32001R1824
18.9.2001. EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS L 248/1
PADOMES REGULA (EK) Nr. 1824/2001
(2001. gada 12. septembris),
ar ko uzliek galīgo antidempinga maksājumu tādu ar gāzi pildītu, neuzpild āmu kabatas krama šķiltavu
importam, kas cēlušās Ķīnas Tautas Republikā un sūtītas no Taivānas vai tu r cēlušās, un tādu dažu
uzpildāmu kabatas krama šķiltavu importam, kas cēlušās Ķīnas Tautas Repu blikā un sūtītas no Taivānas
vai tur cēlušās
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 384/96 (1995. gada
22.decembris)paraizsardzībupretimportupardempingacenāmno valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (
1), un jo īpaši
tās 11. panta 2. un 6. punktu,
ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija ir iesniegusi pēc apsprie-
šanās ar padomdevēju komiteju,
tā kā:
A.IEPRIEKŠĒJAIS PROCESS UN PAŠREIZĒJIE
PASĀKUMI
(1) Padome1991.gadāarRegulu(EEK)Nr.3433/91 (2)ircita
starpā uzlikusi 16,9 % galīgo antidempinga maksājumu
ĶīnasTautasRepublikas(turpmāktekstā“Ķīna”)izcelsmesar gāzi pildītu, neuzpildāmu kabatas krama šķiltavu (turp-māk tekstā “neuzpildāmas šķiltavas”) importam.
(2) Saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1006/95 (
3) sākotnē-
jaisnodoklisatbilstošiprecesvērtībai1995.gadāiraizstātsar īpašu nodokli ECU 0,065 apmērā par vienu šķiltavu.
(3) Papildus izmeklēšanai, lai novērstu apiešanu, Padome ar
Regulu (EK) Nr. 192/1999 (
4) iepriekšminētos pasākumus
irattiecinājusiarīuza)tāduargāziuzpildītu,neuzpildāmukabataskramašķiltavuimportu,kassūtītasnoTaivānasvaitur cēlušās, un uz b) tādu noteiktu uzpildāmu šķiltavuimportu, kas cēlušās Ķīnā un sūtītas no Taivānas vai turcēlušās, ar Kopienas robežas franko vērtību līdz EUR 0,15par gabalu pirms nodokļa nomaksas.B.PAŠREIZĒJĀ IZMEKLĒŠANA
1.Pieprasījums veikt pārskatīšanu
(4) Pēcpaziņojumapartermiņabeigutuvošanos(5)saskaņāar
Padomes Regulu (EK) Nr. 1006/95 uzliktajiem antidem-pinga maksājumiem, kas pagarināts saskaņā ar PadomesRegulu(EK)Nr.192/1999(“pašreizējiepasākumi”),Komi-sija ir saņēmusi pieprasījumu atkārtoti izskatīt pašreizējospasākumus saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 384/9611. panta 2. punktu (turpmāk tekstā “pamatregula”).
(5) Eiropas Šķiltavu ražotāju federācija (turpmāk tekstā “pie-
teikuma iesniedzēja”) 2000. gada 3. februārī ir iesniegusipieteikumuKopienasražotājuvārdā,kurinodrošinalielākodaļu neuzpildāmu šķiltavu ražošanu Kopienā (turpmāktekstā “pieteikuma iesniedzēji Kopienas ražotāji”).
2.Paziņojums par izmeklēšanas uzsākšanu
(6) Pēcapspriešanāsarpadomdevējukomitejukonstatējusi,ka
irpietiekamipierādījumi,kaspamatopārskatīšanasuzsāk-šanusaistībāarpasākumutermiņaizbeigšanos,Komisijairuzsākusi izmeklēšanu (
6) saskaņā ar pamatregulas
11. panta 2. punktu.
3.Izmeklēšanas laika posms
(7) Izmeklēšana attiecībā uz dempinga turpināšanos un/vai
atkārtošanos, ir aptvērusi laika posmu no 1999. gada1. janvāra līdz 2000. gada 31. martam (turpmāk tekstā“izmeklēšanaslaikaposms”).Situācijasattīstībasizpēte,kasir būtiska, lai novērtētu zaudējumu turpināšanās un/vaiatkārtošanās iespējamību, ir aptvērusi laika posmu no1996. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas laika posma bei-gām (turpmāk tekstā “pārskata laika posms”).
(1) OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar
Regulu (EK) Nr. 2238/2000 (OV L 257, 11.10.2000., 2. lpp.)
(2) OV L 326, 28.11.1991., 1. lpp.
(3) OV L 101, 4.5.1995., 38. lpp.
(4) OV L 22, 29.1.1999., 1. lpp.(5) OV C 318, 5.11.1999., 3. lpp.
(6) OV C 127, 5.5.2000., 15. lpp.11/38. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 143
4.Izmeklēšanā iesaistītās puses
(8) Komisija oficiāli ir paziņojusi par pārskatīšanas sākšanu
Kopienas ražošanas nozarei, eksportētājiem, ražotājiem
Ķīnā un to pārstāvjiem, Ķīnas iestādēm, kā arī importētā-jiem un lietotājiem, par kuriem bija zināms, ka uz tiemattiecas pārskatīšanas uzsākšana. Komisija ir nosūtījusianketas visām šīm pusēm, kā arī tiem, kas pieteicās ter-miņā, kurš bija noteikts paziņojumā par izmeklēšanasuzsākšanu. Bez tam, ir notikusi saziņa ar analogās valstsražotāju, un šis ražotājs ir saņēmis anketu. Tieši iesaistīta-jāmpusēmirdotaiespējarakstveidāpausttoviedokļusunlūgt tikt uzklausītām.
(9) pieteikuma iesniedzēji Kopienas ražotāji anketas ir aizpil-
dījuši. No viena Kopienas ražotāja, kas nebija iesniedzispieteikumuunkasprocedūraineiebilda,irsaņemtapapilduinformācija.
(10) Ražotāji eksportētāji Ķīnā uz Komisijas anketu nav atbil-
dējuši un izmeklēšanā nav sadarbojušies.
(11) No septiņdesmit diviem nesaistītiem importētājiem un lie-
totājiem, ar kuriem sazinājās, ir atbildējuši tikai trīspad-smit,kuriapgalvoja,kairievedušiattiecīgoĶīnasizcelsmesražojumu vai pārtraukuši tā importu. No minētajiem trī-spadsmit importētājiem, divi anketu ir aizpildījuši pilnībā.
5.Saņemtās informācijas pārbaude
(12) Komisijairsavākusiunpārbaudījusivisuinformāciju,kotā
uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu, vai pastāv dempingaun zaudējumu turpināšanās vai atkārtošanās iespējamībaun vai šo pasākumu nepārtraukta piemērošana nav pret-runāarKopienasinteresēm.Pārbaudesnolūkāirapmeklētiše turpmāk norādītie uzņēmumi.
a) Kopienas ražotāji:
BIC SA, Clichy Cedex, FrancijaFlamagas SA , Barselona, Spānija
Tokai Europe GmbH, Mönchengladbach, VācijaSwedish Match Lighter BV, Assen, Nīderlande.
b) Analogās valsts ražotāji:
Swedisch Match Philippines INC., Manila, Filipīnas.
c) Nesaistīti importētāji Kopienā:
Daalgo,SL, Valensija, Spānija.
C.ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGI RAŽOJUMI
(13) Attiecīgais ražojums ir tas pats, kas bija sākotnējās izmek-
lēšanās, t.i., ar gāzi piepildītas, neuzpildāmas šķiltavas ar
KN kodu 9613 10 00 (TARIC kods 9613 10 00*19) (1).(14) Kā parādīts iepriekšējās izmeklēšanās, ir konstatēts, ka
neuzpildāmāsšķiltavas,koražounpārdodpieteikumaies-niedzēji Kopienas ražotāji, un neuzpildāmās šķiltavas, koieved no Ķīnas, ir visādā ziņā identiskas vai tām vismaz irvienādas fiziskās un tehniskās pamatīpašības, un ka navnekādu atšķirību to lietošanā. Tas pats attiecas uz šķilta-vām,koražounpārdodanalogajāvalstīFilipīnās.Tāpēctieir uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas1. panta 4. punkta nozīmē.
D.DEMPINGA TURPINĀŠANĀS UN ATKĀRTOŠANĀS
IESPĒJAMĪBA
1.Iepriekšējas piezīmes
(15) Turpmāk norādītie atzinumi par dempingu jāvērtē, ņemot
vērāto,kaĶīnaseksportētājiražotājiizmeklēšanānesadar-bojās un ka tāpēc atzinumi bija jāizdara, pamatojoties uzpieejamajiem faktiem, t.i., Eiropas Kopienu Statistikasbiroja un Ķīnas ārējās tirdzniecības datiem, saskaņā arpamatregulas 18. pantu. Sākotnējās izmeklēšanas laikāattiecīgā importa tirgus daļa bija nozīmīga, un tā veidojaaptuveni 11 % no kopējā Kopienas patēriņa. Laika posmāpēcantidempingapasākumupiemērošanasšītirgusdaļairsamazinājusies līd z 9 % 1995. gadā un pēc tam būtiski
samazinājusies līdz aptuveni 1,3 % izmeklēšanas laikaposmā.
2.Dempinga turpināšanās iespējamība
a)Analogā valsts
(16) Pašreizējie pasākumi paredz vienu valsts mēroga maksā-
jumu par visu Ķīnas izcelsmes neuzpildāmu šķiltavuimportu Kopienā. Saskaņā ar pamatregulas 11. panta9. punktu Komisija ir izmantojusi to pašu metodoloģiju,ko tā izmantoja sākotnējā izmeklēšanā. Tādējādi normālāvērtībairnoteikta,pamatojotiesuzinformāciju,kasiegūtatirgus ekonomikas ārpuskopienas valstī (turpmāk tekstā“analogā valsts”).
(17) Sākotnējā izmeklēšanā analogā valsts bija Taizeme. Turp-
mākajā pārskatīšanā par analogo valsti izvēlējās Filipīnas,jo Taizemes ražotāji atteicās sadarboties un tā kā konsta-tēja, ka, ņemot vērā Filipīnu vietējā tirgus apjomu, tirgusatklātumuundetaļuunsastāvdaļutirguspiekļuvespakāpi,Filipīnu kā analogās valsts izvēle bija atbilstoša un pama-tota. Tāpēc paziņojumā par šīs pārskatīšanas uzsākšanusakarā ar pasākumu termiņa izbeigšanos bija plānots nor-mālās vērtības noteikšanas vajadzībām par analogo valstiatkal izvēlēties Filipīnas. Tā kā konstatēja, ka iepriekšējās
(1) Šis TARIC kods ir pievienots sākotnējam kodam 9613 10 00*11 no
2000. gada jūlija. Kā izklāstīts 3. apsvērumā, pasākumus attiecināja
arī uz neuzpildāmām šķiltavām, kas cēlušās Taivānā vai sūtītas noturienes (TARIC kodi 9613 10 00*19 un), un uz noteiktām uzpildā-mām šķiltavām, kas cēlušās Ķīnā un Taivānā vai kas sūtītas no Tai-vānas, kas atbilst KN kodam ex 9613 20 90 (TARIC kods9613 20 90*21).144 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/38. sēj.
atkārtotās izmeklēšanas atzinumi joprojām ir derīgi, jo
neviena ieinteresētā puse šādu analogās valsts izvēli neko-mentēja,untākāfilipīniešuražotājs,arkurusazinājās,pie-krita pilnā mērā sadarboties, tāpēc Filipīnu kā analogāsvalsts izvēli saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktuuzskatījaparatbilstošuunpamatotu,laiattiecīgajamražo-jumam noteiktu normālo vērtību attiecībā uz Ķīnu.
b)Normālā vērtība
(18) Pirmkārt, konstatēja, ka filipīniešu ražotāja pārdošanas
apjomi vietējā tirgū ir pietiekami lieli, un tāpēc tos uzska-
tīja par reprezentatīviem pamatregulas 2. panta 2. punktanozīmē.
(19) Tadpārbaudīja,vaifilipīniešuražotāja,kassadarbojās,pār-
došanas apjomus neatkarīgiem klientiem vietējā tirgū varuzskatīt par parasto tirdzniecības apriti saskaņā ar pama-tregulas 2. panta 4. punktu. Konstatēja, ka vidējā svērtāpārdošanascenavisiempārdošanasapjomiemvietējātirgūizmeklēšanas laika posmā ir bijusi augstāka par vidējosvērtoražošanasvienībaspašizmaksuunkaatsevišķutādutirdzniecības darījumu apjoms, kas bija veikti par cenu,kura ir zemāka par ražošanas vienības pašizmaksu, navpārsniedzis 20 % no noieta, ko izmantoja normālās vērtī-bas noteikšanai; tādēļ visus pārdošanas apjomus vietējātirgū uzskatīja par tādiem, kas realizēti parastajā tirdznie-cības apritē.
(20) Tādēļ normālo vērtību noteica, kā norādīts pamatregulas
2. panta 1. punktā, pamatojoties uz cenu, ko filipīniešuražotāja, kurš sadarbojās, neatkarīgie vietējie klienti mak-sājavaikastiembijajāmaksāparastajātirdzniecībasapritēizmeklēšanas laika posmā, t.i., visu izmeklēšanas laikaposmā vietējā tirgū pārdoto apjomu vidējā svērtā cena parparaugu,neatkarīginotā,vaišīpārdošanabijaienesīgavainē.
c)Eksporta cena
(21) Kas attiecas uz eksportu uz Kopienu, ņemot vērā, ka eks-
portētājiražotājiĶīnānesadarbojās,atzinumibijajāizdara,
pamatojotiesuzpieejamajiemfaktiemsaskaņāarpamatre-gulas18.panta1.punktu.Tādējādieksportacenunoteica,pamatojoties uz dokumentētiem piedāvājumiem, jo tajoskonstatēto cenu līmeni ir apstiprinājuši Ķīnas ārējās tirdz-niecības dati.
d)Salīdzinājums
(22) Taisnīgasalīdzinājumavajadzībāmunsaskaņāarpamatre-
gulas 2. panta 10. punktu tika veiktas pienācīgas korekci-jas,laiņemtuvērāatšķirībasattiecībāuztransportaunkre-dītaizmaksām,kasietekmējacenasuncenusalīdzināmību. e)Dempinga starpība 
(23) Saskaņāarpamatregulas2.panta11.punktuvidējosvērto
normālo vērtību uz Filipīnu ražotāja cenas pamata salīdzi-nājaarvidējosvērtoeksportacenuuzĶīnasražotājacenaspamatavienāuntajāpašātirdzniecībaslīmenī.Iepriekšmi-nētais salīdzinājums parādīja, ka pastāv ievērojams dem-pings. Konstatētā dempinga starpība ir krietni vien lielākapar iepriekšējās izmeklēšanās konstatētajiem 80,3 %.
(24) Izmeklēšanāneatklājaneko,kasliecinātu,kašisdempinga
līmenis izzustu vai samazinātos, ja pasākumus atceltu.Tāpēc secināja, ka pastāv iespējamība, ka dempings turpi-nāsies. Tomēr, ņemot vērā Ķīnas izcelsmes importa mazoapjomu izmeklēšanas laika posmā, uzskatīja par lietderīguarī pārbaudīt, vai gadījumā, ja pasākumus atceltu, dem-pings atkārtotos, palielinoties eksporta apjomiem.
3.Dempinga atkārtošanās iespējamība
(25) Laipārbaudītudempingaatkārtošanāsiespējamību,jaievē-
rojami palielinātos apjomi, novērtēja šādus faktorus: dem-pinga esamību un apiešanas cēloni, ražošanas attīstību unražošanas jaudu izmantojumu Ķīnā, un Ķīnas šķiltavu vis-pasaules eksporta attīstību.
a)Dempinga esamība un apiešanas cēlonis
(26) Iepriekšējāsizmeklēšanāsirkonstatētalieladempingastar-
pība.Šajāpārskatīšanāveiktāizmeklēšananorāda,kadem-pings nav likvidēts un ka tas pat ir ievērojami lielāks nekāiepriekšējās izmeklēšanās.
(27) Bez tam, ir reģistrēta piemēroto antidempinga pasākumu
apiešana.Tānotika,veicotpārkraušanuTaivānāunpārvei-dojot ražojumu ar vienīgo mērķi izvairīties no antidem-pingamaksājumasamaksas.Rezultātā,kāminēts3.apsvē-rumā, 1999. gadā pasākumus attiecināja arī uz Taivānasimportu un uz noteiktu uzpildāmu šķiltavu importu noĶīnas.
(28) Izmeklēšanas, lai novērstu apiešanu, rezultāti, kā arī paš-
reizējaisrelatīvimazaisattiecīgāražojumaimportaapjomsno Ķīnas Kopienā pierāda, ka, lai arī Ķīnas eksportētājiražotāji joprojām bija ļoti ieinteresēti pārdot Kopienā, bezdempinga cenām to ražojumi nespēja sacensties Kopienastirgū.11/38. sēj.
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 145
b)Ražošanas attīstība un ražošanas jaudu izmantojums Ķīnā
(29) Tā kā Ķīnas eksportētāji ražotāji nesadarbojās, vienīgos
datusparšķiltavuvietējoražošanuunpatēriņuĶīnāKomi-
sijai ir darījis zināmus pieteikuma iesniedzējs tā pieprasī-jumā veikt šo pārskatīšanu un šīs izmeklēšanas laikā.Kamēr pieejamos datus nevar apstiprināt ar neatkarīgiemavotiem, nav iemesla tos noraidīt.
(30) Ķīnas krama šķiltavu produkcija vien ir novērtēta 2,5 mil-
jardu vienību apjomā, kas vairāk nekā divas reizes pār-sniedzattiecīgāražojumavietējopatēriņuĶīnā,kasnovēr-tēts uz 1,1 miljardu līdz 1,4 miljardu vienībām, ieskaitotšķiltavas ar pjezo aizdedzi, kuras nav attiecīgais ražojums.Taču šie skaitļi noteikti ir novērtēti pārāk zemu salīdzinā-jumā ar Ķīnas eksporta statistiku (skat. 33. apsvērumu).
(31) Saskaņāartīmekļavietni www.globalsources.com Ķīnāir786
cigarešušķiltavupiegādātāji,nokuriem140piegādāneuz-pildāmas un 161 – uzpildāmas šķiltavas. Pašpasludinātaislielākais šķiltavu ražotājs min ražošanas jaudu mēnesī 45miljonusšķiltavas.Arītrīsizlasesveidāizvēlētiuzņēmumino divdesmit lielākajiem zināmajiem uzņēmumiem apgal-vo, ka ražo vai spēj saražot vienu miljardu šķiltavas gadā;nedaudz mazāk par kopējo uzpildāmu un neuzpildāmušķiltavu patēriņu Kopienā.
(32) Līdz ar to, milzīgā ražošanas jauda Ķīnā līdz ar Ķīnas vie-
tējā tirgus apjomu dod Ķīnas eksportētājiem ražotājiemievērojamu elastību pārorientēties gan starp tirgiem, ganražojumuveidiem.Tāpēcšieražotājivarātripalielinātpro-dukciju un novirzīt to uz jebkuru eksporta tirgu, ieskaitotKopienas tirgu, gadījumā, ja pasākumus atceltu.
c)Ķīnas eksporta attīstība uz trešām valstīm
1. Eksporta pieauguma vispārējā tendence
(33) PamatojotiesuzĶīnasārējāstirdzniecībasdatiem,tikakon-
statēts, ka Ķīnas vispasaules eksports pieauga no 1,9 mil-jardiem neuzpildāmu šķiltavu vienību un 0,2 miljardiemuzpildāmušķiltavuvienību1996.gadālīdz2,7miljardiemun 0,7 miljardiem vienību 2000. gadā.
(34) Turklāt novēroja ievērojamu cenu kritumu no USD 0,06
1996.gadālīdzUSD0,032000.gadāneuzpildāmāmšķil-tavām un no USD 0,31 1996. gadā līdz USD 0,142000. gadā uzpildāmām šķiltavām. 2. Ķīnas eksporta iespējamā novirze sakarā ar
ierobežojumu ieviešanu trešās valstīs
(35) Saskaņā ar pieejamo informāciju Kanādā un Amerikas
Savienotajās Valstīs drošības apsvērumu dēļ Ķīnas šķilta-vām ir piemēroti ierobežojumi. Amerikas tirgus ir slēgtsšķiltavām, kas nav drošas bērniem, un Kanādā 1999. gadabeigāsdrošībasapsvērumudēļaizliedzaievestšķiltavasnoĀzijas. Tas parāda, ka pastāv spiediens uz Ķīnas eksportē-tājiem ražotājiem, lai tie meklētu alternatīvus eksporta tir-gus.
3. Ķīnas eksports uz citiem reprezentatīviem
eksporta tirgiem
(36) Svarīgi atzīmēt, ka pēc tam, kad Padome 1995. gadā pie-
mērojaantidempingamaksājumus,eksportētājiražotājinoĶīnas bez grūtībām iekļuva citos lielos eksporta tirgos, kā,piemēram,IndonēzijāunmazākāmērāKrievijāunJapānā,uzliekot mazas eksporta cenas, kas līdzinājās Kopienascenām.
4.Slēdziens
(37) Izmeklēšana skaidri parāda, ka, lai arī izmeklēšanas laika
posmā no Ķīnas Kopienā ievesto neuzpildāmo šķiltavuapjomsbijarelatīvimazs,šimimportamkonstatētaisdem-pinga līmenis bija pat augstāks nekā iepriekšējās izmeklē-šanās.
(38) Izmeklēšana arī parādīja, ka gadījumā, ja esošos pasāku-
mus atceltu, Ķīnas neuzpildāmo šķiltavu eksporta apjomsuzKopienu,visticamāk,sasniegtubūtiskulīmeni.Šādsslē-dziens ir izdarīts, ņemot vērā ievērojamo neizmantotojaudu Ķīnā un konstatēto apiešanas prakses vērienu. Tasizskaidro Ķīnas eksportētāju ražotāju lielo nepārtrauktointeresi par Kopienas tirgu.
(39) Secināja arī to, ka šāds būtiski palielināta apjoma eksports
uz Kopienu, visticamāk, tiktu realizēts par dempingacenām. Par to liecina zemās cenas Ķīnas eksportam uzcitiemlielākajiemtrešovalstutirgiem.Mazticams,kaĶīnaseksportētāji ražotāji varētu atsākt būtisku eksportu uzKopienu, neuzliekot līdzīgi zemas eksporta cenas, jo īpašitā kā pašreizējais eksports uz Kopienu, pat ja apjoma ziņātas nav ievērojams, jau tiek realizēts par dempinga cenām.
(40) Kopumā pastāv ļoti liela varbūtība, ka gadījumā, ja pasā-
kumus atceltu, no Ķīnas atsāksies ievērojama apmēraimports uz Kopienu par ļoti zemām dempinga cenām.146
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/38. sēj.
E.KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA
(41) Pieteikuma iesniedzēji Kopienas ražotāji nodrošina aptu-
veni95%noKopienasneuzpildāmušķiltavuražošanasun
līdz ar to veido Kopienas ražošanas nozari pamatregulas4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē. To cituKopienas ražotāju neuzskatīja par Kopienas ražošanasnozares pārstāvi, jo tas nesadarbojās pilnībā, bet sniedzatikai nedaudz informācijas, kas bija vajadzīga, lai noteiktuneuzpildāmu šķiltavu patēriņu Kopienā.
F.KOPIENAS TIRGUS SITUĀCIJAS ANALĪZE
1.Vispārīga piezīme
(42) Lai nodrošinātu gada tendenču salīdzināmību, visus para-
metrus, kurus pārbaudīja piecpadsmit mēnešu izmeklēša-nas laika posmā, aprēķināja pa gadiem, pārbaudītos datuspareizinot ar 12/15.2.Patēriņš Kopienas tirgū
(43) Šķietamo attiecīgā ražojuma patēriņu Kopienā noteica,
pamatojoties uz:
— pašražotu, neuzpildāmu šķiltavu vienībām, ko pārde-
vuši Kopienas ražotāji,
— vienībām, ko pārdevis Kopienas ražotājs, kas nebija
iesniedzis pieteikumu,
— neuzpildāmu šķiltavu importu Kopienā no Ķīnas, bal-
stoties uz Eiropas Kopienu Statistikas biroja datiem,
— neuzpildāmušķiltavuimportuKopienānovisāmpārē-
jām trešām valstīm, balstoties uz Eiropas Kopienu Sta-
tistikas biroja datiem.
(44) Vadoties no tā, neuzpildāmu šķiltavu patēriņš Kopienas
tirgū samazinājās no aptuveni 873 miljoniem vienībām1996. gadā līdz aptuveni 770 miljoniem izmeklēšanaslaika posmā. Laikā no 1996. līdz 1998. gadam patēriņšsamazinājāspar14,3%,unpēctam1999.gadāunizmek-lēšanas laika posmā tas pieauga. Kopienas patēriņš pār-skata laika posmā kopumā bija sarucis par 11,8 %.
Kopienas patēriņš
1996.g. 1997.g. 1998.g. 1999.g.Izmeklēša-
nas laika
posms1996.g. līdz
izmeklēšanas
laika posmam
(%)
Apjoms
(miljonos vienību)872,881 785,833 747,784 761,478 769,551
1996.g. = 100 100,0 90,0 85,7 87,2 88,2 – 11,8
Avoti:Kopienas ražotāju un tā cita Kopienas ražotāja aizpildītās anketas, ekst rapolācijas no Eiropas Kopienu Statistikas biroja.
(45) Taču šie skaitļi ir novērtēti pārāk zemu, jo tajos nav ierēķinātas not eiktas uzpildāmās šķiltavas, kuru skaits
1997. gadā sasniedza 153 miljonus un izmeklēšanas laika posmā – 104 miljon us.
3.Ķīnas izcelsmes importa attīstība
a)Importa apjomi un tirgus daļas
(46) Ņemot vērā to, ka 1995. gadā ir noteikts īpašs nodoklis ECU 0,065 apmēr ā par vienību, par minēto gadu
ir doti arī importa rādītāji un attiecīgi aprēķināta tendence. Imports sa mazinājās no gandrīz 80 miljoniem
vienību1995.gadālīdzmazākpar10miljoniemizmeklēšanaslaikaposmā.A ttiecīgisarukatātirgusdaļa.
Patēriņš 1995. gadā, kas novērtēts uz 882 miljoniem vienību, nedaudz atšķ īrās no patēriņa 1996. gadā.
Imports no Ķīnas
1995.g. 1996.g. 1997.g. 1998.g. 1999.g.Izmeklēšanas
laika posms
Apjoms(miljonos vienību)79,569 12,244 7,721 18,956 10,345 9,789
Tirgus daļa (%) 9,0 (
1) 1,4 1,0 2,5 1,4 1,3
(1) Aprēķins balstīts uz patēriņu 1996. gadā (par 1995. gadu dati nav pieejam i).
Avots:Eiropas Kopienu Statistikas birojs.11/38. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 147
b)Importa cenu izmaiņas
(47) Pēc antidempinga maksājuma uzlikšanas Ķīnas izcelsmes neuzpildāmā m šķiltavām, cenas atbilstoši
vislabākajiempieejamajiempierādījumiem,kasiegūtinoEiropasKopien uStatistikasbiroja,Ķīnasstatistikas
unĶīnastirgotājudokumentētiempiedāvājumiem,joprojāmbijazemākasp arKopienasražošanasnozares
cenām. Balstoties uz atzinumiem par izmeklēšanas laika posmu, cenu atšķi rība vienā un tajā pašā
tirdzniecības līmenī bija aptuveni 48 %, pat ieskaitot antidempinga maks ājumu.
4.Kopienas ražošanas nozares ekonomikas stāvoklis
a)Vispārīga piezīme
(48) No pirmā skatiena pasākumi rādās sekmīgi dažu ekonomisko rādītāju sa sniegumu ziņā. Taču Kopienas
ražošanas nozares situācija jāvērtē, ņemot vērā arī konstatēto apiešanu , kas noveda pie antidempinga
maksājuma termiņa pagarinājuma 1999. gadā.
b)Ražošanas apjoms
(49) Kāredzamstālāksekojošātabulā,Kopienasražošanasnozaresneuzpi ldāmušķiltavuražošanapārskatalaika
posmāsamazinājāsno1 038miljoniemlīdz912miljoniem,t.i.,apmērampar 12%.Tajāpašālaikaposmā
tika veikta nozīmīga Kopienas ražošanas nozares pārstrukturēšana, lai t ā spētu konkurēt ar importu par
zemām cenām. Pielāgoja ražošanu, lai iegūtu apjomradītus ietaupījumus, un uzlaboja konkurētspēju, lai
reaģētuuzpieprasījumaattīstību,tādukāpieaugošaispatēriņšunšķilt avuarpjezoaizdedziimports.Jāvērš
uzmanība uz to, ka pārskata laika posmā tika slēgti divi ražotājuzņēmumi – Grieķijā un Francijā.
Ražošana jauda
1996.g. 1997.g. 1998.g. 1999.g.Izmeklēša-
nas laika
posms1996 g.. līdz
izmeklēšanas
laika posmam
Miljoni vienības 1 038,3 1 015,8 943,9 890,3 911,7
1996.g. = 100 100,0 97,8 90,9 85,8 87,8 –12,2 %
Avots:Kopienas ražošanas nozares pārstāvju aizpildītās anketas.
c)Ražošanas jauda un ražošanas jaudu izmantošanas rādītāji
(50) Kopienas ražošanas nozares ražošanas jauda samazinājās no 1 221 milj oniem vienību 1996. gadā līdz
1 195 miljoniem vienību izmeklēšanas laika posmā, t.i., par 2,1 %. Ražošan as jaudu izmantojums
samazinājās no 85 % līdz 76 %.
Ražošanas jauda
1996.g. 1997.g. 1998.g. 1999.g.Izmeklēša-
nas laika
posms1996.g. līdz
izmeklēšanas
laika posmam
Miljoni vienības 1 220,6 1 249,0 1 277,9 1 186,5 1 195,4
1996.g. = 100 100,0 102,3 104,7 97,2 97,9 – 2,1Ražošanas jaudu izmantošanas
rādītājs (%)85,1 81,3 73,9 75,0 76,3 – 10,3
Avots:Kopienas ražošanas pārstāvju aizpildītās anketas.148 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/38. sēj.
d)Noiets Kopienā
(51) Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms pārskata laika posmā p alielinājās par 4,9 %: no aptuveni
555 miljoniem vienību 1996. gadā līdz aptuveni 582 miljoniem vienību izme klēšanas laika posmā.
Pārdošanas kopapjoms Kopienā
1996 1997 1998 1999Izmeklēša-
nas laika
posms1996.g. līdz
izmeklēšanas
laika posmam
(%)
Vienības (miljonos) 555,070 585,924 587,301 583,180 582,292
1996.g. = 100 100,0 105,6 105,8 105,2 104,9 4,9
Avots:Kopienas ražošanas pārstāvju aizpildītās anketas.
e)Tirgus daļa
(52) Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa palielinājās no aptuveni 64 % līdz aptuveni 76 %.
Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa
1996 1997 1998 1999Izmeklēša-
nas laika
posms1996.g. līdz
izmeklēšanas
laika posmam
(%)
Procentos 63,6 74,6 78,5 76,6 75,71996.g. = 100 100 117,3 123,4 120,4 119,0 19,0
Avots:Kopienas ražošanas nozares pārstāvju aizpildītās anketas un Eiropas Kop ienu Statistikas birojs.
f)Pārdošanas cenas Kopienā
(53) Izmeklēšanaparādīja,kaKopienasražotājunozaresvidējāpārdošan ascenaparattiecīgoražojumupārskata
laika posmā kritās pa r8%—n o0 , 2 3 7E U Rp a r vienību 1996. gadā līdz 0,217 EUR par vienību
izmeklēšanaslaikaposmā.Šīsvidējāscenaspēctosamazināšanās1997.un 1998.gadā,nedaudzpalielinājās
un stabilizējās 1999. gadā un izmeklēšanas laika posmā.
Vidējā pārdošanas cena
1996 1997 1998 1999Izmeklēša-
nas laika
posms1996.g. līdz
izmeklēšanas
laika posmam
(%)
Kopienas ražošanas nozare
(ECU/EUR par vienību)0,237 0,228 0,216 0,218 0,217
1996.g. = 100 100 96,2 91,1 92,0 91,6 – 8,4
Avots:Kopienas ražošanas nozares pārstāvju aizpildītās anketas.
g)Rentabilitāte
(54) Kopienas ražošanas nozares vidējā svērtā peļņa, izteikta pārdošana s kopapjoma procentos, no
neuzpildāmāmšķiltavāmsamazinājāsno11,1%1996.gadālīdz6,9%izmeklē šanaslaikaposmā.Jāatzīmē,
ka rentabilitāte Kopienas ražošanas nozares pārstāvju vidū ievērojami a tšķiras. Turklāt viens lielais
uzņēmums apgalvoja, ka krama šķiltavu rentabilitāti var nodalīt no elekt ronisko šķiltavu rentabilitātes un
kaelektroniskāsšķiltavasirienesīgākas.Šīiemesladēļšeturpmākuzsk aitītierentabilitātesrādītājivarētubūt
pārspīlēti. Kāds cits Kopienas ražošanas nozares pārstāvis kā nopietnus šķēršļus tā eksportam uz trešām
valstīm minēja izteikto rentabilitātes pasliktinājumu 1998. un 1999. ga da laikā, kā rezultātā samazinājās
ražošana un paaugstinājās kopējās ražošanas izmaksas. Tātad Kopienas ra žošanas nozarē netika panākta
15%peļņa,kādairuzskatītaparpienācīgusākotnējāRegulā(EEK)Nr.3433 /91(16.apsvērums)unRegulā
(EK) Nr. 1006/95 (63. apsvērums), vai 10 % peļņa, kāda ir uzskatīta par pien ācīgu Regulā Nr. 423/97 (1)
par Taizemes, Filipīnu un Meksikas izcelsmes neuzpildāmo šķiltavu impor tu (81. apsvērums).
(1) OV L 65, 6.3.1997., 1. lpp.11/38. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 149
(55) Kopienas ražošanas nozares attiecīgā ražojuma rentabilitāte Kopie nas tirgū ir attīstījusies šādi:
Peļņas norma
1996.g. 1997.g. 1998.g. 1999.g.Izmeklēša-
nas laika
posms1996.g. līdz
izmeklēšanas
laika posmam
(%)
Procentos 11,1 10,3 7,5 6,2 6,9
1996.g. = 100 100,0 92,8 67,6 55,9 62,2 – 37,8
Avots:Kopienas ražošanas nozares pārstāvju aizpildītās anketas.
h)Nodarbinātība
(56) Nodarbinātība Kopienas ražošanas nozarē saistībā ar attiecīgo ražo jumu samazinājās no 1 716
darbiniekiem1996.gadālīdz1496darbiniekiemizmeklēšanaslaikaposmā ,t.i.,par13%.Šissamazinājums
būtībāirradiestādēļ,kaKopienasražošanasnozarecentāspalielinātko nkurētspēju.Rezultātāirslēgtasdivas
ražotavas, kā minēts iepriekš, palielināta ražošanas un montāžas proces a automatizācija un pārdošanas
darbības centralizācija.
Nodarbinātības situācija Kopienas ražošanas nozarē ir attīstījusies šā di:
Personālsastāvs (darbam ar neuzpildāmām šķiltavām)
1996.g. 1997.g. 1998.g. 1999.g.Izmeklēša-
nas laika
posms1996.g. līdz
izmeklēšanas
laika posmam
(%)
Ražošana 1 467 1 428 1 395 1 287 1 270Citi 249 243 241 230 226
Kopskaits 1 716 1 671 1 636 1 517 1 4961996.g. = 100 100,0 97,4 95,3 88,4 87,2 – 12,8
Avots:Kopienas ražošanas nozares pārstāvju aizpildītās anketas.
i)Produktivitāte
(57) Balstoties uz ražošanā nodarbinātā personāla saražoto šķiltavu gad a skaitu, produktivitāte ir nedaudz
pieaugusinoaptuveni707 000vienībām1996.gadālīdzaptuvenivienībām7 18 000izmeklēšanaslaika
posmā, t.i., apmēram par 2 %.
j)Krājumi
(58) Kopienasražošanasnozaresneuzpildāmošķiltavunoslēgumakrājumi irsamazinājušiesno166miljoniem
vienību 1996. gadā līdz 160 miljoniem vienību izmeklēšanas laika posmā, t .i., apmēram par 4 %.
Krājumi ir attīstījušies šādi:
Noslēguma krājumi
1996 1997 1998 1999Izmeklēša-
nas laika
posms1996.g. līdz
izmeklēšanas
laika posmam
(%)
Vienības (miljonos) 166,4 178,9 168,3 162,8 159,3
1996.g. = 100 100,0 107,5 101,1 97,8 95,7 – 4,3
Avots:Kopienas ražošanas nozares pārstāvju aizpildītās anketas.
k)Ieguldījumi
(59) Kopienas ražošanas nozares kopējie ieguldījumi attiecībā uz neuzpi ldāmām šķiltavām samazinājās no
EUR 15 miljoniem 1996. gadā līdz aptuveni EUR 12 miljoniem izmeklēšanas la ika posmā. Kopienas
ražošanas nozares ieguldījumu apjoms atspoguļo tās centienus racionali zēt ražošanu. Šie ieguldījumi ir
attīstījušies šādi:150 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/38. sēj.
Ieguldījumi
1996.g. 1997.g. 1998.g. 1999.g.Izmeklēša-
nas laika
posms1996.g. līdz
izmeklēšanas
laika posmam
(%)
Miljoni ECU/EUR 15,158 15,494 9,066 13,893 12,016
1996.g. = 100 100,0 102,2 59,8 91,6 79,3 – 20,7
Avots:Kopienas ražošanas nozares pārstāvju aizpildītās anketas.
l)Ienākums no ieguldījumiem
(60) Kopienas ražošanas nozares ienākums no ieguldījumiem samazinājās n o 41 % 1996. gadā līdz 14 %
izmeklēšanas laika posmā. Tas ir attīstījies šādi:
Ienākums no ieguldījumiem
1996.g. 1997.g. 1998.g. 1999.g.Izmeklēša-
nas laika
posms1996.g. līdz
izmeklēšanas
laika posmam
(%)
Procentos 41 34 17 16 141996.g. = 100 100,0 82,9 41,5 39,0 34,2 – 65,8
Avots:Kopienas ražošanas nozares pārstāvju aizpildītās anketas.
m)Naudas plūsma
(61) Pārskata laika posmā Kopienas ražošanas nozares naudas plūsma ir att īstījusies ar panākumiem, kaut arī
izmeklēšanas laika posmā tā sāka samazināties. Tā ir attīstījusies šādi:
Naudas plūsma
1996.g. 1997.g. 1998.g. 1999.g.Izmeklēša-
nas laika
posms1996.g. līdz
izmeklēšanas
laika posmam
(%)
Miljoni ECU/EUR 15,575 24,116 17,217 22,397 21,102
1996.g. = 100 100,0 154,8 110,5 143,8 135,5 35,5
Avots:Kopienas ražošanas pārstāvju aizpildītās anketas.
n)Mēnešalgas
(62) Kopienas ražošanas nozarē maksātās mēnešalgas gadā palielinājās no EUR 33 069 vienam cilvēkam
1 996. gadā līdz EUR vienam cilvēkam 34 828 izmeklēšanas laika posmā, kas ir pieaugums par apmēram
5% .
Mēnešalgas
1996.g. 1997.g. 1998.g. 1999.g.Izmeklēša-
nas laika
posms1996.g. līdz
izmeklēšanas
laika posmam
(%)
ECU/EUR par cilvēku gadā 33 069 33 553 33 649 34 597 34 8281996.g. = 100 100,0 101,5 101,8 104,6 105,3 5,3
Avots:Kopienas ražotāju aizpildītās anketas.
o)Spēja piesaistīt kapitālu
(63) Pārskata laika posmā Kopienas ražošanas nozarē nebija grūtību savāk t līdzekļus vai nu ar grupu
starpniecību, kurām pieder daži locekļi, vai arī ar īstermiņa banku kredī tu palīdzību.11/38. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 151
p)Dempinga apjoms
(64) Attiecībā uz ietekmi, kādu izmeklēšanas laika posmā konstatētā fakt iskā dempinga starpība ir atstājusi uz
Kopienas ražošanas nozares stāvokli, ir jāatzīmē, ka Ķīnas gadījumā tā ir ievērojami lielāka par sākotnējā
izmeklēšanā konstatēto. Pēc aizsardzības pasākumu ieviešanas Kopienas ražošanas nozares stāvoklis ir
nedaudz uzlabojies, bet tā nav pilnībā atveseļojusies. Tāpēc pasākumu at celšanas gadījumā pašreizējā
izmeklēšanā konstatētās dempinga starpības ietekme būtu visai liela.
5.Kopienas ražošanas nozares eksporta darbība
(65) Kopienas ražošanas nozares neuzpildāmo šķiltavu eksports uz trešām valstīm bija 359 miljoni vienību
izmeklēšanaslaikaposmāsalīdzinājumāar495miljoniem1996.gadā.Kopē jaissamazinājums—aptuveni
27 % pārskata laika posmā — jāaplūko, ņemot vērā eksportu no Ķīnas uz tirgie m, kas nav Kopiena, pēc
antidempinga pasākumu spēkā stāšanās 1995. gadā, kā arī ņemot vērā smago e konomikas lejupslīdi, ko
pārcieta dažas importētājas trešās valstis.
(66) Šeit turpmāk ir sīki izklāstīta attīstība pārskata laika posmā:
Kopienas ražošanas nozares eksporta apjomi
1996.g. 1997.g. 1998.g. 1999.g.Izmeklēša-
nas laika
posms1996.g. līdz
izmeklēšanas
laika posmam
(%)
Miljonos vienību 494,775 477,459 432,232 376,281 359,031
1996.g. = 100 100,0 96,5 87,4 76,1 72,6 – 27,4
Avots:Kopienas ražotāju aizpildītās anketas.
6.No pārējām trešām valstīm saņemto importu apjomi un cenas
(67) Neuzpildāmu šķiltavu importa kopapjomi no trešām valstīm, kas nav Ķī na, pārskata laika posmā
samazinājāsnoaptuveni292miljoniemvienību1996.gadālīdz165miljoni emizmeklēšanaslaikaposmā,
kasatbilstattiecīgi33,5%un21,4%tirgusdaļām.Taivāna,nozīmīgaeksp ortētāja1997.gadā,izmeklēšanas
laikaposmāpēcRegulas(EK)Nr.192/1999pieņemšanaseksportējatikaine lielusdaudzumus.Kopštālaika
lielākās eksportētājas Kopienā ir bijušas Indonēzija, Malaizija un Vjet nama. Imports no šīm valstīm tiešām
palielinājās no aptuveni 17 miljoniem vienību 1996. gadā līdz 109 miljoni em izmeklēšanas laika posmā;
un to attiecīgās tirgu daļas palielinājās no 2,0 % līdz 14,2 %. Šo trīs valst u vidējās importa cenas pārskata
laikaposmāsamazinājās,unizmeklēšanaslaikaposmātāsbijatikaividēj i0,067EURparvienību.Tādējādi
šīscenasbijaievērojamizemākasparcenāmKopienasražošanasnozarē,be tlielākasparpieejamajāmĶīnas
importa cenām.
7.Slēdziens
(68) Tākāsākotnējipiemērotiepasākumi1995.gadāirgrozītiun1999.gad āirpagarinātstotermiņš,Kopienas
ražošanas nozares stāvoklis ir uzlabojies saistībā ar vairākiem ekonomi skajiem rādītājiem.
(69) DažiekonomiskiefaktoriKopienā,kā,piemēram,pārdošanasapjomiu ntirgusdaļa,kāarīkrājumi,pārskata
laikaposmāiruzrādījušiKopienasražošanasnozareilabvēlīguattīstīb u.Pārdošanasapjomiirpieaugušipar
19%,unattiecīgātirgusdaļa—par4,9%;tajāpašālaikaposmāapmērampar4 %irsamazinājušieskrājumu
apjomi. Pa to laiku Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte ir samazinā jusies no 11 % 1996. gadā līdz
apmēram7%izmeklēšanaslaikaposmā,kasirkrietnivienmazākpar15%un10%peļņa snormām,kuras
uzskatījaparpienācīgāmiepriekšējāsizmeklēšanās.Šajāizmeklēšanāk onstatēja,kavisumāpozitīviefaktori,
izņemot rentabilitāti, bija iespējami tāpēc, ka iepriekšējos gados tika ieviesti efektīvāki antidempinga
pasākumiuntikapārstrukturētaKopienasražošanasnozare.Tačukļuvask aidrsarītas,kakonkurencesdēļ
arimportētāmneuzpildāmāmšķiltavām,joīpašiapiešanaspasākumurezul tātā,Kopienasražošanasnozarē
bija jāsamazina pārdošanas cenas par vairāk nekā 8 %, tādējādi negatīvi ie tekmējot rentabilitāti.152 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/38. sēj.
(70) Irizrādījies,kakādreizĶīnaseksportētājiempiederošātirgusdaļ airaizstātaarimportuparzemāmcenām
no trešām valstīm, kam nepiemēro antidempinga maksājumus, kā arī ar palie linātu Kopienas ražošanas
nozares noietu. Ķīnas tirgus daļa tika samazināta no aptuven i 9 % 1999. gadā līdz nedaudz vairāk par 1 %
izmeklēšanas laika posmā. Tajā pašā laikā Kopienas ražošanas nozare pati savu tirgus daļu izmeklēšanas
laika posmā ir palielinājusi līdz apmēram 76 % salīdzinājumā ar mazāk nekā 64 % 1996. gadā. Līdz ar
antidempinga pasākumiem šos labvēlīgos rezultātus ir sekmējusi padziļi nāta restrukturizācija: divus
uzņēmumusslēdzaunpārējāsražotnēsracionalizējaražošanu;īpašiuzpe rsonālsastāvarēķina,kaspārskata
laika periodā tika samazināts gandrīz par 13 %. Jaudu samazināja par 2 %; be t vienlaikus par 12 %
samazināja ražošanu un par 10 % saruka ražošanas jaudu izmantojums.
(71) Izmeklēšanas nobeigumā konstatēja, ka, lai gan situācija Kopienas r ažošanas nozarē ir uzlabojusies, tā var
pasliktināties gadījumā, ja dempinga pasākumus atceltu.
G.KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA
(72) Lai novērtētu iespējamās sekas spēkā esošo pasākumu termiņa paiešan ai, pārbaudīja vairākus faktorus, jo
īpašineizmantotasražošanasjaudaspieejamībuĶīnā,eksportētājuuzve dībuKopienastirgūunpārējostrijos
tirgos, cenas, ko eksportētāji var uzlikt gadījumā, ja ļautu paiet maksāj uma termiņam, un šo faktoru
iespējamā ietekme uz Kopienas ražošanas nozari.
(73) Pieejamāinformācija,kasirjauaplūkota30.līdz34.apsvērumā,kāa rīiepriekšējogaduvēsturerāda,kaĶīnā
ir milzīga nesamērība starp patēriņu, no vienas puses, un jaudu un ražošan u, no otras puses. Ņemot vērā
Kopienas tirgus pievilcību līdz ar drošības noteikumiem, kas ierobežo pi ekļuvi dažu trešo valstu tirgiem,
ĶīnaseksportamuzKopienuparzemāmcenāmirļotiaugstspotenciāls.Cena sĶīnaseksportamuztrešām
valstīm 2000. gadā kopumā bija pat zemākas nekā eksportam uz Kopienu. Turk lāt, ja pasākumiem pret
Ķīnasimportupaietutermiņš,beigtosarīapiešanasaktivitātesattiecī bāuznoteiktāmuzpildāmāmšķiltavām
no Ķīnas un Taivānas. To šķiltavu imports, uz kurām attiecas šie pasākumi, pat ja samazinājās tā apjoms
(saskaņā ar Eiropas Kopienas Statistikas biroju — no gandrīz 200 miljonie m vienību 1998. gadā par
EUR 0,065 par vienību), 2000. gadā joprojām bija liels, proti, gandrīz 52 m iljoni vienību.
(74) Tātadgadījumā,japasākumunebūtu,pastāvkaitējumaatkārtošanāsi espējamība,unņemotvērāarīsituāciju
attiecībā uz dempingu, pastāv zaudējumu radoša dempinga iespējamība.
H.KOPIENAS INTERESES
1.Ievads
(75) Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu Komisija pārbaudīja, vai esošo ant idempinga pasākumu termiņa
pagarināšana būtu pretrunā ar Kopienas interesēm kopumā. Lai noteiktu Ko pienas intereses, jānovērtē
dažādo iesaistīto personu intereses, tas ir, Kopienas ražošanas nozares , importētāju un attiecīgā ražojuma
lietotāju intereses.
(76) Iepriekšējās izmeklēšanās uzskatīja, ka pasākumu pret neuzpildāmu šķiltavu par dempinga cenām
noteikšana,grozīšanauntotermiņapagarināšananavpretrunāarKopiena sinteresēm.Turklāt,kasattiecas
uz pārskatīšanu sakarā ar termiņa izbeigšanos, ja rūpīgi pārbauda tādu si tuāciju, kad ir veikti dempinga
pasākumi, tas ļauj novērtēt spēkā esošo antidempinga pasākumu jebkuru ne gatīvu, pārmērīgu iespaidu uz
ieinteresētajām pusēm.11/38. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 153
(77) Komisija pieprasīja informāciju no visām ieinteresētajām pusēm, ka s minētas iepriekš, lai novērtētu
pasākumu turpināšanas iespējamo ietekmi. Papildus Kopienas ražošanas n ozarei anketas nosūtīja arī
septiņdesmit diviem importētājiem. Kopā ar divām iepriekšminētajām izs meļošajām atbildēm ir saņemtas
arīpāriscitaspiezīmes.Tāsvisasņēmavērā,laipārbaudītu,vai,neskat otiesuzatzinumiemparzaudējumus
radoša dempinga atkārtošanās iespējamību, ir pārliecinoši iemesli, kas noved pie secinājuma, ka Kopienas
interesēs nav paturēt spēkā esošos pasākumus.
2.Kopienas ražošanas nozares intereses
(78) Ja antidempinga pasākumus atceltu, masveidā palielinātos importa d empings par zemām cenām, un
Kopienas ražošanas nozares situācija atkal sāktu pasliktināties.
(79) Kopienas ražošanas nozare ir strukturāli dzīvotspējīga; tajā ir vei kta darbību padziļināta restrukturizācija,
unpēdējosgadostāirļotidaudzinvestējusi,laiuzlabotusavukonkurēts pēju.Tačuvarsecināt,kagadījumā,
ja antidempinga pasākumus neturpinātu, visticamāk, ka situācija šajā no zarē pasliktinātos.
3.Importētāju un tirgotāju intereses
(80) Tāsnedaudzāsatbildes,kassaņemtasnoimportētājiemuntirgotājie m,norādatikaiuznelieluieinteresētību
šajā atkārtotajā izmeklēšanā, sevišķi tāpēc, ka ir pieejami alternatīvi piegādes avoti ārvalstīs.
(81) Tieimportētāji,kasirpaziņojušiparsevi,uzskata,kaesošopasāku mutermiņšnavjāpagarina.Viņugalvenās
bažasirparto,kaneuzpildāmušķiltavuimportuvarētupilnīgineiekļaut Kopienastirgū,tādējādisamazinot
brīvu konkurenci Kopienā, kā arī veicinot nesamērīgu cenu parādīšanos un lietotāju pāreju uz lētākiem
reklāmas priekšmetiem, kas nav šķiltavas, ko minētie lietotāji izplata g alapatērētājiem, kad pēdējie pērk
pamatpreces vai pakalpojumus. Viens importētājs paziņoja, ka ir pārtrau cis importa šķiltavu tirdzniecību
antidempingamaksājumuuzlikšanasdēļ.Ņemotvērāimportaplūsmupārska talaikaposmā,viņalēmuma
pamatā, šķiet, ir citi apsvērumi, nevis tādu pieejamu šķiltavu deficīts, kuras nav pakļautas nodokļiem.
(82) KramašķiltavuimportsnoĶīnasunTaivānastiešāmirsamazinājies,t ačucitueksportētājuvalstuizcelsmes
imports līdz ar piecu pazīstamu Kopienas ražotāju esamību ir garantējis k onkurenci Kopienas tirgū. Tādēļ
apstiprināstas,kaimportētājiuntirgotājiirizmantojušivieglupiekļ uviattiecīgajamražojumam,kopiedāvā
kāds trešais avots, kas nav nedz Kopienas ražošanas nozare, nedz attiecīg ie importētāji. Visbeidzot, šie
uzņēmēji arī aizvien vairāk ir paļāvušies uz šķiltavām ar pjezo aizdedzi. Tātad esošo pasākumu termiņa
pagarināšanas ietekmei uz šo importu jābūt minimālai.
(83) Pieejamie dati norāda, ka tiem importētājiem, kas sadarbojas, antid empinga pasākumu piemērošana nav
negatīviietekmējusiienesībuunkaviņinecietīsturpmākasnelabvēlīga ssekasgadījumā,jaesošiepasākumi
paliks spēkā.
4.Patērētāju intereses
(84) Ņemotvērāiepriekšminēto,tieksecināts,kanavpārliecinošuiemes lutam,kapasākumuturpināšanabūtu
pretrunā ar Kopienas interesēm.
5.Sekas attiecībā uz konkurenci Kopienas tirgū
(85) Ņemotvērāto,kaKopienastirgūjoprojāmirspēcīgakonkurenceKopie nasražotāju,attiecīgoievedumuun
trešo valstu izcelsmes ievedumu vidū, var secināt, ka esošo pasākumu turp ināšana neietekmēs nelabvēlīgi
turpmāko konkurences vidi attiecīgajam ražojumam Kopienas tirgū.154 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/38. sēj.
6.Slēdziens attiecībā uz Kopienas interesēm
(86) Ņemotvērāiepriekšminēto,tieksecināts,kanavpārliecinošuiemes lutam,kapasākumuturpināšanabūtu
pretrunā ar Kopienas interesēm.
I.ANTIDEMPINGA PASĀKUMI
(87) Visasieinteresētāspusesirinformētasparbūtiskajiemfaktiemuna psvērumiem,pamatojotiesuzkuriemir
plānots ieteikt esošos pasākumus paturēt spēkā. Pēc šīs informēšanas min ētajām pusēm arī deva laiku, lai
tās varētu celt iebildumus. Nekādas piezīmes par labu iepriekšminēto slē dzienu mainīšanai nav saņemtas.
No iepriekš minētā izriet, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu a ntidempinga pasākumi, kas
piemērojami ar gāzi pildītu, neuzpildāmu kabatas krama šķiltavu – un note iktu uzpildāmu šķiltavu –
importam,kurascēlušāsĶīnā,sūtītasnoTaivānasvaiTaivānācēlušās,ka snoteiktisaskaņāarRegulu(EEK)
Nr. 3433/91, grozīti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1006/95 un pagarināti sask aņā ar Regulu (EK)
Nr. 192/1999, jāpatur spēkā.
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo piemēro galīgo antidempinga maksājumu tādu ar gāzi pildītu, neuzp ildāmu kabatas krama šķiltavu
importam,kasatbilstKNkodam9613 10 00( TARICkods 9613 10 00*19)unkascēlušāsĶīnasTautasRepublikā.
2. Maksājuma likme, kas piemērojama Kopienas brīvas robežpiegādes neto c enai pirms nodokļu nomaksas, ir
EUR 0,065.
2. pants
Antidempingamaksājumi,kasarRegulu(EK)Nr.192/1999tikaattiecināti uztādudažuuzpildāmukabataskrama
šķiltavuimportu,kascēlušāsĶīnasTautasRepublikāvaisūtītasnoTaivā nasvaiturcēlušāsunkasatbilstKNkodam
ex 9613 20 90 ( TARICkodi 9613 20 90*21 un9613 20 90*29), un tādu neuzpildāmu šķiltavu importu, kas
sūtītas no Taivānas un atbilst KN kodam 9613 10 00 ( TARICkods 9613 10 00*11) vai kas cēlušās Taivānā un
atbilst KN kodam 9613 10 00 ( TARICkods 9613 10 00*19), paliek spēkā.
3. pants
Ja nav noteikts citādi, tad piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nod okļiem.
4. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī .
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvals tīs.
Briselē, 2001. gada 12. septembrī
Padomes vārdā —
priekšsēdētājs
L. MICHEL11/38. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 155