(8)

No jauna novērtējot Apvienotās Karalistes rīcību ar mērķi novērst pārmērīgu budžeta deficītu līdz 2014./2015. gadam atbilstīgi Padomes 2009. gada 2. decembra ieteikumam saskaņā ar LESD 126. panta 7. punktu, izdarāmi šādi secinājumi: — Apvienotā Karaliste piedzīvoja lielu reālā IKP pieauguma samazinājumu pēc globālās ekonomikas un finanšu krīzes 2008./2009. gadā, kas ietekmēja arī valsts finanses. Vispārējās valdības budžeta deficīts 2009./2010. gadā strauji palielinājās līdz 10,9 % no IKP. To lielā mērā izraisīja ieņēmumu samazināšanās un lielāki sociālās nodrošināšanas izdevumi saimnieciskās darbības sarukuma dēļ, un valdības izziņotie stimulēšanas pasākumi 2009./2010. gadam. Apvienotā Karaliste īstenoja konsolidācijas plānu, kas galvenokārt bija vērsts uz izdevumu samazināšanu un sāka noturīgi samazināt budžeta deficītu. — Vispārējās valdības budžeta deficīts 2010./2011. gadā bija 9,1 % no IKP. Togad Apvienotās Karalistes īstenotie pasākumi izrietēja no 2009. gada pirmsbudžeta ziņojuma, kuru izsludināja decembrī, marta budžeta un otrā ārkārtas budžeta pēc vispārējām vēlēšanām jūnijā. Turklāt 2010. gada oktobrī tika publicēts izdevumu pārskats. Kopumā pasākumi parasti bija atlikti uz termiņa beigu posmu un galvenā uzmanība bija vērsta uz izdevumu samazināšanu, nevis uz nodokļu palielināšanu. Laikposmā no 2014. līdz 2015. gadam marta budžeti, rudens pārskati un izdevumu kārtas būtiski nemainīja sākotnējos konsolidācijas plānus. Programmā, kas tika īstenota piecu gadu laikā, galvenā uzmanība bija vērsta uz ministriju izdevumu ievērojamu samazinājumu, ietverot arī algu iesaldēšanu un sociālo izdevumu samazinājumu. Kopumā galvenie paziņotie pasākumi nodokļu jomā ietvēra standarta PVN likmes paaugstināšanu, banku nodevas ieviešanu un paaugstināšanu, lielākas sociālās apdrošināšanas iemaksas, uzņēmumu peļņas nodokļa likmes samazināšanu, ar iedzīvotāju ienākuma nodokli neapliekamā minimuma palielināšanu, nodokļu likmju samazināšanu un pasākumus saistībā ar izvairīšanos no nodokļu maksāšanas. No 2012./2013. finanšu gada budžeta deficīta rādītājus uzlaboja arī dividenžu pārskaitījumi no Anglijas Bankas, izmantojot aktīvu uzpirkšanas programmu (Asset Purchase Facility). Konsolidācijas plānu īstenošanas rezultātā nominālais budžeta deficīts katru gadu samazinājās līdz 7,7 % no IKP 2011./2012. gadā, 7,6 % no IKP 2012./2013. gadā, 5,9 % no IKP 2013./2014. gadā un 5,2 % no IKP 2014./2015. gadā. Strukturālais budžeta deficīts bija 7,0 % no IKP 2010./2011. gadā, 5,9 % no IKP 2011./2012. gadā un 2012./2013. gadā, 4,6 % no IKP 2013./2014. gadā un 4,7 % no IKP 2014./2015. gadā. — Strukturālie pasākumi vidēji sasniedza 0,7 % no IKP laikposmā no 2010./2011. gada līdz 2014./2015. gadam. Kad ņemta vērā ietekme, ko rada potenciālās izlaides pieauguma pārskatīšana starp pašreizējo prognozi un prognozi, kas ir pamatā Padomes 2009. gada 2. decembra ieteikumiem, kā arī ieņēmumu attīstības tendenču ietekme salīdzinājumā ar standarta elastīgumu attiecībā pret IKP pieaugumu, gada vidējie koriģētie strukturālie pasākumi šajā laikposmā tiek lēsti 1,1 % apmērā no IKP, kas ir zem Padomes ieteiktā fiskālo pasākumu gada vidējā rādītāja 1,75 % apmērā. — Aplēstais diskrecionāro konsolidācijas pasākumu kopējais lielums, kas noteikts laikā no 2009. gada pirmsbudžeta ziņojuma līdz 2014. gada rudens pārskatam, sasniedz aptuveni 3,5 % no IKP laikposmā no 2010./2011. gada līdz 2014./2015. gadam. — Vispārējās valdības bruto parāds turpināja pieaugt visā pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras laikā, 2014./2015. gadā sasniedzot 88,4 % no IKP. Šo parāda līmeņa pasliktināšanos galvenokārt izraisīja nominālais budžeta deficīts, kā arī intervences par labu finanšu nozarei.