Oficiālais Vēstnesis L 230 , 28/08/2002 Lpp. 0007 - 0026



Padomes lēmums (2002. gada 22. jūlijs), ar ko pieņem Padomes reglamentu (2002/682/EK, Euratom) EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 207. panta 3. punkta pirmo daļu, ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 121. panta 3. punktu, tā kā Padomes reglaments ir piemērojams Padomei Eiropas Savienības Līguma V un VI sadaļas jomās saskaņā ar tā 28. panta 1. punktu un 41. panta 1. punktu, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. Vienīgais pants Padomes 2000. gada 5. jūnija Reglamentu (2000/396/EK, EOTK, Euratom) [1], aizstāj ar šādu reglamentu, kas stājas spēkā 2002. gada 23. jūlijā." Padomes Reglaments 1. pants Paziņojumi par sapulcēm un to norises vieta 1. Padome sanāk, ja to sasauc tās priekšsēdētājs pēc paša iniciatīvas vai arī pēc kāda tās locekļa vai Komisijas pieprasījuma [2] Šajā punktā ir atspoguļots Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 204. pants.. 2. Septiņus mēnešus līdz prezidentvalsts pilnvaru laika sākumam, pēc apspriešanās attiecīgi ar iepriekšējām prezidentvalstīm un tām valstīm, kuru pilnvaru laiks turpinās, prezidentvalsts paziņo dienas, kad tā paredz rīkot sanāksmes, kuras Padomei būs jārīko, lai veiktu likumdošanas darbu vai pieņemtu ar darbību saistītus lēmumus. 3. Padome atrodas Briselē. Aprīlī, jūnijā un oktobrī Padomes sēdes notiek Luksemburgā [2]. Ārkārtējos apstākļos un attiecīgi pamatotu iemeslu dēļ Padome vai Pastāvīgo pārstāvju komiteja (Coreper) ar vienprātīgu lēmumu var nolemt, ka Padomes sanāksme notiek citur. 2. pants Padomes sastāvi, Vispārējo lietu un Ārējo attiecību padomes nozīme un programmu izstrāde 1. Padome var rīkot sanāksmes dažādos sastāvos saskaņā ar izlemjamo priekšmetu. Padome tās Vispārējo lietu un ārējo attiecību padomes sastāvā (še turpmāk "Vispārējo lietu un ārējo attiecību padome"), sasaucot sanāksmi, kā minēts 2. punkta a) apakšpunktā, nosaka minēto sastāvu sarakstu, kas dots I pielikumā. 2. Vispārējo lietu un ārējo attiecību padome darbojas divās šādās galvenajās darbības jomās, attiecībā uz kurām tā rīko atsevišķas sanāksmes ar atsevišķu darba kārtību un iespējami dažādos datumos, un kuras attiecīgi aptver šādus jautājumus: a) Eiropadomes sanāksmju sagatavošana un paveiktā darba kontrole, tostarp visu sagatavošanas darbu nepieciešamā koordinēšana, vispārēja politiku koordinēšana, institucionāli un administratīvi jautājumi, horizontālās lietas, kas ietekmē Savienības politiku vairākās jomās, un jebkura lieta, kuru tai uztic Eiropadome, ņemot vērā Ekonomikas un monetārās savienības darbības noteikumus; b) visa Savienības ārējā darbība, jo īpaši kopējā ārpolitika un drošības politika, Eiropas drošības un aizsardzības politika, ārējā tirdzniecība, sadarbība attīstības jomā un humānā palīdzība. 3. Lai sagatavotu Eiropadomes sanāksmes, Vispārējo lietu un ārējo attiecību padome sanāksmē, kas sasaukta saskaņā ar 2. punkta a) apakšpunktu: a) pēc prezidentvalsts priekšlikuma vismaz četras nedēļas līdz Eiropadomes sanāksmei sagatavo darba kārtības projektu ar attiecīgām norādēm; b) dienu pirms Eiropadomes sanāksmes notur galīgo sagatavošanas sanāksmi un apstiprina darba kārtību. Citu Padomes sastāvu priekšlikumus Eiropadomes darba procesam nosūta Vispārējo lietu un ārējo attiecību padomei, kas sasaukta sanāksmē saskaņā ar 2. punkta a) apakšpunktu, vismaz divas nedēļas pirms Eiropadomes sanāksmes. Izņemot ārkārtējus un neparedzamus iemeslus, kas saistīti, piemēram, ar pašreizējiem starptautiskiem notikumiem, neviens cits Padomes sastāvs vai Padomes sagatavošanas komiteja nedrīkst rīkot sanāksmi laikposmā starp b) apakšpunktā minēto galīgo sagatavošanas sanāksmi un Eiropadomes sanāksmi. 4. Vispārējo lietu un ārējo attiecību padome, kas sasaukta sanāksmē saskaņā ar 2. punkta a) apakšpunktu, iesaka Eiropadomei pieņemt daudzgadu stratēģisko programmu nākamajiem trim gadiem, kuras pamatā ir kopīgs priekšlikums, ko, apspriežoties ar Komisiju, sagatavojušas attiecīgās prezidentvalstis. 5. Ņemot vērā minēto daudzgadu stratēģisko programmu un pēc attiecīgas apspriešanās, abas prezidentvalstis, kam jāpilda pilnvaras nākamajā gadā, kopīgi iesniedz gada darbības programmas projektu, kurā izklāstītas Padomes darbības tajā gadā. Šo programmas projektu katru gadu decembrī iesniedz Vispārējo lietu un ārējo attiecību padomei. Šis programmas projekts, inter alia, attiecas arī uz atbilstošiem jautājumiem, kas izriet no tā dialoga par politikas prioritātēm attiecīgajam gadam, kas noticis pēc Komisijas iniciatīvas. Abas attiecīgās prezidentvalstis pabeidz šo programmu, pamatojoties uz diskusiju Vispārējo lietu un ārējo attiecību padomē, kas sasaukta sanāksmē saskaņā ar 2. punkta a) apakšpunktu. 6. Nākamā prezidentvalsts sagatavo orientējošas pagaidu darba kārtības Padomes sanāksmēm, kuras paredzētas nākamajos sešos mēnešos, atspoguļojot ieplānoto likumdošanas darbu un ar darbību saistītus lēmumus. Šīs orientējošās pagaidu darba kārtības sagatavo, vēlākais, vienu nedēļu līdz tās pilnvaru laika sākumam, pamatojoties uz gada darbības programmu un pēc apspriešanās ar Komisiju. Vajadzības gadījumā var paredzēt vairākas Padomes sanāksmes papildus tām, kas iepriekš plānotas. Līdzīgas orientējošas pagaidu darba kārtības Padomes sanāksmēm, kas plānotas sešu mēnešu laikposmā, kurš seko pirmajā daļā minētajam, attiecīgā prezidentvalsts sagatavo pēc apspriešanās ar Komisiju un nākamo prezidentvalsti, vēlākais, vienu nedēļu līdz tās pilnvaru laika sākumam. Ja sešos mēnešos jebkura no minētajā laikposmā plānotajām sanāksmēm izrādās nepamatota, prezidentvalsts to nesasauc. [3] Darba kārtība 1. Ņemot vērā Padomes gada programmu, priekšsēdētājs sagatavo pagaidu darba kārtību katrai sanāksmei. Darba kārtību nosūta pārējiem Padomes locekļiem un Komisijai vismaz 14 dienas pirms sanāksmes sākuma. 2. Pagaidu darba kārtībā ir iekļauti punkti, par kuriem Ģenerālsekretariāts no Padomes locekļa vai no Komisijas vismaz 16 dienas pirms attiecīgās sanāksmes sākuma ir saņēmis pieprasījumu iekļaut tos darba kārtībā, līdz ar dokumentiem saistībā ar tiem. Pagaidu darba kārtībā ar zvaigznīti ir atzīmēti arī tie punkti, par kuriem prezidentvalsts, Padomes loceklis vai Komisija var pieprasīt balsojumu. Šādu atzīmi izdara, tiklīdz ir izpildīti visi Līgumos paredzētie procedūras noteikumi. 3. Punktus, kas saistīti ar tiesību akta vai kopējas nostājas pieņemšanu attiecībā uz likumdošanas iniciatīvu vai priekšlikumu par pasākumu, kas jāpieņem saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību VI sadaļu, neiekļauj pagaidu darba kārtībā lēmuma pieņemšanai, kamēr nav beidzies sešu nedēļu laikposms, kurš paredzēts 3. punktā Protokolā par valstu parlamentu nozīmi Eiropas Savienībā. Padome var vienprātīgi atkāpties no sešu nedēļu laikposma, ja uz punkta iekļaušanu attiecas izņēmums, pamatojoties uz minētā protokola 3. punktā paredzēto steidzamību. 4. Minētajā darba kārtībā drīkst iekļaut tikai tos punktus, attiecībā uz kuriem Padomes locekļiem un Komisijai ir nosūtīti dokumenti, vēlākais, līdz dienai, kad nosūta pagaidu darba kārtību. 5. Ģenerālsekretariāts nosūta Padomes locekļiem un Komisijai pieprasījumus par punktu iekļaušanu darba kārtībā, kā arī dokumentus, attiecībā uz kuriem netika ievēroti iepriekš minētie termiņi. Ja līdz tās nedēļas beigām, kas ir pirms nedēļas, kurā notiek Padomes sanāksme, Pastāvīgo pārstāvju komiteja nav beigusi izskatīt likumdošanas jautājumus 7. panta nozīmē, prezidentvalsts tos izņem no pagaidu darba kārtības, ja vien steidzamības dēļ neparedz citādi un neierobežojot 2. punktu. 6. Pagaidu darba kārtību iedala A un B daļā. Punktus, kurus Padome var apstiprināt bez apspriešanas, iekļauj A daļā, taču jebkuram Padomes vai Komisijas loceklim ir iespējams izteikt viedokli šo punktu apstiprināšanas brīdī un iekļaut izteikumus protokolā. 7. Darba kārtību Padome apstiprina katras sanāksmes sākumā. Lai darba kārtībā iekļautu punktu, kas nav ierakstīts pagaidu darba kārtībā, Padomei jāpieņem vienprātīgs lēmums. Šādi iekļautus punktus var izvirzīt balsošanai, ja ir izpildīti visi Līgumos paredzētie procedūras noteikumi. 8. Tomēr "A" punktu no darba kārtības izņem — ja vien Padome nenolemj citādi — ja nostāja attiecībā uz "A" punktu varētu izraisīt turpmāku punkta apspriešanu vai ja to pieprasa Padomes loceklis vai Komisija. 9. Jebkuram pieprasījumam iekļaut "cita jautājuma" punktu pievieno skaidrojošu dokumentu. 4. pants Tā Padomes locekļa pārstāvība, kas nevar piedalīties sanāksmē Ievērojot 11. panta noteikumus par balsstiesību deleģēšanu, Padomes loceklis, kurš nevar piedalīties sanāksmē, var organizēt sev pārstāvību. 5. pants Sanāksmes 1. Padomes sanāksmes nav atklātas, izņemot 8. pantā minētos gadījumus. 2. Komisiju uzaicina piedalīties Padomes sanāksmēs. Tas pats attiecas uz Eiropas Centrālo banku gadījumos, kad tā realizē savas iniciatīvas tiesības. Padome tomēr var nolemt apspriesties bez Komisijas vai Eiropas Centrālās bankas klātbūtnes. 3. Padomes un Komisijas locekļus drīkst pavadīt amatpersonas, kuras tiem palīdz. Šo amatpersonu vārdus un amatus Ģenerālsekretariātam paziņo iepriekš. Padome var noteikt to maksimālo personu skaitu katrā delegācijā, kas vienlaicīgi drīkst atrasties Padomes sanāksmes telpā, ieskaitot Padomes locekļus. 4. Padomes sanāksmēs ielaiž tikai pēc Ģenerālsekretariāta izsniegtas caurlaides uzrādīšanas. 6. pants Dienesta noslēpums un dokumentu uzrādīšana tiesas prāvās 1. Neierobežojot 8. un 9. pantu un noteikumus par dokumentu publiskumu, uz Padomes apspriedēm attiecas dienesta noslēpuma ievērošanas pienākums, izņemot, ja Padome nolemj citādi. 2. Padome vai Pastāvīgo pārstāvju komiteja var atļaut izmantošanai tiesas prāvā uzrādīt to Padomes dokumentu kopiju vai izrakstu, kuri nav vēl darīti pieejami sabiedrībai saskaņā ar noteikumiem par dokumentu publiskumu. 7. pants Gadījumi, kad Padome rīkojas likumdevēja statusā Padome rīkojas likumdevēja statusā Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 207. panta 3. punkta otrās daļas nozīmē, kad tā pieņem noteikumus, kas ir juridiski saistoši dalībvalstīs vai dalībvalstīm, regulu, direktīvu, pamatlēmumu vai lēmumu veidā, pamatojoties uz attiecīgiem Līgumu noteikumiem, izņemot apspriedes, kuru rezultātā pieņem iekšējus pasākumus, administratīvus vai budžeta aktus, tiesību aktus attiecībā uz iestāžu savstarpējām attiecībām vai starptautiskām attiecībām vai nesaistošus tiesību aktus (piemēram, atzinumus, ieteikumus vai rezolūcijas). Ja Padomei iesniedz likumdošanas iniciatīvas, tā atturas no tādu tiesību aktu pieņemšanas, kas nav paredzēti Līgumos, piemēram, rezolūcijas vai deklarācijas, kuras nav minētas 9. pantā. 8. pants Sabiedrībai pieejamas Padomes apspriedes un publiskas debates 1. Padomes apspriedes par tiesību aktiem, kas jāpieņem saskaņā ar koplēmuma procedūru, kura paredzēta Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 251. pantā, ir pieejamas sabiedrībai šādi: a) sabiedrībai pieejama ir Komisijas veiktā iepazīstināšana ar tās vissvarīgākajām likumdošanas iniciatīvām un attiecīgās debates Padomē. Šādu iniciatīvu sarakstu katru sešu mēnešu laikposma sākumā pieņem Vispārējo lietu un ārējo attiecību padome, kas sanāk sanāksmē saskaņā ar 2. panta 2. punkta a) apakšpunktu, pēc prezidentvalsts priekšlikuma un pēc apspriešanās ar Komisiju; [4]. Šādos gadījumos Padomes apspriedes ir sabiedrībai pieejamas, pārraidot Padomes sanāksmi ar audiovizuālu līdzekļu palīdzību, īpaši klausīšanās telpā. Balsošanas rezultātus parāda ar vizuāliem līdzekļiem. Ģenerālsekretariāts, ja vien iespējams, iepriekš informē sabiedrību par dienām un aptuveno laiku, kad notiks audiovizuālās pārraides, un veic visus praktiskos pasākumus, lai nodrošinātu pienācīgu šā punkta īstenošanu. 2. Vispārējo lietu un ārējo attiecību padome, kas sanāk sanāksmē saskaņā ar 2. panta 2. punkta a) apakšpunktu, katru gadu rīko publiskas debates par Padomes gada darbības programmu un, ja vajadzīgs, par Komisijas gada darba programmu. Šīs ikgadējās publiskās debates ir publiski pārraidāmas ar audiovizuālu līdzekļu palīdzību. 3. Padome pēc Padomes vai Pastāvīgo pārstāvju komitejas lēmuma, kas pieņemts ar kvalificētu balsu vairākumu, rīko vismaz vienas publiskas debates par svarīgām jaunām likumdošanas iniciatīvām, kas nav minētas 1. punktā. Padome vai Pastāvīgo pārstāvju komiteja, katru gadījumu izskatot atsevišķi, ar kvalificētu balsu vairākumu var nolemt, ka jārīko citas publiskas debates par svarīgiem jautājumiem, kas ietekmē Savienības intereses. Prezidentvalsts, jebkura Padomes locekļa vai Komisijas ziņā ir ierosināt jautājumus vai īpašas tēmas šādām debatēm. Šādas debates ir publiski pārraidāmas ar audiovizuālu līdzekļu palīdzību. 9. pants Balsojumu, balsojumu skaidrojumu un protokolu publiskošana 1. Papildus gadījumiem, kad Padomes apspriedes ir sabiedrībai pieejamas saskaņā ar 8. panta 1. punktu, Padomei rīkojoties likumdevēja statusā 7. panta nozīmē, tiek publiskoti arī balsojumu rezultāti un Padomes locekļu sniegtie balsojumu skaidrojumi, kā arī Padomes protokolā iekļautie paziņojumi un šajā protokolā iekļautie punkti, kas saistīti ar tiesību aktu pieņemšanu. To pašu noteikumu piemēro attiecībā uz: a) balsojumu rezultātiem un balsojumu skaidrojumiem, kā arī Padomes protokolā iekļautajiem paziņojumiem un šajā protokolā iekļautajiem punktiem, kas attiecas uz kopējas nostājas pieņemšanu, ievērojot Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 251. vai 252. pantu; b) balsojumu rezultātiem un Padomes locekļu vai to pārstāvju sniegtajiem balsojumu skaidrojumiem Samierināšanas komitejā, kas izveidota saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 251. pantu, kā arī Padomes protokolā iekļautajiem paziņojumiem un šajā protokolā iekļautajiem punktiem, kuri attiecas uz Samierināšanas komitejas sanāksmi; c) balsojumu rezultātiem un balsojumu skaidrojumiem, kā arī Padomes protokolā iekļautajiem paziņojumiem un šajā protokolā iekļautajiem punktiem, kas attiecas uz Padomes izstrādātu konvenciju, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību VI sadaļu. 2. Turklāt balsojumu rezultātus publisko šādos gadījumos: a) ja Padome rīkojas saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu, pieņemot vienprātīgu Padomes vai Pastāvīgo pārstāvju komitejas lēmumu pēc viena to locekļa pieprasījuma; b) ja Padome pieņem kopēju nostāju Līguma par Eiropas Savienību VI sadaļas nozīmē, pieņemot vienprātīgu Padomes vai Pastāvīgo pārstāvju komitejas lēmumu pēc viena to locekļa pieprasījuma; c) citos gadījumos, pieņemot Padomes vai Pastāvīgo pārstāvju komitejas lēmumu pēc viena to locekļa pieprasījuma. Ja Padomes balsojuma rezultātu publisko saskaņā ar a), b) un c) apakšpunktu, pēc attiecīgo Padomes locekļu pieprasījuma publisko arī balsojuma laikā sniegtos balsojumu skaidrojumus, pienācīgi ievērojot šo reglamentu, juridisko noteiktību un Padomes intereses. Padomes protokolā ierakstītos paziņojumus un šāda protokola punktus, kas saistīti ar a), b) un c) apakšpunktā minēto tiesību aktu pieņemšanu, publisko ar Padomes vai Pastāvīgo pārstāvju komitejas lēmumu, kas pieņemts pēc viena to locekļa pieprasījuma. 3. Balsojumus nepublisko gadījumos, ja notikusi apspriešana, kuras rezultātā jānotiek indikatīviem balsojumiem vai jāpieņem provizoriski tiesību akti. 10. pants Padomes dokumentu publiskums Īpaši noteikumi attiecībā uz Padomes dokumentu publiskumu ir izklāstīti II pielikumā. 11. pants Balsošanas kārtība un kvorums 1. Padome balso pēc tās priekšsēdētāja iniciatīvas. Priekšsēdētājam turklāt jāatklāj balsošanas procedūra pēc Padomes locekļa vai Komisijas iniciatīvas ar noteikumu, ka šādi nolemj Padomes locekļu vairākums. 2. Padomes locekļi balso dalībvalstu kārtībā, kāda noteikta Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 203. pantā, sākot ar to locekli, kurš saskaņā ar minēto kārtību ir nākamais pēc locekļa, kas atrodas priekšsēdētāja amatā. 3. Katrs Padomes loceklis var arī saņemt pilnvaru balsot tikai viena cita locekļa vārdā [5]. 4. Lai Padome varētu balsot, ir jābūt klāt to Padomes locekļu vairākumam, kuriem saskaņā ar Līgumiem ir tiesības balsot. Balsojot priekšsēdētājs ar Ģenerālsekretariāta palīdzību pārbauda, vai ir kvorums. [6] Rakstiskā procedūra 1. Padomes tiesību aktus steidzamos jautājumos var pieņemt, balsojot rakstiski, ja Padome vai Pastāvīgo pārstāvju komiteja vienprātīgi nolemj izmantot šo procedūru. Īpašos apstākļos arī priekšsēdētājs var ierosināt izmantot šo procedūru; šādā gadījumā rakstiskos balsojumus var izmantot, ja visi Padomes locekļi piekrīt šai procedūrai. 2. Komisijas piekrišana izmantot rakstisko procedūru ir nepieciešama tad, ja rakstiskais balsojums paredzēts jautājumā, kuru Padomei ir ierosinājusi Komisija. 3. Ģenerālsekretariāts katru mēnesi sastāda to tiesību aktu kopsavilkumu, kas pieņemti, izmantojot rakstisko procedūru. [7]. 5. Ģenerālsekretariāts nosaka, kad rakstiskās procedūras ir izpildītas. 13. pants Protokols 1. Katrā sanāksmē sagatavo protokolu un, kad tas apstiprināts, to paraksta ģenerālsekretārs/augstais pārstāvis kopējās ārpolitikas un drošības politikas lietās (še turpmāk "ģenerālsekretārs") vai ģenerālsekretāra vietnieks. Viņi var deleģēt savas paraksta tiesības Ģenerālsekretariāta ģenerāldirektoriem. Attiecībā uz katru darba kārtības punktu protokolā parasti norāda: - Padomei iesniegtos dokumentus, - Padomes pieņemtos lēmumus vai izdarītos secinājumus, - Padomes izteiktos paziņojumus un tos paziņojumus, kuru ierakstīšanu ir pieprasījis Padomes loceklis vai Komisija. 2. Ģenerālsekretariāts 15 dienās sagatavo protokola projektu un iesniedz to Padomei vai Pastāvīgo pārstāvju komitejai apstiprināšanai. 3. Līdz šādai apstiprināšanai jebkurš Padomes loceklis vai Komisija var pieprasīt, lai protokolā attiecībā uz jebkuru darba kārtības punktu tiktu iekļautas sīkākas ziņas. Šādus pieprasījumus var izteikt Pastāvīgo pārstāvju komiteja. 14. pants Apspriedes un lēmumi, pamatojoties uz dokumentiem un projektiem, kas sagatavoti valodās, kuras paredzētas spēkā esošajos noteikumos par valodām 1. Izņemot gadījumus, kad Padome, pamatojoties uz steidzamību, vienprātīgi nolemj citādi, Padome apspriežas un pieņem lēmumus, pamatojoties tikai uz tiem dokumentiem un projektiem, kas sagatavoti valodās, kuras precizētas spēkā esošajos noteikumos par valodām. 2. Jebkurš Padomes loceklis var iebilst pret apspriešanu, ja jebkuru ierosināto grozījumu teksti nav sagatavoti tādās 1. punktā minētās valodās, ko viņš vai viņa var norādīt. 15. pants Tiesību aktu parakstīšana Padomes pieņemto tiesību aktu tekstu un Eiropas Parlamenta un Padomes kopīgi pieņemto tiesību aktu tekstu paraksta to pieņemšanas brīdī amatā esošais priekšsēdētājs un ģenerālsekretārs vai ģenerālsekretāra vietnieks. Ģenerālsekretārs un ģenerālsekretāra vietnieks var deleģēt savas paraksta tiesības Ģenerālsekretariāta ģenerāldirektoriem. [8] Nespēja piedalīties balsojumā Lai piemērotu šo reglamentu, saskaņā ar III pielikumu tiks pienācīgi ņemti vērā gadījumi, kad saskaņā ar Līgumiem viens vai vairāki Padomes locekļi nevar piedalīties balsojumā. 17. pants Tiesību aktu publicēšana Oficiālajā Vēstnesī 1. Oficiālajā Vēstnesī ģenerālsekretārs vai ģenerālsekretāra vietnieks publicē šādus tiesību aktus: a) Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 254. panta 1. un 2. punktā minētos tiesību aktus; b) Euratom līguma 163. panta pirmajā daļā minētos tiesību aktus; c) kopējās nostājas, ko Padome pieņēmusi saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 251. un 252. pantā minētajām procedūrām, un šo kopējo nostāju iemeslus; c) pamatlēmumus un lēmumus, kas minēti Līguma par Eiropas Savienību 34. panta 2. punktā; e) konvencijas, ko Padome izstrādājusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 34. panta 2. punktu. Oficiālajā Vēstnesī izdara atsauci uz šādu konvenciju stāšanos spēkā; f) konvencijas, ko dalībvalstis parakstījušas, pamatojoties uz Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 293. pantu. Oficiālajā Vēstnesī izdara atsauci uz šādu konvenciju stāšanos spēkā; g) Kopienas noslēgtus starptautiskus nolīgumus. Oficiālajā Vēstnesī izdara atsauci uz šādu nolīgumu stāšanos spēkā; h) starptautiskus nolīgumus, kas noslēgti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 24. pantu, ja vien Padome nenolemj citādi, pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1049/2001 (2001 gada 30. maijs) par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem [9] 4. un 9. pantu. Oficiālajā Vēstnesī izdara atsauci uz šādu nolīgumu stāšanos spēkā. 2. Ja Padome vai Pastāvīgo pārstāvju komiteja nenolemj citādi, ģenerālsekretārs vai ģenerālsekretāra vietnieks Oficiālajā Vēstnesī publicē šādus dokumentus: a) iniciatīvas, ar ko dalībvalsts iepazīstina Padomi, ievērojot Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 67. panta 1. punktu; b) iniciatīvas, ar ko dalībvalsts iepazīstina Padomi, ievērojot Līguma par Eiropas Savienību 34. panta 2. punktu; c) kopējās nostājas, kas minētas Līguma par Eiropas Savienību 34. panta 2. punktā; d) direktīvas, kas nav minētas Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 254. panta 1. un 2. punktā, lēmumus, kuri nav minēti Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 254. panta 1. punktā, ieteikumus un atzinumus. 3. Padome vai Pastāvīgo pārstāvju komiteja, katru gadījumu izskatot atsevišķi, vienprātīgi izlemj to, vai ģenerālsekretāram vai ģenerālsekretāra vietniekam Oficiālajā Vēstnesī jāpublicē kopējās stratēģijas, vienota rīcība un kopējās nostājas, kas minētas Līguma par Eiropas Savienību 12. pantā. 4. Padome vai Pastāvīgo pārstāvju komiteja, izskatot katru gadījumu atsevišķi un ņemot vērā iespējamo galvenā tiesību akta publicēšanu, izlemj to, vai ģenerālsekretāram vai ģenerālsekretāra vietniekam Oficiālajā Vēstnesī jāpublicē: a) pasākumi, kas vajadzīgi, lai īstenotu vienoto rīcību, kura minēta Līguma par Eiropas Savienību 12. pantā; b) vienotā rīcība, kopējās nostājas vai jebkurš cits lēmums, kas pieņemts, pamatojoties uz kopēju stratēģiju, kā paredzēts Līguma par Eiropas Savienību 23. panta 2. punkta pirmajā ievilkumā; c) jebkuri pasākumi, kas vajadzīgi, lai īstenotu Līguma par Eiropas Savienību 34. panta 2. punktā minētos lēmumus, un jebkuri pasākumi, kuri vajadzīgi, lai īstenotu konvencijas, ko Padome izstrādājusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 34. panta 2. punktu; d) citi Padomes tiesību akti, piemēram, sui generis lēmumi vai rezolūcijas. 5. Ja ar nolīgumu, kas noslēgts starp Kopienām un vienu vai vairākām valstīm vai starptautiskām organizācijām izveido struktūru, kurai piešķirtas lēmējtiesības, Padome, kad šāds nolīgums tiek noslēgts, izlemj to, vai šīs struktūras pieņemtie lēmumi ir jāpublicē Oficiālajā Vēstnesī. 18. pants Tiesību aktu paziņošana 1. Direktīvas, kas nav minētas Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 254. panta 1. un 2. punktā, un lēmumus, kuri nav minēti Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 254. panta 1. punktā, to adresātiem paziņo ģenerālsekretārs, ģenerālsekretāra vietnieks vai ģenerāldirektors to vārdā. 2. Ja minētos dokumentus nepublicē Oficiālajā Vēstnesī, ģenerālsekretārs, ģenerālsekretāra vietnieks vai, viņu vārdā, ģenerāldirektors to adresātiem paziņo šādus tiesību aktus: a) rekomendācijas; a) kopīgās stratēģijas, vienoto rīcību un kopējās nostājas, kas minētas Līguma par Eiropas Savienību 12. pantā; c) kopējās nostājas, kas minētas Līguma par Eiropas Savienību 34. panta 2. punktā; d) pasākumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu tiesību aktus, kas pieņemti, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību 12. un 34. pantu. 3. Ģenerālsekretārs, ģenerālsekretāra vietnieks vai ģenerāldirektors, kas rīkojas viņu vārdā, nosūta dalībvalstu valdībām un Komisijai autentiskus to Padomes direktīvu eksemplārus, kas nav minētas Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 254. panta 1. un 2. punktā, kā arī Padomes lēmumus un ieteikumus. 19. pants [10] Pastāvīgo pārstāvju komiteja, komitejas un darba grupas [11] nodrošina Savienības politiku un darbību pastāvīgumu un seko, lai tiktu ievēroti šādi principi un noteikumi: a) likumības, subsidiaritātes, proporcionalitātes princips un princips, saskaņā ar kuru tiek norādīti tiesību aktu pieņemšanas iemesli; b) noteikumi, ar kuriem piešķir pilnvaras Savienības iestādēm un struktūrām; c) budžeta noteikumi; d) noteikumi par procedūru, pārredzamību un projektu izstrādes kvalitāti. 2. Pastāvīgo pārstāvju komiteja iepriekš pārbauda visus punktus Padomes sanāksmes darba kārtībā, ja vien tā nenolemj citādi. Pastāvīgo pārstāvju komiteja cenšas savā līmenī vienoties par nolīgumu, kas iesniedzams Padomei pieņemšanai. Tā nodrošina pienācīgu Padomes iepazīstināšanu ar lietām un, vajadzības gadījumā, iesniedz pamatnostādnes, izvēles iespējas vai piedāvātos risinājumus. Ārkārtējā situācijā Padome vienprātīgi var nolemt atrisināt jautājumu bez iepriekšējas pārbaudes. 3. Komitejas vai darba grupas var izveidot Pastāvīgo pārstāvju komiteja vai ar Pastāvīgo pārstāvju komitejas apstiprinājumu, lai tās veiktu attiecīgu iepriekš noteiktu sagatavošanas darbu vai izpēti. Ģenerālsekretariāts atjauno un publicē sagatavošanas grupu sarakstu. Tikai šajā sarakstā iekļautās komitejas un darba grupas var rīkot sanāksmes kā Padomes sagatavošanas grupas. 4. Pastāvīgo pārstāvju komiteju atkarībā no darba kārtībā iekļautajiem punktiem vada tās dalībvalsts pastāvīgais pārstāvis vai pastāvīgā pārstāvja vietnieks, kura ir Padomes prezidentvalsts. Ja vien Padome nenolemj citādi, arī dažādas Līgumā paredzētās komitejas vada minētās dalībvalsts delegāts. Tas pats attiecas uz 3. punktā minētajām komitejām un darba grupām, ja vien Pastāvīgo pārstāvju komiteja nenolemj citādi. 5. Lai sagatavotu to Padomes sastāvu sanāksmes, kuri sanāk reizi sešos mēnešos, ja tās notiek šā laikposma pirmajā pusē, komiteju, izņemot Pastāvīgo pārstāvju komiteju, sanāksmes un darba grupu sanāksmes, kas notiek iepriekšējos sešos mēnešos, vada tās dalībvalsts delegāts, kuras kārta ir vadīt minētās Padomes sanāksmes. 6. Ja lietu būtībā izskatīs sešos mēnešos, tās dalībvalsts delegāts, kura ir prezidentvalsts attiecīgajos sešos mēnešos, var iepriekšējā sešu mēnešu laikposmā vadīt komiteju, izņemot Pastāvīgo pārstāvju komiteju, sanāksmes un darba grupu sanāksmes, kad tās apspriež šo lietu. Šo daļu praktiski var īstenot pēc abu attiecīgo prezidentvalstu vienošanās. Konkrētā gadījumā, kad tiek izskatīts Kopienas budžets attiecīgajam finanšu gadam, to Padomes sagatavošanas grupu sanāksmes, kas nav Pastāvīgo pārstāvju komiteja un kas nodarbojas ar Padomes darba kārtības jautājumu sagatavošanu attiecībā uz budžeta izskatīšanu, vada tās dalībvalsts delegāts, kura būs Padomes prezidentvalsts otrajā sešu mēnešu laikposmā gadā pirms attiecīgā finanšu gada. Tas pats, vienojoties ar otru prezidentvalsti, attiecas uz Padomes sanāksmju vadīšanu laikā, kad tiek apspriesti minētie budžeta jautājumi. Attiecīgās prezidentvalstis apspriedīsies par praktisko kārtību. [12]: a) lēmums rīkot Padomes sanāksmi ārpus Briseles vai Luksemburgas (1. panta 3. punkts); b) atļauja izsniegt Padomes dokumenta kopiju vai izrakstu tā izmantošanai tiesas prāvās (6. panta 2. punkts); c) lēmums rīkot publiskas debates Padomē (8. panta 3. punkts); d) lēmums publiskot balsojumu rezultātus gadījumos, kas noteikti 9. panta 2. un 3. punktā; e) lēmums izmantot rakstisko procedūru (12. panta 1. punkts); f) Padomes protokola apstiprināšana vai grozījumi (13. panta 2. un 3. punkts); g) lēmums publicēt vai nepublicēt tekstu vai tiesību aktu Oficiālajā Vēstnesī (17. panta 2., 3. un 4. punkts); h) lēmums apspriesties ar iestādi vai struktūru; i) lēmums, ar ko nosaka vai pagarina termiņu apspriedēm ar kādu iestādi vai struktūru; j) lēmums pagarināt laikposmus, kas noteikti Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 251. panta 7. punktā; k) kādai iestādei vai struktūrai nosūtāmas vēstules teksta apstiprināšana. 20. pants Prezidentvalsts un apspriežu lietišķa norise 1. Prezidentvalsts atbild par šā reglamenta piemērošanu un par to, lai apspriešana norisinātos lietišķi. Ja vien Padome nenolemj citādi, tā var veikt visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai iespējami optimāli izmantotu sanāksmēm atvēlēto laiku, un jo īpaši: a) ierobežot katras delegācijas locekļu skaitu, kam atļauts uzturēties telpā, kur apspriež konkrētu punktu, un nolemt, vai atļaut atvērt klausīšanās telpu; b) noteikt kārtību, kādā aplūkojami punkti, un noteikt to apspriešanas ilgumu; c) organizēt laiku, kas atvēlēts konkrēta punkta apspriešanai, jo īpaši ierobežojot laiku, kurā dalībnieki drīkst runāt, un nosakot kārtību, kādā tie drīkst izteikties; d) lūgt delegācijām līdz noteiktai dienai rakstiski iesniegt savus priekšlikumus apspriežamā teksta grozījumiem, kā arī īsu paskaidrojumu, ja tas vajadzīgs; e) lūgt delegācijām, kurām par konkrētu punktu, tekstu vai tā daļu ir identiska vai līdzīga nostāja, izvēlēties vienu no tām, lai izteiktu to kopējo nostāju sanāksmē vai rakstiski pirms sanāksmes. 2. Neierobežojot 19. panta 4. līdz 6. punktu, kā arī prezidentvalsts pilnvaras un tās vispārējo politisko atbildību, prezidentvalstij palīdz tās dalībvalsts pārstāvis, kas būs nākamā prezidentvalsts. Pēc prezidentvalsts pieprasījuma un rīkojoties pēc tās norādījumiem, nākamā prezidentvalsts to aizstāj, kad tas nepieciešams, un vajadzības gadījumā atbrīvo no dažiem uzdevumiem, kā arī nodrošina Padomes darba nepārtrauktību. [14] Komiteju un darba grupu ziņojumi Neatkarīgi no pārējiem šā reglamenta noteikumiem prezidentvalsts organizē dažādu komiteju un darba grupu sanāksmes tā, lai to ziņojumi būtu pieejami pirms Pastāvīgo pārstāvju komitejas sanāksmēm, kurās tie izskatāmi. Ja vien steidzamības apsvērumu dēļ nav jārīkojas citādi, prezidentvalsts atliek uz nākamo Pastāvīgo pārstāvju komitejas sanāksmi jebkurus tādus likumdošanas jautājumus 7. panta nozīmē, par kuriem komiteja vai darba grupa nav beigusi apspriesties vismaz piecas darba dienas pirms Pastāvīgo pārstāvju komitejas sanāksmes. 22. pants [15] Lai palīdzētu Padomei pildīt savu uzdevumu, t.i., nodrošināt tās pieņemto tiesību aktu projektu izstrādes kvalitāti, Juridiskais dienests atbild par priekšlikumu un tiesību aktu projektu izstrādes kvalitātes pārbaudi attiecīgajā posmā, kā arī par Padomes un tās struktūru uzmanības vēršanu uz ieteikumiem saistībā ar izstrādi, ievērojot 1998. gada 22. decembra Iestāžu nolīgumu. Visā likumdošanas procesā tie, kuri iesniedz tekstus saistībā ar Padomes darbu, pievērš īpašu uzmanību projektu izstrādes kvalitātei. 23. pants Ģenerālsekretārs un Ģenerālsekretariāts 1. Padomei palīdz Ģenerālsekretariāts, ko vada ģenerālsekretārs, kuram palīdz ģenerālsekretāra vietnieks, kas atbild par Ģenerālsekretariāta darbu. Ģenerālsekretāru un ģenerālsekretāra vietnieku ar vienprātīgu lēmumu ieceļ Padome. 2. Padome pieņem lēmumu par Ģenerālsekretariāta uzbūvi [16]. Tās vadībā ģenerālsekretārs un ģenerālsekretāra vietnieks veic visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu Ģenerālsekretariāta pareizu darbību. 3. Ģenerālsekretariāts ir cieši un nepārtraukti iesaistīts Padomes darba organizēšanā, koordinēšanā un saskaņotības nodrošināšanā, kā arī tās ikgadējās programmas īstenošanā. Prezidentvalsts pārziņā un vadībā Ģenerālsekretariāts palīdz tai meklēt risinājumus. Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību noteikumiem, ģenerālsekretārs palīdz Padomei un prezidentvalstij jautājumos, kas attiecas uz kopējo ārpolitiku un drošības politiku, tostarp īpašo pārstāvju darba koordinēšanu. Vajadzības gadījumā ģenerālsekretārs var lūgt prezidentvalsti sasaukt komiteju vai darba grupu, jo īpaši saistībā ar jautājumiem, kas attiecas uz kopējo ārpolitiku un drošības politiku, vai iekļaut kādu punktu komitejas vai darba grupas darba kārtībā. 4. Ģenerālsekretārs vai ģenerālsekretāra vietnieks Padomei iesniedz Padomes izdevumu tāmes projektu pietiekami laicīgi, lai nodrošinātu finanšu noteikumos paredzēto termiņu ievērošanu. 5. Ģenerālsekretārs, kuram palīdz ģenerālsekretāra vietnieks, pilnībā atbild par budžeta II iedaļā — Padome — norādīto apropriāciju pārvaldību un veic visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu to pienācīgu apsaimniekošanu. Viņš īsteno attiecīgās apropriācijas saskaņā ar Eiropas Kopienu vispārējam budžetam piemērojamās Finanšu regulas noteikumiem. 24. pants Drošība Noteikumus par drošību Padome pieņem ar kvalificētu balsu vairākumu. 25. pants Nolīgumu un konvenciju depozitāra pienākumi Ja Padomes ģenerālsekretāru ieceļ par depozitāru nolīgumam, kas noslēgts saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 24. pantu vai ko noslēgusi Kopiena ar vienu vai vairākām valstīm vai starptautiskām organizācijām, konvencijai, kura noslēgta dalībvalstu starpā, vai konvencijai, kas noslēgta, ievērojot Līgumu par Eiropas Savienību, minēto nolīgumu vai konvenciju ratifikācijas, pieņemšanas vai apstiprināšanas dokumentus deponē Padomē. Šādos gadījumos ģenerālsekretārs pilda depozitāra pienākumus un nodrošina arī to, lai šādu nolīgumu vai konvenciju spēkā stāšanās dienas tiktu publicētas Oficiālajā Vēstnesī. 26. pants Pārstāvība Eiropas Parlamentā Padomi Eiropas Parlamentā vai tā komitejās var pārstāvēt prezidentvalsts vai, ar tās piekrišanu, nākamā prezidentvalsts, vai ģenerālsekretārs. Padomi minētajās komitejās var pārstāvēt arī tās ģenerālsekretāra vietnieks vai Ģenerālsekretariāta vecākās amatpersonas, kas rīkojas saskaņā ar prezidentvalsts norādījumiem. Padome var iepazīstināt Eiropas Parlamentu ar savu viedokli arī ar rakstiska paziņojuma palīdzību. 27. pants Noteikumi par tiesību aktu formu Noteikumi par tiesību aktu formu izklāstīti IV pielikumā. 28. pants Padomei adresētā sarakste Padomei paredzēto saraksti nosūta tās priekšsēdētājam uz šādu Padomes adresi: Eiropas Savienības Padome Rue de la Loi 175 B-1048, Brisele I PIELIKUMS PADOMES SASTĀVU SARAKSTS 1. Vispārējās lietas un ārējās attiecības [1]. 2. Ekonomika un finanses [2]. 3. Tieslietas un iekšlietas [3]. 4. Nodarbinātība, sociālā politika, veselība un patērētāju aizsardzība. 5. Konkurētspēja (iekšējais tirgus, rūpniecība un zinātniskie pētījumi) [4]. 6. Transports, telekomunikācijas un enerģētika. 7. Lauksaimniecība un zivsaimniecība. 8. Vide. 9. Izglītība, jaunatne un kultūra [5]. Katras dalībvalsts ziņā ir noteikt to, kā tā tiek pārstāvēta Padomē, saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 203. pantu. [6]. Vispārējo lietu un ārējo attiecību padomes gadījumā katru valdību dažādās šā sastāva sanāksmēs pārstāv tās izvēlēts ministrs vai valsts sekretārs. II PIELIKUMS ĪPAŠI NOTEIKUMI PAR PADOMES DOKUMENTU PUBLISKUMU 1. pants Darbības joma Jebkurai fiziskai vai juridiskai personai ir pieejami Padomes dokumenti, ievērojot Regulā (EK) Nr. 1049/2001 paredzētos principus, nosacījumus un ierobežojumus, un šajā pielikumā paredzētos īpašos noteikumus. 2. pants Apspriešanās par trešo personu dokumentiem 1. Lai piemērotu Regulas (EK) Nr. 1049/2001 4. panta 5. punktu un 9. panta 3. punktu, un, ja vien, pārbaudot dokumentu, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1049/2001 4. panta 1., 2. un 3. punktu, nekļūst skaidrs, ka tas nav izpaužams, notiek apspriešanās ar attiecīgo trešo personu, ja: a) dokuments ir konfidenciāls dokuments, kā minēts Regulas (EK) Nr. 1049/2001 9. panta 1. punktā; b) dokumenta izcelsme ir dalībvalstī un: - tas ticis iesniegts Padomei līdz 2001. gada 3. decembrim, vai - attiecīgā dalībvalsts ir lūgusi to neizpaust bez iepriekšējas tās piekrišanas. 2. Visos pārējos gadījumos, kad Padome saņem pieprasījumu par tās rīcībā esošu trešās personas dokumentu, Ģenerālsekretariāts, nolūkā piemērot Regulas (EK) Nr. 1049/2001 4. panta 4. punktu, apspriežas ar attiecīgo trešo personu, ja vien, pārbaudot dokumentu, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1049/2001 4. panta 1., 2. un 3. punktu, nekļūst skaidrs, ka tas ir izpaužams vai nav izpaužams. 3. Ar trešo personu apspriežas rakstiski (tostarp pa e–pastu) un dod tai pietiekamu termiņu atbildei, ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1049/2001 7. pantā noteikto termiņu. 1. punktā minētajos gadījumos trešajai pusei lūdz sniegt rakstisku atzinumu. 4. Ja uz dokumentu neattiecas 1. punkta a) vai b) apakšpunkts un Ģenerālsekretariāts, ņemot vērā trešās personas negatīvo atzinumu, neuzskata, ka ir piemērojams Regulas (EK) Nr. 1049/2001 4. panta 1. vai 2. punkts, lietu izskata Padome. Ja Padome paredz dokumentu publiskot, trešo personu tūlīt rakstiski informē par Padomes nodomu dokumentu publiskot pēc vismaz 10 darba dienu laikposma. Vienlaicīgi trešās personas uzmanību vērš uz Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 243. pantu. 3. pants Konsultāciju pieprasījumi, ko saņem no citām iestādēm vai no dalībvalstīm Citas iestādes vai dalībvalsts iesniegtos pieprasījumus konsultācijām ar Padomi attiecībā uz pieprasījumu pēc Padomes dokumenta nosūta pa e–pastu uz adresi access@consilium.eu.int vai pa faksu uz numuru + 32 (0) 22 85 63 61. Ģenerālsekretariāts ātri sniedz savu atzinumu Padomes vārdā, ņemot vērā jebkādu termiņu, kas nepieciešams, lai attiecīgā iestāde vai dalībvalsts pieņemtu lēmumu, un vismaz piecās darba dienās. 4. pants Dalībvalstu izcelsmes dokumenti Dalībvalsts jebkuru pieprasījumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1049/2001 4. panta 5. punktu iesniedz rakstiski Ģenerālsekretariātam. 5. pants Dalībvalstu pieprasījumu nosūtīšana Ja dalībvalsts iesniedz Padomei pieprasījumu, to apstrādā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1049/2001 7. un 8. pantu un attiecīgiem šā pielikuma noteikumiem. Ja piekļuvi liedz daļēji vai pilnīgi, pieprasījuma iesniedzēju informē, ka atkārtots pieprasījums jāadresē tieši Padomei. 6. pants Adrese pieprasījumu iesniegšanai Pieprasījumus par piekļuvi dokumentam rakstiski adresē Padomes ģenerālsekretāram/augstajam pārstāvim, rue de la Loi/Wetstraat 175, B–1048, Brisele, pa e–pastu uz adresi access@consilium.eu.int vai pa faksu uz numuru + 32 (0) 22 85 63 61. 7. pants Sākotnējo pieprasījumu izskatīšana Ievērojot Regulas (EK) Nr. 1049/2001 9. panta 2. un 3. punktu, jebkuru pieprasījumu par piekļuvi kādam Padomes dokumentam, apstrādā Ģenerālsekretariāts. 8. pants Atkārtotu pieprasījumu izskatīšana Ievērojot Regulas (EK) Nr. 1049/2001 9. panta 2. un 3. punktu, par jebkuriem atkārtotiem pieprasījumiem lemj Padome. 9. pants Maksa Maksu par Padomes dokumentu izsniegšanu un kopiju nosūtīšanu nosaka ģenerālsekretārs. 10. pants Padomes dokumentu publiskais reģistrs 1. Ģenerālsekretariāts atbild par Padomes dokumentu reģistra publiskuma nodrošināšanu. 2. Papildus atsaucēm uz dokumentiem reģistrā norāda, kuri pēc 2000. gada 1. jūlija sagatavoti dokumenti ir jau publiskoti. Ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti [1] un Regulas (EK) Nr. 1049/2001 16. pantu, to saturu padara pieejamu Internetā. 11. pants Sabiedrībai tieši pieejami dokumenti 1. Šis pants attiecas uz visiem Padomes dokumentiem ar noteikumu, ka tie nav klasificēti, un neierobežo iespēju iesniegt rakstisku pieprasījumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1049/2001 6. pantu. 2. Šajā pantā: - "aprite" ir dokumenta galīgā varianta izplatīšana Padomes locekļiem, to pārstāvjiem vai delegātiem, - "likumdošanas dokuments" ir jebkurš dokuments, kas attiecas uz tiesību akta pārbaudi un pieņemšanu Padomes reglamenta 7. panta nozīmē. 3. Ģenerālsekretariāts dara sabiedrībai pieejamus šādus dokumentus, tiklīdz tie laisti apritē: a) dokumentus, kuru autors nav ne Padome, ne dalībvalsts un kurus publiskojis to autors vai kuri publiskoti ar tā autora piekrišanu; b) pagaidu darba kārtību Padomes sanāksmēm tās dažādos sastāvos; c) Padomes pieņemtu tekstu, ko paredzēts publicēt Oficiālajā Vēstnesī. 4. Ja uz dokumentiem tiešām neattiecas neviens no Regulas (EK) Nr. 1049/2001 4. pantā noteiktajiem izņēmumiem, Ģenerālsekretariāts var publiskot arī šādus dokumentus, tiklīdz tie laisti apritē: a) komiteju un darba grupu pagaidu darba kārtību; b) citus dokumentus, piemēram, informatīvas piezīmes, ziņojumus, progresa ziņojumus un ziņojumus par situāciju apspriedēs Padomē vai vienā no tās sagatavošanas struktūrām, kas neatspoguļo atsevišķas delegāciju nostājas, izņemot Juridiskā dienesta atzinumus un ieteikumus. 5. Ģenerālsekretariāts papildus 3. un 4. punktā minētajiem dokumentiem publisko šādus likumdošanas dokumentus, tiklīdz tie laisti apritē: a) to vēstuļu pavadvēstules un kopijas, kas attiecas uz tiesību aktiem, kurus Padomei adresējušas citas Eiropas Savienības iestādes vai struktūras vai, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1049/2001 4. panta 5. punktu, kāda dalībvalsts; b) piezīmes, kas iesniegtas Pastāvīgo pārstāvju komitejai un/vai Padomei apstiprināšanai (piezīmes par "I/A" un "A" punktiem), kā arī tiesību aktu projektus, uz kuriem tās attiecas; c) lēmumus, ko Padome pieņēmusi Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 251. panta procedūras laikā, un Samierināšanas komitejas kopīgos dokumentus. 6. Pēc viena no 5. punkta c) apakšpunktā minētā lēmuma pieņemšanas vai attiecīgā tiesību akta galīgās pieņemšanas Ģenerālsekretariāts publisko visus likumdošanas dokumentus saistībā ar attiecīgo tiesību aktu, kuri tikuši sastādīti pirms viena no šādiem lēmumiem un uz kuriem neattiecas neviens no Regulas (EK) Nr. 1049/2001 4. panta 1. un 2. punktā un 3. punkta otrajā daļā noteiktajiem izņēmumiem, piemēram, informatīvās piezīmes, ziņojumus, progresa ziņojumus un ziņojumus par situāciju apspriedēs Padomē vai vienā no tās sagatavošanas struktūrām (procedūru iznākumus), izņemot Juridiskā dienesta atzinumus un ieteikumus. Pēc dalībvalsts pieprasījuma dokumentus, uz kuriem attiecas pirmā daļa un kuros atspoguļota attiecīgās dalībvalsts delegācijas atsevišķā nostāja Padomē, nepublisko saskaņā ar šiem noteikumiem. III PIELIKUMS 1. Piemērojot turpmāk norādītos šā reglamenta noteikumus, un lēmumos, attiecībā uz kuriem saskaņā ar Līgumiem Padomes vai Pastāvīgo pārstāvju komitejas locekļi nevar piedalīties balsojumā, minēto locekļu balsis nav ņemamas vērā: a) 1. panta 3. punkta otro daļu (sanāksmes rīkošana ārpus Briseles vai Luksemburgas); b) 3. panta 7. punktu (tāda punkta iekļaušana darba kārtībā, kas nav iekļauts pagaidu darba kārtībā); c) 3. panta 8. punktu ("A" punkta saglabāšana darba kārtībā "B" punkta veidā, ja citādi tas būtu no darba kārtības jāizņem); d) 5. panta 2. punktu tikai attiecībā uz Eiropas Centrālās bankas klātbūtni (apspriede bez Eiropas Centrālās bankas klātbūtnes); e) 9. panta 2. punkta pirmās daļas b) un c) punktu un otro un trešo daļu (balsojumu rezultātu, balsojumu skaidrojumu, Padomes protokolā iekļauto paziņojumu un šajā protokolā iekļauto punktu, kas saistīti ar kopējas nostājas pieņemšanu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību VI sadaļu, publiskošana; balsojumu rezultātu, balsojumu skaidrojumu, Padomes protokolā iekļauto paziņojumu un šajā protokolā iekļauto punktu, kas saistīti ar gadījumiem, kuri nav minēti 2. punktā, publiskošana); f) 11. panta 1. punkta otro daļu (balsošanas procedūras atklāšana); g) 12. panta 1. punktu (rakstiskas procedūras izmantošana); [1]; i) 17. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktu (iniciatīvas, ko saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 67. panta 1. punktu vai Līguma par Eiropas Savienību 34. panta 2. punktu iesniegusi dalībvalsts, nepublicēšana Oficiālajā Vēstnesī); j) 17. panta 2. punkta c) un d) apakšpunktu (kopējas nostājas, kas pieņemta, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību 34. pantu, vai dažu direktīvu, lēmumu, ieteikumu un atzinumu nepublicēšana Oficiālajā Vēstnesī); k) 17. panta 4. punkta c) apakšpunktu (jebkuru pasākumu, ar kuriem īsteno Līguma par Eiropas Savienību 34. panta 2. punktā minētos lēmumus vai konvencijas, publicēšana Oficiālajā Vēstnesī); l) 17. panta 5. punktu (lēmumu, kurus pieņēmusi struktūra, kas izveidota saskaņā ar starptautisku nolīgumu, publicēšana vai nepublicēšana Oficiālajā Vēstnesī). 2. Padomes vai Pastāvīgo pārstāvju komitejas loceklis nedrīkst izmantot šādus šā reglamenta noteikumus saistībā ar lēmumiem, par kuriem šis komisijas loceklis saskaņā ar Līgumiem nedrīkst balsot: a) 3. panta 8. punktu (Padomes locekļa iespēja pieprasīt izņemt no darba kārtības "A" punktu); b) 11. panta 1. punkta otro daļu (Padomes locekļa iespēja pieprasīt uzsākt balsošanas procedūru); c) 11. panta 3. punktu (Padomes locekļa iespēja rīkoties cita locekļa vārdā balsojumā); d) 14. panta 2. punktu (jebkura Padomes locekļa iespēja iebilst pret apspriešanu, ja jebkuru piedāvātu grozījumu teksti nav sagatavoti valodā, ko viņš vai viņa ir norādījis(–usi)). IV PIELIKUMS NOTEIKUMI PAR TIESĪBU AKTU FORMU A. Regulu forma 1. Regulās, kuras kopā pieņem Eiropas Parlaments un Padome, un Padomes regulās iekļauj šādus elementus: a) to virsrakstā — vārdu "Regula", kam seko kārtas numurs, to pieņemšanas datums un norāde uz to priekšmetu; b) attiecīgi vārdus "Eiropas Parlaments un Eiropas Savienības Padome" vai "Eiropas Savienības Padome"; c) atsauci uz noteikumiem, saskaņā ar kuriem regulu pieņem un pirms kuriem ir vārdi "ņemot vērā"; d) norādi, kurā ietverta atsauce uz iesniegtajiem priekšlikumiem un saņemtajiem atzinumiem, kā arī veiktajām apspriedēm; e) iemeslus, kuri ir regulas pamatā un pirms kuriem ir teksts "tā kā", apsvērumus numurējot; f) frāzi "ir pieņēmuši šo regulu" vai "ir pieņēmusi šo regulu", kam seko regulas priekšrakstu daļa. 2. Regulas iedala pantos, kurus attiecīgā gadījumā grupē nodaļās un iedaļās. 3. Regulas pēdējā pantā nosaka spēkā stāšanās dienu, ja šī diena ir pirms divdesmitās dienas pēc publicēšanas vai pēc tās. 4. Regulas pēdējam pantam seko: a) i) teikums "Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs" vai [1]; b) vieta, kurā regula pieņemta, kurai seko regulas pieņemšanas datums; un c) attiecībā uz: i) regulu, ko kopā pieņēmis Eiropas Parlaments un Padome — formula "Eiropas Parlamenta vārdā — priekšsēdētājs Padomes vārdā — priekšsēdētājs" kam seko Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja un regulas pieņemšanas brīdī amatā esošā Padomes priekšsēdētāja vārds; ii) Padomes regulu — formula "Padomes vārdā — priekšsēdētājs" kam seko regulas pieņemšanas brīdī amatā esošā Padomes priekšsēdētāja vārds. B. Direktīvu, lēmumu, ieteikumu un atzinumu forma (Eiropas Kopienas dibināšanas līgums) 1. Eiropas Parlamenta un Padomes kopīgi pieņemto direktīvu un lēmumu virsrakstā un Padomes direktīvu un lēmumu virsrakstā iekļauj vārdu "Direktīva" vai "Lēmums". 2. Padomes ieteikumu un atzinumu virsrakstā iekļauj vārdu "Ieteikums" vai "Atzinums". 3. Noteikumus, kas saistīti ar iepriekš "A" daļā norādītajām regulām, piemēro mutatis mutandis, ievērojot attiecīgos Eiropas Kopienas dibināšanas līguma noteikumus, direktīvas un lēmumus. C. Līguma par Eiropas Savienību 12. pantā minēto Eiropadomes kopējo stratēģiju, vienotās rīcības un kopējo nostāju forma Kopējām stratēģijām, vienotajai rīcībai un kopējām nostājām Līguma par Eiropas Savienību 12. panta nozīmē ir attiecīgi viens no šādiem virsrakstiem: a) "Eiropadomes kopējā stratēģija", kārtas numurs (gads/numurs/KĀDP), pieņemšanas datums un priekšmets; b) "Padomes Vienotā rīcība", kārtas numurs (gads/numurs/KĀDP), pieņemšanas datums un priekšmets; c) "Padomes Kopējā nostāja", kārtas numurs (gads/numurs/KĀDP), pieņemšanas datums un priekšmets. D. Līguma par Eiropas Savienību 34. panta 2. punktā minēto kopējo nostāju, pamatlēmumu, lēmumu un konvenciju forma Kopējām nostājām, pamatlēmumiem, lēmumiem un konvencijām Līguma par Eiropas Savienību 34. panta 2. punkta nozīmē ir attiecīgi viens no šādiem virsrakstiem: a) "Padomes Kopējā nostāja", kārtas numurs (gads/numurs/TI), pieņemšanas datums un priekšmets; b) "Padomes Pamatlēmums", kārtas numurs (gads/numurs/TI), pieņemšanas datums un priekšmets; c) "Padomes Lēmums", kārtas numurs (gads/numurs/TI), pieņemšanas datums un priekšmets; d) "Konvencija, ko Padome izstrādājusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 34. pantu", un priekšmets. " Briselē, 2002. gada 22. jūlijā Padomes vārdā — priekšsēdētājs P. S. Møller [1] OV L 149, 23.6.2000., 21. lpp. Lēmums grozīts ar Lēmumu 2001/216/EK (OV L 81, 21.3.2001., 30. lpp.) un Lēmumu 2001/840/EK (OV L 313, 30.11.2001., 40. lpp.). [2] Šajā punktā ir atspoguļots Līgumiem pievienotā Protokola par Eiropas Kopienu un Eiropola iestāžu, dažu struktūru un struktūrvienību mītņu atrašanās vietu vienīgā panta b) punkts. [3] Par 1. un 3. pantu: "Neierobežojot Līguma par Eiropas Savienību 22. panta 2. punktu, kurā precizēts, ka gadījumos, kad vajag ātri pieņemt lēmumu, Padomes ārkārtas sanāksmi var sasaukt, īsā termiņā sniedzot paziņojumu, Padome apzinās vajadzību ātri un efektīvi izskatīt ar kopējo ārpolitiku un drošības politiku saistītus jautājumus. 3. pantā minētā kārtība nekavē šīs vajadzības izpildi." [4] Par 8. panta 1. punkta b) apakšpunktu: "8. panta 1. punkta b) apakšpunktu īsteno šādi: prezidentvalsts, izmantojot vārdus "publiska apspriešana", pagaidu darba kārtībā norāda tos punktus, par kuriem Padome balsos apspriedes beigās.Šis praktiskais pasākums neietekmē noteikumu, kas paredzēts Padomes reglamenta 11. panta 1. punktā." [5] Šajā punktā ir atspoguļots Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 206. pants. [6] Par 12. pantu: "Padome piekrīt apsvērt to, vai ieteicams reglamentā iekļaut iespēju izmantot vienkāršotu rakstisku procedūru gadījumos, kad Padome rīkojas, ievērojot Līguma par Eiropas Savienību VI sadaļu." [7] Par 12. panta 4. punktu: "Padome norāda, ka COREU tīkls ir jāizmanto saskaņā ar Padomes 1995. gada 12. jūnija Atzinumu par Padomes darba metodēm." [8] Par 16. pantu un III pielikumu: "Padome piekrīt, ka 16. panta un III pielikuma noteikumi attiecas uz tiesību aktiem, par kuru pieņemšanu dažiem Padomes locekļiem saskaņā ar Līgumiem nav tiesību balsot. Tomēr minētie noteikumi neattiecas uz Līguma par Eiropas Savienību 7. panta piemērošanu.Pirmo reizi piemērojot Līguma par Eiropas Savienību 43. un 44. pantu, Padome, ņemot vērā citās jomās gūto pieredzi, apsvērs visus pielāgojumus, kas vajadzīgi šā reglamenta 16. pantam un III pielikumam." [9] OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp. [10] Šie noteikumi neierobežo Ekonomikas un finanšu komitejas nozīmi, kas noteikta Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 114. pantā, un esošos Padomes lēmumus par to (OV L 358, 31.12.1998., 109. lpp. un OV L 5, 1.1.1999., 71. lpp.). [11] Par 19. panta 1. punktu: "Pastāvīgo pārstāvju komiteja nodrošina 1. punktā izklāstīto principu konsekvenci un ievērošanu, jo īpaši jautājumos, kurus pamatīgi sagatavo citās jomās." [12] Par 19. panta 7. punktu:"Ja Padomes loceklis uzskata, ka procedūras lēmuma projekts, kas iesniegts pieņemšanai Pastāvīgo pārstāvju komitejā saskaņā ar 19. panta 7. punktu, izraisa jautājumu pēc būtības, lēmuma projektu iesniedz Padomei." [13] Šie noteikumi neierobežo Ekonomikas un finanšu komitejas nozīmi, kas noteikta Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 114. pantā, un esošos Padomes lēmumus par to (OV L 358, 31.12.1998., 109. lpp. un OV L 5, 1.1.1999., 71. lpp.). [14] Par 21. pantu:"Darba grupu ziņojumi un jebkādi citi dokumenti, ko izmanto par pamatu Pastāvīgo pārstāvju komitejas apspriedēm, laicīgi jānosūta delegācijām, lai tos varētu izskatīt." [15] Par 22. pantu:"Padomes locekļi komentē tiesību aktu oficiālās kodifikācijas priekšlikumus trīsdesmit dienās pēc tam, kad Ģenerālsekretariāts šādus priekšlikumus izplatījis.Padomes locekļi nodrošina, lai tie tiesību aktu pārstrādāšanas priekšlikuma noteikumi, kas bez ievērojamiem grozījumiem ņemti no iepriekšējā tiesību akta, tiktu pārbaudīti saskaņā ar principiem, kas noteikti kodifikācijas priekšlikumu pārbaudei." [16] 1. punkta un 2. punkta pirmā daļa atspoguļo Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 207. panta 2. punktu. [1] Tostarp Eiropas drošības un aizsardzības politika un sadarbība attīstības jomā. [2] Tostarp budžets. [3] Tostarp civilā aizsardzība. [4] Tostarp tūrisms. [5] Tostarp audiovizuālās lietas. [6] Par I pielikuma otro daļu:"Prezidentvalsts organizē Padomes darba kārtības, sagrupējot savstarpēji saistītus darba kārtību punktus, lai atvieglotu attiecīgo valstu pārstāvju dalību, jo īpaši tad, ja attiecīgajam Padomes sastāvam ir jāizskata skaidri nošķirami tematu kopumi." [1] OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp. [1] Par III pielikuma 1. punkta h) apakšpunktu "Padome apstiprina, ka tiks turpināta pašreizējā prakse, kad tekstus, ko izmanto par apspriežu pamatu, sagatavo visās valodās." [1] Par IV pielikuma A daļas 4 punkta a) apakšpunkta ii) daļu."Padome norādītu, ka Līgumos paredzētajos gadījumos, kad tiesību akts nav piemērojams visās dalībvalstīs vai attiecībā uz visām dalībvalstīm, jāprecizē tā teritoriālā piemērošana attiecīgā akta pieņemšanai norādītajos iemeslos un saturā." --------------------------------------------------