Oficiālais Vēstnesis L 161 , 29/06/1996 Lpp. 0125 - 0130



Komisijas Regula (EK) Nr. 1249/96 (1996. gada 28. jūnijs) par Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem (ievedmuitas nodokļi labības nozarē) EIROPAS KOPIENU KOMISIJA, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 1992. gada 30. jūnija Regulu (EEK) Nr. 1766/92 par labības tirgus kopīgo organizāciju [1], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 923/96 [2], un it īpaši tās 10. panta 4. punktu, tā kā Regulas (EEK) Nr. 1766/92 10. pantā ir paredzēts, ka kopējā muitas tarifa nodokļi ir jānosaka tajos gadījumos, kad ieved 1. pantā uzskaitītos produktus; tā kā tomēr produktiem, kas minēti tās panta 2. punktā, ievedmuitas nodoklis ir intervences cena, kas ir spēkā ievešanas laikā un kas palielināta par 55 % un tad samazināta par CIF importa cenu, kas piemērojama preču sūtījumam; tā kā, lai ievestās preču partijas sašķirotu, dažos gadījumos produkti, uz ko attiecas Regulas (EEK) Nr. 1766/92 10. panta 2. punkts, ir jāklasificē pēc vairākām standarta kvalitātēm; tā kā izmantojamās standarta kvalitātes līdz ar to ir jānosaka, izmantojot objektīvus šķirošanas kritērijus, kā arī ir jānosaka pielaides koeficienti, kas ļautu produktus visatbilstošāk sašķirot pēc kvalitātes; tā kā no iespējamajiem objektīvajiem mīksto kviešu šķirošanas kritērijiem proteīnu saturs, īpatsvars un dažādu piemaisījumu (Schwarzbesatz) saturs ir tie, kurus parasti izmanto tirdzniecībā un kuri arī ir visvieglāk izmantojami; tā kā cietajiem kviešiem šie kritēriji ir īpatsvars, dažādu piemaisījumu (Schwarzbesatz) saturs un stiklaino graudu saturs; tā kā, lai noteiktu šos raksturlielumus katrai ievestajai preču partijai, ievestajām precēm ir attiecīgi jāveic analīzes; tā kā tomēr, ja Kopiena ir izveidojusi oficiālu atzīšanas procedūru kvalitātes sertifikātiem, ko izdod šo preču izcelsmes valsts iestāde, tad šīs analīzes ir jāveic, pārbaudot pietiekami reprezentatīvu skaitu ievesto preču partiju; tā kā Regulas (EEK) Nr. 1766/92 10. panta 3. punktā ir precizēts, ka lai aprēķinātu ievedmuitas nodokli, katrai no kvalitātēm, kas definētas produktiem, uz ko attiecas minētais punkts, ir regulāri jānosaka vidējās CIF importa cenas; tā kā, lai noteiktu šīs cenas, ir jāparedz to kotāciju izmantošana, kas reģistrētas vairākām kviešu kvalitātēm vai pārējai labībai, un tā kā ir jāprecizē faktiskie izmantojamie kotāciju avoti; tā kā to kotāciju izmantošana, kas dažādiem kviešu veidiem un pārējai labībai reģistrētas Amerikas Savienoto Valstu preču biržās, būs gan atklāts, gan objektīvs pamats, lai noteiktu vidējās CIF importa cenas, un tā kā tirdzniecības uzcenojuma, ko Amerikas Savienoto Valstu tirgū uzliek katrai dažādās labības kvalitātei, pieskatīšana ļaus katras labības kotāciju pārvērst FOB eksporta cenā no Amerikas Savienotajām Valstīm, un tā kā, pieskaitot kravu (pārvadājumu) tirgos noteikto vedmaksu par pārvadājumiem pa jūru no Meksikas līča vai Lielajiem ezeriem līdz kādai Kopienas ostai, šīs FOB cenas var pārvērst vidējās CIF importa cenās, un tā kā, ņemot vērā caurlaistās kravas tilpumu un tirdzniecības apjomu Roterdamas ostā, šis ir tas Kopienas galamērķis, kurā vedmaksas izcenojumi par pārvadājumiem pa jūru ir visplašāk zināmie, visatklātākie un visvieglāk pieejamie, un tā kā galaostai, ko izvēlas Kopiena, līdz ar to ir jābūt Roterdamai; tā kā atklātības labad, 10. panta 3. punkta a) apakšpunktā norādītās labības vidējās CIF importa cenas attiecīgi ir jānosaka pēc minētās labības preču kotācijas, kurai pieskaitīts labībai piešķirtais tirdzniecības uzcenojums un vedmaksa par pārvadājumiem pa jūru no Meksikas līča vai Lielajiem ezeriem līdz Roterdamas ostai, un tā kā tomēr atšķirības pārvadājumu vedmaksā atkarībā no galamērķa ostas attaisno to, ka ievedmuitas nodokļa vienoto likmi pielāgo tām Kopienas ostām, kas atrodas Vidusjūrā, Ibērijas pussalas Atlantijas okeāna krastā un Apvienotajā Karalistē, Īrijā un Skandināvijas valstīs, un tā kā tādējādi noteikto vidējo CIF importa cenu aprēķināšanas faktori ir ik dienas jāpārbauda, lai sekotu šo cenu tendencei, un tā kā, gadījumā ar sorgo un rudziem, vidējā CIF importa cena, kas aprēķināta miežiem, ļauj novērtēt tirgus situāciju abiem šiem produktiem, un līdz ar to vidējo CIF importa cenu, kas noteikta miežiem, piemērot minētajai labībai; tā kā, lai noteiktu ievedmuitas nodokli labībai, kas minēta Regulas (EEK) Nr. 1766/92 10. panta 2. punktā, katras labības vidējo CIF importa cenu reģistrācija, kas veikta divu nedēļu ilgā periodā, atspoguļos tirgus tendences, neieviešot nekādas neskaidrības, un tā kā ievedmuitas nodokļus šiem produktiem līdz ar to var noteikt katra mēneša piecpadsmitajā dienā un katra mēneša pēdējā darba dienā, izmantojot vidējo aritmētisko CIF importa cenu, kas reģistrēta divu nedēļu ilgā laika periodā, un tā kā tādējādi aprēķināto ievedmuitas nodokli var piemērot divas nedēļas, bez manāmas izkropļojošas ietekmes uz importa cenu, kas aplikta ar nodokli, un tā kā, ja vidējo CIF importa cenu aprēķināšanas periodā kotācija nav pieejama, vai arī ja cenu komponentu pēkšņu pārmaiņu dēļ tās šī perioda laikā ievērojami svārstās, tomēr ir jāpieņem mēri, lai minētajam produktam saglabātu atbilstošu vidējo cenu, un tā kā gadījumā, ja nav kotāciju, ir jāturpina piemērot muitas nodoklis, kas noteikts iepriekšējam periodam, un gadījumā, kad ievērojami svārstās kāds no šiem lielumiem: kotācija, kotācijai pieskaitītie tirdzniecības uzcenojumi, vedmaksa par pārvadājumiem pa jūru vai apmaiņas kurss, ko izmanto, lai aprēķinātu produkta vidējo CIF importa cenu - par vidējo ir jāuzskata tā cena, ko izmanto ievedmuitas nodokļa aprēķināšanai, koriģējot to atbilstoši novirzei no tās, kādu izskaidro šīs izmaiņas, un tā kā pat gadījumos, kad ir veikta šāda korekcija, nākamās noteikšanas laiku nedrīkst ietekmēt; tā kā gadījumos, kad labību Kopienā ieved pa sauszemi, ar upes transportu vai pa jūru ar kuģiem no Vidusjūras, Melnās jūras vai Baltijas jūras ostām, transportēšanas izmaksas būs ievērojami zemākas par tām, ko izmanto ievedmuitas nodokļi aprēķināšanai, un tā kā šī starpība ir jāņem vērā, ar vienotas likmes korekciju nosakot konkrēto produktu vidējās CIF importa cenas; tā kā gadījumos, kad, saskaņā ar Komisijas informāciju, dažas kotācijas vai cenas neatspoguļo reālo Kopienas importa tirgus tendenci attiecībā uz vidējas vai zemas kvalitātes mīkstajiem kviešiem, jo trešās valstis ir piešķīrušas subsīdijas šo produktu eksportam uz Vidusjūras baseina vai Eiropas valstīm, ir jābūt iespējamam, ka piešķirtās eksporta subsīdijas lielumu atskaita no vidējās CIF importa cenas, kas aprēķināta produktam; tā kā gadījumā, kad ieved ļoti augstas kvalitātes mīkstos kviešus, iesala miežus vai krama kukurūzu, tajā kotācijā, ko izmanto vidējās CIF importa cenas aprēķināšanai, vai nu šo preču īpašās kvalitātes dēļ, vai tāpēc, ka to cenā papildus parastajai cenai ir pieskaitīts kvalitātes uzcenojums, var neņemt vērā šādu uzcenojumu eksistenci, kas pārsniedz normālus tirgus nosacījumus, un tā kā, lai ņemtu vērā šos kvalitātes uzcenojumus cenām vai kotācijām, importētājiem, kuri parāda, ka viņi ir izmantojuši šīs preces, lai izgatavotu augstas kvalitātes produktus, kas attaisno šāda uzcenojuma eksistenci, pēc vienotas likmes ir jāatlīdzina daļa no samaksātā ievedmuitas nodokļa; tā kā, lai nodrošinātu, ka importētāji ievēro šīs regulas noteikumus, no viņiem ir jāpieprasa drošības nauda papildus tai, kas attiecas uz licencēm; tā kā Labības pārvaldības komiteja tās priekšsēdētāja noteiktajā laika periodā nav sniegusi savu atzinumu, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Kopējā muitas tarifa nodokļa likmes, kā norādīts Regulas (EEK) Nr. 1766/92 10. panta 1. un 2. punktā, ir tās, kas ir piemērojamas datumā, kurš noteikts Padomes Regulas (EK) Nr. 2913/92 [3] 67. pantā. 2. pants 1. Ievedmuitas nodokļus, kas minēti Regulas (EEK) Nr. 1766/92 10. panta 2. punktā, produktiem, kas atbilst KN 10011000. - 10019099. kodam (izņemot kviešu un rudzu graudu maisījumu), 100200., 10030010., 10030090., 10051090., 10059000. un 10070090. kodam, Komisija aprēķina ik dienas, bet nosaka katra mēneša piecpadsmitajā dienā un pēdējā darba dienā piemērošanai no mēneša sešpadsmitās dienas un nākamā mēneša pirmās dienas. Ja piecpadsmitais nav Komisijas darba diena, tad nodokļus nosaka darba dienā pirms konkrētā mēneša piecpadsmitā datuma. Tomēr, ja tādējādi noteikto muitas nodokļu piemērošanas laikā aprēķinātais vidējais aritmētiskais ievedmuitas nodoklis atšķiras no noteiktā nodokļa par 5 ekijiem par tonnu vai vairāk, ir jāveic atbilstoša korekcija. 2. Cena, kas izmantojama ievedmuitas nodokļa aprēķināšanai, ir vidējā aritmētiskā no ikdienas vidējām CIF importa cenām, ko nosaka, kā minēts 4. pantā, divu iepriekšējo nedēļu laikā. Intervences cena, kas jāizmanto, lai aprēķinātu muitas nodokļus, ir tā, kas ir spēkā tajā mēnesī, kurā piemēro ievedmuitas nodokli. 3. Saskaņā ar šo regulu noteiktos ievedmuitas nodokļus piemēro, līdz spēkā stājas no jauna noteiktais nodoklis. Ja tomēr kādam konkrētam produktam divu nedēļu laikā pirms noteikšanas no references biržas nav pieejama kotācija, kā norādīts 4. panta 1. punkta pirmajā ievilkumā, tad spēkā paliek iepriekš noteiktais ievedmuitas nodoklis. Pēc katras noteikšanas vai korekcijas Komisija Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī publicē ievedmuitas nodokļus un datus, kas izmantoti to aprēķināšanai. 4. Komisija par šādiem lielumiem samazina ievedmuitas nodokļus precēm, ko atved pa Atlantijas okeānu vai Suecas kanālu uz šādām izkraušanas ostām: - Vidusjūras ostām (aiz Gibraltāra jūras šauruma): 3 ekiji par tonnu, - Ibērijas pussalas Atlantijas okeāna ostām, Apvienotās Karalistes un Īrijas ostām: 2 ekiji par tonnu, - ostām Dānijā, Somijā un Zviedrijā: 2 ekiji par tonnu. Muitas dienests izkraušanas ostā izsniedz sertifikātu, kurā apstiprina katra izkrautā produkta daudzumu. Lai piešķirtu muitas nodokļa samazinājumu, šis sertifikāts ir jāpievieno precēm, līdz tiek nokārtotas ievedmuitas formalitātes. 5. Ievedmuitas nodokļus samazina pēc vienotas likmes 14 ekiju apmērā par tonnu augstas kvalitātes mīksto standarta kviešu un 8 ekiju apmērā par tonnu iesala miežu un krama kukurūzas, ar noteikumu, ka importētājs parāda, ka ir samaksāts kvalitātes uzcenojums normālai produkta cenai. Samazinājuma piešķiršanai turpmāk ir nepieciešams: a) lai ievešanas licences 20. daļā pieteikuma iesniedzējs būtu norādījis produktu, kurā labību gatavojas pārstrādāt; b) lai importētājs kopā ar ievešanas licences pieteikumu iesniegtu rakstiskas saistības, ka visas ievedamās preces sešu mēnešu laikā pēc datuma, kad preces tiek pieņemtas brīvai apgrozībai, tiks pārstrādātas, kā minēts licences 20. daļā. Importētājs paziņo vietu, kurā jānotiek pārstrādei: - norādot pārstrādes uzņēmuma nosaukumu un dalībvalsti vai - norādot ne vairāk kā piecu dažādu pārstrādes rūpnīcu nosaukumus. Ja pārstrāde tiek veikta citā dalībvalstī, nevis importētāja dalībvalstī, tad preču nosūtītāja dalībvalstī pirms preču nosūtīšanas ir jāaizpilda T5 veidlapas kontrolkopija saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2454/93 [4] noteikumiem. a) apakšpunktā minēto paziņojumu ieraksta T5 veidlapas 104. daļā; c) lai importētājs būtu iemaksājis attiecīgajai iestādei drošības naudu 14 ekiju apmērā par tonnu gadījumā, kad ieved mīkstos kviešus un 8 ekiju apmērā par tonnu, kad ieved pārējos produktus. Tomēr, ja konkrētajiem produktiem piemērojamais nodoklis muitas formalitāšu nokārtošanas dienā ir mazāks par 14 ekijiem par tonnu gadījumā, kad ieved mīkstos kviešus, un mazāks par 8 ekijiem par tonnu gadījumā, kad ieved kukurūzu un miežus, tad drošības nauda būs vienāda ar minēto muitas nodokļa lielumu. Drošības naudu atmaksā pēc pierādījumu iesniegšanas par konkrētu izmantošanu, kas attaisno kvalitātes uzcenojumu a) apakšpunktā minētā pamatprodukta normālajai cenai. Ir jāuzrāda kompetentajām importētāja dalībvalsts iestādēm, ka visa ievestā labība saskaņā ar b) apakšpunktā minētajām saistībām ir pārstrādāta produktā, kas minēts a) apakšpunktā norādītajā paziņojumā. Ja pārstrādi veic citā, nevis importētāja dalībvalstī, tad pārstrādes pierādījumu iesniedz ar T5 veidlapas kontrolkopiju. Pārstrādi uzskata par notikušu termiņā, kas norādīts b) apakšpunktā: - gadījumā, kad pārstrādā mīkstos kviešus, - tad, kad ir izgatavots a) apakšpunktā minētais pārstrādātais produkts, - vienā vai vairākās rūpnīcās, kas pieder uzņēmumam un atrodas dalībvalstī, - pārstrādes rūpnīcā(s), kas minēta(s) b) apakšpunktā, - gadījumā, kad pārstrādā iesala miežus, - tad, kad tie ir bijuši pakļauti mērcēšanai, - gadījumā, kad pārstrādā krama kukurūzu, - tad, kad kukurūza ir pārstrādāta produktā, kas atbilst KN 19041010 vai 110313 kodam. 3. pants Kvalitātes standarti, kas jāievēro, ievedot Kopienā, kā arī atļautās pielaides ir tās, kas minētas I pielikumā. 4. pants 1. Augstas, vidējas un zemas kvalitātes mīkstajiem kviešiem, cietajiem kviešiem, kukurūzai un pārējiem lopbarības graudiem reprezentatīvās CIF importa cenas, kas norādītas Regulas (EEK) Nr. 1766/92 10. panta 2. punktā, nosaka pēc šādiem komponentiem: a) reprezentatīvā biržas kotācija Amerikas Savienoto Valstu tirgū; b) zināmais tirdzniecības uzcenojums, kas pievienots šai kotācijai Savienoto Valstu tirgū kotēšanas dienā; c) jūras frakts izdevumi no Savienotajām Valstīm (Meksikas līča vai Dulutas) līdz Roterdamas ostai ar vismaz 25000 tonnu kuģi. Komisija katru darbadienu reģistrē: - komponentu a) no biržām, izmantojot standartīpašības, kas norādītas II pielikumā, - komponentus b) un c) no publiski pieejamiem informācijas avotiem. 2. Cieto kviešu, miežu, kukurūzas un visu standarta kvalitātes mīksto kviešu reprezentatīvo CIF importa cenu veido 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā norādīto komponentu summa. Tomēr reprezentatīvo CIF importa cenu cieto kviešu, miežu, kukurūzas un visu standarta kvalitātes mīksto kviešu importam: - pa sauszemi vai upēm, - pa jūru ar kuģiem, kas Kopienā ienāk no Vidusjūras, Melnās jūras vai Baltijas jūras ostām, samazina par 10 ekijiem par tonnu. Šajā gadījumā ievedmuitas nodokļa samazinājumu, kas paredzēts 2. panta 4. punktā, nepiemēro. Ja trešās valstis piešķir subsīdijas vidējas vai zemas kvalitātes mīksto kviešu eksportam uz Eiropas vai Vidusjūras baseina valstīm, lai samazinātu pasaules tirgus cenas, Komisija, nosakot reprezentatīvās CIF cenas importam Kopienā, var ņemt vērā šīs subsīdijas. 3. Reprezentatīvās CIF importa cenas rudziem un sorgo ir tās, kas ir aprēķinātas miežiem. KN 10019091. kodam atbilstošajiem mīksto kviešu sēklas graudiem, KN 10051090. kodam atbilstošajiem kukurūzas sēklas graudiem un KN 10030010. kodam atbilstošajiem miežu sēklas graudiem šīs cenas ir tās, kas ir aprēķinātas attiecīgi augstas kvalitātes mīkstajiem kviešiem, kukurūzai un miežiem. 5. pants Ievešanas licenču pieteikumi par mīkstajiem kviešiem un cietajiem kviešiem ir spēkā tikai tad, ja pieteikuma iesniedzējs: - ievešanas licences 20. daļā ieraksta ievedamo kvalitāti, - iesniedz rakstiskas saistības, ka viņš paziņojuma par preču laišanu brīvā apgrozībā pieņemšanas datumā iemaksās attiecīgajai kompetentajai iestādei drošības naudu papildus tām, kas jāmaksā saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1162/95 [5], ja ievedmuitas nodoklis par kvalitāti, kas norādīts 20. daļā, nav augstākais muitas nodoklis minētajai produkta kategorijai. Drošības naudas lielums ir starpība, kas paziņojuma par preču laišanu brīvā apgrozībā pieņemšanas dienā ir starp augstāko muitas nodokli un to, kas piemērojams norādītajai kvalitātei un kam pieskaitīta piemaksa 5 ekiju apmērā par tonnu. 6. pants 1. Preču ievedējas dalībvalsts muitas dienests ņem pārstāvošus paraugus no katra cieto kviešu un augstas vai vidējas kvalitātes mīksto kviešu sūtījuma, piemērojot Komisijas direktīvas Nr. 76/371/EEK [6] pielikuma noteikumus, lai noteiktu proteīna saturu, īpatsvaru un dažādu piemaisījumu saturu, kā noteikts Padomes Regulas (EEK) Nr. 2731/75 [7]. Cietajiem kviešiem kompetentās iestādes nosaka arī stiklaino graudu saturu. Ja tomēr Komisija oficiāli atzīst preču izcelsmes valstī izsniegtu kvalitātes sertifikātu mīkstajiem vai cietajiem kviešiem, tad paraugus neņem un analīzes veic tikai tādēļ, lai pēc pietiekami pārstāvoša ievesto preču partiju skaita pārbaudītu apliecināto kvalitāti. Preces klasificē tajā standarta kvalitātē, kuras atbilst visām tām prasībām, kas minētas I pielikumā. Tomēr, ja ievesto cieto kviešu, kas atbilst KN 100110. kodam, kvalitāte ir zemāka par I pielikumā noteikto, tad piemēro ievedmuitas nodokli, kas paredzēts zemas kvalitātes mīkstajiem kviešiem. 2. Standarta metodes analīzēm, kā norādīts iepriekš minētajā 1. punktā, ir tās, kas noteiktas Komisijas Regulā (EEK) Nr. 1908/84 [8] un Komisijas Regulā (EEK) Nr. 2731/75. 3. Ja analīžu rezultāti uzrāda, ka ievestie kvieši ir zemākas kvalitātes, nekā norādīts ievešanas licencē, importētājs samaksā starpību starp ievedmuitas nodokli, kas piemērojams licencē ierakstītajam produktam, un to, kas piemērojama faktiski ievestajam produktam. Tad 5. pantā minēto drošības naudu atmaksā, izņemot piemaksu 5 ekiju apmērā par tonnu. Ja iepriekš minēto starpību nesamaksā viena mēneša laikā, tad 5. pantā minētā drošības nauda tiek zaudēta. 4. Ievesto labību pārstāvošos paraugus, ko ir paņēmušas dalībvalsts kompetentās iestādes, saglabā sešus mēnešus. 7. pants Šīs regulas noteikumus piemēro ievešanas licencēm, kas izsniegtas pirms 1996. gada 1. jūlija un ko izmanto pēc šī datuma. 8. pants Šī regula stājas spēkā 1996. gada 1. jūlijā. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 1996. gada 28. jūnijā Komisijas vārdā — Komisijas loceklis Franz Fischler [1] OV L 181, 1.7.1992., 1. lpp. [2] OV L 126, 24.5.1996., 37. lpp. [3] OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp. [4] OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp. [5] OV L 117, 24.5.1995., 2. lpp. [6] OV L 102, 15.4.1976., 1. lpp. [7] OV L 281, 1.11.1975., 22. lpp. [8] OV L 178, 5.7.1984., 22. lpp. -------------------------------------------------- I PIELIKUMS Importēto produktu klasifikācija Produkts | Mīkstie kvieši | Cietie kvieši | Kukurūza | Citi lopbarības graudi | KN kods | 10019099 | 100110 | 10059000 | 10030090100700901002.,., | Kvalitāte | Augsta | Vidēja | Zema | | | | Kvalitātes prasības (mitruma saturam 12 % no masas vai ekvivalentam) | | | | | | | 1.Minimālais proteīnu saturs % | 14,0 | 11,5 | - | - | - | - | 2.Minimālais īpatsvars (kg/hl) | 77,0 | 74,0 | - | 76,0 | - | - | 3.Maksimālais dažādu piemaisījumu saturs % | 1,5 | 1,5 | - | 1,5 | - | - | 4.Minimālais stiklaino graudu saturs % | - | - | - | 75,0 | - | - | Atļautās pielaides | Mīkstie/cietie kvieši | Proteīnu saturs % | –0,7 | Minimālais īpatsvars | –0,5 | Maksimālais piemaisījumu saturs % | +0,5 | Stiklaino graudu saturs % | –2,0 | -------------------------------------------------- II PIELIKUMS Kotēšanas biržas un salīdzināmās šķirnes Produkts | Cietie kvieši | Augsta | Vidēja | Zema | Mīkstie kvieši | Kukurūza | Citi lopbarības graudi | Standarta kvalitāte | | | | Biržā kotētā salīdzināmā šķirne (tips/šķira) | Hard Red Spring Nr. 2 | Hard Red Winter Nr. 2 | Soft Red Winter Nr. 2 | Soft Red Winter Nr. 2 | Yellow Corn Nr. 3 | US Barley Nr. 2 | Kotēšanas birža | Mineapolisas graudu birža | Kanzasas pilsētas tirdzniecības palata | Čikāgas tirdzniecības palāta | Mineapolisas graudu birža | Čikāgas tirdzniecības palāta | Mineapolisas graudu birža | --------------------------------------------------