KOMISIJAS REGULA (EK) NR. 62/2006

(2005. gada 23. decembris)

par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas kravas pārvadājumu telemātikas lietojumprogrammu apakšsistēmu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 19. marta Direktīvu 2001/16/EK par Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību (1), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

tā kā:

Saskaņā ar Direktīvas 2001/16/EK 2. panta c) apakšpunktu Eiropas parasto dzelzceļu sistēma tiek iedalīta strukturālās un funkcionālās apakšsistēmās. Katrai no šīm apakšsistēmām jāpiemēro savstarpējas izmantojamības tehniskā specifikācija (SITS).

Tomēr ir svarīgi, lai šāda analīze notiktu atbilstoši saskaņotiem īstenošanas noteikumiem un vadlīnijām. Tam būs nepieciešams, lai pārstāvju komitejas no dzelzceļu sektora, kuras darbojas Eiropas līmenī, izveidotu Eiropas stratēģiju telemātikas SITS īstenošanai. Šādā stratēģijā jānorāda posmi, kas nepieciešami pārejai no pašreizējām sadrumstalotajām valstu pieejām attiecībā uz informācijas vadību uz vienotu informācijas apmaiņu visā Eiropas Savienības dzelzceļu tīklā.

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Savstarpējas izmantojamības tehniskā specifikācija (“SITS”) attiecībā uz Direktīvas 2001/16/EK 6. panta 1. punktā minētās parasto dzelzceļu sistēmas kravas pārvadājumu telemātikas lietojumprogrammu apakšsistēmu izklāstīta šīs regulas pielikumā.

SITS ir pilnīgi piemērojama Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas infrastruktūrai un ritošajam sastāvam, kas definēts Direktīvas 2001/16/EK I pielikumā.

2. pants

Dzelzceļa uzņēmumi un infrastruktūras pārvaldītāji dod ieguldījumu, sniedzot funkcionālu un tehnisku informāciju par esošajām atsevišķajām kravas pārvadājumu telemātikas lietojumprogrammām, kā definēts pielikuma 2. nodaļā, ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc šīs regulas stāšanās spēkā.

3. pants

Pārstāvju komitejas no dzelzceļu sektora, kuras darbojas Eiropas līmenī, kā definēts Regulas (EK) Nr. 881/2004 3. panta 2. punktā, izveido stratēģisku Eiropas izvēršanas plānu pievienotajai SITS atbilstoši kritērijiem, kas noteikti šīs regulas pielikuma 7. nodaļā.

Tās nosūta šo stratēģisko plānu dalībvalstīm un Komisijai ne vēlāk kā vienu gadu pēc šīs regulas stāšanās spēkā.

4. pants

Tos Komisijas Lēmuma 2004/446/EK noteikumus, kas attiecas uz Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas pamatparametriem, vairs nepiemēro no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

5. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

(1) OV L 110, 20.4.2001., 1. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK (OV L 164, 30.4.2004., 114. lpp.). Labots ar OV L 220, 40. lpp.).

(2) OV L 155, 30.4.2004., 1. lpp. Labots ar OV L 193, 1.6.2004., 1. lpp.

(3) OV L 235, 17.9.1996., 6. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK.

(4) OV L 164, 30.4.2004., 1. lpp. Labots ar OV L 220, 21.6.2004., 3. lpp.

PIELIKUMS

Savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas kravas pārvadāj umu telemātikas lietojumprogrammu apakšsistēmu

SATURS

1. IEVADS

1.1. Tehniskā darbības joma

1.2. Ģeogrāfiskā darbības joma

1.3. Šīs SITS saturs

2. APAKŠSISTĒMAS/DARBĪBAS JOMAS DEFINĪCIJA

2.1. Funkcija SITS darbības jomas ietvaros

2.2. Funkcijas ārpus SITS darbības jomas

2.3. Apakšsistēmas raksturojuma pārskats

2.3.1. Iesaistītie subjekti

2.3.2. Apsvērtie procesi

2.3.3. Vispārīgas piezīmes

3. PAMATPRASĪBAS

3.1. Atbilstība pamatprasībām

3.2. Pamatprasību aspekti

3.3. Aspekti saistībā ar vispārējām prasībām

3.3.1. Drošība

3.3.2. Drošums un darbspēja

3.3.3. Veselības aizsardzība

3.3.4. Vides aizsardzība

3.3.5. Tehniskā saderība

3.4. Aspekti, kas sevišķi saistīti ar kravas telemātikas lietojumprogrammu apakšsistēmu

3.4.1. Tehniskā saderība

3.4.2. Drošums un darbspēja

3.4.3. Veselības aizsardzība

3.4.4. Drošība

4. APAKŠSISTĒMAS RAKSTUROJUMS

4.1. Ievads

4.2. Apakšsistēmas funkcionālās un tehniskās specifikācijas

4.2.1. Pavadzīmes dati

4.2.2. Ceļa pieprasījums

4.2.3. Vilciena sagatavošana

4.2.4. Vilciena kustības prognoze

4.2.5. Pakalpojuma pārtraukuma informācija

4.2.6. Vilciena atrašanās vieta

4.2.7. Sūtījuma PAL/PIL

4.2.8. Vagona kustība

4.2.9. Apmaiņas atskaite

4.2.10. Datu apmaiņa kvalitātes uzlabošanai

4.2.11. Galvenie atsauces dati

4.2.12. Dažādas atsauces datnes un datu bāzes

4.2.13. Dokumentu elektroniska pārsūtīšana

4.2.14. Vienota informācijas tīkla izveide un komunikācija

4.3. Saskarņu funkcionālās un tehniskās specifikācijas

4.3.1. Saskarnes ar infrastruktūras SITS

4.3.2. Saskarnes ar vadības nodrošināšanas un signalizācijas SITS

4.3.3. Saskarnes ar ritošā sastāva apakšsistēmu

4.3.4. Saskarnes ar satiksmes nodrošināšanas un vadības SITS

4.4. Darbības noteikumi

4.4.1. Datu kvalitāte

4.4.2. Centrālā repozitorija apkalpošana

4.5. Uzturēšanas noteikumi

4.6. Profesionālā kvalifikācija

4.7. Veselības un drošības nosacījumi

4.8. Infrastruktūras un ritošā sastāva reģistri

5. SAVSTARPĒJAS IZMANTOJAMĪBAS KOMPONENTI

5.1. Definīcija

5.2. Komponentu saraksts

5.3. Komponentu darbības rezultāti un specifikācijas

6. KOMPONENTU ATBILSTĪBAS UN/VAI PIEMĒROTĪBAS LIETOŠANAI NOVĒRTĒŠANA UN APAKŠSISTĒMAS VERIFIKĀCIJA

6.1. Savstarpējas izmantojamības komponenti

6.1.1. Novērtēšanas procedūra

6.1.2. Modulis

6.2. Kravas telemātikas lietojumprogrammu apakšsistēma

7. IEVIEŠANA

7.1. Šīs SITS piemērošanas modalitātes

7.1.1. Ievads

7.1.2. Stratēģisks Eiropas izvēršanas plāns (SEIP)

7.1.3. Ieviešanas modalitātes

7.2. Migrācijas stratēģija

7.3. Izmaiņu vadība

7.3.1. Ievads

7.3.2. Bāzlīniju noteikšana

7.3.3. Bāzlīniju izlaide

7.3.4. Jaunu bāzlīniju izvēršana

7.3.5. Izmaiņu vadības process – prasības

7.3.6. Konfigurāciju vadības plāns – prasības

7.4. Īpaši gadījumi

7.4.1. Ievads

7.4.2. Īpašo gadījumu saraksts

A PIELIKUMS: PAVADDOKUMENTU SARAKSTS

B PIELIKUMS: GLOSĀRIJS

TABULAS:

1. tabula: ceļa pieprasījums

2. tabula: ceļa anulēšanas pieprasījums no DPU

3. tabula: IP veiktā ceļa anulēšana

4. tabula: saņemšanas apstiprinājums

5. tabula: vilciena sagatavošana

Eiropas parasto dzelzceļu sistēma

Savstarpējas izmantojamības tehniskā specifikācija: Kravas telemātikas lietojumprogrammu apakšsistēma

1. IEVADS

1.1. Tehniskā darbības joma

Šī SITS attiecas uz kravu pārvadājumu telemātikas lietojumprogrammu apakšsistēmu, kas norādīta Direktīvas 2001/16/EK II pielikuma 1. punkta b) apakšpunkta sarakstā.

Vilcienu, vagonu un multimodālu vienību uzņēmējdarbībai Eiropas dzelzceļu tīklā ir nepieciešama efektīva informācijas apmaiņa starp dažādiem infrastruktūras pārvaldītājiem, dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem un citiem pakalpojumu sniedzējiem. Darbības līmeņi, drošība, pakalpojumu kvalitāte un izmaksas ir atkarīgas no tādas savietojamības un mijiedarbības kā jo īpaši Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas savstarpēja izmantojamība.

Savstarpējas izmantojamības tehniskā specifikācija ietekmē arī lietotāju dzelzceļa transporta lietošanas apstākļus. Šai ziņā tiek saprasts, ka termins “lietotāji” nozīmē ne tikai infrastruktūras pārvaldītājus vai dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumus, bet arī visus citus pakalpojumu sniedzējus, piemēram, vagonu uzņēmumus, multimodālus operatorus un pat klientus.

Visbeidzot, bet ne mazāk svarīgi ir tas, ka tika ņemtas vērā parasto dzelzceļu sistēmas savstarpējas izmantojamības priekšrocības, lai radītu apstākļus lielākai savstarpējai izmantojamībai starp transporta veidiem, it īpaši starp parasto dzelzceļa transportu un kombinēto dzelzceļa transportu.

Šīs SITS mērķis ir nodrošināt arī, lai efektīva informācijas apmaiņa par kvalitāti un kvantitāti vienmēr vislabāk tiktu piemērota mainīgām prasībām tā, lai transporta process varētu palikt pēc iespējas ekonomiski dzīvotspējīgāks un lai kravas transports pa dzelzceļu saglabātu savu ietekmi tirgū pret spēcīgo konkurenci, ar ko tam jāsaskaras.

Tas viss nozīmē Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas būvniecību vai modernizāciju parasto dzelzceļu transportam un multimodālajam transportam. Nepieciešamību pēc šādas transporta sistēmas dzelzceļa daļas modernizācijas var saskatīt arī, ņemot vērā kritiskos punktus (saskarnes starp dažādajiem iesaistītajiem partneriem) kravas transportā pa autoceļu salīdzinājumā ar kritiskajiem punktiem kravas transportā pa dzelzceļu vienam vienkāršotam scenārijam, kas norādīts A pielikuma 5. indeksa 1.1. sadaļā.

Vadīt pārvadājumus tik daudzu saskarņu apstākļos informācijas apmaiņas veidā, pamatojoties uz Eiropas parlamenta un Padomes Direktīvām 2001/14/EK (1) un 2001/16/EK, ir šīs SITS galīgais mērķis.

Šis īsais skaidrojums par parasto dzelzceļu kravas telemātikas lietojumprogrammu SITS darbības jomu rāda arī atšķirību no parasto dzelzceļu satiksmes nodrošināšanas un vadības SITS. Satiksmes nodrošināšanas un vadības SITS, jo īpaši drošības aspektos, attiecas uz procedūru un saistītām iekārtām, kas nodrošina dažādo strukturālo apakšsistēmu saskaņotu darbību tostarp jo īpaši vilcienu vadīšanu, satiksmes plānošanu un vadību, kas ir dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu (DPU) galvenais darbības veids saskaņā ar definīciju (sk. 2.3. sadaļu “Apakšsistēmas raksturojuma pārskats”).

Telemātikas lietojumprogrammu SITS attiecas uz kravu pārvadājumu pakalpojumu lietojumprogrammām un savienojumu regulēšanu ar citiem transporta veidiem, kas nozīmē, ka tā koncentrējas uz DPU transporta pakalpojumiem papildus tikai vilcienu izmantošanai. Drošības aspekti tiek ņemti vērā tikai tiktāl, cik datu elementu esamība, piemēram, nepareizas vai neaktuālas vērtības, var ietekmēt vilciena drošu izmantošanu.

1.2. Ģeogrāfiskā darbības joma

Šīs SITS ģeogrāfiskā darbības joma ir Eiropas parasto dzelzceļu sistēma, kas aprakstīta Direktīvas 2001/16/EK I pielikumā. Bet šo SITS var piemērot arī visam ES dalībvalstu kravas transporta dzelzceļu tīklam ar ierobežojumu, ka šīs SITS prasības nav obligātas kravas transportam, kas ierodas no ārpus ES valsts vai dodas uz to.

1.3. Šīs SITS saturs

Saskaņā ar Direktīvas 2001/16/EK 5. panta 3. punktu šī SITS:

a) norāda kravas telemātikas lietojumprogrammu apakšsistēmas paredzēto darbības jomu – 2. nodaļa “Apakšsistēmas/darbības jomas definīcija”;

b) nosaka pamatprasības šai apakšsistēmai un tās saskarnēm attiecībā uz citām apakšsistēmām – 3. nodaļa “Pamatprasības”;

c) nosaka funkcionālās un tehniskās specifikācijas, kurām apakšsistēmai un tās saskarnēm jāatbilst attiecībā uz citām apakšsistēmām – 4. nodaļa “Apakšsistēmas raksturojums”;

d) nosaka savstarpējas izmantojamības komponentus un saskarnes, uz ko attiecas Eiropas specifikācijas, tostarp Eiropas standarti, kuras ir nepieciešamas, lai panāktu savstarpēju izmantojamību Eiropas parasto dzelzceļu sistēmā – 5. nodaļa “Savstarpējas izmantojamības komponentii”;

e) katrā konkrētajā gadījumā nosaka procedūru, lai novērtētu atbilstību vai piemērotību lietošanai. Tas ietver jo īpaši moduļus, kas definēti Padomes Lēmumā 93/465/EEK (2), vai attiecīgā gadījumā konkrētu procedūru, kas jāizmanto, lai novērtētu vai nu savstarpējas izmantojamības komponentu atbilstību, vai piemērotību lietošanai un apakšsistēmu EK verifikāciju – 6. nodaļa “Komponentu atbilstības un/vai piemērotības lietošanai novērtēšana un apakšsistēmas verifikācija”;

f) norāda SITS ieviešanas stratēģiju. Īpaši jāprecizē posmi, kas jāpabeidz, lai veiktu pakāpenisku pāreju no esošās situācijas uz galīgo situāciju, kurā atbilstība SITS ir norma – 7. nodaļa “Ieviešana”;

g) attiecīgajam personālam norāda profesionālo kvalifikāciju, kā arī veselības un darba drošības noteikumus, kas ir nepieciešami šīs apakšsistēmas darbībai un uzturēšanai, kā arī SITS ieviešanai – 4. nodaļa “Apakšsistēmas raksturojums”.

Turklāt saskaņā ar 5. panta 5. punktu ir paredzēti īpaši gadījumi šai SITS; tie norādīti 7.3. sadaļā “Īpaši gadījumi”.

Visbeidzot, šīs SITS 4. nodaļā (Apakšsistēmas raksturojums) ietvertas arī darbības un uzturēšanas prasības, kas raksturīgas darbības jomai, kura norādīta iepriekš 1.1. punktā (Tehniskā darbības joma) un 1.2. punktā (Ģeogrāfiskā darbības joma).

2. APAKŠSISTĒMAS/DARBĪBAS JOMAS DEFINĪCIJA

2.1. Funkcija SITS darbības jomas ietvaros

Kravas telemātikas lietojumprogrammu apakšsistēma definēta Direktīvas 2001/16/EEK II pielikuma 2.5. punkta b) apakšpunktā.

Tā it īpaši ietver:

— kravu pārvadājumu pakalpojumu lietojumprogrammas, ieskaitot informācijas sistēmas (kravas un vilcienu reālā laika uzraudzība),

— šķirošanas un iedalīšanas sistēmas, pie tam ar iedalīšanas sistēmām saprot vilcienu veidošanu,

— rezervēšanas sistēmas, ar to šeit saprot vilcienu ceļa rezervēšanu,

— savienojumu vadību ar citiem transporta veidiem un elektronisku pavaddokumentu sagatavošanu.

2.2. Funkcijas ārpus SITS darbības jomas

Klientu maksājumu un rēķinu izrakstīšanas sistēmas neietilpst šīs SITS darbības jomā, tāpat kā šādas maksājumu un rēķinu izrakstīšanas sistēmas starp dažādiem pakalpojumu sniedzējiem, piemēram, dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem vai infrastruktūras pārvaldītājiem. Tomēr sistēma, kas ir datu apmaiņas pamatā saskaņā ar 4.2. sadaļu (Apakšsistēmas funkcionālās un tehniskās specifikācijas), izveidota tā, ka sniedz nepieciešamo informāciju kā maksājuma pamatu transporta pakalpojumu rezultātā.

Arī grafiku ilgtermiņa plānošana ir ārpus šīs telemātikas lietojumprogrammu SITS darbības jomas. Tomēr dažos punktos būs atsauce uz ilgtermiņa plānošanas rezultātu, ciktāl pastāv saistība ar efektīvu informācijas apmaiņu, kas ir nepieciešama vilcienu vadībai.

2.3. Apakšsistēmas raksturojuma pārskats

2.3.1. Iesaistītie subjekti

Šajā SITS ņemti vērā pašreizējie pakalpojumu sniedzēji un turpmākie dažādie iespējamie pakalpojumu sniedzēji, kas ir iesaistīti kravu pārvadājumos un nodarbojas ar sekojošo (šis saraksts nav pilnīgs):

— vagoni,

— lokomotīves,

— vadītāji,

— pārmiju pārslēgšana un šķirošana,

— laika nišu pārdošana,

— sūtījumu vadība,

— vilcienu veidošana,

— vilcienu vadība,

— vilcienu uzraudzība,

— vilcienu kontrolēšana,

— sūtījumu uzraudzība,

— vagona un/vai lokomotīves pārbaudes un remonts,

— muitošana,

— multimodālu terminālu izmantošana,

— autopārvadājumu vadība.

Daži specifiski pakalpojumu sniedzēji skaidri definēti Direktīvā 2001/14/EK un 2001/16/EK. Tā kā jāņem vērā abas direktīvas, šajā SITS it īpaši aplūkota šāda definīcija (sk. arī A pielikuma 6. indeksu):

““Infrastruktūras pārvaldītājs (IP”): ir jebkura iestāde vai uzņēmums, kas ir atbildīgs jo īpaši par dzelzceļa infrastruktūras izveidi un darbību. Šie pienākumi var ietvert arī infrastruktūras kontroles un drošības sistēmu pārvaldīšanu. Infrastruktūras pārvaldītāja pienākumus visā tīklā vai tīkla daļā var uzticēt veikt dažādām iestādēm vai uzņēmumiem”

Pamatojoties uz šo definīciju, šajā SITS IP tiek uzskatīts par pakalpojumu sniedzēju ceļu iedalīšanai, vilcienu kontrolēšanai/uzraudzībai un ar vilcieniem/ceļiem saistītu ziņojumu sniegšanai.

Atbilstīgi Direktīvai 2001/14/EK iestāde vai uzņēmums, kuram IP iedala ceļu, definēts kā pretendents.

““Pretendents”: ir licencēts dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums un/vai starptautisks dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu grupējums, un – dalībvalstīs, kur šāda iespēja ir paredzēta – citas fiziskas un/vai juridiskas personas, kam ir ar sabiedriskiem pakalpojumiem saistīta vai komerciāla interese iegūt infrastruktūras jaudu, piemēram, valsts iestādes saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 1191/69 un kravas sūtītāji, kravas ekspeditori un kombinēto pārvadājumu veicēji, kuru mērķis ir nodrošināt dzelzceļa satiksmi savās attiecīgajās teritorijās; Turpretim dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums definēts kā jebkurš publisks vai privāts uzņēmums, kas ir licencēts saskaņā ar attiecīgajiem Kopienas tiesību aktiem un kura galvenais darbības veids ir dzelzceļa transporta pakalpojumu sniegšana attiecībā uz kravām un/vai pasažieriem, ar noteikumu, ka uzņēmumam jānodrošina vilce; šī definīcija ietver arī uzņēmumus, kas nodrošina tikai vilci.”

Pamatojoties uz šo definīciju, šajā SITS DPU tiek uzskatīts par pakalpojumu sniedzēju vilcienu izmantošanai.

Attiecībā uz vilcienu ceļa iedalīšanu vilciena braukšanai jāņem vērā arī Direktīvas 2001/14/EK 13. pants:

“Infrastruktūras jaudu iedala infrastruktūras pārvaldītājs, un pēc iedalīšanas pretendentam jaudas saņēmējs to nevar nodot citam uzņēmumam vai dienestam. Jebkāda tirdzniecība ar infrastruktūras jaudu ir aizliegta, un tās iznākums ir jaudas tālākas piešķiršanas aizliegums. Jaudas izmantošanu, ko dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums veic tāda pretendenta uzdevumā, kas nav dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums, neuzskata par jaudas nodošanu.”

Attiecībā uz komunikācijas scenārijiem starp infrastruktūras pārvaldītājiem un pretendentiem transporta izpildes režīmā jāņem vērā tikai IP un DPU, nevis visu veidu pretendenti, kas var būt svarīgi plānošanas režīmam. Izpildes režīmā vienmēr dotas noteiktas IP–DPU attiecības, kurām ziņojumu apmaiņa un informācijas uzglabāšana noteikta šajā SITS. Pretendenta definīcija un izrietošās ceļa iedalīšanas iespējas paliek neietekmētas.

Kā jau minēts, jāsniedz dažādi pakalpojumi kravu transporta vajadzībām. Viens, piemēram, ir vagonu nodrošināšana. Šo pakalpojumu var saistīt ar parka pārvaldītāju. Ja šis pakalpojums transportam ir viens no DPU piedāvātajiem pakalpojumiem, DPU darbojas arī kā parka pārvaldītājs. Parka pārvaldītājs var pārvaldīt pats savus vagonus un/vai cita turētāja (cita kravas vagonu pakalpojumu sniedzēja) vagonus. Šā veida pakalpojumu sniedzēja vajadzības tiek ņemtas vērā neatkarīgi no tā, vai parka pārvaldītāja juridiskais subjekts ir DPU vai ne.

Šī SITS nerada jaunus juridiskos subjektus un neliek DPU iesaistīt ārējos pakalpojumu sniedzējus pakalpojumiem, kurus DPU pats piedāvā, bet tas nepieciešamības gadījumā nosauc pakalpojumu saistīta pakalpojumu sniedzēja vārdā. Ja DPU piedāvā pakalpojumu, tad DPU darbojas kā pakalpojumu sniedzējs šā pakalpojuma nolūkā.

Apsverot klienta vajadzības, viens no pakalpojumiem ir organizēt un vadīt transporta līniju atbilstoši saistībām pret klientu. Šo pakalpojumu sniedz “galvenais dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums” (galvenais DPU vai GDPU). GDPU ir vienīgā kontaktpersona klientam. Ja transporta ķēdē ir iesaistīts vairāk nekā viens dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums, GDPU ir atbildīgs arī par koordināciju ar citiem dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem.

Šo pakalpojumu var uzņemties arī pārvadātājs vai jebkurš cits subjekts.

DPU iesaistīšana par GDPU var atšķirties dažāda veida transporta plūsmām. Multimodālā darbībā jaudas pārvaldību bloka vilcienos un ceļazīmju sagatavošanu veic multimodālo pakalpojumu integrators, kurš tad varētu būt GDPU klients.

Tomēr galvenais mērķis ir, ka DPU un IP, kā arī visiem pārējiem pakalpojumu sniedzējiem (iepriekš definētajā nozīmē) jāstrādā kopā vai nu ar sadarbību un/vai atklātu piekļuvi, vai arī ar efektīvu informācijas apmaiņu, lai klientam sniegtu viengabala pakalpojumus.

2.3.2. Apsvērtie procesi

Šī SITS dzelzceļa kravu transporta nozarei atbilstīgi Direktīvai 2001/16/EK ir ierobežota ar IP un DPU/GDPU, atsaucoties uz to tiešiem klientiem.

Veicot kravu pārvadājumu pakalpojumus, GDPU darbība attiecībā uz sūtījumu sākas ar kravas pavadzīmes saņemšanu no tā klienta un, piemēram, vagona kravām – ar vagonu atbrīvošanas laiku. GDPU izveido sākotnējo brauciena plānu (pamatojoties uz pieredzi un/vai līgumu) transporta braucienam. Ja GDPU plāno likt vagona kravu vilcienā atklātās piekļuves režīmā (GDPU vada vilcienu visā braucienā), sākotnējais brauciena plāns pats par sevi ir galīgais. Ja GDPU plāno likt vagona kravu vilcienā, kas ietver citu DPU sadarbību, pirmajam jānoskaidro, pie kura DPU tam jāvēršas un kurā laikā var notikt apmaiņa starp diviem secīgiem DPU. Tad GDPU sagatavo sākotnējos vagona pasūtījumus atsevišķi katram DPU kā pilnīgas kravas pavadzīmes apakškopas. Vagona pasūtījumi noteikti 4.2.1. sadaļā (Pavadzīmes dati).

DPU, pie kuriem GDPU vērsies, pārbauda resursu pieejamību vagonu darbībai un vilcienu ceļa pieejamību. Atbildes no dažādajiem DPU ļauj GDPU uzlabot brauciena plānu vai sākt izjautāšanu no jauna, iespējams pat ar citiem DPU, kamēr brauciena plāns beidzot atbilst klienta prasībām.

DPU/GDPU parasti vismaz jāspēj

— NOTEIKT pakalpojumus cenas un tranzīta laiku, vagonu piedāvājuma (attiecīgā gadījumā), vagonu/multimodālo vienību informācijas (atrašanās vieta, statuss un ar vagonu/multimodālo vienību saistītais paredzētais ierašanās laiks) izteiksmē, kad sūtījumus var iekraut tukšos vagonos, konteineros utt.,

— SNIEGT pakalpojumu, kas noteikts drošā, viengabalainā veidā, izmantojot kopīgus darbības procesus un saistītas sistēmas. DPU, IP, kā arī citiem pakalpojumu sniedzējiem un ieinteresētajām pusēm, piemēram, muitai, jāspēj veikt elektroniska informācijas apmaiņa,

— NOVĒRTĒT sniegtā pakalpojuma kvalitāti salīdzinājumā ar to, kas bija noteikts, t.i., rēķina izrakstīšanas precizitāte pret noteikto cenu, faktiskie tranzīta laiki pret saistībām, pasūtītais vagons pret piegādāto, paredzētais ierašanās laiks pret faktisko ierašanās laiku,

— PĀRVALDĪT produktīvā veidā izmantošanas izteiksmē: vilcienu, infrastruktūras un parka jaudu, izmantojot darbības procesus, sistēmas un datu apmaiņu, kas ir nepieciešama, lai atbalstītu vagonu/multimodālo vienību un vilcienu grafiku sastādīšanu.

DPU/GDPU kā pretendentam jānodrošina arī (ar līgumiem ar IP) nepieciešamais vilcienu ceļš un jāvada vilciens savā brauciena posmā. Vilcienu ceļam tie var izmantot jau rezervētus ceļus (plānošanas režīmā), vai tiem jāpieprasa speciāls vilcienu ceļš no infrastruktūras pārvaldītāja(-iem) (IP) attiecīgajam brauciena posmam(-iem), kurā DPU vada vilcienu. A pielikuma 5. indeksa 1.2. sadaļā dots ceļa pieprasījuma scenārija piemērs.

Īpašumtiesības uz ceļu arī ir svarīgas komunikācijai starp IP un DPU vilciena braukšanas laikā. Komunikācijai vienmēr jābūt balstītai uz vilciena un ceļa numuru, kā IP sazinās ar DPU, kas ir rezervējis vilcienu ceļu tā infrastruktūrā (sk. arī A pielikuma 5. indeksa 1.2. sadaļu).

Ja DPU nodrošina visu braucienu A–F (atklāta piekļuve no DPU puses, nav iesaistīti citi DPU), tad katrs iesaistītais IP sazinās tieši tikai ar šo DPU. Šo “atklāto piekļuvi” no DPU puses var īstenot, rezervējot vilcienu ceļu ar “viena apstiprinājuma” sistēmas (One Stop Shop (OSS)) palīdzību vai posmos tieši ar katru IP. SITS apsvērti abi gadījumi, kā norādīts 4.2.2.1. sadaļā “Ceļa pieprasījums. Iepriekšējas piezīmes”.

Dialoga process starp DPU un IP, lai noteiktu vilcienu ceļu kravas vilcienam, noteikts 4.2.2. sadaļā (Ceļa pieprasījums). Šī funkcija attiecas uz Direktīvas 2001/14/EK 23. panta 1. punktu. Dialoga procesā neietilpst licences iegūšana DPU, kas sniedz pakalpojumus, saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/13/EK (3), sertifikācija atbilstīgi Direktīvai 2001/14/EK un piekļuves tiesības atbilstīgi Padomes Direktīvai 91/440/EEK (4).

4.2.3. sadaļā (Vilciena sagatavošana) noteikta informācijas apmaiņa par vilciena sastāvu un vilciena atiešanas kārtību. Datu apmaiņa vilciena braukšanas laikā parastas darbības gadījumā dota 4.2.4. sadaļā (Vilciena kustības prognoze), un ziņojumi izņēmuma gadījumiem noteikti 4.2.5. sadaļā (Pakalpojuma pārtraukuma informācija). Izsekošanas informācija par vilciena atrašanās vietu noteikta 4.2.6. sadaļā (Vilciena atrašanās vieta). Visu šo ziņojumu apmaiņa notiek starp DPU un IP un pamatojas uz vilcieniem.

Klientam vissvarīgākā informācija vienmēr ir tā sūtījuma paredzētais ierašanās laiks (PIL). No informācijas apmaiņas starp GDPU un IP (atklātas piekļuves gadījumā) var aprēķināt PIL. Sadarbības režīma gadījumā ar dažādiem DPU paredzēto ierašanās laiku (PIL) un arī paredzētos apmaiņas laikus (PAL) var noteikt no ziņojumu apmaiņas starp DPU un IP, un DPU tos var sniegt GDPU (4.2.7. sadaļa “Sūtījuma PAL/PIL”).

Nosakot no informācijas apmaiņas starp IP un DPU, GDPU arī zina, piemēram,

— kad vagoni izbrauca vai ieradās vagonu parkā vai noteiktās vietās (4.2.8. sadaļa. “Vagona kustība”) vai

— kad atbildība par vagoniem pārgāja no viena DPU nākamajam DPU transporta ķēdē (4.2.9. sadaļa “Apmaiņas atskaite”).

Nosakot ne tikai no datu apmaiņas starp IP un DPU, bet arī no datu apmaiņas starp DPU un GDPU, var novērtēt dažādu statistiku:

— vidējā termiņā – sīkākai ražošanas procesu plānošanai un

— ilgtermiņā – stratēģiskas plānošanas uzdevumu un jaudas pētījumu veikšanai (piemēram, tīkla analīze, pievedceļu un šķirotavu noteikšana, ritošā sastāva plānošana), bet galvenokārt

— transporta pakalpojumu kvalitātes un produktivitātes uzlabošanai (4.2.10. sadaļa “Datu apmaiņa kvalitātes uzlabošanai”).

Tukšu vagonu pārvietošana iegūst īpašu nozīmi attiecībā uz savstarpēji izmantojamiem vagoniem. Principā nav atšķirības starp piekrautu un tukšu vagonu pārvietošanu. Tukšu vagonu transports arī pamatojas uz vagonu pasūtījumiem, sakarā ar ko šo tukšo vagonu parka pārvaldītājs jāuzskata par klientu.

2.3.3. Vispārīgas piezīmes

Informācijas sistēma ir tikai tik laba, cik tās datu ticamība. Tādēļ datiem, kuriem ir izšķiroša loma sūtījuma, vagona vai konteinera pārvadāšanā, jābūt precīziem un ekonomiski iegūtiem, kas nozīmē, ka dati jāievada sistēmā tikai vienreiz.

Pamatojoties uz to, šīs SITS lietojumprogrammas un ziņojumi izvairās no daudzkārtīgas manuālas datu ievades ar piekļuvi jau uzglabātiem datiem, piemēram, ritošā sastāva atsauces datiem. Prasības attiecībā uz ritošā sastāva atsauces datiem noteiktas 4.2.11. sadaļā (Galvenie atsauces dati). Noteiktajām ritošā sastāva atsauces datu bāzēm jānodrošina viegla piekļuve tehniskajiem datiem. Datu bāžu saturam jābūt pieejamam, pamatojoties uz strukturētām piekļuves tiesībām atkarībā no privilēģijas, visiem IP, DPU un parka pārvaldītājiem, it īpaši parka pārvaldības un ritošā sastāva uzturēšanas nolūkā. Tām jāietver visi transportam svarīgi tehniskie dati, piemēram:

— ritošā sastāva identifikācija,

— tehniskie/projektēšanas dati,

— savietojamības ar infrastruktūru novērtējums,

— attiecīgo iekraušanas iezīmju novērtējums,

— ar bremzēm saistītie raksturlielumi,

— uzturēšanas dati,

— ar vidi saistītie raksturlielumi.

Multimodālā transporta darbībā dažādos punktos (saukti par vārtejām) ne tikai vagons tiek savienots ar citu vilcienu, bet arī multimodālā vienība var tikt pārvietota no viena vagona pie otra. Tā rezultātā nav pietiekami strādāt tikai ar brauciena plānu vagoniem, un tādēļ jāsastāda arī brauciena plāns multimodālajām vienībām.

4.2.12. sadaļā (Dažādas atsauces datnes un datu bāzes) uzskaitītas dažas atsauces datnes un dažādas datu bāzes, tostarp vagonu un multimodālo vienību darbības datu bāze. Šajā datu bāzē ietverti ritošā sastāva darbības statusa dati, svars un informācija par bīstamajām kravām, informācija saistībā ar multimodālajām vienībām un informācija par atrašanās vietu. 4.2.13. sadaļā (Dokumentu elektroniska pārsūtīšana) dotas prasības dokumentu elektroniskajai pārsūtīšanai.

Kravu pārvadājumu telemātikas lietojumprogrammu apakšsistēmas SITS nosaka nepieciešamo informāciju, kuras apmaiņa jāveic starp dažādajiem partneriem, kas iesaistīti transporta ķēdē, un ļauj izveidot standarta obligāto datu apmaiņas procesu. Tajā norādīta arī uzbūves stratēģija šādai komunikācijas platformai. Tas izklāstīts 4.2.14. sadaļā (Vienota informācijas tīkla izveide un komunikācija), ņemot vērā:

— saskarni ar Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēmu, kas minēta Padomes Direktīvas 2001/16/EK 5. panta 3. punktā,

— prasības tīkla pārskata saturam, kuras izklāstītas Direktīvas 2001/14/EK 3. pantā un I pielikumā,

— informāciju, kas pieejama par kravas vagonu ritošo sastāvu, un prasības attiecībā uz uzturēšanu no ritošā sastāva SITS.

Nenotiek tieša datu pārsūtīšana no kravu pārvadājumu telemātikas lietojumprogrammu apakšsistēmas uz vilcienu, tā vadītājam vai uz vadības nodrošināšanas un signalizācijas apakšsistēmas daļām, un fiziskais pārsūtīšanas tīkls pilnīgi atšķiras no tīkla, kuru izmanto vadības nodrošināšanas un signalizācijas apakšsistēma. ERTMS/ETSC sistēma izmanto GSM-R. Šajā atklātajā tīklā ETCS specifikācijas skaidro, ka drošība tiek panākta ar atklātu tīklu risku atbilstošu pārvaldību EURORADIO protokolā.

Saskarnes ar strukturālajām ritošā sastāva un kontroles un vadības apakšsistēmām dotas tikai caur ritošā sastāva atsauces datu bāzēm (4.2.11.3. sadaļa “Ritošā sastāva atsauces datu bāzes”), kuras ir turētāju kontrolē. Saskarnes ar infrastruktūras, kontroles un vadības un enerģijas apakšsistēmām dotas ar ceļa definīciju (4.2.2.3. sadaļa “Ceļa informācijas ziņojums”) no IP, kur noteiktas ar infrastruktūru saistītas vērtības vilcienam, un ar informāciju, ko sniedz IP par infrastruktūras ierobežojumiem (4.2.11.2. sadaļa. “Infrastruktūras ierobežojumu paziņojumu datu bāzes”).

3. PAMATPRASĪBAS

3.1. Atbilstība pamatprasībām

Atbilstīgi Direktīvas 2001/16/EK 4. panta 1. punktam Eiropas parasto dzelzceļu sistēmai, apakšsistēmām un to savstarpējas izmantojamības komponentiem jāatbilst pamatprasībām, kas izklāstītas vispārējos noteikumos direktīvas III pielikumā.

Šīs SITS darbības jomā to attiecīgo pamatprasību izpilde, kuras minētas šīs SITS 3. nodaļā, tiks nodrošināta apakšsistēmai ar atbilstību specifikācijām, kas aprakstītas 4. nodaļā “Apakšsistēmas raksturojums”.

3.2. Pamatprasību aspekti

Pamatprasības attiecas uz:

— drošību,

— drošumu un darbspēju,

— veselības aizsardzību,

— vides aizsardzību,

— tehnisko saderību.

Atbilstīgi Direktīvai 2001/16/EK pamatprasības var būt vispārēji piemērojamas visai Eiropas parasto dzelzceļu sistēmai vai būt specifiskas katrai apakšsistēmai un tās komponentiem.

3.3. Aspekti saistībā ar vispārējām prasībām

Vispārējo prasību nozīmi kravas telemātikas lietojumprogrammu apakšsistēmai nosaka šādi.

3.3.1. Drošība

Saskaņā ar Direktīvas 2001/16/EK III pielikumu ar drošību saistītās pamatprasības, kuras piemēro kravas telemātikas lietojumprogrammu apakšsistēmai, ir šādas:

— 1.1.1. pamatprasība Direktīvas 2001/16/EK III pielikumā: “Drošībai izšķirīgo daļu projektēšana, izgatavošana vai montāža, tehniskā apkope un uzraudzība, jo īpaši ja tas skar ierīces, kas ietekmē vilcienu kustību, jāveic tā, lai arī noteiktos nelabvēlīgos apstākļos būtu garantēts drošības līmenis, kas atbilst tīkla izveides mērķiem.” Šī pamatprasība neattiecas uz telemātikas lietojumprogrammu apakšsistēmu.

— 1.1.2. pamatprasība Direktīvas 2001/16/EK III pielikumā: “Riteņu un sliežu saskares parametriem jāatbilst izturības prasībām, kas garantē drošu vilcienu kustību maksimālajā atļautajā ātrumā.” Šī pamatprasība neattiecas uz telemātikas lietojumprogrammu apakšsistēmu.

— 1.1.3. pamatprasība Direktīvas 2001/16/EK III pielikumā: “Izmantojamajām sastāvdaļām jāiztur jebkura ekspluatācijas laikā noteiktā parastā slodze vai pārslodze. Pienācīgi jāierobežo ikvienas neparedzētas kļūmes netieša ietekme uz drošību.” Šī pamatprasība neattiecas uz telemātikas lietojumprogrammu apakšsistēmu.

— 1.1.4. pamatprasība Direktīvas 2001/16/EK III pielikumā: “Projektējot stacionāras iekārtas un ritošo sastāvu, kā arī izvēloties izmantojamos materiālus, jāparedz iespēja ugunsgrēka gadījumā ierobežot uguns un dūmu izcelšanos, izplatīšanos un to sekas.” Šī pamatprasība neattiecas uz telemātikas lietojumprogrammu apakšsistēmu.

— 1.1.5. pamatprasība Direktīvas 2001/16/EK III pielikumā: “Visas ierīces, kas paredzētas pasažieru lietošanai, jāprojektē tā, lai netiktu apdraudēta šo ierīču droša ekspluatācija vai pasažieru veselība un drošība, ja tās izmanto iepriekš paredzamā veidā, kas ir pretrunā rakstiskiem norādījumiem.” Šī pamatprasība neattiecas uz telemātikas lietojumprogrammu apakšsistēmu.

3.3.2. Drošums un darbspēja

“Ja stacionāras un noņemamas sastāvdaļas ietekmē vilcienu kustību, to uzraudzību un apkopi organizē, veic un kvantitatīvi novērtē tā, lai nodrošinātu to darbību paredzētajos apstākļos.”

Šī pamatprasība izpildīta ar šādām sadaļām:

4.2.11. sadaļa: Galvenie atsauces dati

4.2.12. sadaļa: Dažādas atsauces datnes un datu bāzes

4.2.14. sadaļa: Vienota informācijas tīkla izveide un komunikācija

3.3.3. Veselības aizsardzība

— 1.3.1. pamatprasība Direktīvas 2001/16/EK III pielikumā: “Vilcienos un dzelzceļa infrastruktūrā nedrīkst izmantot materiālus, kuru izmantošana var radīt veselības apdraudējumu cilvēkiem, kas nonāk saskarē ar šiem materiāliem.” Šī pamatprasība neattiecas uz telemātikas lietojumprogrammu apakšsistēmu.

— 1.3.2. pamatprasība Direktīvas 2001/16/EK III pielikumā: “Šos materiālus izvēlas, izvieto un izmanto tā, lai ierobežotu kaitīgu un bīstamu dūmu un gāzu veidošanos, jo īpaši ugunsgrēka gadījumā.” Šī pamatprasība neattiecas uz telemātikas lietojumprogrammu apakšsistēmu.

3.3.4. Vides aizsardzība

— 1.4.1. pamatprasība Direktīvas 2001/16/EK III pielikumā: “Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas izveides un ekspluatācijas ietekme uz vidi jāizvērtē un jāņem vērā, veicot sistēmas projektēšanu saskaņā ar spēkā esošajiem Kopienas noteikumiem.” Šī pamatprasība neattiecas uz telemātikas lietojumprogrammu apakšsistēmu.

— 1.4.2. pamatprasība Direktīvas 2001/16/EK III pielikumā: “Vilcienos un infrastruktūrā jāizmanto materiāli, kas aizkavē apkārtējai videi kaitīgo un bīstamo dūmu un gāzu veidošanos, piemēram, ugunsgrēka gadījumā.” Šī pamatprasība neattiecas uz telemātikas lietojumprogrammu apakšsistēmu.

— 1.4.3. pamatprasība Direktīvas 2001/16/EK III pielikumā: “Projektējot un ražojot ritošo sastāvu un enerģijas apgādes sistēmas, tām jābūt elektromagnētiski saderīgām ar iekārtām, ierīcēm un valsts vai privātiem tīkliem, kas var radīt savstarpējus traucējumus.” Šī pamatprasība neattiecas uz telemātikas lietojumprogrammu apakšsistēmu.

— 1.4.4. pamatprasība Direktīvas 2001/16/EK III pielikumā: “Ekspluatējot Eiropas parasto dzelzceļu sistēmu, jāievēro esošie trokšņu ierobežošanas noteikumi.” Šī pamatprasība neattiecas uz telemātikas lietojumprogrammu apakšsistēmu.

— 1.4.5. pamatprasība Direktīvas 2001/16/EK III pielikumā: “Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas ekspluatācija normālos uzturēšanas apstākļos nedrīkst radīt nepieļaujamu zemes vibrācijas līmeni sliežu ceļu tuvumā, kas traucē citu darbību veikšanu.” Šī pamatprasība neattiecas uz telemātikas lietojumprogrammu apakšsistēmu.

3.3.5. Tehniskā saderība

— 1.5. pamatprasība Direktīvas 2001/16/EK III pielikumā: “Infrastruktūras un stacionāro iekārtu tehniskajiem parametriem jābūt saderīgiem savā starpā, kā arī saderīgiem ar Eiropas parasto dzelzceļu sistēmā izmantojamo vilcienu parametriem. Ja atsevišķos tīkla posmos šādu parametru atbilstību ir grūti panākt, drīkst ieviest pagaidu risinājumus, kas nodrošinās saderību nākotnē.” Šī pamatprasība neattiecas uz telemātikas lietojumprogrammu apakšsistēmu.

3.4. Aspekti, kas sevišķi saistīti ar kravas telemātikas lietojumprogrammu apakšsistēmu

3.4.1. Tehniskā saderība

— 2.7.1. pamatprasība Direktīvas 2001/16/EK III pielikumā: “Pamatprasības attiecībā uz tālvadības izmantošanu garantē pasažieriem un preču pārvadātājiem vismaz noteikta kvalitātes līmeņa pakalpojumus, piemēram, tehniskās saderības ziņā. Jāveic pasākumi, lai nodrošinātu: — to, ka datubāzes, programmatūru un datu pārraides protokolus izstrādā tā, lai būtu iespējama maksimāla savstarpēja datu (izņemot konfidenciālus komercdatus) apmaiņa starp dažādām lietojumsistēmām un operatoriem, — lietotājiem ērtu pieeju informācijai.” Šī pamatprasība sevišķi izpildīta ar šādām sadaļām. — 4.2.11. sadaļa: Galvenie atsauces dati, — 4.2.12. sadaļa: Dažādas atsauces datnes un datu bāzes, — 4.2.14. sadaļa: Vienota informācijas tīkla izveide un komunikācija.

3.4.2. Drošums un darbspēja

— 2.7.2. pamatprasība Direktīvas 2001/16/EK III pielikumā: “Šo datubāzu, programmatūras un datu pārraides protokolu izmantošanas, vadības, aktualizācijas un uzturēšanas paņēmieniem jāgarantē šo sistēmu efektivitāte un pakalpojumu kvalitāte.” Šī prasība sevišķi izpildīta ar šādām sadaļām. — 4.2.11. sadaļa: Galvenie atsauces dati, — 4.2.12. sadaļa: Dažādas atsauces datnes un datu bāzes, — 4.2.14. sadaļa: Vienota informācijas tīkla izveide un komunikācija. Bet šī pamatprasība, sevišķi izmantošanas metode, lai garantētu šo telemātikas lietojumprogrammu efektivitāti un pakalpojuma kvalitāti, ir pamats visai SITS un neaprobežojas tikai ar iepriekš minētajām sadaļām.

3.4.3. Veselības aizsardzība

— 2.7.3. pamatprasība Direktīvas 2001/16/EK III pielikumā: “Šo sistēmu un lietotāju saskarnēm jāatbilst obligātajiem ergonomikas un veselības aizsardzības normatīviem.” Šī SITS neprecizē prasības papildus esošajiem valstu un Eiropas noteikumiem, kas saistīti ar minimālajiem noteikumiem par šo telemātikas lietojumprogrammu un lietotāju saskarņu ergonomiku un veselības aizsardzību.

3.4.4. Drošība

— 2.7.4. pamatprasība Direktīvas 2001/16/EK III pielikumā: “Uzglabājot un pārraidot ar drošību saistītu informāciju, jāievēro atbilstīgas prasības attiecībā uz godprātību un drošumu.” Šī prasība izpildīta ar šādām sadaļām. — 4.2.11. sadaļa: Galvenie atsauces dati, — 4.2.12. sadaļa: Dažādas atsauces datnes un datu bāzes, — 4.2.14. sadaļa: Vienota informācijas tīkla izveide un komunikācija.

4. APAKŠSISTĒMAS RAKSTUROJUMS

4.1. Ievads

Eiropas parasto dzelzceļu sistēma, uz kuru attiecas Direktīva 2001/16/EK un kuras daļa ir telemātikas lietojumprogrammu apakšsistēma, ir integrēta sistēma, kuras atbilstība jāpārbauda. Šī atbilstība jāpārbauda īpaši attiecībā uz apakšsistēmas specifikācijām, tās saskarnēm pret sistēmu, kurā tā integrēta, kā arī ekspluatācijas un uzturēšanas noteikumiem.

Ņemot vērā visas piemērojamās pamatprasības, kravas telemātikas lietojumprogrammu apakšsistēmu raksturo šādi.

4.2. Apakšsistēmas funkcionālās un tehniskās specifikācijas

Ņemot vērā pamatprasības 3. nodaļā (Pamatprasības), apakšsistēmas funkcionālās un tehniskās specifikācijas ir šādas:

— pavadzīmes dati,

— ceļa pieprasījums,

— vilciena sagatavošana,

— vilciena kustības prognoze,

— pakalpojuma pārtraukšanas informācija,

— vilciena atrašanās vieta,

— vagona/multimodālās vienības PAL/PIL,

— vagona kustība,

— apmaiņas ziņojumu sniegšana,

— datu apmaiņa kvalitātes uzlabošanai,

— galvenie atsauces dati,

— dažādas atsauces datnes un datu bāzes,

— dokumentu elektroniska pārsūtīšana,

— vienota informācijas tīkla izveide un komunikācija.

Detalizētas specifikācijas izklāstītas turpmāk. Papildu informācija un ziņojumu formāti noteikti A pielikuma 1. indeksā.

Vispārīgas piezīmes par ziņojumu struktūru

Ziņojumi strukturēti divos datu komplektos:

— kontroles dati: skaidrojumu sk. turpmāk,

— informācijas dati: pieteikuma informācija.

Kontroles dati uzrāda šādus elementus:

— statuss: ziņojuma statuss var būt: — “Jauns ziņojums”, ja tas ir jauns ziņojums, — “Izmaiņa”, ja tas ir iepriekšēja nosūtīta ziņojuma modifikācija, — “Dzēšana”, ja iepriekšējais nosūtītais ziņojums jādzēš,

— ziņojuma atsauce ar: — ziņojuma veidu, piemēram, “ceļa pieprasījums” vai “pieprasījums par vilciena kustību”, — datumu un laiku: faktiskais datums un laiks, kad ziņojums tika nosūtīts, — ziņojuma numuru: numurs, ko izveido ziņojuma nosūtītājs,

— saistītā atsauce – tikai tad, ja ziņojums ir atbilde uz iepriekšēju saņemtu ziņojumu (identiska saņemtā ziņojuma “Ziņojuma atsaucei”) ar: — saistīto veidu: saņemtā ziņojuma veids, — saistīto datumu un laiku: saņemtā ziņojuma datums un laiks, — saistīto numuru: saņemtā ziņojuma numurs,

— ziņojuma nosūtītājs,

— ziņojuma saņēmējs.

Nākamajās sadaļās aplūkots galvenokārt statuss “Jauns ziņojums”. 4.2.2. sadaļā “Ceļa pieprasījums” minēts arī statuss “dzēšana” attiecībā uz ceļa pieprasījuma ziņojumu.

4.2.1. Pavadzīmes dati

4.2.1.1. Klienta pavadzīme

Klientam jānosūta pavadzīme galvenajam DPU. Tajā jānorāda visa informācija, kas nepieciešama sūtījuma pārvietošanai no nosūtītāja saņēmējam. GDPU jāpapildina šie dati ar papildu informāciju. Šie dati, tostarp papildu dati, uzskaitīti (datu aprakstu sk. A pielikuma 3. indeksā) tabulā A pielikuma 3. indeksā ar norādi rindā “Dati pavadzīmē” par to, vai tie ir obligāti vai fakultatīvi un vai tie jāsniedz nosūtītājam vai jāpapildina GDPU.

Atklātās piekļuves gadījumā galvenajam DPU, kas slēdz līgumu ar klientu, ir visa informācija pēc pieejamo datu papildināšanas. Nav nepieciešama ziņojumu apmaiņa ar citiem DPU. Šie dati ir arī pamats ceļa pieprasījumam īsā laikā, ja tas ir nepieciešams pavadzīmes izpildei.

Turpmākie ziņojumi ir neatklātās piekļuves gadījumam. Šo ziņojumu saturs arī var būt pamats ceļa pieprasījumiem īsā laikā, ja tas ir nepieciešams pavadzīmes izpildei.

4.2.1.2. Vagona pasūtījums

Vagona pasūtījums ir galvenokārt pavadzīmes informācijas apakškopa. Tas jānosūta transporta ķēdē iesaistītajam DPU, jo tas varētu kļūt par ievadi speciālam ceļa pieprasījumam (4.2.2. sadaļa “Ceļa pieprasījums”). Vagona pasūtījuma saturam jāietver attiecīgā informācija, kas ir nepieciešama DPU, lai veiktu transportēšanu tā atbildības laikā līdz nodošanai nākamajam DPU. Tādēļ saturs ir atkarīgs no lomas, kuru jāpilda dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam: izcelsmes, tranzīta vai piegādes DPU (IDPU, TDPU, PDPU).

— Vagona pasūtījums izcelsmes dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam (IDPU),

— vagona pasūtījums tranzīta dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam (TDPU),

— vagona pasūtījums piegādes dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam (PDPU).

Vagona pasūtījumu dati atbilstoši dažādajām DPU lomām sīki uzskaitīti A pielikuma 3. indeksā, un atzīmēts, vai tie ir obligāti vai fakultatīvi. Šo ziņojumu detalizēti formāti noteikti A pielikuma 1. indeksā.

Šo vagona pasūtījumu galvenais saturs ir:

— nosūtītāja un saņēmēja informācija,

— maršrutēšanas informācija,

— sūtījuma identifikācija,

— vagona informācija,

— vietas un laika informācija.

Izvēlētiem datiem no pavadzīmes datiem jābūt pieejamiem arī visiem partneriem (piemēram, IP, turētājam u.c.) transporta ķēdē, ieskaitot klientus. Tie ir īpaši par vagonu:

— kravas svars (kravas bruto svars),

— KN/HS numurs,

— bīstamo kravu informācija,

— transportēšanas vienība.

4.2.2. Ceļa pieprasījums

4.2.2.1. Iepriekšējas piezīmes

Ilgtermiņa plānošana

Vilcienu ceļš nosaka pieprasītos, pieņemtos un faktiskos datus, kas jāuzglabā par vilciena ceļu un vilciena iezīmēm katram šā ceļa posmam. Turpmākais apraksts sniedz informāciju, kurai jābūt pieejamai infrastruktūras pārvaldītājam. Sīkāku aprakstu sk. A pielikuma 4. indeksā.

Šī informācija jāaktualizē, kad notiek izmaiņas.

Galvenajiem ceļa datiem jābūt:

— vilcienu ceļa identifikācija (ceļa numurs). Ceļš varētu būt vai nu plānota jaudas izmantošana maršruta posmā, vai vilciena faktiskā maršrutēšana konkrētā līnijā maršruta ietvaros. Precīzais veids ir atkarīgs no IP izmantotajiem procesiem,

— ceļa izbraukšanas punkts, kas nozīmē vietu, kur ceļš sāksies, kopā ar vilciena atiešanas datumu un laiku šajā ceļā,

— vilcienu ceļa galamērķis, kas nozīmē vietu, kur ceļš beigsies, kopā ar datumu un laiku, kad vilcienam jāpienāk šajā galamērķī,

— brauciena posma apraksts, kas nosaka datus, kuri jāsniedz IP par katru akceptēto brauciena posmu no sākuma līdz pirmajai starpposma pieturai, turpmākām starpposma pieturām un no pēdējās starpposma pieturas līdz akceptētā brauciena beigām. Šis apraksts var ietvert: — starpposma pieturas vai citus paredzētus punktus piedāvātajā ceļā ar ierašanās, izbraukšanas vai garāmbraukšanas datumu un laiku šajos starpposma punktos, kā arī ar darbības kodu, kas nosaka darbību, kas jāveic šajā starpposma punktā pa ceļam, — tā IP identifikāciju, kas ir atbildīgs par satiksmes vadību pašreizējam brauciena posmam, un tā IP identifikācija, kas ir atbildīgs par satiksmes vadību nākamajam brauciena posmam, — tās iekārtas aprakstu (vadības un kontroles sistēma, radio sistēma utt.), ar kuru jābūt aprīkotam vilcienam; tai jābūt savietojamai ar infrastruktūru, lai nodrošinātu vilci, kontroli un komunikāciju no vilciena uz IP kontroli, — ar vilcienu saistītos datus brauciena posmam: maksimālais svars, maksimālais garums, maksimālais ātrums, maksimālais ass svars, maksimālais bremzēšanas spēks, maksimālais svars uz metru, informācija par izņēmuma gabarītiem, neatļautu bīstamo kravu identifikatori, — ceļa numuru, — papildu maršruta posma kustības laiku, lai atļautu iedzīšanu, ceļa problēmas utt.

Izpildes ceļa līgums: Pirms vilciena kustības brauciena posms jāaktualizē un jāpilnveido ar faktiskajām vērtībām. Izpildes režīms nav atkarīgs no plānošanas režīma.

Ceļa pieprasījums īsā laikā

Sakarā ar izņēmumiem vilciena kustības laikā vai sakarā ar transporta pieprasījumiem īsā laikā dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam jābūt iespējai tīklā saņemt speciālu ceļu.

Pirmajā gadījumā jāuzsāk tūlītējas darbības, ar kuru palīdzību ir zināms faktiskais vilciena sastāvs, pamatojoties uz vilciena sastāva sarakstu.

Otrajā gadījumā dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam jāsniedz infrastruktūras pārvaldītājam visi nepieciešamie dati par to, kad un kur vilcienam jābrauc, kopā ar fiziskajiem raksturlielumiem, ciktāl tie mijiedarbojas ar infrastruktūru. Šie dati galvenokārt tiek sniegti papildinātajā pavadzīmē attiecīgi vagona pasūtījumos.

Ceļa līgums vilciena kustībai īsā laikā pamatojas uz dialogu starp DPU un IP. Dialogs ietvers visus DPU un IP, kas iesaistīti vilciena pārvietošanā pa vēlamo ceļu, bet varbūt ar dažādu ieguldījumu ceļa atrašanas procesā. Atbilstīgi Direktīvas 2001/14/EK 13. pantam galvenokārt var izšķirt divus dažādus vispārēji derīgus scenārijus kravas transportam, kas darbojas vairāku IP infrastruktūrās (sk. arī A pielikuma 5. indeksa 1.3. sadaļu).

— A scenārijs: DPU sazinās ar visiem iesaistītajiem IP tieši (A gadījums) vai ar “viena apstiprinājuma” sistēmas palīdzību (B gadījums), lai organizētu ceļus visam braucienam. Šajā gadījumā DPU jāvada vilciens arī visu braucienu atbilstīgi Direktīvas 2001/14/EK 13. pantam.

— B scenārijs: katrs DPU, kas iesaistīts transporta braucienā, sazinās ar vietējiem IP tieši vai ar “viena apstiprinājuma” sistēmas palīdzību, lai pieprasītu ceļu brauciena posmam, kurā tas vada vilcienu.

Piezīme: Kā jau minēts 2. nodaļā (Apakšsistēmas/darbības jomas definīcija), izpildes režīmā IP vienmēr sazināsies ar DPU, kas ir rezervējis ceļu. Tādēļ “īpašumtiesības uz ceļu” ir svarīgas ziņojumu apmaiņai vilciena vadības laikā.

Abos scenārijos ceļa rezervēšanas procedūra īsā laikā ievēro dialogu starp DPU un iesaistīto IP, kā aprakstīts nākamajā lappusē.

Turpmāk tabulā norādīti ziņojumi, kurus izmanto dialogā ceļa pieprasījumam:

1. tabula

Ceļa pieprasījums

Ziņojums Skaidrojums Ziņojumi, kurus izmanto dialogā ceļa pieprasījumam Ceļa pieprasījums DPU iesaistītajam(-iem) IP – šis ziņojums jānosūta ceļa pieprasījumam īsā laikā Ceļa informācija Šis ziņojums jānosūta no IP uz DPU, un ar to apstiprina ceļa informāciju, atbildot uz DPU “Ceļa pieprasījumu”, iespējams, ar mainītām vērtībām vai, ja IP nevar apkalpot ceļa pieprasījumu, ar norādi “Alternatīvas nav pieejamas” Ceļš apstiprināts Šis ziņojums jānosūta no DPU uz IP, lai akceptētu “Ceļa informāciju”, ko nosūtījis IP, atbildot uz DPU sākotnējo pieprasījumu Ceļa informācija noraidīta Šis ziņojums jānosūta no DPU uz IP, ja netiek akceptēta “Ceļa informācija” no IP, atbildot uz DPU sākotnējo pieprasījumu, jo tajā ir mainītas vērtības, kuras DPU nevar akceptēt

Šis dialogs beidzas ar ziņojumu “Ceļš apstiprināts” no DPU vai ar ceļa pieprasījuma dzēšanu (Ceļa pieprasījuma ziņojums ar statusu “Dzēšana”, sk. 4.2. sadaļu “Apakšsistēmas funkcionālās un tehniskās specifikācijas. Vispārīgas piezīmes par ziņojumu struktūru”). Ziņojums “Ceļa informācija noraidīta” no DPU vienmēr jāapkalpo ar jaunu ziņojumu “Ceļa informācija”. Ja IP nevar apkalpot ceļa pieprasījumu ar jaunu priekšlikumu ziņojumā “Ceļa informācija”, tam jānosūta ziņojums “Ceļa informācija” ar norādi “Alternatīvas nav pieejamas”, kas beidz dialogu ar IP.

Neatkarīgi no tā, vai ceļš tika rezervēts ilgtermiņa plānošanā vai īsā laikā, DPU vienmēr jābūt iespējai anulēt rezervēto ceļu. Rezervēta ceļa anulēšanai jāizmanto šāds ziņojums.

2. tabula

Ceļa anulēšanas pieprasījums no DPU

Ziņojums Skaidrojums Ziņojums, lai DPU anulētu rezervētu ceļu Ceļš anulēts Paziņojums no DPU uz IP anulēt iepriekš rezervētu ceļu vai tā daļu

Pamatojoties uz ceļa līgumu, DPU var sagaidīt, ka rezervētais ceļš arī ir pieejams. Tādēļ, ja kaut kas notiek un rezervētais ceļš vairs nav pieejams, IP jāinformē DPU, tiklīdz tam ir zināms šis fakts. Iemesls tam var būt, piemēram, ceļa pārtraukums. Tas var notikt jebkurā laikā starp brīdi, kad vilcienu ceļš nolīgts, un vilciena atiešanu. IP pienākums ir nosūtīt alternatīvu priekšlikumu kopā ar norādi “Ceļš nav pieejams”. Ja tas nav iespējams, IP jānosūta priekšlikums, tiklīdz tas ir iespējams. Ar ziņojumu “Ceļš nav pieejams” sākas dialogs par jaunu ceļa līgumu, ko uzsāk IP.

Ziņojumi, kurus izmanto dialogā IP rezervēta ceļa anulēšanai.

3. tabula

IP veiktā ceļa anulēšana

Ziņojums Skaidrojums Ziņojumi, kurus izmanto IP uzsāktā ceļa anulēšanas procesā Ceļš nav pieejams Paziņojums no IP uz DPU, ka rezervētais ceļš nav pieejams Ceļa informācija Šis ziņojums jānosūta no IP uz DPU, piedāvājot alternatīvu ceļu pēc paziņojuma no IP uz DPU, ka rezervētais ceļš nav pieejams Ceļš apstiprināts Šis ziņojums jānosūta no DPU uz IP, lai akceptētu ceļu, kas piedāvāts ziņojumā “Ceļš nav pieejams” Ceļa informācija noraidīta Šis ziņojums jānosūta no DPU uz IP, ja netiek akceptēts priekšlikums no IP ziņojumā “Ceļš nav pieejams”. Šajā gadījumā IP jānosūta jauns priekšlikums. Šis dialogs beidzas ar ziņojumu “Ceļš anulēts” no DPU saistībā ar IP ziņojumu “Ceļš nav pieejams”

Parasti, ja pieprasījuma saņēmējs nevar atbildēt reālā laikā, tam jāinformē ziņojuma autors (piemēram, ziņojumu “Ceļa informācija” kā atbildi uz “Ceļa pieprasījumu” nevar nosūtīt nekavējoties). Tas jāveic, izmantojot šādu ziņojumu.

4. tabula

Saņemšanas apstiprinājums

Ziņojums Skaidrojums Šis ziņojums parasti ir derīgs Saņemšanas apstiprinājums Šis ziņojums ziņojuma saņēmējam jānosūta ziņojuma autoram, kad pieprasīto atbildi nevar padarīt pieejamu laika intervālā, kas noteikts 4.4. sadaļas (Darbības noteikumi) iedaļā “Savlaicīgums”

Šie ziņojumi aprakstīti, pieminot galvenos punktus turpmākajās sadaļās. Detalizēti formāti noteikti A pielikuma 1. indeksā. Šo ziņojumu loģiskā secība norādīta diagrammās A pielikuma 5. indeksa 2.1. līdz 2.3. sadaļā.

4.2.2.2. Ceļa pieprasījuma ziņojums

Šis ir vilcienu ceļa pieprasījums, ko sūta no DPU uz IP. Šādā pieprasījumā jāietver turpmāk norādītā informācija:

— ceļā došanās punkts: vieta, no kuras sāksies piedāvātais ceļš,

— ceļā došanās datums/laiks: datums/laiks, kuram ceļš pieprasīts,

— ceļa galamērķa punkts: vilciena galamērķis pieprasītajam ceļam,

— ceļa galamērķī ierašanās datums/laiks: datums/laiks, kurā piedāvātajam vilcienam jāierodas savā galamērķī,

— pieprasītais brauciena posms: — starpposma pieturas vai citi paredzēti punkti piedāvātajā ceļā ar datumu/laiku, kurā piedāvātajam vilcienam jāierodas starpposma punktā, un datumu/laiku, kurā vilcienam jāatiet no starpposma punkta. Tukšs ieraksts norāda, ka tas neapstāsies šajā punktā, — vilcienā pieejamā iekārta: vilces veids, vadības un kontroles sistēma, tostarp borta radioiekārta, — vilciena svars, — vilciena garums, — izmantojamā bremzēšanas sistēma un bremzēšanas darbība, — vilciena maksimālais ātrums, — vilciena maksimālais ass svars, — maksimālais svars uz metru, — informācija par izņēmuma gabarītiem, — UN/RID numuri saistībā ar visām bīstamajām kravām, — definīcijas darbībām, kas jāveic jebkurā starpposma punktā ceļā, — atbildīgais DPU: tā DPU identifikācija, kurš ir atbildīgs par vilcienu kārtējam brauciena posmam, — atbildīgais IP: tā IP identifikācija, kurš ir atbildīgs par vilcienu kārtējam brauciena posmam, — nākamais atbildīgais IP: tā IP identifikācija, kurš ir atbildīgs par vilcienu nākamajam brauciena posmam (ja tāds ir).

Kā informācijas atbalstu ceļa pieprasījuma formulēšanai DPU var izmantot attiecīgo tīkla pārskatu, lai pārbaudītu, vai konkrētā vilciena dati atbilst infrastruktūrai. Jāņem vērā arī tādi dati kā, piemēram, bīstamo kravu informācija.

Vagonu turētājiem jānodrošina DPU piekļuve vagonu tehniskajiem datiem.

DPU pašiem jānodrošina piekļuve atsauces datnēm, piemēram, bīstamo kravu atsauces datnei, ja tas ir nepieciešams.

4.2.2.3. Ceļa informācijas ziņojums

Šis ziņojums ir IP atbilde uz DPU “Ceļa pieprasījuma” ziņojumu. Gadījumā, ja IP nevar apkalpot ceļa pieprasījumu, tam jānosūta šis ziņojums ar norādi “Alternatīvas nav pieejamas”. Citā gadījumā tam jāatbild uz DPU pieprasījumu, nosūtot ceļa numuru kopā ar tādiem pašiem datiem kā vilcienu ceļa pieprasījumā, bet, iespējams, ar mainītām vērtībām.

IP piedāvātajai alternatīvai jānosūta šādi dati:

— jauns ceļa numurs,

— ceļā došanās punkts: vieta, no kuras sāksies piedāvātais ceļš,

— ceļā došanās datums/laiks: datums/laiks, kuram ceļš piedāvāts,

— ceļa galamērķa punkts: vilciena galamērķis piedāvātajam ceļam,

— ceļa galamērķī ierašanās datums/laiks: datums/laiks, kurā vilcienam jāierodas savā galamērķī,

— modificēts brauciena posms: — starpposma pieturas vai citi paredzēti punkti piedāvātajā ceļā ar datumu/laiku, kurā piedāvātajam vilcienam jāierodas starpposma punktā, un datumu/laiku, kurā vilcienam jāatiet no starpposma punkta. Tukšs ieraksts norāda, ka tas neapstāsies šajā punktā, — vilcienā nepieciešamā iekārta: vilces veids, vadības un kontroles sistēma, tostarp borta radioiekārta, — vilciena svars, — vilciena garums, — izmantojamā bremzēšanas sistēma un bremzēšanas darbība, — vilciena maksimālais ātrums, — vilciena maksimālais ass svars, — maksimālais svars uz metru, — informācija par izņēmuma gabarītiem, — UN/RID numuri saistībā ar visām bīstamajām kravām, — definīcijas darbībām, kas jāveic jebkurā starpposma punktā ceļā, — atbildīgais DPU: tā DPU identifikācija, kurš ir atbildīgs par vilcienu kārtējam brauciena posmam, — atbildīgais IP: tā IP identifikācija, kurš ir atbildīgs par vilcienu kārtējam brauciena posmam, — nākamais atbildīgais IP: tā IP identifikācija, kurš ir atbildīgs par vilcienu nākamajam brauciena posmam (ja tāds ir).

4.2.2.4. Ziņojums “Ceļš apstiprināts”

Šis ziņojums jānosūta no DPU uz IP, lai akceptētu ceļu, kas piedāvāts, atbildot uz DPU sākotnējo pieprasījumu. Ar šo ziņojumu ceļš tiek rezervēts. Galvenais ziņojuma saturs ir:

— ceļa numurs, lai identificētu ceļu,

— ceļā došanās punkts: vieta, no kuras aties vilciens,

— ceļā došanās datums/laiks: datums/laiks, kuram ceļš pieprasīts,

— ceļa galamērķa punkts: vilciena galamērķis pieprasītajam ceļam,

— ceļa galamērķī ierašanās datums/laiks: datums/laiks, kurā piedāvātajam vilcienam jāierodas savā galamērķī,

— norāde, ka DPU ir akceptējis piedāvāto ceļu.

4.2.2.5. Ziņojums “Ceļa informācija noraidīta”

IP ziņojumā “Ceļa informācija” piedāvātā ceļa noraidīšanas gadījumā DPU jānosūta šis ziņojums IP, lai paziņotu tam, ka neakceptē piedāvāto ceļu, kā norādīts ziņojumā “Ceļa informācija”. Galvenie dati ir:

— ceļa numurs, lai identificētu ceļu,

— norāde par ceļa informācijas noraidīšanu.

Kā papildu informāciju var nosūtīt šādus datus:

— ceļā došanās punkts: vieta, no kuras aties vilciens,

— ceļā došanās datums/laiks: datums/laiks, kuram ceļš pieprasīts,

— ceļa galamērķa punkts: vilciena galamērķis pieprasītajam ceļam,

— ceļa galamērķī ierašanās datums/laiks: datums/laiks, kurā piedāvātajam vilcienam jāierodas savā galamērķī.

4.2.2.6. Ziņojums “Ceļš anulēts”

Šis ir DPU paziņojums, lai anulētu iepriekš rezervētu ceļu. Kopā ar anulēšanas norādi (atbilst ziņojuma veidam) jānosūta ceļa numurs ceļa unikālai identifikācijai. Tas attiecas uz ceļu rezervēšanu plānošanas režīmā un īsā laikā:

— ceļa numurs, lai identificētu ceļu,

— vilciena numurs (ja IP to jau zina),

— norāde par rezervētā vilcienu ceļa anulēšanu.

Kā papildu informāciju var nosūtīt šādus datus:

— ceļā došanās punkts: vieta, no kuras aties vilciens,

— ceļā došanās datums/laiks: datums/laiks, kuram ceļš pieprasīts,

— ceļa galamērķa punkts: vilciena galamērķis pieprasītajam ceļam,

— ceļa galamērķī ierašanās datums/laiks: datums/laiks, kurā piedāvātajam vilcienam jāierodas savā galamērķī.

4.2.2.7. Ziņojums “Ceļš nav pieejams”

IP jāinformē DPU, tiklīdz tam ir zināms, ka vilcienu ceļš nav pieejams. Ziņojumu “Ceļš nav pieejams” var nosūtīt jebkurā laikā starp brīdi, kad vilcienu ceļš nolīgts, un vilciena atiešanu. Šī ziņojuma iemesls var būt, piemēram, ceļa pārtraukums. Šī ziņojuma galvenais saturs ir:

— ceļa numurs ceļam, kurš nav pieejams,

— vilciena numurs vilcienam, kurš paredzēts anulētajam ceļam (ja IP to jau zina),

— ceļā došanās punkts ar datumu un laiku, kuram ceļš tika rezervēts,

— ceļa galamērķa punkts ar datumu un laiku, kurā vilcienam jāierodas savā galamērķī,

— norāde “Ceļš nav pieejams”,

— iemesla norāde.

Kopā ar šo ziņojumu vai tiklīdz iespējams IP jānosūta bez DPU papildu pieprasījuma alternatīvs priekšlikums. Tas tiek veikts ar ziņojumu “Ceļa informācija” saistībā ar šo ziņojumu “Ceļš nav pieejams”.

4.2.2.8. Saņemšanas apstiprinājuma ziņojums

Šo informāciju ziņojuma saņēmējam nosūta ziņojuma autoram, kad pieprasīto atbildi nevar padarīt pieejamu laikposmā, kas norādīts 4.4. sadaļā (Darbības noteikumi). Šim ziņojumam jābūt ar identifikatoru, uz ko tas attiecas (ieraksti saistītajā ziņojumā, sk. 4.2. sadaļu “Apakšsistēmas funkcionālās un tehniskās specifikācijas. Vispārīgas piezīmes par ziņojuma struktūru”), un norādi: (Pieteikuma līmenis)

— ziņojuma apstiprinājums: norāda, ka saņēmējs ir saņēmis ziņojumu un rīkosies, kā nepieciešams.

4.2.3. Vilciena sagatavošana

4.2.3.1. Vispārīgas piezīmes

Šajā sadaļā noteikti ziņojumi, ar kuriem jāapmainās vilciena sagatavošanas posma laikā līdz vilciena atiešanai. Ziņojumi norādīti turpmāk 5. tabulā.

Lai sagatavotu vilcienu, DPU jābūt piekļuvei infrastruktūras ierobežojuma paziņojumiem, tehniskajiem vagonu datiem (ritošā sastāva atsauces datu bāzēm, 4.2.11.3. sadaļa “Ritošā sastāva atsauces datu bāzes”), bīstamo kravu atsauces datnei un pašreizējam, aktualizētam informācijas statusam par vagoniem (4.2.12.2. sadaļa “Citas datu bāzes. Vagonu un multimodālo vienību darbības datu bāze”). Tas attiecas uz visiem vilciena vagoniem. Beigās DPU jānosūta vilciena sastāvs nākamajiem DPU. Šis ziņojums jānosūta arī no DPU uz IP, ar ko tas ir rezervējis ceļa posmu, kad to pieprasa parasto dzelzceļu satiksmes nodrošināšanas un vadības SITS vai līgums(-i) starp DPU un IP.

Ja vilciena sastāvs tiek mainīts atrašanās vietā, ar šo ziņojumu jāapmainās vēlreiz, ietverot informāciju, kuru aktualizējis atbildīgais DPU.

Katrā punktā, piemēram, izcelsmes un apmaiņas punktā, kur atbildība pāriet DPU, ir obligāts atiešanas procedūras dialogs starp IP un DPU “Vilciens gatavs – Vilciena kustības informācija”.

Šajā atiešanas procedūras dialogā izmantotie ziņojumi ir:

5. tabula

Vilciena sagatavošana

Ziņojums Skaidrojums Vilciena sastāvs No DPU uz IP – šis ziņojums jānosūta atbilstoši iepriekš dotajam aprakstam Gadījumā, ja IP ir saņēmis vilciena sastādīšanas ziņojumu, kuru DPU obligāti nosūtījis, IP var nosūtīt: Vilciens pieņemts No IP uz DPU: šis ziņojums ir fakultatīvs, ja nevienojas ne par ko citu starp IP un DPU Vilciena sagatavošanu var beigt Vilciens nav piemērots No IP uz DPU: IP var nosūtīt šo ziņojumu, ja viņš to atklāj DPU iespējas: izmainīt vilciena sastāvu vai anulēt vilcienu ceļu un pieprasīt jaunu ceļu Vilciens gatavs No DPU uz IP – šis ziņojums jānosūta Vilciena stāvoklis No IP uz DPU – nosaka precīzi, kur un kad vilcienam jāparādās tīklā. Šo ziņojumu var nosūtīt atkarībā no valsts noteikumiem Vilciens atiet No DPU uz IP – šo ziņojumu var nosūtīt, lai norādītu, ka vilciens ir sācis savu braucienu kā atbildi uz ziņojumu “Vilciena stāvoklis”. Šo ziņojumu var nosūtīt atkarībā no valsts noteikumiem Vilciena kustības informācija No IP uz DPU – šis ziņojums jānosūta, lai norādītu, ka vilciens ir ieradies infrastruktūrā

Šie ziņojumi aprakstīti, pieminot galvenos punktus, turpmākajās sadaļās. Detalizētie formāti noteikti A pielikuma 1. indeksā. Loģiskā secība norādīta A pielikuma 5. indeksa 3. nodaļā.

Piezīme: Vilciena sagatavošanas laikā var parādīties arī ziņojums “Ceļš nav pieejams”, jo šo ziņojumu var nosūtīt jebkurā laikā starp brīdi, kad vilcienu ceļš tiek nolīgts, un vilciena atiešanu. Šī procedūra aprakstīta 4.2.2. sadaļā (Ceļa pieprasījums).

4.2.3.2. Vilciena sastādīšanas ziņojums

Šis ziņojums DPU jānosūta nākamajam DPU, definējot vilciena sastāvu. Šis ziņojums jānosūta arī no DPU uz IP, kad to pieprasa parasto dzelzceļu satiksmes nodrošināšanas un vadības SITS vai līgums starp IP un DPU. Kad vien notiek sastāva izmaiņas vilciena brauciena laikā, atbildīgajam DPU jāaktualizē šis ziņojums visām iesaistītajām pusēm.

Informācija, kura jānosūta un kurai jābūt pieejamai, ir šāda:

— vilciena numurs un ceļa numurs, lai noteiktu ceļu,

— ceļā došanās punkts, kā arī datums un laiks, kuram ceļš pieprasīts,

— ceļa galamērķa punkts, kā arī datums un laiks, kurā piedāvātajam vilcienam jāierodas savā galamērķī,

— lokomotīves(-ju) identifikācija un lokomotīves(-ju) stāvoklis vilcienā,

— vilciena garums, vilciena svars, vilciena maksimālais ātrums,

— vilciena sastāvs ar transportlīdzekļa identifikāciju secību,

— vadības un kontroles sistēma, tostarp radioiekārtas veids,

— informācija par izņēmuma gabarītiem,

— bīstamo kravu UN/RID numuri,

— norāde, ja tiks pārvadāti mājlopi vai cilvēki (kas nav vilciena apkalpe),

— izmantojamā bremzēšanas sistēma,

— vagonu dati.

Pēc vilciena sastāva saņemšanas IP var pārbaudīt ierakstus pret nolīgto ceļu, ja to skaidri atļauj līgums starp IP un DPU. Tādā gadījumā IP jābūt vieglai piekļuvei informācijai par iespējamiem ierobežojumiem attiecīgajā infrastruktūrā, tehniskajiem vagona datiem (4.2.11.3. sadaļa “Ritošā sastāva atsauces datu bāzes”), bīstamo kravu atsauces datnei un pašreizējās, aktualizētās informācijas statusam par vagoniem (4.2.12.2. sadaļa “Citas datu bāzes. Vagonu un multimodālo vienību darbības datu bāze”). Tas attiecas uz visiem vilciena vagoniem. Tādā gadījumā arī IP, kas pārvalda savus vilcienu ceļus un uztur ceļu informācijas aktuālo statusu, ceļa un vilciena datiem pievieno vilciena informāciju par vilciena sastāvu, kā minēts 4.2.2.1. sadaļā (Ceļa pieprasījums. Iepriekšējas piezīmes).

4.2.3.3. Ziņojums “Vilciens pieņemts”

Atkarībā no līguma starp IP un DPU, kā arī no reglamentētajām prasībām IP var arī paziņot DPU, vai vilciena sastāvs ir pieņemams rezervētajam ceļam. Tas tiek veikts ar šo ziņojumu.

Šā ziņojuma galvenais saturs ir:

— vilciena un ceļa numurs,

— ceļā došanās punkts ar datumu un laiku, kuram ceļš pieprasīts,

— ceļa galamērķa punkts ar datumu un laiku, kurā piedāvātajam vilcienam jāierodas savā galamērķī,

— norāde, ka IP ir atzinis vilciena sastāvu par piemērotu nolīgtajam ceļam.

4.2.3.4. Ziņojums “Vilciens nav piemērots”

Ja vilciens nav piemērots iepriekš nolīgtajam ceļam, IP var informēt DPU ar šo ziņojumu. Šajā gadījumā DPU atkārtoti jāpārbauda vilciena sastāvs. Šī ziņojuma galvenais saturs ir:

— vilciena un ceļa numurs,

— ceļā došanās punkts ar datumu un laiku, kuram ceļš pieprasīts,

— ceļa galamērķa punkts ar datumu un laiku, kurā piedāvātajam vilcienam jāierodas savā galamērķī,

— norāde “nepiemērots”, kas norāda, ka vilciens neatbilst iedalītajam ceļam un tādēļ nevar kursēt,

— iemesla norāde.

4.2.3.5. Ziņojums “Vilciens gatavs”

Šis ziņojums jānosūta no DPU uz IP, norādot, ka vilciens ir gatavs piekļūšanai tīklam. Šā ziņojuma galvenais saturs ir:

— vilciena un ceļa numurs,

— ceļā došanās punkts ar datumu un laiku, kuram ceļš pieprasīts,

— ceļa galamērķa punkts ar datumu un laiku, kurā piedāvātajam vilcienam jāierodas savā galamērķī,

— norāde “Vilciens gatavs”, kas norāda, ka vilciens ir sagatavots un ir gatavs kursēt,

— kontroles kontaktpersonas identifikācija komunikācijai starp vilcienu un kontroles centru,

— ja līgums starp DPU un IP nepieprasa ziņojumu “Vilciena stāvoklis/Vilciens atiet” apmaiņu, šajā ziņojumā jānosaka vilciena brauciena sākuma datums/laiks, kas informē IP par paredzamo datumu/laiku, kad vilciens parādīsies tīklā. Ja ziņojumu “Vilciena stāvoklis/Vilciens atiet” apmaiņa ir pieprasīta, šis datu elements nav jānosūta.

4.2.3.6. Ziņojums “Vilciena stāvoklis”

Šo ziņojumu var nosūtīt no IP uz DPU, nosakot precīzi, kad un kur vilcienam jāparādās tīklā, kā atbildi uz ziņojumu “Vilciens gatavs”. Šī ziņojuma nosūtīšana ir atkarīga no līguma starp DPU un IP. Gadījumā, ja nosūtīšana ir nepieciešama, šā ziņojuma galvenais saturs ir:

— vilciena un ceļa numurs,

— ceļā došanās punkts ar datumu un laiku, kuram ceļš pieprasīts,

— ceļa galamērķa punkts ar datumu un laiku, kurā piedāvātajam vilcienam jāierodas savā galamērķī,

— sliežu identifikācija, kas informē DPU par to sliežu identifikāciju, uz kurām vilcienam jāparādās tīklā,

— vilciena brauciena sākuma datums/laiks, kas informē DPU par precīzo datumu/laiku, kurā vilcienam jāparādās tīklā,

— kontroles kontaktpersonas identifikācija.

4.2.3.7. Ziņojums “Vilciens atiet”

Šo ziņojumu var nosūtīt no DPU uz IP, saņemot ziņojumu “Vilciena stāvoklis” no IP, lai norādītu, ka vilciens ir uzsācis savu braucienu. Šim ziņojumam jābūt ar identifikatoru, uz ko tas attiecas, un norādi:

— vilciens atiet: datums/laiks, kad vilciens faktiski uzsāka braucienu.

4.2.3.8. Vilciena kustības informācija

Tiklīdz vilciens ir IP infrastruktūrā, kas nozīmē, ka vilciens ir izbraucis no atiešanas stacijas, IP nosūta šo ziņojumu uz DPU, kas ir rezervējis ceļu. Šis ziņojums ir aprakstīts 4.2.4. sadaļā (Vilciena kustības prognoze).

4.2.4. Vilciena kustības prognoze

4.2.4.1. Vispārīgas piezīmes

Šajā sadaļā noteikti ziņojumi, ar kuriem jāapmainās vilciena normālas kustības laikā bez pārtraukuma.

Attiecīgie ziņojumi ir:

vilciena kustības prognoze,

vilciena kustības informācija.

Šī informācijas apmaiņa starp DPU un IP vienmēr notiek starp atbildīgo IP un DPU, kas ir rezervējis ceļu, pa kuru vilciens faktiski brauc. Atklātās piekļuves gadījumā, kas nozīmē, ka ceļus visam braucienam rezervē viens DPU (šis DPU arī vada vilcienu visa brauciena laikā), visi ziņojumi tiek nosūtīti šim DPU. Tas ir tāpat, ja ceļus braucienam rezervē viens DPU ar “viena apstiprinājuma” sistēmas palīdzību.

Turpmākai apsvēršanai tiks diferencēti šādi scenāriji, ņemot vērā dažādās komunikācijas attiecības starp DPU un IP atbilstoši ceļu rezervēšanas scenārijiem 4.2.2.1. sadaļā (Ceļa pieprasījums. Iepriekšējas piezīmes. A, B scenārijs):

— Vilciens, kas tuvojas nodošanas punktam starp IP Nr. 1 un viņam kaimiņos esošo IP Nr. 2

Tiek pieņemts, ka nodošanas punkts nav ne apmaiņas (tikai B scenārijs), ne pārkraušanas punkts. Tādējādi nodošanas punkts ir punkts uz viena DPU rezervētajiem ceļiem, un DPU ir jau nosūtījis vilciena sastāvu uz IP Nr. 2, vienlaicīgi nosūtot šo ziņojumu uz IP Nr. 1.

IP Nr. 1 pēc atiešanas no atiešanas punkta (5) jānosūta vilciena kustības prognozes ziņojums uz IP Nr. 2 ar paredzēto nodošanas laiku (PNL). Šis ziņojums tiek vienlaicīgi nosūtīts uz DPU.

Kad vilciens atstāj IP Nr. 1 infrastruktūru nodošanas punktā, šis IP nosūta vilciena kustības informāciju ar faktisko nodošanas laiku šajā punktā uz DPU, ar kuru nolīgts ceļš.

Kad vilciens ierodas IP Nr. 2 infrastruktūrā nodošanas punktā, šis IP nosūta vilciena kustības informāciju ar faktisko nodošanas laiku no šī punkta uz DPU, ar kuru nolīgts ceļš.

— Vilciens, kas tuvojas apmaiņas punktam starp DPU 1 un nākamo DPU 2 (tikai B scenārijs)

Ceļa līgumā apmaiņas punkts vienmēr jādefinē kā atskaites punkts. (Vilciena paredzētos ierašanās laikus (VPIL) atskaites punktos izstrādās IP, kā noteikts to līgumos ar DPU.)

Attiecībā uz šo punktu atbildīgais IP, kad vilciens atstājis iepriekšējo atskaites punktu, nosūta vilciena kustības prognozes ziņojumu ar VPIL šim apmaiņas punktam uz DPU, kas ir nolīdzis ar to ceļu (piemēram, DPU 1). DPU 1 nodod šo ziņojumu nākamajam DPU (piemēram, DPU 2), kam jāpārņem vilciens. Papildus šis ziņojums tiek nosūtīts arī galvenajam DPU (GDPU) transportam, ja tāds ir un ja tas noteikts sadarbības līgumā starp abiem DPU.

Ja apmaiņas punkts ir arī nodošanas punkts starp, piemēram, IP Nr. 1 un IP Nr. 2, tad IP Nr. 1 nosūta vilciena kustības prognozes ziņojumu jau pēc atiešanas no atiešanas punkta vai no iepriekšējā apmaiņas punkta uz IP Nr. 2 ar paredzēto nodošanas laiku (PNL). Šo ziņojumu nosūta arī uz DPU, kas ir nolīdzis ceļu, piemēram, DPU 1. Attiecībā uz DPU PNL ir vienāds ar VPIL apmaiņas punktā. DPU 1 nodod šo ziņojumu savam kaimiņam DPU 2 un galvenajam DPU transportam, ja tāds ir un ja tas noteikts sadarbības līgumā starp abiem DPU.

Kad vilciens ierodas apmaiņas punktā, IP jānosūta vilciena kustības informācija tam DPU, ar kuru nolīgts ceļš, piemēram, DPU 1, ar faktisko ierašanās laiku šajā punktā.

Pirms vilciens atstāj apmaiņas punktu, DPU 2 jānosūta jauns vilciena sastādīšanas ziņojums uz IP, kas ir iedalījis ceļu, un jāievēro atiešanas procedūra, kas noteikta 4.2.3. sadaļā (Vilciena sagatavošana).

— Vilciens, kas tuvojas DPU pārkraušanas punktam (A scenārijs)

Pārkraušanas punkts vienmēr jānosaka ceļa līgumā kā atskaites punkts.

Attiecībā uz šo punktu atbildīgajam IP jānosūta vilciena kustības prognozes ziņojums ar VPIL tikai tad, ja tas noteikts līgumā starp IP un DPU.

Bet, ja pārkraušanas punkts ir arī nodošanas punkts, piemēram, starp IP Nr. 1 un IP Nr. 2, tad IP Nr. 1 jānosūta vilciena kustības prognozes ziņojums pēc atiešanas no atiešanas punkta vai no iepriekšējā apmaiņas punkta uz IP Nr. 2 ar prognozēto nodošanas laiku (PNL). Šo ziņojumu nosūta arī uz DPU. Attiecībā uz DPU PNL ir vienāds ar VPIL nodošanas punktā.

Kad vilciens ierodas pārkraušanas punktā, IP jānosūta vilciena kustības informācija ar faktisko ierašanās laiku šajā punktā uz DPU.

Pirms vilciens atstāj pārkraušanas punktu, DPU un IP jāievēro atiešanas procedūra, kas noteikta 4.2.3. sadaļā (Vilciena sagatavošana).

— Vilciena ierašanās galamērķī

Kad vilciens ierodas galamērķī, atbildīgais IP nosūta vilciena kustības informācijas ziņojumu ar faktisko ierašanās laiku uz DPU, kurš nolīdzis ceļu.

Piezīme: Ceļa līgumā var noteikt arī citas vietas, kurām pieprasa vilciena kustības prognozi ar VPIL un vilciena kustības informācijas ziņojumu ar faktisko laiku. Šiem punktiem atbildīgais IP nosūta šos ziņojumus, kā noteikts līgumā. Piegādāto PNL un VPIL turpmākā novērtēšana un apstrāde ir aprakstīta 4.2.7. sadaļā (Sūtījuma PAL/PIL) līdz 4.2.9. sadaļai (Apmaiņas atskaite).

Turpmākajās sadaļās aprakstīti ziņojumi “Vilciena kustības prognoze” un “Vilciena kustības informācija”, pieminot tikai galveno saturu. Detalizēti formāti noteikti A pielikuma 1. indeksā. Šīs ziņojumu apmaiņas loģiskā secība attiecībā uz dažādajiem komunikācijas scenārijiem norādīta A pielikuma 5. indeksa 4. nodaļā ar piezīmi, ka attiecībā uz komunikācijas attiecībām starp DPU un IP vilcienu kustībai abi ceļa pieprasījuma scenāriji A (A gadījums) un A (B gadījums) (4.2.2.1 sadaļa “Ceļa pieprasījums. īmes”) ir identiski, jo abos gadījumos IP zina tikai vienu DPU, piemēram, DPU 1, kas pārvalda visu ceļu un ir atbildīgs arī par jaunu vilciena sastāvu pārkraušanas punktos.

4.2.4.2. Vilciena kustības prognozes ziņojums

Šis ziņojums jāsniedz no IP nodošanas punktiem, apmaiņas punktiem un vilciena galamērķim, kā aprakstīts 4.2.4.1. sadaļā (Vilciena kustības prognoze. Vispārīgas piezīmes).

Pie tam ziņojums jāsniedz no IP uz DPU citiem atskaites punktiem atbilstoši DPU/IP līgumiem (piemēram, pārkraušanas punktiem).

Galvenie datu elementi ir:

— ceļa numurs un vilciena numurs,

— ieplānotais atiešanas datums un laiks IP atrašanās vietā (vai ieplānotais nodošanas laiks nākamajam IP),

— atskaites punkta identifikācija,

— prognozētais datums/laiks atskaites punktā.

4.2.4.3. Vilciena kustības informācijas ziņojums

Šis ziņojums jāsniedz pēc:

— atiešanas no atiešanas punkta, ierašanās galamērķī,

— ierašanās nodošanas punktos, apmaiņas punktos un saskaņotajos atskaites punktos un atiešanas no tiem, pamatojoties uz līgumu (piemēram, pārkraušanas punkti). Galvenie datu elementi ir: — ceļa numurs un vilciena numurs, — ieplānotais atiešanas datums un laiks IP atrašanās vietā, — pēdējā atskaites punkta identifikācija, — faktiskais laiks atskaites punktā, — vilciena atskaites punkta statuss (ierašanās, atiešana, garāmbraukšana, nav norādīts, atiešana no sākuma punkta, ierašanās galamērķī), — ierašanās sliežu ceļš atrašanās vietā, — atiešanas sliežu ceļš no atrašanās vietas, — rezervētā ieplānotā laika delta novirzes minūtes, — pašreizējais grafiks, ja ir daudzi atkārtoti grafiki, — katrai novirzei no rezervētā ieplānotā laika šajā atskaites vietā: — iemesla kods (iespējams, vairāki), — novirzes laiks šim iemesla kodam (var nosūtīt vairākus iemeslus par atskaites punktu), — var pievienot brīvu tekstu par novirzi.

4.2.5. Pakalpojuma pārtraukuma informācija

4.2.5.1. Vispārīgas piezīmes

Kad DPU uzzina par pakalpojuma pārtraukumu tās vilciena kustības vadības laikā, par kuru tas ir atbildīgs, tam nekavējoties jāinformē attiecīgais IP (nevis ar elektronisku ziņojumu, bet, piemēram, vadītājs mutiski). Nepieciešamības gadījumā DPU aktualizē vagonu un multimodālo vienību darbības datu bāzi. Nepieciešamības gadījumā IP aktualizē infrastruktūras datus infrastruktūras ierobežojumu paziņojumu datu bāzē un/vai datus par ceļu – attiecīgi vilcienu datu bāzē.

Ja kavēšanās pārsniedz x minūtes (šī vērtība jānosaka līgumā starp DPU un IP), attiecīgajam IP jānosūta uz DPU vilciena kustības prognozes ziņojums attiecībā uz nākamo atskaites punktu.

Ja vilciens ir anulēts, IP nosūta vilciena kustības pārtraukuma ziņojumu, kā noteikts turpmāk.

Izņēmuma gadījumos, kad DPU vai IP nespēj vadīt vilcienu prognozētajā laikā, jāpārrunā jauns ceļš atbilstoši 4.2.2. sadaļai (Ceļa pieprasījums).

4.2.5.2. Vilciena kustības pārtraukuma ziņojums

Ja vilciens ir anulēts, IP sniedz šo ziņojumu kaimiņos esošajam IP un DPU, ar kuru nolīgts ceļš.

Galvenie datu elementi šajā ziņojumā ir:

— ceļa un vilciena numurs,

— atrašanās vietas identifikācija,

— ieplānotais atiešanas datums un laiks šajā atrašanās vietā,

— pārtraukuma iemesls,

— pārtraukuma apraksts.

4.2.6. Vilciena atrašanās vieta

4.2.6.1. Ievads

Šajā sadaļā noteikta izsekošanas iespēja, lai saņemtu informāciju par vilciena atrašanās vietu. DPU jebkurā laikā var nosūtīt uz IP pieprasījumu par saviem vilcieniem. DPU var pieprasīt šādu informāciju:

— vilciena kustība (pēdējā reģistrētā atrašanās vieta, kavēšanās, kavēšanās iemesli),

— vilciena vadība (kavēšanās, kavēšanās iemesli, kavēšanās vietas),

— visi noteiktā vilciena identifikatori,

— vilciena prognoze noteiktā atrašanās vietā,

— visas vilciena kustības prognozes konkrētai atrašanās vietai.

Piekļuve šai informācijai nedrīkst būt atkarīga no komunikācijas attiecībām starp DPU un IP vilciena kustības laikā, kas nozīmē, ka DPU jābūt vienai (6) piekļuves adresei šai informācijai. Informācija pamatojas galvenokārt uz uzglabātu ziņojumu apmaiņu, kā minēts iepriekš.

4.2.6.2. Pieprasījums par vilciena kustības ziņojumiem

Mērķis : lai DPU dotu iespēju pieprasīt informāciju par viena konkrēta vilciena pēdējo reģistrēto statusu (atrašanās vieta, kavēšanās un kavēšanās iemesli) noteikta IP infrastruktūrā. Pieprasījums : galvenie datu elementi: — vilciena kustības numurs, — IP identifikators, — ieplānotais atiešanas datums un laiks IP atrašanās vietā. Atbilde : informācijas dati: — pēdējā atskaites vieta, — faktiskais laiks atskaites punktā, — vilciena atskaites punkta statuss (ierašanās, atiešana, garāmbraukšana, nav norādīts, atiešana no sākuma punkta, ierašanās galamērķī), — ierašanās sliežu ceļš atrašanās vietā, — atiešanas sliežu ceļš no atrašanās vietas, — rezervētais ieplānotais laiks, — rezervētā ieplānotā laika delta kavēšanās, — atkārtoti ieplānotais laiks (pret pašreizējo grafiku, ja ir vairāki atkārtoti grafiki), — par katru kavēšanos šajā atskaites vietā: — iemesla kods un kavēšanās laiks šim iemesla kodam.

4.2.6.3. Pieprasījums par vilciena kavēšanās/darbības ziņojumiem

Mērķis : lai DPU dotu iespēju pieprasīt informāciju par katru kavēšanos attiecībā uz konkrētu vilcienu konkrētam IP. Pieprasījums : galvenie datu elementi: — vilciena kustības numurs, — IP identifikators, — ieplānotais atiešanas datums un laiks IP atrašanās vietā. Atbilde : Informācijas dati (tāda pati informācija kā atbildē uz “Pieprasījumu par vilciena kustību” ne tikai par pēdējo punktu, bet par katru vilciena atskaites punktu konkrētā IP infrastruktūrā): — par katru atskaites punktu: — pēdējā atskaites vieta, — faktiskais laiks atskaites punktā, — vilciena atskaites punkta statuss (ierašanās, atiešana, garāmbraukšana, nav norādīts, atiešana no sākuma punkta, ierašanās galamērķī), — ierašanās sliežu ceļš atrašanās vietā, — atiešanas sliežu ceļš no atrašanās vietas, — rezervētais ieplānotais laiks, — rezervētā ieplānotā laika delta kavēšanās, — atkārtoti ieplānotais laiks (pret pašreizējo grafiku, ja ir vairāki atkārtoti grafiki), — par katru kavēšanos šajā atskaites vietā: — iemesla kods un kavēšanās laiks šim iemesla kodam.

4.2.6.4. Pieprasījums par vilciena identifikatora ziņojumiem

Mērķis : lai DPU dotu iespēju pieprasīt informāciju par pašreizējo vilciena identifikatoru un iepriekšējiem vilciena identifikatoriem. Jebkuru no vilciena identifikatoriem konkrētam vilcienam var izmantot pieprasījumam. Pieprasījums : galvenie datu elementi: — zināmais vilciena kustības numurs, — IP identifikators, — ieplānotais atiešanas datums un laiks IP atrašanās vietā. Atbilde : informācijas dati: — pašreizējais vilciena identifikators: — vilciena kustības numurs, — ieplānotais atiešanas datums un laiks IP atrašanās vietā, — katram citam vilciena identifikatoram: — vilciena kustības numurs, — ieplānotais atiešanas datums un laiks IP atrašanās vietā.

4.2.6.5. Pieprasījums IP par vilciena prognozes ziņojumiem

Mērķis : lai DPU dotu iespēju pieprasīt informāciju par prognozēto laiku konkrētam vilcienam konkrētā atskaites vietā vai, izlaižot atskaites vietu, lai pieprasītu informāciju par prognozēto laiku nodošanas punktā no IP. Pieprasījums : galvenie datu elementi: — vilciena kustības numurs, — ieplānotais atiešanas datums un laiks IP atrašanās vietā, — atskaites vietas identifikators (Atskaites vieta, par kuru pieprasa prognozi. Tas ir fakultatīvs, un, ja nav norādīts, atbilde attiecas uz galīgo atskaites punktu šim IP šim vilcienam.). Atbilde : informācijas dati: — IP kods, — atskaites punkta identifikācija, — prognozētais datums/laiks atskaites punktā.

4.2.6.6. Pieprasījums IP par vilcieniem atskaites vietas ziņojumos

Mērķis : lai DPU dotu iespēju pieprasīt informāciju par visiem saviem vilcieniem konkrētā atskaites vietā konkrēta IP infrastruktūrā. Pieprasījums : galvenie datu elementi: — IP kods, — atskaites vietas identifikators (Atskaites vieta, par kuru pieprasa prognozi. Tas ir fakultatīvs, un, ja nav norādīts, atbildei jāattiecas uz galīgo atskaites punktu šim IP šim vilcienam.). Atbilde : informācijas dati: — par katru no šā pieprasītāja vilcieniem: — vilciena kustības numurs, — ieplānotais atiešanas datums un laiks IP atrašanās vietā vai ieplānotais nodošanas laiks, — IP kods, — atskaites punkta identifikācija, — prognozētais datums/laiks atskaites punktā.

4.2.7. Sūtījuma PAL/PIL

4.2.7.1. Iepriekšēja piezīme

No 4.2.2. sadaļas (Ceļa pieprasījums) līdz 4.2.6. sadaļai (Vilciena atrašanās vieta) galvenokārt ir aprakstīta komunikācija starp DPU un IP. Tā kā infrastruktūras pārvaldītāja uzdevums ir vilcienu uzraudzība un kontrole, šīs komunikācijas galvenais elements ir vilciena numurs. Vagona informācijas daļa vilciena sastādīšanas ziņojumā ir svarīga vilciena sastāva pārbaudei pret IP/DPU ceļa līgumu un izņēmumu gadījumos.

Vagonu vai multimodālo vienību individuāla uzraudzība nav ietverta šajā informācijas apmaiņā. Tā tiek veikta DPU/GDPU līmenī, pamatojoties uz ziņojumiem, kas saistīti ar vilcienu, un aprakstīta turpmāk no 4.2.7. sadaļas (Sūtījuma PAL/PIL) līdz 4.2.9. sadaļai (Apmaiņas atskaite).

Ar vagonu vai multimodālo vienību saistītās informācijas apmaiņu un aktualizāciju būtībā atbalsta “brauciena plānu” un “vagonu kustību” uzglabāšana (4.2.12.2. sadaļa “Citas datu bāzes”).

Kā jau minēts 2.3.2. sadaļā (Apsvērtie procesi), klientam vissvarīgākā informācija vienmēr ir sūtījuma paredzētais ierašanās laiks (PIL). Ar vagonu saistītais PIL, kā arī paredzētais apmaiņas laiks (PAL) arī ir pamatinformācija komunikācijā starp GDPU un DPU. Šī informācija ir galvenais līdzeklis GDPU, lai uzraudzītu sūtījuma fizisko transportēšanu un pārbaudītu tās atbilstību saistībām pret klientu.

Prognozētie laiki ar vilcienu saistītajos ziņojumos visi ir saistīti ar vilciena ierašanos noteiktā punktā, kas var būt nodošanas punkts, apmaiņas punkts, vilciena galamērķis vai cits atskaites punkts. Tie ir visi vilciena paredzētie ierašanās laiki (VPIL). Dažādiem vagoniem vai multimodālām vienībām vilcienā šim VPIL var būt dažādas nozīmes. VPIL apmaiņas punktam, piemēram, var būt paredzētais apmaiņas laiks (PAL) dažiem vagoniem vai multimodālām vienībām. Citiem vagoniem, kas paliek vilcienā turpmākai transportēšanai, ko veic tas pats DPU, VPIL varētu nebūt nozīmes. Tā DPU uzdevums, kas saņem VPIL informāciju, ir identificēt un apstrādāt šo informāciju, uzglabāt to kā vagona kustību vagonu un multimodālo vienību darbības datu bāzē un paziņot to GDPU, ja vilciens nedarbojas atklātās piekļuves režīmā. Tas tagad tiks aplūkots turpmākajās sadaļās.

4.2.7.2. PAL/PIL aprēķins

PAL/PIL aprēķins balstās uz informāciju no atbildīgā infrastruktūras pārvaldītāja, kas vilciena kustības prognozes ziņojumā nosūta vilciena paredzēto ierašanās laiku (VPIL) noteiktiem atskaites punktiem (jebkurā gadījumā nodošanas, apmaiņas vai ierašanās punktiem, tostarp multimodālajiem termināliem) nolīgtajā vilcienu ceļā, piemēram, nodošanas punktam no viena IP nākamajam IP (šajā gadījumā VPIL ir vienāds ar PNL).

Apmaiņas punktiem vai citiem noteiktiem atskaites punktiem nolīgtajā vilcienu ceļā DPU jāaprēķina nākamajam DPU transporta sūtījuma ķēdē vagonu un/vai multimodālo vienību paredzētais apmaiņas laiks (PAL).

Tā kā DPU vilcienā var būt vagoni ar dažādiem braucieniem un no dažādiem GDPU, apmaiņas punkts vagonu PAL aprēķinam var atšķirties. Tas izskaidrots turpmākajos divos vienkāršotajos piemēros (Šo scenāriju ilustratīvs attēlojums dots A pielikuma 5. indeksa 1.4. sadaļā, un secības diagramma, pamatojoties uz 1. piemēru, C apmaiņas punktam norādīta A pielikuma 5. indeksa 5. nodaļā).

1. piemērs : DPU1 vienā un tajā pašā vilcienā ir vagons Nr. 1 un Nr. 2 no GDPU1 un vagons Nr. 3 līdz Nr. 5 no GDPU2. C apmaiņas punktā 1. un 2. vagona turpmāko transportēšanu veiks DPU2 un 3. līdz 5. vagona – DPU3. Šajā gadījumā DPU1 jāaprēķina attiecībā uz C apmaiņas punktu 1. un 2. vagona PAL un jānosūta šīs vērtības GDPU1. DPU1 arī jāaprēķina attiecībā uz to pašu C apmaiņas punktu 3. līdz 5. vagona PAL un jānosūta šīs vērtības GDPU2. 2. piemērs : DPU1 vienā un tajā pašā vilcienā ir vagons Nr. 1 un 2 no GDPU1 un vagons Nr. 3 līdz Nr. 5 no GDPU2. C apmaiņas punktā 3. līdz 5. vagona turpmāko transportēšanu veiks DPU3, turpretim 1. un 2. vagons paliek DPU1 vilcienā līdz E apmaiņas punktam, kur atbildība par šiem vagoniem pāries pie DPU2. Šajā gadījumā DPU1 jāaprēķina attiecībā uz C apmaiņas punktu tikai 3. līdz 5. vagona PAL un jānosūta šīs vērtības GDPU2. 1. un 2. vagonam C apmaiņas punkts nav svarīgs. Nākamais attiecīgais apmaiņas punkts šiem vagoniem ir E, un attiecībā uz šo punktu DPU1 jāaprēķina PAL un jānosūta šīs vērtības GDPU1.

Nākamais DPU, pamatojoties uz iepriekšējā DPU veikto PAL ievadi, savukārt aprēķina ar vagonu saistīto PAL nākamajam apmaiņas punktam. Šos pasākumus veic katrs nākamais DPU. Kad pēdējais DPU (piemēram, DPU n) vagona transportēšanas ķēdē saņem PAL no iepriekšējā DPU (piemēram, DPU n-1), vagona apmaiņā starp DPU n-1 un DPU n, pēdējam DPU (DPU n) jāaprēķina vagonu paredzētais ierašanās laiks galamērķī. Tas ir nepieciešams, lai gādātu par vagonu izvietošanu atbilstoši vagonu pasūtījumam un saskaņā ar GDPU saistībām pret savu klientu. Tas ir vagona PIL, un tas jānosūta GDPU. Tas jāuzglabā elektroniski kopā ar datiem par vagona kustību. GDPU jāpiešķir klientam piekļuve saviem svarīgajiem datiem atbilstoši līguma noteikumiem.

Piezīme: par multimodālajām vienībām: Multimodālajām vienībām vagonā vagona PAL ir arī multimodālo vienību PAL. Attiecībā uz multimodālo vienību PIL jāatzīmē, ka DPU nespēj aprēķināt šo PIL ārpus tās daļas, kas attiecas uz transportēšanu pa dzelzceļu. Tādēļ DPU var tikai sniegt PAL attiecībā uz multimodālo terminālu.

Galvenais DPU ir atbildīgs par PIL salīdzinājumu ar saistībām pret klientu.

PIL novirzes no saistībām pret klientu jārisina saskaņā ar līgumu un var novest pie trauksmes vadības procesa no GDPU puses. Informācijas nosūtīšanai par šā procesa rezultātu ir paredzēts trauksmes ziņojums.

Kā trauksmes vadības procesa pamatam GDPU jābūt iespējai veikt ar vagonu saistītu pieprasījumu par novirzi. Šis GDPU pieprasījums un atbilde no DPU ir arī noteikta turpmāk.

4.2.7.3. Vagona PAL/PIL ziņojums

Mērķis : PAL vai aktualizēta PAL nosūtīšana no viena DPU nākamajam transportēšanas ķēdē. Pēdējais DPU vagonu transportēšanas ķēdē nosūta PIL vai aktualizētu PIL uz GDPU. Galvenie datu elementi : — tā DPU identifikācija, kas ir sagatavojis PAL vai PIL, — atiešanas vai iepriekšējā apmaiņas stacija (PAL vai atiešanas laiks sākuma stacijā), — vilciena numurs, sākot no atiešanas vai iepriekšējās apmaiņas stacijas (no PAL vai atiešanas laika sākuma stacijā), — vilciena faktiskais atiešanas datums un laiks, — ierašanās vai nākamā apmaiņas stacija (PAL/PIL galā), — vilciena numurs, kas ierodas PAL/PIL galastacijā (ierašanās vai nākamā apmaiņas stacija), — vagona ierašanās datums un laiks (PAL vai PIL).

4.2.7.4. Trauksmes ziņojums

Mērķis : pēc salīdzinājuma starp PIL un saistībām pret klientu GDPU var nosūtīt trauksmes ziņojumu iesaistītajiem DPU. Galvenie datu elementi : — vagona numurs, — saistības pret klientu: ierašanās datums un laiks, — faktiskais PIL: datums un laiks.

Piezīme: Atklātās piekļuves gadījumā PAL un PIL aprēķins ir DPU iekšējais process. Šajā gadījumā DPU pats ir galvenais DPU.

4.2.7.5. Pieprasījums par vagona novirzes ziņojumiem

Mērķis : lai GDPU dotu iespēju veikt pieprasījumu par konkrēta vagona novirzi. Pieprasījums : galvenie datu elementi: — vagona numurs, — GDPU identifikators. Atbilde : informācijas dati: — katram atskaites punktam: — atskaites vieta, — vagona atskaites punkta statuss (atiešana, ierašanās parkā, atiešana no parka, ierašanās apmaiņas punktā, ierašanās galamērķa parkā), — atbildīgais DPU atskaites vietā un atbilstošais vagona atskaites punkta statuss, — pārplānotais laiks (pret pašreizējo grafiku, ja ir vairāki atkārtoti grafiki), — PAL, ja atskaites punkts ir apmaiņas punkts, — faktiskais laiks atskaites punktā, — katrai novirzei šajā atskaites punktā: — iemesla kods un kavēšanās laiks šā iemesla dēļ.

4.2.8. Vagona kustība

4.2.8.1. Iepriekšējas piezīmes

Atskaitei par vagona kustību jāuzglabā šādi dati, un tiem jābūt elektroniski pieejamiem. Ar tiem jāapmainās arī ziņojumā uz līguma pamata ar pilnvarotām personām. Detalizēti formāti noteikti A pielikuma 1. indeksā.

— vagona atbrīvošanas paziņojums,

— vagona atiešanas paziņojums,

— vagona ierašanās parkā,

— vagona atiešana no parka,

— vagona izņēmumu ziņojums,

— vagona ierašanās paziņojums,

— vagona piegādes paziņojums,

— vagona piegādes apstiprinājums,

— vagona apmaiņas atskaite, tiks aprakstīta atsevišķi 4.2.9. sadaļā “Apmaiņas atskaite”

4.2.8.2. Vagona atbrīvošanas paziņojuma ziņojums

Mērķis : no GDPU uz DPU: galvenais DPU nav obligāti pirmais DPU transportēšanas ķēdē. Šajā gadījumā GDPU jāpasaka atbildīgajam DPU, ka vagons ir gatavs vilkšanai klientu pievedceļos (atiešanas vieta atbilstoši GDPU saistībām) noteiktajā atbrīvošanas laikā (atiešanas datums un laiks). Šis notikums jāuzglabā vagonu un multimodālo vienību darbības datu bāzē. Galvenie datu elementi : — vagona numurs, — atiešanas vieta, datums un laiks (vieta, no kuras ieplānota transporta atiešana). Turpmāk norādītajiem datiem jābūt viegli pieejamiem DPU un GDPU kā uzglabātiem datiem datu bāzēs. — transportēšanas vienība, identifikācija, lielums un veids, — izmantotā vienības jauda, — kopējais svars (rezervētais/faktiskais kopējais kravas svars (masa), ieskaitot iesaiņojumu un pārvadātāja iekārtas), — bīstamo kravu norāde.

4.2.8.3. Vagona atiešanas paziņojuma ziņojums

Mērķis : no DPU uz GDPU: DPU jāinformē GDPU par faktisko datumu un laiku, kad vagons ir izvilkts no atiešanas vietas. Šis notikums jāuzglabā vagonu un multimodālo vienību darbības datu bāzē. Ar šo ziņojumu apmaiņu atbildība par vagonu pāriet no klienta uz DPU. Galvenie datu elementi : — vagona numurs, — atiešanas vieta, datums un laiks (vieta, no kuras ieplānota transporta atiešana). Turpmāk norādītajiem datiem jābūt viegli pieejamiem DPU un GDPU kā uzglabātiem datiem datu bāzēs. — transportēšanas vienība, identifikācija, lielums un veids, — izmantotā vienības jauda, — kopējais svars (rezervētais/faktiskais kopējais kravas svars (masa), ieskaitot iesaiņojumu un pārvadātāja iekārtas), — bīstamo kravu norāde.

4.2.8.4. Vagona ierašanās parkā ziņojums

Mērķis : DPU jāinformē GDPU, ka vagons ir ieradies tā parkā. Šo ziņojumu var balstīt uz “Vilciena kustības informācijas” ziņojumu 4.2.4. sadaļā (Vilciena kustības prognoze). Šis notikums jāuzglabā vagonu un multimodālo vienību darbības datu bāzē. Galvenie datu elementi : — vagona numurs, — ierašanās parka identifikācija, — ierašanās datums un laiks parkā.

4.2.8.5. Vagona atiešanas no parka ziņojums

Mērķis : DPU jāinformē GDPU, ka vagons ir atstājis tā parku. Šo ziņojumu var balstīt uz “Vilciena kustības informācijas” ziņojumu 4.2.4. sadaļā (Vilciena kustības prognoze). Šis notikums jāuzglabā vagonu un multimodālo vienību darbības datu bāzē. Galvenie datu elementi : — vagona numurs, — atiešanas parka identifikācija, — atiešanas datums un laiks no parka.

4.2.8.6. Vagona izņēmuma ziņojums

Mērķis : DPU jāinformē GDPU, ja ar vagonu noticis kaut kas negaidīts, kas varētu ietekmēt PAL/PIL vai pieprasa kādu papildu rīcību. Šis ziņojums lielākajā daļā gadījumu pieprasa arī jaunu PAL/PIL aprēķinu. Ja GDPU nolemj par jauna PAL/PIL nepieciešamību, tas nosūta ziņojumu atpakaļ DPU, kas ir nosūtījis ziņojumu, kopā ar norādi “Nepieciešams PAL/PIL” (ziņojums: Vagona izņēmuma ziņojums. Jauna PAL/PIL pieprasījums). Jaunajā PAL/PIL aprēķinā jāievēro procedūra, kas noteikta 4.2.7. sadaļā (Sūtījuma PAL/PIL). Šī informācija jāuzglabā vagonu un multimodālo vienību darbības datu bāzē. Galvenie datu elementi : — vagona numurs, — pārtraukuma vieta, datums un laiks (vieta, kur transportēšanas laikā noticis kaut kas neparedzēts), — iemesla/pārtraukuma kods. Bez tam turpmāk norādītajiem datiem jābūt viegli pieejamiem kā uzglabātiem datiem datu bāzēs. — transportēšanas vienības identifikācija, — bīstamo kravu norāde.

4.2.8.7. Vagona izņēmuma ziņojums. Jauna PAL/PIL pieprasījums

Mērķis : GDPU var nosūtīt šo ziņojumu faktiskajam DPU, kas ir nosūtījis “Izņēmuma ziņojumu”, lai pieprasītu jauna PAL/PIL aprēķinu. GDPU nosūta šo ziņojumu arī visiem nākamajiem DPU, lai informētu tos par novirzēm. Nepieciešamība pēc jauna PAL/PIL aprēķina ir atkarīga no GDPU un nav nepieciešama visos gadījumos. Galvenie datu elementi : — vagona numurs, — pārtraukuma vieta, datums un laiks (vieta, kur transportēšanas laikā noticis kaut kas neparedzēts), — iemesla/pārtraukuma kods, — jauna PAL/PIL pieprasījums. Bez tam turpmāk norādītajiem datiem jābūt viegli pieejamiem kā uzglabātiem datiem datu bāzēs. — transportēšanas vienības identifikācija, — bīstamo kravu norāde.

4.2.8.8. Vagona ierašanās paziņojuma ziņojums

Mērķis : pēdējam DPU vagona vai multimodālās vienības transportēšanas ķēdē jāinformē GDPU, ka vagons ir ieradies tā parkā (DPU atrašanās vietā). Galvenie datu elementi : — vagona numurs, — DPU parka identifikācija, — ierašanās datums un laiks.

4.2.8.9. Vagona piegādes paziņojuma ziņojums

Mērķis : pēdējam DPU vagona transportēšanas ķēdē jāinformē GDPU, ka vagons ir novietots uz saņēmēja pievedceļiem. Galvenie datu elementi : — vagona numurs, — novietošanas identifikācija uz saņēmēja pievedceļiem (atrašanās vieta, zona, sliežu ceļš, slots), — novietošanas datums un laiks.

Vagona piegādes paziņojumu var nosūtīt otrreiz kā “Vagona piegādes apstiprinājumu” ar papildu datiem:

— klienta identifikators.

Piezīme Atklātās piekļuves gadījumā aprakstītā vagona kustība ir DPU (GDPU) iekšējais process. Tomēr visi aprēķini un datu uzglabāšana tam jāveic kā GDPU, kuram ir līgums ar klientu un saistības pret to.

Secības diagramma šiem ziņojumiem, pamatojoties uz 1. piemēru PAL aprēķinam 1. un 2. vagonam (sk. 4.2.7.2. sadaļu “PAL/PIL aprēķins”), integrēta diagrammā apmaiņas atskaitei A pielikuma 5. indeksa 6. nodaļā.

4.2.9. Apmaiņas atskaite

4.2.9.1. Iepriekšēja piezīme

Apmaiņas atskaitē aprakstīti ziņojumi, kuri pievienoti atbildības pārejai par vagonu starp diviem dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, kas notiek apmaiņas punktos. Tā arī liek jaunajam DPU veikt PAL aprēķinu un ievērot procesu, kas aprakstīts 4.2.7 sadaļā (Sūtījuma PAL/PIL).

Jāapmainās ar šādiem ziņojumiem:

— vagona apmaiņas paziņojums,

— vagona apmaiņas paziņojums/sub,

— vagons saņemts apmaiņā,

— vagons noraidīts apmaiņā.

Šo ziņojumu informācijas dati jāuzglabā vagonu un multimodālo vienību darbības datu bāzē. Jebkuras novirzes gadījumā jāizveido un jāpaziņo jauns PAL/PIL atbilstoši procesam, kas aprakstīts 4.2.7. sadaļā “Sūtījuma PAL/PIL”. Secības diagramma šiem ziņojumiem norādīta sakarā ar vagona kustības ziņojumiem A pielikuma 5. indeksa 6. nodaļā.

Vagona apmaiņas paziņojumus un vagona apmaiņas paziņojumus/sub, kā arī vagona saņemšanas ziņojumus var nodot kā sarakstu dažādiem vagoniem, īpaši tad, ja šie vagoni visi ir vienā vilcienā. Šajā gadījumā visus vagonus var uzskaitīt, nododot vienu ziņojumu.

Atklātās piekļuves gadījumā nav apmaiņas punktu. Pārkraušanas punktā atbildība par vagoniem nemainās. Tādēļ nav nepieciešama speciāla ziņojumu apmaiņa. Bet no vilciena kustības informācijas šajā atskaites punktā iegūtā ar vagonu vai multimodālo vienību saistītā informācija – par atrašanās vietu, kā arī par ierašanās un atiešanas datumu/laiku – jāapstrādā un jāuzglabā vagonu un multimodālo vienību darbības datu bāzē.

Šo ziņojumu saturs ir šāds:

4.2.9.2. Vagona apmaiņas paziņojuma ziņojums

Mērķis : ar “Vagona apmaiņas paziņojumu” dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums (DPU 1) jautā nākamajam dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam (DPU 2) transporta ķēdē, vai tas uzņemas atbildību par vagonu. Ar “Vagona apmaiņas paziņojumu/sub” DPU 2 informē savu IP, ka tas ir uzņēmies atbildību. Galvenie datu elementi : — vagona numurs, — vilciena numurs (tikai tad, ja vagons ir vilcienā), — atrašanās vieta; apmaiņas datums un laiks. Bez tam turpmāk norādītajiem datiem jābūt viegli pieejamiem kā uzglabātiem datiem datu bāzēs. — transportēšanas vienības identifikācija (numurs, lielums, veids), — kopējais svars (rezervētais/faktiskais kopējais kravas svars (masa), ieskaitot iesaiņojumu un pārvadātāja iekārtas), — izmantotā vienības jauda, — bīstamo kravu informācija, ID.

4.2.9.3. Vagona apmaiņas paziņojuma/sub ziņojums

Mērķis : ar “Vagona apmaiņas paziņojumu/sub” DPU 2 informē IP, ka tas ir uzņēmies atbildību par konkrētu vagonu. Galvenie datu elementi : — vagona numurs, — vilciena numurs (tikai tad, ja vagons ir vilcienā), — atrašanās vieta; apmaiņas datums un laiks. Bez tam turpmāk norādītajiem datiem jābūt viegli pieejamiem kā uzglabātiem datiem datu bāzēs. — bīstamo kravu informācija, identifikācija.

4.2.9.4. “Vagons saņemts apmaiņā” ziņojums

Mērķis : ar “Vagons saņemts apmaiņā” ziņojumu DPU 2 informē DPU 1, ka tas uzņemas atbildību par vagonu. Galvenie datu elementi : — vagona numurs, — atrašanās vieta; apmaiņas datums un laiks.

4.2.9.5. “Vagons noraidīts apmaiņā” ziņojums

Mērķis : ar “Vagons noraidīts apmaiņā” ziņojumu DPU 2 informē DPU 1, ka tas nav gatavs uzņemties atbildību par vagonu. Galvenie datu elementi : — vagona numurs, — atrašanās vieta; apmaiņas datums un laiks, — noraidīšanas iemesla kods, — papildu apraksts (fakultatīvs).

4.2.10. Datu apmaiņa kvalitātes uzlabošanai

Lai Eiropas dzelzceļu nozare būtu konkurētspējīga, tai jāsniedz augstāka pakalpojumu kvalitāte saviem klientiem (sk. arī Direktīvas 2001/16/EK III pielikuma 2.7.1. punktu).

Novērtēšanas process ir svarīgs process pēc brauciena, lai veicinātu kvalitātes uzlabojumus.

Papildus klientam sniegto pakalpojumu kvalitātes novērtēšanai GDPU, DPU un IP jānovērtē pakalpojumu komponentu kvalitāte, kas kopā veido klientam sniegto produktu.

Process ietver IP un DPU (īpaši tad, ja tie ir galvenie DPU), kas izvēlas atsevišķu kvalitātes parametru, maršrutu vai atrašanās vietu un novērtēšanas periodu, kurā faktiskie rezultāti jānovērtē pret iepriekš noteiktiem kritērijiem, kuri parasti ir izklāstīti līgumā.

Novērtēšanas procesa rezultātiem skaidri jānorāda sasnieguma līmenis pret mērķi, kas ir saskaņots starp līgumslēdzējām pusēm.

Novērtējuma atskaitēm jābūt pietiekami detalizētām, lai analīze varētu norādīt kvalitātes samazinājuma, piemēram, kavējuma, rašanās vietu un acīmredzamo iemeslu. Tad jāveic cēloņu analīze par atkārtotiem kvalitātes trūkumiem, lai līgumslēdzējas puses varētu noteikt koriģējošu rīcību.

IP un DPU pienākums ir sniegt datus, piedalīties cēloņu analīzē, tostarp ar trešām pusēm, un īstenot koriģējošu rīcību, kas ir saskaņota.

Novērtēšanas process ir atkārtojams process.

Lai novērtētu kvalitāti, var izmantot jau definētos ziņojumus, kas norādīti turpmākajās 6 iedaļās.

1. GDPU/klients: tranzīta laiks, PIL, trauksmes risinājums

Līgumos starp DPU, kas rīkojas kā pakalpojumu integratori (GDPU), un klientiem var uzņemties saistības (atkarībā no konkrētā līguma) par tranzīta laiku, PIL un trauksmes risinājumu. Vissvarīgākie ziņojumi šim kvalitātes novērtējumam ir:

atbrīvošanas paziņojums,

atiešanas paziņojums,

piegādes paziņojums.

2. GDPU/pakalpojumu sniedzēji: tranzīta un pārkraušanas laiki, PIL, PAL, iemeslu kodi

Līgumos starp galveno DPU un citiem transporta pakalpojumu sniedzējiem var uzņemties saistības par tranzīta laikiem (stundām) ar atsevišķiem pakalpojumu sniedzējiem šādi:

laiks no atbrīvošanas līdz piegādei apmaiņas punktā (Release cut off/Pull time to interchange delivery),

laiks no sūtījuma paņemšanas pie klienta līdz iebraukšanai vagonu parkā (Pick up to in gate),

laiks no iebraukšanas vagonu parkā līdz iekraušanai vagonā (In gate to loading),

laiks no saņemšanas apmaiņas punktā līdz piegādei nākamajā apmaiņas punktā (Interchange receipt to interchange delivery),

laiks no saņemšanas apmaiņas punktā līdz izvietošanai vai pārkraušanai (Interchange receipt to placement/constructive placement),

manevrēšanas laiks no ierašanās līdz piegādei galamērķī (Grounding to delivery).

Vissvarīgākie ziņojumi šim kvalitātes novērtējumam ir:

atbrīvošanas paziņojums,

atiešanas paziņojums,

ierašanās vagonu parkā,

atiešana no vagonu parka,

ierašanās paziņojums,

vagona apmaiņas paziņojums,

vagons saņemts apmaiņā,

vagons noraidīts apmaiņā.

3. DPU/IP: vilciena vadība, vilciena PIL (VPIL), PNL

Līgumos starp DPU un IP precizitātes līmeni vilcienu grafikiem noteiktos atskaites punktos var noteikt tāpat kā vilciena paredzēto ierašanās laiku (PIL) un paredzēto nodošanas laiku (PNL) precizitāti. Vissvarīgākie ziņojumi šim kvalitātes novērtējumam ir:

vilciena kustības prognoze,

vilciena kustības informācija,

pieprasījums/atbilde par vilciena kavēšanos/darbību.

4. DPU/IP: ceļa pieejamība/plānotais ceļš

Līgumos starp DPU un IP ceļa pieejamība vilcienu kustībai tiks skaidri aprakstīta laiku diapazona izteiksmē noteiktos punktos. Vilciena specifikācijas maksimālā garuma vai bruto svara, gabarītu utt. izteiksmē arī tiks aprakstītas šajos līgumos. Šis aspekts tiks aplūkots 6. iedaļā (IP/DPU: vilciena sastāva kvalitāte).

Procedūra un laikposmi ceļa izmantošanas apstiprināšanai, plānotā ceļa izmantošanas anulēšanai un apmērs, kādā ceļu var izmantot ārpus (agrāk vai vēlāk) noteiktā laika diapazona, arī tiks aprakstīts šajos līgumos. Vissvarīgākie ziņojumi šim kvalitātes novērtējumam ir:

ceļš anulēts,

ceļš nav pieejams.

5. DPU/IP: