LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 239/69

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/1518

(2015. gada 14. septembris),

ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktam piemēro galīgo antidempinga maksājumu Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes biodīzeļdegvielas importam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 2. punktu,

pēc apspriešanās ar dalībvalstīm,

tā kā:

1. PROCEDŪRA

1.1. Spēkā esošie pasākumi

(1) Ar Regulu (EK) Nr. 599/2009 (2) Padome noteica galīgo antidempinga maksājumu amplitūdā no EUR 0 līdz EUR 198,0 par tonnu, importējot nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesterus un/vai parafīnu gāzeļļas, kas iegūti sintēzes un/vai destilācijas procesā, parasti dēvēti par “biodīzeļdegvielām”, tīrā veidā vai maisījumā, kas satur vairāk par 20 masas % tādu nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteru un/vai parafīnu gāzeļļu, kuri iegūti sintēzes un/vai destilācijas procesā, ko tajā laikā klasificēja ar KN kodiem ex 1516 20 98 (TARIC kods 1516209820), ex 1518 00 91 (TARIC kods 1518009120), ex 1518 00 99 (TARIC kods 1518009920), ex 2710 19 41 (TARIC kods 2710194120), 3824 90 91, ex 3824 90 97 (TARIC kods 3824909787) un kā izcelsme ir Amerikas Savienotajās Valstīs (“ASV” jeb “attiecīgā valsts”). Ar minēto regulu noteiktie antidempinga maksājumi turpmāk tiek saukti “spēkā esošie pasākumi”.

(2) Pēc pasākumu pretapiešanas izmeklēšanas Padome ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 444/2011 (3) galīgo antidempinga maksājumu, kurš noteikts ar Regulu (EK) Nr. 599/2009, piemēroja arī tādam biodīzeļdegvielas importam Savienībā, kas sūtīts no Kanādas un kam ir vai nav deklarēta izcelsme Kanādā, izņemot importu, kuru ražojis uzņēmums BIOX Corporation, Oakville un Rothsay Biodiesel, Guelph, Ontārio, Kanāda. Ar to pašu regulu Padome galīgo antidempinga maksājumu, kas noteikts ar Regulu (EK) Nr. 599/2009, piemēroja arī tāda Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes biodīzeļdegvielas maisījuma importam, kurš satur 20 masas % vai mazāk nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteru un/vai parafīnu gāzeļļu, kas iegūti sintēzes un/vai destilācijas procesā.

1.2. Pasākumi, kas ir spēkā attiecībā uz citām trešām valstīm

(3) Ārpus šīs procedūras darbības jomas biodīzeļdegvielas antidempinga pasākumi pašlaik ir spēkā attiecībā uz importu no Argentīnas un Indonēzijas (4).

1.3. Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums

(4) Pēc tam, kad tika publicēts paziņojums par ASV izcelsmes biodīzeļdegvielas importam spēkā esošo antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (5), Eiropas Komisija (“Komisija”) saņēma pieprasījumu veikt pārskatīšanu atbilstoši pamatregulas 11. panta 2. punktam.

(5) Pieprasījumu iesniedza Eiropas Biodīzeļdegvielas padome (“pieprasījuma iesniedzējs” jeb “EBP”) 2014. gada 9. aprīlī to ražotāju vārdā, kas pārstāv vairāk nekā 25 % no Savienības biodīzeļdegvielas ražošanas kopapjoma. Pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka pasākumu izbeigšana varētu izraisīt dempinga un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma atkārtošanos.

1.4. Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana

(6) Komisija pēc apspriešanās ar komiteju, kas izveidota ar pamatregulas 15. panta 1. punktu, noteica, ka ir pietiekami pierādījumi, lai pamatotu termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu, un 2014. gada 10. jūlijā, publicējot Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī paziņojumu par procedūras sākšanu (6) (“paziņojums par procedūras sākšanu”), paziņoja par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu.

(7) Tajā pašā dienā Komisija sāka to kompensācijas pasākumu termiņbeigu pārskatīšanu, kas bija spēkā attiecībā uz ASV izcelsmes biodīzeļdegvielas importu. Tās ir paralēlas, bet atšķirīgas procedūras, uz kurām attiecas atsevišķas regulas.

1.5. Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

(8) Izmeklēšana par dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību aptvēra laikposmu no 2013. gada 1. jūlija līdz 2014. gada 30. jūnijam (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” vai “PIP”). Tendences, kas ir svarīgas, lai novērtētu kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, tika pētītas laika posmam no 2011. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

1.6. Ieinteresētās personas

(9) Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja ieinteresētās personas atsaukties, lai piedalītos izmeklēšanā. Turklāt Komisija par izmeklēšanas sākšanu īpaši informēja pieprasījuma iesniedzēju, citus zināmos Savienības ražotājus, zināmos ražotājus eksportētājus ASV un ASV iestādes, zināmos importētājus, piegādātājus, lietotājus un tirgotājus, kā arī zināmās attiecīgās apvienības un aicināja tos piedalīties.

(10) Ieinteresētajām personām bija iespēja sniegt piezīmes par izmeklēšanas sākšanu un pieprasīt, lai tās uzklausa Komisija un/vai tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersona.

1.7. Atlase

(11) Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā varētu atlasīt ieinteresētās personas saskaņā ar pamatregulas 17. pantu.

a) Savienības ražotāju atlase

(12) Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā ir provizoriski veikusi Savienības ražotāju atlasi. Komisija atlasi veica, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo ražošanas un pārdošanas apjomu un vienlaikus nodrošinot ģeogrāfisko izkliedētību. Šajā pagaidu izlasē bija iekļauti septiņi Savienības ražotāji, kas atradās septiņās dažādās dalībvalstīs un kas veidoja gandrīz 30 % no biodīzeļdegvielas ražošanas apjoma Savienībā. Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes par pagaidu izlasi.

(13) Viens uzņēmums, kas atradās Itālijā, lūdza to iekļaut izlasē. Tomēr minētais uzņēmums savu darbību sāka tikai 2013. gada beigās pēc tam, kad tas no cita pagaidu izlasē iekļauta Itālijas biodīzeļdegvielas ražotāja bija iegādājies biodīzeļdegvielas rūpnīcu. Tā kā nebija pieejami vēsturiskie dati, kas vajadzīgi, lai novērtētu būtiskās tendences attiecīgajā periodā, un, ņemot vērā to, ka cits Itālijas uzņēmums jau bija iekļauts pagaidu izlasē, tika nolemts minēto uzņēmumu izlasē neiekļaut.

(14) ASV Nacionālā biodīzeļdegvielas padome (“NBP”) norādīja, ka pagaidu izlase atšķiras no izlases, kas tika izveidota iepriekšējās izmeklēšanās par biodīzeļdegvielu, un norādīja uz diviem šoreiz izlasē neiekļautiem uzņēmumiem ar ievērojamu ražošanas un pārdošanas apjomu. Tomēr abi NBP norādītie uzņēmumi vai nu bija saistīti ar citu izlasē jau iekļautu uzņēmumu, kuram bija lielāks pārdošanas apjoms, vai arī to pārdošanas apjoms bija zemāks nekā kādam pagaidu izlasē iekļautajam uzņēmumam tajā pašā dalībvalstī. Tādēļ, iekļaujot kādu no šiem diviem uzņēmumiem, netiktu mainīta pagaidu izlases reprezentativitāte. Tāpēc pagaidu izlase tika apstiprināta kā Savienības ražošanas nozares reprezentatīva izlase.

(15) Pēc informācijas izpaušanas ASV valdība apgalvoja, ka izlase, kas pārstāv 30 % Savienības ražošanas nozares, nebūtu uzskatāma par tādu, kas ir reprezentatīva Savienības biodīzeļdegvielas ražošanas nozarei kopumā, un ka mikroekonomiskos rādītājus būtu bijis jāanalizē uz plašāka pamata. ASV valdība norādīja uz PTO Apelācijas institūcijas konstatējumu lietā EC – Fasteners (“EK –savienotājelementi”), saskaņā ar ko 27 % izlase tika uzskatīta par mazu proporcionāli kopējam apjomam un tā būtu liela daļa tikai sadrumstalotu ražošanas nozaru gadījumā.

(16) Pretēji izmeklēšanai savienotājelementu lietā Komisija šajā izmeklēšanā definēja, ka Savienības ražošanas nozare ir visi ražotāji nevis tikai atlasītie uzņēmumi (sk. 93. apsvērumu). Turklāt visi makroekonomiskie rādītāji tika vērtēti visai ražošanas nozarei, kamēr tikai daži mikroekonomiskie rādītāji tika analizēti atlasītajiem uzņēmumiem. Tomēr Savienības ražošanas nozares stāvokļa kopējā analīze pamatojās uz makroekonomisko un mikroekonomisko rādītāju izvērtējumu. Savienības ražošanas nozare jebkurā gadījumā ir uzskatāma par sadrumstalotu nozari, jo tā sastāv no vairāk nekā 200 ražotājiem visā Savienībā, no kuriem lielākā daļa ir mazie un vidējie uzņēmumi. Tādēļ Komisija secina, ka izlase, kura pārstāv 30 % Savienības ražošanas nozares, ir reprezentatīva, un apgalvojums tiek noraidīts.

b) Importētāju atlase

(17) Lai izlemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja nesaistītos importētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju.

(18) Tikai daži nesaistītie importētāji sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Ņemot vērā nelielo skaitu, Komisija nolēma, ka atlase nav vajadzīga.

c) ASV ražotāju eksportētāju atlase

(19) Lai izlemtu, vai ir nepieciešama atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja visus ASV ražotājus eksportētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Turklāt Komisija aicināja ASV pārstāvniecību Eiropas Savienībā apzināt citus ražotājus eksportētājus, kuri varētu būt ieinteresēti piedalīties izmeklēšanā, un/vai ar tiem sazināties.

(20) Komisijai atbildēja 27 ASV ražotāji, bet tikai deviņi no tiem sniedza eksporta un/vai iekšzemes pārdošanas apjoma datus, kas atlases vajadzībām pieprasīti paziņojuma par procedūras sākšanu I pielikumā. Neviens no tiem nebija eksportējis uz Savienību PIP laikā. Komisija izveidoja izlasi no trim ražotājiem eksportētājiem ar vislielāko iekšzemes un eksporta pārdošanas apjomu. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu ar visiem zināmajiem attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem un ASV iestādēm notika apspriedes par izlases veidošanu. Piezīmes netika iesniegtas.

(21) Neviens no izlasē iekļautajiem ražotājiem noteiktajā termiņā neiesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Komisija 2014. gada 7. oktobrī informēja trīs izlasē iekļautos ražotāju eksportētājus par to, ka atbildes netika saņemtas.

(22) Viens izlasē iekļautais ražotājs eksportētājs 2014. gada 10. oktobrī informēja Komisiju, ka tas bija izvēlējies neatbildēt uz anketas jautājumiem. Pārējie divi izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji pieprasīja dažādus termiņa pagarinājumus, kas tika piešķirti, taču pilnīgas atbildes tik un tā netika saņemtas.

(23) Komisija 2014. gada 10. novembrī trim izlasē iekļautajiem uzņēmumiem nosūtīja vēstuli par nodomu piemērot pamatregulas 18. pantu un pamatot izmeklēšanas konstatējumus ar pieejamajiem faktiem. Par šo nodomu tika informētas arī ASV iestādes. Termiņš piezīmju iesniegšanai par minēto vēstuli bija 2014. gada 21. novembris.

(24) Līdz 2014. gada 21. novembrim divi izlasē iekļautie uzņēmumi neatsaucās vispār, bet trešais izlasē iekļautais uzņēmums paskaidroja, ka termiņš nav bijis pietiekams, lai tas varētu iesniegt atbildi.

(25) Tādēļ Komisija secināja, ka neviens no izlasē iekļautajiem ASV ražotājiem eksportētājiem nesadarbojās termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā. Tā rezultātā Komisija nolēma piemērot pamatregulas 18. panta noteikumus, tādēļ apstiprinošus vai noraidošus konstatējumus var izdarīt, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem.

(26) Uzņēmums Cargill Inc. norādīja, ka Regulā (EK) Nr. 599/2009 ir noteikta de minimis dempinga starpība un ka tāpēc tā ražotajai un eksportētajai ASV izcelsmes biodīzeļdegvielai ir noteikta galīgā antidempinga maksājuma likme 0 % apmērā. Uzņēmums arī norādīja, ka saskaņā ar PTO Apelācijas institūcijas konstatējumiem ziņojumā “Mexico Rice” (7) uz ražotāju eksportētāju, par kuru sākotnējā izmeklēšanā konstatēts, ka tas neveic dempingu, nevar attiecināt antidempinga pasākumu termiņbeigu pārskatīšanu.

(27) Tāpēc uzņēmums Cargill Inc. pieprasīja turpināt tam piemērot atbrīvojumu no antidempinga maksājumiem neatkarīgi no termiņbeigu pārskatīšanas rezultāta. Šis pieprasījums tika pieņemts.

1.8. Atbildes uz anketas jautājumiem un pārbaudes apmeklējumi

(28) Komisija nosūtīja anketas izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem un nesaistītajiem importētājiem, tirgotājiem un lietotājiem, kas pieteicās termiņā, kurš noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu.

(29) Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu, lai konstatētu dempingu, tā radīto kaitējumu un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi saskaņā ar pamatregulas 16. pantu tika veikti turpmāk uzskaitīto uzņēmumu telpās. Ražotāji Savienībā: — Bio-Oils Huelva S.L., Huelva, Spānija, — Biopetrol Rotterdam BV, Rotterdam, Nīderlande, — Diester Industrie S.A.S., Rouen, Francija, — Novaol S.R.L., Milan, Itālija, — Preol A.S., Lovosice, Čehijas Republika, — Rafineria Trzebinia S.A., Trzebinia, Polija, — Verbio Vereinigte BioEnergie AG, Leipzig, Vācija.

1.9. Informācijas izpaušana

(30) Komisija 2015. gada 3. jūnijā visām ieinteresētajām personām izpauda būtiskos faktus un apsvērumus, pamatojoties uz kuriem tā plānoja saglabāt spēkā esošos antidempinga pasākumus, un aicināja visas ieinteresētās personas sniegt piezīmes. Komisija izvērtēja ieinteresēto personu sniegtās piezīmes un attiecīgā gadījumā ņēma tās vērā.

(31) Pēc galīgās informācijas izpaušanas NBP pieprasīja uzklausīšanu pie Uzklausīšanas amatpersonas tirdzniecības jautājumos, un tā tika nodrošināta.

2. PĀRSKATĀMAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

2.1. Pārskatāmais ražojums

(32) Pārskatāmais ražojums ir tas pats ražojums kā izmeklēšanā, kuras rezultātā noteica spēkā esošos pasākumus (“sākotnējā izmeklēšana”), proti, nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteri un/vai parafīnu gāzeļļas, kas iegūti sintēzes un/vai destilācijas procesā, parasti dēvēti par “biodīzeļdegvielām”, tīrā veidā vai maisījumā, kas satur vairāk par 20 masas % tādu nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteru un/vai parafīnu gāzeļļu, kuri iegūti sintēzes un/vai destilācijas procesā, kā izcelsme ir ASV un ko patlaban klasificē ar KN kodiem ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 99, ex 2710 19 43, ex 2710 19 46, ex 2710 19 47, ex 2710 20 11, ex 2710 20 15, ex 2710 20 17, ex 3824 90 92, ex 3826 00 10 un ex 3826 00 90 (“pārskatāmais ražojums”).

(33) Biodīzeļdegviela ir degviela no atjaunojamām izejvielām, un transporta nozarē to izmanto dīzeļdzinējiem. Tomēr tradicionālie dzinēji nevar darboties ar tīru biodīzeļdegvielu, bet gan ar minerālās dīzeļdegvielas un ierobežota satura biodīzeļdegvielas maisījumu.

(34) ASV ražotā biodīzeļdegviela galvenokārt ir “taukskābju metilesteris” (FAME), ko iegūst no virknes augu eļļu (sojas pupu eļļa, palmu eļļa, rapšu eļļa) un no izmantotas cepamās eļļas, dzīvnieku taukiem vai biomasas, kuri kalpo kā biodīzeļdegvielas izejvielas. Termins “esteris” attiecas uz augu eļļu transesterifikāciju, proti, eļļas sajaukšanu ar spirtu. Termins “metil-” attiecas uz metanolu – procesā visbiežāk izmantoto spirta veidu, lai gan ražošanas procesā var izmantot arī etanolu, tādējādi iegūstot “taukskābju etilesterus”.

(35) Visiem biodīzeļdegvielas veidiem un maisījumos esošajai biodīzeļdegvielai neatkarīgi no ražošanā izmantoto izejvielu vai ražošanas procesa iespējamām atšķirībām ir vienas un tās pašas vai ļoti līdzīgas fiziskās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un viens un tas pats izmantošanas mērķis. Izmeklētā ražojuma iespējamās atšķirības nemaina tā pamatdefinīciju, īpašības vai to, kā dažādas personas to uztver. Raugoties no dīzeļdegvielas galalietotāja viedokļa, nav nozīmes tam, vai degvielas sūknī pieejamajā maisījumā ietilpst kāda konkrēta biodīzeļdegvielas izejviela.

2.2. Līdzīgais ražojums

(36) Tāpat, kā konstatēts sākotnējā izmeklēšanā, ASV iekšzemes tirgū pārdotajai biodīzeļdegvielai un eksportam pārdotajai ASV biodīzeļdegvielai ir vienas un tās pašas fizikālās un tehniskās pamatīpašības un izmantojums. Līdzīgi arī biodīzeļdegvielai, ko Savienībā ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare, tādas pašas fizikālās un tehniskās pamatīpašības un izmantojums kā ražojumam, kuru no ASV eksportē uz Savienību. Tāpēc pamatregulas 1. panta 4. punkta izpratnē pašreizējās izmeklēšanas mērķiem tie ir līdzīgi ražojumi.

2.3. Prasības attiecībā uz ražojumu klāstu

(37) ASV valdība apgalvoja, ka no biomasas ražotā dīzeļdegviela (8) ir ražojumu kategorija, kas ir plašāka nekā pārskatāmais ražojums. Tomēr, kā izklāstīts regulā, ar kuru nosaka pagaidu kompensācijas maksājumus sākotnējā izmeklēšanā (9), visus biodīzeļdegvielas un biodīzeļdegvielas maisījumu veidus, tostarp no biomasas ražotu dīzeļdegvielu, uzskata par biodīzeļdegvielu un uz to attiecas tiesību aktu pakete par energoefektivitāti, atjaunojamo enerģiju un alternatīvajām degvielām. Tas tādēļ, ka no biomasas ražotai biodīzeļdegvielai ir vienas un tās pašas vai ļoti līdzīgas fizikālās un tehniskās pamatīpašības un izmantojums kā biodīzeļdegvielai, kura ražota no citiem avotiem. Sākotnējās izmeklēšanas konstatējumu nav apstrīdējusi neviena ieinteresētā persona, un tas paliek spēkā šajā termiņbeigu pārskatīšanā. Tāpēc Komisija noraida minēto ASV valdības apgalvojumu.

3. DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

(38) Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu pārbaudīja, vai spēkā esošo pasākumu izbeigšanas rezultātā dempings varētu turpināties vai atkārtoties.

3.1. Ievadpiezīmes

(39) 25. apsvērumā minēto izlasē iekļauto ražotāju sadarbības trūkuma dēļ nebija iespējams veikt analīzi, pamatojoties uz pārbaudītiem datiem, ko snieguši ASV ražotāji. Tāpēc Komisija izmantoja šādus informācijas avotus: dažu ASV biodīzeļdegvielas ražotāju sākumposmā iesniegtie dati, atbildot uz anketas jautājumiem atlases nolūkos, Eurostat dati, termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums, pieprasījuma iesniedzēja turpmāk sniegtā informācija, ASV Nacionālās Biodīzeļdegvielas padomes dati, ASV Enerģētikas informācijas pārvaldes, ASV Enerģētikas ministrijas un ASV Starptautiskās tirdzniecības komisijas tīmekļa vietnes.

3.2. Imports par dempinga cenām PIP laikā

(40) Pēc pasākumu noteikšanas 2009. gadā ASV izcelsmes biodīzeļdegvielas imports Savienībā samazinājās gandrīz līdz nullei; tika eksportēts pavisam neliels daudzums 2013. gadā un PIP laikā. Šādos apstākļos netika uzskatīts par būtisku novērtēt dempinga līmeni PIP laikā. Tādēļ var secināt, ka PIP laikā dempings neturpinājās.

3.3. Pierādījumi par dempinga atkārtošanās iespējamību

(41) Komisija analizēja, vai ir pierādījumi par dempinga atkārtošanās iespējamību gadījumā, ja pasākums tiktu izbeigts. Analizēja šādus elementus: attiecību starp Savienībā un ASV ražotā un pārdotā ražojuma cenām, attiecību starp eksporta cenām uz trešām valstīm un cenām ASV, attiecību starp eksporta cenām uz trešām valstīm un cenu līmeni Savienībā, neizmantoto jaudu un pasākumu apiešanas un absorbēšanas praksi.

3.3.1. Attiecība starp Savienībā un ASV ražotā un pārdotā ražojuma cenām

(42) Tā kā ASV biodīzeļdegvielas ražotāji nesadarbojās, Komisijas dienesti izmantoja trīs informācijas avotus, lai noteiktu biodīzeļdegvielas ASV iekšzemes pārdošanas cenu PIP laikā: i) vairāku ASV biodīzeļdegvielas ražotāju sākumposmā sniegtās atbildes uz anketas jautājumiem, kas sākumposmā tika izsūtīti atlases nolūkā; ii) NBP sniegtā informācija, pamatojoties uz tirgus inspektora Jacobsen apkopoto informāciju; iii) pieprasījuma iesniedzēja sniegtā informācija, pamatojoties uz Naftas cenu informācijas dienesta (OPIS) apkopoto informāciju.

(43) Dati no šiem trim avotiem ietver dažādu tirdzniecības līmeņu cenas un Incoterm noteikumus. Tomēr vērtības ir ļoti tuvas. Vidējās vērtības no šiem trim avotiem ir USD 1 196,93 par metrisko tonnu. Ar euro/dolāra vidējo maiņas kursu PIP laikā (EUR 1 = USD 1,356) šī summa atbilst ASV iekšzemes pārdošanas cenai EUR 883 par metrisko tonnu (10).

(44) Vidējā EXW cena biodīzeļdegvielai, ko Savienības ražotāji pārdevuši Savienībā PIP laikā, kā parādīts 8. tabulā, bija EUR 905 par metrisko tonnu (USD 1 227,18).

(45) Lai ASV ražotāji atgrieztos Savienības tirgū, tiem būtu jāpārdod par cenu, kas ir zemāka nekā EUR 905 par metrisko tonnu. Viņu galīgajai cenai būtu jāietver arī jūras pārvadājumu un apdrošināšanas izmaksas un spēkā esošie muitas nodokļi (6,5 %), ko piemēro biodīzeļdegvielai. Saskaņā ar izmeklēšanā iegūtajiem datiem, tā rezultātā summa sasniegtu aptuveni EUR 100 par metrisko tonnu. Komisija šo summu ieguva, pamatojoties uz muitas nodokļiem un transporta un pārvadājumu izmaksām, ko bija aprēķinājusi NBP (apmēram EUR 94), un noapaļoja to līdz EUR 100, lai ietvertu arī dažas papildu pēcimportēšanas izmaksas.

(46) Līdz ar to, ja ASV ražotāji atsāktu eksportu uz ES, tiem vajadzētu to darīt par EXW cenu (mazāk nekā EUR 805 par metrisko tonnu), kura būtu zemāka nekā ASV iekšzemes pārdošanas cena – proti, par dempinga cenu. Ņemot vērā apstākļus, kas sīkāk aprakstīti 63. un 71. apsvērumā, proti, attiecībā uz eksporta cenām uz trešām valstīm un neizmantoto jaudu, ir ticams, ka ASV ražotāji atsāktu eksportu uz Savienību, ja spēkā esošie pasākumi beigtos, jo tas ļautu tiem samazināt vienības ražošanas cenas, kā paskaidrots sīkāk 72. apsvērumā.

(47) Pēc galīgās informācijas izpaušanas NBP apšaubīja Komisijas noteikto vidējo iekšzemes pārdošanas cenu un atgādināja, ka kādā no tās agrāk iesniegtajiem dokumentiem bija norādīta zemāka summa (EUR 789,36 par metrisko tonnu), pamatojoties uz cenām, ko norādījusi ASV Enerģētikas ministrija.

(48) Komisija šo apgalvojumu noraida šādu iemeslu dēļ.

(49) NBP norādīto vidējo cenu nevar uzskatīt par pareizu pamatu, jo tā ir mazumtirdzniecības cena nevis EXW cena. Konkrētāk, NBP norādīja vidējo mēneša mazumtirdzniecības cenu (pie sūkņa) biodīzeļdegvielai ASV 2014. gada jūlijā, izteiktu kā dīzeļdegvielas galonu ekvivalents, izmantojot tikai viena datuma, proti, 2014. gada 19. septembra, valūtas maiņas kursu.

(50) Komisijas aprēķinātā vidējā cena ir uzticams rādītājs, ņemot vērā to, ka tā aprēķināta, izmantojot vislabākos pieejamos faktus, jo ASV ražotāji nesadarbojās. Tā ir vidējais rādītājs no cenām, kuras sākumposmā norādīja daži ASV ražotāji, inspektora Jacobsen apkopotajām cenām, ko norādīja pati NBP, un OPIS apkopotajām cenām, kuras sniedza EBP. Tā kā nebija pieejama informācija par daudzumiem, kas ļautu aprēķināt vidējo svērto rādītāju, tas ir vienkāršs vidējais rādītājs. Tomēr trīs minētās vērtības bija ļoti līdzīgas. Incoterm noteikumi un tirdzniecības līmenis nebija zināmi, un tos nevarēja ņemt vērā. Tomēr OPIS cenas tika koriģētas, lai ņemtu vērā samērīgas transporta izmaksas ASV. Ņemot vērā ievērojamo atšķirību starp iekšzemes un eksporta cenu, korekcijas saistībā ar Incoterm noteikumiem un tirdzniecības līmeni nemainītu secinājumu, ka tad, ja ASV ražotāji vēlētos atsākt pārdošanu uz Savienību, tiem tā būtu jāveic par dempinga cenām.

(51) NBP arī apstrīdēja summu (EUR 100 par metrisko tonnu), kas tika izmantota, lai aprēķinātu uzticamu eksporta cenu, sākot ar Savienības ražošanas nozares biodīzeļdegvielas vidējo cenu, un piedāvāja izmantot EUR 110,49. Kā norādīts 45. apsvērumā, Komisija izmantoja NBP ieteiktās summas attiecībā uz muitas nodokļiem, transportu un pārvadājumiem. Komisija izmantoja vienīgi mazāku summu papildu pēcimportēšanas izmaksām nekā NBP norādītie EUR 16,69, jo NBP nepierādīja, ka pēcimportēšanas summai būtu jābūt 2 % no CIF vērtības pie robežas. Jebkurā gadījumā starpība starp Komisijas un NBP aplēsēm ir pavisam neliela un nemaina secinājumu par dempinga iespējamību, ņemot vērā arī to, ka šeit precīzi dempinga aprēķini nebija jāveic.

(52) NBP apgalvoja, ka tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā būtu bijusi jāveic korekcija saistībā ar fizisko atšķirību, lai ņemtu vērā to, ka ASV galvenā biodīzeļdegvielas ražošanas izejviela ir sojas pupas, kamēr Savienībā tās ir rapša sēklas, kam ir augstāka kvalitāte un kas prasa uzcenojumu.

(53) Šis apgalvojums ir jānoraida. Sākotnējā izmeklēšanā korekcija tika veikta, pamatojoties uz salīdzinājumu starp pārbaudītiem datiem no ASV ražotājiem un Savienības ražotājiem. Tā kā šajā termiņbeigu pārskatīšanā ASV ražotāji nesadarbojās, Komisija vispirms jau nevarēja noteikt, vai korekcija būtu piemērojama. Otrkārt, ja tā būtu piemērojama, Komisija nevarēja noteikt tās līmeni. Apstākļi, kas bija spēkā sākotnējās izmeklēšanas laikā, ir mainījušies; jo īpaši izejvielu maisījums, no kā ASV un ES ražo biodīzeļdegvielu, vairs nav tāds pats. NBP arī pieprasīja korekciju 10 % apmērā, bet šo līmeni nepamatoja.

(54) NBP un ASV valdība norādīja – tā kā ASV iekšzemes cena ir augstāka nekā iespējamā eksporta cena uz Savienību, ASV ražotāji palielinātu iekšzemes pārdošanu, nevis eksportētu uz Savienību, īpaši ņemot vērā patēriņa pieaugumu ASV.

(55) Šis apgalvojums nav pamatots un būtu jānoraida. Patēriņš ASV pēdējos gados ir palielinājies galvenokārt sakarā ar tādām valdības stratēģijām kā stimuli un obligātie mērķi, kas izklāstīti Atjaunojamo degvielu programmā, un subsīdiju shēmas, lai veicinātu biodīzeļdegvielas ražošanu un jaukšanu. Tomēr, ņemot vērā pašas NBP sniegtos datus, biodīzeļdegvielas patēriņš ASV 2014. gadā salīdzinājumā ar 2013. gadu ir krities. Nekas neliecina, ka patēriņš 2015. un 2016. gadā pieaugs. Gluži pretēji – publiski pieejama informācija (11) liecina, ka turpmākajos gados atjaunojamo degvielu obligātās lietošanas mērķi ASV nemainīsies. Tādējādi sagaidāms, ka pašreizējais patēriņa līmenis ASV drīzāk nemainīsies nekā palielināsies. Tā kā ASV ir lieka ražošanas jauda (sk. 69. un turpmākos apsvērumus), ASV ražotājiem joprojām būtu stimuls eksportēt uz Savienību, pat ja tie pārdotu par zemāku cenu nekā iekšzemē, tomēr joprojām sedz dažādās izmaksas.

(56) NBP norādīja, ka Komisijai būtu bijis jāpaskaidro, kā lielāks ražošanas apjoms samazinātu ASV ražotāju vienības ražošanas izmaksas. Te vispirms jānorāda, ka sakarā ar sadarbības trūkumu Komisija nevarēja veikt precīzu aprēķinu attiecībā uz lielāka ražošanas apjoma ietekmi uz ASV ražotāju izmaksām. Tomēr no ekonomiskā viedokļa ir skaidrs – ja fiksētas izmaksas attiecina uz lielāku ražošanas apjomu, vienības ražošanas izmaksas samazinās. Tas ir spēkā pat tad, ja biodīzeļdegvielas ražošanā lielākā daļa izmaksu ir mainīgas un ir atkarīgas no izmantotajām izejvielām, kā apgalvo NBP. Fiksētās izmaksas joprojām attiecina uz kopējo ražošanas apjomu. No Savienības ražošanas nozares iegūtā informācija liecina, ka izejvielu izmaksas ir lielākās ražošanas izmaksas, bet precīza proporcija ir atkarīga no izmantotās izejvielas, no tā, vai uzņēmums ir vertikāli integrēts, un no uzņēmuma PV&A izmaksām. Tādēļ Komisija varēja pieņemt, ka lielāks ražošanas apjoms samazinātu ASV ražotāju vienības ražošanas izmaksas. Tas būtu citādi vienīgi tad, ja eksporta cena būtu tik zema, ka tā nesegtu pat izmantoto izejvielu cenu, taču NBP nesniedza piezīmes, kas norādītu uz šādu scenāriju.

3.3.2. Attiecība starp eksporta cenām uz trešām valstīm un cenām ASV

(57) Vēl viens elements, kas pamato secinājumu, ka dempings varētu atkārtoties, ir balstīts uz analīzi par ASV biodīzeļdegvielas eksportu uz trešām valstīm PIP laikā. Komisija izmantoja ASV Starptautiskās tirdzniecības komisijas datubāzi un ieguva PIP laikā veiktā biodīzeļdegvielas eksporta daudzumus un vērtības saskaņā ar HTS kodu 382600. Eksporta apjoms (metriskās tonnās) uz visām valstīm (tostarp ES) sasniedza 567 018 tonnas. Vidējā vērtība par metrisko tonnu PIP laikā bija EUR 753,34 franko gar kuģa bortu. Komisija aprēķināja vidējo pārdošanas cenu ASV dolāros par metrisko tonnu un salīdzināja to ar vidējo cenu ASV iekšzemes tirgū (kas noteikta, kā paskaidrots 42. apsvērumā). Turpmāk tekstā ir sniegts konstatējumu kopsavilkums. 1. tabula ASV eksporta apjoms un eksporta cenas PIP laikā Galamērķa valstis Eksporta apjoms (metriskās tonnās) % no eksporta uz visām valstīm Vidējā vērtība (USD) par metrisko tonnu Vidējā vērtība (EUR) par metrisko tonnu Dempings procentos no eksporta cenas Kopā Gibraltārs (12) 76 266 13 753,19 555,45 59 Kopā Kanāda 247 959 44 1 167,33 860,86 3 Kopā Austrālija 4 267 1 1 019,77 752,04 17 Kopā Malaizija 103 773 18 891,44 657,41 34

(58) Tabula liecina, ka ASV ražotāji patlaban pārdošanu uz trešām valstīm veic par dempinga cenām un ka eksporta cenas ir zemākas par iekšzemes cenām diapazonā no 3 % līdz 59 %. Tāpēc Komisija secināja – tā kā pašlaik ASV ražotāji pārdošanu uz trešām valstīm veic par dempinga cenām, tie arī uz ES varētu eksportēt par dempinga cenām, daļu no pašreizējā eksporta novirzot uz citiem tirgiem arī par dempinga cenām.

(59) Pēc galīgās informācijas izpaušanas NBP apšaubīja eksporta datu precizitāti, jo eksporta apjoma novērtēšanai izmantotais HTS kods (38 26 00) ietver citus ražojumus un tādēļ biodīzeļdegvielas eksporta cenu nevar salīdzināt ar iekšzemes cenu.

(60) Komisija izmantoja šo kodu, jo pati ASV valdība otrajā papildu atbildē uz anketas jautājumiem 2014. gada 19. decembrī bija norādījusi, ka šis kods no 2012. gada tiek izmantots, lai sniegtu precīzu statistikas informāciju par ASV biodīzeļdegvielas eksportu. Lai gan ar šo kodu tiek pārvērtēta eksportētā attiecīgā ražojuma vērtība, šī pārvērtēšana ir daudz mazāka nekā ar iepriekš izmantotajiem kodiem. ASV iestādes secināja, ka šis kods sniedz salīdzinoši precīzu eksporta vērtības pārskatu.

(61) NBP norādīja, ka Komisijas aprēķinātās iekšzemes cenas nav salīdzināmas ar ITC datu bāzē norādītajām eksporta cenām, un tādēļ Komisijas aprēķinātās dempinga starpības izmantot nevar.

(62) Termiņbeigu pārskatīšanā jaunas dempinga starpības nav jāaprēķina. Šajā gadījumā pēc pasākumu noteikšanas eksports par dempinga cenām beidzās, tādēļ analīzē uzsvars tiek likts uz eksporta par dempinga cenām atsākšanās iespējamību. Tā kā ASV ražotāji nesadarbojās, Komisija izmantoja pieejamos faktus. Šādā gadījumā ir svarīgas eksporta cenas uz trešām valstīm un tās var būt rādītājs, lai novērtētu, kas notiks pēc pasākumu beigšanās. Konkrētāk, salīdzinot iekšzemes cenas un eksporta cenas uz trešām valstīm, mērķis nav aprēķināt precīzas dempinga starpības, bet gan iegūt norādi par to, vai būtu iespējama dempinga atsākšanās, ja pasākumi beigtos.

3.3.3. Attiecība starp eksporta cenām uz trešām valstīm un cenu līmeni Savienībā

(63) ES tirgus ir pievilcīgs tirgus ASV biodīzeļdegvielas eksportam. Pamatojoties uz ASV Starptautiskās tirdzniecības komisijas datubāzi, kas minēta 57. apsvērumā, PIP laikā vidējā eksporta cena uz visiem galamērķiem bija USD 1 021,52 (EUR 753,34) par metrisko tonnu. Visaugstākā vidējā eksporta cena bija uz Kanādu (USD 1 167,33 jeb EUR 860,86 par metrisko tonnu), un viszemākā vidējā eksporta cena bija uz Gibraltāru (USD 753,19 jeb EUR 555,45 par metrisko tonnu).

(64) Šī vidējā eksporta cena ir zemāka par cenu biodīzeļdegvielai, ko Savienības ražotāji pārdevuši Savienībā PIP laikā (EUR 905 par metrisko tonnu). Pat tad, ja ASV ražotājiem, lai iekļūtu Savienības tirgū, būtu jāpārdod par cenu, kas zemāka nekā EUR 905 par tonnu, tiem joprojām būtu stimuls daļu no pašreizējā eksporta uz trešām valstīm novirzīt uz Savienības tirgu, kurš ir pievilcīgāks par dažu citu trešo valstu tirgiem.

(65) NBP un ASV valdība apgalvoja, ka pašreizējie ASV eksporta pārdošanas apjomi uz trešām valstīm netiks novirzīti uz Savienību, jo vienīgais lielākais eksporta tirgus ir Kanāda, kur cenas ir augstākas nekā EXW cena uz Savienību.

(66) Tomēr Komisija minēja “daļu pašreizējās eksporta pārdošanas”, nevis visu eksporta pārdošanu. Komisija neapgalvoja, ka ASV ražotāji pārtrauks eksportēt uz Kanādu un novirzīs šo pārdošanu uz Savienību. Arī Kanādu patiešām varētu uzskatīt par ASV ražotājiem pievilcīgu tirgu, tomēr tās tirgus izmērs salīdzinājumā ar Savienības tirgu (13), kas joprojām ir lielākais biodīzeļdegvielas tirgus pasaulē, ir ierobežots.

(67) NBP arī apgalvoja, ka uz Savienību netiks novirzīts pašreizējais eksports uz Malaiziju, jo tur pieaug patēriņš un par biodīzeļdegvielas importu nav jāmaksā ievedmuita.

(68) Tomēr, pamatojoties uz ASV vidējām eksporta cenām uz Malaiziju, kas atrodamas ITC datu bāzē, šķiet, ka pārdošana uz Savienību ASV ražotājiem būtu rentablāka nekā pārdošana uz Malaiziju, pat pieskaitot parasto ievedmuitu. Kā norādīts 1. tabulā, PIP eksporta cenas uz Malaiziju bija ievērojami zemākas nekā cenas Savienībā. Tāpat iespējams, ka patēriņš Malaizijā pieaug, taču pieaug arī ražošana Malaizijā, jo īpaši izmantojot palmu eļļu. Turklāt ir sagaidāms, ka kaimiņvalsts Indonēzija, kurā ir ievērojama biodīzeļdegvielas ražošana, palielinās eksportu uz Malaiziju, ja tur pieaugs patēriņš. Tāpēc šis apgalvojums būtu jānoraida.

3.3.4. Neizmantotā jauda

(69) ASV ražotāju lielā neizmantotā jauda rada stimulu palielināt ražošanu un pārdot biodīzeļdegvielu par dempinga cenām ES tirgū. Ņemot vērā ASV ražotāju sadarbības trūkumu, Komisija ASV ražošanas jaudu konstatēja, pamatojoties uz ASV Vides aizsardzības aģentūras (VAA) un ASV Enerģētikas informācijas pārvaldes (EIP) tīmekļa vietnēs pieejamo informāciju.

(70) ASV biodīzeļdegvielas ražotājiem šīm divām minētajām iestādēm ir jāziņo (attiecīgi katru gadu un mēnesi) par savu esošo un plānoto ražošanas jaudu, kā arī par biodīzeļdegvielas ražošanas, izejvielu, krājumu un pārdošanas apjomiem.

(71) Pamatojoties uz EIP datiem, ASV biodīzeļdegvielas ražotāju jauda PIP laikā bija 7 128 000 tonnu. Šis apjoms ir ļoti tuvu apjomam, ko NBP norādīja, pamatojoties uz informāciju, kuru tās locekļi bija iesnieguši VAA, proti, 6 963 000 tonnu.

(72) ASV biodīzeļdegvielas faktiskais ražošanas apjoms PIP laikā bija 4 450 000 tonnu (EIP dati), kas atbilst jaudas izmantojumam 62,4 % apmērā un neizmantotajai jaudai 37,6 % apmērā, proti, 2 678 000 tonnu. Šī neizmantotā jauda varētu tikt izmantota, lai apgādātu Savienības tirgu, ja pasākumi tiktu izbeigti. ASV ražotāji var viegli palielināt savu ražošanas apjomu un eksportu uz ES, jo jaudas izmantošanas līmeņa pieaugums rada saimniecisko labumu un samazinās vienības ražošanas izmaksas. Ja Savienības tirgū tiktu atbrīvota ASV neizmantotā jauda, tai būtu nozīmīga ietekme, jo tā sasniedz gandrīz 22 % no patēriņa Savienībā PIP laikā.

(73) Šajā sakarībā NBP iesniedza vairākas piezīmes. Pirmkārt, NBP norādīja, ka ASV reālā ražošanas jauda esot mazāka, nekā uzskata Komisija. Saskaņā ar NBP vairākas rūpnīcas ASV ir reģistrētas, taču faktiski nav aktīvas, un tāpēc reālā ražošanas jauda ir 5 409 000 tonnu. Turklāt NBP ziņoja, ka PIP laikā biodīzeļdegvielas ražošanas apjoms esot bijis lielāks, proti, 5 084 000 tonnu. Līdz ar to NBP apgalvoja, ka jaudas izmantojums ir ap 94 % un ka ir maz neizmantotās jaudas, ko varētu izmantot eksportam uz ES, ja pasākumi tiktu atcelti.

(74) Šī prasība tika noraidīta. NBP sniegtie dati neatbilda oficiāli pieejamajiem datiem. ASV biodīzeļdegvielas ražotājiem EIP katru mēnesi ir jāiesniedz veidlapa (EIA-22M, mēneša biodīzeļdegvielas ražošanas apsekojums), cita starpā norādot datus par gada ražošanas jaudu un darbības stāvokli, piemēram, aktīva, pagaidām neaktīva vai pastāvīgi izbeigta darbība. Kopš 2013. gada janvāra reģistrētā jauda nedaudz atšķīrās no viena mēneša uz otru, bet kopumā bija diezgan stabila.

(75) Turklāt ASV biodīzeļdegvielas ražotājiem EPA ik gadu ir jāiesniedz (cita starpā) informācija par atjaunojamās degvielas, ko paredzēts ražot vai importēt, veidu vai veidiem un par esošo un plānoto ražošanas jaudu.

(76) Līdz ar to informācija par reģistrēto jaudu, ko ASV biodīzeļdegvielas ražotāji ir deklarējuši, tiek regulāri atjaunināta un tādēļ ir uzskatāma par precīzu avotu. Pat ja reģistrētā jauda pašlaik netiek izmantota vai ir dīkstāvē, tā ir jāņem vērā, lai aprēķinātu neizmantoto jaudu, kas ir pieejama ražošanas un eksporta palielināšanai.

(77) Turklāt NBP norādītās ražošanas jaudas vērtības, kā tas atzīts iesniegtajos datos, jau neietvēra pastāvīgi slēgto rūpnīcu jaudu. Rūpnīcas, kas nav pastāvīgi slēgtas, pēc definīcijas var atsākt ražošanu, ja turpmākie tirgus apstākļi mainās (piemēram, atveras Savienības tirgus). Lai termiņbeigu pārskatīšanā veiktu “atkārtošanās iespējamības” pārbaudi, ir nepieciešama uz nākotni vērsta pieeja attiecībā uz to, kas nākotnē varētu notikt, ja pasākumi tiktu izbeigti, nevis vienkārša situācijas uzskaite PIP laikā.

(78) Tādēļ Komisija uzskata, ka pašreizējā reģistrētā jauda ir precīzs pamats, lai aprēķinātu ASV kopējo ražošanas jaudu un neizmantoto jaudu, un noraida NBP apgalvojumu.

(79) Pēc galīgās informācijas izpaušanas NBP norādīja, ka ražošanas jaudā nevajadzētu iekļaut dīkstāvē esošo jaudu, pat ja šī jauda nav paziņota ASV iestādēm kā likvidēta vai pastāvīgi slēgta.

(80) Tomēr, ievērojot EIP instrukcijas, kuras citē NBP, “gada ražošanas jauda ir tāds biodīzeļdegvielas daudzums, ko rūpnīca var saražot kalendārajā gadā, ievērojot parasto pārtraukumu apkopes darbu veikšanai. Tā ietver dīkstāvē esošas rūpnīcas jaudu, kamēr rūpnīca netiek likvidēta vai pamesta”. No tā izriet, ka EIP ņem vērā visas iespējamās rūpnīcas, kas potenciāli varētu atsākt ražošanu. Tādējādi pretēji NBP argumentam rūpnīcas, kas nav likvidētas vai pastāvīgi slēgtas, var pēc definīcijas atsākt ražošanu, ja nākotnē mainās apstākļi.

(81) Tādēļ Komisija uzskatīja, ka pašreizējā reģistrētā jauda ir precīzs pamats, lai aprēķinātu ASV kopējo ražošanas jaudu un neizmantoto jaudu.

(82) NBP arī apgalvoja, ka ASV biodīzeļdegvielas nozare nav izveidota ar mērķi darboties kā eksporta nozare, jo lielākā daļa ASV biodīzeļdegvielas iekārtu saražo mazāk nekā 15 000 000 galonu (55 000 metrisko tonnu) gadā. Kā tiek apgalvots, nebūtu ekonomiski izdevīgi uzkrāt vairākās nedēļās saražotu biodīzeļdegvielu priekš viena eksporta sūtījuma. Šis apgalvojums ir jānoraida.

(83) Arī šis apgalvojums tika noraidīts. ASV biodīzeļdegvielas ražošanas nozare var eksportēt, un pirms spēkā esošo pasākumu noteikšanas ASV ražotāji uz Savienības tirgu eksportēja ievērojamu biodīzeļdegvielas daudzumu – līdz pat 1 137 000 tonnu sākotnējās izmeklēšanas laikā (no 2007. gada 1. aprīļa līdz 2008. gada 31. martam). Tas liecina par to, ka ASV ražotājiem ir pietiekama ražošanas jauda, lai varētu eksportēt. ASV ražotāji, kuriem nav pietiekamas individuālās ražošanas jaudas sūtījumu veikšanai uz Savienību, turpinās apkalpot iekšzemes tirgu, turklāt tirgotāji var apvienot vairāku rūpnīcu izlaidi un to eksportēt.

(84) Var secināt, ka ASV biodīzeļdegvielas ražošanas nozarei ir ievērojama neizmantotā jauda un ka tādēļ tai ir liels stimuls atsākt eksportu uz ES tirgu par dempinga cenām, ja spēkā esošie pasākumi tiktu izbeigti.

3.3.5. Pasākumu apiešanas un absorbcijas prakse

(85) Kā minēts 2. apsvērumā, tika konstatēts, ka 2009. gadā noteiktie antidempinga pasākumi tika apieti, veicot pārkraušanu Kanādā un mainot maisījuma sastāvu. Šāda prakse liecina, ka daži ASV ražotāji ir ieinteresēti ienākt Savienības tirgū pat pēc pasākumu noteikšanas, un tāpēc tā ir uzskatāma par norādi uz turpmākas dempinga prakses iespējamību.

(86) Pēc galīgās informācijas izpaušanas NBP norādīja, ka tas notika četrus gadus pirms PIP un tādēļ to nevar izmantot, lai izdarītu secinājumus šajā lietā.

(87) Komisija uzskata, ka iepriekšējas darbības, ko veikuši tie paši tirgus operatori, nav noteicošas pašas par sevi, taču ir uzskatāmas par norādi, ka ASV ražotājiem ir spēcīga interese par iekļūšanu Savienības tirgū.

3.3.6. Citi elementi

(88) PIP laikā ASV biodīzeļdegvielas ražošanas apjoms (4 450 000 tonnu) bija mazāks par patēriņu (4 896 000 tonnu). Līdz ar to ASV importēja vairāk biodīzeļdegvielas, nekā eksportēja. Tā cēlonis varētu būt neskaidrība saistībā ar mērķiem, kas saskaņā ar Atjaunojamās degvielas standartu programmu izvirzīti attiecībā uz obligāto biodīzeļdegvielas ražošanu (1,28 miljardi galonu, proti, 4 238 000 tonnu 2014. gadā, bez izmaiņām salīdzinājumā ar 2013. gadu), un saistībā ar iespēju importēto biodīzeļdegvielu iekļaut Atjaunojamās degvielas standartu programmā un pieprasīt ASV biodīzeļdegvielas nodokļu atlaides, ja tās ir spēkā. PIP laikā kopējais importa apjoms sasniedza 1 072 000 tonnu un kopējais eksports – 567 000 tonnu. Tomēr, ja pieejamā ražošanas jauda netika izmantota, lai apmierinātu iekšzemes pieprasījumu attiecīgajā periodā, maz ticams, ka šī pieejamā ražošanas jauda šim mērķim tiktu izmantota nākotnē. Tika konstatēts, ka PIP laikā ASV ražošanas jauda (7 128 000 tonnu) bija ievērojami lielāka par iekšzemes patēriņu. Tas nozīmē, ka jaunu eksporta tirgus iespēju gadījumā ASV ražotājiem būs stimuls un tie varētu izmantot neizmantoto jaudu. Ja tie būtu varējuši izmantot neizmantoto jaudu iekšzemes patēriņa apmierināšanai, tas jau būtu izdarīts.

(89) Šajā sakarībā būtu jāatzīmē, ka Savienības tirgus ir ļoti pievilcīgs, jo tas ir lielākais tirgus pasaulē un tajā attiecībā uz biodīzeļdegvielas patēriņu pastāv būtisks Savienības un valstu stimuls. Līdz ar to ASV ražotājiem būtu lietderīgi pilnībā izmantot savu neizmantoto jaudu, kā arī zināmu eksporta pārdošanas apjomu novirzīt no citām mazāk ienesīgām trešām valstīm uz Savienības tirgu.

(90) Pēc galīgās informācijas izpaušanas NBP norādīja – tas, ka ASV biodīzeļdegvielas patēriņš PIP bija lielāks nekā ražošanas apjoms, liecina, ka ASV ražotājiem nav neizmantotas jaudas, ko varētu izmantot, lai iekļūtu Savienības tirgū, ja pasākumi beigtos.

(91) Komisija uzskatīja, ka ASV konstatēto neizmantoto jaudu, ko varētu izmantot, lai apmierinātu visu ASV patēriņu, bet kas šobrīd šim mērķim netiek izmantota, visticamāk varētu izmantot citos tirgos, kuros ir pieprasījums, īpaši Savienības tirgū, kur ASV ražotāju eksportētāju šobrīd nav. Komisija uzsvēra, ka ražošanas jauda ASV ievērojami pārsniedz patēriņu, tādēļ neizmantotā jauda ir pieejama eksportam uz Savienību, ja pasākumi beigtos.

3.3.7. Secinājums par dempinga atkārtošanās iespējamību

(92) Ņemot vērā ASV rūpniecības lielo neizmantoto jaudu apvienojumā ar Savienības tirgus pievilcību lieluma un pārdošanas cenu ziņā (jo īpaši ņemot vērā ASV eksporta uz trešām valstīm cenu līmeni un iepriekšējo pasākumu apiešanas praksi), Komisija secināja, ka imports par dempinga cenām no ASV varētu atkārtoties, ja spēkā esošie pasākumi tiktu izbeigti.

4. KAITĒJUMS

4.1. Savienības ražošanas nozares un Savienības ražošanas apjoma definīcija

(93) Līdzīgo ražojumu Savienībā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā izgatavoja aptuveni 200 ražotāji. Tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.

(94) Kopējais aplēstais Savienības ražošanas apjoms pārskatīšanas periodā bija gandrīz 11 600 000 tonnu. Komisija šo skaitli aprēķināja, pamatojoties uz visu pieejamo informāciju par Savienības ražošanas nozari, piemēram, sūdzībā norādīto informāciju un izmeklēšanas laikā no Savienības ražotājiem apkopotos datus. Kā norādīts 12.–13. apsvērumā, izlasē tika iekļauti septiņi Savienības ražotāji, kas veidoja gandrīz 30 % no līdzīgā ražojuma kopējās produkcijas Savienībā.

4.2. Patēriņš Savienībā

(95) Komisija Savienības patēriņu noteica, pamatojoties uz kopējo Savienības ražošanas apjomu, no kā atņemts eksports un kam pieskaitīts imports no trešām valstīm. Importa un eksporta apjomi tika iegūti no Eurostat datiem.

(96) Patēriņš Savienībā attīstījās šādi. 2. tabula Patēriņš Savienībā 2011 2012 2013 PIP Kopējais patēriņš Savienībā (metriskās tonnas) 11 130 119 11 856 626 11 382 324 12 324 479 Indekss 100 107 102 111 Avots: Savienības ražošanas nozares dati, Eurostat.

(97) Pamatojoties uz iepriekš minēto, Savienības biodīzeļdegvielas patēriņš attiecīgajā periodā pieauga par 11 %.

4.3. Pārskatāmā ražojuma imports no attiecīgās valsts

4.3.1. Attiecīgās valsts izcelsmes importa apjoms un tirgus daļa

(98) Kā minēts 40. apsvērumā, biodīzeļdegvielas importa apjoms no ASV uz Savienību saskaņā ar Eurostat datiem kopš pasākumu noteikšanas 2009. gadā samazinājās gandrīz līdz nullei.

(99) Attiecīgās valsts izcelsmes imports Savienībā un tā tirgus daļa attīstījās šādi. 3. tabula Importa apjoms no ASV un tā tirgus daļa 2011 2012 2013 PIP ASV (metriskās tonnas) 2 442 803 7 13 Indekss 100 33 0 1 Tirgus daļa 0 0 0 0 Avots: Eurostat.

4.3.2. Cenas un pārdošana par zemāku cenu

(100) Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ASV izcelsmes biodīzeļdegvielas imports Savienībā bija nenozīmīgs un nevarēja nodrošināt jēgpilnu pamatu, lai aprēķinātu starpību līdz Savienības ražošanas nozares cenai.

(101) Tāpēc tika veikta analīze par tās biodīzeļdegvielas vidējo cenu, ko Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod Savienībā, un ASV biodīzeļdegvielas vidējo eksporta cenu uz trešām valstīm pārskata izmeklēšanas periodā, pamatojoties uz statistikas datiem no ASV Starptautiskās tirdzniecības komisijas (ITC). Kā minēts 63. apsvērumā, vidējā eksporta cena uz visām valstīm bija aptuveni EUR 753 par metrisko tonnu (franko gar kuģa bortu). Lai aprēķinātu iespējamu un pamatotu Savienības eksporta cenu, šai vidējai eksporta cenai būtu jāpieskaita arī transporta un apdrošināšanas izmaksas, kā arī ar muitas nodoklis 6,5 % un pēcimportēšanas izmaksas, kas kopā ir aptuveni EUR 100 par metrisko tonnu (sk. 45. apsvērumu). No tā izriet, ka aplēstā cena eksportam uz Savienību būtu zemāka par Savienības cenām, kas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija EUR 905.

(102) NBP apgalvoja, ka Komisija nav paskaidrojusi, kāpēc tā ir izmantojusi ASV eksporta cenas uz trešām valstīm, nevis augstāko eksporta cenu uz Kanādu, nosakot iespējamo Savienības eksporta cenu. Tā arī norāda, ka Komisija nav paskaidrojusi pamatojumu EUR 100 korekcijai, kas tika izdarīta aplēstajai eksporta cenai uz Savienību, un nav ņēmusi vērā pēcimportēšanas izmaksas un iespējamās cenu starpības sakarā ar dažādām izejvielām. Tādēļ analīze attiecībā uz pārdošanu par zemāku cenu esot kļūdaina.

(103) Kā aprakstīts 57. apsvērumā, izmeklēšana apliecināja, ka ASV eksporta cenas ievērojami atšķiras atkarībā no galamērķa. Tādēļ, tā kā ASV ražotāji nesadarbojās, lai noteiktu samērīgu un iespējamu eksporta cenu uz Savienību, Komisija noteica šo cenu, pamatojoties uz vidējo cenu uz visiem eksporta galamērķiem. Augstākās eksporta cenas izmantošana, kā apgalvo NBP, nebūtu piemērota metode; tāpat piemērota nebūtu arī zemākās eksporta cenas izmantošana. Attiecībā uz EUR 100 korekcijas sastāvdaļām un avotu, tostarp pēcimportēšanas izmaksām un cenu atšķirībām sakarā ar izejvielām, NBP nāca klajā ar apgalvojumiem, kas bija faktiski identiski apgalvojumiem attiecībā uz dempinga aprēķiniem. 51. un 53. apsvērumā minēto iemeslu dēļ šie apgalvojumi tiek noraidīti arī saistībā ar analīzi par pārdošanu par zemākām cenām.

4.3.3. Imports no citām trešām valstīm

(104) Citu trešo valstu izcelsmes importa apjoms attiecīgajā periodā attīstījās šādi. 4. tabula Imports no trešām valstīm 2011 2012 2013 PIP Malaizija (metriskās tonnas) 16 622 36 543 211 430 314 494 Indonēzija (metriskās tonnas) 1 087 517 1 133 946 394 578 204 086 Argentīna (metriskās tonnas) 1 422 142 1 475 824 425 239 153 607 Citas (metriskās tonnas) 139 580 153 529 177 889 206 592 Kopā (metriskās tonnas) 2 665 861 2 799 842 1 209 136 878 779 Indekss 100 105 45 33 Tirgus daļa 24,0 % 23,6 % 10,6 % 7,1 % Indekss 100 99 44 30 Vidējā cena (EUR/t) 927 932 779 786 Indekss 100 100 84 85 Avots: Eurostat

(105) Attiecīgajā periodā biodīzeļdegvielas importa apjoms no trešām valstīm, izņemot ASV, ir ievērojami samazinājies, ko atspoguļo līdzīgs tirgus daļas samazinājums. Importa apjoma samazināšanās no 2013. gada sakrīt ar antidempinga pasākumu noteikšanu biodīzeļdegvielas importam no Indonēzijas un Argentīnas. Arī vidējā cena tajā pašā periodā samazinājās par 15 %. Cenu tendence ir līdzīga Savienības ražošanas nozares cenu tendencei Savienības tirgū (8. tabulā), un galvenokārt to var izskaidrot ar izejvielu cenu samazinājumu. Lai gan cenu līmeņi ir aptuveni par 13 % zemāki nekā vidējā cena Savienībā, šī importa tirgus daļa ir maza un neatstāj būtisku ietekmi uz Savienības ražošanas nozari.

4.4. Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

4.4.1. Vispārīgas piezīmes

(106) Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu tika pārbaudīti visi attiecīgie ekonomiskie rādītāji, kuri ietekmē Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā.

(107) Lai noteiktu kaitējumu, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Komisija novērtēja makroekonomiskos rādītājus, kuru pamatā bija dati, kas saistīti ar visiem Savienības ražotājiem, un mikroekonomiskos rādītājus, kuru pamatā bija pārbaudīti dati no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem. Abi datu kopumi tika atzīti par reprezentatīviem attiecībā uz Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli.

(108) Makroekonomiskie rādītāji ir: ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga.

(109) Makroekonomiskie rādītāji ir: vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu.

4.4.2. Makroekonomiskie rādītāji

4.4.2.1. Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un tās izmantojums

(110) Kopējais ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums Savienībā attiecīgajā periodā attīstījās šādi. 5. tabula Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un tās izmantojums 2011 2012 2013 PIP Ražošanas apjoms (metriskās tonnas) 8 547 884 9 138 558 10 528 886 11 596 824 Indekss 100 107 123 136 Ražošanas jauda (metriskās tonnas) 16 072 000 16 190 288 16 997 288 16 746 869 Indekss 100 101 106 104 Jaudas izmantojums 53 % 56 % 62 % 69 % Indekss 100 106 116 130 Avots: dati no EBP (pieprasījuma iesniedzējs).

(111) Lai gan ražošanas jauda attiecīgajā periodā saglabājās relatīvi stabila (+ 4 %), ražošanas apjomi no 2012. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām ievērojami palielinājās. Šo pieaugumu daļēji var izskaidrot ar Savienības patēriņa apjoma pieaugumu tajā pašā periodā, kā arī ar antidempinga pasākumu noteikšanu biodīzeļdegvielas importam no Indonēzijas un Argentīnas, kam acīmredzami bija pozitīva ietekme uz Savienības ražošanas nozares ražošanas apjomu.

(112) Stabilā ražošanas jaudas un ražošanas apjoma pieauguma rezultātā jaudas izmantojums attiecīgajā periodā palielinājās par 30 % un pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigās bija 69 % apmērā.

(113) NBP norāda, ka dažu uzņēmumu nekonfidenciālās atbildes uz anketas jautājumiem liecina par lielu jaudas izmantojumu – no 78 % līdz vismaz 93 %. Tādēļ tiek apgalvots, ka zemāks vidējais jaudas izmantojums visai ražošanas nozarei ir saistāms ar strukturāliem faktoriem nevis importu. Tāpēc jaudas izmantojumu nebūtu jāizmanto par indikatoru, kas rāda, ka Savienības biodīzeļdegvielas ražošanas nozare joprojām atgūstas no iepriekšēja dempinga.

(114) Šis apgalvojums nav pieņemams. Jaudas izmantojums ir viens no daudzajiem makroekonomiskajiem rādītājiem, kurus Komisija izskata, analizējot Savienības ražošanas nozares stāvokli kopumā. Tas, ka dažiem atlasītajiem uzņēmumiem ir augstāks jaudas izmantojums, ir normāli, jo makroekonomiskie rādītāji pamatojas uz visas Savienības ražošanas nozares vidējo svērto rādītāju. Tas, ka daži biodīzeļdegvielas ražotāji Savienībā ir atguvušies ātrāk vai vairāk nekā citi, nepadara šo rādītāju par lieku Savienības ražošanas nozares kopējā stāvokļa analizēšanai, sevišķi sadrumstalotā ražošanas nozarē.

4.4.2.2. Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

(115) Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms un tirgus daļa attiecīgajā periodā attīstījās šādi. 6. tabula Pārdošanas apjoms un tirgus daļa 2011 2012 2013 PIP Pārdošanas apjoms Savienības tirgū (metriskās tonnas) 8 497 073 8 863 191 9 741 548 10 966 576 Indekss 100 104 115 129 Tirgus daļa 76,3 % 74,8 % 85,6 % 89,0 % Indekss 100 98 112 117 Avots: dati no EBP (pieprasījuma iesniedzējs).

(116) Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms ir ievērojami palielinājies un atbilst tās ražošanas apjoma pieaugumam attiecīgajā periodā. Līdz ar to arī tās tirgus daļa Savienības tirgū ir pieaugusi no 76 % attiecīgā perioda sākumā līdz 89 % pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigās. Pozitīvā pārdošanas apjoma un tirgus daļas attīstība liecina, ka pašreizējiem antidempinga un antisubsidēšanas pasākumiem ir bijusi pozitīva ietekme uz Savienības ražošanas nozari.

4.4.2.3. Izaugsme

(117) Savienības patēriņš attiecīgajā periodā pieauga par 11 %, savukārt ražošanas apjoms un pārdošanas apjoms palielinājās par apmēram 30 %. Arī jaudas izmantojums palielinājās par aptuveni 30 %, bet jauda saglabājās salīdzinoši nemainīga un tikai nedaudz palielinājās. Tajā pašā laikā attiecīgajā periodā ir palielinājusies nodarbinātība (7. tabula), savukārt ieguldījumu apjoms ir samazinājies (11. tabula). Kopumā var secināt, ka Savienības ražošanas nozare atrodas izaugsmes posmā.

4.4.2.4. Nodarbinātība un ražīgums

(118) Nodarbinātība un ražīgums attiecīgajā periodā attīstījās šādi. 7. tabula Nodarbinātība un ražīgums 2011 2012 2013 PIP Nodarbināto skaits 2 123 2 125 2 351 2 326 Indekss 100 100 111 110 Ražīgums (metriskās tonnas uz vienu nodarbināto) 4 021 4 301 4 479 4 986 Indekss 100 107 111 124 Avots: dati no EBP (pieprasījuma iesniedzējs)

(119) Attiecīgā perioda sākumā nodarbināto skaits Savienības biodīzeļdegvielas ražošanas nozarē saglabājās stabils, bet pēc tam no 2012. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām tas palielinājās par 10 %. Šī tendence pilnībā saskan ar citu kaitējuma rādītāju tendencēm, piemēram, ražošanas apjomu un pārdošanas apjomu, un norāda uz to, ka Savienības ražošanas nozare pašlaik atgūstas no iepriekšējā dempinga un subsidēšanas.

(120) Tā kā nodarbinātības pieaugums ir proporcionāli mazāks nekā biodīzeļdegvielas ražošanas apjoma pieaugums, attiecīgajā periodā ražīgums uz vienu nodarbināto uzlabojās attiecīgi par gandrīz 25 %, un tas liecina, ka Savienības ražošanas nozare kļūst arvien efektīvāka.

4.4.2.5. Dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga

(121) Kā minēts 40. apsvērumā, biodīzeļdegvielas imports no ASV praktiski tika pārtraukts pēc pasākumu noteikšanas 2009. gadā, un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā dempings nepastāvēja. Tāpēc dempinga starpības lielumu nevar novērtēt. Tomēr kaitējuma rādītāju analīze liecina, ka pret ASV vērstajiem pasākumiem un turpmākajiem pasākumiem, kas tika piemēroti importam no Argentīnas un Indonēzijas, ir bijusi pozitīva ietekme uz Savienības ražošanas nozari, par kuru uzskata, ka tā atgūstas no iepriekšējā dempinga.

4.4.3. Mikroekonomiskie rādītāji

4.4.3.1. Cenas un cenas ietekmējoši faktori

(122) Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējās svērtās vienības pārdošanas cenas (EXW) nesaistītiem pircējiem Savienībā attiecīgajā periodā attīstījās šādi. 8. tabula Pārdošanas cenas Savienībā 2011 2012 2013 PIP Vidējā vienības pārdošanas cena Savienībā (EUR/mt) 1 105 1 079 964 905 Indekss 100 98 87 82 Vienības ražošanas izmaksas (EUR/mt) 1 107 1 153 969 868 Indekss 100 104 88 78 Avots: pārbaudīti izlasē iekļauto Savienības ražotāju dati

(123) Attiecīgajā periodā vidējā pārdošanas cena Savienībā ir nepārtraukti samazinājusies, turklāt vienības ražošanas izmaksām ir bijusi līdzīga tendence. Tā kā biodīzeļdegvielu pārdod kā preci, Savienības ražošanas nozare nav spējusi saglabāt augstāku pārdošanas cenu, bet gan ir samazinājusi cenu atbilstīgi samazinātajām ražošanas izmaksām. Tāpēc Savienības ražošanas nozare nav spējusi pilnībā izmantot zemāku izejvielu izmaksu sniegtās priekšrocības. No otras puses, vienas vienības ražošanas izmaksas ir samazinājušās nedaudz vairāk nekā vidējā vienības cena, kas liecina par Savienības ražošanas nozares efektivitātes pieaugumu.

4.4.3.2. Darbaspēka izmaksas

(124) Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējās darbaspēka izmaksas attiecīgajā periodā attīstījās šādi. 9. tabula Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto 2011 2012 2013 PIP Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto (EUR) 60 866 59 081 60 802 61 807 Indekss 100 97 100 102 Avots: pārbaudīti izlasē iekļauto Savienības ražotāju dati

(125) Attiecīgajā periodā darbaspēka vidējās izmaksas uz vienu nodarbināto ir saglabājušās nemainīgas.

4.4.3.3. Krājumi

(126) Izlasē iekļauto Savienības ražotāju krājumu līmenis attiecīgajā periodā ir attīstījies šādi. 10. tabula Krājumi 2011 2012 2013 PIP Krājumi perioda beigās (metriskās tonnas) 84 734 118 256 92 825 91 202 Indekss 100 140 110 108 Krājumi perioda beigās procentos no ražošanas apjoma 4 5 4 3 Indekss 100 125 100 75 Avots: pārbaudīti izlasē iekļauto Savienības ražotāju dati

(127) Attiecīgajā periodā krājumi ir palikuši relatīvi nemainīgi normālā līmenī.

4.4.3.4. Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

(128) Izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem attiecīgajā periodā attīstījās šādi. 11. tabula Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem 2011 2012 2013 PIP Nesaistītiem klientiem Savienībā veikto pārdošanas darījumu rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma) 2,0 – 1,4 1,1 3,8 Indekss 100 – 70 55 190 Naudas plūsma (EUR) 67 930 517 1 004 296 135 656 898 66 832 681 Indekss 100 1 200 98 Ieguldījumi (EUR) 12 122 366 9 859 293 9 133 725 8 314 180 Indekss 100 81 75 69 Ienākums no ieguldījumiem (% no neto pārdošanas) 14,0 – 14,2 12,5 44,2 Indekss 100 – 101 89 315 Avots: pārbaudīti izlasē iekļauto Savienības ražotāju dati.

(129) Komisija noteica izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitāti, tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem pircējiem Savienībā izsakot procentos no šādas pārdošanas apgrozījuma. Rentabilitāte ir palielinājusies no 2,0 % 2011. gadā līdz 3,8 % pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigās. Tomēr 2012. gadā rentabilitāte samazinājās līdz zaudējumiem (– 1,4 %), ko, visticamāk, izraisīja ievērojams daudzums Argentīnas un Indonēzijas izcelsmes importa par dempinga cenām, kurš aizstāja importu, kas iepriekš bija ASV izcelsmes.

(130) Neto naudas plūsma ir Savienības ražotāju spēja pašiem finansēt savu darbību. Lai gan attiecīgajā periodā nevar konstatēt skaidru tendenci, izlasē iekļautajiem uzņēmumiem attiecīgajā periodā saglabājās pozitīva naudas plūsma.

(131) Attiecīgajā periodā ieguldījumi ir samazinājušies. Tomēr, ņemot vērā pozitīvo naudas plūsmu un ienākuma no ieguldījumiem ievērojamo palielinājumu, kā redzams tabulā, nav norāžu par to, ka Savienības ražošanas nozare būtu saskārusies ar grūtībām kapitāla piesaistē vai turpmāku ieguldījumu veikšanā, ja šādi ieguldījumi attiecīgajā periodā ir bijuši nepieciešami.

(132) NBP norāda, ka 3,8 % rentabilitāte nesakrīt ar tās aprēķiniem, kas pamatojas uz datiem no atlasīto ES ražotāju atbilžu uz anketas jautājumiem nekonfidenciālajām versijām, un minēja peļņas procentu 8,5 % apmērā.

(133) Komisija analizēja šo apgalvojumu un konstatēja, ka NBP ir ieguvusi citādu skaitli sakarā ar metodi/aprēķiniem, kas vairāku iemeslu dēļ ir kļūdaini. Pirmkārt, NBP veiktie rentabilitātes aprēķini PIP nepamatojās uz atbildēm uz anketas jautājumiem, kā minēts, bet gan uz atlases datiem, kuros ir informācija nevis par PIP, bet par citu periodu. Otrkārt, ražošanas izmaksas, ko NBP izmantoja rentabilitātes aprēķināšanai, pamatojās uz ražošanas izmaksām citai uzņēmumu izlasei, kas tika izmantota citā izmeklēšanā un ko tādēļ nevar vienkārši pārnest uz šo izmeklēšanu. Visbeidzot, Komisija vidējo peļņas procentu atlasītajiem uzņēmumiem noteica, pamatojoties uz šo uzņēmumu uzticamiem un pārbaudītiem datiem. Tāpēc NBP apgalvojums tiek noraidīts.

4.4.4. Secinājums par kaitējumu

(134) Ekonomisko rādītāju analīze liecina, ka ražošanas un pārdošanas apjoms attiecīgajā periodā ir palielinājies, lai gan patēriņš Savienībā ir palielinājies tikai mazākā mērā. Tādējādi Savienības ražošanas nozare ir palielinājusi savu tirgus daļu Savienības tirgū. Vienlaikus gan pārdošanas cenas, gan ražošanas izmaksas ir samazinājušās līdzīgā līmenī. Tas Savienības ražošanas nozarei nav ļāvis pilnībā gūt labumu no lielākiem pārdošanas apjomiem, lai gan imports no trešām valstīm ievērojami samazinājās.

(135) No otras puses, rentabilitāte attiecīgajā periodā saglabājās zema, un 2012. gadā Savienības ražošanas nozare pat cieta zaudējumus. Pat gandrīz 4 % lielā peļņa, kas tika sasniegta pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, ir ievērojami zemāka par peļņu, ko Savienības ražošanas nozare varētu pamatoti gūt parastos tirgus apstākļos. Tāpat Komisija atgādina, ka sākotnējā izmeklēšanā, kuras rezultātā tika noteikti spēkā esošie pasākumi, Padome noteica (mērķa) peļņu, ko Savienības ražošanas nozare varētu pamatoti sasniegt, ja nepastāvētu dempings, 15 % apmērā (14). Veicot turpmāku izmeklēšanu par Argentīnas un Indonēzijas izcelsmes biodīzeļdegvielas importu, peļņas līmenis, ko Savienības ražošanas nozare varētu pamatoti cerēt sasniegt dempinga neesamības gadījumā, tomēr tika samazināts (galvenokārt saistībā ar lielāku konkurenci Savienības tirgū un Savienības biodīzeļdegvielas ražošanas nozares briedumu) un noteikts 11 % apmērā (15).

(136) Vairāki ekonomiskie rādītāji, kas ir būtiski pašreizējā Savienības ražošanas nozares stāvokļa analīzei, liecina par pozitīvu tendenci un tādējādi norāda, ka spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem ir bijusi pozitīva ietekme uz Savienības ražošanas nozari. Tomēr Savienības ražošanas nozares peļņas līmenis joprojām ir ļoti zems un ievērojami zemāks par mērķa peļņu, kas noteikta iepriekšējās izmeklēšanās. Turklāt ieguldījumu apmērs ir neliels un attiecīgajā periodā samazinājās par 30 %, un ražošanas jaudas izmantojums (kaut arī tas pieaug) joprojām ir zemāks par 70 % salīdzinājumā ar izmantojuma līmeni 90 % apmērā laikā, kad Savienības tirgū nebija importa par dempinga cenām (2004.–2006. gads) un kad Savienības ražošanas nozares stāvoklis tika uzskatīts par veselīgu (16).

(137) Pamatojoties uz visu ekonomisko rādītāju vispārēju analīzi, Komisija secināja, ka Savienības ražošanas nozare vēl nav pilnībā atguvusies no iepriekšējā dempinga ietekmes. Tā joprojām ir ekonomiski un finansiāli nestabilā stāvoklī, un pašreizējā pozitīvā tendence var viegli mainīties, ja imports par dempinga cenām no ASV atkārtotos ievērojamos apjomos.

5. KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

(138) Lai novērtētu, kāda ir iespējamība, ka kaitējums Savienības ražošanas nozarei atkārtotos, ja spēkā esošie pasākumi tiktu izbeigti, Komisija analizēja iespējamo ASV izcelsmes importa ietekmi uz Savienības tirgu un uz Savienības ražošanas nozari saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu. Komisija analizēja importa par dempinga cenām atkārtošanās iespējamību, tā apjomu un iespējamos cenu līmeņus, neizmantoto jaudu, Savienības tirgus pievilcību un ASV ražotāju cenu noteikšanas praksi.

(139) Kā secināts 92. apsvērumā, imports par dempinga cenām no ASV varētu atkārtoties, ja spēkā esošie pasākumi tiktu izbeigti. Komisija konstatēja, ka ASV biodīzeļdegvielas ražotāji pašlaik veic dempingu citos trešo valstu tirgos par cenām, kas ir zemākas par Savienības cenām. Tā kā Savienības cenas ir nedaudz augstākas nekā cenas citos trešo valstu tirgos, ir iespējams, ka vismaz daļa no šā eksporta varētu tikt novirzīta uz Savienību, ja spēkā esošie pasākumi tiktu izbeigti.

(140) Komisija konstatēja, ka ASV ražotājiem ir liela neizmantotā jauda aptuveni 2 678 000 tonnu apmērā, kas atbilst aptuveni 22 % no kopējā patēriņa Savienībā.

(141) ASV pieejamā neizmantota jauda nevarētu tikt absorbēta iekšzemes tirgū. Jau pašlaik, neskatoties uz pietiekamu jaudu, ASV ražotāji neapgādā visu pieprasījumu ASV tirgū. Turklāt ir maz ticams, ka esošā neizmantotā jauda varētu tikt izmantota eksporta palielināšanai uz trešām valstīm, kas nav Savienība. Šobrīd, kā tas sīki aprakstīts 42.–63. apsvērumā, cenas ASV eksportam uz trešām valstīm vidēji ir par 15 % zemākas nekā vidējā iekšzemes cena ASV tirgū, kā arī zemākas nekā Savienības vidējā cena arī tad, ja tiek ņemtas vērā transportēšanas izmaksas no ASV uz Savienību. Tāpēc ir iespējams, ka ASV ražotāji savu neizmantoto jaudu censtos izmantot citur.

(142) Ņemot vērā to, ka Savienības tirgus ir lielākais biodīzeļdegvielas tirgus pasaulē un ka biodīzeļdegvielas cenas ir līdzīgas cenām ASV iekšzemes tirgū vai nedaudz pārsniedz tās, Savienības tirgus būtu ļoti pievilcīgs ASV biodīzeļdegvielas ražotājiem.

(143) Tāpēc ir ļoti ticams, ka ASV ražotāji lielu daļu savas neizmantotās jaudas izmantotu, lai spēkā esošo pasākumu izbeigšanas gadījumā atgrieztos Savienības tirgū. Kā konstatēts 46. apsvērumā, ka ASV ražotāji biodīzeļdegvielu uz Savienību varētu eksportēt par dempinga cenām, lai spētu konkurēt ar Savienības ražotāju cenām Savienības tirgū. Ņemot vērā to pašreizējo cenu noteikšanas praksi citos eksporta tirgos (sk. 57.–58. apsvērumu) un lielo neizmantoto jaudu, ir ļoti iespējams, ka ievērojams ASV biodīzeļdegvielas daudzums atgrieztos Savienības tirgū par dempinga cenām, kas ir vienādas ar Savienības cenām vai zemākas par tām.

(144) Šāds imports radītu ievērojamu spiedienu un pat lejupvērstu cenu spiedienu uz Savienības ražošanas nozari, kam, ņemot vērā pašreizējo cenu līmeni, ir tikai ļoti neliela peļņa, kura ir ievērojami zemāka par mērķa peļņu. Tas, visticamāk, samazinātu ražošanas un pārdošanas apjomu, rentabilitāti un tirgus daļu.

(145) Ņemot vērā Savienības ražošanas nozares nestabilo ekonomisko stāvokli, šādam iespējamajam scenārijam būtu ievērojama negatīva ietekme uz pašreizējo Savienības ražošanas nozares atgūšanos un tas, visticamāk, izraisītu būtiska kaitējuma atkārtošanos.

5.1. Secinājumi

(146) Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka būtisks kaitējums Savienības ražošanas nozarei, visticamāk, atkārtotos, ja pret ASV izcelsmes biodīzeļdegvielas importu spēkā esošie pasākumi tiktu izbeigti.

6. SAVIENĪBAS INTERESES

(147) Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu Komisija pārbaudīja, vai būtu pret Savienības interesēm saglabāt spēkā esošos pasākumus, neraugoties uz iepriekšminētajiem secinājumiem par kaitējumu izraisoša dempinga atkārtošanās iespējamību. Nosakot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās saistītās intereses, tostarp Savienības ražošanas nozares un importētāju, kā arī biodīzeļdegvielas lietotāju intereses.

6.1. Savienības ražošanas nozares intereses

(148) Spēkā esošie pasākumi ir palīdzējuši gandrīz pilnībā samazināt biodīzeļdegvielas importu par dempinga cenām no ASV un ir snieguši atbalstu Savienības ražošanas nozarei. Lai gan Savienības ražošanas nozarē ir vērojamas pozitīvas pazīmes, kas norāda uz atgūšanos no iepriekšējā dempinga (piemēram, ražošanas un pārdošanas apjoma palielināšanās), biodīzeļdegvielas cenas Savienības tirgū ir ievērojami samazinājušās un rentabilitāte ir saglabājusies ļoti zema, tādējādi atstājot nozari nestabilā un neaizsargātā ekonomiskajā stāvoklī.

(149) Ja spēkā esošie pasākumi tiktu izbeigti, Savienības ražošanas nozare, visticamāk, saskartos ar pieaugošu negodīgu konkurenci, kas izpaustos kā ievērojams daudzums biodīzeļdegvielas importa par dempinga cenām no ASV. Tas apturētu pašreizējo Savienības biodīzeļdegvielas nozares atlabšanu un, visticamāk, izraisītu būtiska kaitējuma atkārtošanos. Tāpēc pasākumu pārtraukšana nav Savienības ražošanas nozares interesēs.

6.2. Nesaistīto importētāju un tirgotāju intereses

(150) Tikai trīs importētāji/tirgotāji pieteicās un darīja zināmu savu viedokli. Lai gan viens uzņēmums apgalvoja, ka pašreizējais maksājumu apmērs ir nesamērīgs un ka pasākumu pagarināšana izkropļotu un ierobežotu tirgu, kā rezultātā celtos cenas, pārējie divi uzņēmumi apgalvoja, ka spēkā esošie pasākumi nav ietekmējuši viņu darbību, un bija neitrāli attiecībā uz iespēju pagarināt spēkā esošos antidempinga pasākumus.

(151) Šīs izmeklēšanas konstatējumi neapstiprina argumentu, ka spēkā esošo pasākumu turpināšana ierobežotu tirgu un radītu augstākas cenas. Gluži pretēji, attiecīgajā periodā Savienības cenas ir samazinājušās, neraugoties uz pasākumu pastāvēšanu. Turklāt Savienības ražošanas nozarei pašlaik ir pietiekami daudz jaudas, lai apmierinātu Savienības pieprasījumu pēc biodīzeļdegvielas, un tai ir arī neizmantotā jauda, lai apmierinātu pieprasījuma pieaugumu nākotnē. Tāpēc izvirzītie argumenti nav pierādījums tam, ka spēkā esošo pasākumu turpināšana būtu pretrunā importētāju un/vai tirgotāju interesēm.

6.3. Lietotāju intereses

(152) Tikai viens lietotājs, proti, naftas uzņēmums, kas pērk biodīzeļdegvielu, lai izgatavotu maisījumus ar minerāleļļām, pieteicās un Komisijai darīja zināmu savu viedokli. Minētais lietotājs stingri atbalstīja spēkā esošo pasākumu saglabāšanu un apgalvoja, ka to atcelšanai varētu būt postoša ietekme uz Savienības biodīzeļdegvielas tirgu, radot biodīzeļdegvielas par dempinga cenām ievērojama apjoma pieplūdumu, kā rezultātā varētu atkārtoties nopietns kaitējums Savienības biodīzeļdegvielas ražošanas nozarei.

(153) Nekas neliecina par to, ka spēkā esošie pasākumi ir negatīvi ietekmējuši Savienības biodīzeļdegvielas lietotājus, un nav pierādījumu tam, ka spēkā esošajiem pasākumiem ir bijusi nelabvēlīga ietekme uz to rentabilitāti vai darījumdarbību. Jebkurā gadījumā, ņemot vērā Savienības biodīzeļdegvielas patēriņa stabilo vai tikai nelielo pieaugumu, Savienības ražošanas nozarei ir pietiekama jauda, lai apmierinātu pašreizējo un turpmāko pieprasījumu, ja tas nākotnē palielinātos. Pasākumu saglabāšana neradītu piegādes nepietiekamību.

(154) Tādēļ var secināt, ka pasākumu saglabāšana nebūtu pretrunā lietotāju interesēm.

6.4. Secinājums par Savienības interesēm

(155) Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka nav nepārvaramu iemeslu, lai uzskatītu, ka ASV izcelsmes biodīzeļdegvielai noteikto spēkā esošo pasākumu saglabāšana nav Savienības interesēs.

7. ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

(156) Ņemot vērā secinājumus par dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un kaitējumu, izriet, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu antidempinga pasākumi, kuri piemērojami ASV izcelsmes biodīzeļdegvielas importam un kuri noteikti ar Regulu (EK) Nr. 599/2009, kas grozīta ar Īstenošanas Regulu (ES) Nr. 444/2011, būtu jāsaglabā vēl piecus gadus.

(157) Kā minēts 2. apsvērumā, antidempinga maksājumu, kurš bija spēkā attiecībā uz biodīzeļdegvielas importu no ASV, piemēroja arī tā paša ražojuma importam, kas sūtīts no Kanādas un kam ir vai nav deklarēta izcelsme Kanādā, un tāda biodīzeļdegvielas maisījuma importam Savienībā, kurš satur 20 masas % vai mazāk nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteru un/vai parafīnu gāzeļļu, kas iegūti sintēzes un/vai destilācijas procesā, un kura izcelsme ir Amerikas Savienotajās Valstīs.

(158) Saglabājamos antidempinga maksājumus turpina piemērot arī biodīzeļdegvielas importam, kas sūtīts no Kanādas un kam ir vai nav deklarēta izcelsme Kanādā, kā arī tāda biodīzeļdegvielas maisījuma importam Savienībā, kurš satur 20 masas % vai mazāk nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteru un/vai parafīnu gāzeļļu, kas iegūti sintēzes un/vai destilācijas procesā, un kura izcelsme ir Amerikas Savienotajās Valstīs.

(159) Ražotāji eksportētāji no Kanādas, kas atbrīvoti no pasākumiem, kuru piemērošana paplašināta ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 444/2011, būtu jāatbrīvo arī no pasākumiem, kas noteikti ar šo regulu.

(160) Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar komitejas atzinumu, kas izveidota atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 15. panta 1. punktam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1. Tiek noteikts galīgais antidempinga maksājums tādu nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteru un/vai parafīnu gāzeļļu importam, kuri iegūti sintēzes un/vai destilācijas procesā, parasti dēvēti par “biodīzeļdegvielām”, tīrā veidā vai maisījumā, kas satur vairāk par 20 masas % tādu nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteru un/vai parafīnu gāzeļļu, kuri iegūti sintēzes un/vai destilācijas procesā, kā izcelsme ir ASV un ko patlaban klasificē ar KN kodiem ex 1516 20 98 (TARIC kods 1516209829), ex 1518 00 91 (TARIC kods 1518009129), ex 1518 00 99 (TARIC kods 1518009929), ex 2710 19 43 (TARIC kods 2710194329), ex 2710 19 46 (TARIC kods 2710194629), ex 2710 19 47 (TARIC kods 2710194729), ex 2710 20 11 (TARIC kods 2710201129), ex 2710 20 15 (TARIC kods 2710201529), ex 2710 20 17 (TARIC kods 2710201729), ex 3824 90 92 (TARIC kods 3824909212), ex 3826 00 10 (TARIC kods 3826001029, 3826001039, 3826001049, 3826001099) un ex 3826 00 90 (TARIC kods 3826009019).

2. Galīgā antidempinga maksājuma likmes, ko piemēro turpmāk minēto uzņēmumu 1. punktā aprakstītā ražojuma neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šāda nemainīga summa.

Uzņēmums Antidempinga maksājuma likme EUR par tonnu neto TARIC papildu kods Archer Daniels Midland Company, Decatur 68,6 A933 Cargill Inc., Wayzata 0 A934 Green Earth Fuels of Houston LLC, Houston 70,6 A935 Imperium Renewables Inc., Seattle 76,5 A936 Peter Cremer North America LP, Cincinnati 198,0 A937 World Energy Alternatives LLC, Boston 82,7 A939 I pielikumā uzskaitītie uzņēmumi 115,6 Sk. I pielikumu Visi pārējie uzņēmumi 172,2 A999

Antidempinga maksājums maisījumiem jāpiemēro proporcionāli tam, kāds pēc masas ir nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteru un parafīnu gāzeļļu, kas iegūti sintēzes un/vai destilācijas procesā, saturs (biodīzeļdegvielas saturs) maisījumā.

3. Gadījumos, kad preces ir bojātas pirms laišanas brīvā apgrozībā, un tāpēc pārdevējs faktiski samaksāto vai maksājamo cenu koriģējis par labu pircējam, ja iestājas Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2454/93 (17) 145. panta 2. un 3. punktā paredzētie apstākļi, antidempinga maksājuma apmēru, kas noteikts 2. punktā, samazina par procentuālo daļu, kura atspoguļo faktiski samaksātajai vai maksājamajai cenai piemēroto korekciju.

4. Šā panta 2. punktā uzskaitītajiem uzņēmumiem noteikto individuālo maksājumu likmi piemēro, ja dalībvalstu muitas dienestiem uzrāda derīgu rēķinu, kas atbilst II pielikumā izklāstītajām prasībām. Ja šāds rēķins netiek uzrādīts, piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem” noteikto maksājuma likmi.

5. Ja nav noteikts citādi, piemēro attiecīgos spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

1. Ar šo galīgo antidempinga maksājumu, kuru piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem”, kā noteikts 1. panta 2. punktā, piemēro arī tādu nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteru un/vai parafīnu gāzeļļu importam, kuri iegūti sintēzes un/vai destilācijas procesā, parasti dēvēti par “biodīzeļdegvielām”, tīrā veidā vai maisījumā, kas satur vairāk par 20 masas % tādu nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteru un/vai parafīnu gāzeļļu, kuri iegūti sintēzes un/vai destilācijas procesā, kas sūtīts no Kanādas un kam ir vai nav deklarēta izcelsme Kanādā, un ko patlaban klasificē ar KN kodiem ex 1516 20 98 (TARIC kods 1516209821), ex 1518 00 91 (TARIC kods 1518009121), ex 1518 00 99 (TARIC kods 1518009921), ex 2710 19 43 (TARIC kods 2710194321), ex 2710 19 46 (TARIC kods 2710194621), ex 2710 19 47 (TARIC kods 2710194721), ex 2710 20 11 (TARIC kods 2710201121), ex 2710 20 15 (TARIC kods 2710201521), ex 2710 20 17 (TARIC kods 2710201721), ex 3824 90 92 (TARIC kods 3824909210), ex 3826 00 10 (TARIC kods 3826001020, 3826001030, 3826001040, 3826001089) un ex 3826 00 90 (TARIC kods 3826009011), izņemot tos ražojumus, ko izgatavojuši turpmāk uzskaitītie uzņēmumi.

Valsts Uzņēmums TARIC papildu kods Kanāda BIOX Corporation, Oakville, Ontārio, Kanāda B107 Kanāda Rothsay Biodiesel, Guelph, Ontārio, Kanāda B108

Maksājums, kura piemērošanu jāpaplašina, ir maksājums, kurš ar 1. panta 2. punktu noteikts “visiem pārējiem uzņēmumiem”, proti, galīgais antidempinga maksājums EUR 172,2 par tonnu neto.

Antidempinga maksājums maisījumiem jāpiemēro proporcionāli tam, kāds pēc masas ir nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteru un parafīnu gāzeļļu, kas iegūti sintēzes un/vai destilācijas procesā, saturs (biodīzeļdegvielas saturs) maisījumā.

2. Gadījumos, kad preces ir bojātas pirms laišanas brīvā apgrozībā, un tāpēc pārdevējs faktiski samaksāto vai maksājamo cenu koriģējis par labu pircējam, ja iestājas Regulas (EEK) Nr. 2454/93 145. panta 2. un 3. punktā paredzētie apstākļi, antidempinga maksājuma apmēru, kas noteikts 1. panta 2. punktā, samazina par procentuālo daļu, kura atspoguļo faktiski samaksātajai vai maksājamajai cenai piemēroto korekciju.

3. Šā panta 1. punktā uzskaitītajiem uzņēmumiem piešķirto atbrīvojumu piemēro, ja dalībvalstu muitas dienestiem uzrāda derīgu rēķinu, kas atbilst II pielikumā izklāstītajām prasībām. Ja šāds rēķins netiek uzrādīts, piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem” saskaņā ar 1. panta 1. punktu noteikto maksājumu.

4. Ja nav noteikts citādi, piemēro attiecīgos spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

3. pants

1. Ar šo galīgo antidempinga maksājumu, kā noteikts 1. panta 2. punktā, piemēro arī tādu nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteru un/vai parafīnu gāzeļļu importam, kuri iegūti sintēzes un/vai destilācijas procesā, parasti dēvēti par “biodīzeļdegvielām”, maisījumā, kas satur 20 masas % vai mazāk tādu nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteru un/vai parafīnu gāzeļļu, kuri iegūti sintēzes un/vai destilācijas procesā, kā izcelsme ir Amerikas Savienotajās valstīs un ko patlaban klasificē ar KN kodiem ex 1516 20 98 (TARIC kods 1516209830), ex 1518 00 91 (TARIC kods 1518009130), ex 1518 00 99 (TARIC kods 1518009930), ex 2710 19 43 (TARIC kods 2710194330), ex 2710 19 46 (TARIC kods 2710194630), ex 2710 19 47 (TARIC kods 2710194730), ex 2710 20 11 (TARIC kods 2710201130), ex 2710 20 15 (TARIC kods 2710201530), ex 2710 20 17 (TARIC kods 2710201730), ex 3824 90 92 (TARIC kods 3824909220), un ex 3826 00 90 (TARIC kods 3826009030).

Antidempinga maksājums maisījumiem jāpiemēro proporcionāli tam, kāds pēc masas ir nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteru un parafīnu gāzeļļu, kas iegūti sintēzes un/vai destilācijas procesā, saturs (biodīzeļdegvielas saturs) maisījumā.

2. Gadījumos, kad preces ir bojātas pirms laišanas brīvā apgrozībā, un tāpēc pārdevējs faktiski samaksāto vai maksājamo cenu koriģējis par labu pircējam, ja iestājas Regulas (EEK) Nr. 2454/93 145. panta 2. un 3. punktā paredzētie apstākļi, antidempinga maksājuma apmēru, kas noteikts 1. panta 2. punktā, samazina par procentuālo daļu, kura atspoguļo faktiski samaksātajai vai maksājamajai cenai piemēroto korekciju.

3. 1. panta 2. punktā uzskaitītajiem uzņēmumiem noteikto individuālo maksājumu likmi piemēro, ja dalībvalstu muitas dienestiem uzrāda derīgu rēķinu, kas atbilst III pielikumā izklāstītajām prasībām. Ja šāds rēķins netiek uzrādīts, piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem” noteikto maksājuma likmi.

4. Ja nav noteikts citādi, piemēro attiecīgos spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

4. pants

1. Pieprasījumu atbrīvojumam no maksājuma, kura piemērošana ir paplašināta ar 2. panta 1. punktu un 3. panta 1. punktu, iesniedz rakstiski kādā no Eiropas Savienības oficiālajām valodām, un to ir parakstījis atbrīvojuma pieprasītāja uzņēmuma pilnvarotais pārstāvis. Pieprasījums jānosūta uz šādu adresi:

European Commission Directorate General for Trade Directorate H Rue de la loi 170, CHAR 04/034 1049 Brussels BELGIUM E-pasts: TRADE-TDI-INFORMATION@ec.europa.eu

2. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 13. panta 4. punktu Komisija pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju var ar lēmumu piešķirt atbrīvojumu no 2. panta 1. punktā un 3. panta 1. punktā paplašinātā maksājuma tādu uzņēmumu importam, kuri neapiet ar Regulu (EK) Nr. 599/2009 piemērotos antidempinga pasākumus.

5. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs saskaņā ar Līgumiem. Briselē, 2015. gada 14. septembrī Komisijas vārdā – priekšsēdētājs Jean-Claude JUNCKER

(1) OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

(2) Padomes 2009. gada 7. jūlija Regula (EK) Nr. 599/2009, ar kuru piemēro galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas piemērots Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes biodīzeļdegvielas importam (OV L 179, 10.7.2009., 26. lpp.).

(3) Padomes 2011. gada 5. maija Īstenošanas regula (ES) Nr. 444/2011, ar ko galīgo antidempinga maksājumu, kurš ar Regulu (EK) Nr. 599/2009 noteikts Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes biodīzeļdegvielas importam, piemēro arī biodīzeļdegvielas importam, kas sūtīts no Kanādas un kam ir vai nav deklarēta izcelsme Kanādā, ar ko importētai biodīzeļdegvielai maisījumā, kurā Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes biodīzeļdegvielas saturs nepārsniedz 20 masas %, piemēro arī galīgo antidempinga maksājumu, kas noteikts ar Regulu (EK) Nr. 599/2009, un ar ko izbeidz izmeklēšanu par importu, kas sūtīts no Singapūras (OV L 122, 11.5.2011., 12. lpp.).

(4) Padomes 2013. gada 19. novembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 1194/2013, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kurš noteikts Argentīnas un Indonēzijas izcelsmes biodīzeļdegvielas importam (OV L 315, 26.11.2013., 2. lpp.).

(5) Paziņojums par konkrētu antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām, OV C 289, 4.10.2013., 12. lpp.

(6) Paziņojums par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kas piemērojami Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes biodīzeļdegvielas importam (OV C 217, 10.7.2014., 14. lpp.).

(7) Mexico – Definitive Anti-dumping Measures on Beef and Rice, WT/DS 295/AB/R, 2005. gada 29. novembris.

(8) Saskaņā ar ASV likumdošanu ASV Kodeksa 26. sadaļas 45.K panta c) punkta 3. apakšpunktā termins “biomasa” nozīmē visus organiskos materiālus, izņemot A) naftu un dabasgāzi (vai jebkuru to produktu) un B) ogles (tostarp lignītu) vai jebkuru to produktu.

(9) Komisijas 2009. gada 11. marta Regula (EK) Nr. 194/2009, ar ko piemēro pagaidu kompensācijas maksājumu Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes biodīzeļdegvielas importam (OV L 67, 12.3.2009., 50. lpp.), 20. apsvērums.

(10) Drukas kļūdas dēļ informācijas izpaušanas dokumentā bija nepareizi norādīts EUR 884.

(11) Sk., piemēram, http://biodiesel.org/news/news-display/2014/05/14/biodiesel-producers-hit-hard-by-policy-uncertainty, skatīts 2015. gada 6. jūlijā.

(12) Gibraltārs neietilpst muitas savienībā, un ražojumu importu Gibraltārā neuzskata par ražojumu laišanu brīvā apgrozībā Savienībā.

(13) Biodīzeļdegvielas patēriņš Kanādā 2015. gadā būs nedaudz virs 300 000 tonnām. Piemēram, http://gain.fas.usda.gov/Recent%20GAIN%20Publications/Biofuels%20Annual_Ottawa_Canada_11-24-2014.pdf, skatīts 2015. gada 6. jūlijā.

(14) Regula (EK) Nr. 599/2009, 181.–183. apsvērums.

(15) Īstenošanas regula (ES) Nr. 1194/2013, 202.–208. apsvērums.

(16) Komisijas 2009. gada 11. marta Regula (EK) Nr. 193/2009, ar ko piemēro pagaidu antidempinga maksājumu Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes biodīzeļdegvielas importam (OV L 67, 12.3.2009., 22. lpp.).

(17) Komisijas 1993. gada 2. jūlija Regula (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.).

I PIELIKUMS Uzņēmuma nosaukums Pilsēta TARIC papildu kods American Made Fuels, Inc. Canton A940 AG Processing Inc. Omaha A942 Alabama Clean Fuels Coalition Inc. Birmingham A940 Arkansas SoyEnergy Group DeWitt A940 Arlington Energy, LLC Mansfield A940 Athens Biodiesel, LLC Athens A940 Beacon Energy Cleburne A940 Biodiesel of Texas, Inc. Denton A940 BioDiesel One Ltd Southington A940 Buffalo Biodiesel, Inc Tonawanda A940 BullDog BioDiesel Ellenwood A940 Carbon Neutral Solutions, LLC Mauldin A940 Central Iowa Energy, LLC Newton A940 Chesapeake Custom Chemical Corp. Ridgeway A940 Community Fuels Stockton A940 Delta BioFuels, Inc. Natchez A940 Diamond Biofuels Mazon A940 Direct Fuels Euless A940 Eagle Creek Fuel Services, LLC Baltimore A940 Earl Fisher Bio Fuels Chester A940 East Fork Biodiesel, LLC Algona A940 ECO Solutions, LLC Chatsworth A940 Ecogy Biofuels, LLC Tulsa A940 ED & F Man Biofuels Inc. New Orleans A940 Freedom Biofuels, Inc. Madison A940 Fuel & Lube, LLC Richmond A940 Fuel Bio Elizabeth A940 FUMPA Bio Fuels Redwood Falls A940 Galveston Bay Biodiesel, LP (BioSelect Fuels) Houston A940 Geo Green Fuels, LLC Houston A940 Georgia Biofuels Corp. Loganville A940 Green River Biodiesel, Inc. Moundville A940 Griffin Industries, Inc. Cold Spring A940 High Plains Bioenergy Guymon A940 Huish Detergents, Inc. Salt Lake City A940 Incobrasa Industries, Ltd. Gilman A940 Independence Renewable Energy Corp. Perdue Hill A940 Indiana Flex Fuels LaPorte A940 Innovation Fuels, Inc. Newark A940 Iowa Renewable Energy, LLC Vašingtona A940 Johann Haltermann Ltd. Houston A940 Lake Erie Biofuels, LLC Erie A940 Leland Organic Corporation Leland A940 Louis Dreyfus Agricultural Industries, LLC Wilton A940 Louis Dreyfus Claypool Holdings LLC Claypool A940 Memphis Biofuels, LLC Memphis A942 Middle Georgia Biofuels East Dublin A940 Middletown Biofuels, LLC Blairsville A940 Musket Corporation Oklahoma City A940 New Fuel Company Dallas A940 North Mississippi Biodiesel New Albany A940 Northern Biodiesel, Inc. Ontario A940 Northwest Missouri Biofuels, LLC St. Joseph A940 Nova Biofuels Clinton County, LLC Clinton A940 Nova Biosource Senaca A940 Organic Fuels, Ltd Houston A940 Owensboro Grain Company LLC Owensboro A940 Paseo Cargill Energy, LLC Kansas City A940 Peach State Labs, Inc. Rome A940 Perihelion Global, Inc. Opp A940 Philadelphia Fry-O-Diesel Inc. Philadelphia A940 Pinnacle Biofuels, Inc. Crossett A940 PK Biodiesel Woodstock A940 Pleasant Valley Biofuels, LLC American Falls A940 RBF Port Neches LLC Houston A940 Red Birch Energy, Inc. Bassett A940 Red River Biodiesel Ltd. New Boston A940 REG Ralston, LLC Ralston A940 Renewable Energy Products, LLC Santa Fe Springs A940 Riksch BioFuels LLC Crawfordsville A940 Safe Renewable Corp. Conroe A940 Sanimax Energy Inc. DeForest A940 Scott Petroleum Itta Bena A942 Seminole Biodiesel Bainbridge A940 Soy Solutions Milford A940 SoyMor Biodiesel, LLC Albert Lea A940 Sunshine BioFuels, LLC Camilla A940 TPA Inc. Forbes A940 Trafigura AG Stamford A940 U.S. Biofuels, Inc. Rome A940 United Oil Company Pittsbourgh A940 Valco Bioenergy Harlingen A940 Vanguard Synfuels, LLC Pollaks A940 Vinmar Overseas, Ltd Houston A938 Vitol Inc. Houston A940 Walsh Bio Diesel, LLC Mauston A940 Western Dubque Biodiesel, LLC Farley A940 Western Iowa Energy, LLC Wall Lake A940 Western Petroleum Company Eden Prairie A940

II PIELIKUMS Regulas 1. panta 4. punktā un 2. panta 3. punktā minētajā derīgajā rēķinā jābūt iekļautam rēķina izrakstītāja uzņēmuma amatpersonas parakstītam paziņojumam šādā formā: — rēķina izrakstītāja uzņēmuma amatpersonas vārds, uzvārds un amats, — šāds paziņojums: “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka šajā rēķinā norādītās (apjoms) nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteru un/vai parafīnu gāzeļļu, kuri iegūti sintēzes un/vai destilācijas procesā, parasti dēvēti par “biodīzeļdegvielām”, tīrā veidā vai maisījumā, kas satur vairāk par 20 masas % nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteru un/vai parafīnu gāzeļļu, kuri iegūti sintēzes un/vai destilācijas procesā, pārdošanai eksportam uz Eiropas Savienību ir ražotas [uzņēmuma nosaukums un adrese], [TARIC papildu kods], [attiecīgajā(-ās) valstī(-īs)]. Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un pareiza.”