2)

lēmuma 3. daļā iekļauj šādu punktu: “3.4.a Jaunie izaicinājumi un to risinājumi Kopienas stratēģiskās pamatnostādnes Klimata pārmaiņas, atjaunojamā enerģija, ūdens apsaimniekošana, bioloģiskā daudzveidība (tostarp saistīts atbalsts jauninājumu jomā) un piensaimniecības nozares restrukturizācija ir būtiskas problēmas, ar ko nākas saskarties Eiropas lauku rajoniem un lauksaimniecības un mežsaimniecības nozarēm. Saskaņā ar ES vispārējo klimata pārmaiņu stratēģiju lauksaimniecības un mežsaimniecības nozares tiks aicinātas sniegt lielāku ieguldījumu siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanā un oglekļa uztveršanā un uzglabāšanā. Sasniegt jaunos ES mērķus saistībā ar kopējo degvielas un enerģijas patēriņu līdz 2020. gadam varētu palīdzēt arī palielināta atjaunojamās enerģijas ražošana no lauksaimniecības un mežsaimniecības biomasas. Ilgtspējīgāka ūdens apsaimniekošanas prakse lauksaimniecībā būs ārkārtīgi svarīga, lai nākotnē nodrošinātu kvantitatīvi un kvalitatīvi pietiekamu ūdensapgādi un pielāgotos paredzamajai klimata pārmaiņu ietekmei uz ūdens resursiem. Būtisks uzdevums joprojām ir arī apturēt bioloģiskās daudzveidības samazināšanos. Šo prioritāšu īstenošanu var atvieglot atbalsts jauninājumiem, kas saistīti ar minētajiem jaunajiem izaicinājumiem. Ņemot vērā to, ka beigs darboties piena kvotu režīms, palielināsies vajadzība pēc lauksaimniecības restrukturizācijas. Šajā sakarā lauku attīstības pasākumi būs nozīmīgs piensaimniecības nozares reformu papildinājums. Tāpēc papildu līdzekļi, kas kļūs pieejami no 2010. gada obligātās modulācijas palielināšanas, būtu jāiegulda Kopienas rīcības stiprināšanā klimata pārmaiņu, atjaunojamās enerģijas, ūdens apsaimniekošanas, bioloģiskās daudzveidības un piensaimniecības nozares restrukturizācija minētajās jomās. Lai īstenotu šīs prioritātes, dalībvalstīm ieteicams koncentrēt atbalstu uz galvenajām rīcībām. Galvenās rīcības var ietvert šādus darbību veidus: i) ieguldījumu atbalstu saskaņā ar 1. asi var novirzīt jo īpaši uz enerģiju, ūdeni un citām ražošanas taupīšanas mašīnām un iekārtām, kā arī atjaunojamās enerģijas ražošanai, ko izmanto lauksaimniecībā. Atbalsts ieguldījumiem lauksaimniecības un pārtikas nozarē un mežsaimniecības nozarē palīdzēs izstrādāt novatoriskas un ilgtspējīgākas biodegvielas pārstrādes metodes; ii) saskaņā ar 2. asi agrovides pasākumus un mežsaimniecības pasākumus var izmantot jo īpaši bioloģiskās daudzveidības veicināšanai — sugu ziņā daudzveidīgu veģetācijas tipu saglabāšanas, pļavu aizsardzības un saglabāšanas un ekstensīvās lauksaimniecības darbībām. Konkrētas darbības saskaņā ar 2. asi, piemēram, agrovides pasākumi un apmežošana, var palīdzēt arī uzlabot ūdens resursu apsaimniekošanas efektivitāti attiecībā uz to kvantitāti un saglabāt to kvalitāti. Turklāt noteiktas darbības agrovides un apmežošanas jomās palīdz samazināt slāpekļa oksīda (N2O) un metāna (CH4) emisijas un veicināt oglekļa uztveršanu un uzglabāšanu; iii) saskaņā ar 3. un 4. asi var tikt atbalstīti vietēja mēroga projekti un sadarbība ar atjaunojamo enerģiju saistītos projektos, kā arī lauksaimnieciskās darbības dažādošana, pārejot uz bioenerģijas ražošanu. Dabas mantojuma saglabāšana var palīdzēt aizsargāt dzīvotnes ar augstu dabas vērtību un augstvērtīgas ūdenstilpnes; iv) tā kā visiem lauku apgabaliem nākas saskarties ar klimata pārmaiņu un atjaunojamās enerģijas jautājumiem, dalībvalstis var mudināt vietējās rīcības grupas saskaņā ar 4. asi (Leader) šos jautājumus kā transversālas tēmas iekļaut savās vietējās attīstības stratēģijās. Šo grupu rīcībā ir īpaši labas iespējas palīdzēt pielāgoties klimata pārmaiņām un meklēt konkrētajiem vietējiem apstākļiem piemērotus risinājumus saistībā ar atjaunojamās enerģijas ražošanu; v) ar jauninājumiem var panākt īpaši pozitīvus rezultātus, lai risinātu jaunos izaicinājumus, kas saistīti ar klimata pārmaiņām, atjaunojamās enerģijas ražošanu, ilgtspējīgāku ūdens apsaimniekošanas praksi un bioloģiskās daudzveidības zuduma apturēšanu. Atbalsts jauninājumiem šajās jomās varētu izpausties kā darbības, ar ko sekmē attiecīgu tehnoloģiju, izstrādājumu un procesu attīstību, ieviešanu un lietošanu; vi) principā atbalsts ir orientēts uz tādiem darbību veidiem, kas atbilst Regulas (EK) Nr. 1698/2005 mērķiem un noteikumiem un kuri palīdz radīt labvēlīgu iespējamo ietekmi, ņemot vērā jaunos izaicinājumus, kas izklāstīti minētās regulas II pielikumā.”.