1)

Regulā ir iekļauta šāda nodaļa: “Xa NODAĻA ĪPAŠI ATLANTIJAS OKEĀNA AUSTRUMU DAĻAS UN VIDUSJŪRAS ZILAJĀM TUNZIVĪM PAREDZĒTI PASĀKUMI 1. IEDAĻA Apsaimniekošanas pasākumi 80.a pants Darbības joma Šajā nodaļā ir paredzēti vispārēji noteikumi, kā Kopienā piemērot Starptautiskās Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijas (ICCAT) ieteikto zilo tunzivju (Thunnus thynnus) krājumu atjaunošanas daudzgadu plānu. To piemēro Atlantijas okeāna austrumu daļas un Vidusjūras zilajām tunzivīm. 80.b pants Definīcijas Šajā nodaļā ir piemērotas šādas definīcijas: a) “Konvencijas Līgumslēdzējas puses (KLP)” ir Starptautiskās Atlantijas tunzivju saglabāšanas konvencijas Līgumslēdzējas puses, kā arī puses, kas nav Līgumslēdzējas puses, bet kas kā struktūras vai zvejas struktūras sadarbojas ar Līgumslēdzējām pusēm; b) “zvejas kuģi” ir visi kuģi, ko izmanto vai ko ir paredzēts izmantot komerciālā tunzivju resursu izmantošanā; pie tiem pieder arī zivju apstrādes kuģi un kuģi, ko lieto pārkraušanā; c) “kopīga zveja” ir visas darbības, ko veic divi vai vairāki kuģi, kas brauc ar dažādu KLP vai dažādu dalībvalstu karogiem, ja viena kuģa nozveju pilnībā vai daļēji uzdod par cita kuģa vai citu kuģu nozveju; d) “pārvietošana” ir jebkāda zilo tunzivju pārvietošana: i) no zvejas kuģa uz zivjaudzētavu, kur notiek pēdējā zilo tunzivju uzbarošana; pārvietošanas darbības attiecas arī uz zivīm, kas transportējot ir mirušas vai izbēgušas, ii) no zilo tunzivju audzētavas vai tunzivju krātiņa uz apstrādes kuģi, transportkuģi vai uz krastu; e) “tunzivju krātiņš” ir statiska konstrukcija, ko noenkuro pie grunts un kam parasti ir pierīkots vadtīkls, pa ko zivis iekļūst nodalītā telpā; f) “iesprostošana” nozīmē to, ka zilās tunzivis neuzņem kuģī, un tā ietver gan uzbarošanu, gan audzēšanu; g) “uzbarošana” ir zilo tunzivju iesprostošana uz īsu laiku (2 līdz 6 mēnešus), galvenokārt lai zivīs palielinātu tauku daudzumu; h) “audzēšana” ir zilo tunzivju iesprostošana uz laiku, ilgāku par vienu gadu, lai palielinātu vispārējo biomasu; i) “pārkraušana” ir ostā veikta daļēja vai pilnīga zvejas kuģī esošo zivju pārkraušana citā zvejas kuģī; j) “apstrādes kuģis” ir kuģis, kurā ar zvejas ražojumiem pirms iesaiņošanas veic vienu vai vairākas šādas darbības: fileju atdalīšana vai sašķēlēšana, sasaldēšana un/vai pārstrāde; k) “sporta makšķerēšana” ir nekomerciāla zivju ķeršana, ar ko nodarbojas kādas valsts sporta makšķernieku organizācijas biedri vai kuras veikšanai ir izdota attiecīgas valsts sporta makšķerēšanas atļauja; l) “atpūtas makšķerēšana” ir nekomerciāla zivju ķeršana, ar ko nenodarbojas kādas valsts sporta makšķernieku organizācijas biedri vai kuras veikšanai nav izdota attiecīgas valsts sporta makšķerēšanas atļauja; m) “II uzdevums” ir II uzdevums, kas noteikts Starptautiskās Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijas (ICCAT) “Atlantijas tunzivju un tunzivīm līdzīgu zivju statistikas un paraugu vākšanas praktiskajā rokasgrāmatā” (trešais izdevums, ICCAT, 1990. gads). 80.c pants Kvota 1. Katra dalībvalsts savu zilo tunzivju kvotu var sadalīt saviem zvejas kuģiem un krātiņiem, ar ko atļauts aktīvi zvejot zilās tunzivis. 2. Privātus kādas dalībvalsts valstspiederīgo tirdzniecības nolīgumus ar kādas KLP valstspiederīgiem par to, lai kādu zvejas kuģi, kas brauc ar attiecīgas dalībvalsts karogu, izmantotu zvejai saskaņā ar KLP iedalītu tunzivju kvotu, slēdz tikai tad, ja ir saņemta atļauja no attiecīgās dalībvalsts, kura informē Komisiju. 80.d pants Kopīga zveja 1. Kopīgu zilo tunzivju zveju, kurā piedalās kuģi, kas brauc ar vienas vai vairāku dalībvalstu karogiem, atļauj tikai ar attiecīgās karoga dalībvalsts vai attiecīgo karoga dalībvalstu piekrišanu. 2. Atļaujas pieteikuma iesniegšanas laikā katra dalībvalsts veic vajadzīgos pasākumus, lai no sava zvejas kuģa, kas piedalās kopīgā zvejā, saņemtu sīku informāciju par kopīgās zvejas ilgumu, iesaistīto darbību veicēju personas datiem un sistēmu, kā kuģu starpā ir sadalīta nozveja. 3. Katra dalībvalsts nosūta Komisijai 2. punktā minēto informāciju. Komisija informāciju tūlīt pārsūta ICCAT sekretariātam. 2. IEDAĻA Tehniski pasākumi 80.e pants Slēgtas zvejas sezonas Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 520/2007 (4) 6. pantā ietvertā noteikuma: a) laikā no 2007. gada 1. jūnija līdz 31. decembrim Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, izņemot apgabalu uz rietumiem no 10. rietumu garuma grāda un uz ziemeļiem no 42. ziemeļu platuma grāda, ir aizliegts zvejot zilās tunzivis ar lieliem, par 24 m garākiem kuģiem, kas ir paredzēti pelaģiskai zvejai ar āķu jedām; b) laikā no 2007. gada 1. jūlija līdz 31. decembrim Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā ir aizliegts zvejot zilās tunzivis ar riņķvadiem; c) laikā no 2007. gada 15. novembra līdz 2008. gada 15. maijam Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā ir aizliegts ar makšķeru kuģiem ķert zilās tunzivis; d) laikā no 2007. gada 15. novembra līdz 2008. gada 15. maijam Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā ir aizliegts zvejot zilās tunzivis ar pelaģiskiem traleriem. 80.f pants Lidaparātu izmantošana Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 520/2007 6. pantā ietvertā noteikuma, Konvencijas apgabalā ir aizliegts izmantot lidmašīnas un helikopterus zilo tunzivju meklēšanai. 80.g pants Mazākais pieļaujamais lielums 1. Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 520/2007 8. panta un IV pielikuma, vēlākais no 2007. gada 30. jūnija mazākais pieļaujamais Atlantijas okeāna austrumu daļas un Vidusjūras zilo tunzivju lielums ir 30 kg vai 115 cm. 2. Atkāpjoties no 1. punkta un neskarot 80.i pantu, vēlākais no 2007. gada 30. jūnija mazāko pieļaujamo lielumu – 8 kg vai 75 cm – piemēro šādām zilajām tunzivīm (Thunnus thynnus): a) zilās tunzivis, kas Atlantijas okeāna austrumu daļā ir noķertas no makšķeru kuģiem, velču kuģiem un pelaģiskiem traleriem; b) zilās tunzivis, kas audzēšanai noķertas Adrijas jūrā. 3. Īpaši papildu nosacījumi par zilajām tunzivīm, kas Atlantijas okeāna austrumu daļā ir noķertas no makšķeru kuģiem, velču kuģiem un pelaģiskiem traleriem, ir izklāstīti XVIa pielikuma I daļā. 80.h pants Zilo tunzivju paraugu ņemšanas plāns 1. Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 520/2007 11. pantā ietvertajiem noteikumiem, katra dalībvalsts izstrādā paraugu ņemšanas programmu, lai izvērtētu noķerto zilo tunzivju skaitu pēc lielumiem. 2. Krātiņos paraugus pēc lieluma ņem no 100 īpatņu liela parauga, rēķinot uz 100 tonnām dzīvu zivju, vai arī paraugu ņem no 10 % visu kādā sprostā ievietoto zivju kopskaita. Lieluma paraugus pēc garuma vai svara vāc, kad zivis ievāc zivju audzētavā, kā arī no transportējot mirušām zivīm, saskaņā ar metodi, ko ICCAT pieņēmusi, lai darītu zināmus II uzdevuma izpildei vajadzīgos datus. 3. Zivīm, ko audzē ilgāk par gadu, izstrādā papildu paraugu ņemšanas metodes un paņēmienus. 4. Paraugus zivju ievākšanas laikā ņem no visiem sprostiem bez izvēles. Iepriekšējā, t. i., 2007. gadā savāktos datus līdz 2008. gada 31. maijam nosūta ICCAT. 80.i pants Piezveja 1. Ar visiem zvejas kuģiem, neatkarīgi no tā, vai ar tiem aktīvi zvejo zilās tunzivis, ir atļauts piezvejot līdz 8 % zilo tunzivju, kas sver mazāk par 30 kg un vismaz 10 kg. 2. Panta 1. punktā minētos procentus aprēķina no tā, cik daudz zilo tunzivju ir katrā attiecīgo kuģu lomā piezvejoto zivju kopskaitā – vai arī procentuāli izsakot to svara ekvivalentu. 3. Piezvejotās zivis ir jāatskaita no karoga dalībvalsts kvotas. Ir aizliegts izmest mirušas piezvejotas zivis, un tās atskaita no karoga dalībvalsts kvotas. 4. Piezvejotiem zilo tunzivju lomiem piemēro 80.n pantu un 80.p panta 3. punktu. 80.j pants Atpūtas makšķerēšana 1. Atpūtas makšķerēšanā ir aizliegts noķert, paturēt, pārkraut un izkraut vairāk nekā vienu zilo tunzivi katrā braucienā. 2. Atpūtas makšķerēšanā noķertas zilās tunzivis drīkst pārdot tikai labdarībai. 3 Katra dalībvalsts fiksē un nosūta Komisijai datus par atpūtas makšķerēšanā noķertām zivīm. Komisija informāciju pārsūta ICCAT Pastāvīgai pētniecības un statistikas komisijai. 4. Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka jūrā atlaiž pēc iespējas vairāk atpūtas makšķerēšanā dzīvu noķerto zilo tunzivju, jo īpaši to mazuļu. 80.k pants Sporta makšķerēšana 1. Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai regulētu sporta makšķerēšanu, jo īpaši ar makšķerēšanas atļaujām. 2. Sporta makšķerēšanas sacensībās noķertas zilās tunzivis drīkst pārdot tikai labdarībai. 3. Katra dalībvalsts fiksē un nosūta Komisijai datus par sporta makšķerēšanā noķertām zivīm. Komisija informāciju pārsūta ICCAT Pastāvīgai pētniecības un statistikas komisijai. 4. Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka jūrā atlaiž pēc iespējas vairāk sporta makšķerēšanā dzīvu noķerto zilo tunzivju, jo īpaši to mazuļu. 3. IEDAĻA Kontroles pasākumi 80.l pants To kuģu reģistrs, ar kuriem atļauts aktīvi zvejot zilās tunzivis 1. Katra dalībvalsts līdz 2007. gada 14. jūnijam elektroniski nosūta Komisijai sarakstu ar visiem kuģiem, kuri brauc ar tās karogu un kuriem ir izdota īpaša zvejas atļauja, lai aktīvi zvejotu zilās tunzivis Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā. 2. Komisija līdz 2007. gada 15. jūnijam nosūta šo informāciju ICCAT izpildsekretariātam, lai minētos kuģus reģistrētu ICCAT reģistrā, kurā uzskaita kuģus, ar ko drīkst zvejot zilās tunzivis. 3. Kopienas zvejas kuģi, uz ko attiecas šis pants un kas nav iekļauti ICCAT reģistrā, Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā nedrīkst zvejot, paturēt, pārkraut, transportēt, pārvietot vai izkraut zilās tunzivis. 4. Regulas (EK) Nr. 1936/2001 8.a panta 2., 4., 6., 7. un 8. punktu piemēro mutatis mutandis. 80.m pants To tunzivju krātiņu reģistrs, ar kuriem atļauts zvejot zilās tunzivis 1. Katra dalībvalsts līdz 2007. gada 14. jūnijam elektroniski nosūta Komisijai sarakstu, kurā ir visi atļautie tunzivju krātiņi, par kuriem ir izdota īpaša zvejas atļauja, lai zvejotu zilās tunzivis Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā. Sarakstā norāda krātiņu nosaukumu un reģistrācijas numuru. 2. Komisija līdz 2007. gada 15. jūnijam nosūta sarakstu ICCAT izpildsekretariātam, lai minētos tunzivju krātiņus varētu reģistrēt ICCAT reģistrā, kurā uzskaita tunzivju krātiņus, ar ko drīkst zvejot zilās tunzivis. 3. Ar ICCAT reģistrā neiekļautiem Kopienas tunzivju krātiņiem Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā nedrīkst zvejot zilās tunzivis, tās nedrīkst tajos paturēt, no tiem nedrīkst tās pārkraut vai izkraut. 4. Regulas (EK) Nr. 1936/2001 8.a panta 2., 4., 6., 7. un 8. punktu piemēro mutatis mutandis. 80.n pants Apstiprinātas ostas 1. Nevienu Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā nozvejotu zilo tunzivi nedrīkst izkraut vai pārkraut no 80.l pantā minētajiem kuģiem vietās, kas nav KLP apstiprinātas ostas. 2. Dalībvalstis apstiprina vietu, ko izmantot loma izkraušanai, vai vietu tuvu krastam (apstiprinātas ostas), kur ir atļauts izkraut vai pārkraut zilās tunzivis. 3. Dalībvalstis vēlākais 2007. gada 14. jūnijā nosūta Komisijai apstiprināto ostu sarakstu. Komisija līdz 2007. gada 15. jūnijam minēto informāciju nosūta ICCAT izpildsekretariātam. Visus turpmākus saraksta grozījumus vismaz 15 dienas pirms attiecīgo grozījumu stāšanās spēkā dara zināmas Komisijai, lai tos pārsūtītu ICCAT izpildsekretariātam. 80.o pants Pārkraušana 1. Atkāpjoties no Regulas (EEK) Nr. 2847/93 11. panta, Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā ir aizliegts pārkraut zilās tunzivis – izņemot lielus kuģus, kas ir paredzēti zvejai ar āķu jedām un darbojas saskaņā ar grozīto ICCAT Ieteikumu 2005[06], ar ko izveido pārkraušanas programmu lieliem tunzivju zvejas kuģiem, kas zvejo ar āķu jedām. 2. Pirms iebraukšanas katrā ostā saņēmējkuģa (zivju ķērāja kuģa vai zivju apstrādes kuģa) kapteinis vai viņa pārstāvis vismaz 48 stundas pirms paredzētās ierašanās kompetentai tās dalībvalsts iestādei, kuras ostu viņš grib izmantot, dara zināmu šādu informāciju: a) paredzētais ierašanās laiks; b) lēstais kuģī paturēto zilo tunzivju skaits; c) informācija par ģeogrāfiskiem apgabaliem, kur ir nozvejotas pārkraušanai paredzētās tunzivis. d) tā zivju ķērāja kuģa vārds, kurš ved zilās tunzivis, kā arī tā numurs ICCAT reģistrā, kurā ir iekļauti kuģi, kas drīkst zvejot zilās tunzivis; e) saņēmējkuģa vārds un numurs ICCAT reģistrā, kurā ir iekļauti kuģi, kas drīkst zvejot zilās tunzivis; f) pārkraujamo zilo tunzivju svars tonnās. 3. Zivju ķērāji zvejas kuģi nedrīkst pārkraut nozvejotās zivis, ja tiem nav iepriekšējas karoga valsts atļaujas. 4. Zivju ķērāja kuģa kapteinis pirms pārkraušanas sniedz karoga valstij šādu informāciju: a) to zilo tunzivju skaits, ko paredzēts pārkraut; b) pārkraušanas datums un osta; c) saņēmējkuģa vārds, reģistrācijas numurs un karogs, kā arī tā numurs ICCAT reģistrā, kurā iekļauti kuģi, kas drīkst zvejot zilās tunzivis; d) ģeogrāfiskais tunzivju nozvejas apgabals. 5. Kompetenta tās dalībvalsts iestāde, kuras ostā notiek pārkraušana, inspicē saņēmējkuģi, kad tas ir ieradies, un pārbauda ar pārkraušanu saistīto kravu un dokumentāciju. 6. Kompetenta tās dalībvalsts iestāde, kuras ostā notiek pārkraušana, 48 stundas pēc pārkraušanas zivju ķērāja kuģa karoga valsts iestādei nosūta pārkraušanas protokolu. 7. Šīs regulas 80.l pantā minēto Kopienas kuģu kapteiņi aizpilda un nosūta ICCAT pārkraušanas deklarāciju kompetentām tās dalībvalsts iestādēm, ar kuras karogu brauc attiecīgie kuģi. Deklarāciju, kas sagatavota XVIa pielikuma III daļā paredzētajā formā, nosūta vēlākais 15 dienas pēc tam, kad ostā notikusi pārkraušana. 80.p pants Uzskaites prasības 1. Papildus Regulas (EEK) Nr. 2847/93 6. un 8. panta prasību ievērošanai 80.l pantā minēto Kopienas kuģu kapteiņi zvejas žurnālā ieraksta XVIa pielikuma II daļā paredzēto informāciju. 2. Regulas 80.l pantā minēto kopīgā zvejā iesaistīto Kopienas kuģu kapteiņi zvejas žurnālā reģistrē šādu informāciju: a) ja noķertās zivis uzņem kuģī vai pārvieto sprostos: — datums un laiks, kad kopīgā zvejā noķertas zivis, — atrašanās vieta (garuma grādi un platuma grādi), kur kopīgā zvejā noķertas zivis, — kuģī uzņemto vai iesprostoto nozvejoto zilo tunzivju skaits, — zvejas kuģa vārds un starptautiskais radio izsaukuma signāls; b) kopīgā zvejā iesaistītiem kuģiem, kas tomēr nav iesaistīti zivju pārvietošanā: — kopīgās zvejas datums un laiks, — kopīgās zvejas vieta (ģeogrāfiskais garums/ģeogrāfiskais platums), — norāde par to, ka nozvejotas zivis attiecīgā kuģī nav uzņemtas vai iesprostotas, — zvejas kuģa(-u) vārds(-i) un starptautiskais(-ie) radio izsaukuma signāls(-i). 3. Kad kopīgā zvejā iesaistīts zivju ķērāju kuģis dara zināmu tā zvejas rīkos noķerto zilo tunzivju skaitu, kapteinis par katru lomu norāda, no kāda(-u) kuģa(-u) un karoga valsts(-u) kvotām jāatrēķina nozvejotās zivis. 4. Atkāpjoties no Regulas (EEK) Nr. 2847/93 7. panta, šīs regulas 80.l pantā minēto kuģu kapteiņi vai viņu pārstāvji kompetentai tās dalībvalsts vai KLP iestādei, kuras ostas vai izkraušanas iekārtas viņi vēlas izmantot, vismaz četras stundas pirms paredzētā ostā ierašanās laika dara zināmu šādu informāciju: a) paredzētais ierašanās laiks; b) kuģī paturēto zilo tunzivju skaita aplēse; c) informācija par zonu, kurā ir nozvejotas zivis. 5. Ja zivis izkrauj citas, nevis karoga dalībvalsts apstiprinātā ostā, attiecīga iestāde minētajā dalībvalstī, kuģa karoga iestādei nosūta datus par lomu 48 stundās pēc loma izkraušanas. 80.q pants Inspekcijas ostās vai zivjaudzētavās 1. Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, nodrošinot, ka visus ICCAT reģistrā iekļautos kuģus, kas drīkst zvejot zilās tunzivis, iebraucot apstiprinātā ostā, lai izkrautu un/vai pārkrautu Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā nozvejotas zilās tunzivis, ostā inspicē. 2. Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai inspicētu jebkādu iesprostošanu uzbarošanas vai audzēšanas zivjaudzētavās, kas ir to jurisdikcijā. 3. Ja uzbarošanas vai audzēšanas zivjaudzētavas ir starptautiskos ūdeņos, 2. punktu mutatis mutandis piemēro dalībvalstīm, kurās ir reģistrētas par uzbarošanas vai audzēšanas zivjaudzētavu atbildīgās fiziskās vai juridiskās personas. 80.r pants Nozvejas ziņojumi 1. Šīs regulas 80.l pantā minēto Kopienas zivju ķērāju zvejas kuģu kapteiņi kompetentām karoga valsts iestādēm sūta nozvejas ziņojumus, kuros norāda nozvejoto zilo tunzivju skaitu – arī tad, ja nozvejotais skaits ir nulle. 2. Pirmo ziņojumu nosūta vēlākais desmit dienas pēc iebraukšanas Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā vai arī pēc zvejas reisa sākuma. Kopīgā zvejā zivju ķērāja kuģa kapteinis norāda, kura kuģa vai kuģu noķertās zivis ir jāatskaita no karoga valsts (vai valstu) kvotas. 3. No šīs regulas spēkā stāšanās dienas zvejas kuģu kapteiņi ik piecas dienas nosūta ziņojumu par noķerto zilo tunzivju skaitu – arī tad, ja nozvejotais skaits ir nulle. 4. Katra dalībvalsts saņemtos nozvejas ziņojumus elektroniski vai citādi pārsūta Komisijai. Komisija informāciju tūlīt pārsūta ICCAT sekretariātam. 5. Dalībvalstis līdz katra mēneša 15. datumam datorlasāmā formā informē Komisiju par iepriekšējo mēnesi – cik daudz Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā noķertu zilo tunzivju ir izkrāvuši, pārkrāvuši vai iesprostojuši kuģi, kas brauc ar to karogu. 80.s pants Kontroles inspekcija 1. Dalībvalstis – arī izmantojot datus, ko iegūst sistēmā kuģu novērošanai ar satelītiem (Vessel Monitoring System – VMS), – pārbauda iesniegtos zvejas žurnālus, kā arī būtisku, kuģu zvejas žurnālos, pārvietošanas/pārkraušanas dokumentos un nozvejas dokumentos fiksētu informāciju. 2. Dalībvalstis veic administratīvas visu lomu, pārkraušanas un iesprostošanas operāciju kontroles inspekcijas – kuģa zvejas žurnālā reģistrēto skaitu pa sugām vai pārkraušanas deklarācijā reģistrēto skaitu pa sugām salīdzinot ar izkraušanas deklarācijā vai iesprostošanas deklarācijā un citos attiecīgos dokumentos, piemēram, faktūrās un/vai tirdzniecības pavadzīmēs reģistrēto skaitu. 80.t pants Iesprostošana 1. Dalībvalsts, kuras jurisdikcijā ir zilo tunzivju uzbarošanas vai audzēšanas zivjaudzētava, nedēļā pēc tam, kad iesprostošana ir pabeigta, dalībvalstij vai KLP, ar kuras karogu brauc kuģi, kas ir zvejojuši tunzivis, kā arī Komisijai nosūta novērotāja apstiprinātu iesprostošanas ziņojumu. Komisija informāciju tūlīt pārsūta ICCAT sekretariātam. Ziņojumā ir informācija, kas paredzēta Regulas (EK) Nr. 1936/2001 4.b pantā minētajā iesprostošanas deklarācijā. 2. Ja uzbarošanas vai audzēšanas zivjaudzētavas ir starptautiskos ūdeņos, 1. punktu mutatis mutandis piemēro dalībvalstīm, kurās ir reģistrētas par uzbarošanas vai audzēšanas zivjaudzētavām atbildīgās fiziskās vai juridiskās personas. 3. Pirms pārvietošanas kompetenta tās dalībvalsts iestāde, kurā ir uzbarošanas vai audzēšanas zivjaudzētava, informē zivju ķērāja kuģa karoga dalībvalsti vai KLP par to, cik daudz zilo tunzivju ir paredzēts pārvietot sprostos no tām, ko ir noķēruši kuģi, kas brauc ar tās karogu. Zivju ķērāja kuģa karoga dalībvalsts lūdz kompetentu tās dalībvalsts iestādi, kurā ir uzbarošanas vai audzēšanas zivjaudzētava, atsavināt noķertās zivis un atlaist jūrā, ja, saņēmusi minēto informāciju, tā konstatē, ka: a) zvejas kuģim, kas ir deklarējis nozveju, nav bijusi iedalīta pietiekama individuāla iesprostoto zilo tunzivju kvota; b) par zivju skaitu nav pienācīgi darīts zināms, un tas nav ņemts vērā, aprēķinot kvotu, kas varētu būt piemērojama, vai c) zvejas kuģim, kas ir deklarējis nozveju, nav bijis atļauts zvejot zilās tunzivis. 4. Kopienas zvejas kuģu kapteiņi vēlākais 15 dienas pēc zivju pārvietošanas velkoņos vai sprostos aizpilda un nosūta karoga dalībvalstij vai KLP ICCAT pārvietošanas deklarāciju XVIa pielikuma III daļā paredzētā formā. Pārvietošanas deklarāciju sūta kopā ar zivīm, ko transportē uz sprostu. 80.u pants Darbības ar tunzivju krātiņiem 1. Nozveju pēc katras zvejas ar tunzivju krātiņiem reģistrē, un 48 stundās pēc katras zvejas beigām elektroniski vai citādi nozvejas protokolu nosūta kompetentai dalībvalsts iestādei, kurā krātiņš atrodas. 2. Katra dalībvalsts, saņēmusi nozvejas protokolu, to elektroniski pārsūta Komisijai. Komisija informāciju tūlīt pārsūta ICCAT sekretariātam. 80.v pants Novērotāju programma 1. Katra dalībvalsts savos zvejas kuģos, kas ir garāki par 15 m, nodrošina novērotāju klātbūtni, aptverot vismaz: a) 20 % no tās aktīvajiem seineriem. Kopīgā zvejā novērotājs atrodas uz kuģa zvejošanas laikā; b) 20 % no tās aktīviem pelaģiskiem traleriem; c) 20 % no tās aktīviem āķu jedu zvejas kuģiem; d) 20 % no tās aktīviem makšķeru kuģiem; e) 100 %, ievācot tunzivis no krātiņiem. Novērotājiem ir šādi konkrēti pienākumi: a) pārraudzīt kuģa atbilstību šīs nodaļas prasībām; b) reģistrēt zvejas darbības un ziņot par tām; c) novērot un izvērtēt nozvejas un pārbaudīt ierakstus zvejas žurnālā; d) pamanīt un reģistrēt kuģus, kas, iespējams, zvejo, neievērojot ICCAT paredzētos saglabāšanas pasākumus. Novērotāji veic arī zinātnisku darbu, piemēram, pamatojoties uz ICCAT Pastāvīgās pētniecības un statistikas komitejas norādēm, vāc ICCAT definētos II uzdevuma datus, ja to prasa ICCAT. 2. Katra dalībvalsts, kuras jurisdikcijā ir zilo tunzivju uzbarošanas vai audzēšanas zivjaudzētava, vienmēr nodrošina novērotāja klātbūtni, kad zilās tunzivis pārvieto sprostos un zivjaudzētavā ievāc zivis. Novērotājiem ir šādi konkrēti pienākumi: a) novērot un pārraudzīt audzēšanas darbību atbilstību Regulas (EK) Nr. 1936/2001 4.a, 4.b un 4.c pantam; b) pārbaudīt 80.t pantā minēto iesprostošanas ziņojumu; c) veikt zinātnisku darbu, piemēram, saskaņā ar ICCAT Pastāvīgās pētniecības un statistikas komitejas norādēm, vākt paraugus, kā prasa Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija. 80.w pants Finansējums Zilajām tunzivīm Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā īpaši paredzētos pasākumus – vienīgi to finansēšanas aspektā – uzskata par atjaunošanas plānu Regulas (EK) Nr. 2371/2002 5. panta nozīmē, un par tiem var pretendēt uz finansējumu saskaņā ar 21. panta a) punkta i) apakšpunktu Regulā (EK) Nr. 1198/2006 (2006. gada 27. jūlijs) par Eiropas Zivsaimniecības fondu (5). 80.x pants Tirgus pasākumi 1. Kopienā ir aizliegta Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā nozvejotu zilo tunzivju tirdzniecība, izkraušana, imports, eksports, iesprostošana uzbarošanai vai audzēšanai, reeksports un pārkraušana, ja nav pievienota šajā nodaļā paredzēta, precīza, pilnīga un apstiprināta dokumentācija. 2. Kopienā ir aizliegta tādu Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā nozvejotu zilo tunzivju (thunnus thynnus) tirdzniecība, imports, izkraušana, iesprostošana uzbarošanai vai audzēšanai, apstrāde, eksports, reeksports un pārkraušana, kuras ir noķēruši zvejas kuģi, kuru karoga valstij vai nu nav iedalītas kvotas, nozvejas limita vai zvejas pūliņu zilo tunzivju zvejai Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā saskaņā ar ICCAT apsaimniekošanas un saglabāšanas pasākumiem, vai arī kuru karoga valsts zvejas iespējas ir izsmeltas. 3. Kopienā ir aizliegta zilo tunzivju tirdzniecība, imports, izkraušana, apstrāde un eksports no uzbarošanas vai audzēšanas zivjaudzētavām, kas neatbilst ICCAT Ieteikumam 2006[07] par zilo tunzivju audzēšanu. 80.y pants Pārrēķina koeficienti Aprēķinot apstrādātu zilo tunzivju svaram atbilstošo neapstrādāto zivju svaru, izmanto ICCAT Pastāvīgās pētniecības un statistikas komitejas pieņemtos pārrēķina koeficientus. 80.z pants ICCAT Kopīgu starptautisku inspekciju shēma 1. Kopienā piemēro ICCAT Kopīgu starptautisku inspekciju shēmu, ko ICCAT pieņēmusi Madridē 1975. gada novembrī notikušajā Ceturtajā kārtējā sanāksmē. Shēma ir izklāstīta XVIa pielikuma IV daļā. 2. Dalībvalstis, kuru zvejas kuģiem ir atļauts zvejot zilās tunzivis Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, norīko inspektorus inspekcijām jūrās. 3. Komisija vai tās norīkota struktūra shēmas izpildei var norīkot Kopienas inspektorus. 4. Komisija vai tās norīkota struktūra Kopienā koordinē pārraudzības un inspekcijas darbības. Lai tas notiktu, tā saziņā ar attiecīgām dalībvalstīm var izstrādāt kopīgas inspekcijas programmas, kas Kopienai ļautu ievērot shēmas uzliktās saistības. Dalībvalstis, kuru kuģi zvejo zilās tunzivis, paredz vajadzīgos pasākumus, lai veicinātu minēto programmu īstenošanu, jo īpaši saistībā ar vajadzīgajiem cilvēku un materiālu resursiem, kā arī uz laikiem un zonām, kad un kur tie jāliek lietā. 5. Dalībvalstis līdz 2007. gada 14. jūnijam dara Komisijai zināmus inspektorus un inspekcijas kuģus, ko tās paredz nākamā gadā piesaistīt shēmai. Izmantojot šo informāciju, Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm sagatavo plānu par to, kā Kopiena 2007. gadā piedalīsies shēmā, un nosūta to ICCAT sekretariātam un dalībvalstīm.”