Oficiālais Vēstnesis C 001 , 03/01/1979 Lpp. 0002 - 0003

Speciālizdevums spāņu valodā: Nodaļa 08 Sējums 2 Lpp. 0063

Speciālizdevums portugāļu valodā Nodaļa 08 Sējums 2 Lpp. 0063



Komisijas 1978. gada 18. decembra Paziņojums par dažu apakšlīgumu novērtēšanu saistībā ar Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līguma 85. panta 1. punktu 1. Šajā paziņojumā Eiropas Kopienu Komisija sniedz savu viedokli par apakšlīgumiem saistībā ar Ekonomikas kopienas dibināšanas līguma 85. panta 1. punktu. Šāda veida līgumi pašreiz ir darba izplatīšanas veids, kas attiecas uz visu lielumu uzņēmumiem, bet kas piedāvā attīstības iespējas jo īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem. Komisija ņem vērā, ka līgumi, saskaņā ar kuriem viens uzņēmums, še turpmāk "Līgumslēdzējs", ar trešās puses iepriekšēju rīkojumu vai bez tā, uztic citam uzņēmumam, še turpmāk "Apakšuzņēmējs", preču ražošanu, pakalpojumu sniegšanu vai darbu veikšanu saskaņā ar Līgumslēdzēja norādījumiem, kas jānodrošina Līgumslēdzējam vai jāveic tā vārdā, nepārkāpj 85. panta 1. punktā noteikto aizliegumu. Lai izpildītu dažus apakšlīgumus saskaņā ar Līgumslēdzēja norādījumiem, Apakšuzņēmējs var izmatot īpašu tehnoloģiju vai aprīkojumu, kas Līgumslēdzējam jāpiegādā. Lai aizsargātu šādas tehnoloģijas vai aprīkojuma ekonomisko vērtību, Līgumslēdzējs var vēlēties ierobežot to izmantošanu no Apakšuzņēmēja puses, neatkarīgi no vajadzības to izmantot līguma nolūkos. Jautājums rodas, vai šādi ierobežojumi pārkāpj 85. panta 1. punktu. Tos novērtē šajā paziņojumā, ievērojot šādu līgumu mērķi, kas atšķir tos no parastiem patentu un zinātības licences līgumiem. 2. Pēc Komisijas viedokļa 85. panta 1. punkts neattiecas uz šiem punktiem: - Līgumslēdzēja nodrošināto tehnoloģiju un aprīkojumu nedrīkst izmantot citiem mērķiem, izņemot Apakšlīguma mērķus, - Līgumslēdzēja nodrošināto tehnoloģiju un aprīkojumu nedrīkst darīt pieejamu trešām pusēm, - preces, pakalpojumus vai darbus, kas rodas šādas tehnoloģijas vai aprīkojuma izmantošanas rezultātā, var piegādāt tikai Līgumslēdzējam vai veikt tā vārdā, ja un ciktāl šī tehnoloģija vai aprīkojums ir vajadzīgs, lai atbilstoši pamatotiem nosacījumiem Apakšuzņēmējs varētu ražot preces, sniegt pakalpojumus vai veikt darbu saskaņā ar Līgumslēdzēja norādījumiem. Apakšuzņēmējs piegādā preces, pakalpojumus vai darbus tādā mērā, kamēr vien tas nav neatkarīgais piegādātājs tirgū. Iepriekšminētais nosacījums ir izpildīts, ja apakšlīguma izpildei Apakšuzņēmējam nepieciešams izmantot: - Līgumslēdzēja vai tā rīcībā esošās rūpnieciskā īpašuma tiesības ar autortiesībām aizsargātu patentu, funkcionālu modeļu, dizainparaugu veidā, reģistrētas dizainparauga vai citas tiesības, - Līgumslēdzēja vai tā rīcībā esošas slepenas zināšanas vai ražošanas procesus (zinātību), - pētījumus, plānus vai dokumentus, kas pievienoti attiecīgajai informācijai un kurus sagatavojis Līgumslēdzējs vai kuri sagatavoti Līgumslēdzējam, - formas, modeļus vai instrumentus un palīgierīces, kas pieder vienīgi Līgumslēdzējam, kuras izmantojot, kaut arī uz tām neattiecas rūpnieciskā īpašuma tiesības vai tās nesatur jebkādu slepenības elementu, var ražot preces, kas pēc formas, funkcijām vai sastāva atšķiras no citām precēm, ko ražo un piegādā tirgū. Tomēr iepriekšminētie ierobežojumi nav pamatoti, ja Apakšuzņēmēja rīcībā ir vai pamatotos apstākļos tam ir piekļuve tehnoloģijai un aprīkojumam, kas vajadzīgs preču ražošanai, pakalpojumu sniegšanai vai darbu veikšanai. Parasti šādā gadījumā Līgumslēdzējs sniedz tikai vispārēju informāciju, kas vienīgi apraksta veicamo darbu. Šādos apstākļos ierobežojumi varētu liegt Apakšuzņēmējam iespēju attīstīt savu uzņēmējdarbību jomās, uz kurām attiecas nolīgums. 3. Pēc Komisijas viedokļa šos ierobežojumus saistībā ar Līgumslēdzēja tehnoloģijas nodrošināšanu var piemērot arī apakšlīgumos, neradot pamatu iebildumiem atbilstoši 85. panta 1. punktam: - abu pušu apņemšanās neatklāt ražošanas procesus vai citu slepena rakstura zinātību (know-how), vai konfidenciālu informāciju, ko sniegusi otra puse līguma sarunu un izpildes laikā, tik ilgi, kamēr attiecīgā zinātība vai informācija nav publiski zināma: - Apakšuzņēmēja apņemšanās pat pēc līguma izbeigšanās neizmantot ražošanas procesus vai citu slepena rakstura zinātību, ko tas saņēmis līguma darbības laikā, tik ilgi, kamēr tā nav publiski zināma, - Apakšuzņēmēja apņemšanās neekskluzīvā kārtībā nodot Līgumslēdzējam jebkādus tehniskus uzlabojumus, ko tas veicis līguma darbības laikā vai, ja Apakšuzņēmējs ir atklājis patentējamu izgudrojumu, izsniegt Līgumslēdzējam neekskluzīvas licences uz Apakšuzņēmējam piederošā patenta darbības laiku attiecībā uz izgudrojumiem, kas saistās ar oriģinālā izgudrojuma uzlabojumiem un jaunu pielietošanu. Šī Apakšuzņēmēja apņemšanās var būt ekskluzīva Līgumslēdzēja labā, ciktāl Apakšuzņēmējs nolīguma darbības laikā veiktos uzlabojumus un izgudrojumus nevar izmantot neatkarīgi no Līgumslēdzēja slepenās zinātības vai patenta, tā kā tas nerada ievērojamus konkurences ierobežojumus. Tomēr Apakšuzņēmēja jebkāda apņemšanās attiecībā uz tiesībām nodot sava pētniecības un attīstības darba rezultātus var ierobežot konkurenci, ja šos rezultātus var lietot neatkarīgi. Šādos apstākļos attiecības, kas izriet no Apakšuzņēmuma līguma, nav pietiekamas, lai aizstātu parastos konkurences noteikumus par rūpnieciskā īpašuma tiesību un slepenas zinātības nodošanu. 4. Ja apakšlīgums atļauj Apakšuzņēmējam izmantot konkrētu preču zīmi, tirdzniecības nosaukumu vai stilu, Līgumslēdzējs tajā pašā laikā var aizliegt Apakšuzņēmējam tos izmantot attiecībā uz precēm, pakalpojumiem vai darbiem, ko nesniedz Līgumslēdzējam. 5. Lai gan šim paziņojumam kopumā būtu jānovērš vajadzība uzņēmumiem saņemt nolēmumu par juridisko statusu, ko nosaka atsevišķs Komisijas lēmums, tas neietekmē attiecīgo uzņēmumu tiesības pieprasīt likumīgu apliecinājumu, kā definēts Regulas Nr. 17 [1] 2. pantā vai paziņot Komisijai par nolīgumu atbilstoši šīs regulas 4. panta 1. punktam. 1968. gada paziņojums par uzņēmumu sadarbību [2], kurā uzskaitīti vairāki līgumi, kurus pēc savas būtības neuzskata par pret konkurenci vērstiem līgumiem, tādā veidā tiek papildināts apakšlīgumu jomā. Komisija arī atgādina uzņēmumiem, ka, lai sekmētu mazu un vidēju uzņēmumu sadarbību, tā ir publicējusi paziņojumu attiecībā uz mazāk svarīgiem līgumiem, uz kuriem neattiecas Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līguma 85. panta 1. punkts [3]. Šis paziņojums neskar viedokli, ko Eiropas Kopienu Tiesa var pieņemt attiecībā uz apakšlīgumiem. [1] Pirmā regula, kas īsteno Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līguma 85. un 86. pantu (OV 13, 21.2.1962., 204./62. lpp.). [2] Paziņojums par līgumiem, lēmumiem un saskaņotu rīcību attiecībā uz uzņēmumu sadarbību (OV C 75, 29.7.1968., 3. lpp.). [3] OV C 313, 29.12.1977., 3. lpp. --------------------------------------------------