Oficiālais Vēstnesis L 195 , 19/07/2001 Lpp. 0008 - 0014



Padomes Regula (EK) Nr. 1470/2001 (2001. gada 16. jūlijs), ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu par tādu kompakto elektronisko luminiscējošo gāzizlādes spuldžu (CFL–i) importu, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 384/96 (1995. gada 22. decembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis [1], un jo īpaši tās 9. pantu, ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju, tā kā: A. PAGAIDU PASĀKUMI Cenu samazinājums (1) Komisija ar Regulu (EK) Nr. 255/2001 [2] ("pagaidu regula") ir noteikusi pagaidu antidempinga maksājumu tādu kompakto elektronisko luminiscējošo spuldžu (CFL–i) importam, kuru kods ir KN ex85393190 un kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā (ĶTR). B. TURPMĀKĀ PROCEDŪRA Cenu samazinājums (2) Pēc to svarīgāko faktu un apsvērumu nodošanas atklātībai, uz kuriem pamatojoties, tika pieņemts lēmums uzlikt pagaidu nodokli tādu CFL–i importam, kuru izcelsme ir ĶTR, un pēc pagaidu regulas publicēšanas, vairākas ieinteresētās puses ir iesniegušas rakstiskus komentārus. Pusēm, kuras to vēlējās, tika dotas iespējas izteikt savu viedokli mutiski. (3) Komisija turpināja vākt un pārbaudīt visu informāciju, kuru uzskatīja par vajadzīgu galīgā atzinuma sagatavošanai. (4) Informēja visas puses par svarīgākajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuriem pamatojoties, bija paredzēts ierosināt noteikt galīgo antidempinga maksājumu, un galīgi iekasēt pagaidu nodokļa maksājumus. Tām tika dots arī laiks, kurā pēc nodošanas atklātībai iesniegt savas pretenzijas. (5) Tika ņemti vērā pušu mutiski un rakstiski iesniegtie komentāri, un attiecīgos gadījumos pagaidu atzinumā tika izdarīti vajadzīgie grozījumi. C. LIETAS IZSKATĪŠANAS IEROSINĀŠANA Cenu samazinājums (6) Dažas ieinteresētās personas ir paziņojušas, ka antidempinga procedūra būtu attiecināma arī uz dažām trešām valstīm, konkrēti, Poliju un Ungāriju, jo šo valstu neiekļaušana tajā būtu diskriminējoša. (7) Šajā sakarībā ir apstiprinājies, ka līdztekus šādu procedūru pret Poliju un Ungāriju uzsākt nevarētu, jo pēc sākotnēji iegūtās informācijas, Komisijai nav pierādījumu par to, ka šāds imports izraisa dempingu, kas rada zaudējumus. Tāpēc prasība tika noraidīta. D. ATTIECĪGIE RAŽOJUMI UN LĪDZĪGI RAŽOJUMI Cenu samazinājums (8) Daži eksportējošie ražotāji apgalvoja, ka ĶTR ražotās CFL–i nav pielīdzināmas Kopienā ražotajām, jo Ķīnas ražotāji eksportē tikai tādas CFL–i, kuru kalpošanas laiks nepārsniedz 6000 stundas, un Kopienā tādas neražo. (9) Šajā sakarībā izmeklēšanā noskaidrots, ka gan Ķīnas, gan Kopienas CFL–i ražotāju produkcijas kalpošanas laiks ir gan mazāks par 6000 stundām, gan par to lielāks. Turklāt ir apstiprinājies, ka zaudējumu un cenu pazeminājumu aprēķini veikti, pamatojoties uz CFL–i ar salīdzināmu kalpošanas laiku. Tāpēc prasību noraidīja. E. DEMPINGS Cenu samazinājums 1. Normālā vērtība Cenu samazinājums (10) Dažādas ieinteresētās personas iebildušas pret Meksikas kā piemērotas trešās valsts tirgus ekonomikas modeļa izvēli, lai noteiktu normālo vērtību Ķīnas Tautas Republikai. (11) Dažas ieinteresētās personas ierosinājušas normālo vērtību noteikt nevis pamatojoties uz trešās valsts tirgus ekonomiku, bet izmantojot divus ražotājus no Ķīnas, kas darbojas tirgus ekonomikas apstākļos. Padomes Regulas (EK) Nr. 384/96 ("Pamatregula") 2. panta 7. punktā noteikts, ka attiecībā uz importu no tādām trešām valstīm kā ĶTR, ja eksportējošais ražotājs neatbilst 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem, normālo vērtību nosaka pēc cenas vai saliktās vērtības trešā valstī ar tirgus ekonomiku. Tāpēc šo pieprasījumu izpildīt nav iespējams. (12) Tāpēc, un arī sakarā ar to, ka pret Meksikas kā analogās valsts izvēli nav izvirzīti vēl citi argumenti, apstiprina 32. apsvērumā izteiktos atzinumus par Meksikas kā analogās valsts izvēli. (13) Tādējādi apstiprina, ka normālo vērtību visu veidu produktiem, ko no Ķīnas eksportē uz Kopienu, nosaka, pamatojoties uz informāciju, kuru sniedz ražotājs no analogās valsts. (14) Tā kā šajā sadaļā nav jaunu pierādījumu, apstiprina pagaidu regulas 14. līdz 34. apsvērumā sniegtos atzinumus. 2. Eksporta cena Cenu samazinājums (15) Viens ražotājs eksportētājs izvirzīja pretenzijas par to, ka vienam ražojumu veidam piešķirts nepareizs kods, un iesniedza pierādījumus, ka tā ir kļūda. Sūdzību pārbaudīja un pieņēma, un šajā sakarā izdarīja attiecīgu labojumu. (16) Viens ražotājs eksportētājs sūdzējās par pārrakstīšanās kļūdu attiecībā uz CIF cenām dažiem viņa darījumiem Kopienā. Sūdzību pārbaudīja un pieņēma, un cenas pārskatīja. (17) Tā kā šajā sadaļā nav citu jaunu pierādījumu, apstiprina pagaidu regulas 35. līdz 38. apsvērumā sniegtos atzinumus. 3. Salīdzinājums Cenu samazinājums (18) Tā kā šajā sadaļā nav jaunu pierādījumu, apstiprina pagaidu regulas 39. līdz 41. apsvērumā sniegtos atzinumus. 4. Dempinga starpība Cenu samazinājums (19) Pārskatīja dempinga aprēķinus, lai konstatētu, vai eksporta cenas dažādiem pircējiem dažādos reģionos un laika periodos ievērojami neatšķiras, un vai vidējās svērtās normālās vērtības attiecība pret vidējo svērto eksporta cenu (turpmāk "vidējo lielumu attiecības metode") pilnībā raksturo faktisko dempingu. Kopienas eksporta darījumu sīka analīze liecina, ka viena Ķīnas ražotāja eksportētāja cenas ir būtiski atšķirīgas gan dažādiem pircējiem, gan dažādos reģionos, gan arī dažādos laika periodos. Konkrēti, tika konstatēts, ka šā ražotāja eksportētāja eksporta cenas uz Dāniju kādam importētājam, un pārbaudāmā perioda beigās bija ievērojami zemākas. Turklāt pēc vidējo lielumu attiecības metodes nevarētu pilnībā konstatēt šā ražotāja eksportētāja faktisko dempingu. Tāpēc šīm ražotājam eksportētājam dempinga normu aprēķināja, salīdzinot vidējo svērto normālo vērtību ar cenu katram atsevišķam eksporta darījumam uz Kopienu. Attiecībā uz visiem pārējiem eksportētājiem, dempinga aprēķiniem izmantoja vidējo lielumu attiecības metodi. (20) Pēc šīm izmaiņām, eksportētājiem noteiktā dempinga norma ir: Changzhou Hailong Electronics & Light Fixtures Co. Ltd, Changzhou | 59,5 % | City Bright Lighting (Shenzhen) Ltd, Shenzhen | 17,1 % | Deluxe Well Enterprises Ltd, Shenzhen | 37,1 % | Lisheng Electronic & Lighting (Xiamen) Co. Ltd, Xiamen | de minimis | Philips & Yaming Lighting Co. Ltd, Shanghai | 61,8 % | Sanex Electronics Co. Ltd, Suzhou | 20,2 % | Shenzhen Zuoming Electronic Co. Ltd, Shenzhen | 8,4 % | Zhejiang Yankon Group Co., Ltd (līdzšinējais nosaukums: Zhejiang Sunlight Group Co., Ltd), Shangyu | 35,3 % | (21) Šādi Ķīnas Tautas Republikai aprēķinātā dempinga norma ir 66,1 %. F. ZAUDĒJUMI Cenu samazinājums 1. Ievadpiezīmes Cenu samazinājums (22) Pārbaudīja, vai ar tādu ražotāju eksportētāju, kas neveic dempingu, saistāmā importa izslēgšana varētu būtiski ietekmēt zaudējumu un cēloņsakarību analīzes rezultātus. Konstatēja, ka pat tad, ja šādu importu analīzē neiekļauj, iegūst tādus pašus secinājumus par zaudējumiem, ko rada imports par dempinga cenām, jo īpaši, ņemot vērā ievērojamo cenu samazinājumu, kā arī būtisku apjoma un tirgus daļas pieaugumu, kā arī pārdošanas cenu samazinājumu, kas var būt pat svarīgāks. 2. Kopienas ražošanas nozares definīcija Cenu samazinājums (23) Eiropas Apgaismes iekārtu ražotāju federācija ("sūdzības iesniedzējs") paziņoja, ka zaudējumu novērtēšanai būtu jāņem vērā arī dati, kas attiecas uz Philips Lighting B.V. ("Philips") jo arī šim uzņēmumam ir radīti zaudējumi. Tā atsaucās uz PTO Žūrijas ziņojumu par gultasveļas eksportu no Indijas [3], iebilstot pret Žūrijas atzinumu, ka Kopienā nepareizi veikta zaudējumu analīze, pamatojoties uz dažādām Kopienas ražotāju grupām. (24) Jānorāda, ka Žūrijas ziņojums šādā aspektā nav piemērojams. Patiešām, Žūrija sagatavoja ziņojumu par gadījumu, kurā izmantota paraugu ņemšanas metode. šajā sakarā pretēji sūdzības iesniedzēja paziņojumam, Žūrijas ziņojumā izdarīts secinājums, ka ražotāji, kuri nepieder pie Kopienas ražošanas nozares, nebūtu jāņem vērā, novērtējot nozares situāciju importētājā valstī. Ņemot vērā, ka Philips atturējās sūdzēties pēc procedūras uzsākšanas, un neilgi pirms tam pārtrauca CFL–i ražošanu Kopienā, to saskaņā ar pamatregulas 4. panta 1. punktu un 5. panta 4. punktu vairs nevarētu uzskatīt par Kopienas nozares daļu. Tāpēc šī sūdzība bija jānoraida. (25) Vairākas ieinteresētās personas atkārtoti izteica argumentu, ka uzņēmumi, kas veido Kopienas nozari, attiecīgo produkciju ir importējuši no ĶTR, un tāpēc nebūtu pieskaitāmi pie Kopienas ražotājiem. Iesniedza arī pierādījumus tam, ka procedūras uzsākšanas laikā sūdzības iesniedzēju CFL–i imports no ĶTR bija vismaz 10 % Kopienas kopējā importa apjoma no šīs valsts. (26) Turpmākajā izmeklēšanā apstiprinājās, ka procedūras uzsākšanas laikā Kopienas ražotājiem vidēji 14,6 % no kopējā CFL–i pārdošanas apjoma ir šīs valsts izcelsme. Tomēr šāda tirdznieciskā darbība nemaina viņu kā Kopienas ražotāju statusu, jo to galvenā darbība ir Kopienā, un tirdznieciskā darbība izskaidrojama ar vajadzību papildināt ražojumu klāstu pieprasījuma apmierināšanai, kā arī pašaizsardzībai pret lētu importu par dempinga cenām. Attiecībā uz paziņojumu par to, ka procedūras uzsākšanas laikā sūdzības iesniedzēju daļa Kopienas kopējā importa apjomā no ĶTR bija vismaz 10 %, būtu jānorāda, ka, pirmkārt, tas nav pamatots un, otrkārt, pārbaudēs pierādīts, ka faktiski šāda importa apjoms ir daudz mazāks. Tāpēc prasības noraida, un apstiprina atzinumus, kas ietverti pagaidu regulas 51. līdz 53. apsvērumā. 3. Imports no ĶTR Cenu samazinājums (27) Attiecībā uz cenu samazinājuma normu, daži ražotāji eksportētāji izteica pretenzijas, ka Kopienas nozares, cenas, ko izmanto aprēķiniem, ir neatbilstīgas, jo dažos gadījumos noteiktas jaudas CFL–i cenas Kopienā bijušas augstākas par attiecīgi lielākas jaudas CFL–i cenu, kaut gan tām vajadzētu būt zemākām. (28) Ir apstiprinājies, ka patiešām dažkārt Kopienas nozare pārdevusi noteiktas jaudas CFL–i par augstāku cenu, nekā attiecīgi lielākas jaudas CFL–i. Taču tas pats attiecas arī uz CFL–i, ko ražojuši tie ražotāji eksportētāji, kas izteica šo argumentu. Acīmredzot cenas ir atkarīgas ne tikai no jaudas, bet arī no citiem faktoriem, piemēram, produkcijas vienības ražošanas izmaksām, kas var būt ievērojami atšķirīgas, un kuras inter alia ir atkarīgas no konkrētā veida CFL–i ražošanas apjoma vai pārdotā daudzuma. (29) Viena ieinteresētā persona paziņoja, ka laikā no 1996. gada līdz procedūras uzsākšanai mazumtirdzniecības cenas Kopienā tikpat kā nav mainījušās, toties importa cenas ir pazeminājušās. Apgalvoja, ka tāpēc cenas samazinājuma normas aprēķini ir maldinoši, jo tiem izmantotas importa cenas, kas neatspoguļo tirgus situāciju. (30) Šajā sakarībā būtu jāatgādina, ka cenu samazinājuma normu parasti nosaka, vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī salīdzinot līdz CIF līmenim koriģētās ražotāju eksportētāju cenas ar faktiskajām Kopienas nozares ražotāju cenām pirmajam pircējam. Šoreiz procedūras uzsākšanas laikā gan ražotāji eksportētāji, gan Kopienas nozare pārdeva ražojumus tām pašām pircēju kategorijām, un tāpēc cenu salīdzināšanai vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī tās nav jākoriģē. Turklāt salīdzinājumam izmantojot faktiskās mazumtirdzniecības cenas, nevar raksturot ražotāju eksportētāju cenu veidošanas mehānismu ar attiecīgo Kopienas nozares mehānismu, bet gan izplatītāju un mazumtirgotāju cenu veidošanās mehānismu dažādas izcelsmes CFL–i. (31) Ņemot vērā šos apsvērumus, pārskatīja cenu samazinājuma normas un izmainīja tās, izmantojot iepriekšminētajā veidā koriģētās eksporta cenas, un labojot viena eksportētāja izmantoto kļūdaini norādīto valūtu. Koriģētā vidējā svērtā cenas samazinājuma norma procentos no Kopienas nozares cenām, ir: Valsts: ĶTR | Cenu samazinājums | Sadarbībā iesaistīto ražotāju eksportētāju cenu samazinājuma norma | Starp 13,7 % un 45,1 % | 4. Kopienas rūpniecības nozares stāvoklis (32) Tā kā nav jaunu pierādījumu, apstiprina pagaidu atzinumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 64. līdz 83. apsvērumā, t.i., ka Kopienas nozare procedūras uzsākšanas laikā ir cietusi ievērojamus zaudējumus. 5. Cēloņsakarības (33) Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka pretēji pagaidu regulas 90. apsvērumā teiktajam, to ražojumu cenas, kuru izcelsmes valsts ir Polija, procedūras uzsākšanas laikā bija tādā pašā līmenī vai pat zemākas par importa preču senām, kuru izcelsme ir ĶTR. (34) Polijas izcelsmes importa preču cenas, tāpat kā ĶTR izcelsmes importa preču cenas, pamatojoties uz Eiropas Kopienu Statistikas biroja datiem, izteica kā šo importa preču vienības cenas, nevis kā preču tonnas cenas, kā apgalvoja viena no pusēm, kas iesniedza prasību. Tāpēc prasību noraidīja. (35) Tā kā nav jaunu pierādījumu, apstiprina pagaidu atzinumus par cēloņsakarībām, kas izklāstīti pagaidu regulas 84. līdz 99. apsvērumā, t.i., ka Kopienas nozare ir cietusi ievērojamus zaudējumus no importa par dempinga cenām. 6. Kopienas intereses (36) Dažas ieinteresētās personas apgalvo, ka antidempinga pasākumu dēļ paaugstināsies importa cenas no attiecīgās valsts, būtiski ietekmējot CFL–i importētāju finansiālo stāvokli Kopienā. (37) Attiecībā uz importa cenu paaugstināšanos Kopienas tirgū, pieaugums nevarētu būt ievērojams, ņemot vērā zemos nodokļus dažiem ražotājiem eksportētājiem no Ķīnas, un jo īpaši to, ka līdz šim pēc eksporta apjoma lielākajam eksportētājam nodoklis nav noteikts vispār. Tomēr, ja arī importa cena paaugstināsies, pasākumi ir pamatoti, jo tie atjaunos godīgu konkurenci Kopienas tirgū. Turklāt ir maz ticams, ka imports ievērojami samazināsies, ņemot vērā, ka pat tad, ja izmaksu pieaugums nonāks līdz patērētājiem, tie vienalga būs ekonomiski ļoti ieinteresēti pirkt energoefektīvas spuldzes. Tā kā apstiprinājusies antidempinga maksājumu noteikšanas ietekme uz importētāju finanšu stāvokli, ja nav citu pierādījumu, tad, lai gan nevar izslēgt negatīvās sekas tiem importētājiem, kuru biznesa galvenā daļa ir CFL–i, to importētāju finanšu stāvoklis, kuri ieved dažādus ražojumus, vai sadarbojas tikai ar vienu ražotāju importētāju, kam nav noteikts nodoklis, maksājumu noteikšana būtiski neietekmēs. Tādējādi apstiprina pagaidu atzinumi, kas ietverti pagaidu regulas 106. līdz 109. apsvērumā. (38) Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka maksājumu dēļ varētu ievērojami paaugstināties mazumtirdzniecības cenas, kam būtu negatīva ietekme uz patērētājiem. (39) Attiecībā uz to, jebkurš iespējamais pieaugums ir atkarīgs no vairākiem faktoriem, piemēram, Ķīnas ražotāju eksportētāju tirgus uzvedības, importētāju iespējām importa cenu paaugstinājumu novadīt līdz patērētājiem un no tā, kā mainīsies importa tirdzniecības modelis, ņemot vērā, ka dažiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem būs noteikti zemi maksājumi, vai tādu nebūs. (40) Viens importētājs norādīja, ka Komisijai Kopienas interešu novērtēšanai pasākumos, būtu jāvēršas valstu lietotāju un patērētāju apvienībās. (41) Šajā sakarībā būtu jāatgādina, ka saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punktu, ieinteresēto personu iepazīstināšana un vēršanās ar iesniegumiem Komisijā ir viņu pašu ziņā. Tomēr šajā gadījumā Komisija vērsās Eiropas Patērētāju Organizācijā (BEUC), kura pārstāv 32 neatkarīgas Eiropas valstu patērētāju organizācijas. Pēc pagaidu regulas publicēšanas Eiropas Nekustamā īpašuma Federācija (EPF), kas pārstāv nozari, kura pārvalda, inter alia, dzīvojamo un ražošanas ēku apgaismošanu, paziņoja, ka cena ir galvenais kritērijs, pēc kura lietotāji izvēlas CFL–i piegādes avotu. Tomēr EPF nesniedza konkrētu informāciju par to, kāda varētu būt nodokļu ietekme uz mazumtirdzniecības cenām, un kā tās varētu ietekmēt lietotāju un patērētāju tirgus uzvedību. (42) Vairākas ieinteresētās personas paziņoja, ka antidempinga maksājumi ir pretrunā ar Kopienas energotaupības politiku, jo to dēļ patērētājiem var paaugstināties mazumtirdzniecības cenas, tādējādi samazinot energoefektīvu spuldžu (CFL–i) pārdošanas apjomu. (43) Šajā ziņā nav gaidāms, ka Kopienas nozare uzņemsies Kopienas energotaupības politikas izmaksas, ciešot no negodīgas tirgus prakses. Turklāt būtu jāņem vērā, ka salīdzinājumā ar kvēlspuldzēm, CFL–i izmantošana ir ievērojami izdevīgāka, jo patērē piecreiz mazāk elektroenerģijas, bet to kalpošanas laiks ir piecreiz ilgāks. Tādējādi, pat cenām mēreni paaugstinoties, saglabāsies patērētāju ekonomiskā ieinteresētība pirkt CFL–i. (44) Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka antidempinga pasākumu noteikšana varētu neatbilst Kopienas interesēm, jo cenu informācijas apmaiņas dēļ tiktu kavēta konkurence. Konkurences kavēšanas ietekme varētu saasināties, no Kopienas tirgus izzūdot Ķīnā ražotajām CFL–i. (45) Pārbaudēs noskaidrojās, ka valsts konkurences iestāde gan ir pieņēmusi lēmumu par cenu informācijas apmaiņu starp Kopienas ražotājiem, tomēr šis lēmums neattiecas uz konkrēto ražojumu. Attiecībā uz konkrēto ražojumu, nav nekādu pierādījumu par nelikumīgu konkurenci starp Kopienas ražotājiem. Turklāt Komisijai nav ziņu par konkurences problēmām Kopienas tirgū, kas saistītas ar aplūkojamo ražojumu. Visbeidzot, ņemot vērā dažiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem noteikto maksājumu līmeni, ir iespējams, ka ievērojams skaits Ķīnas konkurentu turpinās aktīvi darboties Kopienas tirgū, un saglabāsies alternatīvi piegādes avoti no Kopienas ražotājiem un ražotājiem no trešām valstīm, uz ko neattiecas maksājumi, jo īpaši Polijas un Ungārijas ar tirgus daļu, kas procedūras uzsākšanas laikā bija apmēram 15 %. (46) Ņemot vērā iepriekšminēto, atzinumi, kas izteikti pagaidu regulas 100. līdz 118. apsvērumā, ir apstiprināti, t.i., ņemot vērā Kopienas intereses, nav pārliecinoša pamata nenoteikt antidempinga maksājumus. G. ANTIDEMPINGA PASĀKUMI 1. Zaudējumu atlīdzināšanas līmenis (47) Saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu antidempinga maksājumiem būtu jāatbilst dempinga normai, ja vien zaudējumu norma nav zemāka. Lai noteiktu galīgo pasākumu līmeni, noteikts zaudējumu atlīdzināšanas līmenis. (48) Viens ražotājs eksportētājs paziņoja, ka pārāk augsta ir 8 % peļņas norma, kuru izmantoja, aprēķinot Kopienas nozares cenu, kas nerada zaudējumus, jo peļņas normas samazināšanās ir normāla, ņemot vērā apstākļus tirgū, kas arvien vairāk nobriest. (49) Vispirms jānorāda, ka CFL–i tirgus paplašinās, un patēriņš laikā no 1996. gada līdz procedūras uzsākšanai ir palielinājies par 117 %, un tāpēc peļņas samazināšanās šādos apstākļos nav pamatota. Būtu jāatgādina arī, ka gadu pēc tam, kad situācija Kopienas nozarē sāka pasliktināties, un tas sakrita ar importa apjoma palielināšanos no ĶTR un attiecīgo importa cenu pazemināšanos – 1997. gadā – Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte bija apmēram 8 %. Otrkārt, pagaidu regulas 105. apsvērumā konstatēts, ka CFL–i ir progresīvo tehnoloģiju ražojums, kura radīšanai vajadzīgi ieguldījumi pētniecībā un izstrādē. Konkurētspējas saglabāšanai pastāvīgi jāizstrādā jauni, tehniski pilnveidoti modeļi. Ņemot vērā šos faktorus, 8 % peļņas norma ir sasniedzama, ja nav dempinga, kas rada zaudējumus. (50) Ņemot vērā iepriekšminēto, apstiprina pagaidu regulas 121. un 122. apsvērumā aprakstīto metodi, pēc kuras nosaka zaudējumu atlīdzināšanas līmeni. (51) Kā jau minēts attiecībā uz cenu samazinājuma normu, pārskatītas un grozītas arī zaudējumu normas. 2. Galīgo pasākumu veids un apjoms (52) Ņemot vērā iepriekšminēto, atzīst, ka saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu, galīgais antidempinga maksājums būtu nosakāms zaudējumu normas līmenī, kas noteikts Philips & Yaming, un dempinga normas līmenī, kas noteikts pārējiem ražotājiem eksportētājiem. (53) Atsevišķās uzņēmuma antidempinga nodokļa likmes, kas precizētas šajā regulā, noteica, pamatojoties uz šo pārbaužu gaitā izdarītajiem secinājumiem. Līdz ar to tās atspoguļo situāciju, kas pārbaužu laikā konstatēta attiecībā uz minētajiem uzņēmumiem. Minētās maksājuma likmes (atšķirībā no valsts vienotā nodokļa, ko piemēro "visiem pārējiem uzņēmumiem") līdz ar to piemēro tikai to ražojumu importam, kuru izcelsme ir attiecīgajā valstī un ko ražojuši minētie uzņēmumi jeb minētās konkrētās juridiskās vienības. Importētie ražojumi, ko ražojis jebkurš cits uzņēmums, kura nosaukums un adrese nav speciāli minēta šīs regulas rezolutīvajā daļā, to skaitā vienības, kas radniecīgas speciāli minētajiem uzņēmumiem, nevar gūt labumu no minētajām likmēm, un uz tiem attiecina maksājuma likmi, ko piemēro "visiem pārējiem uzņēmumiem". (54) Jebkurš lūgums piemērot minētās individuālās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc vienības nosaukuma maiņas vai pēc jaunu ražošanas vai tirdzniecības vienību izveidošanas) būtu tūlīt jāadresē Komisijai [4], pievienojot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši ziņas par izmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistīta ar ražošanu, pārdošanu vietējā tirgū un pārdošanu eksportam, kas saistītas, piemēram, ar minēto nosaukuma maiņu vai minētajām izmaiņām ražošanas un tirdzniecības vienībās. Komisija vajadzības gadījumā pēc konsultēšanās ar padomdevēju komiteju izdarīs attiecīgus grozījumus regulā, papildinot to uzņēmumu sarakstu, kas gūst labumu no atsevišķi noteiktajām maksājumu likmēm. 3. Pagaidu maksājumu iekasēšana (55) Ņemot vērā Kopienas nozarei nodarīto zaudējumu lielumu, uzskata par vajadzīgu galīgi iekasēt līdzekļus, kas saskaņā ar pagaidu regulu iekasēti kā pagaidu antidempinga maksājums, pēc galīgi noteiktā maksājuma likmes. Gadījumos, kad galīgi noteiktā maksājuma likme ir augstāka par pagaidu maksājuma likmi, galīgi iekasējamas būtu tikai summas, kas noteiktas pēc pagaidu maksājuma likmes. 4. Nosaukuma maiņa uzņēmējsabiedrībām, kurām antidempinga maksājuma likme noteikta atsevišķi (56) Saskaņā ar pagaidu regulu 35,4 % nodokļa likme īpaši noteikta ražotājam eksportētājam Zhejiang Sunlight Group Co., Ltd. Šī uzņēmējsabiedrība paziņojusi Komisijai, ka tagad tās nosaukums ir Zhejiang Yankon Group Co., Ltd. Uzņēmējsabiedrība lūdza Komisiju izdarīt grozījumus regulā, lai nodrošinātu, ka nosaukuma maiņa nemaina tiesības izmantot tai ar līdzšinējo nosaukumu atsevišķi noteiktā nodokļa likmi. (57) Komisija pārbaudīja iesniegto informāciju, kurā parādīts, ka nosaukuma maiņa nav nekādi ietekmējusi konkrētā ražojuma ražošanu, pārdošanu un eksportu. Tāpēc Komisija secina, ka nosaukuma maiņa nekādi neietekmē pagaidu regulā izteiktos atzinumus. (58) Tāpēc summas, kas saskaņā ar pagaidu regulu noteiktas pagaidu antidempinga maksājuma veidā par precēm, ko ražojusi Zhejiang Sunlight Group Co., Ltd, galīgi iekasē pēc maksājuma likmes, kura noteikta Zhejiang Yankon Group Co., Ltd ražotajiem izstrādājumiem, un TARIC papildu kods A241, ko līdz šim attiecināja uz Zhejiang Sunlight Group Co., Ltd, attiecas uz Zhejiang Yankon Group Co., Ltd, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants 1. Ar šo piemēro galīgo antidempinga maksājumu tādu kompakto elektronisko luminiscējošo gāzizlādes spuldžu importam, kurām ir viena vai vairākas stikla caurules, kurām visi apgaismes elementi un elektroniskie komponenti ir piestiprināti spuldzes pamatnei vai tajā ietverti, un kuru kods ir KN ex85393190 (TARIC kods 85393190*91), un kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā. 2. Antidempinga maksājuma likme, ko piemēro Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenai pirms muitas nodokļa nomaksas, par šādu ražotāju ražojumiem ir: Ražotājs | Muitas nodokļa likme % | TARIC papildu kods | Changzhou Hailong Electronics & Light Fixtures Co., Ltd Luoyang, Changzhou,Jiangsu Changzhou 213104 Ķīnas Tautas Republika | 59,5 | A234 | City Bright Lighting (Shenzhen) Ltd Shenzhen Ķīnas Tautas Republika | 17,1 | A235 | Deluxe Well Enterprises Ltd Block 17–18, Hong Qiao Tao Industrial Zone Bao An Yuan Shenzhen Ķīnas Tautas Republika | 37,1 | A236 | Lisheng Electronic & Lighting (Xiamen) Co., Ltd Xiamen Ķīnas Tautas Republika | 0,0 | A237 | Philips & Yaming Lighting Co., Ltd 1805 Hu Yi Highway Malu Jia Ding District Shangai 201801 Ķīnas Tautas Republika | 32,3 | A238 | Sanex Electronics Co., Ltd Xin Su Industrial Area,Jiangsu Suzhou 215001 Ķīnas Tautas Republika | 20,2 | A239 | Shenzhen Zuoming Electronic Co. Ltd Shenzhen,Guangdong Ķīnas Tautas Republika | 8,4 | A240 | Zhejiang Sunlight Group Co., Ltd 129 Fengshan Road,Zhejiang Shangyu 213104 Ķīnas Tautas Republika | 35,3 | A241 | Visas pārējās uzņēmējsabiedrības | 66,1 | A999 | 3. Ja vien nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem. 2. pants 1. Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 255/2001 noteiktos antidempinga pagaidu maksājumus par tādu kompakto elektronisko luminiscējošo gāzizlādes spuldžu importu, kurām ir viena vai vairākas stikla caurules, kurām visi apgaismes elementi un elektroniskie komponenti ir piestiprināti spuldzes pamatnei vai tajā ietverti un kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā, iekasē pēc galīgi noteiktā maksājuma likmes. Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 255/2001 noteiktos antidempinga pagaidu maksājumus par importētajām Zhejiang Sunlight Group Co., Ltd spuldzēm iekasē pēc Zhejiang Yankon Group Co., Ltd (TARIC papildu kods A241) ražojumiem galīgi noteiktā maksājuma likmes. 2. Atmaksā summas, kas iekasētas virs antidempinga galīgā maksājuma likmes. Gadījumos, kad galīgi noteiktā maksājuma likme ir augstāka par pagaidu maksājuma likmi, galīgi iekasējamas būtu tikai summas, kas noteiktas pēc pagaidu maksājuma likmes. 3. pants Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 2001. gada 16. jūlijā Padomes vārdā — priekšsēdētājs L. Michel [1] OV L 56, 30.7.1992., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2238/2000 (OV L 257, 27.3.1999., 2. lpp.). [2] OV L 38, 8.2.2001., 8. lpp. [3] Pasaules Tirdzniecības Organizācija, Eiropas Kopiena – Antidempinga nodoklis par kokvilnas gultasveļu no Indijas, darba grupas pārskats WT/DS141/R 2000. gada 30. oktobrī. [4] Eiropas KomisijasTirdzniecības ĢenerāldirektorātsB DirektorātsTERV 0/10Rue de la Loi/Wetstraat 200B-1049 Brussels --------------------------------------------------