LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 288/10

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS Nr. 1041/2009/EK

(2009. gada 21. oktobris),

ar ko izveido programmu sadarbībai audiovizuālajā jomā ar profesionāļiem no trešām valstīm

(MEDIA Mundus)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 150. panta 4. punktu un 157. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (3),

tā kā:

(1) Audiovizuālā nozare veicina Lisabonas stratēģijas mērķu sasniegšanu, kuri ir šādi: veicināt konkurētspēju, prasmes, izaugsmi un darba vietu radīšanu uz zināšanām balstītā ekonomikā. Tai ir būtiska nozīme i2010 iniciatīvā – visaptverošā politikā Eiropas informācijas sabiedrības un plašsaziņas līdzekļu politikas virzieniem –, kas ir daļa no Lisabonas darba kārtības.

(2) Eiropas Parlaments ir pastāvīgi uzsvēris, ka audiovizuālā nozare sniedz svarīgu ieguldījumu Eiropas ekonomikā, kas pamatojas uz zināšanām un jaunradi, tai ir ārkārtīgi būtiska nozīme kultūras daudzveidības un plurālisma veicināšanā un tā ir arī svarīga vārda brīvības platforma.

(3) Kultūras un jaunrades nozares sniedz ievērojamu ieguldījumu Eiropas kultūras ekonomikā, un 2004. gadā radošajās industrijās bija nodarbināti vismaz 5,8 miljoni cilvēku, kas ir 3,1 % no kopējā nodarbināto iedzīvotāju skaita ES-25 valstīs.

(4) Sniedzot atbalstu audiovizuālajai nozarei, Kopiena ņem vērā Līguma 151. pantu, kurā ir noteikts, ka Kopiena un dalībvalstis veicina sadarbību ar trešām valstīm un kompetentajām starptautiskajām organizācijām kultūras jomā un ka Kopiena savā rīcībā ņem vērā kultūras aspektus, jo īpaši tādēļ, lai cienītu Kopienas kultūras un veicinātu to daudzveidību.

(5) Padome 2007. gada 16. novembra Rezolūcijā par Eiropas kultūras plānu (4) pauda uzskatu, ka kultūra ir svarīgs starptautisko attiecību aspekts, un uzsvēra vajadzību palielināt savu nozīmi ES ārējo attiecību un attīstības politikā. Eiropas Parlaments 2008. gada 10. aprīļa Rezolūcijā par Eiropas darba kārtību kultūras jomā globalizācijas apstākļos, atsaucoties uz UNESCO Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu, uzsvēra, cik svarīgi ir iekļaut kultūras aspektus visu jomu politikā un programmās, tostarp ārpolitikā un attīstības politikā.

(6) Padome un Padomē sanākušie dalībvalstu valdību pārstāvji 2008. gada 21. novembrī pieņēma Secinājumus par kultūras daudzveidības un kultūru dialoga sekmēšanu Eiropas Savienības un tās dalībvalstu ārējās attiecībās (5).

(7) Komisijas 2006. gada 8. jūnija Paziņojumā par “Eiropu pasaulē” ir uzsvērta nesaraujamā saikne starp ES iekšējās un ārējās politikas virzieniem, kā arī Eiropas potenciāls, kas ļauj dalīties jaunajās iespējās, kuras piedāvā jaunradītie tirgi un globalizācija, jo tajā ir atvērta sabiedrība, kas ir atvērta arī cilvēkiem, idejām un jaunām tehnoloģijām.

(8) Eiropas Savienība bija vadošais dalībnieks procesā, kurā tika pieņemta UNESCO Konvencija par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu, kas stājās spēkā 2007. gada 18. martā pēc tam, kad to 2006. gada 18. decembrī ratificēja Eiropas Kopiena un 13 dalībvalstis. Konvencijas mērķis ir stiprināt starptautisko sadarbību un solidaritāti, lai veicinātu visu valstu kultūras izpausmes. Saskaņā ar konvencijas 12. panta e) punktu konvencijas puses tiek mudinātas noslēgt kopražošanas un kopējas izplatīšanas līgumus.

(9) Daudzu dalībvalstu darbību mērķis ir pastiprināt Eiropas un trešo valstu audiovizuālo nozaru sadarbību, piemēram, starptautisko kopražojumu fondu un kopražošanas līgumu veidā. Kopienas atbalsts papildinās šādas darbības.

(10) Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 11. pantā ir atzīta vārda brīvība un plašsaziņas līdzekļu plurālisms.

(11) MEDIA Plus programmas novērtējuma ziņojumā tika atzīts starptautisko tirgu nozīmīgums Eiropas audiovizuālās nozares problēmu pārvarēšanā.

(12) Situācija starptautiskajā audiovizuālajā jomā pēdējās divās desmitgadēs ir ievērojami mainījusies un pašlaik saskaras ar jaunām problēmām, jo īpaši tādu tehnoloģisko sasniegumu ietekmē kā kinofilmu digitālā demonstrēšana, video pēc pieprasījuma (VOD) un daudzkanālu digitālā televīzija. Tas ir veicinājis spēcīgu finansiālo izaugsmi un daudzsološus ieguldījumus, un līdz ar to arī stingru un pieaugošu pieprasījumu pēc lielāka audiovizuālā satura apjoma, piedāvājot vairākas iespējas uzņēmumiem. Attiecīgi ir radusies ievērojama un pieaugoša interese par tādu projektu izstrādi, kas saistīti ar dažādiem digitālo tehnoloģiju pielietojumiem. Turklāt pastāv cieša saikne starp starptautisko sadarbību projektu izstrādē un Eiropas Savienības spēju popularizēt pasaulē tās audiovizuālo jautājumu reglamentācijas modeli un konverģenci starp audiovizuālo un elektronisko sakaru iespējām.

(13) Ņemot vērā audiovizuālās nozares starptautiskā konteksta pieaugošo nozīmīgumu, Eiropas Parlaments 2007. gada 13. decembrī pieņēma 2008. gada budžetā sagatavošanās darbību MEDIA International, kas vērsta uz Eiropas Savienības un trešo valstu audiovizuālo tirgu savstarpējo attiecību attīstīšanu un nodrošina iespēju strukturēt un nostiprināt attiecības un tīklus starp Eiropas un trešo valstu audiovizuālās nozares profesionāļiem, lai Eiropas nozare un iesaistītās trešās valstis gūtu savstarpēju labumu. Vēlāk izsludinātais uzaicinājums iesniegt priekšlikumus piesaistīja lielu Eiropas un trešo valstu profesionāļu interesi. Atbalsta piešķiršanai tika atlasīti astoņpadsmit projekti. Tādējādi sagatavošanās darbības MEDIA International pirmais gads apstiprināja nozares intereses un vajadzības starptautiskajā jomā un nepieciešamību pēc Kopienas rīcības.

(14) Eiropas Parlaments atjaunoja sagatavošanās darbību MEDIA International, palielinot budžetu 2009. gadam.

(15) Par audiovizuālajām lietām atbildīgie vairāku Eiropas Savienības dalībvalstu ministri 2008. gada 19. maijā neoficiālajā tikšanās reizē Kannās atzinīgi novērtēja Eiropas Parlamenta iniciatīvu saistībā ar sagatavošanās darbību MEDIA International un mudināja Komisiju “īstenot šīs iniciatīvas attīstību un izvērtēt to, cik vēlams un iespējams ir izstrādāt priekšlikumu par atbalsta programmu sadarbības veicināšanai starp Eiropas audiovizuālās nozares profesionāļiem un nozares profesionāļiem trešās valstīs, lai nodrošinātu savstarpēju labumu visiem dalībniekiem”.

(16) Atklātā publiskā apspriešanā tika pausts stingrs atbalsts sadarbības nostiprināšanai starp Eiropas un trešo valstu audiovizuālās nozares profesionāļiem, jo īpaši apmācības, kopražošanas veicināšanas, audiovizuālo darbu izplatīšanas un aprites (tostarp jaunu platformu, piemēram, VOD, un interneta protokola televīzijas (IPTV)) un filmu izpratnes jomās.

(17) Būtu jāveicina piekļuve audiovizuālajiem tirgiem trešās valstīs, izplatot tirgus informāciju to profesionāļu vidū, kuri darbojas šajos tirgos, un izveidojot tīklus starp tiem. Šajā nolūkā saistībā ar programmu būtu jāatbalsta projekti, kas paredz apmācību.

(18) Izplatīšanas nozare nosaka piedāvājumā esošo audiovizuālo darbu daudzveidību un patērētāju izvēli. Eiropas izplatītāji ir mazie uzņēmumi, un tirgus struktūras un sadrumstalotības dēļ tiem – atšķirībā no saviem lielajiem vertikāli integrētajiem konkurentiem – ir nepietiekamas iespējas piekļūt starptautiskajiem tirgiem. Turklāt ir radušies jauni tirgus dalībnieki un izplatīšanas platformas, kas veicina vai pieprasa lielāku audiovizuālā satura apjomu. Tādēļ ir lietderīgi veikt pasākumus, lai veicinātu Eiropas darbu izplatīšanu, apriti un demonstrēšanu trešās valstīs un tajās trešās valstīs, kas atrodas Eiropā.

(19) Tādēļ ir jāizstrādā Kopienas programma audiovizuālajai nozarei, kas paredzētu finansiālu atbalstu projektiem informācijas apmaiņas un apmācības, konkurētspējas, audiovizuālā satura izplatīšanas, aprites un demonstrēšanas jomās.

(20) Lai nodrošinātu maksimālu savstarpēju labumu un vienkāršotu projektu pārvaldību, tie saskaņā ar programmu būtu jāierosina un jāīsteno kopīgi profesionāļiem no Eiropas Savienības un trešām valstīm, un tiem būtu jāsekmē starptautisku sadarbības tīklu veidošana. Lai vienkāršotu pārvaldību, projekti būtu jākoordinē profesionālim, kas veic uzņēmējdarbību valstī, kura piedalās programmā.

(21) Būtu jāizstrādā un jāīsteno atbilstoši pasākumi, lai novērstu pārkāpumus un krāpšanu un atgūtu zaudētos vai nodotos, vai neatbilstoši izlietotos līdzekļus.

(22) Ir lietderīgi visam programmas laikam paredzēt finansējumu, kas budžeta lēmējinstitūcijai ikgadējās budžeta procedūras laikā ir galvenā atsauce, kā paredzēts 37. punktā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīgumā (2006. gada 17. maijs) par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (6).

(23) Šā lēmuma īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (7).

(24) Programmas pārraudzības un izvērtēšanas pasākumiem būtu jāietver sīki izstrādāti gada pārskati, kā arī konkrēti, izmērāmi, sasniedzami, atbilstīgi un noteiktā laikā izpildāmi mērķi un rādītāji.

(25) Ņemot vērā to, ka šā lēmuma mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, ņemot vērā ierosināto darbību starpvalstu un starptautisko būtību, un to, ka minēto darbību mēroga un seku dēļ šos mērķus var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu, šajā lēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai,

IR NOLĒMUŠI ŠĀDI.

I NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Programmas izveide un mērķi

1. Ar šo lēmumu izveido programmu MEDIA Mundus (“programma”), lai laikposmā no 2011. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim finansētu starptautiskas sadarbības projektus audiovizuālajā nozarē.

2. Programmas mērķi ir palielināt Eiropas audiovizuālās nozares konkurētspēju, dot Eiropai iespēju efektīvāk īstenot savu nozīmi kultūrā un politikā pasaules mērogā un palielināt patērētāju izvēli un kultūras daudzveidību. Ar programmu tiecas uzlabot piekļuvi trešo valstu tirgiem un radīt uzticību un ilgtermiņa darba attiecības.

2. pants

Programmas darbības joma

Programma ir paredzēta Eiropas un trešo valstu profesionāļiem.

3. pants

Definīcijas

Šajā lēmumā piemēro šādas definīcijas:

1) “Eiropas profesionālis” ir profesionālis, kurš: a) ir: i) ES dalībvalsts valstspiederīgais; vai ii) tādas EBTA valsts valstspiederīgais, kura ir EEZ dalībvalsts, saskaņā ar EEZ līguma VI daļu; vai iii) tādas valsts valstspiederīgais, kas minēta Lēmuma Nr. 1718/2006/EK (8) 8. panta 1. un 2. punktā un kas nav minēta šā apakšpunkta ii) punktā, ja attiecīgā valsts: — paziņo par savu vēlmi kļūt par programmas dalībnieci un — veic iemaksas, ko aprēķina tāpat kā tās iemaksas MEDIA 2007 programmā; vai b) kā juridiska persona veic uzņēmējdarbību vienā no a) apakšpunkta i) punktā minētajām valstīm vai valstī, kas atbilst a) apakšpunkta ii) vai iii) punkta prasībām, un tieši vai ar akciju kontrolpaketes starpniecību pieder un līdz projekta beigām turpina piederēt vienai vai vairākām šādām valstīm vai vienam vai vairākiem šo valstu valstspiederīgajiem;

2) “trešās valsts profesionālis” ir profesionālis, kas nav Eiropas profesionālis;

3) “trešā valsts” ir valsts, kas nav 1. punkta a) apakšpunkta i) punktā minētā valsts vai kas atbilst 1. punkta a) apakšpunkta ii) vai iii) punkta prasībām;

4) “audiovizuālais darbs” ir kustīgu attēlu kopums ar skaņu vai bez tās. Audiovizuālo darbu piemēri ir mākslas filmas, dokumentālās filmas un animācijas filmas;

5) “Eiropas darbi” ir audiovizuālie darbi, kuru izcelsme ir 1. punkta a) apakšpunkta i), ii) vai iii) punktā minētajās valstīs.

4. pants

Nosacījumi dalībai programmā

1. Lai projektiem varētu saņemt finansējumu saskaņā ar programmu, tos kopīgi ierosina un īsteno Eiropas un trešo valstu profesionāļi.

2. Ar katru projektu tiecas sekmēt starptautisku sadarbības tīklu veidošanu. Tādēļ katrā projektā ir vismaz trīs partneri. Tomēr pieņem arī projektus, kuros piedalās tikai divi partneri, ja projekts nodrošina vajadzīgo sadarbības tīkla veidošanu.

3. Katru projektu koordinē Eiropas profesionālis, un katrā projektā ir iesaistīts vismaz viens partneris no trešās valsts. Koordinators ir atbildīgs par priekšlikuma iesniegšanu, projekta vadību un tā finanšu pārvaldību un izpildi.

II NODAĻA

PROGRAMMAS ĪPAŠIE MĒRĶI

5. pants

Īpašais mērķis Nr. 1: informācijas apmaiņa, apmācība un tirgus izpēte

Informācijas apmaiņas un apmācības jomā programmas darbības mērķis ir pilnveidot Eiropas un trešo valstu profesionāļu prasmes, jo īpaši:

a) uzlabojot profesionāļu izpratni, jo īpaši par darbības apstākļiem, tiesiskajiem regulējumiem (tostarp intelektuālā īpašuma tiesību jomā), finansēšanas sistēmām un sadarbības iespējām saistībā ar to attiecīgajiem audiovizuālajiem tirgiem;

b) nodrošinot un veicinot profesionāļu sadarbību audiovizuālajā jomā, uzlabojot viņu zināšanas par audiovizuālajiem tirgiem;

c) jo īpaši ar stipendiju starpniecību veicinot sadarbības tīklu veidošanu un ilglaicīgu darba attiecību veidošanos; vai

d) atbalstot profesionālo pamatizglītību un nepārtrauktu profesionālu izglītošanos.

6. pants

Īpašais mērķis Nr. 2: konkurētspēja un izplatīšana

Attiecībā uz Eiropas audiovizuālās nozares konkurētspējas un Eiropas darbu izplatīšanas uzlabošanu tirgos ārpus Eiropas un to trešo valstu tirgos, kuras atrodas Eiropā, programmas darbības mērķi ir šādi:

a) atvieglot trešo valstu sadarbības partneru meklēšanu Eiropas darbiem. Programma atbalsta tādu kopražošanas tirgu un partneru meklēšanas pasākumu organizēšanu, kuru mērķis ir apvienot iespējamos partnerus (piemēram, scenāristus, režisorus, aktierus, producentus un izplatītājus);

b) veicināt Eiropas darbu starptautisko pārdošanu un popularizēšanu trešo valstu tirgos un trešo valstu audiovizuālo darbu pārdošanu un popularizēšanu Eiropā. Programma veicina līgumu noslēgšanu starp tiesību subjektiem/tirdzniecības aģentiem/izplatītājiem, lai nodrošinātu darbu izplatīšanu (piemēram, kinoteātros, televīzijā, IPTV, Web TV un VOD platformās) un popularizēšanu.

7. pants

Īpašais mērķis Nr. 3: aprite

Lai uzlabotu Eiropas audiovizuālo darbu apriti un saskatāmību trešās valstīs un tajās trešās valstīs, kas atrodas Eiropā, un palielinātu sabiedrības pieprasījumu pēc kultūras ziņā daudzveidīga audiovizuālā satura, jo īpaši jauniešu vidū, programmas darbības mērķi ir šādi:

a) veicināt to, ka kinoteātru īpašnieki Eiropas un trešās valstīs savstarpēji uzlabo audiovizuālo darbu ekskluzīvo pirmizrāžu programmu izstrādes un demonstrēšanas apstākļus (izrādīšanas ilgums, redzamība un skaits). Programma atbalsta projektus, ar kuriem iepazīstina kinoteātru tīkli, kas veic ekranizācijas Eiropā un trešās valstīs, un kuri veido programmas ievērojamam skaitam audiovizuālo darbu to partnera(-u) teritorijā(-ās);

b) palielināt audiovizuālā satura piedāvājumu un uzlabot apstākļus trešo valstu audiovizuālo darbu apraidei un izplatīšanai Eiropas izplatīšanas kanālos (TV, IPTV, Web TV, VOD platformās) un Eiropas darbu apraidei un izplatīšanai starptautiskos izplatīšanas kanālos. Programma atbalsta partnerības starp raidorganizācijām (vai VOD platformām) un tiesību subjektiem nolūkā veikt darbu paketes apraidi vai izplatīt darbu katalogu VOD platformās;

c) veicināt tādu pasākumu un filmu izpratnes iniciatīvu organizēšanu, kuri jo īpaši vērsti uz jaunām skatītāju auditorijām un kuru mērķis ir veicināt audiovizuālo darbu daudzveidību starptautiskā mērogā un palielināt sabiedrības pieprasījumu pēc kultūras ziņā dažāda audiovizuālā satura.

III NODAĻA

FINANŠU NOTEIKUMI UN PROGRAMMAS ĪSTENOŠANAS KĀRTĪBA

8. pants

Finansēšanas noteikumi

1. Atbilstoši šim lēmumam finansētos pasākumus īsteno saskaņā ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (9).

2. Saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 (10) 176. panta 2. un 4. punktu Komisija atkarībā no saņēmēja un darbības veida var lemt par to, vai tos atbrīvo no pārbaudes attiecībā uz profesionālajām kompetencēm un kvalifikācijām, kas vajadzīgas, lai sekmīgi īstenotu darbību vai darba programmu.

3. Ņemot vērā darbību veidu, finansiālo atbalstu var piešķirt kā dotācijas (kompensējams attiecībā uz programmas ieguldījumu, izņemot atbalstu dublēšanai/subtitriem) vai stipendijas. Par saskaņā ar programmu īstenotajiem projektiem vai pasākumiem Komisija var piešķirt prēmijas. Atkarībā no darbību veida saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 181. pantu var atļaut piešķirt vienotas likmes finansējumu vai vienības izmaksu apjoma piemērošanu.

4. Saskaņā ar programmu piešķirtais finansējums nepārsniedz 50 % no finansējamā projekta izmaksu kopapjoma. Tomēr gadījumos, kas ir skaidri noteikti gada darba programmā un uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus, finansējums var būt līdz 80 % no šādām izmaksām.

5. Saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 113. panta 1. punktu saistībā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 172. panta 1. punktu saņēmēju iemaksas var būt pilnīgi vai daļēji veiktas natūrā, ja iemaksas vērtību var noteikt, pamatojoties uz izmaksām, kas faktiski radušās un ir pienācīgi pamatotas ar grāmatvedības dokumentiem, vai izmaksām, kas ir vispārpieņemtas attiecīgajā tirgū. Līdzfinansējumā var paredzēt arī telpu piešķiršanu apmācību vai popularizēšanas nolūkiem.

6. Saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 112. panta 1. punktu Komisija var nolemt – ja tā ir paredzēts gada darba programmā un uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus –, ka izmaksas, kas ir tieši saistītas ar projekta īstenošanu, var segt no finansējuma, pat ja tās saņēmējam daļēji radušās pirms atlases procedūras.

9. pants

Programmas īstenošana

1. Komisija ir atbildīga par programmas īstenošanu atbilstoši pielikumā paredzētajiem noteikumiem. Komisija veic pasākumus, lai nodrošinātu to, ka darbības, kas atbalstītas atbilstoši 5. līdz 7. pantā minētajiem īpašajiem mērķiem, papildina cita citu.

2. Saskaņā ar 10. panta 2. punktā minēto vadības procedūru programmas īstenošanai pieņem šādus pasākumus:

a) gada darba plānu, kurā norādītas prioritātes;

b) programmas resursu iekšējo gada sadalījumu, tostarp sadalījumu starp pasākumiem dažādās jomās;

c) vispārīgās pamatnostādnes programmas īstenošanai;

d) saturu uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus, projektu atlases kritērijus un procedūras;

e) priekšlikumu atlasi, lai piešķirtu Kopienas līdzekļus, kas pārsniedz: — EUR 200 000 vienam saņēmējam gadā attiecībā uz 1. īpašo mērķi, — EUR 300 000 vienam saņēmējam gadā attiecībā uz 2. īpašo mērķi, — EUR 300 000 vienam saņēmējam gadā attiecībā uz 3. īpašo mērķi.

3. Komisija pieņem atlases lēmumus, kas nav 2. punkta e) apakšpunktā uzskaitītie atlases lēmumi. Komisija sniedz Eiropas Parlamentam un 10. pantā minētajai komitejai visu būtisko informāciju, tostarp par atlases lēmumiem, kas pieņemti saskaņā ar šo punktu, divās darbdienās no šādu lēmumu pieņemšanas.

10. pants

Komitejas procedūra

1. Komisijai palīdz komiteja, kura izveidota saskaņā ar Lēmuma Nr. 1718/2006/EK 11. pantu, kurā ir dalībvalstu pārstāvji un kuras priekšsēdētājs ir Komisijas pārstāvis.

2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

3. Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā paredzētais termiņš ir divi mēneši.

11. pants

Programmas ieguldījums citos Kopienas politikas virzienos un principos

Programma palīdz nostiprināt Kopienas horizontālos politikas virzienus un principus:

a) sniedzot ieguldījumu apspriedēs un informācijā par Eiropas Savienību kā miera, labklājības un drošības reģionu;

b) veicinot vārda brīvības pamatprincipa ievērošanu;

c) vairojot izpratni par kultūras daudzveidības, kopīgo vērtību, kultūru dialoga un daudzvalodības nozīmīgumu pasaulē;

d) palielinot Eiropas ekonomikas zināšanu bāzi un sniedzot ieguldījumu Eiropas Savienības konkurētspējas nostiprināšanā pasaulē; un

e) palīdzot izskaust visa veida diskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ.

12. pants

Atbilstība un papildināmība

Komisija pievērš īpašu uzmanību atbilstībai un papildināmībai starp programmu un citiem attiecīgiem Kopienas politikas virzieniem, instrumentiem un darbībām, jo īpaši koordinēšanai ar programmu MEDIA 2007 un ārējās sadarbības programmām audiovizuālajā un kultūras nozarē ar trešām valstīm, kā arī to īstenošanai.

13. pants

Uzraudzība un novērtēšana

1. Komisija regulāri uzrauga projektus. Uzraudzības procesa rezultātus ņem vērā programmas īstenošanā.

2. Komisija nodrošina to, ka programmu izvērtē neatkarīgi un ārēji eksperti.

3. Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai:

a) līdz 2012. gada 31. janvārim – paziņojumu par programmas iespējamo turpināšanu;

b) līdz 2015. gada 31. decembrim – ex post izvērtējuma ziņojumu.

14. pants

Finansējums

1. Programmas īstenošanai paredzētais finansējums 1. panta 1. punktā noteiktajam laikposmam ir EUR 15 000 000.

2. Gada apropriācijas piešķir budžeta lēmējinstitūcija atbilstīgi finanšu shēmai.

IV NODAĻA

STĀŠANĀS SPĒKĀ

15. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2011. gada 1. janvāra.

Strasbūrā, 2009. gada 21. oktobrī Eiropas Parlamenta vārdā – priekšsēdētājs J. BUZEK Padomes vārdā – priekšsēdētāja C. MALMSTRÖM

(1) 2009. gada 25. marta Atzinums (OV C 228, 22.9.2009., 100. lpp.).

(2) 2009. gada 21. aprīļa Atzinums (OV C 200, 25.8.2009., 51. lpp.).

(3) Eiropas Parlamenta 2009. gada 7. maija Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts) un Padomes 2009. gada 14. septembra Lēmums.

(4) OV C 287, 29.11.2007., 1. lpp.

(5) OV C 320, 16.12.2008., 10. lpp.

(6) OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

(7) OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

(8) Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1718/2006/EK (2006. gada 15. novembris) par atbalsta programmas īstenošanu Eiropas audiovizuālajā nozarē (MEDIA 2007) (OV L 327, 24.11.2006., 12. lpp.).

(9) Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.).

(10) Komisijas Regula (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 (2002. gada 23. decembris), ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp.).