24)

regulas 85. pantu groza šādi: a) panta 1. punktu aizstāj ar šādu: “1. Līdz 2024. gada 18. jūnijam Komisija novērtē šīs regulas piemērošanu un sagatavo vispārēju ziņojumu. Komisija minēto ziņojumu iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei, pievienojot tam atbilstošus priekšlikumus.”; b) iekļauj šādu punktu: “1.a Līdz 2023. gada 17. jūnijam EVTI iesniedz Komisijai ziņojumu par: a) Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/834 (*7) ietekmi uz finanšu un nefinanšu darījumu partneru veiktās tīrvērtes līmeni un par tīrvērtes sadalījumu katrā darījumu partneru tipā, jo īpaši attiecībā uz finanšu darījumu partneriem, kuru darbības ar ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem apjoms ir ierobežots, un attiecībā uz 10. panta 4. punktā minēto tīrvērtes sliekšņu atbilstīgumu; b) Regulas (ES) 2019/834 ietekmi uz darījumu reģistriem paziņoto datu kvalitāti un pieejamību, kā arī par informācijas, ko darījumu reģistri dara pieejamu, kvalitāti; c) izmaiņām ziņošanas satvarā, tostarp 9. panta 1.a punktā paredzētās deleģētās ziņošanas ieviešanu un īstenošanu, jo īpaši par tās ietekmi uz ziņošanas slogu nefinanšu darījumu partneriem, uz kuriem neattiecas tīrvērtes pienākums; d) tīrvērtes pakalpojumu pieejamību, jo īpaši to, vai prasība tieši vai netieši sniegt tīrvērtes pakalpojumus saskaņā ar taisnīgiem, saprātīgiem, nediskriminējošiem un pārredzamiem komercnoteikumiem, kā minēts 4. panta 3.a punktā, ir bijusi iedarbīga, lai atvieglotu piekļuvi tīrvērtei. (*7) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/834 (2019. gada 20. maijs), ar ko Regulu (ES) Nr. 648/2012 groza attiecībā uz tīrvērtes pienākumu, tīrvērtes pienākuma piemērošanas apturēšanu, ziņošanas prasībām, riska mazināšanas metodēm attiecībā uz ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem tīrvērti nav veicis centrālais darījumu partneris, darījumu reģistru reģistrāciju un uzraudzību un darījumu reģistriem piemērojamajām prasībām (OV L 141, 28.5.2019., 42. lpp.).”;" c) panta 2. un 3. punktu aizstāj ar šādiem: “2. Līdz 2020. gada 18. jūnijam un pēc tam reizi 12 mēnešos līdz pēdējam pagarinājumam, kas minēts trešajā daļā, Komisija sagatavo ziņojumu, kurā izvērtēts, vai ir izstrādāti īstenojami tehniski risinājumi par naudas un nenaudas nodrošinājumu, ko pensiju shēmu mehānismi pārved kā mainīgo drošības rezervi, un vai ir nepieciešams veikt pasākumus, lai atvieglotu minētos īstenojamos tehniskos risinājumus. EVTI līdz 2019. gada 18. decembrim un pēc tam reizi 12 mēnešos līdz pēdējam pagarinājumam, kas minēts trešajā daļā, sadarbībā ar EAAPI, EBI un ESRK iesniedz Komisijai ziņojumu, kurā izvērtē: a) to, vai CCP, tīrvērtes dalībnieki un pensiju shēmu mehānismi ir īstenojuši atbilstošus centienus un ir izstrādājuši īstenojamus tehniskus risinājumus, kas atvieglo šādu mehānismu piedalīšanos centralizētajā tīrvērtē, kā mainīgo drošības rezervi izvietojot naudas un nenaudas nodrošinājumu, tostarp minēto risinājumu ietekmi uz tirgus likviditāti un procikliskumu un to iespējamo juridisko vai cita veida ietekmi; b) ārpusbiržas atvasināto instrumentu (ar tīrvērti un bez tās) tirgos veiktās pensiju shēmu mehānismu darbības apjomu un būtību katrā aktīvu klasē un ar to saistīto sistēmisko risku, kam pakļauta finanšu sistēma; c) kā tas, ka pensiju shēmu mehānismi izpilda tīrvērtes prasību, ietekmē šo pensiju shēmu mehānismu ieguldīšanas stratēģijas, tostarp jebkādas izmaiņas to naudas un nenaudas aktīvu izvietojumā; d) tīrvērtes sliekšņu, kas noteikti saskaņā ar 10. panta 4. punkta b) apakšpunktu, ietekmi uz pensiju shēmu mehānismiem; e) to, kā citas juridiskas prasības, tostarp drošības rezerves prasības attiecībā uz atvasinātiem instrumentiem, kuriem tīrvērte netiek veikta, un sviras rādītāja aprēķināšana, ievērojot Regulu (ES) Nr. 575/2013, ietekmē izmaksu atšķirības starp ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem tiek veikta tīrvērte, un ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem tīrvērte netiek veikta; f) vai ir nepieciešami papildu pasākumi, lai atvieglotu tīrvērtes risinājumu attiecībā uz pensiju shēmu mehānismiem. Ja Komisija secina, ka īstenojams tehnisks risinājums nav izstrādāts un ka joprojām nav mainījusies to atvasināto instrumentu līgumu negatīvā ietekme uz nākotnes pensionāru pensiju maksājumiem, kuriem tīrvērte notiek centralizēti, tā saskaņā ar 82. pantu var pieņemt deleģēto aktu, ar ko 89. panta 1. punktā minēto divu gadu laikposmu divreiz pagarina par vienu gadu. CCP, tīrvērtes dalībnieki un pensiju shēmu mehānismi dara visu iespējamo, lai veicinātu tādu īstenojamu tehnisku risinājumu izstrādi, kuri šādiem mehānismiem atvieglo ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumu tīrvērti. Komisija izveido ekspertu grupu, kuras sastāvā ietilpst CCP, tīrvērtes dalībnieku, pensiju shēmu mehānismu un citu attiecīgo personu, kas piedalās šādu īstenojamu tehnisko risinājumu izstrādē, pārstāvji, lai pārraudzītu to centienus un izvērtētu progresu, kas panākts tādu īstenojamu tehnisko risinājumu rašanā, kuri pensiju shēmu mehānismiem atvieglo ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumu tīrvērti, tostarp naudas un nenaudas nodrošinājumu, ko šādi mehānismi pārved kā mainīgo drošības rezervi. Minētā ekspertu grupa tiekas vismaz reizi sešos mēnešos. Sagatavojot ziņojumu saskaņā ar pirmo daļu, Komisija ņem vērā CCP, tīrvērtes dalībnieku un pensiju shēmu mehānismu īstenotos centienus. 3. Līdz 2020. gada 18. decembrim Komisija sagatavo ziņojumu, kurā izvērtē: a) to, vai pienākumi ziņot par darījumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 600/2014 26. pantu un saskaņā ar šo regulu rada ziņošanas par darījumiem pienākuma dublēšanos attiecībā uz atvasinātajiem instrumentiem, kas nav ārpusbiržas atvasinātie instrumenti, un to, vai ziņošanu par darījumiem ar atvasinātajiem instrumentiem, kas nav ārpusbiržas atvasinātie instrumenti, varētu sašaurināt vai vienkāršot visiem darījumu partneriem, nevajadzīgi nezaudējot informāciju; b) cik nepieciešami un piemēroti ir pienākumu veikt atvasināto instrumentu tirdzniecību, kas paredzēts Regulā (ES) Nr. 600/2014, saskaņot ar izmaiņām, kas saskaņā ar Regulu (ES) 2019/834 veiktas atvasināto instrumentu tīrvērtes pienākumā, jo īpaši attiecībā uz to vienību loku, kurām piemēro tīrvērtes pienākumu; c) to, vai jebkuri tirdzniecības darījumi, kas tieši izriet no pēctirdzniecības riska mazināšanas pakalpojumiem, tostarp portfeļa sablīvēšanas, būtu jāatbrīvo no 4. panta 1. punktā minētā tīrvērtes pienākuma, ņemot vērā apmēru, kādā minētie pakalpojumi mazina risku, jo īpaši darījumu partnera kredītrisku un darbības risku, iespējas apiet tīrvērtes pienākumu un iespējas kavēt centralizētu tīrvērti. Komisija pirmajā daļā minēto ziņojumu iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei, pievienojot atbilstošus priekšlikumus.”; d) iekļauj šādu punktu: “3.a Līdz 2020. gada 18. maijam EVTI iesniedz Komisijai ziņojumu. Minētajā ziņojumā izvērtē: a) konsekvenci starp Regulā (ES) Nr. 600/2014 un šīs regulas 9. pantā noteiktajām ziņošanas prasībām attiecībā uz atvasinātajiem instrumentiem, kuri nav ārpusbiržas atvasinātie instrumenti, – gan par atvasināto instrumentu līgumiem sniedzamās detalizētās informācijas, gan datu pieejamības attiecīgajām vienībām ziņā – un to, vai minētās prasības būtu jāsaskaņo; b) iespēju visiem darījumu partneriem, tostarp visiem netiešajiem klientiem, vēl vairāk vienkāršot ziņošanas ķēdes, ņemot vērā savlaicīgas ziņošanas nepieciešamību un ņemot vērā pasākumus, kas pieņemti, ievērojot šīs regulas 4. panta 4. punktu un Regulas (ES) Nr. 600/2014 30. panta 2. punktu; c) pienākuma veikt atvasināto instrumentu tirdzniecību, kas paredzēts Regulā (ES) Nr. 600/2014, saskaņošanu ar izmaiņām, kas saskaņā ar Regulu (ES) 2019/834 veiktas atvasināto instrumentu tīrvērtes pienākumā, jo īpaši attiecībā uz to vienību loku, kurām piemēro tīrvērtes pienākumu; d) sadarbībā ar ESRK – to, vai jebkuri tirdzniecības darījumi, kas tieši izriet no pēctirdzniecības riska mazināšanas pakalpojumiem, tostarp portfeļa sablīvēšanas, būtu jāatbrīvo no tīrvērtes pienākuma, kas minēts 4. panta 1. punktā; minētajā ziņojumā: i) izpēta portfeļa sablīvēšanu un citus pieejamos cenu neveidojošos pēctirdzniecības riska mazināšanas pakalpojumus, kas mazina ar tirgu nesaistītus riskus atvasināto instrumentu portfeļos, nemainot portfeļu tirgus risku, tādus kā pārlīdzsvarošanas darījumi; ii) paskaidro šādu pēctirdzniecības riska mazināšanas pakalpojumu mērķus un darbību, apmēru, kādā tie mazina risku, jo īpaši darījumu partnera kredītrisku un darbības risku, un izvērtē nepieciešamību sistēmiskā riska pārvaldības nolūkā veikt šādu tirdzniecības darījumu tīrvērti vai atbrīvot tos no tīrvērtes pienākuma; un iii) izvērtē to, cik lielā mērā jebkāds šādu pakalpojumu atbrīvojums no tīrvērtes pienākuma attur no centralizētas tīrvērtes veikšanas, un iespējamību, ka darījumu partneri var apiet tīrvērtes pienākumu; e) vai to finanšu instrumentu sarakstu, kuri saskaņā ar 47. pantu tiek uzskatīti par augsti likvīdiem un ar minimālu tirgus risku un kredītrisku, varētu paplašināt un vai minētajā sarakstā varētu iekļaut vienu vai vairākus naudas tirgus fondus, kuriem piešķirta atļauja saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/1131 (*8). (*8) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/1131 (2017. gada 14. jūnijs) par naudas tirgus fondiem (OV L 169, 30.6.2017., 8. lpp.).”;"