Oficiālais Vēstnesis L 192 , 20/07/2002 Lpp. 0047 - 0053



Komisijas Direktīva 2002/66/EK (2002. gada 16. jūlijs), ar kuru groza pielikumus Padomes Direktīvās 76/895/EEK, 86/362/EEK, 86/363/EEK un 90/642/EEK attiecīgi par pesticīdu atlieku maksimālo līmeņu noteikšanu augļos un dārzeņos un uz tiem, labībā un uz tās, dzīvnieku izcelsmes produktos un uz tiem, kā arī dažos augu izcelsmes produktos, tajā skaitā augļos un dārzeņos, un uz tiem (Dokuments attiecas uz EEZ) EIROPAS KOPIENU KOMISIJA, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 1976. gada 23. novembra Direktīvu 76/895/EEK par pesticīdu atlieku maksimālo līmeņu noteikšanu augļos un dārzeņos un uz tiem [1], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2000/82/EK [2], un jo īpaši tās 5. pantu, ņemot vērā Padomes 1986. gada 24. jūlija Direktīvu 86/362/EEK par pesticīdu atlieku maksimālo līmeņu noteikšanu labībā un uz tās [3], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2002/42/EK [4], un jo īpaši tās 10. pantu, ņemot vērā Padomes 1986. gada 24. jūlija Direktīvu 86/363/EEK par pesticīdu atlieku maksimālo līmeņu noteikšanu dzīvnieku izcelsmes produktos un uz tiem [5], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2002/42/EK, un jo īpaši tās 10. pantu, ņemot vērā Padomes 1990. gada 27. novembra Direktīvu 90/642/EEK par pesticīdu atlieku maksimālo līmeņu noteikšanu augu izcelsmes produktos, tajā skaitā augļos un dārzeņos, un uz tiem [6], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2002/42/EK, un jo īpaši tās 7. pantu, tā kā: (1) Labībā un augu izcelsmes produktos, tajā skaitā augļos un dārzeņos, atlieku līmeņiem jāatspoguļo minimālais pesticīdu daudzums, kas vajadzīgs, lai efektīvi aizsargātu augus, un ko piemēro tādā veidā, lai atlieku daudzums būtu gan mazākais iespējamais, gan pieņemams no toksikoloģiskā viedokļa, jo īpaši attiecībā uz vides aizsardzību un patērētāju veselības aizsardzību saistībā ar šo atlieku devu uzturā. Dzīvnieku izcelsmes produktos atlieku līmeņiem jāatspoguļo ar pesticīdiem apstrādāto labības un augu izcelsmes produktu devas, ko uzņēmuši dzīvnieki un, attiecīgā gadījumā, veterinārmedicīnisko līdzekļu lietošanas tiešās sekas. Kopienas maksimālie atlieku līmeņi (MAL) atspoguļo šādu atlieku maksimālo pieļaujamo daudzumu, kas var būt produktos, kuru ražotāji ievērojuši labu lauksaimniecības praksi. (2) MAL attiecībā uz pesticīdiem regulāri jāpārskata, un šos līmeņus var mainīt, lai ņemtu vērā jaunāko informāciju un datus. Attiecībā uz neapstiprinātiem izmantošanas veidiem MAL jānosaka kā zemākais analītiski nosakāmais līmenis. (3) Ir pieņemti Komisijas lēmumi, lai I pielikumā Padomes 1991. gada 15. jūnija Direktīvai 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū [7], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2002/48/EK [8], neiekļautu šādas aktīvās vielas: lindāns (Komisijas Lēmums 2000/801/EK [9]), kvintozēns (Komisijas Lēmums 2000/816/EK [10]), permetrīns (Komisijas Lēmums 2000/817/EK [11]), cinebs (Komisijas Lēmums 2001/245/EK [12]) un parations (Komisijas Lēmums 2001/520/EK [13]). Ar šiem lēmumiem paredzēts, ka minētās aktīvās vielas saturošus augu aizsardzības līdzekļus Kopienā vairs nedrīkst izmantot. Tādēļ visas pesticīdu atliekas, kas rodas minēto augu aizsardzības līdzekļu izmantošanas dēļ, jāuzskaita Direktīvu 86/362/EEK, 86/363/EEK un 90/642/EEK pielikumos, lai radītu iespēju atbilstīgi uzraudzīt un kontrolēt to izmantošanas aizliegumu, kā arī lai aizsargātu patērētājus. Tā kā cineba izmantošanas uzraudzību nevar nodalīt no pārējo ditiokarbamātu izmantošanas uzraudzības, nav iespējams noteikt MAL attiecībā uz cinebu. Lai īstenotu tiesisko paļāvību attiecībā uz esošajiem izmantojamo pesticīdu krājumiem, Komisijas lēmumos par neiekļaušanu paredzēja laikposmu pakāpeniskai lietojuma pārtraukšanai, un ir lietderīgi noteikt, ka MAL, ar kuriem pauž nodomu nepieļaut attiecīgās vielas izmantošanu Kopienā, nepiemēro, iekams nav beidzies pakāpeniskas lietojuma pārtraukšanas periods attiecībā uz konkrēto vielu. (4) Direktīvas 76/895/EEK (kas grozīta ar Komisijas Direktīvu 82/528/EEK [14]) II pielikumā jau noteikti maksimālie atlieku līmeņi attiecībā uz lindānu un parationu dažu veidu ražojumos, bet šī direktīva ļauj dalībvalstīm noteikt augstākus MAL. Lai Kopienas līmenī noteiktu saskaņotus pesticīdu atlieku maksimālos līmeņus attiecībā uz lindānu un parationu augļos un dārzeņos un uz tiem, minētie MAL jāiekļauj Direktīvā 90/642/EEK. Turklāt šie MAL jāgroza tā, lai tie atspoguļotu lietojuma atļaujas atsaukšanu Kopienas līmenī. (5) Kopienas maksimālos atlieku līmeņus, kā arī līmeņus, kas ieteikti ar Pārtikas kodeksu, nosaka un novērtē pēc līdzīgas procedūras. Kodeksā ir noteikts zināms skaits maksimālo atlieku līmeņu lindānam, kvintozēnam, permetrīnam un parationam. Tos ņēma vērā, nosakot maksimālos atlieku līmeņus, kas paredzēti ar šo direktīvu. Savukārt kodeksā iekļautos MAL, ko drīzā nākotnē ieteiks atcelt, vērā neņēma. Tie MAL, kuri kodeksā paredzēti attiecībā uz lindānu un kuru vērtība ir 0,1 mg/kg (olas) un 0,7 mg/kg (mājputnu gaļa), raksturo svešķermeņu maksimālo atlieku līmeni. Šie MAL nav noteikti tādā līmenī, kas izriet no augu aizsardzības līdzekļu pašreizējā lietojuma, bet gan ņemot vērā to, ka senāk lietotās vielas ir atstājušas pēdas, kuras var uzskatīt par piesārņojumu. Izvērtējot to MAL radītos riskus patērētājiem, kas izstrādāti, pamatojoties uz kodeksa MAL, riski nav konstatēti, ja izmanto toksikoloģiskos beigu punktus, kuru pamatojums ņemts no Komisijai pieejamiem pētījumiem. Pieļaujamā diennakts deva (PDD) lindānam ir 0,001 mg/kg ķermeņa svara(JMPR 1997), akūtas standartdevas (ASD) noteikšanu uzskatīja par lieku; PDD parationam ir 0,004 mg/kg ķermeņa svara (JMPR 1995), bet ASD ir 0,01 mg/kg ķermeņa svara (JMPR 1995); PDD permetrīnam ir 0,05 mg/kg ķermeņa svara (JMPR 1999), ASD noteikšanu uzskatīja par lieku; PDD kvintozēnam ir 0,01 mg/kg ķermeņa svara (JMPR 1995), ASD noteikšanu uzskatīja par lieku. (6) Kopiena ir darījusi Pasaules tirdzniecības organizācijai zināmu Komisijas direktīvas projektu, un saņemtās piezīmes ievēroja, izstrādājot direktīvas galīgo variantu. MAL noteikšanas iespēju attiecībā uz īpašām pesticīdu un labības kombinācijām, kuras izmanto trešās valstīs, Komisija var izskatīt, pamatojoties uz iesniegtiem pieņemamiem datiem [15]. (7) Šajā direktīvā paredzētie pasākumi saskan ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU. 1. pants Direktīvas 76/895/EEK II pielikumā svītro ierakstus attiecībā uz lindānu un parationu. 2. pants Direktīvas 86/362/EEK II pielikuma A daļas tabulā pievieno ierakstus attiecībā uz šādu pesticīdu atliekām: "Pesticīdu atliekas | Maksimāli pieļaujamais līmenis (mg/kg) | Lindāns | 0,01 labība | Kvintozēns (kvintozēna un ar kvintozēnu izteikta pentahloroanilīna kopējais daudzums) | 0,02 labība | Permetrīns (visi izomēri) | 0,05 labība | Parations | 0,05 labība | 3. pants Direktīvas 86/363/EEK II pielikuma A daļas tabulā pievieno ierakstus attiecībā uz šādu pesticīdu atliekām: "Pesticīdu atliekas | Maksimāli pieļaujamais līmenis (mg/kg) | Taukos, kas ir gaļā, gaļas izstrādājumos, subproduktos un dzīvnieku taukos, kuri uzskaitīti I pielikumā un kuru KN kodi ir 0201, 0202, 0203, 0204, 0205 00 00, 0206, 0207, ex 0208, 0209 00, 0210, 1601 00 un 1602 i iv | Nepasterizētā govs pienā un govs pilnpienā, kurš minēts I pielikumā un kura KN kods ir 0401; citos pārtikas produktos, kuru KN kodi ir 0401, 0402, 0405 00 un 0406, saskaņā ar ii iv | Svaigās olās bez čaumalām, putnu olās un olu dzeltenumos, kuri uzskaitīti I pielikumā un kuru KN kodi ir 0407 00 un 0408 iii iv | Lindāns | Mājputnu gaļa 0,7 Citi 0,02 | 0,001 | 0,1 | Kvintozēns | 0,01 | 0,01 | 0,01 | Parations | 0,05 | 0,05 | 0,05 | 4. pants Ierakstus attiecībā uz pesticīdu atliekām Direktīvas 90/642/EEK II pielikuma tabulā pievieno vai groza, kā izklāstīts šīs direktīvas pielikumā. 5. pants Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. 1. Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvi un administratīvi akti, kas vajadzīgi, lai līdz 2002. gada 30. novembrim izpildītu šīs direktīvas prasības. Par to dalībvalstis tūlīt informē Komisiju. 2. Šos noteikumus dalībvalstis piemēro no 2002. gada 1. decembra attiecībā uz lindānu, kvintozēnu un permetrīnu un no 2003. gada 1. maija attiecībā uz parationu. 3. Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce. 6. pants Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm. Briselē, 2002. gada 16. jūlijā Komisijas vārdā — Komisijas loceklis David Byrne [1] OV L 340, 9.12.1976., 26. lpp. [2] OV L 3, 6.1.2001., 18. lpp. [3] OV L 221, 7.8.1986., 37. lpp. [4] OV L 134, 22.5.2002., 29. lpp. [5] OV L 221, 7.8.1986., 43. lpp. [6] OV L 350, 14.12.1990., 71. lpp. [7] OV L 230, 19.8.1991., 1. lpp. [8] OV L 148, 6.6.2002., 19. lpp. [9] OV L 324, 21.12.2000., 42. lpp. [10] OV L 332, 28.12.2000., 112. lpp. [11] OV L 332, 28.12.2000., 114. lpp. [12] OV L 88, 28.3.2001., 19. lpp. [13] OV L 187, 10.7.2001., 47. lpp. [14] OV L 234, 9.8.1982., 1. lpp. [15] Metodiskas norādes par pielaidēm attiecībā uz ievedumiem – Dokuments 7169/VI/99 (1. redakcija). -------------------------------------------------- PIELIKUMS Produktu grupas un atsevišķu produktu piemēri, kam piemēro maksimālos atlieku līmeņus (MAL) | Pesticīdu atliekas un maksimāli pieļaujamie atlieku līmeņi (mg/kg) | Lindāns | Kvintozēns (kvintozēna un ar kvintozēnu izteikta pentahloro-anilīna kopējais daudzums) | Permetrīns (visi izomēri) | Parations | 1.Svaigi, žāvēti vai termiski neapstrādāti augļi, kas iekonservēti sasaldējot, bez cukura piedevām; rieksti | 0,01 | 0,02 | 0,05 | 0,05 | i)CITRUSAUGĻI Greipfrūti | | | | | Citroni | | | | | Laimi | | | | | Mandarīni (tostarp klementīni un pārējie hibrīdi) | | | | | Apelsīni | | | | | Pampelmūzes | | | | | Citi | | | | | ii)KOKU RIEKSTI (lobīti vai nelobīti) Mandeles | | | | | Brazīlijas rieksti | | | | | Indijas rieksti | | | | | Ēdamie kastaņi | | | | | Kokosrieksti | | | | | Lazdu rieksti | | | | | Makadāmijas rieksti | | | | | Pekanrieksti | | | | | Priežu rieksti | | | | | Pistācijas | | | | | Valrieksti | | | | | Citi | | | | | iii)SĒKLEŅI Āboli | | | | | Bumbieri | | | | | Cidonijas | | | | | Citi | | | | | iv)KAULEŅI Aprikozes | | | | | Ķirši | | | | | Persiki (tostarp nektarīni un līdzīgi hibrīdi) | | | | | Plūmes | | | | | Citi | | | | | v)OGAS UN SĪKIE AUGĻI a)Galda un vīna vīnogas Galda vīnogas | | | | | Vīna vīnogas | | | | | b)Zemenes (izņemot meža zemenes) | | | | | c)Stublāju augļi (izņemot savvaļas) Kazenes (Rubus fruticosus) | | | | | Kazenes (Rubus arcticus) | | | | | Kazeņavenes | | | | | Avenes | | | | | Citi | | | | | d)Citi sīkie augļi un ogas (izņemot savvaļas) Mellenes | | | | | Dzērvenes | | | | | Jāņogas (sarkanās un baltās, kā arī upenes) | | | | | Ērkšķogas | | | | | Citi | | | | | e)Savvaļas ogas un savvaļas augļi | | | | | vi)DAŽĀDI Avokado | | | | | Banāni | | | | | Dateles | | | | | Vīģes | | | | | Kivi | | | | | Kumkvati | | | | | Ličī | | | | | Mango | | | | | Olīvas | | | | | Pasifloru augļi | | | | | Ananāsi | | | | | Granātāboli | | | | | Citi | | | | | 2.Svaigi vai termiski neapstrādāti, saldēti vai sausi dārzeņi | 0,01 | 0,02 | 0,05 | 0,05 | i)SAKŅU UN BUMBUĻU DĀRZEŅI Galda bietes | | | | | Burkāni | | | | | Sakņu selerijas | | | | | Mārrutki | | | | | Topinambūri | | | | | Pastinaki | | | | | Pētersīļu saknes | | | | | Redīsi | | | | | Puravlapu plostbārži | | | | | Batātes | | | | | Kāļi | | | | | Rāceņi | | | | | Jamsi | | | | | Citi | | | | | ii)SĪPOLU DĀRZEŅI Ķiploki | | | | | Sīpoli | | | | | Šalotes sīpoli | | | | | Loki | | | | | Citi | | | | | iii)AUGĻU DĀRZEŅI a)Nakteņaugi Tomāti | | | | | Pipari | | | | | Baklažāni | | | | | Citi | | | | | b)Ķirbjaugi ar ēdamu mizu Gurķi | | | | | Pipargurķīši | | | | | Tumšzaļie kabači | | | | | Citi | | | | | c)Ķirbjaugi ar neēdamu mizu Melones | | | | | Ķirbji | | | | | Arbūzi | | | | | Citi | | | | | d)Saldā kukurūza | | | | | iv)KĀPOSTU DĀRZEŅI a)Ziedoši kāpostu dārzeņi Sparģeļkāposti (tostarp brokoļi) | | | | | Ziedkāposti | | | | | Citi | | | | | b)Kāpostu galviņdārzeņi Briseles kāposti | | | | | Galviņkāposti | | | | | Citi | | | | | c)Kāpostu lapu dārzeņi Ķīnas kāposti | | | | | Lapu kāposti | | | | | Citi | | | | | d)Kolrābji | | | | | v)LAPU DĀRZEŅI UN SVAIGI GARŠAUGI a)Lapu salāti un līdzīgi Kressalāti | | | | | Salātu baldriņi | | | | | Dārza salāti | | | | | Platlapu cigoriņi | | | | | Citi | | | | | b)Spināti un līdzīgi Spināti | | | | | Lapu bietes | | | | | Citi | | | | | c)Ūdenskreses | | | | | d)Lapu cigoriņi | | | | | e)Garšaugi Kārveles | | | | | Maurloki | | | | | Pētersīļi | | | | | Kātu selerijas | | | | | Citi | | | | | vi)PĀKŠAUGU DĀRZEŅI (svaigi) Pupiņas (ar pākstīm) | | | | | Pupiņas (bez pākstīm) | | | | | Zirņi (ar pākstīm) | | | | | Zirņi (bez pākstīm) | | | | | Citi | | | | | vii)KĀTU DĀRZEŅI (svaigi) Sparģeļi | | | | | Lapu artišoki | | | | | Selerijas | | | | | Fenheļi | | | | | Artišoki | | | | | Puravi | | | | | Rabarberi | | | | | Citi | | | | | viii)SĒNES a)Kultivētās sēnes | | | | | b)Savvaļas sēnes | | | | | 3.Pākšaugi | 0,01 | 0,02 | 0,05 | 0,05 | Pupas | | | | | Lēcas | | | | | Zirņi | | | | | Citi | | | | | 4.Eļļas augu sēklas | 0,01 | | 0,05 | 0,05 | Linsēklas | | | | | Zemesrieksti | | 0,05 | | | Magoņu sēklas | | | | | Sezama sēklas | | | | | Saulgriežu sēklas | | | | | Rapšu sēklas | | | | | Sojas pupas | | | | | Sinepju sēklas | | | | | Kokvilnas sēklas | | | | | Citi | | 0,02 | | | 5.Kartupeļi | 0,01 | 0,02 | 0,05 | 0,05 | Agrie kartupeļi | | | | | Galda kartupeļi | | | | | 6.Tēja (lapas un kāti, žāvēti, fermentēti vai citādi sagatavoti, no Camellia sinensis lapām) | 0,05 | 0,05 | 0,1 | 0,1 | 7.Apiņi (žāvēti), tostarp apiņu rogas un nekoncentrēts pulveris | 0,05 | 0,05 | 0,1 | 0,1 | --------------------------------------------------