KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2021/1417

(2021. gada 22. jūnijs),

ar ko attiecībā uz izkraušanas pienākuma specifikācijām, kas attiecas uz lasi Baltijas jūrā 2021.–2023. gada periodā, papildina Regulu (ES) 2016/1139

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1139 (2016. gada 6. jūlijs), ar kuru izveido daudzgadu plānu mencas, reņģes un brētliņas krājumiem Baltijas jūrā un zvejniecībām, kas šos krājumus izmanto, un ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2187/2005 un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1098/2007 (1), un jo īpaši tās 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

(1) Regulas (ES) Nr. 1380/2013 (2) mērķis ir visās Savienības zvejniecībās pakāpeniski izskaust izmetumus, īstenojot izkraušanas pienākumu attiecībā uz tādu sugu nozvejām, kurām noteikti nozvejas limiti.

(2) Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punkta a) apakšpunktu izkraušanas pienākumu laša zvejniecībām Baltijas jūrā piemēro no 2015. gada 1. janvāra.

(3) Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 6. punkts paredz: ja nav izveidoti daudzgadu plāni saskaņā ar minētās regulas 9. pantu, Komisija ir pilnvarota pieņemt izmetumu plānus, kas precizē, kā pildāms izkraušanas pienākums. Plāna sākotnējais termiņš ir trīs gadi, un to var atjaunot uz vēl vienu trīs gadu periodu. Minētie izmetumu plāni ir jāpieņem, pamatojoties uz kopīgiem ieteikumiem, kurus izstrādājušas dalībvalstis, kas apspriedušās ar attiecīgajām konsultatīvajām padomēm.

(4) Ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 1396/2014 (3) tika izveidots izmetumu plāns attiecībā uz laša, reņģes, brētliņas un mencas zvejniecībām Baltijas jūrā. Minētais izmetumu plāns ietvēra atbrīvojumu no izkraušanas pienākuma, īpaši attiecībā uz lasi, jo šī suga uzrāda augstus izdzīvotības rādītājus, kā paredzēts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 4. punkta b) apakšpunktā. Regulas (ES) Nr. 1396/2014 piemērošanas termiņš beidzās 2017. gada 31. decembrī. Minētais atbrīvojums attiecībā uz lasi Baltijas jūrā tika atjaunots ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2018/211 (4), kuras piemērošanas termiņš beidzās 2020. gada 31. decembrī.

(5) Ar Regulu (ES) 2016/1139 ir izveidots daudzgadu plāns Baltijas jūrā apzvejotiem krājumiem, un tajā ir paredzēti detalizēti noteikumi, kā īstenojams izkraušanas pienākums attiecībā uz minētajiem krājumiem, arī lasi. Minētās regulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunkts pilnvaro Komisiju pieņemt deleģētos aktus, lai minēto regulu papildinātu ar sīkākiem minētā pienākuma elementiem, kas saistīti ar augstiem izdzīvotības rādītājiem.

(6) Dānija, Vācija, Igaunija, Latvija, Lietuva, Polija, Somija un Zviedrija ir tiešā veidā ieinteresētas Baltijas jūras zvejniecību pārvaldībā. Minētās dalībvalstis 2020. gada 12. maijā pēc apspriešanās ar Baltijas jūras konsultatīvo padomi iesniedza Komisijai kopīgu ieteikumu (5). Attiecīgās zinātniskās struktūras ir devušas zinātnisku ieguldījumu. Kopīgais ieteikums tika atjaunināts 2020. gada 8. septembrī un 2021. gada 16. martā.

(7) Grozītajā kopīgajā ieteikumā ierosināts, ka Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2018/211 paredzēto atbrīvojumu no izkraušanas pienākuma attiecībā uz lasi, kas nozvejots ar noteiktiem pasīviem zvejas rīkiem, būtu jāturpina piemērot arī pēc 2020. gada 31. decembra. Tas dod stimulu izmantot selektīvākus un mazietekmējošus zvejas rīkus, kad tiek zvejotas citas sugas, nevis lasis. Turklāt atbrīvojums potenciāli samazinātu putnu un zīdītāju piezveju. Dažos reģionos tas arī atvieglotu kvotu pārvaldību un ļautu aizsargāt savvaļas laša krājumus, jo nozvejotie savvaļas laši tiktu atbrīvoti un tiktu paturēti tikai audzētie laši. Tomēr atbrīvojums vairs nebūtu jāattiecina uz venteriem/zivju ķeramajiem groziem un būtu jāiekļauj tikai tādi pontonmurdi, kam ir piestiprināts bezmezglu linuma maiss (“Vittjanpåse”). Turklāt, lai vēl vairāk samazinātu minētā atbrīvojuma iespējamo negatīvo ietekmi uz krājumu, kopīgajā ieteikumā ierosināts, ka atbrīvojums būtu jāierobežo līdz 8 % no nozvejas, kas gadā gūta no katras dalībvalsts laša kvotas. Visbeidzot, Zvejniecības un akvakultūras ekspertu grupas apspriedēs ticis norādīts, ka atbilstoši kopīgajam ieteikumam atbrīvojums būtu jāattiecina uz lasi, kas nozvejots visās zvejniecībās, kurās izmanto attiecīgos pasīvos zvejas rīkus.

(8) Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK) pārskatīja kopīgajā ieteikumā (6) sniegtos zinātniskos pierādījumus. ZZTEK atgādināja par savu iepriekšējo novērtējumu (7), ko tā veikusi attiecībā uz murdiem un kūriem, un vēlreiz norādīja, ka ir vajadzīga plašāka informācija, lai apstiprinātu izdzīvotības pieņēmumus attiecībā uz venteriem/zivju ķeramajiem groziem un stāvvadiem. Tāpēc atjauninātajā kopīgajā ieteikumā venteri/zivju ķeramie grozi vairs nav iekļauti. Turklāt dalībvalstis paskaidroja, ka iepriekš iesniegtajos datos bija iekļauti dati par stāvvadiem, kaut arī attiecīgajā pētījumā stāvvadi nav skaidri minēti, un ka tiek veikti papildu pētījumi. Tāpēc dalībvalstis apņēmās pirms šā deleģētā akta piemērošanas termiņa beigām iesniegt vairāk informācijas par to lašu izdzīvotības rādītājiem, kas nozvejoti ar stāvvadiem. Tā kā ZZTEK savā iepriekšējā novērtējumā ir norādījusi, ka stāvvadi darbojas līdzīgi kā murdi un kūri, un dalībvalstis kopīgajā ieteikumā ir apņēmušās turpināt izpēti, atbrīvojumu būtu jāturpina piemērot. Attiecībā uz pontonmurdiem ZZTEK norādīja, ka pontonmurdi, kam ir piestiprināts bezmezglu linuma maiss, varētu būt mazāk kaitējoši nekā tie, kam šāda maisa nav. Rezultāti liecina, ka to lašu izdzīvotības rādītājs, kas nozvejoti ar pontonmurdiem, kuriem ir piestiprināts bezmezglu linuma maiss, ir 52 %, taču atkarībā no vides apstākļiem šis izdzīvotības rādītājs varētu būt ievērojami augstāks. Tiek īstenoti turpmāki pētniecības projekti.

(9) Kopīgajā ieteikumā ierosinātie pasākumi ir saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 4. punkta b) apakšpunktu, un tāpēc atbilstoši Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. panta 3. punktam un Regulas (ES) 2016/1139 7. panta 1. punkta a) apakšpunktam tos var iekļaut šajā regulā. Tomēr, pamatojoties uz ZZTEK novērtējumu, šis atbrīvojums būtu jānosaka tikai uz laiku un attiecīgajām dalībvalstīm laikus pirms šīs regulas piemērošanas termiņa beigām būtu jāsniedz relevantā papildu informācija un dati, ko ierosinājusi ZZTEK.

(10) Ņemot vērā iepriekš minēto, šīs regulas darbības ilgums būtu jāierobežo līdz trim gadiem, lai nodrošinātu atjauninātu atbrīvojuma un attiecīgo zvejniecību attīstības novērtējumu.

(11) Ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2018/211 piešķirtais atbrīvojums zaudēja spēku 2020. gada 31. decembrī, tāpēc, lai nodrošinātu juridisko nepārtrauktību, šī regula būtu jāpiemēro no 2021. gada 1. janvāra. Juridiskās noteiktības labad un steidzamības kārtā šai regulai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants Priekšmets un darbības joma Šajā regulā ir izklāstīti noteikumi, ko piemēro izkraušanas pienākumam attiecībā uz lasi, kas 2021.–2023. gada periodā nozvejots Baltijas jūrā.

2. pants Definīcijas Šajā regulā piemēro šādu definīciju: “Baltijas jūra” ir ICES IIIb, IIIc un IIId rajons, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 4. panta 2. punkta b) apakšpunktā.

3. pants Atbrīvojums attiecībā uz sugām, kuru izdzīvotība ir augsta 1. Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 4. punkta b) apakšpunktā minēto atbrīvojumu, kas attiecas uz sugām, kurām ir augsti izdzīvotības rādītāji, piemēro lasim, kas nozvejots ar kūriem, stāvvadiem un visu citu veidu murdiem, izņemot pontonmurdus, kam nav piestiprināts bezmezglu linuma maiss. 2. Šā panta 1. punktā minētais atbrīvojums nepārsniedz 8 % no laša kopējās gada nozvejas, kas gūta no katras dalībvalsts laša kvotas. 3. Lašus, kas nozvejoti saskaņā ar 1. punktā noteikto atbrīvojumu, nekavējoties atlaiž atpakaļ jūrā.

4. pants Nobeiguma noteikumi Dalībvalstis, kas ir tieši ieinteresētas attiecīgo zvejniecību pārvaldībā, līdz 2023. gada 1. maijam iesniedz Komisijai papildu zinātnisko informāciju, kas ļautu novērtēt ar stāvvadiem un pontonmurdiem, kam piestiprināts bezmezglu linuma maiss, nozvejota laša izmetumu izdzīvotības aplēses reprezentativitāti un kvalitāti, kā arī informāciju par mirstību pēc atbrīvošanas.

5. pants Stāšanās spēkā Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2021. gada 1. janvāra līdz 2023. gada 31. decembrim. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 2021. gada 22. jūnijā Komisijas vārdā – priekšsēdētāja Ursula VON DER LEYEN

(1) OV L 191, 15.7.2016., 1. lpp.

(2) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013 (2013. gada 11. decembris) par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.).

(3) Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 1396/2014 (2014. gada 20. oktobris), ar kuru izveido izmetumu plānu zvejniecībām, kas darbojas Baltijas jūrā (OV L 370, 30.12.2014., 40. lpp.).

(4) Komisijas Deleģētā regula (ES) 2018/211 (2017. gada 21. novembris), ar kuru izveido izmetumu plānu attiecībā uz lasi Baltijas jūrā (OV L 41, 14.2.2018., 1. lpp.).

(5) “BALTFISH High Level Group Joint Recommendation on a derogation from the landing obligation in the Baltic Sea establishing a discard plan as regards salmon in the Baltic Sea (ICES Subdivisions 22-32)”, nosūtīts 2020. gada 12. maijā. Atjaunināta, 2020. gada 8. septembra redakcija, kas nosūtīta 2020. gada 15. septembrī, un 2021. gada 16. marta redakcija.

(6) https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2694823/STECF+20-04+-+Eval+JRs+LO+and+TM+Reg.pdf/6176f9ad-0855-4985-b7de-64685862b6cb.

(7) https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/812327/STECF+PLEN+14-02.pdf/e29cf181-8d63-40ef-8050-6d980b12528f?version=1.4&download=true.