Oficiālais Vēstnesis L 222 , 17/08/2001 Lpp. 0001 - 0019



Komisijas Regula (EK) Nr. 1636/2001 (2001. gada 23. jūlijs), ar kuru groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 2018/93 par to dalībvalstu, kuras zvejo Atlantijas okeāna ziemeļrietumu daļā, zvejas un nozvejas statistikas datu iesniegšanu EIROPAS KOPIENU KOMISIJA, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 1993. gada 30. jūnija Regulu (EEK) Nr. 2018/93 par to dalībvalstu, kuras zvejo Atlantijas okeāna ziemeļrietumu daļā, zvejas un nozvejas statistikas datu iesniegšanu [1], un jo īpaši tās 2. panta 4. punktu un 4. pantu, tā kā: (1) Konvencijas par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām sugām (CITES) Pušu konferences Devītajā sanāksmē 1994. gadā tika pieprasīts, lai Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizācija (FAO) un reģionālie zvejniecības resori veiktu datu uzraudzību attiecībā uz plātņžauņu sugu (haizivis un rajas) nozveju un tirdzniecību ar tām. (2) Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas (NAFO) Zinātniskā Padome ir identificējusi plātņžauņu sugu zivis, kas sastopamas lomos Atlantijas okeāna ziemeļrietumu daļā, un ir pieprasījusi NAFO līgumslēdzējām pusēm ziņot par šiem lomiem aptaujas lapās Statlant 21A un 21B, kas atrodas FAO pārziņā. (3) Lai Eiropas Kopiena varētu pildīt savas līgumslēdzējas puses saistības NAFO Konvencijā, vajag grozīt Regulas (EEK) Nr. 2018/93, kas atbilst iepriekš minētajām aptaujas lapām Statlant 21A un 21B, I pielikumu. (4) NAFO Zinātniskā Padome ir pieņēmusi zināmas izmaiņas Atlantijas okeāna ziemeļrietumu daļas apakšzonas un rajonu aprakstā un izmaiņas un papildinājumus tām definīcijām un kodiem, kas lietojami, iesniedzot datus par nozveju. (5) Regulas (EEK) Nr. 2018/93 4. panta 2. punktā ir noteikts, ka dalībvalstis pēc Komisijas iepriekšēja apstiprinājuma var iesniegt datus citā formā vai izmantojot citu datu nesēju, nekā izklāstīts regulas V pielikumā. (6) Vairākas dalībvalstis ir pieprasījušas datu iesniegšanu citā formā vai izmantojot citu datu nesēju, nekā izklāstīts Regulas (EEK) Nr. 2018/93 V pielikumā (ekvivalents iepriekš minētajām aptaujas lapām Statlant). (7) Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības statistikas pastāvīgās komitejas, kas izveidota ar Padomes Lēmumu 72/279/EEK [2], atzinumu, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Regulas (EEK) Nr. 2018/93 I, III un IV pielikumu aizstāj ar šīs regulas I, II un III pielikumu. 2. pants Dalībvalstis var iesniegt datus tādā formā, kas izklāstīta šīs regulas IV pielikumā. 3. pants Šī regula stājas spēkā 20. dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 2001. gada 23. jūlijā Komisijas vārdā — Komisijas loceklis Pedro Solbes Mira [1] OV L 186, 28.7.1993., 1. lpp. [2] OV L 179, 7.8.1972., 1. lpp. -------------------------------------------------- I PIELIKUMS TO SUGU SARAKSTS, PAR KURĀM ZIŅOTS KOMERCIĀLAJĀ NOZVEJAS STATISTIKĀ PAR ATLANTIJAS OKEĀNA ZIEMEĻAUSTRUMU DAĻU Dalībvalstīm ir jāpaziņo par to sugu nominālo nozveju, kas ir apzīmētas ar zvaigznīti (*). Ziņojot par atlikušo sugu nominālo nozveju, nav obligāti jānorāda atsevišķas sugas. Tomēr, ja dati par atsevišķām sugām nav iesniegti, tie ir jāiekļauj kopējās kategorijās. Dalībvalstis var iesniegt datus par sugām, kas nav sarakstā, ar noteikumu, ka sugas ir skaidri norādītas. Piezīme: "n.t.p." saīsinājums nozīmē "netiek tuvāk precizēts". Nosaukums | Trīsburtu apzīmējums | Zinātniskais nosaukums | BENTISKĀS ZIVIS Menca | COD (*) | Gadus morhua | Pikša | HAD (*) | Melanogrammus aeglefinus | Sarkanasari n.t.p. | RED (*) | Sebastes spp. | Sudrabotā merlūza | HKS (*) | Merluccius bilinearis | Merlūza Urophycis chuss | HKR (*) | Urophycis chuss | Saida | POK (*) | Pollachius virens | Sarkanasaris Sebastes marinus | REG (*) | Sebastes marinus | Sarkanasaris Sebastes mentella | REB (*) | Sebastes mentella | Hippoglossoides platessoides paltuss | PLA (*) | Hippoglossoides platessoides | Sarkanā plekste | WIT | Glyptocephalus cynoglossus | Dzeltenspuru plekste | YEL (*) | Pleuronectes ferruginea | Melnais paltuss | GHL (*) | Reinhardtius hippoglossoides | Parastais paltuss | HAL (*) | Hippoglossus hippoglossus | Ziemas plekste | FLW (*) | Pseudopleuronectes americanus | Vasaras plekste | FLS (*) | Paralichythys dentatus | Rūts plekste | FLD (*) | Scophthalmus aquosus | Plekstveidīgās zivis n.t.p. | FLX | Pleuronectiformes | Amerikāņu jūrasvelns | ANG (*) | Lophius americanus | Atlantijas jūrasgaiļi | SRA | Prionotus spp. | Atlantijas tomkods | TOM | Microgadus tomcod | Zilā antimora | ANT | Antimora rostrata | Putasū | WHB | Micromesistius puotassou | Amerikas tautoga | CUN | Tautogolabrus adspersus | Vēdzele | USK | Brosme brosme | Grenlandes menca | GRC | Gadus ogac | Zilā jūras līdaka | BLI | Molva dypterygia | Jūras līdaka | LIN (*) | Molva molva | Jūras zaķis | LUM (*) | Cyclopterus lumpus | Karaļzivs | KFG | Menticirrhus saxatilis | Raibā lodeszivs | PUF | Sphoeroides maculatus | Lucīši n.t.p. | ELZ | Lycodes spp. | Amerikas lucītis | OPT | Macrozoarces americanus | Polārmenca | POC | Boreogadus saida | Strupdeguna garaste | RNG | Coryphaenoides rupestris | Makrūrzivs | RHG | Macrourus berglax | Tūbītes | SAN | Ammodytes spp. | Jūrasbuļļi n.t.p. | SC | Myoxocephalus spp. | Skapa | SCP | Stenotomus chrysops | Tautoga | TAU | Tautoga onitis | Tailzivs | TIL | Lopholatilus chamaeleonticeps | Baltā merlūza | HKW (*) | Urophycis tenuis | Vilkzivis n.t.p. | CAT (*) | Anarhichas spp. | Vilkzivs | CAA (*) | Anarhichas lupus | Raibā vilkzivs | CAS (*) | Anarhichas minor | Bentiskās zivis n.t.p. | GRO | Osteichthyes | PELĀĢISKĀS ZIVIS Siļķe | HER (*) | Clupea harengus | Makrele | MAC (*) | Scomber scombrus | Sviestzivs | BUT | Peprilus triachanthus | Brevortija | MHA (*) | Brevoortia tyrannus | Atlantijas skumbrijlīdaka | SAU | Scomberesox saurus | Rietumatlantijas anšovs | ANB | Anchoa mitchilli | Lufārs | BLU | Pomatomus saltatrix | Zirgkaranga | CVJ | Caranx hippos | Fregates tunzivs | FRI | Auxis thazard | Ķēniņmakrele | KGM | Scomberomorus cavalla | Lāsumainā makrele | SSM (*) | Scomberomorus maculatus | Buriniekzivs | SAI | Istiophorus platypterus | Svītrainā marlīne | WHM | Tetrapturus albidus | Zilā marlīne | BUM | Makaira nigricans | Zobenzivs | SWO | Xipias gladius | Garspuru tunzivs | ALB | Thunnus alalunga | Pelamīda | BON | Sarda sarda | Mazā tunzivs | LTA | Euthynnus alletteratus | Lielacu tunzivs | BET | Thunnus obesus | Ziemeļu tunzivs | BFT | Thunnus thynnus | Svītrainā tunzivs | SKJ | Katsuwonus pelamis | Dzeltenspuru tunzivs | YFT | Thunnus albacares | Tunzivis n.t.p. | TUN | Scombridae | Pelāģiskās zivis n.t.p. | PEL | Osteichthyes | PĀRĒJĀS ZIVIS Vēderainā siļķe | ALE | Alosa pseudoharengus | Seriolas n.t.p. | AMX | Seriola spp. | Amerikas jūraszutis | COA | Conger oceanicus | Amerikas zutis | ELA | Anguilla rostrata | Amerikas palede | SHA | Alosa sapidissima | Argentīnas n.t.p. | ARG | Argentina spp. | Atlantijas bungzivs | CKA | Micropogonias undulatus | Atlantijas adatzivs | NFA | Strongylura marina | Atlantijas diegsiļķe | THA | Opisthonema oglinum | Gludgalve | ALC | Alepocephalus bairdii | Lielā bungzivs | BDM | Pogonias cromis | Melnais jūras asaris | BSB | Centropristis striata | Vasaras palede | BBH | Alosa aestivalis | Moiva | CAP (*) | Mallotus villosus | Palijas n.t.p. | CHR | Salvelinus spp. | Kobija | CBA | Rachycentron canadum | Pampano | POM | Trachinotus carolinus | Diegspuru palede | SHG | Dorosoma cepedianum | Pomadasīdas n.t.p. | GRX | Pomadasyidae | Cigoriņu palede | SHH | Alosa mediocris | Lākturzivs | LAX | Notoscopelus spp. | Kefales n.t.p. | MUL | Mugilidae | Ziemeļatlantijas sviestzivs | HVF | Peprilus alepidotus (= Paru) | Cūkzivs | PIG | Orthopristis chrysoptera | Varavīksnes stinte | SMR | Osmerus mordax | Sarkanā bungzivs | RDM | Sciaenops ocellatus | Parastā jūraskarūsa | RPG | Pagrus pagrus | Raupjā stavrida | RSC | Trachurus lathami | Smilšu asaris | PES | Diplectrum formosum | Aitgalve | SPH | Archosargus probatocephalus | Punktotā bungzivs | SPT | Leiostomus xanthurus | Lāsainā bungzivs | SWF | Cynoscion nebulosus | Cynoscion regalis sugas zivs | STG | Cynoscion regalis | Svītrainais asaris | STB | Morone saxatilis | Stores n.t.p. | STU | Acipenseridae | Atlantijas tarpūna | TAR | Tarpon (= Megalops) atlanticus | Forele n.t.p. | TRO | Salmo spp. | Amerikas svītrainais asaris | PEW | Morone americana | Beriksas n.t.p. | ALF | Beryx spp. | Katrāns | DGS (*) | Squalus acanthias | Dzeloņzivis n.t.p. | DGX (*) | Squalidae | Siļķu haizivs | POR (*) | Lamna nasus | Lielās haizivis n.t.p. | SHX | Squaliformes | Haizivs Isurus oxyrinchus | SMA | Isurus oxyrinchus | Atlantijas aspurna haizivs | RHT | Rhizoprionodon terraenovae | Melnā haizivs | CFB | Centroscyllium fabricii | Grenlandes haizivs | GSK | Somniosus microcephalus | Milzu haizivs | BSK | Cetorhinus maximus | Ežu raja | RJD | Leucoraja erinacea | Haizivs Dipturus laevis | RJL | Dipturus laevis | Acainā raja | RJT | Leucoraja ocellata | Ērkšķu raja | RJR | Amblyraja radiata | Gludā raja | RJS | Malacoraja senta | Raja Bathyraja spinicauda | RJQ | Bathyraja spinicauda | Ziemeļu raja | RJG | Amblyraja hyperborea | Rajas n.t.p. | SKA (*) | Raja spp. | Zivis n.t.p. | FIN | Osteichthyes | BEZMUGURKAULNIEKI Kalmārs Loligo pealei | SQL (*) | Loligo pealei | Kalmārs Illex illecebrosus | SQI (*) | Illex illecebrosus | Kalmāri n.t.p. | SQU (*) | Loliginidae, Ommastrephidae | Taisnā makstgliemene | CLR | Ensis directus | Cietgliemene | CLH | Mercenaria mercenaria | Gliemene Arctica islandica | CLQ | Arctica islandica | Lielā smilšgliemene | CLS | Mya arenaria | Atlantijas maktra | CLB | Spisula solidissima | Gliemenes n.t.p. | CLX | Prionodesmacea, Teleodesmacea | Karību ķemmīšgliemene | SCB | Argopecten irradians | Raibā ķemmīšgliemene | SCC | Argopecten gibbus | Islandes ķemmīšgliemene | ISC | Chlamys islandica | Amerikas ķemmīšgliemene | SCA | Placopecten magellanicus | Ķemmīšgliemenes n.t.p. | SCX | Pectinidae | Klusā okeāna austere | OYA | Crassostrea virginica | Vidusjūras ēdamgliemene | MUS | Mytilus edulis | Kroņgliemeži n.t.p. | WHX | Busycon spp. | Litorīnas n.t.p. | PER | Littorina spp. | Jūras mīkstmieši n.t.p. | MOL | Mollusca | Parastais krabis | CRK | Cancer irroratus | Zilais krabis | CRB | Callinectes sapidus | Zaļais krabis | CRG | Carcinus maenas | Ziemeļu krabis | CRJ | Cancer borealis | Baltais krabis | CRQ | Chinoectes opilio | Sarkanais krabis | CRR | Geryon quinquedens | Karaliskais krabis | KCT | Lithodes maia | Jūras krabji n.t.p. | CRA | Reptantia | Amerikas omārs | LBA | Homarus americanus | Parastā ziemeļgarnele | PRA (*) | Pandalus borealis | Aukstūdens ziemeļgarnele | AES | Pandalus montagui | Tīģergarneles n.t.p. | PEN (*) | Penaeus spp. | Ziemeļgarneles | PAN (*) | Pandalus spp. | Jūras vēžveidīgie n.t.p. | CRU | Crustacea | Jūrasezis | URC | Strongylocentrotus spp. | Daudzsaru tārpi n.t.p. | WOR | Polychaeta | Atlantijas zobenastis | HSC | Limulus polyphemus | Jūras bezmugurkaulnieki n.t.p. | INV | Invertebrata | JŪRAS AĻĢES Brūnaļģes | SWB | Phaenophyceae | Sārtaļģes | SWR | Rhodophyceae | Jūras aļģes n.t.p. | SWX | Algae | ROŅI Grenlandes ronis | SHE | Pagophilus groenlandicus | Pūšļdeguna ronis | SEZ | Cystophora cristata | -------------------------------------------------- II PIELIKUMS NAFO APAKŠZONU UN RAJONU APRAKSTS, KO IZMANTO ZIVSAIMNIECĪBAS STATISTIKĀ UN NOTEIKUMOS ATLANTIJAS OKEĀNA ZIEMEĻRIETUMU DAĻĀ Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas konvencijas XX pantā noteiktās zinātnes un statistikas apakšzonas, rajoni un apakšrajoni ir šādi: Apakšzona "0" Tāda konvencijas apgabala daļa, ko dienvidos ierobežo līnija, kas stiepjas austrumu virzienā no punkta 61°00′ ziemeļu platuma un 65°00′ rietumu garuma uz punktu 61°00′ ziemeļu platuma un 59°00′ rietumu garuma, no turienes dienvidaustrumu virzienā pa loksodromu uz punktu 60°12′ ziemeļu platuma un 57°13′ rietumu garuma; tad to austrumos ierobežo virkne ģeodēzisko līniju, kas savieno šādus punktus: Punkta Nr. | Platums | Garums | 1 | 60° 12'0 | 57° 13'0 | 2 | 61° 00'0 | 57° 13'1 | 3 | 62° 00'5 | 57° 21'1 | 4 | 62° 02'3 | 57° 21'8 | 5 | 62° 03'5 | 57° 22'2 | 6 | 62° 11'5 | 57° 25'4 | 7 | 62° 47'2 | 57° 41'0 | 8 | 63° 22'8 | 57° 57'4 | 9 | 63° 28'6 | 57° 59'7 | 10 | 63° 35'0 | 58° 02'0 | 11 | 63° 37'2 | 58° 01'2 | 12 | 63° 44'1 | 57° 58'8 | 13 | 63° 50'1 | 57° 57'2 | 14 | 63° 52'6 | 57° 56'6 | 15 | 63° 57'4 | 57° 53'5 | 16 | 64° 04'3 | 57° 49'1 | 17 | 64° 12'2 | 57° 48'2 | 18 | 65° 06'0 | 57° 44'1 | 19 | 65° 08'9 | 57° 43'9 | 20 | 65° 11'6 | 57° 44'4 | 21 | 65° 14'5 | 57° 45'1 | 22 | 65° 18'1 | 57° 45'8 | 23 | 65° 23'3 | 57° 44'9 | 24 | 65° 34'8 | 57° 42'3 | 25 | 65° 37'7 | 57° 41'9 | 26 | 65° 50'9 | 57° 40'7 | 27 | 65° 51'7 | 57° 40'6 | 28 | 65° 57'6 | 57° 40'1 | 29 | 66° 03'5 | 57° 39'6 | 30 | 66° 12'9 | 57° 38'2 | 31 | 66° 18'8 | 57° 37'8 | 32 | 66° 24'6 | 57° 37'8 | 33 | 66° 30'3 | 57° 38'3 | 34 | 66° 36'1 | 57° 39'2 | 35 | 66° 37'9 | 57° 39'6 | 36 | 66° 41'8 | 57° 40'6 | 37 | 66° 49'5 | 57° 43'0 | 38 | 67° 21'6 | 57° 52'7 | 39 | 67° 27'3 | 57° 54'9 | 40 | 67° 28'3 | 57° 55'3 | 41 | 67° 29'1 | 57° 56'1 | 42 | 67° 30'7 | 57° 57'8 | 43 | 67° 35'3 | 58° 02'2 | 44 | 67° 39'7 | 58° 06'2 | 45 | 67° 44'2 | 58° 09'9 | 46 | 67° 56'9 | 58° 19'8 | 47 | 68° 01'8 | 58° 23'3 | 48 | 68° 04'3 | 58° 25'0 | 49 | 68° 06'8 | 58° 26'7 | 50 | 68° 07'5 | 58° 27'2 | 51 | 68° 16'1 | 58° 34'1 | 52 | 68° 21'7 | 58° 39'0 | 53 | 68° 25'3 | 58° 42'4 | 54 | 68° 32'9 | 59° 01'8 | 55 | 68° 34'0 | 59° 04'6 | 56 | 68° 37'9 | 59° 14'3 | 57 | 68° 38'0 | 59° 14'6 | 58 | 68° 56'8 | 60° 02'4 | 59 | 69° 00'8 | 60° 09'0 | 60 | 69° 06'8 | 60° 18'5 | 61 | 69° 10'3 | 60° 23'8 | 62 | 69° 12'8 | 60° 27'5 | 63 | 69° 29'4 | 60° 51'6 | 64 | 69° 49'8 | 60° 58'2 | 65 | 69° 55'3 | 60° 59'6 | 66 | 69° 55'8 | 61° 00'0 | 67 | 70° 01'6 | 61° 04'2 | 68 | 70° 07'5 | 61° 08'1 | 69 | 70° 08'8 | 61° 08'8 | 70 | 70° 13'4 | 61° 10'6 | 71 | 70° 33'1 | 61° 17'4 | 72 | 70° 35'6 | 61° 20'6 | 73 | 70° 48'2 | 61° 37'9 | 74 | 70° 51'8 | 61° 42'7 | 75 | 71° 12'1 | 62° 09'1 | 76 | 71° 18'9 | 62° 17'5 | 77 | 71° 25'9 | 62° 25'5 | 78 | 71° 29'4 | 62° 29'3 | 79 | 71° 31'8 | 62° 32'0 | 80 | 71° 32'9 | 62° 33'5 | 81 | 71° 44'7 | 62° 49'6 | 82 | 71° 47'3 | 62° 53'1 | 83 | 71° 52'9 | 63° 03'9 | 84 | 72° 01'7 | 63° 21'1 | 85 | 72° 06'4 | 63° 30'9 | 86 | 72° 11'0 | 63° 41'0 | 87 | 72° 24'8 | 64° 13'2 | 88 | 72° 30'5 | 64° 26'1 | 89 | 72° 36'3 | 64° 38'8 | 90 | 72° 43'7 | 64° 54'3 | 91 | 72° 45'7 | 64° 58'4 | 92 | 72° 47'7 | 65° 00'9 | 93 | 72° 50'8 | 65° 07'6 | 94 | 73° 18'5 | 66° 08'3 | 95 | 73° 25'9 | 66° 25'3 | 96 | 73° 31'1 | 67° 15'1 | 97 | 73° 36'5 | 68° 05'5 | 98 | 73° 37'9 | 68° 12'3 | 99 | 73° 41'7 | 68° 29'4 | 100 | 73° 46'1 | 68° 48'5 | 101 | 73° 46'7 | 68° 51'1 | 102 | 73° 52'3 | 69° 11'3 | 103 | 73° 57'6 | 69° 31'5 | 104 | 74° 02'2 | 69° 50'3 | 105 | 74° 02'6 | 69° 52'0 | 106 | 74° 06'1 | 70° 06'6 | 107 | 74° 07'5 | 70° 12'5 | 108 | 74° 10'0 | 70° 23'1 | 109 | 74° 12'5 | 70° 33'7 | 110 | 74° 24'0 | 71° 25'7 | 111 | 74° 28'6 | 71° 45'8 | 112 | 74° 44'2 | 72° 53'0 | 113 | 74° 50'6 | 73° 02'8 | 114 | 75° 00'0 | 73° 16'3 | 115 | 75° 05 | 73° 30 | un no turienes ziemeļu virzienā līdz paralēlei 78° 10′ ziemeļu platuma; un rietumos to ierobežo līnija, kas sākas 61°00′ ziemeļu platuma un 65°00′ rietumu garuma un stiepjas ziemeļrietumu virzienā pa loksodromu uz Bafina zemi pie Austrumblafas (61°55′ ziemeļu platuma un 66°20′ rietumu garuma), un no turienes ziemeļu virzienā gar Bafina zemi, Bailota salu, Devonas salu un Elsmīra salu, un tālāk pa 80° rietumu garuma meridiānu ūdeņos starp šīm salām līdz 78°10′ ziemeļu platuma; un ziemeļos to ierobežo 78°10′ ziemeļu platuma paralēle. Apakšzona "0" sastāv no diviem rajoniem Rajons "0 A" Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no 66°15′ ziemeļu platuma paralēles. Rajons "0 B" Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas uz dienvidiem no 66°15′ ziemeļu platuma paralēles. Apakšzona "1" Konvencijas apgabala daļa uz austrumiem no apakšzonas "0" un uz ziemeļiem un austrumiem no loksodromas, kas savieno punktu 60°12′ ziemeļu platuma un 57°13′ rietumu garuma ar punktu 52°15′ ziemeļu platuma un 42°00′ rietumu garuma. Apakšzona "1" sastāv no sešiem rajoniem Rajons "1 A" Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no 68°50′ ziemeļu platuma paralēles (Christianshaab). Rajons "1 B" Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas starp 66°15' ziemeļu platuma paralēli (5 jūras jūdzes uz ziemeļiem no Umanarsugssuak) un 68° 50'ziemelu platuma paralēli (Christianshaab). Rajons "1 C" Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas starp 64°15' ziemeļu platuma paralēli (4 jūras jūdzes uz ziemeļiem no Godthaab) un 66° 15' ziemeļu platuma paralēli (5 jūras jūdzes uz ziemeļiem no Umanarsugssuak). Rajons "1 D" Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas starp 62°30' ziemeļu platuma paralēli (Frederikshaab šļūdonis) un 64°15' ziemeļu platuma paralēli (4 jūras jūdzes uz ziemeļiem no Godthaab). Rajons "1 E" Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas starp 60°45' ziemeļu platuma paralēli (Desolation zemesrags) un 62° 30' ziemeļu platuma paralēli (Frederikshaab šļūdonis). Rajons "1 F" Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas uz dienvidiem no 60°45′ ziemeļu platuma paralēles (Desolation zemesrags). Apakšzona "2" Konvencijas apgabala daļa uz austrumiem no 64°30′ rietumu garuma meridiāna Hudzona šauruma rajonā, uz dienvidiem no apakšzonas 0′, uz dienvidiem un rietumiem no apakšzonas 1un uz ziemeļiem no 52°15′ ziemeļu platuma paralēles. Apakšzona "2" sastāv no trim rajoniem Rajons "2 G" Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no 57°40′ ziemeļu platuma paralēles (Mugford zemesrags). Rajons "2 H" Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas starp 55°20′ ziemeļu platuma paralēli (Hopedale) un 57° 40′ ziemeļu platuma paralēli (Mugford zemesrags). Rajons "2 J" Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas uz dienvidiem no 55°20′ ziemeļu platuma paralēles (Hopedale). Apakšzona "3" Tāda Konvencijas apgabala daļa, kas atrodas uz dienvidiem no 52°15′ ziemeļu platuma paralēles un uz austrumiem no līnijas, kas stiepjas ziemeļu virzienā no Bauld zemesraga Ņūfaundlendas ziemeļu krastā līdz 52°15′ ziemeļu platuma; uz ziemeļiem no 39°00′ ziemeļu platuma paralēles; un uz austrumiem un ziemeļiem no loksodromas, kas sākas uz 39°00′ ziemeļu platuma, 50°00′ rietumu garuma un stiepjas ziemeļrietumu virzienā, šķērsojot punktu uz 43°30′ ziemeļu platuma, 55°00′ rietumu garuma, virzoties uz punktu uz 47°50′ ziemeļu platuma, 60°00′ rietumu garuma, līdz tā šķērso taisnu līniju, kas savieno Ray zemesragu 47° 37,0' ziemeļu platuma; 59° 18,0′ rietumu garuma pie Nūfaundlendas krasta ar Ziemeļu zemesragu 47°02,0′ ziemeļu platuma; 60° 25,0′ rietumu platuma Cape Breton salā; tad ziemeļaustrumu virzienā pa minēto līniju līdz Ray zemesragam, 47° 37,0′ ziemeļu platuma, 59° 18,0′ rietumu garuma. Apakšzona "3" sastāv no sešiem rajoniem Rajons "3 K" Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no 49°15′ ziemeļu platuma paralēles (Freels zemesrags, Ņūfaundlenda). Rajons "3 L" Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas starp Ņūfaundlendas krastu no Freels zemesraga līdz St Mary zemesragam un šādi aprakstītu līniju: sākoties pie Freels zemesraga, no turienes uz austrumiem virzienā uz 46°30′ rietumu garuma meridiānu, tad uz dienvidiem virzienā uz 46°00′ ziemeļu platuma paralēli, tad uz rietumiem virzienā uz 54° 30′ rietumu garuma meridianu, tad pa loksodromu līdz St Mary zemesragam Ņūfaundlendā. Rajons "3 M" Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas uz dienvidiem no 49°15′ ziemeļu platuma paralēles un uz austrumiem no 46°30′ rietumu garuma meridiāna. Rajons "3 N" Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas uz dienvidiem no 46°00′ ziemeļu platuma paralēles un starp 46°30′ rietumu garuma meridiānu un 51°00′ rietumu garuma meridiānu. Rajons "3 O" Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas uz dienvidiem no 46°00′ ziemeļu platuma paralēles un starp 51°00′ rietumu garuma meridiānu un 54°30′ rietumu garuma meridiānu. Rajons "3 P" Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas uz dienvidiem no Ņūfaundlendas krasta un uz rietumiem no līnijas no St Mary zemesraga, Ņūfaundlendā, līdz punktam uz 46°00' ziemeļu platuma, 54°30' rietumu garuma, no šejienes uz dienvidiem līdz apakšzonas robežai. Rajons "3 P" sadalās divos apakšrajonos: "3Pn" — ziemeļrietumu apakšrajons — tāda rajona "3P" daļa, kas atrodas uz ziemeļrietumiem no līnijas, kas stiepjas no 47° 30,7′ ziemeļu platuma; 57° 43,2′ rietumu garuma, apmēram uz dienvidrietumiem līdz punktam uz 46°50,7′ ziemeļu platuma un 58°49,0′ rietumu garuma; "3Ps" — dienvidaustrumu apakšrajons — tāda rajona "3P" daļa, kas atrodas uz dienvidaustrumiem no līnijas, kas noteikta apakšrajonam "3Pn". Apakšzona "4" Tāda Konvencijas apgabala daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no 39°00′ ziemeļu platuma paralēles, rietumos no apakšzonas 3′ un austrumos no šādi aprakstītas līnijas: tā sākas starptautiskās robežas starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Kanādu beigās Grand Manan šaurumā, punktā uz 44°46'35,346′ ziemeļu platuma; 66° 54'11,253′ rietumu garuma; no šejienes uz dienvidiem līdz 43°50′ ziemeļu platuma paralēlei; tad uz rietumiem līdz 67°24'27,24′ rietumu garuma meridiānam; tad pa ģeodēzisku līniju dienvidrietumu virzienā līdz punktam uz 42°53'14′ ziemeļu platuma un 67°44'35′ rietumu garuma; tad pa ģeodēzisku līniju dienvidrietumu virzienā līdz punktam uz 42°31'08′ ziemeļu platuma un 67°28'05′ rietumu garuma; tad pa ģeodēzisku līniju līdz punktam uz 42°20′ ziemeļu platuma un 67°18'13,15′ rietumu garuma; tad uz austrumiem līdz punktam 66°00′ rietumu garuma; tad pa loksodromu dienvidrietumu virzienā līdz punktam uz 42°00′ ziemeļu platuma un 65°40′ rietumu garuma un no turienes uz dienvidiem līdz 39°00′ ziemeļu platuma paralēlei. Apakšzona "4" sastāv no sešiem rajoniem Rajons "4 R" Apakšzonas daļa, kas atrodas starp Ņūfaundlendas krastu no Bauld zemesraga līdz Ray zemesragam un šādi aprakstītu līniju: sākoties pie Bauld zemesraga, tā iet uz ziemeļiem līdz 52°15′ ziemeļu platuma paralēlei, tad uz rietumiem līdz Labradora krastam, tad gar Labradoras krastu līdz Labradoras un Kvebekas robežas beigām, tad pa loksodromu dienvidrietumu virzienā līdz punktam uz 49° 25′ ziemeļu platuma, 60° 00′ rietumu garuma, tad uz dienvidiem līdz punktam uz 47° 50′ ziemeļu platuma, 60° 00′ rietumu garuma, tad pa loksodromu dienvidaustrumu virziena līdz punktam, kur apakšzonas3′ robeža šķērso taisnu līniju, kura savieno Jaunskotijas Ziemeļu zemesragu ar Ņūfaundlendas Ray zemesragu, tad līdz Ņūfaundlendas Ray zemesragam. Rajons "4 S" Apakšzonas daļa, kas atrodas starp Kvebekas dienvidu krastu no Labradoras un Kvebekas robežas beigām līdz Pointe des Monts un šādi aprakstītu līniju: tā sākas pie Pointe des Monts, tad ved uz austrumiem līdz punktam uz 49°25′ ziemeļu platuma, 64°40′ rietumu garuma, tad pa loksodromu austrumdienvidaustrumu virzienā līdz punktam uz 47°50′ ziemeļu platuma, 60°00′ rietumu garuma, tad uz ziemeļiem līdz punktam uz 49° 25′ ziemeļu platuma, 60° 00′ rietumu garuma, tad pa loksodromu ziemeļaustrumu virzienā līdz Labradoras un Kvebekas robežas beigām. Rajons "4 T" Apakšzonas daļa, kas atrodas starp Jaunskotijas krastiem, Ņūbrunsviku un Kvebeku no Ziemeļu zemesraga līdz Pointe des Monts un šādi aprakstītu līniju: tā sākas pie Pointe des Monts, tad ved uz austrumiem līdz punktam uz 49°25′ ziemeļu platuma, 64°40′ rietumu garuma, tad pa loksodromu dienvidaustrumu virzienā līdz punktam uz 47°50′ ziemeļu platuma, 60°00′ rietumu garuma, tad pa loksodromu dienvidu virzienā līdz Jaunskotijas Ziemeļu zemesragam. Rajons "4 V" Apakšzonas daļa, kas atrodas starp Jaunskotijas krastu starp Ziemeļu zemesragu un Fourchu un šādi aprakstītu līniju: tā sākas pie Fourchu, tad ved pa loksodromu austrumu virzienā līdz punktam uz 45°40′ ziemeļu platuma, 60°00′ rietumu garuma, tad uz dienvidiem pa 60°00′ rietumu garuma meridiānu līdz 44°10′ ziemeļu platuma paralēlei, tad uz austrumiem līdz 59°00′ rietumu garuma meridiānam, tad uz dienvidiem līdz 39°00′ ziemeļu platuma paralēlei, tad uz austrumiem līdz punktam, kur 3. un 4. apakšzonas robeža sastop 39°00′ ziemeļu platuma paralēli, tad pa robežu starp 3. un 4. apakšzonu un pa līniju, kas turpinās ziemeļrietumu virzienā līdz punktam uz 47°50′ ziemeļu platuma, 60°00′ rietumu garuma, un tad pa loksodromu dienvidu virziena līdz Ziemeļu zemesragam Jaunskotija. Rajons "4 V" sadalās divos apakšrajonos: "4Vn" — ziemeļu apakšrajons — rajona "4 V" daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no 45°40 ziemeļu platuma paralēles; "4Vs" — dienvidu apakšrajons — rajona "4 V" daļa, kas atrodas uz dienvidiem no 45°40 ziemeļu platuma paralēles. Rajons "4 W" Apakšzonas daļa, kas atrodas starp Jaunskotijas krastu no Halifaksas līdz Fourchu un šādi aprakstītu līniju: tā sākas pie Fourchu, tad ved pa loksodromu austrumu virzienā līdz punktam uz 45°40′ ziemeļu platuma, 60°00′ rietumu garuma, tad uz dienvidiem pa 60° 00′ rietumu garuma meridiānu līdz 44°10′ ziemeļu platuma paralēlei, tad uz austrumiem līdz 59°00′ rietumu garuma meridiānam, tad uz dienvidiem līdz 39°00′ ziemeļu platuma paralēlei, tad uz rietumiem līdz 63°20′ rietumu garuma meridiānam, tad uz ziemeļiem līdz punktam uz šī meridiāna pie44°20′ ziemeļu platuma, tad pa loksodromu ziemeļrietumu virzienā līdz Halifaksai Jaunskotijā. Rajons "4 X" Apakšzonas daļa, kas atrodas starp 4. apakšzonas rietumu robežu un Ņūbrunsvikas un Jaunskotijas krastiem no robežas starp Ņūbrunsviku un Menu beigām līdz Halifaksai, un šādi aprakstītu līniju: tā sākas pie Halifaksas, ved pa loksodromu dienvidaustrumu virzienā līdz punktam uz 44°20′ ziemeļu platuma, 63°20′ rietumu garuma, no turienes uz dienvidiem līdz 39°00′ ziemeļu platuma paralēlei, un no turienes uz rietumiem līdz 65°40′ rietumu garuma meridiānam. Apakšzona "5" Tāda Konvencijas apgabala daļa, kas atrodas uz rietumiem no 4. apakšzonas rietumu robežas, uz ziemeļiem no 39°00′ ziemeļu platuma paralēles un uz austrumiem no 71°40′ rietumu garuma meridiāna. Apakšzona "5" sastāv no diviem rajoniem Rajons "5 Y" Apakšzonas daļa, kas atrodas starp Menas, Ņūhempšīras un Masačūsetsas krastiem no robežas starp Menu un Ņūbrunsviku līdz 70°00′ rietumu platumam Keipkodā (apmēram pie 42° ziemeļu platuma) un šādi aprakstītu līniju: tā sākas Keipkodā punktā uz 70° rietumu garuma (apmēram 42° ziemeļu platuma), tad ved uz ziemeļiem līdz 42°20′ ziemeļu platuma, tad uz austrumiem līdz 67°18 "13,15" rietumu garuma pie robežas starp 4. un 5. apakšzonu, un tad pa šo robežu līdz robežai starp Kanādu un Savienotajām Valstīm. Rajons "5 Z" Apakšzonas daļa, kas atrodas uz dienvidiem un austrumiem no rajona "5 Y". Rajons "5 Z" sadalās divos apakšrajonos: austrumu apakšrajonā un rietumu apakšrajonā, ko definē šādi: "5 Z" — austrumu apakšrajons- rajona "5 Z" daļa, kas atrodas uz austrumiem no 70°00 rietumu garuma meridiāna; Apakšrajons "5 Z e" sīkāk sadalās divās apakšvienībās [1]: Ziemeļu platums | Rietumu garums | | | A | 44°11'12 | 67°16'46 | B | 42°53'14 | 67°44'35 | C | 42°31'08 | 67°28'05 | D | 40°27'05 | 65°41'59 | "5 Z c" (Kanādas ūdeņi) ir apakšrajona "5 Z e" daļa uz austrumiem no iepriekš minētajām ģeodēziskajām līnijām; "5 Z w" — rietumu apakšrajons- rajona "5 Z" daļa, kas atrodas uz rietumiem no 7065°41'59 "00" rietumu garuma meridiāna. Apakšzona "6" Tāda Konvencijas apgabala daļa, ko ierobežo līnija, kura sākas no punkta Rodailendas krastā uz 71°40′ rietumu garuma, tad virzās uz dienvidiem līdz 39°00′ ziemeļu platuma, tad uz austrumiem līdz 42°00′ rietumu garuma, tad uz dienvidiem līdz 35°00′ ziemeļu platuma, tad uz rietumiem līdz Ziemeļamerikas krastam, tad ziemeļu virzienā gar Ziemeļamerikas krastu līdz Rodailendas punktam uz 71°40′ rietumu garuma. Apakšzona "6" sastāv no astoņiem rajoniem Rajons "6 A" Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no 39°00′ ziemeļu platuma paralēles un uz rietumiem no 5. apakšzonas. Rajons "6 B" Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas uz rietumiem no 70°00′ rietumu garuma, uz dienvidiem no 39° 00 ziemeļu platuma paralēles, un uz ziemeļiem un rietumiem no līnijas, kas ved rietumu virzienā pa 37°00 ziemeļu platuma paralēli līdz 76°00′ rietumu garumam un tad uz dienvidiem līdz Henry zemesragam Virdžīnijā. Rajons "6 C" Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas uz rietumiem no 70° 00′ rietumu garuma un uz dienvidiem no apakšrajona 6 B. Rajons "6 D" Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas uz austrumiem no rajona "6 B" un "6 C" un uz rietumiem no 65°00′ rietumu garuma. Rajons "6 E" Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas uz austrumiem no rajona "6 D" un uz rietumiem no 60°00′ rietumu garuma. Rajons "6 F" Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas uz austrumiem no rajona "6 E" un uz rietumiem no 55° 00′ rietumu garuma. Rajons "6 G" Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas uz austrumiem no rajona "6 F" un uz rietumiem no 50° 00′ rietumu garuma. Rajons "6 H" Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas uz austrumiem no rajona "6 G" un uz rietumiem no 42° 00′ rietumu garuma. [1] OV L 186, 28.7.1993., 1. lpp. -------------------------------------------------- III PIELIKUMS DEFINĪCIJAS UN KODI, KAS LIETOJAMI, IESNIEDZOT DATUS PAR NOZVEJU a) ZVEJAS RĪKU/ZVEJAS KUĢU KATEGORIJU SARAKSTS (no Starptautiskās standarta statistikas zvejas rīku klasifikācijas (ISSCFG)) Kategorija | Saīsinājums | Traļi Grunts traļi — rāmja traļi | TBB | — otertraļi (neprecizējot, vai sānu vai gala stiprinājuma) | OTB | — otertraļi (sānu) | OTB1 | — otertraļi (gala) | OTB2 | — pāra traļi (divi kuģi) | PTB | — garneļu traļi | TBS | — omāru traļi | TBN | — grunts traļi (netiek precizēts) | TB | Pelāģiskie traļi — otertraļi (neprecizējot, vai sānu vai gala stiprinājuma) | OTM | — otertraļi (sānu) | OTM1 | — otertraļi (gala) | OTM2 | — pāra traļi (divi kuģi) | PTM | — garneļu traļi | TMS | — pelāģiskie traļi (netiek precizēts) | TM | Dvīņu tralis | OTS | Dvīņu otertraļi | OTT | Pāra traļi (divi kuģi) (netiek precizēts) | PT | Otertraļi (netiek precizēts) | OT | Cita veida traļi (netiek precizēts) | TX | Zvejas vadi Brideņi | SB | Laivas vai kuģa vadi | SV | — bugurvadi | SDN | — skotu vadi | SSC | — dubultvadi (divi kuģi) | SPR | Zvejas vadi (netiek precizēts) | SX | Apņemošie tīkli Ar riņķa vadiem (riņķvads) | PS | — ko ekspluatē viens kuģis | PS1 | — ko ekspluatē divi kuģi | PS2 | Bez riņķa vadiem (ēsmas zivtiņu vads) | LA | Žaunu tīkli un iepinējtīkli Noenkurotie žaunu tīkli | GNS | Dreifējošie žaunu tīkli | GND | Aptveroši žaunu tīkli | GNC | Nostiprinātie žaunu tīkli (uz balstiem) | GNF | Rāmju tīkli | GTR | Žaunu tīkla un rāmju tīkla apvienojums | GTN | Žaunu tīkli un iepinējtīkli (netiek precizēts) | GEN | Žaunu tīkli (netiek precizēts) | GN | Āķi un jedas Peilētas āķu jedas | LLS | Dreifējošas āķu jedas | LLD | Āķu jedas (netiek precizētas) | LL | Gruntsmakšķeres un ūdas (manuāli darbināmas) | LHP | Gruntsmakšķeres un ūdas (mehāniskas) | LTM | Velkamas āķu jedas | LTL | Āķi un jedas (netiek precizēts) | LX | Lamatu tipa zvejas rīki Stāvvadi | FPN | Murdi | FPO | Venteri | FYK | Iežogojumi, zivju tači, aizsprosti | FWR | Stacionārie zvejas krātiņi | FSN | Gaisa tīkli | FAR | Lamatu tipa zvejas rīki (netiek precizēts) | FIX | Apklājoši zvejas rīki Metamie tīkli | FCN | Apklājoši zvejas rīki (netiek precizēts) | FG | Dragas Laivu draga | DRB | Ar rokām darbināma draga | DRH | Aizķeršana ar žebērkli Harpūna | HAR | Ceļamie tīkli Pārnēsājami ceļamie tīkli | LNP | No laivas darbināmi ceļamie tīkli | LNB | No krasta darbināmi stacionāri ceļamie tīkli | LNS | Ceļamie tīkli (netiek precizēts) | LN | Savākšanas mašīnas Sūkņi | HMP | Izcelšanas mašīnas | HMD | Savākšanas mašīnas (netiek precizēts) | HMX | Dažādi zvejas rīki | MIS | Nepazīstami zvejas rīki | NK | b) ZVEJAS INTENSITĀTES MĒRU DEFINĪCIJAS ZVEJAS RĪKU KATEGORIJĀM Pēc iespējas būtu jāparedz trīs precizitātes līmeņi zvejas intensitātes noteikšanai. A kategorija Zvejas rīki | Intensitātes mērs | Definīcijas | Apņemošie tīkli (riņķvadi) | Izlikšanas reižu skaits | Tīklu izmešanas vai izšaušanas reižu skaits, neatkarīgi no tā, vai ticis nozvejots loms. Šis mērs ir lietderīgs, ja zivju bara lielums un konsistence ir saistīta ar krājumu pārpilnību vai ja tīklus izmet nenoteiktā kārtībā | Brideņi | Izlikšanas reižu skaits | Zvejas rīku izlikšanas vai izšaušanas reižu skaits, neatkarīgi no tā, vai ticis nozvejots loms | Laivas vadi | Zvejas stundu skaits | Zvejas rīku izlikšanas vai izšaušanas reižu skaits reizināts ar vidējo aprēķināto izlikšanas vai izšaušanas ilgumu | Traļi | Stundu skaits | Stundu skaits, kuru laikā tralis atradies ūdenī (pelāģiskais tralis) vai uz grunts (grunts tralis) un bijis nodarbināts zvejā | Laivu dragas | Zvejas stundu skaits | Stundu skaits, kuru laikā draga atradusies uz grunts un bijusi nodarbināta zvejā | Žaunu tīkli (noenkuroti vai dreifējoši) | Intensitātes vienību skaits | Tīklu garums izteikts 100 metru vienībās reizinātās ar izlikšanas reižu skaitu (= summētais noteiktā laika posmā lietotā tīkla kopējais garums metros dalīts ar 100) | Žaunu tīkli (nostiprināti) | Intensitātes vienību skaits | Tīkla garums izteikts 100 metru vienībās reizinātās ar tīklu atbrīvošanas reižu skaitu | Lamatu tipa zvejas rīki (stāvvadi) | Intensitātes vienību skaits | Zvejas dienu skaits reizināts ar izvilkto vienību skaitu | Murdi un venteru tīkli | Intensitātes vienību skaits | Izcelšanu skaits reizināts ar vienību skaitu (= kopējais noteiktā laika posmā zvejoto vienību skaits) | Āķu jedas (peilētas vai dreifējošas) | Āķi tūkstošos gabalu | Āķu skaits, ar kuriem zvejots noteiktā laika posmā, dalīts ar 1000 | Makšķerrīki (ūdas, ar spoli, žibulējamas utt.) | Makšķerrīku dienu skaits | Kopējais makšķerrīku skaits, kas izmantots noteiktā laika posmā | Harpūnas | | (Ziņo vienīgi par B un C līmeņa intensitāti) | B kategorija Zvejas dienu skaits: dienu skaits, kurās veikta zveja. Tādām zivsaimniecībām, kur meklēšana ir būtiska zvejas darbības daļa, tās dienas, kad notika meklēšana, bet ne pati zveja, būtu jāiekļauj datos par "zvejas dienām". C kategorija Attiecībā uz dienu skaitu uz grunts papildus zvejas dienām un dienām, kurās noritēja meklēšana, jāiekļauj arī visas pārējās dienas, kuru laikā kuģis atradās uz grunts. Aprēķinātās intensitātes attiecība (proporcionāli noteiktā intensitāte) Tā kā var nebūt pieejami atbilstoši mēri kopējās nozvejas noteikšanai, būtu jānorāda uz aprēķināto intensitātes procentu. To aprēķina šādi: ×100 Kopējā nozveja c) KUĢU IZMĒRA KATEGORIJAS (no Starptautiskās standarta statistikas zvejas kuģu klasifikācijas (ISSCFV)) Tonnāžas klases Bruto tilpības kategorija | Kods | 0-49,9 | 02 | 50-149,9 | 03 | 150-499,9 | 04 | 500-999,9 | 05 | 1000-1 999,9 | 06 | 2000-99 999,9 | 07 | Nav zināms | 00 | d) GALVENĀS ZVEJOTĀS SUGAS Tās ir sugas, uz kurām galvenokārt vērsta zveja. Tomēr tās var neatbilst sugām, kas veido nozvejas lielāko daļu. Sugas būtu jāidentificē, lietojot trīsburtu apzīmējumu (skat. I pielikumu). -------------------------------------------------- IV PIELIKUMS FORMĀTS, KĀDĀ IESNIEDZAMI DATI UZ MAGNĒTISKIEM NESĒJIEM A. KODĒŠANAS FORMA Datu iesniegšanai, piemērojot Regulas (EEK) Nr. 2018/93 2. panta 1. punkta a) apakšpunktu Dati būtu jāiesniedz dažāda garuma ierakstu veidā, ieraksta ailes atdalot ar kolu (:). Katrā ierakstā būtu jāiekļauj šādas ailes: Aile | Piezīmes | Valsts | ISO trīsburtu kods (piem., FRA = Francija) | Gads | piem., 2001 vai 01 | FAO galvenais zvejas apgabals | 21 = Atlantijas okeāna ziemeļrietumu daļa | Zona | piem., 3 Pn = NAFO apakšrajons "3 Pn" | Suga | trīsburtu apzīmējums | Nozveja | Tonnas | Datu iesniegšanai, piemērojot Regulas (EEK) Nr. 2018/93 2. panta 1. punkta b) apakšpunktu Dati būtu jāiesniedz dažāda garuma ierakstu veidā, ieraksta ailes atdalot ar kolu (:). Katrā ierakstā būtu jāiekļauj šādas ailes: Aile | Piezīmes | Valsts | ISO trīsburtu kods (piem., FRA = Francija) | Gads | piem., 0001 vai 2001 attiecībā uz 2001. gadu | Mēnesis | piem., 01 = janvāris | FAO galvenais zvejas apgabals | 21 = Atlantijas okeāna ziemeļrietumu daļa | Zona | piem., 3 Pn = NAFO apakšrajons "3 Pn" | Galvenā zvejotā suga | trīsburtu apzīmējums | Kuģa/zvejas rīku kategorija | ISSCFG kods (piem., 0TB2 — grunts otertralis) | Kuģa lieluma klase | ISSCFV kods (piem., 04 = 150-499,9 GT): | Vidējā bruto tilpība | Tonnas | Vidējā dzinēja jauda | Kilovati | Aprēķinātās intensitātes procentuāla daļa | Cipariem | Vienība | Sugas trīsburtu apzīmējums vai intensitātes apzīmējums (piem., COD = menca, vai A = intensitātes mērs "A") | Datums | Nozveja (tonnās) vai intensitātes vienība | a) Nozveja jāreģistrē ar krastā izkrauto lomu dzīvsvara ekvivalentu. b) Valstu kodi: Austrija AUT Beļģija BEL Dānija DNK Somija FIN Francija FRA Vācija DEU Grieķija GRC Īrija IRL Itālija ITA Luksemburga LUX Nīderlande NLD Portugāle PRT Spānija ESP Zviedrija SWE Apvienotā Karaliste GBR Islande ISL Norvēģija NOR Bulgārija BGR Kipra CYP Čehijas Republika CZE Igaunija EST Ungārija HUN Latvija LVA Lietuva LTU Malta MLT Polija POL Rumānija ROM Slovākijas Republika SVK Slovēnija SVN Turcija TUR B. METODE DATU PĀRRAIDĪŠANAI EIROPAS [KOPIENU] KOMISIJAI Ciktāl iespējams, datus vajadzētu pārraidīt elektroniskā formā (piemēram, kā elektroniskās vēstules pielikumu). Ja tas nav iespējams, tiek pieļauts iesniegt datni ar 3,5 collu disketes palīdzību. --------------------------------------------------