LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 66/6

PADOMES ATZINUMS

(2009. gada 10. marts)

par atjaunināto Ungārijas konverģences programmu 2008. — 2011. gadam

(2009/C 66/02)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7.jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

(1) Padome 2009. gada 10. martā izskatīja atjaunināto Ungārijas konverģences programmu laikposmam no 2008. līdz 2011. gadam.

(2) Pēc neliela palielinājuma 2008. gada pirmajā pusē IKP trešajā ceturksnī nedaudz samazinājās, un ceturtajā ceturksnī ir paredzama tā samazināšanās. Neskatoties uz Ungārijas dubulto deficītu mazināšanos pēdējo gadu laikā, valsts vēl aizvien ir apdraudēta valsts budžeta un ārējā parāda augstā līmeņa dēļ. Tāpēc finanšu krīze Ungāriju ir skārusi īpaši smagi un izraisījusi krasu valūtas kursa kritumu un finanšu tirgu daudzu segmentu disfunkciju. Tāpēc ieguldītāju uzticības atjaunošana un finanšu tirgu darbības uzlabošana ir ekonomiskās politikas visneatliekamākie uzdevumi. Šim mērķim centrālā banka ir ieviesusi jaunus instrumentus, un ir pieņemta jauna ekonomikas programma ar papildu fiskālām korekcijām, stingrākiem mērķiem attiecībā uz budžeta deficītu, kā arī banku glābšanas pasākumiem un stingrāku finanšu nozares regulējumu. Šiem pasākumiem ES, SVF un Pasaules Banka ir piešķīrusi Ungārijai lielu starptautisku finanšu atbalstu (20 miljardu euro apmērā) (2), lai veicinātu fiskālo konsolidāciju, fiskālās pārvaldības reformu, finanšu sektora regulējumu un pārvaldību un strukturālās reformas (3). Ekonomikas programma, kas saistīta ar aizdevumu, ir iekļauta gan 2009. gada budžetā, gan konverģences programmas atjauninājumā. Ungārijas nacionālā banka stiprināja monetāro politiku, 2008. gada oktobrī strauji paaugstinot procentu pamatlikmi no 8,50 % līdz 11,50 %, bet 2008. gada pēdējos divos mēnešos tās atkal samazināja (trīs kārtās līdz 10 % 2008. gada decembrī). 2008. gadā Ungārijas forints samazinājās par 2,6 % nominālajā efektīvajā izteiksmē.

(3) Programmā paredzēti divi atšķirīgi makroekonomikas un budžeta prognožu scenāriji: “bāzes” scenārijs un “alternatīvais” scenārijs. “Bāzes” scenāriju uzskata par atsauces scenāriju budžeta prognožu novērtēšanai, jo tikai šajā scenārijā ir iekļauti sīki aprēķini par budžeta un makroekonomisko summāro rādītāju sadalījumu. Tas paredz, ka pēc piezemētā aptuveni 1 % lielā pieauguma divos iepriekšējos gados reālā IKP pieaugums 2009. gadā samazināsies par 0,9 %, pirms 2010. un 2011. gadā tas atkal attiecīgi palielināsies par 1,6 % un 2,5 %. Bāzes scenārijs, kas novērtēts, ņemot vērā pašlaik pieejamo informāciju ( 4 ), šķiet, pamatojas uz diezgan optimistiskiem pieņēmumiem par pieaugumu visā programmas laikā daļēji tāpēc, ka izaugsmes perspektīvas valstīs, kas ir tirdzniecības partneri, varētu būt sliktākas, nekā to paredz programmas scenārijs. Pieņemot, ka ārējās tirdzniecības rezultāti varētu būt sliktāki un ieguldījumu samazinājums varētu būt lielāks, Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozē tika prognozēts IKP samazinājums par 1,6 % 2009. gadā, kam sekotu pieaugums līdz 1 % 2010. gadā. Tomēr ņemot vērā jaunāko informāciju, tostarp ļoti strauju rūpnieciskās ražošanas tempu samazināšanos decembrī un būtisko kritumu uzņēmumu un mājsaimniecību pieejai kredītiem 2008. gada beigās, iznākums varētu būt vēl sliktāks (aptuveni -3 % 2009. gadā). Programmā prognozētā 4,5 % inflācija 2009. gadam arī šķiet pārāk augsta. Turklāt labie rezultāti eksporta jomā un ar to saistītie uzlabojumi privātā sektora neto finansēšanas kapacitātes jomā programmas laikā arī šķiet diezgan optimistiski.

(4) Attiecībā uz 2008. gadu Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozē lēsts, ka valsts budžeta deficīts būs 3,3 % no IKP, salīdzinot ar iepriekšējā konverģences programmas atjauninājumā noteikto mērķi 4 % no IKP. Labāki rezultāti salīdzinājumā ar 2008. gada budžeta deficīta mērķi, kas tika gūti par spīti vājajai izaugsmei, ir galvenokārt skaidrojami ar pozitīvo bāzes efektu kā attiecībā uz ieņēmumiem, tā arī izdevumiem 2007. gadā (kad budžeta deficīts sasniedza 5 % no IKP).

(5) Atjauninājumā noteiktais 2009. gada budžeta deficīta mērķis ir 2,6 % no IKP, kas ir salīdzināms ar iepriekšējā atjauninājumā noteiktajiem 3,2 % no IKP un Komisijas dienestu starpposma prognozē prognozētajiem 2,8 % no IKP. Stingrāku mērķi valdība noteica, reaģējot uz finanšu krīzi, ņemot vērā makroekonomiskā scenārija ievērojamo pasliktināšanos. Ņemot vērā finanšu krīzes kontekstu un lielo budžeta deficītu un valsts parādu, valdība nepieņēma nekādus fiskālās stimulēšanas pasākumus. Tomēr pavisam nesen, ņemot vērā daudz krasāko ekonomikas lejupslīdi nekā prognozēts, kas saistībā ar ieņēmumu iztrūkumu aprēķināta aptuveni 1 % apmērā no IKP, valdība 15. februārī pieņēma papildu korektīvo pasākumu kopumu 0,7 % apmērā no IKP un pārskatīja noteikto 2009. gada budžeta deficītu 2,7 % –2,9 % no IKP saistībā ar pirmo jaunās ekonomikas programmas pārskatīšanu. Plānots, ka strukturālā bilance (t. i., cikliski koriģētā bilance, atskaitot vienreizējos un citus pagaidu pasākumus) saskaņā ar atjauninājumā sniegto informāciju un Komisijas dienestu veiktajiem pārrēķiniem uzlabosies par aptuveni 1 procentu punktiem no IKP, kas norāda uz ļoti ierobežojošu nostāju fiskālās politikas jomā.

(6) Vidējā termiņa budžeta stratēģijas galvenais mērķis programmas atjauninājumā ir samazināt nominālo budžeta deficītu no 3,4 % no IKP 2008. gadā līdz 2,6 % no IKP 2009. gadā, kam, visticamāk, sekos neliels samazinājums līdz 2,5 % 2010. gadā un tālāk līdz 2,2 % no IKP 2011. gadā. Tā kā 2009. gadā ir gaidāms procentu izdevumu pieaugums par pus procentu punktu no IKP, šā gada primārajā bilancē uzlabojums ir lielāks (pārsniedzot 1 procentu punktu), kam seko IKP uzlabošanās par 0,3 %, līdz 2011. gadā tiek sasniegts 2,2 % no IKP pārpalikums. Nav paredzams, ka programmas darbības periodā tiks sasniegts valsts vidējā termiņa mērķis (VTM) attiecībā uz budžetu (0,5 % no IKP deficīts strukturālā izteiksmē, t. i., cikliski koriģētā bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus). Plānots, ka kopējā budžeta konsolidācija, kas vienāda ar 1,2 procentu punktiem no IKP, tiks vienmērīgi sadalīta starp ieņēmumiem un izdevumiem. Programmā nav sīki izklāstīti pasākumi plānotajam budžeta deficīta samazinājumam pēc 2009. gada. Atjauninājumā tiek vērtēts, ka attiecība starp valsts parādu un IKP krasi palielinājās 2008. gadā, nedaudz pārsniedzot 71 %, ko lielākoties saista ar ES un SVF pirmās finanšu atbalsta iemaksas izlietojumu, kas galvenokārt bija paredzēts rezervju veidošanai. Prognozē, ka 2009. gadā parāda attiecība pret IKP turpinās augt līdz 72,5 %, bet turpmākajos gados paredz šīs attiecības aizvien straujāku samazināšanos (līdz 69 %), ko sekmēs arī pakāpeniskā izaugsme.

(7) Budžeta rezultātus var ietekmēt būtiski negatīvi riski, jo īpaši programmas turpmākajos gados. Deficīta attīstības riski, kas izriet no makroekonomiskajām prognozēm, ir ievērojami visā programmas periodā. Dziļāka un ilgāka recesija nozīmēs ieņēmumu ievērojamu samazināšanos visās jomās un izdevumu nelielu pieaugumu. Tomēr attiecībā uz izdevumiem pēdējā laikā ir bijuši vairāki pozitīvi elementi. Kopš 2006. gada ir ievērojami uzlabojusies kontrole pār budžetu, un īstenotie reformu pasākumi ir strukturāli ierobežojuši budžeta izpildei iepriekš raksturīgās novirzes dažās svarīgās jomās (piemēram, attiecībā uz cenu subsīdijām). Turklāt valdība attiecībā uz 2009. gadu pieņēma turpmāku izdevumu samazinājumu 0,7 % no IKP, reaģējot uz neseno ekonomisko prognožu straujo pasliktināšanos. Tomēr nevar izslēgt risku, ka izdevumi tiks pārsniegti, jo īpaši pēc 2009. gada. Jo īpaši plānotajam izdevumu samazinājumam varētu nesekot papildu pasākumi valsts pārvaldes, veselības aprūpes un izglītības sistēmu reformu veikšanai, un turpmāk veicamie budžeta pasākumi nešķiet pilnībā noteikti un īstenoti. No otras puses, plānotajām reformām pensiju, sociālo pabalstu un mājsaimniecību subsīdiju sistēmā būtu jāveicina izdevumu samazināšana vidējā termiņā. Kaut arī fiskālās pārvaldības struktūra ir vērā ņemami uzlabota, nedrīkst pilnībā izslēgt risku, ņemot vērā pagātnes pieredzi, ka budžeta uzraudzība salīdzinājumā ar plānoto pavājināsies, arī ņemot vērā to, ka jaunā budžeta struktūra vēl nav pārbaudīta. Risks, ka budžetā paredzētie mērķi netiks sasniegti, tāpat attiecas uz parāda attiecību, tāpēc paredzētā attīstība pēc 2009. gada arī varētu būt mazāk pozitīva, salīdzinot ar programmā prognozēto.

(8) Nesen ir īstenoti vairāki pensiju reformas pasākumi, kuru rezultātā būtu nedaudz jāsamazinās turpmākajiem izdevumiem, kas paredzēti pensijām, bet šajā jomā viss vēl nav paveikts. Programmā novērtētais 2008. gada budžeta stāvoklis ir uzlabojies kopš iepriekšējā programmā novērtētā sākuma stāvokļa, tomēr iedzīvotāju novecošanas radītā ietekme uz budžetu vēl aizvien ir ievērojama. Pašreizējais kopējā parāda līmenis vēl aizvien pārsniedz Līguma atsauces vērtību. Augstāku primāro pārpalikumu nodrošināšana vidējā laika posmā, kā to jau paredz programma, kā arī turpmāki pensiju reformas pasākumi, par ko nesen paziņoja valdība, palīdzētu samazināt vidējas nozīmības risku valsts finanšu ilgtspējai.

(9) Līdz 2006. gadam, kad deficīts sasniedza maksimālo atzīmi 9,3 % no IKP, Ungārijas budžeta sistēmu lielā mērā apdraudēja fiskālās novirzes, kā arī periodiski ietekmēja vēlēšanu cikls. No 2006. gada pakāpeniski uzlabojot pārredzamību un budžeta plānošanu, 2008. gada novembrī tika pieņemts likums par fiskālās pārvaldības reformu, kas paredzēja noteikumus par daudzgadu aprēķiniem un Fiskālās padomes izveidošanu. Jaunā iestāde veidos neatkarīgas makroekonomiskās un budžeta prognozes, kā arī fiskālās ietekmes novērtējumus un vērtēs budžeta stāvokli un budžeta priekšlikumus. Ja šie pasākumi tiks apņēmīgi ieviesti, jaunajai struktūrai būtu jāveicina valsts finanšu pārredzamības un ilgtspējas uzlabošana. Tomēr vēl aizvien nav atrisināti daži svarīgi jautājumi, piemēram, efektīvu izpildes mehānismu noteikšana un vietējā līmeņa sektora nodrošinājums.

(10) Reaģējot uz finanšu krīzi, Ungārijas iestādes 2008. gada oktobrī jaunās ekonomiskās programmas ietvaros ne vien noteica stingrākus budžeta mērķus, lai samazinātu vajadzību pēc ekonomikas ārējā finansējuma, bet arī pieņēma vairākus pasākumus finanšu nozares stabilitātes nodrošināšanai. Noguldījumu garantiju shēmas segums ir palielināts no 6 miljoniem Ungārijas forintu līdz 13 miljoniem Ungārijas forintu. Iestādes ir pieņēmušas arī atbalsta shēmu banku nozarei, kas paredz starpbanku garantiju nodrošināšanu, kā arī rekapitalizācijas fondu. Papildus centrālā banka ir veikusi vairākus pasākumus, lai palielinātu tirgus likviditāti, atbalstam izmantojot ar Eiropas Centrālo banku noslēgto līgumu par pārdošanu ar atpirkšanu. Gaidāms, ka tiks veikti papildu pasākumi finanšu tirgus regulēšanas un pārraudzības stiprināšanai atbilstoši ekonomiskajai programmai saistībā ar starptautisko finanšu atbalstu.

(11) Reaģējot uz ekonomisko krīzi, Ungārijas iestādes pieņēma ar budžetu nesaistītu pasākumu kopumu ekonomikas stimulēšanai, tostarp strukturālo reformu pasākumus. Ņemot vērā vajadzību labot ievērojamo ārējo un iekšējo nelīdzsvarotību, un atbilstoši Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānam (EEAP), par ko decembrī vienojās Eiropadome, Ungārijas iestādes neīstenoja fiskālās stimulēšanas pasākumus. Lai uzturētu kopējo pieprasījumu un nodarbinātību 2009. un 2010. gadā, pieņemtie pasākumi paredz jo īpaši ES struktūrfondu paātrinātu apgūšanu un to pārgrupēšanu, kā arī uzlabot mazo un vidējo uzņēmumu piekļuvi finansējumam. Strukturālās reformas ir svarīgs EEAP elements, un to veikšana ir īpaši svarīga Ungārijas politiskajā darbībā, ievērojot to, ka fiskālie stimuli šeit ir ierobežoti un ir jāuzlabo to ārējā konkurētspēja. Mazāk uzmanības tie pievērsts konkurētspējas stiprināšanai. Turklāt decembrī parlaments pieņēma programmu “Virzība uz nodarbinātību”, kuras mērķis ir veidot stimulus un uzlabot mazkvalificēto un ilgstošo bezdarbnieku nodarbinātības iespējas, arī daļēji pārorientējot pasīvos līdzekļus Darba tirgus fondā aktīvas darba tirgus politikas īstenošanai. Programma iekļauj sabiedrisko darbu shēmu skaita krasu pieaugumu, kā arī mācību programmas un stimulus, lai popularizētu labāku sadarbību starp iedzīvotāju mērķa grupām un valsts nodarbinātības dienestu. Turklāt valdība ir turpinājusi pakāpeniski reformēt veselības aprūpes un izglītības sistēmas un valsts pārvaldi. Šie pasākumi vidēja termiņa reformu programmai un valstij īpaši paredzētajiem noteikumiem, ko Komisija 2009. gada 28. janvārī ierosināja atbilstīgi Lisabonas stratēģijai izaugsmei un jaunām darbavietām. Valdība 16. februārī paziņoja par turpmākām strukturālām reformām pensiju, sociālo pabalstu jomās un pašvaldībās.

(12) Makrofinansiālā riska dēļ fiskālajā politikā jāievēro ierobežojoši pasākumi. Pēc diviem ierobežojošas fiskālās politikas īstenošanas gadiem dziļas recesijas dēļ fiskālajai politikai 2009. gadā atkal jābūt ierobežojošai; turpmākajos programmas gados tā kļūs plašā nozīmē neitrāla. Atjauninājums apstiprina iestāžu jaunajā ekonomikas politikas programmas noteiktās vidējā termiņa korekcijas; tāpēc tas atbilst saistībām ES vidēja termiņa maksājumu bilances atbalsta kontekstā. Tomēr Komisijas dienestu starpposma prognoze, kurā 2009. gadam prognozēts lielāks deficīts 2,8 % apmērā no IKP, un makroekonomiskajās prognozēs atklātie riski norāda uz to, ka, iespējams, būs vajadzīgi papildu konsolidācijas pasākumi. Patiesi, valdība pieņēma jaunu korektīvo pasākumu kopumu 0,7 % no IKP, vienlaikus pārskatot tās 2009. gada budžeta mērķus. Šajā kontekstā jaunpieņemtajai fiskālās pārvaldības reformai, plānveidīgi samazinot parāda attiecību, būtu jāveicina valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēja. Ņemot vērā šo riska novērtējumu, programmā izklāstītais budžeta stāvoklis šķiet atbilstīgs Padomes ieteiktajam veidam par to, kā novērst pārmērīgo budžeta deficītu, ja vien visi programmā deklarētie budžeta pasākumi pilnībā un drīz tiks īstenoti, kā arī ja iespējamās novirzes gada laikā tiks efektīvi koriģētas. Turpmākajos gados pēc tam, kad pārmērīgais budžeta deficīts būs novērsts, programmā paredzētā deficīta samazināšana ir ierobežota un nav pietiekami norādīti pasākumi tās atbalstam. Visbeidzot, ņemot vērā riskus, kas attiecas uz jau minētajām prognozēm par valsts parādu, programmas periodā parāda attiecība pret atsauces vērtību samazinās nepietiekami.

(13) Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā vērojami daži trūkumi attiecībā uz obligātajiem un fakultatīvajiem datiem (5).

Kopējais atzinums ir tāds, ka, neskatoties uz acīmredzamām sekmēm ievērojamās nelīdzsvarotības novēršanā, tostarp budžeta deficīta samazinājumu no 9,3 % no IKP 2006. gadā līdz līmenim, kas zemāks par 3 % no IKP, 2008. gadā, Ungārija jo īpaši ir pakļauta finanšu krīzes ietekmei, un tāpēc tai drīzāk jāierobežo valsts vajadzības pēc finansējuma, nevis jāstimulē ekonomika tās lejupslīdes laikā. Šajā kontekstā tā ir pieņēmusi politiku, kas paredz turpmākas fiskālās korekcijas un stingrākus mērķus attiecībā uz deficītu, lai atjaunotu ieguldītāju uzticību. Šai stratēģijai ir ES, SVF un Pasaules Bankas starptautiskais finanšu atbalsts. Programma paredz turpināt sākotnējās konsolidācijas stratēģiju, veicot vēl vienu svarīgu korekciju 2009. gadā līdz budžeta deficītam 2,6 % no IKP, kam sekos mazāka korekcija līdz budžeta deficītam 2,2 % no IKP 2011. gadā. Tomēr šī budžeta deficīta samazināšana ir saistīta ar risku, jo īpaši tāpēc, ka makroekonomiskie pieņēmumi, kas pamato programmu, pa to laiku ir kļuvuši diezgan optimistiski. Šo risku var būtiski mazināt ar valdības nesen paziņotajiem korektīvajiem pasākumiem un strukturālajām darbībām, kā arī ar 2009. gada budžeta deficīta mērķa pārskatīšanu, to palielinot līdz 2,7-2,9 % no IKP. Turklāt pieņemot likumu par finansiālo atbildību, ir veikts svarīgs solis piesardzīgas fiskālās politikas izveidošanai, un, ja likums tiks apņēmīgi īstenots, tam būtu jāveicina fiskālās konsolidācijas noturība. Tomēr valsts finanšu ilgtspēja ir arī atkarīga no strukturālo reformu turpināšanas, ciktāl tās sekmē izaugsmi ilgā laika posmā, palīdz sasniegt budžeta mērķus un samazina valsts apdraudētību.

Ņemot vērā iepriekšminēto novērtējumu, Ungārijas saistības starptautiskās palīdzības ietvaros un 2006. gada 10. oktobra ieteikumu saskaņā ar 104. panta 7. punktu, kā arī nepieciešamību sasniegt ilgtspējīgu konverģenci, Ungārija tiek aicināta:

i) ņemot vērā ievērojamo negatīvo risku, saglabāt pietiekamu rezervi un veikt vajadzīgos pasākumus, lai samazinātu budžeta deficītu 2009. gadā zem 3 % robežvērtības no IKP un lai pēc tam gūtu atbilstošas sekmes budžeta konsolidācijā saistībā ar vidēja termiņa mērķi, tādējādi samazinot parāda attiecību pret IKP, lai nodrošinātu virzību uz 60 % robežvērtību no IKP;

ii) nodrošināt pilnīgu fiskālās atbildības likuma īstenošanu, turpināt samazināt izdevumus, veicot turpmākas valsts pārvaldes, veselības aprūpes un izglītības sistēmas reformas, kā paziņots, un nostiprināt finanšu tirgus regulēšanu un pārraudzību;

iii) ņemot vērā parāda līmeni un ar novecošanu saistīto izdevumu palielināšanos, uzlabot valsts finanšu ilgtspēju ilgtermiņā; turpināt reformēt pensiju sistēmu pēc 2006.-2008. gada.

Galveno makroekonomisko un budžeta prognožu salīdzinājums

2007. 2008. 2009. 2010. 2011. Reālais IKP (izmaiņas %) KP 2008. gada decembris 1,1 1,3 – 0,9 1,6 2,5 COM 2009. gada janv. 1,1 0,9 – 1,6 1,0 n. p. KP 2007. gada novembris 1,7 2,8 4,0 4,1 4,2 SPCI inflācija (%) KP 2008. gada decembris 7,9 6,2 4,5 3,2 3,0 COM 2009. gada janv. 7,9 6,1 2,8 2,2 n. p. KP 2007. gada novembris 7,9 4,8 3,0 2,9 2,8 Ražošanas apjoma starpība (6) (% no potenciālā IKP) KP 2008. gada decembris 1,9 1,1 – 1,7 – 1,9 – 1,1 COM 2009. gada janv. (7) 2,7 2,3 – 0,1 0,4 n. p. KP 2007. gada novembris – 0,9 – 1,8 – 1,5 – 0,9 – 0,5 Tīrais aizdevums/aizņēmums attiecībā uz pārējām pasaules valstīm (% no IKP) KP 2008. gada decembris – 5,3 – 5,1 – 3,7 – 2,5 – 1,6 COM 2009. gada janv. – 5,3 – 6,0 – 4,0 – 3,5 n. p. KP 2007. gada novembris – 4,1 – 2,3 – 1,7 – 1,3 – 0,8 Valsts budžeta ieņēmumi (% no IKP) KP 2008. gada decembris 44,9 45,2 45,8 46,0 45,8 COM 2009. gada janv. 44,9 45,5 46,1 46,4 n. p. KP 2007. gada novembris 44,1 44,2 43,3 42,4 42,0 Valsts budžeta izdevumi (% no IKP) KP 2008. gada decembris 49,8 48,6 48,4 48,5 48,0 COM 2009. gada janv. 49,8 48,8 48,9 49,5 n. p. KP 2007. gada novembris 50,3 48,2 46,5 45,1 44,2 Valsts budžeta bilance (% no IKP) KP 2008. gada decembris – 5,0 – 3,4 – 2,6 – 2,5 – 2,2 COM 2009. gada janv. – 5,0 – 3,3 – 2,8 – 3,0 n. p. KP 2007. gada novembris – 6,2 – 4,0 – 3,2 – 2,7 – 2,2 Primārā bilance (% no IKP) KP 2008. gada decembris – 0,9 0,6 1,9 2,0 2,2 COM 2009. gada janv. – 0,9 0,8 1,6 1,5 n. p. KP 2007. gada novembris – 2,2 0,1 0,6 0,8 1,1 Cikliski koriģētā bilance (6) (% no IKP) KP 2008. gada decembris – 5,8 – 3,9 – 1,8 – 1,6 – 1,7 COM 2009. gada janv. – 6,2 – 4,3 – 2,8 – 3,2 n. p. KP 2007. gada novembris – 6,0 – 3,5 – 2,8 – 2,5 – 2,1 Strukturālā bilance (8) (% no IKP) KP 2008. gada decembris – 4,9 – 3,5 – 1,8 – 1,6 – 1,7 COM 2009. gada janv. – 5,3 – 4,0 – 2,8 – 3,2 n. p. KP 2007. gada novembris – 4,9 – 3,7 – 2,9 – 2,5 – 2,1 Valsts kopējais parāds (% no IKP) KP 2008. gada decembris 65,8 71,1 72,5 72,2 69,0 COM 2009. gada janv. 65,8 71,9 73,8 74,0 n. p. KP 2007. gada novembris 65,4 65,8 64,4 63,3 61,8 Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini

(1) OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Šajā tekstā minētie dokumenti ir atrodami šajā tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2) Skatīt Padomes Lēmumu 2009/102/EK, ar kuru Ungārijai tiek piešķirts Kopienas vidēja termiņa finanšu atbalsts (OV L 37, 6.2.2009., 5. lpp.).

(3) Sīkāka informācija par ES vidēja termiņa finanšu palīdzību Ungārijai atrodama šādā tematiskajā mājas lapā:

http://ec.europa.eu/economy_finance/thematic_articles/article13488_en.htm

(4) Novērtējumā jo īpaši ir ņemta vērā Komisijas dienestu 2009. gada janvāra prognoze, bet arī cita informācija, kas bijusi pieejama pēc šī datuma.

(5) Jo īpaši nav dota krājumu plūsmas sadalījuma korekcija un daži dati par valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju.

(6) Komisijas dienestu veikts programmā norādītā ražošanas apjomu starpības un cikliski koriģēto bilanču pārrēķins, balstoties uz programmās sniegto informāciju.

(7) Pamatojoties uz attiecīgi 1,7 %, 1,3 %, 0,9 % un 0,5 % lēsto potenciālo pieaugumu 2007. — 2010. gadā.

(8) Cikliski koriģētā bilance, izņemot vienreizējos un citus pagaidu pasākumus. Komisijas dienestu veikts programmās norādīto cikliski koriģēto bilanču pārrēķins, balstoties uz programmās sniegto informāciju. Vienreizējie un citi pagaidu pasākumi ir 0,9 % no IKP 2007. gadā un 0,4 % no IKP 2008. gadā (visi palielina deficītu) saskaņā ar jaunāko programmu un 0,9 % no IKP 2007. gadā un 0,3 % no IKP 2008. gadā (visi palielina deficītu) saskaņā ar Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozi.

Avots:

Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini