30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/299 
 PADOMES L ĒMUMS 
(2006. gada 19. decembris) 
par Īpašo programmu "Sp ējas",  
ar ko īsteno Eiropas Kopienas Sept īto pamatprogrammu  
pētniecībai, tehnolo ģiju izstrādei un demonstr āciju pasākumiem (2007.-2013.) 
 
(Dokuments attiecas uz EEZ) 
(2006/974/EK) 
EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME, 
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibin āšanas līgumu un jo īpaši tā 166. panta 4. punktu, 
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, 
ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu 1, 
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu komitejas atzinumu 2, 
                                                 
1 2006. gada 30. novembra atzinums ( Oficiālajā Vēstnesī vēl nav public ēts). 
2 OV C 185, 8.8.2006., 10. lpp. 
L 400/300 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 tā kā: 
(1) Saska ņā ar Līguma 166. panta 3. punktu Eiropa s Parlamenta un Padomes L ēmums 
Nr. 967/2006/EK (2006. gada 20. decembr is) par Eiropas Kopienas Sept īto 
pamatprogrammu p ētniecības, tehnolo ģiju attīstības un demonstr āciju pasākumiem (2007. - 
2013.)1 (turpmāk - "pamatprogramma") j āīsteno ar īpašu programmu pal īdzību, kurās 
ietverti sīki izstrādāti īstenošanas noteikumi, noteikts to ilgums un paredz ēti vajadzīgie 
līdzekļi. 
(2) Pamatprogramma ir sadal īta četru veidu darb ībās: starpvalstu sadarb ība par politik ā 
apzinātām tēmām ("Sadarb ība"), pētnieku ierosin āti pētījumi, kas pamatojas uz p ētnieku 
aprindu ierosmi ("Idej as"), atbalsts p ētnieku sagatavošanai un profesion ālajai izaugsmei 
("Cilvēki") un pētniecības iespēju atbalsts ("Iesp ējas"). Pasākumi sada ļā "Iespējas" 
attiecībā uz netieš ām darbībām būtu jāīsteno ar šo īpašo programmu. 
(3) Šai īpašajai programmai b ūtu jāpiemēro pamatprogrammas noteikumi par uz ņēmumu, 
pētniecības centru un universit āšu dalību un pētījumu rezult ātu izplatīšanu (turpm āk - 
"dalības un pētījumu rezult ātu izplatīšanas noteikumi"). 
                                                 
1 OV L 391, 30.12.2006., 19. lpp. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/301 
 (4) Ar šo pamatprogrammu b ūtu jāpapildina dal ībvalstīs veiktie pas ākumi, kā arī citas 
Kopienas darb ības, kas ir nepieciešamas visp ārējiem stratēģiskiem centieniem Lisabon ā 
izvirzīto mērķu sasniegšanai, k ā arī darbības jo īpaši tādās jomās kā struktūrfondi, 
lauksaimniec ība, izglītība, apmācības, kultūra, konkur ētspēja un inov ācijas, rūpniecība, 
veselība, patērētāju aizsardz ība, nodarbin ātība, enerģētika, transports un vide. 
(5) Inov ācijām un ar MVU saist ītām darbībām, ko atbalsta saska ņā ar šo pamatprogrammu, 
būtu jāpapildina darb ības, ko veic saska ņā ar Konkur ētspējas un inov āciju 
pamatprogrammu, kas pal īdzēs mazināt plaisu starp p ētniecību un inov ācijām un veicin ās 
visdažādākās inovācijas. 
(6) Īstenojot šo pamatprogrammu var veidoties situ ācija, ka izstr ādā papildprogrammas, kur ās 
piedalās tikai dažas dal ībvalstis, ka Kopiena piedal ās dažu dal ībvalstu sāktās programm ās 
vai ka izveido kopuz ņēmumus, vai pan āk citas vienošan ās Līguma 168., 169. un 171. panta 
nozīmē. 
(7) Ar šo īpašo programmu b ūtu jāsniedz ieguld ījums Eiropas Invest īciju bankai (EIB), lai 
izveidotu "Riska dal īšanas finanšu meh ānismu", ar ko uzlabotu EIB aizdevumu 
pieejamību. 
L 400/302 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 (8) K ā paredzēts Līguma 170. pant ā, Kopiena ir nosl ēgusi vairākus starptautiskus nol īgumus 
pētniecības jomā, tādēļ būtu jācenšas stiprin āt starptautisko sadarb ību zinātniskajā izpētē, 
lai turpinātu Kopienas integr āciju pasaules zin ātnieku aprind ās. Tālab būtu jādod iespēja 
šajā īpašajā programm ā piedalīties valstīm, kas šaj ā nolūkā ir noslēgušas nolīgumus, 
savukārt projektu l īmenī un uz savstarp ēja izdevīguma pamata b ūtu jādod iespēja tajā 
piedalīties arī trešo valstu person ām un starptautisk ām zinātniskās sadarbības 
organizācijām. 
(9) P ētījumos, kas veikti saska ņā ar šo programmu, b ūtu jāievēro ētikas pamatprincipi, tostarp 
tie, kuri iek ļauti Eiropas Savien ības Pamatties ību hartā. 
(10) Š īs pamatprogrammas īstenošanai b ūtu jāsekmē ilgtspējīga attīstība. 
(11) Pamatprogrammas pareiza finanšu p ārvaldība un tās īstenošana b ūtu jānodrošina 
visefektīvākajā un lietotājam draudz īgākajā veidā, vienlaikus nodrošinot juridisko 
noteiktību un programmas pieejam ību visiem dal ībniekiem, atbilst īgi Padomes Regulai 
(EK, Euratom ) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. j ūnijs) par Finanšu regulu, ko piem ēro 
Eiropas Kopienu visp ārējam budžetam 1, un Komisijas Regulai (EK, Euratom ) 
Nr. 2342/2002 2, ar ko paredz s īki izstrādātus noteikumus min ētās Finanšu regulas 
īstenošanai, un jebkuriem turpm ākiem groz ījumiem. 
                                                 
1 OV L 248, 16.9.2002, 1.lpp. 
2 OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp., Regul ā jaunākie grozījumi izdar īti ar Komisijas Regulu (EK, 
Euratom ) Nr. 1261/2005 (OV L 201, 2.8.2005., 3. lpp.). 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/303 
 (12) B ūtu jāveic atbilst īgi pasākumi, kas ir sam ērīgi ar Eiropas Kopienas finanšu interes ēm, lai 
uzraudzītu piešķirtā finanšu atbalsta efektivit āti un šo līdzekļu izlietojuma efektivit āti, lai 
novērstu nelikum ības un krāpšanu, kā arī pasākumi, lai atg ūtu zaudētos, nepamatoti 
izmaksātos vai nepareizi izlietotos l īdzekļus saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom ) 
Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Ei ropas Kopienas finanšu interešu 
aizsardzību 1, Padomes Regulu ( Euratom , EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par 
pārbaudēm un apskat ēm uz vietas, ko Komis ija veic, lai aizsarg ātu Eiropas Kopienu 
finanšu intereses pret kr āpšanu un cit ām nelikum ībām 2, un Eiropas Parlamenta un 
Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 (1999. gada 25. maijs) par izmekl ēšanu, ko veic 
Eiropas Birojs kr āpšanas apkarošanai ( OLAF ) 3 . 
(13) Ņemot vērā to, ka šā lēmuma īstenošanai vajadz īgie pasākumi būtībā ir vadības pasākumi, 
tie būtu jāpieņem saskaņā ar vadības proced ūru, kas paredz ēta 4. pantā Padomes L ēmumā 
1999/468/EK (1999. gada 28. j ūnijs), ar ko nosaka Komisijai pieš ķirto ieviešanas pilnvaru 
īstenošanas k ārtību 4. No otras puses, p ētniecība, kura saist īta ar cilvēku embriju un cilv ēka 
embrionālo cilmes š ūnu izmantošanu, rada īpašas ētiskas probl ēmas, kā aprakstīts šā 
lēmuma 4. pant ā. Tādēļ pasākumi šādu projektu finans ēšanai būtu jāpieņem saskaņā ar 
regulatīvo proced ūru, kas paredz ēta Lēmuma 1999/468/EK 5. pant ā. 
                                                 
1 OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp. 
2 OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp. 
3 OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp. 
4 OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. L ēmumā grozījumi izdar īti ar Lēmumu 2006/512/EK 
(OV L 200, 22.7.2006., 11. lpp.). 
L 400/304 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 (14) Īpašajai programmai "Iesp ējas" vajadz ētu būt savai budžeta poz īcijai Eiropas Kopienu 
vispārējā budžetā. 
(15) Īstenojot šo programmu, attiec ībā uz pētniekiem, kas pie ņemti darb ā projektos un 
programm ās, ko finans ē saskaņā ar šīs programmas darb ībām, pienācīga uzman ība 
jāpievērš dzimumu l īdztiesības jautājumiem, k ā arī, inter alia , šo pētnieku darba 
apstākļiem, darb ā pieņemšanas procesa p ārskatāmībai un viņu profesion ālajai izaugsmei, 
kam pamatprincipu kopumu veido Komisijas 2005. gada 11. marta Ieteikums par Eiropas 
Pētnieku hartu un R īcības kodeksu par p ētnieku pie ņemšanu darb ā, vienlaikus respekt ējot 
brīvprātīgas dalības aspektu, 
IR PIEŅĒMUSI ŠO L ĒMUMU. 
1. pants 
Ar šo laikposmam no 2007. gada 1. janv āra līdz 2013. gada 31. decembrim pie ņem Īpašo 
programmu "Iesp ējas" Kopienas darb ībām pētniecības un tehnolo ģiju attīstības jomā, tostarp 
demonstrāciju pasākumu jom ā, turpmāk - "īpašā programma". 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/305 
 2. pants 
Ar īpašo programmu atbalsta "Sp ēju" pasākumus, sniedzot atbalstu Eiropas p ētniecības un inov āciju 
iespēju galvenos aspektus: 
a) zin ātniskās izpētes infrastrukt ūras; 
b) p ētniecību mazo un vid ējo uzņēmumu (MVU) vajadz ībām; 
c) zin āšanu reģionus; 
d) p ētniecības potenci ālu; 
e) zin ātni sabiedr ībā; 
f) atbalstu saska ņotai pētniecības politikas izstr ādei; 
g) starptautiskas sadarb ības pasākumus. 
Īstenojot šo īpašo programmu, var veidoties situ ācija, ka izstr ādā papildprogrammas, kur ās piedalās 
tikai dažas dal ībvalstis, ka Kopiena piedal ās dažu dal ībvalstu sāktās programm ās vai ka izveido 
kopuzņēmumus, vai pan āk citas vienošan ās Līguma 168., 169. un 171. panta noz īmē. 
Minēto darbību mērķi un vispārējas pamatnost ādnes ir izkl āstītas I pielikum ā. 
L 400/306 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 3. pants 
Saskaņā ar pamatprogrammas II pielikumu summa, k ādu uzskata par nepieciešamu īpašās 
programmas īstenošanai, ir EUR 4 097 miljoni, no kuriem maz āk nekā 6 % atvēlēti Komisijas 
administrat īvajiem izdevumiem. Š īs summas indikat īvs sadalījums norādīts II pielikum ā. 
4. pants 
1. Visus atbilst īgi īpašajai programmai veiktos p ētniecības pasākumus veic saska ņā ar ētikas 
pamatprincipiem. 
2. Saska ņā ar šo programmu nefinans ē šādas pētniecības jomas: 
– pētniecības pasākumus, kuru m ērķis ir cilvēku klonēšana reprodukt īvos nolūkos; 
– pētniecības pasākumus, kuru m ērķis ir pārveidot cilv ēku ģenētisko mantojumu, kas 
varētu šādas izmai ņas padarīt pārmantojamas 1; 
– pētniecības pasākumus, kas paredz ēti cilvēku embriju rad īšanai vien īgi pētniecības 
nolūkā, vai cilmes š ūnu ieguvei, tostarp veicot somatisko š ūnu kodola p ārstādīšanu. 
                                                 
1 Var finans ēt pētniecību, kas saist īta ar dzimumdziedzeru v ēža ārstēšanu. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/307 
 3. Gan pieaugušo, gan embriju cilv ēka cilmes š ūnu pētniecību var finans ēt, ņemot vērā gan 
zinātnisko ierosin ājumu saturu, gan iesaist ītās(-o) dalībvalsts(-u) tiesisko regul ējumu. 
Jebkurā pieteikum ā, lai saņemtu finans ējumu cilv ēku embrion ālo cilmes š ūnu pētniecībai, 
ir attiecīgi jāiekļauj sīka inform ācija par licenc ēšanas un kontroles pas ākumiem, ko veiks 
dalībvalsts kompetent ās iestādes, kā arī sīka inform ācija par sniegto ētisko 
apstiprinājumu(-iem). 
Cilvēku embrion ālo cilmes š ūnu pētniecības jomā uz iestādēm, organiz ācijām un 
pētniekiem attiecas stingra licenc ēšana un kontrole atbilst īgi iesaistītās(o) dalībvalsts(u) 
tiesiskajam regul ējumam . 
4. Iepriekšmin ētās pētniecības jomas p ārskata šīs programmas otraj ā posmā (2010.-2013.), 
ņemot vērā zinātnes attīstību. 
5. pants 
1. Īpašo programmu īsteno, izmantojot finans ēšanas shēmas, kas noteiktas pamatprogrammas 
III pielikum ā. 
2. Š īs īpašās programmas III pielikum ā izklāstīta kārtība, kādā dod subs īdiju Eiropas 
Investīciju bankai, lai izveidotu Riska dal īšanas finanšu meh ānismu. 
L 400/308 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 3. Š īs īpašās programmas IV pielikum ā iekļauts to iesp ējamo kopīgo tehnolo ģijas ierosmju 
indikatīvs saraksts, par ko var ētu pieņemt atseviš ķus lēmumus, pamatojoties uz L īguma 
169. pantu. 
4. Šai īpašajai programmai piem ēro dalības un pētījumu rezult ātu izplatīšanas noteikumus. 
6. pants 
1. Komisija izstr ādā darba programmu š īs īpašās programmas īstenošanai, s īkāk izklāstot 
I pielikum ā noteiktos m ērķus un zinātnes un tehnolo ģijas priorit ātes, finans ēšanas shēmu, 
kas lietojama attiec ībā uz tematu, par kuru public ēts uzaicin ājums iesniegt priekšlikumus, 
kā arī īstenošanas grafiku. 
2. Darba programm ā ņem vērā attiecīgos pētījumus, ko veic dal ībvalstis, asoci ētās valstis, un 
Eiropas un starptautisk ās organizācijas, un Eiropas sasniegumus ar pievienoto v ērtību, kā 
arī ietekmi uz nozares konkur ētspēju un saist ību ar citām Kopienas politikas jom ām. 
Vajadzības gadījumā programmu atjaunina. 
3. Priekšlikumus par netieš ām darbībām saskaņā ar finansēšanas shēmām izvērtē un projektus 
izvēlas, ņemot vērā kritērijus, kas izkl āstīti dalības un pētījumu izplat īšanas noteikumu 
15. panta 1.b punkt ā. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/309 
 4. Darba programm ā var norādīt: 
a) organiz ācijas, kas sa ņem dalības maksu; 
b) atbalsta pas ākumus īpašu juridisko vien ību darbībām. 
7. pants 
1. Par īpašās programmas īstenošanu atbild Komisija. 
2. Š ā lēmuma 8. panta 2. punkt ā noteikto vad ības proced ūru piemēro, lai pie ņemtu šādus 
pasākumus: 
a) 6. pant ā minēto darba programmu, tostarp izmantojam ās finansēšanas shēmas, 
priekšlikumu iesniegšanas uzaicin ājumu saturu, k ā arī piemērojamos izv ērtēšanas un 
atlases krit ērijus; 
b) jebkurus piel āgojumus II pielikum ā izklāstītajā indikatīvajā summu sadal ījumā; 
c) to darb ību finansēšanas apstiprin āšanu, kuras veic 2. panta a) l īdz g) punkt ā 
minētajās tematiskaj ās jomās, ja paredzamais Kopienas ieguld ījuma apjoms saska ņā 
ar šo programmu ir EUR 0,6 miljoni vai liel āks; 
d) darba uzdevumu sagatavošanu pamatprogrammas 7. panta 2. un 3. punkt ā 
paredzētajiem nov ērtējumiem; 
L 400/310 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 3. Š ā lēmuma 8. panta 3. punkt ā noteikto regulat īvo proced ūru piemēro, lai apstiprin ātu to 
darbību finansēšanu, kurās izmanto cilv ēku embrijus un cilv ēku embrion ālās cilmes š ūnas. 
8. pants 
1. Komisijai pal īdz komiteja. 
2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piem ēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu. 
Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punkt ā paredzētais termiņš ir divi m ēneši. 
3. Ja ir atsauce uz šo punktu, piem ēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu. 
Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punkt ā paredzētais termiņš ir divi m ēneši. 
4. Komisija regul āri informē komiteju par īpašās programmas īstenošanas visp ārējo norisi, k ā 
arī laikus sniedz inform āciju par vis ām PTA darb ībām, kas ir ierosin ātas vai ko finans ē 
saskaņā ar šo programmu, k ā izklāstīts V pielikum ā. 
5. Komiteja pie ņem savu reglamentu. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/311 
 9. pants 
Komisija nodrošina neatkar īgu uzraudz ību, novērtējumu un p ārskatīšanu, kā noteikts 
pamatprogrammas 7. pant ā, kas jāveic attiec ībā uz tiem pas ākumiem, kuri īstenoti jom ās, uz ko 
attiecas šī īpašā programma. 
10. pants 
Šis lēmums stājas spēkā trešajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savien ības Oficiālajā Vēstnesī. 
Šis lēmums ir adres ēts dalībvalstīm. 
Briselē, 2006. gada 19. decembr ī 
 Padomes v ārdā – 
 priekšs ēdētājs         
                                                                       J. KORKEAOJA 
L 400/312 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 I PIELIKUMS  
ZINĀTNISKIE UN TEHNOLO ĢISKIE MĒRĶI,  
TĒMU UN DARB ĪBU VISP ĀRĪGAS NOST ĀDNES 
IEVADS 
Šī īpašā programma sekm ēs pētniecības un jaunin ājumu iesp ējas visā Eiropā un nodrošin ās to 
optimālu izmantojumu. Šo m ērķi sasniegs š ādi: 
– optimizējot pētniecības infrastrukt ūru izmantojumu un pilnveidi; 
– stiprinot MVU sp ēju radīt jauninājumus un sp ēju gūt labumu no p ētniecības; 
– atbalstot ar p ētniecību saistītu reģionālu kopu izveidi; 
– apgūstot pētniecības potenci ālu ES konver ģencē un attālos reģionos; 
– tuvinot zin ātni un sabiedr ību, lai harmoniski integr ētu zinātni un tehnolo ģijas Eiropas 
sabiedrībā; 
– atbalstot p ētniecības politikas saska ņotu izstrādi; un 
– veicot darb ības un pas ākumus, lai atbalst ītu starptautisko sadarb ību. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/313 
 Pienācīgi ņems vērā ilgtspējīgas attīstības principu un dzimumu l īdztiesību. Turklāt gadījumos, kad 
tas ir būtiski, saist ībā ar darbībām šajā īpašajā programm ā ņems vērā apsvērumus par veicam ā 
pētījuma un t ā potenciālā pielietojuma ētiskajiem, soci ālajiem, tiesiskajiem un plaš ākiem kult ūras 
aspektiem, k ā arī zinātnes un tehnolo ģiju izstrādes un tās prognožu soci āli ekonomisko ietekmi. 
Šajā īpašajā programm ā var veikt darb ības Ārpuskopienas programmu saska ņošanai, izmantojot 
ERA-NET  shēmu un Kopienas l īdzdalību kopīgi īstenotās valstu p ētniecības programm ās (Līguma 
169. pants), k ā aprakstīts īpašajā programm ā "Sadarbība". 
Programm ā mēģinās panākt sinerģiju un savstarp ēju papildin āmību ar citām Kopienas politikas 
jomām un programm ām, piemēram, ar Kopienas re ģionālo un koh ēzijas politiku, strukt ūrfondiem, 
Konkurētspējas un jaunin ājumu programmu un atbilst īgām izglītības un mācību programm ām 1 . 
                                                 
1 Nol ūkā veicināt šādu saskaņotu programmas īstenošanu Komisija par katru programmas 
komitejas san āksmi kā noteikts darba k ārtībā un saskaņā ar noteiktaj ām pamatnost ādnēm 
kompensēs viena pārstāvja izdevumus par katru dal ībvalsti, kā arī viena 
eksperta/padomdev ēja izdevumus par katru dal ībvalsti par tiem darba k ārtības punktiem, par 
kuriem dal ībvalstij nepieciešamas īpašas speci ālās zināšanas. 
L 400/314 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Ētikas aspekti 
Īstenojot šo īpašo programmu un no t ās izrietošos p ētījumus, jāievēro ētikas pamatprincipi. Tie 
ietver, cita starp ā, principus, kas atspogu ļoti Eiropas Savien ības Pamatties ību hartā, tostarp š ādus 
principus: cilv ēka cieņas un cilv ēka dzīvības aizsardz ība, personas datu un priv ātās dzīves 
aizsardzība, kā arī dzīvnieku un vides aizsardz ība saskaņā ar Kopienas ties ību aktiem un attiec īgo 
starptautisko konvenciju, pamatnost ādņu un rīcības kodeksu jaun ākajām versijām, piemēram, 
Helsinku Deklar āciju, Eiropas Padomes Konvenciju par cilv ēktiesībām un biomedic īnu, kas 
parakstīta 1997. gada 4. apr īlī Ovjedo un t ās Papildu protokolus, ANO Konvenciju par b ērnu 
tiesībām, UNESCO pie ņemto Visp ārējo deklarāciju par cilv ēka genomu un cilv ēktiesībām, ANO 
Bioloģisko un toksisko iero ču konvenciju ( BTWC ), Starptautisko l īgumu par p ārtikas un 
lauksaimniec ības augu ģenētiskajiem resursiem un attiec īgās Pasaules vesel ības organiz ācijas 
(PVO) rezol ūcijas. 
Ņems vērā arī atzinumus, ko izteikusi Eiropas Padomdev ēju grupa biotehnolo ģijas ētikas 
jautājumos (no 1991. gada l īdz 1997. gadam) un Eiropas Dabaszin ātņu un jauno tehnolo ģiju ētikas 
grupa (no 1998. gada). 
Saskaņā ar subsidiarit ātes principu un Eirop ā spēkā esošo pieeju daž ādību pētniecības projektu 
dalībniekiem j āievēro tiesību akti, noteikumi un ētikas kodeksi, kas ir sp ēkā valstīs, kurās veic 
pētījumus. Katr ā ziņā piemēro valstu noteikumus, un konkr ētā dalībvalstī vai citā valstī aizliegtu 
pētījumu veikšanu neatbalsta ar Kopienas finans ējumu ne šaj ā dalībvalstī, ne citā valstī. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/315 
 Vajadzības gadījumā pētniekiem, kas piedal ās pētniecības projektos, no attiec īgās valsts vai viet ējās 
ētikas komitejas pirms p ētniecības un tehnolo ģiju izstrādes darbību uzsākšanas jāsaņem 
apstiprinājums. Komisija no ētikas viedok ļa sistemātiski pārbaudīs priekšlikumus, kas saist īti ar 
ētiski delik ātiem jautājumiem vai ar ī priekšlikumus, kuros ētikas aspektiem nav piev ērsta pienācīga 
uzmanība. Īpašos gad ījumos ētikas pārbaudi var veikt projekta īstenošanas laik ā. 
Nefinansēs pētījumus, kas aizliegti vis ās dalībvalstīs. 
Līgumam pievienotais Protokols par dz īvnieku aizsardz ību un labtur ību paredz, ka Kopiena, 
izstrādājot un īstenojot Kopienas politiku, ar ī pētniecībā, pilnībā ievēro dzīvnieku labtur ības 
prasības. Padomes Direkt īvā 86/609/EEK (1986. gada 24. novembris) par dal ībvalstu normat īvo un 
administrat īvo aktu tuvin āšanu attiec ībā uz to dzīvnieku aizsardz ību, kurus izmanto izm ēģinājumos 
un citiem zin ātniskiem m ērķiem 1, noteikts, ka visi izm ēģinājumi jāplāno tā, lai izvair ītos no stresa, 
nevajadzīgu ciešanu un s āpju sagādāšanas izm ēģinājuma dzīvniekiem; tajos izmanto minim ālu 
dzīvnieku daudzumu; iek ļauj dzīvniekus ar zem āko neiropsiholo ģisko jutīgumu; tie rada 
vismazākās iespējamās sāpes, ciešanas, stresu vai ilgstošu kait ējumu. Dzīvnieku ģenētiskā 
mantojuma izmain īšanu un dz īvnieku klon ēšanu var apsv ērt vienīgi tad, ja š ādu pasākumu mērķi ir 
ētiski attaisnojami un apst ākļi ir tādi, ka ir nodrošin āta dzīvnieku labtur ība un ievēroti bioloģiskās 
daudzveid ības principi. 
                                                 
1 OV L 358, 18.12.1986., 1. lpp. Direkt īvā jaunākie grozījumi izdar īti ar Eiropas Parlamenta 
un Padomes Direkt īvu 2003/65/EK (OV L 230, 16.9.2003., 32. lpp.). 
L 400/316 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Īstenojot šo programmu, Komisija regul āri pārraudzīs zinātnes sasniegumus, k ā arī valstu un 
starptautiskos noteikumus, lai ņemtu vērā jebkādu situācijas attīstību. 
Ētikas pētījumus saist ībā ar zinātnes un tehnolo ģijas izstrādi veic šīs programmas da ļā "Zinātne 
sabiedrībā". 
1. P ĒTNIECĪBAS INFRASTRUKT ŪRA 
Mērķis 
Optimizēt Eiropas lab āko pētniecības infrastrukt ūru izmantojumu un pilnveidi un pal īdzēt visās 
zinātnes un tehnolo ģiju jomās radīt jaunas Eiropas noz īmes pētniecības infrastrukt ūras, kas 
vajadzīgas, lai saglab ātu Eiropas zin ātnisko aprindu vietu p ētniecības attīstības priekšgal ā un to 
spēju palīdzēt rūpniecības nozarei stiprin āt tās zināšanu bāzi un tehnolo ģiskās prasmes. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/317 
 Metode 
Moderna un efekt īva pētniecības infrastrukt ūra ir būtiska, lai izc īnītu vadošo vietu zin ātnē un 
tehnoloģijā un lai Eiropa k ļūtu par visā pasaulē konkurētspējīgāko un dinamisk āko uz zināšanām 
balstītu saimniec ību. Pētniecības infrastrukt ūrām ir būtiska nozīme zināšanu un tehnolo ģiju 
radīšanā, kā arī to izplatīšanā, piemērošanā un lietošan ā, tādējādi sekmējot jaunin ājumus un pal īdzot 
izveidot Eiropas p ētniecības telpu. Vis ās zinātnes un tehnolo ģiju jomās un politikas izstr ādei, 
balstoties uz atzinumiem, arvien vair āk nepieciešama infrastrukt ūru pieejam ība.. Daudzas 
pētniecības infrastrukt ūras ir pārtapušas no liel ām struktūrām, kas gandr īz pilnībā bija dom ātas 
vienīgi konkrētai zinātnes nozarei, par iek ārtām, kas sniedz pakalpojumus visdaž ādākajām 
zinātnieku grup ām. Ar inform ācijas un komunik āciju tehnolo ģiju atbalstu jaun ākās infrastrukt ūras 
koncepcijas ar ī paplašinās, iekļaujot dalītas aparat ūras, programmat ūras un satura sist ēmas ar 
milzīgu uzkrāšanas vērtību, topot par zin āšanu krātuvēm daudzās un dažādās zinātnes nozar ēs. 
Ierosinātā rīcība īpaši sekm ēs zināšanu pilnveidi, izmantošanu un saglab āšanu, atbalstot p ētniecības 
infrastrukt ūras, kas pamatojas gan uz izcil ību orientētā pieejā "no apakšas", gan ar ī mērķtiecīgā 
pieejā. Stratēģiskus uzlabojumus uz inform āciju un sazi ņu balstītajās e-infrastrukt ūrās un virtu ālajās 
infrastrukt ūrās arī uzskata par dzin ējspēku pārmaiņām zinātnisko pētījumu veikšan ā. Dalībvalstis 
turpinās būt infrastrukt ūru izstrādes un finans ēšanas centr ā. 
L 400/318 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Termins "p ētniecības infrastrukt ūras" saistībā ar Kopienas pamatprogrammu p ētniecības un 
tehnoloģiju attīstības jomā attiecas uz iek ārtām, resursiem un pakalpojumiem, kas vajadz īgi 
zinātniekiem p ētījumu veikšanai vis ās zinātnes un tehnolo ģiju jomās. Šajā definīcijā, iekļaujot 
atbilstīgos cilvēkresursus, ietver: 
– pētījumu mērķiem izmantojamas svar īgākās iekārtas vai instrumentu kopas; 
– uz zināšanām balstītus resursus, piem ēram, zinātniskos pētījumos izmantojamas kolekcijas, 
arhīvus, struktur ētu informāciju vai ar datu p ārvaldību saistītas sistēmas; 
– uz inform ācijas un sakaru tehnolo ģijām balstītu infrastrukt ūru, piemēram, GRID , 
skaitļošanas, programmat ūras un sakaru l īdzekļu iespēju izmantošanu; 
– ikvienu citu unik ālu vienību, ko izmanto zin ātniskā pētniecībā. 
Atbalstu var sniegt vien īgi tām pētniecības infrastrukt ūrām vai pētniecības infrastrukt ūru tīkliem, 
kas savas darb ības un pieejam ības ziņā interesē Eiropas zin ātniskās (akadēmiskās, valsts un 
rūpniecības) aprindas. T ām jāsniedz noz īmīgs ieguldījums Eiropas p ētniecības potenci āla 
pilnveidošan ā. 
Šī programma nodrošin ās vispārēju saskaņošanu saist ībā ar īpašajā programm ā "Sadarbība" ietverto 
tematisko p ētniecības infrastrukt ūru. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/319 
 Darbības 
Darbībās iekļaus šādu rīcību: 
– esošo pētniecības infrastrukt ūru izmantošanas optimiz āciju un to darb ības uzlabošanu; 
– jaunu Eiropas noz īmes pētniecības infrastrukt ūru izveides (vai noz īmīgu uzlabojumu 
veikšanas esošaj ās struktūrās) veicināšanu, pārsvarā pamatojoties uz ESFRI  (Eiropas 
Pētniecības infrastrukt ūru stratēģijas komisijas) darb ību; 
– atbalsta pas ākumu veikšanu, ieskaitot atbalstu jaunaj ām vajadzībām. 
1.1. Esoš ās pētniecības infrastrukt ūras 
Darbības pētniecības infrastrukt ūru jomā paredzētas, lai stiprin ātu konkrētu pētniecības 
infrastrukt ūru Eiropas jaudu un veiktsp ējas un palielin ātu lietotāju aprindu iesaisti, ņemot vērā 
pētniecības infrastrukt ūru piedāvātās iespējas un saist ības ieguld īt līdzekļus augstas klases 
pētījumos. Darb ības ietvers atbalstu Eiropas p ētniecības infrastrukt ūru optimiz ācijai ar iesp ēju un 
centienu "integr āciju", kas izrais īs iekārtu, resursu un pakalpojumu visefekt īvāku izmantošanu vis ās 
zinātnes un tehnolo ģiju jomās ar "starptautisk ās piekļuves" projektu starpniec ību. 
L 400/320 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 1.1.1. Integr ācijas pasākumi 
Pasaules l īmeņa pētniecības infrastrukt ūrām ir vajadz īgi milzīgi un ilgtermi ņa ieguldījumi resursos 
(cilvēkresursos un finanšu resursos). Tos vajadz ētu izmantot p ēc iespējas plašākām Eiropas 
zinātnieku un r ūpniecības nozaru klientu aprind ām. Turklāt nepārtraukti jāveicina un j āuzlabo 
pētniecības infrastrukt ūru jaudas un veiktsp ējas optimiz ācija un pastiprin āšana Kopienas l īmenī, lai 
apmierinātu jaunās un pieaugoš ās zinātnes vajadz ības. To vislab āk var sasniegt, saska ņoti stimul ējot 
infrastrukt ūru lietošanu un att īstību, kā arī to uzlabošanu. 
Kopienai, sekm ējot integrācijas pasākumus , vajadzētu sniegt ieguld ījumu šā mērķa sasniegšan ā. 
Tās nodrošin ās, ka Eiropas p ētnieki, tostarp p ētnieki nozar ēs, tostarp MVU un perif ērijas un att ālos 
reģionos, var piek ļūt labākajām pētniecības infrastrukt ūrām, lai veiktu p ētniecību, atbalstot 
nodrošināt integrētus ar infrastrukt ūru saistītus pakalpojumus p ētniecības kopienai Eiropas l īmenī 
un vajadz ības gadījumā starptautiskaj ā līmenī. Integrācijas pasākumu mērķos vajadzētu iekļaut arī 
Eiropas p ētniecības infrastrukt ūru darbības labāku struktur ēšanu, to kop īgu attīstīšanu jaudas un 
darbības ziņā; 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/321 
 Integrācijas pasākumus esošaj ām pētniecības infrastrukt ūrām īstenos šādi: 
– ar aicinājumiem "no apakšas" sekm ēt infrastrukt ūru ekspluat ētāju savstarp ējo koordin āciju 
un resursu apvienošanu, lai veicin ātu sadarbības kultūras veidošanos to starp ā. Šādu 
darbību mērķos vajadzētu iekļaut arī Eiropas p ētniecības infrastrukt ūru darbības un to 
pieejamības iespējamiem lietot ājiem labāku struktur ēšanu, to kop īgu attīstīšanu jaudas un 
darbības ziņā, kā arī to saskaņotu un starpdiscipl īnu izmantošanu; 
– ar "mērķtiecīgiem uzaicin ājumiem", kad š ādas koncentr ētas darbības neapšaub āmi veicinās 
atbalstu potenci āli nozīmīgām pētniecības infrastrukt ūrām ilgtermi ņā un paātrinās to 
rašanos Kopienas m ērogā. Tās īstenos cieš ā sadarbībā ar tematiskaj ās jomās paredzētajām 
darbībām, lai nodrošin ātu to, ka visi Eiropas m ērogā veiktie Kopienas pas ākumi atbilst 
vajadzībai pēc pētniecības infrastrukt ūrām attiecīgajā jomā. Jau tagad var noteikt jomas1 
esošo Eiropas infrastrukt ūru labākai izmantošanai un nostiprin āšanai, tādējādi apmierinot 
akadēmisko, valstu un r ūpniecības pētījumu interesentu un sabiedr ības kopum ā ilgtermiņa 
vajadzības pēc, piemēram, zinātnes par dz īvību un tās pielietojumiem, inform ācijas un 
sakaru tehnolo ģijām, rūpniecības pētniecības attīstības, tostarp metrolo ģiju, pēc atbalsta 
noturīgai attīstībai jo īpaši vides jom ā, kā arī pēc sabiedriskaj ām un humanit ārajām 
zinātnēm. 
                                                 
1 Tās ir noteikusi ar ī ESFRI . 
L 400/322 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 1.1.2. Uz inform ācijas un sakaru tehnolo ģijām (IKT) balst ītās e-infrastrukt ūras 
E-infrastrukt ūru ieviešana nodrošina b ūtiskus pakalpojumus p ētnieku aprind ām, pamatojoties uz 
sarežģītiem procesiem, kas izstr ādāti, lai izplat īto, uz IKT balst īto resursu (skait ļošanas tehnikas, 
savienojam ības, aprīkojuma) iesp ējas novad ītu līdz virtuālajām pētnieku aprind ām. Eiropas m ēroga 
pieejas un attiec īgu Eiropas m ēroga darb ību pastiprin āšana šajā jomā var ievērojami sekm ēt Eiropas 
pētniecības potenci āla paaugstin āšanu un tā izmantošanu, konsolid ējot e-infrastrukt ūras kā Eiropas 
Pētniecības telpas st ūrakmeni, starpdiscipl īnu jauninājumu "vēstnesi" un dzin ējspēku pārmaiņām 
zinātnisko pētījumu veikšan ā. 
Tā var arī sniegt ieguld ījumu, integr ējot pētniecības grupas no perif ērijas un att ālākiem 
reģioniem. E-infrastrukt ūrai ierosinātās darbības paredz veicin āt lieljaudas un efekt īvas 
komunikācijas ( GÉANT ) un uz GRID  balstītu infrastrukt ūru, kā arī Eiropas progres īvās tehnoloģijas 
skaitļošanas tehnikas turpm āku pilnveidi un att īstību, uzsverot vajadz ību atbalst īt izplatītās pasaules 
līmeņa jaudīgās skaitļošanas tehnikas, datu uzglab āšanas un progres īvo vizualiz ācijas ierīču 
materiālās bāzes nostiprin āšanu. Darb ības turklāt ir paredz ētas, lai – vajadz ības gadījumā – 
veicinātu to pieņemšanu lietot āju vidū, palielinātu to lomu pasaul ē un paaugstin ātu uzticēšanos tām, 
pamatojoties uz GÉANT  un GRID  infrastrukt ūras sasniegumiem un atv ērtiem savstarp ējas 
izmantojam ības standartiem. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/323 
 Vajadzēs saskaņoti atbalst īt digitālās bibliotēkas, arhīvus, datu uzglab āšanu, pārzināšanu Eiropas 
mērogā, kā arī organizēt datu krātuves zinātnieku aprind ām un nākamajām zinātnieku paaudz ēm. 
Uzmanību pievērsīs e-infrastrukt ūru datu uzticam ības un ticam ības palielin āšanas aspektiem. 
Ierosināto darbību mērķis ir arī jaunu pras ību un risin ājumu paredz ēšana un sasaist īšana, lai 
veicinātu plaša m ēroga izmēģinājumu stendu rad īšanu, kas paredz ēti eksperimentiem ar jaun ām, 
revolucion ārām tehnolo ģijām un lietot āju jauno pras ību apmierin āšanai, tostarp par e-m ācībām. 
eIRG  (e-infrastrukt ūras refleksijas grupa) regul āri palīdzēs ar stratēģiskiem ieteikumiem. 
1.2. Jaunas p ētniecības infrastrukt ūras 
Šī īpašā programma veicin ās jaunu pētniecības infrastrukt ūru radīšanu (tostarp esošo iev ērojamu 
uzlabošanu), galvenok ārt pievēršoties sagatavošan ās fāzēm un "unik ālām" infrastrukt ūrām ar 
būtisku un Eiropas m ēroga ietekmi uz atbilst īgo zinātnisko jomu att īstību Eiropā. 
1.2.1. Projekt ēšanas izp ēte jaunām pētniecības infrastrukt ūrām 
Veicināt jaunu pētniecības infrastrukt ūru radīšanu, izmantojot pieeju "no apakšas uz augšu" 
attiecībā uz uzaicin ājumiem iesniegt priekšlikumus, finans ējot piešķīrumus izp ētei un jaunu 
infrastrukt ūru tehniski ekonomisk ā pamatojuma p ētījumus. 
L 400/324 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 1.2.2. Atbalsts jaunu infrastrukt ūru veidošanai 
Sekmēt jaunu pētniecības infrastrukt ūru radīšanu saska ņā ar "maināmās ģeometrijas" principu, 
galvenokārt pamatojoties uz ESFRI ve ikto darbu Eiropas jauno p ētniecības infrastrukt ūru plāna 
izstrādē. Darba programm ā noteiks priorit āros projektus, kuriem saska ņā ar pamatprogrammu ir 
iespējams Kopienas atbalsts. 
Darbības saistībā ar jaunu infrastrukt ūru veidošanu īstenos divos posmos, pamatojoties uz 
pamatprogramm ā noteikto krit ēriju sarakstu. 
• 1. posms: Atbalsts sagatavošanas f āzei 
Pirmajā posmā paredz uzaicin ājumus, kas aprobežojas vien īgi ar darba programm ā noteiktajiem 
prioritārajiem projektiem. Sagatavošanas posm ā iekļauj paredzam ās pētniecības infrastrukt ūras sīki 
izstrādātus izveides pl ānu izstrādi, tiesisko strukt ūru, pārvaldības un daudzgadu pl ānošanas 
pabeigšanu, k ā arī galīgu vienošanos starp iesaist ītajām pusēm. Sagatavošanas posm ā Komisija 
darbosies k ā "veicinātāja", īpaši veicinot finans ēšanas metožu meh ānismus izveides posm ā. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/325 
 • 2. posms: Atbalsts veidošanas f āzei 
Otrajā posmā ar iespējamu priv ātu finansiālu iestāžu līdzdalību īsteno izveides pl ānus, balstoties uz 
tehniskajos, juridiskajos administrat īvajos un finanšu nol īgumos sasniegto, īpaši izmantojot valstu 
un Kopienas instrumentu (piem ēram, strukt ūrfondu vai Eiropas Invest īciju bankas) savstarp ējo 
papildināmību, un vajadz ības gadījumā ņemot vērā iespējas zinātnes izcilībai konver ģences 
reģionos un att ālākos reģionos. Pamatprogramm ā paredzēto finanšu atbalstu izveides posm ā var 
sniegt tādiem izveides projektiem, kuriem atbalsts ir ļoti vajadz īgs. Šādos gadījumos lēmumus 
pieņem ar tāda mehānisma starpniec ību, kas balst ās uz vajadz īgo finansējumu (piem ēram, tiešu 
piešķīrumu, Eiropas Invest īciju bankas aizdevumiem, kuriem piek ļuvi var veicin āt riska dal īšanas 
finanšu meh ānisms (III pielikums); L īguma 171. pants). 
1.3. Atbalsta pas ākumi, tostarp atbalsts jaun ām vajadz ībām 
Lai gūtu panākumus, formul ējot un pie ņemot Eiropas politiku attiec ībā uz pētniecības 
infrastrukt ūrām, būtiska ir stingra darb ības saskaņošana ES iekšien ē. Tāpēc visā programm ā 
paredzēti atbalsta pas ākumi šādai saskaņošanai, tostarp atbalsts starptautisk ās sadarbības 
attīstīšanai. 
L 400/326 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Šīs darbības veiktu, galvenok ārt pēc regulāriem uzaicin ājumiem iesniegt priekšlikumus. T ās būtu 
vērstas jo īpaši uz attiec īgu valstu programmu koordin āciju, izmantojot ERA-NET pal īdzību, uz 
atbalstu jaunu vajadz ību analīzei, atbalstu ESFRI un eIRG darb ībai, uz programmas efekt īvu 
īstenošanu (piem ēram, atbalstot konferences, l īgumus ar ekspertiem, ietekmes p ētījumus u. c.), k ā 
arī uz atbalstu to darb ību starptautiskajam aspektam, ko saska ņā ar šo īpašo programmu, un atbalstu 
Eiropas augst āko sasniegumu izplat īšanai starptautisk ā mērogā. Saistībā ar starptautisko sadarb ību 
darbības, ko veic šaj ā iespēju programmas īpašajā daļā, ļaus arī noteikt atseviš ķu trešo valstu 
vajadzības un savstarp ējās intereses, uz kur ām varētu balstīt īpašu sadarb ību un, pamatojoties uz 
mērķtiecīgiem uzaicin ājumiem, izveidot š ķērssaites starp galvenaj ām trešo valstu un Eiropas 
Pētniecības telpas p ētniecības infrastrukt ūrām. 
2. P ĒTNIECĪBA MVU VAJADZ ĪBĀM 
Mērķi 
Stiprināt Eiropas MVU jaunin ājumu iesp ējas un to ieguld ījumu jaunu uz tehnolo ģijām balstītu 
produktu un tirgu att īstībā, palīdzot tiem izmantot ārējus pētniecības pakalpojumus, vairot to 
pētniecības centienus, paplašin āt to tīklus, labāk izmantot p ētījumu rezult ātus un apg ūt 
tehnoloģiskās prasmes un zin āšanas plaisas mazin āšanai starp p ētniecību un inov ācijām. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/327 
 Metode 
MVU ir Eiropas r ūpniecības pamat ā. Tiem jābūt nozīmīgam jaunin ājumu sistēmas komponentam, 
kā arī svarīgam ķēdes posmam, p ārvēršot zināšanas jaunos produktos, procesos un pakalpojumos. 
Tā kā konkurence gan iekš ējā tirgū, gan visā pasaulē aizvien pieaug, Eiropas MVU j āpaaugstina 
zināšanu un p ētniecības intensit ātes līmenis, jāveicina pētījumu izmantošana, j āpaplašina 
uzņēmējdarbība, aptverot liel ākus tirgus, un j āveicina to zin āšanu tīklu internacionaliz ācija. Lielākā 
daļa dalībvalstu veikto darb ību saistībā ar MVU neveicina un neat balsta starpvalstu sadarb ību 
pētniecības jomā un tehnolo ģiju pārņemšanu. T ādēļ ir vajadzīgas ES m ēroga darb ības, kas 
papildinātu valstu un re ģionālā līmeņa darbības un pastiprin ātu to ietekmi. 
Īpašas darb ības veiks, lai atbalst ītu MVU vai MVU apvien ības, kam vajadz īgi pētniecības darbību 
izpildītāju: galvenok ārt zema vai vid ēja līmeņa tehnoloģiju MVU ar ierobežot ām pētniecības 
veikšanas iesp ējām vai bez t ām. MVU ar augstu p ētniecības intensit āti var piedal īties kā pētniecības 
pakalpojumu sniedz ēji vai izmantot ārējus pētniecības pakalpojumus, lai papildin ātu savas 
pētniecības pamatsp ējas. Šos pas ākumus veiks ar augšupejošu pieeju vis ās zinātnes un tehnolo ģiju 
jomās augšupejoš ā pieejā. Darbībās iekļaus demonstr ējumu un citas darb ības, lai veicin ātu 
pētniecības rezult ātu izmantošanu, nodrošinot papildin āmību ar Konkur ētspējas un inov āciju 
programmu. Projekta priekšlikumu v ērtējumā ņems vērā to gaidāmo ekonomisko ietekmi uz MVU. 
Finanšu līdzekļus piešķirs, izmantojot š ādas divas sh ēmas: Pētniecība MVU vajadz ībām un MVU 
apvienību vajadz ībām. 
L 400/328 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Pirmā virziena darb ības galvenok ārt ir pievērstas MVU zem ā vai vidēji attīstītā tehnoloģiju līmenī, 
kuriem praktiski nav p ētīšanas iesp ēju, vai tās ir pavisam nenoz īmīgas, kā arī MVU ar augstu 
pētniecības intensit āti, kuriem ir vajadz īgi ārēji pētniecības pakalpojumi, kas papildin ātu to 
pētniecības pamatiesp ējas. Otrajā shēmā darbības ir piev ērstas MVU apvien ībām, kas parasti 
vislabāk zina vai sp ēj noteikt savu dal ībnieku kop īgās tehniskās problēmas, rīkoties to v ārdā un 
veicināt pētījumu rezult ātu efektīvu izplatīšanu un izmantošanu. 
Koordinācijas un atbalsta pas ākumi saska ņā ar "Pētniecību MVU vajadz ībām" ietvers attiec īgu 
valstu/reģionālo programmu koordin āciju, kuru m ērķis ir atbalst īt MVU un kas atbalsta 
paraugpraksi, rezult ātu izplatīšanu un izmantošanu, veicinot MVU piek ļuvi Septītajai 
pamatprogrammai  un novērtējot ietekmi. Darb ības varētu balstīt arī uz valsts p ētniecības 
programm ām, kas papildin ātu turpmāk minētās pētniecības darbības 1. 
Papildus š īm īpašajām darbībām atbalstīs un veicin ās MVU dal ību visas pamatprogrammas izpild ē. 
Izstrādājot saturu tematiskaj ām jomām programm ā "Sadarbība", ko īsteno ar daž āda apjoma 
projektiem atkar ībā no jomas un tematikas, ņem vērā MVU pētniecības vajadz ības un potenci ālu. 
Īstenojot Kopienas PTA pamatprogrammu, nodrošina savstarp ēju papildin āmību un siner ģiju ar 
darbībām Konkur ētspējas un jaunin ājumu pamatprogramm ā, lai atbalst ītu un veicin ātu MVU 
līdzdalību Kopienas PTA pamatprogramm ā. 
                                                 
1 Tas, pamatojoties uz Eureka , varētu ietvert iesp ējamu to programmu kop īgu īstenošanu, kas 
paredzētas MVU, kuri veic zin ātnisko izp ēti. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/329 
 Darbības 
Īstenos šādas divas uz MVU attiecin āmas shēmas: 
• Pētniecība maziem un vid ējiem uzņēmumiem 
Ar šo shēmu atbalsta nelielas novatorisku MVU grupas, lai risin ātu kopīgas vai līdzīga rakstura 
tehnoloģiskas probl ēmas. Salīdzinoši īsam laikposmam paredz ēti projekti j āvērš uz jaunin ājumu 
vajadzībām tādiem MVU, kuri p ētniecībā iesaista ārējus pētniecības un tehnolo ģiju darbību 
izpildītājus, parādot, ka attiec īgiem MVU ir izteikts p ētījumu izmantošanas potenci āls. 
• Pētniecība MVU apvien ībām 
Ar šo shēmu sniedz atbalstu MVU apvien ībām, lai probl ēmām, kas ir kop īgas daudziem MVU 
konkrētās rūpniecības nozar ēs vai vērtību veidošan ās posmos, izstr ādātu tehniskus risin ājumus ar 
pētījumiem, kuri ir vajadz īgi, piemēram, nosakot Eiropas normas un standartus vai pan ākot 
atbilstību tiem, un izpildot reglament ējošas pras ības tādās jomās kā veselība, drošība un vides 
aizsardzība. Projekti, kuru ilgums var b ūt vairāki gadi, jāvada MVU apvien ībām, kuras savu 
dalībnieku lab ā pētniecībā iesaista ārējus pētniecības un tehnolo ģiju izstrādes darbību izpildītājus un 
kurām pētniecībā jāiesaista ar ī vairāki atseviš ķi MVU.  
• Shēmu kopīgās iezīmes 
– Citi uzņēmumi un tiešie lietot āji var piedal īties shēmu īstenošanā, ja tas ir MVU vai MVU 
apvienību interes ēs. 
L 400/330 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 – Papildus p ētniecībai projektos b ūtu jāiekļauj darbības pētījumu rezult ātu pielietojumam un 
efektīvai izmantošanai, piem ēram, pārbaudes, demonstr ācijas, mācības, tehnolo ģiju 
pārņemšana, zin āšanu vadība un intelektu ālā īpašuma ties ību aizsardz ība. Projektos 
pētniecībai MVU apvien ību vajadz ībām būtu turklāt jāiekļauj darbības pētījumu rezult ātu 
efektīvai izplatīšanai MVU apvien ību dalībnieku starp ā un, ja vajadz īgs, arī plašākā 
mērogā. 
– Abu shēmu īpašuma un piek ļuves tiesībām piemēro īpašus noteikumus. 
Centienus koncentr ēs uz pētniecības projektiem. Turkl āt atbalstu sniegs valsts sh ēmām, nodrošinot 
finanšu līdzekļus MVU un MVU apvien ībām, lai tie var ētu sagatavot ierosin ājums darb ībām 
saskaņā ar "pētniecību MVU vajadz ībām", kuru m ērķis būtu veicināt jaunu valsts sh ēmu izveidi vai 
esošo shēmu izvēršanu. 
3. ZIN ĀŠANU RE ĢIONI 
Mērķi 
Stiprināt Eiropas re ģionu zinātniskās pētniecības potenci ālu, jo īpaši veicinot un atbalstot vis ā 
Eiropā ar pētniecību saistītu reģionālu kopu veidošanos, kur ās apvienoti universit ātes, pētniecības 
centri, uzņēmumi un re ģionālās iestādes. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/331 
 Metode 
Reģioni ES pētniecības un izstr ādes ainā ieņem aizvien noz īmīgāku vietu. Pier ādījumi liecina, ka 
investīcijas pētniecībā un izstrādē uzlabo re ģiona pievilc ību, tajā pašā laikā palielinot viet ējo 
uzņēmēju konkur ētspēju. Ar pētniecību un izstr ādi cieši saist ītas kopas uzskat āmas par lab ākajām 
šādas invest īciju aktivit ātes veicin ātājām, tieši radot priekšroc ības vietējai konkur ētspējai un 
labvēlīgi ietekmējot izaugsmi un nodarbin ātību. 2003. gada izm ēģinājuma pasākums "Zin āšanu 
reģioni" 1 apstiprin āja šādu kopu noz īmīgumu un interesi par to att īstības atbalstu un veicin āšanu. 
Šāda rīcība dos iesp ēju Eiropas re ģioniem nostiprin āt investīciju iespējas pētniecības un tehnolo ģiju 
izstrādei, tajā pašā laikā maksimāli izmantojot to potenci ālu sekmīgai interesentu iesaistei Eiropas 
mēroga pētniecības projektos un veicinot re ģionālu kopu izveidi, t ādējādi veicinot re ģionālo 
attīstību Eiropā. Darbības veicin ās reģionālu kopu izveidi, kas veicina Eiropas P ētniecības telpas 
izveidi. P ētniecības un izstr ādes darbībām paredzēto investīciju un darb ību struktūrfondu 
paplašinātu un koncentr ētāku lietojumu pan āks, uzlabojot siner ģiju starp re ģionālo un pētniecības 
politiku, jo īpaši veidojot re ģionālu pētniecības stratēģiju, ko reģionālās iestādes var integr ēt savā 
ekonomikas att īstības stratēģijā. 
Īpašu uzman ību veltīs sadarbībai starp kaimi ņu reģioniem daž ādās dalībvalstīs. 
                                                 
1 Pēc Eiropas Parlamenta iniciat īvas izmēģinājuma pasākums "Zin āšanu reģioni" tika iek ļauts 
2003. gada Kopienas budžet ā. Pēc tam Sest ās Kopienas PTA pamatprogrammas (2004) 
programm ā "Saskaņota politikas izstr āde" iekļāva vēl vienu uzaicin ājumu iesniegt 
priekšlikumus. 
L 400/332 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 "Zināšanu reģionos" paredz atbalstu optim ālas politikas un strat ēģijas noteikšanai un īstenošanai ar 
pētniecību un izstr ādi saistītu kopu veidošan ā. Šī programma jo īpaši palielina re ģionālo pētniecības 
plānu atbilstību un efektivit āti, izmantojot savstarp ēju apmācību; veicina un stiprina kopu 
sadarbību; un sekm ē uz pētniecību un izstr ādi vērsto esošo kopu ilgtsp ējīgu attīstību, kā arī sekmē 
iespējas veidot jaunas kopas, jo īpaši jaunos zin āšanu reģionos. Īpaši atbalst īs pieprasījuma radītus 
un problēmu risināšanai paredz ētus projektus, kas saist īti ar īpašām tehnolo ģiju jomām vai 
nozarēm1. 
Šī darbība attiecas uz visiem re ģioniem, tostarp īpašajā programm ā "Konverģence" 2 minētajiem 
reģioniem. 
Darbības 
Parasti projektos iesaista re ģionālās iestādes, reģionālas attīstības aģentūras, universit ātes, 
pētniecības centrus un r ūpniecības uzņēmumus, k ā arī, ja vajadz īgs, tehnolo ģiju pārņemšanas, 
finanšu vai pilsonisk ās sabiedrības organiz ācijas. Zināšanu reģionu projektos tiks iek ļautas šādas 
darbības: 
                                                 
1 Ar to vajadz ības gadījumā neizslēdz dažādu tehnolo ģiju jomu kombin āciju. 
2 Konver ģences reģioni ir tie, kas noteikti 5. pant ā Padomes Regul ā (EK) Nr. 1083/2006 
(2006. gada 11. j ūlijs), ar ko paredz visp ārīgus noteikumus par Eiropas Re ģionālās attīstības 
fondu, Eiropas Soci ālo fondu un Koh ēzijas fondu (OV L 210, 31.7.2006., 25. lpp.). Tas 
ietver "konver ģences" mērķa reģionus, reģionus, kas atbilst finans ējumam no Koh ēzijas 
fonda, un visatt ālinātākos reģionus. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/333 
 • reģionālo vai pārrobežu kopu pētījumu programmu anal īze, pilnveidošana un ieviešana , kā 
arī sadarbība starp kop ām. Tie iek ļauj kā analīzi, tā arī ieviešanas pl ānu, pievēršot uzman ību 
pētniecības un izstr ādes iespējām un priorit ātēm. Projektos izmantos prognožu, sal īdzinošās 
novērtēšanas vai citas metodes, par ādot gaidāmās priekšroc ības, piem ēram, saikņu 
nostiprināšanos starp attiec īgajām kopām, optimiz ētu iesaistīšanos Eiropas p ētniecības projektos 
un lielāku ietekmi uz re ģiona attīstību. Tajos var ētu gatavoties ar ī starpreģionu izmēģinājuma 
pasākumiem. Š īs darbības īpaši paredz ētas, lai veicin ātu uzlabotu papildin āmību starp Kopienas 
reģionālajiem fondiem un citiem Kopienas un valstu fondiem. 
• Augsti att īstītu reģionu " vadīšana " reģionos ar maz āk izteiktu p ētniecības novirzienu, veidojot 
uz pētniecību un izstr ādi orientētas kopas. Starptautiski re ģionāli konsorciji mobiliz ēs un 
piesaistīs zinātniskās izpētes dalībniekus no akad ēmiskajām aprindām, rūpniecības un vald ībām, 
lai tie pied āvātu "ievirzes" risin ājumus tehnolo ģiski mazāk attīstītiem reģioniem. 
• Ierosmes , lai ar pētniecības dalībnieku un iest āžu starpniec ību uzlabotu integr āciju reģiona 
saimniecībā, izmantojot to sadarb ību kopu l īmenī. Tajās iekļauj starptautiskas darb ības, lai 
nostiprinātu saites starp p ētniecībā ieinteresētajām personām un viet ējām uzņēmēju kopien ām, kā 
arī atbilstīgās darbības starp kop ām. Lai uzskat āmi parādītu ieguvumus no integr ācijas, šīs 
darbības varētu sekmēt pētniecības un izstr ādes jomas papildin āmības noteikšanu. 
L 400/334 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Atbalstu sniegs ar ī sistemātiskas savstarp ējās informācijas apmai ņas veicināšanas darb ībām, kā arī 
mijiedarb ībai starp l īdzīgiem projektiem, un, vajadz ības gadījumā, arī darbībām citās atbilstīgajās 
kopienas programm ās (piemēram, analīzes un sint ēzes semin āri, apaļā galda apspriedes, 
publikācijas), īpaši uzsverot to kandid ātvalstu un asoci ēto valstu, k ā arī to dalībvalstu iesaist īšanu, 
kas ES pievienoj ās pēc 2004. gada 1. maija. 
4. P ĒTNIECĪBAS POTENCI ĀLS 
Mērķis 
Stimulēt paplašin ātās ES zinātniskās pētniecības potenci āla pilnīgu apzināšanu un izmantošanu, 
apgūstot un att īstot esošo un jaunu izcil ību ES konver ģences reģionos un att ālākajos reģionos, un 
palīdzēt stiprināt zinātnieku iesp ējas veiksm īgi piedalīties Kopienas m ēroga pētniecības pasākumos. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/335 
 Metode 
Lai atbalst ītu paplašin ātās ES zinātniskās pētniecības potenci āla pilnīgu apzināšanu un 
izmantošanu, ar ap ņēmīgām darbībām mēģinās atraisīt pētniecības grupu zin ātnisko potenci ālu, jo 
īpaši Eiropas Savien ības konver ģences reģionos un att ālākajos reģionos, kas pašlaik piln ībā 
neizmanto savas iesp ējas vai kuriem ir vajadz īgas jaunas zin āšanas un atbalsts sava potenci āla 
izmantošanai. Darb ības lielā mērā pamatosies uz agr ākajiem un pašreiz ējiem pasākumiem, 
piemēram, uz Piektaj ā pamatprogramm ā paredzētajiem Eiropas izcil ības centriem toreiz ējās 
pievienošan ās un kandid ātvalstīs un Marijas Kir ī vārdā nosauktās viesuzņemšanas stipendij ām 
zināšanu tālāknodošanai. T ās arī papildinās Eiropas Soci ālā fonda centienus saska ņā ar jauno 
kohēzijas politiku (2007. - 2013.), piev ēršot uzman ību pētniecības cilvēku potenci āla attīstīšanai 
valstu līmenī atbilstīgajās teritorijās. 
Pievēršot uzman ību šādu pētniecības grupu sadarb ības nostiprin āšanai un paplašin āšanai ar 
pētniecības centriem cit ās ES dalībvalstīs vai asoci ētās valstīs, tiks dots iev ērojams ieguld ījums šo 
grupu potenci āla izvēršanai un t ādējādi — to notur īgai attīstībai. Šo pētniecības grupu ietekme un 
līdzdalība Eiropas P ētniecības telpā palielināsies, optimiz ējot to starptautisko atz īšanu, vad ības 
potenciālu un zinātnieku kvalit āti. 
L 400/336 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Darbības 
Šajā darbībā īpaši dos priekšroku t ādām stratēģiskām partnerattiec ībām, tostarp m ērķsadarbībai, 
starp valsts un priv ātām pētniecības grupām ES konver ģences vai att ālākajos reģionos, kas 
izraudzītas to kvalit ātes un augst ā potenciāla dēļ, un pazīstamām pētniecības grupām citur Eirop ā. 
Īpaši uzsvērs sagaidāmos partner ības ilgtermi ņa rezultātus kā Eiropā, tā arī reģionālā līmenī. Lai 
pilnībā īstenotu pētniecības grupu potenci ālu (proti, nostiprin ātu zināšanas, rad ītu papildu sp ējas, 
tostarp pētniecības vadībā vai atpaz īstamības palielin āšanā), šajā darbībā iekļaus atbalstu 
izraudzītām pētniecības grupām atbilstīgos reģionos tajās pētniecības programm ās, kas izveidotas 
saskaņā ar stratēģiskajam partnerattiec ībām un to m ērķis ir: 
• tehnoloģiskās kompetences un pieredzes apmai ņa ar zinātniskā personāla starpvalstu apmai ņu 
starp izraudz ītiem centriem atbilst īgos reģionos un vienu vai vair ākām partnerorganiz ācijām citā 
ES dalībvalstī vai asoci ētā valstī, kurā paredzēts obligāts atgriešan ās mehānisms apmai ņas 
dalībniekiem no atbilst īgos reģionos izraudz ītajiem centriem; 
• citu valstu pieredz ējušu pētnieku, tostarp vad ītāju pieņemšana darb ā izraudzītos pētniecības 
centros – ar esošu vai jaunu izcil ību – ar m ērķi nodot zin āšanas un/vai apm ācīt pētniecības 
personālu, tādējādi radot pamudin ājumu atgriezties no valsts aizbraukušajiem zin ātniekiem; 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/337 
 • konkrētu pētniecības iekārtu iegāde izraudz ītajiem esošajiem vai jauniem izciliem centriem un šo 
iekārtu, kā arī materiālās vides pilnveidošana, lai atbalst ītu pētniecības programmas, kas 
izstrādātas saskaņā ar stratēģiskajām partnerattiec ībām; 
• semināru un konferen ču organizēšana, kurā iesaistīti izraudzīto centru zin ātniskie darbinieki un 
uzaicināti pētnieki no cit ām valstīm, lai veicin ātu reģionālā, valsts un starptautisk ā mēroga 
zināšanu nodošanu šo centru starptautisko m ācību iespēju un reput ācijas veicin āšanai; saska ņā ar 
šo shēmu izraudz īto centru p ētniecības person āla piedalīšanās starptautisk ās konferenc ēs vai 
īstermiņa mācību pasākumos, lai apmain ītos zināšanām, veidotu kontaktus un iek ļautu tos 
plašākā starptautisk ā pētniecības vidē; 
• izplatīšanas un populariz ēšanas darb ības, lai nodrošin ātu izraudz īto centru un to darb ības 
atpazīstamības palielin āšanu. 
Papildus un neatkar īgi no šiem atbalsta pas ākumiem darb ības radīs vērtēšanas meh ānismus, ar 
kuriem jebkurš atbilst īgo reģionu pētniecības centrs, kas ir pietei cies vai nav pieteicies 
finansējumam, var ieg ūt starptautisku neatkar īgu ekspertu v ērtējumu par savu p ētījumu kvalit ātes 
un infrastrukt ūru vispārējo līmeni. Šo v ērtējumu sniegs Komisijas izvirz īti augsta l īmeņa neatkarīgi 
starptautiski eksperti. 
L 400/338 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 5. ZIN ĀTNE SABIEDR ĪBĀ 
Mērķis 
Lai izveidotu atkl ātu, efektīvu un demokr ātisku uz zin ātnes atziņām balstītu Eiropas sabiedr ību, 
mērķis ir stimul ēt harmonisku zin ātnisko un tehnolo ģisko centienu un ar tiem saist īto pētniecības 
politiku integr āciju Eiropas soci ālajā sistēmā, rosinot Eiropas m ēroga pārdomas un debates par 
zinātni un tehnolo ģijām, kā arī to saistību ar sabiedr ību un kult ūru. 
Metode 
"Zinātne sabiedr ībā" ir Sestaj ā pamatprogramm ā uzsāktā eksperiment ālā darba noz īmīgs 
paplašinājums, kas atbilst Eiropas p ētniecības politikas izvirz ītajām augstākajām prasībām. 
Eiropas sabiedr ības attīstība galvenok ārt ir atkarīga no tās spējām radīt, izmantot un izplat īt 
zināšanas un to rezult ātā nepārtraukti ieviest jaunin ājumus. Šaj ā ziņā svarīga nozīme ir zinātniskai 
pētniecībai kā "zināšanu trijst ūra" – izglītības, pētniecības un inov āciju – daļai, un tai ar ī turpmāk 
jābūt vienam no izaugsmes, labkl ājības un notur īgas attīstības virzītājspēkiem. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/339 
 Šā mērķa sasniegšanai ir oblig āti radīt tādu sociālo un kult ūras vidi, kas sekm ē veiksmīgus un 
pielietojamus p ētījumus. Tas noz īmē, ka vērā ņem pamatotas sabiedr ības bažas un vajadz ības, kas 
saistās ar paplašin ātām demokr ātiskām debatēm ar vairāk ieinteres ētu un labāk informētu sabiedr ību 
un labākiem nosac ījumiem kolekt īvai izvēlei ar zinātni saistītos jautājumos, kā arī iespēju 
pilsoniskās sabiedrības organiz ācijām izmantot ārējus pētniecības pakalpojumus attiec ībā uz to 
interesēm. Tam ar ī jāiedibina labv ēlīgs klimats zin ātniskās profesijas izv ēlei, jāpanāk jaunu 
investīciju piepl ūdums pētniecībā un tam sekojoša to zin āšanu izplat īšana, uz kur ām balstās 
Lisabonas strat ēģija. Šī darbība paredz ēta arī pilnīgai sieviešu integr ācijai zinātnes pasaul ē. 
Tādējādi šajā programmas "Iesp ējas" daļā galveno uzman ību pievērš nosacījumu kopai, ar kuru 
šāda labvēlīga vide Eirop ā kļūst par normu, nevis iz ņēmumu. 
Vispirms j āpievēršas ar zin ātni saistītas robežš ķirtnes veidošan ās draudiem m ūsu sabiedr ības 
iekšienē. Šāda robežš ķirtne nošķir tos, kuriem nav piek ļuves attiec īgām zināšanām, no tiem 
retajiem, kam t āda ir; tos, kuriem nav iesp ējas ietekm ēt pētniecības politikas veidošanu, no tiem, 
kam šāda iespēja ir. Tas pilso ņos izraisa nenoteiktu attieksmi pret zin ātnes un tehnolo ģiju 
sniegtajiem potenci ālajiem labumiem un to pak ļaušanu efekt īvai sabiedr ības uzraudz ībai. No vienas 
puses, pilso ņi labprāt piekrīt pētījumu paplašin āšanai, lai risin ātu šodienas svar īgākās problēmas 
(slimības, vides pies ārņojumu, epid ēmijas, bezdarbu u. c.) un lai lab āk prognoz ētu to iespējamo 
iespaidu n ākotnē. No otras puses, pilso ņi nevar nepaust netic ību par atseviš ķiem zinātnes 
pielietojumiem un par savt īgu interešu izpausm ēm lēmumu pie ņemšanas gait ā. 
L 400/340 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Starp cēloņiem nereti neapmierinošai zin ātnes integr ācijai sabiedr ībā minami š ādi: 
• nepietiekama sabiedr ības līdzdalība, nosakot priorit ātes un zin ātnes politikas jomas, kas ļautu 
izvērst plašāku diskusiju par iesp ējamiem apdraud ējumiem un sek ām; 
• aizvien pieaugoši iebildumi pret atseviš ķām norisēm zinātnē, kontroles tr ūkums un neatrisin āti 
jautājumi par pamatv ērtību ievērošanu; 
• šķietamā zinātnes pasaules izol ācija no saimniecisk ās un sabiedrisk ās dzīves ikdienas realit ātēm; 
• sabiedrisk ās politikas noteikšanai sniegto zin ātnisko pier ādījumu objektivit ātes apšaub īšana; 
• sabiedrībai pieejam ās zinātnes inform ācijas nepietiekama kvalit āte. 
Izraudzītā pieeja paredz: 
– padarīt aptveroš ākus un pārredzamākus piekļuves meh ānismus notur īgākai politikai un t ās 
apstiprināšanai vajadz īgās pieredzes p ārbaudīšanai; 
– ņemot vērā pamatties ības, noteikt orientierus ētiski pamatotiem p ētniecības centieniem; 
– panākt Eiropas aktivit ātes pieaugumu pasaul ē izvērstajā diskusijā par kopīgām vērtībām, 
vienādām iespējām un dialogu sabiedr ībā, kā arī šo vērtību un iesp ēju populariz ēšanā; 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/341 
 – samazināt plaisu starp zin ātnisko izgl ītību ieguvušajiem un tiem, kam t ādas nav, veicin āt 
zinātniskās kultūras izpratni tieš ā visu pilso ņu tuvumā (iesaistot pils ētas, reģionus, fondus, 
zinātniskos centrus, muzejus, pilsonisk ās sabiedrības organiz ācijas u. c.); 
– veicināt sabiedrības dialogu par p ētniecības politiku un stimul ēt pilsonisk ās sabiedrības 
organizāciju ciešāku iesaisti p ētniecības darbā; 
– izpētīt iespējas, kā uzlabot Eiropas p ētniecības un jaunin ājumu sistēmas pārvaldību; 
– radīt visiem, jo īpaši jauniešiem, j ēgpilnu zin ātnes un pētnieku tēlu; 
– palīdzēt sievietēm turpināt izaugsmi zin ātniskajā karjerā un labāk izmantot to profesion ālās 
un zinātniskās spējas cilvēces labā; 
– atjaunot sazi ņu zinātnes jomā, lielāka iespaida sasniegšanai dodot priekšroku moderniem 
saziņas līdzekļiem, kā arī palīdzot zinātniekiem cieš āk sadarboties ar plašsazi ņas līdzekļu 
speciālistiem. 
"Zinātne sabiedr ībā" pasākumus īstenos ar: 
• darbībām, kas saist ītas ar politiku un tieši šaj ā virzienā veiktiem p ētījumiem; 
L 400/342 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 • dalībvalstu sadarb ību, nosakot kop īgus mērķus un nostiprinot valst ī esošo pētniecības praksi 
koordinācijas atklāto metožu pielietošanas gar ā; 
• veicinot, atbalstot un uzraugot "Zin ātne sabiedr ībā" jautājumu pārņemšanu un ietekmi cit ās 
pamatprogrammas da ļās1. Šis temats nodrošin ās ar "Zinātni sabiedr ībā" saistīto jautājumu 
vispārēju saskaņošanu gan pamatprogramm ā, gan arī citās atbilstīgās Kopienas darb ībās 
(piemēram, attiec ībā uz izglītību un kult ūru). 
Darbības noritēs trīs virzienos. 
Pirmais darb ības virziens : Dinamisk āks zinātnes un sabiedr ības attiecību pārvaldība 
• Eiropas zin ātnes sistēmas nostiprin āšana un uzlabošana 
Ar Eiropas zin ātnes sistēmu saistās tādas cerības par tās jauninājumu ieviešanas potenci āla 
saglabāšanu, ka sabiedr ībai jāgūst dziļāka izpratne par sist ēmas sastāvdaļām, tās ekonomiku, 
noteikumiem un paraš ām. Pievēršot uzman ību Eiropas P ētniecības telpas dal ībniekiem un t ās 
dinamikai, risin ās šādus trīs nozīmīgus jautājumus: 
– zinātnisko un ekspertu ieteikumu izmantošanas un ietekmes uzraudz ības uzlabošanu 
politikas noteikšan ā Eiropā (tostarp riska p ārvaldība), kā arī praktisku instrumentu un 
shēmu (piem ēram, elektroniskos t īklu) izstrādi; 
– uzticības un pašregul ējuma veicin āšanu zinātnieku aprind ās; 
                                                 
1 Tostarp ētikas pārraudzīšanas proced ūru pielietošanu īpašajā programm ā "Sadarbība" 
saistībā ar priekšlikumiem, kas skar delik ātus jautājumus. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/343 
 – veicināt diskusiju par inform ācijas izplat īšanu, tostarp par piek ļuvi pētījumu rezult ātiem un 
zinātnisko publik āciju nākotni, ņemot arī vērā pasākumus, lai uzlabotu sabiedr ības piekļuvi 
informācijai. 
• Plašāka iesaiste politisko, sabiedr ībai aktuālo un ētikas jaut ājumu paredz ēšanā un 
skaidrošan ā 
Sabiedrības centieni, bažas un ētikas pamatprincipi lab āk jāintegrē visā pētniecības proces ā, radot 
drošāku un konstrukt īvāku vidi pētniekiem un sabiedr ībai kopum ā. Te jāievēro trīs aspekti: 
– plašāka iesaiste ar zin ātni saistītos jautājumos; 
– nosacījumi padzi ļinātām debatēm par ētiku un zin ātni; 
– vairāk pievērsties apspried ēm pētniecības kopien ā par pētniecības sociālajiem aspektiem. 
• Labāka izpratne par zin ātnes un tehnolo ģiju (S+T)vietu sabiedr ībā 
Lai ar pamatotas politikas starpniec ību pievērstos attiec ībām starp zin ātni un sabiedr ību, Eiropā ir 
jāpaplašina, j āapvieno un j āizplata vēsturē, zinātnē un tehnolo ģijās, sociolo ģijā un zinātnes 
filozofijā uzkrātās zināšanas. Šaj ā sakarā šo nozaru zin ātniekiem j āveido tīkli, lai struktur ētu tādu 
pētniecību un debates, kas sp ēj atklāt zinātnes patieso ieguld ījumu Eiropas sabiedr ības un 
identitātes veidošan ā, īpaši uzsverot: 
– attiecības starp zin ātni, demokr ātiju un tiesiskumu; 
L 400/344 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 – pētījumus par ētiku zinātnē un tehnolo ģijās; 
– zinātnes un kult ūras savstarp ējo ietekmi; 
– zinātnieku lomu un t ēlu; 
– sabiedrības izpratni par zin ātni un sabiedr ības diskusiju veicin āšanu. 
• Universit āšu pieaugoš ā loma 
Darbu vērsīs uz atbalstu atbilst īgām reformām, kas universit ātēm kopā ar rūpniecības nozar ēm un 
sabiedrību kopum ā dod iespēju pilnībā izmantot savu lomu zin āšanu radīšanā, izplatīšanā un 
apmaiņā (atbilstīgi Kopienas ierosm ēm par pētniecības darbu universit ātēs). Uzman ības lokā būs: 
– labāku pamatapst ākļu noteikšana efekt īvākam pētniecības darbam universit ātēs; 
– strukturētu partnerattiec ību izveides veicin āšana ar uz ņēmējdarbības nozari, ņemot vērā 
universitāšu iespējas pētniecības darba vad īšanā; 
– zināšanu apmai ņas stiprināšana starp universit ātēm un sabiedr ību kopum ā. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/345 
 Otrais darb ības virziens : Potenciāla nostiprin āšana un redzesloka paplašin āšana 
• Dzimums un p ētniecība 
Balstoties uz politikas ievirz ēm Komisijas person āla darba dokument ā un Padomes secin ājumiem1, 
kā arī uz citām atbilstīgām Kopienas politikas ievirz ēm, tiks īstenoti pozit īvas diskrimin ācijas 
pasākumi, lai nostiprin ātu sieviešu lomu zin ātniskajā pētniecībā un palielin ātu dzimumu aspektu 
pētniecībā. Šie pasākumi radīs saturu debat ēm par pētniecības politiku, uzraudz ību, saskaņošanu un 
apstiprināšanu. Tajos iek ļaus: 
– sieviešu lomas stiprin āšana zinātniskā pētniecībā un zinātniskajās lēmējiestādēs; 
– dzimumu aspektu p ētniecībā; 
– dzimumu l īdztiesības nodrošin āšanu Kopienas p ētniecības politik ā un programm ās. 
                                                 
1 "Sievietes un zin ātne: izcilība un jaunin ājumi – dzimumu vienl īdzība zinātnē" (SEK 
2005/370); Padomes 2005. gada 18. apr īļa secinājumi. 
L 400/346 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 • Jaunieši un zin ātne 
Tiks izstr ādātas darbības dažādas kvalifik ācijas cilvēku ieinteres ēšanai par karjeru zin ātnē, un tiks 
veicināta starppaaudžu saišu nostiprin āšana un paaugstin āts vispārējais zināšanu līmenis par 
pētniecību. Eiropas apmai ņu un sadarb ības programm ās uzmanību pievērsīs jaunai auditorijai 
pielāgotām dabaszin ātņu mācību metodēm, atbalstam dabaszin ātņu skolotājiem (koncepcijas, 
materiāli), saikņu veidošanai starp skol ām un profesion ālo darbību. Turklāt var atbalst īt plašus 
Eiropas m ēroga pasākumus, kas pulc ē izcilus zin ātniekus (k ā "paraugus atdarin āšanai") un cent īgus 
jaunus zin ātniekus. Tiks veikts atbalsta p ētījums, ņemot vērā sociālo kontekstu un kult ūras vērtības. 
Ir saglabāti trīs aspekti: 
– atbalsts form ālai un neform ālai zinātniskai izgl ītībai skolās, kā arī zinātnes centriem, 
muzejiem un ar citiem atbilst īgiem līdzekļiem; 
– saišu nostiprin āšana starp izgl ītību zinātnes jomā un karjeru zin ātnē; 
– jaunu zinātniskas izgl ītības metožu p ētniecības un koordin ācijas darb ības. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/347 
 Trešais darb ības virziens : Zinātnes un sabiedr ības saziņa 
Darbības veicin ās efektīvu divpus ējas saziņas kanālu veidošanu, kas dos iesp ēju sabiedr ībai un 
politikas veidot ājiem iesaist īties zinātnes jomā un zinātniekiem kontakt ēties ar sabiedr ību. Šī pieeja 
dos priekšroku cieš ākai sadarb ībai un lab ākas pieredzes apmai ņai starp zin ātniekiem un plašsazi ņas 
speciālistiem, kā arī plašākai mērķgrupu, jo īpaši bērnu un jauniešu, iesaistei, p ētnieku kontaktiem 
ar sabiedr ību un specializ ētiem preses izdevumiem. Centienus v ērsīs uz: 
– ticamas un laic īgas zinātniskas inform ācijas sniegšanu preses izdevumiem un citiem 
plašsaziņas līdzekļiem; 
– mācību darbībām, lai mazin ātu plaisu starp plašsazi ņas līdzekļiem un zin ātnieku aprind ām; 
– Eiropas dimensijas paplašin āšanai plaš ākai sabiedr ībai paredz ētos zinātniskos pas ākumos; 
– zinātnes sekm ēšanai ar audiovizu āliem līdzekļiem, izmantojot Eiropas kopražojumus un 
zinātnes programmu izplat īšanu; 
– izcilu starptautisku p ētījumu un zin ātnisku ziņojumu populariz ēšanai, pieš ķirot pazīstamas 
balvas; 
– pētījumiem, kas paredz ēti uzlabot sazi ņas par zin ātni, gan par t ās metodēm, gan 
rezultātiem, lai vairotu savstarp ēju saprašanos starp zin ātnisko kopienu un plaš āko 
auditoriju – politikas veidot āji, plašsazi ņas līdzekļi un plaša sabiedr ība. 
L 400/348 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 6. ATBALSTS P ĒTNIECĪBAS POLITIKAS SASKA ŅOTAI ATT ĪSTĪBAI 
Mērķis 
Vairot valstu un Kopienas p ētniecības politikas jomu efektivit āti un saska ņotību, un sasaisti ar cit ām 
politikas jom ām, uzlabot valsts p ētījumu ietekmi un saikni ar r ūpniecību, kā arī stiprināt valsts 
atbalstu un t ā pozitīvo ietekmi uz invest īciju piesaisti no priv ātā sektora. 
Metode 
Šajā pamatprogrammas da ļā veiktās darbības atbalst īs arī tādas politikas saska ņotu izstrādi, kas 
papildina Sadarb ības programm ā paredzētos saskaņošanas pas ākumus un sniedz ieguld ījumu 
Kopienas politik ā un ierosm ēs, kuru mērķis ir veicin āt dalībvalstu politiku saska ņotību un ietekmi. 
Palīdzot dalībvalstīm un Kopienai izstr ādāt efektīvāku pētniecības un att īstības politiku, š īs darbības 
dos ieguld ījumu Lisabonas strat ēģijas īstenošanā, jo īpaši lai sasniegtu t ās mērķi — 3 % invest īciju 
pētniecībā. Mērķis ir uzlabot sabiedriskos p ētījumus un to saikni ar r ūpniecību un veicin āt privātas 
investīcijas pētniecībā, jo īpaši nostiprinot sabiedr ības atbalstu un t ās ietekmi uz priv ātām 
investīcijām. Šim nol ūkam pētniecības politikai j ābūt pielāgojamai, ir j āmobilizē vairāk dažādu 
instrumentu, j ākoordinē pasākumi pāri valstu robež ām un jāiesaista citas politikas jomas, lai 
pētniecībai radītu labākus pamatnosac ījumus. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/349 
 Darbības 
Darbības noritēs divos virzienos 1: 
Pirmais darb ības virziens: ar p ētniecību saistītu valsts politikas un r ūpniecības stratēģiju 
pārraudzība un anal īze, tostarp to ietekme 
Šās darbības mērķis ir sniegt inform āciju, pierādījumus un anal īzi, atbalstot sabiedrisk ās politikas 
izstrādāšanu, īstenošanu, nov ērtēšanu un starpvalstu saska ņošanu. Taj ā būs: 
• informācijas un izl ūkošanas dienests ( ERAWATCH ), lai atbalst ītu uz faktiem balst ītas 
pētniecības politikas izstr ādāšanu un sniegtu ieguld ījumu Eiropas P ētniecības telpas ( ERA) 
izveidē, ļaujot labāk izprast valstu un re ģionālās pētniecības politikas, iniciat īvu un sist ēmu 
raksturu, sast āvdaļas un attīstību. Tajā tiks iekļauta regul āra analīze par Eiropas aspekt ā 
svarīgiem jautājumiem, kas saist īti ar pētniecības politikas veidošanu, jo īpaši: faktoriem, kas 
nosaka pētniecības sistēmu attīstību un to ietekmi uz politikas un vad ības strukt ūrām, jauniem 
jautājumiem vai izaicin ājumiem un politikas izv ēli, kā arī dalībvalstu virz ības uz ERA un 3 % 
finansējuma mērķa pārskatīšanu Eiropas l īmenī. 
                                                 
1 Darb ības, kas ir saist ītas ar Eiropas zin ātnes sistēmas nostiprin āšanu un uzlabošanu, 
piemēram, jautājumi par zin ātniskām konsult ācijām un pieredzi, kas sniedz ieguld ījumu 
sistēmas "labākā regulējumā", ir apskat ītas šās īpašās programmas da ļā "Zinātne 
sabiedrībā". 
L 400/350 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 • Rūpnieciskās pētniecības invest īciju pārraudzības darbība, lai sniegtu viendab īgu un papildu 
informācijas avotu, kas pal īdzētu vadīt sabiedrisko politiku un ļautu uzņēmumiem nov ērtēt savu 
pētniecības un att īstības stratēģiju, cita starp ā nozarēs, kas ir būtiski svar īgi ES ekonomikai . 
Tajā iekļaus regulārus progresa zi ņojumus par uz ņēmumu un nozares invest īcijām pētniecībā un 
attīstībā, privāto pētniecības un att īstības invest īciju tenden ču pārskatus, anal īzi par faktoriem, 
kas ietekm ē uzņēmumu pie ņemtos lēmumus un praksi p ētniecības un att īstības invest īciju jomā, 
ekonomisk ās ietekmes anal īzi un politikas seku nov ērtējumu. 
• Pētniecības aktivit ātes rādītāju izstrāde un anal īze, kā arī tās ietekme uz saimniec ību. Tas 
iekļaus valsts un re ģionālo zinātnes un tehnolo ģiju pamatskait ļu un progresa zi ņojumu 
sagatavošanu un public ēšanu, vajadz ības gadījumā izmantojot ofici ālos statistikas r ādītājus, 
dalībvalstu pētniecības un izstr ādes sistēmu stipro un v ājo pušu vērtējumu un anal īzi par ES 
nostāju un veikumu zin ātnes un tehnolo ģiju pētniecībā. 
Šīs darbības veic sadarb ībā ar Kopīgo pētniecības centru, k ā arī sadarbojoties ar p ētījumu un 
ekspertu grup ām. 
Otrais darb ības virziens: P ētniecības politikas saska ņošana 
Šās darbības mērķis ir brīvprātīgi nostiprin āt pētniecības politikas saska ņošanu, izmantojot: 
• atbalsta darb ības, lai īstenotu atkl āto saskaņošanas metodi ( OMC ); un 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/351 
 • valsts vai re ģionālā līmeņa starpvalstu sadarb ības ierosmes jaut ājumos, kas skar kop īgas 
intereses, vajadz ības gadījumā piesaistot citus interesentus (ieskaitot r ūpniecību, Eiropas 
organizācijas un pilsonisk ās sabiedrības organiz ācijas). 
Šīs darbības pievērsīsies jautājumiem, kas skar visp ārējas intereses saist ībā ar pētniecību un citām 
atbilstīgām politikas jom ām, kas jāiesaista ERA īstenošanai un ES 3 % p ētniecības invest īciju mērķa 
sasniegšanai. T ās: sniegs ieguld ījumu efekt īvākas valstu un re ģionālās politikas izveid ē, izmantojot 
savstarpēju pieredzes apmai ņu un novērtējumu; veicin ās saskaņotu vai kop īgu ierosmju izstr ādi 
starp valstu grup ām un reģioniem, kas ieinteres ēti jomās ar izteiktu starpvalstu dimensiju vai kuras 
ir pārāk plašas; un vajadz ības gadījumā noteiks jaut ājumus, kuru risin ājumam vajadz īga Kopienas 
un dalībvalstu papildu un savstarp ēji pastiprinoša r īcība. 
Vairāku valstu un re ģionu sāktās ierosmes var ietvert t ādas darbības kā, piemēram, valstu un 
reģionālās politikas savstarp ēju salīdzinošu p ārskatīšanu, pieredzes un darbinieku apmai ņu, kopīgu 
vērtēšanu un ietekmes nov ērtējumu, kā arī kopīgu ierosmju izstr ādi un īstenošanu. 
7. STARPTAUTISK Ā SADARB ĪBA 
Mērķis 
Lai veicin ātu konkur ētspēju un ieņemtu vadošo poz īciju pasaul ē, Eiropas Kopienai vajadz īga 
spēcīga un saska ņota starptautiska zin ātnes un tehnolo ģiju politika. Starptautisk ās darbības, kas 
veiktas saska ņā ar dažādām pamatprogrammas programm ām, īstenos saist ībā ar vispārēju 
starptautisk ās sadarbības stratēģiju. 
L 400/352 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Šai starptautiskai politikai ir tr īs savstarp ēji saistīti mērķi: 
– atbalstīt Eiropas konkur ētspēju, veidojot strat ēģiskas partnerattiec ības ar treš ām valstīm 
izraudzītās zinātnes jomās un iesaistot lab ākos trešo valstu zin ātniekus darb ā Eiropā un 
sadarbībā ar to; 
– veicināt kontaktus ar partneriem treš ās valstīs, lai nodrošin ātu labāku piekļuvi pētniecībai, 
ko veic citur pasaul ē; 
– risināt specifiskas treš ām valstīm aktuālas vai glob āla rakstura probl ēmas, pamatojoties uz 
abpusēju interesi un abpus ēju izdevīgumu. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/353 
 Metode 
Lai noskaidrotu un noteiktu ab ām pusēm interesantas, savstarp ēji izdevīgas pētniecības priorit ārās 
jomas ar noteikt ām trešām valstīm (starptautisk ās sadarbības partnervalstis1) īpašām sadarbības 
programmas darb ībām, tiks paplašin āti pašreizējie politikas dialogi un partner ības tīkli ar dažādiem 
trešo valstu re ģioniem ar m ērķi sniegt ieguld ījumu šo darb ību īstenošanā. Valstu darb ību 
saskaņotību palielin ās, atbalstot valstu (dal ībvalstu un asoci ēto valstu) programmu koordin āciju ar 
valstu pētniecības un tehnolo ģiju attīstības politikas un darb ību daudzpus ēju koordin āciju. 
Sadarbība ar trešām valstīm pamatprogramm ā jo īpaši būs vērsta uz šādām valstu grup ām 2: 
– kandidātvalstis 3; 
– Vidusjūras reģiona partnervalstis ( MPC ), Rietumbalk ānu valstis ( WBC ) 4, kā arī 
Austrumeiropas un Vidus āzijas valstis 5 (EECCA ); 
– jaunattīstības valstis, v ēršot uzman ību uz ikvienas iesaist ītā reģiona valsts konkr ētajām 
vajadzībām 6; 
– valstis ar strauji augošu ekonomiku 6. 
                                                 
1 Skat īt noteikumus dal ībai . 
2 Šobr īd 9 Vidusj ūras reģiona partnervalstis un 6 Austrumeiropas un Vidus āzijas valstis ir 
iesaistītas Eiropas Kaimi ņattiecībupolitikā. 
3 Valstis, kas nav asoci ētās kandidātvalstis. 
4 Kas nav asoci ētās iespējamās kandidātvalstis. 
5 Arm ēnija, Azerbaidž āna, Baltkrievija, Gruzija, Kazahstana, Kirg īzija, Mold āvija, Krievija, 
Tadžikistāna, Turkmenist āna, Ukraina un Uzbekist āna. 
6 Ņemot vērā, ka Latīņamerikā ir gan jaunatt īstības valstis, gan valstis ar strauji augošu 
ekonomiku. 
L 400/354 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Tematiski orient ētās starptautisk ās sadarbības darbības pētniecības jomā veic saska ņā ar īpašo 
programmu "Sadarb ība". Starptautisk ās darbības cilvēku potenci āla jomā veic saska ņā ar īpašo 
programmu "Cilv ēki". Horizont ālā atbalsta darb ības un pas ākumus, kas v ērsti uz citām jomām, 
nevis "Sadarb ības" programm ā noteikto īpašo tematisko un starpdisciplin āro jomu, īstenos un dažos 
gadījumos var papildin āt ar konkr ētām savstarp ējas intereses sadarb ības darbībām. Dažādajās 
programm ās paredzēto starptautisk ās sadarbības pasākumu visp ārējo saskaņošanu stiprin ās, lai 
varētu nodrošin āt saskaņotu pieeju un att īstīt sinerģiju ar citiem Kopienas instrumentiem 
(piemēram, IPA, Eiropas Kaimi ņu politikas instrumentu, ALA regulu, Att īstības atbalsta sh ēmām). 
Ņemot vēro INTAS g ūto pieredzi un pamatojoties uz to darb ību saistībā ar sadarb ību ar 
Austrumeiropas un Vidus āzijas valst īm, darbības, kas nodrošina nep ārtrauktību, veic saska ņā ar šo 
programmu un programm ām "Sadarb ība" un "Cilv ēki". 
Komisija vis ā pamatprogramm ā nodrošin ās starptautiskas sadarb ības darbību saskaņošanu, tostarp 
politikas dialogu ar partnervalst īm, reģioniem un starptautiskiem forumiem. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/355 
 Darbības 
Pamatdarb ības kopīgi saskaņotās starptautisk ās zinātniskās sadarbības politikas pilnveidošanai ir 
šādas: 
• divreģionālo zinātnes un tehnolo ģiju sadarb ības koordin ācija, tostarp zin ātnes un 
tehnoloģiju sadarb ības politikas priorit āšu izvirzīšana un noteikšana;  
prioritāšu noteikšana Kopienas sadarb ībai zinātnes un tehnolo ģiju jomā balstīsies uz plašu politisku 
dialogu ar partnervalst īm un reģioniem, atz īstot to soci ālos un kult ūras apstākļus un pētniecības 
iespējas. Zinātnes un tehnolo ģiju sadarb ības dialogu veic daž ādos līmeņos, piemēram, 
starptautiskajos forumos (daž ādās ANO konvencijas), institucionaliz ētos divu re ģionu dialogos 1, 
ieskaitot Āzijas un Eiropas san āksmes ( ASEM ), Latīņamerikas, Kar ību reģiona un ES san āksmes 
(ALCUE ), Vidusjūras un Rietumbalk ānu partnerattiec ības; Asia-Europe Meetings (ASEM); Latin 
America, Caribbean and EU (EU-LAC); the Medite rranean and Western Balk an Partnerships; ES 
un ACP ( Āfrikas, Kar ību reģiona un Klus ā okeāna valstu) sadarb ību ar Austrumeiropas, Kauk āza 
un Vidusāzijas valst īm 2, un divpus ējos un daudzpus ējos nolīgumus, kā arī neformālas zinātnieku 
un citu sabiedr ības partneru starpre ģionālas sanāksmes. 
                                                 
1 Šaj ā kontekstā divu reģionu dialogs noz īmē dialogu starp dal ībvalstīm, EK un attiec īgām 
trešām valstīm. 
2 Te var iesaist īt arī Starptautisko zin ātnes un tehnolo ģiju centru ( ISTC ) un Zinātnes un 
tehnoloģiju centru ( STCU ). 
L 400/356 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Par priorit āti nosaka divu re ģionu vai divpus ēja dialoga nostiprin āšanu, lai vad ītu un iezīmētu 
pamatus starptautiskai sadarb ībai zinātnes un tehnolo ģiju jomā un kopīgai to jomu noteikšanai 
pētniecībā, kas izraisa savstarp ēju interesi un izdev īgumu.. Šāds dialogs un partner ība zinātnes un 
tehnoloģiju jomā rada visefekt īvāko paņēmienu glob āli un savstarp ēji saskaņotu mērķu 
sasniegšanai, ņemot vērā reģionālās un valst īm rakstur īgās īpašās vajadzības. Līdz ar to 
pamatprogramm ā paredzēto starptautisko sadarb ību zinātnes un tehnolo ģiju jomā vadīs saskaņoti ar 
integrētiem pētniecības politikas formul ējumiem, kas izstr ādāti šajos dialogos un nol īgumos par 
zinātni un tehnolo ģiju 1. 
Šīs iniciatīvas īstenos ar īpašām starptautisk ās sadarbības darbībām, kas att īstīs divpusēju reģionālu 
dialogu ar dal ībvalstīm, asociētajām valstīm un starptautisk ās sadarbības partnervalst īm. 
Šai priorit āšu noteikšanai un zin ātnes un tehnolo ģiju sadarb ības politikas konkretiz ēšanai ir tieša un 
izmērojama ietekme uz cit ām darbībām, kas paredz ētas starptautiskaj ā zinātnes un tehnolo ģiju 
sadarbībā saskaņā ar īpašo programmu "Iesp ējas", proti: zin ātnes un tehnolo ģiju nolīgumu, zin ātnes 
un tehnolo ģiju sadarb ības partner ības paplašin āšanā un pilnveidošan ā, kā arī pozitīvas sinerģijas 
efekta rad īšanā attiecībā uz valstu politiku un darb ībām starptautiskaj ā zinātnes un tehnolo ģiju 
sadarbībā. 
Saskaņā ar noteiktaj ām prioritātēm zinātnes un tehnolo ģiju nolīgumos priekšroku dos t ādu jaunu 
elementu noteikšanai, kuriem ir vajadz īga atbilstoša r īcība un politisks atbalsts attiec īgo tēmu 
līmenī. 
                                                 
1 Ņemot vērā Kopienas intereses, ir nosl ēgti nolīgumi ar visu vadošo r ūpnieciski att īstīto vai 
jaunattīstības valstu partneriem, ieskaitot gandr īz visas valstis, uz kur ām attiecas Eiropas 
kaimiņvalstu attiec ību politika. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/357 
 Turklāt zinātnieku līdzdalība trešo valstu p ētniecības programm ās ļaus pilnībā izmantot zin ātnes un 
tehnoloģiju nolīgumu iesp ējas, kā arī ļaus zinātniekiem abpus ēji iegūt zināšanas par trešo valstu 
pētniecības sistēmām un pētniecības kultūru. Šajā sakarā pamatprogramma segs izmaksas 
dalībvalstu un asoci ēto valstu zin ātniekiem par l īdzdalību trešo valstu p ētniecības programm ās, ja 
par tām ir savstarp ēja interese un t ās dod abpus ēju labumu. Š āda sadarb ība notiks konkursa k ārtībā. 
Kopīgie projekti, ko izstr ādā, balstoties uz dialogu un zin ātnes un tehnolo ģiju nolīgumiem, 
pamatosies uz vajadz ību apzināšanu, un tiem b ūs ievērojama vieta partner ībā, kompetenc ē un 
finansējumā, kā arī svarīga sociāla un ekonomiska noz īme. Projektos īpaša uzman ība tiks velt īta 
prioritātēm, kas noteiktas re ģionālo forumu politiskajos dialogos par sadarb ību zinātnes un 
tehnoloģiju jomā, turklāt katram re ģionam vai starptautisk ās sadarbības partnervalstu grupai b ūs 
īpaši uzaicin ājumi priekšlikumu iesniegšanai. Šo dialogu rezult āti palīdzēs noteikt īpašo 
starptautisk ās sadarbības pasākumu priorit ātes un vajadz ības saistībā ar īpašām starptautisk ās 
sadarbības darbībām dažādajās tēmās īpašajā programm ā "Sadarbība". 
• Divpusēja koordin ācija zinātnes un tehnolo ģiju partner ības veicin āšanai 
Noteikto priorit āšu īstenošanu t ālāk pilnveidos un p ārvērtīs darbībā, nosakot vienl īdzību zinātnes un 
tehnoloģiju partner ībās, pārgrupējot daudzos interesentus (p ētniecības, rūpniecības, valdības un 
pilsoniskās sabiedrības jomā) pētniecības iespēju veidošanai un p ētniecības darbībām. Ir pierādījies, 
ka tas ir pats piem ērotākais mehānisms, lai siner ģiski mobiliz ētu visu partneru stipr ās puses. Lai 
apmierinātu atšķirīgās globālas, reģionu un/vai valstu vajadz ības, partner ībā ir vajadzīga 
daudznozaru pieeja. 
L 400/358 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Partnerības zinātnes un tehnolo ģiju jomā pilnveidošanu pamatos uz starpre ģionālās vadības un 
koordinācijas politiskaj ām ierosmēm noteikt ās prioritāšu jomās. Tās īstenos vad ības grupas, ko 
veido ierobežots skaits katra re ģiona pārstāvju, un tās būs atvērtas visiem partneriem attiec īgajos 
reģionos, iev ērojot to intereses un p ētniecības iespējas. Šīs partnerības veicin ās kopīgas pētniecības 
darbības un past āvīgu politikas dialogu par sadarb ības īstenošanas efektivit āti, kā arī par nākotnes 
vajadzību noteikšanu. 
• Atbalsts, lai saska ņotu dalībvalstu un asoci ētu valstu politiku un darb ības saistībā ar 
starptautisko sadarb ību zinātnes un tehnolo ģiju jomā 
Lai veicin ātu starptautisk ās zinātniskās Kopienas sadarb ības stratēģijas efektivit āti ES, būtiska ir 
valstu politikas saska ņošana, īstenojot saist ības, kas ir pie ņemtas zin ātnes un tehnolo ģiju divu 
reģionu un divpus ējos dialogos. 
Šī saskaņošana pastiprin ās uzsāktās divpusējās sadarbības iniciat īvas zinātnes un tehnolo ģiju jomā 
starp dalībvalstīm un starptautisk ās sadarbības partnervalst īm, kā arī palielinās pozitīvo sinerģiju to 
starpā. Tā arī vairos papildin āmību Kopienas un dal ībvalstu sadarb ībā zinātnes un tehnolo ģiju jomā. 
Turklāt tā atbalstīs "kopīga redzējuma" pan ākšanu, veicinot novatorisku programmatisku pieeju un 
ciešāk sadarbojoties ar dal ībvalstīm, lai izveidotu un īstenotu saskan īgu ES sadarb ību zinātnes un 
tehnoloģiju jomā. 
 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/359 
 II PIELIKUMS  
INDIKAT ĪVS SUMMU SADAL ĪJUMS (miljonos EUR) 
Pētniecības infrastrukt ūras 1 1715
Pētniecība MVU vajadz ībām 1336
Zināšanu reģioni 126
Zinātniskais potenci āls 340
Zinātne sabiedr ībā 330
Pētniecības politikas saska ņota attīstība 70
Starptautisk ās sadarbības pasākumi 180
 
KOPĀ 4097
 
 
                                                 
1 Ieskaitot iemaksu l īdz EUR 200 miljonu apjomam Eiropas Invest īciju bankā tās riska 
dalīšanas finanšu meh ānismam, ka min ēts III pielikum ā. Katru gadu atv ēlēs summu 
apmēram EUR 100 miljonu apjom ā laikposmam no 2007. gada l īdz 2010. gadam. 
  
L 400/360 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 III PIELIKUMS  
Riska dalīšanas finanšu meh ānisms 
Saskaņā ar II pielikumu Kopien a sniegs iemaksu (coordin ācijas un atbalsta darb ība) Eiropas 
Investīciju bankā (EIB), kas b ūs riska dal īšanas partneris riska dal īšanas finanšu meh ānismā 
(RSFF ). RSFF , ko līdzfinansēs Kopiena un EIB, m ērķis ir veicin āt privātā sektora ieguld ījumu visā 
Eiropā pētniecības, tehnolo ģiju izstrādes un demonstr ējumu pasākumiem (RTD), k ā arī 
jauninājumiem. 
Kopienas iemaksa pal īdzēs palielināt riska pārvaldības spējas, tādējādi nodrošinot i) liel āku EIB 
aizdevumu un garantiju apjomu zin āmam riska l īmenim un ii) riskant āku Eiropas PTA pas ākumu 
finansēšanu, kas neb ūtu iespējams bez š āda Kopienas atbalsta, t ādējādi palīdzot novērst tirgus 
trūkumus. T ā mērķis ir: 
• pievienot v ērtību jomās, kurās tirgus nevar nodrošinot vajadz īgo finansējumu; un 
• nodrošinot veicinošu ietekmi attiec ībā uz ietekmi uz priv ātām investīcijām. 
Kopienas iemaksa ir atv ēlēta RSFF atbilst īgi II pielikum ā izklāstītiem noteikumiem. 
EIB aizdos l īdzekļus, kas ieg ūti starptautiskos finanšu tirgos , un nodrošinos garantijas saviem 
finansētājiem partneriem saska ņā ar tās standarta priekšrakstiem, noteikumiem un k ārtību. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/361 
 Tā izmantos šo iemaksu rindas k ārtībā, kā līdzekļus un kapit āla sadali bank ā, lai segtu da ļu risku, 
kas saistīti ar tās darbībām, atbalstot atbilst īgas PTA darb ības Eirop ā. 
Pamatojoties uz savu finanšu nov ērtējumu, EIB izv ērtēs finanšu riska pak āpi un pieņems lēmumu 
par nodrošin ājuma un pieš ķiramā kapitāla vērtību. 
Riska nov ērtējums un klasific ēšana, kā arī no tā izrietošie l ēmumi par aizdevuma nodrošin ājumu un 
kapitāla sadali iev ēros bankas standarta proced ūras saskaņā ar tās Struktur ēto finansēšanas 
mehānismu, ko apstiprin ājuši un pārrauga tās akcionāri un kā tas laiku pa laikam atjaunin āts un 
grozīts. Tās nemainīs saistībā ar Kopienas ieguld ījumu. 
Risks Kopienas budžetam ir tikai izmaks ātās summas vai summas, kas atv ēlētas, lai tās izmaksātu. 
Kopienas budžet ā nenoteiks neparedz ēto izdevumu saist ības, jo jebkuru atlikušo risku uz ņemas 
EIB. 
Kopienas iemaksu izmaks ās katru gadu, pamatojoties uz daudzgadu pl ānu un ņemot vērā maiņas 
pieprasījumā. Gada summu noteiks darba programm ā, pamatojoties uz gadsk ārtējo darbības 
pārskatu un prognozes, ko EIB iesniegs. 
L 400/362 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Nolīgumā, ko noslēgs ar EIB p ēc apspried ēm ar dalībvalstīm, būs paredzēti noteikumi, saska ņā ar 
kuriem Kopienas l īdzekļus var izmantot aizdevuma nodrošin ājumam un kapit āla sadalei. Taj ā būs 
ietverti šādi noteikumi: 
• PTA darb ības Kopien ā, kas var pretend ēt uz aizdevumu. Kopienas finans ētā pētniecības 
infrastrukt ūru pilnveidošana ir autom ātiski pieejama saska ņā ar šo īpašo programmu. Treš ās 
valstīs, kas nav asoci ētās valstis, nodibin ātas juridiskas vien ības ir arī atbilstīgas, ja tās piedalās 
FP7 netieš ās darbībās un to izmaksas ir ties īgas saņemt Kopienas finans ējumu. Tāpat iespējams 
izskatīt arī citas pētniecības infrastrukt ūras, kas saist ītas ar Eiropas interes ēm. 
 RSFF būs paredzēts visās dalībvalstīs un asoci ētās valstīs, lai nodrošin ātu, ka visas juridisk ās 
vienības, neskatoties uz to lielumu (tostarp MVU un p ētniecības organiz ācijas, tostarp 
universitātes) visās dalībvalstīs, var gūt labumu no š ā mehānisma, finans ējot to atbilst īgās 
darbības.  
 Komerciālas inovācijas darb ības ir ties īgas saņemt RSFF finans ējumu tikai, izmantojot EIB 
iemaksu. 
• Saskaņā ar regulu par dal ības noteikumiem, kas pie ņemta atbilst īgi Līguma 167. pantam, 
nolīgum
ā arī paredzēs procedūras, lai Kopiena pien ācīgi pamatotos gad ījumos var ētu iebilst pret 
EIB veikto Kopienas izmaksas izmantojumu; 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/363 
 • Noteikumi, kuros noteikta finanšu riska da ļa, ko sedz Kopienas iemaksa, un riska slieksnis, kuru 
pārsniedzot EIB var izmantot Kopienas iemaksu, k ā arī noteikumi par attiec īgo ienākumu 
dalīšanu. 
 Kopienas iemaksas apjoms katrai oper ācijai ir atkar īgs no finanšu riska nov ērtējuma, ko veic 
EIB. Paredz ēts, ka izdevuma nodrošin ājuma un kapit āla sadales apjoms vairumam RSFF 
operāciju būs no 15 % l īdz 25 % no š ādas operācijas nomin ālās vērtības. Kopienas iemaksas 
aizdevuma nodrošin ājuma un kapit āla sadales apjoms nep ārsniedz 50 % no nomin ālās 
aizdevuma vai garantija v ērtības. Katrā operācijā ir riska dal īšana; 
• Mehānisms, ko Kopiena izmantos, lai p ārraudzītu EIB aizdevumu un garantiju oper ācijas, kas 
saistītas ar Kopienas iemaks ām, tostarp oper ācijas, kuras veic EIB finanšu partneri. 
EIB var izmantot vien īgi tā
s Kopienas iemaksas, kas paredz ētas operācijām, kuras apstiprin ātas 
laikā no šīs īpašās programmas sp ēkā stāšanās dienas līdz 2013. gada 31. decembrim. 
EIB katru gadu inform ē Komisiju par to, cik procentus un ien ākumus Kopiena šaj ā periodā ir 
saņēmusi saist ībā ar Kopienas iemaks ām; Komisija šo inform āciju nodod t ālāk Eiropas 
Parlamentam un Padomei. Saska ņā ar Finanšu regulas 18. pant a 2. punktu tos uzskata par 
piešķirtiem ieņēmumiem RSFF un iek ļauj budžet ā.  
L 400/364 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Pieņemot darba programmu, Komisija š īs īpašās programmas "P ētniecības infrastrukt ūras" 
jebkurām citām netiešām darbībām var no jauna iedal īt jebkuru summu, kas nav izmantota RSFF un 
ko pēc vidusposma nov ērtējuma, kā minēts Pamatprogrammas II pielikum ā, tādējādi ir atguvusi 
EIB. Vidusposma nov ērtējumā būs iekļauts ārējs novērtējums par RDFF ietekmi. 
Komisija cieši p ārraudzīs Kopienas iemaksu faktisko izmantošanu; t ā veiks ex-post nov ērtējumus 
par darbību panākumu iezīmēm un regul āri ziņos Programmas komitejai. Turkl āt galvenos 
rezultātus šajā sakarā Komisija iek ļaus ikgad ējā ziņojumā par darbībām attiecībā uz zinātnes un 
tehnoloģiju attīstību, kuru t ā nosūtīs Eiropas Parlamentam un Padomei saska ņā ar Līguma 
173. pantu. 
 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/365 
 IV PIELIKUMS  
Ārpuskopienas p ētniecības programmu kop īga īstenošana 
Turpinājumā orientējoši ir nor ādīta viena ierosme kop īgai valstu p ētniecības programmu 
īstenošanai, un uz to atbilst īgi Līguma 169. pantam var ētu attiekties atseviš ķs lēmums. Turpm ākas 
ierosmes var noteikt un ierosin āt Septītās pamatprogrammas īstenošanas laik ā. 
Šāda lēmuma pie ņemšanas gad ījumā izveidotu speci ālu īstenošanas strukt ūru, kopā ar 
organizatorisko strukt ūru un piem ērotām vadības iestādēm, kas nepieciešamas darb ības īstenošanai. 
Saskaņā ar II pielikumu Kopiena var ētu sniegt finanšu atbals tu ierosmei II pielikum ā noteiktās 
summas apm ērā un varētu aktīvi piedalīties tās īstenošanā, izmantojot darb ībai vispiem ērotākos 
līdzekļus. 
Līguma 169. panta (EK l īgums) iniciat īva pētniecībā iesaistīto MVU jom ā 
Iniciatīvas mērķis ir uzsākt un īstenot kop īgu pētniecības un izstr ādes programmu ar p ētniecību 
saistīto MVU vajadz ībām, lai sekm ētu to pētniecības un jaunin ājumu ieviešanas sp ējas. Izmantojot 
EUREKA  iespējas, tā veicinās un atbalst īs starptautiskus p ētniecības un izstr ādes projektus, ko vada 
tādi MVU. Ierosme papildina citas MVU vajadz ībām paredzētas darbības, ko veic saska ņā ar 
Septīto pamatprogrammu. 
Kopiena sniegs finanšu atbalstu ierosmei un piedal īsies tās īstenošanā, izmantojot darb ībai 
vispiemērotākos līdzekļus. 
 
L 400/366 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 V PIELIKUMS  
Informācija, kas Komisijai j āsniedz saska ņā ar 8. panta 5. punktu 
1. Inform ācija par darb ībām, lai var ētu uzraudz īt katru priekšlikumu visu t ā darbības laiku, jo 
īpaši: 
– iesniegtie priekšlikumi; 
– katra priekšlikuma nov ērtējuma rezult āti; 
– subsīdiju līgumi; 
– pabeigtas darb ības. 
2. Inform ācija par katra uzaicin ājuma iesniegt priekšlikumus rezult ātus un darb ības 
īstenošanas rezult ātus, jo īpaši: 
– katra uzaicin ājuma rezult āti; 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/367 
 – sarunu par subs īdiju nolīgumiem rezult āti; 
– darbību īstenošana, tostarp maks ājumu dati un darb ību rezultāti. 
3. Inform ācija par programmu īstenošanu, tostarp attiec īgu inform āciju pamatprogrammas, 
īpašas programmas un katras darb ības līmenī. 
Šī informācija (jo īpaši par priekšlikumiem, to nov ērtējumiem un subs īdiju nolīgumiem) j āsniedz 
vienotā strukturētā elektroniski las āma un apstr ādājamā formātā, pie kā var piekļūt, izmantojot uz 
IT pamatotu inform ācijas un zi ņošanas sist ēmu ar ko var viegli analiz ēt datus.