Oficiālais Vēstnesis 180 , 10/12/1963 Lpp. 2849 - 2853

Speciālizdevums dāņu valodā: Sērija I Nodaļa 1963-1964 Lpp. 0051

Speciālizdevums angļu valodā: Sērija I Nodaļa 1963-1964 Lpp. 0056

Speciālizdevums grieķu valodā Nodaļa 01 Sējums 1 Lpp. 0087

Speciālizdevums spāņu valodā: Nodaļa 12 Sējums 1 Lpp. 0081

Speciālizdevums portugāļu valodā Nodaļa 12 Sējums 1 Lpp. 0081



Padomes Regula Nr. 7/63/Euratom (1963. gada 3. decembris) par Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 18. pantā paredzētās Arbitrāžas komitejas reglamentu EIROPAS ATOMENERĢIJAS KOPIENAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 18. pantu, ņemot vērā Tiesas priekšlikumu, tā kā Padomes kompetencē ir noteikt Arbitrāžas komitejas reglamentu pēc Tiesas priekšlikuma; tā kā, nosakot Arbitrāžas komitejas uzbūvi un darbības veidu, kā arī procedūras kārtību Komitejā, ir svarīgi veicināt Komitejas iesaistīšanu jebkuru strīdu izšķiršanā, kas rodas, piešķirot licences; tā kā tādēļ Arbitrāžas komitejas sastāvā būtu jāiekļauj dalībvalstu pilsoņi ar juridisko vai tehnisko izglītību vai pieredzi, lai nodrošinātu pienācīgu Komitejas darbu dažādās jomās; tā kā Komitejai būtu jārīko šķīrējtiesas sēdes, kurās piedalās ierobežots šķīrējtiesnešu skaits; tā kā jābūt iespējai jebkurā procedūras stadijā ieteikt pusēm izlīgumu, un šādai procedūrai jābūt bez maksas; tā kā Arbitrāžas komitejas locekļiem, pildot savus pienākumus, jābūt pilnīgi neatkarīgiem un tādēļ arī neaizskaramiem, lai kādas darbības viņi veiktu, pildot amata pienākumus; tā kā ir svarīgi, cik iespējams, ierobežot pārvaldes aparātu, kas vajadzīgs normālai Arbitrāžas komitejas darbībai, un ar to saistītos izdevumus un šajā nolūkā Komitejas kanceleju pievienot Tiesai, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. Arbitrāžas komitejas sastāvs 1. pants 1. punkts 2. punkts 3. punkts 4. punkts 5. punkts 6. punkts 2. pants 1. punkts 2. punkts 3. pants Pret Komitejas locekļiem nevar ierosināt tiesvedību sakarā ar darbībām, ieskaitot teikto vai rakstīto, kuras viņi veikuši, pildot amata pienākumus. Šī imunitāte saglabājas arī tad, kad viņi beiguši pildīt amata pienākumus. Tiesa plenārsēdē var atcelt šo imunitāti. 4. pants Komitejas locekļi nedrīkst piedalīties tādu lietu izskatīšanā, kurās viņi iepriekš piedalījušies kā pārstāvji, padomdevēji vai advokāti, vai rīkojušies vienas puses uzdevumā, vai arī izteikuši savu viedokli, būdami tiesas vai izmeklēšanas komisijas locekļi vai jebkurā citā statusā. Ja kāda īpaša iemesla dēļ viens no Komitejas locekļiem uzskata, ka viņam nevajadzētu piedalīties konkrētas lietas izspriešanā vai izmeklēšanā, viņš to dara zināmu priekšsēdētājam. Ja kāda iemesla dēļ priekšsēdētājs uzskata, ka Komitejas loceklim nevajadzētu piedalīties konkrētas lietas izskatīšanā, viņš šo locekli attiecīgi brīdina. Ja šā panta piemērošana rada grūtības, lēmumu pieņem Komiteja. 5. pants 1. punkts 2. punkts 6. pants 1. punkts 2. punkts 7. pants Padome pēc Tiesas priekšlikuma nosaka Komitejas locekļiem izmaksājamo atlīdzību. 8. pants Komitejas sēdeklis atrodas turpat, kur Tiesas sēdeklis. Šķīrējtiesa, kas minēta 10. panta 1. punktā, pēc vienošanās ar abām pusēm var izņēmuma kārtā pieņemt lēmumu noturēt sēdi jebkurā citā vietā Kopienā. 9. pants Komitejas sekretāra pienākumus pilda Tiesas amatpersona, ko šim nolūkam iecēlusi Tiesa pēc vienošanās ar Komitejas priekšsēdētāju. Viņa pienākumus pēc priekšsēdētāja priekšlikuma nosaka Komiteja un apstiprina Tiesa. Šķīrējtiesnešu iecelšana un tiesvedības valodu izvēle 10. pants 1. punkts 2. punkts 3. punkts 4. punkts 11. pants 1. punkts 2. punkts 12. pants Tiesvedība notiek vienā no Kopienas valstu valodām. Tiesvedības valodu izraugās patenta īpašnieks, aizsargāto pagaidu patenttiesību vai funkcionālā modeļa turētājs, vai patenta pieprasītājs. Tomēr pēc vienas puses pieprasījuma, uzklausot arī otru pusi, šķīrējtiesa var atļaut daļēji vai pilnībā izmantot citu valsts valodu kā tiesvedības valodu. Šādu pieprasījumu nedrīkst iesniegt EAEK Komisija. Pušu samierināšana 13. pants 1. punkts 2. punkts 3. punkts Procedūra 14. pants Šķīrējtiesa izlemj, vai būtu jāapmainās ar rakstiskiem paziņojumiem pirms mutiskas tiesas sēdes. Šādā gadījumā šķīrējtiesas priekšsēdētājs nosaka rakstisko paziņojumu skaitu un termiņus, kas būtu jāievēro. Tiesas sekretārs šos termiņus dara zināmus abām pusēm, kas savus rakstiskos paziņojumus adresē tiesas sekretāram, kurš tos nodod pretējai pusei un sagatavo arbitrāžas lietas dokumentus. Šķīrējtiesas priekšsēdētājs nosaka pirmās sēdes dienu un laiku. Šo informāciju tiesas sekretārs laikus paziņo pusēm. 15. pants Ja lietā, uz kuru attiecas 14. panta pirmā daļa, viena no pusēm nav iesniegusi savu rakstisko paziņojumu vai paziņojumus šķīrējtiesas priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, viņš tomēr nosaka sēdes dienu un laiku. Ja viena no pusēm neierodas, lai arī laikus brīdināta, šķīrējtiesa var pieņemt lēmumu par labu otras puses iesniegtajiem argumentiem, pārliecinoties, ka šie argumenti ir juridiski vai faktiski pamatoti. Šķīrējtiesa var arī izsludināt vēl vienu sēdi, ja uzskata to par lietderīgu. 16. pants Ikviena puse var pieaicināt vienu vai vairākus padomdevējus vai izmantot viņu palīdzību. Katra puse, cik vien ātri iespējams, paziņo tiesas sekretāram savus nodomus šajā jautājumā, un tiesas sekretārs dara tos zināmus pretējai pusei. Šāda paziņojuma vietā padomdevējs var iesniegt īpašu nolīgumu vai rakstiskus paziņojumus. 17. pants Ja šķīrējtiesa uzskata to par vajadzīgu, tā var veikt apskati, kurā drīkst piedalīties abas puses. 18. pants Šķīrējtiesa lemj par tiesvedības norisi un tās ilgumu. Tā pēc saviem ieskatiem izvērtē pierādījumus. 19. pants Tiesas sēdi vada šķīrējtiesas priekšsēdētājs. Atklātu sēdi var rīkot tikai tad, ja tā nolemj šķīrējtiesa, abām pusēm piekrītot. Katru sēdi protokolē, un protokolu paraksta šķīrējtiesas priekšsēdētājs un tiesas sekretārs. 20. pants Pēc abu pušu argumentu uzklausīšanas tiesas sēdi slēdz. Kamēr nav pasludināts nolēmums, šķīrējtiesai tomēr ir tiesības atjaunot lietas izskatīšanu, ja atklājas jauni pierādījumi, kas var izšķirīgi ietekmēt tās viedokli, vai ja pēc rūpīgākas pārbaudes tā vēlas noskaidrot kādus jautājumus. 21. pants Šķīrējtiesas apspriežu saturu neizpauž. Šķīrējtiesa visus lēmumus pieņem ar balsu vairākumu. 22. pants Šķīrējtiesas nolēmumu sagatavo rakstiski, norādot tā parakstīšanas datumu. Tajā norāda šķīrējtiesnešu vārdus, kas to arī paraksta, minot arī argumentus, uz ko tas balstīts; īpaši vienojoties nodot lietu izskatīšanai šķīrējtiesā, var tomēr paredzēt, ka dažos jautājumos pamatojumu nesniedz. Šķīrējtiesa var pieņemt lēmumu, ka nolēmumu nolasa atklātā tiesas sēdē, abām pusēm klāt esot, vai laikus tās brīdinot. Nolēmumu tūlīt paziņo abām pusēm. 23. pants Saskaņā ar Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un vispārējiem principiem, kas vieno dalībvalstu likumus, šķīrējtiesa pieņem lēmumu ex aequo et bono. 24. pants Šī regula ir piemērojama visos gadījumos, ieskaitot gadījumus, kad saskaņā ar 11. panta 1. punktu strīdu nodod izskatīšanai vienam šķīrējtiesnesim vai šķīrējtiesnešu grupai, kuras sastāvā ir pieci locekļi. Budžeta un finansu noteikumi 25. pants Lietu izskatīšana Komitejā ir bez maksas. Komitejas izdevumus, piemēram, 7. panta paredzētās izmaksas, tiesas sekretariāta izdevumus un pārējās administratīvās izmaksas, turklāt arī tiešus procesa izdevumus saistībā ar pušu samierināšanu vai lietas izskatīšanu šķīrējtiesā sedz no Eiropas Atomenerģijas kopienas kārtējā budžeta IV iedaļas atsevišķas nodaļas, kas attiecas uz Tiesu. 26. pants Izdevumus, kas Tiesas reglamenta 73. pantā ir definēti kā atlīdzināmi, sedz puses. Ja puses nav vienojušās par izdevumiem īpašā nolīgumā, kas minēts 10. panta 1. punktā, šķīrējtiesa par šiem izdevumiem pieņem lēmumu ex aequo et bono. Piemēro tiesasreglamenta 15. panta 5. punktā paredzētos izcenojumus. Ja rodas strīdi sakarā ar atlīdzināmajiem izdevumiem, šķīrējtiesa, kurai nodota lieta, pēc ieinteresētās puses pieprasījuma izdod rīkojumu pēc otras puses uzklausīšanas. 27. pants Izdevumus, kas radušies pusei, piespiedu kārtā pildot nolēmumu, atlīdzina otra puse pēc esošajiem izcenojumiem valstī, kurā notiek tiesas nolēmuma izpilde. Nobeiguma noteikumi 28. pants Šo regulu pēc Tiesas priekšlikuma var pārskatīt un papildināt jebkurā laikā pēc tam, kad komiteja sākusi pildīt savus pienākumus. Komitejas priekšsēdētājs var iesniegt Tiesai ierosinājumus grozīt vai papildināt šajā regulā ietvertos procedūras noteikumus. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 1963. gada 3. decembrī Padomes vārdā — priekšsēdētājs J. M. A. H. Luns --------------------------------------------------