Oficiālais Vēstnesis L 203 , 01/08/2002 Lpp. 0005 - 0008



Padomes lēmums (2002. gada 22. jūlijs), ar ko izveido pamatprogrammu par policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās (AGIS) (2002/630/TI) EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, un jo īpaši tā 30. panta 1. punktu, 31. pantu un 34. panta 2. punkta c) apakšpunktu, ņemot vērā Komisijas iniciatīvu [1], ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [2], tā kā: (1) Līguma par Eiropas Savienību 29. pants nosaka, ka Savienības mērķis ir nodrošināt pilsoņiem augstu aizsardzības līmeni brīvības, drošības un tiesiskuma telpā, organizējot kopīgu rīcību starp dalībvalstīm attiecībā uz policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās un novēršot un apkarojot rasismu un ksenofobiju. (2) Eiropadomes 1999. gada oktobra Tamperes sanāksmju secinājumos ir aicināts pastiprināt sadarbību attiecībā uz noziedzības novēršanu un cīņu pret to, tajā skaitā noziedzību, kurā izmanto jaunās informācijas un saziņas tehnoloģijas, lai nodrošinātu patiesu Eiropas tiesiskuma telpu. Sadarbības nozīme šajā jomā ir vēlreiz uzsvērta rīcības plānā, kas nodēvēts "Organizētās noziedzības novēršana un kontrole: Eiropas Savienības stratēģija jaunās tūkstošgades sākumam" [3]. (3) Padomes Pamatlēmuma 2001/220/TI (2001. gada 15. marts) par cietušo statusu kriminālprocesā [4] 12. pantā dalībvalstis ir aicinātas sadarboties savā starpā, lai veicinātu efektīvāku cietušo interešu aizstāvību kriminālprocesā. (4) Ir lietderīgi paplašināt projektu Eiropas dimensiju līdz trim dalībvalstīm vai līdz divām dalībvalstīm un kandidātvalstij, lai sekmētu partnerattiecību veidošanos un informācijas un labas valsts prakses apmaiņu; (5) Padomes izveidotās "Grotius II — Krimināltiesības" [5], Stop II [6], Oisin II [7], Hippokrates [8] un Falcone [9] programmas ir palīdzējušas stiprināt sadarbību policijas un tiesu iestāžu starpā dalībvalstīs un uzlabot savstarpējo to policijas, tiesu, tiesību un administratīvo sistēmu sapratni. (6) Pēc tam, kad Eiropadome 2000. gada jūnijā Feirā apstiprināja Eiropas Savienības Narkomānijas apkarošanas rīcības plānu (2000. līdz 2004. gadam), šajā pamatprogrammā iekļautas darbības, lai apkarotu narkotiku tirdzniecību. (7) vienotas pamatprogrammas izveide, ko skaidri rosināja Eiropas Parlaments un Padome, pieņemot iepriekšējās programmas, turpmāk pastiprinās sadarbību ar koordinētas un starpdisciplīnu pieejas starpniecību, iesaistot dažādas personas, kas atbildīgas par noziedzības novēršanu un apkarošanu Eiropas Savienības līmenī. To īstenojot, jāsaglabā līdzsvarota pieeja starp dažādām darbībām, kas vērstas uz brīvības, drošības un tiesiskuma telpas izveidi. (8) Vēlams nodrošināt pamatprogrammā atbalstīto darbību nepārtrauktību, paredzot to koordināciju vienotā modelī, kas racionalizē procedūras un pilnveido vadību un mēroga ekonomijas. Turklāt jāpanāk pilnīga programmas darbības labumu izmantošana, jo īpaši attiecībā uz tiesībaizsardzības iestādēm un jāveicina sadarbība starp dalībvalstu tiesībaizsardzības iestādēm, un šādām iestādēm jāsniedz lielāks ieskats darba metodēs, ko izmanto tām ekvivalentas iestādes citās dalībvalstīs, un attiecībā uz ierobežojumiem, kas tām var būt saistoši. (9) Pamatprogrammas izdevumi nedrīkst būt lielāki par finanšu plāna 3. pozīcijā pašreiz paredzēto maksimālo robežu. (10) Par pamatprogrammas gada apropriācijām jālemj budžeta lēmējinstitūcijai saskaņā ar budžeta procedūru. (11) Pamatprogramma jādara pieejama kandidātvalstīm partneru un dalībnieku statusā projektos, kas finansēti ar šo programmu. Attiecīgā gadījumā var arī paredzēt citu valstu līdzdalību šajā programmā. (12) Šā lēmuma īstenošanai nepieciešamie pasākumi jāpieņem ar komitejas palīdzību atbilstīgi šajā lēmumā noteiktajai procedūrai. (13) Lai palielinātu pievienoto vērtību projektiem, kas īstenoti saskaņā ar šo lēmumu, jānodrošina šo projektu un citu Kopienas intervences veidu atbilstība un komplementaritāte. (14) Regulāra pamatprogrammas uzraudzība un vērtēšana jānodrošina tā, lai īstenoto projektu efektivitāti varētu vērtēt saistībā ar mērķiem un lai vajadzības gadījumā varētu koriģēt prioritātes. (15) Neskarot Eiropas Kopienas dibināšanas līgumā noteiktās budžeta lēmējinstitūcijas pilnvaras, šajā lēmumā visam pamatprogrammas laikam iekļauts bāzes finansējums, kas paredzēts 34. punktā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 1999. gada 6. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu [10], IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants Pamatprogrammas izveide 1. Brīvības, drošības un tiesiskuma telpas sakarā ar šo lēmumu izveido pamatprogrammu policijas un tiesu iestāžu sadarbībai krimināllietas, še turpmāk — "Programma". 2. Programmu ar šo izveido laikposmam no 2003. gada 1. janvāra līdz 2007. gada 31. decembrim, un to var pagarināt. 2. pants Programmas mērķi 1. Ar Programmu sekmē vispārējo mērķi Eiropas Savienības pilsoņiem nodrošināt augstu aizsardzības līmeni brīvības, drošības un tiesiskuma telpā. Tādēļ tās mērķi, jo īpaši, ir a) izstrādāt, īstenot un vērtēt Eiropas politiku šajā jomā; b) sekmēt un stiprināt sakaru dibināšanu, savstarpējo sadarbību attiecībā uz vispārējiem dalībvalstu vispārējo interešu jautājumiem, informācijas, pieredzes un labākās prakses apmaiņu un izplatīšanu, vietējo un reģionālo sadarbību un apmācības un tehniskās un zinātniskās pētniecības pilnveidošanu un pielāgošanu; c) rosināt dalībvalstis pastiprināt sadarbību ar kandidātvalstīm, citām trešām valstīm un attiecīgām reģionālām un starptautiskām organizācijām. 2. Ar Programmu atbalsta projektus šādas ar Līguma par Eiropas Savienību VI sadaļu saistītās jomās: a) vispārēja tiesu iestāžu sadarbība un to sadarbība krimināllietās, tostarp apmācība; b) sadarbība starp tiesībaizsardzības iestādēm; c) sadarbība starp tiesībaizsardzības iestādēm vai citām sabiedriskām vai privātām organizācijām dalībvalstīs, kas iesaistītas organizētās vai citas noziedzības novēršanā un cīņā pret to; d) sadarbība starp dalībvalstīm ar mērķi panākt efektīvu cietušo interešu aizstāvību kriminālprocesā. 3. pants Piekļuve Programmai 1. Programma līdzfinansē projektus, kas nav ilgāki par diviem gadiem un ko iesniegušas valsts vai privātās iestādes un struktūras, tostarp arodorganizācijas, nevalstiskās organizācijas, apvienības, organizācijas, kas pārstāv uzņēmumus, pamatapmācības un turpmākās apmācības iestādes; projekti ir vērsti uz mērķgrupām, kas norādītās 3. punktā. 2. Lai projekti būtu tiesīgi uz līdzfinansējumu, tajos jāiesaista partneri no vismaz trim dalībvalstīm vai divām dalībvalstīm un vienas kandidātvalsts, un to mērķiem jābūt 2. pantā minētajiem. Kandidātvalstis var piedalīties projektos, lai iepazītos ar acquis šajā jomā un palīdzētu sev sagatavoties saistībā ar pievienošanos. Citas trešās valstis var arī piedalīties, ja tas kalpo projektu mērķiem. 3. Programma vērsta uz šādām mērķgrupām: a) praktizējošiem juristiem: tiesnešiem, prokuroriem, advokātiem, ministriju darbiniekiem, kriminālpolicijas darbiniekiem, tiesu izpildītājiem, ekspertiem, tiesu tulkiem un citiem darbiniekiem, kuru profesija saistīta ar tiesu iestādēm; b) tiesībaizsardzības iestāžu amatpersonām un inspektoriem: dalībvalstu valsts iestādes, kas saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir atbildīgas par noziedzīgu nodarījumu nepieļaušanu, atklāšanu un apkarošanu; c) amatpersonām citās valdības iestādēs un pārstāvjiem no apvienībām, arodorganizācijām, zinātniskās pētniecības un uzņēmumiem, kas iesaistīti cīņā pret organizēto vai citu noziedzību un tās novēršanu; d) pārstāvjiem no cietušo palīdzības dienestiem, tajā skaitā valsts iestādēm, kas ir atbildīgas par imigrācijas un sociāliem pakalpojumiem. 4. Saskaņā ar 2. pantā izklāstītajiem mērķiem ar Programmu var arī līdzfinansēt a) īpašus projektus, kas iesniegti atbilstoši 1. punktam un kas atbilst īpašām interesēm saistībā ar Programmas prioritātēm vai sadarbību ar kandidātvalstīm; b) papildu pasākumus, piemēram, seminārus, ekspertu sanāksmes vai citas darbības ar mērķi izplatīt rezultātus, kas gūti ar Programmas starpniecību. 5. Saskaņā ar 2. pantā izklāstītajiem mērķiem ar Programmu var arī sniegt tiešu finansiālu atbalstu darbībām, kas iekļautas to nevalstisko organizāciju ikgadējās darbību programmās, kuras atbilst šādiem kritērijiem: a) tām jābūt bezpeļņas organizācijām; b) tām jābūt izveidotām saskaņā ar kādas dalībvalsts tiesību aktiem; c) tām jārīkojas Eiropas mērogā un jāiesaista parasti vismaz puse dalībvalstu; d) to darbības mērķiem jāietver viens vai vairāki no 2. pantā noteiktajiem mērķiem. 4. pants Programmas darbības Programmu veido šādi projektu veidi: a) apmācība; b) apmaiņas un stažēšanās programmu izveide un īstenošanas uzsākšana; c) studijas un zinātniskā izpēte; d) to rezultātu izplatīšana, kas iegūti ar Programmas starpniecību; e) sadarbības veicināšana starp dalībvalstu tiesībaizsardzības, tiesu iestādēm vai citām sabiedriskām vai privātām organizācijām dalībvalstīs, kas iesaistītas noziedzības novēršanā un cīņā pret to, piemēram, sniedzot palīdzību sakaru tīklu izveidošanā; f) konferences un semināri. 5. pants Programmas finansēšana 1. Programmas īstenošanai paredzētais bāzes finansējums laikposmam no 2003. gada līdz 2007. gadam ir 65 miljoni eiro. Gada apropriācijas apstiprina budžeta lēmējinstitūcija atbilstīgi finanšu plānam. 2. Projekta līdzfinansēšana ar Programmas starpniecību izslēdz jebkuru citu finansējumu no citas programmas, kuru finansē no Eiropas Savienības vispārējā budžeta. 3. Pēc lēmumu pieņemšanas par finansējumu slēdz finansējuma līgumus starp Komisiju un organizatoriem. Finanšu kontroli pār lēmumiem par finansējumu un tiem sekojošiem līgumiem veic Komisija un to auditu veic Revīzijas palāta. 4. Finansiālā atbalsta īpatsvars no Eiropas Savienības vispārējā budžeta nepārsniedz 70 % no projekta kopējām izmaksām. 5. Tomēr 3. panta 4. punktā minētos īpašos projektus un papildu pasākumus un 3. panta 5. punktā minētās darbības var finansēt 100 % apmērā, nepārsniedzot 10 % no kopējā budžeta, kas katru gadu atvēlēts Programmai īpašiem projektiem saskaņā ar 3. panta 4. punkta a) apakšpunktu, un 5 % attiecībā uz 3. panta 4. punkta b) apakšpunktā minētajiem papildu pasākumiem. 6. pants Programmas īstenošana 1. Par Programmas vadīšanu un īstenošanu atbild Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm. 2. Programmu vada Komisija saskaņā ar Finanšu regulu par Eiropas Kopienu vispārējo budžetu. 3. Lai īstenotu Programmu, Komisija a) sagatavo gada darba programmu, kurā ietver īpašus mērķus, tematiskās prioritātes un vajadzības gadījumā īpašu projektu un papildu pasākumu sarakstu; Programmu līdzsvaro starp 2. panta 2. punktā norādītājām jomām, vismaz 15 % no ikgadējā finansējuma veltot katrai šā punkta a), b) un c) apakšpunktā norādītajai jomai; b) vērtē un izraugās iesniegtos projektus un nodrošina to vadīšanu. 4. Iesniegtos projektus izskata saskaņā ar 8. pantā izklāstīto konsultēšanās procedūru. Gada darba programmu, īpašos projektus un papildu pasākumus, kas minēti 3. panta 4. punktā, kā arī darbības, kas minētās 3. panta 5. punktā, izskata saskaņā ar 9. pantā izklāstīto vadības procedūru. 5. Pie nosacījuma, ka tie ir saderīgi ar attiecīgo politiku, Komisija vērtē un izraugās organizatoru iesniegtos projektus, pamatojoties uz šādiem kritērijiem: a) atbilstība Programmas mērķiem; b) projektu Eiropas dimensija un dalībvalstu līdzdalības apjoms; c) atbilstība darbam, kas uzsākts vai ieplānots saistībā ar Eiropas Savienības politikas prioritātēm attiecībā uz vispārēju tiesu iestāžu sadarbību un to sadarbību krimināllietās; d) cik lielā mērā projekts papildina citus iepriekšējos, pašreizējos vai turpmākos sadarbības projektus; e) organizatoru spēja īstenot projektu; f) projekta koncepcijas, organizācijas, noformējuma un gaidāmo rezultātu kvalitāte; g) dotācijas summa, kas pieprasīta saskaņā ar Programmu, un samērīgums ar gaidāmajiem rezultātiem; h) gaidāmo rezultātu ietekme uz Programmas mērķiem. 7. pants Komiteja 1. Komisijai palīdz komiteja, kurā ir dalībvalstu pārstāvji un kuru vada Komisijas pārstāvis, še turpmāk — "Komiteja". 2. Komiteja apstiprina savu reglamentu pēc priekšsēdētāja priekšlikuma, pamatojoties uz standarta reglamentu, kas publicēts Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. 3. Komisija var aicināt kandidātvalstu pārstāvjus piedalīties informatīvās tikšanās, kas ir pēc Komitejas sanāksmēm. 8. pants Konsultēšanās procedūra 1. Ja ir norāde uz šo pantu, Komisijas pārstāvis iesniedz Komitejai veicamo pasākumu projektu. Komiteja sniedz atzinumu par šo projektu, ievērojot termiņu, ko nosaka priekšsēdētājs atkarībā no jautājuma steidzamības, vajadzības gadījumā par to balsojot. 2. Šo atzinumu ieraksta protokolā; katra dalībvalsts var lūgt tās nostāju ierakstīt protokolā. 3. Komisija īpaši ņem vērā Komitejas sniegto atzinumu. Tā informē Komiteju par to, kā tās atzinums ir ņemts vērā. 9. pants Vadības procedūra 1. Ja ir norāde uz šo pantu, Komisijas pārstāvis iesniedz Komitejai veicamo pasākumu projektu. Komiteja sniedz atzinumu par šo projektu termiņā, ko priekšsēdētājs var noteikt atkarībā no jautājuma steidzamības. Atzinumu sniedz ar balsu vairākumu, kas Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 205. panta 2. punktā paredzēts lēmumiem, kuri Padomei jāpieņem pēc Komisijas priekšlikuma. Dalībvalstu pārstāvju balsis Komitejā vērtē, kā noteikts minētajā pantā. Priekšsēdētājs nebalso. 2. Komisija pieņem pasākumus, ko piemēro uzreiz. Tomēr, ja šie pasākumi nesaskan ar Komitejas atzinumu, tad Komisija tos tūlīt paziņo Padomei. Tādā gadījumā Komisija var uz trim mēnešiem no paziņošanas dienas atlikt to pasākumu piemērošanu, par kuriem tā pieņēmusi lēmumu. 3. Padome 2. punktā noteiktajā termiņā ar kvalificētu balsu vairākumu var pieņemt atšķirīgu lēmumu. 10. pants Saskanība un komplementaritāte Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm nodrošina, ka projekti ir komplementāri un saskanīgi ar citām Kopienas politikām. 11. pants Pārraudzība un vērtēšana Komisija regulāri uzrauga Programmu. Tā informē Eiropas Parlamentu par pieņemto darba programmu un līdzfinansēto projektu sarakstu un iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei a) gada ziņojumu par Programmas īstenošanu. Pirmo ziņojumu iesniedz līdz 2004. gada 30. jūnijam; b) Programmas īstenošanas starpposma novērtējumu — līdz 2005. gada 30. jūnijam; c) paziņojumu par Programmas turpināšanu, vajadzības gadījumā pievienojot attiecīgu priekšlikumu — līdz 2006. gada 30. septembrim; d) visas Programmas nobeiguma novērtējumu — līdz 2008. gada 30. jūnijam. 12. pants Stāšanās spēkā Šis lēmums stājas spēkā tā publicēšanas dienā Oficiālajā Vēstnesī. Briselē, 2002. gada 22. jūlijā Padomes vārdā — priekšsēdētājs P. S. Møller [1] OV C 51 E, 26.2.2002., 345. lpp. [2] Atzinums sniegts 2002. gada 9. aprīlī (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts). [3] OV C 124, 3.5.2000., 1. lpp. [4] OV L 82, 22.3.2001., 1. lpp. [5] OV L 186, 7.7.2001., 1. lpp. ("Grotius II — Krimināltiesības"). [6] OV L 186, 7.7.2001., 7. lpp. (Stop II). [7] OV L 186, 7.7.2001., 4. lpp. (Oisin II). [8] OV L 186, 7.7.2001., 11. lpp. [9] OV L 99, 31.3.1998., 8. lpp. [10] OV C 172, 18.6.1999., 1. lpp. --------------------------------------------------