LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 167/1

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (EK) Nr. 543/2009

(2009. gada 18. jūnijs),

kas attiecas uz statistiku par augkopības kultūrām un ar ko atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 837/90 un (EEK) Nr. 959/93

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 285. panta 1. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (1),

tā kā:

(1) Padomes Regula (EEK) Nr. 837/90 (1990. gada 26. marts) par statistikas informāciju, kas dalībvalstīm jāiesniedz attiecībā uz graudaugu ražošanu (2), un Padomes Regula (EEK) Nr. 959/93 (1993. gada 5. aprīlis) par statistikas informāciju, kas dalībvalstīm jāiesniedz attiecībā uz augkopības produktiem, kas nav labības produkti (3), ir vairākkārt grozītas. Tagad ir vajadzīgi papildu grozījumi un vienkāršojumi, tādēļ saskaņā ar jauno pieeju Kopienas tiesību aktu vienkāršošanai un labākam regulējumam (4) šie tiesību akti skaidrības labad būtu jāaizstāj ar vienu tiesību aktu.

(2) Statistika par augkopības kultūrām ir būtiski svarīga Kopienas tirgu pārvaldībai. Tāpat tiek uzskatīts, ka ir būtiski, lai papildus tai statistikai par graudaugiem un pārējiem laukaugiem, uz kuru patlaban attiecas Kopienas tiesību akti, būtu iekļauta statistika par dārzeņiem un ilggadīgiem stādījumiem.

(3) Lai nodrošinātu, ka kopējā lauksaimniecības politika tiek pienācīgi pārvaldīta, Komisija prasa regulāri sniegt datus par platībām, ražību un augkopības kultūru produkciju.

(4) Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1166/2008 (2008. gada 19. novembris), kas attiecas uz lauku saimniecību struktūras apsekojumiem un lauksaimnieciskās ražošanas metožu apsekojumu (5), paredzēta Kopienas apsekojumu programma, ņemot vērā statistikas sniegšanu par lauku saimniecību struktūru līdz 2016. gadam.

(5) Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1059/2003 (2003. gada 26. maijs) par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) izveidi (6) visā statistikā, ko dalībvalstis nosūta Komisijai un kas sadalīta pa teritoriālajām vienībām, izmanto NUTS klasifikāciju. Tādējādi, lai sagatavotu salīdzināmu reģionālo statistiku, teritoriālās vienības būtu jādefinē saskaņā ar NUTS klasifikāciju.

(6) Lai samazinātu slogu dalībvalstīm, reģionālo datu sniegšanas prasības nedrīkstētu pārsniegt iepriekšējos tiesību aktos noteiktās prasības, ja vien tostarp nav noteikti jauni reģionālie līmeņi. Līdz ar to ir atbilstīgi ļaut Vācijas un Apvienotās Karalistes reģionālās statistikas datus sniegt tikai par NUTS 1 līmeņa teritoriālajām vienībām.

(7) Lai atvieglinātu šīs regulas īstenošanu, ir vajadzīga cieša dalībvalstu un Komisijas sadarbība, jo īpaši ar Lauksaimniecības statistikas pastāvīgās komitejas atbalstu, kas izveidota ar Padomes 1972. gada 31. jūlija Lēmumu 72/279/EEK (7).

(8) Lai nodrošinātu netraucētu pāreju no režīma, ko piemēro saskaņā ar Regulām (EEK) Nr. 837/90 un (EEK) Nr. 959/93, ar šo regulu būtu jāļauj uz laiku, kas nav ilgāks par diviem gadiem, piešķirt dalībvalstīm atkāpi, ja šīs regulas piemērošana to statistikas sistēmām prasītu plašus pielāgošanas pasākumus un, iespējams, radītu ievērojamas praktiskas problēmas.

(9) Šajā regulā paredzētie pasākumi statistikas izveidei ir nepieciešami Kopienas darbību veikšanai. Ņemot vērā to, ka ierosinātās darbības mērķi – proti, izveidot vienotu juridisko sistēmu Kopienas statistikas datu regulārai sagatavošanai par apstrādātām platībām, ražību un graudaugu un augkopības kultūru, kas nav graudaugi, produkciju dalībvalstīs – nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka tādēļ šo mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai.

(10) Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 223/2009 (2009. gada 11. marts) par Eiropas statistiku (8) ir noteikts pamatprincipu kopums attiecībā uz šajā regulā izklāstītajiem noteikumiem, jo īpaši taisnīguma, ticamības, atbilstības, izmaksu efektivitātes, statistikas konfidencialitātes un skaidrības principiem, un attiecībā uz saskaņā ar šo regulu sniegto konfidenciālo statistikas datu nosūtīšanu un aizsardzību, lai nodrošinātu, ka Kopienas statistikas datus to apkopošanas un izplatīšanas laikā nelikumīgi neizpauž vai neizmanto citiem mērķiem.

(11) Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (9).

(12) Jo īpaši Komisija būtu jāpilnvaro grozīt nosūtīšanas tabulas. Šie pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs regulas elementus, inter alia, to papildinot ar jauniem nebūtiskiem elementiem, jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru.

(13) Padomes Regulā (EK) Nr. 834/2007 (2007. gada 28. jūnijs) par bioloģisko ražošanu un bioloģisko produktu marķēšanu (10) ir noteikts pienākums saskaņā ar Kopienas statistikas programmu sniegt attiecīgu statistikas informāciju Komisijai. Atzīstot, ka pastāv vajadzība regulāri apkopot Kopienas statistiku par bioloģisko ražošanu un lauksaimniecību, tiek sagaidīts, ka Komisija atbilstīgi rīkosies, tostarp iesniegs likumdošanas priekšlikumu, lai pienācīgi risinātu šo jautājumu.

(14) Šī regula neiespaido to, ka dalībvalstis brīvprātīgi sniedz statistikas datus par augkopības kultūru ražas prognozēm (EECP).

(15) Ir notikusi apspriešanās ar Lauksaimniecības statistikas pastāvīgo komiteju,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets

Ar šo regulu izveido vienotu sistēmu regulārai Kopienas statistikas sagatavošanai par lauksaimniecības zemes izmantošanu un augkopības kultūru produkciju.

2. pants

Definīcijas un precizējumi

1. Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

a) “ražas gads” ir kalendārais gads, kad sāk novākt ražu;

b) “izmantotā lauksaimniecībā izmantojamā zeme” ir saimniecību izmantotā kopējā aramzemes, ilggadīgo zālāju, ilggadīgo stādījumu un piemājas dārziņu platība, neatkarīgi no īpašuma veida vai no tā, vai tā tiek izmantota kā kopīgā zeme;

c) “apstrādātā platība” ir platība, kas atbilst kopējai sējumu platībai, bet pēc ražas novākšanas no tās atskaita izpostīto platību (piem., dabas katastrofu dēļ);

d) “apsētā platība” ir kopējā sējumu platība, kurā attiecīgajā gadā audzē konkrētu augkopības kultūru;

e) “novāktā platība” ir apsētās platības daļa, kurā novāc ražu. Tādēļ tā var būt vienāda ar apsēto platību vai mazāka par to;

f) “produkcijas platība” saistībā ar ilggadīgiem stādījumiem ir platība, kurā potenciāli var novākt ražu pārskata ražas gadā. Tajā nav iekļautas visas platības, kurās negūst produkciju, piemēram, jaunie stādījumi, no kuriem vēl nenovāc ražu;

g) “novāktā produkcija” ir produkcija, tostarp saimniecības zaudējumi un zudumi, tieši saimniecībā patērētais daudzums un tirgū laistais daudzums, norādot pamata produkta svara vienībās;

h) “ražība” ir no apstrādātās platības novāktā produkcija;

i) “augkopības kultūras zem stikla vai augsta (pieejama) pārsega” ir augkopības kultūras, kas visu augšanas periodu vai tā lielāko daļu atrodas siltumnīcās vai zem stacionāra vai pārvietojama augsta pārsega (stikla vai elastīgas vai neelastīgas plastmasas). Tas neietver plastmasas plēvi, ko klāj tieši uz zemes, kā arī zemi zem plēves pārsegiem vai tuneļiem, kuri nav cilvēkam pieejami, vai pārvietojamiem stikla rāmjiem. To augkopības kultūru platības, ko kādu laiku audzē zem stikla un kādu laiku atklātā laukā, norāda pie platībām, kuras ir pilnībā zem stikla, ja vien audzēšana zem stikla nav notikusi īpaši ierobežotā laikposmā;

j) zemes gabala “galvenā platība” ir platība, ja šis zemes gabals attiecīgajā ražas gadā izmantots tikai vienu reizi un ja to nepārprotami nosaka minētais izmantojums.

2. “Secīgā augkopība” norāda uz aramzemes gabalu, ko ražas gadā izmanto vairākkārt un katru reizi tikai vienai augkopības kultūrai. Šo platību uzskata par apstrādāto platību attiecībā uz katru augkopības kultūru. Šajā kontekstā nav piemērojams galvenās un sekundārās platības jēdziens.

“Apvienotā augkopība” norāda uz tādu augkopības kultūru apvienojumu, kuras vienlaikus audzē vienā lauksaimniecībā izmantojamās zemes gabalā. Šajā gadījumā apstrādāto platību proporcionāli sadala starp augkopības kultūrām atkarībā no platības, kurā tās audzē. Šajā kontekstā nav piemērojams galvenās un sekundārās platības jēdziens.

“Divējāda izmantojuma augkopības kultūras”, t. i., augkopības kultūras, kuras var izmantot vairākiem nolūkiem, saskaņā ar vienošanos ir galvenās augkopības kultūras, ņemot vērā to primāro izmantojuma veidu, un sekundārās augkopības kultūras, ņemot vērā to papildu izmantojumu.

3. pants

Aptvērums

1. Ikviena dalībvalsts sagatavo statistiku par pielikumā norādītajām augkopības kultūrām, kuras audzē izmantotajā lauksaimniecībā izmantojamajā zemē tās teritorijā.

2. Statistika ir reprezentatīva vismaz attiecībā uz 95 % no šādām platībām:

a) kopējā apstrādātā platība, kurā audzē laukaugus (1. tabula);

b) dārzeņu, meloņu un zemeņu kopējā novāktā platība (2. tabula);

c) ilggadīgo stādījumu kopējā audzēšanas platība (3. tabula);

d) izmantotā lauksaimniecībā izmantojamā zeme (4. tabula).

3. Mainīgās kultūras, kas ir maz vai nav nemaz pārstāvētas dalībvalstī, var neiekļaut statistikā, ja attiecīgā dalībvalsts līdz tā kalendārā gada beigām, kurš ir tieši pirms katra pārskata perioda, informē Komisiju par visām šādām augkopības kultūrām un par katrai šādai augkopības kultūrai piemērojamo robežlielumu.

4. pants

Biežums un pārskata periods

Dalībvalstis katru gadu nosūta Komisijai pielikumā norādītos datus. Pārskata periods ir ražas gads. Pirmais pārskata gads ir 2010. gads.

5. pants

Precizitātes prasības

1. Dalībvalstis, kas veic izlases apsekojumus statistikas iegūšanai, veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka 1. tabulas dati atbilst turpmāk norādītām precizitātes prasībām, proti, līdz n + 1 gada 30. septembrim iesniedzamo datu variāciju koeficients valsts līmenī nepārsniedz 3 % no apstrādātās platības, kurā audzē šādas galvenās augkopības kultūras: graudaugus graudu ražošanai (tostarp sēklai), žāvētus pākšaugus un proteīnaugus graudu ražošanai (tostarp graudu un pākšaugu sēklu maisījumi), sakņaugus, tehniskās kultūras un zaļbarības kultūras.

2. Dalībvalsts, kura pieņem lēmumu izmantot statistikas informācijas avotus, kas nav statistikas apsekojumi, nodrošina, ka no šādiem avotiem iegūtā informācija ir vismaz tikpat kvalitatīva kā statistikas apsekojumos iegūtā informācija.

3. Dalībvalsts, kas pieņem lēmumu izmantot administratīvo avotu, savlaicīgi informē Komisiju un nodrošina detalizētu informāciju par izmantotajām metodēm un attiecīgā administratīvā avota datu kvalitāti.

6. pants

Nosūtīšana Komisijai

1. Dalībvalstis nosūta Komisijai (Eurostat) pielikumā norādītos datus, ievērojot katrai tabulai paredzētos termiņus.

2. Komisija var pielāgot pielikumā paredzētās nosūtīšanas tabulas. Šos pasākumus, kas paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, inter alia, to papildinot, pieņem saskaņā ar 9. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

7. pants

Reģionālā statistika

1. Datus par augkopības kultūrām, kas pielikumā marķētas ar “R”, sniedz par NUTS 1 un NUTS 2 līmeņa teritoriālajām vienībām, kā definēts Regulā (EK) Nr. 1059/2003. Izņēmuma kārtā Vācija un Apvienotā Karaliste tos var sniegt par NUTS 1 līmeņa teritoriālajām vienībām.

2. Mainīgās kultūras, kas ir maz vai nav nemaz pārstāvētas dalībvalstī, var neiekļaut statistikā, ja attiecīgā dalībvalsts līdz tā kalendārā gada beigām, kurš ir tieši pirms katra pārskata perioda, informē Komisiju par visām šādām augkopības kultūrām un par katrai šādai augkopības kultūrai piemērojamo robežlielumu.

8. pants

Statistikas kvalitāte un ziņojums

1. Šīs regulas vajadzībām nosūtāmajiem datiem piemēro šādus kvalitātes kritērijus:

a) “atbilstība”, kas attiecas uz pakāpi, kādā statistika atbilst pašreizējām un iespējamām lietotāju vajadzībām;

b) “precizitāte”, kas attiecas uz novērtējuma atbilstību nezināmajām faktiskajām vērtībām;

c) “savlaicīgums”, kas attiecas uz laikposmu starp informācijas pieejamību un tās aprakstīto notikumu vai parādību;

d) “punktualitāte”, kas attiecas uz kavējumu starp datu publicēšanu un datu iesniegšanas termiņu (dienu, līdz kurai datiem jābūt sniegtiem);

e) “pieejamība” un “skaidrība”, kas attiecas uz nosacījumiem un kārtību, kādā lietotāji var iegūt, izmantot un interpretēt datus;

f) “salīdzināmība”, kas attiecas uz piemēroto statistikas jēdzienu, pārbaudes līdzekļu un procedūru atšķirību ietekmes noteikšanu, salīdzinot statistiku ģeogrāfiskos apgabalos, nozaru jomās vai laikā;

g) “saskaņotība”, kas attiecas uz datu piemērotību, lai tos varētu ticami kombinēt un dažādi izmantot.

2. Dalībvalstis reizi trijos gados un pirmo reizi līdz 2011. gada 1. oktobrim iesniedz Komisijai (Eurostat) kvalitātes ziņojumu par nosūtītajiem datiem.

3. Kvalitātes ziņojumā, izmantojot 1. punktā minētos kvalitātes kritērijus, apraksta:

a) šajā regulā paredzēto apsekojumu veidu un izmantoto metodiku;

b) precizitātes līmeni, kas gūts šajā regulā minētajos izlases apsekojumos; un

c) citu izmantoto avotu kvalitāti, kas nav apsekojumi.

4. Dalībvalstis informē Komisiju par metodikas vai citādām izmaiņām, kas varētu ievērojami ietekmēt statistikas kvalitāti. To dara ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc tam, kad šīs izmaiņas stājušās spēkā.

5. Ņem vērā principu, ka papildu izmaksām un slogam jābūt saprātīgam.

9. pants

Komitejas procedūra

1. Komisijai palīdz Lauksaimniecības statistikas pastāvīgā komiteja, kas izveidota ar Lēmuma 72/279/EEK 1. pantu.

2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā paredzētais termiņš ir trīs mēneši.

3. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

10. pants

Atkāpe

1. Ja šīs regulas piemērošana dalībvalsts statistikas sistēmai rada nepieciešamību veikt būtiskus pielāgojumus un var radīt būtiskas praktiskas problēmas, Komisija var saskaņā ar 9. panta 2. punktā minēto vadības procedūru uz pilnu kalendāro gadu piešķirt attiecīgajai dalībvalstij atkāpi no šīs regulas īstenošanas līdz 2010. gada 31. decembrim vai līdz 2011. gada 31. decembrim.

2. Šim nolūkam dalībvalsts ne vēlāk kā 2009. gada 31. jūlijā iesniedz Komisijai pienācīgi pamatotu pieprasījumu.

11. pants

Atcelšana

1. Neskarot 2. punktu, ar šo no 2010. gada 1. janvāra atceļ Regulas (EEK) Nr. 837/90 un (EEK) Nr. 959/93.

Atsauces uz atceltajām regulām uzskata par atsaucēm uz šo regulu.

2. Atkāpjoties no 12. panta otrās daļas, dalībvalsts, kurai piešķirta atkāpe saskaņā ar 10. pantu, piešķirtās atkāpes darbības laikā turpina piemērot Regulas (EEK) Nr. 837/90 un (EEK) Nr. 959/93.

12. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2010. gada 1. janvāra. Tomēr 10. pantu piemēro no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 2009. gada 18. jūnijs. Eiropas Parlamenta vārdā – priekšsēdētājs H.-G. PÖTTERING Padomes vārdā – priekšsēdētājs Š. FÜLE

(1) Eiropas Parlamenta 2009. gada 19. februāra Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts) un Padomes 2009. gada 8. jūnija Lēmums.

(2) OV L 88, 3.4.1990., 1. lpp.

(3) OV L 98, 24.4.1993., 1. lpp.

(4) Iestāžu nolīgums par labāku likumdošanas procesu (OV C 321, 31.12.2003., 1. lpp.).

(5) OV L 321, 1.12.2008., 14. lpp.

(6) OV L 154, 21.6.2003., 1. lpp.

(7) OV L 179, 7.8.1972., 1. lpp.

(8) OV L 87, 31.3.2009., 164. lpp.

(9) OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

(10) OV L 189, 20.7.2007., 1. lpp.