KOMISIJAS REGULA (ES) 2021/1399

(2021. gada 24. augusts),

ar ko attiecībā uz melno graudu sklerociju un melno graudu alkaloīdu maksimāli pieļaujamo līmeni noteiktos pārtikas produktos groza Regulu (EK) Nr. 1881/2006

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (EEK) Nr. 315/93 (1993. gada 8. februāris), ar ko nosaka Kopienas procedūras attiecībā uz piesārņotājiem pārtikā (1), un jo īpaši tās 2. panta 3. punktu,

tā kā:

(1) Komisijas Regula (EK) Nr. 1881/2006 (2) nosaka noteiktu piesārņotāju, arī melno graudu sklerociju un melno graudu alkaloīdu, maksimāli pieļaujamo līmeni pārtikas produktos.

(2) Termins “melnie graudi” jeb “vilkazobi” ir Claviceps ģints sēnes veidojumi, kas vārpiņās aizstāj kodolus, bet zālaugu galotnēs – sēkliņas, un ir saskatāmi kā lieli, bāli sklerociji. Šie sklerociji satur dažādu klašu alkaloīdus.

(3) 2012. gada 28. jūnijā Eiropas pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) pieņēma atzinumu par melno graudu alkaloīdiem pārtikā un barībā (3). Savu riska novērtējumu Iestāde ir balstījusi uz galvenajiem Claviceps purpurea sugas melno graudu alkaloīdiem, proti, ergometrīnu, ergotamīnu, ergozīnu, ergokristīnu, ergokriptīnu, ergokornīnu, kā arī uz attiecīgajiem epimēriem, kuru nosaukumus darina ar izskaņu –inīns. Tā noteica grupas akūto standartdevu – 1 μg/kg ķermeņa svara (ķ. sv.) – un grupas pieļaujamo diennakts devu – 0,6 μg/kg ķ. sv. dienā. Tā secināja, ka, kaut arī pieejamie dati neliecina, ka kādai iedzīvotāju apakšgrupai būtu iemesls bažām, aplēses par eksponētību ar uztura starpniecību, kas attiecas uz nedaudzām pārtikas produktu grupām, kā arī varbūtēji nezināmu pienesumu no citiem pārtikas produktiem nevar atstāt bez ievērības.

(4) 2017. gada 6. jūlijā Iestāde publicēja zinātnisku ziņojumu par cilvēku un dzīvnieku eksponētību melno graudu alkaloīdiem ar uztura starpniecību (4). Aplēses par eksponētību alkaloīdiem liecina, ka noteiktām iedzīvotāju grupām šī eksponētība ir tuvu pieļaujamajai diennakts devai. Runājot par visaugstākās eksponētības aplēsēm, galvenie pārtikas produkti, kas rada pastāvīgu eksponētību ar uztura starpniecību, ir dažāda veida maize un maizītes, it īpaši tādas, kas satur rudzus vai ir tikai un vienīgi no rudziem. Aplēses par visaugstāko akūto eksponētību liecina, ka akūta eksponētība ir tuvu akūtajai standartdevai.

(5) Iestāde arī pārbaudīja, kāda ir sakarība starp melno graudu sklerociju un melno graudu alkaloīdu klātbūtni. Pie augstākas koncentrācijas varēja novērot, ka starp sklerociju saturu un melno graudu alkaloīdu koncentrāciju ir statistiski nozīmīga lineāra sakarība. Taču pie zemākām koncentrācijām šāda sakarība ne vienmēr bija pierādāma, un tas liecina, ka sklerociju neesība neizslēdz melno graudu alkaloīdu klātbūtni. Tas ir tāpēc, ka labības apstrādē sklerocijs tiek sašķelts un rodas melno graudu putekļi, kas pēc tam adsorbējas labības graudos.

(6) Tāpēc melno graudu sklerociju maksimāli pieļaujamo līmeni ir lietderīgi pazemināt, savukārt attiecībā uz pārtikas produktiem, kuros šādi alkaloīdi ir ievērojamā koncentrācijā un tādējādi būtiskā mērā veicina cilvēku eksponētību, kā arī attiecībā uz pārtikas produktiem, kuri ir saistīti ar mazaizsargātu iedzīvotāju grupu eksponētību, ir lietderīgi noteikt melno graudu alkaloīdu maksimāli pieļaujamo līmeni.

(7) Lielākajai daļai labību melno graudu sklerociju koncentrāciju var pazemināt jau tad, ja īsteno labu lauksaimniecības praksi un izmanto šķirošanas un tīrīšanas metodes. Tādā veidā esošajam maksimāli pieļaujamajam līmenim labībā būtu jāpazeminās. Šajā sakarā, lai nerastos problēmas ar piemērošanu, būtu lietderīgi arī precizēt, tieši uz kuru posmu maksimāli pieļaujamais melno graudu sklerociju līmenis neapstrādātā labībā attiecas.

(8) Attiecībā uz malšanas produktiem ir lietderīgi noteikt atšķirīgu melno graudu maksimāli pieļaujamo līmeni atkarībā no labības šķirnes. Rudzi ir tāda labības šķirne, kam melno graudu sklerociju piesārņojuma risks ir augstāks, un melno graudu alkaloīdu koncentrāciju tajos pazemināt ir grūtāk, tāpēc rudzu malšanas produktiem būtu jānosaka īpašs maksimāli pieļaujamais līmenis, savukārt citu labību malšanas produktiem tas būtu jānosaka zemāks. Tomēr citu labību malšanas produktiem atšķirīgi maksimāli pieļaujamie līmeņi būtu jānosaka atkarībā no tajos esošo pelnu satura, lai būtu ņemts vērā tas, ka produktos, kas satur vairāk kliju (augstāks pelnu saturs), melno graudu alkaloīdu koncentrācija jau dabiski ir augstāka, jo melno graudu sklerociju putekļi adsorbējas klijās.

(9) Turklāt attiecībā uz noteiktiem malšanas produktiem ir iespējams gaidīt, ka varēs panākt arvien zemāku piesārņotību, tāpēc ir lietderīgi paredzēt, ka vidēji ilgā laikā maksimāli pieļaujamajam līmenim attiecībā uz šiem produktiem vajadzētu būt stingrākam. Lai Komisija varētu pārraudzīt virzību uz stingrāku maksimāli pieļaujamo līmeni un novērtēt, kā līmenis var mainīties, mainot lauksaimniecības praksi, kā arī mainoties klimatiskajiem un vides faktoriem, no dalībvalstīm un ieinteresētajām personām būtu jāprasa, lai tās sniegtu nepieciešamos datus un informāciju.

(10) Ir pierādīts, ka, pat ievērojot labu praksi, augsta melno graudu alkaloīdu koncentrācija ir vērojama kviešu lipeklī – slapjās malšanas procesa blakusproduktā –, jo tā ražošanas procesā melno graudu alkaloīdi koncentrējas. Tāpēc attiecībā uz kviešu lipekli būtu jānosaka augstāks melno graudu alkaloīdu maksimāli pieļaujamais līmenis.

(11) No izmaiņām Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 396/2005 (5) I pielikumā izriet, ka būtu jāmaina attiecīgā zemsvītras piezīme Regulas (EK) Nr. 1881/2006 pielikumā.

(12) Lai uzņēmēji spētu sagatavoties ar šo regulu ieviesto jauno noteikumu piemērošanai, ir lietderīgi noteikt saprātīgu termiņu līdz maksimālo līmeņu piemērošanai un attiecībā uz pārtikas produktiem, kas likumīgi laisti tirgū līdz šīs regulas piemērošanas sākumdienai, noteikt pārejas laiku. Tomēr attiecībā uz rudziem zemāka piesārņotība ar melno graudu sklerociju vēl var nebūt ar saprātīgiem paņēmieniem panākama, tāpēc ir lietderīgi paredzēt ilgāku periodu, kurā būtu iespējams stingrāk piemērot labu lauksaimniecības praksi, kā arī kvalitatīvākas šķirošanas un tīrīšanas metodes.

(13) Tāpēc Regula (EK) Nr. 1881/2006 būtu attiecīgi jāgroza.

(14) Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants Regulu (EK) Nr. 1881/2006 groza šādi: 1) regulas 9. panta 4. punktu aizstāj ar šādu: “4. Dalībvalstis un ieinteresētās personas līdz 2023. gada 1. janvārim Komisijai paziņo veikto izmeklēšanu rezultātus un jaunāko informāciju par to, kādi pasākumi veikti, lai novērstu rudzu un rudzu malšanas produktu piesārņojumu ar melno graudu sklerocijiem un melno graudu alkaloīdiem un miežu, kviešu, speltas kviešu un auzu graudu malšanas produktu piesārņojumu ar melno graudu alkaloīdiem. Datus par melno graudu sklerociju un melno graudu alkaloīdu sastopamību rudzos un rudzu malšanas produktos un par melno graudu alkaloīdu sastopamību miežu, kviešu, speltas kviešu un auzu graudu malšanas produktos dalībvalstis un ieinteresētās personas regulāri ziņo EFSA datubāzē.”; 2) minētās regulas pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants Pielikumā norādītie pārtikas produkti, kas laisti tirgū līdz 2022. gada 1. janvārim, drīkst palikt tirgū, līdz tiem beidzas minimālais derīguma termiņš vai izlietošanas termiņš.

3. pants Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro no 2022. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 2021. gada 24. augustā Komisijas vārdā – priekšsēdētāja Ursula VON DER LEYEN

(1) OV L 37, 13.2.1993., 1. lpp.

(2) Komisijas Regula (EK) Nr. 1881/2006 (2006. gada 19. decembris), ar ko nosaka konkrētu piesārņotāju maksimāli pieļaujamo koncentrāciju pārtikas produktos (OV L 364, 20.12.2006., 5. lpp.).

(3) Scientific Opinion on Ergot alkaloids in food and feed. EFSA Journal 2012;10(7):2798. (158 lpp.) doi:10.2903/j.efsa.2012.2798.

(4) Arcella, D., Gomez Ruiz, J-A., Innocenti, ML un Roldán, R., 2017. Scientific report on human and animal dietary exposure to ergot alkaloids. EFSA Journal 2017;15(7):4902, 53 lpp. https://doi.org/10.2903/j.efsa.2017.4902.

(5) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 396/2005 (2005. gada 23. februāris), ar ko paredz maksimāli pieļaujamos pesticīdu atlieku līmeņus augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un barībā un ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK (OV L 70, 16.3.2005., 1. lpp.).