—

riska faktoru(-s), norādot riska pakāpes un atbilstošos relatīvos riskus un samērus saimniekaugu populācijai. Attiecībā uz 1. sleju: norāda ģeogrāfiskā apgabala nosaukumu, uzliesmojuma numuru vai jebkādu informāciju, kas dod iespēju identificēt šo norobežoto teritoriju (NT), un tās izveides datumu. Attiecībā uz 2. sleju: norāda NT lielumu pirms apsekojuma sākuma. Attiecībā uz 3. sleju: norāda NT lielumu pēc apsekojuma. Attiecībā uz 4. sleju: norāda pieeju: izplatības ierobežošana (C). Atkarībā no NT skaita uz katru kaitīgo organismu un pieejām, kas tajās tiek īstenotas, aizpilda rindas pēc vajadzības. Attiecībā uz 5. sleju: norāda NT zonu, kurā apsekojums veikts, aizpildot rindas pēc vajadzības: inficētā zona (IZ) vai buferzona (BZ), atsevišķās rindās. Attiecīgā gadījumā atsevišķās rindās norāda tās BZ platību, kurā apsekošana veikta (piem., pēdējie 20 km pie BZ robežas, ap stādaudzētavām u. tml.). Attiecībā uz 6. sleju: norāda apsekojuma vietu skaitu un aprakstu, izvēloties aprakstam vienu no šādiem ierakstiem: 1. atklāta (audzēšanas) platība: 1.1. lauks (aramzeme, ganības); 1.2. augļudārzs/vīna dārzs; 1.3. stādaudzētava; 1.4. mežs; 2. (cita) atklāta platība: 2.1. privāts dārzs; 2.2. publiskas teritorijas; 2.3. aizsargājama teritorija; 2.4. savvaļas augi teritorijās, kas nav aizsargājamas teritorijas; 2.5. cita, precizējot konkrēto gadījumu (piem., dārzu centrs, komerciālas teritorijas, kurās izmanto koksnes iesaiņojuma materiālus, kokrūpniecība, mitrāji, apūdeņošanas un kanalizācijas tīkls); 3. fiziski slēgti apstākļi: 3.1. siltumnīca; 3.2. privāta teritorija, izņemot siltumnīcas; 3.3. publiska teritorija, izņemot siltumnīcas; 3.4. citi, precizējot konkrēto gadījumu (piem., dārzu centrs, komerciālas teritorijas, kurās izmanto koksnes iesaiņojuma materiālus, kokrūpniecība). Attiecībā uz 7. sleju: norāda gada mēnešus, kad tika veikti apsekojumi. Attiecībā uz 8. sleju: norāda izvēlēto mērķpopulāciju, attiecīgi sniedzot saimniekaugu sugu/ģinšu sarakstu un aptverto teritoriju. Mērķpopulācija tiek definēta kā pārbaudes vienību kopums. Tās lielumu parasti definē lauksaimniecības platībām hektāros, bet tās var būt partijas, lauki, siltumnīcas utt. Pamatojiet pamatā esošajos pieņēmumos izdarīto izvēli. Norāda apsekotās pārbaudes vienības. “Pārbaudes vienība” ir augi, augu daļas, preces, materiāli, kaitīgo organismu pārnēsātāji, kas pārbaudīti nolūkā identificēt un atklāt kaitīgos organismus. Attiecībā uz 9. sleju: norāda apsekotās epidemioloģiskās vienības, sniedzot to aprakstu un mērvienību. “Epidemioloģiskā vienība” ir homogēna teritorija, kurā kaitīgā organisma, saimniekaugu un abiotisko un biotisko faktoru un apstākļu mijiedarbība izraisītu tādu pašu epidemioloģisko situāciju kā kaitīgajam organismam klātesot. Epidemioloģiskās vienības ir mērķa populācijas apakšiedalījums, kas epidemioloģiski ir homogēns attiecībā uz vismaz vienu saimniekaugu. Dažos gadījumos par epidemioloģisku vienību var definēt visu kāda reģiona/teritorijas/valsts saimniekaugu populāciju. Tie var būt kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) reģioni, pilsētu teritorijas, meži, rožu dārzi vai audzētavas, vai arī hektāri. Izvēle ir jāpamato pamatā esošajos pieņēmumos. Attiecībā uz 10. sleju: norāda apsekojumā izmantotās metodes, tostarp darbību skaitu katrā gadījumā atkarībā no konkrētajām juridiskajām prasībām attiecībā uz katru kaitīgo organismu. Norāda “N/A”, ja informācija konkrētajā ailē nav pieejama. Attiecībā uz 11. sleju: norāda paraugu ņemšanas efektivitātes novērtējumu. Paraugu ņemšanas efektivitāte nozīmē varbūtību, ka inficētās augu daļas no inficētā auga tiek atlasītas. Attiecībā uz vektoriem tas raksturo metodes rezultātus attiecībā uz apsekojamā teritorijā esoša pozitīva vektora noķeršanu. Attiecībā uz augsni tas raksturo, ar kādu rezultātu attiecībā uz apsekojamā teritorijā esošu kaitīgo organismu tiek izraudzīts augsnes paraugs, kurā ir kaitīgais organisms. Attiecībā uz 12. sleju: “metodes jutība” ir varbūtība, ar kādu metode pareizi atklāj kaitīgā organisma klātbūtni. Metodes jutību definē kā varbūtību, ka patiesi pozitīvu saimniekaugu tests arī apstiprinās par pozitīvu. Tas ir paraugu ņemšanas lietderības (proti, varbūtības, ka no inficēta auga tiks paņemtas inficētās daļas) reizinājums ar diagnostisko jutību (kuru raksturo identifikācijas procesā izmantotā vizuālā pārbaude un/vai laboratorijas tests). Attiecībā uz 13. sleju: norāda riska faktorus atsevišķās rindās, izmantojot tik daudz rindu, cik nepieciešams. Attiecībā uz katru riska faktoru norāda riska līmeni, attiecīgo relatīvo risku un saimniekaugu populācijas īpatsvaru. Attiecībā uz B sleju: norāda sīkāku informāciju par apsekojumu, ņemot vērā konkrētās juridiskās prasības attiecībā uz katru kaitīgo organismu. Norāda “N/A”, ja konkrētajā ailē prasītā informācija uz attiecīgo gadījumu neattiecas. Šajās slejās sniedzamā informācija ir saistīta ar informāciju, ko iekļauj 10. slejā “Atklāšanas metodes”. Attiecībā uz 18. sleju: norāda to vietu skaitu, kur izlikti slazdi, ja šis skaits atšķiras no slazdu skaita (17. aile) (piem., viens un tas pats slazds tiek izmantots dažādās vietās). Attiecībā uz 21. sleju: norāda, par cik paraugiem konstatēts, ka tie ir pozitīvi, negatīvi vai nenoteikti. “Nenoteikti” ir analizētie paraugi, par kuriem dažādu faktoru dēļ (piem., zem atklāšanas līmeņa, neapstrādāts paraugs: neidentificēts, vecs) nav iegūts rezultāts. Attiecībā uz 22. sleju: norāda paziņojumus par uzliesmojumu gadā, kad veikts apsekojums attiecībā uz konstatējumiem buferzonā. Uzliesmojuma paziņojuma numurs nav jānorāda, ja kompetentā iestāde nolemj, ka konstatējums ir viens no Regulas (ES) 2016/2031 14. panta 2. punktā, 15. panta 2. punktā vai 16. pantā minētajiem gadījumiem. Šādā gadījumā iemeslu, kāpēc šī informācija nav sniegta, lūdzam norādīt 25. slejā (“Komentāri”). Attiecībā uz 23. sleju: norāda apsekojuma jutību, kas definēta Fitosanitāro pasākumu starptautiskajos standartos (ISPM) Nr. 31. Šī sasniegtā kaitīgu organismu neesības pārliecības līmeņa vērtība tiek aprēķināta, pamatojoties uz pārbaudēm (un/vai paraugiem), kas veiktas, ņemot vērā metodes jutību un izplatības novērtējumu. Attiecībā uz 24. sleju: norāda izplatību, kas balstās uz tādu aplēsi par varbūtīgo faktisko kaitīgā organisma izplatību laukā, kas izdarīta pirms apsekojuma. Izplatība tiek noteikta kā apsekojuma mērķis, un tā atbilst riska pārvaldītāju kompromisam starp kaitīgo organismu esības risku un apsekojumam pieejamajiem resursiem. Parasti atklāšanas apsekojumam tiek noteikta vērtība 1 %.