PADOMES ATZINUMS
(2008. gada 4. marts)
par atjaunināto Grieķijas stabilitātes programmu 2007.–2010. gadam
(2008/C 74/08)
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un
ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 3. punktu,
ņemot vērā Komisijas ieteikumu,
apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,
IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.
(1) Padome 2008. gada 4. martā izskatīja atjaunināto Grieķijas stabilitātes programmu laikposmam no
2007. gada līdz 2010. gadam (2).
(2) Pēdējo gadu laikā Grieķijā ir notikusi strauja izaugsme, ko veicināja privātā patēriņa palielināšanās un
dinamiska investīciju attīstība, vienlaikus būtiski uzlabojoties nodarbinātības rādītājiem. Tomēr sagla-bājas relatīvi lielas inflācijas atšķirības ar euro zonu, un, neraugoties uz ievērojamo produktivitātespieaugumu, tas izraisa konkurētspējas mazināšanos.
Lielā ārējā nelīdzsvarotība, kas turpina palielināties un ko daļēji var izskaidrot ar vienu no augstā-
kajām investīciju proporcijām ES, turpinoties vidējā termiņā, varētu ietekmē t ekonomikas efektivitāti.
Šādā sakarā fiskālajai politikai ir būtiska nozīme ekonomikas stabilizācijā , tās efektivitātes uzlabošanā
un tādu risku mazināšanā, kas saistīti ar ekonomikas pārkaršanu un ārējās nelīdzsvarotības palielinā-
šanos. Kopš 2004. gada ir gūti nozīmīgi panākumi, lai nodrošinātu ilgtspējīgu valsts finanšu konsoli-
dāciju. Pamatojoties uz minēto, lai vēl vairāk nostiprinātu fiskālo disciplīnu un uzlabotu valsts finanšukvalitāti, īpaši svarīgi ir kontrolēt kārtējos primāros izdevumus, novērst prociklisku fiskālās politikas
nostādni un uzlabot valsts izdevumu efektivitāti. Valsts parāds vēl aizvien ir liels, tādējādi valsts
finanšu ilgtermiņa ilgtspējība lielākoties atkarīga no tā, kā tiks panākts un uzturēts stabils budžeta
stāvoklis, turpinātas iesāktās reformas veselības aprūpes sistēmā unīstenotas vispusīgas pensiju
sistēmas reformas (
3).
(3) Makroekonomiskajā scenārij ā, kas ir programmas pamatā, paredzēts, ka reālā IKP pieaugums
programmas periodā vidēji tiks uzturēts aptuveni 4 % apmērā. Novērtējot šo scenāriju atbilstīgi šobrīd
pieejamai informācijai (4),šķiet, ka tā pamatā ir labvēlīgi pieņēmumi par izaugsmi, jo īpaši vēlākajos
gados. Jo sevišķi stabilitātes programmā prognozēts, ka privātā patēriņa un investīciju apjoma pieau-
gums arī turpmāk būs labvēlīgs, balstoties uz samērā strauju nodarbinātības pieaugumu un optimis-
tisko novērtējumu par to, kādu ietekmi izraisīs daži īstenotie pasākumi, piemēram, nodokļu reformas
otrais posms, tostarp 2006. gadā pieņemtais iedzīvot āju ienākuma nodokļa likmju turpmākais sama-
zinājums, investīciju veicināšanas likums un valsts un privātā sektora partnerības projektu īsteno šanas
paātrināšana.20.3.2008. C 74/33 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis LV
(1) OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.).
Šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami tīmekļa vietnē:
http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.
(2) Atjauninājums tika iesniegts 3 nedēļas pēc 1. decembra —iesniegšanas termiņa, kas noteikts rīcības kodeksā.
(3) Grieķijas premjerministrs 2008. gada 15. februārī iesniedza Parlamenta Ģenerālajai asamblejai paredzētās pensiju reformas
galvenos pīlārus.
(4) Novērtējumā joīpaši ņemta vērā Komisijas dienestu 2007. gada rudens prognoze un Komisijas novērtējums par valsts
reformu programmas 2007. gada oktobra īstenošanas ziņojumu.
Turklāt darbaspēka izmaksu attīstības tendences var radīt inflācijas spiedienu, neraugoties uz algu
ierobežojumu valsts sektorā, savukārt konkurētspēja vienlaikus varētu pasliktināties vairāk, nekāprogrammā paredzēts. Turklāt saskaņā ar jaunāko informāciju inflācijas prognozes var būt pakļautas
pieauguma riskam.
(4) Atbilstīgi programmai tiek lēsts, ka vispārējās valdības deficīts 2007. gadā bijis 2,7 % no IKP (2,5 %
2006. gadā) salīdzinājumā ar deficīta mērķi 2,2 % no IKP, kas tika izvirzīts iepriekšējā atjauninā-
jumā (1).Šīnovirze par 0,5 procentu punkta no IKP papildus nelielam negatīvam bāzes efektam
atspoguļo izdevumu pārsniegumu aptuveni par 0,25 procentu punkta no IKP un vienreizējo pasā-
kumu deficītu palielinošo neto ietekmi 0,3 procentu punkti no IKP (2). Komisijas dienestu 2007. gada
rudens prognozē lēstais faktiskais deficīts ir 2,9 % no IKP, kas ir par 0,25 procentu punkta lielāks
nekā programmā paredzētais, pamatojoties uz piesardzīgāku nodokļu ieņēmumu novērtējumu. Struk-
turālā deficīta (t.i., cikliski koriģētā deficīta, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus) aplēstā
ierobežošana 2007. gadā aptuveni par 0,5 procentu punkta no IKP daļēji atbilst aicinājumam “pasti-
prināt korekciju virzībā uz VTM”, kas izteikts Padomes 2007. gada 27. februāra atzinumā par stabili-
tātes programmas iepriekšējo atjauninājumu (3). Padome atzīmē, ka 2007. gada budžeta izpilde tikai
daļēji atbilst arī 2007. gada aprīlī pieņemtajiem Eurogrupas orientējošajiem norādījumiem par budžeta
politiku.
(5) Programmā izklāstītās budžeta stratēģijas mērķis ir paātrināt fiskālo konsolidāciju, lai sasniegtu vidēja
termiņa mērķi (VTM) —strukturāli līdzsvarotu budžetu, samazinot strukturālo deficītu par vairāk
nekā 0,5 procentu punkta no IKP gadā, un tas atbilst aicinājumam “pastiprināt korekciju virzībā uz
VTM”, kas izteikts Padomes 2007. gada 27. februāra atzinumā par stabilitātes programmas iepriekšējo
atjauninājumu. Konkrēti, VTM ir plānots sasniegt agrāk nekā 2012. gadā, kas bija izvirzīts kā mērķis
iepriekšējā atjauninājumā, lai gan tas vēl aizvien pārsniedz programmas termiņu (2010. gads).
Programmā izvirzīts mērķis no deficīta 2,75 % no IKP 2007. gadā līdzsvarot budžetu nominālā
izteiksmē līdz 2010. gadam. Prognozēts, ka primārais pārpalikums no 1,25 % no IKP 2007. gadā
uzlabosies līdz 3,75 % no IKP 2010. gadā. Plānotā korekcija balstās galvenokārt uz ieņēmumiem, kas
daļēji radīsies, īstenojot racionālus pasākumus netiešo nodokļu un nekustamā īpašuma nodokļu jomā,
un daļēji —uzlabojot nodokļu sistēmu un intensīvāk apkarojot izvairīšanos no nodokļu maksāšanas
un krāpšanu nodokļu jomā. Lai gan izdevumi kopumā IKP izteiksmē samazinās tikai nenozīmīgi,
tomēr plānots, ka to struktūra mainīsies, sociālajiem maksājumiem palielinoties par 1 procentupunktu no IKP, bet šo pieaugumu kopumā atsvērs starppatēriņa samazinājums. Ņemot vērā nesen
veiktās IKP pārskatīšanas mehānisko ietekmi, programmā izvirzītais budžeta mērķis kopumā ir līdz-
vērtīgs mērķim, kas 2008. gadam izvirzīts iepriekšējā atjauninājumā, un uzlabots 2009. gadam vispā-
rīgi salīdzināma makroekonomikas scenārija kontekstā. Prognozēts, ka valdības kopējais parāds, kas2007. gadā tiek lēsts kā 93,4 % no IKP un nepārprotami pārsniedz Līgumā noteikto atsauces vērtību
60 % no IKP, programmas periodā samazināsies par vairāk nekā 10 procentu punktiem.
(6) Budžeta rezultāti varētu būt sliktāki par programmā paredzētajiem. 2008. gadā plānotais nodokļu
ieņēmumu pieaugums pamatots uz nedaudz labvēlīgiem pieņēmumiem un atspoguļo iespējami opti-mistisku novērtējumu centieniem apkarot izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un krāpšanu nodokļu
jomā. Tomēr, 2008. gadā faktiski īstenojot racionālus pasākumus ieņēmumu palielināšanai un pare-
dzētās reformas, lai uzlabotu institucionālo vidi un budžeta procesa pārskatāmību, balstoties uzdaudzgadu budžeta izpildi/plānošanu, gaidāma pozitīva ietekme uz budžeta izpildi vidējā termiņā, lai
gan precīza ietekme uz budžetu nav zināma. Budžeta mērķi 2009. un 2010. gadam programmā nav
pamatoti ar attiecīgiem pasākumiem, lai gan tiek pieņemts, ka makroekonomikas scenārijs ir labvēlīgs.Ņemot vērā šo budžeta mērķu apdraudējumu, ko pastiprina neskaidrība par ievērojamu krājumu un
plūsmu korekcijā m nākotnē, parāda attiecības attīstības tendences varētu būt mazāk labvēlīgas, nekā
prognozēts programmā, jo īpaši pēc 2008. gada.
(7) Ņemot vērā šo riska novērtējumu, budžeta nostādne atjauninājumā var nebūt pietiekama, lai nodroši-
nātu VTM sasniegšanu tūlīt pēc programmas perioda beigām, kā paredzēts programmā. Turklāt līdz
2010. gadam var netikt nodrošināta pietiekama drošības rezerve pret budžeta deficīta robežvērtības20.3.2008. C 74/34 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis LV
(1) Nesen veikta Grieķijas IKP virknes augšupejoša pārskatīšana par 9,6 % no 2000. gada, tāpēc atjauninājumā ietvertie mērķi
nav tieši salīdzināmi ar mērķiem iepriekšējā atjauninājumā. Lai būtu iespējams veikt pamatotu salīdzinājumu, šajādoku-
mentā minētie skaitļi no iepriekšējā atjauninājuma ir pārrēķināti, lai ņemtu vērā IKP pārskatīšanas kā kopsaucēja ietekmi.
(2)Šīvienreizējo pasākumu neto ietekme apvieno deficītu palielinošu vienreizējo pasākumu ietekmi 0,7 procentu punkti
(galvenokārt saistībā ar parādiem ES budžetam pēc IKP pārskatīšanas, bet arī ar izdevumiem saistībā ar vasarā notikušajiem
mežu ugunsgrēkiem) un deficītu samazinošu vienreizējo pasākumu ietekmi 0,4 procentu punkti no IKP (banku atliktie
maksājumi pensiju fondiem).
(3) OV C 70, 27.3.2007., 11. lpp.
(3 % no IKP) pārsniegšanu parastu makroekonomisko svārstību rezultātā. Atjauninājumā plānota
korekcija virzībā uz VTM vairāk nekā 0,5 procentu punkti no IKP gadā, kas atbilst Stabilitātes un
izaugsmes paktam un ir lielāka nekā iepriekšējā atjauninājumā paredzētā. Tomēr, ņemot vērā iepriekš
izklāstītos riskus, korekcija no 2009. gada un turpmāk jāpamato ar attiecīgiem pasākumiem. Padomeatzīmē, ka 2008. gadā plānotā strukturālā korekcija ir lielāka nekā iepriekšējā atjauninājumā pare-
dzētā, tādējādi 2008. gada plāni atbilst 2007. gada aprīlī pieņemtajiem Eirogrupas orientējošajiem
norādījumiem par budžeta politiku. Tomēr iepriekš izklāstītie riski ir jāņem vērā. Visbeidzot, ievērojot
šos riskus, šķiet, ka programmas periodā parāda attiecība pietiekami samazinās virzībā uz atsauces
vērtību. Tomēr tā visā atjauninājuma periodā vēl aizvien ievērojami pārsniedz atsauces vērtību 60 %.
Turklāt korekcijas gaita ir palēninājusies un ir atkarīga no vērienīgiem deficīta mērķiem.
(8) Šķiet, ka Grieķijas valsts finanšu ilgtspējība ir lielā mērā apdraudēta. Sabiedrības novecošanās ilgter-
miņa ietekmi uz budžetu nevar pienācīgi novērtēt, jo nav pieejamas vispārpieņemtas ilgtermi ņa prog-
nozes par pensiju izdevumiem. Tomēr šķiet, ka tā ievērojami pārsniedz ES vidējo rādītāju. Saskaņā ar
jaunāko pieejamo informāciju no 2002. gada stabilitātes programmas atjauninājuma ir paredzams, ka
ilgtermiņā ievērojami palielināsies pensiju izdevumi kā daļa no IKP. Programmā aplēstais budžeta
stāvoklis 2007. gadā, kas ir līdzvērtīgs stāvoklim, uzsākot iepriekšējo programmu, apdraud valstsfinanšu ilgtspējību, pat pirms ņemta vērā sabiedrības novecošanās ilgtermiņa ietekme uz budžetu.
Turklāt pašreizējais kopējā parāda līmenis ievērojami pārsniedz Līgumā noteikto atsauces vērtību. Lai
to samazinātu, ilgu laiku ir jāsasniedz lieli primārie pārpalikumi. Plānotā valsts finanšu konsolidācija
līdz ar uzsāktās veselības aprūpes sistēmas reformas turpināšanu un pensiju sistēmas reformu ar
mērķi ierobežot ar novecošanu saistīto izdevumu iespējamu būtisku palielināšanos palīdzētu būtiskisamazināt valsts finan šu ilgtermiņa ilgtspējības riskus.
(9) Stabilitātes programma zināmā mērā saskan ar valsts reformu programmas (VRP) 2007. gada oktobra
īstenošanas ziņojumu. Lai gan stabilitātes programmā paredzētie pasākumi valsts finanšu jomā saskan
ar VRP paredzētajiem pasākumiem, tomēr stabilitātes programmā ietverts tikai daļējs kvalitatīvais
novērtējums par VRP ietekmi kopumā vidēja termiņa fiskālajā stratēģijā. Saskaņā ar programmu
2008. gada budžeta likumā ir ietverti vairākums 2008. gadā plānoto pasākumu un darbību, kas
iekļauti VRP īsteno šanas ziņojumā, un attiecīgie budžeta noteikumi. Tomēr nav sniegta sistemātiska
informācija par tiešām budžeta izmaksām vai ietaupījumiem saistībā ar galvenajām reformām, kas
paredzētas valsts reformu programmā, un, izņemot 2008. gadu, budžeta prognozēs nav skaidri ņemta
vērā VRP īstenošanas ziņojumā izklāstīto darbību ietekme uz valsts finansēm.
(10) Programmas budžeta stratēģija kopumā saskan ar valstu ekonomikas politikas vispārējām pamatnos-
tādnēm budžeta politikas jomā un euro zonas dalībvalstu pamatnostādnēm budžeta politikas jomā,
kas izstrādātas Lisabonas stratēģijas kontekstā.
(11) Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un
konverģences programmām, programmā vērojami daži trūkumi attiecībā uz obligātajiem un fakultatī-
vajiem datiem (1). Tomēr dažos būtiskos punktos ir novirze no rīcības kodeksā izklāstītās parauga
struktūras (2).
Kopumā var secināt, ka programmā paredzēts paātrināt budžeta deficīta samazināšanu straujas izaugsmes
kontekstā ar mērķi 2010. gadā līdzsvarot budžetu nominālā izteiksmē , lai gan programmas periodā nav
plānots sasniegt VTM strukturālā izteiksmē. Šīkonsolidācija, kas atkarīga no 2008. gada budžeta precīzas
izpildes un ievērojama nodokļu ieņēmumu pieauguma visā programmas laikā, ir pakļauta riskam, jo tās20.3.2008. C 74/35 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis LV
(1) Konkrēti, nav sniegti dati par vispārējiem valsts izdevumiem pa funkcijām, valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību un informā-
cija par parāda attīstību (starpība starp naudas līdzekļiem un uzkrājumiem, finanšu aktīvu neto uzkrājumi, vērtēšanas
ietekme un iedalījums, likvīdi finanšu aktīvi, neto finansiālais parāds).
(2) Konkrēti 6. iedaļā (“Valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējība”) sniegta nepilnīga informācija par pensijām un dotas atsauces uz
prognozēm, kas ietvertas stabilitātes programmas 2002. gada decembra atjauninājumā.
pamatā esošais makroekonomiskais scenārijs ir labvēlīgs un pasākumi ieņēmumu palielināšanai pēc
2008. gada nav pilnībā izklāstīti. Turklāt pastāv neskaidrības par plānoto ievērojamo vērtspapīru plūsmas
korekciju. Rezultāti ir lielā mērā atkarīgi arī no sekmēm, apkarojot izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, un
tikai daļēji pamatoti ar nodokļu iekasēšanas sistēmas reformu. Turklāt plānotā dažu izdevumu pozīciju sama-
zināšana (kā daļa no IKP) nav pamatota ar īpašiem pasākumiem, un to daļēji atsver plāni palielināt sociālos
maksājumus. Striktas fiskālās konsolidācijas gaitas nodrošināšana palīdzētu risināt nelīdzsvarotības
problēmas Grieķijas ekonomikā, jo sevišķi saistībā ar pastāvīgo inflāciju, konkurētspējas mazināšanos un
lielo ārējo deficītu. Parāda līmenis, kas vēl joprojām ir viens no augstākajiem euro zonā, līdz ar paredzēto ar
sabiedrības novecošanos saistīto izdevumu palielināšanos negatīvi ietekmēs valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspē-jību, ko vēl aizvien apdraud liels risks.
Ņemot vērā iepriekšminēto novērtējumu, Grieķija tiek aicināta:
i) veikt plānoto korekciju virzībā uz VTM, atbilstīgi samazināt parāda attiecību pret IKP un izmantot
jebkurus budžeta izpildes rezultātus, kas ir labāki par gaidītajiem, lai paātrinātu konsolidācijas procesu armērķi sasniegt VTM programmas periodā;
ii)īstenot uzsākto nodokļu administrācijas reformu un turpināt uzlabot budžeta procesu, turpinot palielināt
tāpārskatāmību, precizējot budžeta stratēģiju vidējā termiņā un faktiski īstenojot mehānismus primāro
izdevumu pārraudzībai, kontrolei un efektivitātes uzlabošanai;
iii)ņemot vērā parāda līmeni un ar sabiedrības novecošanos saistīto izdevumu prognozēto pieaugumu,
uzlabot valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību, sasniedzot VTM, turpinot uzsākto veselības aprūpes sistēmasreformu un veicot pensiju sistēmas reformu; pēc iespējas drīzāk jāsagatavo ilgtermiņa prognozes parizdevumiem, kas saistīti ar sabiedrības novecošanos.
Padome arī atzīmē, ka šādas politikas darbības būtu saskaņā ar Eurogrupas 2007. gada aprīlī pieņemto
fiskālās politikas ievirzi.
Grieķija arī tiek aicināta rūpīgāk ievērot rīcības kodeksā norādīto stabilitātes un konverģences programmu
iesniegšanas termiņu.
Galveno makroekonomisko un budžeta prognožu salīdzinājums (
1)
2006 2007 2008 2009 2010
Reālais IKP
(izmaiņas %)KP 2007. g. dec. 4,2 4,1 4,0 4,0 4,0
COM 2007. g. nov. 4,3 4,1 3,8 3,7 n.p.KP 2006. g. dec. 4,0 3,9 4,0 4,1 n.p.
SPCI inflācija
(%)KP 2007. g. dec. 3,3 2,9 2,8 2,7 2,6
COM 2007. g. nov. 3,3 2,8 3,1 3,1 n.p.KP 2006. g. dec. 3,3 3,3 2,8 2,6 n.p.
Starpība starp potenciālo
un faktisko ražošanas
apjomu (
2)
(% no potenciālā IKP)KP 2007. g. dec. 0,8 0,8 0,8 0,9 1,1
COM 2007. g. nov. (3) 1,1 1,3 1,2 1,2 n.p.
KP 2006. g. dec. 1,0 0,9 1,1 1,5 n.p.20.3.2008. C 74/36 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis LV
2006 2007 2008 2009 2010
Tīrais aizdevums/ aizņē-
mums salīdzinājumā ar
citām pasaules valstīm
(% no IKP)KP 2007. g. dec. –12,3 –12,8 –12,7 –12,5 –12,2
COM 2007. g. nov. –9,6 –9,4 –9,5 –9,4 n.p.
KP 2006. g. dec. –8,9 –7,9 –7,6 –7,3 n.p.
Vispārējās valdības
bilance
(% no IKP)KP 2007. g. dec. –2,5 –2,7 –1,6 –0,8 0,0
COM 2007. g. nov. –2,5 –2,9 –1,8 –1,8 n.p.
KP 2006. g. dec. –2,6 –2,4 –1,8 –1,2 n.p.
KP 2006. g. dec. kor. –2,4 –2,2 –1,6 –1,1 n.p.
Primārā bilance
(% no IKP)KP 2007. g. dec. 1,6 1,2 2,4 3,1 3,8
COM 2007. g. nov. 1,6 1,0 2,1 2,0 n.p.KP 2006. g. dec. 2,0 2,0 2,4 2,9 n.p.
Cikliski koriģētā bilance
(
2)
(% no IKP)KP 2007. g. dec. –2,8 –3,1 –1,9 –1,2 –0,5
COM 2007. g. nov. –3,0 –3,4 –2,4 –2,3 n.p.
KP 2006. g. dec. –3,0 –2,8 –2,3 –1,8 n.p.
Strukturālā bilance (4)
(% no IKP)KP 2007. g. dec. –3,2 –2,8 –2,0 –1,2 –0,5
COM 2007. g. nov. –3,5 –3,1 –2,4 –2,3 n.p.
KP 2006. g. dec. –3,4 –2,8 –2,3 –1,8 n.p.
Valdības kopējais parāds
(% no IKP)KP 2007. g. dec. 95,3 93,4 91,0 87,3 82,9
COM 2007. g. nov. 95,3 93,7 91,1 88,8 n.p.KP 2006. g. dec. 104,1 100,1 95,9 91,3 n.p.
KP 2006. g. dec. kor. 95,0 91,3 87,5 83,3 n.p.
Piezīmes
(1) 2007. gada decembra atjauninājumā izmantots oficiālais pārskatītais IKP (augšupejoša pārskatīšana par 9,6 %) saskaņā arEurostat
2007. gada 22. oktobra paziņojumu presei, un tāpēc tas nav tieši salīdzināms ar rādītājiem 2006. gada decembra atjauninājumā. Laibūtu iespējams veikt pamatotu salīdzinājumu, ailē “KP 2006. g. dec. kor.” norādīti 2006. gada decembra atjauninājumā ietvertie mērķi,
kas pārrēķināti, lai ņemtu vērā IKP pārskatīšanas kā kopsaucēja ietekmi. Tā kāKomisijas dienestu 2007. gada rudens prognozes sagata-
vošanas termiņā nebija pieejami oficiālie statistikas dati par nacionālajiem kontiem, prognoze balstīta uz aplēsēm par pārskatītā IKP
komponentiem.
(
2) Starpību starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu un cikliski koriģētās bilances saskaņā ar programmām ir pārrēķinājuši Komi-
sijas dienesti, pamatojoties uz programmās ietverto informāciju.
(3) Pamatojoties uz aplēsto potenciālo izaugsmi 3,9 %, 3,8 % un 3,7 % attiecīgi 2007.–2009. gadā.
(4) Cikliski koriģētā bilance, izņemot vienreizējos un citus pagaidu pasākumus. Saskaņā ar programmas jaunāko redakciju vienreizējie un
citi pagaidu pasākumi ir 0,4 % no IKP 2006. gadā, 0,3 % 2007. gadā un 0,1 % 2008. gadā (deficītu mazinoši 2006. un 2008. gadā,
bet deficītu palielinoši 2007. gadā) un saskaņā ar Komisijas dienestu rudens prognozi —0,4 % no IKP 2006. gadā un 0,3 % 2007. gadā
(deficītu mazinoši 2006. gadā, bet deficītu palielinoši 2007. gadā).
Avoti
Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2007. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini.20.3.2008. C 74/37 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis LV