L 400/368 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 PADOMES L ĒMUMS 
(2006. gada 19. decembris), 
par Īpašo programmu, ko īsteno ar  
Kopīgā pētniecības centra tieš ām darbībām  
atbilstīgi Eiropas Kopienas Sept ītajai pamatprogrammai  
pētniecības, tehnolo ģiju attīstības un demonstr āciju pasākumiem (2007.-2013.) 
(2006/975/EK) 
EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME, 
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibin āšanas līgumu un jo īpaši tā 166. panta 4. punktu, 
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, 
ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu 1, 
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu komitejas atzinumu 2, 
                                                 
1 2006. gada 30. novembra atzinums ( Oficiālajā Vēstnesī vēl nav public ēts). 
2 OV C 185, 8.8.2006., 10. lpp. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/369 
 tā kā: 
(1) Saska ņā ar Līguma 166. panta 3. punktu Eiropa s Parlamenta un Padomes L ēmums Nr. 
967/2006/EK (2006. gada 20. decembris) par Eiropas Kopienas Sept īto pamatprogrammu 
pētniecības, tehnolo ģiju attīstības un demonstr āciju pasākumiem (2007.—2013. ) 1 
(turpmāk — "pamatprogramma") j āīsteno ar īpašām programm ām, kurās ietverti s īki 
izstrādāti īstenošanas noteikumi, not eikts to ilgums un paredz ēti vajadzīgie līdzekļi. 
(2) Kop īgajam pētniecības centram (turpm āk — "KPC") b ūtu jāizpilda tā sauktie tiešie 
pētniecības un att īstības pasākumi atbilst īgi KPC īpašajai programmai, ar ko īsteno EK 
pamatprogrammu. 
(3) Īstenojot savu uzdevumu, KPC b ūtu jāsniedz uz pat ērētāju orientēts zinātnisks un tehnisks 
atbalsts ES politikas  veidošanas proces ā, nodrošinot atbalstu pašreiz ējo politikas jomu 
īstenošanai un p ārraudzībai, kā arī reaģējot uz jaun ām politikas pras ībām. Lai izpild ītu 
savu uzdevumu, KPC b ūtu jāveic pētniecība visaugst ākajā salīdzināmajā Eiropas kvalit ātes 
līmenī, tostarp uzturot pašam savu zin ātniskās izcilības līmeni. 
(4) Šo īpašo programmu īsteno ar KPC veikt ām tiešām darbībām. Īstenojot šo īpašo 
programmu atbilst īgi savam uzdevumam, KPC b ūtu jāpievērš īpaša uzman ība šādām ES 
būtiskām jomām: pārticība uz zināšanām balstītā sabiedrībā, solidarit āte, ilgtspēja un 
resursu atbild īga pārvaldība, drošība un brīvība, Eiropa k ā pasaules partneris. 
                                                 
1 OV L 391, 30.12.2006., 19. lpp. 
L 400/370 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 (5) Š ī īpašā programma b ūtu jāīsteno elast īgi, efektīvi un pārskatāmi, ņemot vērā attiecīgo 
KPC lietot āja vajadzību un Kopienas politikas jomas, k ā arī Kopienas finansi ālo interešu 
aizsardzības mērķi. Zinātniskās izpētes pasākumi, ko īsteno saska ņā ar šo programmu, 
vajadzības gadījumā būtu jāpielāgo šīm vajadzībām un sasniegumiem zin ātnes un 
tehnoloģiju jomā, un ar šiem pas ākumiem b ūtu jācenšas sasniegt izcil ību zinātnē. 
(6) Saska ņā ar šo īpašo programmu veiktaj ām R&D  darbībām būtu jāpiemēro 
pamatprogrammas noteikumi par uz ņēmumu, pētniecības centru un universit āšu dalību un 
pētījumu rezult ātu izplatīšanu (turpm āk —"dalības un pētījumu rezult ātu izplatīšanas 
noteikumi"), kas attiecas uz tiešaj ām darbībām. 
(7) Lai īstenotu šīs programmas, papildus sadarb ībai, kas paredz ēta Līgumā par Eiropas 
Ekonomikas zonu vai Asoci ācijas nolīgumā, ir lietder īgi iesaistīties starptautisk ās 
sadarbības pasākumos ar treš ām valstīm un starptautisk ām organiz ācijām, jo īpaši, 
pamatojoties uz L īguma 170. pantu. 
(8) Atbalstot ES paplašin āšanos un integr āciju, KPC m ērķis ir sekm ēt jauno dal ībvalstu 
organizāciju un pētnieku integr āciju savos pas ākumos, jo īpaši attiec ībā uz Kopienas 
acquis  zinātnes un tehnolo ģijas daļu īstenošanu, k ā arī lielāku sadarb ību ar kandid ātvalstu 
organizācijām un pētniekiem.  Ir paredzēts arī pakāpeniski nodrošin āt atvērtību pret 
kaimiņvalstīm, jo īpaši attiec ībā uz Eiropas kaimi ņattiecību politikas priorit ārajiem 
jautājumiem. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/371 
 (9) P ētījumos, kas veikti saska ņā ar šo īpašo programmu, b ūtu jāievēro ētikas pamatprincipi, 
tostarp tie, kuri iek ļauti Eiropas Savien ības Pamatties ību hartā. 
(10) KPC b ūtu jāturpina rast papildu re sursus, izmantojot pas ākumus uz konkursa pamata, 
tostarp dal ību pamatprogrammas netiešaj ās darbībās, trešo personu darbu un maz āka mērā 
— intelektu ālā īpašuma izmantošanu. 
(11) Pamatprogrammas pareiza finanšu p ārvaldība un tās īstenošana b ūtu jānodrošina 
visefektīvākajā un lietotājam draudz īgākajā veidā, vienlaikus nodrošinot juridisko 
noteiktību un programmas pieejam ību visiem dal ībniekiem, atbilst īgi Padomes Regulai 
(EK, Euratom ) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. j ūnijs) par Finanšu regulu, ko piem ēro 
Eiropas Kopienu visp ārējam budžetam 1, un Komisijas Regulai (EK, Euratom ) 
Nr. 2342/2002 2, ar ko paredz s īki izstrādātus noteikumus min ētās Finanšu regulas 
īstenošanai, un jebkuriem turpm ākiem groz ījumiem. 
                                                 
1 OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. 
2 OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp. Regul ā grozījumi izdar īti ar Komisijas Regulu (EK, 
Euratom ) Nr. 1261/2005 (OV L 201, 2.8.2005., 3. lpp.). 
L 400/372 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 (12) B ūtu jāveic atbilst īgi pasākumi, kas ir sam ērīgi ar Eiropas Kopienas finanšu interes ēm, lai 
uzraudzītu piešķirtā finanšu atbalsta efektivit āti un šo līdzekļu izlietojuma efektivit āti, lai 
novērstu nelikum ības un krāpšanu, kā arī pasākumi, lai atg ūtu zaudētos, nepamatoti 
izmaksātos vai nepareizi izlietotos l īdzekļus saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom ) 
Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Kopienu finanšu interešu aizsardz ību 1, 
Padomes Regulu ( Euratom , EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par p ārbaudēm 
un apskat ēm uz vietas, ko Komis ija veic, lai aizsarg ātu Eiropas Kopienu finanšu intereses 
pret krāpšanu un cit ām nelikum ībām 2, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) 
Nr. 1073/1999 (1999. gada 25. maijs) par izmekl ēšanu, ko veic Eiropas Birojs kr āpšanas 
apkarošanai ( OLAF ) 3. 
(13) Komisijai b ūtu laikus j āvienojas par neatkar īgas novērtēšanas pasākumiem, ko veic jom ās, 
uz kurām attiecas š ī programma. 
(14) Ar KPC valdi ir apspriests š īs īpašās programmas zin ātniskais un tehnolo ģiskais saturs, 
IR PIEŅĒMUSI ŠO L ĒMUMU. 
                                                 
1 OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp. 
2 OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp. 
3 OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/373 
 1. pants 
Ar šo laikposmam no 2007. gada 1. janv āra līdz 2013. gada 31. decembrim pie ņem Īpašo 
programmu, kas saist īta ar Kopīgā pētniecības centra veicamaj ām pētniecības, tehnolo ģiju attīstības 
un demonstr āciju tiešaj ām darbībām, turpmāk — "īpašā programma". 
2. pants 
Ar īpašo programmu nosaka Kop īgā pētniecības centra ar kodolener ģiju nesaist ītos pasākumus, 
sniedzot uz pat ērētāju orientētu zinātnisku un tehnisku atbalstu Kopienas politikas veidošanas 
procesā, nodrošinot atbalstu pašreiz ējo politikas jomu īstenošanai un p ārraudzībai un atbildot uz 
jaunām politikas pras ībām. 
Minēto pasākumu mērķi un vispārīgās nostādnes izklāstītas pielikum ā. 
3. pants 
Saskaņā ar pamatprogrammas II pielikumu summa, k ādu uzskata par nepieciešamu īpašās 
programmas īstenošanai, ir EUR 1751 miljoni. 
4. pants 
1. Visus atbilst īgi īpašajai programmai veiktos p ētniecības pasākumus veic saska ņā ar ētikas 
pamatprincipiem. 
L 400/374 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 2. Saska ņā ar šo programmu nefinans ē šādas pētniecības jomas: 
– pētniecības pasākumus, kuru m ērķis ir cilvēku klonēšana reprodukt īvos nolūkos; 
– pētniecības pasākumus, kuru m ērķis ir pārveidot cilv ēku ģenētisko mantojumu, kas 
varētu šādas izmai ņas padarīt pārmantojamas 1, pētniecības pasākumus, kas paredz ēti 
cilvēku embriju rad īšanai vien īgi pētniecības nolūkā, vai cilmes š ūnu ieguvei, tostarp 
veicot somatisko š ūnu kodola p ārstādīšanu. 
3. Gan pieaugušo, gan embriju cilv ēku cilmes š ūnu pētniecību var finans ēt, ņemot vērā gan 
zinātnisko ierosin ājumu saturu, gan iesaist ītās(-o) dalībvalsts(-u) tiesisko regul ējumu. 
Jebkurā pieteikum ā, lai saņemtu finans ējumu cilv ēku embrion ālo cilmes š ūnu pētniecībai, 
ir attiecīgi jāiekļauj sīka inform ācija par licenc ēšanas un kontroles pas ākumiem, ko veiks 
dalībvalsts kompetent ās iestādes, kā arī sīka inform ācija par sniegto ētisko 
apstiprinājumu(-iem). 
Cilvēku embrion ālo cilmes š ūnu pētniecības jomā uz iestādēm, organiz ācijām un 
pētniekiem attiecas stingra licenc ēšana un kontrole atbilst īgi iesaistītās(o) dalībvalsts(u) 
tiesiskajam regul ējumam. 
                                                 
1 Var finans ēt pētniecību, kas saist īta dzimumdziedzeru v ēža ārstēšanu. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/375 
 4. Iepriekšmin ētās pētniecības jomas p ārskata šīs programmas otraj ā posmā (2010.-2013.), 
ņemot vērā zinātnes attīstību. 
5. pants 
1. Īpašo programmu īsteno ar tiešaj ām darbībām, kas noteiktas pamatprogrammas 
III pielikum ā. 
2. Šai īpašajai programmai piem ēro dalības un pētījumu rezult ātu izplatīšanas noteikumus, 
kas attiecas uz tiešaj ām darbībām. 
6. pants 
1. Komisija izstr ādā daudzgadu darba programmu īpašās programmas īstenošanai, s īkāk 
izklāstot pielikum ā noteiktos m ērķus un zinātnes un tehnolo ģijas priorit ātes, un īstenošanas 
grafiku. 
2. Daudzgadu darba programm ā ņem vērā attiecīgos pētījumus, ko veic dal ībvalstis, asoci ētās 
valstis un Eiropas un starptautisk ās organizācijas. Vajadz ības gadījumā programmu 
atjaunina. 
L 400/376 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 7. pants 
Komisija nodrošina pamatprogrammas 7. pant ā paredzēto neatkar īgo novērtējumu, kas j āveic 
attiecībā uz pasākumiem, kuri īstenoti jom ās, uz ko attiecas š ī īpašā programma. 
8. pants 
Šis lēmums stājas spēkā trešajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savien ības Oficiālajā Vēstnesī. 
Šis lēmums ir adres ēts dalībvalstīm. 
Briselē, 2006. gada 19. decembr ī 
 Padomes v ārdā – 
  priekšs ēdētājs 
J. KORKEAOJA 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/377 
 PIELIKUMS  
1. M ērķis 
Sniegt uz pat ērētāju orientētu zinātnisku un tehnisku atbalstu Kopi enas politikas veidošanas 
procesā, nodrošinot atbalstu pašreiz ējo politikas jomu īstenošanai un p ārraudzībai un atbildot uz 
jaunām politikas pras ībām. 
2. Metode KPC vēl vairāk orientēsies uz pat ērētājiem un uztur ēs ciešākus sakarus ar zin ātnieku aprind ām, jo 
īpaši saistībā ar izaugsmi, ilgtsp ējīgu attīstību un droš ību, rīkojoties š ādi: 
– elast īgi reaģējot uz Eiropas politikas veidot āju augošaj ām vajadzībām un pras ībām; 
– galveno uzman ību pievēršot sabiedr ībai svar
īgiem jautājumiem, kas saist īti ar pētniecību 
un kam Kopienas dimensija ir domin ējošā; 
– veidojot partnerattiec ības ar pētniecības centriem, universit ātēm, ražotājiem, valsts 
iestādēm, dalībvalstu regulat īvām iestādēm, kā arī trešām valstīm un starptautisk ām 
organizācijām; 
– vairojot savu kompetenci un materi āli tehnisko b āzi; 
L 400/378 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 – KPC galvenos resursus ir novirz ījis tā, lai pildītu zinātniski tehnolo ģiskos uzdevumus, kas 
izriet no sarež ģītiem un vispus īgi aplūkotiem jaut ājumiem, kas saist īti ar Kopienas 
politiku. KPC to ir realiz ējis, rīkojot savus pas ākumus saist ībā ar galvenaj ām politikas 
jomām un izveidojot kopsakar ības ar citiem zin ātniski tehnolo ģiskā atbalsta avotiem, kas 
pieejami dal ībvalstīs. Tas turpin ās pilnveidot šo sp ēju, arī sadarbojoties ar ES a ģentūrām, 
citām ES iest ādēm, īpaši ar Eiropas Parlamentu un iest ādēm dalībvalstīs; 
– palielinot p ārskatāmību savu p ētniecības priorit āšu izvēlē, šo priorit āšu kritērijus padarot 
pieejamus sabiedr ībai. 
Šīs īpašās programmas b ūtiskākā iezīme ir integr ēta pieeja, nodrošinot zin ātniski tehnisku atbalstu 
politikas jom ām. Patiešām ir ārkārtīgi būtiski radīt izpratni par tehnolo ģiju attīstības, zinātnes 
sasniegumu, jaunin ājumu un konkur ētspējas, un daž ādu reglament ējošu un politisku pieeju 
mijiedarb ību dažādās jomās (piem., ekonomiskie instrumenti, uz br īvprātības principiem balst ītas 
shēmas un elast īgi mehānismi). Sp ēcīga zinātniskās izpētes bāze pamatos š ādus mērķus. Dalību 
pamatprogrammas tiešaj ās darbībās mēģinās panākt iespējami lielāku papildin āmību ar iestāžu 
programmu, kas turpm āk izklāstīta 3. iedaļā. 
KPC nostiprin ās savu poz īciju Eiropas P ētniecības telpā, atvieglojot Eiropas un ārpus Eiropas 
pētnieku, kā arī agrīnā posma zin ātnieku piek ļuvi tā pakalpojumiem. Tas pastiprin ās sadarbību ar 
citām valsts un priv ātām pētniecības organiz ācijām, neatlaid īgi uzlabos pats savu darb ību zinātnisko 
kvalitāti un veltīs lielāku zinātnisku uzman ību mācībām, kas vēl aizvien b ūs svarīga KPC priorit āte. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/379 
 Zināšanu izplat īšana dažādām šajā procesā iesaistītajām pusēm būs būtiskākais šīs pieejas elements, 
un būtu jāpieliek papildu p ūliņi, lai palielin ātu MVU iesaist īšanos pētniecības darbībās. Pasākumu 
mērķis būs arī atbalstīt tiesību aktu īstenošanu un p ārraudzību un paraugprakses izplat īšanu ES 25 
dalībvalstīm, kandid ātvalstīm un kaimi ņvalstīm. 
KPC reaģēs uz aicin ājumu pēc "labāka regulējuma", kas iek ļauts Lisabonas programm ā, 
pamatojoties uz politikas iepriekš ēju un retrospekt īvu novērtējumu un apr ēķiniem, kas sekm ē uz 
zinātnes atzinumiem balst ītas Komisijas ierosmes. Turkl āt prasības, kas noteiktas politikas 
īstenošanas un p ārraudzības sakarā, ļaus izstrādāt derīgus atbalsta pas ākumus, cikt āl tie ir pamatoti 
ar pētījumiem. 
Jaunus uzdevumus, kas saist īti ar augošo vajadz ību reaģēt uz krīzēm, ārkārtas situācijām un 
neatliekam ām politisk ām prasībām, risinās, attīstot spējas un materi āli tehnisko b āzi izraudz ītās 
jomās, lai attiec ībā uz ES sniegtu pietiekamu atbalstu. 
L 400/380 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Septītās pamatprogrammas darb ības laikā izskatīs jaunas pras ības KPC Kopienas ārējo un ar 
drošību saistīto politikas virzienu jom ā. Šīs darbības jomas atbalst īs ar iekšējām un droš ām 
informācijas/anal īzes sistēmām, lai būtu iespējams reaģēt ātri. Tāpat arī KPC darba glob ālie un 
starptautiskie aspekti turpin ās attīstīties pašreiz ējā programm ā. 
Īpaša KPC resursu da ļa ir veltīta zinātniskajai izp ētei, lai gūtu jaunas zin āšanas un jaunu pieredzi. 
Resursus ieguld īs zinātniskajā izpētē kā "naudu sēklai", kas var dot praktiskus rezult ātus vēlāk un 
kas veiksmes gad ījumā vidēji ilgā vai ilgstoš ā laikā sekmēs KPC pas ākumu īstenošanu. 
Vajadzības gadījumā KPC, sniedzot atbalstu politikas tematiskaj ās jomās, iesaistīsies īpašos 
izmēģinājumos, kas ļaus labāk izmantot (tostarp konkr ētos gadījumos - lab āk izplatīt) attiecīgos ES 
mēroga pētniecības rezult ātus. Tādējādi KPC sekm ēs zināšanu sabiedr ības ieguvumus. Attiec īgos 
gadījumos KPC veiktie p ētījumi būtu jāsaskaņo ar tiem p ētījumiem, kas veikti saska ņā ar īpašās 
programmas "Sadarb ība" "Tēmatu" sada ļām, lai nov ērstu pārklāšanos un dubl ēšanos. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/381 
 3. Darb ības 
3.1. Politikas 1. tematisk ā joma: Pārticība uz zin āšanām balstītā sabiedrībā 
3.1.1. Darba k ārtības 1.1. punkts. Konkur ētspēja un jaunin ājumi 
ES konkur ētspējas, iekšējā tirgus un tirdzniec ības pārskatāmības sekmēšanu īstenos, izveidojot un 
izplatot starptautiski atz ītas atsauces, k ā arī veicinot kop īgas Eiropas m ērījumu sistēmas ieviešanu. 
Mērījumu rezult ātu salīdzināmību veicinās ar tādiem kvalit ātes nodrošin āšanas instrumentiem k ā 
atsauces materi āli, atsauces m ērījumi, apstiprin ātas metodes un dati plaš ā politikas spektr ā, kas 
saistīti ar tādām jomām kā: 
– ķīmisku vielu un produktu, tostarp kosm ētikas, nekait īgums, ko pan āk, izstrādājot atsauču 
sistēmu ķīmisko vielu riska integr ētai novērtēšanai un ar zin ātniski tehnisku atbalstu 
ķīmisku vielu reglament ēšanai, tostarp nodrošinot atbalstu (m ācības) Eiropas Ķīmisko 
vielu aģentūras (ECA ) izveidei; 
– alternat īvu izmēģinājumu (neizmantojot dz īvniekus) pieejas un inteli ģentas testēšanas 
stratēģijas, 
– p ārtikas nekait īgums, kvalit āte un autentiskums; bar ības nekait īgums; biotehnolo ģija: 
– ener ģētika (tīrāki un neizs īkstoši ener ģijas avoti un nes ēji); 
– iedz īvotāju drošība un aizsardz ība; 
– vide un vesel ība. 
L 400/382 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Šo ar atsauc ēm saistīto darbu veiks cieš ā sadarbībā ar dalībvalstu iest ādēm, starptautisk ām 
standartiz ācijas organiz ācijām (ISO, CEN, Codex Alimentarius, AOAC ), regulatīvām iestādēm un 
ražotājiem. KPC saglab ā Kopienas atsauces laboratorijas (KAL) statusu ģenētiski modific ētas 
pārtikas un bar ības, materi ālu, kas non āk saskarē ar pārtikas produktiem, un bar ības piedevu jom ā 
un uzņemas būt KAL ar t ās kompetenci saist ītās papildu jom ās. 
KPC izstr ādās progresīvus ekonometrisk ās modelēšanas un jut īguma anal īzes paņēmienus 
visdažādākajās politikas jom ās, makroekonomiskaj ā modelēšanā, īslaicīgu finansi ālo un darījumu 
ciklu anal īzē un saliktu r ādītāju novērtēšanā. 
KPC arī turpinās piemērot finanšu ekonometrikas un statistikas  instrumentus finanšu pakalpojumu 
jomā (piem., mijieskaita un nor ēķinu, un banku direkt īvas). KPC joproj ām iesaistīsies dažādās 
ierosmēs, atbalstot iepriekš ējus un retrospekt īvus novērtējumus (tostarp ietekmes nov ērtējumus), 
izstrādājot īpašus rādītājus un veicot anal īzes. 
KPC pastiprin ās atbalstu Kopienas starptautisk ās tirdzniec ības politikas izstr ādei, īpaši akcent ējot 
tirdzniecības politikas ietekmi uz ilgtsp ējīgu attīstību un konkur ētspēju. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/383 
 Lisabonas programmu izaugsmes un darbvietu nodrošin āšanai atbalst īs ar tiešu kvantitat īvu 
sociālekonomisku anal īzi — arī attiecībā uz labāka regulējuma principu — vair ākās tādās politikas 
jomās kā makroekonomisk ā stabilitāte un izaugsme, finanšu pakalpojumi, konkur ētspējas aspekti, 
mūžizglītība un Lisabonas strat ēģijas cilvēkkapitāla aspekts, lauksaimniec ība, klimata p ārmaiņas, 
ilgtspējīgas enerģijas un transporta sist ēmas. KPC veicin ās labāku izpratni par saist ību starp 
izglītības nodrošin āšanu un zin āšanu sabiedr ības vajadz ībām, par zin āšanu izplat īšanu, par 
faktoriem, kas ietekm ē pašu kapit ālu izglītībā un to, cik efekt īvu izglītības resursu izmantojumu var 
sasniegt. 
Konkurētspējas un vides m ērķu pamatā ir ekoloģiski nekait īgas tehnolo ģijas, kuru noteikšanu un 
novērtēšanu turpin ās gan Eiropas Integr ētais piesārņojuma profilakses un kontroles birojs, gan 
veicinot ieguld ījumu Vides tehnolo ģiju rīcības plāna īstenošanā un pārraudzībā. Pētīs apstākļus, 
kādos šīs tehnoloģijas izstrādā, lai atklātu šķēršļus to tālākai izplatīšanai, nov ērtētu to izpildes 
mērķus un izmantojumu un analiz ētu pasākumus to p ārņemšanas sekm ēšanai. 
Konkurētspēju veicinās arī ar šādiem pasākumiem: 
– atbalsts t ādu Eiropas standartu izveidošan ā un uzturēšanā kā eirokodi, eironormas, IEC, 
ISO normas un Eiropas atsauces materi āli; 
– standartu izstr āde vides un droš ības monitoringa sist ēmām un saska ņota piekļuve datiem 
saistībā ar INSPIRE  (infrastrukt ūra telpiskās informācijas sistēmu nodrošin ājumam Eirop ā) 
un GMES  (globālais monitorings par vidi un droš ību); 
L 400/384 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 – Eiropas m ērījumu infrastrukt ūras stiprin āšana ar starplaboratoriju sal īdzinājumiem 
akreditācijas/sertifik ācijas procesu atbalstam. 
KPC arī nodrošin ās zinātnisko/tehnisko atbalstu riska nov ērtēšanas un p ārvaldības proced ūru 
izstrādei kā līdzeklim Eiropas l ēmumu pie ņemšanas proces ā. 
3.1.2. Darba k ārtības 1.2. punkts. Eiropas p ētniecības telpa 
KPC sniegs tiešu ieguld ījumu Eiropas p ētniecības telpā, aktivizējot zinātnieku sadarb ības tīklu 
darbību, pētnieku izgl ītošanu un mobilit āti, piekļuvi pētniecības infrastrukt ūrām un kop īgus 
pētījumus. KPC piedal īsies Eiropas tehnolo ģiju platformu veidošan ā, kopīgajās tehnoloģiju 
ierosmēs un –vajadz ības gadījumā – 169. pant ā noteiktajās darbībās. Īpašu uzman ību veltīs partneru 
iesaistīšanai jaunaj ās dalībvalstīs un kandid ātvalstīs. 
KPC sniegs atbalstu uz zin ātnes atzinumiem balst ītas pētniecības politikas veidošanai gan Kopienas 
līmenī, gan dalībvalstu līmenī. 
Šo stratēģisko atbalstu p ētniecības politikas veidošanai papildin ās, nodrošinot tehnolo ģiju 
novērtēšanu attiec ībā uz pētniecības priorit ātēm individu ālajās tematiskaj ās jomās. 
Prognozēšanas metodikas konsolid āciju, attīstību un izplat īšanu veicin ās Eiropas l īmenī. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/385 
 3.1.3. Darba k ārtības 1.3. punkts. Ener ģētika un transports 
KPC ar pas ākumiem ener ģētikas jomā vispirms cent īsies nodrošin āt netraucētu pāreju uz ener ģijas 
avotiem un nes ējiem, kas maz āk intensīvi izdala oglek ļa oksīdu un ir neizs īkstoši (tostarp ūdeņradi), 
lielāku energosist ēmu efektivit āti un uzlabotu energoapg ādes drošību un drošumu. Ener ģētikas 
jomā KPC mērķi ir šādi: 
– nodrošin āt ilgtspējīgu enerģētikas referen ču sistēmu, kas apmierin ātu Kopienas politikas 
vajadzības pēc kompetences zin ātnes un tehnolo ģiju jomā par tehnolo ģiju jaunin ājumiem 
un attīstību (visiem ener ģijas avotiem un tieša pat ēriņa energoefektivit ātei); 
– b ūt etaloncentram izraudz ītu tehnolo ģiju (t.i. tīrāka degizrakte ņu izmantošana, biomasas 
pārveidošana, fotoelementu, kurin āmo elementu un ūdeņraža izmantošana) darb ības 
pirmsnormat īvajai apstiprin āšanai un sertifik ācijai); 
– sniegt Eiropai inform āciju par energoapg ādes uzticam ību un par neizs īkstošo 
energoresursu pieejam ību. Turklāt KPC veicin ās uz faktiem balst ītas debates un uz 
informāciju balstītu lēmumu pie ņemšanu attiec ībā uz piemērotu enerģijas veidu 
kombināciju, lai apmierin ātu Eiropas ener ģijas vajadz ības. 
KPC veicin ās ilgtspējīga transporta att īstību Eiropā, galveno uzman ību pievēršot 
– videi, veicot izp ēti par izmešu kontroli un saist ītu ietekmi uz ekosist ēmām; iespējām 
samazināt izmešus ar jaun ām tehnolo ģijām saskaņā ar dažādiem politikas scen ārijiem; 
L 400/386 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 – tehniski ekonomiskai dimensijai, izmantojot p ētniecību, lai nov ērtētu ārējos ietekmes 
faktorus, uzlabotas degvielas un dzin ējus, alternat īvas transportl īdzekļu koncepcijas un 
jauninājumu ietekmi uz konkur ētspēju un ekonomisko izaugsmi, k ā arī transporta politikas 
iespējas; 
– soci ālajai dimensijai un pas ākumiem, tostarp izp ētei attiecībā uz telpisko, pils ētu 
plānošanu, ietekmei uz vesel ību un izpratnes padzi ļināšanai. Centienus koncentr ēs arī uz 
gaisa, zemes un j ūras transporta drošumu un droš ību. 
Enerģētika un transports ir galven ās nozares, kas atbild īgas par pies ārņojumu, kurš ietekm ē gaisa 
kvalitāti. KPC atbalst īs ES tematisko strat ēģiju par gaisa pies ārņojumu (programma "T īrs gaiss 
Eiropai"( CAFE )), īpašu uzman ību pievēršot dažādu avotu izmešu raksturojumam un sadal ījumam, 
lai atbalst ītu izmešu mazin āšanas strat ēģiju izstrādi. Izvērsīs atsauču tekstu un izmešu m ērīšanas 
metodolo ģiju saskaņošanu/normaliz ēšanu. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/387 
 3.1.4. Darba k ārtības 1.4. punkts. Inform ācijas sabiedr ība 
KPC atbalst īs informācijas sabiedr ības tehnolo ģiju politikas un instrumentu izstr ādi, sekmējot 
konkurētspējīgas, Eiropas zin āšanu sabiedr ības izveidi, izstr ādājot iespējamu anal īzi un strat ēģijas, 
kas saistītas ar zināšanu sabiedr ību. Uzman ību pievērsīs izaugsmei, solidarit ātei, integr ācijai un 
ilgtspējai. KPC veicin ās arī to Kopienas politikas jomu īstenošanu, kas ir cieši saist īti ar 
informācijas sabiedr ības tehnolo ģiju attīstību vai kam t ā ir ļoti izdevīga. Tas attiecas uz 
pielietojumiem e-uz ņēmējdarbībā, e-veselībā, personas droš ībā, māju vidē, e-mācībās, e-pārvaldībā 
un vidē, kā arī to jaunin ājumu potenci āla noteikšanu, kas rodas, izv ēršot vispārējās Eiropas 
stratēģijas attiec ībā uz izaugsmi, integr āciju un dz īves kvalit āti, kā arī uz inform ācijas un 
komunikāciju tehnolo ģiju uzticam ību un paļaušanos uz t ām. 
KPC strādās pie "konver ģences" inform ācijas sabiedr ības tehnolo ģiju (IST) jom ā, lai novērtētu 
potenciālo ietekmi uz sabiedr ību konkur ētspējas, privātās dzīves un soci ālās integrācijas ziņā. 
Konverģences lietojumus piem ēros veselības jomā (biosensori, nanotehnolo ģija un kognit īvās 
zinātnes), droš ības jomā (sensori, sabiedr ības drošība un personas integrit āte) un vides jom ā 
(monitoringa tehnolo ģijas un ilgtsp ējīga vides apsaimniekošana). 
L 400/388 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 3.1.5. Darba k ārtības 1.5. punkts. Zin ātnes par dz īvību un biotehnolo ģija 
Zinātnes par dz īvību un biotehnolo ģija attiecas uz daudz ām politikas jom ām, kurās tās var 
ievērojami pal īdzēt sasniegt Kopienas m ērķus. Šis potenci āls ir plaši atz īts veselības, 
lauksaimniec ības, pārtikas, vides un cit ās nozarēs, kur lietojumus strauji izstr ādā. Atsauces 
materiālu un apstiprin ātu metožu nodrošin āšanai vajadz īga piekļuve visdaž ādākajiem progres īviem 
biotehnolo ģiskiem instrumentiem un to kontrole. Saist ībā ar KPC sadarb ību ar kompetent ām valsts 
iestādēm centrs turpin ās attīstīt savu kompetenci šaj ā jomā attiecībā uz tiesisko un normat īvo 
sistēmu. 
Jo īpaši KPC veiks p ētījumus par no biotehnolo ģijas un zin ātnes par dziv ību izraudz ītu lietojumu 
sociālekonomisko ietekmi, lai pamatotu turpm ākus tiesību aktus. Ar integr ētiem centieniem 
nanobiotehnolo ģijā, fizikā, bioloģijā un ķīmijā attiecībā uz noteikšanas metod ēm KPC sekm ēs 
jaunu strat ēģiju un tehnolo ģiju izstrādi vides monitoringam un vesel ības kontrolei, (vides) 
toksikoloģiskajiem p ētījumiem, p ārtikas un bar ības ķēdes kontrolei un droš ībai. 
Cita starp ā izstrādās pasākumus turpm āk norādītajās jomās: 
1) Biotehnolo ģija un ar vesel ību saistītie aspekti: 
– apg āde ar kvalit ātes nodrošin āšanas līdzekļiem ģenētiskajām pārbaudēm; 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/389 
 – pētījumi par lietojumiem diagnostik ā, kas balst ās uz genoma anal īzi, un zāļu izstrādi 
(piem., farmakogenomika); 
– progres īvu metožu izstr āde un apstiprin āšana, lai pilnveidotu, samazin ātu un aizst ātu 
biotehnolo ģisko farmaceitisko l īdzekļu izmēģināšanu, izmantojot dz īvniekus, lai 
prognozētu ķīmisku vielu toksicit āti, izmantojot in vitro  šūnu kultūras, efektīvus 
paņēmienus un toksigenomiku; 
– jaunu bioinform ātisku metodolo ģiju identific ēšana un nov ērtēšana, atbalstot "-
omiku" pieejas, integr ējot fiziolo ģiskas reakcijas, kas modul ētas ar individu āliem 
uzņēmības un dz īvesveida faktoriem; 
– metodolo ģiju sistēmas izstrāde, lai atbilst īgi ņemtu vērā riska modifikatorus, 
novērtējot draudus cilv ēka veselībai; 
– nov ērtējums par nanotehnolo ģiju, tostarp nanotoksikolo ģijas ietekmi uz vidi un 
veselību. 
2) Biotehnolo ģija lauksaimniec ībā, pārtikā un lopbar ībā: 
– perspekt īvu pētniecība attiecībā uz jauniem biotehnolo ģiskiem lietojumiem p ārtikas 
ražošanā (piem. funkcion ālā pārtika, klon ēti lauksaimniec ības dzīvnieki un 
molekulārās "lauksaimniec ības" kultūraugi); 
– ĢMO noteikšana, identific ēšana un kvantific ēšana (tostarp efekt īvu pārbaudes 
metožu apstiprin āšana un kvalit ātes nodrošin āšanas instrumenti n ākamās paaudzes 
ĢMO); 
L 400/390 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 – pētījumi par ģenētiski modific ētu/ģenētiski nemodific ētu kultūraugu 
līdzāspastāvēšanu; pētījumi par ĢM kultūraugu ekonomiskumu. 
3.2. Politikas 2. tematisk ā joma: Solidarit āte un atbild īgs līdzekļu pārvaldījums 
3.2.1. Darba k ārtības 2.1. punkts. Lauku att īstība, lauksaimniec ība un zivsaimniec ība 
KPC ar savu izp ēti atbalstīs Eiropas lauku att īstības, lauksaimniec ības un zivsaimniec ības politiku 
visās trijās ilgtspējības dimensij ās: 
– Ražošanas aspekti: atbalsts kop ējās lauksaimniec ības politikas (KLP) īstenošanai, kontrolei 
un pārraudzībai (vienreiz ējo maksājumu shēmas, savstarp ējā atbilstība un lauksaimnieku 
konsultāciju sistēmas), tostarp integr ētās administr ācijas un kontroles sist ēmas aramzem ēm 
un ilggadīgo kultūraugu reģistri, un lauku/pils ētu kadastra ieviešana, lai atbalst ītu tirgu un 
ieguldījumus (izmantojot pozicion ēšanas/navig ācijas metodes). Kult ūraugu ražas 
prognoze, izmantojot augšanas simul ācijas mode ļus, aviozond ēšanas metodes, kontroli no 
attāluma un agrofenolo ģiskos tīklus. Atbalsts ES lauksaimnieku apdrošin āšanas sist ēmas 
īstenošanai. Atbalsts jaun ās ES lauksaimniec ības statistikas sist ēmas (arī LUCAS ) 
metodolo ģijas aspektiem. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/391 
 – Vides aspekti: Labu lauksaimniec ības un vides apst ākļu ietekmes nov ērtējums un 
agrovides pas ākumu ietekmes un efektivit ātes pētīšana attiec ībā uz augsnes un ūdens 
apstākļiem, biolo ģisko daudzveid ību un Eiropas ainav ām. Analīze par sakar ībām starp 
lauksaimniec ības, lauku att īstības un reģionālajām politikas jom ām un par to ietekmi uz 
pārmaiņām Eiropas zemes izmantošan ā, izstrādājot rādītājus un telpiskos mode ļus. 
Veicināšanas pasākumu nov ērtējums attiec ībā uz mazas jaudas un biolo ģisko 
lauksaimniec ību un augsnes augl ību. Mērķtiecīgu teritori ālo stratēģiju izstrādes 
atbalstīšana lauku att īstības programmu īstenojumam. Nov ērtējums par klimata p ārmaiņu 
ietekmi uz lauksaimniec ību, ar mērķi veikt piel āgošanās pasākumus. Siltumn īcas efektu 
izraisošo g āzu izplūdes mazin āšanas veicin āšana, izmantojot īpašus ener ģijas kultūraugus 
un iegūstot enerģiju no lauksaimniec ības atkritumu p ārstrādes. 
– Ražot āja/patērētāja aspekti: Strat ēģiskas politikas anal īzes tādās jomās kā: KLP reformas 
ietekme uz lauksaimniec ības sistēmu ilgtspēju; lauksaimniec ības spēja apmierin āt 
patērētāju prasības: pārtikas raksturojums un kontrole, apg ādes ķēdēs pārvaldītās kvalitātes 
nodrošinājuma (KN) un sertifik ācijas sistēmu ietekme, k ā arī spēja pildīt vides un 
dzīvnieku labtur ības standartus; prognozes un politikas ietekmes anal īzes par galvenaj ām 
Eiropas lauksaimniec ības plaša pat ēriņa precēm no ražošanas, pasaules tirgus, cenu, 
ienākumu un pat ērētāju labklājības viedok ļa; ietekme no p ārmaiņām tirdzniec ības politik ā 
un pasaules plaša pat ēriņa preču tirgos; lauksaimniec ības politikas jomas lauku att īstībā 
saistībā ar pārējām politikas jom ām. Īpašu uzman ību veltīs KLP reformas ietekmei 
jaunajās dalībvalstīs un kandid ātvalstīs, kā arī lauku attīstības politikas ietekmes/ 
iedarbības analīzei. 
L 400/392 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Kopējās zivsaimniec ības politikas m ērķiem pievērsīsies, uzlabojot zin ātnes datu kvalit āti 
un to sniegšanas savlaic īgumu, kā arī izstrādājot procesus p ārvaldības iespēju ekonomisk ās 
un sociālās ietekmes nov ērtējumam. Lai noteiktu neatbilst ību, lietos jaunas tehnolo ģijas, 
tostarp zivju izcelsmes noteikš anu, pamatojoties uz DNS anal īzi. Uzman ību veltīs 
metodēm, kas sekm ē ieinteresēto personu iesaist īšanos. Atbilst īgi Kopienas jaunajai j ūras 
politikai t ādu zivsaimniec ībai izstrādātu pakalpojumu ekonomiskais pamatojums k ā kuģu 
pārraudzība, kontrol ējot no attāluma, un elektronisk ā ziņošana attieksies ar ī uz 
tirdzniecības kuģu identifik āciju. Tiks nov ērtēta augošās lakvakult ūras nozares ietekme, 
tostarp no vides un soci āli ekonomisk ā aspekta. 
3.2.2. Darba k ārtības 2.2. punkts. Dabas resursi 
KPC piedal ās darbā pie vienotas pieejas izstr ādes attiecībā uz pārraudzības maiņu un analiz ē 
ietekmi un spiedienu uz dabas resursiem, lai izstr ādātu integrētas koncepcijas ilgtsp ējīgai attīstībai. 
Papildinot darba k ārtības 2.1. punktu, š ī pētniecība būs cieši saist īta ar ES septi ņām tematiskaj ām 
vides strat ēģijām. KPC velt īs uzmanību vides inform ācijas izplat īšanai un sekm ēs GMES  
pakalpojumu izstr ādi, aktīvi piedaloties t ā pētniecības darbībās. Lietojumi atbild īs INSPIRE  
principiem. 
Konkrētāk, darbības pievērsīsies: 
– ūdens resursu apsaimniekošanai saist ībā ar Ūdens pamatdirekt īvu un jūras politiku, 
pievēršot uzman ību Eiropas iekšzemes un piekrastes ūdeņu ekoloģiskajai kvalit ātei, 
piesārņojošo vielu cikliem, saska ņotiem ķīmisku un biolo ģisku piesārņotāju mērījumiem, 
dinamiskai model ēšanai un Eiropas inform ācijas sistēmām; 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/393 
 – augsnes pamatdirekt īvā noteiktaj ām augsnes aizsardz ības ierosm ēm, galveno uzman ību 
pievēršot augsnes inform ācijas plūsmas optimiz ācijai Eirop ā, kopēju kritēriju un metožu 
noteikšanai augsnes apdraud ējuma riska zonu nor ādīšanai un augsnes monitoringa 
pieejām; 
– pieej ām dzīves cikla anal īzei, lai izsekotu resursiem no to ieguves l īdz izmantošanai, 
materiālu otrreizējai pārstrādei un gal īgajam izmantojumam. Dabas resursu un materi ālu 
ilgtspējīgai ražošanai un pat ēriņam, kā arī produktu ietekmei uz vidi un ilgtsp ējībai 
atbilstīgi dažādām tehnolo ģijām un politikas scen ārijiem; 
– mežsaimniec ībai; izveidos sist ēmu Kopienas mežu monitoringam, ietverot inform āciju par 
mežu ugunsgr ēkiem, mežu ekolo ģisko stāvokli un mežu resursiem. Pas ākumi ietvers meža 
bioloģiskās daudzveid ības rādītājus, instrumentus ietekmes anal īzei pēc ugunsgr ēka, meža 
ugunsgrēku, augšņu un klimata p ārmaiņas savstarp ējas ietekmes anal īzi un tās informācijas 
integrāciju, kas saist īta ar mežu resursiem, kuri pieejami dal ībvalstīs; 
– past āvīgatehniska atbalsta nodrošin āšanai INSPIRE  attīstībai: ieguld ījums ES kop īgajā 
vides inform ācijas sistēmā (cieši sadarbojotie s ar Eiropas Vides a ģentūru un ESTAT ); 
– struktur ālo programmu un koh ēzijas programmu ietekmes nov ērtējumam un Kopienas 
reģionālo politikas jomu atbalstam, izmantojot re ģionu un pils ētu teritoriālos rādītājus. 
L 400/394 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 3.2.3. Darba k ārtības 2.3. punkts. Vide un vesel ība 
Saikne starp vidi un vesel ību nesen ir non ākusi uzman ības centrā Eiropas l īmenī. KPC veicin ās šo 
jauno politikas jomu: 
– izstr ādājot un apstiprinot metodes p ārraudzībai un iedarb ības novērtēšanai: apk ārtējais 
gaiss (gaisa kvalit āte), iekštelpu gaiss (produkti, d ūmi), dzeramais ūdens un p ārtika (tostarp 
materiāli, kas non āk saskarē ar pārtikas produktiem, pies ārņotāji pārtikas ķēdē). Paredzēts 
sekmēt to, lai izstr ādātu pieejas par kop ējo iedarbību uz cilv ēku, jo īpaši ķīmisko vielu 
jomā; 
– nov ērtējot ietekmi uz vesel ību ar eksperiment ālu darbu, biomonitoringu, toksigenomisk ām 
analīzēm, skaitļošanas metod ēm un anal ītiskiem instrumentiem; 
– izmantojot zin āšanas, kas ieg ūtas divos min ētajos pasākumos, lai veicin ātu turpmāku 
integrētas vides un vesel ības sistēmas attīstību atbilstīgi politikai vides un vesel ības 
informācijas jomā, ko izstrādā saskaņā ar ES rīcības plānu. 
3.2.4. Darba k ārtības 2.4. punkts. Klimata p ārmaiņas 
Kioto protokola galvenais m ērķis ir mazin āt siltumnīcas efektu izraisošo g āzu emisiju. T ādēļ 
siltumnīcas efektu izraisošo g āzu emisijas mazin āšanas (mazin āšanas pasākumi) potenci āla 
novērtēšana vienot ā sistēmā ir būtisks KPC darba k ārtības punkts. Siltumn īcas efektu izraisošo g āzu 
emisijas datu kvalit ātes novērtēšanu, apstiprin āšanu un anal īzi veiks jo īpaši tādās problem ātiskās 
nozarēs kā lauksaimniec ība un mežsaimniec ība. Līdzīgu darbu veiks, lai risin ātu apstiprin āšanas 
jautājumu saist ībā ar visu "siltumn īcefekta gāzu tirdzniec ību". 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/395 
 Pielāgošanās klimata p ārmaiņām ir kļuvusi par nepieciešam ību, un KPC turpin ās vākt un nov ērtēt 
datus, kas saist īti ar klimata ietekmi uz daž ādām jutīgām Eiropas ekonomikas nozar ēm. Tostarp 
lauksaimniec ību, mežsaimniec ību, ūdens resursiem un dabas riskiem. Nov ērtējot apdraud ējumus, 
kas saistīti ar klimata p ārmaiņu, galveno uzman ību veltīs plūdu biežumam, sausumam, meža 
ugunsgrēkiem, vētrām, gaisa kvalit ātes pasliktin ājumam un piekrastes un j ūras procesiem Eirop ā. 
Vajadzīgas pietiekamas zin āšanas par klimata p ārmaiņu signāliem un ietekmi pasaul ē. Turpinās 
izstrādāt globālā monitoringa metodes, lai nov ērtētu tās izmaiņas atmosf ērā, okeānos un zemes 
biosfērā, kas nosaka klimata p ārmaiņu vai ir tās rezultāts. Šis darbs ir Eiropas ieguld ījuma daļa 
globālajās klimata nov ērošanas sist ēmās, ko ofici āli apstiprin āja ANO Visp ārējā konvencija par 
klimata pārmaiņām (ieguld ījums glob ālajā klimata nov ērošanas sist ēmā). Līdzīgu darbu veiks, lai 
risinātu apstiprin āšanas jaut ājumu saist ībā ar "siltumn īcefekta gāzu tirdzniec ību", kas saist īta ar 
Kioto Protokola elast īgajiem meh ānismiem (kop īga īstenošana un t īras attīstības mehānisms) un 
turpmākajiem rež īmiem pēc 2012. gada. KPC iesaist īsies TREES  (Tropisko ekosist ēmu vides 
novērošana ar satel ītiem) programmas 3. posm ā, lai atjaunin ātu iepriekš ējos pasaules mežu 
novērtējumus. 
KPC sadarbosies ar citiem model ēšanas centriem Eirop ā, lai izstrādātu kompromisu scen ārijus un 
izmaksu un ieguvumu anal īzes. Septītajā pamatprogramm ā īpaši svarīga ir iespēju analīze periodam 
pēc Kioto Protokola pie ņemšanas, kas izrais īs diskusijas par klimata politikas integr āciju citu 
nozaru politikas jom ās. 
L 400/396 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 3.3. Politikas 3. tematisk ā joma: Br īvība, drošība un tiesiskums 
3.3.1. Darba k ārtības 3.1. punkts. Iekš ējā drošība 
KPC sniegs zin ātniski tehnisku atbalstu t ām Kopienas politikas jom ām, kas saist ītas ar brīvības, 
drošības un tiesiskuma telpas izveidi un muitu darb ību, jo īpaši ar saviem pas ākumiem p ētniecības 
jomā. Galveno uzman ību pievērsīs IT un sist ēmu analīzes pieredzes izmantojumam, lai 
nodrošinātos pret noziedz ību un krāpšanu, kontrabandu un neleg ālu tirdzniec ību; pilsoņu un kritisko 
infrastrukt ūru aizsardz ībai pret terorismu; un migr ācijai un robežu p ārvaldībai. Sniegs ar ī tehnisko 
atbalstu integr ētai robežu p ārvaldībai (piem., savstarp ēja izmantojam ība). 
Ar pasākumiem atbalst īs arī 
– sp ēju atklāt un kontrol ēt krāpšanu attiec ībā pret Kopienas budžetu un naudas l īdzekļu 
novirzīšanu, izmantojot autom ātisku inform ācijas apkopošanu un progres īvām analītiskām 
metodēm, ko piem ēro lielām datu kop ām; 
– nov ērtējumu par draudiem svar īgākajām būtiskāko nozaru infrastrukt ūrām un to 
neaizsarg ātību ES līmenī (piem., inform ācijas sistēmas, finanšu sist ēmas, rūpniecības 
uzņēmumi, sabiedrisk ās ēkas, transporta sist ēmas un infrastrukt ūras, komunik āciju tīkli, 
finanšu tīkli, navig ācijas sistēmas, elektr ība un gāzes/naftas infrastrukt ūras, pārtikas 
sadales sist ēmas utt.); 
– t ādu scenāriju novēršanu, gatav ību un riska p ārvaldību, ko izraisa t īša darbība (sabotāža 
attiecībā uz rūpnieciskām iekārtām, sprādzieni, triecieni, biolo ģiskas un ķīmiskas vielas, 
uzbrukumi p ārtikas sist ēmām) infrastrukt ūrās; 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/397 
 – robežu droš ību un pārvaldību ar standartiem un p ārbaudēm attiecībā uz biometriskiem 
sensoriem, uzraudz ības sistēmām, lai atkl ātu nelegālu tirdzniec ību, pārvaldītu migrācijas 
plūsmas, 
– inform ācijas vākšanu pre ču gaisa, jūras transporta un autotransporta jom ā, izmantojot 
dažādas izsekošanas tehnolo ģijas, 
– ES kr īzes telpas strukt ūru (ARGUS ) un reaģēšanas meh ānismus kr īzes situācijās. 
3.3.2. Darba k ārtības 3.2. punkts. Katastrofas un rea ģēšana 
Saistībā ar dabas un tehnolo ģiskām katastrof ām un negad ījumiem KPC veiks pas ākumus, lai 
sekmētu labāku spēju izprast un nov ērst neaizsarg ātību un riskus, izv ērst agrīnu brīdināšanu, 
trauksmes sist ēmas, monitoringu un post ījumu nov ērtējumu, kā arī veikt nov ēršanas un 
mazināšanas pas ākumus. Jo īpaši tas uzlabos Kopienas rea ģēšanas spējas un krīzes situāciju 
pārvarēšanu, ātri reaģējot, izvēršot monitoringu, nov ērtējot postījumus (piem., saist ībā ar civilās 
aizsardzības mehānismu un Solidarit ātes fonda intervenci). 
Smagu negad ījumu bīstamību novēršanas birojs veicin ās drošības pārvaldību, veicot negad ījumu un 
starpgadījumu monitoringu un m ācoties no pieredzes, kas g ūta jo īpaši Seveso II  iekārtās. 
Attiecībā uz dabas katastrof ām KPC, izmantojot mode ļus, zemes nov ērošanas tehnolo ģijas un 
mērījumu tīklus, piev ērsīsies galvenok ārt agrīnas brīdināšanas un trauksmes sist ēmu izstrādei, kas 
paredzētas dažādām situācijām Eiropā, tostarp pl ūdiem, sausumam, naftas nopl ūdēm, zemestr īcēm, 
meža ugunsgr ēkiem, lavīnām, zemes nogruvumiem un v ētrām. Daudzu b īstamību riskus p ētīs 
Vidusjūras/Melnās jūras baseinam un Atlantijas oke āna krastiem. Turpin ās ziņot par pieredzi, kas 
gūta dabas katastrof ās, un mācīties no tās. Darbu saist ībā ar šo darba k ārtības punktu veiks, ar ī 
atbalstot to GMES pakalpojumu att īstību, kas saist īti ar krīzēm un ārkārtas situācijām. 
L 400/398 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 3.3.3. Darba k ārtības 3.3. punkts. P ārtika, barības nekait īgums un kvalit āte 
Pasākumi atbild īs koncepcijai "no ga lda uz saimniec ību". KPC veiks metožu un saska ņotu 
procedūru apstiprin āšanu attiec ībā uz visdaž ādākajiem pārtikas un bar ības veidiem. KPC ar ī 
stiprinās spēju pārvarēt pārtikas un bar ības krīzes, izmantojot savu pieredzi p ārtikas un bar ības 
analīzē un vajadz ības gadījumā iesaistoties jaun ās jomās. Uzman ību veltīs tam, lai cieši sadarbotos 
ar Eiropas P ārtikas nekait īguma iest ādi. 
Īpašais plānojums attieksies uz: 
– molekul ārās bioloģijas un saist īto metožu apstiprin āšanu pārtikas un bar ības kontrolei, 
piem., alerg ēnu, funkcion ālās un biolo ģiskās pārtikas jom ā; 
– jom ām, kas saist ītas ar pārtiku un vesel ību, kurās tiek izstr ādāti tiesību akti (piem., 
mikrobiolo ģija, funkcion ālā un bioloģiskā pārtika, alerg ēni, veselīguma īpašību norādes 
marķējumā); 
– jom ām, kas saist ītas ar barības nekait īgumu attiec ībā uz spēkā esošajiem ties ību aktiem 
(piem., bar ības piedevu at ļaujas); 
– mikrobiolo ģiju attiecībā uz pārtiku un bar ību, mikroorganismu biomolekul āru atklāšanas 
metožu apstiprin āšanu, jo īpaši attiec ībā uz patogēniem pārtikā un ūdenī; 
– anal ītisku metožu apstiprin āšanu attiec ībā uz aizliegtu vielu, pies ārņotāju, barības piedevu 
un dzīvnieku izcelsmes olbaltumvielu atkl āšanu, atbilst ību Etiķetēšanas direkt īvām un 
izcelsmes nor ādi (piem., izotopu metodes); 
– elektronisku izsekošanu bar ības un pārtikas ķēdē. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/399 
 3.4. Politikas 4. tematisk ā joma: Eiropa — pasaules partneris 
KPC atbalst īs Kopienas l ēmumu pie ņemšanu saist ībā ar ārējo attiecību politikas instrumentiem 
(attīstības sadarb ība, tirdzniec ība un instrumenti rea ģēšanai uz kr īzēm un konfliktu mier īgai 
atrisināšanai, tostarp stabilit ātes un hum ānas palīdzības instrumenti). 
3.4.1. Darba k ārtības 4.1. punkts. Glob āla drošība 
KPC ar savu p ētniecību vēl vairāk atbalstīs Kopienas rekonstrukcijas un hum ānās palīdzības 
programmas ar jaun ām tehnolo ģijām (tostarp kosmosa tehnolo ģijām, ģeotelpisko anal īzi, 
informāciju internet ā, reālā laika inform ācijas sistēmām), lai nodrošin ātu dažāda līmeņa intervenci 
(no gatavības līdz ātrai reaģēšanai un darb ībām uz vietas) ar m ērķi reaģēt uz aizmirstu kr īžu 
noteikšanu, agr īnu brīdināšanu par iesp ējamām krīzēm, cilvēku vajadz ību novērtējumu un atbalstu, 
integrētu reaģēšanu uz kr īzi un post ījumu nov ērtējumu pēc krīzes. Ciešā sadarbībā ar ANO 
aģentūrām (jo īpaši ANO Hum ānās palīdzības koordin ācijas biroju) atbalst īs arī starptautisku 
humāno palīdzību, paplašinot glob ālās katastrofu trauksmes un rea ģēšanas sistēmas funkcionalit āti, 
lai aptvertu visdaž ādākās humānās katastrofas. 
KPC izveidos glob ālu ģeotelpisko datu b āzi un veicin ās pakalpojumus ( ātro kartēšanu), lai atbalst ītu 
krīžu pārvarēšanu un sekm ētu drošību; sistēmu un standartu savstarp ēju izmantojam ību datu 
apmaiņas atbalstam starp sist ēmām, jo īpaši ar Padomes Situ āciju centru ( SitCen ) un ES Satel ītu 
centru. Šo darb ību veic saist ībā ar nākamo eksperiment ālo GMES  pakalpojumu izstr ādi.