3.

Regulas (EK) Nr. 2042/2003 III pielikumu (66. daļa) aizstāj ar šādu: ‘ III PIELIKUMS (66. daļa) SATURS 66.1. Kompetentā iestāde A IEDAĻA – TEHNISKĀS PRASĪBAS A APAKŠIEDAĻA – GAISA KUĢA TEHNISKĀS APKOPES LICENCE 66.A.1. Darbības joma 66.A.3. Licences kategorijas 66.A.5. Gaisa kuģu grupas 66.A.10. Piemērošana 66.A.15. Atbilstība 66.A.20. Tiesības 66.A.25. Pamatzināšanu prasības 66.A.30. Pamatpieredzes prasības 66.A.40. Gaisa kuģa tehniskās apkopes licences derīguma uzturēšana 66.A.45. Gaisa kuģa tipa kvalifikācijas atzīmes apstiprinājums 66.A.50. Ierobežojumi 66.A.55. Kvalifikācijas apliecināšana 66.A.70. Konvertēšanas noteikumi B IEDAĻA – PROCEDŪRAS KOMPETENTAJĀM IESTĀDĒM A APAKŠIEDAĻA – VISPĀRĪGI NOTEIKUMI 66.B.1. Darbības joma 66.B.10. Kompetentā iestāde 66.B.20. Lietvedība 66.B.25. Savstarpējā apmaiņa ar informāciju 66.B.30. Atbrīvojumi B APAKŠIEDAĻA – GAISA KUĢA TEHNISKĀS APKOPES LICENCES IZDOŠANA 66.B.100. Procedūra, kas jāievēro kompetentajai iestādei, izdodot gaisa kuģa tehniskās apkopes licenci 66.B.105. Procedūra, kas jāievēro, izdodot gaisa kuģa tehniskās apkopes licenci ar 145. daļā minētās apstiprinātās tehniskās apkopes organizācijas palīdzību 66.B.110. Procedūra, kas jāievēro kompetentajai iestādei, izdarot grozījumus gaisa kuģa tehniskās apkopes licencē, lai tajā iekļautu papildu pamatkategoriju vai apakškategoriju 66.B.115. Procedūra grozījumu izdarīšanai gaisa kuģa tehniskās apkopes licencē, lai tajā iekļautu gaisa kuģa novērtējumu vai atceltu ierobežojumus 66.B.120. Procedūra gaisa kuģa tehniskās apkopes licences pagarināšanai 66.B.125. Licences konvertēšanas procedūra, ietverot grupas novērtējumus 66.B.130. Gaisa kuģa tipa apmācības tiešā apstiprinājuma procedūra C APAKŠIEDAĻA – EKSAMINĀCIJA 66.B.200. Kompetentās iestādes vadītā eksaminācija D APAKŠIEDAĻA – SERTIFICĒJOŠĀ PERSONĀLA KVALIFIKĀCIJU KONVERTĒŠANA 66.B.300. Vispārīgas piezīmes 66.B.305. Konvertēšanas ziņojums par valstu kvalifikācijām 66.B.310. Konvertēšanas ziņojums par apstiprināto tehniskās apkopes organizāciju atļaujām E APAKŠIEDAĻA – EKSAMINĀCIJAS KREDĪTPUNKTI 66.B.400. Vispārīgas piezīmes 66.B.405. Ziņojums par piešķirtajiem eksaminācijas kredītpunktiem 66.B.410. Eksaminācijas kredītpunktu derīgums F APAKŠIEDAĻA – PASTĀVĪGĀ UZRAUDZĪBA 66.B.500. Gaisa kuģa tehniskās apkopes licences atsaukšana, apturēšana vai ierobežošana PAPILDINĀJUMI I papildinājums – Pamatzināšanu prasības II papildinājums – Pamata eksaminācijas standarti III papildinājums – Gaisa kuģu tipa apmācības un eksaminācijas standarts. Apmācība darba vietā IV papildinājums – Pieredzes prasības gaisa kuģa tehniskās apkopes licences paplašināšanas gadījumā V papildinājums – EASA 19. veidlapa – Pieteikuma veidlapa VI papildinājums – EASA 26. veidlapa – III pielikumā (66. daļa) minētā gaisa kuģa tehniskās apkopes licence 66.1. Kompetentā iestāde a) Šā pielikuma (66. daļa) nolūkos kompetentā iestāde ir: 1) iestāde, ko iecēlusi dalībvalsts, kurai persona pirmo reizi iesniedz pieteikumu attiecībā uz gaisa kuģa tehniskās apkopes licences izsniegšanu; vai 2) iestāde, ko iecēlusi cita dalībvalsts, gadījumā, ja tās ir atšķirīgas, ņemot vērā vienošanos ar iestādi, kas minēta 1. punktā. Tādā gadījumā 1. punktā minētās licences jāatceļ, visus 66.B.20. iedaļā minētos ierakstus jāpārceļ un jāizsniedz jauna licence, pamatojoties uz minētajiem ierakstiem. b) Aģentūra ir atbildīga par to, lai noteiktu: 1) gaisa kuģu tipu sarakstu; un 2) kādas gaisa kuģa korpusa/dzinēju kombinācijas ir iekļautas katrā konkrētā gaisa kuģa tipa novērtējumā. A IEDAĻA TEHNISKĀS PRASĪBAS A APAKŠDAĻA GAISA KUĢA TEHNISKĀS APKOPES LICENCE 66.A.1. Darbības joma Šī iedaļa definē gaisa kuģa tehniskās apkopes licences un nosaka pieteikumu, izsniegšanas un derīguma turpināšanās prasības. 66.A.3. Licences kategorijas a) Gaisa kuģa tehniskās apkopes licences ietver šādas kategorijas: — A kategorija, — B1 kategorija, — B2 kategorija, — B3 kategorija, — C kategorija. b) A un B1 kategorijas ir sadalītas apakškategorijās, kas attiecas uz lidmašīnu, helikopteru, turbodzinēju un virzuļdzinēju kombinācijām. Šīs apakškategorijas ir šādas: — A1 un B1.1 Lidmašīnas ar turbodzinējiem, — A2 un B1.2 Lidmašīnas ar virzuļdzinējiem, — A3 un B1.3 Helikopteri ar turbodzinējiem, — A3 un B1.4 Helikopteri ar virzuļdzinējiem. c) Kategorija B3 ir piemērojama virzuļdzinēju nehermetizētām lidmašīnām ar 2 000 un mazāk kg maksimālo pacelšanās masu (MTOM). 66.A.5. Gaisa kuģu grupas Gaisa kuģu tehniskās apkopes licencēs novērtējuma nolūkā gaisa kuģus iedala šādās grupās: 1) 1. grupa: sarežģīti ar dzinēju darbināmi gaisa kuģi, kā arī vairāku dzinēju helikopteri, lidmašīnas ar maksimālo sertificēto darbības augstumu virs FL290, lidmašīnas, kas aprīkotas ar lidojuma vadības elektrisko sistēmu fly-by-wire, un citi gaisa kuģi, kam vajadzīgs gaisa kuģa tipa novērtējums, ja to nosaka aģentūra; 2) 2. grupa: gaisa kuģi, kas nav minēti 1. grupā un kas pieder pie šādām apakšgrupām: — 2.a apakšgrupa: lidmašīnas ar vienu turbopropelleru dzinēju, — 2.b apakšgrupa: helikopteri ar vienu turbodzinēju, — 2.c apakšgrupa: helikopteri ar vienu virzuļdzinēju; 3) 3. grupa: virzuļdzinēju lidmašīnas, kas nav minētas 1. grupā. 66.A.10. Piemērošana a) Pieteikumu gaisa kuģa tehniskās apkopes licences saņemšanai vai grozīšanai iesniedz uz EASA 19. veidlapas (sk. V papildinājumu) tā, kā to noteikusi kompetentā iestāde. b) Pieteikumu par izmaiņām gaisa kuģa tehniskās apkopes licencē iesniedz kompetentajai iestādei tajā dalībvalstī, kas šo gaisa kuģa tehniskās apkopes licenci ir izdevusi. c) Papildus dokumentiem, kuri ir norādīti attiecīgi 66.A.10. iedaļas a) punktā, 66.A.10. iedaļas b) punktā un 66.B.105. iedaļā, pieteikuma iesniedzējs par papildu pamatkategoriju vai apakškategoriju pievienošanu gaisa kuģa tehniskās apkopes licencei iesniedz kompetentajai iestādei savu pašreizējo sākotnējo gaisa kuģa tehniskās apkopes licenci kopā ar EASA 19. veidlapu. d) Ja pieteikuma iesniedzējs, kas lūdz izdarīt izmaiņas pamatkategorijās, kvalificējas šādām izmaiņām ar 66.B.100. iedaļā minētās procedūras palīdzību dalībvalstī, kas nav tā dalībvalsts, kura izsniedza licenci, tad pieteikumu nosūta uz to kompetento iestādi, kas minēta 66.1. punktā. e) Ja pieteikuma iesniedzējs, kas lūdz izdarīt izmaiņas pamatkategorijās, kvalificējas šādām izmaiņām ar 66.B.105. iedaļā minētās procedūras palīdzību dalībvalstī, kas nav tā dalībvalsts, kura izsniedza licenci, tad tehniskās apkopes organizācija, kas apstiprināta saskaņā ar II pielikumu (145. daļa), nosūta gaisa kuģa tehniskās apkopes licenci kopā ar EASA 19. veidlapu kompetentajai iestādei, kas minēta 66.1. punktā, lai tā attiecīgi ar zīmogu un parakstu apstiprinātu izmaiņas vai izdotu licenci atkārtoti. f) Līdz ar katru pieteikumu iesniedz dokumentāciju, kas pierāda atbilstību piemērojamo teorētisko zināšanu, praktiskās apmācības un pieredzes prasībām pieteikuma iesniegšanas brīdī. 66.A.15. Atbilstība Pieteikuma gaisa kuģa tehniskās apkopes licences saņemšanai iesniedzējam ir vismaz 18 gadi. 66.A.20. Tiesības a) Ir spēkā šādas tiesības: 1) A kategorijas gaisa kuģa tehniskās apkopes licence ļauj tās turētājam izdot izmantošanas sertifikātus pēc tam, kad ir veikti nelieli plānotās operatīvās tehniskās apkopes darbi un novērsti vienkārši defekti to darbu robežās, kas īpaši atzīmēti sertifikācijas atļaujā, kas minēta II pielikuma (145. daļa) 145.A.35. iedaļā. Sertifikācijas tiesības attiecas tikai uz darbu, kuru licences turētājs ir personīgi veicis tehniskās apkopes organizācijā, kas izdevusi sertifikācijas atļauju; 2) B1 kategorijas gaisa kuģa tehniskās apkopes licence ļauj tās turētājam izdot izmantošanas sertifikātus un strādāt kā B1 palīgpersonālam: — gaisa kuģa korpusa konstrukcijas, spēka iekārtas un mehānisko un elektrisko sistēmu tehniskā apkopē, — darbā pie radioelektroniskajām sistēmām, kurām vajadzīgi tikai vienkārši testi, lai pārbaudītu to funkcionālo izmantojamību, un nav vajadzības novērst defektus. B1 kategorija ietver arī atbilstošo A apakškategoriju; 3) B2 kategorijas gaisa kuģa tehniskās apkopes licence ļauj tās turētājam: i) izdot izmantošanas sertifikātus un strādāt kā B12 palīgpersonālam: — radioelektronisko iekārtu un elektroiekārtu tehniskā apkopē, kā arī — elektriskās iekārtas un aviācijas elektronikas uzdevumus spēka iekārtās un mehāniskajās sistēmās, kur vajadzīgi tikai vienkārši testi, lai pārbaudītu to funkcionālo izmantojamību; kā arī ii) izdot izmantošanas sertifikātus pēc tam, kad ir veikti nelieli plānotās operatīvās tehniskās apkopes darbi un novērsti vienkārši defekti to darbu robežās, kas īpaši atzīmēti sertifikācijas atļaujā, kas minēta II pielikuma (145. daļa) 145.A.35. iedaļā. Šīs sertifikācijas tiesības attiecas tikai uz darbu, kuru licences turētājs ir personīgi veicis tehniskās apkopes organizācijā, kas izdevusi sertifikācijas atļauju un attiecas tikai uz novērtējumiem, kas jau apstiprināti B2 licencē. B2 kategorijas licence neietver nevienu A apakškategoriju; 4) B3 kategorijas gaisa kuģa tehniskās apkopes licence ļauj tās turētājam izdot izmantošanas sertifikātus un strādāt kā B3 palīgpersonālam: — lidmašīnas korpusa konstrukcijas, spēka iekārtas un mehānisko un elektrisko sistēmu tehniskā apkopē, — darbā pie radioelektroniskajām sistēmām, kurām vajadzīgi tikai vienkārši testi, lai pārbaudītu to funkcionālo izmantojamību, un nav vajadzības novērst defektus; 5) C kategorijas gaisa kuģa tehniskās apkopes licence ļauj tās turētājam izdot izmantošanas sertifikātus pēc gaisa kuģa tehniskās apkopes darbu bāzē pabeigšanas. Tiesības attiecas uz gaisa kuģi kopumā. b) Gaisa kuģa tehniskās apkopes licences turētājs drīkst izmantot savas tiesības tikai tad, ja: 1) viņš/viņa atbilst I pielikuma (M daļa) un II pielikuma (145. daļa) piemērojamajām prasībām; kā arī 2) iepriekšējo divu gadu laikā viņam/viņai atbilstoši tiesībām, kuras piešķir gaisa kuģa tehniskās apkopes licence, ir bijusi sešus mēnešus ilga pieredze tehniskajā apkopē vai arī viņš/viņa ir izpildījis(-usi) noteikumu par attiecīgo tiesību piešķiršanu; kā arī 3) viņš/viņa ir pietiekami kompetents(-a), lai apliecinātu attiecīgā gaisa kuģa tehnisko apkopi; kā arī 4) viņš/viņa spēj lasīt, rakstīt un sazināties saprotamā līmenī tajā(-ās) valodā(-ās), kurā(-ās) ir sarakstīti tehniskie dokumenti un procedūras, kas vajadzīgas, lai pamatotu izmantošanas sertifikāta izdošanu. 66.A.25. Pamatzināšanu prasības a) Pieteikuma iesniedzējs, lai saņemtu gaisa kuģa tehniskās apkopes licenci vai pievienotu kategoriju vai apakškategoriju šai licencei, atbilstoši III pielikuma (66. daļa) I papildinājuma noteikumiem ar eksāmenu palīdzību pierāda zināšanu līmeni attiecīgajos mācību priekšmetu moduļos. Eksāmenu pieņem saskaņā ar IV pielikumu (147. daļa) atbilstoši apstiprināta mācību organizācija vai kompetentā iestāde. b) Apmācības kursi jāpabeidz un eksāmeni jānoliek desmit gadu laikā pirms gaisa kuģa tehniskās apkopes licences pieteikuma vai pieteikuma par kategorijas vai apakškategorijas pievienošanu šādai gaisa kuģa tehniskās apkopes licencei iesniegšanas. Ja tā nav, eksaminācijas kredītpunktus tomēr var iegūt saskaņā ar c) punktu. c) Pieteikuma iesniedzējs var lūgt kompetentajai iestādei pilnīgu vai daļēju eksamināciju, lai iegūtu kredītpunktus par pamatzināšanu prasībām: 1) pamatzināšanu pārbaudes eksaminācija, kas neatbilst b) punktā minētajām prasībām; un 2) visas citas tehniskās kvalifikācijas, ko kompetentā iestāde uzskata par ekvivalentu III pielikuma (66. daļa) zināšanu standartam. Kredītpunktus piešķir atbilstoši šā pielikuma (66. daļa) B iedaļas E apakšdaļas noteikumiem. d) Kredītpunktu derīguma termiņš ir desmit gadus pēc tam, kad kompetentā iestāde tos piešķīrusi pieteikuma iesniedzējam. Pēc derīguma termiņa beigām pieteikuma iesniedzējs var pieprasīt jaunus kredītpunktus. 66.A.30. Pamatpieredzes prasības a) Pieteikuma gaisa kuģa tehniskās apkopes licences saņemšanai iesniedzējam ir: 1) A kategorijas, B1.2 un B1.4 apakškategoriju un B3 kategorijas gadījumā: i) trīs gadus ilga praktiskā pieredze ekspluatācijā esoša gaisa kuģa tehniskajā apkopē, ja pieteikuma iesniedzējam nav bijusi iepriekšēja attiecīga tehniskā apmācība; vai ii) divus gadus ilga praktiskā pieredze ekspluatācijā esoša gaisa kuģa tehniskajā apkopē un pabeigta apmācība tehniskajā nozarē, pēc kuras kompetentā iestāde to uzskata par kvalificētu darbinieku; vai iii) vienu gadu ilga praktiskā pieredze ekspluatācijā esoša gaisa kuģa tehniskajā apkopē un pabeigts saskaņā ar IV pielikumu (147. daļa) apstiprinātais mācību pamatkurss; 2) B2 kategorijas un B1.1 un B1.3 apakškategoriju gadījumā: i) piecu gadu ilga praktiskā pieredze ekspluatācijā esoša gaisa kuģa tehniskajā apkopē, ja pieteikuma iesniedzējam nav bijusi iepriekšēja attiecīga tehniskā apmācība; vai ii) trīs gadus ilga praktiskā pieredze ekspluatācijā esoša gaisa kuģa tehniskajā apkopē un pabeigta apmācība tehniskajā nozarē, pēc kuras kompetentā iestāde to uzskata par kvalificētu darbinieku; vai iii) divu gadu ilga praktiskā pieredze ekspluatācijā esoša gaisa kuģa tehniskajā apkopē un pabeigts saskaņā ar IV pielikumu (147. daļa) apstiprinātais mācību pamatkurss; 3) C kategorijas gadījumā attiecībā uz lielu gaisa kuģi: i) trīs gadus ilga pieredze B1.1, B1.3 vai B2 kategorijas piešķirto tiesību izmantošanā liela gaisa kuģa tehniskajā apkopē vai strādājot kā 145.A.35. iedaļā minētajam palīgpersonālam, vai abu apvienojums; vai ii) piecus gadus ilga pieredze B1.2 vai B1.4 kategorijas piešķirto tiesību izmantošanā liela gaisa kuģa tehniskajā apkopē vai strādājot kā 145.A.35. iedaļā minētajam palīgpersonālam, vai abu apvienojums; 4) C kategorijas gadījumā attiecībā uz gaisa kuģi, kas nav liels: trīs gadus ilga pieredze B1 vai B2 kategorijas piešķirto tiesību izmantošanā liela gaisa kuģa tehniskajā apkopē vai strādājot kā 145.A.35. iedaļas a) punktā minētajam palīgpersonālam, vai abu apvienojums; 5) C kategorijas gadījumā, kas iegūta akadēmiski: pieteikuma iesniedzējam, kam ir zinātniskais grāds tehniskajā disciplīnā, kuru tas ir ieguvis universitātē vai citā augstākās izglītības iestādē, kuru atzinusi kompetentā iestāde, trīs gadus ilga pieredze strādājot civilo gaisa kuģu tehniskās apkopes vidē un pildot tādus reprezentatīvās izvēles uzdevumus, kas tieši saistīti ar gaisa kuģa tehnisko apkopi, ieskaitot sešus mēnešus ilgu bāzes tehniskās apkopes darbu novērošanu. b) Pieteikuma iesniedzējs, lai paplašinātu gaisa kuģa tehniskās apkopes licences jomu, izpilda prasību par obligāto pieredzi civilo gaisa kuģu tehniskajā apkopē, kas atbilst licencei pievienojamai kategorijai vai apakškategorijai, kā noteikts šā pielikuma (66. daļa) IV papildinājumā. c) Pieredzei jābūt praktiskai un jāietver reprezentatīva profila gaisa kuģu tehniskās apkopes darbs. d) Vismaz vienam gadam no prasītās pieredzes jābūt jaunākajai pieredzei tās kategorijas/apakškategorijas gaisa kuģa tehniskajā apkopē, par kuru tiek prasīta sākotnējā gaisa kuģa tehniskās apkopes licence. Turpmāko kategoriju/apakškategoriju pievienošanas esošajai gaisa kuģa tehniskās apkopes licencei gadījumā, prasītā papildu jaunākā pieredze tehniskajā apkopē var būt mazāka par gadu, bet tai ir jābūt vismaz trīs mēnešus ilgai. Prasītajai pieredzei jābūt atkarīgai no atšķirības starp esošo un prasīto licences kategoriju/apakškategoriju. Šādai papildu pieredzei jāattiecas uz jaunu licences kategoriju/apakškategoriju. e) Neskarot a) punktu, pieņem arī pieredzi gaisa kuģu tehniskajā apkopē, kas gūta ārpus civilo gaisa kuģu tehniskās apkopes vides, ja šāda tehniskā apkope ir līdzvērtīga tai, kura prasīta šajā pielikumā (66. daļa), kā to noteikusi kompetentā iestāde. Tomēr prasa arī papildu pieredzi civilo gaisa kuģu tehniskajā apkopē, lai nodrošinātu atbilstošu izpratni par civilo gaisa kuģu tehniskās apkopes vidi. f) Pieredzei jābūt iegūtai desmit gadu laikā pirms gaisa kuģa tehniskās apkopes licences pieteikuma vai pieteikuma par kategorijas vai apakškategorijas pievienošanu šādai licencei iesniegšanas. 66.A.40. Gaisa kuģa tehniskās apkopes licences pastāvīgs derīgums a) Gaisa kuģa tehniskās apkopes licence kļūst nederīga piecus gadus pēc tam, kad tā ir pēdējo reizi izdota vai grozīta, ja vien tās turētājs nenodod šo licenci tai kompetentajai iestādei, kura to ir izdevusi, lai pārbaudītu, vai informācija, kas minēta šajā licencē ir tāda pati kā tā, kura ir reģistrēta kompetentās iestādes uzskaites datos atbilstoši 66.B.120. iedaļai. b) Gaisa kuģa tehniskās apkopes licences turētājs aizpilda attiecīgās EASA 19. veidlapas daļas (sk. V papildinājumu) un kopā ar licences turētāja kopiju iesniedz to tai kompetentajai iestādei, kura izdevusi sākotnējo gaisa kuģa tehniskās apkopes licenci, ja vien turētājs nestrādā saskaņā ar II pielikumu (145. daļa) apstiprinātā tehniskās apkopes organizācijā, kuras pašraksturojumā ir iekļauta procedūra, ar kuru šī organizācija var iesniegt vajadzīgo dokumentāciju gaisa kuģa tehniskās apkopes licences turētāja vārdā. c) Visas sertifikācijas tiesības, kuras piešķir gaisa kuģa tehniskās apkopes licence, pārstāj būt spēkā, tiklīdz gaisa kuģa tehniskās apkopes licence kļūst nederīga. d) Gaisa kuģa tehniskās apkopes licence ir derīga tikai tad, ja i) to ir izdevusi un/vai grozījusi kompetentā iestāde un ii) tās turētājs dokumentu ir parakstījis. 66.A.45. Gaisa kuģa tipa kvalifikācijas atzīmes apstiprinājums a) Lai iegūtu tiesības izmantot konkrētā gaisa kuģa tipa sertifikācijas tiesības, gaisa kuģa tehniskās apkopes licences turētājam savā licencē jāapstiprina attiecīgais gaisa kuģu novērtējums. — B1, B2 vai C kategorijai attiecīgie gaisa kuģu novērtējumi ir šādi: 1) 1. grupas gaisa kuģiem attiecīgais gaisa kuģa tipa novērtējums; 2) 2. grupas gaisa kuģiem attiecīgais gaisa kuģa tipa novērtējums, ražotāja apakšgrupas novērtējums vai pilnīgs apakšgrupas novērtējums; 3) 3. grupas gaisa kuģiem attiecīgais gaisa kuģa tipa novērtējums vai pilnīgs grupas novērtējums. — B3 kategorijai attiecīgais novērtējums ir “virzuļdzinēju nehermetizētas lidmašīnas ar 2 000 un mazāk kg maksimālo pacelšanās masu (MTOM)”. — A kategorijai novērtējums nav prasīts, ja tā atbilst II pielikuma (145. daļa) 145.A.35. iedaļas prasībām. b) Gaisa kuģa tipa kvalifikācijas atzīmes apstiprinājumam nepieciešams sekmīgi pabeigt attiecīgo B1, B2 vai C kategorijas gaisa kuģa tipa apmācību. c) Papildus b) punkta prasībai pirmā gaisa kuģa tipa kvalifikācijas atzīmes apstiprinājumam attiecīgajā kategorijā/apakškategorijā nepieciešams sekmīgi pabeigt attiecīgo apmācību darbavietā, kā minēts III pielikuma (66. daļa) III papildinājumā. d) Atkāpjoties no b) un c) punkta noteikumiem, 2. un 3. grupas gaisa kuģiem gaisa kuģa tipa novērtējumu var piešķirt arī pēc tam, kad: — sekmīgi nokārtots attiecīgās B1, B2 vai C kategorijas gaisa kuģa tipa eksāmens, kas minēts šā pielikuma (66. daļa) III papildinājumā, un — B1 un B2 kategorijai pierādīta praktiskā pieredze darbā ar gaisa kuģa tipu. Tādā gadījumā praktiskajā pieredzē par gaisa kuģa tipu iekļauj licences kategorijai atbilstošo tehniskās apkopes darbu reprezentatīvu segmentu. Personas gadījumā, kura saņēmusi C kategoriju, iegūstot zinātnisko grādu, kā norādīts 66.A.30. iedaļas a) punkta 5. apakšpunktā, pirmais attiecīgā gaisa kuģa tipa eksāmens ir B1 vai B2 kategorijas līmenī. e) 2. grupas gaisa kuģiem: 1) ražotāja grupas novērtējuma atzīmes B1 un C kategorijas licences turētājiem prasa vismaz divu viena ražotāja gaisa kuģu tipu, kas kombinācijā pārstāv attiecīgo ražotāja apakšgrupu, tipa novērtējuma prasību izpildi; 2) pilnas apakšgrupas grupas novērtējuma atzīmes B1 un C kategorijas licences turētājiem prasa vismaz trīs dažādu ražotāju gaisa kuģu tipu, kas kombinācijā pārstāv attiecīgo apakšgrupu, tipa novērtējuma prasību izpildi; 3) ražotāja grupas novērtējuma atzīmes un pilnas apakšgrupas grupas novērtējuma atzīmes B2 kategorijas licences turētājiem prasa pierādīt praktisko pieredzi, kurā iekļauj licences kategorijai un attiecīgajai gaisa kuģu apakšgrupai atbilstošo tehniskās apkopes darbu reprezentatīvu segmentu. f) 3. grupas gaisa kuģiem: 1) pilnas 3. grupas novērtējuma atzīmes B1, B2 un C kategorijas licences turētājiem prasa pierādīt praktisko pieredzi, kurā iekļauj licences kategorijai un 3. grupai atbilstošo tehniskās apkopes darbu reprezentatīvu segmentu; 2) B1 kategorijai, izņemot, ja pieteikuma iesniedzējs sniedz pierādījumus par atbilstošu pieredzi, 3. grupas novērtējums ir pakļauts šādiem ierobežojumiem, kas jānorāda licencē: — hermetizētas lidmašīnas, — metāla konstrukcijas lidmašīnas, — kompozītmateriālu konstrukcijas lidmašīnas, — koka konstrukcijas lidmašīnas, — metāla cauruļu konstrukcijas lidmašīnas, kas pārklātas ar audumu. g) B3 licencei: 1) novērtējuma atzīme “virzuļdzinēju nehermetizētas lidmašīnas ar 2 000 un mazāk kg maksimālo pacelšanās masu (MTOM)” prasa pierādīt praktisko pieredzi, kurā iekļauj licences kategorijai atbilstošo tehniskās apkopes darbu reprezentatīvu segmentu; 2) izņemot, ja pieteikuma iesniedzējs sniedz pierādījumus par atbilstošu pieredzi, novērtējums, kas minēts 1. punktā, ir pakļauts šādiem ierobežojumiem, kas jānorāda licencē: — koka konstrukcijas lidmašīnas, — metāla cauruļu konstrukcijas lidmašīnas, kas pārklātas ar audumu, — metāla konstrukcijas lidmašīnas, — kompozītmateriālu konstrukcijas lidmašīnas. 66.A.50. Ierobežojumi a) Ierobežojumi, kas norādīti gaisa kuģa tehniskās apkopes licencē, ir sertifikācijas tiesību izņēmumi un attiecas uz gaisa kuģi kopumā. b) Attiecībā uz 66.A.45. iedaļā minētajiem ierobežojumiem tos atceļ, ja: 1) pierāda atbilstošu pieredzi; vai 2) pēc apmierinoša praktiskā novērtējuma, ko veic kompetentā iestāde. c) Attiecībā uz 66.A.70. iedaļā minētajiem ierobežojumiem tos atceļ, ja tiek sekmīgi nokārtots eksāmens par šiem moduļiem/priekšmetiem, kas noteikti attiecīgā konvertēšanas ziņojumā, kas minēts 66.B.300. iedaļā. 66.A.55. Kvalifikācijas apliecināšana Personālam, kam piešķirtas tiesības veikt sertifikāciju, kā arī palīgpersonālam 24 stundu laikā jāuzrāda kvalifikāciju apliecinoša licence, ja to pieprasa pilnvarota persona. 66.A.70. Konvertēšanas noteikumi a) Sertificējošā personāla kvalifikācijas, kas derīga dalībvalstī, turētājam pirms III pielikuma (66. daļa) stāšanās spēkā dalībvalsts kompetentā iestāde izdod gaisa kuģa tehniskās apkopes licenci bez papildu eksaminācijas atbilstoši nosacījumiem, kas norādīti B iedaļas D apakšdaļā. b) Persona, kura kvalificējas saskaņā ar sertificējošā personāla procesu, kas ir spēkā dalībvalstī pirms III pielikuma (66. daļa) stāšanās spēkā, var turpināt apgūt kvalifikāciju. Sertificējošā personāla kvalifikācijas, kas iegūta šāda procesa rezultātā, turētājam šīs dalībvalsts kompetentā iestāde izdod gaisa kuģa tehniskās apkopes licenci bez papildu eksaminācijas atbilstoši nosacījumiem, kas norādīti B iedaļas D apakšdaļā. c) Ja vajadzīgs, gaisa kuģa tehniskās apkopes licencē ir noteikti ierobežojumi saskaņā ar 66.A.50. iedaļu, lai atspoguļotu atšķirības starp i) sertificējošā personāla kvalifikācijas jomu, kas derīga dalībvalstī pirms stājas spēkā šī regula, un ii) pamatzināšanu prasībām un pamata eksaminācijas standartiem, kas noteikti šā pielikuma (66. daļa) I un II papildinājumā. d) Atkāpjoties no c) punkta noteikumiem, gaisa kuģiem, kas nav iesaistīti gaisa komercpārvadājumos, izņemot lielus gaisa kuģus, gaisa kuģa tehniskās apkopes licencē jābūt ierobežojumiem saskaņā 66.A.50. iedaļu, lai nodrošinātu, ka sertificējošā personāla tiesības, kas dalībvalstī bija spēkā pirms šīs regulas stāšanās spēkā, un konvertētās 66. daļas gaisa kuģa tehniskās apkopes tiesību licences paliek tās pašas. B IEDAĻA PROCEDŪRAS KOMPETENTAJĀM IESTĀDĒM A APAKŠDAĻA VISPĀRĪGI NOTEIKUMI 66.B.1. Darbības joma Šajā iedaļā ir noteiktas procedūras, tostarp administratīvās prasības, kas jāievēro kompetentajām iestādēm, kuras atbild par šā pielikuma (66. daļa) A iedaļas prasību ieviešanu un piemērošanu. 66.B.10. Kompetentā iestāde a) Vispārīgas piezīmes Dalībvalsts ieceļ kompetento iestādi, kurai uzliek par pienākumu izdot, pagarināt, grozīt, apturēt vai atsaukt gaisa kuģu tehniskās apkopes licences. Šī kompetentā iestāde izveido atbilstīgu organizatorisko struktūru un dokumentētas procedūras, lai nodrošinātu atbilstību šim pielikumam (66. daļa). b) Resursi Kompetentajai iestādei ir vajadzīgais personāls, lai varētu izpildīt šajā pielikumā (66. daļa) izklāstītās prasības. c) Procedūras Kompetentā iestāde ievieš dokumentētas procedūras, kurās sīki izklāstīts, kā jāizpilda šā pielikuma (66. daļa) noteikumi. Minētās procedūras pārskata un groza, lai nodrošinātu pastāvīgu atbilstību. 66.B.20. Uzskaite a) Kompetentā iestāde izveido uzskaites sistēmu, kas nodrošina procesa pietiekamu izsekojamību saistībā ar katras gaisa kuģa tehniskās apkopes licences izdošanu, pagarināšanu, grozīšanu, apturēšanu vai atsaukšanu. b) Uzskaitē par katru licenci apkopo: 1) pieteikumu gaisa kuģa tehniskās apkopes licences saņemšanai vai tās maiņai, ieskaitot visus apstiprinošos dokumentus; 2) gaisa kuģa tehniskās apkopes licences kopiju ar visām izmaiņām tajā; 3) visas attiecīgās sarakstes kopijas; 4) informāciju par visiem atbrīvojuma un izpildes nodrošināšanas pasākumiem; 5) ikvienu ziņojumu no citām kompetentajām iestādēm attiecībā uz gaisa kuģa tehniskās apkopes licences turētāju; 6) uzskaites datus par kompetentās iestādes veikto eksamināciju; 7) piemērojamais konvertēšanas ziņojums, ko izmanto konvertēšanai; 8) piemērojamais ziņojums par piešķirtajiem eksaminācijas kredītpunktiem, ko izmanto kredītpunktu piešķiršanai. c) Uzskaites datus, kas minēti b) punkta 1.–5. apakšpunktā, glabā vismaz piecus gadus pēc licences derīguma termiņa beigām. d) Uzskaites datus, kas minēti b) punkta 6., 7. un 8. apakšpunktā, glabā neierobežotu laiku. 66.B.25. Savstarpējā apmaiņa ar informāciju a) Lai īstenotu šīs regulas prasības, kompetentās iestādes piedalās savstarpējā apmaiņā ar informāciju atbilstoši Regulas (EK) Nr. 216/2008 15. pantam. b) Neskarot dalībvalstu kompetenci, potenciālā drošības apdraudējuma gadījumā, kurā iesaistītas vairākas dalībvalstis, veicot vajadzīgo uzraudzību attiecīgās kompetentās iestādes palīdz viena otrai. 66.B.30. Atbrīvojumi Visus atbrīvojumus, kas piešķirti atbilstoši Regulas (EK) Nr. 216/2008 14. panta 4. punktam, reģistrē un glabā kompetentā iestāde. B APAKŠDAĻA GAISA KUĢA TEHNISKĀS APKOPES LICENCES IZDOŠANA Šajā apakšdaļā noteiktas procedūras, kas jāievēro kompetentajai iestādei izdodot, mainot vai pagarinot gaisa kuģa tehniskās apkopes licenci. 66.B.100. Procedūra, kas jāievēro kompetentajai iestādei, izdodot gaisa kuģa tehniskās apkopes licenci a) Saņemot EASA 19. veidlapu un visus apstiprinošos dokumentus, kompetentā iestāde pārbauda, vai EASA 19. veidlapa ir pilnīgi aizpildīta un pārliecinās, ka minētā pieredze atbilst šā pielikuma (66. daļa) prasībām. b) Kompetentā iestāde pārbauda eksaminācijas statusu un/vai apstiprina visu kredītpunktu derīgumu, lai nodrošinātu, ka visi vajadzīgie I papildinājumā minētie moduļi ir izpildīti tā, kā tas ir prasīts šajā pielikumā (66. daļa). c) Kad kompetentā iestāde ir pārbaudījusi pieteikuma iesniedzēja identitāti, dzimšanas datumu un pārliecinājusies, ka tas atbilst šajā pielikumā (66. daļa) prasītajiem zināšanu un pieredzes standartiem, tā izdod pieteikuma iesniedzējam attiecīgo gaisa kuģa tehniskās apkopes licenci. Tādu pašu informāciju glabā kompetentās iestādes uzskaitē. d) Gadījumā, ja gaisa kuģu tipi vai grupas ir apstiprinātas gaisa kuģa pirmās tehniskās apkopes licences izdošanas brīdī, kompetentā iestāde pārbauda atbilstību 66.B.115. iedaļai. 66.B.105. Procedūra, kas jāievēro, izdodot gaisa kuģa tehniskās apkopes licenci saskaņā ar II pielikumā (145. daļa) minētās apstiprinātās tehniskās apkopes organizācijas palīdzību a) Tehniskās apkopes organizācija, kas apstiprināta saskaņā ar II pielikumu (145. daļa) un kuru kompetentā iestāde ir pilnvarojusi šīs darbības veikšanai, i) var sagatavot gaisa kuģa tehniskās apkopes licenci kompetentās iestādes vārdā vai ii) sniegt ieteikumus kompetentajai iestādei attiecībā uz privātpersonas iesniegtu pieteikumu gaisa kuģa tehniskās apkopes licences saņemšanai, lai kompetentā iestāde var sagatavot un izdot šādu licenci. b) Tehniskās apkopes organizācija, kas minēta a) punktā, nodrošina atbilstību 66.B.100. iedaļas a) un b) punkta noteikumiem. c) Visos gadījumos gaisa kuģa tehniskās apkopes licenci pieteikuma iesniedzējam var izdot tikai kompetentā iestāde. 66.B.110. Procedūra, kas jāievēro kompetentajai iestādei, grozot gaisa kuģa tehniskās apkopes licenci, lai tajā iekļautu papildu pamatkategoriju vai apakškategoriju a) Pabeidzot procedūru, kas norādīta 66.B.100. vai 66.B.105. iedaļā, kompetentā iestāde ar zīmogu un parakstu apstiprina papildu pamatkategoriju vai apakškategoriju gaisa kuģa tehniskās apkopes licencē vai atkārtoti izdod licenci. b) Attiecīgi izdara izmaiņas kompetentās iestādes uzskaites sistēmā. 66.B.115. Procedūra grozījumu izdarīšanai gaisa kuģa tehniskās apkopes licencē, lai tajā iekļautu gaisa kuģa novērtējumu vai atceltu ierobežojumus a) Kad kompetentā iestāde ir saņēmusi atbilstīgu EASA 19. veidlapu un visus apstiprinošos dokumentus, kas pierāda atbilstību piemērojamajām novērtējuma prasībām kopā ar attiecīgo gaisa kuģa tehniskās apkopes licenci, kompetentā iestāde: 1) gaisa kuģa tehniskās apkopes licencē atzīmē piemērojamos gaisa kuģu novērtējumus; vai 2) atkārtoti izsniedz minēto licenci, lai ietvertu attiecīgo gaisa kuģu novērtējumu; vai 3) atceļ piemērotos ierobežojumus saskaņā ar 66.A.50. iedaļu. Attiecīgi izdara izmaiņas kompetentās iestādes uzskaites sistēmā. b) Gadījumā, ja pilnīgu tipa apmācību neveic tehniskās apkopes mācību organizācija, kas atbilstoši apstiprināta saskaņā ar IV pielikumu (147. daļa), kompetentajai iestādei jāpārliecinās, ka ir izpildītas visas tipa apmācības prasības, pirms tā izsniedz tipa novērtējumu. c) Gadījumā, ja apmācība darba vietā nav nepieciešama, gaisa kuģa tipa novērtējumu apstiprina, pamatojoties uz atzīšanas sertifikātu, ko izsniegusi tehniskās apkopes mācību organizācija, kas apstiprināta saskaņā ar IV pielikumu (147. daļa). d) Gadījumā, ja gaisa kuģa tipa apmācība nav ietverta vienā kursā, kompetentajai iestādei pirms tipa novērtējuma apstiprināšanas jāpārliecinās, ka kursu saturs un ilgums pilnībā apmierina licences kategorijas apjomu un ka ir pienācīgi aplūkotas saskarnes jomas. e) Gadījumā, ja apmācība atšķiras, kompetentajai iestādei jāpārliecinās par i) pieteikuma iesniedzēja iepriekšējo kvalifikāciju, kas papildināta ar ii) kursu, kas apstiprināts saskaņā ar IV pielikumu (147. daļa) vai kursu, ko ir tieši apstiprinājusi kompetentā iestāde, kas pieņemams tipa novērtējuma apstiprinājumam. f) Praktiskās daļas atbilstību pierāda i) ar detalizētu praktisko apmācību uzskaiti vai reģistrācijas žurnālu, ko iesniedz tehniskās apkopes organizācija, kas atbilstoši apstiprināta saskaņā ar II pielikumu (145. daļa), vai, ja iespējams, ii) apmācības sertifikātu par praktiskās apmācības daļu, ko izsniegusi tehniskās apkopes apmācības organizācija, kas atbilstoši apstiprināta saskaņā ar IV pielikumu (147. daļa). g) Gaisa kuģa tipa apstiprinājumam izmanto gaisa kuģa tipa novērtējumus, kā norādījusi aģentūra. 66.B.120. Procedūra gaisa kuģa tehniskās apkopes licences pagarināšanai a) Kompetentā iestāde salīdzina turētāja gaisa kuģa tehniskās apkopes licenci ar tās rīcībā esošajiem uzskaites datiem un atbilstoši 66.B.500. iedaļas noteikumiem pārbauda, vai nav uzsāktas darbības attiecībā uz licences atsaukšanu, apturēšanu vai grozīšanu. Ja dokumenti ir identiski un netiek veikti pasākumi atbilstoši 66.B.500. iedaļas noteikumiem, tad turētāja kopiju pagarina uz pieciem gadiem un attiecīgi izdara atzīmi lietā. b) Ja kompetentās iestādes uzskaites dati atšķiras no turētāja gaisa kuģa tehniskās apkopes licences, tad: 1) kompetentā iestāde izpēta šādu atšķirību iemeslus un var izvēlēties nepagarināt gaisa kuģa tehniskās apkopes licenci; 2) kompetentā iestāde informē licences turētāju un ikvienu zināmo saskaņā ar I pielikuma (M daļa) F apakšiedaļu vai II pielikumu (145. daļa) apstiprināto tehniskās apkopes organizāciju, kuru šāds fakts var tieši ietekmēt; 3) ja vajadzīgs, kompetentā iestāde atbilstoši 66.B.500. iedaļas noteikumiem veic pasākumus, lai atsauktu, apturētu vai grozītu attiecīgo licenci. 66.B.125. Licences konvertēšanas procedūra, ietverot grupas novērtējumus a) Atsevišķi gaisa kuģa tipa novērtējumi, kas jau norādīti gaisa kuģa tehniskās apkopes licencē, kas minēta 5. panta 4. punktā, paliek licencē un tos nekonvertē par jauniem novērtējumiem, izņemot gadījumā, ja licences turētājs pilnībā atbilst šā pielikuma (66. daļa) 66.A.45. iedaļā attiecīgo grupu/apakšgrupas novērtējuma apstiprināšanai noteiktajām prasībām. b) Konvertēšanu veic saskaņā ar šādu konvertēšanas tabulu: 1) B1 vai C kategorijai: — helikopters ar virzuļdzinēju, visa grupa: konvertēta par “visu 2.c apakšgrupu” plus gaisa kuģa tipa novērtējumi tiem helikopteriem ar vienu virzuļdzinēju, kuri ir 1. grupā, — helikopters ar virzuļdzinēju, ražotāja grupa: konvertēta par attiecīgo “ražotāja 2.c apakšgrupu” plus gaisa kuģa tipa novērtējumi tiem minētā ražotāja helikopteriem ar vienu virzuļdzinēju, kuri ir 1. grupā, — helikopters ar turbodzinēju, visa grupa: konvertēta par “visu 2.b apakšgrupu” plus gaisa kuģa tipa novērtējumi tiem helikopteriem ar vienu turbodzinēju, kuri ir 1. grupā, — helikopters ar turbodzinēju, ražotāja grupa: konvertēta par attiecīgo “ražotāja 2.b apakšgrupu” plus gaisa kuģa tipa novērtējumi tiem minētā ražotāja helikopteriem ar vienu turbodzinēju, kuri ir 1. grupā, — lidmašīna ar vienu virzuļdzinēju – metāla konstrukcija, visa grupa vai ražotāja grupa: konvertēta par “visu 3. grupu”. B1 licencē jāiekļauj šādi ierobežojumi: kompozītmateriālu konstrukcijas lidmašīnas, koka konstrukcijas lidmašīnas un metāla cauruļu konstrukcijas lidmašīnas, kas pārklātas ar audumu, — lidmašīna ar vairākiem virzuļdzinējiem – metāla konstrukcija, visa grupa vai ražotāja grupa: konvertēta par “visu 3. grupu”. B1 licencē jāiekļauj šādi ierobežojumi: kompozītmateriālu konstrukcijas lidmašīnas, koka konstrukcijas lidmašīnas un metāla cauruļu konstrukcijas lidmašīnas, kas pārklātas ar audumu, — lidmašīna ar vienu virzuļdzinēju – koka konstrukcija, visa grupa vai ražotāja grupa: konvertēta par “visu 3. grupu”. B1 licencē jāiekļauj šādi ierobežojumi: metāla konstrukcijas lidmašīnas, kompozītmateriālu konstrukcijas lidmašīnas un metāla cauruļu konstrukcijas lidmašīnas, kas pārklātas ar audumu, — lidmašīna ar vairākiem virzuļdzinējiem – koka konstrukcija, visa grupa vai ražotāja grupa: konvertēta par “visu 3. grupu”. B1 licencē jāiekļauj šādi ierobežojumi: metāla konstrukcijas lidmašīnas, kompozītmateriālu konstrukcijas lidmašīnas un metāla cauruļu konstrukcijas lidmašīnas, kas pārklātas ar audumu, — lidmašīna ar vienu virzuļdzinēju – kompozītmateriālu konstrukcija, visa grupa vai ražotāja grupa: konvertēta par “visu 3. grupu”. B1 licencē jāiekļauj šādi ierobežojumi: metāla konstrukcijas lidmašīnas, koka konstrukcijas lidmašīnas un metāla cauruļu konstrukcijas lidmašīnas, kas pārklātas ar audumu, — lidmašīna ar vairākiem virzuļdzinējiem – kompozītmateriālu konstrukcija, visa grupa vai ražotāja grupa: konvertēta par “visu 3. grupu”. B1 licencē jāiekļauj šādi ierobežojumi: metāla konstrukcijas lidmašīnas, koka konstrukcijas lidmašīnas un metāla cauruļu konstrukcijas lidmašīnas, kas pārklātas ar audumu, — lidmašīna ar turbodzinēju – viens dzinējs, visa grupa: konvertēta par “visu 2.a apakšgrupu” plus gaisa kuģa tipa novērtējumi tām viena turbopropellera lidmašīnām, kam iepriekšējā gaisa kuģa tipa novērtējuma sistēmā nebija vajadzīgs tipa novērtējums un kuras ir 1. grupā, — lidmašīna ar turbodzinēju – viens dzinējs, ražotāja grupa: konvertēta par attiecīgo “ražotāja 2.a apakšgrupu” plus gaisa kuģa tipa novērtējumi tām minētā ražotāja viena turbopropellera lidmašīnām, kam iepriekšējā gaisa kuģa tipa novērtējuma sistēmā nebija vajadzīgs tipa novērtējums un kuras ir 1. grupā, — lidmašīna ar turbodzinēju – vairāki dzinēji, visa grupa: konvertēti par gaisa kuģa tipa novērtējumiem tām vairāku turbopropelleru lidmašīnām, kam iepriekšējā sistēmā nebija vajadzīgs tipa novērtējums; 2) B2 kategorijai: — lidmašīna: konvertēta par “visu 2.a apakšgrupu” un “visu 3. grupu” plus gaisa kuģa tipa novērtējumi tām lidmašīnām, kam iepriekšējā gaisa kuģa tipa novērtējuma sistēmā nebija vajadzīgs tipa novērtējums un kuras ir 1. grupā, — helikopters: konvertēts par “visu 2.b un 2.c apakšgrupu” plus gaisa kuģa tipa novērtējumi tiem helikopteriem, kam iepriekšējā gaisa kuģa tipa novērtējuma sistēmā nebija vajadzīgs tipa novērtējums un kuri ir 1. grupā; 3) C kategorijai: — lidmašīna: konvertēta par “visu 2.a apakšgrupu” un “visu 3. grupu” plus gaisa kuģa tipa novērtējumi tām lidmašīnām, kam iepriekšējā gaisa kuģa tipa novērtējuma sistēmā nebija vajadzīgs tipa novērtējums un kuras ir 1. grupā, — helikopters: konvertēts par “visu 2.b un 2.c apakšgrupu” plus gaisa kuģa tipa novērtējumi tiem helikopteriem, kam iepriekšējā gaisa kuģa tipa novērtējuma sistēmā nebija vajadzīgs tipa novērtējums un kuri ir 1. grupā. c) Ja licence ir pakļauta ierobežojumiem pēc 66.A.70. iedaļā minētā konvertēšanas procesa, šie ierobežojumus paliek licencē, ja vien tos neatceļ saskaņā ar nosacījumiem, kas noteikti attiecīgā konvertēšanas ziņojumā, kā minēts 66.B.300. iedaļā. 66.B.130. Gaisa kuģa tipa apmācības tiešā apstiprinājuma procedūra Saskaņā ar šā pielikuma (66. daļa) III papildinājuma 1. punktu kompetentā iestāde var apstiprināt gaisa kuģa tipa apmācību, ko neveic tehniskās apkopes apmācību organizācija, kas apstiprināta saskaņā ar IV pielikumu (147. daļa). Šādā gadījumā kompetentajai iestādei jābūt procedūrai, kas nodrošinātu, lai gaisa kuģa tipa apmācība atbilst šā pielikuma (66. daļa) III papildinājumam. C APAKŠDAĻA EKSAMINĀCIJA Šajā apakšdaļā noteiktas procedūras, kas jāievēro attiecībā uz eksamināciju, ko vada kompetentā iestāde. 66.B.200. Kompetentās iestādes veiktā eksaminācija a) Visus eksāmenu jautājumus pirms eksaminācijas glabā drošā veidā, lai nodrošinātu, ka kandidātiem nav zināms, kuri konkrētie jautājumi būs eksāmena pamatā. b) Kompetentā iestāde ieceļ: 1) personas, kuras kontrolē katrā eksāmenā izmantojamos jautājumus; 2) eksaminētājus, kuri ir klāt visā eksāmenu laikā, lai nodrošinātu eksaminācijas viengabalainību. c) Pamata eksāmenos ievēro standartu, kas norādīts šā pielikuma (66. daļa) I un II papildinājumā. d) Tipa apmācības eksāmenos un tipa eksāmenos ievēro standartu, kas norādīts šā pielikuma (66. daļa) III papildinājumā. e) Jaunus esejas tipa jautājumus izveido vismaz ik pēc sešiem mēnešiem, bet izmantotos jautājumus izņem no lietošanas vai saglabā, lai izmantotu vēlāk. Izmantotos jautājumus saglabā reģistrā atsaucei. f) Visus eksāmenu darbus izsniedz kandidātam pirms eksāmena sākuma un nodod atpakaļ eksaminētājam atvēlētā eksaminācijas laikposma beigās. Eksāmenu darbus atvēlētajā eksaminācijas laikposmā nedrīkst iznest no eksaminācijas telpas. g) Kandidātam eksaminācijas laikā var būt pieejams tikai eksāmena darbs, izņemot specifisko dokumentāciju, kas vajadzīga tipa eksāmenos. h) Eksaminācijas kandidātus nodala vienu no otra tā, lai viņi nevarētu lasīt no citu darbiem. Viņi nedrīkst sarunāties ar citām personām, izņemot eksaminētāju. i) Kandidātiem, kuri ir pieķerti špikojam, aizliedz kārtot turpmāko eksāmenu 12 mēnešu laikā pēc tās eksaminācijas dienas, kurā viņi tika pieķerti špikojam. D APAKŠDAĻA SERTIFICĒJOŠĀ PERSONĀLA KVALIFIKĀCIJU KONVERTĒŠANA Šajā apakšdaļā noteiktas procedūras sertificējošā personāla kvalifikācijas konvertēšanai, kā minēts 66.A.70. iedaļā par gaisa kuģa tehniskās apkopes licenci. 66.B.300. Vispārīgi noteikumi a) Kompetentā iestāde var konvertēt tikai kvalifikāciju, kas i) kas iegūta dalībvalstī, kurā tā ir kompetenta, neierobežojot divpusējus nolīgumus, un ii) ir derīga pirms šā pielikuma (66. daļa) attiecīgo prasību stāšanās spēkā. b) Kompetentā iestāde var veikt konvertēšanu tikai saskaņā ar konvertēšanas ziņojumu, kas sagatavots atbilstoši attiecīgi 66.B.305. vai 66.B.310. iedaļai. c) Konvertēšanas ziņojumus i) veido kompetentā iestāde vai ii) apstiprina kompetentā iestāde, lai nodrošinātu atbilstību šim pielikumam (66. daļa). d) Konvertēšanas ziņojumus līdz ar visām to izmaiņām kompetentā iestāde glabā arhīvā saskaņā ar 66.B.20. iedaļu. 66.B.305. Konvertēšanas ziņojums par valstu kvalifikācijām a) Valsts sertificējošā personāla kvalifikācijas konvertēšanas ziņojumā raksturo katra kvalifikācijas tipa darbības jomu, tostarp ar to saistīto valsts licenci, ja tāda ir, saistītās tiesības un ietver to attiecīgo valsts tiesību aktu kopiju, kuros tās noteiktas. b) Konvertēšanas ziņojumos katram a) punktā minētajam kvalifikācijas tipam norāda: 1) par kuru gaisa kuģa tehniskās apkopes licenci to konvertēs; 2) kādus ierobežojumus pievienos attiecīgi saskaņā ar 66.A.70. iedaļas c) vai d) punktu; un 3) nosacījumus ierobežojumus atcelšanai, norādot moduli/mācību priekšmetus, kuriem ierobežojumu atcelšanai un pilnas gaisa kuģa tehniskās apkopes licences iegūšanai vai arī papildu (apakš) kategorijas iekļaušanai ir vajadzīga eksaminācija. Tas ietver moduļus, kas definēti šā pielikuma (66. daļa) III papildinājumā, uz kuriem neattiecas valsts kvalifikācijas. 66.B.310. Konvertēšanas ziņojums par apstiprināto tehniskās apkopes organizāciju atļaujām a) Attiecībā uz katru attiecīgo apstiprināto tehniskās apkopes organizāciju konvertēšanas ziņojumā raksturo katra veida atļaujas, ko izsniedz tehniskās apkopes organizācija, darbības jomu un ietver attiecīgās apstiprinātās tehniskās apkopes organizācijas kvalifikācijas procedūras un sertificējošā personāla atļaujas kopiju, uz kā pamatojas konvertēšanas process. b) Konvertēšanas ziņojumos katram a) punktā minētajam atļaujas tipam norāda: 1) par kuru gaisa kuģa tehniskās apkopes licenci to konvertēs; un 2) kurus ierobežojumus pievienos attiecīgi saskaņā ar 66.A.70. iedaļas c) vai d) punktu; un 3) nosacījumus ierobežojumus atcelšanai, norādot moduli/mācību priekšmetus, kuriem ierobežojumu atcelšanai un pilnas gaisa kuģa tehniskās apkopes licences iegūšanai vai arī papildu (apakš) kategorijas iekļaušanai ir vajadzīga eksaminācija. Tas ietver moduļus, kas definēti šā pielikuma (66. daļa) III papildinājumā, uz kuriem neattiecas valsts kvalifikācijas. E APAKŠDAĻA EKSAMINĀCIJAS KREDĪTPUNKTI Šajā apakšdaļā ir noteiktas eksaminācijas kredītpunktu piešķiršanas procedūras atbilstoši 66.A.25. iedaļas c) punktam. 66.B.400. Vispārīgi noteikumi a) Kompetentā iestāde var piešķirt kredītpunktus, tikai pamatojoties uz ziņojumu par kredītpunktiem, kas sagatavots saskaņā ar 66.B.405. iedaļas noteikumiem. b) Ziņojumu par kredītpunktiem i) veido kompetentā iestāde vai ii) apstiprina kompetentā iestāde, lai nodrošinātu atbilstību šim pielikumam (66. daļa). c) Ziņojumiem par kredītpunktiem līdz ar visām to izmaiņām atzīmē datumu un kompetentā iestāde glabā arhīvā saskaņā ar 66.B.20. iedaļu. 66.B.405. Ziņojums par piešķirtajiem eksaminācijas kredītpunktiem a) Ziņojumā par piešķirtajiem eksaminācijas kredītpunktiem ietverts salīdzinājums starp: i) attiecīgi šā pielikuma (66. daļa) I papildinājumā minētajiem moduļiem, apakšmoduļiem, tematiem un zināšanu līmeņiem; un ii) prasītajai kategorijai atbilstīgas tehniskās kvalifikācijas attiecīgās mācību programmas. Šajā salīdzinājumā jānorāda, vai atbilstība ir pierādīta un jāietver katra apgalvojuma pamatojums. b) Eksaminācijas kredītpunktus, izņemot pamatzināšanu pārbaudes eksāmenos, ko veic tehniskās apkopes apmācības organizācijas, kas apstiprinātas saskaņā ar IV pielikumu (147. daļa), var piešķirt tikai tās dalībvalsts kompetentā iestāde, kurā kvalifikācija iegūta, neierobežojot divpusējus nolīgumus. c) Kredītpunktus nepiešķir, ja nav paziņojums par atbilstību attiecībā uz katru mācību priekšmetu, norādot, kur tehniskajā kvalifikācijā var atrast līdzvērtīgu standartu. d) Kompetentā iestāde regulāri pārbauda, vai i) valsts kvalifikācijas standarts vai ii) šā pielikuma (66. daļa) I papildinājums ir mainījies, un novērtē, vai attiecīgi būs vajadzīgas izmaiņas ziņojumā par piešķirtajiem eksaminācijas kredītpunktiem. Šādas izmaiņas dokumentē, datē un reģistrē. 66.B.410. Eksaminācijas kredītpunktu derīgums a) Kompetentā iestāde rakstiski paziņo pieteikuma iesniedzējam par piešķirtajiem kredītpunktiem kopā ar atsauci uz izmantoto ziņojumu par piešķirtajiem eksaminācijas kredītpunktiem. b) Kredītpunktu derīgums beidzas desmit gadus pēc piešķiršanas. c) Pēc derīguma termiņa beigām pieteikuma iesniedzējs var pieprasīt jaunus kredītpunktus. Kompetentā iestāde pagarina kredītpunktu derīgumu uz papildu desmit gadiem bez papildu izvērtēšanas, ja nav mainījušās pamatzināšanu prasības, kas noteiktas šā pielikuma (66. daļas) I papildinājumā. F APAKŠDAĻA PASTĀVĪGĀ UZRAUDZĪBA Šajā apakšdaļā ir aprakstīta gaisa kuģa tehniskās apkopes licences pastāvīgās uzraudzības procedūra un jo īpaši gaisa kuģa tehniskās apkopes licences atsaukšanas, apturēšanas vai ierobežošanas procedūras. 66.B.500. Gaisa kuģa tehniskās apkopes licences atsaukšana, apturēšana vai ierobežošana Kompetentā iestāde aptur, ierobežo vai atsauc gaisa kuģa tehniskās apkopes licenci, ja tā ir atklājusi drošības problēmu vai arī tai ir konkrēts pierādījums, ka persona ir veikusi vai bijusi iesaistīta vienā vai vairākās šādās darbībās: 1) gaisa kuģa tehniskās apkopes licences un/vai sertifikācijas tiesību iegūšana, viltojot dokumentāros pierādījumus; 2) prasīto tehniskās apkopes darbu neveikšana un neziņošana par šādu faktu organizācijai vai personai, kura pieprasīja veikt tehnisko apkopi; 3) prasīto tehniskās apkopes darbu neveikšana, kas radušies personīgās pārbaudes gadījumā, un neziņošana par šādu faktu organizācijai vai personai, kuras labā bijis paredzēts veikt tehnisko apkopi; 4) nolaidīga tehniskās apkopes veikšana; 5) tehniskās apkopes uzskaites viltošana; 6) izmantošanas sertifikāta izdošana, zinot, ka šajā sertifikātā minētā tehniskā apkope nav tikusi veikta vai arī nav pārbaudīts, vai šāda apkope ir tikusi veikta; 7) tehniskās apkopes veikšana vai izmantošanas sertifikāta izdošana, esot alkohola vai narkotisko vielu ietekmē; 8) izmantošanas sertifikāta izdošana, kas nav saskaņā ar I pielikumu (M daļa), II pielikumu (145. daļa) vai III pielikumu (66. daļa). I papildinājums Pamatzināšanu prasības 1. Zināšanu līmeņi – A, B1, B2, B3 un C kategorijas gaisa kuģa tehniskās apkopes licence Par pamatzināšanām A, B1, B2 un B3 kategorijas gadījumā norāda, piešķirot zināšanu līmeņa rādītājus (1, 2 vai 3) attiecībā uz katru piemērojamo mācību priekšmetu. Pieteikuma iesniedzējiem C kategorijas iegūšanai jāsasniedz vai nu B1 vai B2 kategorijas pamatzināšanu līmenis. Zināšanu līmeņa rādītāji trijos līmeņos ir definēti šādi: — 1. LĪMENIS. Iepazīstināšana ar priekšmeta galvenajiem elementiem. Mērķi: a) pieteikuma iesniedzējam jāpazīst priekšmeta pamatelementi; b) pieteikuma iesniedzējam jāspēj sniegt vienkāršu visa priekšmeta aprakstu, lietojot vienkāršus vārdus un piemērus; c) pieteikuma iesniedzējam jāspēj lietot tipiskākos terminus. — 2. LĪMENIS. Vispārīgas zināšanas par priekšmeta teorētiskajiem un praktiskajiem aspektiem un prasme šīs zināšanas izmantot. Mērķi: a) pieteikuma iesniedzējam jāsaprot priekšmeta teorētiskie pamati; b) pieteikuma iesniedzējam jāspēj sniegt vispārēju priekšmeta aprakstu, lietojot, ja izmantojot, tipiskākos piemērus; c) pieteikuma iesniedzējam jāspēj lietot matemātiskās formulas saistībā ar fizikas likumiem, kad viņš apraksta priekšmetu; d) pieteikuma iesniedzējam jāspēj lasīt un saprast skices, vienkāršus rasējumus un shēmas, kas raksturo priekšmetu; e) pieteikuma iesniedzējam jāspēj lietot savas zināšanas praktiskā veidā, izmantojot sīki izstrādātas instrukcijas. — 3. LĪMENIS. Sīkas zināšanas par priekšmeta teorētiskajiem un praktiskajiem aspektiem, un spējas loģiskā un visaptverošā veidā apvienot un piemērot atsevišķus zināšanu elementus. Mērķi: a) pieteikuma iesniedzējam jāzina priekšmeta teorija un tā saistība ar citiem priekšmetiem; b) pieteikuma iesniedzējam jāspēj sniegt detalizētu priekšmeta aprakstu, lietojot teorētiskos pamatus un konkrētus piemērus; c) pieteikuma iesniedzējam jāsaprot un jāspēj lietot matemātiskās formulas, kas attiecas uz priekšmetu; d) pieteikuma iesniedzējam jāspēj lasīt, saprast un sagatavot skices, vienkāršus rasējumus un shēmas, kas raksturo priekšmetu; e) pieteikuma iesniedzējam jāspēj piemērot savas zināšanas praktiskā veidā, izmantojot ražotāja instrukcijas; f) pieteikuma iesniedzējam jāspēj interpretēt rezultātus, kas iegūti no dažādiem avotiem un mērījumiem, un, ja vajadzīgs, veikt koriģējošu darbību. 2. Sadalījums moduļos Kvalifikācijai par mācību pamatpriekšmetiem katras gaisa kuģa tehniskās apkopes licences kategorijas vai apakškategorijas gadījumā jāatbilst turpmāk sniegtajai matricai, kurā attiecīgie priekšmeti atzīmēti ar “X”. Priekšmeta modulis A vai B1 kategorijas lidmašīna ar: A vai B1 kategorijas helikopters ar: B2 B3 turbodzinēju (-iem) virzuļdzinēju (-iem) turbodzinēju (-iem) virzuļdzinēju (-iem) aviācijas elektronika virzuļdzinēju nehermetizētas lidmašīnas ar 2 000 un mazāk kg MTOM 1. X X X X X X 2. X X X X X X 3. X X X X X X 4. X X X X X X 5. X X X X X X 6. X X X X X X 7.A X X X X X 7.B X 8. X X X X X X 9.A X X X X X 9.B X 10. X X X X X X 11.A X 11.B X 11.C X 12. X X 13. X 14. X 15. X X 16. X X X 17.A X X 17.B X 1. MODULIS. MATEMĀTIKA LĪMENIS A B1 B2 B3 1.1. Aritmētika 1 2 2 2 Aritmētikas termini un zīmes, reizināšanas un dalīšanas metodes, daļskaitļi un decimāldaļskaitļi, reizinātāji un dalāmie skaitļi bez atlikuma, svara mērvienības, mērvienības un pārrēķina koeficienti, attiecība un proporcija, vidējie un procenti, laukumi un tilpumi, kvadrāti, kubi, kvadrātsaknes un kubsaknes. 1.2. Algebra a) Vienkāršu algebrisko izteiksmju, saskaitīšanas, atņemšanas, reizināšanas un dalīšanas novērtējums, iekavu lietojums, vienkāršas algebriskās daļas. 1 2 2 2 b) Lineārie vienādojumi un to risinājumi. Kāpinātāji un pakāpes, negatīvie un daļpakāpes rādītāji. Binārā un citas lietotās skaitīšanas sistēmas. Vienādojumu sistēma un otrās pakāpes vienādojumi ar vienu nezināmo. Logaritmi. — 1 1 1 1.3. Ģeometrija a) Vienkāršas ģeometriskas konstrukcijas. — 1 1 1 b) Grafiskais attēlojums; grafiku un vienādojumu/funkciju grafiku īpašības un lietojums. 2 2 2 2 c) Vienkāršā trigonometrija; trigonometriskās attiecības, tabulu un ortogonālo un polāro koordinātu lietojums. — 2 2 2 2. MODULIS. FIZIKA LĪMENIS A B1 B2 B3 2.1. Viela 1 1 1 1 Vielas īpašības: ķīmiskie elementi, atomu un molekulu uzbūve. Ķīmiskie savienojumi. Vielas stāvokļi: ciets, šķidrs un gāzveida. Agregātstāvokļu maiņa. 2.2. Mehānika 2.2.1. Statika 1 2 1 1 Spēki, momenti un pāri, attēlošana ar vektoriem. Smaguma centrs. Sprieguma, deformācijas un elastības teorijas elementi: stiepe, spiede, bīde un vērpe. Cietvielu, šķidrumu un gāzu raksturs un īpašības. Spiediens un peldspēja šķidrumos (barometri). 2.2.2. Kinētika 1 2 1 1 Taisnvirziena kustība: vienmērīga kustība pa taisni, kustība ar pieaugošu paātrinājumu (kustība gravitācijas ietekmē). Rotācijas kustība: vienmērīga apļveida kustība (centrbēdzes/centrtieces spēki). Periodiska kustība: svārstveida kustība. Vienkāršā vibrācijas, harmoniku un rezonanses teorija. Gājienu attiecība, spēka ietaupījums un lietderības koeficients. 2.2.3. Dinamika a) Masa. Spēks, inerce, darbs, jauda, enerģija (kinētiskā, potenciālā un kopējā), siltums, lietderības koeficients. 1 2 1 1 b) Kinētiskā enerģija, tās saglabāšana. Impulss. Žiroskopiskie principi. Berze: īpašības un ietekme, berzes koeficients (rites pretestība). 1 2 2 1 2.2.4. Hidrodinamika a) Īpatnējais svars un blīvums. 2 2 2 2 b) Viskozitāte, šķidruma pretestība, plūdlīnijas formas efekts. Saspiežamības ietekme uz šķidrumiem. Statiskais, dinamiskais un kopējais spiediens: Bernulli teorēma, Venturi caurule. 1 2 1 1 2.3. Termodinamika a) Temperatūra: termometri un temperatūru skalas: Celsija, Fārenheita un Kelvina; siltuma definīcija. 2 2 2 2 b) Siltumietilpība, īpatnējais siltums. Siltumpārnese: konvekcija, izstarošana un vadītspēja. Tilpuma izplešanās. Pirmais un otrais termodinamikas likums. Gāzes: ideālās gāzes likumi; īpatnējais siltums konstantā tilpumā un pie konstanta spiediena, darbs, kas paveikts gāzes izplešanās rezultātā. Izotermiskā un adiabātiskā izplešanās un saspiešana, dzinēja cikli, konstants tilpums un konstants spiediens, dzesinātāji un siltumsūkņi. Latentais kušanas un iztvaikošanas siltums, siltumenerģija, sadedzes siltums. — 2 2 1 2.4. Optika (gaisma) — 2 2 — Gaismas īpašības; gaismas ātrums. Atstarošanas un refrakcijas likumi: atstarošana no līdzenām virsmām, atstarošana no sfēriskiem spoguļiem, refrakcija, lēcas. Šķiedru optika. 2.5. Viļņveida kustība un skaņa — 2 2 — Viļņveida kustība: mehāniskie viļņi, sinusoidāla viļņveida kustība, interferences fenomens, stāvviļņi. Skaņa: skaņas ātrums, tās radīšana, intensitāte, toņa augstums un skaļums, Doplera efekts. 3. MODULIS. ELEKTROTEHNIKAS PAMATI LĪMENIS A B1 B2 B3 3.1. Elektrona teorija 1 1 1 1 Elektrisko lādiņu struktūra un izvietojums: atomos, molekulās, jonos, savienojumos. Vadītāju, pusvadītāju un izolatoru molekulārā struktūra. 3.2. Statiskā elektrība un vadīšana 1 2 2 1 Statiskā elektrība un elektrostatisko lādiņu sadalījums. Elektrostatiskās pievilkšanās un atgrūšanās likumi. Lādiņa vienības, Kulona likums. Elektrības vadāmība cietvielās, šķidrumos, gāzēs un vakuumā. 3.3. Elektrotehniskā terminoloģija 1 2 2 1 Turpmāk minētie termini, to vienības un tos ietekmējošie faktori: potenciālu starpība, elektrodzinējspēks, spriegums, strāva, pretestība, vadītspēja, lādiņš, elektriskā strāva, elektronu plūsma. 3.4. Elektrības ražošana 1 1 1 1 Elektrības ražošana ar šādām metodēm: gaisma, siltums, berze, spiediens, ķīmiskais process, magnētisms un kustība. 3.5. Līdzstrāvas elektrības avoti 1 2 2 2 Uzbūve un pamata darbība: primārajiem un sekundārajiem galvaniskajiem elementiem, svina akumulatoriem, niķeļa kadmija akumulatoriem un citiem sārma akumulatoriem. Akumulatori, kas saslēgti virknē un paralēli. Iekšējā pretestība un tās ietekme uz bateriju. Termopāru uzbūve, materiāli un darbība. Fotoelementu darbība. 3.6. Līdzstrāvas ķēdes — 2 2 1 Oma likums, pirmais un otrais Kirhofa likums. Aprēķini pretestības, sprieguma un strāvas noteikšanai, lietojot iepriekšminētos likumus. Avota iekšējās pretestības nozīme. 3.7. Pretestība/rezistors a) Pretestība un to ietekmējošie faktori. Īpatnējā pretestība. Rezistora krāsu kods, lielumi un pielaides, ieteicamie lielumi, nominālā jauda. Rezistori, kas saslēgti virknē un paralēli. Kopējās pretestības aprēķināšana, lietojot virknes, paralēlo vai jaukto slēgumu kombinācijas. Potenciometru un reostatu darbība un lietojums. Vitstona tilta darbība. — 2 2 1 b) Pozitīvā un negatīvā temperatūras koeficienta vadītspēja. Fiksētie rezistori, stabilitāte, pielaide un ierobežojumi, izgatavošanas metodes. Maiņrezistori, termistori, varistori. Potenciometru un reostatu uzbūve. Vitstona tilta uzbūve. — 1 1 — 3.8. Jauda — 2 2 1 Jauda, darbs un enerģija (kinētiskā un potenciālā). Rezistora jaudas izkliede. Jaudas aprēķināšanas formula. Aprēķini, kuros izmanto jaudu, darbu un enerģiju. 3.9. Elektriskā kapacitāte/kondensators — 2 2 1 Kondensatora darbība un funkcija. Faktori, kas ietekmē plašu kapacitātes laukumus, attālumu starp tām, plašu skaitu, dielektriķi un dielektrisko caurlaidību, darba spriegumu, nominālo spriegumu. Kondensatoru veidi, uzbūve un funkcija. Kondensatoru krāsu kods. Aprēķini kapacitātes un sprieguma noteikšanai virknes un paralēlajās ķēdēs. Kondensatora eksponenciālā uzlāde un izlāde, laika konstantes. Kondensatoru testēšana. 3.10. Magnētisms a) Magnētisma teorija. Magnēta īpašības. Magnēta darbība, kas atrodas Zemes magnētiskajā laukā. Magnetizēšana un atmagnetizēšana. Magnētiskā ekranēšana. Dažādi magnētisko materiālu tipi. Elektromagnētu uzbūve un darbības principi. Labās un kreisās rokas likumi, lai noteiktu: magnētisko lauku, kuru ap vadītāju rada tajā plūstošā elektriskā strāva. — 2 2 1 b) Magnetodzinējspēks, lauka intensitāte, magnētiskā indukcija, caurlaidība, histerēzes cilpa, paliekošais magnētisms, koercīvā spēka magnētiskā pretestība, piesātinājuma punkts, virpuļstrāvas. Drošības pasākumi, kas jāievēro rīkojoties ar magnētiem un glabājot tos. — 2 2 1 3.11. Induktivitāte/induktors — 2 2 1 Faradeja likums. Sprieguma inducēšana vadītājā, kas kustās magnētiskajā laukā. Indukcijas principi. Turpmāk minētā ietekme uz indicētā sprieguma lielumu: magnētiskā lauka intensitāte, magnētiskās plūsmas maiņas ātrums, vadītāja vijumu skaits. Mijindukcija. Primārās strāvas un mijindukcijas maiņas ātruma ietekme uz inducēto spriegumu. Faktori, kas ietekmē mijindukciju: vijumu skaits spolē, spoles fiziskie izmēri, spoles caurlaidība, spoļu novietojums savā starpā. Lenca likums un polaritātes noteikšanas likumi. Pretdarbības EDS, pašindukcija. Piesātinājuma punkts. Induktoru galvenās izmantošanas jomas. 3.12. Līdzstrāvas motora/ģeneratora teorija — 2 2 1 Motora un ģeneratora pamatteorija. Līdzstrāvas ģeneratora sastāvdaļu uzbūve un mērķis. Līdzstrāvas ģeneratoru darbība un faktori, kas ietekmē šo ģeneratoru ražotās līdzstrāvas jaudu un virzienu. Līdzstrāvas elektromotoru darbība un faktori, kas ietekmē šo motoru izejas jaudu, griezes momentu, griešanās ātrumu un virzienu. Virknes tinuma, paralēltinuma un kompaundtinuma motori. Startera un ģeneratora uzbūve. 3.13. Maiņstrāvas teorija 1 2 2 1 Sinusoidāla viļņa forma: fāze, periods, frekvence, cikls. Momentānās, vidējās, vidējās ģeometriskās vērtības, maksimālās, no maksimuma līdz maksimumam strāvas lielumi un šo lielumu aprēķināšana attiecībā pret spriegumu, strāvu un jaudu. Trijstūrveida/taisnstūrveida viļņi. Vienfāzes/trīsfāžu principi. 3.14. Rezistīvās (R), kapacitatīvās (C) un induktīvās (L) ķēdes — 2 2 1 Sprieguma un strāvas fāzu attiecība L, C, un R paralēlajās, virknes un jaukta slēguma ķēdēs. Jaudas izkliede L, C un R ķēdē. Impedances, fāzes leņķa, jaudas koeficienta un strāvas aprēķināšana. Aktīvās, pilnās un reaktīvās jaudas aprēķināšana. 3.15. Transformatori — 2 2 1 Transformatoru uzbūves principi un darbība. Transformatoru radītie zudumi un veidi, kā novērst tos. Transformatoru darbība slodzes un bezslodzes apstākļos. Enerģijas pārvade, lietderības koeficients, polu apzīmējumi. Līnijas un fāzes spriegumu un strāvu aprēķināšana. Jaudas aprēķināšana trīsfāžu sistēmai. Primārā un sekundārā strāva, spriegums, vijumu attiecība, jauda, lietderības koeficients. Autotransformatori. 3.16. Filtri — 1 1 — Turpmāk minēto filtru darbība un lietojums: zemo frekvenču filtrs, augsto frekvenču filtrs, joslas filtrs un joslas sprosts. 3.17. Maiņstrāvas ģeneratori — 2 2 1 Kontūra griešanās magnētiskajā laukā un tā radītā strāva. Rotējoša enkura un rotējoša magnētiskā lauka maiņstrāvas ģeneratoru uzbūve un darbība. Vienfāzes, divfāžu un trīsfāžu maiņstrāvas ģeneratori. Trīsfāžu zvaigznes un trīsstūra slēgumu priekšrocības un lietojumi. Elektroģeneratori ar pastāvīgo magnētu ierosmi. 3.18. Maiņstrāvas motori — 2 2 1 Uzbūve, darbības principi un raksturīpašības: vienfāzes un daudzfāžu maiņstrāvas sinhrondzinēji un asinhrondzinēji. Metodes, ar kurām regulē rotācijas ātrumu un virzienu. Metodes rotējoša lauka radīšanai: kondensators, induktors, ekranēts vai dalīts pols. 4. MODULIS. ELEKTRONIKAS PAMATI LĪMENIS A B1 B2 B3 4.1. Pusvadītāji 4.1.1. Diodes a) Diožu simboli. Diožu raksturojums un īpašības. Diodes, kas saslēgtas virknē un paralēli. Silīcija regulētā taisngrieža (tiristora), gaismas diodes, fotodiodes, varistora, taisngriezējdiožu galvenie raksturlielumi un lietojums. Diožu funkcionālā pārbaude. — 2 2 1 b) Materiāli, elektronu konfigurācija, elektriskās īpašības. P un n tipa materiāli: piejaukumu ietekme uz vadītspēju, vairākumnesēju un mazākumnesēju zīmes. P-n pāreja pusvadītājā, potenciāla radīšana p-n pārejā bezstrāvas, taisnās strāvas un sproststrāvas apstākļos. Diodes parametri: maksimālais sprostspriegums, maksimālā tiešā strāva, temperatūra, frekvence, noplūdes strāva, jaudas izkliede. Diožu darbība un funkcija šādās ķēdēs: ierobežotāji, klamperi, divu pusperiodu un pusperioda taisngrieži, tilta taisngrieži, sprieguma divkāršotāji un trīskāršotāji. Turpmāk minēto ierīču sīks darbības un raksturīpašību apraksts: silīcija regulētais taisngriezis (tiristors), gaismas diode, Šotkija diode, fotodiode, varaktora diode, varistors, taisngriezējdiodes, Zēnera diode. — — 2 –— 4.1.2. Tranzistori a) Tranzistoru simboli. Detaļu apraksts un novietojums. Tranzistora raksturojums un īpašības. — 1 2 1 b) P-n-p un n-p-n tranzistoru uzbūve un darbība. Bāzes, kolektora un emitera konfigurācijas. Tranzistoru pārbaude. Citu tranzistora tipu un to lietojumu pamatnovērtējums. Tranzistoru lietojums: pastiprinātāja klases (A, B, C). Vienkāršas ķēdes, ieskaitot: nobīdes, atsaistes, atgriezeniskās saites un stabilizētājķēdi. Daudzpakāpju ķēžu principi: kaskādes, divtaktu shēmas, oscilatori, multivibratori, trigeri. — –— 2 — 4.1.3. Integrālās shēmas a) Loģisko shēmu un lineāro ķēžu/operācijpastiprinātāju apraksts un darbība. — 1 — 1 b) Loģisko shēmu un lineāro ķēžu apraksts un darbība. Ievads operācijpastiprinātāja darbībā un funkcijās, kad to lieto kā: integratoru, diferenciatoru, sprieguma sekotāju, komparatoru. Darbība un pastiprinātāja pakāpju savienošanas metodes: rezistīvi kapacitatīvā, induktīvā (transformators), induktīvi rezistīvā (IR), tiešā. Pozitīvās un negatīvās atgriezeniskās saites priekšrocības un trūkumi. — — 2 — 4.2. Iespiedshēmu plates — 1 2 — Iespiedshēmu plates apraksts un lietojums. 4.3. Servomehānismi a) Turpmāk minēto terminu izpratne: nenoslēgta un noslēgta kontūra sistēmas, atgriezeniskā saite, sekošanas sistēma, analogie pārveidotāji. Turpmāk minēto selsina sistēmas sastāvdaļu/īpašību darbības principi un lietojums: sadalītāji, diferenciālis, vadība un griezes moments, transformatori, induktīvie un kapacitatīvie devēji. — 1 — — b) Turpmāk minēto terminu izpratne: nenoslēgts un noslēgts kontūrs, sekošanas sistēma, analogs, pārveidotājs, nulle, slāpēšana, atgriezeniskā saite, nejutības zona. Turpmāk minēto selsina sistēmas sastāvdaļu/īpašību darbības principi un lietojums: sadalītāji, diferenciālis, vadība un griezes moments, E un I transformatori, induktīvie, kapacitatīvie un sinhronie devēji. Servomehānismu defekti, selsina vadu reversēšana, svārstības. — — 2 — 5. MODULIS. CIPARU TEHNIKAS/ELEKTRONISKO INSTRUMENTU SISTĒMAS LĪMENIS A B1-1 B1-3 B1-2 B1-4 B2 B3 5.1. Elektronisko instrumentu sistēmas 1 2 2 3 1 Tipiskākie sistēmu izkārtojumi un elektronisko instrumentu sistēmu izvietojums pilotu kabīnē. 5.2. Skaitīšanas sistēmas — 1 — 2 — Skaitīšanas sistēmas: binārā, astotnieku un sešpadsmitnieku. Pārveides parādīšana no decimālās skaitīšanas sistēmas binārajā skaitīšanas sistēmā un no astotnieku skaitīšanas sistēmas sešpadsmitnieku skaitīšanas sistēmā un otrādi. 5.3. Datu pārrēķins — 1 — 2 — Analogdati, cipardati. Analogciparu un ciparanalogu pārveidotāju darbība un lietojums, ievade un izvade, dažādu tipu ierobežojumi. 5.4. Datu kopnes — 2 — 2 — Datu kopņu darbība gaisa kuģu sistēmās, ieskaitot zināšanas par ARINC un citām specifikācijām. Gaisa kuģu tīkls/Ethernet. 5.5. Loģiskās shēmas a) Parasto loģisko ventiļu simbolu, tabulu un līdzvērtīgu ķēžu pazīšana. Lietojumi gaisa kuģu sistēmās, shematiskās diagrammas. — 2 — 2 1 b) Loģisko diagrammu interpretācija. — — — 2 — 5.6. Datora pamatstruktūra a) Datorterminoloģija (ieskaitot bitu, baitu, programmatūru, aparatūru, CPU, 1C un dažādas atmiņas ierīces, piemēram, RAM, ROM, PROM). Datortehnoloģija (kuru lieto gaisa kuģu sistēmās). 1 2 — — — b) Datorsaistītā terminoloģija. Galveno sastāvdaļu darbība, izvietojums un saskarne mikrodatorā, ieskaitot ar tām saistītās kopņu sistēmas. Informācija, kas ietverta vienas un daudzadrešu instrukcijas vārdos. Termini, kas saistīti ar atmiņu. Tipiskāko atmiņas ierīču darbība. Dažādu datu atmiņas sistēmu darbība, priekšrocības un trūkumi. — — — 2 — 5.7. Mikroprocesori — — — 2 — Mikroprocesora funkcija un tā darbība kopumā. Katra no turpmāk minētajiem mikroprocesora elementiem pamatdarbība: vadības un apstrādes bloks, taktimpulsu ģenerators, reģistrs, aritmētiski loģiskais bloks. 5.8. Integrālās shēmas — — — 2 — Kodētāju un dekoderu darbība un lietojums. Kodētāju tipu funkcija. Vidēja, liela un ļoti liela mēroga integrācijas lietojums. 5.9. Multipleksēšana — — — 2 — Multipleksoru un demultipleksoru darbība, lietojums un identifikācija loģiskajās diagrammās. 5.10. Šķiedru optika — 1 1 2 — Priekšrocības un trūkumi datu pārraidei pa optiskajām šķiedrām salīdzinot ar nosūtīšanu pa elektriskajiem vadiem. Optiskās šķiedras datu kopne. Termini, kas saistīti ar optisko šķiedru. Pārrāvumi. Savienotāji, vadības termināļi, attālie termināļi. Šķiedru optikas lietojums gaisa kuģa sistēmās. 5.11. Elektroniskie displeji — 2 1 2 1 Parasto displeju tipu, kurus lieto modernā gaisa kuģī, darbības principi, ieskaitot katodstaru lampas, gaismas diodes un šķidro kristālu displejus. 5.12. Ierīces, kas jutīgas pret elektrostatiskajiem lādiņiem 1 2 2 2 1 Īpaša rīkošanās ar detaļām, kas jutīgas pret elektrostatiskajām izlādēm. Izpratne par apdraudējumu un iespējamajiem bojājumiem, detaļu un personāla antistatiskās aizsardzības ierīcēm. 5.13. Programmatūras vadības kontrole — 2 1 2 1 Izpratne par ierobežojumiem, prasībām par lidojumderīgumu un iespējamajām katastrofiskajām sekām, kas var rasties, veicot neapstiprinātas izmaiņas programmatūrā. 5.14. Elektromagnētiskā vide — 2 2 2 1 Turpmāk minēto parādību ietekme, apkopjot elektroniskās sistēmas: EMC – elektromagnētiskā savietojamība, EMI – elektromagnētiskie traucējumi, HIRF – augstas intensitātes radiācijas lauks. Zibensizlāde/aizsardzība pret zibensizlādi. 5.15. Tipiskās elektroniskās/digitālās gaisa kuģu sistēmas — 2 2 2 1 Vispārējās testēšanas pasākums tādām tipiskajām elektroniskajām/digitālajām gaisa kuģu sistēmām un ar tām saistītajam BITE (iebūvētais testa aprīkojums), kā, piemēram: a)tikai B1 un B2: ACARS – ARINC sakaru, adresēšanas un ziņošanas sistēma, EICAS – dzinēja indikācijas un apkalpes brīdināšanas sistēma, FBW – lidojuma vadības elektriskā sistēma, FMS – lidojuma vadības sistēma, IRS – inerciālā etalonsistēma; b)tikai B1, B2 un B3: ECAM – elektroniskā centralizētā gaisa kuģa uzraudzība, EFIS – elektronisko lidojuma vadības instrumentu sistēma, GPS – globālā pozīcijas noteikšanas sistēma, TCAS – sadursmes brīdinājuma sistēma, integrāla modulāra aviācijas elektronika, kabīnes sistēmas, informācijas sistēmas. 6. MODULIS. MATERIĀLI UN KOMPONENTI LĪMENIS A B1 B2 B3 6.1. Aviobūves materiāli – Melnie metāli a) Parasto leģēto tēraudu, kurus lieto aviobūvē, raksturlielumi, īpašības un identifikācija. Leģēto tēraudu termiskā apstrāde un izmantošana. 1 2 1 2 b) Melno metālu cietības, stiepes izturības, nogurumizturības un triecienizturības pārbaude. — 1 1 1 6.2. Aviobūves materiāli – Krāsainie metāli a) Parasto krāsaino metālu, kurus lieto aviobūvē, raksturlielumi, īpašības un identifikācija. Krāsaino metālu termiskā apstrāde un izmantošana. 1 2 1 2 b) Krāsaino metālu cietības, stiepes izturības, nogurumizturības un triecienizturības pārbaude. — 1 1 1 6.3. Aviobūves materiāli – Kompozīti un nemetāliskie 6.3.1. Kompozītie un nemetāliskie materiāli, kas nav koks un audums a) Parasto kompozītmateriālu un nemetālisko materiālu, kurus lieto aviobūvē, bet kas nav koks, raksturlielumi, īpašības un identifikācija. Hermetizējošās vielas un saistvielas. 1 2 2 2 b) Defektu/nolietojuma atklāšana kompozītu un nemetāliskajos materiālos. Kompozītu un nemetālisko materiālu remonts. 1 2 — 2 6.3.2. Koka konstrukcijas 1 2 — 2 Gaisa kuģu koka korpusu izgatavošanas metodes. Lidmašīnu konstrukcijā lietotā koka un līmes raksturojums, īpašības un tipi. Koka konstrukcijas saglabāšana un uzturēšana. Defektu veidi koka materiālā un koka konstrukcijā. Defektu atklāšana koka konstrukcijā. Koka konstrukcijas remonts. 6.3.3. Auduma pārklājums 1 2 — 2 Lidmašīnu konstrukcijā lietoto audumu raksturojums, īpašības un tipi. Pārbaužu metodes auduma gadījumā. Defektu veidi audumā. Auduma pārklājuma remonts. 6.4. Korozija a) Ķīmijas pamati. Korozijas veidošanās galvaniskās iedarbības, mikrobioloģisko procesu un sprieguma rezultātā. 1 1 1 1 b) Korozijas veidi un to pazīšana. Korozijas iemesli. Materiālu veidi, kuri pakļauti korozijas ietekmei. 2 3 2 2 6.5. Stiprinājumi 6.5.1. Skrūvju vītnes 2 2 2 2 Skrūvju nomenklatūra. Vītņu veidi, izmēri un pielaides standarta skrūvju vītnēm, kuras lieto aviobūvē. Skrūvju vītņu mērīšana. 6.5.2. Bultskrūves, tapskrūves un skrūves 2 2 2 2 Bultskrūvju tipi: aviācijas bultskrūvju specifikācija, identifikācija un marķēšana, starptautiskie standarti. Uzgriežņi: paškontrējošie, enkura tipa, standarta tipu. Nostiprinātājskrūves: aviācijas specifikācijas. Tapskrūves: veidi un lietojumi, ievietošana un izņemšana. Pašvītņgriezes skrūves, tapas. 6.5.3. Slēgierīces 2 2 2 2 Paliktņi ar ķepiņām un atsperpaplāksnes, fiksējošās plāksnes, šķelttapas, uzgriežņi ar paplašinājumu, stiepļu fiksatori, ātri atverami aizbīdņi, atslēgas, sprostgredzeni un šķelttapas. 6.5.4. Aviācijas kniedes 1 2 1 2 Pilnkāta un necaurejošo kniežu tipi: specifikācijas, identifikācija un termiskā apstrāde. 6.6. Caurules un savienojumi a) Gaisa kuģī lietojamo stingo un elastīgo cauruļu un to savienojumu veidi un identifikācija. 2 2 2 2 b) Standarta savienojumi gaisa kuģu hidraulisko, degvielas, eļļas, pneimatisko un gaisa padeves sistēmu caurulēm. 2 2 1 2 6.7. Atsperes — 2 1 1 Atsperu tipi, materiāli, raksturīpašības un pielietojumi. 6.8. Gultņi 1 2 2 1 Gultņu uzdevums, slodzes, materiāli, uzbūve. Gultņu tipi un to pielietojums. 6.9. Transmisija 1 2 2 1 Pārvadu veidi un to pielietojums. Pārnesuma skaitļi, reduktoru un paātrinošo pārnesumu sistēmas, vadāmie un vadošie zobrati, starpzobrati, sazobes profili. Siksnas un trīši, ķēdes un ķēdes rati. 6.10. Vadības troses 1 2 1 2 Trošu veidi. Gala stiprinājumi, savilcējuzgriežņi un kompensācijas ierīces. Trīši un trošu sistēmas sastāvdaļas. Boudena troses. Elastīgās gaisa kuģu vadības sistēmas. 6.11. Elektriskie kabeļi un savienotāji 1 2 2 2 Kabeļu veidi, uzbūve un raksturīpašības. Augstsprieguma un koaksiālie kabeļi. Appresēšana. Kabeļuzmavu tipi, tapas, kontaktdakšas, izolatori, nominālais strāvas stiprums un nominālais spriegums, savienojums, identifikācijas kodi. 7.A MODULIS. TEHNISKĀS APKOPES PRAKSE Piezīme. Šis modulis neattiecas uz B3 kategoriju. B3 kategorijas attiecīgie priekšmeti definēti 7.B modulī. LĪMENIS A B1 B2 7.1. Drošības pasākumi – Gaisa kuģis un darbnīca 3 3 3 Drošas darba prakses aspekti, ieskaitot drošības pasākumus, kas jāievēro strādājot ar elektrību, gāzēm, jo īpaši, skābekli, eļļām un ķimikālijām. Arī instrukcija par koriģējošo darbību, kas jāveic notiekot ugunsgrēkam vai citam negadījumam ar vienu vai vairākām no šīm briesmām, ieskaitot zināšanas par ugunsdzēšanas aģentiem. 7.2. Darbnīcas prakse 3 3 3 Instrumentu glabāšana un uzraudzīšana, darbnīcas materiālu lietojums. Izmēri, pielaides, veicamā darba standarti. Instrumentu un ierīču kalibrēšana, kalibrēšanas standarti. 7.3. Instrumenti 3 3 3 Parastie rokas instrumentu tipi. Parastie mehāniskās piedziņas instrumentu tipi. Precīzijas mērinstrumentu darbība un lietojums. Eļļošanas iekārtas un metodes. Vispārējā elektriskā testa aprīkojuma darbība, funkcijas un lietojums. 7.4. Vispārējais radioelektroniskais testa aprīkojums — 2 3 Vispārējā radioelektroniskā testa aprīkojuma darbība, funkcijas un lietojums. 7.5. Inženiertehniskie rasējumi, diagrammas un standarti 1 2 2 Rasējumu tipi un diagrammas, to simboli, izmēri, pielaides un projekcijas. Rakstlaukumā ietvertās informācijas izpratne. Mikrofilma, mikrofiša un datorizētās prezentācijas. Amerikas gaisa transporta asociācijas (ATA) Specifikācija Nr. 100. Aeronavigācijas un citi piemērojamie standarti, ieskaitot ISO, AN, MS, NAS un MIL. Elektriskās shēmas un shematiskās diagrammas. 7.6. Pielaides un sēžas 1 2 1 Urbju izmēri bultskrūvju caurumiem, pielaižu klases. Vienota pielaižu un sēžu sistēma. Pielaižu un sēžu saraksts gaisa kuģiem un to dzinējiem. Ierobežojumi liecei, vērpei un nodilumam. Standartmetodes vārpstu, gultņu un citu detaļu pārbaudei. 7.7. Elektroinstalāciju starpsavienojumu sistēma (ESS) 1 3 3 Nepārtrauktības, izolācijas un sastiprināšanas metodes un testēšana. Appresēšanas instrumentu lietojums: ar roku un hidrauliski darbināmie. Appresēto savienojumu pārbaude. Savienotājtapu ievietošana un izņemšana. Koaksiālie kabeļi; testēšana un montāžas piesardzības pasākumi. Vadu tipu noteikšana, to pārbaudes kritēriji un bojājumu uzņēmība. Elektroinstalācijas aizsardzības metodes: kabeļu savīšana un vijuma stiprinājums, kabeļu skavas, aizsargizolācijas metodes, ieskaitot karstumā sarūkošo ietinumu, ekranēšana. ESS montāža, pārbaude, remonts, tehniskā apkope un tīrības standarti. 7.8. Kniedēšana 1 2 — Kniedētie savienojumi, kniedes izvietojums un solis. Instrumenti, kurus lieto kniedēšanai un iegremdēšanai. Kniedēto savienojumu pārbaude. 7.9. Caurules un šļūtenes 1 2 — Gaisa kuģa cauruļu liekšana un paplašināšana. Gaisa kuģa cauruļu un šļūteņu apskate un pārbaude. Cauruļu montāža un fiksācija ar skavu palīdzību. 7.10. Atsperes 1 2 — Atsperu apskate un pārbaude. 7.11. Gultņi 1 2 — Gultņu pārbaude, tīrīšana un apskate. Eļļošanas prasības gultņiem. Defekti gultņos un to cēloņi. 7.12. Transmisija 1 2 — Zobratu un spēles pārbaude. Siksnas un trīšu, ķēžu un ķēdes ratu apskate. Skrūves domkratu, sviras ierīču un bīdstieņu sistēmu apskate. 7.13. Vadības troses 1 2 — Gala stiprinājumu saspiešana. Vadības trošu apskate un pārbaude. Boudena troses; elastīgās gaisa kuģu vadības sistēmas. 7.14. Darbs ar materiāliem 7.14.1. Skārds — 2 — Lieces pielaides aizzīmēšana un aprēķināšana. Skārda apstrāde, ieskaitot liekšanu un veidošanu. Skārda izstrādājuma pārbaude. 7.14.2. Kompozītu un nemetāliskie materiāli — 2 — Līmēšana. Apkārtējās vides apstākļi. Pārbaudes metodes. 7.15. Metināšana, cietlodēšana, lodēšana un līmēšana a) Mīkstlodēšanas metodes; lodēto savienojumu pārbaude. — 2 2 b) Metināšanas un cietlodēšanas metodes. Metināto un cietlodēto savienojumu pārbaude. Līmēšanas metodes un līmēto savienojumu pārbaude. — 2 — 7.16. Gaisa kuģa svars un smaguma centrs a) Smaguma centra/līdzsvara ierobežojumu aprēķināšana: attiecīgo dokumentu lietojums. — 2 2 b) Gaisa kuģa sagatavošana svēršanai. Gaisa kuģa svēršana. — 2 — 7.17. Darbības ar gaisa kuģi un glabāšana 2 2 2 Gaisa kuģa manevrēšana/vilkšana un ar to saistītie drošības pasākumi. Gaisa kuģa pacelšana, nobremzēšana, nostiprināšana un ar to saistītie drošības pasākumi. Gaisa kuģa glabāšanas metodes. Degvielas atkārtotas uzpildīšanas un noliešanas procedūras. Atkausēšanas/pretapledošanas procedūras. Elektriskās, hidrauliskās un pneimatiskās enerģijas padeves avoti, kas atrodas uz zemes. Vides apstākļu ietekme uz gaisa kuģa glabāšanu un lietošanu. 7.18. Demontāžas, apskates, remonta un montāžas metodes a) Defektu veidi un vizuālās pārbaudes metodes. Korozijas noņemšana, novērtēšana un aizsardzība. 2 3 3 b) Vispārējās remonta metodes, konstrukcijas remonta rokasgrāmata. Novecošanas, noguruma un korozijas kontroles programmas. — 2 — c) Nesagraujošās pārbaudes metodes, ieskaitot krāsu, radiogrāfisko, virpuļstrāvas, ultraskaņas un optisko metodi. — 2 1 d) Demontāžas un atkārtotas montāžas metodes. 2 2 2 e) Defektu noteikšanas metodes. — 2 2 7.19. Ārkārtas gadījumi a) Apskates pēc zibens spērieniem un HIRE iespiešanās. 2 2 2 b) Pārbaudes pēc tādiem ārkārtas gadījumiem, kā smagnējas nosēšanās un lidojums vētras laikā. 2 2 — 7.20. Tehniskās apkopes procedūras 1 2 2 Tehniskās apkopes plānošana. Izmaiņu veikšanas procedūras. Glabāšanas procedūras. Sertifikācijas/nodošanas izmantošanā procedūras. Saskarne ar gaisa kuģa darbību. Tehniskās apkopes pārbaude / kvalitātes kontrole / kvalitātes nodrošināšana. Papildu tehniskās apkopes procedūras. Ierobežota darbmūža detaļu uzraudzība. 7.B MODULIS. TEHNISKĀS APKOPES PRAKSE Piezīme. Šā moduļa jomā jāiekļauj to lidmašīnu tehnoloģija, kas iekļautas B3 kategorijā. LĪMENIS B3 7.1. Drošības pasākumi – Gaisa kuģis un darbnīca 3 Drošas darba prakses aspekti, ieskaitot drošības pasākumus, kas jāievēro strādājot ar elektrību, gāzēm, jo īpaši, skābekli, eļļām un ķimikālijām. Arī instrukcija par koriģējošo darbību, kas jāveic notiekot ugunsgrēkam vai citam negadījumam ar vienu vai vairākām no šīm briesmām, ieskaitot zināšanas par ugunsdzēšanas aģentiem. 7.2. Darbnīcas prakse 3 Instrumentu glabāšana un uzraudzīšana, darbnīcas materiālu lietojums. Izmēri, pielaides, veicamā darba standarti. Instrumentu un ierīču kalibrēšana, kalibrēšanas standarti. 7.3. Instrumenti 3 Parastie rokas instrumentu tipi. Parastie mehāniskās piedziņas instrumentu tipi. Precīzijas mērinstrumentu darbība un lietojums. Eļļošanas iekārtas un metodes. Vispārējā elektriskā testa aprīkojuma darbība, funkcijas un lietojums. 7.4. Vispārējais radioelektroniskais testa aprīkojums — Vispārējā radioelektroniskā testa aprīkojuma darbība, funkcijas un lietojums. 7.5. Inženiertehniskie rasējumi, diagrammas un standarti 2 Rasējumu tipi un diagrammas, to simboli, izmēri, pielaides un projekcijas. Rakstlaukumā ietvertās informācijas izpratne. Mikrofilma, mikrofiša un datorizētās prezentācijas. Amerikas gaisa transporta asociācijas (ATA) Specifikācija Nr. 100. Aeronavigācijas un citi piemērojamie standarti, ieskaitot ISO, AN, MS, NAS un MIL. Elektriskās shēmas un shematiskās diagrammas. 7.6. Pielaides un sēžas 2 Urbju izmēri bultskrūvju caurumiem, pielaižu klases. Vienota pielaižu un sēžu sistēma. Pielaižu un sēžu saraksts gaisa kuģiem un to dzinējiem. Ierobežojumi liecei, vērpei un nodilumam. Standartmetodes vārpstu, gultņu un citu detaļu pārbaudei. 7.7. Elektriskie kabeļi un savienotāji 2 Nepārtrauktības, izolācijas un sastiprināšanas metodes un testēšana. Appresēšanas instrumentu lietojums: ar roku un hidrauliski darbināmie. Appresēto savienojumu pārbaude. Savienotājtapu ievietošana un izņemšana. Koaksiālie kabeļi; testēšana un montāžas piesardzības pasākumi. Elektroinstalācijas aizsardzības metodes: kabeļu savīšana un vijuma stiprinājums, kabeļu skavas, aizsargizolācijas metodes, ieskaitot karstumā sarūkošo ietinumu, ekranēšana. 7.8. Kniedēšana 2 Kniedētie savienojumi, kniedes izvietojums un solis. Instrumenti, kurus lieto kniedēšanai un iegremdēšanai. Kniedēto savienojumu pārbaude. 7.9. Caurules un šļūtenes 2 Gaisa kuģa cauruļu liekšana un paplašināšana. Gaisa kuģa cauruļu un šļūteņu apskate un pārbaude. Cauruļu montāža un fiksācija ar skavu palīdzību. 7.10. Atsperes 1 Atsperu apskate un pārbaude. 7.11. Gultņi 2 Gultņu pārbaude, tīrīšana un apskate. Eļļošanas prasības gultņiem. Defekti gultņos un to cēloņi. 7.12. Transmisija 2 Zobratu un spēles pārbaude. Siksnas un trīšu, ķēžu un ķēdes ratu apskate. Skrūves domkratu, sviras ierīču un bīdstieņu sistēmu apskate. 7.13. Vadības troses 2 Gala stiprinājumu saspiešana. Vadības trošu apskate un pārbaude. Boudena troses; elastīgās gaisa kuģu vadības sistēmas. 7.14. Darbs ar materiāliem 7.14.1. Skārds 2 Lieces pielaides aizzīmēšana un aprēķināšana. Skārda apstrāde, ieskaitot liekšanu un veidošanu. Skārda izstrādājuma pārbaude. 7.14.2. Kompozītu un nemetāliskie materiāli 2 Līmēšana. Apkārtējās vides apstākļi. Pārbaudes metodes. 7.15. Metināšana, cietlodēšana, lodēšana un līmēšana a) Mīkstlodēšanas metodes; lodēto savienojumu pārbaude. 2 b) Metināšanas un cietlodēšanas metodes. Metināto un cietlodēto savienojumu pārbaude. Līmēšanas metodes un līmēto savienojumu pārbaude. 2 7.16. Gaisa kuģa svars un smaguma centrs a) Smaguma centra/līdzsvara ierobežojumu aprēķināšana: attiecīgo dokumentu lietojums. 2 b) Gaisa kuģa sagatavošana svēršanai. Gaisa kuģa svēršana. 2 7.17. Darbības ar gaisa kuģi un glabāšana 2 Gaisa kuģa manevrēšana/vilkšana un ar to saistītie drošības pasākumi. Gaisa kuģa pacelšana, nobremzēšana, nostiprināšana un ar to saistītie drošības pasākumi. Gaisa kuģa glabāšanas metodes. Degvielas atkārtotas uzpildīšanas un noliešanas procedūras. Atkausēšanas/pretapledošanas procedūras. Elektriskās, hidrauliskās un pneimatiskās enerģijas padeves avoti, kas atrodas uz zemes. Vides apstākļu ietekme uz gaisa kuģa glabāšanu un lietošanu. 7.18. Demontāžas, apskates, remonta un montāžas metodes a) Defektu veidi un vizuālās pārbaudes metodes. Korozijas noņemšana, novērtēšana un aizsardzība. 3 b) Vispārējās remonta metodes, konstrukcijas remonta rokasgrāmata. Novecošanas, noguruma un korozijas kontroles programmas. 2 c) Nesagraujošās pārbaudes metodes, ieskaitot krāsu, radiogrāfisko, virpuļstrāvas, ultraskaņas un optisko metodi. 2 d) Demontāžas un atkārtotas montāžas metodes. 2 e) Defektu noteikšanas metodes. 2 7.19. Ārkārtas gadījumi a) Apskates pēc zibens spērieniem un HIRE iespiešanās. 2 b) Pārbaudes pēc tādiem ārkārtas gadījumiem, kā smagnējas nosēšanas un lidojums vētras laikā. 2 7.20. Tehniskās apkopes procedūras 2 Tehniskās apkopes plānošana. Izmaiņu veikšanas procedūras. Glabāšanas procedūras. Sertifikācijas/nodošanas izmantošanā procedūras. Saskarne ar gaisa kuģa darbību. Tehniskās apkopes pārbaude / kvalitātes kontrole / kvalitātes nodrošināšana. Papildu tehniskās apkopes procedūras. Ierobežota darbmūža detaļu uzraudzība. 8. MODULIS. AERODINAMIKAS PAMATI LĪMENIS A B1 B2 B3 8.1. Atmosfēras fizika 1 2 2 1 Starptautisko atmosfēras standartu (ISA) lietojums aerodinamikā. 8.2. Aerodinamika 1 2 2 1 Gaisa plūsma ap ķermeni. Robežslānis, laminārā un turbulentā plūsma, brīvā plūsma, relatīvā gaisa plūsma, augšējā un apakšējā gaisa plūsma ap spārnu, virpuļi, plūsmas apstāšanās. Termini: liekums, horda, vidējā aerodinamiskā horda, profila pretestība, inducētā pretestība, spiediena centrs, uzplūdes leņķis, spārna pozitīvā un negatīvā vērpe, aerodinamiskā kvalitāte, spārna forma un spārna relatīvais pagarinājums. Vilce, svars, rezultatīvais aerodinamiskais spēks. Cēlējspēka un pretestības radīšana: uzplūdes leņķis, cēlējspēka koeficients, pretestības koeficients, polāre, iekrišana. Uzkrājumi uz aerodinamiskās virsmas, ieskaitot ledu, sniegu, sarmu. 8.3. Lidojuma teorija 1 2 2 1 Attiecība starp cēlējspēku, svaru, vilci un pretestību. Planēšanas proporcija. Horizontāli, nepaātrināti lidojumi, darbība. Pagrieziena teorija. Slodzes faktora ietekme: iekrišana, lidojuma režīmu diapazons un konstrukcijas ierobežojumi. Cēlējspēka forsēšana. 8.4. Lidojuma stabilitāte un dinamika 1 2 2 1 Garenvirziena, sānu un virziena stabilitāte (aktīvā un pasīvā). 9.A MODULIS. CILVĒKA FAKTORI Piezīme. Šis modulis neattiecas uz B3 kategoriju. B3 kategorijas attiecīgie priekšmeti definēti 9.B modulī. LĪMENIS A B1 B2 9.1. Vispārēji 1 2 2 Vajadzība ņemt vērā cilvēka faktorus. Starpgadījumi, kas attiecināmi uz cilvēka faktoriem/kļūdām. “Mērfija” likums. 9.2. Cilvēka veiktspēja un ierobežojumi 1 2 2 Redze. Dzirde. Informācijas apstrāde. Uzmanība un uztvere. Atmiņa. Klaustrofobija un fiziskā piekļuve. 9.3. Sociālā psiholoģija 1 1 1 Atbildība: individuālā un grupas. Motivācija un demotivācija. Salīdzinājuma spiediens. “Kultūras” jautājumi. Darbs komandā. Pārvaldība, uzraudzība un vadība. 9.4. Faktori, kas ietekmē veiktspēju 2 2 2 Fiziskā sagatavotība/veselība. Stress: ar ģimeni un darbu saistītais. Laika trūkums un termiņi. Noslogojums: pārslodze un nepietiekams noslogojums. Miegs un nogurums, maiņu darbs. Alkohols, medikamenti, narkotiku lietošana. 9.5. Fiziskā vide 1 1 1 Trokšņi un izgarojumi. Apgaismojums. Klimats un temperatūra. Kustības un vibrācijas. Darba vide. 9.6. Uzdevumi 1 1 1 Fizisks darbs. Monotoni darbi. Vizuālā pārbaude. Kompleksas sistēmas. 9.7. Komunikācija 2 2 2 Komandās un starp tām. Darbu iegrāmatošana un reģistrēšana. Jaunākās informācijas sniegšana. Informācijas izplatīšana. 9.8. Cilvēka kļūdas 1 2 2 Kļūdu modeļi un teorijas. Kļūdu veidi apkopes darbos. Kļūdīšanās sekas (t. i., negadījumi). Kļūdu vadība un izvairīšanās no tām. 9.9. Apdraudējumi darba vietā 1 2 2 Apdraudējumu pazīšana un novēršana. Rīkošanās ārkārtas situācijās. 9.B MODULIS. CILVĒKA FAKTORI Piezīme. Šā moduļa jomā jāiekļauj apkopes vide ar mazākām prasībām B3 kategorijas licences turētājiem. LĪMENIS B3 9.1. Vispārēji 2 Vajadzība ņemt vērā cilvēka faktorus. Starpgadījumi, kas attiecināmi uz cilvēka faktoriem/kļūdām. “Mērfija” likums. 9.2. Cilvēka veiktspēja un ierobežojumi 2 Redze. Dzirde. Informācijas apstrāde. Uzmanība un uztvere. Atmiņa. Klaustrofobija un fiziskā piekļuve. 9.3. Sociālā psiholoģija 1 Atbildība: individuālā un grupas. Motivācija un demotivācija. Salīdzinājuma spiediens. “Kultūras” jautājumi. Darbs komandā. Pārvaldība, uzraudzība un vadība. 9.4. Faktori, kas ietekmē veiktspēju 2 Fiziskā sagatavotība/veselība. Stress: ar ģimeni un darbu saistītais. Laika trūkums un termiņi. Noslogojums: pārslodze un nepietiekams noslogojums. Miegs un nogurums, maiņu darbs. Alkohols, medikamenti, narkotiku lietošana. 9.5. Fiziskā vide 1 Trokšņi un izgarojumi. Apgaismojums. Klimats un temperatūra. Kustības un vibrācijas. Darba vide. 9.6. Uzdevumi 1 Fizisks darbs. Monotoni darbi. Vizuālā pārbaude. Kompleksas sistēmas. 9.7. Komunikācija 2 Komandās un starp tām. Darbu iegrāmatošana un reģistrēšana. Jaunākās informācijas sniegšana. Informācijas izplatīšana. 9.8. Cilvēka kļūdas 2 Kļūdu modeļi un teorijas. Kļūdu veidi apkopes darbos. Kļūdīšanās sekas (t. i., negadījumi). Kļūdu vadība un izvairīšanās no tām. 9.9. Apdraudējumi darba vietā 2 Apdraudējumu pazīšana un novēršana. Rīkošanās ārkārtas situācijās. 10. MODULIS. AVIĀCIJAS TIESĪBU AKTI LĪMENIS A B1 B2 B3 10.1. Tiesiskais regulējums 1 1 1 1 Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas nozīme. Eiropas Komisijas nozīme. EASA nozīme. Dalībvalstu un valstu atbildīgo aviācijas institūciju nozīme. Regula (EK) Nr. 216/2008 un tās īstenošanas noteikumi Regulā (EK) Nr. 1702/2003 un Regulā (EK) Nr. 2042/2003. Saistība starp dažādajiem pielikumiem (daļām), piemēram, 21. daļu, M daļu, 145. daļu, 66. daļu, 147. daļu un ES-OPS. 10.2. Sertificējošais personāls – Tehniskā apkope 2 2 2 2 Detalizēta 66. daļas izpratne. 10.3. Apstiprinātās tehniskās apkopes organizācijas 2 2 2 2 Detalizēta 145. daļas un M daļas F apakšdaļas izpratne. 10.4. Gaisa kuģu ekspluatācija 1 1 1 1 ES-OPS vispārēja izpratne. Aviācijas uzņēmumu sertifikāti. Uzņēmumu pienākumi, jo īpaši attiecībā uz lidojumderīguma uzturēšanu un tehnisko apkopi. Gaisa kuģu tehniskās apkopes programma. MEL/CDL. Līdzvedamie dokumenti. Gaisa kuģu trafareti (zīmes). 10.5. Gaisa kuģu, daļu un ierīču sertifikācija a) Vispārīgi — 1 1 1 21. daļas un EASA sertifikācijas specifikācijas CS-23, 25, 27, 29 vispārēja izpratne. b) Dokumenti — 2 2 2 Lidojumderīguma sertifikāts; ierobežots lidojumderīguma sertifikāts un lidošanas atļauja. Reģistrācijas apliecība. Trokšņa līmeņa sertifikāts. Svara saraksts. Radiostacijas licence un apstiprinājums. 10.6. Lidojumderīguma uzturēšana 2 2 2 2 21. daļas noteikumu, kas saistīti ar lidojumderīguma uzturēšanu, detalizēta izpratne. Detalizēta M daļas izpratne. 10.7. Piemērojamās valstu un starptautiskās prasības (ja tās nav aizstātas ar ES prasībām) a) Tehniskās apkopes programmām, pārbaudēm un apskatēm. Norādījumiem attiecībā uz lidojumderīgumu. Ekspluatācijas biļeteniem, ražotāja pakalpojumu informācijai. Izmaiņām un remontiem. Tehniskās apkopes dokumentācijai: tehniskās apkopes rokasgrāmatām, konstrukcijas remonta rokasgrāmatām, ilustrētajam detaļu katalogam utt. 1 2 2 2 Tikai A un B2 licencēm: Galvenie obligātā aprīkojuma saraksti, obligātā aprīkojuma saraksts, nosūtīšanas pieļaujamo noviržu saraksti. b) Lidojumderīguma uzturēšana. Minimālās aprīkojuma prasības – pārbaudes lidojumi. — 1 1 1 Tikai B1 un B2 licencēm: ETOPS, tehniskās apkopes un nosūtīšanas prasības. Ekspluatācija visos laika apstākļos, 2/3 kategorijas darbības un minimālā aprīkojuma prasības. 11.A MODULIS. LIDMAŠĪNAS AR TURBODZINĒJU AERODINAMIKA, STRUKTŪRAS UN SISTĒMAS LĪMENIS A1 B1.1 11.1. Lidojuma teorija 11.1.1. Lidmašīnas aerodinamika un vadības ierīces 1 2 Darbība un ietekme: sānsveres vadība: eleroni un spoileri, tangāžas vadības ierīces: augstumstūres, stabilizatoraugstumstūres, mainīgie horizontālie stabilizatori un “pīles” shēmas vadības plāksnes, lidojuma kursa vadības ierīces, virzienstūres ierobežotāji. Vadība, lietojot elevonus un virziena un augstumstūres. Cēlējspēka palielināšanas ierīces, spraugas, priekšspārņi, aizspārņi, flaperoni. Pretestības radīšanas ierīces, spoileri, cēlējspēka samazināšanas ierīces, aerodinamiskās bremzes. Plūsmas turbulizatoru un trīsstūrveidīgo spārna uzplūdes malu ietekme. Robežslāņa vadība lietojot turbulizatorus, iekrišanas ķīļveida indikatorus vai spārna uzplūdes malas ierīces. Trimmeru, kompensatoru un vadošo kompensatoru, servokompensatoru, atsperes servokompensatoru, masas līdzsvara paneļu, vadības virsmas noliekšanas paneļu un aerodinamiskā līdzsvara paneļu darbība un ietekme. 11.1.2. Lidojums lielā ātrumā 1 2 Skaņas ātrums, zemskaņas lidojums, pieskaņas lidojums, virsskaņas lidojums. Maha skaitlis, kritiskais Maha skaitlis, saspiežamības baftings, triecienvilnis, aerodinamiskais sasilums, laukuma likums. Faktori, kas ietekmē gaisa plūsmas ieplūdi liela ātruma lidmašīnas dzinējos. Bultveida spārna ietekme uz kritisko Maha skaitli. 11.2. Gaisa kuģu korpusu konstrukcijas – Vispārīgie jēdzieni a) Lidojumderīguma prasības konstrukcijas izturības ziņā. Primārā, sekundārā un terciārā konstrukcijas klasifikācija. Drošuma, droša kalpošanas laika, bojājumu pielaides jēdzieni. Zonālās un stacijas identifikācijas sistēmas. Spriegums, deformācija, liece, spiede, bīde, vērpe, stiepe, centrbēdzes spēku radītais spriegums, nogurums. Drenāžas un ventilācijas noteikumi. Sistēmu uzstādīšanas noteikumi. Zibens aizsardzības noteikums. Gaisa kuģa sastiprināšana. 2 2 b) Izgatavošanas metodes: noslogotas virsmas fizelāžai, apļveida karkasa elementiem, stringeriem, lonžeroniem, starpsienām, rāmjiem, dubleriem, spraišļiem, šķērsribām, sijām, grīdas konstrukcijām, stiprinājumiem, apšūšanas, pretkorozijas aizsardzības metodes, spārnu, astes stabilizācijas virsmu un dzinēju pievienojumi. Konstrukcijas montāžas metodes: kniedēšana, skrūvēšana, līmēšana. Virsmas aizsardzības metodes, piemēram, hromēšana, anodēšana, krāsošana. Virsmas tīrīšana. Korpusa simetrija: iztaisnošanas metodes un simetrijas pārbaudes. 1 2 11.3. Gaisa kuģu korpusu konstrukcijas – Lidmašīnas 11.3.1. Fizelāža (ATA 52/53/56) 1 2 Uzbūve un hermētiskais blīvējums. Spārnu, stabilizatoru, pilona un šasijas pievienojumi. Sēdekļu iemontēšana un kravas iekraušanas sistēma. Durvis un avārijas izejas: uzbūve, mehānismi, darbība un drošības ierīces. Logu un priekšējā stikla uzbūve un mehānismi. 11.3.2. Spārni (ATA 57) 1 2 Uzbūve. Degvielas tvertnes. Šasijas, pilonu, vadības virsmu un cēlējspēka/pretestības palielināšanas paneļu pievienojumi. 11.3.3. Stabilizatori (ATA 55) 1 2 Uzbūve. Vadības virsmu pievienojums. 11.3.4. Lidojuma vadības virsmas (ATA 55/57) 1 2 Uzbūve un pievienojums. Līdzsvarošana – masas un aerodinamiskā. 11.3.5. Gondolas/piloni (ATA 54) 1 2 Gondolas/piloni: uzbūve, ugunsdrošās starpsienas, dzinēja stiprinājumi. 11.4. Gaisa kondicionēšana un kabīnes hermetizācija (ATA 21) 11.4.1. Gaisa padeve 1 2 Gaisa padeves avoti, ieskaitot no dzinēja kompresora novirzīto gaisa plūsmu, palīgdzinēju un pārvietojamo kompresoru. 11.4.2. Gaisa kondicionēšana 1 3 Gaisa kondicionēšanas sistēmas. Turbodzesinātāji un dzesētāji. Sadales sistēmas. Gaisa plūsmas, temperatūras un mitruma kontroles sistēma. 11.4.3. Hermetizēšana 1 3 Hermetizēšanas sistēmas. Kontrole un indikācija, ieskaitot kontroles un drošības vārstus. Kabīnes spiediena augstuma regulētāji. 11.4.4. Drošības un brīdināšanas sistēmas 1 3 Aizsardzības un brīdinājuma sistēmas. 11.5. Instrumenti/radioelektroniskās sistēmas 11.5.1. Instrumentu sistēmas (ATA 31) 1 2 Pilnā un statiskā spiediena mērīšanas sistēmas: altimetrs, lidaparāta gaisa ātruma rādītājs, vertikālā ātruma indikators. Žiroskopiskās sistēmas: mākslīgais horizonts, telpiskā stāvokļa aviohorizonts, virziena rādītājs, aviohorizonts, pagrieziena un slīdēšanas indikators, pagrieziena koordinators. Kompasi: tiešās nolasīšanas, attālās nolasīšanas. Uzplūdes leņķa indikācijas sistēmas, iekrišanas brīdinājuma sistēmas. Pilotu kabīne ar datorizētiem grafiskiem displejiem. Citu gaisa kuģa sistēmu indikācijas sistēmas. 11.5.2. Radioelektroniskās sistēmas 1 1 Turpmāk minēto sistēmu izvietojumu un darbības pamati: automātiskā lidojuma vadības sistēma (ATA 22), sakaru sistēmas (ATA 23), navigācijas sistēmas (ATA 34). 11.6. Elektroenerģija (ATA 24) 1 3 Akumulatoru uzstādīšana un lietošana. Līdzstrāvas elektroenerģijas ražošana. Maiņstrāvas elektroenerģijas ražošana. Elektroenerģijas ražošana ārkārtas gadījumos. Sprieguma regulēšana. Spēka sadale. Invertori, transformatori, taisngrieži. Elektriskās ķēdes aizsardzība. Ārējais/aerodroma enerģijas padeves avots. 11.7. Iekārtas un aprīkojums (ATA 25) a) Prasības ārkārtas gadījumā lietojamām iekārtām. Sēdekļi, drošības jostas un siksnas. 2 2 b) Kabīnes izkārtojums. Aprīkojuma izvietojums. Kabīnes aprīkojuma iemontēšana. Kabīnes izklaides iekārtas. Virtuves iekārtu uzstādīšana. Kravu iekraušanas/izkraušanas un stiprināšanas iekārtas. Traps. 1 1 11.8. Ugunsdrošība (ATA 26) 1 3 a) Uguns un dūmu atklāšanas un brīdināšanas sistēmas. Ugunsdzēsības sistēmas. Sistēmu pārbaudes. b) Pārnēsājamais ugunsdzēšamais aparāts. 1 1 11.9. Lidojuma vadības ierīces (ATA 27) 1 3 Galvenās vadības ierīces: elerons, augstumstūre, virzienstūre, spoilers. Trimmera vadības ierīce. Aktīvās slodzes vadības ierīce. Cēlējspēka palielināšanas ierīces. Cēlējspēka samazināšanas ierīce, aerodinamiskās bremzes. Sistēmas vadība: manuāla, hidrauliska, pneimatiska, elektriska, lidojuma vadības elektriskā sistēma. Mākslīgās slodzes, kursa stabilizatora, Maha trimmera vadības, virzienstūres ierobežotāja un stūres bloķēšanas sistēmas. Līdzsvarošana un nivelēšana. Iekrišanas aizsardzības un brīdinājuma sistēma. 11.10. Degvielas sistēmas (ATA 28) 1 3 Sistēmas izvietojums. Degvielas tvertnes. Degvielas padeves sistēmas. Uzpildīšana, drenāža un ventilācija. Šķērspadeve un pārsūknēšana. Indikācijas un brīdinājumi. Atkārtota uzpildīšana un iztukšošana. Garenvirziena līdzsvara degvielas sistēmas. 11.11. Hidrauliskā enerģija (ATA 29) 1 3 Sistēmas izvietojums. Hidrauliskie šķidrumi. Hidrauliskie rezervuāri un akumulatori. Spiediena radīšanas veids: elektriskais, mehāniskais, pneimatiskais. Spiediena ražošana ārkārtas gadījumos. Filtri. Spiediena regulēšana. Spēka sadale. Indikācijas un brīdinājumi. Saskarne ar citām sistēmām. 11.12. Aizsardzība pret apledojumu un lietu (ATA 30) 1 3 Ledus veidošanās, klasifikācija un atklāšana. Pretapledošanas sistēmas: elektriskās, karsta gaisa un ķīmiskās. Atledošanas sistēmas: elektriskās, karsta gaisa, pneimatiskās un ķīmiskās. Hermetizācija pret lietu. Uztvērēju un drenāžas apsilde. Stiklu tīrīšanas sistēmas. 11.13. Šasija (ATA 32) 2 3 Uzbūve, triecienu vājināšana. Ievilkšanas un izlaišanas sistēmas: parastās un avārijas. Indikācijas un brīdinājumi. Riteņi, bremzes, pretslīdēšanas un pašbremzēšanas iekārtas. Riepas. Stūres iekārta. Gaisa–zemes regulators. 11.14. Lukturi (ATA 33) 2 3 Ārējie: navigācijas, pretsadursmju, nolaišanās, manevrēšanas un apledojuma. Iekšējie: kabīnes, pilotu kabīnes, kravas telpas. Avārijas signalizācijas lukturi. 11.15. Skābeklis (ATA 35) 1 3 Sistēmas izvietojums: pilotu kabīne, kabīne. Avoti, glabāšana, uzpilde un sadale. Padeves regulēšana. Indikācijas un brīdinājumi. 11.16. Pneimatika/vakuums (ATA 36) 1 3 Sistēmas izvietojums. Avoti: dzinējs/palīgdzinējs, kompresori, tvertnes, barošanas avots uz zemes. Spiediena regulēšana. Sadale. Indikācijas un brīdinājumi. Saskarnes ar citām sistēmām. 11.17. Ūdens/atkritumi (ATA 38) 2 3 Ūdens sistēmas izvietojums, padeve, sadale, apkopšana un iztukšošana. Tualetes sistēmas izvietojums, ūdens nolaišana un apkopšana. Korozijas aspekti. 11.18. Borta tehniskās apkopes sistēmas (ATA 45) 1 2 Centrālās tehniskās apkopes datori. Datu ielādēšanas sistēma. Elektroniskās bibliotēkas sistēma. Izdrukāšana. Korpusa uzraudzība (bojājuma pielaides uzraudzība). 11.19. Integrāla modulāra aviācijas elektronika 1 2 Funkcijas, kuras parasti var integrēt integrālās modulārās aviācijas elektronikas (IMA) moduļos, cita starpā ir šādas: izplūdes vadība, gaisa spiediena regulēšana; gaisa ventilācija un regulēšana, aviācijas elektronikas un pilotu kabīnes ventilācijas regulēšana, temperatūras regulēšana, gaisa satiksmes sakari, aviācijas elektronikas sakaru maršrutētājs, elektriskās slodzes vadība, drošinātāju uzraudzība, elektriskā sistēma BITE, degvielas vadība, bremžu regulēšana, stūres regulēšana, šasijas ievilkšana un izlaišana, riepu spiediena indikācija, eļļas spiediena indikācija, bremžu temperatūras uzraudzība utt. Pamatsistēma; tīkla komponenti. 11.20. Kabīnes sistēmas (ATA 44) 1 2 Elementi un sastāvdaļas, kas rada iespēju izklaidēt pasažierus un nodrošina sakarus gaisa kuģī (kabīnes iekšējo sakaru sistēma) un starp gaisa kuģi un zemes stacijām (kabīnes tīkla pakalpojumi). Ietver balss, datu, mūzikas un video pārraides. Kabīnes iekšējo sakaru sistēma nodrošina saskarni starp pilotu kabīnes/kabīnes apkalpi un kabīnes sistēmām. Šīs sistēmas atbalsta dažādu saistītu LRU datu apmaiņu un tās parasti darbina no stjuartu paneļa. Kabīnes tīkla pakalpojumi parasti ietver serveri, kurš parasti sadarbojas, cita starpā, ar šādām sistēmām: datu/radio sakari, lidojuma izklaides sistēma. Kabīnes tīkla pakalpojumi var ietvert šādas funkcijas: pieeja pirmslidojuma un lidojuma ziņojumiem, pieeja e-pastam, iekšējam tīklam, internetam, pasažieru datubāze. Pamatsistēma. Lidojuma izklaides sistēma. Ārējo sakaru sistēma. Kabīnes masas atmiņas sistēma. Kabīnes uzraudzības sistēma. Dažādas kabīnes sistēmas. 11.21. Informācijas sistēmas (ATA 44) 1 2 Elementi un sastāvdaļas, kas rada iespēju uzglabāt, atjaunot un atrast informāciju, ko tradicionāli nes papīrs, mikrofilma vai mikrofiša. Ietver elementus, kas paredzēti informācijas glabāšanas un atrašanas funkcijas veikšanai, piemēram, elektroniskās bibliotēkas lielapjoma atmiņa un kontrollers. Neietver elementus un sastāvdaļas, kas uzstādīti citiem mērķiem un ko izmanto kopīgi ar citām sistēmām, piemēram, apkalpes kabīnes printeris vai vispārēja lietojuma displejs. Tipiski piemēri ir gaisa satiksmes un informācijas pārvaldības sistēmas un tīkla servera sistēmas. Gaisa kuģa vispārējā informācijas sistēma. Apkalpes kabīnes informācijas sistēma. Tehniskās apkopes informācijas sistēma. Pasažieru kabīnes informācijas sistēma. Dažādas informācijas sistēma. 11.B MODULIS. LIDMAŠĪNAS AR VIRZUĻDZINĒJU AERODINAMIKA, STRUKTŪRAS UN SISTĒMAS 1. piezīme. Šis modulis neattiecas uz B3 kategoriju. B3 kategorijas attiecīgie priekšmeti definēti 11.C modulī. 2. piezīme. Šā moduļa jomā jāiekļauj to lidmašīnu tehnoloģija, kas iekļautas A2 un B1.2 apakškategorijā. LĪMENIS A2 B1.2 11.1. Lidojuma teorija 11.1.1. Lidmašīnas aerodinamika un vadības ierīces 1 2 Darbība un ietekme: sānsveres vadība: eleroni un spoileri, tangāžas vadības ierīces: augstumstūres, stabilizatoraugstumstūres, mainīgie horizontālie stabilizatori un “pīles” shēmas vadības plāksnes, lidojuma kursa vadības ierīces, virzienstūres ierobežotāji. Vadība lietojot elevonus un virziena un augstumstūres. Cēlējspēka palielināšanas ierīces, spraugas, priekšspārņi, aizspārņi, flaperoni. Pretestības radīšanas ierīces, spoileri, cēlējspēka samazināšanas ierīces, aerodinamiskās bremzes. Plūsmas turbulizatoru un trīsstūrveidīgo spārna uzplūdes malu ietekme. Robežslāņa vadība lietojot turbulizatorus, iekrišanas ķīļveida indikatorus vai spārna uzplūdes malas ierīces. Trimmeru, kompensatoru un vadošo kompensatoru, servokompensatoru, atsperes servokompensatoru, masas līdzsvara paneļu, vadības virsmas noliekšanas paneļu un aerodinamiskā līdzsvara paneļu darbība un ietekme. 11.1.2. Lidojums lielā ātrumā – N/A — — 11.2. Gaisa kuģu korpusu konstrukcijas – Vispārīgie jēdzieni a) Lidojumderīguma prasības konstrukcijas izturības ziņā. Primārā, sekundārā un terciārā konstrukcijas klasifikācija. Drošuma, droša kalpošanas laika, bojājumu pielaides jēdzieni. Zonālās un stacijas identifikācijas sistēmas. Spriegums, deformācija, liece, spiede, bīde, vērpe, stiepe, centrbēdzes spēku radītais spriegums, nogurums. Drenāžas u