Oficiālais Vēstnesis L 190 , 23/07/1999 Lpp. 0014 - 0017



Komisijas Regula (EK) Nr. 1609/1999 (1999. gada 22. jūlijs), ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 856/1999, ar ko izveido īpašu palīdzības struktūru tradicionālajiem ĀKK banānu piegādātājiem, piemērošanai EIROPAS KOPIENU KOMISIJA, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 1999. gada 22. aprīļa Regulu (EK) Nr. 856/1999 [1], kas izveido īpašu palīdzības struktūru tradicionālajiem ĀKK banānu piegādātājiem, un jo īpaši tās 8. pantu, (1) tā kā Regula (EK) Nr. 856/1999 uz laikposmu, kas nepārsniedz desmit gadus, nosaka īpašu struktūru tehniskajai un finansiālajai palīdzībai, kas paredzēta, lai palīdzētu tradicionālajiem ĀKK banānu piegādātājiem pielāgoties jaunajiem tirgus apstākļiem pēc izmaiņām banānu tirgus kopējā organizācijā; (2) tā kā Regula (EK) Nr. 856/1999 paredz, ka tehnisko un finansiālo palīdzību piešķir, lai sekmētu tādu programmu īstenošanu, kuras vērstas uz konkurētspējas uzlabošanu banānu sektorā tur, kur banānu sektora konkurētspējas uzlabošanās nav ilgtspējīga, un atbalstītu diversifikāciju; (3) tā kā finansēšanai iesniegtajām programmām būtu jāatbilst attiecīgā tradicionālā ĀKK piegādātāja vispārējās attīstības mērķiem; (4) tā kā, lai nodrošinātu šādu atbilstību, kā arī šo programmu piesaisti specifiskajiem mērķiem, ko definē Regula (EK) Nr. 856/1999, šīm programmām jābūt pamatotām ar saskaņotu ilgtermiņa stratēģiju; (5) tā kā šī stratēģija būtu jādefinē attiecīgajam tradicionālajam ĀKK piegādātājam, konsultējoties ar šajā sektorā iesaistītajiem dalībniekiem un saskaņojot ar Komisiju; (6) tā kā, lai nodrošinātu integrētu pieeju, finansēšanai iesniedzamās programmas vajadzētu noformēt kā gada pasākumu plānus, pamatojoties uz saskaņoto stratēģiju; (7) tā kā Regulas (EK) Nr. 856/1999 7. panta 1. punkts paredz, ka attiecīgajā gadā pieejamās globālās summas ietvaros nosaka maksimālo summu, kas pieejama katram tradicionālajam ĀKK piegādātājam, lai finansētu banānu sektora konkurētspējas palielināšanai paredzētās programmas, vadoties no konstatētās konkurētspējas atšķirības un ņemot vērā banānu ražošanas nozīmi attiecīgajā valstī; tā kā tas turklāt paredz, ka, ja tiek īstenotas tikai uz diversifikāciju vērstas programmas, piešķir summu, kas samērojama ar citiem tradicionālajiem piegādātājiem piešķiramo; (8) tā kā būtu jānosaka sīki izstrādātas normas attiecībā uz individuālo valstu asignējumu aprēķināšanas metodi; (9) tā kā būtu jānosaka katra individuāla tradicionālā ĀKK piegādātāja konkurētspēja, pamatojoties uz cenu atšķirībām, kas konstatētas, ieejot Kopienas tirgū, ņemot vērā daudzumus, kas eksportēti uz Kopienu; tā kā, lai novērstu īslaicīgu cenu svārstību ietekmi, attiecīgā cenu starpība būtu aprēķināma, pamatojoties uz pietiekami ilgu salīdzināmo laikposmu tieši pirms piemērošanas gada; tā kā, lai būtu ievērota samērīga attieksme pret visiem tradicionālajiem ĀKK piegādātājiem, neatkarīgi no to specifiskā mērķa, konstatētā vidējā ĀKK cenu starpība būtu lietojama gadījumos, kad eksports izbeidzies diversifikācijas rezultātā; tā kā, ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 856/1999 ekonomisko mērķi ļaut tradicionālajiem ĀKK piegādātājiem saglabāt Kopienas tirgū pozīcijas, kas līdzvērtīgas tām, ko tie baudījuši pirms Padomes Regulas (EK) Nr. 1637/98 [2] spēkā stāšanās, daudzumiem, pēc kuriem nosaka konkurētspēju, vajadzētu būt tiem, kas realizēti trīs gadu laikā pirms šīs regulas spēkā stāšanās; (10) tā kā banānu ražošanas nozīmi attiecīgā tradicionālā ĀKK piegādātāja ekonomikā vislabāk atspoguļo banānu sektora īpatsvars šīs valsts IKP; tā kā visprecīzāko statistiku šajā aspektā sniedz Starptautiskais Valūtas fonds vai, tās trūkuma gadījumā, Apvienoto Nāciju Konference par tirdzniecību un attīstību (ANKTA) un tādēļ būtu lietojama šī statistika; tā kā attiecībā uz eksportētajiem daudzumiem Regulas (EK) Nr. 856/1999 ekonomiskais mērķis prasa lietot statistiku par trīs gadiem pirms Regulas (EK) Nr. 1637/98 spēkā stāšanās gada, par ko ir pieejama statistika; (11) tā kā, ņemot vērā faktu, ka banānu tirdzniecības ekonomiskie pamatfaktori tradicionālo ĀKK piegādātāju grupā ievērojami atšķiras, vistaisnīgākais rezultāts tiks panākts, vienādi izvērtējot abus kritērijus, kuri attiecas uz individuālās valsts asignējumu aprēķināšanu; (12) tā kā, lai nodrošinātu finansējamo programmu īstenošanas iespējas, tomēr būtu jānosaka minimālais asignējums; (13) tā kā īpaši jāņem vērā nepieciešamība pēc specifiskiem risinājumiem attiecībā uz Somāliju; (14) tā kā Regulas (EK) Nr. 856/1999 7. panta 2. punkts paredz, ka, sākot ar 2004. gadu un turpmāk katru nākamo gadu, palīdzības līmenim, kas pieejams individuāliem tradicionālajiem ĀKK piegādātājiem, piemēro maksimālo samazinājuma koeficientu 15 % apmērā; tā kā tas tālāk paredz, ka tur, kur tiek īstenotas uz konkurētspējas palielināšanu vērstas programmas, šo samazinājuma koeficientu samazina tādā pašā apmērā, kādā konstatēts konkurētspējas pieaugums salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu; (15) tā kā, lai nodrošinātu, ka tiek maksimāli izmantotas iespējas, ko piedāvā Regula (EK) Nr. 856/1999, palīdzēt tradicionālajiem ĀKK piegādātājiem pielāgoties jaunajiem tirgus apstākļiem, budžeta gada neizlietotie līdzekļi būtu jāpārdala; (16) tā kā šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1637/98 8. pantā paredzētās komitejas atzinumu, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants 1. Lūgumus par tehnisko un finansiālo palīdzību saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 856/1999 attiecīgais tradicionālais ĀKK piegādātājs iesniedz Komisijai katra kalendārā gada sākumā un ne vēlāk kā 60 dienas pēc paziņojuma par 2. pantā minēto līdzekļu asignējumu. Vērā ņem Somālijas īpašo stāvokli. 2. Šie lūgumi būtu bāzējami uz saskaņotu ilgtermiņa stratēģiju banānu sektoram, ko definē attiecīgā ĀKK valsts, konsultējoties ar šajā sektorā iesaistītajiem dalībniekiem un saskaņojot ar Komisiju. Šai stratēģijai būtu jādefinē specifiskais mērķis saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 856/1999 3. panta 2. punktu, jānovērtē tā dzīvotspēja un jānosaka pieeja šā mērķa sasniegšanai. Tai būtu jāizvērš vajadzīgā informācija, ļaujot novērtēt tās atbilstību attiecīgā tradicionālā ĀKK piegādātāja vispārējās attīstības mērķiem. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš iespējai īstenot projektus reģionālajā līmenī. 3. Finansēšanai iesniedzamās programmas būtu sastādāmas uz saskaņotās stratēģijas bāzes un noformējamas kā gada pasākumu plāni. 2. pants Maksimālo summu, kas pieejama 1. panta 3. punktā minēto programmu finansēšanai, nosaka ik pēc gada. Neierobežojot turpmāko 6. pantu, to aprēķina individuāli katram tradicionālajam ĀKK piegādātājam, vadoties no konstatētās konkurētspējas un banānu ražošanas nozīmes attiecīgās valsts ekonomikai, vienādi izvērtējot abus kritērijus. 3. pants 1. Konkurētspējas starpību aprēķina, pamatojoties uz salīdzināmajiem daudzumiem un trešo valstu salīdzināmās cenas un ĀKK salīdzināmās cenas starpību. 2. Salīdzināmais daudzums ir vidējais banānu daudzums, ko uz Kopienu eksportējis katrs individuāls ĀKK piegādātājs pēdējo trīs gadu laikā kopš Padomes Regulas (EK) Nr. 1637/98 spēkā stāšanās. Izņēmuma kārtā un ņemot vērā tās īpašo stāvokli, salīdzināmais daudzums Somālijai ir noteikts 60000 tonnu apmērā. Piemērojamie salīdzināmie daudzumi ir norādīti I pielikumā. 3. Trešo valstu salīdzināmā cena ir zemākā vidējā cena par vienu banānu tonnu, kas saražota jebkurā individuālā trešā piegādātājvalstī, kura nav ĀKK valsts, un eksportēta uz Kopienu pēdējo trīs gadu laikā pirms piemērošanas gada, attiecībā uz ko ir lūgta palīdzība, par kuriem ir pieejama statistika. 4. ĀKK salīdzināmā cena ir vidējā cena par vienu tonnu banānu, kas saražota attiecīgajā tradicionālajā ĀKK piegādātājvalstī un eksportēta uz Kopienu šā paša perioda laikā. Gadījumos, kad banānu eksports izbeidzies diversifikācijas rezultātā, piemēro vidējo ĀKK salīdzināmo cenu. 5. Salīdzināmās cenas, kas minētas iepriekšējos – 3. un 4. – punktos, ir CIF cenas. Konkurētspējas aprēķināšanai nepieciešamo statistiku par Kopienas importu sagatavo un publicē Eiropas Kopienu Statistikas birojs. 4. pants Banānu ražošanas nozīmi attiecīgā tradicionālā ĀKK piegādātāja ekonomikā nosaka pēc banānu sektora pievienotās vērtības īpatsvara tradicionālā ĀKK piegādātāja kopējā IKP pēdējos trīs gados pirms Padomes Regulas (EK) Nr. 1637/98 spēkā stāšanās, par ko ir pieejama statistika. Banānu ražošanas nozīmes noteikšanai lieto Starptautiskā Valūtas fonda vai, tās trūkuma gadījumā, Apvienoto Nāciju Konferences par tirdzniecību un attīstību (ANKTA) sniegto statistiku. Izņēmuma kārtā un ņemot vērā tās īpašo stāvokli, Somālijai noteiktais pārrēķina faktors ir 1,0. No šīs statistikas izrietošais pārrēķina faktors ir uzskaitīts II pielikumā. 5. pants Neierobežojot 2.–4. pantu, sākot ar 2004. gadu un turpmāk, ik gadu piešķirtajiem asignējumiem piemēro automātisku samazinājuma koeficientu. Samazinājuma koeficientu nosaka individuāli atbilstīgā līmenī, lai nodrošinātu, ka katram individuālam tradicionālajam ĀKK piegādātājam piemērošanas gadā pieejamās palīdzības līmenis samazinās par ne vairāk kā 15 % salīdzinājumā ar iepriekšējā gadā pieejamo finansējumu. 6. pants Ja, veicot aprēķinus saskaņā ar 2.–5. pantu, iegūst summu, kas mazāka par EUR 0,5 milj. gadā, piešķir minimālo summu EUR 0,5 milj. apmērā. 7. pants Gadījumā, ja jebkurš no tradicionālajiem ĀKK piegādātājiem nav iesniedzis lūgumu par tehnisko un finansiālo palīdzību termiņā, kurš noteikts 1. panta 1. punktā vai, ja iesniegtās programmas neatbilst 1. panta 2. punkta definētajai ilgtermiņa stratēģijai, Komisija pārdala sākotnēji piešķirtās summas atlikušajiem ĀKK piegādātājiem, pamatojoties uz iesniegtajām programmām un saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 856/1999 noteikumiem. Tiek ņemts vērā Somālijas īpašais stāvoklis. 8. pants Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī un ir piemērojama no 1999. gada 1. janvāra. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 1999. gada 22. jūlijā Komisijas vārdā — Komisijas loceklis Franz Fischler [1] OV L 108, 27.4.1999., 2. lpp. [2] OV L 210, 28.7.1998., 28. lpp. -------------------------------------------------- I PIELIKUMS 3. panta 2. punktā paredzētais saraksts Valsts | Tonnas | Beliza | 49762 | Kamerūna | 163016 | Zaļā Raga salas | 20 | Ziloņkaula Krasts | 169272 | Dominika | 36173 | Grenāda | 2222 | Jamaika | 83432 | Madagaskara | 0 | Somālija | 60000 | Sentlūsija | 92951 | Sentvinsenta un Grenadīnas | 40611 | Surinama | 28469 | -------------------------------------------------- II PIELIKUMS 4. pantā paredzētais saraksts Valsts | Pārrēķina faktors | Beliza | 4,16 | Kamerūna | 1,16 | Zaļā Raga salas | 0,60 | Ziloņkaula Krasts | 0,95 | Dominika | 8,02 | Grenāda | 0,31 | Jamaika | 0,93 | Madagaskara | 0 | Somālija | 1,0 | Sentlūsija | 8,17 | Sentvinsenta un Grenadīnas | 7,27 | Surinama | 1,99 | --------------------------------------------------