LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 33/14

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2016/176

(2016. gada 9. februāris),

ar ko izbeidz antidempinga procedūru attiecībā uz tādas Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vīnskābes importu, kuru ražo Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1), un jo īpaši tās 9. pantu,

tā kā:

1. PROCEDŪRA

1.1. SPĒKĀ ESOŠIE PASĀKUMI

(1) Pēc antidempinga izmeklēšanas, kura atbilstīgi 5. pantam Regulā (EK) Nr. 1225/2009 (“pamatregula”), tika īstenota attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR” vai “attiecīgā valsts”) izcelsmes vīnskābes importu, ar Padomes Regulu (EK) Nr. 130/2006 (2) tika noteikti antidempinga pasākumi (“sākotnējā izmeklēšana”). Tie attiecās uz visiem ĶTR izcelsmes vīnskābes ražotājiem eksportētājiem, izņemot uzņēmumu Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd, kam tika piemērota nulles maksājuma likme.

(2) Atbilstīgi PTO Apelācijas iestādes ziņojumam lietā Mexico – Definitive Anti-dumping Measures on Beef and Rice (“PTO Apelācijas iestādes ziņojums”) (3) ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 332/2012 (4) Ķīnas ražotājs eksportētājs Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd tika izslēgts no Regulā (EK) Nr. 130/2006 noteikto pasākumu turpmākajām pārskatīšanām.

(3) Turpmāk tika īstenotas dažādas sākotnējo pasākumu pārskatīšanas izmeklēšanas (5). To rezultātā pašreiz ir spēkā maksājuma likme 34,9 % apmērā, ko piemēro visiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem, un divas individuālas maksājuma likmes – attiecīgi 4,7 % un 10,1 % (6) – ko piemēro diviem atsevišķiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem.

(4) 2011. gada 29. jūlijā (7) sākās iepriekšēja izmeklēšana, kas attiecās tikai uz Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd. Pēc sūdzības atsaukšanas ar Komisijas 2012. gada 4. jūnija lēmumu (8) procedūra tika izbeigta, nenosakot pasākumus.

1.2. IZMEKLĒŠANAS SĀKŠANA

(5) Eiropas Komisija (“Komisija”), pamatojoties uz pamatregulas 5. pantu, 2014. gada 4. decembrī attiecībā uz ĶTR izcelsmes vīnskābes importu Savienībā sāka antidempinga izmeklēšanu, kas attiecas uz Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd (“Bioking” vai “ražotājs eksportētājs”). Komisija publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (9) (“paziņojums par procedūras sākšanu”).

(6) Komisija sāka izmeklēšanu, reaģējot uz sūdzību, ko 2014. gada 21. oktobrī iesniedza četri vīnskābes ražotāji no Savienības – Distillerie Bonollo S.r.l., Caviro Distillerie S.r.l., Industria Chimica Valenzana S.p.a. un Distilleries Mazzari S.p.a. (“sūdzības iesniedzēji”) –, kuru produkcija veido vairāk nekā 25 % no kopējā vīnskābes ražošanas apjoma Savienībā. Sūdzībā bija iekļauti pierādījumi par dempingu un no tā izrietošu būtisku kaitējumu, un tie bija pietiekami, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu.

(7) Pēc procedūras sākuma ražotājs eksportētājs pieprasīja, lai to uzklausa tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersona. Ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Komisija, saskaņā ar pamatregulas 5. pantu sākot jaunu antidempinga izmeklēšanu par vienu uzņēmumu, pārkāpa VVTT VI pantā un PTO Antidempinga nolīguma (PTO ADN) (10) 5. panta 8. punktā noteikto pamatprincipu, jo antidempinga izmeklēšanām būtu jāattiecas uz trešām valstīm kā kopumu. Konkrētāk, tas apgalvoja, ka pašreizējai izmeklēšanai bija starpposma pārskatīšanas efekts un tādējādi tā bija pretrunā 2. apsvērumā minētajam PTO Apelācijas iestādes ziņojumam.

(8) Tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanas patiešām attiecas uz trešām valstīm kā kopumu, nevis uz individuāliem uzņēmumiem. Šī lieta izņēmuma kārtā ir sākta attiecībā uz vienu uzņēmumu, un tas darīts saskaņā ar pamatregulas 5. pantu, nevis tās 11. panta 3. punktu, tātad atbilstīgi PTO Apelācijas iestādes ziņojumam, nevis tam pretrunā. Apelācijas iestādes ziņojumā tika precizēts, ka ražotājs eksportētājs, par kuru sākotnējā izmeklēšanā konstatēts, ka tas neveic dempingu, ir jāizslēdz no šīs izmeklēšanas rezultātā noteikto galīgo pasākumu darbības jomas un uz to nedrīkst attiecināt sākotnējo pasākumu turpmākās pārskatīšanas. No ziņojuma neizriet, ka par šādu ražotāju eksportētāju un tā veikto importu nedrīkst sākt jaunu izmeklēšanu ar mērķi nodrošināt aizsardzību pret importu par dempinga cenām un noteikt pasākumus, ja ir izpildīti to piemērošanas nosacījumi.

(9) Ciktāl iespējams, Savienības tiesību akti jāinterpretē saskanīgi ar starptautisko tiesību aktiem, jo īpaši tad, ja konkrētie noteikumi ir paredzēti, lai īstenotu Savienības noslēgtu starptautisku nolīgumu. No vienas puses, PTO ADN ļauj noteikt pasākumus kaitējoša dempinga kompensēšanai, taču, no otras puses, saskaņā ar PTO Apelācijas iestādes interpretāciju nolīgumā nav atļauta pārskatīšana attiecībā uz uzņēmumiem, par kuriem sākotnējā izmeklēšanā nav konstatēta dempinga īstenošana, tāpēc pamatregula jāinterpretē tādējādi, ka tādos gadījumos kā šis, kad pastāv prima facie pierādījumi par kaitējošu dempingu, tā ļauj Savienībai sākt izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulas 5. pantu.

(10) Katrā ziņā Savienības tiesu judikatūra apstiprina, ka neviens no pamatregulas noteikumiem neliedz saskaņā ar pamatregulas 5. pantu sākt jaunu antidempinga procedūru, kas attiecas tikai uz vienu uzņēmumu, par kuru citā procedūrā nav konstatēta dempinga īstenošana, taču pašreiz pieejami prima facie pierādījumi par kaitējošu dempingu (11). Tāpēc ražotāja eksportētāja apgalvojumi tika noraidīti.

1.3. IEINTERESĒTĀS PERSONAS

(11) Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja atsaukties ieinteresētās personas, kas vēlas piedalīties izmeklēšanā. Papildus tam Komisija par izmeklēšanas sākšanu atsevišķi informēja un aicināja tajā piedalīties sūdzības iesniedzējus, citus zināmos Savienības ražotājus, Savienības ražotāju apvienību, ražotāju eksportētāju un Ķīnas Tautas Republikas iestādes, zināmos nesaistītos importētājus, piegādātājus un lietotājus.

(12) Ieinteresētajām personām bija iespēja sniegt piezīmes par izmeklēšanas sākšanu un pieprasīt, lai tās uzklausītu Komisija un/vai tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersona.

1.4. ANALOGĀS VALSTS RAŽOTĀJI

(13) Komisija par procedūras sākšanu informēja arī ražotājus Argentīnā, Austrālijā, Brazīlijā, Čīlē un Indijā un aicināja viņus tajā piedalīties. Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija ieinteresētās personas informēja, ka tā plāno par tirgus ekonomikas trešo valsti (“analogo valsti”) pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunkta izpratnē izvēlēties Argentīnu.

1.5. PĀRBAUDE IZLASES VEIDĀ

(14) Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija informēja, ka tā varētu veidot ieinteresēto personu izlasi saskaņā ar pamatregulas 17. pantu.

1.5.1. Savienības ražotāju atlase

(15) Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka ir provizoriski veikusi Savienības ražotāju atlasi. Komisija veidoja izlasi, ņemot vērā augstākos pārdošanas apjomus Savienībā un vienlaikus nodrošinot abu ražojošo dalībvalstu, Itālijas un Spānijas, pārstāvību izlasē. Komisija ņēma vērā visu pieejamo informāciju par Savienības ražošanas nozari, piemēram, sūdzību, informāciju, ko sniedza Itālijas Valsts rūpniecisko destilētāju un spirtu ražotāju asociācija (Assodistil) un citi zināmie Savienības ražotāji, kuri piedalījās faktu noskaidrošanā saskaņā ar pamatregulas 5. panta 4. punktu. Pagaidu izlasē bija trīs Savienības ražotāji. Izlasē iekļauto Savienības ražotāju produkcija veidoja aptuveni 56 % no līdzīgā ražojuma kopējā ražošanas apjoma Savienībā.

(16) Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes par pagaidu izlasi.

(17) Viens pagaidu izlasē neiekļauts Savienības ražotājs apgalvoja, ka tā nepietiekami reprezentēja Savienības mazāko ražotāju stāvokli. Šis ražotājs uzskatīja, ka viņš būtu jāiekļauj galīgajā izlasē, jo Bioking veiktā importa par dempinga cenām kaitējošā ietekme galvenokārt skāra mazākus uzņēmumus. Tādu pašu apgalvojumu izteica Itālijas Valsts rūpniecisko destilētāju un spirtu ražotāju asociācija (Assodistil).

(18) Visi Savienības vīnskābes ražotāji ir MVU. Mazāka Savienības ražotāja pievienošana izlasei nebūtu būtiski mainījusi tās reprezentativitāti un būtiski ietekmējusi kaitējuma rādītājus, kurus novērtēja, pamatojoties uz izlases datiem. Makroekonomiskie rādītāji, piemēram, pārdošanas apjoms (kā aprakstīts 109. apsvērumā), jebkurā gadījumā tiek noteikti, pamatojoties uz datiem par Savienības ražošanas nozari kopumā, t. i., visiem Savienības ražotājiem, tostarp attiecīgo Savienības ražotāju.

(19) Turklāt izlasē netika iekļauti arī citi Savienības ražotāji – visi bija MVU –, kam bija lielāks pārdošanas apjoms un kas gribēja tajā piedalīties. Attiecīgais Savienības ražotājs nenorādīja citus iemeslus, kuru dēļ ignorēt kādu no šiem ražotājiem, dodot priekšroku viņa uzņēmumam.

(20) Citas piezīmes netika iesniegtas. Tāpēc pagaidu izlase tika apstiprināta. Izlase reprezentatīvi atspoguļo Savienības ražošanas nozari.

1.5.2. Importētāju atlase

(21) Lai izlemtu, vai izlase ir nepieciešama, un attiecīgā gadījumā to izveidotu, Komisija aicināja nesaistītos importētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu lūgto informāciju.

(22) Prasīto informāciju iesniedza desmit uzņēmumi. Tomēr tikai viens no tiem bija nesaistīts attiecīgā ražojuma importētājs/tirgotājs. Pārējie deviņi uzņēmumi tika uzskatīti par lietotājiem un saņēma attiecīgās anketas.

(23) Tā kā sadarbojās ļoti mazs nesaistītu importētāju/tirgotāju skaits, Komisija nolēma, ka izlase nav vajadzīga.

1.6. TIRGUS EKONOMIKAS REŽĪMA (“TER”) PIEPRASĪJUMA VEIDLAPAS

(24) Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu Komisija nosūtīja ĶTR ražotājam eksportētājam prasīto TER pieprasījuma veidlapu.

1.7. ATBILDES UZ ANKETAS JAUTĀJUMIEM

(25) Komisija nosūtīja anketas trim izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, nesaistītajam importētājam/tirgotājam, kas sadarbojās, deviņiem lietotājiem, trīspadsmit piegādātājiem, ĶTR ražotājam eksportētājam, kā arī ražotājiem no piecām potenciālajām analogajām valstīm, t. i., Argentīnas, Austrālijas, Brazīlijas, Čīles un Indijas. Papildus tam Komisija pa tālruni sazinājās ar potenciālajiem ASV ražotājiem. Tomēr šajā saziņā tika apstiprināts, ka ASV netiek ražota vīnskābe.

(26) Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no trim izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, viena nesaistītā importētāja, kas sadarbojās, astoņiem lietotājiem, četriem Savienības piegādātājiem, ĶTR ražotāja eksportētāja un viena Austrālijas ražotāja.

1.8. PĀRBAUDES APMEKLĒJUMI

(27) Komisija lūdza un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai konstatētu dempingu, tā radīto kaitējumu un Savienības intereses. Turpmāk uzskaitīto uzņēmumu telpās saskaņā ar pamatregulas 16. pantu tika veikti pārbaudes apmeklējumi. Savienības ražotāji: — Caviro Distillerie S.r.l, Faenca, Itālija, — Comercial Quimica Sarasa s.l., Tydsa, Žirona, Spānija, — Distillerie Mazzari S.p.a., Ravenna, Itālija. Nesaistīts importētājs: — RFI Food Ingredients Handelsgesellschaft mbH, Diseldorfa, Vācija. Lietotāji: — DuPont Nutrition Biosciences ApS, Orhūsa, Dānija, — VG-Orth GmbH & Co. KG, Štātoldendorfa, Vācija. ĶTR ražotājs eksportētājs: — Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd, Tangki (Tangqi) rūpniecības parks, Juhangas (Yuhang) rajons, Hangdžou (Hangzhou), Džedžianga (Zhejiang), Ķīna. Ražotājs analogajā valstī: — Australian Tartaric Products Pty Ltd, Kolignana (Colignan), Viktorija, Austrālija.

1.9. IZMEKLĒŠANAS PERIODS UN ATTIECĪGAIS PERIODS

(28) Dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2013. gada 1. oktobra līdz 2014. gada 30. septembrim (“izmeklēšanas periods”). Kaitējuma noteikšanai būtisko tendenču pārbaude notika laikposmā no 2011. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

2. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

2.1. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS

(29) Attiecīgais ražojums ir Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vīnskābe (izņemot D–(-)-vīnskābi ar vismaz 12,0 grādu negatīvu optisko rotāciju, ko mēra ūdens šķīdumā saskaņā ar Eiropas farmakopejā aprakstīto metodi), ko pašreiz klasificē ar KN kodu ex 2918 12 00 (Taric kods – 2918120090) (“attiecīgais ražojums”).

(30) Vīnskābi izmanto vai nu kā sastāvdaļu galaproduktos, piemēram, vīnā un citos dzērienos, pārtikas un farmācijas produktos, vai arī kā piedevu, lai paātrinātu vai palēninātu noteiktus ķīmiskos procesus, piemēram, plāksteros, kur to izmanto kā slāpētāju.

(31) Attiecīgo ražojumu var iegūt no vīna darīšanas blakusproduktiem, galvenokārt vīna nogulsnēm, kā to dara visi Savienības ražotāji (“dabīgā vīnskābe”), vai to ķīmiski sintezējot no benzola un maleīnanhidrīda – šī viela ir galvenais Bioking izmantotais izejmateriāls (“sintētiskā vīnskābe”).

2.2. LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

(32) Izmeklēšanā tika atklāts, ka turpmāk uzskaitītajiem ražojumiem ir vienādas fiziskās un ķīmiskās pamatīpašības un pamatlietojums: — attiecīgais ražojums, — ražojums, ko ražotājs eksportētājs ražo un pārdod ĶTR iekšējā tirgū, — ražojums, ko ražo un pārdod tās analogās valsts iekšējā tirgū, kura atlasīta, kā aprakstīts 63.–68. apsvērumā, — ražojums, ko Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod Savienībā.

(33) Komisija nolēma, ka šie ražojumi ir līdzīgie ražojumi pamatregulas 1. panta 4. punkta izpratnē.

2.3. PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ RAŽOJUMU KLĀSTU

(34) Ieinteresētā persona apgalvoja, ka sintētiskā un dabīgā vīnskābe nav līdzīgie ražojumi. Šī persona norādīja, ka atšķiras abu vīnskābes veidu izejmateriāli, ražošanas process, ražošanas izmaksas, regulējums, pircēju viedoklis, fiziskās īpašības un galalietojums. Šo atšķirību dēļ nav iespējams taisnīgi salīdzināt Bioking ražoto sintētisko vīnskābi un Savienības ražošanas nozares ražoto dabīgo vīnskābi.

(35) Tika arī apgalvots, ka atšķirīgo īpašību dēļ sintētiskā vīnskābe labāk atbilda konkrētu lietotāju vajadzībām. Sintētisko vīnskābi ražo, izmantojot maleīnanhidrīdu, kura pieejamību neietekmē klimata apstākļi, savukārt dabīgo vīnskābi ražo no kalcija tartrāta, ko iegūst no vīna nogulsnēm, tāpēc tās pieejamība ir atkarīga no vīnogu ražas, proti, klimata apstākļiem. Tāpēc, ņemot vērā piegādes drošību un cenu stabilitāti, abu vīnskābes veidu konkurence tika raksturota kā ierobežota.

(36) Pamatregulas 1. panta 4. punktā noteikts, ka antidempinga izmeklēšanā ražojumus uzskata par līdzīgiem, ja tie ir identiski vai līdzīgi visos aspektos vai arī tiem ir ļoti līdzīgas īpašības. Var ņemt vērā vairākus faktorus, tostarp ražojumu fiziskās, tehniskās un ķīmiskās īpašības, to lietojumu, aizstājamību, pircēju viedokli, izplatīšanas kanālus, ražošanas procesu, ražošanas izmaksas un kvalitāti.

(37) Izmeklēšanā tika konstatēts, ka vīnskābei, ko ražo Bioking, analogās valsts ražotājs un Savienības ražošanas nozare, ir identiska ķīmiskā formula un ka attiecīgajām vīnskābēm ir vienādas tehniskās un fiziskās īpašības, lai gan atšķiras izejmateriāli, ražošanas process un ražošanas izmaksas. Šādas ar ražošanu saistītas atšķirības nevar mazināt galaproduktu līdzīgumu, jo līdzību nosaka, pamatojoties uz identisku ķīmisko formulu un vienādām tehniskajām un fiziskajām īpašībām. Turklāt ražojumi tika tirgoti līdzīgā koncentrācijā, tiem bija līdzīgs galalietojums, un tie bija savstarpēji aizstājami. Ir viens izņēmums, kas saistīts ar ES vīna darīšanas nozari – atbilstīgi ES regulējumam (12) tajā nav atļauts izmantot sintētisko vīnskābi, tomēr šis izņēmums nelikvidē pārējās atbilstīgās līdzīgās īpašības. Visos pārējos tirgus segmentos notiek atklāta un tieša konkurence. Patiešām, izmeklēšanā tika noskaidrots, ka lietotāji pārtikas, būvniecības un farmācijas nozares vajadzībām iegādājās gan sintētisko, gan dabīgo vīnskābi. Tāpēc apgalvojumi neatbilda izmeklēšanas konstatējumiem un tika apstiprināts, ka ražojumi ir līdzīgi.

(38) Jānorāda, ka ražojumus uzskatīja par līdzīgiem visās 1.–4. apsvērumā minētajās iepriekšējās izmeklēšanās.

3. DEMPINGS

3.1. NORMĀLĀ VĒRTĪBA

3.1.1. Tirgus ekonomikas režīms (“TER”)

(39) Komisija izvērtēja ražotāja eksportētāja TER pieprasījumu un veica pārbaudes apmeklējumu tā telpās.

(40) Pēc tam Komisija par TER konstatējumiem informēja ražotāju eksportētāju, attiecīgās valsts iestādes un Savienības ražošanas nozari. Ieinteresētajām personām bija iespēja sniegt piezīmes par konstatējumiem un pieprasīt, lai tās uzklausa Komisija un/vai tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersona. Komisija ņēma vērā paustos viedokļus. Tā paziņoja ieinteresētajām personām galīgo secinājumu par TER noteikšanu.

(41) Izmeklēšanā tika konstatēts, ka, lai gan ražotājs eksportētājs atbilda pārējo pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta kritēriju prasībām, tas neatbilda pirmā kritērija (“1. kritērijs”) prasībām, jo vietējā cena, ko tas izmeklēšanas periodā maksāja par galveno izejmateriālu, kurš veido lielāko ieguldījumu, proti, maleīnanhidrīdu, regulāri bija zemāka par tā starptautiskajām cenām un neatbilda tirgus vērtībām. Turklāt Bioking maksātās mazās maleīnanhidrīda iepirkuma cenas atbilda vietējai maleīnanhidrīda cenai Ķīnā, kas arī regulāri bija zemāka par starptautiskajām cenām. Izmeklēšanas periodā konstatētā vidējā Bioking maksātās cenas atšķirība bija 14 %.

(42) Cenas atšķirība, kas minēta 41. apsvērumā, tika noteikta, salīdzinot vietējās maleīnanhidrīda cenas, ko izmeklēšanas periodā Ķīnas Tautas Republikā maksāja Bioking, ar vietējām cenām citos tirgos. Lai veiktu šādu cenas salīdzinājumu, Komisija vispirms noteica pieejamās vietējās cenas par maleīnanhidrīdu (atkarīgas no tirgus spēkiem) katrā valstī un salīdzināmiem maleīnanhidrīda veidiem šajās valstīs un salīdzināja tās ar cenu par Bioking izmantoto maleīnanhidrīdu un maleīnanhidrīdu ĶTR iekšējā tirgū kopumā. Komisija uzskatīja, ka, ņemot vērā transporta izmaksas, salīdzināmajam tirgum vajadzētu būt tajā pašā ģeogrāfiskajā teritorijā. Tāpēc tā nolēma, ka ĶTR ģeogrāfiski tuvākā tirgus, proti, Taivānas iekšējā tirgus, īpašības ir pietiekamas, lai varētu pienācīgi salīdzināt Bioking maksātās cenas un vietējās maleīnanhidrīda cenas ĶTR kopumā.

(43) Datus, ko izmantoja ĶTR un trešo valstu vietējo cenu salīdzināšanai, ieguva no neatkarīga tirgus datu sniedzēja (13). Tika salīdzinātas Bioking maksātās maleīnanhidrīda cenas (pamatojoties uz pārbaudītiem Bioking datiem), maleīnanhidrīda cenas Ķīnas iekšējā tirgū (aprēķinātas bez PVN) un vietējās cenas Taivānas tirgū (bez PVN), kas uzzinātas no neatkarīga datu sniedzēja. Komisija arī analizēja datus par maleīnanhidrīda vietējām cenām citos tirgos (ASV un Savienībā). ĶTR, ASV un Savienības vietējo cenu salīdzinājumā tika noskaidrots, ka vidējā cenas atšķirība ir vēl lielāka par konstatēto Taivānas cenas atšķirību.

(44) Ķīnas un citu trešo valstu vietējās cenas atšķirības var skaidrot ar to, ka atbilstīgi Ķīnas PVN režīmam maleīnanhidrīda eksporta gadījumā netiek pilnīgi atmaksātas iepriekš samaksātās PVN summas. Tādējādi šis režīms ierobežo maleīnanhidrīda eksportu no ĶTR. Atbilstīgi Ķīnas tiesību aktiem uzņēmumiem, kas eksportē maleīnanhidrīdu no ĶTR, ir jāmaksā PVN 17 % apmērā. Taču tiek atmaksāta tikai daļa no attiecīgā iepriekš samaksātā PVN. Izmeklēšanas periodā PVN atmaksa bija 9 %. Tādējādi ĶTR īstenotā politika, piemēram, nelabvēlīgi PVN nosacījumi, ko piemēro attiecīgā izejmateriāla eksportam (14), pirmkārt, pazemina (neto) cenas šā izejmateriāla eksportam no ĶTR (jo ĶTR eksportētājiem starptautiskajos tirgos ir jākonkurē ar uzņēmumiem, kam parasti nav jāmaksā PVN par eksporta noietu) un, otrkārt, rada stimulu novirzīt pārdošanu uz iekšējo tirgu, tādējādi pazeminot vietējās cenas zem starptautiskā līmeņa.

(45) Turklāt izmeklēšanā tika konstatēts, ka maleīnanhidrīdu ražo no benzola vai butāna, kas veido 90 % no kopējām ražošanas izmaksām. Tika noskaidrots arī tas, ka no benzola un butāna iegūto maleīnanhidrīdu izcenojums ĶTR ir vienāds. Benzola eksportam no ĶTR piemērotā eksporta nodokļa likme ir 40 %, un eksporta gadījumā netiek atmaksāts PVN. Tāpēc var pamatoti secināt, ka ĶTR benzola tirgus netieši ietekmē no butāna ražotā maleīnanhidrīda – kuru izmanto Bioking – tirgu un arī veicina ĶTR maleīnanhidrīda tirgus vispārēju izkropļojumu.

(46) Visbeidzot, izmeklēšanā tika uzzināts, ka vairāku ĶTR maleīnanhidrīda ražotāju īpašnieks bija valsts un ka Ķīnas tirgū bija ievērojams jaudas pārpalikums. Var pamatoti secināt, ka jaudas pārpalikuma esība ir saistīta ar valsts uzņēmumu aizsargāto statusu, kura dēļ uz šādiem pārpalikumiem nevar reaģēt ar parastajiem tirgus mehānismiem, piemēram, konsolidāciju un slēgšanu.

(47) Ņemot vērā iepriekš minēto, Ķīnas iekšējais maleīnanhidrīda tirgus, tiek uzskatīts par izkropļotu.

(48) Pēc informācijas atklāšanas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka 41.–44. apsvērumā minētā maleīnanhidrīda cenas salīdzinājumā ir izmantotas vietējās cenas, tāpēc tas nav atbilstošs. Ražotājs eksportētājs norādīja, ka to vietā bija jāsalīdzina trešo tirgu eksporta cenas un Ķīnas vietējās cenas. Tas iesniedza alternatīvus starptautisko eksporta cenu un Ķīnas vietējo cenu salīdzinājumus. Ražotājs eksportētājs arī paziņoja, ka, salīdzinot tā iepirkuma cenas ar ASV muitas statistikas datubāzē norādītajām ASV eksporta cenām, būtu redzams, ka ražotāja eksportētāja iepirkuma cena regulāri bija augstāka par ASV eksporta cenām uz dažādu trešo valstu tirgiem. Ražotājs eksportētājs arī apgalvoja, ka maleīnanhidrīda izejmateriāla izmaksas (butāna cena) Taivānā bija augstākas nekā ĶTR vai ASV un ka tāpēc salīdzinājums ar Taivānas tirgus cenām bija neatbilstošs.

(49) Ražotāja eksportētāja iesniegtie alternatīvie starptautisko eksporta cenu salīdzinājumi bija neatbilstoši. Kā paskaidrots 42. apsvērumā, salīdzināmās vietējās cenas ar līdzīgiem piegādes nosacījumiem tika uzskatītas par piemērotu salīdzinājuma pamatu. Jānorāda arī tas, ka Bioking neminēja nekādus iemeslus, kas pamatotu tā apgalvojumu, ka vietējo cenu izmantošana salīdzinājumā ir per se neatbilstoša. Turklāt, kā paskaidrots 42. apsvērumā, izmeklēšanā tika secināts, ka, ņemot vērā transporta izmaksas, piemērotākais salīdzinājuma pamats, visticamāk, ir ģeogrāfiski tuvākais tirgus. Tāpēc apgalvojumi par to, ka Taivāna nav uzskatāma par atbilstošu salīdzinājuma pamatu vai ka piemērotāks būtu cits salīdzinājuma pamats – vai nu Bioking iesniegtie, vai arī ASV muitas statistikas dati par eksporta cenu –, tika noraidīti.

(50) Ražotājs eksportētājs arī apgalvoja, ka 44. apsvērumā minētā PVN režīma potenciālā ietekme uz (neto) eksporta cenu un tādējādi arī uz maleīnanhidrīda vietējo cenu Ķīnā bija pārspīlēta un būtu vien minimāla. Tomēr šis apgalvojums netika pamatots ar faktiskiem pierādījumiem. Katrā ziņā izmeklēšanā pieejamā informācija un 41.–44. apsvērumā izskaidrotās cenas atšķirības liecina, ka atšķirība būtu ievērojama un lielāka, nekā apgalvoja ražotājs eksportētājs. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

(51) Ražotājs eksportētājs arī uzstāja, ka izkropļojumi, ko varētu radīt valsts iejaukšanās benzola cenu noteikšanā, nebūtu nozīmīgi, jo par galveno tirgus cenas noteicēju kļūst butāns un tirgū tas arvien vairāk aizstās no benzola iegūto maleīnanhidrīdu. Kā paskaidrots 45. apsvērumā, no ĶTR eksportētā maleīnanhidrīda cenas ir vienādas neatkarīgi no tā, vai tas ražots no benzola vai butāna. Tas liecina, ka ĶTR benzola tirgus netieši ietekmē no butāna ražoto maleīnanhidrīdu – kuru izmanto Bioking – un arī veicina maleīnanhidrīda tirgus vispārēju izkropļošanu. Katrā ziņā tas, ka Bioking izmaksas par galveno resursu būtiski neatbilst tirgus vērtībām, tika secināts, pamatojoties uz ražotāja eksportētāja sniegtajiem datiem. Visbeidzot, ražotājs eksportētājs neiesniedza pierādījumus, lai pamatotu savu apgalvojumu par to, ka šajā ziņā pastāv regulāras un būtiskas atšķirības. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

(52) Ražotājs eksportētājs arī apgalvoja, ka maleīnanhidrīdu ražojošu valsts uzņēmumu aizsargātajam statusam – kas apstiprināts arī Komisijas veiktajā TER izmeklēšanā un izskaidrots informācijā, ko par TER sniedza ražotājam eksportētājam, – nebūtu nozīmes, jo ražotājs eksportētājs maleīnanhidrīdu galvenokārt pirka no privātiem piegādātājiem. Attiecībā uz šo apgalvojumu tika uzskatīts, ka arī tad, ja piegādātāji galvenokārt bija privāti uzņēmumi, to noteikto cenu arī varēja ietekmēt spiediens, ko radīja lielais jaudas pārpalikums un maleīnanhidrīdu ražojošo valsts uzņēmumu aizsargātais statuss. Turklāt Bioking nepierādīja pretējo. Jebkurā gadījumā Bioking iepirkuma cenu salīdzinājumā ar starptautiskajām cenām bija redzams, ka Bioking cenas patiešām bija izkropļotas un atspoguļoja Ķīnas tirgus vispārējo izkropļojumu. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

(53) Ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka secinājums par tā neatbilstību 1. kritērijam, pamatojoties uz Ķīnas PVN atmaksas režīmu, būtu pretrunā VVTT/PTO noteikumiem, jo tajos bija atļautas dažādas PVN atmaksas sistēmas, un tās netika uzskatītas par tirgus cenas kropļojošām. To apstiprinātu fakts, ka ĶTR protokolā par pievienošanos PTO neuzņēmās īpašas saistības attiecībā uz PVN atmaksas sistēmu. Visbeidzot, ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka iepriekš veiktajās izmeklēšanās Ķīnas PVN atmaksas sistēmas dēļ TER netika noraidīts, tāpēc tas nav uzskatāms par TER noraidīšanas pamatojumu arī šajā izmeklēšanā.

(54) Lai gan VVTT/PTO noteikumos ir atļautas dažādas PVN atmaksas sistēmas, šajā lietā tika konstatēts, ka Ķīnas PVN režīms patiešām pazemināja Ķīnas (neto) eksporta cenas un ierobežoja maleīnanhidrīda eksportu no ĶTR. Attiecīgi, kā aprakstīts 43. apsvērumā, tika konstatēts, ka arī Ķīnas vietējās cenas tika pazeminātas, tādējādi izkropļojot tirgu. Tāpēc šos apgalvojumus noraidīja.

(55) Par apgalvojumu, ka iepriekšējās izmeklēšanās TER netika noraidīts Ķīnas PVN atmaksas sistēmas dēļ, tiek atgādināts, ka iepriekš veiktajās izmeklēšanās (15) negatīvu TER vērtējumu pamatoja ar PVN atmaksas neesību. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

(56) Šajā izmeklēšanā tika konstatēts, ka Bioking maksātās maleīnanhidrīda cenas, kā arī maleīnanhidrīda cenas ĶTR kopumā neatbilda tirgus vērtībām, jo regulāri bija zemākas par starptautiskajām cenām. Ķīnas PVN atmaksas sistēma tika analizēta kā izkropļojumu cēlonis. Katrā izmeklēšanā lēmums par TER tiek pieņemts atsevišķi, pamatojoties uz konkrētajiem lietas apstākļiem. Šajā izmeklēšanā tika konstatēts, ka, ņemot vērā iepriekš aprakstītos īpašos apstākļus, nav izpildīts pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta 1. kritērijs. Tāpēc šis arguments tika noraidīts.

(57) Pēc informācijas atklāšanas sūdzības iesniedzēji atkārtoti apšaubīja to, ka ražotāja eksportētāja ieguldījumus, tostarp zemes izmantošanas tiesības, izmeklēšanas periodā varēja finansēt tikai ar uzņēmuma nesadalīto peļņu, jo īpaši ņemot vērā to, ka uzņēmums 2013. finanšu gadā arī izmaksāja dividendes. Sūdzības iesniedzēji arī apgalvoja, ka nesadalītā peļņa, iespējams, iegūta, pateicoties preferenciālām nodokļu likmēm, kas iepriekš piemērotas, īstenojot Ķīnas augstās tehnoloģijas rūpniecības veicināšanas programmu. Tomēr šie apgalvojumi par pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta otro kritēriju netika pamatoti ar pierādījumiem. Tāpēc tos noraidīja.

(58) Sūdzības iesniedzēji arī apgalvoja, ka ražotājs eksportētājs neievēroja pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta otrajā ievilkumā prasītos starptautiskos grāmatvedības standartus – tas nereģistrēja novērtēšanu un/vai vērtības pazemināšanos saistībā ar aktīvu apmaiņas darījumu, kurā iepriekš iegūtas zemes izmantošanas tiesības aizstāja ar piemērotākām. Tomēr aktīvu apmaiņas darījumā iegūta aktīva novērtēšana nodotā aktīva neto vērtības (nevis patiesās vērtības) apmērā ir arī starptautiskajos grāmatvedības standartos atzīta grāmatvedības darbība. Tāpēc šis arguments tika noraidīts.

(59) Sūdzības iesniedzēji arī uzsvēra, ka pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta otrais ievilkums netiktu izpildīts, jo ražotāja eksportētāja uzskaite tika sagatavota un revidēta atbilstīgi Ķīnas grāmatvedības standartiem, kuri atšķiras no pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā prasītajiem starptautiskajiem grāmatvedības standartiem. Tomēr izmeklēšanā tika noskaidrots, ka, lai gan normatīvā norāde attiecās vienīgi uz Ķīnas grāmatvedības standartiem, ražotāja eksportētāja piemērotie standarti atbilda starptautiskajiem. Tāpēc šis arguments tika noraidīts.

(60) Visbeidzot, sūdzības iesniedzēji apgalvoja, ka par zemes izmantošanas tiesībām samaksātā cena Komisijai bija jāsalīdzina nevis ar atsauces cenām ĶTR, bet gan ar zemes cenām trešās valstīs, piemēram, Taivānā, Indonēzijā un Indijā. Sūdzības iesniedzēji arī norādīja, ka par zemes izmantošanas tiesībām samaksātās cenas, iespējams, bija zemākas par tirgus ekonomikas cenām. Tomēr apgalvojums par zemes izmantošanas tiesību neatbilstību tirgus cenām netika pamatots un neatbilda izmeklēšanas konstatējumiem, kas liecināja par pretējo, proti, to atbilstību saprātīgām ĶTR dominējošām cenām un arī atbilstību neatkarīgam novērtējuma ziņojumam. Visbeidzot, attiecībā uz sūdzības iesniedzēju norādi par to, ka zemes izmantošanas tiesības bija jānovērtē, salīdzinot ar cenām trešās valstīs, jāatgādina, ka atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktam novērtējumā var ņemt vērā cenas trešās valstīs, taču tas nav obligāti. Katrā ziņā sūdzības iesniedzēji neminēja nevienu iemeslu, kas liktu apšaubīt neatkarīgā novērtējuma ziņojuma izmantošanas piemērotību. Tāpēc šis arguments tika noraidīts.

(61) Pamatojoties uz iepriekš izklāstītajiem, kā arī ražotājam eksportētājam jau sniegtajā informācijā aprakstītajiem apsvērumiem, ražotājam eksportētājam šajā izmeklēšanā nevarēja piešķirt TER.

3.1.2. Analogā valsts

(62) Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu ražotājiem eksportētājiem, kam nav piešķirts TER, normālā vērtība būtu nosaka, pamatojoties uz cenu vai salikto vērtību kādā trešā valstī ar tirgus ekonomiku. Šajā nolūkā bija jāizvēlas trešā valsts ar tirgus ekonomiku (“analogā valsts”).

(63) Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija ieinteresētās personas informēja, ka tā plāno par analogo valsti izvēlēties Argentīnu, un aicināja tās iesniegt piezīmes.

(64) Komisija sazinājās ar piecu potenciālo analogo valstu (Argentīnas, Austrālijas, Brazīlijas, Čīles un Indijas) iestādēm. Savukārt saziņā ar potenciālajiem ASV ražotājiem tika apstiprināts, ka ASV netiek ražota vīnskābe. Pamatojoties uz saņemto informāciju, Komisija lūdza vajadzīgās ziņas 26 potenciālajiem līdzīgā ražojuma ražotājiem no Argentīnas, Austrālijas, Brazīlijas, Čīles un Indijas.

(65) Komisijai atbildēja un prasīto informāciju sniedza tikai viens Austrālijas ražotājs.

(66) Izmeklēšanā tika konstatēts, ka Austrālijas vietējā ražošanas nozare konkurē ar vīnskābes importu vismaz no vienas valsts, t. i., ĶTR. Vīnskābes importam netika piemērotas nodevas. Kā minēts 36. un 37. apsvērumā, tika konstatēts, ka vīnskābe, ko ražoja vienīgais ražotājs, kurš sadarbojās (no Austrālijas), ir līdzīga ražojumam, ko ražo un eksportē ĶTR, lai gan ir ražošanas procesa atšķirības. Tāpēc, pamatojoties uz pieejamo informāciju, Austrālijas vietējais tirgus tika atzīts par atbilstošu normālās vērtības noteikšanai.

(67) Ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Argentīnas, Austrālijas un ASV vīnskābes eksporta cenas ir daudz zemākas par Bioking eksporta cenām, tāpēc, izmantojot šīs cenas, tiktu apstiprināta dempinga neesība. Šis apgalvojums ir nebūtisks, jo analogās valsts izvēlē netiek ņemts vērā tās eksporta cenu līmenis. Turklāt sadarboties piekrita tikai vienas potenciālās analogās valsts viens ražotājs. Ražotājs eksportētājs izteica papildu apgalvojumus par ražojumu klāstu. Tie ir komentēti 34.–38. apsvērumā.

(68) Tā kā sadarbojās tikai vienas potenciālās analogās valsts viens ražotājs un Austrālija tiek uzskatīta par atbilstošu analogo tirgu, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu par analogo valsti izvēlējās Austrāliju.

3.1.3. Normālā vērtība

(69) Pēdējā spēkā esošo pasākumu starpposma pārskatīšanā, kas attiecās uz ĶTR, izņemot Bioking (16), par analogo valsti tika izvēlēta Argentīna. Parasto vērtību noteica, pamatojoties uz salikto vērtību, kas atspoguļoja Argentīnā un ĶTR izmantotās ražošanas metodes objektīvās atšķirības, kuras, kā tika konstatēts, būtiski ietekmēja cenas un izmaksas. Arī šajā lietā Austrālijā un ĶTR izmantotā ražošanas metode atšķiras. Izmeklēšanā netika konstatēti apstākļi, kuru dēļ īstenotajai pieejai būtu jāatšķiras no starpposma pārskatīšanā izmantotās. Arī par šo aspektu netika saņemtas ieinteresēto personu piezīmes. Tāpēc tiek uzskatīts, ka normālā vērtība būtu jānosaka, pamatojoties uz salikto normālo vērtību Austrālijā, kas atspoguļo Austrālijā un ĶTR izmantotās ražošanas metodes objektīvās atšķirības.

(70) Šajā nolūkā Komisija kā ražošanas izmaksu aprēķina sākumpunktu izmantoja maleīnanhidrīda cenu Taivānā, ko tā noskaidroja TER noteikšanas vajadzībām (sk. 42. apsvērumu). Ņemot vērā faktiskos analogās valsts ražotāja datus, tika noteikts saprātīgs pārdošanas, vispārējo un administratīvo izmaksu (“PVA”) un peļņas apmērs.

(71) Vienīgais Austrālijas ražotājs, kas sadarbojās, ražoja un pārdeva tikai vienu ražojuma veidu, kas bija identisks vienam no ražojumu veidiem, kuru eksportam Savienībā pārdeva ražotājs eksportētājs. Austrālijā ražotā un pārdotā vīnskābes veida salikto normālo vērtību Komisija izmantoja kā atbilstošu visiem vīnskābes veidiem, ko izmeklēšanas periodā Bioking pārdeva un eksportēja Savienībā. Īstenoto pieeju uzskatīja par šai lietai piemērotu, jo visiem vīnskābes veidiem, kurus izmeklēšanas periodā Bioking pārdeva un eksportēja Savienībā, būtībā bija vienāds ražošanas process, un tā pārbaudē tika konstatēts, ka šo vīnskābes veidu ražošanas izmaksas gandrīz neatšķiras.

3.1.4. Eksporta cena

(72) Ražotājs eksportētājs ražojumu eksportēja tieši neatkarīgajiem pircējiem Savienībā. Tādējādi atbilstīgi pamatregulas 2. panta 8. punktam eksporta cena tika noteikta, ņemot vērā cenu, kas faktiski samaksāta vai maksājama par attiecīgo ražojumu, to pārdodot eksportam uz Savienību.

3.1.5. Salīdzinājums

(73) Komisija salīdzināja normālo vērtību un ražotāja eksportētāja eksporta cenu, pamatojoties uz EXW cenu.

(74) Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu gadījumos, kad to pamatoja vajadzība nodrošināt taisnīgu salīdzinājumu, Komisija koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Korekcijas tika veiktas, ņemot vērā neatmaksājamo eksporta PVN, kravas apstrādes, iekraušanas, pārvadāšanas un papildu izdevumus, jūras transporta, jūras transporta apdrošināšanas, kredīta, iepakošanas, nodrošinājuma un garantijas izmaksas, kā arī maksājumus par bankas pakalpojumiem.

(75) Saistībā ar korekciju attiecībā uz neatmaksājamo eksporta PVN tika konstatēts, ka Ķīnas iekšējā tirgū par eksporta noietu atmaksāja mazāku PVN nekā par iekšzemē pārdoto apjomu. Ņemot to vērā, normālo vērtību Austrālijā noteica, pieskaitot neatmaksājamā PVN likmi, ko piemēro eksporta noietam no ĶTR.

3.1.6. Ieinteresēto personu piezīmes par dempingu pēc informācijas atklāšanas

(76) Pēc informācijas galīgās atklāšanas tika saņemtas ražotāja eksportētāja un sūdzības iesniedzēju piezīmes par dempingu.

(77) Ražotājs eksportētājs atkārtoja savu sākotnējo apgalvojumu, proti, ka Bioking būtu jāsaņem TER.

(78) Pirmkārt, tas vēlreiz uzsvēra, ka Taivānas tirgus cenas nav piemērotas salīdzināšanai ar Ķīnas vietējām maleīnanhidrīda cenām, jo salīdzinājumā ar citām trešām valstīm tā cenas Taivānā ir pārāk augstas. Tomēr, kā minēts 42. un 43. apsvērumā, Taivāna tiek uzskatīta par vispiemērotāko variantu, un, kā paskaidrots 43. apsvērumā, Komisijas izpētītajos alternatīvajos tirgos cenas atšķirība bija vēl lielāka nekā Taivānā. Tā kā nebija pietiekami pamatotu iemeslu izslēgt Taivānu no salīdzinājuma un netika arī ierosināta labāka alternatīva, šo apgalvojumu noraidīja.

(79) Bioking arī apgalvoja, ka ģeogrāfiskais tuvums nevar būt izšķirošais faktors salīdzināmā tirgus izvēlē un ka dati var būt izkropļoti valdības tiešas vai netiešas iejaukšanās rezultātā. Tomēr pieņēmumu par Taivānas valdības iejaukšanos Bioking nepamatoja ar pierādījumiem, tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

(80) Otrkārt, tas no jauna apgalvoja, ka maleīnanhidrīda vietējo cenu vietā ir jāņem vērā tā eksporta cenas, taču nepapildināja 48. un 49. apsvērumā sniegtos argumentus ar jauniem. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

(81) Treškārt, Bioking vēlreiz paziņoja, ka Komisijas aprēķinātā PVN ietekme bija pārspīlēta un, ja to aprēķinātu citādi, Ķīnas un Taivānas vietējo maleīnanhidrīda cenu atšķirība būtu maznozīmīga. Tomēr, tā kā netika izvirzīti jauni un pamatoti argumenti, joprojām ir spēkā 50. apsvērumā sniegtais skaidrojums, tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

(82) Ceturtkārt, atkal tika apstrīdēti valsts iejaukšanās izraisītie benzola cenu izkropļojumi. Taču, tā kā 50.–52. apsvērumā izklāstītā informācija netika papildināta ar jaunu, arī šis apgalvojums tika noraidīts.

(83) Visbeidzot saistībā ar TER pieprasījumu ražotājs eksportētājs vēlreiz uzsvēra Ķīnas PVN atmaksas režīma atbilstību Padomes 2009. gada 11. jūnija Regulai (EK) Nr. 597/2009 un PTO Nolīgumam par subsīdijām un kompensācijas pasākumiem, taču 53.–55. apsvērumā izklāstīto informāciju nepapildināja. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts, un Komisija atkārtoja savu 61. apsvērumā pausto secinājumu, proti, ka ražotājam eksportētājam šajā izmeklēšanā nevar piešķirt TER.

(84) Šī persona arī vēlreiz uzsvēra, ka cenas par maleīnanhidrīdu Taivānā nav piemērotas saliktās normālās vērtības noteikšanai un ka labāks pamats būtu ASV eksporta cena uz Meksiku. Kā minēts jau 49. apsvērumā, cenu salīdzināja, izmantojot vissalīdzināmāko pamatu, t. i., salīdzinot vietējās cenas, kam piemēro līdzīgus piegādes nosacījumus un kas pastāv līdzīgos un ģeogrāfiski tuvākajos tirgos. Eksportētājs neiesniedza pierādījumus, kas pamatotu apgalvojumu, ka labāks salīdzinājuma pamats būtu ASV cenas eksportam uz Meksiku. Tāpēc šis arguments tika noraidīts.

(85) Sūdzības iesniedzēji iesniedza piezīmes par iespējamo Bioking jaudas palielinājumu pēc izmeklēšanas perioda. Vispirms jānorāda, ka parasti netiek ņemtas vērā norises, kas notiek pēc izmeklēšanas perioda. Turklāt, tā kā jaunā ražotne, ar ko aizstāt pašreizējo, tika būvēta izmeklēšanas laikā, nebija pieejami dati par Bioking kopējo jaudu pēc būvniecības pabeigšanas. Tāpēc šo apgalvojumu nevarēja ņemt vērā un tas tika noraidīts.

(86) Sūdzības iesniedzēji arī apstrīdēja izmantoto Hangzhou Bioking dempinga starpības aprēķināšanas metodiku – tā bija tāda pati kā pēdējā starpposma pārskatīšanā un ietvēra saliktās normālās vērtības noteikšanu, nevis faktisko cenu izmantošanu. Sūdzības iesniedzēji arī apgalvoja, ka, ja būtu izmantotas analogās valsts ražotāja faktiskās cenas, tiktu konstatēta vēl lielāka Hangzhou Bioking dempinga maksājuma likme. Kā paskaidrots 69. apsvērumā, izmeklēšanā netika konstatēti apstākļi, kuru dēļ nedrīkstētu izmantot starpposma pārskatīšanā īstenoto pieeju. Turklāt ieinteresētās personas attiecībā uz to neizvirzīja nekādus argumentus. Tāpēc joprojām tiek uzskatīts, ka normālā vērtība būtu jānosaka, pamatojoties uz salikto normālo vērtību Austrālijā, kas atspoguļo Austrālijā un ĶTR izmantotās ražošanas metodes objektīvās atšķirības.

3.1.7. Dempinga starpība

(87) Komisija atbilstīgi pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktam salīdzināja vidējo svērto normālo vērtību ar vidējo svērto eksporta cenu, kas noteikta iepriekšējos apsvērumos.

(88) Tādējādi vidējā svērtā dempinga starpība, kas izteikta procentos no cenas, apdrošināšanas un vedmaksas (CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas), ir šāda. Uzņēmums Galīgā dempinga starpība Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd 42,8 %

4. KAITĒJUMS

4.1. IEVADPIEZĪME

(89) Kā minēts 1) apsvērumā, attiecīgajā periodā vīnskābes importam no ĶTR piemēroja antidempinga maksājumus, izņēmums bija Bioking ražojumu imports, uz ko attiecās nulles maksājums. Par spēkā esošo pasākumu turpināšanu pēdējo reizi tika nolemts pēc 3. apsvērumā minētās termiņbeigu pārskatīšanas, ko veica 2012. gadā. Termiņbeigu pārskatīšanā tika konstatēts, ka spēkā esošie pasākumi lielā mērā pasargāja Savienības ražošanas nozari no importa par dempinga cenām ietekmes, un secināts, ka, pasākumus izbeidzot, ir iespējama kaitējuma atkārtošanās.

(90) Šī izmeklēšana attiecas vienīgi uz Bioking veikto importu par dempinga cenām un tā apmēru un ietekmi uz Savienības tirgus cenām un ražošanas nozari. Tomēr Bioking importa ietekme tika novērtēta saistībā ar ietekmi, ko radīja spēkā esošie pasākumi, kuri aizsargāja Savienības ražošanas nozari no kaitējošajām sekām, ko izraisītu imports par dempinga cenām no pārējās ĶTR.

(91) Tā kā šī izmeklēšana attiecās tikai uz vienu ražotāju eksportētāju, lai nodrošinātu konfidencialitāti, visi ar uzņēmuma konfidenciālajiem datiem saistītie skaitļi bija jāindeksē.

4.2. SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARES UN SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS APJOMA NOTEIKŠANA

(92) Līdzīgo ražojumu izmeklēšanas periodā ražoja deviņi Savienības ražotāji. Pamatojoties uz sūdzībā norādīto informāciju, Savienībā nav citu attiecīgā ražojuma Savienības ražotāju. Tāpēc šie deviņi ražotāji veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta izpratnē.

(93) Kopējais aplēstais Savienības ražošanas apjoms izmeklēšanas periodā bija aptuveni 23 000 tonnu. Kopējo Savienības ražošanas apjomu Komisija noteica, pamatojoties uz sūdzībā sniegto informāciju un salīdzinot to ar datiem, kas iegūti izlasē iekļauto Savienības ražotāju pārbaudēs uz vietas.

(94) Kā norādīts 15.–20. apsvērumā, iekļaušanai izlasē tika atlasīti trīs Savienības ražotāji, kuru produkcija veidoja aptuveni 56 % no līdzīgā ražojuma kopējā ražošanas apjoma Savienībā.

4.3. PATĒRIŅŠ SAVIENĪBĀ

(95) Komisija noteica patēriņu Savienībā, ņemot vērā i) Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu Savienības tirgū, kas uzzināts no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem un – attiecībā uz pārējiem Savienības ražotājiem – no sūdzības (sūdzības iesniedzēju faktiskiem datiem un aplēses par pārējiem Savienības ražotājiem), ii) kopējo importa apjomu no ĶTR, pamatojoties uz Ķīnas eksporta datubāzes un attiecīgā ražotāja eksportētāja datiem, iii) trešo valstu izcelsmes importa apjomu, pamatojoties uz Eurostat datiem.

(96) Šajā lietā kopējo ĶTR izcelsmes importa apjomu nevarēja uzticami noteikt, pamatojoties uz Eurostat datiem. Attiecīgā ražotāja eksportētāja paziņotais apjoms bija ievērojami lielāks par kopējo no ĶTR importēto apjomu, kas noteikts, ņemot vērā Eurostat datus par katru attiecīgā perioda gadu. Tāpēc attiecīgos Eurostat datus par ĶTR nevarēja izmantot. No otras puses, attiecīgā ražotāja eksportētāja paziņotais apjoms atbilda Ķīnas eksporta datubāzē norādītajam apmēram.

(97) Savienības patēriņa dinamika bija šāda. 1. tabula Patēriņš Savienībā (kg) 2011. g. 2012. g. 2013. g. Izmeklēšanas periods Kopējais patēriņš Savienībā 29 112 425 30 780 763 30 053 279 25 853 923 Indekss 100 106 103 89 Informācijas avots: sūdzība, izlasē iekļauto Savienības ražotāju un ražotāja eksportētāja dati, Ķīnas eksporta datubāze, Eurostat.

(98) Attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā samazinājās par 11 %. Vispirms laikposmā no 2011. gada līdz 2012. gadam tas pieauga par 6 %, taču pēc tam samazinājās par 3 % (2013. g.) un 14 % (izmeklēšanas periodā).

4.4. BIOKING IMPORTS PAR DEMPINGA CENĀM

4.4.1. Bioking importa par dempinga cenām apjoms un tirgus daļa

(99) Komisija noteica Bioking importa par dempinga cenām kopējo apjomu, pamatojoties uz tā sniegtajiem datiem.

(100) Bioking importa Savienībā dinamika bija šāda. 2. tabula Importa apjoms un tirgus daļa 2011. g. 2012. g. 2013. g. Izmeklēšanas periods Importa apjoma indekss 100 115 136 125 Tirgus daļas indekss 100 108 132 141 Informācijas avots: ražotāja eksportētāja dati.

(101) Attiecīgā ražojuma imports, ko par dempinga cenām Savienībā veica Bioking, attiecīgajā periodā palielinājās par 25 %: laikposmā no 2011. gada līdz 2013. gadam tas pieauga par 36 % un pēc tam – no 2013. gada līdz izmeklēšanas perioda beigām – saruka par 11 %.

(102) Importa apjoma pieauguma rezultātā attiecīgajā periodā būtiski – par 41 % – palielinājās Bioking vispārējā tirgus daļa.

4.4.2. Bioking veiktā importa par dempinga cenām cenas un cenu samazinājums

(103) Komisija noteica vidējās Bioking importa cenas, pamatojoties uz uzņēmuma datiem un dalot kopējo importa vērtību ar šā importa kopējo apjomu.

(104) Vidējās cenas dinamika Bioking veiktajam importam par dempinga cenām Savienībā no attiecīgās valsts bija šāda. 3. tabula Importa cenas (EUR/kg) 2011. g. 2012. g. 2013. g. Izmeklēšanas periods Vidējā importa cena (Bioking) Indekss 100 124 143 135 Informācijas avots: ražotāja eksportētāja dati.

(105) Bioking importētā attiecīgā ražojuma vidējā cena attiecīgajā periodā pieauga par 35 %: laikposmā no 2011. gada līdz 2013. gadam tā palielinājās par 43 %, taču pēc tam – no 2013. gada līdz izmeklēšanas periodam – samazinājās par 8 %.

(106) Komisija konstatēja pārdošanu par zemāku cenu izmeklēšanas periodā, salīdzinot — vidējās svērtās pārdošanas cenas par katru izlasē iekļauto Savienības ražotāju ražojuma veidu, ko iekasē no nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū, koriģētas EXW līmenī, un — attiecīgās katra Bioking importētā ražojuma veida vidējās svērtās cenas, kas jāmaksā pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū un kas noteiktas, pamatojoties uz CIF cenām, ar atbilstošu korekciju attiecībā uz muitas nodokļiem un pēcimporta izmaksām.

(107) Šo cenu salīdzinājumu veica darījumiem pa ražojuma veidiem vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī, ja vajadzīgs, izdarot atbilstīgas korekcijas. Salīdzinājuma rezultāts tika izteikts procentos no izlasē iekļauto Savienības ražotāju apgrozījuma izmeklēšanas periodā. Bioking importa par dempinga cenām vidējā svērtā cenu samazinājuma starpība Savienības tirgū bija 10,3 %.

4.5. SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARES EKONOMISKAIS STĀVOKLIS

4.5.1. Vispārīgas piezīmes

(108) Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu, pārbaudot, kā imports par dempinga cenām ietekmē Savienības ražošanas nozari, tika novērtēti visi ekonomiskie rādītāji, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā.

(109) Lai noteiktu kaitējumu, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Komisija izvērtēja makroekonomiskos rādītājus, pamatojoties uz sūdzībā sniegtajiem datiem, izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildēm uz anketas jautājumiem, Ķīnas eksporta datubāzi, kā arī Eurostat datiem. Dati par makroekonomiskajiem rādītājiem attiecās uz visiem Savienības ražotājiem. Mikroekonomiskos rādītājus Komisija novērtēja, pamatojoties uz datiem, kas sniegti izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildēs uz anketas jautājumiem. Dati par mikroekonomiskajiem rādītājiem attiecās uz visiem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem. Abi datu kopumi tika atzīti par reprezentatīviem attiecībā uz Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli.

(110) Analizētie makroekonomiskie rādītāji bija šādi: ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga. Analizētie mikroekonomiskie rādītāji bija šādi: vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu.

4.5.2. Makroekonomiskie rādītāji

4.5.2.1. Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

(111) Kopējā ražošanas apjoma, ražošanas jaudas un jaudas izmantojuma dinamika Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda. 4. tabula Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un tās izmantojums 2011. g. 2012. g. 2013. g. Izmeklēšanas periods Ražošanas apjoms (kg) 27 290 291 25 626 300 22 837 500 22 808 454 Indekss 100 94 84 84 Ražošanas jauda (kg) 37 464 000 37 482 000 37 464 000 37 464 000 Indekss 100 100 100 100 Jaudas izmantojums 73 % 68 % 61 % 61 % Indekss 100 94 84 84 Informācijas avots: sūdzība, izlasē iekļauto Savienības ražotāju dati.

(112) Attiecīgajā periodā ražošanas apjoms saruka par 16 %: laikposmā no 2011. gada līdz 2012. gadam tas samazinājās par 6 %, 2013. gadā – vēl par 10 %, savukārt no 2013. gada līdz izmeklēšanas periodam tas bija stabils.

(113) Ražošanas jauda tika aplēsta, kopējo ražošanas apjomu dalot ar izlasē iekļauto Savienības ražotāju jaudas izmantojuma rādītāju. Tādējādi Savienības ražošanas nozares ražošanas jauda attiecīgajā periodā bija stabila.

(114) Savienības ražotāju jaudas izmantojuma rādītājs attiecīgajā periodā samazinājās par 12 procentpunktiem. Jaudas izmantojuma kritums atspoguļoja mazāka ražošanas apjoma nelabvēlīgo ietekmi. Ņemot to vērā, Savienības ražošanas nozarei ilgtermiņā varētu rasties grūtības segt tās pastāvīgās izmaksas.

4.5.2.2. Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

(115) Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma un tirgus daļas dinamika attiecīgajā periodā bija šāda. 5. tabula Pārdošanas apjoms un tirgus daļa 2011. g. 2012. g. 2013. g. Izmeklēšanas periods Pārdošanas apjoms Indekss 100 103 79 70 Tirgus daļa Indekss 100 97 76 79 Informācijas avots: sūdzība, izlasē iekļauto Savienības ražotāju dati.

(116) Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms visā attiecīgajā periodā saruka par 30 %: laikposmā no 2011. gada līdz 2012. gadam tas samazinājās par 3 % un pēc tam – no 2012. gada līdz izmeklēšanas periodam – kritās par 33 %. Šī negatīvā tendence atbilda 97. apsvērumā aprakstītajam patēriņa kritumam, taču bija daudz izteiktāka.

(117) Tādējādi Savienības ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā samazinājās un kopumā saruka par 21 %. Tajā pašā periodā, kā aprakstīts 101. un 102. apsvērumā, Bioking importa apjoms pieauga par 25 % un tā attiecīgā tirgus daļa – par 41 %.

4.5.2.3. Izaugsme

(118) Patēriņš Savienībā samazinājās no 2012. gada līdz izmeklēšanas perioda beigām. Lai gan bija šāds kritums, Bioking importa par dempinga cenām apjoms pieauga, tādējādi tajā pašā periodā palielinājās arī tā tirgus daļa. Tādējādi attiecīgajā periodā ievērojami saruka Savienības ražošanas nozares tirgus daļa, taču importa pieauguma rezultātā būtiski pieauga Bioking daļa tirgū, lai gan Savienības tirgū bija patēriņa kritums. Turklāt Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms samazinājās vairāk nekā patēriņš.

4.5.2.4. Nodarbinātība un ražīgums

(119) Nodarbinātības un ražīguma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda. 6. tabula Nodarbinātība un ražīgums 2011. g. 2012. g. 2013. g. Izmeklēšanas periods Nodarbināto skaits 178 173 185 184 Indekss 100 97 104 104 Ražīgums (kg/nodarbinātais) 153 367 147 785 123 598 123 793 Indekss 100 96 81 81 Informācijas avots: sūdzība, izlasē iekļauto Savienības ražotāju dati.

(120) Nodarbinātības līmenis Savienības ražošanas nozarē attiecīgajā periodā bija diezgan stabils: no 2011. gada līdz 2012. gadam tas samazinājās par 3 %, pēc tam – no 2012. gada līdz 2013. gadam – pieauga par 7 % un bija stabils līdz izmeklēšanas perioda beigām.

(121) Ražošanas līmeņa krituma un diezgan stabilā nodarbinātības līmeņa rezultātā ievērojami samazinājās ražīgums (to mēra kā izlaidi kilogramos uz vienu nodarbināto). Kopumā ražīgums attiecīgajā periodā saruka par 19 %.

4.5.2.5. Dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga

(122) Dempinga starpība, kas noteikta 88. apsvērumā, pārsniedza de minimis līmeni. Ņemot vērā attiecīgā ražotāja eksportētāja importa apjomu un cenas, faktisko dempinga starpību lieluma ietekme uz Savienības ražošanas nozari bija būtiska.

(123) Kā paskaidrots 1. apsvērumā, sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts, ka Bioking neveic dempingu, un tam piešķīra TER, kura rezultātā tika piemērots nulles maksājums. Tā kā kaitējošs Bioking dempings nav konstatēts, jebkāda atgūšanās no iepriekšēja dempinga ir vēra ņemama tikai tiktāl, ciktāl tā ir saistīta ar citu Ķīnas ražotāju eksportētāju praksi, uz kuriem attiecinātie pasākumi tika paplašināti un grozīti vairākās pārskatīšanās (minētas 3. apsvērumā). Šie pasākumi pašreiz ir spēkā un norādīti 3. apsvērumā.

4.5.3. Mikroekonomiskie rādītāji

4.5.3.1. Cenas un tās ietekmējošie faktori

(124) Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējai svērtajai vienības pārdošanas cenai nesaistītiem pircējiem Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda dinamika. 7. tabula Pārdošanas cenas un ražošanas izmaksas Savienībā 2011. g. 2012. g. 2013. g. Izmeklēšanas periods Vidējā vienības pārdošanas cena Indekss 100 149 175 119 Vienības ražošanas izmaksas Indekss 100 141 165 109 Informācijas avots: izlasē iekļauto Savienības ražotāju dati.

(125) Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējā vienības pārdošanas cena laikposmā no 2011. gada līdz 2013. gadam palielinājās par 75 % un pēc tam – no 2013. gada līdz izmeklēšanas periodam – saruka par 56 %. Bioking dempinga cenas mainījās līdzīgi Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām (kā redzams 105. apsvērumā).

(126) Izejmateriāla – kalcija tartrāta, ko ražo no vīna nogulsnēm un kas veido aptuveni 60 % no Savienības ražošanas nozares kopējām vīnskābes ražošanas izmaksām, – pieejamība ir atkarīga no vīnogu ražas kvalitātes. Tāpēc labvēlīgi vai nelabvēlīgi klimata apstākļi Savienībā ietekmē kopējo kalcija tartrāta piedāvājumu, bet tas ietekmē gada vidējās pārdošanas cenas. Jānorāda, ka 2012. un 2013. gads Savienībā nebija vīnogu ražai labvēlīgi gadi, tāpēc izejmateriālu un pārdošanas cenas pēc vīna ražošanas perioda palielinājās (tā kā šis ir sezonāls ražojums, sekas izpaužas tikai vairākus mēnešus pēc ražas novākšanas perioda). Savukārt izmeklēšanas periodā Savienībā bija labs vīna ražas gads, tādējādi gada vidējā pārdošanas cena izmeklēšanas periodā bija zemāka nekā iepriekšējā gadā.

(127) Vidējās vienības pārdošanas cenas pieaugums (19 % attiecīgajā periodā) bija izteiktāks nekā ražošanas izmaksu pieaugums tajā pašā periodā (9 % pieaugums).

4.5.3.2. Darbaspēka izmaksas

(128) Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējām darbaspēka izmaksām attiecīgajā periodā bija šāda dinamika. 8. tabula Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto 2011. g. 2012. g. 2013. g. Izmeklēšanas periods Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto (EUR) 41 048 41 418 40 542 40 914 Indekss 100 101 99 100 Informācijas avots: izlasē iekļauto Savienības ražotāju dati.

(129) Attiecīgajā periodā izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto bija stabilas. Vidējās darbaspēka izmaksas neatspoguļoja vispārējo darbaspēka izmaksu pieaugumu (4,6 %) (17) un inflācijas līmeņa pieaugumu (4,7 %) (18), kas Savienībā konstatēts tajā pašā periodā.

4.5.3.3. Krājumi

(130) Izlasē iekļauto Savienības ražotāju krājumu dinamika attiecīgajā periodā bija šāda. 9. tabula Krājumi 2011. g. 2012. g. 2013. g. Izmeklēšanas periods Krājumi perioda beigās (kg) 438 640 285 995 674 065 633 550 Indekss 100 65 154 144 Krājumi perioda beigās, izteikti procentos no ražošanas apjoma 3 % 2 % 5 % 5 % Indekss 100 68 181 169 Informācijas avots: izlasē iekļauto Savienības ražotāju dati.

(131) Attiecīgajā laikposmā krājumi perioda beigās pieauga par 44 %: no 2011. gada līdz 2012. gadam to apjoms saruka par 35 %, taču pēc tam – no 2012. gada līdz izmeklēšanas perioda beigām – to daudzums būtiski palielinājās.

(132) Krājumu apmērs 2011. gadā veidoja 3 % no izlasē iekļauto Savienības ražotāju ražošanas apjoma, taču līdz izmeklēšanas perioda beigām tas pieauga līdz 5 %.

4.5.3.4. Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

(133) Izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitātes, naudas plūsmas, ieguldījumu un ienākuma no ieguldījumiem dinamika attiecīgajā periodā bija šāda. 10. tabula Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem 2011. g. 2012. g. 2013. g. Izmeklēšanas periods Nesaistītiem pircējiem Savienībā veikto pārdevumu rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma) 2 8 8 10 Indekss 100 310 327 430 Naudas plūsma (EUR) 1 267 809 4 185 410 4 316 300 2 481 985 Indekss 100 330 340 196 Ieguldījumi (EUR) 539 710 474 594 409 323 500 659 Indekss 100 88 76 93 Ienākums no ieguldījumiem 16 % 80 % 72 % 47 % Indekss 100 508 456 300 Informācijas avots: izlasē iekļauto Savienības ražotāju dati.

(134) Komisija izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitāti noteica, tīro peļņu pirms nodokļu samaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem pircējiem Savienībā izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma. Attiecīgajā periodā izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitāte no līdzīgā ražojuma pārdošanas Savienības tirgū nesaistītiem pircējiem palielinājās par astoņiem procentpunktiem.

(135) Izmeklēšanā tika konstatēts, ka Savienības ražošanas nozares rentabilitāte daļēji ir atkarīga no ārējiem elementiem, piemēram, klimata apstākļiem. Tomēr izmeklēšanā arī atklāja, ka attiecīgajā periodā rentabilitāte ievērojami palielinājās, izmeklēšanas periodā sasniedzot 10 % un tādējādi pārsniedzot šīs nozares mērķa peļņu, proti, 8 %.

(136) Neto naudas plūsma ir Savienības ražotāju spēja pašfinansēt savu darbību. Attiecīgajā periodā tā pieauga: laikposmā no 2011. gada līdz 2013. gadam neto naudas plūsma palielinājās, bet izmeklēšanas periodā – samazinājās.

(137) Attiecīgajā periodā par 7 % mazinājās izlasē iekļauto Savienības ražotāju ieguldījumi līdzīgā ražojuma ražošanā – no 2011. gada līdz 2013. gadam tie saruka par 24 % un pēc tam – izmeklēšanas periodā – palielinājās par 22 %.

(138) Ienākums no ieguldījumiem ir peļņa procentos no ieguldījumu uzskaites neto vērtības. No 2011. gada līdz 2012. gadam tā pieauga, bet no 2012. gada līdz izmeklēšanas perioda beigām mazinājās.

(139) Nekas neliecināja par to, ka Savienības ražošanas nozare būtu saskārusies ar grūtībām kapitāla piesaistīšanā – galvenokārt tāpēc, ka vairums izlasē iekļauto ražotāju bija integrēti uzņēmumi.

4.5.4. Secinājums par kaitējumu

(140) Kaitējuma rādītāju, piemēram, ražošanas un pārdošanas apjoma un tirgus daļas, tendences attiecīgajā periodā bija negatīvas. Tomēr to ietekme uz Savienības ražošanas nozares vispārējo finanšu stāvokli nebija negatīva. Gluži pretēji – Savienības ražošanas nozares rentabilitātes tendences attiecīgajā periodā bija vienmērīgas un pozitīvas, turklāt izmeklēšanas periodā nozare pat pārsniedza mērķa peļņu. Attiecīgajā periodā palielinājās arī citi finanšu rādītāji, piemēram, naudas plūsma un ienākums no ieguldījumiem. Savienības ražošanas nozarei arī izdevās palielināt nodarbinātības līmeni, lai gan pieaugums nebija būtisks.

(141) Kā minēts 1. apsvērumā, attiecīgajā periodā ĶTR izcelsmes vīnskābes importam jau piemēroja antidempinga maksājumus, kuri neattiecās uz Bioking. Šie maksājumi lielā mērā pasargāja Savienības ražošanas nozari no ĶTR izcelsmes importa par dempinga cenām ietekmes un tādējādi ietekmēja stāvokli Savienības ražošanas nozarē – šis fakts tika ņemts vērā šajā izmeklēšanā. Tomēr šajā gadījumā šķita, ka Savienības ražošanas nozare ir atguvusies no iepriekšējā dempinga, un izmeklēšanas periodā tās peļņas norma bija augsta, lai gan pieauga attiecīgā ražotāja eksportētāja importa un tirgus daļa. Šajos apstākļos, ņemot vērā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma un tirgus daļas kritumu un vienlaikus atzīstot, ka Savienības ražošanas nozari zināmā mērā nelabvēlīgi ietekmēja Bioking imports par dempinga cenām, izmeklēšanā netika konstatēts, ka Savienības ražošanas nozare cieta būtisku kaitējumu pamatregulas 3. panta izpratnē. Galvenais iemesls ir tas, ka, lai gan Bioking veica importu par dempinga cenām, tādējādi samazinot Savienības ražošanas nozares cenas, visu Savienības ražošanas nozares finanšu rādītāju tendences bija pozitīvas un tai arī izdevās palielināt cenas virs ražošanas izmaksu līmeņa.

(142) Pamatojoties uz to, tika secināts, ka Savienības ražošanas nozare necieta būtisku kaitējumu.

4.5.5. Ieinteresēto personu piezīmes pēc informācijas atklāšanas

(143) Ieinteresētās personas apgalvoja, ka Komisija atsevišķiem kaitējuma rādītājiem (piemēram, rentabilitātei) ir nepamatoti piešķīrusi lielāku nozīmi, tādējādi samazinot citu, vienlīdz svarīgu kaitējumu nozīmīgumu. Tika norādīts, ka tad, ja ražošanas nozari veido tikai MVU – kā tas ir Savienības vīnskābes ražošanas nozares gadījumā –, tai nodarītais kaitējums ir jāanalizē īpaši uzmanīgi.

(144) Komisija kaitējuma analīzi veica, pamatojoties uz pieejamo informāciju, tostarp uz pārbaudītām atbildēm no trim izlasē iekļautajiem uzņēmumiem, kuri saņēma īpaši izstrādātas un MVU paredzētas anketas. Šajā saistībā jāuzsver, ka saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija novērtēja visus ekonomiskos rādītājus, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli, un neviens no tiem nebija prioritārāks par citiem.

(145) Tika paziņots, ka 42,8 % lielā Bioking dempinga starpība – kas ir lielāka par visiem Ķīnas ražotājiem pašreiz piemēroto atlikušo maksājumu 34,9 % apmērā un diviem citiem uzņēmumiem piemērotajiem individuālajiem maksājumiem attiecīgi 13,1 % un 8,3 % apmērā – bija jāinterpretē kā būtisks kaitējums, jo īpaši ņemot vērā arī arvien pieaugošo importa apjomu un tirgus daļu. Tika arī apgalvots, ka uz Bioking attiecās “nepamatots atbrīvojums” no antidempinga maksājumu tvēruma, ko pašreiz piemēro saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 626/2012.

(146) Ražotāja eksportētāja dempinga starpība pati par sevi nav izšķirīgs ekonomiskais kaitējuma rādītājs. Tas, ka importu veic par dempinga cenām, ne vienmēr nozīmē, ka tas kaitēs vietējai ražošanas nozarei. Dempings ir tikai līdzeklis, kas palīdz ražotājam eksportētājam straujāk iekļūt tirgū (palielināt tirgus daļu un importa apjomu). Komisija arī norādīja, ka Bioking imports Savienībā ir likumīgi izslēgts no pašreizējo pasākumu tvēruma ar spēkā esošu Savienības tiesību aktu, proti, Īstenošanas regulu (ES) Nr. 332/2012. Pamatojoties uz to, šis arguments tika noraidīts.

(147) Šīs ieinteresētās personas uzsvēra, ka, lai gan Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms un tirgus daļa Savienībā kritās attiecīgi par 30 % un 21 %, Bioking tajā pašā periodā izdevās palielināt par dempinga cenām veiktās pārdošanas apjomu par 25 % un tirgus daļu par 41 %, kas nepārprotami liecina par būtisku kaitējumu.

(148) Izmeklēšanā patiešām apstiprinājās, ka ir pieaudzis gan Bioking importa apjoms, gan tā tirgus daļa. Tomēr Savienības ražošanas nozarei attiecīgajā periodā bija diezgan liela tirgus daļa. Taču jānorāda, ka tirgus daļa un importa apjoms nav vienīgie elementi, ko analizēja, lai noteiktu, vai Savienības ražošanas nozarei tika nodarīts būtisks kaitējums. Kā norādīts 144. apsvērumā, atbilstīgi pamatregulas 3. panta 5. punktam Komisija novērtēja visus ekonomiskos rādītājus, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli, un neviens no tiem nebija prioritārāks par citiem. Tāpēc šis arguments tika noraidīts.

(149) Tika arī apgalvots, ka ražošanas apjoma un jaudas izmantojuma samazināšanās (abi par 16 % attiecīgajā periodā) ietekmēs Savienības ražošanas nozares rentabilitāti un ilgtermiņā tā krituma rezultātā zaudēs ilgtspējību, jo nespēs segt savas pastāvīgās izmaksas, un to 114. apsvērumā ir atzinusi arī Komisija. Ieinteresētās personas arī uzsvēra, ka, īstenojot cenu politiku, ar ko tiek agresīvi samazinātas Savienības ražošanas nozares cenas, Bioking rezultatīvi nostiprināja savas līderpozīcijas tirgū, izstumjot Savienības ražošanas nozari no galvenajiem sektoriem, piemēram, būvniecības, pārtikas piedevu un emulgatoru sektora. Personas apgalvoja, ka to atteikšanās iesaistīties agresīvā cenu konkurencē ar ražojumiem, ko par dempinga cenām importē Bioking, un to lēmums pārdot augstākas kvalitātes produktu pircējiem, kas vēlas piemaksāt par kvalitāti, ir pamatota aizsardzības stratēģija. Taču ieinteresētās personas arī uzsvēra, ka, ņemot vērā Bioking jaudas pārpalikumu, šī stratēģija nav ilgtspējīga, jo paredzams, ka Ķīnas izcelsmes imports par dempinga cenām arvien spēcīgāk pārpludinās tirgu, nogremdējot pat izlasē iekļautā rentablākā Savienības ražotāja uzņēmējdarbības iespējas.

(150) Izmeklēšanā apstiprinājās, ka Bioking palielināja savu tirgus daļu un samazināja cenas un tā rezultātā samazinājās Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms un jaudas izmantojuma rādītājs, turklāt tā zaudēja svarīgus klientus konkrētos ražošanas sektoros. Tomēr, kā atzina paši sūdzības iesniedzēji, šīs situācijas cēlonis bija racionāls Savienības ražošanas nozares uzņēmējdarbības lēmums tirgus daļas vietā izvēlēties augstāku peļņu. To nevar uzskatīt par būtiska kaitējuma rādītāju. Tāpēc šis arguments netika ņemts vērā.

(151) Sūdzības iesniedzēji arī apgalvoja, ka Komisijas aprēķinātais rentabilitātes rādītājs neatspoguļoja Savienības ražošanas nozares faktiskās peļņas tendences, jo ne visiem izlasē iekļautajiem uzņēmumiem bija pozitīvi peļņas rādītāji. Šīs ieinteresētās personas apstrīdēja Komisijas izmantoto rentabilitātes rādītāja aprēķināšanas metodiku, apgalvojot, ka rentabilitātes līmeni, ko Komisija noteica kaitējuma analīzes vajadzībām, acīmredzami izkropļoja tas, ka izlasē bija iekļauts viens salīdzinoši liels Savienības ražotājs, kas atšķirībā no izlases mazākajiem uzņēmumiem spēja izveidot lielapjoma ietaupījumus.

(152) Jānorāda, ka Savienības ražošanas nozares stāvoklis tiek analizēts pilnīgi, tāpēc ar izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem saistītie mikroekonomiskie rādītāji reprezentē visas Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli. Sūdzības iesniedzēji neapstrīdēja galīgās izlases sastāvu, un, kā paskaidrots 20. apsvērumā, Komisija uzskata, ka izlase reprezentē Savienības ražošanas nozares stāvokli. 2016. gada 13. janvāra uzklausīšanā sūdzības iesniedzēji atkārtoti pauda bažas par izlases reprezentativitāti, tomēr nekādi nepamatoja tās sīkāk. Jebkurā gadījumā izlasē iekļautos Savienības ražotājus nevar analizēt atsevišķi un nevienam uzņēmumam nevar piešķirt lielāku nozīmi nekā pārējiem izlases uzņēmumiem, jo visu Savienības ražošanas nozari veido MVU (sk. 18. apsvērumu). Tāpēc šis arguments netika ņemts vērā.

(153) Tika arī apgalvots, ka Komisijai bija jāievēro rentabilitātes kritums, kas notika kopš pēdējās termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām. Proti, 2010. un 2011. gadā ļoti spēcīgi kritās rentabilitāte, un tas netika ņemts vērā. Tiek arī uzsvērts, ka tieši 2011. gadā Bioking paplašināja savu tirgus daļu, palielinot importa apjomu aptuveni par 33 %.

(154) Jāatgādina, ka, pārbaudot kaitējuma novērtējumā vērā ņemamās tendences, Komisija parasti analizē trīs gadu periodu pirms izmeklēšanas perioda. Šo periodu nosaka izmeklēšanas sākumā un ņem vērā, vācot pārbaudāmos ekonomiskos datus. Šajā lietā, kā paskaidrots 28. apsvērumā, periods, ko Komisija izvēlējās kaitējuma novērtējumā vērā ņemamo tendenču pārbaudei, sākas 2011. gada 1. janvārī un beidzas 2014. gada 30. septembrī, un sūdzības iesniedzēji nevienā izmeklēšanas brīdī šā perioda izmantošanu neapstrīdēja. Tādējādi 2010. gads neietilpst šīs izmeklēšanas laika tvērumā un šā gada selektīva izmantošana, ņemot vērā atsevišķus sūdzības iesniedzēju izvēlētus kaitējuma rādītājus, būtu diskriminējoša un neobjektīva. Jebkurā gadījumā izmeklēšanā netika konstatēta skaidra Savienības ražošanas nozares rentabilitātes tendenču un Bioking tirgus daļas tendenču saikne attiecīgajā periodā. Visbeidzot, Komisija norāda, ka izlasē iekļautajiem uzņēmumiem nebija pārstrukturēšanas izmaksu. Tāpēc šis arguments tika noraidīts.

(155) Tika apgalvots, ka ir apdraudēta Savienības ražošanas nozares spēja veikt turpmākus ieguldījumus, jo ražošanas apjoma un jaudas izmantojuma rādītāju krituma rezultātā nozare ilgtermiņā nespēs segt savas pastāvīgās izmaksas. Tāpēc pašreizējie rentabilitātes rādītāji noteikti kritīsies.

(156) Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā veica ieguldījumus. Lai gan attiecīgajā periodā ieguldījumu apmērs kopumā saruka par 7 %, būtu jāņem vērā vīnskābes ražošanas process, kurš ir diezgan vienkāršs un kura pētniecībai un izstrādei nav vajadzīgi apjomīgi ieguldījumi. Tāpēc šis arguments tika noraidīts.

(157) Tika arī apgalvots, ka skaidras naudas plūsmas pieaugums bija jāanalizē, sākot no 2010., nevis 2011. gada, jo 2011. gadā naudas plūsmas līmenis bija ļoti zems. Ieinteresētās personas norādīja, ka, ja Komisija par sākumpunktu būtu izvēlējusies 2010. gadu, tā ievērotu, ka Savienības ražošanas nozares skaidras naudas plūsmas pārpalikums bija EUR 6,8 miljoni. Turklāt tika apgalvots, ka laikposmā no 2013. gada līdz izmeklēšanas periodam naudas plūsma ievērojami pasliktinājās, īsā laikā samazinoties par 43 %. Komisijai arī bija rūpīgāk jāpārbauda izlasē iekļautā spēcīgākā uzņēmuma kropļojošā ietekme, īpaši ņemot vērā to, ka laikposmā no 2012. gada līdz izmeklēšanas periodam diviem izlasē iekļautajiem uzņēmumiem bija kritisks naudas plūsmas līmenis.

(158) Kā paskaidrots 154. apsvērumā, Savienības ražošanas nozares stāvokli parasti novērtē trīs gadu periodā pirms izmeklēšanas perioda un 2010. gads neietilpst šīs izmeklēšanas laika tvērumā. Izmeklēšanā tika konstatēts, ka Savienības ražošanas nozares peļņas normas bija pietiekamas, lai attiecīgajā periodā nodrošinātu naudas plūsmu. Lielākais naudas plūsmas apmērs bija 2012. un 2013. gadā, un attiecīgajā periodā tas kopumā palielinājās. Tāpēc šis arguments tika noraidīts.

(159) Tika apgalvots, ka naudas plūsmas un ienākuma no ieguldījumiem tendences nesakrita ar rentabilitātes tendenci, tādējādi ilustrējot pārdošanas apjoma nozīmi rentabilitātes novērtējumā un tā ietekmi uz ražošanas nozares vispārējo stāvokli. Tika arī uzsvērts, ka Komisijas apgalvojums par to, ka visu finanšu rādītāju tendences bija pozitīvas, bija nepareizs, jo ieguldījumu apmērs krasi (par 24 %) samazinājās laikposmā no 2011. gada līdz 2013. gadam un attiecīgajā periodā kopumā kritās par 7 %.

(160) Rentabilitāte, naudas plūsma un ienākums no ieguldījumiem ir dažādi ekonomiskie rādītāji, un to tendences ne vienmēr ir vienādas. Katrā ziņā, lai gan šo trīs rādītāju tendences bija atšķirīgas, attiecīgajā periodā tie ievērojami pieauga, un tā ir spēcīga pazīme par to, ka izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozarei netika nodarīts kaitējums.

(161) Ieinteresētās personas uzsvēra, ka secinājums par Savienības ražošanas nozares atgūšanos no iepriekšēja dempinga bija pretrunā pēdējās termiņbeigu pārskatīšanas secinājumiem, kuros Komisija raksturoja Savienības ražošanas nozari kā joprojām neaizsargātu. Tika apgalvots, ka vairums rādītāju, ar ko termiņbeigu pārskatīšanā ilustrēja Savienības ražošanas nozares trauslumu, attiecīgajā periodā vēl vairāk pasliktinājās. Ieinteresētās personas arī apstrīdēja Komisijas pieeju, no kuras izriet, ka jebkāda atgūšanās no iepriekšēja dempinga ir ņemama vērā tikai tiktāl, ciktāl tā ir saistīta ar citu Ķīnas ražotāju eksportētāju praksi, uz kuriem attiecinātie pasākumi tika paplašināti un grozīti vairākās pārskatīšanās. Tika apgalvots, ka pamatregulā nav juridiska pamata, kas ļautu Komisijai veikt šādu nošķīrumu.

(162) Tas, ka iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā Savienības ražošanas nozares stāvoklis joprojām tika uzskatīts par neaizsargātu, neietekmē pašreizējās izmeklēšanas secinājumu. Izmeklēšanā apstiprinājās, ka Savienības ražošanas finansiālais stāvoklis attiecīgajā periodā turpināja uzlaboties, tādējādi nodrošinot augstu rentabilitātes līmeni 2012. un 2013. gadā, kā arī izmeklēšanas periodā. Turklāt Komisija apstiprina 123. apsvērumā aprakstīto pieeju attiecībā uz analīzi par atgūšanos no iepriekšēja dempinga. Tāpēc šis arguments tika noraidīts. Jebkurā gadījumā šis faktors neietekmētu Komisijas vispārējo secinājumu par to, ka, ņemot vērā šīs lietas konkrētos apstākļus, būtisku kaitējumu nevar konstatēt.

(163) Attiecībā uz Savienības ražošanas nozares nodarbinātības līmeni ieinteresētās personas pieprasīja, lai Komisija vēlreiz pārbaudītu datus par nodarbinātību. Šīs ieinteresētās personas arī kritizēja Komisiju par to, ka tā nav ņēmusi vērā pirms attiecīgā perioda sākuma veikto darbinieku atlaišanu.

(164) Komisija apstiprina 119. apsvērumā minētos datus par nodarbinātību, kas izmeklēšanas laikā tika pārbaudīti. Par darbinieku atlaišanu, kas veikta pirms attiecīgā perioda, jānorāda, ka šīs izmeklēšanas laika tvērums uz to neattiecas. Tāpēc šis arguments tika noraidīts.

(165) Visbeidzot, šīs personas arī pauda bažas par ievērojamo Bioking ražošanas jaudas pārpalikumu, norādot, ka, ja procedūrā tiks pilnīgi ignorēts pieprasījums Savienībā, tās vīnskābes ražošanas nozare īsā laika posmā tiks pilnīgi iznīcināta neatkarīgi no rentabilitātes rādītāja. 2016. gada 13. janvāra uzklausīšanā šīs personas atkārtoti apgalvoja, ka informācija par periodu pēc izmeklēšanas ir vērā ņemama Savienības ražošanas nozares stāvokļa novērtējumam, īpaši attiecībā uz rentabilitāti.

(166) Ņemot vērā izmeklēšanā savākto un pārbaudīto informāciju, nevarēja konstatēt, vai tuvākajā laikā pieaugs Bioking ražošanas jauda un vai ar topošo ražotni tiks aizstātas jau esošās. Piezīmēs par starpposma informācijas dokumentu sūdzības iesniedzēji nesniedza konkrētus šā apgalvojuma pierādījumus. Turklāt, kā minēts 85. apsvērumā, norises pēc izmeklēšanas perioda parasti neņem vērā un jebkurā gadījumā tik vēlā izmeklēšanas posmā tās vairs nevar pārbaudīt. Tāpēc šis arguments tika noraidīts.

5. CĒLOŅSAKARĪBA

(167) Tā kā tika konstatēts, ka Savienības ražošanas nozare necieta būtisku kaitējumu, cēloņsakarība nebija jāizskata.

6. SAVIENĪBAS INTERESES

(168) Tā kā tika konstatēts, ka Savienības ražošanas nozare necieta būtisku kaitējumu, Savienības intereses nebija jāizskata.

7. PROCEDŪRAS IZBEIGŠANA

(169) Ņemot vērā secinājumus par to, ka Savienības ražošanas nozare nav cietusi būtisku kaitējumu, saskaņā ar pamatregulas 9. pantu šī procedūra būtu jāizbeidz, nenosakot pasākumus.

(170) Visām iesaistītajām personām paziņoja galīgos konstatējumus un nodomu izbeigt procedūru, kā arī deva iespēju sniegt piezīmes.

(171) Komiteja, kas izveidota saskaņā ar pamatregulas 15. panta 1. punktu, nav sniegusi atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo tiek izbeigta antidempinga procedūra attiecībā uz tādas Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vīnskābes importu, ko ražo Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd un ko pašreiz klasificē ar KN kodu ex 2918 12 00 (Taric kods – 2918120090).

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2016. gada 9. februārī Komisijas vārdā – priekšsēdētājs Jean-Claude JUNCKER

(1) OV L 343, 22.12.2009. 51. lpp.

(2) Padomes 2006. gada 23. janvāra Regula (EK) Nr. 130/2006, ar kuru nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu par Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vīnskābes importu (OV L 23, 27.1.2006., 1. lpp.).

(3) WT/DS295/AB/R, 2005. gada 29. novembris, AB-2005-6.

(4) Padomes 2012. gada 13. aprīļa Īstenošanas regula (ES) Nr. 332/2012, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 130/2006, ar kuru nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu par Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vīnskābes importu, un ar ko atbrīvo uzņēmumu Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd no galīgo pasākumu piemērošanas (OV L 108, 20.4.2012., 1. lpp.).

(5) Padomes 2008. gada 18. februāra Regula (EK) Nr. 150/2008, ar ko groza to antidempinga pasākumu darbības jomu, kas Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vīnskābes importam ir noteikti ar Regulu (EK) Nr. 130/2006 (OV L 48, 22.2.2008., 1. lpp.). Padomes 2012. gada 16. aprīļa Īstenošanas regula (ES) Nr. 349/2012, ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktam nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vīnskābes importam (OV L 110, 24.4.2012., 3. lpp.). Padomes 2012. gada 26. jūnija Īstenošanas regula (ES) Nr. 626/2012, ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 349/2012, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vīnskābes importam (OV L 182, 13.7.2012., 1. lpp.).

(6) Starpposma pārskatā, ko publicēja 2012. gada jūlijā, visiem ĶTR ražotājiem (izņemot Bioking, uz ko pārskatīšana neattiecās) tika liegts tirgus ekonomikas režīms (TER). Atteikuma iemesls bija izejmateriālu tirgus kropļojumi. Tāpēc šo uzņēmumu individuālās starpības ir individuālas izskatīšanas rezultāts.

(7) Paziņojums par tādas antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vīnskābes importu, kas aprobežojas ar vienu Ķīnas ražotāju eksportētāju Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd (OV C 223, 29.7.2011., 11. lpp.).

(8) Komisijas 2012. gada 4. jūnija Lēmums 2012/289/ES, ar ko izbeidz tādu antidempinga procedūru attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vīnskābes importu, kas attiecas uz vienu Ķīnas ražotāju eksportētāju, Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd (OV L 144, 5.6.2012., 43. lpp.).

(9) Paziņojums par Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vīnskābes importa antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz vienu Ķīnas ražotāju eksportētāju, Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd (OV C 434, 4.12.2014., 9. lpp.).

(10) Nolīgums par 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību VI panta īstenošanu.

(11) Vispārējās tiesas 2012. gada 18. septembra spriedums lietā T-156/11 Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd pret Padomi.

(12) Komisijas 2002. gada 16. decembra Regula (EK) Nr. 2244/2002, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1622/2000 attiecībā uz vīnskābes izmantošanu vīna produktos (OV L 341, 17.12.2002., 27. lpp.).

(13) Tecnon Orbichem: http://www.orbichem.com/.

(14) Darba dokuments Trade policy and industrial policy in China: What motivates public authorities to apply restrictions on exports? (http://www.cepii.fr/CEPII/en/publications/wp/abstract.asp?NoDoc=7886). Šajā darba dokumentā inter alia pieļauts, ka papildus oficiāli paziņotajiem mērķiem, “piemēram, augstās tehnoloģijas ražojumu un vides aizsardzības veicināšanai”, ir arī citi mērķi, “piemēram, subsidēt lejupējās nozares”.

(15) Sk. 18. apsvērumu Īstenošanas regulā (ES) Nr. 626/2012.

(16) Īstenošanas regula (ES) Nr. 626/2012.

(17) Eurostat: ES 28 dalībvalstu darbaspēka izmaksu indekss, gada dati (NACE 2. red.) – kopējā gada izmaiņu vidējā likme ( %) laikposmā no 2011. gada līdz 2014. gadam.

(18) Eurostat: ES 28 dalībvalstu SPCI – inflācijas līmenis – kopējā gada izmaiņu vidējā likme ( %) no 2011. gada līdz 2014. gadam.