Official Journal L 029 , 05/02/2003 P. 0028 - 0039



Padomes Lēmums (2003. gada 1. februāris), ar ko paredz daudzgadu tehniskās pamatnostādnes Ogļu un tērauda pētniecības fonda pētniecības programmai (2003/78/EK) EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienoto Protokolu par EOTK izbeigšanās finansiālajām sekām un par Ogļu un tērauda pētniecības fondu, ņemot vērā Padomes Lēmumu 2003/76/EK, (2003. gada 1. februāris), ar ko nosaka pasākumus, kuri nepieciešami, lai izpildītu Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienoto Protokolu par EOTK izbeigšanās finansiālajām sekām un par Ogļu un tērauda pētniecības fondu[1], un jo īpaši tā 4. panta 3. punktu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[2], ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[3], tā kā: (1) Ieņēmumus no likvidējamās EOTK tīrās aktīvu vērtības ieguldījumiem un, likvidāciju beidzot, no Ogļu un tērauda pētniecības fonda aktīviem, piešķir Ogļu un tērauda pētniecības fondam, kas paredzēts tikai to zinātnisko projektu finansēšanai, kuri neietilpst ar ogļu un tērauda rūpniecību saistīto nozaru bāzes programmā. (2) Ogļu un tērauda pētniecības fonds jāpārvalda Komisijai saskaņā ar principiem, kas ir līdzīgi principiem, kas regulē tagadējās EOTK ogļu un tērauda tehniskās pētniecības programmas, un saskaņā ar daudzgadu tehniskajām pamatnostādnēm, kam pilnā mērā jāturpina šīs EOTK programmas, nodrošinot pētniecības darbību vērā ņemamu koncentrēšanos un to, ka tās papildina Kopienas bāzes programmu pētniecībā un tehnoloģiju attīstībā. (3) Šajās pārvaldības darbībās Komisijai palīdz pārvaldības komiteja, kuras sastāvā ir dalībvalstu pārstāvji un konsultatīvās un tehniskās grupas, kuras pārstāv plašas attiecīgās nozares intereses un citas ieinteresētās personas, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants Daudzgadu tehniskās pamatnostādnes Ogļu un tērauda pētniecības fonda pētniecības programmai (še turpmāk "tehniskās pamatnostādnes") ir izklāstītas pielikumā. 2. pants Tehniskās pamatnostādnes pārskata vai, attiecīgos gadījumos, papildina reizi piecos gados, un pirmais piecu gadu laikposms beidzas 2007. gada 31. decembrī. Šim nolūkam vēlākais katra piecu gadu laikposma pēdējā gada pirmajos sešos mēnešos Komisija atkārtoti novērtē tehnisko pamatnostādņu darbību un efektivitāti un ierosina attiecīgus grozījumus. Komisija pēc saviem ieskatiem var veikt šādu atkārtotu novērtēšanu un iesniegt visus attiecīgos grozījumu priekšlikumus Padomei pirms piecu gadu laikposma beigām. 3. pants Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro no 2002. gada 24. jūlija. 4. pants Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm. Briselē, 2003. gada 1. februārī Padomes vārdā - priekšsēdētājs G. Papandreou PIELIKUMS TEHNISKĀS PAMATNOSTĀDNES OGĻU UN TĒRAUDA PĒTNIECĪBAS FONDA PĒTNIECĪBAS PROGRAMMAI 1. PROGRAMMA 1.1. Mērķi Ogļu un tērauda pētniecības fonda pētniecības programma (še turpmāk "programma") ir turpinājums Eiropas Ogļu un tērauda kopienas Ogļu un tērauda pētniecības un tehnoloģijas attīstības programmām ("EOTK ESP programmas") un ir saskaņā ar noturīgu attīstību. Programmas mērķis ir atbalstīt ar ogļrūpniecību un tērauda rūpniecību saistīto Kopienas nozaru konkurētspēju. Programma atbilst Eiropas Savienības zinātnes, tehnoloģijas un politikas mērķiem, un tā papildina darbības, ko veic dalībvalstis un ko īsteno saskaņā ar tādām pašreizējām Kopienas pētniecības programmām kā Eiropas Kopienas pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pamatprogramma (še turpmāk "pētniecības pamatprogramma"). Tiek gādāts par koordināciju, komplementaritāti un sinerģismu šo programmu starpā, kā arī informācijas apmaiņu starp projektiem, ko finansē saskaņā ar šo programmu, un tiem, ko finansē saskaņā ar pētniecības pamatprogrammu. 1.2. Galvenie principi Programma nodrošina finansiālu atbalstu tādiem pieļaujamiem projektiem, papildu pasākumiem un citām darbībām, kādas noteiktas 1.5. punktā, veicinot sadarbību starp uzņēmumiem, zinātniskās pētniecības centriem un universitātēm. Programma attiecas uz ražošanas procesiem, resursu izmantošanu un saglabāšanu, vides stāvokļa uzlabošanu un darba drošību nozarēs, kas saistītas ar ogļrūpniecību un tērauda rūpniecību. Termini "ogles" un "tērauds" ir definēti A papildinājumā. 1.3. Piemērošanas joma Šajās pamatnostādnēs ir aprakstīta programmas struktūra, vadība un izpilde, tās zinātniskais un tehniskais saturs un prioritātes, ievērojot komplementaritāti ar citām pašreizējām pētniecības programmām, kā arī līdzdalības noteikumi. Šīs pamatnostādnes ietver 3.1. punktā aprakstīto aicinājumu iesniegt priekšlikumus, kas attiecas uz programmu un zinātnes/tehnikas un sociālekonomiskajām prioritātēm, kuras aprakstītas B un C papildinājumā, ko Komisija var grozīt saskaņā ar 2.1. punktā aprakstīto procedūru. 1.4. Līdzdalība 1.4.1. Dalībvalstis Dalībvalstu teritorijā reģistrēti uzņēmumi, zinātniskās pētniecības institūti vai fiziskas personas var piedalīties programmā un pieteikties finansiālam atbalstam, ja tās plāno veikt kādu ESP darbību vai ja tās var dot būtisku ieguldījumu šādā darbībā. 1.4.2. Pievienošanās kandidātvalstis Pievienošanās kandidātvalstu uzņēmumiem, zinātniskās pētniecības institūtiem vai fiziskām personām ir tiesības piedalīties, nesaņemot nekādu finansiālu atbalstu saskaņā ar programmu, ja vien nav paredzēts citādi attiecīgajos Eiropas nolīgumos, to papildu protokolos un lēmumos, kas pieņemti dažādās asociācijas padomēs. 1.4.3. Trešās valstis Uzņēmumiem, zinātniskās pētniecības institūtiem vai fiziskām personām no trešām valstīm ir tiesības piedalīties atsevišķos projektos, nesaņemot finansiālu atbalstu, kas paredzēts programmā, ja šāda piedalīšanās ir Kopienas interesēs. 1.5. Pieļaujamie projekti, papildu pasākumi un citas darbības Saskaņā ar programmu var finansēt zinātniskos un izmēģinājuma projektus, paraugprojektus, papildu pasākumus, atbalsta un sagatavošanās darbības. Zinātniskais projekts ir paredzēts pētniecības vai eksperimentēšanas darbu veikšanai ar mērķi iegūt dziļākas zināšanas, lai veicinātu konkrētu praktisko mērķu sasniegšanu, piemēram, ražojumu, ražošanas procesu vai pakalpojumu attīstību vai izstrādi. Izmēģinājuma projektu raksturo kādas iekārtas vai kādas iekārtas kādas būtiskas daļas būvniecība, ekspluatācija un izstrāde atbilstošā mērogā; tajā izmanto pietiekami lielas komponentus, lai pārbaudītu, vai ir iespējams īstenot teorētisko un laboratorijas pētījumu rezultātus un/vai vairot vajadzīgo tehnisko un saimniecisko datu uzticamība, lai pārietu uz demonstrējumu stadiju un atsevišķos gadījumos ražošanas un/vai tirdzniecības stadiju. Paraugprojektu raksturo kādas rūpnieciska mēroga iekārtas vai kādas rūpnieciska mēroga iekārtas būtiskas daļas būvniecība un/vai ekspluatācija ar mērķi apkopot visus tehniskos un ekonomiskos datus, lai ar minimālu risku pārietu pie tehnoloģijas rūpnieciskas un/vai komerciālas izmantošanas. Papildu pasākumi ir saistīti ar iegūto zināšanu izmantošanas, projektu apvienošanas, rezultātu izplatīšanas un pētnieku apmācības un mobilitātes veicināšanu saistībā ar programmas sakarā finansētiem projektiem. Atbalsta un sagatavošanās darbības ir tās, kas sekmē programmas veiksmīgu un efektīvu vadību, piemēram, regulāra programmas uzraudzība un vērtēšana, kura minēta 4. punktā, pētījumi vai sakaru dibināšana starp saistītiem projektiem, ko finansē saskaņā ar programmu. 2. PROGRAMMAS VADĪBA Programmu vada Komisija. Lai palīdzētu Komisijai, izveido še turpmāk minēto komiteju un grupas: a) Ogļu un tērauda komiteja, kas aprakstīta 2.1. punktā; b) Ogļu un tērauda konsultatīvās grupas, kas aprakstītas 2.2. punktā; c) Ogļu un tērauda tehniskās grupas, kas aprakstītas 2.3. punktā. 2.1. Ogļu un tērauda komiteja 2.1.1. Komisijai palīdz Ogļu un tērauda komiteja (še turpmāk "komiteja"). Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumā 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību[4], 4. un 7. pantu piemēro pēc analoģijas. Minētā lēmuma 4. panta 3. punktā noteiktais termiņš ir trīs mēneši. 2.1.2. Komiteja var izskatīt jebkuru jautājumu, ko priekšsēdētājs izvirzījis pēc savas iniciatīvas vai pēc kādas dalībvalsts pārstāvja pieprasījuma. 2.1.3. Komiteja pieņem savu reglamentu. 2.1.4. Saskaņā ar 2.1.1. punktā minēto procedūru lemj par šādiem jautājumiem: a) par līdzekļu piešķiršanu individuāliem projektiem saskaņā ar 3.3.3. punktu; b) par darba uzdevuma sastādīšanu programmas uzraudzībai un vērtēšanai, kas minēta 4. punktā; c) par jebkuriem šo pamatnostādņu B un C papildinājuma grozījumiem; d) par citiem jautājumiem, kas saistīti ar programmu. 2.1.5. Komisija informē komiteju par programmu kopumā un par visu finansēto ESP darbību gaitu un to faktisko vai gaidāmo ietekmi. 2.2. Ogļu un tērauda konsultatīvās grupas Ogļu un tērauda konsultatīvās grupas (še turpmāk "konsultatīvās grupas") ir neatkarīgas tehniskas konsultatīvās grupas, kas izveidotas, lai palīdzētu Komisijai. Par ESP aspektiem, kas attiecas uz tās jomu, katra konsultatīvā grupa sniedz savu atzinumu attiecībā uz, a) vispārējo programmas īstenojumu, B un C papildinājumos minētajām prioritātēm, tostarp varbūtējiem grozījumiem, 3.1. punktā minētājām informācijas paketēm un turpmākajām pamatnostādnēm; b) saskaņotību un varbūtējo dublēšanos ar ESP programmām Kopienas un valstu līmenī; c) ESP projektu uzraudzības pamatprincipu noteikšanu; d) darbiem, kas sākti konkrētos projektos; e) programmas īstermiņa prioritāšu noteikšanu saskaņā ar B un C papildinājumu; f) paveikto 3.3. punktā minētās ESP darbību vērtēšanas un atlases rokasgrāmatas sagatavošanā; g) ESP darbību priekšlikumu vērtēšanu un prioritātes pakāpi, kas piešķirama šiem priekšlikumiem, ņemot vērā pieejamos līdzekļus; h) 2.3. punktā minēto tehnisko grupu skaitu, kompetenci un sastāvu; i) citiem pasākumiem pēc Komisijas pieprasījuma. Katras konsultatīvās grupas sastāvā saskaņā ar 2.2.1. punktu un 2.2.2. punktu ir personas, ko ieceļ Komisija, un tās strādā privātpersonas statusā piecus gadus. Iecelšanu amatā var atsaukt. Komisija izskata saņemtos priekšlikumus iecelšanai amatā šādi: pēc dalībvalstu priekšlikuma; pēc priekšlikuma no vienībām, kas minētas 2.2.1. un 2.2.2. punktā; atsaucoties uz aicinājumu iesniegt pieteikumus iekļaušanai rezerves sarakstā. No katras ieinteresētās dalībvalsts grupās jāiekļauj vismaz viens dalībnieks. Jāgādā par to, ka katrā konsultatīvajā grupā pieredzes līmenis ir līdzsvarots un ģeogrāfiskā pārstāvība ir iespējami plaša. Locekļiem jādarbojas attiecīgajā jomā un jābūt informētiem par rūpniecības prioritātēm. Konsultatīvo grupu sanāksmes vada Komisija, kas nodrošina arī sekretariātu. Vajadzības gadījumā priekšsēdētājs var lūgt locekļus balsot; katram loceklim ir tiesības uz vienu balsi. Priekšsēdētājs pēc vajadzības dalībai sanāksmēs var uzaicināt viesekspertus. Ja vajadzīgs, piemēram, sniegt atzinumu par jautājumiem, kas nozīmīgi divām nozarēm, tad divas konsultatīvās grupas sanāk apvienotās sanāksmēs. 2.2.1. Ogļu konsultatīvā grupa Ogļu konsultatīvās grupas sastāvs ir šāds. Locekļi Maksimālais kopskaits a) no ogļrūpniekiem/valsts federācijām vai saistītiem zinātniskās pētniecības centriem 8 b) no organizācijām, kas pārstāv ogļrūpniekus Eiropas līmenī 2 c) no ogļu lietotājiem vai attiecīgiem zinātniskās pētniecības centriem 8 d) no organizācijām, kas pārstāv ogļu lietotājus Eiropas līmenī 2 e) no organizācijām, kas pārstāv darba ņēmējus 2 f) no organizācijām, kas pārstāv iekārtu piegādātājus 2 24 Locekļiem jābūt plašām zināšanām un personīgai pieredzei vienā vai vairākās no šādām jomām: ogļu ieguve un izmantošana, vides un sociālie jautājumi, tostarp, drošības jautājumi. 2.2.2. Tērauda konsultatīvā grupa Tērauda konsultatīvās grupas sastāvs ir šāds. Locekļi Maksimālais kopskaits a) no tērauda rūpniecības nozarēm/valstu federācijām vai saistītiem zinātniskās pētniecības centriem 21 b) no organizācijām, kas pārstāv ražotājus Eiropas līmenī 2 c) no organizācijām, kas pārstāv darba ņēmējus 2 d) no organizācijām, kas pārstāv turpmākās apstrādes rūpniecību vai tērauda lietotājus 5 30 Locekļiem jābūt plašām zināšanām un personīgai pieredzei vienā vai vairākās no šādām jomām: izejvielas; dzelzs ražošana; tērauda ražošana; nepārtrauktā liešana; karstā un/vai aukstā velmēšana; tērauda pēdējā apstrāde un/vai virsmas apstrāde; tērauda marku un/vai produkcijas izstrāde; tērauda lietojumi un īpašības; vides un sociālie jautājumi, tostarp drošības aspekti. 2.3. Ogļu un tērauda tehniskās grupas Ogļu un tērauda tehnisko grupu uzdevums ir palīdzēt Komisijai zinātnisko un izmēģinājuma projektu/paraugprojektu uzraudzībā. Locekļus ieceļ Komisija, un viņi pārstāv nozares, kas saistītas ar ogļrūpniecību un tērauda rūpniecību, pētniecības organizācijas vai izmantotāju rūpniecības nozares; svarīgi, lai viņu attiecīgie pienākumi būtu saistīti ar pētniecības stratēģiju, vadību vai ražošanu. 3. PROGRAMMAS IZPILDE 3.1. Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus Ar šo lēmumu tiek atklāts pastāvīgs priekšlikumu konkurss; sākot ar 2002. gadu, katru gadu 15. septembris ir termiņš izvērtēšanai paredzēto priekšlikumu nosūtīšanai. Komisija izveido un nodod atklātībā, tostarp ar Kopienas Pētniecības un attīstības informācijas dienesta (Cordis) vai attiecīgās tīmekļa vietnes starpniecību, informācijas paketi, kas priekšlikumu iesniedzējiem un ieinteresētajām personām sniedz praktisku informāciju par programmu, piedalīšanās noteikumiem, administratīvajām metodēm attiecībā uz priekšlikumiem un projektiem, pieteikumu veidlapām, priekšlikumu iesniegšanas noteikumiem, līgumu paraugiem, pieļaujamām izmaksām, maksimālo pieļaujamo finansiālo ieguldījumu un maksāšanas veidiem. Pieteikumi jāiesniedz Komisijai saskaņā ar noteikumiem, kuri noteikti minētajā informācijas paketē, un kuru drukātu eksemplāru pēc pieprasījuma var saņemt no Komisijas. 3.2. Priekšlikumu saturs Priekšlikumiem jābūt saistītiem ar zinātnes/tehnikas un sociālekonomiskajām prioritātēm, kas noteiktas B un C papildinājumā. Katrā priekšlikumā jāiekļauj sīki izstrādāts iecerētā projekta apraksts, un katrā priekšlikumā jābūt pilnīgai informācijai par mērķiem, partnerattiecībām (tostarp par katra partnera uzdevumiem), vadības struktūru, gaidāmajiem rezultātiem, lietojumu perspektīvām, kā arī novērtējumam attiecībā uz ieguvumiem rūpniecībā, ekonomikā, sociālajā un apkārtējās vides aizsardzības jomā. Iecerētajām kopējām izmaksām un to sadalījumam jābūt reālistiskam un efektīvam, un projektam jābūt izstrādātam tā, lai to raksturotu izdevīgs izmaksu un ieguvumu samērs. 3.3. Priekšlikumu novērtēšana un atlase un projektu uzraudzība Komisija nodrošina konfidenciālu, taisnīgu un objektīvu priekšlikumu novērtēšanu. Komisija izveido un publicē ESP darbību novērtēšanas un atlases rokasgrāmatu, kas paredzēta 2.2. punkta f) apakšpunktā. Priekšlikumu novērtēšanu un atlasi Komisijas pārziņā veic šādi. 1. Pēc priekšlikumu saņemšanas un reģistrēšanas un tad, kad pārbaudīts, vai tie ir pieņemami, Komisija tos novērtē kopā ar attiecīgo konsultatīvo grupu, kas minēta 2.2. punkta g) apakšpunktā, un vajadzības gadījumā kopā ar neatkarīgiem ekspertiem. 2. Komisija novērtējuma kārtībā izveido pieņemto priekšlikumu sarakstu. 3. Apspriežoties ar komiteju, Komisija lemj par projektu atlasi un līdzekļu piešķiršanu saskaņā ar procedūru, kas minēta 2.1.1. punktā. Komisija kopā ar tehniskajām grupām, kas minētas 2.3. punktā, uzrauga zinātniskos projektus un darbības. 3.4. Līgumi Līgumus slēdz par projektiem, kuru pamatā ir izraudzītie priekšlikumi, pasākumiem un darbībām, kuras paredzētas 1.5. punktā. Līgumus izveido pēc attiecīgajiem līgumu paraugiem, ko sastādījusi Komisija, pēc vajadzības ņemot vērā attiecīgo darbību specifiku. Līgumos nosaka saskaņā ar programmu piešķirto finansiālo atbalstu, pamatojoties uz pieļaujamām izmaksām, kā arī noteikumus, kas attiecas uz izmaksu paziņošanu, kontu slēgšanu un revīzijām. 3.5. Finansiālais atbalsts Programmas pamatā ir dalītu izmaksu ESP līgumi. Kopējais finansiālais atbalsts, ieskaitot jebkuru citu papildu valsts iestāžu finansējumu, atbilst piemērojamiem noteikumiem par valsts atbalstu. Neskarot iepriekšējo daļu, maksimālais kopējais finansiālais atbalsts, kas izteikts kā 3.6. punktā noteikto pieļaujamo izmaksu procentuāla daļa, ir šāds: a) zinātniskajiem projektiem: līdz 60 % b) izmēģinājuma projektiem un paraugprojektiem: līdz 40 % c) papildu pasākumiem, atbalsta un sagatavošanās darbībām: līdz 100 % 3.6. Pieļaujamās izmaksas Pieļaujamās izmaksas aptver vienīgi faktiskās izmaksas, kas rodas saistībā ar darbu, kurš veikts saskaņā ar līgumu. Līgumslēdzēji, saistītie līgumslēdzēji un apakšuzņēmēji nevar pretendēt uz budžetā paredzētām likmēm vai komerclikmēm. Pieļaujamās izmaksas iedala šādās četrās kategorijās. 3.6.1. Iekārtu izmaksas Ar projekta izpildi tieši saistīto iekārtu pirkšanas vai nomāšanas izmaksas sedz kā tiešās izmaksas. Pieļaujamās izmaksas par kādas iekārtas iznomāšanu nedrīkst pārsniegt pieļaujamo izmaksu summu tās pirkšanas gadījumā. 3.6.2. Personāla izmaksas Par pieļaujamām uzskatāmas izmaksas, kas veiktas, lai apmaksātu faktiska darba stundas, ko zinātniskais personāls, personāls ar akadēmisko grādu vai tehniskais personāls veltījis tieši projektam, un to strādnieku personāla izmaksas, ko tieši nodarbinājis līgumslēdzējs. Jebkurām citām personāla izmaksām (piemēram, stipendijām) ir vajadzīgs iepriekšējs rakstisks Komisijas apstiprinājums. Viss apmaksātais darba laiks ir jāreģistrē un jāapliecina. 3.6.3. Pamatdarbības izmaksas Pamatdarbības izmaksas, kas tieši saistītas ar projekta izpildi, ietver tikai, a) izejvielas; b) maznozīmīgus materiālus regulāram patēriņam; c) patēriņa materiālu izmantošanu; d) enerģiju; e) iekārtu apkopi vai remontu; f) iekārtu vai produkcijas transportēšanu; g) pašreizējo iekārtu pielāgošanu un pārveidošanu; h) IT pakalpojumus; i) iekārtu nomu; j) dažādas analīzes; k) īpašas pārbaudes un testus; l) palīdzību, ko sniedz trešās personas; m) komandējumus un uzturēšanās izdevumus. 3.6.4. Netiešās izmaksas Visi citi ar projektu saistīti varbūtēji izdevumi (pieskaitāmās izmaksas), un kas nav īpaši identificēti iepriekšējās kategorijās, sedzami ar paušālsummu, kas ir 30 % no pieļaujamām personāla izmaksām, kuras minētas 3.6.2. punktā. 3.7. Tehniskie ziņojumi Līgumslēdzējiem reizi sešos mēnešos jāsastāda ziņojums par pētniecības, izmēģinājuma projektiem un paraugprojektiem, kas aprakstīti 1.5. punktā. Šādi ziņojumi jāizmanto, lai aprakstītu sasniegto tehnikas attīstībā. Pēc darba pabeigšanas sniedz nobeiguma ziņojumu, kurā ietverts ekspluatācijas un ieguvumu novērtējums. Komisija atkarībā no projekta stratēģiskās nozīmes publicē šo ziņojumu pilnā apmērā vai kopsavilkuma veidā. Šo lēmumu pieņem Komisija, vajadzības gadījumā pēc apspriešanās ar attiecīgo konsultatīvo grupu. Attiecīgā gadījumā pieprasa un publicē nobeiguma ziņojumus par papildu pasākumiem, kā arī atbalsta un sagatavošanās darbībām. 4. PROGRAMMAS GADA IZVĒRTĒJUMI, UZRAUDZĪBA UN NOVĒRTĒŠANA Katru gadu Komisija veic programmā paredzēto darbību un ESP darbu attīstības izvērtēšanu. Ziņojumu, kurā ietverts minētais izvērtējums, nodod komitejai. Programmu pakļauj uzraudzībai, vērtēti tiek arī paredzamie ieguvumi. Ziņojumu par šo uzraudzību izdod līdz 2006. gada beigām un pēc tam reizi piecos gados. Šos ziņojumus nosūta Eiropas Parlamentam, Padomei, komitejai un konsultatīvajām grupām. Programmu novērtē pēc finansēto projektu pabeigšanas reizi piecu gadu periodā, un pirmais periods beidzas 2008. gadā. Novērtē arī ieguvumus, ko ESP nodrošinājusi sabiedrībai un attiecīgajām nozarēm. Novērtējuma ziņojumu publicē. Komisija sastāda uzraudzības un novērtēšanas darba uzdevumu. Komisijai palīdz komiteja. Uzraudzību un novērtēšanu veic Komisijas ieceltu augsti kvalificētu ekspertu grupa. 5. PĀREJAS NOTEIKUMS Komisija veic attiecīgus pasākumus, lai nodrošinātu vienmērīgu pāreju no EOTK ESP programmām uz šo programmu. EOTK līgumus, kas ir spēkā EOTK dibināšanas līguma termiņa beigās, Komisija pārvalda saskaņā ar līgumu saistībām tā, lai EOTK līgumu un to līgumu pārvaldība, kas noslēgti saskaņā ar programmu, būtu saskaņota. A papildinājums OGĻU UN TĒRAUDA PĒTNIECĪBAS FONDA PĒTNIECĪBAS PROGRAMMA TERMINU "OGLES" UN "TĒRAUDS" DEFINĪCIJA 1. OGLES a) Akmeņogles; b) akmeņogļu briketes; c) kokss un akmeņogļu puskokss; d) lignīts; e) lignīta briketes; f) kokss un lignīta puskokss. Termins "akmeņogles" ietver augstās un vidējās pakāpes "A" kategorijas ogles (melno lignītu) saskaņā ar definīciju ANO Eiropas Ekonomikas komisijas "Starptautiskajā akmeņogļu kodifikācijas sistēmā". Termins "lignīts" ietver tās pašas klasifikācijas zemās pakāpes C kategorijas ogles (jeb ortolignītus) un zemās pakāpes B kategorijas ogles (jeb metalignītus). Attiecībā uz lignītu programma attiecas vienīgi uz lignītu, ko izmanto elektrības ražošanai vai apvienotai siltuma/elektrības ražošanai, un kas nav paredzēts brikešu vai puskoksa ražošanai. 2. DZELZS UN TĒRAUDS a) Izejvielas dzelzs un tērauda ražošanai, piemēram, dzelzsrūda, porainā dzelzs un dzelzs lūžņi; b) čuguns (tajā skaitā šķidrs čuguns) un ferosakausējumi; c) neapstrādāti vai dzelzs, parastā tērauda vai speciālā tērauda izstrādājumi vai pusfabrikāti (to skaitā izstrādājumi atkārtotai lietošanai un atkārtotai velmēšanai), piemēram, nepārtraukti vai citādi liets šķidrais tērauds un tādi pusfabrikāti kā sagataves, bluķi, stieņi, plāksnes un sloksnes; d) karsti apstrādāti dzelzs, parastā tērauda vai speciālā tērauda ražojumi (pārklāti vai nepārklāti ražojumi, izņemot tērauda lējumus, kalumus un pulvermetalurģijas ražojumus), piemēram, sliedes, rievkonstrukcijas, struktūras fasonprofili, stieņi, stieples stienīši, plāksnes un universālās plāksnes, sloksnes un loksnes, un apaļš un kvadrātveidīgs tērauds caurulēm; e) dzelzs, parastā tērauda vai speciālā tērauda galaprodukcija (pārklāta vai nepārklāta), piemēram, auksti velmētas sloksnes un loksnes un elektriskās loksnes; f) ražojumi, ko iegūst tērauda pirmās pakāpes apstrādē, kas var uzlabot minētās dzelzs un tērauda produkcijas konkurētspēju, piemēram, cauruļveida ražojumiem, stieptiem un pulētiem ražojumiem, auksti velmētiem un auksti formētiem ražojumiem. B papildinājums OGĻU UN TĒRAUDA PĒTNIECĪBAS FONDA PĒTNIECĪBAS PROGRAMMA ZINĀTNES/TEHNIKAS UN SOCIĀLEKONOMISKĀS PRIORITĀTES OGĻU ESP Pētniecība un tehnikas attīstība ir nozīmīga, lai sekmētu Kopienas enerģētikas politikas mērķu īstenošanu saistībā ar Kopienas ogļu apgādi, kā arī to pārveidošanu un izlietošanu konkurētspējīgos un videi nekaitīgos apstākļos. Tas, ka ogļu tirgus arvien lielākā mērā kļūst starptautisks, un tas, ka problēmas, ar ko tas saduras, ir globālas, norāda uz to, ka Eiropas Savienībai ir jāuzņemas vadoša loma to problēmu risināšanā, kas saistītas ar mūsdienu tehnoloģijām, raktuvju drošību un vides aizsardzību pasaules līmenī, nodrošinot tehnoloģisko zināšanu nodošanu, kas vajadzīga turpmākai tehnoloģiju attīstībai, uzlabotiem darba apstākļiem (veselībai un drošībai) un uzlabotai vides aizsardzībai. Prioritārās jomas ir izklāstītas še turpmāk 1. līdz 4. punktā, bet punktu secība neatbilst to savstarpējai prioritārai secībai. 1. KOPIENAS OGĻU KONKURĒTSPĒJAS UZLABOŠANA Mērķis ir samazināt kalnrūpniecības produkcijas kopējās izmaksas, uzlabot produkcijas kvalitāti un samazināt ogļu izmantošanas izmaksas. Zinātniskie projekti ietver visu ogļrūpniecības ķēdi: - mūsdienu tehnoloģijas atradņu izpētei, - koordinēta raktuvju plānošana, - īpaši efektīva, pārsvarā automatizēta ekskavācija un kalnrūpniecības tehnoloģijas, kas atbilst Eiropas akmeņogļu atradņu ģeoloģiskajām īpašībām, - attiecīgas palīgtehnoloģijas, - transporta sistēmas, - energoapgādes pakalpojumi, sakaru un informācijas sistēmas, pārvades, uzraudzības un procesa kontroles sistēmas, - ogļu pārstrādes tehnoloģijas, kas vērstas uz patērētāju tirgus vajadzībām, - ogļu pārveidošana, - ogļu dedzināšana. Zinātniskie projekti ir vērsti arī uz to, lai sasniegtu zinātnes un tehnoloģijas attīstību ar mērķi gūt labāku norišu izpratni un atradņu kontroli saistībā ar iežu spiedienu, gāzu emisiju, eksplozijas draudiem, ventilāciju un visiem citiem faktoriem, kas ietekmē raktuvju izmantošanu. Zinātniskajiem projektiem, kuriem ir šādi mērķi, attiecībā uz būtisku Kopienas produkcijas daļu jānodrošina rezultāti perspektīvā, kas sasniedzami īsā vai vidēji ilgā laikā. Priekšroku dod projektiem, kas veicina vismaz vienu no šādiem mērķiem: a) atsevišķu tehnoloģiju iekļaušana sistēmās un metodēs un integrētu kalnrūpniecības metožu attīstība; b) ražošanas izmaksu būtiska samazināšana; c) ieguvumi raktuvju drošības un vides aizsardzības ziņā. 2. VESELĪBA UN DROŠĪBA RAKTUVĒS Iepriekšminētie vajadzīgie pilnveidojumi jāpapildina ar attiecīgiem pasākumiem saistībā ar raktuvju drošību, kā arī gāzes kontroli, ventilāciju un gaisa kondicionēšanu. Turklāt apakšzemes darba apstākļi norāda uz to, ka ir vajadzīgi īpaši uzlabojumi attiecībā uz arodveselību un darba drošību. 3. EFEKTĪVA VIDES AIZSARDZĪBA UN OGĻU KĀ TĪRA ENERĢIJAS AVOTA IZMANTOŠANAS PILNVEIDOŠANA Zinātniskie projekti ar šo mērķi ir vērsti uz to, lai Kopienā samazinātu raktuvju izmantošanas un ogļu izmantošanas ietekmi uz atmosfēru, ūdeni un virsmu atbilstoši vienotai vadības stratēģijai attiecībā uz piesārņojumu. Tā kā Kopienas ogļrūpniecībā tiek veikta pastāvīga pārstrukturēšana, pētniecība jāvērš arī uz to, lai līdz minimumam samazinātu slēgšanai paredzēto pazemes raktuvju ietekmi uz vidi. Priekšroku dod projektiem, kuros paredzēts: a) samazināt siltumnīcas efektu izraisošo gāzu, īpaši metāna, emisiju no ogļu atradnēm; b) ievadīt atpakaļ raktuvē kalnrūpniecības atkritumus, vieglos pelnus un desulfurizēšanas produktus pēc vajadzības kopā ar citu veidu atkritumiem; c) attīrīt atkritumu kaudzes un rūpnieciski izmantot ogļu ražošanas un patēriņa atliekas; d) aizsargāt gruntsūdeņus un attīrīt raktuvju kanalizācijas ūdeni; e) samazināt to iekārtu ietekmi uz vidi, kurās galvenokārt izmanto Kopienas ogles un lignītu; f) īslaicīgi un ilglaicīgi aizsargāt virszemes iekārtas pret nosēšanās efektiem; g) samazināt emisiju, kas rodas, izmantojot ogles. 4. ĀRĒJAS ATKARĪBAS PĀRVALDĪBA ENERGOAPGĀDES JOMĀ Zinātniskie projekti, kuriem ir šis mērķis, saistīti ar ilglaicīgas energoapgādes perspektīvu un attiecas uz tādu ogļu atradņu ekonomisku, enerģētisku un ekoloģisku modernizāciju, kuras nevar rentabli apsaimniekot ar parastajiem kalnrūpniecības paņēmieniem. Tie var būt pētījumi, stratēģiju definējums, fundamentāli pētījumi, lietišķi pētījumi un tādu novatorisku tehnoloģiju testēšana, kuras nodrošina iespējas uzlabot Kopienas ogļu resursus. Priekšroku dod projektiem, ar ko ievieš papildu tehnoloģijas, piemēram, metāna vai oglekļa dioksīda absorbciju, ogļu slāņa metāna ekstrakciju un pazemes ogļu gazifikāciju, utt. C papildinājums OGĻU UN TĒRAUDA PĒTNIECĪBAS FONDA PĒTNIECĪBAS PROGRAMMA ZINĀTNES/TEHNIKAS UN SOCIĀLEKONOMISKĀS PRIORITĀTES TĒRAUDA ESP Nolūkā paaugstināt konkurētspēju un veicināt noturīgu attīstību galvenais ESP uzsvars ir uz jaunu vai uzlabotu tehnoloģiju attīstību, lai garantētu to, ka tiek ražota ekonomiska, tīra un droša arvien kvalitatīvākas tērauda un tērauda produkcija, kas labāk piemērota paredzētajam izmantojumam, kas nodrošina to, ka pircēji ir apmierināti arvien lielākā mērā, kuru raksturo ilgāks izmantošanas laiks, vienkārša pārstrāde un otrreizēja izmantošana. Prioritārās jomas ir izklāstītas še turpmāk 1. līdz 3. punktā, bet punktu secība neatbilst to savstarpējai prioritārajai secībai. 1. JAUNAS UN UZLABOTAS TĒRAUDA RAŽOŠANAS UN APDARES TEHNOLOĢIJAS ESP jābūt vērstai uz to, lai pilnveidotu tērauda ražošanas procesus ar mērķi uzlabot produkcijas kvalitāti un paaugstināt produktivitāti. Emisiju, enerģijas patēriņa un uz vidi atstātās ietekmes mazināšanai, kā arī izejvielu izmantošanas uzlabošanai un resursu saglabāšanai jābūt paredzamo uzlabojumu sastāvdaļai. Zinātniskie projekti jāvērš uz šādām jomām: - jauni un uzlaboti dzelzsrūdas reducēšanas procesi, - dzelzs ražošanas procesi un darbības, - elektriskā loka krāsns procesi, - tērauda ražošanas procesi, - otrreizējās metalurģijas tehnoloģijas, - nepārtrauktās liešanas un galaražojuma izmēriem tuva lējuma tehnoloģijas ar tiešu velmēšanu vai bez tās, - velmēšanas, apdares un pārklāšanas tehnoloģijas, - aukstās un karstās velmēšanas tehnoloģijas, kodināšana un apdares procesi, - procesu aprīkojums, kontrole un automatizācija, - ražošanas līniju apkope un izturība. 2. ESP UN TĒRAUDA IZMANTOŠANA ESP attiecībā uz tērauda izmantošanu ir būtiska, lai turpmāk izpildītu tērauda izmantotāju prasības un radītu jaunas tirgus iespējas. Zinātniskie projekti jāvērš uz šādām jomām: - jaunu marku tērauds specifiskiem izmantojumiem, - tērauda īpašības, kas saistās ar mehāniskajām īpašībām zemā un augstā temperatūrā, piemēram, izturība un stingrība, nogurums, nolietošanās, korozija un izturība pret plīšanu, - lietošanas laika paildzināšana, īpaši, uzlabojot tēraudu un tērauda struktūru izturību pret karstumu un koroziju, - tēraudu saturoši kompozīti un slāņainas struktūras tērauds, - paredzami simulācijas modeļi attiecībā uz mikrostruktūrām un mehāniskām īpašībām, - struktūras drošība un konstruēšanas metodes, īpaši attiecībā uz ugunsizturību un izturību pret zemestrīcēm, - tehnoloģijas, kas saistītas ar formēšanu, metināšanu un tērauda un citu materiālu savienošanu, - testēšanas un novērtēšanas metožu standartizēšana. 3. RESURSU SAGLABĀŠANA UN DARBA APSTĀKĻU UZLABOŠANA Gan tērauda ražošanā, gan tērauda izmantošanā resursu saglabāšana, ekosistēmas saglabāšana un drošības jautājumi jāiekļauj ESP darbos. Zinātniskie projekti jāvērš uz šādām jomām: - dažādu avotu novecojuša tērauda pārstrādes metodes un tērauda lūžņu klasifikācija, - tērauda markas un montēto konstrukciju projektēšana, kas sekmē tērauda lūžņu pārstrādi un to pārveidošanu izmantojamā tēraudā, - darba vietas vides un apkārtējās vides kontrole un aizsardzība, - tēraudlietuvju atjaunošana, - darba apstākļu un darba vietas dzīves kvalitātes uzlabošana, - ergonomikas metodes, - arodveselība un darba drošība, - emisiju iedarbības mazināšana darbavietā. [1] OV L 29, 5.2.2003., 22. lpp. [2] OV C 29, 30.1.2001., 254. lpp. [3] OV C 87, 11.4.2002., 19. lpp. [4] OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.