2. Kredīti

Finanšu aktīvu turējumi, kas rodas, kad kreditori aizdod līdzekļus debitoriem, un kas nav apliecināti ar dokumentiem vai ir apliecināti ar neapgrozāmiem dokumentiem. Šajā postenī iekļauj arī aktīvus, kas ir pārskata sniedzēju veiktie noguldījumi. NCB var pieprasīt šī posteņa dalījumu pēc sektoriem. 1. Šis postenis ietver: a) kredīti mājsaimniecībām un bezpeļņas organizācijām, kas apkalpo mājsaimniecības, kuri iedalīti šādi: i) patēriņa kredīti (kredīti, kas piešķirti galvenokārt privātajam patēriņam, patērējot preces un pakalpojumus). Patēriņa kredītus, kas piešķirti vienīpašnieka uzņēmumiem/līgumsabiedrībām bez juridiska statusa, šajā kategorijā iekļauj, ja pārskatu sniedzējs zina, ka kredīts galvenokārt tiek izmantots privātajam patēriņam; ii) kredīti mājokļu iegādei (kredīti, kas izsniegti ieguldījumiem mājokļos personiskai lietošanai vai īrei, t. sk. celtniecībai vai remontam). Tas aptver ar mājokļu īpašumu nodrošinātus kredītus, ko izmanto mājas iegādei, un citus kredītus mājas iegādei, kas ņemti privātpersonas statusā vai nodrošināti ar citiem aktīviem. Mājokļa kredītus, kas piešķirti vienīpašnieka uzņēmumiem/līgumsabiedrībām bez juridiska statusa, iekļauj šajā kategorijā, ja vien pārskatu sniedzējs zina, ka mājoklis galvenokārt tiek lietots uzņēmējdarbībai, šādā gadījumā sniedzot pārskatu par to kā par “citiem kredītiem, t. sk. vienīpašnieka uzņēmumiem/līgumsabiedrībām bez juridiska statusa”; iii) citi (kredīti, kas nav piešķirti patēriņam un mājokļu iegādei, piem., kredīti uzņēmējdarbībai, parādu konsolidācijai, izglītībai utt.). Šajā kategorijā var iekļaut patēriņa kredītus vienīpašnieka uzņēmumiem/līgumsabiedrībām bez juridiska statusa (sk. II pielikuma 3. daļu), ja par tiem netiek sniegti dati kategorijā “patēriņa kredīti”. b) kredītkaršu parādi Saskaņā ar šo regulu šajā kategorijā iekļauj kredītus, kas piešķirti mājsaimniecībām vai nefinanšu sabiedrībām, izmantojot kartes ar atliktā debeta funkciju, t. i., kartes, kas nodrošina tālāk tekstā definēto norēķinu karšu bezprocentu kredītu, vai kredītkartes, t. i., kartes, kas nodrošina norēķinu karšu bezprocentu kredītu un norēķinu karšu procentu kredītu. Kredītkaršu kredītu grāmato īpašos karšu kontos, un tāpēc tas nav redzams norēķinu vai pārtēriņa kontos. Norēķinu karšu bezprocentu kredīts ir kredīts, kas ar 0 % likmi tiek piešķirts no dienas, kad norēķinu cikla laikā tiek veikts maksājums ar karti, līdz dienai, kad jānorēķinās par šā norēķinu cikla debeta atlikumu. Norēķinu karšu procentu kredīts ir kredīts, kas tiek piešķirts pēc tam, kad pagājuši iepriekšējā norēķinu cikla norēķinu termiņi, t. i., debeta atlikums kartes kontā, par kuru nav veikts norēķins, kad tas bija iespējams pirmo reizi, un par kuru tiek aprēķināta procentu likme vai vairāklīmeņu procentu likme, kas parasti ir lielāka par 0 %. Šādos gadījumos bieži jāmaksā obligātie mēneša maksājumi, lai vismaz daļēji atmaksātu norēķinu kartes procentu kredītu. Šāda veida kredītu darījuma partneris ir persona, kas saskaņā ar līgumu atbild par neatmaksāto summu atmaksu un kas privāti izmantojamo karšu gadījumā ir kartes turētājs, bet kas var nebūt kartes turētājs uzņēmumu karšu gadījumā; c) Atjaunojamie kredīti un pārtēriņa kredīti Atjaunojami kredīti ir kredīti, kam ir visas šīs īpašības: i) aizņēmējs var bez iepriekšējas paziņošanas aizdevējam izmantot vai izņemt no konta līdzekļus līdz iepriekš noteiktam kredītlimitam; ii) pieejamā kredīta summa var palielināties vai samazināties, līdzekļus aizņemoties vai atmaksājot; iii) kredīts var tikt izmantots atkārtoti. Atjaunojamie kredīti aptver summas, kas iegūtas, izmantojot kredītlīniju, un vēl nav atmaksātas (atlikumu). Kredītlīnija ir aizdevēja un aizņēmēja līgums, kas ļauj aizņēmējam noteiktā laika posmā un līdz noteiktam limitam līdzekļus izņemt, kā arī aizņēmēja izvēlētā laikā pirms iepriekš noteikta datuma šos līdzekļus atmaksāt. Summas, kas pieejamas, izmantojot kredītlīniju, un kas nav izņemtas vai jau atmaksātas, neiekļauj nevienā bilances posteņu kategorijā. Pārtēriņa kredīti ir norēķinu kontu debeta atlikums. Gan atjaunojamos kredītos, gan pārtēriņa kredītos neiekļauj kredītus, kas sniegti, izmantojot kredītkartes. Par kopējo aizņēmēja parāda summu sniedz datus neatkarīgi no tā, vai tā atbilst limitam vai pārsniedz limitu, par kuru aizdevējs un aizņēmējs iepriekš vienojušies attiecībā uz kredīta apjomu un/vai maksimālo termiņu; d) sindicētie kredīti (viena kredīta līgumi, kuros vairākas iestādes piedalās kā aizdevēji) Sindicētais kredīts attiecas tikai uz gadījumiem, kuros aizņēmējs no kredīta līguma zina, ka kredītu sniedz vairāki aizdevēji. Statistikas nolūkiem tikai summas, ko aizdevēji faktiski izsnieguši (nevis kopējā kredītlīnija) tiek uzskatītas par sindicēto kredītu. Sindicēto kredītu parasti organizē un koordinē viena iestāde (bieži saukta par “galveno pārvaldnieku”), bet faktiski izsniedz dažādi sindikāta dalībnieki. Dalībnieki, t. sk. galvenais pārvaldnieks, savas bilances aktīvos ziņo par savu kredīta daļu aizņēmējam, t. i., nevis galvenajam pārvaldniekam; e) noguldījumi, kā tie definēti pasīvu 9. kategorijā; f) trešajām personām piešķirti finanšu līzingi Finanšu līzingi ir līgumi, ar ko ilglietojuma preces juridiskais īpašnieks (turpmāk – “līzinga devējs”) šo aktīvu iznomā trešai personai (turpmāk – “līzinga ņēmējs”) uz lielāko aktīva saimnieciskās izmantošanas laika daļu vai visu laiku, pretī saņemot maksājumus, kas sedz preces cenu un iepriekš noteiktus procentus. Tiek pieņemts, ka līzinga ņēmējs saņem visus guvumus, kas var izrietēt no preces izmantošanas, kā arī sedz ar īpašumtiesībām saistītās izmaksas un atbild par riskiem. Statistikas vajadzībām finanšu līzings tiek uzskatīts par līzinga devēja kredītu līzinga ņēmējam, dodot līzinga ņēmējam iespēju iegādāties ilglietojuma preci. Aktīvus (ilglietojuma preces), kas iznomāti līzinga ņēmējam, bilancē negrāmato; g) sliktie parādi, kas vēl nav atmaksāti vai norakstīti Kopējā to kredītu summa, kuru atmaksas termiņš ir pagājis vai kuriem konstatēts cits daļējs vai pilnīgs vērtības samazinājums saskaņā ar saistību neizpildes definīciju Regulas (ES) Nr. 575/2013 178. pantā. h) neapgrozāmu vērtspapīru turējumi Parāda vērtspapīru turējumi, kas nav apgrozāmi un ko nevar tirgot otrreizējā tirgū; i) tirgojami kredīti Kredīti, kas faktiski kļuvuši apgrozāmi, tiek klasificēti aktīvu postenī “kredīti”, ja nav pierādījumu to tirdzniecībai otrreizējā tirgū. Citos gadījumos tos klasificē kā parāda vērtspapīrus (3. kategorija); j) pakārtotie parādi noguldījumu vai kredītu veidā Pakārtotie parāda instrumenti nodrošina pakārtotus prasījumus pret emitentiestādi, kurus var īstenot tikai pēc tam, kad apmierināti visi augstāka statusa prasījumi, piemēram, noguldījumi/kredīti, tādējādi tie iegūst dažas pašu kapitāla īpašības. Atkarībā no finanšu instrumenta raksturīgajām pazīmēm statistikas vajadzībām pakārtotos parādus atspoguļo kā “kredītus” vai kā “parāda vērtspapīrus”. Ja statistikas vajadzībām visu veidu pakārtoto parādu turējumus uzrāda kā vienu skaitli, šis skaitlis jāiekļauj aktīvu postenī “parāda vērtspapīri”, pamatojoties uz to, ka pakārtotais parāds galvenokārt ir vērtspapīru veidā, nevis kredīti; k) prasības no reversā repo līgumiem vai vērtspapīru aizņemšanās pret nodrošinājumu naudā Atbilstošais postenis skaidrajai naudai, kas samaksāta apmaiņā pret vērtspapīriem, ko par attiecīgu cenu nopirkušas pārskatu sniedzējas iestādes, stingri apņemoties pārdot tos pašus vai līdzīgus vērtspapīrus par fiksētu cenu konkrētā dienā nākotnē, vai vērtspapīru aizņemšanās pret nodrošinājumu naudā (sk. pasīvu 9.4. posteni). l) virtuālā grupas kontā apvienotu naudas līdzekļu pozīcijas Kredīti (pārtēriņa kredītu veidā), ko naudas līdzekļu apvienošanas dalībnieki izņem no virtuālā grupas kontā apvienotiem naudas līdzekļiem. Neiekļauj kredītus, kuriem nav līgumā noteiktas saistības ar naudas līdzekļu apvienošanas virtuālā grupas kontā shēmu, bet kuri piešķirti apvienošanas dalībniekiem. 2. Tālāk minēto posteni neuzskata par kredītu: Kredīti, kas piešķirti uz trasta pamata Kredīti, kas piešķirti uz trasta pamata, t. i., “trasta kredīti” vai “uzticības kredīti”, ir kredīti, ko piešķir vienas puses vārdā (turpmāk – “pilnvarnieks”) trešās personas (turpmāk – “labuma guvējs”) uzdevumā. Statistikas vajadzībām trasta kredītus neatspoguļo pilnvarnieka bilancē, ja risku un guvumus, kas saistīti ar īpašumtiesībām uz līdzekļiem, patur labuma guvējs. Īpašumtiesību riskus un ieguvumus labuma guvējs patur, ja: a) labuma guvējs uzņemas kredītrisku, t. i., pilnvarnieks ir atbildīgs tikai par kredīta administratīvo pārvaldību; vai b) labuma guvēja ieguldījumam ir garantijas zaudējuma gadījumā, ja pilnvarnieks bankrotē, t. i., trasta kredīts neietilpst pilnvarnieka aktīvos, ko var sadalīt bankrota gadījumā