(8)

ESRK ievainojamību novērtējums attiecībā uz Islandi uzsver tālāk minēto. a) Mājsaimniecību parāda sloga līmenis attiecībā pret mājsaimniecību izmantojamiem ienākumiem ir augsts salīdzinājumā ar citām valstīm, lai gan iepriekšējos gados šis rādītājs ir būtiski samazinājies. Mājsaimniecības ar lielu aizņemto līdzekļu īpatsvaru parasti ir jutīgākas pret nelabvēlīgiem ekonomikas un finanšu apstākļiem vai nelabvēlīgu notikumu attīstību mājokļu nekustamo īpašumu tirgū, kas var ietekmēt to parādu apkalpošanas spēju un izraisīt to patēriņa samazināšanos. Tomēr mājsaimniecības ar parādsaistībām ir mazāk ievainojamas pret procentu likmju pieaugumu, ņemot vērā kredītu ar fiksētu procentu likmi izplatību. b) Attiecībā uz mājsaimniecību parāda struktūru kredīti, kas indeksēti atbilstoši patēriņa cenu indeksam (turpmāk – “PCI indeksēti kredīti”) (12), Islandē vēsturiski ir bijuši plaši izplatīti un var radīt risku mājsaimniecībām ar lielu aizņemto līdzekļu īpatsvaru. Neraugoties uz to, ka PCI indeksēto kredītu īpatsvars, kas ir daļa no jauniem kredītiem, samazinās, šo kredītu procentuālā daļa esošajos kredītos tomēr ir liela. Turklāt PCI indeksētiem kredītiem parasti ir negatīvas amortizācijas grafiks atmaksas perioda sākumā atkarībā no inflācijas līmeņa, kas varētu vēl vairāk palielināt parāda uzkrāšanos. Šāda veida kredīti var gan mazināt, gan pastiprināt ietekmi uz mājsaimniecību ievainojamības risku. Augsta inflācijas līmeņa gadījumā mājsaimniecības izjustu mazāku ietekmi uz to spēju īstermiņā apkalpot hipotekāro kredītu, jo PCI indeksētie kredīti izlīdzinātu parāda apkalpošanu; bet ikmēneša atmaksas par kredītiem, kas nav PCI indeksēti, īstermiņā pieaugtu straujāk. Tomēr ilgtermiņā, iespējams, mājsaimniecībām ar PCI indeksētiem kredītiem var būt jāierobežo patēriņš, jo ekonomisko grūtību gadījumā, kas apvienots ar inflācijas palielināšanos, tās negūs labumu no tā, ka to parāds samazinās inflācijas dēļ. Augstu parādu sloga līmeni daļēji izskaidro mūža rentes hipotekāro kredītu ar termiņu līdz 40 gadiem indeksācija, kas ļauj aizņēmējiem ar zemiem ienākumiem aizņemties lielākas summas pieņemamā parāda apkalpošanas līmenī. Tomēr pēdējās desmitgades laikā inflācija bijusi tuvu Islandes Centrālās bankas mērķim, un līdz ar to neindeksēto kredītu daļa ir palielinājusies. c) Mājokļu kredītu pieaugums pēdējo gadu laikā ir bijis vidējs, un vidējie kreditēšanas standarti šķiet piesardzīgi. Tomēr attiecībā uz parāda/ienākumu attiecības (DTI) rādītājiem to mājsaimniecību īpatsvars, kuras aizņēmušās šāda veida kredītus, ievērojama mājsaimniecību daļa var būt ievainojama nelabvēlīgos ekonomikas un finanšu apstākļos vai nelabvēlīgi attīstoties notikumiem mājokļu nekustamo īpašumu tirgū. Neraugoties uz pieaugošo ievainojamību Islandes mājokļu nekustamā īpašuma sektorā, Islandes kredītiestādes šķiet pietiekami elastīgas. Nacionālās iestādes ir veikušas vairākus stresa testus Islandes trim lielākajām kredītiestādēm; šie stresa testi ietvēra scenārijus, kas ietver strauju cenu samazināšanos mājokļu tirgū saistībā ar lieliem negatīviem satricinājumiem kopējā ekonomikā, un rezultāti norādīja, ka šīm bankām būtu jāspēj izturēt šādus satricinājumus. d) Turklāt pastāv zināmas bažas par pārmērīgi augstām mājokļu cenām. Pēc vienmērīgas izaugsmes pēdējos astoņos gados mājokļu cenu pieaugums pēdējos ceturkšņos ir paātrinājies. Mājokļu cenu pieaugums starptautiskā salīdzinājumā vidējā termiņā ir bijis augsts. Ņemot vērā augsto mājokļu īpašnieku īpatsvaru Islandē, mājokļu cenu samazināšanās varētu izraisīt mājsaimniecību negatīvu pašu kapitālu. Tomēr sagaidāms, ka potenciālie tiešie kredītzaudējumi no hipotekārajiem kredītiem būs ierobežoti, jo mājsaimniecību turēto hipotēku kredīta/nodrošinājuma attiecības rādītāji ir salīdzinoši zemi. e) Nelabvēlīgi ekonomikas un finanšu apstākļi vai nelabvēlīga notiku attīstība mājokļu nekustamā īpašuma tirgū varētu radīt tiešu un netiešu risku finanšu stabilitātei, ņemot vērā iepriekš minētās ievainojamības. Iespējamie tiešie riski Islandes banku sistēmā attiecas gan uz iespējamiem zaudējumiem, kas radušies saistību neizpildes rezultātā no kredītiem, kas piešķirti potenciāli pārmērīgi augstu mājokļu cenu vidē, gan uz konkurences spiedienu, kas var novest pie kreditēšanas standartu atvieglošanas. Turklāt, ja mājokļu cenu kritums ir ievērojams, mājsaimniecības var saskarties ar to, ka kopējais parādsaistību apjoms pārsniedz aktīvu vērtību vai hipotēku kredīta atlikuma vērtība pārsniedz tā nodrošinājuma vērtību. Ņemot vērā, ka potenciālie tiešie kredītzaudējumi, kas paredzami no hipotekārajiem kredītiem, ir nelieli un ka dominē ar PCI indeksēti kredīti ar fiksētu procentu likmi, nav paredzams, ka mājsaimniecības saskarsies ar parādu apkalpošanas ierobežojumiem, kas ir pietiekami lieli, lai izraisītu saistību neizpildi. Tomēr, ja, piemēram, ja bezdarbs palielinās un/vai mājsaimniecību ienākumu pieaugums samazinās, dažām mājsaimniecībām var būt grūtāk apkalpot hipotekāros kredītus ilgtermiņā. Ar to saistītās negatīvās sekas, kopējam parādsaistību apjomam pārsniedzot aktīvu vērtību, var papildināt sākotnējo satricinājumu, ja mājsaimniecībām jāsamazina izdevumi, lai apkalpotu savus mājokļa kredītus. Tas varētu izraisīt sekundāro ietekmi un risku palielināšanos kredītiestādēm un finanšu sistēmai. f) ESRK pieņem zināšanai to, ka Islandē ir ieviesti dažādi mehānismi – kredīta/nodrošinājuma attiecības (LTV) rādītāju ierobežojumi; kredītspējas novērtējumi, kas saistīti ar aizņēmēju ienākumiem; kapitāla rezerves, – kuru visu mērķis ir nodrošināt gan kredītiestāžu, gan aizņēmēju noturību. Paredzams, ka pretcikliskās kapitāla rezerves un sistēmiskā riska rezerves nostiprinās kredītiestāžu noturību pret tādu ievainojamību rašanos, kas izriet no privātā sektora parādsaistībām. Tomēr īpaša uzmanība būtu jāpievērš arī nebanku aizdevējiem (t. i., pensiju fondiem un valstij piederošajam Mājokļu finansēšanas fondam), kas mājokļu nozarē Islandē piedalās vairāk nekā lielākajā daļā citu valstu. Finanšu cikla ekspansīvā posmā tika piemēroti LTV rādītāji, lai stiprinātu aizņēmēju noturību, novērstu kreditēšanas standartu pasliktināšanos un mazinātu pārmērīgu kredītu un mājokļu cenu pieaugumu. Tā kā LTV rādītāji tiek piemēroti visiem aizdevējiem, iespējamas noplūdes starp sektoriem tiek novērstas. Turklāt pašlaik spēkā esošās mikroprudenciālās uzraudzības prasības nosaka jaunus kredītus saņemošo aizņēmēju kredītspējas novērtēšanu. Tāpēc visi iespējamie turpmākie ar aizņēmēju saistītie pasākumu būtu jāpiemēro visiem aizdevējiem, lai izvairītos no noplūdēm. g) Pašreizējie politikas pasākumi tiek novērtēti kā daļēji piemēroti un daļēji pietiekami tam, lai mazinātu identificētos sistēmiskos riskus, kas saistīti ar ievainojamībām mājokļu nekustamo īpašumu sektorā Islandē. Jo īpaši pašreizējie makroprudenciālās uzraudzības pasākumi nevar pietiekami risināt mājsaimniecību parādu sloga augsto līmeni. Lai gan kopējā līmenī parāds iespējams ir samazinājies, individuālā līmenī joprojām pastāv riski, kas saistīti ar mājsaimniecībām ar augstu aizņemto līdzekļu īpatsvaru. Lai gan ESRK atzīst iniciatīvas, kas īstenotas attiecībā uz mājokļu nekustamā īpašuma kontroli, var būt nepieciešami papildu pasākumi attiecībā uz mājsaimniecību ar augstu DTI rādītāju kreditēšanu. Islande var apsvērt iespēju ieteikumu veidā vai juridiski saistošu ar aizņēmēju saistītu pasākumu veidā preventīvi īstenot skaidras nostādnes attiecībā uz ar ienākumiem saistītiem pasākumiem. Ar ienākumiem saistīti pasākumi var palīdzēt labāk novērst mājsaimniecību pārmērīga parādu sloga rašanos, turpinoties mājokļu cenu spēcīgajai izaugsmei. Šādi pasākumi varētu būt īpaši nozīmīgi, jo mājokļu cenu pieaugums, iespējams, ir samazinājis LTV rādītāju maksimālās robežvērtības efektivitāti.