Oficiālais Vēstnesis L 287 , 21/10/1997 Lpp. 0001 - 0005



Padomes Regula (EK) Nr. 2046/97 (1997. gada 13. oktobris) par ziemeļu un dienvidu sadarbību cīņā pret narkotikām un narkomāniju EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 130.w pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [1], rīkojoties saskaņā ar Līguma 189.c pantā paredzēto procedūru [2], tā kā uz narkotikām balstītas ekonomikas vai tādas ekonomikas, kas no tām gūst būtiskus ieņēmumus, ietekme uz jaunattīstības valstu struktūrām, traucē valstij sekmīgi iekļauties pasaules ekonomikā; tā kā jaunattīstības valstu sociālo struktūru un ar to saistīto ražošanas nozaru sabrukums narkotiku patēriņa dēļ ir postošs stabilai sabiedrības attīstībai, kā arī lai īstenotu Kopienas politikas mērķus sadarbības attīstības jomā, kā to nosaka Līguma 130.u pants; tā kā, cīnoties pret narkotiku piegādi, ir būtiski jo īpaši dienvidos panākt radikālu nabadzības līmeņa samazināšanos un piedāvāt iedzīvotājiem likumīgu alternatīvu pretstatā nelikumīgo kultūru audzēšanai; tā kā šīm jaunattīstības valstīm būtu jāsniedz oficiāli noteikts atbalsts, ja tās to lūdz, lai tās varētu efektīvāk cīnīties pret narkotikām; tā kā paziņojumā Parlamentam un Padomei, kas datēts ar 1994. gada 23. jūniju, Komisija sniegusi savas vadlīnijas Eiropas Savienības 1995.–1999. gada rīcības plānam attiecībā uz narkotikām, tostarp arī starptautiska līmeņa pasākumus; tā kā Parlaments ir paudis savu nostāju par šīm vadlīnijām un 1995. gada 15. jūnijā sniedzis atzinumu par minēto paziņojumu; tā kā ceturtajā ĀKK un EK konvencijā un sadarbības, asociācijas un partnerības līgumos, ko Eiropas Kopiena noslēgusi ar jaunattīstības valstīm, ir klauzulas par sadarbību, lai nepieļautu narkotiku lietošanu un nelikumīgu pārvadāšanu, par prekursoru, ķīmisku izstrādājumu un psihotropu vielu tirdzniecības kontroli, kā arī par attiecīgu informācijas apmaiņu, tostarp pasākumiem nelikumīgi iegūtu naudas līdzekļu legalizēšanas jomā; tā kā pastāv saistība starp kampaņu pret narkotikām un to lietošanu un sadarbības politikas mērķiem, ko īsteno Kopiena un tās partneri – jaunattīstības valstis; tā kā starptautiskā Kopienas stratēģija, lai nepieļautu narkotiku lietošanu un nelikumīgu pārvadāšanu, ir balstīta uz vispārēju pievienošanos 1961. gada Vienotajai konvencijai par narkotiskajām vielām, kurā izdarīti grozījumi ar 1972. gada protokolu, uz 1971. gada Konvenciju par psihotropām vielām un 1988. gada Starptautisko konvenciju pret narkotisko un psihotropo vielu kontrabandu, kā arī šo konvenciju sistemātisku īstenošanu valsts un starptautiskā līmenī; tā kā Eiropas Kopiena ir pievienojusies 1988. gada konvencijai, jo īpaši ņemot vērā šīs konvencijas 12. pantu, kā arī pieņēmusi Kopienas tiesību aktus, kas balstīti uz 1989. gadā Lielā septiņnieka un Komisijas priekšsēdētāja izveidotās Ķīmijas darba grupas ieteikumiem, un šo tiesību aktu efektivitāti kopumā varētu veicināt attiecīgu tiesību aktu un procedūru pieņemšana citās pasaules daļās; tā kā efektīvai rīcībai pret narkotikām jāietver arī pasākumi pret nelikumīgu, no narkotiku pārvadāšanas gūtu naudas līdzekļu legalizāciju, piemēram, atbilstoša tiesiska regulējuma un mehānismu radīšana attiecīgajās valstīs; tā kā, īstenojot pasākumus, kas ir saskaņā ar šo regulu, pienācīgi jāievēro cilvēktiesības; tā kā Eiropas Kopienas dalībvalstis ir atbalstījušas politisku deklarāciju un vispārēju rīcības plānu, ko apstiprinājusi ANO Ģenerālā asambleja savā 17. īpašajā sesijā; tā kā finanšu pārskata summa Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 1995. gada 6. marta Deklarācijas 2. punkta nozīmē šajā regulā ir iekļauta laika posmam no 1998. līdz 2000. gadam, tādējādi neietekmējot budžeta iestādes pilnvaras, ko nosaka Līgums, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Atbilstoši savai sadarbības attīstības politikai un ņemot vērā narkotiku ražošanas, pārdošanas un patēriņa kaitīgo ietekmi uz centieniem panākt attīstību, Kopiena īsteno sadarbību ar jaunatīstības valstīm narkotiku un narkomānijas jomā, dodot priekšroku tām valstīm, kas visaugstākajā līmenī parādījušas politisku apņemšanos atrisināt narkotiku problēmu. Šo apņemšanos var parādīt, inter alia, ratificējot 1961. gada Vienoto konvenciju, kurā izdarīti grozījumi ar 1972. gada protokolu, 1971. gada Konvenciju un 1988. gada Konvenciju. Dalībvalstu saistības, inter alia, izpaužas, ieviešot valstu tiesību aktus pret naudas līdzekļu, kas nelikumīgi iegūti ar narkotiku starpniecību, legalizāciju. 2. pants Palīdzība, kas paredzēta saskaņā ar šo regulu, papildina un nostiprina palīdzību, kas paredzēta saskaņā ar citiem sadarbības attīstības līdzekļiem. 3. pants Kopiena pēc partnervalsts lūguma, ciešā saziņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Starptautisko narkotiku kontroles programmu (UNDCP), sniedz prioritāru atbalstu valsts narkotiku kontroles plāna sagatavošanai. Šajos plānos nosaka pretnarkotiku cīņas kampaņas mērķus, stratēģijas un prioritātes un ar to saistīto resursu vajadzības (ieskaitot finanšu resursus), tādējādi radot integrētu, starpdisciplināru un daudznozaru pieeju, kas paredzēts valstu narkotiku kontroles programmu efektivitātes palielināšanai. Narkomānijas novēršana, kā arī pieprasījuma samazināšana ir konsekventas politikas priekšmets, kas ietver izglītību un objektīvu informāciju par narkomānijas sekām un kas galvenokārt vērsts uz jauniešiem. Kopienas sadarbība notiek dialoga veidā, ņemot vērā reālās kultūru atšķirības, kas ietekmē ar narkotikām saistīto problēmu izpratni, tā kā tas ir izšķirošs faktors, lai nodrošinātu narkotiku kontroles stratēģiju sociālu un politisku dzīvotspēju. 4. pants Rīkojoties, vēlams, pēc valstu plānos noteiktas stratēģijas, Kopiena atbalsta arī īpašus pasākumus, kam varētu būt ievērojama ietekme (t. i., efektīvus un taustāmus rezultātus iepriekš paredzētā laika posmā) šādās jomās: - organizatorisko jaudu attīstībā, it īpaši, lai: - jaunattīstības valstis ieviestu valsts plānus narkotiku kontrolei, - tiktu noslēgti līgumi starp Kopienu un attiecīgām jaunattīstības valstīm, jo īpaši, lai cīnītos pret ķīmisko prekursoru novirzīšanu un nepieļautu nelikumīgu naudas līdzekļu legalizāciju, - panāktu pieprasījuma samazināšanos, jo īpaši, izanalizējot lokālos modeļus, uzsākot pasākumus narkotiku un psihotropo vielu tirdzniecības un patēriņa kontrolei, narkomānu ārstēšanu un reintegrāciju, kā arī samazinot riska faktorus. Šie pasākumi jāiekļauj veselības un izglītības, attīstības, kā arī nabadzības un sociālās un ekonomiskās atstumtības apkarošanas politikas programmās, - veicinātu alternatīvus attīstības pilotprojektus kā tādus procesus, ar kuru starpniecību nelikumīga narkotiku ražošana ar attiecīgiem lauku attīstības pasākumiem, kas saistīti ar stabilu valsts ekonomikas izaugsmi, ir pilnībā apkarota un izskausta. Šie projekti ietver sociālus un ekonomikas pasākumus, kuros ņem vērā faktorus, kas veicina nelikumīgu ražošanu, kā arī pasākumus, kas varētu vienkāršot tirdzniecības atvieglojumu piemērošanu. Tādēļ sistemātiski pārbauda, vai alternatīviem attīstības projektiem iespējams vairāk izmantot citus Kopienas finanšu instrumentus (piem., ALA) un Eiropas Attīstības fondu, - lai finansētu pētījumus, seminārus vai forumus ar iepriekš minētajām jomām saistītas pieredzes apmaiņai. Īpašu uzmanību pievērš tam, lai, nosakot, veicot un plānojot pasākumus, piedalītos arī vietējie iedzīvotāji un mērķgrupas. Kopiena finansē tikai tādus projektus, kuri garantē cilvēktiesību ievērošanu. 5. pants Sadarbības partneri, kuri saskaņā ar šo regulu var saņemt finansiālu atbalstu, ir reģionālas un starptautiskas organizācijas, it īpaši UNDCP, nevalstiskās organizācijas, kas darbojas valstīs vai dalībvalstīs, valstu, provinču vai pašvaldību dienesti un aģentūras, organizācijas, kas darbojas Kopienā, institūti, kā arī valsts vai privātie uzņēmumi. 6. pants 1. Šīs regulas 3. un 4. pantā minēto pasākumu gaitā izmantojamo instrumentu skaitā ietilpst pētījumi, tehniskā palīdzība, mācības vai citi pakalpojumi, piegādes un būvdarbi, līdztekus auditiem, kā arī izvērtēšanas un kontroles uzdevumi. 2. Saskaņā ar attiecīgo pasākumu vajadzībām Kopienas finansējums var ietvert gan kapitālieguldījumus, izņemot nekustamā īpašuma iegādi, gan arī darbības izmaksas ārvalstu vai vietējā valūtā. Tomēr, izņemot mācību programmas, darbības izmaksas parasti drīkst segt tikai sākuma posmā, tās pakāpeniski samazinot. 3. Katram sadarbības pasākumam prasa 5. pantā minēto partneru finanšu iemaksu. Iemaksu prasa, ņemot vērā attiecīgo pušu iespēju robežas, kā arī atkarībā no attiecīgā pasākuma veida. 4. Gadījumā, ja projekti paredz kādus ilgtermiņa pasākumus, pirmām kārtām prasa vietējo partneru finanšu iemaksu, it īpaši attiecībā uz darbības izmaksām, lai nodrošinātu šādu projektu dzīvotspēju pēc Kopienas finansējuma beigām. 5. Mēģina rast kopfinansējuma iespējas ar citiem naudas līdzekļu nodrošinātājiem, it īpaši dalībvalstīm. 6. Komisija nodrošina, ka tiek uzsvērts šajā regulā paredzētā atbalsta Kopienas raksturs. 7. Lai sasniegtu Līgumā minētos konsekvences un komplementaritātes mērķus, kā arī lai varētu garantēt visu šo pasākumu optimālu efektivitāti, Komisija var veikt visus vajadzīgos koordinēšanas pasākumus, tostarp konkrēti: a) izveidot informācijas apmaiņas un analīzes sistēmu par finansētajiem pasākumiem un pasākumiem, ko Kopiena un dalībvalstis ierosina finansēt; b) pasākumu koordinēšanu uz vietas, atbalsta saņēmējvalstī rīkojot regulāras tikšanās un veicot informācijas apmaiņu starp Komisijas un dalībvalstu pārstāvjiem. 8. Lai iegūtais ieguvums gan pasaules, gan valsts līmenī būtu iespējami lielāks, Komisija saziņā ar dalībvalstīm nāk klajā ar jebkādiem ierosinājumiem, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu pienācīgu koordināciju un ciešu sadarbību starp saņēmējvalstīm un naudas līdzekļu nodrošinātājiem un citām iesaistītām starptautiskām organizācijām, it īpaši tām, kas ietilpst Apvienoto Nāciju Organizācijas sistēmā un vēl jo vairāk ar UNDCP. 7. pants Saskaņā ar šo regulu finansiālu atbalstu sniedz dotāciju veidā. 8. pants Finanšu pārskata summa šīs programmas īstenošanai no 1998. līdz 2000. gadam ir 30 miljoni ECU. Lēmumus par gada apropriācijām pieņem attiecīgā budžeta iestāde, ievērojot paredzamās finanšu iespējas. 9. pants 1. Komisija ir atbildīga par saskaņā ar šo regulu veikto pasākumu novērtējumu, apstiprināšanu un vadību saskaņā ar spēkā esošām budžeta izstrādes un citām procedūrām, un jo īpaši tām, kas izklāstītas Finanšu regulā, kas piemērojam Eiropas Kopienu vispārējam budžetam. 2. Projektu un programmu novērtējumā ņem vērā šādus faktorus: - pasākumu efektivitāti un dzīvotspēju, - kultūras, sociālos, dzimuma līdztiesības un vides aspektus, - organizatorisko attīstību, kas vajadzīgas projekta mērķu sasniegšanai, - līdzīgos pasākumos gūto pieredzi. 3. Lēmumus, kas attiecas uz dotācijām, kuras pārsniedz 2 miljonus ECU īpašiem pasākumiem, ko finansē saskaņā ar šo regulu, un visas izmaiņas, kas pārsniedz 20 % no sākotnēji apstiprinātās summas šādam pasākumam, pieņem saskaņā ar 10. pantā paredzēto procedūru. Komisija īsumā paziņo 10. pantā minētajai komitejai par lēmumiem par finansējumu, kurus tā paredzējusi pieņemt attiecībā uz projektiem un programmām, kuru izmaksas nepārsniedz 2 miljonus ECU. Informācija jāsniedz ne vēlāk kā vienu nedēļu pirms lēmuma pieņemšanas. 4. Komisija, nelūdzot 10. pantā minētās komitejas atzinumu, ir pilnvarota apstiprināt jebkādas papildu saistības, kas vajadzīgas, lai segtu paredzētos vai reālos izmaksu pārsniegumus, kas radušies saistībā ar konkrētajiem pasākumiem, ja pārsniegums vai papildu pieprasījums ir mazāks vai vienāds ar 20 % no sākotnējo saistību summas, kas noteikta finansējuma lēmumā. 5. Visos finansēšanas līgumos vai līgumos, kas noslēgti saskaņā ar šo regulu, paredz, ka Komisija un Revīzijas palāta var veikt pārbaudes uz vietas saskaņā ar parastajām procedūrām, ko Komisija pieņēmusi, ievērojot spēkā esošos noteikumus, jo īpaši Finanšu regulas noteikumus, kas piemērojami Eiropas Kopienu vispārējam budžetam. 6. Ja uz pasākumiem attiecas Kopienas un saņēmējvalsts finansēšanas līgums, šādā līgumā paredz, ka Kopiena nesedz nodokļus vai kādas citas maksas. 7. Dalībvalstu un saņēmējvalstu fiziskām un juridiskām personām ar līdzvērtīgiem noteikumiem piedāvā piedalīties konkursā un noslēgt līgumus. To var izvērst, iekļaujot arī citas jaunattīstības valstis. 8. Piegāžu izcelsme ir dalībvalstīs, saņēmējvalstīs vai citās jaunattīstības valstīs. Izņēmuma gadījumos, ja to nosaka apstākļi, piegādes var būt arī no citām valstīm. 9. Īpašu uzmanību pievērš: - projekta plānā – rentabilitātes panākšanai un stabiliem rezultātiem, - visos projektos – skaidrai mērķu un atskaites punktu definēšanai un uzraudzībai. 10. pants 1. Komisijai palīdz pēc ģeogrāfiskiem kritērijiem izraudzīta komiteja, kas ir kompetenta attīstības jautājumos. 2. Komisijas pārstāvis komitejai iesniedz veicamo pasākumu projektu. Komiteja par projektu sniedz atzinumu termiņā, ko priekšsēdētājs var noteikt atkarībā no jautājuma steidzamības. Atzinumu sniedz ar vairākumu, kas Līguma 148. panta 2. punktā paredzēts gadījumam, kad Padomei jāpieņem lēmums pēc Komisijas priekšlikuma. Dalībvalstu pārstāvju balsis komitejā vērtē, kā noteikts minētajā pantā. Priekšsēdētājs nebalso. Komisija apstiprina paredzētos pasākumus, ja tie ir saskaņā ar komitejas atzinumu. Ja paredzētie pasākumi nesaskan ar komitejas atzinumu vai ja atzinums nav sniegts, Komisija nekavējoties iesniedz Padomei priekšlikumu par veicamajiem pasākumiem. Padome lemj ar kvalificētu vairākumu. Ja trijos mēnešos kopš dienas, kad Komisija iesniegusi jautājumu Padomes izskatīšanai, Padome nav pieņēmusi lēmumu, Komisija apstiprina ierosinātos pasākumus. 3. Reizi gadā, balstoties uz Komisijas pārstāvja ziņojumu, 1. pantā minētajā komiteju kopsapulcē notiek viedokļu apmaiņa par vadlīnijām attiecībā uz pasākumiem, kuri jāveic pēc gada. 11. pants 1. Katra budžeta gada beigās Komisija iesniedz Parlamentam un Padomei ziņojumu, kurā apkopoti pasākumi kas finansēti šā gada laikā, kā arī sniegts novērtējums, kā šajā laikā izdevies īstenot šo regulu. Šajā apkopojumā jo īpaši iekļauj informāciju par tiem, ar kuriem noslēgti līgumi. 2. Komisija regulāri novērtē Kopienas finansētos pasākumus, lai noteiktu, vai mērķi, kas bija jāsasniedz ar šo pasākumu starpniecību, ir sasniegti, kā arī lai nākamo pasākumu iedarbīguma uzlabošanas nolūkos precizētu vadlīnijas. Komisija iesniedz 10.a pantā minētajai komitejai veikto novērtējumu kopsavilkumu, ko komiteja vajadzības gadījumā var pārbaudīt. Ziņojumus ar novērtējumiem nodod jebkuras dalībvalsts rīcībā, kas tos pieprasa. 3. Vēlākais mēnesi pēc lēmuma pieņemšanas Komisija paziņo dalībvalstīm par apstiprinātajiem pasākumiem un projektiem, norādot to izmaksas un veidu, saņēmējvalsti un partnerus. 12. pants 1. Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. 2. Trīs gadus pēc šīs regulas stāšanās spēkā Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei vispārēju novērtējumu par Kopienas pasākumiem, kas finansēti saskaņā ar šo regulu, kopā ar ieteikumiem attiecībā uz šīs regulas turpmāku piemērošanu un vajadzības gadījumā – ierosinājumus par grozījumiem vai tās atcelšanu. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojams visās dalībvalstīs. Luksemburgā, 1997. gada 13. oktobrī Padomes vārdā — priekšsēdētājs J.-C. Juncker [1] OV C 242, 19.9.1995., 8. lpp. [2] Eiropas Parlamenta 1996. gada 19. aprīļa Atzinums (OV C 141, 13.5.1996., 252. lpp.), Padomes 1996. gada 22. novembra Kopējā nostāja (OV C 6, 9.1.1997., 1. lpp.) un Eiropas Parlamenta 1997. gada 13. marta Lēmums (OV C 115/97, 14.4.1997., 127. lpp.). --------------------------------------------------