KOMISIJAS LĒMUMS

(2006. gada 28. marts)

par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas kontroles, vadības un signalizācijas apakšsistēmu

(izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 964)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2006/679/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 19. marta Direktīvu 2001/16/EK par Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību (1), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

tā kā:

Saskaņā ar Direktīvas 2001/16/EK 2. panta c) apakšpunktu Eiropas parasto dzelzceļu sistēma tiek iedalīta strukturālās un funkcionālās apakšsistēmās. Katrai no šīm apakšsistēmām jāpiemēro savstarpējas izmantojamības tehniskā specifikācija (SITS).

Atbilstīgi Direktīvas 2001/16/EK 1. pantam nosacījumi, lai panāktu Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību, attiecas uz tādu infrastruktūru un ritošā sastāva projektēšanu, būvniecību, nodošanu ekspluatācijā, modernizāciju, atjaunošanu un ekspluatāciju, kas veicina ieviešamās sistēmas funkcionēšanu. Attiecībā uz infrastruktūrām un ritošo sastāvu, kas šīs SITS spēkā stāšanās laikā jau ir ekspluatācijā, SITS jāpiemēro no laika, kad paredzēts veikt darbus saistībā ar šīm infrastruktūrām un ritošo sastāvu. Tomēr pakāpe, kādā SITS jāpiemēro, atšķirsies atkarībā no plānoto darbu jomas un apmēra, kā arī paredzēto lietojumprogrammu radītajām izmaksām un labumiem. Lai šiem pakāpeniskajiem uzdevumiem panāktu pilnīgu savstarpēju izmantojamību, tie jāpamato ar saskaņotu īstenošanas stratēģiju. Šajā kontekstā jānošķir modernizācija, atjaunošana un ar uzturēšanas darbiem saistīta nomaiņa.

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Savstarpējas izmantojamības tehniskā specifikācija (turpmāk – “SITS”) attiecībā uz Direktīvas 2001/16/EK 6. panta 1. punktā minēto Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas kontroles, vadības un signalizācijas apakšsistēmu izklāstīta pielikumā.

Saskaņā ar šā lēmuma 2. un 3. pantu SITS ir pilnīgi piemērojama Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas infrastruktūrai un ritošajam sastāvam, kas definēts Direktīvas 2001/16/EK I pielikumā.

2. pants

1. Attiecībā uz sistēmām, kas minētas SITS B pielikumā un uz tiem jautājumiem, kas klasificēti kā “Atklāti jautājumi” un izklāstīti SITS G pielikumā, nosacījumi, kas jāpiemēro savstarpējas izmantojamības pārbaudei Direktīvas 2001/16/EK 16. panta 2. punkta nozīmē, ir tie tehniskie noteikumi, kurus izmanto dalībvalstī, kas atļauj šajā lēmumā aprakstītās apakšsistēmas nodošanu ekspluatācijā.

2. Katra dalībvalsts sešos mēnešos pēc šā lēmuma paziņošanas citām dalībvalstīm un Komisijai paziņo šādu informāciju:

3. pants

Dalībvalstis izveido SITS valsts īstenošanas plānu saskaņā ar pielikuma 7. nodaļā noteiktajiem kritērijiem.

Tās nosūta šo īstenošanas plānu citām dalībvalstīm un Komisijai ne vēlāk kā vienu gadu pēc dienas, kurā sāk piemērot šo lēmumu.

Pamatojoties uz šiem valstu plāniem, Komisija izstrādā ES ģenerālplānu, ievērojot pielikuma 7. nodaļā izklāstītos principus.

4. pants

Dalībvalstis nodrošina, ka SITS B pielikumā minēto mantoto B klases sistēmu funkcionalitāte, kā arī to saskarnes darbības jomas ziņā tiek saglabātas tādas, kā noteikts patlaban, izņemot tādus pārveidojumus, kas varētu būt nepieciešami, lai novērstu ar drošību saistītus trūkumus šajās sistēmās.

Dalībvalstis dara pieejamu tādu informāciju par savām mantotajām sistēmām, kas nepieciešama, tādu iekārtu izstrādāšanai un drošības sertifikācijai, kas pieļauj SITS A pielikumā definēto A klases iekārtu savstarpēju izmantojamību ar mantotajām B klases iekārtām.

5. pants

Dalībvalstis dara visu iespējamo, lai līdz 2007. gada 31. decembrim padarītu pieejamu ārējo speciālo pārraides moduli (Specific Transmission Module) (turpmāk – “STM”), kas definēts pielikuma 7. nodaļā, to mantotajām B klases vadības un kontroles sistēmām, kas uzskaitītas SITS B pielikumā.

6. pants

Svītro Komisijas Lēmuma 2004/447/EK 2. pantu, un šis grozījums stājas spēkā no dienas, kad sāk piemērot šo lēmumu.

7. pants

Šo lēmumu sāk piemērot sešus mēnešus pēc tā paziņošanas dienas.

8. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

(1) OV L 110, 20.4.2001., 1. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK (OV L 164, 30.4.2004., 114. lpp.).

(2) OV L 155, 30.4.2004., 65. lpp.

(3) OV L 235, 17.9.1996., 6. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK.

(4) OV L 164, 30.4.2004., 1. lpp.

PIELIKUMS

Savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas kontroles, vadības un signalizācijas apakšsistēmu

SATURS

1. IEVADS

1.1. TEHNISKĀ DARBĪBAS JOMA

1.2. ĢEOGRĀFISKĀ DARBĪBAS JOMA

1.3. ŠĪS SITS SATURS

2. APAKŠSISTĒMAS DEFINĪCIJA UN DARBĪBAS JOMA

2.1. VISPĀRĪGIE NOTEIKUMI

2.2. APSKATS

2.2.1. Savstarpējā izmantojamība

2.2.2. Vadības nodrošināšanas sistēmu klases

2.2.3. Pielietojuma līmeņi

2.2.4. Infrastruktūras tīkla robežas

3. VADĪBAS NODROŠINĀŠANAS APAKŠSISTĒMAS PAMATPRASĪBAS

3.1. VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

3.2. VADĪBAS NODROŠINĀŠANAS APAKŠSISTĒMAS ĪPAŠIE ASPEKTI

3.2.1. Drošība

3.2.2. Drošums un darbgatavība

3.2.3. Veselība

3.2.4. Vides aizsardzība

3.2.5. Tehniskā saderība

4. APAKŠSISTĒMAS RAKSTUROJUMS

4.1. IEVADS

4.2. APAKŠSISTĒMAS FUNKCIONĀLĀS UN TEHNISKĀS SPECIFIKĀCIJAS

4.2.1. Ar drošību saistīti vadības nodrošināšanas raksturojumi, kas attiecas uz savstarpējo izmantojamību

4.2.2. Borta ETCS funkcionalitāte

4.2.3. Sliežu ceļu ETCS funkcionalitāte

4.2.4. EIRENE funkcijas

4.2.5. ETCS un EIRENE gaisa spraugu saskarnes

4.2.6. Borta un vadības nodrošināšanas iekšējā saskarne

4.2.7. Lauka iekārtu un vadības nodrošināšanas iekšējā saskarne

4.2.8. Šifratslēgu pārvaldība

4.2.9. ETCS-ID pārvalde

4.2.10. HABD (sakarsušo bukšu atklāšanas ierīce)

4.2.11. Savietojamība ar lauka iekārtu vilciena pozicionēšanas sistēmām

4.2.12. Elektromagnētiskā savietojamība

4.2.13. ETCS DMI (mašīnista un mašīnas saskarne)

4.2.14. EIRENE DMI (mašīnista un mašīnas saskarne)

4.2.15. Saskarne ar datu ierakstu reglamentēšanas nolūkā

4.2.16. Vadības nodrošināšanas lauka objektu redzamība

4.3. FUNKCIONĀLĀS UN TEHNISKĀS SPECIFIKĀCIJAS SASKARNĒS AR CITĀM APAKŠSISTĒMĀM

4.3.1. Saskarne ar satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēmu

4.3.2. Saskarne ar ritošā sastāva apakšsistēmu

4.3.3. Saskarnes ar infrastruktūras apakšsistēmu

4.3.4. Saskarnes ar elektroapgādes apakšsistēmu

4.4. EKSPLUATĀCIJAS NOTEIKUMI

4.5. TEHNISKĀS APKOPES NOTEIKUMI

4.5.1. Iekārtas ražotāja atbildība

4.5.2. Pasūtītāju atbildība

4.5.3. Infrastruktūras pārvaldītāja vai dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma atbildība

4.5.4. Tehniskās apkopes plāns

4.6. PROFESIONĀLĀ KVALIFIKĀCIJA

4.7. VESELĪBAS UN DROŠĪBAS NOSACĪJUMI

4.8. INFRASTRUKTŪRAS UN RITOŠĀ SASTĀVA REĢISTRI

5. SAVSTARPĒJAS IZMANTOJAMĪBAS KOMPONENTI

5.1. DEFINĪCIJAS

5.2. SAVSTARPĒJAS IZMANTOJAMĪBAS KOMPONENTU UZSKAITĪJUMS

5.2.1. Savstarpējas izmantojamības pamatkomponenti

5.2.2. Savstarpējas izmantojamības komponentu grupēšana

5.3. KOMPONENTU DARBĪBA UN SPECIFIKĀCIJAS

6. KOMPONENTU ATBILSTĪBAS UN/VAI PIEMĒROTĪBAS LIETOŠANAI NOVĒRTĒŠANA UN APAKŠSISTĒMAS VERIFIKĀCIJA

6.0. IEVADS

6.1. SAVSTARPĒJAS IZMANTOJAMĪBAS KOMPONENTI

6.1.1. Novērtēšanas procedūras

6.1.2. Moduļi

6.2. VADĪBAS NODROŠINĀŠANAS APAKŠSISTĒMA

6.2.1. Novērtēšanas procedūras

6.2.2. Moduļi

7. VADĪBAS NODROŠINĀŠANAS SITS IEVIEŠANA

7.1. VISPĀRĪGIE NOTEIKUMI

7.2. ĪPAŠIE JAUTĀJUMI SAKARĀ AR VADĪBAS NODROŠINĀŠANAS SITS IEVIEŠANU

7.2.1. Vispārīgie pārejas kritēriji

7.2.2. Termiņu kritēriji

7.2.3. Ieviešana: Infrastruktūra (stacionārās iekārtas)

7.2.4. Ieviešana: ritošais sastāvs (borta iekārtas)

7.2.5. Īpaši pārejas veidi

7.2.6. Nosacījumi, pie kuriem nepieciešamas fakultatīvas funkcijas

7.3. IZMAIŅU VADĪBA

7.3.1. Ievads

7.3.2. Bāzes varianti

7.3.3. ERTMS apvienošanas etaps

7.3.4. Bāzes variantu izlaide

7.3.5. Jaunu bāzes variantu izvēršana

7.3.6. Izmaiņu vadības process – prasības

7.3.7. Konfigurācijas vadības plāns – prasības

7.3.8. Pārvalde

7.4. ĪPAŠIE GADĪJUMI

7.4.1. Ievads

7.4.2. Īpašu gadījumu uzskaitījums

7.5. PĀREJAS NOTEIKUMI

A PIELIKUMS

A PIELIKUMS – 1. PAPILDINĀJUMS

A PIELIKUMS – 2. PAPILDINĀJUMS

B PIELIKUMS

C PIELIKUMS

VISPĀRĪGĀS PRASĪBAS

INFRASTRUKTŪRAS REĢISTRS

RITOŠĀ SASTĀVA REĢISTRS

SPECIFISKO RAKSTUROJUMU UN PRASĪBU SARAKSTI

D PIELIKUMS

E PIELIKUMS

F PIELIKUMS

G PIELIKUMS

H PIELIKUMS

1. IEVADS

1.1. Tehniskā darbības joma

Šī savstarpējās izmantojamības tehniskā specifikācija (SITS) attiecināma uz apakšsistēmu “Vadības nodrošināšana un signalizācija”, kas norādīta Direktīvas 2001/16/EK II pielikuma uzskaitījuma 1. punktā. Šajā dokumentā tā tiek saukta par “Vadības nodrošināšanas apakšsistēmu”.

Papildu informācija par vadības nodrošināšanas apakšsistēmu uzrādīta 2. nodaļā (Apakšsistēmas definīcija un darbības joma).

1.2. Ģeogrāfiskā darbības joma

Šīs SITS ģeogrāfiskā darbības joma ir Eiropas parasto dzelzceļu sistēma, kā tā ir aprakstīta Direktīvas 2001/16/EK I pielikumā.

1.3. Šīs SITS saturs

Saskaņā ar Direktīvas 2001/16/EK 5. panta 3. punktu šī SITS:

a) norāda tai paredzēto darbības jomu (Direktīvas I pielikumā minēto tīkla vai ritošā sastāva daļu; II pielikumā minēto apakšsistēmu vai apakšsistēmas daļu) – 2. sadaļa (Apakšsistēmas definīcija un darbības joma);

b) formulē pamatprasības aplūkojamai vadības nodrošināšanas apakšsistēmai un tās saskarnēm ar citām apakšsistēmām – 3. sadaļa (vadības nodrošināšanas apakšsistēmas pamatprasības);

c) nosaka funkcionālās un tehniskās specifikācijas, kurām jāatbilst apakšsistēmai un tās saskarnēm ar citām apakšsistēmām. Vajadzības gadījumā šīs specifikācijas var atšķirties atbilstoši apakšsistēmas izmantošanai, piemēram, atkarībā no sliežu ceļa, mezgla un/vai ritošā sastāva kategorijas, kas paredzētas Direktīvas I pielikumā – 4. sadaļa (Apakšsistēmas raksturojums);

d) nosaka savstarpējas izmantojamības komponentus un saskarnes, uz kurām attiecināmas Eiropas specifikācijas, tostarp Eiropas standarti, kas vajadzīgi, lai panāktu savstarpējo izmantojamību Eiropas parasto dzelzceļu sistēmā – 5. sadaļa (Savstarpējās izmantojamības komponenti);

e) katrā aplūkojamā gadījumā nosaka atbilstības vai piemērotības lietošanai novērtējuma kārtību. Cita starpā tas ietver moduļus, kas noteikti Lēmumā 93/465/EEK, vai attiecīgā gadījumā īpašu kārtību, kas jāpielieto, lai novērtētu savstarpējas izmantojamības komponentu atbilstību vai piemērotību lietošanai un apakšsistēmu “EK” verifikāciju – 6. sadaļa (Komponentu atbilstības un/vai piemērotības lietošanai novērtējums un apakšsistēmas verifikācija);

f) norāda SITS ieviešanas stratēģiju. Cita starpā nepieciešams noteikt etapus, kuri jāveic, pakāpeniski pārejot no pašreizējā stāvokļa uz galīgo stāvokli, kad atbilstībai SITS jākļūst par normu – 7. sadaļa (Vadības nodrošināšanas SITS ieviešana);

g) norāda attiecīgā personāla kvalifikāciju, kā arī drošības un veselības prasības darbavietās, kas vajadzīgas aplūkojamās apakšsistēmas ekspluatācijai un tehniskai apkopei, kā arī SITS ieviešanai – 4. sadaļa (Apakšsistēmas raksturojums).

Bez tam atbilstoši Direktīvas 2001/16/EK 5. panta 5. punktam var būt paredzēti noteikumi īpašiem gadījumiem katrai SITS, kuri norādīti 7. sadaļā (Vadības nodrošināšanas SITS ieviešana).

Visbeidzot šīs SITS 4. sadaļā (Apakšsistēmas raksturojums) ietverti arī ekspluatācijas un tehniskās apkopes noteikumi darbības jomai, kura norādīta 1.1. sadaļā (Tehniskā darbības joma) un 1.2. sadaļā (Ģeogrāfiskā darbības joma).

2. APAKŠSISTĒMAS DEFINĪCIJA UN DARBĪBAS JOMA

2.1. Vispārīgie noteikumi

Vadības nodrošināšanas apakšsistēma definēta kā funkciju un to īstenošanas kopums, kas nodrošina vilcienu kustības drošību.

Vadības nodrošināšanas apakšsistēmas SITS nosaka pamatprasības tām vadības nodrošināšanas apakšsistēmas daļām, kas saistītas ar savstarpēju izmantojamību, un tādējādi uz tām attiecas EK verifikācijas deklarācija.

Vadības nodrošināšanas apakšsistēmas īpatnības, kas saistītas ar Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas savstarpējo izmantojamību, nosaka:

1. FUNKCIJAS, kas ir būtiskas dzelzceļa kustības drošai kontrolei un kas ir būtiskas ekspluatācijai, tai skaitā tās, kas ir vajadzīgas nelabvēlīgos apstākļos.

2. SASKARNES.

3. DARBĪBAS līmenis, kas vajadzīgs pamatprasību nodrošināšanai.

Specifikācijas, kas izvirzītas šīm funkcijām, saskarnēm un darbības prasībām, norādītas 4. sadaļā (Apakšsistēmas raksturojums), kurā ietvertas norādes uz atbilstošiem standartiem.

2.2. Apskats

Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas savstarpējo izmantojamību cita starpā nosaka vadības nodrošināšanas borta iekārtas spēja funkcionēt kopā ar dažādām dzelzceļa līnijas iekārtām.

Borta iekārtas mobilitātes dēļ vadības nodrošināšanas apakšsistēma sadalāma divās daļās: ritošā sastāva ierīču komplekss un lauka iekārtu komplekss (sk. 8. zīmējumu D pielikumā).

2.2.1. Savstarpējā izmantojamība

Šī SITS definē funkcijas, saskarnes un darbības prasības, lai sasniegtu tehnisko savstarpējo izmantojamību. Tehniskā savstarpējā izmantojamība ir priekšnoteikums ekspluatācijas savstarpējai izmantojamībai, kurā vadība balstās uz saskaņotu informāciju, kas attēlota kabīnēs un atbilst vienotām ekspluatācijas prasībām, kuras noteiktas parastajam tīklam. SITS ietver arī funkcijas, kas vajadzīgas ekspluatācijas savstarpējas izmantojamības sasniegšanai (sk. 4.3.1. sadaļu: Saskarne ar kustības organizācijas un vadības apakšsistēmu).

2.2.2. Vadības nodrošināšanas sistēmu klases

Vadības nodrošināšanas apakšsistēmas ietvaros noteiktas divas vilcienu aizsardzības un radiosakaru sistēmu klases:

A klase: Vienota vadības nodrošināšanas sistēma. B klase: Vadības nodrošināšanas sistēmas un lietojumprogrammas, kas funkcionēja līdz Direktīvas 2001/16/EK spēkā stāšanās brīdim un ko ierobežo B pielikumā aprakstītie momenti.

Lai panāktu savstarpējo izmantojamību, vilcienu vadības nodrošināšanas ritošā sastāva ierīču kompleksam nodrošinās:

— A klases radiosakaru un datu apmaiņas saskarnes ar infrastruktūru – ekspluatācijas gadījumā ar A klases infrastruktūru,

— B klases radiosakaru un datu apmaiņas saskarnes ar infrastruktūru – ekspluatācijas gadījumā ar B klases infrastruktūru. Signalizācijas datiem tas var tikt panākts, izmantojot īpašo pārraides moduli (STM), kas nodrošina A klases borta sistēmas funkcionēšanu līnijās, kuras aprīkotas ar B klases līnijas sistēmu, izmantojot B klases datus. A klases borta sistēmas saskarne ar STM noteikta šajā SITS.

Dalībvalstis ir atbildīgas par to, lai nodrošinātu, ka B klases sistēmas tiktu uzturētas visā to darbības laikā, īpaši jebkuras šo specifikāciju izmaiņas nedrīkst būt par šķērsli savstarpējai izmantojamībai.

2.2.3. Pielietojuma līmeņi

Saskarnes, kas norādītas šajā SITS, nosaka datu pārraides līdzekļus uz vilcieniem un dažreiz no tiem. A klases specifikācijas, kas minētas šajā SITS, nodrošina variantus, no kuriem projektam var izvēlēties prasībām atbilstošus pārraides līdzekļus. Noteikti trīs pielietojuma līmeņi:

1. līmenis: Datu pārraidi nodrošina tiešā pārraide ēterī (Eurobalise) un dažos gadījumos pusnepārtraukta pārraide (Euroloop vai papildus radio). Vilcienu atrašanu panāk ar sliežu ceļos novietoto iekārtu palīdzību, parasti ar sliežu ķēdēm vai ar asu skaitītājiem. Signalizācijas informācija tiek nodota mašīnistam ar iekārtu mašīnista kabīnē un papildu varianta veidā – ar līnijas sliežu ceļa signāliem. 2. līmenis: Datu pārraidi nodrošina nepārtraukta radiopārraide (GSM-R). Dažām funkcijām radiopārraidei vajadzīga tiešā pārraide ēterī (Eurobalise). Vilcienu atrašanu panāk ar sliežu ceļos novietotām iekārtām, parasti ar sliežu ķēdēm vai ar asu skaitītājiem. Signalizācijas informācija tiek nodota mašīnistam ar iekārtu mašīnista kabīnē un papildu varianta veidā – ar līnijas sliežu ceļa signāliem. 3. līmenis: Datu pārraidi nodrošina nepārtraukta radiopārraide (GSM-R). Dažām funkcijām radiopārraidei vajadzīga tiešā pārraide ēterī (Eurobalise). Vilcienu atrašanu panāk ar borta iekārtu, kas pārraida ziņojumus vadības nodrošināšanas dzelzceļa mezglam. Signalizācijas informācija tiek nodota mašīnistam ar iekārtu mašīnista kabīnē.

Šīs SITS prasības attiecināmas uz visiem pielietojuma līmeņiem. Ieviešana uzrādīta 7. sadaļā (Vadības nodrošināšanas SITS ieviešana). Vilcienam, kas aprīkots ar A klases borta sistēmu konkrētam pielietojuma līmenim, jānodrošina tā ekspluatācijas iespēja šajā un jebkurā zemākā līmenī.

2.2.4. Infrastruktūras tīkla robežas

Blakus atrodošos infrastruktūru vadības nodrošināšanas lauka iekārtu vietējās saskarnes nedrīkst ierobežot vilcienu nepārtrauktu caurlaidību, šķērsojot robežas starp tām.

Jebkuram ātrgaitas vai parastajam vilcienam, kas aprīkots ar A klases borta sistēmu pēc atbilstošās SITS, nedrīkst būt ierobežojumi uz nevienu no abu SITS pamata jebkurā ātrgaitas vai parastā maršrutā ar infrastruktūru, kas aprīkota ar A klases sliežu ceļu sistēmu pēc atbilstošās SITS, ja šī vilciena ritošā sastāva reģistra un konkrētā maršruta infrastruktūras reģistra ieraksti bijuši savstarpēji pārbaudīti uz savstarpēju izmantojamību.

3. VADĪBAS NODROŠINĀŠANAS APAKŠSISTĒMAS PAMATPRASĪBAS

3.1. Vispārīgi noteikumi

Savstarpējās izmantojamības Direktīvas 2001/16/EK 4. panta 1. punkts pieprasa, lai Eiropas parasto dzelzceļu sistēma, apakšsistēmas un savstarpējās izmantojamības komponenti, tai skaitā saskarnes, atbilstu pamatprasībām, kas noteiktas direktīvas III pielikumā vispārīgos noteikumos. Pamatprasības ir:

— Drošība

— Drošums un darbgatavība

— Veselība

— Vides aizsardzība

— Tehniskā saderība

Direktīva pieļauj, ka pamatprasības varētu aptvert Eiropas parasto dzelzceļu sistēmu pilnībā vai varētu būt īpašas katrai apakšsistēmai un tās savstarpējās izmantojamības komponentiem.

Tiek ņemtas turpmākās pamatprasības. Par prasībām B klases sistēmām ir atbildīga attiecīgā dalībvalsts.

3.2. Vadības nodrošināšanas apakšsistēmas īpašie aspekti

3.2.1. Drošība

Katrā projektā, uz kuru attiecināma šī specifikācija, jārealizē pasākumi, kas vajadzīgi, lai pierādītu, ka vadības nodrošināšanas apakšsistēmas darbības jomas ietvaros radušos nejaušību riska līmenis nav augstāks par pakalpojuma mērķi. Lai nodrošinātu, ka risinājumi par drošību neapdraud savstarpējo izmantojamību, jāņem vērā prasības pamatparametram, kas noteiktas 4.2.1. sadaļā (Ar drošību saistīti vadības nodrošināšanas raksturojumi, kas attiecas uz savstarpējo izmantojamību).

A klases sistēmai globālais mērķis drošības jomā apakšsistēmai sadalāms starp ritošā sastāva ierīču un lauka iekārtu kompleksiem. Detalizētas prasības nosaka pamatparametrs, kas formulēts 4.2.1. sadaļā (Ar drošību saistīti vadības nodrošināšanas raksturojumi, kas attiecas uz savstarpējo izmantojamību). Šī drošības prasība jānodrošina kopā ar darbgatavības prasībām, kas formulētas 3.2.2. sadaļā (Drošums un darbgatavība).

B klases sistēmām, ko izmanto parasto dzelzceļu ekspluatācijā, attiecīgas dalībvalsts (uzskaitītas B pielikumā) pienākumos ietilpst:

— nodrošināt, lai B klases sistēmas konstrukcija atbilstu valsts drošības mērķiem,

— nodrošināt, lai B klases sistēmas pielietojums atbilstu valsts drošības mērķiem,

— noteikt drošas ekspluatācijas parametrus un B klases sistēmas izmantošanas noteikumus (ieskaitot, bet neaprobežojoties ar tehnisko apkopi un ar ierobežotiem funkcionēšanas režīmiem).

3.2.2. Drošums un darbgatavība

a) A klases sistēmas globālie mērķi drošuma un darbgatavības jomā apakšsistēmai sadalāmi starp ritošā sastāva ierīču un lauka iekārtu kompleksiem. Detalizētas prasības nosaka pamatparametrs, kas formulēts 4.2.1. sadaļā (Ar drošību saistīti vadības nodrošināšanas raksturojumi, kas attiecas uz savstarpējo izmantojamību).

b) Tehniskās apkopes organizēšanas kvalitātei visām sistēmām, kas veido vadības nodrošināšanas apakšsistēmu, jānodrošina, lai riska līmenis tiktu kontrolēts komponentu novecošanās vai nolietojuma procesā. Tehniskās apkopes kvalitātei jānodrošina, lai nemazinātos drošība šādu pasākumu veikšanas dēļ. Sk. 4.5. sadaļu (Tehniskās apkopes noteikumi).

3.2.3. Veselība

Atbilstoši Eiropas normām un valstu normām, kas savietojamas ar Eiropas tiesību aktiem, jāveic drošības pasākumi, lai nodrošinātu, ka vadības nodrošināšanas apakšsistēmu konstrukcijā izmantotie materiāli neapdraudētu veselību personām, kurām tie pieejami.

3.2.4. Vides aizsardzība

Atbilstoši Eiropas normām un valstu normām, kas savietojamas ar Eiropas tiesību aktiem:

— vadības nodrošināšanas iekārtas, kad tās pakļautas pārliekai siltuma vai uguns iedarbībai, nedrīkst pārsniegt videi kaitīgo tvaiku un gāzu izmešu robežkoncentrācijas,

— vadības nodrošināšanas iekārtas nedrīkst saturēt vielas, kas normālos ekspluatācijas apstākļos pārmērīgi piesārņo vidi,

— vadības nodrošināšanas iekārtas jāpakļauj spēkā esošajiem Eiropas tiesību aktiem, kas kontrolē elektromagnētisko traucējumu izdalīšanās un iedarbības robežas dzelzceļa īpašumu tuvumā,

— vadības nodrošināšanas iekārtām jāatbilst spēkā esošām trokšņu līmeņa normām,

— vadības nodrošināšanas iekārtas nedrīkst novest pie vibrāciju paaugstināšanās līdz nepieļaujamam līmenim, kas var apdraudēt infrastruktūras viengabalainību (kad infrastruktūra ir pienācīgā tehniskā stāvoklī).

3.2.5. Tehniskā saderība

Tehniskā saderība ietver funkcijas, saskarnes un darbības, kas vajadzīgas, lai nodrošinātu savstarpēju izmantojamību.

Prasības tehniskai saderībai sadalāmas šādās trīs kategorijās:

— pirmajā kategorijā noteiktas vispārīgās inženiertehniskās prasības savstarpējai izmantojamībai, konkrēti, vides apstākļiem, iekšējai elektromagnētiskai savietojamībai (EMS) dzelzceļa robežās, un iekārtai. Šādas prasības saderībai noteiktas šajā sadaļā,

— otrajā kategorijā aprakstīts, kā vadības nodrošināšanas apakšsistēma jāpiemēro un kādas funkcijas tai jāpilda, lai panāktu savstarpējo izmantojamību. Šī kategorija formulēta 4. sadaļā,

— trešajā kategorijā aprakstīts, kā vadības nodrošināšanas apakšsistēma jāekspluatē, lai panāktu savstarpējo izmantojamību. Šī kategorija formulēta 4. sadaļā.

3.2.5.1. Inženiersavietojamība

3.2.5.1.1. Fiziskie vides apstākļi

Sistēmām, kas atbilst A klases sistēmas prasībām, jāspēj darboties klimatiskos un fiziskos apstākļos, kādi pastāv ap Eiropas parasto dzelzceļu tīkla atbilstošo daļu. Par saskarnēm ar ritošo sastāvu sk. 4.3.2.5. sadaļu (Fiziskie vides apstākļi) un par saskarnēm ar infrastruktūru sk. 4.3.3.3. sadaļu (Fiziskie vides apstākļi).

Sistēmām, kas atbilst B klases sistēmas prasībām, lai varētu funkcionēt klimatiskajos un fiziskos apstākļos, kādi ir ap aplūkojamām parastām dzelzceļa līnijām, jāatbilst vismaz fiziskām vides specifikācijām, kas pielietojamas atbilstošajai B klases sistēmai.

3.2.5.1.2. Dzelzceļa iekšējā elektromagnētiskā savietojamība

Pamatparametrs aprakstīts 4.2.12. sadaļā (Elektromagnētiskā savietojamība). Par saskarnēm ar ritošo sastāvu sk. 4.3.2.6. sadaļu (Elektromagnētiskā savietojamība), par saskarnēm ar infrastruktūru sk. 4.3.3.4. sadaļu (Elektromagnētiskā savietojamība) un par saskarnēm ar enerģētiskām sistēmām sk. 4.3.4.1. sadaļu (Elektromagnētiskā savietojamība).

3.2.5.2. Vadības nodrošināšanas savietojamība

4. sadaļa kopā ar A un B pielikumiem nosaka prasības vadības nodrošināšanas apakšsistēmas savstarpējai izmantojamībai.

Bez tam šī SITS kopā ar Eiropas ātrgaitas dzelzceļa sistēmas vadības nodrošināšanas SITS nodrošina, ciktāl tas attiecas uz vadības nodrošināšanas apakšsistēmu, tehnisko savstarpējo izmantojamību Eiropas ātrgaitas un parasto dzelzceļu sistēmām, kad tās abas aprīkotas ar A klases sistēmu.

4. APAKŠSISTĒMAS RAKSTUROJUMS

4.1. Ievads

Eiropas parasto dzelzceļu sistēma, uz kuru attiecas Direktīva 2001/16/EK un kuras sastāvdaļa ir vadības nodrošināšanas apakšsistēma, ir integrēta sistēma, kuras savietojamība ir jāpārbauda. Šī savietojamība jākontrolē īpaši attiecībā uz apakšsistēmas specifikācijām, tās saskarnēm ar sistēmu, kurā tā integrēta, kā arī ekspluatācijas un tehniskās apkopes noteikumiem.

Ņemot vērā visas attiecīgās pamatprasības, vadības nodrošināšanas apakšsistēmu raksturo šādai pamatparametri:

— ar drošību saistīti vadības nodrošināšanas raksturojumi, kas attiecas uz savstarpējo izmantojamību (4.2.1. sadaļa),

— borta ETCS funkcionalitāte (4.2.2. sadaļa),

— sliežu ceļa ETCS funkcionalitāte (4.2.3. sadaļa),

— EIRENE funkcijas (4.2.4. sadaļa),

— saskarnes ar gaisa spraugu ETCS un EIRENE (4.2.5. sadaļa),

— borta un vadības nodrošināšanas iekšējā saskarne (4.2.6. sadaļa),

— lauka iekārtu un vadības nodrošināšanas iekšējā saskarne (4.2.7. sadaļa),

— šifratslēgu pārvaldība (4.2.8. sadaļa),

— ETCS-ID vadība (4.2.9. sadaļa),

— HABD (sakarsušo bukšu atklāšanas ierīce) (4.2.10. sadaļa),

— savietojamība ar lauka iekārtu vilciena pozicionēšanas sistēmām (4.2.11. sadaļa),

— elektromagnētiskā savietojamība (4.2.12. sadaļa),

— ETCS DMI (mašīnista un mašīnas saskarne) (4.2.13. sadaļa),

— EIRENE DMI (mašīnista un mašīnas saskarne) (4.2.14. sadaļa),

— saskarne ar datu ierakstīšanu reglamentēšanas nolūkos (4.2.15. sadaļa),

— vadības nodrošināšanas lauka objektu redzamība (4.2.16. sadaļa).

Sadaļas prasības

— 4.2.10. HABD (sakarsušo bukšu atklāšanas ierīce)

— 4.2.11. Savietojamība lauka iekārtu vilciena pozicionēšanas sistēmām

— 4.2.12. Elektromagnētiskā savietojamība

— 4.2.16. Vadības nodrošināšanas lauka objektu redzamība

sadaļas prasības jāpielieto vienmēr neatkarīgi no sistēmas klases.

Vadības nodrošināšanas lauka objektu redzamība

Visas pārējās 4.2. sadaļas prasības (Apakšsistēmas funkcionālās un tehniskās specifikācijas) vienmēr jāpielieto tikai A klases sistēmai. Par B klases sistēmu prasībām ir atbildīga attiecīgā dalībvalsts. B pielikumā apskatīti B klases sistēmas raksturojumi un noteikta atbildīgā dalībvalsts.

STM, kas nodrošina A klases borta sistēmas darbību ar B klases infrastruktūru, ir pakļauta B klases prasībām.

Lai panāktu savstarpējo izmantojamību, nav jāstandartizē visas vadības nodrošināšanas apakšsistēmas funkcijas. Automātiskas vilcienu aizsardzības un automātiskas vilcienu kontroles funkcionalitāte, kas aplūkota 4. nodaļā, ir:

— borta standarta funkcijas, kas nodrošina, ka katrs vilciens reaģēs uz datiem, ko saņem no sliežu ceļiem prognozējamā veidā,

— sliežu ceļu standarta funkcijas, kas nodrošina iespēju apstrādāt datus no valstu centralizācijas un signalizācijas sistēmām un pārveidot šos datus par standarta ziņojumiem vilcieniem,

— standarta saskarnes, kas nodrošina sakarus lauka iekārtas-vilciens un vilciens-lauka iekārtas.

Vadības nodrošināšanas funkcijas klasificē pēc kategorijām, kas, piemēram, norāda vai tā ir izvēles vai obligātā funkcija. Kategorijas noteiktas A pielikuma 1. punktā un A pielikuma 32. punktā, bet funkciju klasifikācija uzrādīta tekstā.

A pielikuma 3. punkts dod ETCS terminu un definīciju vārdnīcu, kuri izmantoti A pielikumā minētajās specifikācijās.

3. nodaļas pamatprasību sakarā vadības nodrošināšanas apakšsistēmas funkcionālās un tehniskās specifikācijas ir šādas:

4.2. Apakšsistēmas funkcionālās un tehniskās specifikācijas

4.2.1. Ar drošību saistīti vadības nodrošināšanas raksturojumi, kas attiecas uz savstarpējo izmantojamību

Šis pamatparametrs nosaka drošības prasības ritošā sastāva ierīču kompleksam un lauka iekārtu kompleksam.

Attiecībā uz pamatprasību “drošība” (sk. 3.2.1. sadaļu. Drošība), šis pamatparametrs nosaka obligātās prasības savstarpējai izmantojamībai:

— lai drošības panākšanai izstrādātie risinājumi neapdraudētu savstarpēju izmantojamību, jāievēro A pielikuma 47. punkta prasības,

— drošības aspektiem, kas saistīti ar vienu ritošā sastāva ierīču kompleksu, kā arī ar vienu lauka iekārtu kompleksu, drošības prasības 1. vai 2. (1) līmeņa ETCS ir: pieļaujamā atteices intensitāte (THR) – 10-9/stundā (nejaušām atteicēm) atbilstoši drošības integritātes 4. līmenim. Detalizētākas prasības A klases iekārtām noteiktas A pielikuma 27. punktā. Var pieņemt mazāk ierobežojošas drošības prasības THR vērtībām lauka iekārtām ar nosacījumu, ka tiek sasniegts pakalpojuma drošības mērķis,

— jāievēro A pielikuma 28. punkta drošuma un darbgatavības prasības.

4.2.2. Borta ETCS funkcionalitāte

Šis pamatparametrs nosaka ETCS borta funkcionalitāti. Tas ietver visas funkcijas, lai droši vadītu vilcienu. Funkciju izpildei jāatbilst A pielikuma 14. punktam. Šīs funkcijas jāievieš atbilstoši A pielikuma 1., 2., 4., 13., 23., 24., 53. punktam un turpmāk uzskaitītajām tehniskajām specifikācijām:

— sakari ar vadības nodrošināšanas lauka iekārtu kompleksu. Papildus datu pārraides funkcija ETCS 1. līmeņa lietojumprogrammās ir obligāta tikai borta iekārtai gadījumos, kas noteikti 7. nodaļā. Datu pārraides pa radio funkcionalitāte priekš ETCS ir obligāta tikai ETCS 2. līmeņa vai ETCS 3. līmeņa lietojumprogrammām. — Eurobalise uztveršana. Sk. A pielikuma 9., 36., 43. punktu; — Euroloop uztveršana. Sk. A pielikuma 15., 16., 50. punktu; — radiopārraižu un radio ziņojumu protokolu vadība. Sk. A pielikuma 10., 11., 12., 18., 19., 22., 39., 40. punktu;

— sakari ar mašīnistu — vadības uzturēšana. Sk. A pielikuma 51. punktu; — odometriskās informācijas nodošana. Sk. A pielikuma 51. punktu;

— sakari ar STM. Sk. A pielikuma 8., 25., 26., 36., 52. punktu. Šajā funkcijā ietilpst: — STM izejas informācijas vadība; — STM izmantoto datu nodošana; — STM pārslēgšanu vadība;

— automātiskās vilcienu aizsardzības funkcijas un signalizācijas kabīnē nodrošināšana. Sk. A pielikuma 6., 7., 31., 37. punktu. Šajā funkcijā ietilpst: — vilciena atrašanās vietas noteikšana Eurobalise koordinācijas sistēmā, kas ir pamatā ātruma dinamiskā profila uzraudzībai; — ātruma dinamiskā profila aprēķins tā gaitai; — ātruma dinamiskā profila uzraudzība tā gaitas laikā; — ātruma uzraudzības režīma izvēle; — vilciena uzraudzība atbilstoši nacionālajām prasībām; — iejaukšanās funkcijas noteikšana un nodrošināšana; — vilciena raksturojumu uzdošana;

— vilciena pilnīguma (vilciena integritātes) attēlojums – obligāts 3. līmenim, nav vajadzīgs 1. vai 2. līmenim;

— iekārtu darba spēju uzraudzība un atbalsts atteices režīmā. Šajā funkcijā ietilpst: — borta ETCS funkcionalitātes inicializēšana; — atbalsta nodrošināšana atteices režīmā; — borta ETCS funkcionalitātes izolācija;

— datu ierakstu atbalstīšana reglamentēšanas nolūkā. Sk. A pielikuma 5., 41., 55. punktu;

— modrības funkcija. Sk. A pielikuma 42. punktu. Ieviešana var notikt: — ārpus borta ERTMS/ETCS savstarpējās izmantojamības komponenta (sk. 5. nodaļu), ar izvēles saskarni ar borta ERTMS/ETCS vai — borta ERTMS/ETCS iekšienē.

4.2.3. Sliežu ceļu ETCS funkcionalitāte

Šis pamatparametrs nosaka ETCS sliežu ceļu funkcionalitāti. Tas ietver visu ETCS funkcionalitāti, lai konkrētam vilcienam nodrošinātu drošu ceļu. Funkciju izpildīšanai jāatbilst A pielikuma 14. punktam. Šīs funkcijas jāievieš atbilstoši A pielikuma 1., 2., 4., 13., 23., 24., 31., 37., 53. punktam un turpmāk uzskaitītajām tehniskajām specifikācijām:

— sakari ar lauka signalizācijas iekārtām (centralizācijas sistēma, luksofors);

— konkrēta vilciena atrašanās vietas noteikšana Eurobalise koordinācijas sistēmā (2. un 3. līmenis);

— lauka signalizācijas iekārtu informācijas pārveidošana vadības nodrošināšanas ritošā sastāva ierīču kompleksa standarta formātā

— kustības pilnvaru ģenerēšana, ieskaitot ceļa aprakstu un rīkojumus konkrētam vilcienam;

— sakari ar vadības nodrošināšanas ritošā sastāva ierīču kompleksu. Tie ietver: — Eurobalise pārraidi. Sk. A pielikuma 9., 43. punktu; — papildus radiosakarus. Sk. A pielikuma 18., 19., 21. punktu. Papildus radiosakari attiecināmi tikai uz 1. līmeni, kurā tie nav obligāti (sk. arī 7.2.6. sadaļu); — Euroloop. Sk. A pielikuma 16., 50. punktu. Euroloop attiecināms tikai uz 1. līmeni, kurā tas nav obligāts (sk. arī 7.2.6. sadaļu); — RBC radiosakari. Sk. A pielikuma 10., 11., 12., 39., 40. punktu. RBC radiosakari attiecināmi tikai uz 2. un 3. līmeni;

— informācijas nodošana centralizācijas sistēmai par ceļa neaizņemtību. Šī funkcija vajadzīga tikai 3. līmenim.

4.2.4. EIRENE funkcijas

Šis pamatparametrs nosaka EIRENE balss sakaru un datu apmaiņas funkcijas:

— funkcijas, kas attiecas uz mašīnista izsaukšanu;

— ekspluatācijas radio funkcijas;

— datu apmaiņa.

Šīs funkcijas jāievieš atbilstoši tehniskajām specifikācijām, kas norādītas A pielikuma 32., 33. un 48. punktā, un to izpildei jāatbilst A pielikuma 54. punktam.

4.2.5. ETCS un EIRENE gaisa spraugu saskarnes

Šo saskarņu pilna specifikācija sastāv no divām daļām:

— protokolu specifikācija informācijas noraidīšanai no/uz ERTMS funkcijām un sakaru drošības nodrošināšanai;

— saskarņu specifikācija starp atsevišķām iekārtām. Saskarnes starp iekārtām aplūkotas: — 4.2.6. sadaļā (Borta un vadības nodrošināšanas iekšējā saskarne) borta pusei; — 4.2.7. sadaļā (Lauka iekārtu un vadības nodrošināšanas iekšējā saskarne) lauka iekārtu pusei.

Šis pamatparametrs nosaka gaisa spraugu starp lauka iekārtu un ritošā sastāva ierīču vadības nodrošināšanas kompleksiem. Tas ietver:

— fiziskās, elektriskās un elektromagnētiskās vērtības, kuras jāievēro, lai nodrošinātu drošu funkcionēšanu;

— sakaru protokolu, kas jāpielieto;

— sakaru kanāla pieejamību.

Jāpielieto šādas specifikācijas:

— radiosakari ar vilcienu. A klases radiosakaru saskarnēm jādarbojas R-GSM diapazonā. Sk. A pielikuma 35. punktu. Protokoliem jāatbilst A pielikuma 10., 18., 19., 39., 40. punktam;

— Eurobalise un Euroloop sakari ar vilcienu. Eurobalise sakaru saskarnēm jāatbilst A pielikuma 9., 43. punktam. Euroloop sakaru saskarnēm jāatbilst A pielikuma 16., 50. punktam.

4.2.6. Borta un vadības nodrošināšanas iekšējā saskarne

Šis pamatparametrs sastāv no trim daļām:

4.2.6.1. ETCS un STM saskarne

Īpašais pārraides modulis (STM) atļauj borta ETCS darboties uz līnijām, kas aprīkotas ar B klases sistēmām.

B klases sistēmu borta ETCS funkcionalitātes un STM saskarne noteikta A pielikuma 4., 8., 25., 26. punktā. A pielikuma 45. punkts nosaka K saskarni. K saskarnes ieviešana nav obligāta, bet, ja tas tiek darīts, tad tai jāatbilst A pielikuma 45. punktam.

4.2.6.2. GSM-R/ETCS

A klases radio un borta ETCS funkcionalitātes saskarne. Šīs prasības nosaka A pielikuma 4., 7., 20., 22., 34. punkts.

4.2.6.3. Odometrija

Odometrijas funkcijas un borta ERTMS/ETCS saskarnei jāatbilst A pielikuma 44. punkta prasībām. Šī saskarne nodrošina tikai šo pamatparametru, ja odometrisko iekārtu piegādā kā atsevišķu savstarpējas izmantojamības komponentu (sk. 5.2.2. sadaļu. Savstarpējas izmantojamības komponentu grupēšana).

4.2.7. Lauka iekārtu un vadības nodrošināšanas iekšējā saskarne

Šis pamatparametrs sastāv no sešām daļām:

4.2.7.1. RBC funkcionālā saskarne

Šo saskarni izmanto datu noteikšanai, kas nepieciešami apmaiņai ar blakus radio bloku centriem (RBC), lai nodrošinātu drošu vilciena vadīšanu no vienas RBC zonas uz citu. Tā apraksta:

— informāciju no “nododošā” RBC “pieņemošajam” RBC;

— informāciju no “pieņemošā” RBC “nododošajam” RBC;

Šīs prasības noteiktas A pielikuma 12. punktā.

4.2.7.2. RBC tehniskā saskarne

Šī ir divu RBC tehniskā saskarne. Šīs prasības noteiktas A pielikuma 58. punktā.

4.2.7.3. GSM-R/RBC

Šī ir A klases radio sistēmas un sliežu ceļa ETCS funkcionalitātes saskarne. Šīs prasības noteiktas A pielikuma 4., 20., 22., 34. punktā.

4.2.7.4. Eurobalise/LEU

Šī ir Eurobalise un sliežu ceļu elektroniskā bloka (LEU) saskarne. Šīs prasības noteiktas A pielikuma 9. punktā. Šī saskarne nodrošina šo pamatparametru tikai tad, ja Eurobalise un LEU piegādā kā atsevišķus savstarpējas izmantojamības komponentus (sk. 5.2.2. sadaļu, Savstarpējas izmantojamības komponentu grupēšana).

4.2.7.5. Euroloop/LEU

Šī ir Euroloop un LEU saskarne. Šīs prasības noteiktas A pielikuma 16. punktā. Šī saskarne nodrošina šo pamatparametru tikai tad, ja Euroloop un LEU piegādā kā atsevišķus savstarpējas izmantojamības komponentus (sk. 5.2.2. sadaļu, Savstarpējas izmantojamības komponentu grupēšana).

4.2.7.6. Prasības ERTMS lauka iekārtas pirmsmontāžai

Šī ir A klases lauka iekārtas un vadības nodrošināšanas lauka infrastruktūras saskarne. Šīs prasības noteiktas A pielikuma 59. punktā. Šis punkts apraksta līdzekļus A klases lauka iekārtu pirmsmontāžai.

4.2.8. Šifratslēgu pārvaldība

Šis pamatparametrs attiecas uz drošības datu radiopārraidi, kas aizsargāta ar mehānismiem, kuriem nepieciešamas kriptogrāfiskās atslēgas. Infrastruktūras pārvaldītājiem un dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem jānodrošina vadības sistēma, ar ko kontrolē un pārvalda šifratslēgas. Saskarne šifratslēgu pārvaldībai nepieciešama starp:

— dažādu infrastruktūras pārvaldītāju šifratslēgu pārvaldības sistēmām;

— dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu un infrastruktūras pārvaldītāju šifratslēgu pārvaldības sistēmām;

— šifratslēgu pārvaldības sistēmu un borta un ceļu ETCS aprīkojumu.

Prasības šifratslēgu pārvaldībai starp šifratslēgu pārvaldības sistēmām savstarpēji izmantojamos reģionos uzrādītas A pielikuma 11. punktā.

4.2.9. ETCS-ID pārvalde

Šis pamatparametrs attiecas uz unikālajām ETCS identitātēm lauka iekārtu un ritošā sastāva ierīču kompleksiem. Prasības norādītas A pielikuma 23. punktā. Mainīgo lielumu izvietojums noteikts A pielikuma 53. punktā.

Vadības nodrošināšanas borta iekārtu piegādātāji ir atbildīgi par unikālu identitāšu pārvaldi iedalītā diapazona robežās, kā tas noteikts A pielikuma 53. punktā. Ritošā sastāva īpašniekiem jānodrošina pārvaldes sistēma, kas kontrolē un pārvalda identitātes visā kompleksa kalpošanas laikā.

A pielikuma 53. punktā norādīts identitāšu diapazonu sadalījums starp dalībvalstīm. Dalībvalstis ir atbildīgas par šo diapazonu sadalījuma pārvaldi pasūtītājiem savā valstī.

Lauka iekārtu kompleksu pasūtītāji ir atbildīgi par unikālu identitāšu pārvaldi tiem iedalītajā diapazonā. Infrastruktūras pārvaldītājam jānodrošina pārvaldes sistēma, kas kontrolē un pārvalda identitātes kompleksa kalpošanas laikā.

4.2.10. HABD (sakarsušo bukšu atklāšanas ierīce)

Šis pamatparametrs nosaka prasības lauka iekārtām, ko izmanto kontrolei, lai caurbraucošā ritošā sastāva asu gultņu temperatūra nepārsniegtu noteiktu vērtību un lai nodotu šo informāciju kontroles centram. Prasības noteiktas A pielikumā 2. papildinājumā.

Ar borta detektoriem aprīkota ritošā sastāva ekspluatācija ir aprakstīta arī SITS RS HS 4.2.11. sadaļā.

4.2.11. Savietojamība ar lauka iekārtu vilciena pozicionēšanas sistēmām

Šis pamatparametrs nosaka lauka iekārtu vilciena pozicionēšanas sistēmu raksturojumus, ar kurām jābūt aprīkotam ritošam sastāvam atbilstoši ritošā sastāva SITS.

Ritošajam sastāvam jābūt tādiem raksturojumiem, kas nepieciešami lauka iekārtu vilciena pozicionēšanas sistēmu darbībai. A pielikuma 1. papildinājumā norādīti raksturojumi, kas attiecas uz ritošo sastāvu. Šie raksturojumi noteikti SITS ritošā sastāva HS un SITS ritošā sastāva kravas vagoni sadaļās, kas norādītas tabulā un būs ietvertas nākošajos ritošā sastāva SITS.

Parametrs 1. papildinājums SITS vadības nodrošināšana SITS ritošā sastāva HS SITS ritošā sastāva kravas vagoni SITS ritošā sastāva vilces vienības – lokomotīves, EMU, DMU – un pasažieru vagoni SITS ekspluatācija un kustības organizācija (HS) SITS ekspluatācija un kustības organizācija (CR) Attālums starp asīm 2.1. iesk. 6. zīm. Pagaidām nav norādīts 4.2.3.2 ? – Riteņu ģeometrija 2.2. iesk. 7. zīm. 4.2.10 5.4.2.3 ? – Transportlīdzekļa masa (minimālā slodze uz ass) 3.1. No metāla brīvā telpa ap riteņiem 4.1.2 4.2.3.2 ? – 3.2. Transportlīdzekļa metāla masa Pagaidām nav norādīts 6. (2) sadaļa ? – 3.3. Riteņu materiāls Pagaidām nav norādīts Atklāts punkts ? – 3.4. Impedance starp riteņiem Pagaidām nav norādīts 5.4.2.3 ? – 3.5. Transportlīdzekļa impedance 4.2.10e 4.2.3.3.1 ? – 3.6. Smilšu iekārtu izmantošana Pagaidām nav norādīts Nav ? – 4.1. Kompozītu bremžu kluču izmantošana Pagaidām nav norādīts Nav ? Pagaidām nav aplūkots 4.2. Vilces strāva Pagaidām nav norādīts Atklāts punkts ? – 5.1. Elektrisko/magnētisko bremžu izmantošana Pagaidām nav norādīts Nav ? – 5.2. Elektriskie, magnētiskie un elektromagnētiskie lauki 4.1.5, 4.2.15, 4.3.6 Nav ? (3) 5.3. 4.1.9 Nav ? –

4.2.12. Elektromagnētiskā savietojamība

Šis pamatparametrs ir sadalīts divās daļās.

4.2.12.1. Vadības nodrošināšanas iekšējā elektromagnētiskā savietojamība

Vadības nodrošināšanas iekārta nedrīkst izraisīt citas vadības nodrošināšanas iekārtas darbības traucējumus.

4.2.12.2. Ritošā sastāva un vadības nodrošināšanas lauka iekārtas elektromagnētiskā savietojamība

Tā ietver elektromagnētiskās savietojamības (EMS) izstarojumu diapazonu (caurplūdes un indukcijas vilces strāvas un citas vilciena radītas strāvas elektromagnētiskā lauka raksturojumi, kā arī statiskie lauki, kas jāievēro ritošajam sastāvam, lai nodrošinātu pienācīgu vadības nodrošināšanas lauka iekārtu funkcionēšanu. Tas ietver arī vērtību izmērīšanas aprakstu.

Lauka iekārtu vilciena pozicionēšanas sistēmām jābūt raksturojumiem, kas nepieciešami savietojamībai ar ritošo sastāvu atbilstoši ritošā sastāva SITS.

A pielikuma 1. papildinājums nosaka vilciena pozicionēšanas sistēmu raksturojumus, kas vajadzīgi, nodrošinot savietojamību ar ritošo sastāvu. Šie raksturojumi būs iekļauti ritošā sastāva SITS.

4.2.13. ETCS DMI (mašīnista un mašīnas saskarne)

Šis pamatparametrs apraksta informāciju, ko ETCS borta sistēma nosūta mašīnistam un ko mašīnists ievada borta ERTMS/ETCS. Sk. A pielikuma 51. punktu.

Tas ietver:

— ergonomiku (ieskaitot redzamību),

— ETCS funkcijas, kuras attēlo,

— ETCS funkcijas, kuras regulē mašīnists.

4.2.14. EIRENE DMI (mašīnista un mašīnas saskarne)

Šis pamatparametrs apraksta informāciju, ko EIRENE borta sistēma nosūta mašīnistam un ko mašīnists ievada EIRENE borta sistēmā. Sk. A pielikuma 32., 33., 51. punktu.

Tas ietver:

— ergonomiku (ieskaitot redzamību),

— EIRENE funkcijas, kuras attēlo,

— izejošo informāciju, kas saistīta ar izsaukumiem,

— ienākošo informāciju, kas saistīta ar izsaukumiem.

4.2.15. Saskarne ar datu ierakstu reglamentēšanas nolūkā

Šis pamatparametrs apraksta

— datu apmaiņu starp likumīgo reģistrācijas iekārtu un lejupielādes rīku,

— datu apmaiņas protokolus,

— fizisko saskarni,

— datu ierakstīšanas un datu ierakstu izmantošanas funkcionālās prasības.

Izmeklēšanas iestādēm katrā dalībvalstī jābūt iespējai piekļūt ierakstītajiem datiem, kas atbilst obligātajām prasībām datu ierakstiem oficiālā un izmeklēšanas veikšanas nolūkā.

Sk. A pielikuma 4., 5., 41., 55. punktu.

4.2.16. Vadības nodrošināšanas lauka objektu redzamība

Šis pamatparametrs apraksta:

— atstarojošo zīmju raksturojumu,

— mašīnista ārējo redzeslauku. Vadības nodrošināšanas lauka objekti, kas mašīnistam jāievēro, jānovieto, ņemot vērā mašīnista ārējo redzeslauku, kā tas noteikts satiksmes nodrošināšanas un vadības SITS.

4.3. Funkcionālās un tehniskās specifikācijas saskarnēs ar citām apakšsistēmām

4.3.1. Saskarne ar satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēmu

Visas atsauces uz SITS OPE CR ir atklāti punkti un jāapstiprina, apstiprinot šo SITS.

4.3.1.1. Ekspluatācijas noteikumi

Eiropas parasto dzelzceļu tīkls tiks pakļauts dažām vienotām ekspluatācijas prasībām, kuras būs aprakstītas SITS CR “Satiksmes nodrošināšana un vadība” (sk. arī 4.4. sadaļu SITS CCS ekspluatācijas noteikumi).

SITS OPE CR: 4.4. sadaļa (jāapstiprina).

4.3.1.2. ETCS mašīnista un mašīnas saskarne

Šī saskarne apraksta informāciju, ko borta ERTMS ETCS nosūta mašīnistam un ko mašīnists ievada borta ERTMS ETCS. Vadības nodrošināšanas pamatparametrs aprakstīts 4.2.13. sadaļā (ETCS DMI (mašīnista un mašīnas saskarne)).

Šī saskarne attiecas uz A klases sistēmu. Prasības B klases sistēmām nosaka konkrētā dalībvalsts (sk. B pielikumu).

SITS OPE CR: 4.4. sadaļa (jāapstiprina).

4.3.1.3. EIRENE mašīnista un mašīnas saskarne

Šī saskarne apraksta informāciju, ko EIRENE borta sistēma nosūta mašīnistam un ko mašīnists ievada EIRENE borta sistēmā. Vadības nodrošināšanas pamatparametrs aprakstīts 4.2.13. sadaļā (EIRENE DMI (mašīnista un mašīnas saskarne)).

Šī saskarne attiecas uz A klases sistēmai. Ekvivalentas prasības B klases sistēmām nosaka konkrētā dalībvalsts (sk. B pielikumu).

SITS OPE CR: 4.4. sadaļa (jāapstiprina).

4.3.1.4. Saskarne ar datu ierakstu reglamentācijas nolūkā

Šī saskarne attiecas uz funkcionālajām prasībām datu ierakstam un datu ierakstu izmantošanai. Vadības nodrošināšanas pamatparametrs aprakstīts 4.2.15. sadaļā (Saskarne ar datu ierakstu reglamentācijas nolūkā).

Šī saskarne attiecas uz A klases sistēmām. Ekvivalentas prasības B klases sistēmām nosaka konkrētā dalībvalsts (sk. B pielikumu).

SITS OPE CR: 4.2.3.5. sadaļa (jāapstiprina).

4.3.1.5. Garantētā vilciena bremzēšana un raksturojumi

Vadības nodrošināšanas apakšsistēma prasa garantētas vilciena bremzēšanas nodrošināšanu. Satiksmes nodrošināšanas un vadības SITS reglamentē noteikumus vilciena garantētas bremzēšanas noteikšanai. Ritošā sastāva SITS jānosaka metode ritošā sastāva bremzēšanas noteikšanai.

Šī saskarne attiecas uz A klases sistēmu. Ekvivalentas prasības B klases sistēmām nosaka konkrētā dalībvalsts (sk. B pielikumu).

SITS OPE CR: 4.2.2.4. sadaļa (jāapstiprina).

4.3.1.6. Borta ETCS funkcionalitātes izolācija

Šī saskarnes attiecas uz ekspluatācijas prasībām borta ETCS funkcionalitātes izolācijai atteices gadījumā. Vadības nodrošināšanas prasības norādītas 4.2.2. sadaļā (Borta ETCS funkcionalitāte).

Šī saskarne attiecas uz A klases sistēmu. Ekvivalentas prasības B klases sistēmām nosaka konkrētā dalībvalsts (sk. B pielikumu).

SITS OPE CR: 4.4. sadaļa (jāapstiprina).

4.3.1.7. Šifratslēgu pārvaldība

Šī saskarnes attiecas uz ekspluatācijas prasībām šifratslēgu pārvaldībai. Vadības nodrošināšanas pamatparametrs aprakstīts 4.2.8. sadaļā (Šifratslēgu pārvaldība).

Šī saskarne attiecas uz A klases sistēmu.

SITS OPE CR: Jāapstiprina.

4.3.1.8. Sakarsušo bukšu atklāšanas ierīces

Šī saskarne attiecas uz ekspluatācijas prasībām sakarsušo bukšu atklāšanas ierīcēm. Vadības nodrošināšanas pamatparametrs aprakstīts 4.2.10. sadaļā (HABD (sakarsušo bukšu atklāšanas ierīce)).

SITS OPE CR: 4.2.5.1. sadaļa (jāapstiprina).

4.3.1.9. Mašīnista modrība

Šī saskarne attiecas uz ekspluatācijas prasībām mašīnista modrībai. Vadības nodrošināšanas pamatparametrs aprakstīts 4.2.2. sadaļā (Borta ETCS funkcionalitāte).

SITS OPE CR: 4.3.3.7. sadaļa (jāapstiprina).

4.3.1.10. Smiltnīcu izmantošana

Šī saskarne attiecas uz ekspluatācijas prasībām mašīnistiem, lai smiltis nelabvēlīgi neietekmētu lauka iekārtu vilciena pozicionēšanas sistēmu darbību. Vadības nodrošināšanas pamatparametrs aprakstīts 4.2.11. sadaļā (Savietojamība ar lauka iekārtu vilciena pozicionēšanas sistēmām).

SITS OPE CR: Pašlaik nav aplūkots OPE SITS, jo detalizācijas līmenis ir atšķirīgs: jāapstiprina.

4.3.1.11. Mašīnista ārējais redzeslauks

Šī saskarne attiecas uz mašīnista redzeslauku caur kabīnes vējstiklu. Vadības nodrošināšanas prasības aprakstītas 4.2.16. sadaļā (Vadības nodrošināšanas lauka objektu redzamība).

SITS OPE CR: 4.3.2.2. sadaļa (jāapstiprina).

4.3.2. Saskarne ar ritošā sastāva apakšsistēmu

Visas norādes uz saskarnēm CR SITS ritošā sastāva vilces elementi un pasažieru vagoni paliek atklāti punkti. Vilces vienības ir lokomotīves, elektriskās vienības un dīzeļvienības.

4.3.2.1. 4.2.11. Savietojamība ar lauka iekārtu vilciena pozicionēšanas sistēmām

Lauka iekārtu vilciena pozicionēšanas sistēmām jābūt raksturojumiem, kurus iedarbina ritošais sastāvs, kas atbilst ritošā sastāva SITS. Vadības nodrošināšanas pamatparametrs un atsauces uz attiecīgo ritošā sastāva SITS norādītas 4.2.11. sadaļā (Savietojamība ar lauka iekārtu vilciena pozicionēšanas sistēmām).

4.3.2.2. Ritošā sastāva un vadības nodrošināšanas lauka iekārtu elektromagnētiskā savietojamība.

Šī saskarne nosaka elektromagnētiskās savietojamības (EMS) starojumu diapazonu (caurplūdes un inducētās vilces strāvas un citu vilciena radītu strāvu elektromagnētiskā lauka raksturojumus, kā arī statiskos laukus), kas jāņem vērā ritošam sastāvam, lai nodrošinātu vadības nodrošināšanas lauka iekārtu pienācīgu funkcionēšanu. Vadības nodrošināšanas pamatparametrs aprakstīts 4.2.12.2. sadaļā (Ritošā sastāva un vadības nodrošināšanas lauka iekārtas elektromagnētiskā savietojamība).

SITS ritošā sastāva kravas vagoni: uz tiem neattiecas.

SITS ritošā sastāva HS: 4.1.9. sadaļa.

SITS ritošais sastāva vilces elementi un pasažieru vagoni.

4.3.2.3. Garantētā vilciena bremzēšana un raksturojumi

Vadības nodrošināšanas apakšsistēma prasa nodrošināt garantētu vilciena bremzēšanu. Ritošā sastāva SITS jāreglamentē ritošā sastāva bremzēšanas noteikšanas metode. Satiksmes nodrošināšanas un vadības SITS noteiks normas vilciena garantētas bremzēšanas noteikšanai.

Šī saskarne attiecas uz A klases sistēmu. Ekvivalentas prasības B klases sistēmām nosaka konkrētā dalībvalsts (sk. B pielikumu).

SITS ritošā sastāva kravas vagoni: 4.2.4.1.2. sadaļa.

SITS ritošā sastāva HS: 4.1.5., 4.3.7., 4.3.9. sadaļa.

SITS ritošā sastāva vilces elementi un pasažieru vagoni.

4.3.2.4. Vadības nodrošināšanas borta antenu novietojums

Eurobalise un Euroloop antenu novietojumam ritošā sastāvā jābūt tādam, lai būtu nodrošināta droša datu apmaiņa maršruta ģeometrijas galējos punktos, kurus var šķērsot ritošais sastāvs. Jāņem vērā ritošā sastāva kustība un izturēšanās. Vadības nodrošināšanas pamatparametrs aprakstīts 4.2.2. sadaļā (Borta ETCS funkcionalitāte).

Šī saskarne attiecas uz A klases sistēmu. Prasības B klases sistēmām nosaka konkrētā dalībvalsts (sk. B pielikumu).

GSM-R antenas novietojumu uz ritošā sastāva jumta galvenokārt nosaka ar mērījumiem, ko jāveic jebkura tipa ritošajam sastāvam, ņemot vērā arī citu (jaunu vai esošo) antenu novietojumu. Pārbaužu apstākļos antenas izejai jāatbilst prasībām, kas aprakstītas 4.2.5. sadaļā (ETCS un EIRENE gaisa spraugu saskarnes). Pārbaužu apstākļi aprakstīti arī 4.2.5. sadaļā (ETCS un EIRENE gaisa spraugu saskarnes).

SITS ritošā sastāva kravas vagoni: uz tiem neattiecas.

SITS ritošā sastāva HS: 0, 0,5, pielikums, 4.2.4. sadaļa.

SITS ritošā sastāva vilces elementi un pasažieru vagoni.

4.3.2.5. Fiziskie vides apstākļi

Klimatiskajiem un fiziskiem vides apstākļiem, kas sagaidāmi vilcienam, vadības nodrošināšanas iekārtām jābūt noteiktiem atsaucē uz infrastruktūras reģistriem līnijām, kurās paredzēts ekspluatēt vilcienu, un atsaucē uz A pielikuma A4. punktu.

SITS ritošā sastāva HS: 4.3.12. sadaļa.

SITS ritošā sastāva kravas vagoni: uz tiem neattiecas.

SITS ritošā sastāva vilces elementi un pasažieru vagoni.

4.3.2.6. Elektromagnētiskā savietojamība

Lai veicinātu iekārtu universālu izmantošanu vadības nodrošināšanas ritošā sastāva ierīču kompleksam uz jauna ritošā sastāva, kas pieņemts ekspluatācijā Eiropas parastā tīklā, sagaidāmos elektromagnētiskos apstākļus, kas sagaidāmi vilcienam, jānosaka atbilstoši A pielikuma A6. punktam. Eurobalise sakaru sistēmām piemērojami A pielikuma 9. punkta specifiskie noteikumi.

Prasības B klases sistēmām nosaka konkrētā dalībvalsts (sk. B pielikumu).

SITS ritošā sastāva HS:

SITS ritošā sastāva kravas vagoni: uz tiem neattiecas.

SITS ritošā sastāva vilces elementi un pasažieru vagoni.

4.3.2.7. Borta ETCS funkcionalitātes izolācija

Šī saskarne attiecas uz borta ETCS funkcionalitātes izolāciju. Vadības nodrošināšanas prasības iekļautas 4.2.2. sadaļā (Borta ETCS funkcionalitāte).

Šī saskarne attiecas uz A klases sistēmu. Ekvivalentas prasības B klases sistēmām nosaka atbildīgās dalībvalstis (sk. B pielikumu).

SITS ritošā sastāva HS: 4.2.4. sadaļa (jāpievieno).

SITS ritošā sastāva kravas vagoni: uz tiem neattiecas.

SITS ritošā sastāva vilces elementi un pasažieru vagoni.

4.3.2.8. Datu saskarnes

Vilciena un vadības nodrošināšanas ritošā sastāva ierīču kompleksa datu saskarnes noteiktas A pielikuma 7. punktā.

Šī saskarne attiecas uz A klases sistēmu. Ekvivalentas prasības B klases sistēmām nosaka konkrētā dalībvalsts (sk. B pielikumu).

SITS ritošā sastāva HS: 4.2.4., 4.3.13. sadaļa.

SITS ritošā sastāva kravas vagoni: tiem nav sakara ar 1. un 2. līmeņa ETCS.

SITS ritošā sastāva vilces elementi un pasažieru vagoni.

Prasības radiosakaru un ritošā sastāva apakšsistēmas saskarnei uzrādītas A pielikuma 33. punktā.

Šī saskarne attiecas uz A klases sistēmu. Ekvivalentas prasības B klases sistēmām nosaka konkrētā dalībvalsts (sk. B pielikumu).

Atbilstošā specifikācija noteikta:

— SITS ritošā sastāva kravas vagoni: uz tiem neattiecas.

— SITS ritošā sastāva HS: sadaļa.

— SITS ritošā sastāva vilces elementi un pasažieru vagoni.

4.3.2.9. Sakarsušo bukšu atklāšanas ierīces

Šī saskarne attiecas uz tehniskām prasībām sakarsušo bukšu atklāšanas ierīcēm. Vadības nodrošināšanas pamatparametrs aprakstīts 4.2.10. sadaļā (HABD (sakarsušo bukšu atklāšanas ierīce)).

Atbilstošā specifikācija noteikta:

— SITS ritošā sastāva kravas vagoni: 4.2.3.3.2. sadaļa.

— SITS ritošā sastāva HS: 4.2.11., 4.3.13. sadaļa.

— SITS ritošā sastāva vilces elementi un pasažieru vagoni.

4.3.2.10. Ritošā sastāva prožektori

Šī saskarne attiecas uz tehniskām prasībām ritošā sastāva prožektoru krāsainībai un spilgtumam, lai nodrošinātu pienācīgu redzamību atstarojošo sliežu ceļu līniju signāliem un atstarojošam apģērbam. Vadības nodrošināšanas prasības aprakstītas 4.2.16. sadaļā (Vadības nodrošināšanas lauka objektu redzamība).

SITS ritošā sastāva kravas vagoni: uz tiem neattiecas.

SITS ritošā sastāva HS: 4.2.20. sadaļa.

SITS ritošā sastāva vilces elementi un pasažieru vagoni.

4.3.2.11. Mašīnista modrība

Šī saskarne attiecas uz tehniskajām prasībām mašīnista modrībai. Vadības nodrošināšanas pamatparametrs aprakstīts 4.2.2. sadaļā (Borta ETCS funkcionalitāte).

SITS ritošā sastāva kravas vagoni: uz tiem neattiecas.

SITS ritošā sastāva HS: 4.2.2. sadaļa.

SITS ritošā sastāva vilces elementi un pasažieru vagoni.

4.3.2.12. Odometrija

Šī ir odometriskās iekārtas un odometrijas funkcionalitātes saskarne, kas vajadzīga borta ETCS funkcijām.

Šī saskarne ar ritošā sastāva SITS attiecas uz pamatparametru, kas aprakstīts 4.2.6.3. sadaļā (Odometrija) tikai tad, ja odometrisko iekārtu piegādā kā atsevišķu savstarpējas izmantojamības komponentu (sk. 5.2.2. sadaļu, Savstarpējas izmantojamības komponentu grupēšana).

Šī saskarne attiecas uz A klases sistēmu. Ekvivalentas prasības B klases sistēmām nosaka konkrētā dalībvalsts (sk. B pielikumu).

SITS ritošā sastāva kravas vagoni: uz tiem neattiecas.

SITS ritošā sastāva vilces elementi un pasažieru vagoni.

4.3.2.13. Saskarne ar datu ierakstu reglamentēšanas nolūkā

Šī saskarne attiecas uz tehniskajām prasībām datu ierakstam. Vadības nodrošināšanas pamatparametrs aprakstīts 4.2.15. sadaļā (Saskarne ar datu ierakstu reglamentēšanas nolūkā).

Šī saskarne attiecas uz A klases sistēmu. Prasības B klases sistēmām nosaka konkrētā dalībvalsts (sk. B pielikumu).

SITS ritošā sastāva kravas vagoni: uz tiem neattiecas.

SITS ritošā sastāva HS: 4.3.13. punkts.

SITS ritošā sastāva vilces elementi un pasažieru vagoni.

4.3.2.14. Pirmsmontāža uz borta

Šī saskarne attiecas uz A klases iekārtu pirmsmontāžu uz ritošā sastāva, kā tas aprakstīts A pielikuma 57. punktā.

Šī saskarne attiecas uz A klases sistēmām.

SITS ritošā sastāva HS: 4.2.4. sadaļa.

4.3.3. Saskarnes ar infrastruktūras apakšsistēmu

4.3.3.1. Vilcienu atrašanas sistēmas

Infrastruktūras montāžai jānodrošina, lai vilcienu atrašanas sistēma nodrošinātu prasības, kas norādītas 4.2.11. sadaļā (Savietojamība ar lauka iekārtu vilciena pozicionēšanas sistēmām).

SITS Infrastruktūra: nākošajās SITS būs ietverta atsauce uz SITS CCS tā, lai attiecībā uz infrastruktūru varētu ievērot CCS prasības.

4.3.3.2. Lauka antenas

Lauka antenām jābūt novietotām tā, lai nodrošinātu droša datu apmaiņu ceļa ģeometrijas galējos punktos, ko var šķērsot ritošais sastāvs. Jāņem vērā ritošā sastāva kustība un izturēšanās. Sk. 4.2.5. sadaļu (ETCS un EIRENE gaisa spraugu saskarnes).

Šī saskarne attiecas uz A klases sistēmu. Ekvivalentas prasības B klases sistēmām nosaka konkrētā dalībvalsts (sk. B pielikumu).

SITS Infrastruktūra: tbd attiecībā pret mēraparātu.

4.3.3.3. Fiziskie vides apstākļi

Klimatiskajiem un fiziskajiem vides apstākļiem, kas sagaidāmi infrastruktūrā, jābūt norādītiem infrastruktūras reģistrā ar norādi uz A pielikuma A5. punktu.

4.3.3.4. Elektromagnētiskā savietojamība

Elektromagnētiskiem apstākļiem, kas sagaidāmi infrastruktūrā, jānosaka ar norādi uz A pielikuma A7. punktu. Eurobalise sakaru sistēmai piemērojami īpašie A pielikuma 9. punkta noteikumi. Vadības nodrošināšanas ritošā sastāva ierīču komplekss, kas atbilst A pielikuma A6. punktam un A pielikuma 9. punkta īpašajām Eurobalise prasībām, jāuzskata kā atbilstošs attiecīgām pamatprasībām.

4.3.4. Saskarnes ar elektroapgādes apakšsistēmu

4.3.4.1. Elektromagnētiskā savietojamība

Elektromagnētiskie apstākļi, kas sagaidāmi fiksētās montāžās, jānosaka ar norādi uz A pielikuma A7. punktu. Eurobalise sakaru sistēmai piemērojami īpašie A pielikuma 9. punkta noteikumi. Vadības nodrošināšanas ritošā sastāva ierīču komplekss, kas atbilst A pielikuma A6. punktam un A pielikuma 9. punkta īpašajām Eurobalise prasībām, jāuzskata par atbilstošu attiecīgām pamatprasībām.

4.4. Ekspluatācijas noteikumi

Vadības nodrošināšanas apakšsistēmas īpašie ekspluatācijas noteikumi precizēti satiksmes nodrošināšanas un vadības SITS.

4.5. Tehniskās apkopes noteikumi

Apakšsistēmas tehniskās apkopes noteikumiem, kas aplūkoti šajā SITS, jānodrošina 4. nodaļā minēto pamatparametru vērtību uzturēšana visā mezglu kalpošanas laikā. Profilaktiskas un koriģējošas tehniskās apkopes gaitā apakšsistēma var kļūt nespējīga sasniegt vērtības, kas minētas pamatparametros; tehniskās apkopes noteikumiem jānodrošina, lai drošība netiktu ierobežota šo pasākumu veikšanas laikā.

Lai sasniegtu tādus rezultātus, jāievēro sekojošais.

4.5.1. Iekārtas ražotāja atbildība

Iekārtas ražotājam, kas iekļauta apakšsistēmā, jānosaka:

— visas tehniskās apkopes prasības un procedūras (ieskaitot normālas funkcionēšanas uzraudzību, diagnostikas un testēšanas metodes un līdzekļus), kas nepieciešamas pamatparametru un vērtību, kuras minētas šo SITS obligātajās prasībās, sasniegšanai visas iekārtas kalpošanas laikā (transportēšana un uzglabāšana pirms uzstādīšanas, normāla ekspluatācija, atteices, remontēšanas pasākumi, verifikācijas un modifikācijas tehniskajā apkopē, izņemšana no ekspluatācijas utt.);

— visi draudi veselībai un drošībai, kādi varētu būt sabiedrībai un apkalpojošam personālam;

— visi pirmās tekošās apkopes noteikumi (t.i., nomaināmo līniju mezglu (LRU) noteikšana, pieņemamas savietojamas aparātu un programmatūras versijas, atteikušu LRU aizvietošana un, piem., LRU uzglabāšanas un atteikušu LRU remonta noteikumi);

— sastāva vadīšanas tehniskie noteikumi ar atteikušām iekārtām līdz uzdevuma izpildei vai līdz darbnīcai (pasliktināts režīms no tehniskā viedokļa, piem., funkciju daļēja vai pilnīga atslēgšanās, citu funkciju bloķēšana utt.);

— verifikācijas, kas jāveic gadījumos, kad iekārta pakļauta ārkārtīgam spriegumam (piem., vides apstākļu pārsniegšana vai pārmērīgas slodzes).

4.5.2. Pasūtītāju atbildība

Pasūtītājiem:

— jānodrošina, lai būtu noteikti visi komponenti šīs SITS ietvaros (neatkarīgi no tā, vai tie ir savstarpējas izmantojamības komponenti vai ne), tehniskās apkopes prasības, kā tās aprakstītas 4.5.1. sadaļā (Iekārtu ražotāja atbildība).

— jānosaka nepieciešamās tehniskās apkopes normas attiecībā uz visiem komponentiem šīs SITS darbības jomā, ņemot vērā riskus, kas rodas dažādu iekārtu mijiedarbības rezultātā apakšsistēmas iekšienē un saskarnes rezultātā ar citām apakšsistēmām.

4.5.3. Infrastruktūras pārvaldītāja vai dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma atbildība

Infrastruktūras pārvaldītājam vai dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam, kas atbildīgs par ritošā sastāva ierīču un lauka iekārtu kompleksu ekspluatāciju:

— jānosaka tehniskās apkopes plāns, kā tas norādīts 4.5.4. sadaļā (Tehniskās apkopes plāns).

4.5.4. Tehniskās apkopes plāns

Tehniskās apkopes plānam jābalstās uz noteikumiem, kas minēti 4.5.1. sadaļā (Iekārtu ražotāja atbildība), 4.5.2. sadaļā (Pasūtītāju atbildība) un 4.5.3. sadaļā (Infrastruktūras pārvaldītāja vai dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma atbildība), un jāiekļauj vismaz:

— iekārtu izmantošanas apstākļi atbilstoši prasībām, ko noteicis ražotājs;

— tehniskās apkopes programmu specifikācija (t.i., profilaktiskās un koriģējošās tehniskās apkopes kategoriju noteikšana, maksimālais laika intervāls starp profilaktiskām apkopēm un atbilstoši piesardzības pasākumi, kas jāveic apakšsistēmas un tehniskās apkopes personāla drošībai, ievērojot tehniskās apkopes pasākumu ietekme uz vadības nodrošināšanas apakšsistēmas ekspluatāciju);

— prasības rezerves daļu uzglabāšanai;

— pirmās tekošās apkopes noteikšana;.

— apiešanās noteikumi ar atteikušām iekārtām;

— prasības attiecībā uz minimālo kvalifikāciju tehniskās apkopes personālam ar norādi uz risku veselībai un drošībai;

— atbildības un pilnvaru noteikšana tehniskās apkopes personālam (t.i., piekļuve iekārtām, ierobežojumu un/vai sistēmas darbu pārtraukumu vadīšana, LRU apmaiņa, atteikušu LRU remonts, sistēmas normālas ekspluatācijas atjaunošana);

— ETCS identitāšu vadības procedūras. Sk. 4.2.9. sadaļu (ETCS-ID vadība);

— iekārtas ražotāja informēšanas metodes par drošībai kritiskiem defektiem un sistēmas atteices intensitāti.

4.6. Profesionālā kvalifikācija

Profesionālā kvalifikācija, kas vajadzīga vadības nodrošināšanas apakšsistēmas ekspluatācijai, aplūkota satiksmes nodrošināšanas un vadības SITS.

Prasībām attiecībā uz vadības nodrošināšanas apakšsistēmas tehniskās apkopes kompetenci jābūt detalizētām tehniskās apkopes plānā (sk. 4.5.4. sadaļu Tehniskās apkopes plāns).

4.7. Veselības un drošības nosacījumi

Papildus prasībām, kas norādītas tehniskās apkopes plānos, sk. 4.5.4. sadaļu (Tehniskās apkopes noteikumi), jābūt veiktiem piesardzības pasākumiem, lai nodrošinātu veselību un drošību tehniskās apkopes un ekspluatācijas personālam atbilstoši Eiropas normām un valstu normām, kuras atbilst Eiropas tiesību aktiem.

4.8. Infrastruktūras un ritošā sastāva reģistri

Vadības nodrošināšanas apakšsistēma uzskatāma kā divi kompleksi:

— ritošā sastāva ierīču komplekss,

— lauka iekārtu komplekss.

Prasības parastā dzelzceļa infrastruktūras un ritošā sastāva reģistra saturam attiecībā uz vadības nodrošināšanas kompleksiem norādītas C pielikumā (Līnijas un vilciena specifiskie raksturojumi).

5. SAVSTARPĒJAS IZMANTOJAMĪBAS KOMPONENTI

5.1. Definīcijas

Atbilstoši Direktīvas 2001/16/EK 2. panta d) apakšpunktam:

Savstarpējas izmantojamības komponenti ir “jebkura atsevišķa detaļa, detaļu grupa, iekārtas mezgla daļa vai vesels mezgls, kas iekļauts vai paredzēts iekļaušanai apakšsistēmā un no kuras tieši vai netieši ir atkarīga Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas savstarpēja izmantojamība. Jēdziens “komponents” aptver gan materiālas, gan nemateriālas lietas, piemēram, programmatūru”.

Kā tas atzīmēts 2. nodaļā, vadības nodrošināšanas apakšsistēma sadalāma divos kompleksos un, atbilstoši, vispārīgo direktīvas definīciju var pieņemt šādi:

jebkura atsevišķa detaļa, detaļu grupa, iekārtas mezgls, kas iekļauts vai paredzēts iekļaušanai lauka iekārtu kompleksā vai ritošā sastāva ierīču kompleksā un no kuras tieši vai netieši ir atkarīga Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas savstarpēja izmantojamība. Jēdziens “komponents” aptver gan materiālas, gan nemateriālas lietas, piemēram, programmatūru.

5.2. Savstarpējas izmantojamības komponentu uzskaitījums

5.2.1. Savstarpējas izmantojamības pamatkomponenti

Vadības nodrošināšanas apakšsistēmas savstarpējas izmantojamības komponenti uzskaitīti:

— 5.1.a tabulā ritošā sastāva ierīču kompleksam,

— 5.2.a tabulā lauka iekārtu kompleksam.

Savstarpējas izmantojamības komponents “drošības platforma” noteikts kā struktūras elements (tipveida izstrādājums, neatkarīgs no lietojumprogrammas), izveidots no aparatūras un bāzes programmatūras (programmaparatūra un/vai operētājsistēma un/vai atbalsta rīki), ko var izmantot komplicētāku sistēmu izveidošanai (tipveida lietojumprogrammas, t.i., lietojumprogrammu klases).

5.2.2. Savstarpējas izmantojamības komponentu grupēšana

Vadības nodrošināšanas savstarpējas izmantojamības pamatkomponentus, kas noteikti 5.1.a un 5.2.a tabulā, var apvienot, izveidojot lielāku bloku. Tad grupu nosaka savstarpējas izmantojamības integrēto komponentu funkcijas un pārējās saskarnes ārpus grupas. Ja grupa izveidota tādā veidā, tad tā uzskatāma par savstarpējas izmantojamības komponentu.

— 5.1.b tabulā uzskaitītas savstarpējas izmantojamības komponentu grupas ritošā sastāva ierīču kompleksam,

— 5.2.b tabulā uzskaitītas savstarpējas izmantojamības komponentu grupas lauka iekārtu kompleksam.

Gadījumos, kad obligātās specifikācijas, kas rakstītas šajā SITS, nav pieejamas saskarnes atbalstam, atbilstības deklarācija var būt iespējama ar savstarpējas izmantojamības komponentu grupēšanu.

5.3. Komponentu darbība un specifikācijas

Katram savstarpējas izmantojamības pamatkomponentam vai savstarpējas izmantojamības komponentu grupai 5. nodaļas tabulas apraksta:

— 3. ailē funkcijas un saskarnes. Ņemiet vērā, ka dažiem savstarpējas izmantojamības komponentiem ir funkcijas un/vai saskarnes, kuras nav obligātas;

— 4. ailē obligātās prasības katras funkcijas vai saskarnes atbilstības novērtēšanai, par cik tās pielietojamas ar norādi uz atbilstošo 4. nodaļas sadaļu;

— 5. ailē moduļi, kuri jāpielieto atbilstības novērtēšanai un kuri aprakstīti šīs SITS 6. nodaļā.

Ņemiet vērā, ka 4.5.1. sadaļas (Iekārtas ražotāja atbildība) prasības attiecas uz katru savstarpējas izmantojamības pamatkomponentu vai savstarpējas izmantojamības komponentu grupu.

5.1.a tabula

Vadības nodrošināšanas ritošā sastāva ierīču kompleksa savstarpējas izmantojamības pamatkomponenti

1 2 3 4 5 Nr. Savstarpējas izmantojamības komponents (IC) Raksturojumi Specifiskās prasības, kuras jānovērtē ar norādi uz A pielikuma n punktu Modulis 1 Borta ERTMS ETCS Drošība 4.2.1 Borta ETCS funkcionalitāte 4.2.2 H2 vai B ar D vai B ar F izņemot: — odometriju, — datu ierakstu reglamentēšanas nolūkā ETCS un EIRENE gaisa spraugu saskarnes 4.2.5 RBC (2. un 3. līmenis) Papildus radio (nav obligāts 1. līmenis) Eurobalise gaisa sprauga Euroloop gaisa sprauga (nav obligāts 1. līmenis) Saskarnes STM (K saskarnes ieviešana nav obligāta) 4.2.6.1 Borta ERTMS GSM-R 4.2.6.2 Odometrija 4.2.6.3 Šifratslēgu pārvaldības sistēma 4.2.8 ETCS ID vadība 4.2.9 ETCS mašīnista un mašīnas saskarne 4.2.13 Šifratslēgu pārvaldība 4.3.1.7 Fiziskie vides apstākļi 4.3.2.5 EMS 4.3.2.6 Datu saskarne. Tā ietver arī modrību (nav obligāti) un vilciena integritāti (tikai 3. līmenis) 4.3.2.8 Iekārta informācijas par drošību ierakstam nav 2 Borta drošības platforma Drošība 4.2.1 H2 vai B ar D vai B ar F 3 Iekārta informācijas par drošību ierakstam Borta ETCS funkcionalitāte 4.2.2 H2 vai B ar D vai B ar F Tikai datu ieraksts reglamentēšanas nolūkā Saskarnes JRU lejupielādes rīks 4.2.15 Borta ERTMS/ETCS nav Vides apstākļi 4.3.2.5 EMS 4.3.2.6 4 Odometrija Drošība 4.2.1 H2 vai B ar D vai B ar F Borta ETCS funkcionalitāte 4.2.2 Tikai odometrija Saskarnes Borta ERTMS ETCS 4.2.6.3 Vides apstākļi 4.3.2.5 EMS 4.3.2.6 5 Ārējā STM Funkcijas un drošība nav H2 vai B ar D vai B ar F Atbilstoši valstu specifikācijām Saskarnes Borta ERTMS ETCS 4.2.6.1 B klases sistēmas gaisa sprauga Atbilstoši valstu specifikācijām nav Vides apstākļi Atbilstoši valstu specifikācijām nav EMS Atbilstoši valstu specifikācijām nav 6 Borta ERTMS/GSM-R EIRENE funkcijas 4.2.4 H2 vai B ar D vai B ar F Datu apmaiņa tikai 2. vai 3. līmenī, vai 1. līmenī papildus ar radio Saskarnes Borta ERTMS ETCS Tikai 2. vai 3. līmenī, vai 1. līmenī papildus ar radio 4.2.6.2 GSM-R 4.2.5 EIRENE mašīnista un mašīnas saskarne 4.2.14 Vides apstākļi 4.3.2.5 EMS 4.3.2.6





5.1.b tabula

Vadības nodrošināšanas ritošā sastāva ierīču kompleksa savstarpējas izmantojamības komponentu grupas

Šajā tabulā dots piemērs struktūras ilustrēšanai. Var piedāvāt citas grupas.





1 2 3 4 5 Nr. Savstarpējas izmantojamības komponents (IC) Raksturojumi Specifiskās prasības, kuras jānovērtē ar norādi uz A pielikuma n punktu Modulis 1 Borta drošības platforma Borta ERTMS ETCS Informācijas par drošību ierakstu iekārta Odometrija Drošība 4.2.1 Borta ETCS funkcionalitāte 4.2.2 H2 vai B ar D vai B ar F ETCS un EIRENE gaisa spraugu saskarnes 4.2.5 RBC (2. un 3. līmenis) Papildus radio (nav obligāts 1. līmenim) Eurobalise gaisa sprauga Euroloop gaisa sprauga (nav obligāta 1. līmenim) Saskarnes STM (K saskarnes ieviešana nav obligāta) 4.2.6.1 Borta ERTMS GSM-R 4.2.6.2 Šifratslēgu pārvaldības sistēma 4.2.8 ETCS ID vadība 4.2.9 ETCS mašīnista un mašīnas saskarne 4.2.13 Fiziskie vides apstākļi 4.3.2.5 EMS 4.3.2.6 JRU lejupielādes rīks 4.2.15 Datu saskarne. Tā ietver arī modrību (nav obligāti) un vilciena integritāti (tikai 3. līmenis) 4.3.2.8





5.2.a tabula

Vadības nodrošināšanas lauka iekārtu kompleksa savstarpējas izmantojamības pamatkomponenti

1 2 3 4 5 Nr. Savstarpējas izmantojamības komponents (IC) Raksturojumi Specifiskās prasības, kuras jānovērtē ar norādi uz 4. nodaļu Modulis 1 RBC Drošība 4.2.1 Sliežu ceļu ETCS funkcionalitāte 4.2.3 H2 vai B ar D vai B ar F Izņemot sakarus ar Eurobalise palīdzību, papildus pa radio un Euroloop ETCS un EIRENE gaisa spraugu saskarnes 4.2.5 Tikai radiosakari ar vilcienu Saskarnes Blakus esošais RBS 4.2.7.1, 4.2.7.2 Sliežu ceļa ERTMS GSM-R 4.2.7.3 Šifratslēgu pārvaldības sistēma 4.2.8 ETCS-ID vadība 4.2.9 Centralizācijas sistēma nav Vides apstākļi 4.3.3.3 EMS 4.3.3.4 2 Papildus radio mezgls Drošība 4.2.1 Sliežu ceļu ETCS funkcionalitāte 4.2.3 H2 vai B ar D vai B ar F Izņemot sakarus ar Eurobalise, Euroloop un 2./3. līmeņa funkcionalitātes palīdzību ETCS un EIRENE gaisa spraugu saskarnes 4.2.5 Tikai radiosakari ar vilcienu Saskarnes Sliežu ceļu ERTMS GSM-R 4.2.7.3 Šifratslēgu pārvaldības sistēma 4.2.8 ETCS-ID vadība 4.2.9 Centralizācijas sistēma un LEU 4.2.3 Vides apstākļi 4.3.3.3 EMS 4.3.3.4 3 Eurobalise Drošība 4.2.1 ETCS un EIRENE gaisa spraugu saskarnes 4.2.5 H2 vai B ar D vai B ar F Tikai Eurobalise sakari ar vilcienu Saskarnes LEU Eurobalise 4.2.7.4 ETCS-ID vadība 4.2.9 Vides apstākļi 4.3.3.3 EMS 4.3.3.4 4 Euroloop Drošība 4.2.1 ETCS un EIRENE gaisa spraugu saskarnes 4.2.5 H2 vai B ar D vai B ar F Tikai Euroloop sakari ar vilcienu Saskarnes LEU Euroloop 4.2.7.5 ETCS-ID vadība 4.2.9 Vides apstākļi 4.3.3.3 EMS 4.3.3.4 5 LEU Eurobalise Drošība 4.2.1 Sliežu ceļu ETCS funkcionalitāte 4.2.3 H2 vai B ar D vai B ar F Izņemot sakarus ar papildu radio, Euroloop un 2. un 3. līmeņa funkcionalitātes palīdzību Saskarnes Lauka signalizācija Nav Eurobalise 4.2.7.4 ETCS-ID vadība 4.2.9 Vides apstākļi 4.3.3.3 EMS 4.3.3.4 6 LEU Euroloop Drošība 4.2.1 Sliežu ceļu ETCS funkcionalitāte 4.2.3 H2 vai B ar D vai B ar F Izņemot sakarus ar papildu radio, Eurobalise un 2. un 3. līmeņa funkcionalitātes palīdzību Saskarnes Lauka signalizācija Nav Euroloop 4.2.7.5 ETCS-ID vadība 4.2.9 Vides apstākļi 4.3.3.3 EMS 4.3.3.4 7 Sliežu ceļu drošības platforma Drošība 4.2.1 H2 vai B ar D vai B ar F





5.2.b tabula

Savstarpējas izmantojamības komponentu grupas vadības nodrošināšanas lauka iekārtu kompleksā

Šajā tabulā dots piemērs struktūras ilustrēšanai. Var piedāvāt citas grupas.





1 2 3 4 5 Nr. Savstarpējas izmantojamības komponents (IC) Raksturojumi Specifiskās prasības, kuras jānovērtē ar norādi uz 4. sadaļu Modulis 1 Sliežu ceļu drošības platforma Eurobalise LEU Eurobalise Drošība 4.2.1 Sliežu ceļu ETCS funkcionalitāte 4.2.3 H2 vai B ar D vai B ar F Izņemot sakarus ar papildu radio, Euroloop un 2. un 3. līmeņa funkcionalitātes palīdzību ETCS un EIRENE gaisa spraugu saskarnes 4.2.5 Tikai Eurobalise sakari ar vilcienu Saskarnes Lauka signalizācija Nav ETCS-ID vadība 4.2.9 Vides apstākļi 4.3.3.3 EMS 4.3.3.4 2 Sliežu ceļu drošības platforma Euroloop LEU Euroloop Drošība 4.2.1 Sliežu ceļu ETCS funkcionalitāte 4.2.3 H2 vai B ar D vai B ar F Izņemot sakarus ar Eurobalise un 2. un 3. līmeņa funkcionalitātes palīdzību ETCS un EIRENE gaisa spraugu saskarnes 4.2.5 Tikai Euroloop sakari ar vilcienu Saskarnes Lauka signalizācija Nav ETCS-ID vadība 4.2.9 Vides apstākļi 4.3.3.3 EMS 4.3.3.4

6. KOMPONENTU ATBILSTĪBAS UN/VAI PIEMĒROTĪBAS LIETOŠANAI NOVĒRTĒŠANA UN APAKŠSISTĒMAS VERIFIKĀCIJA

6.0. Ievads

Šīs SITS darbības jomā 3. nodaļā aprakstīto atbilstošo pamatprasību atbilstošu izpilde tiks nodrošināta ar atbilstību specifikācijām, kuras norādītas savstarpējas izmantojamības komponentiem 4. nodaļā un 5. nodaļā un ko apstiprinājuši atbilstības un/vai piemērotības lietošanai pozitīvi rezultāti savstarpējas izmantojamības komponenta un apakšsistēmas verifikācijai, kā tas aprakstīts 6. nodaļā.

Tomēr, ja daļu pamatprasību apmierina valsts prasības, kam iemesli ir:

a) B klases sistēmu izmantošana (ieskaitot STM valsts funkcijas);

b) SITS atvērtie punkti;

c) izņēmums atbilstoši Direktīvas 2001/16/EK 7. pantam;

d) īpaši gadījumi, kas aprakstīti 7.3. sadaļā,

tad atbilstības novērtējums jāveic ar konkrētas dalībvalsts atbildību, ievērojot noteiktas procedūras.

6.1. Savstarpējas izmantojamības komponenti

6.1.1. Novērtēšanas procedūras

Savstarpējas izmantojamības komponenta (IC) (un/vai savstarpējas izmantojamības komponentu grupas) ražotājam vai tā pilnvarotajam pārstāvim Kopienā pirms komponentu prezentēšanas tirgū jānoformē EK atbilstības deklarācija atbilstoši Direktīvas 2001/16/EK 13. panta 1. punktam un IV pielikumam.

Savstarpējas izmantojamības komponentu un/vai savstarpējas izmantojamības komponentu grupu atbilstības novērtēšanas procedūra, kā tas noteikts šīs SITS 5. nodaļā, jāveic, pielietojot moduļus, kā tas norādīts 6.1.2 sadaļā (Moduļi).

Dažās no šīs SITS prasībām iekļautas obligātas un/vai fakultatīvas funkcijas. Pilnvarotajai iestādei:

— jāpārbauda, lai būtu realizētas visas obligātās funkcijas, kas attiecas uz savstarpējas izmantojamības komponentu;

— jāpārbauda, kuras no fakultatīvajām funkcijām ir realizētas;

un jāveic atbilstības novērtējums.

Piegādātājam EK deklarācijā jānorāda, kādas fakultatīvas funkcijas ir realizētas.

Pilnvarotajai iestādei jāpārbauda, lai neviena no papildfunkcijām, kas realizēta komponentā, nenovestu pie konflikta ar realizētajām obligātajām vai fakultatīvajām funkcijām.

6.1.1.1. Pārraides specifiskais modulis (STM)

STM jāatbilst valstu prasībām un par tā apstiprināšanu ir atbildīga atbilstošā dalībvalsts, kā tas noteikts B pielikumā.

STM un borta ERTMS/ETCS saskarnes verifikācijai nepieciešama pilnvarotās iestādes veikts atbilstības novērtējums. Pilnvarotā iestāde novērtēšanu veic saskaņā ar STM nacionālās daļas prasībām, kuras attiecīgā dalībvalsts ir apstiprinājusi.

6.1.1.2. EK piemērotības lietošanai deklarācija

Vadības nodrošināšanas apakšsistēmas savstarpējās izmantojamības komponentiem nav vajadzīga EK piemērotības lietošanai deklarācija.

6.1.2. Moduļi

Lai novērtētu vadības nodrošināšanas apakšsistēmas savstarpējas izmantojamības komponentus, ražotājs vai tā pilnvarotais pārstāvis Kopienā var izvēlēties moduļus atbilstoši 5.1.A, 5.1.B, 5.2.A un 5.2.B tabulai:

— vai nu tipa pārbaudes procedūru (B modulis) konstruēšanas un izstrādnes etapā, kopā ar ražošanas kvalitātes vadības sistēmas procedūru (D modulis) ražošanas etapam, vai

— tipa pārbaudes procedūru (B modulis) konstruēšanas un izstrādnes etapam, kopā ar izstrādājuma verifikācijas procedūru (F modulis), vai

— pilnīgu kvalitātes vadības sistēmu ar konstrukcijas pārbaudes procedūru (H2 modulis).

Moduļu apraksts sniegts šīs SITS E pielikumā.

D moduli (ražošanas kvalitātes vadības sistēma) var izvēlēties tikai tad, ja ražotājs pielieto kvalitātes sistēmu ražošanai, galaprodukta kontrolei un testēšanai, ko apstiprina un kontrolē pilnvarotā iestāde.

H2 moduli (pilnīga kvalitātes vadības sistēma ar konstrukcijas pārbaudi) var izvēlēties tikai tad, ja ražotājs pielieto kvalitātes sistēmu konstrukcijai, ražošanai, galaprodukta kontrolei un testēšanai, ko apstiprina un kontrolē pilnvarotā iestāde.

Dažu moduļu izmantošanai piemērojami šādi papildu precizējumi:

— ar norādi uz 4 nodaļu E pielikumā “B moduļa” (tipa pārbaude) apraksts: a) nepieciešama konstrukcijas izskatīšana; b) ražošanas procesa izskatīšana nav vajadzīga, ja “B modulis” (tipa pārbaude) tiek pielietots kopā ar “D moduli” (ražošanas kvalitātes vadības sistēma); c) ražošanas procesa izskatīšana ir vajadzīga, ja “B modulis” (tipa pārbaude) tiek pielietots kopā ar “F moduli” (izstrādājuma verifikācija);

— ar norādi uz 3. nodaļu E pielikumā “F moduļa” (izstrādājuma verifikācija) apraksts, statiskā verifikācija nav pieļaujama, t.i., visi savstarpējas izmantojamības komponenti jāpārbauda individuāli;

— ar norādi 6.3. sadaļu “H2 moduli” (pilnīga kvalitātes vadības sistēma kopā ar konstrukcijas pārbaudi) nepieciešama tipa pārbaude.

Neatkarīgi no izvēlētā moduļa savstarpējas izmantojamības komponentu sertifikācijai, kuriem piemērojamas pamatparametra – drošība – prasības, jāpiemēro A pielikuma 47. punkts, A1. punkts, A2. punkts un A3. punkts (4.2.1. sadaļa. Ar drošību saistīti vadības nodrošināšanas raksturojumi, kas attiecas uz savstarpējo izmantojamību).

Neatkarīgi no izvēlētā moduļa jāpārbauda, lai piegādātāja norādījumi attiecībā uz savstarpējas izmantojamības komponenta tehnisko apkopi būtu atbilstoši šīs SITS 4.5. sadaļas prasībām (Tehniskās apkopes noteikumi).

Ja tiek izmantots B modulis (tipa pārbaude), tad tā jāveic uz tehniskās dokumentācijas pārbaudes bāzes (sk. B moduļa apraksta 3. un 4.1. sadaļu (tipa pārbaude)).

Ja tiek izmantots H2 modulis (pilnīga kvalitātes vadības sistēma ar konstrukcijas pārbaudi), tad konstrukcijas pārbaudē jāiekļauj šīs SITS visi 4.5. sadaļas (Tehniskās apkopes noteikumi) prasību izpildes apstiprinājuma elementi.

6.2. Vadības nodrošināšanas apakšsistēma

6.2.1. Novērtēšanas procedūras

Šajā nodaļā tiek izskatīta vadības nodrošināšanas apakšsistēmas EK verifikācijas deklarācija. Kā noteikts 2. nodaļā, vadības nodrošināšanas apakšsistēma uzskatāma kā divi kompleksi:

— ritošā sastāva ierīču komplekss,

— lauka iekārtu komplekss.

Katram kompleksam vajadzīga EK verifikācijas deklarācija.

Pēc pasūtītāja vai tā pārstāvja Kopienā pieprasījuma pilnvarotā iestāde veic EK verifikāciju borta vai lauka iekārtu kompleksam saskaņā ar Direktīvas 2001/16/EK VI pielikumu.

Pasūtītājs noformē EK verifikācijas deklarāciju vadības nodrošināšanas mezglam saskaņā ar Direktīvas 2001/16/EK 18. panta 1. punktu un V pielikumu.

EK verifikācijas deklarācijas saturam jāatbilst Direktīvas 2001/16/EK V pielikumam. Tajā iekļauti savstarpējās izmantojamības komponentu apvienojuma, kas ir mezgla daļa, verifikācija; 6.1. un 6.2. tabulas nosaka verificēšanai pakļautos raksturojumus un norādes uz pielietojamām obligātajām specifikācijām.

Šīs SITS dažās specifikācijās iekļautas obligātas un/vai fakultatīvas funkcijas. Pilnvarotajai iestādei:

— jāpārbauda, lai būtu realizētas visas mezgla obligātās funkcijas;

— jāpārbauda, lai būtu realizētas visas fakultatīvās funkcijas, kas vajadzīgas lauka iekārtu vai ritošā sastāva ierīču daļas īpašai ieviešanai.

Pilnvarotajai iestādei jāpārbauda, lai papildfunkcijas, kas realizētas mezglā, nenonāktu konfliktā ar realizētajām obligātām vai fakultatīvām funkcijām.

Atbilstoši C pielikumam informācija par lauka iekārtu kompleksa vai ritošā sastāva ierīču kompleksa īpašo ieviešanu jānodod infrastruktūras reģistrā un ritošā sastāva reģistrā.

Lauka iekārtu kompleksa vai ritošā sastāva ierīču kompleksa EK verifikācijas deklarācijai jāsniedz visa informācija, kas vajadzīga iekļaušanai iepriekš minētos reģistros. Reģistri jāved atbilstoši Direktīvas 2001/16/EK par savstarpējo izmantojamību 24. pantam.

Ritošā sastāva ierīču un lauka iekārtu kompleksu EK verifikācijas deklarācija kopā ar atbilstības sertifikātiem ir pietiekama, lai nodrošinātu, ka lauka iekārtu komplekss strādās ar ritošā sastāva ierīču kompleksu, kam ir atbilstoši raksturojumi, kurus nosaka ritošā sastāva reģistrs un infrastruktūras reģistrs, bez papildus apakšsistēmas EK verifikācijas deklarācijas.

6.2.1.1. Ritošā sastāva ierīču kompleksa funkcionālās integrācijas verifikācija

Verifikācija jāveic vadības nodrošināšanas ritošā sastāva ierīču kompleksam, kas uzmontēts ritošajam sastāvam. Vadības nodrošināšanas iekārtām, kas nav noteiktas kā A klase, šajā SITS iekļautas tikai verifikācijas prasības, kuras saistītas ar savstarpējo izmantojamību (piemēram, borta saskarne STM/ERTMS ETCS).

Pirms jebkuras borta funkcionālās verifikācijas jānovērtē mezglā iekļautie savstarpējas izmantojamības komponenti atbilstoši iepriekš minētajai 6.1. sadaļai, kā rezultātā tiek noformēta EK atbilstības deklarācija. Pilnvarotajai iestādei jānovērtē to piemērotība lietošanai (piem., realizētās fakultatīvās funkcijas).

A klases funkcionalitāte, kas jau verificēta savstarpējas izmantojamības komponentu līmenī, papildus verifikācija nav vajadzīga.

Integrācijas verifikācijas testus veic, lai pierādītu, ka mezgla komponenti ir pareizi savstarpēji savienoti un saskarnē ar vilcienu, lai nodrošinātu, ka tiek panākta nepieciešamā funkcionalitāte un darbība, kas vajadzīga mezgla pielietojumam. Kad identiski vadības nodrošināšanas ritošā sastāva ierīču kompleksi tiek uzstādīti uz identiskām ritošā sastāva vienībām, integrācijas verifikācija jāveic tikai vienu reizi uz vienas ritošā sastāva vienības.

Jāpārbauda sekojošais:

— vadības nodrošināšanas ritošā sastāva ierīču kompleksa uzstādīšanas pareizība (t.i., atbilstība inženiernoteikumiem, sadarbība ar savstarpēji saslēgtām iekārtām, nedrošas mijiedarbības neesamība un nepieciešamības gadījumā lietojumam specifisku datu uzglabāšana);

— saskarņu ar ritošo sastāvu funkcionēšanas pareizība (t.i., vilciena bremzes, modrība, vilciena integritāte);

— saskarnes spēja ar vadības nodrošināšanas lauka iekārtu kompleksu ar atbilstošiem raksturojumiem (piem., ETCS lietojuma līmenis, uzstādītās fakultatīvās funkcijas);

— spēja nolasīt un uzglabāt drošības datu rakstītājā visu vajadzīgo informāciju (ko nepieciešamības gadījumā sniedz arī ne ETCS sistēmas).

Šo verifikāciju var veikt depo.

Verifikācija par ritošā sastāva ierīču kompleksa saskarnes spēju ar lauka iekārtu kompleksu iekļauj verifikāciju par spēju nolasīt sertificēto Eurobalise un (ja ir tāda borta funkcionalitāte) Euroloop un spēju uzstādīt GSM-R savienojumus balss (ja ir tāda funkcionalitāte) un datu apmaiņai.

Ja ir iekļautas arī B klases iekārtas, pilnvarotā iestāde pārbauda, ka ir izpildītas integrācijas testa prasības, ko izdevusi konkrētā dalībvalsts.

6.2.1.2. Lauka iekārtu kompleksa funkcionālās integrācijas verifikācija

Jāveic infrastruktūrā uzstādītā vadības nodrošināšanas lauka iekārtu kompleksa verifikācija. Vadības nodrošināšanas iekārtām, kas nav noteiktas kā A klase, šajā SITS iekļautas tikai verifikācijas prasības, kas attiecas uz savstarpējo izmantojamību (piemēram, EMS).

Pirms lauka iekārtu funkcionālās verifikācijas jānovērtē mezglā iekļautie savstarpējās izmantojamības komponenti saskaņā ar 6.1 sadaļu (Savstarpējas izmantojamības komponenti) iepriekš un jāsaņem EK atbilstības deklarācija. Pilnvarotā iestāde pārbauda, lai tie būtu piemēroti lietojumam (piem., ieviestas fakultatīvas funkcijas).

A klases funkcionalitātei, kas jau pārbaudīta savstarpējas izmantojamības komponentu līmenī, papildu verifikācija nav vajadzīga.

Vadības nodrošināšanas lauka iekārtu kompleksa ERTMS/ETCS daļas konstrukcijai SITS prasības jāpapildina ar valstu specifikācijām, kas attiecas, piem., uz:

— līnijas aprakstu, tādiem raksturojumiem kā slīpumi, attālumi, maršruta elementu un Eurobalise/Euroloop novietojumi, aizsargājamās vietas utt.;

— signalizācijas dati un noteikumi, kuri jāapstrādā ERTMS/ETCS sistēmai.

Integrācijas verifikācijas testi jāveic, lai pierādītu, ka mezgla komponenti ir pareizi savstarpēji savienoti un saskarnē ar valstu lauka iekārtu, lai nodrošinātu, ka tiek panākta vajadzīgā funkcionalitāte un šim lietojumam nepieciešamā mezgla darbība.

Jāapskata šādas lauka iekārtu saskarnes:

— starp A klases radio sistēmu un ERTMS/ETCS (RBC vai papildus radiomezgls attiecīgā gadījumā);

— starp Eurobalise un LEU;

— starp Euroloop un LEU;

— starp blakus esošiem RBC;

— starp ERTMS/ETCS (RBC, LEU, papildus radiomezgls) un attiecīgi centralizācijas sistēmu vai valsts signalizāciju.

Verificē sekojošo:

— vadības nodrošināšanas lauka iekārtu kompleksa ERTMS/ETCS daļas uzstādīšanas pareizība (t.i., atbilstība inženiernoteikumiem, savstarpēji savienotu iekārtas elementu sadarbība, nedrošas mijiedarbības neesamība un attiecīgā gadījumā lietojumam specifisku datu uzglabāšana atbilstoši iepriekš minētajām valstu specifikācijām);

— funkcionēšanas pareizība saskarnes vietās ar valstu lauka iekārtām;

— saskarnes spēja ar ritošā sastāva ierīču kompleksu ar atbilstošajiem raksturojumiem (piem., ETCS lietojuma līmenis).

6.2.1.3. Novērtējums pārejas etapos

Esoša vadības nodrošināšanas lauka iekārtu vai ritošā sastāva ierīču kompleksa modernizāciju var realizēt secīgos etapos saskaņā ar 7.2.3. sadaļu un 7.2.4. sadaļu. Katrā etapā tiek panākta tikai atbilstība tām SITS prasībām, kas attiecas uz etapu, tai pašā laikā atlikušo etapu citas prasības nerealizējas.

Pasūtītājs var iesniegt pieteikumu mezgla novērtēšanai, ko šajā etapā veic pilnvarotā iestāde.

Neatkarīgi no pasūtītāja izvēlētajiem moduļiem pilnvarotā iestāde verificē, kā:

— tiek ievērotas SITS prasības, kas attiecas uz šo etapu;

— netiek pārkāptas jau novērtētās SITS prasības.

Jau novērtētās funkcijas, kas paliek nemainīgas un netiek skartas šajā etapā, nav jāpārbauda atkārtoti.

Sertifikātam(iem), ko izsniegusi pilnvarotā iestāde pēc pozitīva mezgla novērtējuma, pievieno iebildumus, kas norāda sertifikāta(u) ierobežojumus, kuras SITS prasības tiek vai netiek pildītas.

Iebildumus norāda attiecīgi ritošā sastāva reģistrā un/vai infrastruktūras reģistrā.

6.2.2. Moduļi

Turpmāk norādītie moduļi aprakstīti šīs SITS E pielikumā.

6.2.2.1. Ritošā sastāva ierīču komplekss

Ritošā sastāva ierīču kompleksa verifikācijas procedūrai pasūtītājs vai tā pilnvarotais pārstāvis Kopienā var izvēlēties:

— tipa pārbaudes procedūru (SB modulis) konstruēšanas un izstrādnes stadijai apvienojumā ar ražošanas kvalitātes vadības sistēmas procedūru (SD modulis) ražošanas stadijai vai

— tipa pārbaudes procedūru (SB modulis) konstruēšanas un izstrādnes stadijai apvienojumā ar izstrādājuma verifikācijas procedūru (SF modulis), vai

— pilnīgu kvalitātes vadības sistēma ar konstrukcijas pārbaudes procedūru (SH2 modulis).

6.2.2.2. Lauka iekārtu komplekss

Lauka iekārtu kompleksa verifikācijas procedūrai pasūtītājs vai tā pilnvarotais pārstāvis Kopienā var izvēlēties:

— bloka verifikācijas procedūru (SG modulis) vai

— tipa pārbaudes procedūru (SB modulis) konstruēšanas un izstrādnes stadijai apvienojumā ar ražošanas kvalitātes vadības sistēmas procedūru (SD modulis) ražošanas stadijai, vai

— tipa pārbaudes procedūru (SB modulis) konstruēšanas un izstrādnes stadijai apvienojumā ar izstrādājuma verifikācijas procedūru (SF modulis), vai

— pilnīgu kvalitātes vadības sistēmu ar konstrukcijas pārbaudes procedūru (SH2 modulis).

6.2.2.3. Moduļu izmantošanas noteikumi ritošā sastāva ierīču un lauka iekārtu kompleksiem

SD moduli (ražošanas kvalitātes vadības sistēma) var izvēlēties tikai tad, kad pasūtītājs slēdz līgumu tikai ar ražotājiem, kas izmanto kvalitātes sistēmu ražošanai, galaprodukta pārbaudei un testēšanai, ko apstiprina un uzrauga pilnvarotā iestāde.

SH2 moduli (pilnīga kvalitātes vadības sistēma ar konstrukcijas pārbaudi) var izvēlēties tikai tad, kad visas darbības verificējamam apakšsistēmas projektam (konstruēšana, ražošana, montāža, uzstādīšana) pakļautas konstruēšanas, ražošanas, galaprodukta pārbaudes un testēšanas kvalitātes sistēmai, ko apstiprina un uzrauga pilnvarotā iestāde.

Neatkarīgi no izvēlētā moduļa konstrukcijas izskatīšanā iekļauj verifikāciju, ka ir izpildītas šīs SITS 4.5 sadaļas prasības (Tehniskās apkopes noteikumi).

Neatkarīgi no izvēlētā moduļa piemēro A pielikuma 47 punkta, A1 punkta un attiecīgā gadījumā A2 punkta un A3. punkta noteikumus.

Ar atsauci uz 4 nodaļu SB modulim (tipa pārbaude) tiek pieprasīta konstrukcijas izskatīšana.

Ar atsauci uz 4.3 sadaļu SH2 modulim (pilnīga kvalitātes vadības sistēma ar konstrukcijas pārbaudi) tiek pieprasīts tipa tests.

Ar atsauci uz:

— 5.2. sadaļu SD modulim (ražošanas kvalitātes vadības sistēma),

— 7. nodaļu SF modulim (izstrādājuma verifikācija),

— 4. nodaļu SG modulim (bloka verifikācija),

— 5.2. sadaļu SH2 modulim (pilnīga kvalitātes vadības sistēma ar konstrukcijas pārbaudi), apstiprināšana pilnīgas darbības apstākļos noteikta 0. sadaļā (Ritošā sastāva ierīču kompleksa apstiprināšana) un 0. sadaļā (Lauka iekārtu kompleksa apstiprināšana).

Ritošā sastāva ierīču kompleksa apstiprināšana

Ritošā sastāva ierīču kompleksa apstiprināšana pilnīgos darbības apstākļos ir tipa tests. Tas pieļaujams vienam mezgla paraugam un jāveic ar testiem ar darbības jomu, lai verificētu:

— odometrijas funkciju veikšanu,

— vadības nodrošināšanas mezgla savietojamību ar ritošā sastāva iekārtām un vidi (piem., EMS), lai nodrošinātu iespēju ieviest ritošā sastāva ierīču kompleksu citās tā paša tipa lokomotīvēs,

— ritošā sastāva savietojamību ar vadības nodrošināšanas lauka iekārtu kompleksu (piem., EMS aspekti, sliežu ķēžu un ass skaitītāju darbība).

Šādus testus jāveic ar infrastruktūru, kas nodrošina apstiprināšanu apstākļos, kuri ir raksturīgi Eiropas parasto dzelzceļu tīklam (piem., slīpumi, vilciena ātrums, vibrācijas, vilcējspēks, temperatūra).

Ja testi uzrāda, ka specifikācijas netiek izpildītas visos gadījumos (piem., atbilstība SITS tikai līdz noteiktam ātrumam), rezultātus attiecībā uz atbilstību SITS ieraksta atbilstības sertifikātā un ritošā sastāva reģistrā.

Lauka iekārtu kompleksa apstiprināšana

Lauka iekārtu kompleksa apstiprināšanu pilnīgos darbības apstākļos veic, izmantojot zināma raksturojuma ritošā sastāva testus, un darbības jomai jāļauj verificēt ritošā sastāva savietojamība ar vadības nodrošināšanas lauka iekārtu kompleksu (piem., EMS aspekti, sliežu ķēžu darbība un ass skaitītāju darbība). Šādus testus veic, izmantojot piemērotu ritošo sastāvu ar zināmiem raksturojumiem, kas atļauj verifikāciju apstākļos, kādi rodas ekspluatācijas laikā (piem., vilciena ātrums, vilcējspēks).

Testiem jāapstiprina arī lauka iekārtu kompleksa vilciena mašīnistam nosūtītās informācijas atbilstība fiziskajam maršrutam (piem., ātruma ierobežojumi utt.).

Ja specifikācijas iecerētas, bet pagaidām nav pieejamas šajā SITS lauka iekārtu kompleksa verifikācijai, lauka iekārtu kompleksu apstiprina ar atbilstošām pārbaudēm dabā (jānosaka konkrētā lauka iekārtu kompleksa pasūtītājam).

6.2.2.4. Tehniskās apkopes novērtējums

Par tehniskās apkopes atbilstības novērtējumu ir atbildīga dalībvalsts pilnvarotā iestāde. F pielikumā aprakstīta procedūru, ar kuras palīdzību šī iestāde nosaka, ka tehniskās apkopes pasākumi atbilst šīs SITS noteikumiem un nodrošina pamatparametru un pamatprasību izpildi visā apakšsistēmas darbības laikā.

6.1. tabula

Vadības nodrošināšanas ritošā sastāva ierīču kompleksa verifikācijas prasības

1 2 2a 3 4 5 Nr. Apraksts Piezīmes CC saskarnes SITS apakšsistēmu saskarne Raksturojumi, kas jānovērtē ar atsauci uz šīs SITS 4. nodaļu 1 Drošība Pilnvarotā iestāde nodrošina drošības apstiprinājuma procesa pilnīgumu, iekļaujot drošības gadījumu 4.2.1 2 Borta ETCS funkcionalitāte Šo funkcionalitāti izpilda borta ERTMS/ETCS IC 4.2.2 Piezīmes: Modrības uzraudzība Ja modrības uzraudzība ir ārēja, var būt modrības iekārtas un borta ERTMS/ETCS saskarne slāpēšanai OPE RST 4.3.1.9 4.3.2.11 Vilciena integritātes uzraudzība: Gadījumā, kad vilciens konfigurēts 3. līmenim, vilciena integritātes uzraudzības funkcija jāatbalsta ar pozicionēšanas lauka iekārtām Borta ERTMS/ETCS un pozicionēšanas iekārtu saskarne RST 4.3.2.8 3 EIRENE funkcijas Šo funkcionalitāti izpilda borta ERTMS/GSM-R IC 4.2.4 Datu apmaiņa tikai 1. līmenim ar papildu radio (fakultatīvs) vai 2. līmenim un 3. līmenim 4 ETCS un EIRENE gaisa spraugu saskarnes Šo funkcionalitāti izpilda borta ERTMS/ETCS un borta ERTMS/GSM-R IC CC lauka iekārtu komplekss 4.2.5 Radiosakari ar vilcienu tikai 1. līmenim ar papildu radio (fakultatīvs) vai 2. līmenim un 3. līmenim Euroloop sakari ir fakultatīvi 5 Atslēgu vadība Drošības politika šifratslēgu pārvaldībai OPE 4.2.8 4.3.1.7 6 ETCS-ID vadība ETCS-ID vadības politika OPE 4.2.9 7 Saskarnes STM pilnvarotā iestāde verificē, ka ir izpildītas konkrētās dalībvalsts integrācijas testa prasības Borta ERTMS/ETCS un ārējie STM IC 4.2.6.1 Borta ERTMS/GSM-R Borta ERTMS/ETCS un borta ERTMS/GSM-R IC 4.2.6.2 Odometrija Šī saskarne nav pielietojama, ja iekārtas piegādā kā sagrupētus komponentus Borta ERTMS/ETCS un odometrijas IC RST 4.2.6.3 4.3.2.12 ETCS DMI Borta ERTMS/ETCS IC daļa OPE 4.2.13 EIRENE DMI Borta ERTMS/GSM-R IC daļa 4.3.1.2 4.2.14 OPE 4.3.1.3 Saskarne datu ierakstam reglamentēšanas nolūkā Drošības informācijas ieraksta IC daļa 4.2.15 OPE 4.3.1.4 RST 4.3.2.13 vilciena bremzēšanas raksturojumi Adaptācijas atbilstošajam ritošajam sastāvam verifikācija OPE 4.3.1.5 RST 4.3.2.3 izolācija OPE 4.3.1.6 RST 4.3.2.7 Antenu uzstādīšana RST 4.3.2.4 Vides apstākļi Vadības nodrošināšanas mezgla pienācīgas funkcionēšanas verifikācija vides apstākļos. Šī pārbaude jāveic, apstiprinot pilnīgos darbības apstākļos. RST 4.3.2.5 EMC Vadības nodrošināšanas mezgla pienācīgas funkcionēšanas verifikācija vides apstākļos. Šī pārbaude jāveic, apstiprinot pilnīgos darbības apstākļos. RST 4.3.2.6 datu saskarnes Borta ERTMS/ETCS IC daļa. RST 4.3.2.8; 4.3.2.11 Saskarnes ar vilcienu pienācīga funkcionēšana. Šī saskarne iekļauj modrību (fakultatīvs) un vilciena integritāti (tikai 3. līmenis). OPE 4.3.1.9





6.2.tabula

Vadības nodrošināšanas lauka iekārtu kompleksa verifikācijas prasības

1 2 2a 3 4 5 Nr. Apraksts Piezīmes CC Saskarnes SITS Apakšsistēmu saskarne Raksturojumi, kas jānovērtē ar atsauci uz šīs SITS 4. nodaļu 1 Drošība Pilnvarotā iestāde nodrošina drošības apstiprinājuma procesa pilnīgumu, iekļaujot drošības gadījumu 4.2.1 2 Sliežu ceļu ETCS funkcionalitāte Šo funkcionalitāti izpilda RBC, LEU un papildu radio bloki IC atbilstoši ieviešanai 4.2.3 3 EIRENE funkcijas Datu apmaiņa tikai 1. līmenim ar papildu radio vai 2./3. līmenim 4.2.4 4 ETCS un EIRENE gaisa spraugu saskarnes Šo funkcionalitāti izpilda RBC, papildu radio bloki, Eurobalise, Euroloop un lauka iekārtas GSM-R atbilstoši ieviešanai. CC ritošā sastāva ierīču komplekss 4.2.5 Radiosakari ar vilcienu tikai 1. līmenim ar papildu radio (fakultatīvs) vai 2./3. līmenim. Euroloop sakari ir fakultatīvi. 5 Atslēgu vadība Drošības politika šifratslēgu pārvaldībai OPE 4.2.8 4.3.1.7 6 ETCS-ID vadība ETCS-ID vadības politika OPE 4.2.9 7 HABD OPE 4.2.10 RST 4.3.1.8 4.3.2.9 8 Saskarnes RBC/RBC Tikai 2./3. līmenim Starp blakus esošām RBC 4.2.7.1 Sliežu ceļu GSM-R Tikai 2./3. līmenim vai 1. līmenim ar papildu radio (fakultatīvs). Starp RBC vai papildu radio blokiem un sliežu ceļu GSM-R 4.2.7.3 Eurobalise/LEU Šī saskarne netiek izmantota, ja iekārtas piegādā kā sagrupētus komponentus. Starp vadības nodrošināšanas IC 4.2.7.4 Euroloop/LEU Euroloop ir fakultatīvs. Starp vadības nodrošināšanas IC 4.2.7.5 Šī saskarne netiek izmantota, ja iekārtas piegādā kā sagrupētus komponentus. Antenu uzstādīšana IN 4.3.3.2 Vides apstākļi Vadības nodrošināšanas mezgla pienācīgas funkcionēšanas verifikācija vides apstākļos. Šī pārbaude jāveic, apstiprinot pilnīgos darbības apstākļos. IN 4.3.3.3 EMC Vadības nodrošināšanas mezgla pienācīgas funkcionēšanas verifikācija vides apstākļos. Šī pārbaude jāveic, apstiprinot pilnīgos darbības apstākļos. IN ENE 4.3.3.4 4.3.4.1 9 Vilcienu atrašanas sistēmu savietojamība Raksturojumus jāaktivē ritošam sastāvam. RST 4.2.11 4.3.1.10 IN 4.3.2.1 4.3.3.1 10 EM savietojamība starp ritošo sastāvu un vilcienu atrašanas sistēmām RST 4.2.12.2 4.3.2.2 Savietojamība ar vilciena prožektoriem Atstarojošu līniju signālu un apģērba raksturojumi. RST 4.2.16 4.3.2.10 Savietojamība ar mašīnista ārējo redzeslauku Lauka iekārtu uzstādīšana, kuras jāredz mašīnistam OPE 4.2.16 4.3.1.11

7. VADĪBAS NODROŠINĀŠANAS SITS IEVIEŠANA

7.1. Vispārīgie noteikumi

Šajā nodaļā apskatīta stratēģija un atbilstošie tehniskie risinājumi SITS ieviešanai, īpaši nosacījumi pārejai uz A klases sistēmām. Jāņem vērā tas, ka SITS ieviešana laiku pa laikam jākoordinē ar citu SITS ieviešanu.

2. līdz 6. nodaļā un 7.3. punktā turpmāk minētie īpašie noteikumi pilnībā pielietojami vadības nodrošināšanas apakšsistēmai, kā to nosaka Direktīva 2001/16/EK.

7.2. Īpašie jautājumi sakarā ar vadības nodrošināšanas SITS ieviešanu

7.2.1. Vispārīgie pārejas kritēriji

Vadības nodrošināšanas apakšsistēmas ietvaros noteiktas divas vilcienu aizsardzības un radiosakaru sistēmu klases (A un B).

Tiek atzīts, ka A klasi nevar uzstādīt uz visiem esošajiem parastajiem maršrutiem nekavējoties tādu iemeslu dēļ, kas aptver ekonomiskos apsvērumus un uzstādīšanas jaudas aspektus. Pārejas periodā starp esošo (iepriekš unificēto) situāciju (B klase) uz A klases pielietošanu būs daudzi iespējami savstarpējas izmantojamības risinājumi, kurus varētu ieviest šīs SITS ietvaros. Šie risinājumi attiecas gan uz Eiropas parasto dzelzceļu infrastruktūru, ieskaitot savienotājas līnijas, gan uz Eiropas parastiem sliežu vilcieniem. Turpmāk doti daudzi ilustratīvi piemēri:

— ERTMS/ETCS ietvaros paredzēti moduļi, kas pazīstami kā STM (specifiskie pārraides moduļi), kuri jāpievieno ETCS, lai vilciens, kas aprīkots ar atbilstošiem STM, varētu darboties iepriekš unificētā infrastruktūrā. Cits risinājums ir, ka infrastruktūru var aprīkot gan ar A klases, gan B klases sistēmām;

— GSM-R sistēmu ieviešana uz valsts bāzes jau ir uzsākta ievērojamā skaitā bijušo ES15 valstu. Šo valstu tīklu pirmie savstarpējie savienojumi notiks 2004. gadā. Drīz pēc tam sekos citi tīkli. Daži dzelzceļi ir izvēlējušies risinājumu, kurā mobilās iekārtas tiek projektētas tā, ka var darboties abās sistēmās (dubultais režīms = GSM-R un >=1 analogs radio), citas ir pieņēmušas risinājumu, kas paredz dubulto pārklājumu attiecībā uz tīklu, bet tikai vienu iekārtu uz vilcieniem. GSM-R sistēmai nav STM. Kabīnes radio, kas aprīkots ar papildu saskarnes blokiem B klases radio sistēmām (dubultais režīms), spēj darboties arī uz B klases tīkla līnijām, ja ir īpaši konstruēts. Šis risinājums ir tikai pagaidu risinājums, lai nodrošinātu starptautisku vilcienu apmaiņu sākumstadijā.

7.2.1.1. Pārejas veidi

Esošām sistēmām, kā arī nākotnes unificētai sistēmai, ir infrastruktūras un borta sistēmas komponenti. Tāpēc pārejas stratēģijas jānosaka abiem mezgliem. Šajā punktā ar piemēriem tiek izskatīti pārejas veidi no B klases uz A klasi.

Pārejas stratēģijās jāpievērš sevišķa uzmanība šādām sadalījumam:

— vilciena radio (no B klases uz A klasi),

— vilciena aizsardzība (no B klases uz A klasi),

— vilcienu atrašanas sistēma,

— sakarsušo bukšu atklāšanas sistēma,

— EMS.

Katram no iepriekš minētajiem var būt atšķirīgs pārejas veids.

Iespējamie pārejas veidi no B klases uz A klasi izskaidroti ar šādiem vilcienu aizsardzības sistēmas piemēriem.

1. attēls

1. attēls ilustrē sākuma stāvokli, kad eksistē tikai nesavietojamas sistēmas (apzīmēts kā SĀKUMS) līdz beigu stāvoklim (apzīmēts kā MĒRĶIS).

Divi nākošie zīmējumi ilustrē divus iespējamus galējos pārejas veidus no esošā uz nākotnes stāvokli.

2. attēls

2. attēls ilustrē pārejas procesu, kur sākotnējie ieguldījumi tiek veikti tikai borta iekārtās. Iespējams tehniskais risinājums ir tā sauktais STM, kas var būt saistīts ar borta ETCS centru un kas pārveido informāciju no esošām sistēmām formā, kuru var apstrādāt ETCS centrs. Pēc visu aplūkojamo dzelzceļa ritošā sastāva parku aprīkošanas kombinācijā ar ETCS centru un atbilstošajām B klases sistēmām lauka iekārtas var aizvietot ar ETCS vai var uzbūvēt no jauna aprīkotus sliežu ceļus uz ETCS sistēmas bāzes. Esošo B klases sistēmu no šiem sliežu ceļiem var noņemt.

3. attēls

3. attēls ilustrē citu galējo pārejas procesu. Šajā gadījumā attiecīgais dzelzceļš divas reizes aprīkotu esošos sliežu ceļus ar ETCS sistēmu. Pēc tam, kad visiem sliežu ceļiem papildus valsts sistēmai uzstādīta ETCS, ritošā