LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 105/1

VISPĀRĒJĀS TIESAS REGLAMENTS

Satura rādītājs

IEVADA NOTEIKUMI 10

1. pants Definīcijas 10

2. pants Šā Reglamenta darbības joma 11

I SADAĻA – VISPĀRĒJĀS TIESAS STRUKTŪRA UN DARBA ORGANIZĀCIJA 11

1. NODAĻA – VISPĀRĒJĀS TIESAS LOCEKĻI 11

3. pants Tiesneša un ģenerāladvokāta pienākumi 11

4. pants Tiesnešu pilnvaru termiņa sākums 11

5. pants Zvēresta nodošana 12

6. pants Svinīgais solījums 12

7. pants Tiesneša atlaišana no amata 12

8. pants Amata stāža rangs 12

2. NODAĻA – VISPĀRĒJĀS TIESAS PRIEKŠSĒDĒTĀJS 12

9. pants Vispārējās tiesas priekšsēdētāja un viņa vietnieka ievēlēšana 12

10. pants Vispārējās tiesas priekšsēdētāja pilnvaras 13

11. pants Vispārējās tiesas priekšsēdētāja vietnieka pilnvaras 13

12. pants Vispārējās tiesas priekšsēdētāja un viņa vietnieka prombūtne 13

3. NODAĻA – PALĀTAS UN IZTIESĀŠANAS SASTĀVI 13

1. iedaļa. Palātu un iztiesāšanas sastāvu izveide 13

13. pants Palātu izveide 13

14. pants Kompetentais iztiesāšanas sastāvs 14

15. pants Virspalātas sastāvs 14

16. pants Tiesneša atstatīšana un atbrīvošana 14

17. pants Iztiesāšanas sastāva locekļa prombūtne 14

2. iedaļa. Palātu priekšsēdētāji 15

18. pants Palātu priekšsēdētāju ievēlēšana 15

19. pants Palātas priekšsēdētāja pilnvaras 15

20. pants Palātas priekšsēdētāja prombūtne 15

3. iedaļa. Apspriedes 15

21. pants Apspriežu kārtība 15

22. pants Tiesnešu, kuri piedalās apspriedēs, skaits 15

23. pants Virspalātas kvorums 16

24. pants Palātu, kas izskata lietas trīs vai piecu tiesnešu sastāvā, kvorums 16

4. NODAĻA – LIETU SADALE UN PĀRDALE, TIESNEŠU REFERENTU NORĪKOŠANA, NODOŠANA IZTIESĀŠANAS SASTĀVIEM UN DELEĢĒŠANA TIESNESIM VIENPERSONISKI 16

25. pants Sadales kritēriji 16

26. pants Sākotnējā lietas iedalīšana un tiesneša referenta norīkošana 16

27. pants Jauna tiesneša referenta norīkošana un lietas pārdale 17

28. pants Nodošana palātai, kas izskata lietas cita tiesnešu skaita sastāvā 17

29. pants Deleģēšana tiesnesim vienpersoniski 17

5. NODAĻA – ĢENERĀLADVOKĀTU NORĪKOŠANA 18

30. pants Gadījumi, kuros norīko ģenerāladvokātu 18

31. pants Ģenerāladvokāta norīkošanas kārtība 18

6. NODAĻA – KANCELEJA 18

1. iedaļa. Sekretārs 18

32. pants Sekretāra iecelšana 18

33. pants Sekretāra palīgs 19

34. pants Sekretāra un sekretāra palīga prombūtne 19

35. pants Sekretāra pilnvaras 19

36. pants Reģistrs 19

37. pants Iepazīšanās ar reģistru 20

38. pants Piekļuve lietas materiāliem 20

2. iedaļa. Dienesti 20

39. pants Ierēdņi un pārējie darbinieki 20

7. NODAĻA – VISPĀRĒJĀS TIESAS DARBS 20

40. pants Vispārējās tiesas sēžu vieta 20

41. pants Vispārējās tiesas darba kalendārs 20

42. pants Kopsapulce 21

43. pants Protokolu sagatavošana 21

II SADAĻA – VALODU LIETOJUMS 21

44. pants Tiesvedības valoda 21

45. pants Tiesvedības valodas noteikšana 21

46. pants Tiesvedības valodas izmantošana 22

47. pants Sekretāra pienākumi valodu lietojuma jomā 22

48. pants Valodu lietojums Vispārējās tiesas publikācijās 23

49. pants Autentiski dokumenti 23

III SADAĻA – TIEŠĀS PRASĪBAS 23

50. pants Darbības joma 23

1. NODAĻA – VISPĀRĪGI NOTEIKUMI 23

1. iedaļa. Lietas dalībnieku pārstāvība 23

51. pants Pārstāvības pienākums 23

2. iedaļa. Lietas dalībnieku pārstāvju tiesības un pienākumi 23

52. pants Privilēģijas, imunitāte un atvieglojumi 23

53. pants Lietas dalībnieku pārstāvju statuss 24

54. pants Imunitātes atcelšana 24

55. pants Aizliegums piedalīties tiesvedībā 24

56. pants Augstskolu pasniedzēji 24

3. iedaļa. Dokumentu izsniegšana 24

57. pants Dokumentu izsniegšanas veidi 24

4. iedaļa. Termiņi 25

58. pants Termiņu aprēķināšana 25

59. pants Tiesvedība par Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu iestādes aktu 25

60. pants Termiņš, kas noteikts, pamatojoties uz apsvērumiem par attālumu 25

61. pants Termiņu noteikšana un pagarināšana 26

62. pants Pēc termiņa beigām iesniegti procesuālie dokumenti 26

5. iedaļa. Tiesvedības norise un lietu izskatīšana 26

63. pants Tiesvedības norise 26

64. pants Tiesvedības sacīkstes raksturs 26

65. pants Procesuālo dokumentu un tiesvedības laikā pieņemto nolēmumu izsniegšana 26

66. pants Anonimitāte un noteiktu datu nepubliskošana 26

67. pants Lietu izskatīšanas kārtība 26

68. pants Apvienošana 27

69. pants Apstākļi, kādos var apturēt tiesvedību 27

70. pants Lēmums par tiesvedības apturēšanu un lēmums par tiesvedības atjaunošanu 27

71. pants Apturēšanas ilgums un sekas 27

2. NODAĻA – PROCESUĀLIE DOKUMENTI 28

72. pants Kopīgie noteikumi par procesuālo dokumentu iesniegšanu 28

73. pants Procesuālā dokumenta iesniegšana kancelejā papīra formā 28

74. pants Dokumentu iesniegšana elektroniski 28

75. pants Procesuālo rakstu apjoms 28

3. NODAĻA – TIESVEDĪBAS RAKSTVEIDA DAĻA 29

76. pants Prasības pieteikuma saturs 29

77. pants Informācija par dokumentu izsniegšanu 29

78. pants Prasības pieteikuma pielikumi 29

79. pants Paziņošana Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī 29

80. pants Prasības pieteikuma izsniegšana 30

81. pants Iebildumu raksts 30

82. pants Dokumentu nosūtīšana 30

83. pants Replikas raksts un atbildes raksts uz repliku 30

4. NODAĻA – PAMATI, PIERĀDĪJUMI UN PRASĪBAS PIETEIKUMA GROZĪŠANA 30

84. pants Jauni pamati 30

85. pants Pierādījumi un piedāvātie pierādījumi 31

86. pants Prasības pieteikuma grozīšana 31

5. NODAĻA – IEVADZIŅOJUMS 32

87. pants Ievadziņojums 32

6. NODAĻA – PROCESA ORGANIZATORISKIE PASĀKUMI UN PIERĀDĪJUMU SAVĀKŠANAS PASĀKUMI 32

88. pants Vispārīgi noteikumi 32

1. iedaļa. Procesa organizatoriskie pasākumi 32

89. pants Mērķis 32

90. pants Kārtība 33

2. iedaļa. Pierādījumu savākšanas pasākumi 33

91. pants Mērķis 33

92. pants Kārtība 33

93. pants Liecinieku izsaukšana 34

94. pants Liecinieku nopratināšana 34

95. pants Liecinieku pienākumi 34

96. pants Ekspertīze 34

97. pants Liecinieka un eksperta zvērests 35

98. pants Liecinieka vai eksperta zvēresta pārkāpums 35

99. pants Liecinieka vai eksperta noraidījums 35

100. pants Liecinieku un ekspertu izmaksas 35

101. pants Tiesas uzdevums 35

102. pants Pierādījumu savākšanas sēdes protokols 36

3. iedaļa. Kārtība, kādā veic darbības ar pierādījumu savākšanā iesniegtu konfidenciālu informāciju, materiāliem un dokumentiem 36

103. pants Kārtība, kādā veic darbības ar konfidenciālu informāciju un materiāliem 36

104. pants Dokumenti, kuriem piekļuvi ir atteikusi iestāde 37

7. NODAĻA – INFORMĀCIJA VAI MATERIĀLI, KAS SKAR SAVIENĪBAS VAI VIENAS VAI VAIRĀKU TĀS DALĪBVALSTU DROŠĪBU VAI TO STARPTAUTISKO ATTIECĪBU UZTURĒŠANU 37

105. pants Kārtība, kādā veic darbības ar informāciju vai materiāliem, kas skar Savienības vai vienas vai vairāku tās dalībvalstu drošību vai to starptautisko attiecību uzturēšanu 37

8. NODAĻA – TIESVEDĪBAS MUTVĀRDU DAĻA 38

106. pants Tiesvedības mutvārdu daļa 38

107. pants Tiesas sēdes mutvārdu paskaidrojumu uzklausīšanai datums 38

108. pants Tiesas sēde mutvārdu paskaidrojumu uzklausīšanai bez lietas dalībnieku klātbūtnes 38

109. pants Slēgta sēde 39

110. pants Tiesas sēdes mutvārdu paskaidrojumu uzklausīšanai norise 39

111. pants Tiesvedības mutvārdu daļas pabeigšana 39

112. pants Ģenerāladvokāta secinājumu sniegšana 39

113. pants Tiesvedības mutvārdu daļas atkārtota sākšana 39

114. pants Sēdes protokols 39

115. pants Sēdes ieraksts 40

9. NODAĻA – SPRIEDUMI UN RĪKOJUMI 40

116. pants Sprieduma pasludināšanas datums 40

117. pants Sprieduma saturs 40

118. pants Sprieduma pasludināšana un izsniegšana 40

119. pants Rīkojuma saturs 40

120. pants Rīkojuma parakstīšana un izsniegšana 41

121. pants Spriedumu un rīkojumu saistošais spēks 41

122. pants Publicēšana Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī 41

10. NODAĻA – AIZMUGURISKS SPRIEDUMS 41

123. pants Aizmugurisks spriedums 41

11. NODAĻA – IZLĪGUMS UN ATTEIKŠANĀS NO PRASĪBAS 42

124. pants Izlīgums 42

125. pants Atteikšanās no prasības 42

12. NODAĻA – PRASĪBAS UN PROCESA JAUTĀJUMI, KURUS IZLEMJ AR RĪKOJUMU 42

126. pants Acīmredzami noraidāma prasība 42

127. pants Lietas nodošana Tiesai vai Civildienesta tiesai 42

128. pants Atteikšanās izskatīt lietu 42

129. pants Absolūts šķērslis tiesas procesam 43

130. pants Iebildes un procesa jautājumi 43

131. pants Tiesvedības izbeigšana pēc savas ierosmes pirms sprieduma taisīšanas 43

132. pants Acīmredzami pamatota prasība 43

13. NODAĻA – TIESĀŠANĀS IZDEVUMI UN TIESĀŠANĀS IZMAKSAS 44

133. pants Lēmums par tiesāšanās izdevumiem 44

134. pants Tiesāšanās izdevumu atlīdzināšanas vispārīgie noteikumi 44

135. pants Taisnīgums un nepamatoti vai ļaunprātīgi radīti izdevumi 44

136. pants Tiesāšanās izdevumi atteikšanās no prasības gadījumā 44

137. pants Tiesāšanās izdevumi tiesvedības izbeigšanas pirms sprieduma taisīšanas gadījumā 44

138. pants Personu, kas iestājušās lietā, tiesāšanās izdevumi 44

139. pants Tiesāšanās izmaksas 45

140. pants Atlīdzināmie tiesāšanās izdevumi 45

141. pants Maksājuma veikšanas noteikumi 45

14. NODAĻA – IESTĀŠANĀS LIETĀ 45

142. pants Iestāšanās lietā priekšmets un sekas 45

143. pants Pieteikums par iestāšanos lietā 45

144. pants Lēmums attiecībā uz pieteikumu par iestāšanos lietā 46

145. pants Procesuālo rakstu iesniegšana 46

15. NODAĻA – JURIDISKĀ PALĪDZĪBA 47

146. pants Vispārīgi noteikumi 47

147. pants Pieteikums par juridisko palīdzību 47

148. pants Lēmums par pieteikumu par juridisko palīdzību 47

149. pants Avanss un tiesāšanās izdevumu segšana 48

150. pants Juridiskās palīdzības pārtraukšana 48

16. NODAĻA – STEIDZAMĪBAS TIESVEDĪBAS 49

1. iedaļa. Paātrinātā tiesvedība 49

151. pants Lēmums par paātrināto tiesvedību 49

152. pants Pieteikums par paātrināto tiesvedību 49

153. pants Prioritāra izskatīšana 49

154. pants Tiesvedības rakstveida daļa 49

155. pants Tiesvedības mutvārdu daļa 50

2. iedaļa. Piemērošanas un izpildes apturēšana un citi pagaidu noregulējuma pasākumi 50

156. pants Pieteikums par piemērošanas apturēšanu vai citu pagaidu pasākumu noteikšanu 50

157. pants Kārtība 50

158. pants Lēmums par pieteikumu 50

159. pants Apstākļu izmaiņas 51

160. pants Jauns pieteikums 51

161. pants Saskaņā ar LESD 280. pantu, LESD 299. pantu un EAEKL 164. pantu iesniegts pieteikums 51

17. NODAĻA – PIETEIKUMI PAR SPRIEDUMIEM UN RĪKOJUMIEM 51

162. pants Pieteikuma iedalīšana 51

163. pants Tiesvedības apturēšana 51

164. pants Spriedumu un rīkojumu labošana 52

165. pants Lēmuma nepieņemšana 52

166. pants Protests par aizmugurisku spriedumu 52

167. pants Trešās personas protests 52

168. pants Spriedumu un rīkojumu interpretēšana 53

169. pants Pārskatīšana 53

170. pants Domstarpības par atlīdzināmajiem tiesāšanās izdevumiem 54

IV SADAĻA – TIESVEDĪBA ATTIECĪBĀ UZ INTELEKTUĀLĀ ĪPAŠUMA TIESĪBĀM 54

171. pants Darbības joma 54

1. NODAĻA – TIESVEDĪBAS DALĪBNIEKI 54

172. pants Atbildētājs 54

173. pants Pārējo procesa Apelāciju padomē dalībnieku statuss Vispārējā tiesā 54

174. pants Lietas dalībnieka aizstāšana 55

175. pants Pieteikums par aizstāšanu 55

176. pants Lēmums attiecībā uz pieteikumu par aizstāšanu 55

2. NODAĻA – PRASĪBAS PIETEIKUMS UN ATBILDES RAKSTI UZ PRASĪBAS PIETEIKUMU 56

177. pants Prasības pieteikums 56

178. pants Prasības pieteikuma izsniegšana 56

179. pants Lietas dalībnieki, kuriem ir tiesības iesniegt atbildes rakstu uz prasības pieteikumu 57

180. pants Atbildes raksts uz prasības pieteikumu 57

181. pants Tiesvedības rakstveida daļas pabeigšana 57

3. NODAĻA – PRETPRASĪBA 57

182. pants Pretprasība 57

183. pants Pretprasības saturs 57

184. pants Pretprasībā norādītie prasījumi, pamati un argumenti 58

185. pants Atbilde uz pretprasību 58

186. pants Tiesvedības rakstveida daļas pabeigšana 58

187. pants Attiecības starp prasību un pretprasību 58

4. NODAĻA – CITI TIESVEDĪBAS ASPEKTI 58

188. pants Strīda priekšmets Vispārējā tiesā 58

189. pants Procesuālo rakstu apjoms 58

190. pants Tiesāšanās izdevumu noteikšana 58

191. pants Citas piemērojamās normas 59

V SADAĻA – APELĀCIJAS SŪDZĪBAS PAR CIVILDIENESTA TIESAS NOLĒMUMIEM 59

192. pants Darbības joma 59

1. NODAĻA – APELĀCIJAS SŪDZĪBA 59

193. pants Apelācijas sūdzības iesniegšana 59

194. pants Apelācijas sūdzības saturs 59

195. pants Apelācijas sūdzībā norādītie prasījumi, pamati un argumenti 60

196. pants Prasījumi apelācijas sūdzības pieņemšanas gadījumā 60

2. NODAĻA – ATBILDES RAKSTS UZ APELĀCIJAS SŪDZĪBU, REPLIKAS RAKSTS UN ATBILDES RAKSTS UZ REPLIKU 60

197. pants Apelācijas sūdzības izsniegšana 60

198. pants Lietas dalībnieki, kuriem ir tiesības iesniegt atbildes rakstu uz apelācijas sūdzību 60

199. pants Atbildes raksta uz apelācijas sūdzību saturs 60

200. pants Atbildes rakstā uz apelācijas sūdzību norādītie prasījumi 61

201. pants Replikas raksts un atbildes raksts uz repliku 61

3. NODAĻA – PRETAPELĀCIJAS SŪDZĪBA 61

202. pants Pretapelācijas sūdzība 61

203. pants Pretapelācijas sūdzības saturs 61

204. pants Pretapelācijas sūdzībā norādītie prasījumi, pamati un argumenti 61

4. NODAĻA – PROCESUĀLIE RAKSTI PĒC PRETAPELĀCIJAS SŪDZĪBAS 62

205. pants Atbilde uz pretapelācijas sūdzību 62

206. pants Replikas raksts un atbildes raksts uz repliku pēc pretapelācijas sūdzības 62

5. NODAĻA – TIESVEDĪBAS MUTVĀRDU DAĻA 62

207. pants Tiesvedības mutvārdu daļa 62

6. NODAĻA – APELĀCIJAS VAI PRETAPELĀCIJAS SŪDZĪBAS IZSKATĪŠANA, IZDODOT RĪKOJUMU 62

208. pants Acīmredzami nepieņemama vai acīmredzami nepamatota apelācijas vai pretapelācijas sūdzība 62

209. pants Acīmredzami pamatota apelācijas vai pretapelācijas sūdzība 62

7. NODAĻA – APELĀCIJAS SŪDZĪBAS IZSLĒGŠANAS NO REĢISTRA SEKAS ATTIECĪBĀ UZ PRETAPELĀCIJAS SŪDZĪBU 63

210. pants Atteikšanās no apelācijas sūdzības vai tās acīmredzamas nepieņemamības sekas attiecībā uz pretapelācijas sūdzību 63

8. NODAĻA – TIESĀŠANĀS IZDEVUMI UN TIESĀŠANĀS IZMAKSAS APELĀCIJAS TIESVEDĪBĀ 63

211. pants Tiesāšanās izdevumu noteikšana apelācijas tiesvedībā 63

9. NODAĻA – CITAS APELĀCIJAS TIESVEDĪBAI PIEMĒROJAMĀS NORMAS 63

212. pants Procesuālo rakstu apjoms 63

213. pants Citas apelācijas tiesvedībai piemērojamās normas 63

10. NODAĻA – APELĀCIJAS SŪDZĪBAS PAR NOLĒMUMIEM, AR KURIEM NORAIDĪTS PIETEIKUMS PAR IESTĀŠANOS LIETĀ, UN PAR NOLĒMUMIEM ATTIECĪBĀ UZ PAGAIDU NOREGULĒJUMU 64

214. pants Apelācijas sūdzības par nolēmumiem, ar kuriem noraidīts pieteikums par iestāšanos lietā, un par nolēmumiem attiecībā uz pagaidu noregulējumu 64

VI SADAĻA – TIESVEDĪBA PĒC LIETAS NODOŠANAS ATPAKAĻ VISPĀRĒJAI TIESAI 64

1. NODAĻA – VISPĀRĒJĀS TIESAS NOLĒMUMI, KAS PASLUDINĀTI PĒC TĀS NOLĒMUMU ATCELŠANAS UN LIETAS NODOŠANAS ATPAKAĻ 64

215. pants Nolēmuma atcelšana un lietas nodošana atpakaļ, ko veic Tiesa 64

216. pants Lietas iedalīšana 64

217. pants Tiesvedības norise 64

218. pants Tiesvedībai piemērojamās normas 64

219. pants Tiesāšanās izdevumi 65

2. NODAĻA – VISPĀRĒJĀS TIESAS NOLĒMUMI, KAS PIEŅEMTI PĒC LIETAS PĀRSKATĪŠANAS UN LIETAS NODOŠANAS ATPAKAĻ 65

220. pants Nolēmuma pārskatīšana un lietas nodošana atpakaļ, ko veic Tiesa 65

221. pants Lietas iedalīšana 65

222. pants Tiesvedības norise 65

223. pants Tiesāšanās izdevumi 65

NOBEIGUMA NOTEIKUMI 65

224. pants Izpildes noteikumi 65

225. pants Piespiedu izpilde 65

226. pants Atcelšana 66

227. pants Šā Reglamenta publicēšana un stāšanās spēkā 66

VISPĀRĒJĀS TIESAS REGLAMENTS

VISPĀRĒJĀ TIESA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, it īpaši tā 19. pantu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, it īpaši tā 254. panta piekto daļu,

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu, it īpaši tā 106.a panta 1. punktu,

ņemot vērā Protokolu par Eiropas Savienības Tiesas Statūtiem, it īpaši tā 19. panta sesto daļu, 63. pantu un 64. panta otro daļu,

tā kā:

(1) 1991. gada 2. maija Reglaments ir ticis daudzkārt grozīts, lai pakāpeniski nodrošinātu Vispārējo tiesu ar normām, kas tai ļauj vislabākajos apstākļos izskatīt dažāda rakstura un aizvien daudzveidīgākās jomās ietilpstošas lietas.

(2) Ir nepieciešama teksta pilnīga pārskatīšana, lai šim normu kopumam piešķirtu jaunu konsekvenci, veicinātu procesuālo normu, kas regulē Eiropas Savienības tiesās ierosinātās lietas, vienveidību, saglabātu tiesas kapacitāti izlemt lietas saprātīgā termiņā, darītu skaidrākas lietas dalībniekiem atzītās tiesības, precizētu, ko tiesa sagaida no lietas dalībnieku pārstāvjiem, un pielāgotu vairākas normas, lai ņemtu vērā zināmas pārmaiņas, tostarp tehnoloģijās, attiecībā uz procesuālo dokumentu iesniegšanu un izsniegšanu un šo izmaiņu ieviešanā konstatētās grūtības.

(3) Intelektuālā īpašuma jomā celtajām prasībām un apelācijas sūdzībām par Civildienesta tiesas nolēmumiem to specifiskā rakstura dēļ ir jāpiemēro atsevišķās sadaļās ietvertas īpašas procesuālās normas, pārējā daļā tām piemērojot uz tiešajām prasībām attiecināmās procesuālās normas. Tādējādi normas attiecībā uz tiešajām prasībām, prasībām intelektuālā īpašuma jomā un apelācijas sūdzībām veido šī Reglamenta struktūru.

(4) Iegūtās pieredzes gaismā turklāt šķiet nepieciešams attiecīgo personu interesēs papildināt vai precizēt katrai no tiesvedībām piemērojamās normas. Tās it īpaši ir normas, kas attiecas uz pusēm piešķirto tiesību un personām, kas iestājušās lietā, atzīto tiesību apjomu vai intelektuālā īpašuma lietās – personas, kas iestājusies lietā, statusa iegūšanu un tās tiesību apjomu. Sacīkstes principa ievērošana un nepieciešamība atsevišķās situācijās saglabāt sensitīvas informācijas, kam ir nozīme strīda atrisinājumam, konfidencialitāti ir nostiprinātas īpašās normās. Turklāt attiecībā uz apelācijas sūdzībām par Civildienesta tiesas nolēmumiem ir skaidrāk jānošķir apelācijas sūdzības un pretapelācijas sūdzības, kas iesniegtas pēc apelācijas sūdzības izsniegšanas. Tāda pati nošķiršana ir jāveic lietās intelektuālā īpašuma jomā, nošķirot sākotnējo prasību un pretprasību, ko persona, kas iestājusies lietā, cēlusi pēc pieteikuma par lietas ierosināšanu izsniegšanas.

(5) Noteiktu procedūru īstenošana ir atklājusi to pārlieko sarežģītību. Tādēļ tās ir jāvienkāršo. Šajā ziņā normas par tiesvedības valodas noteikšanu intelektuālā īpašuma lietās nodrošina labāku situāciju paredzamību ieinteresētajām personām un vieglāku to risināšanu Vispārējai tiesai. Normas attiecībā uz aizmuguriska sprieduma tiesvedību ir paredzētas, lai ļautu ātrāk atrisināt lietu, kas ir prasītāja interesēs, kurš gadījumā, ja spriedums viņam ir labvēlīgs, ir pakļauts riskam, ka atbildētājs, kuram spriedums ir nelabvēlīgs, iesniedz protestu.

(6) Labākai normu uztverei sadaļā par tiešajām prasībām ir arī jāiekļauj visi pieteikumi saistībā ar spriedumiem un rīkojumiem, kas šobrīd ir izkliedēti vairākās atsevišķās Reglamenta sadaļās un nodaļās. Tāpat, lai veicinātu teksta uztveramību, vienā un tajā pašā sadaļā ir aplūkotas tiesvedības pēc tam, kad Tiesa nosūtījusi lietu atpakaļ vai nu pēc nolēmuma atcelšanas, vai nu pēc pārskatīšanas.

(7) Lai gan Vispārējai tiesai ir jāsaskaras ar aizvien pieaugošu tiesvedību skaitu, tai ir jāturpina taisīt savus spriedumus saprātīgā termiņā. Tādēļ ir būtiski turpināt uzsāktos centienus, lai samazinātu tajā notiekošo tiesvedību ilgumu, it īpaši, paredzot, ka tiesvedības rakstveida daļa intelektuālā īpašuma lietās ir ierobežota ar vienreizēju procesuālo rakstu apmaiņu; reglamentējot pieteikumus par prasības pieteikumā ietverto prasījumu pielāgošanu; saīsinot dažus likumiskos termiņus; vienkāršojot iestāšanās lietā regulējumu tādējādi, ka tiek atcelta iestāšanās lietā kategorija, kas varētu tikt atļauta, beidzoties likumiskajam termiņam pēc publikācijas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; paredzot Vispārējai tiesai iespēju izlemt lietu bez tiesvedības mutvārdu daļas tiešajās prasībās, ja neviena no pusēm nav lūgusi noturēt tiesas sēdi mutvārdu paskaidrojumu uzklausīšanai un ja tiesa uzskata, ka lietas materiāli tai snieguši pietiekamu informāciju, kā arī iespēju apelācijas tiesvedībā izlemt lietu bez tiesvedības mutvārdu daļas; palielinot palātu priekšsēdētāju lēmumpieņemšanas pilnvaras un, visbeidzot, palielinot to gadījumu skaitu, kuros lieta tiek izlemta, pieņemot vienkāršu lēmumu.

(8) Ar tādu pašu mērķi sadaļa par Vispārējās tiesas struktūru un darba organizāciju ir papildināta ar normām, kas it īpaši paredz konkretizēt gadījumus, kuros lietu var pārdalīt, un paplašināt tiesneša, kas izskata lietu vienpersoniski, pilnvaras, lai ļautu viņam izskatīt intelektuālā īpašuma lietas.

(9) Tiesvedības norise, ievērojot sacīkstes principu, ir apstiprināta, nostiprinot šo principu īpašā pantā, kā arī normatīvi strikti ierobežojot gadījumus, kuros konfidencialitātes saglabāšana konkrētai kādas puses sniegtai lietas izlemšanai nepieciešamai informācijai izņēmuma kārtā attaisno šīs informācijas nesniegšanu otrai pusei. Jaunās normas nodrošina tiesai arī tiesisko regulējumu gadījumiem, kuros tiesnesis atstata sevi vai tiek atbrīvots. Reforma paredz arī piešķirt normatīvo statusu noteikumiem, kas līdz šim bija iekļauti Praktiskajos norādījumos lietas dalībniekiem, piemēram, attiecībā uz procesuālo rakstu garumu, vai Norādījumos Vispārējās tiesas sekretāram, piemēram, attiecībā uz anonimitātes noteikšanu un to apstākļu precizēšanu, kādos trešās personas var piekļūt lietas materiāliem.

(10) Visbeidzot, teksts ir padarīts uztveramāks, atceļot dažas normas, kas ir novecojušas vai netiek piemērotas, numurējot visu šā Reglamenta pantu daļas, pievienojot katram pantam konkrētu nosaukumu un saskaņojot terminoloģiju,

ar Tiesas piekrišanu,

ar Padomes apstiprinājumu, kas sniegts 2015. gada 10. februārī,

PIEŅEM ŠO REGLAMENTU.

IEVADA NOTEIKUMI

1. pants

Definīcijas

1. Šajā Reglamentā:

a) Līguma par Eiropas Savienību normas tiek apzīmētas ar abreviatūru “LES”, kam seko šā līguma attiecīgā panta numurs;

b) Līguma par Eiropas Savienības darbību normas tiek apzīmētas ar abreviatūru “LESD”, kam seko šā līguma attiecīgā panta numurs;

c) Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma normas tiek apzīmētas ar abreviatūru “EAEKL”, kam seko šā līguma attiecīgā panta numurs;

d) “Statūti” ir Protokols par Eiropas Savienības Tiesas Statūtiem;

e) “EEZ līgums” ir Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu (1);

f) “Padomes Regula Nr. 1” ir Padomes 1958. gada 15. aprīļa Regula Nr. 1, ar ko nosaka Eiropas Ekonomikas kopienā lietojamās valodas (2).

2. Šajā Reglamentā:

a) “Vispārējā tiesa” ir tiesas palāta attiecībā uz lietām, kas iedalītas vai nodotas šai palātai, un tiesnesis vienpersoniski attiecībā uz lietām, kas deleģētas vai iedalītas šim tiesnesim;

b) “priekšsēdētājs”, ja vien nav norādīts citādi, ir: — Vispārējās tiesas priekšsēdētājs attiecībā uz lietām, kas vēl nav iedalītas iztiesāšanas sastāvam, — palātas, kurai iedalīta lieta, priekšsēdētājs attiecībā uz lietām, kas iedalītas palātām, — tiesnesis vienpersoniski attiecībā uz viņam deleģētām vai iedalītām lietām;

c) “lietas dalībnieks” un “lietas dalībnieki”, ja nav citas norādes, ir jebkurš lietas dalībnieks tiesvedībā, tostarp persona, kas iestājusies lietā;

d) “puse” un “puses” ir prasītājs vai atbildētājs, vai attiecīgi abi;

e) “lietas dalībnieku pārstāvji” ir advokāti un pārstāvji, kuri pārstāv lietas dalībniekus Vispārējā tiesā atbilstoši Statūtu 19. pantam; pārstāvjiem attiecīgā gadījumā palīdz padomdevējs vai advokāts;

f) “iestāde” vai “iestādes” ir Savienības iestādes, kas ir minētas LES 13. panta 1. punktā, un struktūras, kas ir izveidotas ar Līgumiem vai ar to īstenošanai pieņemtu aktu un kas var būt lietas dalībnieki Vispārējā tiesā;

g) “Birojs” atkarībā no gadījuma ir Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs (preču zīmes, paraugi un modeļi) vai Kopienas Augu šķirņu birojs;

h) “EBTA Uzraudzības iestāde” ir EEZ līgumā paredzētā Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas Uzraudzības iestāde;

i) “tiešās prasības” ir prasības, kas celtas, pamatojoties uz LESD 263., 265., 268. un 272. pantu.

2. pants

Šā Reglamenta darbības joma

Šā Reglamenta normas īsteno un vajadzības gadījumā papildina atbilstošās LES, LESD un EAEKL normas, kā arī Statūtus.

I SADAĻA

VISPĀRĒJĀS TIESAS STRUKTŪRA UN DARBA ORGANIZĀCIJA

1. nodaļa

VISPĀRĒJĀS TIESAS LOCEKĻI

3. pants

Tiesneša un ģenerāladvokāta pienākumi

1. Katrs Vispārējās tiesas loceklis parasti veic tiesneša pienākumus.

2. Vispārējās tiesas locekļus turpmāk sauc par “tiesnešiem”.

3. Katrs tiesnesis, izņemot Vispārējās tiesas priekšsēdētāju, priekšsēdētāja vietnieku un palātu priekšsēdētājus, 30. un 31. pantā noteiktajos gadījumos var konkrētā lietā pildīt ģenerāladvokāta pienākumus.

4. Atsauces uz ģenerāladvokātu šajā Reglamentā ir spēkā vienīgi tad, ja kāds tiesnesis ir norīkots par ģenerāladvokātu.

4. pants

Tiesnešu pilnvaru termiņa sākums

Tiesneša pilnvaru termiņš sākas dokumentā par iecelšanu noteiktajā dienā. Ja šajā dokumentā nav norādīta pilnvaru termiņa sākuma diena, šis termiņš sākas šā dokumenta publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī dienā.

5. pants

Zvēresta nodošana

Pirms savu amata pienākumu izpildes uzsākšanas tiesnesis nodod Tiesai šādu Statūtu 2. pantā paredzētu zvērestu:

“Es zvēru pildīt savus pienākumus objektīvi un apzinīgi, es zvēru ievērot apspriežu slepenību.”

6. pants

Svinīgais solījums

Tūlīt pēc zvēresta nodošanas tiesnesis paraksta deklarāciju, kurā dod Statūtu 4. panta trešajā daļā paredzēto svinīgo solījumu.

7. pants

Tiesneša atlaišana no amata

1. Gadījumos, kad Tiesai saskaņā ar Statūtu 6. pantu pēc apspriešanās ar Vispārējo tiesu ir jālemj par to, vai tiesnesis vairs neatbilst vajadzīgajiem nosacījumiem vai nepilda amata pienākumus, Vispārējās tiesas priekšsēdētājs uzaicina attiecīgo tiesnesi sniegt savus apsvērumus bez sekretāra klātbūtnes.

2. Vispārējā tiesa atzinumu motivē.

3. Atzinumam par to, ka tiesnesis vairs neatbilst vajadzīgajiem nosacījumiem vai nepilda amata pienākumus, jāsaņem tiesnešu, kas saskaņā ar Statūtu 48. pantu veido Vispārējo tiesu, balsu vairākums. Tādā gadījumā informāciju par balsu sadalījumu paziņo Tiesai.

4. Balsošana ir aizklāta, bez sekretāra klātbūtnes, attiecīgais tiesnesis apspriedē nepiedalās.

8. pants

Amata stāža rangs

1. Tiesnešu amata stāžu aprēķina no viņu amata pienākumu izpildes uzsākšanas brīža.

2. Vienāda amata stāža gadījumā rangus nosaka atbilstīgi vecumam.

3. Tiesneši, kurus amatā ieceļ atkārtoti, saglabā savu iepriekšējo rangu.

2. nodaļa

VISPĀRĒJĀS TIESAS PRIEKŠSĒDĒTĀJS

9. pants

Vispārējās tiesas priekšsēdētāja un viņa vietnieka ievēlēšana

1. Tūlīt pēc daļējas nomaiņas, kas noteikta LESD 254. panta otrajā daļā, tiesneši no sava vidus uz trijiem gadiem ievēlē Vispārējās tiesas priekšsēdētāju.

2. Ja Vispārējās tiesas priekšsēdētāja amats kļūst brīvs pirms parastā pilnvaru termiņa beigām, Vispārējā tiesa uz atlikušo pilnvaru termiņu ievēlē amata pārņēmēju.

3. Šajā pantā noteikto vēlēšanu laikā balsošana notiek aizklāti. Ievēlē tiesnesi, kurš iegūst vairāk nekā pusi no tiesnešu, kas saskaņā ar Statūtu 48. pantu veido Vispārējo tiesu, balsīm. Ja neviens no tiesnešiem neiegūst šo balsu vairākumu, notiek vēlēšanu nākamās kārtas, līdz tiek sasniegts šis balsu vairākums.

4. Pēc tam tiesneši no sava vidus atbilstoši 3. punktā paredzētajai kārtībai uz trijiem gadiem ievēlē Vispārējās tiesas priekšsēdētāja vietnieku. Ja priekšsēdētāja vietnieka amats kļūst brīvs pirms parastā pilnvaru termiņa beigām, piemēro šā panta 2. punktu.

5. Saskaņā ar šo pantu ievēlēto Vispārējās tiesas priekšsēdētāja un viņa vietnieka uzvārdus publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

10. pants

Vispārējās tiesas priekšsēdētāja pilnvaras

1. Vispārējās tiesas priekšsēdētājs pārstāv Vispārējo tiesu.

2. Vispārējās tiesas priekšsēdētājs vada Vispārējās tiesas darbu tiesvedības un administratīvās vadības jomā.

3. Vispārējās tiesas priekšsēdētājs vada 42. pantā paredzēto kopsapulci.

4. Vispārējās tiesas priekšsēdētājs ir arī virspalātas priekšsēdētājs. Šajā gadījumā piemēro 19. pantu.

5. Ja Vispārējās tiesas priekšsēdētājs darbojas palātā, viņš ir šīs palātas priekšsēdētājs. Šajā gadījumā piemēro 19. pantu.

6. Attiecībā uz lietām, kas vēl nav iedalītas iztiesāšanas sastāvam, Vispārējās tiesas priekšsēdētājs var noteikt 89. pantā paredzētos procesa organizatoriskos pasākumus.

11. pants

Vispārējās tiesas priekšsēdētāja vietnieka pilnvaras

1. Vispārējās tiesas priekšsēdētāja vietnieks palīdz Vispārējās tiesas priekšsēdētājam viņa pienākumu izpildē un aizstāj viņu tā prombūtnē.

2. Viņš to aizstāj pēc Vispārējās tiesas priekšsēdētāja lūguma 10. panta 1. un 2. punktā paredzēto pienākumu izpildē.

3. Vispārējā tiesa, pieņemot lēmumu, precizē noteikumus, saskaņā ar kuriem Vispārējās tiesas priekšsēdētāja vietnieks aizstāj Vispārējās tiesas priekšsēdētāju viņa ar tiesas spriešanu saistīto pienākumu izpildē. Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

4. Neskarot 10. panta 5. punktu, ja Vispārējās tiesas priekšsēdētāja vietnieks darbojas palātā, viņš ir šīs palātas priekšsēdētājs. Šajā gadījumā piemēro 19. pantu.

12. pants

Vispārējās tiesas priekšsēdētāja un viņa vietnieka prombūtne

Vispārējās tiesas priekšsēdētāja un viņa vietnieka vienlaicīgā prombūtnē Vispārējās tiesas priekšsēdētāja pienākumus saskaņā ar 8. pantā noteikto rangu kārtību pilda kāds no palātu priekšsēdētājiem vai viņu prombūtnē – kāds no pārējiem tiesnešiem.

3. nodaļa

PALĀTAS UN IZTIESĀŠANAS SASTĀVI

1. iedaļa

Palātu un iztiesāšanas sastāvu izveide

13. pants

Palātu izveide

1. Vispārējā tiesa izveido palātas, kas izskata lietas trīs un piecu tiesnešu sastāvā.

2. Vispārējā tiesa pēc Vispārējās tiesas priekšsēdētāja priekšlikuma lemj par to, kuri tiesneši palātās darbosies.

3. Saskaņā ar šo pantu pieņemtos lēmumus publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

14. pants

Kompetentais iztiesāšanas sastāvs

1. Vispārējās tiesas lietas tiek izskatītas palātās trīs vai piecu tiesnešu sastāvā atbilstoši 13. pantam.

2. Lietas var izskatīt virspalāta saskaņā ar 28. pantā paredzētajiem nosacījumiem.

3. Lietas var izskatīt tiesnesis vienpersoniski, ja tās viņam deleģē saskaņā ar 29. pantā paredzētajiem nosacījumiem.

15. pants

Virspalātas sastāvs

1. Virspalātas sastāvā ir piecpadsmit tiesneši.

2. Vispārējā tiesa lemj par tiesnešu norīkošanas virspalātas sastāvā veidu. Šis lēmums tiek publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

16. pants

Tiesneša atstatīšana un atbrīvošana

1. Ja tiesnesis atbilstoši Statūtu 18. panta pirmajai un otrajai daļai uzskata, ka nevar piedalīties lietas izskatīšanā, viņš par to informē Vispārējās tiesas priekšsēdētāju, kurš viņu atbrīvo no lietas izskatīšanas.

2. Ja Vispārējās tiesas priekšsēdētājs atbilstoši Statūtu 18. panta pirmajai un otrajai daļai uzskata, ka tiesnesis nevar piedalīties lietas izskatīšanā, viņš to dara zināmu attiecīgajam tiesnesim un pirms lēmuma pieņemšanas uzklausa viņa apsvērumus.

3. Ja rodas jebkādas grūtības, piemērojot šo pantu, atbilstoši Statūtu 18. panta trešajai daļai Vispārējās tiesas priekšsēdētājs nodod 1. un 2. punktā paredzētos jautājumus kopsapulcei. Šajā gadījumā balsošana notiek aizklāti, bez sekretāra klātbūtnes, iepriekš uzklausot attiecīgā tiesneša apsvērumus un viņam nepiedaloties apspriedē.

17. pants

Iztiesāšanas sastāva locekļa prombūtne

1. Ja kāda tiesneša prombūtnes dēļ virspalātā nav sasniegts 15. pantā paredzētais tiesnešu skaits, pirms ir uzsākta apspriede par lietu vai mutvārdu paskaidrojumu uzklausīšana, Vispārējās tiesas priekšsēdētājs norīko tiesnesi, kas papildina šo palātu, lai atjaunotu paredzēto tiesnešu skaitu.

2. Ja kāda tiesneša prombūtnes dēļ palātā, kas izskata lietas trīs vai piecu tiesnešu sastāvā, nav sasniegts paredzētais tiesnešu skaits, pirms ir uzsākta apspriede par lietu vai mutvārdu paskaidrojumu uzklausīšana, šīs palātas priekšsēdētājs norīko citu tās pašas palātas tiesnesi, lai aizstātu prombūtnē esošo tiesnesi. Ja prombūtnē esošo tiesnesi nav iespējams aizstāt ar citu tās pašas palātas tiesnesi, attiecīgās palātas priekšsēdētājs to dara zināmu Vispārējās tiesas priekšsēdētājam, kurš saskaņā ar Vispārējās tiesas noteiktajiem kritērijiem norīko citu tiesnesi, lai atjaunotu paredzēto tiesnešu skaitu. Lēmumu, kurā noteikti šie kritēriji, publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

3. Tiesneša, kuram lieta ir deleģēta vai iedalīta izskatīšanai vienpersoniski, prombūtnes gadījumā Vispārējās tiesas priekšsēdētājs norīko citu tiesnesi attiecīgā tiesneša aizstāšanai.

2. iedaļa

Palātu priekšsēdētāji

18. pants

Palātu priekšsēdētāju ievēlēšana

1. Tiesneši no sava vidus saskaņā ar 9. panta 3. punktu ievēlē to palātu, kuras izskata lietas trīs un piecu tiesnešu sastāvā, priekšsēdētājus.

2. To palātu, kuras izskata lietas piecu tiesnešu sastāvā, priekšsēdētājus ievēlē uz trijiem gadiem. Atkārtoti amatā viņus var ievēlēt vienu reizi.

3. To palātu, kuras izskata lietas trīs tiesnešu sastāvā, priekšsēdētājus ievēlē uz noteiktu termiņu.

4. To palātu, kuras izskata lietas piecu tiesnešu sastāvā, priekšsēdētāju ievēlēšana notiek uzreiz pēc 9. pantā paredzētās Vispārējās tiesas priekšsēdētāja un priekšsēdētāja vietnieka ievēlēšanas.

5. Ja palātas priekšsēdētāja amats atbrīvojas pirms parastā pilnvaru termiņa beigām, uz atlikušo palātas priekšsēdētāja pilnvaru termiņu ievēlē amata pārņēmēju.

6. Atbilstoši šim pantam ievēlēto palātu priekšsēdētāju uzvārdus publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

19. pants

Palātas priekšsēdētāja pilnvaras

1. Palātas priekšsēdētājs īsteno viņam ar šo Reglamentu piešķirtās pilnvaras, vispirms uzklausot tiesnesi referentu.

2. Palātas priekšsēdētājs jebkuru lēmumu, kura pieņemšana ietilpst viņa pilnvarās, var nodot palātai.

20. pants

Palātas priekšsēdētāja prombūtne

Neskarot 10. panta 5. punktu un 11. panta 4. punktu, palātas priekšsēdētāja prombūtnē viņa pienākumus saskaņā ar 8. pantā noteikto rangu kārtību pilda kāds no iztiesāšanas sastāva tiesnešiem.

3. iedaļa

Apspriedes

21. pants

Apspriežu kārtība

1. Vispārējās tiesas apspriedes ir un paliek slepenas.

2. Ja ir notikusi tiesas sēde mutvārdu paskaidrojumu uzklausīšanai, vienīgi tiesneši, kas tajā ir piedalījušies, piedalās arī apspriedēs.

3. Ikviens tiesnesis, kas piedalās apspriedēs, izsaka savu viedokli un to motivē.

4. Vispārējās tiesas nolēmums ir atkarīgs no secinājumiem, kādus tiesneši ar balsu vairākumu izdara gala apspriedē. Balsis nodod 8. pantā noteiktajai rangu kārtībai pretējā kārtībā, izņemot tiesnesi referentu, kurš balso pirmais, un priekšsēdētāju, kurš balso pēdējais.

22. pants

Tiesnešu, kuri piedalās apspriedēs, skaits

Ja tiesneša prombūtnes dēļ tiesneši ir pāra skaitā, tiesnesim ar vismazāko amata stāžu 8. panta nozīmē ir jāatturas no dalības apspriedēs, izņemot gadījumu, kad viņš ir priekšsēdētājs vai tiesnesis referents. Pēdējā no minētajiem gadījumiem tiesnesis, kuram ir nākamais zemākais amata stāža rangs, atturas no dalības apspriedēs.

23. pants

Virspalātas kvorums

1. Virspalātas nolēmumi ir spēkā tikai tad, ja apspriedē piedalās vienpadsmit tiesneši.

2. Ja tiesneša prombūtnes dēļ šis kvorums nav sasniegts, Vispārējās tiesas priekšsēdētājs norīko citu tiesnesi, lai sasniegtu virspalātas kvorumu.

3. Ja ir notikusi tiesas sēde mutvārdu paskaidrojumu uzklausīšanai, bet kvorums vairs nav sasniegts, prombūtnē esošo tiesnesi aizstāj 2. punktā paredzētajā kārtībā un pēc puses pieteikuma tiek organizēta jauna tiesas sēde. Vispārējā tiesa to var organizēt arī pēc savas ierosmes. Jaunas tiesas sēdes noturēšana ir obligāta, ja ir tikuši veikti pierādījumu savākšanas pasākumi atbilstoši 91. panta a) un d) punktam un 96. panta 2. punktam. Ja jauna tiesas sēde netiek organizēta, 21. panta 2. punktu nepiemēro.

24. pants

Palātu, kas izskata lietas trīs vai piecu tiesnešu sastāvā, kvorums

1. Nolēmumi, ko pieņem palātas, kuras izskata lietas trīs vai piecu tiesnešu sastāvā, ir spēkā tikai tad, ja apspriedē piedalās trīs tiesneši.

2. Ja kāda tiesneša prombūtnes dēļ kādā no palātām, kas izskata lietas trīs vai piecu tiesnešu sastāvā, nav sasniegts kvorums, šīs palātas priekšsēdētājs norīko citu tās pašas palātas sastāvā esošu tiesnesi, lai aizstātu prombūtnē esošo tiesnesi. Ja prombūtnē esošo tiesnesi nav iespējams aizstāt ar citu tās pašas palātas sastāvā esošo tiesnesi, attiecīgās palātas priekšsēdētājs to dara zināmu Vispārējās tiesas priekšsēdētājam, kurš saskaņā ar Vispārējās tiesas noteiktajiem kritērijiem norīko citu tiesnesi, lai sasniegtu palātas kvorumu. Lēmumu, kurā noteikti šie kritēriji, publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

3. Ja ir notikusi tiesas sēde mutvārdu paskaidrojumu uzklausīšanai, bet kvorums vairs nav sasniegts, prombūtnē esošo tiesnesi aizstāj 2. punktā paredzētajā kārtībā un pēc puses pieteikuma tiek organizēta jauna tiesas sēde. Vispārējā tiesa to var organizēt arī pēc savas ierosmes. Jaunas tiesas sēdes noturēšana ir obligāta, ja ir tikuši veikti pierādījumu savākšanas pasākumi atbilstoši 91. panta a) un d) punktam un 96. panta 2. punktam. Jaunas tiesas sēdes noturēšana ir obligāta, ja ir jāaizstāj vairāk nekā viens tiesnesis, kurš piedalījies sākotnējā tiesas sēdē. Ja jauna tiesas sēde netiek organizēta, 21. panta 2. punktu nepiemēro.

4. nodaļa

LIETU SADALE UN PĀRDALE, TIESNEŠU REFERENTU NORĪKOŠANA, NODOŠANA IZTIESĀŠANAS SASTĀVIEM UN DELEĢĒŠANA TIESNESIM VIENPERSONISKI

25. pants

Sadales kritēriji

1. Vispārējā tiesa nosaka kritērijus, pēc kuriem lietas sadala palātām. Vispārējā tiesa var uzticēt vienai vai vairākām palātām izskatīt un izlemt lietas konkrētās jomās.

2. Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

26. pants

Sākotnējā lietas iedalīšana un tiesneša referenta norīkošana

1. Pēc dokumenta par lietas ierosināšanu iesniegšanas Vispārējās tiesas priekšsēdētājs pēc iespējas ātrāk iedala lietas palātai saskaņā ar Vispārējās tiesas atbilstoši 25. pantam noteiktajiem kritērijiem.

2. Palātas priekšsēdētājs attiecībā uz katru palātai iedalīto lietu sniedz Vispārējās tiesas priekšsēdētājam priekšlikumu par tiesneša referenta norīkošanu. Vispārējās tiesas priekšsēdētājs lemj par šo priekšlikumu.

3. Ja kādā palātā, kas izskata lietas trīs vai piecu tiesnešu sastāvā, darbojas lielāks tiesnešu skaits nekā attiecīgi trīs vai pieci, tad palātas priekšsēdētājs lemj, kurus tiesnešus aicināt piedalīties lietas iztiesāšanā.

27. pants

Jauna tiesneša referenta norīkošana un lietas pārdale

1. Ja tiesnesis referents ir prombūtnē, kompetentā iztiesāšanas sastāva priekšsēdētājs to dara zināmu Vispārējās tiesas priekšsēdētājam, kurš norīko jaunu tiesnesi referentu. Ja jaunais tiesnesis referents nedarbojas palātā, kurai lieta sākotnēji tika iedalīta, lietu iztiesā palāta, kuras sastāvā ir jaunais tiesnesis referents.

2. Lai ņemtu vērā atsevišķu lietu priekšmetu saistību, Vispārējās tiesas priekšsēdētājs, pieņemot motivētu lēmumu un pēc apspriešanās ar attiecīgajiem tiesnešiem referentiem, var pārdalīt lietas, lai ļautu vienam un tam pašam tiesnesim referentam sagatavot izskatīšanai visas saistītās lietas. Ja tiesnesis referents, kuram ir pārdalītas lietas, nedarbojas palātā, kurai lietas sākotnēji tika iedalītas, lietas iztiesā palāta, kurā darbojas jaunais tiesnesis referents.

3. Pareizas tiesvedības interesēs un izņēmuma kārtā Vispārējās tiesas priekšsēdētājs pirms 87. pantā paredzētā ievadziņojuma sniegšanas var, pieņemot motivētu lēmumu un pēc apspriešanās ar attiecīgajiem tiesnešiem, norīkot citu tiesnesi referentu. Ja jaunais tiesnesis referents nedarbojas palātā, kurai lieta sākotnēji tika iedalīta, lietu iztiesā palāta, kurā darbojas jaunais tiesnesis referents.

4. Pirms 1.–3. punktā paredzētās norīkošanas Vispārējās tiesas priekšsēdētājs iepazīstas ar attiecīgo palātu priekšsēdētāju apsvērumiem.

5. Ja Vispārējās tiesas lēmuma par palātu sastāvu rezultātā ir mainījies palātu sastāvs, lietu iztiesā palāta, kurā pēc šā lēmuma darbojas tiesnesis referents, ja nav uzsākta apspriede par lietu vai mutvārdu paskaidrojumu uzklausīšana.

28. pants

Nodošana palātai, kas izskata lietas cita tiesnešu skaita sastāvā

1. Ja to prasa lietas juridiskā sarežģītība vai svarīgums, vai arī īpaši apstākļi, lietu var nodot virspalātai vai palātai, kuras sastāvā ir citāds tiesnešu skaits.

2. Palāta, kas izskata lietu, vai Vispārējās tiesas priekšsēdētājs jebkurā tiesvedības posmā pēc savas ierosmes vai kādas puses pieteikuma var ierosināt kopsapulcei, lai lieta tiktu nodota atbilstoši 1. punktam.

3. Lēmumu par lietas nodošanu palātai, kas izskata lietas lielāka tiesnešu skaita sastāvā, pieņem kopsapulce.

4. Lēmumu par lietas nodošanu palātai, kas izskata lietas mazāka tiesnešu skaita sastāvā, pieņem kopsapulce, pirms tam uzklausot puses.

5. Ja to lūdz dalībvalsts vai Savienības iestāde, kas ir lietas dalībniece, lietu iztiesā palāta, kas izskata lietas vismaz piecu tiesnešu sastāvā.

29. pants

Deleģēšana tiesnesim vienpersoniski

1. Turpmāk minētās lietas, kuras ir nodotas palātai, kas izskata lietas trīs tiesnešu sastāvā, var iztiesāt tiesnesis referents vienpersoniski, ja to tiesību un faktu jautājumi nav sarežģīti, ja tās nav īpaši svarīgas, ja nepastāv citi īpaši apstākļi un tās ir piemērotas šādai iztiesāšanai un ja tās ir deleģētas atbilstoši šajā pantā paredzētajiem nosacījumiem:

a) šā Reglamenta 171. pantā paredzētās lietas;

b) lietas, kas ierosinātas saskaņā ar LESD 263. panta ceturto daļu, 265. panta trešo daļu un 268. pantu un kas attiecas tikai uz jautājumiem, kuri jau ir atrisināti iedibinātā judikatūrā, vai kas ietilpst virknē lietu ar vienādu priekšmetu, no kurām vienā jau ir likumīgā spēkā stājies galīgs nolēmums;

c) lietas, kas ierosinātas saskaņā ar LESD 272. pantu.

2. Tiesnesim izskatīšanai vienpersoniski nevar deleģēt:

a) prasības atcelt vispārpiemērojamu tiesību aktu vai lietas, kurās skaidri izvirzīta iebilde par vispārpiemērojama tiesību akta prettiesiskumu;

b) lietas, kas attiecas uz: — konkurences un koncentrāciju kontroles noteikumu īstenošanu, — noteikumu, kas attiecas uz valsts atbalstu, īstenošanu, — noteikumu, kas attiecas uz tirdzniecības aizsardzības pasākumiem, īstenošanu, — noteikumu, kas attiecas uz lauksaimniecības tirgu kopīgo organizāciju, īstenošanu, izņemot lietas, kas ietilpst virknē lietu ar vienādu priekšmetu, no kurām vienā jau ir likumīgā spēkā stājies galīgs nolēmums.

3. Lēmumu par lietas deleģēšanu tiesnesim vienpersoniski pēc pušu uzklausīšanas pieņem palāta, kura izskata lietas trīs tiesnešu sastāvā un kurā lieta ir iesniegta izskatīšanai. Ja dalībvalsts vai Savienības iestāde, kas ir lietas dalībniece, iebilst, ka lietu izskata tiesnesis vienpersoniski, lietu atstāj izskatīšanai palātā, kurā darbojas tiesnesis referents.

4. Tiesnesis nodod lietu palātai, ja viņš konstatē, ka ir beiguši pastāvēt apstākļi, kas pieļauj lietas deleģēšanu.

5. nodaļa

ĢENERĀLADVOKĀTU NORĪKOŠANA

30. pants

Gadījumi, kuros norīko ģenerāladvokātu

Ģenerāladvokāts var palīdzēt Vispārējai tiesai, ja tā uzskata, ka to prasa lietas juridiskā vai faktiskā sarežģītība.

31. pants

Ģenerāladvokāta norīkošanas kārtība

1. Lēmumu kādā konkrētā lietā norīkot ģenerāladvokātu pieņem kopsapulce pēc palātas, kurai šī lieta ir tikusi iedalīta vai kurai tā ir tikusi nodota, lūguma.

2. Vispārējās tiesas priekšsēdētājs norīko tiesnesi, kurš attiecīgajā lietā pilda ģenerāladvokāta pienākumus.

3. Pēc šādas norīkošanas ģenerāladvokāta apsvērumus uzklausa pirms 16., 28., 45., 68., 70., 83., 87., 90., 92., 98., 103., 105., 106., 113., 126.–132., 144., 151., 165., 168., 169. un 207.–209. pantā paredzēto lēmumu pieņemšanas.

6. nodaļa

KANCELEJA

1. iedaļa

Sekretārs

32. pants

Sekretāra iecelšana

1. Vispārējā tiesa ieceļ sekretāru.

2. Ja sekretāra amata vieta ir brīva, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicē sludinājumu. Ieinteresētās personas termiņā, kas nevar būt īsāks par trim nedēļām, tiek aicinātas iesniegt savu kandidatūru, pievienojot visas ziņas par savu valstspiederību, akadēmiskajiem grādiem, valodu zināšanām, pašreizējo un iepriekšējām darba vietām, kā arī pieredzi tieslietu un starptautiskajā jomā, ja tāda viņām ir.

3. Balsošana notiek saskaņā ar 9. panta 3. punktā noteikto procedūru.

4. Sekretāru ieceļ uz sešiem gadiem. Viņu var iecelt amatā atkārtoti. Vispārējā tiesa var nolemt esošo sekretāru iecelt šajā amatā atkārtoti, neizmantojot 2. punktā paredzēto procedūru. Šajā gadījumā piemēro 3. punktu.

5. Sekretārs nodod 5. pantā paredzēto zvērestu un paraksta 6. pantā paredzēto deklarāciju.

6. Sekretāru var atbrīvot no amata vienīgi tad, ja viņš vairs neatbilst vajadzīgajiem nosacījumiem vai nepilda amata pienākumus. Vispārējā tiesa lemj bez sekretāra klātbūtnes pēc tam, kad viņam ir dota iespēja izteikt savus apsvērumus.

7. Ja sekretāra amats kļūst brīvs pirms parastā pilnvaru termiņa beigām, Vispārējā tiesa uz sešiem gadiem ieceļ jaunu sekretāru.

8. Saskaņā ar šo pantu ievēlētā sekretāra uzvārdu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

33. pants

Sekretāra palīgs

Ievērojot procedūru, kas attiecas uz sekretāru, Vispārējā tiesa var iecelt vienu vai vairākus sekretāra palīgus, kuru pienākums ir palīdzēt sekretāram un aizstāt viņu prombūtnē.

34. pants

Sekretāra un sekretāra palīga prombūtne

Sekretāra un vajadzības gadījumā sekretāra palīga prombūtnē Vispārējās tiesas priekšsēdētājs norīko kādu ierēdni vai citu darbinieku pildīt sekretāra pienākumus.

35. pants

Sekretāra pilnvaras

1. Sekretārs Vispārējās tiesas priekšsēdētāja pakļautībā ir atbildīgs par dokumentu pieņemšanu, nodošanu un glabāšanu, kā arī par to izsniegšanu atbilstīgi šim Reglamentam.

2. Sekretārs palīdz Vispārējās tiesas locekļiem visu viņu oficiālo pienākumu izpildē.

3. Sekretāra glabāšanā ir zīmogi, un viņš ir atbildīgs par Vispārējās tiesas arhīvu. Viņš atbild par Vispārējās tiesas publikācijām, it īpaši par judikatūras krājumu publicēšanu un par dokumentu attiecībā uz Vispārējo tiesu izplatīšanu internetā.

4. Sekretārs Vispārējās tiesas priekšsēdētāja pakļautībā nodrošina Vispārējās tiesas administratīvo vadību, finanšu pārvaldi un grāmatvedību; šo pienākumu izpildē viņam palīdz Eiropas Savienības Tiesas dienesti.

5. Sekretārs piedalās Vispārējās tiesas sēdēs, ja vien šajā Reglamentā nav paredzēts citādi.

36. pants

Reģistrs

1. Kancelejā sekretāra uzraudzībā tur reģistru, kurā iesniegšanas kārtībā reģistrē visus procesuālos dokumentus.

2. Kad dokuments ir reģistrēts, sekretārs par to izdara atzīmi uz procesuālā dokumenta oriģināleksemplāra vai eksemplāra, ko saskaņā ar 74. pantu pieņemta lēmuma izpratnē uzskata par šā dokumenta oriģinālu, un pēc lietas dalībnieku pieteikuma uz kopijām, kas šim nolūkam ir iesniegtas.

3. Ierakstiem reģistrā un iepriekšējā punktā noteiktajām atzīmēm ir publiska ticamība.

37. pants

Iepazīšanās ar reģistru

Ikviens var kancelejā iepazīties ar reģistru un saņemt tā kopijas vai izrakstus no tā atbilstīgi kancelejas izcenojumiem, kurus pēc sekretāra priekšlikuma nosaka Vispārējā tiesa.

38. pants

Piekļuve lietas materiāliem

1. Ievērojot 68. panta 4. punkta, 103.–105. panta, kā arī 144. panta 7. punkta noteikumus, ikviens lietas dalībnieks tiesvedībā var piekļūt lietas materiāliem un atbilstīgi 37. pantā paredzētajiem kancelejas izcenojumiem var saņemt procesuālo dokumentu kopijas, kā arī apliecinātus rīkojumu un spriedumu norakstus.

2. Neviena trešā persona – ne privāttiesību, ne publisko tiesību subjekts – nevar piekļūt lietas materiāliem, ja nav saņemta tieša Vispārējās tiesas priekšsēdētāja atļauja pēc lietas dalībnieku uzklausīšanas. Šī atļauja var tikt piešķirta pilnībā vai daļēji vienīgi tad, ja tiek iesniegts rakstveida pieteikums, kuram pievienots detalizēts leģitīmās intereses piekļūt minētajiem lietas materiāliem pamatojums.

2. iedaļa

Dienesti

39. pants

Ierēdņi un pārējie darbinieki

1. Ierēdņus un pārējos darbiniekus, kuru pienākums ir tieši palīdzēt priekšsēdētājam, tiesnešiem un sekretāram, ieceļ saskaņā ar regulu, ar ko nosaka Civildienesta noteikumus un Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību. Viņi ir sekretāra padotībā un Vispārējās tiesas priekšsēdētāja pakļautībā.

2. Viņi Vispārējās tiesas priekšsēdētājam sekretāra klātbūtnē nodod vienu no šiem zvērestiem:

“Es zvēru uzticīgi, diskrēti un pēc labākās apziņas pildīt Vispārējās tiesas uzdotos pienākumus.”

vai

“Es svinīgi solu uzticīgi, diskrēti un pēc labākās apziņas pildīt Vispārējās tiesas uzdotos pienākumus.”

7. nodaļa

VISPĀRĒJĀS TIESAS DARBS

40. pants

Vispārējās tiesas sēžu vieta

Vienu vai vairākas konkrētas sēdes Vispārējā tiesa var noturēt vietā, kas nav Vispārējās tiesas mītne.

41. pants

Vispārējās tiesas darba kalendārs

1. Vispārējās tiesas oficiālais darba gads sākas kalendārā gada 1. septembrī un beidzas nākamā gada 31. augustā.

2. Vispārējās tiesas oficiālās brīvdienas nosaka Vispārējā tiesa.

3. Steidzamos gadījumos Vispārējās tiesas priekšsēdētājs un palātu priekšsēdētāji var tiesnešus un vajadzības gadījumā ģenerāladvokātus sasaukt Vispārējās tiesas oficiālo brīvdienu laikā.

4. Vispārējā tiesa ievēro tās valsts svētku dienas, kurā atrodas tās mītne.

5. Attiecīgos apstākļos Vispārējā tiesa var tiesnešiem piešķirt atvaļinājumu.

6. Vispārējās tiesas oficiālo brīvdienu datumus katru gadu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

42. pants

Kopsapulce

1. Lēmumus par iekšējiem administratīviem jautājumiem un 7., 9., 11., 13., 15., 16., 18., 25., 28., 31.–33., 41., 74. un 224. pantā paredzētos lēmumus Vispārējā tiesa pieņem kopsapulcē, kurā ar lemšanas balsstiesībām piedalās visi tiesneši, ja vien šajā Reglamentā nav paredzēts citādi. Ja vien Vispārējā tiesa nelemj citādi, kopsapulcē piedalās sekretārs.

2. Ja pēc tam, kad ir sasaukta Vispārējās tiesas kopsapulce, konstatē, ka nav sasniegts Statūtu 17. panta ceturtajā daļā paredzētais kvorums, Vispārējās tiesas priekšsēdētājs sēdi atliek līdz laikam, kad ir kvorums.

43. pants

Protokolu sagatavošana

1. Ja Vispārējā tiesa notur sēdi sekretāra klātbūtnē, sekretārs vajadzības gadījumā raksta protokolu, kuru atkarībā no situācijas paraksta Vispārējās tiesas priekšsēdētājs vai palātas priekšsēdētājs un sekretārs.

2. Ja Vispārējā tiesa notur sēdi bez sekretāra klātbūtnes, tā vajadzības gadījumā uzdod rakstīt protokolu tiesnesim ar vismazāko amata stāžu 8. panta nozīmē, kuru atkarībā no situācijas paraksta Vispārējās tiesas priekšsēdētājs vai palātas priekšsēdētājs un minētais tiesnesis.

II SADAĻA

VALODU LIETOJUMS

44. pants

Tiesvedības valoda

Tiesvedības valoda ir angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, horvātu, igauņu, itāļu, īru, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valoda.

45. pants

Tiesvedības valodas noteikšana

1. Tiešajās prasībās 1. panta nozīmē tiesvedības valodu izvēlas prasītājs, ja vien nav piemērojami šādi noteikumi:

a) ja atbildētājs ir dalībvalsts vai fiziska vai juridiska persona, kam ir kādas dalībvalsts valstspiederība, tad tiesvedības valoda ir attiecīgās dalībvalsts oficiālā valoda; ja šajā valstī ir vairāk nekā viena oficiālā valoda, prasītājs var izvēlēties kādu no šīm valodām;

b) pēc kopīga pušu pieteikuma visā tiesvedībā vai tās daļā var atļaut lietot kādu citu no 44. pantā minētajām valodām;

c) atkāpjoties no b) apakšpunkta, pēc viena lietas dalībnieka pieteikuma un pēc pārējo lietas dalībnieku uzklausīšanas kā tiesvedības valodu visā tiesvedībā vai tās daļā var atļaut lietot kādu citu no 44. pantā minētajām valodām; šādu pieteikumu nedrīkst iesniegt kāda no iestādēm.

2. Lēmumu par iepriekš minētajiem pieteikumiem pieņem priekšsēdētājs; ja priekšsēdētājs ierosina to apmierināt bez visu lietas dalībnieku piekrišanas, viņam tas ir jānodod izlemšanai Vispārējai tiesai.

3. Neskarot 1. punkta b) un c) apakšpunktā paredzētos noteikumus:

a) Statūtu I pielikuma 9. un 10. pantā paredzētajā apelācijas tiesvedībā par Civildienesta tiesas nolēmumiem tiesvedības valoda ir tā valoda, kurā pieņemts Civildienesta tiesas nolēmums, par ko ir iesniegta apelācijas sūdzība;

b) pieteikumos par labošanu, pieteikumos par papildsprieduma taisīšanu, protestos par aizmugurisku spriedumu, trešās personas protestos, kā arī pieteikumos interpretēt vai pārskatīt nolēmumu vai dokumentos, ar ko apstrīd lēmumus par atlīdzināmajiem tiesāšanās izdevumiem, tiesvedības valoda ir tā, kurā ir sagatavots ar šiem pieteikumiem vai dokumentiem saistītais nolēmums.

4. Neskarot 1. punkta b) un c) apakšpunktā paredzētos noteikumus, tiešajās prasībās, kas vērstas pret 1. pantā minētā Biroja Apelāciju padomju lēmumiem un attiecas uz normu, kas regulē intelektuālā īpašuma režīmu, piemērošanu:

a) tiesvedības valodu izvēlas prasītājs, ja viņš ir bijis vienīgais procesa Biroja Apelāciju padomē dalībnieks;

b) prasības pieteikuma valoda, ko prasītājs izvēlējies no 44. pantā paredzētajām valodām, kļūst par tiesvedības valodu, ja neviens no procesa Biroja Apelāciju padomē dalībniekiem pret to neiebilst termiņā, ko sekretārs šim nolūkam noteicis pēc prasības pieteikuma iesniegšanas;

c) ja kāds no procesa Biroja Apelāciju padomē dalībniekiem, izņemot prasītāju, iebilst pret prasības pieteikuma valodu, par tiesvedības valodu kļūst Vispārējā tiesā apstrīdētā lēmuma valoda; šādā gadījumā sekretārs nodrošina prasības pieteikuma tulkojumu tiesvedības valodā.

46. pants

Tiesvedības valodas izmantošana

1. Tiesvedības valodu it īpaši izmanto lietas dalībnieku procesuālajos rakstos un mutvārdu paskaidrojumos, tostarp pievienotajos materiālos, kā arī Vispārējās tiesas sēžu protokolos un nolēmumos.

2. Visiem iesniegtajiem vai pievienotajiem materiāliem, kas sagatavoti kādā citā valodā, jāpievieno tulkojums tiesvedības valodā.

3. Tomēr attiecībā uz apjomīgiem materiāliem var iesniegt izrakstu tulkojumus. Priekšsēdētājs pēc savas ierosmes vai kāda lietas dalībnieka pieteikuma jebkurā laikā var lūgt iesniegt pilnu vai pilnīgāku tulkojumu.

4. Atkāpjoties no iepriekšējiem noteikumiem, dalībvalstis, iestājoties lietā, kuru izskata Vispārējā tiesa, ir tiesīgas izmantot savu oficiālo valodu. Šis noteikums attiecas gan uz rakstveida dokumentiem, gan mutvārdu paziņojumiem. Sekretārs nodrošina šādu dokumentu vai paziņojumu tulkošanu tiesvedības valodā.

5. Valstīm, kas nav dalībvalstis, bet kas ir EEZ līguma līgumslēdzējas puses, kā arī EBTA Uzraudzības iestādei, iestājoties lietā, kuru izskata Vispārējā tiesa, var atļaut izmantot kādu no 44. pantā minētajām valodām, kas nav tiesvedības valoda. Šis noteikums attiecas gan uz rakstveida dokumentiem, gan mutvārdu paziņojumiem. Sekretārs nodrošina šādu dokumentu vai paziņojumu tulkošanu tiesvedības valodā.

6. Ja liecinieks vai eksperts paziņo, ka viņš nespēj pienācīgi izteikties nevienā no 44. pantā minētajām valodām, priekšsēdētājs var atļaut viņam izteikties kādā citā valodā. Sekretārs nodrošina tulkošanu tiesvedības valodā.

7. Priekšsēdētājs kādu no 44. pantā minētajām valodām, kas nav tiesvedības valoda, var izmantot debašu vadīšanai, tiesneši un attiecīgā gadījumā ģenerāladvokāts – uzdodot jautājumus, un ģenerāladvokāts – sniedzot secinājumus. Sekretārs nodrošina tulkošanu tiesvedības valodā.

47. pants

Sekretāra pienākumi valodu lietojuma jomā

Sekretārs pēc tiesneša vai ģenerāladvokāta lūguma vai lietas dalībnieka pieteikuma nodrošina Vispārējā tiesā notiekošās tiesvedības laikā teiktā vai rakstītā tulkojumu kādā no 44. pantā minētajām valodām pēc attiecīgās personas izvēles.

48. pants

Valodu lietojums Vispārējās tiesas publikācijās

Vispārējās tiesas publikācijas sagatavo valodās, kas minētas Padomes Regulas Nr. 1 1. pantā.

49. pants

Autentiski dokumenti

Dokumenti, kas sagatavoti tiesvedības valodā vai attiecīgā gadījumā kādā no valodām, kuru izmantošana ir atļauta saskaņā ar 45. un 46. pantu, ir autentiski.

III SADAĻA

TIEŠĀS PRASĪBAS

50. pants

Darbības joma

Šīs sadaļas normas attiecas uz tiešajām prasībām 1. panta nozīmē.

1. nodaļa

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. iedaļa

Lietas dalībnieku pārstāvība

51. pants

Pārstāvības pienākums

1. Lietas dalībnieki ir jāpārstāv pārstāvjiem vai advokātiem saskaņā ar Statūtu 19. pantā paredzētajiem nosacījumiem.

2. Advokātam, kas pārstāv lietas dalībnieku vai palīdz lietas dalībniekam, jāiesniedz kancelejā apliecinošs dokuments par to, ka viņš ir tiesīgs praktizēt dalībvalsts vai citas valsts, kura ir EEZ līguma līgumslēdzēja puse, tiesā.

3. Advokātiem, ja viņi pārstāv privāttiesību juridisko personu, kancelejā ir jāiesniedz šīs personas pilnvarojums.

4. Ja netiek iesniegti 2. un 3. punktā paredzētie dokumenti, sekretārs attiecīgajam lietas dalībniekam nosaka pieņemamu termiņu, kurā šie dokumenti ir jāiesniedz. Ja noteiktajā termiņā dokumenti nav iesniegti, Vispārējā tiesa lemj par to, vai šīs prasības neievērošana prasības pieteikumu vai procesuālo rakstu nepadara formāli nepieņemamu.

2. iedaļa

Lietas dalībnieku pārstāvju tiesības un pienākumi

52. pants

Privilēģijas, imunitāte un atvieglojumi

1. Pārstāvjiem, padomdevējiem un advokātiem, kas piedalās tiesvedībā Vispārējā tiesā vai kādā citā tiesu iestādē, kurai Vispārējā tiesa devusi tiesas uzdevumu, ir imunitāte attiecībā uz visu, ko viņi teikuši vai rakstījuši par attiecīgo lietu vai tās dalībniekiem.

2. Pārstāvjiem, padomdevējiem un advokātiem turklāt ir arī šādas privilēģijas un atvieglojumi:

a) attiecībā uz materiāliem un dokumentiem, kas ir saistīti ar tiesvedību, neveic kratīšanu un konfiskāciju; domstarpību gadījumā muitas vai policijas ierēdņi šādus materiālus un dokumentus var aizzīmogot; šādā gadījumā tos nekavējoties nogādā Vispārējā tiesā pārbaudei, ko veic sekretāra un attiecīgās personas klātbūtnē;

b) pārstāvjiem, padomdevējiem un advokātiem ir tiesības pienākumu izpildes vajadzībām netraucēti ceļot.

53. pants

Lietas dalībnieku pārstāvju statuss

1. Lai izmantotu 52. pantā norādītās privilēģijas, imunitāti un atvieglojumus, personām, kam uz to ir tiesības, ir jāapliecina to statuss:

a) pārstāvja statusu apliecina viņa pilnvarotāja izdots dokuments, kuram ir publiska ticamība un kura kopiju tas nekavējoties iesniedz sekretāram;

b) advokāta statusu apliecina apliecinošs dokuments par to, ka viņš ir tiesīgs praktizēt dalībvalsts vai citas valsts, kura ir EEZ līguma līgumslēdzēja puse, tiesā, un, ja viņš pārstāv privāttiesību juridisko personu, šīs personas pilnvarojums;

c) padomdevēja statusu apliecina tā lietas dalībnieka pilnvarojums, kuram viņš palīdz.

2. Vajadzības gadījumā sekretārs tām izdod apliecinošu dokumentu. Šā apliecinošā dokumenta derīguma termiņš ir ierobežots. To ir iespējams pagarināt vai saīsināt atbilstīgi tiesvedības ilgumam.

54. pants

Imunitātes atcelšana

1. Šā Reglamenta 52. pantā noteiktās privilēģijas, imunitāti un atvieglojumus piešķir vienīgi pienācīgas tiesvedības norises interesēs.

2. Vispārējā tiesa, ja tā uzskata, ka tas netraucēs pienācīgai tiesvedības norisei, imunitāti var atcelt.

55. pants

Aizliegums piedalīties tiesvedībā

1. Ja Vispārējā tiesa uzskata, ka kāda pārstāvja, padomdevēja vai advokāta attieksme pret Vispārējo tiesu, priekšsēdētāju, tiesnesi vai sekretāru nav saderīga ar cieņu pret Vispārējo tiesu vai ar pareizas tiesvedības prasībām vai ka šis pārstāvis, padomdevējs vai advokāts savas tiesības izmanto neatbilstīgi mērķiem, kam tās ir piešķirtas, tad Vispārējā tiesa to norāda attiecīgajai personai. Vispārējā tiesa par to var informēt kompetentās iestādes, kurām ir pakļauta attiecīgā persona. Šīm iestādēm adresētās vēstules kopiju nosūta arī attiecīgajai personai.

2. Tādu pašu iemeslu dēļ Vispārējā tiesa, uzklausījusi attiecīgo personu un izdodot motivētu rīkojumu, jebkurā brīdī var liegt pārstāvim, padomdevējam vai advokātam piedalīties tiesvedībā. Šo rīkojumu izpilda uzreiz.

3. Ja pārstāvim, padomdevējam vai advokātam liedz piedalīties tiesvedībā, to aptur uz laiku, ko nosaka Vispārējās tiesas priekšsēdētājs, lai ļautu attiecīgajam lietas dalībniekam iecelt jaunu pārstāvi, padomdevēju vai advokātu.

4. Saskaņā ar šo pantu pieņemtos nolēmumus var atcelt.

56. pants

Augstskolu pasniedzēji

Šīs iedaļas noteikumi attiecas uz Statūtu 19. panta septītajā daļā paredzētajiem augstskolu pasniedzējiem.

3. iedaļa

Dokumentu izsniegšana

57. pants

Dokumentu izsniegšanas veidi

1. Neskarot 77. panta 2. punktu un 80. panta 1. punktu, Statūtos un šajā Reglamentā paredzēto dokumentu izsniegšanu sekretārs nodrošina 4. punktā paredzētajā veidā vai pa faksu.

2. Ja tehnisku iemeslu vai dokumenta veida vai apjoma dēļ izsniegšana 1. punktā paredzētajā kārtībā nav iespējama vai nav izpildāma, to veic, vai nu uz attiecīgā lietas dalībnieka pārstāvja adresi pa pastu nosūtot izsniedzamā dokumenta kopiju ierakstītā sūtījumā ar paziņojumu par saņemšanu, vai arī nogādājot šo kopiju personiski un saņemot parakstu par saņemšanu. Adresātu par to informē 4. punktā paredzētajā veidā vai pa faksu. Dokumentu uzskata par izsniegtu desmitajā dienā pēc ierakstītā sūtījuma iesniegšanas pasta iestādē vietā, kurā atrodas Vispārējās tiesas mītne, izņemot gadījumus, kad ar paziņojumu par saņemšanu pierāda, ka sūtījums ir saņemts citā dienā, vai kad adresāts trīs nedēļu laikā pēc informācijas saņemšanas 4. punktā paredzētajā veidā vai pa faksu informē sekretāru, ka izsniedzamais dokuments pie viņa nav nonācis.

3. Sekretārs sagatavo un apliecina atbilstoši 2. punktam izsniedzamās dokumentu kopijas, izņemot gadījumus, kad lietas dalībnieki paši iesniedz kopijas saskaņā ar 73. panta 2. punktu.

4. Vispārējā tiesa, pieņemot lēmumu, var paredzēt noteikumus, saskaņā ar kuriem procesuālo dokumentu var izsniegt elektroniski. Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

4. iedaļa

Termiņi

58. pants

Termiņu aprēķināšana

1. Termiņus, kas procesuālo darbību veikšanai ir noteikti Līgumos, Statūtos vai šajā Reglamentā, skaita šādi:

a) ja dienās, nedēļās, mēnešos vai gados izteiktu termiņu ir jāsāk skaitīt no kāda notikuma vai darbības brīža, tad dienu, kad notiek attiecīgais notikums vai darbība, attiecīgajā termiņā neiekļauj;

b) nedēļās, mēnešos vai gados izteikts termiņš beidzas termiņa pēdējās nedēļas, mēneša vai gada tās pašas nedēļas dienas vai arī tā paša datuma, kurā ir noticis notikums vai darbība, no kuras sāk skaitīt attiecīgo termiņu, beigās; ja mēnešos vai gados izteikta termiņa pēdējā mēnesī nav tā datuma, kurā termiņam būtu jābeidzas, tad termiņš beidzas minētā mēneša pēdējās dienas beigās;

c) ja termiņš ir izteikts mēnešos un dienās, to vispirms skaita pilnos mēnešos un pēc tam – dienās;

d) termiņos iekļauj sestdienas, svētdienas un svētku dienas;

e) termiņu skaitīšanu neaptur Vispārējās tiesas oficiālajās brīvdienās.

2. Ja termiņa pēdējā diena ir sestdiena, svētdiena vai svētku diena, termiņa pēdējā diena ir nākamā darbdiena.

3. Uz Vispārējo tiesu attiecas Tiesas sagatavotais svētku dienu saraksts, kas ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

59. pants

Tiesvedība par Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu iestādes aktu

Ja termiņš, kas atvēlēts prasības celšanai par iestādes pieņemtu aktu, sākas no šā akta publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī dienas, termiņu 58. panta 1. punkta a) apakšpunkta nozīmē skaita no 14. dienas beigām pēc šīs publicēšanas dienas.

60. pants

Termiņš, kas noteikts, pamatojoties uz apsvērumiem par attālumu

Procesuālos termiņus pagarina par vienotu desmit dienu termiņu, kas noteikts, pamatojoties uz apsvērumiem par attālumu.

61. pants

Termiņu noteikšana un pagarināšana

1. Visus saskaņā ar šo Reglamentu noteiktos termiņus var pagarināt tas, kurš attiecīgo termiņu ir noteicis.

2. Priekšsēdētājs var deleģēt sekretāram paraksta tiesības, lai viņš varētu noteikt un pagarināt termiņus, kurus saskaņā ar šo Reglamentu nosaka priekšsēdētājs.

62. pants

Pēc termiņa beigām iesniegti procesuālie dokumenti

Procesuālo dokumentu, kas iesniegts kancelejā pēc termiņa, kuru priekšsēdētājs vai sekretārs noteicis saskaņā ar šo Reglamentu, beigām, var pieņemt, vienīgi pamatojoties uz šajā ziņā pieņemtu priekšsēdētāja lēmumu.

5. iedaļa

Tiesvedības norise un lietu izskatīšana

63. pants

Tiesvedības norise

Neskarot Statūtos vai šajā Reglamentā paredzētas īpašas normas, tiesvedībai Vispārējā tiesā ir rakstveida un mutvārdu daļa.

64. pants

Tiesvedības sacīkstes raksturs

Ievērojot 68. panta 4. punkta, 104. panta, 105. panta 8. punkta, kā arī 144. panta 7. punkta noteikumus, Vispārējā tiesa ņem vērā tikai tos procesuālos dokumentus un materiālus, kuri ir darīti pieejami lietas dalībnieku pārstāvjiem un par kuriem viņiem ir bijusi iespēja izteikt savu viedokli.

65. pants

Procesuālo dokumentu un tiesvedības laikā pieņemto nolēmumu izsniegšana

1. Ievērojot 68. panta 4. punkta, 103.–105. panta, kā arī 144. panta 7. punkta noteikumus, lietas dalībniekiem izsniedz lietas materiāliem pievienotos procesuālos dokumentus un materiālus.

2. Sekretārs nodrošina, ka tiesvedības laikā pieņemtie nolēmumi, kas pievienoti lietas materiāliem, tiek darīti zināmi lietas dalībniekiem.

66. pants

Anonimitāte un noteiktu datu nepubliskošana

Pēc lietas dalībnieka motivēta pieteikuma, kas iesniegts kā atsevišķs dokuments, vai pēc savas ierosmes Vispārējā tiesa dokumentos, kuri ir saistīti ar lietu un pieejami sabiedrībai, var neminēt lietas dalībnieka uzvārdu vai nosaukumu vai citu tiesvedībā minēto personu uzvārdus vai nosaukumus, vai arī noteiktus datus, ja leģitīmi iemesli pamato personas identitātes vai šo datu satura konfidencialitātes saglabāšanu.

67. pants

Lietu izskatīšanas kārtība

1. Vispārējā tiesa tai iesniegtās lietas izskata tādā kārtībā, kādā tās ir gatavas izskatīšanai.

2. Īpašos apstākļos priekšsēdētājs var nolemt, ka kāda lieta izskatāma prioritāri.

68. pants

Apvienošana

1. Vairākas lietas ar identisku priekšmetu jebkurā laikā pēc Vispārējās tiesas ierosmes vai kādas puses pieteikuma var to saistības dēļ tikt apvienotas alternatīvi vai kumulatīvi tiesvedības rakstveida vai mutvārdu daļā vai galīgā nolēmuma taisīšanai.

2. Lēmumu par apvienošanu pieņem priekšsēdētājs. Pirms šā lēmuma priekšsēdētājs nosaka pusēm termiņu, kurā tās var iesniegt savus apsvērumus par iespējamo apvienošanu, ja tās vēl nav paudušas savu viedokli šajā jautājumā.

3. Apvienotās lietas var tikt sadalītas, ievērojot 2. punktā noteikto kārtību.

4. Visi apvienoto lietu dalībnieki var kancelejā iepazīties ar attiecīgo apvienoto lietu materiāliem. Pēc lietas dalībnieka pieteikuma priekšsēdētājs, izdodot rīkojumu, tomēr var liegt šo iepazīšanos attiecībā uz noteiktu informāciju lietas materiālos, kas ir konfidenciāla.

5. Neskarot 4. punktu, apvienoto lietu dalībniekiem izsniedz attiecīgo apvienoto lietu materiāliem pievienotos procesuālos dokumentus, ja to lūdz šo lietas dalībnieku pārstāvji un ja tie ir piekrituši 57. panta 4. punktā paredzētajam dokumentu izsniegšanas veidam.

69. pants

Apstākļi, kādos var apturēt tiesvedību

Neskarot 163. pantu, tiesvedību var apturēt:

a) apstākļos, kas noteikti Statūtu 54. panta trešajā daļā;

b) ja Tiesā ir iesniegta apelācijas sūdzība par Vispārējās tiesas nolēmumu, ar kuru tikai daļēji atrisināta lieta pēc būtības, atrisināti procesa jautājumi attiecībā uz iebildi par kompetences neesamību vai nepieņemamību vai ar kuru noraidīts pieteikums par iestāšanos lietā;

c) pēc vienas puses pieteikuma ar otras puses piekrišanu;

d) citos īpašos gadījumos, ja to prasa pareiza tiesvedība.

70. pants

Lēmums par tiesvedības apturēšanu un lēmums par tiesvedības atjaunošanu

1. Lēmumu apturēt tiesvedību pieņem priekšsēdētājs. Pirms šā lēmuma priekšsēdētājs nosaka pusēm termiņu, kurā tās var iesniegt savus apsvērumus par iespējamo tiesvedības apturēšanu, ja tās vēl nav paudušas savu viedokli šajā jautājumā.

2. Lēmumu par tiesvedības atjaunošanu pirms apturēšanas termiņa beigām vai 71. panta 3. punktā paredzēto lēmumu pieņem saskaņā ar 1. punktā paredzēto kārtību.

71. pants

Apturēšanas ilgums un sekas

1. Tiesvedība ir apturēta tajā dienā, kas norādīta lēmumā par apturēšanu, vai, ja šādas norādes nav, tajā dienā, kurā datēts šis lēmums.

2. Kamēr tiesvedība ir apturēta, visu procesuālo termiņu skaitīšana ir pārtraukta, izņemot 143. panta 1. punktā paredzēto termiņu attiecībā uz iestāšanos lietā.

3. Ja lēmumā par tiesvedības apturēšanu nav norādīts tās ilgums, tad tiesvedību atjauno dienā, kas norādīta lēmumā par tiesvedības atjaunošanu, vai, ja šādas norādes nav, dienā, kurā datēts šis lēmums par tiesvedības atjaunošanu.

4. No dienas, kad tiesvedība pēc apturēšanas ir atjaunota, pārtrauktos procesuālos termiņus aizstāj ar jauniem termiņiem, kurus sāk skaitīt no šīs tiesvedības atjaunošanas dienas.

2. nodaļa

PROCESUĀLIE DOKUMENTI

72. pants

Kopīgie noteikumi par procesuālo dokumentu iesniegšanu

1. Procesuālo dokumentu iesniedz kancelejā vai nu papīra formā, attiecīgā gadījumā pēc šā dokumenta oriģināleksemplāra kopijas nosūtīšanas pa faksu atbilstoši 73. panta 3. punktam, vai arī veidā, kas paredzēts saskaņā ar 74. pantu pieņemtajā Vispārējās tiesas lēmumā.

2. Visiem procesuālajiem dokumentiem jābūt datētiem. Procesuālo termiņu skaitīšanai ņem vērā tikai to dienu un Luksemburgas Lielhercogistes laiku, kad procesuālais dokuments ir iesniegts kancelejā.

3. Katram procesuālajam dokumentam pievieno to apstiprinošus materiālus un šo materiālu sarakstu.

4. Ja, ņemot vērā kāda materiāla apjomu, procesuālajam dokumentam ir pievienoti tikai izraksti no tā, kancelejā iesniedz visu šo materiālu vai pilnu tā kopiju.

5. Priekšsēdētāja noteiktos termiņos iestādes iesniedz visu procesuālo dokumentu tulkojumus citās Padomes Regulas Nr. 1 1. pantā paredzētajās valodās.

73. pants

Procesuālā dokumenta iesniegšana kancelejā papīra formā

1. Procesuālā dokumenta oriģināleksemplāru papīra formā ar roku paraksta attiecīgā lietas dalībnieka pārstāvis vai advokāts.

2. Šo oriģināleksemplāru, kam pievienoti visi tajā minētie pielikumi, iesniedz kopā ar trijām kopijām Vispārējās tiesas vajadzībām un vienu kopiju katram no lietas dalībniekiem. Šīs kopijas apliecina lietas dalībnieks, kurš tās iesniedz.

3. Atkāpjoties no 72. panta 2. punkta otrā teikuma, dienu un laiku, kad parakstīta procesuālā dokumenta oriģināleksemplāra pilnu kopiju, ieskaitot 72. panta 3. punktā minēto materiālu sarakstu, saņem kancelejā pa faksu, procesuālo termiņu ievērošanas nolūkos uzskata par dienu un laiku, kad dokumenti ir iesniegti kancelejā, ar nosacījumu, ka attiecīgā parakstītā procesuālā dokumenta oriģināleksemplāru, kam pievienoti iepriekš 2. punktā minētie pielikumi un kopijas, iesniedz kancelejā vēlākais desmit dienu laikā. Uz šo desmit dienu termiņu neattiecina 60. pantu.

74. pants

Dokumentu iesniegšana elektroniski

Vispārējā tiesa, pieņemot lēmumu, var paredzēt nosacījumus, saskaņā ar kuriem procesuālo dokumentu, kas ir nosūtīts uz kanceleju elektroniski, uzskata par šā dokumenta oriģināleksemplāru. Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

75. pants

Procesuālo rakstu apjoms

1. Vispārējā tiesa atbilstoši 224. pantam nosaka saskaņā ar šo sadaļu iesniegto procesuālo rakstu maksimālo apjomu.

2. Priekšsēdētājs var atļaut pārsniegt procesuālo rakstu maksimālo apjomu vienīgi lietās ar īpaši sarežģītiem tiesiskiem vai faktiskiem apstākļiem.

3. nodaļa

TIESVEDĪBAS RAKSTVEIDA DAĻA

76. pants

Prasības pieteikuma saturs

Statūtu 21. pantā norādītajā prasības pieteikumā ietver:

a) prasības pieteikuma iesniedzēja uzvārdu vai nosaukumu un adresi;

b) ziņas par prasītāja pārstāvi un viņa adresi;

c) ziņas par pusi, pret kuru ir vērsta prasība;

d) strīda priekšmetu, izvirzītos pamatus un argumentus, kā arī kopsavilkumu par minētajiem pamatiem;

e) prasītāja prasījumus;

f) attiecīgā gadījumā – ziņas par pierādījumiem un piedāvātajiem pierādījumiem.

77. pants

Informācija par dokumentu izsniegšanu

1. Tiesvedības vajadzībām prasības pieteikumā norāda, vai dokumentu izsniegšanas veids, kuram piekrīt prasītāja pārstāvis, ir 57. panta 4. punktā paredzētais veids vai fakss.

2. Ja prasības pieteikums neatbilst 1. punktā minētajām prasībām, tad līdz attiecīgo trūkumu novēršanai visus ar tiesvedību saistītos dokumentus attiecīgajam lietas dalībniekam izsniedz, nosūtot tos ierakstītā sūtījumā šā lietas dalībnieka pārstāvim. Par pienācīgi notikušu dokumentu izsniegšanu uzskata ierakstītā sūtījuma nodošanu pasta iestādē vietā, kurā atrodas Vispārējās tiesas mītne.

78. pants

Prasības pieteikuma pielikumi

1. Prasības pieteikumam attiecīgā gadījumā pievieno dokumentus, kas norādīti Statūtu 21. panta otrajā daļā.

2. Prasības pieteikumam, kurš atbilstoši LESD 272. pantam iesniegts saskaņā ar šķīrējklauzulu, kas ietverta publisko tiesību vai privāttiesību līgumā, kuru noslēgusi Savienība vai kurš noslēgts tās vārdā, pievieno līguma, kurā ietverta šī klauzula, eksemplāru.

3. Prasības pieteikumam, ko iesniedz privāttiesību juridiskā persona, pievieno nesenu tās juridiskās pastāvēšanas pierādījumu (izraksts no komercreģistra, izraksts no apvienību reģistra vai jebkāds cits dokuments, kam ir publiska ticamība).

4. Prasības pieteikumam pievieno 51. panta 2. un 3. punktā paredzētos dokumentus.

5. Ja prasības pieteikums neatbilst 1.–4. punktā noteiktajām prasībām, sekretārs nosaka pieņemamu termiņu, kurā prasītājam ir jāiesniedz kāds no iepriekš minētajiem dokumentiem. Ja prasītājs noteiktajā termiņā nenovērš trūkumus, Vispārējā tiesa lemj par to, vai šo prasību neievērošana prasības pieteikumu nepadara formāli nepieņemamu.

79. pants

Paziņošana Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicē paziņojumu, norādot pieteikuma par lietas ierosināšanu iesniegšanas dienu, pušu uzvārdus vai nosaukumus, prasītāja prasījumus, kā arī kopsavilkumu par izvirzītajiem pamatiem un galvenajiem argumentiem.

80. pants

Prasības pieteikuma izsniegšana

1. Prasības pieteikumu izsniedz atbildētājam, apliecinātu prasības pieteikuma kopiju nosūtot pa pastu ierakstītā sūtījumā ar paziņojumu par saņemšanu vai nogādājot to personiski un saņemot parakstu par saņemšanu. Ja atbildētājs iepriekš ir piekritis, ka prasības pieteikumus viņam nogādās 57. panta 4. punktā paredzētajā veidā vai pa faksu, prasības pieteikuma izsniegšanu var veikt attiecīgajā veidā.

2. Gadījumos, kad piemēro 78. panta 5. punktu, prasības pieteikums ir jāizsniedz, tiklīdz tajā ir novērsti trūkumi vai tiklīdz Vispārējā tiesa to ir atzinusi par pieņemamu saskaņā ar minētajā pantā izklāstītajām prasībām.

81. pants

Iebildumu raksts

1. Divu mēnešu laikā pēc tam, kad atbildētājam ir izsniegts prasības pieteikums, viņš iesniedz iebildumu rakstu, kurā ietver:

a) atbildētāja uzvārdu vai nosaukumu un adresi;

b) ziņas par atbildētāja pārstāvi un viņa adresi;

c) izvirzītos pamatus un argumentus;

d) atbildētāja prasījumus;

e) attiecīgā gadījumā – ziņas par pierādījumiem un piedāvātajiem pierādījumiem.

2. Iebildumu rakstam piemēro 77. pantu un 78. panta 3.–5. punktu.

3. Pēc atbildētāja motivēta pieteikuma priekšsēdētājs izņēmuma apstākļos var pagarināt 1. punktā noteikto termiņu.

82. pants

Dokumentu nosūtīšana

Ja Eiropas Parlaments, Padome vai Eiropas Komisija nav lietas dalībnieki, Vispārējā tiesa tiem nosūta prasības pieteikuma un iebildumu raksta kopijas (bez to pielikumiem), lai tie varētu izvērtēt, vai ir notikusi atsaukšanās uz to aktu nepiemērojamību saskaņā ar LESD 277. pantu.

83. pants

Replikas raksts un atbildes raksts uz repliku

1. Prasības pieteikumu un iebildumu rakstu var papildināt ar prasītāja replikas rakstu un atbildētāja atbildes rakstu uz repliku, ja vien Vispārējā tiesa nepieņem lēmumu, ka otrreizēja procesuālo rakstu apmaiņa nav vajadzīga, jo lietas materiālu saturs ir pietiekami pilnīgs.

2. Ja Vispārējā tiesa pieņem lēmumu, ka otrreizēja procesuālo rakstu apmaiņa nav vajadzīga, tā tomēr var atļaut pusēm papildināt lietas materiālus, ja prasītājs šajā ziņā iesniedz motivētu pieteikumu divu nedēļu laikā no attiecīgā lēmuma izsniegšanas.

3. Priekšsēdētājs nosaka termiņu šo procesuālo dokumentu iesniegšanai. Viņš var precizēt jautājumus, par kuriem būtu jāiesniedz šis replikas raksts vai atbildes raksts uz repliku.

4. nodaļa

PAMATI, PIERĀDĪJUMI UN PRASĪBAS PIETEIKUMA GROZĪŠANA

84. pants

Jauni pamati

1. Tiesvedības laikā nav atļauts izvirzīt jaunus pamatus, izņemot gadījumus, kad tie ir saistīti ar tādiem tiesiskiem vai faktiskiem apstākļiem, kas ir kļuvuši zināmi iztiesāšanas laikā.

2. Attiecīgā gadījumā jaunus pamatus izvirza otrreizējā procesuālo rakstu apmaiņā, tos identificējot kā jaunus pamatus. Ja tiesiskie vai faktiskie apstākļi, kas attaisno jaunu pamatu izvirzīšanu, ir kļuvuši zināmi pēc otrreizējas procesuālo rakstu apmaiņas vai pēc tam, kad pieņemts lēmums neatļaut šādu otrreizēju apmaiņu, attiecīgā puse izvirza jaunus pamatus, tiklīdz tā uzzina par šiem apstākļiem.

3. Neskarot Vispārējās tiesas vēlāko lēmumu par jauno pamatu pieņemamību, priekšsēdētājs dod pārējiem lietas dalībniekiem iespēju atbildēt uz šiem pamatiem.

85. pants

Pierādījumi un piedāvātie pierādījumi

1. Pierādījumus un piedāvātos pierādījumus iesniedz pirmajā procesuālo rakstu apmaiņā.

2. Replikas rakstā un atbildes rakstā uz repliku puses savas argumentācijas atbalstam var sniegt papildu pierādījumus vai izteikt pierādījumu piedāvājumus ar nosacījumu, ka kavēšanās šo ziņu iesniegšanā ir attaisnota.

3. Puses izņēmuma kārtā var sniegt papildu pierādījumus vai izteikt pierādījumu piedāvājumus pirms tiesvedības mutvārdu daļas pabeigšanas vai pirms Vispārējās tiesas lēmuma izlemt lietu bez tiesvedības mutvārdu daļas ar nosacījumu, ka kavēšanās šo ziņu iesniegšanā ir attaisnota.

4. Neskarot Vispārējās tiesas vēlāko lēmumu par atbilstoši 2. un 3. punktam iesniegto pierādījumu vai piedāvāto pierādījumu pieņemamību, priekšsēdētājs dod pārējiem lietas dalībniekiem iespēju paust viedokli par šiem pierādījumiem.

86. pants

Prasības pieteikuma grozīšana

1. Ja tiesību akts, kuru lūgts atcelt, ir aizstāts vai grozīts ar citu tiesību aktu, kam ir tāds pats priekšmets, prasītājs pirms tiesvedības mutvārdu daļas pabeigšanas vai pirms Vispārējās tiesas lēmuma izlemt lietu bez tiesvedības mutvārdu daļas var grozīt prasības pieteikumu, lai ņemtu vērā šo jauno faktu.

2. Prasības pieteikuma grozījumi ir jāiesniedz kā atsevišķs dokuments LESD 263. panta sestajā daļā paredzētajā termiņā, kurā var lūgt atcelt tiesību aktu, kas pamato prasības pieteikuma grozīšanu.

3. Grozījumu rakstā ietver:

a) grozītos prasījumus;

b) attiecīgā gadījumā – grozītos pamatus un argumentus;

c) attiecīgā gadījumā – ziņas par pierādījumiem un piedāvātajiem pierādījumiem, kas saistīti ar prasījumu grozīšanu.

4. Grozījumu rakstam pievieno tiesību aktu, kas pamato prasības pieteikuma grozīšanu. Ja šis tiesību akts nav iesniegts, sekretārs nosaka prasītājam pieņemamu termiņu tā iesniegšanai. Ja prasītājs noteiktajā termiņā nenovērš šo trūkumu, Vispārējā tiesa lemj par to, vai šīs prasības neievērošana prasības pieteikuma grozījumu rakstu nepadara formāli nepieņemamu.

5. Neskarot Vispārējās tiesas vēlāko lēmumu par prasības pieteikuma grozījumu raksta pieņemamību, priekšsēdētājs nosaka atbildētājam termiņu, kurā tas var atbildēt uz grozījumu rakstu.

6. Attiecīgā gadījumā priekšsēdētājs nosaka personām, kas iestājušās lietā, termiņu, kurā tās var papildināt savus iestāšanās rakstus, ņemot vērā prasības pieteikuma grozījumu rakstu un atbildes rakstu. Šajā nolūkā minētie procesuālie raksti vienlaikus tiek izsniegti personām, kas iestājušās lietā.

5. nodaļa

IEVADZIŅOJUMS

87. pants

Ievadziņojums

1. Pēc tiesvedības rakstveida daļas pabeigšanas priekšsēdētājs nosaka dienu, kurā tiesnesim referentam ir jāsniedz Vispārējai tiesai ievadziņojums.

2. Ievadziņojumā ietver atbilstošo faktu un tiesību jautājumu, kas rodas saistībā ar prasību, analīzi, priekšlikumus par to, vai lietā ir jāveic procesa organizatoriskie pasākumi vai pierādījumu savākšanas pasākumi, par tiesvedības mutvārdu daļas noturēšanu, kā arī par iespējamo lietas nodošanu virspalātai vai palātai, kas izskata lietas cita tiesnešu skaita sastāvā, un par iespējamo lietas deleģēšanu tiesnesim vienpersoniski.

3. Vispārējā tiesa lemj par tiesneša referenta priekšlikumiem un attiecīgā gadījumā par tiesvedības mutvārdu daļas sākšanu.

6. nodaļa

PROCESA ORGANIZATORISKIE PASĀKUMI UN PIERĀDĪJUMU SAVĀKŠANAS PASĀKUMI

88. pants

Vispārīgi noteikumi

1. Procesa organizatoriskos pasākumus un pierādījumu savākšanas pasākumus var veikt vai grozīt jebkurā tiesvedības stadijā vai nu pēc Vispārējās tiesas ierosmes, vai arī kādas puses pieteikuma.

2. Šā panta 1. punktā minētajā pieteikumā precīzi jānorāda lūgto pasākumu mērķis un iemesli, kas var tos pamatot. Ja šis pieteikums tiek iesniegts pēc pirmās procesuālo rakstu apmaiņas, pusei, kura to iesniedz, ir jānorāda iemesli, kuru dēļ tā to nevarēja iesniegt agrāk.

3. Ja ir iesniegts pieteikums par procesa organizatoriskajiem pasākumiem vai pierādījumu savākšanas pasākumiem, priekšsēdētājs dod pārējiem lietas dalībniekiem iespēju paust viedokli par šo pieteikumu.

1. iedaļa

Procesa organizatoriskie pasākumi

89. pants

Mērķis

1. Procesa organizatorisko pasākumu mērķis ir nodrošināt, lai lietu sagatavošana iztiesāšanai, tiesvedības norise un strīdu atrisināšana notiktu vislabākajos apstākļos.

2. Procesa organizatorisko pasākumu mērķi it īpaši ir:

a) nodrošināt pareizu tiesvedības rakstveida un mutvārdu daļas norisi un atvieglot pierādījumu iegūšanu;

b) noteikt jautājumus, kuros lietas dalībniekiem ir jāsniedz papildu argumenti vai attiecībā uz kuriem ir vajadzīgi pierādījumu savākšanas pasākumi;

c) precizēt lietas dalībnieku prasījumus, to izvirzītos pamatus un argumentus, kā arī punktus, par kuriem ir strīds;

d) veicināt izlīguma panākšanu strīdā.

3. Procesa organizatoriskie pasākumi it īpaši ietver:

a) jautājumu uzdošanu lietas dalībniekiem;

b) lietas dalībnieku uzaicināšanu sniegt rakstveida vai mutvārdu paskaidrojumus par atsevišķiem strīda aspektiem;

c) lūgumu lietas dalībniekiem vai Statūtu 24. panta otrajā daļā paredzētajām trešām personām sniegt informāciju;

d) lūgumu lietas dalībniekiem iesniegt jebkādus materiālus, kas attiecas uz lietu;

e) lietas dalībnieku uzaicināšanu uz sanāksmēm.

4. Ja tiek organizēta tiesas sēde mutvārdu paskaidrojumu uzklausīšanai, Vispārējā tiesa, ciktāl iespējams, lūdz lietas dalībniekus mutvārdu paskaidrojumos koncentrēties uz vienu vai vairākiem konkrētiem jautājumiem.

90. pants

Kārtība

1. Lēmumu par procesa organizatoriskajiem pasākumiem pieņem Vispārējā tiesa.

2. Ja Vispārējā tiesa nolemj noteikt procesa organizatoriskos pasākumus, bet pati tos neveic, tā šāda uzdevuma veikšanu uztic tiesnesim referentam.

2. iedaļa

Pierādījumu savākšanas pasākumi

91. pants

Mērķis

Neskarot Statūtu 24. un 25. pantu, pieļaujami šādi pierādījumu savākšanas pasākumi:

a) lietas dalībnieku personiska iztaujāšana;

b) pieprasījums lietas dalībniekam iesniegt informāciju vai jebkādu materiālu, kas attiecas uz lietu;

c) pieprasījums iesniegt dokumentus, kuriem piekļuvi iestāde ir atteikusi – saistībā ar prasību par šā atteikuma tiesiskumu;

d) liecinieku liecības;

e) ekspertīze;

f) attiecīgās vietas vai lietas apskate.

92. pants

Kārtība

1. Vispārējā tiesa izdod rīkojumu, kurā ir noteikti pierādījumu savākšanas pasākumi, kurus tā uzskata par atbilstošiem, un izklāstīti pierādāmie fakti.

2. Pirms Vispārējā tiesa lemj par 91. panta d)–f) punktā minētajiem pierādījumu savākšanas pasākumiem, tā uzklausa lietas dalībniekus.

3. Šā Reglamenta 91. panta b) punktā minētais pierādījumu savākšanas pasākums var tikt uzdots vienīgi tad, ja lietas dalībnieks, uz kuru attiecas pasākums, nav izpildījis iepriekš šim mērķim noteikto procesa organizatorisko pasākumu vai ja lietas dalībnieks, uz kuru attiecas pasākums, to skaidri lūdz, pamatojot nepieciešamību noteikt šādu pasākumu rīkojuma par pierādījumu savākšanu formā. Rīkojumā par pierādījumu savākšanu var noteikt, ka lietas dalībnieku pārstāvji var iepazīties ar informāciju un materiāliem, ko Vispārējā tiesa ieguvusi šā rīkojuma rezultātā, vienīgi kancelejā un ka nevar tikt izgatavotas to kopijas.

4. Ja Vispārējā tiesa nolemj veikt pierādījumu savākšanu, bet pati to neveic, tā šāda uzdevuma veikšanu uztic tiesnesim referentam.

5. Pierādījumu savākšanas pasākumos piedalās ģenerāladvokāts.

6. Lietas dalībnieki ir tiesīgi piedalīties pierādījumu savākšanas pasākumos.

7. Iespējams iesniegt pierādījumu atspēkojumus un papildināt iepriekš iesniegtos pierādījumus.

93. pants

Liecinieku izsaukšana

1. Liecinieku, kura nopratināšana ir atzīta par nepieciešamu, izsauc, pamatojoties uz 92. panta 1. punktā paredzēto rīkojumu, kurā ir šādas ziņas:

a) liecinieka uzvārds, ziņas par liecinieku un viņa adrese;

b) nopratināšanas datums un vieta;

c) norāde uz faktiem, kuri ir jākonstatē, un lieciniekiem, kuri ir jānopratina par katru no šiem faktiem.

2. Liecinieku izsauc Vispārējā tiesa, attiecīgā gadījumā – pēc 100. panta 1. punktā minētā nodrošinājuma iemaksāšanas.

94. pants

Liecinieku nopratināšana

1. Pēc tam, kad ir pārbaudīta liecinieka identitāte, priekšsēdētājs informē liecinieku, ka viņam šā panta 5. punktā un 97. pantā noteiktajā kārtībā būs jāapliecina, ka viņš ir teicis patiesību.

2. Vispārējā tiesa nopratina liecinieku, pieaicinot lietas dalībniekus. Pēc tam, kad liecinieks ir beidzis liecināt, priekšsēdētājs pēc lietas dalībnieku pieteikuma vai pēc savas ierosmes var uzdot lieciniekam jautājumus.

3. Tāpat var rīkoties arī pārējie tiesneši un ģenerāladvokāts.

4. Jautājumus lieciniekiem priekšsēdētāja uzraudzībā var uzdot arī lietas dalībnieku pārstāvji.

5. Ievērojot 97. panta noteikumus, liecinieks pēc liecības sniegšanas nodod šādu zvērestu:

“Es zvēru, ka esmu teicis tikai un vienīgi patiesību.”

6. Vispārējā tiesa pēc pušu uzklausīšanas var atbrīvot liecinieku no zvēresta nodošanas.

95. pants

Liecinieku pienākumi

1. Lieciniekiem, kas ir izsaukti atbilstīgi prasībām, ir jāievēro izsaukums un jāierodas uz nopratināšanu.

2. Ja liecinieks, kas ir izsaukts atbilstīgi prasībām, bez attaisnojoša iemesla neierodas Vispārējā tiesā, tad Vispārējā tiesa var uzlikt viņam naudas sodu, kurš nepārsniedz 5 000 euro, un var izdot rīkojumu par jaunu liecinieka izsaukumu uz viņa rēķina.

3. Tādu pašu sodu var uzlikt arī lieciniekam, kas bez attaisnojoša iemesla atsakās liecināt vai nodot zvērestu.

96. pants

Ekspertīze

1. Rīkojumā, ar ko ieceļ ekspertu, norāda viņa uzdevumu un atzinuma sniegšanas termiņu.

2. Pēc tam, kad eksperts ir sniedzis atzinumu un tas ir izsniegts lietas dalībniekiem, Vispārējā tiesa var izdot rīkojumu par viņa nopratināšanu, pieaicinot lietas dalībniekus. Pēc lietas dalībnieka lūguma vai pēc savas ierosmes priekšsēdētājs ekspertam var uzdot jautājumus.

3. Tāpat var rīkoties arī pārējie tiesneši un ģenerāladvokāts.

4. Jautājumus ekspertam priekšsēdētāja uzraudzībā var uzdot arī lietas dalībnieku pārstāvji.

5. Ievērojot 97. panta noteikumus, pēc atzinuma sniegšanas eksperts nodod šādu zvērestu:

“Es zvēru, ka savu uzdevumu esmu veicis apzinīgi un objektīvi.”

6. Vispārējā tiesa pēc pušu uzklausīšanas var atbrīvot ekspertu no zvēresta nodošanas.

97. pants

Liecinieka un eksperta zvērests

1. Priekšsēdētājs dod norādījumu ikvienai personai, kam kā lieciniekam vai ekspertam ir jānodod Vispārējai tiesai zvērests, attiecīgi teikt vienīgi patiesību vai arī veikt savu uzdevumu apzinīgi un objektīvi, kā arī brīdina šo personu par kriminālatbildību, kas viņas valsts tiesību aktos ir paredzēta par šā pienākuma neizpildi.

2. Liecinieki un eksperti nodod zvērestu vai nu saskaņā ar 94. panta 5. punktu un 96. panta 5. punktu, vai arī atbilstīgi viņu valsts tiesību aktos noteiktajam.

98. pants

Liecinieka vai eksperta zvēresta pārkāpums

1. Vispārējā tiesa var nolemt ziņot kompetentajai iestādei, kas minēta Tiesas Reglamenta Papildu procesuālajos noteikumos, dalībvalstī, kuras tiesas ir kompetentas piespriest sodu, par visiem nepatiesas liecības gadījumiem, kuras kāds liecinieks vai eksperts, apliecinot tās ar zvērestu, ir sniedzis Vispārējā tiesā.

2. Sekretārs ir atbildīgs par Vispārējās tiesas lēmuma paziņošanu. Lēmumā izklāsta faktus un apstākļus, ar kuriem pamatots ziņojums.

99. pants

Liecinieka vai eksperta noraidījums

1. Ja kāds lietas dalībnieks noraida kādu liecinieku vai ekspertu, pamatojoties uz to, ka viņš nav kompetents, piemērots vai arī kāda cita iemesla dēļ nedrīkst uzstāties kā liecinieks vai eksperts, vai arī ja liecinieks vai eksperts atsakās liecināt vai nodot zvērestu, jautājumu izšķir Vispārējā tiesa.

2. Liecinieka vai eksperta noraidījumu piesaka divu nedēļu laikā pēc tam, kad ir izsniegts rīkojums par liecinieka izsaukšanu vai eksperta iecelšanu, noraidījuma pieteikumā ir jānorāda tā pamatojums un ziņas par piedāvātajiem pierādījumiem.

100. pants

Liecinieku un ekspertu izmaksas

1. Vispārējā tiesa, izdodot rīkojumu par liecinieka nopratināšanu vai ekspertīzi, var prasīt, lai puses vai viena no pusēm iemaksātu nodrošinājumu liecinieka vai eksperta izmaksu segšanai.

2. Lieciniekiem un ekspertiem ir tiesības saņemt ceļa un uzturēšanās izdevumu kompensāciju. Vispārējās tiesas kase var izmaksāt lieciniekiem un ekspertiem maksājamās summas avansā.

3. Lieciniekiem ir tiesības saņemt kompensāciju par negūto peļņu, un ekspertiem ir tiesības saņemt samaksu par viņu pakalpojumiem. Vispārējās tiesas kase šīs summas izmaksā lieciniekiem un ekspertiem pēc tam, kad viņi ir attiecīgi izpildījuši savus pienākumus vai paveikuši uzdevumus.

101. pants

Tiesas uzdevums

1. Vispārējā tiesa pēc pušu pieteikuma vai pēc savas ierosmes var dot tiesas uzdevumu nopratināt lieciniekus vai ekspertus.

2. Tiesas uzdevumu dod, izdodot rīkojumu. Rīkojumā ir ietverts liecinieka vai eksperta uzvārds, ziņas par liecinieku vai ekspertu un adrese, ir izklāstīti fakti, par kuriem liecinieks vai eksperts ir jānopratina, norādīti lietas dalībnieku uzvārdi vai nosaukumi, to pārstāvji, viņu adreses, kā arī īsi ir aprakstīts strīda priekšmets.

3. Sekretārs rīkojumu nosūta kompetentajai iestādei, kas minēta Tiesas Reglamenta Papildu procesuālajos noteikumos, dalībvalstī, kuras teritorijā liecinieks vai eksperts ir jānopratina. Vajadzības gadījumā rīkojumam pievieno tulkojumu tās dalībvalsts oficiālajā valodā vai valodās, kurai rīkojums ir adresēts.

4. Iestāde, kas noteikta saskaņā ar 3. punktu, rīkojumu nodod tiesu iestādei, kura ir kompetenta saskaņā ar valsts tiesību aktiem.

5. Kompetentā tiesu iestāde izpilda tiesas uzdevumu saskaņā ar valsts tiesību aktiem. Pēc izpildes kompetentā tiesu iestāde nosūta iestādei, kas noteikta saskaņā ar 3. punktu, rīkojumu par tiesas uzdevumu, izpildes dokumentus un detalizētu izdevumu uzskaitījumu. Šos dokumentus nosūta sekretāram.

6. Sekretārs nodrošina dokumentu tulkošanu tiesvedības valodā.

7. Vispārējā tiesa sedz izdevumus, kas radušies tiesas uzdevuma dēļ, neierobežojot tiesības vajadzības gadījumā tos piedzīt no pusēm.

102. pants

Pierādījumu savākšanas sēdes protokols

1. Sekretārs sagatavo katras pierādījumu savākšanas sēdes protokolu. Protokolu paraksta priekšsēdētājs un sekretārs. Tas ir akts, kuram ir publiska ticamība.

2. Liecinieka vai eksperta nopratināšanas sēdes protokolu paraksta priekšsēdētājs vai tiesnesis referents, kas ir atbildīgs par nopratināšanu, un sekretārs. Pirms šādas protokola parakstīšanas lieciniekam vai ekspertam ir jādod iespēja pārbaudīt protokola saturu un to parakstīt.

3. Protokolu izsniedz lietas dalībniekiem.

3. iedaļa

Kārtība, kādā veic darbības ar pierādījumu savākšanā iesniegtu konfidenciālu informāciju, materiāliem un dokumentiem

103. pants

Kārtība, kādā veic darbības ar konfidenciālu informāciju un materiāliem

1. Ja Vispārējai tiesai, pamatojoties uz vienas puses norādītajiem tiesiskajiem un faktiskajiem elementiem, ir jāpārbauda noteiktas informācijas vai materiālu, kas iesniegti Vispārējā tiesā 91. panta b) punktā paredzētā pierādījumu savākšanas pasākuma rezultātā un kam var būt nozīme lietas izlemšanā, konfidencialitāte attiecībā uz otru pusi, šīs pārbaudes posmā šī informācija vai materiāli netiek darīti zināmi otrai pusei.

2. Ja Vispārējā tiesa, veicot 1. punktā paredzēto pārbaudi, secina, ka noteiktai tai iesniegtajai informācijai vai materiāliem ir nozīme lietas izlemšanā un ka tā attiecībā uz otru pusi ir konfidenciāla, tā izsver, kā šī konfidencialitāte ir samērojama ar prasībām, kas saistītas ar tiesībām uz efektīvu tiesību aizsardzību tiesā, it īpaši sacīkstes principa ievērošanu.

3. Pēc 2. punktā paredzētās izsvēršanas Vispārējā tiesa var nolemt darīt zināmu otrai pusei konfidenciālu informāciju vai materiālus, attiecīgā gadījumā izvirzot tās izpaušanai nosacījumu par konkrētu saistību uzņemšanos, vai arī tā var nolemt nedarīt zināmu šo informāciju vai materiālus, ar motivētu rīkojumu precizējot kārtību, kas ļauj otrai pusei iespējami lielākā apmērā paust savus apsvērumus, tostarp uzdodot iesniegt informācijas vai materiālu nekonfidenciālu versiju vai nekonfidenciālu kopsavilkumu, kurā ietverts to būtiskais saturs.

4. Šajā pantā paredzētā procesuālā kārtība nav piemērojama 105. pantā norādītajiem gadījumiem.

104. pants

Dokumenti, kuriem piekļuvi ir atteikusi iestāde

Ja pēc 91. panta c) punktā paredzētā pierādījumu savākšanas pasākuma dokuments, kuram piekļuvi ir atteikusi kāda iestāde, ir iesniegts Vispārējai tiesai lietā par šā atteikuma tiesiskumu, šo dokumentu nedara zināmu pārējiem lietas dalībniekiem.

7. nodaļa

INFORMĀCIJA VAI MATERIĀLI, KAS SKAR SAVIENĪBAS VAI VIENAS VAI VAIRĀKU TĀS DALĪBVALSTU DROŠĪBU VAI TO STARPTAUTISKO ATTIECĪBU UZTURĒŠANU

105. pants

Kārtība, kādā veic darbības ar informāciju vai materiāliem, kas skar Savienības vai vienas vai vairāku tās dalībvalstu drošību vai to starptautisko attiecību uzturēšanu

1. Ja pretēji sacīkstes principam, kas izklāstīts 64. pantā, no kura izriet, ka visa informācija un procesuālie materiāli tiek pilnībā darīti zināmi lietas dalībniekiem, puse vēlas pamatot savus iebildumus ar noteiktu informāciju vai materiāliem, vienlaikus norādot, ka to izpaušana kaitētu Savienības vai vienas vai vairāku tās dalībvalstu drošībai vai to starptautisko attiecību uzturēšanai, tā iesniedz šo informāciju vai materiālus ar atsevišķu dokumentu. Kopā ar to iesniedz pieteikumu par šīs informācijas vai materiālu konfidencialitātes ievērošanu, kurā ietverti primārie iemesli, kas – vienīgi, ciktāl to prasa attiecīgā situācija, – attaisno to konfidencialitātes saglabāšanu un kas nepieļauj to izpaušanu otrai pusei. Pieteikumu par konfidencialitātes ievērošanu arī iesniedz kā atsevišķu dokumentu, un tas neietver nekādu konfidenciālu informāciju. Ja viena vai vairākas dalībvalstis ir nosūtījušas pusei informāciju vai materiālus, attiecībā uz kuriem lūgta konfidencialitātes ievērošana, primārie iemesli, kurus, pamatojot šīs informācijas vai materiālu konfidencialitātes ievērošanu, norādījusi puse, var ietvert vienas vai vairāku attiecīgo dalībvalstu minētos.

2. Informācijas vai materiālu, kuru konfidencialitāte ir pamatota ar 1. punktā minētajiem apsvērumiem, iesniegšanu Vispārējā tiesa var pieprasīt kā pierādījumu savākšanas pasākumu. Atteikumu Vispārējā tiesa oficiāli reģistrē. Atkāpjoties no 103. panta noteikumiem, šai informācijai vai materiāliem, kas iesniegti saskaņā ar pierādījumu savākšanas pasākumu, ir piemērojams šajā pantā paredzētais procesuālais regulējums.

3. Laikā, kad tiek pārbaudīta kādas puses atbilstoši 1. vai 2. punktam iesniegtās informācijas vai materiālu nozīme lietas izlemšanā un to konfidencialitāte attiecībā uz otru pusi, šī informācija vai materiāli netiek darīti zināmi otrai pusei.

4. Ja pēc 3. punktā paredzētās pārbaudes Vispārējā tiesa nolemj, ka tai iesniegtajai informācijai vai materiāliem ir nozīme lietas izlemšanā un ka tiesvedības Vispārējā tiesā vajadzībām tie nav konfidenciāli, tā lūdz attiecīgajai pusei atļauju darīt zināmu šo informāciju vai materiālus otrai pusei. Ja puse priekšsēdētāja noteiktajā termiņā iebilst pret šādu darīšanu zināmu vai minētajā termiņā nesniedz atbildi, šī informācija vai materiāli netiek ņemti vērā lietas iztiesāšanā un tiek tai atdoti atpakaļ.

5. Ja pēc 3. punktā paredzētās pārbaudes Vispārējā tiesa nolemj, ka noteiktai tai iesniegtajai informācijai vai materiāliem ir nozīme lietas izlemšanā un ka tie ir konfidenciāli attiecībā uz otru pusi, tā nedara zināmus tos šai pusei. Pēc tam tā izsver, kā intereses saistībā ar tiesībām uz efektīvu tiesību aizsardzību tiesā, it īpaši sacīkstes principu, ir samērojamas ar interesēm saistībā ar Savienības vai vienas vai vairāku tās dalībvalstu drošību vai to starptautisko attiecību uzturēšanu.

6. Pēc 5. punktā paredzētās interešu izsvēršanas Vispārējā tiesa izdod motivētu rīkojumu, precizējot kārtību, saskaņā ar kuru var tikt saskaņotas minētajā punktā paredzētās prasības, piemēram, attiecīgajai pusei iesniedzot, lai vēlāk darītu zināmu otrai pusei, informācijas vai materiālu nekonfidenciālo versiju vai nekonfidenciālo kopsavilkumu, kurā ietverts to būtiskais saturs un kurš ļauj otrai pusei iespējami lielākā apmērā paust savus apsvērumus.

7. Puse, kura atbilstoši 1. vai 2. punktam iesniegusi informāciju vai materiālus, kuri ir konfidenciāli attiecībā uz otru pusi, var tos pilnībā vai daļēji atsaukt divu nedēļu laikā pēc saskaņā ar 5. punktu pieņemtā lēmuma izsniegšanas. Atsauktā informācija vai materiāli netiek ņemti vērā lietas iztiesāšanā un tiek atdoti atpakaļ attiecīgajai pusei.

8. Ja Vispārējā tiesa uzskata, ka informācija vai materiāli, kas to konfidencialitātes dēļ nav darīti zināmi otrai pusei saskaņā ar 6. punktā paredzēto kārtību, ir absolūti nepieciešami lietas izlemšanai, tā var, atkāpjoties no 64. panta un vienīgi, ciktāl tas ir strikti nepieciešams, pamatot savu nolēmumu ar šo informāciju vai materiāliem. Izvērtējot šo informāciju vai materiālus, Vispārējā tiesa ņem vērā faktu, ka viena puse nav varējusi paust par tiem savus apsvērumus.

9. Vispārējā tiesa nodrošina, ka konfidenciālā informācija, kas ietverta informācijā vai materiālos, kurus puse iesniegusi atbilstoši 1. vai 2. punktam un kuri nav tikuši darīti zināmi otrai pusei, netiek izpausta ne saskaņā ar 6. punktu izdotajā rīkojumā, ne arī galīgajā nolēmumā.

10. Uzreiz pēc Vispārējās tiesas galīgā nolēmuma pieņemšanas 5. punktā paredzētā informācija vai materiāli tiek atdoti atpakaļ attiecīgajai pusei.

11. Vispārējā tiesa ar lēmumu nosaka drošības noteikumus, lai aizsargātu informāciju vai materiālus, kas ir iesniegti saskaņā ar attiecīgi 1. vai 2. punktu. Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

8. nodaļa

TIESVEDĪBAS MUTVĀRDU DAĻA

106. pants

Tiesvedības mutvārdu daļa

1. Tiesvedības Vispārējā tiesā mutvārdu daļa ietver tiesas sēdi mutvārdu paskaidrojumu uzklausīšanai, ko organizē vai nu pēc Vispārējās tiesas ierosmes, vai arī pēc puses pieteikuma.

2. Puses pieteikumā par tiesas sēdes mutvārdu paskaidrojumu uzklausīšanai noturēšanu ir jānorāda iemesli, kuru dēļ tā vēlas tikt uzklausīta. Šis pieteikums ir jāiesniedz trīs nedēļu laikā pēc tam, kad lietas dalībniekiem ir izsniegts dokuments par tiesvedības rakstveida daļas pabeigšanu. Priekšsēdētājs šo termiņu var pagarināt.

3. Ja 2. punktā minētais pieteikums nav iesniegts, Vispārējā tiesa, ja tā uzskata, ka ir guvusi pietiekamu informāciju no lietas materiāliem, var nolemt, ka prasība izlemjama bez tiesvedības mutvārdu daļas. Tomēr šādā gadījumā tā vēlāk var nolemt sākt tiesvedības mutvārdu daļu.

107. pants

Tiesas sēdes mutvārdu paskaidrojumu uzklausīšanai datums

1. Ja Vispārējā tiesa nolemj sākt tiesvedības mutvārdu daļu, priekšsēdētājs nosaka tiesas sēdes mutvārdu paskaidrojumu uzklausīšanai datumu.

2. Priekšsēdētājs izņēmuma apstākļos var pēc savas ierosmes vai puses motivēta pieteikuma pārcelt tiesas sēdes mutvārdu paskaidrojumu uzklausīšanai datumu.

108. pants

Tiesas sēde mutvārdu paskaidrojumu uzklausīšanai bez lietas dalībnieku klātbūtnes

1. Ja lietas dalībnieks informē Vispārējo tiesu, ka tas nepiedalīsies tiesas sēdē mutvārdu paskaidrojumu uzklausīšanai, vai ja Vispārējā tiesa konstatē neattaisnotu lietas dalībnieka, kurš ir pienācīgi uzaicināts, prombūtni tiesas sēdē, tiesas sēde mutvārdu paskaidrojumu uzklausīšanai notiek bez attiecīgā lietas dalībnieka klātbūtnes.

2. Ja puses norāda Vispārējai tiesai, ka tās nepiedalīsies tiesas sēdē mutvārdu paskaidrojumu uzklausīšanai, priekšsēdētājs lemj, vai tiesvedības mutvārdu daļu var pabeigt.

109. pants

Slēgta sēde

1. Vispārējā tiesa, uzklausījusi lietas dalībniekus, var atbilstoši Statūtu 31. pantam nolemt noturēt slēgtu sēdi.

2. Lietas dalībnieka pieteikumam par slēgtas sēdes noturēšanu ir jābūt motivētam, un tajā jānorāda