“b)

dalībvalstis visā attiecīgo buferzonu teritorijā identificē un nocērt visus uzņēmīgos augus, kas ir atmiruši, slimi vai ir ugunsgrēku vai vētru skarti. Dalībvalstis aizvāc un iznīcina nocirstos augus un ciršanas atliekas, veicot visus vajadzīgos piesardzības pasākumus, lai ciršanas laikā un līdz nocirsto augu un ciršanas atlieku iznīcināšanai nepieļautu PKN un tās pārnesēju izplatīšanos, un ievēro šādus nosacījumus. i) Uzņēmīgus augus, kas identificēti ārpus pārnesēju lidošanas sezonas, līdz nākamajai lidošanas sezonai nocērt un iznīcina uz vietas, oficiālā kontrolē pārvieto uz invadēto zonu vai aizvāc. Aizvākšanas gadījumā šo augu koksni un mizu apstrādā, kā norādīts III pielikuma 1. iedaļas 2. punkta a) apakšpunktā, vai pārstrādā, kā norādīts III pielikuma 2. iedaļas 2. punkta b) apakšpunktā. ii) Uzņēmīgus augus, kas identificēti pārnesēju lidošanas sezonā, nekavējoties nocērt un iznīcina uz vietas, oficiālā kontrolē pārvieto uz invadēto zonu vai aizvāc. Aizvākšanas gadījumā šo augu koksni un mizu apstrādā, kā norādīts III pielikuma 1. iedaļas 2. punkta a) apakšpunktā, vai pārstrādā, kā norādīts III pielikuma 2. iedaļas 2. punkta b) apakšpunktā. Ja dalībvalsts secina, ka lidošanas sezonas laikā identificēto un ugunsgrēka vai vētras skarto uzņēmīgo augu izciršana, aizvākšana un iznīcināšana nav piemērota, attiecīgā dalībvalsts var nolemt šo augu izciršanu, aizvākšanu un iznīcināšanu veikt līdz nākamās lidošanas sezonas sākumam. Šādas izciršanas un aizvākšanas laikā attiecīgos uzņēmīgos augus iznīcina uz vietas vai aizvāc, un to koksni un mizu apstrādā atbilstoši III pielikuma 1. iedaļas 2. punkta a) apakšpunktam vai pārstrādā atbilstoši III pielikuma 2. iedaļas 2. punkta b) apakšpunktam. Ja piemēro šo atkāpi un neskarot a) apakšpunktu, attiecīgā dalībvalsts lidošanas sezonā veic intensīvus apsekojumus ugunsgrēka vai vētras skartajā apgabalā, ņemot paraugus un testējot slimības pārnesējus, lai noteiktu PKN klātbūtni, un, ja tā apstiprinās, veic apkārtējā teritorijā esošo uzņēmīgo augu intensīvus apsekojumus, pārbaudot, ņemot paraugus un testējot tos augus, kuriem ir pazīmes vai simptomi, kas liecina par PKN klātbūtni. Atkāpjoties no i) un ii) punkta, Portugāle var nolemt cirst, aizvākt un iznīcināt uzņēmīgos augus, kurus atbildīgā oficiālā iestāde ir norādījusi kā 2017. gada ugunsgrēka skartus, ilgākā periodā, bet vēlākais līdz 2020. gada 31. martam. Minētajā periodā ciršanā, aizvākšanā un iznīcināšanā prioritāri ir tie uzņēmīgie augi, kuri atrodas šādos apgabalos: — invadētās zonas kaimiņu apgabali, — apgabali, kuros ir slimības pārnesēju kukaiņu aktivitātes pazīmes, — apgabali, kuros ir pieaudzis atmirstošu koku īpatsvars, kas norāda uz iespējamu PKN klātbūtni, — visi citi apgabali, kuros ir vislielākais PKN invāzijas risks. Šos uzņēmīgos augus nocērt un iznīcina uz vietas, oficiālā kontrolē pārvieto uz invadēto zonu vai aizvāc. Tādā gadījumā šo augu koksni un mizu apstrādā, kā norādīts III pielikuma 1. iedaļas 2. punkta a) apakšpunktā, vai pārstrādā, kā norādīts III pielikuma 2. iedaļas 2. punkta b) apakšpunktā. Uzņēmīgos augus, kurus slimības pārnesējs kukainis nevar izmantot sava dzīves cikla pabeigšanai, var atstāt uz vietas neiznīcinot. Portugāle līdz 2018. gada 31. maijam Komisijai un dalībvalstīm iesniedz gada rīcības plānu, kurā iekļauj kartes, kurās atzīmētas ugunsgrēkā skarto augu atrašanās vietas buferzonā, otrajā apakšdaļā minēto apgabalu atrašanās vieta, un norāda šo apgabalu izvēles pamatojumu, pasākumus, kas veicami, lai mazinātu PKN invāzijas risku līdz minēto augu izciršanai, aizvākšanai un iznīcināšanai, tostarp intensīvākus uzņēmīgo augu un slimības pārnesēju apsekošanas pasākumus, lai agrīni atklātu PKN klātbūtni, un šo pasākumu izpildes termiņus. Portugāle līdz 2019. gada 31. maijam iesniedz vēl vienu gada rīcības plānu ar tādu pašu saturu. Reizi gadā novērtē, cik lielu risku minētie augi rada, un rīcības plānu attiecīgi atjaunina. Rīcības plānā paredzētos pasākumus ņem vērā, sagatavojot 9. pantā minēto vispārējo rīcības plānu. Līdz 30. aprīlim nākamajā gadā pēc attiecīgā gada Portugāle Komisijai un dalībvalstīm iesniedz ziņojumu par gada rezultātiem, arī norādot, vai intensīvajos apsekojumos ir atklāti slimības pārnesēji, un atjaunināto rīcības plānu, ja tāds ir. No nocirstajiem uzņēmīgajiem augiem, izņemot mežu ugunsgrēkos pilnīgi iznīcinātos augus, ņem paraugus un testē, lai noteiktu PKN klātbūtni, izmantojot paraugu ņemšanas shēmu, kas ar 99 % ticamību ļauj apstiprināt, ka PKN ir sastopama ne vairāk kā 0,02 % šo uzņēmīgo augu.”