LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 96/1

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA 2014/28/ES

(2014. gada 26. februāris)

par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz civilām vajadzībām paredzēto sprāgstvielu pieejamību tirgū un pārraudzību (pārstrādāta redakcija)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

(1) Padomes Direktīvā 93/15/EEK (1993. gada 5. aprīlis) par noteikumu saskaņošanu attiecībā uz civilām vajadzībām paredzēto sprāgstvielu laišanu tirgū un pārraudzību (3) ir veikti būtiski grozījumi (4). Ievērojot to, ka ir jāveic turpmāki grozījumi, skaidrības labad minētā direktīva būtu jāpārstrādā.

(2) Šajā direktīvā ir nepieciešams precizēt, ka ir noteiktas preces, kas, ievērojot Apvienoto Nāciju Organizācijas rekomendācijas par bīstamo kravu pārvadāšanu, identificētas kā pirotehniskie izstrādājumi vai munīcija, un tādējādi neietilpst jomā, uz kuru attiecas šī direktīva. Tāpēc būtu jāatceļ Komisijas Direktīva 2004/57/EK (2004. gada 23. aprīlis) par pirotehnikas izstrādājumu un dažu munīcijas izstrādājumu identifikāciju saistībā ar Padomes Direktīvu 93/15/EEK par noteikumu saskaņošanu attiecībā uz civilām vajadzībām paredzēto sprāgstvielu laišanu tirgū un pārraudzību (5), kurā patlaban noteikts šādu izstrādājumu saraksts.

(3) Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 765/2008 (2008. gada 9. jūlijs), ar ko nosaka akreditācijas un tirgus uzraudzības prasības attiecībā uz produktu tirdzniecību (6), nosaka atbilstības novērtēšanas struktūru akreditācijas noteikumus, paredz tirgus uzraudzības sistēmu un sistēmu trešo valstu produktu kontrolei, kā arī nosaka vispārīgus principus attiecībā uz CE zīmi.

(4) Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 768/2008/EK (2008. gada 9. jūlijs) par produktu tirdzniecības vienotu sistēmu (7) ir noteikti kopēji principi un atsauces noteikumi, kas piemērojami visos nozaru tiesību aktos, lai nodrošinātu saskaņotu pamatu minēto tiesību aktu pārskatīšanai vai pārstrādāšanai. Tāpēc Direktīva 93/15/EEK būtu jāpielāgo minētajam lēmumam.

(5) Drošumu glabāšanas laikā reglamentē Padomes Direktīva 96/82/EK (1996. gada 9. decembris) par tādu smagu nelaimes gadījumu briesmu pārzināšanu, kuros iesaistītas bīstamas vielas (8), kurā ir izklāstītas drošuma prasības uzņēmumiem, kuros ir sprāgstvielas. Attiecībā uz drošumu pārvadājot, noteikumi par pirotehnisko izstrādājumu pārvadāšanu ir iekļauti starptautiskās konvencijās un nolīgumos, tostarp Apvienoto Nāciju Organizācijas rekomendācijās par bīstamo kravu pārvadāšanu. Tādēļ minētajiem aspektiem nebūtu jāietilpst šīs direktīvas piemērošanas jomā.

(6) Pirotehnikas izstrādājumiem jāpiemēro atbilstīgi pasākumi, lai nodrošinātu galalietotāju aizsardzību un sabiedrības drošību. Uz pirotehniskajiem izstrādājumiem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/29/ES (2013. gada 13. jūnijs) par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz pirotehnisko izstrādājumu pieejamību tirgū (9). Tāpēc šo direktīvu nevajadzētu piemērot pirotehniskajiem izstrādājumiem.

(7) Šīs direktīvas piemērošanas jomai būtu jāskar munīcija, bet tikai attiecībā uz noteikumiem, kas reglamentē pārsūtīšanas kontroli un ar tiem saistītos pasākumus. Tā kā munīciju pārsūta atbilstīgi noteikumiem, kas ir līdzīgi ieroču pārsūtīšanas noteikumiem, munīcijas pārsūtīšanu vajadzētu reglamentēt ar noteikumiem, kas ir līdzīgi ieroču pārsūtīšanas noteikumiem, kā noteikts Padomes Direktīvā 91/477/EEK (1991. gada 18. jūnijs) par ieroču iegādes un glabāšanas kontroli (10).

(8) Šī direktīva būtu jāpiemēro visa veida piegādei, tostarp tālpārdošanai.

(9) Tādu sprāgstvielu definīcijai, uz kurām attiecas šī direktīva, būtu jāizmanto šādu produktu definīcija, kas noteikta Apvienoto Nāciju Organizācijas rekomendācijās par bīstamo kravu pārvadāšanu.

(10) Lai nodrošinātu sprāgstvielu brīvu apriti, ir jāsaskaņo tiesību akti, kas attiecas uz sprāgstvielu pieejamību tirgū.

(11) Lai nodrošinātu augstu sabiedrības interešu aizsardzības līmeni, piemēram, personu veselību, drošību un sabiedrības drošību, kā arī lai garantētu taisnīgu konkurenci Savienības tirgū, uzņēmējiem vajadzētu būt atbildīgiem par sprāgstvielu atbilstību šai direktīvai, ņemot vērā viņu attiecīgos uzdevumus piegādes ķēdē.

(12) Visiem uzņēmējiem, kas veido piegādes un izplatīšanas ķēdi, būtu jāveic atbilstīgi pasākumi, lai nodrošinātu, ka tirgū tiek darītas pieejamas tikai tādas sprāgstvielas, kas atbilst šai direktīvai. Jāparedz skaidra un samērīga pienākumu sadale atbilstīgi katra uzņēmēja uzdevumiem piegādes un izplatīšanas ķēdē.

(13) Lai atvieglotu uzņēmēju, tirgus uzraudzības iestāžu un galalietotāju saziņu, dalībvalstīm būtu jāmudina uzņēmēji papildus pasta adresei norādīt arī tīmekļa vietnes adresi.

(14) Tā kā ražotājs sīki pārzina projektēšanas un izgatavošanas procesu, viņš var vislabāk veikt atbilstības novērtēšanas procedūru. Tādēļ atbilstības novērtēšanai arī turpmāk vajadzētu būt vienīgi ražotāja pienākumam.

(15) Jānodrošina, ka sprāgstvielas no trešām valstīm, kuras nokļūst Savienības tirgū, atbilst šai direktīvai, un jo īpaši, lai ražotāji šīm sprāgstvielām būtu veikuši vajadzīgās atbilstības novērtēšanas procedūras. Tādēļ būtu jāparedz, ka importētājiem ir jāpārliecinās, vai sprāgstvielas, ko viņi laiž tirgū, atbilst šīs direktīvas prasībām, un ka tie nelaiž tirgū sprāgstvielas, kuras šādām prasībām neatbilst vai kuras rada apdraudējumu. Būtu arī jāparedz, ka importētājiem ir jāpārliecinās, ka ir veiktas atbilstības novērtēšanas procedūras un ka sprāgstvielu marķējums un ražotāju sagatavotā dokumentācija ir pieejama kompetentajām valsts iestādēm pārbaudes veikšanai.

(16) Izplatītājs dara sprāgstvielu pieejamu tirgū pēc tam, kad ražotājs vai importētājs ir to laidis tirgū, un izplatītājam būtu jārīkojas pietiekami piesardzīgi, lai nodrošinātu, ka viņa apiešanās ar sprāgstvielu nelabvēlīgi neietekmē sprāgstvielas atbilstību.

(17) Ikviens uzņēmējs, kurš vai nu laiž tirgū kādu sprāgstvielu ar savu vārdu vai preču zīmi, vai izmaina sprāgstvielu tā, ka izmaiņas varētu ietekmēt atbilstību šai direktīvai, būtu jāuzskata par ražotāju, un tam būtu jāuzņemas ražotāja pienākumi.

(18) Izplatītāji un importētāji ir cieši saistīti ar tirgu, tāpēc tiem būtu jāiesaistās tirgus uzraudzības uzdevumos, ko veic kompetentās valsts iestādes, un tiem vajadzētu būt sagatavotiem aktīvai rīcībai, lai sniegtu minētajām iestādēm visu vajadzīgo informāciju par attiecīgo sprāgstvielu.

(19) Lai visā piegādes ķēdē veiktu precīzu un pilnīgu sprāgstvielu uzskaiti, būtiska ir sprāgstvielu unikāla identifikācija. Tādējādi būs iespējama sprāgstvielas identificēšana un izsekojamība no ražošanas vietas un to laišanas tirgū līdz galalietotājam un izmantošanai, lai novērstu ļaunprātības un zādzības, palīdzot tiesībsargājošām iestādēm noteikt pazudušu vai zagtu sprāgstvielu izcelsmi. Efektīva izsekojamības sistēma atvieglo arī tirgus uzraudzības iestāžu uzdevumu atrast uzņēmējus, kas neatbilstīgas sprāgstvielas darījušas pieejamas tirgū. Glabājot informāciju, kas sasaņā ar šo direktīvu prasīta citu uzņēmēju identifikācijai, nevajadzētu noteikt, lai uzņēmēji šādu informāciju atjaunina par citiem uzņēmējiem, kuri tiem ir piegādājuši sprāgstvielas vai no kuriem tie ir piegādājuši sprāgstvielas.

(20) Lai aizsargātu personu veselību un drošību, īpašumu un vidi, šīs direktīvas noteikumi par sprāgstvielu pieejamību tirgū būtu jāizstrādā, aprobežojoties ar noteiktām sprāgstvielu drošuma pamatprasībām. Lai varētu vieglāk novērtēt atbilstību minētajām prasībām, jāparedz pieņēmums par sprāgstvielu atbilstību, kas atbilst saskaņotajiem standartiem, kuri pieņemti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1025/2012 (2012. gada 25. oktobris) par Eiropas standartizāciju (11) ar mērķi formulēt sīki izstrādātas šo prasību tehniskās specifikācijas.

(21) Regulā (ES) Nr. 1025/2012 paredzēta procedūra iebildumu izteikšanai par saskaņotajiem standartiem, ja minētie standarti tikai daļēji atbilst šai direktīvai.

(22) Lai uzņēmēji varētu pierādīt un kompetentās iestādes nodrošināt, ka sprāgstvielas, kas ir darītas pieejamas tirgū, atbilst drošuma pamatprasībām, jāparedz atbilstības novērtēšanas procedūras. Lēmumā Nr. 768/2008/EK paredzēti atbilstības novērtēšanas procedūru moduļi, kas ietver procedūras pieaugošā stingrības pakāpē, kuras ir proporcionālas apdraudējuma līmenim un nepieciešamajam drošuma līmenim. Lai nodrošinātu saskaņotību starp nozarēm un izvairītos no ad hoc gadījumiem, atbilstības novērtēšanas procedūras būtu jāizvēlas no minētajiem moduļiem. Ņemot vērā sprāgstvielu konkrētās īpašības un attiecīgo apdraudējumu, sprāgstvielas vienmēr būtu jāiesniedz trešai personai atbilstības novērtēšanai.

(23) Ražotājiem būtu jāsagatavo ES atbilstības deklarācija, kurā sniegta saskaņā ar šo direktīvu prasītā informācija par sprāgstvielu atbilstību šai direktīvai un citiem attiecīgajiem Savienības saskaņošanas tiesību aktiem.

(24) Lai nodrošinātu efektīvu piekļuvi informācijai tirgus uzraudzības nolūkiem, informācijai, kas vajadzīga, lai noteiktu visus piemērojamos Savienības aktus, vajadzētu būt pieejamai vienotā ES atbilstības deklarācijā. Lai samazinātu uzņēmēju administratīvo slogu, minētā vienotā ES atbilstības deklarācija var būt dokumentācija, kurā iekļautas atbilstīgas atsevišķās atbilstības deklarācijas.

(25) CE zīme, kas norāda uz sprāgstvielas atbilstību, ir redzamais rezultāts veselam procesam, kas plašākā nozīmē ietver arī atbilstības novērtēšanu. Vispārīgie principi, kas reglamentē CE zīmi, ir noteikti Regulā (EK) Nr. 765/2008. Šajā direktīvā būtu jānosaka CE zīmes uzlikšanas noteikumi.

(26) Šajā direktīvā noteiktās atbilstības novērtēšanas procedūras paredz to atbilstības novērtēšanas struktūru iesaistīšanos, kuras dalībvalstis paziņojušas Komisijai.

(27) Pieredze liecina, ka Direktīvā 93/15/EEK noteiktie kritēriji, kuriem atbilstības novērtēšanas struktūrām jāatbilst, lai tās paziņotu Komisijai, nav pietiekami, lai nodrošinātu paziņoto struktūru vienlīdz augsta līmeņa darbību visā Savienībā. Tomēr ir svarīgi, lai visas paziņotās struktūras veiktu savas funkcijas vienādā līmenī un godīgas konkurences apstākļos. Tādēļ jānosaka obligātās prasības atbilstības novērtēšanas struktūrām, kuras vēlas tikt paziņotas, lai varētu sniegt atbilstības novērtēšanas pakalpojumus.

(28) Lai nodrošinātu saskaņotu atbilstības novērtēšanas kvalitātes līmeni, ir arī svarīgi noteikt prasības paziņojošajām iestādēm un citām struktūrām, kas piedalās paziņoto struktūru novērtēšanā, paziņošanā un uzraudzībā.

(29) Ja atbilstības novērtēšanas struktūra pierāda atbilstību kritērijiem, kas noteikti saskaņotajos standartos, būtu jāpieņem, ka tā atbilst attiecīgajām šajā direktīvā noteiktajām prasībām.

(30) Šajā direktīvā noteiktā sistēma būtu jāpapildina ar akreditācijas sistēmu, kas paredzēta Regulā (EK) Nr. 765/2008. Akreditācija ir svarīgs līdzeklis, kā verificēt atbilstības novērtēšanas struktūru kompetenci, tāpēc tā arī būtu jāizmanto paziņošanā.

(31) Regulā (EK) Nr. 765/2008 paredzētā pārredzamā akreditācija, kas nodrošina atbilstības sertifikātu vajadzīgo uzticamību, valstu publiskā sektora iestādēm visā Savienībā būtu jāuzskata par vēlamāko līdzekli, kā pierādīt atbilstības novērtēšanas struktūru tehnisko kompetenci. Tomēr valstu iestādes var uzskatīt, ka tām ir piemēroti līdzekļi, ar ko pašām veikt minēto novērtēšanu. Šādos gadījumos, lai nodrošinātu citu valsts iestāžu veiktās novērtēšanas pienācīgu ticamības līmeni, valsts iestādēm būtu jāiesniedz Komisijai un pārējām dalībvalstīm vajadzīgie dokumentārie pierādījumi, ka izvērtētās atbilstības novērtēšanas struktūras atbilst attiecīgajām normatīvajām prasībām.

(32) Atbilstības novērtēšanas struktūras bieži piešķir apakšlīgumus par kādām to darbības daļām saistībā ar atbilstības novērtēšanu vai izmanto meitasuzņēmumus. Lai nodrošinātu aizsardzības līmeni, kāds nepieciešams Savienības tirgū laižamajām sprāgstvielām, ir ļoti svarīgi, lai atbilstības novērtēšanas uzdevumu veikšanai apakšlīgumu slēdzēji un meitasuzņēmumi atbilstu tādām pašām prasībām, kādām paziņotās struktūras. Tādēļ ir svarīgi, lai atbilstības novērtēšanas struktūru kompetences un snieguma novērtēšana un jau paziņoto struktūru uzraudzība attiektos arī uz darbībām, kuras veic apakšlīgumu slēdzēji un meitasuzņēmumi.

(33) Jāpalielina paziņošanas procedūras efektivitāte un pārredzamība, un jo īpaši tā jāpielāgo jaunajām tehnoloģijām, lai paziņošanu varētu veikt elektroniski.

(34) Paziņotās struktūras var piedāvāt savus pakalpojumus visā Savienībā, tāpēc ir lietderīgi dot pārējām dalībvalstīm un Komisijai iespēju iebilst pret paziņoto struktūru. Tādēļ ir svarīgi noteikt laikposmu, kurā var novērst visas šaubas vai bažas par atbilstības novērtēšanas struktūru kompetenci, pirms tās sāk darboties kā paziņotās struktūras.

(35) Konkurētspējai ir svarīgi, lai paziņotās struktūras piemērotu atbilstības novērtēšanas procedūras, neradot lieku apgrūtinājumu uzņēmējiem. Tā paša iemesla dēļ un lai nodrošinātu vienādu attieksmi pret uzņēmējiem, jānodrošina konsekventa atbilstības novērtēšanas procedūru tehniskā piemērošana. Vislabāk to var panākt ar atbilstīgu koordinēšanu un sadarbību starp paziņotajām struktūrām.

(36) Lai nodrošinātu tiesisko noteiktību, jāprecizē, ka Regulas (EK) Nr. 765/2008 noteikumi par Savienības tirgus uzraudzību un kontroli attiecībā uz produktiem, kas nokļūst Savienības tirgū, attiecas uz sprāgstvielām. Šai direktīvai nevajadzētu kavēt dalībvalstis no kompetento iestāžu izvēles šo uzdevumu veikšanai.

(37) Dalībvalstīm būtu jāveic visi vajadzīgie pasākumi, lai nodrošinātu, ka sprāgstvielas var laist tirgū tikai tad, ja tās, pareizi uzglabājot un izmantojot paredzētajam lietojumam vai apstākļos, ko var saprātīgi paredzēt, neapdraud cilvēku veselību un drošību. Būtu jāuzskata, ka sprāgstvielas neatbilst šajā direktīvā noteiktajām drošuma pamatprasībām tikai tādos izmantošanas apstākļos, ko var saprātīgi paredzēt, proti, ja šāda izmantošana varētu rasties likumīgas un viegli paredzamas cilvēku uzvedības rezultātā.

(38) Pašreizējā sistēma būtu jāpapildina ar procedūru, kas ļauj ieinteresētajām personām saņemt informāciju par pasākumiem, kurus paredzēts veikt attiecībā uz sprāgstvielām, kas rada apdraudējumu cilvēku veselībai vai drošībai vai īpašumam vai videi. Tam būtu arī jāļauj tirgus uzraudzības iestādēm sadarbībā ar attiecīgajiem uzņēmējiem savlaicīgāk rīkoties saistībā ar šādām sprāgstvielām.

(39) Ja dalībvalstis un Komisija vienojas par kādas dalībvalsts veiktā pasākuma pamatotību, Komisijai turpmāk nebūtu jāiesaistās, izņemot gadījumus, kad neatbilstības iemesls var būt saskaņotā standarta trūkumi.

(40) Ja pastāv nopietni draudi vai notiek uzbrukums sabiedriskajai drošībai, kā pamatā ir munīcijas vai sprāgstvielu nelikumīga turēšana vai izmantošana, būtu jāatļauj dalībvalstīm zināmos apstākļos atkāpties no šīs direktīvas attiecībā uz sprāgstvielu un munīcijas pārsūtīšanu, lai novērstu šādu nelikumīgu turēšanu vai izmantošanu.

(41) Jāizveido administratīvās sadarbības mehānisms starp dalībvalstu kompetentajām iestādēm. Tādēļ kompetentajām iestādēm būtu jāņem vērā Padomes Regula (EK) Nr. 515/97 (1997. gada 13. marts) par dalībvalstu pārvaldes iestāžu savstarpējo palīdzību un šo iestāžu un Komisijas sadarbību, lai nodrošinātu muitas un lauksaimniecības tiesību aktu pareizu piemērošanu (12).

(42) Šai direktīvai nevajadzētu ietekmēt dalībvalstu tiesības paredzēt pasākumus, kuru mērķis ir novērst sprāgstvielu un munīcijas nelikumīgu tirdzniecību.

(43) Lai sasniegtu šīs direktīvas mērķus, pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai attiecībā uz tādiem Savienības pasākumiem, ar kuriem šo direktīvu pielāgo Apvienoto Nāciju Organizācijas rekomendācijām par bīstamo kravu pārvadāšanu. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanas, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina attiecīgo dokumentu vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei.

(44) Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus šīs direktīvas īstenošanai, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (13).

(45) Būtu jāizmanto konsultēšanās procedūra, lai pieņemtu īstenošanas aktus, ar kuriem paziņojušajai dalībvalstij prasa veikt nepieciešamos korektīvos pasākumus attiecībā uz paziņotajām struktūrām, kas vairs neatbilst paziņošanas prasībām.

(46) Pārbaudes procedūra būtu jāizmanto īstenošanas tiesību aktu pieņemšanai, lai noteiktu praktiskus pasākumus sprāgstvielu unikālās identifikācijas un izsekojamības sistēmas darbībai, kā arī noteiktu sprāgstvielu pārsūtīšanas noteikumu piemērošanas tehnisko kārtību, jo īpaši izmantojamā dokumenta paraugu.

(47) Pārbaudes procedūra būtu jāizmanto arī, lai pieņemtu īstenošanas aktus attiecībā uz atbilstīgām sprāgstvielām, kas rada apdraudējumu cilvēku veselībai vai drošībai vai citiem sabiedrības interešu aizsardzības aspektiem.

(48) Komisijai būtu jāpieņem īstenošanas akti, kas jāpiemēro nekavējoties, ja pienācīgi pamatotos gadījumos saistībā ar atbilstīgām sprāgstvielām, kas rada apdraudējumu cilvēku veselībai vai drošībai vai īpašumam vai videi, tas vajadzīgs nenovēršamu un steidzamu iemeslu dēļ.

(49) Ar šo direktīvu izveidotajai komitejai atbilstīgi iedibinātai praksei var būt noderīga loma, izskatot ar šīs direktīvas piemērošanu saistītus jautājumus, kurus saskaņā ar komitejas reglamentu ierosina vai nu tās priekšsēdētājs, vai dalībvalsts pārstāvis.

(50) Ja tiek izskatīti jautājumi, kas attiecas uz šo direktīvu, izņemot jautājumus par tās īstenošanu vai pārkāpumiem, Komisijas ekspertu grupā, Eiropas Parlamentam atbilstīgi pastāvošajai praksei būtu jāsaņem pilnīga informācija un dokumentācija un vajadzības gadījumā – uzaicinājums piedalīties šādās sanāksmēs.

(51) Komisijai ar īstenošanas aktiem, nepiemērojot Regulu (ES) Nr. 182/2011, šo aktu īpašā rakstura dēļ būtu jānosaka, vai dalībvalstu pieņemtie pasākumi attiecībā uz neatbilstīgām sprāgstvielām ir pamatoti.

(52) Dalībvalstīm būtu jāpieņem noteikumi par sankcijām, kas piemērojamas par to valstu tiesību aktu noteikumu pārkāpumiem, kuri pieņemti, ievērojot šo direktīvu, un būtu jānodrošina minēto noteikumu izpilde. Attiecīgajām sankcijām vajadzētu būt iedarbīgām, samērīgām un atturošām.

(53) Tādēļ ir jāparedz saprātīgi pārejas pasākumi, kas nodrošinātu tādu sprāgstvielu pieejamību tirgū, kuri pirms dienas, kad jāpiemēro valstu pasākumi, ar kuriem transponē šo direktīvu, jau ir laisti tirgū saskaņā ar Direktīvu 93/15/EEK, bez nepieciešamības panākt produktu atbilstību papildu prasībām. Tādēļ izplatītājiem vajadzētu varēt piegādāt sprāgstvielas, kuras ir laistas tirgū, proti, krājumus, kas jau ir izplatīšanas ķēdē, pirms dienas, kad jāpiemēro valstu pasākumi, ar kuriem transponē šo direktīvu.

(54) Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķi, proti, nodrošināt, lai sprāgstvielas tirgū atbilstu prasībām, kas nodrošina augstu aizsardzības veselības un drošības līmeni un citu sabiedrības interešu aizsardzības līmeni, garantējot iekšējā tirgus darbību, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet vēriena un seku dēļ minēto mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

(55) Pienākumam šo direktīvu transponēt valsts tiesību aktos būtu jāattiecas vienīgi uz noteikumiem, kuri paredz būtiskus grozījumus salīdzinājumā ar iepriekšējām direktīvām. Pienākums transponēt noteikumus, kas nav grozīti, izriet no iepriekšējām direktīvām.

(56) Šai direktīvai nevajadzētu skart dalībvalstu pienākumus attiecībā uz V pielikuma B daļā norādītajiem termiņiem direktīvu transponēšanai valsts tiesību aktos un to piemērošanas datumiem,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

1. NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Piemērošanas joma

1. Šo direktīvu piemēro civilām vajadzībām paredzētām sprāgstvielām.

2. Šī direktīva neattiecas uz:

a) sprāgstvielām, tostarp munīciju, ko saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem ir paredzēts lietot bruņoto spēku vai policijas vajadzībām;

b) pirotehniskajiem izstrādājumiem, kas ir Direktīvas 2013/29/ES piemērošanas jomā;

c) munīciju, izņemot kā noteikts 12., 13. un 14. pantā.

I pielikumā ir attiecīgi šā punkta b) apakšpunktā un 2. panta 2. punktā minēto munīcijas un pirotehnisko izstrādājumu papildināms saraksts, kas identificēti, ievērojot Apvienoto Nāciju Organizācijas rekomendācijas par bīstamo kravu pārvadāšanu.

3. Šī direktīva neaizliedz dalībvalstīm klasificēt dažas vielas, kas nav minētas šajā direktīvā, kā sprāgstvielas saskaņā ar attiecīgo valstu normatīvajiem aktiem.

2. pants

Definīcijas

Šajā direktīvā piemēro šādas definīcijas:

1) “sprāgstvielas” ir materiāli un izstrādājumi, kurus par sprāgstvielām uzskata Apvienoto Nāciju Organizācijas rekomendācijās par bīstamo kravu pārvadāšanu un kuri ietilpst minēto rekomendāciju 1. klasē;

2) “munīcija” ir šāviņi ar dzenošo lādiņu vai bez tā un mācību munīcija, ko izmanto rokas šaujamieročos, citos šaujamieročos un artilērijā;

3) “lietošanas drošība” ir nelaimes gadījumu novēršana vai, ja tas neizdodas, to seku ierobežošana;

4) “tiesiskās izmantošanas drošība” ir sprāgstvielu nelikumīga lietojuma novēršana;

5) “apstiprinājums” ir lēmums, kas pieņemts, lai ļautu notikt paredzētajai sprāgstvielu pārsūtīšanai Savienībā;

6) “pārsūtīšana” ir ikviena sprāgstvielu fiziska pārvietošana Savienībā, izņemot sprāgstvielu pārvietošanu vienā un tajā pašā vietā;

7) “darīt pieejamu tirgū” nozīmē, veicot komercdarbību, par maksu vai bez maksas sprāgstvielas piegādāt izplatīšanai vai izmantošanai Savienības tirgū;

8) “laist tirgū” nozīmē sprāgstvielu pirmo reizi darīt pieejamu Savienības tirgū;

9) “ražotājs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas ražo sprāgstvielu vai kas sprāgstvielu ir projektējusi vai ražojusi un kas laiž minēto sprāgstvielu tirgū ar savu nosaukumu vai preču zīmi, vai izmanto savām vajadzībām;

10) “pilnvarotais pārstāvis” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas Savienībā veic uzņēmējdarbību un kas ir saņēmusi rakstisku ražotāja pilnvarojumu rīkoties tā vārdā attiecībā uz konkrētiem uzdevumiem;

11) “importētājs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā un laiž Savienības tirgū kādas trešās valsts sprāgstvielu;

12) “tirgotājs” ir ikviena fiziska vai juridiska persona, kuras nodarbošanās daļēji vai pilnībā ir ieroču un munīcijas izgatavošana, tirdzniecība, maiņa, iznomāšana, remonts vai pārveidošana;

13) “uzņēmēji” ir ražotājs, pilnvarotais pārstāvis, importētājs, izplatītājs un ikviena fiziska vai juridiska persona, kura nodarbojas ar sprāgstvielu glabāšanu, izmantošanu, pārsūtīšanu, eksportu vai tirdzniecību;

14) “izplatītājs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona piegādes ķēdē, kas nav ražotājs vai importētājs un kas sprāgstvielu dara pieejamu tirgū;

15) “tehniskā specifikācija” ir dokuments, kurā noteiktas tehniskās prasības, kurām sprāgstvielai ir jāatbilst;

16) “saskaņotais standarts” ir saskaņotais standarts, kā tas definēts Regulas (ES) Nr. 1025/2012 2. panta 1. punkta c) apakšpunktā;

17) “akreditācija” ir akreditācija, kā tā definēta Regulas (EK) Nr. 765/2008 2. panta 10. punktā;

18) “valsts akreditācijas struktūra” ir valsts akreditācijas struktūra, kas definēta Regulas (EK) Nr. 765/2008 2. panta 11. punktā;

19) “atbilstības novērtēšana” ir process, kurā novērtē, vai ir ievērotas ar sprāgstvielu saistītās drošuma pamatprasības, kas noteiktas šajā direktīvā;

20) “atbilstības novērtēšanas struktūra” ir struktūra, kas veic atbilstības novērtēšanas darbības, tostarp kalibrēšanu, testēšanu, sertificēšanu un pārbaudi;

21) “atsaukšana” ir jebkurš pasākums, kura mērķis ir saņemt atpakaļ sprāgstvielu, kas jau ir bijui pieejama galalietotājam;

22) “izņemšana” ir jebkurš pasākums, kura mērķis ir novērst, ka sprāgstviela no piegādes ķēdes tiek darīta pieejama tirgū;

23) “Savienības saskaņošanas tiesību akti” ir visi Savienības tiesību akti, ar ko saskaņo produktu tirdzniecības nosacījumus;

(24) “CE zīme” ir zīme, ar ko ražotājs norāda, ka sprāgstviela atbilst piemērojamajām prasībām, kuras izklāstītas Savienības saskaņošanas tiesību aktos attiecībā uz tās uzlikšanu.

3. pants

Brīva aprite

Dalībvalstis neaizliedz, neierobežo vai nekavē tādu sprāgstvielu pieejamību tirgū, kas atbilst šai direktīvai.

4. pants

Pieejamība tirgū

Dalībvalstis veic visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka sprāgstvielas var darīt pieejamas tirgū tikai tad, ja tās atbilst šai direktīvai.

2. NODAĻA

UZŅĒMĒJU PIENĀKUMI

5. pants

Ražotāju pienākumi

1. Laižot savas sprāgstvielas tirgū vai tās izmantojot savām vajadzībām, ražotāji nodrošina, ka tās ir projektētas un izgatavotas saskaņā ar drošuma pamatprasībām, kas izklāstītas II pielikumā.

2. Ražotāji sagatavo III pielikumā minēto tehnisko dokumentāciju un nodrošina, ka ir veikta 20. pantā minētā attiecīgā atbilstības novērtēšanas procedūra.

Ja ar šo procedūru ir pierādīts, ka sprāgstviela atbilst piemērojamajām prasībām, ražotāji sagatavo ES atbilstības deklarāciju un uzliek CE zīmi.

3. Ražotāji glabā tehnisko dokumentāciju un ES atbilstības deklarāciju 10 gadus pēc sprāgstvielas laišanas tirgū.

4. Ražotāji nodrošina, ka ir izveidotas procedūras, lai sērijveida ražošanā nodrošinātu pastāvīgu atbilstību šai direktīvai. Pienācīgi ņem vērā sprāgstvielas konstrukcijas vai raksturlielumu izmaiņas, kā arī izmaiņas saskaņotajos standartos vai citās tehniskajās specifikācijās, atsaucoties uz kurām deklarēta sprāgstvielas atbilstība.

5. Ražotāji nodrošina, ka sprāgstvielām, kuri tās laiduši tirgū, ir unikāla identifikācija saskaņā ar 15. pantā noteikto sprāgstvielu identifikācijas un izsekojamības sistēmu. Par sprāgstvielām, kas no šīs sistēmas izslēgtas:

a) ražotāji nodrošina, ka sprāgstvielas, ko tie laiduši tirgū, ir marķētas ar tipa, partijas vai sērijas numuru vai citiem elementiem, kas nodrošina to identifikāciju, vai, ja attiecīgo sprāgstvielu nelielo izmēru, formas vai konstrukcijas dēļ tas nav iespējams, vajadzīgā informācija ir norādīta uz iepakojuma vai sprāgstvielai pievienotā dokumentā;

b) ražotāji uz sprāgstvielas norāda savu nosaukumu, reģistrēto komercnosaukumu vai reģistrēto preču zīmi un pasta adresi, kur ar tiem var sazināties saistībā ar attiecīgo sprāgstvielu, vai, ja tas nav iespējams, to norāda uz sprāgstvielas iepakojuma vai ražojumam pievienotajā dokumentā. Adresē norāda vienu kontaktpunktu, kurā var sazināties ar ražotāju. Kontaktinformācija ir galalietotājiem un tirgus uzraudzības iestādēm viegli saprotamā valodā.

6. Ražotāji nodrošina, ka sprāgstvielām, ko tie laiduši tirgū, ir pievienotas instrukcijas un drošuma informācija galalietotājiem viegli saprotamā valodā, ko nosaka attiecīgā dalībvalsts. Šādas instrukcijas un drošuma informācija, kā arī jebkāds marķējums ir skaidrs un saprotams.

7. Ražotāji, kas uzskata vai kam ir iemesls uzskatīt, ka sprāgstviela, kuru tie ir laiduši tirgū, neatbilst šai direktīvai, nekavējoties veic koriģējošos pasākumus, kas nepieciešami, lai panāktu sprāgstvielas atbilstību vai arī vajadzības gadījumā lai tās izņemtu no tirgus vai atsauktu. Turklāt, ja sprāgstviela rada apdraudējumu, ražotāji nekavējoties par to informē kompetentās valsts iestādes tajās dalībvalstīs, kurās viņi šo sprāgstvielu darījuši pieejamu tirgū, norādot sīku informāciju, jo īpaši par neatbilstību un veiktajiem koriģējošajiem pasākumiem.

8. Pēc pamatota kompetentās valsts iestādes pieprasījuma ražotāji tai viegli saprotamā valodā papīra vai elektroniskā formātā sniedz visu informāciju un dokumentāciju, kas nepieciešama, lai pierādītu sprāgstvielas atbilstību šai direktīvai. Pēc minētāss iestādes pieprasījuma viņi ar to sadarbojas visos pasākumos, kas tiek veikti, lai nepieļautu apdraudējumus, ko var radīt sprāgstvielas, kuras viņi ir laiduši tirgū.

6. pants

Pilnvarotie pārstāvji

1. Ražotājs ar rakstisku pilnvaru var iecelt pilnvaroto pārstāvi.

Pilnvarotā pārstāvja pilnvarās neietilpst 5. panta 1. punktā noteiktie pienākumi un 5. panta 2. punktā minētās tehniskās dokumentācijas sagatavošanas pienākums.

2. Pilnvarotais pārstāvis veic uzdevumus, kas noteikti no ražotāja saņemtajā pilnvarā. Ar pilnvaru pilnvarotajam pārstāvim atļauj veikt vismaz šādus pienākumus:

a) 10 gadus pēc sprāgstvielas laišanas tirgū glabāt valsts tirgus uzraudzības iestādēm pieejamu ES atbilstības deklarāciju un tehnisko dokumentāciju;

b) pēc kompetentās valsts iestādes pamatota pieprasījuma sniegt minētajai iestādei visu nepieciešamo informāciju un dokumentāciju, lai pierādītu sprāgstvielas atbilstību;

c) pēc kompetento valsts iestāžu pieprasījuma sadarbojas ar tām visos pasākumos, kas tiek veikti, lai nepieļautu apdraudējumus, ko var radīt sprāgstvielas, uz kurām attiecas pilnvarotā pārstāvja pilnvaras.

7. pants

Importētāju pienākumi

1. Importētāji laiž tirgū tikai atbilstīgas sprāgstvielas.

2. Pirms sprāgstvielas laišanas tirgū importētāji nodrošina, ka ražotājs ir veicis pienācīgo atbilstības novērtēšanas procedūru, kas minēta 20. pantā. Tie nodrošina, ka ražotājs ir sagatavojis tehnisko dokumentāciju, ka sprāgstvielai ir CE zīme un tai ir pievienoti vajadzīgie dokumenti, un ka ražotājs ir izpildījis 5. panta 5. punktā noteiktās prasības.

Ja importētājs uzskata vai viņam ir iemesls uzskatīt, ka sprāgstviela neatbilst II pielikumā izklāstītajām drošuma pamatprasībām, viņš nelaiž sprāgstvielu tirgū, līdz nav panākta atbilstība. Turklāt, ja sprāgstviela rada apdraudējumu, importētājs par to informē ražotāju un tirgus uzraudzības iestādes.

3. Importētāji uz sprāgstvielas norāda savu nosaukumu, reģistrēto komercnosaukumu vai reģistrēto preču zīmi un pasta adresi, kur ar tiem var sazināties, vai, ja tas nav iespējams, to norāda uz iepakojuma vai sprāgstvielai pievienotā dokumentā. Kontaktinformācija ir galalietotājiem un tirgus uzraudzības iestādēm viegli saprotamā valodā.

4. Importētāji nodrošina, ka sprāgstvielām ir pievienotas instrukcijas un drošības informācija galalietotājiem saprotamā valodā, ko nosaka attiecīgā dalībvalsts.

5. Importētāji nodrošina, lai laikā, kad tie ir atbildīgi par sprāgstvielu, tās uzglabāšanas un pārvadāšanas apstākļi negatīvi neietekmē tās atbilstību II pielikumā izklāstītajām drošuma pamatprasībām.

6. Importētāji, kas uzskata vai kam ir iemesls uzskatīt, ka sprāgstviela, kuru tie ir laiduši tirgū, neatbilst šai direktīvai, nekavējoties veic koriģējošos pasākumus, kas nepieciešami, lai panāktu sprāgstvielas atbilstību vai arī vajadzības gadījumā lai to izņemtu vai atsauktu. Turklāt, ja sprāgstviela rada apdraudējumu, importētāji nekavējoties par to informē kompetentās valsts iestādes tajās dalībvalstīs, kurās viņi šo sprāgstvielu darījuši pieejamu tirgū, norādot sīku informāciju, jo īpaši par neatbilstību un veiktajiem koriģējošajiem pasākumiem.

7. Importētāji 10 gadus pēc sprāgstvielas laišanas tirgū glabā ES atbilstības deklarācijas kopiju pieejamu tirgus uzraudzības iestādēm un nodrošina, lai šīm iestādēm pēc pieprasījuma būtu pieejama tehniskā dokumentācija.

8. Pēc pamatota kompetentās valsts iestādes pieprasījuma importētāji tai viegli saprotamā valodā papīra vai elektroniskā formātā sniedz visu informāciju un dokumentāciju, kas nepieciešama, lai pierādītu sprāgstvielas atbilstību. Pēc minētās iestādes pieprasījuma viņi ar to sadarbojas visos pasākumos, kas veikti, lai nepieļautu apdraudējumus, ko rada sprāgstvielas, kuras viņi laiduši tirgū.

8. pants

Izplatītāju pienākumi

1. Darot sprāgstvielu pieejamu tirgū, izplatītāji pietiekami rūpīgi ievēro šīs direktīvas prasības.

2. Pirms sprāgstviela tiek darīta pieejama tirgū, izplatītāji pārliecinās, ka sprāgstvielai ir CE zīme, ka tai ir pievienoti vajadzīgie dokumenti, instrukcijas un drošuma informācija tās dalībvalsts galalietotājiem saprotamā valodā, kurā sprāgstviela tiks darīta pieejama tirgū, un ka ražotājs un importētājs ir izpildījuši attiecīgi 5. panta 5. punktā un 7. panta 3. punktā minētās prasības.

Ja izplatītājs uzskata vai viņam ir iemesls uzskatīt, ka sprāgstviela neatbilst II pielikumā izklāstītajām drošuma pamatprasībām, viņš nedara sprāgstvielu pieejamu tirgū, līdz nav panākta atbilstība. Turklāt, ja sprāgstviela rada apdraudējumu, izplatītājs par to informē ražotāju vai importētāju, kā arī tirgus uzraudzības iestādes.

3. Izplatītāji nodrošina, lai laikā, kad tie ir atbildīgi par sprāgstvielu, tās glabāšanas un pārvadāšanas apstākļi negatīvi neietekmē tās atbilstību II pielikumā izklāstītajām drošuma pamatprasībām.

4. Izplatītāji, kas uzskata vai kam ir iemesls uzskatīt, ka sprāgstviela, kuru tie ir darījuši pieejamu tirgū, neatbilst šai direktīvai, pārliecinās, ka ir veikti koriģējošie pasākumi, kas nepieciešami, lai panāktu sprāgstvielas atbilstību vai arī vajadzības gadījumā lai to izņemtu no tirgus vai atsauktu. Turklāt, ja sprāgstviela rada apdraudējumu, izplatītāji nekavējoties par to informē kompetentās valsts iestādes tajās dalībvalstīs, kurās viņi šo sprāgstvielu minētajam nolūkam irdarījuši pieejamus tirgū, norādot sīku informāciju, jo īpaši par neatbilstību un veiktajiem koriģējošajiem pasākumiem.

5. Pēc kompetentās valsts iestādes pamatota pieprasījuma izplatītāji papīra vai elektroniskā formātā sniedz visu informāciju un dokumentāciju, kas nepieciešama, lai pierādītu sprāgstvielas atbilstību. Pēc minētās iestādes pieprasījuma viņi ar to sadarbojas visos pasākumos, kas tiek veikti, lai nepieļautu apdraudējumus, ko rada sprāgstvielas, kuras viņi ir darījuši pieejamas tirgū.

9. pants

Gadījumi, kad ražotāju pienākumus piemēro importētājiem un izplatītājiem

Ja importētājs vai izplatītājs laiž tirgū kādu sprāgstvielu ar savu nosaukumu vai preču zīmi vai maina jau tirgū laistu sprāgstvielu tā, ka izmaiņas var ietekmēt atbilstību šai direktīvai, viņu šajā direktīvā uzskata par ražotāju un viņam ir tādi paši pienākumi kā ražotājam, uz kuru attiecas 5. pants.

10. pants

Uzņēmēju identifikācija

Par sprāgstvielām, uz kurām neattiecas 15. pantā noteiktā sistēma, uzņēmēji pēc tirgus uzraudzības iestāžu pieprasījuma norāda šādu informāciju:

a) visus uzņēmējus, kuri tiem piegādājuši sprāgstvielu;

b) visus uzņēmējus, kuriem tie piegādājuši sprāgstvielu.

Uzņēmēji spēj uzrādīt pirmajā daļā minēto informāciju 10 gadus pēc tam, kad tiem piegādāta sprāgstviela, un 10 gadus pēc tam, kad tie ir piegādājuši sprāgstvielu.

3. NODAĻA

DROŠĪBAS NOTEIKUMI

11. pants

Sprāgstvielu pārsūtīšana

1. Sprāgstvielas var pārsūtīt tikai saskaņā ar 2. līdz 8. punktu.

2. Kravas saņēmējam sprāgstvielu pārsūtīšanas apstiprinājums jāsaņem no kompetentās iestādes saņēmēja dalībvalstī. Kompetentā iestāde pārbauda, vai kravas saņēmējs ir juridiski pilnvarots saņemt sprāgstvielas un vai viņam ir nepieciešamās licences vai atļaujas. Uzņēmējs, kas atbild par sprāgstvielu pārsūtīšanu, informē tranzīta dalībvalsts kompetentās iestādes par sprāgstvielu jebkādu pārvietošanu caur attiecīgo dalībvalsti un iegūst iepriekšēju apstiprinājumu tranzītam caur attiecīgo dalībvalsti.

3. Ja dalībvalsts uzskata, ka pastāv problēma attiecībā uz pilnvaru pārbaudīšanu iegūt 2. punktā minētās sprāgstvielas, dalībvalsts nosūta pieejamo informāciju par šo jautājumu Komisijai, kura par to informē pārējās dalībvalstis.

4. Ja kompetentā iestāde saņēmēja dalībvalstī apstiprina pārsūtīšanu, tā izdod kravas saņēmējam dokumentu, kurā ir iekļauta visa 5. punktā minētā informācija. Šādam dokumentam ir jāpavada sprāgstvielas līdz norādītajam galamērķim. To uzrāda pēc attiecīgo kompetento iestāžu pieprasījuma. Kravas saņēmējs glabā minētā dokumenta kopiju, kuru pēc pieprasījuma iesniedz pārbaudei kompetentajai iestādei saņēmēja dalībvalstī.

5. Ja sprāgstvielu pārsūtīšana ir īpaši jāuzrauga, lai tā atbilstu īpašām drošības prasībām dalībvalsts teritorijā vai tās daļā, pirms pārsūtīšanas kravas saņēmējam kompetentajai iestādei saņēmēja dalībvalstī jāiesniedz šāda informācija:

a) attiecīgo uzņēmēju vārdi un adreses;

b) pārsūtāmo sprāgstvielu skaits un daudzums;

c) konkrētās sprāgstvielas pilns apraksts un identifikācijas līdzekļi, tostarp Apvienoto Nāciju Organizācijas identifikācijas numurs;

d) informācija par atbilstību tirgū laišanas nosacījumiem, ja ir paredzēts sprāgstvielas laist tirgū;

e) pārsūtīšanas veids un maršruts;

f) paredzamie nosūtīšanas un saņemšanas datumi;

g) ja nepieciešams, precīzas iebraukšanas un izbraukšanas vietas dalībvalstīs.

Informācija, kas ir minētā pirmās daļas a) punktā, ir pietiekoši detalizēta, lai ļautu kompetentajām iestādēm sazināties ar uzņēmējiem un saņemt apstiprinājumu, ka attiecīgie uzņēmēji ir pilnvaroti saņemt sūtījumu.

Kompetentā iestāde saņēmēja dalībvalstī pārbauda nosacījumus, ar kādiem var notikt pārsūtīšana, jo īpaši attiecībā uz īpašajām drošības prasībām. Ja pārsūtīšana atbilst īpašajām drošības prasībām, izdod apstiprinājumu pārsūtīšanai. Ja tranzīts notiek caur citu dalībvalstu teritorijām, minētās dalībvalstis līdzīgi pārbauda un apstiprina informāciju, kas attiecas uz pārsūtīšanu.

6. Ja dalībvalsts kompetentā iestāde uzskata, ka nav vajadzīgas tādas īpašās drošības prasības, kādas minētas 4. un 5. punktā, sprāgstvielas var pārsūtīt to teritorijā vai tās daļā bez iepriekšējas informācijas iesniegšanas 5. punkta nozīmē. Kompetentā iestāde saņēmēja dalībvalstī tad uz noteiktu laiku izdod apstiprinājumu, kura darbību var apturēt vai anulēt jebkurā brīdī pēc pamatota lēmuma pieņemšanas. Dokuments, kas minēts 4. punktā un kuram jābūt pievienotam sprāgstvielām, līdz tās sasniedz galamērķi, attiecas vienīgi uz minēto apstiprinājumu.

7. Neskarot parastās pārbaudes, kuras veic nosūtītāja dalībvalsts savā teritorijā, pēc attiecīgo kompetento iestāžu pieprasījuma kravu saņēmēji un attiecīgie uzņēmēji nosūta nosūtītājas dalībvalsts un tranzīta dalībvalsts iestādēm visu to būtisko informāciju, kas ir viņu rīcībā par sprāgstvielu pārsūtīšanu.

8. Uzņēmējs drīkst pārsūtīt sprāgstvielas tikai tad, ja kravas saņēmējs ir saņēmis nepieciešamās atļaujas pārsūtīšanai saskaņā ar 2., 4., 5. un 6. punktu.

12. pants

Munīcijas pārsūtīšana

1. Munīciju drīkst pārsūtīt no vienas dalībvalsts uz otru tikai saskaņā ar 2. līdz 5. punktā noteikto kārtību. Minētos punktus piemēro arī munīcijas pārsūtīšanai tirdzniecības pa pastu gadījumā.

2. Ja munīcija ir jānosūta uz citu dalībvalsti, tad attiecīgā persona ik reizi pirms nosūtīšanas paziņo dalībvalstij, kurā atrodas šī munīcija:

a) tās personas vārdu un adresi, kas pārdod vai pārsūta munīciju, pērk vai saņem munīciju un, ja nepieciešams, īpašnieka vārdu un adresi;

b) adresi, uz kuru jānosūta vai jātransportē munīcija;

c) nosūtāmās vai transportējamās munīcijas daudzumu;

d) datus, kas ļauj identificēt munīciju un arī norādi, ka munīcijai ir veikta pārbaude atbilstīgi 1969. gada 1. jūlija Konvencijai par savstarpēju pārbaudes zīmju atzīšanu uz rokas šaujamieročiem;

e) pārsūtīšanas veidus;

f) nosūtīšanas un paredzamās saņemšanas datumu.

Pirmās daļas e) un f) apakšpunktā minētā informācija nav jāsniedz, ja notiek pārsūtīšana starp tirgotājiem. Dalībvalsts pārbauda nosacījumus, saskaņā ar kuriem ir jāveic pārsūtīšana, jo īpaši attiecībā uz drošību. Ja dalībvalsts atļauj šādu pārsūtīšanu, tā izdod licenci, kurā ir iekļauta visa pirmajā daļā minētā informācija. Šī licence pavada munīciju līdz galamērķim. To uzrāda pēc dalībvalstu kompetento iestāžu pieprasījuma.

3. Katra dalībvalsts var piešķirt tirgotājiem tiesības no tās teritorijas veikt munīcijas nosūtīšanu tirgotājam, kurš reģistrēts citā dalībvalstī, nesaņemot 2. punktā minēto iepriekšējo atļauju. Šajā sakarā tā izdod atļauju, kas derīga trīs gadus un kuru var pēc pamatota lēmuma apturēt vai anulēt. Dokumentam, kurā ir norāde uz šo atļauju, jāpavada munīcija līdz galamērķim. To uzrāda pēc dalībvalstu kompetento iestāžu pieprasījuma.

Pirms pārsūtīšanas veikšanas tirgotājs paziņo to dalībvalstu, no kurām jāveic pārsūtīšana, iestādēm visu 2. punkta pirmajā daļā uzskaitīto informāciju.

4. Katra dalībvalsts piegādā citām dalībvalstīm tās munīcijas sarakstu, kuras pārsūtīšanu caur minētās dalībvalsts teritoriju var atļaut bez iepriekšējas tās piekrišanas.

Šādus munīcijas sarakstus dara zināmus tirgotājiem, kuri ir saņēmuši apstiprinājumu munīcijas pārsūtīšanai bez iepriekšējas atļaujas saskaņā ar 3. punktā noteikto kārtību.

5. Katra dalībvalsts nosūta visu tās rīcībā esošo lietderīgo informāciju par galīgo munīcijas pārsūtīšanu tai dalībvalstij, uz kuras teritoriju ir notikusi šāda pārsūtīšana.

Visu informāciju, kuru dalībvalstis saņem saskaņā ar 2. un 3. punktu, nosūta ne vēlāk kā attiecīgās pārsūtīšanas laikā galamērķa dalībvalstīm un, ja nepieciešams, ne vēlāk kā pārsūtīšanas laikā – tranzīta dalībvalstīm.

13. pants

Drošības atkāpes

Atkāpjoties no šīs direktīvas 11. panta 2., 4., 5. un 6. punkta un 12. panta, dalībvalsts, ja pastāv nopietnas briesmas vai notiek uzbrukums sabiedriskai drošībai, kas rodas sprāgstvielu vai munīcijas nelikumīgas turēšanas vai izmantošanas rezultātā, var veikt visus nepieciešamos pasākumus, kas attiecas uz sprāgstvielu vai munīcijas pārsūtīšanu, lai novērstu šādu nelikumīgu turēšanu vai lietošanu.

Veicot pasākumus, kas minēti pirmajā daļā, ievēro proporcionalitātes principu. Tie nedrīkst būt patvaļīgas diskriminācijas vai maskēta ierobežojuma līdzekļi tirdzniecībā starp dalībvalstīm.

Katra dalībvalsts, kas pieņem šādus pasākumus, par tiem paziņo Komisijai. Komisija par tiem informē pārējās dalībvalstis.

14. pants

Informācijas apmaiņa

1. Dalībvalstis izveido informācijas apmaiņas tīklus 11. un 12. panta ieviešanai. Tās informē citas dalībvalstis un Komisiju par valsts iestādēm, kuras ir atbildīgas par informācijas saņemšanu vai pārsūtīšanu un par jau minētajos pantos minēto procedūru piemērošanu.

Dalībvalstis glabā jaunāko informāciju, kas attiecas uz uzņēmējiem, kuru rīcībā ir licences vai atļaujas, kas minētas 16. pantā, lai tā būtu pieejama citām dalībvalstīm un Komisijai.

2. Šīs direktīvas ieviešanas nolūkā Regulu (EK) Nr. 515/97, jo īpaši tās prasības, kas attiecas uz konfidencialitāti, piemēro mutatis mutandis.

15. pants

Sprāgstvielu identificēšana un izsekojamība

1. Uzņēmējiem jāievēro vienota sprāgstvielu unikālas identificēšanas un izsekojamības sistēma, kurā tiek ņemti vērā to izmēri, forma vai konstrukcija, izņemot gadījumus, kad tas nav nepieciešams to zemā bīstamības līmeņa dēļ, kas noteikts, pamatojoties uz to raksturlielumiem un tādiem faktoriem kā to zema detonēšanas spēja, to lietojumi un neliels drošības risks, ko rada tās nepareizas lietošanas iespējamās sekas.

Šī sistēma neattiecas uz sprāgstvielām, ko transportē un piegādā nieiepakotas vai autocisternās, no kurām tās iesūknē tieši urbumā spridzināšanas darbiem, vai sprāgstvielām, ko saražo tieši spridzināšanas darbu objektā un kuras ielādē nekavējoties pēc saražošanas (izgatavošana in situ).

2. Minētā sistēma paredz datu vākšanu un glabāšanu, attiecīgos gadījumos arī ar elektroniskiem līdzekļiem, kas nodrošina sprāgstvielas unikālu identifikāciju un izsekojamību, kā arī unikālas identifikācijas piestiprināšanu uz sprāgstvielas un/vai tā iepakojuma, nodrošinot piekļuves iespējas šiem datiem. Šie dati saistīti ar attiecīgās sprāgstvielas unikālo identifikāciju, ieskaitot atrašanās vietu laikā, kad tā ir uzņēmēju valdījumā, un šo uzņēmēju identitāti.

3. Dati, kas minēti 2. punktā, ir regulāri jātestē un jāaizsargā pret nejaušu vai ļaunprātīgu bojāšanu vai iznīcināšanu. Šādi dati jāglabā 10 gadus pēc reģistrētā darījuma veikšanas, vai gadījumos, kad sprāgstvielas izlietotas vai iznīcinātas, 10 gadus pēc to izlietošanas vai iznīcināšanas arī tad, ja attiecīgais uzņēmējs izbeidzis darbību. Pēc kompetento iestāžu pieprasījuma tiem tūlīt jābūt pieejamiem.

4. Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, ar kuriem:

a) nosaka praktiskus pasākumus 1. punktā minētās unikālās identificēšanas un izsekojamības sistēmas darbībai, ņemot vērā sprāgstvielu izmērus, formu un konstrukciju, jo īpaši unikālās identifikācijas formātu un struktūru, kā paredzēts 2. punktā;

b) identificējot 1. punktā minētos gadījumus, kad tas nav nepieciešams sprāgstvielas zema bīstamības riska dēļ, uzņēmēji var neievērot unikālās identificēšanas un izsekojamības sistēmu minētā punkta nozīmē.

Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 49. panta 3. punktā.

16. pants

Licence vai atļauja

Uzņēmējiem jāsaņem licence vai atļauja, kas tiem ļauj nodarboties ar sprāgstvielu izgatavošanu, glabāšanu, lietošanu, importu, eksportu, pārsūtīšanu vai tirdzniecību.

Pirmā daļa neattiecas uz tā uzņēmēja darbiniekiem, kas ir saņēmis licenci vai atļauju.

17. pants

Ražošanas licencēšana

Kad dalībvalsts izdod 16. pantā minēto sprāgstvielu ražošanas licenci vai atļauju, tā jo īpaši pārbauda, ka uzņēmēji spēj ievērot tehniskās saistības, kuras tie ir uzņēmušies.

18. pants

Konfiskācija

Katra dalībvalsts paredz nepieciešamos pasākumus, lai ļautu kompetentajām iestādēm konfiscēt ikvienu sprāgstvielu, ja ir pietiekoši pierādījumi, ka šī sprāgstviela tiks nelikumīgi iegūta, lietota vai pārdota.

4. NODAĻA

SPRĀGSTVIELAS ATBILSTĪBA

19. pants

Pieņēmums par sprāgstvielu atbilstību

Sprāgstvielas, kas atbilst tiem saskaņotajiem standartiem vai to daļām, uz kuriem atsauces ir publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, uzskata par atbilstīgām II pielikumā noteiktajām drošuma pamatprasībām, uz kurām attiecas minētie standarti vai to daļas.

20. pants

Atbilstības novērtēšanas procedūras

Lai novērtētu sprāgstvielu atbilstību, ražotājs izmanto vienu no šādām III pielikumā minētajām procedūrām:

a) ES tipa pārbaudi (B modulis) un pēc ražotāja izvēles vienu no turpmāk norādītā: i) atbilstība tipam, pamatojoties uz iekšējo ražošanas kontroli un uzraudzītām produkta pārbaudēm pēc nejauši izvēlētiem intervāliem (C2 modulis); ii) atbilstība tipam, pamatojoties uz ražošanas procesa kvalitātes nodrošināšanu (D modulis); iii) atbilstība tipam, pamatojoties uz produkta kvalitātes nodrošināšanu (E modulis); iv) atbilstība tipam, pamatojoties uz produkta verificēšanu (F modulis);

b) atbilstība, pamatojoties uz vienības verificēšanu (G modulis).

21. pants

ES atbilstības deklarācija

1. ES atbilstības deklarācijā norāda, ka ir pierādīta atbilstība II pielikumā izklāstītajām drošuma pamatprasībām.

2. ES atbilstības deklarācijai ir IV pielikumā sniegtā parauga struktūra, tajā ir III pielikumā dotajos attiecīgajos moduļos norādītie elementi, un to pastāvīgi atjaunina. To tulko valodā vai valodās, ko nosaka dalībvalsts, kurā sprāgstvielu laiž vai dara pieejamu tirgū.

3. Ja uz sprāgstvielu attiecas vairāk nekā viens Savienības tiesību akts, kurš prasa ES atbilstības deklarāciju, tiek sagatavota viena ES atbilstības deklarācija attiecībā uz visiem šādiem Savienības tiesību aktiem. Minētajā deklarācijā norāda attiecīgos Savienības tiesību aktus, tostarp arī atsauces uz to publikācijām.

4. Sagatavojot ES atbilstības deklarāciju, ražotājs uzņemas atbildību par sprāgstvielas atbilstību šajā direktīvā noteiktajām prasībām.

22. pants

CE zīmes vispārīgie principi

Uz CE zīmi attiecas vispārīgie principi, kas izklāstīti Regulas (EK) Nr. 765/2008 30. pantā.

23. pants

CE zīmes uzlikšanas noteikumi un nosacījumi

1. CE zīmi redzami, salasāmi un neizdzēšami uzliek sprāgstvielām. Ja tas nav iespējams vai attaisnojams sprāgstvielas īpatnību dēļ, to uzliek uz iepakojuma un pavadošajiem dokumentiem.

2. CE zīmi uzliek pirms sprāgstvielas laišanas tirgū.

3. Aiz CE zīmes ir paziņotās struktūras identifikācijas numurs, ja šī struktūra piedalās ražošanas kontroles posmā.

Paziņotās struktūras identifikācijas numuru uzliek pati struktūra, vai pēc tās norādījumiem to uzliek ražotājs vai viņa pilnvarotais pārstāvis.

4. Aiz CE zīmes un vajadzības gadījumā paziņotās struktūras identifikācijas numura var norādīt citu zīmi par īpašu apdraudējumu vai izmantošanu.

5. CE zīmi uzliek pavaddokumentiem tām sprāgstvielām, kas ražotas pašu izmantošanai, sprāgstvielām, kuras pārvadā un piegādā neiepakotas, vai sprāgstvielu mobilajās ražošanas iekārtās (MEMU) ielādēšanai tieši urbumā spridzināšanas darbiem, vai sprāgstvielām, ko saražo tieši spridzināšanas darbu objektā un kuras ielādē nekavējoties pēc saražošanas (izgatavošanas in situ).

6. Dalībvalstis izmanto esošos mehānismus, lai nodrošinātu CE zīmes izmantošanas kārtības pareizu piemērošanu, un atbilstīgi rīkojas minētās zīmes nepareizas izmantošanas gadījumā.

5. NODAĻA

ATBILSTĪBAS NOVĒRTĒŠANAS STRUKTŪRU PAZIŅOŠANA

24. pants

Paziņošana

Dalībvalstis paziņo Komisijai un pārējām dalībvalstīm struktūras, kas ir pilnvarotas veikt trešo personu atbilstības novērtēšanas uzdevumus, uz kuriem attiecas šī direktīva.

25. pants

Paziņojošās iestādes

1. Dalībvalstis izraugās paziņojošo iestādi, kas ir atbildīga par tādu procedūru izveidi un veikšanu, kuras nepieciešamas, lai novērtētu un paziņotu atbilstības novērtēšanas struktūras un uzraudzītu paziņotās struktūras, tostarp to atbilstību 30. pantam.

2. Dalībvalstis var nolemt, ka 1. punktā minēto novērtēšanu un uzraudzību veic valsts akreditācijas struktūra Regulas (EK) Nr. 765/2008 nozīmē un saskaņā ar to.

26. pants

Prasības paziņojošajām iestādēm

1. Paziņojošo iestādi izveido tā, lai nebūtu nekādu interešu konfliktu ar atbilstības novērtēšanas struktūrām.

2. Paziņojošā iestāde ir veidota un darbojas tā, lai nodrošinātu tās darbības objektivitāti un taisnīgumu.

3. Paziņojošā iestāde ir veidota tā, lai visus lēmumus par atbilstības novērtēšanas struktūras paziņošanu pieņemtu kompetentas personas, kas nav tās pašas personas, kuras veikušas novērtēšanu.

4. Paziņojošā iestāde nepiedāvā un neveic nekādas darbības, ko veic atbilstības novērtēšanas struktūras, kā arī nesniedz konsultāciju pakalpojumus komerciālā nolūkā vai par konkurētspējīgu samaksu.

5. Paziņojošā iestāde nodrošina iegūtās informācijas konfidencialitāti.

6. Paziņojošajai iestādei ir pietiekams skaits kompetentu darbinieku tās pienākumu pienācīgai izpildei.

27. pants

Paziņojošo iestāžu pienākums sniegt informāciju

Dalībvalstis informē Komisiju par atbilstības novērtēšanas struktūru novērtēšanas un paziņošanas procedūrām un paziņoto struktūru uzraudzības procedūrām savās valstīs, kā arī par visām izmaiņām šajā informācijā.

Komisija dara šo informāciju publiski pieejamu.

28. pants

Prasības paziņotajām struktūrām

1. Paziņošanas nolūkā atbilstības novērtēšanas struktūra atbilst 2. līdz 11. punktā noteiktajām prasībām.

2. Atbilstības novērtēšanas struktūru izveido saskaņā ar dalībvalsts tiesību aktiem, un tā ir juridiska persona.

3. Atbilstības novērtēšanas struktūra ir trešā persona, kas ir neatkarīga no organizācijas vai sprāgstvielas, kuru tā novērtē.

4. Atbilstības novērtēšanas struktūra, tās augstākā vadība un darbinieki, kas atbild par atbilstības novērtēšanas uzdevumiem, nav novērtējamo sprāgstvielu izstrādātāji, ražotāji, piegādātāji, uzstādītāji, pircēji, īpašnieki, lietotāji vai uzturētāji, nedz minēto pušu pārstāvji. Tas neliedz izmantot sprāgstvielas, kas ir vajadzīgas atbilstības novērtēšanas struktūras darbībai, vai izmantot sprāgstvielas personīgām vajadzībām.

Atbilstības novērtēšanas struktūra, tās augstākā vadība un darbinieki, kas ir atbildīgi par atbilstības novērtēšanas uzdevumiem, nav tieši saistīti ar sprāgstvielu projektēšanu, ražošanu vai konstruēšanu, tirdzniecību, uzstādīšanu, lietošanu vai uzturēšanu, kā arī nepārstāv minētajās darbībās iesaistītās personas. Viņi neiesaistās darbībās, kas var būt pretrunā viņu lēmuma neatkarībai vai godīgumam attiecībā uz tām novērtēšanas darbībām, kuras viņiem ir paziņotas. Tas jo īpaši attiecas uz konsultāciju pakalpojumiem.

Atbilstības novērtēšanas struktūras nodrošina, lai to filiāļu vai apakšlīgumu slēdzēju darbības neietekmētu atbilstības novērtēšanas darbību konfidencialitāti, objektivitāti vai taisnīgumu.

5. Atbilstības novērtēšanas struktūras un to darbinieki veic atbilstības novērtēšanas darbības ar visaugstāko profesionālo integritāti un vajadzīgo tehnisko kompetenci konkrētajā jomā bez spiediena un pamudinājumiem, jo īpaši finansiāla rakstura, kas varētu ietekmēt viņu lēmumu vai atbilstības novērtēšanas darbību rezultātus, īpaši personām vai personu grupām, kuras ir ieinteresētas šo darbību rezultātos.

6. Atbilstības novērtēšanas struktūra ir spējīga veikt visus atbilstības novērtēšanas uzdevumus, kuri tai noteikti III pielikumā un saistībā ar kuriem tā ir paziņota, neatkarīgi no tā, vai šos uzdevumus veic pati atbilstības novērtēšanas struktūra vai tie tiek veikti tās vārdā un uz tās atbildību.

Atbilstības novērtēšanas struktūras rīcībā vienmēr un par visām atbilstības novērtēšanas procedūrām un sprāgstvielu veidiem un kategorijām, ar ko saistībā tā ir paziņota, ir nepieciešamie:

a) darbinieki ar tehniskām zināšanām un pietiekamu un atbilstīgu pieredzi, lai veiktu atbilstības novērtēšanas uzdevumus;

b) to procedūru apraksti, saskaņā ar kurām veic atbilstības novērtēšanu, nodrošinot pārredzamību un šo procedūru reproducējamības iespēju. Tai ir izstrādāta pienācīga politika un procedūras, ar ko uzdevumi, kurus tā veic kā paziņotā struktūra, ir nodalīti no pārējās darbības;

c) procedūras darbību veikšanai, kurās pienācīgi ņem vērā uzņēmuma lielumu, nozari, kurā tas darbojas, struktūru, attiecīgās tehnoloģijas sarežģītības pakāpi un to, vai attiecīgie uzņēmumi ražo sērijveida produktus.

Atbilstības novērtēšanas struktūrai ir nepieciešamie līdzekļi, lai pienācīgi veiktu tehniskos un administratīvos uzdevumus saistībā ar atbilstības novērtēšanas darbībām, un ir piekļuve visam nepieciešamajam aprīkojumam un iekārtām.

7. Darbiniekiem, kas ir atbildīgi par atbilstības novērtēšanas uzdevumu veikšanu, ir:

a) pienācīga tehniskā un profesionālā apmācība, kas aptver visu atbilstības novērtēšanas darbību jomu, par kuru atbilstības novērtēšanas struktūra ir tikusi paziņota;

b) pietiekamas zināšanas par prasībām attiecībā uz veicamo novērtēšanu un atbilstīgas pilnvaras veikt šo novērtēšanu;

c) atbilstīgas zināšanas un sapratne par II pielikumā izklāstītajām drošuma pamatprasībām, piemērojamajiem saskaņotajiem standartiem un attiecīgajiem noteikumiem Savienības saskaņošanas tiesību aktos un valstu tiesību aktos;

d) prasme sastādīt sertifikātus, dokumentāciju un ziņojumus, kas pierāda, ka novērtēšana ir veikta.

8. Tiek garantēta atbilstības novērtēšanas struktūru, to augstākās vadības un darbinieku, kuri ir atbildīgi par atbilstības novērtēšanas uzdevumu veikšanu, objektivitāte.

Atalgojums, ko saņem atbilstības novērtēšanas struktūras augstākā vadība un darbinieki, kas ir atbildīgi par atbilstības novērtēšanas uzdevumu veikšanu, nav atkarīgs no veikto novērtējumu skaita vai to rezultātiem.

9. Atbilstības novērtēšanas struktūras apdrošina civiltiesisko atbildību, ja vien atbildību neuzņemas valsts saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai ja dalībvalsts pati nav tieši atbildīga par atbilstības novērtēšanu.

10. Atbilstības novērtēšanas struktūras darbinieki glabā dienesta noslēpumus attiecībā uz visu informāciju, kas iegūta, veicot pienākumus, uz kuriem attiecas III pielikums vai valstu tiesību aktu noteikumi, kas to īsteno, izņemot attiecībā uz tās dalībvalsts kompetentajām iestādēm, kurā darbības tiek veiktas. Īpašumtiesības ir aizsargātas.

11. Atbilstības novērtēšanas struktūras nodrošina, ka darbinieki, kas ir atbildīgi par atbilstības novērtēšanas uzdevumu veikšanu, ir informēti par attiecīgajām standartizācijas darbībām un saskaņā ar attiecīgajiem Savienības saskaņošanas tiesību aktiem izveidotās paziņoto struktūru koordinācijas grupas darbībām, vai pašas piedalās šo darbību veikšanā un piemēro kā pamatnostādnes šīs darba grupas administratīvos lēmumus un sagatavotos dokumentus.

29. pants

Pieņēmums par atbilstības novērtēšanas struktūru atbilstību

Ja atbilstības novērtēšanas struktūra pierāda savu atbilstību kritērijiem, kas noteikti attiecīgajos saskaņotajos standartos vai to daļās, uz kuriem atsauces publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, to uzskata par atbilstīgu 28. pantā izklāstītajām prasībām, ciktāl piemērojamie saskaņotie standarti attiecas uz šīm prasībām.

30. pants

Paziņoto struktūru meitasuzņēmumi un apakšlīgumu slēgšana

1. Ja paziņotā struktūra slēdz apakšlīgumus par konkrētu uzdevumu veikšanu saistībā ar atbilstības novērtēšanu vai izmanto meitasuzņēmumu, tā pārliecinās, ka apakšlīguma slēdzējs vai meitasuzņēmums atbilst 28. panta prasībām, un attiecīgi informē paziņojošo iestādi.

2. Paziņotās struktūras uzņemas pilnu atbildību par apakšlīgumu slēdzēju vai filiāļu darbību neatkarīgi no tā, kur tie veic uzņēmējdarbību.

3. Par darbībām var slēgt apakšlīgumu vai tās var veikt meitasuzņēmums tikai tad, ja klients tam piekrīt.

4. Paziņotās struktūras glabā paziņojošajai iestādei pieejamus attiecīgos dokumentus par apakšuzņēmēja vai meitasuzņēmuma kvalifikāciju novērtēšanu un to veikto darbu saskaņā ar III pielikumu.

31. pants

Paziņošanas pieteikums

1. Atbilstības novērtēšanas struktūra iesniedz paziņošanas pieteikumu paziņojošajai iestādei tajā dalībvalstī, kur tā veic uzņēmējdarbību.

2. Paziņošanas pieteikumam pievieno atbilstības novērtēšanas darbību aprakstu, atbilstības novērtēšanas moduli vai moduļus un sprāgstvielu vai sprāgstvielas, par ko struktūra paziņo sevi par kompetentu, kā arī akreditācijas sertifikātu, ja tāds ir, ko izdevusi valsts akreditācijas struktūra, apliecinot, ka atbilstības novērtēšanas struktūra atbilst 28. panta prasībām.

3. Ja attiecīgajai atbilstības novērtēšanas struktūrai nav akreditācijas sertifikāta, tā paziņojošajai iestādei iesniedz visus dokumentāros pierādījumus, kas nepieciešami, lai apstiprinātu, atzītu un regulāri uzraudzītu tās atbilstību 28. panta prasībām.

32. pants

Paziņošanas procedūra

1. Paziņojošās iestādes var paziņot tikai tās atbilstības novērtēšanas struktūras, kuras atbilst 28. panta prasībām.

2. Tās paziņo Komisijai un pārējām dalībvalstīm, izmantojot Komisijas izveidoto un pārvaldīto elektronisko paziņošanas sistēmu.

3. Paziņojumā iekļauj sīku informāciju par atbilstības novērtēšanas darbībām, atbilstības novērtēšanas moduli vai moduļiem, attiecīgo sprāgstvielu vai sprāgstvielām un attiecīgo kompetences apliecinājumu.

4. Ja paziņošana ir veikta, neizmantojot 31. panta 2. punktā minēto akreditācijas sertifikātu, paziņojošā iestāde iesniedz Komisijai un pārējām dalībvalstīm dokumentārus pierādījumus, kuri apliecina atbilstības novērtēšanas struktūras kompetenci un veiktos pasākumus, tādējādi nodrošinot, ka minētā struktūra tiek regulāri uzraudzīta un ka tā joprojām atbilst 28. panta prasībām.

5. Attiecīgā struktūra drīkst veikt paziņotās struktūras darbības tikai tad, ja Komisija vai pārējās dalībvalstis nav izteikušas iebildumus divu nedēļu laikā no paziņošanas, ja izmanto akreditācijas sertifikātu, vai divu mēnešu laikā no paziņošanas, ja neizmanto akreditācijas procedūru.

Šajā direktīvā tikai šādu struktūru uzskata par paziņoto struktūru.

6. Paziņojošā iestāde paziņo Komisijai un pārējām dalībvalstīm par attiecīgām turpmākām izmaiņām paziņojumā.

33. pants

Paziņoto struktūru identifikācijas numuri un saraksti

1. Komisija katrai paziņotajai struktūrai piešķir identifikācijas numuru.

Tā piešķir tikai vienu šādu numuru arī tad, ja struktūra ir paziņota saskaņā ar vairākiem Savienības tiesību aktiem.

2. Komisija dara publiski pieejamu to struktūru sarakstu, kuras paziņotas saskaņā ar šo direktīvu, tostarp identifikācijas numurus, kas tām piešķirti, un darbības, kuru veikšanai tās paziņotas.

Komisija nodrošina šā saraksta atjaunināšanu.

34. pants

Izmaiņas paziņojumos

1. Ja paziņojošā iestāde ir noskaidrojusi vai ir tikusi informēta, ka paziņotā struktūra vairs neatbilst 28. panta prasībām vai nepilda savus pienākumus, paziņojošā iestāde attiecīgi ierobežo, aptur vai anulē paziņojumu, ņemot vērā to, kādā mērā attiecīgā struktūra nav spējusi nodrošināt atbilstību prasībām vai pildīt savus pienākumus. Tā nekavējoties par to attiecīgi informē Komisiju un pārējās dalībvalstis.

2. Ja paziņojums ir ierobežots, apturēts vai anulēts vai ja paziņotā struktūra ir beigusi darbību, paziņotāja dalībvalsts veic atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka minētās struktūras dokumentus apstrādā cita paziņotā struktūra vai arī tie pēc pieprasījuma ir pieejami atbildīgajām paziņojošajām un tirgus uzraudzības iestādēm.

35. pants

Paziņoto struktūru kompetences apšaubīšana

1. Komisija izmeklē visus gadījumus, kad tai ir radušās šaubas vai tai ir ziņots par šaubām attiecībā uz kādas paziņotās struktūras kompetenci vai tās spēju pastāvīgi izpildīt prasības un pienākumus, kuri uz to attiecas.

2. Paziņotāja dalībvalsts pēc pieprasījuma sniedz Komisijai visu informāciju saistībā ar attiecīgās struktūras paziņojuma pamatojumu vai paziņotās struktūras kompetences saglabāšanu.

3. Komisija nodrošina, lai visa aizsargājamā informācija, kas saņemta izmeklēšanas gaitā, tiktu apstrādāta kā konfidenciāla informācija.

4. Ja Komisija pārliecinās, ka paziņotā struktūra neatbilst vai vairs neatbilst tās paziņošanas prasībām, tā pieņem īstenošanas aktu, pieprasot paziņojušajai dalībvalstij veikt nepieciešamos koriģējošos pasākumus, tostarp paziņošanas atsaukšanu, ja tas ir nepieciešams.

Minēto īstenošanas aktu pieņem saskaņā ar 49. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru.

36. pants

Paziņoto struktūru pienākumi to darbības laikā

1. Paziņotās struktūras veic atbilstības novērtēšanu saskaņā ar III pielikumā paredzētajām atbilstības novērtēšanas procedūrām.

2. Atbilstības novērtēšanu veic samērīgi, neradot lieku slogu uzņēmējiem. Atbilstības novērtēšanas struktūras īsteno savu darbību, pienācīgi ņemot vērā uzņēmuma lielumu, nozari, kurā tas darbojas, struktūru, attiecīgās tehnoloģijas sarežģītības pakāpi un to, vai ražošanas process ir masveida vai sērijveida.

To darot, tās tomēr ievēro tādu stingrību un aizsardzības līmeni, kāds vajadzīgs, lai sprāgstviela atbilstu šai direktīvai.

3. Ja paziņotā struktūra konstatē, ka ražotājs nav izpildījis II pielikumā vai atbilstīgajos saskaņotajos standartos vai citās tehniskajās specifikācijās izklāstītās drošuma pamatprasības, tā pieprasa, lai ražotājs veiktu attiecīgus koriģējošos pasākumus, un neizsniedz atbilstības sertifikātu.

4. Ja, uzraugot atbilstību pēc sertifikāta izsniegšanas, paziņotā struktūra konstatē, ka kāda sprāgstviela vairs neatbilst prasībām, tā pieprasa, lai ražotājs veiktu attiecīgus koriģējošos pasākumus, un vajadzības gadījumā aptur vai anulē sertifikātu.

5. Ja koriģējošie pasākumi netiek veikti vai nedod vēlamo rezultātu, paziņotā struktūra attiecīgi ierobežo, aptur vai anulē sertifikātus.

37. pants

Paziņoto struktūru lēmumu pārsūdzība

Dalībvalstis nodrošina, lai būtu pieejama pārsūdzības procedūra attiecībā uz paziņotās struktūras lēmumiem.

38. pants

Paziņoto struktūru pienākums sniegt informāciju

1. Paziņotās struktūras informē paziņojošo iestādi par:

a) sertifikātu atteikšanu, ierobežošanu, apturēšanu vai anulēšanu;

b) apstākļiem, kas ietekmē paziņojuma piemērošanas jomu, vai paziņošanas nosacījumiem;

c) informācijas pieprasījumiem par atbilstības novērtēšanas darbībām, ko tās saņēmušas no tirgus uzraudzības iestādēm;

d) atbilstības novērtēšanas darbībām, kas veiktas paziņošanas piemērošanas jomā, un visām citām veiktajām darbībām, tostarp pārrobežu darbībām un apakšuzņēmēja līgumu slēgšanu – pēc pieprasījuma.

2. Paziņotās struktūras sniedz pārējām struktūrām, kas paziņotas saskaņā ar šo direktīvu un veic līdzīgas atbilstības novērtēšanas darbības, kuras attiecas uz tām pašām sprāgstvielām, attiecīgu informāciju par jautājumiem saistībā ar negatīviem un, pēc pieprasījuma, pozitīviem atbilstības novērtēšanas rezultātiem.

39. pants

Pieredzes apmaiņa

Komisija organizē pieredzes apmaiņu starp dalībvalstu iestādēm, kas ir atbildīgas par paziņošanas politiku.

40. pants

Paziņoto struktūru koordinācija

Komisija nodrošina, lai tiktu izveidota attiecīga koordinācija un sadarbība starp struktūrām, kas paziņotas saskaņā ar šo direktīvu, un lai tā pienācīgi tiktu īstenota nozares paziņoto struktūru grupas veidā.

Dalībvalstis nodrošina, lai to paziņotās struktūras tieši vai ar ieceltu pārstāvju starpniecību piedalītos minētās grupas darbā.

6. NODAĻA

SAVIENĪBAS TIRGUS UZRAUDZĪBA, TO SPRĀGSTVIELU KONTROLE, KURAS NOKĻŪST SAVIENĪBAS TIRGŪ, UN SAVIENĪBAS DROŠĪBAS PROCEDŪRAS

41. pants

Savienības tirgus uzraudzība un to sprāgstvielu kontrole, kuras nokļūst Savienības tirgū

Sprāgstvielām piemēro Regulas (EK) Nr. 765/2008 16. līdz 29. pantu.

Dalībvalstis veic visus atbilstīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka sprāgstvielas var laist tirgū tikai tad, ja tās, pareizi uzglabātas un izmantotas paredzētajam nolūkam, neapdraud cilvēku veselību un drošību.

42. pants

Procedūra darbībām ar sprāgstvielām, kuras rada apdraudējumu valsts līmenī

1. Ja kādas dalībvalsts tirgus uzraudzības iestādēm ir pietiekams pamats uzskatīt, ka sprāgstvielas, uz kurām attiecas šī direktīva, rada apdraudējumu cilvēku veselībai vai drošībai vai arī īpašumam vai videi, tās veic novērtējumu saistībā ar attiecīgo sprāgstvielu, aptverot visas šajā direktīvā noteiktās attiecīgās prasības. Attiecīgie uzņēmēji minētajā nolūkā pēc vajadzības sadarbojas ar tirgus uzraudzības iestādēm.

Ja pirmajā daļā minētajā novērtēšanā tirgus uzraudzības iestādes konstatē, ka sprāgstviela neatbilst šai direktīvai, tās nekavējoties lūdz attiecīgo uzņēmēju veikt visas attiecīgās koriģējošās darbības, kas nepieciešamas, lai panāktu sprāgstvielas atbilstību minētajām prasībām vai lai proporcionāli apdraudējumam tās izņemtu no tirgus vai atsauktu šo iestāžu noteiktajā termiņā.

Tirgus uzraudzības iestādes attiecīgi informē attiecīgo paziņoto struktūru.

Uz šā punkta otrajā daļā minētajiem pasākumiem attiecas Regulas (EK) Nr. 765/2008 21. pants.

2. Ja tirgus uzraudzības iestādes uzskata, ka neatbilstība neaprobežojas tikai ar valsts teritoriju, tās informē Komisiju un pārējās dalībvalstis par novērtējuma rezultātiem un par pasākumiem, ko tās lūgušas veikt uzņēmējam.

3. Uzņēmējs nodrošina, lai tiktu veikti visi piemērotie koriģējošie pasākumi saistībā ar visām attiecīgajām sprāgstvielām, kuras tas darījis pieejamas Savienības tirgū.

4. Ja attiecīgais uzņēmējs 1. punkta otrajā daļā noteiktajā laikposmā neveic pienācīgus koriģējošos pasākumus, tirgus uzraudzības iestādes veic visus vajadzīgos pasākumus, lai aizliegtu vai ierobežotu to, ka sprāgstviela tiek darīta pieejama valsts tirgū, izņemta no tirgus vai atsaukta.

Par šiem pasākumiem tirgus uzraudzības iestādes nekavējoties informē Komisiju un pārējās dalībvalstis.

5. Šā panta 4. punkta otrajā daļā minētajā informācijā ietver visas pieejamās ziņas, jo īpaši datus neatbilstīgās sprāgstvielas identificēšanai, datus par sprāgstvielas izcelsmi, paziņotās neatbilstības veidu un ar to saistīto apdraudējumu, veikto valsts pasākumu veidu un ilgumu, kā arī attiecīgā uzņēmēja argumentus. Tirgus uzraudzības iestādes jo īpaši norāda, vai neatbilstība ir saistīta ar kādu no šiem iemesliem:

a) sprāgstvielas neatbilstība prasībām, kas saistītas ar cilvēku veselību vai drošību, īpašuma vai vides aizsardzību; vai

b) trūkumi 19. pantā minētajos saskaņotajos standartos, kurus ievērojot var pieņemt, ka ir nodrošināta atbilstība.

6. Citas dalībvalstis, izņemot to dalībvalsti, kura uzsākusi šajā pantā minēto procedūru, nekavējoties informē Komisiju un pārējās dalībvalstis par pieņemtajiem pasākumiem un sniedz to rīcībā esošu papildu informāciju saistībā ar attiecīgās sprāgstvielas neatbilstību, un, ja tās nepiekrīt pieņemtajam valsts pasākumam, informē par saviem iebildumiem.

7. Ja trīs mēnešu laikā pēc 4. punkta otrajā daļā minētās informācijas saņemšanas neviena dalībvalsts vai Komisija nav izteikusi iebildumus pret kādas dalībvalsts veikto pagaidu pasākumu, šo pasākumu uzskata par pamatotu.

8. Dalībvalstis nodrošina, lai saistībā ar attiecīgo sprāgstvielu nekavējoties tiek veikti piemēroti ierobežojoši pasākumi, piemēram, sprāgstvielas izņemšana no tirgus.

43. pants

Savienības drošības procedūra

1. Ja, pabeidzot 42. panta 3. un 4. punktā noteikto procedūru, ir izteikti iebildumi pret kādas dalībvalsts veiktajiem pasākumiem vai Komisija uzskata, ka šādi pasākumi ir pretrunā Savienības tiesību aktiem, Komisija nekavējoties sāk apspriešanos ar dalībvalstīm un attiecīgo uzņēmēju vai uzņēmējiem un veic valsts pasākuma novērtēšanu. Pamatojoties uz minētā novērtējuma rezultātiem, Komisija pieņem īstenošanas aktu, nosakot, vai valsts pasākums ir pamatots.

Komisija adresē savu lēmumu visām dalībvalstīm un nekavējoties to paziņo tām un attiecīgajam uzņēmējam vai uzņēmējiem.

2. Ja valsts pasākums tiek uzskatīts par pamatotu, visas dalībvalstis veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu neatbilstīgās sprāgstvielas izņemšanu no sava tirgus, un par to informē Komisiju. Ja valsts pasākums tiek uzskatīts par nepamatotu, attiecīgā dalībvalsts attiecīgo pasākumu atceļ.

3. Ja valsts pasākumu uzskata par pamatotu un sprāgstvielas neatbilstība ir attiecināma uz trūkumiem saskaņotajos standartos, kas minēti šīs direktīvas 42. panta 5. punkta b) apakšpunktā, Komisija piemēro Regulas (ES) Nr. 1025/2012 11. pantā paredzēto procedūru.

44. pants

Atbilstīgas sprāgstvielas, kas rada apdraudējumu

1. Ja dalībvalsts pēc saskaņā ar 42. panta 1. punktā paredzētās novērtēšanas konstatē, ka, lai gan sprāgstviela atbilst šai direktīvai, tā apdraud cilvēku veselību un drošību, īpašumu vai vidi, tā lūdz attiecīgajam uzņēmējam veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka attiecīgā sprāgstviela, kad tā tiek laista tirgū, vairs nerada šo apdraudējumu, vai lai proporcionāli apdraudējumam to izņemtu no tirgus vai atsauktu šīs dalībvalsts noteiktajā pienācīgajā termiņā.

2. Uzņēmējs nodrošina, lai tiktu veikti koriģējošie pasākumi saistībā ar visām attiecīgajām sprāgstvielām, kuras tas darījis pieejamas Savienības tirgū.

3. Dalībvalsts nekavējoties informē Komisiju un pārējās dalībvalstis. Minētajā informācijā ietver visas pieejamās ziņas, īpaši datus neatbilstīgās sprāgstvielas identificēšanai, datus par tās izcelsmi un piegādes ķēdi, konkrētā apdraudējuma veidu un veikto valsts pasākumu veidu un ilgumu.

4. Komisija nekavējoties sāk apspriešanos ar dalībvalstīm un attiecīgo uzņēmēju vai uzņēmējiem un novērtē valsts veiktos pasākumus. Pamatojoties uz minētā novērtējuma rezultātiem, Komisija ar īstenošanas aktiem izlemj, vai valsts pasākums ir pamatots, un, ja vajadzīgs, ierosina atbilstīgus pasākumus.

Šā punkta pirmajā daļā minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 49. panta 3. punktā.

Pienācīgi pamatotu ar cilvēku veselības un drošības vai īpašuma vai vides aizsardzību saistītu nenovēršamu un steidzamu iemeslu dēļ saskaņā ar procedūru, kura minēta 49. panta 4. punktā, Komisija pieņem īstenošanas aktus, kas jāpiemēro nekavējoties.

5. Komisija adresē savu lēmumu visām dalībvalstīm un nekavējoties to paziņo tām un attiecīgajam uzņēmējam vai uzņēmējiem.

45. pants

Formāla neatbilstība

1. Neskarot 42. pantu, ja dalībvalsts konstatē kādu no turpmāk norādītajām problēmām, tā pieprasa, lai attiecīgais uzņēmējs novērš attiecīgo neatbilstību:

a) CE zīme ir uzlikta, pārkāpjot Regulas (EK) Nr. 765/2008 30. pantu vai šīs direktīvas 23. pantu;

b) CE zīme nav uzlikta;

c) paziņotās struktūras identifikācijas numurs ir uzlikts, pārkāpjot 23. pantu, ja minētā struktūra ir iesaistīta ražošanas kontroles posmā, vai tas nav uzlikts;

d) nav sagatavota ES atbilstības deklarācija;

e) ES atbilstības deklarācija ir sagatavota nepareizi;

f) tehniskā dokumentācija nav pieejama vai ir nepilnīga;

g) informācija, kas minēta 5. panta 5. punktā vai 7. panta 3. punktā, nav norādīta, tā ir nepatiesa vai nepilnīga;

h) nav izpildīta kāda cita administratīvā prasība, kas noteikta 5. vai 7. pantā.

2. Ja 1. punktā minētā neatbilstība saglabājas, attiecīgā dalībvalsts veic visus atbilstīgos pasākumus, lai ierobežotu vai aizliegtu sprāgstvielu darīt pieejamu tirgū vai nodrošinātu tās atsaukšanu vai izņemšanu no tirgus.

7. NODAĻA

DELEĢĒTĀS UN ĪSTENOŠANAS PILNVARAS UN KOMITEJA

46. pants

Deleģētās pilnvaras

Komisijai ir pilnvaras pieņemt deleģētos tiesību aktus saskaņā ar 47. pantu, aktualizējot I pielikumu, lai to saskaņotu ar Apvienoto Nāciju Organizācijas rekomendācijām par bīstamo kravu pārvadāšanu.

47. pants

Deleģēšanas īstenošana

1. Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2. Pilnvaras pieņemt 46. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz pieciem gadiem no 2014. gada 18. aprīļa. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.

3. Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 46. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4. Tiklīdz tā pieņem deleģētu aktu, Komisija par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

5. Saskaņā ar 46. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo periodu pagarina par diviem mēnešiem.

48. pants

Īstenošanas akti

Komisija pieņem īstenošanas aktus, nosakot 11. panta piemērošanas tehnisko kārtību, jo īpaši izmantojamā dokumenta paraugu.

Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 49. panta 3. punktā.

49. pants

Komiteju procedūra

1. Komisijai palīdz Civilām vajadzībām paredzēto sprāgstvielu komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu.

3. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

4. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 8. pantu saistībā ar tās 5. pantu.

5. Komisija apspriežas ar komiteju par visiem jautājumiem, par kuriem saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1025/2012 vai citiem Savienības tiesību aktiem ir jāapspriežas ar nozares ekspertiem.

Turklāt komiteja var izskatīt jebkuru citu jautājumu, kas attiecas uz šīs direktīvas piemērošanu un ko saskaņā ar tās reglamentu var ierosināt tās priekšsēdētājs vai dalībvalsts pārstāvis.

8. NODAĻA

PĀREJAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

50. pants

Sankcijas

Dalībvalstis paredz noteikumus par sankcijām, ko piemēro gadījumos, kad uzņēmēji pārkāpj to valsts tiesību aktu noteikumus, kuri pieņemti, ievērojot šo direktīvu, un veic visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu to izpildi. Šādi noteikumi smagu pārkāpumu gadījumā var paredzēt kriminālsodu.

Paredzētās sankcijas ir iedarbīgas, samērīgas un atturošas.

51. pants

Pārejas noteikumi

1. Dalībvalstis nekavē tādu sprāgstvielu pieejamību tirgū, uz kurām attiecas Direktīva 93/15/EEK, kuras atbilst šīs direktīvas prasībām un kuras tika laistas tirgū pirms 2016. gada 20. aprīļa.

2. Sertifikāti, kas izdoti saskaņā ar Direktīvu 93/15/EEK, ir derīgi saskaņā ar šo direktīvu.

3. Līdz aizstāšanai ar pasākumiem, kas pieņemti saskaņā ar šīs direktīvas 15. pantu, turpina piemērot Komisijas Direktīvu 2008/43/EK (2008. gada 4. aprīlis), ar ko izveido sistēmu civilām vajadzībām paredzētu sprāgstvielu marķēšanai un izsekojamībai saskaņā ar Padomes Direktīvu 93/15/EEK (14).

52. pants

Transponēšana

1. Dalībvalstis līdz 2016. gada 19. aprīlim pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu 2. panta 2., 7. līdz 13. un 15. līdz 24. punkta, 3. līdz 10. panta, 14. panta 1. punkta, 15. un 16. panta, 20. panta a) punkta i) apakšpunkta, 21. līdz 27. panta, 28. panta 1. līdz 4. punkta, 6., 7., 10. un 11. punkta, 29. līdz 45. panta, 50. un 51. panta, III un IV pielikuma prasības. Dalībvalstis nekavējoties Komisijai dara zināmus minēto noteikumu tekstus.

Tās piemēro minētos noteikumus no 2016. gada 20. aprīļa.

Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Tajos arī iekļauj paziņojumu, ka spēkā esošos normatīvos un administratīvos aktos esošās atsauces uz direktīvu, kas atcelta ar šo direktīvu, uzskata par atsaucēm uz šo direktīvu. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce un kā formulējams minētais paziņojums.

2. Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

53. pants

Atcelšana

Direktīvu 93/15/EEK, kurā grozījumi izdarīti ar V pielikuma A daļā minētajām regulām, un Direktīvu 2004/57/EK atceļ no 2016. gada 20. aprīļa, neskarot dalībvalstu pienākumus attiecībā uz V pielikuma B daļā norādītajiem termiņiem direktīvu transponēšanai valsts tiesību aktos un to piemērošanas datumiem.

Atsauces uz atceltajām direktīvām uzskata par atsaucēm uz šo direktīvu, un tās jālasa saskaņā ar VI pielikumā iekļauto atbilstības tabulu.

54. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šīs direktīvas 1. pantu, 2. panta 1., 3. līdz 6. un 14. punktu, 11., 12. un 13. pantu, 14. panta 2. punktu, 17. līdz 19. pantu, 20. panta a) punkta ii) līdz iv) apakšpunktu un b) punktu, 28. panta 5., 8. un 9. punktu, 46., 47., 48. un 49. pantu un I, II, V un VI pielikumu piemēro no 2016. gada 20. aprīļa.

55. pants

Adresāti

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Strasbūrā, 2014. gada 26. februārī Eiropas Parlamenta vārdā – priekšsēdētājs M. SCHULZ Padomes vārdā – priekšsēdētājs D. KOURKOULAS

(1) OV C 181, 21.6.2012., 105. lpp.

(2) Eiropas Parlamenta 2014. gada 5. februāra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2014. gada 20. februāra lēmums.

(3) OV L 121, 15.5.1993., 20. lpp.

(4) Skatīt V pielikuma A daļu.

(5) OV L 127, 29.4.2004., 73. lpp.

(6) OV L 218, 13.8.2008., 30. lpp.

(7) OV L 218, 13.8.2008., 82. lpp.

(8) OV L 10, 14.1.1997., 13. lpp.

(9) OV L 178, 28.6.2013., 27. lpp.

(10) OV L 256, 13.9.1991., 51. lpp.

(11) OV L 316, 14.11.2012., 12. lpp.

(12) OV L 82, 22.3.1997., 1. lpp.

(13) OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.

(14) OV L 94, 5.4.2008., 8. lpp.

I PIELIKUMS PRIEKŠMETI, KO ATTIECĪGAJĀS APVIENOTO NĀCIJU ORGANIZĀCIJAS REKOMENDĀCIJĀS UZSKATA PAR PIROTEHNIKAS IZSTRĀDĀJUMIEM VAI MUNĪCIJU ANO Nr. NOSAUKUMS un APRAKSTS KLASE/NODAĻA GLOSĀRIJS (izmantojams kā vadlīnijas tikai informācijas nolūkos) G grupa 0009 Munīcija, aizdedzinošā ar sprāgstošo, izsitošo vai izmetošo lādiņu vai bez tā 1.2 G Munīcija Vispārējs apzīmējums galvenokārt tiem izstrādājumiem, kurus izmanto militāriem nolūkiem un kuri ietver dažāda veida bumbas, granātas, raķetes, mīnas, lādiņus un citas tamlīdzīgas ierīces. Munīcija, aizdedzinošā Munīcija, kas satur aizdedzinošu vielu. Izņemot gadījumus, kad minētais sastāvs ir eksplozīvs pats par sevi, šī munīcija satur arī vienu vai vairākas no šādām daļām: izmetošo lādiņu ar degļa lādiņu un aizdedzes lādiņu; uzspridzinātāju ar sprāgstošo vai izsitošo lādiņu. 0010 Munīcija, aizdedzinošā ar sprāgstošo, izsitošo vai izmetošo lādiņu vai bez tā 1.3 G Sk. ierakstu ANO Nr. 0009 0015 Munīcija, dūmu ar sprāgstošo, izsitošo vai izmetošo lādiņu vai bez tā 1.2 G Munīcija, dūmu Munīcija, kura satur dūmus radošu vielu. Izņemot gadījumus, kad minētā viela ir eksplozīva pati par sevi, šī munīcija satur arī vienu vai vairākas no šādām daļām: izmetošo lādiņu ar degļa lādiņu un aizdedzes lādiņu; uzspridzinātāju ar sprāgstošo vai izsitošo lādiņu. 0016 Munīcija, dūmu ar sprāgstošo, izsitošo vai izmetošo lādiņu vai bez tā 1.3 G Sk. ierakstu ANO Nr. 0015 0018 Munīcija, asarošanu izraisošā ar sprāgstošo, izsitošo vai izmetošo lādiņu 1.2 G Munīcija, asarošanu izraisošā ar sprāgstošo, izsitošo vai izmetošo lādiņu Munīcija, kura satur asarošanu izraisošu vielu. Tā satur arī vienu vai vairākas no šādām daļām: pirotehnisko vielu, izmetošo lādiņu ar degļa lādiņu un aizdedzes lādiņu; uzspridzinātāju ar sprāgstošo vai izsitošo lādiņu. 0019 Munīcija, asarošanu izraisošā ar sprāgstošo, izsitošo vai izmetošo lādiņu 1.3 G Sk. ierakstu ANO Nr. 0018 0039 Bumbas, ar zibspuldzes efektu 1.2 G Bumbas Eksplozīvi izstrādājumi, kurus nomet no lidaparātiem. Tie var saturēt degošu šķidrumu ar sprāgstvielas lādiņu, zibspuldzes efekta maisījumu vai sprāgstvielas lādiņu. Šajā terminā ir ietvertas: bumbas, ar zibspuldzes efektu. 0049 Patronas, ar zibspuldzes efektu 1.1 G Patronas, ar zibspuldzes efektu Izstrādājumi, kas sastāv no apvalka, kapseles un uzliesmojoša pulvera, kuri apvienoti vienā veselumā un ir sagatavoti šaušanai. 0050 Patronas, ar zibspuldzes efektu 1.3 G Sk. ierakstu ANO Nr. 0049 0054 Patronas, signāla 1.3 G Patronas, signāla Izstrādājumi, kas paredzēti krāsainu signālraķešu vai citu signālu palaišanai, izmantojot raķešpistoli, u. c. 0066 Degaukla 1.4 G Degaukla Izstrādājums, kurš sastāv no tekstildzijas, kas pārklāta ar šaujampulveri vai citu ātri degošu pirotehnikas maisījumu, un no elastīga aizsargpārklājuma vai arī no šaujampulvera serdeņa, kuru apņem elastīgs austs materiāls. Šis izstrādājums pakāpeniski sadeg ar atklātu liesmu visā tā garumā, un to izmanto, lai pārnestu aizdedzi no ierīces uz lādiņu. 0092 Signālugunis, virszemes 1.3 G Signālugunis Izstrādājumi, kas satur pirotehniskas vielas un ko paredzēts izmantot, lai apgaismotu, identificētu, signalizētu vai brīdinātu. 0093 Signālugunis, gaisa 1.3 G Sk. ierakstu ANO Nr. 0092 0101 Deglis, nedetonējošs 1.3 G Deglis (fuse) / uzspridzinātājs (fuze) Lai gan angļu valodā šiem diviem terminiem ir kopīga izcelsme – franču valodas vārdi fusée, fusil – un tos dažreiz uzskata par viena un tā paša termina rakstības variantiem, ir lietderīgi pieturēties pie uzskata, ka fuse attiecas uz auklveidīgu aizdedzes ierīci, bet fuze – uz munīcijā izmantotu ierīci, kura ietver mehāniskas, elektriskas, ķīmiskas vai hidrostatiskas sastāvdaļas un kura uzliesmojot vai sprāgstot izraisa sprādzienu ķēdi. Deglis, momentānais, nedetonējošais (ātri degošā degaukla) Izstrādājums, kurš sastāv no kokvilnas diegiem, kas piesūcināti ar smalku šaujampulveri (ātri degoša degaukla). Tas deg ar atklātu liesmu, un to izmanto uguņošanas ierīču aizdedzes ķēdēs un citur. 0103 Deglis, aizdedzes, cauruļveida, pārklāts ar metālu 1.4 G Deglis, aizdedzes, cauruļveida, pārklāts ar metālu Izstrādājums, kas sastāv no metāla caurulītes ar uzliesmojošas sprāgstvielas serdeni. 0171 Munīcija, apgaismošanas ar sprāgstošo, izsitošo vai izmetošo lādiņu vai bez tā 1.2 G Munīcija, apgaismošanas ar sprāgstošo, izsitošo vai izmetošo lādiņu vai bez tā Munīcija, kas paredzēta spēcīga gaismas avota radīšanai, lai apgaismotu kādu apgabalu. Šis termins ietver apgaismošanas patronas, granātas un lādiņus, kā arī apgaismošanas bumbas un bumbas mērķa identifikācijai. 0191 Signālierīces, rokas 1.4 G Izstrādājumi, kas paredzēti signālu radīšanai 0192 Signālugunis, dzelzceļa, eksplozīvas 1.1 G Sk. ierakstu ANO Nr. 0191 0194 Signālraķetes, avārijas, kuģu 1.1 G Sk. ierakstu ANO Nr. 0191 0195 Signālraķetes, avārijas, kuģu 1.3 G Sk. ierakstu ANO Nr. 0191 0196 Signālraķetes, dūmu 1.1 G Sk. ierakstu ANO Nr. 0191 0197 Signālraķetes, dūmu 1.4 G Sk. ierakstu ANO Nr. 0191 0212 Munīcijas trasējošie lādiņi 1.3 G Munīcijas trasējošie lādiņi Noslēgti izstrādājumi, kuri satur pirotehniskas vielas un kuri paredzēti lādiņa trajektorijas noteikšanai. 0254 Munīcija, apgaismošanas ar sprāgstošo, izsitošo vai izmetošo lādiņu vai bez tā 1.3 G Sk. ierakstu ANO Nr. 0171 0297 Munīcija, apgaismošanas ar sprāgstošo, izsitošo vai izmetošo lādiņu vai bez tā 1.4 G Sk. ierakstu ANO Nr. 0254 0299 Bumbas, ar zibspuldzes efektu 1.3 G Sk. ierakstu ANO Nr. 0039 0300 Munīcija, aizdedzinošā ar sprāgstošo, izsitošo vai izmetošo lādiņu vai bez tā 1.4 G Sk. ierakstu ANO Nr. 0009 0301 Munīcija, asarošanu izraisošā ar sprāgstošo un izsitošo lādiņu 1.4 G Sk. ierakstu ANO Nr. 0018 0303 Munīcija, dūmu ar sprāgstošo un izsitošo lādiņu vai bez tā 1.4 G Sk. ierakstu ANO Nr. 0015 0306 Munīcijas trasējošie lādiņi 1.4 G Sk. ierakstu ANO Nr. 0212 0312 Patronas, signāla 1.4 G Patronas, signāla Izstrādājumi, kas paredzēti krāsainu signālraķešu vai citu signālu palaišanai, izmantojot raķešpistoles. 0313 Signālraķetes, dūmu 1.2 G Sk. ierakstu ANO Nr. 0195 0318 Granātas, mācību, rokas vai šaujamieroču 1.3 G Granātas, mācību, rokas vai šaujamieroču Izstrādājumi, kurus paredzēts mest ar roku vai izšaut, izmantojot šaujamieroci. Šis termins ietver: granātas, mācību, rokas vai šaujamieroču. 0319 Kapseles, cauruļveida 1.3 G Kapseles, cauruļveida Izstrādājumi, kuri sastāv no aizdedzes kapseles un tādas uzliesmojošas sprāgstvielas papildus lādiņa kā šaujampulveris, kurus izmanto, lai aizdedzinātu izmetošo lādiņu patronas čaulā, piemēram, lielgabalos. 0320 Kapseles, cauruļveida 1.4 G Sk. ierakstu ANO Nr. 0319 0333 Uguņošanas ierīces 1.1 G Uguņošanas ierīces Pirotehnikas izstrādājumi, kas paredzēti izklaidei. 0334 Uguņošanas ierīces 1.2 G Sk. ierakstu ANO Nr. 0333 0335 Uguņošanas ierīces 1.3 G Sk. ierakstu ANO Nr. 0333 0336 Uguņošanas ierīces 1.4 G Sk. ierakstu ANO Nr. 0333 0362 Munīcija, mācību 1.4 G Munīcija, mācību Munīcija bez sprāgstvielas pamatlādiņa, kas satur sprāgstošo vai izsitošo lādiņu. Parasti tā satur arī uzspridzinātāju un izmetošo lādiņu. 0363 Munīcija, pārbaudes 1.4 G Munīcija, pārbaudes Munīcija, kas satur pirotehniskas vielas un ko izmanto, lai pārbaudītu jauna munīcijas veida, ieroču sastāvdaļu vai ieroču sistēmu efektivitāti vai jaudu. 0372 Granātas, mācību, rokas vai šaujamieroču 1.2 G Sk. ierakstu ANO Nr. 0318 0373 Signālierīces, rokas 1.4 S Sk. ierakstu ANO Nr. 0191 0403 Signālraķetes, gaisa 1.4 G Sk. ierakstu ANO Nr. 0092 0418 Signālugunis, virszemes 1.2 G Sk. ierakstu ANO Nr. 0092 0419 Signālugunis, virszemes 1.1 G Sk. ierakstu ANO Nr. 0092 0420 Signālraķetes, gaisa 1.1 G Sk. ierakstu ANO Nr. 0092 0421 Signālraķetes, gaisa 1.2 G Sk. ierakstu ANO Nr. 0092 0424 Lādiņi, inerti ar trasējošo lādiņu 1.3 G Lādiņi Tādi izstrādājumi kā šāviņi vai lodes, kuras izšauj no lielgabala vai cita artilērijas šaujamieroča, šautenes vai cita kājnieku ieroča. Tie var būt inerti, ar trasējošo lādiņu vai bez tā, kā arī saturēt sprāgstošo vai izsitošo lādiņu vai sprāgstvielas lādiņu. Šis termins ietver: lādiņus, inertus, ar trasējošo lādiņu; lādiņus ar sprāgstošo vai izsitošo lādiņu; lādiņus ar sprāgstvielas lādiņu. 0425 Lādiņi, inerti ar trasējošo lādiņu 1.4 G Sk. ierakstu ANO Nr. 0424 0428 Izstrādājumi, pirotehnikas, tehniskām vajadzībām 1.1 G Izstrādājumi, pirotehnikas, tehniskām vajadzībām Izstrādājumi, kuri satur pirotehniskas vielas un kurus izmanto tehniskām vajadzībām, piemēram, lai radītu siltumu, gāzi, specefektus, utt. Šis termins neietver šādus izstrādājumus, kuri ir minēti atsevišķi: visa veida munīciju; patronas, signāla; pārgriezējus, troses, eksplozīvos; uguņošanas ierīces; signālraķetes, gaisa; signālugunis, virszemes; palaišanas ierīces, eksplozīvās; kniedes, eksplozīvās; signālierīces, rokas; signālraķetes, avārijas; signālugunis, dzelzceļa, eksplozīvās; signālraķetes, dūmu. 0429 Izstrādājumi, pirotehnikas, tehniskām vajadzībām 1.2 G Sk. ierakstu ANO Nr. 0428 0430 Izstrādājumi, pirotehnikas, tehniskām vajadzībām 1.3 G Sk. ierakstu ANO Nr. 0428 0431 Izstrādājumi, pirotehnikas, tehniskām vajadzībām 1.4 G Sk. ierakstu ANO Nr. 0428 0434 Lādiņi ar sprāgstošo vai izsitošo lādiņu 1.2 G Lādiņi Tādi izstrādājumi kā šāviņi vai lodes, kuras izšauj no lielgabala vai cita artilērijas šaujamieroča, šautenes vai cita kājnieku ieroča. Tie var būt inerti, ar trasējošo lādiņu vai bez tā, kā arī saturēt sprāgstošo vai izsitošo lādiņu vai sprāgstvielas lādiņu. Šis termins ietver: lādiņus, inertus, ar trasējošo lādiņu; lādiņus ar sprāgstošo vai izsitošo lādiņu; lādiņus ar sprāgstvielas lādiņu. 0435 Lādiņi ar sprāgstošo vai izsitošo lādiņu 1.4 G Sk. ierakstu ANO Nr. 0434 0452 Granātas, mācību, rokas vai šaujamieroču 1.4 G Sk. ierakstu ANO Nr. 0372 0487 Signālraķetes, dūmu 1.3 G Sk. ierakstu ANO Nr. 0194 0488 Munīcija, mācību 1.3 G Munīcija, mācību Munīcija bez sprāgstvielas pamatlādiņa, kas satur sprāgstošo vai izsitošo lādiņu. Parasti tā satur arī uzspridzinātāju un izmetošo lādiņu. Šis termins neietver šādus izstrādājumus, kas ir minēti atsevišķi: granātas, mācību. 0492 Signālugunis, dzelzceļa, eksplozīvas 1.3 G Sk. ierakstu ANO Nr. 0194 0493 Signālugunis, dzelzceļa, eksplozīvas 1.4 G Sk. ierakstu ANO Nr. 0194 0503 Drošības spilvenu gāzģeneratori vai drošības spilvenu moduļi, vai drošības jostu pirotehniskie nospriegotāji 1.4 G S grupa 0110 Granātas, mācību, rokas vai šaujamieroču 1.4 S Sk. ierakstu ANO Nr. 0318 0193 Signālugunis, dzelzceļa, eksplozīvas 1.4 S Sk. ierakstu ANO Nr. 0194 0337 Uguņošanas ierīces 1.4 S Sk. ierakstu ANO Nr. 0334 0345 Lādiņi, inerti ar trasējošo lādiņu 1.4 S Lādiņi Tādi izstrādājumi kā šāviņi vai lodes, kuras izšauj no lielgabala vai cita artilērijas šaujamieroča, šautenes vai cita kājnieku ieroča. Tie var būt inerti, ar trasējošo lādiņu vai bez tā, kā arī saturēt sprāgstošo vai izsitošo lādiņu vai sprāgstvielas lādiņu. 0376 Kapseles, cauruļveida 1.4 S Sk. ierakstu ANO Nr. 0319 0404 Signālraķetes, gaisa 1.4 S Sk. ierakstu ANO Nr. 0092 0405 Patronas, signāla 1.4 S Patronas, signāla Izstrādājumi, kas paredzēti krāsainu signālraķešu vai citu signālu palaišanai, izmantojot raķešpistoles utt. 0432 Izstrādājumi, pirotehniskām vai tehniskām vajadzībām 1.4 S

II PIELIKUMS DROŠUMA PAMATPRASĪBAS I. Vispārīgas prasības 1. Visām sprāgstvielām jābūt konstruētām, izgatavotām un piegādātām tā, lai radītu iespējami mazāku apdraudējumu cilvēku dzīvībai un veselībai un lai novērstu kaitējumu īpašumam un videi parastos paredzamos apstākļos, jo īpaši attiecībā uz drošības noteikumiem un standarta praksi līdz laikam, kad šī sprāgstviela tiek izmantota. 2. Katrai sprāgstvielai jāatbilst ražotāja norādītajiem darbības raksturlielumiem, lai nodrošinātu maksimālu drošību un uzticamību. 3. Katra sprāgstviela jākonstruē un jāražo tā, lai, izmantojot atbilstīgas metodes, to var izlietot tādā veidā, kas samazina ietekmi uz vidi. II. Īpašas prasības 1. Vajadzības gadījumā jāņem vērā vismaz šāda informācija un īpašības: a) uzbūve un raksturīgās īpašības, tostarp ķīmiskais sastāvs, homogenitātes pakāpe un attiecīgos gadījumos izmēri un daļiņu lieluma sadalījums; b) sprāgstvielas fizikālā un ķīmiskā stabilitāte visos vides apstākļos, kādos tā var tikt izmantota; c) triecienjutība un berzesjutība; d) visu sastāvdaļu savietojamība attiecībā uz to fizikālo un ķīmisko stabilitāti; e) sprāgstvielas ķīmiskā tīrība; f) sprāgstvielas izturība pret ūdens iedarbību, ja to ir paredzēts lietot mitros apstākļos vai slapjumā un ja tās drošību vai uzticamību var negatīvi ietekmēt ūdens; g) izturība pret zemām un augstām temperatūrām, ja sprāgstvielu ir paredzēts glabāt vai lietot šādās temperatūrās un ja tās drošība vai uzticamība var tikt negatīvi ietekmēta, atdzesējot vai karsējot sprāgstvielas komponentu vai pašu sprāgstvielu; h) sprāgstvielas atbilstība lietošanai bīstamās vidēs (piemēram, vidē, kuru apdraud raktuvju gāze, karstās masas), ja to ir paredzēts lietot šādos apstākļos; i) drošuma īpašības, kas paredzētas, lai novērstu nesavlaicīgu vai netīšu palaišanu vai aizdegšanos; j) sprāgstvielas pareiza pielādēšana un darbība, kad to lieto paredzētajam nolūkam; k) piemērotas instrukcijas un, ja nepieciešams, marķējums attiecībā uz drošu apiešanos, glabāšanu un iznīcināšanu; l) sprāgstvielas, tās iepakojuma vai citu komponentu izturība pret bojāšanos glabāšanas laikā, līdz ražotāja norādītā derīguma termiņa beigām; m) visu ierīču un piederumu specifikācijas, kas nepieciešamas sprāgstvielas uzticamai un drošai darbībai. 2. Katra sprāgstviela jāpārbauda reālos apstākļos. Ja tas nav iespējams laboratorijā, testi jāveic apstākļos, kādos sprāgstviela tiks lietota. 3. Prasības sprāgstvielu grupām 3.1. Spridzināšanai izmantojamās sprāgstvielas atbilst šādām prasībām: a) paredzētajai ierosināšanas metodei jānodrošina spridzināšanai izmantojamās sprāgstvielas droša, uzticama un pilnīga detonācija vai, attiecīgā gadījumā, uzliesmošana. Šaujampulvera gadījumā jāpārbauda tā uzliesmošanas spēja; b) spridzināšanai izmantojamām sprāgstvielām patronā droši un uzticami jāpārnes detonācija no patronu kolonnas viena gala uz otru; c) spridzināšanai izmantojamo sprāgstvielu, kas paredzētas izmantošanai pazemē, radītās indīgās gāzes var saturēt oglekļa monoksīdu, slāpekļa oksīdus un citas gāzes, tvaikus vai cietās daļiņas tikai tādā daudzumā, kas parastos darba apstākļos nav veselībai kaitīgs. 3.2. Detonācijas auklas, Bikforda auklas, citas degauklas un detonācijas caurules atbilst šādām prasībām: a) detonācijas auklu, Bikforda auklu, citu degauklu un detonācijas cauruļu apvalkam jābūt ar pietiekamu mehānisko stiprību, un tam pietiekami jāaizsargā eksplozīvais pildījums, kad to pakļauj normālai mehāniskai iedarbībai; b) jānorāda un jānodrošina Bikforda auklu degšanas laika parametri; c) detonācijas auklām ir jābūt droši aizdedzināmām, tām jābūt pietiekošai sprāgstvielu iniciēšanas spējai un jāatbilst prasībām attiecībā uz glabāšanu pat arī īpašos klimatiskos apstākļos. 3.3. Detonatori (tostarp palēninātas darbības detonatori) un detonatori ar laika releju atbilst šādām prasībām: a) detonatoriem droši jāiniciē kalnrūpniecībā izmantojamo sprāgstvielu detonācija, kuras paredzēts izmantot kopā ar šiem detonatoriem atbilstīgi visiem paredzamajiem lietošanas nosacījumiem; b) detonācijas auklu darbības kavējuma ierīcēm jābūt droši iniciējamām; c) iniciēšanas spēju nedrīkst negatīvi ietekmēt mitrums; d) palēninātas darbības detonatoru kavējuma laikam jābūt pietiekami vienādam, lai nodrošinātu, ka cits citam sekojošu laika ķēdes posmu kavējuma laiku pārklāšanās varbūtība nav būtiska; e) elektrisko detonatoru elektriskie raksturlielumi ir jānorāda uz iepakojuma (piemēram, minimālā iniciēšanas strāva, pretestība); f) elektrisko detonatoru vadiem, ņemot vērā to paredzamo lietojumu, jābūt ar pietiekamu strāvas izolāciju un mehānisko izturību, tostarp detonatora vada savienojuma vietā ar detonatoru. 3.4. Propelenti un raķešu propelenti atbilst šādām prasībām: a) šie materiāli nedrīkst detonēt tad, kad tos lieto paredzētajam nolūkam; b) ja nepieciešams, propelentus (piemēram, uz nitrocelulozes bāzes) stabilizē, lai novērstu to sadalīšanos; c) cietie raķešu propelenti, ja tie ir presēti vai lējumu veidā, nedrīkst saturēt nekādas īpaši neparedzētas plaisas vai gāzes burbuļus, kas var bīstami ietekmēt to darbību.

III PIELIKUMS ATBILSTĪBAS NOVĒRTĒŠANAS PROCEDŪRAS B MODULIS ES tipa pārbaude 1. ES tipa pārbaude ir atbilstības novērtēšanas procedūras daļa, ar kuru paziņotā struktūra pārbauda sprāgstvielas tehnisko projektu, kā arī pārliecinās un apstiprina, ka šīs sprāgstvielas tehniskais projekts atbilst tām šīs direktīvas prasībām, kuras uz to attiecas. 2. ES tipa pārbaudi veic kā sprāgstvielas tehniskā projekta novērtējumu, pārbaudot 3. punktā minēto tehnisko dokumentāciju un apstiprinošus pierādījumus, kā arī pārbaudot pabeigtu produktu (produkcijas tipa un projekta tipa apvienojums), kas ir reprezentatīvs paredzētās produkcijas paraugs. 3. Ražotājs iesniedz ES tipa pārbaudes pieteikumu vienai paziņotajai struktūrai pēc savas izvēles. Pieteikumā ietver: a) ražotāja nosaukumu un adresi un, ja pieteikumu iesniedz pilnvarotais pārstāvis, arī šā pārstāvja nosaukumu un adresi; b) rakstisku paziņojumu, ka tāds pats pieteikums nav iesniegts nevienai citai paziņotajai struktūrai; c) tehnisko dokumentāciju. Tehniskā dokumentācija dara iespējamu novērtēt sprāgstvielas atbilstību piemērojamajām šīs direktīvas prasībām un ietver apdraudējuma(-u) atbilstīgu analīzi un novērtējumu. Tehniskajā dokumentācijā norāda piemērojamās prasības, un, ciktāl tas ir nepieciešams novērtēšanai, aptver sprāgstvielas projektēšanu, ražošanu un darbību. Tehniskajā dokumentācijā, ja vien tas iespējams, ir vismaz šādi elementi: i) vispārīgs sprāgstvielas apraksts; ii) skiču projekts, rasējumi un detaļu, montāžas mezglu, strāvas slēgumu u. tml. shēmas; iii) apraksti un paskaidrojumi, kas vajadzīgi minēto rasējumu un shēmu, kā arī sprāgstvielas darbības izpratnei; iv) to pilnībā vai daļēji piemēroto saskaņoto standartu saraksts, uz kuriem ir publicētas atsauces Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, un, ja minētie saskaņotie standarti nav piemēroti, to risinājumu apraksti, kas pieņemti, lai atbilstu šīs direktīvas drošuma pamatprasībām, tostarp citu attiecīgo piemēroto tehnisko specifikāciju saraksts; ja saskaņotie standarti ir piemēroti daļēji, tehniskajā dokumentācijā norāda piemērotās standartu daļas; v) veikto projekta aprēķinu, veikto pārbaužu u. tml. rezultāti; vi) testēšanas ziņojumi; d) paraugus, kas ir reprezentatīvi paredzētās produkcijas paraugi. Paziņotā struktūra var pieprasīt papildu paraugus, ja tie vajadzīgi, lai veiktu testa programmu; e) pierādījumus, kas apstiprina tehniskā projekta risinājuma atbilstību. Šajos apstiprinošajos pierādījumos norāda visus izmantotos dokumentus, jo īpaši, ja nav pilnībā piemēroti attiecīgie saskaņotie standarti. Apstiprinošajos pierādījumos vajadzības gadījumā iekļauj tādu testu rezultātus, kurus saskaņā ar citām attiecīgām tehniskajām specifikācijām ir veikusi ražotāja attiecīgā laboratorija vai cita testēšanas laboratorija ražotāja vārdā un uz ražotāja atbildību. 4. Paziņotā struktūra Attiecībā uz sprāgstvielu: 4.1. pārbauda tehnisko dokumentāciju un apstiprinošos pierādījumus, lai novērtētu sprāgstvielas tehniskā projekta atbilstību. Attiecībā uz paraugu(-iem): 4.2. pārliecinās, ka paraugs(-i) ir ražots(-i) saskaņā ar tehnisko dokumentāciju, un identificē tos elementus, kas izstrādāti saskaņā ar attiecīgo saskaņoto standartu piemērojamajiem noteikumiem, kā arī elementus, kas izstrādāti atbilstīgi citām attiecīgajām tehniskajām specifikācijām; 4.3. veic atbilstīgas pārbaudes vai testus vai nodrošina to veikšanu, lai pārbaudītu, vai gadījumos, kad ražotājs izvēlējies piemērot risinājumus attiecīgajos saskaņotajos standartos, tie piemēroti pareizi; 4.4. veic attiecīgās pārbaudes un testus vai nodrošina to veikšanu, lai pārbaudītu, vai gadījumos, kad nav tikuši piemēroti attiecīgajos saskaņotajos standartos paredzētie risinājumi, ražotāja pieņemtie risinājumi, piemērojot citas attiecīgās tehniskās specifikācijas, atbilst attiecīgajām šīs direktīvas drošuma pamatprasībām; 4.5. vienojas ar ražotāju par vietu, kur tiks veiktas pārbaudes un testi. 5. Paziņotā struktūra sagatavo novērtējuma ziņojumu, kurā norāda pasākumus, kas veikti saskaņā ar 4. punktu, un šo pasākumu rezultātus. Neskarot savus pienākumus pret paziņojošajām iestādēm, paziņotā struktūra tikai ar ražotāja piekrišanu pilnīgi vai daļēji izpauž minētā ziņojuma saturu. 6. Ja tips atbilst šīs direktīvas prasībām, kas attiecas uz konkrēto sprāgstvielu, paziņotā struktūra izsniedz ražotājam ES tipa pārbaudes sertifikātu. Minētajā sertifikātā iekļauj ražotāja nosaukumu un adresi, pārbaudes secinājumus, sertifikāta derīguma