KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2020/1671

(2019. gada 2. augusts)

par valsts atbalstu SA.47867 2018/C (ex 2017/FC), ko Francija piešķīrusi Ryanair un Airport Marketing Services

(izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 5729)

(Autentisks ir tikai teksts franču valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc uzaicinājuma ieinteresētajām personām iesniegt piezīmes atbilstīgi minētajiem pantiem (1) un, ņemot vērā šīs piezīmes,

tā kā:

1. PROCEDŪRA

(1) Ar 2017. gada 23. marta vēstuli Komisija saņēma aviosabiedrības Air France (2) sūdzību, kurā tā apgalvo, ka aviosabiedrība Ryanair laikposmā no 2010. līdz 2015. gadam ir saņēmusi priekšrocības saistībā ar tās gaisa pārvadājumiem uz Monpeljē lidostu un no tās. Šīs priekšrocības esot pieškirtasizmantojot tirgvedības nolīgumus, kas noslēgti starp Tūrisma un ekonomikas plūsmu veicināšanas asociāciju (Association de promotion des flux touristiques et économiques (“APFTE”)) un Ryanair vai tās meitasuzņēmumu Airport Marketing Services (“AMS”). Saskaņā ar šiem nolīgumiem laikposmā no 2010. līdz 2015. gadam APFTE pārskaitīja Ryanair aptuveni 8,5 miljonus EUR.

(2) Komisija 2017. gada 24. maija vēstulē nosūtīja Francijai sūdzības nekonfidenciālo versiju un aicināja Franciju izteikt savas piezīmes un atbildēt uz noteiktiem jautājumiem par attiecīgajiem pasākumiem. Komisija 2017. gada 12. jūlijā nosūtīja atgādinājuma vēstuli, aicinot Franciju paziņot informāciju, kas prasīta 2017. gada 24. maija vēstulē.

(3) Francija sniedza atbildi 2017. gada 18. augusta vēstulē.

(4) Komisija 2017. gada 13. septembra vēstulē lūdza Francijai papildinformāciju. Francija 2017. gada 9. oktobrī lūdza pagarināt termiņu atbildes sniegšanai, un Komisija pagarinājumu apstiprināja ar 2017. gada 18. oktobra vēstuli.

(5) Daļu Komisijas pieprasītās informācijas Francija iesniedza ar 2017. gada 22. novembra vēstuli.

(6) Komisija 2017. gada 22. decembrī nosūtīja atgādinājuma vēstuli, aicinot Franciju sniegt atbildes uz atlikušajiem jautājumiem.

(7) Francija sniedza atbildi 2018. gada 29. janvāra vēstulē.

(8) Komisija 2018. gada 4. jūlija vēstulē informēja Franciju par tās lēmumu attiecībā uz šo atbalstu uzsākt Līguma par Eiropas Savienības darbību (“LESD”) 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru (“lēmums sākt procedūru”).

(9) Lēmums sākt procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. (3) Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt savas piezīmes par attiecīgo atbalstu.

(10) Komisija saņēma Ryanair, Oksitānijas reģiona, Ēro Tirdzniecības un rūpniecības kameras, Montpellier Méditerranée Métropole, Pays de l’Or aglomerācijas pašvaldības, […], kā arī APFTE piezīmes. Komisija2019. gada 15. aprīlī un 17. maijā nosūtīja Francijai Ryanair piezīmes (ar lūgumu sniegt informāciju), dodot tai iespēju sniegt komentārus, un saņēma Francijas komentārus 2019. gada 13. jūnija vēstulē un APFTE komentārus 2019. gada 21. jūnija vēstulē. Pārējo ieinteresēto personu piezīmes Francijai tika nosūtītas 2019. gada 18. jūnijā.

2. VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA PAR MONPELJĒ LIDOSTU

2.1. Lidostas raksturojums un noslogojums

(11) Lidosta Montpellier Méditerranée (“Monpeljē lidosta”) atrodas aptuveni 7 km attālumā no Ēro departamenta galvaspilsētas Monpeljē centra, Oksitānijas reģionā Francijā. Šī lidosta ir atvērta valsts un starptautiskai komerciālai satiksmei.

(12) Informācija par Monpeljē lidostas pasažieru plūsmu pēdējos gados ir apkopota turpmāk 1. tabulā. 2017. gadā lidosta apkalpoja teju 1,85 miljonus pasažieru, un 2018. gadā – 1,88 miljonus pasažieru. 1. tabula Komerciālo pārvadājumu pasažieru plūsma Monpeljē lidostā laikposmā no 2010. līdz 2018. gadam (pasažieru skaits) gads 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 Vietējie pasažieri (4) 1 177 860 1 308 346 1 285 428 1 420 614 1 444 110 1 507 928 1 669 023 1 847 314 1 878 035 No tiem starptautiskie pasažieri 295 334 400 818 398 609 391 855 433 923 480 667 616 564 661 456 641 005 No tiem iekšzemes pasažieri 882 526 907 528 886 819 1 028 759 1 010 187 1 027 261 1 052 459 1 185 858 1 237 030 Tranzīta pasažieri 2 588 4 930 2 787 2 179 1 224 2 242 2 063 2 096 1 928 Kopā 1 180 448 1 313 276 1 288 215 1 422 793 1 445 334 1 510 170 1 671 086 1 849 410 1 879 963 No tiem zemo cenu aviosabiedrību pasažieri 275 341 378 980 397 819 441 388 464 170 507 965 577 198 679 148 708 273 Avots: http://www.aeroport.fr/view-statistiques/montpellier-mediterranee, skatīta 2019. gada 1. jūlijā.

(13) Šobrīd vairākas aviosabiedrības (5) nodrošina regulārus lidojumus no Monpeljē lidostas uz galamērķiem Francijā, citās Eiropas valstīs un Magribā.

(14) Papildus šiem regulārajiem lidojumiem citi komerciālie lidojumi Monpeljē lidostā laikposmā no 2010. līdz 2018. gadam galvenokārt ir bijuši gaisa klubu lidojumi un darījumu lidojumi.

(15) Ryanair ir apkalpojis Monpeljē lidostu no 2002. gada marta līdz 2019. gada aprīlim.

(16) Monpeljē lidosta Ryanair uzņēma 2002. gada martā. Sākotnēji tā nodrošināja regulāru savienojumu ar Frankfurtes-Hānas lidostu, kas atrodas Vācijas Reinzemes-Pfalcas federālajā zemē, un regulāru savienojumu ar Londonas Stanstedas lidostu (slēgts 2009. gadā). 2008. gadā Ryanair atklāja savienojumus ar Briseles-Šarleruā lidostu (Valonijā, Beļģijā) un 2010. gadā as Līdsas-Bredfordas lidostu (Jorkšīrā, Apvienotajā Karalistē). 2009. gadā tika arī atvērti un tad slēgti savienojumi ar Bristoli. Tādējādi savienojumi ar Frankfurti-Hānu, Briseli-Šarleruā un Līdsu-Bredfordu jau tika nodrošināti, kad 2010. gada 24. jūnijā izveidoja APFTE. 2011. gada 13. aprīlī tika atklāts savienojums ar Birmingemu, un tas tika slēgts 2013. gada novembrī. Pretēji Monpeljē, Līdsas-Bredfordas, Birmingemas, Briseles-Šarleruā un Frankfurtes-Hānas lidostas ir Ryanair bāzes (6) lidostas.

(17) Ryanair savienojumu Monpeljē-Līdsa pārtrauca nodrošināt 2017. gada oktobrī, bet savienojumu Monpeljē-Hāna – 2018. gada novembrī. 2019. gada aprīlī Ryanair pārtrauca jebkādas darbības Monpeljē lidostā, pārtraucot nodrošināt savienojumu Monpeljē-Šarleruā. 2. tabula Ryanair daļa Monpeljē lidostas komerciālie pasažieru pārvadājumi laikposmā no 2010. līdz 2019. gadam gads 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019. gada janvāris – aprīlis Lidostas pārvadājumi kopā – pasažieru skaits (7) […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] Ryanair pasažieru skaits (8) […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] — Hānas savienojums […] […] […] […] […] […] […] […] […] — Šarleruā savienojums […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] — Bredfordas savienojums […] […] […] […] […] […] […] […] — Birmingemas savienojums […] […] […] Ryanair pasažieri % no pasažieru kopskaita [5–10] [10–15] [10–15] [5–10] [5–10] [5–10] [5–10] [5–10] [0–5] [0–5] Avots: Francijas iestāžu sniegtā informācija

(18) Kā ir norādīts 2. tabulā, kopš 2010. gada Ryanair no Monpeljē izlidojošo un tajā ielidojošo pasažieru kopskaits veido tikai nelielu daļu šīs lidostas pasažieru plūsmas (mazāk par [10–15] %), proti no […] līdz […] pasažieriem laikposmā no 2010. līdz 2017. gadam.

(19) Tāpat no 2. tabulas izriet, ka kopš 2012. gada Ryanair pasažieru skaits ir tikai sarucis. Ja ņem vērā Ryanair pasažieru skaitu kopš 2002. gada, ir novērojams, ka Ryanair pasažieru Monpeljē lidostā skaits sāka samazināties jau 2006. gadā. (9)

(20) Monpeljē lidosta atrodas 57 kilometru attālumā no lidostas Nîmes-Alés-Camargue-Cévennes un 70 kilometru attālumā no lidostas Béziers-Cap d'Agde, kas paredzētas regulāriem starptautiskiem lidojumiem un čartera lidojumiem.

(21) 2019. gada aprīlī Ryanair uzsāka lidojumus uz Briseli-Šarleruā no lidostas Béziers-Cap d'Agde. Kopš 2006. gada Ryanair īsteno lidojumus Nīme-Šarleruā.

2.2. Lidostas infrastruktūras ekspluatācija un īpašumtiesības

(22) No 1964. līdz 2009. gadam Monpeljē lidostas pārvaldību nodrošināja Monpeljē Tirdzniecības un rūpniecības kamera (“MTRK”, nozīmē arī Ēro Tirdzniecības un rūpniecības kamera (10)).

(23) 2009. gada 23. jūnijā lidostas pārvaldība tika nodota akciju sabiedrībai Aéroport Montpellier Méditerranée (“AMM”), kuras 60 % kapitāla pieder Francijas valstij (administratīvas valsts vienības izpratnē nacionālā līmenī), 25 % – MTRK, 7 % – Ēro departamenta padomei, 6,5 % – Oksitānijas reģionam (11), 1 % Pays de l'Or aglomerācijas pašvaldībai (12) un 0,5 % pieder Montpellier Méditerranée Métropole (13) (14).

(24) Valstij pieder lidostas infrastruktūras, un tās pārvaldība un ekspluatācija saskaņā ar koncesiju ir deleģēta AMM.

(25) AMM un Ryanair ir noslēguši šādus līgumus: […].

3. VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA PAR APFTE

3.1. Izveide un misija

(26) APFTE ir asociācija, kas 2010. gada jūnijā ir izveidota pēc MTRK iniciatīvas, sadarbojoties ar vairākām teritoriālām pašvaldībām, proti, Langedokas-Rusijonas reģiona padomi (tagad – Oksitānijas reģions), Ēro departamentu, Monpeljē aglomerācijas pašvaldību (tagad – Montpellier Méditerranée Métropole), Communauté de communes du Pays de l’Or, Monpeljē pilsētu (APFTE“publiskie biedri”), un ar vairāku vietējo uzņēmumu līdzdalību (15).

(27) Saskaņā ar tās statūtiem APFTE mērķis ir “veicināt un attīstīt tūrismu, tostarp darījumu tūrismu, veicināšanas tirgus teritorijā, reklāmas iegādi internetā un tirgvedības pakalpojumi vai jebkurš cits ar reklāmu saistīts atbalsts, piemēram, dalība gadatirgos un izstādēs, lai piesaistītu starptautiskos klientus”. (16)

(28) Neraugoties uz šo ļoti plašo pilnvarojumu saistībā ar Monpeljē un tās teritorijas popularizēšanu, APFTE uzdevums, kas paredzēts laikā, kad to izveidoja MTRK un iesaistītās vietējās pašvaldības, bija dot iespēju ar aviosabiedrībām noslēgt “tirgvedības” vai “veicināšanas” nolīgumus, kurus iepriekš slēdza MTRK, kā lidostas vadītājs. (17) Formālajā izmeklēšanas procedūrā tika apstiprināts, ka praktiski APFTE darbība bija saistīta ar “tirgvedības” nolīgumu slēgšanu ar aviosabiedrībām (18) un to izpildi, un visas APFTE papildu darbības bija paredzētas šīs prakses atbalstam.

(29) Šo tirgvedības nolīgumu būtība padziļināti tiks pētīta 152. un turpmākajos apsvērumos, kā arī 189. un turpmākajos apsvērumos.

(30) APFTE pastāvēšanas iemesls kļūst skaidrs Monpeljē lidostas pārvaldnieka maiņas 2009. gadā kontekstā. MTRK, kā lidostas pārvaldnieks, vienojās tieši ar aviosabiedrībām, jo īpaši, lai slēgtu līgumus par lidostas pakalpojumiem, kā arī tirgvedības nolīgumus. No Francijas iestāžu iesniegtajiem dokumentiem izriet, ka šāda prakse sākās ap 2001. gadu. Šo tirgvedības nolīgumu ietvaros MTRK iegādājās “tirgvedības pakalpojumus” noteiktām, galvenokārt, zemo cenu (“low cost”), aviosabiedrībām, kas darbojās Monpeljē lidostā. Pamatojoties uz šiem līgumiem, MTRK pārskaitīja naudu attiecīgajiem uzņēmumiem par Monpeljē lidostas popularizēšanu attiecīgo aviosabiedrību tīmekļa vietnēs. Lai gan MTRK bija vienīgā, kas slēdza līgumus ar aviosabiedrībām, līdzekļi tirgvedības pakalpojumu iegādei nāca ne tikai no MTRK, bet arī no vietējām pašvaldībām, ar kurām MTRK savukārt bija noslēgti divpusēji līgumi. Tās ir tās pašas pašvaldības, kuras 2010. gadā kopā ar MTRK piedalījās APFTE izveidē un finansēšanā. (19)

(31) No dokumentiem, kas saistīti ar APFTE un tās publisko dibinātāju darbību, piemēram, no 2010. gada 24. jūnijaAPFTE dibināšanas kopsapulces protokola, izriet, ka APFTE tika izveidota pēc tam, kad MTRK 2009. gadā kļuva par AMM mazākuma akcionāru. Tā kā MTRK vairs nebija koncesionāre, tai nebija tiesību slēgt līgumu ar zemo cenu aviosabiedrībām, lai “veicinātu zemu izmaksu aviosabiedrību ienākšanu lidostas Montpellier Méditerranée platformā”. Tādējādi APFTE bija rezultāts “reģiona prefektūras un pašvaldību kopienas pārrunām ar mērķi izveidot juridisku struktūru, kas varētu nodrošināt tiešsaistes tirgvedības nolīgumus”, kurus iepriekš MTRK parakstīja kā lidostas koncesionārs. (20) Sadarbības ar zemo cenu aviosabiedrībām turpināšana tika uzskatīta par veiksmīgu, pateicoties tās devumam vietējai ekonomikai. (21)

(32) No APFTE kopsapulces protokola izriet, ka asociācija tika uzskatīta par “struktūru, kas vislabāk piemērota, lai atbilstu juridiskajām prasībām un, pateicoties šai zemo cenu dinamikai, veicinātu teritorijas attīstību”.

(33) Šī asociācijas tipa struktūra vispirms tika izveidota no vietējiem privātiem uzņēmumiem, un pēc tam tajā tika integrētas valsts struktūras. MTRK šo procesu izvēlējās, lai paātrinātu asociācijas izveidošanu, ņemot vērā to, ka pašvaldību un valsts iestāžu pārstāvju izvirzīšana vēl prasītu laiku (22).

(34) 2017. gadā MTRK un pārējie publiskie biedri nolēma, ka APFTE izbeigs darbību, sākot no 2018. gada, tomēr turpinās pastāvēt, jo tiesvedību un izmeklēšanu gaitā valsts un Eiropas līmenī tiek apšaubīta tās likumība. (23) Francijas iestādes norāda, ka 2017. gada 20. decembraAPFTE kopsapulce apstiprināja lēmumu vairs neizmantot asociāciju, lai veicinātu tūrisma plūsmu, sākot no 2018. gada vasaras sezonas. Francijas iestādes norāda, ka APFTE informēja Ryanair par šo lēmumu 2018. gada 18. janvāra vēstulē.

3.2. Sastāvs un struktūrvienības

(35) APFTE veido aptuveni 30 biedri, no kuriem aptuveni 20 (24) ir no privātām struktūrām, kuru darbība pilnībā vai daļēji saistīta ar tūrismu (viesnīcas, tūrisma apmešanās vietas utt.). Savukārt APFTE publiskie biedri ir MTRK pārstāvji un iepriekš minēto pašvaldību, proti, Oksitānijas reģiona, Ēro departamenta, Montpellier Méditerranée Métropole, Pays de l’Or aglomerācijas pašvaldības un Monpeljē pilsētas pārstāvji.

(36) APFTE izveides laikā iesaistītās publiskās struktūrvienības nolēma šai asociācijai izveidot trīs kolēģijas, proti, kopsapulci (kārtējo un ārkārtas), administrācijas padomi (“administrācijas padome”) un biroju (to veido prezidents, kases pārvaldnieks un sekretārs), lai izpildītu Francijas tiesību aktu prasības, kas noteiktas teritoriālo pašvaldību un valsts iestāžu, publisko struktūrvienību un privāto tiesību uzņēmumu izveidotām asociācijām. (25)

(37) Saskaņā ar APFTE statūtiem kopsapulce apstiprina gada pārskatu, balso par nākamā finanšu gada budžetu, apspriežas par visiem darba kārtībā iekļautajiem jautājumiem un vajadzības gadījumā par administrācijas padomes locekļu pilnvaru pagarināšanu. Kopsapulci veido asociācijas biedri, kuri samaksājuši biedra naudu, un tie tiekas vismaz vienu reizi gadā. Visi lēmumi tiek pieņemti ar vienkāršo balsu vairākumu, izņemot tos, kas saistīti ar līgumiem, kuru summa pārsniedz 10 000 EUR. Šādā gadījumā kopsapulcei jāpieņem lēnums ar divu trešdaļu balsu vairākumu. Tas attiecas, piemēram, uz visiem tirgvedības nolīgumiem, kuru summa pārsniedz 10 000 EUR.

(38) Statūtos ir arī noteikts, ka APFTE vada administrācijas padome, kuru veido ne mazāk kā deviņi un ne vairāk kā 25 locekļi, kurus ieceļ kopsapulce. Administrācijas padome no sava vidus ieceļ biroja locekļus, ko veido prezidents, viens vai vairāki viceprezidenti, sekretārs un kases pārvaldnieks saskaņā ar iekšējā reglamenta, kuru pieņem administrācijas padome, noteikumiem. Administrācijas padome tiekas, kad to sasauc prezidents, ne retāk kā divas reizes gadā, un kad to pieprasa vismaz puse locekļu, ar noteikumu, ka sanāk vismaz trešdaļa locekļu. Lēmumi tiek pieņemti ar balstu vairākumu par parastām apspriedēm, un ar divu trešdaļu biedru balsu vairākumu jautājumos, kas saistīti ar tādu līgumu parakstīšanu, kuru ilgums ir vairāk par vienu gadu un summa pārsniedz 10 000 EUR.

(39) Saskaņā ar APFTE statūtiem prezidents pārstāv asociāciju visās civiltiesiskajās darbībās, un tam ir visas pilnvaras šim nolūkam. Tas ietver tiesības parakstīt līgumus un vienošanās, kurās iesaistās APFTE. Līdz šim APFTE prezidenta funkcijas ir pildījušas trīs dažādas personas. Šīm personām iepriekš ir bijusi saistība ar MTRK vai pašvaldībām, kuras finansēja APFTE. (a) Pirmais APFTE prezidents bija MTRK pilntiesīgs biedrs 2010. gadā, kā arī laikā no 2016. līdz 2019. gadam, kā arī MTRK tehniskais konsultants laikā no 2013. līdz 2015. gadam. Šī persona bija APFTE prezidents no 2010. gada jūnija līdz 2011. gada martam, un vēlāk no 2012. gada decembra vismaz līdz 2018. gadam, kā arī APFTE viceprezidents (ar tiesībām rīkoties APFTE prezidenta vārdā) no 2012. gada oktobra līdz decembrim. (b) APFTE prezidents no 2011. gada aprīļa līdz 2012. gada februārim pildīja arī funkcijas, kā MTRK tehniskais konsultants laikā no 2011. līdz 2012. gadam. (26) (c) Viņa pēctecis (prezidents no 2012. gada februāra līdz 2012. gada decembrim) tajā pašā laikā bija Langedokas-Rusijonas reģiona ekonomikas, sociālo lietu un vides padomes, proti, teritorijas pašvaldības, kas ir APFTE biedre, institūcijas prezidents.

(40) Turklāt no APFTE un tās kolēģiju un komiteju, kuras ir APFTE, izņemot komiteju, kas apvieno vietējās pašvaldības un MTRK, bez privāto biedru dalības, protokoliem un atskaitēm izriet: “Pārvaldības komiteja” (kopš 2011. gada), vēlāk kļuva par “Finansētāju komiteju”. Šīs komitejas nav minētas statūtos. (a) Pārvaldības komitejas “mērķis bija apvienot pašvaldības, kas finansē [APFTE]”. Šīs komitejas mērķis bija “virzīt un apstiprināt stratēģisko izvēli ar to saistīto pozīciju un budžeta attīstībai. Pirms Pārvaldības komitejas notika visu pašvaldību tehnisko konsultantu sagatavošanās tikšanās”. (27) Komiteja tika izveidota pēc vietējo pašvaldību pieprasījuma (28), kuras vēlējās nodrošināt, ka finansējamo tirgvedības nolīgumu izvēli nenoteiks vienīgi lidostas jaunais operators AMM. (29) No šīs komitejas kopsavilkuma, kas ir Komisijas rīcībā, izriet, ka to veidoja pašvaldību (reģiona, departamenta, Pays de l’Or, Monpeljē aglomerācijas, Monpeljē pilsētas), MTRK pārstāvji un APFTE biroja pārstāvji. Kopsavilkumos ir minēta arī AMM pārstāvja klātbūtne, kurš APFTE finansētājiem esot piedāvājis stratēģiskas izvēles (30). (b) Turklāt dokumenti, kas saistīti ar APFTE darbību, liecina, ka šī komiteja vēlāk pārdēvēta par “finansētāju komiteju”, vismaz sākot no 2012. gada, taču joprojām apvienoja tos pašus biedrus. Francijas iestādes apstiprināja, ka APFTE ir norādījusi, ka “finansētāju komiteja” ir tā pati struktūra, kas “pārvaldības komiteja”, ar atšķirīgiem nosaukumiem dažādos periodos.

3.2. Lēmumu pieņemšana APFTE

(41) Saskaņā ar APFTE statūtiem un, kā norāda Francijas iestādes, lēmumu pieņemšanas procedūra, kuru APFTE ievēroja saistībā ar tirgvedības nolīgumu noslēgšanu, ir šāda: — administrācijas padome piedāvā mērķa ģeogrāfiskās zonas, kurās varētu īstenot tūrisma tirgvedības darbības, sniedzot atzinumu par iepriekš minēto; — šie priekšlikumi tiek nodoti apstiprināšanai kopsapulcē; — ja kopsapulce tos apstiprina (ar divu trešdaļu balsu vairākumu saistībā ar visiem līgumiem, kuru summa pārsniedz 10 000 EUR), tiek uzsākta iepirkuma procedūra; — piedāvājumu analīzes rezultāti tiek iesniegti administrācijas padomei, kas sniedz atzinumu; — šie rezultāti tiek iesniegti kopsapulcei, kura dod atļauju prezidentam parakstīt līgumus (ar divu trešdaļu balsu vairākumu saistībā ar visiem līgumiem, kuru summa pārsniedz 10 000 EUR); šo lēmumu apliecina kopsapulces protokols; — saskaņā ar piemērojamo procedūru tiek veikta iespējamu atteikuma vēstuļu sagatavošana un izsūtīšana; — saskaņā ar piemērojamo procedūru tiek veikta arī prezidenta parakstītu paziņojuma vēstuļu sagatavošana un izsūtīšana, pievienojot tām saistību rakstu un cenrādi, kuru ir parakstījis prezidents, par katru izvēlēto piedāvājumu.

(42) Tādējādi no iepriekšējās informācijas neizriet, ka saistībā ar mērķa ģeogrāfisko apgabalu priekšlikumiem tūrisma tirgvedības piedāvājumu ietvaros, APFTE praksē kādas citas instances iesaistītos pirms administrācijas padomes apspriešanās un lēmuma pieņemšanas kopsapulcē, lai noteiktu budžeta izlietojuma izvēli un APFTE darbības virzienus (proti, parakstāmos tirgvedības nolīgumus).

(43) No APFTE, tās komiteju un publisko biedru kopsavilkumiem un protokoliem izriet, ka faktiski prioritāro mērķa ģeogrāfisko apgabalu izvēli, saistībā ar tūrisma tirgvedības pakalpojumiem, sākumā noteica MTRK un AMM, un kopš 2011. gada marta, proti, pirms teritoriju pašvaldību līdzekļi faktiski tika pārskaitīti APFTE, teritoriju pašvaldības un MTRK. (31) Faktiski teritoriju pašvaldības un MTRK vienojās par līgumiem, kam piešķirama priekšroka, pirms tie tika nodoti kopsapulcei. Procesuāli kopš 2011. gada marta notiek šādi: papildus struktūrvienībām, kas minētas statūtos, APFTE ir arī papildu komitejas, jo īpaši pārvaldības komiteja (izveidota 2011. gada martā) un finansētāju komiteja, kuras ir cieši iesaistītas tirgvedības nolīgumu, kuri tiek piedāvāti kopsapulcei, izvēlē. Pirms finansētāju komitejas izvēles, AMM varēja būtiski ietekmēt APFTE parakstīto tirgvedības nolīgumu izvēli. Tad teritoriju pašvaldības atteicās apstiprināt AMM izvēli bez rīcības brīvības, kas izskaidro pārvaldības komitejas izveidi (32).

(44) Jautājums par APFTE publisko finansētāju reālo ietekmi uz asociācijas lēmuma pieņemšanu detalizēti tiks izskatīts finanšu līdzekļu un pasākumu attiecināmības uz valsti analīzē (33).

3.3. Finanšu līdzekļi

(45) APFTE finanšu līdzekļus veido i) biedra naudas, kuras nosaka kopsapulce un ii) gada iemaksas vai subsīdijas, kuras iemaksā dažādi APFTE biedri papildus biedra naudām. Lielākā daļa APFTE finanšu līdzekļu ienāk no publisko struktūru, kuras ir tās biedri, gada iemaksām, kā ir attēlots turpmāk. Praktiski APFTE biedra naudas iemaksas ļoti nedaudz ietekmē tās ieņēmumus. Tā kā šī maksa ir 50 vai 100 EUR no viena biedra gadā, kopš 2010. gada šī summa gadā nepārsniedz 1 550 EUR. 3. tabula APFTE ieņēmumu izcelsme laikā no 2010. līdz 2019. gadam gads 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 (34) 2019 (35) no 2010. līdz 2019. gadam Vietējo pašvaldību un MTRK subsīdijas euro (šīs vienības iemaksas daļa) Langedokas-Rusijonas (tagad Oksitānijas reģions) reģiona padome 283 670 550 000 509 024 550 000 446 830 587 696 509 174 355 239 75 000 0 3 866 633 (30 %) (27 %) (25 %) (23 %) (28 %) (36 %) (32 %) (32 %) (34 %) (29 %) Ēro departamenta padome 283 670 559 746 509 024 550 000 150 000 0 111 092 0 0 0 2 163 532 (30 %) (27 %) (25 %) (23 %) (10 %) (0 %) (7 %) (0 %) (0 %) (16 %) Montpellier Communauté d’agglomération (tagad Montpellier Méditerranée Métropole) un Monpeljē pilsēta 283 670 730 473 706 524 747 500 644 331 747 500 692 015 505 865 75 000 0 5 132 878 (30 %) (36 %) (35 %) (31 %) (41 %) (46 %) (44 %) (45 %) (34 %) (38 %) Pays de l'Or aglomerācijas pašvaldība 85 000 85 000 100 000 119 915 97 574 130 803 110 092 107 250 21 500 0 857 134 (9 %) (4 %) (5 %) (5 %) (6 %) (8 %) (7 %) (10 %) (10 %) (6 %) MTRK (tagad Ēro Tirdzniecības un rūpniecības kamera) 0 (36) 125 000 212 000 440 000 232 500 150 000 150 000 150 000 51 000 0 1 510 500 (0 %) (6 %) (10 %) (18 %) (15 %) (9 %) (10 %) (13 %) (23 %) (11 %) Dažādu APFTE biedru iemaksas Iemaksas no 50 līdz 100 EUR 1 100 50 1 550 1 500 0 600 0 0 0 0 4 800 (0,117 %) (0,002 %) (0,076 %) (0,062 %) (0 %) (0,037 %) (0 %) (0 %) (0 %) (0 %) (0,035 %) (Iemaksu daļa APFTE kopējā budžetā) Vietējo pašvaldību un MTRK subsīdijas euro (šīs vienības iemaksas daļa) APFTE kopējais budžets euro (37) (subsīdijas plus iemaksas) 937 110 2 050 269 2 038 112 2 408 915 1 571 235 1 616 599 1 572 373 1 118 354 222 500 0 13 535 477 Avots: Francijas iestāžu sniegtā informācija

(46) Publiskās iemaksas, kuras saņēma APFTE, galvenokārt tika izmantotas maksājumiem saistībā ar tirgvedības nolīgumiem, kas noslēgti ar APFTE un aviosabiedrībām, tostarp lielākā daļa, aptuveni 8,5 miljoni EUR jeb [60–70] % APFTE kopējā budžeta 2010.–2019. gadā (38), tirgvedības nolīgumiem, kas noslēgti ar Ryanair vai tās meitasuzņēmumu AMS (39).

(47) Turklāt dažādu šo publisko iestāžu apspriežu analīze ir apstiprinājusi, ka viņu subsīdijas APFTE budžetā liecina, ka šīs iestādes savu ieguldījumu nosaka, pamatojoties uz APFTE“provizorisko veicināšanas programmu”, kuru definējuši biedri, kuri ir publiskie finansētāji (40), un vēlāk to apstiprinājusi tās kopsapulce, ietverot precīzus norādījumus par APFTE līdzekļu izmantošanu. Šajās programmās jo īpaši minēti mērķi, uz kuriem attiecas veicināšanas darbības (41).

(48) Publiskās iemaksas tika veiktas subsīdiju APFTE formā, pamatojoties uz divpusēju vienošanos starp APFTE un attiecīgajām publiskajām institūcijām. Francijas iestādes Komisijai iesniedza lielu daļu šo vienošanos, taču bez pielikumiem (42).

(49) No Francijas iestāžu iesniegtajiem dokumentiem par APFTE darbību izriet, ka publiskās vienības ir sistemātiski veikušas finanšu iemaksas 3. tabulā norādītajos finanšu gados laikā, kad lēmums par veicināšanas programmu jau bija pieņemts (ar viņu līdzdalību) un tika pagarināti tirgvedības nolīgumi ar Ryanair/AMS – sīkāka informācija (53) un turpmākajos apsvērumos – kurus parakstīja Ryanair/AMS. Tādējādi: (a) par 2010. gada tirgvedības nolīgumu ar AMS (darbības laiks no 2010. gada 1. jūlija līdz 2011. gada 31. decembrim) kopsapulce nobalsoja 2010. gada 16. septembrī, un APFTE parakstīja tajā pašā datumā. Komisijas rīcībā esošās vienošanās par finansējumu 2010. finanšu gadam ar teritoriju pašvaldībām tika parakstītas tikai 2011. gadā, bet par 2011. finanšu gadu tika parakstītas tikai laikā no 2011. gada jūnija līdz novembrim (43). (b) Par papildinājumu 2010. gada tirgvedības nolīgumam ar AMS saistībā ar Birmingemas maršrutu kopsapulce nobalsoja 2011. gada 20. aprīlī, un APFTE to parakstīja 2011. gada 11. aprīlī. Komisijas rīcībā esošās vienošanās par finansējumu 2011. finanšu gadam tika parakstītas tikai laikā no 2011. gada jūnija līdz novembrim (44). (c) Par 2010. gada tirgvedības nolīguma ar AMS pagarināšanu 2012. gadā lēmums tika pieņemts 2011. gada 23. septembra pārvaldības komitejā, un kopsapulce par to tika informēta tās sanāksmē 2011. gada 19. oktobrī (45) (taču no sanāksmes protokola neizriet, ka kopsapulce būtu balsojusi par šo jautājumu). Vēstuli par pagarināšanu, kas adresēta AMS, 2011. gada 29. septembrī parakstīja APFTE prezidents. Komisijas rīcībā esošās vienošanās par finansējumu 2012. finanšu gadam tika parakstītas tikai laikā no 2012. gada aprīļa līdz oktobrim (46). (d) 2010. gada tirgvedības nolīguma ar AMS pagarinājumu 2013. gadam APFTE parakstīja 2013. gada 23. februārī. 2013. gada budžetu un tirgvedības plānu, kas ietvēra maksājumus Ryanair, pamatojoties uz šo līgumu, APFTE kopsapulce apstiprināja 2013. gada 4. jūlijā. (47) Komisijas rīcībā esošās vienošanās par finansējumu 2013. finanšu gadam tika parakstītas tikai laikā no 2013. gada aprīļa līdz novembrim (48). (e) 2014. gadam kopsapulce APFTE prezidentam 2014. gada 27. janvārī deva atļauju parakstīt jaunus tirgvedības nolīgumus ar Ryanair saskaņā ar 2013. gada uzaicinājuma uz konkursu rezultātiem. APFTE prezidents šos līgumus jau bija noslēdzis 2013. gada 22. novembrī. Komisijas rīcībā esošās vienošanās par finansējumu 2014. finanšu gadam tika parakstītas tikai laikā no 2014. gada februāra līdz oktobrim (49). (f) Par 2013. gada tirgvedības nolīgumu ar Ryanair pagarinājumu 2015. gadam kopsapulce nobalsoja 2014. gada 11. decembrī, un APFTE to parakstīja 2014. gada 19. decembrī. Komisijas rīcībā esošās vienošanās par finansējumu 2015. finanšu gadam tika parakstītas tikai laikā no 2015. gada jūnija līdz decembrim (50). (g) Par 2013. gada tirgvedības nolīgumu ar Ryanair pagarinājumu 2016. gadam kopsapulce nobalsoja 2016. gada 30. maijā, un APFTE to parakstīja 2016. gada 22. aprīlī. Komisijas rīcībā esošās vienošanās par finansējumu 2016. finanšu gadam tika parakstītas tikai laikā no 2016. gada jūlija līdz decembrim (51). (h) Jaunus 2017. gada tirgvedības nolīgumus ar Ryanair APFTE parakstīja 2017. gada 19. maijā, un APFTE kopsapulce par to nobalsoja 2017. gada 25. aprīlī. Komisijas rīcībā esošās vienošanās par finansējumu 2017. finanšu gadam tika parakstītas tikai laikā no 2017. gada jūnija līdz septembrim (52). (i) Par 2018. gadu Komisijas rīcībā nav informācijas par 2017. gada tirgvedības nolīguma ar Ryanair pagarināšanu, bet vienīgajā nolīgumā par budžeta piešķiršanu, kas ir Komisijas rīcībā, proti, nolīgumā, kas 2018. gada martā noslēgts starp APFTE un Pays de l’Or aglomerācijas kopienu, ir atsauce uz Monpeljē popularizēšanu Valonijā, Reinzemē-Pfalcā un Jorkšīrā – Ryanair lidojumu galamērķos (53). Izskatās, ka budžetu 2018. gadam APFTE kopsapulce pēdējo reizi apstiprināja 2017. gada 20. decembrī, lai apmaksātu APFTE esošās saistības, tostarp saistības ar Ryanair, pirms līgumattiecības starp MTRK, teritorijas pašvaldībām un aviosabiedrībām saņēma jaunu juridisko tvērumu (54).

(50) Turklāt APFTE kopsapulces protokols liecina, ka pirms pirmā subsīdiju maksājuma APFTE pašvaldības bija norādījušas, ka vēlētos, lai tās varētu ietekmēt to, uz kādiem maršrutiem attiektos tirgvedības nolīgumi, kuri tām jāfinansē, ko līdz tam noteica lidostas operators AMM (55). Tādējādi šī APFTE pārvaldības komiteja tika izveidota, pirms pašvaldības pirmo reizi piešķīra subsīdijas APFTE.

(51) Turklāt vienošanos par finansējumu analīze liecina, ka pašvaldības saglabāja iespēju noteiktos gadījumos atgūt līdzekļus (piemēram, dažas pašvaldības saglabāja tiesības atgūt līdzekļus, tiesības veikt maksājumu proporcionāli veicināšanas programmas īstenošanai vai tiesības izbeigt vienošanos par finansēšanu gadījumā, ja APFTE neizpildītu līgumā noteiktās saistības, proti, neīstenotu veicināšanas programmu, par kuru nobalsots kopsapulcē). Jo īpaši: (a) vienošanās, kas noslēgtas ar reģionu, paredzēja tiesības tam pieprasīt subsīdijas atmaksu, ja APFTE to neizmantotu paredzētajiem mērķiem, un paredzēja iespēju vienošanos izbeigt. (b) Vienošanās, kas noslēgtas ar departamentu, paredzēja tiesības atgūt subsīdiju par labu departamentam, ja APFTE subsīdiju izmantotu mērķiem, kuri nav paredzēti līgumā. 2010., 2011. un 2012. gada vienošanos mērķa aprakstā skaidri ir norādīta līgumu slēgšana ar AMS. Turklāt vienošanās dokumentos ir punkts, kas departamentam ļauj izbeigt līgumu gadījumā, ja APFTE nepildītu līguma saistības. (c) Vienošanās, kas noslēgtas ar Monpeljē aglomerācijas kopienu, paredzēja, ka subsīdija tiek maksāta proporcionāli mēnešu skaitam, kuros tiek īstenotas mērķa programmas darbības, uzrādot attiecīgos rēķinus. Turklāt vienošanās noteica, ka kopienai ir finansiālas saistības tikai tad, ja APFTE izpilda paredzētos pienākumus, un paredzēja tiesības lauzt vienošanos. (d) Vienošanās, kas noslēgtas ar Pays de l’Or aglomerācijas pašvaldību, noteica kopienas saistības attiecībā uz APFTE līgumā noteiktajiem pienākumiem (tur ir skaidri minēti līgumi, kas parakstīti ar AMS/Ryanair), paredzot pašvaldībai tiesības pieprasīt subsīdijas atmaksu un tiesības lauzt vienošanos gadījumā, ja APFTE nepildītu noteiktos pienākumus. (e) Vienošanās, kas noslēgtas ar Monpeljē pilsētu, paredzēja, ka APFTE, iesniedzot subsīdiju pieprasījuma dokumentāciju, ir jāiesniedz pašvaldībai darbību atskaite, lai pierādītu APFTE izklāstīto darbību īstenošanas progresu. Francijas iestādes neiesniedza subsīdiju pieprasījums, bet Komisija no zināmajiem apstākļiem secina, ka tās turpināja veicināšanas programmu attiecīgajā finanšu gadā. Turklāt pašvaldība saglabāja tiesības lauzt vienošanos gadījumā, ja APFTE nepildītu noteiktos pienākumus.

4. ATBALSTA DETALIZĒTS APRAKSTS

4.1. Pasākumi

(52) Pasākumi, uz kuriem attiecas formālā izmeklēšanas procedūra, ir tirgvedības nolīgumi, kas noslēgti starp APFTE un Ryanair vai tās meitasuzņēmumu AMS. Laikā no 2010. līdz 2018. gadam Ryanair/AMS un APFTE noslēdza trīs tirgvedības nolīgumu blokus.

4.2. 2010. gada 16. septembra līgums, tā papildinājums un vienošanās par pagarinājumu

(53) 2010. gada 16. septembrī, mazāk nekā trīs mēnešus pēc tās izveides, APFTE noslēdza līgumu ar AMS (“2010. gada līgums”), ko parakstīja APFTE prezidents, neizsludinot uzaicinājumu uz konkursu.

(54) Līgums sākotnēji tika noslēgts uz laika periodu no 2010. gada 1. jūlija līdz 2011. gada 31. decembrim.

(55) Saskaņā ar šo līgumu AMS apņēmās sniegt APFTE virkni pamatā tirgvedības pakalpojumu Ryanair tīmekļa vietnē. Turklāt saskaņā ar līgumā noteikto “šis līgums balstās uz Ryanair apņemšanos Monpeljē teritorijā nodrošināt lidojumus starp: — Frankfurti-Hānu un Monpeljē, nodrošinot lidojumus četras reizes nedēļā vasarā un ne mazāk kā divas reizes nedēļā ziemā; — Briseles dienvidiem-Šarleruā un Monpeljē, nodrošinot lidojumus vismaz trīs reizes nedēļā visu gadu; — Līdsu-Bredfordu un Monpeljē, nodrošinot lidojumus vismaz divas reizes nedēļā vasarā.” (56)

(56) Līgumā ir sīki aprakstīs “tirgvedības pakalpojumu grupētais gada piedāvājums”, ko AMS apņemas nodrošināt APFTE, kas apkopota a) un b) punktā. (a) 2010. gadam šajā piedāvājumā ir iekļauti pieci punkti, kas sastāv no 150 vārdiem, kurus norādījusi APFT un kuri ievietoti sadaļā “Top five Things to Do” lapā “Destination Montpellier” Ryanair tīmekļa vietnē, divas saites uz tīmekļa vietnēm, kuras norādījusi APFTE un kas atrodas sadaļā “Top Five Things to Do” iepriekš minētajā lapā “ Destination Montpellier”, un saites uz APFTE norādītu tīmekļa vietni www.ryanair.com tīmekļa vietnes Apvienotās Karalistes, Vācijas, Nīderlandes un Beļģijas (franču un nīderlandiešu valodā) sākumlapā 55 dienas. Cena par šo pakalpojumu ir […] EUR. (b) 2011. gadam piedāvājums ietver visus pakalpojumus, kas paredzēti 2010. gadam un papildus paredzēts “grafiskā reklāmkaroga (200x110px) saite-poga” Ryanair tīmekļa vietnes lapā “Discover Europe”, un pēc APFTE norādes 12 mēnešu, parādīšanās, kā “Dienas mērķis (tekstu, attēlu un saiti norāda APFTE)” www.ryanair.com tīmekļa vietnes Apvienotās Karalistes, Vācijas, Nīderlandes un Beļģijas (franču un nīderlandiešu valodā) sākumlapā kopā uz divu nedēļu periodu. Cena par šo pakalpojumu ir […] EUR.

(57) Turklāt līgumā ir skaidri paredzēts, ka summas par AMS piedāvātajiem tirgvedības pakalpojumiem “ir saistītas ar Ryanair apņemšanos nodrošināt Monpeljē teritorijas savienojumus ar Frankfurti Hānu, Briseli Šarleruā un Līdsu Bredfordu […]”, un ir norādīts, ka “gadījumā, ja šī apņemšanās netiek pildīta, ciena tiek pārskatīta, un atrunāta līguma papildinājumā (57)”.

4.3. 2011. gada 20. aprīļa papildinājums

(58) 2010. gada 16. septembra līgums tika grozīts ar 2011. gada 20. aprīļa papildinājumu, ar mērķi trim līgumā jau noteiktajiem maršrutiem pievienot jaunu maršrutu uz Birmingemu.

(59) Saskaņā ar papildinājumā noteikto tas “balstās uz Ryanair apņemšanos apkalpot Monpeljē teritoriju, nodrošinot gaisa satiksmes maršrutu starp Birmingemu un Monpeljē vismaz divus lidojumus nedēļā vasaras laikā”. Tas arī paredz, ka APFTE no AMS iegādāsies šādus tirgvedības pakalpojumus: — saite uz tīmekļa vietni, kuru norādījusi APFTE, un atrašanās sadaļā “Aéroports & Tourisme” www.ryanair.com Apvienotās Karalistes tīmekļa vietnes sākumlapā 14 dienas gadā; — norāde, kā “Dienas galamērķis” (tekstu, attēlu un saiti norāda APFTE) www.ryanair.comApvienotās Karalistes tīmekļa vietnes sākumlapā kopumā vienu nedēļu gadā.

(60) Cena par šo pakalpojumu bija noteikta […] EUR. Tika paredzēts, ka APFTE šo summu apmaksās ar ikmēneša maksājumiem […] EUR apmērā saskaņā ar AMS rēķinu, par katru mēnesi no aprīļa līdz oktobrim katru gadu šā papildinājuma piemērošanas periodā.

4.4. Pirmais saistību raksts par 2010. gada tirgvedības pakalpojumu nolīguma pagarināšanu

(61) APFTE vēstuli par 2010. gada nolīguma pagarināšanu nosūtīja AMS2011. gada 29. septembrī. Vēstules mērķis bija panākt, lai 2010. gada nolīguma īstenošana tiktu turpināta vēl vienu gadu, no 2012. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 31. decembrim. Saskaņā ar APFTE norādīto tā apņemas īstenot 2010. gada nolīgumu, pamatojoties uz šādiem Ryanair ekspluatētiem gaisa satiksmes maršrutiem: Brisele-Šarleruā, Frankfurte-Hāna un Līdsa-Bredforda.

4.5. Otrais saistību raksts par 2010. gada tirgvedības pakalpojumu nolīguma pagarināšanu

(62) 2013. gada 25. februārīAMS tika nosūtīta otrā saistību vēstule par 2010. gada nolīguma pagarināšanu. Šīs vēstules mērķis bija pagarināt 2010. gada nolīguma īstenošanu uz vēl vienu gadu, no 2013. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim, “pamatojoties uz šādiem Ryanair ekspluatētiem gaisa satiksmes maršrutiem: Briseles dienvidi-Šarleruā, Frankfurte-Hāna, Līdsa-Bredforda un Birmingema” (58).

4.6. 2013. gada 22. novembra nolīgumi

(63) Ņemot vērā to, ka 2010. gada tirgvedības nolīguma ar AMS termiņš bija beidzies un tas tika pagarināts līdz 2013. gada decembrim, APFTE uzskatīja par vajadzīgu noslēgt jaunu tirgvedības nolīgumu “katram galamērķim”, lai tiktu ievēroti noteikumi par iepirkuma procedūrām (59).

(64) Tāpēc 2013. gada 2. oktobrīAPFTE organizēja uzaicinājumu uz konkursu ar mērķi iegādāties tirgvedības pakalpojumus, lai veicinātu tūrisma un ekonomiskās plūsmas Monpeljē 2014. gadā.

(65) Uzaicinājumā uz konkursu ir norādīts, ka sabiedrībām ir “jānodrošina tūrisma un ekonomiskās plūsmas uz Monpeljē veicināšana, izmantojot jebkurus iespējamos tirgū pastāvošos līdzekļus”. Tostarp ir uzskaitīti turpmāk minēto līdzekļu piemēri: “kampaņas radio; kampaņas TV; komunikācija sociālajos tīklos (Facebook, Twitter, Youtube utt.); piedalīšanās gadatirgos, izstādēs; tādu pasākumu sponsorēšana, kuri popularizē Monpeljē, kā galamērķi; speciālistu mācību ceļojumi, preses ceļojumi ar žurnālistiem”, kā arī digitālā komunikācija. Saskaņā ar uzaicinājumu uz konkursu “visos gadījumos sabiedrībām ir jānodrošina saites uz APFTE tīmekļa vietni (dodieties uz Monpeljē) viņu tīmekļa vietnē”. Pēdējais minētais kritērijs bija vienīgais, kas tirgvedības pakalpojumu sniedzējam bija jānodrošina obligāti.

(66) Uzaicinājumā uz konkursu darījums ir sadalīts piecās daļās (“lotēs”), proti, “Brisele-Šarleruā”, “Frankfurte-Hāna”, “Līdsa”, “Birmingema” un “[…]”. Katram no tiem uzaicinājumā uz konkursu ir norādīti kritēriji, kas izpildāmi saistībā ar gaisa pārvadājumu piedāvājumu: minimālais tirgū laisto sēdvietu skaits gadā, ienākošo pasažieru minimālais daudzums gadā, darījumam ieteiktā sezonalitāte (pakalpojuma nodrošinājums visu gadu vai sezonā), minimālais reisu skaits nedēļā un līnijas sākuma datums.

(67) Ir skaidrs, ka uzaicinājums uz konkursu bija paredzēts nevis, lai izvēlētos jebkādus tiešsaistes tirgvedības pakalpojumus, bet gan aviosabiedrības, kas nodrošina šādus pakalpojumus papildus gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, un turklāt apņemas ekspluatēt gaisa transporta pakalpojumus starp Monpeljē lidostu un galamērķiem, kas apzīmēti, kā dažādas daļas, ar nosacījumiem, kas norādīti uzaicinājumā uz konkursu, attiecībā uz sezonalitāti, reisu skaitu, ienākošo pasažieru minimālo skaitu un maršruta sākuma datumu.

(68) Daļas ar nosaukumu “Brisele-Šarleruā”, “Frankfurte-Hāna”, “Līdsa” un “Birmingema” uzaicinājumā uz konkursu minētie minimālie lidojumu biežumi precīzi atbilda četriem galamērķiem, kurus Ryanair jau ekspluatēja Monpeljē, kad tika izsludināts uzaicinājums uz konkursu.

(69) Vienīgi “[…]” daļa neatbilda maršrutam, kādu nodrošina Ryanair, bet gan cita aviosabiedrība, kas apkalpoja Monpeljē lidostu, ar kuru APFTE arī iepriekš bija parakstījusi tirgvedības nolīgumu. Šīs daļas maksimālā vērtība, kas lēsta ne vairāk kā […] EUR apmērā bez nodokļiem gadā, noteikti ir zemāka par četru iepriekš minēto daļu maksimālo vērtību (no […] EUR bez nodokļiem līdz […] EUR bez nodokļiem gadā par daļu) (60).

(70) Ryanair bija vienīgā sabiedrība, kas iesniedza piedāvājumus daļai “Brisele-Šarleruā”, “Frankfurte-Hāna”, “Līdsa” un “Birmingema”.

(71) Pēc uzaicinājuma uz konkursu četras daļas tika piešķirtas Ryanair, kas nolīgumu ar APFTE noslēdza 2013. gada 22. novembrī (“2013. gada nolīgumi”) par pirmajām trīs daļām, par kopējo summu aptuveni […] EUR par vienu gadu (“Brisele-Šarleruā” par kopējo summu […] EUR; “Frankfurte-Hāna” par kopējo summu […] EUR; un “Līdsa-Bredforda” par kopējo summu […] EUR).

(72) Savukārt par ceturto daļu “Birmingema” netika noslēgts nolīgums, oficiāli “tādēļ, ka nebija finansējuma, lai konkretizētu šo daļu” (61). Šajā ziņā Komisija norāda, ka Ryanair pārtrauca nodrošināt maršrutu starp Monpeljē un Birmingemu 2013. gada novembrī.

(73) 2013. gada nolīgumi, kas noslēgti ar Ryanair par daļu “Brisele-Šarleruā”, “Frankfurte-Hāna” un “Līdsa”, tika pagarināti divas reizes, līdz 2016. gada beigām, par kopējo summu aptuveni […]: — 2014. gada 19. decembrī ar trīs APFTE prezidenta parakstītām vēstulēm APFTE ar Ryanair atjaunoja reklāmas pakalpojumu piedāvājumu par 2015. gadu katram no trim galamērķiem (Brisele-Šarleruā, Frankfurte-Hāna, Līdsa-Bredforda) par summu […] EUR Briselei-Šarleruā, […] EUR Frankfurtei-Hānai un […] EUR Līdsai-Bredfordai; — 2016. gada 22. aprīlī ar trīs APFTE prezidenta parakstītām vēstulēm APFTE otrreiz atjaunoja reklāmas pakalpojumu piedāvājumu par 2016. gadu katram no trim galamērķiem par summu […] EUR Briselei-Šarleruā, […] EUR Frankfurtei-Hānai un […] EUR Līdsai-Bredfordai.

4.7. 2017. gada 19. maija nolīgumi

(74) 2017. gada 13. martā tika izsludināts jauns uzaicinājums uz konkursu par tirgvedības pakalpojumu iegādi, lai veicinātu “tūrisma un darījumu plūsmas” uz Monpeljē, uz vienu gadu, ar iespēju pagarināt. Specifikācijā darījums sadalīts dažādās daļās, no kurām katra attiecas uz vienu Eiropas reģionu. Daļas apzīmē reģionus, kuru iedzīvotāji ir attiecīgo tirgvedības pakalpojumu mērķauditorija.

(75) Pretēji 2013. gada uzaicinājumam uz konkursu, jaunā uzaicinājuma uz konkursu specifikācijās nav skaidras atsauces uz gaisa pārvadājumu aktivitātēm vai konkrētām lidostām, bet ir norādītas 7 dažādas daļas ar nosaukumiem “Valonija”, “Reinzeme-Pfalca”, “Jorkšīra”, “[…]”, “[…]”, “[…]” un […]”. Komisija uzskata, ka daļas ar nosaukumiem “Valonija”, “Reinzeme-Pfalca” un “Jorkšīra” atbilst reģioniem, kur atrodas lidostas, kuras Ryanair uzaicinājuma uz konkursu izsludināšanas laikā apkalpo no Monpeljē (62).

(76) Uzaicinājumā uz konkursu norādīts, ka atlases kritēriji tiks vērtēti šādi: pakalpojumu cena 40 % un tehniskā vērtība 60 %.

(77) Katrai no daļām “Valonija”, “Reinzeme-Pfalca” un “Jorkšīra” bija divi piedāvājumi. Ryanair iesniedza piedāvājumus katrai no šīm daļām. Katrai daļai bija konkurējoša tiešsaistes tirgvedības uzņēmuma (kas nav aviosabiedrība) piedāvājums, […]. Par katru daļu iesniegtie piedāvājumi bija šādi: — Daļa “Valonija”: Ryanair […] EUR, […] […] EUR; — Daļa “Reinzeme-Pfalca”: Ryanair […] EUR, […] […] EUR; — Daļa “Jorkšīra”: Ryanair […] EUR, […] […] EUR

(78) Visas trīs daļas tika piešķirtas Ryanair, kuras piedāvājums katrā gadījumā bija tieši par […] EUR lētāks, nekā […]. Francijas iestādes nav sniegušas informāciju, kas pierādītu, ka APFTE būtu apšaubījusi šo pastāvīgo cenu atšķirību starp diviem konkurējošajiem piedāvājumiem.

(79) Tad APFTE ar Ryanair2017. gada 19. maijā noslēdza nolīgumus par indikatīvu summu […] EUR (par Valonijas, Reinzemes-Pfalcas un Jorkšīras darījumiem par attiecīgi […] EUR bez nodokļiem, […] EUR bez nodokļiem un […] EUR bez nodokļiem).

(80) Saskaņā ar specifikācijām tas ir pirkuma pasūtījuma nolīgums, kas paredz tirgvedības pakalpojumu sniegšanu un samaksu tikai par pirkuma pasūtījumiem, kurus izdod APFTE. APFTE izdotie pirkuma pasūtījumi liecina, ka maksājumi par katru mērķa reģionu (Valonija, Reinzeme-Pfalca, Jorkšīra) tika veikti divreiz: viens maksājums par periodu “pavasaris/vasara” un otrs maksājums par periodu “rudens/ziema”. Komisija norāda, ka šie periodi atbilst diviem civilās aviācijas kalendāra periodiem (no aprīļa līdz septembrim un no oktobra līdz martam), kurus ir definējusi gaisa transporta starptautiskā asociācija (IATA).

(81) nolīgumi, kas noslēgti ar Ryanair ir vienīgie, kurus APFTE īstenoja, pamatojoties uz šo uzaicinājumu uz konkursu. (a) Daļai […] un […] izvēlētais uzņēmums bija […], kurš pārspēja par […] (piedāvājums identisks cenas ziņā, bet atšķīrās tirgvedības pakalpojumu ziņā). Darījums, kas noslēgts starp APFTE un […] bija pirkuma pasūtījuma darījums. Abām daļām kopā piedāvājums palielinājās līdz […] EUR. Turklāt no Francijas iestāžu sniegtās informācijas izriet, ka APFTE nekad nav izdevusi pirkuma pasūtījumu, pamatojoties uz šo nolīgumu. (b) Par daļu […] un […] piedāvājumu (kopā […] EUR) iesniedza vienīgi uzņēmums […]. APFTE šīs daļas atzina par nesekmīgām, tādēļ ka […] piedāvājums tika pasludināts par neatbilstošu, jo lietas materiāliem nebija pievienots vienību cenrādis.

4.8. Budžets (atbalsta finansēšanai paredzēto resursu izcelsme)

(82) Saskaņā ar Francijas iestāžu sniegto informāciju APFTE pārskaitīja Ryanair/AMS budžetā šādas summas. 4 tabula APFTE maksājumi Ryanair/AMS kopš 2010. gada 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 no 2010. līdz 2019. gadam Maksājumi Ryanair/AMS par finanšu gadu […] (faktiskie maksājumi tika veikti laikā no 2010. līdz 2011. gadam) […] (faktiskie maksājumi tika veikti laikā no 2011. līdz 2012. gadam) […] (faktiskie maksājumi tika veikti laikā no 2012. līdz 2013. gadam) […] (faktiskie maksājumi tika veikti laikā no 2013. līdz 2014. gadam) […] (faktiskie maksājumi tika veikti laikā no 2014. līdz 2015. gadam) […] (faktiskie maksājumi tika veikti laikā no 2015. līdz 2016. gadam) […] (faktiskie maksājumi tika veikti laikā no 2016. līdz 2017. gadam) […] (faktiskie maksājumi tika veikti laikā no 2018. līdz 2019. gada februārim) […] (63) […] 856 089 904 APFTE budžets euro (skat. arī 3. tabulu) 937 110 2 050 269 2 038 112 2 408 915 1 571 235 1 616 599 1 572 373 1 118 354 222 500 0 13 535 477 Avots: Francijas iestāžu sniegtā informācija

(83) Francijas iestādes norāda, ka pēc 2019. gada aprīļa APFTE vairs nemaksāja Ryanair atlīdzību par tirgvedības pakalpojumiem.

4.9. Iemesli, kas izraisīja izmeklēšanas procedūras uzsākšanu

(84) Komisija formālu izmeklēšanas procedūru sāka 2018. gada 4. jūlijā, jo tā nevarēja izslēgt, ka 52. un turpmākajos apsvērumos aprakstītie pasākumi varētu būt uzskatāmi par valsts atbalstu Ryanair un tās meitasuzņēmumam AMS.

5. IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES

5.1. Sūdzības iesniedzējs

(85) Sūdzības iesniedzējs atbalsta savā sūdzībā izvirzītos argumentus, proti, ka APFTE ir bijis līdzeklis, kā nodot valsts atbalstu Ryanair/AMS.

5.2. Ryanair

(86) Ryanair apstrīd Komisijas analīzi. Ryanair norāda, ka AMS un Ryanair sniegtajiem tirgvedības pakalpojumiem ir bijusi tirgus cena, un tie ir atbilduši APFTE vajadzībām. APFTE ir vēlējusies noslēgt tirgvedības nolīgumus, lai piesaistītu ārvalstu tūristus, kuriem ir liela pirktspēja un kuri varētu veicināt tūrisma attīstību reģionā. Ryanair norāda, ka tirgvedības izdevumi, kurus varētu īstenot pats uzņēmums, neattiecās konkrēti uz ārvalstu tūristiem, ciktāl Ryanair tūrisma izdevumus neņēma vērā. Tādējādi APFTE interesēja tirgvedības izdevumi, kas vērsti uz ārvalstu tūristiem, bet Ryanair, ja uzņēmums uzņemtos tirgvedības izdevumus, drīzāk pievērstos pasažieriem, kuri ceļojumu sāka Monpeljē un dzīvoja reģionā. Ryanair arī norādīja, ka šo lidojumu aizpildījumu ļoti lielā mērā nodrošināja Ryanair “yield management” (64).

(87) Pakārtoti Ryanair apstrīd Komisijas secinājums par tirgus ekonomikas dalībnieka principa piemērojamību šajā gadījumā, atbalsta saņēmēja noteikšanu, atbalsta selektivitāti, kā arī tā attiecināmību uz valsti.

(88) AMS neiesniedza piezīmes.

5.3. APFTE

(89) APFTE noliedz jebkādu priekšrocību piešķiršanu Ryanair. Tā apstrīdētās summas kvalificē, kā tirgus cenām atbilstīgu atlīdzību, kas maksāta par sniegto pakalpojumu. APFTE precizē, ka tā iesaistās kā sabiedrisko pakalpojumu pircējs un ka veiktās veicināšanas darbības ir daļa no Monpeljē un tās apkārtnes teritoriālā tirgvedības kopējās stratēģijas.

(90) APFTE atgādina, ka par mērķa reģioniem, uz kuriem attiecās uzaicinājums uz konkursu, tika diskutēts un tie tika stratēģiski izvēlēti kopsapulcē un administrācijas padomē. Tā secina, ka asociācijas pieņemtie lēmumi nav attiecināmi uz valsti, atsaucoties uz APFTE darbības modeli, kas aprakstīts tās statūtos.

(91) Pakārtoti gadījumā, ja Komisija tomēr nolemtu uzturēt tās nostāju par valsts atbalstu, kas ar APFTE starpniecību sniegts Ryanair, APFTE secina, ka šie pasākumi atbilstu 2005. gada vadlīnijām (65) par lidostu finansēšanu un valsts atbalstu darbības uzsākšanai aviosabiedrībām, kas veic lidojumus no reģionālām lidostām.

(92) Papildus jānorāda, ka gadījumā, ja Komisija secinātu, ka Ryanair un AMS ir ticis sniegts atbalsts, APFTE uzskata, ka Ryanair un AMS būtu jāatmaksā tikai starpība starp cenu, kas samaksāta par pakalpojumiem un tirgus cenu, jo tā uzskata, ka šie pakalpojumi atbilda APFTE sabiedriskās politikas uzdevumiem, un, ka asociācija no tā guva zināmu labumu.

5.4. Oksitānijas reģions

(93) Oksitānijas reģions apstrīd sūdzības pamatotību, apgalvojot, ka APFTE darbība radīja tūrisma un ekonomiskās plūsmas, kas bija labvēlīgas visiem dalībniekiem vietējā un reģionālā līmenī. Tas uzskata, ka APFTE ir strādājis, lai izveidotu starptautisku klientu loku un ļautu nozares uzņēmumiem turpināt darbu ilgākā periodā.

(94) Tas precizē, ka APFTE lēmumus par tirgvedības kampaņu, lai veicinātu pievilcību tūristiem, finansēšanu galvenokārt pieņēma kopsapulcē, kur katram dalībniekam ir viena balss, un parasti lēmumi tiek pieņemti ar divu trešdaļu balsu vairākumu.

(95) Oksitānijas reģions papildus norāda, ka APFTE darbība tika īstenota, izsludinot uzaicinājumus uz konkursu saistībā ar pakalpojumiem, kuru mērķis ir palielināt attiecīgās teritorijas redzamību un pievilcību. Šie konkursi bija atvērti visiem uzņēmumiem, kas varētu iesniegt specifikācijām atbilstošu piedāvājumu, tostarp sūdzības iesniedzējam.

5.5. Ēro tirdzniecības un rūpniecības kamera (“Ēro TRK”, iepriekš MTRK)

(96) Ēro TRK uzskata, ka APFTE īstenotās darbības, lai popularizētu Monpeljē Beļģijā, Nīderlandē, Vācijā, Apvienotajā Karalistē un […] ir ekonomisks ieguvums teritorijai, ņemot vērā ekonomiskos labumus, ko tās radīja. Tā piebilst, ka, tās biedriem apvienojoties, APFTE atbilst teritorijas ekonomikas un tūrisma attīstīšanas vajadzībām, kas pilnībā ir APFTE un Ēro TRK kompetencē.

5.6. Montpellier Méditerranée Métropole

(97) Montpellier Méditerranée Métropole uzskata, ka ir jāīsteno uzbrūkoša popularizēšanas stratēģija, lai attīstītu teritoriju, atbalstītu ekonomiku un cīnītos ar bezdarbu. Tā precizē, ka APFTE ir bezpeļņas organizācija, kurā piedalās publiski un privāti partneri, kuru kopīgais mērķis ir īstenot darbības, lai veicinātu un attīstītu tūrismu, un pēdējais minētais sniedz labumu gan publiskām interesēm attīstīt teritoriju, gan privātām interesēm – attīstīt uzņēmējdarbību.

(98) Montpellier Méditerranée Métropole uzskata, ka APFTE pasūtītie tirgvedības pakalpojumi atbilst tās mērķa faktiskajām vajadzībām un ka pirms šo pakalpojumu saņemšanas tika īstenotas konkurences nodrošināšanas procedūras, tāpēc nevar secināt, ka pastāv jebkāda selektivitāte (šajā gadījumā Ryanair uzvarēja noteiktos APFTE izsludinātos konkursos). Turklāt Montpellier Méditerranée Métropole uzskata, ka minētie pasākumi nevar tikt uzskatīti par atbalstu: pirmkārt tādēļ, ka tie nesniedz priekšrocības, jo Ryanair saņemtā atlīdzība nepārsniedza tirgus cenas, otrkārt tādēļ, ka tie nav attiecināmi uz valsti, jo, pieņemot lēmumus, APFTE ņēma vērā privātās struktūras, kas veido lielu daļu tās biedru un, kurām ir būtiska lēmumu pieņemšanas vara.

5.7. […]

(99) APFTE biedrs […] uzskata, ka šī asociācija ļauj apspriesties gan ar privātiem nozares pārstāvjiem, gan ar pašvaldību pārstāvjiem. Tas piebilst, ka tajā pieņemtie lēmumi atbilst visu reģiona ekonomikas dalībnieku un iedzīvotāju kolektīvajām interesēm. Tas secina, ka šī publiskā sektora un privātā sektora centienu apvienošana ļauj sasniegt izvirzītos mērķus saistībā ar Monpeljē pilsētas un tās apkārtnes redzamību un attīstību.

5.8. Pays de l’Or aglomerācijas pašvaldība

(100) Pays de l’Or aglomerācijas pašvaldība uzskata, ka APFTE īstenotās reklāmas darbības, lai veicinātu Monpeljē reģiona atpazīstamību Beļģijā, Nīderlandē, Vācijā un Apvienotajā Karalistē teritorijai ir būtiskas, jo tās rada ekonomiskos ieguvumus un ir paredzētas zonām ar lielu ekonomisko un tūrisma potenciālu Monpeljē teritorijai.

6. FRANCIJAS KOMENTĀRI

(101) Francija uzskata, ka attiecīgie maksājumi nav uzskatāmi par atbalstu. Ņemot vērā APFTE darbības struktūru, kāda tā ir definēta statūtos, šie pasākumi nav attiecināmi uz valsti. Turklāt nolīgumu, kas noslēgti ar Ryanair/AMS, mērķis bija popularizēt reģionu, izmantojot tirgvedības līdzekļus, un reklāmas iegāde, ko APFTE veica par tirgus cenu, bija likumīgs līdzeklis, kas veicināja reģiona ekonomisko attīstību, nepiešķīra priekšrocības Ryanair un nebija selektīvs.

7. ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS

7.1. Atbalsta esība LESD 107. panta 1. punkta izpratnē

(102) Saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud izraisīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm.

(103) Lai pasākumu kvalificētu par valsts atbalstu, jāizpilda šādi kumulatīvi nosacījumi: 1) saņēmējs vai saņēmēji ir uzņēmumi LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, 2) attiecīgais pasākums ir piešķirts no valsts līdzekļiem un ir attiecināms uz valsti, 3) pasākums rada ekonomiskas priekšrocības saņēmējam vai saņēmējiem, 4) priekšrocība ir selektīva un 5) attiecīgais pasākums rada vai draud izraisīt konkurences izkropļojumus un var iespaidot tirdzniecību starp dalībvalstīm.

7.1.1. Uzņēmuma un saimnieciskās darbības jēdzieni

(104) Saskaņā ar pastāvīgo judikatūru (66), kas izmantota 2014. gada pamatnostādņu par valsts atbalstu lidostām un aviosabiedrībām (67) (2014. gada pamatnostādnes) 27. punktā, aviosabiedrību darbība, kas ir transporta pakalpojumu sniegšana pasažieriem vai uzņēmumiem, ir uzskatāma par saimniecisko darbību.

(105) Tā kā labuma guvēji no pasākumiem ir aviosabiedrība un viens no tās meitasuzņēmumiem, kurš ir 100 % kontrolēts un sniedz tirgvedības pakalpojumus, Komisija secina, ka viņu darbībai ir saimniecisks raksturs LESD 107. panta 1. punkta izpratnē.

7.1.2. Attiecināmība uz valsti un valsts līdzekļi

(106) Saskaņā ar pastāvīgo judikatūru LESD 107. panta 1. punkts ietver visu atbalstu kopumu, kas piešķirti, izmantojot valsts līdzekļus, nešķirojot, vai atbalstu ir piešķīrusi valsts vai publiska vai privāta organizācija, kuru tā ir izveidojusi vai nozīmējusi pārvaldīt atbalstu. Tādējādi pasākums, kuru finansē šāda organizācija, ir attiecināms uz valsti, jo par attiecīgā pasākuma izveidi ir lēmusi valsts, un valsts lemj par tā izlietošanu, pārvaldību un līdzekļu sadali (68). Atbalsta saistība ar valsti skaidrāk atklājas, ja starpnieks tiek kvalificēts, kā reģiona īstenotās politikas privileģētu rīku, tas ir izveidots, lai turpinātu īstenot tās noteiktu politiku un lēmumi par ekonomiskās priekšrocības piešķiršanu ir tieši saistīti ar attiecīgo reģionu (69).

7.1.2.1. Attiecināmība uz valsti

(107) Pēc formālās izmeklēšanas procedūras veikšanas Komisija secina, ka pasākumi ir arī attiecināmi uz valsti. nolīgumi par tirgvedības pakalpojumiem tika noslēgti starp, no vienas puses, Ryanair vai tās meitasuzņēmumu AMS un, no otras puses, APFTE, īstenojot APFTE mērķi veicināt Ryanair radīto tūristu plūsmu uz Monpeljē un tās teritoriju.

(108) Ryanair apstrīd, ka APFTE lēmumi un darbības būtu attiecināmas uz valsti, jo tā ir privāta asociācija, kuras lielākā daļa biedru nāk no privātā sektora.

(109) Savukārt formālā izmeklēšanas procedūra ļāva Komisijai apkopot vairākus pierādījumus, kas iegūti no APFTE un tās publisko biedru protokoliem, kurus iesniedza Francijas iestādes, kā arī no APFTE publiskiem paziņojumiem, kas skaidri apliecina, ka, neraugoties uz to, ka tai ir privātas asociācijas statuss un to galvenokārt veido biedri no privātā sektora, un lēmumi kopsapulcē tiek pieņemti ar divu trešdaļu balsu vairākumu, patiesībā APFTE ir vietējo pašvaldību, kas ir APFTE un MTRK biedri, rīks, kas paredzēts, lai tām sniegtu iespēju īstenot reģiona attīstības politikas mērķus.

(110) Saskaņā ar Tiesas pastāvīgo judikatūru (70) Komisija secina, ka APFTE lēmumi ir attiecināmi uz Francijas valsti (ar MTRK un iesaistīto teritoriālo pašvaldību starpniecību) LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, jo virkne pazīmju liecina, ka saistībā ar tirgvedības nolīgumu slēgšanu asociācijai nav nekādas autonomijas, bet tā rīkojas publiskās varas kontrolē un saskaņā ar tās norādījumiem. Šīs pazīmes cita starpā ir: — MTRK un vietējās pašvaldības APFTE izveidoja, kā rīku publisko līdzekļu apgūšanai, — APFTE publiskās politikas mērķa īstenošanas turpināšana, — APFTE ciešā saikne ar MTRK (kā arī teritoriālajām pašvaldībām), — stratēģisko izvēli nosaka APFTE publiskie biedri, — APFTE finansē tās publiskie biedri, un tie arī kontrolē APFTE budžeta izlietojumu.

(a) MTRK un vietējās pašvaldības APFTE izveidoja, kā rīku publisko līdzekļu apgūšanai

(111) Kā ir aprakstīts 28. un turpmākajos apsvērumos, publiskās iestādes APFTE iecerēja, kā juridisku struktūru, kas ļautu veikt valsts līdzekļu pārskaitījumus Ryanair un citām zemo cenu aviosabiedrībām.

(112) Kopš tās dibināšanas pēc MTRK iniciatīvas, APFTE patiesais mērķis, kā izriet no vairākiem Francijas iestāžu iesniegtiem dokumentiem un APFTE publiskiem paziņojumiem (71), bija izveidot juridisku struktūru, kas ļautu valsts subsīdijas novirzīt izvēlētajām aviosabiedrībām, jo īpaši Ryanair.

(113) No iepriekš minētajiem dokumentiem izriet, ka APFTE ir tiešas sekas tam, ka MTRK zaudēja Monpeljē lidostas pārvaldītāja statusu, kā ir aprakstīts (26) un turpmākajos apsvērumos. MTRK vēlējās atrast veidu, kā turpināt līdzekļu pārskaitījumus aviosabiedrībām, izmantojot tirgvedības nolīgumus, kurus MTRK bija noslēgusi, kā lidostas pārvaldītājs.

(114) Tādējādi MTRK ļoti aktīvi piedalījās APFTE veidošanā, lai izveidotu drošu juridisko līdzekli, kas ļautu turpināt maksāt valsts subsīdijas, lai finansētu tirgvedības nolīgumus, kas tai bija noslēgti ar aviosabiedrībām. Šie fakti ir skaidri izklāstīti APFTE pirmajās apspriedēs, kā arī teritoriālo pašvaldību, kuras apstiprināja pašvaldībām pārskaitītās subsīdijas, un MTRK apspriedēs (72).

(115) Kā pierādījumu, skat. 2012. gada 20. jūlija Langedokas-Rusijonas reģiona reģionālās padomes protokolu: “Ņemot vērā Monpeljē lidostas pārvaldības modeļa maiņu, tika izveidota tūrisma plūsmas un ekonomikas veicināšanas asociācija (APFTE), lai turpinātu teritorijas veicināšanas darbības, kuras tika īstenotas kopā ar aviosabiedrībām, kuras apkalpo Monpeljē lidostu” (73).

(116) Šo tirgvedības nolīgumu būtība un apmērs, kādā šie nolīgumi bija paredzēti, lai popularizētu Monpeljē un tās apkārtni, padziļinātāk tiks pētīti saistībā ar jautājumu par to, vai Ryanair tika piešķirta ekonomiska priekšrocība.

(b) APFTE publiskās politikas mērķa īstenošanas turpināšana

(117) No APFTE statūtiem (74), kā arī publiskajiem paziņojumiem un dokumentiem, kas saistīti ar APFTE darbību, izriet, ka tās mērķis ir bijis turpināt publiskās politikas mērķa īstenošanu, proti, teritoriālo pašvaldību un MTRK vārdā veicināt tūrisma attīstību. Turklāt no dokumentiem saistībā ar APFTE izveidi izriet, ka, neraugoties uz to, ka tai ir privātas asociācijas statuss, APFTE bija rīks, kuru tās publiskie biedri bija iecerējuši izmantot, lai īstenotu noteiktas darbības saistībā ar tūrisma attīstību (75).

(118) Tādējādi APFTE ir uzskatāma par “publisko tiesību subjektu” Eiropas publiskā iepirkuma tiesību aktu izpratnē, ciktāl APFTE bija struktūra, kas izveidota, lai apmierinātu konkrēti vispārējas intereses vajadzības, kas nav ne rūpnieciskas, ne komerciālas, tai bija juridiskas personas statuss un galvenokārt to finansēja publiskas varas iestādes un struktūras. No tā izriet, ka APFTE bija līgumslēdzēja iestāde un tāpēc, slēdzot nolīgumus, uz to attiecās publiskā iepirkuma tiesību akti (76).

(119) Komisija uzskata, ka APFTE, pagarinot nolīgumus, kas ar Ryanair noslēgti 2013. un 2017. gadā, apzinājās savu pienākumu ievērot publiskā iepirkuma noteikumus.

(120) No tā Komisija secina, ka, neraugoties uz APFTE apgalvojumiem par attiecināmību, jo īpaši atsaucoties uz privāto struktūru, kas ir asociācijas biedri, lēmumu pieņemšanas varu, APFTE nav uzskatāma par parastu privātu asociāciju, bet gan par organizāciju, kurai ir uzdots publiskās politikas uzdevums, proti, vietējās ekonomikas attīstīšana, izmantojot tūrismu, tāpēc tai ir jāievēro publiskā iepirkuma noteikumi. Šo aspektu Komisija uzskata par papildu pazīmi, kas liecina, ka APFTE bija vien juridisks veidojums, kas paredzēts, lai atvieglotu valsts līdzekļu maksāšanu aviosabiedrībām.

(c) Ciešā saikne starp APFTE un MTRK (vai teritoriālajām pašvaldībām)

(121) Papildus faktiem saistībā ar izveidošanu, uzdevumu, finansēšanu un lēmumu pieņemšanu APFTE, formālajā izmeklēšanas procedūrā saskaņā ar Francijas iestāžu iesniegtajiem dokumentiem, atklājās papildu saiknes starp APFTE un tās publiskajiem biedriem, jo īpaši MTRK, jo pēdējā minētā darbojās, kā publiskais aģents Oksitānijas reģiona prefekta aizgādībā, kurš bija informēts par APFTE darbībām un pastāvēšanas iemeslu.

(122) No Francijas iestāžu iesniegtajiem dokumentiem izriet, ka MTRK nodrošināja APFTE loģistikas atbalstu, jo īpaši ļaujot APFTE komitejām un struktūrām tikties MTRK telpās un nododot APFTE rīcībā tīmekļa vietni, kuru tā izmantoja savām veicināšanas darbībām (77).

(123) Turklāt, kā ir norādīts 39. apsvērumā, no formālās izmeklēšanas procedūras izriet, ka APFTE prezidenta amats vienmēr tika uzticēts cilvēkiem, kuri darbojās arī MTRK vai teritoriālajā pašvaldībā, kas bija saistīta ar APFTE. Turklāt Komisija atklāja pierādījumus, kas liecina, ka prezidentu galvenokārt izvēlējās APFTE publiskie biedri, nevis APFTE administrācijas padomē ietilpstošie biedri, kā ir noteikts APFTE statūtos (78). Proti, no finansētāju komitejas 2012. gada 15. oktobra lēmuma izriet, ka APFTE prezidents, kurš nepiedalās komitejā veselības stāvokļa dēļ un plāno demisionēt, “vēlētos, lai asociācijas bijušais prezidents[…], aizstātu viņu šajā amatā, tādēļ administrācijas padomei un kopsapulcei viņš ir jāieceļ par viceprezidentu saskaņā ar statūtiem, lai viņš vadītu asociācijas struktūras.”

(124) Formālajā izmeklēšanas procedūrā arī tika atklāts, ka vismaz varas nodošanas starp šiem diviem APFTE prezidentiem laikā, 2012. gada 11. decembrī, MTRK bija aktīva loma. Tādējādi varas nodošanu starp bijušo un nākamo APFTE prezidentu 2012. gada 11. decembraAPFTE kopsapulces laikā organizēja MTRK prezidents (79).

(125) Tas raksturo APFTE ciešo saikni ar tās publiskajiem biedriem, jo saskaņā ar APFTE faktisko funkcionēšanas modeli prezidentam un birojam ir ļoti būtiska nozīme APFTE budžeta prioritāšu noteikšanā (kopā ar finansētāju komiteju, kuru veido MTRK un teritoriālās pašvaldības), kuras pēc tam tiek nodotas kopsapulcei. Turklāt saskaņā ar APFTE tieši prezidentam ir tiesības APFTE vārdā slēgt darījumus ar trešām personām, kas tam dod paraksta tiesības un tiesības slēgt tirgvedības nolīgumus ar aviosabiedrībām, kā arī vienošanās par subsidēšanu ar vietējām pašvaldībām.

(126) Komisija šos elementus uzskata par papildu pierādījumu, kas liecina par APFTE publisko biedru noteicošo ietekmi uz asociāciju, jo īpaši attiecībā uz APFTE prezidenta iecelšanu. Šī ietekme ļāva nodrošināt to, ka APFTE turpināja slēgt tirgvedības nolīgumus ar aviosabiedrībām, ko aizsāka MTRK.

(d) Stratēģisko izvēli nosaka APFTE publiskie biedri

(127) Jau no paša sākuma un pretēji lēmumu pieņemšanas procesam, kas aprakstīts APFTE statūtos, asociācijas izvēli ir vadījusi MTRK un vietējās pašvaldības. Privātajiem biedriem, lai gan kopsapulcē tie pārstāv divas trešdaļas biedru, faktiski nav bijusi iespēja iebilst stratēģiskajām prioritātēm, kuras izvēlējās publiskās iestādes, vai aizstāvēt savas stratēģiskās izvēles sarunās ar publiskajām iestādēm. Komisija to secināja, pamatojoties uz šādiem konstatējumiem:

(128) Formālajā izmeklēšanas procedūrā tika atklāts, ka galu galā APFTE stratēģisko izvēli, proti, konkrētu tirgvedības nolīgumu, kas noslēdzami ar aviosabiedrībām, izvēli iepriekš noteica MTRK un pārējie APFTE publiskie biedri, un tikai pēc tam veicināšanas programma tika iesniegta administrācijas padomei vai kopsapulcei. (80) Faktiski privātajiem biedriem bija vien iespēja paust viedokli, nevis noteikt asociācijas stratēģisko izvēli, ja vien publiskie biedri tai nepiekristu (81).

(129) APFTE struktūras un komitejas iepriekš nosaka tirgvedības nolīgumu, kas jāapstiprina kopsapulcei, izvēli, proti, biroju, pārvaldības komiteju un finansētāju komiteju (82) veido teritoriālo pašvaldību pārstāvji un MTRK. No pārvaldības komitejas (kas vēlāk kļuva par finansētāju komiteju) izveides apstākļiem izriet, ka tās uzdevums bija padarīt oficiālu praksi, kas tika īstenota kopš APFTE izveides, proti, to, ka prioritāšu izvēli nosaka vietējās pašvaldības un MTRK.

(130) Komisija uzskata, ka Francijas iestādes nav paudušas viedokli par pārvaldības komitejas un finansētāju komitejas pastāvēšanu un lomu.

(131) No APFTE dibināšanas kopsapulces protokola, kas minēts 33. apsvērumā, izriet, ka privāto biedru dalība APFTE daļēji ir izskaidrojama ar vēlmi paātrināt APFTE izveidi.

(132) Tāpat no APFTE dibināšanas kopsapulces protokola izriet, ka pirms APFTE izveides MTRK un tās juriskonsults, kā arī attiecīgās vietējās pašvaldības meklēja juridiski pamatotu aizsardzību, lai attaisnotu to, ka pēc 2009. gada tiks turpināta maksājumu veikšana aviosabiedrībām, apzinoties, ka šādus maksājumus bija grūti pamatot (83). Komisija secina, ka APFTE struktūru, kur lielākā daļa ir privātie biedri, kuriem saskaņā ar asociācijas statūtiem ir tiesības noteikt asociācijas lēmumus (84) attiecīgās publiskās struktūras izvēlējās apzināti, lai slēptu MTRK un vietējo pašvaldību reālo ietekmi uz līdzekļu samaksu aviosabiedrībām. Raugoties no privāto uzņēmumu viedokļa, dalībai APFTE nebija nekādu trūkumu: viņu finansiālā līdzdalība bija simboliska, un tam, ka APFTE publiskie biedri finansēja tirgvedības nolīgumus, bija jāveicina vietējās ekonomikas uzplaukums.

(133) Saskaņā ar šo pašu protokolu MTRK pārstāvis (kuru šīs sanāksmes laikā ievēlēja par APFTE prezidentu) izskaidroja APFTE privātajiem biedriem, kuri piedalījās APFTE dibināšanas kopsapulcē, APFTE mērķi, proti, turpināt slēgt tirgvedības nolīgumus ar aviosabiedrībām. Šajā ziņā MTRK pārstāvis min, ka ir ļoti būtiski, lai “uzņēmumi varētu sniegt viedokli par izvēlēto rīcības plānu”. Frāze “sniegt viedokli” neatbilst patiesajai nozīmei, kādu MTRK bija paredzējusi privātajiem biedriem, neraugoties uz viņu pārsvaru kopsapulcē, jo tiem nebija reālu iespēju lemt par asociācijas stratēģiskās virzības un budžeta jautājumiem, kurus izlēma publiskie biedri. Tas nozīmē, ka tajā brīdī klāt bijušie APFTE privātie biedri zināja, ka stratēģiskās izvēles veiks MTRK un vietējās pašvaldības, lai gan pēdējās minētās varētu ņemt vērā privāto biedru izteikto viedokli.

(134) APFTE protokola un kopsavilkumu analīze apstiprina šo secinājumu: ja privāto dalībnieku ierosinājumi varētu tikt ņemti vērā, tad tikai pakārtoti, pieņemot, ka budžetā atliktu līdzekļi pēc publisko biedru izvēlēto mērķu, tostarp galvenokārt Ryanair ekspluatēto maršrutu, finansēšanas (85).

(135) Faktiski APFTE līdzekļi vienmēr tika sadalīti tā, ka publisko biedru definētie projekti tika finansēti vispirms, un privāto biedru priekšlikumi tika izskatīti pakārtoti.

(136) Pat finansētāju komitejā tikai projekti, kas tika atbalstīti vienbalsīgi, varēja saņemt līdzekļus, jo finansētāji noteica konkrētu savu subsīdiju summu attiecīgajam gadam, atkarībā no izvēlētajiem tirgvedības nolīgumiem. Kā pierādījums ir finansētāju komitejas diskusija 2013. gada 29. janvārī par “tūrisma plūsmu” ar galapunktu un izlidošanu no […] (ko nodrošina Itālijas aviosabiedrība) un no […] (ko nodrošina Norvēģijas aviosabiedrība). Sākotnēji šo “plūsmu” finansējums, kuru 2013. gada 29. janvāraAPFTE kopsapulcē piedāvāja privātie biedri un vēlāk atbalstīja daži publiskie biedri, cieta neveiksmi, jo trīs galvenie finansētāji (Langedokas-Rusijonas reģiona padome, Ēro ģenerālpadome, Monpeljē aglomerāciju pašvaldība) atteicās palielināt savu finansējumu, lai 2013. gada budžetā iekļautu šīs divas “plūsmas”. MTRK, kas bija ieinteresēta šo “plūsmu” attīstībā, izņēmuma kārtā vienpusēji palielināja savu subsīdiju šim gadam, lai varētu atbalstīt šīs divas “plūsmas” (86).

(137) Ne apspriedēs, ne protokolos saistībā ar APFTE nav norādīti nedz tirgvedības nolīgumu, kas noslēgti ar AMS un Ryanair, nosacījumi, nedz to īstenošana. Šiem nolīgumiem nepārtraukti tika nodrošināts publiskais finansējums, neraugoties uz gadu budžetu nepastāvību. Šis finansējums nekad nav ticis apšaubīts diskusijās APFTE, lai gan publiskie biedri nav snieguši pamatojumu finansējuma saglabāšanai. Publiskie biedri ir aprobežojušies vien ar nolīgumu atjaunošanu katru gadu, dažos dokumentos, kas saistīti ar APFTE darbību, dēvējot tos par “vēsturiskiem virzieniem” vai “mērķiem”, nesniedzot plašākus skaidrojumus.

(138) Tādējādi balsošana kopsapulcē bija vien formalitāte, lai pamatotu APFTE pareizu darbību. Jo īpaši tas ir redzams 2012., 2013. un 2014. finanšu gadā, kad pirms APFTE saistību pret Ryanair/AMS uzņemšanās tika saņemta stratēģiskās izvēles atļauja kopsapulcē: (a) par 2012. gada budžetu vēstuli par pagarināšanu, kas adresēta AMS, APFTE prezidents parakstīja 2011. gada 29. septembrī. 2010. gada tirgvedības nolīguma ar AMS pagarinājumu 2012. gadam pārvaldības komiteja parakstīja 2011. gada 23. septembrī. Taču kopsapulce par to tika informēta tās sanāksmē 2011. gada 19. oktobrī (87) (taču no sanāksmes protokola neizriet, ka kopsapulce būtu balsojusi par šo jautājumu). (b) Saistībā ar 2013. gada budžetu 2010. gada tirgvedības nolīguma ar AMS pagarinājumu 2013. gadam APFTE parakstīja 2013. gada 23. februārī. 2013. gada budžetu un tirgvedības plānu, kas ietvēra maksājumus Ryanair, pamatojoties uz šo nolīgumu, APFTE kopsapulce apstiprināja 2013. gada 4. jūlijā (88). (c) Saistībā ar 2014. gada budžetu APFTE prezidents nolīgumus ar Ryanair parakstīja pēc 2013. gada uzaicinājuma uz konkursi 2013. gada 22. novembrī. Kopsapulce APFTE prezidentam 2014. gada 27. janvārī deva atļauju parakstīt jaunus tirgvedības nolīgumus ar Ryanair.

(139) Komisijas rīcībā esošie dokumenti saistībā ar APFTE darbību liecina, ka asociācijā balsošana vienmēr ir notikusi vienbalsīgi. Šajā ziņā Komisija norāda, ka administrācijas padomes un kopsapulces ietvaros privātie biedri ir izdevuši vairākus atzinumus, jo īpaši par tirgus izpētes veikšanu, lai nodrošinātu to, ka aviosabiedrību finansēšana reģionam būtu ekonomiski izdevīga. Taču kopsapulces vai administrācijas padomes apspriedēs privātie biedri nekad nav reāli iebilduši pret biroja, pārvaldības komitejas vai finansētāju komitejas piedāvāto izvēli, balsojot pret. Turklāt Komisija novēro, ka privāto biedru dalība kopsapulcēs ar katru gadu aizvien vairāk samazinājās, salīdzinot ar publisko biedru pārstāvju vairāk vai mazāk pastāvīgo klātbūtni. (89) Tādējādi privātie biedri pastāvīgi ir atbalstījuši publisko biedru darbības, pat, ja viņu pašu priekšlikumi netika atbalstīti. Tas jo īpaši ir skaidrojams ar faktu, ka privāto biedru finanšu ieguldījums bija simbolisks, kamēr ekonomiskais ieguvums no APFTE finansētajiem tirgvedības nolīgumiem labākajā gadījumā bija pozitīvs, bet sliktākajā – neitrāls. Arī privātajiem biedriem nebija nekādas intereses nonākt konfliktā ar APFTE publiskajiem biedriem, kuri nodrošināja finansējumu.

(140) Turklāt, kā ir izklāstīts (46) un turpmākajos apsvērumos, publiskie biedri kontrolēja APFTE stratēģisko izvēli, kontrolējot savus maksājumus APFTE: visiem APFTE biedriem bija skaidrs, ka tirgvedības nolīgums, kurš nebija prioritārs publisko biedru skatījumā, nesaņēma publisko biedru finansējumu (90).

(e) APFTE finansē tās publiskie biedri, un tie arī kontrolē APFTE budžeta izlietojumu

(141) Kā ir norādīts 45. un turpmākajos apsvērumos, kā arī 107. un turpmākajos apsvērumos par APFTE finanšu resursu būtību, tie ir APFTE publiskie biedri – teritoriālās pašvaldības un MTRK, kas iepriekš nosaka APFTE budžeta izvēles, definējot APFTE veicināšanas programmu, kuras attiecas uz konkrētu tirgvedības nolīgumu izvēli un pēc tam stingri kontrolējot to, kā APFTE izlietoja viņu subsīdijas, paredzot nosacījumu, ka subsīdijas ir izlietojamas APFTE veicināšanas programmas īstenošanai.

7.1.2.2. Valsts līdzekļi

(142) Maksājumi, kurus APFTE veica Ryanair un AMS saskaņā ar dažādiem tirgvedības nolīgumiem, kas aprakstīti 52. un turpmākajos apsvērumos, tika veikti, izmantojot resursus no APFTE vispārējā budžeta. Kā ir norādīts 45. un turpmākajos apsvērumos, kopš tās dibināšanas, APFTE gandrīz pilnībā ([95–100] %) finansēja no subsīdijām, kuras piešķīra reģionālās un vietējās publiskās struktūras, proti, Oksitānijas reģions/Langedokas-Rusijonas reģiona padome, Ēro departaments, Montpellier Méditerranée Métropole/Monpeljē aglomerāciju pašvaldība, Pays de l’Or aglomerācijas pašvaldība, Monpeljē pilsēta un MTRK/Ēro tirdzniecības un rūpniecības kamera (91).

(143) Šīs publiskās struktūras ir cieši kontrolējušas to, kā APFTE izlieto viņu līdzekļus, izmantojot vairākus veidus: (a) Kā ir aprakstīts 49. un turpmākajos apsvērumos kopsapulces balsu, tirgvedības nolīgumu parakstīšanas datumu un subsīdiju gada maksājumu analīze, ko veica vietējās pašvaldības, parāda, ka APFTE rīcībā nekad nav bijis iepriekš tās rīcībā nodota budžeta, ar kuru asociācija varētu rīkoties pēc saviem ieskatiem. Pašvaldību subsīdiju maksājumi attiecīgajam finanšu gadam vienmēr ir notikuši pēc tirgvedības nolīgumu, kuru finansēšanai bija paredzētas šīs subsīdijas, konkrētas noteikšanas un noslēgšanas. Tādējādi pašvaldības vienmēr ir varējušas pārskaitīt savus līdzekļus, zinot, kādiem nolūkiem tie tiks izlietoti (92). Tas nozīmē, ka tās būtu varējušas atteikties parakstīt vienošanos par finansējumu ar APFTE, ja tās nepiekristu asociācijas izdarītajai izvēlei. Tas savukārt nozīmē, ka APFTE, kā asociācijas, rīcībā nebija budžeta līdzekļu, bet tai bija pienākums pieprasīt subsīdiju maksājumus no publiskajiem biedriem pēc tam, kad bija veiktas precīzas budžeta izvēles, kuras veica paši publiskie biedri, apstiprinot finansētāju komitejas priekšlikumus. No tā Komisija secina, ka šādas prakses rezultāts (ja ne mērķis) bija atrunāt APFTE privātos biedrus kopsapulcē balsot par budžeta izvēles iespējām, kuras nebija apstiprinājuši APFTE publiskie biedri. Šāda prakse ļāva publiskajiem biedriem efektīvi kontrolēt APFTE budžeta izlietojumu. (b) Turklāt vienošanos par finansēšanu analīze 51. apsvērumā liecina, ka APFTE publiskie biedri, ar vairākiem dažādiem nolīguma nosacījumiem nodrošināja, ka viņu subsīdijas tiek izmantotas viņu stratēģiskajai izvēlei, kas iestrādāta APFTE veicināšanas programmā katram finanšu gadam, kura saturu tie nosaka (93), kas liedz privātajiem biedriem autonomi lemt par budžeta izlietošanas iespējām. (c) Visbeidzot, tā kā visi APFTE prezidenti, kuriem bija tiesības parakstīt tirgvedības nolīgumus ar Ryanair/AMS, kā arī vienošanās par finansēšanu ar biedriem – finansētājiem, bija saistīti ar šiem biedriem – finansētājiem (vai nu MTRK, vai Oksitānijas reģionu) (94), APFTE publiskie biedri saglabāja papildu kontroli pār APFTE finanšu saistībām, kā arī subsīdiju maksājumiem APFTE.

(144) Tādējādi publiskie biedri, kuri finansēja APFTE, cieši kontrolēja APFTE piešķirtos līdzekļus, līdz pat to pārskaitīšanai gala saņēmējam. Tātad attiecīgie līdzekļi saglabāja savu valsts līdzekļu statusu brīdī, kad APFTE tos pārskaitīja Ryanair vai AMS.

(145) Kā ir sīkāk skaidrots iepriekšējā nodaļā par pasākumu attiecināmību uz valsti, Komisija uzskata APFTE par privāto tiesību subjektu, kuru dibinājušas attiecīgās publiskās struktūras ar mērķi piešķirt un pārvaldīt valsts līdzekļu pārskaitījumus aviosabiedrībām (95).

(146) Saistībā ar APFTE budžeta daļu, kuru veidoja privāto biedru iemaksas (mazāk par [0–5] % no APFTE budžeta, kā ir norādīts 3. tabulā), šīs iemaksas veidoja daļu no tās pašas kases, kurā tika veikti APFTE publisko biedru pārskaitījumi. Tā kā tie tādējādi tika integrēti APFTE budžetā, kura izlietojumu pilnībā kontrolēja valsts (proti, APFTE publiskie biedri), kā ir aprakstīts šajā un nākamajā nodaļā, arī šīs iemaksas Komisija uzskata par valsts līdzekļiem (96).

7.1.2.3. Secinājumi

(147) Pamatojoties uz šiem faktiem, Komisija secina, ka jau kopš tās dibināšanas brīža MTRK un attiecīgās vietējās pašvaldības izmantoja APFTE, kā vienkāršu rīku valsts līdzekļu pārskaitīšanai Ryanair, nepieļaujot ne pašas asociācijas, ne tās privāto biedru rīcības brīvību. APFTE darbības un lēmumi ir attiecināmi uz valsti.

(148) Šos apsvērumus apstiprina Langedokas-Rusijonas reģionālās revīzijas kameras paziņojumi, kas minēti lēmumā par procedūras sākšanu (97), kura vairākos savos ziņojumos ir norādījusi, ka faktiski APFTE ir bijusi tikai rīks, kā savākt valsts līdzekļus, kas paredzēti tirgvedības nolīgumu finansēšanai.

(149) Tādēļ Komisija uzskata, ka pasākumi ir attiecināmi uz valsti un Francija tos ir īstenojusi, izmantojot valsts līdzekļus LESD 107., panta 1. punkta izpratnē.

7.1.3. Ekonomiska priekšrocība

(150) Lai noteiktu, vai valsts pasākums ir atbalsts, jānosaka, vai uzņēmums iegūst ekonomisku priekšrocību, ko tas nebūtu guvis parastos tirgus apstākļos (98).

(151) Ir jāanalizē, vai tirgus ekonomikas dalībnieka princips ir piemērojams attiecīgajiem nolīgumiem un, ja jā, vai šie nolīgumi atbilst šim principam.

7.1.3.1. Ekonomisko priekšrocību, kas radītas Ryanair un AMS, kopīgs novērtējums

(152) Saistībā ar nolīgumiem, kas tika noslēgti starp, no vienas puses, APFTE un, no otras puses, AMS vai Ryanair, Komisijai vispirms jānoskaidro, vai, lai identificētu ekonomiskās priekšrocības, no kurām tās guva labumu, Ryanair un tās meitasuzņēmums AMS ir jāapskata atsevišķi vai kopīgi.

(153) Komisija konstatē, ka AMS 100 % ir Ryanair meitasuzņēmums. Komisija arī konstatē, ka AMS faktiski tika izveidota ar vienīgo mērķi sniegt tirgvedības pakalpojumus Ryanair tīmekļa vietnē un tā neveic nekādu citu darbību (99).

(154) Turklāt līgumattiecībās ar APFTE, Ryanair šķiet aizvietojams ar AMS. Patiesi, APFTE sākotnēji tirgvedības nolīgumu bija noslēgusi ar AMS (2010. gada nolīgums). Vēlāk 2013. un 2017. gada nolīgumi tika slēgti tieši starp APFTE un Ryanair.

(155) Turklāt tirgvedības nolīguma, kas noslēgts ar sabiedrību AMS, mērķī ir norādīts, ka tas ir “saistīts ar uzņēmuma Ryanair apņemšanos apkalpot Monpeljē teritoriju” (100).

(156) Visu šo iemeslu dēļ Komisija Ryanair un AMS kopā uzskata kā vienu ieguvēju no attiecīgajiem pasākumiem (101).

7.1.3.2. Tirgvedības nolīgumu atsevišķs novērtējums

(157) Francija ir norādījusi, ka APFTE ir darbojusies, kā publisks pakalpojumu pircējs, kas tai ļāva īstenot tai uzticētos publiskās politikas uzdevumus. Francija ir norādījusi, ka tirgvedības nolīgumi nekādā veidā nebija saistīti ar lidostas līgumiem, un to mērķis bija veicināt reģiona ekonomisko attīstību, piesaistot tūristus.

(158) Francija nav norādījusi faktus, kas skaidri pierādītu, ka lēmums noslēgt tirgvedības pakalpojumu nolīgumus, būtu pieņemts, pamatojoties uz konkrētiem ekonomikas pētījumiem, lai noteiktu šo nolīgumu ar Ryanair/AMS noslēgšanas nākotnes ienesīgumu vai no tiem izrietošās ekonomiskās priekšrocības, ne atsevišķi tirgvedības nolīgumiem, ne tirgvedības nolīgumiem, vērtējot tos kopā ar līgumiem par lidostas pakalpojumiem.

(159) Ryanair nav paudusi skaidru viedokli par tirgvedības nolīgumu, kas noslēgti ar APFTE un lidostas pakalpojumu līgumu, kas noslēgti ar AMM kopīgu vai atsevišķu vērtēšanu, apgalvojot, ka nevienā no gadījumiem Ryanair/AMS nav uzskatāmas par atbalsta saņēmējām.

(160) Šajā gadījumā, pretēji vairumam citu lietu, kurās Komisija pēdējā laikā ir pieņēmusi lēmumu par Ryanair saistībā ar valsts atbalstu, Komisija nav secinājusi, ka pastāvētu saikne starp tirgvedības nolīgumiem un lidostas pakalpojumu līgumiem turpmāk minēto iemeslu dēļ.

(161) Pirmkārt, abu veidu līgumus noslēdza divas atšķirīgas juridiskās personas, ar dažādiem mērķiem, proti, AMM un APFTE (102), un tās nevar uzskatīt par vienu saimniecisko vienību.

(162) Lai gan nav izslēgts, ka abu veidu līgumi bija saistīti, kad MTRK vēl bija lidostas koncesionāre un noslēdza abu veidu līgumus ar Ryanair/AMS, šī iespējamā saite pārstāja eksistēt 2009. gadā, kad lidostas pārvaldību pārņēma AMM. Kā ir norādīts (28) apsvērumā, no 2010. gada 24. jūnijaAPFTE dibināšanas kopsapulces protokola izriet, ka APFTE izveide un finansēšana ir bijusi MTRK iniciatīva, kuru atbalstījušas attiecīgās vietējās pašvaldības, lai varētu turpināt slēgt tirgvedības nolīgumus ar zemo cenu aviosabiedrībām pēc tam, kad MTRK zaudēja savu Monpeljē lidostas koncesionāra statusu. Šādos apstākļos MTRK vairs nevēlējās uzņemties finanšu un juridiskos riskus, kas saistīti ar tirgvedības nolīgumiem, un aicināja attiecīgās teritoriālās pašvaldības piedalīties tieši tirgvedības maksājumos aviosabiedrībām (kurus līdz tam brīdim finansēja MTRK, bet divpusējās vienošanās par finansējumu ar dažādām pašvaldībām tika pabeigtas tikai vēlāk) (103).

(163) Lai gan APFTE publiskie dalībnieki arī bija lidostas akcionāri, viņu līdzdalība tirgvedības nolīgumu finansēšanā nebija proporcionāli saistīta ar viņu lidostas akciju daļu. (104) Jo īpaši, lai gan Francijas valstij pieder 60 % AMM kapitāla, Francijas valsts nav APFTE biedre un neveic iemaksas tās budžetā. MTRK, kurai pieder 25 % AMM kapitāla, laikā no 2010. līdz 2019. gadam budžetā iemaksāja tikai [10–20] %. Pārējās subsīdijas, kas APFTE iemaksātas laikā no 2010. līdz 2019. gadam, proti, [80–90] %, nāca no pašvaldībām, kurām kopā pieder tikai 15 % AMM kapitāla. 5. tabula APFTE publisko dalībnieku iemaksu daļu salīdzinājums ar viņu akciju daļu AMM Langedokas-Rusijonas (tagad Oksitānijas reģions) reģiona padome Ēro departamenta padome Monpeljē aglomerācija (tagad Montpellier Méditerranée Métropole) un Monpeljē pilsēta Pays de l'Or aglomerācijas pašvaldība MTRK (tagad Ēro Tirdzniecības un rūpniecības kamera) Francijas valsts (valsts līmenī) Dalība APFTE finansējumā (no 2010. līdz 2019. gadam) (%) [20–30] [10–20] [30–40] [0–10] [10–20] Akcijas AMM (%) 6,5 7 0,5 (105) 1 25 60

(164) No šiem dažādajiem elementiem izriet, tas, ka APFTE publiskie biedri finansēja tirgvedības nolīgumus, nav saistīts ar viņu līdzdalību AMM kapitālā. Pieņemot, ka tirgvedības nolīgumi ļāva palielināt ieņēmumus saistībā ar lidostas līgumiem, APFTE biedri varēja gūt labumu tikai no 40 % šo papildu ieņēmumu, lai gan bija ieguldījuši [95–100] % tirgvedības izdevumu. Arī katra individuālā APFTE publiskā biedra situācija ir atšķirīga, un vēl nelabvēlīgāka trīs galvenajiem APFTE finansētājiem – reģions (6,5 % AMM kapitāla), departaments (7 % AMM kapitālā) un Montpellier Méditerranée Métropole (0,5 % AMM kapitāla), kuri kopā finansē [80–90] % (106) APFTE budžeta (107).

(165) Turklāt no iepriekš minētā 2010. gada 24. jūnija protokola izriet, ka, noslēdzot tirgvedības nolīgumus, APFTE un tās biedri rīkojās ar mērķi veicināt reģiona ekonomiku, paredzot iespējamus ekonomiskos ieguvumus reģionam un dažādiem vietējiem uzņēmumiem, nevis lidostas operatoram (kaut mazākajam) vai citiem uzņēmumiem, kuri gūst tiešu ekonomisko labumu no šiem līgumiem.

(166) Reģionālās politikas apsvērumi netika ņemti vērā, veicot analīzi, lai noteiktu, vai valsts iestāde rīkojās kā tirgus ekonomikas operators. Tāpat arī formālā izmeklēšanas procedūra neatklāja faktus, kas liecinātu, ka APFTE publisko biedru iemaksu tirgvedības nolīgumiem mērķis būtu bijis palielināt ieņēmumus, kurus APFTE publiskie biedri varētu gūt no lidostas, jo īpaši ar dividenžu maksājumiem vai citām procentu subsīdijām no AMM puses, lai varētu ņemt vērā tirgvedības nolīgumu iespējamo labvēlīgo ietekmi uz lidostas ieņēmumiem.

(167) Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka saikne starp lidostas pakalpojumu līgumiem, kurus noslēdza AMM, un APFTE noslēgtajiem tirgvedības nolīgumiem nav pietiekama, lai pamatotu šo divu tipu līgumu kopīgu analīzi. Tādēļ Komisija pārgāja pie tirgvedības nolīgumu atsevišķas analīzes.

(168) Tādējādi un, ņemot vērā to, ka APFTE nav uzskatāma par lidostas operatoru, 2014. gada pamatnostādnēs paredzētā paredzamā pieaugošā ienesīguma metode, lai novērtētu saskaņojumu starp lidostām un gaisa satiksmes līnijām (108) katrā ziņā šajā gadījumā nevar tikt piemērota.

7.1.3.3. Tirgus ekonomikas dalībnieka principa piemērošana

(169) Lai noteiktu, vai valsts pasākums ir atbalsts, jānosaka, vai uzņēmums iegūst ekonomisku priekšrocību, ko tas nebūtu guvis parastos tirgus apstākļos (109).

(170) Francija ir norādījusi, ka APFTE uzskata, ka attiecīgie maksājumi nav uzskatāmi par valsts atbalstu, jo APFTE ir maksājusi atlīdzību Ryanair/AMS atbilstoši tirgus cenai par uzaicinājuma uz konkursu rezultātā iegādātajiem pakalpojumiem. APFTE norāda, ka iegādātie pakalpojumi atbilda APFTE vajadzībām un tās sabiedriskās politikas uzdevumiem, proti, veicināt tūrismu, lai nodrošinātu reģiona ekonomikas izaugsmi. Tādējādi APFTE iestājas, kā publisks pircējs, lai sasniegtu sabiedriskās politikas mērķi. APFTE apgalvo, ka, ņemot vērā šo kontekstu, tai nebija jāveic rentabilitātes analīze APFTE līmenī. APFTE norāda, ka tirgvedības nolīgumi ne Ryanair, ne AMS nepiešķīra nekādas ekonomiskās priekšrocības.

(171) Ryanair izvirza tādus pašus argumentus.

(172) Attiecībā uz jautājumu par tirgus ekonomikas dalībnieka principa piemērošanu ir jāatgādina, ka nav runa par sevis nostādīšanu jebkura tirgus ekonomikas dalībnieka vietā, bet gan tāda tirgus ekonomikas dalībnieka vietā, kas atrodas APFTE situācijā.

(173) Tāpēc ir jāanalizē tirgus ekonomikas dalībnieka principa attiecināmība uz APFTE.

(174) Saskaņā ar 77. apsvērumu Komisijas Paziņojumā par Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punktā minēto “valsts atbalsta” jēdzienu (“Komisija par valsts atbalsta jēdzienu”) (110): “[…], ir jāņem vērā tikai tās priekšrocības un pienākumi, kas ir saistīti ar valsts kā ekonomikas dalībnieces statusu, izslēdzot tos, kas ir saistīti ar tās kā valsts varas statusu”, kas cita starpā izslēdz to, ka tiktu ņemti vērā sabiedrisko interešu apsvērumi, piemēram, reģiona attīstība.

(175) Saskaņā ar tās statūtiem APFTE mērķis ir “veicināt un attīstīt tūrismu, tostarp darījumu tūrismu, veicināšanas tirgus teritorijā, reklāmas iegādi internetā un tirgvedības pakalpojumi vai jebkurš cits ar reklāmu saistīts atbalsts, piemēram, dalība gadatirgos un izstādēs, lai piesaistītu starptautiskos klientus”. No APFTE biroja biedru publiskajiem paziņojumiem, kā arī no protokoliem un dokumentiem, kas saistīti ar tā darbību, izriet, ka APFTE ir īstenojis reģionālās politikas mērķi (111).

(176) Tāpat no protokoliem, kopsavilkumiem un citiem dokumentiem saistībā ar APFTE, kurus iesniedza Francijas iestādes, izriet, ka APFTE, slēdzot tirgvedības nolīgumus ar Ryanair/AMS, rīkojās vienīgi kā publiskā vara, jo īpaši, attīstot reģiona ekonomiku.

(177) Ieguvumus no tirgvedības nolīgumiem saistībā ar reģionālā tūrisma attīstību, proti, potenciāliem ieņēmumiem, ko reģionam radītu tūrisms, nevar ņemt vērā, analizējot to, vai ir ievēroti tirgus ekonomikas dalībnieka kritēriji.

(178) Šajā gadījumā Komisijai nav nekādu pierādījumu, ka, parakstot tirgvedības nolīgumus, APFTE vai tās finansētāji publiskie biedri būtu cerējuši gūt labumu no finanšu ieguvumiem, kā tirgus ekonomikas dalībnieks, jo īpaši no peļņas par ieguldījumu, papildus reģiona tūrisma attīstībai, un šī loma ir pilnībā attiecināma uz tās (un finansētāju publisko biedru) valsts varas statusu.

(179) APFTE neguva labumu no ieņēmumu pieauguma no Monpeljē lidostas ekspluatanta, kas būtu saistīti ar satiksmes palielināšanos. APFTE neekspluatē Monpeljē lidostu, un biedri, kuri finansē APFTE, ir Monpeljē lidostas mazākuma akcionāri (ne vairāk kā 40 %). Francijas iestādes nenorādīja arī uz iespējamiem ieguvumiem, kas būtu saistīti ar lidostas ieņēmumu palielinājumu, no kā labumu varētu gūt APFTE biedri, kuri ir Monpeljē lidostas akcionāri. Pirms lēmumiem noslēgt tirgvedības nolīgumus ar Ryanair nebija izstrādāts neviens darījumu plāns, kurā būtu izvērtēti šādi potenciāli ieguvumi. Pieņemot, ka tirgvedības nolīgumu mērķis un/vai rezultāts bija palielināt pasažieru plūsmu, mazākuma akcionāriem, kuri kontrolē 40 % lidostas, nebūtu bijis jēgas finansēt [95–100] % tirgvedības nolīgumu. Turklāt katrs no lidostas mazākuma akcionāriem tirgvedības nolīgumu finansēšanā veic ieguldījumus, ņemot vērā dažādās savu lidostas akciju proporcionālās daļas (112), kas liecina, ka lēmumi slēgt tirgvedības nolīgumus, ekonomiski nav saistīti ar noteiktu APFTE biedru akcionāru situāciju. Secinot jānorāda, ka APFTE tirgvedības nolīgumus ar APFTE parakstīja vienīgi ar sabiedriskās politikas mērķi no APFTE un tās publisko biedru viedokļa, kas nav saistīts ar viņu ieguvumu kā ekonomikas dalībniekiem.

(180) Turklāt, kā detalizēti parādīts 7.1.3.4. punkta a) apakšpunktā, Komisija secina, ka APFTE tirgvedības pakalpojumu iegāde neatbilda reālajai vajadzībai, bet faktiski bija paredzēta, lai subsidētu Ryanair lidojumus uz Montpeljē lidostu un no tās. Šādos apstākļos Komisija secina, ka tirgus ekonomikas dalībnieka kritērijs nav piemērojams (113). Turklāt, kā norādīts 7.1.3.4. punkta b) apakšpunktā, cenas, ko APFTE maksāja Ryanair/AMS par tirgvedības pakalpojumu iegādi, neatbilst normāliem tirgus apstākļiem. Tādējādi, pat ja tirgus ekonomikas dalībnieka kritērijs būtu piemērojams, tas nebūtu izpildīts.

(181) Visbeidzot, Komisija norāda, ka pasākums atzīstams par priekšrocību neveidojošu tikai tādā gadījumā, ja valsts pasākums ir kompensācija par tādu uzņēmumu sniegtajiem pakalpojumiem, kuri piedāvā attiecīgos pakalpojumus sabiedrības interesēs kopumā, lai izpildītu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, ja šiem uzņēmumiem netiek radītas reālas finansiālas priekšrocības un ja pasākumam nav tādas ietekmes, kas izvirza šos uzņēmumus labvēlīgākā konkurences stāvoklī salīdzinājumā ar konkurējošiem uzņēmumiem (114). Tomēr šajā gadījumā nekas neliecina par to, ka Ryanair būtu bijis pienākums sniegt sabiedriskos pakalpojumus.

7.1.3.4. APFTE Ryanair/AMS radīto priekšrocību noteikšana

(182) No formālās izmeklēšanas procedūras izriet, ka maksājumi, kas veikti, pamatojoties uz tirgvedības nolīgumiem, ir tādi paši, kā subsīdijas, kuras valsts iestādes veica aviosabiedrībai, lai nodrošinātu lidostas apkalpošanu. Komisija secina, ka maksājumi, kurus APFTE veica Ryanair un AMS, ir uzskatāmi par parastām subsīdijām, lai mazinātu izmaksas, kas rodas Ryanair, nodrošinot regulārus lidojumus uz Monpeljē, tādējādi piešķirot Ryanair ekonomisku priekšrocību.

(183) Lai noteiktu to, vai pastāv priekšrocība Ryanair/AMS, Komisija šajā lietā pārbaudīja visus saistītos apstākļus atbilstoši Paziņojumam par valsts atbalstu. Piemēram, var būt tādi ārkārtas apstākļi, kuru dēļ publiskās iestādes preču vai pakalpojumu pirkums, arī par tirgus cenu, var nebūt uzskatāms par atbilstīgu tirgus nosacījumiem, jo īpaši, ja attiecīgā pakalpojuma iegāde neatbilst publiskās iestādes reālajām vajadzībām. (115)

(184) Pamatojoties uz šiem pierādījumiem, kas iegūti formālās izmeklēšanas procedūras gaitā, Komisija secina, ka tirgvedības pakalpojumu iegāde no Ryanair nebija viena no APFTE pamata vajadzībām. Ar to pietiek, lai secinātu, ka Ryanair ir tikusi radīta priekšrocība, īstenojot pasākumus, kas šajā izmeklēšanā tiek pārbaudīti.

(185) Turklāt formālās izmeklēšanas procedūrā netika apstiprināts Ryanair/AMS un Francijas iestāžu apgalvojums, ka tirgvedības pakalpojumi tika iegādāti par tirgus cenu.

(a) APFTE nebija reālas nepieciešamības iegādāties no Ryanair/AMS tirgvedības pakalpojumus

(186) Francija, APFTE, MTRK, teritoriālās pašvaldības, kas iesniedza savas piezīmes, kā arī Ryanair izvirzīja argumentu, ka APFTE ir bijusi asociācija vietējā tūrisma veicināšanai, kura no Ryanair par tirgus cenu iegādājās tirgvedības pakalpojumus.

(187) Galvenais uzdevums Komisijas analīzē par to, vai Ryanair bija radīta priekšrocība, ir noskaidrot, vai APFTE patiesi bija nepieciešami tirgvedības pakalpojumi, kurus tā iegādājās no Ryanair/AMS, lai īstenotu sabiedriskās politikas mērķi, proti, popularizēt Monpeljē pilsētu un tās apkārtni (116).

(188) Komisija secināja, ka tirgvedības pakalpojumu iegāde no Ryanair/AMS neatbilst APFTE reālajām vajadzībām, pamatojoties uz šādām pazīmēm: — tirgvedības pakalpojumu iegāde notika vienīgi tāpēc, lai attaisnotu maksājumus Ryanair, lai aviosabiedrība paliktu Monpeljē lidostā; pat, ka tirgvedības pakalpojumiem bija kāda tirgvedības ietekme (drīzāk, nē), tas nebija līgumu galvenais nolūks, tāpēc tie drīzāk tiek analizēti, kā slēptās subsīdijas: — APFTE nebija reāla nolūka reklamēt reģionu; — pasākumi bija paredzēti tieši Ryanair lidojumu nodrošināšanai, nevis tirgvedības pakalpojumiem; — pasākumi bija paredzēti tieši Ryanair/AMS, nevis jebkuram tirgvedības pakalpojumu sniedzējam tiešsaistē; — nekas neliecina par APFTE interesi par tirgvedības kampaņu, kuras finansētas no tās budžeta, konkrētiem panākumiem; — tirgvedības maksājumu beigas sakrita ar Ryanair lidojumu nodrošināšanas izbeigšanu; — citas izmeklēšanas, kuras Komisija īsteno saistībā ar valsts atbalstu, liecina, ka Ryanair izmanto tirgvedības nolīgumus, lai maskētu valsts atbalsta maksājumus. — Ryanair/AMS sniegti tirgvedības pakalpojumi nav tādi, kas varētu efektīvi popularizēt Monpeljē pilsētu un tās apkārtni: — tas, ka APFTE izvēlējās Ryanair, nav pietiekami ekonomiski pamatots; — Ryanair tirgvedības pakalpojumiem nav tādas ietekmes, kā ir apgalvots. — Tirgvedības pakalpojumi galvenokārt sniedz labumu Ryanair, pieņemot, ka tiem ir kāda ietekme, jo Ryanair, kā privātam uzņēmumam, kura mērķis ir gūt peļņu, ir jāmanipulē ar “cenu” un “tirgvedību”, lai piepildītu lidmašīnas.

(i) Tirgvedības pakalpojumu iegāde notika vienīgi tāpēc, lai attaisnotu maksājumus Ryanair, lai aviosabiedrība paliktu Monpeljē lidostā

(189) Formālā izmeklēšanas procedūra ir atklājusi, ka pat, ja APFTE iegādātajiem tirgvedības pakalpojumiem bija jebkāda tirgvedības ietekme (117), tas nebija līgumu galvenais nolūks, jo tie drīzāk ir vērtējami, kā slēptas subsīdijas.

(190) Faktiski, neraugoties uz APFTE statūtos definēto mērķi, tā vietā, lai iegūtu tirgvedības pakalpojumus to parastajā izpratnē (proti, reklāmu), lai popularizētu Monpeljē teritoriju, APFTE, slēdzot attiecīgos nolīgumus, vēlējās atbalstīt Ryanair gaisa satiksmes uz Monpeljē pakalpojumus, atlīdzinot tai par šo pakalpojumu nodrošināšanu un subsidējot šo pašu gaisa transporta pakalpojumu popularizēšanu. Tirgvedībai tās tradicionālajā nozīmē bija tikai otršķirīga ietekme uz APFTE reālo mērķi, kuru bija definējusi MTRK ar attiecīgajām vietējām pašvaldībām (118).

(191) Proti, tā tika prezentēta, kā tirgvedības kampaņa, lai attaisnotu Ryanair veiktos maksājumus. Komisija to secināja, pamatojoties uz šādām pazīmēm.

(1) APFTE nebija reāla nolūka reklamēt reģionu

(192) Komisija apkopoja vairākus būtiskus rādītājus, kas apliecina, ka APFTE nav bijis reāla nolūka reklamēt reģionu. Savukārt teritorijas “popularizēšana”, kuru bija paredzējušas publiskās struktūras APFTE sastāvā, bija saistīta ar Ryanair saglabāšanu Monpeljē lidostā, cerot uz ieguvumu vietējai ekonomikai no papildu ienākumiem, ko tas radītu.

(a) Par to, ka APFTE nebija reāla nolūka īstenot reģiona popularizēšanu, liecina tās dibināšanas apstākļi

(193) APFTE un tās publisko biedru apspriežu, protokolu un kopsavilkumu analīze skaidri parāda, ka APFTE patiesais mērķis bija nodrošināt atbalsta jo īpaši zemo cenu aviosabiedrībām, galvenokārt Ryanair, nepārtrauktību pēc tam, kad bija mainījies Monpeljē lidostas pārvaldītājs (119). Komisija secina, ka pazīmes dokumentos, kas saistīti ar APFTE darbību, liecina, ka MTRK un saistīto vietējo pašvaldību mērķis, iegādājoties tiešsaistes tirgvedības pakalpojumus, bija pagarināt atbalsta piešķiršanu darbības uzsākšanai, lai nodrošinātu attiecīgo aviosabiedrību pakalpojumu sniegšanu Monpeljē lidostā. Tādējādi valsts līdzekļi nav paredzēti tam, lai popularizētu Monpeljē pilsētu un tās apkārtni, bet gan, lai veicinātu konkrētu aviolīniju, lai to atbalstītu un nodrošinātu, ka to uztur aviosabiedrība (120).

(194) No APFTE protokoliem izriet, ka asociācijai jēdziens “tūrisma plūsma” nozīmē konkrētu aviosabiedrību gaisa satiksmes pasažieru plūsmu, nevis jebkuru tūrisma plūsmu vai gaisa satiksmes pasažieru plūsmu kopumā (121). Jo īpaši APFTE pirmo sanāksmju protokolos tiek lietoti termini, kas skaidri attiecas uz gaisa satiksmi, piemēram “maršruts”, “līnija” vai “virziens” (122). Turklāt arī pētījums, ko veica Francijas iestādes, lai pierādītu, ka teritoriālās pašvaldības ir veikušas ekonomisko ieguvumu no APFTE darbībām ekonomisko analīzi (123), liecina, ka pašvaldības balstās vienīgi uz klientiem, kurus uz reģionu atved aviosabiedrības.

(195) To apstiprina fakts, ka visi pārējie tirgvedības nolīgumi, kurus noslēdza un īstenoja APFTE (124) (un iepriekš MTRK) – tomēr par summām, kas ir ievērojami mazākas par tām, ko maksāja Ryanair/AMS – par kuriem Komisijai ir zināms šīs izmeklēšanas ietvaros, tika noslēgti ar aviosabiedrībām, nevis ar “klasiskām” tiešsaistes tirgvedības aģentūrām.

(b) APFTE trūkst reāla nolūka reklamēt reģionu, par ko liecina tās tīmekļa vietnes, kas oficiāli atradās veicināšanas kampaņas centrā, sākotnējais stāvoklis

(196) Francijas iestādes norāda, ka tīmekļa vietne, kuru sākotnēji izmantoja APFTE, bija www.flights-montpellier-mediterranean.com, kas izveidota 2006. gadā un piederēja MTRK. 2013. gada maijā šo vietni aizstāja vietne goto-montpellier.com, kura arī piederēja MTRK.

(197) No APFTE finansētāju komitejas 2012. gada 15. oktobra lēmumu kopsavilkuma izriet, ka APFTE tīmekļa vietnei, kas oficiāli prezentēta, kā reģionālā tirgvedības rīks (un vieta uz kurieni ved saites Ryanair tīmekļa vietnē, kā ir noteikts tirgvedības nolīgumos (125)), sākotnēji nebija īstu funkciju saistībā ar tirgvedību, bet tā bija daļa no APFTE viltības, kā attaisnot aviosabiedrībām veiktos maksājumus. Tā APFTE prezidents ir paziņojis, ka “šī tīmekļa vietne ir nepieciešama, lai attaisnotu komunikācijas izdevumus, kas rodas, lai Eiropas klientus ievestu lielās Monpeljē teritorijā. Tiek ierosināts šo vietni uzlabot, lai tā kļūtu par īstu vietni teritorijas popularizēšanai.”

(c) APFTE trūkst reāla nolūka reklamēt reģionu, par ko liecina juridiskās struktūras koncepcija, kuru pārņēma APFTE

(198) Turklāt Komisija norāda, ka pēc tam, kad APFTE pārtrauca darbību 2018. gadā, no dokumentiem, kas saistīti ar APFTE darbību, kurus Francija iesniedza par 2017. un 2018. gadu, izriet, ka MTRK un teritoriālās pašvaldības, bija izstrādājušas un pat īstenojušas jaunu juridisko modeli tirgvedības nolīgumiem, kas paredz, ka tirgvedības pirkumus pārņems “pasūtījuma grupa, kuru veido pašvaldības un [Ēro]TRK, kas ir nolēmusi vairs neiegādāties tirgvedības pakalpojumus, bet gan gaisa satiksmes līnijas” (126). Tas vairs neattiecas uz tirgvedības nolīgumiem, kas noslēgti ar Ryanair/AMS, jo Ryanair vairs neapkalpoja Monpeljē lidostu, taču papildus apliecina, ka APFTE noslēgto līgumu patiesais mērķis ir bijis atbalstīt gaisa satiksmes savienojumus.

(d) Secinājumi par to, ka APFTE nebija reāla nolūka reklamēt reģionu

(199) Komisija secina, ka APFTE necentās īstenot tirgvedības darbības vārda tiešajā nozīmē, bet gan veica maksājumus, lai mudinātu aviosabiedrības iedalīt resursus darbam Monpeljē.

(200) APFTE vēlme mudināt Ryanair saglabāt savas aviolīnijas no Monpeljē tiek attaisnota ar Ryanair iespēju aizstāt reģionālās lidostas. (127) Tāpēc nav neparasti, ka reģionālās lidostas konkurē, lai piesaistītu Ryanair. Šajā ziņā ir jāpiemin, ka lietā SA.33961 (2012/C), kas attiecas uz Nīmes lidostu (lidostu, kura atrodas Monpeljē lidostas apkalpošanas zonā), Komisija tās galīgajā lēmumā (128) ir secinājusi, ka tirgvedības nolīgumi, kurus valsts ir noslēgusi ar Ryanair/AMS laikā no 2005. līdz 2010. gadam, ir uzskatāmi par daļu no virknes pasākumu, kas uzskatāmi par nelikumīgu valsts atbalstu, kas sniegts Ryanair/AMS (129).

(201) Tātad APFTE nolūks, slēdzot līgumus ar Ryanair/AMS, nebija vis popularizēt Monpeljē un tās apkārtni, izmantojot tirgvedības kampaņu tās parastajā izpratnē, bet gan mudināt Ryanair turpināt darbību Monpeljē lidostā.

(2) Pasākumi bija paredzēti tieši Ryanair lidojumu nodrošināšanai, nevis tirgvedības pakalpojumiem

(202) Attiecībā uz Ryanair/AMS APFTE bija apņēmusies 2010., 2013. un