3.

Nolīguma IV pielikumu, kā tas grozīts ar ĀKK un EK Ministru padomes Lēmumu Nr. 3/2008 (2008. gada 15. decembris) (2), groza šādi: a) pielikuma 1., 2. un 3. pantu aizstāj ar šādiem pantiem: “1. pants Pasākumus, kurus finansē no dotācijām saskaņā ar šo Nolīgumu, plāno sadarbības daudzgadu finanšu shēmas darbības perioda sākumā. Plānošanu balsta uz piederības, tuvināšanas, līdzekļu devēju koordinēšanas un saskaņošanas, uz rezultātiem vērstas vadības un savstarpējas atbildības principiem. Tāpēc plānošana nozīmē: a) valsts, reģionālo vai ĀKK iekšējo stratēģijas dokumentu (SD) sagatavošanu un izstrādi, pamatojoties uz pašu vidēja termiņa attīstības mērķiem un stratēģijām un ņemot vērā tādus principus kā kopīga plānošana un darba dalīšana starp līdzekļu devējiem, kas ļauj iespēju robežās šo procesu vadību nodot partnervalstij vai reģionam; b) skaidru norādi no Kopienas par indikatīvo plānoto finanšu piešķīrumu, no kura valsts, reģions vai ĀKK iekšējā sadarbība var gūt labumu laika posmā, uz kuru attiecas sadarbības daudzgadu finanšu shēma atbilstīgi šim Nolīgumam, kā arī jebkuru citu būtisku informāciju, tostarp par iespējamo rezervi neparedzētām vajadzībām; c) stratēģijas dokumentu īstenošanas indikatīvās programmas sagatavošanu un pieņemšanu, ņemot vērā citu līdzekļu devēju saistības un īpaši ES dalībvalstu saistības; un d) pārbaudes procesu, kas aptver stratēģijas dokumentus, indikatīvo programmu un tai piešķirto līdzekļu apjomu. 2. pants Valsts stratēģijas dokuments Valsts stratēģijas dokumentu (VSD) sagatavo attiecīgā ĀKK valsts un ES. To izdara pēc apspriedēm ar plašu dalībnieku loku, tostarp nevalstiskiem dalībniekiem, vietējām iestādēm un, attiecīgā gadījumā, ar ĀKK parlamentiem, un tā pamatā ir gūtā pieredze un paraugprakse. Katru VSD pielāgo katras ĀKK valsts vajadzībām, un tā reaģē uz katras ĀKK valsts īpašajiem apstākļiem. VSD ir instruments, lai noteiktu darbību prioritāti un veidotu sadarbības programmu vietējo piederību. Tiek ņemtas vērā jebkuras novirzes starp valsts pašas analīzi un Kopienas analīzi. VSD ietver šādus standarta elementus: a) politiskā, ekonomiskā, sociālā un vides valsts konteksta, ierobežojumu, jaudu un izredžu analīze, ieskaitot pamatvajadzību novērtējumu, piemēram, ienākumi uz vienu iedzīvotāju, iedzīvotāju skaits un sociālie rādītāji, un neaizsargātība; b) valsts vidēja termiņa attīstības stratēģijas sīks izklāsts, skaidri noteiktas prioritātes un gaidāmās finansēšanas prasības; c) valstī esošu citu līdzekļu devēju, īpaši tajā skaitā ES dalībvalstu kā divpusēju līdzekļu devēju, būtisku plānu un darbību izklāsts; d) atbildes stratēģijas, kas nosaka speciālo ieguldījumu, ko var dot ES. Tie iespējamā apmērā nodrošina papildināmību ar darbībām, kuras finansē pati ĀKK valsts un citi valstī esoši līdzekļu devēji; un e) norāde uz vispiemērotākajiem atbalsta un tā īstenošanas mehānismiem, kuri izmantojami iepriekšminēto stratēģiju īstenošanā. 3. pants Resursu sadalījums 1. Indikatīvā resursu sadale starp ĀKK valstīm tiek pamatota ar standarta, objektīvām un pārredzamām vajadzībām un darbības rezultātu kritērijiem. Šajā saistībā: a) vajadzības novērtē, pamatojoties uz kritērijiem, kas attiecas uz ienākumiem uz vienu iedzīvotāju, iedzīvotāju skaitu, sociāliem rādītājiem, parādsaistību līmeni un neaizsargātību pret ārējām krīzēm. Īpašu režīmu piešķir vismazāk attīstītām ĀKK valstīm un pienācīgi ņem vērā salu valstu un to valstu neaizsargātību, kurām ir tikai sauszemes robežas. Bez tam ņem vērā īpašās grūtības, kādas ir valstīm, kuras pārvar konflikta vai dabas katastrofas sekas; un b) darbības rezultātus novērtē, pamatojoties uz kritērijiem, kas attiecas uz pārvaldību, progresu institucionālo reformu īstenošanā, valsts darbības efektivitāti, rīkojoties ar resursiem, pašreizējo pasākumu iedarbīgu īstenošanu, nabadzības sloga atvieglošanu vai tās samazināšanu, Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanai paveikto, ilgtspējīgas attīstības pasākumiem un makroekonomikas un nozaru politikas darbības rezultātiem. 2. Piešķirtie resursi ietver: a) plānotu piešķīrumu, lai segtu makroekonomisko atbalstu, nozaru politikas, programmas un projektus, kas atbalsta galvenās vai pārējās Kopienas palīdzības jomas. Plānotais piešķīrums veicina Kopienas atbalsta ilgtermiņa plānošanu attiecīgajai valstij. Kopā ar citiem iespējamiem Kopienas resursiem šie piešķīrumi ir pamats indikatīvās programmas sagatavošanai attiecīgajā valstī; un b) šā Nolīguma 66. un 68. pantā un 72., 72.a un 73. pantā definēto, neparedzēto vajadzību segšanai paredzēto piešķīrumu, kas pieejams saskaņā ar minētajos pantos paredzētajiem nosacījumiem, ja šādu atbalstu nevar finansēt no Savienības budžeta. 3. Piešķīrumu veiks, pamatojoties uz neparedzētām vajadzībām paredzēto līdzekļu rezervi tajās valstīs, kuras ārkārtas apstākļu dēļ nevar piekļūt parastiem plānotiem resursiem. 4. Neskarot šā pielikuma 5. panta 7. punktu par pārbaudēm, Kopiena, lai ņemtu vērā jaunas vajadzības vai izcilus rezultātus, var palielināt šai valstij paredzēto piešķīrumu vai piešķīrumu neparedzētām vajadzībām: a) jaunas vajadzības var radīt ārkārtas apstākļi, piemēram, krīze vai pēckrīzes situācija, vai neparedzētas nepieciešamības, kā minēts 2. punkta b) apakšpunktā; b) izcili rezultāti ir situācija, kas nav iekļauta termiņa vidus un termiņa beigu pārbaudēs, kad kādai valstij plānotais piešķīrums ir pilnībā piesaistīts un ir iespējams uzņemt papildu finansējumu no valsts indikatīvās programmas, jo ir īstenota efektīva nabadzības mazināšanas politika un pareiza finanšu pārvaldība.”; b) pielikuma 4. panta 1. līdz 4. punktu aizstāj ar šādiem punktiem: “1. Pēc iepriekšminētās informācijas saņemšanas katra ĀKK valsts izstrādā un iesniedz Kopienai indikatīvās programmas projektu atbilstīgi un pamatojoties uz tās attīstības mērķiem un prioritātēm, kā noteikts VSD. Indikatīvās programmas projektā ietilpst: a) vispārējā budžeta atbalsts un/vai ierobežots to galveno nozaru vai jomu skaits, uz kurām jākoncentrē atbalsts; b) vispiemērotākie pasākumi un darbības, lai sasniegtu mērķus galvenajā(-ās) nozarē(-ēs) vai jomā(-ās); c) resursi, kas, iespējams, paredzēti ierobežotam programmu un projektu skaitam ārpus galvenās(-ajām) nozares(-ēm) vai jomas(-ām), un/vai šo pasākumu plaši izklāsti, kā arī norāde par resursiem, kuri jānovirza katram no šiem elementiem; d) nevalstisko dalībnieku veidi, kas tiesīgi saņemt finansējumu saskaņā ar Ministru padomes noteiktajiem kritērijiem, resursi, kas piešķirti nevalstiskiem dalībniekiem, un atbalstāmo pasākumu veids, kam jābūt bezpeļņas pasākumam; e) priekšlikumi par iespējamu līdzdalību reģionālās programmās un projektos; un f) iespējama rezerve apdrošināšanai pret iespējamiem prasījumiem un izmaksu pieaugumu un neparedzētu izdevumu segšanai. 2. Indikatīvās programmas projektā attiecīgā gadījumā ietver resursus, kas paredzēti, lai nostiprinātu cilvēku, materiālo un institucionālo ĀKK spēju sagatavot un īstenot valsts indikatīvās programmas un iespējamo līdzdalību programmās un projektos, kurus finansē no reģionālajām indikatīvajām programmām, un uzlabot ĀKK valstu publisko ieguldījumu projektu cikla pārvaldību. 3. Par indikatīvās programmas projektu notiek viedokļu apmaiņa starp attiecīgo ĀKK valsti un Kopienu. Indikatīvo programmu pieņem ar kopēju vienošanos starp Komisiju Kopienas vārdā un attiecīgo ĀKK valsti. Kad tā pieņemta, tā ir saistoša gan Kopienai, gan attiecīgajai valstij. Šo indikatīvo programmu pievieno VSD, un tā ietver arī: a) norādi uz specifiskiem un skaidri norādītiem pasākumiem, īpaši tādiem, kurus var uzņemties pirms nākamās pārskatīšanas; b) indikatīvu grafiku indikatīvās programmas īstenošanai un pārbaudei, tostarp saistības un resursu izmaksas; un c) uz rezultātiem vērstus pārbaužu kritērijus. 4. Kopiena un attiecīgā ĀKK valsts veic visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu plānošanas procesa pabeigšanu visīsākajā iespējamajā laikā un, izņemot ārkārtas apstākļus, divpadsmit mēnešu laikā pēc sadarbības daudzgadu finanšu shēmas pieņemšanas. Šajā saistībā VSD un indikatīvās programmas sagatavošanai jābūt nepārtraukta procesa sastāvdaļai, kā rezultātā tiek pieņemts vienots dokuments.”; c) pielikuma 5. pantu groza šādi: i) panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu: “2. Ārkārtas apstākļos, kā minēts 3. panta 4. punktā, lai ņemtu vērā jaunas vajadzības vai izcilus rezultātus, pēc jebkuras Puses pieprasījuma var veikt ad hoc pārbaudi.”; ii) panta 4. punkta ievaddaļu aizstāj ar šādu ievaddaļu: “4. Indikatīvās programmas gada darbības, termiņa vidus un termiņa beigu pārbaudes ietver programmas īstenošanas kopīgu novērtēšanu un ņem vērā attiecīgās uzraudzības un vērtēšanas darbības rezultātus. Šīs pārbaudes veic vietēji un pabeidz valsts kredītrīkotājs un Komisija, apspriežoties ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, tostarp nevalstiskiem dalībniekiem, vietējām iestādēm un attiecīgā gadījumā ĀKK parlamentiem. Tās jo īpaši ietver novērtējumu par:”; iii) panta 5., 6. un 7. punktu aizstāj ar šādiem punktiem: “5. Komisija vienu reizi gadā Attīstības finansiālās sadarbības komitejai iesniedz kopsavilkuma ziņojumu par gada darbību pārbaudes secinājumu. Komiteja izskata ziņojumu atbilstīgi saviem pienākumiem un tiesībām saskaņā ar šo Nolīgumu. 6. Ņemot vērā gada darbību pārbaudes, valsts kredītrīkotājs un Komisija termiņa vidus un termiņa beigu pārbaudēs var pārbaudīt un pieņemt VSD: a) ja darbības pārbaudes liecina par īpašām problēmām; un/vai b) ņemot vērā ĀKK valsts apstākļu maiņu. Lēmumu par VSD maiņu var pieņemt arī ad hoc pārbaudes procesa rezultātā, kā paredzēts 2. punktā. Termiņa beigu pārbaude var arī ietvert pielāgošanu jaunajai sadarbības daudzgadu finanšu shēmai gan saistībā ar līdzekļu piešķīrumu, gan sagatavošanos nākamajai programmai. 7. Pēc termiņa vidus un termiņa beigu pārbaudes pabeigšanas Komisija Kopienas vārdā var palielināt vai samazināt valsts resursu piešķīrumu, ņemot vērā attiecīgās ĀKK valsts pašreizējās vajadzības un darbības rezultātus. Pēc ad hoc pārbaudes, kā paredzēts 2. punktā, Komisija Kopienas vārdā var arī palielināt līdzekļu piešķīrumu, ņemot vērā attiecīgās ĀKK valsts jaunās vajadzības vai izcilos rezultātus, kā noteikts 3. panta 4. punktā.”; d) pielikuma 6. pantu groza šādi: i) virsrakstu aizstāj ar šādu virsrakstu: “Darbības joma”; ii) pievieno šādus punktus: “3. Reģionālu programmu finansējuma pieprasījumus iesniedz: a) pienācīgi pilnvarota reģionāla iestāde vai organizācija; vai b) pienācīgi pilnvarota apakšreģionāla iestāde, organizācija vai ĀKK valsts no tā reģiona, kuru skar programma tās plānošanas posmā, ja šī darbība ir norādīta reģionālajā indikatīvajā programmā (RIP). 4. To attīstības valstu, kuras nav ĀKK valstis, līdzdalību reģionālajās programmās paredz tikai ar nosacījumu, ka: a) sadarbības daudzgadu finanšu shēmas finansēto projektu un programmu smaguma centrs paliek ĀKK valstī; b) Kopienas finanšu instrumenti ietver līdzvērtīgus noteikumus; un c) tiek ievērots proporcionalitātes princips.”; e) pielikuma 7., 8. un 9. pantu aizstāj ar šādiem pantiem: “7. pants Reģionālas programmas Attiecīgās ĀKK valstis lemj par ģeogrāfisko reģionu noteikšanu. Reģionālām integrācijas programmām maksimāli iespējamajā apjomā jāatbilst esošo reģionālo organizāciju programmām. Principā vairāku attiecīgu reģionālu organizāciju dalības pārklāšanās gadījumā reģionālajai integrācijas programmai jāatbilst šo organizāciju apvienotajai dalībai. 8. pants Reģionāla plānošana 1. Plānošana notiek katra reģiona līmenī. Plānošana ir viedokļu apmaiņas rezultāts starp Komisiju un attiecīgo pienācīgi pilnvaroto reģionālo organizāciju(-ām), un šā pilnvarojuma neesamības gadījumā – valsts kredītrīkotājiem šā reģiona valstīs. Attiecīgā gadījumā plānošana var ietvert apspriedes ar nevalstiskiem dalībniekiem, kuri pārstāvēti reģionālajā līmenī un attiecīgā gadījumā – reģionālajos parlamentos. 2. RSD sagatavo Komisija un pienācīgi pilnvarota reģionālā organizācija(-as) sadarbībā ar ĀKK valstīm attiecīgajā reģionā, pamatojoties uz subsidiaritātes un papildināmības principu un ņemot vērā VSD plānošanu. 3. RSD būs instruments, lai noteiktu darbību prioritāti un veidotu atbalstītu programmu vietējo piederību. RSD ietver šādus standarta elementus: a) reģiona politiskā, ekonomiskā, sociālā un vides konteksta analīze; b) reģionālas ekonomiskas integrācijas un integrācijas pasaules ekonomikā procesa un izredžu novērtējums; c) reģionālo stratēģiju un prioritāšu un gaidāmo finansēšanas prasību izklāsts; d) citu reģionālās sadarbības ārējo partneru attiecīgais darbības izklāsts; e) konkrēta ES ieguldījuma izklāsts reģionālas integrācijas mērķu sasniegšanā, kas pēc iespējas papildina darbības, ko finansē pašas ĀKK valstis un citi ārējie partneri, īpaši ES dalībvalstis; un f) norāde uz vispiemērotākajiem atbalsta un to īstenošanas mehānismiem, kuri jāizmanto iepriekšminēto stratēģiju īstenošanā. 9. pants Resursu sadalījums 1. Indikatīvā resursu sadale starp ĀKK reģioniem pamatojas uz standarta, objektīvu un pārredzamu vajadzību novērtējumu, kā arī paveikto un izredzēm reģionālās sadarbības un integrācijas procesā. 2. Piešķirtie resursi ietver: a) plānotu piešķīrumu, lai segtu atbalstu reģionālajai integrācijai, nozaru politikām, programmām un projektiem, kuri atbalsta Kopienas galvenās vai pārējās palīdzības jomas; un b) piešķīrumu katram ĀKK reģionam, lai segtu neparedzētas vajadzības, piemēram, kā definēts šā Nolīguma 72., 72.a un 73. pantā, ja, ņemot vērā neparedzēto vajadzību pārrobežu raksturu un/vai to darbības jomu, šādu atbalstu efektīvāk var sniegt reģiona līmenī. Šis finansējums ir pieejams saskaņā ar šā Nolīguma 72., 72.a un 73. pantā minētajiem nosacījumiem, ja šādu atbalstu nevar finansēt no Savienības budžeta. Tiek nodrošināta savstarpēja papildināmība starp darbībām, kuras paredz šis piešķīrums, un iespējamām darbībām valsts līmenī. 3. Plānotais piešķīrums veicina Kopienas atbalsta ilgtermiņa plānošanu attiecīgajam reģionam. Lai panāktu atbilstošu mērogu un palielinātu efektivitāti, reģionālo un valsts finansējumu var apvienot, lai finansētu reģionālus pasākumus ar skaidru valsts elementu. Reģionālu piešķīrumu neparedzētām vajadzībām var izmantot attiecīgajā reģionā un ĀKK valstīs ārpus šā reģiona, ja neparedzētu vajadzību raksturs prasa šo valstu iesaistīšanos un paredzēto projektu un programmu smaguma centrs paliek reģionā. 4. Neskarot 11. panta noteikumus par pārbaudēm, Kopiena, lai ņemtu vērā jaunas vajadzības vai izcilus rezultātus, var palielināt reģionam plānoto piešķīrumu vai piešķīrumu neparedzētām vajadzībām: a) jaunas vajadzības ir vajadzības, kas rodas ārkārtas apstākļos, piemēram, krīzes vai pēckrīzes situācijā, vai neparedzētu vajadzību dēļ, kā minēts 2. punkta b) apakšpunktā; b) izcili rezultāti ir situācija, kas nav iekļauta termiņa vidus un termiņa beigu pārbaudēs, kad kādai valstij plānotais piešķīrums ir pilnībā piesaistīts un ir iespējams uzņemt papildu finansējumu no reģionālās indikatīvās programmas, jo ir īstenota efektīva reģionālā integrācija un pareiza finanšu pārvaldība.”; f) pielikuma 10. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu: “2. Reģionālās indikatīvās programmas pieņem ar kopēju vienošanos starp Kopienu un pienācīgi pilnvarotu reģionālu organizāciju vai organizācijām vai, ja šādu pilnvaru nav, attiecīgajām ĀKK valstīm.”; g) pielikuma 11. pantā esošo daļu numurē un pievieno šādu punktu: “2. Ārkārtas apstākļos, kā minēts 9. panta 4. punktā, lai ņemtu vērā jaunas vajadzības vai izcilus rezultātus, pārbaudi var veikt pēc jebkuras Puses pieprasījuma. Ad hoc pārbaudes rezultātā abas Puses var pieņemt lēmumu par RSD izmaiņām un/vai Komisija Kopienas vārdā var palielināt resursu piešķīrumu. Termiņa beigu pārbaude var ietvert arī pielāgošanu jaunajai sadarbības daudzgadu finanšu shēmai gan saistībā ar līdzekļu piešķīrumu, gan – sagatavošanos nākamajai reģionālajai indikatīvai programmai.”; h) pielikuma 12. pantu aizstāj ar šādu pantu: “12. pants ĀKK iekšējā sadarbība 1. ĀKK iekšējā sadarbība kā attīstības instruments dod ieguldījumu ĀKK un EK partnerattiecību mērķu sasniegšanā. ĀKK iekšējā sadarbība ir pārreģionāla sadarbība. Tās mērķis ir risināt kopīgas problēmas, ar kurām saskaras ĀKK valstis, īstenojot pasākumus, kuri pārsniedz ģeogrāfiskās atrašanās vietas jēdzienu un sniedz labumu daudzām vai visām ĀKK valstīm. 2. Ievērojot subsidiaritātes un papildināmības principu, ĀKK iekšējie pasākumi tiek paredzēti, ja valsts un/vai reģionāla rīcība nav bijusi iespējama vai ir mazāk efektīva, lai sniegtu pievienoto vērtību, salīdzinot ar pasākumiem, ko veic ar citiem sadarbības instrumentiem. 3. Ja ĀKK valstu grupa nolemj sniegt ieguldījumu starptautiskās vai starpreģionālās iniciatīvās no ĀKK iekšējiem līdzekļiem, tiek nodrošināta atbilstoša pārredzamība.”; i) pievieno šādus pantus: “12.a pants ĀKK iekšējais stratēģijas dokuments 1. ĀKK iekšējā sadarbības plānošana notiek, balstoties uz rezultātiem, ko devusi viedokļu apmaiņa starp Komisiju un ĀKK Vēstnieku komiteju, un Komisijas dienesti un ĀKK sekretariāts to kopīgi sagatavo pēc apspriedēm ar attiecīgajiem dalībniekiem un ieinteresētajām personām. 2. ĀKK iekšējā stratēģijas dokumentā noteikti prioritārie pasākumi saistībā ar ĀKK iekšējo sadarbību, kā arī veicamie pasākumi, lai veidotu atbalstīto programmu piederību. Tas ietver šādus standarta elementus: a) ĀKK valstu grupas politiskā, ekonomiskā, sociālā un vides konteksta analīzi; b) ĀKK iekšējās sadarbības novērtējumu attiecībā uz tās ieguldījumu šā Nolīguma mērķu sasniegšanā un gūto pieredzi; c) ĀKK iekšējo stratēģiju un mērķu izklāstu un gaidāmās finansēšanas prasības; d) citu ārējo sadarbības partneru attiecīgo pasākumu izklāstu; un e) norādi par ES ieguldījumu ĀKK iekšējā sadarbības mērķu sasniegšanā un šīs sadarbības papildināmību ar pasākumiem, ko finansē valsts un reģionālā līmenī, citi ārējie partneri un jo īpaši ES dalībvalstis. 12.b pants Finansēšanas pieprasījumi Iekšējo ĀKK programmu finansēšanas pieprasījumus iesniedz: a) tieši ĀKK Ministru padome vai ĀKK Vēstnieku komiteja; vai b) netieši: i) vismaz trīs atbilstoši pilnvarotas reģionālas iestādes vai organizācijas, kas pieder pie dažādiem ģeogrāfiskiem reģioniem, vai vismaz divas ĀKK valstis no katra no šiem trim reģioniem; ii) starptautiskas organizācijas, piemēram, Āfrikas Savienība, kas veic pasākumus, kuri sekmē reģionālās sadarbības un integrācijas mērķu sasniegšanu, pēc ĀKK Vēstnieku komitejas iepriekšēja apstiprinājuma; vai iii) Karību jūras vai Klusā okeāna reģioni, ņemot vērā to īpašo ģeogrāfisko novietojumu, pēc ĀKK Ministru padomes vai ĀKK Vēstnieku komitejas iepriekšēja apstiprinājuma. 12.c pants Resursu sadalījums Indikatīvo resursu sadalījumu pamato ar vajadzību novērtējumiem, paveikto un izredzēm saistībā ar ĀKK iekšējo sadarbību. Tā ietver neplānota finansējuma rezervi.”; j) pielikuma 13. un 14. pantu aizstāj ar šādiem pantiem: “13. pants ĀKK valstu iekšējā indikatīvā programma 1. ĀKK valstu iekšējā indikatīvā programma ietver šādus galvenos standarta elementus: a) Kopienas atbalsta galvenās nozares un tēmas; b) vispiemērotākos pasākumus un darbības, lai sasniegtu šīm galvenajām nozarēm un tēmām izvirzītos mērķus; un c) programmas un projektus, kas vajadzīgi, lai sasniegtu noteiktos mērķus, ciktāl tie ir skaidri noteikti, kā arī norādi attiecībā uz līdzekļiem, kas piešķirami, lai sasniegtu katru no šiem mērķiem, kā arī izpildes grafiku. 2. Komisija un ĀKK sekretariāts nosaka un novērtē attiecīgos pasākumus. Pamatojoties uz šo veikumu, Komisijas dienesti un ĀKK sekretariāts kopīgi sagatavo ĀKK valstu iekšējo indikatīvo programmu un iesniedz to ĀKK un EK Vēstnieku komitejai. To pieņem Komisija Kopienas vārdā un ĀKK Vēstnieku komiteja. 3. Neskarot 12.b panta b) punkta iii) apakšpunktu, ĀKK Vēstnieku komiteja katru gadu iesniedz ĀKK valstu iekšējā indikatīvajā programmā paredzēto prioritāro darbību finansējuma pieprasījumu konsolidētu sarakstu. Komisija kopā ar ĀKK sekretariātu nosaka un sagatavo attiecīgos pasākumus, kā arī gada rīcības programmu. Iespējamā apmērā un ņemot vērā piešķirtos līdzekļus, pieprasījumus finansēt darbības, kuras nav paredzētas ĀKK valstu iekšējā indikatīvajā programmā, ietver gada rīcības programmā. Ārkārtas gadījumos šie pieprasījumi tiek pieņemti ar Komisijas īpašu finansēšanas lēmumu. 14. pants Pārbaudes process 1. ĀKK iekšējai sadarbībai jābūt pietiekami elastīgai un reaģētspējīgai, lai nodrošinātu, ka tās darbības turpina atbilst šā Nolīguma mērķiem un ņem vērā jebkuras izmaiņas saistībā ar prioritātēm un ĀKK valstu grupas mērķiem. 2. ĀKK Vēstnieku komiteja un Komisija veic ĀKK iekšējās sadarbības stratēģijas un indikatīvās programmas termiņa vidus un termiņa beigu pārbaudi, lai pielāgotu to pašreizējiem apstākļiem un nodrošinātu to pareizu īstenošanu. Attiecīgos apstākļos var veikt arī ad hoc pārbaudes, lai ņemtu vērā jaunas vajadzības, kuras var radīt ārkārtēji vai neparedzēti apstākļi, piemēram, jaunas problēmas, kas ir kopīgas ĀKK valstīm. 3. ĀKK Vēstnieku komiteja un Komisija var termiņa vidus un termiņa beigu pārbaudēs vai pēc ad hoc pārbaudes pārbaudīt un pielāgot ĀKK iekšējā sadarbības stratēģijas dokumentu. 4. Pēc termiņa vidus un termiņa beigu pārbaudes vai pēc ad hoc pārbaudes ĀKK Vēstnieku komiteja un Komisija var pielāgot piešķīrumus ĀKK valstu iekšējās indikatīvās programmas ietvaros un izmantot neplānoto ĀKK valstu iekšējo rezervi.”; k) pielikuma 15. pantu groza šādi: i) panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu: “1. Programmas un projekti, ko ir iesniegusi attiecīgā ĀKK valsts vai attiecīgā organizācija vai iestāde reģionālā vai ĀKK valstu iekšējā līmenī, ir pakļauti kopīgam novērtējumam. ĀKK un EK Attīstības finansiālās sadarbības komiteja izstrādā vispārīgas pamatnostādnes un kritērijus programmu un projektu novērtēšanai. Šīs programmas un projekti parasti ir daudzgadu, un tie var aptvert plašu klāstu ierobežota apmēra darbību kādā konkrētā jomā.”; ii) panta 3. punktu aizstāj ar šādu punktu: “3. Programmu un projektu novērtēšanā pienācīgi ievēro nacionālos cilvēkresursu ierobežojumus un nodrošina stratēģiju, kas ir izdevīga šo resursu veicināšanai. Tajā ņem vērā arī katras ĀKK valsts vai reģiona īpašās iezīmes un ierobežojumus.”; iii) panta 4. punktā vārdus “valsts kredītrīkotāju” aizstāj ar vārdiem “attiecīgo kredītrīkotāju”; l) pielikuma 16. pantā vārdus “attiecīgā ĀKK valsts” aizstāj ar vārdiem “attiecīgā ĀKK valsts vai attiecīgā organizācija vai iestāde reģionālā vai ĀKK valstu iekšējā līmenī” atbilstīgā locījumā; m) pielikuma 17. pantu aizstāj ar šādu pantu: “17. pants Finansēšanas līgums 1. Parasti uz programmām un projektiem, ko finansē no sadarbības daudzgadu finanšu shēmas, attiecina finansēšanas līgumu, kuru izstrādā Komisija un ĀKK valsts vai attiecīgā organizācija vai iestāde reģionālā vai ĀKK valstu iekšējā līmenī. 2. Finansēšanas līgumu izstrādā 60 dienu laikā pēc Komisijas pieņemtā finansēšanas lēmuma paziņojuma. Finansēšanas līgumā: a) īpaši iekļauj informāciju par Kopienas finanšu ieguldījumu, finansēšanas kārtību un noteikumiem, kā arī vispārīgos un īpašos noteikumus saistībā ar attiecīgo programmu vai projektu, tostarp gaidāmiem sasniegumiem un rezultātiem; un b) atbilstoši paredz apropriācijas, lai segtu izmaksu pieaugumus, neparedzētus izdevumus, revīzijas un novērtējumus. 3. Jebkuru neparedzētu atlikumu, kas palicis pēc programmas vai projekta kontu slēgšanas termiņā, kurš paredzēts saistību izpildei atbilstīgi tai sadarbības daudzgadu finanšu shēmai, no kuras minētās programmas un projekti tiek finansēti, uzkrāj ĀKK valstij vai attiecīgai organizācijai vai iestādei reģionālā vai ĀKK valstu iekšējā līmenī.”; n) pielikuma 18. pantā vārdus “valsts kredītrīkotājs” aizstāj ar vārdiem “attiecīgais kredītrīkotājs” atbilstīgā locījumā; o) pielikuma 19. pantu groza šādi: i) panta 1. punktā vārdus “ĀKK valstis” aizstāj ar vārdiem “ĀKK valstis vai attiecīgā organizācija vai iestāde reģionālā vai ĀKK valstu iekšējā līmenī” atbilstīgā locījumā; ii) panta 3. punktā vārdus “ĀKK valsts” aizstāj ar vārdiem “ĀKK valsts vai attiecīgā organizācija vai iestāde reģionālā vai ĀKK valstu iekšējā līmenī” atbilstīgā locījumā; p) pielikuma 19.a panta 1. punktu groza šādi: i) ievaddaļu aizstāj ar šādu ievaddaļu: “1. To programmu un projektu, kurus finansē no sadarbības daudzgadu finanšu shēmas atbilstīgi šim Nolīgumam, īstenošana izpaužas galvenokārt šādi:”; ii) punkta d) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu: “d) tiešie maksājumi kā budžeta atbalsts, atbalsts nozaru programmām, parāda atvieglošana un atbalsts, lai mazinātu īstermiņa ārējo krīžu negatīvo ietekmi, tostarp eksporta ieņēmumu svārstības.”; q) pielikuma 19.b pantā vārdus “ĀKK valstis” aizstāj ar vārdiem “ĀKK valstis vai attiecīgā organizācija vai iestāde reģionālā vai ĀKK valstu iekšējā līmenī” atbilstīgā locījumā; r) pielikuma 19.c un 20. pantu aizstāj ar šādiem pantiem: “19.c pants Līgumu piešķiršana, dotāciju piešķiršana un līgumu izpilde 1. Izņemot 26. pantā noteiktos gadījumus, līgumus un dotācijas piešķir un izpilda atbilstīgi Kopienas noteikumiem, kā arī, izņemot šajos noteikumos atrunātos īpašos gadījumus, atbilstīgi standarta procedūrām un Komisijas izstrādātajai un publicētajai dokumentācijai, lai attiecīgās procedūras uzsākšanas brīdī īstenotu tobrīd spēkā esošos sadarbības pasākumus ar trešām valstīm. 2. Attiecībā uz decentralizētu vadību gadījumā, kad no kopīgā novērtējuma izriet, ka līgumu un dotāciju piešķiršanas procedūras ĀKK valstī vai saņēmējā reģionā vai līdzekļu piešķīrēju apstiprinātās procedūras atbilst pārredzamības, proporcionalitātes, vienlīdzīgas attieksmes un diskriminācijas aizlieguma principam un izslēdz jebkāda veida interešu konfliktu, Komisija šīs procedūras izmanto saskaņā ar Parīzes deklarāciju un neskarot Nolīguma 26. pantu, pilnībā ievērojot noteikumus, kas reglamentē tās pilnvaras šajā jomā. 3. ĀKK valsts vai attiecīgā organizācija vai iestāde reģionālā vai ĀKK valstu iekšējā līmenī apņemas regulāri pārbaudīt, vai darbības, ko finansē saskaņā ar sadarbības daudzgadu finanšu shēmu atbilstīgi šim Nolīgumam, tiek pienācīgi veiktas, veikt attiecīgos pasākumus, lai novērstu pārkāpumus un krāpšanu, un vajadzības gadījumā iesniegt prasību tiesā, lai atgūtu nepamatoti izmaksātos naudas līdzekļus. 4. Saistībā ar decentralizēto vadību līgumus apspriež, izstrādā, paraksta un izpilda ĀKK valstis vai attiecīgā organizācija vai iestāde reģionālā vai ĀKK valstu iekšējā līmenī. Tomēr šīs valstis vai attiecīgā organizācija vai iestāde reģionālā vai ĀKK valstu iekšējā līmenī var aicināt Komisiju to vārdā apspriest, izstrādāt, parakstīt un izpildīt līgumus. 5. Saskaņā ar šā Nolīguma 50. pantā minētajām saistībām līgumus un dotācijas finansē no sadarbības ar ĀKK daudzgadu finanšu shēmas līdzekļiem atbilstoši starptautiski atzītiem pamatstandartiem darba tiesību jomā. 6. Izveido ekspertu grupu, kuras sastāvā ir ĀKK valstu grupas sekretariāta un Komisijas pārstāvji, lai pēc kādas no pusēm pieprasījuma noteiktu piemērotas izmaiņas un ierosinātu 1. un 2. punktā minēto noteikumu un procedūru grozījumus un uzlabojumus. Šī ekspertu grupa regulāri iesniedz arī ziņojumu ĀKK un EK Attīstības finansiālās sadarbības komitejai, lai palīdzētu tai izskatīt problēmas, kas rodas sadarbības attīstības gaitā un ierosinātu attiecīgus pasākumus. 20. pants Tiesības Izņemot gadījumus, kad ir piešķirts izņēmums saskaņā ar 22. pantu, un neskarot 26. pantu: 1. Piedalīties procedūrās par publiskā iepirkuma līgumu vai dotāciju piešķiršanu, ko finansē no sadarbības daudzgadu finanšu shēmas atbilstīgi šim Nolīgumam, var: a) ikviena fiziska persona, kas ir ĀKK valsts, Eiropas Kopienas dalībvalsts, Eiropas Kopienas oficiālas kandidātvalsts vai Eiropas Ekonomiskās zonas dalībvalsts valstspiederīgā, vai juridiska persona, kas reģistrēta iepriekš minētajās valstīs; b) ikviena fiziska persona, kas ir vismazāk attīstīto valstu, kā to nosaka ANO, valstpiederīgā, vai juridiska persona, kas reģistrēta šajās valstīs. 1.a Piedalīties procedūrās, lai saņemtu publiskā iepirkuma līgumu vai dotāciju, ko finansē no sadarbības daudzgadu finanšu shēmas atbilstīgi šim Nolīgumam, var ikviena fiziska persona, kas ir jebkuras citas valsts, kura nav minēta 1. punktā, valstspiederīgā, vai juridiska persona, kas reģistrēta iepriekš minētajās valstīs, kad ir nodibināta savstarpēja pieeja ārējai palīdzībai. Savstarpēju piekļuvi vismazāk attīstītās valstīs, kā to noteikusi ANO, automātiski piešķir ESAO/APK locekļiem. Savstarpēju piekļuvi ievieš ar īpašu Komisijas lēmumu par attiecīgo valsti vai attiecīgo valstu reģionālo grupu. Lēmumu pieņem Komisija, vienojoties ar ĀKK valstīm, untas ir spēkā vismaz vienu gadu. 2. Pakalpojumus saskaņā ar līgumu, ko finansē sadarbības daudzgadu finanšu struktūras ietvaros atbilstīgi šim Nolīgumams, var sniegt jebkuras valstspiederības eksperti, neskarot kvalitātes un finanšu prasības, kas noteiktas Kopienas iepirkuma noteikumos. 3. Piegādēm un materiāliem, kas iegādāti pēc līguma, kuru finansē no sadarbības daudzgadu finanšu shēmas atbilstīgi šim Nolīgumam, jābūt ar izcelsmi valstī, kas ir tiesīga saskaņā ar 1. vai 1.a punktu. Šajā sakarā jēdziena “noteiktas izcelsmes izstrādājums” definīcija vērtējama sakarā ar attiecīgiem starptautiskiem līgumiem un piegādes ar izcelsmi Kopienā aptver piegādes ar izcelsmi aizjūras zemēs un teritorijās; 4. Piedalīties procedūrās iepirkuma līgumu vai dotāciju, kuras finansē no sadarbības daudzgadu finanšu shēmas atbilstīgi šim Nolīgumam, piešķiršanai var starptautiskas organizācijas. 5. Kad no sadarbības daudzgadu finanšu shēmas atbilstīgi šim Nolīgumam finansē kādu darbību, ko īsteno ar starptautiskas organizācijas starpniecību, piedalīties procedūrās iepirkuma līgumu vai dotāciju piešķiršanai var ikviena fiziska vai juridiska persona, kas ir tiesīga saskaņā ar 1. vai 1.a punktu, un ikviena fiziska vai juridiska persona, kas ir tiesīga saskaņā ar organizācijas noteikumiem, rūpējoties par to, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret visiem donoriem. Uz piegādēm un uz materiāliem attiecas vienādi noteikumi. 6. Kad no sadarbības daudzgadu finanšu shēmas atbilstīgi šim Nolīgumam finansē kādu darbību, ko īsteno kā daļu no reģionālas iniciatīvas, piedalīties procedūrās iepirkuma līgumu vai dotāciju piešķiršanai var ikviena fiziska vai juridiska persona, kas ir tiesīga saskaņā ar 1. vai 1.a punktu, un ikviena fiziska vai juridiska persona no valsts, kura piedalās attiecīgajā iniciatīvā. Uz piegādēm un uz materiāliem attiecas vienādi noteikumi. 7. Kad no sadarbības daudzgadu finanšu shēmas atbilstīgi šim Nolīgumam finansē kādu darbību, kurai ir trešās valsts līdzfinansējums, piedalīties procedūrās iepirkuma līgumu vai dotāciju piešķiršanai var ikviena fiziska vai juridiska persona, kas ir tiesīga saskaņā ar 1. vai 1.a punktu, un ikviena persona, kas ir tiesīga pēc iepriekš minētās trešās valsts likumiem. Uz piegādēm un uz materiāliem attiecas vienādi noteikumi.”; s) pielikuma 21. pantu svītro (3); t) pielikuma 22. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu: “1. Ārkārtējos, attiecīgi pamatotos apstākļos fiziskām vai juridiskām personām no trešām valstīm, kas nav tiesīgas piedalīties saskaņā ar 20. pantu, var atļaut piedalīties procedūrās par iepirkuma līgumu vai dotāciju piešķiršanu, ko Kopiena finansē no sadarbības daudzgadu finanšu shēmas atbilstīgi šim Nolīgumam, pēc ĀKK valsts vai attiecīgas organizācijas vai iestādes reģionālā vai ĀKK valstu iekšējā līmenī pamatota pieprasījuma. ĀKK valsts vai attiecīgā organizācija vai iestāde reģionālā vai ĀKK valstu iekšējā līmenī par katru gadījumu sniedz Komisijai informāciju, kas nepieciešama, lai lemtu par šādu atkāpi, pievēršot īpašu uzmanību: a) attiecīgās ĀKK valsts vai reģiona ģeogrāfiskajai atrašanās vietai; b) dalībvalstu un ĀKK valstu darbuzņēmēju, piegādātāju un konsultantu konkurētspējai; c) vajadzībai izvairīties no pārmērīgiem līguma izpildes izmaksu pieaugumiem; d) transportēšanas grūtībām vai kavējumiem sakarā ar piegādes laikiem vai citām līdzīgām problēmām; e) lietderīgākajai un vietējiem apstākļiem piemērotākajai tehnoloģijai; f) ārkārtējas steidzamības gadījumiem; g) produktu un pakalpojumu pieejamībai attiecīgajos tirgos.”; u) pielikuma 23. un 25. pantu svītro (4); v) pielikuma 26. panta 1. punkta ievaddaļu aizstāj ar šādu ievaddaļu: “1. Tiek veikti pasākumi, lai veicinātu ĀKK valstu fizisko un juridisko personu visplašāko līdzdalību līgumsaistību izpildē, kurus finansē no sadarbības daudzgadu finanšu shēmas atbilstīgi šim Nolīgumam, lai atļautu šo valstu fizisko resursu un cilvēkresursu optimizāciju. Šim nolūkam:”; w) pielikuma 27., 28. un 29. pantu svītro (5); x) pielikuma 30. panta ievaddaļu aizstāj ar šādu ievaddaļu: “Jebkuru strīdu, kas rodas starp ĀKK valsts iestādēm vai attiecīgo organizāciju vai iestādi reģionālā vai ĀKK valstu iekšējā līmenī un darbuzņēmēju, piegādātāju vai pakalpojumu sniedzēju līguma izpildes laikā, ko finansē no sadarbības daudzgadu finanšu shēmas atbilstīgi šim Nolīgumam:”; y) pielikuma 33. un 34. pantu aizstāj ar šādiem pantiem: “33. pants Kārtība 1. Neierobežojot ĀKK valstu vai attiecīgo organizāciju vai iestāžu reģionālā vai ĀKK valstu iekšējā līmenī vai Komisijas veiktos vērtējumus, šo darbu kopīgi veiks ĀKK valsts(-is) vai attiecīgās organizācijas vai iestādes reģionālā vai ĀKK valstu iekšējā līmenī un Kopiena. ĀKK un EK Attīstības finansiālās sadarbības komiteja nodrošina kopīgas uzraudzības un vērtēšanas darbības kopīgo raksturu. Lai palīdzētu ĀKK un EK Attīstības finansiālās sadarbības komitejai, Komisija un ĀKK Ģenerālsekretariāts sagatavo un īsteno kopīgu uzraudzību un vērtējumus un ziņo komitejai. Komiteja pirmajā sanāksmē pēc Nolīguma noslēgšanas nosaka darba kārtību, kuras mērķis ir nodrošināt darbību kopīgo raksturu, un katru gadu apstiprina darba programmu. 2. Uzraudzības un vērtēšanas darbība īpaši: a) nodrošina operāciju un darbību, kuras finansē no sadarbības daudzgadu finanšu shēmas atbilstīgi šim Nolīgumam, regulārus un neatkarīgus vērtējumus, salīdzinot rezultātus ar mērķiem; un tādējādi b) dod iespēju ĀKK valstīm vai attiecīgajām organizācijām vai iestādēm reģionālā vai ĀKK valstu iekšējā līmenī un Komisijai un kopīgām iestādēm nodot pieredzi turpmāko politiku un darbību izstrādei un izpildei. 34. pants Komisija 1. Komisija uzņemas to darbību finansiālo izpildi, kuras finansē no sadarbības daudzgadu finanšu shēmas līdzekļiem atbilstīgi šim Nolīgumam, izņemot ieguldījumu mehānismu un procentu likmju subsidēšanu, izmantojot šādas galvenās vadības metodes: a) centralizēta vadība; b) decentralizēta vadība. 2. Komisijas īstenotā finansiālā izpilde no sadarbības daudzgadu finanšu shēmas līdzekļiem atbilstīgi šim Nolīgumam parasti notiek decentralizēti. Tādā gadījumā izpildes pienākumus pilda ĀKK valstis saskaņā ar 35. pantu. 3. Lai veiktu finansiālo izpildi no sadarbības daudzgadu finanšu shēmas līdzekļiem atbilstīgi šim Nolīgumam, Komisija deleģē izpildes pilnvaras Komisijas struktūrvienībām. Komisija informē ĀKK valstis un Attīstības finansiālo komiteju (DFC) par uzdevumu deleģēšanu.”; z) pielikuma 35. pantu groza šādi: i) panta 1. punkta ievaddaļu aizstāj ar šādu ievaddaļu: “1. Katras ĀKK valsts valdība ieceļ valsts kredītrīkotāju, kas to pārstāv visās darbībās, kuras finansē no sadarbības daudzgadu finanšu shēmas līdzekļiem atbilstīgi šim Nolīgumam, kurus pārvalda Komisija un Banka. Valsts kredītrīkotājs ieceļ vienu vai vairākus valsts kredītrīkotāja vietniekus, kas viņu atvietotu, ja viņš nebūtu spējīgs pildīt savus pienākumus, un par šo iecelšanu dara zināmu Komisijai. Ja nosacījumi par institucionālajām spējām un pareizu finanšu vadību ir izpildīti, valsts kredītrīkotājs var savas attiecīgo programmu un projektu īstenošanas funkcijas deleģēt atbildīgajai struktūrai viņa valsts administrācijā. Valsts kredītrīkotājs informē Komisiju par tādu deleģēšanu. Reģionālo programmu un projektu gadījumā attiecīgā organizācija vai iestāde ieceļ reģionālo kredītrīkotāju, kura pienākumi mutatis mutandis atbilst valsts kredītrīkotāja pienākumiem. ĀKK valstu iekšējo programmu un projektu gadījumā ĀKK Vēstnieku komiteja ieceļ ĀKK valstu iekšējo kredītrīkotāju, kura pienākumi mutatis mutandis atbilst valsts kredītrīkotāja pienākumiem. Ja ĀKK sekretariāts nav kredītrīkotājs, ĀKK Vēstnieku komiteju informē atbilstīgi programmu un projektu īstenošanas finansēšanas nolīgumam. Ja Komisijai kļūst zināms par sadarbības daudzgadu finanšu shēmas līdzekļu atbilstīgi šim Nolīgumam vadības procedūru īstenošanas problēmām, tā veic pārrunas ar valsts kredītrīkotāju, lai stāvokli izlabotu, un nepieciešamības gadījumā nosaka attiecīgus pasākumus. Attiecīgais kredītrīkotājs ir finansiāli atbildīgs tikai par viņam uzticētajiem izpildes uzdevumiem. Ja sadarbības daudzgadu finanšu shēmas līdzekļus atbilstīgi šim Nolīgumam vada decentralizēti un pakļaujoties papildu pilnvarām, ko Komisija var būt piešķīrusi, attiecīgais kredītrīkotājs:”; ii) panta 2. punktā vārdus “valsts kredītrīkotājs” aizstāj ar vārdiem “attiecīgais kredītrīkotājs” atbilstīgā locījumā; za) pielikuma 37. panta groza šādi: i) panta 2. punktā vārdus “ĀKK valstis” aizstāj ar vārdiem “ĀKK valstis vai attiecīgās organizācijas vai iestādes reģionālā vai ĀKK valstu iekšējā līmenī” atbilstīgā locījumā; ii) panta 4. punktā vārdus “valsts kredītrīkotājs” aizstāj ar vārdiem “attiecīgais kredītrīkotājs” atbilstīgā locījumā; iii) panta 6. punktā vārdus “valsts kredītrīkotājs” aizstāj ar vārdiem “attiecīgais kredītrīkotājs” atbilstīgā locījumā; iv) panta 7. punktā vārdus “attiecīgā ĀKK valsts vai valstis” aizstāj ar vārdiem “attiecīgā ĀKK valsts vai attiecīgā organizācija vai iestāde reģionālā vai ĀKK valstu iekšējā līmenī” atbilstīgā locījumā.