PADOMES VIENOTĀ RĪCĪBA 2008/858/KĀDP

(2008. gada 10. novembris),

atbalstot Bioloģisko un toksisko ieroču konvenciju (BTIK) un īstenojot ES Masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanas stratēģiju

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 14. pantu,

tā kā:

Eiropas Savienība (ES) aktīvi īsteno ES stratēģiju un tās III nodaļā uzskaitītos pasākumus, konkrēti, tādus, kas ir saistīti ar Bakterioloģisko (bioloģisko) un toksisko ieroču attīstīšanas, ražošanas un uzkrāšanas aizliegšanas un to iznīcināšanas konvencijas (turpmāk – “BTIK”) stiprināšanu, īstenošanu un vispārēju piemērošanu.

Šajā sakarā Padomes Vienotā rīcība 2006/184/KĀDP (2006. gada 27. februāris), atbalstot BTIK un īstenojot ES Masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanas stratēģiju (1) , ir guvusi būtiskus rezultātus no vispārēja piemērojuma un konkrētās valstīs veiktas īstenošanas viedokļa, jo vēl septiņas valstis ir kļuvušas par BTIK Pusēm un divas valstis ir izmantojušas ES ekspertu juridisko palīdzību.

Tāpat arī prioritātes un pasākumi, kas izklāstīti Padomes Kopējā nostājā 2006/242/KĀDP (2006. gada 20. marts) saistībā ar Bioloģisko un toksisko ieroču konvencijas (BTIK) 2006. gada pārskata konferenci (2) , konkrēti – atbalsts sēžu starplaikā notiekošajiem procesiem, īstenošana attiecīgu valstu mērogos, uzticības vairošanas pasākumi (CBM) un vispārēja pieņemšana, joprojām vada ES darbības, arī palīdzības un informācijas kampaņas projektus. Tie minētās kopējās nostājas aspekti, par kuriem ir panākts to valstu konsenss, kuras ir BTIK konvencijas Puses (turpmāk – “valstis, kas ir konvencijas Puses”), un kuri ir atspoguļoti sestās BTIK pārskatīšanas konferences (turpmāk – “sestā pārskatīšanas konference”) Nobeiguma dokumentā, ir īpaši svarīgi ES ierosmēm, kuras ir pieņemtas, atbalstot BTIK.

IR PIEŅĒMUSI ŠO VIENOTO RĪCĪBU.

1. pants

1. Lai tūlīt un praktiski īstenotu dažus ES stratēģijas elementus, kā arī konsolidētu vispārējā BTIK piemērošanā un attiecīgās valstīs veiktā īstenošanā gūtos panākumus, izmantojot Vienoto rīcību 2006/184/KĀDP, ES arī turpmāk atbalstīs BTIK ar šādiem vispārējiem mērķiem:

veicināt to, lai valstis, kas ir konvencijas Puses, iesniegtu CBM deklarācijas,

2. Projektiem, ko atbalsta Eiropas Savienība, ir šādi konkrēti mērķi:

c)

Sīki izstrādāts minēto projektu apraksts ir sniegts pielikumā.

2. pants

1. Prezidentvalsts, kam palīdz Padomes ģenerālsekretārs/augstais pārstāvis kopējās ārpolitikas un drošības politikas jomā (turpmāk – “ĢS/AP”), ir atbildīga par šīs vienotās rīcības īstenošanu. Komisija ir pilnībā iesaistīta.

2. Šīs vienotās rīcības 1. pantā minētās darbības tehniski īsteno ANO Atbruņošanās lietu birojs (turpmāk – “ANO ALB”), kas atrodas Ženēvā. Birojs veic uzticēto pienākumu ĢS/AP pārraudzībā, palīdzot prezidentvalstij. Lai to nodrošinātu, ĢS/AP stājas attiecīgās juridiskās attiecībās ar ANO ALB.

3. Prezidentvalsts, ĢS/AP un Komisija cits citu regulāri informē par šīs vienotās rīcības īstenošanu attiecīgi saskaņā ar savu kompetenci.

3. pants

1. Finanšu atsauces summa 1. panta 2. punktā minēto pasākumu īstenošanai ir EUR 1 400 000, kas jāpiešķir no Eiropas Kopienu vispārējā budžeta.

2. Izdevumus, ko finansē no 1. punktā noteiktās summas, apsaimnieko saskaņā ar procedūrām un noteikumiem, ko piemēro Eiropas Savienības vispārējam budžetam.

3. Komisija pārrauga 2. punktā minēto izdevumu pareizu apsaimniekošanu, un finansēšana notiek, piešķirot dotācijas. Lai tas varētu notikt, Komisija noslēdz finansēšanas nolīgumu ar ANO ALB. Finansēšanas nolīgumā paredz, ka ANO ALB ir jānodrošina ES ieguldījuma pamanāmība atbilstīgi ieguldījuma lielumam.

4. Komisija cenšas noslēgt 3. punktā paredzēto finansēšanas nolīgumu trijos mēnešos pēc šīs vienotās rīcības stāšanās spēkā. Komisija dara Padomei zināmas visas grūtības minētajā procesā, kā arī finansēšanas nolīguma noslēgšanas datumu.

4. pants

Prezidentvalsts, kam palīdz ĢS/AP, sniedz pārskatu Padomei par šīs vienotās rīcības īstenošanu, pamatojoties uz regulāriem ziņojumiem, ko sagatavo ANO ALB. Padomes veiktie izvērtējumi balstās uz minētajiem pārskatiem. Komisija ir pilnībā iesaistīta. Komisija sniedz pārskatus par šīs vienotās rīcības īstenošanas finanšu aspektiem.

5. pants

Šī vienotā rīcība stājas spēkā tās pieņemšanas dienā.

Vienotās rīcības darbība beidzas 24 mēnešus pēc 3. panta 3. punktā minētā finansēšanas līguma noslēgšanas vai sešus mēnešus pēc vienotās rīcības pieņemšanas, ja minētajā laikā nav noslēgts finansēšanas līgums.

6. pants

Šo vienoto rīcību publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

(1) OV L 65, 7.3.2006., 51. lpp.

(2) OV L 88, 25.3.2006., 65. lpp.

PIELIKUMS

1. Vispārējs satvars

Pamatojoties uz Vienotās rīcības 2006/184/KĀDP sekmīgu īstenošanu, šī vienotā rīcība noder par operatīvas politikas instrumentu, lai tuvinātu Kopējās nostājas 2006/242/KĀDP mērķi, un tā īpaši pievēršas konkrēti tiem aspektiem, par ko ir panākts vispārējs konsenss sestajā pārskatīšanas konferencē un kas ir atspoguļots tās Nobeiguma dokumentā.

Šajā vienotajā rīcībā ir ievēroti šādi principi:

a) cik iespējams labi likt lietā Vienotās rīcības 2006/184/KĀDP īstenošanā gūto pieredzi;

b) apsvērt īpašās, ar labāku BTIK īstenošanu un vispārēju piemērošanu saistītās vajadzības, kuras ir darījušas zināmas valstis, kas ir konvencijas Puses, kā arī valstis, kas nav konvencijas Puses;

c) veicināt vietējas un reģionu atbildības uzņemšanos par projektiem, lai nodrošinātu tiem ilgtermiņa stabilitāti un BTIK sistēmā izvērstu ES un trešo personu partnerattiecības;

d) īpašu uzmanību pievērst tādām darbībām, kas dod konkrētus rezultātus un/vai palīdz ātri formulēt vienotu izpratni, kura ir svarīga 2011. gadā iecerētajam BTIK pārskatīšanas procesam;

e) atbalstīt valstu, kas ir konvencijas Puses, sanāksmju priekšsēdētāju un cik iespējams labi izmantot īstenošanas atbalsta vienības (turpmāk – “ISU”) pilnvaras, par ko panākta vienošanās sestajā pārskatīšanas konferencē.

2. Mērķis

Šīs vienotās rīcības vispārējs mērķis ir atbalsts BTIK vispārējai piemērošanai, stiprināt BTIK īstenošanu, arī CBM deklarāciju iesniegšanu un atbalsts pēc iespējas labākam sēžu starplaikā notiekošo procesu izmantojumam no 2007. līdz 2010. gadam, lai gatavotos nākamajai pārskatīšanas konferencei.

ES, sniedzot palīdzību BTIK, pilnībā ņems vērā lēmumus un ieteikumus, ko valstis, kas ir konvencijas Puses, ir pieņēmušas Ženēvā no 2006. gada 20. novembra līdz 8. decembrim notikušajā sestajā pārskatīšanas konferencē.

3. Projekti

3.1. Projekts Nr. 1: BTIK vispārējas pieņemšanas veicināšana

Projekta mērķis

Vērst plašumā pievienošanos BTIK, lai labāk informētu valstis, kas ir konvencijas Puses, par saistībām, ko uzliek BTIK, izmantojot konkrētām valstīm īpaši paredzētas palīdzības darbības vai izmantojot strukturētas reģionu ierosmes un pamatojoties uz pieredzi un kontaktiem, kas radušies, īstenojot Vienoto rīcību 2006/184/KĀDP.

Projektā būs iedzīvināti lēmumi, kurus valstis, kas ir konvencijas Puses, ir pieņēmušas sestajā pārskatīšanas konferencē par vispārējas piemērošanas darbību tipiem, informācijas apmaiņu un pārskatiem par vispārējas piemērošanas centieniem, kā arī par atbalstu valstu, kas ir konvencijas Puses, sanāksmju priekšsēdētājam kā vispārējas piemērošanas darbību koordinatoram.

Projekta rezultāti

a) Aizvien plašāka pievienošanās BTIK visos ģeogrāfiskajos reģionos;

b) labāka izpratne par BTIK attiecīgās valstu iestādēs un/vai BTIK jomā pastiprināti izvērsta kontaktu dibināšana reģionos, lai veicinātu pievienošanos BTIK;

c) brīvprātīgas BTIK īstenošanas veicināšana valstīs pirms to pievienošanās konvencijai.

Projekta apraksts

ES 2006. un 2007. gadā izvērsa reģionālas informācijas kampaņas, aptverot gandrīz visas valstis, kas nav BTIK Puses, lai mudinātu ratificēt BTIK vai pievienoties tai. Vēl septiņas valstis ir sekojoši pievienojušās BTIK. Projektā ir paredzēts, ka nākamais solis būs līdz pat septiņām valstīm, kas nav BTIK Puses, izvērst informācijas kampaņas vai nu kā mērķtiecīgu palīdzību konkrētām valstīm, vai kā reģionu seminārus, lai sasniegtu šā projekta mērķus un rezultātus.

Projekta īstenošana

Valstu, kas ir konvencijas Puses, sanāksmju priekšsēdētāju, kam palīdz ISU, lūgs informēt valstis, kas nav BTIK Puses, par pieejamo ES palīdzību, lai veicinātu vispārēju piemērošanu, un tai var būt šādas formas:

a) konkrētām valstīm vai reģioniem (ne vairāk kā piecām valstīm) paredzēta juridiska palīdzība saistībā ar BTIK ratifikāciju vai pievienošanos tai. Ja valstij, kas lūdz palīdzību, pievienošanās BTIK vai tās ratifikācija liek pieņemt tiesību aktus vai paredzēt administratīvus pasākumus saistībā ar tās īstenošanu, juridiskā palīdzība var aptvert arī minētos pasākumus;

b) konkrētām valstīm vai reģioniem (ne vairāk kā piecām valstīm) paredzēta palīdzība, lai palielinātu informētību par BTIK un atbalstu politisku līderu un sabiedriskās domas veidotāju vidū un lai aicinātu valstis, kas nav BTIK Puses, veikt BTIK īstenošanai vajadzīgos pasākumus, piemēram, izveidot kontaktpunktus, dibināt attiecīgo valstu svarīgāko ieinteresēto personu kontaktus un nodrošināt mācības;

c) konkrētām valstīm paredzēta finanšu palīdzība, ļaujot līdzdarboties svarīgām attiecīgo valstu ieinteresētām personām, konkrēti – iestādēm, kas ir atbildīgas par BTIK ratifikāciju, BTIK procesā (piemēram, līdzdalība kā novērotājām ekspertu un/vai valstu, kas ir konvencijas Puses, sanāksmēs). Šā tipa palīdzību piešķir, individuāli izskatot katru konkrētu gadījumu, un tikai tad, ja patiešām tā maina kādas valsts izredzes pievienoties BTIK;

d) finanšu stipendijas mācībām un piešķīrumi informatīvām attiecīgo valstu svarīgu ieinteresētu personu vizītēm ES dalībvalstu iestādēs, kas ir atbildīgas par BTIK īstenošanu.

Projekts aktivizēs ES dalībvalstu un saņēmējvalstu partnerattiecības, lai nodrošinātu konsekvenci ES centienos panākt vispārēju piemērošanu un dotu iespēju saņēmējvalstīm izmantot pastāvīgu atsauces punktu visā procesā, kamēr notiek BTIK ratificēšana vai pievienošanās tai. Iesaistītās ES dalībvalstis var brīvprātīgi pieteikties individuāli vai grupās pavadīt īpaši izmeklētas saņēmējvalstis visā procesā, kamēr notiek BTIK ratifikācija vai pievienošanās tai.

3.2. Projekts Nr. 2: palīdzība valstīm, kas ir konvencijas Puses, īstenot BTIK

Projekta mērķis

Nodrošināt, lai valstis, kas ir konvencijas Puses, pildītu saistības, ko uzliek BTIK, pieņemot attiecīgus tiesību aktus un veicot administratīvus pasākumus, un efektīvi tos ieviestu, ņemot vērā sestās pārskatīšanas konferences Nobeiguma dokumentu, vienotu izpratni, kas ir panākta svarīgās valstu, kas ir konvencijas Puses, sanāksmēs, kā arī ekspertu un valstu, kas ir konvencijas Puses, sanāksmēs notikušu diskusiju kopsavilkumus.

Projekta rezultāti

a) Atbilstīgu tiesību aktu vai administratīvu pasākumu, tostarp krimināltiesību noteikumu, pieņemšana, aptverot visu konvencijā paredzēto aizliegumu un novēršanas pasākumu jomu;

b) efektīva īstenošana un ieviešana, lai novērstu BTIK pārkāpumus un uzliktu sankcijas pārkāpumu gadījumos;

c) labāka koordinācija un visu ieinteresēto, BTIK procesā iesaistīto personu, arī privātā sektora, kontaktu veidošana, lai veicinātu efektīvu īstenošanu.

Projekta apraksts

Par pamatu ņemot pozitīvo pieredzi, tiesiskās palīdzības jomā sadarbojoties saistībā ar BTIK īstenošanu Peru un Nigērijā, ES arī turpmāk sniegs juridisku konsultāciju ne vairāk kā septiņām ieinteresētām valstīm, kas ir konvencijas Puses.

ISU būs lūgta informēt valstis, kas ir konvencijas Puses, par ES palīdzību, kas ir pieejama BTIK īstenošanai un kam var būt šādas formas:

a) juridiska palīdzība un palīdzība saistībā ar tādu tiesību aktu un administratīvu pasākumu izstrādi, kuri ir svarīgi, lai īstenotu visus konvencijā paredzētos aizliegumus un novēršanas pasākumus, vai par ko ir panākta vienota izpratne;

b) informatīvi semināri par BTIK īstenošanu attiecīgās valstīs un attiecīgo valstu pasākumu ieviešana, kuru mērķis var būt: — lēmējiestādes un valstu likumdevēji, lai atvieglinātu politisku konsensu šajā jautājumā, — BTIK īstenošanā iesaistītās ieinteresētās personas valdībās, lai izveidotu tīklus un norīkotu kontaktpunktus/kompetentās attiecīgo valstu iestādes, — rūpniecība, universitātes un pētniecības institūti, un nevalstiskās organizācijas, lai veidotu valsts sektora un privātā sektora partnerattiecības.

Priekšroku noteikti dos divpusējiem projektiem, kuru mērķis būs izstrādāt tiesību aktus.

3.3. Projekts Nr. 3: veicināt to, lai valstis, kas ir BTIK konvencijas Puses, regulāri iesniegtu CBM deklarācijas

Projekta mērķis

Veicināt to, ka valstis, kas ir konvencijas Puses, regulāri iesniegtu CBM deklarācijas un iesniegto deklarāciju skaits palielinātos, ik gadu atbalstot un atvieglinot prasīto datu gatavošanu, apkopošanu un pārraidi, arī palīdzot uzlabot CBM deklarāciju elektronisku iesniegšanu un stiprinot ar CBM saistītās tīkla lapas drošību, un sniedzot palīdzību, īpaši kontaktpunktiem.

Projekta rezultāti

a) Attiecīgo valstu kontaktpunktu norīkošana CBM deklarāciju iesniegšanai;

b) attiecīgo valstu mehānismu izveidošana vai stiprināšana CBM deklarācijās lūgtās informācijas gatavošanai un apkopošanai;

c) attiecīgo valstu kontaktpunktu regulāra CBM deklarāciju iesniegšana ISU;

d) CBM deklarāciju elektroniskas iesniegšanas un CBM tīkla lapas drošības, kā arī uzturēšanas tehnisko aspektu uzlabošana.

Projekta apraksts

Sestā pārskatīšanas konference atzina, ka tām valstīm, kas ir konvencijas Puses, lielākā skaitā ir steidzami jāiesaistās CBM. Tādā sakarā konference arī atzina, ka dažām valstīm, kas ir konvencijas Puses, ir tehniskas grūtības pilnībā un laikus aizpildīt deklarācijas. Lai palielināt valstu, kas ir konvencijas Puses, līdzdalību CBM procesā, valstīm, kas ir konvencijas Puses, ES piedāvās palīdzību, izmantojot triju tipu darbības:

a) pilnīgas dokumentācijas par CBM datu gatavošanas un apkopošanas metodoloģiju attiecīgās valstīs sagatavošana līdz ar brošūru un CBM deklarāciju iesniegšanas grafiku, lai dotu labas prakses paraugus, reizē apzinoties, ka attiecīgo valstu procedūras ir dažādas. Dokumentācijā būs aprakstīti arī instrumenti un informācija par šo tematu, ko ISU ir darījusi pieejamu, un ņemtas vērā līdzīgas ierosmes, ar ko nākušas klajā citas iestādes un valstis, kas ir konvencijas Puses. Brošūru izdos visās oficiālajās ANO valodās. Vispārēju brošūras gatavošanas koordināciju nodrošinās ANO ALB. Var sasaukt brošūras izstrādē iesaistīto ES ekspertu sanāksmi, lai to pārrunātu un izstrādātu galīgā variantā. Brošūru izplatīs valstīm, kas ir konvencijas Puses;

b) par CBM deklarāciju iesniegšanas sagatavošanu atbildīgu attiecīgo valstu kontaktpunktu izveides un darbības atbalstīšana, tostarp pašu valstu sniegta palīdzība ne vairāk kā septiņām valstīm, kas ir konvencijas Puses, pirmo CBM deklarāciju sagatavošanai. Valstis, kurās plašos mērogos ir izvērsti bioloģijas pētījumi vai kurās ir sastopamas biežas endēmiskas slimības, uzskatīs par prioritārām. ISU būs lūgta informēt valstis, kas ir konvencijas Puses, par palīdzību, ko ES ir darījusi pieejamu CBM jomā;

c) divu semināru organizēšana saistībā ar ekspertu vai valstu, kas ir konvencijas Puses, sanāksmēm, aptverot esošus un jaunus CBM kontaktpunktus, lai dalītos CBM procesā un datu vākšanā gūtajā pieredzē un lai mudinātu izveidot kontaktpunktus visās valstīs, kas ir konvencijas Puses. Ielūgumos uz semināriem būs konkrēti norādīts, ka semināri pieder pie ES ierosmes. ISU informēs valstis, kas ir konvencijas Puses, ka vajadzības gadījumā ES visās konferencēs var segt izdevumus ne vairāk kā desmit dalībniekiem no valstīm, kas nav ES dalībvalstis, bet ir konvencijas Puses un kas nesen ir pieņēmušas lēmumu norīkot kontaktpunktu. Valstis, kurās plašos mērogos ir izvērsti bioloģijas pētījumi vai kurās ir sastopamas biežas endēmiskas slimības, uzskatīs par prioritārām iespējamiem līdzekļu piešķīrumiem, individuāli izskatot katru konkrētu gadījumu;

d) finanšu palīdzības sniegšana, ko saņems ANO ALB, lai veicinātu esošās drošās CBM tīkla lapas turpmākus uzlabojumus un uzturēšanu un uzlabotu pašreizējo CBM veidlapu elektroniskas iesniegšanas tehniskos aspektus – saskaņā ar lēmumu, ko sestajā pārskatīšanas konferencē pieņēmušas valstis, kas ir konvencijas Puses.

3.4. Projekts Nr. 4: atbalsts BTIK sēžu starplaikā notiekošajiem procesiem

Projekta mērķis

Atbalstīt BTIK sēžu starplaikā notiekošos procesus, un konkrēti – diskusiju par 2008. un 2009. gada sēžu starplaiku tematiem, kas attiecas gan uz valstīm, kas ir ES dalībvalstis, gan uz valstīm, kas tādas nav, lai veicinātu konkrētu pasākumu paredzēšanu.

Projekta rezultāti

a) ES privātā un publiskā sektora diskusijas sākšana par drošības problēmām saistībā ar bioloģijas zinātņu un bioloģijas tehnoloģiju pētniecības attīstību, kā arī par atbilstīgiem pasākumiem, kas jāparedz attiecīgo valstu, reģionu vai pasaules mērogā, lai risinātu minētās problēmas, un konkrēti – par zinātnes, izglītības un informācijas kampaņu kontroli, kā arī par bioloģijas zinātnes un bioloģijas tehnoloģiju nozares uzvedības kodeksu izstrādi, tāpat arī, lai mudinātu uz diskusiju, kā stiprināt starptautisku sadarbību un palīdzību slimību novērošanas, konstatāciju un diagnostikas jomā, lai apzinātu konkrētas palīdzības vajadzības;

b) pārskatu sniegšana sēžu starplaikos notiekošās sanāksmēs par konstatētiem faktiem un ieteikumiem, kas diskusijās izkristalizējušies saistībā ar ES;

c) diskusijas veicināšana par dažādos pasaules reģionos sēžu starplaikos apzinātiem tematiem, jo īpaši tajos reģionos, kas sēžu starplaikos notiekošās sanāksmēs nav pietiekami pārstāvēti.

Projekta apraksts

Projektā ir paredzēti divi ES mēroga semināri, kuros pulcētos valdību, nozares, universitāšu un pētniecības institūtu, kā arī nevalstisku organizāciju pārstāvji, lai varētu apmainīties ar pieredzi un pārrunāt 2008. un 2009. gada sēžu starplaikos apzinātus tematus. Semināri ideālā variantā notiks pirms ekspertu vai valstu, kas ir konvencijas Puses, sanāksmēm. Pārskatu par semināriem iesniegs valstīm, kas ir konvencijas Puses.

Lai veicinātu minēto jautājumu apspriešanu pasaules mērogā, piešķirs līdzekļus divu veidu darbībām:

a) ne vairāk kā septiņu valstu, kas nav ES dalībvalstis, pārstāvju līdzdalībai katrā ES reģionu seminārā, jo īpaši no Neizlīdzinātās kustības (NAM);

b) ne vairāk kā četru attiecīgo valstu semināru organizēšanai, lai dažādos pasaules reģionos pārrunātu 2008. un 2009. gada sēžu starplaikos apzinātus tematus. Tiek sagaidīts, ka valstis, kas ir konvencijas Puses, bet nav ES dalībvalstis, kuras būs piedalījušās ES reģionu semināros, varētu vēlēties pašas organizēt līdzīgus seminārus un šajā nolūkā lūgt palīdzību ES.

4. Procesuāli aspekti, koordinācija un valde

Trešo valstu palīdzības un sadarbības lūgumi saskaņā ar šo vienoto rīcību ir jāadresē ĢS/AP, kas palīdz prezidentvalstij, un ANO ALB. ANO ALB attiecīgi pārskatīs un izvērtēs minētos iesniegumus un iesniegs ieteikumus valdei. Valde izskatīs palīdzības lūgumus, kā arī rīcības plānus un to īstenošanu. Valde nāks klajā ar galīgu saņēmējvalstu sarakstu, ko pēc tam apstiprinās prezidentvalsts, kam palīdz ĢS/AP, saziņā ar kompetentu Padomes darba grupu.

Valdē būs pārstāvis no prezidentvalsts, kam palīdz ĢS/AP, kā arī no nākamās prezidentvalsts un no ANO ALB. Komisija būs pilnībā iesaistīta. Valde regulāri pārskatīs vienotās rīcības īstenošanu – vismaz reizi sešos mēnešos, arī izmantojot elektroniskus saziņas līdzekļus.

Lai nodrošinātu nopietnu atbildības uzņemšanos un ES ierosināto, saņēmējvalstu veikto darbību stabilitāti, ir paredzēts, ka pēc iespējas īpaši atlasītām saņēmējvalstīm lūgs sagatavot rīcības plānus, kuros cita starpā būs konkrēts finansēto darbību veikšanas (tostarp, izmantojot attiecīgo valstu resursus) grafiks, dati par projekta apjomu un ilgumu un galvenās ieinteresētas personas. ANO ALB vai dalībvalstis pēc vajadzības būs saistītas ar rīcības plānu gatavošanu. Projektus īsteno saskaņā ar rīcības plāniem.

5. Pārskatu sniegšana un izvērtēšana

ANO ALB prezidentvalstij, kam palīdz ĢS/AP, regulāri reizi divos mēnešos iesniegs progresa ziņojumus par projektu īstenošanu. Pārskatu pārsūtīs attiecīgai Padomes darba grupai, lai izvērtētu gūtos panākumus un kopumā izvērtētu projektus, kā arī paredzētu paveiktā darba kontroli.

Kad vien iespējams, par šīs vienotās rīcības īstenošanu informēs valstis, kas ir konvencijas Puses.

6. Informācijas un sadarbības vadības sistēma (ICMS)

ICMS, kas ir izstrādāta saskaņā ar Vienoto rīcību 2006/184/KĀDP, uzturēs un izmantos, lai apmainītos ar informāciju, izstrādātu tiesību aktus, kā arī – vajadzības gadījumā – citādai ES ekspertu, ANO ALB un trešo valstu saziņai un attiecīgu palīdzības vizīšu gatavošanai.

7. ES ekspertu iesaiste

Aktīva ES ekspertu iesaiste ir vajadzīga sekmīgai šīs vienotās rīcības īstenošanai. Izmaksas saistībā ar projektu īstenošanu segs saskaņā ar šo vienoto rīcību. ANO ALB saņems uzaicinājumu izmantot esošo ES juridisko ekspertu sarakstu un vajadzības gadījumā izstrādāt līdzīgus instrumentus CBM un citiem īstenošanas aspektiem.

Tiek sagaidīts, ka par ierastu paredzēto palīdzības vizīšu (piemēram, juridiskas palīdzības, CBM palīdzības) praksi uzskatīs ne vairāk kā triju ekspertu grupas iesaisti uz laiku, kas nebūs ilgāks par piecām dienām.

8. Termiņš

Paredzētais šīs vienotās rīcības īstenošanas termiņš kopumā ir 24 mēneši.

9. Labumguvēji

Valstis, kas nav BTIK Puses (gan konvencijas parakstītājvalstis, gan valstis, kas nav to parakstījušas), ir labumguvējas no darbībām, kas saistās ar vispārēju pieņemšanu.

Īstenošanas un ar CBM saistītu darbību labumguvējas ir valstis, kas ir konvencijas Puses.

Saistībā ar sēžu starplaikā notiekošajiem procesiem veiktu darbību labumguvēji ir dalībvalstu un citu valstu, kas ir konvencijas Puses, valdību pārstāvji, kā arī privātā sektora, universitāšu un pētniecības institūtu, un nevalstisku organizāciju pārstāvji.

10. Trešo personu pārstāvji

Lai veicinātu reģionu atbildības uzņemšanos un projektu stabilitāti, ar šo vienoto rīcību var piešķirt līdzekļus tādu ekspertu līdzdalībai, kas nāk no valstīm, kuras nav ES dalībvalstis, – arī no reģionu organizācijām un citām attiecīgām starptautiskām organizācijām. Individuāli izskatot katru konkrētu gadījumu, var piešķirt līdzekļus valstu, kas ir konvencijas Puses, sanāksmju priekšsēdētāja, kā arī ISU personāla līdzdalībai.

11. Īstenotāja struktūra

Šo vienoto rīcību tehniski īsteno ANO ALB, kas atrodas Ženēvā, un tas veiks uzticēto pienākumu ĢS/AP pārraudzībā, tam palīdzot prezidentvalstij.

Veicot darbības, ANO ALB attiecīgi sadarbosies ar prezidentvalsti, kam palīdz ĢS/AP, un dalībvalstīm, un citām valstīm, kas ir konvencijas Puses, kā arī ar starptautiskām organizācijām.

12. Īstenotāja struktūra – personāla jautājumi

Tā kā šajā vienotajā rīcībā paredzētās ANO ALB darbības ir ārpus budžeta, būs vajadzīgs papildu personāls, lai īstenotu plānotos projektus.