ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 27/11

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 76/2011

(2011. gada 28. janvāris),

ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Spānijas karogu, zvejot ogļzivis VIII, IX un X zonā Kopienas ūdeņos un ūdeņos, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 20. novembra Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), un jo īpaši tās 36. panta 2. punktu,

tā kā:

(1) Padomes 2008. gada 28. novembra Regulā (EK) Nr. 1359/2008, ar ko 2009. un 2010. gadam Kopienas zvejas kuģiem nosaka zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem (2), ir noteiktas kvotas 2009. un 2010. gadam.

(2) Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju kuģi, kas peld ar šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2010. gadam iedalīto kvotu.

(3) Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2010. gadam, kura šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīta pielikumā norādītajam krājumam, uzskata par pilnībā apgūtu no pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Ar šīs regulas pielikumā norādīto krājumu saistītas zvejas darbības, ko veic kuģi, kuri peld ar pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ir aizliegtas no pielikumā noteiktās dienas. Konkrēti, no minētās dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārvietot, pārkraut citā kuģī vai izkraut zivis, ko minētie kuģi nozvejojuši no šā krājuma.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 2011. gada 28. janvārī Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā – jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektore Lowri EVANS

(1) OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

(2) OV L 352, 31.12.2008., 1. lpp.
4b1820

Calpis Co. Ltd., Japāna, ko pārstāv Calpis Co. Ltd., Eiropas pārstāvniecības birojs, Francija

Bacillus subtilis C-3102 (DSM 15544)

Piedevas sastāvs Preparāts Bacillus subtilis C-3102 DSM 15544, kas satur vismaz 1 × 1010 CFU/g Aktīvās vielas raksturojums Bacillus subtilis C-3102 (DSM 15544) dzīvotspējīgas sporas Analīzes metodes (1) Skaitīšana, kurā izmanto triptonsojas agaru kopā ar iepriekš termiski apstrādātiem piedevu paraugiem un saskaita to izvietojumu uz plāksnītes Identifikācija: izmantojot lauka gela elektroforēzi (PFGE)

Dējējvistu cāļi

—

5 × 108

—

1. Piedevas un premiksa lietošanas noteikumos norāda glabāšanas temperatūru, glabāšanas laiku un stabilitāti pēc granulēšanas. 2. Drošuma apsvērumi: rīkojoties ar piedevu, jāizmanto elpceļu aizsarglīdzekļi, aizsargbrilles un cimdi. 3. Var izmantot barībā, kas satur atļautos kokcidiostatus: dekokvinātu, monenzīnnātriju, robenidīna hidrohlorīdu, diklazurilu, lazalocīdnātriju, halofuginonu, narazīnu, salinomicīnnātriju, maduramicīnamoniju, narazīnnikarbazīnu, semduramicīnnātriju vai nikarbazīnu.
1.

Regulā iekļauj šādus pantus: “3.a pants Atkāpjoties no 2. panta, dalībvalstu kompetentās iestādes, kas norādītas II pielikumā uzskaitītajās tīmekļa vietnēs, attiecībā uz IA pielikumā uzskaitītajām personām, vienībām un struktūrām var atļaut atbrīvot vai darīt pieejamus konkrētus iesaldētos līdzekļus vai saimnieciskos resursus, kas ir vajadzīgi humāniem nolūkiem, iepriekš paziņojot par to pārējām dalībvalstīm un Komisijai. 3.b pants Atkāpjoties no 2. panta un ar nosacījumu, ka IA pielikumā uzskaitītai personai, vienībai vai struktūrai ir jāveic maksājums saskaņā ar līgumu vai nolīgumu, ko attiecīgā persona, vienība vai struktūra noslēgusi, vai saskaņā ar saistībām, kas attiecīgajai personai, vienībai vai struktūrai radušās pirms dienas, kad minētā persona, vienība vai struktūra ir norādīta, dalībvalstu kompetentās iestādes, kuras norādītas II pielikumā minētajās tīmekļa vietnēs, ar nosacījumiem, ko tās uzskata par piemērotiem, var atļaut atbrīvot konkrētus iesaldētos līdzekļus vai saimnieciskos resursus, ja attiecīgā kompetentā iestāde ir noteikusi, ka: i) līdzekļi vai saimnieciskie resursi IA pielikumā uzskaitītajai personai, vienībai vai struktūrai ir jāizmanto, lai veiktu maksājumu; ii) maksājums nav pretrunā 2. panta 2. punktam. Attiecīgā dalībvalsts par minēto noteikumu un tās nodomu piešķirt atļauju paziņo pārējām dalībvalstīm un Komisijai vismaz divas nedēļas pirms atļaujas piešķiršanas.”
(5)

Attiecībā uz kokcidiostatiem un histomonostatiem, izmantojot šīs vielas kā atļautas barības piedevas, var notikt to pārnešana no vienas ražošanas partijas citā. Šādā veidā piesārņojums var nonākt nākamajā ražotajā barībā, jo tā dēvētajā barībā, kas nav atļaujā paredzētā barība, t. i., barībā, kurā kokcidiostatu un histomonostatu lietošana nav atļauta, nonāk tehniski nenovēršamas šo vielu atliekas jeb pārnestais vai savstarpējais piesārņojums. Ņemot vērā, ka tiek ievērota laba ražošanas prakse, maksimāli pieļaujamie kokcidiostatu un histomonostatu daudzumi, ko nenovēršami pārnes uz barību, kas nav atļaujā paredzētā barība, ir jānosaka atbilstīgi ALARA (As Low As Reasonably Achievable – līdz zemākajam iespējamam līmenim) principam. Lai barības ražotājs varētu turpināt strādāt, ņemot vērā aprakstīto nenovēršamo pārnešanu, attiecībā uz barību mazāk jutīgām dzīvnieku sugām, kas nav atļaujā noteiktās sugas, būtu jāapsver pieļaujamais pārnestais daudzums aptuveni 3 % apmērā no atļaujā noteiktā maksimālā satura, savukārt attiecībā uz jutīgām dzīvnieku sugām, kas nav atļaujā minētās sugas, un attiecībā uz barību, kuru lieto laikposmā pirms nokaušanas, būtu jāapsver pieļaujamais pārnestais daudzums 1 % apmērā no atļautā maksimālā satura. Pieļaujamais pārnestais daudzums 1 % apmērā būtu jāapsver arī saistībā ar tādas citas barības savstarpējo piesārņojumu, kura paredzēta mērķa sugām un kurai nepievieno kokcidiostatus un histomonostatus, un attiecībā uz barību, kas nav atļaujā paredzētā barība un ir paredzēta produktīviem dzīvniekiem, no kuriem pēc tam iegūst pārtiku, piemēram, piena govīm vai dējējvistām, ja ir pierādījumi par pārnešanu no barības uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku. Ja barības sastāvdaļas tiek tieši izbarotas dzīvniekiem vai tiek izmantota papildbarība, tās nedrīkst izraisīt lielāka kokcidiostatu un histomonostatu daudzuma nonākšanu dzīvnieka organismā nekā atbilstošie maksimāli pieļaujamie daudzumi gadījumos, ja dienas devā iekļauj tikai komplekso barību.
(4)

Ievērojams paraugu skaits, ko Japānas iestādes ņēmušas no Niigatas un Jamagatas prefektūrā ražotās pārtikas, liecina, ka avārija Fukusimas atomelektrostacijā tikai pavisam nedaudz ietekmē barības un pārtikas ražošanu šajās prefektūrās, jo nevienam no paraugiem nekonstatēja neatbilstošu radioaktivitātes līmeni un tikai dažos paraugos konstatēja nelielu radioaktivitāti. Tādēļ ir lietderīgi šīs prefektūras svītrot no to zonā iekļauto prefektūru saraksta, kurās pirms eksporta uz Savienību jāpārbauda visa barība un pārtika, kuras izcelsme ir šajās prefektūrās.
16)

regulas 20. pantu groza šādi: a) panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādu: “1. Pieteikumus Savienības finansiālajam atbalstam dalībvalstis iesniedz Komisijai līdz tā gada 15. novembrim, kas ir pirms attiecīgā īstenošanas gada. Šādiem pieteikumiem pievieno ikgadēju zivsaimniecības kontroles programmu, kurā ir šāda informācija: a) ikgadējās zivsaimniecības kontroles programmas mērķi; b) plānotie pieejamie cilvēkresursi; c) plānotie pieejamie finanšu resursi; d) plānotais pieejamo kuģu un gaisa kuģu skaits; e) to projektu saraksts, kuriem pieprasa finansiālu ieguldījumu; f) visi projektu izpildei plānotie izdevumi; g) izpildes termiņi katram ikgadējā zivsaimniecības kontroles programmā uzskaitītajam projektam; h) to rādītāju saraksts, kuri jāizmanto ikgadējās zivsaimniecības kontroles programmas efektivitātes novērtēšanai. 2. Par katru projektu ikgadējā zivsaimniecības kontroles programmā norāda, uz kuru no 8. panta a) punktā minētajiem pasākumiem tas attiecas, norāda projekta mērķi un sniedz tā sīku aprakstu, kurā min šādus datus: projekta veicējs, izpildes vieta, aptuvenās izmaksas, izpildes grafiks un publiskā iepirkuma procedūra, kura jāievēro. Ja projektu kopīgi īsteno vairākas dalībvalstis, ikgadējā zivsaimniecības kontroles programmā iekļauj arī projektā iesaistīto dalībvalstu sarakstu, aptuvenās projekta kopējās izmaksas un aptuvenās izmaksas katrai attiecīgajai dalībvalstij.”; b) panta 3. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu: “b) cik stundas vai dienas gadā tie tiks izmantoti zivsaimniecības kontroles nolūkiem un kuru sistēmu dalībvalsts ir ieviesusi, lai Komisijai vai Revīzijas palātai būtu iespējams pārbaudīt, vai tie faktiski tiek izmantoti kontroles vajadzībām;”; c) pievieno šādu punktu: “4. Informāciju, kas prasīta 1., 2. un 3. punktā, dalībvalstis iesniedz gan elektroniski, gan izdrukas veidā, izmantojot Komisijas paziņoto elektroniski aizpildāmo veidlapu.”;
(1)

Komisijas Regulas (ES) Nr. 724/2010 (2) 4. pants paredz, ka nozvejas robežlielumam jābūt 15 % (svara izteiksmē) no mencu, pikšu, saidu un merlangu mazuļu daudzuma vai, ja mencu daudzums paraugā pārsniedz 75 % no minēto četru sugu nozvejas vienā zvejas rīka iemetienā, nozvejas robežlielumam jābūt 10 % (svara izteiksmē) no minēto sugu mazuļu daudzuma.
(52)

Attiecīgā perioda sākumā imports no attiecīgās valsts konkurēja ar importu no citām valstīm, tostarp no Taivānas, Ukrainas un Krievijas. Attiecīgā perioda beigās imports no šiem tradicionālajiem avotiem bija samazinājies gandrīz līdz nullei.
(2)

Sadaļā “Fiziskās personas” dzēš šādu ierakstu: „Abdul Latif Saleh (alias a) Abdul Latif A.A. Saleh, b) Abdyl Latif Saleh, c) Abd al-Latif Saleh, d) Abdul Latif A.A. Saleh Abu Hussein, e) Abd al-Latif Salih, f) Abu Amir). Tituls: Dr. Adrese: pēdējā zināmā pastāvīgās uzturēšanās vieta ir Apvienotie Arābu Emirāti. Dzimšanas datums: 5.3.1957. Dzimšanas vieta: Bagdāde, Irāka. Valstspiederība: a) Jordānijas, b) Albānijas (kopš 1992. gada). Pases Nr.: a) D366 871 (Jordānijas pase), b) 314772 (Albānijas pase, kas izdota 8.3.1993.), c) 0334695 (Albānijas pase, kas izdota 1.12.1995.). Cita informācija: izraidīts no Albānijas 1999. gadā.”
(2)

Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 590/2011 (3) Regulas (EK) Nr. 1235/2008 III pielikumā ir ievietots jauns teksts, kas attiecas uz Kanādu. Šā teksta 1. punktā “Produktu kategorijas” ir kļūda, jo ir izveidots atsevišķs c) apakšpunkts “lopbarība” kā viena no kategorijām, bet faktiski lopbarība ir attiecīgā teksta 1. punkta b) apakšpunktā minēto “pārstrādātu lauksaimniecības produktu” viens no iespējamiem izmantošanas veidiem.
(2)

Regulas 5. pantu groza šādi: (a) panta 1. punktu groza šādi: i) pirmo daļu aizstāj ar šādu: “Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103.ga pantā minētās Kopienas atbalsta saņemšanai attaisnotās izmaksas ir šādas: a) tādu augļu un dārzeņu, pārstrādāto augļu un dārzeņu un banānu produktu izmaksas, uz kuriem attiecas programma “Augļi skolai” un kuri piegādāti mācību iestādei; b) saistītās izmaksas, kuras tieši saistītas ar programmas “Augļi skolai” īstenošanu un ietver tikai: i) iekārtu pirkšanas, nomas, īres un izpirkumnomas izmaksas, ja tās paredzētas stratēģijā, ii) 12. pantā minēto uzraudzības un vērtēšanas darbību izmaksas, kuras tieši saistītas ar programmu ”Augļi skolai”, iii) saziņas izmaksas, kas ir tieši saistītas ar plašas publikas informēšanu par programmu “Augļi skolai” un kas ietver 14. panta 1. punktā minēto plakātu; šīs izmaksas var ietvert arī vienu vai vairākus šādus saziņas pasākumus un darbības: — informatīvas kampaņas, izmantojot raidījumus, elektronisko saziņu, laikrakstus un tamlīdzīgus saziņas līdzekļus; — informatīvas sesijas, konferences, seminārus un darbnīcas, kas veltītas plašas publikas informēšanai par programmu, un līdzīgus pasākumus; — informācijas un veicināšanas materiālus, piemēram, vēstules, skrejlapas, brošuras, reklāmas ielikumus un tamlīdzīgi.”; ii) pievieno šādu jaunu daļu: “Pievienotās vērtības nodokli (PVN) un personāla izmaksas nevar uzskatīt par attaisnotajām izmaksām, par kurām var saņemt Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103.ga pantā minēto Savienības atbalstu, izņemot personāla izdevumus, kas veido daļu no izdevumiem, kuri attiecas uz šā punkta pirmajā daļā minētajām darbībām, ja šīs darbības veic ārpakalpojumu sniedzēji.”; b) panta 2. punktu aizstāj ar šādu: “2. Panta 1. punkta pirmās daļas b) apakšpunkta iii) daļā minēto izmaksu kopējais apjoms ir noteikta summa un uz to attiecas maksimālā robeža, kas pēc 4. panta 4. punktā minētā atbalsta galīgās piešķiršanas nepārsniedz 5 % no attiecīgajai dalībvalstij piešķirtā Savienības atbalsta gada laikā. Panta 1. punkta pirmās daļas b) apakšpunkta iii) daļā minēto izmaksu kopējais apjoms ir noteikta summa, un uz to attiecas maksimālā robeža, kas pēc 4. panta 4. punktā minētā atbalsta galīgās piešķiršanas nepārsniedz 10% no attiecīgajai dalībvalstij piešķirtā Savienības atbalsta gada laikā.”
(12)

Neatkarīgi no pienākumiem, kas noteikti Regulā (EK) Nr. 1107/2009 un izriet no apstiprinājuma, ņemot vērā konkrēto situāciju, kura radusies pārejā no Direktīvas 91/414/EEK piemērošanas uz Regulas (EK) Nr. 1107/2009 piemērošanu, tomēr būtu jāparedz turpmāk minētais. Pēc apstiprināšanas dalībvalstīm būtu jāatvēl seši mēneši atļauju pārskatīšanai attiecībā uz augu aizsardzības līdzekļiem, kas satur bitertanolu. Dalībvalstīm līdzšinējās atļaujas attiecīgi būtu jāgroza, jāaizstāj vai jāatsauc. Atkāpjoties no iepriekš minētā termiņa, būtu jāparedz ilgāks laikposms, kurā iesniegt un novērtēt visu atjaunināto pilno III pielikuma dokumentāciju, kas paredzēta Direktīvā 91/414/EEK un attiecas uz katru paredzēto lietojuma veidu katram augu aizsardzības līdzeklim saskaņā ar vienotajiem principiem. Ņemot vērā bitertanola bīstamās īpašības, laikposmam, kurā dalībvalstis pārbauda, vai augu aizsardzības līdzekļi, kas satur bitertanolu kā vienīgo aktīvo vielu vai apvienojumā ar citām atļautām aktīvajām vielām, atbilst Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 6. punkta noteikumiem, nevajadzētu pārsniegt trīsarpus gadus.
(4)

Pārbaudot ievērojamu skaitu paraugu, kurus Japānas iestādes paņēma no Nagano prefektūrā saražotās pārtikas un barības, ir konstatēts, ka Fukusimas atomelektrostacijā notikusī avārija ir pavisam nedaudz skārusi pārtikas un barības ražošanu minētajā prefektūrā, jo no vairāk nekā 1 800 Nagano paņemtajiem pārtikas un barības paraugiem tikai vienā sēņu paraugā bija neatbilstošs radioaktivitātes līmenis. Gandrīz nevienā paraugā nekonstatēja neatbilstošu radioaktivitātes līmeni un tikai dažos paraugos konstatēja ievērojamu radioaktivitātes līmeni. Tādēļ ir lietderīgi minēto prefektūru svītrot no to zonas prefektūru saraksta, kurās pirms eksportēšanas uz Savienību jāpārbauda visa pārtika un barība, kuras izcelsme ir minētajās prefektūrās.
(10)

Šīs regulas darbības jomai būtu jāaptver arī ĢM materiāls, kura atļaujas termiņš ir beidzies. Tāpēc tai būtu jāattiecas uz barību, kas satur kukurūzu SYN-EV176-9 un MON-ØØØ21-9xMON-ØØ81Ø-6 un eļļas rapsi ACS-BNØØ4-7xACS-BNØØ1-4, ACS-BNØØ4-7xACS-BNØØ2-5 un ACS-BNØØ7-1, sastāv no šiem ĢM materiāliem vai kuru ražo no tiem, ar noteikumu, ka Eiropas Savienības references laboratorija ir validējusi attiecīgu kvantitatīvu analīzes metodi un ir pieejams sertificēts references materiāls. Šie ĢM materiāli ir laisti tirgū pirms Regulas (EK) Nr. 1829/2003 piemērošanas, un par tiem saskaņā ar minētās regulas 20. pantu ir paziņots kā par esošiem produktiem. Tā kā sēklas vairs netika komercializētas pasaules mērogā, attiecīgie paziņojumu iesniedzēji informēja Komisiju, ka negatavojas iesniegt pieteikumus, lai atjaunotu attiecīgo produktu atļaujas. Tāpēc Komisija pieņēma lēmumus 2007/304/EK (6), 2007/305/EK (7), 2007/306/EK (8), 2007/307/EK (9) un 2007/308/EK (10) par attiecīgo (novecojušo) produktu izņemšanu no tirgus. Saskaņā ar šiem lēmumiem ierobežotā laikposmā, kas beidzas 2012. gada 25. aprīlī, produktos ir pieļaujama tāda materiāla klātbūtne, kurš satur kukurūzu SYN-EV176-9 un MON-ØØØ21-9xMON-ØØ81Ø-6 un eļļas rapsi ACS-BNØØ4-7xACS-BNØØ1-4, ACS-BNØØ4-7xACS-BNØØ2-5 un ACS-BNØØ7-1, sastāv no šiem ĢM materiāliem vai kuru ražo no tiem, ja šī klātbūtne ir nejauša vai tehniski nenovēršama un nepārsniedz 0,9 %. Ir lietderīgi nodrošināt, lai lēmumos 2007/304/EK, 2007/305/EK, 2007/306/EK, 2007/307/EK un 2007/308/EK paredzētā pielaides laikposma beigās šī regula attiektos arī uz šo novecojušo produktu atklāšanu barībā. Tai būtu jāattiecas arī uz visiem citiem ĢM materiāliem, kuru atļaujas, beidzoties to termiņam, nav atjaunotas, jo produktus pakāpeniski izņem no tirgus.
Apavi, kuri nenosedz potīti un nav identificējami kā vīriešu vai sieviešu apavi un kuru iekšzoles garums pārsniedz 24 cm. Ārējās zoles ir izgatavotas no gumijas un starpzole – no zema blīvuma polimēriem. Apavu virsa sastāv no tekstilmateriāliem, ādas un plastmasas. Pelēks tekstilmateriāls pārklāj visu virsas virsmu, izņemot balta tekstila (filca) gabalu (2 (1)) pie apavu papēža (sk. foto Nr. 655 B). Šo balto tekstilmateriālu klāj vairāki pelēkas ādas gabali. To gandrīz visu nosedz viens gabals uz papēža (C (1)) un daļēji divi gabali gar apavu abām malām (D (1)) un divi gabali, kas izliekti apkārt pacēlumam (B (1)) (sk. foto Nr. 655 C). Kapes tālākajā galā šo balto tekstilmateriālu sedz melna ūdens necaurlaidīga tekstilmateriāla gabals un tam pāri uzšūts tumši pelēkas plastmasas gabals (b (1)) (sk. foto Nr. 655 C). Melno tekstilmateriālu var redzēt caur maziem caurumiņiem plastmasas gabalā. Minētā pelēkā tekstilmateriāla gabali ir sašūti kopā un piestiprināti pie zoles. Vienā apavu pusē divi pelēkā tekstilmateriāla gabali ir savienoti ar zigzaga vīli, ko abās zigzaga vīles pusēs papildina seglu šuve (sk. foto Nr. 655 D). Ar to pašu seglu šuvi zem abiem tekstilmateriāla gabaliem ir nostiprinātas tekstila lentes, kas padara šuvi stiprāku. Apavu purngalā pelēkās plastmasas gabals (a (1)) pārklāj apakšā esošo pelēko tekstilmateriālu. Abās apavu pusēs tekstilmateriālam piestiprināti pelēkas ādas gabali (A (1)) un virs ādas/pelēkā tekstilmateriāla ir pievienotas arī četras vertikālas tekstila lentes (1 (1)). (sk. foto Nr. 655 A un Nr. 655 D). Turklāt viena tekstila lente cilpas veidā ir pievienota tekstilmateriālam pie apavu kapes. (treniņapavi) (Sk. foto Nr. 655 A, 655 B, 655 C un 655 D) (2)

6404 11 00
(2)

Komisijas Regulā (EK) Nr. 451/2000 (4) un Regulā (EK) Nr. 1490/2002 (5) paredzēti sīki izstrādāti noteikumi par to, kā īstenot Direktīvas 91/414/EEK 8. panta 2. punktā minētās darba programmas otro un trešo posmu, un norādīti to darbīgo vielu saraksti, kuras jānovērtē attiecībā uz to iespējamo iekļaušanu Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā. Flufenoksurons ir šajos sarakstos.
Produkts ir smilškrāsas pulveris ar šādu sastāvu (masas %): Pārtikas/diētiskās šķiedras 66,1 (no tām neapstrādātas šķiedras 15,2) olbaltumvielas 18,8 mitrums 7,5 pelnvielas 2,3 tauki 0,2 Produkts ir cieti augu atlikumi, kas iegūti no sojas pupām pēc eļļas ekstrakcijas un daļējas olbaltumvielu atdalīšanas, kam sekojusi kaltēšana un malšana. Produktam ir neteksturētu sojas miltu īpašības. Produkts ir sojas olbaltumvielu koncentrātu un izolātu ražošanas blakusprodukts, tāpēc tajā ir samazināts olbaltumvielu saturs. Produktu izmanto pārtikas un dzīvnieku barības izstrādājumu bagātināšanai. To fasē 25 kg maisos.

2304 00 00
(13)

Šobrīd to klasificē ar KN kodiem ex 8414 40 10, ex 8414 80 22, ex 8414 80 28 un ex 8414 80 51.
(18)

Saskaņā ar SIP preventīvo daļu vidēja termiņa budžeta mērķu korekcija un ievērošana būtu jānodrošina ar pienākumu uz laiku iemaksāt procentus nesošu depozītu, ko nosaka dalībvalstij, kuras naudas vienība ir euro un kura nav nodrošinājusi pietiekamu budžeta konsolidāciju. Tā būtu jārīkojas, ja dalībvalsts, tostarp dalībvalsts, kuras deficīts nepārsniedz 3 % no iekšzemes kopprodukta (IKP) atsauces vērtības, ievērojami novirzās no vidēja termiņa budžeta mērķa vai no atbilstīgajām korekcijām minētā mērķa sasniegšanai un nav šo novirzīšanos novērsusi.
(25)

Ievērojot īpašnieku tiesības uz intelektuālo īpašumu, noteikumi būtu jāizstrādā tā, lai nodrošinātu to, ka dalībnieki un, attiecīgā gadījumā, to saistītās vienības, kas veic uzņēmējdarbību dalībvalstī vai asociētā valstī, var piekļūt informācijai, kas ieguldīta projektā, un zināšanām, kas izriet no projektā veiktajiem pētījumiem, tādā mērā, kādā tas ir nepieciešams, lai veiktu pētniecisko darbu vai izmantotu radītās zināšanas.
(2)

Ar Regulu (EK) Nr. 1902/2006 (7) grozītā Regula (EK) Nr. 1901/2006 nodrošina, ka Komisija drīkst piemērot finansiālus sodus par pārkāpumiem attiecībā uz noteikumiem vai īstenošanas pasākumiem, kas saskaņā ar to apstiprināti zālēm, kuras atļautas atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 726/2004 noteiktajai kārtībai. Tā arī piešķir tiesības Komisijai pieņemt pasākumus attiecībā uz minēto sodu maksimālajām summām un to nomaksas nosacījumiem un metodēm. Tā kā Regula (EK) Nr. 658/2007 attiecas uz finansiāliem sodiem gadījumos, kad pārkāpti noteikti pienākumi attiecībā uz tirdzniecības atļaujām, kas piešķirtas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 726/2004, uz Regulas (EK) Nr. 658/2007 darbības jomu konsekvences labad ir lietderīgi attiecināt pienākumus, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 1901/2006, par kuras pārkāpšanu saskaņā ar to pašu regulu var piemērot finansiālus sodus.
1)

regulas 19. pantu aizstāj ar šādu: “19. pants Barība no pašu saimniecības un no citiem avotiem 1. Attiecībā uz zālēdājiem, izņemot to laikposmu gadā, kad dzīvnieki atrodas vasaras ganībās saskaņā ar šīs regulas 17. panta 4. punktu, vismaz 60 % barības ir ražoti pašu saimniecībā vai, ja tas nav iespējams, ir ražoti sadarbībā ar citām bioloģiskajām saimniecībām tajā pašā reģionā. 2. Attiecībā uz cūkām un mājputniem vismaz 20 % barības ir ražoti pašu saimniecībā vai, ja tas nav iespējams, ir ražoti sadarbībā ar citām tā paša reģiona bioloģiskajām saimniecībām vai dzīvnieku barības tirgus dalībniekiem. 3. Attiecībā uz bitēm ražošanas sezonas beigās stropos atstāj pietiekamu medus un ziedputekšņu rezervi, lai bites varētu pārziemot. Saimju mākslīga piebarošana ir atļauta vienīgi tad, ja to izdzīvošana ir apdraudēta klimatisko apstākļu dēļ. Mākslīgo piebarošanu veic ar bioloģiski ražotu medu, bioloģiski ražotiem cukura sīrupiem vai bioloģiski ražotu cukuru.”;
(13)

Attiecīgo ražojumu izmanto vīnā, dzērienu un pārtikas piedevās, kā nedegošu vielu ģipsī un daudzos citos izstrādājumos. To var iegūt vai nu no vīna ražošanas blakusproduktiem, kā to dara Savienības ražotāji, vai ķīmiskās sintēzes ceļā – no petroķīmiskiem savienojumiem, kā to dara ĶTR ražotāji eksportētāji. Tikai L(+)-vīnskābe ir ražota no vīna ražošanas blakusproduktiem. Ražošana sintēzes ceļā ļauj iegūt gan L(+)-vīnskābi, gan DL-vīnskābi. Abi ražojuma veidi ir attiecīgais ražojums, un to lietojums pārklājas.
(2)

Ar Lēmumu 97/836/EK Savienība ir pievienojusies arī ANO EEK Noteikumiem Nr. 30 par pneimatisko riepu apstiprināšanu mehāniskajiem transportlīdzekļiem un to piekabēm, Noteikumiem Nr. 54 par komerciālo transportlīdzekļu un to piekabju pneimatisko riepu apstiprinājumu un Noteikumiem Nr. 64 par transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz to aprīkojumu, kas var ietvert pagaidu lietošanas rezerves bloku, nulles spiediena riepas un/vai nulles spiediena sistēmu, un/vai riepu spiediena kontroles sistēmu.
1)

regulas 5. panta 3. punktu aizstāj ar šādu: “3. Deklarācijā, kas minēta 1. punktā, apliecina arī, ka: a) produkti ir novākti un/vai pārstrādāti pirms 2011. gada 11. marta vai b) produktu izcelsme ir prefektūrā un tie nosūtīti no prefektūras, kas nav Fukusima, Gunma, Ibaraki, Točigi, Mijagi, Jamanasi, Saitama, Tokija, Čiba, Kanagava, Šizuka un Ivate; vai c) produkti ir nosūtīti no Fukusimas, Gunmas, Ibaraki, Točigi, Mijagi, Jamanasi, Saitama, Tokijas, Čibas, Kanagavas, Šizukas un Ivates prefektūras, bet to izcelsme nav šajās prefektūrās un tranzīta laikā tos nav skārusi radioaktivitāte; vai d) ja produktu izcelsme ir Fukusimas, Gunmas, Ibaraki, Točigi, Mijagi, Jamanasi, Saitama, Tokijas, Čibas, Kanagavas, Šizukas un Ivates prefektūrā, produktiem pievieno analītisku ziņojumu, kurā iekļauti paraugu ņemšanas un analīžu rezultāti.”;