Oficiālais Vēstnesis L 208 , 18/08/2000 Lpp. 0008 - 0023



Padomes Regula (EK) Nr. 1784/2000 (2000. gada 11. augusts), ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē uzlikto pagaidu maksājumu attiecībā uz dažu formējamā čuguna cauruļu veidgabalu importu ar izcelsmi Brazīlijā, Čehijas Republikā, Japānā, Ķīnas Tautas Republikā, Korejas Republikā un Taizemē EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 384/96 (1995. gada 22. decembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis [1], un jo īpaši tās 9. pantu un 10. panta 2. punktu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, kas iesniegts pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju, tā kā ir šādi apsvērumi: A. PAGAIDU PASĀKUMI (1) Komisija ar Regulu (EK) Nr. 449/2000 [2], turpmāk tekstā – "pagaidu regula", ieviesa pagaidu antidempinga maksājumu attiecībā uz tādiem formējamā čuguna cauruļu veidgabalu ievedumiem Kopienā, kuru izcelsme ir Brazīlijā, Čehijas Republikā, Japānā, Ķīnas Tautas Republikā, Korejas Republikā un Taizemē, turpretī attiecībā uz ievedumiem ar izcelsmi Horvātijā un Dienvidslāvijas Federatīvajā Republikā netika ieviesti nekādi maksājumi, jo provizoriski bija konstatēts, ka to tirgus daļas ir minimālas. B. TURPMĀKĀ PROCEDŪRA (2) Pēc tam, kad atklātībā tika nodoti būtiskie fakti un apsvērumi, pamatojoties uz kuriem tika nolemts noteikt antidempinga pagaidu maksājumu importam no Brazīlijas, Čehijas Republikas, Japānas, Ķīnas Tautas Republikas, Korejas Republikas un Taizemes un nepieņemt pagaidu pasākumus attiecībā uz ievedumiem ar izcelsmi Horvātijā un Dienvidslāvijas Federatīvā Republikā, ieinteresētajām pusēm, kas to lūdza, bija iespēja paust savu viedokli Komisijai. Savu viedokli par provizoriskajiem secinājumiem tās darīja zināmu arī rakstiski. (3) Komisija turpināja vākt un pārbaudīt visu informāciju, ko uzskatīja par vajadzīgu galīgo secinājumu izdarīšanai. (4) Papildu pārbaudes apmeklējumi tika veikti še turpmāk norādīto importētāju/tirgotāju telpās, kuri bija atbildējuši uz jautājumiem anketā: - Jannone SA, Spānija, - Nefit BV, Nīderlande, - Thisa SA, Spānija. (5) Visas puses tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem bija paredzēts izvirzīt ieteikumu ieviest galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasēt summas, kas bija iemaksātas atbilstīgi pagaidu maksājumam. Tāpat tām tika atvēlēts arī laiks, lai tās varētu iesniegt savas piezīmes pēc minētās izziņošanas. (6) Pušu iesniegtos mutiskos un rakstiskos argumentus izskatīja, un vajadzības gadījumā attiecīgi mainīja provizoriskos secinājumus. C. LIETAS IZSKATĪŠANAS IEROSINĀŠANA (7) Dažas ieinteresētās puses atkārtoti norādīja uz to, ka izmeklēšana neaptver atsevišķas trešās valstis (Bulgārija, Polija, Turcija un Amerikas Savienotās Valstis), aizrādot, ka tas ir diskriminējoši un tāpēc arī nelikumīgi. (8) Šajā ziņā tas, ka attiecībā uz Bulgāriju un Poliju nevarēja sākt procedūru, ir apstiprināts, ciktāl pierādījumi par normālo vērtību un eksporta cenu, ko sūdzības iesniedzējs sniedza par Bulgārijas un Polijas ražojumiem tādā pašā veidā kā par valstīm, uz kurām attiecas šī izmeklēšana, neapliecināja dempinga pastāvēšanu. Attiecībā uz importu no Amerikas Savienotajām Valstīm un Turciju pieejamā informācija norāda uz minimāliem importa daudzumiem. Tāpēc šī prasība ir jānoraida. D. ATTIECĪGIE RAŽOJUMI UN LĪDZĪGI RAŽOJUMI 1. Attiecīgie ražojumi (9) Pagaidu regula attiecīgo ražojumu raksturo kā vītņotus formējamā čuguna cauruļu veidgabalus ("formējamie veidgabali" vai "veidgabali"), kas ir savienoti ar saskrūvējamu savienojumu, kuru KN kods ir73071910. Šī definīcija ir apstiprināta. (10) Pēc tam, kad atklātībā tika nodoti provizoriskie secinājumi, viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka papildus KN kodam 73071910 arī citi KN kodi ir jāiekļauj izmeklēšanas jomā, jo attiecīgais ražojums ir importēts Kopienā arī atbilstīgi šiem minētajiem kodiem. Turklāt tā apgalvoja, ka izmeklēšanas joma ir jāpaplašina, lai aptvertu veidgabalus bez vītnes, ciktāl pēc ievešanas Kopienā tiem iegrieza vītnes un pēc tam tos pārdeva. (11) Attiecībā uz pirmo punktu jānorāda, ka izmeklēšanas laikā pārbaudītais formējamo veidgabalu imports visos gadījumos tika veikts saskaņā ar KN kodu 73071910, kas kā izklāstīts paziņojumā par lietas ierosināšanu atbilst attiecīgajiem ražojumam. Līdz ar to šajā izmeklēšanā izmantotie importa dati viennozīmīgi attiecas uz attiecīgo ražojumu. Ja bijuši atsevišķi gadījumi, kad formējamie veidgabali ir importēti saskaņā ar citu KN kodu, tie ir jāuzskata par klasificēšanas kļūdu, un muitas amatpersonu uzmanība pienācīgi jāvērš uz šo jautājumu. (12) Attiecībā uz otro punktu jānorāda, ka veidgabali bez vītnes nav ietverti attiecīgā ražojuma definīcijā. Patiesībā tie ir starpprodukti, kam ir nepieciešami papildu ražošanas posmi, kuri attiecīgajam ražojumam piešķir vienu no tā pamatīpašībām, t.i., savienošanas mehānisms. Tādējādi veidgabali bez vītnes kā tādi nekonkurē ar attiecīgo ražojumu un nav savstarpēji aizvietojami ar to. Turklāt izmeklēšana parādīja, ka, ņemot vērā formējamiem veidgabaliem pievienoto vērtību un jo īpaši ievērojot tā darbaspēka apjomu, kas iesaistīts šajā posmā, vītnes iegriešana ir būtisks posms ražošanas procesā. Tādēļ nevar uzskatīt, ka tie kopā ar vītņotiem formējamiem veidgabaliem, t.i., attiecīgo ražojumu, ir viens ražojums. (13) Ievērojot iepriekš minēto, ar šo tiek apstiprināti provizoriskie secinājumi saistībā ar attiecīgo ražojumu. 2. Līdzīgi ražojumi (14) Pagaidu regulas 13. apsvērumā Komisija konstatēja, ka formējamie veidgabali, ko ražo Kopienas ražotāji un ko pārdod Kopienas tirgū, un formējamie veidgabali, ko ražo attiecīgajās valstīs un izved uz Kopienu, ir līdzīgi ražojumi, jo dažādo formējamo veidgabalu veidu fiziskās un tehniskās pamatīpašības ir vienādas, un atšķirību nav arī to pielietojumā. (15) Pēc tam, kad atklātībā tika nodoti provizoriskie secinājumi, atsevišķas ieinteresētās puses apgalvoja, ka Kopienā ražotie formējamie veidgabali nav līdzīgi ražojumi tiem, ko importēja no attiecīgajām valstīm, jo čuguns, ko parasti izmantoja Kopienas ražotajiem veidgabaliem, bija baltais, turpretī importētajiem izmantoja melno. (16) Izmeklēšana ir parādījusi, ka melnā un baltā čuguna veidgabalu atkvēlināšanas procesi ir atšķirīgi. Veidgabaliem no baltā čuguna tas ilgst 80 līdz 120 stundas 1100o temperatūrā. Veidgabaliem no melnā čuguna tas ilgst 50 līdz 80 stundas 900o temperatūrā. Šie atšķirīgie procesi rezultātā nodrošina atšķirīgu oglekļa saturu, veidgabali no baltā čuguna ir gandrīz pilnībā brīvi no oglekļa, turpretī veidgabalos no melnā čuguna oglekļa saturs ir samazināts mazākā mērā. Tādējādi veidgabali no baltā čuguna ir nedaudz elastīgāki, izturīgāki un vieglāk galvanizējami nekā veidgabali no melnā čuguna, kas, savukārt, ir pakļāvīgāki vītņu iegriešanai un piemērotāki pielietojumiem, kurā liela nozīme ir hermētiskumam. (17) Tomēr izmeklēšana ir parādījusi, ka tirgū baltā čuguna veidgabalus un melnā čuguna veidgabalus uztver vienādi, jo visos aspektos, izņemot oglekļa saturu, tiem ir ļoti līdzīgas īpašības, vienāds pielietojums un tāpēc tie ir savstarpēji aizvietojami. Minēto apstiprina fakts, ka importētāji/tirgotāji, kas pērk gan melnā čuguna veidgabalus no attiecīgajām valstīm, gan Kopienas ražošanas nozares ražotos baltā čuguna veidgabalus, pārdod tos lietotājiem, nenošķirot divas minētās materiālu kategorijas. Attiecībā uz aplūkojamā ražojuma lietotājiem izmeklēšana apstiprināja, ka baltā čuguna veidgabali vai melnā čuguna veidgabali netiek nošķirti kaut cik vērā ņemamā mērā. (18) Turklāt gan veidgabali no baltā čuguna, gan veidgabali no melnā čuguna ir iekļauti Eiropas standartā EN 10242 un starptautiskajā standartā ISO 49, kur ir precizētas prasības formējamo veidgabalu projektēšanai un to ekspluatācijas īpašībām. Kas attiecas konkrēti uz izmantojamā materiāla kvalitāti, ir atļauts izmantot gan balto čugunu, gan melno čugunu. (19) Ņemot vērā iepriekš minēto un to, ka jauni pierādījumi netika iesniegti, provizoriskie secinājumi attiecībā uz līdzīgajiem ražojumiem ir apstiprināti. E. SECINĀJUMI ATTIECĪBĀ UZ HORVĀTIJU UN DIENVIDSLĀVIJAS FEDERATĪVO REPUBLIKU (20) Attiecībā uz Horvātiju un Dienvidslāvijas Federatīvo Republiku ir apstiprināts, ka minēto valstu izcelsmes importa apjoms bija attiecīgi 0,4 % un 0,3 % no kopējā patēriņa Kopienā. Tā kā šie importa apjomi uzskatāmi par nelieliem atbilstoši 9. panta 3. punktam Padomes Regulā (EK) Nr. 384/96 (1995. gada 22. decembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (turpmāk tekstā "pamatregula"), tad attiecībā uz šo divu valstu izcelsmes importu antidempinga procedūra ir jāizbeidz. F. DEMPINGS 1. Tirgus ekonomikas valstis 1.1. Normālā vērtība 1.1.1. Pamatregulas 18. panta piemērošana (21) Kā norādīts pagaidu regulas 3.4 iedaļā, tikai viena Japānas uzņēmējsabiedrība un tās saistītais importētājs atbildēja uz jautājumiem ražotājiem eksportētājiem paredzētajā Komisijas anketā. Tomēr Japānas uzņēmējsabiedrības sniegtā informācija bija nepilnīga un atsevišķos gadījumos neprecīza, un secinājumi bija jāizdara atbilstoši pamatregulas 18. pantam. Pēc tam, kad tika pieņemti provizoriskie pasākumi, šie secinājumi tika pārskatīti. Rezultātā provizoriski noteikto normālo vērtību būtiski grozīja. (22) Taizemes ražotājs eksportētājs, kam normālā vērtība tika noteikta atbilstoši pamatregulas 18. apsvērumam (skatīt pagaidu regulas 96. apsvērumu), apgalvoja, ka Komisijai ir jāpārskata savs lēmums pamatoties uz augstāko dempinga starpību, ko konstatēja šī eksportētāja darījumiem, gadījumos, kad nebija pieejama nekāda citu Taizemes uzņēmumu normālā vērtība. (23) Šo argumentu noraidīja. Pamatregulas 18. panta piemērošanu šajā gadījumā uzskata par atbilstošu un vajadzīgu, lai novērstu to, ka tiek veicināta nesadarbošanās, lai tādā veidā nodrošinātu taisnīgu attieksmi attiecībā uz visām pārējām pusēm, kas pilnā mērā sadarbojās izmeklēšanas laikā. 1.1.2. Normālā vērtība, kas pamatota ar pārdošanas apjomiem vietējā tirgū (24) Brazīlijas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka pamatregulas 2. panta 2. punkts Komisijai uzliek par pienākumu noskaidrot, vai to ražojumu veidu cenas, kas ir pārdoti vietējā tirgū apjomā, kurš nesasniedz 5 % no apjoma, kas eksportēts uz Kopienu, ir reprezentatīvas Brazīlijas tirgum. Tas arī apgalvoja, ka, ņemot vērā to, ka vidējā peļņas norma šādiem pārdošanas apjomiem bija samērā augsta, šādu pārdošanas apjomu cenas bija reprezentatīvas un ka tās bija jāizmanto, lai noskaidrotu normālo vērtību. (25) Kopienas iestāžu vienotā prakse ir normālās vērtības noteikšanā neizmantot to ražojumu vai ražojumu veidu cenas, kas nav pārdoti reprezentatīvos daudzumos. Tikai tad, kad pārdošanas apjomi ir vienādi ar 5 % slieksni vai pārsniedz to, Komisija uzskata, ka šis pārdošanas apjoms ir pietiekami reprezentatīvs normālās vērtības noteikšanai. Izmeklēšanā neatklājās nekas tāds, kas pamatotu atkāpšanos no parastās prakses, izmantojot pārdošanas apjomus, kuri ir mazāki par 5 % slieksni. (26) Brazīlijas ražotājs eksportētājs paziņoja, ka Komisija izmantojusi atšķirīgas un pretrunīgas metodoloģijas, lai noteiktu finansēšanas izdevumus un citas tirdzniecības, vispārējās un administratīvās izmaksas. Tai būtu bijis jāizmanto līdzīgā ražojuma apgrozījums, vienā gadījumā, un kopējais apgrozījums, otrā gadījumā. (27) Šis arguments nevar tikt pieņemts. Izmeklēšana atklāja, ka ražotājs eksportētājs nevarēja pierādīt to skaitļu precizitāti un ticamību, kuri tika sniegti anketas atbildēs, un tādēļ, lai noteiktu finansēšanas izdevumu un citu vispārējo, tirdzniecības, un administratīvo izmaksu summu, Komisija varēja izmantot vienīgi pieejamos faktus atbilstoši pamatregulas 18. pantam. Turklāt netika sniegti nekādi pierādījumi, kas apliecinātu, ka Komisijas īstenotā pieeja neatspoguļoja atbilstīgi izdevumus, kas radās saistībā ar līdzīgā ražojuma pārdošanu. (28) Čehijas ražotājs eksportētājs apstrīdēja faktu, ka Komisija ir uzskatījusi, ka ražojošā uzņēmējsabiedrība, kas tajā pašā laikā veica tirdzniecību vietējā tirgū, un tās saistītā, pilnīgi tās pārvaldībā esošā tirdzniecības uzņēmējsabiedrība ir viena ekonomiska vienība. Tas apgalvoja, ka Komisijai nebija jāsummē abu uzņēmējsabiedrību vispārējās, tirdzniecības, un administratīvās izmaksas, lai noteiktu ražošanas izmaksas, aizrādot, ka abas uzņēmējsabiedrības pārdeva attiecīgo ražojumu atšķirīgos tirdzniecības līmeņos. (29) Attiecībā uz vispārējām, tirdzniecības, un administratīvajām izmaksām ir jānorāda, ka Kopienas iestāžu ierastā prakse ir ņemt vērā visas izmaksas, kas saistītas ar attiecīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu, neatkarīgi no fakta, ka šīs izmaksas radušās vienā uzņēmējsabiedrībā vai divās vai vairākās uzņēmējsabiedrībās, kas veido vienu vienību. Turklāt izmeklēšana atklāja, ka saistītajām attiecīgajām uzņēmējsabiedrībām bija raksturīgi tas, ka netika skaidri nošķirti izdevumi, kurus sedza attiecīgās juridiskajās personas. Tas nepārprotami apstiprinājās pārbaudes laikā, kad tika konstatēts, ka saistītā tirdzniecības uzņēmējsabiedrība veica izdevumu grāmatojumus savā grāmatvedības uzskaitē, kas faktiski bija saistīta ar ražotājas uzņēmējsabiedrības darbībām. Tādēļ pagaidu posmā pielietotā pieeja ir apstiprināta. 1.1.3. Saliktā normālā vērtība (30) Brazīlijas ražotājs eksportētājs apstrīdēja metodi, ko, aprēķinot normālo vērtību, izmantoja, lai noteiktu peļņas normu. Tas apgalvoja, ka jāņem vērā vienīgi to ražojumu veidu tirdzniecība vietējā tirgū, kas pārdoti reprezentatīvos daudzumos attiecībā pret eksportētajiem daudzumiem. Piedevām tas apgalvoja, ka vietējā tirgū pārdodamie ražojumu veidi, kurus nemaz neeksportē, un atsevišķi vietējā tirgū pārdodamie ražojuma veidi, kam vītne ir atšķirīga no tās, kura ir veidiem, ko eksportē uz Kopienu, nebija jāņem vērā. Tika izvirzīts apgalvojums, ka būtu vajadzējis vismaz veikt korekciju, lai ņemtu vērā peļņas normu iepriekšminētajiem veidiem, kas iespējams ir augstāka. Visbeidzot tas aizrādīja, ka, lai noteiktu peļņas normu, būtu bijis jāpieļauj, ka iespējami pārdevumi ar zaudējumiem. (31) Peļņas norma, ko izmantoja, lai aprēķinātu normālo vērtību, ir noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punktu, proti, pamatojoties uz datiem par līdzīgā ražojuma pārdevumiem parastās tirdzniecības darbībās, ko veicis attiecīgais Brazīlijas ražotājs eksportētājs, uz ko attiecas izmeklēšana. Lai noteiktu, vai tiešām pārdošana tika veikta parastā tirdzniecības apritē, Kopienas iestādes pielietoja savu parasto praksi, kas aprakstīta pagaidu regulas 23. apsvērumā, kurš paredz, ka peļņas aprēķinā kāda konkrēta ražojuma veida pārdevumus ar zaudējumiem neņem vērā, izņemot gadījumus, kad tie veido 20 % vai vairāk no minētā veida tirdzniecības apjoma vietējā tirgū. Netika sniegta nekāda informācija, kas pamatotu atkāpšanos no parastās prakses, un tādējādi provizoriski konstatētie rezultāti ir apstiprināti. (32) Korejas uzņēmējsabiedrība, kas sadarbojās, apstrīdēja Komisijas metodoloģiju, kuru izmantoja, lai aprēķinātu peļņas normu vietējā tirgū, apgalvojot, ka salikto normālo vērtību aprēķina rezultātā radās nepamatoti augstas peļņas normas. (33) Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punktu un saskaņā ar Kopienas iestāžu parasto praksi peļņas norma, ko izmantoja saliktajā vērtībā, atbilst faktiskajai precīzi novērtētajai peļņai, kas gūta ar visiem pārdevumiem, kas veikti, īstenojot parastas tirdzniecības darbības vietējā tirgū. (34) Tā pati Korejas uzņēmējsabiedrība arī aizrādīja, ka atsevišķas tirdzniecības izmaksas, kas attiecas uz pārdošanu vietējā tirgū, nebūtu jāpieskaita tām vispārējām, tirdzniecības, un administratīvajām izmaksām vietējā tirgū, kas iekļautas saliktajās normālajās vērtībās. (35) Patiesībā attiecīgās tirdzniecības izmaksas, kas īstenotas vietējā tirgū, – iepakošanas un transporta izmaksas – jau atskaitītas, lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu. Šajā nolūkā attiecībā uz šīm izmaksām pieprasītās korekcijas veica kā korekcijas, ievērojot izdevumus vietējā tirgū. Pieeja, kas pieņemta pagaidu regulā, tādējādi ir pareiza un apstiprināma. (36) Korejas uzņēmējsabiedrība apgalvoja, ka dažiem eksportētajiem ražojumu veidiem, kurus netirgoja vietējā tirgū, normālā vērtība bija jāaprēķina, pamatojoties uz līdzīgu ražojumu veidu pārdošanas cenām vietējā tirgū. (37) Šo argumentu principā var pieņemt. Tomēr, atsevišķus ražojumu veidus, ko pārdod vietējā tirgū pietiekamos daudzumos un ko uzrādīja kā salīdzināmus ar ražojuma veidiem, kuri netika pārdoti vietējā tirgū, uzskatīja par tādiem, kas būtiski atšķiras gan pēc ražošanas izmaksām, gan pēc to fiziskajām īpašībām (svars, atveres izmērs un citām). Lai Komisija varētu izmantot šīs cenas normālās vērtības noteikšanas nolūkā, būtu vajadzīga daudzu būtisku labojumu novērtēšana un piemērošana. Tādēļ tika secināts, un šis secinājums ir apstiprināts, ka šādos gadījumos saliktās normālās vērtības ir visprecīzākais un vispiemērotākais pamats normālās vērtības noteikšanai. 1.2. Eksporta cena (38) Brazīlijas ražotājs eksportētājs aizrādīja, ka nav bijis pamatoti neņemt vērā izvedumu pārdevumus, izmantojot saistīto importētāju Kopienā. (39) Pagaidu regulas 41. apsvērumā ir norādīts, ka šāda pārdošana veido nelielu eksporta daļu, un tādējādi tā nevarēja būtiski ietekmēt secinājumus. Faktiski dempinga aprēķini, neņemot vērā daudzumus, ko pārdod ar saistītā importētāja starpniecību, aptver vairāk nekā 97 % no kopapjoma, ko eksportē uz Kopienu, t.i., pilnīgi reprezentatīvs daudzums. Tādēļ to, ka šāda pārdošana netiek ņemta vērā, uzskata par pamatotu. 1.3. Salīdzinājums (40) Brazīlijas ražotājs eksportētājs apstrīdēja faktu, ka Komisija neizmantoja ražojumu kontroles numurus (RKN), kas identificē ražojumu veidus, kā tika piedāvāts anketā, lai salīdzinātu normālās vērtības un eksporta cenas. (41) Ir apstiprināts, ka sākotnēji piedāvātie RKN netika pielietoti. Tā tika darīts, jo pārbaude klātienē norādīja, ka ražojumu veidi ar atšķirīgām īpašībām, kas izraisīja atšķirīgas izmaksas un tirgus vērtības, bija grupēti ar vienu RKN. Lai veiktu taisnīgu un precīzu normālo vērtību un eksporta cenu salīdzinājumu atbilstoši tam, kā prasīts pamatregulas 2. panta 10. punktā, tika izmantots uzņēmējsabiedrības iekšējais ražojumu dalījums pa kategorijām. Tādējādi tika iegūts identisku ražojumu veidu normālo vērtību un eksporta cenu salīdzinājums. a) Fiziskās īpašības (42) Brazīlijas ražotājs eksportētājs arī pieprasīja korekciju saistībā ar vietējo un eksporta ražojumu veidu fizisko īpašību atšķirībām. (43) Jāatzīmē, ka gadījumos, kad Kopienas iestādes salīdzināja identisku ražojumu veidu vietējā tirgus normālo vērtību un eksporta cenas, nebija pamatots nekāds pielāgojums saistībā ar atšķirībām fiziskajās īpašībās. Attiecībā uz eksportētajiem ražojumu veidiem, kas, īstenojot parastas tirdzniecības darbības, netika pārdoti reprezentatīvos daudzumos iekšējā tirgū, normālo vērtību rūpīgi aprēķināja, pamatojoties uz ražošanas izmaksām tā, ka arī šajā gadījumā te nevarēja būt runas par fiziskām atšķirībām un līdz ar to par to, ka korekcija ir pamatota. (44) Viens Taizemes ražotājs eksportētājs iebilda pret Kopienas iestāžu lēmumu noraidīt korekciju saskaņā ar tirdzniecības līmeni (skatīt pagaidu regulas 105. apsvērumu). Tika apgalvots, ka atsevišķu ražojumu veidu cenas bija atšķirīgas atkarībā no to fiziskajām īpašībām. (45) Lai gan uzņēmējsabiedrība savu prasību kvalificēja kā korekciju atbilstīgi tirdzniecības posmam, patiesībā tā bija prasība veikt korekciju atbilstīgi fiziskajām īpašībām. Pēc tam, kad atklātībā tika nodoti Komisijas provizoriskie secinājumi, uzņēmējsabiedrība būtiski izmainīja, atbildot uz anketu, iesniegto prasību tā, ka tā attiecās uz citām fiziskām īpašībām, kuras nebija sākotnēji norādītās. Kopienas iestādes šajā procedūras nobeiguma posmā vairs nevarēja pārbaudīt, cik pamatoti ir šie jaunie apgalvojumi par cenas atšķirībām. Šajā ziņā jāatzīmē, ka anketā, ko nosūtīja eksportētājam, skaidri bija norādīts, ka bija būtiski prasības noformulēt skaidri un savlaicīgi, lai Komisija varētu tās izvērtēt. Tādējādi prasību noraidīja, un tiek apstiprināti provizoriskie secinājumi. b) Ievešanas maksājumi un netiešie nodokļi ("nodokļu atmaksāšana") (46) Kā norādīts pagaidu regulas 47. apsvērumā, Brazīlijas ražotāja eksportētāja iesniegto prasību veikt normālās vērtības korekciju saistībā ar atsevišķu netiešo nodokļu atmaksāšanu rūpīgi pārbaudīja. Pārbaudē tika secināts, ka uzņēmējsabiedrības iesniegtā prasība bija pārmērīga un nepamatota. Summa, kas faktiski tika atmaksāta par eksporta ražojumiem, kurus pārdeva Kopienai, un ko tajā pašā laikā sedza attiecīgā ražojuma patēriņš Brazīlijā, bija tikai daļa no pieprasītās summas. Tādēļ attiecīgi grozīja provizoriski piešķirto korekciju. c) Tirdzniecības līmenis (47) Brazīlijas un Čehijas ražotājs eksportētājs, abi, atkārtoti iesniedza savu prasību koriģēt normālo vērtību atbilstīgi atšķirībām tirdzniecības līmenī attiecībā uz pārdevumiem, kas veikti OEM klientam Kopienā. (48) Pamatojoties uz skaidrojumiem, ko sniedza abas uzņēmējsabiedrības, tika veiktas korekcijas. Tās izdarīja saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta d) apakšpunkta ii) daļu, jo uzņēmējsabiedrības nepārdod attiecīgo produktu tajā pašā tirdzniecības posmā savos vietējos tirgos. d) Kredīta izmaksas (49) Korejas uzņēmējsabiedrība, kas sadarbojās, paziņoja, ka tai nebija kredīta izmaksas saistībā ar eksporta ražojumu pārdošanu, un ka aprēķini ir attiecīgi jāprecizē. (50) Šo prasību atzina par pretrunīgu uzņēmējsabiedrības atbildei uz jautājumiem anketā. Komisija ņēma vērā maksājuma noteikumus, par kuriem vienošanās tika panākta ar klientiem kā Kopienā, tā Korejā, un kurus uzņēmējsabiedrība paziņoja pati savā atbildē uz anketas jautājumiem. Tādēļ prasību noraidīja. e) Valūtas konversija (51) Brazīlijas ražotājs eksportētājs aizrādīja, ka Komisijai mēneša vidējo kursu vietā vajadzēja izmantot dienas valūtas maiņas kursus. (52) Ņemot vērā Brazīlijas reāla nozīmīgo devalvāciju 1999. gada janvārī un būtisko ietekmi uz dempinga aprēķiniem, šo argumentu pieņēma un galīgajiem dempinga aprēķiniem izņēmuma kārtā izmantoja dienas valūtas kursus. (53) Tas pats ražotājs eksportētājs arī apgalvoja, ka Komisijai vajadzēja izmantot valūtas maiņas kursu, kāds bija rēķina apmaksāšanas dienā, nevis rēķina izrakstīšanas dienā. (54) Pamatregula, 2. panta 10. punkta j) apakšpunktā, paredz, ka valūtas konversiju veic, izmantojot valūtas maiņas kursu, kāds ir pārdošanas dienā, kas parasti ir rēķina izrakstīšanas diena. Citas dienu alternatīvas ir līguma noslēgšanas diena, pirkuma pasūtījuma diena vai pirkuma apstiprinājuma diena, bet tikai tad, ja tās labāk atspoguļo pārdošanas būtiskos nosacījumus. Taču maksāšanas dienas valūtas maiņas kursu nevar izmantot. Tādēļ prasība bija jānoraida. 2. Valstis, kurās nav tirgus ekonomikas 2.1. Individuāls režīms (55) Kā minēts pagaidu regulā, Komisija rūpīgi izvērtēja individuāla režīma prasību, ko iesniedza viens no Ķīnas ražotājiem. (56) Izmeklēšanas laika posmā uzņēmējsabiedrība lielāko daļu savas eksportam paredzētās produkcijas pārdeva valsts pakļautībā esošam Ķīnas tirgotājam. Tādējādi tai nebija nekādas iespējas kontrolēt savu izvešanai paredzēto pārdevumu cenas, daudzumus vai galamērķus. Šos faktorus pilnībā kontrolēja valstij piederošais tirgotājs. Turklāt informācija, kas tika sniegta par eksporta darbībām, bija ļoti nepilnīga, jo īpaši attiecībā uz attiecīgā tirgotāja pārdevumiem pircējiem Kopienā, jo tirgotājs nesadarbojās. (57) Cits Ķīnas ražotājs apgalvoja, ka neatrodas valsts pakļautībā un ka nav iespējama nekāda valsts iejaukšanās, piebilstot, ka tā privātas uzņēmējsabiedrības statuss novērš jebkādu risku, ka likums varētu tikt pārkāpts. (58) Līdzīgi kā iepriekšējā gadījumā uzņēmējsabiedrība lielāko daļu no saviem eksporta darījumiem veica, izmantojot valsts pakļautībā esošo tirgotāju, un tai nebija nekāda priekšstata par cenu, ko tirgotājam maksāja Kopienas pircējs. Šī valsts ietekme bija pietiekama, lai nākotnē būtu risks, ka valsts mērogā netiek ievērots šis maksājums, ja šai uzņēmējsabiedrībai tiktu noteikta pašai sava individuāla maksājuma likme. Tādēļ šo prasību nevarēja pieņemt. (59) Visbeidzot, trešā uzņēmējsabiedrība izvirzīja apgalvojumu, ka Komisija noteikumus individuāla režīma jomā piemērojusi diskriminējoši, atsakoties piešķirt tai šādu režīmu, tajā pašā laikā šādu režīmu piešķirot citā identiskā gadījumā. Tā apstiprināja, ka individuālais režīms tai netika piešķirts sakarā ar to, ka uz to attiecās atsevišķi likumi par ārvalstu investīcijām, kas paredz nodokļu atvieglojumus un noteikumus algu noteikšanā, tajā pašā laikā, kad citas uzņēmējsabiedrības, neskatoties uz to, ka arī tās ir pakļautas tiem pašiem likumiem, varēja izmantot šo režīmu saskaņā ar citiem procesiem. (60) Uzņēmējsabiedrību speciāli izveidoja, lai iegūtu ienākuma nodokļa priekšrocības. Šī priekšrocība bija pieejama tikai uzņēmējsabiedrībām, kas eksportē vismaz 70 % no to produkcijas, un izmeklēšanā tika konstatēts, ka šī robežvērtība pilnā mērā piemērota praksē. Tādēļ tika nolemts, ka uzņēmējsabiedrība nevar izmantot individuālu režīmu. Attiecībā uz domājamo diskrimināciju tiek norādīts arī tas, ka nevienai uzņēmējsabiedrībai līdzīgos lietas apstākļos nav piešķirtas tiesības izmantot individuālu režīmu. (61) Ņemot vērā iepriekš minēto, ir secināts, ka trīs Ķīnas uzņēmējsabiedrības nespēja pierādīt, ka ir pietiekami brīvas no varas iestādēm, lai nepastāvētu risks, valsts mērogā netiek ņemta vērā maksājuma prasība. Tādēļ to prasības noteikt individuāla režīmu ir noraidītas. 3. Izmeklēšanai pakļauto uzņēmējsabiedrību dempinga starpība (62) Tā kā ieinteresētajām pusēm nebija nekādu komentāru, uzņēmējsabiedrībām, kas sadarbojās un kas nesadarbojās, nolēma piemērot pagaidu regulā izklāstītās metodes. (63) Galīgās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF ievešanas cenas uz Kopienas robežas, ir šādas. 3.1. Brazīlija Indústria de Fundião Tupy Ltda: 34,8 %, Citas: 34,8 %. 3.2. Čehijas Republika Moravské Zelezárny a.s.: 26,1 %, Citas: 26,1 %. 3.3. Japāna Hitachi Metals Ltd: 47,3 %, Citas: 65,7 %. 3.4. Koreja Yeong Hwa Metal Co. Ltd: 13,4 %, Citas: 23,4 %. 3.5. Taizeme BIS Pipe Fitting Industry Company Ltd: 22,1 %, Siam Fittings Co. Ltd: 12,4 %, Thai Malleable Iron & Steel Co. Ltd: 6,3 %, Citas: 22,1 %. 3.6. Ķīna Visas uzņēmējsabiedrības: 49,4 %. Horvātija un Dienvidslāvijas Federatīvā Republika (64) Sakarā ar to, ka tika konstatēts, ka to attiecīgo Horvātijas un Dienvidslāvijas Federatīvās Republikas izcelsmes ražojumu ievedumu daļa tirgū ir minimāla, tika pieņemts lēmums neaprēķināt dempinga starpību attiecīgo ražojumu ievedumiem no minētajām valstīm. G. KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA (65) Divas ieinteresētās puses atkārtoti aizrādīja, ka vienu Kopienas ražotāju nevajadzētu uzskatīt par Kopienas ražošanas nozarei piederošu, jo tas importēja attiecīgo ražojumu no dažām attiecīgajām valstīm, proti, Ķīnas un Taizemes. Turklāt dažās ieinteresētās puses apgalvoja, ka atsevišķi Kopienas ražotāji importēja formējamos veidgabalus no dažām citām trešām valstīm, proti, Bulgārijas un Turcijas, un ka tādēļ tos tāpat nevajadzētu uzskatīt par tādiem, kas veido daļu no Kopienas ražošanas nozares. (66) Attiecībā uz pirmo punktu, Komisija veica izmeklēšanu. Taču nekādus pierādījumus par šādu importu neatrada. (67) Attiecībā uz otro punktu, izmeklēšanā apstiprinājās, ka tādi ievedumi atsevišķos gadījumos ir īstenoti, taču daudzumos, kas ir minimāli salīdzinājumā ar attiecīgo Kopienas ražotāju Kopienā ražotās produkcijas pārdevumiem, tādējādi tie neietekmē to statusu – līdzīga ražojuma ražotāji Kopienā. (68) Tādēļ šie argumenti tika noraidīti. Minēto iemeslu dēļ, un tā kā nebija jaunas papildu informācijas, pagaidu regulas 133. un 134. apsvērumā aprakstītie secinājumi par Kopienas ražošanas nozares definīciju tiek apstiprināti. H. KAITĒJUMS 1. Ievedumi no attiecīgajām valstīm 1.1. Kumulatīvs novērtējums attiecīgo ievedumu sekām (69) Attiecīgās ieinteresētās puses atkārtoti izteica argumentu, ka to ievedumus nevajadzētu vērtēt kopā ar pārējiem attiecīgajiem ievedumiem. Jautājumu rūpīgi izanalizēja, pamatojoties uz nosacījumiem, kas izklāstīti pamatregulas 3. panta 4. punktā. 1.1.1. Brazīlija (70) Brazīlijas ražotājs eksportētājs atkārtoti izvirzīja savu apgalvojumu, ka Brazīlijas izcelsmes formējamo veidgabalu izvedumus nevarēja pielīdzināt citu attiecīgo valstu izvedumiem, jo atšķirīga bijusi tirdzniecības struktūra, jo īpaši attiecībā uz ievedumu apjomu un cenu. (71) Jāatzīmē, ka dempinga starpība, ko konstatēja Brazīlijai, ir būtiska. Attiecībā uz importa apjomu, izmeklēšanas laika posmā tas bija 4188 tonnas, kas atbilst 6,9 % tirgus daļai, un tādējādi to nekādi nevar uzskatīt par nelielu. (72) Attiecībā uz konkurences nosacījumiem starp importētajiem ražojumiem un konkurences nosacījumiem starp importētajiem ražojumiem un līdzīgiem Kopienas ražojumiem, attiecīgo faktoru padziļināta analīze norādīja uz to, ka, lai gan kaitējuma izmeklēšanas laika posmā Brazīlijas importa apjomu attīstība un pārējo attiecīgo valstu importa apjomu attīstība nebija identiskas visos gadījumos, atšķirība starp tām nebija pietiekama, lai pamatotu atsevišķu novērtējumu. Patiesībā Brazīlijas ievedumu īstenojumu atzina par tikpat nestabilu dažu citu attiecīgo valstu izcelsmes, proti, Japānas, Dienvidu Korejas un Taizemes, ievedumu īstenojumu. Brazīlijas importa cenas tāpat atzina par nestabilām: laikā starp 1995. un 1996. gadu tās pieauga par apmēram 13 %, tad laikā starp 1996. un 1998. gadu pakāpeniski samazinājās kopumā par apmēram 10 % un, visbeidzot, laikā starp 1998. gadu un izmeklēšanas laiku atkal pieauga par apmēram 2 %. Līdzīgu nestabilitāti konstatēja attiecībā uz gandrīz visām pārējām attiecīgajām valstīm. Tādējādi, lai gan kaitējuma izmeklēšanas laikā cenas ne vienmēr bija identiskas, atšķirība starp tām nebija pietiekama, lai pamatotu individuālu novērtējumu. (73) Visas attiecīgās valstis izmanto vienus un tos pašus vai līdzīgus izplatīšanas kanālus, ko apstiprina fakts, ka daži tirgotāji ieved attiecīgo ražojumu no dažādām attiecīgajām valstīm un iepērt to no Kopienas ražotājiem. (74) Attiecībā uz to, kā Brazīlijas importētos ražojumus un Kopienas ražotos ražojumus uztver tirgū, izmeklēšana apstiprināja, ka atšķirību nav, un to apliecināja arī iepriekš minētās līdzības izplatīšanas kanālu izmantojumā. (75) Šo iemeslu dēļ tiek secināts, ka tas, kāda ir ietekme Brazīlijas ievedumiem un ievedumiem no pārējām attiecīgajām valstīm, ir jānovērtē kopā. 1.1.2. Čehijas Republika (76) Čehijas ražotājs eksportētājs aizrādīja, ka formējamo veidgabalu izvedumus no Čehijas Republikas nebūtu jāvērtē kopā ar citu attiecīgo valstu izvedumiem, sakarā ar to, ka tie nekonkurē ne ar veidgabaliem, ko ieved no pārējām attiecīgajām valstīm, ne ar tiem, ko ražo un pārdod lielākā daļa Kopienas ražošanas nozares. Saistībā ar iepriekšminēto Čehijas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka tā veidgabalus galvenokārt pārdeva ierobežotā Kopienas tirgus daļā. (77) Izmeklēšana tomēr tika konstatēts, ka ievērojama Čehijas eksporta daļa faktiski tika nosūtīta uz vairākām dalībvalstīm. Turklāt pat tad, ja uzskata, ka pārējais Čehijas eksports ir koncentrēts tikai vienā dalībvalstī, tas pats par sevi nepamato individuālu novērtējumu, ņemot vērā šā tirgus lielumu, ņemot vērā pārējo attiecīgo valstu izcelsmes ievedumu plūsmu un ievērojamos Kopienas ražošanas nozares pārdevumus šajā tirgū. (78) Tādēļ provizoriskie secinājumi par Čehijas Republikas importa kumulatīvu novērtēšanu ir apstiprināti. 1.1.3. Korejas Republika (79) Korejas eksportētājs ražotājs aizrādīja, ka Korejas Republikas izvedumi nebūtu pieskaitāmi pārējo attiecīgo valstu izvedumiem, pamatojoties uz tā ražojuma īpašiem tehniskiem parametriem, kam ir ārējas konusveida vītnes un iekšējas konusveida vītnes (konusveida/konusveida vītņu veidgabali), tajā pašā laikā pārējiem raksturīgas ārējās konusveida vītnes un paralēlas iekšējās vītnes (konusveida/paralēlu vītņu veidgabali). Tika apgalvots, ka Korejas imports, ko sūtīja vienīgi uz Apvienotās Karalistes tirgu, konkurēja tikai ar tā vienīgā britu ražotāja veidgabaliem, kurš arī ražoja konusveida/konusveida vītņu veidgabalus. Turklāt tika apgalvots, ka izmeklēšanas laika posmā konusveida/paralēlu vītņu veidgabali veidoja tikai nelielu Apvienotās Karalistes tirgus daļu. Tādēļ kaitniecisko dempingu vajadzības gadījumā var vērtēt vienīgi reģionāli. (80) Attiecībā uz kaitējumu radošā dempinga varbūtēju reģionālu novērtējumu jāatzīmē, ka nav izpildīti visi nosacījumi, kas izklāstīti pamatregulas 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā. Īstenībā kaitējuma izmeklēšanas laika posmā ne vien Lielbritānijas ražotājs, bet arī citi Kopienas ražotāji un ražotāji eksportētāji no citām attiecīgajām valstīm un no citām trešām valstīm pārdeva attiecīgo ražojumu Apvienotās Karalistes tirgū. Turklāt izmeklēšana norādīja uz to, ka jo īpaši izmeklēšanas laika posmā ievērojami konusveida/paralēlo vītņu veidgabalu daudzumi tika pārdoti Apvienotās Karalistes tirgū, veidojot attiecīgā ražojuma vietējā patēriņa daļu, kas krietni pārsniedz 20 % un ko nevar uzskatīt par nelielu. (81) Pamatojoties uz iepriekš minēto, ir apstiprināts, ka ir atbilstīgi Korejas ievedumus un ievedumus ar izcelsmi pārējās attiecīgajās valstīs novērtēt kopā. 1.1.4. Taizeme (82) Taizemes eksportētājs ražotājs atkārtoti izvirzīja savus apgalvojumus par to, ka Taizemes formējamo veidgabalu izvedumus nevajadzētu pielīdzināt izvedumiem no pārējām attiecīgajām valstīm, jo Taizemes imports, kas izteikts kā procentuāla daļa no kopējiem Kopienas ievedumiem, t.i., no kopējiem ievedumiem, kas veikti gan no attiecīgajām valstīm, gan no pārējām trešām valstīm, kaitējuma izmeklēšanas laika posmā samazinājās. (83) Vispirms jāatzīmē, ka atbilstoši pamatregulas 3. panta 3. punktam izvērtējamais dempinga ievedumu apjoms gadījumā, kad tas izteikts relatīvi, aprēķināms attiecībā pret ražošanu vai patēriņu Kopienā. Šajā izmeklēšanā imports no attiecīgajām valstīm tika izteikts attiecībā pret patēriņu Kopienā. Pamatojoties uz iepriekš minēto, izmeklēšanas laika posmā Taizemes tirgus daļa bija lielāka par 1 %, tādējādi saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem tā nebija neliela. Otrkārt, izmeklēšanas laika posmā Taizemes imports veidoja vairāk nekā 3 % no kopējā importa apjoma Kopienā, tādējādi nepārprotami pārsniedza PTO de minimis slieksni. (84) Attiecībā uz tendencēm, kas novērotas kaitējuma izvērtēšanas laika posmā, kā norādīts iepriekš, ievedumi no Taizemes citām attiecīgajām valstīm nav īstenoti atšķirīgi, un tas pamato to kumulatīvu novērtējumu. Tādējādi, papildus ņemot vērā secinājumus par dempingu, kas ir ievērojams, un izmantotos izplatīšanas kanālus, tiek apstiprināts tas, ka ir atbilstīgi ievedumus no Taizemes un no citām attiecīgajām valstīm izvērtēt kumulatīvi. 1.1.5. Slēdziens par kumulatīvu izvērtējumu (85) Pamatojoties uz iepriekš minēto, izmeklēšana apstiprināja, ka pamatregulas 3. panta 4. punktā izklāstītie kumulācijas nosacījumi ir izpildīti, jo ir konstatēts, ka visām attiecīgajām valstīm dempinga starpības augstākas par de minimis līmeni un ka ievedumu apjomi nav nelieli. Turklāt tika konstatēts, ka konkurences nosacījumi starp importētajiem ražojumiem, no vienas puses, un importētajiem ražojumiem un līdzīgo Kopienas ražojumu, no otras, ir līdzīgi. Faktiski izmeklēšana norādīja uz to, ka visos gadījumos importētajiem ražojumiem un Kopienas ražošanas nozares ražojumiem ir tādas pašas fiziskās un tehniskās īpašības, ka līdzīgi attīstās to cenas, ievērojami samazinot Kopienas ražošanas nozares cenas, un ka visi importētie ražojumi, tāpat kā Kopienas ražotie ražojumi, tiek pārdoti, izmantojot vienus un tos pašus vai līdzīgus izplatīšanas kanālus. Tādēļ provizoriskie secinājumi par attiecīgo valstu importa kumulatīvas novērtēšanas atbilstību ir apstiprināti. 1.2. Cenu samazinājums 1.2.1. Korekcijas saistībā ar melnā un baltā čuguna veidgabaliem (86) Dažas ieinteresētās puses izvirzīja apgalvojumu, ka būtu jāveic korekcijas, lai salīdzinātu cenas importētajiem ražojumiem (melnā čuguna veidgabali) un Kopienā ražotajiem ražojumiem (galvenokārt, baltā čuguna veidgabali), norādot uz to, ka tos uztver atšķirīgi tirgū un ka ražošanas process atšķiras (jo īpaši atkvēlināšanas līmenī, jo enerģijas patēriņš ir lielāks, baltā čuguna veidgabalu ražošanas izmaksas ir augstākas); teikto atspoguļo arī pārdošanas cenas. a) Tirgus uztvere (87) Šajā ziņā kā aprakstīts iepriekš (2.2. punktā), ievērojot cenas, netika konstatētas nekādas atšķirības attiecībā uz uztveri tirgū gadījumā, kad viena un tā pati puse pārdeva gan melnā, gan baltā čuguna formējamos veidgabalus, neskatoties uz to, ka šis gadījums varēja norādīt uz varbūtēju atšķirību šajā jautājumā. Attiecībā uz attiecīgā ražojuma izmantotājiem izmeklēšana ir apstiprinājusi, ka tie nenošķir baltā čuguna veidgabalus un melnā čuguna veidgabalus. Tādēļ saskaņā ar iepriekš minēto, nebija iespējams veikt korekcijas, pamatojoties uz domājamo atšķirību starp baltā un melnā čuguna veidgabaliem. b) Ražošanas izmaksas un pārdošanas cena (88) Turklāt saistībā ar domājamām atšķirībām ražošanas izmaksās un to ietekmi uz pārdošanas cenām, pieejamie dati ļāva veikt detalizētu gan melnā, gan baltā čuguna veidgabalu ražošanas cenu struktūras pārbaudi. Lai gan baltā čuguna veidgabalu pilnīgai dekarbonizācijai enerģijas patēriņš ir lielāks nekā enerģijas patēriņš, kas nepieciešams vienīgi daļēji dekarbonizētiem melnā čuguna veidgabaliem, izmeklēšana ir parādījusi ne vien to, ka enerģijas izmaksas veido mazu daļu no kopējām ražošanas izmaksām, bet arī to, ka faktiskā enerģijas patēriņa un ar to saistīto izmaksu izteiksmē atšķirība starp šiem diviem procesiem nav būtiska un ir lielākā mērā atkarīga no attiecīgā ražotāja konkrētās ražošanas organizācijas un tās energoefektivitātes. (89) Turklāt attiecībā uz pārdošanas cenām konstatēja, ka dažos gadījumos, kad Kopienā ražoti melnā čuguna un baltā čuguna veidgabali tika pārdoti vienos un tajos pašos tirgos, cenas par melnā čuguna veidgabaliem, pretēji dažu ieinteresēto pušu apgalvojumam, bija pat augstākas. Turklāt pieejamā informācija liecina par to, ka gadījumos, kad vairumtirgotāji un izplatītāji pirka melnā čuguna formējamos veidgabalus no attiecīgajām valstīm un baltā čuguna formējamos veidgabalus no Kopienas ražošanas nozares, tie bieži atpārdeva tos par tādu pašu cenu un nenorādīja divu čuguna kategoriju atšķirību. (90) Tādēļ šie argumenti ir noraidīti. 1.2.2. Korekcijas saistībā ar tirgus segmentiem (91) Dažas ieinteresētās puses apgalvoja, ka formējamo veidgabalu tirgus ir dalāms trīs segmentos atkarībā no cenu grupas un atsevišķu Kopienas ražotāju un atsevišķu ražotāju eksportētāju pārdošanā laistā ražojuma uzticamības. Šā iemesla dēļ tika apgalvots, ka cenu salīdzinājums ir jāveic, pamatojoties uz trīs atšķirīgiem tirgus segmentiem (augstāko, vidējo, zemāko), kurus pārstāv dažādi Kopienas ražotāji un dažādi ražotāji eksportētāji. (92) Lai gan netika saņemti nekādi fakti, kas ļautu objektīvi un skaidri nodalīt tirgu trīs atsevišķos segmentos, tika pārbaudīts, vai citas cenu salīdzinājumu metodes, pamatojoties uz šādiem domājamiem tirgus segmentiem, radītu atšķirīgus cenu samazinājuma novērtējuma rezultātus. Šī pārbaude neparādīja nekādas būtiskas atšķirības salīdzinājumā ar pagaidu posmā piemēroto metodoloģiju, t.i., katra formējamo veidgabalu veida Kopienas ražotāju svērtā vidējā cenas salīdzinājums ar katra attiecīgā ražotāja eksportētāja eksporta svērto vidējo cenu. (93) Visbeidzot, lai gan izmeklēšana ir parādījusi, ka varēja būt zināmas atšķirības domājamos segmentos, nav nepārprotami objektīvu kritēriju, kas ļautu izveidot atbilstošas Kopienas ražotāju un ražotāju eksportētāju kategorijas. Tādēļ metodoloģija, kas piemērota pagaidu posmā, ir apstiprināta. 1.2.3. Slēdziens par cenu samazinājumu (94) Ievērojot iepriekš minēto, cenu samazinājuma starpības pārskatīja, pamatojoties uz ieinteresēto personu iesniegtajiem pierādījumiem, un vajadzības gadījumā izdarīja grozījumus. Attiecībā uz Japānu pārskatītā vidējā svērtā cenu samazinājuma starpība, kas izteikta procentos no Kopienas ražošanas nozares cenām, samazinājās līdz 16,2 %. Attiecībā uz pārējām attiecīgajām valstīm provizoriski noteiktais vidējo svērto cenu samazinājums, kas izteikts procentos no Kopienas ražošanas nozares cenām, ir apstiprināts. 2. Kopienas ražošanas nozares stāvoklis 2.1. Ekonomisko rādītāju izvēle (95) Attiecībā uz kaitējuma novērtēšanu viena ieinteresētā puse apstrīdēja dempinga ievedumu ietekmes novērtējumu, jo netika izskatīti atsevišķi kaitējuma faktori, kas izklāstīti PTO antidempinga nolīguma 3. panta 4. punktā. (96) Šajā ziņā jāatzīmē, ka ne PTO antidempinga nolīgums, ne pamatregula nenosaka to, ka visi faktori ir jāanalizē pilnīgi vienādi. Turklāt šajā konkrētajā gadījumā visi saistītie faktori, kurus uzskatīja par tādiem, kas ietekmē Kopienas ražošanas nozares stāvokli, tika ņemti vērā saistībā ar kaitējuma novērtēšanu. Tādēļ šī prasība ir noraidīta. 2.2. Tendenču analīze (97) Bez tam Čehijas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Kopienas ražošanas nozarei nav nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta nozīmē, jo Komisija kā savas analīzes sākuma punktu vairākkārt izmantoja 1995. gadu, tajā pašā laikā, ja 1996. gads būtu izmantots kā sākuma punkts, attiecībā uz dažiem ekonomiskiem rādītājiem būtu vērojama pozitīva tendence. (98) Šajā ziņā, pirmkārt, būtu jānorāda uz to, ka Kopienas ražošanas nozares piedzīvotais dempings un kaitējums konstatējams attiecībā uz izmeklēšanas laika posmu. Lai noteiktu, vai ir šāds kaitējums, cita starpā, attīstību un tendences, kas konstatētas iepriekšējos gados, izmanto vienīgi tam, lai labāk izprastu secinājumus par izmeklēšanas laika posmu. Šajā gadījumā, tā kā izmeklēšanas laika posms sākās 1998. gada aprīlī, tika atzīts par piemērotu ņemt vērā vismaz trīs kalendāros gadus (1995., 1996., 1997. gadu) pirms izmeklēšanas laika posma, lai iegūtu ticamu priekšstatu par kaitējuma rādītāju attīstību. Otrkārt, pat tad, ja par atskaites gadu ņemtu 1996. gadu, kaitējuma analīzes rezultāts nebūtu mainījies. Gluži otrādi, Kopienas ražošanas nozarei nodarītais kaitējums būtu pat skaidrāks atsevišķu tādu rādītāju attīstībā kā, piemēram, rentabilitāte un krājumi. Citus kaitējuma rādītājus raksturo tāda pati negatīva tendence, izņemot investīcijas un ražošanas apjomus, kuru pieaugums tomēr izraisīja pieaugumu krājumos. (99) Šo iemeslu dēļ iepriekšminētais arguments ir noraidīts. 2.3. Slēdziens par kaitējumu (100) Ņemot vērā iepriekš minēto, pagaidu regulas 160. apsvērumā izklāstītie provizoriskie secinājumi attiecībā uz būtisko kaitējumu, kas nodarīts Kopienas ražošanas nozarei, ir apstiprināti. I. CĒLOŅSAKARĪBA 1. Attiecīgā importa ietekme (101) Dažas ieinteresētās puses apgalvoja, ka cēloņsakarības novērtējums ir kļūdains, jo kaitējuma izmeklēšanas laika posmā Kopienas ražošanas nozare varēja paaugstināt savas cenas, kamēr ražošanas un ražošanas jaudas attīstību, kā arī nodarbinātības samazinājumu un rentabilitātes trūkumu izraisīja nevis importa dempings, bet citi faktori, proti, jo īpaši, Kopienas ražošanas nozares lēmums racionalizēt ražošanu un nepieciešamība pēc atbilstības Eiropas vides standartiem. Turklāt viena ieinteresētā puse apšaubīja provizoriskos secinājumus par formējamo veidgabalu ražotnes aizvēršanu Vācijā, apgalvojot, ka ražotāja iekārtas faktiski tika pārvietotas uz Austriju tā, ka šo faktoru nevarēja uzskatīt par Kopienas ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma zīmi. (102) Principā būtu jāuzsver, ka Kopienas ražošanas nozarei nodarītais kaitējums ir jāvērtē, atsaucoties uz izmeklēšanas laika posmu. Attiecībā uz iepriekšējiem gadiem un tendencēm, ko konstatēja šajos gados, tās sniedz kontekstu, kādā nodarīts konstatētais kaitējums. Attiecībā uz šo procesu, izmeklēšanā konstatēja, ka Kopienas ražošanas nozare 1995. gadā veica pārstrukturēšanas pasākumus, kas izraisīja, un kā ražošanas kritums un nodarbinātības samazinājums apliecināja to, nozīmīgu investīciju apjomu un zemu rentabilitātes līmeni minētajā gadā. Šo pārstrukturēšanas pasākumu rezultāti sāka materializēties 1996. gadā; uz to norādīja pieaugoša ražošana un labāki finansiālie rezultāti (rentabilitāte uzlabojās par 3,6 % laikā no 1995. līdz 1996. gadam). Tomēr šos rezultātus un papildu ieguvumus, ko Kopienas ražošanas nozare varēja pamatoti sagaidīt no minētajiem pasākumiem, mazināja tirgus attīstība. Sākot no 1996. gada, importa apjomi no attiecīgajām valstīm sāka palielināties un to cenas sāka samazināties, turpretī Kopienas ražošanas nozare piedzīvoja savu pārdevumu apjomu un tirgus daļas samazināšanos visā atlikušajā kaitējuma izmeklēšanas laika posmā. Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoma samazināšanās izraisīja tās krājumu pieaugumu un tās rentabilitātes samazināšanos. Rentabilitāte, kas laikā no 1995. līdz 1996. gadam pieauga, samazinājās par 2,3 % laikā no 1996. gada līdz izmeklēšanas laika posmam (–9 %). (103) Konkrēti attiecībā uz Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenu attīstību izmeklēšana parādīja, ka Kopienas ražošanas nozares vidējās pārdošanas cenas 5 % pieaugums laikā no 1995. līdz izmeklēšanas posmam radās divās fāzēs, viena – laikā no 1995. līdz 1996. gadam, kad viss tirgus pieredzēja vispārēju cenu pieaugumu, un otra – laikā no 1997. līdz 1998. gadam, kad tikai Kopienas ražošanas nozare un citas trešās valstis paaugstināja savas cenas, kamēr attiecīgo valstu cenas ievērojami samazinājās. Minētā cenu attīstība ir jāskata, ņemot vērā faktu, ka attiecīgā importa cenu spiediens ietekmēja drīzāk Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjomu un tirgus daļu nekā tās cenu līmeni. Tiešām, saskaroties ar importu par zemām cenām no attiecīgajām valstīm, Kopienas ražošanas nozarei bija iespēja vai nu saglabāt savas cenas ar risku zaudēt tirgus daļas, vai arī piemēroties dempinga ievedumu zemajām cenām ar mērķi saglabāt pārdošanas apjomus. Tā nolēma saglabāt savas cenas, bet ietekme uz pārdošanas apjomu ietekmēja rentabilitāti, kas pēc 1996. gada kļuva negatīva. (104) Otrkārt, attiecībā uz Kopienas nozares ražošanas apjomu attīstību un jo īpaši saistībā ar tās ražotnes aizvēršanu Vācijā, izmeklēšana apstiprināja, ka šī ražotne tiešām tika slēgta 1995. gada beigās un ka saistītās iekārtas netika pārvietotas uz Austriju, kā to apgalvoja viena ieinteresēta puse. Uz turieni faktiski tika pārvesta tikai maza krājumu daļa. (105) Pamatojoties uz iepriekš minēto, pagaidu regulas 170. apsvērumā minētie secinājumi ir apstiprināti. 2. Imports no citām trešām valstīm (106) Dažas ieinteresētās puses apšaubīja Komisijas provizoriskos secinājumus par to ietekmi uz Kopienas ražošanas nozares stāvokli, ko izraisīja attiecīgā ražojuma imports no citām trešām valstīm, proti, Turcijas, Bulgārijas un Polijas. (107) Saskaņā ar Statistikas biroja datiem kaitējuma izmeklēšanas laika posmā importa apjoms no citām trešām valstīm samazinājās par apmēram 14 %, kamēr tirgus daļas samazinājās par apmēram vienu procentu. Attiecībā uz cenām bija vērojams pieaugums caurmērā par kādiem 15 %, un tās bija 17 % augstākas nekā attiecīgo valstu importa vidējas cenas. 2.1. Turcija (108) Konkrēti attiecībā uz Turciju izmeklēšanas laika posmā importa vidējā svērtā cena bija apmēram 10 % augstāka nekā attiecīgā importa vidējā svērtā cena, un tā tirgus daļa izmeklēšanas laika posmā bija stabila, apmēram 1 % no Kopienas patēriņa. 2.2. Bulgārija (109) Attiecībā uz Bulgāriju, lai gan kaitējuma izmeklēšanas laika posmā importa apjomi palielinājās no 43 līdz 1109 tonnām, relatīvā izteiksmē šis imports nav tāds, lai grozītu secinājumus par cēloņsakarību starp Kopienas ražošanas nozarei radīto kaitējumu un importu no attiecīgajām valstīm. Īstenībā izmeklēšanas laika posmā tie veidoja 1,8 % no kopēja tirgus, salīdzinot ar attiecīgā importa tirgus daļu 28,6 %. Turklāt kaitējuma izmeklēšanas laika posmā tā cena pieauga par apmēram 11 % un izmeklēšanas laika posmā bija apmēram 5 % augstāka nekā attiecīgā importa vidējā svērtā cena. 2.3. Polija (110) Attiecībā uz Poliju, kaitējuma izmeklēšanas laika posmā tirgus daļas saglabājās diezgan stabilas, un vidējā cena bija apmēram 27 % augstāka nekā attiecīgā importa vidējā cena. 2.4. Slēdziens par citām trešām valstīm (111) Visbeidzot, ņemot vērā iepriekš minēto, pat tad, ja imports no citām trešām valstīm, iespējams, veicinājis Kopienas ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu, ar šo ir apstiprināts, ka tas nav tāds, lai sagrautu cēloņsakarību starp dempingu un konstatēto kaitējumu. 3. Aizstāšanas ietekme (112) Dažas ieinteresētās puses apšaubīja provizoriskos secinājumus attiecībā uz formējamā čuguna veidgabalu aizstāšanu ar tādiem, kas izgatavoti no citiem materiāliem – vara un plastmasas, un šīs iespējamās aizstāšanas ietekmi uz Kopienas ražošanas nozares stāvokli. (113) Jautājumu izmeklēja tālāk, un apstiprinājās, ka tiešām čuguns tika aizstāts ar citiem materiāliem – varu un plastmasu, galvenokārt astoņdesmitajos gados. Vēlāk aizstāšanas ietekme samazinājās, un formējamo veidgabalu izmantošana bija stabila, jo īpaši tajās nozarēs, kur ir vajadzīga fiziska noturība un stiepes izturība. Tādēļ nekādas aizstāšanas ietekme nevarēja būtiski veicināt Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, kā to apliecina relatīvi stabilais patēriņš, ko konstatēja šīs izmeklēšanas laikā. 4. Slēdziens par cēloņsakarību (114) Ņemot vērā iepriekšminēto, pagaidu regulas 155. līdz 170. apsvērumā aprakstītie provizoriskie secinājumi ir apstiprināti. J. KOPIENAS INTERESES 1. Lietotāju intereses (115) Viena ieinteresētā puse apgalvoja, ka nav pienācīgi ņemtas vērā ugunsdrošības nozares intereses. (116) Jāatzīmē, ka izmeklēšanas laikā neviens ugunsdrošības nozarei piederīgs lietotājs nepieteicās. Šo faktu pašu par sevi var uzskatīt par norādi uz to, ka šī nozare neraizējas par to, vai antidempinga pasākumus ieviesīs vai neieviesīs. Šo secinājumu pastiprina secinājumi attiecībā uz lietotājiem citās nozarēs, kam attiecīgais ražojums veido apmēram 1 % no to kopējām izmaksām. 2. Slēdziens par Kopienas interesēm (117) Sakarā ar to, ka nebija jaunas informācijas par Kopienas interesēm, un pamatojoties uz pieejamiem faktiem, pagaidu regulas 171. līdz 179. apsvērumā aprakstītie secinājumi ir apstiprināti. K. GALĪGIE ANTIDEMPINGA PASĀKUMI 1. Kaitējuma novēršanas pakāpe (118) Lai noteiktu galīgi ieviešamo pasākumu līmeni, ar šo ir apstiprināts, ka importa dempinga cenas jāpalielina līdz līmenim, kas neizraisa kaitējumu. Maksājuma apmērs tika noteikts, pamatojoties uz noteikto kaitējuma starpību vai konstatētajām dempinga starpībām, atkarībā no tā, kuras bija zemākas, atbilstoši pamatregulas 9. panta 4. punktam. Sakarā ar to, ka nebija jaunas informācijas, kaitējuma apmēra noteikšanai izmantotā metodoloģija, kā aprakstīts pagaidu regulas 181. apsvērumā, ar šo ir apstiprināta. 2. Horvātija un Dienvidslāvija (119) Tā kā to tirgus daļas atzītas par minimālām, ir piedāvāts neuzlikt nekādu antidempinga maksājumu to formējamo veidgabalu importam, kuru izcelsme ir Horvātijā un Dienvidslāvijā, un izbeigt procedūru attiecībā uz importu, kura izcelsme ir šajās valstīs. 3. Galīgie maksājumi (120) Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, ir atzīts, ka ir jāievieš galīgs antidempinga maksājums attiecībā uz ievedumiem, kas nāk no citām attiecīgajām valstīm. (121) Attiecībā uz atlikušo maksājumu, kas jāpiemēro ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās, tajos gadījumos, kad sadarbības līmenis ir bijis augsts, atlikušo maksājumu noteica augstākā antidempinga maksājuma apmērā, kāds piemērots ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās. Gadījumos, kad sadarbības līmenis bija zems, atlikušo maksājumu noteica atbilstīgi augstākajai dempinga starpībai vai augstākajai kaitējuma starpībai, ko konstatēja to veidu reprezentatīvam klāstam, kurus eksportēja ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, izvēloties mazāko no šādiem lielumiem. (122) Pamatojoties uz iepriekš minēto, piedāvātās galīgā maksājuma likmes, kas izteiktas procentos no CIF cenas uz Kopienas robežas, pirms muitas nodokļa, ir šādas. Valsts | Uzņēmējsabiedrība | Galīgais maksājums (%) | Brazīlija | Indústria de Fundição Tupy Ltd. | 34,8 | Citi | 34,8 | Čehijas Republika | Moravské Zelezárny a.s. | 26,1 | Citi | 26,1 | Japāna | Hitachi Metals Ltd | 26,9 | Citi | 33,6 | Korejas Republika | Yeong Hwa Metal Co. Ltd | 13,4 | Citi | 23,4 | Taizeme | BIS Pipe Fitting Industry Company Ltd | 22,1 | Siam Fitting Co. Ltd | 12,4 | Thai Malleable Iron & Steel Co. Ltd | 6,3 | Citi | 22,1 | Ķīna. | Visas uzņēmējsabiedrības | 49,4 | (123) Jebkura prasība piemērot minētās individuālās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc vienības nosaukuma maiņas vai pēc jaunu ražošanas vai tirdzniecības vienību izveidošanas) būtu tūlīt jāadresē Komisijai [3], pievienojot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par izmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistīta ar ražošanu, pārdošanu vietējā tirgū un pārdošanu eksportam, sakarā ar šo nosaukuma maiņu vai jaunu ražošanas un tirdzniecības vienību izveidi. Pēc konsultēšanās ar padomdevēju komiteju Komisija vajadzības gadījumā izdarīs attiecīgus grozījumus regulā, papildinot to uzņēmumu sarakstu, kas izmanto priekšrocības, ko sniedz šīs atsevišķās maksājuma likmes. 4. Saistības (124) Ir jāatzīmē, ka ražotājs eksportētājs Čehijas Republikā ir piedāvājis cenas saistības saskaņā ar pamatregulas 8. panta 1. punktu. Pēc antidempinga pagaidu pasākumu ieviešanas arī ražotājs eksportētājs Korejā un viens ražotājs eksportētājs Taizemē ir cenas saistības saskaņā ar pamatregulas 8. panta 1. punktu. Komisija uzskata, ka piedāvātās saistības var pieņemt, jo tās novērš dempinga kaitīgo ietekmi. Turklāt regulārie un detalizētie ziņojumi, ko uzņēmumi apņemas sūtīt Komisijai, ļaus veikt efektīvu uzraudzību. Arī šo ražotāju eksportētāju pārdevumu struktūra ir tāda, ka Komisija uzskata, ka piedāvāto saistību neievērošanas risks ir mazs. (125) Japānas ražotājs eksportētājs arī izteica gatavību uzņemties saistības. Tomēr šīs uzņēmējsabiedrības sadarbības līmenis visu izmeklēšanas laiku bija zems, kā arī zema bija tās sniegto datu precizitāte un ticamība (skatīt 21. apsvērumu). Tādēļ Komisija uzskata, ka šīs uzņēmējsabiedrības piedāvātās saistības nevar tikt efektīvi uzraudzītas. Turklāt uzņēmējsabiedrības eksporta paredzēto pārdevumu struktūra, kas aptver vairākus saistītos importētājus, palielina risku, ka saistības netiek ievērotas. Tādēļ piedāvājumus noraidīja. (126) Lai nodrošinātu to, ka saistības ievēro un efektīvi uzrauga, tad, kad ir iesniegts saistībām atbilstīgs pieteikums laišanai brīvā apgrozībā, atbrīvojumu no maksājuma piešķir, ja dalībvalstu kompetentajām muitas iestādēm iesniedz pienācīgi un rūpīgi noformētu saistībām atbilstīgu rēķinu, ko izsnieguši ražotāji eksportētāji, kuru saistības tika pieņemtas, un kurā ir informācija, kas minēta pielikumā. Ja tādu rēķinu neuzrāda vai ja tas neatbilst ražojumam, kas iesniegts muitas dienestiem, būs jāmaksā attiecīgā antidempinga maksājuma likme, lai nepieļautu to, ka netiek pildītas saistības. (127) Minēto saistību pārkāpuma vai atsaukšanas gadījumā var uzlikt antidempinga maksājumu, ievērojot pamatregulas 8. panta 9. punktu un 10. pantu, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants 1. Ar šo uzliek galīgo antidempinga maksājumu tādu vītņotu formējamā čuguna cauruļu veidgabalu importam, uz kuriem attiecas KN kods ex73071910 (TARIC kods 7307191010), un kuru izcelsme ir Brazīlijā, Čehijas Republikā, Japānā, Ķīnas Tautas Republikā, Korejas Republikā un Taizemē. 2. Galīgā antidempinga maksājuma likme, kas piemērojama Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenai pirms muitas nodokļa nomaksas par ražojumiem, kuru izcelsme ir turpmāk minētajās valstīs, ir šāda: Valsts | Galīgais maksājums (%) | TARIC papildu kods | Brazīlija | 34,8 | – | Čehijas Republika | 26, 1 | A999 | Japāna | 33,6 | A999 | Ķīnas Tautas Republika | 49,4 | – | Korejas Republika | 23,4 | A999 | Taizeme | 22, 1 | A999 | 3. Iepriekšminētās likmes nepiemēro ražojumiem, kas saražoti turpmāk uzskaitītajos uzņēmumos, uz kuriem attiecas šādas antidempinga maksājuma likmes: Valsts | Uzņēmējsabiedrība | Galīgais maksājums (%) | TARIC papildu kods | Japāna | Hitachi Metals Ltd Seavans North 2–1, Shibaura 1–Chome Minato–Ku Tokija 105–8614 Japāna | 26,9 | A092 | Korejas Republika | Yeong Hwa Metal Co Ltd 363–6, Namyang–dong, Chinhae, Kyongman Korejas republika | 13,4 | A093 | Taizeme | BIS Pipe Fitting Industry Co Ltd 107 Moo 4, Petchkasem Rd., Omnoi, Kratumban Samutsakorn 74130 Taizeme | 22, 1 | A094 | Siam Fitting Co. Ltd 100/1–100/2, Moo 2, Settakit 1 Road, Omnoi, Krathumban Samutsakorn 74130 Taizeme | 12,4 | A095 | Thai Malleable Iron & Steel Co. Ltd 469/19 Rama III Road, Yannawa, Bankoka 10120 Taizeme | 6, 3 | A096 | 4. Atkāpjoties no 1. panta 1. punkta, galīgo maksājumu nepiemēro importam, kas laists brīvā apgrozībā saskaņā ar 2. panta noteikumiem. 5. Ja nav noteikts citādi, tad piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem. 2. pants 1. Imports tiek atbrīvots no 1. pantā uzliktajiem antidempinga maksājumiem, ja to ir ražojušas un eksportam uz Kopienu pārdevušas uzņēmējsabiedrības, kas minētas 3. punktā, ja tas ir deklarēts ar attiecīgo TARIC papildu kodu un ja izpildīti ir 2. punktā ietvertie nosacījumi. 2. Kad iesniedz pieteikumu preču laišanai brīvā apgrozībā, atbrīvojumu no maksājuma piešķir, ja attiecīgās dalībvalsts kompetentajiem muitas dienestiem iesniedz derīgu saistību rēķinu, ko izdevusi kāda no 3. punktā minētajām eksportētājām uzņēmējsabiedrībām un kurā ir būtiskie elementi, kas uzskaitīti šīs regulas pielikumā. Turpmāk atbrīvošana no maksājuma būs atkarīga no tā, vai preces, kas deklarētas un kas uzrādītas muitai, precīzi atbilst aprakstam saistību rēķinā. 3. Importu, kam pievienots atbilstīgs saistību rēķins, deklarē ar šādiem TARIC papildu kodiem: Uzņēmējsabiedrība | Valsts | TARIC papildu kods | Čehijas Republika | Moravské Zelezárny a.s. Repcinska 86 77900 Olomouc 9 Čehijas Republika | A097 | Korejas Republika | Yeong Hwa Metal Co. Ltd 363–6, Namyang–dong, Chinhae Kyongman Koreja | A093 | Taizeme | BIS Pipe Fitting Industry Co. Ltd 107 Moo 4, Petchkasem Rd., Omnoi, Kratumban Samutsakorn 74130 Taizeme | A094 | 3. pants Summas, kas iesniegtas atbilstīgi antidempinga pagaidu maksājumiem, kas ieviesti ar Regulu (EK) Nr. 449/2000, iekasē atbilstoši galīgi uzliktā maksājuma likmei. Summas, kas pārsniedz antidempinga galīgā maksājuma likmes, atmaksā. Ja galīgie maksājumi pārsniedz pagaidu maksājumus, galīgi iekasē tikai summas, kas iemaksātas pagaidu maksājumu apmērā. 4. pants Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 2000. gada 11. augustā Padomes vārdā — priekšsēdētājs H. Védrine [1] OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 905/98 (OV L 128, 30.04.1998., 18. lpp.). [2] OV L 55, 29.2.2000., 3. lpp. [3] European CommissionDirectorate-General for TradeDirectorate CDM 24 8/38Rue de la Loi/Wetstraat 200B-1049 Bruxelles/Brussel. -------------------------------------------------- PIELIKUMS Informācija, kas jānorāda saistību rēķinā, kas minēts 2. panta 2. punktā. 1. Taric papildkods, ar kuru rēķinā minētās preces var muitot uz Kopienas robežām (kā precizēts regulā). 2. Precīzs preču apraksts, tajā skaitā: - ražojuma kods (kā noteikts saistībās, ko piedāvājis konkrētais ražotājs eksportētājs), kurā ietverts ražojuma veida numurs, diametrs un virsma, - KN kods, - daudzums (jānorāda vienībās). 3. Pārdošanas noteikumu apraksts, tajā skaitā: - cena par vienību, - piemērojamie maksāšanas noteikumi, - piemērojamie piegādes noteikumi, - kopējās atlaides un rabati. 4. Neatkarīga importētāja nosaukums, kam uzņēmējsabiedrība ir tieši izrakstījusi rēķinu. 5. Uzņēmuma amatpersonas, kas izsniedza saistību rēķinu, vārds un šāda parakstīta deklarācija: "Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka preču, uz kurām attiecas šis rēķins, pārdošana tiešam eksportam uz Eiropas Kopienu tiek veikta atbilstīgi to saistību darbības jomai un nosacījumiem, ko piedāvājusi … [uzņēmējsabiedrības nosaukums] un ko Eiropas Komisija tās ir akceptējusi saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 449/2000 vai Lēmumu C(2000) 2452. Es apliecinu, ka informācija, kas sniegta rēķinā, ir pilnīga un pareiza." --------------------------------------------------