LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 79/11

PADOMES ATZINUMS

(2005. gada 18. janvāris)

par Nīderlandes atjaunināto stabilitātes programmu 2004.–2007. gadam

(2005/C 79/06)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes (1997. gada 7. jūlijs) Regulu (EK) Nr. 1466/97 (…)par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

Padome 2005. gada 18. janvārī skatījaNīderlandes atjaunināto stabilitātes programmu, kas aptver laika posmu no 2004. līdz 2007. gadam. Programma atbilst prasībām attiecībā uz datiem grozītajos “noteikumos par stabilitātes un konverģences programmu saturu un formu”.

Makroekonomiskais scenārijs, kas ir šīs programmas pamatā, paredz, ka reālais IKP pieaugs no 1 % 2004. gadā līdz 1 % 2005. gadā un vidēji līdz 2 % atlikušajā programmas periodā. Šis scenārijs ir visumā ticams, lai arī tiek pieņemta izaugsme, kas lielāka par potenciālo izaugsmi pēdējos divos programmas gados. Programmas inflācijas prognozes šķiet reālas.

Padome 2004. gada 2. jūnijā nolēma, ka Nīderlandei ir pārmērīgs budžeta deficīts un ieteica to novērst līdz 2005. gadam. Saskaņā ar šo ieteikumu programmas budžeta stratēģijas primārais mērķis ir panākt valsts vispārējā budžeta deficīta samazināšanu zem Līgumā noteiktās atsauces vērtības - 3 % no IKP līdz 2005. gadam. Šajā gadījumā programmā ietilpst 2004. un 2005. gada iepriekšējie konsolidētie centieni. Lai kontrolētu izdevumu pieaugumu un valsts finanšu ilgtspējības ilgtermiņa mērķi, budžeta stratēģijā ietilpst arī reālo izdevumu robežvērtības. Vienlaikus turpināsies nozīmīgi valsts ieguldījumi, kuru vidējā attiecība programmas perioda laikā ir nedaudz virs 3 % no IKP, salīdzinot ar ES vidējo rādītāju 2004. gadā - 2,4 % no IKP. Salīdzinot ar iepriekšējo atjaunināto versiju, šī versija rāda mazāk labvēlīgu budžeta deficīta situāciju, ņemot vērā negatīvāku makroekonomikas attīstību.

Šīs programmas budžeta prognožu riski ir visumā līdzsvaroti. Jo īpaši negatīvos riskus, kas izriet makroekonomiskā scenārija un budžeta izmaksām par 2004. gada 5. novembrī noslēgto sociālo nolīgumu starp valdību un sociālajiem partneriem, lielā mērā atsver pozitīvie riski, tas ir, augstāku naftas cenu ietekme uz ieņēmumiem par dabas gāzes pārdošanu un piesardzīgais nodokļu intensitātes novērtējums par saimniecisko darbību labvēlīgu pārmaiņu laikā. Ņemot vērā šo risku novērtējumu, programmas nostāja budžeta jomā šķiet pietiekama, lai līdz 2005. gadam samazinātu deficītu zem 3 % no IKP, bet tā nenodrošina pietiekamu drošības rezervi pret šī sliekšņa pārkāpšanu parastu makroekonomisko svārstību rezultātā turpmākajos gados. Tā arī nav pietiekama, lai nodrošinātu Stabilitātes un izaugsmes pakta nosprausto vidējā termiņa mērķi - budžeta stāvokli tuvu līdzsvaram, kas jāsasniedz programmas periodā.

Pēc aprēķiniem parāda attiecība 2004. gadā ir sasniegusi 56,3 % no IKP, kas ir zemāk par Līgumā noteikto atsauces lielumu - 60 % no IKP. Programmā paredzēts, ka tās laikā parāda attiecība paaugstināsies par diviem procentu punktiem.

Programmas budžeta stratēģija norāda, ka, neraugoties uz būtiskajām prognozētajām budžeta izmaksām, kas saistītas ar sabiedrības novecošanos, attiecībā uz valsts finanšu ilgtspēju Nīderlande ir relatīvi labvēlīgā situācijā. Ņemot vērā demogrāfiskās slodzes koeficienta iespējamo paaugstināšanu un iztrūkstot turpmākai fiskālai konsolidācijai, kas vidējā laika posmā veicinātu budžeta stāvokli tuvu līdzsvaram vai ar pārpalikumu, turpmākās reformas, kas mainītu ar vecumu saistītās izdevumu tendences un kas paaugstina līdzdalības kritērijus, ļautu samazināt ilgtspējas riskus ilgākā laika posmā.

Programmā izklāstītā ekonomikas politika daļēji atbilst valstij raksturīgajām vispārējām pamatnostādnēm ekonomikas politikā attiecībā uz valsts finansēm. Ir ievērots budžets un tajā noteiktās izdevumu robežvērtības, un pašlaik sekmīgi norit budžeta labojumi pārmērīga budžeta deficīta likvidēšanai. Paredzētā nomināldeficīta samazināšana 2006. un jo īpaši 2007. gadam tomēr ir gausa, bet cikliski koriģētā bilance pēc 2005. gada vairs nevirzīsies uz vidējā laika posma mērķi sasniegt budžeta stāvokli tuvu līdzsvaram.

Ņemot vērā šo novērtējumu, Nīderlandei iesaka joprojām nodrošināt deficīta samazināšanu zem 3 % no IKP līdz 2005. gadam un, ņemot vērā cikliskuma risku un ar sabiedrības novecošanu saistītos izicinājumus, veikt nepieciešamos pasākumus, lai vēlāk sasniegtu budžeta stāvokli tuvu līdzsvaram.

Galveno makroekonomisko un budžeta prognožu salīdzinājums

2004 2005 2006 2007 Reālais IKP (izmaiņas;% %) SP Nov 2004 1,25 1,5 2,5 2,5 KOM rudens 2004 1,4 1,7 2,4 nav SP Okt 2003 1 2,5 2,5 2,5 SPCI inflācija (%) SP Nov 2004 1,25 1,25 1,5 1,5 KOM rudens 2004 1,2 1,3 1,4 nav SP Okt 2003 1,5 1,5 1,5 1,5 Vispārējā valsts bilance (% no IKP) SP Nov 2004 – 3,0 – 2,6 – 2,1 – 1,9 KOM rudens 2004 – 2,9 – 2,4 – 2,1 nav SP Okt 2003 – 2,3 – 1,6 – 0,9 – 0,6 Sākotnējā bilance (% no IKP) SP Nov 2004 – 0,1 0,3 0,7 0,8 KOM rudens 2004 0,0 0,5 0,9 nav SP Okt 2003 0,6 1,2 1,8 2,1 Cikliski koriģētā bilance (% no IKP) SP Nov 2004 (2) – 1,6 – 1,2 – 1,2 – 1,3 KOM rudens 2004 – 1,4 – 1,0 – 1,0 nav SP Okt 2003 (3) – 0,7 – 0,3 – 0,2 – 0,2 Valdības bruto parāds (% no IKP) SP Nov 2004 56,3 58,1 58,6 58,3 KOM 55,7 58 58,4 nav SP Okt 2003 54,5 53,7 53,0 52,2 Avoti: Stabilitātes programmas(SP); Komisijas dienestu ekonomikas prognozes (KOM); Komisijas dienestu aprēķini. Prognožu pieauguma rezultāti ir noapaļoti līdz tuvākai ceturtdaļai no procentu punkta.

(1) OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

(2) Komisijas dienestu aprēķini, izmantojot programmā sniegto informāciju.

(3) Komisijas dienestu aprēķiniem izmantota kopīgi saskaņotā metodika par programmas informāciju.

Avoti:

Stabilitātes programmas(SP); Komisijas dienestu ekonomikas prognozes (KOM); Komisijas dienestu aprēķini. Prognožu pieauguma rezultāti ir noapaļoti līdz tuvākai ceturtdaļai no procentu punkta.