LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 38/2

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) Nr. 110/2014

(2013. gada 30. septembris)

par finanšu paraugregulu publiskā un privātā sektora partnerības struktūrām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 209. pantā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (1) atcelšanu un jo īpaši tās 209. pantu,

tā kā:

(1) Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012, balstoties uz pieredzi ar PPP, kas ir institucionalizētas kā Savienības struktūras saskaņā ar 2002. gada 25. jūnija Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2) 185. pantu, paredzētas papildu PPP kategorijas, lai paplašinātu instrumentu izvēli un iekļautu struktūras, kuru noteikumi ir elastīgāki un pieejamāki privātiem partneriem nekā tie, ko piemēro Savienības iestādēm. Starp minētajām papildu kategorijām ir struktūras, kas ir minētas Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 209. pantā un kam ir uzticēta publiskā un privātā sektora partnerības īstenošana (turpmāk “PPP struktūras”).

(2) Lai nodrošinātu Savienības līdzekļu pareizu finanšu pārvaldību un lai PPP struktūras varētu pieņemt savus finanšu noteikumus, ir jāpieņem finanšu paraugregula šīm struktūrām.

(3) PPP struktūrām savs budžets būtu jāizveido un jāizpilda saskaņā ar tādiem budžeta principiem kā vienotības princips, budžeta precizitātes princips, gada pārskata princips, līdzsvara princips, norēķinu vienības princips, universāluma princips, specifikācijas princips, pareizas finanšu pārvaldības princips, kas paredz lietderīgu un efektīvu iekšējo kontroli, un pārredzamības princips.

(4) Lai nodrošinātu PPP struktūras uzdevumu un darbību vispārēju īstenošanu, PPP struktūrai vajadzētu pastāvēt iespējai konkrētam gadam paredzētās neizmantotās budžeta apropriācijas iekļaut ieņēmumu un izdevumu tāmē, kas paredzēta līdz trim turpmākajiem finanšu gadiem.

(5) Tā kā to Savienības līdzekļu izpilde, ko nodod PPP struktūras rīcībā, jāveic saskaņā ar netiešo pārvaldību, kā paredzēts Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 60. pantā, noteikumiem par finanšu plānošanu un ziņošanu vajadzētu atbilst budžeta izpildes netiešas pārvaldības metodei. Budžeta izpildes apstiprinājums attiecībā uz Savienības ieguldījumu PPP struktūrās būtu jāietver budžeta izpildes apstiprinājumā, ko Eiropas Parlaments sniedz Komisijai attiecībā uz Savienības budžeta izpildi. Tādēļ būtu jāsniedz atbilstoši gada pārskati, tostarp iesniedzot pārvaldības deklarāciju, saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012, lai tādējādi ļautu Komisijai labāk veikt savus pienākumus saistībā ar budžeta izpildes apstiprināšanu.

(6) Ir nepieciešams noteikt grāmatveža un kredītrīkotāju pilnvaras un atbildību, ņemot vērā PPP struktūru piederību publiskajam un privātajam sektoram. Kredītrīkotājiem vajadzētu būt pilnā mērā atbildīgiem par visām ieņēmumu un izdevumu operācijām, kas veiktas ar viņu pilnvarojumu, un viņi būtu jāsauc pie atbildības par visām viņu darbībām, tostarp nepieciešamības gadījumā ierosinot disciplinārlietas.

(7) Ir nepieciešams precizēt pašreizējās iekšējās revīzijas un iekšējās kontroles funkcijas un racionalizēt ziņošanas prasības. Iekšējās revīzijas funkcijas PPP struktūru ietvaros būtu jāveic Komisijas iekšējam revidentam, kurš veiktu revīziju gadījumos, kad tas pamatots ar saistīto risku. Būtu jāparedz noteikumi par iekšējās revīzijas struktūras izveidi un darbību.

(8) Lai nodrošinātu, ka katra struktūra ir atbildīga par sava budžeta izpildi un ievēro mērķus, kas tai izvirzīti, to izveidojot, PPP struktūrām būtu jāatļauj tām noteikto uzdevumu izpildes nolūkos nepieciešamības gadījumos izmantot ārējas privātā sektora struktūras, izņemot tādu uzdevumu izpildei, kuri ietver sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu vai jebkādu lēmumu pieņemšanu pēc saviem ieskatiem.

(9) Būtu jānosaka principi, kas jāievēro attiecībā uz PPP struktūru ieņēmumu un izdevumu operācijām.

(10) Ņemot vērā publiskā un privātā sektora sadarbību PPP struktūrās un jo īpaši privātā sektora ieguldījumu PPP struktūru budžetā, būtu jānosaka elastīgas procedūras iepirkuma līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanai. Attiecīgajās procedūrās būtu jāievēro pārredzamības, proporcionalitātes, vienlīdzīgas attieksmes un nediskriminācijas principi, un tajās būtu daļēji jāatkāpjas no attiecīgajiem noteikumiem, kas izklāstīti Komisijas Deleģētajā regulā (ES) Nr. 1268/2012 (3). Ir nepieciešams nodrošināt labāku un lētāku preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu, kā arī izvairīties no pārmērīgām iepirkuma procedūru pārvaldības izmaksām, šajā nolūkā pastiprinot sadarbību starp PPP struktūru dalībniekiem. PPP struktūrām tāpēc vajadzētu būt iespējai ar saviem dalībniekiem, kas nav Savienība, slēgt līgumus par preču piegādi, pakalpojumu sniegšanu vai darbu, ko veic tieši šie dalībnieki, neizmantojot iepirkuma procedūru.

(11) Lai uzlabotu rentabilitāti, būtu jāparedz iespēja pakalpojumus izmantot kopīgi vai arī tos nodot citai struktūrai vai Komisijai, jo īpaši pieļaujot, ka Komisijas grāmatvedim tiek pilnībā vai daļēji uzticēti PPP struktūras grāmatveža pienākumi.

(12) PPP struktūrām būtu jādod iespēja izmantot ārējos ekspertus, lai izvērtētu dotāciju pieteikumus, projektus un piedāvājumu konkursa priekšlikumus un sniegtu atzinumus un konsultācijas konkrētos gadījumos. Šie eksperti būtu jāizvēlas, ievērojot nediskriminācijas, vienlīdzīgas attieksmes un interešu konflikta neesamības principus.

(13) Attiecībā uz dotāciju un godalgu piešķiršanu būtu jāpiemēro Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 un Deleģētās regulas (ES) Nr. 1268/2012 attiecīgie noteikumi, ņemot vērā jebkādus PPP struktūras izveides akta īpašos noteikumus vai tās programmas pamatakta īpašos noteikumus, kuras īstenošana ir uzticēta PPP struktūrai, lai nodrošinātu īstenošanu saskanīgi ar darbībām, ko tieši pārvalda Komisija.

(14) Ja PPP struktūras pārskati ir jākonsolidē saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 143. pantā minētajiem grāmatvedības noteikumiem, PPP struktūrām piemērotajos grāmatvedības noteikumos būtu jāparedz iespēja veikt šādu konsolidāciju.

(15) Šai regulai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, lai būtu iespējams savlaicīgi, sākot ar 2014. gada 1. janvāri, pieņemt PPP struktūru pārskatītos finanšu noteikumus nolūkā nākamās daudzgadu finanšu shēmas ietvaros nodrošināt saskaņotus noteikumus,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. NODAĻA

DARBĪBAS JOMA

1. pants

Priekšmets

Šajā regulā ir noteikti pamatprincipi, uz kuru pamata publiskā un privātā sektora partnerības struktūra (turpmāk “PPP struktūra”) pieņem savus finanšu noteikumus. PPP struktūras finanšu noteikumi atbilst šai regulai, izņemot gadījumus, kad atkāpes ir nepieciešamas to īpašajām vajadzībām, un ar Komisijas iepriekšēju piekrišanu saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 209. panta ceturto daļu.

Katra PPP struktūra pieņem sīki izstrādātus noteikumus, ar ko tās finanšu noteikumos īsteno šos principus.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā lieto šādas definīcijas:

— “vadības struktūrvienība” ir PPP struktūras galvenā iekšējā struktūrvienība, kas atbild par lēmumu pieņemšanu finanšu un budžeta jautājumiem neatkarīgi no tās nosaukuma PPP struktūras izveides aktā,

— “direktors” ir persona, kas atbild par vadības struktūrvienības lēmumu īstenošanu un PPP struktūras budžeta izpildi kā kredītrīkotājs neatkarīgi no šīs personas nosaukuma PPP struktūras izveides aktā,

— “dalībnieks” ir PPP struktūras dalībnieks saskaņā ar tās izveides aktu,

— “izveides akts” ir Savienības tiesību akts, ar ko regulē PPP struktūras izveides un darbības galvenos aspektus,

— “PPP struktūras budžets” ir instruments, ar kuru prognozē un apstiprina katram finanšu gadam nepieciešamos PPP struktūras ieņēmumus un izdevumus.

3. pants

Budžeta piemērošanas joma

PPP struktūras budžetu veido:

a) PPP struktūras ieņēmumi, kas ietver: i) dalībnieku finansiālais ieguldījums administratīvo izdevumu segšanai; ii) dalībnieku finansiālais ieguldījums operatīvo izdevumu segšanai; iii) ieņēmumi, kas piešķirti konkrētiem izdevumu posteņiem; iv) visi PPP struktūras gūtie ieņēmumi;

b) PPP struktūras izdevumi, tostarp administratīvie izdevumi.

2. NODAĻA

BUDŽETA PRINCIPI

4. pants

Budžeta principu ievērošana

PPP struktūras budžetu izveido un izpilda saskaņā ar vienotības principu, budžeta precizitātes principu, gada pārskata principu, līdzsvara principu, norēķinu vienības principu, universāluma principu, specifikācijas principu, pareizas finanšu pārvaldības principu, kas paredz lietderīgu un efektīvu iekšējo kontroli, un pārredzamības principu, kā izklāstīts šajā regulā.

5. pants

Vienotības un budžeta precizitātes principi

1. Ieņēmumus neiekasē un izdevumus neapmaksā, ja tie nav iegrāmatoti kādā no PPP struktūras budžeta pozīcijām.

2. Nevar uzņemties saistības vai dot rīkojumus par izdevumiem, pārsniedzot PPP struktūras budžetā piešķirtās apropriācijas.

3. Apropriāciju var iekļaut PPP struktūras budžetā tikai tad, ja tā ir paredzēta izdevumu postenim, kurš tiek uzskatīts par nepieciešamu.

4. PPP struktūrai nepienākas procenti, kas veidojas no priekšfinansējuma maksājumiem, kas veikti no PPP struktūras budžeta.

6. pants

Gada pārskata princips

1. Apropriācijas, kuras iekļauj PPP struktūras budžetā, ir piešķirtas finanšu gadam, kas ilgst no 1. janvāra līdz 31. decembrim.

2. Saistību apropriācijas sedz finanšu gada laikā radušos juridisko saistību kopējās izmaksas.

3. Maksājumu apropriācijas sedz maksājumus, ko veic, lai pildītu finanšu gadā vai iepriekšējos finanšu gados radušās juridiskās saistības.

4. Attiecībā uz administratīvajām apropriācijām izdevumi nepārsniedz ieņēmumus, kas gaidāmi attiecīgajā gadā, kā minēts 3. panta a) punkta i) apakšpunktā.

5. Ņemot vērā PPP struktūras vajadzības, neizmantotās apropriācijas var iekļaut ieņēmumu un izdevumu tāmē, kas paredzēta līdz trim turpmākajiem finanšu gadiem. Šīs apropriācijas ir jāizmanto vispirms.

6. Šā panta 1.–5. punkta noteikumi neliedz budžeta saistības darbībām, kas ilgst vairāk nekā vienu finanšu gadu, sadalīt pa vairākiem gadiem gada maksājumos, ja tā paredzēts izveides aktā vai ja tās attiecas uz administratīviem izdevumiem.

7. pants

Līdzsvara princips

1. Ieņēmumi un maksājumu apropriācijas ir līdzsvarā.

2. Saistību apropriācijas nepārsniedz attiecīgā gada Savienības ieguldījuma apmēru, kas noteikts ikgadējā līdzekļu pārskaitīšanas nolīgumā ar Komisiju, tam pieskaitot ikgadējās iemaksas no citiem dalībniekiem, kas nav Savienība, jebkādus citus ieņēmumus, kas minēti 3. pantā, un neizmantotās apropriācijas, kas minētas 6. panta 5. punktā.

3. PPP struktūra nevar PPP struktūras budžeta ietvaros piesaistīt aizņēmumus.

4. Ja budžeta rezultāts ir pozitīvs, to iekļauj nākamā finanšu gada budžetā kā ieņēmumus.

Ja budžeta rezultāts ir negatīvs, to iekļauj nākamā finanšu gada budžetā kā maksājumu apropriācijas.

8. pants

Norēķinu vienības princips

PPP struktūras budžetu izstrādā un izpilda euro, un pārskatus veido euro. Tomēr, lai nodrošinātu naudas plūsmu, grāmatvedim atļauj veikt operācijas citās valūtās, kā noteikts PPP struktūras finanšu noteikumos.

9. pants

Universāluma princips

1. Neskarot šā panta 2. punktu, kopējie ieņēmumi sedz kopējās maksājumu apropriācijas. Visus ieņēmumus un izdevumus iegrāmato pilnā apmērā, neizdarot to starpā nekādas korekcijas, ņemot vērā jebkuras īpašas normas PPP struktūras finanšu noteikumos attiecībā uz gadījumiem, kad no maksājumu pieprasījumiem var atskaitīt noteiktas summas, ko tad iesniedz tīrās summas maksājumam.

2. Īpašam mērķim iezīmētus ieņēmumus, piemēram, ieņēmumus no fondiem, subsīdijas, dāvinājumus un novēlējumus izmanto konkrētu izdevumu posteņu apmaksai.

3. Direktors var pieņemt jebkādus ziedojumus PPP struktūrai, piemēram, fondu līdzekļus, subsīdijas, dāvinājumus un novēlējumus.

Lai pieņemtu ziedojumus, kas saistīti ar ievērojamu finansiālu slogu, nepieciešams, lai to vispirms atļauj vadības struktūrvienība, kura pieņem lēmumu divu mēnešu laikā no dienas, kad tai iesniegts pieprasījums. Ja vadības struktūrvienība minētajā termiņā nepieņem lēmumu, ziedojumu uzskata par pieņemtu.

Iepriekš minēto summu, ko uzskata par ievērojamu finansiālu slogu, nosaka ar vadības struktūrvienības lēmumu.

10. pants

Specifikācijas princips

1. Apropriācijas iezīmē konkrētiem mērķiem, vismaz iedalot pa sadaļām un nodaļām.

2. Direktors var pārvietot apropriācijas no vienas nodaļas uz citu bez ierobežojumiem, bet no vienas sadaļas uz citu – nepārsniedzot 10 % no gada apropriācijām, kas paredzētas pozīcijā, no kuras veic pārvietošanu.

Ja pārvietojums pārsniedz šā punkta pirmajā daļā minēto apmēra ierobežojumu, direktors var iesniegt vadības struktūrvienībai priekšlikumu par apropriāciju pārvietošanu no vienas sadaļas uz citu. Vadības struktūrvienība var izteikt iebildumus pret tādu pārvietojumu trīs nedēļu laikā. Pēc minētā termiņa pārvietojumu uzskata par pieņemtu.

Direktors iespējami īsā laikā informē vadības struktūrvienību par visiem pārvietojumiem, kas veikti saskaņā ar šā punkta pirmo daļu.

11. pants

Pareizas finanšu pārvaldības princips

1. Apropriācijas izlieto saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu, proti, ievērojot saimnieciskuma, lietderības un efektivitātes principus.

2. Saskaņā ar saimnieciskuma principu resursi, ko PPP struktūra lieto savas darbības veikšanai, tiek darīti pieejami noteiktā laikā, pienācīgā apjomā un kvalitātē un par labāko cenu.

Lietderības princips ir saistīts ar labāko attiecību starp izmantotajiem resursiem un sasniegto rezultātu.

Efektivitātes princips ir saistīts ar konkrētu noteikto mērķu un paredzēto rezultātu sasniegšanu.

3. Visām darbības nozarēm, uz kurām attiecas PPP struktūras budžets, nosaka konkrētus, izmērāmus, sasniedzamus, atbilstīgus mērķus ar noteiktiem termiņiem. Šo mērķu sasniegšanu uzrauga pēc izpildes rādītājiem, ko piemēro katrai darbībai, un direktors šo informāciju sniedz vadības struktūrvienībai katru gadu un ne vēlāk kā, iesniedzot dokumentus, kas pievienoti PPP struktūras budžeta projektam.

4. Ja izveides aktā nav paredzēts, ka novērtēšanu veic Komisija, PPP struktūra nolūkā uzlabot lēmumu pieņemšanu veic novērtēšanu, tostarp ex post novērtēšanu attiecībā uz programmām un darbībām, kuras ir saistītas ar lieliem izdevumiem, un novērtēšanas rezultātus iesniedz vadības struktūrvienībai.

12. pants

Budžeta izpildes iekšējā kontrole

1. PPP struktūras budžetu izpilda saskaņā ar lietderīgu un efektīvu iekšējo kontroli.

2. PPP struktūras budžeta izpildes nolūkā iekšējo kontroli definē kā procesu, kurš piemērojams visos pārvaldības līmeņos un kura uzdevums ir nodrošināt pamatotu pārliecību, ka tiek sasniegti šādi mērķi:

a) darbību efektivitāte, lietderīgums un saimnieciskums;

b) ziņojumu ticamība;

c) aktīvu un informācijas aizsardzība;

d) krāpšanas un pārkāpumu novēršana, atklāšana, labošana un turpmāki pasākumi;

e) tādu risku pienācīga pārvaldība, kuri ir saistīti ar pamatā esošo darījumu likumību un pareizību, ņemot vērā programmu daudzgadu iezīmes, kā arī attiecīgo maksājumu veidu.

3. Efektīvas un lietderīgas iekšējās kontroles pamatā ir starptautiskā paraugprakse, un tā jo īpaši ietver elementus, kas paredzēti Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 32. panta 3. un 4. punktā, ņemot vērā PPP struktūras uzbūvi un izmēru, tai uzticēto uzdevumu raksturu un ar tiem saistītās summas un finansiālos un darbības riskus.

13. pants

Pārredzamības princips

1. PPP struktūras budžetu izveido un izpilda un pārskatus sniedz, ievērojot pārredzamības principu.

2. PPP struktūras budžetu, iekļaujot štatu sarakstu un budžeta grozījumus, kas pieņemti, ieskaitot jebkādus pielāgojumus, kā paredzēts 15. panta 1. punktā, publicē PPP struktūras tīmekļa vietnē četru nedēļu laikā pēc to pieņemšanas un nosūta Komisijai un Revīzijas palātai.

3. PPP struktūra saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 1268/2012 21. panta 2., 3. un 4. punktu, izmantojot noteiktu standartformu, ne vēlāk kā nākamā finanšu gada 30. jūnijā savā tīmekļa vietnē dara pieejamu informāciju par PPP struktūras budžeta līdzekļu saņēmējiem.

Publicētajai informācijai ir jābūt viegli pieejamai, pārredzamai un visaptverošai. Informāciju dara pieejamu, pienācīgi ievērojot konfidencialitātes prasības un drošību, jo īpaši personas datu aizsardzību, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 45/2001 (4).

4. Informāciju par ekspertiem, ar kuriem noslēgti līgumi saskaņā ar šīs regulas 34. pantu, publicē Savienības tīmekļa vietnē.

3. NODAĻA

FINANŠU PLĀNOŠANA

14. pants

Ieņēmumu un izdevumu tāme

1. PPP struktūra ne vēlāk kā līdz tā gada 31. janvārim, pēc kura sekojošajā gadā paredzēts izpildīt attiecīgo PPP struktūras budžetu, nosūta Komisijai un citiem dalībniekiem savu ieņēmumu un izdevumu tāmi un vispārējās pamatnostādnes, kas ir tāmes pamatā, kā arī savas darba programmas projektu, kā minēts 31. panta 4. punktā.

2. PPP struktūras ieņēmumu un izdevumu tāme ietver:

a) aplēsi par pastāvīgo un pagaidu amata vietu skaitu, norādot to sadalījumu pa funkciju grupām un pa pakāpēm, kā arī līgumdarbinieku un valstu norīkoto ekspertu skaitu, kas izteikts pilnslodzes ekvivalentos, budžeta apropriāciju ietvaros;

b) ja ir izmaiņas amatos esošo personu skaitā, pārskatu, kurā pamatots pieprasījums pēc jaunām amata vietām;

c) izmaksāto un saņemto naudas līdzekļu ceturkšņa tāmi;

d) informāciju visu iepriekš noteikto mērķu sasniegšanu attiecībā uz dažādajām darbībām;

e) finanšu gadam, par kuru tiek iesniegta tāme, izvirzītos mērķus, norādot jebkuras šo mērķu sasniegšanai paredzētās īpašās budžeta vajadzības;

f) pārskatu par PPP struktūras administratīvajām izmaksām un budžeta izpildi iepriekšējā finanšu gadā;

g) dalībnieku finanšu iemaksu apmēru un to natūrā veikto ieguldījumu vērtību, ko snieguši dalībnieki, kas nav Savienība;

h) informāciju par neizmantotajām apropriācijām, kas ir iegrāmatotas ikgadējā ieņēmumu un izdevumu tāmē saskaņā ar 6. panta 5. punktu.

15. pants

Budžeta izveide

1. PPP struktūras budžetu un štatu sarakstu, tostarp pastāvīgo un pagaidu amata vietu skaitu, norādot to sadalījumu pa funkciju grupām un pa pakāpēm, kas papildināts ar līgumdarbinieku un norīkoto valstu ekspertu skaitu, kas izteikts pilnslodzes ekvivalentos, pieņem vadības struktūrvienība saskaņā ar PPP struktūras izveides aktu. PPP struktūras finanšu noteikumos var ietvert sīki izstrādātus noteikumus. Jebkādas izmaiņas PPP struktūras budžetā, ieskaitot štatu sarakstu, ir izdarāmas ar PPP struktūras budžeta grozījumiem, ko pieņem saskaņā ar tādu pašu procedūru kā PPP struktūras sākotnējo budžetu. PPP struktūras budžetu un attiecīgā gadījumā PPP struktūras budžeta grozījumus pielāgo, lai ņemtu vērā Savienības ieguldījuma apmēru, kā noteikts Savienības budžetā.

2. PPP struktūras budžetā ietver ieņēmumu pārskatu un izdevumu pārskatu.

3. PPP struktūras budžetā norāda:

a) ieņēmumu pārskatā: i) PPP struktūras paredzamos ieņēmumus attiecīgajā finanšu gadā (“N gads”); ii) paredzētos ieņēmumus iepriekšējā finanšu gadā un ieņēmumus N-2 gadā; iii) attiecīgas piezīmes par katru ieņēmumu posteni;

b) izdevumu pārskatā: i) saistību un maksājumu apropriācijas N gadā; ii) saistību un maksājumu apropriācijas iepriekšējā finanšu gadā, kā arī radušās izdevumu saistības un izdarītos maksājumus N-2 gadā, šo otro rādītāju izsakot arī kā procentuālu daļu no PPP struktūras budžeta N gadam; iii) kopsavilkuma pārskatu par grafiku maksājumiem, kas jāizdara turpmākajos finanšu gados, lai izpildītu budžeta saistības, kas noslēgtas agrākos finanšu gados; iv) attiecīgas piezīmes par katru apakšnodalījumu.

4. Štatu sarakstā norāda finanšu gadā atļauto amata vietu skaitu, iepriekšējā finanšu gadā atļauto amata vietu skaitu un reāli aizpildīto amata vietu skaitu. To pašu informāciju norāda attiecībā uz līgumdarbiniekiem un valstu norīkotajiem ekspertiem.

4. NODAĻA

FINANŠU DALĪBNIEKI

16. pants

Budžeta izpilde saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu

1. Kredītrīkotāja funkcijas pilda direktors. Direktors ir atbildīgs par PPP struktūras budžeta ieņēmumu un izdevumu izpildi saskaņā ar PPP struktūras finanšu noteikumiem un pareizas finanšu pārvaldības principu apstiprināto apropriāciju ietvaros. Direktors ir atbildīgs par to, lai nodrošinātu, ka tiek ievērotas prasības attiecībā uz likumību un pareizību.

Neierobežojot kredītrīkotāja pienākumus attiecībā uz krāpšanas un pārkāpumu novēršanu un atklāšanu, PPP struktūra piedalās Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) krāpšanas novēršanas pasākumos.

2. Direktors var deleģēt budžeta izpildes pilnvaras PPP struktūras darbiniekiem, uz ko attiecas Civildienesta noteikumi – ja tos piemēro PPP struktūras darbiniekiem, ievērojot PPP struktūras finanšu noteikumos izvirzītos nosacījumus. Pilnvarotā persona var rīkoties tikai tai nepārprotami nodoto pilnvaru robežās.

17. pants

Kredītrīkotāja pilnvaras un pienākumi

1. Direktors izpilda PPP struktūras budžetu struktūrvienībās, kas ir viņa pakļautībā.

2. Ja tas ir nepieciešams, tehniskās ekspertīzes uzdevumus un administratīvus, sagatavošanas vai papildu uzdevumus, kuros neietilpst valsts varas realizēšana vai lēmumu pieņemšana pēc saviem ieskatiem, ar līgumu var uzticēt ārējām privātā sektora vienībām vai struktūrām.

3. Direktors, ievērojot vadības struktūrvienības pieņemtos obligātos standartus un veltot pienācīgu vērību riskiem, kas saistīti ar pārvaldības apstākļiem un finansēto darbību raksturu, izveido organizatorisko struktūru un iekšējās kontroles sistēmas, kas piemērotas direktora pienākumu veikšanai. Šādas struktūras un sistēmu izveidei veic riska analīzi, kurā ņem vērā to izmaksu lietderību.

Direktors savās struktūrvienībās var izveidot amata vietu specializēto zināšanu un konsultāciju sniegšanai, lai palīdzētu kontrolēt ar viņa darbību saistītos riskus.

4. Kredītrīkotājs apliecinošus dokumentus, kuri attiecas uz veiktajām darbībām, saglabā piecus gadus no dienas, kad pieņemts lēmums Komisijai sniegt apstiprinājumu par Savienības budžeta izpildi attiecīgajā gadā. Ja iespējams, apliecinošos dokumentos iekļautos personas datus svītro, kad šie dati vairs nav vajadzīgi kontroles un revīzijas nolūkos. Jebkurā gadījumā attiecībā uz informācijas plūsmas datu saglabāšanu piemēro Regulas (EK) Nr. 45/2001 37. panta 2. punktu.

18. pants

Ex ante kontrole

1. Katrai operācijai veic vismaz ex ante kontroli, pamatojoties uz dokumentu pārbaudi un jau veiktu kontroļu pieejamiem rezultātiem, lai skatītu operācijas darbības un finanšu aspektus.

Ex ante kontrole ietver operācijas uzsākšanu un operācijas pārbaudi.

Operācijas uzsākšana un operācijas pārbaude ir atsevišķi uzdevumi.

2. Operācijas uzsākšana ietver visas darbības, ar kurām sagatavo to aktu pieņemšanu, saskaņā ar kuriem atbildīgais kredītrīkotājs izpilda PPP struktūras budžetu.

3. Operācijas ex ante kontrole ietver visas ex ante pārbaudes, ko ieviesis kredītrīkotājs, lai pārbaudītu operācijas darbības un finansiālos aspektus.

4. Ar ex ante kontroli pārbauda saskaņotību starp pieprasītajiem apliecinošiem dokumentiem un jebkuru citu pieejamo informāciju.

Ex ante kontroles biežumu un intensitāti nosaka atbildīgais kredītrīkotājs, ņemot vērā ar risku saistītos un izmaksu lietderības apsvērumus. Šaubu gadījumā par attiecīgā maksājuma apstiprināšanu atbildīgais kredītrīkotājs pieprasa papildu informāciju vai veic kontroli uz vietas, lai ex ante kontroles ietvaros iegūtu pamatotu pārliecību.

Ex ante kontroles mērķis ir pārliecināties, ka:

a) izdevumi ir kārtībā un atbilst piemērojamiem noteikumiem;

b) ir piemērots 11. pantā minētais pareizas finanšu pārvaldības princips.

Kontroles nolūkā atbildīgais kredītrīkotājs var par vienu operāciju uzskatīt vairāku līdzīgu individuālo darījumu kopumu, kas attiecas uz tādiem regulāriem izdevumiem kā algas, pensijas, komandējumu un ārstniecības izdevumu atmaksāšana.

19. pants

Ex post kontrole

1. Atbildīgais kredītrīkotājs var ieviest ex post kontroli, lai pārbaudītu operācijas, kas jau ir apstiprinātas pēc ex ante kontroles. Šādu kontroli var organizēt izlases veidā atbilstoši riskam.

Ex post kontroli var veikt, pamatojoties uz dokumentiem, un attiecīgā gadījumā – uz vietas.

2. Ex ante kontroli veic tādi darbinieki, kuri nav atbildīgi par ex post kontroli. Darbinieki, kuri ir atbildīgi par ex post kontroli, nav pakļauti darbiniekiem, kuri ir atbildīgi par ex ante kontroli.

Darbiniekiem, kuri atbild par finanšu operāciju pārvaldības kontroli, ir nepieciešamā profesionālā kvalifikācija.

20. pants

Gada ziņojumi

Kredītrīkotājs reizi gadā ziņo vadības struktūrvienībai par savu pienākumu izpildi. Šajā nolūkā kredītrīkotājs ne vēlāk kā līdz nākamā finanšu gada 15. februārim vadības struktūrvienībai un Komisijai iesniedz šādus dokumentus:

a) ziņojumu par PPP struktūras gada darba programmas īstenošanu, PPP struktūras budžeta izpildi un štatu saraksta īstenošanu;

b) PPP struktūras provizoriskos pārskatus, tostarp pārskatu par budžeta un finanšu pārvaldību, kas minēts 39. pantā;

c) pārvaldības deklarāciju, norādot, ka, ja vien atrunās nav norādīts savādāk, kredītrīkotājam ir pamatota pārliecība, ka: i) šī informācija ir pareizi izklāstīta, pilnīga un precīza (patiess un godīgs atspoguļojums); ii) izdevumi ir izmantoti paredzētajam mērķim; iii) ieviestās kontroles sistēmas dod vajadzīgās garantijas pamatā esošo darījumu likumībai un pareizībai;

d) galīgo revīzijas ziņojumu un veiktās kontroles rezultātu kopsavilkumu, tostarp analīzi par sistēmās konstatēto kļūdu un trūkumu raksturu un apjomu, kā arī par veiktajiem vai plānotajiem korektīvajiem pasākumiem.

Ziņojumā izklāsta operāciju rezultātus, atsaucoties uz izvirzītajiem mērķiem, ar šīm operācijām saistītos riskus, piešķirto resursu izlietojumu un iekšējās kontroles sistēmas lietderību un efektivitāti proporcionāli uzticēto uzdevumu raksturam un iesaistītajām summām.

Direktors ik gadu ne vēlāk kā līdz 1. jūlijam nosūta Komisijai dokumentus, kuri minēti šā panta pirmās daļas c) un d) punktā, vadības struktūrvienības novērtējumu par šiem dokumentiem, apstiprināto gada darbības ziņojumu un galīgos pārskatus līdz ar vadības struktūrvienības sniegto apstiprinājumu saskaņā ar 43. panta 2. punktu. Komisija minētos dokumentus nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei.

21. pants

Savienības finansiālo interešu aizsardzība

1. Ja darbinieks, kas ir iesaistīts finanšu pārvaldībā un darījumu kontrolē, uzskata, ka lēmums, kuru viņa priekšnieks pieprasa viņam piemērot vai par kuru pieprasa, lai viņš tam piekristu, ir nelikumīgs vai neatbilst pareizas finanšu pārvaldības principiem vai dienesta noteikumiem, kas šim darbiniekam jāievēro, darbinieks par to rakstveidā informē direktoru, kurš darbiniekam sniedz rakstveida atbildi. Ja direktors nerīkojas vai apstiprina sākotnējo lēmumu vai norādījumu un darbinieks uzskata, ka šāds apstiprinājums nav atbilstošs, darbinieks par to rakstveidā informē 23. panta 3. punktā minēto komisiju. Tā nekavējoties informē vadības struktūrvienību.

2. Konstatējot nelikumīgas darbības, krāpšanu vai korupciju, kas var kaitēt PPP struktūras vai tās dalībnieku interesēm, darbinieks par to informē iestādes un struktūras, kuras šādam nolūkam norīkotas piemērojamajos tiesību aktos. Līgumos ar ārējiem revidentiem, kas veic PPP struktūras finanšu pārvaldības revīziju, ārējiem revidentiem paredz pienākumu informēt kredītrīkotāju par visām aizdomām par nelikumīgām darbībām, krāpšanu vai korupciju, kas var kaitēt PPP struktūras vai tās dalībnieku interesēm.

22. pants

Grāmatvedis

1. Vadības struktūrvienība ieceļ grāmatvedi, uz kuru attiecas Civildienesta noteikumi – ja tos piemēro PPP struktūras darbiniekiem, un kurš savu pienākumu veikšanā ir pilnīgi neatkarīgs. Grāmatvedis PPP struktūrā ir atbildīgs par:

a) pienācīgu maksājumu veikšanu, ieņēmumu iekasēšanu un konstatēto debitoru parādu summu atgūšanu;

b) pārskatu veikšanu, sagatavošanu un iesniegšanu saskaņā ar 8. nodaļu;

c) grāmatvedības noteikumu un kontu plānu izpildi saskaņā ar 8. nodaļu;

d) uzskaites sistēmu izveidi un apstiprināšanu un attiecīgā gadījumā to sistēmu apstiprināšanu, ko izveidojis kredītrīkotājs, lai sniegtu vai pamatotu uzskaites informāciju; šajā sakarā grāmatvedis ir pilnvarots jebkurā laikā pārbaudīt apstiprināšanas kritēriju ievērošanu;

e) kases pārvaldību.

2. Divas vai vairākas PPP struktūras var iecelt vienu un to pašu grāmatvedi.

PPP struktūra turklāt var vienoties ar Komisiju, ka Komisijas grāmatvedis darbojas arī kā PPP struktūras grāmatvedis.

PPP struktūra var Komisijas grāmatvedim uzticēt arī daļu PPP struktūras grāmatveža uzdevumu, ņemot vērā ar izmaksu lietderību saistītus apsvērumus.

Šajā punktā minētajos gadījumos PPP struktūra veic nepieciešamos pasākumus, lai novērstu jebkādu interešu konfliktu.

3. Grāmatvedis no kredītrīkotāja iegūst visu informāciju, kas nepieciešama, lai izveidotu pārskatus, kuros patiesi un godīgi atspoguļots PPP struktūras finansiālais stāvoklis un budžeta izpilde. Kredītrīkotājs garantē minētās informācijas ticamību.

4. Pirms direktors pieņem pārskatus, grāmatvedis tos paraksta, apliecinot, ka grāmatvedim ir pietiekama pārliecība, ka pārskatos ir patiesi un godīgi atspoguļots PPP struktūras finansiālais stāvoklis.

Šā punkta pirmajā daļā norādītajā nolūkā grāmatvedis pārbauda, vai pārskati ir sagatavoti saskaņā ar grāmatvedības noteikumiem, kas ir minēti 38. pantā, un pārskatos ir iekļauti visi ieņēmumi un izdevumi.

Grāmatvedis ir pilnvarots pārbaudīt saņemto informāciju, kā arī veikt jebkādas turpmākas pārbaudes, ko viņš uzskata par vajadzīgām, lai parakstītu pārskatus.

Vajadzības gadījumā grāmatvedis pievieno atrunas, precīzi paskaidrojot šādu atrunu raksturu un jomu.

Ievērojot šā panta 5. punktu, vienīgi grāmatvedis ir pilnvarots pārvaldīt naudas līdzekļus un to ekvivalentus. Grāmatvedis ir atbildīgs par to drošu glabāšanu.

5. Pildot savus pienākumus, grāmatvedis var deleģēt konkrētus uzdevumus darbiniekiem, uz kuriem attiecas Civildienesta noteikumi – ja tos piemēro PPP struktūras darbiniekiem, kad tas ir nepieciešams grāmatveža pienākumu izpildei saskaņā ar PPP struktūras finanšu noteikumiem.

6. Neskarot disciplināro atbildību, vadības struktūrvienība jebkurā brīdī var uz laiku vai galīgi atstādināt grāmatvedi no pienākumu pildīšanas. Tādā gadījumā vadības struktūrvienība ieceļ pagaidu grāmatvedi.

23. pants

Finanšu dalībnieku atbildība

1. Šīs regulas 16.–25. panta noteikumi neskar kriminālatbildību, pie kuras finanšu dalībniekus var saukt saskaņā ar piemērojamajiem valsts tiesību aktiem un spēkā esošajiem noteikumiem par Savienības finansiālo interešu aizsardzību un cīņu pret korupciju, kurā iesaistīti Savienības vai dalībvalstu ierēdņi.

2. Jebkurš kredītrīkotājs un grāmatvedis nes disciplināro un finansiālo atbildību atbilstoši Civildienesta noteikumiem. Konstatējot nelikumīgas darbības, krāpšanu vai korupciju, kas var kaitēt PPP struktūras vai tās dalībnieku interesēm, jautājumu nodod iestādēm un struktūrām, kuras šādam nolūkam norīkotas ar spēkā esošajiem tiesību aktiem, jo īpaši OLAF.

3. Specializētajai finanšu pārkāpumu komisijai, kuru Komisija ir izveidojusi vai kurā tā piedalās saskaņā ar 73. panta 6. punktu Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012, attiecībā uz PPP struktūru ir tādas pašas pilnvaras kā attiecībā uz Komisijas struktūrvienībām, ja vien vadības struktūrvienība nenolemj izveidot funkcionāli neatkarīgu ekspertu komisiju vai piedalīties kopīgā komisijā, ko izveidojušas vairākas struktūras. PPP struktūru iesniegto lietu izskatīšanai specializētajā finanšu pārkāpumu komisijā, kuru izveidojusi Komisija vai kurā tā piedalās, iekļauj vienu PPP struktūras darbinieku.

Pamatojoties uz šā punkta pirmajā daļā minētās komisijas atzinumu, direktors izlemj, vai uzsākt procesu par disciplināro atbildību vai par zaudējumu atlīdzību. Ja komisija konstatē sistēmiskas problēmas, tā kredītrīkotājam iesniedz ziņojumu ar ieteikumiem. Ja atzinumā norādīts, ka pārkāpumos ir iesaistīts direktors, komisija to nosūta vadības struktūrvienībai un Komisijas iekšējam revidentam. Direktors anonīmā veidā atsaucas uz komisijas atzinumiem savā pārskatā, kas minēts 20. pantā, un norāda veiktos turpmākos pasākumus.

4. Jebkuram darbiniekam var noteikt pienākumu pilnīgi vai daļēji atlīdzināt jebkurus zaudējumus, kas PPP struktūrai radīti smaga pārkāpuma rezultātā, ko darbinieks ir nodarījis savu pienākumu izpildes gaitā vai to sakarā. Iecēlējiestāde pieņem pamatotu lēmumu pēc tam, kad ir izpildītas piemērojamajos tiesību aktos noteiktās procesuālās prasības attiecībā uz disciplinārlietām.

24. pants

Interešu konflikts

1. Finanšu dalībnieki 16.–25. panta nozīmē un citas personas, kas ir iesaistītas budžeta izpildē un pārvaldībā, tostarp ar to saistītajās sagatavošanas darbībās, revīzijā vai kontrolē, neveic nekādas darbības, kas var radīt konfliktu starp viņu pašu interesēm un PPP struktūras interesēm.

Ja šāds risks pastāv, attiecīgā persona atturas no tādu darbību veikšanas un nodod jautājumu direktoram, kurš rakstveidā apstiprina, vai pastāv interešu konflikts. Attiecīgā persona informē arī savu tiešo priekšnieku. Ja attiecīgā persona ir direktors, viņš jautājumu nodod vadības struktūrvienībai.

Ja konstatēts interešu konflikts, attiecīgā persona pārtrauc visas darbības konkrētajā jomā. Direktors vai vadības struktūrvienība attiecībā uz direktoru veic visus atbilstīgos turpmākos pasākumus.

2. Šā panta 1. punkta nozīmē interešu konflikts pastāv gadījumā, ja finanšu dalībnieka vai citas personas, kā minēts 1. punktā, pienākumu neatkarīgu un objektīvu pildīšanu nelabvēlīgi ietekmē iemesli, kas saistīti ar ģimeni, jūtu dzīvi, politisko piederību vai valstspiederību, mantiskajām vai kādām citām interesēm, kas attiecīgajai personai ir kopējas ar saņēmēju.

25. pants

Pienākumu nošķiršana

Kredītrīkotāja un grāmatveža pienākumi ir nošķirti un savstarpēji izslēdzoši.

5. NODAĻA

IEKŠĒJĀ REVĪZIJA

26. pants

Iekšējā revidenta iecelšana, pilnvaras un pienākumi

1. PPP struktūrā paredz iekšējās revīzijas amatpienākumus, ko pilda saskaņā ar attiecīgajiem starptautiskajiem standartiem.

2. Iekšējās revīzijas amatpienākumus veic Komisijas iekšējais revidents. Iekšējais revidents nevar būt ne kredītrīkotājs, ne grāmatvedis.

3. Iekšējais revidents konsultē PPP struktūru par risku pārvaldību, sniedzot neatkarīgus atzinumus par pārvaldības un kontroles sistēmu kvalitāti un ieteikumus, kā uzlabot operāciju izpildes nosacījumus un veicināt pareizu finanšu pārvaldību.

Iekšējais revidents jo īpaši atbild par:

a) iekšējās pārvaldības sistēmu piemērotības un efektivitātes novērtējumu un struktūrvienību snieguma novērtējumu attiecībā uz programmu un darbību izpildi, ņemot vērā ar to saistītos riskus;

b) katrai budžeta izpildes operācijai piemēroto iekšējās kontroles un revīzijas sistēmu efektivitātes un rezultativitātes izvērtējumu.

4. Iekšējais revidents pilda savus pienākumus attiecībā uz visām PPP struktūras veiktajām darbībām un tās struktūrvienībām. Iekšējam revidentam ir pilnīga un neierobežota piekļuve visai informācijai, kas nepieciešama viņa pienākumu izpildei.

5. Iekšējais revidents pieņem zināšanai kredītrīkotāja gada ziņojumu, kas minēts 20. pantā, un visus pārējos informācijas materiālus.

6. Iekšējais revidents par saviem atzinumiem un ieteikumiem ziņo vadības struktūrvienībai un direktoram.

Iekšējais revidents ziņo arī jebkurā no šādiem gadījumiem:

— nav veikti pasākumi saistībā ar būtiskiem riskiem un ieteikumiem,

— pastāv ievērojama kavēšanās iepriekšējos gados sniegto ieteikumu īstenošanā.

Vadības struktūrvienība un direktors nodrošina revīzijas ieteikumu īstenošanas regulāru uzraudzību. Vadības struktūrvienība izskata 20. pantā minēto informāciju un to, vai ieteikumi ir pilnībā un savlaicīgi īstenoti.

7. PPP struktūra konfidenciālai saziņai ar iekšējo revidentu visām fiziskajām vai juridiskajām personām, kas ir iesaistītas izdevumu operācijās, dara zināmu iekšējā revidenta kontaktinformāciju.

8. Iekšējā revidenta ziņojumi un konstatējumi ir publiski pieejami tikai pēc tam, kad iekšējais revidents ir apstiprinājis pasākumus to īstenošanai.

27. pants

Iekšējā revidenta neatkarība

Iekšējā revidenta neatkarību, atbildību par rīcību savu pienākumu izpildē un tiesības celt prasību Eiropas Savienības Tiesā nosaka saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 100. pantu.

28. pants

Iekšējās revīzijas struktūrvienības izveide

1. Vadības struktūrvienība, pienācīgi ņemot vērā izmaksu lietderību un pievienoto vērtību, var izveidot iekšējās revīzijas struktūrvienību, kas veic savus pienākumus saskaņā ar attiecīgajiem starptautiskajiem standartiem.

Iekšējās revīzijas struktūrvienības mērķi, pilnvaras un atbildību nosaka iekšējās revīzijas nolikumā un apstiprina vadības struktūrvienība.

Iekšējās revīzijas struktūrvienības gada revīzijas plānu izstrādā iekšējās revīzijas struktūrvienības vadītājs, citastarp ņemot vērā direktora veikto PPP struktūras riska novērtējumu.

To pārskata un apstiprina vadības struktūrvienība.

Iekšējās revīzijas struktūrvienība par saviem atzinumiem un ieteikumiem ziņo vadības struktūrvienībai un direktoram.

Ja atsevišķas PPP struktūras iekšējās revīzijas struktūrvienība nav izmaksu ziņā lietderīga vai nespēj izpildīt starptautiskos standartus, PPP struktūra var nolemt izmantot kopīgu iekšējās revīzijas struktūrvienību ar citām PPP struktūrām, kas darbojas tajā pašā rīcībpolitikas jomā.

Šādos gadījumos attiecīgo PPP struktūru vadības struktūrvienības vienojas par kopīgas iekšējās revīzijas struktūrvienības darbības praktisko kārtību.

Iekšējās revīzijas dalībnieki lietderīgi sadarbojas, savstarpēji apmainoties ar informāciju un revīzijas ziņojumiem un attiecīgā gadījumā izstrādājot kopīgus riska novērtējumus un veicot kopīgas revīzijas.

2. Vadības struktūrvienība un direktors nodrošina iekšējās revīzijas struktūrvienības ieteikumu īstenošanas regulāru uzraudzību.

6. NODAĻA

IEŅĒMUMU UN IZDEVUMU OPERĀCIJAS

29. pants

Ieņēmumu izpilde

1. Ieņēmumu izpilde ietver debitoru parādu tāmju sagatavošanu, pienākošos atgūstamo prasījumu konstatēšanu un nepamatoti izmaksātu summu atgūšanu. Tā ietver arī iespēju attiecīgos gadījumos atlaist konstatētus prasījumus.

2. Nepamatoti izmaksātās summas atgūst.

Ja atgūšana nav notikusi līdz parādzīmē norādītajam termiņam, grāmatvedis par to informē atbildīgo kredītrīkotāju un nekavējoties uzsāk procedūru atgūšanas īstenošanai jebkādiem likumā pieļautiem līdzekļiem, tostarp attiecīgos gadījumos izmantojot ieskaitu un, ja tas nav iespējams, piespiedu atgūšanu.

Ja atbildīgais kredītrīkotājs gatavojas pilnā mērā vai daļēji atlaist konstatētu debitora parādu, viņš nodrošina, ka šāda parāda atlaišana ir pareiza un atbilst pareizas finanšu pārvaldības un proporcionalitātes principiem. Lēmumu par parāda atlaišanu pamato. Lēmumā par parāda atlaišanu norāda, kādas darbības veiktas, lai nodrošinātu parāda atgūšanu, un tiesisko regulējumu un faktiskos apstākļus, ar ko lēmums ir pamatots.

Grāmatvedis izstrādā sarakstu par atgūstamajām summām. PPP struktūras prasījumus sarakstā sagrupē atbilstoši iekasēšanas rīkojumu izdošanas datumiem. Grāmatvedis norāda arī lēmumus par atteikšanos vai daļēju atteikšanos atgūt konstatētu prasījumu summas. Sarakstu pievieno PPP struktūras pārskatam par budžeta un finanšu pārvaldību.

3. Par jebkuru parādu, kas nav atmaksāts parādzīmē noteiktajā termiņā, aprēķina procentus saskaņā ar Deleģēto regulu (ES) Nr. 1268/2012.

4. PPP struktūras prasījumiem pret trešām personām un trešo personu prasījumiem pret PPP struktūru piemēro piecu gadu noilguma termiņu.

30. pants

Dalībnieku ieguldījums

1. PPP struktūra saviem dalībniekiem iesniedz maksājuma pieprasījumus par to ieguldījumu pilnā vai daļējā apmērā saskaņā ar tādiem noteikumiem un tādos termiņos, kādi ir noteikti izveides aktā vai saskaņoti ar dalībniekiem.

2. Par līdzekļiem, ko PPP struktūras dalībnieki tai iemaksājuši kā ieguldījumu, aprēķina procentus, ko iemaksā PPP struktūras vispārējā budžetā.

31. pants

Izdevumu izpilde

1. Izdevumu izpildes nolūkā kredītrīkotājs uzņemas budžeta saistības un juridiskas saistības, apzina izdevumus un apstiprina maksājumus, un veic priekšdarbus, lai izpildītu apropriācijas.

2. Par katru izdevumu posteni uzņemas saistības, tās apstiprina, izdod maksājuma rīkojumu un veic samaksu.

Izdevumu apzināšana ir akts, ar kuru atbildīgais kredītrīkotājs apliecina finanšu operāciju.

Izdevumu apstiprināšana ir akts, ar kuru atbildīgais kredītrīkotājs, pārliecinājies, ka apropriācijas ir pieejamas, uzdod grāmatvedim samaksāt apzinātos izdevumus.

3. Attiecībā uz pasākumiem, kas var būt par pamatu izdevumiem, ko maksā no PPP struktūras budžeta, atbildīgais kredītrīkotājs uzņemas budžeta saistības pirms juridisku saistību noslēgšanas ar trešām pusēm.

4. PPP struktūras gada darba programma uzskatāma par vadības struktūrvienības apstiprinājumu PPP struktūras darbības izdevumiem par PPP struktūras pārziņā esošajām darbībām, ja ir skaidri norādīti šajā punktā noteiktie elementi.

Gada darba programma ietver sīki izklāstītus mērķus un gaidāmos rezultātus, tostarp snieguma rādītājus. Tajā bez tam ietver finansējamās(-o) darbības(-u) aprakstu un norādi par katrai darbībai piešķirto summu.

Būtiskus gada darba programmas grozījumus pieņem, piemērojot tādu pašu procedūru kā sākotnējai darba programmai, saskaņā ar izveides akta noteikumiem.

Vadības struktūrvienība var PPP struktūras kredītrīkotājam deleģēt pilnvaras pieņemt nebūtiskus gada darba programmas grozījumus.

32. pants

Termiņi

Izdevumu samaksu veic termiņos, kas noteikti Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012 un Deleģētajā regulā (ES) Nr. 1268/2012 un saskaņā ar šo tiesību aktu noteikumiem.

7. NODAĻA

PPP STRUKTŪRAS BUDŽETA IZPILDE

33. pants

Publiskais iepirkums

1. Attiecībā uz publisko iepirkumu piemēro Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 V sadaļu un Deleģēto regulu (ES) Nr. 1268/2012, ievērojot šī panta 3.–6. punktu.

2. PPP struktūra piedalās centrālajā izslēgšanas datu bāzē, kuru izveidojusi un pārvalda Komisija saskaņā ar vispārējās Finanšu regulas 108. pantu.

3. Līgumiem, kuru vērtība ir lielāka par EUR 60 000, bet nepārsniedz robežlielumus, kas ir noteikti Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 118. pantā, var piemērot procedūru, kas ir izklāstīta Deleģētajā regulā (ES) Nr. 1268/2012 attiecībā uz neliela apjoma līgumiem, kuru vērtība nepārsniedz EUR 60 000.

4. PPP struktūrai pēc tās pieprasījuma var piešķirt līgumslēdzējas iestādes statusu attiecībā uz Komisijas vai starpiestāžu līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu un citu Savienības struktūru vai PPP struktūru līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu.

5. PPP struktūra var, neizmantojot publiskā iepirkuma procedūru, noslēgt līgumu ar Komisiju, starpiestāžu birojiem un Eiropas Savienības tulkošanas centru, kas izveidots ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2965/94 (5), par preču piegādi, pakalpojumu sniegšanu vai tulkošanas centra darbu veikšanu.

PPP struktūra var, neizmantojot publiskā iepirkuma procedūru, noslēgt līgumu ar tās dalībniekiem, kas nav Savienība, par preču piegādi, pakalpojumu sniegšanu vai darbu, ko šie dalībnieki veic tieši.

Tās preces, pakalpojumus vai darbu, kas minēti šā punkta pirmajā un otrajā daļā, neuzskata par daļu no dalībnieku ieguldījuma PPP struktūras budžetā.

6. Lai nodrošinātu savas administratīvās vajadzības, PPP struktūra var izmantot kopīgas iepirkuma procedūras ar uzņemošās dalībvalsts līgumslēdzējām iestādēm vai ar to dalībvalstu, Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas valstu vai Savienības kandidātvalstu līgumslēdzējām iestādēm, kuras tajā piedalās kā dalībnieki. Tādā gadījumā mutatis mutandis piemēro Deleģētās regulas (ES) Nr. 1268/2012 133. pantu.

PPP struktūra var izmantot kopīgas iepirkuma procedūras ar tās privātā sektora dalībniekiem vai ar to valstu līgumslēdzējām iestādēm, kuras tajā piedalās kā dalībnieki un kuras piedalās Savienības programmās. Tādā gadījumā mutatis mutandis piemēro Deleģētās regulas (ES) Nr. 1268/2012 133. panta pirmo daļu.

34. pants

Eksperti

Ekspertu atlasei mutatis mutandis piemēro Deleģētās regulas (ES) Nr. 1268/2012 287. pantu, ievērojot jebkuru īpašu procedūru, kas ir noteikta tās programmas pamataktā, kuras īstenošana ir uzticēta PPP struktūrai. Šādus ekspertus atalgo, pamatojoties uz iepriekš paziņotu fiksētu summu, un tos atlasa, pamatojoties uz to profesionālajām spējām.

PPP struktūra var izmantot arī ekspertu sarakstus, ko sagatavojusi Komisija vai citas Savienības struktūras vai PPP struktūras.

PPP struktūra var, ja tas uzskatāms par vajadzīgu, pienācīgi pamatotos gadījumos atlasīt fiziskas personas ar atbilstošām prasmēm, kuras nav iekļautas minētajos sarakstos.

Ārējos ekspertus atlasa, pamatojoties uz viņu prasmēm, pieredzi un zināšanām, kas ir piemērotas, lai veiktu viņiem uzticētos uzdevumus, un ievērojot nediskriminācijas, vienlīdzīgas attieksmes un interešu konflikta neesamības principus.

35. pants

Dotācijas

Attiecībā uz dotācijām piemēro Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 VI sadaļu un Deleģēto regulu (ES) Nr. 1268/2012, ievērojot izveides akta īpašos noteikumus.

36. pants

Godalgas

1. Attiecībā uz godalgām piemēro Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 VII sadaļu un Deleģēto regulu (ES) Nr. 1268/2012, ievērojot šī panta 2. punktu.

2. Konkursus par godalgām, kuru vienības vērtība ir EUR 1 000 000 vai vairāk, var publicēt tikai tad, ja tie ir paredzēti gada darba programmā, kas ir minēta 14. panta 1. punktā.

37. pants

Norāde uz tiesiskās aizsardzības līdzekļiem

1. Ja kredītrīkotāja procesuāls akts nelabvēlīgi ietekmē pieteikuma iesniedzēja vai pretendenta, labuma guvēja vai līgumslēdzēja tiesības, šajā aktā norāda, kā to var pārsūdzēt administratīvā procesa un/vai tiesvedības ceļā.

2. Jo īpaši norāda tiesiskās aizsardzības raksturu, vienu vai vairākas iestādes, kurās tiesisko aizsardzību var īstenot, kā arī tam noteikto termiņu.

3. Šā panta 1. un 2. punktu piemēro, ievērojot jebkuru īpašu procedūru, kas ir noteikta tās programmas pamataktos, kuras īstenošana ir uzticēta PPP struktūrai.

8. NODAĻA

GRĀMATVEDĪBA

38. pants

Noteikumi par pārskatiem

PPP struktūra izveido tādu grāmatvedības sistēmu, kas savlaicīgi sniedz pareizu, pilnīgu un ticamu informāciju.

PPP struktūras grāmatvedība atbilst grāmatvedības noteikumiem, kas ir minēti Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 143. pantā.

39. pants

Pārskatu uzbūve

PPP struktūras pārskatos ietver:

a) PPP struktūras finanšu pārskatus;

b) ziņojumus par PPP struktūras budžeta izpildi (pārskats par budžeta un finanšu pārvaldību).

Katra PPP struktūra sagatavo pārskatu par budžeta un finanšu pārvaldību attiecīgajā finanšu gadā. Minētajā pārskatā gan absolūtā, gan procentu izteiksmē sniedz vismaz pārskatu par apropriāciju izpildes proporcionālo apjomu, kā arī informācijas kopsavilkumu par apropriāciju pārvietojumiem starp dažādiem budžeta posteņiem.

Ja PPP struktūras pārskati ir jākonsolidē saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 143. pantā minētajiem grāmatvedības noteikumiem, PPP struktūra līdz nākamā finanšu gada 31. martam Eiropas Parlamentam, Padomei un Revīzijas palātai nosūta pārskatu par budžeta un finanšu pārvaldību.

40. pants

Grāmatvedības principi

Finanšu pārskatos informāciju, tostarp par grāmatvedības politiku, sniedz tā, lai tā būtu būtiska, uzticama, salīdzināma un saprotama. Finanšu pārskatus sagatavo saskaņā ar vispārpieņemtiem grāmatvedības principiem, kā izklāstīts Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 143. pantā minētajos grāmatvedības noteikumos vai uz uzkrājumu principa balstītajos Starptautiskajos publiskā sektora grāmatvedības standartos (turpmāk “IPSAS”).

41. pants

Finanšu pārskati

1. Finanšu pārskatus izsaka euro, un tajos ietver:

a) bilanci un pārskatu par finanšu rezultātiem, kurā uzrāda visus aktīvus un pasīvus, finansiālo situāciju un ekonomiskos rezultātus iepriekšējā gada 31. decembrī; tos izklāsta atbilstīgi Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 143. pantā minētajiem grāmatvedības noteikumiem vai uz uzkrājumu principa balstītajiem IPSAS;

b) naudas plūsmas pārskatu, kurā uzrāda gada laikā iekasētās un izmaksātas summas, kā arī kases galīgo stāvokli;

c) pārskatu par neto aktīvu izmaiņām, kurā sniedz pārskatu par rezervju un akumulēto rezultātu izmaiņām gada laikā.

2. Ar finanšu pārskatu piezīmēm papildina un komentē informāciju, kas ietverta 1. punktā minētajos pārskatos, un sniedz jebkādu papildu informāciju, kā paredzēts starptautiski atzītā grāmatvedības praksē, ja tāda informācija ir būtiska attiecībā uz PPP struktūras darbībām.

42. pants

Budžeta izpildes ziņojumi

Budžeta izpildes ziņojumus izsaka euro. Tajos ietver:

a) ziņojumus, kuros apkopo visas budžeta operācijas par gadu ieņēmumu un izdevumu izteiksmē;

b) paskaidrojošas piezīmes, ar kurām papildina un komentē informāciju, kas ietverta ziņojumos.

Budžeta izpildes ziņojumu uzbūve ir tāda pati kā budžeta uzbūve.

43. pants

Provizoriskie pārskati un galīgo pārskatu apstiprināšana

1. Ja PPP struktūras pārskati ir jākonsolidē saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 143. pantā minētajiem grāmatvedības noteikumiem, PPP struktūras grāmatvedis līdz nākamā gada 15. februārim Revīzijas palātai nosūta provizoriskos pārskatus.

Šā punkta pirmajā daļā minētajā gadījumā PPP struktūras grāmatvedis līdz nākamā gada 15. februārim Komisijas grāmatvedim nosūta arī pārskatu apkopojumu, ievērojot standartizētu formātu, ko šim apkopojumam konsolidācijas nolūkos ir noteicis Komisijas grāmatvedis.

2. Grāmatvedis sagatavo PPP struktūras galīgos pārskatus. Direktors līdz 15. martam tos līdz ar 46. pantā minēto ārējā revidenta atzinumu nosūta apstiprināšanai vadības struktūrvienībā.

Ja PPP struktūras pārskati ir jākonsolidē saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 143. pantā minētajiem grāmatvedības noteikumiem, grāmatvedis galīgos pārskatus līdz ar 46. pantā minēto ārējā revidenta atzinumu un vadības struktūrvienības apstiprinājumu līdz nākamā finanšu gada 1. jūlijam nosūta Revīzijas palātai, Eiropas Parlamentam un Padomei. Šādā gadījumā PPP struktūras grāmatvedis līdz 1. jūlijam Komisijas grāmatvedim nosūta arī pārskatu apkopojumu, ievērojot standartizētu formātu, ko šim apkopojumam konsolidācijas nolūkos ir noteicis Komisijas grāmatvedis.

Ja PPP struktūras pārskati ir jākonsolidē saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 143. pantā minētajiem grāmatvedības noteikumiem, PPP struktūras grāmatvedis vienlaicīgi ar galīgo pārskatu nosūtīšanu Revīzijas palātai nosūta arī apliecinājuma vēstuli par minētajiem galīgajiem pārskatiem, šīs vēstules kopiju nosūtot Komisijas grāmatvedim.

Galīgajiem pārskatiem pievieno grāmatveža apliecinājumu, ka finanšu pārskati ir sagatavoti saskaņā ar šo nodaļu un piemērojamiem grāmatvedības principiem, noteikumiem un metodēm.

Apstiprinātos PPP struktūras galīgos pārskatus viena mēneša laikā pēc to apstiprināšanas publicē PPP struktūras tīmekļa vietnē.

44. pants

Grāmatvedības sistēma

1. Ja PPP struktūras pārskati ir jākonsolidē saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 143. pantā minētajiem grāmatvedības noteikumiem, Komisijas grāmatvedis saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 152. pantu pieņem saskaņoto kontu plānu, kas jāpiemēro PPP struktūrai.

2. Grāmatvedības sistēmu veido vispārējā uzskaite un budžeta uzskaite. Uzskaiti kārto euro, pamatojoties uz kalendāro gadu.

3. Vispārējā uzskaitē, izmantojot divkāršā ieraksta metodi, hronoloģiskā secībā iegrāmato visus notikumus un operācijas, kas ietekmē PPP struktūras ekonomisko un finanšu stāvokli un tās aktīvus un pasīvus.

4. Budžeta uzskaitē detalizēti iegrāmato PPP struktūras budžeta izpildi. Tajā iegrāmato visas budžeta ieņēmumu un izdevumu operācijas.

45. pants

Inventāra saraksti

PPP struktūra kārto inventāra sarakstus, kuros norādīts visu to materiālo, nemateriālo un finanšu aktīvu daudzums un vērtība, kas veido tās vai Savienības īpašumu. Ja PPP struktūras pārskati ir jākonsolidē saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 143. pantā minētajiem grāmatvedības noteikumiem, PPP struktūra kārto minētos inventāra sarakstus, ievērojot paraugu, ko sagatavojis Komisijas grāmatvedis. PPP struktūra pārbauda, vai ieraksti inventāra sarakstā atbilst faktiskajai situācijai.

9. NODAĻA

ĀRĒJĀ REVĪZIJA UN KRĀPŠANAS APKAROŠANA

46. pants

Ārējā revīzija

PPP struktūru pārbauda, veicot neatkarīgu ārējo revīziju, ko saskaņā ar starptautiski pieņemtiem revīzijas standartiem veic neatkarīga revīzijas struktūra. Ārējā revidenta atzinumā konstatē, vai pārskatos sniegtā informācija ir patiesa un objektīva, vai ieviestās kontroles sistēmas darbojas atbilstoši un vai pamatā esošie darījumi ir likumīgi un pareizi. Atzinumā arī norāda, vai revīzijas rezultātā radušās šaubas par apgalvojumiem, kas pausti 20. pantā minētajā pārvaldības deklarācijā. Atzinumu iesniedz vadības struktūrvienībai. To līdz 15. martam nosūta Komisijai līdz ar PPP struktūras galīgajiem pārskatiem.

47. pants

Pārskatu pārbaude Revīzijas palātā

1. Ja vien PPP struktūras izveides aktā nav noteikts citādi, Revīzijas palāta pārbauda PPP struktūras pārskatus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu. Veicot pārbaudi, Revīzijas palāta var ņemt vērā neatkarīgā ārējā revidenta veikto revīziju, kas minēta šīs regulas 46. pantā, un pasākumus, kas īstenoti saistībā ar neatkarīgā ārējā revidenta konstatējumiem.

2. Revīzijas palāta veic pārbaudes saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 158.–163. pantu.

48. pants

Pārbaudes uz vietas, ko veic Komisija, Revīzijas palāta un OLAF

1. Neskarot 47. panta 1. punktu, PPP struktūra Komisijas darbiniekiem un citām tās pilnvarotām personām, kā arī Revīzijas palātai sniedz piekļuvi saviem objektiem un telpām un visai informācijai, ieskaitot informāciju elektroniskā formātā, kas nepieciešama revīzijas veikšanai.

2. Lai noteiktu, vai notikusi krāpšana, korupcija vai kāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finansiālās intereses saistībā ar PPP struktūras finansētu dotāciju vai līgumu, OLAF var veikt pārbaudes, tostarp pārbaudes uz vietas un inspekcijas, saskaņā ar noteikumiem un procedūrām, kas paredzētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (6) un Padomes Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (7).

3. Neskarot šā panta 1. un 2. punktu, PPP struktūras nolīgumos, līgumos un lēmumos ietver noteikumus, kuros ir piešķirts skaidrs pilnvarojums Eiropas Revīzijas palātai un OLAF veikt šādas revīzijas un izmeklēšanu atbilstoši to attiecīgajai kompetencei.

10. NODAĻA

NOBEIGUMA UN PĀREJAS NOTEIKUMI

49. pants

Informācijas pieprasījumi

Komisija un PPP struktūras dalībnieki, kas nav Savienība, var PPP struktūrai pieprasīt jebkādu nepieciešamu informāciju vai paskaidrojumus par to kompetences jomā esošajiem budžeta jautājumiem.

50. pants

PPP struktūras finanšu noteikumu pieņemšana

Katra struktūra, kas minēta Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 209. pantā, pieņem jaunus finanšu noteikumus, kam jāstājas spēkā 2014. gada 1. janvārī, vai jebkurā gadījumā pieņem šādus noteikumus deviņu mēnešu laikā no dienas, kad PPP struktūra ir iekļauta minētās regulas 209. panta darbības jomā.

51. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 2013. gada 30. septembrī Komisijas vārdā – priekšsēdētājs José Manuel BARROSO

(1) OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

(2) Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.).

(3) Komisijas 2012. gada 29. oktobra Deleģētā regula (ES) Nr. 1268/2012 par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, piemērošanas noteikumiem (OV L 362, 31.12.2012., 1. lpp.).

(4) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.).

(5) Padomes 1994. gada 28. novembra Regula (EK) Nr. 2965/94, ar ko izveido Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centru (OV L 314, 7.12.1994., 1. lpp.).

(6) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (2013. gada 11. septembris) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (OV L 248, 18.9.2013., 1. lpp.).

(7) Padomes Regula (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.).