ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(6)

Pamatojoties uz Komisijas (Eurostat) datiem, kas sniegti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 479/2009 14. pantu pēc tam, kad Lietuva līdz 2013. gada 1. aprīlim paziņoja datus, kā arī pamatojoties uz Komisijas dienestu 2013. gada pavasara prognozi, var izdarīt šādus secinājumus. — Pēc maksimālā līmeņa sasniegšanas 9,4 % apmērā no IKP 2009. gadā vispārējās valdības budžeta deficīts Lietuvā tika samazināts līdz 7,2 % no IKP 2010. gadā, pēc tam līdz 5,5 % no IKP 2011. gadā un līdz 3,2 % no IKP 2012. gadā. Šo uzlabojumu pamatā bija konsolidācijas pasākumi izdevumu jomā, jo īpaši pastāvīgie izdevumu pieauguma ierobežojumi saskaņā ar Lietuvas Fiskālās disciplīnas likumu, un labvēlīgie cikliskie apstākļi. — Tā kā deficītu 3,2 % apmērā no IKP var uzskatīt par tuvu atsauces vērtībai un Lietuvas parāda attiecība pret IKP ir zem 60 % no IKP atsauces vērtības ilgtspējīgā veidā, Lietuva kvalificējas Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumu piemērošanai, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 1467/97, attiecībā uz sistēmiskām pensiju reformām. Tādējādi pensiju reformas tiešās neto izmaksas būtu jāņem vērā, izvērtējot pārmērīgā deficīta korekciju. Tā kā Lietuvas sistēmiskās pensiju reformas izmaksas 2012. gadā ir bijušas 0,2 % apmērā no IKP, kā apstiprinājusi Komisija (Eurostat), šīs izmaksas izskaidro, kāpēc 2012. gadā ir pārsniegta Līguma atsauces vērtība 3 % no IKP. — Lietuvas konverģences programmā 2012.–2016. gadam prognozēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts 2013. gadā turpinās samazināties līdz 2,5 % no IKP, bet 2014. gadā – līdz 1,5 % no IKP, savukārt Komisijas dienestu 2013. gada pavasara prognozē paredzēta lēnāka vispārējās valdības budžeta deficīta samazināšanās, proti, 2,9 % no IKP 2013. gadā un 2,4 % no IKP 2014. gadā, pieņemot, ka politika paliks nemainīga. Tādējādi ir gaidāms, ka prognozes laikposmā budžeta deficīts saglabāsies zem atsauces vērtības 3 % no IKP. — Komisijas dienestu 2013. gada pavasara prognozē paredzēts, ka vispārējās valdības bruto parāds nedaudz samazināsies no 40,7 % no IKP 2013. gadā līdz 40,1 % no IKP 2014. gadā.
3)

lēmuma 3. pantu groza šādi: a) panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktu aizstāj ar šādiem: “a) visas citrusaugu audzēšanas trešās valstis Ziemeļamerikā, Centrālamerikā, Dienvidamerikā (izņemot Argentīnu, Brazīliju un Amerikas Savienotās Valstis), Karību jūras reģionā un Eiropā; b) visas citrusaugu audzēšanas trešās valstis Āzijā, izņemot Bangladešu, Butānu, Ķīnu, Indonēziju, Filipīnas un Taivānu; c) visas citrusaugu audzēšanas trešās valstis Āfrikā, izņemot Dienvidāfriku, Ganu, Keniju, Mozambiku, Svazilendu, Zambiju un Zimbabvi;”; b) panta 2. punkta d) apakšpunktu aizstāj ar šādu: “d) Brazīlija: visas teritorijas, izņemot Amazonasas (Amazonas), Baijas (Bahia), Espiritu Santu (Espírito Santo), Matugrosu (Mato Grosso), Matugrosu du Sulas (Matu Grosso do Sul), Minasžeirasas (Minas Gerais), Paranas (Paraná) Riodežaneiro (Rio de Janeiro), Riugrandi du Sulas (Rio Grande do Sul), Santakatarinas (Santa Catarina) un Sanpaulu (São Paulo) štatu;”; c) panta 2. punktam pievieno šādu e) apakšpunktu: “e) Amerikas Savienotās Valstis: visas teritorijas, izņemot Koljeras, Hendrijas un Polkas kauntijas (counties) Floridas štatā.”
(9)

Amerikas Savienoto Valstu Vērtspapīru un biržu darījumu komisijas (The Securities and Excahnge Commission of the United States of America) kompetencē ir izmeklēšanas veikšana attiecībā uz revidentiem un revīzijas uzņēmumiem. Šim lēmumam būtu jāattiecas tikai uz Vērtspapīru un biržu darījumu komisijas kompetenci veikt izmeklēšanu attiecībā uz revidentiem un revīzijas uzņēmumiem. Amerikas Savienoto Valstu Vērtspapīru un biržu darījumu komisija īsteno atbilstošus drošības pasākumus, aizliedzot saviem esošajiem un bijušajiem darbiniekiem izpaust konfidenciālu informāciju jebkurai trešai personai vai iestādei un nosakot sodus par šā aizlieguma pārkāpšanu. Tā izmantotu nodotos revīzijas darba dokumentus vai citus dokumentus, kas ir obligāto revidentu vai revīzijas uzņēmumu rīcībā, tikai mērķiem, kas saistīti ar publisko uzraudzību, ārējo kvalitātes nodrošināšanu un izmeklēšanu attiecībā uz revidentiem un revīzijas uzņēmumiem. Saskaņā ar Amerikas Savienoto Valstu normatīvajiem aktiem Vērtspapīru un biržu darījumu komisija drīkst nodot revīzijas darba dokumentus, kas ir ASV obligāto revidentu vai revīzijas uzņēmumu rīcībā saistībā ar izmeklēšanu, ko tā var veikt attiecībā uz revidentiem un revīzijas uzņēmumiem, vai citus svarīgus dokumentus dalībvalstu kompetentajām iestādēm. Pamatojoties uz šo, Amerikas Savienoto Valstu Vērtspapīru un biržu darījumu komisija būtu jāuzskata par atbilstīgu Direktīvas 2006/43/EK 47. panta 1. punkta nozīmē.
(4)

Pamatojoties uz iepriekšējiem piedāvājumiem un no tiem izrietošajiem izdevumiem, Itālija ir lūgusi palielināt robežvērtību no 6 % līdz 9 %, lai nodrošinātu pietiekamus finanšu piešķīrumus uzaicinājumam iesniegt piedāvājumus, kas attiecas uz laikposmu no 2013. līdz 2015. gadam.
(3)

Ar Komisijas 2004. gada 6. janvāra Lēmumu 2004/211/EK, kurā izstrādāts to trešo valstu un ar tām saistīto teritoriju daļu saraksts, no kurām dalībvalstis atļauj ievest dzīvus zirgu dzimtas dzīvniekus un to spermu, olšūnas un embrijus, un ar ko groza Lēmumus 93/195/EEK un 94/63/EK (3), ir izveidots to trešo valstu vai valstu daļu saraksts, uz kurām attiecas reģionalizācija un no kurām dalībvalstis atļauj importēt zirgu dzimtas dzīvniekus un to spermu, olšūnas un embrijus, un tajā norādīti citi nosacījumi, kas piemērojami šādam importam. Minētais saraksts ir iekļauts Lēmuma 2004/211/EK I pielikumā.
1)

Lēmuma 3. panta 1. punktu labo šādi: a) punkta b) un c) apakšpunktu aizstāj ar šādiem: "b) tāda nenāvējoša militārā ekipējuma vai ekipējuma, ko varētu izmantot iekšējām represijām, kurš paredzēts humānām vai aizsardzības vajadzībām vai civiliedzīvotāju aizsardzībai, vai Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) un Eiropas Savienības iestāžu izveidošanas programmām, vai Eiropas Savienības un ANO krīzes pārvarēšanas operācijām, vai Sīrijas Opozīcijas un revolucionāro spēku nacionālajai koalīcijai,, pārdošanai, piegādēm, nodošanai vai eksportam, kas paredzēts civiliedzīvotāju aizsardzībai; c) tādu transportlīdzekļu, kas nav paredzēti militāriem mērķiem un kas ir izgatavoti no ballistiskas aizsardzības materiāliem vai kuros ir uzstādīti šādi materiāli, tikai lai nodrošinātu Sīrijā izvietotā Eiropas Savienības un tās dalībvalstu personāla aizsardzību vai Sīrijas Opozīcijas un revolucionāro spēku nacionālajai koalīcijai,, pārdošanai, piegādēm, nodošanai vai eksportam, kas paredzēti civiliedzīvotāju aizsardzībai;"; b) punktam pievieno šādu apakšpunktu: "f) tehniskās palīdzības, starpnieku pakalpojumu un citu pakalpojumu sniegšanai, Sīrijas Opozīcijas un revolucionāro spēku nacionālajai koalīcijai, kas paredzēti civiliedzīvotāju aizsardzībai;";
(11)

Ņemot vērā ārkārtas apstākļus, Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (2006. gada 11. jūlijs), ar ko paredz vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu (9), grozīja ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1311/2011 (10), lai ļautu paaugstināt struktūrfondu un Kohēzijas fonda līdzfinansējuma likmi dalībvalstīm, kuras saskaras ar nopietnām grūtībām to finansiālās stabilitātes jomā. Līdzīga pieeja attiecībā uz minētajām dalībvalstīm tika pieņemta saistībā ar Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1312/2011 (2011. gada 19. decembris), ar kuru Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005 groza attiecībā uz konkrētiem noteikumiem, kas saistīti ar finanšu pārvaldību konkrētām dalībvalstīm, kuras saskaras ar nopietnām grūtībām vai kurām draud šādas grūtības saistībā ar to finanšu stabilitāti (11), un saistībā ar Eiropas Zivsaimniecības fondu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 387/2012 (2012. gada 19. aprīlis), ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1198/2006 par Eiropas Zivsaimniecības fondu attiecībā uz konkrētiem noteikumiem par finanšu pārvaldību konkrētām dalībvalstīm, kuras saskaras ar nopietnām grūtībām vai kurām draud šādas grūtības attiecībā uz to finanšu stabilitāti (12). Minētās dalībvalstis būtu jāatbalsta arī saistībā ar četriem fondiem, kas ir dibināti kā daļa no vispārīgās programmas “Solidaritāte un migrācijas plūsmu pārvaldība”, proti, Eiropas Ārējo robežu fonds, Eiropas Atgriešanās fonds, Eiropas Bēgļu fonds un Eiropas Trešo valstu valstspiederīgo integrācijas fonds (“fondi”), kuri izveidoti laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam.
(7)

Saskaņā ar 2012. gada 24. jūlija sanāksmē izteiktajiem Direktoru padomes apsvērumiem par kapitāla prasībām bankai tās parakstītais kapitāls jāpalielina līdz EUR 242 392 989 000, apmaksājamā daļa jāpalielina no 5 % līdz 8,919255272 % no parakstītā kapitāla, ko finansē dalībvalstis proporcionāli savai pašreizējai EIB kapitāla daļai, un bankai pakāpeniski jāatjauno rezervju fonds līdz statūtos noteiktajiem 10 % no parakstītā kapitāla.
(6)

No otras puses, Kopienas nozīmes teritoriju atjauninātais saraksts Makaronēzijas bioģeogrāfiskajam reģionam ir vajadzīgs, lai atspoguļotu ar šīm teritorijām saistītās izmaiņas, par kurām dalībvalstis paziņojušas pēc sākotnējā saraksta un pirmo divu atjaunināto Savienības sarakstu pieņemšanas. No šāda viedokļa šis Kopienas nozīmes teritoriju atjauninātais saraksts Makaronēzijas bioģeogrāfiskajam reģionam ir Kopienas nozīmes teritoriju saraksta konsolidēta versija minētajam reģionam. Tomēr būtu jāuzsver, ka attiecībā uz jebkuru teritoriju, kas iekļauta šajā lēmumā, pienākumi, kas izriet no Direktīvas 92/43/EEK 4. panta 4. punkta un 6. panta 1. punkta, būtu jāpiemēro iespējami drīz, bet ne vēlāk kā sešu gadu laikā no dienas, kurā pieņemts tas Kopienas nozīmes teritoriju saraksts, kurā attiecīgā teritorija tika iekļauta pirmo reizi.
(17)

Iepriekš, 16. apsvēruma c) apakšpunktā, minētās stimulu sistēmas var piemērot, izmantojot vienu no šādiem instrumentiem: CIP 6 (14) mehānisms (Meccanismo CIP 6), vispārējais tarifs (Tariffe Omnicomprensive – FIT), zaļie sertifikāti (Certificati Verdi – CV) un energoresursu konti (Conto Energia - CE). a) CIP 6 mehānisms attiecas uz likumā noteiktajiem valsts regulētajiem tarifiem elektroenerģijai, kas ražota no atjaunojamajiem energoavotiem un “atjaunojamajiem energoavotiem līdzīgiem avotiem”, it īpaši elektroenerģijai, kura ražota koģenerācijas stacijās. 2011. gadā no 3,5 GWh elektroenerģijas, uz ko attiecās CIP 6 mehānisms, 1 GWh bija atjaunojamā elektroenerģija (15). Ar šo mehānismu ir nosegtas darbības izmaksas, kapitāla izmaksas un kurināmā izmaksas, turklāt ir iekļauts stimula elements, kas piemērojams mehānisma izmantošanas pirmajos astoņos gados. Šī sistēma tiek likvidēta (16). b) Vispārējais tarifs (turpmāk “FIT mehānisms”) tiek izmantots iekārtās, kuru uzstādītā jauda vēja elektrostacijās ir mazāka par 200 kW, bet citu veidu atjaunojamajai enerģijai mazāka par 1 MW. Šī sistēma ir garantēta uz 15 gadiem, tā ir izmantojama brīvprātīgi un kā alternatīva zaļo sertifikātu sistēmai. Vispārējais tarifs ietver enerģijas cenu un stimulu. c) Zaļo sertifikātu mehānisma (turpmāk “CV mehānisms”) pamatā ir obligāto kvotu noteikšana no tradicionālajiem energoavotiem ražotas elektroenerģijas ražotājiem un importētājiem, kuriem ir pienākums reizi gadā uzrādīt zaļo sertifikātu skaitu. Tad zaļie sertifikāti tiek piešķirti atjaunojamās elektroenerģijas iekārtām atkarībā no saražotās elektroenerģijas avota, un tos var laist tirdzniecībā citā tirgū, kas nav enerģijas tirgus. Atjaunojamās elektroenerģijas ražotāji gūst ienākumus no atjaunojamo energoresursu pārdošanas un – kā stimulu – ienākumus no zaļo sertifikātu pārdošanas. Zaļo sertifikātu vērtību nosaka pēc attiecības starp pieprasījumu (no tradicionālajiem energoavotiem ražotas elektroenerģijas ražotāju un importētāju pieprasījums) un piedāvājumu (no atjaunojamajiem energoavotiem ražotas elektroenerģijas ražotāju piedāvājums). Zaļo sertifikātu shēmas piemēro iekārtām, kuru jauda ir lielāka par 1 MW (izņemot fotoelementu iekārtas), un vēja enerģijas iekārtām, kuru jauda ir lielāka par 200 kW. d) Energoresursu kontu (turpmāk “CE mehānisms”) sistēma stimulē elektroenerģijas ražošanu no fotoelementu energoavotiem un būtībā ir tarifa prēmija: ražotāji nākamās dienas tirgū pārdod elektroenerģiju par tirgus cenu un saņem prēmiju. Šīs stimulu sistēmas garantētais laiks ir 20 gadi.
(10)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulas (EK) Nr. 1830/2003, kas attiecas uz ģenētiski modificētu organismu izsekojamību un marķēšanu, kā arī no ģenētiski modificētiem organismiem ražotu pārtikas un lopbarības produktu izsekojamību un ar ko groza Direktīvu 2001/18/EK (5), 4. panta 6. punktā noteiktas marķēšanas prasības produktiem, kas satur ĢMO vai sastāv no tiem. Izsekojamības prasības produktiem, kas satur ĢMO vai sastāv no tiem, ir izklāstītas minētās regulas 4. panta 1. līdz 5. punktā, un izsekojamības prasības pārtikai un barībai, kas ražota no ĢMO, – minētās regulas 5. pantā.
2)

pēc 8.b punkta iekļauj šādu punktu: “8.c a) EBTA valstis no 2012. gada 1. janvāra iesaistās pasākumos, ko var īstenot sakarā ar šādu Savienības aktu: — 32010 R 0911: Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 911/2010 (2010. gada 22. septembris) par Eiropas Zemes novērošanas programmu (GMES) un tās sākotnējām darbībām (2011–2013) (OV L 276, 20.10.2010., 1. lpp.); b) EBTA valstis finansiāli atbalsta a) apakšpunktā minētos pasākumus saskaņā ar Līguma 82. panta 1. punkta a) apakšpunktu un 32. protokolu; c) EBTA valstis pilnībā, taču bez balsstiesībām piedalās visu to Savienības komiteju darbā – GMES komitejā, Drošības padomē un Lietotāju forumā –, kuras palīdz Eiropas Komisijai pārvaldīt, izstrādāt un ieviest a) apakšpunktā minētās darbības; d) šo punktu nepiemēro Lihtenšteinai; e) attiecībā uz Islandi šā punkta piemērošanu aptur, kamēr EEZ Apvienotā komiteja nepieņem citu lēmumu.”
(6)

Attiecībā uz šajā lēmumā paredzētajiem gadījumiem Komisija attiecīgajā kopsavilkuma ziņojumā ir informējusi dalībvalstis par to summu novērtējumu, kuras izslēdzamas no finansējuma sakarā ar to neatbilstību Eiropas Savienības noteikumiem.
(3)

Ar 10. panta 2. punkta pirmo daļu Komisijas 2006. gada 21. jūnija Regulā (EK) Nr. 885/2006, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 1290/2005 attiecībā uz maksājumu aģentūru un citu struktūru akreditāciju un ELGF un ELFLA grāmatojumu noskaidrošanu (3), ir noteikts, ka summu, kas saskaņā ar minētās regulas 10. panta 1. punkta pirmajā daļā minēto lēmumu par grāmatojumu noskaidrošanu ir atgūstama no katras dalībvalsts vai izmaksājama tai, nosaka, atskaitot attiecīgajā finanšu gadā, t. i., 2011. gadā, veiktos ikmēneša maksājumus no attiecīgajā gadā atzītajiem izdevumiem saskaņā ar 1. punktu. Komisija šo summu atskaita no ikmēneša maksājuma, kas attiecas uz izdevumiem, kuri radušies otrajā mēnesī pēc mēneša, kurā pieņemts lēmums par grāmatojumu noskaidrošanu, vai pieskaita minētajam maksājumam.
IV 
(Ties ību akti, kas pie ņemti pirms 2009. gada 1. decembra saska ņā ar EK l īgumu, ES l īgumu un  Euratom  līgumu)  
PADOMES L ĒMUMS  
(2009. gada 13. j ūlijs)  
par to, lai parakst ītu un provizoriski piem ērotu Pagaidu nol īgumu, ar ko izveido pamatu 
Ekonomisko partnerattiec ību nol īgumam starp Austrum āfrikas un Dienvid āfrikas valst īm, no 
vienas puses, un Eiropas Kopienu un t ās dal ībvalst īm, no otras puses  
(2012/196/EK)  
EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME,  
ņemot v ērā Eiropas Kopienas dibin āšanas l īgumu un jo īpaši t ā 
133. un 181. pantu saist ībā ar 300. panta 2. punkta pirmo 
da ļu, 
ņemot v ērā Komisijas priekšlikumu,  
tā k ā: 
(1) Padome 2002. gada 12. j ūnij ā pilnvaroja Komisiju s ākt 
sarunas par ekonomisko partnerattiec ību nol īgumiem ar 
Āfrikas, Kar ību j ūras re ģiona un Klus ā oke āna ( ĀKK) 
valst īm. 
(2) Sarunas par pagaidu nol īgumu, ar ko izveido pamatu 
ekonomisko partnerattiec ību nol īgumam (turpm āk 
“pagaidu EPN”), tika pabeigtas 2007. gada 28. novembr ī 
ar Seišelu sal ām, Zambiju un Zimbabvi. 2007. gada 
4. decembr ī pagaidu EPN paraf ēja Maur īcija un 2007. 
gada 11. decembr ī – Komoru salas un Madagaskara.  
(3) Pagaidu EPN 62. panta 4. punkt ā ir paredz ēts, ka to 
piem ēro provizoriski l īdz dienai, kad min ētais nol īgums 
stājas sp ēkā. 
(4) Pagaidu nol īgums b ūtu j āparaksta Kopienas v ārd ā un 
provizoriski j āpiem ēro attiec ībā uz elementiem, kas ir 
Kopienas kompetenc ē, ņemot v ērā t ā nosl ēgšanu v ēlāk, 
IR NOL ĒMUSI Š ĀDI. 
1. pants  
Ar šo Kopienas v ārd ā tiek apstiprin āta Pagaidu nol īguma, ar ko 
izveido pamatu ekonomisko partnerattiec ību nol īgumam starp Austrum āfrikas un Dienvid āfrikas valst īm, no vienas puses, un 
Eiropas Kopienu un t ās dal ībvalst īm, no otras puses, parakst ī­ 
šana, ņemot v ērā Padomes l ēmumu par min ētā ekonomisko 
partnerattiec ību nol īguma nosl ēgšanu.  
Pagaidu EPN teksts ir pievienots šim l ēmumam.  
2. pants  
1. Saist ībā ar pagaidu EPN 64. panta 3. punktu EK deleg ā­
cijas EPN komitej ā sast āvā ir Padomes locek ļi un Komisijas 
pārst āvji. To kop īgi vada Komisija un Padomes prezidentvalsts.  
2. L ēmumu par Kopienas nost āju EPN komitej ā pie ņem 
Padome, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu saska ņā ar 
attiec īgajiem L īguma noteikumiem.  
3. pants  
Ar šo Padomes priekšs ēdētājs tiek pilnvarots nor īkot personu 
vai personas, kas ties īgas parakst īt pagaidu EPN Kopienas v ārd ā, 
ņemot v ērā tā nosl ēgšanu.  
4. pants  
Attiec ībā uz elementiem, kas ir Kopienas kompetenc ē, pagaidu 
EPN saska ņā ar t ā 62. panta 4. punktu piem ēro provizoriski, 
kam ēr tiek pabeigtas t ā nosl ēgšanai vajadz īgās proced ūras. 
Komisija n āk klaj ā ar pazi ņojumu, kur ā ietver inform āciju par 
provizorisk ās piem ērošanas dienu.  
Brisel ē, 2009. gada 13. j ūlijā 
Padomes v ārdā – 
priekšs ēdētājs 
E. ERLANDSSONLV 24.4.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 111/1
(15)

Kā uzsvērts Digitālajā programmā Eiropai, bezvadu platjosla ir svarīgs līdzeklis, lai veicinātu konkurenci, paplašinātu patērētāju izvēles iespējas un piekļuvi lauku apvidos un citos apvidos, kur platjoslas izvēršana, izmantojot kabeļu tīklus, ir grūta vai ekonomiski neizdevīga. Tomēr spektra pārvaldība var ietekmēt konkurenci, mainot tirgus dalībnieku lomu un ietekmi, piemēram, ja esošie lietotāji iegūst nepamatotas konkurences priekšrocības. Ierobežota piekļuve spektram, jo īpaši – ja piemērota spektra kļūst mazāk, var radīt šķēršļus jaunu pakalpojumu vai lietojumu ienākšanai un kavēt inovāciju un konkurenci. Jaunu spektra izmantošanas tiesību iegūšana, tostarp izmantojot spektra nodošanu, iznomāšanu vai citus darījumus starp lietotājiem, un jaunu elastīgu spektra kritēriju izmantošanas ieviešana var ietekmēt pašreizējo konkurences situāciju. Tādēļ dalībvalstīm būtu jāveic attiecīgi ex ante vai ex post reglamentējoši pasākumi (piemēram, esošo tiesību grozīšana, aizliegums iegūt noteiktas spektra izmantošanas tiesības, nosacījumu uzlikšana par frekvenču spektra uzkrāšanu un efektīvu izmantošanu – piemēram, kā minēts Direktīvā 2002/21/EK, lai ierobežotu spektra apjomu, kas pieejams katram uzņēmumam, vai lai novērstu pārmērīgu spektra izmantošanas tiesību uzkrāšanu), lai izvairītos no konkurences izkropļojumiem saskaņā ar principiem, kas ir pamatā Direktīvai 2002/20/EK un Padomes Direktīvai 87/372/EEK (1987. gada 25. jūnijs) par frekvenču joslām, kas rezervējamas publisku Viseiropas sauszemes šūnu mobilo ciparsignālu sakaru saskaņotai ieviešanai Kopienā (8) (GSM direktīva).
Piezīme.

Lai gan dalībvalstis paziņo Komisijai savus valsts pārejas plānus vēlākais 2013. gada 1. janvārī, operatoriem atvēlēts laiks līdz 2014. gada 1. janvārim, lai paziņotu kompetentajai iestādei, vai tie grasās izvēlēties ierobežota lietošanas laika atkāpi. Tāpēc sadedzināšanas iekārta sākotnēji var tikt iekļauta Komisijai iesniegtajā valsts pārejas plānā, pirms tai piešķirta ierobežota lietošanas laika atkāpe. Sadedzināšanas iekārta jāizslēdz no valsts pārejas plāna, kad sadedzināšanas iekārtas operators paziņojis kompetentajai iestādei par lēmumu izvēlēties ierobežota lietošanas laika atkāpi. Katras sadedzināšanas iekārtas, uz kuru attiektos Direktīvas 2010/75/ES 33. pants, daļa piemērojamajās maksimālajās pieļaujamajās emisijās pēc tam jāatskaita no maksimālajām pieļaujamajām emisijām, kas aprēķinātas jaunākajā pieņemtajā valsts pārejas plāna redakcijā (vai, ja šāds plāns nav pieņemts, no emisijām, kas aprēķinātas Komisijai iesniegtā valsts pārejas plāna jaunākajā redakcijā).
(8)

Pēc informācijas paziņošanas viena no ieinteresētajām personām apgalvoja, ka to nebūtu bijis jāizslēdz no Savienības ražošanas nozares definīcijas jomas vai arī būtu jāgroza pagaidu regula, lai uz attiecīgo personu attiecinātu šo definīciju. Šajā sakarībā būtu jānorāda, ka pagaidu regulas konstatējumi, kas pamatoti uz izmeklēšanas gaitā gūto informāciju, bija tikai provizoriski, kā noteikts pagaidu regulas 31. apsvērumā. Antidempinga procedūras tika izbeigtas, nenosakot galīgos antidempinga pasākumus, pēc tam, kad tika atsaukta sūdzība, tādēļ nav lietderīgi izbeigšanas lēmumā noteikt galīgos konstatējumus vai grozīt pagaidu regulu.
(26)

Attiecībā uz soda procentiem Bulgārijas iestādes norādīja, ka līgumā paredzētos 3 % (skatiet 17. punktu iepriekš) piemēroja veicamajiem maksājumiem, sākot no 2006. gada, kad uzņēmumam bija paredzēts sākt to atmaksu. Šos soda procentus Ruse Industry samaksāja tikai laikposmā no 2006. gada augusta līdz 2008. gada jūlijam. Sākot no 2008. gada jūlija, uzņēmums nemaksāja piemērotos soda procentus.
(4)

Sestās direktīvas 28. panta 3. punkta b) apakšpunkta piemērošanas nolūkā akta par Austrijas Republikas pievienošanos Eiropas Kopienai IX pielikuma (Nodokļu politika) 2. punkta i) apakšpunktā Austrijai bija atļauts atbrīvot no pievienotās vērtības nodokļa valsts pasta dienestu sniegtus telekomunikāciju pakalpojumus līdz brīdim, kad Padome būs pieņēmusi kopīgu shēmu šādu pakalpojumu aplikšanai ar nodokli vai līdz dienai, kad visas pašreizējās dalībvalstis, kuras piemēro pilnīgu atbrīvojumu, beidz to piemērot, atkarībā no tā, kas notiek vispirms, taču jebkurā gadījumā līdz 1995. gada 31. decembrim; tādējādi attiecīgā Komisijas piešķirtā atļauja PVN pašu resursu bāzes noteikšanas nolūkā arī būtu jāatceļ.
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2012. gada 25. oktobris),

ar ko groza Lēmumu 2008/855/EK attiecībā uz dzīvnieku veselības kontroles pasākumiem saistībā ar klasisko cūku mēri Ungārijā

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 7433)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2012/666/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1989. gada 11. decembra Direktīvu 89/662/EEK par veterinārajām pārbaudēm Kopienas iekšējā tirdzniecībā, lai izveidotu iekšējo tirgu (1), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1990. gada 26. jūnija Direktīvu 90/425/EEK par veterinārajām un zootehniskajām pārbaudēm, kas piemērojamas Kopienā iekšējā tirdzniecībā ar noteiktiem dzīviem dzīvniekiem un produktiem, lai izveidotu iekšējo tirgu (2), un jo īpaši tās 10. panta 4. punktu,

tā kā:

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 2008/855/EK pielikuma I daļas 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3. Ungārija

Peštas apgabala teritorija, kas atrodas uz ziemeļiem un uz austrumiem no Donavas, uz dienvidiem no Slovākijas robežas, uz rietumiem no Nógrád apgabala robežas un uz ziemeļiem no autoceļa E 71.”
(3)

Ar Komisijas 2004. gada 6. janvāra Lēmumu 2004/211/EK, kurā izstrādāts to trešo valstu un ar tām saistīto teritoriju daļu saraksts, no kurām dalībvalstis atļauj ievest dzīvus zirgu dzimtas dzīvniekus un to spermu, olšūnas un embrijus, un ar ko groza Lēmumus 93/195/EEK un 94/63/EK (3), ir izveidots to trešo valstu vai valstu daļu saraksts, uz kurām attiecas reģionalizācija un no kurām dalībvalstis atļauj importēt zirgu dzimtas dzīvniekus un to spermu, olšūnas un embrijus, un tajā norādīti citi nosacījumi, kas piemērojami šādam importam. Bahreina un Brazīlija patlaban ir iekļautas Lēmuma 2004/211/EK I pielikumā ietvertajā sarakstā.