LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 247/55

KOMISIJAS LĒMUMS

(2010. gada 25. maijs)

par Dānijas paziņotajiem valsts noteikumiem attiecībā uz nitrītu pievienošanu konkrētiem gaļas produktiem

(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 3301)

(Autentisks ir tikai teksts dāņu valodā)

(2010/561/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. panta 6. punktu,

tā kā:

I. FAKTI UN PROCEDŪRA

(1) Ar 2007. gada 21. novembra vēstuli un ievērojot EK līguma 95. panta 4. punktu (tagad Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 114. panta 4. punkts), Dānijas Karaliste (Dānija) darīja zināmus Komisijai savus noteikumus par nitrītu pievienošanu konkrētiem gaļas produktiem, kuri ietverti 2005. gada 11. janvāra Rīkojumā Nr. 22 par pārtikas piedevām (Bekendtgørelse nr 22 af 11.1.2005. om tilsætningsstoffer til fødevarer) un Dānijas atļauto pārtikas piedevu sarakstā (Liste over tilladte tilsætningsstoffer til fødevarer, “Positivlisten”) (1). Dānija uzskatīja par vajadzīgu atstāt spēkā savus noteikumus un tādējādi netransponēt valsts tiesību aktos Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Direktīvu 2006/52/EK, ar ko groza Direktīvu 95/2/EK par pārtikas piedevām, kas nav krāsvielas vai saldinātāji, un Direktīvu 94/35/EK par saldinātājiem, kurus lieto pārtikas produktos (2), ciktāl tā attiecas uz nitrītu izmantošanu gaļas produktos.

(2) Minētie valsts noteikumi ar Komisijas Lēmumu 2008/448/EK (3) tika apstiprināti līdz 2010. gada 23. maijam, līdz Dānijas iestādes, iesniedzot atjaunotu paziņojumu, parādīs, ka, piemērojot Direktīvā 2006/52/EK noteiktos daudzumus, netiek sasniegts vajadzīgais aizsardzības līmenis un varētu rasties nepieļaujams risks cilvēka veselībai.

(3) Tādējādi ar 2009. gada 20. novembra vēstuli, ko Komisija saņēma 2009. gada 26. novembrī, Dānija paziņoja Komisijai nodomu arī turpmāk savos tiesību aktos netransponēt Direktīvu 2006/52/EK, ciktāl tā attiecas uz nitrītu izmantošanu konkrētos gaļas produktos, bet saglabāt spēkā savus pašreizējos noteikumus šajā jomā, proti, 2005. gada 11. janvāra Rīkojumu Nr. 22 par pārtikas piedevām (Bekendtgørelse nr 22 af 11.1.2005. om tilsætningsstoffer til fødevarer) un Dānijas atļauto pārtikas piedevu sarakstu (Liste over tilladte tilsætningsstoffer til fødevarer, “Positivlisten”). Pamatojot savu paziņojumu, Dānija iesniedza papildu informāciju, kas ietver datus par gaļas produktu patēriņu, gaļas produktu importu un gaļas produktos esošo nitrītu analīzi Dānijas tirgū.

1. SAVIENĪBAS TIESĪBU AKTI

1.1. LESD 114. PANTA 4. UN 6. PUNKTS

(4) LESD 114. panta 4. punktā paredzēts: “Ja pēc tam, kad Eiropas Parlaments un Padome, tikai Padome vai Komisija ir noteikusi saskaņošanas pasākumu, kāda dalībvalsts uzskata par vajadzīgu atstāt spēkā savus noteikumus 36. pantā minēto būtisko iemeslu dēļ vai nolūkā aizsargāt vidi vai darba vidi, tā dara Komisijai zināmus šos noteikumus, kā arī pamatojumu to atstāšanai spēkā.”

(5) Saskaņā ar LESD 114. panta 6. punktu Komisija sešos mēnešos pēc paziņošanas apstiprina vai noraida attiecīgos valsts noteikumus, iepriekš pārbaudot, vai tie nav patvaļīgas diskriminācijas līdzeklis vai slēpts ierobežojums tirdzniecībā starp dalībvalstīm un nerada šķēršļus iekšējā tirgus darbībai.

1.2. DIREKTĪVA 2006/52/EK

(6) Saskaņā ar vispārīgajiem principiem, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Regulā (EK) Nr. 1333/2008 par pārtikas piedevām (4), pārtikas piedevas var apstiprināt, ja pastāv pamatota tehnoloģiska vajadzība, tā ir pieņemama, ņemot vērā ar veselību saistītus apsvērumus, un tās izmantošana nemaldina patērētājus. Ar minēto regulu no 2010. gada 20. janvāra tika atcelta Padomes 1988. gada 21. decembra Direktīva 89/107/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pārtikas piedevām, ko atļauts izmantot cilvēku uzturā (5), kurā noteikti tie paši vispārīgie principi.

(7) Nitrītus gaļas produktiem pievieno jau vairākas desmitgades, tostarp lai kopā ar citiem faktoriem gaļas produktus, jo īpaši sālījumā mērcējot konservētu gaļas produktu, būtu droši konservēt un tie būtu nekaitīgi no mikrobioloģiskā viedokļa, jo nitrīti cita starpā kavē Clostridium botulinum vairošanos, minētās baktērijas var izraisīt dzīvībai bīstamo botulismu. Vienlaikus ir atzīts, ka nitrīti gaļas produktos var veicināt nitrozamīnu veidošanos, kas savukārt ir atzīti par kancerogēniem. Tādēļ šīs jomas tiesību aktu mērķis ir panākt līdzsvaru starp nitrozamīnu veidošanās risku, ko rada nitrītu pievienošana gaļas produktiem, no vienas puses, un nitrītu radīto aizsargefektu pret baktēriju, jo īpaši botulisma izraisītāju baktēriju, vairošanos.

(8) Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1333/2008 33. un 34. pantu no 2010. gada 20. janvāra ir atcelta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva Nr. 95/2/EK par pārtikas piedevām, kas nav krāsvielas vai saldinātāji (6), izņemot konkrētus noteikumus, tostarp I līdz VI pielikumu, ko turpina piemērot. Sākotnēji Direktīvā 95/2/EK bija noteikti nitrītu un nitrātu atlieku maksimālie pieļaujamie daudzumi dažādos gaļas produktos un “indikatīvs ievades daudzums”. Ar Direktīvas 2006/52/EK I pielikuma 3) punkta c) apakšpunktu groza Direktīvas 95/2/EK III pielikuma C daļu attiecībā uz E 249 (kālija nitrītu) un E 250 (nātrija nitrītu).

(9) Turpretim Direktīvā 2006/52/EK kā vispārējs noteikums ir noteikts maksimālais E 249 (kālija nitrīta) un E 250 (nātrija nitrīta) daudzums, kuru drīkst pievienot ražošanas procesā. Maksimālais pievienotais daudzums lielākajai daļai gaļas produktu parasti ir 150 mg/kg un sterilizētiem gaļas produktiem – 100 mg/kg. Nedaudziem konkrētiem sālījumā mērcējot konservētiem gaļas produktiem, kurus pēc tradicionālas metodes izgatavo dalībvalstīs, maksimālais daudzums ir noteikts 180 mg/kg.

(10) Šī pieeja ir saskaņā ar atzinumiem, kas 1990. (7) un 1995. gadā (8) saņemti no Pārtikas zinātniskās komitejas (turpmāk PZK), un ar atzinumu, kas 2003. gada 26. novembrī (9) saņemts no Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (turpmāk EFSA), tajos konstatēts, ka inhibējoša iedarbība pret C. botulinum piemīt nitrīta ievades daudzumam, nevis atlieku daudzumam, tādēļ tiek ieteikts aizstāt “indikatīvo ievades daudzumu” ar “maksimālo ievades daudzumu”. Tā ir arī saskaņā ar Tiesas nolēmumu lietā C-3/00 Dānija pret Komisiju par iepriekšējo Dānijas pieprasījumu saskaņā ar EK līguma 95. panta 4. punktu (tagad LESD 114. panta 4. punkts), kurā Tiesa nolēma, ka, noraidot Dānijas pieprasījumu saistībā ar nitrītu izmantošanu gaļas produktos, Komisija nebija pietiekami ievērojusi PZK 1990. un 1995. gada atzinumu un tas rada šaubas par to, vai saskaņā ar Direktīvu 95/2/EK atļautie nitrīta daudzumi ir pienācīgi (10).

(11) Izņēmuma kārtā Direktīvā 2006/52/EK ir noteikti maksimālie pieļaujamie atlieku (atlikumvielas) daudzumi atsevišķiem tradicionāliem sālījumā mērcējot konservētiem gaļas produktiem, kurus ražo, izmantojot tradicionālas metodes. Dažādām šādu produktu grupām piemēro atlieku maksimālo pieļaujamo daudzumu 50 mg/kg, 100 mg/kg un 175 mg/kg, piemēram, 175 mg/kg – Wiltshire bacon, dry cured bacon un tamlīdzīgiem produktiem un 100 mg/kg – Wiltshire ham un tamlīdzīgiem produktiem. Šiem produktiem ir noteikti atlieku maksimālie pieļaujamie daudzumi, jo šo produktu ražošanas procesa īpatnību dēļ nav iespējams regulēt sāls ievades daudzumu, ko absorbē gaļa. Lai varētu identificēt “līdzīgus produktus” un noteikt, uz kuriem produktiem tiek attiecināti dažādie maksimālie pieļaujamie daudzumi, šo konkrēto produktu ražošanas process ir aprakstīts direktīvā. Šajā tabulā ir sniegti ar Direktīvu 2006/52/EK noteiktie maksimālie pieļaujamie daudzumi. E Nr. Nosaukums Pārtikas produkts Maksimālais daudzums, ko var pievienot ražošanas laikā (izteikts kā NaNO3) Maksimālais pieļaujamais atlikumvielas daudzums (izteikts kā NaNO3) E 249 Kālija nitrīts (11) Gaļas produkti 150 mg/kg E 250 Nātrija nitrīts (11) Sterilizēti gaļas produkti (Fo > 3,00) (12) 100 mg/kg Tradicionāli, sālījumā mērcējot konservēti gaļas produkti (1.): Wiltshire bacon (1.1.); Entremeada, entrecosto, chispe, orelheira e cabeça (salgados) Toucinho fumado (1.2.); kā arī līdzīgi produkti 175 mg/kg Wiltshire ham (1.1.); kā arī līdzīgi produkti 100 mg/kg Rohschinken, nassgepökelt (1.6.); kā arī līdzīgi produkti 50 mg/kg Cured tongue (1.3.) 50 mg/kg Tradicionāli, apsālot konservēti gaļas produkti (2.): Dry cured bacon (2.1.); kā arī līdzīgi produkti 175 mg/kg Dry cured ham (2.1.); Jamón curado, paleta curada, lomo embuchado y cecina (2.2.); Presunto, presunto da pá and paio do lombo (2.3.); kā arī līdzīgi produkti 100 mg/kg Rohschinken, trockengepökelt (2.5.); kā arī līdzīgi produkti 50 mg/kg Citi tradicionāli sālī konservēti gaļas produkti (3.): Vysočina Selský salám Turistický trvanlivý salám Poličan Herkules Lovecký salám Dunajská klobása Paprikáš (3.5.); kā arī līdzīgi produkti 180 mg/kg Rohschinken, trocken-/nassgepökelt (3.1.); kā arī līdzīgi produkti Jellied veal and brisket (3.2.) 50 mg/kg

(12) Saskaņā ar ieteikumiem attiecīgajos PZK un EFSA atzinumos Direktīvas 2006/52/EK pamatā ir maksimālo pievienoto daudzumu noteikšana, un tā atspoguļo zinātniskajos atzinumos minētos rādītājus, nosakot, ka nitrītu daudzums līdz 100 mg/kg ir atļauts sterilizētos gaļas produktos un 150 mg/kg – pārējos gaļas produktos. Ņemot vērā lielo (sālījumā mērcējot konservētu) gaļas produktu un ražošanas metožu daudzveidību Eiropas Savienībā, Savienības likumdevējs atzīst, ka pašlaik nav iespējams noteikt atbilstīgu nitrīta daudzumu katram produktam.

(13) Izņēmumi no noteikumiem par maksimālo pievienoto daudzumu piemērošanu piemērojami tikai ierobežotā mērā. Tos piemēro konkrētiem produktiem, kurus tradicionāli ražo konkrētās dalībvalstīs un kuriem to ražošanas procesa īpatnību dēļ nav iespējams regulēt sālījuma sāls ievades daudzumu, ko gaļa absorbē šo produktu ražošanas procesā. Tradicionālie produkti, kuriem piemēro šos izņēmumus, ir definēti, aprakstot ražošanas metodi.

(14) Lai varētu tirgot un izmantot šīs direktīvas prasībām atbilstošus produktus no 2008. gada 15. februāra un aizliegtu tirgot un izmantot prasībām neatbilstošus produktus ne vēlāk kā 2008. gada 15. augustā, dalībvalstīm līdz 2008. gada 15. februārim bija jātransponē Direktīva 2006/52/EK.

(15) Dānija 2007. gada 23. novembrī, ievērojot EK līguma 95. panta 4. punktu (tagad LESD 114. panta 4. punkts), pieprasīja atstāt spēkā tās noteikumus par nitrītu pievienošanu gaļas produktiem, kuri ietverti 2005. gada 11. janvāra Rīkojumā Nr. 22 par pārtikas piedevām (Bekendtgørelse nr 22 af 11.1.2005. om tilsætningsstoffer til fødevarer) un Dānijas atļauto pārtikas piedevu sarakstā (Liste over tilladte tilsætningsstoffer til fødevarer, “Positivlisten”) un kuri ir stingrāki nekā Direktīvā 2006/52/EK noteiktie.

(16) Ar Lēmumu 2008/448/EK un saskaņā ar EK līguma 95. panta 6. pantu (tagad LESD 114. panta 6. punkts) Komisija līdz 2010. gada 23. maijam apstiprināja minētos valsts noteikumus, līdz Dānijas iestādes parādīs, ka, piemērojot Direktīvā 2006/52/EK noteiktos daudzumus, netiek sasniegts vajadzīgais aizsardzības līmenis un varētu rasties nepieļaujams risks cilvēka veselībai. Lai atjaunotā pieteikumā varētu iesniegt šo informāciju, Dānijai bija jānovēro situācija, jo īpaši botulisma kontroles jomā, to gaļas produktu daļa gaļas produktu vispārējā patēriņā Dānijā, uz kuriem attiecas 60 mg/kg ierobežojums, kā arī citi riska faktori, kas saistīti ar tipiskiem ēšanas paradumiem, un gaļas produktu imports no citām dalībvalstīm.

2. PAZIŅOTIE VALSTS NOTEIKUMI

(17) Dānija 2009. gada 20. novembrī paziņoja šādus valsts noteikumus: 2005. gada 11. janvāra Rīkojums Nr. 22 par pārtikas piedevām (Bekendtgørelse nr 22 af 11.1.2005. om tilsætningsstoffer til fødevarer) un Dānijas atļauto pārtikas piedevu saraksts (Liste over tilladte tilsætningsstoffer til fødevarer, “Positivlisten”). Saistībā ar Lēmumu 2008/448/EK Komisija jau ir novērtējusi stingrākus noteikumus, ko Dānija piemēro attiecībā uz E 249 un E 250.

(18) Rīkojumā Nr. 22 ir ietverts princips, ka tikai piedevas, kuras ir iekļautas atļauto piedevu sarakstā, ar konkrētiem nosacījumiem un atbilstīgi konkrētiem mērķiem un ierobežojumiem drīkst izmantot pārtikā (13). Turklāt tas paredz arī, ka, ja nav noteikts citādi, maksimālās vērtības, kas norādītas atļauto piedevu sarakstā, atbilst maksimālajam piedevas daudzumam, kas drīkst būt pārtikas produktā tā pārdošanas formā (14). Tādējādi Dānijā drīkst pārdot tikai pārtikas produktus, kuri atbilst Rīkojuma Nr. 22 prasībām un atļauto piedevu saraksta prasībām. Atļauto piedevu sarakstā, ko izveidojis Dānijas Veterinārais un pārtikas dienests, pamatojoties uz Rīkojumu Nr. 22, ir noteikts, kādas piedevas drīkst izmantot atsevišķos pārtikas produktos un kādos daudzumos. Paziņotais tiesību akts piemērojams no 2005. gada 29. janvāra.

(19) Attiecībā uz nitrītu E 249 (kālija nitrīta) un E 250 (nātrija nitrīta) izmantošanu gaļas produktos Dānijas atļauto piedevu sarakstā norādīti tikai pievienotie daudzumi un šādi maksimālie pieļaujamie daudzumi: Pārtikas produkts Pievienoto nitrītu daudzums (mg/kg) 8.2.1. Termiski neapstrādāti gaļas produkti, kas iegūti no veseliem gaļas gabaliem, tostarp šo produktu šķēles (vispārīgi) 60 Wiltshire tipa bekons un tā gabali, tostarp sālījumā mērcējot konservēts šķiņķis 150 8.2.2. Termiski apstrādāti gaļas produkti, kas iegūti no veseliem gaļas gabaliem, tostarp šo produktu šķēles (vispārīgi) 60 Rullepølse (gaļas rulete) 100 Pilnībā vai daļēji konservēti produkti, Wiltshire tipa bekons un tā gabali, tostarp sālījumā mērcējot konservēts šķiņķis 150 8.3.1. Termiski neapstrādāti gaļas produkti, kas iegūti no maltās gaļas, tostarp šo produktu šķēles (vispārīgi) 60 Fermentēta salami 100 Pilnībā vai daļēji konservēti termiski neapstrādāti gaļas produkti, kas iegūti no maltās gaļās 150 8.3.2. Termiski apstrādāti gaļas produkti, kas iegūti no maltās gaļas 60 Kotletītes un aknu pastēte (kødboller un leverpostej) (15) 0 Pilnībā vai daļēji konservēti termiski apstrādāti gaļas produkti, kas iegūti no maltās gaļas 150

(20) Tādēļ dažādu veidu gaļas produktiem piemēro robežvērtību 60 mg/kg, turpretim atbilstīgās maksimālās vērtības, kas noteiktas Direktīvā 2006/52/EK, ir 100 un 150 mg/kg.

(21) Tomēr “pilnībā vai daļēji konservētiem termiski apstrādātiem gaļas produktiem, kas iegūti no maltās gaļās” paziņotajos noteikumos paredzētā maksimālā robežvērtība ir 150 mg/kg, savukārt Direktīvā 2006/52/EK “sterilizētiem gaļas produktiem” noteiktās attiecīgās maksimālās robežvērtības ir 100 mg/kg.

3. PROCEDŪRA

(22) Ar 2009. gada 20. novembra vēstuli, ko Komisija saņēma 2009. gada 26. novembrī, Dānija paziņoja Komisijai nodomu arī turpmāk Dānijas tiesību aktos netransponēt Direktīvu 2006/52/EK, ciktāl tā attiecas uz E 249 (kālija nitrīta) un E 250 (nātrija nitrīta) izmantošanu gaļas produktos. Pamatojot savu paziņojumu, Dānija iesniedza Dānijas Pārtikas, lauksaimniecības un zivsaimniecības ministrijas ziņojumu par gaļas produktu patēriņu un importu Dānijā, kā arī Valsts pārtikas institūta (Fødevareinstituttet) ziņojumu “Nitrites as food additives – Health aspects and EU Regulation” (Nitrīti kā pārtikas piedevas – veselības aspekti un ES regulējums).

(23) Komisija 2009. gada 21. decembra vēstulē apstiprināja, ka ir saņēmusi paziņojumu un ka sešu mēnešu termiņš noteikumu pārbaudei atbilstoši Līguma 114. panta 6. punktam sācies 2009. gada 27. novembrī, proti, dienu pēc paziņojuma saņemšanas. Minētajā vēstulē Komisija pieprasīja Dānijas iestādēm iesniegt atļauto pārtikas piedevu saraksta (Positivlisten) jaunāko redakciju.

(24) Dānija 2010. gada 7. janvāra vēstulē sniedza pieprasīto papildu informāciju.

(25) Komisija saistībā ar paziņojumu publicēja paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (16), lai pārējām ieinteresētajām personām darītu zināmus Dānijas noteikumus un pieprasījuma pamatojumu. Ar 2010. gada 25. janvāra vēstuli Komisija informēja arī citas dalībvalstis un EEZ valstis par paziņojumu un deva tām iespēju iesniegt piezīmes par šo jautājumu 30 dienu laikā. Noteiktajā termiņā Komisija saņēma piezīmes no Čehijas, Polijas, Apvienotās Karalistes un Norvēģijas (17). — Čehija piekrīt stingrāku valsts pasākumu saglabāšanai, bet tikai līdz laikam, kad tiks pieņemti pielikumi Regulai (EK) Nr. 1333/2008. Kad tiks pieņemti pielikumi par piedevu izmantošanu pārtikā, vieni un tie paši nosacījumi jāpiemēro visām dalībvalstīm. — Polija neiesniedza piezīmes par paziņojumu, bet uzsvēra vajadzību pēc EFSA atkārtota novērtējuma pārskatīt Direktīvā 2006/52/EK noteiktos nitrītu daudzumus. — Apvienotā Karaliste atsaucas uz Dānijas sniegto pamatojumu valsts noteikto nitrītu daudzumu izmantošanai gaļas produktos, lai iedzīvotāji netiktu pakļauti palielināta nitrozamīnu daudzuma iedarbībai. Tā uzsver, ka tāda pati gaļas produktu konservēšana, nepieļaujot botulisma uzliesmojumu, pamatojas uz sarežģītu mijiedarbību starp vairākiem faktoriem, tostarp ne vien nitrītiem, bet arī sāli, pH un temperatūras regulāciju. Minētā valsts uzskata, ka iespējamā nitrozamīnu iedarbība uz patērētājiem nav vienīgais izskatāmais jautājums, lemjot, kādi ir piemēroti nitrītu daudzumi. Šajā sakarā tā uzsver, ka ieteicamā atskaites vērtība, par ko vienojās 26 dalībvalstis Eiropas Komisijas augsta līmeņa darba grupā uzturvielu un fiziskās aktivitātes jautājumos, ir 16 % sāls samazinājums gaļas produktos, kas panākams četros gados (2008–2012). Tāpēc tā izvirza jautājumu, kā būtu iespējams vienlaikus samazināt sāls un nitrīta daudzumus un ražot nekaitīgus gaļas produktus. — Norvēģija uzskata, ka Dānijas pasākums ir labi dokumentēts, tāpēc tā neiebilst pret Dānijas pieprasījumu saglabāt spēkā valsts noteikumus par nitrītu (kā piedevu) izmantošanu gaļas produktos. Šajā sakarā tā rosina Komisiju pārskatīt Direktīvu 2006/52/EK saistībā ar nitrītu izmantošanu gaļas produktos.

(26) Komisijas dienesti un Dānija 2010. gada 19. martā tikās vēl vienā sanāksmē. 2010. gada 12. aprīļa vēstulē Dānija sniedza papildu paskaidrojumus attiecībā uz dažādām gaļas produktu kategorijām, uz kurām attiecas paziņotie noteikumi, kā arī par importēto gaļas produktu kontroli.

4. PIEPRASĪJUMS, KAS ADRESĒTS EFSA

(27) Veselības un patērētāju ģenerāldirektorāts 2010. gada 29. janvārī nosūtīja EFSA vēstuli ar pieprasījumu novērtēt Dānijas iestāžu sniegtos datus, jo īpaši to, vai šī informācija vai kādi citi pavērsieni zinātnē norāda uz zinātniskiem pierādījumiem, kuru gaismā varētu pārskatīt maksimālos pieļaujamos nitrītu daudzumus, kas pieņemti Direktīvā 2006/52/EK.

(28) EFSA ekspertu grupa jautājumos, kas saistīti ar pārtikas piedevām un pārtikai pievienotajiem uzturvielu avotiem (ANS grupa), 2010. gada 11. martā pieņēma atzinumu (18), kurā secināja, ka Dānijas iestāžu sniegtie dati nav pietiekami, lai pārskatītu nitrītu “pieņemamo dienā uzņemto daudzumu” 0,07 mg/kg ķermeņa svara dienā, ko noteikusi Apvienotā FAO un PVO pārtikas piedevu ekspertu komiteja (JECFA) 2002. gadā. Tā arī norādīja, ka pieņemamo dienā uzņemamo daudzumu varētu pārsniegt bērni. Visbeidzot, atbilstīgi PZK 1995. gada secinājumiem ANS grupa secināja, ka pakļaušana ar pārtiku uzņemtu iepriekš izveidotu nitrozamīnu iedarbībai ar piemērotiem tehnoloģiskiem risinājumiem jāsamazina līdz minimumam, piemēram, pārtikai pievienoto nitrātu un nitrītu daudzums jāsamazina līdz minimumam, kas vajadzīgs, lai panāktu nepieciešamo iekonservēšanos un nodrošinātu mikrobioloģisko nekaitīgumu.

(29) Attiecībā uz nitrītu/nitrātu ietekmi uz gaļas produktu mikrobioloģisko nekaitīgumu ANS grupa norādīja, ka šis jautājums risināts EFSA Bioloģiskās bīstamības zinātnes ekspertu grupas 2003. gada 26. novembra atzinumā. Minētajā atzinumā norādīts, ka gaļas produktu nekaitīgumu ietekmē vairāki faktori (sagatavošanas process, sāls/koncentrācija, ūdens aktivitāte u. c.) un ka mikrobioloģiskajam nekaitīgumam ir svarīgs ievadītais nitrītu daudzums, tādēļ ir jāregulē ievadītais daudzums (nevis atlieku daudzums). Turklāt Bioloģiskās bīstamības ekspertu grupa piekrīt Pārtikas zinātniskās komitejas viedoklim, ka daudziem produktiem pietiek pievienot 50–100 mg nitrītu uz kilogramu gaļas produkta, savukārt citiem produktiem, jo īpaši produktiem ar zemu sāls saturu un ilgāku glabāšanas laiku, ir jāpievieno 50–150 mg nitrītu uz kilogramu, lai novērstu baktēriju C. botulinum vairošanos. Tomēr netika sniegta sīki izstrādāta analīze pa gaļas produktu kategorijām.

II. NOVĒRTĒJUMS

1. PIEŅEMAMĪBA

(30) Saskaņā ar LESD 114. panta 4. un 6. punktu dalībvalsts pēc saskaņošanas pasākuma pieņemšanas drīkst atstāt spēkā stingrākus valsts noteikumus LESD 36. pantā minēto būtisko iemeslu dēļ vai lai aizsargātu vidi vai darba vidi, ja tā dara Komisijai zināmus šos valsts noteikumus un ja Komisija apstiprina minētos pasākumus.

(31) Dānijas paziņojums attiecas uz valsts noteikumiem, kas atkāpjas no noteikumiem Direktīvas 2006/52/EK I pielikuma 3) punkta c) apakšpunktā, ar kuru groza Direktīvas 95/2/EK III pielikuma C daļu attiecībā uz E 249 (kālija nitrītu) un E 250 (nātrija nitrītu). Spēkā esošie Dānijas noteikumi jau bija spēkā laikā, kad tika pieņemta Direktīva 2006/52/EK.

(32) Ar Dānijas Rīkojumu Nr. 22 un Dānijas atļauto pārtikas piedevu sarakstu E 249 (kālija nitrītu) un E 250 (nātrija nitrītu) atļauts pievienot gaļas produktiem, vienīgi nepārsniedzot konkrētos pievienotos daudzumus. Atkarībā no konkrētajiem produktiem maksimālais daudzums ir 0, 60, 100 vai 150 mg/kg, un konkrētiem produktiem tas ir mazāks vai citāds, nekā noteikts Direktīvā 2006/52/EK. Turklāt atšķirībā no Direktīvas 2006/52/EK Dānijas noteikumos nav paredzēti izņēmumi no principa, pēc kura nosaka nitrītu maksimālos pievienotos daudzumus, tādējādi neļaujot laist tirgū konkrētus tradicionāli ražotus gaļas produktus no citām dalībvalstīm.

(33) Tāpēc Dānijas noteikumi ir stingrāki vai citādi nekā Direktīvā 2006/52/EK, jo tie vairākiem produktu veidiem nosaka mazākus maksimālos pievienotos daudzumus (bieži vien 60 mg/kg) nekā Direktīva 2006/52/EK un atšķirībā no Direktīvas 2006/52/EK minētie noteikumi neļauj laist tirgū konkrētus tradicionālos gaļas produktus, pamatojoties uz maksimālajiem pieļaujamajiem atlieku daudzumiem.

(34) Saskaņā ar LESD 114. panta 4. punktu paziņojumam tika pievienots pamatojums attiecībā uz vienu vai vairākiem būtiskiem iemesliem, kas minēti LESD 36. pantā, šajā gadījumā – aizsargāt cilvēka veselību un dzīvību. Dānijas Pārtikas, lauksaimniecības un zivsaimniecības ministrijas pavadziņojumā sniegti papildu dati par gaļas produktu patēriņu un importu, kā arī analīze par nitrītiem Dānijas tirgū pieejamajos gaļas produktos. Visbeidzot, Dānijas iestādes iesniedza Valsts pārtikas institūta (Fødevareinstituttet) 2007. gada 30. oktobra ziņojumu “Nitrites as food additives – Health aspects and EU Regulation”. Iesniegtā informācija liecina, ka pēdējais minētais ziņojums 2009. gada septembrī tika atkārtoti novērtēts un netika papildināts ar jaunām piezīmēm vai informāciju.

(35) Saskaņā ar iepriekš minēto Komisija uzskata, ka Dānijas iesniegtā prasība nolūkā saņemt atļauju saglabāt spēkā valsts noteikumus attiecībā uz nitrītu izmantošanu gaļas produktos atbilst LESD 114. panta 4. punktam.

2. IEGUVUMU NOVĒRTĒJUMS

(36) Saskaņā ar LESD 114. panta 4. punktu un 6. punkta pirmo daļu Komisijai jāpārbauda, vai ir izpildīti visi nosacījumi, kas dod iespēju dalībvalstij atstāt spēkā savus noteikumus, kas atkāpjas no minētajā pantā paredzētā Savienības saskaņošanas pasākuma.

(37) Konkrēti Komisijai jānovērtē, vai valsts noteikumi ir vai nav pamatoti ar LESD 36. pantā minētajiem būtiskajiem iemesliem vai ar nolūku aizsargāt vidi vai darba vidi un vai tie paredz vienīgi tādus pasākumus, kas vajadzīgi likumīgā mērķa sasniegšanai. Turklāt, ja Komisija uzskata, ka valsts noteikumi atbilst iepriekš minētajiem nosacījumiem, saskaņā ar LESD 114. panta 6. punktu tai ir jāpārbauda, vai valsts noteikumi ir vai nav patvaļīgas diskriminācijas līdzeklis vai slēpts ierobežojums tirdzniecībā starp dalībvalstīm un vai tie rada vai nerada šķēršļus iekšējā tirgus darbībai.

(38) Jānorāda, ka, ņemot vērā LESD 114. panta 6. punktā noteikto termiņu, Komisijai, pārbaudot, vai saskaņā ar LESD 114. panta 4. punktu paziņotie valsts pasākumi ir pamatoti, jāievēro pamatojums, ko paziņojumā sniegusi dalībvalsts. Tas nozīmē, ka saskaņā ar Līguma noteikumiem pienākums sniegt pierādījumus par valsts noteikumu pamatotību ir tai dalībvalstij, kura pieprasa tos atstāt spēkā. Ievērojot LESD 114. panta 4. un 6. punktā paredzētās procedūras, jo īpaši skaidri noteikto termiņu lēmuma pieņemšanai, Komisijai parasti jāaprobežojas ar to elementu atbilstības pārbaudi, kurus ir iesniegusi pieprasījumu iesniegusī dalībvalsts, nemeklējot citus iespējamos pamatojuma iemeslus.

(39) Tomēr, ja Komisijai ir informācija, kuras dēļ varētu rasties vajadzība pārskatīt Savienības saskaņošanas pasākumu, no kura atkāpjas paziņotie valsts noteikumi, tā, novērtējot paziņotos valsts noteikumus, var ņemt vērā šo informāciju.

2.1. DĀNIJAS NOSTĀJA

(40) Dānija apgalvo, ka tās tiesību akti nodrošina augstāku cilvēka veselības un dzīvības aizsardzības līmeni, jo tajos noteikts mazāks E 249 (kālija nitrīta) un E 250 (nātrija nitrīta) maksimālais pievienotais daudzums nekā Direktīvā 2006/52/EK, un tie neļauj laist tirgū tradicionālus gaļas produktus, kuriem nav iespējams noteikt ievades daudzumus. Dānija uzskata, ka Dānijas noteikumi ir pilnībā saderīgi ar ieteikumiem, ko 1990. un 1995. gadā sniedza Pārtikas zinātniskā komiteja, kā arī EFSA2003. gada 26. novembra atzinumu.

(41) Dānija uzskata arī, ka regulēt izmantotos nitrītu daudzumus, pamatojoties uz apsvērumu, vai tie ir saistīti ar uzņemamajiem daudzumiem, kas pārsniedz noteikto pieņemamo dienā uzņemto daudzumu, nevar nodrošināt vajadzīgo cilvēka veselības aizsardzību. Noteiktajā pieņemamajā dienā uzņemtajā nitrītu daudzumā nav ņemta vērā nitrozamīnu veidošanās, kas saistīta ar nitrītu izmantošanu gaļas produktos. Zinātniskie novērtējumi liecina, ka nitrozamīni ir genotoksiski; tādējādi nav iespējams noteikt robežu, zem kuras tie nav kancerogēni. Dānija uzsver arī, ka nitrozamīnu veidošanās atkarīga no pievienotajiem nitrīta daudzumiem, nevis daudz mazākajiem atlieku daudzumiem, kas, vielai pārtikā pārveidojoties, ir produktā, kad to lieto uzturā.

(42) Tādējādi, pēc šīs valsts ieskata, zinātniskais novērtējums kopumā liecina, ka a) nitrītu un nitrātu izmantojums jāregulē pēc pievienotajiem daudzumiem, nevis pēc atlieku daudzumiem, b) to izmantojums cik iespējams jāsamazina, izmantojot diferencētus daudzumus atbilstīgi tehniskajām vajadzībām, kas saistītas ar dažādiem pārtikas produktiem, un c) vajadzīgo iekonservēšanu panāk, izmantojot EFSA ieteiktos daudzumus. Šajā ziņā Dānija uzskata, ka tās noteikumi sistemātiski atbilst minētajiem ieteikumiem, savukārt Direktīva 2006/52/EK ne, ciktāl tā attiecas uz nitrītiem.

(43) Dānija arī uzsver, ka tās noteikumi piemēroti daudzus gadus un ka nekad to dēļ nav radušās problēmas ar attiecīgo produktu iekonservēšanu. Turklāt Dānijā, salīdzinot ar citām ES dalībvalstīm, botulisms ir relatīvi rets un kopš 1980. gada nav reģistrēts neviens saslimšanas gadījums, ko būtu izraisījusi gaļas produktu lietošana uzturā. Dānija norāda, ka pēc Lēmuma 2008/448/EK, kurā Dānijai uzdots cita starpā novērot situāciju attiecībā uz botulismu, kopš 2006. gada Dānijā nav reģistrēti botulisma gadījumi. Tādējādi joprojām tiek uzskatīts, ka Dānijas noteikumi par nitrītu izmantošanu gaļas produktos nodrošina visaptverošu aizsardzību pret saindēšanos ar pārtiku.

(44) Attiecībā uz patēriņa modeļiem Dānijas Pārtikas, lauksaimniecības un zivsaimniecības ministrijas ziņojumā sniegti papildu dati par gaļas produktu patēriņu, kā arī analīze par nitrītiem Dānijas tirgū pieejamajos gaļas produktos. Pēc Dānijas iestāžu ieskata, ziņojums liecina, ka to gaļas produktu patēriņš, kuriem var pievienot nitrītus, gadu gaitā ir palielinājies jo īpaši bērnu vidū. Turklāt gaļas produkti, uz kuriem attiecas 60 mg/kg ierobežojums, Dānijā tiek ļoti plaši lietoti uzturā. Tas liecina, ka, grozot valsts noteikumus, lai palielinātu maksimālos pievienotos daudzumus saskaņā ar Direktīvu 2006/52/EK līdz 150 mg/kg, ievērojami palielinātos uzņemtā nitrīta un tādējādi arī nitrozamīnu daudzums.

(45) Turklāt Dānija uzstāj, ka tās noteikumi par nitrītiem nav šķērslis tirdzniecībai, un atsaucas uz rādītājiem, kas liecina, ka gaļas produkti no citām dalībvalstīm ir importēti un no 2006. gada šis imports ir pieaudzis.

(46) Dānija arī uzsver, ka, lai stingri ievērotu pieņemtos dienā uzņemtos nitrītu daudzumus pārtikā, nitrīti joprojām izmantojami minimālajos daudzumos. Turklāt Dānija atsaucas uz Dānijas Valsts pārtikas institūta (Fødevareinstituttet) 2007. gada ziņojumu “Nitrites as food additives – Health aspects and EU Regulation”. Minētajā ziņojumā, kas 2009. gadā tika atkārtoti novērtēts, norādīts, ka, īstenojot Direktīvu 2006/52/EK, Dānijā 2,3–2,4 reizes varētu palielināties uzņemto nitrītu daudzums, jo tādējādi varētu attiecīgi palielināties uzņemto iepriekš izveidoto nitrozamīnu daudzums.

(47) Kopumā Dānija uzskata, ka, lai mazinātu cilvēka veselības apdraudējumu, ko izraisa nitrozamīni, ir leģitīmi arī turpmāk piemērot Dānijas tiesību aktus, kas ir stingrāki nekā Direktīvas 2006/52/EK prasības. Pēc Dānijas ieskata, novērošana, ko tā veikusi saskaņā ar Lēmumu 2008/448/EK, liecina, ka veselības apsvērumi, kas ņemti vērā iepriekš, ir svarīgi joprojām. Visbeidzot, tā apgalvo, ka saskaņā ar jaunākajiem pieejamajiem datiem Dānijas noteikumi nav šķērslis tirdzniecībai ar attiecīgo produktu.

2.2. DĀNIJAS NOSTĀJAS NOVĒRTĒJUMS

2.2.1. Pamatojums saskaņā ar LESD 36. pantā minētajiem būtiskajiem iemesliem

(48) Dānijas tiesību aktu mērķis ir salīdzinājumā ar Direktīvā 2006/52/EK paredzēto maksimālo pieļaujamo daudzumu panākt augstāka līmeņa cilvēka veselības un dzīvības aizsardzību pret nitrītu iedarbību un iespējamo nitrozamīnu veidošanos gaļas produktos, nosakot mazākus maksimālos pievienotos nitrīta daudzumus konkrētiem gaļas produktiem un neļaujot laist tirgū produktus, kuriem var noteikt tikai maksimālos atlieku daudzumus. Turklāt paziņotajos noteikumos noteikts maksimālais daudzums 150 mg/kg attiecībā uz “pilnībā vai daļēji konservētiem termiski apstrādātiem gaļas produktiem, kas iegūti no maltās gaļas”, kurš ir augstāks, nekā Direktīvā 2006/52/EK noteikts attiecībā uz “sterilizētiem gaļas produktiem”, proti, 100 mg/kg.

(49) Lai novērtētu, vai Dānijas tiesību akti pašlaik ir pienācīgi un nepieciešami šā mērķa sasniegšanai, ir jāņem vērā vairāki faktori. Proti, ir jāpanāk līdzsvars starp diviem veselības riskiem, no kuriem viens ir nitrozamīnu klātbūtne gaļas produktos un otrs – gaļas produktu mikrobioloģiskais nekaitīgums. Mikrobioloģiskais nekaitīgums ir ne tikai vienkārša tehnoloģiska vajadzība, bet arī ļoti svarīgs veselības aspekts. Lai gan ir atzīts, ka nitrītu daudzums gaļas produktos ir jāierobežo, mazāks nitrītu daudzums nenozīmē, ka automātiski palielināsies cilvēku veselības aizsardzība. Vispiemērotākais nitrītu daudzums ir atkarīgs no vairākiem faktoriem, kuri ir apstiprināti attiecīgajos PZK un EFSA atzinumos, piemēram, sāls pievienošana, mitrums, pH, glabāšanas laiks, higiēna, temperatūras regulācija u. c.

(50) Ņemot vērā iepriekš minēto un 11. un 12. apsvērumu, Komisija uzskata, ka principā Direktīva 2006/52/EK adekvāti panāk līdzsvaru starp diviem pretējiem veselības riskiem, ņemot vērā gaļas produktu daudzveidību Savienībā.

(51) No otras puses, Komisijai ir jānovērtē Dānijas likumdevēju konkrētā izvēle un pieredze, kas gūta, piemērojot šos noteikumus, kuri ir spēkā jau ilgi. Ņemot vērā Dānijas iesniegtos rādītājus par saindēšanos ar pārtiku, un jo īpaši par botulisma gadījumiem, Dānija ir pierādījusi, ka, piemērojot valsts tiesību aktus, tai līdz šim izdevies gūt apmierinošus rezultātus. Šie dati liecina, ka Dānijas tiesību aktos noteiktie maksimālie daudzumi ir bijuši pietiekami, lai nodrošinātu mikrobioloģisko drošumu gaļas produktiem, ko pašlaik ražo Dānijā, un pašlaik Dānijā izmantotajām ražošanas metodēm.

(52) Komisija norāda, ka Dānijas tiesību akti ir saderīgi ar attiecīgajiem zinātniskajiem atzinumiem, ko sniegušas Savienības zinātniskās struktūras. To pamatā ir maksimālo pievienoto daudzumu regulēšana, un tajos ir ievērots minētajos atzinumos norādītais pievienotā nitrīta daudzumu diapazons (t. i., 50–150 mg/kg). Vienlaikus Dānija, atšķirībā no direktīvas, ir noteikusi atsevišķus maksimālos pievienotos daudzumus īpašām gaļas produktu grupām, ņemot vērā gaļas produktu veidus un Dānijā izmantotās ražošanas metodes.

(53) Turklāt ir jāņem vērā tas, ka saskaņā ar Dānijas sniegto informāciju lielākā daļa Dānijas iedzīvotāju uzturā lietoto gaļas produktu ir gaļas produkti, kuriem pašlaik piemēro robežvērtību 60 mg/kg, kura varētu būt jāaizstāj ar robežvērtību 100 vai 150 mg/kg. Dānijas un arī citu dalībvalstu ražotājiem nitrītu daudzumi, ko tie pašlaik pievieno saviem produktiem, nebūtu obligāti jāpalielina līdz Direktīvā 2006/52/EK noteiktajiem maksimālajiem pieļaujamajiem daudzumiem, tāpēc ir maz ticams, ka Dānijas iedzīvotāji uzņemtu 2,3–2,4 reizes vairāk nitrītu ar gaļas produktiem, nekā Dānija apgalvoja savā pieprasījumā. Tomēr nevar izslēgt iespējamību, ka Dānijas iedzīvotāji uzņems vairāk nitrītu.

(54) Pamatojoties uz pašlaik pieejamo informāciju, Komisija uzskata, ka pieprasījumu atļaut arī turpmāk saglabāt spēkā paziņotos pasākumus var uz laiku pieņemt, pamatojot tos ar sabiedrības veselības aizsardzību Dānijā.

2.2.2. Patvaļīgas diskriminācijas, slēptu ierobežojumu dalībvalstu savstarpējā tirdzniecībā vai šķēršļu iekšējā tirgus darbībā neesība

2.2.2.1. Patvaļīgas diskriminācijas neesība

(55) Saskaņā ar LESD 114. panta 6. punktu Komisijai ir jāpārbauda, vai paredzētie pasākumi nav patvaļīgas diskriminācijas līdzeklis. Saskaņā ar Tiesas judikatūru, lai izvairītos no diskriminācijas, līdzīgas situācijas nedrīkst izskatīt dažādos veidos un dažādas situācijas nedrīkst izskatīt vienā veidā.

(56) Dānijas valsts tiesību aktus piemēro gan vietējiem produktiem, gan produktiem, kas ražoti citās dalībvalstīs. Pierādījumu par pretējo nav, tāpēc ir secināts, ka valsts noteikumi nav patvaļīgas diskriminācijas līdzeklis.

2.2.2.2. Slēpta ierobežojuma tirdzniecībā neesība

(57) Parasti tādi valsts pasākumi, ar kuriem ražojumu lietošanu ierobežo lielākā mērā nekā ar Savienības direktīvu, būtu šķērslis tirdzniecībā, jo ražojumus, ko likumīgi laiž tirgū un lieto pārējā Savienības teritorijā, attiecīgajā dalībvalstī noteiktā lietošanas aizlieguma dēļ būtu aizliegts laist tirgū attiecīgajā dalībvalstī. LESD 114. panta 6. punktā noteikto priekšnosacījumu mērķis ir novērst to, ka ierobežojumi, kuru pamatā ir minētā panta 4. un 5. punkta kritēriji, tiek piemēroti neatbilstošu iemeslu dēļ un ka tie praktiski ir ekonomiski pasākumi, kas traucē ražojumu importu no citām dalībvalstīm, citiem vārdiem sakot, šie ierobežojumi netieši aizsargā valsts vietējos ražojumus.

(58) Ņemot vērā, ka Dānijas noteikumos paredzēti stingrāki standarti par nitrītu pievienošanu konkrētiem gaļas produktiem un konkrētām gaļas produktu kategorijām (“pilnībā vai daļēji konservētiem termiski apstrādātiem gaļas produkti, kas iegūti no maltās gaļas”) lielāks maksimālais pievienotais nitrītu daudzums, nekā noteikts Direktīvā 2006/52/EK, arī tirgus dalībniekiem ārpus citām dalībvalstīm, citādā ziņā saskaņotā telpā tos varētu uzskatīt par slēptu ierobežojumu tirdzniecībā vai šķērsli iekšējā tirgus darbībā. Tomēr ir atzīts, ka LESD 114. panta 6. punkts ir jāsaprot tā, ka nedrīkst apstiprināt tikai tādus valsts pasākumus, kuri rada nesamērīgus šķēršļus iekšējā tirgus darbībai. Šajā sakarā Dānija ir iesniegusi datus, kas norāda, ka gaļas produktus no citām dalībvalstīm ne vien importē, bet šis imports pēdējo gadu laikā ir pat pieaudzis, kaut arī tiek piemēroti tās tiesību akti.

(59) Pierādījumu par to, ka valsts noteikumi praktiski ir pasākums, kas paredzēts valsts vietējo ražojumu aizsardzībai, nav, tāpēc var secināt, ka tie nav slēpts ierobežojums tirdzniecībā starp dalībvalstīm.

2.2.2.3. Šķēršļu neesība iekšējā tirgus darbībā

(60) Šo nosacījumu nevar interpretēt tādā veidā, ka tas neļauj apstiprināt nevienu valsts pasākumu, kurš varētu ietekmēt iekšējā tirgus izveidi. Patiesībā ikviens valsts pasākums, kas atkāpjas no saskaņošanas pasākuma, kura mērķis ir iekšējā tirgus izveide un darbība, ir pasākums, kurš varētu ietekmēt iekšējo tirgu. Tādēļ, lai LESD 114. pantā noteiktā procedūra būtu noderīga arī turpmāk, jēdziens “šķērslis iekšējā tirgus darbībai” LESD 114. panta 6. punkta kontekstā ir jāsaprot kā nesamērīga ietekme uz izvirzīto mērķi.

(61) Ņemot vērā Dānijas valdības norādi uz to, ka nitrītu daudzuma samazināšana gaļas produktos labvēlīgi ietekmē veselību, un to, ka, pamatojoties uz pašlaik pieejamajiem datiem, tirdzniecība netiek ietekmēta nemaz vai tiek ietekmēta tikai pavisam nedaudz, Komisija uzskata, ka Dānijas paziņotos noteikumus var uz laiku atstāt spēkā, pamatojoties uz mērķi aizsargāt cilvēka veselību un dzīvību un ņemot vērā, ka tie nav nesamērīgi un tādējādi nerada šķērsli iekšējā tirgus darbībai LESD 114. panta 6. punkta nozīmē.

(62) Pamatojoties uz šo analīzi, Komisija uzskata, ka ir izpildīts nosacījums par to, ka netiek radīti šķēršļi iekšējā tirgus darbībai.

2.2.3. Termiņš

(63) Iepriekš minētie secinājumi ir pamatoti ar pašlaik pieejamo informāciju, un jo īpaši ar Dānijas iesniegtajiem datiem, saskaņā ar kuriem Dānijai ir izdevies ierobežot botulismu, lai gan tā ir noteikusi mazākus maksimālos nitrītu daudzumus, ko atļauts pievienot konkrētiem gaļas produktu veidiem, un lielāku maksimālo pieļaujamo daudzumu “pilnībā vai daļēji konservētiem termiski apstrādātiem gaļas produktiem, kas iegūti no maltās gaļās”, un vienlaikus neradīt nesamērīgus tirdzniecības traucējumus.

(64) Cits svarīgs faktors ir gaļas produktu patēriņa apjoms Dānijā, kura dēļ Direktīvas 2006/52/EK piemērošana varētu izraisīt palielinātu nitrītu un attiecīgi arī nitrozamīnu iedarbību uz Dānijas iedzīvotājiem.

(65) Dānijai būs sistemātiski jānovēro situācija un jāvāc dati par to, vai Direktīvā 2006/52/EK noteikto daudzumu piemērošana nodrošina vajadzīgo aizsardzības līmeni un, ja ne, vai tā varētu izraisīt nepieļaujamu risku cilvēka veselībai. Vācot datus, īpaša uzmanība būs jāveltī botulisma ierobežošanai, to gaļas produktu daļai gaļas produktu vispārējā patēriņā Dānijā, uz kuriem attiecas 60 mg/kg ierobežojums, kā arī citiem riska faktoriem, kas saistīti ar tipiskiem ēšanas paradumiem, un gaļas produktu importam no citām dalībvalstīm. Dānija darīs zināmus savāktos datus Komisijai ik pēc diviem gadiem no šā lēmuma pieņemšanas dienas.

(66) Turklāt Komisijai būs jāuzrauga Direktīvas 2006/52/EK īstenošana dalībvalstīs, jo īpaši attiecībā uz nitrītu izmantošanu nozarē dažādās gaļas produktu kategorijās un valsts organizēto kontroli. Dalībvalstīm, ieinteresētajām personām un EFSA pienācīgi jāapspriežas. Pamatojoties uz savākto informāciju, Komisija pārskatīs Direktīvu 2006/52/EK saskaņā ar LESD 114. panta 7. punkta noteikumiem, lai izvērtētu, vai ir lietderīgi ierosināt direktīvas jaunākās redakcijas pielāgojumus attiecībā uz nitrītu maksimālajiem pieļaujamajiem daudzumiem, ko var pievienot konkrētiem gaļas produktiem.

(67) Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka valsts noteikumus iepriekš minētajā apjomā var apstiprināt uz piecu gadu termiņu. Šis apstiprinājums jāpagarina uz tik ilgu laiku, kas nepieciešams, lai apkopotu un rūpīgi izvērtētu nepieciešamo informāciju.

(68) Dānijai ir pienākums transponēt citus Direktīvas 2006/52/EK noteikumus valsts tiesību aktos.

III. SECINĀJUMS

(69) Ņemot vērā iepriekš minēto un ņemot vērā piezīmes, ko iesniegušas dalībvalstis par Dānijas iestāžu iesniegto paziņojumu, Komisija uzskata, ka Dānijas pieprasījumu, ko 2009. gada 26. novembrī saņēma Komisija, par valsts noteikumu saglabāšanu spēkā attiecībā uz nitrītu pievienošanu, kuri atšķiras no Direktīvā 2006/52/EK “pilnībā vai daļēji konservētiem termiski apstrādātiem gaļas produktiem, kas iegūti no maltās gaļas” noteiktajiem un ir stingrāki visiem pārējiem gaļas produktiem, nekā noteikts minētajā direktīvā, var apstiprināt uz pieciem gadiem no šā lēmuma pieņemšanas dienas. Jāuzdod Dānijai sistemātiski vākt un darīt Komisijai zināmus datus par to, vai Direktīvā 2006/52/EK noteikto daudzumu piemērošana nodrošina vajadzīgo aizsardzības līmeni un, ja ne, vai varētu rasties nepieņemams risks cilvēka veselībai,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Valsts noteikumi par nitrītu pievienošanu gaļas produktiem, kuri ietverti 2005. gada 11. janvāra Rīkojumā Nr. 22 par pārtikas piedevām (Bekendtgørelse nr 22 af 11.1.2005. om tilsætningsstoffer til fødevarer) un Dānijas atļauto pārtikas piedevu sarakstā (Liste over tilladte tilsætningsstoffer til fødevarer, “Positivlisten”), ko Dānija saskaņā ar LESD 114. panta 4. punktu 2009. gada 20. novembra vēstuli paziņoja Komisijai, ir apstiprināti.

2. pants

Šis lēmums ir spēkā līdz 2015. gada 25. maijam.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Dānijas Karalistei.

Briselē, 2010. gada 25. maijā Komisijas vārdā – Komisijas loceklis John DALLI

(1) Paziņojums attiecas uz E 249 (kālija nitrītu) un E 250 (nātrija nitrītu).

(2) OV L 204, 26.7.2006., 10. lpp.

(3) OV L 157, 17.6.2008., 98. lpp.

(4) OV L 354, 31.12.2008., 16. lpp.

(5) OV L 40, 11.2.1989., 27. lpp.

(6) OV L 61, 18.3.1995., 1. lpp.

(7) Opinion on nitrates and nitrites (Atzinums par nitrātiem un nitrītiem), sniegts 1990. gada 19. oktobrī, European Commission – Reports of the Scientific Committee for Food (twenty-sixth series), 21. lpp.

(8) Opinion on nitrates and nitrite (Atzinums par nitrātiem un nitrītiem), sniegts 1995. gada 22. septembrī, European Commission – Reports of the Scientific Committee for Food (thirty eighth series), 1. lpp.

(9) Opinion of the Scientific Panel on Biological Hazards on a request from the Commission related to the effects of Nitrites/Nitrates on the Microbiological Safety of Meat Products (Atzinums, ko Bioloģiskās bīstamības ekspertu grupa pēc Komisijas pieprasījuma sniedza par nitrītu/nitrātu iedarbību uz gaļas produktu mikrobioloģisko drošumu), The EFSA Journal (2003) 14, 1. lpp.

(10) Lieta C-3/00, Dānijas Karaliste pret Eiropas Kopienu Komisiju, ECR (2003) I-2643, konkrēti – 109.–115. punkts.

(11) Marķējot ar vārdiem “lietošanai pārtikas produktiem”, nitrītu drīkst pārdot tikai maisījumā ar sāli vai sāls aizstājējiem.

(12) Fo raksturlielums 3 atbilst 3 min ilgai karsēšanai 121 °C temperatūrā (baktēriju daudzuma samazināšanās no viena miljarda sporu 1 000 konservu kārbās līdz vienai sporai 1 000 konservu kārbās).

(13) Sk. 13. punktu “Piedevu izmantošana” Rīkojumā Nr. 22.

(14) Sk. 20. punktu Rīkojumā Nr. 22.

(15) Ievērojot Regulas (EK) Nr. 1333/2008 20. pantu kopā ar IV pielikumu, Dānija arī turpmāk var aizliegt konkrētu pārtikas piedevu kategoriju, tostarp konservantu, izmantošanu tradicionālajos dāņu pārtikas produktos Kųdboller (kotletītes) un Leverpostej (aknu pastēte).

(16) OV C 7, 13.1.2010., 1. lpp.

(17) Papildus tam Komisija 2010. gada 1. martā saņēma piezīmes no Latvijas un 2010. gada 25. martā – no Lietuvas, proti, pēc Komisijas noteiktā termiņa.

(18) Scientific Opinion on nitrite in meat products of the EFSA Panel on Food Additives and Nutrient Sources added to Food (Zinātniskais atzinums par nitrītiem gaļas produktos, ko sniegusi EFSA ekspertu grupa jautājumos, kas saistīti ar pārtikas piedevām un pārtikai pievienotajiem uzturvielu avotiem), EFSA Journal 2010, 8(3):1538.