4)

I daļu “Statistikas rezultāti” groza šādi: a) 1.1. punktā “Stratēģija Eiropa 2020” pirmo daļu aizstāj ar šādu: “Atbalsts stratēģijai “Eiropa 2020” lielā mērā izveidoja Savienības un valstu politikas stratēģisko programmu turpmākajiem gadiem. Minētajā programmā noteikta virkne mērķu un iniciatīvu, kuru vajadzībām ESS jānodrošina statistikas rādītāji daudzās jomās, piemēram, inovācijas nosacījumu uzlabošana, pētniecība un izstrāde, pienācīgu darbvietu veicināšana, vienlīdzīgas attieksmes pret sievietēm un vīriešiem veicināšana, Savienības mērķi klimata pārmaiņu un enerģijas jomā, resursu efektivitāte, izglītības līmeņu uzlabošana, tostarp, priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas samazināšana, profesionālās apmācības un mācību mobilitātes veicināšana visa mūža garumā, aktīvas un veselīgas vecumdienas, sociālās integrācijas veicināšana un nabadzības samazināšana. Attiecīgā gadījumā ir vajadzīgi statistikas dati dzimumu dalījumā, lai izprastu ar diskrimināciju dzimuma dēļ saistītas parādības, īpašu uzmanību pievēršot vardarbībai dzimuma dēļ.”; b) 1.1.1. mērķi groza šādi: i) pirmo daļu aizstāj ar šādu: “Nodrošināt kvalitatīvu un uzticamu statistikas informāciju, kura ir savlaicīgi pieejama Eiropas pusgadam, lai uzraudzītu, kā tiek īstenota stratēģija “Eiropa 2020”. Jauni rādītāji, ciktāl iespējams, pamatojas uz pieejamiem statistikas datiem.”; ii) otrās daļas ceturto ievilkumu aizstāj ar šādu: “— rādītājus par nodarbinātību, nošķirot nepilnas slodzes un pilnas slodzes darbu, darba līgumus uz noteiktu laiku un darba līgumus uz nenoteiktu laiku, kā arī rādītājus par bezdarbu, kuros ir ņemta vērā cilvēku līdzdalība nodarbinātības veicināšanas politikas pasākumos, piemēram, apmācībā. Šiem rādītājiem būtu arī jāietver dati par dzimumu dalījumu.”; c) 1.2.1. mērķa otrās daļas otro ievilkumu aizstāj ar šādu: “— sniedzot statistikas ieguldījumu nostiprinātam Stabilitātes un izaugsmes paktam, īpaši pievēršoties kvalitatīvas statistikas veidošanai un sniegšanai par valsts budžeta deficītu un parādu, — sniedzot statistikas izejas datus, lai efektīvi uzraudzītu ekonomisko nevienlīdzību,”; d) 1.3.1. mērķi groza šādi: i) pirmo daļu aizstāj ar šādu: “Uzlabot rādītājus un statistikas informāciju, kas pieejami par ekonomikas globalizāciju un globālajām vērtības ķēdēm Savienības lēmumu pieņēmējiem un sabiedrībai. Minētajai informācijai būtu jāpalīdz labāk saprast globalizācijas ietekmi uz ekonomiku, sociālo jomu un vidi.”; ii) otrās daļas trešo ievilkumu aizstāj ar šādu: “— datu sniegšana, kas ļauj analizēt pozitīvās un negatīvās sekas attiecībā uz Savienības tirgu, jo īpaši Savienības darba tirgu, — analizējot globālās vērtības ķēdes, iespējams, ar atbilstīgām ieguldījuma/produkcijas tabulām un ar ārējās tirdzniecības un uzņēmumu statistikas palīdzību, tostarp mikrodatu sasaisti, un koordinējot šīs analīzes rezultātus ar Savienību interesējošām starptautiskām iniciatīvām, un”; e) 2. punktu “Uzskaites ietvari” aizstāj ar šādu: “2. Uzskaites ietvari Komisijas 2009. gada 20. augusta paziņojums “IKP un ne tikai. Progresa novērtējums mainīgā pasaulē” (“IKP un ne tikai”) un Stiglitz-Sen-Fitoussi ziņojuma par ekonomiskās darbības un sociālā progresa rādītājiem publicēšana deva jaunu impulsu ESS galvenā uzdevuma risināšanā, proti, kā iegūt labāku statistiku par transversālām jomām un integrētāku statistiku, lai aprakstītu sarežģītas sociālās, vides un ekonomikas parādības, kas sniedzas tālāk par tradicionālo ekonomikas rezultātu mērīšanu. ESS ietvaros darbā, kas saistīts ar IKP un ne tikai ar IKP, galvenā uzmanība tiek pievērsta trim prioritārajām jomām: statistikai par mājsaimniecību sektoru un statistikai, kas attiecas uz ienākumu sadali, patēriņu un turību, dzīves kvalitātes vairākdimensiju novērtēšanai un vides ilgtspējas novērtēšanai. Papildu impulsus sniedz jaunie pasaules ilgtspējīgas attīstības mērķi, ko pieņēma 2015. gadā. Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēma (EKS) veido integrētu un saskanīgu sistēmu visiem ekonomikas statistikas datiem, kuri jāpapildina ar citiem rādītājiem, lai politikas un lēmumu pieņemšanas vajadzībām nodrošinātu pilnīgāku informāciju. EKS 2010 pilnīga īstenošana tiks atbalstīta ar regulāriem kvalitātes un atbilstības novērtējumiem, ņemot vērā atkāpju piemērošanas pakāpenisko atcelšanu līdz 2020. gada beigām, kuras rezultātā tiks vēl vairāk uzlabots savlaicīgums un rādītāju pieejamība.”; f) 2.1. punktu “Ekonomikas un sociālie rezultāti” aizstāj ar šādu: “2.1. Ekonomikas un sociālie rezultāti Ekonomikas krīze ir pastiprinājusi vajadzību pēc kvalitatīviem makroekonomikas rādītājiem, lai labāk izprastu un analizētu ekonomikas svārstības, kā arī lai labāk izprastu un analizētu ekonomisko nevienlīdzību un tās ietekmi uz sabiedrību, tādējādi atvieglinot lēmumu pieņemšanas procesu. Arvien vairāk globalizētā ražošana nosaka vajadzību pēc saskanīga regulējuma, kas atvieglina dažādu jomu statistikas interpretāciju un integrāciju.”; g) 2.1.1. mērķa otro daļu groza šādi: i) otro ievilkumu aizstāj ar šādu: “— sagatavojot rādītājus par ienākumu, patēriņa un labklājības sadalījumu mājsaimniecībās, saskaņojot nacionālo kontu apkopojumu ar mājsaimniecību apsekojuma vai administratīvajiem datiem,”; ii) ceturto ievilkumu aizstāj ar šādu: “— stiprinot saiknes ar nacionālajiem kontiem sociālās aizsardzības, veselības un izglītības jomās, — attīstot dzīves kvalitātes mērīšanas sistēmu, tādējādi nacionālajos kontos pastiprinot mājsaimniecību perspektīvu, — attīstot ar “IKP un ne tikai” saistītus rādītājus, ar kuriem no nacionālo kontu perspektīvas mēra vides ilgtspējību un ārējo ietekmi,”; iii) aiz piektā ievilkuma iekļauj šādus ievilkumus: “— detalizētāk izstrādājot aktuālus sociālos rādītājus, tostarp uzlabotas īstermiņa prognozēšanas un ātro novērtējumu metodes, — atbalsts makroekonomikas datu apmaiņas veikšanai starptautiskā mērogā, lai samazinātu slogu statistikas sagatavotājiem un uzlabotu salīdzināmu un konsekventu datu pieejamību lietotājiem, — izstrādājot un pilnveidojot apkopotos rādītājus par ieņēmumiem un labklājības nevienlīdzības aspektiem, — mērot un analizējot dzimumu nevienlīdzību, tostarp atalgojuma atšķirības,”; h) 2.1.2. mērķa otrās daļas pēdējo ievilkumu aizstāj ar šādu: “— nodrošinot saskaņotas mājokļu cenu statistikas pieejamību un paplašināšanu visās dalībvalstīs.”; i) 2.2.1. mērķa otro daļu aizstāj ar šādu: “Mērķi īstenos: — tālāk izstrādājot saskaņotu vides kontu sistēmu kā galveno nacionālo kontu “satelītkontus” un sniedzot informāciju par emisijām atmosfērā, enerģijas patēriņu, dabas resursu plūsmām, izejmateriālu tirdzniecību, vides nodokļiem un vides aizsardzības izdevumiem, iespējams, aptverot arī dabai nekaitīgu izaugsmi/iepirkumu, — tālāk izstrādājot eksperimentālos ekosistēmas kontus, kas ļautu izmantot esošās datu kopas, tostarp tās, kuras apkopojušas Savienības iestādes, struktūras, biroji vai aģentūras kā daļu no ilgtermiņa datu integrācijas iniciatīvas, — tālāk izstrādājot paņēmienus, kā labāk izmantotu savāktos datus ar klimata pārmaiņām saistītai statistikai, un — tālāk izstrādājot rādītājus, ar kuriem ir iespējams novērtēt ekoloģiskās pēdas nospiedumu, pamatojoties uz esošajām datu kopām.”; j) 3.1.1. mērķi groza šādi: i) pirmo daļu aizstāj ar šādu: “Palielināt statistikas sagatavošanas procesu efektivitāti un lietderīgumu. Saskaņā ar labāka regulējuma programmu ir nepieciešams racionalizēt spēkā esošos tiesību aktus, kas attiecas uz uzņēmējdarbības statistikas jomas pīlāru. Šajā sakarībā būtu pienācīgi jāņem vērā statistikas sagatavotājiem pieejamo resursu ierobežojumi un kopējais slogs respondentiem atbilstīgi Komisijas Normatīvās atbilstības un izpildes programmai (REFIT). Nodrošināt kvalitatīvu statistiku par galvenajām jomām, kurās uzņēmumi ir interešu centrā, piemēram, uzņēmumu statistika, īstermiņa rādītāji, uzņēmumu ieguldījumi cilvēkkapitālā un kvalifikācijā, starptautiskie darījumi, globalizācija, iekšējā tirgus uzraudzība, pētniecība, attīstība un inovācija, un tūrisms. Īpaša uzmanība būtu jāvelta datu pieejamībai rūpniecības un pakalpojumu nozarēs ar augstu pievienoto vērtību, jo īpaši zaļās ekonomikas, digitālās ekonomikas, sadarbīgās ekonomikas, veselības ekonomikas, izglītības ekonomikas un sociālās ekonomikas nozarē.”; ii) otrās daļas pirmo ievilkumu aizstāj ar šādu: “— atkārtoti izmantojot datus, kas pieejami statistikas sistēmā vai sabiedrībā, izveidojot kopēju juridisko pamatu uzņēmējdarbības statistikai un izveidojot kopēju infrastruktūru un instrumentus,”; k) 3.2.1. mērķi groza šādi: i) pirmo daļu aizstāj ar šādu: “Nodrošināt statistiku par galvenajām sociālās politikas jomām, kuru interešu lokā ir iedzīvotāji, piemēram, labklājība, ilgtspēja, sociālā kohēzija, nabadzība, nevienlīdzība, demogrāfiskās problēmas (jo īpaši iedzīvotāju novecošana, iedzīvotāju skaita sarukums, iedzīvotāju izkliedētība un migrācija), darba tirgus, izglītība un apmācība, tostarp izglītība agrīnā bērnībā, pieaugušo izglītība, profesionālā izglītība un jaunu cilvēku mācību mobilitāte, kultūra, fiziskā aktivitāte, dzīves kvalitāte, drošība, veselība, invaliditāte, patēriņš, brīva pārvietošanās un iekšējais tirgus, jaunu cilvēku mobilitāte, tehnoloģiskā inovācija un jauna veida dzīves stila izvēle. Attiecīgā gadījumā minētos statistikas datus nodrošina dzimumu dalījumā tajās grupās, par kurām sociālās politikas veidotājiem ir īpaša interese. Prioritātes nosaka saskaņā ar 6. pantu. Saskaņā ar labāka regulējuma programmu ir nepieciešams racionalizēt spēkā esošos tiesību aktus, kas attiecas uz sociālās statistikas jomas pīlāru. To darot, būtu pienācīgi jāņem vērā statistikas sagatavotājiem pieejamo resursu ierobežojumi un kopējais slogs respondentiem atbilstīgi REFIT.”; ii) otrās daļas ceturto ievilkumu aizstāj ar šādu: “— nodrošinot ar statistiku par ienākumu nevienlīdzību, izmantojot tādus rādītājus kā Džini indekss un attīstot ienākumu sadalījuma galvenās deciles, nodrošinot salīdzināmu valsts pamatrādītāju, kā arī izmantojot datus par nevienlīdzību attiecībā uz galveno preču un pakalpojumu pieejamību,”; iii) otrās daļas septīto ievilkumu aizstāj ar šādu: “— īstenojot darbības, kas paredzētas darba programmā par migrācijas statistikas optimizēšanu, ņemot vērā jaunas problēmas, jo īpaši starptautiskās norises, — sniedzot iedzīvotāju skaita prognozes un to ikgadējos atjauninājumus, — izstrādājot visaptverošus rādītājus par migrantu situāciju Savienībā, — veicinot sadarbību ar specializētām aģentūrām un organizācijām attiecībā uz bēgļu stāvokli, — izstrādājot metodoloģiju brīvprātīgi sagatavojamam pārskatam par vardarbību, kas saistīta ar dzimumu, sadarbībā ar Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām, kuras darbojas šajā jomā, — ieviešot sociālajai statistikai vienotu juridisko pamatu un izstrādājot kopīgu infrastruktūru un kopīgus instrumentus,”; l) 3.3. punkta “Ģeotelpiskā, vides, lauksaimniecības un citu nozaru statistika” trešo daļu aizstāj ar šādu: “Lauksaimniecība joprojām būs svarīga Savienības politikas joma. Kopējā lauksaimniecības politika uzsver vajadzību pēc dzīvotspējīgas pārtikas ražošanas, dabas resursu ilgtspējīgas apsaimniekošanas un rīcības klimata jomā, kā arī līdzsvarotas teritoriālās attīstības, kas ir minētās politikas jomas galvenie mērķi. Uzmanība tiks vērsta uz vides, bioloģiskās daudzveidības/ekosistēmas, ekonomikas, cilvēku veselības un drošības, kā arī sociālajiem jautājumiem.”; m) 3.3.1. mērķi groza šādi: i) pirmo daļu aizstāj ar šādu: “Atbalstīt tādas politikas veidošanu, kura pamatojas uz faktiem, elastīgāk un vairāk izmantojot telpisko informāciju saistībā ar sociālo, teritoriālo, ekonomikas un vides statistikas informāciju par reģioniem, reģionu tipoloģijām, pilsētām un urbanizācijas līmeni.”; ii) otrajai daļai pievieno šādus jaunus ievilkumus: “— īstenojot statistiku par zemes izmantošanu un zemes pārklājumu, — saskaņojot statistikas datus par reģioniem, pilsētām un teritoriālajām tipoloģijām.”; n) 3.3.3. mērķi groza šādi: i) aiz pirmās daļas iekļauj šādu daļu: “Atbilstīgi Komisijas prioritātei “Eiropas Enerģētikas savienība” un pēc iespējas vairāk pamatojoties uz pašreizējiem datiem, īpaša uzmanība tiks pievērsta statistikai, kas attiecas uz enerģijas patēriņu, energoefektivitāti, atjaunojamiem energoresursiem, atkarību no enerģijas, enerģētiskās nabadzības aspektiem, energoapgādes drošību un aprites ekonomiku. Turklāt enerģētikas statistikai būs jāatbalsta 2030. gada klimata un enerģētikas politikas satvars, kura mērķis ir padarīt Savienības ekonomikas un enerģētikas sistēmu konkurētspējīgāku, drošāku un ilgtspējīgāku.”; ii) otrajai daļai pievieno šādu ievilkumu: “— atkarību no enerģijas un energoapgādes drošību.”; o) 3.3.4. mērķi groza šādi: i) pirmo daļu aizstāj ar šādu: “Nodrošināt lauksaimniecības, zivsaimniecības un mežsaimniecības statistiku, lai izstrādātu un uzraudzītu kopējo lauksaimniecības un zivsaimniecības politiku, kurā atspoguļoti galvenie Savienības stratēģiskie mērķi attiecībā uz ilgtspēju, kā arī lauku attīstību, veicot regulāras darbības saistībā ar statistikas izstrādi, sagatavošanu un izplatīšanu. Saskaņā ar labāka regulējuma programmu ir nepieciešams racionalizēt spēkā esošos tiesību aktus, kas attiecas uz lauksaimniecības statistikas jomas pīlāru. To darot, būtu pienācīgi jāņem vērā statistikas sagatavotājiem pieejamo resursu ierobežojumi un kopējais slogs respondentiem atbilstīgi REFIT.”; ii) otrajai daļai pievieno šādus ievilkumus: “— sagatavojot un īstenojot lauksaimniecības skaitīšanu, kas plānota 2020. gadā, — ieviešot vienotu juridisko pamatu ar lauksaimniecību saistītai statistikai un izstrādājot kopīgu infrastruktūru un kopīgus instrumentus.”;