LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 149/1

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. 508/2014

(2014. gada 15. maijs)

par Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un ar ko atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2328/2003, (EK) Nr. 861/2006, (EK) Nr. 1198/2006 un (EK) Nr. 791/2007 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1255/2011

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 42. pantu, 43. panta 2. punktu, 91. panta 1. punktu, 100. panta 2. punktu, 173. panta 3. punktu, 175. un 188. pantu, 192. panta 1. punktu, 194. panta 2. punktu, 195. panta 2. punktu un 349. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumus (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),

tā kā:

(1) Komisijas 2011. gada 13. jūlija paziņojumā Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Kopējās zivsaimniecības politikas reforma” ir izklāstītas kopējās zivsaimniecības politikas (“KZP”) iespējamās problēmas, mērķi un virzieni pēc 2013. gada. Ņemot vērā diskusijas pēc minētā paziņojuma publicēšanas, KZP tika reformēta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1380/2013 (4). KZP reforma aptver visus galvenos KZP elementus, tostarp tās finansiālos aspektus. Lai sasniegtu minētās reformas mērķus, ir lietderīgi atcelt Padomes Regulu (EK) Nr. 2328/2003 (5), Padomes Regulu (EK) Nr. 861/2006 (6), Padomes Regulu (EK) Nr. 1198/2006 (7) un Padomes Regulu (EK) Nr. 791/2007 (8), un tās aizstāt ar šo regulu. Apzinoties, ka visi jautājumi, kas attiecas uz Eiropas okeāniem un jūrām, ir savstarpēji saistīti, šai regulai būtu jāatbalsta arī integrētās jūrlietu politikas (IJP) turpmāka izstrāde, kā minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1255/2011 (9).

(2) Eiropas Jūrlietu un Zivsaimniecības fonda (EJZF) darbības jomā būtu jāiekļauj atbalsts KZP jūras bioloģisko resursu saglabāšanai, to zvejniecību un flotu pārvaldībai, kuras izmanto minētos resursus, saldūdens bioloģiskos resursus un akvakultūru, kā arī zvejas un akvakultūras produktu apstrādei un tirdzniecībai, ja šādas darbības dalībvalstu teritorijā veic Savienības zvejas kuģi vai dalībvalstu valstspiederīgie, neskarot karoga valsts primāro atbildību un ņemot vērā 1982. gada 10. decembra Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencijas (10) (UNCLOS) 117. panta noteikumus.

(3) KZP panākumi ir atkarīgi no efektīvas kontroles, inspekcijas un izpildes sistēmas, kā arī no tādu ticamu un pilnīgu datu pieejamības, kas vajadzīgi gan zinātniskajiem ieteikumiem, gan īstenošanai un kontrolei. Tāpēc EJZF būtu jāatbalsta minētās politikas jomas.

(4) EJZF darbības jomā būtu jāiekļauj atbalsts IJP, tostarp koordinētu darbību izstrādei un īstenošanai un lēmumu pieņemšanai, kas attiecas uz okeāniem, jūrām, piekrastes reģioniem un jūrlietu nozarēm un papildina dažādas ar minētajiem aspektiem saistītas Savienības politikas jomas, proti, KZP un transporta, rūpniecības, teritoriālās kohēzijas, vides, enerģētikas un tūrisma politiku. Būtu jānodrošina saskaņotība un integrācija dažādu nozaru politikas virzienu pārvaldībā, ko īsteno Baltijas jūrā, Ziemeļjūrā, Ķeltu jūrās, Biskajas līcī un Pireneju pussalas piekrastē, Vidusjūras un Melnās jūras baseinā.

(5) EJZF atbalsta saņēmējiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1303/2013 (11) 2. panta 10. punkta nozīmē var būt operatori Regulas (ES) Nr. 1380/2013 4. panta 30. punkta nozīmē, zvejnieki vai zvejnieku organizācijas, ja vien šajā regulā nav noteikts citādi.

(6) Saskaņā ar Eiropadomes 2010. gada 17. jūnija secinājumiem, ar kuriem tika pieņemta Savienības jaunā nodarbinātības un gudras, ilgtspējīgas un iekļaujošas izaugsmes stratēģija, pamatojoties uz Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumu “Eiropa 2020 – stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (“stratēģija “Eiropa 2020” ”), Savienībai un dalībvalstīm būtu jāīsteno pārdomāta, ilgtspējīga un iekļaujoša izaugsme, vienlaikus veicinot saskaņotu Savienības attīstību. Būtu jākoncentrē resursi, lai izpildītu stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus un uzdevumus, jo īpaši tos, kas saistīti ar nodarbinātību, klimata pārmaiņu novēršanu, enerģijas ilgtspējīgu izmantošanu, nabadzības apkarošanu un sociālo iekļaušanu, un lai palielinātu efektivitāti, vairāk orientējoties uz rezultātiem. IJP iekļaušana EJZF palīdz īstenot arī svarīgākos politikas mērķus, kas izvirzīti stratēģijā “Eiropa 2020” un atbilst vispārējiem ekonomikas, sociālās un teritoriālās kohēzijas mērķiem, kas izklāstīti Līgumā par Eiropas Savienību (LES) un Līgumā par Eiropas Savienības darbību (LESD).

(7) Lai nodrošinātu to, ka EJZF palīdz sasniegt KZP, IJP un stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus, ir jākoncentrējas uz nelielu skaitu pamatprioritāšu, kas saistītas ar tādas zvejniecības un akvakultūras veicināšanu, kas ir vides ziņā ilgtspējīga, resursefektīva, inovatīva, konkurētspējīga un balstīta uz zināšanām, ar KZP īstenošanas sekmēšanu, nodarbinātības un teritoriālās kohēzijas palielināšanu, tirdzniecības un apstrādes veicināšanu, kā arī IJP īstenošanas sekmēšanu.

(8) Savienībai būtu jācenšas visos EJZF īstenošanas posmos novērst nevienlīdzību un sekmēt vīriešu un sieviešu līdztiesību, kā arī apkarot diskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, ticības vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas dēļ.

(9) KZP vispārējais mērķis ir nodrošināt to, lai zvejas un akvakultūras darbības palīdzētu radīt ilgtermiņā noturīgus vides apstākļus, kas vajadzīgi ekonomiskajai un sociālajai attīstībai. Turklāt tai būtu jāpalīdz uzlabot produktivitāti, nodrošināt pietiekami augstu dzīves līmeni zivsaimniecībā nodarbinātajiem un stabilus tirgus, un tai būtu jānodrošina resursu pieejamība un tas, ka produkti patērētājiem ir pieejami par saprātīgām cenām.

(10) Īpaši svarīgi ir labāk integrēt vides apsvērumus KZP, kurai būtu jāsasniedz Savienības vides politikas un stratēģijas “Eiropa 2020” mērķi un uzdevumi. KZP mērķis ir izmantot dzīvos jūras bioloģiskos resursus tā, lai zivju krājumus atjaunotu tādā apjomā un uzturētu virs tāda līmeņa, lai līdz 2015. gadam, ja tas iespējams, un vēlākais līdz 2020. gadam panāktu maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu. Īstenojot KZP, zvejniecību pārvaldībā būtu jāievieš piesardzības pieeja un ekosistēmas pieeja. Attiecīgi EJZF būtu jāpalīdz aizsargāt jūras vidi, kā izklāstīts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2008/56/EK (12).

(11) KZP un IJP izdevumus finansējot no viena fonda, proti, EJZF, būtu jācenšas panākt vienkāršošanu un būtu jānostiprina abu politiku integrācija. Dalītas pārvaldības attiecināšanai uz apstrādi un tirdzniecību, tostarp uz kompensāciju tālākajiem reģioniem, kontroles, datu vākšanas un pārvaldības pasākumiem, un uz IJP būtu vēl vairāk jāveicina vienkāršošana un jāsamazina gan Komisijas, gan dalībvalstu administratīvais slogs, kā arī piešķirtā atbalsta lielākas saskaņotības un efektivitātes sasniegšana.

(12) KZP un IJP izdevumi būtu jāfinansē no Savienības budžeta, izmantojot vienu fondu, proti, EJZF, vai nu tieši, vai arī dalītā pārvaldībā ar dalībvalstīm. Ar dalībvalstīm dalīta pārvaldība būtu jāpiemēro ne tikai pasākumiem, kas paredzēti zvejniecības, akvakultūras un sabiedrības virzītas vietējās attīstības atbalstam, bet arī apstrādei un tirdzniecībai, tālākajiem reģioniem paredzētām kompensācijām, kontroles pasākumiem un datu vākšanas pasākumiem, kā arī IJP. Tieša pārvaldība būtu jāpiemēro zinātniskajiem ieteikumiem, konkrētiem kontroles un noteikumu izpildes pasākumiem, brīvprātīgām iemaksām reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijās, konsultatīvajām padomēm, tirgus izpētei, IJP īstenošanas darbībām un saziņas pasākumiem. Būtu jānosaka darbību veidi, kuras var finansēt no EJZF līdzekļiem.

(13) Ir jānodala to kontroles un noteikumu izpildes pasākumu kategorijas, kurus līdzfinansē dalītā pārvaldībā, un tos, kurus līdzfinansē tiešā pārvaldībā. Ir būtiski norobežot resursus, kas jāpiešķir kontroles un datu vākšanas pasākumiem dalītā pārvaldībā, vienlaikus ļaujot elastīgumu starp minētajām divām pasākumu kategorijām.

(14) Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1380/2013 Savienības finansiālais atbalsts no EJZF ir jāpiešķir ar nosacījumu, ka dalībvalstis un operatori ievēro KZP noteikumus. Šī prasība ir paredzēta, lai atspoguļotu Savienības atbildību par to, ka sabiedrības interesēs tiek nodrošināta jūras bioloģisko resursu saglabāšana saskaņā ar KZP atbilstīgi LESD 3. pantam.

(15) KZP mērķu sasniegšana būtu apdraudēta, ja Savienības finansiālo atbalstu no EJZF izmaksātu operatoriem, kuri ex ante neievēroja prasības, kas saistītas ar jūras bioloģisko resursu saglabāšanu sabiedrības interesēs. Tāpēc operatoru iesniegtiem pieteikumiem vajadzētu būt pieņemamiem finansējumam saskaņā ar EJZF tikai ar nosacījumu, ka noteiktu laiku pirms atbalsta pieteikuma iesniegšanas attiecīgie operatori nav izdarījuši smagu pārkāpumu, noziedzīgu nodarījumu vai krāpniecisku darbību un nav bijuši iesaistīti nelegālas, nereģistrētas un neregulētas (NNN) zvejas Savienības kuģu sarakstā minētu zvejas kuģu darbībā, pārvaldībā vai bijuši to īpašumtiesību turētāji, vai tādu zvejas kuģu darbībā, pārvaldībā vai bijuši to īpašumtiesību turētāji, kuru karoga valstij ir noteikts nesadarbīgas trešās valsts statuss, kā noteikts šajā regulā.

(16) Turklāt minētās pieņemamības prasības atbalsta saņēmējiem būtu jāturpina ievērot pēc atbalsta pieteikuma iesniegšanas visā darbības īstenošanas laikposmā un piecus gadus pēc galīgā maksājuma attiecīgajam atbalsta saņēmējam.

(17) Ja atbalsta saņēmējs neievēro nosacījumus attiecībā uz atbilstību un ilgumu, būtu jāpiemēro finansiālās sekas un korekcijas. Lai noteiktu šādas finansiālās korekcijas apmēru, būtu jāņem vērā atbalsta saņēmēja pārkāpuma, noziedzīga nodarījuma vai krāpnieciskas darbības veids, smaguma pakāpe, ilgums un atkārtotu gadījumu skaits un EJZF ieguldījuma ietekme uz atbalsta saņēmēja saimniecisko darbību.

(18) KZP mērķu sasniegšana būtu apdraudēta arī tad, ja Savienības finansiālo atbalstu no EJZF izmaksātu dalībvalstīm, kuras neievēro KZP noteikumos paredzētos pienākumus, kas saistīti ar jūras bioloģisko resursu saglabāšanu sabiedrības interesēs, piemēram, datu vākšana un kontroles pienākumu pildīšana. Turklāt, ja minētie pienākumi netiek ievēroti, pastāv risks, ka dalībvalstis nekonstatēs pieteikumus, kuri nav pieņemami, vai neatbilstīgas darbības.

(19) Lai nepieļautu neatbilstīgus maksājumus, kā arī lai mudinātu dalībvalstis ievērot KZP noteikumus, kā piesardzības pasākumu būtu jāparedz noteikums maksājuma termiņa pārtraukšanai un maksājumu apturēšanai, kuru termiņš un piemērošanas joma ir ierobežoti. Finansiālas korekcijas, kurām ir galīgas un neatsaucamas sekas, būtu jāpiemēro vienīgi izdevumiem, kurus skar noteikumu neievērošanas gadījumi.

(20) Lai uzlabotu koordināciju un fondus, kuri piešķir atbalstu saskaņā ar kohēzijas politiku, proti, Eiropas Reģionālās attīstības fondu (ERAF), Eiropas Sociālo fondu (ESF) un Kohēzijas fondu (KF), izmantotu saskaņoti ar lauku attīstībai un jūrlietām un zivsaimniecībai paredzētajiem fondiem, proti, attiecīgi Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai (ELFLA) un EJZF, Regulā (ES) Nr. 1303/2013 ir paredzēti kopīgi noteikumi visiem minētajiem fondiem (“ESI fondi”). KZP un IJP nozaru specifikas dēļ, papildus Regulai (ES) Nr. 1303/2013, šajā regulā ir iekļauti īpaši papildu noteikumi.

(21) Proporcionalitātes princips būtu jāpiemēro darbības programmai un visā programmas ciklā, ņemot vērā dalībvalstu attiecīgo administrāciju apmēru un publisko izdevumu kopsummu, kas piešķirta darbības programmai.

(22) Pieejamo saistību apropriāciju sadalījums katrai dalībvalstij Komisijai būtu jānosaka ik gadu, izmantojot objektīvus un pārredzamus kritērijus. Minēto kritēriju vidū vajadzētu būt rādītājiem par zivsaimniecības un akvakultūras nozares apmēru, kontroles un datu vākšanas pienākumu apjomu, vēsturiskajiem piešķīrumiem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1198/2006 un vēsturiskajam līdzekļu izmantojumam saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 861/2006.

(23) KZP kontekstā ļoti svarīga ir dažu konkrētu ex ante nosacījumu izpilde, jo īpaši tas attiecas uz zvejas kapacitātes ziņojuma un akvakultūras valsts daudzgadu stratēģiskā plāna iesniegšanu un pierādītām administratīvajām spējām izpildītu datu vākšanas prasības zivsaimniecības pārvaldības vajadzībām un nodrošināt Savienības kontroles, inspekcijas un izpildes sistēmas īstenošanu.

(24) Saskaņā ar vienkāršošanas mērķi visām tām darbībām saskaņā ar EJZF, uz kurām attiecas dalīta pārvaldība, tostarp kontroli un datu vākšanu, katrā dalībvalstī būtu jāizstrādā viena darbības programma saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts valsts struktūru. Plānošanai būtu jāaptver laikposms no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim. Sagatavojot vienu darbības programmu, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka to darbības programmu saturs un apjoms atspoguļo vienkāršošanas mērķi. Katrā programmā būtu jānorāda ar EJZF izvirzītajām Savienības prioritātēm saistīto mērķu sasniegšanas stratēģija un izraudzītie pasākumi. Plānošanā būtu jāņem vērā minētās Savienības prioritātes, to vienlaikus pielāgojot valsts kontekstam, un būtu jāpapildina citas Savienības politikas jomas, jo īpaši lauku attīstības politika un kohēzijas politika.

(25) Lai veicinātu mazapjoma piekrastes zvejas attīstību, dalībvalstīm, kurām ir ievērojams mazapjoma piekrastes zvejas segments, būtu savām darbības programmām jāpievieno rīcības plāni mazapjoma piekrastes zvejas attīstībai, konkurētspējai un ilgtspējai.

(26) Lai, īstenojot EJZF, palīdzētu sasniegt vienkāršošanas mērķi un samazinātu kontroles izmaksas un kļūdu īpatsvaru, dalībvalstīm būtu pēc iespējas vairāk jāizmanto iespēja izmantot vienkāršotus dotāciju veidus, kā paredzēts Regulā (ES) Nr. 1303/2013.

(27) Lai izpildītu KZP paredzētos kontroles pienākumus, dalībvalstīm būtu jāsagatavo darbības programmas daļa par kontroli saskaņā ar Savienības prioritātēm, kuras Komisija noteikusi minētajā politikas jomā. Lai darbības programmu pielāgotu jaunām vajadzībām kontroles un noteikumu izpildes jomā, darbības programmu iedaļa par kontroli būtu regulāri jāpārskata, pamatojoties uz KZP kontroles un noteikumu izpildes jomā izvirzīto Savienības prioritāšu izmaiņām. Minētie grozījumi būtu jāapstiprina Komisijai. Lai saglabātu pasākumu plānošanas elastīgumu kontroles jomā, darbības programmas kontroles iedaļas pārskatīšanai būtu jāpiemēro vienkāršota procedūra.

(28) Darbības programmas iedaļa par datu vākšanu dalībvalstīm būtu jāsagatavo saskaņā ar Savienības daudzgadu programmu, kā minēts Padomes Regulā (EK) Nr. 199/2008 (13). Lai pielāgotos datu vākšanas pasākumu īpašajām vajadzībām, dalībvalstīm saskaņā ar minēto regulu būtu jāizstrādā darba plāns, kuram būtu jāsaņem Komisijas apstiprinājums.

(29) Līdzekļi, kas ir tiešā pārvaldībā, izņemot Komisijas sniegta tehniska palīdzība, būtu iepriekš jādefinē ar 5 % elastību un jāpārvalda ar gada darba programmām.

(30) Lai uzlabotu zvejas darbību konkurētspēju un ekonomiskos rādītājus, ir būtiski stimulēt un nodrošināt atbalstu ieguldījumiem inovācijā. Lai sekmētu augstāku dalības līmeni, būtu jāvienkāršo pieteikumu procedūra par atbalstu inovācijai.

(31) Lai palielinātu zvejas un jūrlietu darbību konkurētspēju un ekonomiskos rezultātus, svarīgi ir arī ieguldījumi cilvēkkapitālā. Tāpēc EJZF būtu jāatbalsta konsultāciju pakalpojumi, pētnieku un zvejnieku sadarbība, profesionālā apmācība, mūžizglītība un būtu jāstimulē zināšanu izplatīšana, jāpalīdz uzlabot operatoru vispārējo veiktspēju un konkurētspēju un jāveicina sociālais dialogs. Atzīstot viņu nozīmi zvejnieku kopienās, pašnodarbināto zvejnieku laulātajiem un dzīves partneriem, ievērojot konkrētus nosacījumus, būtu jāpiešķir atbalsts profesionālajai apmācībai, mūžizglītībai un zināšanu izplatīšanai, un tīkla veidošanai, kas sekmē viņu profesionālo attīstību.

(32) Lai palīdzētu jauniešiem, kas ilgstošās finanšu krīzes laikā saskaras ar grūtībām piekļūt darba tirgum zivsaimniecības nozarē, no EJZF būtu jāatbalsta stažēšanās programmas un kursi par ilgtspējīgas zvejas prakses veidiem un jūras bioloģisko resursu saglabāšanu.

(33) Apzinoties iespējas, ko mazapjoma piekrastes zvejniekiem paver dažādošana, un viņu būtisko nozīmi piekrastes kopienās, EJZF būtu jāsniedz atbalsts ieguldījumiem, kas veicina zvejnieku ieņēmumu dažādošanu, attīstot papildinošās darbības, tostarp ieguldījumus uz klāja, makšķerēšanas tūrismu, restorānus, vides pakalpojumus saistībā ar zveju un izglītojošas darbības par zveju.

(34) Sākt un attīstīt jaunus saimnieciskus pasākumus zivsaimniecības nozarē jauniem zvejniekiem ir finansiāli sarežģīti, un tādēļ tas ir elements, kas būtu jāņem vērā, piešķirot un mērķtiecīgi sadalot no EJZF piešķirtos līdzekļus. Šāda attīstība ir būtiska Savienības zivsaimniecības nozares konkurētspējai. Tādēļ būtu jāizveido atbalsts jauniem zvejniekiem zvejniecības darbību sākšanai, lai sekmētu darbības sākšanu. Lai nodrošinātu saskaņā ar EJZF atbalstīto jauno saimniecisko pasākumu dzīvotspēju, atbalsts būtu jāsniedz ar nosacījumu, ka tiek iegūtas vajadzīgās prasmes un kompetences. Darījumdarbības sākšanas atbalstam būtu jāietver vienīgi atbalsts pirmā zvejas kuģa iegādei.

(35) Lai nodrošinātu veselību un drošību uz kuģa, EJZF būtu jāatbalsta ieguldījumi, kas aptver drošību, darba apstākļus, veselību un higiēnu uz kuģa, ar noteikumu, ka atbalstītie ieguldījumi pārsniedz Savienības un valsts tiesību aktu prasības.

(36) Būtu jāparedz noteikumi par pabalstu un finansiālu kompensāciju piešķiršanu zvejniekiem un zvejas kuģu īpašniekiem zvejas darbību pagaidu pārtraukšanas gadījumos, ja šādu pārtraukšanu ir tieši izraisījuši konkrēti saglabāšanas pasākumi, neietverot zvejas iespēju noteikšanu un piešķiršanu, ar noteikumu, ka tā ir paredzēta konkrētos Savienības vai valstu zivsaimniecības pārvaldības plānos vai ja to izraisa tas, ka netiek atjaunoti ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumi vai to protokoli. Šādi noteikumi būtu jāparedz arī zvejas darbību galīgas pārtraukšanas gadījumos.

(37) EJZF vajadzētu būt iespējai saskaņā ar konkrētiem nosacījumiem piedalīties savstarpējos fondos, kas sniedz finansiālu kompensāciju zvejniekiem par ekonomiskiem zaudējumiem, ko izraisījuši nelabvēlīgi klimatiskie apstākļi, vides incidents vai glābšanas izmaksas.

(38) Lai zvejas darbības pielāgotu zvejas iespējām, EJZF vajadzētu būt iespējai atbalstīt zvejas iespēju piešķiršanas sistēmu izstrādi, attīstību, uzraudzību, izvērtēšanu un pārvaldību.

(39) Ir īpaši svarīgi EJZF integrēt vides apsvērumus un atbalstīt KZP paredzēto saglabāšanas pasākumu īstenošanu, vienlaikus ņemot vērā apstākļu dažādību Savienības ūdeņos. Šajā nolūkā ir būtiski izstrādāt reģionālu pieeju saglabāšanas pasākumiem.

(40) Līdzīgi EJZF vajadzētu būt iespējai palīdzēt mazināt zvejas ietekmi uz jūras vidi, jo īpaši veicinot ekoinovācijas un izmantojot selektīvākus zvejas rīkus un aprīkojumu, kā arī pasākumus, kuru mērķis ir jūras bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu un to nodrošināto pakalpojumu aizsardzība un atjaunošana saskaņā ar ES Bioloģiskās daudzveidības stratēģiju līdz 2020. gadam.

(41) Saskaņā ar stratēģijas “Eiropa 2020” pamatmērķi, kas saistīts ar klimata pārmaiņu mazināšanu un energoefektivitāti, EJZF vajadzētu būt iespējai atbalstīt ieguldījumus kuģos un energoauditā.

(42) Lai mazinātu klimata pārmaiņu ietekmi un uzlabotu zvejas kuģu energoefektivitāti, vajadzētu būt iespējai piešķirt atbalstu galveno dzinēju vai palīgdzinēju modernizācijai vai nomaiņai, ar noteikumu, ka atlases procesā tiek dota priekšroka operatoriem, kas ir aktīvi mazapjoma piekrastes zvejā, lai uzlabotu viņu piekļuvi finansējumam, un ar noteikumu, ka lielāki kuģi piedalās dzinēja jaudas samazināšanā.

(43) Lai neapdraudētu KZP reformas ilgtspējības mērķi, finansiālā atbalsta summas, ko var piešķirt tādiem flotes pasākumiem kā darbības pagaidu vai galīga pārtraukšana, kā arī dzinēja nomaiņa, nebūtu jāpārsniedz un būtu jāierobežo laikposms, kurā var piešķirt šādu finansiālu atbalstu par galīgu pārtraukšanu.

(44) Saskaņā ar KZP ieviesto izmetumu aizliegumu EJZF būtu jāatbalsta tādi ieguldījumi kuģos, kuru mērķis ir visoptimālākajā veidā izmantot nevēlamas nozvejas un izmantot nozvejoto zivju pietiekami neizmantotās daļas. Ņemot vērā resursu nepietiekamību un tiecoties maksimāli palielināt nozvejoto zivju vērtību, EJZF būtu jāatbalsta arī tādi ieguldījumi kuģos, kuru mērķis ir palielināt nozvejoto zivju komerciālo vērtību.

(45) Apzinoties zvejas ostu, izkraušanas vietu un patvēruma vietu nozīmi, EJZF būtu jāatbalsta attiecīgi ieguldījumi, kuru mērķis jo īpaši ir palielināt energoefektivitāti, uzlabot vides aizsardzību, izkrauto produktu kvalitāti un uzlabot drošību un darba apstākļus.

(46) Savienībai ir būtiski, lai tiktu panākts noturīgs līdzsvars starp saldūdens resursiem un to izmantošanas apjomu. Tādēļ ar piemērotiem pasākumiem būtu jāparedz atbalsts zvejai iekšējos ūdeņos, pienācīgi ņemot vērā tās ietekmi uz vidi un vienlaikus saglabājot minēto nozaru ekonomisko dzīvotspēju.

(47) Saskaņā ar Komisijas 2002. gada 19. septembra paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “Eiropas akvakultūras ilgtspējīgas attīstības stratēģija” un Komisijas 2013. gada 29. aprīļa paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Stratēģiskās pamatnostādnes ES akvakultūras ilgtspējīgai attīstībai”, KZP mērķiem un stratēģiju “Eiropa 2020” EJZF būtu jāatbalsta no vides, ekonomikas un sociālā viedokļa ilgtspējīgas akvakultūras nozares attīstība.

(48) Tā kā no akvakultūras saimniecībām izbēguši audzēti dzīvnieki var ietekmēt savvaļas jūras populācijas, EJZF nevajadzētu stimulēt ģenētiski modificētu organismu audzēšanu.

(49) Akvakultūra palīdz nodrošināt izaugsmi un darbvietas piekrastes un lauku reģionos. Tāpēc ir svarīgi, ka EJZF ir pieejams akvakultūras uzņēmumiem, jo īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), un ka tas palīdz iesaistīt darījumdarbībā jaunus akvakultūras audzētājus. Lai uzlabotu akvakultūras darbību konkurētspēju un ekonomiskos rādītājus, ir būtiski stimulēt inovāciju un uzņēmējdarbību. Tāpēc EJZF vajadzētu būt iespējai atbalstīt inovatīvas darbības, akvakultūras uzņēmumu darījumdarbības attīstību kopumā, tostarp akvakultūru nepārtikas vajadzībām un akvakultūru aiz piekrastes zonas, un tādas papildinošas darbības kā, piemēram, makšķerēšanas tūrisms, ar akvakultūru saistīti vides pakalpojumi vai izglītojošas darbības.

(50) Lai palielinātu akvakultūras darbību konkurētspēju un ekonomiskos rādītājus, svarīgi ir arī ieguldījumi cilvēkkapitālā. Tāpēc EJZF vajadzētu būt iespējai atbalstīt mūžizglītību un tīklu veidošanu, kas stimulē zināšanu izplatīšanu, kā arī konsultāciju pakalpojumus, kas palīdz uzlabot operatoru vispārējo veiktspēju un konkurētspēju.

(51) Lai veicinātu akvakultūras vietu un infrastruktūras attīstību, EJZF vajadzētu būt iespējai atbalstīt valsts un reģionālās iestādes izdarīt stratēģisku izvēli, jo īpaši attiecībā uz to zonu noteikšanu un kartēšanu, kuras varētu uzskatīt par vispiemērotākajām akvakultūras attīstībai.

(52) Lai veicinātu vides, sociālajā un ekonomiskajā ziņā ilgtspējīgu akvakultūru, EJZF vajadzētu būt iespējai atbalstīt akvakultūras darbības, kas lielā mērā respektē vidi, akvakultūras uzņēmumu pāreju uz vides vadību, audita sistēmu izmantošanu, kā arī pāreju uz bioloģisko akvakultūru. Līdzīgi EJZF vajadzētu būt iespējai atbalstīt arī akvakultūru, kas nodrošina īpašus vides pakalpojumus.

(53) Apzinoties patērētāju aizsardzības nozīmi, EJZF vajadzētu būt iespējai sniegt piemērotu atbalstu akvakultūras audzētājiem, lai nepieļautu un mazinātu sabiedrības un dzīvnieku veselības apdraudējumu, ko var radīt akvakultūras sugu audzēšana.

(54) Atzīstot akvakultūras darbībās veikto ieguldījumu risku, EJZF vajadzētu būt iespējai sekmēt darījumdarbības drošību, sedzot izdevumus par akvakultūras krājumu apdrošināšanu, tādējādi pasargājot ražotāju ienākumus pārmērīgu produkcijas zaudējumu gadījumā, jo īpaši dabas katastrofu, nelabvēlīgu laikapstākļu, pēkšņu ūdens kvalitātes izmaiņu, slimību vai kaitēkļu invāzijas un ražošanas iekārtu iznīcināšanas rezultātā.

(55) Ņemot vērā to, ka sabiedrības virzīta vietējā attīstība daudzu gadu gaitā ir pierādījusi savu lietderīgumu zivsaimniecības un akvakultūras, kā arī lauku apvidu attīstības veicināšanā, pilnībā ņemot vērā daudznozaru vajadzības vietējā attīstībā, atbalsts būtu jāturpina un jāstiprina arī turpmāk.

(56) Zivsaimniecības un akvakultūras nozarē sabiedrības virzītai vietējai attīstībai būtu jāveicina inovatīvas pieejas, kuru mērķis ir radīt izaugsmi un darbvietas, jo īpaši nodrošinot zvejas produktu pievienoto vērtību un vietējās ekonomikas dažādošanu, ko panāk, pievēršoties jaunām saimnieciskām darbībām, tostarp tām, ko piedāvā jūras nozaru izaugsme un jūrlietas plašākā nozīmē.

(57) Zivsaimniecības un akvakultūras nozares ilgtspējīgai attīstībai būtu jāpalīdz sasniegt stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus – veicināt sociālo iekļaušanu un samazināt nabadzību, izveidot darbvietas un sekmēt inovāciju vietējā līmenī. Tai būtu jāpalīdz sasniegt arī teritoriālās kohēzijas mērķi, kas ir viena no LESD galvenajām prioritātēm.

(58) Sabiedrības virzīta vietējā attīstība būtu jāīsteno ar augšupēju pieeju, ko piemēro vietējās partnerības, kurās darbojas publiskā sektora, privātā sektora un pilsoniskās sabiedrības pārstāvji un kuras pareizi atspoguļo vietējo sabiedrību. Minētajiem vietējiem dalībniekiem ir vislabākās iespējas izstrādāt un īstenot daudznozaru sabiedrības virzītas vietējās attīstības stratēģijas to zivsaimniecības reģiona vajadzību apmierināšanai. Ir svarīgi nodrošināt, lai zivsaimniecības vietējo rīcības grupu (ZVRG) lēmumu pieņemšanas struktūrās nevienai atsevišķai interešu grupai nebūtu vairāk par 49 % balsstiesībām.

(59) Vietējo partnerību tīklu veidošana ir būtisks minētās pieejas elements. Tāpēc vietējo partnerību sadarbība ir nozīmīgs attīstības instruments, kas būtu jāatbalsta ar EJZF.

(60) Atbalsts zivsaimniecības reģioniem no EJZF būtu jāsaskaņo ar vietējās attīstības atbalstu, ko sniedz citi Savienības fondi, un tam būtu jāattiecas uz visiem sabiedrības virzītas vietējās attīstības stratēģiju sagatavošanas un īstenošanas aspektiem un ZVRG darbībām, kā arī jāsedz vietējā apgabala aktivizēšanas un vietējās partnerības darbības izmaksas.

(61) Lai nodrošinātu zvejniecības un akvakultūras dzīvotspēju tirgū, kurā valda ļoti liela konkurence, ir jāparedz noteikumi par atbalsta piešķiršanu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1379/2013 (14) īstenošanai un tirdzniecības un apstrādes darbībām, ko operatori veic, lai maksimāli palielinātu zvejniecības un akvakultūras produktu vērtību. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš to darbību atbalstam, ar kurām ražošanas, apstrādes un tirdzniecības darbības integrē piegādes ķēdē vai kurās ir inovatīvi procesi vai metodes. Piešķirot atbalstu, prioritāte būtu jāpiešķir ražotāju organizācijām un ražotāju organizāciju apvienībām. Ražošanas un tirdzniecības plānu gadījumā uz atbalstu vajadzētu būt tiesīgām tikai šādām organizācijām un apvienībām. Lai pielāgotos jaunajai izmetumu aizlieguma politikai, EJZF būtu jāatbalsta arī nevēlamu nozveju apstrāde.

(62) Regulā (ES) Nr. 1379/2013 ir noteikts lietošanai pārtikā paredzētu zvejas produktu uzglabāšanas mehānisms, lai veicinātu tirgu stabilizāciju. Lai nodrošinātu pāreju no tirgus intervences mehānismiem uz jauno prioritāti par ražošanas un tirdzniecības pasākumu plānošanu un pārvaldību, jebkāds EJZF piešķirtais atbalsts būtu jāizbeidz līdz 2018. gada 31. decembrim.

(63) Apzinoties pieaugušo konkurenci, ar ko saskaras mazapjoma piekrastes zvejnieki, EJZF vajadzētu būt iespējai atbalstīt mazapjoma piekrastes zvejnieku uzņēmējdarbības iniciatīvas, kuru mērķis ir pievienot vērtību nozvejotajām zivīm, jo īpaši veicot šādu zivju apstrādi vai tiešu tirdzniecību.

(64) Ņemot vērā, ka zvejas darbības Savienības tālākajos reģionos saskaras ar grūtībām, jo īpaši lielā attāluma un īpašo klimatisko apstākļu dēļ, EJZF vajadzētu būt iespējai ņemt vērā šos LESD 349. pantā norādītās šādu reģionu īpašās grūtības.

(65) Lai konkrēti zvejniecības un akvakultūras produkti no tālākajiem reģioniem arī turpmāk būtu spējīgi konkurēt ar līdzīgiem produktiem no citiem Savienības reģioniem, Savienība 1992. gadā ieviesa pasākumus attiecīgo papildu izmaksu kompensēšanai zivsaimniecībā. Laikposmā no 2013. līdz 2017. gadam piemērojamie pasākumi ir noteikti Regulā (EK) Nr. 791/2007. Ir jāturpina sniegt atbalstu, lai atlīdzinātu papildu izmaksas par dažu zvejniecības un akvakultūras produktu no tālākajiem Savienības reģioniem zvejniecību, audzēšanu, apstrādi un tirdzniecību no 2014. gada 1. janvāra, lai kompensācija palīdzētu saglabāt minēto reģionu operatoru ekonomisko dzīvotspēju.

(66) Ņemot vērā dažādos tirdzniecības apstākļus tālākajos reģionos, nozvejas un krājumu un tirgus pieprasījuma svārstības, attiecīgajām dalībvalstīm būtu jāļauj noteikt zivsaimniecības produktus, par kuriem var pretendēt uz kompensāciju, to attiecīgos maksimālos daudzumus un kompensācijas summas, nepārsniedzot katrai dalībvalstij paredzēto kopējo piešķīrumu.

(67) Dalībvalstīm būtu jāļauj diferencēt attiecīgo zivsaimniecības produktu sarakstu un daudzumus un kompensācijas summu, nepārsniedzot katrai dalībvalstij paredzēto kopējo piešķīrumu. Turklāt tām būtu jāatļauj pielāgot savus kompensāciju plānus, ja to attaisno apstākļu pārmaiņas.

(68) Dalībvalstīm kompensācijas summa būtu jānosaka tādā apmērā, lai varētu pienācīgi atlīdzināt papildu izmaksas, kas tālākajos reģionos rodas īpašo nelabvēlīgo apstākļu dēļ. Lai nepieļautu pārmērīgu kompensāciju, minētajai summai vajadzētu būt proporcionālai papildu izmaksām, kas tiek kompensētas ar atbalstu. Šajā nolūkā būtu jāņem vērā arī citi valsts intervences veidi, kas ietekmē papildu izmaksu apjomu.

(69) Ir ārkārtīgi svarīgi, ka dalībvalstīm un operatoriem ir vajadzīgie līdzekļi, lai kontroli veiktu saskaņā ar augstiem standartiem, tādējādi nodrošinot atbilstību KZP noteikumiem, vienlaikus nodrošinot ūdeņu dzīvo resursu ilgtspējīgu izmantošanu. Tādēļ saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1224/2009 (15) EJZF vajadzētu būt iespējai atbalstīt dalībvalstis un operatorus. Veidojot noteikumu ievērošanas kultūru, minētajam atbalstam būtu jāveicina ilgtspējīga izaugsme.

(70) Atbalsts, kas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 861/2006 dalībvalstīm piešķirts attiecībā uz izdevumiem, kuri radušies saistībā ar Savienības kontroles sistēmas ieviešanu, būtu jāpiešķir lielākā apmērā no EJZF, tādējādi ievērojot viena fonda koncepciju.

(71) Saskaņā ar Savienības kontroles un noteikumu izpildes politikas mērķiem ir lietderīgi, ka zvejas kontrolei tiek atvēlēts noteikts laika minimums, kurā izmanto patruļas kuģus, gaisa kuģus un helikopterus un kas būtu jānosaka precīzi, lai nodrošinātu pamatu EJZF atbalsta piešķiršanai.

(72) Ņemot vērā to, cik svarīga ir dalībvalstu sadarbība kontroles jomā, EJZF vajadzētu būt iespējai sniegt atbalstu minētajam nolūkam.

(73) Būtu jāpieņem pasākumi, ar ko atbalsta zivsaimniecības datu vākšanu, pārvaldību un izmantošanu, kā noteikts Savienības daudzgadu programmā, jo īpaši lai atbalstītu valstu programmas un zinātnisko analīzi un KZP īstenošanai vajadzīgo datu pārvaldību un izmantošanu. Atbalsts, kas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 861/2006 dalībvalstīm piešķirts izdevumiem, kuri radušies saistībā ar zivsaimniecības datu vākšanu, pārvaldību un izmantošanu, būtu jāturpina piešķirt no EJZF, tādējādi ievērojot viena fonda koncepciju.

(74) Pareizi un efektīvi zvejniecības pārvaldības lēmumi saskaņā ar KZP būtu jāatbalsta ar pētniecības un sadarbības darbībām, zinātnisko un sociālekonomisko atzinumu un ieteikumu sniegšanu, kas vajadzīgi KZP īstenošanai un izstrādei, tostarp bioloģiskā un ģeogrāfiskā ziņā jutīgās teritorijās.

(75) Saistībā ar datu vākšanu vienā un tajā pašā jūras baseinā ir jāatbalsta arī sadarbība starp dalībvalstīm un, attiecīgā gadījumā, ar trešām valstīm, kā arī ar attiecīgajām starptautiskajām zinātniskajām organizācijām.

(76) Kā norādīts Komisijas 2007. gada 10. oktobra paziņojumā Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un Sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Integrēta Eiropas Savienības jūrniecības politika”, IJP mērķis ir atbalstīt jūru un okeānu ilgtspējīgu izmantošanu un veidot koordinētu, saskanīgu un pārredzamu lēmumu pieņemšanu saistībā ar politikas jomām, kas ietekmē okeānus, jūras, salas, piekrastes un tālākos reģionus un jūrlietu nozares.

(77) Kā norādīts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1255/2011Padomes secinājumos, Eiropas Parlamenta rezolūcijās un Reģionu komitejas paziņojumos, Savienības IJP īstenošanai un turpmākai izstrādei ir vajadzīgs pastāvīgs finansējums. Ir sagaidāms, ka jūrlietu nozares attīstība, izmantojot finansiālu atbalstu IJP pasākumiem, būtiski ietekmēs ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju.

(78) EJZF būtu jāpalīdz veicināt integrētu jūrlietu pārvaldību visos līmeņos, jo īpaši apmaiņu ar paraugprakses piemēriem un jūras baseinu stratēģiju turpmāku izstrādi un īstenošanu. Minēto stratēģiju mērķis ir izveidot integrētu sistēmu, lai risinātu kopīgus uzdevumus Eiropas jūras baseinos, stiprināt sadarbību starp ieinteresētajām personām, lai maksimāli izmantotu Savienības finanšu instrumentus un fondus, un veicināt Savienības ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju. Minētajā kontekstā, darbības un mehānismi, kuru mērķis ir uzlabot sadarbību starp dalībvalstīm, var ietvert pārrobežu un starpnozaru sadarbību starp jūrlietu nozarēm, piemēram, darbībām saistībā ar Eiropas Krasta apsardzes funkciju forumu, lai veicinātu pieredzes apmaiņu un paraugpraksi ar mērķi panākt efektivitāti un saskaņotību, atbilstīgi attiecīgiem spēkā esošiem Savienības tiesību aktiem.

(79) EJZF būtu jāatbalsta instrumentu turpmāku izstrādi, lai radītu sinerģiju starp dažādām iniciatīvām, kas uzsāktas dažādās nozarēs un ietekmē jūras, okeānus un piekrastes. Tas attiecas arī uz integrēto jūras uzraudzību (IJU), kuras mērķis ir uzlabot izpratni par stāvokli jūrā, nodrošinot pastiprinātu un drošu informācijas apmaiņu starp nozarēm. Tomēr darbības, kas saistītas ar jūras uzraudzību un uz kurām attiecas LESD Trešās daļas V sadaļa, nebūtu jāfinansē no EJZF.

(80) Minēto nozaru uzturētu informācijas sistēmu savstarpējai savienošanai var būt nepieciešama minēto sistēmu finansēšanas mehānismu mobilizēšana saskaņotā veidā un atbilstīgi LESD. Jūras telpiskā plānošana un integrēta piekrastes zonas pārvaldība ir būtiski svarīgas jūras apgabalu un piekrastes reģionu ilgtspējīgai attīstībai, un abas palīdz sasniegt uz ekosistēmu balstītas pārvaldības mērķus un attīstīt zemes un jūras saiknes. Minētie instrumenti ir svarīgi arī piekrastes, jūru un okeānu dažādo izmantojumu pārvaldībā, lai nodrošinātu to ilgtspējīgu ekonomisko attīstību un stimulētu pārrobežu ieguldījumus, savukārt Direktīvas 2008/56/EK īstenošanā tiks precīzāk noteiktas to cilvēka darbību ilgtspējības robežas, kas ietekmē jūras vidi. Turklāt ir nepieciešams uzlabot zināšanas par jūras vidi un stimulēt inovāciju, atvieglinot ar okeānu un jūru stāvokli saistītu datu vākšanu, brīvu apmaiņu, atkārtotu izmantošanu un izplatīšanu.

(81) EJZF būtu jāatbalsta ilgtspējīga ekonomiskā izaugsme, nodarbinātība, inovācija un konkurētspēja jūrlietu nozarēs un piekrastes reģionos. Īpaši svarīgi ir apzināt regulatīvos šķēršļus un prasmju trūkumu, kas traucē izaugsmi jaunās un perspektīvās jūrlietu nozarēs, kā arī darbības, kuru mērķis ir veicināt ieguldījumus tehnoloģiju inovācijās, kas vajadzīgas, lai uzlabotu ar jūras vidi un jūrlietām saistītu lietojumu darījumdarbības potenciālu.

(82) EJZF vajadzētu būtu papildinošam un saskanīgam ar esošiem un turpmākiem finanšu instrumentiem, kurus Savienība un dalībvalstis darījušas pieejamus valsts un reģionālā līmenī ar mērķi veicināt ilgtspējīgu ekonomisko, sociālo un teritoriālo attīstību, okeānu, jūru un piekrastes aizsardzību un ilgtspējīgu izmantošanu, sekmēt efektīvāku sadarbību starp dalībvalstīm un to piekrastes, salu un tālākajiem reģioniem un ņemt vērā valsts un vietēja mēroga projektu prioritātes un īstenošanas progresu. EJZF vajadzētu būt saistītam ar citiem Savienības politikas virzieniem, kam var būt jūrlietu dimensija, jo īpaši ERAF, KF un ESF, kā arī programmu “Apvārsnis 2020”, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1291/2013 (16).

(83) Lai sasniegtu KZP mērķus globālā līmenī, Savienība aktīvi piedalās starptautisko organizāciju darbā. Tāpēc ir svarīgi, lai Savienība dotu ieguldījumu tādu organizāciju darbībās, kuras palīdz nodrošināt zvejas resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu atklātā jūrā un trešo valstu ūdeņos. Atbalsts, kas starptautiskām organizācijām piešķirts saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 861/2006, būtu jāturpina piešķirt no EJZF, tādējādi ievērojot viena fonda koncepciju.

(84) Lai uzlabotu KZP pārvaldību un nodrošinātu konsultatīvo padomju efektīvu darbību, ir svarīgi, lai konsultatīvajām padomēm būtu nodrošināts pietiekams un pastāvīgs finansējums, kas ļautu tām efektīvi pildīt savu padomdevēja pienākumu KZP. Ievērojot viena fonda koncepciju, atbalsts, kas reģionālajām konsultatīvajām padomēm piešķirts saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 861/2006, būtu jāaizstāj ar atbalstu, kas piešķirts no EJZF.

(85) Tehniskās palīdzības veidā EJZF būtu jāatvieglo darbības programmas īstenošana, inter alia veicinot inovatīvas pieejas un prakses, ko var vienkārši un pārskatāmi īstenot. Tehniskajai palīdzībai būtu jāattiecas arī uz ZVRG Eiropas tīkla veidošanu ar mērķi veidot spējas, izplatīt informāciju, apmainīties ar pieredzi un atbalstīt sadarbību starp vietējām partnerībām.

(86) Labu darba partnerattiecību un Savienības atbalsta pareizas popularizēšanas interesēs būtu jāparedz, ka par to tiek sniegta iespējami plašāka informācija un nodrošināta tās publicitāte. Iestādēm, kuras ir atbildīgas par palīdzības pārvaldību, vajadzētu būt atbildīgām arī par šādas informācijas un publicitātes aspektiem un par Komisijas informētību par minētajā sakarā veiktajiem pasākumiem.

(87) Attiecībā uz visām darbībām, ko finansē saskaņā ar šo regulu gan dalītā, gan tiešā pārvaldībā, ir jānodrošina Savienības finansiālo interešu aizsardzība, pareizi piemērojot minēto interešu aizsardzībai paredzētos attiecīgos tiesību aktus, un jānodrošina tas, lai dalībvalstis un Komisija veiktu piemērotas kontroles.

(88) Lai pievērstos KZP īpašajiem apstākļiem, kas minēti Regulā (ES) Nr. 1380/2013, un veicinātu KZP noteikumu ievērošanu, būtu jāparedz noteikumi papildus noteikumiem par maksājumu termiņa pārtraukšanu, kas izklāstīti (ES) Regulā Nr. 1380/2013. Ja dalībvalsts vai operators nav izpildījis KZP paredzētos pienākumus vai ja Komisijai ir pierādījumi, kas liek domāt par šādu neizpildi, Komisijai vajadzētu būt tiesībām piesardzības nolūkos pārtraukt maksājumu termiņus.

(89) Lai nepieļautu acīmredzamu risku, ka tiek segti neatbilstīgi izdevumi, papildus maksājumu termiņa pārtraukšanas iespējai Komisijai vajadzētu būt tiesībām apturēt maksājumus gadījumā, ja dalībvalsts nopietni pārkāpj KZP noteikumus.

(90) Darbības programmas būtu jāuzrauga un jānovērtē, lai uzlabotu to kvalitāti un pierādītu to panākumus. Komisijai būtu jāizveido kopīgas uzraudzības un novērtēšanas sistēma, kas inter alia nodrošina to, ka attiecīgie dati ir darīti pieejami laikus. Šajā sakarā Komisijai būtu jāsagatavo rādītāju saraksts un jānovērtē EJZF politikas ietekme saistībā ar konkrētiem mērķiem.

(91) Atbildība par darbības programmas īstenošanas uzraudzību būtu jādala starp vadošo iestādi un uzraudzības komiteju, kas izveidota minētajam nolūkam. Tādēļ būtu jānorāda vadošās iestādes un uzraudzības komitejas attiecīgie pienākumi. Veicot darbības programmas uzraudzību, būtu jāsagatavo gada īstenošanas ziņojums, kas būtu jānosūta Komisijai.

(92) Lai uzlabotu ar finansējuma iespējām un projektu atbalsta saņēmējiem saistītās informācijas pieejamību un pārredzamību, katrā dalībvalstī būtu jādara pieejama viena tīmekļa vietne vai tīmekļa portāls, kurā sniegta informācija par darbības programmu, tostarp saraksti ar darbībām, kas atbalstītas saskaņā ar darbības programmu. Visu dalībvalstu attiecīgajām tīmekļa vietnēm vajadzētu arī būt pieejamām no vienas Savienības oficiālās tīmekļa vietnes, lai dažādu dalībvalstu iedzīvotājiem atvieglotu piekļuvi visu dalībvalstu publicētajai informācijai. Ar minēto informāciju plašai sabiedrībai un jo īpaši Savienības nodokļu maksātājiem būtu jārada saprātīgs, skaidrs un konkrēts priekšstats par to, kā tiek tērēts Savienības finansējums EJZF satvarā. Papildus minētajam mērķim attiecīgo datu publiskošanai būtu jākalpo arī kā vēl vienai iespējai popularizēt Savienības finansējuma izmantošanu. Neskarot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 95/46/EK (17) piemērošanu, šādā publiskošanā var ietvert fizisku personu vārdus un uzvārdus saskaņā ar valsts tiesību aktiem.

(93) Lai papildinātu un grozītu konkrētus nebūtiskus šīs regulas elementus, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt tiesību aktus saskaņā ar LESD 290. pantu attiecībā uz laikposma noteikšanu un laikposma sākuma un beigu dienas noteikšanu saistībā ar pieteikumu pieņemamības kritērijiem, attiecībā uz procentuālās daļas pielāgošanu saistībā ar līdzekļu sadali starp tiešās pārvaldības mērķiem, attiecībā uz atbilstīgo darbību un izmaksu noteikšanu higiēnas, veselības un drošības ieguldījumiem un ieguldījumiem darba apstākļos, uz klāja vai individuālajā aprīkojumā, attiecībā uz atbilstīgo izmaksu noteikšanu darbībām ar mērķi aizsargāt un atjaunot jūras bioloģisko daudzveidību un ekosistēmas, veicot ilgtspējīgas zvejas darbības, attiecībā uz atbilstīgo izmaksu noteikšanu atbalstam ieguldījumiem aprīkojumā vai uz klāja ar mērķi samazināt piesārņotāju vai siltumnīcefekta gāzu emisijas un palielināt zvejas kuģu energoefektivitāti, attiecībā uz kritēriju noteikšanu papildu izmaksu aprēķināšanai, kuras rodas tālāko reģionu īpašo nelabvēlīgo apstākļu dēļ, attiecībā uz to, kā noteikt gadījumus, kad dalībvalstis nepilda noteikumus, kas var izraisīt maksājuma termiņa pārtraukšanu vai maksājumu apturēšanu, attiecībā uz kritēriju noteikšanu, lai fiksētu piemērojamās finansiālās korekcijas līmeni, attiecībā uz kritērijiem, kas piemērojami vienotai likmei vai ekstrapolētām finansiālajām korekcijām, un attiecībā uz kopīgās uzraudzības un novērtēšanas sistēmas satura un koncepcijas noteikšanu.

(94) Lai atvieglotu pāreju no shēmas, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 1198/2006, uz shēmu, kas izveidota ar šo regulu, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu attiecībā uz pārejas noteikumu noteikšanu.

(95) Ir īpaši būtiski, lai Komisija, pieņemot deleģētos aktus saskaņā ar šo regulu, sagatavošanas darbu kontekstā rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei.

(96) Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai noteikt visu to līdzekļu ikgadējo sadalījumu pa dalībvalstīm, kuri pieejami saistībām dalītas pārvaldības sistēmā, apstiprināt darbības programmas un to grozījumus, apstiprināt datu vākšanas darba plānus, pieņemt gada darba programmas, apstiprināt, ka ir pierādījumi, kas liek domāt par saskaņā ar KZP pieņemto pienākumu neievērošanas gadījumiem, atzīt, ka kāda dalībvalsts nav izpildījusi savus pienākumus saskaņā ar KZP, pilnībā vai daļēji apturēt starpposma maksājumus saskaņā ar darbības programmu un veikt finansiālās korekcijas, apturot visu vai daļu no Savienības atbalsta darbības programmai. Komisijai minētie īstenošanas akti būtu jāpieņem, nepiemērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (18).

(97) Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai arī attiecībā uz darbības programmas elementu iepazīstināšanu, attiecībā uz noteikumiem par darbības programmu apstiprināšanu, un darbības programmu grozījumu iesniegšanas un apstiprināšanu procedūrām, formu un termiņiem, attiecībā uz gada darba programmu saskaņā ar VI sadaļas I un II nodaļu, attiecībā uz tālāko reģionu kompensācijas plāna struktūru, attiecībā uz atšķirīgu procentpunktu piemērošanu publiskās palīdzības intensitātei, attiecībā uz modeli, kas dalībvalstīm jāizmanto, iesniedzot Komisijai finanšu datus, attiecībā uz Savienības prioritāšu konkrētu rādītāju noteikšanu, attiecībā uz noteikumiem par informāciju, kas dalībvalstīm jānosūta, kā arī par datu vajadzībām un sinerģiju starp potenciālajiem datu avotiem, attiecībā uz gada īstenošanas ziņojumu struktūru un izklāstu un ex-ante novērtējuma ziņojumos iekļaujamajiem elementiem. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 182/2011 un būtu jāizmanto pārbaudes procedūra.

(98) Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai turklāt arī attiecībā uz pieņemšanu un jebkādu izmaiņu izklāstīšanu Savienības aktuālajās prioritātēs izpildes un kontroles jomā, attiecībā uz noteikumiem par vadošo iestāžu datu iesniegšanas kārtību, attiecībā uz ar darbību saistīto informācijas un publicitātes pasākumu tehniskajiem parametriem un norādījumiem par emblēmas izveidi un standarta krāsu noteikšanu. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 182/2011. Lai nodrošinātu vienkāršāku un ātrāku procedūru, būtu jāizmanto konsultēšanās procedūra.

(99) Tā kā šīs regulas mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, ņemot vērā strukturālās problēmas, ar kurām nākas saskarties zivsaimniecības, akvakultūras un jūrlietu attīstībā, kā arī ierobežotos dalībvalstu finanšu resursus, bet saskaņā ar darbības programmām finansējamo darbību mēroga un iedarbības dēļ minētos mērķus var labāk sasniegt Savienības līmenī, nodrošinot daudzgadu finansiālu atbalstu, kas vērsts uz attiecīgajām prioritātēm, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar LES 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.

(100) Atbalsta shēma, kas izveidota ar šo regulu, aizstāj atbalsta shēmas, kas izveidotas ar Regulu (EK) Nr. 2328/2003, Regulu (EK) Nr. 861/2006, Regulu (EK) Nr. 1198/2006, Regulu (EK) Nr. 791/2007, Regulu (ES) Nr. 1255/2011 un Regulas (EK) Nr. 1224/2009 103. pantu. Tāpēc minētās regulas un minētais noteikums būtu jāatceļ no 2014. gada 1. janvāra. Tomēr šai regulai nebūtu jāietekmē tās palīdzības nepārtrauktība vai grozīšana, kuru Komisija apstiprinājusi, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 1198/2006 vai jebkuriem citiem tiesību aktiem, ko minētajai palīdzībai piemēro 2013. gada 31. decembrī.

(101) Ir lietderīgi šīs regulas piemērošanas laikposmu pielāgot Regulas (ES) Nr. 1303/2013 piemērošanas laikposmam. Tādēļ šo regulu būtu jāpiemēro no 2014. gada 1. janvāra,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I SADAĻA

PRIEKŠMETS, DARBĪBAS JOMA UN DEFINĪCIJAS

1. pants

Priekšmets

Ar šo regulu nosaka Savienības finanšu pasākumus, lai īstenotu:

a) kopējo zivsaimniecību politiku (KZP);

b) attiecīgos pasākumus jūras tiesību jomā;

c) zivsaimniecības un akvakultūras reģionu un zvejas iekšējos ūdeņos ilgtspējīgu attīstību; un

d) integrēto jūrlietu politiku (IJP).

2. pants

Ģeogrāfiskā darbības joma

Šo regulu piemēro darbībām, kuras veic Savienības teritorijā, ja vien šajā regulā nav paredzēts citādi.

3. pants

Definīcijas

1. Neskarot šā panta 2. punktu, šajā regulā piemēro definīcijas, kas minētas Regulas (ES) Nr. 1380/2013 4. pantā, Regulas (ES) Nr. 1379/2013 5. pantā, Regulas (EK) Nr. 1224/2009 4. pantā un Regulas (ES) Nr. 1303/2013 2. pantā.

2. Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

1) “vienota informācijas apmaiņas vide” (CISE) ir sistēmu tīkls ar decentralizētu struktūru, kas izstrādāts informācijas apmaiņai starp lietotājiem, lai uzlabotu viņu izpratni par stāvokli saistībā ar jūrā veiktām darbībām;

2) “starpnozaru darbības” ir tādas iniciatīvas, no kurām savstarpēju labumu gūst dažādas nozares un/vai dažādi nozaru politikas virzieni, kā norādīts LESD, un kuras nevar īstenot pilnībā, izmantojot tikai tos pasākumus, kas iekļauti attiecīgajās politikas jomās;

3) “elektroniskās reģistrācijas un ziņošanas sistēma” (ERS) ir datu elektroniskas reģistrēšanas un ziņošanas sistēma, kas minēta Regulā (EK) Nr. 1224/2009;

4) “Eiropas jūras novērojumu un datu tīkls” ir tīkls, kas apvieno attiecīgās valstu jūras novērojumu un datu programmas, izveidojot kopīgu un pieejamu Eiropas mēroga resursu;

5) “zivsaimniecības un akvakultūras reģions” ir apgabals, kurā ir jūras, upes vai ezera krasts, tostarp dīķi vai upes baseins, kurā ir ievērojams zivsaimniecībā vai akvakultūrā nodarbināto personu īpatsvars, kurš ir funkcionāli vienots no ģeogrāfiskā, ekonomiskā un sociālā viedokļa un kuru par tādu atzinusi attiecīgā dalībvalsts;

6) “zvejnieks” ir ikviena persona, kas veic komerciālas zvejas darbības, kā to atzinusi attiecīgā dalībvalsts;

7) “zveja iekšējos ūdeņos” ir zvejas darbības, ko komerciālos nolūkos veic iekšējos ūdeņos, izmantojot kuģus vai citas ierīces, tostarp ierīces, ko izmanto zemledus zvejai;

8) “integrēta piekrastes zonas pārvaldība” ir stratēģijas un pasākumi, kā aprakstīts Eiropas Parlamenta un Padomes Ieteikumā 2002/413/EK (19);

9) “integrēta jūrlietu pārvaldība” ir visu to nozaru politikas koordinēta pārvaldība Savienības līmenī, kas skar okeānus, jūras un piekrastes reģionus;

10) “integrētā jūrlietu politika” (IJP) ir Savienības politika, kuras mērķis ir sekmēt koordinētu un saskanīgu lēmumu pieņemšanu, lai panāktu pēc iespējas ilgtspējīgāku attīstību, ekonomisko izaugsmi un sociālo kohēziju dalībvalstīs un, konkrēti, Savienības piekrastes, salu un tālākajos reģionos, kā arī jūrlietu nozarēs, īstenojot saskanīgu politiku ar jūrlietām saistītās jomās un attiecīgu starptautisko sadarbību;

11) “integrētā jūras uzraudzība” (IJU) ir Savienības iniciatīva, kuras mērķis ir uzlabot Eiropas jūru uzraudzības darbību efektivitāti un lietderīgumu, izmantojot starpnozaru un pārrobežu informācijas apmaiņu un sadarbību;

12) “jūras telpiskā plānošana” ir process, kurā attiecīgās dalībvalsts iestādes analizē un organizē cilvēka darbības jūras teritorijās, lai sasniegtu ekoloģiskos, ekonomiskos un sociālos mērķus;

13) “pasākums” ir darbību kopums;

14) “mazapjoma piekrastes zveja” ir zveja, ko veic zvejas kuģi, kuru lielākais garums ir mazāks par 12 metriem un kuri neizmanto velkamus zvejas rīkus, kas uzskaitīti I pielikuma 3. tabulā Komisijas Regulā (EK) Nr. 26/2004 (20);

15) “kuģi, kas darbojas tikai iekšējos ūdeņos,” ir kuģi, kas nodarbojas ar komerciālo zveju iekšējos ūdeņos un nav iekļauti Savienības zvejas flotes reģistrā.

II SADAĻA

VISPĀRĒJĀ SISTĒMA

I NODAĻA

Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonda izveide un mērķi

4. pants

Izveide

Ar šo izveido Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu (EJZF).

5. pants

Mērķi

EJZF palīdz sasniegt šādus mērķus:

a) veicināt konkurētspējīgu, vides ziņā ilgtspējīgu, ekonomiski dzīvotspējīgu un sociāli atbildīgu zivsaimniecību un akvakultūru;

b) sekmēt KZP īstenošanu;

c) veicināt zivsaimniecības un akvakultūras reģionu līdzsvarotu un iekļaujošu teritoriālo attīstību;

d) sekmēt Savienības IJP izstrādi un īstenošanu tādā veidā, kas papildina kohēzijas politiku un KZP.

Tiekšanās uz minētajiem mērķiem rezultātā nepalielinās zvejas kapacitāte.

6. pants

Savienības prioritātes

EJZF palīdz īstenot stratēģiju “Eiropa 2020”, kā arī īstenot KZP. Tas īsteno šādas Savienības prioritātes zivsaimniecības, akvakultūras un saistīto darbību ilgtspējīgas attīstības jomā, kas atspoguļo Regulā (ES) Nr. 1303/2013 minētos attiecīgos tematiskos mērķus.

1) veicināt vides ziņā ilgtspējīgu, resursu ziņā efektīvu, inovatīvu, konkurētspējīgu un uz zināšanām balstītu zvejniecību, īstenojot šādus konkrētus mērķus: a) zvejniecības ietekmes uz jūras vidi novēršana, tostarp nevēlamas nozvejas, cik iespējams, samazināšana un izskaušana; b) ūdenstilpņu bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu aizsargāšana un atjaunošana; c) zvejas kapacitātes un pieejamo zvejas iespēju līdzsvara nodrošināšana; d) zvejniecības uzņēmumu, tostarp mazapjoma piekrastes flotes, konkurētspējas un dzīvotspējas palielināšana un drošības un darba apstākļu uzlabošana; e) atbalsta sniegšana tehnoloģiju izstrādes, inovācijas, tostarp energoefektivitātes palielināšanas, un zināšanu pārneses stiprināšanai; f) profesionālās apmācības, jaunu profesionālo prasmju un mūžizglītības attīstība.

2) veicināt vides ziņā ilgtspējīgu, resursu ziņā efektīvu, inovatīvu, konkurētspējīgu un uz zināšanām balstītu akvakultūru, īstenojot šādus konkrētus mērķus: a) atbalsta sniegšana tehnoloģiju izstrādes, inovācijas un zināšanu pārneses stiprināšanai; b) akvakultūras uzņēmumu, jo īpaši MVU, konkurētspējas un dzīvotspējas palielināšana, tostarp drošības un darba apstākļu uzlabošana; c) ūdenstilpņu bioloģiskās daudzveidības aizsargāšana un atjaunošana un ar akvakultūru saistītu ekosistēmu stiprināšana un resursu ziņā efektīvas akvakultūras veicināšana; d) tādas akvakultūras veicināšana, kurā tiek nodrošināta augsta līmeņa vides aizsardzība, un dzīvnieku veselības un labturības un sabiedrības veselības un drošības veicināšana; e) profesionālās apmācības, jaunu profesionālo prasmju un mūžizglītības attīstība.

3) sekmēt KZP īstenošanu, īstenojot šādus konkrētus mērķus: a) zinātniskas informācijas uzlabošana un sniegšana, kā arī datu vākšanas un pārvaldības uzlabošana; b) atbalsta sniegšana uzraudzībai, kontrolei un noteikumu izpildei, tādējādi palielinot iestāžu spēju un valsts pārvaldes efektivitāti, bet nepalielinot administratīvo slogu.

4) palielināt nodarbinātību un teritoriālo kohēziju, īstenojot šādu konkrētu mērķi: ekonomiskās izaugsmes, sociālās iekļaušanas un darbvietu radīšanas veicināšana un sniedzot atbalstu nodarbināmībai un darbaspēka mobilitātei piekrastes un iekšzemes kopienās, kas atkarīgas no zvejas un akvakultūras, tostarp darbību dažādošana zivsaimniecības nozarē un citās jūras ekonomikas nozarēs.

5) veicināt tirdzniecību un apstrādi, īstenojot šādus konkrētus mērķus: a) zvejas un akvakultūras produktu tirgus organizāciju uzlabošana; b) ieguldījumu apstrādes un tirdzniecības nozarē sekmēšana.

6) veicināt IJP īstenošanu.

II NODAĻA

Dalīta un tieša pārvaldība

7. pants

Dalīta un tieša pārvaldība

1. Pasākumus, uz kuriem attiecas V sadaļa, finansē no EJZF saskaņā ar Savienības un dalībvalstu dalītas pārvaldības principu un kopīgajiem noteikumiem, kas izklāstīti Regulā (ES) Nr. 1303/2013.

2. Pasākumus, uz kuriem attiecas VI sadaļa, finansē no EJZF saskaņā ar tiešas pārvaldības principu.

III NODAĻA

Dalītā pārvaldībā īstenotas palīdzības vispārējie principi

8. pants

Valsts atbalsts

1. Neskarot šā panta 2. punktu, atbalstam, ko dalībvalstis piešķir zvejniecības un akvakultūras nozares uzņēmumiem, piemēro LESD 107., 108. un 109. pantu.

2. Tomēr LESD 107., 108. un 109. pantu nepiemēro maksājumiem, ko dalībvalstis veic saskaņā ar šo regulu un kas ietilpts LESD 42. panta darbības jomā.

3. Valsts noteikumus, ar kuriem nosaka publisko finansējumu, pārsniedzot šīs regulas 2. punktā minētos noteikumus par maksājumiem, izvērtē kopumā, pamatojoties uz 1. punktu.

4. Attiecībā uz zvejniecības un akvakultūras produktiem, kuri uzskaitīti LESD I pielikumā un kuriem piemēro tā 107., 108. un 109. pantu, Komisija saskaņā ar LESD 108. pantu var atļaut darbības atbalstu LESD 349. pantā minētajos tālākajos reģionos nozarēm, kas ražo, apstrādā un laiž tirgū zvejniecības un akvakultūras produktus, lai mazinātu minēto reģionu īpašās grūtības, ko rada to izolētība un ārkārtīgi tālā un nomaļā atrašanās vieta.

9. pants

Īpašie ex ante nosacījumi

EJZF piemēro īpašos ex ante nosacījumus, kas minēti IV pielikumā.

IV NODAĻA

Pieteikumu pieņemamība un neatbilstīgas darbības

10. pants

Pieteikumu pieņemamība

1. Pieteikums, ko operators iesniedz atbalsta saņemšanai no EJZF, nav pieņemami konkrēti noteiktu laikposmu, kuru nosaka saskaņā ar šā panta 4. punktu, ja dalībvalsts kompetentā iestāde ir konstatējusi, ka attiecīgais operators:

a) ir izdarījis smagu pārkāpumu saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1005/2008 (21) 42. pantu vai Regulas (EK) Nr. 1224/2009 90. panta 1. punktu;

b) ir bijis iesaistīts Savienības NNN kuģu sarakstā minētu zvejas kuģu darbībā, pārvaldībā vai bijuši to īpašumtiesību turētāji, kā noteikts 40. panta 3. punktā Padomes Regulā (EK) Nr. 1005/2008, vai bijis iesaistīts tādu zvejas kuģu darbībā, pārvaldībā vai īpašumtiesībās, kuru karoga valstij ir noteikts nesadarbīgas trešās valsts statuss, kā noteikts minētās regulas 33. pantā;

c) ir izdarījis KZP noteikumu smagu pārkāpumu, kas kā tāds ir noteikts citos Eiropas Parlamenta un Padomes pieņemtajos tiesību aktos; vai

d) ir izdarījis kādu no noziedzīgiem nodarījumiem, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/99/EK (22) 3. un 4. pantā, ja pieteikums ir iesniegts par atbalstu saskaņā ar šīs regulas V sadaļas II nodaļu.

2. Atbalsta saņēmējs turpina ievērot 1. punkta a) līdz d) apakšpunktā minētos nosacījumus pēc pieteikuma iesniegšanas un visā darbības īstenošanas laikposmā un piecus gadus pēc galīgā maksājuma minētajam atbalsta saņēmējam.

3. Pieteikums, ko iesniedzis operators, nav pieņemams konkrēti noteiktu laikposmu, kuru nosaka saskaņā ar šā panta 4. punktu, ja dalībvalsts kompetentā iestāde ir konstatējusi, ka minētais operators saistībā ar Eiropas Zivsaimniecības fondu (EZF) vai EJZF ir veicis krāpniecisku darbību, kā definēts 1. pantā Konvencijā par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (23).

4. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 126. pantu:

a) ar ko nosaka šā panta 1. un 3. punktā minēto laikposmu, kas ir samērīgs ar smagā pārkāpuma, noziedzīgā nodarījuma vai krāpnieciskas darbības veidu, smagumu, ilgumu un atkārtošanos un kas ilgst vismaz vienu gadu;

b) ar ko paredz attiecīgās šā panta 1. un 3. punktā minētā laikposma sākuma vai beigu dienas.

5. Dalībvalstis pieprasa operatoriem, kuri iesniedz pieteikumu EJZF, iesniegt vadošajai iestādei parakstītu apliecinājumu, ar ko apstiprina, ka viņi ievēro šā panta 1. punktā norādītos kritērijus, un paziņo, ka viņi nav veikuši krāpniecisku darbību saistībā ar EZF vai EJZF, kā minēts šā panta 3. punktā. Pirms darbības apstiprināšanas dalībvalstis pārliecinās par minētā apliecinājuma patiesumu, pamatojoties uz informāciju, kas pieejama valsts pārkāpumu reģistrā, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1224/2009 93. pantā, vai jebkādiem citiem pieejamiem datiem.

Pirmās daļas piemērošanas nolūkā dalībvalsts nodrošina pēc citas dalībvalsts pieprasījuma informāciju, kas ir tās pārkāpumu valsts reģistrā, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1224/2009 93. pantā.

11. pants

Neatbilstīgās darbības

Darbības, par kurām nevar pretendēt uz EJZF atbalstu, ir:

a) darbības, kas palielina kuģa zvejas kapacitāti, vai aprīkojums, kas palielina kuģa spēju atrast zivis;

b) jaunu zvejas kuģu būve vai zvejas kuģu importēšana;

c) zvejas darbību pagaidu vai galīga pārtraukšana, ja vien šajā regulā nav paredzēts citādi;

d) izpētes zveja;

e) uzņēmuma īpašumtiesību nodošana;

f) tieša krājumu atjaunošana, izņemot gadījumus, kad tas ar Savienības tiesību aktu ir skaidri paredzēts kā saglabāšanas pasākums vai tiek veikta krājumu eksperimentāla atjaunošana.

III SADAĻA

FINANŠU SHĒMA

12. pants

Budžeta izpilde

1. Savienības budžetu, kas piešķirts EJZF šīs regulas V sadaļā minētiem pasākumiem, izpilda saskaņā ar dalītas pārvaldības principu atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 1303/2013 4. pantam.

2. Savienības budžetu, kas piešķirts EJZF šīs regulas VI sadaļā minētiem pasākumiem, tieši izpilda Komisija saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (24) 58. panta 1. punkta a) apakšpunktu.

3. Budžeta saistības, uz kurām attiecas tieša pārvaldība, Komisija pilnībā vai daļēji atceļ saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 un attiecīgā gadījumā saskaņā ar šīs regulas 123. pantu.

4. Piemēro pareizas finanšu pārvaldības principu saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 30. un 53. pantu.

13. pants

Budžeta līdzekļi dalītā pārvaldībā

1. Līdzekļi, kas laikposmā no 2014. gada līdz 2020. gadam ir pieejami EJZF saistībām dalītā pārvaldībā, ir EUR 5 749 331 600 pašreizējās cenās saskaņā ar II pielikumā norādīto sadalījumu pa gadiem.

2. No 1. punktā minētajiem budžeta līdzekļiem EUR 4 340 800 000 piešķir zvejniecības un akvakultūras un zivsaimniecības reģionu ilgtspējīgai attīstībai, ar tirdzniecību un apstrādi saistītiem pasākumiem un tehniskajai palīdzībai pēc dalībvalstu iniciatīvas saskaņā ar V sadaļas I, II, III, IV un VII nodaļu, izņemot 67. pantu.

3. No 1. punktā minētajiem budžeta līdzekļiem EUR 580 000 000 piešķir 76. pantā minētajiem kontroles un noteikumu izpildes pasākumiem.

4. No 1. punktā minētajiem budžeta līdzekļiem EUR 520 000 000 piešķir 77. pantā minētajiem datu vākšanas pasākumiem.

5. No 1. punktā minētajiem budžeta līdzekļiem EUR 192 500 000 saskaņā ar V sadaļas V nodaļu piešķir tālākajiem reģioniem paredzētām kompensācijām. Minētās kompensācijas gadā nepārsniedz:

a) EUR 6 450 000 Azoru salām un Madeirai,

b) EUR 8 700 000 Kanāriju salām,

c) EUR 12 350 000 Francijas tālākajiem reģioniem, kas minēti LESD 349. pantā.

6. No 1. punktā minētajiem budžeta līdzekļiem EUR 44 976 000 piešķir 67. pantā minētajam uzglabāšanas atbalstam.

7. No 1. punktā minētajiem budžeta līdzekļiem EUR 71 055 600 piešķir V sadaļas VIII nodaļā minētajiem pasākumiem saistībā ar IJP.

8. Dalībvalstīm ir iespēja 3. un 4. punktā pieejamos resursus izmantot, tos savstarpēji pārdalot.

14. pants

Budžeta līdzekļi tiešā pārvaldībā

1. Līdzekļi, kas laikposmā no 2014. gada līdz 2020. gadam ir pieejami EJZF saistībām pasākumiem tiešā pārvaldībā, kā norādīts VI sadaļas I līdz III nodaļā, ir EUR 647 275 400 pašreizējās cenās..

2. VI sadaļas I un II nodaļas piemērošanas nolūkā indikatīvais līdzekļu sadalījums mērķiem, kas noteikti 82. un 85. pantā, ir paredzēts III pielikumā.

3. Komisija var atkāpties no 2. punktā minētajām indikatīvajām procentuālajām daļām ne vairāk kā par 5 % no finansiālā piešķīruma vērtības katrā gadījumā.

4. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 126. pantu, ar kuriem pielāgo III pielikumā noteiktās procentuālās daļas.

15. pants

Starpposma pārskatīšana

Komisija pārskata VI sadaļas I un II nodaļas īstenošanu, tostarp vajadzību pielāgot paredzēto līdzekļu sadalījumu, kā noteikts III pielikumā, un līdz 2017. gada 30. jūnijam iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei starpposma novērtējuma ziņojumu par iegūtajiem rezultātiem un EJZF kvalitatīvajiem un kvantitatīvajiem aspektiem.

16. pants

Finanšu sadalījums dalītai pārvaldībai

1. Dalībvalstu saistībām laikposmā no 2014. gada līdz 2020. gadam pieejamie līdzekļi, kas minēti 13. panta 2. līdz 7. punktā un norādīti II pielikuma tabulā, tiek noteikti, pamatojoties uz šādiem objektīviem kritērijiem:

a) attiecībā uz V sadaļu, izņemot 76. un 77. pantu: i) zvejniecības un jūras un saldūdens akvakultūras nozarēs, tostarp ar to saistītajā apstrādē, nodarbināto īpatsvars; ii) zvejniecības un jūras un saldūdens akvakultūras nozaru, tostarp ar tām saistītās apstrādes, ražošanas apjoms; un iii) mazapjoma piekrastes zvejas flotes daļa visā zvejas flotē;

b) attiecībā uz 76. un 77. pantu: i) attiecīgās dalībvalsts kontroles uzdevumu apjoms, kuru nosaka, ņemot vērā valsts zvejas flotes lielumu un tās kontrolējamās jūras teritorijas lielumu, izkrāvumu apjomu un no trešām valstīm importēto produktu vērtību; ii) pieejamie kontroles resursi salīdzinājumā ar dalībvalsts kontroles uzdevumu apjomu, kur pieejamos līdzekļus nosaka, ņemot vērā jūrā veiktu kontroļu skaitu vai izkrāvumu inspekciju skaitu; iii) attiecīgās dalībvalsts datu vākšanas uzdevumu apjoms, kuru nosaka, ņemot vērā valsts zvejas flotes lielumu, izkrāvumu un akvakultūras ražošanas apjomu, jūrā veikta zinātniskā monitoringa pasākumu daudzumu un to uzskaišu skaitu, kurās piedalās attiecīgā dalībvalsts, un iv) pieejamie datu vākšanas resursi salīdzinājumā ar attiecīgās dalībvalsts datu vākšanas uzdevumu apjomu, kur pieejamos līdzekļus nosaka, ņemot vērā to cilvēkresursu un tehnisko līdzekļu apjomu, kas vajadzīgs, lai īstenotu valsts paraugu ņemšanas programmu datu vākšanas vajadzībām;

c) attiecībā uz visiem pasākumiem – līdzekļu vēsturiskie piešķīrumi saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1198/2006 un vēsturiskais līdzekļu izmantojums saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 861/2006.

2. Komisija pieņem īstenošanas aktus“ kuros nosaka kopējo resursu sadalījumu pa gadiem un dalībvalstīm.

IV SADAĻA

PLĀNOŠANA

I NODAĻA

Dalītā pārvaldībā finansētu pasākumu plānošana

17. pants

Darbības programmu sagatavošana

1. Katra dalībvalsts izstrādā vienotu darbības programmu, lai īstenotu Savienības prioritātes, kuras noteiktas 6. pantā un kuras paredzēts līdzfinansēt no EJZF.

2. Dalībvalsts izstrādā darbības programmu ciešā sadarbībā ar partneriem, kas minēti Regulas (ES) Nr. 1303/2013 5. pantā.

3. Attiecībā uz 18. panta 1. punkta o) apakšpunktā minēto darbības programmas iedaļu Komisija līdz 2014. gada 31. maijam pieņem īstenošanas aktus, kuros nosaka Savienības aktuālās prioritātes noteikumu izpildes un kontroles politikā. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar konsultēšanās procedūru, kas minēta 127. panta 2. punktā.

18. pants

Darbības programmas saturs

1. Papildus elementiem, kas minēti Regulas (ES) Nr. 1303/2013 27. pantā, darbības programma aptver:

a) situācijas analīzi no stipro un vājo pušu, iespēju un draudu viedokļa un apzinātās vajadzības, kam jāpievēršas ģeogrāfiskajā apgabalā, tostarp attiecīgā gadījumā jūras baseinos, uz kuru attiecas programma. Analīzi strukturē atbilstoši attiecīgajām Savienības prioritātēm, kas noteiktas šīs regulas 6. pantā, un attiecīgajā gadījumā tā ir saskanīga ar valsts stratēģisko daudzgadu plānu akvakultūras jomā, kas minēts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 34. pantā, un ar panākumiem laba vides stāvokļa sasniegšanā, izstrādājot un īstenojot Direktīvas 2008/56/EK 5. pantā minēto jūras stratēģiju. Īpašas vajadzības saistībā ar nodarbinātību, vidi, klimata pārmaiņu seku mazināšanu un pielāgošanos tām, un inovācijas veicināšanu novērtē saistībā ar Savienības prioritātēm, lai noteiktu vispiemērotāko rīcību katras prioritātes līmenī attiecībā uz attiecīgajām jomām;

b) tādu stratēģijas aprakstu Regulas (ES) Nr. 1303/2013 27. panta nozīmē, kurā norāda, ka: i) katrai programmā iekļautajai Savienības prioritātei ir noteikti pienācīgi mērķi, pamatojoties uz šīs regulas 109. pantā minētajiem kopīgiem rādītājiem; ii) attiecīgu pasākumu izvēle loģiski izriet no katras programmā izvēlētās Savienības prioritātes, ņemot vērā ex ante novērtējuma secinājumus un šā punkta a) apakšpunktā minēto analīzi. Zvejas darbību galīgas pārtraukšanas pasākumu gadījumā atbilstīgi šīs regulas 34. pantam stratēģijas aprakstā ir iekļauti mērķi un pasākumi, kas jāveic zvejas kapacitātes samazināšanai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 22. pantu. Tiek iekļauts arī tās metodes apraksts, kuru izmanto, lai aprēķinātu kompensācijas, ko piešķir saskaņā ar šīs regulas 33. un 34. pantu; iii) finansiālo līdzekļu piešķīrums programmā iekļautajām Savienības prioritātēm ir pamatots un pietiekams, lai sasniegtu noteiktos mērķus;

c) attiecīgā gadījumā “Natura 2000” teritoriju, kā noteikts Padomes Direktīvā 92/43/EEK (25), īpašās vajadzības un programmas sniegto ieguldījumu saskanīga zivju krājumu atjaunošanas apgabalu tīkla izveidē, kā paredzēts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 8. pantā;

d) speciālu ex ante nosacījumu izvērtējumu, kā minēts šīs regulas 9. pantā un IV pielikumā, un vajadzības gadījumā darbības, kas minētas Regulas (ES) Nr. 1303/2013 19. panta 2. punktā;

e) aprakstu par darbības rezultātu satvaru Regulas (ES) Nr. 1303/2013 22. panta un II pielikuma nozīmē;

f) izraudzīto pasākumu sarakstu, kas sakārtots atbilstoši Savienības prioritātēm;

g) to kritēriju sarakstu, pamatojoties uz kuriem pieņem kritērijus zivsaimniecības un akvakultūras reģionu atlasei atbilstīgi V sadaļas III nodaļai;

h) V sadaļas III nodaļā minēto sabiedrības virzītas vietējās attīstības stratēģiju atlases kritēriju sarakstu;

i) rīcības plānu mazapjoma piekrastes zvejas attīstībai, konkurētspējai un ilgtspējai attiecībā uz tām dalībvalstīm, kurās vairāk par 1 000 kuģiem var tikt uzskatīti par mazapjoma piekrastes zvejas kuģiem;

j) novērtēšanas prasības un novērtēšanas plānu, kas minēts Regulas (ES) Nr. 1303/2013 56. pantā, un pasākumus, kas jāveic, lai apmierinātu apzinātās vajadzības;

k) finanšu plānu, kurš jāizstrādā, ņemot vērā Regulas (ES) Nr. 1303/2013 20. pantu un ievērojot šīs regulas 16. panta 2. punktā minēto Komisijas īstenošanas aktu, un kurā iekļauta: i) tabula, kurā norādīts katram gadam plānotais kopējais EJZF ieguldījums, ii) tabula, kurā norādīti EJZF līdzekļi un līdzfinansējuma likme šīs regulas 6. pantā izklāstītajām Savienības prioritātēm, un tehniskajai palīdzībai; atkāpjoties no šīs regulas 94. panta 2. punktā izklāstītā vispārējā noteikuma, minētajā tabulā attiecīgā gadījumā atsevišķi norāda EJZF līdzekļus un līdzfinansējuma likmes, ko piemēro atbalstam, kas minēts šīs regulas 33. un 34. pantā, 41. panta 2. punktā, 67. un 70. pantā, 76. panta 2. punkta a) līdz d) un f) līdz l) apakšpunktā, 76. panta 2. punkta e) apakšpunktā un 77. pantā;

l) informāciju par papildināmību un saskaņošanu ar ESI fondu līdzekļiem un citiem attiecīgajiem Savienības un valstu finansēšanas instrumentiem;

m) darbības programmas īstenošanas kārtību, tostarp: i) to iestāžu identitāti, kuras minētas Regulas (ES) Nr. 1303/2013 123. pantā, un pārvaldības un kontroles sistēmas apraksta kopsavilkumu, kas sniegts informācijas nolūkos; ii) aprakstu par ZVRG, vadošās iestādes vai ieceltās struktūras attiecīgajām funkcijām visos ar sabiedrības virzītas vietējās attīstības stratēģiju saistītos īstenošanas uzdevumos; iii) uzraudzības un novērtēšanas procedūru aprakstu, kā arī uzraudzības komitejas vispārējo sastāvu, kā minēts Regulas (ES) Nr. 1303/2013 48. pantā; iv) noteikumus, ar kuriem nodrošina programmas publicitāti saskaņā ar šīs regulas 119. pantu;

n) Regulas (ES) Nr. 1303/2013 5. pantā minēto partneru sarakstu un ar partneriem rīkotās apspriešanās rezultātus;

o) attiecībā uz mērķi uzlabot noteikumu ievērošanu, nodrošinot kontroli, kā minēts 6. panta 3. punkta b) apakšpunktā un saskaņā ar aktuālajām prioritātēm, ko Komisija pieņēmusi saskaņā ar 17. panta 3. punktu: i) to struktūru sarakstu, kas īsteno kontroles, inspekcijas un izpildes sistēmu, un īsu aprakstu par cilvēkresursiem un finanšu resursiem, kas pieejami zvejniecības kontrolei, inspekcijai un noteikumu izpildes nodrošināšanai, un par svarīgāko aprīkojumu, kas pieejams zvejniecības kontrolei, inspekcijai un noteikumu izpildes nodrošināšanai, jo īpaši kuģu, lidmašīnu un helikopteru skaitu, ii) kontroles pasākumu vispārējos mērķus, kas jāīsteno, izmantojot kopīgus rādītājus, kuri jānosaka saskaņā ar 109. pantu, iii) konkrētus mērķus, kas jāsasniedz saskaņā ar 6. pantā minētajām Savienības prioritātēm, un sīki izstrādātas norādes pa kategorijām visā plānošanas periodā;

p) attiecībā uz ilgtspējīgai zvejniecības pārvaldībai vajadzīgo datu vākšanas mērķi, kas minēts 6. panta 3. punkta a) apakšpunktā, un saskaņā ar Savienības daudzgadu programmu, kas minēta Regulas (EK) Nr. 199/2008 3. pantā: i) aprakstu par datu vākšanas darbībām saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 25. panta 1. punktu; ii) aprakstu par datu glabāšanas metodēm, datu pārvaldību un datu izmantošanu; iii) aprakstu par spēju nodrošināt savākto datu pareizu finansiālo un administratīvo pārvaldību.

Šā punkta p) apakšpunktā minētās darbības programmas iedaļu papildina saskaņā ar šīs regulas 21. pantu.

2. Darbības programmā iekļauj Regulas (ES) Nr. 1303/2013 67. panta 1. punkta b), c) un d) apakšpunktā minēto vienkāršoto izmaksu un papildu izmaksu vai negūto ienākumu aprēķināšanas metodes saskaņā ar šīs regulas 96. pantu un metodi, ar kuru aprēķina kompensāciju saskaņā ar attiecīgiem kritērijiem, kas noteikti katrai atbilstīgi šīs regulas 40. panta 1. punktam, 53., 54. un 55. pantam, 56. panta 1. punkta f) apakšpunktam un 67. pantam veiktajai darbībai. Attiecīgā gadījumā iekļauj arī informācija par avansa maksājumiem ZVRG saskaņā ar šīs regulas 62. pantu.

3. Komisija pieņem īstenošanas aktus, kuros paredz noteikumus par to, kā norādāmi šā panta 1. un 2. punktā minētie elementi. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 127. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru.

19. pants

Darbības programmas apstiprināšana

1. Ievērojot Regulas (ES) Nr. 1303/2013 29. pantu, Komisija pieņem īstenošanas aktus, ar ko apstiprina darbības programmu.

2. Nolūkā pieņemt šā panta 1. punktā minētos īstenošanas aktus Komisija izskata, vai ir ticams, ka ar 18. panta 1. punkta b) apakšpunkta ii) punktā minētajiem pasākumiem efektīvi tiks likvidēta konstatētā pārmērīgā kapacitāte.

20. pants

Darbības programmas grozīšana

1. Komisija pieņem īstenošanas aktus, ar ko apstiprina darbības programmas grozījumus.

2. Lai pielāgotos mainīgajām kontroles vajadzībām, Komisija var reizi divos gados pieņemt īstenošanas aktus, kuros sīki norāda jebkādas izmaiņas Savienības prioritātēs noteikumu izpildes un kontroles politikā, kā minēts 17. panta 3. punktā, un attiecīgās atbilstīgās darbības, kam jāpiešķir prioritāte. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 127. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru.

3. Dalībvalstis var iesniegt grozījumu savās darbības programmās, ņemot vērā jaunās prioritātes, kas minētas šā panta 2. punktā minētajos īstenošanas aktos. Saskaņā ar proporcionalitātes principu šādiem darbības programmu grozījumiem piemēro vienkāršotu procedūru, kas jāpieņem saskaņā ar 22. panta 2. punktu.

21. pants

Datu vākšanas darba plāni

1. Lai piemērotu šīs regulas 18. panta 1. punkta p) apakšpunktu, dalībvalstis līdz tā gada 31. oktobrim, kas ir pirms tā gada, no kura darba plāns jāpiemēro, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 199/2008 4. panta 4. punktu elektroniski iesniedz Komisijai datu vākšanas darba plānus, izņemot gadījumu, kad joprojām ir piemērojams spēkā esošais plāns, un tad tās par to informē Komisiju. Minēto plānu saturs ir saskanīgs ar minēto regulu.

2. Komisija pieņem īstenošanas aktus, ar ko līdz tā gada 31. oktobrim, kas ir pirms tā gada, no kura darba plāns jāpiemēro, apstiprina 1. punktā minētos darba plānus.

22. pants

Noteikumi par procedūrām un termiņiem

1. Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, kuros paredz noteikumus par procedūrām, formātu un termiņiem attiecībā uz:

a) darbības programmu apstiprināšanu;

b) darbības programmu grozījumu iesniegšanu un apstiprināšanu, tostarp to stāšanos spēkā un iesniegšanas biežumu plānošanas perioda laikā,

c) grozījumu iesniegšanu un apstiprināšanu, kā minēts šīs regulas 22. panta 3. punktā;

d) datu vākšanas darba plānu iesniegšanu.

Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 127. panta 3. punktā.

2. Procedūras un termiņus vienkāršo:

a) tādu darbības programmu grozījumu gadījumā, kas attiecas uz līdzekļu pārvietošanu starp Savienības prioritātēm, ja pārvietotie līdzekļi nepārsniedz 10 % no Savienības prioritātei piešķirtās summas;

b) tādu darbības programmu grozījumu gadījumā, kas attiecas uz pasākumu vai attiecīgo darbības veidu iekļaušanu vai atcelšanu un ar to saistīto informāciju un rādītājiem;

c) tādu darbības programmu grozījumu gadījumā, kas attiecas uz pasākumu apraksta izmaiņām, tostarp izmaiņām atbilstības nosacījumos;

d) šīs regulas 20. panta 3. punktā minēto grozījumu gadījumā, kā arī citu grozījumu 18. panta 1. punkta n) apakšpunktā minētajā programmas iedaļā gadījumā.

3. Šā panta 2. punkts neattiecas uz pasākumiem, kas minēti 33. un 34. pantā un 41. panta 2. punktā.

II NODAĻA

Tiešā pārvaldībā finansētu pasākumu plānošana

23. pants

Gada darba programma

1. Lai īstenotu VI sadaļu, Komisija pieņem īstenošanas aktus, ar ko paredz gada darba programmas, kas ir saskaņā ar attiecīgajās nodaļās izvirzītajiem mērķiem. Attiecībā uz VI sadaļas I un II nodaļu minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 127. panta 3. punktā.

2. Gada darba programmās ietver:

a) finansējamo darbību aprakstu un katrai tādai darbībai izvirzītos mērķus, kura atbilst 82. un 85. pantā izklāstītajiem mērķiem. Tajā iekļauj arī norādi par katrai darbībai piešķirto summu, orientējošu īstenošanas grafiku, kā arī informāciju par to īstenošanu;

b) attiecībā uz dotācijām un ar tām saistītajiem pasākumiem – būtiskos vērtēšanas kritērijus, kuri nosakāmi tādā veidā, kas vislabāk sasniedz darbības programmas mērķus, un maksimālo līdzfinansējuma likmi.

V SADAĻA

DALĪTĀ PĀRVALDĪBĀ FINANSĒTI PASĀKUMI

I NODAĻA

Zvejniecības ilgtspējīga attīstība

24. pants

Konkrētie mērķi

Šajā nodaļā paredzētais atbalsts palīdz sasniegt 6. panta 1. punktā izklāstītās Savienības prioritātes konkrētos mērķus.

25. pants

Vispārēji nosacījumi

1. Zvejas kuģa īpašnieks, kas saņēmis atbalstu saskaņā ar šo nodaļu, vismaz piecus gadus no dienas, kurā veikts faktiskais minētā atbalsta maksājums atbalsta saņēmējam, nenodod minēto kuģi ārpus Savienības. Ja kuģi minētajā laikposmā nodod, dalībvalsts atgūst attiecībā uz šo darbību nepamatoti izmaksātās summas tādā apmērā, kas ir proporcionāls laikposmam, kurā šā punkta pirmajā teikumā paredzētais nosacījums nav izpildīts.

2. Darbības izmaksas nav atbilstīgas, ja vien šajā nodaļā nav skaidri noteikts citādi.

3. EJZF sniegtais kopējais finansiālais ieguldījums 33. un 34. pantā minētajos pasākumos un 41. pantā minētajā galveno dzinēju vai palīgdzinēju nomaiņā vai modernizācijā nepārsniedz augstāko no šādām divām robežvērtībām:

a) EUR 6 000 000; vai

b) 15 % no Savienības finansiālā atbalsta, ko dalībvalsts piešķīrusi 6. panta 1., 2. un 5. punktā izklāstītajām Savienības prioritātēm.

4. EJZF sniegtais kopējais finansiālais ieguldījums 29. panta 4. punktā minētajos pasākumos nepārsniedz 5 % no Savienības finansiālā atbalsta, kas piešķirts katrai dalībvalstij.

5. Atbalstu kuģu īpašniekiem, kuru piešķir saskaņā ar 33. pantu, atskaita no atbalsta, ko kuģa īpašniekiem par to pašu kuģi piešķir saskaņā ar 34. pantu.

26. pants

Inovācija

1. Lai stimulētu inovāciju zvejniecībā, EJZF var atbalstīt projektus, kuru mērķis ir izstrādāt vai ieviest jaunus vai ievērojami uzlabotus produktus un aprīkojumu, un jaunus vai uzlabotus procesus un metodes, jaunas vai uzlabotas pārvaldības un organizācijas sistēmas, tostarp apstrādes un tirdzniecības jomā.

2. Darbības, ko finansē saskaņā ar šo pantu, veic dalībvalsts vai Savienības atzīta zinātniska vai tehniska struktūra vai darbības tiek veiktas sadarbībā ar šādu struktūru. Minētā zinātniskā vai tehniskā struktūra apstiprina šādu darbību rezultātus.

3. Saskaņā ar šo pantu finansētu darbību rezultātiem dalībvalsts nodrošina piemērotu publicitāti saskaņā ar 119. pantu.

27. pants

Konsultāciju pakalpojumi

1. Lai uzlabotu operatoru vispārējo veiktspēju un konkurētspēju un sekmētu ilgtspējīgu zvejniecību, EJZF var atbalstīt:

a) priekšizpēti un konsultāciju pakalpojumus, kuros novērtē to projektu dzīvotspēju, kas ir potenciāli tiesīgi pretendēt uz atbalstu saskaņā ar šo nodaļu;

b) profesionālu konsultāciju sniegšanu par vides ilgtspēju, īpašu uzmanību pievēršot tam, kā ierobežot un, ja iespējams, izskaust zvejas darbību negatīvo ietekmi uz jūras, sauszemes un saldūdens ekosistēmām;

c) profesionālu konsultāciju sniegšanu par darījumdarbības un mārketinga stratēģijām.

2. Šā panta 1. punktā minēto priekšizpēti, konsultāciju pakalpojumus un konsultācijas sniedz zinātniskas, akadēmiskas, profesionālas vai tehniskas struktūras, vai tādas vienības, kas sniedz ekonomiskas konsultācijas, kurām ir vajadzīgā kompetence.

3. Atbalstu, kas minēts 1. punktā, piešķir operatoriem, zvejnieku organizācijām, tostarp ražotāju organizācijām, vai publisko tiesību subjektiem.

4. Ja 1. punktā minētais atbalsts nepārsniedz EUR 4 000, atbalsta saņēmēju var izraudzīties paātrinātā procedūrā.

28. pants

Zinātnieku un zvejnieku partnerības

1. Lai veicinātu zināšanu pārnesi starp zinātniekiem un zvejniekiem, EJZF var atbalstīt:

a) tāda tīkla, partnerattiecību nolīgumu vai organizāciju veidošanu, kurā darbojas viena vai vairākas neatkarīgas zinātniskas struktūras un zvejnieki vai viena vai vairākas zvejnieku organizācijas, tīkla darbībā var piedalīties tehniskas struktūras;

b) darbības, ko veic saistībā ar tīkliem, partnerattiecību nolīgumiem vai apvienībām, kas minētas a) apakšpunktā.

2. Darbības, kas minētas 1. punkta b) apakšpunktā, var būt datu vākšanas un pārvaldības darbības, pētījumi, izmēģinājuma projekti, zināšanu un pētījumu rezultātu izplatīšana, semināri un paraugprakse.

3. Atbalstu, kas minēts 1. punktā, var piešķirt publisko tiesību subjektiem, zvejniekiem, zvejnieku organizācijām, ZVRG un nevalstiskām organizācijām.

29. pants

Cilvēkkapitāla, jaunu darbvietu radīšanas un sociālā dialoga veicināšana

1. Lai veicinātu cilvēkkapitālu, jaunu darbvietu radīšanu un sociālo dialogu, EJZF var atbalstīt:

a) profesionālo izglītību, mūžizglītību, kopīgus projektus, ekonomiskas, tehniskas, normatīvas vai zinātniskas informācijas un inovatīvas prakses izplatīšanu, un jaunu profesionālo prasmju apguvi, jo īpaši saistībā ar jūras ekosistēmu ilgtspējīgu pārvaldību, higiēnu, veselību, drošību, darbībām jūrlietu jomā, inovāciju un uzņēmējdarbību;

b) tīklu veidošanu un pieredzes un paraugprakses apmaiņu starp ieinteresētajām personām, tostarp organizācijām, kas veicina sieviešu un vīriešu iespēju vienlīdzību, kas sekmē sieviešu nozīmi zvejas kopienās un veicina nepietiekami pārstāvētās grupas, kas ir iesaistītas mazapjoma piekrastes zvejā vai zvejā no krasta;

c) sociālo dialogu Savienības, valsts, reģionālā vai vietējā līmenī, iesaistot zvejniekus, sociālos partnerus un citas attiecīgas ieinteresētās personas.

2. Atbalstu, kas minēts 1. punktā, var piešķirt arī pašnodarbinātu zvejnieku laulātajiem vai, ja un ciktāl tas atzīts attiecīgās valsts tiesību aktos, pašnodarbinātu zvejnieku dzīves partneriem, ievērojot nosacījumus, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2010/41/ES (26) 2. panta b) punktā.

3. Šā panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto atbalstu var piešķirt maksimāli uz divu gadu laikposmu un vienīgi par tādu personu apmācību, kuras ir jaunākas par 30 gadiem un kuras attiecīgā dalībvalsts ir atzinusi par bezdarbniekiem (“mācekļi”). Šādu atbalstu attiecina tikai uz apmācību uz mazapjoma piekrastes zvejas kuģa, kas pieder vismaz 50 gadus vecam zvejniekam, ja apmācība notiek saskaņā ar oficiālu, attiecīgās dalībvalsts atzītu mācekļa un kuģa īpašnieka līgumu, tostarp uz mācību kursiem saistībā ar ilgtspējīgiem zvejas paņēmieniem un jūras bioloģisko resursu saglabāšanu, kā definēts Regulā (ES) Nr. 1380/2013. Mācekli uz kuģa pavada profesionāls zvejnieks, kas sasniedzis vismaz 50 gadu vecumu.

4. Saskaņā ar šā panta 3. punktu minēto atbalstu piešķir profesionālam zvejniekam, lai ar to segtu mācekļa algu un ar to saistītās nodevas, un to aprēķina saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 67. panta 5. punktu, ņemot vērā attiecīgās dalībvalsts ekonomisko stāvokli un dzīves standartus. Minētais atbalsts nepārsniedz maksimālo summu – EUR 40 000 katram atbalsta saņēmējam plānošanas periodā.

30. pants

Dažādošana un jauni ienākumu veidi

1. Ar EJZF var atbalstīt ieguldījumus, ar kuriem palīdz dažādot zvejnieku ienākumus, šim nolūkam izvēršot papildu darbības, tostarp ieguldījumus kuģos, makšķerēšanas tūrismā, restorānos, ar zveju saistītos vides pakalpojumos un izglītojošos pasākumos par zveju.

2. Atbalstu saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunktu piešķir zvejniekiem:

a) kuri iesniedz darījumdarbības plānu par savu jauno darbību attīstību; un

b) kuriem ir atbilstošas profesionālās prasmes, kas var būt apgūtas saskaņā ar 29. panta 1. punkta a) apakšpunktu finansētās darbībās.

3. Atbalstu saskaņā ar 1. punktu piešķir tikai tad, ja papildu darbības ir saistītas ar zvejnieka galveno darījumdarbību – zveju.

4. Saskaņā ar 1. punktu piešķirtā atbalsta summa nepārsniedz 50 % no budžeta, kas darījumdarbības plānā paredzēts katrai darbībai, un nepārsniedz maksimālo summu EUR 75 000 katram atbalsta saņēmējam.

31. pants

Uzsākšanas atbalsts jauniem zvejniekiem

1. EJZF var sniegt darījumdarbības sākšanas atbalstu jauniem zvejniekiem.

2. Saskaņā ar šo pantu atbalstu var sniegt tikai saistībā ar tāda pirmā zvejas kuģa iegādi,

a) kura lielākais garums ir mazāks par 24 metriem;

b) kurš ir aprīkots zvejai jūrā;

c) kurš ir 5 līdz 30 gadus vecs; un

d) kurš ietilpst tādā flotes segmentā, attiecībā uz kuru Regulas (ES) Nr. 1380/2013 22. panta 2. punktā minētajā zvejas kapacitātes ziņojumā ir norādīts, ka tas ir līdzsvarā ar zvejas iespējām, kas pieejamas minētajam segmentam.

3. Saskaņā ar šo pantu termins “jauns zvejnieks” ir fiziska persona, kura vēlas pirmo reizi iegādāties zvejas kuģi un kura pieteikuma iesniegšanas brīdī ir jaunāka par 40 gadiem un kura ir strādājusi par zvejnieku vismaz piecus gadus vai ir pabeigusi līdzvērtīgu arodapmācību. Dalībvalstis jauniem zvejniekiem var noteikt papildu objektīvus kritērijus, kas jāizpilda, lai viņi būtu tiesīgi saņemt atbalstu saskaņā ar šo pantu.

4. Saskaņā ar šo pantu sniegtais atbalsts nepārsniedz 25 % no zvejas kuģa iegādes izmaksām un jebkurā gadījumā nav lielāks par EUR 75 000 katram jaunajam zvejniekam.

32. pants

Veselība un drošība

1. Lai uzlabotu zvejnieku higiēnas, veselības, drošības un darba apstākļus, EJZF var atbalstīt ieguldījumus kuģos vai individuālajā aprīkojumā ar noteikumu, ka šie ieguldījumi pārsniedz Savienības vai valsts tiesību aktos paredzētās prasības.

2. Atbalstu saskaņā ar šo pantu piešķir zvejniekiem vai zvejas kuģu īpašniekiem.

3. Ja darbība ir ieguldījums uz klāja, atbalstu vienam un tam pašam ieguldījumu veidam un tam pašam zvejas kuģim nepiešķir vairāk kā vienu reizi plānošanas periodā. Ja darbība ir ieguldījums individuālajā aprīkojumā, atbalstu vienam un tam pašam aprīkojuma veidam un tam pašam atbalsta saņēmējam nepiešķir vairāk kā vienu reizi plānošanas periodā.

4. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 126. pantu, kuros nosaka darbību veidus, par kurām ir tiesības pretendēt uz atbalstu saskaņā ar šā panta 1. punktu.

33. pants

Zvejas darbību pagaidu pārtraukšana

1. EJZF var atbalstīt pasākumus zvejas darbību pagaidu pārtraukšanai šādos gadījumos:

a) ja tiek īstenoti attiecīgi Regulas (ES) Nr. 1380/2013 12. un 13. pantā minētie Komisijas pasākumi vai dalībvalstu ārkārtas pasākumi, vai saglabāšanas pasākumi, kas minēti attiecīgās regulas 7. pantā, tostarp bioloģiskās atjaunošanās laikposmi;

b) ja netiek atjaunoti partnerattiecību nolīgumi ilgtspējīgas zivsaimniecības nozarē vai tiem pievienotie protokoli;

c) ja pagaidu pārtraukšana ir paredzēta apsaimniekošanas plānā, kas pieņemts saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1967/2006 (27), vai daudzgadu plānā, kas pieņemts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 9. un 10. pantu, ja – pamatojoties uz zinātniskajiem ieteikumiem – zvejas piepūles samazinājums ir vajadzīgs, lai sasniegtu Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. panta 2. punktā un 2. panta 5. punkta a) apakšpunktā minētos mērķus.

2. Šā panta 1. punktā minēto atbalstu var piešķirt laikposmā no 2014. gada līdz 2020. gadam ne ilgāk kā sešu mēnešu garumā par vienu kuģi.

3. Šā panta 1. punktā minēto atbalstu piešķir tikai:

a) tādu Savienības zvejas kuģu īpašniekiem, kas reģistrēti kā aktīvi, un kuri pēdējo divu kalendāro gadu laikā pirms atbalsta pieteikuma iesniegšanas dienas vismaz 120 dienas ir veikuši zvejas darbības jūrā; vai

b) zvejniekiem, kuri uz Savienības zvejas kuģa, uz ko attiecas pagaidu pārtraukšana, jūrā ir strādājuši vismaz 120 dienas pēdējo divu kalendāro gadu laikā pirms atbalsta pieteikuma iesniegšanas dienas.

4. Visas zvejas darbības, ko veic zvejas kuģis vai attiecīgie zvejnieki, tiek patiešām pārtrauktas. Kompetentā iestāde pārliecinās, ka attiecīgais zvejas kuģis ir pārtraucis visas zvejas darbības laikposmā, uz kuru attiecas pagaidu pārtraukšana.

34. pants

Galīga zvejas darbību pārtraukšana

1. EJZF var atbalstīt pasākumus galīgai zvejas darbību pārtraukšanai vienīgi tad, ja tas tiek sasniegts zvejas kuģi nododot lūžņos un ar noteikumu, ka:

a) šāda nodošana lūžņos ir iekļauta darbības programmā, kas minēta 18. pantā; un

b) galīga darbību pārtraukšana ir noteikta kā Regulas (ES) Nr. 1380/2013 22. panta 4. punktā minētā rīcības plāna rīks, norādot, ka flotes segmentā nav nodrošināts faktisks līdzsvars ar zvejas iespējām, kas pieejamas attiecīgajam segmentam.

2. Šā panta 1. punktā minēto atbalstu piešķir:

a) Savienības zvejas kuģu īpašniekiem, kuru kuģi ir reģistrēti kā aktīvi kuģi, un kuri pēdējo divu kalendāro gadu laikā pirms atbalsta pieteikuma iesniegšanas dienas vismaz 90 dienas ir veikuši zvejas darbības jūrā;

b) zvejniekiem, kuri uz Savienības zvejas kuģa, uz ko attiecas galīga darbību pārtraukšana, jūrā ir strādājuši vismaz 90 dienas gadā pēdējo divu kalendāro gadu laikā pirms atbalsta pieteikuma iesniegšanas dienas.

3. Attiecīgie zvejnieki patiešām pārtrauc visas zvejas darbības. Atbalsta saņēmējs sniedz kompetentajai iestādei pierādījumu par zvejas darbību pārtraukšanu. Kompensāciju atmaksā uz pro rata temporis pamata, ja zvejnieks atsāk zvejas darbības mazāk nekā gadu pēc atbalsta pieteikuma iesniegšanas dienas.

4. Atbalstu saskaņā ar šo pantu var piešķirt līdz 2017. gada 31. decembrim.

5. Saskaņā ar šo pantu atbalstu izmaksā tikai pēc tam, kad līdzvērtīga kapacitāte ir neatgriezeniski izņemta no Savienības zvejas flotes reģistra un arī zvejas licences un atļaujas ir neatgriezeniski anulētas. Atbalsta saņēmējam turpmākajos piecos gados pēc šāda atbalsta saņemšanas aizliegts reģistrēt jaunu zvejas kuģi. Kapacitātes samazinājums, kas radies galīgas zvejas darbību pārtraukšanas ar publisko atbalstu rezultātā, rada līdzvērtīgu neatgriezenisku samazinājumu maksimāli pieļaujamajā zvejas kapacitātē, kas izklāstīta Regulas (ES) Nr. 1380/2013 II pielikumā.

6. Atkāpjoties no 1. punkta, atbalstu par galīgu zvejas darbību pārtraukšanu var piešķirt arī tad, ja kuģi netiek nodoti sadalīšanai, ar noteikumu, ka tie tiek pārbūvēti, lai veiktu citas darbības, nevis komerciālu zveju.

Turklāt un lai saglabātu jūrniecības mantojumu, atbalstu par galīgu zvejas darbību pārtraukšanu var piešķirt arī tad, ja tradicionāli koka kuģi netiek nodoti sadalīšanai, ar noteikumu, ka šādi kuģi savas mantojuma funkcijas turpina pildīt uz sauszemes.

35. pants

Kopfondi, kas paredzēti nelabvēlīgiem klimatiskiem apstākļiem un vides incidentiem

1. EJZF var dot ieguldījumu kopfondos, no kuriem zvejniekiem maksā finansiālu kompensāciju par ekonomiskiem zaudējumiem, ko izraisījuši nelabvēlīgi klimatiskie apstākļi vai kāds vides incidents, vai par zvejnieku vai zvejas kuģu glābšanas izmaksām gadījumā, ja zvejas darbību laikā notiek negadījumi jūrā.

2. Šā panta 1. punktā termins “kopfonds” ir shēma, ko dalībvalsts ir akreditējusi saskaņā ar saviem tiesību aktiem, lai iesaistītie zvejnieki varētu apdrošināties, kura paredz, ka iesaistītajiem zvejniekiem kompensācijas maksājumi tiek veikti par ekonomiskiem zaudējumiem, ko izraisījuši 1. punktā minētie notikumi.

3. Dalībvalstis nodrošina to, ka netiek pieļauta pārmērīga kompensācija, kas varētu rasties, apvienojot šajā pantā paredzēto atbalstu ar citiem Savienības vai valsts instrumentiem vai ar privātām apdrošināšanas shēmām.

4. Attiecīgais kopfonds, lai tas būtu tiesīgs saņemt atbalstu saskaņā ar šo pantu, atbilst šādiem kritērijiem:

a) to ir akreditējusi dalībvalsts kompetentā iestāde saskaņā ar valsts tiesību aktiem;

b) tam ir pārredzama politika attiecībā uz iemaksām tajā un izmaksām no tā; un

c) tam ir skaidri noteikumi, kuri nosaka atbildību par jebkuru radušos parādu.

5. Dalībvalstis pieņem noteikumus par kopfondu izveidošanu un pārvaldību, jo īpaši par kompensācijas maksājumu piešķiršanu un par zvejnieku tiesībām uz šādu kompensāciju 1. punktā minētajos nelabvēlīgu klimatisko apstākļu, vides incidentu vai negadījumu jūrā gadījumos, kā arī par minēto noteikumu ievērošanas pārvaldību un uzraudzību. Dalībvalstis nodrošina, lai fondu noteikumos būtu paredzēti sodi, ja ir bijusi nolaidība no zvejnieka puses.

6. Panta 1. punktā minētie nelabvēlīgie klimatiskie apstākļi, vides incidenti vai negadījumi jūrā ir tie, ko kā notikušus oficiāli atzīst attiecīgās dalībvalsts kompetentās iestādes.

7. Ieguldījumi, kas minēti 1. punktā, attiecas tikai uz summām, ko kopfonds izmaksājis zvejniekiem kā finanšu kompensāciju. Par kopfondu izveides administratīvajām izmaksām nav tiesību saņemt atbalstu. Dalībvalstis, piemērojot noteiktu maksimālo apjomu uz katru fondu, var ierobežot izmaksas, par kurām ir tiesības saņemt atbalstu.

8. Ieguldījumus, kas minēti 1. punktā, piešķir tikai nolūkā segt nelabvēlīgu klimatisko apstākļu, vides incidentu vai negadījumu jūrā izraisītus zaudējumus, kuru apmērs pārsniedz 30 % no attiecīgā uzņēmuma gada apgrozījuma, aprēķinu pamatojot ar minētā uzņēmuma vidējo apgrozījumu iepriekšējos trijos kalendārajos gados.

9. No EJZF neveic nekādus ieguldījums sākotnējā kapitālā.

10. Ja dalībvalstis nolemj ierobežot izmaksas, par kurām ir tiesības pretendēt uz atbalstu, piemērojot maksimālo apjomu katram kopfondam, tās savās darbības programmās sniedz sīki izstrādātu informāciju un pamatojumu par minēto maksimālo apjomu.

36. pants

Atbalsts zvejas iespēju piešķiršanas sistēmām

1. Lai zvejas darbības pielāgotu zvejas iespējām, EJZF var atbalstīt zvejas iespēju piešķiršanas sistēmu izstrādi, attīstību, uzraudzību, izvērtēšanu un pārvaldību.

2. Saskaņā ar šo pantu atbalstu piešķir valsts iestādēm, juridiskām vai fiziskām personām vai dalībvalsts atzītām zvejnieku organizācijām, tostarp ražotāju organizācijām, kas ir iesaistītas 1. punktā minēto sistēmu kopīgā pārvaldībā.

37. pants

Atbalsts saglabāšanas pasākumu un reģionālās sadarbības izstrādei un īstenošanai

1. Lai nodrošinātu Regulas (ES) Nr. 1380/2013 7., 8. un 11. pantā paredzēto saglabāšanas pasākumu un minētās regulas 18. pantā paredzētās reģionālās sadarbības izstrādi un efektīvu īstenošanu, EJZF var atbalstīt:

a) saglabāšanas un reģionalizācijas pasākumu pilnveidošanai un īstenošanai nepieciešamo tehnisko un administratīvo līdzekļu izstrādi, pilnveidošanu un pārraudzību;

b) ieinteresēto personu līdzdalību un dalībvalstu sadarbību saglabāšanas un reģionalizācijas pasākumu izstrādē un īstenošanā.

2. EJZF var atbalstīt tiešu krājumu papildināšanu saskaņā ar 1. punktu tikai tad, ja papildināšana tiek paredzēta kā saglabāšanas pasākums Savienības tiesību aktā.

38. pants

Zvejas ietekmes uz jūras vidi ierobežošana un zvejas pielāgošana sugu aizsardzībai

1. Lai samazinātu zvejas ietekmi uz jūras vidi, sekmētu izmetumu pakāpenisku izskaušanu un veicinātu pāreju uz ilgtspējīgu dzīvo jūras bioloģisko resursu izmantošanu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. panta 2. punktu, EJZF var atbalstīt ieguldījumus:

a) aprīkojumā, ar ko uzlabo zvejas rīku selektivitāti attiecībā uz zivju izmēru vai sugu;

b) uz klāja vai aprīkojumā, ar ko izskauž izmetumus, novēršot un mazinot nevēlamu nozveju no komerciāliem krājumiem vai ar ko nevēlamu nozveju apstrādā tā, lai to izkrautu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantu;

c) aprīkojumā, ar ko ierobežo un, ja iespējams, novērš zvejas fizisko un bioloģisko ietekmi uz ekosistēmu vai jūras gultni;

d) aprīkojumā, ar ko rīkus un nozveju pasargā no zīdītājiem un putniem, kas aizsargāti ar Padomes Direktīvu 92/43/EEK vai Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/147/EK (28), ar noteikumu, ka tie nesamazina zvejas rīku selektivitāti un ka ir veikti visi vajadzīgie pasākumi, lai izvairītos no fiziska kaitējuma nodarīšanas plēsējiem.

2. Atkāpjoties no 11. panta a) punkta, tālākajos reģionos 1. punktā minēto atbalstu var piešķirt noenkurotām zivju pievilināšanas iekārtām ar noteikumu, ka šādas iekārtas veicina ilgtspējīgu un selektīvu zveju.

3. Atbalstu vienam un tam pašam aprīkojuma veidam uz tā paša Savienības zvejas kuģa nepiešķir vairāk nekā vienu reizi plānošanas periodā.

4. Atbalstu piešķir tikai tad, ja zvejas rīkam vai citam aprīkojumam, kas minēts 1. punktā, ir pierādāmi labāka selektivitāte izmēra ziņā vai pierādāmi mazāka ietekme uz ekosistēmu un sugām, kas nav mērķsugas, nekā standarta zvejas rīkiem vai citam aprīkojumam, ko atļauts lietot ar Savienības tiesību aktiem vai attiecīgiem valstu tiesību aktiem, kas pieņemti reģionalizācijas kontekstā, kā paredzēts Regulā (ES) Nr. 1380/2013.

5. Atbalstu piešķir:

a) to Savienības zvejas kuģu īpašniekiem, kuri ir reģistrēti kā aktīvi kuģi, un kas divu kalendāro gadu laikā pirms atbalsta pieteikuma iesniegšanas dienas vismaz 60 dienas ir veikuši zvejas darbības jūrā;

b) zvejniekiem, kuriem pieder aizstājamie zvejas rīki un kuri divus kalendāros gadus pirms atbalsta pieteikuma iesniegšanas dienas vismaz 60 dienas ir strādājuši uz Savienības zvejas kuģa;

c) attiecīgās dalībvalsts atzītām zvejnieku organizācijām.

39. pants

Ar jūras bioloģisko resursu saglabāšanu saistīta inovācija

1. Lai palīdzētu pamazām izskaust izmetumus un piezveju un atvieglotu pāreju uz dzīvo jūras bioloģisko resursu izmantošanu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. panta 2. punktu un lai samazinātu zvejas ietekmi uz jūras vidi un uz aizsargātajiem plēsējiem, EJZF var atbalstīt darbības, kuru mērķis ir pilnveidot vai ieviest jaunas tehniskas vai organizatoriskas zināšanas, kas samazina zvejas darbību ietekmi uz vidi, tostarp uzlabo zvejas paņēmienus un rīku selektivitāti, vai kuru mērķis ir palīdzēt panākt jūras bioloģisko resursu ilgtspējīgāku izmantošanu un līdzāspastāvēšanu ar aizsargājamajiem plēsējiem.

2. Darbības, ko finansē saskaņā ar šo pantu, veic dalībvalsts atzīta zinātniska vai tehniska struktūra vai darbības tiek veiktas sadarbībā ar to, un tā apstiprina šādu darbību rezultātus.

3. Saskaņā ar šo pantu finansētu darbību rezultātiem dalībvalsts nodrošina piemērotu publicitāti saskaņā ar 119. pantu.

4. Saskaņā ar šo pasākumu finansētos projektos iesaistītu zvejas kuģu īpatsvars nepārsniedz 5 % no valsts flotes kuģu skaita vai 5 % no valsts flotes bruto tilpības, kas aprēķināta pieteikuma iesniegšanas dienā. Pienācīgi pamatotos gadījumos un balstoties uz ar Komisijas Lēmumu 2005/629/EK (29) izveidotās Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas (ZZTEK) ieteikumu, Komisija pēc dalībvalsts pieprasījuma var apstiprināt projektus, kas pārsniedz šajā punktā noteiktos ierobežojumus.

5. Darbības, kas nav uzskatāmas par zinātniskos nolūkos veiktu zveju saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 33. pantu un kas ir jaunu zvejas rīku vai paņēmienu izmēģināšana, veic, nepārsniedzot attiecīgajai dalībvalstij iedalītās zvejas iespējas.

6. Neto ieņēmumus, kas radušies no zvejas kuģa piedalīšanās darbībā, atskaita no darbības atbilstīgajiem izdevumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 65. panta 8. punktu.

7. Piemērojot 6. punktu termins “neto ieņēmumi” ir zvejnieku gūti ienākumi no to zivju vai gliemju, vēžveidīgo un adatādaiņu pirmās pārdošanas, kas nozvejoti, ieviešot un testējot jaunās tehniskās vai organizatoriskās zināšanas, no ieņēmumiem atskaitot pārdošanas izmaksas, piemēram, izsoles nama prasīto samaksu.

40. pants

Jūras bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu aizsardzība un atjaunošana un kompensācijas režīmi, veicot ilgtspējīgas zvejas darbības

1. Lai saistībā ar ilgtspējīgām zvejas darbībām un vajadzības gadījumā ar zvejnieku līdzdalību aizsargātu un atjaunotu jūras bioloģisko daudzveidību un ekosistēmas, EJZF var atbalstīt šādas darbības:

a) zvejnieku veikta atkritumu savākšana jūrā, piemēram, pazaudētu zvejas rīku un jūras piesārņojuma savākšana;

b) tādu stacionāru vai pārvietojamu objektu būvniecība, uzstādīšana vai modernizēšana, kas paredzēti jūras dzīvnieku un augu