LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 176/24

PADOMES DIREKTĪVA 2011/64/ES

(2011. gada 21. jūnijs)

par tabakas izstrādājumiem piemērotā akcīzes nodokļa struktūru un likmēm

(kodificēta redakcija)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 113. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu,

saskaņā ar īpašu likumdošanas procedūru,

tā kā:

(1) Padomes Direktīvas 92/79/EEK (1992. gada 19. oktobris) par nodokļu saskaņošanu cigaretēm (1), 92/80/EEK (1992. gada 19. oktobris) par nodokļu saskaņošanu tabakas izstrādājumiem, kas nav cigaretes (2), un 95/59/EK (1995. gada 27. novembris) par nodokļiem, kas nav apgrozījuma nodokļi un kas ietekmē tabakas izstrādājumu patēriņu (3), ir vairākkārt būtiski grozītas (4). Skaidrības un praktisku iemeslu dēļ minētās direktīvas būtu jākodificē, tās apvienojot vienā aktā.

(2) Savienības tiesību aktiem nodokļu jomā ir jānodrošina iekšējā tirgus pareiza darbība un arī augsts veselības aizsardzības līmenis atbilstīgi Līguma par Eiropas Savienības darbību 168. pantam un ievērojot to, ka tabakas izstrādājumi var izraisīt nopietnu kaitējumu veselībai un ka Savienība ir pievienojusies Pasaules Veselības organizācijas Pamatkonvencijai par tabakas kontroli (PKTK). Būtu jāņem vērā situācija, kas raksturīga katram no dažādajiem ražotajiem tabakas tipiem.

(3) Viens no Līguma par Eiropas Savienību mērķiem ir uzturēt ekonomikas savienību, kuras raksturīgās iezīmes ir līdzīgas valstu vietējā tirgus raksturīgajām iezīmēm, kur pastāv veselīga konkurence. Lai sasniegtu šo mērķi attiecībā uz tabakas izstrādājumiem, ir jāievēro priekšnoteikums, ka nodokļi, ko piemēro dalībvalstīs un kas ietekmē šīs nozares izstrādājumu patēriņu, netraucē konkurenci un nekavē šo izstrādājumu brīvu apriti Savienībā.

(4) Būtu jādefinē dažādie tabakas izstrādājumu tipi, kuri atšķiras pēc to īpašībām un lietojuma.

(5) Sasmalcināta tabaka cigarešu tīšanai ir jānošķir no pārējās smēķējamās tabakas.

(6) Tabakas rullīši, ko var smēķēt pēc vienkāršas apstrādes, vienotas nodokļu uzlikšanas nolūkā arī būtu jāuzskata par cigaretēm.

(7) Ražotājs ir jādefinē kā fiziska vai juridiska persona, kas faktiski izgatavo tabakas izstrādājumus un nosaka maksimālo mazumtirdzniecības cenu katrā dalībvalstī, kurā minētos izstrādājumus paredzēts laist apgrozībā.

(8) Lai nodrošinātu vienotu un taisnīgu nodokļu uzlikšanu, cigarešu, cigāru, cigarillu un citu smēķējamās tabakas izstrādājumu definīcija būtu jāparedz tā, lai attiecīgi tabakas rullīšus, kurus to garuma dēļ var uzskatīt par divām vai vairāk cigaretēm, akcīzes nodokļa uzlikšanas nolūkā uzskatītu par divām vai vairāk cigaretēm, lai tāda tipa cigāru, kas daudzējādā ziņā ir līdzīgs cigaretei, akcīzes nodokļa uzlikšanas nolūkā uzskatītu par cigareti, bet smēķējamo tabaku, kas daudzējādā ziņā ir līdzīga sasmalcinātajai tabakai, kura paredzēta cigarešu tīšanai, akcīzes nodokļa uzlikšanas nolūkā uzskatītu par sasmalcinātu tabaku un lai tabakas atliekas tiktu skaidri definētas. Vācijai un Ungārijai būtu jāļauj atlikt cigāru un cigarillu definīcijas piemērošana līdz 2015. gada 1. janvārim, ņemot vērā ekonomiskās grūtības, ko attiecīgajiem Vācijas un Ungārijas uzņēmējiem varētu radīt tūlītēja ieviešana.

(9) Ciktāl tas attiecas uz akcīzes nodokļiem, struktūru saskaņošanas rezultātam ir jo īpaši jābūt tādam, ka nodokļa iekasēšanas sekas netraucē konkurenci starp dažādām tabakas izstrādājumu kategorijām, kas pieder pie tās pašas grupas, un ka tādējādi tiek atvērti dalībvalstu tirgi.

(10) Konkurences dēļ obligāti vajadzīga brīvi veidotu cenu sistēma visām tabakas izstrādājumu grupām.

(11) Cigarešu akcīzes nodokļa struktūrā papildus īpašajam komponentam, ko aprēķina vienai izstrādājuma vienībai, ir jāietver proporcionālais komponents, kas pamatojas uz mazumtirdzniecības cenu, kurā ierēķināti visi nodokļi. Cigarešu apgrozījuma nodoklim ir tāda pati iedarbība kā ad valorem akcīzes nodoklim, un šis fakts būtu jāņem vērā, nosakot akcīzes nodokļa īpašā komponenta attiecību pret kopējo nodokļu slogu.

(12) Neskarot jaukto nodokļu struktūru un īpašās komponentes maksimālo procentuālo daļu kopējā nodokļu slogā, dalībvalstīm būtu jāpiedāvā efektīvi līdzekļi cigarešu īpašā vai minimālā akcīzes nodokļa piemērošanā, lai nodrošinātu, ka Savienībā visur tiek piemērota vismaz minimālā nodokļu summa.

(13) Lai nodrošinātu iekšējā tirgus pareizu darbību, ir jānosaka minimālie akcīzes nodokļi visām tabakas izstrādājumu kategorijām.

(14) Attiecībā uz cigaretēm, lai ražotājiem būtu nodrošināti neitrāli konkurences apstākļi, būtu jāsamazina tabakas izstrādājumu tirgu sašķeltība un jāuzsver veselības aizsardzības mērķis. Tādējādi ar cenu saistītas minimuma prasības atsauces vērtībai vajadzētu būt vidējai svērtajai mazumtirdzniecības cenai, savukārt minimuma prasība naudas izteiksmē būtu jāpiemēro visām cigaretēm. Tādu pašu iemeslu dēļ vidējā svērtā mazumtirdzniecības cena arī būtu jāizmanto kā atsauces vērtība, novērtējot īpašā akcīzes nodokļa īpatsvaru kopējā nodokļu slogā.

(15) Attiecībā uz tabakas izstrādājumu cenu un akcīzes likmju izmaiņu, jo īpaši attiecībā uz cigaretēm, kas ir vissvarīgākā tabakas izstrādājumu kategorija, kā arī attiecībā uz sasmalcināto tabaku, kas paredzēta cigarešu tīšanai, starp dalībvalstīm joprojām pastāv ievērojamas atšķirības, kas var traucēt iekšējā tirgus darbību. Zināma konverģences pakāpe starp dalībvalstīs piemērotajām nodokļu likmēm palīdzētu Savienībā samazināt krāpšanu un kontrabandu.

(16) Tāda konverģence palīdzētu nodrošināt arī augstu cilvēku veselības aizsardzības līmeni. Nodokļu līmenis ir galvenais tabakas izstrādājumu cenas faktors, un tā savukārt ietekmē patērētāju smēķēšanas ieradumus. Krāpšana un kontrabanda mazina jo īpaši cigarešu un sasmalcinātās tabakas, kas paredzēta cigarešu tīšanai, ar nodokļiem saistīto cenu līmeni un tādējādi apdraud tabakas kontroles un veselības aizsardzības mērķu sasniegšanu.

(17) Kas attiecas uz izstrādājumiem, kuri nav cigaretes, būtu jāizveido saskaņots nodokļa piemērojums visiem izstrādājumiem, kas pieder pie vienas tabakas izstrādājumu grupas. Iekšējā tirgus pareizai darbībai vispiemērotāk ir noteikt vispārējo minimālo akcīzes nodokli, izsakot to procentos kā summu par kilogramu vai par attiecīgu vienību skaitu.

(18) Attiecībā uz sasmalcināto tabaku, kas paredzēta cigarešu tīšanai, Savienības ar cenu saistītā minimuma prasība būtu jāizsaka tādā veidā, lai iegūtu līdzīgu efektu kā cigarešu jomā, un tajā par atsauces vērtību būtu jāņem vidējā svērtā mazumtirdzniecības cena.

(19) Sasmalcinātās tabakas, kas paredzēta cigarešu tīšanai, minimālā likme ir jātuvina cigarešu minimālajai likmei, lai labāk ņemtu vērā starp šiem diviem izstrādājumiem esošo konkurences līmeni, par ko liecina novērotās patēriņa tendences, kā arī šo izstrādājumu vienlīdz kaitīgo raksturu.

(20) Portugāles Republikai būtu jāpiešķir iespēja piemērot pazeminātu likmi cigaretēm, kuras ražo sīkražotāji un kuras tiek patērētas tālākajos Azoru salu un Madeiras apgabalos.

(21) Pārejas laikam būtu jādod dalībvalstīm iespēja vienmērīgi pielāgoties vispārējā akcīzes nodokļa līmenim, tādējādi mazinot iespējamu blakusiedarbību.

(22) Lai novērstu kaitējumu Korsikas ekonomiskajam un sociālajam līdzsvaram, ir gan būtiski, gan attaisnojami paredzēt atkāpi līdz 2015. gada 31. decembrim, ar kuru Francija cigaretēm un citiem tabakas izstrādājumiem, ko laiž apgrozībā Korsikā, var piemērot akcīzes nodokļa likmi, kas ir zemāka par valsts likmi. Līdz minētajai dienai nodokļu noteikumi tabakas izstrādājumiem, ko laiž apgrozībā Korsikā, būtu pilnībā jāsaskaņo ar kontinentālās Francijas noteikumiem. Tomēr būtu jāizvairās no pārāk straujām izmaiņām, un tāpēc akcīzes nodoklis cigaretēm un sasmalcinātajai tabakai, kas paredzēta cigarešu tīšanai, Korsikā būtu jāpaaugstina pakāpeniski.

(23) Lielākā daļa dalībvalstu dažu veidu tabakas izstrādājumiem atkarībā no to lietojuma piešķir atbrīvojumus no akcīzes nodokļa vai šo nodokli atmaksā, un atbrīvojumi vai nodokļa atmaksāšana sakarā ar konkrētu lietojumu ir jāprecizē šajā direktīvā.

(24) Būtu jāievieš procedūra, lai šajā direktīvā paredzētās likmes vai summas varētu periodiski pārskatīt, pamatojoties uz Komisijas ziņojumu, kurā ņemti vērā attiecīgie faktori.

(25) Šī direktīva nedrīkstētu skart dalībvalstu pienākumus attiecībā uz termiņiem, kad tām I pielikuma B daļā norādītās direktīvas jātransponē savos tiesību aktos un jāpiemēro,

IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.

1. NODAĻA

PRIEKŠMETS

1. pants

Šajā direktīvā noteikti vispārēji principi, lai saskaņotu akcīzes nodokļa struktūru un likmes, ko dalībvalstis piemēro tabakas izstrādājumiem.

2. NODAĻA

DEFINĪCIJAS

2. pants

1. Šajā direktīvā tabakas izstrādājumi ir:

a) cigaretes;

b) cigāri un cigarillas;

c) smēķējamā tabaka: i) sasmalcināta tabaka, kas paredzēta cigarešu tīšanai; ii) cita smēķējamā tabaka.

2. Izstrādājumus, kuri pilnībā vai daļēji sastāv no vielām, kas nav tabaka, bet citādi atbilst 3. pantā vai 5. panta 1. punktā norādītajiem kritērijiem, uzskata par cigaretēm un smēķējamo tabaku.

Neatkarīgi no pirmās daļas izstrādājumus, kuru sastāvā nav tabakas un kurus lieto vienīgi medicīniskiem mērķiem, neuzskata par tabakas izstrādājumiem.

3. Neatkarīgi no esošajiem Savienības noteikumiem šā panta 2. punktā un 3., 4. un 5. pantā minētās definīcijas neietekmē nodokļu sistēmas izvēli vai nodokļu lielumu, ko piemēro dažādu grupu izstrādājumiem, kas norādīti minētajos pantos.

3. pants

1. Šajā direktīvā cigaretes ir:

a) tabakas rullīši, ko var smēķēt tādus, kādi tie ir, un kas nav cigāri vai cigarillas 4. panta 1. punkta nozīmē;

b) tabakas rullīši, kas bez rūpnieciskiem paņēmieniem ielikti cigarešu papīra čaulītēs;

c) tabakas rullīši, kas bez rūpnieciskiem paņēmieniem ietīti cigarešu papīrā.

2. Uzliekot akcīzes nodokli, 1. punktā minētos tabakas rullīšus uzskata par divām cigaretēm, ja, neietverot filtru vai iemuti, to garums ir no 8 cm līdz 11 cm; tos uzskata par trim cigaretēm, ja, neietverot filtru vai iemuti, to garums ir no 11 cm līdz 14 cm utt.

4. pants

1. Šajā direktīvā par cigāriem vai cigarillām uzskata šādus izstrādājumus, ja tos var un, ņemot vērā to īpašības un normālās patērētāju prasības, tos paredzēts smēķēt vienīgi tādus, kādi tie ir:

a) tabakas rullīšus ar dabiskas tabakas ārējo aptinumu;

b) tabakas rullīšus ar sasmalcinātu jauktu pildījumu un ar tādu ārējo aptinumu parastā cigāru krāsā no atjaunotas tabakas, kurš pilnībā aptver izstrādājumu, attiecīgā gadījumā ietverot filtru, taču cigāru ar iemuti gadījumā neietverot iemuti, ja vienības svars, neietverot filtru vai iemuti, nav mazāks par 2,3 g un nav lielāks par 10 g un izstrādājuma apkārtmērs vismaz tā trešdaļas garumā nav mazāks par 34 mm.

2. Atkāpjoties no 1. punkta, Vācija un Ungārija var turpināt līdz 2014. gada 31. decembrim piemērot šā punkta otro daļu.

Par cigāriem vai cigarillām uzskata šādus izstrādājumus, ja tos var smēķēt tādus, kādi tie ir:

a) tabakas rullīšus, kas izgatavoti vienīgi no dabiskas tabakas;

b) tabakas rullīšus ar dabiskas tabakas ārējo aptinumu;

c) tabakas rullīšus ar sasmalcinātu jauktu pildījumu un ar ārējo aptinumu parastā cigāru krāsā, attiecīgos gadījumos ar filtru, taču izņemot cigārus ar iemuti, iemuti un aptinumu, kas abi ir no atjaunotas tabakas, ja vienības svars, neskaitot filtru vai iemuti, nav mazāks par 1,2 g un ja aptinums ir spirāles formā ar šauro leņķi vismaz 30o pret cigāra garenvirziena asi;

d) tabakas rullīšus ar sasmalcinātu jauktu pildījumu un ar tādu ārējo aptinumu parastā cigāru krāsā no atjaunotas tabakas, kurš pilnībā aptver izstrādājumu, attiecīgos gadījumos ar filtru, taču izņemot cigārus ar iemuti – iemuti, ja vienības svars, neskaitot filtru vai iemuti, nav mazāks par 2,3 g, un izstrādājuma apkārtmērs vismaz tā trešdaļas garumā nav mazāks par 34 mm.

3. Izstrādājumus, kuru sastāvā daļa vielu nav tabaka, bet kuri citādi atbilst 1. punktā izklāstītajiem kritērijiem, uzskata par cigāriem vai cigarillām.

5. pants

1. Šajā direktīvā smēķējamā tabaka ir:

a) tabaka, kas ir sagriezta vai citādi sasmalcināta, satīta vai sapresēta gabalos un kas ir smēķējama bez turpmākas rūpnieciskas apstrādes;

b) tabakas atliekas pārdošanai mazumtirdzniecībā, uz ko neattiecas 3. pants un 4. panta 1. punkts un ko var smēķēt. Šajā pantā par tabakas atliekām tiek uzskatītas tabakas lapu paliekas un blakusprodukti, kas iegūti, apstrādājot tabaku un ražojot tabakas izstrādājumus.

2. Smēķējamo tabaku, kurā ir vairāk par 25 svara % tabakas daļiņu, kas ir šaurākas par 1,5 milimetriem, uzskata par sasmalcinātu tabaku cigarešu tīšanai.

Arī smēķējamo tabaku, kurā vairāk par 25 svara % ir tabakas daļiņu, kas ir 1,5 milimetri vai platākas, un kura tiek pārdota cigarešu tīšanai vai paredzēta tam, lai to pārdotu cigarešu tīšanai, dalībvalstis var uzskatīt par sasmalcinātu tabaku cigarešu tīšanai.

6. pants

Par ražotāju uzskata fizisku vai juridisku personu, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā un pārstrādā tabaku rūpnieciski ražotos izstrādājumos, kuri ir gatavi pārdošanai mazumtirdzniecībā.

3. NODAĻA

NOTEIKUMI, KAS PIEMĒROJAMI CIGARETĒM

7. pants

1. Savienībā ražotām cigaretēm un cigaretēm, kuras importētas no trešām valstīm, uzliek ad valorem akcīzes nodokli, ko aprēķina pēc lielākās mazumtirdzniecības cenas, ieskaitot muitas nodokļus, un uzliek arī īpašo akcīzes nodokli, ko aprēķina vienai izstrādājuma vienībai.

Neskarot šā punkta pirmo daļu, dalībvalstis cigarešu ad valorem akcīzes nodokļa aprēķinu bāzē var neiekļaut muitas nodokļus.

2. Ad valorem akcīzes nodokļa likmei un īpašā akcīzes nodokļa summai jābūt vienādai visām cigaretēm.

3. Struktūru saskaņošanas beigu posmā visās dalībvalstīs cigaretēm nosaka vienu un to pašu attiecību starp īpašo akcīzes nodokli un summu, ko veido ad valorem akcīzes nodoklis un apgrozījuma nodoklis, tā, lai mazumtirdzniecības cenu diapazons pareizi atspoguļotu ražotāju piegādes cenu atšķirības.

4. Vajadzības gadījumā cigarešu akcīzes nodoklī var ietvert minimālā nodokļa komponentu, ja vien tiek stingri ievērota 8. pantā noteiktā nodokļu jauktā struktūra un akcīzes nodokļa īpašā komponenta josla.

8. pants

1. Akcīzes nodokļa īpašā komponenta procentuālo apjomu kopējā nodokļu slogā nosaka, atsaucoties uz vidējo svērto mazumtirdzniecības cenu.

2. Vidējo svērto mazumtirdzniecības cenu aprēķina, atsaucoties uz visu apgrozībā laisto cigarešu kopvērtību, balstoties uz mazumtirdzniecības cenu ar visiem nodokļiem, kura dalīta ar visu apgrozībā laisto cigarešu skaitu. To aprēķina vēlākais līdz katra gada 1. martam, pamatojoties uz iepriekšējā kalendārā gada datiem par visiem šādiem apgrozībā laistajiem daudzumiem.

3. Līdz 2013. gada 31. decembrim akcīzes nodokļa īpašais komponents nav mazāks par 5 % vai lielāks par 76,5 % no kopējā nodokļu sloga, kuru veido:

a) īpašais akcīzes nodoklis;

b) ad valorem akcīzes nodoklis un pievienotās vērtības nodoklis (PVN), kurus piemēro vidējai svērtajai mazumtirdzniecības cenai.

4. No 2014. gada 1. janvāra akcīzes nodokļa īpašais komponents nav mazāks par 7,5 % vai lielāks par 76,5 % no kopējā nodokļu sloga, kuru veido:

a) īpašais akcīzes nodoklis;

b) ad valorem akcīzes nodoklis un PVN, kurus piemēro vidējai svērtajai mazumtirdzniecības cenai.

5. Atkāpjoties no 3. un 4. punkta, ja dalībvalstī mainās vidējā svērtā cigarešu mazumtirdzniecības cena, akcīzes nodokļa īpašajam komponentam, kas izteikts procentos no kopējā nodokļu sloga, kļūstot mazākam attiecīgi par 5 % vai 7,5 % atkarībā no tā, kuru likmi piemēro, vai lielākam par 76,5 % no kopējā nodokļu sloga, attiecīgā dalībvalsts var atlikt īpašā akcīzes nodokļa koriģēšanu līdz 1. janvārim otrajā gadā no tā gada, kad notikušas cenu pārmaiņas.

6. Ievērojot šā panta 3., 4. un 5. punktu un 7. panta 1. punkta otro daļu, dalībvalstis var uzlikt minimālo akcīzes nodokli cigaretēm.

9. pants

1. Dalībvalstis cigaretēm piemēro zemākos patēriņa nodokļus saskaņā ar šīs nodaļas noteikumiem.

2. Šā panta 1. punkts attiecas uz nodokļiem, kurus saskaņā ar šo nodaļu uzliek cigaretēm un kuri ietver:

a) īpašo akcīzes nodokli par katru preces vienību;

b) ad valorem akcīzes nodokli, ko aprēķina, pamatojoties uz augstāko mazumtirdzniecības cenu;

c) PVN, kas ir proporcionāls mazumtirdzniecības cenai.

10. pants

1. Vispārējais akcīzes nodoklis (īpašais nodoklis un ad valorem nodoklis, neietverot PVN) cigaretēm ir vismaz 57 % no apgrozībā laisto cigarešu vidējās svērtās mazumtirdzniecības cenas. Akcīzes nodoklis nedrīkst būt mazāks par EUR 64 par 1 000 cigaretēm neatkarīgi no to vidējās svērtās mazumtirdzniecības cenas.

Tomēr dalībvalstīm, kas piemēro akcīzes nodokli vismaz EUR 101 par 1 000 cigaretēm, pamatojoties uz vidējo svērto mazumtirdzniecības cenu, nav jāpilda šā punkta pirmajā daļā paredzētā 57 % prasība.

2. No 2014. gada 1. janvāra vispārējais akcīzes nodoklis cigaretēm ir vismaz 60 % no apgrozībā laisto cigarešu vidējās svērtās mazumtirdzniecības cenas. Akcīzes nodoklis nedrīkst būt mazāks par EUR 90 par 1 000 cigaretēm neatkarīgi no to vidējās svērtās mazumtirdzniecības cenas.

Tomēr dalībvalstīm, kas piemēro akcīzes nodokli vismaz EUR 115 par 1 000 cigaretēm, pamatojoties uz vidējo svērto mazumtirdzniecības cenu, nav jāpilda šā punkta pirmajā daļā paredzētā 60 % prasība.

Bulgārijai, Igaunijai, Grieķijai, Latvijai, Lietuvai, Ungārijai, Polijai un Rumānijai ļauj piemērot pārejas laiku līdz 2017. gada 31. decembrim, lai izpildītu šā punkta pirmajā un otrajā daļā paredzētās prasības.

3. Dalībvalstis pakāpeniski palielina akcīzes nodokļus, lai 2. punktā noteiktajās dienās tie atbilstu minētajā punktā paredzētajām prasībām.

11. pants

1. Ja dalībvalstī vidējās svērtās cigarešu mazumtirdzniecības cenas mainās tā, ka vispārējais akcīzes nodoklis kļūst zemāks, nekā noteikts attiecīgi 10. panta 1. punkta pirmajā teikumā un 2. punkta pirmajā teikumā, tad attiecīgā dalībvalsts var atlikt šā nodokļa koriģēšanu līdz 1. janvārim otrajā gadā no tā gada, kad notikušas cenu pārmaiņas.

2. Ja dalībvalsts palielina PVN likmi cigaretēm, tā var samazināt vispārējo akcīzes nodokli līdz summai, kas, izsakot procentos no vidējās svērtās mazumtirdzniecības cenas, ir vienāda ar PVN likmes pieaugumu, kas arī izteikts procentos no vidējās svērtās mazumtirdzniecības cenas, pat ja vispārējais akcīzes nodoklis šādas korekcijas dēļ samazinās zem līmeņa, kas izteikts procentos no vidējās svērtās mazumtirdzniecības cenas un noteikts attiecīgi 10. panta 1. punkta pirmajā teikumā un 2. punkta pirmajā teikumā.

Tomēr dalībvalsts atkal palielina šo nodokli, lai sasniegtu vismaz minētos līmeņus līdz 1. janvārim otrajā gada no tā gada, kad veikta samazināšana.

12. pants

1. Portugāle var cigaretēm, ko patērē attālākajos Azoru salu un Madeiras apgabalos un ko saražojuši sīkražotāji, kuru ražošanas apjoms gadā nepārsniedz 500 tonnu, piemērot likmi, kas ir līdz pat 50 % zemāka par 10. pantā noteikto.

2. Atkāpjoties no 10. panta, Francija laikposmā no 2010. gada 1. janvāra līdz 2015. gada 31. decembrim var turpināt piemērot samazinātu akcīzes nodokļa likmi cigaretēm, ko laiž apgrozībā Korsikas departamentos, līdz gada kvotai – 1 200 tonnām. Samazinātā likme ir šāda:

a) līdz 2012. gada 31. decembrim: vismaz 44 % no cigarešu cenas tajā cenu kategorijā, kas ir vispieprasītākā minētajos departamentos;

b) no 2013. gada 1. janvāra: vismaz 50 % no apgrozībā laisto cigarešu vidējās svērtās mazumtirdzniecības cenas; akcīzes nodoklis nedrīkst būt mazāks par EUR 88 par 1 000 cigaretēm neatkarīgi no to vidējās svērtas mazumtirdzniecības cenas;

c) no 2015. gada 1. janvāra: vismaz 57 % no apgrozībā laisto cigarešu vidējās svērtās mazumtirdzniecības cenas; akcīzes nodoklis nedrīkst būt mazāks par EUR 90 par 1 000 cigaretēm neatkarīgi no to vidējās svērtās mazumtirdzniecības cenas.

4. NODAĻA

NOTEIKUMI, KAS PIEMĒROJAMI TABAKAS IZSTRĀDĀJUMIEM, KURI NAV CIGARETES

13. pants

Šādām tabakas izstrādājumu grupām, kuri ražoti Savienībā un importēti no trešām valstīm, katrā dalībvalstī uzliek zemāko akcīzes nodokli, kā noteikts 14. pantā:

a) cigāriem un cigarillām;

b) sasmalcinātai tabakai, kas paredzēta cigarešu tīšanai;

c) citai smēķējamai tabakai.

14. pants

1. Dalībvalstis piemēro akcīzes nodokli, kas var būt:

a) vai nu ad valorem nodoklis, ko aprēķina pēc katra produkta augstākās mazumtirdzniecības cenas, kuru brīvi nosaka ražotāji, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā, un importētāji no trešām valstīm, saskaņā ar 15. pantu; vai

b) īpašs nodoklis, kas izteikts kā summa par kilogramu vai cigāru un cigarillu gadījumā – pēc izvēles kā summa par attiecīgo vienību skaitu; vai

c) abu apvienojums, apvienojot ad valorem sastāvdaļu un īpašo sastāvdaļu.

Ja akcīzes nodoklis ir ad valorem vai jaukts, dalībvalstis var noteikt akcīzes nodokļa minimālo summu.

2. Vispārējais akcīzes nodoklis (īpašais nodoklis un/vai ad valorem nodoklis bez PVN), kas izteikts procentos kā summa par kilogramu vai par attiecīgo vienību skaitu, ir vismaz līdzvērtīgs likmēm vai mazākajām summām, kas noteiktas:

a) cigāriem un cigarillām: 5 % no to mazumtirdzniecības cenas ar visiem nodokļiem vai EUR 12 par 1 000 vienībām vai vienu kilogramu;

b) sasmalcinātai tabakai, kas paredzēta cigarešu tīšanai: 40 % no vidējās svērtās mazumtirdzniecības cenas apgrozībā laistajai sasmalcinātajai tabakai, kas paredzēta cigarešu tīšanai, vai EUR 40 par kilogramu;

c) citiem smēķējamās tabakas izstrādājumiem: 20 % no mazumtirdzniecības cenas, ieskaitot visus nodokļus, vai EUR 22 par kilogramu.

No 2013. gada 1. janvāra vispārējais akcīzes nodoklis sasmalcinātajai tabakai, kas paredzēta cigarešu tīšanai, ir vismaz 43 % no vidējās svērtās mazumtirdzniecības cenas apgrozībā laistajai sasmalcinātajai tabakai, kas paredzēta cigarešu tīšanai, vai vismaz EUR 47 par kilogramu.

No 2015. gada 1. janvāra vispārējais akcīzes nodoklis sasmalcinātajai tabakai, kas paredzēta cigarešu tīšanai, ir vismaz 46 % no vidējās svērtās mazumtirdzniecības cenas apgrozībā laistajai sasmalcinātajai tabakai, kas paredzēta cigarešu tīšanai, vai vismaz EUR 54 par kilogramu.

No 2018. gada 1. janvāra vispārējais akcīzes nodoklis sasmalcinātajai tabakai, kas paredzēta cigarešu tīšanai, ir vismaz 48 % no vidējās svērtās mazumtirdzniecības cenas apgrozībā laistajai sasmalcinātajai tabakai, kas paredzēta cigarešu tīšanai, vai vismaz EUR 60 par kilogramu.

No 2020. gada 1. janvāra vispārējais akcīzes nodoklis sasmalcinātajai tabakai, kas paredzēta cigarešu tīšanai, ir vismaz 50 % no vidējās svērtās mazumtirdzniecības cenas apgrozībā laistajai sasmalcinātajai tabakai, kas paredzēta cigarešu tīšanai, vai vismaz EUR 60 par kilogramu.

Vidējo svērto mazumtirdzniecības cenu aprēķina, atsaucoties uz visu apgrozībā laistās sasmalcinātās tabakas, kas paredzēta cigarešu tīšanai, kopvērtību, balstoties uz mazumtirdzniecības cenu ar visiem nodokļiem, kura dalīta ar visas apgrozībā laistās sasmalcinātās tabakas, kas paredzēta cigarešu tīšanai, daudzumu. To aprēķina vēlākais līdz katra gada 1. martam, pamatojoties uz iepriekšējā kalendārā gada datiem par visiem šādiem apgrozībā laistajiem daudzumiem.

3. Likmes vai summas, kuras minētas 1. un 2. punktā, attiecas uz visiem izstrādājumiem, kas pieder pie attiecīgās tabakas izstrādājumu grupas, nešķirojot pēc izstrādājumu kvalitātes, noformējuma, izcelsmes, izmantotajiem materiāliem, iesaistīto uzņēmumu īpatnībām vai citiem kritērijiem.

4. Atkāpjoties no 1. un 2. punkta, Francija laikposmā no 2010. gada 1. janvāra līdz 2015. gada 31. decembrim var turpināt piemērot samazinātu akcīzes nodokļa likmi tabakas izstrādājumiem, kas nav cigaretes un ko laiž apgrozībā Korsikas departamentos. Samazinātā likme ir šāda:

a) cigāriem un cigarillām: vismaz 10 % no mazumtirdzniecības cenas, ietverot visus nodokļus;

b) sasmalcinātai smēķējamai tabakai, kas paredzēta cigarešu tīšanai:

i) līdz 2012. gada 31. decembrim: vismaz 27 % no mazumtirdzniecības cenas, ietverot visus nodokļus;

ii) no 2013. gada 1. janvāra: vismaz 30 % no mazumtirdzniecības cenas, ietverot visus nodokļus;

iii) no 2015. gada 1. janvāra: vismaz 35 % no mazumtirdzniecības cenas, ietverot visus nodokļus;

c) citai smēķējamai tabakai: vismaz 22 % no mazumtirdzniecības cenas, ietverot visus nodokļus.

5. NODAĻA

RAŽOTĀS TABAKAS MAKSIMĀLĀS MAZUMTIRDZNIECĪBAS CENAS, AKCĪZES NODOKĻA, ATBRĪVOJUMA UN KOMPENSĀCIJAS NOTEIKŠANA

15. pants

1. Ražotāji vai attiecīgā gadījumā viņu pārstāvji vai pilnvaroti aģenti Savienībā un tabakas importētāji no trešām valstīm var brīvi noteikt augstākās mazumtirdzniecības cenas visiem saviem izstrādājumiem katrā dalībvalstī, kurā attiecīgos izstrādājumus paredzēts laist apgrozībā.

Šā punkta pirmā daļa tomēr nedrīkst traucēt ieviest valstu tiesību aktu sistēmas attiecībā uz cenu kontroli vai uzlikto cenu ievērošanu ar nosacījumu, ka šīs sistēmas ir saderīgas ar Savienības tiesību aktiem.

2. Lai atvieglotu akcīzes nodokļa iekasēšanu, dalībvalstis katrai tabakas izstrādājumu grupai var noteikt mazumtirdzniecības cenu diapazonu ar nosacījumu, ka katrs diapazons ir pietiekami plašs un daudzpusīgs, lai tas patiesi atbilstu Savienības izcelsmes izstrādājumu dažādībai.

Katrs cenu diapazons ir spēkā attiecībā uz visiem izstrādājumiem, kas pieder pie attiecīgās tabakas izstrādājumu grupas, nešķirojot pēc kvalitātes, noformējuma, izstrādājumu vai izmantoto izejvielu izcelsmes, uzņēmumu pamatiezīmēm vai kādiem citiem kritērijiem.

16. pants

1. Vēlākais akcīzes nodokļa saskaņošanas pēdējā posmā akcīzes nodokļa iekasēšanas noteikumi ir saskaņoti. Iepriekšējā posmā akcīzes nodokli parasti iekasē, izmantojot nodokļu markas. Ja dalībvalstis iekasē akcīzes nodokli, izmantojot nodokļu markas, tām ir pienākums šīs markas darīt pieejamas citu valstu ražotājiem un izplatītājiem. Ja dalībvalstis iekasē akcīzes nodokli, izmantojot citus līdzekļus, tās nodrošina to, ka šajā sakarā nerodas ne administratīvi, ne tehniski šķēršļi tirdzniecībā starp dalībvalstīm.

2. Uz importētājiem un Savienības tabakas izstrādājumu ražotājiem attiecas 1. punktā izklāstītā sistēma par sīki izstrādātiem akcīzes nodokļa iekasēšanas un maksāšanas noteikumiem.

17. pants

No akcīzes nodokļa var atbrīvot vai jau samaksāto akcīzes nodokli var atmaksāt:

a) par denaturētas tabakas izstrādājumiem, ko izmanto rūpniecībā vai dārzkopībā;

b) par tabakas izstrādājumiem, ko iznīcina administratīvā uzraudzībā;

c) par tabakas izstrādājumiem, kas paredzēti vienīgi zinātniskām pārbaudēm un tādām pārbaudēm, kas saistītas ar izstrādājumu kvalitāti;

d) par tabakas izstrādājumiem, ko ražotājs pārstrādājis.

Dalībvalstis paredz, kādi nosacījumi un formalitātes attiecas uz minētajiem atbrīvojumiem vai atmaksāšanu.

6. NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

18. pants

1. Komisija reizi gadā publicē to euro vērtību valstu valūtās, kas jāpiemēro vispārējā akcīzes nodokļa summām.

Piemērojamie maiņas kursi ir tie, kas noteikti oktobra pirmajā darbdienā un publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, un tos piemēro no nākamā kalendārā gada 1. janvāra.

2. Dalībvalstis var paturēt spēkā akcīzes nodokļa summas, kuras bijušas spēkā 1. punktā paredzētās ikgadējās pielāgošanas laikā, ja, konvertējot akcīzes nodokļa summas, kas izteiktas euro, tās, izteiktas valstu valūtās, paaugstinātos mazāk nekā par 5 % vai mazāk nekā par EUR 5 atkarībā no tā, kura summa zemāka.

19. pants

1. Reizi četros gados Komisija iesniedz Padomei ziņojumu un attiecīgos gadījumos priekšlikumu par šajā direktīvā noteiktajām akcīzes nodokļa likmēm un struktūru.

Komisijas ziņojumā ņem vērā iekšējā tirgus pareizu darbību, akcīzes nodokļa likmju faktisko vērtību un Līguma plašākos mērķus.

2. Šā panta 1. punktā minētā ziņojuma pamatā ir jo īpaši dalībvalstu sniegtā informācija.

3. Komisija saskaņā ar Padomes Direktīvas 2008/118/EK (5) 43. pantā minēto procedūru izveido ziņojumam nepieciešamo statistikas datu sarakstu, kurā neiekļauj datus par atsevišķām fiziskām vai juridiskām personām. Papildus datiem, kas dalībvalstīm jau ir pieejami, sarakstā iekļauj vienīgi tos datus, kuru vākšana un apkopošana nav saistīta ar nesamērīgu administratīvu slogu dalībvalstīm.

4. Komisija nepublisko un arī citādi nedara zināmus datus, ja tie varētu izpaust kādu komercnoslēpumu, rūpniecisku vai profesionālu noslēpumu.

20. pants

Dalībvalstis dara Komisijai zināmus savu tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

21. pants

Ar šo atceļ Direktīvas 92/79/EEK, 92/80/EEK un 95/59/EK, kā tās grozītas ar I pielikuma A daļā norādītajām direktīvām, neskarot dalībvalstu pienākumus attiecībā uz I pielikuma B daļā izklāstītajiem termiņiem, kad tām attiecīgās direktīvas jātransponē savos tiesību aktos un jāpiemēro.

Atsauces uz atceltajām direktīvām uzskata par atsaucēm uz šo direktīvu un tās lasa saskaņā ar atbilstības tabulu II pielikumā.

22. pants

Šī direktīva stājas spēkā 2011. gada 1. janvārī.

23. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Luksemburgā, 2011. gada 21. jūnijā Padomes vārdā – priekšsēdētājs FAZEKAS S.

(1) OV L 316, 31.10.1992., 8. lpp.

(2) OV L 316, 31.10.1992., 10. lpp.

(3) OV L 291, 6.12.1995., 40. lpp.

(4) Sk. I pielikuma A daļu.

(5) OV L 9, 14.1.2009., 12. lpp.