Padomes Regula (EK) Nr. 685/95

(1995. gada 27. marts)

par zvejas intensitātes vadību attiecībā uz dažiem Kopienas zvejas apgabaliem un resursiem

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 43. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [1],

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [2],

ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [3],

tā kā Padomes 1992. gada 20. decembra Regulas (EEK) Nr. 3760/92 par Kopienas zivsaimniecības un ūdenssaimniecības sistēmas izveidi [4] 4. pantā paredzēts, ka Padomes pienākums ir noteikt Kopienas pasākumus, kas paredz piekļuves nosacījumus zvejas apgabaliem un resursiem, un zvejas darbību veikšanai;

tā kā Regulā (EK) Nr. 1275/94 [5], ņemot vērā Spānijas un Portugāles Pievienošanās aktā noteiktās sistēmas par piekļuvi ūdeņiem un resursiem pielāgošanu un iestrādāšanu Kopienas pasākumos, ir paredzēts, ka Padomei līdz 1995. gada 1. janvārim jāpieņem pasākumi, kas veicami saskaņā ar minētās regulas 3. pantu;

tā kā ir jāaizsargā esošais līdzsvars un acquis communautaire, jo īpaši relatīvās stabilitātes princips;

tā kā ir jānodrošina, lai nepalielinātos esošās zvejas intensitātes kopapjoms zvejas apgabalos un krājumos, ko aptver Spānijas un Portugāles Pievienošanās akts, un paredzēt šīs zvejas intensitātes samazinājumu gadījumā, ja resursu izmaiņas rada vajadzību veikt zvejas iespēju vispārīgu samazināšanu;

tā kā ir jāņem vērā zvejas darbība sarežģītība un resursu bioloģiskās, ģeogrāfiskās un ģeomorfoloģiskās iezīmes; tā kā īpaša uzmanība būtu jāpievērš vajadzībai saglabāt šo resursu līdzsvaru sevišķi augsta riska zonās;

tā kā karoga dalībvalstis ir atbildīgas par zvejas intensitātes regulēšanu; tā kā tādēļ ir jānodrošina vadības un kontroles procedūru caurskatāmība un taisnīgums;

tā kā zvejas intensitātes vadības sistēmas ieviešana prasa veikt noteiktus Kopienas papildpasākumus,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Saskaņā ar kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem šī regula no 1996. gada 1. janvāra nosaka kritērijus un kārtību, kādā ievieš zvejas intensitātes vadības sistēmu ICES Vb, VI, VII, VIII, IX un X zonā un CECAF 34.1.1., 34.1.2. un 34.2.0. apgabalā.

2. pants

1. Dalībvalstis izveido to nosaukto zvejas kuģu sarakstus, kas peld ar to attiecīgajiem karogiem un kam ir atļauts veikt zvejas darbības I pielikumā noteiktajos zvejas veidos.

2. Dalībvalstis savus nosaukto kuģu sarakstus vēlāk var papildināt ar citiem kuģiem ar noteikumu, ka šo sarakstu veidošanas laikā minētajiem kuģiem ir bijušas tiesības zvejot.

3. Dalībvalstis savos nosaukto kuģu sarakstos iekļautos kuģus vēlāk var aizstāt ar citiem kuģiem.

4. Minēto sarakstu grozījumu gadījumā turpina piemērot 3.un 5. pantā minētos kritērijus un kārtību.

I SADAĻA

Pasākumi attiecībā uz piegrunts sugu zveju

3. pants

1. Attiecībā uz katru piegrunts sugu zvejas veidu, kā noteikts I pielikumā, dalībvalstis novērtē vajadzīgo zvejas intensitāti, pamatojoties uz II pielikumā noteiktajiem Kopienas kritērijiem zvejas intensitātes novērtēšanai.

2. Nosakot šo zvejas intensitāti, ņem vērā šādus apstākļus:

i) intensitātes pakāpe ļauj ikvienai dalībvalstij attiecībā uz ikvienu zvejas veidu pilnībā izmantot savas zvejas iespējas, t.i., sugas, uz kurām attiecas kopējā pieļaujamā nozveja (TAC) un attiecībā uz kurām ir vai nav piešķirtas kvotas, kā arī sugas, uz kurām neattiecas šādi ierobežojumi;

ii) intensitātes pakāpi nosaka, ievērojot Kopienas noteikumus; resursu ekspluatācijā sasniegtais līdzsvars, kas pastāv katrā zvejas veidā un zvejas zonā, netiek izjaukts;

iii) intensitātes pakāpe nekādi neietekmē dažādo zvejas veidu relatīvo stabilitāti.

3. Dalībvalstis veic pasākumus, lai noregulētu zvejas intensitāti gadījumos, kad potenciālā zvejas intensitāte, kas atbilst nosaukto kuģu sarakstā ietverto zvejas kuģu brīvai piekļuvei zvejas vietai, pārsniedz novērtēto zvejas intensitāti.

4. Attiecīgās dalībvalstis novērtē zvejas intensitāti ICES VIIa un VIIf zonā uz ziemeļiem no 50º 30' ziemeļu platuma, ņemot vērā tradicionālās zvejas darbības.

5. Attiecīgās dalībvalstis novērtē zvejas intensitāti apgabalā uz dienvidiem no 56º 30' ziemeļu platuma, uz austrumiem no 12º rietumu garuma un uz ziemeļiem no 50º 30' ziemeļu platuma, pamatojoties uz savu attiecīgo kuģu esošo aktivitātes pakāpi, izņemot tos kuģus, kas peld ar Spānijas karogu. Ar Spānijas karogu peldošo kuģu skaits šajā apgabalā nedrīkst pārsniegt 40, esot pilnīgā saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti 2. punkta ii) apakšpunktā.

II SADAĻA

Pasākumi attiecībā uz pelāģisko sugu zveju

4. pants

1. Attiecībā uz pelāģisko sugu zveju, kas ietver tālmigrējošo sugu zveju, kā noteikts I pielikumā, dalībvalstis veic pasākumus, lai nodrošinātu faktiskās zvejas intensitātes kontroli a posteriori.

2. Īpašos gadījumos zvejas intensitāti var regulēt Padome saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 3760/92 8. panta 4. punktā izklāstīto kārtību, cita starpā ņemot vērā resursu ekspluatācijā sasniegto līdzsvaru, kas pastāv katrā zvejas veidā un zvejas zonā.

3. Lai garantētu, ka zvejas intensitātes kontroles pasākumus, kas minēti 3. panta 4.un 5. punktā, piemēro pelāģisko sugu un citu sugu, kas nav piegrunts sugas, zvejā ICES VIIa un VIIf zonā, Padome pēc Komisijas priekšlikuma pieņem lēmumu saskaņā ar šā panta 2. punktā paredzēto kārtību.

III SADAĻA

Vispārīgi noteikumi

5. pants

1. Dalībvalstis ne vēlāk kā 1995. gada 31. martā dara Komisijai zināmu šādu informāciju:

- šīs regulas 2. pantā minētos nosaukto kuģu sarakstus piegrunts sugu zvejai,

- vajadzīgās zvejas intensitātes novērtējumu, kā minēts 3. panta 1. punktā,

- vajadzības gadījumā — priekšlikumus pasākumiem, lai regulētu zvejas intensitāti, kā minēts 3. panta 3. punktā.

2. Dalībvalstis periodiski iepazīstina Komisiju ar visiem 1. punktā minētās informācijas grozījumiem.

3. Komisija nosūta 1. un 2. punktā minēto informāciju dalībvalstīm.

6. pants

1. Pamatojoties uz 5. pantā minēto informāciju, un saziņā ar attiecīgajām dalībvalstīm, Komisija ne vēlāk kā 1995. gada 30. aprīlī iesniedz Padomei priekšlikumu regulai par zvejas intensitātes regulēšanu.

2. Padome ne vēlāk kā 1995. gada 30. jūnijā pieņem lēmumu par šo priekšlikumu saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 3760/92 8. panta 4. punktā izklāstīto kārtību, un tā var pieņemt vai nepieņemt nosacījumus attiecībā uz iesaistīšanos attiecīgo dalībvalstu paziņotajās zvejas darbībās, pilnībā ievērojot relatīvās stabilitātes principu un nediskriminēšanas principu.

Regulā, kuru pieņems Padome, var paredzēt īstenošanas pasākumu pieņemšanu saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 3760/92 18. pantā paredzēto kārtību, tajos ietverot zvejas darbību veikšanas nosacījumu koriģēšanu noteiktos apstākļos, vienlaikus pienācīgi ievērojot kritērijus un nosacījumus, kas definēti šīs regulas 3. panta 1.un 2. punktā.

Komisija pārskata zvejas darbību veikšanas nosacījumus tādā gadījumā, ja atbilstīgie zvejas intensitātes ierobežojumi neļauj dalībvalstij pilnībā izmantot savas kvotas, un veic attiecīgus pasākumus, lai labotu šo situāciju saskaņā ar otrajā daļā paredzēto kārtību.

3. Ja Padome līdz 1995. gada 31. jūlijam nepieņem lēmumu, tad Komisija, pamatojoties uz 1. punktā minēto priekšlikumu un, ja iespējams, ne vēlāk kā 1995. gada 31. oktobrī, paredz tādus pasākumus saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 3760/92 18. pantā paredzēto kārtību, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka neviena dalībvalsts nepalielina savu zvejas intensitāti salīdzinājumā ar tās esošo apjomu.

4. Ja Komisija līdz 1995. gada 31. decembrim neparedz 3. punktā noteiktos pasākumus, tad piemēro nosaukto zvejas kuģu sarakstus un, vajadzības gadījumā, zvejas intensitātes regulēšanas pasākumus, ko dalībvalstis ir paziņojušas Komisijai.

7. pants

1. Dalībvalstis līdz 1995. gada 31. martam veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka zvejas intensitāte, kas novērtēta, ievērojot 3. pantu, tiek aizstāta. Dalībvalsts par šādiem pasākumiem paziņo Komisijai, kas par tiem informē pārējās dalībvalstis.

Šajā sakarā dalībvalsts var regulēt zvejas intensitāti, kontrolējot savas flotes aktivitāti un attiecīgi rīkojoties, ja zvejas intensitātes pakāpe, kas apstiprināta, ievērojot 6. pantu, ir gandrīz sasniegta.

2. Dalībvalsts vajadzības gadījumā izsniedz īpašas zvejas atļaujas kuģiem, kas peld ar tās karogu.

3. Dalībvalstis veic vajadzīgās darbības, lai kuģiem, kas peld ar to karogiem, būtu obligāti jāziņo par ieiešanu tādos zvejas apgabalos un to atstāšanu (to skaitā ieiešanu zvejas ostās, kas atrodas šajos apgabalos, un to atstāšanu), kuros piemēro zvejas intensitātes ierobežojumus vai jaudas ierobežojumus, un par ieiešanu un iziešanu no apgabala, kas atrodas uz dienvidiem no 56º 30' ziemeļu platuma, uz austrumiem no 12º rietumu garuma un uz ziemeļiem no 50º 30' ziemeļu platuma. Kuģi, kas aprīkoti ar reālā laika automātiskajām novērošanas sistēmām, kuras ir atzītas saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem, šādus paziņojumus var veikt, izmantojot šīs sistēmas.

4. Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai kuģiem, kas peld ar to attiecīgajiem karogiem, papildus paziņojumam par ieiešanu zvejas apgabalā un tā atstāšanu būtu obligāti jādeklarē uz kuģa esošā nozveja, sākot to darīt no dienas, kurā ievieš Kopienas infrastruktūru Kopienas ūdeņos veiktās nozvejas datu vadībai — ne vēlāk kā 1998. gada 1. janvārī.

5. Šā panta 3.un 4. punktā minētos paziņojumus un deklarācijas sniedz vienlaikus karoga valstij un attiecīgajām piekrastes valstīm.

6. Komisija ne vēlāk kā 1995. gada 30. jūnijā iesniedz priekšlikumus grozījumiem Padomes 1993. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2847/93 par kopējai zivsaimniecības politikai piemērojamās kontroles sistēmas izveidi [6], jo īpaši grozījumiem tās 6. pantā par pienākumu reģistrēt nozveju un zvejas intensitāti. Padome līdz 1995. gada 31. decembrim pieņem lēmumu par šiem priekšlikumiem.

7. Padome ne vēlāk kā 1995. gada 30. jūnijā pieņem lēmumu par Komisijas priekšlikumu sakarā ar grozījumiem Padomes 1989. gada 27. novembra Lēmumā 89/631/EEK par Kopienas finanšu ieguldījumu dalībvalstu izdevumu segšanā ar nolūku nodrošināt atbilstību Kopienas zivsaimniecības resursu saglabāšanas un apsaimniekošanas sistēmai [7], lai paredzētu papildu finansiālo atbalstu Īrijai, to skaitā atbalstu darbības izdevumiem, pienācīgi ievērojot atļauto Kopienas praksi un finanšu pamatnostādnes.

8. Komisija ik gadu ne vēlāk kā 15. septembrī sniedz dalībvalstīm pilnīgu atskaiti par pārbaudēm, ko Komisija veikusi iepriekšējā kalendārajā gadā, pievienojot pārbaužu rezultātu novērtējumu un pārskatu par ieteiktajiem valsts ieviešanas pasākumu uzlabojumiem.

8. pants

Dalībvalstis veic III pielikumā minētos pasākumus līdz 1996. gada 1. janvārim.

9. pants

1. Šīs regulas 2.un 3. pantā, 4. panta 2. punktā un 7. pantā izklāstītos noteikumus piemēro kuģiem, kuru garums ir lielāks nekā 15 metri starp perpendikuliem.

2. Zvejas jaudu zvejas kuģiem zem šā ierobežojuma novērtē globāli katram zvejas veidam.

10. pants

Saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 3760/92 4.un 8. pantu Padome ne vēlāk kā 1995. gada 31. decembrī nosaka kopējo pieļaujamo nozveju dažādiem stavridu krājumiem ICES X zonā un CECAF un piešķir šīs zvejas iespējas atbilstīgajos apgabalos Spānijai un Portugālei.

11. pants

1. Saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 3760/92 9. pantu, attiecīgās dalībvalstis veic apmaiņu ar zvejas iespējām, kas tām piešķirtas saskaņā ar IV pielikuma 1. punktā minētajiem nosacījumiem.

2. No 1996. gada 1. janvāra attiecīgās dalībvalstis ierobežo savu nozveju saskaņā ar IV pielikuma 2. punktā minētajiem nosacījumiem.

12. pants

1. Saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 3760/92 4. pantā izklāstītajiem noteikumiem un kārtību un, ievērojot nediskriminēšanas principu, Padome ne vēlāk kā 1995. gada 30. jūnijā pieņem lēmumu par grozījumiem, kas veicami Padomes 1986. gada 7. oktobra Regulā (EEK) Nr. 3094/86, ar ko nosaka tehniskus pasākumus zivsaimniecības resursu saglabāšanai [8], ņemot vērā V pielikumā ietverto informāciju.

2. Komisija ne vēlāk kā 1995. gada 30. jūnijā iesniedz priekšlikumus, lai uzlabotu tehniskos saglabāšanas pasākumus, jo īpaši attiecībā uz zvejas rīku atlasi zvejai Kopienas rietumu ūdeņos. Padome ne vēlāk kā 1995. gada 31. decembrī pieņem lēmumu par šiem pasākumiem saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 3760/92 4. pantā izklāstītajiem noteikumiem un kārtību.

13. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 1995. gada 27. martā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

J. Puech

[1] OV C 247, 3.9.1994., 4. lpp.

[2] OV C 18, 23.1.1995.

[3] OV C 397, 31.12.1994.

[4] OV L 389, 31.12.1992., 1. lpp.

[5] OV L 140, 3.6.1994., 1. lpp.

[6] OV L 261, 20.10.1993., 1. lpp.

[7] OV L 364, 4.12.1989., 64. lpp. Lēmunā jaunācie grozījumi izdarīti ar Lēmunu 94/207/EK (OV L 101, 20.4.1994., 9. lpp.)

[8] OV L 288, 11.10.1986., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EEK) Nr. 3676/93 (OV L 341, 31.12.1993., 1. lpp.)

--------------------------------------------------

I PIELIKUMS

ZVEJAS VEIDU DEFINĒJUMS

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

--------------------------------------------------

II PIELIKUMS

KOPIENAS KRITĒRIJI ZVEJAS INTENSITĀTES NOVĒRTĒJUMAM

Zvejas intensitāte

Saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 3760/92 3.pantu zvejas intensitāti definē šādi:

- atsevišķam kuģim — kā kuģa jaudas un aktivitātes reizinājumu,

- flotei vai kuģu grupai — kā visu atsevišķo kuģu zvejas intensitātes summu.

Jauda

Kuģa jaudu izsaka šādi:

- kuģiem, kas izmanto velkamos zvejas rīkus — kā uzstādīto jaudu, kas izteikta kilovatos (kW),

- kuģiem, kas izmanto stacionāros zvejas rīkus — kā uzstādīto jaudu, kas izteikta kilovatos (kW), un tonnāžu. Vajadzības gadījumā, pamatojoties uz dalībvalstu priekšlikumiem un saziņā ar attiecīgajām dalībvalstīm, Komisija izskata iespēju noteikt sarežģītākus zvejas intensitātes novērtējuma kritērijus.

Aktivitāte

Zvejas kuģa zvejas aktivitāti vērtē, pamatojoties uz to, cik daudz laika kuģis ik gadu pavada zvejas zonā.

--------------------------------------------------

III PIELIKUMS

NOSACĪJUMI, KAS REGLAMENTĒ ZVEJAS DARBĪBAS

1. Velkamie zvejas rīki

Ar Spānijas vai Portugāles karogu peldošo nosaukto kuģu sarakstos iekļauj to kuģu sarakstu, kam ir pieeja otras šeit minētās valsts kontinentālajiem ūdeņiem.

To zvejas veidu gadījumā, kas aptver kontinentālos piekrastes ūdeņus ICES VIII un IX zonā un CECAF, Spānijas un Portugāles kompetentās iestādes izveido valsts zvejniecības plānus, kas regulē šo valstu attiecīgo kuģu aktivitāti otras šeit minētās valsts ūdeņos. Šajos plānos jo īpaši ņem vērā vispārīgo zvejas intensitātes pakāpi, kas attiecībā uz kuģu skaitu un kopējo jaudu ir sasniegta laikposmā no 1986. līdz 1995. gadam.

Vēžveidīgo nozveja ir atļauta piezvejas veidā, tai nepārsniedzot 10 % no tā nozvejas daudzuma, kas atrodas uz kuģa, ja zvejo heku un citas piegrunts sugas.

2. Āķu jedas tunzivju zvejai

Ar Spānijas karogu peldošu kuģu zvejas darbības kontinentālajos ūdeņos, uz ko attiecas Portugāles suverenitāte vai jurisdikcija un kas ietilpst ICES IX zonā un CECAF, un ar Portugāles karogu peldošu kuģu zvejas darbības kontinentālajos ūdeņos, uz ko attiecas Spānijas suverenitāte vai jurisdikcija un kas ietilpst ICES VIII un IX zonā un CECAF, atļauj saskaņā ar spēkā esošajiem Kopienas noteikumiem.

3. Tunzivju zveja

Spānijas kuģu pieeja salu ūdeņiem, uz ko attiecas Portugāles suverenitāte vai jurisdikcija un kas ietilpst ICES X zonā un CECAF , un Portugāles kuģu pieeja salu ūdeņiem, uz ko attiecas Spānijas suverenitāte vai jurisdikcija un kas ietilpst CECAF, nav atļauta, izņemot attiecīgus gadījumus, kad kuģi veic zvejas darbības, kurās izmanto tradicionālus zvejas rīkus saskaņā ar abu šo dalībvalstu vienošanos.

--------------------------------------------------

IV PIELIKUMS

PASĀKUMI ATTIECĪBĀ UZ APMAIŅU AR NOTEIKTĀM ZVEJAS IESPĒJĀM UN NOTEIKTIEM APSTIPRINĀTIEM NOZVEJAS IEROBEŽOJUMIEM

1. Apmaiņa ar zvejas iespējām

1.1. Zvejas iespēju apmaiņu starp Franciju un Portugāli automātiski atjauno laikā no 1995. līdz 2002. gadam, ar iespēju ik gadu veikt apmaiņas nosacījumu grozījumus, ko var ierosināt katra no šīm dalībvalstīm laikā, kad notiek ikgadējā TAC un kvotu noteikšana.

Apmaiņas noteikumi skar šādas TAC:

i) kopējo TAC anšoviem, ko nosaka ICES VIII un IX zonām — 80 % no Portugāles zvejas iespējām ik gadu nodod Francijai. Šis daudzums jānozvejo vienīgi ūdeņos, uz ko attiecas Francijas suverenitāte vai jurisdikcija;

ii) TAC hekam, ko nosaka ICES VIIIc, IX un X zonām un CECAF — 70 % no Francijas zvejas iespējām ik gadu nodod Portugālei. Šis daudzums jānozvejo vienīgi ūdeņos, uz ko attiecas Portugāles suverenitāte vai jurisdikcija;

iii) TAC mencai, ko nosaka NAFO rajonam 3 M — visas Francijas zvejas iespējas ik gadu nodod Portugālei.

1.2. Zvejas iespēju apmaiņa starp Spāniju un Franciju, pamatojoties uz 1992. gada divpusējo līgumu par anšoviem, stājas spēkā no 1995. gada ar daudzgadu perspektīvu, ņemot vērā abu dalībvalstu intereses, to skaitā jo īpaši ikgadējās kvotu apmaiņas pakāpi, kontroles pasākumus un tirgus problēmas, un paredzot iespēju ik gadu veikt apmaiņas nosacījumu grozījumus, ko var ierosināt katra no šīm dalībvalstīm laikā, kad notiek ikgadējā TAC un kvotu noteikšana.

Apmaiņas noteikumi skar šādas TAC:

i) TAC mencai, ko nosaka ICES Vb, VI, XII un XIV zonai — 10 tonnas no Francijas zvejas iespējām ik gadu nodod Spānijai;

ii) TAC mencai, ko nosaka ICES VIIb, VIIk, VIII, IX un X zonai un CECAF apgabalam 34.1.1 — 50 tonnas no Francijas zvejas iespējām ik gadu nodod Spānijai;

iii) TAC pikšai, ko nosaka ICES Vb, VI, XII un XIV zonai — 10 tonnas no Francijas zvejas iespējām ik gadu nodod Spānijai;

iv) TAC pikšai, ko nosaka ICES VII, VIII, IX un X zonai un CECAF apgabalam 34.1.1 — 55 tonnas no Francijas zvejas iespējām ik gadu nodod Spānijai;

v) TAC merlangam, ko nosaka ICES Vb, VI, XII un XIV zonai — 10 tonnas no Francijas zvejas iespējām ik gadu nodod Spānijai;

vi) TAC saidai, ko nosaka ICES VIIb un VIIk zonai — 50 tonnas no Francijas zvejas iespējām ik gadu nodod Spānijai;

vii) TAC hekam, ko nosaka ICES Vb, VI, XII un XIV zonai — 2200 tonnas no Francijas zvejas iespējām ik gadu nodod Spānijai;

viii) TAC jūras velnam, ko nosaka ICES VII zonai — 300 tonnas no Francijas zvejas iespējām ik gadu nodod Spānijai;

ix) TAC anšoviem, ko nosaka ICES VIII zonai — 9000 tonnas no Spānijas zvejas iespējām ik gadu nodod Francijai;

1.3. Zvejas iespēju apmaiņu starp Beļģiju un Spāniju automātiski atjauno laikā no 1995. līdz 2002. gadam, ar iespēju ik gadu veikt apmaiņas nosacījumu grozījumus, ko var ierosināt katra no šīm dalībvalstīm laikā, kad notiek ikgadējā TAC un kvotu noteikšana.

Apmaiņas noteikumi skar šādas TAC:

i) TAC mencai, ko nosaka ICES Vb, VI, XII un XIV zonai — 10 tonnas no Beļģijas zvejas iespējām ik gadu nodod Spānijai;

ii) TAC pikšai, ko nosaka ICES Vb, VI, XII un XIV zonai — 10 tonnas no Beļģijas zvejas iespējām ik gadu nodod Spānijai;

iii) TAC merlangam, ko nosaka ICES VIIb un VIIk zonai — 15 tonnas no Beļģijas zvejas iespējām ik gadu nodod Spānijai;

iv) TAC jūras velnam, ko nosaka ICES VII zonai — 150 tonnas no Beļģijas zvejas iespējām ik gadu nodod Spānijai;

v) TAC smilšplekstei, ko nosaka ICES VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIe zonai — 30 tonnas no Spānijas zvejas iespējām ik gadu nodod Beļģijai;

vi) TAC Norvēģijas omāram, ko nosaka ICES VII zonai — 100 tonnas no Spānijas zvejas iespējām ik gadu nodod Beļģijai;

vii) TAC jūras velnam, ko nosaka ICES VIIIa, VIIIb, un VIId zonai — 60 tonnas no Spānijas zvejas iespējām ik gadu nodod Beļģijai;

viii) TAC hekam, ko nosaka ICES VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIe zonai — 30 tonnas no Spānijas zvejas iespējām ik gadu nodod Beļģijai.

2. Apstiprinātie nozvejas ierobežojumi

2.1. Spānija ierobežo savu ikgadējo heka nozveju ūdeņos, uz ko attiecas Portugāles suverenitāte vai jurisdikcija, līdz 850 tonnām un ikgadējo stavridas nozveju minētajos ūdeņos — līdz 2250 tonnām.

2.2. Portugāle ierobežo savu ikgadējo heka nozveju ūdeņos, uz ko attiecas Spānijas suverenitāte vai jurisdikcija, līdz 850 tonnām un ikgadējo stavridas nozveju minētajos ūdeņos — līdz 2250 tonnām.

--------------------------------------------------

V PIELIKUMS

ZIVSAIMNIECĪBAS RESURSU SAGLABĀŠANAS TEHNISKO PASĀKUMU GROZĪJUMI

1. Aizliegts izmantot driftertīklus tunzivju zvejai ūdeņos, uz ko attiecas Portugāles un Spānijas suverenitāte vai jurisdikcija un kas ietilpst ICES VIII, IX, X zonā un CECAF.

2. Aizliegts izmantot riņķvadus tropu tunzivju (svītrainās, lielacu un garspuru tunzivis) zvejai ūdeņos, uz ko attiecas Portugāles suverenitāte vai jurisdikcija un kas ietilpst ICES X zonā uz ziemeļiem no 36º 30′ ziemeļu platuma un CECAF uz ziemeļiem no 31º ziemeļu platuma un uz austrumiem no 17º 30′ rietumu garuma.

--------------------------------------------------