LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 347/50

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. 1288/2013

(2013. gada 11. decembris),

ar ko izveido Savienības programmu izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā "Erasmus+" un atceļ Lēmumus Nr. 1719/2006/EK, Nr. 1720/2006/EK un Nr. 1298/2008/EK

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 165. panta 4. punktu un 166. panta 4. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),

tā kā:

(1) Komisijas 2011. gada 29. jūnija paziņojumā "Budžets stratēģijai "Eiropa 2020" " ir prasīts izveidot vienotu izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta programmu, kas ietvertu augstākās izglītības starptautiskos aspektus, apvienotu rīcības programmu mūžizglītības jomā ("Mūžizglītība"), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1720/2006/EK (4), un programmu Jaunatne darbībā ("Jaunatne darbībā"), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1719/2006/EK" (5), rīcības programmu Erasmus Mundus ("Erasmus Mundus"), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1298/2008/EK (6), ALFA III programmu, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu Nr. 1905/2006/EK (7), un programmas Tempus un Edulink, ar mērķi nodrošināt lielāku efektivitāti, spēcīgāku stratēģisko uzsvaru un labāk izmantot dažādu vienotās programmas aspektu sinerģijas. Turklāt ir ierosināts vienotajā programmā ("Programma") iekļaut sportu.

(2) Esošās Mūžizglītības programmas, programmas "Jaunatne darbībā" un programmas Erasmus Mundus starpposma novērtējuma ziņojumos un sabiedriskajā apspriešanā par turpmāko Savienības rīcību izglītības, apmācības un jaunatnes jomā, kā arī augstākās izglītības jomā atklājās, ka pastāv spēcīga un zināmā mērā pieaugoša vajadzība minētajās jomās turpināt sadarbību un mobilitāti Eiropas līmenī. Novērtējuma ziņojumos ir uzsvērts, ka ir svarīgi izveidot ciešāku saikni starp Savienības programmām un politiskajiem notikumiem izglītības, apmācības un jaunatnes jomā, pausta vēlme strukturēt Savienības rīcību tā, lai labāk reaģētu uz mūžizglītības paradigmu, un pieprasīts izstrādāt vienkāršāku, lietotājiem draudzīgāku un elastīgāku pieeju šādas rīcības īstenošanā un izbeigt starptautisko augstākās izglītības sadarbības programmu fragmentāciju.

(3) Programmā galvenā uzmanība būtu jāpievērš finansējuma pieejamībai un administratīvo un finanšu procedūru pārredzamībai, tostarp izmantojot informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT) un digitalizāciju. Programmas organizācijas un pārvaldības racionalizēšana un vienkāršošana un pastāvīga koncentrēšanās uz administratīvo izdevumu samazināšanu arī ir ļoti svarīgi Programmas sekmīgas īstenošanas priekšnosacījumi.

(4) Sabiedriskā apspriešana par Savienības stratēģiskajām izvēlēm jaunās Savienības kompetences īstenošanai sportā un Komisijas novērtējuma ziņojums par sagatavošanas darbībām sporta jomā sniedza vērtīgas norādes attiecībā uz Savienības rīcības prioritārajām jomām un ilustrēja pievienoto vērtību, ko Savienība var dot, atbalstot pasākumus, kuru mērķis ir iegūt, koplietot un izplatīt pieredzi un zināšanas par dažādiem jautājumiem, kas attiecas uz sportu visā Eiropā, ar noteikumu, ka uzsvars tiek likts galvenokārt uz tautas sportu.

(5) Stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei "Eiropa 2020" nosaka Savienības izaugsmes stratēģiju turpmākajiem desmit gadiem, lai atbalstītu šādu izaugsmi, nospraužot piecus ambiciozus mērķus, kas jāsasniedz līdz 2020. gadam, jo īpaši izglītības jomā, kur mērķis ir samazināt priekšlaicīgi skolu pametušo skolēnu skaitu līdz līmenim, kas ir zemāks par 10 %, un nodrošināt, ka vismaz 40 % no pieaugušajiem vecumā no 30 līdz 34 gadiem ir ieguvuši terciāro vai tai līdzvērtīgu izglītību. Tas pats attiecas arī uz tās pamatiniciatīvām, jo īpaši uz Jaunatne darbībā un Jaunu prasmju un darba vietu programmu.

(6) Tās 2009. gada 12. maija secinājumos Padome aicināja izveidot stratēģisku sistēmu Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā (ET 2020), nosakot četrus stratēģiskus mērķus, lai risinātu problēmas, kas joprojām pastāv, veidojot uz zināšanām balstītu Eiropu un nodrošinot, lai mūžizglītība būtu pieejama visiem.

(7) Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 8. un 10. pantu, kā arī ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 21. un 23. pantu Programma veicina inter alia vīriešu un sieviešu līdztiesību un pasākumus dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas diskriminācijas apkarošanai. Programmas īstenošanā nepieciešams uzlabot nelabvēlīgā situācijā esošu un mazaizsargātu grupu locekļu iespējas piedalīties un aktīvi risināt īpašās mācīšanās vajadzības personām ar invaliditāti.

(8) Programmā būtu jāietver izteikta starptautiskā dimensija, jo īpaši augstākās izglītības jomā, ne tikai lai uzlabotu Eiropas augstākās izglītības kvalitāti saskaņā ar vispārīgajiem "ET 2020" mērķiem un vairotu Savienības kā studiju vietas pievilcību, bet arī lai veicinātu cilvēku savstarpēju sapratni un atbalstītu ilgtspējīgas augstākās izglītības attīstību partnervalstīs, kā arī sekmētu to plašāku sociālekonomisko attīstību, cita starpā stimulējot intelektuālā darbaspēka apriti ar tādu mobilitātes pasākumu palīdzību, kuros iesaistīti partnervalstu valstspiederīgie. Minētajam nolūkam būtu jādara pieejams finansējums no Attīstības sadarbības instrumenta (DCI), Eiropas Kaimiņattiecību instrumenta (ENI), Pirmspievienošanās palīdzības instrumenta (IPA) un no Partnerības instrumenta sadarbībai ar trešām valstīm (PI). Saskaņā ar attiecīgajām procedūrām varētu darīt pieejamus arī Eiropas Attīstības fonda (EDF) līdzekļus. Šo līdzekļu izmantošanai būtu jāpiemēro šīs regulas noteikumi, vienlaikus nodrošinot atbilstību attiecīgajām regulām, ar kurām izveido minētos instrumentus un minēto fondu.

(9) Tās 2009. gada 27. novembra rezolūcijā par atjauninātu regulējumu Eiropas sadarbībai jaunatnes jomā (2010.–2018. gadam) Padome uzsvēra nepieciešamību uzskatīt, ka visi jaunieši ir sabiedrības resurss, un ar šo regulējumu centās atvieglot viņu līdzdalību to politikas nostādņu izstrādē, kas attiecas uz viņiem, izmantojot nepārtrauktu strukturētu dialogu starp lēmumu pieņēmējiem un jauniešiem un jaunatnes organizācijām visos līmeņos.

(10) Apvienojot formālo, neformālo un ikdienējo mācīšanos vienotā programmā, būtu jārada sinerģija un jāsekmē starpnozaru sadarbība starp dažādām izglītības, apmācības un jaunatnes lietu jomām. Programmas īstenošanas gaitā būtu pienācīgi jāņem vērā atšķirīgo jomu īpašās vajadzības un attiecīgā gadījumā vietējo pašvaldību un reģionālo iestāžu loma.

(11) Lai atbalstītu mobilitāti, vienlīdzību un mācību izcilību, Savienībai izmēģinājuma veidā būtu jāizveido studentu aizdevumu garantijas instruments, lai ļautu studentiem, neatkarīgi no viņu sociālās izcelsmes, studēt maģistrantūrā citā valstī, kura var piedalīties Programmā ("Programmas valsts"). Studentu aizdevumu garantijas instrumentam vajadzētu būt pieejamam finanšu iestādēm, kuras ir ar mieru ar izdevīgiem nosacījumiem piedāvāt studentiem aizdevumus maģistra grāda iegūšanai citās Programmas valstīs. Ar šo inovatīvo papildu instrumentu mobilitātei mācību nolūkos nebūtu ne jāaizstāj kāda esošā sistēma, ne arī jātraucē kādu dotāciju vai aizdevumu sistēmu izveide nākotnē, kuras atbalsta studentu mobilitāti vietējā, valsts vai Savienības līmenī. Studentu aizdevumu garantijas instruments būtu pienācīgi jāpārrauga un jānovērtē, jo īpaši saistībā ar tā iekļaušanos tirgū dažādās valstīs. Atbilstīgi 21. panta 2. un 3. punktam ne vēlāk kā līdz 2017. gada beigām būtu jāiesniedz starpposma novērtējuma ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei, lai saņemtu politiskās pamatnostādnes, kas ļautu turpināt studentu aizdevumu garantijas instrumenta darbību.

(12) Dalībvalstīm būtu jācenšas noteikt visus attiecīgos pasākumus, lai novērstu juridiskus un administratīvus šķēršļus pareizai Programmas darbībai. Vajadzības gadījumā tas saistīts ar to administratīvo jautājumu risināšanu, kas apgrūtina vīzu un uzturēšanās atļauju saņemšanu. Saskaņā ar Padomes Direktīvu 2004/114/EK (8) dalībvalstis tiek mudinātas izveidot paātrinātas uzņemšanas procedūras.

(13) Komisijas 2011. gada 20. septembra paziņojumā "Atbalsts izaugsmei un darbavietām — Eiropas augstākās izglītības sistēmu modernizācijas programma" ir izklāstīta sistēma, kādā Savienība, dalībvalstis un augstākās izglītības iestādes var sadarboties, lai palielinātu augstskolu absolventu skaitu, uzlabotu izglītības kvalitāti un maksimāli palielinātu ieguldījumu, ko augstākā izglītība un pētniecība var sniegt, lai palīdzētu dalībvalstu ekonomikai un sabiedrībai pēc globālās ekonomiskās krīzes kļūt stiprākai.

(14) Jauniešu bezdarba problēmas labākai risināšanai Savienībā īpaša uzmanība būtu jāpievērš starpvalstu sadarbībai starp augstākās un profesionālās izglītības iestādēm un uzņēmumiem, lai uzlabotu studentu nodarbināmību un attīstītu uzņēmējdarbības prasmes.

(15) Ar Boloņas deklarāciju, ko 1999. gada 19. jūnijā parakstīja 29 Eiropas valstu izglītības ministri, izveidoja starpvaldību procesu, kura mērķis ir radīt Eiropas augstākās izglītības telpu, kam ir nepieciešams pastāvīgs atbalsts Savienības līmenī.

(16) Profesionālās izglītības un apmācības (PIA) būtiskā nozīme vairāku Eiropa 2020 stratēģijā izvirzīto mērķu sasniegšanā ir plaši atzīta un definēta atjaunotajā Kopenhāgenas procesā (2011.–2020. gadam), jo īpaši ņemot vērā tās iespējamo ieguldījumu augstā bezdarba līmeņa, sevišķi jauniešu bezdarba un ilgstoša bezdarba, samazināšanā Eiropā, mūžizglītības kultūras sekmēšanā, sociālās atstumtības novēršanā un aktīva pilsoniskuma veicināšanā. Ir nepieciešama kvalitatīva stažēšanās un mācekļa prakse, tostarp mikrouzņēmumos un mazos un vidējos uzņēmumos, lai novērstu plaisu starp izglītības un apmācības procesā iegūtajām zināšanām un tām spējām un prasmēm, kuras tiek pieprasītas darba vidē, kā arī lai veicinātu jauniešu nodarbināmību.

(17) Ir jāstiprina Eiropas skolu sadarbības intensitāte un apmērs un gan skolu darbinieku, gan skolēnu mobilitāte, lai ievērotu prioritātes, kas noteiktas programmā Eiropas sadarbībai skolu jomā 21. gadsimtam, proti, lai uzlabotu skolu izglītības kvalitāti Savienībā prasmju pilnveidošanas jomā, lai uzlabotu vienlīdzību un iekļaušanu skolu sistēmās un iestādēs, kā arī stiprinātu un atbalstītu skolotāja profesiju un skolu vadību. Šajā saistībā prioritāte būtu jāpiešķir stratēģiskajiem mērķiem nolūkā samazināt priekšlaicīgi skolu pametušo skolēnu skaitu, uzlabot pamatiemaņas un veicināt dalību pirmsskolas izglītībā un aprūpē un uzlabot tās kvalitāti, kā arī mērķiem nolūkā pastiprināt skolotāju un skolu vadītāju profesionālo kompetenci un uzlabot izglītības iespējas migrantu bērniem un bērniem no sociālekonomiski nelabvēlīgām ģimenēm.

(18) Padomes 2011. gada 28. novembra rezolūcijā iekļautās atjaunotās Eiropas Pieaugušo mācību programmas mērķis ir nodrošināt visiem pieaugušajiem iespējas attīstīt un uzlabot visu pieaugušo spējas un prasmes visas dzīves laikā. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš mācīšanās iespēju uzlabošanai lielajam zemi kvalificēto eiropiešu skaitam, it sevišķi uzlabojot lasītprasmi, rakstītprasmi un rēķinātprasmi un sekmējot elastīgus mācīšanās veidus un pasākumus, ar kuriem atbalsta otrās iespējas izglītību.

(19) Programmas mērķu sasniegšanai būtiski svarīgs ir Eiropas Jaunatnes forums, Eiropas Savienības diploma atzīšanas tīkla centri (NARIC), Eurydice, Euroguidance un Eurodesk tīkli, eTwinning valsts atbalsta dienesti, Europass tīkla valsts centri un valsts informācijas biroji kaimiņattiecību politikas valstīs, jo īpaši regulāri nodrošinot Komisijai atjauninātus datus par to dažādām darbības jomām un informējot par Programmas rezultātiem Savienībā un Programmas partnervalstīs.

(20) Programmā būtu jāstiprina sadarbība ar starptautiskajām organizācijām izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā, jo īpaši sadarbība ar Eiropas Padomi.

(21) Lai veicinātu izcilības attīstību Eiropas integrācijas studijās visā pasaulē un reaģētu uz pieaugošo vajadzību pēc zināšanām un dialoga par Eiropas integrācijas procesu un tā attīstību, ir svarīgi sekmēt izcilību mācīšanā, pētniecībā un analīzē šajā jomā ar Jean Monnet programmas starpniecību, atbalstot akadēmiskās iestādes, asociācijas, kuras darbojas Eiropas integrācijas jomā, un asociācijas, kuras darbojas Eiropas interesēs.

(22) Lai radītu plašas līdzdalības iespējas saistībā ar mūžizglītības stratēģijām un politiku un ņemtu vērā visu līmeņu ieinteresēto personu viedokļus un bažas, svarīga nozīme ir sadarbībai starp Programmas dalībniekiem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā valsts un Savienības mērogā.

(23) Komisijas 2011. gada 18. janvāra paziņojumā "Attīstīt Eiropas dimensiju sportā" ir izklāstītas Komisijas idejas Savienības mēroga rīcībai sporta jomā pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā un ierosināti konkrēti pasākumi, ko jāveic Komisijai un dalībvalstīm, lai uzlabotu kopējo Eiropas sporta identitāti trijās vispārīgās nodaļās: sporta sociālā loma, sporta ekonomiskā dimensija un sporta organizācija. Ir arī nepieciešams ņemt vērā sporta, tostarp tautas sporta, pievienoto vērtību un tā devumu Savienības kultūras un vēstures mantojumā.

(24) Īpaša uzmanība būtu jāpievērš tautas sportam un brīvprātīgo kustībai sportā, jo tam ir svarīga nozīme, sekmējot sociālo iekļaušanu, vienlīdzīgas iespējas un veselību veicinošas fiziskās aktivitātes.

(25) Lielākai kvalifikāciju un prasmju pārredzamībai un atzīšanai, kā arī plašākai Savienības pārredzamības un atzīšanas instrumentu akceptēšanai būtu jāsekmē kvalitatīvas izglītības un apmācības attīstība un mobilitāte gan mūžizglītības, gan darba nolūkos starp valstīm un nozarēm visā Eiropā. Nodrošinot piekļuvi metodēm, praksei un tehnoloģijām, kuras izmanto citās valstīs, būs iespējams uzlabot nodarbināmību.

(26) Šajā nolūkā ir ieteicams plašāk izmantot vienoto Savienības sistēmu kvalifikāciju un kompetences pārskatāmībai (Europass), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 2241/2004/EK (9), Eiropas augstākās izglītības kvalitātes nodrošināšanas reģistru (EQAR) un Eiropas asociāciju kvalitātes nodrošināšanai augstākajā izglītībā (ENQA), kas izveidota, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Ieteikumu 2006/143/EK (10), Eiropas kvalifikāciju ietvarstruktūru (EKI), kas izveidota, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 23. aprīļa ieteikumu (11), Eiropas kredītpunktu sistēmai profesionālās izglītības un apmācības jomā (ECVET), kas izveidota, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 18. jūnija ieteikumu (12), Eiropas kvalitātes nodrošināšanas pamatprincipu ietvarstruktūrai profesionālajai izglītībai un apmācībām (EQAVET), kas izveidota, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 18. jūnija ieteikumu (13) un Eiropas kredītpunktu pārneses un uzkrāšanas sistēmu (ECTS).

(27) Lai saziņā ar plašu sabiedrību nodrošinātu lielāku efektivitāti un spēcīgākas sinerģijas starp saziņas darbībām, kas veiktas pēc Komisijas iniciatīvas, saskaņā ar šo regulu saziņas darbībām piešķirtie līdzekļi būtu jāizmanto arī korporatīvajai komunikācijai par Savienības politiskajām prioritātēm, ar nosacījumu, ka tās attiecas uz šīs regulas vispārējo mērķi.

(28) Ir jānodrošina Eiropas pievienotā vērtība visiem pasākumiem, ko veic saistībā ar šo Programmu, un to papildināmība pasākumiem, ko dalībvalstis uzņēmušās atbilstoši LESD 167. panta 4. punktam un citiem pasākumiem, jo īpaši kultūras un plašsaziņas līdzekļu, nodarbinātības, pētniecības un inovācijas, rūpniecības un uzņēmējdarbības, kohēzijas politikas un attīstības politikas jomā, kā arī saistībā ar paplašināšanās politiku un iniciatīvām, instrumentiem un stratēģijām reģionālās politikas jomā un ārējo attiecību jomā.

(29) Programma ir izstrādāta ar mērķi panākt labvēlīgu un noturīgu ietekmi uz izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta politiku un praksi. Minētā sistēmiskā ietekme būtu jāsasniedz, veicot dažādas Programmā paredzētās darbības un pasākumus, kuru mērķis ir veicināt pārmaiņas institucionālā līmenī un attiecīgā gadījumā ieviest inovācijas sistēmas līmenī. Individuāliem projektiem, kuriem meklē Programmas finansiālo atbalstu, netiek prasīts, lai tiem būtu sistēmiska ietekme kā tāda. Minēto projektu kumulatīvajam rezultātam būtu jāsekmē sistēmiskās ietekmes sasniegšana.

(30) Efektīvai sasniegumu pārvaldībai, tostarp novērtēšanai un pārraudzībai, ir jāizstrādā īpaši, mērāmi un reālistiski darbības rādītāji, kurus iespējams izmērīt laika gaitā un kuri atspoguļo intervences loģiku.

(31) Komisijai un dalībvalstīm būtu jāoptimizē IKT un jauno tehnoloģiju izmantošana, lai veicinātu piekļuvi ar izglītību, apmācību, jaunatnes lietām un sportu saistītām darbībām. Tajā varētu iekļaut virtuālo mobilitāti, ar kuru būtu jāpapildina, nevis jāaizstāj mobilitāte mācību nolūkos.

(32) Šī regula nosaka visam Programmas laikam finansējumu … EUR apmērā, kas ir Eiropas Parlamenta un Padomes galvenā atsauces summa ikgadējās budžeta procedūras laikā atbilstīgi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (14) 17. pantam.

(33) Lai nodrošinātu Programmas sniegtā finansiālā atbalsta organizāciju darbībai nepārtrauktību, Komisijai Programmas sākumposmā par finansējumam atbilstīgām izmaksām būtu jāspēj uzskatīt izmaksas, kas tieši saistītas ar atbalstīto pasākumu īstenošanu, pat ja atbalsta saņēmējam tās ir radušās pirms dotācijas pieteikuma iesniegšanas.

(34) Nepieciešams noteikt darbības novērtēšanas kritērijus, uz kuriem jāpamato budžeta fondu sadalījums dalībvalstīm valstu aģentūru vadīto pasākumu veikšanai.

(35) Savienības kandidātvalstis un Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA) valstis, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) daļa, var piedalīties Savienības programmās, pamatojoties uz pamatnolīgumiem, Asociācijas padomes lēmumiem vai tamlīdzīgiem nolīgumiem.

(36) Šveices Konfederācija var piedalīties Savienības programmās saskaņā ar nolīgumu, kas parakstāms starp Savienību un šo valsti.

(37) Fiziskās personas no aizjūras zemēm un teritorijām (AZT), kā arī AZT kompetentās valsts un/vai privātās struktūras un iestādes var piedalīties Savienības programmās saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2001/822/EK (15). Programmas īstenošanas gaitā būtu jāņem vērā ierobežojumi, ar kuriem saskaras Savienības tālākie reģioni un AZT to attāluma dēļ.

(38) Komisija un Eiropas Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos kopīgajā 2011. gada 25. maija paziņojumā "Jauna reakcija uz pārmaiņām kaimiņvalstīs" inter alia norādīja, ka mērķis ir arī turpmāk atvieglot kaimiņvalstu dalību Savienības mobilitātes un kapacitātes stiprināšanas pasākumos augstākās izglītības jomā un nākotnē atklāt izglītības programmu kaimiņvalstīm.

(39) Savienības finansiālās intereses būtu jāaizsargā, piemērojot samērīgus pasākumus visā izdevumu ciklā, tostarp pārkāpumu novēršanu, atklāšanu un izmeklēšanu, zaudēto, nepamatoti izmaksāto vai nepareizi izlietoto līdzekļu atgūšanu un vajadzības gadījumā arī sodus. Lai gan nepieciešamā finansējuma apjoms Savienības ārējās palīdzības jomā pieaug, Savienības ekonomiskā un budžeta stāvokļa dēļ šādas palīdzības sniegšanai pieejamie līdzekļi ir ierobežoti. Tādēļ Komisijai būtu jāatrod visracionālākais un ilgtspējīgākais veids pieejamo līdzekļu tērēšanai, jo īpaši izmantojot tādus finanšu instrumentus, kas sniedz iespējas palielināt šī finansējuma ietekmi.

(40) Lai sekmētu Programmas pieejamību, personu mobilitātes atbalstam piešķirtās dotācijas būtu jāpielāgo atbilstīgi galamērķa valsts iztikas minimumam un uzturēšanās izdevumiem. Atbilstīgi valsts tiesību aktiem būtu jāmudina dalībvalstis neaplikt minētās dotācijas ar nodokļiem un neatvilkt no tām sociālās iemaksas. Šādam atbrīvojumam būtu jāattiecas arī uz publiskām vai privātām struktūrām, kas šāda veida atbalstu piešķir attiecīgajām personām.

(41) Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (16) brīvprātīgajā darbā ieguldīto laiku var atzīt kā līdzfinansējumu, kas ir ieguldījums natūrā.

(42) Tās 2011. gada 29. jūnija paziņojumā "Budžets stratēģijai "Eiropa 2020" " Komisija uzsvēra savu apņemšanos vienkāršot Savienības finansējumu. Vienotās izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta programmas izveidei būtu jānodrošina iespējas būtiskai vienkāršošanai, racionalizācijai un sinerģijām Programmas pārvaldībā. Turklāt Programmas īstenošana būtu jāatvieglo, izmantojot vienreizējus maksājumus, vienības izmaksas vai vienotas likmes finansējumu un samazinātu formālās un birokrātiskās prasības finansējuma saņēmējiem un dalībvalstīm.

(43) Programmas mērķu sasniegšanas pamatprincipiem vajadzētu būt īstenošanas un līdzekļu izlietošanas kvalitātes uzlabošanai, vienlaikus nodrošinot finanšu resursu optimālu izlietojumu.

(44) Ir svarīgi nodrošināt Programmas pareizu finanšu pārvaldību un īstenošanu iespējami efektīvākajā un lietotājam draudzīgākajā veidā, vienlaikus nodrošinot arī juridisko noteiktību un Programmas pieejamību visiem dalībniekiem.

(45) Lai nodrošinātu ātru reaģēšanu uz mainīgajām vajadzībām visā Programmas darbības laikā, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā LESD 290. pantu attiecībā uz noteikumiem saistībā ar valstu aģentūru īstenotajiem Programmas papildu pasākumiem. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei.

(46) Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (17).

(47) Programmai būtu jāaptver trīs dažādas jomas, un komitejai, kas izveidota saskaņā ar šo regulu, būtu jārisina gan horizontāli, gan nozaru jautājumi. Dalībvalstu pienākums ir nodrošināt attiecīgo pārstāvju nosūtīšanu dalībai minētās komitejas sanāksmēs atbilstoši darba kārtībā iekļautajiem jautājumiem, un komitejas priekšsēdētāja pienākums ir nodrošināt, lai sanāksmju darba kārtībā būtu skaidri norādīta iesaistītā nozare vai nozares un attiecīgās nozares jautājumi, kas apspriežami katras sanāksmes laikā. Attiecīgā gadījumā un saskaņā ar komitejas reglamentu, un uz ad hoc pamata, vajadzētu būtu iespējai uzaicināt ārējos ekspertus, tostarp sociālo partneru pārstāvjus, piedalīties sanāksmēs kā novērotājus,

(48) Ir lietderīgi nodrošināt pareizu Programmas slēgšanu, jo īpaši attiecībā uz daudzgadu vienošanās par tās pārvaldību turpinājumu, piemēram, par tehniskās un administratīvās palīdzības finansēšanu. Sākot no 2014. gada 1. janvāra, tehniskajai un administratīvajai palīdzībai vajadzības gadījumā būtu jānodrošina to iepriekšējo programmu pasākumu pārvaldība, kas vēl nebūs pabeigti līdz 2013. gada beigām.

(49) Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, izveidot Programmu, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet tā mēroga un iedarbības dēļ minēto mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.

(50) Lēmumi Nr. 1719/2006/EK, Nr. 1720/2006/EK un Nr. 1298/2008/EK tāpēc būtu jāatceļ.

(51) Lai nodrošinātu Programmas sniegtā finansiālā atbalsta nepārtrauktību, šai regulai būtu jābūt piemērojamai no 2014. gada 1. janvāra. Steidzamības dēļ šai regulai būtu jāstājas spēkā cik ātri vien iespējams pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

I NODAĻA

Vispārīgie noteikumi

1. pants

Programmas piemērošanas joma

1. Ar šo regulu izveido Savienības rīcības programmu izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā, kuras nosaukums ir "Erasmus+" (turpmāk "Programma").

2. Programmu īsteno laikposmā no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim.

3. Ievērojot dažādo nozaru struktūras un īpašās vajadzības dalībvalstīs, Programma aptver šādas jomas:

a) izglītību un apmācību visos līmeņos mūžizglītības perspektīvā, tostarp skolas izglītību (Comenius), augstāko izglītību (Erasmus), starptautisko augstāko izglītību (Erasmus Mundus), profesionālo izglītību un apmācību (Leonardo da Vinci) un pieaugušo izglītību (Grundtvig);

b) jaunatni ("Jaunatne darbībā"), jo īpaši saistībā ar neformālo un ikdienējo mācīšanos;

c) sportu, jo īpaši tautas sportu.

4. Programma ietver starptautisku dimensiju, ar ko paredz atbalstīt Savienības ārējo darbību, tostarp tās attīstības mērķus, īstenojot sadarbību starp Savienību un partnervalstīm.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

1) "mūžizglītība" ir jebkāda vispārējā izglītība, profesionālā izglītība un apmācība, neformālā mācīšanās un ikdienējā mācīšanās, ko veic jebkurā dzīves posmā un kas nodrošina labākas zināšanas, spējas un prasmes vai lielāku līdzdalību sabiedrībā saistībā ar personīgajām, pilsoniskajām, kultūras, sociālajām un/vai ar nodarbinātību saistītām vajadzībām, tostarp karjeras attīstības konsultāciju un atbalsta pakalpojumu sniegšana;

2) "neformāla mācīšanās" ir mācīšanās, kas notiek, īstenojot plānotas darbības (mācīšanās mērķu un mācīšanās laika ziņā), un kurā pastāv kādas mācīšanās atbalsta formas (piemēram, studenta un pasniedzēja kontakts), bet kura nav daļa no formālās izglītības un apmācību sistēmas;

3) "ikdienējā mācīšanās" ir mācīšanās, kas notiek ikdienas darbībās, kuras saistītas ar darbu, ģimeni vai brīvo laiku, kas nav organizēta vai strukturēta mērķu, laika vai mācīšanās atbalsta ziņā; attiecīgā persona to var neapzināties kā mācīšanos;

4) "strukturēts dialogs" ir dialogs ar jauniešiem un jaunatnes organizācijām, kas kalpo par forumu pastāvīgai un kopīgai analīzei par Eiropas sadarbības prioritātēm jaunatnes jomā, to īstenošanu un turpmākiem pasākumiem;

5) "transnacionāls" attiecas, ja nav norādīts citādi, uz jebkuru pasākumu, kurā darbojas vismaz divas Programmas valstis, kā minēts 24. panta 1. punktā;

6) "starptautisks" attiecas uz jebkuru pasākumu, kurā darbojas vismaz viena Programmas valsts un vismaz viena trešā valsts ("partnervalsts");

7) "mobilitāte mācību nolūkos" ir fiziska pārvietošanās uz valsti, kas nav pastāvīgās dzīvesvietas valsts, lai studētu, iegūtu apmācību vai piedalītos apmācībā neformālā vai ikdienējā formā; tā var ietvert stažēšanos, mācekļa praksi, jauniešu apmaiņas programmas, brīvprātīgo darbu, mācīšanu vai dalību profesionālās izaugsmes pasākumos; un var ietvert sagatavošanas darbības, piemēram, valodas apguves kursus uzņēmējas valsts valodā, kā arī pasākumus, kas saistīti ar nosūtīšanu, uzņemšanu un turpmākiem pasākumiem;

8) "sadarbība inovācijas veicināšanai un labas prakses apmaiņa" ir transnacionāli un starptautiski sadarbības projekti, kuros piedalās organizācijas, kas aktīvi darbojas izglītības, apmācības un/vai jaunatnes jomā, un kuros var piedalīties arī citas organizācijas;

9) "atbalsts politikas reformai" ir jebkāda veida pasākums, kura mērķis ir atbalstīt un veicināt izglītības un apmācības sistēmu modernizēšanu, kā arī atbalstīt Eiropas jaunatnes politikas izstrādi, īstenojot dalībvalstu politiskās sadarbības procesu, jo īpaši, izmantojot atvērto koordinācijas metodi un strukturētu dialogu ar jauniešiem;

10) "virtuālā mobilitāte" ir pasākumu kopums, ko atbalsta informācijas un komunikācijas tehnoloģijas, tostarp elektroniskā mācīšanās, kas tiek organizēts iestāžu līmenī, lai iegūtu vai veicinātu transnacionālas un/vai starptautiskas sadarbības pieredzi saistībā ar mācīšanu un/vai mācīšanos;

11) "personāls" ir personas, kuras vai nu profesionāli, vai brīvprātīgi ir iesaistītas izglītībā, apmācībā vai jauniešu neformālās mācīšanās procesā, un to starpā var būt profesori, skolotāji, pasniedzēji, skolu vadītāji, jaunatnes darbinieki un personāls, kas nav iesaistīts izglītības procesā;

12) "jaunatnes darbinieks" ir neformālās mācīšanās procesā iesaistīts profesionālis vai brīvprātīgais, kas atbalsta jauniešus sociāli izglītojošajā un profesionālajā attīstībā;

13) "jaunieši" ir personas vecumā no 13 līdz 30 gadiem;

14) "augstākās izglītības iestāde" ir: a) jebkāda augstākās izglītības iestāde, kas saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai praksi piedāvā iegūt atzītu grādu vai citu atzītu augstākās izglītības līmeņa kvalifikāciju neatkarīgi no tā, kā šādu iestādi sauc; b) jebkāda iestāde, kas saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai praksi piedāvā profesionālo izglītību vai apmācību augstākās izglītības līmenī;

15) "kopīgi grādi" ir integrēta studiju programma, kuru piedāvā vismaz divas augstākās izglītības iestādes un pēc kuras pabeigšanas izsniedz vienu grādu apliecinošu dokumentu, ko kopīgi izdevušas un parakstījušas visas dalībiestādes un kas ir oficiāli atzīts valstīs, kurās atrodas šīs dalībiestādes;

16) "divaugstskolu grāds" / "vairākaugstskolu grāds" ir studiju programma, kuru piedāvā vismaz divas (divaugstskolu grāda gadījumā) vai vairāk (vairākaugstskolu grāda gadījumā) augstākās izglītības iestādes, kurā pēc studiju programmas pabeigšanas students saņem atsevišķu grādu apliecinošu dokumentu no katras dalībiestādes;

17) "jaunatnes pasākums" ir ārpusskolas pasākums (piemēram, jauniešu apmaiņas programma, brīvprātīgais darbs vai jauniešu apmācība), kurā piedalās jaunietis vai nu viens pats, vai grupā, jo īpaši jauniešu organizācijās, un kurai raksturīga neformālas mācīšanās pieeja;

18) "partnerība" ir līgums starp vairākām iestādēm un/vai organizācijām dažādās Programmas valstīs nolūkā veikt kopīgus pasākumus izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā Eiropā vai izveidot formālu vai neformālu tīklu attiecīgajā jomā, piemēram, tādus kopīgus mācību projektus skolēniem un viņu skolotājiem kā klašu apmaiņa un atsevišķu personu ilgtermiņa mobilitāte, intensīvas programmas augstākās izglītības jomā un sadarbība starp reģionālajām un vietējām iestādēm ar mērķi stiprināt starpreģionu sadarbību, tostarp pārrobežu sadarbību; lai stiprinātu partnerības kvalitāti, to var attiecināt arī uz iestādēm un/vai organizācijām no partnervalstīm;

19) "pamatprasmes" ir svarīgas zināšanas, spējas un attieksmes, kas ir nepieciešamas ikvienam personiskajai izaugsmei un attīstībai, aktīvai pilsonībai, sociālajai iekļaušanai un nodarbinātībai, kā aprakstīts Eiropas Parlamenta un Padomes Ieteikumā 2006/962/EK (18);

20) "atvērtā koordinācijas metode" (AKM) ir starpvaldību metode, kas nodrošina to dalībvalstu sadarbības ietvaru, kuru valstu politikas nostādnes tādējādi iespējams virzīt noteiktu kopīgu mērķu sasniegšanai; Programmā AKM attiecas uz izglītību, apmācību un jaunatni;

21) "Savienības pārredzamības un atzīšanas instrumenti" ir instrumenti, kuri palīdz ieinteresētām personām saprast, novērtēt un attiecīgā gadījumā atzīt mācību procesa rezultātus un iegūtās kvalifikācijas visā Savienībā;

22) "kaimiņattiecību politikas valstis" ir valstis un teritorijas, uz kurām attiecas Eiropas kaimiņattiecību politika;

23) "duālā karjera" ir augsta līmeņa sporta treniņu apvienošana ar vispārējo izglītību vai darbu;

24) "tautas sports" ir organizēts sports, ar ko vietējā līmenī nodarbojas sportisti amatieri, un visiem pieejams sports.

3. pants

Eiropas pievienotā vērtība

1. Programma atbalsta tikai tās darbības un pasākumus, kas rada potenciālu Eiropas pievienoto vērtību un veicina vispārējo mērķu sasniegšanu, kā minēts 4. pantā.

2. Programmas darbībai un pasākumiem Eiropas pievienoto vērtību nodrošina, jo īpaši izmantojot šādus to aspektus:

a) transnacionālo būtību, jo īpaši attiecībā uz mobilitāti un sadarbību, kuras mērķis ir panākt ilgtspējīgu sistēmisku ietekmi;

b) papildināmību un sinerģiju ar citām valstu, Savienības un starptautiskām programmām un politikas virzieniem;

c) ieguldījumu Savienības pārredzamības un atzīšanas instrumentu efektīvā izmantošanā.

4. pants

Programmas vispārējais mērķis

Programma palīdz sasniegt:

a) stratēģijas "Eiropa 2020" mērķus, tostarp izglītības pamatmērķi;

b) stratēģiskās sistēmas Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā ("ET 2020") mērķus, tostarp atbilstīgos kritērijus;

c) partnervalstu ilgtspējīgu attīstību augstākās izglītības jomā;

d) atjauninātā regulējuma Eiropas sadarbībai jaunatnes jomā (2010.–2018. gads) vispārējos mērķus;

e) Eiropas dimensijas attīstības mērķi sportā, jo īpaši tautas sportā atbilstoši Savienības darba plānam sporta jomā; un

f) Eiropas vērtību popularizēšanu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 2. pantu.

II NODAĻA

Izglītība un apmācība

5. pants

Konkrētie mērķi

1. Ievērojot 4. pantā noteikto Programmas vispārējo mērķi, jo īpaši ET 2020 mērķus, kā arī atbalstu partnervalstu ilgtspējīgai attīstībai augstākās izglītības jomā, Programma paredz sasniegt šādus konkrētus mērķus:

a) paaugstināt pamatprasmju un spēju līmeni, sevišķu uzmanību pievēršot to atbilstībai darba tirgum un to ieguldījumam vienotas sabiedrības veidošanā, jo īpaši, palielinot mobilitātes mācību nolūkos iespējas un stiprinot sadarbību starp izglītības un apmācības pasauli un darba pasauli;

b) sekmēt kvalitātes uzlabošanu, inovācijas izcilību un internacionalizāciju izglītības un apmācības iestāžu līmenī, jo īpaši uzlabojot transnacionālo sadarbību starp izglītības un apmācības sniedzējiem un citām ieinteresētajām personām;

c) veicināt Eiropas mūžizglītības telpas, kuras nolūks ir papildināt politikas reformas valsts līmenī un atbalstīt izglītības un apmācības sistēmu modernizēšanu, izveidi un uzlabot informētību par to, jo īpaši uzlabojot politisko sadarbību, labāk izmantojot Savienības pārredzamības un atzīšanas instrumentus un izplatot labu praksi;

d) uzlabot izglītības un apmācības starptautisko dimensiju, jo īpaši ar sadarbību starp Savienības un partnervalstu iestādēm PIA jomā un augstākajā izglītībā, palielinot Eiropas augstākās izglītības iestāžu pievilcību un atbalstot Savienības ārējo darbību, tostarp tās attīstības mērķus, ko panāk, veicinot mobilitāti un sadarbību starp Savienības un partnervalstu augstākās izglītības iestādēm un mērķtiecīgi attīstot spējas partnervalstīs;

e) uzlabot valodu mācīšanu un mācīšanos un veicināt Savienības valodu plašo daudzveidību un starpkultūru izpratni;

f) veicināt izcilību pedagoģijas un pētniecības pasākumos Eiropas integrācijā, visā pasaulē īstenojot Jean Monnet pasākumus, kā minēts 10. pantā.

2. Programmas novērtēšanas vajadzībām attiecībā uz 1.punktā minētajiem konkrētajiem mērķiem I pielikumā ir noteikti izmērāmi un atbilstīgi rādītāji.

6. pants

Programmā paredzētās darbības

1. Izglītības un apmācības jomā Programmas mērķus tiecas sasniegt, īstenojot šāda veida darbības:

a) personu mobilitāte mācību nolūkos;

b) sadarbība inovācijas veicināšanai un labas prakses apmaiņa; un

c) atbalsts politikas reformām.

2. Īpašie Jean Monnet pasākumi ir aprakstīti 10. pantā.

7. pants

Personu mobilitāte mācību nolūkos

1. Personu mobilitāte mācību nolūkos 24. panta 1. punktā minētajās Programmas valstīs atbalsta šādus pasākumus:

a) augstākās izglītības iestāžu visu ciklu studentu un profesionālās izglītības un apmācības studentu, mācekļu un audzēkņu mobilitāti. Šī mobilitāte var izpausties kā studēšana partneriestādē vai stažēšanās, vai pieredzes gūšana mācekļa, asistenta vai stažiera praksē ārvalstīs. Maģistrantūras studentu mobilitāti var atbalstīt, izmantojot studentu aizdevumu garantijas instrumentu, kas minēts 20. pantā;

b) personāla mobilitāti 24. panta 1. punktā minētajās Programmas valstīs. Šī mobilitāte var izpausties kā mācīšana vai asistentūra, vai dalība profesionālās izaugsmes pasākumos ārvalstīs.

2. Šis darbības veids atbalsta arī studentu un personāla starptautisko mobilitāti starp partnervalstīm un no tām saistībā ar augstākās izglītības iegūšanu, tostarp mobilitāti, ko organizē kopīgu, divaugstskolu vai vairākaugstskolu augstas kvalitātes grādu iegūšanai vai dalību kopīgos konkursos.

8. pants

Sadarbība inovācijas veicināšanai un labas prakses apmaiņa

1. Sadarbība inovācijas veicināšanai un labas prakses apmaiņa atbalsta:

a) tādu organizāciju un/vai iestāžu stratēģiskās partnerības, kas darbojas saistībā ar izglītību un apmācību vai citās attiecīgās jomās un kuru mērķis ir izstrādāt un īstenot kopīgas iniciatīvas un veicināt savstarpēju mācīšanos un pieredzes apmaiņu;

b) partnerības starp darba pasauli un izglītības un apmācības iestādēm šādā formā: — zināšanu apvienības, jo īpaši starp augstākās izglītības iestādēm un darba pasauli, kuru mērķis ir veicināt radošumu, inovācijas, mācīšanos darbavietā un uzņēmējdarbību, piedāvājot attiecīgas mācīšanās iespējas, tostarp jaunu studiju programmu un pedagoģisko pieeju izstrādi; — nozaru prasmju apvienības starp izglītības un apmācības sniedzējiem un darba pasauli, kuru mērķis ir veicināt nodarbināmību, palīdzēt izstrādāt jaunas, konkrētajai jomai vai vairākām jomām raksturīgas studiju programmas, izstrādāt inovatīvas metodes profesionālās izglītības un apmācības iegūšanai un ieviest praksē Savienības pārredzamības un atzīšanas instrumentus;

c) IT atbalsta platformas, kas aptver visas izglītības un apmācības jomas, tostarp jo īpaši eTwinning, kas sekmē savstarpēju mācīšanos, virtuālo mobilitāti un paraugprakses apmaiņu, kā arī nodrošina pieeju dalībniekiem no kaimiņattiecību politikas valstīm.

2. Šis darbības veids atbalsta arī attīstību, kapacitātes stiprināšanu, reģionālo integrāciju, zināšanu apmaiņu un modernizācijas procesus, izmantojot starptautiskas partnerības starp augstākās izglītības iestādēm Savienībā un partnervalstīs, jo īpaši nodrošinot savstarpēju mācīšanos un kopīgus izglītības projektus, kā arī veicinot reģionālo sadarbību un valstu informācijas birojus, jo īpaši ar kaimiņattiecību politikas valstīm.

9. pants

Atbalsts politikas reformām

1. Atbalsts politikas reformām ietver pasākumus, kas tiek ierosināti Savienības līmenī un ir saistīti ar:

a) Savienības politisko programmu īstenošanu izglītības un apmācības jomā AKM kontekstā, kā arī saistībā ar Boloņas un Kopenhāgenas procesiem;

b) Savienības pārredzamības un atzīšanas instrumentu — jo īpaši vienotas Savienības sistēmas kvalifikāciju un kompetences pārskatāmībai (Europass), Eiropas kvalifikāciju sistēmas (EQF), Eiropas kredītpunktu pārneses un uzkrāšanas sistēmas (ECTS), Eiropas kredītpunktu sistēmas profesionālās izglītības un apmācības jomā (ECVET), Eiropas kvalitātes nodrošināšanas pamatprincipu ietvarstruktūra profesionālajai izglītībai un apmācībai (EQAVET)), Eiropas augstākās izglītības kvalitātes nodrošināšanas reģistra (EQAR) un Eiropas asociācijas kvalitātes nodrošināšanai augstākajā izglītībā (ENQA) — īstenošanu Programmas valstīs un atbalsta sniegšanu Savienības mēroga tīkliem un Eiropas nevalstiskām organizācijām (NVO), kuras darbojas izglītības un apmācības jomā;

c) politisko dialogu ar ieinteresētajām personām Eiropā izglītības un apmācības jomā;

d) NARIC, Eurydice un Euroguidance tīkliem, un valstu Europass centriem.

2. Šis darbības veids atbalsta arī politisko dialogu ar partnervalstīm un starptautiskajām organizācijām.

10. pants

Jean Monnet pasākumi

Jean Monnet pasākumu mērķis ir:

a) veicināt mācīšanu un pētniecību par Eiropas integrāciju visā pasaulē specializēto akadēmiķu, izglītojamo un iedzīvotāju vidū, jo īpaši veidojot Jean Monnet katedras un veicot citus akadēmiskos pasākumus, kā arī atbalstot citus zināšanu uzkrāšanas pasākumus augstākās izglītības iestādēs;

b) atbalstīt akadēmisko iestāžu vai apvienību, kas darbojas Eiropas integrācijas studiju jomā, darbības un atbalstīt Jean Monnet zīmolu, kas simbolizē izcilību;

c) atbalstīt šādas iestādes, kas darbojas Eiropas interesēs: i) Eiropas Universitātes institūtu Florencē; ii) Eiropas Koledžu (studentu pilsētiņas Brigē un Natolinā); iii) Eiropas Publiskās pārvaldes institūtu (EIPA) Māstrihtā; iv) Eiropas tiesību akadēmiju Trīrē; v) Eiropas Aģentūru izglītības attīstībai personām ar īpašām vajadzībām Odensē; vi) Starptautisko Eiropas apmācības centru (CIFE) Nicā;

d) veicināt politiskās debates un zināšanu apmaiņu par Savienības politikas prioritārajām jomām akadēmisko aprindu un politikas veidotāju vidū.

III NODAĻA

Jaunatne

11. pants

Konkrētie mērķi

1. Ievērojot 4. pantā noteikto Programmas vispārējo mērķi, jo īpaši atjauninātā regulējuma Eiropas sadarbībai jaunatnes jomā (2010–2018. gads) mērķus, Programma tiecas sasniegt šādus konkrētus mērķus:

a) paaugstināt jauniešu pamatprasmju un kompetenču līmeni, tostarp tiem jauniešiem, kuriem ir mazāk iespēju, kā arī veicināt jauniešu līdzdalību demokrātiskajā dzīvē Eiropā un darba tirgū, jauniešu aktīvu pilsoniskumu, starpkultūru dialogu, sociālo iekļaušanu un solidaritāti, jo īpaši palielinot iespējas mobilitātei mācību nolūkos jauniešiem, personām, kas aktīvi iesaistījušās darbā ar jaunatni vai jaunatnes organizācijās, un jauniešu līderiem un stiprinot saiknes starp jaunatnes jomu un darba tirgu;

b) sekmēt kvalitātes uzlabošanu darbā ar jaunatni, jo īpaši uzlabojot sadarbību starp jaunatnes sektora organizācijām un/vai citām ieinteresētajām personām;

c) papildināt politikas reformas vietējā, reģionālā un valsts līmenī un atbalstīt uz zināšanām un pierādījumiem balstītas jaunatnes politikas izstrādi, kā arī neformālās un ikdienējās mācīšanās atzīšanu, jo īpaši, uzlabojot politisko sadarbību, efektīvāk izmantojot Savienības pārredzamības un atzīšanas instrumentus un izplatot labu praksi;

d) uzlabot starptautisko dimensiju pasākumiem jaunatnes jomā un stiprināt jaunatnes darbinieku un jaunatnes sektora organizāciju lomu, kas ir jauniešu atbalsta struktūras, nodrošinot papildināmību ar Savienības ārējo darbību, jo īpaši veicinot mobilitāti un sadarbību starp Savienības un partnervalstu ieinteresētajām personām un starptautiskajām organizācijām un mērķtiecīgi stiprinot kapacitāti partnervalstīs.

2. Programmas novērtēšanas vajadzībām attiecībā uz 1. punktā minētajiem konkrētajiem mērķiem I pielikumā ir iekļauti izmērāmi un atbilstīgi rādītāji.

12. pants

Programmā paredzētās darbības

Programmas mērķus tiecas sasniegt, īstenojot šāda veida darbības:

a) personu mobilitāte mācību nolūkos;

b) sadarbība inovācijas veicināšanai un labas prakses apmaiņa;

c) atbalsts politikas reformām.

13. pants

Personu mobilitāte mācību nolūkos

1. Programma saistībā ar personu mobilitāti mācību nolūkos atbalsta:

a) neformālās un ikdienējās mācīšanās pasākumos iesaistīto jauniešu mobilitāti starp Programmas valstīm; šī mobilitāte var ietvert jauniešu apmaiņu un brīvprātīgo darbu ar Eiropas Brīvprātīgā darba starpniecību, kā arī inovatīvus pasākumus, ar kuriem turpina nodrošināt mobilitāti;

b) jaunatnes darbinieku un jaunatnes organizācijās iesaistīto personu, un jauniešu līderu mobilitāti; šī mobilitāte var izpausties kā apmācības un tīklojuma veidošanas pasākumi.

2. Šis darbības veids atbalsta arī jauniešu, jaunatnes darbinieku un jaunatnes organizācijās iesaistīto personu, un jauniešu līderu mobilitāti uz partnervalstīm un no tām, jo īpaši kaimiņattiecību politikas valstīm.

14. pants

Sadarbība inovācijas veicināšanai un labas prakses apmaiņa

1. Sadarbība inovācijas veicināšanai un labas prakses apmaiņa atbalsta:

a) stratēģiskas partnerības, kuru mērķis ir izstrādāt un īstenot kopīgas iniciatīvas, tostarp jauniešu iniciatīvas un pilsoniskuma projektus, ar kuriem sekmē aktīvu pilsoniskumu, sociālo inovāciju, līdzdalību demokrātiskajā dzīvē un uzņēmējdarbībā, izmantojot savstarpēju mācīšanos un pieredzes apmaiņu;

b) IT atbalsta platformas jaunatnes jomā, kuras nodrošina savstarpēju mācīšanos, uz zināšanām balstītu darbu ar jauniešiem, virtuālo mobilitāti un paraugprakses apmaiņu.

2. Šis darbības veids atbalsta arī attīstību kapacitātes stiprināšanu un zināšanu apmaiņu, izmantojot partnerības starp organizācijām Programmas valstīs un partnervalstīs, jo īpaši izmantojot savstarpēju mācīšanos.

15. pants

Atbalsts politikas reformām

1. Atbalsts politikas reformai ietver pasākumus, kas saistīti ar:

a) Savienības politisko programmu īstenošanu jaunatnes jomā, izmantojot AKM;

b) Savienības pārredzamības un atzīšanas instrumentu, jo īpaši Youthpass, īstenošanu Programmas valstīs Savienībā un atbalstu Savienības mēroga tīkliem un Eiropas jaunatnes NVO;

c) politisku dialogu ar attiecīgajām ieinteresētajām personām Eiropā un strukturētu dialogu ar jauniešiem;

d) Eiropas Jaunatnes forumu, resursu centrus, lai attīstītu darbu ar jauniešiem, un tīklu Eurodesk.

2. Šis darbības veids atbalsta arī politisko dialogu ar partnervalstīm un starptautiskajām organizācijām.

IV NODAĻA

Sports

16. pants

Konkrētie mērķi

1. Ievērojot 4. pantā noteiktos Programmas vispārējos mērķus un Savienības darba plānu sporta jomā Programma ir īpaši vērsta uz tautas sportu un tiecas sasniegt šādus konkrētus mērķus:

a) novērst pārrobežu apdraudējumus sporta integritātei, piemēram, dopinga lietošanu, iepriekšēju vienošanos par spēļu iznākumu un vardarbību, kā arī visu veidu neiecietību un diskrimināciju;

b) veicināt un atbalstīt labu sporta pārvaldību un sportistu duālās karjeras;

c) veicināt brīvprātīgas darbības sportā, kā arī sociālo iekļaušanu, nodrošināt vienlīdzīgas iespējas un sekmēt izpratni par veselību uzlabojošu fizisko aktivitāšu svarīgumu, atbalstot plašāku piedalīšanos sportā un nodrošinot visiem vienlīdzīgas iespējas nodarboties ar sportu.

2. Programmas novērtēšanas vajadzībām attiecībā uz 1. punktā minētajiem konkrētajiem mērķiem I pielikumā ir noteikti izmērāmi un atbilstīgi rādītāji.

17. pants

Pasākumi

1. Sadarbības mērķus tiecas sasniegt, veicot šādus transnacionālus pasākumus, kuri galvenokārt vērsti uz tautas sportu:

a) atbalsts sadarbības partnerībām;

b) atbalsts sporta bezpeļņas pasākumiem Eiropas līmenī, kuros piedalās vairākas Programmas valstis un ar kuriem veicina 16. panta 1. punkta c) apakšpunktā noteikto mērķu sasniegšanu;

c) atbalsts faktu bāzes stiprināšanai politikas veidošanas vajadzībām;

d) dialogs ar attiecīgajām iesaistītajām personām Eiropā.

2. Šā panta 1. punktā minētajiem pasākumiem var nodrošināt papildu finansējumu no trešām personām, piemēram, no privātuzņēmumiem.

V NODAĻA

Finanšu noteikumi

18. pants

Budžets

1. Finansējums Programmas īstenošanai, sākot no 2014. gada 1. janvāra, ir noteikts EUR 14 774 524 000 pašreizējās cenās.

Gada apropriācijas apstiprina Eiropas Parlaments un Padome atbilstīgi daudzgadu finanšu shēmā noteiktajiem ierobežojumiem.

2. Šā panta 1. punktā minēto summu, paredzot elastības iespēju, kas nepārsniedz 5 % no katras piešķirtās summas, Programmas darbībām piešķir šādi:

a) izglītībai un apmācībai — 77,5 %, no kuriem paredzēti šādi minimālie līdzekļu piešķīrumi: i) 43 % augstākajai izglītībai, kas veido 33,3 % no kopējā budžeta; ii) 22 % profesionālajai izglītībai un apmācībai, kas veido 17 % no kopējā budžeta; iii) 15 % skolas izglītībai, kas veido 11,6 % no kopējā budžeta; iv) 5 % pieaugušo izglītībai, kas veido 3,9 % no kopējā budžeta;

b) 10 % jaunatnei;

c) 3,5 % studentu aizdevumu garantijas instrumentam;

d) 1,9 % Jean Monnet pasākumiem;

e) 1,8 % sportam, no kuriem vairāk nekā 10 % tiek atvēlēti 17. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētajam pasākumam;

f) 3,4 % šīs summas ir paredzēti darbības dotācijām valstu aģentūrām; un

g) 1,9 % šīs summas ir paredzēti administratīvo izdevumu segšanai.

3. No 2. punkta a) un b) apakšpunktā minētajiem piešķīrumiem vismaz 63 % piešķir personu mobilitātei mācību nolūkos, vismaz 28 % — sadarbībai inovācijas veicināšanai un labas prakses apmaiņai un 4,2 % — politikas reformu atbalstam.

4. Papildus 1. punktā norādītajam finansējumam un lai veicinātu augstākās izglītības starptautisko dimensiju, papildu finansējumu, kā paredzēts dažādos ārējos instrumentos – finanšu instruments sadarbībai attīstības jomā (DCI), Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instruments (ENI), partnerības instruments sadarbībai ar trešām valstīm (PI) un pirmspievienošanās palīdzības instruments (IPA), piešķir darbībām attiecībā uz mobilitāti mācību nolūkos uz un no partnervalstīm un sadarbībai un politiskajam dialogam ar minēto valstu iestādēm, institūcijām un organizācijām. Uz minēto finansējumu attiecas šī regula, vienlaikus nodrošinot atbilstību regulām, kas attiecīgi reglamentē minētos ārējos instrumentus, un DCI gadījumā izpildot Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas Attīstības palīdzības komitejas noteiktos oficiālās attīstības palīdzības kritērijus.

Finansējumu dara pieejamu divos daudzgadu piešķīrumos, kuri aptver attiecīgi pirmos četrus un atlikušos trīs gadus. Minētā finansējuma piešķīrumu nosaka ārējo instrumentu, kas minēti pirmajā daļā, daudzgadu indikatīvajā plānā atbilstoši noteiktajām attiecīgo valstu vajadzībām un prioritātēm. Sadarbību ar partnervalstīm, attiecīgā gadījumā var īstenot, izmantojot papildu apropriācijas no minētajām valstīm, kas jānodrošina saskaņā ar procedūrām, par kurām jāvienojas ar tām.

Tajās studentu un personāla mobilitātes darbībās starp Programmas valstīm un partnervalstīm, kurus finansē, izmantojot DCI piešķīrumu, uzmanību pievērš jomām, kas attiecas uz jaunattīstības valstu iekļaujošu un ilgtspējīgu attīstību.

5. Finanšu piešķīrumu Programmai drīkst arī izmantot izmaksu segšanai, kas rodas saistībā ar sagatavošanas, pārraudzības, kontroles, revīzijas un novērtēšanas darbībām, kuras ir vajadzīgas Programmas pārvaldīšanai un tās mērķu sasniegšanai, jo īpaši pētījumiem, ekspertu sanāksmēm un informēšanas un saziņas darbībām, tostarp korporatīvajai komunikācijai par Savienības politiskajām prioritātēm tiktāl, ciktāl tās ir saistītas ar šīs regulas vispārējo mērķi, ar IT saistītajām izmaksām, kas ir vērstas uz informācijas apstrādi un apmaiņu, un visām pārējām tehniskā un administratīvā atbalsta izmaksām, kas Komisijai rodas Programmas pārvaldīšanas rezultātā.

6. Finanšu piešķīrums var segt arī tās tehniskās un administratīvās palīdzības izdevumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu pāreju no pasākumiem, kas pieņemti saskaņā ar Lēmumiem Nr. 1719/2006/EK, Nr. 1720/2006/EK un Nr. 1298/2008/EK, uz Programmā paredzētajiem pasākumiem. Apropriācijas līdzīgu izdevumu segšanai vajadzības gadījumā varētu iekļaut budžetā pēc 2020. gada, lai nodrošinātu tādu darbību un pasākumu pārvaldību, kas līdz 2020. gada 31. decembrim vēl nav pabeigti.

7. Līdzekļus 6. panta 1. punkta a) apakšpunktā un 12. panta a) punktā minētajai personu mobilitātei mācību nolūkos, kas jāpārvalda valsts aģentūrai vai aģentūrām ("valsts aģentūra"), piešķir, pamatojoties uz iedzīvotāju skaitu un dzīves dārdzību attiecīgajā dalībvalstī, attālumu starp dalībvalstu galvaspilsētām un sasniegumiem. Sasniegumu parametrs veido 25 % no kopējiem līdzekļiem, kas piešķirti atbilstoši 8. un 9. punktā minētajiem kritērijiem. Attiecībā uz 8. panta 1. punkta a) apakšpunktā un 14. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajām stratēģiskajam partnerībām, kuras atlasa un jāpārvalda valsts aģentūrai, līdzekļus piešķir, balstoties uz kritērijiem, kuri jāizstrādā Komisijai saskaņā ar 36. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru. Minētās formulas ir pēc iespējas neitrālas attiecībā uz dalībvalstu atšķirīgajām izglītības un apmācības sistēmām, izvairās no būtiskiem samazinājumiem dalībvalstīm piešķirtajā gada budžetā no viena gada uz nākamo un līdz minimumam samazina pārmērīgu nelīdzsvarotību piešķirto dotāciju apjoma ziņā.

8. Līdzekļus piešķir, pamatojoties uz sasniegumiem, lai veicinātu efektīvu un lietderīgu resursu izlietošanu. Sasniegumu novērtēšanai izmantotos kritērijus pamato ar jaunākajiem pieejamiem datiem un pievērš īpašu uzmanību:

a) gada laikā faktiski sasniegto rezultātu apjomam; un

b) gada laikā faktiski izlietoto līdzekļu apjomam.

9. Līdzekļu piešķiršanu 2014. gadam pamato uz visjaunākajiem pieejamiem datiem par darbībām, kas veiktas, un budžeta līdzekļu apmēru, kas izlietots, līdz 2013. gada 31. decembrim īstenojot Mūžizglītības programmu, programmu "Jaunatne darbībā" un programmu Erasmus Mundus.

10. Programma var nodrošināt atbalstu, izmantojot īpašu, inovatīvu finansēšanas kārtību, jo īpaši 20. pantā noteikto kārtību.

19. pants

Īpaša finansēšanas kārtība

1. Komisija īsteno Savienības finanšu atbalstu saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012.

2. Komisija var organizēt kopīgus konkursus ar partnervalstīm vai to organizācijām un aģentūrām, lai finansētu projektus, pamatojoties uz līdzvērtīgu finansējumu. Projektus var novērtēt un atlasīt, piemērojot kopīgas novērtēšanas un atlases procedūras, par kurām jāvienojas attiecīgajām finansēšanas aģentūrām, ievērojot Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012 noteiktos principus.

3. Uzskata, ka publiskajām organizācijām, kā arī skolām, augstākās izglītības iestādēm un organizācijām, kas darbojas izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā un kas pēdējos divos gados vairāk nekā 50 % no saviem gada ieņēmumiem ir saņēmuši no publisko naudas līdzekļu avotiem, ir pietiekamas finanšu, profesionālās un administratīvās spējas, lai veiktu Programmā paredzētos pasākumus. Tām nepieprasa iesniegt papildu dokumentus, lai pierādītu minētās spējas.

4. Atkāpjoties no Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 130. panta 2. punkta, un pienācīgi pamatotos gadījumos Komisija par finansējumam atbilstīgām izmaksām no 2014. gada 1. janvāra var uzskatīt izmaksas, kas tieši saistītas ar atbalstīto pasākumu īstenošanu un kas radušās 2014. gada pirmajos sešos mēnešos, pat ja atbalsta saņēmējam tās ir radušās pirms dotācijas pieteikuma iesniegšanas.

5. Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 137. panta 1. punkta c) apakšpunktā minētais naudas līdzekļu apmērs neattiecas uz finanšu atbalstu, kas piešķirts personām mobilitātei mācību nolūkos.

20. pants

Studentu aizdevumu garantijas instruments

1. Studentu aizdevumu garantijas instruments nodrošina daļējas garantijas finanšu starpniekiem attiecībā uz aizdevumiem, kas piešķirti ar visizdevīgākajiem nosacījumiem studentiem, kuri apgūst otro akadēmisko ciklu, piemēram, maģistrantūrā, atzītā augstākās izglītības iestādē Programmas valstī, kā minēts 24. panta 1. punktā, kas nav ne to mītnes valsts, ne valsts, kurā viņi saņēmuši kvalifikāciju, kas dod iespēju turpināt izglītību maģistra programmā.

2. Studentu aizdevumu garantijas instrumenta sniegtās garantijas attiecas uz jauniem atbilstīgiem studiju aizdevumiem ne vairāk kā EUR 12 000 viena gada programmai un ne vairāk kā EUR 18 000 programmai, kas ilgst ne vairāk kā divus gadus, vai minētās summas ekvivalentu vietējā valūtā.

3. Studentu aizdevumu garantijas instrumenta pārvaldību Savienības līmenī uztic Eiropas Investīciju fondam (EIF) saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012, pamatojoties uz deleģēšanas nolīgumu ar Komisiju, kurā sīki izklāstīti noteikumi un prasības, kas reglamentē studentu aizdevumu garantijas instrumenta īstenošanu, un attiecīgie pušu pienākumi. Pamatojoties uz šo, EIF slēdz līgumus ar finanšu starpniekiem, piemēram, bankām, valstu un/vai reģionālajām studentu aizdevumu iestādēm vai citām atzītām finanšu iestādēm, un cenšas atlasīt finanšu starpnieku no katras Programmas valsts, lai panāktu to, ka studentiem no visām Programmas valstīm konsekventi un bez diskriminācijas ir pieejams studentu aizdevumu garantijas instruments.

4. Tehniskā informācija par studentu aizdevumu garantijas instrumenta darbību ir sniegta II pielikumā.

VI NODAĻA

Sasniegumi, rezultāti un to izplatīšana

21. pants

Sasniegumu un rezultātu pārraudzība un novērtēšana

1. Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm regulāri pārrauga Programmas sasniegumus un rezultātus, ņemot par kritēriju tās mērķus, un sniedz ziņojumu par tiem, jo īpaši attiecībā uz:

a) Eiropas pievienoto vērtību, kas minēta 3. pantā;

b) ar izglītības, apmācības un jaunatnes jomu saistīto līdzekļu sadalījumu, lai līdz Programmas beigām nodrošinātu tādu finansējuma piešķīrumu, kas garantē ilgtspējīgu un sistemātisku ietekmi;

c) šīs regulas 18. panta 4. punktā minētā ārējo instrumentu finansējuma izmantošanu un tā ieguldījumu minēto instrumentu attiecīgo mērķu un principu īstenošanā.

2. Papildus pastāvīgas pārraudzības pasākumu veikšanai Komisija līdz 2017. gada 31. decembrim iesniedz starpposma novērtēšanas ziņojumu, lai izvērtētu Programmas mērķu sasniegšanai veikto pasākumu efektivitāti un lai novērtētu Programmas lietderīgumu un tās radīto Eiropas pievienoto vērtību, un attiecīgā gadījumā minētajam ziņojumam pievieno leģislatīvu priekšlikumu par šīs regulas grozīšanu. Starpposma novērtēšanas ziņojumā analizē Programmas vienkāršošanas iespējas, tās iekšējo un ārējo saskaņotību, to vai visi tās mērķi joprojām ir nozīmīgi un šo pasākumu ieguldījumu stratēģijas Eiropa 2020 īstenošanā. Tajā ņem vērā arī iepriekšējo programmu (Mūžizglītības programma, "Jaunatne darbībā", Erasmus Mundus un citu starptautisko augstākās izglītības programmu) ilgtermiņa ietekmes rezultātu novērtējumu.

3. Komisija 2. punktā minēto starpposma novērtēšanas ziņojumu iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai.

4. Neskarot VII nodaļā paredzētās prasības un valstu aģentūru pienākumus, kas minēti 28. pantā, dalībvalstis līdz 2017. gada 30. jūnijam iesniedz Komisijai ziņojumu par Programmas īstenošanu un ietekmi to attiecīgajās teritorijās.

5. Programmas galīgo novērtējumu Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai līdz 2022. gada 30. jūnijam.

22. pants

Saziņa un izplatīšana

1. Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm nodrošina informācijas par visām Programmas atbalstītajām darbībām un pasākumiem, izplatīšanu, publicitāti un pēcpārbaudi, kā arī iepriekšējo Mūžizglītības, "Jaunatne darbībā" un Erasmus Mundus programmu rezultātu izplatīšanu.

2. Atbalstīto projektu finansējuma saņēmējiem, veicot 6., 10., 12., 17. un 20. pantā minētās darbības un pasākumus, būtu jānodrošina, ka informācija par iegūtajiem rezultātiem un panākto ietekmi ir pienācīgi paziņota un izplatīta. Tas var iekļaut savstarpējas informēšanas pasākumus par mobilitātes iespējām.

3. Šīs regulas 28. pantā minētās valstu aģentūras izstrādā konsekventu politiku, lai efektīvā veidā izplatītu un izmantotu to pasākumu rezultātus, kurus atbalsta to pārvaldīto darbību Programmas ietvaros, palīdz Komisijai veikt vispārējo uzdevumu izplatīt informāciju par Programmu, tostarp informāciju par valstu un Savienības līmenī pārvaldītām darbībām un pasākumiem, un tās rezultātiem, un informē attiecīgās mērķgrupas par savā valstī veiktajām darbībām.

4. Programmas aptvertajās jomās publiskās un privātās organizācijas ar Programmu saistītās informācijas paziņošanai un izplatīšanai izmanto zīmolvārdu "Erasmus+". Attiecībā uz dažādajām Programmas jomām izmanto šādus zīmolvārdus:

— "Comenius" saistībā ar skolas izglītību;

— "Erasmus" saistībā ar visa veida augstāko izglītību Programmas valstīs;

— "Erasmus Mundus" saistībā ar visa veida augstākās izglītības pasākumiem starp Programmas valstīm un partnervalstīm;

— "Leonardo da Vinci" saistībā ar profesionālo izglītību un apmācību;

— "Grundtvig" saistībā ar pieaugušo izglītību;

— "Jaunatne darbībā" saistībā ar jauniešu neformālo un ikdienējo mācīšanos;

— "Sports" saistībā ar pasākumiem sporta jomā.

5. Turklāt informēšanas pasākumi veicina arī korporatīvo informēšanu par Savienības politiskajām prioritātēm, ja tās ir saistītas ar šīs regulas vispārējo mērķi.

VII NODAĻA

Piekļuve Programmai

23. pants

Piekļuve

1. Programmas finansējumam var pieteikties jebkura publiska vai privāta organizācija, kas darbojas izglītības, apmācības, jaunatnes un tautas sporta jomās. Attiecībā uz 13. panta 1. punkta a) apakšpunktā un 14. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajiem pasākumiem Programma atbalsta to jauniešu grupu līdzdalību, kuras aktīvi iesaistījušās darbā ar jauniešiem, turklāt tās var arī nebūt saistītas ar jaunatnes organizāciju.

2. Īstenojot Programmu, inter alia, saistībā ar dalībnieku atlasi un stipendiju piešķiršanu, Komisija un dalībvalstis nodrošina, ka tiek pieliktas īpašas pūles, lai veicinātu to personu sociālo iekļaušanu un līdzdalību, kurām ir īpašas vajadzības vai mazāk iespēju.

24. pants

Valstu līdzdalība

1. Programma ir atvērta šādu valstu līdzdalībai ("Programmas valstis"):

a) dalībvalstīm,

b) valstīm, kas pievienojas, kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm, kas gūst labumu no pirmsiestāšanās stratēģijas, saskaņā ar vispārējiem principiem un vispārējiem noteikumiem attiecībā uz šo valstu piedalīšanos Savienības programmās, kuri noteikti attiecīgajos pamatnolīgumos un Asociācijas padomes lēmumos vai līdzīgos nolīgumos;

c) tām EBTA valstīm, kas ir EEZ līguma dalībvalstis, saskaņā ar minētā līguma noteikumiem;

d) Šveices Konfederācijai, pamatojoties uz divpusēju nolīgumu, kas noslēdzams ar šo valsti;

e) valstīm, uz kurām attiecas Eiropas kaimiņattiecību politika un kas ir noslēgušas nolīgumus ar Savienību, kuri paredz tām iespēju piedalīties Savienības programmās, ja ir noslēgts divpusējs nolīgums ar Savienību par nosacījumiem to līdzdalībai Programmā.

2. Uz Programmas valstīm attiecas visi pienākumi, un tās izpilda visus uzdevumus, kas šajā regulā paredzēti attiecībā uz dalībvalstīm.

3. Programma atbalsta sadarbību ar partneriem no partnervalstīm, jo īpaši no kaimiņattiecību politikas valstīm, 6., 10. un 12. pantā minētajās darbībās un pasākumos.

VIII NODAĻA

Pārvaldība un revīzijas sistēma

25. pants

Papildināmība

Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm nodrošina kopējo Programmas saskaņotību un papildināmību ar:

a) attiecīgajām politikas nostādnēm un programmām, jo īpaši tām, kas attiecas uz kultūru un plašsaziņas līdzekļiem, nodarbinātību, pētniecību un inovācijām, rūpniecību un uzņēmējdarbību, kohēzijas un attīstības politiku, kā arī paplašināšanās politiku un iniciatīvām, instrumentiem un stratēģijām reģionālās politikas un ārējo attiecību jomā;

b) citiem attiecīgajiem Savienības finansēšanas avotiem izglītībai, apmācībām, jaunatnei un sportam, jo īpaši ar Eiropas Sociālo fondu un pārējiem finanšu instrumentiem, kas saistīti ar nodarbinātību un sociālo iekļaušanu, Eiropas Reģionālās attīstības fondu un "Apvārsnis 2020" – Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu, kā arī ar finanšu instrumentiem, kas saistīti ar tieslietām un pilsonību, veselību, ārējās sadarbības programmām un pirmspievienošanās palīdzību.

26. pants

Īstenošanas organizācijas

Programmu konsekventi īsteno šādas organizācijas:

a) Komisija Savienības līmenī;

b) valstu aģentūras valsts līmenī Programmas valstīs.

27. pants

Valsts iestāde

1. Termins "valsts iestāde" attiecas uz vienu vai vairākām valsts iestādēm saskaņā ar valsts tiesību aktiem un praksi.

2. Līdz 2014. gada 22. janvāra dalībvalstis ar oficiālu paziņojumu, kuru to pastāvīgā pārstāvniecība nosūta Komisijai, paziņo Komisijai, kuras personas šīs regulas vajadzībām ir juridiski pilnvarota rīkoties tās vārdā kā "valsts iestāde". Gadījumā, ja Programmas darbības laikā nomaina valsts iestādi, attiecīgā dalībvalsts par to tādā pašā kārtībā nekavējoties paziņo Komisijai.

3. Dalībvalstis veic visus piemērotos pasākumus, lai novērstu juridiskos un administratīvos šķēršļus atbilstošai Programmas darbībai, tostarp, ja iespējams, pasākumus, kuru mērķis ir risināt jautājumus, kas apgrūtina vīzu saņemšanu.

4. Līdz 2014. gada 22. marts valsts iestāde norīko valsts aģentūru vai valsts aģentūras. Ja ir vairāk nekā tikai viena valsts aģentūra, dalībvalstis izveido atbilstošu mehānismu Programmas īstenošanas saskaņotai pārvaldībai valsts līmenī, jo īpaši, lai nodrošinātu Programmas saskaņotu un izmaksu ziņā lietderīgu īstenošanu un šim nolūkam efektīvu saziņu ar Komisiju un lai atvieglotu iespējamu līdzekļu pārdali starp aģentūrām, tādējādi nodrošinot elastību un dalībvalstīm piešķirto līdzekļu labāku izlietošanu. Neskarot 29. panta 3. punktu, katra dalībvalsts nosaka, kā tā organizē attiecības starp valsts iestādi un valsts aģentūru, tostarp tādus uzdevumus kā, piemēram, valsts aģentūras gada darba programmas izstrādi.

Valsts iestāde iesniedz Komisijai attiecīgu ex ante atbilstības izvērtējumu par to, ka valsts aģentūra atbilst 58. panta 1. punkta c), v) un vi) apakšpunktam un 60. panta 1., 2. un 3. punktam Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012 un 38. panta noteikumiem Komisijas Deleģētajā regulā (ES) Nr. 1268/2012 (19), kā arī Savienības prasībām par valstu aģentūru iekšējās kontroles standartiem un noteikumiem par dotāciju piešķiršanai paredzēto Programmas līdzekļu pārvaldību.

5. Valsts iestāde norīko neatkarīgu revīzijas iestādi, kā minēts 30. pantā.

6. Valsts iestāde izstrādā tās ex ante atbilstības izvērtējumu, pamatojoties uz pašas veikto kontroli un revīziju un/vai uz 30. pantā minētās neatkarīgās revīzijas iestādes veikto kontroli un revīziju.

7. Ja Programmas īstenošanai norīkotā valsts aģentūra ir tā pati iestāde, ko valsts aģentūra bija norīkojusi iepriekšējās Mūžizglītības programmas vai programmas "Jaunatne darbībā" īstenošanai, ex ante atbilstības izvērtējumam paredzēto kontroles un revīzijas tvērumu drīkst ierobežot, iekļaujot tikai jaunās un šai Programmai raksturīgās prasības.

8. Valsts iestāde pārrauga un uzrauga Programmas pārvaldību valsts līmenī. Pirms jebkādu lēmumu pieņemšanas, kas var būtiski ietekmēt Programmas pārvaldību, jo īpaši attiecībā uz tās valsts aģentūru, valsts iestāde par to savlaicīgi informē Komisiju un apspriežas ar to.

9. Valsts iestāde nodrošina pietiekamu savas valsts aģentūras darbības līdzfinansējumu, lai nodrošinātu, ka Programmu pārvalda atbilstīgi piemērojamām Savienības normām.

10. Gadījumā, ja Komisija noraida norīkoto valsts aģentūru, pamatojoties uz tās veikto ex ante atbilstības izvērtējuma novērtējumu, valsts iestāde nodrošina, ka tiek veikti nepieciešamie uzlabojumi, lai valsts aģentūra varētu izpildīt Komisijas noteiktās minimālās prasības, vai norīko citu iestādi kā valsts aģentūru.

11. Pamatojoties uz valsts aģentūras ikgadējo vadības sagatavoto deklarāciju, neatkarīgu revīzijas atzinumu par šo deklarāciju un Komisijas veikto valsts aģentūras atbilstības un sasniegumu analīzi, valsts iestāde līdz katra gada 31. oktobrim sniedz Komisijai informāciju par tās īstenotajiem pārraudzības un uzraudzības pasākumiem attiecībā uz Programmu.

12. Valsts iestāde uzņemas atbildību par to Savienības līdzekļu pienācīgu pārvaldību, ko Komisija nodevusi valsts aģentūras rīcībā Programmā paredzēto dotāciju piešķiršanai.

13. Ja valsts aģentūra ir vainojama kādā pārkāpumā, nolaidībā vai krāpšanā vai ja tās darbībā ir konstatēti jebkādi nopietni trūkumi vai neefektīva darbība un ja tas ir pamats Komisijas pretenzijām pret šo valsts aģentūru, valsts iestādes pienākums ir atmaksāt Komisijai neatgūtos līdzekļus.

14. Šā panta 13. punktā aprakstītajos apstākļos valsts iestāde pēc savas iniciatīvas vai pēc Komisijas lūguma var atsaukt valsts aģentūras pilnvaras. Ja valsts iestāde vēlas atsaukt valsts aģentūras pilnvaras citu pamatotu iemeslu dēļ, tā par to paziņo Komisijai vismaz sešus mēnešus pirms paredzētā valsts aģentūras pilnvaru termiņa beigām. Šādos gadījumos valsts iestāde un Komisija formāli vienojas par īpašiem un savlaicīgiem pārejas pasākumiem.

15. Atsaukšanas gadījumā valsts iestāde veic nepieciešamās kontroles attiecībā uz Savienības līdzekļiem, kas uzticēti valsts iestādei, kuras pilnvaras ir atsauktas, un nodrošina minēto līdzekļu un visu dokumentu un Programmas pārvaldībai nepieciešamo pārvaldības instrumentu netraucētu nodošanu jaunajai valsts aģentūrai. Valsts iestāde sniedz valsts aģentūrai, kuras pilnvaras ir atsauktas, nepieciešamo finansiālo atbalstu līgumsaistību, ko tā uzņēmusies attiecībā uz Programmas līdzekļu saņēmējiem un Komisiju, izpildes turpināšanai līdz minēto saistību nodošanai jaunajai valsts aģentūrai.

16. Ja Komisija pieprasa, valsts iestāde norīko iestādes vai organizācijas vai šādu iestāžu un organizāciju veidus, kas tiek uzskatītas par tiesīgām līdzdalībai konkrētās Programmas darbībās to attiecīgajā teritorijā.

28. pants

Valsts aģentūra

1. Termins "valsts aģentūra" attiecas uz vienu vai vairākām valsts aģentūrām saskaņā ar valsts tiesību aktiem un praksi.

2. Valsts aģentūra:

a) ir juridiska persona vai kādas juridiskas personas daļa, un tās darbību reglamentē attiecīgās dalībvalsts tiesību akti; ministriju nevar norīkot kā valsts aģentūru;

b) ir ar pietiekamām pārvaldības spējām, personālu un infrastruktūru, lai tā varētu pienācīgi veikt savus uzdevumus, nodrošinot efektīvu un iedarbīgu Programmas pārvaldību un stabilu Savienības līdzekļu finanšu pārvaldību;

c) ir nodrošināta ar operacionāliem un juridiskiem līdzekļiem, lai piemērotu Savienības līmenī noteiktās administratīvās, līgumiskās un finanšu pārvaldības normas;

d) nodrošina pietiekamas finansiālas garantijas, ko, vēlams, izsniedz publiska iestāde, atbilstoši Savienības finansējuma apmēram, kuru tai uzticēts pārvaldīt;

e) tiek norīkota uz Programmas darbības termiņu.

3. Valsts aģentūra ir atbildīga par visu projektu darbības ciklu posmu pārvaldību attiecībā uz šādām Programmas darbībām atbilstīgi Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 58. panta 1. punkta c) v) un vi) apakšpunktam un Deleģētās regulas (ES) Nr. 1268/2012 44. pantam:

a) personu mobilitāte mācību nolūkos, izņemot mobilitāti, kuru nodrošina, pamatojoties uz kopīgiem vai divaugstskolu/vairākaugstskolu grādiem, plaša mēroga brīvprātīgā darba projektiem un studentu aizdevumu garantijas instrumentu;

b) stratēģiskām partnerībām, kas izveidotas darbībā "sadarbība inovācijas veicināšanai un labas prakses apmaiņa";

c) neliela mēroga tādu pasākumu pārvaldība, kuri paredzēti strukturēta dialoga atbalstam jaunatnes jomā darbībā "atbalsts politikas reformām".

4. Atkāpjoties no 3. punkta, lēmumus par atlasi un dotāciju piešķiršanu attiecībā uz 3. punkta b) apakšpunktā minētajām stratēģiskajā partnerībām var pārvaldīt Savienības līmenī, ja lēmums šajā nolūkā ir pieņemts saskaņā ar 36. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru un tikai īpašos gadījumos, ja šādai centralizācijai ir pamatots iemesls.

5. Valsts aģentūra piešķir dotācijas finansējuma saņēmējiem, parakstot dotācijas nolīgumu vai pieņemot dotācijas lēmumu, atbilstoši tam, kā Komisija ir noteikusi attiecīgajai Programmas darbībai.

6. Valsts aģentūra katru gadu iesniedz ziņojumu Komisijai un valsts iestādei saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 60. panta 5. punktu. Valsts aģentūra ir atbildīga par Komisijas apsvērumu īstenošanu, kurus tā sniedz pēc ikgadējās vadības sagatavotās deklarācijas analīzes veikšanas un pēc neatkarīga revīzijas atzinuma par to.

7. Valsts aģentūra bez valsts iestādes un Komisijas iepriekšējas rakstiskas atļaujas nedrīkst deleģēt kāda tai uzticētā un Programmā paredzētā uzdevuma veikšanu vai budžeta izpildi trešajai personai. Par visu trešām pusēm deleģēto uzdevumu īstenošanu ir atbildīga tikai un vienīgi valsts aģentūra.

8. Ja valsts aģentūras pilnvaras atceļ, minētā valsts aģentūra paliek juridiski atbildīga par līgumsaistību, ko tā uzņēmusies attiecībā uz Programmas līdzekļu saņēmējiem un Komisiju, izpildi līdz minēto līgumsaistību nodošanai jaunajai valsts aģentūrai.

9. Valsts aģentūra ir atbildīga par to finanšu nolīgumu pārvaldību un darbības izbeigšanu, kas ir saistīti ar iepriekšējo Mūžizglītības programmu un programmu "Jaunatne darbībā", un, sākoties Programmai, vēl nav pabeigti.

29. pants

Eiropas Komisija

1. Divu mēnešu laikā no 27. panta 4. punktā minētā ex ante atbilstības izvērtējuma saņemšanas no valsts iestādes Komisija pieņem, daļēji pieņem vai noraida izraudzīto valsts aģentūru. Komisija nestājas līgumattiecībās ar valsts aģentūru, līdz brīdim, kad tā pieņem ex ante atbilstības izvērtējumu. Daļējas pieņemšanas gadījumā Komisija var piemērot samērīgus drošības pasākumus savām līgumattiecībām ar šo valsts aģentūru.

2. Komisija, pieņemot Programmai norīkotās valsts aģentūras ex ante atbilstības izvērtējumu, oficiāli atrunā juridiskos pienākumus attiecībā uz tiem finanšu nolīgumiem, kas saistīti ar iepriekšējo Mūžizglītības programmu un programmu "Jaunatne darbībā" un kas, sākoties Programmai, vēl nav pabeigti.

3. Atbilstīgi 27. panta 4. punktam dokumentā, kas reglamentē līgumattiecības starp Komisiju un valsts aģentūru, ir:

a) noteikti valsts aģentūras iekšējās kontroles standarti un noteikumi, saskaņā ar kuriem valsts aģentūra pārvalda dotāciju piešķiršanai paredzētos Savienības līdzekļus;

b) iekļauta valsts aģentūras darba programma, kurā ir norādīti tie ar pārvaldību saistītie valsts aģentūras uzdevumi, kuru veikšanai ir paredzēts Savienības atbalsts;

c) konkretizētas valsts aģentūras ziņojuma iesniegšanas prasības.

4. Komisija katru gadu valsts aģentūrai dara pieejamus šādus Programmai paredzētus līdzekļus:

a) līdzekļus, kas nepieciešami dotāciju piešķiršanai attiecīgā dalībvalstī to Programmas darbību atbalstam, kuru pārvaldība ir uzticēta valsts aģentūrai;

b) finanšu iemaksas, lai atbalstītu valsts aģentūru Programmas pārvaldības uzdevumu izpildē. Šis atbalsts ir vienotas likmes maksājums valsts aģentūras darbības izdevumu segšanai un to nosaka, pamatojoties uz Savienības līdzekļu apmēru, kas uzticēts valsts aģentūrai dotāciju piešķiršanai.

5. Komisija nosaka prasības valsts aģentūras darba programmai. Komisija valsts aģentūrai Programmas īstenošanai paredzētos līdzekļus nedara pieejamus līdz brīdim, kad Komisija oficiāli apstiprina valsts aģentūras darba programmu.

6. Pamatojoties uz 27. panta 4. punktā minētajām valsts aģentūru atbilstības prasībām, Komisija pārskata valsts pārvaldības un kontroles sistēmas, jo īpaši pamatojoties uz valsts iestādes iesniegto ex ante atbilstības izvērtējumu, valsts aģentūras vadības ikgadējo deklarāciju un neatkarīgas revīzijas iestādes atzinumu par to, pienācīgi ņemot vērā valsts iestādes iesniegto ikgadējo informāciju par tās īstenotajiem Programmas pārraudzības un uzraudzības pasākumiem.

7. Pēc vadības ikgadējās deklarācijas un neatkarīgas revīzijas iestādes atzinuma par šo deklarāciju izvērtēšanas, Komisija nosūta savu atzinumu un apsvērumus par to valsts aģentūrai un valsts iestādei.

8. Gadījumā, ja Komisija nevar pieņemt vadības ikgadējo deklarāciju vai neatkarīgas revīzijas iestādes atzinumu par to vai gadījumā, ja valsts aģentūra neapmierinoši īsteno Komisijas apsvērumus, Komisija var īstenot jebkādus piesardzības un koriģējošos pasākumus, lai saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 60. panta 4. punktu aizsargātu Savienības finansiālās intereses.

9. Komisija rīko regulāras sanāksmes ar valstu aģentūru tīklu, lai nodrošinātu saskaņotu Programmas īstenošanu visās Programmas valstīs.

30. pants

Neatkarīga revīzijas iestāde

1. Neatkarīga revīzijas iestāde sniedz revīzijas atzinumu par ikgadējo vadības deklarāciju, kas minēta Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 60. panta 5. punktā.

2. Neatkarīga revīzijas iestāde:

a) tai ir nepieciešamā profesionālā kompetence revīzijas veikšanai valsts sektorā;

b) tā nodrošina, lai tās veiktajā revīzijā tiktu ņemti vērā starptautiski pieņemtie revīzijas standarti;

c) tā nav interešu konfliktā attiecībā pret juridisko personu, kuras struktūrā ietilpst valsts aģentūra. Tā jo īpaši ir neatkarīga tās funkciju ziņā attiecībā pret juridisko personu, kuras struktūrā ietilpst valsts aģentūra.

3. Neatkarīgā revīzijas iestāde sniedz Komisijai un tās pārstāvjiem, kā arī Revīzijas palātai neierobežotu piekļuvi visiem dokumentiem un ziņojumiem, ar kuriem ir pamatots tās sniegtais revīzijas atzinums par valsts aģentūras vadības ikgadējo deklarāciju.

IX NODAĻA

Kontroles sistēma

31. pants

Kontroles sistēmas principi

1. Komisija veic atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu, ka saskaņā ar šo regulu finansētu darbību īstenošanas laikā tiek aizsargātas Savienības finansiālās intereses, piemērojot pasākumus aizsardzībai pret krāpšanu, korupciju un jebkādām citām nelikumīgām darbībām, veicot efektīvas pārbaudes un, ja ir atklātas nelikumības, atgūstot nepamatoti izmaksātās summas, kā arī attiecīgā gadījumā piemērojot iedarbīgas, samērīgas un atturošas sankcijas.

2. Komisija ir atbildīga par valstu aģentūru pārvaldīto Programmas darbību un pasākumu uzraudzības kontroles veikšanu. Tā nosaka minimālās prasības valsts aģentūras un neatkarīgās revīzijas iestādes īstenotajām kontrolēm.

3. Valsts aģentūra ir atbildīga par 28. panta 3. punktā minēto Programmas darbību un pasākumu īstenošanai paredzēto dotāciju saņēmēju pirmā līmeņa kontroles veikšanu. Minētās kontroles sniedz pamatotu pārliecību, ka piešķirtās dotācijas tiek izlietotas paredzētajā kārtībā un atbilstoši piemērojamām Savienības normām.

4. Attiecībā uz valstu aģentūrām nodotajiem Programmas līdzekļiem Komisija nodrošina pienācīgu tās īstenotās kontroles koordinēšanu ar valstu iestādēm un valstu aģentūrām, pamatojoties uz vienotās revīzijas principu un ņemot vērā risku analīzi. Šis noteikums neattiecas uz Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) veikto izmeklēšanu.

32. pants

Savienības finansiālo interešu aizsardzība

1. Komisijai vai tās pārstāvjiem un Revīzijas palātai ir tiesības veikt revīziju, attiecībā uz visiem dotāciju saņēmējiem, līgumslēdzējiem un apakšlīgumu slēdzējiem un citām trešām personām, kas ir saņēmuši Savienības līdzekļus, gan pārbaudot dokumentus, gan veicot pārbaudi uz vietas. Tie drīkst arī veikt revīziju un kontroli attiecībā uz valstu aģentūrām.

2. OLAF var veikt kontroles un pārbaudes uz vietas attiecībā uz ekonomikas dalībniekiem, uz kuriem tieši vai netieši attiecas šāds finansējums, saskaņā ar Padomes Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (20) paredzēto procedūru, lai noteiktu, vai saistībā ar dotāciju nolīgumu vai dotāciju lēmumu, vai līgumu, kas attiecas uz Savienības finansējumu, ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkādas citas nelikumīgas darbības, kas ietekmē Savienības finansiālās intereses.

3. Neskarot 1. un 2. punktu, sadarbības nolīgumos ar trešām valstīm un starptautiskajām organizācijām, dotāciju nolīgumos, dotāciju lēmumos un līgumos, kas tiek noslēgti, īstenojot šo regulu, skaidri piešķir tiesības Komisijai, Revīzijas palātai un OLAF veikt šādas revīzijas, kontroles un pārbaudes uz vietas.

X NODAĻA

Pilnvaru deleģēšana un īstenošanas noteikumi

33. pants

Pilnvaru deleģēšana Komisijai

Lai uzdevumu pārvaldību veiktu vispiemērotākajā līmenī, Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētus aktus saskaņā ar 34. pantu attiecībā uz grozījumiem 28. panta 3. punktā vienīgi, lai noteiktu, ka papildu darbību pārvaldību īsteno valstu aģentūras.

34. pants

Deleģēšanas īstenošana

1. Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2. Pilnvaras pieņemt 33. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz šīs Programmas darbības laiku.

3. Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 33. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4. Tiklīdz tā pieņem deleģētu aktu, Komisija par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

5. Saskaņā ar 33. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

35. pants

Programmas īstenošana

Lai īstenotu Programmu, Komisija ar īstenošanas aktiem saskaņā ar 36. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru pieņem gada darba programmas. Katra gada darba programmā nodrošina, ka 4., 5., 11. un 16. pantā noteiktie vispārējie un konkrētie mērķi katru gadu tiek konsekventi īstenoti, un norāda paredzamos rezultātus, īstenošanas metodi un tās kopējo summu. Gada darba programmās ietver arī finansējamo darbību aprakstu, norādi uz naudas līdzekļu apmēru, kas ir piešķirts katrai darbībai, un uz valstu aģentūru pārvaldītajām darbībām paredzēto līdzekļu sadalījumu starp dalībvalstīm un aptuveno īstenošanas grafiku. Dotāciju gadījumā tajās ietver maksimālo līdzfinansējuma daļu, kurā ņem vērā mērķgrupu specifiku, jo īpaši to līdzfinansēšanas spējas un iespējas piesaistīt finansējumu no trešām personām. Jo īpaši saistībā ar darbībām, kuras vērstas uz organizācijām ar ierobežotām finansiālām spējām, līdzfinansējuma daļu nosaka vismaz 50 % apmērā.

36. pants

Komiteju procedūra

1. Komisijai palīdz komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2. Komiteja var tikties specifiskos sastāvos, lai risinātu nozares jautājumus. Attiecīgā gadījumā atbilstīgi tās reglamentam un uz ad hoc pamata, tās sanāksmēs kā novērotājus var uzaicināt piedalīties ārējos ekspertus, tostarp sociālo partneru pārstāvjus.

3. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

XI NODAĻA

Nobeiguma noteikumi

37. pants

Atcelšana un pārejas noteikumi

1. Lēmumus Nr. 1719/2006/EK, Nr. 1720/2006/EK, un Nr. 1298/2008/EK atceļ no 2014. gada 1. janvāra.

2. Darbības, kas sāktas 2013. gada 31. decembrī vai pirms šā datuma, pamatojoties uz Lēmumiem Nr. 1719/2006/EK, Nr. 1720/2006/EK un Nr. 1298/2008/EK, attiecīgā gadījumā pārvalda saskaņā ar šīs regulas noteikumiem.

3. Dalībvalstis valsts līmenī nodrošina netraucētu pāreju no darbībām, kas veiktas saistībā ar iepriekšējām mūžizglītības un jaunatnes programmām un programmām starptautiskās sadarbības veicināšanai augstākajā izglītībā, uz darbībām, kuras īstenojamas saskaņā ar Programmu.

38. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2014. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Strasbūrā, 2013. gada 11. decembris Eiropas Parlamenta vārdā – priekšsēdētājs M. SCHULZ Padomes vārdā – priekšsēdētājs V. LEŠKEVIČIUS

(1) OV C 181, 21.6.2012., 154. lpp.

(2) OV C 225, 27.7.2012., 200. lpp.

(3) Eiropas Parlamenta 2013. gada 19. novembra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2013. gada 3. decembra lēmums.

(4) Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1720/2006/EK (2006. gada 15. novembris), ar ko izveido rīcības programmu mūžizglītības jomā (OV L 327, 24.11.2006., 45. lpp.).

(5) Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1719/2006/EK (2006. gada 15. novembris), ar ko izveido programmu "Jaunatne darbībā" laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam (OV L 327, 24.11.2006., 30. lpp.).

(6) Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1298/2008/EK (2008. gada 16. decembris), ar ko izveido rīcības programmu Erasmus Mundus (2009.–2013. gadam), kas nepieciešama, lai uzlabotu augstākās izglītības kvalitāti un veicinātu starpkultūru izpratni, sadarbojoties ar trešām valstīm (OV L 340, 19.12.2008., 83. lpp.).

(7) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1905/2006 (2006. gada 18. decembris), ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā (OV L 378, 27.12.2006., 41. lpp.).

(8) Padomes Direktīva 2004/114/EK (2004. gada 13. decembris) par nosacījumiem attiecībā uz trešo valstu pilsoņu uzņemšanu studiju, skolēnu apmaiņas, prakses vai stažēšanās, nesaņemot atalgojumu, vai brīvprātīga darba nolūkā (OV L 375, 23.12.2004., 12. lpp.).

(9) Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 2241/2004/EK (2004. gada 15. decembris) par vienotu Kopienas sistēmu kvalifikāciju un kompetences pārskatāmībai (Europass) (OV L 390, 31.12.2004., 6. lpp.).

(10) Eiropas Parlamenta un Padomes Ieteikums 2006/143/EK (2006. gada 15. februāris) par turpmāku Eiropas sadarbību augstākās izglītības kvalitātes nodrošināšanā (OV L 64, 4.3.2006.).

(11) Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 23. aprīļa Ieteikums par Eiropas kvalifikāciju ietvarstruktūras izveidošanu mūžizglītībai (OV C 111, 6.5.2008., 1. lpp.).

(12) Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 18. jūnija Ieteikums par Eiropas kredītpunktu sistēmas izstrādi profesionālajai izglītībai un apmācībai (ECVET) (OV C 155, 8.7.2009., 11. lpp.).

(13) Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 18. jūnija Ieteikums par Eiropas kvalitātes nodrošināšanas pamatprincipu ietvarstruktūras izveidošanu profesionālajai izglītībai un apmācībām (OV C 155, 8.7.2009., 1. lpp.).

(14) OV C 373, 20.12.2013, 1. lpp.

(15) Padomes Lēmums 2001/822/EK (2001. gada 27. novembris) par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Kopienu ("Lēmums par aizjūras asociāciju") (OV L 314, 30.11.2001., 1. lpp.).

(16) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (2012. gada 25. oktobris) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.).

(17) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

(18) Eiropas Parlamenta un Padomes Ieteikums 2006/962/EK (2006. gada 18. decembris) par pamatprasmēm mūžizglītībā (OV L 394, 30.12.2006., 10. lpp.).

(19) Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 1268/2012 (2012. gada 29. oktobris) par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, piemērošanas noteikumiem (OV L 362, 31.12.2012. 1. lpp.).

(20) Padomes Regula (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.).

I PIELIKUMS PROGRAMMAS NOVĒRTĒŠANAS RĀDĪTĀJI Programmu cieši pārraudzīs, pamatojoties uz rādītāju kopumu, kas paredzēti, lai noteiktu pakāpi, kādā Programmas vispārējie un konkrētie mērķi ir sasniegti, un lai līdz minimumam samazinātu administratīvo slogu un izmaksas. Šim nolūkam tiks vākti dati attiecībā uz šādu pamatrādītāju kopumu: Eiropa 2020 izglītības pamatmērķi To jauniešu vecumā no 18 līdz 24 gadiem procentuālā daļa, kuriem ir tikai pamatskolas izglītība un kuri nav uzņemti nevienā izglītības vai apmācības iestādē To personu 30–34 gadu vecumā procentuālā daļa, kuri ieguvuši terciāro vai tai līdzvērtīgu izglītību Mobilitātes kritērijs atbilstīgi Padomes secinājumiem par mācību mobilitātes kritēriju To augstāko izglītību ieguvušo personu procentuālā daļa, kuriem ārvalstīs ir bijušas ar augstāko izglītību saistītas studijas vai apmācība (tostarp norīkojums darbā) To personu 18–34 gadu vecumā procentuālā daļa, kurām ir pamata profesionālā izglītība un kvalifikācija un kuras apguvušas pamata profesionālo izglītību un piedalījušās mācībās, kas saistītas ar apmācību, vai kurām bijis apmācību periods (tostarp norīkojums darbā) ārvalstīs Kvantitatīvie (vispārīgie) To darbinieku skaits, kuri saņem atbalstu no Programmas, atsevišķi pa valstīm un jomām Dalībnieku ar īpašām vajadzībām vai mazāk iespējām skaits Organizāciju un projektu skaits un veids, atsevišķi pa valstīm un darbībām Izglītība un apmācība To skolēnu, studentu un stažieru skaits, kas piedalās Programmā, atsevišķi pa valstīm, jomām, darbībām un dzimumiem Augstskolu studentu skaits, kuri saņem atbalstu studijām partnervalstī, kā arī studentu no partnervalstīm skaits, kuri atbraukuši studēt Programmas valstī To partnervalstu augstākās izglītības iestāžu skaits, kas piedalās mobilitātes un sadarbības darbībās Euroguidance lietotāju skaits To dalībnieku procentuālā daļa, kuri ir saņēmušo sertifikātu, diplomu vai cita veida formālas atzīšanas dokumentu par līdzdalību Programmā To dalībnieku procentuālā daļa, kuri uzskata, ka ir uzlabojuši savas pamatprasmes To dalībnieku procentuālā daļa, kuri iesaistījušies ilgtermiņa mobilitātes pasākumos un uzskata, ka ir uzlabojuši savas valodu iemaņas Jean Monnet To studentu skaits, kuri ir ieguvuši apmācību, piedaloties Jean Monnet pasākumos Jaunatne To jauniešu skaits, kas piedalās mobilitātes darbībās, kuras atbalsta Programma, atsevišķi pa valstīm, darbībām un dzimumiem To jaunatnes organizāciju skaits, kuras darbojas gan Programmas valstīs, gan partnervalstīs un kuras piedalās starptautiskajās mobilitātes un sadarbības darbībās "Eurodesk network" lietotāju skaits To dalībnieku procentuālā daļa, kuri ir saņēmuši sertifikātu, piemēram, "Youthpass", diplomu vai cita veida formālas atzīšanas dokumentu par līdzdalību Programmā To dalībnieku skaits, kuri uzskata, ka ir uzlabojuši savas pamatprasmes To dalībnieku procentuālā daļa, kuri piedalījušies brīvprātīgā darba pasākumos un uzskata, ka ir uzlabojuši savas valodu iemaņas Sports To sporta organizāciju biedru skaits, kuras pieteikušās līdzdalībai Programmā un tajā piedalās, atsevišķi pa valstīm To dalībnieku procentuālā daļa, kuri ir izmantojuši pārrobežu projektu rezultātus, lai: a) cīnītos pret apdraudējumiem sportam; b) veicinātu labu pārvaldību un duālās karjeras; c) sekmētu sociālo iekļaušanu, vienlīdzīgas iespējas un līdzdalības rādītāju palielināšanos.