(5)

Pamatojoties uz Komisijas (Eurostat) datiem, kas sniegti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 479/2009 14. pantu pēc tam, kad Itālija līdz 2013. gada 1. aprīlim paziņoja datus, kā arī pamatojoties uz 2013. gada stabilitātes programmu, Komisijas dienestu 2013. gada pavasara prognozi un papildu pasākumu izvērtējumu, kas pieņemti ar 2013. gada 21. maija dekrētlikumu Nr. 54, var izdarīt turpmāk sniegtos secinājumus. — Pēc maksimālā apjoma sasniegšanas 5,5 % apmērā no IKP 2009. gadā Itālijas vispārējās valdības budžeta deficīts tika pakāpeniski samazināts un sasniedza 3,0 % no IKP 2012. gadā, kas bija Padomes noteiktais termiņš. Uzlabojumu pamatā bija būtiska fiskālā konsolidācija, savukārt procentu maksājumi 2012. gadā bija par 0,8 procentu punktiem no IKP lielāki nekā 2009. gadā, un ekonomiskās aktivitātes struktūras dēļ nodokļu ieņēmumi bija mazāki. — Stabilitātes programmā 2013.-2017. gadam, ko Itālijas valdība pieņēma 2013. gada 10. aprīlī un ko parlaments apstiprināja 7. maijā, plānota deficīta neliela samazināšanās līdz 2,9 % no IKP 2013. gadā un pēc tam – kritums līdz 1,8 % no IKP 2014. gadā. Pieņemot, ka politika paliks nemainīga, Komisijas dienestu 2013. gada pavasara prognozē tika paredzēts, ka deficīts 2013. gadā būs 2,9 % no IKP un 2014. gadā tas būs 2,5 % no IKP. Gan stabilitātes programmā, gan pavasara prognozē ir ņemtas vērā sekas, ko rada 2013. gada 8. aprīļa dekrētlikums Nr. 35, kurā paredzēta vispārējās valdības sektora aizkavēto maksājumu, kurus tas ir parādā privātiem piegādātājiem, nomaksāšana 40 miljardu euro apmērā (jeb aptuveni 2,5 % no IKP) laikposmā no 2013. līdz 2014. gadam. Lai gan šī summa nozīmē atbilstīgu vispārējās valdības parāda pieaugumu, tā ietekmē deficītu tikai daļā, kas saistīta ar kapitāla izdevumiem. Dekrētlikumā paredzēts, ka šie maksājumi 2013. gadā ir 0,5 % no IKP, atbilstīgi palielinot deficītu. Tajā ir iekļauta arī drošības klauzula, kas ļauj valdībai atlikt deficītu palielinošo atlikto maksājumu nomaksu vai pieņemt korektīvus pasākumus, lai nodrošinātu 2013. gada budžeta mērķa sasniegšanu. — Itālijas parlaments 7. maijā oficiāli atbalstīja budžeta mērķus, kas izvirzīti 2013. gada stabilitātes programmā. Jaunā valdība 17. maijā, proti, pēc pavasara prognozes, pieņēma oficiālu deklarāciju, ar kuru tā apstiprināja šīs apņemšanās un paziņoja par jaunu pasākumu pieņemšanu, pilnībā ievērojot stabilitātes programmas budžeta mērķus. Dekrētlikumā Nr. 54, ko pieņēma tajā pašā datumā, ir izklāstīti jaunie pasākumi. Tie ietver: — jūnijā paredzētā īpašuma nodokļa, ko piemēro mājām, kurās īpašnieks dzīvo (izņemot luksusa rezidences), kā arī lauksaimniecības īpašumiem, maksājuma atlikšanu, vienlaikus paredzot saistības valdībai reformēt tiesību aktu sistēmu nekustamā īpašuma nodokļu jomā. Drošības klauzula nodrošina, ka reforma ir jāveic, pilnībā ievērojot budžeta mērķus primārā izteiksmē; turklāt, ja budžeta ziņā neitrāla reforma netiek apstiprināta līdz 2013. gada augusta beigām, atliktais īpašuma nodokļa maksājums būs jānomaksā līdz 16. septembrim; — algu piemaksu shēmas paplašināšanu, attiecinot to uz darba ņēmējiem, kas nav jau tajā iekļauti 2013. gadā, pārdalot pieejamos budžeta līdzekļus, kuri pārsniedz ar 2012. gada darba tirgus reformu rezervētos līdzekļus. — Kopumā tiek lēsts, ka jaunajiem noteikumiem nav būtiskas ietekmes uz deficītu, ja tie tiks konsekventi īstenoti. Tādējādi ir paredzēts, ka budžeta deficīts saglabāsies zem atsauces vērtības -3 % no IKP- ilgtspējīgā veidā. — Pēc uzlabošanās par gandrīz 2¾ procentu punktiem no IKP kumulatīvā izteiksmē starp 2009. un 2012. gadu ir gaidāms, ka strukturālā bilance, proti, veicot korekcijas attiecībā uz ekonomikas ciklu un atskaitot vienreizējos un citus pagaidu pasākumus, turpinās uzlaboties par 1 procentu punktu 2013. gadā (līdz aptuveni -½ % no IKP) un pēc tam nedaudz pasliktināsies 2014. gadā, pieņemot, ka politika paliks nemainīga. — Parāda attiecība pret IKP palielinājās par 10,6 procentu punktiem no 2009. gada līdz 2012. gadam, proti, līdz 127,0 %, arī tāpēc, ka Itālija piedalījās finanšu palīdzībā, kas tiek sniegta citām eurozonas dalībvalstīm. Tā kā saglabājas negatīvi cikliskie apstākļi, tiek prognozēta valdības bruto parāda palielināšanās līdz 131,4 % no IKP 2013. gadā un līdz 132,2 % 2014. gadā, to ietekmē arī laikposmā no 2013. līdz 2014. gadam plānotā aizkavēto maksājumu nomaksa, kas veido 2,5 procentu punktus no IKP, un turpmāki ieguldījumi finanšu palīdzībā, kas tiek sniegta citām eurozonas dalībvalstīm.