PIELIKUMS

VIENOTS DOKUMENTS

“BULOT DE LA BAIE DE GRANVILLE”

ES Nr.: PGI-FR-02319 – 4.8.2017.

ACVN ( ) AĢIN ( X )

1. Nosaukums vai nosaukumi

“Bulot de la Baie de Granville”

2. Dalībvalsts vai trešā valsts

Francija

3. Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1. Produkta veids

1.7. grupa. Svaigas zivis, gliemji un vēžveidīgie un to izstrādājumi

3.2. Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

“Bulot de la Baie de Granville” ir vēderkājis, kas pieder pie Buccinum undatum sugas. Tos pārdod veselus čaulā:

— dzīvus vai

— svaigi pagatavotus, pasterizētus vai saldētus.

Tos var aromatizēt gatavošanas laikā.

Čaulas krāsa, kas bieži ir bāli dzeltena, ir balta līdz tumši brūna un zaļganbalta līdz tumši zaļa, atkarībā no tā, vai uz virsmas ir aļģes. Mikroaļģu dēļ uz čaulas var veidoties sarkanīgi plankumi. Gliemja kāja ir baltā, ziloņkaula baltā krāsā vai krēmkrāsā ar nelielu svītrojumu un melniem punktiem.

Gliemja izmēru nosaka pēc čaulas – no tās virsotnes līdz čaulas kanālam. “Bulot de la Baie de Granville” gliemju lielums ir no 47 mm līdz 70 mm. Tomēr partijā var būt gliemji, kas ir mazāki par 47 mm (līdz 8 %) un lielāki par 70 mm (līdz 15 %).

Līdz bukcīnijas sasniedz vajadzīgo izmēru, tās bieži vien kļūst par jūras organismu (jūraszāļu, tārpu, jūras ežu), tā dēvēto epibiontu, kas piestiprinās pie to čaulas, nēsātājām. Partijās, ko laiž tirdzniecībā ar AĢIN “Bulot de la Baie de Granville”, epibiontu nedrīkst būt vairāk kā 25 % no partijas. Šo proporcionālo daļu aprēķina, ņemot vērā to gliemju daudzumu, kuri ir nozīmīgi nēsātāji, salīdzinot tos ar foto atsauces materiāliem.

“Bulot de la Baie de Granville” raksturīga joda, jūras un aļģu smarža. Pagatavotam “Bulot de la Baie de Granville” ir raksturīga maiga konsistence, īpašs sulīgums un joda, jūras un riekstu garša. Nelielu čaulas gabaliņu un sedimenta atlieku klātbūtnes dēļ tas var būt nedaudz kraukšķīgs. Tam nav nedz dūņu smaržas, nedz garšas.

3.3. Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

—

3.4. Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

“Bulot de la Baie de Granville” zvejo un izkrauj noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

3.5. Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

—

3.6. Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

Uz katra AĢIN “Bulot de la Baie de Granville” iepakojuma jānorāda:

— nosaukums “Bulot de la Baie de Granville”, kas ierakstīts ar skaidriem, salasāmiem un neizdzēšamiem burtiem, kuru izmēri, kā arī platums un augstums, ir lielāki par tiem, kas izmantoti jebkuras citas norādes atveidei uz etiķetes,

— Eiropas Savienības AĢIN simbols, kas jāizvieto blakus produkta tirdzniecības aprakstam.

4. Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

“Bulot de la Baie de Granville” ģeogrāfisko apgabalu nosaka:

— jūras zvejas apgabals,

— izkraušanas vieta.

Zvejas apgabals

“Bulot de la Baie de Granville” tiek zvejoti uz rietumiem no Kotantēnas (Cotentin) pussalas piekrastes zonā, kas plešas no Goury zemesraga ziemeļos līdz Champeaux zemesragam dienvidos. To zveja notiek piekrastes zonā, kas ir 30 jūras jūdzes no izkraušanas vietas.

Izkraušanas vieta

Izkraušanas vieta ietver visas piekrastes zonas pašvaldības no Goury zemesraga ziemeļos līdz Champeaux zemesragam dienvidos. To veido šādas Manche departamenta pašvaldības:

Visa pašvaldības teritorija: Agon-Coutainville; Anneville-sur-Mer; Annoville; Barneville-Carteret; Baubigny; Blainville-sur-Mer; Bréhal; Bretteville-sur-Ay; Bréville-sur-Mer; Bricqueville-sur-Mer; Carolles; Champeaux; Coudeville-sur-Mer; Créances; Denneville; Donville-les-Bains; Flamanville; Geffosses; Gouville-sur-Mer; Granville; Hauteville-sur-Mer; Jo Héauville; Heugueville-sur-Sienne; Jullouville; La Haye; Le Rozel; Les Moitiers-d’Allonne; Les Pieux; Lessay; Lingreville; Montmartin-sur-Mer; Orval-sur-siennes; Pirou; Portbail; Regnéville-sur-Mer; Saint-Georges-de-la-Rivière; Saint-Germain-sur-Ay; Saint-Jean-de-la-Rivière; Saint-Lô-d’Ourville; Saint-Pair-sur-Mer; Siouville-Hague; Surtainville; Tourville-sur-Sienne; Tréauville.

Daļa pašvaldības: La Hague.

5. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Ģeogrāfiskā apgabala specifika

Granvilas līcim (Baie de Granville) ir raksturīga liela plūdmaiņu amplitūda (vidēji 10,5 m) un straujš kritums bēguma laikā. Ūdens masu kustība paisuma un bēguma ciklā rada straumes, kuru ātrums Granvilā ir līdz 2 mezgliem.

Straumes spēks izraisa ievērojamu vertikālu ūdens slāni, un pastāvīgi notiek ūdens masas vertikāla sajaukšanās (bez stratifikācijas).

Plūdmaiņas straumju un viļņošanās izraisītā ūdens lielā apmaiņa samazina ūdens sezonālās temperatūras svārstības, kas ir aptuveni 10 °C. Vidējā temperatūra vasarā ir aptuveni 17 °C, bet ziemā –8 °C.

Spēcīgās straumes un lielā plūdmaiņu amplitūda pastāvīgi atjauno ūdens masas, ūdenim ieplūstot no atklātās jūras, tādējādi tiek nodrošināta izcila ūdens kvalitāte un saldūdens temperatūra.

Granvilas līcim ir raksturīgs zināms dziļuma viendabīgums, un tā dziļums pārsniedz 50 m tikai tālāk nekā 30 jūras jūdzes no ostām Kotantēnas rietumkrastā.

Šis apgabals ir bagātīgs ar gliemežvāku nogulumiem un tajā ir ļoti maz dūņu nogulšņu (smalkā sedimenta).

Kontantēnas rietumu krastā valda mērens okeāna klimats (gada vidējā temperatūra ir 11,4 °C), un to spēcīgi ietekmē mitrais un vēsais gaiss no Atlantijas okeāna.

Turklāt vietējā piekrastes krasta īpaša iezīme ir tā ainava, kuru galvenokārt skar valdošie rietumu vēji un kam raksturīgi smiltāji, izņemot tālākos ziemeļu un dienvidu punktus, kas ierobežo zvejas kuģu iespējas rast patvērumu un iziet jūrā. Tā kā zvejas kuģiem, kuri zvejo bukcīnijas, jāatrodas tuvu piekrastei, un ņemot vērā minētos vides apstākļus:

— gar krastu ir izvietoti daudzi eliņi un izkraušanas vietas,

— zvejas vienības ir mazas (< 12 m), tādēļ kuģus var izvilkt krastā vai pietauvot.

Bukcīnijas ir tradicionāli iekļautas Normandijas vietējo piekrastes iedzīvotāju ēdienkartē. Bēguma laikā tās mēdza zvejot ar rokām vai ar grābekli (A. LOCARD, Manuel Pratique d’Ostréiculture, 1900 un L. JOUBIN, Etudes sur les Gisements de Coquilles Comestibles des Côtes de France – La presqu’île du Cotentin; Bulletin de l’Institut Océanographique, 1911). Bukcīnijas tika lietotas uzturā uzreiz vai arī tās izmantoja par ēsmu, lai noķertu vērtīgākas zivis, piemēram, mencas.

20. gadsimta pirmajā pusē mazapjoma zvejā ar murdiem, traleriem vai dragām, kas tika plaši izmantotas Granvilas apgabalā, tika papildus nozvejotas arī bukcīnijas, kas bija zvejas brauciena vērtīgs papildinājums.

Kopš 20. gadsimta vidus ir izstrādāti īpaši zvejas paņēmieni. 1947. gadā J. LE DANTEC par specializētu bukcīniju zvejošanu rakstīja: “que des doris vont pêcher dans des casiers à proximité de la côte” (“mazas zvejas laivas ar murdiem dodas zvejā krasta tuvumā”) (Revue officielle des travaux des pêches maritimes 1947-1949 – Tome XV.FASC. 1-4 Nr. 54-60).

“Bulot de la Baie de Granville” profesionālā zvejniecība būtiski palielinājās 20. gadsimta otrajā pusē, pateicoties tam, ka bija pieejami zvejas rīki, ar kuriem varēja nozvejot lielākus apjomus. Tādējādi šī ir kļuvusi par profesionālu, specializētu un rentablu nodarbi. Bukcīniju zvejas īpašais aprīkojums ir murdi un atvērtas kastes to transportēšanai.

Lai saglabātu resursus un mazapjoma zveju ar murdiem, jau 1985. gadā attiecībā uz bukcīniju zveju Granvilas līcī tika ieviesta resursu pārvaldības sistēma (kuģa izmērs, zvejas rīku veids, zvejas kalendārs u. c.).

Produkta specifika

“Bulot de la Baie de Granville” ir vēderkājis, kas pieder pie Buccinum undatum sugas. To raksturo šādas iezīmes:

— to pārdod veselu savā čaulā,

— svaigums,

— izmērs: no 47 mm līdz 70 mm; mazāk nekā 15 % no bukcīnijām ir lielākas par 70 mm un mazāk nekā 8 % – mazākas par 47 mm,

— ēdot, ir nedaudz jūtamas jūras nogulu atliekas, jūras, joda, aļģu un riekstu garša, bez dūņu smaržas un garšas.

Saikne

Starp produktu “Bulot de la Baie de Granville” un tā ģeogrāfisko apgabalu pastāv saikne, kuras pamatā ir noteikta kvalitāte un reputācija.

Tā kvalitāti galvenokārt nodrošina attiecīgā ģeogrāfiskā apgabala īpašības un zvejnieku zinātība.

Granvilas līča dabas apstākļi (batimetrija, liela plūdmaiņu amplitūda, ūdens kvalitāte un temperatūra) ir optimāli auksto jūru sugas Buccinum undatum attīstībai.

Zvejnieki ir pielāgojuši savu praksi apgabala īpatnībām. Lielās plūdmaiņu amplitūdas dēļ ostas ir pieejamas tikai paisuma laikā. Pusdiennakts plūdmaiņu ritms nosaka laiku, kad zvejnieki var doties jūrā un atgriezties: zvejas laiks nedrīkst būt ilgāks par 16 stundām.

“Bulot de la Baie de Granville” ir pievilcīgs produkts tā svaiguma dēļ, un to nodrošina īsais zvejas laiks, dzīvu bukcīniju labā saglabāšana un to organoleptiskās īpašības, pateicoties:

— saudzīgai zvejas metodei, kam izmanto murdus un kas novērš stresu, ko rada, piemēram, čaulas saplīšana vai sajaukšanās ar jūras nogulām, un kas ļauj bukcīnijas izcelt no ūdens neskartas un dzīvas,

— zvejas zonu atlasei un zvejnieku veiktai šķirošanai un tīrīšanai, kas palīdz novērst ēsmas atliekas un sedimentu,

— vietējās zvejas zonas regulārai un līdzsvarotai izmantošanai, kas nodrošina relatīvi neliela un vienmērīga izmēra gliemjus,

— uzglabāšanai atvērtās kastēs, kas tādējādi palīdz bukcīnijas saglabāt dzīvas un neskartas līdz to pārdošanai svaigā veidā vai pagatavošanai.

Mērenā klimata apstākļi arī palīdz labi saglabāt dzīvas bukcīnijas no brīža, kad tās tiek izceltas no ūdens, līdz to izkraušanai, bez nepieciešamības pievienot ledu.

Visbeidzot, ar nogulumiem bagāta jūras gultne pastiprina “Bulot de la Baie de Granville” garšas īpašības. Praktiski nav sastopamas dūņu nogulsnes, kas vājina bukcīniju organoleptiskās īpašības (tumša ārpuse, dūņu smarža un garša).

Jau vairākus gadu desmitus Granvilas līcim ir laba reputācija vietējo iedzīvotāju vidū, un tā turpināja uzlaboties, sākoties profesionālās zvejniecības attīstībai 20. gs. 80. gados. Šis apgabals ir kļuvis par Francijas centru, kurā attīstās bukcīniju zveja un kur šis produkts tiek tradicionāli pārdots veselā veidā.

Tiklīdz jūrasvelšu plates kļuva par modes lietu un pārdošanā sāka piedāvāt pagatavotus produktus, “Bulot de la Baie de Granville” pārdošana ievērojami veicināja bukcīniju patēriņu Francijā un vairoja Granvilas reputāciju. Jau paša vārda “bulot” izcelsme liecina par to, cik “Bulot de la Baie de Granville” ir novērtēts zinātāju vidū. Līdz 20. gs. 90. gadiem šā gliemja oficiālais tirdzniecības nosaukums bija “buccin”, taču produktu labāk pazina ar nosaukumu “bulot”, kura izcelsme ir Normandijā. Tā izmantošana aizvien izplatījās, attīstoties tirgvedībai, un nosaukums “bulot” tika pieņemts kā oficiāls nosaukums līdztekus nosaukumam “buccin”. Pilno nosaukumu “Bulot de la Baie de Granville” sāka izmantot tirgvedībā, lai sniegtu patērētajiem informāciju un popularizētu “bulots” (bukcīnijas) no Granvilas līča.

Ar preses un televīzijas raidījumu palīdzību “Bulot de la Baie de Granville” reputācija ir izplatījusies ārpus profesionālās un reģionālās telpas. Šeit var minēt populāro televīzijas pārraidi par jūru “Thalassa”, kurā 1996. gada maijā šim produktam tika veltīta īpaša reportāža Bulotier à Granville, Reportage sur une pêche un peu spéciale: la pêche aux bulots à Granville.

“Baie de Granville” izcelsme patlaban ir patiesa kvalitātes garantija, kā tas apliecināts rakstā par “Bulot de la Baie de Granville” patēriņa nacionālajiem un Eiropas aspektiem, kas 2013. gada februārī publicēts mēneša žurnālā Terra Eco: “le bulot de Granville, réputé pour sa fraîcheur et son fumet sans arrière-goût de vase, s’exporte aux quatre coins de la France et dans l’Europe voisine” (Granvilas bukcīnijas ir atpazīstamas ar savu svaigumu un garšu, kam nav dūņu pēcgaršas, tās eksportē visā Francijā un uz Eiropas kaimiņvalstīm).

Skaistāko slavas dziesmu “Bulot de la Baie de Granville” veltīja slavenais Michelin zvaigzni saņēmušais šefpavārs Guy Martin, kurš 2014. gadā kanālā TV5 Monde kādā no televīzijas pārraidēm Epicerie Fine, kas bija veltīta Normandijas čaulgliemjiem, teica: “Les bulots, on en voit de partout, mais il faut choisir le Bulot de la Baie de Granville, parce que ce bulot c’est une région, un savoir-faire, je dirai un terroir, une mer …”(bukcīnijas var nopirkt visur, bet ir jāizvēlas “Bulot de la Baie de Granville”, jo šī bulot ir arī reģions, prasmju kopums un, es pat teiktu, zeme un jūra…).

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(šīs regulas 6. panta 1. punkta otrā daļa)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-5c39eed6-89d4-4c81-9080-78ad68ff8814/telechargement