Oficiālais Vēstnesis L 045 , 19/02/1999 Lpp. 0008 - 0025



Komisijas Regula (EK) Nr. 362/1999 (1999. gada 18. februāris), ar ko uzliek pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas, Indijas, Meksikas, Dienvidāfrikas un Ukrainas izcelsmes tērauda trošu un tauvu importam un piekrīt dažu Ungārijas un Polijas eksportētāju piedāvātajām saistībām EIROPAS KOPIENU KOMISIJA, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis [1], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 905/98 [2], un jo īpaši tās 7. un 8. pantu, apspriedusies ar Padomdevēju komiteju, tā kā: A. PROCEDŪRA (1) Komisija 1998. gada 20. maijā Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu [3] par antidempinga procedūras uzsākšanu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas (še turpmāk – "Ķīnas"), Indijas, Korejas Republikas (še turpmāk – "Korejas"), Dienvidāfrikas un Ukrainas izcelsmes stiepļu trošu un tauvu importu Kopienā. 1998. gada 30. jūlijā Komisija paziņoja arī par antidempinga procedūras uzsākšanu attiecībā uz Ungārijas, Meksikas un Polijas izcelsmes tā paša ražojuma importu [4]. (2) Minētās procedūras uzsāka pēc tam, kad Eiropas Savienības Stiepļu trošu ražotāju sadarbības komiteja (EWRIS) 1998. gada aprīlī un jūnijā iesniedza divas sūdzības to Kopienas ražotāju vārdā, kas pārstāv lielāko daļu Kopienas stiepļu trošu un tauvu ražotāju. Sūdzībās bija sniegti pierādījumi par minētā ražojuma dempingu un par tā rezultātā nodarīto būtisko zaudējumu, un tos atzina par pietiekamiem, lai pēc apspriešanās pamatotu procedūras uzsākšanu. Dempinga un zaudējuma analīzes nolūkā turpmāk nolēma minētās divas procedūras apvienot (skat. 6. apsvērumu). (3) Komisija par to oficiāli informēja Kopienas ražotājus, kas bija iesnieguši sūdzības, ražotājus eksportētājus un importētājus, piegādātājus un lietotājus, uz ko šie jautājumi attiecas, kā arī attiecīgās asociācijas un eksportētājvalstu pārstāvjus. Ieinteresētajām pusēm deva iespēju rakstveidā darīt zināmu savu viedokli un prasīt, lai tos uzklausa, termiņā, kas noteikts paziņojumos par procedūru uzsākšanu. Uzklausīja visas ieinteresētās puses, kas vēlējās, lai tās uzklausītu. (4) Komisija visām zināmajām ieinteresētājām pusēm nosūtīja aptaujas anketas. Ņemot vērā lielo Kopienas ražotāju skaitu, kuri iesniedza sūdzības, un termiņus, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 384/96 (še turpmāk "pamatregula") 6. panta 9. punktā, Komisija nolēma zaudējumu izvērtēt, saskaņā ar pamatregulas 17. pantu ņemot vērā izlases kārtā atlasītu sūdzības iesniedzēju Kopienas ražotāju apsvērumus. Komisija saņēma atbildes no 21 ražotāja eksportētāja attiecīgajās valstīs, trīs importētājiem un trīs iepriekšējās nozares piegādātājiem. Komisija nesaņēma nevienu atbildi no patērētāju nozares pārstāvjiem. (5) Komisija vāca un pārbaudīja visu informāciju, ko uzskatīja par vajadzīgu dempinga, zaudējuma un Kopienas interešu pagaidu noteikšanas nolūkā, un veica pārbaudes apmeklējumus šādos uzņēmumos: A. Kopienas ražotāji – sūdzības iesniedzēji a) Dānija Randers Rebslageri b) Francijā Trefileurope c) Vācija BTS Drahtseile GmbH d) Itālija Redaelli Tecnacordati SpA e) Spānija Trenzas y Cables SL f) Apvienotā Karaliste Bridon International Limited B. Ražotāji eksportētāji a) Ungārija Drótáru és Drótkötél Ipari és Kereskedelmi Rt, Miskol b) Indija Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd, Calcutta Mohatta & Heckel, Mumbai c) Koreja Kiswire Ltd, Seoul and Pusan Manho Rope & Wire Ltd, Pusan Chung Woo Rope Co., Ltd, Pusan Chun Kee Steel and Wire Rope Co., Ltd, Suncheon d) Meksika Aceros Camesa SA de CV, Mexico Cablesa SA de CV, Queretaro Pēdējā uzņēmumā veica pārbaudi, bet tika konstatēts, ka minētais uzņēmums izmeklēšanas laika posmā nav eksportējis attiecīgo ražojumu, un tādēļ šo uzņēmumu antidempinga procedūrā neņēma vērā. e) Polija Drumet SA, Wloclawek "Linodrut" Group [5] f) Dienvidāfrika Haggie Rand Limited, Cleveland C. Saistītie importētāji Kopienā a)Indija: | Usha Martin Europe Limited (Apvienotā Karaliste) | Usha Martin Scandinavia (Dānija) | b)Koreja: | Kiswire Europe BV (Nīderlande) | c)Dienvidāfrika: | Haggie Rand Europe (Beļģija), | Le Lis (Beļģija) | (6) Dempinga izmeklēšanu veica saistībā ar abām procedūrām laika posmā no 1997. gada 1. janvāra līdz 1998. gada 31. martam (še turpmāk "izmeklēšanas laika posms"). Zaudējuma izmeklēšanu veica laika posmā no 1994. gada 1. janvāra līdz 1998. gada 31. martam (še turpmāk "attiecīgais laika posms"). B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGI RAŽOJUMI 1. Attiecīgais ražojums (7) Attiecīgais ražojums ir tērauda troses un tauvas, tostarp slēgta tinuma troses, izņemot nerūsošā tērauda troses un tauvas, ar maksimālo šķērsgriezuma diametru vairāk nekā 3 mm (še turpmāk saskaņā ar terminoloģiju, ko izmanto attiecīgā rūpniecības nozare, sauktas par "tērauda stiepļu trosēm" jeb "SWR"). Tās pašreiz klasificē ar KN kodiem 73121082, 73121084, 73121086, 73121088 un 73121099. Tērauda stiepļu trosēm ir trīs galvenās sastāvdaļas – tērauda stieple, kas veido vijumu, vijumi, kas ir apvīti serdei, un pati serde. Šīs sastāvdaļas var būt dažādi darinātas atkarībā no tērauda stiepļu troses paredzētās izmantošanas prasībām. Dažkārt kā tērauda stiepļu trosi var izmantot vienu stieples vijumu. Ir dažādas kvalitātes tērauda stieples ar atšķirīgu stiepes stiprumu un diametru. Tērauda stieple var būt galvanizēta (t.i., pārklāta ar cinku) vai gaiša. Vijumu iegūst, cieši savijot kopā vairākas stieples, kas sakārtotas dažādās ģeometriskās kombinācijās vai veidos (t.i., "standard", "seal", "filler" un "warrington"). Tērauda stieples daudzums, izmērs un kvalitāte, kā arī tās īpašā uzbūve nosaka katras tērauda stiepļu troses veida īpašības. Parasti savij vijumus un tos apvij serdei, kas var būt no šķiedras (dabīgas vai sintētiskas), tērauda vai abu šo materiālu kombinācijas. Tērauda stiepļu trosēm ir arī citas specifikācijas, piemēram, stieples virziens, iepriekš veidota forma vai citas (piemēram, blīvēta stieple, kabeļa stieple, rotācijas pretestība). Parasti tās šķērsgriezumā ir apaļas, bet var būt arī taisnstūrveida. Tās var būt grieztas pēc garuma vai aprīkotas (ar āķiem, riņķiem) un pārklātas ar plastmasu. Tērauda stiepļu troses izmanto dažādi, tostarp vispārējiem nolūkiem, zvejniecībā, jūrniecībā/kuģniecībā, naftas un gāzes ieguves rūpniecībā, kalnrūpniecībā, mežsaimniecībā, gaisa transportā, inženierceltniecībā, būvniecībā un dažāda veida pacēlājos. Lai gan minētos ražojumus izmanto dažādi un tiem ir atšķirīgas fiziskās īpašības, tos uzskata par vienu un to pašu ražojumu. 2. Līdzīgi ražojumi (8) Lai gan daži ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka dažādu eksportētājvalstu attiecīgie ražojumi nav līdzīgi, Komisija nav konstatējusi būtiskas atšķirības dažādu veidu tērauda stiepļu trošu galvenajās fiziskajās un tehniskajās īpašībās (sk. aprakstu iepriekš). Lai gan ir ļoti plašs tērauda stiepļu trošu patērētāju nozaru skaits, konstatēts, ka visas tērauda stiepļu troses pamatā izmanto vienādi. Tērauda stiepļu trosēm, kas ražotas un pārdotas Dienvidāfrikas, Indijas, Korejas, Meksikas, Polijas un Ungārijas iekšējā tirgū, un tām, kas ražotas un pārdotas Kopienā, ir tādas pašas fiziskās un tehniskās īpašības un izmantojuma veidi kā trosēm, kas uz Kopienu eksportētas no minētajām valstīm. Turklāt attiecībā uz katru ražojuma veidu tika konstatēts, ka tērauda stiepļu troses, kas Kopienā importētas no minētajām valstīm, ir savstarpēji aizvietojamas ar Kopienā ražotajām trosēm. Tādēļ visas tērauda stiepļu troses ir uzskatāmas par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta izpratnē. C. DEMPINGS 1. Normālā vērtība a) Vispārīgā metode (Ķīna, Ungārija, Indija, Koreja, Meksika, Polija, Dienvidāfrika un Ukraina) (9) Lai noteiktu normālo vērtību, sākumā noteica, vai attiecībā uz katru procedūrā iesaistīto valstu ražotāju eksportētāju, kas sadarbojas, kopējais attiecīgā ražojuma vietējās pārdošanas apjoms bija reprezentatīvs saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu, t.i., vai šī vietējā pārdošana bija vairāk nekā 5 % no attiecīgā uz Kopienu eksportētā ražojuma pārdošanas apjoma. Pēc tam pārbaudīja, vai katram ražojuma veida kopējais vietējās pārdošanas apjoms bija 5 % vai vairāk no tā paša uz Kopienu eksportētā ražojuma veida pārdošanas apjoma. Tiem ražojumiem, kas atbilda šim 5 % testam, pārbaudīja, vai pārdošana pietiekami lielā apjomā ir veikta parastās tirdzniecības operācijās saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu. Ja ražojuma veidam vietējās pārdošanas apjoms par cenām, kas ir augstākas par vienas vienības izmaksām, bija vismaz 80 % no pārdošanas apjoma, normālo vērtī bu noteica, ņemot vērā vidējās svērtās cenas, kas faktiski maksātas vietējās tirdzniecības darījumos. Ja ražojuma veidam rentablu darījumu apjoms bija mazāks nekā 80 %, taču ne mazāks kā 10 % no pārdošanas apjoma, normālo vērtību noteica, pamatojoties uz vidējo svērto cenu, kas faktiski maksāta, rentabli veicot pārējos vietējās tirdzniecības darījumus. (10) Tiem ražojumu veidiem, kuru vietējās pārdošanas apjoms bija mazāks nekā 5 % no uz Kopienu eksportētā apjoma vai kuru rentablu vietējās pārdošanas darījumu apjoms bija mazāks nekā 10 %, šo ražojumu veidu vietējo pārdošanu uzskatīja par nepietiekamu pamatregulas 2. panta 2. punkta 4) apakšpunkta izpratnē un tādēļ neņēma vērā. Šādos gadījumos, nosakot normālo vērtību, ņēma vērā citu ražotāju prasīto vidējo svērto cenu attiecīgajā valstī attiecīgā ražojuma veida reprezentatīviem pārdošanas apjomiem vietējā tirgū parastos tirdzniecības apstākļos saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punktu. (11) Ja ražojuma veidam bija nepietiekams pārdošanas apjoms vai nebija citu ražotāju reprezentatīvu pārdošanas apjomu vietējā attiecīgās valsts tirgū, normālo vērtību aprēķināja, ņemot vērā ražošanas izmaksas, kas radušās attiecīgajam ražotājam eksportētājam, ražojot attiecīgo ražojuma veidu, tām pieskaitot pamatotu summu pārdošanas, vispārējām un administratīvām izmaksām un peļņai saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktu. Nosakot pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas, ņēma vērā reprezentatīvu pārdošanas apjomu vietējā tirgū un peļņas normu reprezentatīvam parastos tirdzniecības apstākļos veiktas pārdošanas apjomam. b) Pieejamas informācijas izmantošana (Indija un Polija) (12) Viens Indijas un viens Polijas ražotājs eksportētājs nav sniedzis atbilstošu informāciju par normālo vērtību; jo īpaši informācija par ražošanas izmaksām bija nepietiekama. Šajos apstākļos saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. un 5. punktu šo uzņēmumu ražojumu normālā vērtība bija jānosaka, ņemot vērā pieejamos faktus. Provizoriski tika nolemts, ka vispiemērotākā ir informācija par attiecīgās valsts otra ražotāja eksportētāja, kas sadarbojas, ražojumu normālo vērtību. c) Analogā valsts attiecībā uz ārpustirgus ekonomikas valstīm (Ķīna un Ukraina) (13) Tā kā Ķīnu un Ukrainu uzskata par ārpustirgus ekonomikas valstīm, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu normālo vērtību vajadzēja noteikt pēc tirgus ekonomikas trešās valsts. Sūdzības iesniedzējs ierosināja par šādu analogo valsti izmantot Norvēģiju, un tā tika minēta paziņojumā par procedūras uzsākšanu. Minētajā paziņojumā noteiktajā termiņā viens Ķīnas ražotājs eksportētājs nepiekrita šim ierosinājumam un ieteica kā alternatīvu izmantot Indiju. Arī viens Ukrainas ražotājs tam nepiekrita un ieteica kā analogo valsti izmantot Turciju. Pēc izmeklēšanas atklājās, ka Norvēģija nevar būt analogā valsts, jo tajā ir tikai viens ražotājs un ierobežots importa apjoms, tādēļ konkurence Norvēģijas tirgū ir ļoti ierobežota; turklāt vietējais tirgus ir ļoti mazs. Izmeklēja iespēju izmantot Amerikas Savienoto Valstu normālo vērtību, jo šajā valstī ir liels ražojumu klāsts, ko pārdod konkurences tirgū. Tikai viens no Amerikas uzņēmumiem, ar ko sazinājās, piekrita sadarboties. Tomēr izmeklēšanas laikā atklājās, ka šā ražotāja sadarbības apjoms nebija pietiekams, lai Komisija varētu pietiekamā mērā attiecībā uz katru ražojuma veidu pārbaudīt to cenu līmeni, kas maksātas ASV tirgū, un ražošanas izmaksas. Vienlaicīgi Komisija pārbaudīja, vai Taizeme un Turcija varētu būt atbilstošas analogās valstis. Sazinājās ar vairākiem uzņēmumiem, bet, neskatoties uz Komisijas ievērojamām pūlēm, tie atteicās sadarboties. Šajos apstākļos nolēma izmantot vienu no tirgus ekonomikas valstīm, kas iesaistītas procedūrā. Indiju uzskatīja par vispiemērotāko analogo valsti saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu. Pirmkārt, Indijas tirgus ir liels un tajā ir liels skaits konkurējošu vietējo ražotāju; otrkārt, attiecīgā ražojuma pārdošanas apjomi Indijas tirgū ir visreprezentatīvākie, salīdzinot ar Ķīnas un Ukrainas eksportu uz Kopienu. Minēto iemeslu dēļ Ķīnas un Ukrainas uz Kopienu eksportējamo ražojumu normālo vērtību noteica, ņemot vērā cenas, ko faktiski maksājuši neatkarīgi patērētāji Indijas tirgū vai kas tiem jāmaksā. 2. Eksporta cena a) Vispārīgā metode (14) Ja eksporta pārdošanu uz Kopienu veica tieši neatkarīgiem pircējiem, eksporta cenu noteica, ņemot par pamatu cenas, kuras šie pircēji faktiski ir samaksājuši vai kuras tiem būtu jāmaksā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu. (15) Indijā, Korejā un Dienvidāfrikā eksporta cenas noteica, ņemot vērā cenas, par kurām importētos ražojumus pirmoreiz pārdeva tālāk neatkarīgiem pircējiem Kopienā, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu. Veica pielāgojumus attiecībā uz visām izmaksām, kas radušās no importēšanas līdz tālākpārdošanai, ietverot pamatotu pārdošanas, vispārējo un administratīvo izmaksu un peļņas normu. Peļņas līmeni noteica, pamatojoties uz informāciju par peļņu, ko iesnieguši procedūrā neiesaistīti attiecīgā ražojuma importētāji Kopienā, kuri sadarbojas, ja šādu informāciju uzskatīja par ticamu un reprezentatīvu. b) Individuāls režīms (Ķīna) (16) Četri Ķīnas ražotāji eksportētāji pieprasīja individuālu režīmu, t.i., individuālu eksporta cenu noteikšanu un līdz ar to individuālas dempinga starpības aprēķināšanu katram. Komisija pārbaudīja, vai šiem uzņēmumiem faktiski un juridiski ir tāda mēra neatkarība no valsts, kas būtu salīdzināma ar neatkarības pakāpi tirgus ekonomikas valstī. Lai to noskaidrotu, šiem uzņēmumiem uzdeva sīkus jautājumus par īpašumtiesībām, uzņēmuma vadību, kontroli un tirdzniecības un uzņēmējdarbības politikas noteikšanu. Saņemot atbildes, Komisijai secināja, ka minētie četri uzņēmumi nav pietiekami neatkarīgi no Ķīnas valsts iestādēm. Šo uzņēmumu kapitāls pieder valstij, kurai pieder arī ražošanas iekārtas. Viena uzņēmuma iesniegtie uzņēmuma dokumenti liecināja, ka lēmumu pieņemšanas pilnvaras attiecībā uz visiem svarīgākajiem darījumiem ir valstij, bet pārējie trīs uzņēmumi neiesniedza savu statūtu kopijas. Tādēļ nebija iespējams noteikt, vai šie uzņēmumi darbojas neatkarīgi no Ķīnas valsts iestādēm, vai tie var brīvi lemt par atalgojumu, ražošanas apjomu un cenu noteikšanas politiku, un jo īpaši par pārdošanas apjomiem vietējā un eksporta tirgū. Tāpēc tika nolemts, ka šiem četriem uzņēmumiem nav jāpiemēro individuāls režīms. 3. Salīdzinājums (17) Lai salīdzinājums būtu godīgs, pielāgojumu veidā tika izdarītas pienācīgas korekcijas attiecībā uz sūdzībās minētajām atšķirībām saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu – netiešie nodokļi, pārvadājuma, apdrošināšanas, apstrādes un pārkraušanas izmaksas, papildu izmaksas, iepakošanas un kredītsaistību izdevumi, izmaksas pēc pārdošanas un komisijas maksas. (18) Trīs Korejas uzņēmumi, viens Ungārijas un viens Indijas uzņēmums prasīja korekciju attiecībā uz ievešanas maksājumiem. Šī prasība tika apmierināta attiecībā uz Ungārijas uzņēmumu un Korejas uzņēmumiem, izņemot vienu, kas nespēja pierādīt, ka pastāv tieša saistība starp ievestajām izejvielām, kuras izmantotas vietējā tirgū pārdotā attiecīgā ražojuma ražošanā, un korekciju, kas prasīta par ievešanas maksājumiem. Korekciju nepiešķīra Indijas uzņēmumam, kas nevarēja pierādīt, ka dažas izejvielas, galvenokārt cinks, ir ievestas, maksājot nodokļus, un ir fiziski iekļautas vietējā tirgū pārdotajā attiecīgajā ražojumā. (19) Dienvidāfrikas uzņēmums un viens Polijas uzņēmums prasīja korekciju attiecībā uz tirdzniecības līmeņa atšķirībām. Dienvidāfrikas uzņēmums savu prasību pamatoja ar to, ka vietējā tirgū pārdošanu veic tieši neatkarīgiem patērētājiem vai, izmantojot filiāles, bet eksporta pārdošanu veic lieliem izplatītājiem, kas ražojumu pārdod tālāk. Attiecībā uz pārdošanu caur filiālēm uzņēmums apgalvoja, ka filiāles veic plašākas funkcijas un par augstākām cenām nekā cenas, par kurām ražojumus pārdod tieši no rūpnīcas. Šo prasību neapmierināja, jo uzņēmums nevarēja pierādīt, ka vietējā tirgū ir vienota cenu atšķirība starp cenām, pārdodot ražojumu neatkarīgiem patērētājiem, un cenām, pārdodot caur filiālēm. (20) Viens Polijas uzņēmums apgalvoja, ka eksportētie ražojumi Kopienā pārdoti izplatītājiem un vairumtirgotājiem, kas nopirkuši lielus daudzumus, bet vietējā tirgū ražojumi pārdoti izplatītājiem un tiešajiem lietotājiem, kas iepirkuši mazus daudzumus. Tomēr uzņēmums nesniedza pierādījumus tam, ka minētās dažādās patērētāju grupas veic dažādas funkcijas vai ka eksportētājvalsts tirgus dažādos tirdzniecības līmeņos ir vienotas un konkrētas cenu atšķirības. Tādēļ nav pamatojuma veikt korekciju. (21) Viens Indijas uzņēmums prasīja, lai Komisija, aprēķinot kredīta izmaksas, lieto faktisko maksāšanas dienu, nevis rēķinā minētos maksāšanas noteikumus. Šo prasību noraidīja, jo uzskatīja, ka, nosakot maksātās cenas, nav jāņem vērā faktiskā maksāšanas diena, bet gan rēķinā noteiktie maksāšanas noteikumi. (22) Dienvidāfrikas uzņēmums prasīja korekciju attiecībā uz valūtas konvertēšanu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta j) apakšpunktu, pamatojot savu prasību ar to, ka Dienvidāfrikas randa novērtēšanas pret Eiropas valūtām dēļ izmeklēšanas laika posmā eksporta cenas būtu jāpielāgo. Šo prasību noraidīja, jo valūtu maiņas kursu svārstības nebija ilgstošas. (23) Mminētais Polijas uzņēmums prasīja savu ražojumu normālās vērtības korekciju, pamatojot savu prasību ar to, ka uzņēmums pārdošanu vietējā tirgū veicis galvenokārt no krājumiem, tādēļ radušās izmaksas šo krājumu finansēšanai, savukārt eksporta tirgum uzņēmums ražojis pēc pasūtījuma. Šo korekciju prasīja saskaņā ar 2. panta 10. punkta k) apakšpunktu. Tā kā uzņēmums nesniedza pierādījumus tam, ka atšķirības finansēšanas izmaksās ietekmējušas cenu salīdzināmību, un trūka pierādījumu tam, ka patērētāji tādēļ vietējā tirgū maksājuši atšķirīgas cenas, prasību neapmierināja. 4. Dempinga starpība a) Metodoloģija (24) Vidējo svērto normālo vērtību katram ražojuma veidam salīdzināja ar vidējo svērto eksporta cenu, ražotāja cenas līmenī un tajā pašā tirdzniecības līmenī, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu. Šis salīdzinājums liecināja par visu iesaistīto valstu ražojumu dempingu, izņemot Koreju. (25) Uzņēmumiem, uz ko attiecas procedūra, bet kas nesadarbojās un neatbildēja uz Komisijas aptaujas anketas jautājumiem, nesniedza par sevi nekādu informāciju vai nesniedza vajadzīgo informāciju izmeklēšanas laikā, dempinga starpību noteica, ņemot vērā faktus, kas pieejami saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu. Lai šīs izmeklēšanas nolūkā noteiktu sadarbības līmeni, Eiropas Kopienu Statistikas biroja rādītājus salīdzināja ar ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, sniegtajiem rādītājiem par eksporta uz Kopienu apjomu. Veicot salīdzināšanu, konstatēja, ka vispārējais sadarbības līmenis visām izmeklēšanā iesaistītajām valstīm ir augsts. Tādēļ Komisija uzskatīja, ka dempinga starpība uzņēmumiem, kas nav sadarbojušies, ir jānosaka tās augstākās vai vienīgās dempinga starpības līmenī, kas paredzēta attiecīgās valsts ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, jo nav pamata uzskatīt, ka ražotājs eksportētājs, kas nav sadarbojies, ir veicis ierobežotāku dempingu nekā augstākā konstatētā dempinga starpība. Minēto pieeju uzskatīja par vajadzīgu arī tādēļ, lai novērstu situāciju, ka daži ražotāji, kuri nav sadarbojušies, iegūst atlaides un iespēju apiet izmeklēšanu. b) Dempinga starpības līmenis (26) Provizoriski noteiktā dempinga starpība, kas izteikta kā procentuālā daļa no CIF cenas uz Kopienas robežas, ir: Ķīnā: | 74,8 %. | (27) Ungārijā: Dótarú és Drótkötél Ipari és Kereskedelmi Rt: | 33,9 %, | ražotājiem eksportētājiem, kuri nav sadarbojušies: | 33,9 %. | (28) Indijā: Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd: | 39,8 %, | Mohatta & Heckel: | 40,2 %, | ražotājiem eksportētājiem, kuri nav sadarbojušies: | 40,2 %. | (29) Korejā: Kiswire Ltd: | 1,2 %, | Manho Rope & Wire Ltd: | 0,1 %, | Chung Woo Rope Co., Ltd: | 0,2 %, | Chun Kee Steel and Wire Rope Co., Ltd: | 0,4 %. | Šīs ir minimālās dempinga starpības. (30) Meksikā: Camesa SA de CV: | 95,6 %, | ražotājiem eksportētājiem, kuri nav sadarbojušies: | 95,6 %. | (31) Polijā: Drumet SA: | 35,0 %, | "Linodrut" Group: | 56,1 %, | ražotājiem eksportētājiem, kuri nav sadarbojušies: | 56,1 %. | (32) Dienvidāfrikā: Haggie Rand Limited: | 132 %, | ražotājiem eksportētājiem, kuri nav sadarbojušies: | 132 %. | Ukrainā: | 54,8 %. | (33) D. KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZARE 1. Kopienas produkcija (34) Vairāki ražotāji eksportēji prasīja saskaņā ar pamatregulas 4. panta 1. punkta a) apakšpunktu un 2. punktu izslēgt vienu sūdzības iesniedzēju Kopienas ražotāju no Kopienas ražošanas nozares definīcijas, jo tas ir saistīts ar importētāju un izplatīšanas/tirdzniecības uzņēmumu ķēdi, kas ieveduši attiecīgo ražojumu Kopienā no izmeklēšanas valstīm attiecīgajā laika posmā. Jānorāda, ka minētais sūdzības iesniedzējs Kopienas ražotājs izmeklēšanas laika posmā pats nebija veicis nekādu ievešanu. Attiecībā uz tirdzniecības uzņēmumiem minētajā grupā Komisija noskaidroja, ka sūdzības iesniedzējs Kopienas ražotājs patiesi ir daļa no uzņēmumu grupas, kas ietver importētāju un izplatīšanas uzņēmumus, un ka tie ir ieveduši tērauda stiepļu troses no attiecīgajām valstīm izmeklēšanas laika posmā. Tika konstatēts, ka minētās uzņēmumu grupas struktūra laikā no 1994. gada līdz izmeklēšanas laika posmam ir mainījusies. Tomēr visā izmeklēšanas laika posmā sūdzības iesniedzējam Kopienas ražotājam un minētajam importētājam un izplatīšanas uzņēmumiem bijusi kopīga saimniecība, un tādēļ tos uzskata par saistītiem uzņēmumiem. Komisija izvērtēja minētās uzņēmumu grupas struktūru un konstatēja, ka nevar izslēgt, ka saistīto uzņēmumu starpā varējusi būt zināma kontrole vai nu tiešā veidā vai caur kopīgo kontrolakciju sabiedrību. Komisija noskaidroja, ka minēto saistīto uzņēmumu veiktā importa par dempinga cenām apjoms izmeklēšanas laika posmā ir veidojis 2 % no Kopienas patēriņa, 6 % no kopējā trešo valstu importa apjoma un tikai 11 % no sūdzības iesniedzēja Kopienas ražotāja ražošanas apjoma. Tādēļ šā Kopienas ražotāja pamatdarbība ir tērauda stiepļu trošu ražošana. Attiecībā uz minētā sūdzības iesniedzēja Kopienas ražotāja darbību Kopienas tirgū Komisija konstatēja, ka, lai gan ir iespējama zināma kontrole, šis sūdzības iesniedzējs Kopienas ražotājs guva tādu pašu zaudējumu no importa par dempinga cenām kā pārējie sūdzības iesniedzēji Kopienas ražotāji, par kuriem veica izmeklēšanu pašreizējās procedūras laikā. Šai sakarā ir jānorāda, ka minētais uzņēmums Kopienas tirgū attiecīgā importa dēļ neveica tādas tirdzniecības darbības, kas būtiski atšķirtos no citu sūdzības iesniedzēju Kopienas ražotāju darbībām. Tika konstatēts, ka minētais Kopienas ražotājs izmeklēšanas laika posmā ir cietis no pastāvīga un būtiska cenu samazinājuma, ko izraisījis attiecīgo valstu izcelsmes imports (konstatēts vidējais svērtais cenu samazinājums 75,8 % apmērā). Tādēļ uzskatīja, ka minētais sūdzības iesniedzējs Kopienas ražotājs nav guvis labumu no attiecīgā importa un nav bijis pasargāts no dempinga zaudējuma sekām. Ņemot vērā minēto, Komisija uzskatīja, ka nav pamata izslēgt minēto sūdzības iesniedzēju Kopienas ražotāju no kopējās Kopienas ražošanas nozares. (35) Komisija konstatēja, ka izmeklēšanas laika posmā daži sūdzības iesniedzēji Kopienas ražotāji ir pirkuši tērauda stiepļu troses no dažādiem avotiem ārpus Kopienas, ietverot attiecīgās valstis. Tomēr šā importa apjoms ir nenozīmīga daļa no kopējā ražošanas apjoma (t.i., mazāk nekā 1 % no šo Kopienas ražotāju kopējā tērauda stiepļu trošu ražošanas apjoma). Tādēļ Komisija uzskatīja, ka šie pirkumi veikti saskaņā ar parastu tirdzniecības praksi, lai papildinātu minēto ražotāju ražojumu klāstu ar mazu importa īpatsvaru. Šis imports ir bijis vajadzīgs, lai varētu piedāvāt pilnu ražojumu klāstu un konkurēt Kopienas tirgū. (36) Ņemot vērā minēto, Komisija uzskatīja, ka Kopienas ražošanas nozare ietver visus uzņēmumus, kas izmeklēšanas laika posmā Kopienā ražoja tērauda stiepļu troses. Šos uzņēmumus turpmāk dēvē par "Kopienas ražotājiem". 2. Kopienas ražošanas nozare (37) Vairāki mazi ražotāji, kas atbalstīja iesniegto sūdzību, nesniedza atbildes uz Komisijas aptaujas anketas jautājumiem. Saskaņā ar pamatregulas 4. panta 1. punktu par Kopienas ražošanas nozares uzņēmumiem uzskata pārējos ražotājus, kas sadarbojās. (38) Ņemot vērā minēto, "Kopienas ražošanas nozari" veido šādi 20 Kopienas ražotāji, kas iesniedza sūdzību: Bremer Drahtseilerei Lüling GmbH (Vācija), Bridon International Limited (Apvienotā Karaliste), BTS Drahtseile GmbH (Vācija), Cables Y Alambres Especiales Sa. (Spānija), Casar Drahtseilwerk Saar GmbH (Vācija), Cordoaria Oliveira SA (Portugāle), Drahtseilerei Gustav Kocks GmbH (Vācija), Holding Ficadi (Francija), Iscar Funi Metalliche (Itālija), D. Koronakis SA (Grieķija), Metalcalvi Wire Ropes (Itālija), Midland Wire Cordage Co., Ltd (Apvienotā Karaliste), Randers Rebslageri (Vācija), Redaelli Tecnacordati SpA (Itālija), Trefileurope (Francija), Trenzas Y Cables SL (Spānija), Vereinigte Drahtseilwerke GmbH (Vācija), Voest–Alpine Austria Draht GmbH (Austrija), Vornbäumen–Stahlseile GmbH un Wadra GmbH (abi Vācijā). (39) Minētā Kopienas ražošanas nozare saražo 97 % no kopējā aprēķinātā Kopienas ražošanas apjoma un tādejādi tā pārstāv galveno Kopienas ražošanas apjoma daļu saskaņā ar pamatregulas 5. panta 4. punktu. E. ZAUDĒJUMI 1. Iepriekšējas piezīmes (40) Kā norādīts iepriekš, lai šajā procedūrā noteiktu zaudējumus, Komisija ir analizējusi datus par attiecīgo laika posmu. Tomēr ir jānorāda, ka attiecībā uz zaudējumu rādītājiem attiecīgajā laika posmā Komisija nolūkā veikt ikgadēju salīdzinājumu par pamatu rādītāju ekstrapolēšanai attiecībā uz 12 mēnešu izmeklēšanas laika posmu izmantoja rādītājus par pilniem 15 mēnešiem (1997. gads un 1998. gada trīs mēneši). 2. Datu vākšana par zaudējumiem (41) Komisija Kopienas ražošanas nozares uzņēmumiem pieprasīja un no tiem ieguva informāciju par ražošanu, jaudu, jaudu izmantošanu, pārdošanas apjomu, krājumiem un nodarbinātību ("vispārējo informāciju"). Ņemot vērā Kopienas ražošanas nozares lielo ražotāju skaitu, un saskaņā ar pamatregulas 17. pantu Komisija pamatoja savus secinājumus par pārējiem zaudējumu rādītājiem ar datiem, kas iegūti no atlasītiem Kopienas ražošanas nozares uzņēmumiem, t.i., cenas, rentabilitāte, ražošanas izmaksas un ieguldījumi ("izlases veida informācija"). (42) minēto uzņēmumu atlasi veica atbilstīgi to ģeogrāfiskajai atrašanās vietai un uzņēmuma lielumam saražotās produkcijas apjoma ziņā. Tādēļ atlasīto uzņēmumu skaitā ir gan lieli, gan mazi uzņēmumi. Bez tam jānorāda, ka Komisija šajā skaitā iekļāva sešus ražotājus no sešām dalībvalstīm. Atlasīto uzņēmumu ražošanas apjoms bija 61 % no Kopienas ražošanas nozares attiecīgā ražojuma ražošanas apjoma izmeklēšanas laika posmā. 3. Kopienas patēriņš (43) Kopienas patēriņu noteica pēc atbildēm uz aptaujas anketas jautājumiem (Kopienas ražošanas nozares uzņēmumu pārdošanas apjoms), Eiropas Kopienu Statistikas biroja informāciju (importa apjoms) un iesniegtās sūdzības informāciju (to Kopienas ražotāju pārdošanas apjoms, kas neiesniedza sūdzību). Ņemot vērā minēto informāciju, Kopienas patēriņš ir nedaudz palielinājies no 141000 tonnām 1994. gadā līdz 147500 tonnām izmeklēšanas laika posmā, un kopumā ir palielinājies par 5 %. Jānorāda, ka laikā no 1994. līdz 1995. gadam patēriņš palielinājās (par 7 %) un no 1995. līdz 1996. gadam samazinājās (par 7 %). Patēriņš nedaudz palielinājās 1997. gadā, salīdzinot ar 1996. gadu. 4. Imports Kopienā no attiecīgajām valstīm a) Imports no Korejas (44) Ņņemot vērā, ka dempinga starpību tērauda stiepļu trošu importam no Korejas konstatēja de minimis apmērā, turpmākā zaudējumu analīze neietver novērtējumu par Korejas importa ietekmi. b) Imports no Meksikas (45) Sūdzības iesniedzēji apgalvoja, ka Eiropas Kopienu Statistikas biroja statistika par importu no Meksikas ir ievērojami zemāka nekā faktiskais importa apjoms attiecīgajā laika posmā. Šis apgalvojums bija pamatots ar to, ka tērauda stiepļu troses ir ievestas kā tērauda stieples ar diviem nepareiziem KN kodiem. Komisija sazinājās ar attiecīgās dalībvalsts muitas amatpersonām, kuri pēc izmeklēšanas veikšanas apstiprināja, ka tērauda stiepļu troses ir ievestas ar tādiem KN kodiem, kādus norādījuši sūdzības iesniedzēji. Ņemot vērā šos rezultātus, Komisija nolēma iekļaut pieejamo Eiropas Kopienu Statistikas biroja statistiku par diviem KN kodiem, kas izmantoti tērauda stiepļu trošu ievešanai no Meksikas. c) Uzkrāšanās (46) Komisija pārbaudīja, vai to tērauda stiepļu trošu imports, kura izcelsme ir Ķīnā, Ungārijā, Indijā, Meksikā, Polijā, Dienvidāfrikā un Ukrainā, ir jāvērtē kumulatīvi saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punktu. (47) Šai sakarā viens no ražotājiem eksportētājiem iebilda pret Ungārijas izcelsmes importa kumulāciju, apgalvojot, ka Ungārijas izcelsmes importa pieaugumu apjoma ziņā nevar salīdzināt ar citu attiecīgo valstu izcelsmes importa pieaugumu. Komisija pārbaudīja šos argumentus un konstatēja, ka Ungārijas importa apjoms vienmēr ir bijis ievērojams un tas palielinājies no 1407 tonnām 1994. gadā līdz 2121 tonnām izmeklēšanas laika posmā. Jānorāda, ka atsevišķu valstu importa pieaugums pats par sevi nav pamatojums kumulācijas nepiemērošanai. Katrā ziņā Ungārijas importa pieaugums atbilda visu attiecīgo valstu kopējai importa pieauguma tendencei. Tādēļ Komisija secināja, ka Ungārijas importam ir jāpiemēro kumulācija. (48) Cits ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka imports no Meksikas ir de minimis līmenī un tādēļ Meksika ir jāizslēdz no izmeklēšanas procesa un ka Meksikas izcelsmes imports katrā ziņā nav jāsummē ar citu attiecīgo valstu importu. Attiecībā uz importu no Meksikas Komisija secināja, ka importa apjoms ir lielāks nekā de minimis līmenis (skat. Meksikas importa apjomu iepriekš), jo tas ir 3 % no Kopienas patēriņa izmeklēšanas laika posmā. (49) Kā minēts iepriekš, visām attiecīgajām valstīm konstatētās dempinga starpības bija robežās no 34 līdz 132 % un tādēļ tās visas ir virs de minimis līmeņa. Importa apjoms no attiecīgajām valstīm ir salīdzināms gan absolūtās, gan relatīvās vērtībās. Turklāt importa apjomu no attiecīgajām septiņām valstīm nevar uzskatīt par nenozīmīgu. (50) Attiecībā uz konkurences apstākļiem izmeklēšanā ir konstatēts, ka no attiecīgajām valstīm ievestās tērauda stiepļu troses, pārbaudot to veidus vienu pēc otra, ir līdzīgas pēc visām būtiskākajām fiziskajām un tehniskajām īpašībām. Turklāt minētie trošu veidi ir savstarpēji aizvietojami ar citiem, kas ievesti no attiecīgajām valstīm, un tiem, kas ražoti Kopienā, un šie trošu veidi ir realizēti Kopienā tajā pašā laika posmā, izmantojot salīdzināmus pārdošanas kanālus, un līdzīgos tirdzniecības apstākļos. Tādēļ ievestās tērauda stiepļu troses tirgū konkurē savā starpā un ar Kopienā ražotajām tērauda stiepļu trosēm. (51) Ņemot vērā minēto, Komisija uzskatīja, ka ir ievēroti visi pamatregulas 3. panta 4. punktā noteiktie kritēriji, t.i., dempinga starpība katrai eksportētājvalstij ir lielāka nekā de minimis līmenis, importa apjoms katrai valstij nav nenozīmīgs un konkurences apstākļi dažādiem importētajiem ražojumiem un importētiem un līdzīgiem Kopienas ražojumiem ir salīdzināmi. Tādēļ importu no septiņām attiecīgajām valstīm izvērtēja kumulatīvi. d) Importa par dempinga cenām apjoms un tirgus daļa (52) To Kopienā importēto ražojumu apjoms, kurus pārdod par dempinga cenām un kuru izcelsme ir attiecīgajās valstīs, ir palielinājies no 17429 tonnām 1994. gadā līdz 33668 tonnām izmeklēšanas laika posmā, un šis pieaugums ir 93 %. (53) Šo valstu tirgus daļa ir palielinājusies no 12 % 1994. gadā līdz 23 % izmeklēšanas laika posmā, un tas attiecīgajā laika posmā veido 11 procentu punktu pieaugumu. Izmeklēšanas laika posmā visu attiecīgo valstu importa tirgus daļa bija robežās no 1,4 līdz 7,8 %. e) Importa dempinga cenas (54) Attiecībā uz cenu samazinājumu veica analīzi katram tērauda stiepļu trošu veidam. Katram šim veidam Komisija salīdzināja ražotāju eksportētāju un sūdzības iesniedzēju Kopienas ražotāju tās vidējās svērtās pārdošanas cenas, neskaitot atlaides un nodokļus, kas aprēķinātas, pamatojoties uz pārdošanu pirmajam nesaistītajam patērētājam. Sūdzības iesniedzēju Kopienas ražotāju vidējā pārdošanas cena tika svērta attiecībā uz katra tērauda stiepļu trošu veida pārdošanas apjomu. Pēc tam to salīdzināja ar atbilstošo skaitli katram attiecīgajam ražotājam eksportētājam, ņemot vērā to tālākpārdošanas cenas Kopienā, kas ir svērtas attiecībā uz pārdošanas apjomu. (55) Nolūkā sasniegt salīdzināmu tirdzniecības līmeni ar sūdzības iesniedzēju Kopienas ražotāju pārdošanas apjomu, attiecīgo valstu importa cenas koriģēja, lai ņemtu vērā apstrādes izmaksas un maksājamo muitas nodokli. Korekcijas veica, ņemot vērā no importētājiem saņemtu informāciju. (56) Šīs salīdzināšanas rezultātā tika konstatēts šāds vidējais svērtais cenas samazinājums, kas izteikts procentos no Kopienas ražotāju cenām: - Ķīna: 60,1 %, - Ungārija: 47,3 %, - Indija: no 40,1 līdz 41,2 %, - Meksika: 31,9 %, - Polija: no 38,7 līdz 43,7 %, - Dienvidāfrika: 21,6 %, - Ukraina: 54,0 %. (57) Jāņem vērā, ka attiecīgo valstu importa cenas laika posmā no 1994. gada līdz izmeklēšanas laika posmam ir bijušas ievērojami zemākas nekā Kopienas ražošanas nozares cenas. 5. Kopienas ražošanas nozares stāvoklis a) Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un tās izmantošana (58) Kopienas ražošanas nozares attiecīgā ražojuma ražošanas apjoms visā atbilstošajā laika posmā bija stabils no 144484 tonnām 1994. gadā līdz 145192 tonnām izmeklēšanas laika posmā, ražošanas apjoma kopējais pieaugums ir mazāks nekā 1 %. (59) Kopienas ražošanas nozares jauda palielinājās par 11 %. Attiecībā uz jaudas palielināšanos ir jāņem vērā, ka trošu ražošanas iekārtām ir ilgs efektīva darba mūžs (dažkārt ilgāk par 20 gadiem), un tādēļ tika konstatēts, ka veco iekārtu aizstāšana neizbēgami rada jaudas palielināšanos, ņemot vērā modernāko iekārtu uzlabojumus. Ievērojamus ieguldījumus, kas veikti 1995. gadā, var attiecināt galvenokārt uz vienu Kopienas ražotāju, kas aizstāja savas novecojušās iekārtas. Tajā pašā laika posmā jaudu izmantošanas līmenis samazinājās no 64 % 1994. gadā līdz 58 % izmeklēšanas laika posmā. b) Krājumi (60) Kopienas ražošanas nozares krājumi minētajā laika posmā būtiski palielinājās no 30607 tonnām 1994. gadā līdz 39780 tonnām izmeklēšanas laika posmā, krājumu palielinājums ir par 30 %. Krājumi jo īpaši palielinājās laikā no 1994. līdz 1995. gadam (par 24 %). c) Pārdošanas apjoms un tirgus daļa (61) Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms Kopienas tirgū samazinājās no 106042 tonnām 1994. gadā līdz 96776 tonnām izmeklēšanas laika posmā, pārdošanas apjoma samazinājums ir 9266 tonnas (9 %). (62) Ppārdošanas apjoma pieaugums salīdzinājumā ar patēriņa apjomu parāda, ka Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā laika posmā samazinājās. Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās no 75 % 1994. gadā līdz 66 % izmeklēšanas laika posmā, tirgus daļas samazinājums ir 9 procentu punkti visā attiecīgajā laika posmā. d) Cenas (63) Kopienas ražošanas nozares tērauda stiepļu trošu vidējā svērtā pārdošanas cena Kopienas tirgū laikā no 1994. gada līdz izmeklēšanas laika posmam kopumā mazliet palielinājās (no EUR 1,34 līdz EUR 1,46 par kilogramu). Jāatzīmē, ka attiecīgā importa cenas vienmēr bija ievērojami zemākas nekā Kopienas ražošanas nozares cenas. e) Rentabilitāte (64) jānorāda, ka informācija par tērauda stiepļu trošu rentabilitāti nebija pieejama visos atlasītajos uzņēmumos (dažu uzņēmumu izmaksu uzskaites sistēmā tērauda stiepļu troses nebija norādītas atsevišķi). Tādēļ saskaņā ar pamatregulas 3. panta 8. punktu Komisija izmantoja tuvākās pieejamās nozares rentabilitāti, lai raksturotu Kopienas ražošanas nozares stāvokli. Uzņēmumu kopējo rentabilitāti uzskatīja par tērauda stiepļu trošu ražošanu raksturojošu, jo tērauda stiepļu trošu ražošana ir nozīmīga visu attiecīgo uzņēmumu kopējā apgrozījuma daļa. Atlasīto sūdzības iesniedzēju Kopienas ražotāju rentabilitāte samazinājās no + 1,3 % 1994. gadā līdz – 0,6 % 1997. gadā. Izmeklēšana parādīja, ka, neņemot vērā nelielu vidējo pārdošanas cenu un ražošanas apjoma pieaugumu, Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms, kā arī atbilstoši tās tirgus daļa ir samazinājusies (attiecīgi par 9 % un 9 procentu punktiem). f) Ieguldījumi (65) Ieguldījumi palielinājās kopumā par 24 %, t.i., no EUR 7094000 1994. gadā līdz EUR 8826000 izmeklēšanas laika posmā. Ieguldījumi visumā ir veikti iekārtu aizstāšanai. g) Nodarbinātība (66) Attiecīgajā laika posmā Kopienas ražošanas nozarē nodarbināto skaits samazinājās no 2710 darbiniekiem 1994. gadā līdz 2559 darbiniekiem izmeklēšanas laika posmā (6 % samazinājums). h) Produktivitāte (67) Kopienas ražošanas nozares produktivitāte (ražošanas apjoms uz vienu darbinieku) attiecīgajā laika posmā palielinājās (6 % pieaugums laikā no 1994. gada līdz izmeklēšanas laika posmam). 6. Slēdziens par zaudējumiem (68) Komisija secināja, ka Kopienas ražošanas nozari attiecīgajā laika posmā ir ietekmējis būtisks attiecīgo valstu izcelsmes importa cenu spiediens, importa apjomam Kopienas tirgū palielinoties un minētos importētos ražojumus izmeklēšanas laika posmā pārdodot par ievērojami zemākām cenām nekā Kopienas ražošanas nozares cenas. Kopienas ražošanas nozare laikā, kad patēriņš tirgū nedaudz palielinājās (5 % pieaugums), zaudēja ievērojamu tirgus daļu. Ir jāņem vērā arī tas, ka, lai gan ražošanas apjoma līmenis bija stabils, pārdošanas apjoms visā minētajā laika posmā samazinājās un krājumi pastāvīgi un būtiski palielinājās. Turklāt Kopienas ražošanas nozares finansiālais stāvoklis minētajā laika posmā pasliktinājās no 1,3 % peļņas 1994. gadā līdz zaudējumiem 1997. gadā (– 0,6 %). Ņemot vērā minētos datus, Komisija ir provizoriski secinājusi, ka Kopienas ražošanas nozare ir cietusi būtisku zaudējumu pamatregulas 3. panta 2. punkta izpratnē. F. ZAUDĒJUMA CĒLOŅSAKARĪBA (69) Komisija pārbaudīja, vai Kopienas ražošanas nozarei nodarīto būtisko zaudējumu ir izraisījis Ķīnas, Ungārijas, Indijas, Meksikas, Polijas, Dienvidāfrikas un Ukrainas imports par dempinga cenām, kā arī citus faktorus, lai pārliecinātos, ka citu faktoru izraisītu zaudējumu neattiecina uz importa dempingu saskaņā ar pamatregulas 3. panta 7. punktu. a) Importa dempinga ietekme (70) Ir sakritība starp, no vienas puses, būtisku cenu samazinājumu un attiecīgajā laika posmā konstatētā importa dempinga apjoma un tirgus daļas palielinājumu un, no otras puses, Kopienas ražošanas nozares stāvokļa pasliktināšanos. Par to jo īpaši liecina Kopienas ražošanas nozares tirgus daļas samazinājums un rentabilitātes pasliktināšanās izmeklēšanas laika posmā. Attiecībā uz tirgus daļu ir jānorāda, ka laikā no 1994. gada līdz izmeklēšanas laika posmam imports no attiecīgajām valstīm palielinājās vairāk nekā patēriņa apjoms (kopējais pieaugums 93 % apmērā). Minēto valstu tirgus daļas kopējais pieaugums ir par 11 procentu punktiem, bet Kopienas ražotāju tirgus daļa tai pat laikā samazinājās par 9 procentu punktiem. Ievērojamais importa apjoma pieaugums no 1994. līdz 1995. gadam (73 % palielinājums) sakrita ar Kopienas ražošanas nozares tirgus daļas samazināšanos (par 10 procentu punktiem) minētajā laika posmā. Tādēļ Komisija secināja, ka Kopienas ražošanas nozares tirgus daļas zaudēšana sakrīt ar attiecīgo valstu tirgus daļas iegūšanu. (71) Turklāt Kopienas ražošanas nozares finansiālais stāvoklis attiecīgajā laika posmā ievērojami pasliktinājās no ražošanas ar peļņu līdz ražošanai ar zaudējumiem, lai gan tirgū attiecīgajā laika posmā pieprasījums palielinājās. Kopienas ražošanas nozares finansiālais stāvoklis jo īpaši pasliktinājās laikā no 1994. līdz 1995. gadam (no + 1,3 % līdz – 0,3 %), kas ir laika posms, kurā Kopienas ražotāji pazaudēja ievērojamu tirgus daļu (10 procentu punkti). (72) Visbeidzot, attiecībā uz pārdošanas cenām ir jānorāda, ka Kopienas ražošanas nozare laika posmā no 1994. līdz 1995. gadam paaugstināja cenas. Šis paaugstinājums notika vienlaicīgi ar izejvielu izmaksu pieaugumu. Tomēr tādēļ, ka 1995. gadā ievērojami palielinājās importētu ražojumu pārdošana par zemākām cenām (+ 73 %), kas bija ievērojami zemākas nekā Kopienas ražošanas nozares cenas, tā nespēja segt savas izmaksas, neņemot vērā cenu palielinājumu. Kopienas ražošanas nozare 1996. gadā, cenšoties atgūt savu tirgus daļu, samazināja cenas un atguva daļu no zaudētās tirgus daļas. Tomēr rentabilitāte turpināja pasliktināties. Uzlabojot produktivitāti un palielinot cenas, 1997. gadā Kopienas ražošanas nozare saglabāja savas pozīcijas tirgū, tomēr tās finansiālais stāvoklis joprojām bija negatīvs (– 0,6 %). b) Citu faktoru ietekme (73) Komisija pārbaudīja, vai Kopienas ražošanas nozarei nodarīto zaudējumu varētu būt izraisījuši kādi citi faktori, kas nav imports par dempinga cenām. Jo īpaši Komisija izvērtēja patēriņa pieaugumu, citu trešo valstu importa pieaugumu un ietekmi, izejvielu izmaksu pieauguma ietekmi un to, vai zaudējumus varētu būt izraisījis Kopienas ražošanas nozares veiktais imports. i) Patēriņš (74) Komisija izvērtēja, vai patēriņa pieaugums ir ietekmējis Kopienas ražošanas nozares stāvokli. Jānorāda, ka, lai gan laikā no 1995. līdz 1996. gadam patēriņš samazinājās (par 8 %), kopējais patēriņa apjoms attiecīgajā laika posmā palielinājās par 5 %. Tādēļ zaudējumu nevarētu būt radījušas patēriņa pieaugums. ii) Imports no trešām valstīm (75) Attiecībā uz importu no trešām valstīm, uz ko šī procedūra neattiecas, Komisija konstatēja, ka, lai gan ievērojama daļa Kopienas tirgū (9 % izmeklēšanas laika posmā) ir šis imports, tā apjoms attiecīgajā laika posmā samazinājās no 10 % 1994. gadā līdz 9 % izmeklēšanas laika posmā. Šai sakarā Komisija, ņemot vērā Eiropas Kopienu Statistikas biroja statistiku, jo īpaši izvērtēja Korejas importa apjoma un cenu tendences, kā arī tendences attiecībā uz Čehijas, Krievijas, Rumānijas un Turcijas importu. Koreja (76) Korejas importu pārbaudīja šīs izmeklēšanas sakarā un konstatēja de minimis dempinga starpību. Komisija pārbaudīja importa apjomu attiecīgajā laika posmā un konstatēja, ka tas ir bijis stabils. Konstatēja, ka Korejas importa cenas ir salīdzināmas ar Kopienas ražošanas nozares cenām, tādēļ Kopienas ražošanas nozares ciestos zaudējumus nevarēja būt radījis Korejas izcelsmes imports. Čehija (77) Attiecībā uz importu no Čehijas, lai gan Čehijā ražotas vienas vienības cena izmeklēšanas laika posmā bija zemāka nekā Kopienas ražošanas nozares cena, tās importa apjoms attiecīgajā laika posmā samazinājās. Rumānija (78) Lai gan Rumānijas imports ievērojami pieauga, attiecīgā laika posma sākumā tā apjoms bija ļoti mazs (tikai 217 tonnas 1994. gadā) un posma beigās importa apjoms joprojām bija ļoti mazs (0,9 % izmeklēšanas laika posmā). Krievija (79) Neraugoties uz to, ka Krievijas importa apjoms attiecīgajā laika posmā svārstījās, Krievijas tirgus daļa izmeklēšanas laika posmā bija tikai 0,3 %. Turcija (80) Attiecībā uz Turcijas importu izmeklēšanā konstatēja, ka, lai gan šis imports attiecīgajā laika posmā pieauga, līdz ar to pieaugot arī tirgus daļai (1,7 % izmeklēšanas laika posmā), vienas vienības cenas bija ievērojami augstākas nekā izmeklēšanā pārbaudāmo valstu cenas, kurām noteikta dempinga starpība un zaudējuma apmērs. Secinājums (81) Komisija uzskatīja, ka imports no minētajām trešām valstīm, uz ko neattiecas šī procedūra, varētu būt veicinājis zaudējumu rašanos, jo īpaši imports no Čehijas un Turcijas. Tomēr tas pats par sevi nav pietiekams iemesls, lai mainītu cēloņsakarību, kas noteikta starp importu par dempinga cenām un Kopienas ražošanas nozares zaudējumiem, jo īpaši, ņemot vērā šo trešo valstu tirgus daļu un tās izmaiņas attiecīgajā laika posmā (no 5,9 % 1994. gadā līdz 6,7 % izmeklēšanas laika posmā). Citas trešās valstis (82) Komisija konstatēja, ka citu trešo valstu kopējā tirgus daļa attiecīgajā laika posmā samazinājās (no 4 % 1994. gadā līdz 2,7 % izmeklēšanas laika posmā) un ka šā importa cenas bija ievērojami augstākas nekā to importēto ražojumu cenas, ko pārdeva par dempinga cenām. iii) Izejvielas (83) Komisija arī izvērtēja, vai Kopienas ražošanas nozarei nodarītos zaudējumus varētu būt izraisījis izejvielu izmaksu pieaugums attiecīgajā laika posmā. Komisija uzskatīja, ka, ņemot vērā tērauda stiepļu trošu ierobežoto aizvietojamību ar citiem ražojumiem, Kopienas ražošanas nozarei būtu jāvar kompensēt izejvielu izmaksu pieaugums. Šai sakarā Komisija konstatēja, ka Kopienas ražošanas nozares ražojumu cenu paaugstinājums 1994./1995. gadā, konkurējot ar zemo cenu importa palielināšanos, bija nepietiekams, lai kompensētu izejvielu izmaksu pieaugumu. iv) Zaudējums, ko radījis pašas Kopienas ražošanas nozares imports (84) Vairāki eksportētāji apgalvoja, ka Kopienas ražošanas nozare ir radījusi zaudējumu, pati veicot attiecīgā ražojuma importu no izmeklēšanā pārbaudāmajām valstīm attiecīgajā laika posmā. Šai sakarā, kā norādīts sadaļā par Kopienas ražošanas nozares noteikšanu, Komisija konstatēja, ka minētie iepirkumi visumā atbilst to ražotāju parastai tirdzniecības praksei, kam ir jāpapildina savu ražojumu klāsts ar nelielu importētu ražojumu īpatsvaru. Šis imports ir bijis vajadzīgs, lai varētu piedāvāt pilnu ražojumu klāstu un saglabāt konkurētspēju Kopienas tirgū. Attiecībā uz viena sūdzību iesniegušā Kopienas ražotāja saistību ar importētāju un dažiem izplatītājiem, ko izmeklēja īpaši, Komisija secināja, ka minētais uzņēmums nav darbojies savādāk nekā citi izmeklēšanā pārbaudāmie Kopienas ražotāji. Tādēļ minēto uzņēmumu veiktā importa ietekmi nevar attiecināt uz Kopienas ražotāju. Tādēļ Komisija secināja, ka Kopienas ražošanas nozare, pati veicot tērauda stiepļu trošu importu, nav radījusi zaudējumu. c) Secinājumi par cēloņsakarību (85) lai gan nevar izslēgt, ka kāda daļa importa no citām trešām valstīm var būt veicinājusi Kopienas ražošanas nozarei nodarītā zaudējuma rašanos, izmeklēšanā ir atklājies, ka minētie faktori paši par sevi nav tādi, kas maina cēloņsakarību starp importu, uz ko attiecas izmeklēšana, un būtisko zaudējumu, kas nodarīts Kopienas ražošanas nozarei. Ņemot vērā minēto, Komisija secināja, ka imports no septiņām attiecīgajām valstīm, kopā ņemot, ir radījis būtisku zaudējumu Kopienas ražošanas nozarei. G. KOPIENAS INTERESES 1. Iepriekšējas piezīmes (86) Pamatojoties uz iesniegto informāciju, Komisija provizoriski pārbaudīja, vai neraugoties uz secinājumiem par dempingu un zaudējumiem, bija kādi neapstrīdami iemesli, kuru dēļ būtu jāsecina, ka Kopienas interesēs nav ieviest pasākumus šajā konkrētajā gadījumā. Šai nolūkā Komisija ir izvērtējusi ietekmi, ko pasākumu ieviešana un neieviešana radītu visām procedūrā iesaistītajām pusēm. 2. Kopienu interesējošu datu apkopošana (87) Lai novērtētu pasākumu ieviešanas ietekmi, Komisija pieprasīja informāciju no visām zināmajām ieinteresētajām pusēm, tostarp iepriekšējo nozaru pārstāvjiem, sūdzību iesniegušajiem Kopienas ražotājiem, importētājiem/vairumtirgotājiem un lietotājiem. Jānorāda, ka Komisija nav saņēmusi atbildes no patērētāju nozarēm. Pamatojoties uz to pušu sniegto informāciju, kas sadarbojās, Komisija izdarīja šādus secinājumus. 3. Ietekme uz iepriekšējām nozarēm (88) galvenā izejviela tērauda stiepļu trošu ražošanā ir rūpnieciski ražota tērauda stieple, jo īpaši augstoglekļa tērauda stieple, ko var galvanizēt vai citādi pārklāt. Jānorāda, ka tērauda stiepļu trošu ražošanā izmanto arī citas svarīgas izejvielas, tostarp sintētisko šķiedru, eļļu un iepakojumu (jo īpaši spoles/tītavas). Tērauda stiepli, ko izmanto Kopienas ražošanas nozare, ražo galvenokārt lielākie tērauda ražotāji Eiropā. Šajā ražošanā var izmantot dažādas kvalitātes un diametru tērauda stieples, un Kopienas tērauda stiepļu ražotāji ražo visdažādākos to veidus, kas vajadzīgi tērauda stiepļu trošu ražošanai. (89) divi izejvielu ražotāji uzņēmumi sadarbojās ar Komisiju izmeklēšanas laikā. Šie divi uzņēmumi 1997. gadā nodarbināja apmēram 1417 cilvēku. To kopējais apgrozījums 1997. gadā bija ECU 312 miljoni, no tiem EUR 54 miljoni bija izlietoti par attiecīgajām izejvielām (kas ir 17 % no kopējā apgrozījuma). Minēto uzņēmumu rentabilitāte 1997. gadā bija aptuveni 5 %. 4. Ietekme uz Kopienas ražošanas nozari a) Kopienas ražošanas nozares veids un struktūra (90) Kopienas ražošanas nozarē ir mazi un vidēji uzņēmumi, kuri atrodas deviņās dalībvalstīs (Apvienotajā Karalistē, Austrijā, Dānijā, Francijā, Grieķijā, Itālijā, Portugālē, Spānijā un Vācijā). Jānorāda, ka tērauda stiepļu trošu ražošana ir kapitālietilpīga un ka ir jāveic nopietni izpētes un attīstības pasākumi, lai turpinātu uzlabot ražojumu klāstu, tostarp īpašās tērauda stiepļu troses, ko izmanto projektos (sk. turpmāk). Kopienas ražošanas nozare un/vai ar to saistītie uzņēmumi bieži veic tālāku tērauda stiepļu trošu pārstrādi (t.i., griešanu, savīšanu un palīgierīču piestiprināšanu vai pārveidošanu citos priekšmetos, piemēram, cilpās u.c.). Ir skaidrs, ka jebkāda negatīva ietekme uz tērauda stiepļu trošu ražošanu būtiski ietekmē šo uzņēmumu darbību. (91) Kopienas ražošanas nozare kopā nodarbina apmēram 2600 cilvēku (izmeklēšanas laika posmā). (92) Papildus standarta tērauda stiepļu trošu ražošanai Kopienas ražošanas nozare atsevišķu projektu ietvaros ražo arī plašu klāstu īpašas tērauda stiepļu troses, piemēram, tērauda stiepļu troses, ko izmanto iekārtu tiltu vai iekārtu jumtu būvniecībā. Šāda ražošana atsevišķiem projektiem parasti nozīmē noteikta apjoma saražošanu noteiktā termiņā (t.i., apjoms, kas vajadzīgs projektam noteiktā termiņā). Jānorāda, ka pēdējos gados darbs noteiktiem projektiem Kopienas ražošanas nozarei ir kļuvis par svarīgu ienākumu avotu. Ievērojot to, ka projektu pasūtījumu izpildei parasti vajadzīga cieša tehniska sadarbība ar patērētāju (bieži, izmantojot progresīvās tehnoloģijas un iekārtas) un papildu pakalpojumi (ne tikai tērauda stiepļu trošu ierīkošanā, bet arī ilgtermiņa remontdarbos un tehniskās apkopes darbā), ir jānorāda, ka Kopienas ražošanas nozare ir galvenais tērauda stiepļu trošu piegādātājs projektiem Kopienas tirgū. (93) Komisija konstatēja, ka projektiem paredzētās tērauda stiepļu troses var ražot ar tām pašām iekārtām un to pašu darbaspēku kā vienāda izmēra standarta tērauda stiepļu troses un ka tādēļ projektiem paredzēto trošu ražošana ir lielā mērā atkarīga no standarta trošu ražošanas, piemēram, lai sadalītu pieskaitāmās izmaksas. b) Kopienas ražošanas nozares dzīvotspēja (94) Jānorāda, ka tērauda stiepļu trošu ražošanas nozares stāvoklis Kopienā pēdējā desmitgadē ir pasliktinājies, galvenokārt uzņēmumu slēgšanas dēļ patērētāju nozarēs, piemēram, kalnrūpniecībā, un zvejas flotu samazinājumu dēļ pēc kvotu ieviešanas. Tādēļ šajā nozarē bija jāveic būtiska pārstrukturēšana un konsolidācija. Laika posmā, uz ko attiecas šī izmeklēšana, nozare tika konsolidēta un sakarā ar to pieauga pieprasījums, kā norādīts 43. apsvērumā. (95) Neskatoties uz to, izmeklēšanas laika posmā Kopienas ražošanas nozare no peļņu nesošas nozares kļuva par zaudējumus radošu nozari, ciešot vislielākos peļņas zaudējumus 1995. gadā laikā, kad Kopienas tirgū ievērojami pieauga attiecīgo valstu importa apjoms. Turklāt, ņemot vērā šā importa dempinga cenas Kopienas ražošanas nozare nevarēja palielināt savu ražojumu cenas atbilstīgi izmaksu palielinājumam, tādējādi ciešot zaudējumus gan minētā importa apjoma, gan cenu dēļ. (96) Komisija uzskatīja, ka, ņemot vērā nozarē veikto pārstrukturēšanu un produktivitātes uzlabošanos, Kopienas ražošanas nozare būtu strukturāli dzīvotspējīga, ja Kopienas tirgū tiktu atjaunoti godīgas konkurences apstākļi. c) Pasākumu ieviešanas vai neieviešanas sekas (97) Ir paredzams, ka pēc pasākumu ieviešanas tērauda stiepļu trošu cenas Kopienas tirgū palielināsies. Šis cenu pieaugums ļautu Kopienas ražošanas nozarei atgūt rentabilitāti un līdz noteiktam līmenim palielināt pārdošanas apjomu. (98) Ja pasākumus neievieš, ir sagaidāms, ka negatīvās tendences Kopienas ražošanas nozarē turpināsies, ilgtermiņā izraisot uzņēmumu slēgšanu. Tika konstatēts, ka vairākas Kopienas ražošanas nozares rūpnīcas strādā gandrīz ar zaudējumiem. Šīs rūpnīcas, visticamāk, būtu jāslēdz jau tuvākajā laikā, radot tūlītēju darba vietu skaita samazināšanos. Kopienas ražošanas nozare, visticamāk, turpinātu zaudēt tirgus daļu, un tās finansiālais stāvoklis turpinātu pasliktināties. Kā minēts iepriekš, ja negatīvās tendences turpināsies, tiktu ietekmēta ne tikai standarta tērauda stiepļu trošu ražošana, bet arī to projektiem paredzēto tērauda stiepļu trošu ražošana, ko attiecīgās valstis nav eksportējušas lielos daudzumos. (99) Visbeidzot, ir sagaidāms, ka pasākumi ļaus Kopienas ražošanas nozarei atgūties no nodarītā zaudējuma. Tādēļ uzskata, ka Kopienas interesēs ir ieviest pasākumus. 5. Ietekme uz importētājiem/vairumtirgotājiem (100) Četri Kopienas importētāji/vairumtirgotāji, kas nav saistīti ar eksportētājiem, sadarbojās ar Komisiju procedūras laikā. Tie izteica viedokli, ka pasākumu ieviešana pašreizējās procedūras laikā kaitīgi ietekmētu attiecīgā ražojuma importētājus/vairumtirgotājus Kopienā. (101) Izmeklēšanā noskaidrojās, ka diviem no nesaistītajiem importētājiem darījumi ar tērauda stiepļu trosēm bija būtiska viņu darbības daļa apgrozījuma ziņā (no 40 līdz 80 %) un peļņas ziņā (kopējā peļņa robežās no 3 līdz 18 %). Tomēr jānorāda, ka visi importētāji/vairumtirgotāji (izņemot vienu) darbojas arī kā citu ražojumu, tostarp šķiedru tauvu, vadu, kabeļu, ķēžu, aparatūras un aprīkojuma tirgotāji. Būtiska uzņēmējdarbības daļa ir tērauda stiepļu trošu pārstrāde (t.i., griešana, savīšana un palīgierīču piestiprināšana vai pārveidošana citos ražojumos, piemēram, cilpās, u.c.). Konstatēja arī to, ka importētāji/vairumtirgotāji darbojas kā Kopienā ražoto tērauda stiepļu trošu tirgotāji. (102) Lai gan sagaidāms, ka pasākumu ieviešana ietekmēs importētājus/vairumtirgotājus, Komisija, ņemot vērā to tērauda stiepļu trošu pārstrādes uzņēmējdarbības, tirdzniecības apjomu ar citiem ražojumiem un to, ka tie tirgojas arī ar Kopienas ražojumiem, secināja, ka ietekme, ko radītu pasākumu ieviešana pašreizējās procedūras laikā, nebūtu būtiska. 6. Ietekme uz lietotājiem (103) Tērauda stiepļu troses izmanto dažādos veidos, tādēļ šī procedūra attiecas uz lielu skaitu patērētāju nozaru. Komisija konstatēja, ka tērauda stiepļu troses galvenokārt izmanto šādās patērētāju nozarēs (neizsmeļošs uzskaitījums) – vispārējiem nolūkiem, zvejā, jūrniecībā/kuģniecībā, naftas un gāzes rūpniecībā, kalnrūpniecībā (dziļurbumu šahtās un karjeros), mežsaimniecībā, gaisa transportlīdzekļos (tostarp slēpotāju liftos un trošu ceļos), inženiertehniskajā būvniecībā (iekārtajos tiltos, torņos, vanšu tilta pilonos, slēgtu jumtu konstrukcijās), būvniecībā (celtņos) un pacēlājos. (104) Komisijas analīze uzrāda lielu skaitu patērētāju nozaru, uz ko šī procedūra attiecas, un daudzus izmatošanas veidus katrā nozarē. Pamatojoties uz pieejamo informāciju, Komisija konstatēja, ka kopējās patērētāju nozaru izmaksas ir robežās no EUR 50000 līdz EUR 18 miljoniem, kas liecina par milzīgām šīs nozares uzņēmumu lielumu atšķirībām. Turklāt ar attiecīgo ražojumu saistīto izmaksu īpatsvars svārstās tikai no 0,01 līdz 3 %, kas norāda uz to, ka tērauda stiepļu troses nav galvenā šo uzņēmumu darbības daļa. (105) Pārbaudot pasākumu ieviešanas iespējamo ietekmi uz lietotājiem, Komisija secināja, ka, ņemot vērā tērauda stiepļu trošu nenozīmīgās izmaksas patērētāju nozarēs, šo izmaksu palielinājumam nevajadzētu radīt būtiskas sekas. Turklāt ir jānorāda uz to, ka ir vairāki alternatīvi tērauda stiepļu trošu avoti, uz ko neattiecas antidempinga pasākumi un kas joprojām būs pieejami minētajām patērētāju nozarēm. 7. Secinājums par Kopienas interesēm (106) Ņemot vērā importa no attiecīgajām valstīm pieauguma tempu attiecīgajā laika posmā un eksportētāju rīcību Kopienas tirgū, pastāvīgi un būtiski samazināt Kopienas ražošanas nozares ražojumu cenas, ir iespējams, ka, neieviešot pasākumus, šāda tendence turpināsies un turpmāk palielinās sūdzību iesniegušajiem Kopienas ražotājiem nodarītos zaudējumus. (107) Sagaidāms, ka pasākumu ieviešana palīdzēs Kopienas ražošanas nozarei uzlabot rentabilitāti un turpmāk labvēlīgi ietekmēs konkurences apstākļus Kopienas tirgū, kā arī samazinās ražotņu slēgšanas un attiecīgi nodarbinātības samazinājuma draudus. Komisija īpaši ņēma vērā faktu, ka Kopienas ražošanas nozare varētu būt spiesta slēgt vairākas ražotnes, ja neparedz pasākumus attiecībā uz ražotāju eksportētāju negodīgo tirdzniecības praksi, un tad patērētāju nozares vidēja termiņa ieguvums, izmantojot piegādes par zemākām cenām, varētu pazust. (108) attiecībā uz patērētāju nozarēm jebkuram iespējamam cenu pieaugumam var būt tikai maznozīmīga ietekme. (109) Komisija secināja, ka šādos apstākļos nav pamatota iemesla pasākumus neieviest. H. PAGAIDU PASĀKUMI 1. Zaudējumu novēršanas pakāpe (110) Ievērojot secinājumu, ka izskatāmais imports par dempinga cenām ir radījis būtisku zaudējumu Kopienas ražošanas nozarei un ka nav pārliecinošu iemeslu, lai šai gadījumā nerīkotos, paredzētie pasākumi būtu jāievieš tādā līmenī, kas ir pietiekams, lai novērstu minētā importa radīto zaudējumu, nepārsniedzot konstatēto dempinga starpību. Lai novērstu šādu zaudējumu, nozarei ir jārada tādi apstākļi, kuros attiecīgo valstu izcelsmes importētā attiecīgā ražojuma cenas palielina līdz līmenim, kas nerada zaudējumu. Lai aprēķinātu vajadzīgo cenu palielinājumu, t.i., zaudējuma apmēru, Komisija uzskatīja, ka importa dempinga cenas ir jāsalīdzina ar Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenām, pieskaitot tām peļņu, ko nozare var gūt, nepastāvot zaudējumu radošam dempingam no valstīm, uz kurām attiecas izmeklēšana. Pamatojoties uz iepriekš minēto, vidējās svērtās to ražojumu veidu eksporta cenas, ko izmantoja cenu samazinājuma noteikšanai, attiecībā uz izmeklēšanas laika posmu salīdzināja ar CIF Kopienas robežpiegādes cenu līmeni, veicot korekcijas, lai ņemtu vērā maksāto muitas nodokli un apstrādes izmaksas, ar sūdzību iesniegušo atlasīto Kopienas ražotāju faktiskajām vidējām svērtajām pārdošanas cenām, kas palielinātas, lai segtu peļņas trūkumu, un, pieskaitot 5 % peļņas normu. Provizoriskas pasākumu noteikšanas nolūkā šī peļņas norma bija minimālais peļņas līmenis, lai nozare būtu dzīvotspējīga. 2. Pagaidu maksājumi (111) Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu pagaidu antidempinga maksājumam ir jābūt vienādam ar konstatēto dempinga starpību vai summu, kas vajadzīga zaudējuma novēršanai, atkarībā no tā, kura ir zemāka. Attiecībā uz visiem Ķīnas, Ungārijas, Indijas, Polijas un Ukrainas uzņēmumiem konstatētie zaudējuma apmēri bija lielāki nekā dempinga starpība. Tādēļ to pagaidu maksājumi, ko noteica iepriekš minēto valstu uzņēmumiem, ir pamatoti ar dempinga starpība. Attiecībā uz Meksikas un Dienvidāfrikas uzņēmumiem konstatētais zaudējuma apmērs bija zemāks nekā dempinga starpība. Tādēļ pagaidu maksājumi šo divu valstu uzņēmumiem ir noteikti zaudējuma apmēra līmenī. 3. Saistības (112) Ungārijas un Polijas ražotāji eksportētāji ir piedāvājuši cenu saistību uzņemšanos saskaņā ar pamatregulas 8. panta 1. punktu. Komisija uzskata, ka attiecīgo ražotāju eksportētāju piedāvātās saistības ir pieņemamas. Cenu saistību pieņemšanai jābūt pamatotai ar dalībvalstu muitas dienestiem uzrādītu derīgu saistību rēķinu, kurā skaidri norādīts ražotājs un pielikumā uzskaitītā informācija. Ja šāds rēķins nav uzrādīts, jāmaksā attiecīgā antidempinga maksājuma summa. (113) Minēto saistību pārkāpuma vai atsaukšanas gadījumā var ieviest antidempinga maksājumu, ievērojot pamatregulas 8. panta 9. punktu un 10. pantu. (114) Saskaņā ar pamatregulas 8. panta 6. punktu dempinga, zaudējuma un Kopienas interešu izmeklēšana tiks pabeigta neatkarīgi no saistību pieņemšanas izmeklēšanas laikā. I. NOBEIGUMA NOTEIKUMI (115) Pareizas pārvaldības nolūkā ir jānosaka laika posms, kurā ieinteresētās puses var rakstveidā darīt zināmu savus viedokli un pieprasīt tās uzklausīt. Turklāt ir jānosaka, ka visi atzinumi, kas veikti saskaņā ar šīs regulas mērķiem, ir provizoriski un ka jebkura Komisijas ierosināta noteikta pasākuma mērķiem tos var izskatīt atkārtoti, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants 1. Ar šo ievieš pagaidu antidempinga maksājumu tērauda trošu un tauvu importam, ietverot slēgta tinuma troses, bet izņemot nerūsējoša tērauda troses un tauvas, ar maksimālo šķērsgriezuma diametru, kas pārsniedz 3 mm, ar palīgierīcēm vai bez tām, kuras klasificē ar šādiem KN kodiem – ex73121082 (TARIC kods 73121082*10), ex73121084 (TARIC kods 73121084*10), ex73121086 (TARIC kods 73121086*10), ex73121088 (TARIC kods 73121088*10) un ex73121099 (TARIC kods 73121099*10) un kuru izcelsme ir Ķīnā, Ungārijā, Indijā, Meksikā, Polijā, Dienvidāfrikā un Ukrainā. 2. Pagaidu antidempinga maksājuma likme, kas piemērojama turpmāk uzskaitīto uzņēmumu attiecīgā ražojuma Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenai pirms nodokļa nomaksāšanas, ir šāda: Valsts | Uzņēmums | Maksājuma likme (%) | TARIC papildu kods | Ķīna | Visi uzņēmumi | 74,8 | — | Ungārija | Visi uzņēmumi | 33,9 | 8900 | Indija | Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd | 39,8 | 8613 | Visi citi uzņēmumi | 40,2 | 8900 | Meksika | Visi uzņēmumi | 56,4 | — | Polija | Drumet | 35,0 | 8614 | Visi citi uzņēmumi | 56,1 | 8900 | Dienvidāfrika | Visi uzņēmumi | 33,9 | — | Ukraina | Visi uzņēmumi | 54,8 | — | 3. Neatkarīgi no 1. punkta pagaidu maksājumu nepiemēro to attiecīgo ražojumu importam, kas ražoti 2. panta 3. punktā uzskaitītajos uzņēmumos, tieši eksportēti un par ko noformēts rēķins importētājuzņēmumam Kopienā saskaņā ar 2. panta 2. punktu. 4. Ja nav noteikts citādi, tad piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem. 5. Par 1. punktā minētā ražojuma laišanu brīvā apgrozībā Kopienā jāiemaksā nodrošinājums, kas vienāds ar pagaidu maksājuma summu. 2. pants 1. Ar šo pieņem 3. punktā uzskaitīto uzņēmumu piedāvātās saistības attiecībā uz antidempinga procedūru tērauda trošu un tauvu importam, ietverot slēgta tinuma troses, bet izņemot nerūsējoša tērauda troses un tauvas, ar maksimālo šķērsgriezuma diametru, kas pārsniedz 3 mm, ar palīgierīcēm vai bez tām, kuras klasificē ar KN kodiem – ex73121082 (TARIC kods 73121082*10), ex73121084 (TARIC kods 73121084*10), ex73121086 (TARIC kods 73121086*10), ex73121088 (TARIC kods 73121088*10) un ex73121099 (TARIC kods 73121099*10) un kuru izcelsme ir Ķīnā, Ungārijā, Indijā, Meksikā, Polijā, Dienvidāfrikā un Ukrainā. 2. Kad iesniegts pieprasījums par laišanu brīvā apgrozībā, ievērojot saistības, maksājuma atbrīvojums jāpamato ar attiecīgo dalībvalstu muitas dienestiem uzrādītu derīgu saistību rēķinu, ko izsniedzis 3. punktā uzskaitītais uzņēmums. Saistību rēķina būtiskās pozīcijas ir uzskaitītas šīs regulas pielikumā. 3. Importējamos ražojumus, kam pievienots saistībām atbilstošs rēķins, deklarē ar šādiem TARIC papildu kodiem. Valsts | Uzņēmums | TARIC papildu kods | Ungārija | Drótaru es Drotkôtél Ipari es Kereskedelmi Rt | 8616 | Polija | Drumet SA | 8617 | Śląskie Zakłady Lin i Drutu "Linodrut" Spółka Akeyjna | 8619 | Fabryka Lin i Drutów "Linodrut" Zabrze Spółka z organic–zona odpowiedzialnością | Fabryka Lin i Drutów "Falind" Spółka z organiczona odpowiedzialnością | Górnośląska Fabryka Lin i Drutu "Linodrut" Bytom Spółka organiczona odpowiedzialnością | Dolnośląska Fabryka Lin i Drutu "Linodrut Linmet" spółka z organiczona odpowiedzialnością | 3. pants 1. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 384/96 20. panta 1. punktu un, neierobežojot minētās regulas 20. panta 2. punktu un 3. punktu, ieinteresētās puses var darīt zināmu savu viedokli rakstveidā un prasīt, lai Komisija tās uzklausa klātienē vienu mēnesi pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas. 2. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 384/96 21. panta 4. punktu, puses, kas sniedza par sevi informāciju termiņā, kas noteikts attiecīgajā paziņojumā par procedūras uzsākšanu, var sniegt atsauksmes par šīs regulas piemērošanu viena mēneša laikā pēc tās spēkā stāšanās dienas. 4. pants Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. Šīs regulas 1. pantu piemēro sešus mēnešus. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 1999. gada 18. februārī Komisijas vārdā — priekšsēdētāja vietnieks Leon Brittan [1] OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. [2] OV L 128, 30.4.1998., 18. lpp. [3] OV C 155, 20.5.1998., 11. lpp. [4] OV C 239, 30.7.1998., 3. lpp. [5] Antidempinga procedūra attiecas uz šādiem minētās grupas uzņēmumiem: - Slaskie Zaklady Lin i Drutu "Linodrut" Spólka Akcyjna, - Fabryka Lin i Drutów "Linodrut" Zabrze Spólka z organiczona odpowiedzialnoscia, - Fabryka Lin i Drutów "Falind" Spólka z organiczona odpowiedzialnoscia, - Górnoslaska Fabryka Lin i Drutu "Linodrut" Bytom Spólka organiczona odpowiedzialnoscia, - Dolnoslaska Fabryka Lin i Drutu "Linodrut Linmet" spólka z organiczona odpowiedzialnoscia -------------------------------------------------- PIELIKUMS Pozīcijas, kas jānorāda 2. panta 2. punktā minētajā uzņēmuma rēķinā 1. Ražojuma uzskaites koda numurs (attiecīgā ražotāja eksportētāja piedāvātajās saistībās norādītais kods), tostarp veids, dzīslu skaits, stiepļu skaits dzīslā un KN kods. 2. Precīzs preču apraksts, ietverot: - "uzņēmuma ražojuma kods" (CPC), - KN kods, - TARIC papildu kods, ar kuru rēķinā norādītās preces var muitot uz Kopienas robežas (kā norādīts šajā regulā), - daudzums (jānorāda kilogramos), - minimālā piemērojamā cena. 3. Tirdzniecības noteikumu apraksts, ietverot: - cenu par kilogramu, - piemērojamos maksāšanas noteikumus, - piemērojamos piegādes noteikumus, - kopējās atlaides un rabati. 4. Importētāja vārds un uzvārds vai nosaukums, kuram attiecīgais uzņēmums ir tieši izdevis rēķinu. 5. Uzņēmuma amatpersonas, kas izsniedza saistību rēķinu, vārds, uzvārds un šāda parakstīta deklarācija: "Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka to preču pārdošana tiešam eksportam uz Eiropas Kopienu, uz kurām attiecas šis rēķins, tiek veikta saskaņā ar apjomu un saistībām, ko piedāvājis …. [uzņēmums] un pieņēmusi Eiropas Komisija ar Regulu (EK) Nr. 362/1999. Es apliecinu, ka šajā rēķinā norādītā informācija ir pilnīga un pareiza." --------------------------------------------------