Padomes Lēmums (1997. gada 27. janvāris), ar ko ievieš savstarpēju informācijas un datu apmaiņu no tīkliem un individuālām stacijām, kuras veic apkārtējā gaisa piesārņojuma mērījumus dalībvalstīs



Oficiālais Vēstnesis L 035 , 05/02/1997 Lpp. 0014 - 0022

CS.ES Nodaļa 15 Sējums 03 Lpp. 116 - 124

ET.ES Nodaļa 15 Sējums 03 Lpp. 116 - 124

HU.ES Nodaļa 15 Sējums 03 Lpp. 116 - 124

LT.ES Nodaļa 15 Sējums 03 Lpp. 116 - 124

LV.ES Nodaļa 15 Sējums 03 Lpp. 116 - 124

MT.ES Nodaļa 15 Sējums 03 Lpp. 116 - 124

PL.ES Nodaļa 15 Sējums 03 Lpp. 116 - 124

SK.ES Nodaļa 15 Sējums 03 Lpp. 116 - 124

SL.ES Nodaļa 15 Sējums 03 Lpp. 116 - 124



Padomes Lēmums (1997. gada 27. janvāris), ar ko ievieš savstarpēju informācijas un datu apmaiņu no tīkliem un individuālām stacijām, kuras veic apkārtējā gaisa piesārņojuma mērījumus dalībvalstīs (97/101/EK) EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 130.s panta 1. punktu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [1], ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [2], rīkojoties saskaņā ar līguma 189.c pantā noteikto procedūru [3], (1) tā kā Piektā rīcības programma vides jomā [4] paredz pamatdatu vākšanu par vidi un to saderības, salīdzināmības un pārskatāmības uzlabošanu; (2) tā kā Eiropas Vides aģentūras mērķi un uzdevumi ir norādīti Padomes Regulā (EEK) Nr. 1210/90 (1990. gada 7. maijs), ar ko izveido Eiropas Vides aģentūru un Eiropas vides informācijas un novērojumu tīklu [5]; (3) tā kā ir jānosaka procedūra informācijas apmaiņai par gaisa kvalitāti, lai palīdzētu apkarot vides piesārņojumu, tādējādi paaugstinot dzīves un vides kvalitāti visā Kopienā, veicot to ilgtermiņa tendenču un uzlabojumu novērošanu, kas izriet no dalībvalstu un Kopienas tiesību aktiem, kuri paredz piesārņojuma apkarošanu; (4) tā kā, sniedzot informāciju, jāizvairās no dublēšanās, jo īpaši attiecībā uz informāciju, ko sūta Eiropas Vides aģentūrai un Komisijai; (5) tā kā pieredze, kas iegūta informācijas apmaiņā saskaņā ar Padomes Lēmumu 75/441/EEK (1975. gada 24. jūnijs), ar kuru nosaka vienotu informācijas apmaiņas kārtību starp uzraudzības un monitoringa tīkliem, kuru darbība pamatojas uz datiem par atmosfēras piesārņojumu, ko izraisa daži savienojumi un suspendētas daļiņas [6], un ar Padomes Lēmumu 82/459/EEK (1982. gada 24. jūnijs), ar kuru ievieš savstarpēju informācijas un datu apmaiņu no tīkliem un individuālām stacijām, kas veic gaisa piesārņojuma mērījumus dalībvalstīs [7], nodrošina iespēju ieviest pilnīgāku un reprezentatīvāku informācijas apmaiņu, palielinot novērojamo piesārņotāju skaitu un iekļaujot tīklus un individuālas stacijas, kuras veic apkārtējā gaisa piesārņojuma mērījumus; (6) tā kā jānošķir informācija, kas jānosūta vienmēr, jo īpaši informācija, kas attiecas uz Padomes Direktīvu 96/62/EK (1996. gada 27. septembris) par apkārtējā gaisa kvalitātes novērtēšanu un pārvaldību [8] (še turpmāk — "Direktīva par gaisa kvalitāti"), un informācija, kas jānosūta tad, ja tā ir pieejama; (7) tā kā savāktajai informācijai jābūt pietiekoši reprezentatīvai, lai piesārņojuma līmeņus varētu atzīmēt kartē visā Kopienā; (8) tā kā vienotu kritēriju izmantošana mērījumu rezultātu izvērtēšanai un apstrādei paaugstinās nosūtīto datu saderību un salīdzināmību, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants Mērķi 1. Ar šo ievieš savstarpēju informācijas un datu apmaiņu (še turpmāk — "savstarpēja apmaiņa") no tīkliem un individuālām stacijām, kas veic apkārtējā gaisa piesārņojuma mērījumus. Tā attiecas uz: - tīkliem un stacijām un iekļauj detalizētu informāciju par gaisa piesārņošanas monitoringa tīkliem un stacijām, kuras darbojas dalībvalstīs, - gaisa kvalitātes mērījumiem, ko sniedz stacijas: apmaiņa ietver datus, kas saskaņā ar I pielikuma 3. un 4. punktu aprēķināti no gaisa piesārņojuma mērījumiem, kuri veikti dalībvalstu stacijās. 2. Komisija un 6. pantā minētās iestādes ir atbildīgas par savstarpējās apmaiņas norisi. Lai veiksmīgi izmantotu Eiropas Vides aģentūras iegūto pieredzi, Komisija Vides aģentūrai atbilstoši tās kompetencei pieprasa sniegt datus, inter alia, par informācijas sistēmas darbību un īstenošanu praksē. 2. pants Piesārņotāji 1. Savstarpējā apmaiņa attiecas uz gaisa piesārņotājiem, kas uzskaitīti Direktīvas par gaisa kvalitāti I pielikumā. 2. Savstarpējās apmaiņas ietvaros dalībvalstis ziņo arī par gaisa piesārņotājiem, kas uzskaitīti I pielikuma 2. punktā, lai attiecīgie dati ir pieejami 6. pantā minētajām iestādēm un lai dalībvalstis tos var pastāvīgi izvērtēt. 3. pants Stacijas Savstarpējā apmaiņa 1. panta izpratnē attiecas uz stacijām: - kuras minētas saistībā ar to direktīvu īstenošanu, kas pieņemtas saskaņā ar Direktīvas par gaisa kvalitāti 4. pantu, - kuras, kaut arī nav ietvertas direktīvās, kas minētas pirmajā ievilkumā, dalībvalstis valsts līmenī izvēlēsies no esošajām stacijām, lai novērtētu vietējo piesārņojuma līmeni ar piesārņotājiem, kas uzskaitīti I pielikuma 2. punktā, un reģionālo piesārņojuma līmeni (tā saucamo "pamata līmeni") ar piesārņotājiem, kas uzskaitīti I pielikumā, - kas, ciktāl iespējams, piedalījās savstarpējā informācijas apmaiņā, ko paredz Lēmums 82/459/EEK, ar nosacījumu, ka tās nav ietvertas otrajā ievilkumā. 4. pants Vajadzīgā informācija par tīkliem un stacijām 1. Informācija, kas jāziņo Komisijai, attiecas uz mērījumu staciju raksturlielumiem, mēraparātiem un darbības norisi, ko ievēro šajās stacijās, un tā tīkla struktūru un organizāciju, kuram stacijas pieder. Šo informāciju nosūta, ja vien tā Komisijai nav bijusi pieejama pastāvošajos normatīvajos aktos par gaisa kvalitāti. Vajadzīgo informāciju precizē, pamatojoties uz II pielikumā minētajām norādēm. Saskaņā ar 7. pantā noteikto procedūru Komisija precizē obligāto informāciju, kas dalībvalstīm jāiesniedz. 2. Stacijām, kas minētas 3. panta pirmajā ievilkumā, savstarpējo apmaiņu piemēro, tiklīdz stājas spēkā normatīvie akti, kas minēti Direktīvas par gaisa kvalitāti 4. pantā. 3. Vēlākais sešus mēnešus pēc šā lēmuma spēkā stāšanās dienas Komisija ļauj dalībvalstīm piekļūt datu bāzei, kas ietver informāciju, kuru šinī jomā jau savākuši Komisijas dienesti, kā arī programmatūrai, dodot iespēju to izmantot un atjaunināt. Dalībvalstis labo, groza un/vai papildina šo informāciju. Atjauninātās datnes nosūta Komisijai otrajā gadā pēc šā lēmuma spēkā stāšanās vēlākais līdz 1. oktobrim. Šī informācija būs pieejama sabiedrībai, izmantojot informācijas sistēmu, ko izveidojusi Eiropas Vides aģentūra; pēc pieprasījuma to var sniegt arī aģentūra vai dalībvalstis. 4. Saskaņā ar 7. pantā noteikto procedūru Komisija precizē tehnisko norises kārtību, kādā nosūta vajadzīgo informāciju, ņemot vērā 1. panta 2. punktā minētos noteikumus. 5. Pēc tam, kad dalībvalstis veikušas pirmo informācijas nosūtīšanu, Komisija iekļauj iesūtīto informāciju savā datu bāzē un katru gadu sagatavo tehnisku atskaiti par savākto informāciju; tā ļauj dalībvalstīm piekļūt atjauninātajām "tīklu-staciju" datu bāzēm vēlākais līdz 1. jūlijam. Dalībvalstis labo, groza un/vai papildina šo informāciju. Atjauninātās datnes nosūta Komisijai vēlākais līdz 1. oktobrim. 5. pants Informācija, kas jāsniedz par datiem, kurus ieguvušas stacijas 1. Komisijai jāiesniedz šādi rezultāti: a) dati, kā noteikts I pielikuma 3. un 4. punktā, tām stacijām, kuras minētas 3. panta pirmajā ievilkumā un izvēlētas saskaņā ar kritērijiem, kas noteikti direktīvās, kuras pieņemtas saskaņā ar Direktīvas par gaisa kvalitāti 4. pantu; izvēloties šīs stacijas, ir jāņem vērā, ka katrā dalībvalstī ir atšķirīgi gaisa kvalitātes apstākļi; b) vismaz ikgadējie dati, kas noteikti I pielikuma 4. punktā, visām parējām stacijām, kas minētas 3. panta otrajā ievilkumā; c) dati, kas noteikti I pielikuma 3. un 4. punktā, visām stacijām, kas minētas 3. panta trešajā ievilkumā. Šos datus nosūta, ja vien Komisijai tie nav bijuši pieejami pastāvošajos normatīvajos aktos par gaisa kvalitāti. 2. Dalībvalstis ir atbildīgas par to datu apstiprināšanu, kuri nosūtīti vai izmantoti, lai aprēķinātu rādītājus, kas nosūtīti saskaņā ar vispārīgiem noteikumiem, kuri izklāstīti III pielikumā. Datu apkopošana un statistikas aprēķināšana, ko veic dalībvalstis, atbilst kritērijiem, kuri ir vismaz tikpat stingri kā tie, kas norādīti IV pielikumā. 3. Dalībvalstis nosūta rezultātus par kalendāro gadu vēlākais līdz nākamā gada 1. oktobrim; pirmie dati jānosūta par 1997. kalendāro gadu. 4. Iespēju robežās dalībvalstis nosūta Komisijai informāciju, ko no 1989. gada 1. oktobra līdz šā lēmuma spēkā stāšanās dienai savākušas stacijas, kuras piedalījušās savstarpējā informācijas apmaiņā, ko paredz Lēmums 82/459/EEK. 5. Saskaņā ar 7. pantā noteikto procedūru Komisija precizē tehnisko kārtību, kādā notiek informācijas nosūtīšana, ņemot vērā 1. panta 2. punktā minētos noteikumus. 6. Komisija iekļauj nosūtītos datus savā datu bāzē un katru gadu sagatavo tehnisku ziņojumu par savākto informāciju, kā arī ļauj dalībvalstīm piekļūt atjauninātajai "rezultātu" datu bāzei. Informācija būs pieejama sabiedrībai, izmantojot informācijas sistēmu, ko izveidojusi Eiropas Vides aģentūra; pēc pieprasījuma to var sniegt arī aģentūra. Informācija, kas ir pieejama, iesūtīta vai iekļauta ziņojumā, balstīsies uz apstiprinātiem datiem. 7. Komisija sagatavo vispārīgu publisku ziņojumu, apkopojot savāktos datus un izklāstot gaisa kvalitātes pamattendences Eiropas Savienībā. 8. Vienojoties ar dalībvalstīm, Komisija nodrošina tādu izvēlētu datu nosūtīšanu starptautiskām institūcijām, kas vajadzīgi, lai īstenotu dažādas starptautiskas programmas. 6. pants Katra dalībvalsts izraugās vienu vai vairākas iestādes, kas atbildīgas par savstarpējās apmaiņas īstenošanu un norisi, un tūlīt informē par to Komisiju. 7. pants Saskaņā ar Direktīvas par gaisa kvalitāti 12. pantā noteikto procedūru Komisija vajadzības gadījumā precizē: - tāda veida apmaiņas kārtības izstrādāšanu un atjaunināšanu, kas attiecas uz datu un informācijas nosūtīšanu, - sadarbību pasākumos, kurus Eiropas Vides aģentūra veikusi gaisa piesārņojuma jomā, - I pielikuma 2., 3. un 4. punkta, II pielikuma, III pielikuma un IV pielikuma grozījumus, - kā ņemt vērā jaunas mērīšanas metožu koncepcijas savstarpējā apmaiņas kārtībā, - apmaiņas kārtības papildināšanu ar datiem un informāciju no trešajām valstīm. 8. pants Ne vēlāk kā piecu gadu laikā pēc šā lēmuma spēkā stāšanās dienas Komisija iesniedz Padomei ziņojumu par tā īstenošanu. Šim ziņojumam pievieno visus priekšlikumus, kurus Komisija uzskata par piemērotiem, lai grozītu šo lēmumu. 9. pants Šo lēmumu piemēro no 1997. gada 1. janvāra. 10. pants Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm. Briselē, 1997. gada 27. janvārī Padomes vārdā — priekšsēdētājs G. Zalm [1] OV C 281, 7.10.1994., 9. lpp. [2] OV C 110, 2.5.1995., 3. lpp. [3] Eiropas Parlamenta 1995. gada 16. jūnija atzinums (OV C 166, 3.7.1995., 177. lpp.), Padomes 1996. gada 26. februāra kopējā nostāja (OV C 219, 27.7.1996., 1. lpp.) un Eiropas Parlamenta 1996. gada 18. septembra lēmums (OV C 320, 28.10.1996., 74.lpp.). [4] OV C 138, 17.5.1993., 5. lpp. [5] OV L 120, 11.5.1990., 1. lpp. [6] OV L 194, 25.7.1975., 32. lpp. Lēmums, kas atcelts ar Lēmumu 82/459/EEK (OV L 210, 19.7.1982., 1. lpp.). [7] OV L 210, 19.7.1982., 1. lpp. [8] OV L 296, 21.11.1996., 55. lpp. -------------------------------------------------- I PIELIKUMS PIESĀRŅOTĀJU SARAKSTS, STATISTISKIE PARAMETRI UN MĒRVIENĪBAS 1. Piesārņotāji, kas uzskaitīti Direktīvas par gaisa kvalitāti I pielikumā 2. Piesārņotāji, kas nav uzskaitīti Direktīvas par gaisa kvalitāti I pielikumā CS2 | oglekļa disulfīds (sērogleklis) | C6H5-CH3 | toluols | C6H5, CH = CH2 | stirols | CH2 = CH-CN | akrilnitrils | HCHO | formaldehīds | C2HCl3 | trihloretilēns | C2Cl4 | tetrahloretilēns | CH2Cl2 | dihlormetāns | BaP | benzopirēns | VC | vinilhlorīds | VOCs (NM) | gaistošie organiskie savienojumi (kopā, izņemot metānu) | VOCs (T) | gaistošie organiskie savienojumi (kopā) | PAN | peroksiacetilnitrāts | NOX | slāpekļa oksīdi | N-dep. | mitrie slāpekļa nosēdumi | S-dep. | mitrie sēra nosēdumi | AD | skābie nosēdumi | CH2 = CH-CH = CH2 | 1,3-butadiēns | H2S | sērūdeņradis | Cr | hroms. | Mn | mangāns | NH3 | amonjaks | 3. Dati, mērvienības un vidējais laiks Piesārņotājs | Vidējais laiks | Izteikts kā | | | 1.SO2 | sēra dioksīds | 24 h | 2.AD | skābie nosēdumi | 1 mēnesis | | 3.SA | stiprs skābums | 24 h | SO2 ekvivalents | 4.SPM | suspendētas daļiņas (kopā) | 24 h | | 5.PM10 | suspendētas daļiņas (< 10 μm) | 24 h | | 6.BS | melnie dūmi | 24 h | | 7.O3 | ozons | 1 h | | 8.NO2 | slāpekļa dioksīds | 1 h | | 9.NOX | slāpekļa oksīdi | 1 h | NO2 ekvivalents | 10.CO | oglekļa oksīds | 1 h | | 11.H2S | sērūdeņradis | 24 h | | 12.Pb | svins | 24 h | | 13.Hg | dzīvsudrabs | 24 h | | 14.Cd | kadmijs | 24 h | | 15.Ni | niķelis | 24 h | | 16.Cr | hroms | 24 h | | 17.Mn | mangāns | 24 h | | 18.As | arsēns | 24 h | | 19.CS2 | oglekļa disulfīds | 1 h | | 20.C6H6 | benzols | 24 h | | 21.C6H5-CH3 | toluols | 24 h | | 22.C6H5, CH = CH2 | stirols | 24 h | | 23.CH2 = CH-CN | akrilnitrils | 24 h | | 24.CH2 = CH-CH = CH2 | 1,3-butadiēns | 24 h | | 25.HCHO | formaldehīds | 1 h | | 26.C2HCl3 | trihloretilēns | 24 h | | 27.C2Cl4 | tetrahloretilēns | 24 h | | 28.CH2Cl2 | dihlormetāns | 24 h | | 29.BaP | benzopirēns | 24 h | | 30.PAH | poliaromātiskie ūdeņraži | 24 h | | 31.VC | vinilhlorīds | 24 h | | 32.VOC (NM) | gaistošie organiskie savienojumi (kopā, izņemot metānu) | 24 h | | 33.VOC (T) | gaistošie organiskie savienojumi (kopā) | 24 h | | 34.PAN | peroksiacetilnitrāts | 1 h | | 35.NH3 | amonjaks | 24 h | | 36.N-dep. | mitrie slāpekļa nosēdumi | 1 mēnesis | N ekvivalents | 37.S-dep. | mitrie sēra nosēdumi | 1 mēnesis | S ekvivalents | 4. Par kalendāro gadu aprēķinātie dati, kas jānosūta Komisijai - Par piesārņotājiem 1 līdz 35: vidējais aritmētiskais, vidējie rādītāji, procentiles 98 (un 99,9, kuras var brīvprātīgi nosūtīt par piesārņotājiem, kuru vidējais aritmētiskais ir aprēķināts par laika periodu, kas ilgāks par 1 stundu) un maksimālie rādītāji, kas aprēķināti no izejas datiem, kas atbilst ieteicamajam vidējam laikam, kas norādīts tabulā iepriekš; par 7. piesārņotāju (ozonu) statistikas parametri jāaprēķina arī no vidējiem 8 stundu rādītājiem; - par piesārņotājiem 2, 36 un 37: vidējais aritmētiskais, kas aprēķināts no izejas datiem, kuri atbilst ieteicamajam vidējam laikam, kas norādīts iepriekš tabulā. Procentili x aprēķina no faktiski izmērītiem lielumiem. Visi dati jānorāda augošā secībā: Xi < = X2 < = X3 < = … < = Xk < = …< = XN–1 < = XN Procentile x ir vienāda ar k, ko aprēķina šādi: k = (q * N), kur q ir vienāds ar x/100 un N ir faktiski veikto mērījumu skaits. (q * N) vērtība jānoapaļo līdz tuvākajam veselajam skaitlim. Visi rezultāti jāizsaka mikrog/m3 (ar šādiem temperatūras un spiediena rādītājiem: 293 oK un 101,3 kPa), izņemot par piesārņotājiem 2, 36 un 37, kuru rezultāti jāizsaka g/m2/gads. -------------------------------------------------- II PIELIKUMS INFORMĀCIJA PAR TĪKLIEM, STACIJĀM UN MĒRĪŠANAS METODĒM Jāsniedz pēc iespējas vairāk informācijas par šādiem punktiem: I. INFORMĀCIJA PAR TĪKLIEM: - nosaukums, - saīsinājums, - ģeogrāfiskais pārklājums (vietējā rūpniecība, apdzīvota vieta/konurbācija, novads, reģions, visa valsts), - iestāde, kas atbildīga par tīklu pārvaldību, - nosaukums, - atbildīgās personas vārds, - adrese, - tālruņa un faksa numuri, - laika josla (Griničas laiks, vietējais). II. INFORMĀCIJA PAR STACIJĀM 1. Vispārīga informācija: - nosaukums, - atsauces numurs vai kods, - par staciju atbildīgās tehniskās organizācijas nosaukums (ja atšķiras no organizācijas, kas atbildīga par tīklu), - stacijas veids: - satiksmes stacija, - rūpniecības stacija, - piesārņojuma fona novērošanas stacija, - stacijas mērķi (vietēji, valsts līmeņa, ES dir., GEMS, ESAO, EMEP, …), - ģeogrāfiskās koordinātes, - augstums, - NUTS III līmenis, - izmērītie piesārņotāji, - izmērītie meteoroloģiskie rādītāji, - cita būtiska informācija: valdošais vēja virziens, attiecība starp attālumu līdz tuvākajiem šķēršļiem un to augstums. 2. Vietējā apkārtne/ainavas morfoloģija: - zonas veids: - pilsētas, - piepilsētas, - lauku, - zonas raksturojums: - dzīvojamā, - komerciālā, - rūpniecības, - lauksaimniecība, - dabas, - zonas iedzīvotāju skaits. 3. Galvenie emisijas avoti: - valsts spēkstacijas, koģenerācija un centrālā apkure, - komerciāla, institucionāla un sadzīviska sadedzināšana, - rūpnieciska sadedzināšana, - ražošanas procesi, - fosilā kurināmā ieguve un izplatīšana, - šķīdinātāju izmantošana, - autotransports, - citi mobili emisijas avoti un iekārtas (jāprecizē), - atkritumu pārstrāde un apglabāšana, - lauksaimniecība, - daba. 4. Satiksmes raksturojums (tikai stacijām, kas atrodas pie satiksmes maģistrālēm): - plaša iela: - ar intensīvu satiksmi (vairāk nekā 10000 transportlīdzekļu dienā), - ar mērenu satiksmi (2000 līdz 10000 transportlīdzekļu dienā), - ar nelielu satiksmi (mazāk nekā 2000 transportlīdzekļu dienā), - šaura iela: - ar intensīvu satiksmi (vairāk nekā 10000 transportlīdzekļu dienā), - ar mērenu satiksmi (2000 līdz 10000 transportlīdzekļu dienā), - ar nelielu satiksmi (mazāk nekā 2000 transportlīdzekļu dienā), - "kanjona" iela: - ar intensīvu satiksmi (vairāk nekā 10000 transportlīdzekļu dienā), - ar nelielu satiksmi (2000 līdz 10000 transportlīdzekļu dienā), - ar nelielu satiksmi (mazāk nekā 2000 transportlīdzekļu dienā), - automaģistrāle: - ar intensīvu satiksmi (vairāk nekā 10000 transportlīdzekļu dienā), - ar mērenu satiksmi (2000 līdz 10000 transportlīdzekļu dienā), - ar nelielu satiksmi (mazāk nekā 2000 transportlīdzekļu dienā), - citi: krustojums, luksofors, autostāvvieta, autobusu pieturvieta, taksometru stāvvieta. III. INFORMĀCIJA PAR MĒRĪŠANAS METODĒM: - mēraparāti: - nosaukums, - analītiskais princips, - paraugu ņemšanas raksturojums: - paraugu ņemšanas vieta (pie ēkas fasādes, uz ietves, uz ietves malas, pagalmā), - paraugu ņemšanas vietas augstums, - paraugu ņemšanas joslas garums, - rezultātu apkopošanas laiks, - paraugu ņemšanas laiks, - kalibrēšana: - veids: automātiska, manuāla, automātiska un manuāla, - metode, - biežums. -------------------------------------------------- III PIELIKUMS DATU APSTIPRINĀŠANAS PROCEDŪRA UN KVALITĀTES KODI 1. Apstiprināšanas procedūra Apstiprinot datus: - jāņem vērā, piemēram, traucējumi, ko rada apkope, kalibrēšana vai tehniskās problēmas, kā arī rezultātu un datu nobīdes, kas uzrāda straujas izmaiņas, piemēram, straujus kāpumus vai kritumus; tie arī jāpārskata, izmantojot kritērijus, kas pamatojas uz zināšanām par klimatisko un meteoroloģisko ietekmi, kura raksturīga konkrētajai vietai mērījumu veikšanas laikā, un - jābūt iespējai noteikt kļūdainus mērījumus, salīdzinot tos ar mērījumiem, kas veikti iepriekšējos mēnešos un par citiem piesārņotājiem, kā arī veicot analīzi par novirzēm no normas. Arī apstiprināšanas pasākumu uzskaitījums, kas izveidots datu atzīmēšanas laikā, ir jāpārbauda. 2. Kvalitātes kodi Visi nosūtītie dati tik uzskatīti par derīgiem, izņemot gadījumus, kad tie atbilst kodam T vai N, kas definēti šādi: kods T : atbilst datiem, kas nav (vai vēl nav) apstiprināti 1. punktā minētajā kārtībā, kods N : atbilst datiem, kurus atzīst par kļūdainiem vai apšaubāmiem, veicot 1. punktā minēto apstiprināšanas procedūru. -------------------------------------------------- IV PIELIKUMS DATU APKOPOŠANAS KRITĒRIJI UN STATISTISKO PARAMETRU NOTEIKŠANA a) Datu apkopošana Kritēriji vienas stundas un 24 stundu rādītāju aprēķināšanai ar mazāku vidējo laiku ir šādi: —vienas stundas rādītājiem: | ne mazāk kā 75 % no apstiprinātiem datiem; | —24 stundu rādītājiem: | vairāk nekā 50 % no apstiprinātajiem vienas stundas datiem un ne vairāk kā 25 % no secīgajiem rādītājiem, kas nav apstiprināti (kods N). | b) Statistisko parametru noteikšana —vidējam aritmētiskajam un vidējiem rādītājiem: | vairāk nekā 50 % no apstiprinātajiem datiem; | —procentilēm 98, 99,9 un maksimālajiem rādītājiem: | vairāk nekā 75 % no apstiprinātajiem datiem. | Attiecība starp apstiprinātajiem datiem divu sezonu laikā nedrīkst būt lielāka par 2, ar nosacījumu, ka sezonas ir ziema (no janvāra līdz martam, ieskaitot, un no oktobra līdz decembrim, ieskaitot) un vasara (no aprīļa līdz septembrim, ieskaitot). --------------------------------------------------