Oficiālais Vēstnesis L 197 , 03/08/2000 Lpp. 0035 - 0047



Padomes Lēmums (2000. gada 17. jūlijs) par to, ka Eiropas Kopiena pieņem grozījumus nolīgumā, ar ko izveido Vidusjūras Vispārējo zivsaimniecības komisiju, ar mērķi noteikt autonomu budžetu minētai organizācijai (2000/487/EK) EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 37. pantu, saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmo teikumu un 3. punkta pirmo daļu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [1], ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [2], tā kā: (1) Eiropas Kopiena ir Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas (VVZK) [3] locekle. (2) Lai pārzinātu Vidusjūras zivju krājumus, ir vajadzīgi daudzpusēja līmeņa pasākumi, ar ko regulē zveju tāljūrā. Akvakultūras attīstību var veicināt daudzpusēja sadarbība. VVZK ir pamats šiem pasākumiem. (3) VVZK ir nesen pieņēmusi grozījumus, kas vērsti uz tās darbības pastiprināšanu, izveidojot Zinātnisko padomdevēju komiteju, kas sapulcēsies reizi gadā. Šīs organizācijas jaunajām aktivitātēm ir vajadzīgi finanšu līdzekļi. (4) VVZK ir pilnībā atkarīga no Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) budžeta. Sakarā ar šim budžetam noteiktajiem ierobežojumiem nav iespējams finansēt VVZK aktivitātes, kuras ir vajadzīgas tās jaunā uzdevuma izpildei. Tādēļ ir vajadzīgs, lai VVZK ir pašai savs autonoms budžets. (5) VVZK savā sanāksmē, kas notika no 1997. gada 13. oktobra līdz 16. oktobrim, pieņēma grozījumus nolīguma tekstā, izveidojot autonomu budžetu. Minētais budžets uzliek jaunas saistības VVZK līgumslēdzējām pusēm VVZK izveidošanas nolīguma X.2. panta nozīmē. (6) Šīs jaunās saistības var stāties spēkā tikai tad, ja tās atbalsta divas trešdaļas VVZK Komisijas locekles, un tikai attiecībā uz tām Komisijas loceklēm, kas atbalsta šos grozījumus. (7) Tādēļ Kopienai ir jāpieņem VVZK autonomā budžeta pieņemšanas dokuments, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. Vienīgais pants 1. Kopiena pieņem Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas autonomā budžeta izveidošanu saskaņā ar I pielikumā noteikto dokumentu. 2. Grozītā nolīguma teksts un Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas grozītais reglaments, tostarp noteikumi par autonomo budžetu, izklāstīti II pielikumā. Briselē, 2000. gada 17. jūlijā Padomes vārdā — priekšsēdētājs J. Glavany [1] OV C 15, 20.1.1999., 13. lpp. [2] OV C 150, 28.5.1999., 153. lpp. [3] Padomes 1998. gada 16. jūnija Lēmums 98/416/EK par Eiropas Kopienas pievienošanos Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijai (OV L 190, 4.7.1998., 34. lpp.). -------------------------------------------------- I PIELIKUMS Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas autonomā budžeta pieņemšanas dokuments Godātais kungs, man ir tas gods darīt Jums zināmu, ka Eiropas Kopiena ir nolēmusi pieņemt jaunos noteikumus, kas reglamentē Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas autonomā budžeta izveidošanu. Tādēļ es nosūtu Jums šo dokumentu, ar kuru Kopiena pieņem 1997. gada 13. oktobra līdz 16. oktobra sanāksmē pieņemtā nolīguma jauno VIII.a un IX.a pantu un grozījumus tā II, VII un IX pantā saskaņā ar minētā nolīguma X.2. pantu. Ar visdziļākās cieņas apliecinājumiem, Eiropas Savienības Padomes priekšsēdētājs Diū k-gs ģenerāldirektors Apvienoto Nāciju Pārtikas un lauksaimniecības organizācija Via delle Terme di Caracalla I—00100 Roma -------------------------------------------------- II PIELIKUMS Nolīgums, ar ko izveido Vidusjūras Vispārējo zivsaimniecības komisiju PREAMBULA LĪGUMSLĒDZĒJAS PUSES, ņemot vērā attiecīgās normas, kas ir iekļautas 1994. gada 16. novembrī pieņemtajā Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencijā (turpmāk — Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencija), kas visām starptautiskās kopienas loceklēm pieprasa sadarboties dzīvo jūras resursu aizsardzībā un pārzināšanā, ņemot vērā arī mērķus, ko izvirzīja Apvienoto Nāciju Organizācijas 1992. gada konferencē par vidi un attīstību pieņemtās Agenda 21 17. nodaļā, un Atbildīgas zivsaimniecības rīcības kodeksu, ko 1995. gadā pieņēma FAO konference, ņemot vērā, ka ir apspriesti citi starptautiski dokumenti, kas veicinātu noteiktu zivju krājumu saglabāšanu un pārzināšanu, abpusēji vēloties attīstīt un pareizi izmantot Vidusjūras un Melnās jūras, kā arī to savienojošo ūdeņu (turpmāk — "reģions") dzīvos jūras resursus, kā arī veicināt savu mērķu īstenošanu, sadarbojoties starptautiski, ko atvieglos Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas izveide, atzīstot, cik nozīmīgi ir saglabāt un pārzināt reģiona zvejas resursus, kā arī veicināt sadarbību minētajā jomā, VIENOJAS ŠĀDI. I pants Komisija 1. Līgumslēdzējas puses ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijā (turpmāk — "Organizācija") ar šo izveido komisiju, ko nosauc par Vidusjūras Vispārējo zivsaimniecības komisiju (turpmāk — "Komisija"), kas pildīs pienākumus un uzņemsies atbildību, kas minēta III pantā. 2. Komisijas locekles ir Organizācijas dalībvalstis un asociētās locekles, kā arī valstis, kas nav Organizācijas dalībvalstis, bet ir Apvienoto Nāciju Organizācijas, to specializēto aģentūru vai Starptautiskās Atomenerģijas aģentūras dalībvalstis, kuras ir: i) piekrastes valstis vai asociētās locekles, kas pilnībā vai daļēji atrodas reģionā; ii) valstis vai asociētās locekles, kuru kuģi šajā reģionā zvejo zivis, uz ko attiecas šis nolīgums, vai iii) reģionālās ekonomikas integrācijas organizācijas, kuru locekles ir i) vai ii) minētās valstis, kas reģionālajai ekonomikas integrācijas organizācijai ir nodevušas kompetenci, uz ko attiecas šis nolīgums, un kuras saskaņā ar šā nolīguma XI panta noteikumiem atzīst šo nolīgumu, ar nosacījumu, ka šie noteikumi neietekmē to valstu kā Komisijas locekļu statusu, kas nav Apvienoto Nāciju Organizācijas, tās specializēto aģentūru vai Starptautiskās Atomenerģijas aģentūras locekles un ir kļuvušas par šā nolīguma pusēm pirms 1963. gada 22. maija. Attiecībā uz asociētajām valstīm Organizācija, saskaņā ar Organizācijas statūtu XIV.5. pantu un Organizācijas Vispārējo noteikumu XXI.3. pantu, iesniedz šo nolīgumu iestādei, kas atbild par šo asociēto valstu starptautiskajām attiecībām. II pants Organizācija 1. Komisijas sesijās katru locekli pārstāv viens delegāts, ko var pavadīt vietnieks, eksperti un padomdevēji. Vietniekiem, ekspertiem un padomdevējiem, kas piedalās Komisijas sanāksmēs, nav balsstiesību, izņemot vietniekiem, kas rīkojas tā delegāta vietā, kurš nepiedalās sanāksmē. 2. Saskaņā ar 3. punktu katram loceklim ir viena balss. Komisija pieņem lēmumus ar balsu vairākumu, ja vien šis nolīgums nenosaka citādi. Kvorums ir visu Komisijas locekļu vairākums. 3. Reģionālā ekonomikas integrācijas organizācija, kas ir Komisijas locekle, ir tiesīga jebkurā Komisijas vai Komisijas palīgorganizācijas sanāksmē izmantot balsis, kas atbilst tās dalībvalstu skaitam, kuras ir tiesīgas balsot šādā sanāksmē. 4. Reģionālā ekonomikas integrācijas organizācija, kas ir Komisijas locekle, savas balsstiesības atbilstīgi kompetencei izmanto alternatīvi ar savām dalībvalstīm, kas ir Komisijas locekles. Ja reģionālā ekonomikas integrācijas organizācija, kas ir Komisijas locekle, izmanto savas balsstiesības, tās dalībvalstis savas balsstiesības neizmanto, un otrādi. 5. Jebkura Komisijas locekle reģionālajai ekonomikas integrācijas organizācijai, kas ir Komisijas locekle, vai reģionālās ekonomikas integrācijas organizācijas dalībvalstīm, kas ir Komisijas locekles, var lūgt informāciju par to, vai konkrētajā jautājumā kompetence pieder organizācijai vai tās dalībvalstīm. Reģionālā ekonomikas integrācijas organizācija vai attiecīgās dalībvalstis pēc šāda lūguma sniedz šo informāciju. 6. Reģionālā ekonomikas integrācijas organizācija, kas ir Komisijas locekle, vai reģionālās ekonomikas integrācijas organizācijas dalībvalstis, kas ir Komisijas locekles, pirms katras Komisijas vai Komisijas palīgorganizācijas sanāksmes paziņo, vai attiecīgajā jautājumā, ko apspriedīs sanāksmē, kompetenta ir reģionālā ekonomikas integrācijas organizācija vai tās dalībvalstis un, vai balsojot par katru konkrēto dienaskārtības punktu, savas balsstiesības izmantos reģionālā ekonomikas integrācijas organizācija vai tās dalībvalstis. Nekas šajā punktā reģionālajai ekonomikas integrācijas organizācijai, kas ir Komisijas locekle, vai tās dalībvalstīm, kas ir Komisijas locekles, neliedz šā punkta nolūkos pieņemt vienotu deklarāciju, kura paliek spēkā attiecībā uz jautājumiem un dienaskārtības punktiem turpmākajās sanāksmēs un kuru var pakļaut tādiem izņēmumiem un izmaiņām, par ko informē pirms katras šādas sanāksmes. 7. Ja dienaskārtības punkti attiecas gan uz jautājumiem, kuros kompetenta ir reģionālā ekonomikas integrācijas organizācija, gan uz jautājumiem, kuros kompetentas ir reģionālās ekonomikas integrācijas organizācijas dalībvalstis, diskusijās var piedalīties gan reģionālā ekonomikas integrācijas organizācija, gan tās dalībvalstis. Šajā gadījumā, pieņemot lēmumu, ņem vērā tikai tās locekles viedokli, kam ir balsstiesības. 8. Lai noteiktu katras sanāksmes kvorumu, reģionālās ekonomikas integrācijas organizācijas, kas ir Komisijas locekle, delegāciju ņem vērā tādā mērā, kādā tai pieder balsstiesības attiecīgajā sanāksmē, kurai nosakāms kvorums. 9. Komisija ievēl priekšsēdētāju un divus priekšsēdētāja vietniekus. 10. Komisijas priekšsēdētājs Komisijas kārtējās sesijas sasauc katru gadu, ja vien locekļu vairākums nenosaka citādi. Visu sesiju norises vietu un laiku, konsultējoties ar Organizācijas ģenerāldirektoru, nosaka Komisija. 11. Komisijas mītnesvieta ir Organizācijas galvenajā mītnē Romā vai arī citā vietā, ko nosaka Komisija. 12. Komisija ar divām trešdaļām locekļu balsu var pieņemt un grozīt savu reglamentu ar noteikumu, ka šis reglaments vai tā grozījumi nav pretrunā ar šo nolīgumu vai Organizācijas statūtiem. 13. Komisija ar divām trešdaļām locekļu balsu var pieņemt un grozīt savus finanšu noteikumus ar nosacījumu, ka šie noteikumi saskan ar Organizācijas finanšu noteikumu principiem. Šo regulu nosūta Finanšu komitejai, kurai ir tiesības neatļaut šādus finanšu noteikumus vai to grozījumus, ja tā konstatē, ka šie noteikumi ir pretrunā ar Organizācijas finanšu noteikumu principiem. III pants Funkcijas 1. Komisijas mērķis ir veicināt dzīvo jūras resursu attīstību, saglabāšanu, racionālu pārzināšanu un vislabāko izmantošanu, kā arī ilgtspējīgu akvakultūras attīstību reģionā, šajā nolūkā pildot šādas funkcijas un pienākumus: a) pastāvīgi uzraudzīt šo resursu stāvokli, tostarp to apjomus un ieguvi, kā arī uz šiem resursiem pamatoto zivsaimniecību stāvokli; b) saskaņā ar V pantu formulēt un ieteikt piemērotus pasākumus: i) dzīvo jūras resursus saglabāšanai un racionālai pārzināšanai, tostarp: - zvejas metožu un zvejas rīku regulēšana, - konkrēto sugu īpatņu minimālo izmēru noteikšana, - sezonu un apgabalu, kuros zvejot ir atļauts, un sezonu un apgabalu, kuros zvejot ir aizliegts, noteikšana, - kopējās nozvejas apjomu, zvejas intensitātes un tās sadales starp loceklēm regulēšana; ii) šo ieteikumu īstenošanai; c) pastāvīgi uzraudzīt visus zvejas nozares ekonomiskos un sociālos aspektus, kā arī ieteikt pasākumus tās attīstībai; d) veicināt, ieteikt un koordinēt, kā arī, ja vajadzīgs, veikt izglītojoša un popularizējoša rakstura pasākumus visās zivsaimniecības jomās; e) veicināt, ieteikt un koordinēt, kā arī, ja vajadzīgs, veikt izpēti un attīstību, tostarp sadarbības projektus zivsaimniecības jomās, un dzīvo jūras resursu aizsardzību; f) apkopot, publicēt un izplatīt informāciju par izmantojamajiem dzīvajiem jūras resursiem un zivsaimniecībām, kas ir pamatotas ar šiem resursiem; g) veicināt programmas jūras un iesāļa ūdens akvakultūras, kā arī piekrastes zivsaimniecību attīstībai; h) veikt tādus pasākumus, kas var būt vajadzīgi Komisijai, lai sasniegtu iepriekš noteiktos mērķus. 2. Formulējot un iesakot pasākumus saskaņā ar 1. punkta b) apakšpunktu, lēmumus par saglabāšanu un pārzināšanu Komisija izskata, piemērojot tālredzīgu pieeju un ņemot vērā vislabākos pieejamos zinātnes datus un nepieciešamību attīstīt un pareizi izmantot dzīvos jūras resursus. IV pants Reģions Komisija III pantā noteiktās funkcijas un pienākumus īsteno preambulā definētajā reģionā. V pants Ieteikumi pārzināšanas pasākumiem 1. Nolīguma III panta 1. punkta b) apakšpunktā minētos ieteikumus pieņem, ja tos atbalsta divas trešdaļas Komisijas locekļu, kas ir klāt balsošanas brīdī. Komisijas priekšsēdētājs šo ieteikumu tekstus nosūta katrai Komisijas loceklei. 2. Saskaņā ar šo pantu Komisijas locekles, sākot ar dienu, ko Komisija nosaka pēc tam, kad ir pagājis šajā pantā noteiktais termiņš, kas atvēlēts iebildumu izteikšanai, apņemas ieviest katru Komisijas ieteikumu, kurš ir izstrādāts saskaņā ar III panta 1. punkta b) apakšpunktu. 3. Katra Komisijas locekle 120 dienu laikā kopš ieteikuma izziņošanas var iebilst pret šo ieteikumu, un tādā gadījuma tai pieteikuma ieviešana vairs nav saistoša. Ja kāda no loceklēm 120 dienu laikā iesniedz iebildumu, tad jebkura no pārējām Komisijas loceklēm var turpmāko 60 dienu laikā iesniegt tādu pašu iebildumu. Katra Komisijas locekle jebkurā brīdī var savu iebildumu arī atsaukt un ieviest ieteikumu. 4. Ja pret ieteikumu iebilst vairāk nekā trešā daļa Komisijas locekļu, tad pārējām loceklēm šā ieteikuma ieviešana vairs nav saistoša; tomēr jebkura no tām vai šīs valstis kopā var nolemt savā starpā šo ieteikumu ieviest. 5. Komisijas priekšsēdētājs katru Komisijas locekli tūlīt informē par katru saņemto vai atsaukto iebildumu. VI pants Ziņojumi Komisija pēc katras sesijas iesniedz Organizācijas ģenerāldirektoram ziņojumu, kurā izklāsta savus uzskatus, ieteikumus un lēmumus, kā arī iesniedz Organizācijas ģenerāldirektoram jebkādus citus vajadzīgus vai ieteicamus ziņojumus. Komiteju vai darba grupu ziņojumus, kas ir paredzēti šā nolīguma VII pantā, Organizācijas ģenerāldirektoram iesniedz no Komisijas. VII pants Komitejas, darba grupas un speciālisti 1. Komisija var izveidot pagaidu, īpašās vai pastāvīgās komitejas, kas pētīs un sniegs ziņojumu par jautājumiem, kuri ir saistīti ar Komisijas mērķiem, kā arī darba grupas, kuras pētīs specifiskas tehniskas problēmas un izstrādās ieteikumus. 2. Šā panta 1. punktā minētās komitejas un darba grupas sasauc Komisijas priekšsēdētājs laikā un vietā, ko nosaka priekšsēdētājs, apspriežoties ar Organizācijas ģenerāldirektoru. 3. Šā panta 1. punktā minēto komiteju un darba grupu izveide un speciālistu pieņemšana darbā ir atkarīga no tā, vai Komisijas apstiprinātā Organizācijas budžeta attiecīgajā sadaļā ir nepieciešamie līdzekļi. Pirms katra lēmuma par izdevumiem saistībā ar komiteju un darba grupu izveidi, kā arī speciālistu pieņemšanu darbā, Komisijai jābūt no Komisijas sekretāra ziņojumam par šāda lēmuma administratīvajām un finansiālajām sekām. VIII pants Sadarbība ar starptautiskajām organizācijām Komisija cieši sadarbojas ar starptautiskajām organizācijām, risinot savstarpēji nozīmīgus jautājumus. VIII.a pants Finanses 1. Katra Komisijas locekle apņemas ik gadu iemaksāt savu daļu autonomajā budžetā saskaņā ar maksājumu sadali, kas jāpieņem Komisijai. 2. Katrā kārtējā sesijā Komisija pieņem savu autonomo budžetu, tās locekļiem vienprātīgi vienojoties, ja tomēr pēc visām pūlēm sesijā neizdodas panākt vienprātīgu vienošanos, par šo jautājumu balso un budžetu apstiprina ar tās locekļu divu trešdaļu balsu vairākumu. 3. a) Katra Komisijas locekļa maksājuma lielumu nosaka saskaņā ar formulu, ko Komisija pieņem un groza pēc vienprātības principa; b) Komisijas pieņemto vai grozīto formulu izklāsta Komisijas finanšu noteikumos. 4. Jebkuram subjektam, kas kļuvis par Komisijas locekli, nebūdams Organizācijas loceklis, jāveic tādi maksājumi, lai segtu Organizācijas izdevumus saistībā ar Komisijas darbu, kādus tam nosaka Komisija. 5. Maksājumus veic brīvi konvertējamā valūtā, ja vien Komisija ar ģenerāldirektora piekrišanu neizlemj citādi. 6. Komisija var pieņemt arī ziedojumus un citādu palīdzību no organizācijām, privātpersonām un citiem avotiem jebkuriem mērķiem, kas saistīti ar tās funkciju pildīšanu. 7. Saņemtos maksājumus un dāvinājumus, ka arī cita veida palīdzību ieskaita ieguldījumu fondā, ko saskaņā ar Organizācijas finanšu noteikumiem pārvalda ģenerāldirektors. 8. Komisijas loceklim, kas nav laikus pārskaitījis komisijai savu finansiālo ieguldījumu, liedz balsstiesības Komisijā, ja parādu summa ir vienāda ar maksājumu summu, kas pienākas par diviem iepriekšējiem kalendāra gadiem, vai pārsniedz šādu summu. Komisija tomēr var atļaut šim loceklim balsot, ja tā ir pārliecināta, ka nenokārtotie maksājumi ir izskaidrojami ar apstākļiem, kas nav atkarīgi no šā locekļa, tomēr tā nekādā gadījumā nedod balsstiesības laikā, kas pārsniedz turpmākos divus gadus. IX pants Izdevumi 1. Izdevumus, kas radušies delegātiem, kā arī viņu vietniekiem, ekspertiem un padomdevējiem, kuri piedalās atsevišķās Komisijas sesijās, kā arī to pārstāvjiem, ko nosūta uz komitejām vai darba grupām, kuras ir izveidotas saskaņā ar šā nolīguma VII pantu, nosaka un sedz attiecīgās locekles. 2. Izdevumus, kas ir radušies sekretariātam, tostarp izdevumus par publikācijām un paziņojumiem, kā arī izdevumus, kas ir radušies Komisijas priekšsēdētājam un priekšsēdētāja vietniekam, sesiju starplaikā veicot uzdevumus Komisijas vārdā, nosaka un sedz no Komisijas budžeta. 3. Izdevumus, kas ir radušies konkrētajām Komisijas loceklēm, patstāvīgi vai pēc Komisijas ieteikuma īstenojot izpētes un attīstības projektus, nosaka un sedz attiecīgās locekles. 4. Izdevumus, kas ir radušies, saskaņā ar III panta 1. punkta e) apakšpunktu īstenojot kopīgus izpētes un attīstības projektus, kurus nav iespējams segt citādi, savstarpēji vienojoties par apmaksas formu un summas daļu, nosaka un sedz locekles. Naudu kopīgajiem projektiem iemaksā ieguldījumu fondā, ko saskaņā ar Organizācijas finanšu noteikumiem un reglamentu izveido un pārvalda Organizācija. 5. Izdevumus, kas radušies, uz Komisijas, komiteju vai darba grupu sanāksmēm kā individuālas personas uzaicinot ekspertus, sedz no Komisijas budžeta. 6. Komisija var pieņemt brīvprātīgus vispārīgos vai ar specifiskiem Komisijas projektiem un aktivitātēm saistītus maksājumus. Šos maksājumus iemaksā ieguldījumu fondā, kas jāizveido Organizācijai. Šos brīvprātīgos maksājumus pieņem un ieguldījumu fondu pārvalda saskaņā ar Organizācijas finanšu noteikumiem un reglamentu. IX.a pants Pārvalde 1. Komisijas sekretāru (turpmāk — "sekretārs") ieceļ ģenerāldirektors ar Komisijas piekrišanu vai, ja iecelšana notiek starplaikā starp kārtējām Komisijas sesijām, ar Komisijas locekļu piekrišanu. 2. Sekretārs ir atbildīgs par Komisijas politikas īstenošanu un tās darbību un atskaitās par to Komisijai. Vajadzības gadījumā sekretārs pilda sekretāra pienākumus arī citās Komisijas izveidotās palīgstruktūrās. 3. Komisijas izdevumus sedz no tās autonomā budžeta, izņemot tos, kas ir saistīti ar štata darbiniekiem un pakalpojumiem, ko piedāvā Organizācija. Izdevumus, kas jāuzņemas Organizācijai, nosaka un apmaksā no ģenerāldirektora sagatavota divu gadu budžeta, ko apstiprina Organizācijas konferencē saskaņā ar Organizācijas vispārējiem noteikumiem un finanšu noteikumiem. 4. Izdevumus, kas rodas delegātiem, viņu vietniekiem, ekspertiem un padomniekiem, viņiem kā valdības pārstāvjiem apmeklējot Komisijas, tās apakškomisiju un komiteju sēdes, kā arī izdevumus, kas sēžu laikā rodas novērotājiem, sedz attiecīgās valdības vai organizācijas. Izdevumus, kas rodas ekspertiem, kurus Komisija individuāli uzaicina apmeklēt Komisijas vai tās apakškomisiju, vai komiteju sēdes, sedz no Komisijas budžeta. X pants Grozījumi 1. Vidusjūras Vispārējā zivsaimniecības komisija var grozīt šo nolīgumu ar divām trešdaļām visu Komisijas locekļu balsu. Ievērojot 2. punktu, grozījumi stājas spēkā pēc tam, kad tos ir pieņēmusi Komisija. 2. Grozījumi, kas rada jaunas locekļu saistības, stājas spēkā tikai tad, ja tos atbalsta divas trešdaļas Komisijas locekļu, un tikai attiecībā uz tiem Komisijas locekļiem, kas atbalsta šos grozījumus. Grozījumu, kas ievieš jaunas saistības, pieņemšanas dokumentus deponē Organizācijas ģenerāldirektoram, kas informē visus Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas locekļus, kā arī Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāru, ka ir saņemts šādu grozījumu pieņemšanas dokuments un šie grozījumi ir stājušies spēkā. Ja Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas locekļi nepieņem grozījumus, kas rada papildu saistības, to saistības un pienākumi arī turpmāk izriet no nolīguma, kāds tas bija pirms grozījuma. 3. Par šā nolīguma grozījumiem informē Organizācijas padomi, kura var noraidīt jebkuru grozījumu, ja uzskata, ka tas neatbilst Organizācijas mērķiem un nolūkiem vai Organizācijas statūtiem. Ja Organizācijas padome vēlas, tā var pāradresēt grozījumu Organizācijas konferencei, kam ir tādas pašas pilnvaras. XI pants Apstiprināšana 1. Šo nolīgumu var parakstīt Organizācijas locekles vai asociētās locekles. 2. Komisija ar divām trešdaļām locekļu balsu var ļaut nolīgumam pievienoties citām valstīm, kas ir Apvienoto Nāciju Organizācijas, to specializēto aģentūru vai Starptautiskās Atomenerģijas aģentūras locekles un ir iesniegušas dalības pieteikumu, kā arī oficiālu dokumentu, kurā deklarē, ka pievienojas šim nolīgumam, kāds tas ir uzņemšanas brīdī. 3. Komisijas locekles, kas nav Organizācijas locekles vai asociētās locekles, piedaloties Komisijas darbā, uzņemas segt sekretariāta izdevumus proporcionālā apjomā, ko nosaka, ņemot vērā Organizācijas finanšu noteikumu attiecīgos punktus. 4. Organizācijas locekle vai asociētā locekle nolīgumam pievienojas, Organizācijas ģenerāldirektoram deponējot pievienošanās dokumentu, ar brīdi, kad ģenerāldirektors ir saņēmis šo dokumentu. 5. Valstis, kas nav Organizācijas locekles vai asociētās locekles, nolīgumam pievienojas, Organizācijas ģenerāldirektoram deponējot pievienošanās dokumentu. Pievienošanās stājas spēkā ar brīdi, kad saskaņā ar šā panta 2. punktu Komisija apstiprina dalības pieteikumu. 6. Organizācijas ģenerāldirektors informē visas Komisijas locekles, visas Organizācijas locekles un Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāru par jaunuzņemtajām loceklēm. 7. Šim nolīgumam var pievienoties ar atrunām, kas stājas spēkā tikai, ja tās vienbalsīgi apstiprina Komisijas locekles. Komisijas locekles, kas triju mēnešu laikā pēc izziņošanas nav sniegušas atbildi, uzskata par tādām loceklēm, kas atrunas ir atbalstījušas. Ja atrunas neatbalsta, valsts vai reģionālā ekonomikas integrācijas organizācija, kas ir izvirzījusi šīs atrunas, šim nolīgumam nepievienojas. Organizācijas ģenerāldirektors tūlīt informē visus Komisijas locekļus par jebkurām atrunām. 8. Šajā nolīgumā atsauces uz 1982. gadā pieņemto Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvenciju vai citiem starptautiskiem nolīgumiem neietekmē valsts statusu pēc 1982. gada Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijas vai arī citu nolīgumu parakstīšanas, ratifikācijas vai pievienošanās šiem nolīgumiem. XII pants Stāšanās spēkā Šis nolīgums stājas spēkā pēc tam, kad ir saņemti pieci pieņemšanas dokumenti. XIII pants Teritoriālā piemērošana Komisija locekles, pievienojoties šim nolīgumam, rūpīgi norāda, uz kurām teritorijām attiecas to dalība. Ja šādas deklarācijas nav, dalību attiecina uz visām teritorijām, par kuru starptautiskajām attiecībām atbild locekle. Saskaņā ar XIV pantu teritoriālās piemērošanas apjomu var pārveidot ar turpmāku deklarāciju. XIV pants Izstāšanās 1. Jebkura locekle jebkurā brīdī, tiklīdz ir pagājuši divi gadi kopš brīža, kad nolīgums stājās spēkā attiecībā uz šo locekli, var izstāties no šā nolīguma, iesniedzot rakstisku paziņojumu par izstāšanos Organizācijas ģenerāldirektoram, kas tūlīt informē visus Komisijas un Organizācijas locekles par šo izstāšanos. Paziņojums par izstāšanos stājas spēkā trīs mēnešus pēc tam, kad to ir saņēmis ģenerāldirektors. 2. Komisijas locekle var paziņot par izstāšanos attiecībā uz vienu vai vairākām teritorijām, kurās tā ir atbildīga par starpvalstu attiecībām. Ja locekle paziņo par savu izstāšanos no Komisijas, tā norāda, uz kuru teritoriju vai teritorijām attiecināma izstāšanās. Ja šādas deklarācijas nav, izstāšanos attiecina uz visām teritorijām, par kuru starptautiskajām attiecībām atbild Komisijas locekle, izņemot asociētās locekles. 3. Iesniedzot paziņojumu par izstāšanos no Organizācijas, Komisijas locekle vienlaikus izstājas arī no Komisijas, un šo izstāšanos attiecina uz visām teritorijām, par kuru starptautiskajām attiecībām atbild attiecīgā locekle, izņemot to, ka šāda izstāšanās neattiecas uz asociēto locekli. XV pants Strīdu izskatīšana un izšķiršana Jebkuru strīdu par šā nolīguma interpretāciju vai piemērojumu, ko neizšķir Komisija, nosūta uz komiteju, kurā ir katras puses viens pārstāvis, kā arī neatkarīgs priekšsēdētājs, ko izvēlas komitejas locekļi. Izmanto šādas komitejas ieteikumus, kas nav saistoši, lai iesaistītās puses atkārtoti pārskatītu jautājumu, kurš kļuvis par domstarpību cēloni. Ja šo darbību rezultātā strīdu neatrisina, to nosūta Starptautiskajai Tiesai saskaņā ar tiesas statūtiem, bet tādu strīdu nosūta arbitrāžai, kurā ir iesaistīta reģionālā ekonomikas integrācijas organizācija, kas ir Komisijas locekle, ja strīdā iesaistītās puses nepiekrīt citam risinājumam. XVI pants Darbības izbeigšanās Šo nolīgumu automātiski izbeidz, ja izstāšanās rezultātā Komisijā paliek mazāk nekā piecas locekles, ja vien atlikušās locekles vienbalsīgi nelemj citādi. XVII pants Apstiprināšana un reģistrācija Šā nolīguma teksts sākotnēji izstrādāts Romā tūkstoš deviņsimt četrdesmit devītā gada divdesmit ceturtajā septembrī franču valodā. Šā nolīguma un visu tā grozījumu teksta divus eksemplārus angļu, franču un spāņu valodā apstiprina Komisijas priekšsēdētājs un Organizācijas ģenerāldirektors. Vienu no šiem eksemplāriem deponē Organizācijas arhīvā. Otru eksemplāru nosūta reģistrācijai Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram. Bez tam ģenerāldirektors apstiprina šā nolīguma eksemplārus un nosūta vienu eksemplāru katrai Organizācijas loceklei, kā arī tām valstīm, kas nav Organizācijas locekles, bet ir šā nolīguma līgumslēdzējas puses vai var par tādām kļūt. -------------------------------------------------- Vidusjūras Vispārējās Zivsaimniecības Komisijas Reglaments I pants Šajā reglamentā izmanto šādas definīcijas. Nolīgums: 1949. gada 24. septembrī Romā (Itālija) izstrādātais nolīgums, ar ko izveido Vidusjūras Vispārējo zivsaimniecības komisiju, kas ir grozīts saskaņā ar šā nolīguma X pantu. Komisija: Vidusjūras Vispārējā zivsaimniecības komisija. Priekšsēdētājs: Komisijas priekšsēdētājs. Priekšsēdētāja vietnieks: Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. Delegāts: locekles pārstāvis, kā noteikts nolīguma II panta 1. punktā. Delegācija: delegāts, kā arī viņa vietnieks, eksperti un padomdevēji. Locekle: Organizācijas locekles un asociētās locekles, kā arī tās Komisijas locekles, kas nav Organizācijas locekles. Sekretārs: Komisijas sekretārs. Organizācija: ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācija. Konference: Organizācijas konference. Novērotāja valsts, asociētā locekle vai asociētā organizācija: valsts, kas nav Komisijas vai Organizācijas locekle, vai arī starptautiska organizācija, kura ir ielūgta uz Komisijas sesiju, vai arī Organizācijas locekle vai asociētā locekle, kas piedalās Komisijas sesijā, nebūdama Komisijas locekle. Novērotājs: Novērotājas valsts vai organizācijas pārstāvis. II pants Komisijas sesijas 1. Saskaņā ar nolīguma II panta 10. punktu Komisija kārtējā sesijā, apspriežoties ar ģenerāldirektoru, lemj par nākamās sesijas laiku un norises vietu, lēmumu saskaņojot ar Komisijas programmas vajadzībām, kā arī ar tās valsts uzaicinājuma nosacījumiem, kurā notiks sesija. Priekšsēdētājs attiecīgi publicē paziņojumu par sesiju. 2. Priekšsēdētājs pēc Komisijas locekļu vairākuma pieprasījuma vai ar Komisijas locekļu vairākuma atbalstu var sasaukt īpašu Komisijas sesiju. 3. Uzaicinājumus uz kārtējām Komisijas sesijām Komisijas priekšsēdētāja vārdā ne vēlāk kā sešdesmit dienas pirms noteiktā sesijas sākuma publicē sekretārs. Uzaicinājumus uz īpašām sesijām publicē ne vēlāk kā četrdesmit dienas pirms noteiktā sesijas sākuma. 4. Lai izskatītu ierosinājumu rīkot Komisijas vai kādas no tās struktūrvienībām sesiju attiecīgajā valstī, šādai valstij ir a) bez atrunām jāratificē konvencija par Apvienoto Nāciju Organizācijas specializēto aģentūru privilēģijām un imunitātēm vai arī b) jāapliecina, ka visi delegāti, pārstāvji, eksperti, novērotāji un citas personas, kas ir tiesīgas piedalīties šādā sesijā saskaņā ar nolīguma vai šā reglamenta noteikumiem, baudīs privilēģijas un imunitātes, kas ir vajadzīgas, lai neatkarīgi veiktu savas funkcijas saistībā ar sesiju. III pants Apliecinājuma dokumenti Sekretārs katrā sesijā saņem delegāciju un novērotāju apliecinājuma dokumentus. Šiem apliecinājuma dokumentiem jāatbilst sekretariāta noteiktajai standarta formai. Pēc to izvērtēšanas sekretariāts informē Komisiju par nepieciešamajiem pasākumiem. IV pants Dienas kārtība 1. Katrā kārtējā sesijā: a) saskaņā ar nolīguma II panta 9. punktu ievēl priekšsēdētāju un divus vietniekus; b) pieņem dienas kārtību; c) sekretārs ziņo par Komisijas finanšu lietām; d) izskata budžeta projektu; e) komitejas nolasa ziņojumus; f) lemj par nākamās sesijas laiku un norises vietu; g) izskata ierosinājumus grozīt nolīgumu un spēkā esošo reglamentu; h) saskaņā ar nolīguma XI panta 2. punktu izskata dalības pieteikumus no valstīm, kuras nav Organizācijas locekles, bet ir Apvienoto Nāciju Organizācijas vai tās specializēto aģentūru vai Starptautiskās Atomenerģijas aģentūras locekles; i) izskata punktus, ko Organizācijas Padome vai ģenerāldirektors ir nosūtījis konferencē Vidusjūras Vispārējai zivsaimniecības komisijai. 2. Bez tam dienas kārtībā ar Komisijas piekrišanu iekļauj: a) punktus, ko apstiprināja iepriekšējā sesijā; b) locekļu ierosinātos punktus. 3. Sekretārs ne vēlāk kā 60 dienas pirms sesijas sākuma Komisijas loceklēm, kā arī novērotājām valstīm un novērotājām organizācijām nosūta dienas kārtības projektu, kā arī ar to saistītos ziņojumus un dokumentus. 4. Īpašās sesijas dienas kārtībā iekļauj tikai tos punktus, kuru dēļ sasauca sesiju. V pants Sekretariāts 1. Sekretariātu veido sekretārs un tam pakļautie darbinieki, kurus nosaka ģenerāldirektors. 2. Sekretāra pienākums ir saņemt, apkopot un izsūtīt Komisijas un tās komiteju sesiju dokumentus, ziņojumus un rezolūcijas, protokolēt sēdes, apstiprināt izdevumus un finanšu saistības, kā arī veikt citus pienākumus, ko norāda Komisija. 3. Visu paziņojumu par Komisijas darbību eksemplārus nosūta sekretāram, kas tos pieņem zināšanai un reģistrē. VI pants Komisijas plenārsēdes Komisijas plenārsēdes ir publiskas, ja vien Komisija nelemj citādi. Ja Komisija nolemj rīkot slēgtu sanāksmi, tā nosaka, kādā mērā šis lēmums ietekmē novērotājus. VII pants Priekšsēdētāja un priekšsēdētāja vietnieku ievēlēšana 1. Komisija ievēl Komisijas priekšsēdētāju un priekšsēdētāja pirmo un otro vietnieku, kas sāk pildīt pienākumus tūlīt pēc kārtējās sesijas, kurā tos ievēlēja, un ko ievēl divām kārtējām sesijām. 2. Kandidātus izvēlas no delegātiem vai delegātu vietniekiem, kas piedalās kārtējā sesijā, kurā notiek vēlēšanas. Tos var pārvēlēt vēl uz divām kārtējām sesijām. VIII pants Priekšsēdētāja un priekšsēdētāja vietnieku funkcijas 1. Priekšsēdētājs pilda funkcijas, kas tam ir uzticētas šajā reglamentā, un jo īpaši: a) atklāj un slēdz katru Komisijas plenārsēdi; b) vada debates šādās sanāksmēs, lai nodrošinātu šā reglamenta ievērošanu, dod vārdu, uzdod jautājumus un paziņo lēmumus; c) lemj par reglamenta jautājumiem; d) saskaņā ar šo reglamentu pilnībā kontrolē sesijas norisi; e) saskaņā ar Komisijas norādījumiem ieceļ komitejas. 2. Priekšsēdētāja prombūtnē vai pēc viņa lūguma priekšsēdētāja pienākumus uzņemas pirmais priekšsēdētāja vietnieks, bet tā prombūtnē — otrais priekšsēdētāja vietnieks. 3. Priekšsēdētājs vai priekšsēdētāja vietnieks, kas pilda priekšsēdētāja funkcijas, nebalso, un viņu valdības pārstāv citi delegācijas locekļi. 4. Ja priekšsēdētājs vai priekšsēdētāja vietnieki nevar pildīt pienākumus, tos uz laiku uzņemas sekretārs. IX pants Pasākumi un procedūras attiecībā uz balsošanu 1. Izņemot gadījumus, ko nosaka šā panta 4. punkts, plenārsēdēs balso mutiski vai paceļot rokas, taču notiek balsošana pēc saraksta, ja nolīgums vai šis reglaments pieprasa īpašo vairākumu vai arī ja balsošanu pēc saraksta pieprasa jebkura no delegācijām. 2. Balsošanā pēc saraksta delegācijas izsauc franču alfabēta secībā. 3. Katras balsošanas pēc saraksta protokolā norāda katra delegāta balsojumu, kā arī tos delegātus, kas ir atturējušies. 4. Balso aizklāti jautājumos, kas attiecas uz atsevišķām personām, izņemot Komisijas un tās komiteju amatpersonu vēlēšanas. 5. Ja neviens no kandidātiem uz amatpersonas vietu pirmajā balsojuma kārtā neiegūst vairākumu nodoto balsu, tad atkārtoti balso par tiem diviem kandidātiem, kas ir ieguvuši visvairāk balsu. Ja otrajā balsojuma kārtā abi kandidāti iegūst vienādu balsu skaitu, tad priekšsēdētājs amatpersonu izvēlas ar izlozes palīdzību. 6. Ja, balsojot kādā jautājumā, izņemot vēlēšanas, Komisijas balsis sadalās vienādi, nākamo balsojumu rīko attiecīgās sesijas nākamajā sanāksmē. Ja Komisijas balsis arī tad sadalās vienādi, priekšlikumu uzskata par noraidītu. 7. Balsošanu un citus saistītus jautājumus, kas nav konkrēti noteikti nolīgumā vai šajā reglamentā, mutatis mutandis reglamentē Organizācijas vispārējie noteikumi. X pants Komitejas 1. Komisijā izveido Akvakultūras komiteju, kuras darbā var piedalīties visas Komisijas locekles un kura: a) uzrauga akvakultūras attīstību un tendences reģionā; b) novēro un analizē akvakultūras attīstības un vides savstarpējo mijiedarbību; c) pārrauga un vada to četru struktūru darbu, kas ir radītas Medrap II darbības rezultātā, tostarp novēro un analizē dažādo struktūru progresu, kā arī izvērtē to ieteiktās programmas un ar FAO sekretariāta palīdzību vada SIPAM darbu; d) meklē atbalstu, kas papildinātu tādu organizāciju kā CIHEAM, MAP-PAP/RAC un FAO ieguldījumu izveidotajās struktūrās un veicinātu četru esošo struktūru darbu; e) veic citus pienākumus, kas saistīti ar akvakultūras popularizēšanu un attīstību, ko tai uzdod Komisija. 2. a) Izveido Zinātnisko padomdevēju komiteju, kas sniedz ar Komisijas darbu saistītu zinātniska, sociāla un ekonomiska rakstura informāciju, datus vai konsultācijas; b) Komitejas darbā var piedalīties visas Komisijas locekles. Katra Komisijas locekle var norīkot uz Komiteju savu pārstāvi, un Komitejas loceklei var palīdzēt eksperti; c) Komiteja var izveidot darba grupas, kas analizēs informāciju, kā arī konsultēs Komiteju par dalīto un kopīgo resursu stāvokli; d) Komiteja pauž neatkarīgu viedokli par to lēmumu tehnisko un zinātnisko pamatojumu, kas attiecas uz zivsaimniecības saglabāšanu un pārzināšanu, tostarp bioloģiskos, sociālos un ekonomiskos aspektus, un tā jo īpaši: 1) izvērtē locekļu un attiecīgo zivsaimniecības organizāciju vai programmu sniegto informāciju par nozveju, zvejas intensitāti, kā arī citus datus attiecībā uz zivsaimniecību saglabāšanu un pārzināšanu; 2) sniedz padomu Komisijai par zivsaimniecību saglabāšanu un pārzināšanu; 3) identificē izpētes kopējās programmas un koordinē to ieviešanu; 4) uzņemas citas funkcijas vai pienākumus, ko tai uztic Komisija. e) Dalībvalstīm jāsniedz informācija par nozveju un citi dati, kas attiecas uz komitejas darbu, tā, lai komiteja varētu veikt šajā punktā noteiktos pienākumus. 3. Komisija var izveidot citas komitejas un darba grupas, ko uzskata par vajadzīgām. 4. Saskaņā ar šo pantu komiteju un darba grupu dibināšanā jāievēro nolīguma VII panta 4. punkts. 5. Šo komiteju un darba grupu darbu mutatis mutandis reglamentē Komisijas reglaments. XI pants Budžets un finanses 1. Ja vien šis reglaments nenosaka citādi, uz Komisiju attiecas Organizācijas finanšu noteikumi, ko papildina ar Administratīvo rokasgrāmatu un memorandiem, un ar minētajiem dokumentiem pamatotās procedūras. 2. Komisijas nākamā finanšu gada budžeta projektu, kurā iekļauj sekretariāta paredzamos izdevumus, tostarp līdzekļus, kas ir nepieciešami publikācijām un paziņojumiem, priekšsēdētāja un priekšsēdētāja vietnieku ceļojumu izmaksas, veicot pienākumus Komisijas darbā sesiju starplaikos, kā arī komiteju izdevumus, ja tādi ir, apstiprina Komisijā un pēc tam iesniedz izskatīšanai ģenerāldirektoram, lai varētu sagatavot Organizācijas vispārējā budžeta tāmi. 3. Pēc tam, kad konference budžetu apstiprina kā daļu no Organizācijas vispārējā budžeta, Komisijas budžetā nosaka ierobežojumus līdzekļu izmantošanai konferences apstiprinātiem mērķiem. 4. Visus sadarbības projektus pirms ieviešanas iesniedz Organizācijas Padomei vai konferencei. XII pants Novērotāju darbība 1. Starptautisku organizāciju piedalīšanos Komisijas darbā, kā arī Komisijas attiecības ar šādām organizācijām reglamentē Organizācijas konkrētās normas, kā arī Organizācijas konferences vai Padomes pieņemtie noteikumi par attiecībām ar starptautiskajām organizācijām. 2. Ja Organizācijas locekles un asociētās locekles, kas nav Komisijas locekles, to pieprasa, tās Komisijas un struktūrvienību sēdēs var pārstāvēt novērotājs. 3. Ja valstis, kas nav Komisijas locekles, nedz arī Organizācijas locekles vai asociētās locekles, bet ir Apvienoto Nāciju Organizācijas vai kādas tās specializētās aģentūras locekles vai arī Starptautiskās Atomenerģijas aģentūras locekles, to pieprasa, tās ar Organizācijas Padomes un Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas atļauju var piedalīties Komisijas un tās struktūrvienību sesijās kā novērotājas saskaņā ar konferences deklarētajiem principiem par novērotāja statusa piešķiršanu valstīm. 4. Ja vien Komisija skaidri nenosaka citādi, novērotāji var apmeklēt Komisijas plenārsēdes un piedalīties debatēs jebkurās tādās tehniskās komitejas sanāksmēs, uz kurām tie ir uzaicināti. Novērotāji nekādā gadījumā nedrīkst balsot. XIII pants Sadarbības projekti Īstenojot sadarbības projektus, kas ir minēti nolīguma III panta 1. punkta e) apakšpunktā, un pētījumus, ko veic ārpus nolīguma preambulā norādītā reģiona, var noslēgt vienošanās ar valstīm, kas nav Komisijas locekles. Visas šādas vienošanās slēdz Organizācijas ģenerāldirektors. XIV pants Protokoli, ziņojumi un ieteikumi 1. Pēc katras Komisijas plenārsēdes un komiteju sanāksmes sagatavo protokola kopsavilkumu, ko, tiklīdz iespējams, izdala dalībniekiem. 2. Pēc katras Komisijas sesijas sagatavo protokola kopsavilkumu, ko publicē kopā ar komiteju ziņojumiem, tehniskajiem dokumentiem un citiem dokumentiem, ko Komisija uzskata par vajadzīgu publicēt. 3. Komisija katrā sesijā apstiprina ziņojumu, kurā ir izklāstīti tās viedokļi, ieteikumi, rezolūcijas un lēmumi, tostarp paziņojums par mazākuma viedokli, ja tādu pieprasa. 4. Saskaņā ar nolīguma V panta noteikumiem Komisijas secinājumus un ieteikumus pēc katras sesijas slēgšanas nosūta Organizācijas ģenerāldirektoram, kas tos izsūta Komisijas loceklēm, valstīm un starptautiskajām organizācijām, kuras bija pārstāvētas sesijā, kā arī informēšanas nolūkos dara pieejamus citām Organizācijas loceklēm un asociētajām loceklēm. 5. Ieteikumus, kas ietekmēs Organizācijas politiku, programmu vai finanses, ģenerāldirektors nodod izskatīšanai konferencē, izmantojot Organizācijas Padomi. 6. Ievērojot iepriekšējā punkta noteikumus, priekšsēdētājs var pieprasīt, lai Komisijas locekles informētu Komisiju vai ģenerāldirektoru par pasākumiem, kas veikti saskaņā ar Komisijas ieteikumiem. XV pants Ieteikumi loceklēm 1. Komisija jebkurā jautājumā, kam atbilst šā nolīguma III pantā uzskaitītās funkcijas, var izstrādāt ieteikumus loceklēm. 2. Sekretārs Komisijas vārdā saņem locekļu atsauksmes par šādiem ieteikumiem un sagatavo šo ziņojumu kopsavilkumu un analīzi, ko nolasa nākamajā sesijā. XVI pants Nolīguma grozījumi 1. Jebkura locekle, vēršoties pie sekretāra, var ierosināt grozīt nolīgumu saskaņā ar nolīguma X pantu. Sekretārs tūlīt pēc tam, kad ir saņēmis šādu ierosinājumu par grozījumiem, nosūta ierosinājuma eksemplārus visām loceklēm un ģenerāldirektoram. 2. Komisija lemj par ierosinājumu grozīt nolīgumu tikai tad, ja šis jautājums ir iekļauts sesijas darba kārtības projektā. XVII pants Reglamenta pantu apturēšana un grozīšana 1. Ievērojot nolīguma prasības, jebkuru no iepriekšminētajiem pantiem, izņemot IV pantu, V pantu, X panta 3. un 4. punktu, XI pantu, XII pantu, XIV panta 4. punktu un XVI pantu, var pēc jebkuras delegācijas ierosinājuma apturēt jebkurā Komisijas plenārsēdē ar nodoto balsu vairākumu, ar noteikumu, ka paziņojums par šo nodomu ir ticis izteikts Komisijas plenārsēdē, bet ierosinājuma par panta apturēšanu eksemplāri izdalīti delegācijām ne vēlāk kā 48 stundas pirms sanāksmes, kurā lems par šo ierosinājumu. 2. Šos pantus pēc jebkuras delegācijas ierosinājuma var grozīt vai papildināt jebkurā Komisijas plenārsēdē, ja to atbalsta divas trešdaļas Komisijas locekļu vairākuma, ar noteikumu, ka paziņojums par šo nodomu ir ticis izteikts plenārsēdē, bet ierosinājuma par pantu grozīšanu vai papildināšanu eksemplāri izdalīti delegācijām ne vēlāk kā 24 stundas pirms sanāksmes, kurā lems par šo ierosinājumu. 3. Jebkuri XVI panta grozījumi, ko var pieņemt saskaņā ar šā panta 2. punkta noteikumiem, stājas spēkā tikai ar nākamo Komisijas sesiju. XVIII pants Oficiālās valodas 1. Komisijas oficiālās valodas ir tās Organizācijas valodas, ko izvēlas Komisija. Delegāti sesijā un ziņojumos un paziņojumiem var izmantot jebkuru no šīm valodām. Delegācijai, kas izmanto valodu, kura nav oficiālā valoda, jānodrošina tulkojums kādā no oficiālajām valodām. 2. Sanāksmju laikā sekretariāts nodrošina tulkojumu vienā vai vairākās oficiālajās valodās, ja to pieprasa kāds no klātesošajiem delegātiem. 3. Ziņojumus un paziņojumus publicē tajā valodā, kurā tie iesniegti, un pēc Komisijas pieprasījuma var publicēt tulkotus kopsavilkumus. --------------------------------------------------