LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 185/1

PADOMES REGULA (EK) Nr. 661/2008

(2008. gada 8. jūlijs),

ar ko nosaka galīgu antidempinga maksājumu Krievijas izcelsmes amonija nitrāta importam pēc tam, kad veikta termiņa beigu pārskatīšana atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 2. punktam un daļēja starpposma pārskatīšana atbilstīgi minētās regulas 11. panta 3. punktam

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 384/96 (1995. gada 22. decembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 2. un 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, kas iesniegts pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

A. PROCEDŪRA

1. Spēkā esošie pasākumi

(1) Padome ar Regulu (EK) Nr. 2022/95 (2) noteica galīgu antidempinga maksājumu tāda Krievijas izcelsmes amonija nitrāta importam, kas atbilst KN kodiem 3102 30 90 un 3102 40 90. Saskaņā ar turpmāku izmeklēšanu, kurā noskaidroja, ka maksājums ir iekļauts cenā, pasākumus grozīja ar Regulu (EK) Nr. 663/98 (3). Pēc starpposma un termiņa beigu pārskatīšanas pieprasījuma atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. un 3. punktam Padome ar Regulu (EK) Nr. 658/2002 (4) noteica galīgu antidempinga maksājumu EUR 47,07 par tonnu Krievijas izcelsmes amonija nitrāta importam, kas atbilst KN kodiem 3102 30 90 un 3102 40 90. Tika veikta starpposma pārskatīšana šā produkta jomā un ar Regulu (EK) Nr. 945/2005 (5) tika noteikts galīgs antidempinga maksājums robežās no EUR 41,42 par tonnu līdz EUR 47,07 par tonnu tādu Krievijas izcelsmes cieto mēslošanas līdzekļu importam, kuros amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kas atbilst KN kodiem 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 un ex 3105 90 91.

(2) Padome 2007. gada 19. aprīlī ar Regulu (EK) Nr. 442/2007 (6) noteica galīgos antidempinga pasākumus Ukrainas izcelsmes amonija nitrāta importam.

2. Pārskatīšanas pieprasījums

2.1. Spēkā esošo antidempinga pasākumu daļēja starpposma pārskatīšana amonija nitrāta importam, kura izcelsme ir Krievijā un ko ražo atklātā akciju sabiedrība (AAS) “Mēslošanas līdzekļu un ķīmisko vielu uzņēmums “Eurochem””, “Eurochem” grupas loceklis.

(3) Komisija 2005. gada 30. augustā saņēma daļējas starpposma pārskatīšanas pieprasījumu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu (“starpposma pārskatīšana”). Pieprasījumu, kas attiecas tikai uz dempingu, iesniedza atklātā akciju sabiedrība (AAS) “Mēslošanas līdzekļu un ķīmisko vielu uzņēmums Eurochem” (“Eurochem”), amonija nitrāta ražotājs eksportētājs Krievijā.

(4) Eurochem apgalvoja un iesniedza prima facie pierādījumus tam, ka apstākļi ir mainījušies un, jo īpaši, ka normālās vērtības salīdzinājums, pamatojoties uz paša uzņēmuma datiem, ar attiecīgā ražojuma eksporta cenām, to pārdodot eksportam uz Kopienu, ievērojami samazinās dempinga līmeni salīdzinājumā ar pašreizējiem pasākumiem. Tādēļ turpmāka pasākumu piemērošana esošajā līmenī, kura pamatā ir iepriekš noteiktā kaitējuma robeža, vairs nav vajadzīga, lai kompensētu dempingu.

(5) Pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju konstatējusi, ka ir pietiekami daudz pierādījumu starpposma pārskatīšanas uzsākšanai, Komisija 2005. gada 30. novembrī (7) uzsāka pārskatīšanu.

2.2. Spēkā esošo antidempinga pasākumu termiņa beigu pārskatīšana Krievijas izcelsmes amonija nitrāta importam

(6) Pēc paziņojuma publicēšanas par gaidāmajām termiņa beigām (8) Komisija 2007. gada 17. janvārī saņēma pārskatīšanas pieprasījumu.

(7) Pieprasījumu iesniedza Eiropas Mēslošanas līdzekļu ražotāju asociācija (EFMA), pārstāvot ražotāju vairākumu, kas šajā gadījumā ir vairāk nekā 50 % no Kopienā saražotā amonija nitrāta kopapjoma.

(8) Termiņa beigu pārskatīšanas pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka pasākumu izbeigšana, ļoti iespējams, izraisīs dempinga un kaitējuma turpināšanos vai atkārtošanos Kopienas rūpniecības nozarē. Viena no ieinteresētajām personām izteica viedokli, ka Komisijai vienlaikus jāsāk ex officio pārskatīšana gan attiecībā uz dempingu, gan kaitējumu, lai ņemtu vērā pārmaiņas apstākļos, ko radīja ES paplašināšanās 2004. un 2007. gadā. Komisija, publicējot vairākus paziņojumus (9) Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ir aicinājusi ieinteresētās personas pieprasīt starpposma pārskatīšanas sākšanu, iesniedzot pierādījumus, ka pasākumi būtu ievērojami citādi, ja tie tiktu veikti, balstoties uz informāciju arī saistībā ar jaunajām dalībvalstīm. Komisijai netika iesniegts neviens šāds pieprasījums, kas pamatots ar pierādījumiem. Šajā ziņā jānorāda, ka paplašināšanās pati par sevi bez šādiem pierādījumiem nav pietiekams pamats pārskatīšanas sākšanai. Tādēļ šī prasība ir noraidāma.

(9) Pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju konstatējusi, ka termiņa beigu pārskatīšanas uzsākšanai ir pietiekami daudz pierādījumu, Komisija 2007. gada 14. aprīlī (10) sāka šādu pārskatīšanu.

3. Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana

(10) Starpposma pārskatīšanas izmeklēšana saistībā ar Eurochem skar tikai pārbaudi attiecībā uz dempingu. Komisija ražotājam eksportētājam, eksportētājvalsts pārstāvjiem un Kopienas ražotājiem oficiāli paziņoja par daļējas starpposma pārskatīšanas sākšanu.

(11) Attiecībā uz termiņa beigu pārskatīšanas izmeklēšanu Komisija ražotājiem eksportētājiem, eksportētājvalsts pārstāvjiem, importētājiem, Kopienas ražotājiem, lietotājiem un pieprasījuma iesniedzējam (EFMA) oficiāli paziņoja par termiņa beigu pārskatīšanas sākšanu.

3.1. Kopienas ražotāju atlase

(12) Tā kā Kopienā ir liels skaits ražotāju (23) un importētāju, tika uzskatīts par piemērotu termiņa beigu pārskatīšanā atbilstīgi pamatregulas 17. pantam izpētīt, vai ir jāizmanto izlases metode. Lai Komisija varētu lemt, vai patiesi vajadzīga paraugu atlase, un, ja tāda būtu vajadzīga, lai varētu izdarīt atlasi, Kopienas ražotājus un importētājus aicināja atbilstīgi pamatregulas 17. panta 2. punktam pieteikties 15 dienu laikā pēc izmeklēšanas sākšanas un iesniegt Komisijai paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu norādīto informāciju.

(13) Pēc iesniegtās informācijas izskatīšanas, ņemot vērā to, ka 14 Kopienas ražotāji izteica vēlmi sadarboties, tika nolemts, ka atlase ir vajadzīga attiecībā uz Kopienas ražotājiem.

3.2. Kopienas importētāju atlase

(14) Tikai viens importētājs atsaucās uz paziņojumu par pārskatīšanas sākšanu un sākotnēji izteica vēlmi sadarboties. Tomēr vēlāk šis importētājs neiesniedza prasīto informāciju, jo 2005. gadā tas pārtrauca amonija nitrāta importu no Krievijas.

4. Anketas un informācijas pārbaude

(15) Starpposma pārskatīšanai nosūtīja anketu Eurochem, kurš sadarbojās un atbildēja uz anketas jautājumiem.

(16) Beigu termiņa pārskatīšanai anketu nosūtīja visiem zināmajiem ražotājiem eksportētājiem attiecīgajās valstīs, ar tiem saistītajiem importētājiem, izlasē iekļautajiem Kopienas ražotājiem, lietotājiem un pieprasījuma iesniedzējam.

(17) Attiecībā uz termiņa beigu pārskatīšanu aizpildītas anketas iesniedza:

(18) Trīs Krievijas ražotāji eksportētāji/izplatītāji. Šie uzņēmumi bija: Eurochem, Acron (“Acron”) un akciju sabiedrība (AS) Minudiobreniya (“Minudiobreniya”).

(19) Četri atlasē iekļautie ražotāji: — Grande Paroisse Société Anonyme (Parīze, Francija), — Terra Nitrogen Limited (Stoktona pie Tīzas, Apvienotā Karaliste), — Yara (Beļģija, Vācija, Francija, Itālija, Nīderlande un Apvienotā Karaliste), — Zakłady Azotowe Puławy (Polija).

(20) No 55 uzaicinātajiem potenciālajiem amonija nitrāta importētājiem Kopienā atbildēja tikai trīs uzņēmumi, norādot, ka attiecīgajā laikposmā viņi nav importējuši attiecīgo ražojumu.

(21) Tika saņemti rakstiski komentāri no ES Profesionālo lauksaimniecības organizāciju komitejas (COPA)/ES Lauksaimniecības un zivsaimniecības kooperatīvu konfederācijas (COGECA), Anglijas un Velsas Nacionālās lauksaimnieku savienības un Zviedrijas Lauksaimnieku federācijas.

(22) Abās izmeklēšanās ieinteresētajām personām bija iespēja darīt zināmu savu viedokli rakstveidā un pieprasīt uzklausīšanu pārskatīšanas sākšanas paziņojumos norādītajā laikposmā. Visām ieinteresētajām personām, kas to pieprasīja un pierādīja, ka viņām ir pamatoti iemesli šādai uzklausīšanai, tika piešķirta uzklausīšanas iespēja.

(23) Komisija apkopoja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu analīzes veikšanai, kā arī veica tās pārbaudi, apmeklējot klātienē šādus uzņēmumus. a) Ražotāji eksportētāji Krievijā Eurochem un divi ar to saistītie uzņēmumi (11) — AAS Azot (“NAK Azot”), Novomoskovska, Krievija, un — AAS Nevinnomyssky Azot (“Nevinka Azot”), Ņevinnomijska, Krievija. Acron un trīs ar to saistītie uzņēmumi: — Dorogobužas AAS, — Kubanagranovas AS, — Rostagranovas ZAO. Minudiobreniya. b) Izlasē iekļautie Kopienas ražotāji — Grande Paroisse Société Anonyme (Parīze, Francija), — Terra Nitrogen Limited (Stoktona pie Tīzas, Apvienotā Karaliste), — Yara Société Anonyme (apmeklēti biroji Briselē, Beļģijā; Parīzē, Francijā; Sluiskilā, Nīderlandē), — Zakłady Azotowe Puławy (Polija). c) Saistītais importētājs Eurochem GmbH – Cūga (Šveice). d) Nesaistītie importētāji Kopienā Pārbaudes apmeklējumi netika veikti, jo attiecīgajā valstī neviens amonija nitrāta importētājs neatbildēja uz nosūtīto anketu.

5. Attiecīgie laikposmi, uz kuriem attiecas pārskatīšanas izmeklēšana

(24) Izmeklēšanas laikposms saistībā ar daļēju starpposma pārskatīšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 3. punktam attiecībā uz importu no Eurochem aptvēra laikposmu no 2004. gada 1. jūlija līdz 2005. gada 30. jūnijam (“starpposma pārskatīšanas izmeklēšanas laikposms” jeb “SPIL”).

(25) Termiņa beigu pārskatīšanas izmeklēšanas laikposms aptvēra laiku no 2006. gada 1. aprīļa līdz 2007. gada 31. martam (“termiņa beigu pārskatīšanas izmeklēšanas laikposms” jeb “TBPIL”). Tendenču izpēte saistībā ar kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības novērtēšanu aptvēra laikposmu no 2003. gada 1. janvāra līdz TBPIL beigām (“attiecīgais laikposms”).

6. Paziņošana un iespēja sniegt komentārus

(26) Visas ieinteresētās personas tika informētas par galvenajiem faktiem un apsvērumiem, kuri bija par pamatu ieteikumam grozīt uzņēmumam Eurochem noteiktos antidempinga pasākumus un saglabāt galīgu antidempinga maksājumu Krievijas izcelsmes amonija nitrātam. Tām arī atvēlēja laiku, kurā tās pēc minētās informācijas saņemšanas varēja iesniegt iebildumus. To komentāri vajadzības gadījumā tika izskatīti un ņemti vērā.

B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

1. Attiecīgais ražojums

(27) Šajās pārskatīšanās attiecīgais ražojums ir tāds pats kā ražojums, kas definēts Regulā (EK) Nr. 945/2005, t. i., cietie mēslošanas līdzekļi, kuros amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara, kuri atbilst KN kodiem 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 un ex 3105 90 91 un kuru izcelsme ir Krievijā.

2. Līdzīgais ražojums

(28) Tāpat kā iepriekšējās izmeklēšanās, tika konstatēts, ka amonija nitrātam, ko ražo un pārdod Krievijas iekšzemes tirgū, un amonija nitrātam, ko no Krievijas eksportē uz Kopienu, ir identiskas fiziskās un tehniskās pamatīpašības un lietojums. Tāpēc pamatregulas 4. panta izpratnē notiekošo izmeklēšanu mērķiem šie ražojumi ir līdzīgi.

(29) Kopienas rūpniecības nozarē ražotais amonija nitrāts pēc tā fiziskajām un tehniskajām īpašībām ir ražojums, kas līdzīgs no Krievijas Kopienā ievestajam amonija nitrātam.

C. DAĻĒJA STARPPOSMA PĀRBAUDE ATTIECĪBĀ UZ DEMPINGU

1. Vispārīgā informācija

(30) Tā kā visi ražojumi, ko SPIL laikā Eurochem bija pārdevis Kopienai, bija tikai viena saistītā ražotāja, NAK Azot, ražojums, normālās vērtības un eksporta cenas analīzi veica tikai attiecībā uz šo ražotāju. Iegūtā dempinga robeža un maksājums, ja tāds tiks noteikts NAK Azot ražojumu importam, jāpiemēro arī saistītajam uzņēmumam Nevinka Azot.

2. Normālā vērtība

(31) Uz Kopienu eksportēja tikai vienu ražojuma veidu, tāpēc normālo vērtību noteica saistībā ar šo ražojuma veidu. Pārbaudīja, vai parastajā tirdzniecības apritē saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu ir bijuši pietiekami lieli pārdošanas apjomi. Katra darījuma pārdošanas cenas iekšzemes tirgū salīdzināja ar produkcijas kopējām ražošanas izmaksām.

(32) Šajā ziņā jāpiebilst, ka enerģijas izmaksas, piemēram, elektroenerģijas un gāzes izmaksas, veido lielāko daļu no ražošanas izmaksām un nozīmīgu daļu no produkcijas kopējām ražošanas izmaksām. Lai veiktu normālas tirdzniecības pārbaudi, noskaidroja arī to, vai ar produkciju saistītās izmaksas un pārbaudāmā ražojuma pārdošanas izmaksas ir pareizi iegrāmatotas attiecīgo personu grāmatvedības reģistros.

(33) Pārbaudē netika atrastas norādes, ka elektroenerģijas patēriņš nebūtu pienācīgi atspoguļots grāmatojumos. Šajā kontekstā cita starpā jānorāda, ka elektroenerģijas cenas, ko SPIL laikā maksāja Eurochem, bija atbilstīgas starptautiskā tirgus cenām, salīdzinot ar citām valstīm, piemēram, ar Kanādu un Norvēģiju. Tomēr to pašu nevar sacīt par gāzes cenām.

(34) Attiecībā uz gāzes piegādēm, balstoties uz datiem, ko publicējuši starptautiski atzīti avoti, kas specializējušies enerģētikas tirgos, faktiski tika konstatēts, ka cena, kuru maksājis Eurochem, bijusi apmēram viena piektā daļa no Krievijas dabasgāzes eksporta cenas. Turklāt visi pieejamie dati rāda, ka gāzes cenas Krievijas iekšzemes tirgū bija regulētas cenas, kas ir daudz zemākas par tirgus cenām, ko maksā par dabasgāzi, piemēram, ASV, Kanādā, Japānā un ES. Šie četri tirgi kopā veido 46 % no kopējā gāzes patēriņa pasaulē, un dominējošie iekšzemes cenu līmeņi šajos četros tirgos, šķiet, reāli atspoguļo izmaksas. Tāpēc šos gāzes tirgus var uzskatīt par reprezentatīviem pamatregulas 2. panta 5. punkta izpratnē. Pieejamā informācija liecina arī, ka Krievijas gāzes pārdošanas cenas iekšzemes tirgū pat nenosedz gāzes piegādātāja Gazprom izmaksas.

(35) Ņemot vērā iepriekš minēto, uzskatīja, ka gāzes cenas, ko izmeklēšanas laikā maksājis NAK Azot, nevar izmantot, lai noteiktu attiecīgā ražojuma ražošanas izmaksas saistībā ar pamatregulas 2. panta 5. punkta pirmo teikumu. Tāpēc, kā paredzēts pamatregulas 2. panta 5. punktā, NAK Azot izmaksas, t. i., šajā gadījumā izmaksas par gāzes piegādēm, bija jākoriģē, lai tās atspoguļotu ar produkcijas ražošanu un pārdošanu saistītās izmaksas līdzīgam ražojumam SPIL laikā. Ievērojot to, ka pašreizējā pārbaudē pārbaudīja tikai Eurochem dempinga līmeni, nebija iespējams veikt koriģēšanu, balstoties uz neizkropļotajām cenām, ko maksājuši citi ražotāji vai eksportētāji Krievijā, jo šādi dati nebija pieejami. Šajos apstākļos uzskatīja, ka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 5. punktu visatbilstīgāk būtu korekciju balstīt uz informāciju no citiem reprezentatīviem tirgiem. Šajā gadījumā koriģēto cenu noteica, balstoties uz Krievijas gāzes vidējo cenu, to pārdodot eksportam uz Vācijas un Čehijas robežas, atskaitot transportēšanas izmaksas (“koriģētā Vaidhauzas cena”).

(36) Tādēļ NAK Azot norādītās ražošanas izmaksas tika pārrēķinātas, lai tajās iekļautu koriģētās gāzes cenas. Ņemot par pamatu šīs pārrēķinātās ražošanas izmaksas, konstatēja, ka visa iekšzemes ražojuma pārdošana, kas bija tieši salīdzināma ar vienīgo produkta veidu, ko uzņēmums eksportēja, izrādījās nerentabla, t. i., nebija veikta parastajā tirdzniecības apritē. Tāpēc bija jāizveido normālā vērtība. To veica, balstoties uz tā ražojuma veida ražošanas izmaksām, ko eksportē uz Kopienu, pēc iepriekš minētās gāzes izmaksu koriģēšanas, kam pieskaitītas pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas (“PVA izmaksas”) saprātīgā apmērā, kā arī peļņa atbilstīgi pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktam.

(37) PVA izmaksas un peļņu nevarēja noteikt, pamatojoties uz pamatregulas 2. panta 6. punktu, jo NAK Azot neveica attiecīgā ražojuma tipveida pārdošanu iekšzemes tirgū parastajā tirdzniecības apritē. Pamatregulas 2. panta 6. punkta a) apakšpunktu nevarēja piemērot, jo izmeklēšana attiecas vēl tikai uz vienu citu ražotāju (Nevinka Azot). Arī 2. panta 6. punkta b) apakšpunktu nevarēja piemērot, jo NAK Azot ražošanas izmaksas ražojumiem, kuri pieskaitāmi pie tās pašas galvenās preču kategorijas, arī būtu jākoriģē attiecībā uz gāzes izmaksām iepriekš minēto iemeslu dēļ. Tādēļ PVA izmaksas un peļņu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punkta c) apakšpunktu.

(38) Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punkta c) apakšpunktu PVA izmaksas noteica, balstoties uz saprātīgu metodi. Ziemeļamerikas tirgū norisinājās liela apjoma iekšzemes tirdzniecība, un šeit bija ievērojams konkurences līmenis gan no vietējo, gan ārvalstu uzņēmumu puses. Šajā ziņā tika apskatīta publiski pieejamā informācija par nozīmīgākajiem uzņēmumiem, kas darbojas mākslīgo mēslošanas līdzekļu nozarē. Tika konstatēts, ka izmeklēšanas mērķiem visatbilstīgākie būtu attiecīgie dati no Ziemeļamerikas (ASV un Kanādas) ražotājiem, ņemot vērā liela apjoma ticamas un pilnīgas publiskas finansiālās informācijas pieejamību par šajā pasaules reģionā reģistrētajiem uzņēmumiem. Tāpēc PVA izmaksas un peļņu noteica, pamatojoties uz vidējām svērtajām PVA izmaksām un peļņu no trim Ziemeļamerikas ražotājiem, kuri bija starp lielākajiem uzņēmumiem slāpekļa mēslošanas līdzekļu nozarē, ņemot vērā tās pašas galvenās kategorijas ražojumu (slāpekļa mēslošanas līdzekļu) pārdošanas apjomus iekšzemes tirgū. Šos trīs ražotājus uzskatīja par reprezentatīviem slāpekļa mēslošanas līdzekļu uzņēmējdarbības pārstāvjiem (vidēji vairāk nekā 80 % no apgrozījuma no uzņēmuma/uzņēmējdarbības segmenta), un viņu PVA izmaksas un peļņu uzskatīja par reprezentatīvām tādu uzņēmumu izmaksām un peļņu, kuri veiksmīgi darbojas šajā uzņēmējdarbības jomā.

(39) PVA izmaksas veidoja 6,9 %. Aprēķinātā vidējā peļņas robeža bija 9,1 %. Jānorāda, ka šādi noteiktā peļņa nepārsniedza peļņu, ko guva Krievijas ražotāji, pārdodot tās pašas galvenās kategorijas ražojumus iekšzemes tirgū.

3. Eksporta cena

(40) Tika konstatēts, ka SPIL laikā Eurochem attiecīgo ražojumu pārdeva Kopienā, pamatojoties uz aģentu līgumu, izmantojot divus saistītos tirgotājus, viens no tiem – Eurochem Trading – atradās Šveicē un otrs – Britu Virdžīnu salās, Kamberlandē. Pēdējais beidza savu darbību 2005. gada sākumā.

(41) Eksporta cena tika noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, pamatojoties uz faktiski samaksātajām vai maksājamām eksporta cenām par produktu, kad tas tiek pārdots eksportam no eksportējošās valsts uz Kopienu.

4. Salīdzinājums

(42) NAK Azot līmenī normālo vērtību un eksporta cenu salīdzināja, pamatojoties uz ražotāja noteikto cenu. Tika ņemta vērā nepieciešamā koriģēšana starpībai, kas ietekmē cenu un cenu salīdzināmību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu. Attiecīgi veica korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības transporta, pārkraušanas, iekraušanas, palīgdarbu izmaksās, iepakošanas, kredītu un komisijas maksās, kur tā piemērojama un pamatota ar pārbaudāmiem pierādījumiem. Tā kā eksporta tirdzniecību veic, izmantojot iepriekš minētos saistītos tirgotājus, un tā kā konstatēja, ka šie saistītie tirgotāji darbojas līdzīgi kā aģenti, saņemot komisijas maksu, atbilstīgi pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktam veica eksporta cenas korekcijas katram šim tirgotājam. Tā kā nebija sadarbības ar Kopienas importētājiem, šī korekcija tikai veikta 1,5 % apmērā, jo šis procents atspoguļoja komisijas maksas, kas tika maksātas neatkarīgiem aģentiem, kas bija iesaistīti attiecīgā ražojuma pārdošanā, ko pārbaudīja sākotnējās izmeklēšanas gaitā.

5. Dempinga robeža

(43) Dempinga robežu noteica, vidējo svērto normālo vērtību salīdzinot ar vidējo svērto eksporta cenu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu.

(44) Dempinga robeža, kas izteikta procentos no CIF Kopienas cenas uz robežas, pirms nodokļa samaksas ir 28,3 %.

6. Izmainīto apstākļu ilglaicīgums

(45) Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu tika izanalizēts, vai apstākļu maiņu attiecībā uz dempingu varētu pamatoti uzskatīt par ilglaicīgu.

(46) Šai ziņā jānorāda, ka normālo vērtību sākotnējā izmeklēšanā noteica, pamatojoties uz ienesīgām pārdošanas cenām ASV iekšzemes tirgū, jo Krievija tajā laikā nebija tirgus ekonomikas valsts. Pašreizējās pārskatīšanas izmeklēšanas kontekstā Krievija ir uzskatāma par tirgus ekonomikas valsti, tāpēc normālā vērtība ir noteikta, pamatojoties uz Eurochem ražošanas izmaksām, vajadzības gadījumā tās koriģējot. Netika atrastas liecības, ka pašreizējās pārskatīšanas laikā noteikto normālo vērtību nevarētu uzskatīt par ilglaicīgu.

(47) Salīdzinot normālās vērtības un iepriekšējās un pašreizējās izmeklēšanas eksporta cenas, ir konstatēts, ka, ņemot vērā salīdzināmus ražojuma veidus, normālā vērtība ir ievērojami palielinājusies, bet vidējā eksporta cena ir pieaugusi vēl vairāk, līdz ar to samazinot dempinga līmeni. Attiecībā uz eksporta cenām uz citiem tirgiem secināts, ka kopumā tās ir tādas pašas kā eksporta cenas uz Kopienu. Netika atrasti pierādījumi tam, ka eksporta tirdzniecība vairs netiktu veikta par dempinga cenām, tomēr zemākā līmenī nekā sākotnējā izmeklēšanā.

(48) Pamatojoties uz to, jāsecina, ka izmainītie apstākļi attiecībā uz sākotnējo izmeklēšanu par dempingu (kas tagad balstās uz normālās vērtības salīdzinājumu ar Eurochem eksporta cenām) ir pamatoti uzskatāmi par ilglaicīgiem.

(49) Saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu antidempinga maksājuma lielums nedrīkst pārsniegt noteikto dempinga robežu, bet tam jābūt mazākam par šo robežu, ja šāds mazāks maksājums ir atbilstīgs, lai kompensētu kaitējumu Kopienas rūpniecības nozarei. Tā kā esošos maksājumus Krievijai aprēķināja, pamatojoties uz kaitējuma robežu, un tā kā jaunā dempinga robeža, kas noteikta šīs izmeklēšanas laikā, ir zemāka par iepriekš aprēķināto kaitējuma robežu, maksājums jākoriģē atbilstīgi dempinga robežai, kas noteikta šajā izmeklēšanā, proti, 28,3 % apmērā.

7. Secinājums

(50) Ņemot vērā izdarītos secinājumus par dempingu un izmainīto apstākļu ilglaicīgumu, individuālais antidempinga maksājums par attiecīgā ražojuma importu saistībā ar Eurochem būtu jālabo, lai atspoguļotu jauno dempinga robežu.

(51) Tā kā jaunā noteiktā dempinga robeža ir zemāka par kaitējuma robežu, ko noteica iepriekšējā izmeklēšanā, maksājuma likme būtu jānosaka tādā līmenī kā no jauna noteiktā dempinga robeža.

(52) Tā kā sākotnējā izmeklēšanā maksājumu noteica kā noteiktu summu par tonnu, arī šajā izmeklēšanā tas būtu jānosaka tādā pašā veidā. Tādējādi maksājums ir EUR 32,83 par tonnu. Maksājums būtu jāuzliek saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 945/2005 proporcionāli amonija nitrāta sastāvam un citām svarīgām vielām un barības vielām amonija nitrāta mēslošanas līdzekļu maisījumu gadījumā ar slāpekļa sastāvu, kas pārsniedz 28 % no svara.

(53) Lai gan šis maksājums ir noteikts, pamatojoties uz NAK Azot datiem, kā norādīts iepriekš, tas attieksies uz visu Eurochem pārdoto produkciju neatkarīgi no tā, kura saistītā rūpnīca to būs ražojusi.

D. TERMIŅA BEIGU PĀRSKATĪŠANA

D.1. DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

(54) Konsekvences dēļ pirmām kārtām pārbaudīja, vai patlaban ir vērojams dempings un vai pasākumu izbeigšanas rezultātā dempings varētu turpināties.

1. Importa dempings TBPIL laikā

1.1. Sākotnējā piezīme

(55) Kā jau minēts iepriekš, šajā izmeklēšanā sadarbojās trīs ražotāji eksportētāji – Eurochem, Acron un Minudiobreniya.

1.2. Normālā vērtība

(56) Komisija pārbaudīja, vai pārdošanu iekšzemes tirgū varētu uzskatīt par veiktu parastā tirdzniecības veidā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu. Šim nolūkam pārbaudīja tā ražojuma ražošanas izmaksas, kuru sadarbojoties ražoja un pārdeva ražotāji eksportētāji iekšzemes tirgū.

(57) Gāze ir galvenais izejmateriālu elements attiecīgā ražojuma ražošanas procesā un veido nozīmīgu daļu no ražošanas izmaksām. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 5. punktu pārbaudīja, vai ar attiecīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu saistītās izmaksas bija atbilstīgi atspoguļotas attiecīgo personu grāmatvedības ierakstos.

(58) Pamatojoties uz datiem, ko publicējuši starptautiski atzīti avoti, kas specializējušies enerģētikas tirgos, konstatēja, ka Krievijas ražotāju maksātās cenas, kas noteiktas ar valdības regulējumu, bija nesamērīgi zemas. Piemēram, viņu maksātā cena par Krievijas izcelsmes dabasgāzi bija apmēram vienas ceturtdaļas apmērā no eksporta cenas, kas ir ievērojami zemāka nekā Kopienas ražotāju maksātā cena.

(59) Tā kā gāzes izmaksas nebija atbilstīgi atspoguļotas sadarbībā iesaistīto ražotāju grāmatvedības ierakstos, tās ir attiecīgi jākoriģē. Tā kā Krievijas iekšzemes tirgū nepastāv reprezentatīvas neizkropļotas gāzes cenas, uzskatīja par atbilstīgu, veicot korekcijas, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 5. punktu izmantot informāciju par citiem reprezentatīvajiem tirgiem. Šajā gadījumā koriģētās cenas pamatā bija Krievijas vidējā gāzes cena, pārdodot gāzi uz Vācijas un Čehijas robežas, atskaitot transporta izmaksas un to koriģējot, lai atspoguļotu vietējās gāzes sadales pakalpojumu izmaksas (“koriģētā Vaidhauzas cena”). Vaidhauza kā galvenais centrs Krievijas gāzes pārdošanai uz ES ir lielākais Krievijas gāzes tirgus. Attiecīgi to var uzskatīt par reprezentatīvu tirgu.

(60) Saistībā ar koriģēto Vaidhauzas cenu Krievijas eksportētāji minēja vairākus argumentus.

(61) Pirmkārt, tika apgalvots, ka jebkurš iekšzemes tirgū maksātās gāzes cenas koriģējums ir nelikumīgs, jo viņu uzskaitē pilnībā ir iekļautas izmaksas, kas saistītas ar līdzīgu ražojumu ražošanu un pārdošanu izcelsmes valstī. Lai šo apgalvojumu pamatotu, tika iesniegts neatkarīgas konsultāciju firmas pētījums, kurā bija secināts, ka Krievijas eksportētāju maksātajā gāzes cenā pilnībā ir atspoguļotas ar gāzes ražošanu un pārdošanu saistītās izmaksas, kas radušās gāzes piegādātājam. Kā norādīts pašā pētījumā, būtu jāatzīmē, ka Krievijas amonija nitrāta ražotāju segtās gāzes izmaksas un gāzes piegādes izmaksas, kas izmantotas salīdzinājumam, bija aprēķinātās cenas, bet ne faktiskās TBPIL radušās izmaksas. Turklāt nav skaidrs, vai šādā veidā noteiktās izmaksas ir atbilstīgi pamatregulai noteiktās pilnās izmaksas, t. i., vai tajās ir iekļautas visas ražošanas un visas pārdošanas, vispārējās un administratīvās (PVA) izmaksas, kas saistītas ar gāzes ražošanu un pārdošanu. Visbeidzot, jānorāda, ka pieejamā informācija par gāzes piegādātāju izmaksām nav pārbaudāma saskaņā ar šo procedūru un pieejamā informācija neliecina, ka Krievijas gāzes pārdošanas cenas iekšzemes tirgū ietver gāzes piegādātāja Gazprom izmaksas visā TBPIL laikā.

(62) Jebkurā gadījumā jāuzskata, ka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 5. punktu tas, ka gāzes cenā, ko piegādātājs liek maksāt saviem pircējiem, ir iekļautas visas izmaksas, pats par sevi nav kritērijs, lai noteiktu, vai līdzīga ražojuma ražošanas izmaksas, kas iegrāmatotas uzņēmuma grāmatvedības reģistros, pienācīgi atspoguļo ar attiecīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu saistītās izmaksas. Iepriekš norādīto iemeslu dēļ (starptautiski atzītu avotu, kas specializējušies enerģētikas tirgos, publiskošana un gāzes cenu Krievijā salīdzināšana ar Krievijas gāzes eksporta cenām) šo gadījumu uzskatīja par neatbilstīgu. Otrkārt, Krievijas amonija nitrāta ražotāji neminēja ievērojamo starpību starp Krievijas iekšzemes tirgū maksāto gāzes cenu un Krievijas dabasgāzes eksporta cenu, no vienas puses, un Kopienas ražotāju maksāto cenu, no otras puses. Viņi turklāt neminēja faktu, ka dabasgāzes cenas Krievijas iekšzemes tirgū ir regulētas, un nevar uzskatīt, ka tās patiesi atspoguļo nekropļotos tirgos maksājamo cenu. Tādēļ pat tad, ja amonija nitrāta ražotāja maksātajā gāzes cenā piegādātājs ir ietvēris ražošanas vienības izmaksas un gāzes pārdošanas izmaksas, šie argumenti nav atbilstīgi, jo gāzes tirgus cenai nav obligāti jābūt saistītai ar tās ražošanas un pārdošanas izmaksām un cenas, par ko Krievijas uzņēmumi iepirka gāzi TBPIL laikā, bija valsts regulētas un to līmenis bija ievērojami zemāks nekā neregulēto cenu līmenis, kā izskaidrots iepriekš (gāzes cena Krievijā TBPIL laikā veidoja vienu ceturtdaļu no tās eksporta cenas). Tādēļ šī prasība bija jānoraida.

(63) Turklāt tika apgalvots, ka gāzes cenas korekciju veikšanā izmantoja de facto metodoloģiju, lai noteiktu normālo vērtību, ko neparedz pamatregula. Tādējādi, iekšzemes tirgus gāzes izmaksas aizvietojot ar izmaksām, kas pamatotas ar koriģēto Vaidhauzas cenu, kā arī tāpēc, ka šīs izmaksas veido lielāko daļu no līdzīgā ražojuma kopējām izmaksām un tādējādi arī no saliktās normālās vērtības, normālā vērtība jānosaka ar de facto metodi, izmantojot trešā reprezentatīvā tirgus datus. Šajā sakarā jāiebilst, ka attiecībā uz tirgus ekonomikas valstīm normālās vērtības noteikšanai pamatregulā ir paredzētas tikai šādas metodes: i) pamatojoties uz līdzīgā ražojuma cenu iekšzemes tirgū parastā tirdzniecības darījumā vai arī – ja tirdzniecība netiek veikta parastajā veidā, ii) pamatojoties uz ražošanas izmaksām izcelsmes valstī (pievienojot pamatotu izmaksu kompensācijas apjomu PVA un peļņai) vai arī iii) reprezentatīvajām līdzīgā ražojuma eksporta cenām uz attiecīgo trešo valsti. Krievijas eksportētāji secināja, ka uz šā pamata normālo vērtību nevar noteikt, pamatojoties uz datiem no kāda cita reprezentatīva tirgus.

(64) Šajā ziņā jānorāda, ka normālo vērtību noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. līdz 6. punktā izklāstīto metodi. Tomēr, lai noteiktu, vai pārdošana iekšzemes tirgū veikta parastajā veidā saistībā ar cenas pamatojumu, t. i., vai pārdošana bijusi rentabla, vispirms jānoskaidro, vai amonija nitrāta ražotāja segtās izmaksas bijis ticams pamats pamatregulas 2. panta 5. punkta izpratnē. Tikai pēc ticamas izmaksu noskaidrošanas var noteikt, kura normālās vērtības noteikšanas metode ir jāizmanto. Tāpēc nav pareizi apgalvot, ka ar ticamu izmaksu noteikšanu atbilstīgi pamatregulas 2. panta 5. punktam ieviesa jaunu normālās vērtības noteikšanas metodi. Tādēļ ir noraidāmi Krievijas ražotāju argumenti šajā sakarā.

(65) Turklāt tika apgalvots, ka pat tad, ja veicami grozījumi dabasgāzes izmaksās iekšzemes tirgū, Vaidhauzas cena Krievijas gāzei nav ticams pamats šādu koriģējumu veikšanai, jo šī cena ir noteikta saskaņā ar ilgtermiņa gāzes piegādes līgumiem, kuros cenas veidošanas formula ir saistīta ar naftas produktu cenām un tādējādi nav saistīta ar gāzes ražošanas un piegādes izmaksām Eurochem Krievijā. Turklāt tika iebilsts, ka Vaidhauzas cena Krievijas gāzei nav ticama, jo to ietekmē pārmērīgi augstā un iespējami konkurētnespējīgā gāzes cenu politika Vācijā, par ko izmeklēšanu veic Vācijas antitrestu iestādes.

(66) Pirmkārt, jānorāda, ka viens no galvenajiem kritērijiem bāzes izvēlē, kuru izmanto, nosakot gāzes cenas, ir tas, ka ir pamatoti jāatspoguļo cena, ko parasti maksā neizkropļotos tirgos. Nav apšaubāms, ka šis nosacījums ir ievērots, nosakot Vaidhauzas cenas. Turklāt lielāko daļu gāzes ieved, izmantojot Vaidhauzas centru, kas veido pietiekamu pamatu cenu korekcijām. Uz šāda pamata Vaidhauzu uzskatīja par reprezentatīvu tirgu un pamatotu bāzi gāzes cenu noteikšanai atbilstīgi pamatregulas 2. panta 5. punktam. Otrkārt, nav būtiski, vai cenu nosaka izmaksas, ja tā atspoguļo neizkropļotos tirgos maksājamo cenu. Attiecībā uz Vaidhauzā importēto gāzi nav nekādu norāžu par valsts iejaukšanos cenas veidošanā, tātad šis nosacījums ir ievērots. Visbeidzot, attiecībā uz iebildi par konkurētnespējīgo gāzes cenu politiku Vācijas vietējā tirgū jānorāda, ka Bundeskartellamt veiktā izmeklēšana vēl turpinās un secinājumi vēl nav izdarīti. Turklāt šī izmeklēšana skar cenas, par kādām Vācijas galvenie sadales pakalpojumu sniedzēji iepērk importēto gāzi no Krievijas. Pretēji iebildēm šīm abām cenām nav obligāti jābūt saistītām, jo gāzes sadales pakalpojumu sniedzēju un viņu pircēju intereses ir pilnībā pretējas. Tādējādi var pieņemt, ka gāzes sadales pakalpojumu sniedzēju nolūks ir saglabāt tālākpārdošanas cenas pēc iespējas augstākā līmenī, tomēr vienlaikus viņu ekonomiskajās interesēs ir saglabāt pirkšanas cenas pēc iespējas zemākā līmenī, lai palielinātu peļņas līmeni. Argumentam, ka Vācijas pusei nav stimula vest sarunas par Vaidhauzā importētās Krievijas gāzes cenas pazeminājumu, ir tikai pieņēmums bez faktiska pamatojuma. Tādēļ šie argumenti tika noraidīti.

(67) Turklāt tika apgalvots, ja jākoriģē dabasgāzes izmaksas iekšzemes tirgū, šādām korekcijām par pamatu jāņem Krievijā pieejamās neregulētās gāzes cenas. Pirmkārt, tas, ka Komisija varēja izvēlēties citu bāzi, Vaidhauzas izvēli neraksturo kā nepamatotu. Viens no galvenajiem kritērijiem bāzes izvēlē, ko izmanto, nosakot gāzes cenas, ir tas, ka tajās ir pamatoti jāatspoguļo cena, ko parasti maksā neizkropļotos tirgos. Nav apšaubāms, ka šis nosacījums ir ievērots, nosakot Vaidhauzas cenas. Otrkārt, tas, ka par neregulētajām cenām iekšzemes tirgū pārdotais gāzes apjoms bija mazāks tikai TBPIL laikā (mazāks par 2 %) un ka šādas cenas bija ievērojami tuvākas regulētajai iekšzemes eksporta cenai, salīdzinot ar brīvi noteikto eksporta cenu, norāda, ka dominējošās regulētās cenas izkropļoja šīs neregulētās cenas. Tādēļ nevarēja izmantot neregulētās iekšzemes tirgus cenas.

(68) Turklāt tika iebilsts, ka valsts regulētās iekšzemes tirgus cenas dabasgāzei Krievijā nemitīgi pieaug. Tādēļ iekšzemes tirgus cenu nevar uzskatīt par konkurētnespējīgu vai nepamatoti zemu. Šajā kontekstā tika norādīts, ka Krievijas valdība ir pieņēmusi dekrētu (12) par valsts programmas izveidošanu daudzkārtējam gāzes cenu palielinājumam Krievijā rūpnieciskajiem ražotājiem laikposmā līdz 2011. gadam.

(69) Šim argumentam nav pamatojuma, jo pareizais kritērijs reprezentatīva tirgus izvēlē nav cenu rentabilitāte vai to pieaugums, bet gan tas, vai tās pamatoti atspoguļo cenu, ko parasti maksā neizkropļotos tirgos. Tas neattiecas uz valsts regulētajām cenām, pat ja tās nepārtraukti pieaug. Tādēļ šie argumenti tika noraidīti.

(70) Turklāt kā alternatīvu bāzi korekcijām ierosināja izmantot Krievijas eksporta cenu uz kaimiņvalstu tirgiem, nesniedzot nekādu plašāku informāciju vai pierādījumus par šādiem tirgiem. Uzskatīja, ka Krievijas gāzes eksporta cenas Baltijas valstīm, par ko bija pieejama atsevišķa informācija, nav pietiekami reprezentatīvas, jo eksporta apjomi uz šīm valstīm ir samērā zemi. Turklāt nebija pieejami vajadzīgie dati par transportēšanas un sadales izmaksām, kā rezultātā bija neiespējami noteikt ticamas cenas Baltijas valstīm. Tādēļ šīs cenas nevar izmantot kā bāzi korekcijām.

(71) Tika arī iebilsts, ka, izmantojot Vaidhauzas eksporta cenu, no tās būtu jāatskaita eksporta nodoklis, kas Krievijai jāmaksā par visām eksportētajām precēm, jo to nepiemēro iekšzemes tirgū.

(72) Tirgus cena Vaidhauzā, kas uzskatāms par reprezentatīvu tirgu pamatregulas 2. panta 5. punkta izpratnē, patiešām ir cena pēc eksporta nodokļa samaksāšanas, nevis cena ar šiem nodokļiem. No pircēja viedokļa tā ir cena, kas jāmaksā Vaidhauzā, tas ir būtiski, un šajā sakarā nav svarīgi, kādu daļu cenas veido eksporta nodoklis un cik procentu jāmaksā gāzes piegādātājam. Pēdējais savukārt centīsies palielināt savu cenu un saviem pircējiem noteiks visaugstāko cenu, ko tie būtu ar mieru maksāt. Tādēļ jāsecina, ka cena, kurā ietverts eksporta nodoklis, nevis cena pirms aplikšanas ar šo nodokli ir neizkropļota tirgus noteikta cena. Tādēļ argumenti šajā sakarā tika noraidīti.

(73) Šajā kontekstā tika apgalvots, ka vietējā sadales pakalpojuma sniedzēja uzliktais uzcenojums nav jāpievieno eksporta cenai Vaidhauzā, jo sadales pakalpojuma sniedzēju peļņa jau ir iekļauta Vaidhauzas cenā. Šajā sakarā tika iebilsts, ka vietējie sadales pakalpojuma sniedzēji Krievijā ir gāzes piegādātāju pilna īpašuma meitasuzņēmumi, tāpēc šo pakalpojumu sniedzēju peļņas pievienošana radītu divkāršu uzskaitīšanu. Turklāt jāņem vērā Krievijas dabas salīdzinošās priekšrocības. Tā kā Krievijā gāzes ieguvē ir lielas iespējas pretēji situācijai Kopienā, Krievijas iekšzemes cenām jābūt ievērojami zemākām par gāzes eksporta cenu, kas būtu jāņem vērā, veicot gāzes cenu korekcijas iekšzemes tirgū. Turklāt tika paziņots, ka viena persona TBPIL laikā nav izmantojusi vietējo sadales pakalpojumu sniedzēju vietējo zemspiediena cauruļsistēmu dabasgāzes piegādei no galvenā augstspiediena gāzesvada uz savām ražotnēm. Tādēļ cenu korekcijās nav iekļaujamas reģionālās transporta izmaksas.

(74) Pirmkārt, jānorāda, ka vietējā sadales pakalpojuma sniedzēja uzliktais uzcenojums ne vien ietvēra šo uzņēmumu peļņas robežu, bet arī to izmaksas, kas radušās laikposmā no dabasgāzes iepirkšanas līdz tālākpārdošanai.

(75) Otrkārt, šo argumentu vairs nevar pienācīgi pārbaudīt. Tam par iemeslu ir fakts, ka gāzes piegādātājs Krievijā un tā filiāles nebija pakļautas pašreizējai izmeklēšanai, tādēļ nebija pieejama pietiekama informācija par organizāciju un tās izmaksu struktūru. Jānorāda, ka stāvoklis Krievijā šajā sakarā, ņemot vērā ciešos sakarus starp gāzes piegādātājiem un Krievijas valdību, nav pietiekami pārredzams, lai nodrošinātu pietiekamu vajadzīgo pierādījumu pieejamību.

(76) Turklāt Krievijas eksportētāji nevarēja iesniegt plašāku informāciju par pierādījumiem, kuri apstiprinātu, vai un cik lielā mērā sadales izmaksas bija iekļautas Vaidhauzas cenā. Bet, tā kā vietējie pircēji gāzi iepirka no vietējiem piegādātājiem, jāpieņem, ka viņiem jāmaksā vietējās sadales izmaksas vismaz pārdošanas pakalpojumu apmērā, kas nav ietverti nekoriģētajā Vaidhauzas cenā.

(77) Šajā sakarā jānorāda, ka, neraugoties uz to, ka gāzes cenas korekcijās nebija iekļautas transporta izmaksas, dempinga robežas aprēķinu ietekme būs ievērojama, bet galīgā dempinga robeža arvien ir nozīmīga un nemainīs secinājumus, kas gūti termiņa beigu pārskatīšanā. Tādēļ šis arguments tika noraidīts. Tomēr, ja Krievijas ražotāji iesniegs pietiekamus pārbaudāmus pierādījumus, kas ļautu samazināt dempinga robežu, Komisija apsvērs iespēju sākt starpposma pārskatīšanas izmeklēšanu šajā sakarā.

(78) Ciktāl tas skar minētās salīdzinošās priekšrocības attiecībā uz dabasgāzes pieejamību Krievijā, jānorāda, ka galvenais kritērijs, izvēloties Vaidhauzas cenu kā pamatu gāzes cenu noteikšanai, ir tas, ka tām pamatoti jāatspoguļo parasti neizkropļotos tirgos maksājamā cena. Iekšzemes tirgū dominējošajiem tirgus apstākļiem šajā kontekstā nav nekādas nozīmes. Tāpēc šis arguments bija jānoraida.

(79) PVA izmaksas un peļņu nevarēja noteikt, pamatojoties uz pamatregulas 2. panta 6. punktu vai 2. panta 6. punktu a) apakšpunktu, jo neviens no sadarbības eksportētājiem neveica reprezentatīvu attiecīgā ražojuma pārdošanu iekšzemes tirgū parastajā tirdzniecības apritē. Turklāt nebija piemērojams arī 2. panta 6. punkta b) apakšpunkts, jo ražotājiem eksportētājiem ražošanas izmaksas tiem ražojumiem, kuri attiecas uz to pašu galveno preču kategoriju, ir arī jākoriģē atbilstīgi gāzes izmaksām 58. un 59. apsvērumā minēto iemeslu dēļ. Tāpēc PVA izmaksas un peļņu noteica, pamatojoties uz pamatregulas 2. panta 6. punkta c) apakšpunktu. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punkta c) apakšpunktu PVA izmaksu pamatā bija saprātīga metode. Ziemeļamerikas tirgū bija vērojams nozīmīgs pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū un vērā ņemams konkurences līmenis kā vietējo, tā arī ārvalstu uzņēmumu vidū. Šajā sakarā ņēma vērā publiski pieejamo informāciju saistībā ar lielākajiem uzņēmumiem, kas darbojas mēslošanas līdzekļu uzņēmējdarbības jomā. Tika konstatēts, ka no Ziemeļamerikas (ASV un Kanādas) ražotājiem saņemtie dati izmeklēšanas nolūkos būs vispiemērotākie, jo ir plaši pieejama ticama un pilnīga publiskā finansiālā informācija par šā pasaules reģiona uzņēmumiem, kuri reģistrēti biržā. Tādējādi PVA izmaksas un peļņu noteica, pamatojoties uz to triju Ziemeļamerikas ražotāju vidējām svērtajām PVA izmaksām un peļņu, par kuriem konstatēja, ka tie ir starp lielākajiem slāpekļa mēslošanas līdzekļu ražotājiem attiecībā uz tās pašas ražojumu kategorijas (slāpekļa mēslošanas līdzekļu) pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū. Šos trīs ražotājus uzskatīja par reprezentatīviem slāpekļa mēslošanas līdzekļu ražošanas nozares pārstāvjiem un to PVA izmaksas un peļņu attiecīgi pieņēma par reprezentatīviem rādītājiem tādiem uzņēmumiem, kuri veiksmīgi darbojas šajā uzņēmējdarbības segmentā. Jānorāda, ka šādi noteiktas PVA izmaksas un peļņa nepārsniedza radušās PVA izmaksas un peļņu, ko guva Krievijas uzņēmumi, kuri sadarbojās.

1.3. Eksporta cena

(80) Visos gadījumos, kad attiecīgo ražojumu eksportēja neatkarīgiem pircējiem Kopienā, eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, proti, pamatojoties uz faktiski samaksātajām vai maksājamām eksporta cenām.

(81) Ja pārdošanu veica, izmantojot kādu saistītu importētāju, eksporta cenu veidoja, balstoties uz minētā saistītā importētāja tālākpārdošanas cenām neatkarīgiem pircējiem. Korekcijas piemēroja visām izmaksām, kas radušās laikā starp importēšanu un tālākpārdošanu, ietverot pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas, kā arī pamatotai peļņas robežai atbilstīgi pamatregulas 2. panta 9. punktam.

1.4. Salīdzinājums

(82) Normālo vērtību un eksporta cenu salīdzināja, pamatojoties uz ražotāja noteikto cenu. Lai nodrošinātu pienācīgu salīdzinājumu, tika izdarītas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenu salīdzināmību, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu. Attiecīgi, vajadzības gadījumā un pamatojot ar pārbaudītiem pierādījumiem, tika veiktas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības saistībā ar transportēšanas, apdrošināšanas, apstrādes, pārkraušanas izmaksām un papildu izmaksām, komisijas maksām, iepakošanu, izdevumiem, kas saistīti ar kredītu.

1.5. Dempinga robeža

(83) Dempinga robežu noteica, pamatojoties uz vidējās svērtās normālās vērtības salīdzinājumu ar vidējo svērto eksporta cenu atbilstīgi pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktam.

(84) Izmeklēšana pierādīja, ka TBPIL laikā konstatēts dempings. Salīdzinot faktisko vidējo svērto eksporta cenu ar svērto vidējo normālo vērtību, šis salīdzinājums veidoja 74 % lielu dempinga robežu Eurochem gadījumā, vairāk nekā 54 % Acron un virs 92 % Minudiobreniya gadījumā.

2. Attīstība importa jomā, ja pasākumi tiktu atcelti

(85) Imports no Krievijas ir samazinājies apmēram no 785 000 tonnām 2003. gadā līdz 155 891 tonnai TBPIL. Taču tā īpatsvars joprojām ir nozīmīgs (aptuveni 2 %). Šo samazinājumu ietekmēja 10 jauno dalībvalstu iekļaušana Kopienā 2004. gadā un vēl divu jaunu dalībvalstu pievienošanās 2007. gadā, kuras līdz iekļaušanas brīdim no Krievijas importēja bez antidempinga maksājumiem un pašreizējā spēkā esošo nodevu līmenī.

2.1. Cenu politika pagātnē

(86) Jāatceras, ka Krievijas eksportētāji jau divos veidos ir nelikumīgi centušies palielināt eksportu uz Kopienu. 1998. gadā ar Regulu (EK) Nr. 663/98 maksājumus paaugstināja līdz pašreizējam līmenim (EUR 47 par tonnu vai apmēram 40 % no Krievijas pašreizējās eksporta cenas), jo konstatēja, ka eksportētāji iesaistījušies absorbēšanas procesā (t. i., eksporta cenas tika samazinātas, tādējādi palielinot dempingu).

(87) 2005. gada jūnijā ar Regulu (EK) Nr. 945/2005 maksājumus attiecināja arī uz citiem no Krievijas eksportētiem amonija nitrāta veidiem, kuri, lai gan dēvēti par “saliktajiem mēslošanas līdzekļiem”, galvenokārt bija amonija nitrāts. Tas pierāda to, ka Krievijas eksportētāji sistemātiski cenšas palielināt amonija nitrāta eksporta apjomus uz Kopienu par dempinga cenām.

(88) Turklāt jānorāda, ka TBPIL laikā ap 50 % no Krievijas ražotāju, kuri sadarbojās, eksporta apjomiem uz Kopienu tika ievesti Bulgārijā un Rumānijā (uz kurām līdz 2007. gada 1. janvārim neattiecās antidempinga maksājumi). Tas, ka eksports uz šīm valstīm pirms to pievienošanās ES tika veikts par dempinga cenām, norāda uz to, ka tad, ja pasākumus atceltu, dempings, visdrīzāk, atjaunotos.

2.2. Krievijas eksportētāju cenu politika pārdošanai trešām valstīm

(89) Izmeklēšana parādīja, ka Krievijas eksportētāji praktizē dempingu, pārdodot ražojumus trešo valstu tirgos. Eksporta cenas uz šādiem tirgiem pārsvarā atbilst eksporta cenām uz Kopienu.

(90) Turklāt uz amonija nitrāta importu no Krievijas attiecas arī nozīmīgi antidempinga pasākumi Austrālijā un ASV. Iepriekš minētais norāda uz strukturālu tieksmi praktizēt dempingu, kā arī iespējamību, ka eksports uz Kopienu tiks veikts par dempinga cenām, ja pasākumi netiks saglabāti.

2.3. Eksportētāju rezerves jauda un tās iespējamā izmantošana

(91) TBPIL laikā aplēsa zināmu Krievijas eksportētāju rezerves jaudu, kas veidoja 1,7 līdz 2,3 miljonus tonnu. Šis daudzums atbilst gandrīz vienai ceturtdaļai no kopējā amonija nitrāta patēriņa Kopienā. Izmeklēšanā netika atklāti faktori, kas tuvākajā laikā varētu traucēt to aktivizēšanu. Tika analizēta šīs rezerves jaudas iespējamā izmantošana.

(92) Daži lielākie amonija nitrāta eksporta tirgi pasaulē tiek aizsargāti pret importu no Krievijas. Jo īpaši amonija nitrāta importam no Krievijas piemēro nozīmīgus antidempinga pasākumus Austrālijā un ASV, kā arī pastāv tiešs aizliegums Ķīnā. Tādēļ secināja, ka pastāv liela varbūtība, ka šāda rezerves jauda nenonāks minētajos tirgos.

(93) Krievijas eksportētāji iebilda, ka kopš 2005. gada amonija nitrāta patēriņš NVS valstīs strauji pieaug un sagaidāms, ka turpmākajos gados šis process turpināsies un ka Krievijas amonija nitrāta produkcija pirmām kārtām tiks novirzīta šo tirgu prasību pilnīgai apmierināšanai. Šie iebildumi netika pienācīgi pamatoti ar pārbaudāmiem pierādījumiem. Turklāt tie šķita nepilnīgi, jo nebija ņemts vērā fakts, ka arī citās NVS valstīs tiek ražots amonija nitrāts, kas var veiksmīgi konkurēt ar Krievijas amonija nitrāta pārdošanas apjomiem šajos tirgos. Jebkurā gadījumā minētā NVS patēriņa palielināšanās saskaņā ar IFA (13) statistikas datiem arvien atstās ievērojumu pieejamu rezerves jaudas daļu īstermiņā un vidējā termiņā. Visbeidzot, ņemot vērā esošo cenu līmeni Kopienā, kas atbilstīgi datiem, ko sniedza uzņēmumi, kuri sadarbojās, ir ievērojami augstāks nekā Krievijas un NVS valstu tirgos, Krievijas uzņēmumiem, visdrīzāk, ir stimuls izmantot rezerves jaudu eksportam uz Kopienu, nevis pārdošanai iekšzemes tirgū vai NVS valstu tirgos.

(94) Netika sniegti paziņojumi par citu pārdošanas apjomu iespējamību citu trešo valstu tirgos, kuros notiek iepriekšminētās rezerves jaudas absorbēšana. Jebkurā gadījumā izmeklēšanā izanalizēja citu trešo valstu tirgus, pamatojoties uz informāciju, ko iesniegušas personas, kuras sadarbojās, un konstatēja, ka, pamatojoties uz to patēriņu, amonija nitrāta avotiem un cenu līmeņiem, maz ticams, ka tirgi varētu absorbēt Krievijas eksporta papildu apjomus tādā mērā, ka rezerves jauda, kas pieejama eksportam uz Kopienu, vairs nebūs nozīmīga.

(95) Visbeidzot, tika apstiprināts, ka Kopiena ir vissvarīgākais amonija nitrāta tirgus pasaulē, tā tuvums Krievijai atvieglo loģistikas apsvērumus un ka Krievijas eksportētājiem ir stabili sadales kanāli.

(96) Noslēgumā tika konstatēts, ka Krievijas eksportētāji, pamatojoties uz pieejamās rezerves jaudas izmantošanu, ļoti iespējams, eksportētu nozīmīgus papildu apjomus uz Kopienu, ja pašreizējie pasākumi tiktu atcelti.

2.4. Stimuls pārdošanas apjomu novirzīšanai uz Kopienu

(97) Iepriekš minētās Kopienas un trešo valstu tirgu cenu līmeņu starpības norāda uz to, ka Krievijas eksportētājiem būtu rentablāk eksporta apjomus no trešām valstīm novirzīt uz Kopienu. Tāpēc arī no šā avota varētu rasties nozīmīgi eksporta daudzumi.

2.5. Secinājums

(98) Tādēļ jāsecina, ka, ņemot vērā cenu relatīvos līmeņus, rezerves jaudu un iepriekš novēroto stimulu, pastāv: i) dempinga iespējamība un ii) uz Kopienu eksportēto daudzumu ievērojamas palielināšanās iespēja, ja spēkā esošie antidempinga pasākumi tiktu atcelti.

D.2. KAITĒJUMA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

1. Kopienas produkcijas un Kopienas ražošanas nozares definīcija

(99) Kopienā līdzīgu ražojumu ražo divdesmit trīs ražotāji, kuru produkcija veido kopējo līdzīgā ražojuma produkciju Kopienā pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.

(100) Izmeklēšanā sadarbojās vienpadsmit Kopienas ražotāji: — Achema A.B. (Jonava, Lietuva), — Zakłady Azotowe Anwil S.A. (Vloklaveka, Polija), — BASF A.G. (Ludvigshāfena, Vācija), — DSM Agro B.V. (Sitarda, Nīderlande), — Fertiberia S.A. (Madride, Spānija), — Grande Paroisse S.A. (Parīze, Francija), — Kemira Growhow Oyj (uzņēmuma vadības birojs Helsinkos, Somijā; ražošana Apvienotajā Karalistē un Beļģijā), — Terra Nitrogen Limited (Stoktona pie Tīzas, Apvienotā Karaliste), — Yara S.A. (uzņēmuma vadības biroji Briselē, Beļģijā; ražošana Nīderlandē, Francijā, Vācijā, Apvienotajā Karalistē un Itālijā), — Zakłady Azotowe Puławy S.A. (Pulavi, Polija), — Neochim PLC (Dimitrovgrada, Bulgārija).

(101) Tā kā TBPIL laikā šie vienpadsmit ražotāji kopā saražoja vairāk nekā 75 % no Kopienas kopprodukcijas, uzskata, ka viņu produkcija veido lielāko daļu līdzīgā ražojuma kopprodukcijas Kopienā. Tādēļ uzskata, ka tie veido Kopienas rūpniecības nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē, tādēļ tos turpmāk dēvē par “Kopienas rūpniecības nozari”.

(102) Kā minēts iepriekš, tika izveidota atlase no četriem uzņēmumiem. Visi paraugam izraudzītie Kopienas ražotāji sadarbojās un norādītajā termiņā nosūtīja aizpildītas anketas. Turklāt pārējie ražotāji, kuri sadarbojās, iesniedza vispārējus datus kaitējuma analīzes veikšanai.

2. Stāvoklis Kopienas tirgū

2.1. Patēriņš Kopienas tirgū

(103) Neapšaubāmo patēriņu Kopienas tirgū noteica, pamatojoties uz Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjomiem Kopienas tirgū, kā arī uz Eurostat datiem par visiem importa apjomiem ES. Ņemot vērā Eiropas Savienības paplašināšanos 2004. un 2007. gadā, analīzes skaidrības un konsekvences labad visus kaitējuma rādītājus noteica, balstoties uz ES-27 tirgu visā attiecīgajā laikposmā.

(104) Laikposmā no 2003. līdz 2006. gadam patēriņš Kopienā samazinājās par 16 %, lai daļēji radītu atsitienu TBPIL. Kopumā konstatējama lejupejošas līknes tendence, kas atspoguļota 10 % samazinājumā laikposmā no 2003. gada līdz TBPIL. 1. tabula 2003 2004 2005 2006 TBPIL Kopējais EK patēriņš tonnās 8 296 644 7 834 089 7 861 796 6 983 467 7 463 863 Kopējā EK patēriņa indekss (2003 = 100) 100 94 95 84 90

2.2. Importa no Krievijas apjomu, tirgus daļu un cenu attīstība

(105) Importa no Krievijas apjomi, tirgus daļas un vidējās cenas ir attīstījušās, kā norādīts tabulā turpmāk. Šīs tendences attiecībā uz daudzumiem un cenām arī ir iegūtas, izmantojot Eurostat datus. 2. tabula 2003 2004 2005 2006 TBPIL Importa apjomi (tonnās) 785 045 616 394 328 972 217 540 155 891 Tirgus daļa 9,5 % 7,9 % 4,2 % 3,1 % 2,1 % Importa cenas (EUR par tonnu) 73 99 122 123 124 Indekss (cenas) (2003 = 100) 100 136 167 168 170

(106) Importa apjoms no Krievijas attiecīgajā laikposmā ir samazinājies. Attiecīgi samazinājusies arī tā tirgus daļa – no 9,5 % 2003. gadā līdz 2,1 % TBPIL. Cenas attiecīgajā laikposmā ir palielinājušās no EUR 73 līdz EUR 124 par tonnu. Šī attīstība atspoguļo vispārējās augšupejošās tendences pasaules tirgū, nevis galvenā izejmateriāla – gāzes – cenu pieaugumu.

(107) Izpētot salīdzinājumu, redzams, ka importa apjomu no Krievijas cenas bija vairāk nekā par 30 % zemākas nekā Kopienas ražošanas nozares cenas vai vismaz EUR 60 par tonnu, nerēķinot spēkā esošo antidempinga maksājumu. Pat tad, ja šo antidempinga maksājumu pieskaita Krievijas eksporta cenām, cenas starpība joprojām ir vairāk nekā 7 % vai vismaz EUR 13 par tonnu.

2.3. Importa no citām valstīm apjomi un tirgus daļas

(108) Importa apjoms no citām trešām valstīm attiecīgajā laikposmā ir apkopots nākamajā tabulā. Šīs tendences attiecībā uz daudzumiem un cenām arī ir iegūtas, izmantojot Eurostat datus. 3 tabula 2003 2004 2005 2006 TBPIL Importa apjoms no Ukrainas (tonnās) 132 091 65 201 76 867 43 270 32 421 Tirgus daļa 1,6 % 0,8 % 1,0 % 0,6 % 0,4 % Importa cenas no Ukrainas (EUR par tonnu) 83 114 123 139 136 Importa apjoms no Gruzijas (tonnās) 100 025 132 457 153 844 85 870 121 590 Tirgus daļa 1,2 % 1,7 % 2,0 % 1,2 % 1,6 % Importa cenas no Gruzijas (EUR par tonnu) 113 137 164 177 176 Importa apjoms no visām citām zemēm (tonnās) 262 909 74 654 65 965 124 451 158 524 Tirgus daļa 3,2 % 1,0 % 0,8 % 1,8 % 2,1 % Importa cenas no visām citām valstīm (EUR par tonnu) 133 152 190 169 164

(109) Kamēr Gruzija palielināja savus eksporta apjomus no 2003. gada līdz TBPIL, Ukraina un citas trešās valstis tos attiecīgajā laikposmā samazināja. Jānorāda, ka importam no Ukrainas piemēro antidempinga maksājumu no EUR 29,26 par tonnu līdz EUR 33,25 par tonnu, kuru attiecināja ar Regulu (EK) Nr. 442/2007. Šajā sakarā arī jānorāda, ka importa cenas no visām trešām valstīm bija visnotaļ augstākas par Krievijas importa cenām visā attiecīgajā laikposmā.

3. Ekonomiskais stāvoklis Kopienas ražošanas nozarē

(110) Komisija atbilstīgi pamatregulas 3. panta 5. punktam pārbaudīja visus attiecīgos ekonomiskos faktorus un rādītājus, kas ietekmē Kopienas ražošanas nozari.

3.1. Sākotnējās piezīmes

(111) Tika konstatēts, ka daži Kopienas ražotāji, kuri sadarbojās, līdzīgo ražojumu izmanto turpmākai pakārtotai izmantošanai. Šādi iegūtie ražojumi tirgū nekonkurē ar līdzīgiem ražojumiem.

(112) Šāda amonija nitrāta produkcijas izmantošana pašu vajadzībām nenonāk atklātā tirgū, tādējādi tieši nekonkurē ar attiecīgā ražojuma importa apjomiem. Tāpēc tika izpētīts, vai un cik lielā mērā analīzē jāņem vērā līdzīgā ražojuma Kopienā saražotās produkcijas turpmāka izmantošana. Izmeklēšanā atklājās, ka izmantošana pašu vajadzībām veido vērā ņemamu Kopienas ražošanas produkcijas daļu, t. i., līdz 25 % no visas produkcijas attiecīgajā laikposmā. Attiecīgie lielumi netika ņemti vērā vai, vajadzības nolūkā un kā norādīts turpmāk, tika aplūkoti atsevišķi attiecīgo kaitējuma rādītāju analīzes nolūkā.

(113) Ja izmanto paraugu atlasi, saskaņā ar iedibināto praksi atsevišķus kaitējuma rādītājus (produkcija, ražošanas jauda, pārdošanas apjomi, tirgus daļa, pieaugums, nodarbinātība un ražība) analizē attiecībā uz Kopienas ražošanas nozari kopumā (pievienotajās tabulās – “KRN”), savukārt ar atsevišķu uzņēmumu darbību saistītos kaitējuma rādītājus, piemēram, cenas, krājumus, ražošanas izmaksas, rentabilitāti, algas, ieguldījumus, ieguldītā kapitāla rentabilitāti, naudas plūsmu, kapitāla palielināšanas iespēju, pētī, pamatojoties uz informāciju, kas iegūta no paraugam atlasītajiem Kopienas ražotājiem (pievienotajās tabulās – “PAR”).

3.2. Dati attiecībā uz Kopienas ražošanas nozari kopumā

a) Produkcija

(114) Kopienas ražošanas nozares kopējā produkcija, ietverot izmantošanu pašu vajadzībām, bijusi nosacīti stabila laikposmā no 2003. līdz 2005. gadam – apmēram 8,4 miljoni tonnu. Tā 2006. gadā samazinājās apmēram līdz 7,7 miljoniem tonnu un TBPIL laikā atkal pieauga, sasniedzot iepriekšējo – 2003. gada – līmeni. Pašu vajadzībām izmantotās produkcijas apjoms laikposmā no 2003. līdz 2006. gadam samazinājās, bet TBPIL laikā – palielinājās. Šis pieaugums TBPIL laikā notika, galvenokārt pateicoties faktam, ka šajā laikposmā viens operators veica pārstrukturizāciju ar mērķi attīstīt savu iekšējo patēriņu. Pārdošanai paredzētā produkcija laikposmā no 2003. gada līdz TBPIL samazinājās par 5 %. 4. tabula 2003 2004 2005 2006 TBPIL KRN produkcija (tonnās, ietverot produkciju pašu vajadzībām) 8 395 678 8 228 283 8 407 904 7 648 770 8 444 436 Indekss (2003 = 100) 100 98 100 91 101 No kuras KRN produkcija izmantota pašu vajadzībām 1 758 139 1 686 280 1 638 705 1 526 039 2 122 099 Indekss (2003 = 100) 100 98 100 91 101 No kuras KRN produkcija izmantota pārdošanai 6 637 539 6 542 003 6 769 200 6 122 731 6 322 337 Indekss (2003 = 100) 100 99 102 92 95 Avots: informācija no sūdzību iesniedzējiem, atlasītās atbildes uz anketas jautājumiem un pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem.

b) Jauda un jaudas izlietojuma attiecība

(115) Ražošanas jauda liecināja par samazināšanās tendenci laikposmā no 2003. līdz 2006. gadam. TBPIL laikā tā palielinājās, kad viens no Kopienas ražotājiem veica ražotņu pārstrukturēšanu, lai nodrošinātu produkcijas izmantošanu pašu vajadzībām. Kā jau norādīts sākotnējā izmeklēšanā, šā produkcijas veida jaudas izmantošanu un nozari var ietekmēt citu ražojumu ražošana, kurus var ražot ar tām pašām ražošanas iekārtām, tāpēc tā ir mazāk svarīgs kaitējuma faktors. 5. tabula 2003 2004 2005 2006 TBPIL KRN ražošanas jauda (tonnās) 12 624 286 12 460 988 12 459 886 12 366 776 12 826 621 KRN jaudas izmantojums 67 % 66 % 67 % 62 % 66 %

c) Pārdošanas apjoms

(116) Kopienas ražošanas nozares pārdotās produkcijas apjoms Kopienas tirgū laikposmā no 2003. gada līdz TBPIL samazinājās par 8 %. Šī attīstības tendence atbilst vispārējai patēriņa samazinājuma tendencei Kopienas tirgū. 6. tabula 2003 2004 2005 2006 TBPIL KRN EK pārdošanas apjoms (tonnās) 5 752 934 5 566 383 5 708 591 4 917 321 5 300 075 Indekss (2003 = 100) 100 97 99 85 92

d) Tirgus daļa

(117) Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa laikposmā no 2003. līdz 2005. gadam palielinājās par 3,3 %, bet TBPIL laikā samazinājās par 1,7 procentu punktiem. 7. tabula 2003 2004 2005 2006 TBPIL Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa 69,3 % 71,1 % 72,6 % 70,4 % 71,0 % Indekss (2003 = 100) 100 102 105 102 102

e) Pieaugums

(118) Tā kā pārdošanas apjomu samazinājums bija nedaudz zemāks par patēriņa samazinājumu, pieauga Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa.

f) Nodarbinātība

(119) Nodarbinātības līmenis Kopienas ražošanas nozarē laikposmā no 2003. gada līdz TBPIL samazinājās par 8 %, kas ievērojami pārsniedz produkcijas samazināšanās rādītāju. Tas atspoguļo ražošanas nozares uzdevumu nepārtraukti palielināt ražīgumu un konkurētspēju. 8. tabula 2003 2004 2005 2006 TBPIL KRN ar attiecīgo ražojumu saistītā nodarbinātība 2 449 2 403 2 369 2 256 2 262 Indekss (2003 = 100) 100 98 97 92 92

g) Ražīgums

(120) Laikposmā no 2003. gada līdz TBPIL ražīgums uz vienu Kopienas ražošanas nozarē nodarbināto palielinājās par 9 % gadā, tādējādi liecinot par Kopienas ražošanas nozarē nodarbinātā darbaspēka samazinājuma un ražošanas palielinājuma kopējo pozitīvo ietekmi. 9. tabula 2003 2004 2005 2006 TBPIL KRN ražīgums (tonnas uz darbinieku) 3 428 3 425 3 549 3 391 3 734 Indekss (2003 = 100) 100 100 104 99 109

h) Dempinga robežas apjoms

(121) Importa apjomi no Krievijas tika realizēti par ievērojami samazinātām cenām. Tie veidoja tirgus daļu aptuveni 2 % apmērā, kas saistībā ar tādām precēm kā amonija nitrāts var ievērojami ietekmēt Kopienas ražošanas nozari kopumā. Tomēr šajā gadījumā, šķiet, pasākumi ir kompensējuši lielāko ietekmes daļu.

3.3. Dati, kas attiecas uz atlasītajiem Kopienas ražotājiem

a) Pārdošanas cenas un faktori, kas ietekmē cenas iekšzemes tirgū

(122) Atlasīto Kopienas ražošanas nozares ražotāju vidējā tīrā pārdošanas cena laikposmā no 2003. gada līdz TBPIL ievērojami pieauga, atspoguļojot labvēlīgos apstākļus, kas šai pašā laikposmā dominēja starptautiskajā amonija nitrāta tirgū, kā arī spiedienu palielināt tā pārdošanas cenas ieguldīto izmaksu (jo īpaši gāzes) sadārdzināšanās dēļ. 10. tabula 2003 2004 2005 2006 TBPIL PAR vienības cena EK tirgū (EUR par tonnu) 125 139 160 177 178 Indekss (2003 = 100) 100 111 129 142 143 PAR pārdošanas apjoms trešām valstīm (tonnās) 287 696 338 001 314 876 324 795 385 287 Indekss (2003 = 100) 100 117 109 113 134

b) Krājumi

(123) Atlasīto ražotāju noslēguma krājumu līmenis laikposmā no 2003. gada līdz TBPIL palielinājās vairāk nekā divas reizes. Tas varētu atspoguļot pieaugošās grūtības produkciju pārdot laikā, kad patēriņš samazinās. 11. tabula 2003 2004 2005 2006 ERIP PAR noslēguma krājumi (tonnās) 136 769 105 162 174 197 281 922 281 656 Indekss (2003 = 100) 100 77 127 206 206

c) Algas

(124) Vidējā alga uz vienu darbinieku laikposmā no 2003. gada līdz TBPIL pieauga par 13 %, kā parādīts tabulā turpmāk. Ņemot vērā inflācijas līmeni un vispārējo nodarbinātības samazinājumu, šo algu pieaugumu var uzskatīt par mērenu. 12. tabula 2003 2004 2005 2006 TBPIL PAR darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto gadā (000 EUR) 49,9 50,3 53,3 56,6 56,6 Indekss (2003 = 100) 100 101 107 113 113

d) Ieguldījumi

(125) Ikgadējie ieguldījumi līdzīgā ražojumā, ko veikuši četri izlasē iekļautie ražotāji, attiecīgajā laikposmā ir attīstījušies pozitīvi, t. i., palielinājušies par 121 %, lai gan ir bijušas arī svārstības. Šie ieguldījumi galvenokārt saistīti ar iekārtu modernizāciju. Tie atspoguļo Kopienas ražošanas nozares centienus pastāvīgi uzlabot ražīgumu un konkurētspēju. 13. tabula 2003 2004 2005 2006 TBPIL PAR neto ieguldījumi (000 EUR) 20 016 23 142 44 719 38 258 44 305 Indekss (2003 = 100) 100 116 223 191 221

e) Pārdošanas un ieguldītā kapitāla rentabilitāte

(126) Kopumā rentabilitāte ir bijusi 8 %. Tā noteikta kā līmenis, kas sasniedzams, ja nav kaitējumu radošā dempinga. Tas pierāda, ka pasākumiem ir bijusi pozitīva ietekme. Tomēr 2006. gadā un TBPIL rezultāti bijuši mazāk labvēlīgi, kas šajā ziņā liecina par zināmu nepastāvību. Ieguldītā kapitāla rentabilitāte, kas izteikta kā peļņas procenti no aktīvu tīrās bilances vērtības (pirms amortizācijas), caurmērā atbilda tai pašai rentabilitātes tendencei visā attiecīgajā laikposmā. 14. tabula 2003 2004 2005 2006 TBPIL PAR EK pārdošanas apjomu nesaistītiem pircējiem rentabilitāte (% no neto pārdošanas cenas) 5,8 % 8,9 % 9,6 % 5,0 % 7,2 % Indekss (2003 = 100) 100 152 163 86 123 PAR ieguldītā kapitāla rentabilitāte (peļņa % no ieguldījuma tīrās bilances vērtības) 11,5 % 21,5 % 25,8 % 13,0 % 19,5 % Indekss (2003 = 100) 100 187 224 113 169

f) Naudas plūsma un spēja piesaistīt kapitālu

(127) Naudas plūsma attiecīgajā laikposmā samazinājās par 6 %, uzrādījusi zināmas svārstības un sasniegusi īpaši zemu līmeni 2006. gadā. Jānorāda, ka arī tīrā produkcijas pārdošanas rentabilitāte 2006. gadā sasniedza zemāko līmeni, lai veidotu zināmu atsitienu TBPIL. 15. tabula 2003 2004 2005 2006 TBPIL PAR naudas plūsma (000 EUR) 65 390 77 896 77 326 26 434 61 528 Indekss (2003 = 100) 100 119 118 40 94

(128) Izmeklēšanā netika atklāts, ka atlasītajiem Kopienas ražotājiem būtu bijušas kādas grūtības attiecībā uz kapitāla piesaisti. Šajā sakarā jānorāda, ka, tā kā vairāki no šiem uzņēmumiem ietilpst lielās uzņēmumu grupās, tie savas darbības finansē grupā, kurai tie pieder, izmantojot naudas līdzekļu apvienošanas shēmas vai mātesuzņēmumu piešķirtus grupas iekšējos aizdevumus.

3.4. Secinājums par stāvokli Kopienas ražošanas nozarē

(129) Laikposmā no 2003. gada līdz TBPIL kaitējuma rādītāji ar nelielām atšķirībām liecināja par stāvokļa uzlabošanos. Tirgus daļa palielinājās, lai gan ne īpaši ievērojami un ne pārdevumu dēļ (kas samazinājās), bet drīzāk gan pārmērīgā patēriņa samazinājuma dēļ. Vienības pārdošanas cenas palielinājās, bet lielā mērā ieguldījumu izmaksu sadārdzināšanās dēļ un daudz mazākā mērā, kā vispārējā kontekstā varētu sagaidīt, augsto mēslošanas līdzekļu cenu dēļ. Produkcija nesamazinājās, lai gan samazinājās patēriņš, acīmredzot nevis Kopienas ražošanas nozares tirgus stāvokļa uzlabošanās dēļ, bet drīzāk gan tā iemesla dēļ, ka pieauga produkcijas novirzīšana pašu vajadzībām, kas šķietami atspoguļo aizsargreakciju pret pieprasījuma kritumu. Kopumā ir uzlabojusies arī rentabilitāte, bet 2006. gadā un TBPIL tā liecināja par zināmu nenoturīgumu.

(130) Naudas plūsma zināmā mērā atspoguļoja tendences, kas vērojamas saistībā ar peļņu. Algu pieaugums bija mērens, un Kopienas ražošanas nozare turpināja ieguldīt. Ražīgums palielinājās, atspoguļojot Kopienas ražošanas nozares centienus racionalizēt un uzlabot savas darbības, izmantojot ieguldījumus.

(131) Turklāt iesniedzējs iebilda, ka mēslošanas līdzekļu ražošanas nozares gadījumā apgrozījuma ienesīgums nav piemērots kaitējuma rādītājs attiecībā uz peļņu un ka ieguldītā kapitāla rentabilitāte un/vai ieguldījumu rentabilitāte ir kvalitātes ziņā daudz piemērotāka šādam novērtējumam. Tika iebilst arī par to, ka, pamatojoties uz pēdējiem rādītājiem, Kopienas ražošanas nozarei ir nodarīts kaitējums.

(132) Ņemot vērā mēslošanas līdzekļu ražošanas nozares īpatnības (cita starpā tās kapitāla intensitāti) un mēslošanas līdzekļu tirgus raksturu (izejvielu un galaprodukta cenu nepastāvību), tika atzīts, ka apgrozījuma ienesīgums pats par sevi nepavisam nav visraksturīgākais rentabilitātes rādītājs un ka tas jāpapildina ar tādiem rādītājiem kā ienākums no ieguldītā kapitāla un ienākums no ieguldījumiem. Tomēr iesniedzējs nav sniedzis nekādus pierādījumus tam, ka tad, ja nebūtu importa par dempinga cenām, Kopienas ražošanas nozare būtu spējusi gūt ienākumus vajadzīgajā līmenī. Iesniedzējs arī nenorādīja, kāda peļņas robeža būtu sasniegta Kopienas ražošanas nozarē, ja nebūtu importa par dempinga cenām, kā to nolēma Lietas T-210/95 (14) spriedumā Pirmās instances tiesa. Tā 60. punktā tika apstiprināts, ka “… Padomes izmantotā peļņas robeža, aprēķinot mērķa cenu attiecīgā kaitējuma novēršanai, nedrīkst pārsniegt peļņas robežu, kuru Kopienas ražošanas nozare varētu uzskatīt par pamatotu normālas konkurences apstākļos, ja nebūtu importa par dempinga cenām”. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts. Tas, kādā mērā laikposmā novērotais kaitējums ir novērsts, galvenokārt ir pasākumu esības dēļ. Palielinot tālākpārdošanas cenas Kopienā, ar pasākumu palīdzību ir novērsts par ļoti zemām cenām veikta eksporta apjomu pieaugums, tādējādi Kopienas ražošanas nozarei ļaujot sasniegt iepriekš minēto uzlabojumu.

4. Kaitējuma turpināšanās/atkārtošanās iespējamība

4.1. Vispārīgā informācija

(133) Šajā kontekstā tika analizēti divi galvenie parametri: i) iespējamie eksporta apjomi un attiecīgās valsts cenas, kā arī ii) šo no attiecīgās valsts plānoto apjomu un cenu iespējamā ietekme uz Kopienas ražošanas nozari.

4.2. Attiecīgās valsts iespējamie eksporta apjomi un cenas

(134) Lēš, ka zināmā Krievijas ražotāju rezerves jauda ir apmēram divi miljoni tonnu, kas veido kādu ceturto daļu no Kopienas tirgus. Šī tieši pieejamā papildu jauda norāda, ka Krievijas ražotājiem ir iespēja īstermiņā palielināt savu pašreizējo ražošanu un tādējādi arī amonija nitrāta eksportu.

(135) Turklāt, ņemot vērā, ka pieprasījums Krievijas tirgū daudzus gadus bijis samērā zemā līmenī, Krievijas ražotāji lielā mērā ir atkarīgi no eksporta uz trešām valstīm. Kā paskaidrots iepriekš, šis eksports tika veikts par cenām, kas bija ievērojami zemākas nekā eksportam uz Kopienu.

(136) Iepriekš minētajā kontekstā ir jāatzīst, ka Kopienas tirgus Krievijas ražotājiem eksportētājiem ir pievilcīgs cenu ziņā salīdzinājumā ar visiem pārējiem eksporta tirgiem. Uz šā pamata var prognozēt, ka ievērojama daļa uz trešām valstīm eksportētu apjomu, ļoti iespējams, tiktu novirzīta uz Kopienas tirgu, ja pasākumus nesaglabātu. Relatīvais tuvums Kopienas tirgum salīdzinājumā ar citiem eksporta tirgiem, kas nav NVS valstis, padara Kopienas tirgu vēl pievilcīgāku, tādēļ tas rosinās to, ka Krievijas ražotāji pašreizējo eksportu trešām valstīm novirzīs uz Kopienu.

(137) Viena no personām iebilda, ka zināmā mērā Kopienas tirgus ir zaudējis savu pievilcību Krievijas ražotāju vidū. Tā minēja, ka pēc ES paplašināšanās 2004. un 2007. gadā Kopienas ražotāji apgādās Kopienas tirgu daudz lielākā mērā nekā iepriekš. Turklāt, kā norādīja minētā persona, vairākas dalībvalstis sākušas piemērot ierobežojumus attiecībā uz amonija nitrāta izmantošanu. Šie argumenti bija jānoraida. Vēl ierobežotākas izmantošanas ietekme vienādā mērā skartu kā Kopienas, tā arī Krievijas ražotājus. Kopienas tirgus pašapgāde pēc ES paplašināšanās 2004. un 2007. gadā varētu būt palielinājusies, arī tāpēc, ka jaunās dalībvalstis sāka gūt labumu no piemērotā antidempinga maksājuma. Importa apjomi no Krievijas laikposmā no 2005. gada līdz TBPIL tiešām sāka samazināties. Tomēr, neskatoties uz jebkādiem iebildumiem par pašapgādi, cenas Kopienā attiecīgajā laikposmā ir pieaugušas. Tās ievērojami pieauga tādēļ, ka ļoti ievērojami pieauga ieguldītās izmaksas (gāze). Kopienas ražošanas nozare varēja segt šīs palielinātās izmaksas tikai tāpēc, ka piemērotie antidempinga pasākumi deva zināmus rezultātus. Savukārt Kopienas tirgū dominējošā augstā cenu līmeņa dēļ tas var būt ļoti pievilcīgs Krievijas ražotājiem, kuri nosaka ievērojami zemākas cenas gan iekšzemes tirgū, gan eksportam uz trešām valstīm.

(138) Tika iebilsts, ka Kopienas ražotājus arvien mazāk ietekmē minētais gāzes cenu sadārdzinājums. Tika apgalvots, ka Kopienas ražotāji attiecīgajā laikposmā ir importējuši lielus lēta amonija nitrāta daudzumus un ka tādēļ viņi ir mazāk atkarīgi no gāzes. Turklāt dažos gadījumos tika apgalvots, ka Kopienas ražotāji varēja iepirkt dabasgāzi ar daudz izdevīgākiem noteikumiem nekā Vaidhauzas noteikumi. Šiem apgalvojumiem nav pamatojuma. Lai gan amonija imports palielinājās, izmeklēšanā netika atklāta ievērojama lielāka amonija izmantošana amonija nitrāta ražošanai. Galvenā amonija importa daļa, visdrīzāk, tika izmantota citiem nolūkiem. Tāpat izmeklēšanā netika atklāti būtiski nosacījumi, kas būtu labvēlīgāki par Vaidhauzas noteikumiem. Iepriekš minētās gāzes cenu atšķirības ilgu laiku bijušas ļoti ievērojamas un būtiski ietekmējušas izmaksas (tātad arī cenu līmeni). Tas rada situāciju, kad cenu līmeņi Kopienā paredzamā nākotnē strukturālā ziņā būtu pievilcīgāki Krievijas eksportētājiem.

(139) Lai palielinātu tirgus daļu šim produktam, kur cenu veidošanas nosacījumi ir galvenais faktors, Krievijas eksportētāji, visdrīzāk, sacenstos cenu ziņā. Kā minēts iepriekš, pastāv vairāki fakti, kas norāda uz Krievijas eksportētāju noteiktu ļoti zemu eksporta cenu līmeņu iespējamību. Ņemot vērā pat spēkā esošos pasākumus, pastāv noteikta cenu nesamērojamības iespēja, šāda cenu neatbilstība tikai palielinātos, ja notiktu iespējama cenu pazemināšana.

(140) Turklāt tiek uzsvērts, ka Krievijas ražotāji (ciktāl viņi gūst labumu no gāzes cenu atšķirības, kas rodas no divējādas cenu politikas) var eksportēt amonija nitrātu uz Kopienu par ļoti zemām dempinga cenām un tomēr no šā eksporta par dempinga cenām gūt ievērojamu peļņu. Arī šis faktors papildina Kopienas tirgus pievilcību Krievijas ražotājiem, izmantojot pat ļoti zemas eksporta cenas.

(141) Pamatojoties uz iepriekš minēto, sagaidāms, ka ievērojami Krievijā ražotā amonija nitrāta papildu apjomi tiks eksportēti uz Kopienu (izmantojot pieejamo rezerves jaudu un/vai novirzot pašreizējo eksportu) par dempinga cenām, kuras ir ievērojami zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām, ja pasākumus nesaglabās.

4.3. Plānoto eksporta apjomu un cenu iespējamā ietekme uz Kopienas ražošanas nozari pēc pasākumu atcelšanas

(142) Ņemot vērā iepriekš konstatēto iespējamību attiecībā uz ievērojamu eksporta apjomu pieaugumu no Krievijas uz Kopienas tirgu par pazeminātām dempinga cenām, Kopienas ražošanas nozarei, ļoti iespējams, būtu ievērojami jāsamazina pārdošanas cenas, lai saglabātu savus pircējus. Šāda rīcība ir pamatota, jo amonija nitrāts ir viegli gaistoša prece, kuras cenu var ievērojami ietekmēt importa apjoms par dempinga cenām, kuras ir ievērojami zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām. Tā rezultātā strauji samazināsies peļņa.

(143) Jānorāda, ka papildus piemērojamajiem antidempinga pasākumiem arī labvēlīgiem tirgus apstākļiem, ko 2006. gadā un TBPIL apliecina vairāki rādītāji, bija liela nozīme, noturot cenas augstā līmenī. Minētajā laikposmā tiešām saspringta pasaules piedāvājuma un pieprasījuma attiecība apvienojumā ar ieguldīto izmaksu (gāze) sadārdzināšanos izraisīja visu slāpekļa mēslošanas līdzekļu sadārdzināšanos. Amonija nitrāts, līdzīgi kā pārējie slāpekļa mēslošanas līdzekļi, ir prece, kuras cenu veidošanu nosaka dažādi faktori, sākot no nestabilās gāzes cenas, kam ir vērā ņemama ietekme uz piegādi kā vissvarīgākajam izmaksas veidojošajam elementam, līdz pat laika apstākļiem, labības un graudu krājumu līmenim, kā rezultātā pieaug vai samazinās pieprasījums. Īpaši attiecībā uz Kopienas tirgu sagaidāms, ka turpmākajos gados pieprasījums pēc amonija nitrāta nedaudz samazināsies. Kopējais patēriņš jau faktiski ir apliecinājis lejupvērstas līknes tendenci attiecīgajā laikposmā. Ņemot vērā to, ka Krievijas noteiktās cenas bija ievērojami zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām, iespējamais importa apjomu pieaugums no Krievijas liks Kopienas ražošanas nozarei ievērojami pazemināt cenas, tādējādi samazināsies peļņa, vai arī tā būs spiesta zaudēt tirgus daļu un tātad arī ieņēmumus, vai arī notiks abas šīs iespējas. Veiksmīga Kopienas ražošanas nozares restrukturizācija varētu tikai daļēji līdzsvarot šādu iespējamu cenas samazināšanu, un viss atveseļošanās process var tikt apdraudēts. Tāpēc jebkāda pasākumu atcelšana, iespējams, izraisītu Kopienas ražošanas nozares vispārējās darbības pasliktināšanos.

4.4. Secinājums par kaitējuma atkārtošanās iespējamību

(144) No iepriekš minētā var secināt, ka tad, ja pasākumus pārtrauktu, eksporta apjomi no attiecīgās valsts, ļoti iespējams, ievērojami palielinātos un būtu par dempinga cenām, kuras būtu daudz zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām. Tas, visdrīzāk, izraisītu cenu pazemināšanās tendenci tirgū un negatīvi ietekmētu Kopienas ražošanas nozares ekonomisko situāciju. Tas jo īpaši apdraudētu finansiālo atveseļošanos, kas tika daļēji panākta attiecīgajā laikposmā, kā rezultātā būtu kaitējuma atkārtošanās iespējamība.

E. KOPIENAS INTERESES

1. Sākotnējās piezīmes

(145) Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika izpētīts, vai pašreizējo antidempinga pasākumu saglabāšana nebūtu pret Kopienas kopējām interesēm. Kopienas intereses noteica, balstoties uz visu dažādo iesaistīto personu interešu novērtēšanu.

(146) Jāatgādina, ka sākotnējā izmeklēšanā tika uzskatīts, ka pasākumu pieņemšana nav pretrunā Kopienas interesēm. Turklāt tas, ka pašreizējā izmeklēšana ir pārskatīšana, analizējot situāciju, kad antidempinga pasākumi jau bijuši spēkā, ļauj novērtēt jebkuru pārmērīgi negatīvu ietekmi uz iesaistītajām personām, uz kurām attiecas spēkā esošie antidempinga pasākumi.

(147) Uz šā pamata tika pārbaudīts, vai, neskatoties uz secinājumiem par kaitējoša dempinga atkārtošanās iespējamību, pastāv nepārvarami iemesli, kas ļautu secināt, ka Kopienas interesēs nav saglabāt pasākumus šajā konkrētajā lietā.

2. Kopienas ražošanas nozares intereses

(148) Kopienas ražošanas nozare ir sevi apliecinājusi kā strukturāli dzīvotspējīgu ražošanas nozari. To apstiprināja diezgan pozitīvās attīstības tendences tās ekonomiskajā situācijā visā attiecīgajā laikposmā. Kopienas ražošanas nozare jo īpaši saglabāja noturīgas peļņas robežas, pieaugot ieguldītajām izmaksām (īpaši gāzes cenām), kā arī bija spējīga palielināt savu tirgus daļu attiecīgajā laikposmā.

(149) Tādējādi pamatoti sagaidāms, ka Kopienas ražošanas nozare turpinās gūt labumu no pašreiz spēkā esošajiem pasākumiem un turpmāk atgūsies, saglabājot un stabilizējot rentabilitāti. Ja pasākumus nesaglabātu, sagaidāms, ka pieaugs imports par dempinga cenām no attiecīgās valsts, tādējādi nodarot kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei, izdarot lejupvērstu spiedienu uz pārdošanas cenām, kas apdraudētu patlaban pozitīvo finanšu situāciju.

3. Importētāju intereses

(150) Kā minēts 23. apsvērumā, pašreizējā izmeklēšanā nesadarbojās neviens nesaistītais importētājs, kura izcelsme ir attiecīgajā valstī.

(151) Jāatgādina, ka iepriekšējās izmeklēšanās tika konstatēts, ka pasākumu ieviešanas ietekme nebūtu ievērojama, jo importētāji parasti nodarbojas ne vien ar amonija nitrāta importu, bet ievērojamā mērā arī ar citu mēslošanas līdzekļu importēšanu. Antidempinga pasākumu atcelšana citiem mēslošanas līdzekļiem varētu tikai pastiprināt iepriekš minēto. Šajā kontekstā antidempinga pasākumi, ko piemēroja Krievijas, Baltkrievijas, Horvātijas, Lībijas un Ukrainas izcelsmes urīnvielas importam, 2007. gada augustā un 2008. gada martā (15) tika attiecīgi atcelti. Importa samazināšanās tendence no attiecīgās valsts attiecīgajā laikposmā rosina secināt, ka pasākumu ieviešanai patiesi varēja būt negatīva ietekme attiecībā uz dažiem importētājiem. Tomēr, tā kā importētāji nesadarbojās un trūka jebkādu pamatotu pierādījumu, kas ļautu novērtēt ievērojamo negatīvo ietekmi, tika secināts, ka nav nekādu nepārvaramu iemeslu pret pašreizējo antidempinga pasākumu saglabāšanu.

(152) Nav pieejama ticama informācija, kas norādītu, ka pasākumu saglabāšanai būtu ievērojama negatīva ietekme uz importētājiem vai tirgotājiem.

4. Lietotāju intereses

(153) Amonija nitrāta lietotāji ir Kopienas lauksaimnieki. Vairākas lauksaimnieku asociācijas ir iesniegušas prasības, kurās apgalvots, ka lauksaimnieku ienākumi ir apdraudēti mēslošanas līdzekļu cenu pieauguma dēļ pēdējo gadu laikā, daļai no viņu saražotās produkcijas cenas ir pazeminājušās un regulējums vides jomās ir palielinājis viņu izmaksu slogu. Tomēr šie apgalvojumi netika pierādīti.

(154) EFMA iesniedza pamatotus agronomiskos un ekonomiskos pierādījumus tam, ka amonija nitrāts lauksaimniekiem veido ļoti nelielu ražošanas izmaksu daļu. Tādēļ tika konstatēts, ka pašreiz spēkā esošajiem pasākumiem nav pamatotas negatīvas ietekmes uz viņu ekonomisko situāciju un ka pasākumu turpināšana nelabvēlīgi neietekmēs lauksaimnieku finansiālās intereses.

5. Secinājums par Kopienas interesēm

(155) Ņemot vērā iepriekš minēto, jāsecina, ka nepastāv nekādi nepārvarami iemesli pret pašreizējo antidempinga pasākumu saglabāšanu.

F. SAISTĪBAS

(156) Komisija 2006. gada 19. decembrī (16) sāka daļēju starpposma pārskatīšanu, atsaucoties uz prasību, ko iesniedza AAS Acron un AS Dorogobuzh, kas ir Acron holdingkompānijas locekļi. Šīs starpposma pārskatīšanas rezultāti tika izklāstīti Padomes Regulā (EK) Nr. 236/2008 (17). Starpposma pārskatīšanas laikā Acron izteica ieinteresētību piedāvāt cenu saistības, bet pamatregulas 8. panta 2. punktā norādītajā termiņā neiesniedza pienācīgi pamatotu piedāvājumu. Tomēr, kā paredzēts minētās Padomes regulas 56. un 57. apsvērumā, Padome uzskatīja, ka Acron izņēmuma kārtā vairāku jautājumu sarežģītības dēļ būtu jāļauj aizpildīt savu saistību piedāvājumu 10 kalendāro dienu laikā kopš minētās regulas stāšanās spēkā. Šie jautājumi ir 1) attiecīgā ražojuma cenas nenoturīgums, kā dēļ būtu nepieciešama noteikta minimālo cenu indeksācija, vienlaikus šo nenoturīgumu nevar pienācīgi izskaidrot ar galveno izmaksu radītāju, kā arī 2) konkrētā attiecīgā ražojuma tirgus situācija. Pēc Regulas (EK) Nr. 236/2008 publicēšanas un minētajā regulā noteiktajā termiņā Acron iesniedza pieņemamas cenu saistības saskaņā ar pamatregulas 8. panta 1. punktu.

(157) Daļējas starpposma pārskatīšanas laikā, kas tika sākta 2005. gada 30. novembrī (18), Eurochem piedāvāja pieņemamas cenu saistības saskaņā ar pamatregulas 8. panta 1. punktu.

(158) Šie saistību piedāvājumi tika pieņemti ar Komisijas Lēmumu 2008/577/EK (19). Lēmumā ir sīkāka informācija par iemesliem šo piedāvājumu pieņemšanai. Padome atzīst, ka šie saistību piedāvājumi novērš dempinga kaitējošo ietekmi un pietiekamā mērā ierobežo pasākumu apiešanas risku.

(159) Lai Komisija un muitas iestādes varētu turpmāk efektīvi pārraudzīt, kā uzņēmumi pilda šīs saistības, kad attiecīgajai muitas iestādei tiek iesniegts pieprasījums preču laišanai brīvā apgrozībā, atbrīvojumu no antidempinga maksājuma īsteno ar šādiem nosacījumiem: i) jāuzrāda saistību rēķins, kas ir faktūrrēķins, kurā norādīta vismaz pielikumā minētā informācija un deklarācija; ii) importētajām precēm jābūt ražotām un nosūtītām, un minētajiem uzņēmumiem par tām ir jāizraksta rēķins tieši pirmajam neatkarīgajam pircējam Kopienā; un iii) muitā deklarētajām un uzrādītajām precēm precīzi jāatbilst saistību rēķinā norādītajam aprakstam. Ja minētie nosacījumi netiek izpildīti, atbilstīgo antidempinga maksājumu piemēro brīdī, kad tiek pieņemta deklarācija par preču laišanu brīvā apgrozībā.

(160) Visos gadījumos, kad Komisija saskaņā ar pamatregulas 8. panta 9. punktu atsauc saistību apstiprinājumu pēc tam, kad konstatēts pārkāpums saistībā ar noteiktiem darījumiem, un pasludina attiecīgo saistību rēķinu par spēkā neesošu, muitas parāds ir piemērojams brīdī, kad tiek pieņemta deklarācija par šo darījumu laišanu brīvā apgrozībā.

(161) Importētājiem būtu jāzina, ka muitas parāds var rasties kā parasts tirdzniecības risks deklarācijas par preču laišanu brīvā apgrozībā pieņemšanas brīdī, kā norādīts 159. un 160. apsvērumā, pat ja Komisija ir pieņēmusi saistības, kuras piedāvājis ražotājs, no kura tie tieši vai netieši pirka ražojumu.

(162) Saskaņā ar pamatregulas 14. panta 7. punktu muitas iestādēm būtu nekavējoties jāinformē Komisija, ja tiek konstatētas norādes, ka saistības netiek ievērotas.

(163) Iepriekš minēto iemeslu dēļ Eurochem un Acron piedāvātās saistības Komisija uzskata par pieņemamām, un Eurochem un Acron ir informēti par būtiskajiem faktiem, apsvērumiem un saistībām, ar ko tiek pamatots saistību apstiprinājums.

(164) Ja saistības tiek pārkāptas vai atsauktas vai ja Komisija atsauc saistību apstiprinājumu, antidempinga maksājumu, ko Padome ir noteikusi saskaņā ar 9. panta 4. punktu, automātiski piemēro ar pamatregulas 8. panta 9. punktu.

G. NOBEIGUMA NOTEIKUMI

(165) Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuru bija paredzēts ieteikt saglabāt spēkā esošos pasākumus attiecībā uz importu no Krievijas un ka pasākumu līmenis jāgroza, ja apstākļi to attaisno. Kad tas bija paziņots, minētajām personām tika dots laiks, kurā izteikt komentārus un iesniegt prasības. Netika saņemti nekādi komentāri, kas liktu mainīt iepriekš minētos secinājumus.

1. Starpposma pārskatīšana tikai saistībā ar Eurochem

(166) Ņemot vērā izdarītos secinājumus par dempingu un mainīto apstākļu ilglaicīgumu, individuālais antidempinga maksājums par attiecīgā ražojuma importu saistībā ar Eurochem būtu jāgroza, lai atspoguļotu jauno konstatēto dempinga robežu.

(167) Tā kā konstatētais dempinga līmenis ir zemāks nekā iepriekšējā izmeklēšanā noteiktā kaitējuma starpība, maksājuma likme būtu jānosaka konstatētajā dempinga līmenī.

(168) Tā kā sākotnējā izmeklēšanā tika noteikts konkrēts maksājums par vienu tonnu, arī pašreizējā izmeklēšanā tam vajadzētu būt tādam pašam. Tādējādi maksājums ir EUR 32,82 par vienu tonnu. Maksājums saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 945/2005 amonija nitrāta savienojumu mēslošanas līdzekļiem, kuros slāpekļa saturs pārsniedz 28 % no svara, būtu jāpiemēro proporcionāli amonija nitrāta un citu papildvielu un barības vielu daudzumam.

(169) Lai gan šis maksājums ir aprēķināts, ņemot vērā NAK Azot datus, kā izklāstīts iepriekš 30. apsvērumā, tas attieksies uz visiem Eurochem pārdevumiem neatkarīgi no tā, kurā no saistītajām rūpnīcām šie ražojumi ir ražoti.

2. Termiņa beigu pārskatīšana

(170) Antidempinga pasākumi, kas piemērojami Krievijas izcelsmes amonija nitrāta importam, būtu jāturpina saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu.

3. Nobeiguma apsvērumi

(171) Ņemot vērā to, ka diviem eksportētājiem daļējas starpposma pārskatīšanas kontekstā bija dota iespēja piedāvāt saistības, īpaša uzmanība attiecīgi tiks veltīta starpposma pārskatīšanas sākšanai saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu, lai pārbaudītu jebkurus turpmākos saistību piedāvājumus, Komisijai saņemot pietiekamus pierādījumus tam, ka šāda pārskatīšana ir pamatota.

H. MAKSĀJUMI

(172) Ņemot vērā secinājumus saistībā ar dempinga turpināšanos, kaitējuma atkārtošanās iespējamību un Kopienas interesēm, būtu jāturpina antidempinga pasākumi attiecībā uz Krievijas izcelsmes amonija nitrāta importu, lai nepieļautu kaitējuma atkārtošanos, ko Kopienas ražošanas nozarei rada imports par dempinga cenām,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ir pabeigta daļēja starpposma pārskatīšana attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kas piemērojami to cieto mēslošanas līdzekļu importam, kuros amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara, kas atbilst KN kodiem 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 un ex 3105 90 91, kuru izcelsme ir Krievijā un ko eksportē ražotājs atklāta akciju sabiedrība (AAS) “Mēslošanas līdzekļu un ķīmisko vielu uzņēmums Eurochem”, un 1. panta 2. punktu Regulā (EK) Nr. 658/2002 aizstāj ar šādu tekstu:

“2. Galīgā antidempinga maksājuma likme ir noteikta summa, kā norādīts turpmāk: a) atklātajai akciju sabiedrībai (AAS) “Mēslošanas līdzekļu un ķīmisko vielu uzņēmums Eurochem”, Eurochem grupas loceklim, Maskava, Krievija, precēm, kuras ražo tā saistītais uzņēmums AS NAK Azot, Novomoskovska, Krievija, vai tā saistītais uzņēmums AS Nevinka Azot, Ņevinnomijska, Krievija, un kuras uzņēmums Eurochem Trading GmbH, Cūga, Šveice, pārdod pirmajam neatkarīgajam pircējam Kopienā (Taric papildkods A522): Produkta apraksts KN kods Taric kods Fiksēta maksājuma summa (euro par tonnu) — Amonija nitrāts, izņemot ūdens šķīdumos 3102 30 90 — 32,82 — Amonija nitrāta maisījumi ar kalcija karbonātu vai citām neorganiskām vielām, kas nav mēslošanas līdzekļi, kuru slāpekļa saturs pārsniedz 28 % no svara 3102 40 90 — 32,82 — Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara 3102 29 00 10 32,82 — Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara 3102 60 00 10 32,82 — Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara 3102 90 00 10 32,82 — Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara, bez fosfora un kālija satura 3105 10 00 10 32,82 — Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un/vai kālija saturs, izteikts kā K2O, nepārsniedz 3 % no svara 3105 10 00 20 31,84 — Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un/vai kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 3 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 6 % no svara 3105 10 00 30 30,85 — Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un/vai kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 6 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 9 % no svara 3105 10 00 40 29,87 — Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un/vai kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 9 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 12 % no svara 3105 10 00 50 28,88 — Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un kālija saturs, izteikts kā K2O, nepārsniedz 3 % no svara 3105 20 10 30 31,84 — Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 3 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 6 % no svara 3105 20 10 40 30,85 — Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 6 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 9 % no svara 3105 20 10 50 29,87 — Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 9 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 12 % no svara 3105 20 10 60 28,88 — Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, nepārsniedz 3 % no svara 3105 51 00 10 31,84 — Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 3 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 6 % no svara 3105 51 00 20 30,85 — Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 6 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 9 % no svara 3105 51 00 30 29,87 — Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 9 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 10,40 % no svara 3105 51 00 40 29,41 — Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, nepārsniedz 3 % no svara 3105 59 00 10 31,84 — Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 3 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 6 % no svara 3105 59 00 20 30,85 — Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 6 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 9 % no svara 3105 59 00 30 29,87 — Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 9 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 10,40 % no svara 3105 59 00 40 29,41 — Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru kālija saturs, izteikts kā K2O, nepārsniedz 3 % no svara 3105 90 91 30 31,84 — Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 3 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 6 % no svara 3105 90 91 40 30,85 — Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 6 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 9 % no svara 3105 90 91 50 29,87 — Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 9 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 12 % no svara 3105 90 91 60 28,88 b) visiem pārējiem uzņēmumiem (Taric papildkods A999): Produkta apraksts KN kods Taric kods Fiksēta maksājuma summa (euro par tonnu) — Amonija nitrāts, izņemot ūdens šķīdumos 3102 30 90 — 47,07 — Amonija nitrāta maisījumi ar kalcija karbonātu vai citām neorganiskām vielām, kas nav mēslošanas līdzekļi, kuru slāpekļa saturs pārsniedz 28 % no svara 3102 40 90 — 47,07 — Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara 3102 29 00 10 47,07 — Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara 3102 60 00 10 47,07 — Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara 3102 90 00 10 47,07 — Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara, bez fosfora un kālija satura 3105 10 00 10 47,07 — Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un/vai kālija saturs, izteikts kā K2O, nepārsniedz 3 % no svara 3105 10 00 20 45,66 — Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un/vai kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 3 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 6 % no svara 3105 10 00 30 44,25 — Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un/vai kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 6 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 9 % no svara 3105 10 00 40 42,83 — Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un/vai kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 9 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 12 % no svara 3105 10 00 50 41,42 — Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un kālija saturs, izteikts kā K2O, nepārsniedz 3 % no svara 3105 20 10 30 45,66 — Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 3 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 6 % no svara 3105 20 10 40 44,25 — Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 6 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 9 % no svara 3105 20 10 50 42,83 — Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 9 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 12 % no svara 3105 20 10 60 41,42 — Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, nepārsniedz 3 % no svara 3105 51 00 10 45,66 — Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 3 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 6 % no svara 3105 51 00 20 44,25 — Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 6 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 9 % no svara 3105 51 00 30 42,83 — Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 9 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 10,40 % no svara 3105 51 00 40 42,17 — Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, nepārsniedz 3 % no svara 3105 59 00 10 45,66 — Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 3 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 6 % no svara 3105 59 00 20 44,25 — Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 6 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 9 % no svara 3105 59 00 30 42,83 — Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 9 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 10,40 % no svara 3105 59 00 40 42,17 — Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru kālija saturs, izteikts kā K2O, nepārsniedz 3 % no svara 3105 90 91 30 45,66 — Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 3 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 6 % no svara 3105 90 91 40 44,25 — Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 6 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 9 % no svara 3105 90 91 50 42,83 — Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 9 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 12 % no svara 3105 90 91 60 41,42”

2. pants

1. Ar šo tiek noteikts galīgais antidempinga maksājums tādu cieto mēslošanas līdzekļu importam, kuros amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara, kuri atbilst KN kodam 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 un ex 3105 90 91 un kuru izcelsme ir Krievijā.

2. Galīgā antidempinga maksājuma likme ir noteikta summa, kā norādīts turpmāk:

a) aklātajai akciju sabiedrībai (AAS) “Mēslošanas līdzekļu un ķīmisko vielu uzņēmums Eurochem”, Eurochem grupas loceklim, Maskava, Krievija, precēm, kuras ražo tā saistītais uzņēmums AS NAK Azot, Novomoskovska, Krievija, vai tā saistītais uzņēmums AS Nevinka Azot, Ņevinnomijska, Krievija, un kuras uzņēmums Eurochem Trading GmbH, Cūga, Šveice, pārdod pirmajam neatkarīgajam pircējam Kopienā (Taric papildkods A522): Produkta apraksts KN kods Taric kods Fiksēta maksājuma summa (euro par tonnu) — Amonija nitrāts, izņemot ūdens šķīdumos 3102 30 90 — 32,82 — Amonija nitrāta maisījumi ar kalcija karbonātu vai citām neorganiskām vielām, kas nav mēslošanas līdzekļi, kuru slāpekļa saturs pārsniedz 28 % no svara 3102 40 90 — 32,82 — Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara 3102 29 00 10 32,82 — Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara 3102 60 00 10 32,82 — Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara 3102 90 00 10 32,82 — Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara, bez fosfora un kālija satura 3105 10 00 10 32,82 — Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un/vai kālija saturs, izteikts kā K2O, nepārsniedz 3 % no svara 3105 10 00 20 31,84 — Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un/vai kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 3 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 6 % no svara 3105 10 00 30 30,85 — Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un/vai kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 6 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 9 % no svara 3105 10 00 40 29,87 — Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un/vai kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 9 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 12 % no svara 3105 10 00 50 28,88 — Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un kālija saturs, izteikts kā K2O, nepārsniedz 3 % no svara 3105 20 10 30 31,84 — Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 3 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 6 % no svara 3105 20 10 40 30,85 — Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 6 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 9 % no svara 3105 20 10 50 29,87 — Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 9 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 12 % no svara 3105 20 10 60 28,88 — Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, nepārsniedz 3 % no svara 3105 51 00 10 31,84 — Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 3 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 6 % no svara 3105 51 00 20 30,85 — Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 6 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 9 % no svara 3105 51 00 30 29,87 — Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 9 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 10,40 % no svara 3105 51 00 40 29,41 — Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, nepārsniedz 3 % no svara 3105 59 00 10 31,84 — Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 3 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 6 % no svara 3105 59 00 20 30,85 — Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 6 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 9 % no svara 3105 59 00 30 29,87 — Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 9 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 10,40 % no svara 3105 59 00 40 29,41 — Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru kālija saturs, izteikts kā K2O, nepārsniedz 3 % no svara 3105 90 91 30 31,84 — Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 3 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 6 % no svara 3105 90 91 40 30,85 — Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 6 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 9 % no svara 3105 90 91 50 29,87 — Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 9 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 12 % no svara 3