noenkurota kuģa, un ko nevelk ar 
kuģa galveno dzinēju, un tie sastāv no diviem sānu spārniem un centrālās daļas, 
kas ir vai nu karotveida formā vai ar maisu tās pakaļējā daļā, un ko var lietot no 
ūdens līmeņa līdz pašai gruntij, atkarībā no tā, kādas sugas zvejo; 
iii) "krastā velkami vadi" ir aptveroši tīkli un velkami tīkli, ko izmet no kuģa un 
izmanto no krasta; 
b) "dragas" ir zvejas rīki, ko aktīvi velk ar kuģa galveno dzinēju (kuģa draga) vai ar 
noenkurota kuģa motorizētu vinču (mehanizēta draga), zvejojot divvāku gliemenes, gliemežus vai sūkļus, un kas sastāv no tīkla linuma maisa vai metāla groza, kas 
pierīkots pie maināma lieluma un formas stingra rāmja vai stieņa, un kam apakšdaļā 
var būt ieapaļš, asināts vai zobains greblis, un kuram var būt vai nebūt pierīkotas 
vadotnes un gremdējošas plāksnes. Dažas dragas arī ir aprīkotas ar hidrauliskām 
iekārtām (hidrauliskas dragas). Šajā regulā dragas, ko velk ar rokām vai rokas vinču 
seklos ūdeņos ar kuģi vai bez tā, zvejojot divvāku gliemenes, gliemežus vai sūkļus 
(rokas draga), neuzskata par velkamiem zvejas rīkiem. 
2) "aizsargājama zvejas teritorija" ir ģeogrāfiski noteikta jūras ūdeņu teritorija, kurā uz laiku 
vai pastāvīgi ir aizliegtas vai ierobežotas konkrētas zvejas darbības, lai uzlabotu ūdeņu 
dzīvo resursu izmantojumu un saglabāšanu vai aizsargātu jūras ekosistēmas; 30.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 409/21
3) "grunts tīkls" ir rāmjtīkls, grunts žaunu tīkls vai kombinēts grunts tīkls;  
a) "rāmjtīkli" ir visi tīkli, kas izgatavoti no diviem vai vairākiem uz vienas augšējās 
stropes paralēli savienotiem tīkla gabaliem, kas jebkādiem līdzekļiem ir nostiprināti 
vai ko var nostiprināt uz jūras gruntas; 
b) "grunts žaunu tīkls" ir jebkāds tīkls, kas izgatavots no viena tīkla gabala, ko ūdenī 
vertikāli notur pludiņi un atsvari, un kas ar jebkādiem līdzekļiem ir nostiprināts vai 
ko var nostiprināt uz jūras grunts, un kas notur zvejas rīku nekustīgi vai nu tuvu pie grunts vai peld ūdens slānī; 
c) "kombinēts grunts tīkls" ir jebkurš grunts žaunu tīkls kombinācijā ar rāmjtīklu, kas veido tā apakšējo daļu; L 409/22 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006.
4) "aptveroši tīkli" ir tīkli, ar ko zivis zvejo, tās aptverot gan no visām pusēm, gan no apakšas. 
Tie var vai arī var nebūt aprīkoti ar savilcējvirvi. 
a) "riņķvadi" ir visi aptverošie tīkli, kuru apakšdaļu savelk kopā ar savilcējvirvi, kas ir 
izvilkta cauri vairākiem pie grunts stropes piestiprinātiem gredzeniem, un ar kuru 
tīklu var savilkt un noslēgt. Riņķvadus var lietot mazo pelaģisko sugu zivju, lielo 
pelaģisko sugu zivju un bentisko zivju zvejai. 
5) "murdi" ir zvejas rīki, ko piestiprina vai novieto uz grunts, un kas darbojas kā slazdi jūras 
dzīvo organismu ķeršanai. Tie ir groza, kausa, mucas vai krātiņa formā, un vairumā gadījumu tie sastāv no stingra vai daļēji stingra rāmja, kas izgatavots no dažādiem 
materiāliem (koka, klūgu pinuma, metāla stieņiem, stiepļu pinuma, utt.), un var būt vai 
nebūt nosegti ar tīkla linumu. Tiem ir viena vai vairākas gludas piltuves vai atvērumi, kas 
ļauj zivīm iekļūt iekšējā kamerā. Tos var izmantot atsevišķi vai vairākus kopā. Ja izmanto 
vairākus kopā, tad pie vienas galvenās auklas dažāda garuma atzarojuma auklās ar 
dažādām atstarpēm atkarībā no zvejojamajām sugām ir iestiprināti vairāki murdi.
 30.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 409/23
6) "jedas" ir zvejas rīki, kas sastāv no galvenās auklas, pie kuras dažāda garuma atzariem ar 
dažādām atstarpēm – atkarībā no tā, kādas sugas zivis paredzēts zvejot – ir piestiprināti 
daudzi āķi. Āķu jedas var izlikt gan vertikāli, gan horizontāli jūras virsmas līmenim; tās var 
izmest vai nu tuvu pie grunts (grunts āķu jedas) vai atstāt dreifējam ūdenī vai tuvu pie 
ūdens līmeņa (peldošas āķu jedas). 
7) "āķi" ir saliekti, uzasināti tērauda stiepļu gabali, parasti ar atskabargām. Āķu gali var būt 
taisni vai arī atlocīti un izliekti; to kāti var būt dažādā garumā un formā, un to šķērsgriezums var būt apaļš (līdzens) vai saplacināts (kalts). Āķa kopgarums ir visa kāta 
kopējais garums no tā parasti acs formā veidotās āķa galotnes, ko lieto auklas 
stiprinājumam, līdz līkuma tālākajam punktam; Āķa platumu mēra horizontāli vislielākajā 
atstatumā no kāta ārpuses līdz atskabargas ārpusei. 
8) "atpūtas zveja" ir zvejas darbības, kurās ūdeņu dzīvos resursus izmanto atpūtai vai 
sportam; L 409/24 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006.
9) "zivju pievilināšanas ierīces ( FAD )" ir visas iekārtas, kas dreifē uz jūras virsmas līmeņa un 
apakšā pievilina tāli migrējošu zivju sugu mazuļus vai pieaugušas tāli migrējošu sugu 
zivis. 
10) "Svētā Andreja krusts" ir greifers, kas ar šķērveida kustībām vāc vai nu gliemenes Pinna 
nobilis , vai sarkanos koraļļus no jūras grunts. 
11) "Jūraszāļu teritorija" ir teritorija, kurā jūras grunti raksturo jūras augu dominance, vai arī – 
kur tāda veģetācija ir augusi, un ir jāatjauno. Jūraszāles ir kopīgs termins, kas apzīmē Posidonia oceanica , Cymodocea nodosa , Zoostera marina , Zoostera noltii . 
12) "Koraļļveidīgo vide" ir teritorija, kurā jūras grunti raksturo tādas bioloģiskas kopienas 
dominance, ko sauc par "koraļļveidīgiem", vai kur tāda kopiena ir bijusi, un ir jāatjauno. 
Koraļļveidīgie ir kopīgs termins, kas apzīmē ļoti sarežģītas bioloģiskas izcelsmes 
struktūras, ko veido esošā akmeņu apakšslāņa nepārtraukta pārklāšanās ar kaļķu slāni, un 
ko galvenokārt rada koraļļveida sarkano aļģu un dzīvnieku organismu, piemēram, 
sūkļveidīgo, ascīdiju, zarndobumaiņu ( Cnidarians ) (ragaino koraļļu, jūras vēdekļu, utt.), 
sūneņu ( Bryozoans ), daudzsaru tārpu ( Serpulids ), posmtārpu, un citu kaļķakmens 
nostiprinātāju organismu veiktā celtniecības darbība un veidotās kaļķu čaulas. 30.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 409/25
13) " Mäerl  vide" ir teritorija, kurā jūras grunti raksturo tādas bioloģiskas kopienas dominance, 
ko sauc par " mäerl ", vai kur tāda kopiena ir bijusi, un ir jāatjauno. Mäerl  ir kopīgs termins, 
kas apzīmē biogēnas struktūras, ko rada vairākas sarkano koraļļveida aļģu sugas 
(Corallinaceae ) ar cietiem kaļķa skeletiem, un kas aug kā nekur nesaistītas brīvas, 
zarveida, zarotas vai mezglotas koraļveida aļģes uz jūras grunts, veidojot riņķveida kopumus dubļainā vai smilšainā jūras gruntī. Mäerl  vides parasti veido viena vai mainīga 
sarkano aļģu kombinācija, konkrēti, Lithothamnion
 corallioides un  Phymatolithon 
calcareum . 
14) "Tiešā atjaunošana" ir darbības, ar kurām dzīvas atlasītu sugu savvaļas būtnes ielaiž 
ūdeņos, kuros tie sastopami dabā, lai izmantotu ūdens vides dabīgo produktivitāti zvejai pieejamo zivju skaita palielināšanai un/vai dabiskai sugas nostiprināšanai. 
15) "Pārvietošana" ir process, ar kuru cilvēki ar nolūku pārvieto un izlaiž kādu sugu teritorijās, 
kurās izveidotas noteiktas populācijas un pastāv nepārtraukta ģenētiskā mainība. 
16) "svešzemju sugas" ir sugas, kuru vēsturiskais zināmais dabiskās izplatības areāls ir ārpus 
attiecīgās teritorijas. 
17) "Ieviešana" ir process, ar kuru cilvēki ar nolūku pārvieto un palaiž svešzemju sugu jebkurā 
vidē, kas ir ārpus tās vēsturiskā dabiskās izplatības areāla. L 409/26 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006.
II nodaļa 
Aizsargājamas sugas un dzīvotnes 
3. pants 
Aizsargājamas sugas 
1. Apzināti ķert, turēt kuģī, pārsūtīt vai izkraut Direktīvas 92/43/EEK, IV pielikumā minētos 
jūras dzīvniekus ir aizliegts izņemot gadījumus, ja ir piešķirta atkāpe saskaņā ar Direktīvas 
92/43/EEK 16. pantu. 
2. Neņemot vērā 1. punktu, turēt kuģī, pārkraut uz citu kuģi vai izkraut nejauši noķertus 1. 
punktā minētos jūras sugu dzīvniekus, ir atļauts, ciktāl tādas darbības ir vajadzīgas, lai nodrošinātu palīdzību atsevišķu dzīvnieku atkopšanai, un ar nosacījumu, ka kompetentas 
attiecīgu valstu iestādes ir laikus pienācīgi informētas. 30.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 409/27
4. pants 
Aizsargājamas dzīvotnes 
1. Zvejot ar traļiem, dragām, riņķvadiem, kuģu vadiem, krastā velkamiem vadiem vai 
līdzīgiem zvejas rīkiem ir aizliegts virs jūraszāļu teritorijām, īpaši kur ir Posidonia 
oceanica  vai citi jūras fanerogāmie augi. 
Atkāpjoties no pirmās daļas, riņķvadu, kuģu vadu vai līdzīgu zvejas rīku izmantošanu, 
kuru dziļums un darbība, veicot zveju, nozīmē to, ka savilcējvirve, galvenā strope vai izvelkošās troses neskar jūraszāļu teritoriju, var atļaut saskaņā ar pārvaldības plāniem, kas 
paredzēti saskaņā ar šīs regulas 18. vai 19. pantu.
 
2. Zvejot ar traļiem, dragām, krastā velkamiem vadiem vai līdzīgiem zvejas rīkiem ir aizliegts 
virs koraļļveidīgo dzīvotēm un mäerl  vidēm. 
3. Dziļāk par 1000m ir aizliegts zvejā lietot velkamas dragas un traļus. L 409/28 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006.
4. Šā panta 1. punkta 1. apakšpunktā un 2. punktā paredzēto aizliegumu no šīs regulas spēkā 
stāšanās dienas piemēro visām Natura 2000  teritorijām, visām īpaši aizsargājamām 
teritorijām un Vidusjūras reģiona īpaši aizsargājamām teritorijām (SPAMI), kuras ir 
izraudzītas minēto biotopu aizsardzībai saskaņā ar Direktīvu 92/43/EEK vai Lēmumu 
1999/800/EK. 
5. Atkāpjoties no 1. punkta 1. apakšpunkta, Komisija var atļaut zveju kuģiem, kuru lielākais 
garums ir mazāks par 12 metriem vai vienāds ar 12 metriem un dzinēja jauda ir mazāka par 85 kW vai vienāda ar 85 kW un kuri zvejo ar velkamiem grunts zvejas rīkiem Posidonia  
audzēs, saskaņā ar Regulas (EK) 2371/2002 30. panta 2. punktā paredzēto procedūru, ja:
 
i) attiecīgās zvejas darbības regulē ar pārvaldības plānu, kas paredzēts šīs regulas 
19. pantā; 
ii) attiecīgās zvejas darbības skar ne vairāk kā 33 % no teritorijas, ko sedz Posidonia 
oceanica  jūraszāļu audzes, uz kuru attiecas pārvaldības plāns; 
iii) attiecīgās zvejas darbības skar ne vairāk kā 10 % jūraszāļu teritorijas attiecīgās 
dalībvalsts teritoriālajos ūdeņos. 30.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 409/29
Zvejas darbības, kas atļautas saskaņā ar šo pantu: 
a) atbilst 8. panta 1. punkta h) apakšpunkta, 9. panta 3. punkta 2) apakšpunkta un 
23. panta prasībām; 
b) regulē, lai nodrošinātu to, ka III pielikumā minēto sugu nozveja ir minimāla. Tomēr 
9. panta 3. punkta 1. apakšpunktu nepiemēro. 
Ja zvejas kuģi, kas darbojas saskaņā ar šo pantu, izņem no flotes, iesaistot sabiedrisko 
finansējumu, īpašo zvejas atļauju, kas piešķirta šai zvejas darbībai, izņem un vairs neizsniedz.  
Attiecīgās dalībvalstis izveido uzraudzības plānu un ik pēc trim gadiem, sākot no šīs regulas spēkā stāšanās, ziņo Komisijai par Posidonia  oceanica  jūraszāļu audžu stāvokli, 
kuras skar grunts velkamo zvejas rīku darbības, kā arī dara zināmu atļauto zvejas kuģu sarakstu. Pirmo ziņojumu Komisijai nosūta līdz 2009. gada 31. jūlijam. 
6. Dalībvalstis veic attiecīgus pasākumus, lai nodrošinātu zinātniskās informācijas vākšanu, 
lai noteiktu un kartē iezīmētu dzīvotnes, kas jāaizsargā saskaņā ar šo pantu. L 409/30 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006.
III nodaļa 
Aizsargājamas zvejas teritorijas 
5. pants 
Informācijas procedūra, izveidojot aizsargājamas zvejas teritorijas 
Dalībvalstis Komisijai līdz 2007. gada 31. decembrim dara zināmu informāciju, kas attiecas uz 
aizsargājamo zvejas teritoriju izveidi un uz iespējamajiem tajos piemērojamiem pārvaldības 
pasākumiem gan ūdeņos, kas ir to jurisdikcijā, gan ārpus tiem, ja sakarā ar zivju mazuļu uzturēšanās vietu, zivju nārsta vietu vai jūras ekosistēmu aizsardzību pret kaitīgu zvejas ietekmi ir nepieciešami 
īpaši pasākumi. 
6. pants 
Kopienas aizsargājamas zvejas teritorijas 
1. Divos gados pēc šīs regulas pieņemšanas Padome, pamatojoties uz informāciju, kas sniegta 
saskaņā ar šīs regulas 5. pantu, kā arī uz jebkuru citu attiecīgu informāciju šajā sakarā, 
izraugās aizsargājamas zvejas teritorijas, kas pārsvarā atrodas ārpus dalībvalstu 
teritoriālajiem ūdeņiem, tostarp arī zvejas darbību tipus, kas šādās teritorijās ir aizliegti vai 
atļauti. 30.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 409/31
2. Dalībvalstis vēlāk var izvēlēties citas aizsargājamas zvejas teritorijas vai mainīt attiecībā 
uz tām noteiktās robežas un pārvaldības noteikumus, pamatojoties uz jaunu attiecīgu 
zinātnes informāciju. 
3. Dalībvalstis un Komisija veic attiecīgus pasākumus, lai nodrošinātu attiecīgu zinātniskas 
informācijas vākšanu, ar ko zinātniski identificētu un kartēs iezīmētu teritorijas, ko uzskata 
par aizsargājamām saskaņā ar šo pantu. 
7. pants 
Attiecīgu valstu aizsargājamas zvejas teritorijas 
1. Dalībvalstis divos gados pēc šīs regulas pieņemšanas un arī pamatojoties uz informāciju, 
kas iesniegta saskaņā ar šīs regulas 5. pantu, savos teritoriālos ūdeņos izvēlas citas aizsargājamas zvejas teritorijas, kur zvejas darbības var būt aizliegtas vai ierobežotas, lai 
saglabātu un pārvaldītu ūdeņu dzīvos resursus vai uzturētu, vai uzlabotu jūras ekosistēmu 
saglabāšanas statusu, ņemot vērā tās aizsargājamās jūras teritorijas, kas jau izveidotas 
laikā, kad stājas spēkā šī regula. Kompetentas attiecīgu dalībvalstu iestādes pieņem 
lēmumus par zvejas rīkiem, ko var lietot aizsargājamās teritorijās, kā arī attiecīgus 
tehniskus noteikumus, kas nav mazāk stingri par Kopienas tiesību aktiem. L 409/32 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006.
2. Dalībvalstis vēlāk var izvēlēties citas aizsargājamas zvejas teritorijas vai mainīt saskaņā ar 
1. punktu noteiktās robežas un pārvaldības noteikumus, pamatojoties uz jaunu attiecīgu 
zinātnes informāciju. Dalībvalstis un Komisija veic attiecīgus pasākumus, lai nodrošinātu 
attiecīgu zinātniskas informācijas vākšanu, ar ko zinātniski identificētu un kartēs iezīmētu 
teritorijas, ko uzskata par aizsargājamām saskaņā ar šo pantu. 
3. Šā panta 1. un 2. punktā minētos pasākumus tūlīt dara zināmus Komisijai. Dalībvalstis, 
piemērojot 1. un 2. punktu, informē Komisiju par zinātniskiem, tehniskiem un juridiskiem iemesliem, kas ir pamatā prasībai pēc īpašiem pasākumiem. 
4. Ja aizsargājama zvejas teritorija, kas ierosināta kādas dalībvalsts teritoriālos ūdeņos, var 
ietekmēt kādas citas dalībvalsts kuģus, to izvēlas tikai pēc tam, kad ir notikušas Komisijas, 
dalībvalsts un Reģionālās konsultatīvās padomes apspriedes saskaņā ar Regulas (EK) 
Nr. 2371/2002 8. panta 3. līdz 6. punktu. 
5. Ja Komisija uzskata, ka zvejas pārvaldības pasākumi, par ko paziņots saskaņā ar 3. punktu, 
nav pietiekami, lai nodrošinātu resursu un apkārtējās vides augsta līmeņa aizsardzību, tā, 
apspriedusies ar attiecīgo dalībvalsti, var lūgt to grozīt attiecīgo pasākumu vai ierosināt 
Padomei izvēlēties aizsargājamu zvejas teritoriju vai paredzēt zvejniecības pārvaldības 
pasākumus attiecīgajiem ūdeņiem.
 30.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 409/33
IV nodaļa 
Ierobežojumi attiecībā uz zvejas rīkiem 
8. pants 
Aizliegti zvejas rīki un paņēmieni 
1. Zvejā neizmanto vai uz kuģa netur: 
a) toksiskas, apdullinošas vai kodīgas vielas, 
b) elektrošoka ģeneratorus, c) sprāgstvielas, 
d) vielas, kas var sprāgt, ja tās sajauc, 
e) velkamas ierīces sarkano vai cita veida koraļļu vai koraļļveidīgu organismu ieguvei, 
f) pneimatiskus āmurus vai citus atskaldīšanas instrumentus, ar ko vākt akmeņos 
ierakušās divvāku gliemenes, 
g) Sv. Andreja krustus un līdzīgus velkamus rīkus jo īpaši sarkano vai cita veida koraļļu 
vai koraļļveidīgu organismu ieguvei, 
h) grunts traleriem – tīklu linuma paneļus, kuru linuma acis ir mazākas par 40mm –. L 409/34 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006.
2. Grunts tīklus nelieto, zvejojot šādas sugas: garspuru tunzivis ( Thunnus alalunga ), zilās 
tunzivis ( Thunnus thynnus ), zobenzivis ( Xiphias gladius ), jūras plaužus ( Brama brama ), 
haizivis ( Hexanchus griseus ; Cetorhinus maximus ; Alopiidae ; Carcharhinidae ; 
Sphyrnidae ; Isuridae un Lamnidae ). 
Atkāpjoties no iepriekš teiktā, ne vairāk kā 3 nejauši piezvejotus pirmajā daļā minēto 
haizivju sugu eksemplārus var paturēt uz kuģa vai izkraut, ja saskaņā ar Kopienas tiesību 
aktiem tie nepieder pie aizsargājamām sugām. 
3. Ir aizliegta jūras dateļu (Lithophaga litophaga)  un parasto mīdiju (Pholas dactylus)  
zvejošana, turēšanu uz kuģa, pārkraušana, izkraušana, glabāšana, pārdošana un izlikšana vai piedāvāšana pārdošanai. 
4. Harpūnas ir aizliegts lietot, ja tās izmanto kopā ar akvalangiem vai naktīs, no saulrieta līdz 
rītausmai.
 
5. Ir aizliegta langustu mātīšu ( Palinuridae spp. ) ar ikriem un omāru mātīšu (Homarus 
gammarus)  ar ikriem zvejošana, turēšana uz kuģa, pārkraušana uz cita kuģa, izkraušana, 
glabāšana, pārdošana un izlikšana vai piedāvāšana pārdošanai. Langustu mātītes ar ikriem un omāru mātītes ar ikriem pēc to nejaušas piezvejas tūlīt atlaiž atpakaļ jūrā vai arī tos 
izmanto tiešai krājumu atjaunošanai un pārvietošanai saskaņā ar pārvaldības plāniem, kā 
izklāstīts šīs regulas 18. un 19. pantā.  30.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 409/35
9. pants 
Minimālais linuma acu izmērs 
1. Zvejošanai izmantot vai uz kuģa turēt aizliegts velkamus zvejas rīkus, aptverošus tīklus vai 
žaunu tīklus, ja linuma acis tajā tīkla daļā, kur acis ir vismazākās, neatbilst šā panta 3. līdz 
6. punktam. 
2. Linuma acu izmēru nosaka ar procedūrām, kas precizētas Komisijas Regulā (EK) 
Nr. 129/2003 1. 
3. Velkamiem zvejas rīkiem, kas nav minēti 4. punktā, minimālais linuma acu izmērs ir: 
1) līdz 2008. gada 30. jūnijam– 40 mm; 
2) no 2008. gada 1. jūlija1. punktā minēto zvejas rīku aizstāj ar zvejas rīku, kura linuma 
kvadrātveida acis āmja galā ir 40mm vai – pēc pienācīgi pamatota kuģa īpašnieka 
lūguma – ar rombveida linumu, kam acis ir 50 mm. 
Attiecībā uz iepriekšējo apakšpunktu zvejas kuģiem ir atļauts lietot un turēt uz kuģa 
tikai vienu no šo divu tipu zvejas rīkiem; 
3) Komisija ziņojumu par šā punkta īstenošanu līdz 2012. gada 30. jūnijam iesniedz 
Eiropas Parlamentam un Padomei, un, pamatojoties uz to, kā arī uz informāciju, ko 
dalībvalstis sniegušas līdz 2011. gada 31. decembrim, tā ierosina pielāgojumus, ja 
tādi ir vajadzīgi. 
                                                 
1 OV L 22, 25.1.2003., 5. lpp. L 409/36 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006.
4. Traļiem, kas domāti sardīņu un anšovu zvejai, ja šīs sugas pēc šķirošanas ir vismaz 80 % 
no loma dzīvsvara, minimālais linuma acu izmērs ir 20 mm. 
5. Aptverošiem tīkliem minimālais linuma acu izmērs ir 14 mm. 
6. a) Grunts žaunu tīklu linuma acu izmērs nav mazāks par 16 mm. 
b) Grunts žaunu tīkliem, ar ko zvejo sarkanās jūras karūsas, ja šīs sugas pēc šķirošanas 
ir vismaz 20 % no loma dzīvsvara, minimālais linuma acu izmērs ir 100 mm. 
7. Dalībvalsts var atļaut  atkāpties no 3., 4. un 5. punkta noteikumiem attiecībā uz kuģu 
vadiem un krastā velkamiem vadiem, uz ko attiecas 19. pantā minētais pārvaldības plāns, 
un ar nosacījumu, ka attiecīgā zveja notiek ļoti selektīvi, un faktiski neiespaido jūras vidi 
un uz tiem neattiecas 4. panta 5. punkts.  
8. Dalībvalstis nodrošina jaunākos zinātniskos un tehniskos pamatojumus šādai atkāpei. 
10. pants 
Minimālais āķa lielums 
Zvejošanai izmantot vai turēt uz zvejas kuģa jebkādas āķu jedas ar āķiem, kuru kopgarums ir 
mazāks par 3,95 cm un platums mazāks par 1,65 cm, ir aizliegts jebkuram zvejas kuģim, kas lieto 
āķu jedas un izkrauj vai patur uz kuģa sarkanās jūras karūsas ( Pagellus bogaraveo ), kuru pēc 
šķirošanas ir vairāk nekā 20 % no loma dzīvsvara. 30.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 409/37
11. pants 
Traļu piestiprinājumi un apvalki 
1. Tīkla linuma acis nevienā daļā nav aizsegtas vai kā citādi faktiski samazinātas – izņemot 
gadījumus, ja lieto ierīces, kas atļautas ar Komisijas Regulu (EEK) Nr. 3440/84 1, vai 
uzskaitītas šīs regulas I pielikuma a) daļā. 
2. Apvalkam jāatbilst šīs regulas I pielikuma b) daļas tehniskajiem parametriem. 
12. pants 
Zvejas rīku parametri 
Uz kuģa turēt vai izmantot aizliegts zvejas rīkus, kas neatbilst II pielikumā dotajiem parametriem. 
13. pants 
Minimālie zvejas rīku izmantošanas attālumi un dziļumi 
1. Velkamos zvejas rīkus izmantot aizliegts 3 jūras jūdzes no krasta vai līdz 50 m izobatai, ja 
tāds dziļums sasniegts tuvāk pie krasta. 
                                                 
1 OV L 318, 7.12.1984., 23. lpp. Regulā jaunākie grozījumu izdarīti ar Regulu (EEK) 
Nr. 2122/89 (OV L 203, 15.7.1989., 21. lpp.). L 409/38 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006.
Atkāpjoties no pirmās daļas, dragu lietojums ir atļauts 3 jūras jūdžu ietvaros neatkarīgi no 
dziļuma, ja to sugu nozveja, kuras nav vēžveidīgie, nav vairāk kā 10 % no nozvejas 
dzīvsvara. 
2. Traļus lietot aizliegts 1,5 jūras jūdžu attālumā no krasta. Kuģa dragas un hidrauliskas 
dragas  lietot aizliegts 0,3 jūras jūdzes no krasta. 
3. Riņķvadus izmantot aizliegts 300 metrus no krasta vai līdz 50 m izobatei, ja tāds dziļums 
sasniegts tuvāk pie krasta. 
Riņķvadus neizmanto tādos ūdeņos, kuru dziļums ir mazāks nekā 70 % no riņķvadu kopējā 
augstuma, kā noteikts šīs regulas II pielikumā. 
4. Dragas sūkļu zvejā aizliegts izmantot līdz 50 m izobatei, un tos nedrīkst zvejot 0,5 jūras 
jūdzes no krasta. 30.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 409/39
5. Pēc dalībvalsts lūguma Komisija saskaņā ar procedūru, kas noteikta Regulas (EK) 
Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā, atļauj atkāpi no 1., 2. un 3. punkta tikai tādā gadījumā, 
ja šādu atkāpi attaisno konkrēti ģeogrāfiski ierobežojumi, piemēram, krasta platformu 
ierobežots lielums gar visu dalībvalsts piekrasti vai tralējamu zvejas vietu ierobežotas 
platības, ja zvejai nav būtiska iespaida uz jūras vidi un tā ietekmē ierobežotu kuģu skaitu, 
un ar nosacījumu, ka šo zveju nevar veikt ar citiem zvejas rīkiem un uz to attiecas 18. vai 
19. pantā minētais pārvaldības plāns. Dalībvalstis nodrošina jaunākos zinātniskos un tehniskos pamatojumus tādai atkāpei. 
6. Atkāpjoties no 2. punkta, traļus ir atļauts lietot pagaidu kārtā līdz 2007. gada 
31. decembrim tādā attālumā no krasta, kas tuvāks par 1.5 jūras jūdzēm, ar nosacījumu, ka 
dziļums ir lielāks par 50 m izobati. 
7. Atkāpjoties no 3. punkta, riņķvadus ir atļauts lietot pagaidu kārtā līdz 2007. gada 
31. decembrim tādā attālumā no krasta, kas tuvāks par 300 m, vai dziļumā, kas mazāks par 
50 m izobati, bet ne mazāks par 30 m izobati. Riņķvadus var izmantot uz laiku līdz 2007. 
gada 31. decembrim ūdeņos, kuru dziļums ir mazāks nekā 70 % no riņķvadu kopējā 
augstuma, kā noteikts šīs regulas II pielikumā. 
8. Atkāpjoties no 2. punkta, gan kuģu dragas, gan hidrauliskās dragas ir atļauts lietot pagaidu 
kārtā līdz 2007. gada 31. decembrim tādā attālumā no krasta, kas tuvāks par 0,3 jūras 
jūdzēm. L 409/40 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006.
9. Šā panta 5. punktā minēto atkāpi piemēro tikai tādām zvejas darbībām, ko dalībvalstis jau 
ir atļāvušas, un tādiem kuģiem, kuriem šajā zvejā zvejas ieraksti ir vismaz 5 gadus, un šai 
atkāpei nevajadzētu radīt jebkādu turpmāku pastāvošās zvejas piepūles pieaugumu. 
Sarakstu ar zvejas kuģiem, kam piešķirtas atļaujas, kā arī ziņas par tiem līdz 2007. gada 
30. aprīlim iesniedz Komisijai; turklāt nosūta salīdzinājumu ar ziņām par floti 2000. gada 
1. janvārī. 
Šīs zvejas darbības turklāt: a) atbilst prasībām, kas minētas 4. pantā, 8. panta 1. punkta h) apakšpunktā, 9. panta 
3. punkta 2. apakšpunktā un 23. pantā, 
b) neietekmē tādu kuģu darbības, kas izmanto citus zvejas rīkus, nevis traļus, zvejas 
vadus vai līdzīgus velkamos zvejas rīkus, 
c) ir regulētas, lai nodrošinātu to, ka tādu sugu nozveja, kas minētas III pielikumā, 
izņemot molusku gliemenes, ir minimāla, 
d) neattiecas uz galvkājiem. 
Attiecīgās dalībvalstis sagatavo uzraudzības plānu un pēc šīs regulas stāšanās spēkā ik pa 
trim gadiem nosūta to Komisijai. Pirmo ziņojumu Komisijai nosūta līdz 2009. gada 
31. jūlijam. Ņemot vērā šos ziņojumus, Komisija var veikt darbības saskaņā ar šīs regulas 
18. pantu vai 19. panta 9. punktu. 30.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 409/41
10. Atkāpi no 1. un 2. punkta atļauj tādiem zvejas veidiem, kuriem izmanto atkāpi saskaņā ar 
šīs regulas 4. panta 5. punktu un saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 
2. punktā paredzēto procedūru. 
11. Atkāpjoties no 2. punkta, traļu lietojums ir atļauts no 0,7 līdz 1,5 jūras jūdžu attālumā no 
krasta atkarībā no šādiem faktoriem: 
- jūras dziļums nav mazāks par 50 m izobatu; 
- konkrēti ģeogrāfiski ierobežojumi, piemēram, krasta platformu ierobežots lielums 
gar visu dalībvalsts piekrasti vai tralējamu zvejas vietu ierobežotas platības; 
- nav būtiskas ietekmes uz jūras vidi;  - atbilstība 9. punkta 3.a un 3.b apakšpunktam; 
- tas nerada zvejas piepūles pieaugumu attiecībā uz dalībvalstīs jau atļauto piepūli. 
Dalībvalstis Komisijai līdz 2007. gada 30. septembrim paziņo to, kā piemēro šo atkāpi. 
Šajā paziņojumā iekļauj atļauto zvejas kuģu un apgabalu sarakstu, kas noteikts ar 
ģeogrāfiskām koordinātēm uz zemes un jūrā. L 409/42 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006.
Dalībvalstis uzrauga zvejas darbības attiecīgajās zonās un nodrošina to zinātnisku 
novērtēšanu. Zinātniskās novērtēšanas rezultātus paziņo Komisijai reizi trīs gados, sākot no 
šīs regulas stāšanās spēkā. Pirmo ziņojumu Komisijai iesniedz līdz 2009. gada 31. jūlijam.  
Ja Komisija, balstoties uz paziņojumiem, ko dalībvalstis sniegušas saskaņā ar 2. un 3. 
punktu, vai uz jauniem zinātnes ieteikumiem, uzskata, ka nav izpildīti nosacījumi 
izņēmumam, tā pēc konsultēšanās ar attiecīgo dalībvalsti var lūgt grozīt izņēmumu vai 
ierosināt Padomei atbilstīgus pasākumus resursu un vides aizsardzībai.  
14. pants 
Pārejas posma atkāpes attiecībā uz minimālo linuma acu izmēru un minimālo attālumu no krasta 
zvejas rīku izmantošanai 
1. Visus 9. panta 3., 4. un 5. punktā minētos zvejas rīkus, kuru minimālais linuma acu izmērs 
ir mazāks par šajos punktos noteikto un kurus izmanto saskaņā ar valsts normatīvajiem 
aktiem, kas bija spēkā 1994. gada 1. janvārī, var turpināt izmantot līdz 2010. gada 
31. maijam pat, ja tas neatbilst 13. panta 9. punkta prasībām. 30.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 409/43
2. Visus 13. panta 1., 2. un 3. punktā minētos zvejas tīklus, ko lieto tuvāk pie krasta nekā 
tajos paredzēts, un kurus izmanto saskaņā ar valsts normatīvajiem aktiem, kas bija spēkā 
1994. gada 1. janvārī, var turpināt izmantot līdz 2010. gada 31. maijam pat, ja tas neatbilst 
13. panta 9. punkta prasībām. 
3. Šā panta 1. un 2. punktu piemēro, ja vien Padome pēc Komisijas priekšlikuma ar 
kvalificētu balsu vairākumu un ņemot vērā zinātnes pamatojumus nepieņem citādu 
lēmumu. 
V nodaļa 
Jūras organismu minimālais izmērs 
15. pants 
Jūras organismu minimālais izmērs 
1. Jūras organismus, kas ir mazāki par III pielikumā doto minimālo izmēru (turpmāk 
"mazizmēra jūras organismi") nezvejo, nepatur uz kuģa, nepārkrauj uz citu kuģi, neizkrauj, nenodod citiem, neglabā, neizliek vai nepiedāvā pārdošanai. L 409/44 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006.
2. Jūras organismu izmēru mēra saskaņā ar IV pielikumu. Ja izmēru noteikšanai var izmantot 
vairāk nekā vienu metodi, jūras organismus uzskata par atbilstošiem vajadzīgajiem 
izmēriem, ja vismaz viens no mērījumiem ir vienāds ar attiecīgo minimālo izmēru vai 
lielāks par to. 
3. Šā panta 1. punkts neattiecas uz sardīņu mazuļiem, kas ir izkrauti cilvēku patēriņam, ja tie 
ir nozvejoti ar kuģu vadiem vai krastā velkamiem vadiem, un to zveja ir atļauta saskaņā ar 
attiecīgu valstu tiesību aktiem, kas paredzēti 19. pantā minētajā pārvaldības plānā, ja attiecīgo sardīņu krājumi ir bioloģiski drošās robežās. 
16. pants 
Tieša krājumu atjaunošana un pārvietošana 
1. Atkāpjoties no 15. panta, mazizmēra jūras organismus var zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut 
uz citu kuģi, izkraut, nodot citiem, glabāt, izlikt apskatei vai piedāvāt pārdošanai dzīvus, lai 
krājumus tieši atjaunotu vai pārvietotu ar tās dalībvalsts atļauju un dotām pilnvarām, kur 
notiek šīs darbības. 30.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 409/45
2. Dalībvalstis nodrošina, ka mazizmēra jūras organismu zveja 1. punktā minētiem mērķiem 
notiek ar paņēmieniem, kas ir saderīgi ar visiem Kopienas paredzētiem pārvaldības 
pasākumiem, ko piemēro attiecīgai sugai. 
3. Jūras organismus, ko nozvejo 1. punktā minētiem mērķiem, vai nu ielaiž atpakaļ jūrā vai 
izmanto ekstensīvai akvakultūrai. Ja tos nozvejo atkārtoti, tos var pārdot, glabāt, izlikt vai 
piedāvāt pārdošanai, ja tie atbilst 15. pantā norādītajām prasībām. 
4. Svešzemju sugu ieviešana un pārvietošana, kā arī tieša krājumu atjaunošana ar tām ir 
aizliegta, izņemot gadījumus, ja to veic saskaņā ar Padomes Direktīvas 92/43/EEK 22. panta b) punktu. 
VI nodaļa 
Nekomerciāla zveja 
17. pants 
Atpūtas zveja 
1. Atpūtas zvejā aizliegts lietot velkamus zvejas rīkus, aptverošus tīklus, riņķvadus, kuģu  
dragas, mehanizētas dragas,  žaunu tīklus, rāmjtīklus un kombinētos grunts tīklus. Turklāt 
atpūtas zvejā ir aizliegta āķu jedu lietošana attiecībā uz tāli migrējošām sugām. L 409/46 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006.
2. Dalībvalstis nodrošina, ka atpūtas zveja notiek saskaņā ar šajā regulā ietvertajiem mērķiem 
un noteikumiem. 
3. Dalībvalstis nodrošina, ka atpūtas zvejā noķertos jūras organismus nepiedāvā tirgū. Tomēr 
izņēmuma kārtā var atļaut piedāvāt tirgū sugas, kas noķertas sporta sacensībās, ar 
noteikumu, ka to pārdošanā gūto peļņu izlieto labdarībai. 
4. Dalībvalstis veic pasākumus, lai fiksētu datus un nodrošinātu datu atsevišķu vākšanu par 
Regulas (EK) 973/2001 1 I pielikumā uzskaitīto tāli migrējošu sugu nozveju Vidusjūrā, 
atpūtas zvejā. 
5. Dalībvalstis reglamentē zemūdens zveju ar harpūnām, jo īpaši, lai izpildītu 8. panta 
4. punktā minētās saistības. 
6. Dalībvalstis informē Komisiju par visiem pasākumiem, kas veikti saskaņā ar šo pantu. 
                                                 
1 OV L 137, 19.5.2001., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumu izdarīti ar Regulu (EK) 
Nr. 831/2004 (OV L 127, 29.4.2004., 33. lpp.). 30.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 409/47
VII nodaļa 
Pārvaldības plāni 
18. pants 
Kopienas mēroga pārvaldības plāni 
1. Padome var pieņemt pārvaldības plānus konkrētām Vidusjūras zvejniecībām, jo īpaši 
teritorijās, kas pilnībā vai daļēji atrodas ārpus dalībvalstu teritoriāliem ūdeņiem. Plānos 
konkrēti var: 
a) iekļaut zvejas piepūles pārvaldības pasākumus; 
b) iekļaut konkrētus tehniskus pasākumus, tostarp attiecīgajā gadījumā pagaidu atkāpes 
no šīs regulas, ja atkāpes ir vajadzīgas zvejniecības darbībai un ar nosacījumu, ka 
pārvaldības plānā ir nodrošināta ilgtspējīga attiecīgo resursu izmantošana; 
c) paredzēt paplašināt obligātu kuģu uzraudzības sistēmu vai līdzīgu sistēmu lietojumu 
uz kuģiem, kuru lielākais garums ir no 10 m līdz 15 m; 
d) paredzēt pagaidu vai pastāvīgus ierobežojumus zonām, kas atvēlētas konkrētiem 
zvejas rīkiem vai kuģiem, kas ir uzņēmušies saistības saskaņā ar pārvaldības plānu. L 409/48 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006.
Pārvaldības plānos paredz izdot īpašas zvejas atļaujas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 
1627/94 1. 
Neievērojot Regulas (EK) Nr. 1627/94 1. panta 2. punktu, no kuģiem, kuru lielākais garums ir mazāks par 10 metriem, var pieprasīt īpašu zvejas atļauju. 
2. Dalībvalstis un/vai Vidusjūras Reģionālā konsultatīvā padome Komisijai var iesniegt 
ierosinājumus jautājumos, kas attiecas uz pārvaldības plānu izstrādi. Komisija uz tādiem 
lūgumiem atbild trijos mēnešos pēc to saņemšanas. 
3. Dalībvalstis un Komisija pārvaldības plāniem nodrošina pienācīgu zinātnisku pārraudzību. 
Jo īpaši konkrētus pārvaldības pasākumus attiecībā uz zvejniecībām, kas izmanto sugas, kuru mūžs ir īss, pārskata ik gadu, ņemot vērā pārmaiņas, kādas varētu rasties vērā 
ņemamā apjomā. 
19. pants 
Pārvaldības plāni konkrētām zvejas vietām teritoriālos ūdeņos 
1. Dalībvalstis līdz 2007. gada 31. decembrim pieņem pārvaldības plānus zvejai ar traļiem, 
kuģu vadiem, krastā velkamiem vadiem, aptverošiem tīkliem un dragām to teritoriālos 
ūdeņos. Uz šādiem pārvaldības plāniem attiecina Regulas (EK) Nr. 2371/2002 6. panta 2. 
un 3. punktu un 4. punkta pirmo apakšpunktu. 
                                                
 
1 OV L 171, 6.7.1994., 7. lpp. 30.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 409/49
2. Dalībvalstis vēlāk var izvēlēties citus pārvaldības plānus, pamatojoties uz attiecīgu jaunu 
zinātnes informāciju. 
3. Dalībvalstis pārvaldības plāniem nodrošina pienācīgu zinātnisku pārraudzību. Jo īpaši 
konkrētus pārvaldības pasākumus attiecībā uz zvejniecībām, kas izmanto sugas, kuru mūžs 
ir īss, pārskata ik gadu, ņemot vērā pārmaiņas, kādas varētu rasties vērā ņemamā apjomā. 
4. Pārvaldības plānos var iekļaut pasākumus, kas paredz vairāk nekā šī regula, lai: 
a) celtu zvejas rīku selektivitāti; 
b) samazinātu izmetumus; 
c) ierobežotu zvejas piepūli. 
5. Pasākumi, kas jāiekļauj pārvaldības plānos, ir samērīgi ar mērķiem un paredzamo termiņu, 
un tajos ņem vērā: 
a) krājuma vai krājumu saglabāšanas statusu; 
b) krājuma vai krājumu bioloģiskos raksturlielumus; 
c) to zvejniecību, kurās krājumi ir nozvejoti; 
d) pasākumu saimniecisko ietekmi uz attiecīgām zvejniecībām. L 409/50 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006.
6. Pārvaldības plānos paredz izdot īpašas zvejas atļaujas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1627/94. 
Neievērojot Regulas (EK) Nr. 1627/94 1. panta 2. punktu, no kuģiem, kuru lielākais 
kopējais garums ir mazāks par 10 metriem, var pieprasīt īpašu zvejas atļauju. 
7. Šā panta 1. punktā minētos  pārvaldības plānus dara zināmus Komisijai līdz 2007. gada 
30. septembrim, lai tā varētu nākt klajā ar secinājumiem pirms plāna pieņemšanas. Šā 
panta 2. punktā minētos pārvaldības plānus dara zināmus Komisijai 6 mēnešu laikā pirms 
paredzētās stāšanās spēkā. Komisija šos plānus dara zināmus pārējām dalībvalstīm. 
8. Ja pārvaldības plāns var ietekmēt kādas citas dalībvalsts kuģus, to pieņem tikai pēc tam, 
kad ir notikušas Komisijas, attiecīgās dalībvalsts un attiecīgās Reģionālās konsultatīvās padomes apspriedes saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 8. panta 3. līdz 6. punktā 
izklāstīto procedūru. 
9. Ja Komisija, pamatojoties uz 7. punktā minēto paziņojumu vai jauniem zinātnes 
ieteikumiem atzīst, ka saskaņā ar 1. vai 2. punktu pieņemtais pārvaldības plāns nav 
pietiekams, lai nodrošinātu augsta līmeņa aizsardzību resursiem un apkārtējai videi, tā, 
apspriedusies ar dalībvalsti, var lūgt to grozīt plānu vai var ierosināt Padomei veikt 
attiecīgus pasākumus resursu un apkārtējās vides aizsardzībai. 30.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 409/51
VIII nodaļa 
Kontroles pasākumi 
20. pants 
Mērķa sugu nozveja 
1. Procentuālo daļu, kas minēta 9. panta 4. un 6. punktā, 10. panta 1. punktā un 13. panta 
1. punktā, aprēķina kā visu uz kuģa esošo jūras organismu dzīvsvara proporciju pēc 
šķirošanas vai izkraušanas. Procentuālos daudzumus var aprēķināt, pamatojoties uz vienu vai vairākiem raksturīgiem paraugiem. 
2. Attiecībā uz zvejas kuģiem, no kuriem uz citu kuģi pārkrauti ūdeņu dzīvie organismi, 
pārkrautos apjomus ņem vērā, aprēķinot 1. punktā minēto procentuālo daļu. 
21. pants 
Pārkraušana uz citu kuģi 
Vienīgi tādi kuģu kapteiņi, kas ved kuģa žurnālu saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2847/93 6. pantu, var pārkraut ūdeņu dzīvos organismus uz citiem kuģiem vai saņemt no citiem kuģiem pārkrautus 
organismus no citiem kuģiem. 
22. pants 
Noteiktās ostas 
1. Nozveju no grunts traleriem, pelaģiskiem traleriem, riņķvadiem, kuģiem āķu jedu zvejai, 
kuģu dragām un hidrauliskām dragām pirmo reizi izkrauj un piedāvā tirgū jebkurā 
dalībvalstu noteiktā ostā. L 409/52 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006.
2. Dalībvalstis līdz 2007. gada 30. aprīlim dara Komisijai zināmu noteikto ostu sarakstu. 
Komisija šo sarakstu nosūta citām dalībvalstīm. 
23. pants 
Nozvejas uzraudzība 
Regulas (EEK) Nr. 2847/93 6. panta 2. punkta otro teikumu aizstāj ar šādu tekstu: 
"Veicot zvejas darbības Vidusjūrā, kuģa žurnālā jāieraksta jebkādu tādu sugu daudzums, kas 
norādītas saskaņā ar 8. punktu pieņemtā sarakstā, ja šāda daudzuma svars ir lielāks par 15 kg dzīvsvara ekvivalenta, kas paturēts uz kuģa. 
Tomēr kuģa žurnālā jāieraksta tāli migrējošu sugu un mazo pelaģisko sugu jebkurš svars, kas lielāks 
par 50 kg dzīvsvara ekvivalentu." 
24. pants 
To kuģu reģistrs, kuriem ir atļauts zvejot VVZK nolīguma teritorijā 
1. Katra dalībvalsts līdz 2007. gada 1. jūnijam, izmantojot parasto datu apstrādes sistēmu, 
nosūta Komisijai visu to kuģu sarakstu, kuru kopējais garums pārsniedz 15 metrus un kuri 
peld ar tās karogu, un ir reģistrēti tās teritorijā, un kuriem šī dalībvalsts atļāvusi zvejot 
VVZK nolīguma teritorijā, izsniedzot zvejas atļauju. 30.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 409/53
2. Šā panta 1. punktā norādītajā sarakstā iekļauj šādu informāciju:  
a) kuģa Kopienas flotes reģistra ( CFR ) numuru, kā arī ārējo marķējumu, kā norādīts 
Regulas (EK) Nr. 26/2004 1 I pielikumā; 
b) laikposmu, kurā atļauta zveja un/vai pārkraušana uz citu kuģi 
c) izmantotos zvejas rīkus. 
3. Komisija to nosūta VVZK izpildsekretariātam līdz 2007. gada 1. jūlijam, lai šos kuģus 
varētu iekļaut VVZK reģistrā, kurā ietverti kuģi, kuru lielākais garums pārsniedz 15 metrus 
un kuriem ir atļauts zvejot VVZK nolīguma teritorijā (turpmāk – VVZK reģistrs). 
4. Jebkuras izmaiņas, ko izdara 1. punktā norādītajā sarakstā, iesniedz Komisijai, lai tā, 
piemērojot to pašu procedūru, izmaiņas pārsūtītu VVZK izpildsekretariātam vismaz 
10 darba dienas pirms tam, kad kuģis sāk zvejas darbības VVZK teritorijā. 
                                                 
1 OV L 5, 9.1.2004., 25. lpp. L 409/54 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006.
5. Kopienas zvejas kuģi, kuru kopējais garums pārsniedz 15 metrus un kuri nav iekļauti 
1. punktā norādītajā sarakstā, VVZK teritorijā nezvejo, nepatur uz kuģa, nepārkrauj uz citu 
kuģi vai neizkrauj nekāda veida zivis, kā arī vēžveidīgos. 
6. Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka: 
a) tikai tādi kuģi, kas peld ar to karogiem ir iekļauti 1. punktā norādītajā sarakstā un tie 
tur uz kuģa tiem izsniegto zvejas atļauju, kuriem, ievērojot atļaujā noteikto, ir atļauts veikt zvejas darbības VVZK teritorijā; 
b) tādiem kuģiem, kuri ZZVK teritorijā vai citur ir veikuši zvejas darbības, kas ir 
nelegālas, neregulētas un nereģistrētas, un par kurām nav paziņots ( IUU zveja), 
nesaņem zvejas atļauju, izņemot gadījumus, kad jaunie kuģu īpašnieki pienācīgā 
veidā dokumentāri pierāda, ka iepriekšējie īpašnieki un operatori vairs nav 
ieinteresēti no šiem kuģiem gūt juridisku vai finansiālu labumu vai ka šie kuģi 
nekādā veidā nav viņu pārvaldībā, kā arī to, ka šie kuģi nepiedalās IUU zvejā un tie 
nav saistīti ar IUU zveju; 
c) tiktāl, ciktāl iespējams šo valstu tiesību akti aizliedz tādu kuģu īpašniekiem un 
operatoriem, kas peld ar to karogiem un kas ir iekļauti 1. punktā norādītajā sarakstā, piedalīties vai iesaistīties tādās zvejas darbībās VVZK nolīguma teritorijā, ko veic 
kuģi, kas nav iekļauti VVZK reģistrā; 30.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 409/55
d) tiktāl, ciktāl iespējams šo valstu tiesību aktos ir jānosaka, ka tādu kuģu īpašniekiem 
un operatoriem, kas peld ar to karogiem un ir iekļauti 1. punktā norādītajā sarakstā, ir 
jābūt šā karoga dalībvalsts valstspiederīgajiem vai juridiskām personām. 
e) to kuģi pilda visus attiecīgos VVZK saglabāšanas un pārvaldības pasākumus. 
7. Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai aizliegtu tādu zivju un vēžveidīgo zveju, 
paturēšanu uz kuģa, pārkraušanu uz citu kuģi un izkraušanu, ko VVZK teritorijā nozvejojuši kuģi, kuru lielākais garums pārsniedz 15 metrus un kuri nav iekļauti VVZK reģistrā. 
8. Ja pastāv nopietns pamats aizdomām, ka kuģi, kuru lielākais garums pārsniedz 15 metrus 
un kuri nav iekļauti VVZK reģistrā, VVZK nolīguma teritorijā zvejo vai pārkrauj uz citu 
kuģi zivis un vēžveidīgos, dalībvalstis par to nekavējoties informē Komisiju. 
IX nodaļa  
Pasākumi, kas attiecas uz tāli migrējošām sugām 
25. pants  
Zobenzivju zveja 
Padome līdz 2007. gada 31. decembrim pieņem lēmumu par tehniskiem līdzekļiem, lai aizsargātu zobenzivju mazuļus Vidusjūrā. L 409/56 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006.
X nodaļa  
Pasākumi, kas attiecas uz zveju ūdeņos ap Maltu 
26. pants  
25 jūdžu pārvaldības zona ap Maltu 
1. Kopienas kuģu piekļuvi ūdeņiem un resursiem zonā, kas sniedzas līdz 25 jūras jūdzēm jūrā 
no bāzes līnijām ap Maltas salām (turpmāk "pārvaldības zona"), reglamentē šādi: 
a) pārvaldības zonā ir atļauta tikai tāda zveja, kurā izmanto zvejas kuģus, kuru lielākais 
garums nepārsniedz 12 metrus, un kas neizmanto velkamus zvejas rīkus; 
b) minēto kuģu kopējā zvejas piepūle, kas izteikta kā kopējā zvejas kapacitāte, nav 
lielāka par vidējo 2000. gadā novēroto rādītāju, kas atbilst 1950 kuģiem, kuriem 
kopējā dzinēju jauda un tonnāža attiecīgi ir 83000 kW un 4035 bruto tonnas. 
2. Atkāpjoties no 1. punkta a) apakšpunkta, traleriem, kuru lielākais garums nepārsniedz 
24 metrus, ir atļauts zvejot konkrētos pārvaldības zonas rajonos, kā izklāstīts šīs regulas 
V pielikuma a) daļā, atbilstīgi šādiem nosacījumiem: 
a) to traleru kopējā zvejas kapacitāte, kuriem atļauts darboties pārvaldības zonā, 
nedrīkst pārsniegt 4800 kW robežvērtību; 30.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 409/57
b) tādu traleru zvejas kapacitāte, kuriem atļauts darboties par 200 metriem mazākā 
dziļumā, nedrīkst pārsniegt 185 kW; 200 metru izobatu norāda ar lauztu līniju, un 
vietas uz līnijas ir uzskaitītas šīs regulas V pielikuma b) daļā; 
c) traleriem, kas zvejo pārvaldības zonā, ir īpaša zvejas atļauja saskaņā ar 7. pantu 
Regulā (EK) Nr. 1627/94, kas paredz vispārīgus noteikumus attiecībā uz īpašām 
zvejas atļaujām 1, un tos iekļauj sarakstā, kurā uzrādīts tralera ārējais marķējums un 
kuģa Kopienas flotes reģistra ( CFR ) numurs, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 26/2004 
I pielikumā un ko Komisijai katru gadu sniedz attiecīgās dalībvalstis; 
d) a) un b) apakšpunktā paredzētās maksimāli pieļaujamo kapacitāti regulāri pārskata, 
ņemot vērā attiecīgo zinātnisko struktūru padomus par to ietekmi uz krājumu saglabāšanu. 
3. Ja 2. punkta a) apakšpunktā minētā kopējā zvejas kapacitāte pārsniedz to traleru kopējo 
zvejas kapacitāti, kuru lielākais garums ir 24 metri vai mazāks, un kuri darbojušies 
pārvaldības zonā atsauces laikposmā 2000. gadā (turpmāk "atsauces zvejas kapacitāte"), 
Komisija saskaņā ar 29. pantā paredzēto procedūru sadala pieejamās zvejas kapacitātes 
pārpalikumu dalībvalstīm, ņemot vērā to dalībvalstu intereses, kuras lūdz atļauju. 
Atsauces zvejas kapacitāte ir 3600 kW. 
                                                
 
1 OV L 171, 6.7.1994., 7. lpp. L 409/58 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006.
4. Īpašas zvejas atļaujas 3. punktā minēto pieejamās zvejas kapacitātes pārpalikumu 
izmantošanai izsniedz tikai kuģiem, kas dienā, kad sāk piemērot šo pantu, ir Kopienas 
flotes reģistrā. 
5. Ja tādu traleru kopējā zvejas kapacitāte, kuriem saskaņā ar 2. punkta c) daļu ir atļauts 
darboties pārvaldības zonā, pārsniedz 2. punkta a) apakšpunktā paredzēto robežvērtību 
tāpēc, ka tā ir samazināta pēc 2. punkta d) apakšpunktā paredzētās pārskatīšanas, Komisija 
dalībvalstīm piešķir zvejas kapacitāti, pamatojoties uz: 
a) prioritāri zvejas kapacitāti kW izteiksmē piešķir kuģiem, kas zonā ir zvejojuši 2000.-
2001. gadā; 
b) pēc tam zvejas kapacitāti kW izteiksmē – kuģiem, kas ir zvejojuši zonā jebkurā citā 
laikā; 
c) visu atlikušo, citiem kuģiem paredzēto zvejas kapacitāti sadala dalībvalstīm, ņemot 
vērā to dalībvalstu intereses, kuras lūdz atļauju. 30.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 409/59
6. Atkāpjoties no 1. punkta a) apakšpunkta, pārvaldības zonā ir atļauts darboties kuģiem, kas 
zvejo ar riņķvadiem vai āķu jedām, un kuģiem, kas zvejo korifēnas saskaņā ar 27. pantu. 
Tiem piešķir īpašu zvejas atļauju saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1627/94 7. pantu, un tos 
iekļauj sarakstā, kurā uzrādīts kuģa ārējais marķējums un kuģa Kopienas flotes reģistra 
(CFR)  numurs, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 26/2004 I pielikumā un ko Komisijai katru 
gadu sniedz katra dalībvalsts. Zvejas kapacitāti tā vai citādi kontrolē, lai nodrošinātu šādas zvejas ilgtspējību zonā. 
7. Katra tralera kapteinis, kuram atļauts zvejot pārvaldības zonā saskaņā ar 2. punktu un 
kuram nav uzstādīta kuģu satelītuzraudzības sistēma ( VMS ), ik reizi, iebraucot pārvaldības 
zonā vai izbraucot no tās, dod signālu pārvaldības zonas iestādēm un piekrastes valsts 
iestādēm. 
27. pants 
Korifēnu zvejas vietas 
1. Pārvaldības zonā ik gadu no 1. janvāra līdz 5. augustam ir aizliegts zvejot korifēnas 
(Coryphaena  spp.), izmantojot zivju pievilināšanas ierīces ( FAD ). 
2. To kuģu skaits, kas var nodarboties ar korifēnu ( Coriphaena  spp.) zveju, nepārsniedz 130. L 409/60 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006.
3. Maltas iestādes nosaka FAD  darbības virzienus un piešķir katru FAD  darbības virzienu 
Kopienas zvejas kuģiem ik gadu vēlākais līdz 30. jūnijam. Kopienas zvejas kuģiem, kas 
brauc ar karogu, kurš nav Maltas karogs, nav atļauts izmantot FAD darbības virzienu 12 
jūdžu zonā. 
Saskaņā ar 29. pantā paredzēto procedūru Komisija izstrādā kritērijus, ko piemēro, 
izstrādājot un piešķirot FAD  darbības virzienus. 
4. Zvejas kuģiem, kuriem ir atļauts piedalīties korifēnu zvejā, piešķir īpašu zvejas atļauju 
saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1627/94 7. pantu, un tos iekļauj sarakstā, kurā uzrādīts kuģa ārējais marķējums un kuģa Kopienas flotes reģistra (CFR)  numurs, kā noteikts Regulas 
(EK) Nr. 26/2004 I pielikumā un ko Komisijai katru gadu sniedz attiecīgā dalībvalsts.  
Neskarot Regulas (EK) Nr. 1627/94 1. panta 2. punktu, kuģiem, kuru lielākais garums ir 
mazāks par 10 metriem, vajag īpašu zvejas atļauju. 30.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 409/61
XI nodaļa 
Nobeiguma noteikumi 
28. pants 
Lēmumu pieņemšanas procedūra 
Ja vien šajā regulā nav paredzēts citādi, Padome rīkojas saskaņā ar Līguma 37. pantā minēto 
procedūru. 
29. pants 
Īstenošanas noteikumi 
Sīki izstrādātus noteikumus šīs regulas 23. un 24. panta īstenošanai pieņem saskaņā ar procedūru, 
kas minēta 30. panta 2. punktā Regulā (EK) Nr. 2371/2002. 
30. pants 
Grozījumi 
Pielikuma grozījumus pieņem saskaņā ar procedūru, kas minēta 30. panta 3. punktā Regulā (EK) Nr. 2371/2002. L 409/62 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006.
31. pants 
Atcelšana 
Ar šo Regula (EK) Nr. 1626/94 tiek atcelta. 
Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu, un tās lasa saskaņā ar VI pielikumā 
doto korelācijas tabulu. 
32. pants 
Stāšanās spēkā 
Šī regula stājas spēkā trīsdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā 
Vēstnesī . 
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. 
Briselē, 2006. gada 21. decembrī 
 Padomes vārdā – 
 priekšsēdētājs 
                                                                       J. KORKEAOJA 
 30.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 409/63
 I PIELIKUMS  
Tehniski nosacījumi traļu piestiprinājumiem un apvalkiem 
Definīcijas 
Šajā pielikumā: 
a) "daudzkārtu diegu linums" ir linums, kas veidots no diviem vai vairākiem diegiem, ja starp 
mezgliem diegus var atdalīt, nebojājot diegu struktūru; 
b) "bezmezglu linums" ir linums, kura linuma acis veido četras aptuveni vienādi garas malas, 
un linuma acu stūrus veido divu linuma acs blakusmalu diegu vijums; 
c) "kvadrātveida acu linums" ir linuma konstrukcija, kas piestiprināta tā, lai no abiem paralēlo 
diegu rindām, ko veido linuma acs soļi, viens komplekts būtu paralēls tīkla linuma 
garenvirziena asij un otrs veidotu taisnu leņķi pret minēto asi; 
d) "traļa korpuss" ir koniska traļa priekšdaļas daļa; 
e) "pagarinājums" ir traļa taisnā daļa, kas sastāv no vienas vai vairākām plātnēm un atrodas 
starp traļa korpusu un āmi; L 409/64 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006.
 f) "āmis" ir traļa pakaļējā daļa, kuras linumam ir vienāds linuma acu lielums, cilindra formā 
vai konusa formā, kura šķērsgriezuma šķēlumi ir gandrīz apļi ar attiecīgi vienādu 
samazinošu rādiusu; 
g) "balona formas āmis" ir jebkurš āmis, kas sastāv no vienas vai vairākām blakus esošām 
plātnēm, kuru linumam ir vienādi linuma acu izmēri, un kuru linuma acu skaits palielinās 
no attiecīgo rīku priekšējās daļas līdz pakaļējai daļai, pagarinot āmja horizontālo garumu 
attiecībā uz tīkla linuma garenvirziena asi un palielinot apkārtmēru; 
h) "kabatas tipa āmis" ir jebkurš āmis, kura vertikālais augstums samazinās no āmja 
priekšējās daļas līdz pakaļējai daļai, un kuru šķērsgriezuma šķēlumi ir gandrīz elipses ar vienādu galveno asi vai galveno asi, kas samazinās. Āmja pakaļējā daļa sastāv vai nu no 
vienas ielocītas plātnes, vai arī to veido, attiecībā uz tīkla linuma garenvirziena asi 
šķērseniski sasienot kopā pakaļējo augšējo un apakšējo plātni; 
i) "šķērseniska cilpu strope" ir jebkura ārēja vai iekšēja strope, kas atrodas šķērseniski 
attiecībā uz tīkla linuma garenvirziena asi, kas piestiprināta āmja pakaļējās daļas ārpusē, un 
iet vai nu gar augšējo un apakšējo plātņu savienojumu, vai arī gar vienīgās pakaļējās 
plātnes liekumu. Tā var būt vai nu sānu cilpu strope, vai arī atsevišķa strope; 30.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 409/65
 j) traļa rombveida linuma jebkura šķērsgriezuma "apkārtmēru" aprēķina, reizinot linuma acu 
skaitu šajā šķērsgriezumā ar izstieptas linuma acs izmēru; 
k) traļa kvadrātveida linuma jebkura šķērsgriezuma "apkārtmēru" aprēķina, reizinot linuma 
acu skaitu šajā šķērsgriezumā ar linuma acs malas garumu. 
a) Atļauti traļu piestiprinājumi  
1. Neskarot 8. pantu Regulā (EEK) Nr. 3440/84, attiecībā uz tīkla linuma garenvirziena 
asi var lietot šķērseniskas vai gareniskas rāvējslēdzēja tipa ierīces, lai aizvērtu atveri, 
kas paredzēta kabatas tipa āmju iztukšošanai. 
2. Šķērsenisko rāvējslēdzēju piestiprina attālumā, kas nav lielāks par 1 metru no āmja 
pakaļējām linuma acīm. L 409/66 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006.
 b) Apvalka prasības  
1. Balona formas āmji traļos ir aizliegti. Visos āmjos vienāda lieluma linuma acu skaits 
ap visu āmju apkārtmēru nepalielinās no priekšējas daļas līdz pakaļējai daļai. 
2. Traļa korpusa daļas pakaļējās daļas (koniskās daļas) vai pagarinājuma (taisnās daļas) 
apkārtmērs nav mazāks kā āmja sensu stricto  priekšējās daļas apkārtmērs. Jo īpaši 
kvadrātveida acu linuma āmja gadījumā traļa korpusa daļas pakaļējās daļas (koniskās 
daļas) vai pagarinājuma (taisnās daļas) apkārtmērs ir 2 līdz 4 reizes ņemts āmja sensu 
stricto  priekšējās daļas apkārtmērs. 
3. Kvadrātveida plātnes var iekļaut jebkurā velkamā zvejas rīkā, un tās iekļauj jebkura 
pagarinājuma priekšā vai jebkurā punktā starp jebkura pagarinājuma priekšējo daļu 
un āmja pakaļējo daļu. To nekādi neaizsprosto ar iekšējiem vai ārējiem 
pistiprinājumiem. To izstrādā no bezmezglu linuma vai no linuma, kas veidots ar 
neslīdošiem mezgliem, un ir ievietots tā, lai linuma acis visu zvejas laiku būtu pilnībā 
atvērtas. Sīki izstrādātus noteikumus par kvadrātveida plātņu papildu tehniskiem 
parametriem pieņem saskaņā ar šīs regulas 29. pantā paredzēto procedūru. 30.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 409/67
 4. Līdzīgi saskaņā ar šīs regulas 29. pantā paredzēto procedūru var būt atļautas 
tehniskas ierīces, lai uzlabotu traļu selektivitāti, izņemot iepriekš b)3. punktā minēto. 
5. Aizliegts turēt uz kuģa vai izmantot jebkuru velkamo zvejas rīku, kura āmis pilnībā 
vai daļēji ir veidots no jebkura linuma materiāla, kas izgatavots no linuma acīm, 
kuras nav kvadrātveida vai rombveida, ja vien tas nav atļauts saskaņā ar šīs regulas 
29. pantā paredzēto procedūru. 
6. Panta 4.- 5. punkts neattiecas uz nevienu kuģa vadu, kura āmja linuma acu izmērs ir 
mazāks par 10 mm. 
7. Grozot 6. panta 4. punktu Regulā (EEK) Nr. 3440/05, āmja apvalka linuma acu  
izmērs grunts traleriem ir ne mazāks par 120 mm, ja āmja linuma acs ir mazāka par 60 mm. Šo noteikumu piemēro tikai Vidusjūrai un tas neskar citus Kopienas ūdeņus. 
Ja āmja linuma acs izmērs ir 60 mm vai lielāks, piemēro Regulas (EEK) Nr. 3440/84 
6. panta 4. punktu. 
8. Kabatas tipa āmim nav vairāk par vienu atveri iztukšošanai. 
9. Šķērseniskās cilpu stropes garums ir vismaz 20% no āmja apkārtmēra. L 409/68 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006.
 10. Āmja apvalka apkārtmērs, kā definēts Regulas Nr. 3440/84 6. pantā, ir vismaz 1,3 
reizes lielāks par āmja apkārtmēru grunts traļu linumā. 
11. Aizliegts turēt uz kuģa vai izmantot velkamu zvejas rīku, kura āmja daļa pilnībā vai 
daļēji veidota no viena diega linuma materiāliem, ja diegs ir resnāks par 3,0 
milimetriem. 
12. Aizliegts turēt uz kuģa vai izmantot velkamu zvejas rīku, kura āmja daļa pilnībā vai 
daļēji veidota no diegu linuma materiāliem, kas sastāv no daudzkārtu diegu linuma. 
13. Diegu linuma materiāli, kuru diegi ir resnāki par 6 mm, ir aizliegti visās grunts traļa 
daļās. 
 30.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 409/69
 II PIELIKUMS  
Prasības saistībā ar zvejas rīku raksturlielumiem 
Definīcijas 
Šajā pielikumā: 
1) Tīklu garumu mēra gar peldlīniju Grunts tīklu un peldošu tīklu garumu var noteikt, arī 
izmantojot tā svaru vai tilpumu. 
2) Tīklu augstums ir kopējais linuma acu augstums (ieskaitot mezglus), ko nosaka slapjam 
tīklam, kas ir izstiepts perpendikulāri peldlīnijai. 
1. Dragas 
Dragu maksimālais platums ir 3 m, izņemot dragas, ko izmanto sūkļu zvejai. 
2. Aptverošie tīkli (riņķvadi un vadi bez savilcējvirvēm) 
Linums nav garāks par 800 m un platāks kā 120 m, izņemot tunču vadu linumus . L 409/70 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006.
 3. Grunts tīkli 
3.1. Rāmju tīkli un grunts žaunu tīkli 
1) Rāmju tīklu maksimāli pieļaujamais augstums nepārsniedz 4 m. 
2) Grunts žaunu tīklu maksimāli pieļaujamais augstums nepārsniedz 10 m. 
3) Uz viena kuģa drīkst būt vai viens kuģis drīkst izmantot ne vairāk kā 6000 m 
rāmju tīklu un grunts žaunu tīklu, ņemot vērā, ka, sākot no 2008. gada janvāra, 
katram zvejniekam tīklu garums nedrīkst pārsniegt 4000 metru; tīklam drīkst pievienot 1000 metru, ja ir otrs zvejnieks, un vēl 1000 m, ja ir trešais zvejnieks. 
Līdz 2007. gada 31. decembrim šādu tīklu garums nepārsniedz 5000 metrus, ja 
ir viens vai divi zvejnieki, un 6000 metrus, ja ir trešais zvejnieks. 
4) Grunts žaunu tīklu monopavedienu vai vijumu diametrs nepārsniedz 0,5 mm. 
5) Atkāpjoties no 2. punkta, grunts žaunu tīklu vai noenkurotu peldošu tīklu, kuru 
kopējais garums ir mazāks par 500 m, maksimālais augstums var būt līdz 30 m. 
Uz klāja aizliegts turēt vai izmantot vairāk kā 500 m grunts žaunu tīklu vai 
noenkurotu peldošu tīklu, ja tīkla augstums pārsniedz 10 m, kas noteikti 2. 
punktā. 30.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 409/71
 3.2 Kombinēti grunts tīkli (rāmju tīkli + žaunu tīkli) 
1) Kombinētu grunts tīklu maksimāli pieļaujamais augstums nepārsniedz 10 m. 
2) Uz viena kuģa drīkst būt vai viens kuģis drīkst izmantot ne vairāk kā 2 500 m 
kombinētu tīklu. 
3) Žaunu tīkla monopavediena vai vijuma diametrs nepārsniedz 0,5 mm. 
4) Izdarot atkāpi no 1. punkta, tādiem kombinētiem grunts tīkliem, kuru 
maksimālais garums ir 500 m, maksimālais augstums drīkst būt 30 m. Uz kuģa 
aizliegts turēt vai izmantot vairāk kā 500 m kombinēto grunts tīklu, ja tīkla 
augstums pārsniedz 10 m, kā noteikts 1. punktā. 
4. Grunts āķu jedas 
1) Uz viena kuģa drīkst būt vai viens kuģis drīkst izmantot ne vairāk kā 1000 āķu uz 
katru cilvēku, kas atrodas uz kuģa, nepārsniedzot 5000 āķus uz kuģi. 
2) Izdarot atkāpi no 1. punkta, uz kuģa, kas dodas par 3 dienām ilgākā zvejas braucienā, 
var būt maksimāli 7000 āķu. 
5. Murdi dziļūdens vēžveidīgo zvejai 
Uz viena kuģa drīkst būt vai viens kuģis drīkst izmantot ne vairāk kā 250 murdus uz vienu kuģi. L 409/72 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006.
 6. Ūdens virsmas tipa āķu jedas (peldošās) 
Uz viena kuģa drīkst būt vai viens kuģis drīkst izmantot ne vairāk kā: 
1) 2000 āķu uz vienu kuģi tiem kuģiem, kas domāti zilo tunzivju ( Thunnus thynnus)  
zvejai, ja šī suga pēc šķirošanas ir vismaz 70 % no loma dzīvsvara; 
2) 3 500 āķu uz vienu kuģi tiem kuģiem, kas domāti zobenzivju ( Xyphias gladius)  
zvejai, ja šī suga pēc šķirošanas ir vismaz 70 % no loma dzīvsvara; 
3) 5 000 āķu uz vienu kuģi tiem kuģiem, kas domāti garspuru tunzivju ( Thunnus 
alalunga)  zvejai, ja šī suga pēc šķirošanas ir vismaz 70 % no loma dzīvsvara; 
4) Izdarot atkāpi no 1., 2. un 3. apakšpunkta, uz kuģa, kas dodas par 2 dienām ilgākā 
zvejas braucienā, var būt ekvivalents skaits rezerves āķu. 
7. Traļi 
Tehniskie parametri, kas ierobežo traļu peldlīnijas, apakšējās stropes, apkārtmēra un 
perimetra maksimālos izmērus, kā arī maksimālo tīklu linumu skaitu daudzapvalku traļiem 
pieņem līdz 2007. gada oktobrim saskaņā ar šīs regulas 30. pantā paredzēto procedūru. 
 30.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 409/73
 III PIELIKUMS  
Jūras organismu minimālais izmērs 
ZINĀTNISKAIS 
NOSAUKUMS PARASTAIS NOSAUKUMS Minimālie pieļaujamie izmēri 
1. Zivis   
Dicentrarchus labrax Labraks 25 cm 
Diplodus annularis Annular sea-bream  12 cm 
Diplodus puntazzo Sharpsnout sea-bream  18 cm 
Diplodus sargus Svītrainā karūsa 23 cm 
Diplodus vulgaris Jūras karūsa 18 cm 
Engraulis encrasicolas (*) Anšovs 9 cm 
Epinephelus  spp.  Jūras asaris 45 cm 
Lithognathus mormyrus Stripped sea-bream  20 cm 
Merluccius merluccius (***) Heks 20 cm 
Mullus  spp.  Jūras barbe 11 cm 
Pagellus acarne Zobaine 17 cm 
Pagellus bogaraveo Sarkanā jūras karūsa  33 cm 
Pagellus erythrinus Pagele 15 cm 
Pagrus pagrus Pagra  18 cm 
Polyprion americanus Poliprions 45 cm 
Sardina pilchardus(* *) Sardīne 11 cm 
Scomber japonicus Makrele 18 cm 
Scomber scimbrus - 18 cm 
Solea vulgaris Jūras mēle 20 cm 
Sparus aurata Zeltgalvainais jūras plaudis 20 cm 
Trachurus  spp.  Stavrida 15 cm L 409/74 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006.
 2. Vēžveidīgie    
Homarus gammarus Omārs 300 mm TL 
105 mm CL 
Nephrops norvegicus Norvēģijas omārs 
  20 mm CL 
70 mm TL 
Palinuridae Langusts 90 mm CL 
Parapenaeus longirostris Dziļūdens rozā garnele 20 mm CL 
3. Divvāku gliemenes    
Pecten jacobeus Ķemmīšgliemene 10 cm  
Venerupis spp. Cietgliemene 25 mm  
Venus spp. Gliemene 25 mm  
TL (total length ) kopējais garums; CL (carapace length ) vairodziņa garums; 
(*) Anšovs: Dalībvalstis var pārvērst minimālo izmēru 110 vienībās uz kg; 
(**) Sardīne: Dalībvalstis var pārvērst minimālo izmēru 55 vienībās uz kg; 
(** *) Heks: Līdz 2008. gada 31. decembrim hekiem tomēr piemēro pielaidi – 15 % no svara 
hekam, kura izmērs ir 15 līdz 20 cm. Šo pielaides robežvērtību ievēro gan atsevišķi kuģi 
jūrā vai izkraušanas vietā, gan tirgos, kur pirmo reizi pārdod kravu pēc izkraušanas. Šo pielaidi ievēro visos turpmākos tirdzniecības darījumos valstu un starptautiskā mērogā. 
 30.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 409/75
 IV PIELIKUMS  
Jūras organismu izmēra mērīšana 
1. Visas zivis mēra, kā parādīts 1. attēlā, no purna gala līdz astes spuras galam. 
2. Norvēģijas omārus ( Nephrops norvegicus)  mēra, kā parādīts 2. attēlā: 
– kā vairodziņa garumu paralēli viduslīnijai no jebkuras acs dobuma līdz tālākajai 
vairodziņa malai, vai 
– kā kopējo garumu no deguna (izstieptā purna) gala līdz vēderiņa gala posmam, 
neņemot vērā sarus. 
3. Omāru ( Homarus gammarus ) garumu mēra, kā norādīts 3. attēlā,  
– vai nu kā vairodziņa garumu paralēli viduslīnijai no jebkuras acs dobuma līdz tālākās 
vairodziņa malas viduspunktam, vai 
– kā kopējo garumu no pieres izauguma gala līdz vēderiņa gala posmam, neieskaitot 
sarus. L 409/76 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006.
 4. Langustu ( Palinuridae ) garumu mēra, kā norādīts 4. attēlā, kā vairodziņa garumu paralēli 
viduslīnijai no pieres izauguma gala līdz tālākās vairodziņa malas viduspunktam. 
5. Divvāku gliemjus mēra, kā parādīts 5. attēlā, pāri čaulas garākajai malai. 
1. attēls 
30.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 409/77
  3. attēls 2. attēls  
 a) vairodziņa garums b) kopējais garums 
L 409/78 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006.
 4. attēls 
30.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 409/79
 5. attēls 
 
L 409/80 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006.
 V PIELIKUMS  
25 jūdžu pārvaldības zona ap Maltas salām 
a) tralējami apgabali pie Maltas salām, kur atļauts zvejot: ģeogrāfiskās koordinātes 
A zona H zona 
A1 – 36.01 72°N, 14 .14 42°E 
A2 – 36.02 89°N, 14 .17 92°E A3 – 35.98 22°N, 14 .27 42°E A4 – 35.84 89°N, 14 .32 42°E 
A5 – 35.81 06°N, 14 .25 42°E 
A6 – 35.97 06°N, 14 .24 59°E
 H1 – 35 .67 39°N, 14 .67 42°E H2 – 35 .46 56°N, 14 .84 59°E H3 – 35 .42 72°N, 14 .76 09°E H4 – 35 .51 06°N, 14 .63 25°E 
H5 – 35 .64 06°N, 14 .60 25°E
 
B zona I zona 
B1 – 35. 790 6°N, 14. 440 9°E 
B2 – 35. 803 9°N, 14. 490 9°E 
B3 – 35. 793 9°N, 14. 495 9°E 
B4 – 35. 752 2°N, 14. 424 2°E B5 – 35. 760 6°N, 14. 415 9°E B6 – 35. 770 6°N, 14. 432 5°E
 I1 – 36.1 489°N, 14.3 909°E I2 – 36.2 523°N, 14.5 092°E 
I3 – 36.2 373°N, 14.5 259°E 
I4 – 36.1 372°N, 14.4 225°E
 
C zona J zona 
C1 – 35. 840 6°N, 14. 619 2°E C2 – 35. 855 6°N, 14. 669 2°E C3 – 35. 832 2°N, 14. 654 2°E C4 – 35. 802 2°N, 14. 577 5°E
 J1 –  36. 218 9°N, 13. 910 8°E J2 –  36. 268 9°N, 14. 070 8°E J3 –  36. 247 2°N, 14. 070 8°E J4 –  36. 197 2°N, 13. 922 5°E
 30.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 409/81
 D zona K zona 
D1 – 36 .04 22°N, 14 .34 59°E 
D2 – 36 .02 89°N, 14 .46 25°E 
D3 – 35 .99 89°N, 14 .45 59°E D4 – 36 .02 89°N, 14 .34 09°E
 K1 – 35 .97 39°N, 14 .02 42°E 
K2 – 36 .00 22°N, 14 .04 08°E 
K3 – 36 .06 56°N, 13 .96 92°E K4 – 36 .13 56°N, 13 .85 75°E K5 – 36 .04 56°N, 13 .92 42°E
 
E zona L zona 
E1 – 3 5.9 789°N, 1 4.7 159°E 
E2 – 3 6.0 072°N, 1 4.8 159°E 
E3 – 3 5.9 389°N, 1 4.7 575°E E4 – 3 5.8 939°N, 1 4.6 075°E E5 – 3 5.9 056°N, 1 4.5 992°E
 L1 – 35.9 856°N, 1 4.1 075°E 
L2 – 35.9 956°N, 1 4.1 158°E 
L3 – 35.9 572°N, 1 4.0 325°E L4 – 35.9 622°N, 1 3.9 408°E
 
F zona M zona 
F1 – 36. 142 3°N, 14. 672 5°E F2 – 36. 143 9°N, 14. 789 2°E F3 – 36. 013 9°N, 14. 789 2°E F4 – 36. 003 9°N, 14. 614 2°E
 M1 – 3 6.48 56°N,14 .32 92°E M2 – 3 6.46 39°N,14 .43 42°E M3 – 3 6.36 06°N,14 .48 75°E M4 – 3 6.34 23°N,14 .42 42°E M5 – 3 6.41 56°N,14 .42 08°E
 
G zona N zona 
G1 – 36 .07 06°N, 14 .93 75°E G2 – 35 .93 72°N, 15 .00 00°E G3 – 35 .79 56°N, 14 .98 25°E G4 – 35 .71 56°N, 14 .87 92°E G5 – 35 .84 89°N, 14 .68 25°E
 N1 – 36 .11 55°N, 14 .12 17°E N2 – 36 .10 79°N, 14 .07 79°E N3 – 36 .07 17°N, 14 .02 64°E N4 – 36 .04 58°N, 14 .03 76°E N5 – 36 .05 16°N, 14 .08 96°E 
N6 – 36 .09 89°N, 14 .13 55°E
 L 409/82 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006.
 b) tādu vietu ģeogrāfiskās koordinātes, kuras ir 25 jūdžu pārvaldības zonās pa 200m izobati 
ID Ģeogrāfiskais platums Ģeogrāfiskais garums 
1 36.36 73°N 14.55 40°E 
2 36.31 59°N 14.55 67°E 
3 36.27 35°N 14.53 79°E 4 36.23 57°N 14.47 85°E 5 36.16 99°N 14.43 16°E 6 36.13 07°N 14.35 34°E 7 36.11 17°N 14.21 27°E 
8 36.10 03°N 14.16 58°E 
9 36.08 59°N 14.15 2°E 10 36.05 47°N 14.14 3°E 11 35.99 21°N 14.15 84°E 12 35.97 44°N 14.18 15°E 
13 35.96 08°N 14.22 35°E 
14 35.92 96°N 14.21 64°E 15 35.89 83°N 14.23 28°E 16 35.86 7°N 14.49 29°E 17 35.83 58°N 14.28 45°E 18 35.81 91°N 14.27 53°E 
19 35.78 63°N 14.35 34°E 
20 35.75 42°N 14.43 16°E 21 35.73 55°N 14.44 73°E 22 35.72 25°N 14.50 98°E 23 35.69 51°N 14.53 65°E 24 35.63 25°N 14.53 6°E 30.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 409/83
 25 35.57°N 14.52 21°E 
26 35.53 48°N 14.58 8°E 27 35.50 37°N 14.61 92°E 28 35.51 28°N 14.63 49°E 
29 35.57°N 14.67 17°E 
30 35.59 75°N 14.64 7°E 31 35.59 03°N 14.60 36°E 32 35.60 34°N 14.57 4°E 33 35.65 32°N 14.55 35°E 34 35.67 26°N 14.57 23°E 
35 35.66 68°N 14.59 37°E 
36 35.66 18°N 14.64 24°E 37 35.65 3°N 14.66 61°E 38 35.57°N 14.68 53°E 39 35.52 94°N 14.71 3°E 
40 35.50 71°N 14.74 43°E 
41 35.48 78°N 14.78 34°E 42 35.49 29°N 14.82 47°E 43 35.47 62°N 14.82 46°E 44 36.20 77°N 13.94 7°E 45 36.19 54°N 13.96°E 
46 36.17 73°N 13.94 7°E 
47 36.18 48°N 13.93 13°E 48 36.19 54°N 13.92 5°E 49 35.45 92°N 14.18 15°E 50 35.47 62°N 14.18 95°E 51 35.47 55°N 14.21 27°E 
52 35.46 05°N 14.21 99°E 
53 35.44 53°N 14.19 71°E 
 L 409/84 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006.
 IV PIELIKUMS  
Korelācijas tabula 
Reg ula (EK) Nr. 1626/ 94 Šī regu la 
1. panta 1. punkts 1. panta 1. punkts 
1. panta 2. punkta pir mā daļa 7., 17 . un 19. pants 
1. panta 2. punkta otrā daļa 3. pants 
2. panta 1. un 2. punkt s 8. pants 
2. panta 3. punkts 13. panta 5. punkt s, 17. un 19. pants 
3. panta 1. punkta pir mā daļa 13. panta 1. punkta pir m ā daļa un 5. pun kt s 
3. panta 1. punkta otrā daļa  13. panta 5. punkt s, 14. panta 2. un 3. pun kts, 19. pants  
3. panta 1.a punkta trešā daļa 4. pants, 13. panta 9. punkt s, 13. panta 10. punkt s, 19. 
pants 
3. panta 2. punkts 13. panta 1. punkta otrā daļa u n 8. pun kts, 19. pants 
3. panta 3. punkts 4. pants, 13. panta 10 . punkt s un 19. pants 
3. panta 4. punkts 13. panta 3.,  5. un 7. punkt s, 19. pants 
4. pants 7. pants 
5. pants 12. pants un II pielik u m s 
6. panta 1. punkta 1. pun kta pir mā daļa un 2. pu nkt s 9. panta 1. un 2. punkt s 
6. panta 1. punkta otrā daļa 9. panta 7. punkts, 14. panta 1. un 3. pun kt s  
6. panta 3. punkts II pieliku m s, defi nīcijas 
7. pants 22. pants 
8. panta 1. un 3. punkt s 15. pants, III un IV pieliku m s  
8.a pants 26. pants 
8.b pants 27. pants 
9. pants 1. panta 2. punkts 
10.a pants 29. pants 
11. pants 32. pants 
I pieliku m s 3. un 4. pants 
II pieliku m s 11. pants, I un II pieliku m s 
III pieliku m s 9. panta 3., 4. un 5. punk ts 
IV pieliku m s III pieliku m s 
V pieliku m a b) daļa V pieliku m s  
 30.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 409/85