LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 118/7

KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2018/702

(2018. gada 8. maijs)

par Dānijas paziņotajiem valsts noteikumiem attiecībā uz nitrītu pievienošanu noteiktiem gaļas produktiem

(izziņots ar dokumenta numuru C(2018) 2721)

(Autentisks ir tikai teksts dāņu valodā)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. panta 6. punktu,

tā kā:

I. FAKTI UN PROCEDŪRA

(1) Ar Komisijas Lēmumu (ES) 2015/826 (1) tika apstiprināti tie Dānijas valsts noteikumi par kālija nitrīta E 249 un nātrija nitrīta E 250 (nitrīti) pievienošanu gaļas produktiem, kuri ietverti 2013. gada 27. maija Rīkojumā Nr. 542 par pārtikas piedevām pārtikas produktos (BEK nr 542 af 27.5.2013. (tilsætningbekendtgørelsen), offentliggørelsesdato: 31.5.2013, Fødevareministeriet), ko Dānija saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 114. panta 4. punktu paziņojusi Komisijai ar 2014. gada 25. novembra vēstuli. Šie valsts noteikumi tika apstiprināti līdz 2018. gada 22. maijam.

(2) Nitrītu līmeņi un citi nosacījumi to izmantošanai gaļas produktos ir noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1333/2008 (2).

(3) Lēmums (ES) 2015/826 nosaka, ka Dānijai būtu jāpārrauga situācija un jāvāc dati par to, vai Regulā (EK) Nr. 1333/2008 noteikto daudzumu piemērošana nodrošina vajadzīgo aizsardzības līmeni cilvēka veselībai un, ja ne, vai šāda piemērošana cilvēka veselībai varētu izraisīt nepieļaujamu risku.

(4) Ar 2017. gada 10. novembra vēstuli Dānija Komisijai paziņoja, ka vēlas joprojām piemērot no Regulas (EK) Nr. 1333/2008 atšķirīgus valsts noteikumus par nitrītu piedevu izmantošanu gaļas produktos. Savu paziņojumu Dānija pamatoja, iesniedzot informāciju, kurā ietilpst Dānijas Tehniskās universitātes Valsts pārtikas institūta (DTU) dati par gaļas produktu patēriņu un importu, eksponētību nitrītiem, analīzi par nitrītu saturu gaļas produktos, botulisma izplatību un atjaunināts riska novērtējums.

1. SAVIENĪBAS TIESĪBU AKTI

1.1. LESD 114. PANTA 4. UN 6. PUNKTS

(5) LESD 114. panta 4. punktā paredzēts: “Ja pēc tam, kad Eiropas Parlaments un Padome, tikai Padome vai Komisija ir noteikusi saskaņošanas pasākumu, kāda dalībvalsts uzskata par vajadzīgu atstāt spēkā savus noteikumus 36. pantā minēto būtisko iemeslu dēļ vai nolūkā aizsargāt vidi vai darba vidi, tā dara Komisijai zināmus šos noteikumus, kā arī pamatojumu to atstāšanai spēkā.”

(6) Saskaņā ar LESD 114. panta 6. punktu Komisija sešu mēnešu laikā pēc tam, kad šāds paziņojums iesniegts, attiecīgos valsts noteikumus apstiprina vai noraida, iepriekš pārbaudot, vai tie nav patvaļīgas diskriminācijas līdzeklis vai slēpts ierobežojums tirdzniecībai starp dalībvalstīm un nerada šķēršļus iekšējā tirgus darbībai.

1.2. REGULA (EK) Nr. 1333/2008

(7) Saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 1333/2008 noteiktajiem vispārīgajiem principiem pārtikas piedevu var apstiprināt, ja pēc tās pastāv pamatota tehnoloģiska vajadzība, ja tā ir pieņemama veselības apsvērumu aspektā un ja tās izmantošana nemaldina patērētājus.

(8) Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikumā noteikts Savienības saraksts ar pārtikas piedevām, ko tās teritorijā atļauts lietot pārtikas produktos, un šo piedevu lietošanas nosacījumi. Pārtikas piedevu statusā tirgū laist un, ievērojot Savienības sarakstā norādītos lietošanas nosacījumus, pārtikas produktos izmantot var tikai Savienības sarakstā iekļautas pārtikas piedevas.

(9) Nitrītus gaļas produktiem pievieno jau vairākas desmitgades, cita starpā, lai, tos kombinējot ar citiem faktoriem, panāktu gaļas produktu, jo īpaši konservētu (“cured”) gaļas produktu, iekonservēšanu un mikrobioloģisko drošumu, jo nitrīti cita starpā kavē dzīvībai bīstamā botulisma izraisītājas baktērijas Clostridium botulinum vairošanos. Vienlaikus ir atzīts, ka nitrīti gaļas produktos var veicināt nitrozamīnu veidošanos, no kuriem daži savukārt ir atzīti par kancerogēniem. Tādēļ šīs jomas tiesību aktu mērķis ir panākt līdzsvaru starp nitrozamīnu veidošanās risku, ko rada nitrītu pievienošana gaļas produktiem, no vienas puses, un, no otras puses, nitrītu radīto aizsargefektu pret baktēriju, jo īpaši botulisma izraisītāju, vairošanos.

(10) Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikuma E daļas 8.3. kategorijā “Gaļas produkti” ir noteikti kālija nitrīta (E 249) un nātrija nitrīta (E 250) maksimālie daudzumi, ko atļauts pievienot ražošanas laikā. Maksimālais pievienotais daudzums lielākajai daļai gaļas produktu parasti ir 150 mg/kg, bet sterilizētiem gaļas produktiem – 100 mg/kg. Nedaudziem noteiktiem konservētiem (cured) gaļas produktiem, kurus konkrētās dalībvalstīs gatavo pēc tradicionālas metodes, maksimālais daudzums ir 180 mg/kg.

(11) Vispārīgā likuma izņēmums paredzēts Regulā (EK) Nr. 1333/2008, II pielikuma E daļa, 8.3.4. pārtikas kategorijā: “tradicionāli konservēti (cured) gaļas produkti, kam piemēro īpašus nosacījumus attiecībā uz nitrītiem un nitrātiem”, norādot maksimālos atlieku daudzumus attiecībā uz noteiktiem norādītiem tradicionāli konservētiem (cured) gaļas produktiem, kurus ražo ar tradicionāliem ražošanas paņēmieniem. Dažādām šādu produktu grupām piemēro maksimālos pieļaujamos atlieku daudzumus 50 mg/kg, 100 mg/kg un 175 mg/kg, piemēram, Wiltshire bekonam, tikai apsālot konservētam (“cured”) bekonam un tiem līdzīgiem produktiem 175 mg/kg, savukārt Wiltshire šķiņķim un tam līdzīgiem produktiem 100 mg/kg.

(12) Maksimālie atlieku daudzumi vispārīgajam noteikumam – piemērot maksimālos pievienotos daudzumus – ir izņēmums. Maksimālos daudzumus piemēro tikai specifiskiem produktiem, kurus tradicionāli ražo noteiktās dalībvalstīs un kuriem ražošanas procesa īpatnību dēļ nav iespējams regulēt gaļā absorbētās konservēšanas sāls ievades daudzumu. Lai varētu identificēt “līdzīgus produktus” un noteikt, uz kuriem produktiem attiecināt dažādos maksimāli pieļaujamos daudzumus, regulā ir aprakstīts šo specifisko produktu ražošanas process.

(13) Regulā (EK) Nr. 1333/2008 paredzēto maksimālo daudzumu pamatā ir Pārtikas Zinātniskās komitejas (turpmāk “SCF”) 1990. gada (3) un 1995. gada (4) atzinums, kā arī Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (turpmāk “EFSA”) 2003. gada 26. novembra atzinums (5). Līdz ar norādījumu, ka sterilizētos gaļas produktos atļauts pievienot līdz 100 mg/kg nitrītu, savukārt citos gaļas produktos – 150 mg/kg, maksimālie pievienošanai atļautie daudzumi atspoguļo šajos zinātniskajos atzinumos minētos diapazonus. Ņemot vērā lielo (konservētu (cured)) gaļas produktu un to ražošanas metožu daudzveidību Eiropas Savienībā, Savienības likumdevējs atzīst, ka attiecīgo nitrīta daudzumu katram produktam noteikt nav iespējams.

2. PAZIŅOTIE VALSTS NOTEIKUMI

(14) Valsts noteikumi, ko 2017. gada 10. novembrī paziņojusi Dānija, ir 2015. gada 4. septembra Rīkojums Nr. 1044 par piedevām pārtikas produktos (BEK nr 1044 af 4.9.2015., Udskriftsdato:25.9.2017., Fødevareministeriet). Minētais rīkojums groza 2013. gada 27. maija Rīkojumu Nr. 542, kas Komisijai iepriekš paziņots un vērtēts Lēmuma (ES) 2015/826 kontekstā.

(15) Rīkojums Nr. 1044 paredz, ka nitrītus (E 249–250) gaļas produktos drīkst izmantot, tikai ievērojot tā 3. pielikuma nosacījumus. Minētajā pielikumā norādītās pārtikas produktu grupas atbilst Regulas (EK) Nr. 1333/2008 par pārtikas piedevām II pielikuma sarakstā norādītajām pārtikas grupām un aizstāj no tās izrietošos lietojumus: Pārtikas produkts Pievienotais nitrītu daudzums (mg/kg) 8.3.1. Termiski neapstrādāti gaļas produkti Kopā 60 mg/kg, taču fermentētās salami desās kopā 100 mg/kg. 8.3.2. Termiski apstrādāti gaļas produkti Kopā 60 mg/kg, pilnīgi vai daļēji konservētos produktos kopā 150 mg/kg. Rullepølse (gaļas ruletes desā) kopā 100 mg/kg. Tradicionālajās dāņu kotletītēs un aknu pastētē 0 mg/kg. 8.3.4. Tradicionāli konservēti (cured) gaļas produkti, kam piemēro īpašus nosacījumus attiecībā uz nitrītiem un nitrātiem Kopā 60 mg/kg, taču Wiltshire bekonam līdzīgā bekonā un līdzīgos produktos kopā 150 mg/kg. Tradicionālajā konservētajā (cured) šķiņķī (spegeskinke) un līdzīgos produktos 150 mg/kg.

(16) Tātad daudzu veidu gaļas produktiem piemēro zemāko maksimālo nitrītu (E249 un E250) daudzumu 60 mg/kg, turpretim ar Regulu (EK) Nr. 1333/2008 noteiktās maksimālās robežvērtības ir 100 vai 150 mg/kg.

3. PROCEDŪRA

(17) Ar 2017. gada 10. novembra vēstuli Dānija Komisijai paziņoja, ka vēlas joprojām piemērot no Regulas (EK) Nr. 1333/2008 atšķirīgus valsts noteikumus par nitrītu piedevu izmantošanu gaļas produktos. Savu paziņojumu Dānija pamatoja, iesniedzot informāciju, kurā ietilpst Dānijas Valsts pārtikas institūta (DTU) dati par gaļas produktu patēriņu un importu, eksponētību nitrītiem, analīzi par nitrītu saturu gaļas produktos, botulisma izplatību un atjaunināts riska novērtējums.

(18) Komisija par šo paziņojumu publicēja paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (6), lai Dānijas noteikumus un pieprasījumam sniegto pamatojumu darītu zināmus pārējām ieinteresētajām personām. Ar 2018. gada 28. marta vēstuli Komisija par paziņojumu informēja arī citas dalībvalstis un deva tām iespēju 30 dienu laikā par šo jautājumu iesniegt komentārus. Šajā termiņā Komisija saņēma komentārus no Kipras. Kipra neiebilst Dānijas lūgumam uzturēt stingrākus valsts noteikumus par nitrītu izmantošanu gaļas produktos un atzīst Dānijas nostāju, ka lūgtie noteikumi ir nepieciešami sabiedrības veselības aizsargāšanai. Kipra lūgumu var akceptēt ar nosacījumu, ka šie noteikumi nebūs šķērslis tirdzniecībai vai nesamērīgs šķērslis iekšējā tirgus darbībai un iespējama diskriminācija pret citās dalībvalstīs ražotiem produktiem, kurus tirgo Dānijā.

4. NITRĪTU ATKĀRTOTA IZVĒRTĒŠANA

(19) Komisijas Regula (ES) Nr. 257/2010 (7) prasīja, lai EFSA no jauna novērtētu, cik kaitīgi kālija nitrīts (E 249) un nātrija nitrīts (E 250) ir kā pārtikas piedevas. Šīs atkārtotās izvērtēšanas vajadzībām EFSA pārbaudīja SCF un savus agrākos atzinumus, ja tādi ir, sākotnējo dokumentāciju, ieinteresētā(-o) tirgus dalībnieka(-u) un/vai jebkādas citas ieinteresētas personas iesniegtos datus un datus, ko darījušas pieejamas Komisija un dalībvalstis, kā arī apzināja jebkādu būtisku literatūru, kas publicēta kopš katras pārtikas piedevas pēdējā izvērtējuma.

(20) Aģentūrai EFSA tika iesniegti dati par gaļas produktu patēriņu, eksponētību nitrītiem, botulisma izplatību un nitrozamīnu veidošanos pārstrādātos gaļas produktos, ko Dānija sniedza, pamatojot savu iepriekšējo paziņojumu (8), lūdzot tos ņemt vērā atkārtotajā nekaitīguma izvērtēšanā.

(21) EFSA2017. gada 15. jūnijā sniedza zinātnisku atzinumu par kālija nitrīta (E 249) un nātrija nitrīta (E 250) atkārtotu izvērtēšanu (9). EFSA par pieļaujamo diennakts devu (PDD) noteica 0,07 mg nitrīta jonu uz kg ķermeņa svara dienā un ir aplēsusi, ka eksponētība nitrītam, kuru rada tā lietošana par pārtikas piedevu, nevienā lietotāju grupā nepārsniedz šo PDD, izņemot bērnus, kur vērojama neliela pārsniegšana augstākajā procentilē. Ja ņem vērā visus nitrīta uztureksponētības avotus kopā (pārtikas piedevas, dabisku klātbūtni un piesārņojumu), tad vidējas eksponētības gadījumā PDD tiktu pārsniegta zīdaiņiem, maziem bērniem un bērniem, bet vislielākās eksponētības gadījumā – visās vecuma grupās. Par pārtikas piedevām izmantoti nitrīti bija aptuveni 17 % (diapazonā 1,5–36,0 %) no kopējās ekspozīcijas.

(22) EFSA turklāt secināja, ka eksponētība endogēniem nitrozamīniem nerada lielas bažas. Kas attiecas uz eksponētību eksogēniem nitrozamīniem, EFSA, balstoties uz rezultātiem, kas gūti sistemātiskā pārskatīšanā, kuras nolūks bija novērtēt sakarību starp nitrīta pievienošanu gaļas produktiem un dažu lielas toksikoloģiskas bažas raisošu gaistošu nitrozamīnu veidošanos, secināja, ka N-nitrozosavienojumus, kas radušies no likumīgi atļautā daudzumā pievienota nitrīta, nav iespējams skaidri atšķirt no tādiem, kas pārtikas matricē jau radušies bez nitrīta pievienošanas. Tāpēc tika aprēķināta vispārējā ekspozīcija, kura gan nav saistīta vienīgi ar nitrīta izmantošanu par pārtikas piedevu. Zināmas bažas raisīja visu vecuma grupu iedzīvotāju (izņemot gados vecākus cilvēkus) vispārējā eksponētība eksogēniem nitrozamīniem.

(23) Visbeidzot, EFSA apstiprināja pierādījumus par N-nitrozodimetilamīna priekšformu saikni ar kolorektālo vēzi un dažus pierādījumus, pirmkārt, par uztura nitrītu saikni ar kuņģa vēzi un, otrkārt, pārstrādātā gaļā esošu nitrītu un nitrātu kombinācijas saikni ar kolorektālo vēzi.

5. KOMISIJAS VEIKTĀ PĀRRAUDZĪBA

(24) 2014. gadā Komisija pabeidza teorētisku pētījumu, kura mērķis bija pārraudzīt ES nitrītu noteikumu īstenošanu dalībvalstīs. Pētījuma pamatā bija atbildes uz visām dalībvalstīm iesniegtu anketu. Tas atklāja, ka nesterilizētiem gaļas produktiem ar dažiem izņēmumiem nitrītus parasti pievieno daudzumā, kas nesasniedz ES atļauto maksimālo daudzumu, taču pārsniedz Dānijas līmeņus. Ziņojums secināja, ka jāturpina pētīt spēkā esošo maksimālo nitrītu daudzumu pārskatīšanas iespēja.

(25) Tāpēc Komisija sāka ad hoc pētījumu par nitrītu izmantošanu nozarē dažādu kategoriju gaļas produktiem. Šis 2016. gadā pabeigtais pētījums secināja, ka maksimālos nitrītu daudzumus, kas patlaban atļauti ES tiesību aktos, ir iespējams pārskatīt.

(26) Kopsakarā ar Regulas (EK) Nr. 1333/2008 noteikto maksimālo nitrītu līmeņu potenciālu pārskatīšanu Komisijai jāņem vērā kopā ar dalībvalstīm veiktā teorētiskā pētījuma secinājumi, ad hoc pētījums par nitrītu izmantošanu nozarē, EFSA veiktā atkārtotā izvērtēšana un Dānijas iesniegtie dati.

II. NOVĒRTĒJUMS

1. PIEŅEMAMĪBA

(27) Saskaņā ar LESD 114. panta 4. un 6. punktu pēc tam, kad pieņemts saskaņošanas pasākums, dalībvalsts LESD 36. pantā minēto būtisko iemeslu dēļ vai vides vai darba vides aizsargāšanas labad drīkst atstāt spēkā savus stingrākos valsts noteikumus, ja vien tā šos noteikumus dara Komisijai zināmus un ja Komisija minētos pasākumus apstiprina.

(28) Dānijas paziņojums attiecas uz valsts noteikumiem, kas attiecībā uz kālija nitrītu (E 249) un nātrija nitrītu (E 250) atkāpjas no Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikuma E daļas noteikumiem. Spēkā esošie Dānijas noteikumi būtībā bija spēkā jau laikā, kad minētos maksimālos daudzumus sākotnēji noteica ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/52/EK (10).

(29) Dānijas Rīkojums Nr. 1044 atļauj nitrītus gaļas produktiem pievienot, tikai nepārsniedzot konkrētus pievienotus daudzumus. Atkarībā no konkrētajiem produktiem šie maksimālie daudzumi ir 0 mg/kg, 60 mg/kg, 100 mg/kg vai 150 mg/kg, un noteiktiem produktiem tie ir mazāki par Regulā (EK) Nr. 1333/2008 noteiktajiem daudzumiem. Turklāt atšķirībā no Regulas (EK) Nr. 1333/2008 Dānijas noteikumi neparedz nekādus tādus izņēmumus no principa, pēc kura attiecībā uz nitrītiem nosaka maksimālos pievienotos daudzumus, kas neļautu tirgū laist noteiktus tradicionāli ražotus gaļas produktus no citām dalībvalstīm.

(30) Tāpēc Dānijas noteikumi ir stingrāki par Regulas (EK) Nr. 1333/2008 noteikumiem, jo vairākiem produktu veidiem tie nosaka mazākus maksimālos pievienotos daudzumus (bieži vien 60 mg/kg), turklāt neļauj noteiktus tradicionālus gaļas produktus tirgū laist uz maksimālo atlieklīmeņu pamata.

(31) Saskaņā ar LESD 114. panta 4. punktu paziņojumam tika pievienots apraksts ar pamatojumu, kas saistīts ar vienu vai vairākiem LESD 36. pantā minētajiem būtiskajiem iemesliem, šajā gadījumā – aizsargāt cilvēka veselību un dzīvību. Dānijas Vides un pārtikas ministrijas memorands un atjaunināts riska novērtējums, ko sniedzis Dānijas Valsts pārtikas institūts(DTU), piedāvā papildu informāciju par gaļas produktu patēriņu un importu, eksponētību nitrītiem un analīzi par nitrītiem Dānijas tirgū pieejamajos gaļas produktos, botulisma izplatību un nitrozamīnu veidošanos pārstrādātos gaļas produktos.

(32) Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka Dānijas iesniegtais pieteikums uz atļauju saglabāt spēkā valsts noteikumus attiecībā uz nitrītu izmantošanu gaļas produktos atbilst LESD 114. panta 4. punktam.

2. IEGUVUMU NOVĒRTĒJUMS

(33) Saskaņā ar LESD 114. panta 4. punktu un 6. punkta pirmo daļu Komisijai ir jāpārliecinās, ka ir izpildīti visi nosacījumi, kas dod iespēju dalībvalstij atstāt spēkā savus noteikumus, kuri atkāpjas no minētajā pantā paredzētā Savienības saskaņošanas pasākuma.

(34) Konkrētāk, Komisijai jānovērtē, vai valsts noteikumi ir pamatojami ar LESD 36. pantā minētajiem būtiskajiem iemesliem, vai tiem ir sakars ar vides vai darba vides aizsardzību un vai tie paredz tikai tādus pasākumus, kas vajadzīgi likumīgā mērķa sasniegšanai. Turklāt, ja Komisija uzskata, ka valsts noteikumi atbilst iepriekš minētajiem nosacījumiem, saskaņā ar LESD 114. panta 6. punktu tai jāverificē, vai valsts noteikumi nav patvaļīgas diskriminācijas līdzeklis vai slēpts ierobežojums tirdzniecībā starp dalībvalstīm un vai tie nerada šķēršļus iekšējā tirgus darbībai.

(35) Jānorāda, ka, ņemot vērā LESD 114. panta 6. punktā noteikto termiņu, Komisijai, pārbaudot, vai saskaņā ar LESD 114. panta 4. punktu paziņotie valsts pasākumi ir pamatoti, jāievēro pamatojums, ko paziņojumā sniegusi dalībvalsts. Pierādīšanas pienākums piekrīt dalībvalstij, kura iesniegusi lūgumu saglabāt valsts pasākumus.

(36) Tomēr, ja Komisijai ir informācija, kuras dēļ varētu rasties vajadzība pārskatīt Savienības saskaņošanas pasākumu, no kura atkāpjas paziņotie valsts noteikumi, tā var šo informāciju ņemt vērā paziņoto valsts noteikumu vērtēšanā.

2.1. DĀNIJAS NOSTĀJA

(37) Dānija apgalvo, ka tās tiesību akti nodrošina augstāku cilvēka veselības un dzīvības aizsardzības līmeni, jo tajos attiecībā uz nitrītiem noteikti mazāki maksimālie pievienotie daudzumi, nekā paredzēts Regulā (EK) Nr. 1333/2008, un tie neļauj laist tirgū tradicionālus gaļas produktus, attiecībā uz kuriem nav iespējams noteikt ievades daudzumus. Dānija norāda, ka tās normas noteiktas, pilnīgi ievērojot SCF 1990. gada un 1995. gada atzinumu, un uzskata, ka šīs normas attaisno arī EFSA2003. gada 26. novembra atzinums un novērtējums, ko Dānija sniegusi par pašu jaunāko EFSA2017. gada 15. jūnija paziņojumu.

(38) Dānija uzskata, ka kopumā zinātniskais novērtējums pierāda, ka a) nitrītu un nitrātu lietojums būtu iespējami jāsamazina, izmantojot diferencētus daudzumus, kas atbilst ar dažādiem produktiem saistītajām tehniskajām vajadzībām, b) nitrītu un nitrātu lietošanā būtu jāreglamentē pievienotie daudzumi, nevis atlieku daudzumi un c) nepieciešamo iekonservēšanu var panākt, izmantojot EFSA (2003) ieteiktos daudzumus. Šajā ziņā Dānija uzskata, ka tās noteikumi sistemātiski atbilst minētajiem ieteikumiem, savukārt Regula (EK) Nr. 1333/2008 tieši attiecībā uz nitrītiem neatbilst.

(39) Dānija vērtē, ka bažas par nitrītu lietošanu daudzumos, kas atļauti ar Regulu (EK) Nr. 1333/2008, visvairāk saistās ar palielināto nitrozamīnu veidošanās risku. Pretēji nesenajam EFSA atzinumam Dānija uzskata, ka gan gaistošu, gan negaistošu nitrozamīnu veidošanās ir atkarīga no pievienoto nitrītu daudzuma, savukārt EFSA šādu saikni atzīst tikai attiecībā uz pēdējo minēto. Ir zinātniski pierādīts, ka daudzi gaistošie nitrozamīni ir kancerogēni un genotoksiski, un jaunākie epidemioloģiskie pētījumi min saikni starp gaļas produktu patēriņu un dažādu vēža formu attīstību. Tas palīdz pamatot ierobežojumus nitrītu izmantošanā par piedevām. Dānija arī norāda, ka neliela robeža līdz PDD ir maziem bērniem, kas saskaņā ar pašreizējiem aprēķiniem par Dānijas iedzīvotāju patēriņu nitrītiem ir eksponēti visvairāk.

(40) Dānija arī uzsver, ka tās noteikumi piemēroti daudzus gadus un ka to dēļ nekad nav radušās problēmas ar attiecīgo produktu iekonservēšanu. Turklāt Dānijā, salīdzinot ar citām ES dalībvalstīm, botulisms ir relatīvi rets un kopš 1980. gada nav reģistrēts neviens saslimšanas gadījums, ko būtu izraisījusi gaļas produktu lietošana uzturā. Dānija norāda, ka kopš 2006. gada valstī nav reģistrēts neviens botulisma gadījums. Tādējādi joprojām tiek uzskatīts, ka Dānijas noteikumi par nitrītu izmantošanu gaļas produktos nodrošina visaptverošu aizsardzību pret saindēšanos ar pārtiku.

(41) Dānijas Pārtikas, lauksaimniecības un zivsaimniecības ministrijas memorands sniedz papildu datus par gaļas produktu patēriņu un importu, eksponētību nitrātiem, kā arī analīzi par nitrītiem Dānijas tirgū pieejamajos gaļas produktos.

(42) Pēc Dānijas iestāžu ziņām, jaunāko datu, proti, 2012. un 2014. gada, salīdzinājums, liecina, ka iedzīvotāji gaļas produktus, arī aukstos uzgriežamos, kam pievienoti nitrīti, patērē vairāk. Tas saskan ar tendenci kopš 2000. gada un liecina, ka dāņi arvien vairāk saskaras ar nitrītiem gaļas produktos, no kuriem lielai daļai ir zemā nitrītu robežvērtība 60 mg/kg.

(43) Attiecībā uz tirdzniecību Dānija secina, ka pārskatīšanas periodā īpašie Dānijas noteikumi nav nelabvēlīgi ietekmējuši atsevišķo produktu importu uz Dāniju, parādot, ka, izņemot datus par Vāciju (11), imports no 2013. gada līdz 2016. gadam audzis par apmēram 5 %. Balstoties uz gaļas produktu nitrītu satura analīzi, Dānija apgalvo, ka uz Dāniju importētie produkti nesatur vairāk nitrīta, kā Dānijas produkti.

(44) Tāpēc Dānija uzskata par likumīgu saglabāt tādus valsts noteikumus par nitrītu izmantošanu gaļas produktos, kas ir stingrāki nekā Regulas (EK) Nr. 1333/2008 prasības. Pēc Dānijas ieskata, tās saskaņā ar Lēmumu (ES) 2015/826 veiktā pārraudzība liecina, ka iepriekš vērā ņemtie veselības apsvērumi joprojām ir svarīgi. Visbeidzot, tā apgalvo, ka pieejamie dati liecina, ka Dānijas noteikumi nav šķērslis attiecīgo produktu tirdzniecībai.

2.2. DĀNIJAS NOSTĀJAS IZVĒRTĒJUMS

2.2.1. Pamatojums saskaņā ar LESD 36. pantā minētajiem būtiskajiem iemesliem

(45) Dānijas tiesību aktu mērķis ir salīdzinājumā ar Regulā (EK) Nr. 1333/2008 paredzētajiem maksimāli pieļaujamajiem daudzumiem augstākā līmenī panākt cilvēka veselības un dzīvības aizsardzību pret eksponētību nitrītiem un iespējamo nitrozamīnu veidošanos gaļas produktos, noteiktiem gaļas produktiem nosakot mazākus maksimālos pievienotos nitrīta daudzumus un neļaujot laist tirgū produktus, kuriem var noteikt tikai maksimālos atlieku daudzumus.

(46) Vērtējot, vai Dānijas tiesību akti tiešām ir pietiekami un nepieciešami šā mērķa sasniegšanai, jāņem vērā vairāki faktori. Proti, ir jāpanāk līdzsvars starp diviem veselības riskiem, no kuriem viens ir nitrozamīnu klātbūtne gaļas produktos un otrs – gaļas produktu mikrobioloģiskais drošums. Mikrobioloģiskais drošums ir ne tikai vienkārša tehnoloģiska vajadzība, bet arī ļoti svarīgs veselības aspekts. Lai gan ir atzīts, ka nitrītu daudzums gaļas produktos ir jāierobežo, mazāks nitrītu daudzums gaļā nenozīmē, ka automātiski paaugstināsies cilvēku veselības aizsardzība. Vispiemērotākais nitrītu daudzums ir atkarīgs no vairākiem faktoriem, kuri ir apstiprināti attiecīgajos SCF un EFSA atzinumos, piemēram, sāls pievienošana, mitrums, pH, produkta glabāšanas laiks, higiēna, temperatūras regulācija u. c.

(47) Komisijai jāizvērtē Dānijas likumdevēju konkrētā izvēle un pieredze, kas gūta, piemērojot šos noteikumus, kuri ir jau ilgi bijuši spēkā. Ņemot vērā Dānijas iesniegtos rādītājus par saindēšanos ar pārtiku un jo īpaši par botulisma gadījumiem, Dānija ir pierādījusi, ka, piemērojot savus tiesību aktus, tai līdz šim izdevies gūt apmierinošus rezultātus. Kopumā šie dati liecina, ka ar Dānijas tiesību aktos noteiktajiem maksimālajiem daudzumiem ir pieticis, lai nodrošinātu Dānijā pašlaik ražoto gaļas produktu un pašlaik izmantoto ražošanas metožu mikrobioloģisko drošumu.

(48) Atšķirībā no Regulas (EK) Nr. 1333/2008, kas noteiktiem tradicionāli konservētiem (cured) gaļas produktiem nosaka maksimālos atlieku līmeņus ražošanas procesa beigās, Dānijas normas principam, pēc kura attiecībā uz nitrītiem nosaka maksimālos pievienotos daudzumus, neparedz nekādus izņēmumus. Tas attiecas arī uz sālījumā konservētiem (cured) gaļas produktiem, kuriem absorbēto konservējamās sāls ievades daudzumu parasti nav iespējams kontrolēt. Saskaņā ar iesniegtajiem datiem Dānija nitrītu pievienošanu sālījumā konservētiem gaļas produktiem monitorē, ņemot paraugus iespējami tuvu ražošanas vietai, lai iegūtu pēc iespējas reālistiskāku priekšstatu par pievienoto nitrīta daudzumu. Divās inspicēšanas kampaņās pie gaļas mazumtirgotājiem gūtie rezultāti liecina, ka Dānijā noteiktie ierobežojumi tomēr bija pārsniegti gandrīz 35 % sālījumā konservētas gaļas paraugu 2014. gadā, savukārt 19 % paraugu – 2016. gadā. Tāpēc Dānijas iestādes gaļas mazumtirgotājiem sniedz papildu norādījumus par noteikumiem un faktoriem, kas būtiski ietekmē nitrīta absorbēšanos konservēšanā ar sālījumu (curing). Tas turpmāk būtu jāapseko un jāpārrauga, lai Dānija attiecībā uz šiem produktiem var apstiprināt valsts noteikumu atbilstību un tātad pietiekamību.

(49) Komisija norāda, ka Dānijas tiesību akti, kas sader ar Savienības zinātnisko institūciju attiecīgajiem zinātniskajiem atzinumiem, balstās uz maksimālo pievienoto vērtību regulēšanu, un respektē šajos atzinumos minēto pievienotā nitrīta daudzuma diapazonu, proti, 50–150 mg/kg. Vienlaikus Dānija, ņemot vērā Dānijā vairāk izplatītos gaļas produktu veidus un biežāk izmantotās ražošanas metodes, īpašām gaļas produktu grupām salīdzinājumā ar regulu ir noteikusi konkrētākus maksimālos pievienotos daudzumus.

(50) Turklāt ir jāņem vērā, ka pēc Dānijas sniegtās informācijas lielākajai daļai Dānijas iedzīvotāju uzturā lietoto gaļas produktu pašlaik piemēro robežvērtību 60 mg/kg, kas varētu būt jāaizstāj ar robežvērtību 100 vai 150 mg/kg. Lai gan dāņu ražotājiem, tāpat kā citu dalībvalstu ražotājiem, nav uzlikts pienākums nitrītu daudzumus, ko tie patlaban pievieno ražotajiem produktiem, paaugstināt līdz Regulā (EK) Nr. 1333/2008 minētajiem maksimālajiem daudzumiem, nevar izslēgt, ka Dānijas iedzīvotāju faktiskā eksponētība nitrītiem paaugstināsies.

(51) Pamatojoties uz pašlaik pieejamo informāciju, Komisija uzskata, ka var uz laiku apmierināt lūgumu paziņotos pasākumus joprojām saglabāt spēkā, to pamatojot ar sabiedrības veselības aizsardzību Dānijā.

2.2.2. Patvaļīgas diskriminācijas, dalībvalstu savstarpējās tirdzniecības slēptu ierobežojumu vai iekšējā tirgus darbības šķēršļu neesība

2.2.2.1. Patvaļīgas diskriminācijas neesība

(52) No LESD 114. panta 6. punkta izriet, ka Komisijai jāpārbauda, vai paredzētie pasākumi nav patvaļīgas diskriminācijas līdzeklis. Saskaņā ar Tiesas judikatūru, lai izvairītos no diskriminēšanas, līdzīgas situācijas nedrīkst izskatīt dažādos veidos un dažādas situācijas nedrīkst izskatīt vienā veidā.

(53) Dānijas valsts tiesību aktus piemēro gan vietējiem produktiem, gan produktiem, kas ražoti citās dalībvalstīs. Kamēr nav pierādīts pretējais, var secināt, ka valsts noteikumi nav patvaļīgas diskriminācijas līdzeklis.

2.2.2.2. Slēptu tirdzniecības ierobežojumu neesība

(54) Tādi valsts pasākumi, ar kuriem ražojumu lietošanu ierobežo lielākā mērā nekā ar Savienības regulu, parasti būtu tirdzniecības šķērslis, jo attiecīgajā dalībvalstī noteikta lietošanas aizlieguma dēļ tajā būtu aizliegts laist tirgū ražojumus, ko likumīgi laiž tirgū un lieto pārējā Savienības teritorijā. LESD 114. panta 6. punkta priekšnosacījumu mērķis ir novērst, ka ar minētā panta 4. un 5. punkta kritērijiem pamatotus ierobežojumus piemērotu nepiemērotu iemeslu dēļ un ka faktiski tie būtu ekonomiski pasākumi, kas kavē ražojumu importēšanu no citām dalībvalstīm, proti, ierobežojumi, kas netieši aizsargā valsts vietējos ražojumus.

(55) Ņemot vērā to, ka citādi saskaņotā jomā Dānijas noteikumi stingrākus standartus attiecībā uz nitrītu pievienošanu noteiktiem gaļas produktiem nosaka arī citu dalībvalstu uzņēmumiem, tie varētu nozīmēt slēptu tirdzniecības ierobežošanu vai šķērsli iekšējā tirgus darbībai. Tomēr ir atzīts, ka LESD 114. panta 6. punkts ir jāsaprot tā, ka apstiprināt nedrīkst tikai tādus valsts pasākumus, kuri iekšējā tirgus darbībai rada nesamērīgus šķēršļus. Šajā sakarā Dānija ir iesniegusi skaitļus, kas liecina, ka izraudzītu gaļas produktu imports no citām dalībvalstīm 1994.–2016. gadā ir audzis, bet 2013.–2016. gadā bijis stabils.

(56) Nav pierādījumu tam, ka valsts noteikumi faktiski būtu paredzēti valsts vietējo ražojumu aizsardzībai, tāpēc var secināt, ka tie nav slēpts ierobežojums tirdzniecībā starp dalībvalstīm.

2.2.2.3. Šķēršļu neesība iekšējā tirgus darbībai

(57) Šo nosacījumu nevar interpretēt tādā veidā, ka tas neļauj apstiprināt nevienu valsts pasākumu, kurš varētu ietekmēt iekšējā tirgus darbību. Ikviens valsts pasākums, kas atkāpjas no saskaņošanas pasākuma, kura mērķis ir iekšējā tirgus izveide un darbība, būtībā ir pasākums, kurš varētu ietekmēt iekšējo tirgu. Tādēļ, lai LESD 114. pantā noteiktā procedūra būtu noderīga arī turpmāk, jēdziens “šķērslis iekšējā tirgus darbībai” LESD 114. panta 6. punkta kontekstā ir jāsaprot kā nesamērīga ietekme uz izvirzīto mērķi.

(58) Ņemot vērā, ka Dānijas valdība atsaucas uz to, ka mazāka eksponētība nitrītiem gaļas produktos labvēlīgi ietekmē veselību un ka, pamatojoties uz pašlaik pieejamo informāciju, šķiet, ka tirdzniecība vispār netiek ietekmēta vai tiek ietekmēta tikai pavisam nedaudz, Komisija uzskata, ka Dānijas paziņotos noteikumus var uz laiku atstāt spēkā, pamatojoties uz mērķi aizsargāt cilvēka veselību un dzīvību un ņemot vērā, ka tie nav nesamērīgi un tādējādi nerada šķērsli iekšējā tirgus darbībai LESD 114. panta 6. punkta nozīmē.

(59) Pamatojoties uz šo analīzi, Komisija uzskata, ka nosacījums par šķēršļu neradīšanu iekšējā tirgus darbībai ir izpildīts.

2.2.3. Termiņš

(60) Iepriekš minētie secinājumi balstās uz pašlaik pieejamo informāciju, un jo īpaši uz informāciju, kas liecina, ka Dānija, pat attiecībā uz nitrītu pievienošanu atsevišķu veidu gaļas produktiem nosakot mazākus maksimālos daudzumus, ir sekmīgi kontrolējusi botulismu, turklāt neradot nesamērīgus tirdzniecības traucējumus.

(61) Cits svarīgs faktors ir gaļas produktu patēriņa apjoms Dānijā, kura dēļ Regulas (EK) Nr. 1333/2008 piemērošana Dānijas iedzīvotāju eksponētību nitrītiem un attiecīgi arī nitrozamīniem varētu palielināt.

(62) Dānijai būtu jāpārrauga situācija un jāvāc dati par to, vai Regulā (EK) Nr. 1333/2008 noteikto daudzumu piemērošana nodrošina vajadzīgo aizsardzības līmeni cilvēka veselībai un, ja ne, vai šāda piemērošana cilvēka veselībai varētu izraisīt nepieļaujamu risku. Ievāktajos datos galvenā uzmanība būtu īpaši jāveltī botulisma kontrolēšanai un atbilstībai Dānijas valsts noteikumiem par nitrītiem, jo īpaši attiecībā uz sālījumā konservētiem gaļas produktiem. Turklāt Dānijai būtu jāturpina vākt datus par gaļas produktu importu no citām dalībvalstīm. Dānijai tiek izvirzīta prasība ievāktos datus ik pēc diviem gadiem no šā lēmuma pieņemšanas dienas darīt zināmus Komisijai. Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka valsts noteikumus iepriekš minētajā apjomā var apstiprināt uz trīs gadu termiņu.

III. SECINĀJUMS

(63) Ņemdama vērā iepriekš minētos apsvērumus un arī Kipras komentārus par Dānijas iestāžu iesniegto paziņojumu, Komisija atzīst, ka 2017. gada 14. novembrī saņemto Dānijas lūgumu saglabāt spēkā valsts noteikumus par nitrītu pievienošanu, kuri ir stingrāki nekā Regulas (EK) Nr. 1333/2008 noteikumi, var apmierināt uz trim gadiem no šā lēmuma pieņemšanas datuma. Dānijai joprojām būtu jāpārrauga situācija un jāvāc dati par to, vai Regulā (EK) Nr. 1333/2008 noteikto daudzumu piemērošana nodrošina vajadzīgo aizsardzības līmeni cilvēka veselībai un, ja ne, vai šāda piemērošana cilvēka veselībai varētu izraisīt nepieļaujamu risku,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Saskaņā ar LESD 114. panta 4. punktu tiek apstiprināti Dānijas Karalistes ar 2017. gada 10. novembra vēstuli Komisijai paziņotie uz nitrītu pievienošanu gaļas produktiem attiecināmie valsts noteikumi, kas ietverti 2015. gada 4. septembra Rīkojumā Nr. 1044 par pārtikas piedevām pārtikas produktos (BEK nr. 1044 af 4.9.2015., Udskriftsdato:25.9.2017., Fødevareministeriet.

2. pants

Šis lēmums zaudē spēku 2021. gada 8. maijā.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Dānijas Karalistei.

Briselē, 2018. gada 8. maijā Komisijas vārdā – Komisijas loceklis Vytenis ANDRIUKAITIS

(1) Komisijas 2015. gada 22. maija Lēmums (ES) 2015/826 par Dānijas paziņotajiem valsts noteikumiem attiecībā uz nitrītu pievienošanu noteiktiem gaļas produktiem (OV L 130, 28.5.2015., 10. lpp.).

(2) Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Regula (EK) Nr. 1333/2008 par pārtikas piedevām (OV L 354, 31.12.2008., 16. lpp.).

(3) Opinion on nitrates and nitrites, sniegts 1990. gada 19. oktobrī, European Commission – Reports of the Scientific Committee for Food (twenty-sixth series), 21. lpp.

(4) Opinion on nitrates and nitrites, sniegts 1995. gada 22. septembrī, European Commission – Reports of the Scientific Committee for Food (thirty eighth series), 1. lpp.

(5) Opinion of the Scientific Panel on Biological Hazards on a request from the Commission related to the effects of Nitrites/Nitrates on the Microbiological Safety of Meat Products, The EFSA Journal (2003) 14, 1. lpp.

(6) OV C 114, 28.3.2018., 11. lpp.

(7) Komisijas 2010. gada 25. marta Regula (ES) Nr. 257/2010, ar ko izveido programmu, lai atkārtoti novērtētu pārtikas piedevas, kas atļautas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1333/2008 par pārtikas piedevām (OV L 80, 26.3.2010., 19. lpp.).

(8) Dānijas 2014. gada 25. novembra paziņojuma vēstule Komisijai.

(9) EFSA Journal (2017) 15(6), 4786.

(10) Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Direktīva 2006/52/EK, ar ko groza Direktīvu 95/2/EK par pārtikas piedevām, kas nav krāsvielas vai saldinātāji, un Direktīvu 94/35/EK par saldinātājiem, kurus lieto pārtikas produktos (OV L 204, 26.7.2006., 10. lpp.).

(11) Dānija Komisiju informēja, ka attiecībā uz konservētas cūkgaļas (bekona) importu no Vācijas memorandā ir kļūda un ka bekona importā no Vācijas uz Dāniju nekas daudz nemainās.