LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 328/42

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) Nr. 1271/2013

(2013. gada 30. septembris)

par finanšu pamatregulu struktūrām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 208. pantā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (1) atcelšanu un jo īpaši tās 208. pantu,

tā kā:

(1) Komisijas Regula (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 (2) par pamata Finanšu regulu struktūrām, ko izveidojušas Kopienas, ir pamatota ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (3). Regula (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 ir aizstāta ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012. Tādēļ ir nepieciešams pārskatīt Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002. Skaidrības labad ir jāaizstāj Regula (EK, Euratom) Nr. 2343/2002.

(2) Ir jāņem vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Eiropas Komisijas 2012. gada 19. jūlija kopīgais paziņojums par decentralizētajām aģentūrām.

(3) Dažus noteikumus Regulā (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 ir jāpārskata, lai ņemtu vērā pieredzi, kas gūta to piemērošanā.

(4) Ar šo regulu būtu jānosaka vispārējie principi un pamatnoteikumi, ko piemēro struktūrām, kuras ir izveidotas saskaņā ar LESD un Euratom līgumu (turpmāk “Savienības struktūras”) un kuras saņem ieguldījumus no budžeta, neskarot dibināšanas aktu. Pamatojoties uz šo regulu, Savienības struktūrām būtu jāpieņem savi finanšu noteikumi, neatkāpjoties no šīs regulas, izņemot gadījumus, kad tas nepieciešams to īpašajām vajadzībām, un ar Komisijas iepriekšēju piekrišanu.

(5) Tomēr Savienības struktūrām, kuras ir pilnībā pašfinansētas un kurām šo regulu nepiemēro, saskanības labad būtu attiecīgos gadījumos jāparedz līdzīgi noteikumi. Saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2012. gada 19. jūlija kopīgo paziņojumu šīm struktūrām vajadzētu Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai iesniegt gada ziņojumus par sava budžeta izpildi un pienācīgi ņemt vērā to prasības un ieteikumus.

(6) Savienības struktūrām būtu jāizveido un jāizpilda savs budžets saskaņā ar budžeta tiesību pieciem pamatprincipiem – vienotība, budžeta precizitāte, universālums, specifikācija un gada pārskats – un saskaņā ar līdzsvara, norēķinu vienības, pareizas finanšu pārvaldības un pārredzamības principiem.

(7) Būtu jāuzsver Savienības ieguldījuma līdzsvarojošais raksturs. Savienības struktūras pozitīvā budžeta rezultāta daļa, kas pārsniedz Savienības ieguldījuma apmēru, kas iemaksāts gada laikā, būtu jāatmaksā Savienības budžetā.

(8) Ja dibināšanas aktā ir paredzēts, ka ieņēmumus veido maksa un atlīdzība papildus Savienības ieguldījumam un ka ieņēmumus no maksas un atlīdzības piešķir konkrētiem izdevumu posteņiem, Savienības struktūrām vajadzētu būt iespējai atlikumu pārnest kā piešķirtos ieņēmumus.

(9) Nepieciešams nodrošināt, ka maksu nosaka atbilstīgā līmenī, lai segtu izdevumus saistībā ar pakalpojumu sniegšanu un izvairītos no ievērojama pārpalikuma.

(10) Budžeta izpildes uzdevumu deleģēšana Savienības struktūrām ir pienācīgi jāpamato, ņemot vērā attiecīgās Savienības struktūras uzdevumu veidu un specializāciju, vienlaikus nodrošinot pareizu finanšu pārvaldību un rentabilitāti. Deleģētajiem uzdevumiem vajadzētu būt saderīgiem ar dibināšanas aktu.

(11) Savienības struktūrām būtu jāļauj saņemt ad hoc dotācijas tikai tad, ja tas ir skaidri noteikts attiecīgajos pamataktos un atļauts ar dibināšanas aktu.

(12) Saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 50. pantu Savienības struktūrai līdz ar citām Savienības struktūrām un iestādēm jāpiedalās salīdzinošā novērtēšanā.

(13) Ir jāparedz noteikumi par rīcības plānu, lai veiktu turpmākus pasākumus saistībā ar vispārējas periodiskas izvērtēšanas secinājumiem nolūkā nodrošināt to efektīvu īstenošanu.

(14) Lai nodrošinātu saskaņotu plānošanu, Savienības struktūrai būtu jāizstrādā gada un daudzgadu plānošanas dokuments, ņemot vērā Komisijas pamatnostādnes.

(15) Savienības struktūrai gada un daudzgadu plānošanas grafiks būtu jāsaskaņo ar budžeta procedūru, lai nodrošinātu tās efektivitāti un visu plānošanas dokumentu saskaņotību.

(16) Ir nepieciešams precizēt pašreizējo iekšējās revīzijas un iekšējās kontroles funkciju sadalījumu un racionalizēt ziņošanas prasības. Iekšējās revīzijas funkcijas Savienības struktūras ietvaros būtu jāveic Komisijas iekšējam revidentam, kurš veiktu revīziju gadījumos, kad tas pamatots ar saistīto risku. Ir jāparedz noteikumi par iekšējās revīzijas struktūrvienību izveidi un darbību.

(17) Būtu jāracionalizē ziņošanas pienākumi. Savienības struktūrām būtu jāsniedz konsolidēti gada darbības pārskati, kuros ietverta visaptveroša informācija par darba programmas īstenošanu, budžetu, personāla politikas plānu, pārvaldības un iekšējās kontroles sistēmām.

(18) Lai uzlabotu Savienības struktūru rentabilitāti, nepieciešams paredzēt iespēju izmantot kopīgus pakalpojumus vai tos nodot citai Savienības struktūrai vai Komisijai. Rentabilitāti jo īpaši var uzlabot, atļaujot Savienības struktūras grāmatveža uzdevumus pilnībā vai daļēji uzticēt Komisijas grāmatvedim.

(19) Kā paredzēts Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012, iespēja saistības, kas ilgst vairākus gadus, sadalīt gada maksājumos būtu jāpieļauj tikai tad, ja tas ir paredzēts dibināšanas aktā vai pamataktā vai ja šīs saistības attiecas uz administratīviem izdevumiem.

(20) Lai ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 noteikumiem saskaņotu noteikumus par piešķirtajiem ieņēmumiem, nepieciešams paredzēt noteikumus par piešķirto ieņēmumu (iekšējo un ārējo) diferenciāciju un pārnešanu.

(21) Lai ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 noteikumiem saskaņotu noteikumus par rīcību ar procentiem, kas veidojas no Savienības ieguldījuma Savienības struktūrā, nepieciešams noteikt, ka budžetam nepienākas procenti.

(22) Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012 ir paredzēta iespēja īpašos gadījumos uzņemties juridiskas saistības pirms budžeta saistībām. Šāda iespēja būtu jāparedz arī Savienības struktūrām.

(23) Lai nodrošinātu saskaņotību starp Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 un Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012, nevajadzētu pieļaut īpašus noteikumus par publisko iepirkumu un dotācijām. Vienota noteikumu kopuma piemērošana ļauj vienkāršot Savienības struktūras darbu un izmantot Komisijas izstrādātās pamatnostādnes un modeļus.

(24) Lai saskaņotu Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 noteikumus ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012, Savienības struktūrām būtu jāparedz iespēja piešķirt godalgas.

(25) Savienības struktūrām būtu jāizvirza prasība pieņemt noteikumus par interešu konfliktu novēršanu un pārvaldību, kuru mērķis būtu noteikt un pareizi pārvaldīt faktisku vai domājamu interešu konfliktu risku. Šādos noteikumos būtu jāņem vērā pamatnostādnes, ko Komisija izstrādājusi, ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2012. gada 19. jūlija kopīgo paziņojumu.

(26) Lai nodrošinātu, ka visas Savienības struktūras un iestādes saskaņoti piemēro nesen pieņemtos noteikumus, ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 būtu jāsaskaņo noteikumi par ēku politiku, tostarp paredzot iespēju Savienības iestādēm piesaistīt aizdevumus un tam piemērojamos nosacījumus.

(27) Jāparedz pārejas noteikumi attiecībā uz plānošanu un ziņošanu, ņemot vērā to, ka Komisijai ir nepieciešams laiks, lai sadarbībā ar Savienības struktūrām izstrādātu attiecīgas pamatnostādnes.

(28) Šai regulai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, lai būtu iespējams savlaicīgi, sākot ar 2014. gada 1. janvārī, pieņemt Savienības struktūru pārskatītos finanšu noteikumus nolūkā nākamās daudzgadu finanšu shēmas ietvaros nodrošināt saskaņotus noteikumus,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

I SADAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets

Šajā regulā ir paredzēti pamata finanšu noteikumi, balstoties uz kuriem Savienības struktūra pieņem savus finanšu noteikumus. Savienības struktūras finanšu noteikumi neatkāpjas no šīs regulas, izņemot gadījumus, kad tas nepieciešams tās īpašajām vajadzībām, un ar Komisijas iepriekšēju piekrišanu.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā lieto šādas definīcijas:

— “dibināšanas akts” ir Savienības tiesību akts, ar ko regulē Savienības struktūras izveides un darbības galvenos aspektus,

— “Savienības struktūras budžets” ir instruments, ar kuru prognozē un apstiprina visus katram finanšu gadam nepieciešamos Savienības struktūras ieņēmumus un izdevumus,

— “Savienības struktūra” ir jebkura struktūra, kas minēta Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 208. pantā,

— “pārvaldes struktūrvienība” ir Savienības struktūras galvenā iekšējā struktūrvienība, kas atbild par lēmumu pieņemšanu finanšu un budžeta jautājumos, neatkarīgi no tās nosaukuma dibināšanas aktā,

— “direktors” ir persona, kas atbild par pārvaldes struktūrvienības lēmumu īstenošanu un Savienības struktūras budžetu kā kredītrīkotājs, neatkarīgi no šīs personas nosaukuma dibināšanas aktā,

— “izpildu struktūrvienība” ir Savienības struktūras iekšējā struktūrvienība, kas palīdz pārvaldes struktūrvienībai un kuras pienākumi un reglaments ir noteikti dibināšanas aktā.

3. pants

Laikposmi, datumi un termiņi

Ja vien nav paredzēts citādi, šajā regulā noteiktajiem termiņiem piemēro Padomes Regulu (EEK, Euratom) Nr. 1182/71 (4).

4. pants

Personas datu aizsardzība

Šī regula neskar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 95/46/EK (5) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 45/2001 (6) prasības.

5. pants

Budžeta principu ievērošana

Savienības struktūras budžetu izveido un izpilda saskaņā ar vienotības, budžeta precizitātes, gada pārskata, līdzsvara, norēķinu vienības, universāluma, specifikācijas, pareizas finanšu pārvaldības, kas paredz lietderīgu un efektīvu iekšējo kontroli, un pārredzamības principiem, kā izklāstīts šajā regulā.

II SADAĻA

BUDŽETA PRINCIPI

1. NODAĻA

Vienotības un budžeta precizitātes principi

6. pants

Savienības struktūras budžeta piemērošanas joma

1. Savienības struktūras budžets ietver:

a) pašu ieņēmumus, ko veido jebkāda maksa un atlīdzība, ko Savienības struktūra ir pilnvarota iekasēt atbilstīgi tai uzticētajiem uzdevumiem, kā arī jebkādus citus ieņēmumus;

b) ieņēmumus, kurus veido jebkādas finanšu iemaksas, ko maksā dalībvalsts, kurā Savienības struktūra atrodas;

c) Savienības ieguldījumu;

d) ieņēmumus, kas piešķirti konkrētiem izdevumu posteņiem saskaņā ar 23. panta 1. punktu;

e) Savienības struktūras izdevumus, tostarp administratīvos izdevumus.

2. Ieņēmumus, ko veido maksa un atlīdzība, piešķir tikai pienācīgi pamatotos izņēmuma gadījumos, kas paredzēti dibināšanas aktā.

3. Ja vienā vai vairākos dibināšanas aktos ir paredzēts, ka skaidri definētus uzdevumus finansē atsevišķi, vai ja Savienības struktūra izpilda uzdevumus, kas tai uzticēti saskaņā ar deleģēšanas nolīgumu, tā veido atsevišķus pārskatus par ieņēmumu un izdevumu operācijām. Savienības struktūra katru uzdevumu grupu skaidri norāda savā cilvēkresursu plānojumā, kas ietverts 32. pantā minētajā gada un daudzgadu plānošanas dokumentā.

7. pants

Ad hoc dotācijas

1. Savienības struktūras nevar saņemt ad hoc budžeta dotācijas, ja tas nav atļauts dibināšanas aktā un skaidri paredzēts pamataktā.

2. Ja Savienības struktūrai ir atļauts saņemt ad hoc dotācijas, ar šādām dotācijām finansētos uzdevumus iekļauj gada darba programmā, kas minēta 32. panta 3. punktā.

8. pants

Deleģēšanas nolīgumi

1. Komisija Savienības struktūrai neuztic budžeta izpildes uzdevumus, izņemot gadījumus, ja tas ir pienācīgi pamatots ar pasākuma īpašo raksturu un Savienības struktūras īpašo specializāciju.

2. Savienības struktūras izvēlē pienācīgi ņem vērā:

a) minēto uzdevumu uzticēšanas rentabilitāti;

b) ietekmi uz Savienības struktūras pārvaldības uzbūvi un uz tās finanšu resursiem un cilvēkresursiem.

3. Ja Komisija izņēmuma kārtā uztic uzdevumus Savienības struktūrai:

a) uzticēto uzdevumu izpildei piešķirtajiem līdzekļiem Savienības struktūrai piemēro Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 60. pantu, bet nepiemēro tās 108. un 109. pantu;

b) uzticētos uzdevumus tikai informācijas nolūkā vajadzētu norādīt Savienības struktūras gada darba programmā, kas minēta 32. panta 3. punktā.

4. Neskarot 2. punktu, pirms deleģēšanas nolīguma parakstīšanas kredītrīkotājs apspriežas ar pārvaldes struktūrvienību.

9. pants

Vienotības un budžeta precizitātes principu īpašie noteikumi

1. Ieņēmumus neiekasē un izdevumus neapmaksā, ja tie nav iegrāmatoti kādā no Savienības struktūras budžeta pozīcijām.

2. Nevar uzņemties saistības vai dot rīkojumus par izdevumiem, pārsniedzot Savienības struktūras budžetā piešķirtās apropriācijas.

3. Apropriāciju var iekļaut Savienības struktūras budžetā tikai tad, ja tā ir paredzēta izdevumu postenim, kurš tiek uzskatīts par nepieciešamu.

4. Savienības struktūrai nepienākas procenti, kas veidojas no priekšfinansējuma maksājuma, kas veikts no Savienības struktūras budžeta.

2. NODAĻA

Gada pārskata princips

10. pants

Definīcija

Apropriācijas, kuras iekļauj Savienības struktūras budžetā, ir piešķirtas finanšu gadam, kas ilgst no 1. janvāra līdz 31. decembrim.

11. pants

Apropriāciju veidi

1. Savienības struktūras budžetā iekļauj nediferencētas apropriācijas un, ja to nosaka darbības vajadzības, diferencētas apropriācijas. Diferencētas apropriācijas ietver saistību apropriācijas un maksājumu apropriācijas.

2. Saistību apropriācijas sedz finanšu gada laikā radušos juridisko saistību kopējās izmaksas.

3. Maksājumu apropriācijas sedz maksājumus, ko veic, lai pildītu finanšu gadā vai iepriekšējos finanšu gados radušās juridiskās saistības.

12. pants

Ieņēmumu un apropriāciju uzskaite

1. Savienības struktūras ieņēmumus, kas minēti 6. pantā, iegrāmato finanšu gada kontos, pamatojoties uz summām, kas iekasētas attiecīgā finanšu gada laikā.

2. Savienības struktūras ieņēmumi rada pamatu līdzvērtīga lieluma maksājumu apropriācijām.

3. Apropriācijas, kas piešķirtas finanšu gadam, izlieto tikai tādu izdevumu segšanai, par kuriem ir radītas saistības un kuri ir veikti minētajā finanšu gadā, tikai tādu summu segšanai, kuras maksājamas saskaņā ar iepriekšējos finanšu gados radītām saistībām.

4. Saistības iegrāmato kontos, pamatojoties uz juridiskajām saistībām, par kurām līgumi noslēgti līdz 31. decembrim.

5. Maksājumus iegrāmato finanšu gada kontos, pamatojoties uz maksājumiem, kurus grāmatvedis izdarījis līdz attiecīgā gada 31. decembrim.

13. pants

Apropriāciju saistības

Par apropriācijām, kas ir iekļautas Savienības struktūras budžetā, var radīt saistības no 1. janvāra, ja galīgajā variantā ir pieņemts Savienības struktūras budžets.

14. pants

Apropriāciju atcelšana un pārnešana

1. Apropriācijas, kas nav izlietotas līdz tā finanšu gada beigām, par kuru tās bijušas iekļautas, atceļ. Tomēr tās var pārnest – bet tikai uz nākamo finanšu gadu – ar lēmumu, kuru līdz 15. februārim pieņem pārvaldes struktūrvienība vai gadījumā, ja tas ir paredzēts dibināšanas aktā, izpildu struktūrvienība saskaņā ar šā panta 3. un 4. punktu, vai tās var pārnest automātiski saskaņā ar šā panta 5. punktu.

2. Apropriācijas, kas attiecas uz personāla izdevumiem, nevar pārnest.

3. Diferencētas saistību apropriācijas un nediferencētas apropriācijas, par kurām saistības vēl nav radītas līdz finanšu gada beigām, var pārnest attiecībā uz:

a) summām, kas atbilst saistību apropriācijām;

b) summām, kas atbilst nediferencētām apropriācijām, kuras attiecas uz ēku projektiem, par kurām lielākā daļa sagatavošanas posmu saistību radīšanas procedūrai ir pabeigti līdz 31. decembrim. Saistību radīšanas procedūras sagatavošanās posmu norāda noteikumos par katras Savienības struktūras finanšu regulas izpildes kārtību.

Par šādām summām var radīt saistības līdz nākamā gada 31. martam vai – attiecībā uz summām saistībā ar ēku projektiem – līdz nākamā gada 31. decembrim.

4. Ja maksājumu apropriācijas, kas attiecīgajām pozīcijām paredzētas nākamā finanšu gada budžetā, nav pietiekamas, lai segtu pieprasījumus, maksājumu apropriācijas var pārnest par summām, kas vajadzīgas, lai segtu esošās saistības vai tādas saistības, kuras skar pārnestas saistību apropriācijas.

Attiecīgā Savienības struktūra vispirms izlieto apropriācijas, kas piešķirtas kārtējam finanšu gadam, un neizmanto pārnestās apropriācijas, pirms šīs pirmās nav izlietotas.

5. Nediferencētās apropriācijas, kas atbilst saistībām, par kurām līgumi ir pienācīgi noslēgti līdz finanšu gada beigām, automātiski pārnes tikai uz nākamo finanšu gadu.

6. Pārnestās apropriācijas, par kurām nav radītas saistības līdz N+1 gada 31. martam, automātiski atceļ un iezīmē kontos.

15. pants

Piešķirto ieņēmumu pārnešanas noteikumi

Šīs regulas 23. pantā minētos piešķirtos ieņēmumus, kā arī no šādiem ieņēmumiem radušās neizmantotās apropriācijas, kas ir pieejamas 31. decembrī, pārnes saskaņā ar šādiem noteikumiem:

a) ārējos piešķirtos ieņēmumus pārnes automātiski, un tos pilnībā izmanto līdz brīdim, kad ir pabeigtas visas operācijas saistībā ar programmu vai darbību, kurai tie ir piešķirti; ārējos piešķirtos ieņēmumus, kas saņemti programmas vai darbības pēdējā gadā, var izmantot secīgās programmas vai darbības pirmajā gadā;

b) iekšējos piešķirtos ieņēmumus pārnes tikai par vienu gadu, izņemot 23. panta 3. punkta f) apakšpunktā noteiktos iekšējos piešķirtos ieņēmumus, kurus pārnes automātiski.

Ne vēlāk kā līdz N + 1 gada 1. jūnijam Savienības struktūra informē Komisiju par pārnesto piešķirto ieņēmumu īstenošanu.

16. pants

Apropriāciju atcelšana

Ja apropriācijas atceļ tādēļ, ka darbības, kuru izpildei tās iezīmētas, nav pilnīgi vai daļēji izpildītas finanšu gadā pēc tā gada, kurā apropriācijas iekļautas Savienības struktūras budžetā, attiecīgās apropriācijas anulē.

17. pants

Saistības

1. Katru gadu no 15. oktobra parasto administratīvo izdevumu saistības var uzņemties iepriekš no apropriācijām, kas paredzētas nākamajam finanšu gadam. Tādas saistības tomēr nevar pārsniegt vienu ceturtdaļu no apropriācijām attiecīgajai budžeta pozīcijai pašreizējam finanšu gadam, ko pieņēmusi pārvaldes struktūrvienība. Tās nevar attiecināt uz tāda veida jauniem izdevumiem, kas vēl nav principiāli apstiprināti pēdējā pienācīgi pieņemtajā Savienības struktūras budžetā.

2. Izdevumi, kas maksājami avansā, piemēram, nomas maksa, var būt par pamatu tam, ka maksājumus no 1. decembra un vēlāk sedz no budžeta apropriācijām nākamajam finanšu gadam. Šādā gadījumā netiek piemērots 1. punktā minētais ierobežojums.

18. pants

Noteikumi, ko piemēro Savienības struktūras budžeta novēlotas pieņemšanas gadījumā

1. Ja finanšu gada sākumā Savienības struktūras budžets nav pieņemts galīgajā variantā, piemēro 2.–6. punktā izklāstītos noteikumus.

2. Saistības un maksājumus var veikt, ievērojot 3. punktā noteiktos ierobežojumus.

3. Saistības par katru nodaļu var uzņemties ne vairāk kā vienas ceturtdaļas apmērā no kopējām apropriācijām, kas attiecīgajā nodaļā ir apstiprinātas par iepriekšējo finanšu gadu, plus vienas divpadsmitdaļas apmērā par katru aizritējušo mēnesi.

Nepārsniedz apropriāciju limitu, kas noteikts ieņēmumu un izdevumu tāmē.

Maksājumus par katru nodaļu ik mēnesi var izdarīt ne vairāk kā vienas divpadsmitdaļas apmērā no apropriācijām, kas attiecīgajai nodaļai bijušas apstiprinātas iepriekšējā finanšu gadā. Tomēr minētā summa nepārsniedz vienu divpadsmito daļu no apropriācijām, kas paredzētas tajā pašā ieņēmumu un izdevumu tāmes nodaļā.

4. Apropriācijas, kas attiecīgajā nodaļā ir apstiprinātas par iepriekšējo finanšu gadu, kā noteikts 2. un 3. punktā, saprot kā apropriācijas, par kurām ir balsots Savienības struktūras budžetā, tostarp budžeta grozījumos, un pēc tam, kad ir veikta korekcija pārvietojumiem, kuri izdarīti attiecīgajā finanšu gadā.

5. Ja tas vajadzīgs Savienības struktūras darbības nepārtrauktībai un pārvaldības vajadzībām, pārvaldes struktūrvienība pēc direktora pieprasījuma papildus summām, kas automātiski darītas pieejamas saskaņā ar 2. un 3. punktu, gan saistību, gan maksājumu daļā var apstiprināt izdevumus, kuri pārsniedz vienu provizorisko divpadsmitdaļu, bet kopā nepārsniedz četras provizoriskās divpadsmitdaļas, izņemot pienācīgi pamatotus gadījumus.

Papildu divpadsmitdaļas apstiprina pilnībā, un tās nav dalāmas.

6. Ja attiecīgajai nodaļai apstiprina četras divpadsmitdaļas, kas piešķirtas saskaņā ar 5. punktu, bet ar to nepietiek, lai segtu izdevumus, kas nepieciešami, lai izvairītos no pārtraukuma Savienības struktūras darbībā tajā jomā, uz kuru attiecas minētā nodaļa, izņēmuma kārtā var atļaut pārsniegt apropriācijas summu, kas iepriekšējā finanšu gadā iekļauta attiecīgajā Savienības struktūras budžeta nodaļā. Pārvaldes struktūrvienība pieņem lēmumu saskaņā ar 5. punktā noteiktajām procedūrām. Tomēr nekādā gadījumā nedrīkst pārsniegt tādu kopējo apropriāciju apjomu, kāds bija pieejams Savienības struktūras budžetā iepriekšējam finanšu gadam vai ierosinātajā Savienības struktūras budžeta projektā.

3. NODAĻA

Līdzsvara princips

19. pants

Definīcija un darbības joma

1. Ieņēmumi un maksājumu apropriācijas ir līdzsvarā.

2. Saistību apropriācijas nevar pārsniegt Savienības ieguldījuma summu plus pašu ieņēmumus un jebkādus citus ieņēmumus, kas minēti 6. pantā.

3. Attiecībā uz struktūrām, kuru ieņēmumus papildus Savienības ieguldījumam veido maksa un atlīdzība, maksa būtu jānosaka tādā līmenī, lai novērstu ievērojamu pārpalikuma veidošanos. Ja atkārtoti veidojas būtisks pozitīvs vai negatīvs budžeta rezultāts 97. panta nozīmē, pārskata maksu un atlīdzību līmeni.

4. Savienības struktūra nevar Savienības struktūras budžeta ietvaros piesaistīt aizņēmumus.

5. Savienības ieguldījums Savienības struktūrā attiecībā uz Savienības struktūras budžetu ir līdzsvarojošs ieguldījums, un to var sadalīt vairākos maksājumos.

6. Savienības struktūra īsteno naudas līdzekļu stingru vadību, pienācīgi ņemot vērā piešķirtos ieņēmumus, lai nodrošinātu, ka tās naudas līdzekļu atlikumi aprobežojas ar pienācīgi pamatotām prasībām. Savienības struktūra līdz ar saviem maksājumu pieprasījumiem iesniedz sīku un atjauninātu prognozi par tās faktiskajām naudas līdzekļu vajadzībām attiecīgajā gadā, tostarp informāciju par piešķirtajiem ieņēmumiem.

20. pants

Finanšu gada budžeta rezultāts

1. Ja budžeta rezultāts 97. panta nozīmē ir pozitīvs, to atmaksā Komisijai tādā apmērā, kas nepārsniedz attiecīgajā gadā veiktā ieguldījuma summu. To budžeta rezultāta daļu, par kuru ir pārsniegta attiecīgajā gadā veiktā Savienības ieguldījuma summa, iekļauj Savienības struktūras budžetā nākamajam finanšu gadam kā ieņēmumus.

Šā punkta pirmo daļu piemēro arī tad, ja Savienības struktūras ieņēmumus papildus Savienības ieguldījumam veido maksa un atlīdzība.

Starpību starp budžetā iekļauto ieguldījumu un Savienības struktūrai faktiski samaksāto ieguldījuma summu anulē.

Savienības struktūra ne vēlāk kā līdz N gada 31. janvārim sniedz aplēsi par budžeta rezultātu N–1 gadā, kas jāatmaksā budžetā vēlāk N gadā, lai papildinātu informāciju, kas jau ir pieejama par budžeta rezultātu N–2 gadā. Komisija pienācīgi ņem vērā šo informāciju, novērtējot Savienības struktūras finanšu vajadzības N+1 gadam.

2. Izņēmuma gadījumos, ja dibināšanas aktā ir paredzēts, ka ieņēmumus no maksas un atlīdzības piešķir konkrētiem izdevumu posteņiem, Savienības struktūra var maksas un atlīdzības atlikumu pārnest kā piešķirtos ieņēmumus par darbībām, kas ir saistītas ar to pakalpojumu sniegšanu, par ko pienākas maksa.

3. Ja budžeta rezultāts 97. panta nozīmē ir negatīvs, to iekļauj Savienības struktūras budžetā nākamajam finanšu gadam kā maksājumu apropriācijas vai, attiecīgā gadījumā, kompensē ar pozitīvu Savienības struktūras budžeta rezultātu turpmākajos finanšu gados.

4. Budžeta procedūras gaitā ieņēmumu vai maksājumu apropriācijas iekļauj Savienības struktūras budžetā, izmantojot grozījumu vēstules procedūru, kas noteikta Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 39. pantā, vai arī Savienības struktūras budžeta izpildes laikā izdarot budžeta grozījumus.

4. NODAĻA

Norēķinu vienības princips

21. pants

Euro izmantošana

Savienības struktūras budžetu izstrādā un izpilda euro un pārskatus veido euro. Tomēr, lai nodrošinātu naudas plūsmu, grāmatvedim un avansa kontu gadījumā avansu pārzinim ir atļauts veikt operācijas citās valūtās, kā noteikts katras Savienības struktūras finanšu noteikumos.

5. NODAĻA

Universāluma princips

22. pants

Definīcija un darbības joma

Neskarot 23. pantu, kopējie ieņēmumi sedz kopējās maksājumu apropriācijas. Neskarot 25. pantu, visus ieņēmumus un izdevumus iegrāmato pilnā apmērā, to starpā neizdarot nekādas korekcijas.

23. pants

Piešķirtie ieņēmumi

1. Lai finansētu konkrētus izdevumu posteņus, izmanto ārējos piešķirtos ieņēmumus un iekšējos piešķirtos ieņēmumus.

2. Ārējos piešķirtos ieņēmumus veido šādi ieņēmumi:

a) dalībvalstu un trešo valstu, tostarp – abos gadījumos – to publiskā sektora aģentūru, vienību vai fizisku personu finanšu iemaksas Savienības struktūru noteiktās darbībās, ciktāl tas ir paredzēts nolīgumā, kas noslēgts starp Savienības struktūru un dalībvalstīm, trešām valstīm vai to attiecīgajām publiskā sektora aģentūrām, vienībām vai fiziskām personām;

b) ieņēmumi, kas ir atvēlēti konkrētam mērķim, piemēram, ienākumi no fondiem, subsīdijas, dāvanas un novēlējumi;

c) tādas trešo valstu vai dažādu struktūru, kas nav Savienības struktūras, finanšu iemaksas Savienības struktūras darbībās, kuras neaptver a) apakšpunkts; — ieņēmumi no ad hoc dotācijām, kas minētas 7. pantā, — ieņēmumi no deleģēšanas nolīgumiem, kas minēti 8. pantā;

d) iekšējie piešķirtie ieņēmumi, kā minēts 3. punktā, ciktāl tie papildina pārējos šā punkta a) līdz c) apakšpunktā norādītos ieņēmumus;

e) ieņēmumi no maksas un atlīdzības, kas minēti 6. panta 2. punktā.

3. Iekšējos piešķirtos ieņēmumus veido šādi ieņēmumi:

a) ieņēmumi no preču piegādēm, pakalpojumu sniegšanas un darbu veikšanas trešām personām pēc to pieprasījuma, izņemot maksu un atlīdzību, kas minētas 6. panta 1. punkta a) apakšpunktā;

b) ieņēmumi, ko gūst, pārdodot transportlīdzekļus, ierīces, iekārtas, materiālus un zinātniskiem un tehniskiem mērķiem paredzētu aparatūru, ko maina vai nodod atkritumos, kad to uzskaites vērtība ir pilnībā amortizēta;

c) ieņēmumi no nepareizi samaksātu summu atmaksas saskaņā ar 62. pantu;

d) ieņēmumi no preču piegādēm, pakalpojumu sniegšanas un darbu veikšanas Savienības iestādēm vai citām Savienības struktūrām;

e) saņemtie apdrošināšanas maksājumi;

f) ieņēmumi no izīrēšanas;

g) ieņēmumi no publikāciju un filmu pārdošanas, tostarp arī elektroniskajos nesējos;

h) ieņēmumi, ko gūst, attiecīgi atmaksājot nodokļus saskaņā ar 25. panta 3. punkta b) apakšpunktu.

4. Neskarot 23. panta 2. punkta e) apakšpunktu, ar attiecīgo dibināšanas aktu konkrētiem izdevumu posteņiem turklāt var piešķirt tajā minētos ieņēmumus. Ja vien attiecīgajā dibināšanas aktā nav norādīts citādi, šādi ieņēmumi veido iekšējos piešķirtos ieņēmumus.

5. Visi ieņēmumu posteņi 2. punkta a) līdz c) apakšpunkta un 3. punkta a) un d) apakšpunkta nozīmē ietver visus tiešos vai netiešos izdevumus, kas rodas saistībā ar attiecīgo darbību vai mērķi.

6. Savienības struktūras budžetā izveido pozīcijas, kurās kārto ārējos piešķirtos ieņēmumus un iekšējos piešķirtos ieņēmumus, un, ja iespējams, vienmēr norāda summas.

Piešķirtos ieņēmumus var iekļaut ieņēmumu un izdevumu tāmē tikai par tām summām, kuras ir droši zināmas tāmes sagatavošanas dienā.

24. pants

Ziedojumi

1. Direktors var pieņemt jebkādus ziedojumus Savienības struktūrai, piemēram, fondu līdzekļus, subsīdijas, dāvinājumus un novēlējumus.

2. Lai pieņemtu ziedojumus, kas var būt saistīti ar finansiāliem izdevumiem, nepieciešams, lai to vispirms būtu atļāvusi pārvaldes struktūrvienība vai gadījumā, ja tas ir paredzēts dibināšanas aktā, izpildu struktūra, pieņemot lēmumu divu mēnešu laikā no dienas, kad iesniegts šāds pieprasījums. Ja pārvaldes struktūrvienība vai gadījumā, ja tas ir paredzēts dibināšanas aktā, izpildu struktūrvienība lēmumu nepieņem minētajā termiņā, ziedojumu uzskata par pieņemtu.

25. pants

Noteikumi par ieturējumiem un valūtas kursa korekcijām

1. No maksājumu pieprasījumiem, kurus pēc tam iesniedz neto summas maksājumam, var veikt šādus ieturējumus:

a) līgumsodi, kas piemēroti iepirkuma līgumu pusēm vai labuma guvējiem;

b) atlaides, atmaksājumi un rabati, kas piemēroti atsevišķiem rēķiniem un izmaksu deklarācijām;

c) korekcijas saistībā ar nepamatoti izmaksātām summām.

Pirmā daļas c) apakšpunktā minētās korekcijas var veikt ar tiešu ieturējumu no jauniem starpposma maksājumiem vai saldo maksājuma tam pašam saņēmējam saistībā ar to pašu nodaļu, pantu un finanšu gadu, uz kuriem attiecas pārmaksājums.

Pirmā daļas c) apakšpunktā minētajam ieturējumam piemēro Savienības grāmatvedības noteikumus.

2. Ja Savienības struktūrai piemēro Protokolu par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā, izmaksas par Savienības struktūrai piegādātām precēm vai sniegtiem pakalpojumiem, kurās ir iekļauti nodokļi, ko dalībvalstis atmaksā saskaņā ar minēto protokolu, sedz no Savienības struktūras budžeta, neietverot nodokļus.

3. Izmaksas par Savienības struktūrai piegādātām precēm vai sniegtiem pakalpojumiem, kurās ir iekļauti nodokļi, kurus trešās valstis atmaksā, pamatojoties uz attiecīgiem nolīgumiem, var segt no Savienības struktūras budžeta jebkurā no turpmāk norādītajiem apmēriem:

a) neietverot nodokļus;

b) ietverot nodokļus. Šādā gadījumā vēlāk atmaksātus nodokļus uzskata par iekšējiem piešķirtajiem ieņēmumiem.

4. Jebkādus valstu nodokļus, kurus Savienības struktūra pagaidu kārtā ir samaksājusi saskaņā ar 2. un 3. punktu, iekļauj pagaidu kontā, līdz attiecīgā dalībvalsts tos atmaksā.

5. Negatīvu budžeta rezultātu iekļauj Savienības struktūras budžetā kā izdevumus.

6. Korekcijas var izdarīt par atšķirībām, kas, izpildot Savienības struktūras budžetu, rodas valūtas apmaiņas rezultātā. Gada budžeta rezultātā iekļauj galīgos ienākumus vai zaudējumus.

6. NODAĻA

Specifikācijas princips

26. pants

Vispārīgi noteikumi

Apropriācijas iezīmē konkrētiem mērķiem, iedalot pa sadaļām un nodaļām. Nodaļas sīkāk iedala pantos un posteņos.

27. pants

Pārvietojumi

1. Direktors apropriācijas var pārvietot:

a) no vienas sadaļas uz citu – nepārsniedzot 10 % no gada apropriācijām, kas paredzētas pozīcijā, no kuras veic pārvietošanu;

b) no vienas nodaļas uz citu un no viena panta uz citu – bez ierobežojumiem.

2. Ja pārvietojums pārsniedz 1. punktā noteikto ierobežojumu, direktors var iesniegt pārvaldes struktūrvienībai vai gadījumā, ja tas ir paredzēts dibināšanas aktā, izpildu struktūrai priekšlikumu par apropriāciju pārvietošanu no vienas sadaļas uz citu. Pārvaldes struktūrvienība vai gadījumā, ja tas ir paredzēts dibināšanas aktā, izpildu struktūra trīs nedēļu laikā var izteikt iebildumus pret šādu pārvietošanu. Pēc minētā termiņa pārvietojumu uzskata par pieņemtu.

3. Pārvietošanas priekšlikumiem un pārvietojumiem, ko veic saskaņā ar 1. un 2. punktu, pievieno attiecīgus sīki izstrādātus apliecinošus dokumentus, kuros norādīta apropriāciju izmantošana un pieprasījumu tāmes līdz finanšu gada beigām gan par kreditējamām pozīcijām, gan pozīcijām, no kurām apropriācijas pārvieto.

4. Direktors iespējami īsā laikā informē pārvaldes struktūrvienību par visiem veiktajiem pārvietojumiem. Direktors informē Eiropas Parlamentu un Padomi par visiem pārvietojumiem, kas veikti saskaņā ar 2. punktu.

28. pants

Īpaši noteikumi attiecībā uz pārvietojumiem

1. Apropriācijas var pārvietot tikai uz tām Savienības struktūras budžeta pozīcijām, kurām Savienības struktūras budžetā ir apstiprinātas apropriācijas vai pievienoti atgādinājumi pro memoria.

2. Apropriācijas, kas atbilst piešķirtajiem ieņēmumiem, var pārvietot vienīgi tad, ja šādus ieņēmumus izlieto tiem mērķiem, kuriem tie ir paredzēti.

7. NODAĻA

Pareizas finanšu pārvaldības princips

29. pants

Saimnieciskuma, lietderības un efektivitātes principi / pareizas finanšu pārvaldības princips

1. Apropriācijas izlieto saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu, proti, ievērojot saimnieciskuma, lietderības un efektivitātes principus.

2. Saskaņā ar saimnieciskuma principu resursi, ko Savienības struktūra lieto savas darbības veikšanai, tiek darīti pieejami noteiktā laikā, pienācīgā apjomā un kvalitātē un par labāko cenu.

Lietderības princips ir saistīts ar labāko attiecību starp izmantotajiem resursiem un sasniegto rezultātu.

Efektivitātes princips ir saistīts ar konkrētu noteikto mērķu un paredzēto rezultātu sasniegšanu.

3. Savienības struktūra veic salīdzinošo novērtēšanu, kas minēta Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 50. pantā.

Salīdzinošā novērtēšana ietver šādus elementus:

— Savienības struktūras horizontālo pakalpojumu lietderības pārskatīšana,

— izmaksu un ieguvumu analīze attiecībā uz kopīgu pakalpojumu izmantošanu vai to pilnīgu nodošanu citai Savienības struktūrai vai Komisijai.

Veicot salīdzinošo novērtēšanu, kas minēta šā punkta pirmajā un otrajā daļā, Savienības struktūra veic vajadzīgos pasākumus, lai nepieļautu interešu konfliktu.

4. Visām darbības nozarēm, uz kurām attiecas Savienības struktūras budžets, nosaka konkrētus, izmērāmus, sasniedzamus, atbilstīgus mērķus ar noteiktiem termiņiem. Šo mērķu sasniegšanu uzrauga pēc izpildes rādītājiem, ko piemēro katrai darbībai, un direktors šo informāciju sniedz pārvaldes struktūrvienībai. Šo informāciju sniedz katru gadu, vēlākais, iekļaujot to Savienības struktūras budžeta projekta pavaddokumentos.

5. Lai uzlabotu lēmumu pieņemšanu, Savienības struktūra veic ex ante un ex post novērtējumu saskaņā ar Komisijas sniegtajām pamatnostādnēm. Šādu novērtēšanu piemēro visām programmām un darbībām, kas ir saistītas ar lieliem izdevumiem, un novērtējuma rezultātus iesniedz pārvaldes struktūrvienībai.

6. Direktors sagatavo rīcības plānu, lai veiktu turpmākus pasākumus attiecībā uz 5. punktā minētajiem novērtēšanas secinājumiem, un divas reizes gadā ziņo par paveikto Komisijai un regulāri – pārvaldes struktūrvienībai.

7. Pārvaldes struktūrvienība uzrauga 6. punktā minētā rīcības plāna īstenošanu.

30. pants

Budžeta izpildes iekšējā kontrole

1. Savienības struktūras budžetu izpilda saskaņā ar lietderīgu un efektīvu iekšējo kontroli.

2. Savienības struktūras budžeta izpildes nolūkā iekšējo kontroli definē kā procesu, kurš piemērojams visos pārvaldības līmeņos un kura uzdevums ir nodrošināt pamatotu pārliecību, ka tiek sasniegti šādi mērķi:

a) darbību efektivitāte, lietderīgums un saimnieciskums;

b) ziņojumu ticamība;

c) aktīvu un informācijas aizsardzība;

d) krāpšanas un pārkāpumu novēršana, atklāšana, labošana un turpmāki pasākumi;

e) tādu risku pienācīga pārvaldība, kuri saistīti ar pamatā esošo darījumu likumību un pareizību, ņemot vērā programmu daudzgadu iezīmes, kā arī attiecīgo maksājumu veidu.

3. Efektīvas iekšējās kontroles pamatā ir starptautiskā paraugprakse, un tā jo īpaši ietver turpmāk minēto:

a) uzdevumu nošķiršanu;

b) atbilstīgu riska pārvaldības un kontroles stratēģiju, tostarp kontroli saņēmēju līmenī;

c) interešu konfliktu novēršanu;

d) pietiekamu revīzijas izsekojamību un datu integritāti datu sistēmās;

e) darbības pārraudzības procedūras un turpmākos pasākumus saistībā ar konstatētajām iekšējās kontroles nepilnībām un izņēmumiem;

f) iekšējās kontroles sistēmas pareizas darbības regulāru izvērtēšanu.

4. Lietderīgas iekšējās kontroles pamatā ir šādi elementi:

a) atbilstīgas riska pārvaldības un kontroles stratēģijas īstenošana, ko attiecīgie kontroles ķēdē iesaistītie dalībnieki savstarpēji saskaņo;

b) veiktās kontroles rezultātu pieejamība visiem attiecīgajiem kontroles ķēdē iesaistītajiem dalībniekiem;

c) attiecīgā gadījumā paļaušanās uz neatkarīgu revidentu atzinumiem ar nosacījumu, ka veiktā darba kvalitāte ir pietiekama un pieņemama un ka tas ir veikts saskaņā ar pieņemtajiem standartiem;

d) korekcijas pasākumu, tostarp, ja vajadzīgs, preventīvu sankciju savlaicīga piemērošana;

e) vairākkārtējas kontroles izslēgšana;

f) kontroles izmaksu un ieguvumu attiecības uzlabošana.

8. NODAĻA

Pārredzamības princips

31. pants

Pārskatu, budžetu un ziņojumu publicēšana

1. Savienības struktūras budžetu izveido un izpilda un pārskatus sniedz, ievērojot pārredzamības principu.

2. Savienības struktūras budžeta kopsavilkumu un jebkurus Savienības struktūras budžeta grozījumus, kas pieņemti galīgajā variantā, publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī trīs mēnešu laikā pēc to pieņemšanas.

Kopsavilkumā norāda piecas galvenās ieņēmumu budžeta pozīcijas, piecas galvenās izdevumu budžeta pozīcijas Savienības struktūras administratīvajam un darbības budžetam, štatu sarakstu un tāmi par līgumdarbinieku skaitu, kas izteikts pilnslodzes ekvivalentos, kuriem budžetā paredzētas apropriācijas, un valstu norīkoto ekspertu skaitu. Tajā norāda arī rādītājus par iepriekšējo gadu.

3. Savienības struktūras budžetu, iekļaujot štatu sarakstu, un Savienības struktūras budžeta grozījumus, kas pieņemti galīgajā variantā, kā arī ziņas par līgumdarbinieku skaitu, kas izteikts pilnslodzes ekvivalentos, kuriem budžetā paredzētas apropriācijas, un valstu norīkoto ekspertu skaitu, informācijas nolūkā nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei, Revīzijas palātai un Komisijai un publicē attiecīgās Savienības struktūras tīmekļa vietnē četru nedēļu laikā pēc to pieņemšanas.

4. Savienības struktūra ne vēlāk kā nākamā finanšu gada 30. jūnijā savā tīmekļa vietnē, izmantojot noteiktu standartformu un saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 1268/2012 (7) 21. panta 2., 3. un 4. punktu, dara pieejamu informāciju par Savienības struktūras budžeta līdzekļu saņēmējiem, tostarp par ekspertiem, ar kuriem noslēgti līgumi saskaņā ar 89. pantu. Publicētajai informācijai ir jābūt viegli pieejamai, pārredzamai un visaptverošai. Informāciju dara pieejamu, pienācīgi ievērojot prasības attiecībā uz konfidencialitāti un drošību, jo īpaši attiecībā uz personas datu aizsardzību, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 45/2001.

III SADAĻA

BUDŽETA IZVEIDE UN UZBŪVE

1. NODAĻA

Savienības struktūras budžeta izveide

32. pants

Gada un daudzgadu plānošana

1. Savienības struktūra izstrādā plānošanas dokumentu, kurā ietver daudzgadu un gada programmu, ņemot vērā Komisijas izstrādātās pamatnostādnes.

2. Daudzgadu programmā ietver:

— vispārējo stratēģisko plānu, ietverot mērķus, paredzamos rezultātus un izpildes rādītājus,

— resursu plānu, tostarp attiecībā uz daudzgadu budžetu un personālu.

Resursu plānā ziņošanas vajadzībām ietver kvalitātes un kvantitātes informāciju par cilvēkresursu un budžeta jautājumiem, jo īpaši:

— par N–1 un N gadu: informāciju par ierēdņu, pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku skaitu, kā noteikts Civildienesta noteikumos, kā arī par valstu norīkoto ekspertu skaitu,

— par N–1 gadu: budžeta operāciju tāmi 97. panta nozīmē un informāciju par ieguldījumiem natūrā, ko uzņēmēja dalībvalsts piešķīrusi Savienības struktūrai,

— par N+1 gadu: aplēsi par ierēdņu, pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku skaitu, kā noteikts Civildienesta noteikumos,

— par turpmākajiem gadiem: paredzamo budžetu un personālresursu plānu.

Komisija Savienības struktūrai nosūta tās attiecīgo dienestu atzinumu par cilvēkresursu plānu.

Ja Savienības struktūra Komisijas dienestu atzinumu ņem vērā nepilnīgi, tā Komisijai sniedz atbilstīgus paskaidrojumus.

Resursu plānu ik gadu atjaunina. Stratēģisko plānu atjaunina pēc vajadzības un jo īpaši, lai to saskaņotu ar dibināšanas aktā minētās vispārējās novērtēšanas rezultātiem.

3. Savienības struktūras gada darba programmā ietver sīki izklāstītus mērķus un gaidāmos rezultātus, tostarp izpildes rādītājus. Tajā bez tam iekļauj finansējamās(-o) darbības(-u) aprakstu un norādi par katrai darbībai piešķirtajiem finanšu un cilvēkresursiem. Gada darba programma ir saskanīga ar daudzgadu programmu, kas minēta 1. punktā.

Tajā skaidri norāda uzdevumus, kas Savienības struktūrai ir noteikti papildus, mainīti vai atsaukti salīdzinājumā ar iepriekšējo finanšu gadu.

4. Gada darba programmas būtiskus grozījumus pieņem, piemērojot tādu pašu procedūru kā sākotnējai darba programmai, saskaņā ar dibināšanas aktu un šīs regulas 33. pantu.

Pārvaldes struktūrvienība var Savienības struktūras kredītrīkotājam deleģēt pilnvaras pieņemt gada darba programmas nebūtiskus grozījumus.

33. pants

Budžeta izveide

1. Budžetu izveido saskaņā ar dibināšanas akta noteikumiem.

2. Savienības struktūra ne vēlāk kā katra gada 31. janvārī nosūta Komisijai provizorisku ieņēmumu un izdevumu tāmi un vispārējās pamatnostādnes, kas ir tāmes pamatā.

3. Savienības struktūra saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 37. pantu Komisijai, Eiropas Parlamentam un Padomei katru gadu iesniedz savu ieņēmumu un izdevumu tāmi, kā norādīts dibināšanas aktā.

4. Savienības struktūras ieņēmumu un izdevumu tāme ietver:

a) štatu sarakstu, kurā noteikts pastāvīgo un pagaidu amatu skaits budžeta apropriāciju ietvaros, tos iedalot pēc pakāpēm un kategorijām;

b) ja ir izmaiņas amatos esošo personu skaitā, pārskatu, kurā pamatots pieprasījums pēc jaunām amata vietām;

c) izmaksāto un saņemto naudas līdzekļu ceturkšņa tāmi;

d) informāciju visu iepriekš noteikto mērķu sasniegšanu attiecībā uz dažādajām darbībām. Novērtēšanas rezultātus ņem vērā un uz tiem atsaucas kā uz pierādījumiem par iespējamiem ieguvumiem no Savienības struktūras ierosinātā budžeta palielinājuma vai samazinājuma salīdzinājumā ar tās budžetu N gadam.

5. Savienības struktūra 32. pantā norādītā plānošanas dokumenta projektu nosūta Komisijai, Eiropas Parlamentam un Padomei ne vēlāk kā katra gada 31. janvārī, kā arī nosūta visas turpmākās šā dokumenta atjauninātās versijas.

6. Budžeta pieņemšanas procedūras ietvaros Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei nosūta Savienības struktūras tāmju pārskatu un ierosina Savienības struktūrai piešķiramā ieguldījuma apmēru un darbinieku skaitu, kāds pēc tās ieskata struktūrai ir vajadzīgs. Komisija sagatavo Savienības struktūru štatu sarakstu projektus un aplēsi par līgumdarbinieku un valstu norīkoto ekspertu skaitu, kas izteikts pilnslodzes ekvivalentos, par kuriem tiek ierosinātas apropriācijas, tiklīdz Komisija ir sagatavojusi budžeta projektu.

7. Savienības struktūras štatu sarakstu un jebkādus turpmākus tā grozījumus pieņem Eiropas Parlaments un Padome saskaņā ar 38. panta 1. punktu. Štatu sarakstu publicē vispārējā budžeta III iedaļas “Komisija” pielikumā.

8. Savienības struktūras budžetu un štatu sarakstu līdz ar plānošanas dokumentu, kas minēts 32. pantā, pieņem pārvaldes struktūrvienība. Tie kļūst galīgi pēc budžeta pieņemšanas galīgajā variantā, kurā noteikta ieguldījuma summa un štatu saraksts, un nepieciešamības gadījumā Savienības struktūras budžetu un štatu sarakstu attiecīgi pielāgo.

9. Savienības struktūrai uzticot jaunus uzdevumus, Komisija, neskarot likumdošanas procedūras attiecībā uz grozījumiem dibināšanas aktā, Eiropas Parlamentam un Padomei iesniedz vajadzīgo informāciju, lai novērtētu jauno uzdevumu radīto ietekmi uz Savienības struktūras resursiem un vajadzības gadījumā pārskatītu tās finansējumu.

34. pants

Budžeta grozījumi

Jebkādas izmaiņas Savienības struktūras budžetā, ieskaitot štatu sarakstu, ir izdarāmas ar budžeta grozījumiem, ko pieņem saskaņā ar tādu pašu procedūru kā Savienības struktūras sākotnējo budžetu, atbilstoši dibināšanas akta noteikumiem un šīs regulas 33. pantam.

2. NODAĻA

Savienības struktūras budžeta uzbūve un izklāsts

35. pants

Savienības struktūras budžeta uzbūve

Savienības struktūras budžetā ietver ieņēmumu pārskatu un izdevumu pārskatu.

36. pants

Budžeta nomenklatūra

Ciktāl izdevumu pārskats ir pamatots ar Savienības struktūras darbību raksturu, tas ir jāizklāsta, pamatojoties uz nomenklatūru, kas paredz klasifikāciju pēc mērķa. Šādu nomenklatūru nosaka Savienības struktūra, un tajā skaidri nošķir administratīvās apropriācijas no darbības apropriācijām.

37. pants

Savienības struktūras budžeta izklāsts

Savienības struktūras budžetā norāda:

1) ieņēmumu pārskatā: a) Savienības struktūras paredzamos ieņēmumus attiecīgajā finanšu gadā (“N gads”); b) paredzamos ieņēmumus iepriekšējā finanšu gadā un ieņēmumus N–2 gadā; c) attiecīgas piezīmes par katru ieņēmumu posteni;

2) izdevumu pārskatā: a) saistību un maksājumu apropriācijas N gadā; b) saistību un maksājumu apropriācijas iepriekšējā finanšu gadā, kā arī radušās izdevumu saistības un izdarītos maksājumus N–2 gadā, šo otro rādītāju izsakot arī kā procentuālu daļu no Savienības struktūras budžeta N gadam; c) kopsavilkuma pārskatu par grafiku maksājumiem, kas jāizdara turpmākajos finanšu gados, lai izpildītu budžeta saistības, kas noslēgtas agrākos finanšu gados; d) attiecīgas piezīmes par katru apakšnodalījumu.

38. pants

Noteikumi par personāla štatu sarakstiem

1. 33. pantā minētajā štatu sarakstā norāda finanšu gadā atļauto amata vietu skaitu, iepriekšējā finanšu gadā atļauto amata vietu skaitu un reāli aizpildīto amata vietu skaitu. Tas veido absolūto limitu Savienības struktūrai. Nevienu nevar iecelt amatā, pārsniedzot šo limitu.

Tomēr pārvaldes struktūrvienība var grozīt štatu sarakstu līdz 10 % apmērā no atļautajām amata vietām, izņemot attiecībā uz AD 16, AD 15, AD 14 un AD 13 pakāpi, ievērojot šādus nosacījumus:

a) netiek skarts personāla apropriāciju apjoms, kas atbilst visam finanšu gadam;

b) netiek pārsniegts kopējā amata vietu skaita limits, kas atļauts štatu sarakstā;

c) Savienības struktūra līdz ar citām Savienības struktūrām ir piedalījusies salīdzinošajā novērtēšanā, kura uzsākta ar Komisijas veikto personālresursu pārbaudi.

2. Atkāpjoties no 1. punkta otrās daļas, sekas, ko izraisa nepilnas slodzes darbinieku nodarbināšana, ko saskaņā ar Civildienesta noteikumiem atļāvusi iecēlējiestāde, var kompensēt, ieceļot amatā citus darbiniekus. Ja darbinieks pieprasa piešķirto atļauju izbeigt pirms tās termiņa beigām, Savienības struktūra veic atbilstīgus pasākumus, lai iespējami drīz panāktu, ka ievērots 1. punkta otrās daļas b) apakšpunktā minētais limits.

IV SADAĻA

SAVIENĪBAS STRUKTŪRAS BUDŽETA IZPILDE

1. NODAĻA

Vispārīgi noteikumi

39. pants

Budžeta izpilde saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu

1. Direktors pilda kredītrīkotāja funkcijas. Direktors ir atbildīgs par budžeta ieņēmumu un izdevumu izpildi saskaņā ar Savienības struktūras finanšu noteikumiem un pareizas finanšu pārvaldības principu un apstiprināto apropriāciju robežās.

2. Neierobežojot kredītrīkotāja pienākumus attiecībā uz krāpšanas un pārkāpumu novēršanu un atklāšanu, Savienības struktūra piedalās Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai krāpšanas novēršanas pasākumos.

40. pants

Budžeta izpildes pilnvaru deleģēšana

1. Direktors budžeta izpildes pilnvaras var deleģēt tādam Savienības struktūras personālam, uz ko attiecas Civildienesta noteikumi, ievērojot nosacījumus, kas paredzēti pārvaldes struktūrvienības pieņemtajos Savienības struktūras finanšu noteikumos. Pilnvarotā persona var rīkoties tikai tai nepārprotami piešķirto pilnvaru robežās.

2. Deleģētā persona var sev piešķirtās pilnvaras deleģēt pastarpināti, kā paredzēts šīs regulas īstenošanas noteikumos, kas minēti 114. pantā. Katram tālākas deleģēšanas aktam nepieciešama direktora skaidra piekrišana.

41. pants

Interešu konflikts

1. Finanšu dalībnieki šīs sadaļas 2. nodaļas nozīmē un citas personas, kas iesaistītas budžeta izpildē un pārvaldībā, tostarp ar to saistītajās sagatavošanas darbībās, revīzijā vai kontrolē, neveic nekādas darbības, kas var radīt konfliktu starp viņu pašu un Savienības struktūras interesēm.

Ja šāds risks pastāv, attiecīgā persona atturas no šādas darbības veikšanas un nodod jautājumu kompetentajai iestādei, kas rakstveidā apstiprina, vai pastāv interešu konflikts. Ja tiek konstatēts interešu konflikts, attiecīgā persona pārtrauc visas darbības konkrētajā jomā. Kompetentā iestāde veic atbilstīgas turpmākas darbības.

2. Šā panta 1. punkta nozīmē interešu konflikts pastāv tad, ja finanšu dalībnieka vai citas personas, kā minēts 1. punktā, uzdevumu neatkarīgu un objektīvu izpildi nelabvēlīgi ietekmē iemesli, kas saistīti ar ģimeni, jūtu dzīvi, politisko piederību vai valstspiederību, mantiskajām vai kādām citām interesēm, kas attiecīgajai personai ir kopējas ar saņēmēju.

3. Kompetentā iestāde, kas minēta 1. punktā, ir attiecīgā darbinieka tiešais priekšnieks. Ja attiecīgais darbinieks ir direktors, kompetentā iestāde ir pārvaldes struktūrvienība vai gadījumā, ja tas ir paredzēts dibināšanas aktā, izpildu struktūrvienība.

4. Savienības struktūra pieņem noteikumus par interešu konfliktu novēršanu un pārvaldību.

42. pants

Savienības struktūras budžeta izpildes metode

1. Savienības struktūras budžetu struktūrvienībās, kas nodotas viņa pakļautībā, izpilda direktors.

2. Ja tas ir nepieciešams, tehniskās ekspertīzes uzdevumus un administratīvus, sagatavošanas vai papildu uzdevumus, kuros neietilpst valsts varas realizēšana vai lēmumu pieņemšana pēc saviem ieskatiem, ar līgumu var uzticēt ārējām privātā sektora vienībām vai struktūrām.

2. NODAĻA

Finanšu dalībnieki

1. iedaļa

Pienākumu nošķiršanas princips

43. pants

Pienākumu nošķiršana

Kredītrīkotāja un grāmatveža pienākumi ir nošķirti un savstarpēji izslēdzoši.

2. iedaļa

Kredītrīkotājs

44. pants

Kredītrīkotāja pilnvaras un pienākumi

1. Kredītrīkotājs ir atbildīgs par ieņēmumu un izdevumu izpildi saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu, kā arī par to, lai nodrošinātu, ka tiek ievērotas prasības attiecībā uz likumību un pareizību.

2. Šā panta 1. punkta īstenošanai kredītrīkotājs saskaņā ar minimuma standartiem, ko pieņēmusi pārvaldes struktūrvienība vai gadījumā, ja tas ir paredzēts dibināšanas aktā, izpildu struktūra, pamatojoties uz līdzvērtīgiem standartiem, kādus Komisija noteikusi savām struktūrvienībām, un pienācīgi ņemot vērā riskus, kas ir saistīti ar pārvaldības apstākļiem un finansētās darbības raksturu, izveido organizatorisko struktūru un iekšējās kontroles sistēmas, kas ir piemērotas kredītrīkotāja pienākumu izpildei.

Šādas struktūras un sistēmu izveidē izmanto visaptverošu riska analīzi, kurā ņem vērā to radīto izmaksu lietderību.

Kredītrīkotājs var savās struktūrvienībās izveidot amatu specializēto zināšanu un konsultāciju sniegšanai, kas kredītrīkotājam palīdzētu kontrolēt ar viņa darbību saistītos riskus.

3. Lai izpildītu izdevumus, kredītrīkotājs uzņemas budžeta saistības un juridiskās saistības, apzina izdevumus un apstiprina maksājumus, un veic priekšdarbus, lai izpildītu apropriācijas.

4. Ieņēmumu izpilde izpaužas kā debitoru parādu tāmju sagatavošana, pienākošos atgūstamo prasījumu konstatēšana un iekasēšanas rīkojumu izdošana. Attiecīgos gadījumos tā ir saistīta ar konstatēto prasījumu atcelšanu.

5. Kredītrīkotājs apliecinošus dokumentus, kuri attiecas uz veiktajām darbībām, saglabā piecus gadus no dienas, kad pieņemts lēmums par Savienības struktūras budžeta izpildes apstiprināšanu. Ja iespējams, apliecinošos dokumentos iekļautos personas datus svītro, kad šie dati vairs nav vajadzīgi budžeta izpildes, kontroles un revīzijas nolūkos. Jebkurā gadījumā attiecībā uz informācijas plūsmas datu saglabāšanu piemēro Regulas (EK) Nr. 45/2001 37. panta 2. punktu.

45. pants

Ex ante kontrole

1. Katrai 44. pantā minētajai operācijai veic vismaz ex ante kontroli, pamatojoties uz dokumentu pārbaudi un jau veiktu kontroļu pieejamiem rezultātiem saistībā ar operācijas darbības un finanšu aspektiem.

Ex ante kontrole ietver operācijas uzsākšanu un operācijas pārbaudi.

2. Operācijas uzsākšana ietver visas 33. un 34. pantā minētās darbības, ar kurām sagatavo to aktu pieņemšanu, saskaņā ar kuriem kredītrīkotāji izpilda Savienības struktūras budžetu.

3. Operācijas ex ante pārbaude ietver visas ex ante pārbaudes, ko ieviesis kredītrīkotājs, lai pārbaudītu operācijas darbības un finansiālos aspektus.

4. Ar ex ante kontroli pārbauda saskaņotību starp pieprasītiem apliecinošiem dokumentiem un jebkuru citu pieejamo informāciju. Ex ante kontroļu biežumu un intensitāti nosaka atbildīgais kredītrīkotājs, ņemot vērā ar risku saistītos un izmaksu lietderības apsvērumus. Šaubu gadījumā par attiecīgā maksājuma apstiprināšanu atbildīgais kredītrīkotājs pieprasa papildu informāciju vai veic kontroli uz vietas, lai ex ante kontroles ietvaros iegūtu pamatotu pārliecību.

Ex ante kontroles mērķis ir pārliecināties, ka:

a) izdevumi ir kārtībā un atbilst piemērojamiem noteikumiem;

b) ir piemērots 29. pantā minētais pareizas finanšu pārvaldības princips.

Kontroles nolūkā kredītrīkotājs var par vienu operāciju uzskatīt vairākus līdzīgus individuālos darījumus, kas attiecas uz tādiem regulāriem izdevumiem kā algas, pensijas, komandējumu un ārstniecības izdevumu atmaksāšana.

5. Katrai atsevišķai operācijai pārbaudi veic tādi darbinieki, kuri nav uzsākuši operāciju. Darbinieki, kas veic pārbaudi, nav pakļauti darbiniekiem, kuri ir uzsākuši operāciju.

46. pants

Ex post kontrole

1. Kredītrīkotājs var ieviest ex post kontroles, lai pārbaudītu operācijas, kas jau ir apstiprinātas pēc ex ante kontroles. Šādas kontroles var organizēt izlases veidā atbilstoši riskam.

2. Ex post kontroli var veikt, pamatojoties uz dokumentiem, un attiecīgā gadījumā – uz vietas.

Ar ex post kontroli pārbauda, vai operācijas, kuras finansē no Savienības struktūras budžeta, ir pareizi īstenotas, jo īpaši – vai ir ievēroti kritēriji, kas noteikti 45. panta 4. punktā.

Kredītrīkotājs vismaz reizi gadā pārskata ex post kontroles rezultātus, lai konstatētu iespējamas sistēmiskas problēmas. Kredītrīkotājs veic pasākumus, lai novērstu šādas problēmas.

Riska analīzi, kas minēta šā panta 1. punktā, pārskata, ņemot vērā kontroles rezultātus un citu attiecīgo informāciju.

Daudzgadu programmu gadījumā kredītrīkotājs izveido daudzgadu kontroles stratēģiju, kurā precizē kontroles veidu un apmēru perioda laikā un veidu, kā rezultāti vērtējami gadu pēc gada, īstenojot ikgadējo ticamības nodrošināšanas procesu.

3. Ex ante kontroles veic tādi darbinieki, kuri nav atbildīgi par ex post kontrolēm. Darbinieki, kuri ir atbildīgi par ex post kontrolēm, nav pakļauti darbiniekiem, kuri ir atbildīgi par ex ante kontrolēm.

Ja kredītrīkotājs labuma guvēju finanšu revīzijas veic kā ex post kontroles, attiecīgajiem revīzijas noteikumiem jābūt skaidriem, konsekventiem un pārredzamiem un tajos jāievēro gan Savienības struktūras, gan revidējamo subjektu tiesības.

4. Darbiniekiem, kuri atbild par šā panta 3. punktā minēto finanšu operāciju pārvaldības kontroli, ir nepieciešamā profesionālā kvalifikācija. Šie darbinieki ievēro īpašu profesionālo standartu kodeksu, ko pieņēmusi Savienības struktūra un kas ir balstīts uz standartiem, kādus Komisija noteikusi savām struktūrvienībām.

47. pants

Konsolidētais gada darbības pārskats

1. Kredītrīkotājs ziņo pārvaldes struktūrvienībai par savu pienākumu izpildi, sniedzot konsolidētu gada darbības pārskatu, kas satur šādus elementus:

a) informācija par: — struktūras gada darba programmas īstenošanu, budžeta izpildi un 38. pantā minētā personāla štatu saraksta īstenošanu, — pārvaldības un iekšējās kontroles sistēmām, ietverot arī kopsavilkumu par iekšējā revidenta veikto iekšējo revīziju skaitu un veidu, iekšējās revīzijas spējām, sniegtajiem ieteikumiem un pasākumiem, kas veikti saskaņā ar attiecīgajā un iepriekšējā gadā sniegtajiem ieteikumiem, kā minēts 82. un 83. pantā, — jebkādiem Revīzijas palātas apsvērumiem un darbībām, kas veiktas saskaņā ar šādiem apsvērumiem, — pārskatiem un pārskatu par budžeta un finanšu pārvaldību, neskarot 92., 96. un 97. pantu;

b) kredītrīkotāja deklarācija, kurā norādīts, vai viņam ir pietiekama pārliecība, ka, ja vien atrunās attiecībā uz konkrētām ieņēmumu un izdevumu jomām nav norādīts citādi: — pārskatā ietvertā informācija patiesi un godīgi atspoguļo stāvokli, — resursi, kas piešķirti pārskatā aprakstītajām darbībām, ir izlietoti paredzētajam mērķim un saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu, — ieviestās kontroles procedūras sniedz pietiekamas garantijas, ka pamatā esošie darījumi ir likumīgi un pareizi.

Konsolidētajā gada darbības pārskatā izklāsta operāciju rezultātus, atsaucoties uz noteiktajiem mērķiem, ar operācijām saistītos riskus, piešķirto resursu izlietojumu un iekšējās kontroles sistēmu lietderību un efektivitāti, tostarp vispārēju izvērtējumu par kontroļu radītajām izmaksām un ieguvumiem.

Konsolidēto gada pārskatu iesniedz pārvaldes struktūrvienībai novērtējumam.

2. Konsolidēto gada darbības pārskatu kopā ar savu novērtējumu pārvaldes struktūrvienība ik gadu ne vēlāk kā 1. jūlijā nosūta Revīzijas palātai, Komisijai, Eiropas Parlamentam un Padomei.

3. Pienācīgi pamatotos gadījumos dibināšanas aktā var izvirzīt papildu ziņošanas prasības, jo īpaši, ja tas nepieciešams struktūras darbības jomas rakstura dēļ.

48. pants

Savienības finansiālo interešu aizsardzība

1. Ja darbinieks, kas ir iesaistīts finanšu pārvaldībā un darījumu kontrolē, uzskata, ka lēmums, kuru viņa priekšnieks pieprasa viņam piemērot vai par kuru pieprasa, lai viņš tam piekristu, ir nelikumīgs vai neatbilst pareizas finanšu pārvaldības principiem vai dienesta noteikumiem, kas šim darbiniekam jāievēro, darbinieks par to rakstveidā informē direktoru, kurš darbiniekam sniedz rakstveida atbildi. Ja direktors nerīkojas vai apstiprina sākotnējo lēmumu vai norādījumu un darbinieks uzskata, ka šāds apstiprinājums nav atbilstošs, darbinieks par to rakstveidā informē 54. panta 5. punktā minēto komisiju un pārvaldes struktūrvienību.

2. Konstatējot nelikumīgas darbības, krāpšanu vai korupciju, kas var kaitēt Savienības interesēm, darbinieks par to informē iestādes un struktūras, kuras šādam nolūkam norādītas attiecīgos tiesību aktos. Līgumos ar ārējiem revidentiem, kas veic Savienības struktūras finanšu pārvaldības revīzijas, ārējiem revidentiem paredz pienākumu informēt kredītrīkotāju par visām aizdomām par nelikumīgām darbībām, krāpšanu vai korupciju, kas var kaitēt Savienības interesēm.

49. pants

Budžeta izpildes deleģēšana

Ja budžeta izpildes pilnvaras ir deleģētas vai pastarpināti deleģētas saskaņā ar 40. pantu, tieši vai pastarpināti deleģētajiem kredītrīkotājiem mutatis mutandis piemēro 44. panta 1., 2. un 3. punktu.

3. iedaļa

Grāmatvedis

50. pants

Grāmatveža pilnvaras un pienākumi

1. Pārvaldes struktūrvienība ieceļ grāmatvedi, uz kuru attiecas Civildienesta noteikumi un kurš savu pienākumu veikšanā ir pilnīgi neatkarīgs. Grāmatvedis Savienības struktūrā ir atbildīgs par:

a) pienācīgu maksājumu veikšanu, ieņēmumu iekasēšanu un konstatēto debitoru parādu summu atgūšanu;

b) pārskatu sagatavošanu un izklāstu saskaņā ar IX sadaļu;

c) uzskaites kārtošanu saskaņā ar IX sadaļu;

d) grāmatvedības noteikumu, kā arī kontu plāna izpildi saskaņā ar IX sadaļu, ievērojot noteikumus, ko pieņēmis Komisijas grāmatvedis;

e) uzskaites sistēmu izveidi un apstiprināšanu un attiecīgā gadījumā to sistēmu apstiprināšanu, ko izveidojis kredītrīkotājs, lai sniegtu vai pamatotu uzskaites informāciju; šajā sakarā grāmatvedis ir pilnvarots jebkurā laikā pārbaudīt apstiprināšanas kritēriju ievērošanu;

f) kases pārvaldību.

2. Divas vai vairākas Savienības struktūras var iecelt vienu un to pašu grāmatvedi.

Savienības struktūra turklāt var vienoties ar Komisiju, ka Komisijas grāmatvedis darbojas arī kā Savienības struktūras grāmatvedis.

Savienības struktūra var Komisijas grāmatvedim uzticēt arī daļu Savienības struktūras grāmatveža uzdevumu, ņemot vērā 29. pantā minēto izmaksu un ieguvumu analīzi.

Iepriekš minētajā gadījumā Savienības struktūra veic nepieciešamos pasākumus, lai novērstu jebkādu interešu konfliktu.

3. Grāmatvedis no kredītrīkotāja iegūst visu informāciju, kas nepieciešama, lai izveidotu pārskatus, kuros patiesi un godīgi atspoguļots Savienības struktūras finansiālais stāvoklis un budžeta izpilde. Kredītrīkotājs garantē minētās informācijas ticamību.

4. Pirms direktors pieņem pārskatus, grāmatvedis tos paraksta, apliecinot, ka grāmatvedim ir pietiekama pārliecība, ka pārskatos ir patiesi un godīgi atspoguļots Savienības struktūras finansiālais stāvoklis.

Punkta pirmajā daļā norādītajā nolūkā grāmatvedis pārbauda, vai pārskati ir sagatavoti saskaņā ar grāmatvedības noteikumiem, kas ir minēti Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 143. pantā, un pārskatos ir iekļauti visi ieņēmumi un izdevumi.

Kredītrīkotājs nosūta grāmatvedim visu informāciju, kas grāmatvedim ir vajadzīga pienākumu pildīšanai.

Kredītrīkotāji ir pilnībā atbildīgi par viņu pārvaldīto līdzekļu pareizu izmantošanu, par viņu kontrolē esošo izdevumu likumību un pareizību un par grāmatvedim nosūtītās informācijas pilnību un precizitāti.

5. Grāmatvedis ir pilnvarots pārbaudīt saņemto informāciju, kā arī veikt jebkādas turpmākas pārbaudes, ko viņš uzskata par vajadzīgām, lai parakstītu pārskatus.

Vajadzības gadījumā grāmatvedis pievieno atrunas, precīzi paskaidrojot šādu atrunu raksturu un jomu.

6. Ievērojot šā panta 7. punktu un 51. pantu, vienīgi grāmatvedis ir pilnvarots pārvaldīt naudas līdzekļus un to ekvivalentus. Grāmatvedis ir atbildīgs par to drošu glabāšanu.

7. Pildot savus pienākumus, grāmatvedis, ja tas nepieciešams viņa pienākumu izpildei, var deleģēt konkrētus uzdevumus saviem padotajiem, uz kuriem attiecas Civildienesta noteikumi.

8. Deleģēšanas dokumentā nosaka uzdevumus, ko uztic deleģētajām personām, kā arī viņu tiesības un pienākumus.

4. iedaļa

Avansu pārzinis

51. pants

Avansa konti

Ja tas nepieciešams nelielu summu apmaksai un tādu citu ieņēmumu iekasēšanai, kas minēti 6. pantā, var izveidot avansa kontus. Līdzekļus avansa kontiem piešķir grāmatvedis, un avansa kontus nodod grāmatveža ieceltu avansu pārziņu pārraudzībā.

Maksimālā summa, kādu avansa pārzinis var maksāt trešām personām par katru izdevumu vai ieņēmumu posteni, nedrīkst pārsniegt 60 000 euro apmēru, un katra Savienības struktūra šo summu nosaka katram izdevumu un ieņēmumu postenim. Maksājumus no avansa kontiem var veikt ar bankas pārskaitījumu, tostarp izmantojot 74. panta 1. punktā minēto tiešā debeta sistēmu, čeku vai citu maksājuma līdzekli atbilstoši grāmatveža dotajiem norādījumiem.

3. NODAĻA

Finanšu dalībnieku atbildība

1. iedaļa

Vispārīgi noteikumi

52. pants

Finanšu dalībniekiem piešķirtā deleģējuma atsaukšana un pilnvaru apturēšana

1. Iecēlējiestāde var jebkurā laikā uz laiku vai galīgi atsaukt savu kredītrīkotājam tieši vai pastarpināti piešķirto deleģējumu. Kredītrīkotājs var jebkurā brīdī atsaukt savu piekrišanu konkrētai pastarpinātai deleģēšanai.

2. Pārvaldes struktūrvienība var jebkurā laikā uz laiku vai galīgi apturēt grāmatveža vai avansa pārziņa vai abu pilnvaras. Tādā gadījumā pārvaldes struktūrvienība ieceļ pagaidu grāmatvedi.

3. Šā panta 1. un 2. punkts neskar disciplināro atbildību, pie kādas var saukt minētajos punktos minētos finanšu dalībniekus.

53. pants

Finanšu dalībnieku atbildība par nelikumīgu darbību, krāpšanu vai korupciju

1. Šīs regulas 52.–56. panta noteikumi neskar kriminālatbildību, pie kuras var saukt 52. pantā minētos finanšu darbiniekus saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem un spēkā esošajiem noteikumiem par Savienības finansiālo interešu aizsardzību un cīņu pret korupciju, kurā iesaistīti Savienības vai dalībvalstu ierēdņi.

2. Neskarot šīs regulas 54., 55. un 56. pantu, katru kredītrīkotāju, grāmatvedi vai avansa pārzini sauc pie disciplināratbildības un tam nosaka zaudējumu atlīdzības pienākumu atbilstoši Civildienesta noteikumiem. Ja konstatētas nelikumīgas darbības, krāpšana vai korupcija, kas var kaitēt Savienības interesēm, jautājumu nodod iestādēm un struktūrām, kuras šādam nolūkam norīkotas ar spēkā esošajiem tiesību aktiem, jo īpaši Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF).

2. iedaļa

Noteikumi par kredītrīkotājiem

54. pants

Noteikumi par kredītrīkotājiem

1. Kredītrīkotājam ir pienākums veikt zaudējumu atlīdzību atbilstoši Civildienesta noteikumiem.

2. Zaudējumu atlīdzības pienākumu piemēro jo īpaši tādos gadījumos, ja kredītrīkotājs tīši vai rupjas nolaidības dēļ:

a) nosaka atgūstamos prasījumus vai izdod iekasēšanas rīkojumus, uzņemas izdevumu saistības vai izdod maksāšanas rīkojumu, neievērojot šo regulu un attiecīgā gadījumā noteikumus, ar ko īsteno Savienības struktūras finanšu regulu;

b) neizstrādā dokumentu, ar kuru konstatē debitora parādu, neizdod iekasēšanas rīkojumu vai iekasēšanas rīkojumu vai maksājuma rīkojumu izdod novēloti, tādējādi radot iespēju trešām personām celt civiltiesiskus prasījumus pret Savienības struktūru.

3. Kredītrīkotājs, kam tieši vai pastarpināti deleģētas pilnvaras un kas uzskata, ka lēmums, kura pieņemšana ietilpst viņa pienākumos, ir nelikumīgs vai neatbilst pareizas finanšu pārvaldības principam, par to rakstveidā informē deleģētāju iestādi. Ja deleģētāja iestāde šādā gadījumā rakstveidā dod pamatotu norādījumu kredītrīkotājam, kam tieši vai pastarpināti deleģētas pilnvaras, pieņemt minēto lēmumu, minēto kredītrīkotāju nesauc pie atbildības.

4. Deleģēšanas gadījumā kredītrīkotājs aizvien atbild par ieviesto iekšējās pārvaldības un kontroles sistēmu lietderību un efektivitāti un par to, kāda persona ir izraudzīta par deleģēto kredītrīkotāju.

5. Specializētajai finanšu pārkāpumu komisijai, kuru Komisija ir izveidojusi vai kurā tā piedalās saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 73. panta 6. punktu, attiecībā uz Savienības struktūru ir tādas pašas pilnvaras kā attiecībā uz Komisijas struktūrvienībām, ja vien pārvaldes struktūrvienība vai gadījumā, ja tas ir paredzēts dibināšanas aktā, izpildu struktūra nenolemj izveidot funkcionāli neatkarīgu ekspertu komisiju vai piedalīties kopīgā komisijā, ko izveidojušas vairākas struktūras. Savienības struktūru iesniegto lietu izskatīšanai specializētajā finanšu pārkāpumu komisijā, kuru izveidojusi Komisija vai kurā tā piedalās, iekļauj vienu Savienības struktūras darbinieku.

Pamatojoties uz šā punkta pirmajā daļā minētās komisijas atzinumu, direktors izlemj, vai uzsākt procesu par disciplināro atbildību vai zaudējumu atlīdzību. Ja komisija konstatē sistēmiskas problēmas, tā kredītrīkotājam un Komisijas iekšējam revidentam iesniedz ziņojumu ar ieteikumiem. Ja atzinumā norādīts, ka pārkāpumos iesaistīts direktors, komisija šo atzinumu nosūta pārvaldes struktūrvienībai un Komisijas iekšējam revidentam. Direktors anonīmā veidā atsaucas uz komisijas atzinumiem savā gada darbības pārskatā un norāda veiktos turpmākos pasākumus.

6. Jebkuram darbiniekam var noteikt pienākumu pilnīgi vai daļēji atlīdzināt jebkurus zaudējumus, kas Savienības struktūrai radīti smaga pārkāpuma rezultātā, ko darbinieks ir nodarījis savu pienākumu izpildes gaitā vai to sakarā. Iecēlējiestāde pieņem pamatotu lēmumu pēc tam, kad ir izpildītas Civildienesta noteikumos paredzētās procesuālās prasības attiecībā uz disciplinārlietām.

3. iedaļa

Noteikumi par grāmatvežiem un avansa pārziņiem

55. pants

Noteikumi par grāmatvežiem

Grāmatvedi sauc pie disciplināras atbildības un tam piemēro zaudējumu atlīdzības pienākumu atbilstoši Civildienesta noteikumiem un saskaņā ar tajos paredzētajām procedūrām. Grāmatvedi jo īpaši var saukt pie atbildības par kādu no šādiem viņa pārkāpumiem:

a) grāmatveža turējumā esošu līdzekļu, aktīvu un dokumentu nozaudēšana vai sabojāšana vai šādas nozaudēšanas vai sabojāšanas izraisīšana nolaidības dēļ;

b) nepareizu izmaiņu veikšana bankas kontos vai pasta žiro kontos;

c) summu iekasēšana vai samaksāšana, neievērojot attiecīgos iekasēšanas vai maksājumu rīkojumus;

d) pienākošos ieņēmumu neiekasēšana.

56. pants

Noteikumi par avansa pārziņiem

Avansa pārzini sauc pie disciplinārās atbildības un tam piemēro zaudējumu atlīdzības pienākumu atbilstoši Civildienesta noteikumiem un saskaņā ar tajos paredzētajām procedūrām. Avansa pārzini var saukt pie atbildības jo īpaši par kādu no šādiem viņa pārkāpumiem:

a) avansa pārziņa turējumā esošu līdzekļu, aktīvu un dokumentu nozaudēšana vai sabojāšana vai šādas nozaudēšanas vai sabojāšanas izraisīšana nolaidības dēļ;

b) pienācīgu apliecinošu dokumentu neiesniegšana par izdarītajiem maksājumiem;

c) maksājumu veikšana par labu personām, kam šādi maksājumi nepienākas;

d) pienākošos ieņēmumu neiekasēšana.

4. NODAĻA

Ieņēmumu operācijas

57. pants

Maksājuma pieprasījums

Savienības struktūra saskaņā ar tādiem noteikumiem un tādos termiņos, par kādiem ir vienošanās ar Komisiju, iesniedz Komisijai maksājuma pieprasījumus par visu Savienības ieguldījumu vai tā daļu saskaņā ar 19. panta 6. punktu.

58. pants

Rīcība ar procentiem

Procentus, ko gūst no līdzekļiem, kurus Komisija iegulda Savienības struktūrā, neiemaksā budžetā.

59. pants

Debitoru parādu tāme

1. Ja kredītrīkotājam ir pietiekama un ticama informācija par pasākumu vai situāciju, kuras rezultātā Savienības struktūrai pienāktos naudas summa, kredītrīkotājs sagatavo debitoru parādu tāmi.

2. Kredītrīkotājs koriģē debitora parāda tāmi, tiklīdz viņam ir zināms par notikumiem, kas maina pasākumu vai situāciju, kas bija pamatā tāmes sagatavošanai.

Sagatavojot iekasēšanas rīkojumu par pasākumu vai situāciju, kas bija pamatā debitoru parādu tāmes sagatavošanai, kredītrīkotājs attiecīgi koriģē tajā norādītās summas.

Ja iekasēšanas rīkojums ir sagatavots par to pašu summu, kas norādīta sākotnējā debitoru parādu tāmē, minēto tāmi samazina līdz nullei.

60. pants

Debitoru parādu konstatēšana

1. Debitora parāda konstatēšana ir darbība, ar kuru kredītrīkotājs:

a) pārliecinās par parāda esamību;

b) nosaka vai pārbauda parāda īstumu un apjomu;

c) pārbauda nosacījumus, saskaņā ar kuriem parāds jāatmaksā.

2. Jebkuru noteikta apmēra debitora parādu, kurš apzināts kā drošs un kura nomaksāšanai pienācis termiņš, konstatē iekasēšanas rīkojumā grāmatvedim, pēc tam nosūtot parādzīmi debitoram, un abus šos dokumentus sagatavo kredītrīkotājs.

3. Nepareizi samaksātās summas atgūst.

4. Par jebkuru parādu, kas nav atmaksāts parādzīmē noteiktajā termiņā, aprēķina procentus saskaņā ar Deleģēto regulu (ES) Nr. 1268/2012.

5. Pienācīgi pamatotos gadījumos dažus regulāros ieņēmumu posteņus var konstatēt provizoriski. Provizoriskie konstatējumi nosedz vairāku atsevišķu summu atgūšanu, kas līdz ar to nav jākonstatē atsevišķi. Kredītrīkotājs līdz finanšu gada beigām izlabo provizoriski konstatētās summas, lai nodrošinātu, ka tās atbilst faktiski konstatētajiem debitoru parādiem.

61. pants

Atgūšanas pilnvarojums

Atgūšanas pilnvarojums ir akts, ar kuru kredītrīkotājs, izdodot iekasēšanas rīkojumu, dod norādījumu grāmatvedim atgūt debitora parādu, ko konstatējis kredītrīkotājs.

62. pants

Atgūšanas noteikumi

1. Grāmatvedis veic atgūšanu, pamatojoties uz iekasēšanas rīkojumiem attiecībā uz debitoru parādiem, ko pienācīgi konstatējis kredītrīkotājs. Grāmatvedis ar pienācīgu rūpību cenšas nodrošināt, lai Savienības struktūra saņemtu savus ieņēmumus, un raugās, lai tiktu aizsargātas tās tiesības.

2. Ja atgūšana faktiski nav notikusi līdz parādzīmē norādītajam samaksas datumam, grāmatvedis par to informē kredītrīkotāju un nekavējoties uzsāk procedūru atgūšanas īstenošanai ar jebkādiem tiesību aktos pieļautiem līdzekļiem, tostarp attiecīgos gadījumos ar ieskaitu, un, ja tas nav iespējams, ar piespiedu atgūšanu.

3. Grāmatvedis atgūst summas, veicot pret debitoriem pastāvošo Savienības struktūras prasījumu ieskaitu ar līdzvērtīgiem prasījumiem, kādi šiem debitoriem ir pret Savienības struktūru. Šādiem prasījumiem jābūt drošiem, noteikta apjoma un ar pienākušu atmaksas termiņu.

4. Ja kredītrīkotājs gatavojas pilnā mērā vai daļēji atlaist konstatētu debitora parādu, viņš nodrošina, ka šāda atteikšanās ir pareiza un atbilst pareizas finanšu pārvaldības un proporcionalitātes principiem. Lēmumam par parāda atlaišanu ir jābūt pamatotam. Kredītrīkotājs lēmumu par parāda atlaišanu var deleģēt vienīgi attiecībā uz kredītsaistībām, kuras ir mazākas par 5 000 euro.

Lēmumā par parāda atlaišanu norāda, kāda darbība veikta, lai nodrošinātu atgūšanu, un tiesisko regulējumu un faktiskos apstākļus, ar ko tā ir pamatota.

5. Kredītrīkotājs pilnībā vai daļēji atceļ konstatētu debitora parādu, ja atklāta kļūda liecina, ka summa nav konstatēta pareizi. Tādu atcelšanu veic ar kredītrīkotāja lēmumu un attiecīgi pamato.

63. pants

Iekasēšanas procesuālās prasības

1. Faktiski atgūstot pienākošos summu, grāmatvedis to iegrāmato uzskaitē un par to informē kredītrīkotāju.

2. Par visām grāmatveža saņemtajām naudas līdzekļu iemaksām izraksta kvītis.

3. No tāda debitora veiktas daļējas atmaksas, kuram piemēroti vairāki iekasēšanas rīkojumi, vispirms sedz vecāko prasījumu, ja vien debitors nav noteicis citādi.

No jebkuriem daļējiem maksājumiem vispirms sedz procentus.

64. pants

Maksājuma termiņa pagarinājums

1. Grāmatvedis, sadarbojoties ar kredītrīkotāju, var piešķirt maksājuma termiņu pagarinājumu vienīgi pēc debitora rakstiska pieprasījuma, kurā pienācīgi norādīti iemesli, un ja ievēroti šādi divi nosacījumi:

a) debitors apņemas par visu piešķirto termiņa pagarinājumu, sākot no termiņa, kas noteikts Deleģētās regulas (ES) Nr. 1268/2012 80. panta 3. punkta b) apakšpunktā, maksāt procentus pēc likmes, kas noteikta Deleģētās regulas (ES) Nr. 1268/2012 83. pantā;

b) lai aizsargātu Savienības struktūras tiesības, debitors sniedz finansiālu garantiju, kas nosedz neatmaksāto parādu gan par pamatsummu, gan procentiem un ko pieņem Savienības struktūras grāmatvedis.

Šā punkta pirmās daļas b) apakšpunktā minēto garantiju var aizvietot ar solidāru trešās personas galvojumu, kuru apstiprina Savienības struktūras grāmatvedis.

2. Ārkārtas gadījumos pēc debitora pieprasījuma grāmatvedis var atteikties no prasības sniegt šā panta 1. punkta pirmās daļas b) apakšpunktā minēto garantiju, ja grāmatvedis novērtē, ka debitors vēlas un spēj veikt maksājumu pagarinātajā termiņā, taču nespēj sniegt šādu garantiju un atrodas sarežģītā situācijā.

65. pants

Atgūstamo prasījumu saraksts

1. Grāmatvedis izstrādā sarakstu par atgūstamajām summām. Savienības struktūras prasījumus sarakstā sagrupē atbilstoši iekasēšanas rīkojumu izdošanas datumiem. Grāmatvedis norāda arī lēmumus par atteikšanos vai daļēju atteikšanos atgūt konstatētu prasījumu summas. Sarakstu pievieno Savienības struktūras pārskatam par budžeta un finanšu pārvaldību.

2. Savienības struktūra izstrādā sarakstu par Savienības struktūras prasījumiem, tajā norādot debitoru vārdus vai nosaukumus un parāda summu, ja debitora pienākums veikt parāda atmaksu ir noteikts ar tiesas nolēmumu, kuram ir res judicata spēks, un ja atmaksa vai jebkāda nozīmīga atmaksa nav veikta viena gada laikā pēc tiesas nolēmuma pasludināšanas. Sarakstu publicē, pienācīgi ņemot vērā personas datu aizsardzību saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 prasībām.

Attiecībā uz fizisko personu datiem publicēto informāciju dzēš, tiklīdz parāda summa ir pilnībā atmaksāta. Šo noteikumu piemēro arī attiecībā uz personas datiem saistībā ar juridiskajām personām, kuru oficiālajā nosaukumā ir norādīta viena vai vairākas fiziskās personas.

Lēmumu iekļaut debitoru Savienības struktūrai pienākošos prasījuma summu sarakstā pieņem saskaņā ar proporcionalitātes principu, jo īpaši ņemot vērā summas nozīmīgumu.

66. pants

Noilguma termiņš

Savienības prasījumiem pret trešām personām un trešo personu prasījumiem pret Savienības struktūru piemēro piecu gadu noilguma termiņu.

67. pants

Īpaši noteikumi par maksu un atlīdzību

Ja Savienības struktūra iekasē maksu un atlīdzību, kas minētas 6. panta 1. punkta a) apakšpunktā, katra finanšu gada sākumā sagatavo kopēju provizorisku tāmi par šādu maksu un atlīdzību.

Ja maksa un atlīdzība ir pilnībā noteikta tiesību aktos vai pārvaldes struktūrvienības lēmumos, kredītrīkotājs var neizdot iekasēšanas rīkojumu, bet sagatavo parādzīmi, tiklīdz ir konstatēts debitora parāds. Šādā gadījumā reģistrē visus Savienības struktūras prasījuma datus. Grāmatvedis sagatavo visu parādzīmju sarakstu un norāda parādzīmju skaitu un kopējo summu Savienības struktūras pārskatā par budžeta un finanšu pārvaldību.

Ja Savienības struktūra lieto atsevišķu faktūrrēķinu pārvaldības sistēmu, grāmatvedis regulāri vismaz reizi mēnesī iegrāmato saņemto maksas un atlīdzības summu.

Savienības struktūra sniedz pakalpojumus atbilstīgi tai uzticētajiem uzdevumiem tikai pēc tam, kad ir pilnībā samaksāta attiecīgā maksa vai atlīdzība. Tomēr izņēmuma apstākļos pakalpojumu var sniegt, pirms par to samaksāta attiecīgā atlīdzība vai maksa. Gadījumos, kad pakalpojums sniegts, iepriekš par to nesaņemot attiecīgo atlīdzību vai maksu, piemēro 60.–66. pantu.

5. NODAĻA

Izdevumu operācijas

68. pants

Finansēšanas lēmumi

1. Par katru izdevumu posteni uzņemas saistības, tās apstiprina, izdod maksājuma rīkojumu un samaksā.

2. Pirms katru izdevumu saistību uzņemšanās pieņem finansēšanas lēmumu.

3. Savienības struktūras gada darba programma ir līdzvērtīga finansēšanas lēmumam attiecībā uz darbībām, kuras tā aptver, ja tajā ir skaidri norādīti dati, kas noteikti 32. panta 3. punktā.

4. Administratīvās apropriācijas var īstenot bez iepriekšēja finansēšanas lēmuma.

69. pants

Saistību veidi

1. Budžeta saistību uzņemšanās ir darbība, ar kuru rezervē apropriāciju, kas nepieciešama, lai segtu turpmākus maksājumus, pildot juridiskas saistības.

2. Juridisku saistību uzņemšanās ir akts, ar kuru kredītrīkotājs noslēdz vai nodibina saistību, kas rada maksājumu.

3. Budžeta saistības klasificē kādā no šādām trim kategorijām:

a) atsevišķas: budžeta saistība ir atsevišķa, ja ir zināms saņēmējs un izdevumu summa;

b) vispārējas: budžeta saistība ir vispārēja, ja joprojām nav zināms vismaz viens no elementiem, kas nepieciešams, lai konstatētu atsevišķu saistību;

c) provizoriskas: budžeta saistība ir provizoriska, ja ar to paredzēts segt parastos administratīvos izdevumus, bet vēl nav skaidri zināma summa vai finansējuma saņēmējs.

Provizorisku budžeta saistību izpilda, noslēdzot vienu vai vairākas atsevišķas juridiskas saistības, kas rada tiesības uz turpmākiem maksājumiem, vai arī izņēmuma gadījumos, kas attiecas uz personāla vadības izmaksām, tieši ar maksājumiem.

4. Budžeta saistības par darbībām, kas ilgst vairāk nekā vienu finanšu gadu, var sadalīt gada maksājumos, kas veicami vairāku gadu laikā, vienīgi tad, ja tā paredzēts dibināšanas aktā vai pamataktā vai ja tās attiecas uz administratīviem izdevumiem.

70. pants

Noteikumi par saistībām

1. Attiecībā uz pasākumiem, kas var būt par pamatu izdevumiem, ko maksā no Savienības struktūras budžeta, kredītrīkotājs uzņemas budžeta saistības pirms juridisku saistību noslēgšanas ar trešām pusēm.

2. Šā panta 1. punktā paredzēto pienākumu uzņemties budžeta saistības pirms juridisku saistību noslēgšanas nepiemēro juridiskajām saistībām, kas noslēgtas saistībā ar deklarāciju par krīzes situāciju darbības nepārtrauktības plāna ietvaros saskaņā ar Savienības struktūras pieņemto procedūru.

3. Vispārējās budžeta saistības sedz kopējās izmaksas par atbilstošām atsevišķām juridiskajām saistībām, kas noslēgtas līdz N+1 gada 31. decembrim.

Saskaņā ar 69. panta 4. punktu un 87. panta 2. punktu atsevišķās juridiskās saistības, kas attiecas uz atsevišķām vai provizoriskām budžeta saistībām, noslēdz līdz N gada 31. decembrim.

Šā punkta pirmajā un otrajā daļā minēto periodu beigās kredītrīkotājs atceļ šo budžeta saistību neizlietoto atlikumu.

Katras atsevišķās juridiskās saistības summu, kas pieņemta pēc vispārēju budžeta saistību uzņemšanās, kredītrīkotājs pirms parakstīšanas reģistrē budžeta kontos un iegrāmato budžeta vispārējās saistībās.

4. Budžeta un juridiskajām saistībām, kas noslēgtas par darbībām, kuras ilgst vairāk nekā vienu finanšu gadu, izņemot attiecībā uz personāla izdevumiem, saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu nosaka galīgo izpildes termiņu.

Jebkuru šādu saistību daļu, kas nav izlietota sešus mēnešus pēc šā punkta pirmajā daļā minētā termiņa, atceļ saskaņā ar 16. pantu.

Tās budžeta saistību summas, kas atbilst juridiskajām saistībām, par kurām divu gadu laikā pēc juridisko saistību uzņemšanās nav veikts neviens maksājums 75. panta nozīmē, atceļ, izņemot, ja minētā summa saistīta ar lietas izskatīšanu tiesā vai arbitrāžas struktūrās vai ja pamataktā ir paredzēti īpaši noteikumi.

71. pants

Saistību pārbaudes

1. Pieņemot budžeta saistības, kredītrīkotājs nodrošina, ka:

a) izdevumus sedz no Savienības struktūras budžeta pareizā posteņa;

b) apropriācijas ir pieejamas;

c) izdevumi atbilst piemērojamiem noteikumiem, jo īpaši dibināšanas aktā ietvertajiem noteikumiem, katras Savienības struktūras finanšu noteikumiem un visiem aktiem, kas pieņemti saskaņā ar tiem;

d) ir ievērots pareizas finanšu pārvaldības princips.

2. Reģistrējot juridiskās saistības ar fizisku vai elektronisku parakstu, kredītrīkotājs nodrošina, ka:

a) saistību sedz atbilstošas budžeta saistības;

b) izdevumi ir likumīgi un pareizi un atbilst piemērojamiem noteikumiem, jo īpaši dibināšanas aktā ietvertajiem noteikumiem, katras Savienības struktūras finanšu noteikumiem un visiem aktiem, kas pieņemti saskaņā ar tiem;

c) ir ievērots pareizas finanšu pārvaldības princips.

72. pants

Izdevumu apzināšana

Izdevumu apzināšana ir akts, ar kuru atbildīgais kredītrīkotājs:

a) pārliecinās par kreditora prasījuma esamību;

b) nosaka vai pārbauda prasījuma īstumu un apjomu;

c) pārbauda nosacījumus, saskaņā ar kuriem ir jāizdara maksājums.

73. pants

“Nodošanas samaksai” apzināšana un materiālā forma

1. Jebkuru izdevumu apzināšanu pamato ar apliecinošiem dokumentiem, kuri apliecina kreditora prasījumu, ar pārskatu par faktiski sniegtajiem pakalpojumiem, faktiski izpildītajām piegādēm vai faktiski veiktajiem būvdarbiem, vai ar citiem dokumentiem, kuri pamato maksājumu, tostarp regulārus maksājumus par abonementiem vai mācību kursiem.

2. Kredītrīkotājs pirms lēmuma pieņemšanas par izdevumu apzināšanu personīgi pārbauda apliecinošos dokumentus vai uzņemas atbildību par to, ka tiek veikta to pārbaude.

3. Lēmumu par izdevumu apzināšanu pieņem, kredītrīkotājam parakstot vīzu “nodots samaksai”.

4. Ja izmanto sistēmu, kas nav datorsistēma, vīzu “nodots samaksai” sniedz, uzspiežot zīmogu, kurā iekļauts kredītrīkotāja paraksts.

Ja izmanto datorsistēmu, vīzu “nodots samaksai” sniedz, izmantojot kredītrīkotāja personisko paroli.

74. pants

Izdevumu apstiprināšana

1. Izdevumu apstiprināšana ir akts, ar kuru kredītrīkotājs, pārliecinājies, ka apropriācijas ir pieejamas, un izdodot maksājuma rīkojumu, uzdod grāmatvedim samaksāt izdevumu summu, ko kredītrīkotājs ir apzinājis.

Gadījumos, kad par sniegtajiem pakalpojumiem, tostarp nomas pakalpojumiem, vai piegādātajām precēm veic periodiskus maksājumus, un ņemot vērā kredītrīkotāja veiktu riska analīzi, kredītrīkotājs var likt piemērot tiešā debeta sistēmu.

2. Maksājuma rīkojumu datē un paraksta kredītrīkotājs, un pēc tam to nosūta grāmatvedim. Kredītrīkotājs glabā apliecinošos dokumentus saskaņā ar 44. panta 5. punktu.

3. Attiecīgos gadījumos maksājuma rīkojumam, kas nosūtīts grāmatvedim, pievieno dokumentu, kurš apliecina, ka preces ir iekļautas inventāra sarakstos, kas minēti 106. panta 1. punktā.

75. pants

Maksājumu veidi

1. Maksājumus veic, kad uzrādīts pierādījums, ka attiecīgā darbība ir īstenota saskaņā ar pamatakta vai līguma vai dotāciju nolīguma noteikumiem, un tie attiecas uz vienu vai vairākām šādām operācijām:

a) visas pienākošās summas maksājums;

b) tādas summas maksājums, kuras samaksa pienākas kā: 1) priekšfinansējums, ko var sadalīt vairākos maksājumos, pēc līguma vai dotācijas nolīguma parakstīšanas vai arī pēc dotācijas lēmuma paziņošanas; 2) viens vai vairāki starpposma maksājumi kā ekvivalents darbības daļējai izpildei; 3) atlikušo pienākošos summu nomaksa, ja darbība ir pilnībā īstenota.

Priekšfinansējums nodrošina atbalstu. To var sadalīt vairākos maksājumos saskaņā ar pareizu finanšu pārvaldību.

Ar starpposma maksājumu, ko var veikt atkārtoti, var segt izdevumus par lēmuma vai nolīguma īstenošanu vai maksu par pakalpojumiem, piegādēm vai būvdarbiem, kas ir pabeigti un/vai piegādāti līguma izpildes starpposmos. Tajā var pilnīgi vai daļēji ieskaitīt priekšfinansējumu, neskarot pamatakta noteikumus.

Izdevumus slēdz, samaksājot atlikumu, kuru nevar atkārtot un kurā ieskaita visus iepriekš veiktos maksājumus, vai ar iekasēšanas rīkojumu.

2. Veicot katru maksājumu, budžeta uzskaitē nošķir dažādos maksājuma veidus, kas minēti šā panta 1. punktā.

76. pants

Maksājumi pieejamo līdzekļu robežās

Grāmatvedis izdevumu samaksu veic pieejamo līdzekļu robežās.

77. pants

Termiņi

Izdevumu samaksu veic, ievērojot termiņus, kas noteikti Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012 un Deleģētajā regulā (ES) Nr. 1268/2012, un saskaņā ar minēto tiesību aktu noteikumiem.

6. NODAĻA

IT sistēmas

78. pants

Operāciju elektroniskā pārvaldība

Ja ieņēmumu un izdevumu operācijas pārvalda, izmantojot datorsistēmas, dokumentus var parakstīt, piemērojot datorizētu vai elektronisku procedūru.

79. pants

e-Pārvalde

Savienības struktūra nosaka un piemēro vienotus standartus elektroniskai informācijas apmaiņai ar trešām personām, kas piedalās iepirkuma un dotāciju procedūrās. Savienības struktūra jo īpaši dara visu iespējamo, lai izstrādātu un piemērotu risinājumus attiecībā uz datu iesniegšanu, uzglabāšanu un apstrādi dotāciju un iepirkuma procedūru gaitā, un šajā nolūkā pieteikumu iesniedzējiem, kandidātiem un pretendentiem izveido vienotu “elektroniskas datu apmaiņas telpu”.

80. pants

Laba pārvaldība

1. Kredītrīkotājs bez kavēšanās dara zināmu nepieciešamību iesniegt pierādījumus un/vai dokumentāciju, to formu un obligāto saturu, kā arī indikatīvu piešķiršanas procedūras pabeigšanas grafiku.

2. Ja pieteikuma iesniedzēja vai pretendenta acīmredzamas pārrakstīšanās kļūdas dēļ pieteikuma iesniedzējs vai pretendents nav iesniedzis pierādījumus vai sniedzis paziņojumu, novērtēšanas komiteja vai attiecīgā gadījumā kredītrīkotājs, izņemot pienācīgi pamatotus gadījumus, aicina pieteikuma iesniedzēju vai pretendentu iesniegt trūkstošo informāciju vai precizēt apliecinošos dokumentus. Šāda informācija vai precizējumi nevar būtiski mainīt priekšlikumu vai grozīt konkursa noteikumus.

81. pants

Norāde uz tiesiskās aizsardzības līdzekļiem

Ja kredītrīkotāja procesuāls akts nelabvēlīgi ietekmē pieteikuma iesniedzēja vai pretendenta, labuma guvēja vai līgumslēdzēja tiesības, tajā norāda pieejamos tiesiskās aizsardzības līdzekļus akta apstrīdēšanai vai pārsūdzēšanai administratīvā procesa vai tiesvedības ceļā.

Jo īpaši norāda tiesiskās aizsardzības raksturu, vienu vai vairākas iestādes, kurās tiesisko aizsardzību var īstenot, kā arī tam noteikto termiņu.

7. NODAĻA

Iekšējais revidents

82. pants

Iekšējā revidenta iecelšana, pilnvaras un pienākumi

1. Savienības struktūrā paredz iekšējās revīzijas amatpienākumus, ko pilda saskaņā ar attiecīgajiem starptautiskajiem standartiem.

2. Iekšējās revīzijas amatpienākumus veic Komisijas iekšējais revidents. Iekšējais revidents nevar būt ne Savienības struktūras, ne Komisijas kredītrīkotājs vai grāmatvedis.

3. Iekšējais revidents konsultē Savienības struktūru par risku pārvaldību, sniedzot neatkarīgus atzinumus par pārvaldības un kontroles sistēmu kvalitāti un ieteikumus, kā uzlabot operāciju izpildes nosacījumus un veicināt pareizu finanšu pārvaldību.

Iekšējais revidents jo īpaši atbild par:

a) iekšējās pārvaldības sistēmu piemērotības un efektivitātes novērtējumu un struktūrvienību snieguma novērtējumu attiecībā uz programmu un darbību izpildi, ņemot vērā ar to saistītos riskus;

b) to iekšējās kontroles un revīzijas sistēmu lietderības un efektivitātes novērtējumu, kuras piemēro visām Savienības struktūras budžeta izpildes operācijām.

4. Iekšējais revidents pilda savus pienākumus attiecībā uz visām Savienības struktūras veiktajām darbībām un tās struktūrvienībām. Iekšējam revidentam ir pilnīga un neierobežota piekļuve visai informācijai, kas nepieciešama viņa pienākumu izpildei.

5. Iekšējais revidents pieņem zināšanai kredītrīkotāja konsolidēto gada darbības pārskatu un visus pārējos informācijas materiālus.

6. Iekšējais revidents par saviem atzinumiem un ieteikumiem ziņo pārvaldes struktūrvienībai un direktoram.

Iekšējais revidents ziņo arī jebkurā no šādiem gadījumiem:

— nav veikti pasākumi saistībā ar būtiskiem riskiem un ieteikumiem,

— pastāv ievērojama kavēšanās iepriekšējos gados sniegto ieteikumu īstenošanā.

Pārvaldes struktūrvienība vai gadījumā, ja tas ir paredzēts dibināšanas aktā, izpildu struktūrvienība un direktors nodrošina revīzijas ieteikumu īstenošanas regulāru uzraudzību. Pārvaldes struktūrvienība vai gadījumā, ja tas ir paredzēts dibināšanas aktā, izpildu struktūrvienība pārbauda informāciju, kas minēta 47. panta 1. punkta a) apakšpunktā, un to, vai ieteikumi ir pilnībā un savlaicīgi īstenoti.

7. Savienības struktūra konfidenciālai saziņai ar iekšējo revidentu visām fiziskajām vai juridiskajām personām, kas ir iesaistītas izdevumu operācijās, dara zināmu iekšējā revidenta kontaktinformāciju.

8. Iekšējā revidenta ziņojumi un konstatējumi ir publiski pieejami tikai pēc tam, kad iekšējais revidents ir apstiprinājis pasākumus to īstenošanai.

83. pants

Iekšējā revidenta neatkarība

Iekšējā revidenta neatkarību, atbildību par rīcību savu pienākumu izpildē un tiesības celt prasību Eiropas Savienības Tiesā nosaka saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 100. pantu.

84. pants

Iekšējās revīzijas struktūrvienības izveide

1. Pārvaldes struktūrvienība vai gadījumā, ja tas ir paredzēts dibināšanas aktā, izpildu struktūrvienība, pienācīgi ņemot vērā izmaksu lietderību un pievienoto vērtību, var izveidot iekšējās revīzijas struktūrvienību, kas veic savus pienākumus saskaņā ar attiecīgajiem starptautiskajiem standartiem.

Iekšējās revīzijas struktūrvienības mērķi, pilnvaras un atbildību nosaka iekšējās revīzijas nolikumā un apstiprina pārvaldes struktūrvienība vai gadījumā, ja tas ir paredzēts dibināšanas aktā, izpildu struktūrvienība.

Iekšējās revīzijas struktūrvienības gada revīzijas plānu izstrādā iekšējās revīzijas struktūrvienības vadītājs, citastarp ņemot vērā direktora veikto Savienības iestādes riska novērtējumu.

To pārskata un apstiprina pārvaldes struktūrvienība vai gadījumā, ja tas ir paredzēts dibināšanas aktā, izpildu struktūrvienība.

Iekšējās revīzijas struktūrvienība par saviem atzinumiem un ieteikumiem ziņo pārvaldes struktūrvienībai un direktoram.

2. Ja atsevišķas Savienības struktūras iekšējās revīzijas struktūrvienība nav izmaksu ziņā lietderīga vai nespēj izpildīt starptautiskos standartus, Savienības struktūra var nolemt izmantot kopīgu iekšējās revīzijas struktūrvienību ar citām Savienības struktūrām, kas darbojas tajā pašā rīcībpolitikas jomā.

Šādos gadījumos pārvaldes struktūrvienība vai gadījumā, ja tas ir paredzēts dibināšanas aktā, attiecīgo Savienības struktūru pārvaldes struktūrvienības vienojas par kopīgas iekšējās revīzijas struktūrvienības darbības praktisko kārtību.

3. Iekšējās revīzijas dalībnieki lietderīgi sadarbojas, savstarpēji apmainoties ar informāciju un revīzijas ziņojumiem un attiecīgā gadījumā izstrādājot kopīgus riska novērtējumus un veicot kopīgas revīzijas.

Pārvaldes struktūrvienība vai gadījumā, ja tas ir paredzēts dibināšanas aktā, izpildu struktūrvienība un direktors nodrošina iekšējās revīzijas struktūrvienības ieteikumu īstenošanas regulāru uzraudzību.

V SADAĻA

IEPIRKUMS

85. pants

Vispārīgi noteikumi

1. Attiecībā uz publisko iepirkumu piemēro Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 V sadaļu un Deleģēto regulu (ES) Nr. 1268/2012, ievērojot šīs regulas 86. pantu.

2. Savienības struktūrai pēc tās pieprasījuma var piešķirt līgumslēdzējas iestādes statusu attiecībā uz Komisijas vai starpiestāžu līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu un citu Savienības struktūru līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu.

3. Savienības struktūra piedalās centrālajā izslēgšanas datubāzē, kuru izveidojusi un pārvalda Komisija saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 108. pantu.

86. pants

Iepirkuma procedūras

1. Savienības struktūra var noslēgt līgumus ar Komisiju, starpiestāžu birojiem un Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centru, kas izveidots ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2965/94 (8), par preču piegādi, pakalpojumu sniegšanu vai Tulkošanas centra darbu veikšanu, neizmantojot publiskā iepirkuma procedūru.

2. Savienības struktūra var izmantot ar uzņemošās dalībvalsts līgumslēdzējām iestādēm kopīgas iepirkuma procedūras, lai nodrošinātu savas administratīvās vajadzības. Tādā gadījumā mutatis mutandis piemēro Deleģētās regulas (ES) Nr. 1268/2012 133. pantu.

VI SADAĻA

ĪPAŠI NOTEIKUMI PAR ADMINISTRATĪVAJĀM APROPRIĀCIJĀM

87. pants

Administratīvās apropriācijas

1. Administratīvās apropriācijas ir nediferencētas apropriācijas.

2. Administratīvos izdevumus, kuri jāveic saskaņā ar līgumiem, kuru darbības ilgums saskaņā ar vietējām paražām vai praksi attiecībā uz iekārtu piegādēm pārsniedz attiecīgo finanšu gadu, apmaksā no Savienības struktūras budžeta tam finanšu gadam, kurā šie izdevumi ir veikti.

3. Savienības struktūra līdz katra gada 1. jūnijam Eiropas Parlamentam un Padomei iesniedz darba dokumentu par savu ēku politiku, kurā iekļauta šāda informācija:

a) attiecībā uz katru ēku – izdevumi un platība, ko sedz Savienības struktūras budžeta attiecīgo pozīciju apropriācijas;

b) turpmākajos gados paredzamā platību un atrašanās vietu vispārējā plānojuma attīstība, ietverot ēku projektus, kas ir plānošanas posmā un jau ir identificēti;

c) galīgie noteikumi un izmaksas, kā arī attiecīga informācija par jaunu ēku projektu īstenošanu, kas iepriekš iesniegta Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar 88. pantā noteikto procedūru un kas nav iekļauta iepriekšējā gada darba dokumentos.

88. pants

Ēku projekti

1. Saistībā ar ēku projektiem, kam var būt būtiska finansiāla ietekme uz Savienības struktūras budžetu, Savienības struktūra pēc iespējas agrāk informē Eiropas Parlamentu un Padomi par nepieciešamo apbūves platību un provizorisko plānošanu, ēku līgumu gadījumā to darot pirms vietējā tirgus izpētes, bet būvdarbu gadījumā – pirms uzaicinājuma iesniegt piedāvājumus.

2. Saistībā ar jebkuru ēku projektu, kam var būt būtiska finansiāla ietekme uz Savienības struktūras budžetu, Savienības struktūra pirms līgumu noslēgšanas iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ēku projektu, tostarp detalizētu izmaksu novērtējumu un informāciju par finansējumu, kā arī sarakstu ar līgumu projektiem, kurus paredzēts izmantot, un lūdz šo iestāžu apstiprinājumu. Pēc Savienības struktūras pieprasījuma saistībā ar ēku projektu iesniegtos dokumentus uzskata par konfidenciāliem.

Izņemot nepārvaramas varas (force majeure) gadījumus, Eiropas Parlaments un Padome apspriež ēku projektu četru nedēļu laikā no dienas, kad abas iestādes to ir saņēmušas.

Ēku projektu uzskata par apstiprinātu, kad ir beidzies minētais četru nedēļu laikposms, ja vien tā laikā Eiropas Parlaments vai Padome nepieņem pretēju lēmumu attiecībā uz priekšlikumu.

Ja Eiropas Parlaments un/vai Padome minētajā četru nedēļu laikposmā pauž pienācīgi pamatotas bažas, minēto laikposmu var vienu reizi pagarināt par divām nedēļām.

Ja Eiropas Parlaments vai Padome pieņem pretēju lēmumu priekšlikumam par ēku projektu, Savienības struktūra savu priekšlikumu atsauc un var iesniegt jaunu priekšlikumu.

3. Nepārvaramas varas (force majeure) gadījumos šā panta 4. punktā paredzēto informāciju var iesniegt kopā ar ēku projektu. Eiropas Parlaments un Padome apspriež priekšlikumu par ēku projektu divu nedēļu laikā no dienas, kad abas iestādes to ir saņēmušas. Ēku projektu uzskata par apstiprinātu, kad ir beidzies minētais divu nedēļu laikposms, ja vien Eiropas Parlaments un/vai Padome šajā laikposmā nepieņem pretēju lēmumu attiecībā uz priekšlikumu.

4. Par tādiem ēku projektiem, kuriem var būt būtiska finansiāla ietekme uz Savienības struktūras budžetu, uzskata šādus darījumus:

a) jebkāda zemes iegāde;

b) ēku iegāde, pārdošana, strukturāla renovācija vai būvniecība vai jebkāds projekts, kurā apvienota šo elementu īstenošana vienā laikposmā par maksu, kas pārsniedz 3 000 000 euro;

c) jebkurš jauns ēku līgums (tostarp par lietojumu, ilgtermiņa nomu un pastāvošo ēku līgumu atjaunošanu ar nelabvēlīgākiem nosacījumiem), uz kuru neattiecas šā punkta b) apakšpunkts, par ikgadējo maksu vismaz 750 000 euro;

d) pastāvošo ēku līgumu pagarināšana vai atjaunošana (tostarp par lietojumu un ilgtermiņa nomu) ar tādiem pašiem vai labvēlīgākiem nosacījumiem par ikgadējo maksu vismaz 3 000 000 euro.

5. Neskarot 19. panta 4. punktu, ēkas iegādes projektu var finansēt, izmantojot aizņēmumu, ko iepriekš apstiprina Eiropas Parlaments un Padome.

Aizdevuma līgumus noslēdz un aizdevumus atmaksā saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu un pienācīgi ievērojot Savienības vislabākās finansiālās intereses.

Ja Savienības struktūra ierosina finansēt iegādi ar aizdevumu, finansēšanas plānā, ko Savienības struktūra iesniedz līdz ar pieteikumu iepriekšēja apstiprinājuma saņemšanai, jo īpaši norāda finansējuma maksimālo apjomu, finansēšanas laikposmu, finansējuma veidu, nosacījumus un ietaupījumus salīdzinājumā ar citu veidu līgumu noteikumiem.

Eiropas Parlaments un Padome pieteikumu iepriekšēja apstiprinājuma saņemšanai apspriež četru nedēļu laikā no dienas, kad abas iestādes to ir saņēmušas, un šo laikposmu var pagarināt vienu reizi par divām nedēļām. Iegādi, ko finansē ar aizdevumu, uzskata par noraidītu, ja Eiropas Parlaments un Padome minētajā laikposmā to skaidri neapstiprina.

VII SADAĻA

EKSPERTI

89. pants

Atalgoti ārējie eksperti

Ekspertu atlasei mutatis mutandis piemēro Deleģētās regulas (ES) Nr. 1268/2012 287. pantu. Šādus ekspertus atalgo, pamatojoties uz iepriekš paziņotu fiksētu summu, un tos atlasa, pamatojoties uz to profesionālajām spējām. Atlasi veic, pamatojoties uz atlases kritērijiem, kuros ievēroti nediskriminēšanas, vienlīdzīgas attieksmes un interešu konflikta neesamības principi.

VIII SADAĻA

SAVIENĪBAS STRUKTŪRAS PIEŠĶIRTAS DOTĀCIJAS UN GODALGAS

90. pants

Dotācijas

Ja Savienība struktūra var piešķirt dotācijas saskaņā ar dibināšanas aktu vai pamatojoties uz Komisijas deleģējumu saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 58. panta 1. punkta c) apakšpunkta iv) punktu, piemēro minētās regulas un Deleģētās regulas (ES) Nr. 1268/2012 attiecīgos noteikumus.

91. pants

Godalgas

Ja Savienība struktūra var piešķirt godalgas saskaņā ar dibināšanas aktu vai pamatojoties uz Komisijas deleģējumu saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 58. panta 1. punkta c) apakšpunkta iv) punktu, piemēro minētās regulas un Deleģētās regulas (ES) Nr. 1268/2012 attiecīgos noteikumus.

IX SADAĻA

PĀRSKATU UN UZSKAITES IZKLĀSTS

1. NODAĻA

Pārskatu izklāsts

92. pants

Pārskatu uzbūve

Savienības struktūras pārskatos ietver:

a) Savienības struktūras finanšu pārskatus;

b) ziņojumus par Savienības struktūras budžeta izpildi.

93. pants

Pārskats par budžeta un finanšu pārvaldību

1. Katra Savienības struktūra sagatavo pārskatu par budžeta un finanšu pārvaldību attiecīgajā finanšu gadā.

2. Direktors līdz nākamā finanšu gada 31. martam pārskatu nosūta Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai.

3. Šā panta 2. punktā minētajā pārskatā gan absolūtā, gan procentu izteiksmē sniedz vismaz pārskatu par apropriāciju īstenošanas proporcionālo apjomu, kā arī informācijas kopsavilkumu par apropriāciju pārvietojumiem starp dažādiem budžeta posteņiem.

94. pants

Noteikumi par pārskatiem

1. Savienības struktūras grāmatvedis piemēro noteikumus, ko pieņēmis Komisijas grāmatvedis, pamatojoties uz starptautiski atzītiem grāmatvedības standartiem publiskajam sektoram.

2. Savienības struktūras pārskatos, kas minēti 92. pantā, ievēro budžeta principus, kas izklāstīti no 5. līdz 31. pantam. Tajos sniedz patiesu un objektīvu priekšstatu par budžeta ieņēmumu un izdevumu operācijām.

95. pants

Grāmatvedības principi

Finanšu pārskatos, kas minēti 92. pantā, informāciju, tostarp par grāmatvedības politiku, sniedz tādā veidā, kas nodrošina, lai tā būtu būtiska, uzticama, salīdzināma un saprotama. Finanšu pārskatus sagatavo saskaņā ar vispārpieņemtiem grāmatvedības principiem, kā izklāstīts Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 143. pantā minētajos grāmatvedības