LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 169/14

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS Nr. 554/2014/ES

(2014. gada 15. maijs)

par Savienības dalību Aktīvas dzīves un interaktīvas automatizētas dzīvesvides pētniecības un izstrādes programmā, ko kopīgi īsteno vairākas dalībvalstis

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 185. pantu un 188. panta otro daļu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

(1) Komisija savā 2010. gada 3. marta paziņojumā “Eiropa 2020 – stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (stratēģija “Eiropa 2020”) uzsvēra vajadzību radīt labvēlīgus apstākļus ieguldījumiem zināšanās un inovācijā, lai panāktu gudru, ilgtspējīgu un integrējošu izaugsmi Savienībā. Eiropas Parlaments un Padome ir pauduši atbalstu minētajai stratēģijai.

(2) Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1291/2013 (3) tika izveidota pētniecības un inovācijas pamatprogramma “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads) (“Apvārsnis 2020”). “Apvāršņa 2020” mērķis ir palielināt ietekmi uz pētniecību un inovāciju, veicinot publiskā–publiskā sektora partnerību nostiprināšanos, tostarp Savienībai saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 185. pantu piedaloties programmās, ko īsteno vairākas dalībvalstis,.

(3) Ar publiskā–publiskā sektora partnerībām būtu jācenšas attīstīt ciešākas sinerģijas, palielināt koordināciju un izvairīties no nevajadzīgas dublēšanās ar Savienības, starptautiskām, valstu un reģionālām pētniecības programmām un tām pilnībā būtu jāievēro “Apvāršņa 2020” vispārīgie principi, jo īpaši attiecībā uz atvērtību un pārredzamību. Turklāt būtu jānodrošina atklāta piekļuve zinātniskām publikācijām.

(4) Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 742/2008/EK (4) paredz Kopienas finansiālo ieguldījumu Interaktīvas automatizētas dzīvesvides kopīgajai pētniecības un izstrādes programmai (“AAL JP”), kas sniegts kā pretieguldījums dalībvalstu ieguldījumam, bet nepārsniedz EUR 150 000 000, kamēr tiek īstenota Eiropas Kopienas Septītā pamatprogramma pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007–2013), kura izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1982/2006/EK (5).

(5) Komisija 2012. gada decembrī iesniedza Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par AAL JP starpposma novērtējumu. Minēto novērtējumu izstrādāja ekspertu grupa. Saskaņā ar minētās ekspertu grupas vispārējo viedokli AAL JP bija sasniegusi būtisku progresu tās mērķu īstenošanā un ievērojamus rezultātus, un tā būtu jāturpina arī pēc pašreizējā finansēšanas perioda. Ekspertu grupa gan norādīja uz dažiem trūkumiem, jo īpaši uz vajadzību projektos vairāk un pēc iespējas agrāk iesaistīt lietotājus un vajadzību vēl vairāk uzlabot programmas darbības rezultātus attiecībā uz līguma noslēgšanas un maksājumu veikšanas termiņiem.

(6) 2010. gada starpposma novērtējumā un 2012. gada apspriešanās procesā tika uzsvērta finanšu instrumentu, atbilstības noteikumu un atmaksāšanas sistēmu dažādība. Iesaistītās valstis ar Interaktīvas automatizētas dzīvesvides Ģenerālās asamblejas starpniecību varēja apsvērt šo jautājumu un veicināt apmaiņu ar labu praksi.

(7) Komisija savā 2006. gada 12. oktobra paziņojumā “Eiropas demogrāfiskā nākotne – kā pārvērst problēmu par iespēju” uzsvēra, ka sabiedrības novecošana ir viena no svarīgākajām problēmām visās dalībvalstīs un ka jaunu tehnoloģiju plašāka izmantošana varētu palīdzēt kontrolēt izmaksas, uzlabot vecāku cilvēku labklājību un sekmēt viņu aktīvu līdzdalību sabiedrības dzīvē, kā arī uzlabot Savienības ekonomikas konkurētspēju.

(8) Komisija atbilstīgi stratēģijas “Eiropa 2020” pamatiniciatīvai “Inovācijas savienība” norādīja, ka sabiedrības novecošana ir viena no sabiedrības problēmām, kuru risināšanā inovācijas sasniegumi var būt ļoti svarīgi un var uzlabot konkurētspēju, sniegt Eiropas uzņēmumiem iespēju izvirzīties vadībā jaunu tehnoloģiju izstrādē, attīstīties un kļūt par pasaules līderiem jaunos izaugsmes tirgos, uzlabot sabiedrisko pakalpojumu kvalitāti un efektivitāti un tādējādi radīt daudz jaunu augstas kvalitātes darbvietu.

(9) Veselības aizsardzības un sociālo pakalpojumu nozarē aptuveni 20 miljoni Savienības iedzīvotāju ir nodarbināti t. s. “baltajās” darbvietās, un ir gaidāms, ka šis skaitlis nākamo gadu laikā palielināsies sabiedrības novecošanas dēļ. Apmācībai un mūžizglītībai vajadzētu būt šīs sensitīvās nozares galvenajai prioritātei. Tādēļ būtu precīzāk jāizvērtē nepieciešamība pēc “baltajām” darbvietām un ieguldījumiem mūsdienīgās prasmēs, piemēram, informācijas tehnoloģiju izmantošanā.

(10) Komisija savā 2010. gada 19. maija paziņojumā “Digitālā programma Eiropai” ierosināja nostiprināt AAL JP, lai palīdzētu risināt sabiedrības novecošanas problēmas.

(11) Komisija savā 2012. gada 29. februāra paziņojumā “Kā tālāk virzīt Eiropas Inovācijas partnerības aktīvām un veselīgām vecumdienām stratēģisko īstenošanas plānu” ierosināja ņemt vērā attiecīgās plāna prioritātes saistībā ar turpmākajām pētniecības un inovācijas darba programmām un instrumentiem, kas ietilpst “Apvārsnī 2020”. Komisija arī ierosināja ņemt vērā ieguldījumu, ko AAL JP var sniegt Eiropas Inovācijas partnerībai aktīvām un veselīgām vecumdienām.

(12) Eiropas Inovācijas partnerībā aktīvām un veselīgām vecumdienām, kas izveidota saskaņā ar Inovācijas savienību, paredzēts, ka inovatīvi uz informācijas un komunikāciju tehnoloģijām (IKT) balstīti risinājumi būs svarīgi tās mērķu sasniegšanā – līdz 2020. gadam palielināt veselīgas dzīves gadu skaitu par diviem gadiem, kā arī uzlabot iedzīvotāju dzīves kvalitāti un aprūpes sistēmu efektivitāti Savienībā. Tās stratēģiskajā īstenošanas plānā noteiktas prioritātes inovācijas paātrināšanai un paplašināšanai aktīvu un veselīgu vecumdienu jomā visā Savienībā trīs aspektos: profilakse un veselības veicināšana, aprūpe un ārstēšana, neatkarīga dzīve un sociālā iekļaušana.

(13) Tā kā ar IKT sistēmām tiek apstrādāti lieli personas datu un profilu apjomi un tās darbojas, sazinoties reālajā laikā, tādējādi radot lielu risku, ka varētu notikt datu drošības pārkāpumi, būtu jāņem vērā datu aizsardzības aspekti. Turklāt būtu jāievēro tiesības uz privāto dzīvi.

(14) Aktīvas dzīves un interaktīvas automatizētas dzīvesvides pētniecības un izstrādes programmas (“AAL programma”) pamatā vajadzētu būt iepriekšējās programmas sasniegumiem, un tai būtu jārisina iepriekšējās programmas trūkumi, veicinot lietotāju pietiekamu dalību projektos jau no to sākumposma, lai nodrošinātu, ka izstrādātie risinājumi ir pieņemami un atbilst konkrētām lietotāju vajadzībām, un nodrošinot labāku AAL programmas īstenošanu.

(15) Īstenojot AAL programmu, būtu jāņem vērā plaša inovācijas definīcija, tostarp organizatoriskie, darījumdarbības, tehnoloģiskie, sabiedriskie un vides aspekti. Tai būtu jānodrošina daudznozaru pieeja un sociālo un humanitāro zinātņu iekļaušana AAL programmā.

(16) AAL programmas darbībām būtu jāatbilst mērķiem un pētniecības un inovācijas prioritātēm, kas noteiktas “Apvārsnī 2020”, un Regulas (ES) Nr. 1291/13 26. pantā noteiktajiem vispārējiem principiem un nosacījumiem.

(17) Savienības finansiālajai līdzdalībai AAL programmā būtu jānosaka ierobežojums uz “Apvāršņa 2020” darbības laiku. Lai nodrošinātu būtisku sviras efektu un iesaistīto valstu aktīvu līdzdalību AAL programmas mērķu sasniegšanā, “Apvāršņa 2020” darbības laikā Savienības finansiālajai līdzdalībai AAL programmā nebūtu jāpārsniedz iesaistīto valstu finansiālais ieguldījums.

(18) Lai ņemtu vērā “Apvāršņa 2020” darbības laiku, uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus saskaņā ar AAL programmu būtu jāizsludina vēlākais līdz 2020. gada 31. decembrim. Pienācīgi pamatotos gadījumos uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus var izsludināt līdz 2021. gada 31. decembrim.

(19) Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1291/2013 mērķiem ikvienai dalībvalstij un ikvienai “Apvāršņa 2020” asociētajai valstij vajadzētu būt tiesībām jebkurā piemērotā laikā līdzdarboties AAL programmā.

(20) Lai nodrošinātu, ka iesaistītās valstis sniedz pretieguldījumu Savienības finansiālajām saistībām, būtu jānosaka, ka Savienība finansiālo ieguldījumu veic ar nosacījumu, ka iesaistītās valstis ir oficiāli uzņēmušās saistības pirms AAL programmas sākšanas un tās izpildījušas. Iesaistīto valstu ieguldījumā AAL programmā būtu jāiekļauj administratīvās izmaksas, kas rodas valstu līmenī, lai nodrošinātu efektīvu AAL programmas darbību.

(21) Lai kopīgi īstenotu AAL programmu, vajadzīga īstenošanas struktūra. Iesaistītās valstis ir vienojušās par AAL programmas īstenošanas struktūru un 2007. gadā izveidoja “Interaktīvas automatizētas dzīvesvides apvienību” (“AALA”), kuras juridiskā forma ir aisbl - starptautiska bezpeļņas asociācija, kas ir saskaņā ar Beļģijas tiesību aktiem izveidota juridiska persona. Ņemot vērā, ka saskaņā ar starpposma novērtējuma ziņojumu AAL JP esošā pārvaldības struktūra ir izrādījusies efektīva un kvalitatīva, AALA būtu jāizmanto kā īstenošanas struktūra un tai būtu jāuzņemas AAL programmas finansējuma piešķiršanas un uzraudzības struktūras funkcija. AALA būtu jāpārvalda Savienības finansiālais ieguldījums un jānodrošina AAL programmas efektīva īstenošana.

(22) Lai sasniegtu AAL programmas mērķus, AALA finansiālais atbalsts būtu jāsniedz galvenokārt kā dotācijas AALA atlasītās darbībās iesaistītiem dalībniekiem. Minētās darbības AALA pārraudzībā būtu jāatlasa pēc uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus ar neatkarīgu ārēju ekspertu palīdzību. Prioritārā secībā veidotam priekšlikumu sarakstam vajadzētu būt saistošam attiecībā uz priekšlikumu atlasi un Savienības un valstu budžetu finansējuma piešķiršanu AAL programmas projektiem.

(23) Savienības finansiālais ieguldījums būtu jāpārvalda saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu un netiešas pārvaldības noteikumiem, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (6), un Komisijas Deleģētajā regulā (ES) Nr. 1268/2012 (7).

(24) Lai aizsargātu Savienības finanšu intereses, Komisijai vajadzētu būt tiesīgai, īstenojot proporcionālus pasākumus, samazināt, apturēt vai izbeigt Savienības finansiālo ieguldījumu, ja AAL programma tiek īstenota neatbilstīgi, daļēji vai novēloti vai ja iesaistītās valstis ieguldījumu AAL programmas finansēšanā nesniedz vai sniedz daļēji vai novēloti. Minētās tiesības būtu jāparedz deleģēšanas nolīgumā, kas jānoslēdz Savienībai un AALA.

(25) Vienkāršošanas nolūkā būtu jāsamazina visu dalībnieku administratīvā slodze. Būtu jāizvairās no dubultām revīzijām un nesamērīgi liela skaita dokumentu un ziņojumu. Veicot revīzijas, attiecīgi būtu jāņem vērā valstu programmu īpatnības.

(26) Dalībai netiešās darbībās, ko finansē AAL programma, piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1290/2013 (8). Taču, ņemot vērā AAL programmas specifiskās funkcionālās vajadzības, jāparedz atkāpes no minētās regulas saskaņā ar tās 1. panta 3. punktu.

(27) AALA izsludinātie uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus būtu jāpublicē arī vienotajā dalībnieku portālā, kā arī izmantojot citus “Apvāršņa 2020” elektroniskos izplatīšanas līdzekļus, ko pārvalda Komisija.

(28) Konkrētas atkāpes no Regulas (ES) Nr. 1290/2013 ir vajadzīgas, jo AAL programma ir iecerēta kā uz tirgu vērsta pētniecības un inovācijas programma, kurā apvienotas daudzas dažādas valstu finansējuma plūsmas (piemēram, pētniecības inovācijas, veselības aprūpes un nozares finansējuma programmas). Minētajām valstu programmām to rakstura dēļ ir dažādi dalības noteikumi, un nevar rēķināties, ka tās pilnībā atbildīs Regulai (ES) Nr. 1290/2013. Turklāt AAL programma ir jo īpaši vērsta uz maziem un vidējiem uzņēmumiem un lietotāju organizācijām, kas parasti nepiedalās Savienības pētniecības un inovācijas pasākumos. Lai atvieglotu minēto uzņēmumu un organizāciju dalību, Savienības finansiālais ieguldījums tiek sniegts saskaņā ar attiecīgo valstu finansēšanas programmu noteikumiem, kas tiem ir zināmi, un īstenots kā viena dotācija, kurā Savienības finansējums apvienots ar attiecīgo valsts finansējumu.

(29) Savienības finanšu intereses būtu jāaizsargā visā izdevumu ciklā, piemērojot samērīgus pasākumus, tostarp pārkāpumu novēršanu, atklāšanu un izmeklēšanu, zaudēto, kļūdaini izmaksāto vai nepareizi izlietoto līdzekļu atgūšanu un – attiecīgā gadījumā – administratīvus un finansiālus sodus saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012.

(30) Komisijai ar neatkarīgu ekspertu palīdzību būtu jāveic starpposma novērtējums, jo īpaši par AAL programmas kvalitāti un efektivitāti un panākumiem izvirzīto mērķu sasniegšanā, kā arī galīgais novērtējums un jāsagatavo ziņojums par minētajiem novērtējumiem.

(31) Novērtējumā būtu jāizmanto precīza un aktuāla informācija. Tādēļ pēc Komisijas pieprasījuma AALA un iesaistītajām valstīm būtu jāsniedz jebkāda informācija, kas Komisijai vajadzīga iekļaušanai ziņojumos par AAL programmas novērtējumu.

(32) AAL programmā paredzētajām darbībām būtu jāpalīdz nostiprināt Eiropas publiskās veselības aizsardzības un aprūpes sistēmas, jo tie ir svarīgi līdzekļi, lai stiprinātu sociālo labklājību un samazinātu labklājības plaisu starp reģioniem un sabiedrības grupām, kura bīstami paplašinās pašreizējās ekonomikas un sociālās krīzes dēļ.

(33) AAL programmai būtu jānodrošina efektīva dzimumu līdztiesības sekmēšana, kā noteikts “Apvārsnī 2020”. AAL programmai būtu jāveicina dzimumu līdztiesība un dzimumu līdztiesības aspekta iekļaušana pētniecības un inovācijas jomās. Atkarībā no stāvokļa attiecīgajā jomā īpaša uzmanība būtu jāvelta dzimumu līdzsvara nodrošināšanai vērtēšanas komisijās un tādās struktūrās kā padomdevēju un ekspertu grupas. Dzimumu līdztiesības aspekts būtu pienācīgi jāiekļauj ar pētniecību un inovāciju saistītās stratēģijās, programmās un projektos un jāievēro visos pētniecības cikla posmos.

(34) AAL programmai būtu jāievēro ētikas principi, kā noteikts “Apvārsnī 2020”. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš proporcionalitātes principam, tiesībām uz privāto dzīvi, tiesībām uz personas datu aizsardzību, tiesībām uz fizisko un garīgo neaizskaramību, tiesībām uz nediskrimināciju un vajadzībai nodrošināt augstu cilvēku veselības aizsardzības līmeni.

(35) Ņemot vērā to, ka iesaistītās valstis ir nolēmušas turpināt AAL programmu un ņemot vērā to, ka šā lēmuma mērķus. proti, tieši atbalstīt un papildināt Savienības politiku aktīvu un veselīgu vecumdienu jomā, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet, ņemot vērā darbības mērogu, tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Dalība AAL programmā

1. Savienība piedalās Aktīvas dzīves un interaktīvas automatizētas dzīvesvides pētniecības un izstrādes programmā (“AAL programma”), ko kopīgi īsteno Apvienotā Karaliste, Austrija, Beļģija, Dānija, Francija, Īrija, Kipra, Luksemburga, Nīderlande, Polija, Portugāle, Rumānija, Slovēnija, Spānija, Šveice, Ungārija un Zviedrija (“iesaistītās valstis”), saskaņā ar šajā lēmumā izklāstītajiem nosacījumiem.

2. Dalībai AAL programmā jebkurā laikā var pieteikties jebkura dalībvalsts, kas nav uzskaitīta 1. punktā, un jebkura cita ar “Apvārsni 2020” asociēta valsts, ar noteikumu, ka tā izpilda šā lēmuma 3. panta 1. punkta c) apakšpunktā paredzēto nosacījumu. Ja tā izpilda 3. panta 1. punkta c) apakšpunkta nosacījumu, to, piemērojot šo lēmumu, uzskata par iesaistīto valsti.

2. pants

Savienības finansiālais ieguldījums

1. Savienības finansiālais ieguldījums AAL programmā administratīvo un darbības izmaksu segšanai ir līdz EUR 175 000 000. Savienības finansiālo ieguldījumu izmaksā no Savienības vispārējā budžeta apropriācijām, kas ir piešķirtas attiecīgajām daļām īpašajā programmā, ar kuru īsteno “Apvārsni 2020” un kura izveidota ar Padomes Lēmumu 2013/743/ES (9) saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 58. panta 1. punkta c) apakšpunkta vi) punktu un 60. un 61. pantu.

2. Savienības ikgadējās finansiālās saistības AAL programmā nepārsniedz iesaistīto valstu ikgadējās finansiālās saistības AAL programmā.

3. AAL programmas administratīvo izmaksu segšanai izmanto summu, kas nepārsniedz 6 % no 1. punktā minētā Savienības finansiālā ieguldījuma.

3. pants

Savienības finansiālā ieguldījuma nosacījumi

1. Savienības finansiālo ieguldījumu piešķir, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

a) iesaistītās valstis ir pierādījušas, ka AAL programma ir izveidota saskaņā ar I un II pielikumu;

b) iesaistītās valstis vai to izraudzītas organizācijas ir izraudzījušās AALA par struktūru, kura atbild par AAL programmas īstenošanu un Savienības finansiālā ieguldījuma piešķiršanu un uzraudzību;

c) visas iesaistītās valstis ir apņēmušās sniegt finansējumu AAL programmai;

d) AALA ir pierādījusi savu spēju īstenot AAL programmu, tostarp piešķirt un uzraudzīt Savienības ieguldījumu saskaņā ar Savienības budžeta netiešu pārvaldību atbilstīgi Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 58., 60. un 61. pantam; un

e) ir izveidots AAL programmas pārvaldības modelis saskaņā ar III pielikumu.

2. AAL programmas īstenošanas laikā Savienības finansiālo ieguldījumu piešķir, ja ir izpildīti vēl arī šādi nosacījumi:

a) AALA īsteno I pielikumā noteiktos AAL programmas mērķus un šā lēmuma II pielikumā noteiktos pasākumus saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1290/2013, ievērojot šā lēmuma 5. pantu;

b) tiek uzturēts piemērots un efektīvs pārvaldības modelis saskaņā ar III pielikumu;

c) AALA ievēro ziņošanas prasības, kas noteiktas Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 60. panta 5. punktā; un

d) visas iesaistītās valstis ir izpildījušas saistības, kas minētas šā panta 1. punkta c) apakšpunktā, un sniegušas ikgadējo ieguldījumu AAL programmas finansēšanā.

4. pants

Iesaistīto valstu ieguldījumi

Iesaistīto valstu ieguldījumus veido:

a) finansiālais ieguldījums netiešām darbībām, ko atbalsta AAL programma, saskaņā ar II pielikumu;

b) ieguldījumi natūrā, kas atbilst administratīvajām izmaksām, kuras radušās valstu pārvaldes iestādēm, lai efektīvi īstenotu AAL programmu, saskaņā ar II pielikumu.

5. pants

Dalības un rezultātu izplatīšanas noteikumi

1. Regulā (ES) Nr. 1290/2013 AALA uzskatāma par finansēšanas struktūru, un tā sniedz finansiālu atbalstu netiešajām darbībām saskaņā ar šā lēmuma II pielikumu.

2. Atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. 1290/2013 15. panta 9. punkta, pieteikumu iesniedzēju finansiālās iespējas pārbauda izraudzītā programmas pārvaldības valsts organizācija saskaņā ar noteikumiem par dalību izraudzītajās valstu programmās.

3. Atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. 1290/2013 18. panta 2. punkta, dotāciju nolīgumus ar dalībniekiem paraksta izraudzītā programmas pārvaldības valsts aģentūra.

4. Atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. 1290/2013 23. panta 1. un 5. līdz 7. punkta un 25. līdz 35. panta, izraudzīto programmas pārvaldības valsts aģentūru administrētajām dotācijām piemēro izraudzīto valstu programmu finansēšanas noteikumus.

5. Atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. 1290/2013 41. līdz 49. panta, piemēro izraudzīto valstu programmu noteikumus par rezultātiem un par tiesībām piekļūt uzkrātām zināšanām un rezultātiem, neskarot Regulas (ES) Nr. 1291/2013 18. pantā noteikto principu par atklātu piekļuvi zinātniskām publikācijām.

6. pants

AAL programmas īstenošana

AAL programmu īsteno, pamatojoties uz stratēģiju, ko īsteno, izmantojot gada darba plānus saskaņā ar II pielikumu.

7. pants

Savienības un AALA nolīgumi

1. Ja ex ante novērtējums par AALA, kas veikts saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 61. panta 1. punktu, ir pozitīvs, Komisija Savienības vārdā ar AALA noslēdz deleģēšanas nolīgumu un ikgadējus līdzekļu pārvedumu nolīgumus.

2. Šā panta 1. punktā minēto deleģēšanas nolīgumu noslēdz saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 58. panta 3. punktu un 60. un 61. pantu, kā arī Deleģētās regulas (ES) Nr. 1268/2012 40. pantu. Tajā arī nosaka:

a) prasības par AALA ieguldījumu attiecībā uz saistītajiem rezultātu rādītājiem, kas noteikti Lēmuma (ES) Nr. 2013/743/ES II pielikumā;

b) prasības par AALA ieguldījumu uzraudzībā, kas minēta Lēmumā (ES) Nr. 2013/743/ES;

c) konkrētos darbības rezultātu rādītājus, kas vajadzīgi AALA darbības uzraudzībai saskaņā ar 3. panta 2. punktu;

d) kārtību, kādā sniedz datus un informāciju, kas vajadzīga, lai nodrošinātu, ka Komisija var izpildīt savus rezultātu izplatīšanas un ziņošanas pienākumus.

e) noteikumu par to, lai AALA izsludinātos uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus jo īpaši publicētu vienotajā dalībnieku portālā, kā arī izmantojot citus “Apvāršņa 2020” elektroniskos izplatīšanas līdzekļus, ko pārvalda Komisija.

8. pants

Savienības finansiālā ieguldījuma izbeigšana, samazināšana vai apturēšana

1. Ja AAL programma netiek īstenota saskaņā ar 3. panta nosacījumiem, Komisija var izbeigt, proporcionāli samazināt vai apturēt Savienības finansiālo ieguldījumu atbilstīgi faktiskajai AAL programmas īstenošanai.

2. Ja iesaistītās valstis neveic ieguldījumu AAL programmas finansēšanā vai veic to daļēji vai novēloti, Komisija var izbeigt, proporcionāli samazināt vai apturēt Savienības finansiālo ieguldījumu, ņemot vērā finansējuma apjomu, ko iesaistītās valstis piešķīrušas AAL programmas īstenošanai.

9. pants

Ex post revīzijas

1. Netiešo darbību izdevumu ex post revīzijas veic izraudzītās programmas pārvaldības valsts aģentūras saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1291/2013 29. pantu.

2. Komisija var nolemt 1. punktā minētās revīzijas veikt pati. Šādos gadījumos Komisija to dara saskaņā ar piemērojamiem noteikumiem, jo īpaši saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012, (ES) Nr. 1290/2013 un (ES) Nr. 1291/2013 noteikumiem.

10. pants

Savienības finanšu interešu aizsardzība

1. Komisija veic piemērotus pasākumus, lai nodrošinātu, ka, īstenojot saskaņā ar šo lēmumu finansētas darbības, Savienības finanšu intereses tiek aizsargātas, piemērojot aizsargpasākumus pret krāpšanu, korupciju un jebkādām citām nelikumīgām darbībām, veicot efektīvas pārbaudes un, ja ir atklāti pārkāpumi, atgūstot nepamatoti izmaksātās summas un attiecīgā gadījumā piemērojot iedarbīgus, samērīgus un atturošus administratīvus un finansiālus sodus.

2. Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt izmeklēšanu, tostarp pārbaudes un apskates uz vietas, saskaņā ar noteikumiem un procedūrām, kas noteiktas Padomes Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (10) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (11), lai noteiktu, vai notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses saistībā ar dotācijas nolīgumu vai dotācijas lēmumu, vai līgumu, kurš finansēts saskaņā ar šo lēmumu.

3. Līgumos, dotāciju nolīgumos un dotāciju lēmumos, kas izriet no šā lēmuma īstenošanas, ietver noteikumus, kas nepārprotami pilnvaro Komisiju, AALA, Revīzijas palātu un OLAF veikt revīzijas un izmeklēšanu saskaņā ar to attiecīgajām kompetencēm.

4. AALA nodrošina Komisijas darbiniekiem un citām Komisijas un Revīzijas palātas pilnvarotām personām pieeju tās telpām un visai informācijai, tostarp informācijai elektroniskā formātā, kas vajadzīga, lai veiktu 3. punktā minētās revīzijas.

5. Īstenojot AAL programmu, iesaistītās valstis veic likumdošanas, regulatīvos, administratīvos un citus pasākumus, kas vajadzīgi Savienības finanšu interešu aizsardzībai, jo īpaši, lai nodrošinātu Savienībai pienākošos līdzekļu pilnīgu atgūšanu saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 un Deleģēto regulu (ES) Nr. 1268/2012.

11. pants

Informācijas sniegšana

1. Pēc Komisijas pieprasījuma AALA sniedz Komisijai visu informāciju, kas vajadzīga 12. pantā minēto ziņojumu sagatavošanai.

2. Iesaistītās valstis ar AALA starpniecību sniedz Komisijai visu attiecīgo informāciju, ko par AAL programmas finanšu pārvaldību pieprasa Eiropas Parlaments vai Padome.

3. Komisija šā panta 2. punktā minēto informāciju iekļauj 12. pantā paredzētajos ziņojumos.

12. pants

Novērtēšana

1. Komisija līdz 2017. gada 30. jūnijam ar neatkarīgu ekspertu palīdzību veic AAL programmas starpposma novērtējumu. Komisija sagatavo ziņojumu par minēto novērtējumu, tajā iekļaujot novērtējuma secinājumus un Komisijas komentārus. Komisija līdz 2017. gada 31. decembrim minēto ziņojumu nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei. AAL programmas starpposma novērtējuma rezultātu ņem vērā “Apvāršņa 2020” starpposma novērtējumā.

2. Beidzoties Savienības dalībai AAL programmā, bet ne vēlāk par 2022. gada 31. decembri Komisija veic AAL programmas galīgo novērtējumu. Komisija sagatavo ziņojumu par minēto novērtējumu, tajā iekļaujot novērtējuma rezultātus. Komisija nosūta minēto ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei.

13. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

14. pants

Adresāti

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2014. gada 15. maijā Eiropas Parlamenta vārdā – priekšsēdētājs M. SCHULZ Padomes vārdā – priekšsēdētājs D. KOURKOULAS

(1) 2013. gada 10. decembra atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

(2) Eiropas Parlamenta 2014. gada 15. aprīļa nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2014. gada 6. maija lēmums.

(3) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1291/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko izveido Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1982/2006/EK (OV L 347, 20.12.2013., 104. lpp.).

(4) Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 742/2008/EK (2008. gada 9. jūlijs) par Kopienas dalību pētniecības un attīstības programmā, kuras mērķis ir uzlabot vecāku cilvēku dzīves kvalitāti, izmantojot jaunās informācijas un komunikāciju tehnoloģijas (IKT), un kuru īsteno vairākas dalībvalstis (OV L 201, 30.7.2008., 49. lpp.).

(5) Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1982/2006/EK (2006. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007. līdz 2013. gads) (OV L 412, 30.12.2006., 1. lpp.).

(6) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (2012. gada 25. oktobris) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.).

(7) Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 1268/2012 (2012. gada 29. oktobris) par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 piemērošanas noteikumiem (OV L 362, 31.12.2012., 1. lpp.).

(8) Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1290/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko nosaka pētniecības un inovācijas pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads) dalības un rezultātu izplatīšanas noteikumus un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1906/2006 (OV L 347, 20.12.2013., 81. lpp.).

(9) Padomes Lēmums 2013/743/ES (2013. gada 3. decembris), ar ko izveido īpašo programmu, ar kuru īsteno Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads), un atceļ Lēmumus 2006/971/EK, 2006/972/EK, 2006/973/EK, 2006/974/EK un 2006/975/EK (OV L 347, 20.12.2013., 965. lpp.).

(10) Padomes Regula (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.).

(11) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (2013. gada 11. septembris) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (OV L 248, 18.9.2013., 1. lpp.).

I PIELIKUMS AAL PROGRAMMAS MĒRĶI 1. AAL programma īsteno šādus mērķus: 1.1. paātrināt tādu atbilstīgu, cenas ziņā pieejamu, integrētu un inovatīvu IKT risinājumu rašanos un izmantošanu, kas paredzēti aktīvām un veselīgām vecumdienām mājās, sabiedrībā vai darbā, tādējādi uzlabojot vecāku cilvēku dzīves kvalitāti, patstāvību, sociālo iekļautību, dalību sabiedriskajā dzīvē, prasmes vai nodarbināmību un veicinot veselības aizsardzības un sociālās aprūpes efektivitātes un lietderības uzlabošanos; 1.2. atbalstīt tādu risinājumu izstrādi, kas veicina vecāku cilvēku neatkarību un viņos mazina sociālās atstumtības sajūtu, tādā veidā, lai IKT komponents nesamazinātu kontaktu ar cilvēkiem, bet gan to papildinātu. Izstrādājot ar AAL programmu atbalstītos IKT risinājumus, tajos būtu jāiekļauj ar IKT nesaistīti aspekti; 1.3. Savienības līmenī uzturēt virs kritiskā līmeņa un attīstīt lietišķo pētniecību, izstrādi un inovāciju aktīvām un veselīgām vecumdienām paredzētu IKT produktu un pakalpojumu jomā; 1.4. izstrādāt izmaksu ziņā efektīvus, pieejamus un vajadzības gadījumā energoefektīvus risinājumus, tostarp izveidot attiecīgus sadarbspējas standartus un veicināt tādu kopīgu risinājumu lokalizāciju un adaptāciju, kas ir saderīgi ar dažādām sabiedrības prioritātēm, sociāli ekonomiskajiem faktoriem (tostarp enerģētisko nabadzību un sociālo iekļaušanu), kā arī dzimuma un regulējuma aspektiem valsts vai reģionālā mērogā, ievēro vecāku cilvēku privātās dzīves neaizskaramību un cieņu, tostarp personas datu aizsardzību un drošumu, piemērojot mūsdienīgu integrētu privātuma aizsardzību, un – attiecīgos gadījumos – atbalsta pieeju pakalpojumiem lauku un nomaļos rajonos vai sniedz labumu citām cilvēku grupām, piemēram, cilvēkiem ar invaliditāti. Lai uzlabotu pieejamību, risinājumu izstrādē un ieviešanā tiks veicināta universālā dizaina koncepcija. 2. AAL programma rada labvēlīgus apstākļus mazu un vidēju uzņēmumu līdzdalībai. 3. AAL programma pievēršas uz tirgu vērstai lietišķajai pētniecībai un inovācijai un papildina saistītas ilgtermiņa pētniecības un liela mēroga inovācijas darbības, kas paredzētas “Apvārsnī 2020”, un citas Eiropas un valstu iniciatīvas, piemēram, kopīgas plānošanas iniciatīvas un pasākumus, ko veic Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts un tā attiecīgās zināšanu un inovāciju kopienas. Tā palīdz īstenot arī Eiropas Inovācijas partnerību aktīvām un veselīgām vecumdienām.

II PIELIKUMS AAL PROGRAMMAS PASĀKUMI I. Netiešās darbības 1. AAL programmas īstenošana galvenokārt atbalsta uz tirgu vērstus pētniecības un inovācijas projektus aktīvām un veselīgām vecumdienām, kuri apliecina spēju izmantot projekta rezultātus reāli izpildāmā termiņā; minētās netiešās darbības AAL programmas ietvaros finansē galvenokārt ar dotācijām. Finansējumu var piešķirt arī citos veidos, piemēram, piešķirot balvas, rīkojot iepirkumus pirmskomercializācijas posmā un publiskus inovatīvu risinājumu iepirkumus. 2. Var atbalstīt arī darbības, kuru mērķis ir starpniecība, programmas popularizēšana, jo īpaši informatīvi pasākumi valstīm, kas pašreiz nepiedalās AAL programmā, informētības palielināšana par pašreizējām spējām, inovatīvu risinājumu ieviešanas sekmēšana, kā arī piedāvājuma un pieprasījuma pušu organizāciju savstarpējo kontaktu izveide un piekļuves finansējumam un ieguldītājiem veicināšana. 3. Var atbalstīt arī darbības, kuru mērķis ir uzlabot priekšlikumu, priekšizpētes un darbsemināru kvalitāti. Lai paplašinātu AAL programmā iesaistīto ieinteresēto personu loku, var paredzēt sadarbību ar Savienības reģioniem. 4. Lai izstrādātu uz faktiem balstītas paraugprakses pamatnostādnes, darbību mērķis ir tiešo lietotāju dažādu iesaistīšanas metožu konsolidēšana un analizēšana. II. Īstenošana 1. AAL programmu īsteno, pamatojoties uz gada darba plāniem, kuros apzināti finansējuma veidi un tēmas uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus. Darba plānus atvasina no publicētas stratēģijas, kurā uzsvērti problēmjautājumi un prioritātes un kuru pieņēmusi AALA . 2. Gada darba plānus, kas ir pamatā Savienības ikgadējam finansiālajam ieguldījumam, saskaņo ar Komisiju. 3. AAL programmas īstenošana ietver konsultācijas, tostarp par stratēģiju, ar attiecīgajām ieinteresētajām personām (tostarp lēmumu pieņēmējiem no publiskajām iestādēm, lietotāju pārstāvjiem, privātā sektora pakalpojumu sniedzējiem un apdrošināšanas pakalpojumu sniedzējiem, kā arī nozares, tostarp mazu un vidēju uzņēmumu, pārstāvjiem) par attiecīgajām lietišķās pētniecības un inovācijas prioritātēm. 4. AAL programmas īstenošanā ņem vērā demogrāfiskās tendences un demogrāfijas pētījumus, lai nodrošinātu risinājumus, kas atbilst Savienības sociālajai un ekonomiskajai situācijai. 5. AAL programmas īstenošanā ņem vērā Savienības rūpniecības, klimata pārmaiņu un enerģētikas politiku. Ar AAL programmu veicina arī energoefektivitāti, un tajā ir atspoguļota nepieciešamība risināt enerģētiskās nabadzības problēmu. 6. Atbilstīgi “Apvāršņa 2020” principiem un noteikumiem pienācīgi ņem vērā ar dzimumu, ētiku, sociālajām un humanitārajām zinātnēm un privātumu saistītos jautājumus. Vērā tiek ņemti arī attiecīgie Savienības un valstu tiesību akti un starptautiskās pamatnostādnes, jo īpaši attiecībā uz tiesībām uz privāto dzīvi un datu aizsardzību. 7. Ņemot vērā, ka AAL programma ir programma, kuras rezultātiem ātri jānonāk tirgū, un ievērojot noteikumus, kuri paredzēti Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012, AALA nosaka piešķiršanas termiņu un maksājuma veikšanas termiņu saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1290/2013 un nodrošina, ka iesaistītās valstis AAL programmas īstenošanas laikā tos ievēro. 8. Visas iesaistītās valstis aktīvi veicina, ka organizācijas, kas pārstāv pieprasījuma pusi, tostarp gala lietotājus, pētniecības un inovāciju projektos iesaistās pēc iespējas agrāk. 9. Visas iesaistītās valstis ar valsts aģentūru starpniecību līdzfinansē attiecīgās valsts dalībniekus, kuru priekšlikumi ir sekmīgi; minētās aģentūras turklāt no īpašās īstenošanas struktūras novirza Savienības līdzfinansējumu, pamatojoties uz kopprojekta aprakstu, kas ietilpst nolīgumā, kurš par katru projektu jānoslēdz attiecīgajai programmas pārvaldības valsts aģentūrai ar attiecīgās valsts dalībniekiem. 10. Pēc tam, kad noslēdzies uzaicinājums iesniegt projektu priekšlikumus, AALA sadarbībā ar izraudzītajām programmas pārvaldības valsts aģentūrām veic centralizētu atbilstības pārbaudi. Minēto pārbaudi veic, pamatojoties uz kopīgajiem AAL programmas atbilstības kritērijiem, ko publicē kopā ar uzaicinājumu iesniegt projektu priekšlikumus. 11. AALA ar programmas pārvaldības valsts aģentūru palīdzību pārbauda atbilstību valsts līmeņa atbilstības papildkritērijiem, kas noteikti uzaicinājumos iesniegt projektu priekšlikumus. 12. Minētie valsts līmeņa atbilstības kritēriji attiecas vienīgi uz individuālo pieteikuma iesniedzēju juridisko statusu un finansiālo stāvokli, bet ne uz priekšlikuma saturu, un skar šādus aspektus: 12.1. pieteikuma iesniedzēja veids, tostarp juridiskais statuss un darbības mērķi; 12.2. saistības un dzīvotspēja, tostarp maksātspēja, nodokļu un sociālo maksājumu saistību izpilde. 13. Atbilstīgus projektu priekšlikumus novērtē AALA ar neatkarīgu ekspertu palīdzību, pamatojoties uz pārredzamiem un kopīgiem novērtēšanas kritērijiem, kas noteikti publicētajā uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus, un tiek izveidots projektu saraksts punktu skaitam atbilstošā secībā. Projektus atlasa saskaņā ar minēto prioritāro secību un ņemot vērā pieejamo finansējumu. Tiklīdz AALA Ģenerālā asambleja ir pieņēmusi izraudzīto priekšlikumu sarakstu, tas iesaistītajām valstīm ir saistošs. 14. Ja projekta dalībnieks neatbilst vienam vai vairākiem valsts līmeņa atbilstības kritērijiem vai ja ir izsmelts attiecīgais valsts budžets finansēšanas saistību segšanai, AALA valde var nolemt, ka ar neatkarīgu ekspertu palīdzību jāveic vēl viens centralizēts neatkarīgs novērtējums par attiecīgo priekšlikumu, lai novērtētu priekšlikumu bez attiecīgā dalībnieka dalības tajā vai ar aizstājēju, ko ierosinājuši projekta dalībnieki. 15. Juridiskus un finanšu jautājumus par finansēšanai izraudzīto projektu dalībniekiem izskata izraudzītā programmas pārvaldības valsts aģentūra. Piemēro valsts administratīvos noteikumus un principus.