EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (EK) Nr. 216/2009

(2009. gada 11. marts)

par to, kā dalībvalstis, kas zvejo apgabalos ārpus Ziemeļatlantijas, iesniedz nominālās nozvejas statistiku (pārstrādāta versija)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 285. panta 1. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

rīkojoties saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (1),

tā kā:

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Katra dalībvalsts iesniedz Komisijai datus par nominālo nozveju, kāda ir kuģiem, kas reģistrēti attiecīgā dalībvalstī vai kuģo ar tās karogu un zvejo apgabalos, kas nav Ziemeļatlantijas apgabals, ievērojot Padomes Regulu (Euratom, EEK) Nr. 1588/90 (1990. gada 11. jūnijs) par tādas statistikas informācijas nosūtīšanu Eiropas Kopienu Statistikas birojam, uz kuru attiecas konfidencialitāte (5).

Nominālās nozvejas datos iekļauj visus zvejniecības produktus, kas jebkādā formā ir izkrauti krastā vai pārkrauti jūrā, taču neiekļauj daudzumus, ko pēc nozvejošanas palaiž atpakaļ jūrā, patērē uz kuģa vai izmanto par ēsmu. Datus reģistrē kā krastā izkrautā vai jūrā pārkrautā loma dzīvsvara ekvivalentu, noapaļojot līdz tuvākajai tonnai.

2. pants

1. Datus iesniedz par nominālo nozveju galvenajos zvejas apgabalos un to daļās, kas uzskaitīti I pielikumā, sīkāk aprakstīti II pielikumā un parādīti III pielikumā. IV pielikumā ir uzskaitītas sugas, par kurām jāsniedz dati attiecībā uz katru galveno zvejas apgabalu.

2. Datus par katru kalendāro gadu iesniedz sešos mēnešos pēc attiecīgā gada beigām.

3. Ja dalībvalsts kuģi attiecīgajā kalendārajā gadā saskaņā ar 1. pantu nav zvejojuši kādā no galvenajiem zvejas apgabaliem, dalībvalsts par to informē Komisiju. Tomēr, ja zveja ir notikusi kādā no galvenajiem zvejas apgabaliem, dati ir jāiesniedz tikai par sugām vai apgabaliem, kuros nozveja reģistrēta gadā, par kuru datus sniedz.

4. Dati par nenozīmīgām sugām, ko zvejojuši kādas dalībvalsts kuģi, nav iesniegumā jānorāda atsevišķi, taču tos var iekļaut kopējā postenī, ar noteikumu, ka šie produkti nepārsniedz 5 % no šīs dalībvalsts kopējās nozvejas attiecīgajā lielajā zvejas apgabalā.

5. Komisija var grozīt zvejas statistikas apgabalu vai to daļu sarakstus, kā arī sugu sarakstus.

Šos pasākumus, kas ir paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, pieņem saskaņā ar 5. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

3. pants

Ja vien saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku pieņemtie noteikumi nenosaka citādi, dalībvalstīm ir atļauts izmantot izlašu veidošanas metodes, lai iegūtu nozvejas datus par tām flotes daļām, attiecībā uz kurām pilnīga datu sniegšana uzliktu pārmērīgu administratīvo procedūru slogu. Precīzas ziņas par izlašu veidošanas procedūru, kā arī precīzas ziņas par kopējiem datiem, ko iegūst ar šādām metodēm, dalībvalstīm ir jāiekļauj ziņojumā, ko iesniedz saskaņā ar 6. panta 1. punktu.

4. pants

Dalībvalstis pilda savas saistības saskaņā ar 1. un 2. pantu, iesniedzot datus magnētiskos datu nesējos, kuru formāts ir norādīts V pielikumā.

Dalībvalstis var iesniegt datus formātā, kas izklāstīts VI pielikumā.

Pēc Komisijas iepriekšēja apstiprinājuma dalībvalstis var iesniegt datus citā formātā vai izmantojot citu datu nesēju.

5. pants

1. Komisijai palīdz Lauksaimniecības statistikas pastāvīgā komiteja, kas izveidota ar Padomes Lēmumu 72/279/EEK (6) (turpmāk “Komiteja”).

2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

6. pants

1. Dalībvalstis līdz 1996. gada 14. novembrim iesniedz Komisijai sīki izstrādātu ziņojumu, izklāstot, kā iegūti nozvejas dati, un sīkāk norādot šo datu pilnību un ticamību. Komisija sagatavo šo ziņojumu kopsavilkumu apspriešanai Komitejas kompetentajā darbagrupā.

2. Dalībvalstis informē Komisiju par visām izmaiņām informācijā, kas sniegta saskaņā ar 1. punktu, trīs mēnešos pēc izmaiņu ieviešanas.

3. Metodoloģiskus ziņojumus, datu pieejamību un datu ticamību, kā minēts 1. punktā, kā arī citus attiecīgus jautājumus, kas ir saistīti ar šīs regulas piemērošanu, reizi gadā pārbauda Komitejas kompetentā darbagrupa.

7. pants

1. Ar šo Regula (EK) Nr. 2597/95 tiek atcelta.

2. Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu, un tās lasa saskaņā ar atbilstības tabulu VIII pielikumā.

8. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

(1) Eiropas Parlamenta 2008. gada 17. jūnija Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts) un Padomes 2009. gada 26. februāra Lēmums.

(2) OV L 270, 13.11.1995., 1. lpp.

(3) Sk. VII pielikumu.

(4) OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

(5) OV L 151, 15.6.1990., 1. lpp.

(6) OV L 179, 7.8.1972., 1. lpp.

II PIELIKUMS

VIDUSATLANTIJAS AUSTRUMDAĻA (34. galvenais zvejas apgabals)

III A pielikumā ir parādītas Vidusatlantijas austrumdaļas robežas un apakšapgabali, rajoni un apakšrajoni (34. galvenais zvejas apgabals (Vidusatlantijas austrumdaļa)). Turpmāk – šā apgabala un tā apakšapgabalu, rajonu un apakšrajonu apraksts. Vidusatlantijas austrumdaļā ietilpst visi Atlantijas okeāna ūdeņi, ko ierobežo šāda līnija:

no Ziemeļāfrikas paisuma līnijas punkta 5o36′ rietumu garuma dienvidrietumu virzienā pa paisuma līniju gar šo krastu līdz punktam Padra ragā (6o04′36′′ dienvidu platuma un 12o19′48′′ austrumu garuma); no turienes pa loksodromu ziemeļrietumu virzienā līdz punktam 6o00′ dienvidu platuma un 12o00′ austrumu garuma; tad uz rietumiem pa 6o00′ dienvidu platuma līdz 20o00′ rietumu garuma; tad uz ziemeļiem līdz ekvatoram; no turienes uz rietumiem līdz 30o00′ rietumu garuma; no turienes uz ziemeļiem līdz 5o00′ ziemeļu platuma; no turienes uz rietumiem līdz 40o00′ rietumu garuma, tad uz ziemeļiem līdz 36o00′ ziemeļu platuma; no turienes uz austrumiem līdz Marroki ragam, kas atrodas 5o36′ rietumu garuma; no turienes uz dienvidiem uz sākuma punktu Āfrikas krastā.

Vidusatlantijas austrumdaļu sīkāk iedala šādi.

Ziemeļu piekrastes apakšapgabals (34.1. apakšapgabals)

a) Marokas piekrastes rajons (34.1.1. rajons)

Ūdeņi, kas atrodas starp 36o00′ ziemeļu platuma un 26o00′ ziemeļu platuma, uz austrumiem no līnijas, kas novilkta uz dienvidiem no 36o00′ ziemeļu platuma gar 13o00′ rietumu garuma līdz 29o00′ ziemeļu platuma un no turienes dienvidrietumu virzienā pa loksodromu uz punktu, kas atrodas 26o00′ ziemeļu platuma un 16o00′ rietumu garuma.

b) Kanāriju salu un Madeiras rajons (34.1.2. rajons)

Ūdeņi, kas atrodas starp 36o00′ ziemeļu platuma un 26o00′ ziemeļu platuma, un starp 20o00′ rietumu garuma un līniju, kas novilkta no 36o00′ ziemeļu platuma gar 13o00′ rietumu garuma līdz 29o00′ ziemeļu platuma un no turienes pa loksodromu uz punktu, kas atrodas 26o00′ ziemeļu platuma un 16o00′ rietumu garuma.

c) Sahāras piekrastes rajons (34.1.3. rajons)

Ūdeņi, kas atrodas starp 26o00′ ziemeļu platuma un 19o00′ ziemeļu platuma un uz austrumiem no 20o00′ rietumu garuma.

Okeāna ziemeļu apakšapgabals (34.2. apakšapgabals)

Ūdeņi, kas atrodas starp 36o00′ ziemeļu platuma un 20o00′ ziemeļu platuma un starp 40o00′ rietumu garuma un 20o00′ rietumu garuma.

Dienvidu piekrastes apakšapgabals (34.3. apakšapgabals)

a) Zaļā raga piekrastes rajons (34.3.1. rajons)

Ūdeņi, kas atrodas starp 19o00′ un 9o00′ ziemeļu platuma un uz austrumiem no 20o00′ rietumu garuma.

b) Zaļā raga salu rajons (34.3.2. rajons)

Ūdeņi, kas atrodas starp 20o00′ ziemeļu platuma un 10o00′ ziemeļu platuma un starp 30o00′ rietumu garuma un 20o00′ rietumu garuma.

c) Šerbro rajons (34.3.3. rajons)

Ūdeņi, kas atrodas starp 9o00′ ziemeļu platuma un ekvatoru un starp 20o00′ rietumu garuma un 8o00′ rietumu garuma.

d) Gvinejas līča rietumu rajons (34.3.4. rajons)

Ūdeņi, kas atrodas uz ziemeļiem no ekvatora un starp 8o00′ rietumu garuma un 3o00′ austrumu garuma.

e) Gvinejas līča vidusdaļa (34.3.5. rajons)

Ūdeņi, kas atrodas uz ziemeļiem no ekvatora un uz austrumiem no 3o00′ austrumu garuma.

f) Gvinejas līča dienvidu rajons (34.3.6. rajons)

Ūdeņi, kas atrodas starp ekvatoru un 6o00′ dienvidu platuma un uz austrumiem no 3o00′ austrumu garuma. Šajā rajonā ietilpst arī Kongo grīvas ūdeņi, kas atrodas uz dienvidiem no 6o00′ dienvidu platuma un ko ietver līnija no punkta Padra ragā (6o04′36′′ dienvidu platuma un 12o19′48′′ austrumu garuma) pa loksodromu ziemeļrietumu virzienā līdz punktam 6o00′ dienvidu platuma un 12o00′ austrumu garuma, no turienes uz austrumiem pa 6o00′ dienvidu platuma līdz Āfrikas krastam un no turienes pa Āfrikas krastu uz sākuma punktu Padra ragā.

Okeāna dienvidu apakšapgabals (34.4. apakšapgabals)

a) Gvinejas līča dienvidrietumu rajons (34.4.1. rajons)

Ūdeņi, kas atrodas starp ekvatoru un 6o00′ dienvidu platuma, kā arī starp 20o00′ rietumu garuma un 3o00′ austrumu garuma.

b) Okeāna dienvidrietumu rajons (34.4.2. rajons)

Ūdeņi, kas atrodas starp 20o00′ ziemeļu platuma un 5o00′ ziemeļu platuma un starp 40o00′ rietumu garuma un 30o00′ rietumu garuma; ūdeņi, kas atrodas starp 10o00′ ziemeļu platuma un ekvatoru un starp 30o00′ rietumu garuma un 20o00′ rietumu garuma.

VIDUSJŪRA UN MELNĀ JŪRA (37. galvenais zvejas apgabals)

III B pielikumā ir parādītas Vidusjūras un Melnās jūras robežas, apakšapgabali un rajoni (37. galvenais zvejas apgabals). Turpmāk – šā apgabala un tā daļu apraksts.

Vidusjūras un Melnās jūras statistikas apgabalā ietilpst visi jūras ūdeņi a) Vidusjūrā; b) Marmora jūrā; c) Melnajā jūrā un d) Azovas jūrā. Jūras ūdeņi ir arī sālsūdens lagūnas un visas citas platības, kuras apdzīvo zivis un citi jūras organismi. Rietumu un dienvidaustrumu robežas ir noteiktas šādi:

a) rietumu robeža: līnija, kas stiepjas uz dienvidiem pa 5o36′ rietumu garuma no Marroki raga uz Āfrikas krastu;

b) dienvidaustrumu robeža: ziemeļu (Vidusjūras) ieeja Suecas kanālā.

VIDUSJŪRAS STATISTIKAS APGABALA APAKŠAPGABALI UN RAJONI

Vidusjūras rietumdaļā (37.1. apakšapgabals) ir šādi rajoni:

a) Baleāru salas (37.1.1. rajons)

Vidusjūras rietumdaļas ūdeņi, ko ierobežo līnija, kas sākas Āfrikas krastā pie Alžīrijas un Tunisijas robežas un virzās uz ziemeļiem līdz 38o00′ ziemeļu platuma; no turienes uz rietumiem līdz 8o00′ austrumu garuma; no turienes uz ziemeļiem līdz 41o20′ ziemeļu platuma; no turienes rietumu virzienā pa loksodromu uz cietzemes krastu Francijas un Spānijas robežas austrumu galā; no turienes gar Spānijas piekrasti un Marroki ragu; no turienes uz dienvidiem pa 5o36′ rietumu garuma uz Āfrikas krastu; no turienes gar Āfrikas krastu austrumu virzienā uz sākuma punktu.

b) Lionas līcis (37.1.2. rajons)

Vidusjūras ziemeļrietumu ūdeņi, ko ierobežo līnija, kas sākas cietzemes krastā Francijas un Spānijas robežas austrumu punktā un virzās austrumu virzienā pa loksodromu līdz 8o00′ austrumu garuma 41o20′ ziemeļu platuma; no turienes ziemeļu virzienā pa loksodromu uz cietzemes krastu pie Francijas un Itālijas robežas; no turienes dienvidrietumu virzienā pa Francijas krastu uz sākuma punktu.

c) Sardīnija (37.1.3. rajons)

Tirēnu jūras ūdeņi un tai piegulošie ūdeņi, ko ierobežo līnija, kas sākas Āfrikas krastā pie Alžīrijas un Tunisijas robežas un virzās uz ziemeļiem līdz 38o00′ ziemeļu platuma; no turienes uz rietumiem līdz 8o00′ austrumu garuma; no turienes uz ziemeļiem līdz 41o20′ ziemeļu platuma; no turienes ziemeļu virzienā pa loksodromu uz cietzemes krastu pie Francijas un Itālijas robežas; no turienes gar Itālijas krastu līdz 38o00′ ziemeļu platuma; no turienes uz rietumiem pa 38o00′ ziemeļu platuma uz Sicīlijas krastu; no turienes gar Sicīlijas ziemeļu krastu uz Trapāni; no turienes pa loksodromu uz Boni ragu; no turienes rietumu virzienā gar Tunisijas krastu uz sākuma punktu.

Vidusjūras vidusdaļā (37.2. apakšapgabals) ir šādi rajoni:

a) Adrijas jūra (37.2.1. rajons)

Adrijas jūras ūdeņi uz ziemeļiem no līnijas, kas virzās no Albānijas un Melnkalnes robežas Adrijas jūras austrumu krastā uz rietumiem uz Gargano pussalu Itālijas krastā.

b) Jonijas jūra (37.2.2. rajons)

Vidusjūras vidusdaļas ūdeņi un tai piegulošie ūdeņi, ko ierobežo līnija, kas sākas Ziemeļāfrikas krastā 25o00′ austrumu garuma un virzās uz ziemeļiem līdz 34o00′ ziemeļu platuma; no turienes uz rietumiem līdz 23o00′ austrumu garuma; no turienes uz ziemeļiem uz Grieķijas krastu; no turienes gar Grieķijas rietumu krastu un Albānijas krastu uz Albānijas un Melnkalnes robežu; no turienes uz rietumiem uz Gargāno pussalu Itālijas piekrastē; no turienes gar Itālijas krastu līdz 38o00′ ziemeļu platuma; no turienes uz rietumiem pa 38o00′ ziemeļu platuma uz Sicīlijas krastu; no turienes gar Sicīlijas ziemeļu krastu uz Trapāni; no turienes pa loksodromu no Trapāni uz Boni ragu; no turienes austrumu virzienā gar Ziemeļāfrikas krastu uz sākuma punktu.

Vidusjūras austrumdaļā (37.3. apakšapgabals) ir šādi rajoni:

a) Egejas jūra (37.3.1. rajons)

Egejas jūras ūdeņi un tai piegulošie ūdeņi, ko ierobežo līnija, kas sākas Grieķijas dienvidu krastā 23o00′ austrumu garuma un virzās uz dienvidiem līdz 34o00′ ziemeļu platuma; no turienes uz austrumiem līdz 29o00′ austrumu garuma; no turienes uz ziemeļiem uz Turcijas krastu; no turienes pa Turcijas rietumu krastu uz Kumkali; no turienes pa loksodromu no Kumkales uz Hellādas ragu; no turienes pa Turcijas un Grieķijas krastu uz sākuma punktu.

b) Kipras jūra (37.3.2. rajons)

Vidusjūras ūdeņi uz austrumiem no līnijas, kas sākas Ziemeļāfrikas krastā 25o00′ austrumu garuma un virzās uz ziemeļiem līdz 34o00′ ziemeļu platuma; no turienes uz austrumiem līdz 29o00′ austrumu garuma; no turienes uz ziemeļiem uz Turcijas krastu; no turienes pa Turcijas un pārējo Vidusjūras austrumdaļas valstu krastu uz sākuma punktu.

Melnās jūras apakšapgabalā (37.4. apakšapgabals) ir šādi rajoni:

a) Marmora jūra (37.4.1. rajons)

Marmora jūras ūdeņi, ko rietumos ierobežo līnija no Hellādas raga uz Kumkali pie ieejas Dardaneļos; un austrumos līnija pāri Bosforam no Kumderes.

b) Melnā jūra (37.4.2. rajons)

Melnās jūras ūdeņi un tai piegulošie ūdeņi, ko dienvidrietumos ierobežo līnija, kas virzās pāri Bosforam no Kumderes, bet ziemeļaustrumos ierobežo līnija no Takilas raga Kerčas pussalā uz Pana ragu Tamaņas pussalā.

c) Azovas jūra (37.4.3. rajons)

Azovas jūras ūdeņi uz ziemeļiem no līnijas, kas virzās pa dienvidu ieeju Kerčas šaurumā, sākoties no Takilas raga 45o06′ ziemeļu platuma un 36o27′ austrumu garuma Kerčas pussalā un virzās pāri Panagijas ragam 45o08′ ziemeļu platuma un 36o38′ austrumu garuma Tamaņas pussalā.

ATLANTIJAS OKEĀNA DIENVIDRIETUMU DAĻA (41. galvenais zvejas apgabals)

III C pielikums parāda Atlantijas okeāna dienvidrietumu daļas robežas un sīkāku dalījumu (41. galvenais zvejas apgabals).

Turpmāk – šo apgabalu apraksts.

Atlantijas okeāna dienvidrietumu daļu (41. galvenais zvejas apgabals) definē kā ūdeņus, ko ierobežo līnija, kas sākas Dienvidamerikas piekrastē pa 5o00′ ziemeļu platuma paralēli uz meridiānu 30o00′ rietumu garuma; tad uz dienvidiem līdz ekvatoram; no turienes uz austrumiem līdz 20o00′ rietumu garuma; no turienes uz dienvidiem līdz paralēlei 50o00′ dienvidu platuma; no turienes uz rietumiem līdz 50o00′ rietumu garuma; no turienes uz dienvidiem līdz paralēlei 60o00′ dienvidu platuma; no turienes uz rietumiem līdz meridiānam 67o16′ rietumu garuma; no turienes uz ziemeļiem uz punktu, kas atrodas 56o22′ dienvidu platuma, 67o16′ rietumu garuma; no turienes uz austrumiem pa līniju, kas virzās pa 56o22′ dienvidu platuma uz punktu 65o43′ rietumu garuma; šāda līnija, kas savieno punktus 55o22′ dienvidu platuma un 65o43′ rietumu garuma, 55o11′ dienvidu platuma un 66o04′ rietumu garuma, 55o07′ dienvidu platuma un 66o25′ rietumu garuma; no turienes ziemeļu virzienā gar Dienvidamerikas krastu uz sākuma punktu.

Atlantijas okeāna dienvidrietumu daļu iedala šādos rajonos.

Amazones rajons (41.1.1. rajons)

Visi ūdeņi, ko ierobežo līnija, kas sākas Dienvidamerikas krastā 5o00′ ziemeļu platuma un pa šo paralēli virzās līdz vietai, kur tā krustojas ar meridiānu 40o00′ rietuma garuma; no turienes uz dienvidiem līdz punktam, kurā šis meridiāns šķērso Brazīlijas krastu; no turienes ziemeļrietumu virzienā gar Dienvidamerikas krastu uz sākuma punktu.

Natalas rajons (41.1.2. rajons)

Ūdeņi, ko ierobežo līnija uz ziemeļiem no Brazīlijas krasta pa 40o00′ rietumu garuma meridiānu līdz vietai, kur tā šķērso ekvatoru; no turienes uz austrumiem pa ekvatoru līdz 32o00′ rietumu garuma; no turienes uz dienvidiem līdz paralēlei 10o00′ dienvidu platuma; no turienes uz dienvidiem līdz vietai, kurā paralēle 10o00′ dienvidu platuma saskaras ar Dienvidamerikas krastu; no turienes ziemeļu virzienā gar Dienvidamerikas krastu uz sākuma punktu.

Salvadoras rajons (41.1.3. rajons)

Ūdeņi, ko ierobežo līnija uz austrumiem no Dienvidamerikas krasta 10o00′ dienvidu platuma līdz vietai, kur tā šķērso meridiānu 35o00′ rietumu garuma; no turienes uz dienvidiem līdz paralēlei 20o00′ dienvidu platuma; no turienes uz rietumiem pa šo paralēli uz Dienvidamerikas krastu; no turienes ziemeļu virzienā gar Dienvidamerikas krastu uz sākuma punktu.

Okeāna ziemeļu rajons (41.1.4. rajons)

Ūdeņi, ko ierobežo līnija uz dienvidiem no 5o00′ ziemeļu platuma, 40o00′ rietumu garuma līdz meridiānam 30o00′ rietumu garuma; tad uz dienvidiem līdz ekvatoram; no turienes uz austrumiem līdz meridiānam 20o00′ rietumu garuma; no turienes uz dienvidiem līdz paralēlei 20o00′ dienvidu platuma; no turienes uz rietumiem līdz meridiānam 35o00′ rietumu garuma; no turienes uz ziemeļiem līdz paralēlei 10o00′ dienvidu platuma; no turienes uz austrumiem līdz meridiānam 32o00′ rietumu garuma; no turienes uz ziemeļiem līdz ekvatoram; no turienes uz rietumiem līdz meridiānam 40o00′ rietumu garuma; no turienes uz ziemeļiem uz sākuma punktu.

Santusas rajons (41.2.1. rajons)

Ūdeņi, ko ierobežo līnija uz austrumiem no Dienvidamerikas krasta 20o00′ dienvidu platuma līdz vietai, kur tās šķērso meridiānu 39o00′ rietumu garuma; no turienes uz dienvidiem līdz paralēlei 29o00′ dienvidu platuma; no turienes uz rietumiem pa šo paralēli uz Dienvidamerikas krastu; no turienes ziemeļu virzienā gar Dienvidamerikas krastu uz sākuma punktu.

Riugrandi rajons (41.2.2. rajons)

Ūdeņi, ko ierobežo līnija uz austrumiem no Dienvidamerikas krasta 29o00′ dienvidu platuma līdz vietai, kur tā šķērso meridiānu 45o00′ rietumu garuma; no turienes uz dienvidiem līdz paralēlei 34o00′ dienvidu platuma; no turienes uz rietumiem pa šo paralēli uz Dienvidamerikas krastu; no turienes ziemeļu virzienā gar Dienvidamerikas krastu uz sākuma punktu.

Laplatas rajons (41.2.3. rajons)

Ūdeņi, ko ierobežo līnija uz austrumiem no Dienvidamerikas krasta 34o00′ dienvidu platuma līdz vietai, kur tā šķērso meridiānu 50o00′ rietumu garuma; no turienes uz dienvidiem līdz paralēlei 40o00′ dienvidu platuma; no turienes uz rietumiem pa šo paralēli uz Dienvidamerikas krastu; no turienes ziemeļu virzienā gar Dienvidamerikas krastu uz sākuma punktu.

Okeāna vidusdaļas rajons (41.2.4. rajons)

Ūdeņi, ko ierobežo līnija uz austrumiem no 20o00′ dienvidu platuma, 39o00′ rietumu garuma līdz meridiānam 20o00′ rietumu garuma; no turienes uz dienvidiem līdz paralēlei 40o00′ dienvidu platuma; no turienes uz rietumiem līdz meridiānam 50o00′ rietumu garuma; no turienes uz ziemeļiem līdz paralēlei 34o00′ dienvidu platuma; no turienes uz austrumiem līdz meridiānam 45o00′ rietumu garuma; no turienes uz ziemeļiem līdz paralēlei 29o00′ dienvidu platuma; no turienes uz austrumiem līdz meridiānam 39o00′ rietumu garuma; no turienes uz ziemeļiem uz sākuma punktu.

Ziemeļpatagonijas rajons (41.3.1. rajons)

Ūdeņi, ko ierobežo līnija uz austrumiem no Dienvidamerikas krasta 40o00′ dienvidu platuma līdz vietai, kur tā šķērso meridiānu 50o00′ rietumu garuma; no turienes uz dienvidiem līdz paralēlei 48o00′ dienvidu platuma; no turienes uz rietumiem pa šo paralēli uz Dienvidamerikas krastu; no turienes ziemeļu virzienā gar Dienvidamerikas krastu uz sākuma punktu.

Dienvidpatagonijas rajons (41.3.2. rajons)

Ūdeņi, ko ierobežo līnija uz austrumiem no Dienvidamerikas krasta 48o00′ dienvidu platuma līdz vietai, kur tā šķērso meridiānu 50o00′ rietumu garuma; no turienes uz dienvidiem līdz paralēlei 60o00′ dienvidu platuma; no turienes uz rietumiem pa šo paralēli līdz meridiānam 67o16′ rietumu garuma; no turienes uz ziemeļiem uz punktu, kas atrodas 56o22′ dienvidu platuma, 67o16′ rietumu garuma; no turienes pa loksodromu, kas savieno punktus 56o22′ dienvidu platuma un 65o43′ rietumu garuma; 55o22′ dienvidu platuma un 65o43′ rietumu garuma; 55o11′ dienvidu platuma un 66o04′ rietumu garuma; 55o07′ dienvidu platuma un 66o25′ rietumu garuma; no turienes ziemeļu virzienā gar Dienvidamerikas krastu uz sākuma punktu.

Okeāna dienvidu rajons (41.3.3. rajons)

Ūdeņi, ko ierobežo līnija uz austrumiem no 40o00′ dienvidu platuma, 50o00′ rietumu garuma līdz meridiānam 20o00′ rietumu garuma; no turienes uz dienvidiem līdz paralēlei 50o00′ dienvidu platuma; tad uz ziemeļiem uz sākuma punktu.

ATLANTIJAS OKEĀNA DIENVIDAUSTRUMU DAĻA (47. galvenais zvejas apgabals)

III D pielikumā ir norādītas Atlantijas okeāna dienvidaustrumu rajona robežas un daļas. Turpmāk – ICSEAF Konvencijas apgabala apraksts.

Atlantijas okeāna dienvidaustrumu daļu (47. galvenais zvejas apgabals) veido ūdeņi, ko ierobežo līnija, kas sākas punktā, kas ir 6o04′36′′ dienvidu platuma un 12o19′48′′ austrumu garuma; no turienes ziemeļrietumu virzienā pa loksodromu līdz 12o austrumu meridiāna saskares punktam ar 6o dienvidu paralēli; no turienes uz rietumiem pa šo paralēli līdz 20o rietumu meridiānam; no turienes uz dienvidiem pa šo meridiānu līdz 50o dienvidu paralēlei, no turienes uz austrumiem pa šo paralēli līdz meridiānam austrumu 30o garuma; no turienes uz ziemeļiem pa šo meridiānu uz Āfrikas kontinentu; no turienes rietumu virzienā pa šo krastu uz sākuma punktu.

Atlantijas okeāna dienvidaustrumu daļu (47. galvenais zvejas apgabals) iedala šādi.

Rietumu piekrastes apakšapgabals (47.1. apakšapgabals)

a) Palmeiriņjas raga rajons (47.1.1. rajons)

Ūdeņi, kas atrodas starp 6o00′ dienvidu platuma un 10o00′ dienvidu platuma un uz austrumiem no 10o00′ austrumu garuma. Šajā rajonā nav iekļauti Kongo grīvas ūdeņi, t. i., ūdeņi, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no līnijas, kas novilkta no Padra raga (6o04′36′′ dienvidu platuma un 12o19′48′′ austrumu garuma) uz punktu 6o00′ dienvidu platuma un 12o00′ austrumu garuma.

b) Salinas raga rajons (47.1.2. rajons)

Ūdeņi, kas atrodas starp 10o00′ dienvidu platuma un 15o00′ dienvidu platuma un uz austrumiem no 10o00′ austrumu garuma.

c) Kunenes rajons (47.1.3. rajons)

Ūdeņi, kas atrodas starp 15o00′ dienvidu platuma un 20o00′ dienvidu platuma un uz austrumiem no 10o00′ austrumu garuma.

d) Krusta raga rajons (47.1.4. rajons)

Ūdeņi, kas atrodas starp 20o00′ dienvidu platuma un 25o00′ dienvidu platuma un uz austrumiem no 10o00′ austrumu garuma.

e) Oranžas upes rajons (47.1.5. rajons)

Ūdeņi, kas atrodas starp 25o00′ dienvidu platuma un 30o00′ dienvidu platuma un uz austrumiem no 10o00′ austrumu garuma.

f) Labās Cerības raga rajons (47.1.6. rajons)

Ūdeņi, kas atrodas starp 30o00′ dienvidu platuma un 40o00′ dienvidu platuma un starp 10o00′ austrumu garuma un 20o00′ austrumu garuma.

Aguļaša piekrastes apakšapgabals (47.2. apakšapgabals)

a) Aguļaša vidusdaļas rajons (47.2.1. rajons)

Ūdeņi, kas atrodas uz ziemeļiem no 40o00′ dienvidu platuma un starp 20o00′ austrumu garuma un 25o00′ austrumu garuma.

b) Aguļaša austrumdaļas rajons (47.2.2. rajons)

Ūdeņi, kas atrodas uz ziemeļiem no 40o00′ dienvidu platuma un starp 25o00′ austrumu garuma un 30o00′ austrumu garuma.

Okeāna dienvidu apakšapgabals (47.3. apakšapgabals)

Ūdeņi, kas atrodas starp 40o00′ dienvidu platuma un 50o00′ dienvidu platuma un starp 10o00′ austrumu garuma un 30o00′ austrumu garuma.

Tristana da Kuņjas salas apakšapgabals (47.4. apakšapgabals)

Ūdeņi, kas atrodas starp 20o00′ dienvidu platuma un 50o00′ dienvidu platuma un starp 20o00′ rietumu garuma un 10o00′ rietumu garuma.

Sv. Helēnas salas un Debesbraukšanas salas apakšapgabals (47.5. apakšapgabals)

Ūdeņi, kas atrodas starp 6o00′ dienvidu platuma un 20o00′ dienvidu platuma un starp 20o00′ rietumu garuma un 10o00′ rietumu garuma.

INDIJAS OKEĀNA RIETUMDAĻA (51. galvenais zvejas apgabals)

Indijas okeāna rietumdaļā ietilpst:

a) Sarkanā jūra;

b) Adenas līcis;

c) līcis starp Irānas un Arābijas pussalas krastu;

d) Arābu jūra;

e) Indijas okeāna daļa, ieskaitot Mozambikas šaurumu, kas atrodas starp meridiāniem 30o00′ austrumu garuma un 80o00′ austrumu garuma un uz ziemeļiem no Antarktikas saplūšanas līnijas, ieskaitot ūdeņus ap Šrilanku.

III E pielikumā parādītas Indijas okeāna rietumdaļas robežas un daļas (51. galvenais zvejas apgabals).

Indijas okeāna rietumdaļai nosaka šādas robežas:

— robeža ar Vidusjūru: ziemeļu ieeja Suecas kanālā,

— jūras rietumu robeža: līnija, kas sākas Āfrikas austrumu krastā 30o00′ austrumu garuma un stiepjas uz dienvidiem līdz 45o00′ dienvidu platuma,

— jūras austrumu robeža: loksodroma, kas sākas Indijas dienvidaustrumu krastā (Kalimeras rags) un stiepjas ziemeļaustrumu virzienā līdz punktam 82o00′ austrumu garuma un 11o00′ ziemeļu platuma, no turienes uz austrumiem līdz meridiānam 85o00′ austrumu garuma; tad uz dienvidiem līdz paralēlei 3o00′ ziemeļu garuma; no turienes uz rietumiem līdz meridiānam 80o00′ austrumu garuma; tad uz dienvidiem līdz paralēlei 45o00′ dienvidu garuma,

— dienvidu robeža: līnija, kas virzās pa paralēli 45o00′ dienvidu platuma no 30o00′ austrumu garuma līdz 80o00′ austrumu garuma.

Indijas okeāna rietumdaļu sīkāk iedala šādi.

Sarkanās jūras apakšapgabals (51.1. apakšapgabals)

— Ziemeļu robeža: ziemeļu ieeja Suecas kanālā,

— dienvidu robeža: loksodroma no Etiopijas un Džibutijas Republikas robežas Āfrikas krastā pāri ieejai Sarkanajā jūrā līdz bijušās Jemenas Arābu Republikas un bijušās Jemenas Tautas Demokrātiskās Republikas robežai Arābijas pussalā.

Persijas līča apakšapgabals (51.2. apakšapgabals)

Ieeju Persijas līcī noslēdz līnija, kas sākas Musandama raga ziemeļu galā un stiepjas uz austrumiem līdz Irānas krastam.

Arābu jūras rietumu apakšapgabals (51.3. apakšapgabals)

Austrumu un dienvidu robežas ir līnija no Irānas un Pakistānas robežas Āzijas piekrastē uz dienvidiem līdz paralēlei 20o00′ ziemeļu platuma; no turienes uz austrumiem līdz meridiānam 65o00′ austrumu garuma; tad uz dienvidiem līdz paralēlei 10o00′ ziemeļu garuma; no turienes uz rietumiem uz Āfrikas krastu; pārējās jūras robežas ir kopīgas ar 51.1. un 51.2. apakšapgabalu (sk. iepriekš).

Arābu jūras austrumdaļa, Lakadivu salu un Šrilankas apakšapgabals (51.4. apakšapgabals)

Jūras robeža ir līnija, kas sākas pie Irānas un Pakistānas robežas Āzijas piekrastē un stiepjas uz dienvidiem līdz paralēlei 20o00′ ziemeļu platuma; no turienes uz austrumiem līdz meridiānam 65o00′ austrumu garuma; tad uz dienvidiem līdz paralēlei 10o00′ dienvidu platuma; no turienes uz austrumiem līdz meridiānam 80o00′ austrumu garuma; no turienes uz ziemeļiem līdz paralēlei 3o00′ ziemeļu platuma; no turienes uz austrumiem līdz meridiānam 85o00′ austrumu garuma; no turienes uz ziemeļiem līdz paralēlei 11o00′ ziemeļu garuma; no turienes uz rietumiem līdz meridiānam 82o00′ austrumu garuma; no turienes pa loksodromu dienvidrietumu virzienā uz Indijas dienvidaustrumu krastu.

Somālijas, Kenijas un Tanzānijas apakšapgabals (51.5. apakšapgabals)

Līnija, kas sākas Somālijas krastā 10o00′ ziemeļu platuma uz austrumiem līdz meridiānam 65o00′ austrumu garuma; no turienes uz dienvidiem līdz paralēlei 10o00′ dienvidu platuma; no turienes uz rietumiem līdz meridiānam 45o00′ austrumu garuma; no turienes uz dienvidiem līdz paralēlei 10o28′ dienvidu platuma; no turienes uz rietumiem līdz Āfrikas piekrastei starp Mvambo ragu (uz ziemeļiem) un Mvambo ciemu (uz dienvidiem).

Madagaskaras un Mozambikas šauruma apakšapgabals (51.6. apakšapgabals)

Līnija, kas sākas Āfrikas austrumu piekrastē starp Mvambo ragu (uz ziemeļiem) un Mvambo ciemu (uz dienvidiem) 10o28′ dienvidu platuma un stiepjas uz austrumiem līdz meridiānam 45o00′ austrumu garuma; no turienes uz ziemeļiem līdz paralēlei 10o00′ dienvidu platuma; no turienes uz austrumiem līdz meridiānam 55o00′ austrumu garuma; no turienes uz dienvidiem līdz paralēlei 30o00′ dienvidu platuma; no turienes uz rietumiem līdz meridiānam 40o00′ austrumu garuma; no turienes uz ziemeļiem uz Mozambikas krastu.

Okeāna (Indijas okeāna rietumu) apakšapgabals (51.7. apakšapgabals)

Līnija, kas sākas 10o00′ dienvidu platuma un 55o00′ austrumu garuma un stiepjas uz austrumiem līdz meridiānam 80o00′ austrumu garuma; tad uz dienvidiem līdz paralēlei 45o00′ dienvidu platuma; no turienes uz rietumiem līdz meridiānam 40o00′ austrumu garuma; no turienes uz ziemeļiem līdz paralēlei 30o00′ dienvidu platuma; no turienes uz austrumiem līdz meridiānam 55o00′ austrumu garuma; no turienes uz ziemeļiem līdz sākuma punktam uz paralēles 10o00′ dienvidu platuma.

Mozambikas apakšapgabals (51.8. apakšapgabals)

Šajā apakšapgabalā ietilpst ūdeņi, kas atrodas uz ziemeļiem no 45o00′ dienvidu platuma paralēles un starp 30o00′ austrumu garuma un 40o00′ austrumu garuma meridiānu. To sīkāk iedala divos rajonos.

Merionas un Prinča Edvarda salas rajons (51.8.1. rajons)

Ūdeņi, kas atrodas starp 40o00′ dienvidu platuma un 50o00′ dienvidu platuma paralēli un 30o00′ austrumu garuma un 40o00′ austrumu garuma meridiānu.

Zambezi rajons (51.8.2. rajons)

Ūdeņi, kas atrodas uz ziemeļiem no 40o00′ dienvidu platuma paralēles un starp 30o00′ austrumu garuma un 40o00′ austrumu garuma meridiānu.