5)

konvencijas I papildinājumu aizstāj ar šādu: “I papildinājums JĒDZIENA “NOTEIKTAS IZCELSMES IZSTRĀDĀJUMI” DEFINĪCIJA UN ADMINISTRATĪVĀS SADARBĪBAS METODES SATURA RĀDĪTĀJS I SADAĻA VISPĀRĪGI NOTEIKUMI 1. pants. Definīcijas II SADAĻA JĒDZIENA “NOTEIKTAS IZCELSMES IZSTRĀDĀJUMI” DEFINĪCIJA 2. pants. Vispārīgās prasības 3. pants. Pilnībā iegūti izstrādājumi 4. pants. Pietiekama apstrāde vai pārstrāde 5. pants. Noteikums par pielaidi 6. pants. Nepietiekama apstrāde vai pārstrāde 7. pants. Izcelsmes kumulācija 8. pants. Izcelsmes kumulācijas piemērošanas nosacījumi 9. pants. Kvalificēšanas vienība 10. pants. Komplekti 11. pants. Neitrāli elementi 12. pants. Uzskaites nošķiršana III SADAĻA TERITORIĀLĀS PRASĪBAS 13. pants. Teritorialitātes princips 14. pants. Nepārveidošana 15. pants. Izstādes IV SADAĻA ATMAKSA VAI ATBRĪVOJUMS 16. pants. Muitas nodokļu atmaksa vai atbrīvojums no tiem V SADAĻA IZCELSMES APLIECINĀJUMS 17. pants. Vispārīgās prasības 18. pants. Izcelsmes deklarācijas sagatavošanas nosacījumi 19. pants. Atzītais eksportētājs 20. pants. Pārvadājumu sertifikāta EUR.1 izdošanas procedūra 21. pants. Ar atpakaļejošu spēku izdoti pārvadājumu sertifikāti EUR.1 22. pants. Pārvadājumu sertifikāta EUR.1 dublikāta izdošana 23. pants. Izcelsmes apliecinājuma derīgums 24. pants. Brīvās zonas 25. pants. Importēšanas prasības 26. pants. Importēšana pa daļām 27. pants. Atbrīvojumi no izcelsmes apliecinājuma 28. pants. Neatbilstība un formālas kļūdas 29. pants. Piegādātāja deklarācijas 30. pants. Summas, kas izteiktas euro VI SADAĻA SADARBĪBAS PRINCIPI UN DOKUMENTĀRI PIERĀDĪJUMI 31. pants. Dokumentāri pierādījumi, izcelsmes apliecinājumu un apliecinošo dokumentu saglabāšana 32. pants. Strīdu izšķiršana VII SADAĻA ADMINISTRATĪVĀ SADARBĪBA 33. pants. Paziņošana un sadarbība 34. pants. Izcelsmes apliecinājumu pārbaude 35. pants. Piegādātāja deklarāciju pārbaude 36. pants. Sankcijas VIII SADAĻA PAPILDINĀJUMA PIEMĒROŠANA 37. pants. Eiropas Ekonomikas zona 38. pants. Lihtenšteina 39. pants. Sanmarīno Republika 40. pants. Andoras Firstiste 41. pants. Seūta un Melilja Pielikumu saraksts I PIELIKUMS. Ievadpiezīmes sarakstam II pielikumā II PIELIKUMS. Tādu apstrādes vai pārstrādes darbību saraksts, kuras jāveic ar nenoteiktas izcelsmes materiāliem, lai ražotais izstrādājums varētu iegūt noteiktas izcelsmes statusu III PIELIKUMS. Izcelsmes deklarācijas teksts IV PIELIKUMS. Preču pārvadājumu sertifikāta EUR.1 un preču pārvadājumu sertifikāta EUR.1 pieteikuma paraugs V PIELIKUMS. Īpaši nosacījumi Seūtas un Meliljas izcelsmes izstrādājumiem VI PIELIKUMS. Piegādātāja deklarācija VII PIELIKUMS. Ilgtermiņa piegādātāja deklarācija VIII PIELIKUMS. To Līgumslēdzēju pušu saraksts, kuras izvēlējušās paplašināt 7. panta 3. punkta piemērošanu attiecībā uz 50.–63. nodaļas izstrādājumu importu I SADAĻA VISPĀRĪGI NOTEIKUMI 1. pants Definīcijas Šajā konvencijā: a) “nodaļas”, “pozīcijas” un “apakšpozīcijas” ir nodaļas, pozīcijas un apakšpozīcijas (četrciparu vai sešciparu kodi), kuras izmanto preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizētās sistēmas (“Harmonizētā sistēma”) nomenklatūrā, ar izmaiņām, kas izdarītas saskaņā ar Muitas sadarbības padomes 2004. gada 26. jūnija ieteikumu; b) “klasificēts” ir preces klasifikācija konkrētā Harmonizētās sistēmas pozīcijā vai apakšpozīcijā; c) “sūtījums” ir izstrādājumi, kurus vai nu: i) viens eksportētājs vienlaikus nosūta vienam saņēmējam, vai ii) uz kuriem attiecas tāds vienots pārvadājuma dokuments par to pārvadājumu no eksportētāja līdz saņēmējam vai, ja šāda dokumenta nav, – viens rēķins; d) “Līgumslēdzējas puses muitas dienesti” Eiropas Savienībā ir jebkurš no Eiropas Savienības dalībvalstu muitas dienestiem; e) “muitas vērtība” ir vērtība, ko nosaka saskaņā ar Nolīgumu par to, kā īstenojams 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību VII pants (PTO Nolīgums par muitas vērtējumu); f) “ražotāja cena” ir cena, kas par izstrādājumu maksāta tam ražotājam Līgumslēdzējā pusē, kura uzņēmumā ir veikta pēdējā apstrāde vai pārstrāde, ar noteikumu, ka cenā ir ietverta visu izmantoto materiālu vērtība un visas citas ar izstrādājuma ražošanu saistītās izmaksas, atskaitot visus iekšējos nodokļus, ko atmaksā vai var atmaksāt tad, ja iegūto izstrādājumu eksportē. Ja pēdējās apstrādes vai pārstrādes veikšana nodota ražotājam ar apakšlīgumu, tad termins “ražotājs” attiecas uz uzņēmumu, kas nodarbina apakšuzņēmēju. Ja faktiskā samaksātā cena neatspoguļo visas ar izstrādājuma ražošanu saistītās izmaksas, kas faktiski ir radušās Līgumslēdzējā pusē, tad ražotāja cena ir visu to izmaksu summa, atskaitot visus iekšējos nodokļus, kuru atmaksā vai var atmaksāt gadījumā, ja iegūto izstrādājumu eksportē; g) “atvietojams materiāls” vai “atvietojams izstrādājums” ir viena un tā paša veida un komerciālās kvalitātes materiāls vai izstrādājums, kam ir vienas un tās pašas tehniskās un fizikālās īpašības un ko nevar nošķirt citu no cita; h) “prece” ir gan materiāls, gan izstrādājums; i) “ražošana” ir jebkura apstrāde vai pārstrāde, ieskaitot salikšanu; j) “materiāls” ir jebkuras sastāvdaļas, izejvielas, daļas vai detaļas u. c., ko izmanto izstrādājuma ražošanā; k) “maksimālais nenoteiktas izcelsmes materiālu daudzums” ir nenoteiktas izcelsmes materiālu maksimālais pieļaujamais saturs, ar kuru ražošanu var uzskatīt par tādu apstrādi vai pārstrādi, kas ir pietiekama, lai izstrādājumam piešķirtu noteiktas izcelsmes statusu. To var izteikt procentos no izstrādājuma ražotāja cenas vai minēto izmantoto materiālu, kuri ietverti noteiktā nodaļu grupā, nodaļā, pozīcijā vai apakšpozīcijā, tīrā svara procentos; l) “izstrādājums” ir saražotais izstrādājums, pat ja vēlāk to paredzēts izmantot citā ražošanas operācijā; m) “teritorija” ietver kādas Līgumslēdzējas puses sauszemes teritoriju, iekšējos ūdeņus un teritoriālos ūdeņus; n) “pievienotā vērtība” ir izstrādājuma ražotāja cena, no kuras atņemta katra tā izstrādājuma ražošanā izmantotā materiāla muitas vērtība, kura izcelsme ir citās Līgumslēdzējās pusēs, ar kurām ir piemērojama kumulācija, vai gadījumā, ja muitas vērtība nav zināma vai ja to nevar noskaidrot, – pirmā noskaidrojamā cena, kas maksāta par materiāliem eksportētājā Līgumslēdzējā pusē; o) “materiālu vērtība” ir izmantoto nenoteiktas izcelsmes materiālu muitas vērtība to importēšanas laikā vai, ja tā nav zināma un to nevar noskaidrot, – pirmā noskaidrojamā cena, kas maksāta par materiāliem eksportētājā Līgumslēdzējā pusē. Ja ir jānosaka izmantoto noteiktas izcelsmes materiālu vērtība, šo punktu piemēro mutatis mutandis. II SADAĻA JĒDZIENA “NOTEIKTAS IZCELSMES IZSTRĀDĀJUMI” DEFINĪCIJA 2. pants Vispārīgās prasības Lai īstenotu attiecīgo nolīgumu, par Līgumslēdzējas puses izcelsmes izstrādājumiem uzskata šādus izstrādājumus, ko eksportē uz citu Līgumslēdzēju pusi: a) izstrādājumus, kas 3. panta nozīmē pilnībā iegūti Līgumslēdzējā pusē; b) Līgumslēdzējā pusē iegūtus izstrādājumus, kuru ražošanā ir izmantot materiāli, kas nav tur pilnībā iegūti, ja šādi materiāli minētajā Līgumslēdzējā pusē ir pietiekami apstrādāti vai pārstrādāti 4. panta nozīmē. 3. pants Pilnībā iegūti izstrādājumi 1. Par Līgumslēdzējā pusē pilnībā iegūtiem uzskata šādus izstrādājumus, ko eksportē uz citu Līgumslēdzēju pusi: a) minerālproduktus un dabīgo ūdeni, ko iegūst no tās zemes dzīlēm vai jūras gultnes; b) augus, ieskaitot ūdensaugus, un tur audzētus vai novāktus dārzeņu produktus; c) tur dzimušus un audzētus dzīvus dzīvniekus; d) produktus, kas iegūti no tur audzētiem dzīviem dzīvniekiem; e) produktus, kas iegūti no nokautiem dzīvniekiem, kuri tur dzimuši un audzēti; f) produktus, kas iegūti, tur medījot un zvejojot; g) akvakultūras produktus, ja zivis, vēžveidīgie, gliemji un citi ūdens bezmugurkaulnieki ir tur izšķīlušies vai audzēti no oliņām, kāpuriem, mazuļiem vai nepieaugušām zivīm; h) produktus, kas iegūti jūras zvejā, un citus produktus, kas iegūti jūrā ar tās kuģiem ārpus teritoriālajiem ūdeņiem; i) produktus, kas izgatavoti uz tās apstrādes kuģiem tikai no h) apakšpunktā minētajiem produktiem; j) lietotus priekšmetus, kas ir tur savākti un derīgi vienīgi izejvielu atgūšanai; k) atlikumus un atkritumus, kas tur radušies ražošanas operācijās; l) produktus, kas iegūti no jūras gultnes vai jūras grunts ārpus teritoriālās jūras, bet kur tai ir ekskluzīvas izmantošanas tiesības; m) preces, ko tur ražo tikai no a) līdz l) apakšpunktā precizētajiem izstrādājumiem. 2. Apzīmējums “tās kuģi” un “tās apstrādes kuģi” attiecīgi 1. punkta h) un i) apakšpunktā attiecas tikai uz kuģiem un apstrādes kuģiem, kas atbilst visām turpmāk minētajām prasībām: a) tie ir reģistrēti eksportētājā vai importētājā Līgumslēdzējā pusē; b) to karoga valsts ir eksportētāja vai importētāja Līgumslēdzēja puse; c) tie atbilst vienam no turpmāk minētajiem nosacījumiem: i) vismaz 50 % apmērā tie pieder eksportētājas vai importētājas Līgumslēdzējas puses valstspiederīgajiem; vai ii) tie pieder uzņēmumiem: — kuru galvenais birojs un galvenā darījumdarbības vieta ir eksportētājā vai importētājā Līgumslēdzējā pusē, un — kuri vismaz 50 % apmērā pieder eksportētājai vai importētājai Līgumslēdzējai pusei vai šo Pušu publiskajām struktūrām vai valstspiederīgajiem. 3. Šā panta 2. punktā, ja eksportētāja vai importētāja Līgumslēdzējā puse ir Eiropas Savienība, tā nozīmē Eiropas Savienības dalībvalstis. 4. Šā panta 2. punktā EBTA valstis uzskata par vienu Līgumslēdzēju pusi. 4. pants Pietiekama apstrāde vai pārstrāde 1. Neskarot šā panta 3. punktu un 6. pantu, izstrādājumus, kas nav pilnībā iegūti Līgumslēdzējā pusē, uzskata par pietiekami apstrādātiem vai pārstrādātiem, ja attiecībā uz konkrētajām precēm ir izpildīti II pielikuma sarakstā izklāstītie nosacījumi. 2. Ja izstrādājumu, kas saskaņā ar šā panta 1. punktu ir ieguvis noteiktas izcelsmes statusu Līgumslēdzējā pusē, izmanto par materiālu cita izstrādājuma ražošanā, tad nenoteiktas izcelsmes materiālus, kuri varētu būt izmantoti tā ražošanā, neņem vērā. 3. To, vai ir izpildītas šā panta 1. punkta prasības, nosaka attiecībā uz katru izstrādājumu. Tomēr, ja attiecīgais noteikums ir balstīts uz atbilstību noteiktajam maksimālajam nenoteiktas izcelsmes materiālu saturam, tad Līgumslēdzēju pušu muitas dienesti var atļaut eksportētājiem aprēķināt izstrādājumu ražotāja cenu un nenoteiktas izcelsmes materiālu vidējo vērtību, kā tās noteiktas šā panta 4. punktā, lai ņemtu vērā izmaksu un valūtas kursu svārstības. 4. Ja tiek piemērota šā panta 3. punkta otrā daļa, izstrādājuma vidējo ražotāja cenu un izmantoto nenoteiktas izcelsmes materiālu vidējo vērtību aprēķina, pamatojoties attiecīgi uz visu iepriekšējā finanšu gadā pārdoto izstrādājumu ražotāja cenu summu un visu iepriekšējā finanšu gadā, kā to noteikusi eksportētāja Līgumslēdzēja puse, izstrādājumu ražošanā izmantoto nenoteiktas izcelsmes materiālu vērtības summu vai, ja nav pieejami dati par visu finanšu gadu, tad īsāku laikposmu, kas nevar būt īsāks par trim mēnešiem. 5. Eksportētāji, kas izvēlējušies aprēķinu, kura pamatā ir vidējā vērtība, konsekventi piemēro šo metodi gadā, kas seko atsauces finanšu gadam, vai attiecīgā gadījumā – gadā, kas seko īsākam laikposmam, kurš izmantots par atskaites laikposmu. Viņi var vairs neizmantot šo metodi, ja noteiktā finanšu gadā vai īsākā reprezentatīvā laikposmā, kas nav īsāks par trim mēnešiem, konstatē, ka vairs nav izmaksu un valūtas kursa svārstību, kuras pamato šādas metodes izmantošanu. 6. Lai pārbaudītu atbilstību noteiktajam maksimālajam nenoteiktas izcelsmes materiālu saturam, par ražotāja cenu un attiecīgi nenoteiktas izcelsmes materiālu vērtību izmanto šā panta 4. punktā minētās vidējās vērtības. 5. pants Noteikums par pielaidi 1. Atkāpjoties no šā panta 4. panta un ievērojot šā panta 2. un 3. punktu, nenoteiktas izcelsmes materiālus, kas saskaņā ar II pielikuma sarakstā izklāstītajiem nosacījumiem nav izmantojami attiecīgā izstrādājuma ražošanā, tomēr var izmantot ar nosacījumu, ka to kopējais izstrādājumam novērtētais tīrais svars vai vērtība nepārsniedz: a) 15 % no tāda izstrādājuma tīrā svara, uz kuru attiecas 2. nodaļa un 4.–24. nodaļa, izņemot 16. nodaļā iekļautos apstrādātos zivsaimniecības produktus; b) 15 % no izstrādājuma ražotāja cenas tiem izstrādājumiem, uz kuriem neattiecas a) apakšpunkts. Šo punktu nepiemēro izstrādājumiem, uz kuriem attiecas 50.–63. nodaļa un kuriem piemēro I pielikuma 6. un 7. piezīmē minētās pielaides. 2. Šā panta 1. punkts neļauj pārsniegt maksimālo nenoteiktas izcelsmes materiālu saturu procentos, kas norādīts II pielikuma sarakstā izklāstītajos noteikumos. 3. Šā panta 1. un 2. punktu nepiemēro izstrādājumiem, kas 3. panta nozīmē pilnībā iegūti Līgumslēdzējā pusē. Tomēr, neskarot 6. pantu un 9. panta 1. punktu, minētajās normās paredzētā pielaide attiecas uz izstrādājumu, kuram II pielikuma sarakstā iekļautais noteikums prasa, lai minētā izstrādājuma ražošanā izmantotie materiāli būtu pilnībā iegūti. 6. pants Nepietiekama apstrāde vai pārstrāde 1. Neskarot šā panta 2. punktu un neatkarīgi no tā, vai ir izpildītas 4. panta prasības, par nepietiekamu apstrādi vai pārstrādi, lai izstrādājumam piešķirtu noteiktas izcelsmes izstrādājuma statusu, tiek uzskatītas šādas darbības: a) darbības, kas paredzētas tam, lai nodrošinātu izstrādājumu uzturēšanu labā stāvoklī pārvadāšanas un uzglabāšanas laikā; b) iepakojumu sadalīšana un salikšana; c) mazgāšana, tīrīšana; putekļu, oksīdu, eļļas, krāsas vai citu pārklājumu notīrīšana; d) tekstilmateriālu gludināšana vai presēšana; e) vienkārša krāsošana un pulēšana; f) rīsu atsēnalošana un daļēja vai pilnīga samalšana; labības un rīsu pulēšana un glazēšana; g) darbības cukura iekrāsošanai vai aromatizēšanai vai cukurgraudiņu veidošanai; daļēja vai pilnīga kristālcukura samalšana; h) augļu, riekstu un dārzeņu mizošana, atkauliņošana un lobīšana; i) asināšana, vienkārša slīpēšana vai vienkārša sagriešana; j) sijāšana, šķirošana, sadalīšana, klasificēšana, piemeklēšana; (ieskaitot priekšmetu komplektu veidošanu); k) vienkārša iepildīšana pudelēs, bundžās, flakonos, maisos, kārbās, kastēs, piestiprināšana pie kartītēm vai plāksnēm, kā arī citas vienkāršas iepakošanas darbības; l) marķējuma, etiķešu, logotipu un citu tamlīdzīgu atšķirības zīmju piestiprināšana vai uzdrukāšana uz izstrādājumiem vai to iepakojuma; m) vienkārša izstrādājumu sajaukšana neatkarīgi no tā, vai tie ir atšķirīga veida izstrādājumi; n) cukura sajaukšana ar jebkādiem citiem materiāliem; o) vienkārša ūdens pievienošana vai izstrādājumu atšķaidīšana, dehidratācija vai denaturācija; p) vienkārša priekšmetu daļu salikšana (1), lai izgatavotu veselu priekšmetu vai priekšmetu sadalīšana daļās; q) dzīvnieku kaušana; r) vismaz divu a) līdz q) apakšpunktā minētu darbību apvienošana. 2. Nosakot, vai attiecīgā izstrādājuma apstrāde vai pārstrāde uzskatāma par nepietiekamu šā panta 1. punkta nozīmē, jāņem vērā visas eksportētājā Līgumslēdzējā pusē ar attiecīgo izstrādājumu veiktās darbības. 7. pants Izcelsmes kumulācija 1. Neskarot 2. pantu, uzskata, ka uz citu Līgumslēdzēju pusi eksportēto izstrādājumu izcelsme ir eksportētājā Līgumslēdzējā pusē, ja tie ir tur iegūti, ražošanā izmantojot materiālus, kuru izcelsme ir jebkurā citā Līgumslēdzējā pusē, ar noteikumu, ka eksportētājā Līgumslēdzējā pusē veiktā apstrāde vai pārstrāde pārsniedz 6. pantā minētās darbības. Šādiem materiāliem nav jābūt pietiekami apstrādātiem vai pārstrādātiem. 2. Ja eksportētājā Līgumslēdzējā pusē veiktā apstrāde vai pārstrāde nepārsniedz 6. pantā minētās darbības, tad izstrādājumu, kuru iegūst, ražošanā izmantojot jebkuras citas Līgumslēdzējas puses izcelsmes materiālus, uzskata par eksportētājas Līgumslēdzējas puses izcelsmes materiālu tikai tad, ja tur pievienotā vērtība ir lielāka nekā to izmantoto materiālu vērtība, kuriem ir vairāk nekā vienas citas Līgumslēdzējas puses izcelsme. Ja tas tā nav, iegūto izstrādājumu uzskata par izstrādājumu ar izcelsmi Līgumslēdzējā pusē, kurā ir visaugstākā ražošanā izmantoto noteiktas izcelsmes materiālu vērtība eksportētājā Līgumslēdzējā pusē. 3. Neskarot 2. pantu un izņemot 50.–63. nodaļas izstrādājumus, apstrādi vai pārstrādi, ko veic tad, ja kāda Līgumslēdzēja puse, izņemot eksportētāju Līgumslēdzēju pusi, veic apstrādi vai pārstrādi, uzskata par veiktu eksportētājā Līgumslēdzējā pusē, ja izstrādājumus pēc tam apstrādā vai pārstrādā šajā eksportētājā Līgumslēdzējā pusē. 4. Neskarot 2. pantu, attiecībā uz 50.–63. nodaļas izstrādājumiem un tikai divpusējā tirdzniecībā starp divām Līgumslēdzējām pusēm apstrādi vai pārstrādi, ko veic importētājā Līgumslēdzējā pusē, uzskata par veiktu eksportētājā Līgumslēdzējā pusē, ja šajā eksportētājā Līgumslēdzējā pusē izstrādājumus pēc tam apstrādā vai pārstrādā. Šajā punktā Eiropas Savienības stabilizācijas un asociācijas procesa dalībvalstis un Moldovas Republiku uzskata par vienu Līgumslēdzēju pusi. 5. Līgumslēdzējas puses var izvēlēties vienpusēji paplašināt šā panta 3. punkta piemērošanu attiecībā uz 50.–63. nodaļas izstrādājumu importu. Līgumslēdzēja puse, kas izlemj paplašināt 3. punkta piemērošanu, šo lēmumu, kā arī visas izmaiņas tajā paziņo Apvienotajai komitejai. VIII pielikumā ir to Līgumslēdzēju pušu saraksts, kuras ir paplašinājušas šā panta 3. punkta piemērošanu attiecībā uz 50.–63. nodaļas izstrādājumu importu. Līgumslēdzēju pušu sarakstu nekavējoties atjaunina pēc tam, kad jebkura Līgumslēdzēja puse paplašināšanu vairs nepiemēro. Katra Līgumslēdzēja puse saskaņā ar savām attiecīgajām procedūrām publicē paziņojumu ar Līgumslēdzēju pušu sarakstu VIII pielikumā. 6. Lai veiktu kumulāciju 3.–5. punkta nozīmē, noteiktas izcelsmes izstrādājumus uzskata par eksportētājas Līgumslēdzējas puses izcelsmes izstrādājumiem tikai tad, ja tur veiktā apstrāde vai pārstrāde pārsniedz 6. pantā minētās darbības. 7. Šā panta 1. un 4. punktā minēto Līgumslēdzēju pušu izcelsmes izstrādājumi, kuri netiek apstrādāti vai pārstrādāti eksportētājā Līgumslēdzējā pusē, saglabā savu izcelsmi, ja tos eksportē uz vienu no pārējām Līgumslēdzējām pusēm. 8. pants Izcelsmes kumulācijas piemērošanas nosacījumi 1. Šā pielikuma 7. pantā paredzēto kumulāciju var piemērot tikai tad, ja: a) Līgumslēdzējām pusēm, kuras ir iesaistītas attiecīga noteiktas izcelsmes statusa iegūšanā, un galamērķa Līgumslēdzējai pusei ir piemērojams preferenciālas tirdzniecības nolīgums saskaņā ar 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (VVTT) XXIV pantu; un b) piemērojot izcelsmes noteikumus, kas ir identiski šajā konvencijā iekļautajiem, preces ir ieguvušas noteiktas izcelsmes statusu. 2. Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (C sērijā) un Līgumslēdzējās pusēs, kas ir attiecīgo nolīgumu puses, saskaņā ar to procedūrām publicē paziņojumus par to, ka ir izpildītas kumulācijas piemērošanai nepieciešamās prasības. Kumulāciju, kas paredzēta 7. pantā, piemēro no datuma, kas norādīta minētajos paziņojumos. Līgumslēdzējas puses ar Eiropas Komisijas starpniecību paziņo pārējām Līgumslēdzējām pusēm, kuras ir attiecīgo nolīgumu puses, informāciju par nolīgumiem, kas tiek piemēroti ar pārējām Līgumslēdzējām pusēm, ieskaitot nolīgumu spēkā stāšanās datumu. 3. Kad izstrādājumi eksportētājā Līgumslēdzējā pusē ieguvuši noteiktas izcelsmes statusu, saskaņā ar 7. pantu piemērojot izcelsmes kumulāciju, izcelsmes apliecinājumā jāiekļauj paziņojums angļu valodā “CUMULATION APPLIED WITH (valsts/valstu nosaukums angļu valodā)”. Ja par izcelsmes apliecinājumu izmanto pārvadājumu sertifikātu EUR.1, minēto paziņojumu ieraksta pārvadājumu sertifikāta EUR.1 7. ailē. 4. Līgumslēdzējas puses var nolemt attiecībā uz tajās eksportētajiem izstrādājumiem, kas eksportētājā Līgumslēdzējā pusē ieguvuši noteiktas izcelsmes statusu, saskaņā ar šā panta 7. pantu piemērojot izcelsmes kumulāciju, atteikties no pienākuma izcelsmes apliecinājumā iekļaut 3. punktā minēto paziņojumu. Līgumslēdzējas puses paziņos Apvienotajai komitejai savu lēmumu izmantot šo iespēju. Līgumslēdzējas puses saskaņā ar savām procedūrām publicē paziņojumus, kuros norādīts atjaunināts to Līgumslēdzēju pušu saraksts, kuras ir izmantojušas šo iespēju. 9. pants Kvalificēšanas vienība 1. Kvalificēšanas vienība šīs konvencijas piemērošanai ir konkrētais izstrādājums, ko, nosakot klasifikāciju pēc Harmonizētās sistēmas nomenklatūras, uzskata par pamatvienību. Tādējādi uzskata: a) ja izstrādājums, ko veido priekšmetu grupa vai kopums, klasificēts vienā pozīcijā saskaņā ar Harmonizētās sistēmas noteikumiem, viss kopums ir kvalificēšanas vienība; b) ja sūtījums sastāv no vairākiem identiskiem izstrādājumiem, kas klasificēti vienā un tajā pašā pozīcijā, tad, piemērojot šo konvenciju, katru atsevišķu preci ņem vērā atsevišķi. 2. Ja saskaņā ar Harmonizētās sistēmas 5. vispārīgo noteikumu iepakojumu klasificē kopā ar tajā iepakoto izstrādājumu, tad izcelsmes noteikšanai iepakojumu un attiecīgo izstrādājumu uzskata par vienu veselu. 3. Palīgierīces, rezerves daļas un darbarīkus, ko nosūta ar kādu iekārtu, mašīnu, aparātu vai transportlīdzekli un kas ir daļa no to parastā aprīkojuma un ietilpst to ražotāja cenā, uzskata par vienotu veselumu ar attiecīgo iekārtu, mašīnu, aparātu vai transportlīdzekli. 10. pants Komplekti Uzskata, ka komplektiem, kas definēti Harmonizētās sistēmas 3. vispārīgā noteikumā, ir noteikta izcelsme, ja visām to sastāvdaļām ir noteikta izcelsme. Tomēr, ja komplekts ir veidots no noteiktas izcelsmes izstrādājumiem un nenoteiktas izcelsmes izstrādājumiem, tad uzskata, ka komplektam kopumā ir noteikta izcelsme ar noteikumu, ka nenoteiktas izcelsmes izstrādājumu vērtība nepārsniedz 15 % no komplekta ražotāja cenas. 11. pants Neitrāli elementi Lai noteiktu to, vai izstrādājumam ir noteikta izcelsme, neņem vērā šādus ražošanā iespējami izmantotus elementus: a) enerģiju un degvielu; b) ražotni un iekārtas; c) mašīnas un darbarīkus; d) pārējās preces, kuras neietilpst un kuras nav paredzēts iekļaut izstrādājuma galīgajā sastāvā. 12. pants Uzskaites nošķiršana 1. Ja izstrādājuma apstrādē vai pārstrādē tiek izmantoti noteiktas izcelsmes un nenoteiktas izcelsmes atvietojami materiāli, tad uzņēmēji var nodrošināt materiālu pārvaldību, izmantojot uzskaites nošķiršanas metodi, neveidojot atsevišķus materiālu krājumus. 2. Uzņēmēji var pārvaldīt pozīcijas 1701 noteiktas un nenoteiktas izcelsmes atvietojamos izstrādājumus, izmantojot uzskaites nošķiršanas metodi, neveidojot atsevišķus materiālu krājumus. 3. Līgumslēdzējas puses var prasīt, lai uzskaites nošķiršanu piemērotu, saņemot iepriekšēju atļauju no muitas dienestiem. Muitas dienesti atļauju var piešķirt ar nosacījumiem, ko tie uzskata par atbilstošiem, un pārrauga atļaujas izmantošanu. Muitas dienesti var atsaukt atļauju, ja saņēmējs jebkādā veidā nepareizi izmanto atļauju vai nepilda kādu no citiem nosacījumiem, kas iekļauti šajā papildinājumā. Izmantojot uzskaites nošķiršanu, jānodrošina, lai nekad nevarētu uzskatīt, ka vairāk izstrādājumiem “ir izcelsme eksportētājā Līgumslēdzējā pusē” nekā tad, ja būtu izmantota krājumu fiziskas nošķiršanas metode. Metodi piemēro un tās piemērošanu reģistrē, pamatojoties uz eksportētājā Līgumslēdzējā pusē piemērojamajiem vispārīgajiem uzskaites principiem. 4. Šā panta 1. un 2. punktā minētās metodes izmantotājs sagatavo izcelsmes apliecinājumus vai piesakās uz tiem attiecībā uz tādu izstrādājumu daudzumu, ko var uzskatīt par eksportētājas Līgumslēdzējas puses izcelsmes izstrādājumiem. Pēc muitas dienestu pieprasījuma izmantotājam ir jāiesniedz paziņojums par to, kā ir pārvaldīti daudzumi. III SADAĻA TERITORIĀLĀS PRASĪBAS 13. pants Teritorialitātes princips 1. Nosacījumus, kas izklāstīti II sadaļā, attiecīgajā Līgumslēdzējā pusē izpilda bez pārtraukuma. 2. Ja noteiktas izcelsmes izstrādājumus, kas eksportēti no Līgumslēdzējas puses uz citu valsti, nosūta atpakaļ, tad tos uzskata par nenoteiktas izcelsmes izstrādājumiem, ja vien muitas dienestiem nevar pierādīt, ka: a) atpakaļnosūtītie izstrādājumi ir tie paši, kas bija eksportēti; un b) ar tiem nav veiktas nekādas darbības, izņemot darbības, kas vajadzīgas, lai saglabātu tos labā stāvoklī, kamēr tie atrodas attiecīgajā valstī vai kamēr tos eksportē. 3. Noteiktas izcelsmes statusa iegūšanu saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti II sadaļā, neietekmē no Līgumslēdzējas puses eksportētu materiālu apstrāde vai pārstrāde ārpus šīs Līgumslēdzējas puses un sekojoša to reimportēšana ar noteikumu, ka: a) minētie materiāli ir pilnībā iegūti eksportētājā Līgumslēdzējā pusē vai apstrāde vai pārstrāde pirms eksporta pārsniegusi 6. pantā minētās darbības un b) var pierādīt muitas dienestiem, ka: i) reimportētie izstrādājumi ir iegūti eksportēto materiālu apstrādē vai pārstrādē un ii) kopējā pievienotā vērtība, kas iegūta ārpus eksportētājas Līgumslēdzējs puses, piemērojot šo pantu, nepārsniedz 10 % no tā galaizstrādājuma ražotāja cenas, kuram vēlas noteikt noteiktas izcelsmes statusu. 4. Šā panta 3. punktā noteiktas izcelsmes statusa iegūšanas nosacījumus, kas izklāstīti II sadaļā, nepiemēro apstrādei vai pārstrādei, kas veikta ārpus eksportētājas Līgumslēdzējas puses. Tomēr, ja II pielikuma sarakstā ir noteikums, kas paredz galaizstrādājuma noteiktas izcelsmes statusa noteikšanā izmantot visu tā ražošanā izmantoto nenoteiktas izcelsmes materiālu maksimālo vērtību, tad to eksportētājas Līgumslēdzējas puses teritorijā galaizstrādājuma ražošanā izmantoto nenoteiktas izcelsmes materiālu kopējā vērtība, ko pieskaita pie kopējās pievienotās vērtības, kas, piemērojot šo pantu, radusies ārpus šīs Līgumslēdzējas puses, nepārsniedz noteikto procentuālo vērtību. 5. Piemērojot šā panta 3. un 4. punktu, “kopējā pievienotā vērtība” nozīmē visas izmaksas, kas rodas ārpus eksportētājas Līgumslēdzējas puses, ieskaitot ražošanā izmantoto materiālu vērtību. 6. Šā panta 3. un 4. punktu nepiemēro izstrādājumiem, kas neatbilst II pielikuma saraksta nosacījumiem vai ko var uzskatīt par pietiekami apstrādātiem vai pārstrādātiem tikai tad, ja piemēro 4. pantā noteikto vispārējo pielaidi. 7. Šajā pantā paredzēto apstrādi vai pārstrādi, kas veikta ārpus eksportētājas Līgumslēdzējas puses, veic saskaņā ar kārtību “izvešana pārstrādei” vai līdzīgu kārtību. 14. pants Nepārveidošana 1. Preferenciālo režīmu, kas paredzēts attiecīgajā nolīgumā, piemēro tikai tiem izstrādājumiem, kuri atbilst šīs konvencijas prasībām un ir deklarēti importam Līgumslēdzējā pusē, ar noteikumu, ka šie izstrādājumi ir tādi paši kā tie, kas eksportēti no eksportētājas Līgumslēdzējas puses. Tie nav pārveidoti, nekādā veidā mainīti un ar tiem nav veiktas citādas darbības kā vien tās, kas vajadzīgas, lai saglabātu tos labā stāvoklī vai lai pievienotu vai piestiprinātu marķējumu, etiķetes, plombas vai dokumentāciju, kas nepieciešams, lai nodrošinātu atbilstību konkrētām importētājas Līgumslēdzējas puses iekšējām prasībām, un ko veic tranzīta vai sadalīšanas valsts(-u) muitas uzraudzībā, pirms tos deklarē iekšzemes patēriņam. 2. Izstrādājumus vai sūtījumus var uzglabāt tikai tad, ja tie paliek tranzīta trešās(-o) valsts(-u) muitas uzraudzībā. 3. Neskarot šā papildinājuma V sadaļu, sūtījumus var sadalīt tikai tad, ja tie paliek sadalīšanas trešās(-o) valsts(-u) muitas uzraudzībā. 4. Šaubu gadījumā importētāja Līgumslēdzēja puse var prasīt, lai importētājs vai tā pārstāvis jebkurā laikā iesniegtu visus attiecīgos dokumentus, kas pierādītu atbilstību šim pantam, ko var veikt ar dokumentāriem pierādījumiem un jo īpaši ar: a) līgumiskiem pārvadājumu dokumentiem, piemēram, kravaszīmēm; b) faktiskiem vai konkrētiem pierādījumiem, kuru pamatā ir iepakojumu marķējumi vai numerācija; c) apliecinājumu par manipulāciju neveikšanu, ko sniedz tranzīta vai sadalīšanas valsts(-u) muitas dienesti, vai jebkādiem citiem dokumentiem, kas apliecina, ka preces palikušas muitas uzraudzībā tranzīta vai sadalīšanas valstī(-īs); vai d) jebkādiem pierādījumiem, kas attiecas uz pašām precēm. 15. pants Izstādes 1. Uz noteiktas izcelsmes izstrādājumiem, kurus nosūta uz izstādi valstī, kas nav starp valstīm, ar kurām saskaņā ar 7. un 8. pantu ir piemērojama kumulācija, un kurus pēc izstādes pārdod importēšanai Līgumslēdzējā pusē, importējot attiecina attiecīgo nolīgumu, ja muitas dienestiem tiek pierādīts, ka: a) šos izstrādājumus eksportētājs ir nosūtījis tieši no Līgumslēdzējas puses uz valsti, kurā notiek izstāde, un tos tur ir izstādījis; b) šis eksportētājs izstrādājumus ir pārdevis vai citādi nodevis personai otrā Līgumslēdzējā pusē; c) izstrādājumi ir nosūtīti izstādes laikā vai tūlīt pēc tās tādā stāvoklī, kādā tie nosūtīti uz izstādi; un d) izstrādājumi pēc nosūtīšanas uz izstādi nav izmantoti citiem mērķiem kā vien izstādīšanai šajā izstādē. 2. Izcelsmes apliecinājumu izdod vai sagatavo saskaņā ar šā papildinājuma V sadaļu un iesniedz parastajā kārtībā importētājas Līgumslēdzējas puses muitas dienestiem. Tajā norāda izstādes nosaukumu un adresi. Vajadzības gadījumā var pieprasīt papildu dokumentārus pierādījumus par izstādīšanas nosacījumiem. 3. Šā panta 1. punktu piemēro visām tirdzniecības, rūpniecības, lauksaimniecības vai amatniecības izstādēm, gadatirgiem vai tamlīdzīgai publiskai izstādīšanai, kuru nerīko privātiem mērķiem veikalos vai uzņēmumu telpās nolūkā pārdot ārvalstu izstrādājumus un kuras laikā attiecīgie izstrādājumi paliek muitas kontrolē. IV SADAĻA ATMAKSA VAI ATBRĪVOJUMS 16. pants Muitas nodokļu atmaksa vai atbrīvojums no tiem 1. Uz nenoteiktas izcelsmes materiāliem, ko izmanto, ražojot 50.–63. nodaļas izstrādājumus, kuriem ir Līgumslēdzējas puses izcelsme un kuriem saskaņā ar šā papildinājuma V sadaļu izdots vai sagatavots izcelsmes apliecinājums, eksportētājā Līgumslēdzējā pusē neattiecas nekāda veida muitas nodokļu atmaksa vai atbrīvojums no tiem. 2. Šā panta 1. punktā minēto aizliegumu piemēro visiem pasākumiem, kas saistīti ar muitas nodokļu vai līdzvērtīgu maksājumu daļēju vai pilnīgu atmaksu, atlaišanu vai atbrīvojumiem, kuri eksportētājas Līgumslēdzējas puses teritorijā piemērojami ražošanā izmantotajiem materiāliem, ja šāda atmaksa, atlaišana vai atbrīvojums piemērojams tieši vai netieši, no šādiem materiāliem iegūtos izstrādājumus eksportējot, nevis tos atstājot iekšzemes patēriņam tajā. 3. Tādu izstrādājumu eksportētājam, kuriem ir izcelsmes apliecinājums, jābūt gatavam pēc muitas dienestu pieprasījuma jebkurā laikā uzrādīt visus attiecīgos dokumentus, kas apliecina, ka nav saņemta atmaksa par attiecīgo izstrādājumu ražošanā izmantotajiem nenoteiktas izcelsmes materiāliem un ka faktiski ir nomaksāti visi muitas nodokļi vai līdzvērtīgi maksājumi, kas piemērojami šādiem materiāliem. 4. Šā panta 1. punktā noteikto aizliegumu nepiemēro tirdzniecībai starp Līgumslēdzējām pusēm ar izstrādājumiem, kas ieguvuši noteiktas izcelsmes statusu, piemērojot izcelsmes kumulāciju, uz ko attiecas 7. panta 4. vai 5. punkts. 5. Šā panta 1. punktā noteikto aizliegumu nepiemēro divpusējā tirdzniecībā starp Šveici (ieskaitot Lihtenšteinu), Islandi, Norvēģiju, Turciju vai Eiropas Savienību, no vienas puses, un jebkuru Barselonas procesa dalībvalsti, izņemot Turciju un Izraēlu, no otras puses, ja uzskata, ka izstrādājumu izcelsme ir eksportētājā vai importētājā Līgumslēdzējā pusē, nepiemērojot kumulāciju ar jebkuras citas Līgumslēdzējas puses izcelsmes materiāliem. 6. Šā panta 1. punktā noteikto aizliegumu nepiemēro divpusējā tirdzniecībā starp Līgumslēdzējām pusēm, kas ir Nolīguma, ar kuru izveido brīvās tirdzniecības zonu starp Vidusjūras Arābu valstīm (Agādīras nolīgums) dalībvalstis, ja uzskata, ka izstrādājumu izcelsme ir kādā no tām valstīm, nepiemērojot kumulāciju ar jebkuras citas Līgumslēdzējas puses izcelsmes materiāliem. V SADAĻA IZCELSMES APLIECINĀJUMS 17. pants Vispārīgās prasības 1. Līgumslēdzējas puses izcelsmes izstrādājumus importējot pārējās Līgumslēdzējās pusēs, piemēro attiecīgos nolīgumus, iesniedzot vienu no šādiem izcelsmes apliecinājumiem: a) pārvadājumu sertifikāts EUR.1, kura paraugs ir šā papildinājuma IV pielikumā; b) gadījumos, kas precizēti 18. panta 1. punktā, deklarācija, kas tālāk saukta “izcelsmes deklarācija”, ko eksportētājs sniedz rēķinā, pavadzīmē vai kādā citā tirdzniecības dokumentā, kurā attiecīgie izstrādājumi ir pietiekami sīki aprakstīti, lai tos varētu identificēt; izcelsmes deklarācijas teksts ir šā papildinājuma III pielikumā. 2. Neatkarīgi no šā panta 1. punkta uz noteiktas izcelsmes izstrādājumiem šīs konvencijas nozīmē 27. pantā minētajos gadījumos attiecina attiecīgos nolīgumus bez šā panta 1. punktā minēto izcelsmes apliecinājumu iesniegšanas. 3. Neskarot 1. punktu, vismaz divas Līgumslēdzējas puses var savstarpēji vienoties, ka šo Līgumslēdzēju pušu savstarpējai preferenciālai tirdzniecībai izcelsmes apliecinājumus, kas uzskaitīti šā panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā, aizstāj ar paziņojumiem par izcelsmi, ko sagatavojuši eksportētāji, kuri reģistrēti elektroniskā datubāzē saskaņā ar šo Līgumslēdzēju pušu iekšējiem tiesību aktiem. 4. Piemērojot 1. punktu, vismaz divas Līgumslēdzējas puses var vienoties, ka savā starpā izveidos sistēmu, kas šā panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā uzskaitītos izcelsmes apliecinājumus ļauj izdot un/vai iesniegt elektroniski. 18. pants Izcelsmes deklarācijas sagatavošanas nosacījumi 1. Izcelsmes deklarāciju, kas minēta 17. panta 1. punkta b) apakšpunktā, var sagatavot: a) atzīts eksportētājs 19. panta nozīmē; vai b) jebkurš eksportētājs par jebkuru sūtījumu, kas sastāv no viena vai vairākiem iepakojumiem, kuros ietilpst noteiktas izcelsmes izstrādājumi, ja to kopējā vērtība nepārsniedz 6 000 EUR. 2. Izcelsmes deklarāciju var sagatavot, ja var uzskatīt, ka izstrādājumu izcelsme ir Līgumslēdzējā pusē un ja tie atbilst pārējām šīs konvencijas prasībām. 3. Eksportētājam, kurš sagatavo izcelsmes deklarāciju, jābūt gatavam pēc eksportētājas Līgumslēdzējas puses muitas dienestu pieprasījuma jebkurā laikā uzrādīt visus attiecīgos dokumentus, kas apliecina izstrādājumu noteiktas izcelsmes statusu, kā arī atbilstību citām šīs konvencijas prasībām. 4. Eksportētājs sagatavo izcelsmes deklarāciju, uzrakstot, uzspiežot vai uzdrukājot uz rēķina, pavadzīmes vai cita tirdzniecības dokumenta deklarāciju, kuras teksts ir šā papildinājuma III pielikumā, kādā no minētajā pielikumā norādītajiem valodu formulējumiem un saskaņā ar eksportētājas valsts tiesību aktu noteikumiem. Ja deklarāciju aizpilda rokrakstā, izmanto tinti un raksta drukātiem burtiem. 5. Izcelsmes deklarācijā eksportētājs parakstās pašrocīgi. Tomēr no atzīta eksportētāja 19. panta nozīmē neprasa, lai viņš parakstītu šādu deklarāciju, ja šis eksportētājs iesniedz eksportētājas Līgumslēdzējas puses muitas dienestiem rakstisku apņemšanos uzņemties pilnīgu atbildību par ikvienu izcelsmes deklarāciju, kurā norādīts, ka viņš ir dokumenta pašrocīgs parakstītājs. 6. Eksportētājs izcelsmes deklarāciju var sagatavot tad, kad izstrādājumus, uz kuriem tā attiecas, eksportē, vai pēc to eksporta (“ar atpakaļejošu spēku izdota izcelsmes deklarācija”), ja importētājai valstij šo deklarāciju iesniedz divu gadu laikā no to izstrādājumu importa, uz kuriem tā attiecas. Ja saskaņā ar 14. panta 3. punktu notiek sūtījuma sadalīšana un ja ir ievērots tas pats divu gadu termiņš, tad ar atpakaļejošu spēku izdotu izcelsmes deklarāciju sagatavo atzīts eksportētājas Līgumslēdzējas puses eksportētājs. 19. pants Atzītais eksportētājs 1. Eksportētājas Līgumslēdzējas puses muitas dienesti, ievērojot valsts prasības, ikvienam eksportētājam, kas veic darījumdarbību minētajā Līgumslēdzējā pusē (“atzītais eksportētājs”), var atļaut sagatavot izcelsmes deklarācijas neatkarīgi no attiecīgo izstrādājumu vērtības. 2. Eksportētājam, kurš lūdz šādu atļauju, jāsniedz muitas dienestiem visas garantijas, kas vajadzīgas, lai varētu pārbaudīt izstrādājumu noteiktas izcelsmes statusu, kā arī to atbilstību pārējām šīs konvencijas prasībām. 3. Muitas dienesti atzītajam eksportētājam piešķir muitas atļaujas numuru, ko norāda izcelsmes deklarācijā. 4. Muitas dienesti pārbauda, vai atļauja tiek pareizi izmantota. Tie var atsaukt atļauju, ja atzītais eksportētājs to izmanto nepareizi, un to dara, ja atzītais eksportētājs vairs nesniedz šā panta 2. punktā minētās garantijas. 20. pants Pārvadājumu sertifikāta EUR.1 izdošanas procedūra 1. Eksportētājas Līgumslēdzējas puses muitas dienesti izdod pārvadājumu sertifikātu EUR.1 pēc eksportētāja rakstiska pieteikuma vai, ja eksportētājs uzņemas atbildību, pēc viņa pilnvarota pārstāvja rakstiska pieteikuma. 2. Tālab eksportētājs vai viņa pilnvarots pārstāvis aizpilda gan pārvadājumu sertifikātu EUR 1, gan pieteikuma veidlapu; to paraugi ir šā papildinājuma IV pielikumā. Šīs veidlapas aizpilda vienā no valodām, kurās ir sagatavota šī konvencija, un saskaņā ar eksportētājas valsts tiesību aktu noteikumiem. Ja veidlapas aizpilda rokrakstā, izmanto tinti un raksta drukātiem burtiem. Izstrādājuma aprakstu ieraksta īpaši šai vajadzībai paredzētajā ailē, neatstājot tukšas rindas. Ja aile nav pilnībā aizpildīta, tad zem pēdējās apraksta rindas ievelk horizontālu līniju, visu tukšo laukumu šķērsām pārsvītrojot. 3. Eksportētājs, kas iesniedz pieteikumu pārvadājumu sertifikāta EUR.1 saņemšanai, ir gatavs pēc tās eksportētājas Līgumslēdzējas puses muitas dienestu pieprasījuma, kurā izdots pārvadājumu sertifikāts EUR.1, jebkurā laikā uzrādīt visus attiecīgos dokumentus, kas apliecina attiecīgo izstrādājumu noteiktas izcelsmes statusu, kā arī atbilstību pārējām šīs konvencijas prasībām. 4. Ja attiecīgos izstrādājumus var uzskatīt par noteiktas izcelsmes izstrādājumiem un ja tie atbilst pārējām šīs konvencijas prasībām, eksportētājas Līgumslēdzējas puses kompetentās iestādes izdod izcelsmes sertifikātu. 5. Muitas dienesti, kas izdod pārvadājumu sertifikātus EUR.1, veic visus vajadzīgos pasākumus, lai pārbaudītu izstrādājumu noteiktas izcelsmes statusu un atbilstību citām šīs konvencijas prasībām. Tālab tiem ir tiesības prasīt jebkādus pierādījumus un veikt eksportētāja grāmatvedības dokumentu pārbaudes vai citas pārbaudes, ko tie uzskata par vajadzīgām. Tiem ir jāgādā arī par to, lai šā panta 2. punktā minētās veidlapas būtu pienācīgi aizpildītas. Proti, tie pārbauda, vai izstrādājumu aprakstam paredzētā aile ir aizpildīta tā, lai nebūtu iespējami nekādi krāpnieciski papildinājumi. 6. Pārvadājumu sertifikāta EUR.1 izdošanas datumu norāda pārvadājumu sertifikāta EUR.1 11. ailē. 7. Muitas dienesti izdod pārvadājumu sertifikātu EUR.1 un dara to pieejamu eksportētājam, tiklīdz ir faktiski veikts vai nodrošināts eksports. 21. pants Ar atpakaļejošu spēku izdoti pārvadājumu sertifikāti EUR.1 1. Neskarot 20. panta 7. punktu, pārvadājumu sertifikātu EUR.1 izņēmuma kārtā var izdot pēc to izstrādājumu eksporta, uz kuriem šis sertifikāts attiecas, ja: a) eksportēšanas laikā tas nav izdots kļūdas, netīšas nolaidības vai īpašu apstākļu dēļ; b) muitas dienestiem ir pierādīts, ka pārvadājumu sertifikāts EUR.1 ir bijis izdots, bet, attiecīgos izstrādājumus importējot, nav pieņemts tehnisku iemeslu dēļ; vai c) attiecīgo izstrādājumu galamērķis eksportēšanas laikā nav bijis zināms un tas ir noteikts transportēšanas vai uzglabāšanas laikā un pēc iespējamas sūtījuma sadalīšanas, kas veikta saskaņā ar 14. panta 3. punktu; 2. Īstenojot šā panta 1. punktu, eksportētājs pieteikumā norāda to izstrādājumu eksportēšanas vietu un datumu, uz kuriem attiecas pārvadājumu sertifikāts EUR.1, kā arī pieprasījuma iemeslus. 3. Muitas dienesti pārvadājumu sertifikātu EUR.1 var izdot ar atpakaļejošu spēku divu gadu laikā no eksportēšanas dienas un tikai pēc tam, kad ir pārbaudījuši, vai eksportētāja pieteikumā sniegtā informācija atbilst attiecīgajai dokumentācijai. 4. Preču pārvadājumu sertifikātā EUR.1, kas izdots ar atpakaļejošu spēku, ieraksta šādu frāzi angļu valodā: “ISSUED RETROSPECTIVELY”. 5. Pārvadājumu sertifikātā EUR.1 šā panta 4. punktā minēto ierakstu izdara 7. ailē. 22. pants Pārvadājumu sertifikāta EUR.1 dublikāta izdošana 1. Ja pārvadājumu sertifikāts EUR.1 ir nozagts, pazaudēts vai iznīcināts, tad eksportētājs var vērsties muitas dienestos, kas sertifikātu izdevuši, lai iegūtu dublikātu, kuru sagatavo, pamatojoties uz šo dienestu rīcībā esošajiem eksporta dokumentiem. 2. Saskaņā ar šā panta 1. punktu izdotajā dublikātā ieraksta šādu frāzi angļu valodā: “DUPLICATE”. 3. Šā panta 2. punktā minēto ierakstu veic pārvadājumu sertifikāta EUR.1 dublikāta 7. ailē. 4. Dublikāts, kurā norāda oriģinālā pārvadājumu sertifikāta EUR.1 izdošanas datumu, ir derīgs no dienas, kad izdots oriģināls. 23. pants Izcelsmes apliecinājuma derīgums 1. Izcelsmes apliecinājums ir derīgs desmit mēnešus no dienas, kad tas izdots vai sagatavots eksportētājā Līgumslēdzējā pusē, un minētajā termiņā to iesniedz importētājas Līgumslēdzējas puses muitas dienestiem. 2. Izcelsmes apliecinājumus, ko importētājas Līgumslēdzējas puses muitas dienestiem iesniedz pēc 1. punktā minētā derīguma termiņa, var pieņemt, lai piemērotu tarifa preferences, ja dokumentus līdz noteiktajam termiņam iesniegt nav bijis iespējams ārkārtas apstākļu dēļ. 3. Citos novēlotas uzrādīšanas gadījumos importētājas Līgumslēdzējas puses muitas dienesti var pieņemt izcelsmes apliecinājumus, ja izstrādājumi muitai uzrādīti pirms minētā termiņa beigām. 24. pants Brīvās zonas 1. Līgumslēdzējas puses veic visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka, transportēti caur brīvo zonu to teritorijā, izstrādājumi, ko tirgo, piemērojot izcelsmes apliecinājumu, netiek aizstāti ar citām precēm un tiem neveic citu apstrādi kā vien to, kas vajadzīga, lai tos saglabātu nebojātus. 2. Atkāpjoties no 1. punkta, ja kādas Līgumslēdzējas puses izcelsmes izstrādājumus importē brīvajā zonā ar izcelsmes apliecinājumu un tur apstrādā vai pārstrādā, var izdot vai sagatavot jaunu izcelsmes apliecinājumu, ja veiktā apstrāde vai pārstrāde atbilst šai konvencijai. 25. pants Importēšanas prasības Izcelsmes apliecinājumus iesniedz importētājas Līgumslēdzējas puses muitas dienestiem saskaņā ar minētajā Līgumslēdzējās pusē piemērojamajām procedūrām. 26. pants Importēšana pa daļām Ja pēc importētāja lūguma un saskaņā ar importētājas Līgumslēdzējas puses muitas dienestu paredzētajiem nosacījumiem XVI un XVII sadaļas vai pozīciju 7308 un 9406 izjauktus vai nesaliktus izstrādājumus Harmonizētās sistēmas interpretācijas 2.a) vispārīgā noteikuma nozīmē importē pa daļām, tad vienotu šo izstrādājumu izcelsmes apliecinājumu iesniedz muitas dienestiem, importējot pirmo daļu. 27. pants Atbrīvojumi no izcelsmes apliecinājuma 1. Izstrādājumus, kurus sīkpakās viena privātpersona pārsūta otrai vai kuri ietilpst ceļotāja personīgajā bagāžā, uzskata par noteiktas izcelsmes izstrādājumiem, un tad, ja ir deklarēts, ka tie atbilst šīs konvencijas prasībām un ja nav šaubu par šādas deklarācijas ticamību, nepieprasa izcelsmes apliecinājumu šo izstrādājumu importam, kas nav komerciāla rakstura imports. 2. Importu neuzskata par komerciāla rakstura importu, ja ir izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi: a) imports ir neregulārs; b) importē tikai izstrādājumus, kas ir paredzēti saņēmēju vai ceļotāju vai viņu ģimeņu personīgai lietošanai; c) izstrādājumu īpašības un daudzums liecina, ka tie nav paredzēti komerciālam nolūkam. 3. Šo izstrādājumu kopējā vērtība nedrīkst pārsniegt 500 EUR attiecībā uz sīkpakām vai 1 200 EUR attiecībā uz izstrādājumiem, kas ir ceļotāja personīgajā bagāžā. 28. pants Neatbilstība un formālas kļūdas 1. Ja atklāj nelielu neatbilstību starp informāciju izcelsmes apliecinājumā un dokumentos, kas iesniegti muitas iestādei, lai nokārtotu izstrādājumu importa formalitātes, tad izcelsmes apliecinājums ipso facto nezaudē spēku, ja attiecīgi konstatē, ka šis dokuments atbilst konkrētajiem izstrādājumiem. 2. Šā panta 1. punktā minētos dokumentus nenoraida acīmredzamu formālu kļūdu, piemēram, drukas kļūdu, dēļ, ja attiecīgās kļūdas nerada šaubas par minētajos dokumentos sniegtās informācijas pareizību. 29. pants Piegādātāja deklarācijas 1. Ja kādā Līgumslēdzējā pusē saskaņā ar 7. panta 3. vai 4. punktu izdod pārvadājumu sertifikātu EUR.1 vai sagatavo izcelsmes deklarāciju noteiktas izcelsmes izstrādājumiem, kuru ražošanā ir izmantotas tādas preces no Līgumslēdzējas puses, kuras minētajās Līgumslēdzējās pusēs ir apstrādātas vai pārstrādātas, neiegūstot preferenciālu izcelsmes statusu, ņem vērā piegādātāja deklarāciju, kas sniegta par šīm precēm saskaņā ar šo pantu. 2. Piegādātāja deklarācija, kas minēta 1. punktā, ir pierādījums, ka attiecīgās preces ir apstrādātas vai pārstrādātas Līgumslēdzējā pusē, un to izmanto, lai noteiktu, vai izstrādājumus, kuru ražošanā šīs preces ir izmantotas, var uzskatīt par eksportētājas Līgumslēdzējas puses izcelsmes izstrādājumiem un vai tie atbilst pārējām šā papildinājuma prasībām. 3. Izņemot 4. punktā minētajos gadījumos, katram atsevišķam sūtījumam sagatavo atsevišķu piegādātāja deklarāciju tādā veidā, kāds noteikts VI pielikumā, uz papīra lapas, ko pievieno rēķinam, pavadzīmei vai citam tirdzniecības dokumentam, pietiekami sīki aprakstot attiecīgās preces, lai tās varētu identificēt. 4. Ja piegādātājs regulāri piegādā noteiktam klientam preces, par kurām paredzams, ka Līgumslēdzējā pusē veiktā apstrāde un pārstrāde kādu laikposmu saglabāsies nemainīga, viņš var iesniegt vienotu piegādātāja deklarāciju, kas aptver secīgus šo preču sūtījumus (“ilgtermiņa piegādātāja deklarācija”). Ilgtermiņa piegādātāja deklarācija parasti var būt derīga ne ilgāk kā divus gadus no tās sagatavošanas dienas. Tās Līgumslēdzējas puses muitas dienesti, kurā deklarācija sagatavota, paredz nosacījumus, saskaņā ar kuriem var izmantot ilgākus laikposmus. Ilgtermiņa piegādātāja deklarāciju piegādātājs sagatavo veidā, kāds noteikts VII pielikumā, un attiecīgās preces tajā apraksta pietiekami sīki, lai tās varētu identificēt. To nodod attiecīgajam klientam, pirms viņam piegādā pirmo preču sūtījumu, uz kuru attiecas deklarācija, vai kopā ar pirmo sūtījumu. Piegādātājs nekavējoties informē klientu, ja ilgtermiņa piegādātāja deklarācija vairs nav piemērojama piegādātajām precēm. 5. Piegādātāja deklarācijas, kas minētas 3. un 4. punktā, sagatavo, izmantojot rakstāmmašīnu vai datoru, vienā no valodām, kurā ir sagatavota šī konvencija, saskaņā ar tās Līgumslēdzējas puses tiesību aktiem, kurā sagatavo deklarāciju, un tajā ir piegādātāja pašrocīga paraksta oriģināls. Deklarācija var būt arī rakstīta ar roku; tādā gadījumā izmanto tinti un raksta drukātiem burtiem. 6. Piegādātājs, kurš sagatavo deklarāciju, ir gatavs pēc tās Līgumslēdzējas puses muitas dienestu pieprasījuma, kurā deklarācija ir sagatavota, jebkurā laikā iesniegt visus nepieciešamos dokumentus, kas apliecina, ka deklarācijā sniegtā informācija ir pareiza. 30. pants Summas, kas izteiktas euro 1. Piemērojot 18. panta 1. punkta b) apakšpunktu un 27. panta 3. punktu gadījumos, kad rēķini par izstrādājumiem nav izteikti euro, ik gadu katra attiecīgā valsts nosaka summas Līgumslēdzēju pušu valūtās, kas ir līdzvērtīgas euro izteiktajām summām. 2. Ciktāl tas attiecas uz valūtu, kurā rēķins ir izrakstīts, atbilstoši summai, ko noteikusi attiecīgā valsts, uz sūtījumu attiecina 18. panta 1. punkta b) apakšpunktu vai 27. panta 3. punktu. 3. Summas, kas izmantojamas katrā attiecīgajā valsts valūtā, ir līdzvērtīgas summām, kuras izteiktas euro pēc kursa oktobra pirmajā darbdienā. Summas līdz 15. oktobrim paziņo Eiropas Komisijai un piemēro no nākamā gada 1. janvāra. Eiropas Komisija paziņo attiecīgās summas visām attiecīgajām valstīm. 4. Valsts var noapaļot uz augšu vai uz leju summu, kas iegūta, kad euro izteiktā summa konvertēta attiecīgās valsts valūtā. Noapaļotā summa nedrīkst atšķirties par vairāk kā 5 % no summas, kas iegūta konvertēšanas rezultātā. Valstis var saglabāt nemainīgu to savas valūtas summu, kura ir līdzvērtīga euro izteiktajai summai, ja 3. punktā paredzētās ikgadējās korekcijas laikā šīs summas pārvēršana pirms noapaļošanas summu valsts valūtā palielina par mazāk kā 15 %. Valsts valūtas ekvivalents var palikt nemainīgs, ja konvertēšanas rezultātā būtu radies samazinājums šā ekvivalenta vērtībā. 5. Apvienotā komiteja pēc jebkuras Līgumslēdzējas puses lūguma pārskata euro izteiktās summas. Veicot šo pārskatīšanu, Apvienotā komiteja apsver vēlamību saglabāt attiecīgo ierobežojumu ietekmi reālā izteiksmē. Šim nolūkam tai ir dotas tiesības lemt par euro valūtā izteikto summu grozīšanu. VI SADAĻA SADARBĪBAS PRINCIPI UN DOKUMENTĀRI PIERĀDĪJUMI 31. pants Dokumentāri pierādījumi, izcelsmes apliecinājumu un apliecinošo dokumentu saglabāšana 1. Eksportētājs, kas sagatavojis izcelsmes deklarāciju vai iesniedzis pieteikumu pārvadājumu sertifikāta EUR.1 saņemšanai, vismaz trīs gadus no izcelsmes deklarācijas izdošanas vai sagatavošanas dienas glabā šo izcelsmes apliecinājumu cieto kopiju vai elektronisko versiju, kā arī visus dokumentus, kas apliecina izstrādājuma noteiktas izcelsmes statusu. 2. Piegādātājs, kurš sagatavo piegādātāja deklarāciju, šīs deklarācijas un visu to rēķinu, pavadzīmju vai citu tirdzniecības dokumentu kopijas, kuriem šo deklarāciju pievieno, kā arī 29. panta 6. punktā minētos dokumentus glabā vismaz trīs gadus. Piegādātājs, kurš sagatavo ilgtermiņa piegādātāja deklarāciju, šīs deklarācijas un visu attiecīgo rēķinu, pavadzīmju vai citu attiecīgam klientam nosūtītu tirdzniecības dokumentu kopijas, kuri attiecas uz šajā deklarācijā ietvertajām precēm, kā arī 29. panta 6. punktā minētos dokumentus glabā vismaz trīs gadus. Šis laikposms sākas dienā, kad beidzas ilgtermiņa piegādātāja deklarācijas derīguma termiņš. 3. Šā panta 1. punktā pie “dokumentiem, kas apliecina noteiktas izcelsmes statusu” citustarp pieder šādi: a) tieši pierādījumi par darbībām, ko veicis eksportētājs vai piegādātājs, lai iegūtu attiecīgo izstrādājumu, ietverti, piemēram, viņa pārskatos vai iekšējā grāmatvedības uzskaitē; b) dokumenti, kas apliecina izmantoto materiālu noteiktas izcelsmes statusu un kas izdoti vai sagatavoti attiecīgajā Līgumslēdzējā pusē saskaņā ar iekšējiem tiesību aktiem; c) dokumenti, kas apliecina materiālu apstrādi vai pārstrādi attiecīgajā Līgumslēdzējā pusē un kas ir sagatavoti vai izdoti attiecīgajā Līgumslēdzējā pusē saskaņā ar tās iekšējiem tiesību aktiem; d) izcelsmes deklarācijas vai pārvadājumu sertifikāti EUR.1, kas apliecina izmantoto materiālu noteiktas izcelsmes statusu un kas sagatavoti vai izdoti Līgumslēdzējās pusēs saskaņā ar šo konvenciju; e) tādi attiecīgi pierādījumi par apstrādi un pārstrādi, kas veikta ārpus Līgumslēdzējām pusēm, piemērojot 13. un 14. pantu, kuri apliecina minēto pantu prasību izpildi. 4. Eksportētājas Līgumslēdzējas puses muitas dienesti, kas izdod pārvadājumu sertifikātus EUR.1, 20. panta 2. punktā minēto pieteikuma veidlapu glabā vismaz trīs gadus. 5. Importētājas Līgumslēdzējas puses muitas dienesti tiem iesniegtās izcelsmes deklarācijas un pārvadājumu sertifikātus EUR.1 glabā vismaz trīs gadus. 6. Līgumslēdzējā pusē sagatavotas piegādātāja deklarācijas, kas apliecina, ka izmantotie materiāli ir apstrādāti vai pārstrādāti šajā Līgumslēdzējā pusē, uzskata par 18. panta 3. punktā, 20. panta 3. punktā un 29. panta 6. punktā minēto dokumentu, ko izmanto, lai apliecinātu, ka izstrādājumus, uz kuriem attiecas pārvadājumu sertifikāts EUR.1 vai izcelsmes deklarācija, var uzskatīt par šīs Līgumslēdzējas puses izcelsmes izstrādājumiem un ka tie atbilst pārējām šā papildinājuma prasībām. 32. pants Strīdu izšķiršana Ja strīdus, kas radušies saistībā ar 34. un 35. pantā minētajām pārbaudes procedūrām, nevar izšķirt starp muitas dienestiem, kuri pieprasa pārbaudi, un par šīs pārbaudes veikšanu atbildīgajiem muitas dienestiem, tos nodod divpusējai struktūrai, kas izveidota ar attiecīgo nolīgumu. Ja rodas citi strīdi par šīs konvencijas interpretāciju, izņemot strīdus, kas saistīti 34. un 35. panta pārbaudes procedūrām, minētos strīdus iesniedz izskatīšanai Apvienotajā komitejā. Strīdu izšķiršana starp importētāju un importētājas Līgumslēdzējas puses muitas dienestiem vienmēr notiek saskaņā ar minētās Līgumslēdzējas puses tiesību aktiem. VII SADAĻA ADMINISTRATĪVĀ SADARBĪBA 33. pants Paziņošana un sadarbība 1. Līgumslēdzēju pušu muitas dienesti cits citam sniedz to zīmogu nospiedumu paraugus, kurus tie izmanto savās muitas iestādēs, lai izdotu pārvadājumu sertifikātus EUR.1, atzītiem eksportētājiem piešķirto atļaujas numuru paraugus un to muitas dienestu adreses, kuri atbild par šo sertifikātu un izcelsmes deklarāciju pārbaudi. 2. Lai nodrošinātu šīs konvencijas pareizu piemērošanu, Līgumslēdzējas puses ar kompetento muitas dienestu starpniecību palīdz viena otrai pārbaudīt pārvadājumu sertifikātu EUR.1, izcelsmes deklarāciju un piegādātāja deklarāciju autentiskumu un minētajos dokumentos sniegtās informācijas pareizību. 34. pants Izcelsmes apliecinājumu pārbaude 1. Izcelsmes apliecinājumu turpmākas pārbaudes veic izlases veidā vai arī gadījumos, kad importētājas Līgumslēdzējas puses muitas dienestiem ir pamatotas šaubas par šādu dokumentu autentiskumu, attiecīgo izstrādājumu noteiktas izcelsmes statusu vai pārējo šīs konvencijas prasību izpildi. 2. Ja importētājas Līgumslēdzējas puses muitas dienesti pieprasa turpmākas pārbaudes, tad tie atdod atpakaļ eksportētājas Līgumslēdzējas puses muitas dienestiem pārvadājumu sertifikātu EUR.1 un rēķinu, ja tāds iesniegts, izcelsmes deklarāciju vai šo dokumentu kopijas, vajadzības gadījumā norādot pārbaudes pieprasījuma iemeslus. Pārbaudes pieprasījumam pievieno visus iegūtos dokumentus un informāciju, kas liecina, ka izcelsmes apliecinājumā sniegtā informācija ir nepareiza. 3. Pārbaudi veic eksportētājas Līgumslēdzējas puses muitas dienesti. Tālab tiem ir tiesības prasīt jebkādus pierādījumus un veikt eksportētāja grāmatvedības dokumentu pārbaudes vai citas pārbaudes, ko tie uzskata par vajadzīgām. 4. Ja importētājas Līgumslēdzējas puses muitas dienesti nolemj apturēt preferenciāla režīma piešķiršanu attiecīgajiem izstrādājumiem, tad, gaidot pārbaudes rezultātus, tie importētājam piedāvā izstrādājumus izlaist un veic visus piesardzības pasākumus, ko atzīst par vajadzīgiem. 5. Muitas dienesti, kas pieprasa pārbaudi, iespējami drīz tiek informēti par tās rezultātiem. Šie rezultāti skaidri norāda, vai dokumenti ir autentiski un vai attiecīgos izstrādājumus var uzskatīt par izstrādājumiem ar izcelsmi vienā no Līgumslēdzējām pusēm un pārējām šīs konvencijas prasībām atbilstošiem. 6. Ja pamatotu šaubu gadījumā desmit mēnešu laikā no pārbaudes pieprasījuma iesniegšanas dienas nav saņemta atbilde vai ja atbildē nav pietiekamas informācijas, lai noteiktu attiecīgā dokumenta autentiskumu vai izstrādājumu patieso izcelsmi, muitas dienesti, kas iesnieguši pieprasījumu, izņemot ārkārtas gadījumus, liedz tiesības uz preferenciālu režīmu. 35. pants Piegādātāja deklarāciju pārbaude 1. Turpmākas piegādātāja deklarāciju vai ilgtermiņa piegādātāja deklarāciju pārbaudes var veikt izlases veidā vai vienmēr, kad Līgumslēdzējas puses muitas dienestiem, kurā šīs deklarācijas ņemtas vērā, lai izdotu pārvadājumu sertifikātu EUR.1 vai lai sagatavotu izcelsmes deklarāciju, ir radušās pamatotas šaubas par dokumenta autentiskumu vai dokumentā sniegtās informācijas pareizību. 2. Īstenojot 1. punkta noteikumus, 1. punktā minētās Līgumslēdzējas puses muitas dienesti atdod piegādātāja deklarāciju vai ilgtermiņa piegādātāja deklarāciju un rēķinu(-us), pavadzīmi(-es) vai citu(-us) tirdzniecības dokumentu(-us), kas attiecas uz šajā deklarācijā ietvertajām precēm, tās valsts muitas dienestiem, kur deklarācija sagatavota, vajadzības gadījumā norādot būtiskos vai formālos pārbaudes pieprasījuma iemeslus. Lai pamatotu turpmākas pārbaudes prasības nepieciešamību, tie nosūta visus iegūtos dokumentus un informāciju, kas liecina, ka piegādātāja deklarācijā vai ilgtermiņa piegādātāja deklarācijā sniegtā informācija ir nepareiza. 3. Pārbaudi veic tās Līgumslēdzējas puses muitas dienesti, kur sagatavota piegādātāja deklarācija vai ilgtermiņa piegādātāja deklarācija. Tālab tiem ir tiesības prasīt jebkādus pierādījumus un veikt piegādātāja grāmatvedības dokumentu pārbaudes vai citas pārbaudes, ko tie uzskata par vajadzīgām. 4. Muitas dienesti, kas pieprasa pārbaudi, iespējami drīz tiek informēti par tās rezultātiem. Šie rezultāti skaidri parāda, vai informācija, kas sniegta piegādātāja deklarācijā vai ilgtermiņa piegādātāja deklarācijā, ir pareiza, un dod tiem iespēju noteikt, vai un cik lielā mērā šo deklarāciju var ņemt vērā, izdodot pārvadājumu sertifikātu EUR.1 vai sagatavojot izcelsmes deklarāciju. 36. pants Sankcijas Katra Līgumslēdzēja puse paredz kriminālsodus, civiltiesiskus vai administratīvus sodus par to, ka pārkāpti tās valsts tiesību aktu, kas saistīti ar šo konvenciju. VIII SADAĻA PAPILDINĀJUMA PIEMĒROŠANA 37. pants Eiropas Ekonomikas zona Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) izcelsmes preces Eiropas Ekonomikas zonas līguma 4. protokola nozīmē uzskata par Eiropas Savienības, Islandes, Lihtenšteinas vai Norvēģijas (“EEZ valstu”) izcelsmes precēm, ja tās eksportē attiecīgi no Eiropas Savienības, Islandes, Lihtenšteinas vai Norvēģijas uz Līgumslēdzēju pusi, kas nav EEZ Puse, ar noteikumu, ka starp importētāju Līgumslēdzēju pusi un EEZ Pusēm ir piemērojami brīvās tirdzniecības nolīgumi. 38. pants Lihtenšteina Neskarot 2. pantu, Lihtenšteinas izcelsmes izstrādājumu, ņemot vērā Šveices un Lihtenšteinas muitas savienību, uzskata par Šveices izcelsmes izstrādājumu. 39. pants Sanmarīno Republika Neskarot 2. pantu, Sanmarīno Republikas izcelsmes izstrādājumu, ņemot vērā Eiropas Savienības un Sanmarīno Republikas muitas savienību, uzskata par Eiropas Savienības izcelsmes izstrādājumu. 40. pants Andoras Firstiste Neskarot 2. pantu, Andoras Firstistes izcelsmes izstrādājumu, kas klasificēts 25.–97. nodaļā, ņemot vērā Eiropas Savienības un Andoras Firstistes muitas savienību, uzskata par Eiropas Savienības izcelsmes izstrādājumu. 41. pants Seūta un Melilja 1. Šajā konvencijā, termins “Eiropas Savienība” neietver Seūtu un Melilju. 2. Importējot Seūtā un Meliljā izstrādājumus, kuru izcelsme ir Līgumslēdzējā pusē, kas nav Eiropas Savienība, visādā ziņā attiecina to pašu muitas režīmu, ko piemēro izstrādājumiem, kuru izcelsme ir Eiropas Savienības muitas teritorijā saskaņā ar Akta par Spānijas Karalistes un Portugāles Republikas pievienošanās nosacījumiem un Līgumu pielāgojumiem (2) 2. protokolu. To Seūtas un Meliljas izcelsmes izstrādājumu importam, uz kuriem attiecas attiecīgais nolīgums, Līgumslēdzējas puses, kas nav Eiropas Savienība, piešķir to pašu muitas režīmu, kuru tiem izstrādājumiem, ko importē no Eiropas Savienības un kam ir Eiropas Savienības izcelsme. 3. Šā panta 2. punkta vajadzībām šo konvenciju attiecībā uz Seūtas un Meliljas izcelsmes izstrādājumiem piemēro mutatis mutandis, ievērojot V pielikumā izklāstītos īpašos nosacījumus. “I PIELIKUMS IEVADPIEZĪMES SARAKSTAM II PIELIKUMĀ 1. piezīme. Vispārīgs ievads Sarakstā izklāstīti nosacījumi, kas jāizpilda attiecībā uz visiem izstrādājumiem, lai tos uzskatītu par pietiekami apstrādātiem vai pārstrādātiem I papildinājuma II sadaļas 4. panta nozīmē. Pavisam ir četru veidu noteikumi, kas atšķiras atkarībā no izstrādājuma: a) apstrādē vai pārstrādē nav pārsniegts maksimālais nenoteiktas izcelsmes materiālu daudzums; b) apstrādē vai pārstrādē saražoto izstrādājumu Harmonizētās sistēmas četrciparu pozīcija vai Harmonizētās sistēmas sešciparu apakšpozīcija kļūst atšķirīga no attiecīgās izmantoto materiālu Harmonizētās sistēmas četrciparu pozīcijas vai sešciparu apakšpozīcijas Harmonizētajā sistēmā; c) veikta specifiska apstrādes vai pārstrādes darbība; d) apstrādi vai pārstrādi veic konkrētiem pilnībā iegūtiem materiāliem. 2. piezīme. Saraksta struktūra 2.1. Saraksta pirmajās divās slejās ir aprakstīts iegūtais izstrādājums. 1. slejā ir Harmonizētajā sistēmā izmantotais pozīcijas vai nodaļas numurs, 2. slejā – minētajā sistēmā izmantotais attiecīgās pozīcijas vai nodaļas preču apraksts. Katram ierakstam pirmajās divās slejās noteikums ir precizēts 3. slejā. Dažos gadījumos pirms ieraksta 1. slejā ir “ex” – tas nozīmē, ka 3. slejā iekļauto noteikumu piemēro tikai minētās pozīcijas daļai, kas aprakstīta 2. slejā. 2.2. Ja 1. slejā vienkopus norādīti vairāki pozīciju numuri vai ir norādīts nodaļas numurs un tāpēc izstrādājumu apraksts 2. slejā ir vispārināts, tad noteikums blakus 3. slejā attiecas uz visiem izstrādājumiem, kas klasificēti Harmonizētās sistēmas nodaļas pozīcijās vai kādā no 1. slejā vienkopus norādītajām pozīcijām. 2.3. Ja sarakstā uz dažādiem pozīcijas izstrādājumiem attiecas dažādi noteikumi, tad katrā ievilkumā ir tās pozīcijas daļas apraksts, uz kuru attiecas noteikums, kas ir blakus 3. slejā. 2.4. Ja 3. slejā izklāstīti divi alternatīvi noteikumi, kas nošķirti ar vārdu “vai”, tad eksportētājs var izvēlēties, kuru noteikumu izmantot. 3. piezīme. Noteikumu piemērošanas piemēri 3.1. Attiecībā uz izstrādājumiem, kas ieguvuši noteiktas izcelsmes statusu un ko izmanto citu izstrādājumu ražošanā, I papildinājuma II sadaļas 4. pantu piemēro neatkarīgi no tā, vai minētais statuss iegūts rūpnīcā, kurā izstrādājumus izmanto, vai citā rūpnīcā Līgumslēdzējā pusē. 3.2. Ievērojot I papildinājuma II sadaļas 6. pantu, veiktajai apstrādei un pārstrādei jāpārsniedz darbības, kas uzskaitītas minētajā pantā. Ja tas tā nav, tad preces neatbilst tam, lai tām piešķirtu preferenciāla tarifa režīmu, pat ja izpildīti tālāk sarakstā izklāstītie nosacījumi. Ievērojot I papildinājuma II sadaļas 6. pantu, saraksta noteikumi paredz vajadzīgās apstrādes vai pārstrādes minimumu, un jebkāda papildu apstrāde vai pārstrāde arī piešķir izstrādājumam noteiktas izcelsmes statusu; un otrādi, ja veiktā apstrāde vai pārstrāde nav pietiekama, tad noteiktas izcelsmes statusu nevar piešķirt. Tādējādi, ja noteikumā paredzēts, ka konkrētā ražošanas stadijā var izmantot nenoteiktas izcelsmes materiālus, tad šādus materiālus atļauts izmantot agrākā ražošanas stadijā, bet nav atļauts izmantot vēlākā ražošanas stadijā. Ja noteikumā paredzēts, ka konkrētā ražošanas stadijā nevar izmantot nenoteiktas izcelsmes materiālus, tad materiālus atļauts izmantot agrākā ražošanas stadijā, bet nav atļauts izmantot vēlākā ražošanas stadijā. Piemērs: ja 19. nodaļas saraksta noteikums prasa, lai “pozīcijas 1101–1108 nenoteiktas izcelsmes materiālu svars nepārsniedz 20 %”, tad 10. nodaļas graudaugu produktu (materiāli agrākā ražošanas stadijā) izmantošana (t. i., imports) nav ierobežota. 3.3. Neskarot 3.2. piezīmi, ja noteikumā lietota frāze “ražošana no jebkurā pozīcijā klasificētiem materiāliem”, tad var izmantot jebkuras pozīcijas materiālus (arī materiālus, kas ir paša izstrādājuma pozīcijā un ir ar tādu pašu aprakstu), tomēr jāievēro visi īpašie ierobežojumi, kas varētu būt ietverti noteikumā. Frāze “ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, arī citiem pozīcijas … materiāliem” vai “ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, arī izstrādājuma paša pozīcijas materiāliem” tomēr nozīmē, ka var izmantot materiālus, kas klasificēti jebkurā pozīcijā, izņemot tos, kuriem ir tāds pats apraksts kā 2. slejā dotais izstrādājuma apraksts. 3.4. Ja saraksta noteikumā norādīts, ka izstrādājumu var ražot no vairāk nekā viena materiāla, tas nozīmē, ka var izmantot vienu vai vairākus materiālus. Tas nenozīmē, ka jāizmanto visi šie materiāli. 3.5. Ja saraksta noteikumā norādīts, ka izstrādājums jāražo no konkrēta materiāla, tad šis nosacījums neliedz izmantot citus materiālus, kas tiem raksturīgo īpašību dēļ nevar atbilst šiem noteikumam. 3.6. Ja saraksta noteikumā nenoteiktas izcelsmes materiāliem, ko var izmantot, norādītas divas maksimālās procentuālās vērtības, tad šīs procentuālās vērtības nedrīkst summēt. Citiem vārdiem sakot, visu izmantoto nenoteiktas izcelsmes materiālu maksimālā vērtība nedrīkst pārsniegt lielāko norādīto procentuālo vērtību. Turklāt nedrīkst pārsniegt atsevišķas procentuālās vērtības, kas attiecas uz konkrētiem materiāliem. 4. piezīme. Vispārīgi noteikumi, kas attiecas uz konkrētām lauksaimniecības precēm 4.1. Lauksaimniecības preces, ko klasificē 6., 7., 8., 9., 10. un 12. nodaļā un pozīcijā 2401 un kas audzētas vai novāktas Līgumslēdzējas puses teritorijā, uzskata par precēm, kuru izcelsme ir minētās Līgumslēdzējas puses teritorijā, pat ja tās audzētas no importētām sēklām, sīpoliem, sakneņiem, spraudeņiem, potcelmiem, atvasēm, pumpuriem vai citām augu dzīvajām daļām. 4.2. Ja noteikti ierobežojumi nenoteiktas izcelsmes cukura saturam konkrētā izstrādājumā, tad šādu ierobežojumu aprēķināšanā ņem vērā to pozīcijas 1701 (saharoze) un 1702 (piemēram, fruktoze, glikoze, laktoze, maltoze, izoglikoze vai invertcukurs) cukuru svaru, kas izmantoti gatavā izstrādājuma ražošanā un izmantoti to nenoteiktas izcelsmes izstrādājumu ražošanā, kas iekļauti gatavajā izstrādājumā. 5. piezīme. Attiecībā uz konkrētiem tekstilizstrādājumiem izmantotā terminoloģija 5.1. Sarakstā izmantotais termins “dabiskās šķiedras” attiecas uz šķiedrām, kas nav mākslīgās vai sintētiskās šķiedras. Šo terminu attiecina tikai uz pirmsvērpšanas stadijām, tas ietver atlikas, un, ja vien nav norādīts citādi, arī šķiedras, kas ir kārstas, ķemmētas vai citādi apstrādātas, bet nav vērptas. 5.2. Termins “dabiskās šķiedras” attiecas uz pozīcijas 0511 astriem, pozīciju 5002 un 5003 zīdu, kā arī pozīciju 5101–5105 vilnas šķiedrām un smalkiem vai rupjiem dzīvnieku matiem, pozīciju 5201–5203 kokvilnas šķiedrām, kā arī pozīciju 5301–5305 citādām augu šķiedrām. 5.3. Termini “tekstilmasa”, “ķīmiskie materiāli” un “papīrražošanas materiāli” sarakstā ir lietoti, lai aprakstītu materiālus, kuri nav klasificēti 50.–63. nodaļā un kurus var izmantot mākslīgo, sintētisko vai papīra šķiedru vai dzijas ražošanā. 5.4. Termins “ķīmiskās štāpeļšķiedras” sarakstā ir lietots, lai norādītu pozīciju 5501–5507 sintētisku vai mākslīgu pavedienu grīsti, štāpeļšķiedras vai atlikas. 5.5. Apdrukāšana (apvienojumā ar aušanu, adīšanu/tamborēšanu, stepēšanu vai flokdruku) tiek definēta kā metode, ar kuru, izmantojot sietspiedes, veltņspiedes, digitālās vai pārneses paņēmienus, tekstilmateriāla substrātam tiek piešķirta objektīvi novērtēta pastāvīga funkcija, kā krāsa, dizains, tehniskie raksturlielumi. 5.6. Apdrukāšana (kā atsevišķa darbība) tiek definēta kā metode, ar kuru, izmantojot sietspiedes, veltņspiedes, digitālās vai pārneses paņēmienus apvienojumā ar vismaz sagatavošanas/galaapstrādes darbībām (piemēram, mazgāšanu, balināšanu, merserizāciju, termosaraušanos, uzkāršanu, kalandrēšanu, apstrādi pret saraušanos, pastāvīgu apdari, dekatēšanu, impregnēšanu, defektu labošanu vai attīrīšanu no svešķermeņu ieslēgumiem un mezgliem), tekstilmateriāla substrātam tiek piešķirta objektīvi novērtēta pastāvīga funkcija, kā krāsa, dizains, tehniskie raksturlielumi, ar noteikumu, ka visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas. 6. piezīme. Pielaides, kas piemērojamas izstrādājumiem, kuri izgatavoti no vairākiem tekstilmateriāliem 6.1. Ja pie kāda izstrādājuma sarakstā ir atsauce uz šo piezīmi, tad 3. slejas nosacījumi neattiecas ne uz vienu tekstila pamatmateriālu, ko izmanto konkrētā izstrādājuma ražošanā un kas kopā veido 15 % vai mazāk no visu izmantoto tekstila pamatmateriālu kopējā svara. (Skatīt arī 6.3. un 6.4. piezīmi.) 6.2. Tomēr 6.1. piezīmē minēto pielaidi var piemērot tikai jauktiem izstrādājumiem, kas izgatavoti no vismaz diviem tekstila pamatmateriāliem. Tekstila pamatmateriāli ir šādi: — zīds, — vilna, — rupjie dzīvnieku mati, — smalkie dzīvnieku mati, — zirgu astri, — kokvilna, — papīrražošanas materiāli un papīrs, — lini, — kaņepāji, — džutas šķiedra un citādas lūksnes tekstilšķiedras, — sizals un citas agavju ģints augu tekstilšķiedras, — kokosšķiedra, abaka, rāmija un citādas augu tekstilšķiedras, — sintētiskās ķīmisko pavedienu šķiedras no polipropilēna, — sintētiskās ķīmisko pavedienu šķiedras no poliestera, — sintētiskās ķīmisko pavedienu šķiedras no poliamīda, — sintētiskās ķīmisko pavedienu šķiedras no poliakrilnitrila, — sintētiskās ķīmisko pavedienu šķiedras no poliimīda, — sintētiskās ķīmisko pavedienu šķiedras no politetrafluoretilēna, — sintētiskās ķīmisko pavedienu šķiedras no poli(fenilēnsulfīda), — sintētiskās ķīmisko pavedienu šķiedras no poli(vinilhlorīda), — citādas sintētiskās ķīmisko pavedienu šķiedras, — mākslīgās ķīmisko pavedienu šķiedras no viskozes, — citādas mākslīgās ķīmisko pavedienu šķiedras, — strāvvadoši pavedieni, — sintētiskās ķīmiskās štāpeļšķiedras no polipropilēna, — sintētiskās ķīmiskās štāpeļšķiedras no poliestera, — sintētiskās ķīmiskās štāpeļšķiedras no poliamīda, — sintētiskās ķīmiskās štāpeļšķiedras no poliakrilnitrila, — sintētiskās ķīmiskās štāpeļšķiedras no poliimīda, — sintētiskās ķīmiskās štāpeļšķiedras no politetrafluoretilēna, — sintētiskās ķīmiskās štāpeļšķiedras no poli(fenilēnsulfīda), — sintētiskās ķīmiskās štāpeļšķiedras no poli(vinilhlorīda), — citādas sintētiskās ķīmiskās štāpeļšķiedras, — mākslīgās ķīmiskās štāpeļšķiedras no viskozes, — citādas mākslīgās ķīmiskās štāpeļšķiedras, — pavedieni, izgatavoti no poliuretāna un segmentēti ar elastīgiem poliētera segmentiem, arī pozamenta pavedieni, — pozīcijas 5605 izstrādājumi (metalizēti pavedieni), kuru ražošanā izmantota ne vairāk kā 5 mm plata lente, kas pamatā sastāv no alumīnija folijas vai plastmasas plēves ar alumīnija pulvera pārklājumu vai bez tā un kas ir iestiprināta ar caurspīdīgu vai krāsainu adhezīvu starp divām plastmasas plēves kārtām, — citādi pozīcijas 5605 izstrādājumi, — stikla šķiedras, — metālu šķiedras, — minerālu šķiedras. 6.3. Izstrādājumiem, kuru ražošanā izmantoti “pavedieni, izgatavoti no poliuretāna un segmentēti ar elastīgiem poliētera segmentiem, arī pozamenta pavedieni”, pielaide attiecībā uz šiem pavedieniem ir 20 %. 6.4. Izstrādājumiem, kuru ražošanā izmantota “ne vairāk kā 5 mm plata lente, kas pamatā sastāv no alumīnija folijas vai plastmasas plēves ar alumīnija pulvera pārklājumu vai bez tā un kas ir iestiprināta ar caurspīdīgu vai krāsainu adhezīvu starp divām plastmasas plēves kārtām”, pielaide attiecībā uz šo lenti ir 30 %. 7. piezīme. Citas pielaides, kas piemērojamas konkrētiem tekstilizstrādājumiem 7.1. Ja pie kāda izstrādājuma sarakstā ir atsauce uz šo piezīmi, tad tekstilmateriālus (izņemot oderes un starpoderes), kas neatbilst 3. slejas noteikumam par attiecīgo gatavo izstrādājumu, var izmantot ar nosacījumu, ka tie ir klasificēti citā pozīcijā nekā izstrādājums un ka to vērtība nepārsniedz 15 % no izstrādājuma ražotāja cenas. 7.2. Neskarot 6.3. piezīmi, materiālus, kas nav klasificēti 50.–63. nodaļā, var brīvi izmantot tekstilizstrādājumu ražošanā neatkarīgi no tā, vai tajos ir tekstilmateriāli. 7.3. Ja piemēro procentuālās vērtības noteikumu, tad, aprēķinot nenoteiktas izcelsmes materiālu vērtību, ir jāņem vērā 50.–63. nodaļā neklasificēto nenoteiktas izcelsmes materiālu vērtība. 8. piezīme. To specifisko procesu un vienkāršo darbību definīcija, kas veikti attiecībā uz konkrētiem 27. nodaļas izstrādājumiem 8.1. Attiecībā uz pozīcijām ex 2707 un 2713“specifiskie procesi” ir šādi: a) vakuumdestilācija; b) sekundārā pārtvaice ar ļoti rūpīgu frakcionēšanas procesu; c) krekings; d) riformings; e) ekstrakcija ar selektīviem šķīdinātājiem; f) process, kas ietver visas šīs darbības: apstrādi ar koncentrētu sērskābi, oleumu vai sēra anhidrīdu; neitralizāciju ar sārmu; atkrāsošanu un attīrīšanu ar dabiski aktīvu zemi, aktivētu zemi, aktivētu kokogli vai boksītu; g) polimerizācija; h) alkilēšana; i) izomerizācija. 8.2. Attiecībā uz pozīcijām 2710, 2711 un 2712“specifiski procesi” ir šādi: a) vakuumdestilācija; b) sekundārā pārtvaice ar ļoti rūpīgu frakcionēšanas procesu; c) krekings; d) riformings; e) ekstrakcija ar selektīviem šķīdinātājiem; f) process, kas ietver visas šīs darbības: apstrādi ar koncentrētu sērskābi, oleumu vai sēra anhidrīdu; neitralizāciju ar sārmu; atkrāsošanu un attīrīšanu ar dabiski aktīvu zemi, aktivētu zemi, aktivētu kokogli vai boksītu; g) polimerizācija; h) alkilēšana; i) izomerizācija; j) tikai attiecībā uz pozīcijas ex 2710 smagajām eļļām – atsērošana ar ūdeņradi, kuras rezultātā sēra saturs apstrādātajos produktos tiek samazināts vismaz par 85 % (metode ASTM D 1266-59 T); k) tikai attiecībā uz pozīcijas 2710 izstrādājumiem – deparafinēšana procesā, kas nav filtrācija; l) tikai attiecībā uz pozīcijas ex 2710 smagajām eļļām – tāda apstrāde ar ūdeņradi vairāk nekā 20 bāru spiedienā un vairāk nekā 250 °C temperatūrā, kurā izmanto katalizatoru, kas nav atsērošanas katalizators, ūdeņradim darbojoties kā aktīvajam ķīmiskās reakcijas elementam. Taču pozīcijas ex 2710 ziežeļļu tālāku apstrādi ar ūdeņradi (piemēram, attīrīšanu ar ūdeņradi vai atkrāsošanu) jo īpaši krāsas vai stabilitātes uzlabošanai neuzskata par specifisku procesu; m) tikai attiecībā uz pozīcijas ex 2710 degvieleļļām – destilācija atmosfēras spiedienā, ja mazāk nekā 30 % šo produktu tilpuma pārtvaicējas, ieskaitot zudumus, 300 °C temperatūrā (metode ASTM D 86); n) tikai attiecībā pozīcijas ex 2710 smagajām eļļām, izņemot gāzeļļas un degvieleļļas – apstrāde ar augstfrekvences elektrisko kūļizlādi; o) tikai attiecībā uz pozīcijas ex 2712 neapstrādātiem produktiem (izņemot vazelīnu, ozokerītu, lignītvasku vai kūdras vasku, parafīna vasku, kura eļļas saturs pēc svara nepārsniedz 0,75 %) – attīrīšana no eļļas ar frakcionētu kristalizāciju. 8.3. Attiecībā uz pozīciju ex 2707 un 2713 izstrādājumiem – vienkāršas darbības, piemēram, tīrīšana, dekantēšana, atsāļošana, ūdens atdalīšana, filtrēšana, krāsošana, marķēšana, sēra satura iegūšana, sajaucot izstrādājumus ar dažādu sēra saturu, kā arī jebkuru šo darbību apvienojums vai tamlīdzīgas darbības nenodrošina noteiktu izcelsmi. 9. piezīme. To specifisko procesu un vienkāršo darbību definīcija, kas veikti attiecībā uz konkrētiem izstrādājumiem 9.1. piezīme. Izstrādājumus, ko klasificē 30. nodaļā un kas iegūti Līgumslēdzējā pusē, izmantojot šūnu kultūras, uzskata par šīs Līgumslēdzējas puses izcelsmes izstrādājumiem. “Šūnu kultūra” tiek definēta kā cilvēka, dzīvnieku un augu šūnu audzēšana kontrolētos apstākļos (piemēram, noteiktās temperatūrās, barotnē, gāzu maisījumā, pH) ārpus dzīva organisma. 9.2. piezīme. Izstrādājumus, ko klasificē 29. nodaļā (izņemot 2905.43 un 2905.44), 30., 32., 33. nodaļā (izņemot 3302.10, 3301) 34., 35. nodaļā (izņemot 35.01, 3502.11–3502.19, 3502.20, 35.05), 36., 37., 38. nodaļā (izņemot 3809.10, 38.23, 3824.60, 38.26) un 39. nodaļā (izņemot 39.16–39.26), kas iegūti Līgumslēdzējā pusē, izmantojot fermentāciju, uzskata par šīs Līgumslēdzējas puses izcelsmes izstrādājumiem. “Fermentācija” ir biotehnoloģisks process, kurā tiek izmantoti cilvēka, dzīvnieku, augu šūnas, baktērijas, raugi, sēnes vai fermenti, lai ražotu 29.–39. nodaļas izstrādājumus. 9.3. piezīme. Šādus pārveidojumus uzskata par pietiekamiem 4. panta nozīmē izstrādājumiem, ko klasificē 28., 29. nodaļā (izņemot 2905.43 un 2905.44), 30., 32., 33. nodaļā (izņemot 3302.10, 3301) 34., 35. nodaļā (izņemot 35.01, 3502.11–3502.19, 3502.20, 35.05), 36., 37., 38. nodaļā (izņemot 3809.10, 38.23, 3824.60, 38.26) un 39. nodaļā (izņemot 39.16–39.26): — Ķīmiskā reakcija. “Ķīmiska reakcija” ir process (ieskaitot bioķīmisku procesu), kura rezultātā, saraujot saites starp molekulām un veidojot jaunas saites starp molekulām vai mainot atomu telpisko izvietojumu molekulā, veidojas molekula ar jaunu struktūru. Ķīmisko reakciju var izteikt ar “CAS numura” maiņu. Izcelsmes noteikšanai neņem vērā šādus procesus: a) šķīdināšana ūdenī vai citos šķīdinātājos; b) šķīdinātāju, arī ūdens, atdalīšana vai c) kristalizācijas ūdens pievienošana vai atdalīšana. Uzskata, ka šeit iepriekš definētā ķīmiskā reakcija piešķir izcelsmi. — Maisījumi un sajaukumi. Uzskata, ka apzināta un samērīgi kontrolēta materiālu maisīšana vai sajaukšana (ieskaitot dispersiju), izņemot atšķaidītāju pievienošanu, ar mērķi panākt atbilstību iepriekš noteiktām specifikācijām, kā rezultātā tiek saražota prece, kuras fizikālās vai ķīmiskās īpašības ir raksturīgas precei vai tās lietojumam un atšķiras no ražošanā izmantoto materiālu fizikālajām vai ķīmiskajām īpašībām, piešķir izcelsmi. — Attīrīšana. Uzskata, ka attīrīšana piešķir izcelsmi, ar noteikumu, ka attīrīšana notiek Līgumslēdzēju pušu teritorijā un tās rezultātā tiek panākta atbilstība vienam no šādiem kritērijiem: a) preces “attīrīšanas” rezultātā tiek atdalīti vismaz 80 % no esošo piemaisījumu satura vai b) piemaisījumu satura samazināšanas vai atdalīšanas rezultātā prece kļūst piemērota vienam vai vairākiem šādiem lietojumiem: i) farmaceitiskas, medicīniskas, kosmētiskas, veterināras vai pārtikas kvalitātes vielas; ii) ķīmiskie produkti un reaģenti lietojumiem analīzē, diagnostikā vai laboratorijā; iii) mikroelektronikā izmantojami elementi un komponenti; iv) specializētie lietojumi optikā; v) biotehnisks lietojums (piemēram, šūnu kultūrā, ģenētiskajā tehnoloģijā vai par katalizatoru); vi) nesēji, ko izmanto separācijas procesā; vai vii) lietojumi, kam nepieciešama kodolkvalitāte. — Daļiņu lieluma mainīšana. Uzskata, ka apzināta un kontrolēta preces daļiņu lieluma mainīšana (izņemot tikai drupināšanu vai presēšanu), kuras rezultātā prece iegūst noteiktu daļiņu lielumu, noteiktu daļiņu lieluma izkliedi vai noteiktu virsmas laukumu, kas ir svarīgi iegūstamās preces lietojumiem un kam ir citādas fizikālās vai ķīmiskās īpašības nekā ražošanā izmantotajiem materiāliem, piešķir izcelsmi. — Standarta materiāli. Standarta materiāli (ieskaitot standarta šķīdumus) ir preparāti, kas ir piemēroti lietojumiem analīzē, kalibrēšanā vai references vajadzībām un ar precīzu tīrības pakāpi vai proporcijām, ko sertificējis ražotājs. Uzskata, ka standarta materiālu ražošana piešķir izcelsmi. — Izomēru atdalīšana. Uzskata, ka izomēru izolācija un atdalīšana no izomēru maisījuma piešķir izcelsmi. “II PIELIKUMS TĀDU APSTRĀDES VAI PĀRSTRĀDES DARBĪBU SARAKSTS, KURAS JĀVEIC AR NENOTEIKTAS IZCELSMES MATERIĀLIEM, LAI RAŽOTAIS IZSTRĀDĀJUMS VARĒTU IEGŪT NOTEIKTAS IZCELSMES STATUSU Pozīcija Izstrādājuma apraksts Nenoteiktas izcelsmes materiālu apstrāde vai pārstrāde, kas piešķir noteiktas izcelsmes statusu (1) (2) (3) 1. nodaļa Dzīvi dzīvnieki Visi 1. nodaļas dzīvnieki ir pilnībā iegūti 2. nodaļa Gaļa un ēdami gaļas subprodukti Ražošana, kurā visa gaļa un ēdamie gaļas subprodukti šīs nodaļas izstrādājumos ir pilnībā iegūti 3. nodaļa Zivis un vēžveidīgie, mīkstmieši un citi ūdens bezmugurkaulnieki Ražošana, kurā visi izmantotie 3. nodaļas materiāli ir pilnībā iegūti 4. nodaļa Piena pārstrādes produkti; putnu olas; dabiskais medus; dzīvnieku izcelsmes pārtikas produkti, kas citur nav minēti un iekļauti Ražošana, kurā visi izmantotie 4. nodaļas materiāli ir pilnībā iegūti ex 5. nodaļa Dzīvnieku izcelsmes produkti, kas citur nav minēti un iekļauti; izņemot: Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem ex 0511 91 pārtikā nelietojamus zivju ikrus un pieņus Visi ikri un pieņi ir pilnībā iegūti 6. nodaļa Veģetējoši koki un citi augi; sīpoli, saknes un tamlīdzīgas augu daļas; griezti ziedi un dekoratīvi zaļumi Ražošana, kurā visi izmantotie 6. nodaļas materiāli ir pilnībā iegūti 7. nodaļa Ēdami dārzeņi un atsevišķas saknes un bumbuļi Ražošana, kurā visi izmantotie 7. nodaļas materiāli ir pilnībā iegūti 8. nodaļa Ēdami augļi un rieksti; citrusaugļu un meloņu mizas Ražošana, kurā visi 8. nodaļas augļi, rieksti un citrusaugļu vai meloņu mizas ir pilnībā iegūti 9.nodaļa Kafija, tēja, mate un garšvielas Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem 10. nodaļa Graudaugu produkti Ražošana, kurā visi izmantotie 10. nodaļas materiāli ir pilnībā iegūti 11. nodaļa Miltrūpniecības produkti; iesals; cietes; inulīns; kviešu lipeklis Ražošana, kurā visi izmantotie 8., 10. un 11. nodaļas, pozīciju 0701 , 0714 , 2302 un 2303 un apakšpozīcijas 0710 10 materiāli ir pilnībā iegūti 12. nodaļa Eļļas augu sēklas un eļļas augu augļi; dažādi graudi, sēklas un augļi; augi rūpnieciskām vajadzībām un ārstniecības augi; salmi un rupjā barība Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, izņemot paša izstrādājuma pozīciju ex 13. nodaļa Šellaka; sveķi un citas augu sulas un ekstrakti; izņemot: Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem ex 1302 pektīnus, pektinātus un pektātus Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, kurā izmantotā cukura svars nepārsniedz 40 % no gatavā izstrādājuma svara 14. nodaļa Augu materiāli pīšanai; augu valsts produkti, kas citur nav minēti un iekļauti Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem ex 15. nodaļa Dzīvnieku un augu tauki un eļļas un to šķelšanās produkti; gatavi pārtikas tauki; dzīvnieku vai augu vaski; izņemot: Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, izņemot paša izstrādājuma pozīciju 1504 līdz 1506 zivju vai jūras zīdītāju taukus un eļļas un to frakcijas; vilnas taukus un taukvielas, ko iegūst no tiem (ieskaitot lanolīnu); citādus dzīvnieku taukus un eļļas un to frakcijas, rafinētas vai nerafinētas, bet ķīmiski nepārveidotas Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem 1508 zemesriekstu eļļu un tās frakcijas, rafinētas vai nerafinētas, bet ķīmiski nepārveidotas Ražošana no jebkuras apakšpozīcijas materiāliem, izņemot paša izstrādājuma pozīciju 1509 un 1510 olīveļļu un tās frakcijas Ražošana, kurā visi izmantotie augu izcelsmes materiāli ir pilnībā iegūti 1511 palmu eļļu un tās frakcijas, rafinētas vai nerafinētas, bet ķīmiski nepārveidotas Ražošana no jebkuras apakšpozīcijas materiāliem, izņemot paša izstrādājuma pozīciju ex 1512 saulespuķu eļļas un to frakcijas – tehniskām vai rūpnieciskām vajadzībām, izņemot pārtikas produktu ražošanu Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, izņemot paša izstrādājuma pozīciju – citādas Ražošana, kurā visi izmantotie augu izcelsmes materiāli ir pilnībā iegūti 1515 citādas negaistošās augu eļļas un taukus (ieskaitot jojobas eļļu) un to frakcijas, rafinētas vai nerafinētas, bet ķīmiski nepārveidotas Ražošana no jebkuras apakšpozīcijas materiāliem, izņemot paša izstrādājuma pozīciju ex 1516 zivju taukus un eļļas un to frakcijas Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem 1520 neattīrītu glicerīnu; glicerīnūdeni un glicerīna sārmus Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem 16. nodaļa Gaļas, zivju un vēžveidīgo, mīkstmiešu vai citu ūdens bezmugurkaulnieku izstrādājumi Ražošana, kurā visi izmantotie 2., 3. un 16. nodaļas materiāli ir pilnībā iegūti ex 17. nodaļa Cukurs un cukura konditorejas izstrādājumi; izņemot: Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, izņemot paša izstrādājuma pozīciju 1702 citādus cukurus, ieskaitot ķīmiski tīru laktozi, maltozi, glikozi un fruktozi, cietā veidā; cukura sīrupus bez aromatizētāju vai krāsvielu piedevām; mākslīgo medu, arī maisījumā ar dabisko medu; grauzdētu cukuru: – ķīmiski tīru maltozi un fruktozi Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, ieskaitot citus pozīcijas 1702 materiālus – citādus Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, izņemot paša izstrādājuma pozīciju, ja visu izmantoto pozīcijas 1101 –1108 , 1701 un 1703 materiālu svars nepārsniedz 30 % no gatavā izstrādājuma svara 1704 cukura konditorejas izstrādājumus (ieskaitot balto šokolādi) bez kakao piedevas Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, izņemot paša izstrādājuma pozīciju, ja: — izmantotā cukura svars nepārsniedz 40 % no gatavā izstrādājuma svara vai — izmantotā cukura vērtība nepārsniedz 30 % no izstrādājuma ražotāja cenas ex 18. nodaļa Kakao un kakao izstrādājumi; izņemot: Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, izņemot paša izstrādājuma pozīciju, ja izmantotā cukura svars nepārsniedz 40 % no gatavā izstrādājuma svara ex 1806 šokolādi un citus pārtikas izstrādājumus ar kakao piedevu; izņemot: Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, izņemot paša izstrādājuma pozīciju, ja: — izmantotā cukura svars nepārsniedz 40 % no gatavā izstrādājuma svara vai — izmantotā cukura vērtība nepārsniedz 30 % no izstrādājuma ražotāja cenas 1806 10 kakao pulveri ar cukura vai citu saldinātāju piedevu Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, izņemot paša izstrādājuma pozīciju, ja izmantotā cukura svars nepārsniedz 40 % no gatavā izstrādājuma svara 1901 Iesala ekstrakts; pārtikas izstrādājumi no miltiem, putraimiem, rupja maluma miltiem, cietes vai iesala ekstrakta, kas nesatur kakao vai pilnīgi attaukotā vielā satur mazāk par 40 % no svara kakao un kas nav minēti vai iekļauti citur; pārtikas izstrādājumi no pozīciju 0401 –0404 precēm, kas nesatur kakao vai pilnīgi attaukotā vielā satur mazāk par 5 % no svara kakao un kas nav minēti vai iekļauti citur: – iesala ekstrakts Ražošana no 10. nodaļas graudaugu produktiem – citādi Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, izņemot paša izstrādājuma pozīciju, ja izmantoto 4. nodaļas materiālu atsevišķais svars nepārsniedz 40 % no gatavā izstrādājuma svara 1902 Mīklas (pastas) izstrādājumi, arī termiski apstrādāti vai ar pildījumu (gaļu vai citiem produktiem), vai citādi sagatavoti, kā spageti, makaroni, nūdeles, skaidiņas, klimpas, pelmeņi, pildīti makaroni; kuskuss, sagatavots vai nesagatavots Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, izņemot paša izstrādājuma pozīciju, ja: — izmantoto pozīcijas 1006 un 1101 –1108 materiālu svars nepārsniedz 20 % no gatavā izstrādājuma svara un — 2., 3. un 16. nodaļas materiālu saturs nepārsniedz 20 % no gatavā izstrādājuma svara 1903 Tapioka un tās aizstājēji, kas pagatavoti no cietes pārslu, graudu, putraimu, atsiju vai tamlīdzīgā veidā Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, izņemot pozīcijas 1108 kartupeļu cieti 1904 Gatavi pārtikas produkti, kas iegūti, uzpūšot vai apgrauzdējot graudaugu produktus (piemēram, kukurūzas pārslas); graudaugu produkti (izņemot kukurūzu) graudu veidā vai pārslu veidā vai citādi pārstrādātos graudos (izņemot miltus, putraimus un rupja maluma miltus), iepriekš termiski apstrādāti vai citādi sagatavoti, kas nav citur minēti un iekļauti Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, izņemot paša izstrādājuma pozīciju, ja: — izmantoto pozīcijas 1006 un 1101 –1108 materiālu svars nepārsniedz 20 % no gatavā izstrādājuma svara un — izmantotā cukura svars nepārsniedz 40 % no gatavā izstrādājuma svara 1905 Maize, mīklas izstrādājumi, kūkas, cepumi un citi maizes un konditorejas izstrādājumi ar kakao piedevu vai bez tās; dievmaizītes, oblātas farmācijai, zīmogvafeles, rīspapīrs un tamlīdzīgi produkti Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, izņemot paša izstrādājuma pozīciju, ja visu izmantoto pozīcijas 1006 un 1101 –1108 materiālu svars nepārsniedz 20 % no gatavā izstrādājuma svara ex 20. nodaļa Dārzeņu, augļu, riekstu vai citu augu daļu izstrādājumi; izņemot: Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, izņemot paša izstrādājuma pozīciju 2002 un 2003 bez etiķa vai etiķskābes sagatavotus vai konservētus tomātus, sēnes un trifeles Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, izņemot paša izstrādājuma pozīciju, ja visi izmantotie 7. nodaļas materiāli ir pilnībā iegūti 2006 dārzeņus, augļus, riekstus, augļu mizas un citādas augu daļas, konservētas cukurā (žāvētas, iecukurotas vai glazētas) Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, izņemot paša izstrādājuma pozīciju, ja izmantotā cukura svars nepārsniedz 40 % no gatavā izstrādājuma svara 2007 džemus, augļu želejas, marmelādes, augļu vai riekstu biezeņus un augļu vai riekstu pastas, termiski apstrādātas, ar cukura vai citu saldinātāju piedevu vai bez tās Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, izņemot paša izstrādājuma pozīciju, ja izmantotā cukura svars nepārsniedz 40 % no gatavā izstrādājuma svara ex 2008 produktus, izņemot: – riekstus bez cukura vai spirta piedevas – zemesriekstu sviestu; maisījumus, kuru pamatā ir graudaugu produkti; palmu galotņu pumpurus; kukurūzu – saldētus augļus un riekstus, termiski apstrādātus citādi nekā tvaicējot vai vārot ūdenī, bez cukura piedevas Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, izņemot paša izstrādājuma pozīciju, ja izmantotā cukura svars nepārsniedz 40 % no gatavā izstrādājuma svara 2009 augļu sulas (ieskaitot vīnogu misu) un dārzeņu sulas, neraudzētas un bez spirta piedevas, arī ar cukura vai cita saldinātāja piedevu Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, izņemot paša izstrādājuma pozīciju, ja izmantotā cukura svars nepārsniedz 40 % no gatavā izstrādājuma svara ex 21. nodaļa Dažādi pārtikas produkti; izņemot: Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, izņemot paša izstrādājuma pozīciju 2103 – gatavas mērces un produktus to gatavošanai; garšvielu maisījumus un pikanto garšvielu maisījumus Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, izņemot paša izstrādājuma pozīciju. Tomēr var izmantot sinepju pulveri vai gatavas vai sinepes – sinepju pulveri un gatavas sinepes Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem 2105 saldējumu, ar vai bez kakao Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, izņemot paša izstrādājuma pozīciju, ja: — izmantotā cukura un 4. nodaļas materiālu atsevišķais svars nepārsniedz 40 % no gatavā izstrādājuma svara un — izmantotā cukura un 4. nodaļas materiālu kopējais svars apvienojumā nepārsniedz 60 % no gatavā izstrādājuma svara 2106 pārtikas izstrādājumus, kas nav minēti vai iekļauti citur Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, izņemot paša izstrādājuma pozīciju, ja izmantotā cukura svars nepārsniedz 40 % no gatavā izstrādājuma svara ex 22. nodaļa Dzērieni, alkoholiski šķidrumi un etiķis; izņemot: Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, izņemot paša izstrādājuma pozīciju, ja visi izmantotie apakšpozīciju 0806 10 , 2009 61 , 2009 69 materiāli ir pilnībā iegūti 2202 ūdeni, ieskaitot minerālūdeņus un gāzētos ūdeņus, ar cukura vai citu saldinātāju piedevu vai aromatizēts, un citus bezalkoholiskos dzērienus, izņemot augļu vai dārzeņu sulas, kas iekļautas pozīcijā 2009 Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, izņemot paša izstrādājuma pozīciju 2207 un 2208 nedenaturētu etilspirtu, kura spirta tilpumkoncentrācija ir vairāk vai mazāk nekā 80 tilp. %; stipros alkoholiskos dzērienus, liķierus un citus alkoholiskos dzērienus Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, izņemot pozīciju 2207 vai 2208 , ja visi izmantotie apakšpozīciju 0806 10 , 2009 61 , 2009 69 materiāli ir pilnībā iegūti ex 23. nodaļa Pārtikas rūpniecības atliekas un atkritumi; gatava lopbarība; izņemot: Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, izņemot paša izstrādājuma pozīciju 2309 izstrādājumus, kas izmantojami dzīvnieku barībā Ražošana, kurā: — visi izmantotie 2. un 3. nodaļas materiāli ir pilnībā iegūti, — izmantoto 10. un 11. nodaļas un pozīciju 2302 un 2303 materiālu svars nepārsniedz 20 % no gatavā izstrādājuma svara, — izmantotā cukura un 4. nodaļas materiālu atsevišķais svars nepārsniedz 40 % no gatavā izstrādājuma svara un — izmantotā cukura un 4. nodaļas materiālu kopējais svars apvienojumā nepārsniedz 50 % no gatavā izstrādājuma svara ex 24. nodaļa Tabaka un tabakas rūpnieciski aizstājēji; izņemot: Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, ja pozīcijas 2401 materiālu svars nepārsniedz 30 % no kopējā izmantoto 24. nodaļas materiālu svara 2401 neapstrādātu tabaku; tabakas atkritumus Ražošana, kurā visi izmantotie pozīcijas 2401 materiāli ir pilnībā iegūti ex 2402 cigaretes no tabakas vai tabakas aizstājējiem Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, izņemot paša izstrādājuma pozīciju un apakšpozīcijas 2403 19 smēķējamo tabaku, ja vismaz 10 % pēc svara no visiem izmantotajiem pozīcijas 2401 materiāliem ir pilnībā iegūti ex 2403 izstrādājumus, ko paredzēts ieelpot, tos karsējot vai izmantojot citas metodes bez degšanas Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, izņemot paša izstrādājuma pozīciju, ja vismaz 10 % pēc svara no visiem pozīcijas 2401 materiāliem ir pilnībā iegūti ex 25. nodaļa Sāls; sērs; zemes un akmens; apmešanas materiāli, kaļķi un cements; izņemot: Ražošana no jebkuras pozīcijas izejvielām, izņemot paša izstrādājuma pozīciju, vai Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no izstrādājuma ražotāja cenas ex 2519 drupinātu dabisko magnija karbonātu (magnezītu) hermētiskā iepakojumā un magnija oksīdu, tīru vai ar piemaisījumiem, izņemot kausēto magnēziju vai aglomerēto magnēziju Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, izņemot paša izstrādājuma pozīciju. Tomēr var izmantot dabisko magnija karbonātu (magnezītu) 26. nodaļa Rūdas, sārņi un pelni Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, izņemot paša izstrādājuma pozīciju ex 27. nodaļa Minerālais kurināmais, minerāleļļas un to pārtvaices produkti; bitumenvielas; minerālvaski; izņemot: Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, izņemot paša izstrādājuma pozīciju vai Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas ex 2707 eļļas, kurās aromātisko sastāvdaļu svars pārsniedz nearomātisko sastāvdaļu svaru, proti, eļļas, kas līdzīgas minerāleļļām, kuras iegūtas akmeņogļu darvas augsttemperatūras pārtvaicē, no kuru tilpuma vairāk nekā 65 % destilējas līdz 250 °C temperatūrai (ieskaitot lakbenzīna un benzola maisījumus), izmantošanai par motordegvielu vai kurināmo Rafinēšanas darbības un/vai viens vai vairāki specifiski procesi (3) vai Citas darbības, kurās visi izmantotie materiāli ir klasificēti citā pozīcijā nekā pats izstrādājums. Tomēr var izmantot paša izstrādājuma pozīcijas materiālus, ja to kopējā vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas 2710 naftas eļļas un no bitumenmateriāliem iegūtas eļļas, izņemot neapstrādātas eļļas; citur neminētus vai neiekļautus pārstrādes produktus, kas satur 70 % no svara vai vairāk naftas eļļas vai no bitumenmateriāliem iegūtas eļļas, ja šīs eļļas ir pārstrādes produktu pamatsastāvdaļas; eļļas atkritumus Rafinēšanas darbības un/vai viens vai vairāki specifiski procesi (3) vai Citas darbības, kurās visi izmantotie materiāli ir klasificēti citā pozīcijā nekā pats izstrādājums. Tomēr var izmantot paša izstrādājuma pozīcijas materiālus, ja to kopējā vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas 2711 naftas gāzes un citādus gāzveida ogļūdeņražus Rafinēšanas darbības un/vai viens vai vairāki specifiski procesi (3) vai Citas darbības, kurās visi izmantotie materiāli ir klasificēti citā pozīcijā nekā pats izstrādājums. Tomēr var izmantot paša izstrādājuma pozīcijas materiālus, ja to kopējā vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas 2712 vazelīnu; parafīna vasku, mikrokristālisko naftas vasku, ogļu putekļu vasku, ozokerītu, lignītvasku, kūdras vasku, citādus minerālvaskus un tamlīdzīgus produktus, kas iegūti sintēzē vai citos procesos, iekrāsotus vai nekrāsotus Rafinēšanas darbības un/vai viens vai vairāki specifiski procesi (3) vai Citas darbības, kurās visi izmantotie materiāli ir klasificēti citā pozīcijā nekā pats izstrādājums. Tomēr var izmantot paša izstrādājuma pozīcijas materiālus, ja to kopējā vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas 2713 nftas koksu, naftas bitumenu un citādas naftas eļļu vai no bitumenmateriāliem iegūtu eļļu pārstrādes atlikumus Rafinēšanas darbības un/vai viens vai vairāki specifiski procesi (3) vai Citas darbības, kurās visi izmantotie materiāli ir klasificēti citā pozīcijā nekā pats izstrādājums. Tomēr var izmantot paša izstrādājuma pozīcijas materiālus, ja to kopējā vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas 28. nodaļa Neorganiskās ķīmijas produkti; dārgmetālu, retzemju metālu, radioaktīvo elementu vai izotopu organiskie vai neorganiskie savienojumi Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, izņemot paša izstrādājuma pozīciju Tomēr var izmantot paša izstrādājuma pozīcijas materiālus, ja to kopējā vērtība nepārsniedz 20 % no izstrādājuma ražotāja cenas vai Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas ex 29. nodaļa Organiskie ķīmiskie savienojumi; izņemot: Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, izņemot paša izstrādājuma pozīciju. Tomēr var izmantot paša izstrādājuma pozīcijas materiālus, ja to kopējā vērtība nepārsniedz 20 % no izstrādājuma ražotāja cenas vai Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas ex 2901 acikliskos ogļūdeņražus izmantošanai par motordegvielu vai kurināmo Rafinēšanas darbības un/vai viens vai vairāki specifiski procesi (3) vai Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, izņemot paša izstrādājuma pozīciju. Tomēr var izmantot paša izstrādājuma pozīcijas materiālus, ja to kopējā vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas ex 2902 ciklānus un ciklēnus (izņemot azulēnus), benzolu, toluolu, ksilolus, izmantošanai par motordegvielu vai kurināmo Rafinēšanas darbības un/vai viens vai vairāki specifiski procesi (3) vai Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, izņemot paša izstrādājuma pozīciju. Tomēr var izmantot paša izstrādājuma pozīcijas materiālus, ja to kopējā vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas ex 2905 šīs pozīcijas spirtu un etanola metālu alkoholātus Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, ieskaitot citus pozīcijas 2905 materiālus. Tomēr var izmantot šīs pozīcijas metālu alkoholātus, ja to kopējā vērtība nepārsniedz 20 % no izstrādājuma ražotāja cenas vai Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas 30. nodaļa Farmaceitiskie produkti Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem 31. nodaļa Mēslošanas līdzekļi Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, izņemot paša izstrādājuma pozīciju. Tomēr var izmantot paša izstrādājuma pozīcijas materiālus, ja to kopējā vērtība nepārsniedz 20 % no izstrādājuma ražotāja cenas vai Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas 32. nodaļa Miecvielu vai krāsu ekstrakti; tanīni un to atvasinājumi; pigmenti un citas krāsvielas; krāsas un lakas; špakteļtepes, tepes un citas mastikas; tintes Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, izņemot paša izstrādājuma pozīciju Tomēr var izmantot paša izstrādājuma pozīcijas materiālus, ja to kopējā vērtība nepārsniedz 20 % no izstrādājuma ražotāja cenas vai Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas 33. nodaļa Ēteriskās eļļas un rezinoīdi; parfimērijas, kosmētikas un ķermeņa kopšanas līdzekļi Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, izņemot paša izstrādājuma pozīciju Tomēr var izmantot paša izstrādājuma pozīcijas materiālus, ja to kopējā vērtība nepārsniedz 20 % no izstrādājuma ražotāja cenas vai Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas 34. nodaļa Ziepes, organiskās virsmaktīvās vielas, mazgāšanas līdzekļi, eļļošanas līdzekļi, mākslīgie vaski, gatavi vaski, spodrināšanas vai tīrīšanas līdzekļi, sveces un tamlīdzīgi izstrādājumi, veidošanas pastas, zobtehnikas vaski un izstrādājumi zobārstniecībai uz ģipša bāzes Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, izņemot paša izstrādājuma pozīciju. Tomēr var izmantot paša izstrādājuma pozīcijas materiālus, ja to kopējā vērtība nepārsniedz 20 % no izstrādājuma ražotāja cenas vai Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas 35. nodaļa Olbaltumvielas; modificētas cietes; līmes; fermenti Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, izņemot paša izstrādājuma pozīciju Tomēr var izmantot paša izstrādājuma pozīcijas materiālus, ja to kopējā vērtība nepārsniedz 20 % no izstrādājuma ražotāja cenas vai Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas 36. nodaļa Sprāgstvielas; pirotehnikas izstrādājumi; sērkociņi; pirofori sakausējumi; daži degmaisījumi Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, izņemot paša izstrādājuma pozīciju Tomēr var izmantot paša izstrādājuma pozīcijas materiālus, ja to kopējā vērtība nepārsniedz 20 % no izstrādājuma ražotāja cenas vai Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas 37. nodaļa Foto un kino preces Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, izņemot paša izstrādājuma pozīciju. Tomēr var izmantot paša izstrādājuma pozīcijas materiālus, ja to kopējā vērtība nepārsniedz 20 % no izstrādājuma ražotāja cenas vai Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas ex 38. nodaļa Jaukti ķīmiskie produkti; izņemot: Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, izņemot paša izstrādājuma pozīciju. Tomēr var izmantot paša izstrādājuma pozīcijas materiālus, ja to kopējā vērtība nepārsniedz 20 % no izstrādājuma ražotāja cenas vai Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas ex 3811 gatavus antidetonatorus, oksidācijas inhibitorus, pārsveķošanās inhibitorus, biezinātājus, pretkorozij