LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 276/22

KOMISIJAS LĒMUMS

(2006. gada 20. decembris)

par valsts atbalstu C 12/05 (ex N 611/03), ko Vācija plāno īstenot attiecībā uz e-glass AG

(izziņots ar dokumenta numuru C(2006) 6587)

(Autentisks ir tikai teksts vācu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/656/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 88. panta 2. punkta 1. daļu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 22. marta Regulu (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK Līguma 93. panta (1) piemērošanai, un jo īpaši tās 9. pantu,

pēc aicinājuma ieinteresētajām personām izteikt savus komentārus saskaņā ar minētiem noteikumiem (2) un ņemot vērā saņemtos izteikumus,

tā kā:

1. PROCEDŪRA

(1) Vācijas iestādes 2003. gada 15. decembra vēstulē, kas Komisijā reģistrēta 2003. gada 18. decembrī, paziņoja Komisijai par plānotu ieguldījuma atbalstu e-glass AG, Osterweddingen (N 611/03) saskaņā ar paziņošanas prasību, kas noteikta 1998. gada daudznozaru pamatprincipos par reģionālo atbalstu lielos ieguldījumu projektos (turpmāk tekstā – “MSF 1998”) (3). Komisija 2004. gada 23. janvārī un 27. februārī pieprasīja papildu informāciju. Vācija iesniedza pieprasīto informāciju ar 2004. gada 13. februāra vēstuli, kas reģistrēta kā saņemta tajā pašā dienā, un 2004. gada 4. marta vēstuli, kas reģistrēta kā saņemta tajā pašā dienā.

(2) Komisija 2004. gada 20. aprīlī apstiprināja atbalsta intensitāti e-glass AG (C(2004) 1350, galīgā redakcija), kas paziņota saskaņā ar MSF 1998.

(3) Vācija 2004. gada 25. oktobra vēstulē, kas reģistrēta kā saņemta 2004. gada 26. oktobrī, informēja Komisiju, ka daļa informācijas par e-glass AG īpašniekiem sākotnējā paziņojumā bija nepatiesa, un lūdza Komisiju 2004. gada 20. aprīļa lēmumu labot.

(4) Vācija 2005. gada 8. februāra vēstulē, kas reģistrēta kā saņemta 2005. gada 9. februārī, iesniedza papildu informāciju.

(5) Komisija 2005. gada 24. februāra vēstulē (D/51447) deva Vācijai iespēju komentēt Komisijas nodomu atcelt savu 2004. gada 20. aprīļa lēmumu, uzsākot formālu izmeklēšanas procedūru. Vācija iesniedza savus komentārus 2005. gada 4. marta vēstulē, kas reģistrēta kā saņemta 2005. gada 8. martā.

(6) Komisija 2005. gada 20. aprīļa vēstulē (C(2005) 1114) informēja Vācija, ka tā ir pieņēmusi lēmumu uzsākt EK Līguma 88. panta 2. punktā noteikto procedūru attiecībā uz atbalstu e-glass AG. Komisijas lēmums uzsākt procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (4). Komisija aicināja ieinteresētās personas izteikt savus komentārus.

(7) Vācija iesniedza savus komentārus 2005. gada 7. jūnija vēstulē, kas reģistrēta kā saņemta 2005. gada 9. jūnijā.

(8) Komisija saņēma komentārus no ieinteresētām personām ar 2005. gada 3. oktobra vēstuli, kas reģistrēta kā saņemta 2005. gada 4. oktobrī, ar 2005. gada 7. oktobra vēstuli, kas reģistrēta kā saņemta 2005. gada 10. oktobrī, un ar 2005. gada 10. oktobra vēstuli, kas reģistrēta kā saņemta tajā pašā dienā. Komisija pārsūtīja komentārus Vācijai, dodot tai iespēju atbildēt. Vācijas komentāri tika saņemti 2005. gada 22. novembra vēstulē, kas reģistrēta kā saņemta 2005. gada 25. novembrī.

2. ATBALSTA PASĀKUMA APRAKSTS

(9) Vācija plāno sniegt reģionālu ieguldījuma atbalstu akciju saiedrībai e-glass AG (“e-glass”) jaunas rūpnīcas būvniecībai pludinātā stikla ražošanai Vācijā, Saksijā-Anhaltē.

2.1. Atbalsta saņēmēji un akciju īpašuma struktūras izmaiņas

(10) E-glass saskaņā ar tā statūtiem veic “visu veidu lokšņu stikla ražošanu, apstrādi un izplatīšanu”.

(11) 2003. gada 15. decembrī tika paziņota šāda akciju īpašuma struktūra: — Luxfinpart S.A., Luksemburga – [...] (5) %, — Semco Glaskooperation GmbH (“Semco”), Vācija – [...] %, — Heckmann kungs, advokāts, kas rīkojas kā pilnvarotais kāda Vācijas uzņēmuma (“Treugeberin”) vārdā – [...] %. Luxfinpart S.A., kas ir dibināts 1997. gadā, ir kontrolakciju sabiedrība, kurai minētais projekts, šķiet, paziņojuma brīdī bija tikai finanšu ieguldījums. Semco, dibināts 1997. gadā ražo pludināto stiklu. Akcionāri ir Sawatzki GmbH & Co. Vermögensanlage KG un Hermann Schüler GmbH & Co. KG, katram piederot [...] %. Pilnvaras devējs ir [...], kas apstrādā un attīra stiklu un pludināto stiklu. Pilnvaras devēja akcijas pieder [...], kā arī [...].

(12) Vācija 2004. gada 25. oktobra vēstulē informēja Komisiju par nepatiesu informāciju, kas minēta paziņojumā attiecībā uz vienu no e-glass īpašniekiem un tā darbību pludinātā stikla tirgū (6).

(13) Vācija 2005. gada 8. februāra vēstulē informēja Komisiju par izmaiņām e-glass akciju īpašuma struktūrā, kas notika 2004. gada 21. decembrī. Komisija tika informēta, ka Luxfinpart S.A. ir pārdevis savu e-glass daļu Glas Trösch Holding GmbH (Vācija, Bad Krozingen (“Trösch”)). Trösch papildus nopirka [...], iegūstot [...] % e-glass daļu.

(14) Trösch ir Trösch grupas Vācijas kontrolakciju sabiedrība, kuras galvenais birojs atrodas Bernē (Šveice). Trösch pieder lielākā daļa šādos uzņēmumos: Euroglas S.A., Hombourg (Francija) un Euroglas GmbH, Haldensleben (Vācija). Trösch grupa ražo pludināto stiklu un ir arī aktīva pludinātā stikla apstrādē.

(15) Jurists Heckmann kungs, kurš rīkojās kā Vācijas uzņēmuma pilnvarotais, pārnesa savas akcijas uzņēmumam AD Augento GmbH, Štutgarte (Vācija) (“AD-GmbH”) ar spēkā stāšanās datumu 2004. gada 21. decembris. [...] (7).

(16) E-glass akciju īpašuma struktūra pēc darījuma 2004. gada 21. decembrī ir šāda: — Trösch [...] % — - [...] [...] % — Trešais īpašnieks (daļas pārvalda AD-GmbH atbilstīgi pilnvaras līgumam) [...] %

2.2. Projekts

(17) Projekts tiek īstenots Sülzetal-Osterweddingen, kas saskaņā ar EK Līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunktu ir atbalstāms reģions. Maksimālais reģionālais atbalsts lieliem uzņēmumiem ir 28 % (bruto) vai izņēmuma gadījumos 35 % (bruto) (8). Ieguldījumu projekta sākums ir 2003. gada 15. aprīlis. Bija plānots, ka projekts tiks pabeigts 2005. gada 31. decembrī. Pieteikums atbalsta piešķiršanai tika iesniegts pirms projekta sākuma.

(18) Projekta mērķis bija uzbūvēt jaunu rūpnīcu neapstrādāta pludinātā stikla ražošanai. Pludinātais stikls ir visizplatītākais lokšņu stikla veids. Citas lokšņu stikla kategorijas ietver stiklu ar rakstu, spoguļstiklu un lokšņu stiklu. Pludinātā stikla daļa ir aptuveni 80 % no kopējā lokšņu stikla ražošanas apjoma pasaulē (9). Pludinātā stikla daļa EEZ, iespējams, ir virs 80 %. Pludinātā stikla tirgus ir sadalīts divos līmeņos, t.i., neapstrādāta pludinātā stikla ražošana (1. līmenis) un pludinātā stikla apstrāde (2. līmenis).

(19) Neapstrādāta pludinātā stikla ražošanai vispirms tiek izgatavota vienlaidu stikla lente, pludinot kausētu stiklu uz kausētas alvas. Tādējādi tiek radītas stikla lokšņu virsmas. Pēc atdzesēšanas stiklu sagriež, un tad tas ir gatavs pārdošanai. Pludināto stiklu bieži izmanto turpmākai apstrādei, un to lieto gadījumos, kad ir vajadzīgas stikla loksnes, jo īpaši būvniecības nozarē un mehānisko transportlīdzekļu rūpniecības nozarē.

(20) Jaunā rūpnīca būs e-glass pirmā ražotne. Tika paredzēts, ka ražošanu uzsāks [...] un ka rūpnīca darbosies pilnībā [...]. Pēc tam, kad sākuma periods tiks pabeigts [...], neapstrādāta pludinātā stikla gada apjoms tiek plānots aptuveni [...] tonnu apmērā (bruto).

(21) Attaisnotās izmaksas ir 121 miljons euro, kas tiek sadalītas šādi: Postenis Attaisnotās izmaksas (EUR) Zeme [...] Ēkas [...] Ārējas iekārtas [...] Iekārtas, mehānismi [...] Nemateriālie aktīvi (programmatūra) [...] Kopā 121 000 000

(22) Saskaņā ar informāciju paziņojumā projekts palīdzēs tiešā veidā radīt 186 darbavietas, ieskaitot desmit mācekļu vietas. Ir arī gaidāms, ka tas netieši palīdzēs radīt 358 darbavietas atbalstītajā reģionā un kaimiņu atbalsta reģionos (NUTS II līmenī).

2.3. Atbalsta intensitāte

(23) Vācija lūdz apstiprināt atbalstu ar bruto intensitāti līdz 35 % no kopējām attaisnotām izmaksām 121 miljona euro apmērā.

2.4. Atbalsta pasākumi

(24) Atbalsts uzņēmumam e-glass ietver: — ieguldījuma piešķīrumu, pamatojoties uz Kopienas uzdevumu “Reģionālās saimniecības struktūras uzlabošana”(Gemeinschaftsaufgabe “Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur”) kopā ar Kopienas uzdevuma 32. pamatprogrammu (32. Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe). 32. pamatprogrammas attiecīgie noteikumi ir identiski iepriekšējai 31. pamatprogrammai, ko Komisija ir apstiprinājusi līdz 2006. gada beigām (10), — ieguldījuma piemaksu, pamatojoties uz 1999. gada likumu par ieguldījuma piemaksām (Investitionszulagengesetz 1999), ko Komisija ir apstiprinājusi tautsaimniecības preču ražošanai vai iegādei, kas ir pabeigts pirms 2005. gada un piesaistīts sākotnējam ieguldījumu projektam (11). Vācija saglabāja iespēju 1999. gada likumu par ieguldījuma piemaksām izmantot turpmākām shēmām, — bankas garantiju aizdevumam, pamatojoties uz 1991. gadā apstiprināto atbalsta shēmu (12).

(25) Vācija ir apstiprinājusi, ka tiks ievēroti nosacījumi apstiprinātajai reģionālā atbalsta kartei un iepriekš minētām atbalsta shēmām (13).

3. PROCEDŪRAS UZSĀKŠANA

3.1. Nepatiesa informācija

(26) Vācija 2004. gada 25. oktobra vēstulē informēja Komisiju par to, ka daļa informācijas, kas ietverta sākotnējā paziņojumā par E-Glass AG īpašniekiem, ir nepatiesa. Vācija un e-glass vadība uzsver, ka tās nebija informētas par šo situācijum, pirms Komisija pieņēma lēmumu.

(27) Jaunā informācija ir saistīta ar vienu no e-glass īpašniekiem (Luxfinpart S.A.) un tā darbībām apstrādes tirgū (2. līmenis). Sākotnējā paziņojumā tika norādīti trīs īpašnieki, no kuriem divi bija aktīvi apstrādes tirgū (2. līmenis), trešais tika uzskatīts tikai kā finanšu ieguldītājs (Luxfinpart S.A.), kas nav aktīvs ne neapstrādāta pludinātā stikla tirgū (1. līmenis), ne apstrādes tirgū (2. līmenis). Patiesā informācija, ko Vācija iesniedza Komisijai 2004. gada 25. oktobra vēstulē, bija informācija, ka paziņojuma iesniegšanas brīdī e-glass trīs īpašnieki bija aktīvi apstrādes tirgū (2. līmenis).

(28) Kopš 2003. gada marta Luxfinpart S.A. bija komerciālas attiecības ar [...]. [...] apstrādā pludināto stiklu (2. līmenis). [...] ir uzņēmies ekonomisko risku par Luxfinpart daļu uzņēmumā e-glass. Vienlaicīgi [...] ir uzņēmies līgumsaistības iegādāties [...] % no e-glass saražotā apjoma.

3.2. Sekas sakarā ar nepatieso informāciju, kas tika iesniegta novērtējumam

(29) Sākotnējā 2004. gada 20. aprīļa lēmumā konkrētais tirgus tika definēts kā neapstrādāta pludinātā stikla tirgus (1. līmenis). Kaut arī divi no trim e-glass īpašniekiem bija aktīvi apstrādes tirgū (2. līmenis), Vācija sniedza pierādījumus, kas Komisijai ļāva secināt, ka analīzi var sašaurināt līdz 1. līmenim.

(30) Komisijas rīcībā bija līgumu projektu kopijas starp e-glass un neatkarīgu klientu. Līgumā ar neatkarīgu klientu tika noteikti tādi paši nosacījumi kā līgumos ar īpašniekiem-klientiem. Tāpēc tika secināts, ka tiek ievērota vienlīdzīga attieksme starp īpašniekiem-klientiem un citiem klientiem, kas ir aktīvi pakārtotajā tirgū, līdz ar to atbalsts neietekmētu apstrādes tirgu, un Komisijai konkrētā tirgus definīcijā nav jāiekļauj apstrādes tirgu (2. līmenis). Turklāt tika argumentēts, ka ražošanas (1. līmenis) un apstrādes (2. līmenis) tirgi attīstīsies līdzīgi, jo neapstrādāts pludinātais stikls ir galvenais elements, ko izmanto apstrādes tirgū.

(31) Saskaņā ar informāciju, ko Vācija iesniedza 2004. gada 25. oktobrī, tika atklāts, ka paziņojuma brīdī iepriekšminētais līguma piemērs nebija ar neatkarīgu klientu, bet ar vienu no (netiešajiem) e-glass īpašniekiem, t. i., [...], kas ir aktīvs pludinātā stikla apstrādes tirgū (2. līmenis). Tāpēc secinājumam, ka atbalstam nav traucējošas ietekmes uz apstrādes tirgu (2. līmenis) un ka Komisijai tāpēc nebūtu jānovērtē apstrādes tirgus attīstība, nav pamata. Jaunā informācija liecina, ka apstrādes tirgus (2. līmenis) ir jāiekļauj Komisijas novērtējumā par atbalsta pasākuma saderību.

(32) Tā kā nepatiesā informācija ietekmēja konkrētā tirgus definīcijas noteikšanu un tāpēc ietekmēja konkurences faktoru, un tādējādi maksimāli atļaujamo atbalsta intensitāti saskaņā ar MSF 1998, nepatiesā informācija ir jāuzskata kā noteicošais faktors lēmumam Regulas (EK) Nr. 659/1999 9. panta nozīmē.

(33) Regulas (EK) Nr. 659/1999 9. pantā ir noteikts, ka “Komisija var atcelt lēmumu, […], pēc tam, kad attiecīgai dalībvalstij dota iespēja iesniegt savas piezīmes, ja attiecīgais lēmums pamatojas uz nepareizu informāciju, kas sniegta saskaņā ar procedūru un kas bija izšķirošais faktors lēmuma pieņemšanā. Pirms kāda lēmuma atcelšanas un jauna lēmuma pieņemšanas Komisija sāk formālu izmeklēšanas procedūru saskaņā ar 4. panta 4. punktu […]”.

(34) Pirms atcelt sākotnējo lēmumu, kurš tika pamatots ar nepatiesu informāciju, kas bija noteicošais faktors minētā lēmuma pieņemšanā, un pieņemt jaunu lēmumu, Komisija 2005. gada 20. aprīlī uzsāka oficiālu izmeklēšanas procedūru saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 9. pantu.

4. IEINTERESĒTO PERSONU KOMENTĀRI

(35) Pēc uzaicinājuma iesniegt komentārus saskaņā ar EK Līguma 88. panta 2. punktu Komisija saņēma komentārus no trīs konkurentiem.

(36) Pirmā ieinteresētā persona – Saint-Gobain – uzskatīja, ka Komisija nevarēja ignorēt tirgus attīstību, ko tā zināja lēmuma par saderību atbilstoši EK Līguma 87. pantam un MSF 1998 pieņemšanas brīdī. Rezultātā šajā oficiālajā izmeklēšanas procedūrā Komisija nevarēja pamatoties uz patēriņa ikgada vidējo pieaugumu periodā no 1997. gada līdz 2002. gadam. Saint-Gobain komentēja, ka, ņemot vērā paziņojumā sniegto nepatieso informāciju, Komisijai vajadzētu apskatīt laika periodu no 1999. gada līdz 2004. gadam, skatoties no šodienas perspektīvas, kas ir atbilstošais periods minētā valsts atbalsta intensitātes novērtēšanai.

(37) Saskaņā ar Saint-Gobain informāciju neapstrādāta pludinātā stikla patēriņa ikgada vidējais pieaugums pēdējos piecos gados bija negatīvs (no 1999. līdz 2004. gadam –0,62 %), un tāpēc tirgus jādefinē kā “tirgus ar absolūtu lejupslīdi”MSF 1998 7.8. punkta nozīmē.

(38) Saint-Gobain arī uzskatīja, ka laikā, kad tika pieņemts 2004. gada 20. aprīļa lēmums, Komisijai vajadzēja ņemt vērā paredzamās patēriņa izmaiņas, jo īpaši, ja bija paredzamas būtiskas patēriņa gada vidējā pieauguma izmaiņas. Saint-Gobain uzsvēra, ka Komisija pati pieprasa paziņotājai dalībvalstij iesniegt novērtējumus un prognozes attiecīgo produktu patēriņa izmaiņām trīs finanšu gadus pēc paziņojuma (skatīt MSF 1998 pielikuma 5. iedaļas 5.4.2. punktu).

(39) Saint-Gobain argumentēja, ka konkrētajā tirgū ir jāiekļauj stikla apstrādes tirgu (2. līmenis). Taču Saint-Gobain uzskata, ka šajā gadījumā tikai stikla apstrādes tirgus pakārtotais tirgus ir konkrētais tirgus. Saint-Gobain nodalīja tirgu stiklam, ko izmanto automašīnām no vispārējas izmantošanas stikla tirgus (būvniecības nozarē izmantotais stikls), jo tas uzskata, ka salīdzinājumā ar būvniecības nozarē izmantojamo stiklu automašīnām izmantotā stikla ražošanas tehnoloģija, klienti un veids, kādā automašīnām izmantotais stikls nonāk tirgū, ļoti atšķiras. Saint-Gobain turpina sadalīt būvniecībā izmantojamā stikla nozari četros atsevišķos tirgos: i) cieši noslēgtas vienības (dubults vai vairāku kārtu stiklojums); ii) rūdīts stikls (drošais stikls); iii) laminēts stikls (drošais stikls) un iv) apsudrabots stikls (spoguļi). Tā kā stikla patēriņš apjoma ziņā cieši noslēgtu vienību ražošanā (dubults stiklojums) bija aptuveni 80 % no vispārējā stikla tirgus (ko izmanto automašīnu ražošanā), Saint-Gobain uzskata, ka šajā gadījumā galvenais produkta konkrētais tirgus bija tirgus cieši noslēgtām vienībām.

(40) Attiecībā uz iepriekš minēto tirgu ģeogrāfisko pārklājumu, Saint-Gobain argumentēja, ka apsudrabotā stikla (spoguļi) un laminētā stikla tirgi ir jāuzskata par Kopienas mēroga tirgiem. Taču par citiem produktu tirgiem, jo īpaši rūdītā stikla un cieši noslēgtu vienību tirgiem, nav skaidru norāžu, ka tie būtu Kopienas mēroga tirgi. Šādi tirgi drīzāk ietver vietējos vai pat reģionālos tirgus sakarā ar lielām transporta izmaksām. Ņemot vērā dubultā stiklojuma esošās cenas, augstā cena vairs neļauj veikt transportēšanu garās distancēs, un, cik zināms Saint-Gobain, visi stikla piegādātāji klientiem piegādāja cieši noslēgtās vienības aptuveni 250–300 km attālumā no pārstrādes uzņēmuma. Saint-Gobain tāpēc argumentēja, ka tirgus cieši noslēgtām vienībām jo īpaši būtu jāuzskata par valsts vai reģionāla mēroga tirgu.

(41) Saint-Gobain arī komentēja prognožu novērtējumu par jauno darbavietu skaitu, kas tiek radītas ieguldījuma rezultātā. Tas informēja, ka plānotā pludinātā stikla rūpnīca Osterweddingen atrastos 40 km no jau esošas pludinātā stikla rūpnīcas Haldensleben, ko izmanto Euroglas. Viens no trim Euroglas īpašniekiem bija Trösch. Iespējamo sinerģiju dēļ starp abām rūpnīcām un sakarā ar to, ka jaunā e-glass rūpnīca būtu aprīkota ar vismodernāko tehnoloģiju, Saint-Gobain argumentēja, ka e-glass, šķiet, varētu rūpnīcā nodarbināt mazāk kā 120 darbiniekus (ieskaitot mācekļus).

(42) Otrā ieinteresētā persona […] (14) iesniedza atjauninātus skaitļus attiecībā uz informāciju par neapstrādāta pludinātā stikla tirgu (Kopienas mērogā, daudzums un vērtība), ko Komisija izmantoja savā 2004. gada 20. aprīļa lēmumā. Tā arī argumentēja, ka Komisijai ir jāņem vērā tirgus stāvoklis Vācijā. Tāpēc tā iesniedza skaitļus par daudzumu un vērtību kopējam neapstrādātā pludinātā stikla patēriņam Vācijā (no 2001. līdz 2004. gadam).

(43) Otrā ieinteresētā persona arī uzskatīja, ka, lai gan ir ļoti sarežģīti iegūt jaunākos skaitļus par apstrādātā stikla patēriņa daudzumu un vērtību Kopienā, šādi skaitļi atspoguļotu tendenci neapstrādātā pludinātā stikla nozarē. Tā uzsvēra, ka, tā kā viss saražotais neapstrādātā pludinātā stikla apjoms tika pārstrādāts, tendence, ko atspoguļo neapstrādātā pludinātā stikla nozares dati, ir ļoti līdzīga apstrādātā stikla tirgus tendencei, un apstrādātā stikla ieveduma un izveduma svārstības attiecīgi Kopienā vai no Kopienas var neņemt vērā.

(44) Otrā ieinteresētā persona arī komentēja Komisijas novērtējumu kapitālieguldījumu – darbavietu faktoram. Tā norādīja, ka, pirmkārt, līdzīga Trösch rūpnīca Homburgā, Francijā radīja 168 jaunas darbavietas. Otrkārt, tā argumentēja, ka Trösch varētu e-glass sniegt administratīvus, tehniskus un citus pakalpojumus, vadības atbalstu un apmācību. Tāpēc e-glass projekta radīto jauno darbavietu skaits būtu mazāks par 168.

(45) Trešā ieinteresētā persona – Pilkington – iesniedza komentāru attiecībā uz atsauces periodu, kas jāņem vērā konkurences faktora aprēķinā. Tā argumentēja, ka Komisijai nevajadzētu turpināt iesākto izmeklēšanu, bet jāveic jauna izmeklēšana. Vienlaicīgi Komisijai jāņem vērā jaunākā pieejamā informācija. Tāpēc piecu gadu periods, kas jāņem vērā, ir no 1999. gada līdz 2004. gadam.

(46) Pilkington arī argumentēja, ka konkrētais tirgus ir apstrādātā stikla tirgus vispārējai izmantošanai, nevis izmantošanai automašīnām. Šajā tirgū daudzkārtu izolācijas stikls bija lielākais segments. Pilkington uzskata, ka šajā gadījumā apstrādātā stikla (2. līmenis) konkrētais ģeogrāfiskais tirgus ir nevis Kopienas mēroga, bet gan Vācijas mēroga (vai Vācijas un tās tuvāko kaimiņu teritorijas).

5. VĀCIJAS KOMENTĀRI

(47) Vācija iesniedza savus komentārus par lēmumu uzsākt procedūru 2005. gada 7. jūnija vēstulē, kas reģistrēta kā saņemta 2005. gada 9. jūnijā.

(48) Attiecībā uz atbilstīgu laika periodu analīzes vajadzībām Vācija atbalsta Komisijas viedokli, kas noteikts tās 2005. gada 20. aprīļa lēmumā, ka jāņem vērā dati no 1997. gada līdz 2002. gadam, jo šie dati atspoguļo jaunākos pieejamos datus paziņojuma brīdī.

(49) Vācija ieteica nodalīt drošā stikla (ESG un VSG), daudzkārtu stikla un tehniskā stikla 2. līmeņa tirgu. Drošais stikls (ESG un VSG) tika izmantots automašīnu ražošanā un būvniecības nozarē, daudzkārtu stikls galvenokārt tika izmantots būvniecības nozarē. Tā kā visi trīs e-glass īpašnieki ražoja drošo stiklu (ESG un VSG) un daudzkārtu stiklu būvniecības nozarei, par konkrētiem tirgiem būtu jāuzskata tikai šie pakārtotie tirgi. Turklāt Vācijas iestādes sniedza informāciju par šo produktu piedāvājuma līmeņa aizstājamību.

(50) Vācija uzskata, ka drošā stikla (ESG un VSG) un daudzkārtu stikla 2. līmeņa tirgus ir EEZ mēroga tirgus. Turklāt Vācija sniedza informāciju par šā tirgus pozitīvu attīstību no 1997. gada līdz 2002. gadam.

(51) Vācija 2005. gada 22. novembra vēstulē, kas reģistrēta kā saņemta 2005. gada 25. novembrī, iesniedza komentārus par e-glass konkurentu piezīmēm. Vācija uzsvēra, ka atsauces periods no 1997. gada līdz 2002. gadam nav maināms, jo var ņemt vērā tikai paziņojuma brīdī pieejamo informāciju. Uzsākot oficiālo izmeklēšanas procedūru, Komisija turpināja novērtēšanu, kas tika uzsākta pēc paziņojuma 2003. gada decembrī.

(52) Vācija iesniedza informāciju par neapstrādāta pludinātā stikla tirgus attīstību 2003. un 2004. gadā, kas atspoguļoja pozitīvu tirgus attīstību. Vācija arī norādīja, ka galvenie pludinātā stikla ražotāji plānoja palielināt ražošanas jaudas, kas sakrīt ar pozitīvo situāciju tirgū.

(53) Vācija paliek pie viedokļa, ka apstrādātā stikla tirgus (2. līmenis) nav jāiekļauj analīzē. Tā argumentēja, ka ļoti liela daļa neapstrādāta pludinātā stikla tiks tieši pārdota tirgū un e-glass īpašnieki neapstrādāto pludināto stiklu pirks par tirgus cenām. Rezultātā atbalsts nekādi neietekmēs 2. līmeņa tirgu.

(54) Saistībā ar attiecīgo tirgu Vācija argumentēja pret uzskatu, ka tikai daudzkārtu stikla tirgus ir konkrētais tirgus, un uzsvēra, ka konkrētais tirgus bija EEZ mēroga, un ir jāietver drošais stikls (ESG un VSG), kā arī daudzkārtu stikls.

(55) Vācija arī iesniedza informāciju par neapstrādāta pludinātā stikla un apstrādāta pludinātā stikla transporta izmaksām. Transporta izmaksas procentuāli bija lielākas apstrādātam pludinātam stiklam sakarā ar to, ka apstrādātam stiklam ir augstāka cena. Tas nozīmē, ka attiecīgais tirgus ir EEZ mēroga tirgus. Turklāt Vācija ieteica, ka apstrādātā stikla ražotņu sadales apgabali pārklājas EEZ, no kā var secināt, ka tirgus ir EEZ mēroga.

(56) Vācija komentēja konkurentu viedokli, ka kapitālieguldījumu – darbavietu faktors būtu jākoriģē, jo Trösch var izmantot sinerģijas starp e-glass ražotni un citām grupas rūpnīcām attiecīgajā apgabalā. Vācija argumentēja, ka šādas sinerģijas nav iespējamas, jo Trösch ir tikai viens no trim īpašniekiem, kas visi ir konkurenti apstrādātā stikla tirgū. Vācija sniedza arī informāciju par darbinieku skaita pareizu novērtēšanu un argumentēja, ka konkurentu veiktie salīdzinājumi starp rūpnīcām nav pareizi, un tie rada nepareizus secinājumus.

6. ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS

6.1. Iepriekšējas piezīmes

(57) 2004. gada 20. aprīlī Komisija apstiprināja atbalsta intensitāti e-glass saskaņā ar Vācijas 2003. gada 15. decembra paziņojumu. Tā kā par sākotnējā paziņojumā ietverto nepatieso informāciju Vācija Komisiju informēja jau pēc lēmuma pieņemšanas un tā kā šī informācija bija noteicošais faktors minētā lēmuma pieņemšanā, Komisija 2005. gada 20. aprīlī pieņēma lēmumu uzsākt oficiālu izmeklēšanas procedūru nolūkā atcelt sākotnējo 2004. gada 20. aprīļa lēmumu un pieņemt jaunu lēmumu.

(58) 2004. gada 20. aprīļa lēmums ietver paziņojuma pilnīgu novērtējumu. Minētais novērtējums ir izmantots šajā lēmumā, izņemot tajās daļās, kuras ir jālabo sakarā ar informāciju, ko Vācija nosūtīja 2004. gada 25. oktobrī un kas veidoja 2005. gada 20. aprīļa lēmuma daļu.

(59) Vācija 2003. gada 15. decembrī paziņoja atbalstu uzņēmumam e-glass, šis paziņojums tika reģistrēts saņemts 2003. gada 18. decembrī. 2003. gada daudznozaru pamatprincipu par reģionālo atbalstu lielos ieguldījumu projektos (15) (MSF 2002) 40. punktā ir noteikts, ka projektu novērtē, ņemot vērā paziņojuma brīdī piemērojamus kritērijus: “..šo pamatprincipu noteikumus piemēro no 2004. gada 1. janvāra. Līdz 2003. gada 31. decembrim piemēro iepriekšējos daudznozaru pamatprincipus. Tomēr paziņojumus, ko Komisija reģistrējusi pirms 2004. gada 1. janvāra, tā izskatīs, ņemot vērā kritērijus, kas bijuši spēkā paziņojuma iesniegšanas laikā..” Ņemot vērā iepriekšminēto, e-glass atbalsta novērtēšanai pielieto MSF 1998.

(60) Šajā novērtējumā tiek ņemti vērā fakti, skaitļi un stāvokļi paziņojuma brīdī, t. i., 2003. gada 15. decembrī.

(61) Komisijai ir jāpieņem ex-ante lēmums, pamatojoties uz nākotnes perspektīvu un tirgus rādītāju aplēsēm. Dalībvalstis, pieņemot lēmumu par atbalstu, arī pamatojas uz paziņojuma brīdī esošajiem faktiem, skaitļiem un stāvokļiem. Atbalsta intensitāti nepielāgo, ja dažus gadus vēlāk – ex-post – skaitļi liecina, ka tirgus ir attīstījies citādāk. Lai gan šajā gadījumā Komisijai lēmums jāpieņem divus ar pusi gadus pēc sākotnējā paziņojuma, tai savs novērtējums jāpamato ar paziņojuma brīdī esošajiem faktiem un stāvokļiem.

(62) Lēmumā izmantotais atsauces periods bija no 1997. gada līdz 2002. gadam. E-glass konkurenti ierosināja, ka analīzes vajadzībām atsauces periods būtu jākoriģē, lai ņemtu vērā jaunāku informāciju, kas ir pieejama tagad. Tā kā no sākotnējā paziņojuma līdz šim lēmumam ir pagājis laiks, situācija, tirgi un fakti saistībā ar projektu var būt mainījušies un izrādījušies atšķirīgi no sākotnēji plānotā. Iepriekš minēto apsvērumu dēļ, veicot novērtējumu, Komisija nevar ņemt vērā šo konkurentu ierosinājumu.

6.2. Atbalsta saderība atbilstoši EK Līguma 87. panta 1. punktam

(63) Atbalsta pasākumu ir piešķīrusi dalībvalsts, izmantojot valsts līdzekļus EK Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē (skatīt šā lēmuma 2.4. iedaļu). Atbalsts sniedz priekšrocības uzņēmumam e-glass, jo pretējā gadījumā tam būtu jāsedz visas ieguldījuma izmaksas pašam. Ievērojams daudzums pludinātā stikla tiek transportēts pāri robežai; pludinātā stikla tirgū notiek pārrobežu tirdzniecība. Tāpēc uzņēmumam piešķirtie līdzekļi var radīt konkurences traucējumus, kas var ietekmēt tirdzniecību dalībvalstu starpā. Šajā novērtējumā Komisija uzskata, ka paziņotais pasākums ietver valsts atbalstu uzņēmumam e-glass EK Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē.

6.3. Paziņošanas prasība

(64) Tā kā ir piemērojams MSF 1998 2.1. punkta i) apakšpunkts, ir jāiesniedz paziņojums par atbalsta projektu un jānosaka maksimāli atļaujamā atbalsta intensitāte saskaņā ar MSF 1998. Komisija uzsver, ka atbalsts ir pamatots ar trīs reģionālo atbalstu shēmām, kuras Komisija jau ir apstiprinājusi. Tāpēc tas nav ad hoc atbalsts pamatnostādņu par valstu reģionālo palīdzību 2. punkta trešās daļas nozīmē (16), kam individuāli ir jānovērtē tā principiālā saderība ar kopējo tirgu. Komisijas pārbaudes prasība ir ierobežota ar to, lai pārbaudītu paziņotā atbalsta intensitātes 35 % apjomā (bruto) saderību ar kritērijiem, kuri noteikti MSF 1998.

6.4. Novērtējums saskaņā ar MSF 1998

(65) Atļautā maksimālā atbalsta intensitāte projektiem saskaņā ar MSF 1998 jānosaka saskaņā ar maksimālo palīdzības apjomu, ko atbalsta paziņošanas laikā piemēro reģionālam atbalstam attiecīgajā atbalstāmajā reģionā.

(66) Sülzetal-Osterweddingen gadījumā, kur atrodas e-glass, maksimālais reģionālais atbalsts lieliem uzņēmumiem ir 28 % (bruto). Taču, ja tiek izpildīti atsevišķi nosacījumi, maksimālais reģionālais atbalsts var tikt palielināts līdz 35 % (bruto). Pamatojoties uz federālās zemes pieprasījumu un ar Kopējās apakškomitejas “Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur” (GA-Unterausschusses) atbalstu pamatotos ārkārtas gadījumos pasākumi, kas strukturāli ietekmē vietu, kurā atrodas uzņēmums, var saņemt lielāku atbalsta intensitāti. Saskaņā ar Vācijas iesniegto informāciju šie nosacījumi ir sasniegti, jo apakškomiteja 2003. gada 23. jūlijā apstiprināja Saksijas-Anhaltes pieteikumu (17).

(67) Rezultātā šajā gadījumā piemēro maksimālo reģionālo atbalstu 35 % apjomā (bruto). Aprēķinot atļauto maksimālo atbalsta intensitāti attiecīgam projektam, maksimālais atbalsts ir jānovērtē saskaņā ar MSF 1998 noteikumiem, lai ņemtu vērā dažādus koeficientus, kas rodas, piemērojot trīs novērtēšanas faktorus, t. i., konkurences faktoru (T), kas ņem vērā situāciju produkta konkrētajā tirgū, kapitālieguldījumu – darbavietu faktoru (I) un reģionālās ietekmes faktoru (M).

6.4.1. Konkurences faktors

(68) Atbalsta apstiprināšana uzņēmumiem rūpniecības nozarē ar strukturālas jaudas pārpalikumu rada īpašu risku konkurences traucējumam. Jebkurš jaudas palielinājums, kas netiek kompensēts ar jaudas samazinājumu citā vietā, vel vairāk saasina strukturālās jaudas pārpalikuma problēmu. Rezultātā, nosakot konkurences faktoru, Komisijai ir jāizvērtē, vai plānotais projekts tiek īstenots nozarē vai apakšnozarē, kurā ir strukturālās jaudas pārpalikums.

(69) Saskaņā ar MSF 1998 7.6. punktu produkta konkrētie tirgi ietver ieguldījumu projektā paredzētos produktus un vajadzības gadījumā to aizstājējus, ko par tādiem uzskata patērētājs (produktu īpašību, to cenu un paredzētās izmantošanas dēļ) vai ko par tādiem uzskata ražotājs (produktu pielāgojamības dēļ).

(70) Pludinātais stikls ir visizplatītākais lokšņu stikla veids. Tā kā tā īpašā ražošanas procesa un produkta īpašību dēļ pludinātais stikls ne piedāvājuma, ne pieprasījuma pusē nav aizstājams ar cita veida pludināto stiklu (piemēram, lokšņu stiklu, stiklu ar rakstu vai spoguļstiklu), pludinātā stikla tirgus ir jāskata kā atsevišķs produkta tirgus (18). Šā produkta tirgus ir sadalīts divos līmeņos, kas ir jānovērtē atsevišķi viens no otra, t. i., neapstrādāta pludinātā stikla ražošana (1. līmenis) un pludinātā stikla apstrāde (2. līmenis) (19).

(71) Analīzes secinājumi, kas atspoguļota Komisijas 2004. gada 20. aprīļa lēmumā, noteica, ka šajā lietā ir jānovērtē tikai neapstrādātā pludinātā stikla tirgus (1. līmenis) (20). Sakarā ar nepatiesu informāciju par īpašnieku struktūru šis secinājums vairs nav pamatots, un apstrādes tirgus (2. līmenis) ir jāietver konkrētā tirgus definīcijā, jo atbalsts var traucēt konkurenci arī šajā līmenī.

(72) Turpmākajā iedaļā vispirms ir novērtēts neapstrādātā pludinātā stikla tirgus (1. līmenis), pēc tam – apstrādātā pludinātā stikla tirgus (2. līmenis).

(73) Neapstrādātā pludinātā stikla tirgus (1. līmenis) novērtēšana netika apšaubīta ne sākotnējā 2004. gada 20. aprīļa lēmumā, ne 2005. gada 20. aprīļa lēmumā, ar ko uzsāk procedūru. Tāpēc nākamajā daļā tiek reproducēts novērtējums, kas tika veikts un izklāstīts 2004. gada 20. aprīļa lēmumā.

(74) MSF 1998 7.6. punktā ir noteikts, ka konkrētais ģeogrāfiskais tirgus parasti ietver EEZ vai kādu nozīmīgu tās daļu, ja konkurences apstākļus šajā apgabalā var pietiekami nošķirt no apstākļiem citos EEZ apgabalos. Vajadzības gadījumā konkrēto ģeogrāfisko tirgu var uzskatīt par globālu.

(75) Sakarā ar samērā augstām neapstrādātā pludinātā stikla transportēšanas izmaksām (21), katras ražotnes realizācijas tirgus neaptver visu EEZ teritoriju. Realizācijas tirgi veidojas apļa formā ap attiecīgo ražotni, kura rādiusu nosaka ekonomiski izdevīgākais transportēšanas attālums, kas parasti nav lielāks par 500 līdz 1 000 km transportēšanai pa autoceļiem, kas arī ir visbiežāk izmantotais transportēšanas veids. Tā kā EEZ ir vairāk nekā 50 ražotņu, kas pieder Eiropas pludinātā stikla ražotājiem, un tā kā to realizācijas tirgi pārklājas, tie kopīgi aptver visu EEZ teritoriju.

(76) Lai noteiktu, vai, pamatojoties uz individuālo tirgu ģeogrāfisko pārklāšanos, līdzīgi konkurences apstākļi pastāv arī citos EEZ apgabalos, Komisija pārbaudīja, vai pastāv atsevišķi tirgi, kuros varēja attīstīties citas cenas neatkarīgi no citiem realizācijas tirgiem, vai arī cenas EEZ veidojas līdzīgi. Pamatojoties uz pieejamiem Eiropas Kopienu Statistikas biroja datiem, Komisija salīdzināja cenas par tonnu dalībvalstīs, kas ir galvenās pludinātā stikla ražotājas, t.i. Francija, Vācija, Itālija, Apvienotā Karaliste un Spānija periodā no 1997. gada līdz 2002. gadam un Beļģija (sakarā ar datu trūkumu) periodā no 1999. gada līdz 2002. gadam. Minētie dati liecina, ka neapstrādātā pludinātā stikla cenas katrā dalībvalstī ir cieši saistītas laika periodā no 1997. gada līdz 2002. gadam. Šī paralēlā cenu tendence liecina, ka neapstrādātā pludinātā stikla pircējiem ir pietiekamas iespējas izvēlēties citu ražotāju citā dalībvalstī, kas ir vienota ģeogrāfiskā tirgus pazīme.

(77) Secinājums. Komisija secina, ka neapstrādātā pludinātā stikla ģeogrāfiskais tirgus ir visa EEZ teritorija (22).

(78) Zemākais līmenis NACE klasifikācijā, kas atbilst neapstrādā pludinātā stikla ražošanai, ir NACE 26.11. “Lokšņu stikla ražošana”. Neapstrādātais pludinātais stikls pārstāv vairāk kā 80 % no kopējā saražotā lokšņu stikla apjoma EEZ un tādēļ var uzskatīt, ka tas pārstāv NACE 26.11. klasi. Taču daudzumu lokšņu stikla nozarē aprēķina, skaitot izmantojamo (pārdodamo) apjomu (23). Šī aprēķina metode nav salīdzināma ar jaudas aprēķinu ražošanas nozarē kopumā.

(79) Tātad Komisija uzskata, ka stāvokli attiecībā uz neapstrādātā pludinātā stikla tirgus jaudu nevar izmantot, novērtējot konkurences faktoru (24).

(80) MSF 1998 3.4. punktā ir noteikts, ka pietiekamu datu par ražošanas jaudu izmantošanu trūkuma gadījumā Komisija izmanto datus par redzamo patēriņu, lai noteiktu, vai ieguldījumu neveic tirgū ar lejupslīdi. Attiecīgā produkta tirgū ir lejupslīde, ja pēdējo piecu gadu laikā attiecīgā produkta redzamā patēriņa gada vidējais pieaugums ir vairāk par 10 % zem gada vidējā rādītāja EEZ ražošanas nozarē, ja vien attiecīgā produkta pieprasījuma pieauguma likmei nav augšupejoša tendence. Tirgus ar absolūtu lejupslīdi ir tirgus, kurā redzamā patēriņa gada vidējais pieaugums pēdējo piecu gadu laikā ir negatīvs.

(81) Komisijas rīcībā ir šādi dati par neapstrādātā pludinātā stikla redzamo patēriņu periodā no 1997. gada līdz 2002. gadam: Neapstrādātā pludinātā stikla tirgus Kopienā 1997. g. 1998. g. 1999. g. 2000. g. 2001. g. 2002. g. Gada vidējā procentu likme Kopējais patēriņš (miljonos tonnu) (25) Kopienā 6,937 7,334 7,716 7,677 7,509 7,599 1,84 % Vidējā cena par tonnu (EUR) (26) Kopienā 293,87 285,20 291,79 333,26 349,15 346,92 Kopējā patēriņa vērtība (miljonos EUR) 2 038,6 2 091,7 2 251,5 2 558,4 2 621,8 2 636,2 5,28 %

(82) Periodā no 1997. gada līdz 2002. gadam EEZ ražošanas nozarē gada vidējais pieaugums bija 4,8 %. Saskaņā ar MSF 1998 7.8. punktu tirgū ir lejupslīde, ja robežvērtība attiecīgi ir zem 4,4 %. Attiecīgajā periodā Eiropas neapstrādātā pludinātā stikla tirgus gada vidējais pieaugums vērtības izteiksmē bija 5,28 %, kas ir ievērojami virs EEZ vidējā rādītāja (27). Pamatojoties uz pieejamiem Eurostat/Comext datiem par Kopienas iekšējo tirdzniecību, Komisija arī pārbaudīja, vai neapstrādātā pludinātā stikla redzamā patēriņa tendences vērtības izteiksmē atsevišķā dalībvalstī apstiprina šo rezultātu, un secināja, ka apstiprina.

(83) Par neapstrādātā pludinātā stikla tirgus pozitīvām tendencēm liecina ražotāju rīcība, jo Eiropas tirgū, kurā koncentrējas daži lieli pludinātā stikla ražotāji (28), pēdējo gadu laikā tika veikti ieguldījumi jaunās rūpnīcās Francijā (2001. gadā – Pilkington/Interpane), Beļģijā (2001. gadā – Glaverbel/Scheuten) un Itālijā (2002. gadā – Sangalli) (29).

(84) Secinājums. Tāpēc Komisija secina, ka neapstrādātā pludinātā stikla tirgū nav lejupslīdes un ka saskaņā ar MSF 1998 3.10.1. punkta iv) apakšpunktu konkurences faktors ir 1,0.

(85) Saskaņā ar MSF 1998 7.6. punktu produkta konkrētais(-ie) tirgus(-i) ietver ieguldījumu projektā paredzētos produktus un vajadzības gadījumā to aizstājējus, ko par tādiem uzskata patērētājs (produktu īpašību, to cenu un paredzētās izmantošanas dēļ) vai ko par tādiem uzskata ražotājs (produktu pielāgojamības dēļ).

(86) Apstrādātā stikla tirgus (2. līmenis) šajā gadījumā būtu jāsadala apakšgrupās, lai noteiktu attiecīgos produktus un definētu konkrēto tirgu. Var skaidri nodalīt divas vispārējas kategorijas, kas no patērētāja vai ražotāja viedokļa nav aizvietojamas: automašīnām izmantotais stikls un būvniecības nozarē izmantotais stikls (30). Šie divi produkti veido divus atsevišķus produktu tirgus, jo ražošanas tehnoloģija, klienti un tirgvedība ļoti atšķiras. Būvniecības nozarē izmantojamā stikla tirgu var iedalīt šādos pakārtotos tirgos: i) daudzkārtu stikls (cieši noslēgtas vienības); ii) rūdīts stikls (ESG – drošais stikls); iii) laminēts stikls (VSG – drošais stikls) un iv) apsudrabots stikls (spoguļi).

(87) Drošais stikls (ESG un VSG) un daudzkārtu stikls ir aizvietojami no piegādātāju puses, jo ražotāji īsā laikposmā un bez būtiskām izmaksām attiecīgi var pielāgot ražošanu dažādiem produktiem. Saskaņā ar Vācijas informāciju aptuveni 70–80 % apstrādātā stikla būvniecības nozarei izgatavo ražotāji, kuri vienlaicīgi piedāvā divus produktus – drošo stiklu un daudzkārtu stiklu. Ir svarīgi pieminēt, ka drošais stikls var kalpot kā galaprodukts un arī kā izejmateriāls daudzkārtu stikla ražošanā. Turklāt būvniecības nozarē izmantojamā drošā un daudzkārtu stikla tirdzniecību un izplatīšanu veic vienlaikus.

(88) Tāpēc būtu nepareizi pieņemt, ka produkta konkrētais tirgus būtu jāierobežo līdz cieši noslēgtu vienību tirgum, kā savos komentāros to ierosina konkurenti.

(89) Komisija uzsver, ka visi trīs e-glass īpašnieki ražo drošo stiklu (VSG un ESG) un daudzkārtu stiklu būvniecības nozarei, bet neražo tehnisko stiklu vai stiklu automašīnu ražošanas nozarei.

(90) Secinājums. Komisija secina, ka produkta konkrētais tirgus ir 2. līmeņa tirgus apakšgrupa, t.i., drošais stikls (VSG un ESG) un daudzkārtu stikls būvniecības nozarei ar šādiem PRODCOM kodiem: 26121230 (rūdīts stikls, kas nav minēts citur), 26121270 (laminēts drošais stikls, kas nav minēts citur) un 26121330 (daudzkārtu izolācijas stikls).

(91) MSF 1998 7.6. punktā ir noteikts, ka konkrētais ģeogrāfiskais tirgus parasti ietver EEZ vai kādu nozīmīgu tā daļu, ja konkurences apstākļus šajā apgabalā var pietiekami nošķirt no apstākļiem citos EEZ apgabalos. Vajadzības gadījumā konkrēto tirgu var uzskatīt par globālu.

(92) Vācijai ir viedoklis, ka, tāpat kā neapstrādātā pludinātā stikla tirgus (1. līmenis), apstrādātā pludinātā stikla tirgus (2. līmenis) būtu jāuzskata par EEZ mēroga tirgu.

(93) E-glass konkurenti savos komentāros aizstāvēja viedokli, ka apstrādātā stikla tirgus (2. līmenis) ir valsts vai pat reģionāla mēroga tirgus, jo augstās transporta izmaksas neatļautu plašāku izplatīšanu.

(94) Saskaņā ar pierādījumiem, ko iesniedza Vācija, e-glass īpašnieku klientu bāze no 85.–90. apsvērumā definētam konkrētam tirgum pārsniedz valsts vai reģionālo mērogu un aptver vairākus EEZ apgabalus (31).

(95) Realizācijas tirgi veidojas koncentrisku apļu formā ap ražotnēm, un, neraugoties uz relatīvi augstajām transporta izmaksām, apstrādāto stiklu transportē uz tālākiem punktiem (32). Šie apļi savstarpēji pārklājas un kopīgi aptver visu EEZ. Turklāt nepastāv dažādu tehnisku standartu vai normatīvo šķēršļu apstrādātā stikla tirdzniecībai (2. līmenis) EEZ teritorijā, un aptuveni 20 % Vācijas produkcijas tiek importēta.

(96) Komisija saskaņā ar iepriekšējiem lēmumiem apvienošanās un valsts atbalsta lietās uzskata, ka, tāpat kā neapstrādātā pludinātā stikla tirgus (1. līmenis), apstrādātā pludinātā stikla tirgus (2. līmenis) būtu jāuzskata par EEZ mēroga tirgu.

(97) Valsts atbalsta lietā Pilkington/Interpane (N 291/2000), SG (2000) D/106264, 2000. gada 17. augustā Komisija secināja, ka VSG un pārklātā stikla tirgus, ieskaitot izolācijas stikla tirgu, ir EEZ mēroga tirgus.

(98) Apvienošanās lietā IV/M/1230 Glaverbel/PPG 16. punktā ir noteikts: “Attiecībā uz vispārējo tirdzniecību Pilkington-Techint/SIV lietā Komisija atstāja atklātu jautājumu par ģeogrāfiskā tirgus precīzu definīciju. Jo īpaši attiecībā uz apsudraboto stiklu un laminēto stiklu Komisija norādīja, ka lielie ražotāji šos produktus transportēja tālās distancēs. Tāpēc puses piekrita, ka ir stiprs arguments definēt šos tirgus kā ES mēroga tirgus. Puses piekrita, ka tādi paši secinājumi attiecas uz rūdīto stiklu un cieši noslēgtām vienībām, jo visi galvenie ražotāji darbojas vismaz ES mērogā, un tirgus nosacījumi dažādās dalībvalstīs ir pietiekami vienveidīgi. Komisijas izmeklēšana esošajā lietā apstiprināja, ka apsudrabotā stikla (spoguļi) un laminētā stikla tirgus ir ES mēroga. Attiecībā uz pārējiem produktu tirgiem vispārējā tirdzniecības segmentā rezultāti nav tik viennozīmīgi.”

(99) Tāpēc definēt ģeogrāfisko tirgu 2. līmenim par valsts mēroga tirgu, kā to savos komentāros ierosina Pilkington, būtu pretrunā ar viņa paša liecību izmeklēšanā apvienošanās lietā.

(100) Secinājums. Komisija secina, ka apstrādātā stikla ģeogrāfiskais tirgus (2. līmenis) attiecībā uz drošā un daudzkārtu stiklu būvniecības nozarei ir visa EEZ teritorija. Komisijai nav pamata secināt, ka apstrādātā stikla tirgus ģeogrāfiskā nozīmē būtu jādefinē citādi, nekā neapstrādātā pludinātā stikla tirgus.

(101) Komisija norāda, ka nav pieejami vai neeksistē dati par 2. līmeņa tirgus kapacitātes izmantošanu. Vajadzīgā informācija par EEZ rūpnīcu, kas būvniecības nozares vajadzībām ražo neapstrādāto pludināto stiklu (drošā stikla un daudzkārtu stikla formā), (gada) ražošanas apjomu un (gada) maksimālo ražošanas jaudu nav pieejama ne no Eurostat vai pētniecības iestādēm, ne no nozares asociācijām.

(102) Rezultātā Komisija ņem vērā, ka, novērtējot konkurences faktoru, nevar izmantot stāvokli attiecībā uz jaudu būvniecības nozares vajadzībām apstrādātam stiklam (drošā stikla un daudzkārtu stikla formā).

(103) Kā minēts 80. apsvērumā, MSF 1998 3.4. punktā ir noteikts, ka pietiekamu datu par ražošanas jaudu izmantošanu trūkuma gadījumā Komisija izmanto datus par redzamo patēriņu, lai noteiktu, vai ieguldījumu neveic tirgū ar lejupslīdi. Saskaņā ar MSF 1998 7.8. punktu produkta konkrētajā tirgū ir lejupslīde, ja pēdējo piecu gadu laikā attiecīgā produkta redzamā patēriņa gada vidējais pieaugums ir vairāk par 10 % zem gada vidējā rādītāja EEZ ražošanas nozarē, ja vien attiecīgā produkta pieprasījuma pieauguma likmei nav augšupejoša tendence. Tirgus ar absolūtu lejupslīdi ir tirgus, kurā redzamā patēriņa gada vidējais pieaugums pēdējo piecu gadu laikā ir negatīvs.

(104) Komisijas rīcībā ir šādi dati par redzamo patēriņu vērtības izteiksmē periodā no 1997. gada līdz 2002. gadam (avots: COMEXT/Eurostat): Apstrādātā pludinātā stikla tirgus (2. līmenis), EUR Prodcom 1997. gads 2002. gads Saliktā gada vidējais pieaugums (no 1997. līdz 2002. gadam) 26121230 (rūdīts stikls, kas nav minēts citur) 807 949 414 1 272 280 870 9,51 % 26121270 (laminēts stikls, kas nav minēts citur) 717 692 284 1 085 038 665 8,62 % 26121330 (daudzkārtu izolācijas stikls) 2 171 614 199 3 090 852 791 7,31 % (33)

(105) Vācija iesniedza nozares asociācijas CPIV (34) datus par apjomu, kas liecina, ka drošā stikla tirgus (ESG un VSG) un daudzkārtu stikla tirgus atsauces periodā no 1997. gada līdz 2002. gadam ir pieaudzis par 5,54 %. Minētie dati par apjomu tika pārvērsti apgrozījuma skaitļos, izmantojot pieejamo informāciju par cenām no saņēmēja, kā arī cenu aplēses. Atsauces periodā no 1997. gada līdz 2002. gadam aprēķinātā saliktā gada vidējais pieaugums vērtības izteiksmē ir 7,6 %. Šis skaitlis sakrīt ar COMEXT/Eurostat datiem (skatīt iepriekš tekstā).

(106) Redzamā patēriņa gada vidējais pieaugums vērtības izteiksmē visiem attiecīgiem produktiem (drošais stikls VSG un ESG formā, kā arī daudzkārtu stikls) atsevišķi, bet arī kopā, kā redzams iepriekš tekstā redzamajā tabulā, tajā pašā periodā ir virs (35) gada vidējās pieauguma likmes EEZ ražošanas nozarē, kas savukārt bija 4,8 %.

(107) Secinājums. Tāpēc Komisija secina, ka apstrādātā stikla tirgus, kas definēts iepriekš tekstā, nav lejupslīdošs un ka saskaņā ar MSF 1998 3.10.1. punkta iv) apakšpunktu konkurences faktors ir 1,0.

(108) Apstrādes tirgus (2. līmenis) novērtējums kopā ar neapstrādātā pludinātā stikla tirgus (1. līmenis) analīzi liecina, ka šie tirgi atsauces periodā no 1997. gada līdz 2002. gadam ir attīstījušies vienveidīgi, t. i., ar pieauguma likmi, kas ir lielāka par ražošanas nozares vidējā pieauguma likmi. Komisija norāda, ka abiem tirgiem (1. līmenis un 2. līmenis) konkurences faktors ir 1,0, kas arī nozīmē, ka konkurences faktors visam projektam ir 1,0 (36).

6.4.2. Kapitālieguldījumu – darbavietu faktors

(109) Kapitālieguldījumu – darbavietu faktora novērtēšana netika apšaubīta ne sākotnējā 2004. gada 20. aprīļa lēmumā, ne 2005. gada 20. aprīļa lēmumā, ar ko uzsāk procedūru. Tāpēc nākamajā daļā tiek reproducēts novērtējums, kas tika veikts un izklāstīts 2004. gada 20. aprīļa lēmumā.

(110) MSF 1998 kapitālieguldījumu – darbavietu faktora mērķis ir pielāgot pieļaujamo maksimālo atbalsta intensitāti projektiem, kas efektīvi samazina bezdarbu, radot lielāku skaitu jaunu darbavietu vai saglabājot esošās.

(111) Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju projekts radīs šādas 186 pastāvīgas darbavietas: Darbības joma Tiešās darbavietas Vadība 3 Tirdzniecība 4 Ražošanas vadība 8 Ražošana – maisījumi/stikla lauskas 11 Ražošana – karstais noslēgums (Hot end) 27 Ražošana – vanna/atkvēlināšana/aukstais noslēgums 31 Ražošana – grieztuve 1 Ražošana – ekspedīcija/nosūtīšana 44 Ražošana – kvalitāte/laboratorija 9 Tehniskie pakalpojumi 38 Mācekļu vietas 10 Kopā 186

(112) Šīs aplēses ir pamatotas ar salīdzināmiem datiem citā Saksijas-Anhaltes rūpnīcā, kas paziņojuma brīdī jau darbojās ilgāk par sešiem gadiem un kuras pludinātā stikla nodaļā ar ražošanas jaudu [...] tonnas dienā (bruto) ir nodarbinātas 187 personas (neskaitot mācekļus). E-glass rūpnīcā ar ražošanas jaudu [...] tonnas dienā (bruto) būs mazāk darbavietu, nekā salīdzinātajā rūpnīcā, jo e-glass slēgs līgumus par atsevišķām darbības jomām (drošība), un sakarā ar modernāku tehnoloģiju izmantošanu. Komisija uzskata, ka šie skaitļi ir ticami.

(113) Attaisnotās ieguldījuma izmaksas EUR 121 miljons 186 darbavietu radīšanai nozīmē EUR 650 538 par darbavietu. Tāpēc saskaņā ar MSF 1998 3.10.2. punktu kapitālieguldījumu – darbavietu faktors ir 0,8.

6.4.3. Reģionālās ietekmes faktors

(114) Reģionālās ietekmes faktora novērtēšana un tā apraksts netika apšaubīts ne sākotnējā 2004. gada 20. aprīļa lēmumā, ne 2005. gada 20. aprīļa lēmumā, ar ko uzsāk procedūru. Tāpēc nākamajā daļā tiek reproducēts novērtējums, kas tika veikts un izklāstīts 2004. gada 20. aprīļa lēmumā.

(115) Reģionālās ietekmes faktors ņem vērā jaunā ieguldījuma ietekmi uz tautsaimniecību atbalstītajā reģionā. Komisija uzskata, ka jaunu darbavietu radīšana var tikt uzskatīta par indikatoru projekta ieguldījumam reģiona attīstībā. Ieguldījums, tai skaitā ieguldījums kapitāla ietilpīgā nozarē, var netieši radīt darbavietas attiecīgajā atbalstītajā reģionā un kaimiņu atbalsta reģionos, radot darbavietas saistībā ar projekta radītām darbavietām vai saistībā ar darbavietām, ko rada pirmā līmeņa piegādātāji vai klienti.

(116) Projekts ietekmēs darbavietu netiešu radīšanu šādās jomās: Darbības joma Pieteiktās netieši radītās darbavietas Priekšlīgumi (37) Jāatzīst Izejvielu ieguve – soda 24 24 24 Izejvielu ieguve – smiltis 10 8 8 Izejvielu ieguve – dolomīts 2 2 2 Izejvielu ieguve – kaļķis 2 2 2 Izejvielu ieguve – stikla lauskas 20 15 15 Izejmateriālu transportēšana – smiltis, kaļķakmens un soda 29 29 29 Pārējo izejmateriālu transportēšana 8 8 8 Pludinātā stikla transportēšana 81 81 81 Turpmākā apstrāde (mazie uzņēmumi) 30 6 6 Padeves iekārtu ekspluatācija un apkope – slāpeklis, ūdeņradis 5 — 5 Padeves iekārtu darbība un apkope – elektrība, dabasgāze (pašvaldības iekārtas) 3 — 3 Atkritumu apsaimniekošana 12 12 12 Iepakojuma ražotāji 28 28 28 Apkalpošana, rezerves daļas, apkope, remonts (mehānismiem, ražotnei, celtņiem, sūkņiem, apkurei, ventilācijai un sanitāram aprīkojumam, elektronikai, gaisa kondicionēšanas iekārtām, transportlīdzekļiem) 60 60 60 Pastāvīgi krāsošanas darbi 1 — 1 Datoru, sakaru iekārtu un ražošanas TV tehnoloģiju apkope/apkalpošana 8 8 8 Uzkopšanas pakalpojumi 5 — 5 Teritorijas uzkopšana/uzturēšana, teritorijas uzkopšana ziemā 6 5 5 Apsardze/drošība 12 7 7 Ēdnīca 2 2 2 Rezerves un izlietojamo daļu piegādātāji 10 — 0 Kopā 358 297 311

(117) Attiecībā uz jomām, kurās uzņēmumi uzrādīja priekšlīgumus, Komisija atzīst šajos priekšlīgumos minētos skaitļus (kopā 297 darbavietas).

(118) Par pārējām 24 darbavietām nav iesniegti priekšlīgumi. Taču Vācijas paskaidrojumi un skaitļi par šīm darbavietām šķiet pārliecinoši. Šaubas pastāv tikai attiecībā uz jomu “Rezerves un izlietojamo daļu piegādātāji”: desmit pieteiktās darbavietas komisijai šķiet pārāk liels skaitlis, jo rezerves daļu piegāde, šķiet, lielā mērā ir ietverta 60 darbavietu postenī “Apkalpošana, rezerves daļas, apkope, remonts..”. Tāpēc Komisija ietver tikai 14 no 24 darbavietām, par kurām nav priekšlīgumu, kopā dodot 311 netiešas darbavietas, kas var tik atzītas.

(119) Tādējādi Komisija secina, ka, salīdzinājumā ar radītajām 186 tiešām darbavietām, būs samērā augsts netiešo darbavietu radīšanas koeficients (vairāk par 100 %). Tāpēc saskaņā ar MSF 1998 3.10.3. punkta i) apakšpunktu reģionālās ietekmes indikators ir 1,5.

6.4.4. Atļautā atbalsta maksimālā intensitāte

(120) Ņemot vērā iepriekšminēto un pamatojoties uz skaitļiem, ko ir sniegušas Vācija, MSF 1998 formula atbalsta maksimālās intensitātes aprēķināšanai šim projektam ir: 35 % bruto x 1,0 x 0,8 x 1,5 = 42 % bruto, ko ierobežo noteiktais maksimālais reģionālais atbalsts 35 % bruto.

(121) Atbalsta intensitāte līdz 35 % bruto no attaisnotām ieguldījuma izmaksām, ko Vācija ierosina piešķirt uzņēmumam e-glass, rezultātā atbilst maksimālai atbalsta intensitātei, kas aprēķināta saskaņā ar MSF 1998.

7. SECINĀJUMS

(122) Paziņotā atbalsta intensitāte līdz 35 % bruto, ko Vācija ierosina piešķirt uzņēmumam e-glass AG, atbilst nosacījumiem, kas atļauj to uzskatīt par saderīgu ar daudznozaru pamatprincipiem par reģionālo atbalstu lielos ieguldījumu projektos (1998),

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo lēmumu atceļ un aizstāj 2004. gada 20. aprīļa lēmumu lietā N 611/2003.

2. pants

Valsts atbalsts līdz 35 % bruto no attaisnotām izmaksām uzņēmumam e-glass, par kurām Komisijai Vācija paziņoja 2003. gada 15. decembrī, ir saderīgs ar kopējo tirgu EK līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunkta nozīmē.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Vācijas Federatīvajai Republikai.

Briselē, 2006. gada 20. decembrī Komisijas vārdā – Komisijas locekle Neelie KROES

(1) OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.

(2) OV C 220, 8.9.2005., 3. lpp.

(3) OV C 107, 7.4.1998., 7. lpp.

(4) Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

(5) Komercnoslēpums.

(6) Sīkāku informāciju skatīt 3.1. nodaļā.

(7) [...]

(8) Komisijas 2003. gada 2. aprīļa lēmums lietā Nr. 641/2002 par Vācijas reģionālā atbalsta karti (OV C 186, 6.8.2003., 18. lpp.).

(9) Saskaņā ar pētījumu Pilkington and the flat glass industry 2003, ko publicējis viens no vadošajiem pludinātā stikla ražotājiem Pilkington plc, 2002. gadā pasaulē kopā tika saražots aptuveni 35 milj. tonnu lokšņu stikla, tai skaitā 29 milj. tonnu pludinātā stikla.

(10) Komisijas 2003. gada 1. oktobra lēmums lietā par atbalstu N 642/2002 (SG (2000) D/232040, 2.10.2003.).

(11) Komisijas 1998. gada 9. decembra lēmums lietā par atbalstu N 702/1997 (SG (98) D/12428, 31.12.1998.), 2001. gada 28. februāra lēmums lietā par atbalstu C 72/1998 (SG (2001) D/286551, 2.3.2001.) un 2003. gada 10. decembra lēmums lietā par atbalstu N 336/2003 (SG (2003) D/233359, 11.12.2003.).

(12) Programm für unmittelbare Bürgschaften des Bundes und der Länder in den neuen Bundesländern und Berlin Ost, N 297/1991, SG (91) D/1344, 15.7.1991., E 24/1995, SG (96) D/5500, 18.6.1996., un SG (98) D/54570, 11.11.1998.

(13) Uz visām Vācijas atbalsta shēmām, ko ir apstiprinājusi Komisija, attiecas nosacījums, ka vismaz 25 % no kopējām attaisnojamām izmaksām nevar ietvert atbalsta elementus.

(14) Savos komentāros šis konkurents lūdza ievērot anonimitāti.

(15) OV C 70, 19.3.2002., 8. lpp.

(16) OV C 74, 10.3.1998., 9. lpp.

(17) Skatīt Kopējās apakškomitejas 255. sanāksmes protokolu.

(18) Skatīt lēmumu 94/359/EK apvienošanās lietā Pilkington-Techint/SIV (11. punkts) (OV L 158, 25.6.1994., 24. lpp.) un 1998. gada 7. augusta lēmumu apvienošanās lietā Glaverbel/PPG (7.–12. punkts) (OV C 282, 11.9.1998., 2. lpp.).

(19) Skatīt 17. zemsvītras piezīmi: lēmuma 94/359/EK 13. punktu un lēmuma apvienošanās lietā Glaverbel/PPG 7. punktu.

(20) Šādu secinājumu pamatojums ir izklāstīts 3.2. iedaļā.

(21) Saskaņā ar pētījumu Pilkington and the flat glass industry 2003 transporta izmaksas veido 10 % no kopējām izmaksām.

(22) Komisijai bija tādi paši secinājumi šādos lēmumos: apvienošanās lieta Pilkington-Techint/SIV (skatīt 17. zemsvītras piezīmi) 16. punkts; valsts atbalsta lieta Sangalli Manefredonia Vetro (Komisijas 1999. gada 26. jūlija Lēmums, OV L 137/1, 8.6.2000., 1. lpp.) 32. punkts un turpmākie; valsts atbalsta lieta Pilkington/Interpane (2000. gada 26. jūlija lēmums N 291/2000, 2000. gada 17. augusta lēmums SG(2000) D/106264) 4.4.2. iedaļa; valsts atbalsta lieta Glaverbel Kavala (Nr. N 553/1999, 2000. gada 26. jūlijs, SG(2000) D/106281, 17.8.2000.) 58. punkts.

(23) Eiropas Lokšņu stikla ražotāju asociācija GEP-VP (Groupement Européen des Producteurs de Verre Plat) pieņem, ka izmantojamais daudzums ir, maksimums, 90 % no maksimālās kausēšanas jaudas.

(24) Komisijai ir līdzīgi secinājumi lēmuma par valsts atbalsta lietu Pilkington/Interpane 4.4.3. iedaļā un lēmuma par valsts atbalsta lietu Glaverbel Kavala 51. punktā – skatīt 20. zemsvītras piezīmi.

(25) Avots: CPIV (Comité Permanent des Industries du Verre de l ’ Union Européenne).

(26) Avots: Eurostat/Comext statistika par ES iekšējo tirdzniecību.

(27) Salīdzinājumam Komisija izmanto neapstrādātā pludinātā stikla tirgus pieauguma likmi vērtības izteiksmē, jo otrs rādītājs (visas ražošanas nozares attīstība) tiek mērīts apjoma izteiksmē, novērtēts ar atbilstīgām cenām katram produktam – tas nozīmē, ka pieauguma likme konceptuāli tiek balstīta uz vērtības rādītājiem.

(28) Saskaņā ar pētījumu Pilkington and the flat glass industry 2002. un 2003. gadā 90 % un 91 % no kopējās Eiropas jaudas attiecīgi 2002. un 2003. gadā tika uzskaitīti pieciem uzņēmumiem (Saint-Gobain, Pilkington, Asahi (Glaverbel), Guardian un Sisecam).

(29) Pilkington and the flat glass industry pētījumi 2002. un 2003. gadā. Dati par iepriekšējiem gadiem nav pieejami.

(30) Šī norobežošana sakrīt ar konkrētā tirgus definīciju 2000. gada 17. augusta lēmumā par valsts atbalstu Pilkington/Interpane lietā (N 291/2000).

(31) Komisija saņēma rēķinu kopijas, kuros ir minēti EEZ apgabali, uz kuriem apstrādātais stikls tika piegādāts.

(32) E-glass savos komentāros minēja, ka transportēšanas attālumi ir aptuveni 250–300 km.

(33) Nav datu par Īriju, Grieķiju, Austriju, Luksemburgu, Islandi un Norvēģiju.

(34) Comité Permanent des Industries Du Verre de L ’ Union Européenne.

(35) Drošā stikla (ESG un VSG) un daudzkārtu stikla būvniecības nozarei tirgus pozitīvo attīstību var izskaidrot ar vairākiem faktoriem. Galvenie faktori ir jaunas formas arhitektūrā (piemēram, fasādes no stikla) un arī enerģijas taupīšanas programmas.

(36) Vācija apstiprināja, ka e-glass un tā īpašnieku tirgus daļa kopā nevienā no konkrētajiem tirgiem nav lielāka par 40 %. Tāpēc MSF 1998 3.6. punktu nepiemēro.

(37) Ar uzņēmumiem pastāv priekšlīgumi, kuros ir paredzēta pastāvīgu darbavietu radīšana.