2.

Pēc 14. punkta (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/36/ES) iekļauj šādu: “14.a 32013 R 0575 : Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 575/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 ( : Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 575/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 ( OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp. ); regulā labojumi izdarīti ar OV L 208, 2.8.2013., 68. lpp. OV L 321, 30.11.2013., 6. lpp. un OV L 20, 25.1.2017., 2. lpp. ; regulā grozījumi izdarīti ar: — 32017 R 2395: Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 2017/2395 (2017. gada 12. decembris) (OV L 345, 27.12.2017., 27. lpp.). Šā līguma vajadzībām regulas noteikumus pielāgo šādi: a) neatkarīgi no šā līguma 1. protokola noteikumiem un ja šajā līgumā nav teikts citādi, termins “dalībvalsts(-is)” un “kompetentās iestādes” papildus tā nozīmei, kas sniegta regulā, ietver arī attiecīgi EBTA valstis un to kompetentās iestādes; b) uzskata, ka termini “ECBS centrālās bankas” vai “centrālās bankas” papildus nozīmei, kas sniegta regulā, ietver arī EBTA valstu centrālās bankas; c) regulā sniegtās atsauces uz citiem tiesību aktiem piemēro tiktāl un tā, kā šie akti ir iekļauti šajā līgumā; d) regulā minētās atsauces uz EBI pilnvarām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 19. pantu gadījumos, kas minēti šā pielikuma 31.g punktā, kā arī saskaņā ar šo minēto punktu, uzskata par atsaucēm uz EBTA Uzraudzības iestādes pilnvarām attiecībā uz EBTA valstīm; e) regulas 4. panta 1. punkta 75) apakšpunktā pirms vārda “Zviedrija” iekļauj vārdus “Norvēģija un” attiecīgajā locījumā; f) regulas 31. panta 1. punkta b) apakšpunktā attiecībā uz EBTA valstīm vārdus “Komisija” aizstāj ar vārdiem “EBTA Uzraudzības iestāde” attiecīgajā locījumā; g) regulas 80. panta 1. un 2. punktā pēc vārda “Komisija” iekļauj vārdus “vai – attiecībā uz EBTA valsti – EBTA Uzraudzības iestāde” attiecīgajā locījumā; h) regulas 329. panta 4. punktā, 344. panta 2. punktā, 352. panta 6. punktā, 358. panta 4. punktā un 416. panta 5. punktā attiecībā uz EBTA valstīm pirms vārdiem “stāšanās spēkā” iekļauj vārdus “EEZ Apvienotās komitejas lēmumi, kuros ir” attiecīgajā locījumā; i) regulas 395. pantā: i) panta 7. un 8. punktā attiecībā uz EBTA valstīm vārdu “Padome” nepiemēro; ii) attiecībā uz EBTA valstīm 8. punkta pirmo daļu lasa šādi: “EBTA valstu Pastāvīgajai komitejai tiek piešķirtas pilnvaras pieņemt lēmumu, lai pieņemtu vai noraidītu 7. punktā minēto ierosināto valsts pasākumu.”; iii) panta 8. punkta otrās daļas pirmo teikumu aizstāj ar šādu daļu: “Mēneša laikā pēc tam, kad ir saņemts 7. punktā minētais paziņojums, EBI sniedz Padomei, Komisijai un attiecīgajai dalībvalstij vai, ja tās atzinums attiecas uz EBTA valsts ierosinātajiem valsts pasākumiem, EBTA valstu Pastāvīgajai komitejai un attiecīgajai EBTA valstij, savu atzinumu par minētajā punktā norādītajiem jautājumiem.”; j) regulas 458. pantā: i) attiecībā uz EBTA valstīm 2. punkta pirmo daļu lasa šādi: “Ja valsts iestāde, ko dalībvalsts noteikusi saskaņā ar 1. punktu, konstatē izmaiņas finanšu sistēmas makroprudenciālā vai sistēmiskā riska intensitātē, kas var radīt nopietnas negatīvas sekas finanšu sistēmai un reālajai ekonomikai konkrētā EBTA valstī, un ja minētā iestāde uzskata, ka šīs izmaiņas labāk būtu risināt ar stingrākiem attiecīgās valsts pasākumiem, tad tā par to paziņo EBTA valstu Pastāvīgajai komitejai, EBTA Uzraudzības iestādei, ESRK un EBI un iesniedz šādus attiecīgus kvantitatīvus vai kvalitatīvus pierādījumus par visiem šādiem aspektiem:”; ii) attiecībā uz EBTA valstīm 4. punkta pirmo daļu lasa šādi: “EBTA valstu Pastāvīgajai komitejai tiek piešķirtas pilnvaras ar kvalificētu balsu vairākumu, pamatojoties uz EBTA Uzraudzības iestādes priekšlikumu, pieņemt īstenošanas aktu, lai noraidītu 2. punkta d) apakšpunktā minēto valsts pasākumu projektu.”; iii) panta 4. punkta otro daļu papildina ar šādu: “Ja to atzinumi attiecas uz kādas EBTA valsts pasākumu projektu, ESRK un EBI sniedz atzinumus EBTA valstu Pastāvīgajai komitejai, EBTA Uzraudzības iestādei un attiecīgajai EBTA valstij.”; iv) attiecībā uz EBTA valstīm 4. punkta trešo līdz astoto daļu lasa šādi: “Maksimāli ņemot vērā otrajā daļā minētos atzinumus un gadījumā, ja ir stabili, pārliecinoši un sīki izstrādāti pierādījumi tam, ka pasākuma negatīvā ietekme uz vienoto tirgu pārsniedz noteiktā makroprudenciālā vai sistēmiskā riska mazināšanas rezultātā radušos finanšu stabilitātes ieguvumus, EBTA Uzraudzības iestāde var viena mēneša laikā iesniegt EBTA valstu Pastāvīgajai komitejai priekšlikumu, lai noraidītu valsts pasākumu projektu. Ja EBTA Uzraudzības iestāde viena mēneša laikā neiesniedz priekšlikumu, attiecīgā EBTA valsts var nekavējoties pieņemt valsts pasākumu projektu uz laiku līdz diviem gadiem vai līdz makroprudenciālo vai sistēmisko risku pastāvēšanas beigām – atkarībā no tā, kas notiek ātrāk. EBTA valstu Pastāvīgā komiteja viena mēneša laikā pēc priekšlikuma saņemšanas pieņem lēmumu par EBTA Uzraudzības iestādes priekšlikumu un izklāsta savus apsvērumus par to, vai valsts pasākumu projektu noraidīt, vai ne. EBTA valstu Pastāvīgā komiteja noraida valsts pasākumu projektu vienīgi tad, ja tā uzskata, ka nav ievēroti viens vai vairāki no šādiem nosacījumiem: a) izmaiņas makroprudenciālo vai sistēmisko riska intensitātē ir tādas, kas valsts līmenī rada risku finansiālai stabilitātei; b) ar šīs regulas 124. un 164. pantu un ar Direktīvas 2013/36/ES 101., 103., 104., 105., 133., un 136. pantu nevar pienācīgi risināt apzinātos makroprudenciālos vai sistēmiskos riskus, ņemot vērā to, ka minētie pasākumi ir samērā efektīvi; c) ierosinātie valsts pasākumi ir piemērotāki, lai risinātu apzinātos makroprudenciālos vai sistēmiskos riskus, un tie nav saistīti ar nesamērīgu negatīvu ietekmi uz citu Līgumslēdzēju pušu vai EEZ kopumā visu finanšu sistēmu vai tās daļām, tādējādi veidojot vai radot šķēršļus iekšējā tirgus darbībai; d) šis jautājums attiecas tikai uz vienu EBTA valsti; kā arī e) minētie riski nav risināti ar citiem šajā regulā vai Direktīvā 2013/36/ES paredzētiem pasākumiem. EBTA valstu Pastāvīgās komitejas novērtējumā ņem vērā ESRK un EBI atzinumu, un tas pamatojas uz pierādījumiem, ko saskaņā ar 1. punktu noteiktā iestāde ir iesniegusi atbilstīgi 2. punktam. Ja viena mēneša laikā pēc tam, kad saņemts EBTA Uzraudzības iestādes priekšlikums, EBTA valstu Pastāvīgā komiteja nepieņem lēmumu noraidīt valsts pasākumu projektu, EBTA valsts var pieņemt pasākumus un tos piemērot uz laiku līdz diviem gadiem vai līdz makroprudenciālo un sistēmisko risku pastāvēšanas beigām – atkarībā no tā, kas notiek ātrāk.”; v) attiecībā uz EBTA valstīm 6. punktu izsaka šādi: “Ja EBTA valsts atzīst pasākumus, kas noteikti saskaņā ar šo pantu, tā par to paziņo EBTA valstu Pastāvīgajai komitejai, EBTA Uzraudzības iestādei, EBI, ESRK un EEZ līguma Līgumslēdzējai pusei, kurā atļauts piemērot šos pasākumus.”; k) regulas 467. panta 2. punktā attiecībā uz EBTA valstīm vārdus “Komisija”“pieņem regulu” aizstāj ar “stājas spēkā EEZ Apvienotās komitejas lēmums, kurā ir pieņemtā regula”; l) regulas 497. pantā attiecībā uz EBTA valstīm: i) panta 1. un 2. punktā pēc vārdiem “stājas spēkā pēdējais no” iekļauj vārdus “EEZ Apvienotās komitejas lēmumiem, kuros ir”; ii) panta 1. punktā vārdus “tiek pieņemti” aizstāj ar vārdiem “tiek piemēroti EEZ”.”