LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 180/30

KOMISIJAS LĒMUMS

(2008. gada 20. maijs)

par valsts atbalstu C 57/06 (ex NN 56/06, ex N 451/06) saistībā ar Hesenes federālās zemes piešķirto finansējumu Hessische Staatsweingüter

(izziņots ar dokumenta numuru C(2008) 1626)

(Autentisks ir tikai teksts vācu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2010/394/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 88. panta 2. punkta pirmo daļu,

uzaicinājusi ieinteresētās personas iesniegt apsvērumus saskaņā ar iepriekš minētajiem pantiem (1) un ņemot vērā šo personu viedokļus,

tā kā:

I. PROCEDŪRA

(1) Pēc sūdzību saņemšanas 2003. gada oktobrī un 2004. gada novembrī Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāts (AGRI ĢD) izmeklēja Hesenes federālās zemes piešķirto finansējumu Hessische Staatsweingüter.

(2) Šajā sakarā notika divas apspriedes, proti, 2005. gada 26. janvārī starp Hesenes iestādēm un AGRI ĢD ierēdņiem un 2005. gada 29. septembrī starp Hesenes ministru prezidentu Kohu (Koch) un Lauksaimniecības un lauku attīstības komisāri. Papildus 2005. gada 29. septembra apspriedei 2005. gada 13. oktobrī Hesenes iestādēm tika nosūtīta AGRI ĢD vēstule.

(3) 2005. gada 25. janvāra, 2005. gada 25. aprīļa un 2005. gada 12. decembra vēstulēs Hesenes iestādes AGRI ĢD nosūtīja rakstveida informāciju, uz ko izdarīta atsauce.

(4) 2006. gada 6. jūlija elektroniskā vēstulē Vācija paziņoja Komisijai par jauna vīna pagraba pašu kapitāla finansēšanu saskaņā ar EK līguma 88. panta 3. punktu. Saskaņā ar iesniegto informāciju paziņojums tika sniegts, lai nodrošinātu juridisko noteiktību. Tā kā daļa līdzekļu bija izmaksāti jau pirms paziņojuma, pasākums tika reģistrēts nepaziņoto atbalstu reģistrā ar numuru NN 56/06. 2006. gada 21. septembra un 2006. gada 14. novembra elektroniskās vēstulēs Vācija iesniedza papildu informāciju.

(5) 2006. gada 20. decembra vēstulē (C(2006) 6605 galīgā redakcija) Komisija informēja Vāciju par lēmumu uzsākt EK līguma 88. panta 2. punktā noteikto procedūru saistībā ar izskatāmo atbalstu.

(6) Komisijas lēmums uzsākt procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2). Komisija uzaicināja citas ieinteresētās personas iesniegt apsvērumus viena mēneša laikā.

(7) Komisija saņēma ieinteresētās personas apsvērumus, kura 2007. gada 15. februāra vēstulē vispirms lūdza ievērot konfidencialitāti.

(8) 2007. gada 2. marta vēstulē šie apsvērumi tika nosūtīti Vācijai, neminot ieinteresētās personas identitāti. 2007. gada 7. marta vēstulē ieinteresētā persona atsauca lūgumu ievērot konfidencialitāti. 2007. gada 4. aprīļa elektroniskā vēstulē Vācija iesniedza papildu informāciju.

II. APRAKSTS

(9) Saskaņā ar iesniegto informāciju uzņēmējsabiedrība Hessische Staatsweingüter GmbH Kloster Eberbach, kas reģistrēta Eltvillē pie Reinas (Eltville am Rhein) ar apmēram 190 hektāriem vīnogulāju apsaimnieko Vācijas lielāko vīna ražošanas saimniecību un nodarbojas ar augstas kvalitātes vīnu ražošanu, galvenokārt ražojot Riesling vīnu un aizvien vairāk arī sarkanvīnus. Uzņēmējsabiedrība 100 % apmērā pieder Hesenes federālajai zemei.

(10) Vispirms Hesenes federālās zemes vīna uzņēmums 1998. gadā tika vadīts kā vispārējās pārvaldes daļa (“kamerāla ekonomiskā pārvaldība”), pēc tam līdz 2003. gadam – kā federālās zemes uzņēmums (Landesbetrieb). Saistībā ar Hessische Staatsweingüter finansēšanu ir jāpārbauda vairāki pasākumi.

(11) Līdz 2003. gadam Hessische Staatsweingüter daļēji radās zaudējumi. Šos zaudējumus sedza federālā zeme.

(12) Pirms Vācijas iesniegtā paziņojuma Hesenes iestādes iesniedza detalizētu informāciju par Hesenes federālās zemes finansiālo atbalstu Hessische Staatsweingüter 1995.–2002. gadā.

(13) Kamerālas ekonomiskās pārvaldības laikā Hessische Staatsweingüter uzņēmums federālās zemes budžetā tika uzskaitīts 09 35. vai attiecīgi 03 35. nodaļā. Hessische Staatsweingüter zaudējumus Hesenes federālā zeme pilnībā kompensēja attiecīgajos gada budžetos.

(14) Saskaņā ar iesniegto informāciju šajā laikā Hessische Staatsweingüter piederēja arī arhitektūras un kultūras piemineklis Eberbahas klosteris (Kloster Eberbach), kas kādreiz bija cisterciešu mūku klosteris. Tāpēc klostera uzturēšanas un apsaimniekošanas izmaksas tika attiecinātas uz Hessische Staatsweingüter. Saskaņā ar iesniegto informāciju pašlaik klosteri vada kā neatkarīgu publisko tiesību fondu.

(15) Iesniegtajā informācijā ir minēts, ka laikposmā no 1995. līdz 1997. gadam Hessische Staatsweingüter bija šādi rezultāti: (Vācijas markās) 1995 1996 1997 Ieņēmumi 10 424 594 10 970 002 12 043 717 Izdevumi 11 637 419 11 889 731 12 330 538 Rezultāts –1 212 825 – 919 729 – 286 821

(16) Hesenes iestādes paziņoja, ka Eberbahas klostera uzturēšanas un apsaimniekošanas izdevumi nebūtu jāņem vērā, nosakot uz Hessische Staatsweingüter vīna uzņēmumu attiecināmo Hesenes federālā zemes sniegtā atbalsta kopsummu.

(17) Saskaņā ar iesniegto informāciju Eberbahas klostera ieņēmumi un izdevumi, kas tika attiecināti uz Hessische Staatsweingüter, ir uzrādīti atsevišķā pozīcijā (Titelgruppe 72), un tāpēc tos var nepārprotami nodalīt.

(18) Turklāt Hesenes iestāžu sniegtajā informācijā ir minēts, ka Hessische Staatsweingüter kontos bija iekļauti izdevumi par citiem publiskiem maksājumiem, kas tieši neattiecās uz vīna ražošanas uzņēmumu, jo īpaši par federālās zemes parlamenta un federālās zemes valdības reprezentatīvām vīna degustācijām, kā arī ieguldījumiem saistībā ar zemes ierīcības pasākumiem. Saskaņā ar iesniegto informāciju šie izdevumi ir uzskaitīti gada pārskata paskaidrojuma pielikumā 09 35. vai attiecīgi 03 35. nodaļai.

(19) Ņemot to vērā, Hesenes federālās zemes atbalsts, kas attiecas uz Hessische Staatsweingüter vīna uzņēmumu, pēc Hesenes iestāžu domām, būtu jākoriģē šādi: (Vācijas markās) 1995 1996 1997 Rezultāts –1 212 825 – 919 729 – 286 821 Eberbahas klostera ieņēmumi 570 825 826 672 966 948 Eberbahas klostera izdevumi 1 344 793 1 331 987 1 533 826 Korekcija attiecībā uz Eberbahas klosteri 773 968 505 315 566 878 Reprezentatīvas vīna degustācijas (kopsumma) 140 000 140 000 140 000 Zemes ierīcība 63 918 99 568 47 963 Ar saimniecisko darbību nesaistīto izdevumu korekcija 203 918 239 568 187 963 Kopsummas korekcija – 234 939 – 174 846 468 020 Koriģētais atbalsts euro 120 122 89 397 —

(20) Saskaņā ar iesniegto informāciju federālās zemes uzņēmums Hessische Staatsweingüter (kas 1998. gada 1. janvārī tika nodibināts kā juridiski nepatstāvīga atsevišķa federālās zemes pārvaldes daļa) saņēma darbības atbalstu, kas ietvēra darbības subsīdijas un subsīdijas federālās zemes reprezentācijas uzdevumu finansēšanai (summas par Hesenes federālās zemes parlamenta un Hesenes federālās zemes valdības vīna degustācijām).

(21) Atbilstoši Hesenes iestāžu sniegtajai informācijai laikposmā no 1998. līdz 2002. gadam par būtisku atbalstu Hessische Staatsweingüter var uzskatīt šādas summas: (Vācijas markās) 1998 1999 2000 2001 2002 Darbības atbalsts 145 000 670 000 100 000 120 000 61 400 Tostarp subsīdijas reprezentācijas uzdevumu finansēšanai 65 000 100 000 100 000 120 000 61 400 Būtisks atbalsts 80 000 570 000 — — — Būtisks atbalsts euro 40 903 291 436 — — —

(22) Hesenes iestādes uzskata, ka laikposmā no 1995. līdz 2002. gadam būtisko atbalstu var apkopot šādi: (euro) Kamerāla ekonomiskā pārvaldība 1995–1997 209 520 Federālās zemes uzņēmums 1998–2002 332 339 Kopā 1995–2002 541 859

(23) Lai sagatavotu vīna uzņēmuma pārstrukturēšanu, pēc Hesenes federālās zemes uzaicinājuma no 2001. gada augusta līdz novembrim kopā ar Geizenhaimas zinātniski pētniecisko institūtu (Forschungsanstalt Geisenheim) Hessische Staatsweingüter izstrādāja stratēģijas dokumentu “Situācijas analīze un attīstības perspektīvas”, kurā bija paredzēti dažādi iespējamie Hessische Staatsweingüter turpmākās attīstības varianti. Šajā dokumentā bija paredzētas divas iespējamās vīna uzņēmuma tiesiskās formas (sabiedrība ar ierobežotu atbildību (GmbH) vai fonds). Attiecībā uz uzņēmuma stratēģiju bija iespējams veikt vecā vīna pagraba pilnīgu atjaunošanu vai arī būvēt jaunu vīna pagrabu.

(24) Pamatojoties uz šo dokumentu, 2002. gada jūnijā katram variantam tika sagatavots uzņēmējdarbības plāns. Status quo variants paredzēja pakāpenisku veco telpu restaurāciju Eltvillē turpmākajos desmit gados, kas izmaksātu apmēram 6,7 miljonus euro. Tomēr status quo variants nepalīdzētu vīna uzņēmumam atgūt rentabilitāti. Saskaņā ar uzņēmējdarbības plānu Hessische Staatsweingüter finansēšanai desmit gadu laikposmā būtu nepieciešams Hesenes federālās zemes atbalsts kopumā apmēram 14,3 miljonu euro apmērā (tostarp sedzot kases deficītu iepriekšējās uzņēmējdarbības rezultātā kopš 2000. gada), kā arī ieņēmumi no uzņēmuma darbībai nevajadzīgo pamatlīdzekļu pārdošanas apmēram 7,7 miljonu euro apmērā. Vēl 2011. gadā vīna uzņēmuma darbības rezultāts būtu deficīts apmēram divu miljonu euro apmērā.

(25) Otru stratēģijas variantu, proti, jauna vīna pagraba būvniecību vecajā teritorijā Eltvillē, atzina par ekonomiski neizdevīgāko variantu un tāpēc turpmāk neizskatīja.

(26) Vienīgais stratēģijas variants, kas saskaņā ar uzņēmējdarbības plānu atjaunotu ilgtermiņa rentabilitāti, bija jauna vīna pagraba būvniecība Šteinbergas zemes īpašuma (Domäne Steinberg) teritorijā un Hessische Staatsweingüter administrācijas un vinotēkas pārvietošana uz Eberbahas klosteri. Šajā variantā tika ņemts vērā tas, ka federālajai zemei bija jāuzņemas vīna uzņēmuma saistības, kas bija uzkrājušās līdz 2002. gada beigām. Ieguldījuma izmaksas jaunam vīna pagrabam kopumā tika lēstas 15 miljonu euro apmērā un daļēji būtu jāfinansē ar uzņēmuma darbībai nevajadzīgo pamatlīdzekļu pārdošanu un daļēji ar aizņēmumu. Saskaņā ar uzņēmējdarbības plāna modeli 2006./2007. finanšu gadā tiktu gūta pirmā Hessische Staatsweingüter peļņa un 2008./2009. finanšu gadā – pirmā pozitīvā naudas plūsma. Nepieciešamais federālās zemes atbalsts, lai segtu naudas plūsmas vajadzības pirmajos pārstrukturēšanas gados, sākot no 2003. gada, kopumā būtu apmēram 4,3 miljoni euro.

(27) Ņemot vērā tirgus situācijas izmaiņas un citus apstākļus (tostarp Vācijas vispārējās ekonomiskās situācijas un plūdu rezultātā), 2002. gada septembrī būtu jāatjaunina 2002. gada jūnija uzņēmējdarbības plāns un jāpārskata finansiālais modelis. Saskaņā ar pārskatīto modeli Hessische Staatsweingüter rentabilitātes atjaunošanas aizkavējums nozīmētu, ka būtu nepieciešams papildu federālās zemes atbalsts apmēram 3,4 miljonu euro apmērā.

(28) Ar valdības 2002. gada 10. decembra lēmumu Hesenes federālās zemes valdība nolēma no 2003. gada 1. janvāra pārveidot vīna uzņēmumu par sabiedrību ar ierobežotu atbildību, izveidojot Hessische Staatsweingüter GmbH Kloster Eberbach (turpmāk – “GmbH”). Šo procesu Hesenes iestādes dēvē par “oficiālu privatizāciju.” Turklāt valdība nolēma būvēt jaunu vīna pagrabu Šteinbergas zemes īpašuma teritorijā un pārvietot administrāciju no Eltvilles uz Eberbahu (īstenojot trešo uzņēmējdarbības plānā paredzēto stratēģijas variantu).

(29) Kādreizējā federālās zemes uzņēmuma Hessische Staatsweingüter apgrozāmie līdzekļi un kustamie pamatdarbības pamatlīdzekļi kopumā apmēram 7,3 miljonu euro apmērā, kā arī īstermiņa saistības un uzkrājumi tika nodoti GmbH. Nekustamie uzņēmuma darbībai nevajadzīgie pamatlīdzekļi (apsaimniekotie zemesgabali un ēkas) tika iekļauti tā dēvētā komerciāla rakstura uzņēmumā (Betrieb gewerblicher Art) (publisko tiesību komerciāla iestāde, kas 100 % apmērā pieder federālajai zemei) un GmbH tos nomā. Saskaņā ar iesniegto informāciju nomas maksa tika noteikta, pamatojoties uz diviem nomas vērtības noteikšanas atzinumiem, ko iesniedza Hesenes iestādes.

(30) Hesenes iestādes norāda, ka Hesenes federālā zeme sava ieguldījumu plāna ietvaros GmbH gribēja piešķirt pietiekamu kapitāla daudzumu, lai nodrošinātu tās vidēja termiņa un ilgtermiņa rentabilitāti starptautiskajos vīna tirgos, iztiekot bez valsts finansējuma.

(31) Līdz 2002. gada beigām federālās zemes uzņēmuma saistības pret Hesenes federālo zemi bija uzkrājušās 1 792 000 euro apmērā. Veicot atbilstīgu aprēķinu, 2002. gada 31. decembrī federālā zeme samaksāja šīs saistības papildus 2002. gada budžeta projektam.

(32) GmbH dibināšanas brīdī 2003. gada janvārī Hesenes federālā zeme tai vispirms piešķīra vienu miljonu euro (sabiedrības parakstītais kapitāls). Nododot pamatlidzekļus (un dažas saistības), norakstot parādus un veicot sākotnējo kapitālieguldījumu, jaundibinātās GmbH pašu kapitāls bija apmēram 7,6 miljoni euro (apmēram 91 % no bilances summas).

(33) 2003. gada beigās tika nolemts veikt otru kapitālieguldījumu 1,225 miljonu euro apmērā. Tas faktiski tika veikts ar vairākiem pārskaitījumiem: 400 000 euro 2004. gada 2. aprīlī, 300 000 euro 28. jūnijā, 125 000 euro 11. augustā un 100 000 euro 15. septembrī. Visbeidzot, pēdējais pārskaitījums 300 000 euro apmērā tika veikts 2006. gada 27. februārī. Ieguldītais kapitāls tika iegrāmatots GmbH bilancē kā kapitāla rezerve.

(34) 2002. gada septembra uzņēmējdarbības plāns tika atkārtoti atjaunināts 2003. gada februārī (2003. gada 26. februāra uzņēmējdarbības plāns, papildināts ar pilnīgu peļņas vai zaudējumu plānu) un vēlreiz – 2003. gada novembrī (2003. gada 28. novembra uzņēmējdarbības plāns). 2003. gada 28. novembra uzņēmējdarbības plāns pirmo pozitīvo EBITDA (3) paredzēja jau 2007. finanšu gadā, pirmo pozitīvo naudas plūsmu – 2010. gadā un neto peļņu – sākot no 2014. gada. Saskaņā ar iesniegto informāciju iecerētais finansiālais modelis 2016. gadā sasniegtu vairāk nekā 3 % pašu kapitāla peļņu (pamatojoties uz peļņu pirms nodokļiem), kas, sākot no 2019. gada, sasniegtu vairāk nekā 7 %.

(35) Šajā sakarā Hesenes iestādes Komisijai iesniedza atzinumu par tirgus situāciju un salīdzināmu vīna ražošanas saimniecību rentabilitāti Vācijā un Eiropas Savienībā (saīsināts atzinums – Ar Hessische Staatsweingüter Kloster Eberbach GmbH, Eltville, salīdzināmu Vācijas un Eiropas Savienības vīna ražošanas saimniecību tirgus situācija un rentabilitāte (Die Marktstellung und Wirtschaftlichkeit von mit der vergleichbaren Weingütern in Deutschland und der Europäischen Union); sagatavojis prof. dr. Dieter Hoffmann, Geizenheimas zinātniski pētnieciskais institūts, 2005. gada aprīlis; turpmāk tekstā – “Hoffmann atzinums”). Šim atzinumam Geizenheimas zinātniski pētnieciskais institūts regulāri veica uzņēmuma analīzes vairāk nekā 130 vīna ražošanas saimniecībām, lai noskaidrotu nozares vidējos rentabilitātes rādītājus.

(36) Saskaņā ar Hoffmann atzinumu vīna ražošanas saimniecības un iespējamie ar nozari nesaistītie īpašnieki ir ieinteresēti ilgtermiņa un stabilā pašu kapitāla atdevē. Analīze liecināja, ka laikposmā no 1992. līdz 2003. gadam visās izpētītajās vīna ražošanas saimniecībās vidējā pašu kapitāla peļņa bija 1,9 %. Labākajām vīna ražošanas saimniecībām vidējā pašu kapitāla peļņa bija 11,7 %. Saskaņā ar iesniegto informāciju izpētītās labākās vīna ražošanas saimniecības nevar tieši salīdzināt ar Hessische Staatsweingüter, jo minētās saimniecības ir ģimenes uzņēmumi un peļņas rādītāji ir jākoriģē, ņemot vērā personāla izmaksas, kas rodas par ārštata vadību. Atbilstoši šai korekcijai (ņemot vērā tehniskā direktora un divu komercdirektoru izmaksas) labāko vīna ražošanas saimniecību pašu kapitāla peļņa ir apmēram 2 % (1992–2003) vai attiecīgi 3 % (1998–2003) Hesenes iestādes uzskata, ka šos rādītājus var izmantot kā salīdzinošu kritēriju attiecībā uz Hessische Staatsweingüter finansēšanu.

(37) Hoffmann atzinumā laikposms, lai sasniegtu break even punktu (peļņas un zaudējumu slieksni), pārstrukturējot vīna ražošanas saimniecības vai veicot lielāka apjoma ilgtermiņa ieguldījumus, ir vismaz 10 gadi un vidēji no 10 līdz 15 gadiem.

(38) Hesenes iestādes norāda, ka iecerēto finansiālie modeļu pamatā ir ļoti konservatīva plānošanas pieeja. Saskaņā ar iesniegto informāciju 2003. gada 26. februāra uzņēmējdarbības plānu pārbaudīja KPMG Deutsche Treuhand-Gesellschaft Aktiengesellschaft (KPMG) un klasificēja kā ļoti konservatīvu vissliktākā gadījuma (worst case) variantu.

(39) Hesenes federālā zeme Hessische Staatsweingüter GmbH Kloster Eberbach piešķir papildu kapitālu jauna pazemes pagraba būvniecībai. Saskaņā ar iesniegto informāciju šis ieguldījums ir galvenais pasākums, lai GmbH sasniegtu vidēja termiņa un ilgtermiņa dzīvotspēju (23.–26. apsvērums), un, ņemot vērā vecā pagraba Eltvillē strukturālus trūkumus, tas nepieciešams, lai saglabātu vīna kvalitāti un nodrošinātu atbilstību starptautiskajiem pārtikas standartiem. Jauno pagrabu būvē Šteinbergas zemes īpašuma saimniecībā.

(40) Kopējo ieguldījumu apmēram 15 miljonu euro apmērā daļēji finansē Hesenes federālās zemes kapitālieguldījums. Atšķirībā no sākotnējā pārstrukturēšanas plāna pašu kapitāla finansējumu 7,5 miljonu euro apmērā, par ko tika paziņots 2006. gada 6. jūlijā, piešķir nevis vienkārši kā ieguldījumu pašu kapitālā, bet gan kā aizdevumu ar dalību peļņā (partiarisches Darlehen).

(41) Šis aizdevumu ar dalību peļņā pamatojas uz ikgadējiem fiksētiem procentiem 3,7 % apmērā ar iespēju kapitalizēt ikgadējos procentus līdz 2014. vai attiecīgi 2015. gadam (tas nozīmē uzkrājušos procentu un procentu par šiem procentiem attiecīgi 50 % apmērā dzēšanu 2014. vai attiecīgi 2015. gadā).

(42) Turklāt peļņas aizdevuma ar dalīto peļņu ar likmi, kas atbilst aizdevuma ar dalīto peļņu attiecībai pret GmbH parakstīto kapitālu un nepārsniedz 25 % neatmaksātās aizdevuma summas, piedalās gada peļņas sadalē. 2006. gada oktobrī dalītās peļņas likme bija 88 %.

(43) Sākot no 2021. gada, aizdevums ar dalību peļņā tiks atmaksāts ar 5 % likmi gadā.

(44) Aizdevuma ar dalību peļņā izmaksa notiek pēc GmbH vadības pieprasījuma atbilstoši ieguldījumu projekta būvniecības gaitai.

(45) Saskaņā ar iesniegto informāciju pirmais pārskaitījums 300 000 euro apmērā saistībā ar jaunā pagraba projektēšanu tika veikts jau 2004. gada augustā. Turpmākie pārskaitījumi kopumā 2,3 miljonu euro apmērā tika veikti saistībā ar jaunā pagraba būvniecību laikposmā no 2006. gada marta līdz septembrim. Šīs summas tika piešķirtas kā atbalsts atbilstoši Hesenes Vides, lauku teritoriju un patērētāju aizsardzības ministrijas (Ministerium für Umwelt, ländlichen Raum und Verbraucherschutz) 2004. gada 22. decembra un 2006. gada 21. jūlija lēmumam par kopsummu 1,2 miljonu euro un attiecīgi 6,3 miljonu euro apmērā, kas bija paredzēta izdevumiem par jauno pagrabu. Atbilstoši informācijai, ko elektroniskā vēstulē Vācija iesniedza 2006. gada 14. novembrī, šos lēmumus būtu jāatceļ un saskaņā ar tiem jau izmaksātās summas par jauno pagrabu jāiekļauj aizdevumā ar dalīto peļņu ar tā nosacījumiem.

(46) 2006. gada 16. oktobrī atjauninātais GmbH uzņēmējdarbības plāns, kas pamatojas uz sākotnējo plānu 2004.–2020. gadam un atspoguļo jaunā pagraba finansēšanas izmaksas, Komisijai tika iesniegts 2006. gada 16. novembra elektroniskā vēstulē. Saskaņā ar šo uzņēmējdarbības plānu, kas attiecas uz laikposmu no 2006. līdz 2020. vai attiecīgi 2025. gadam un kuram piešķirtais kapitāls paredz garantētus fiksētos procentus 3,7 % apmērā, pozitīvu naudas plūsmu var sagaidīt no 2010. gada (4). Tīrā peļņa būtu gaidāma, sākot no 2014. gada.

(47) Uzņēmējdarbības plānā 2014. gadā aizdevuma ar dalīto peļņu kopējie procenti (ieskaitot fiksēto minimālo peļņu 3,7 % apmērā) ir paredzēti apmēram 4,3 % apmērā, kas 2020. gadā sasniegs vairāk nekā 13 %.

(48) Saskaņā ar iesniegto informāciju abos pirmajos saimnieciskās darbības gados 2004. un 2005. gadā GmbH ir ievērojami pārsniegusi apgrozījuma un peļņas plānu.

(49) Jaunā pagraba atlikušo finansējumu nodrošina komercbankas aizdevums. Atbilstīgs komercbankas AS kredīta piedāvājums (ar kredītiestādes refinansējumu atjaunošanai) informatīvā nolūkā Komisijai tika iesniegts 2006. gada 22. septembra elektroniskā vēstulē. Tajā ir tirgum raksturīgas vienošanās, tostarp change of control noteikums (5), un 30 % minimālā pašu finansējuma normas prasība aizdevuma darbības laikā.

(50) 2006. gada 20. decembra vēstulē (C(2006) 6605 galīgā redakcija), kurā Komisija informēja Vāciju par lēmumu uzsākt oficiālu izmeklēšanas procedūru, tā konstatēja, ka Hesenes federālā zeme, nepārtraukti sedzot Hessische Staatsweingüter vīna uzņēmuma zaudējumus laikā līdz 2003. gadam, ir sniegusi tam priekšrocības un līdz ar to izskatāmais pasākums ir valsts atbalsts EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē.

(51) Turklāt tā apšaubīja, ka Hesenes federālā zeme saistībā ar pirmo no abiem kapitālieguldījumiem viena miljona euro vai attiecīgi 1,225 miljonu euro apmērā ir rīkojusies kā ieguldītājs atbilstīgi tirgus ekonomikai.

(52) Turklāt tā konstatēja, ka varētu secināt, ka, piešķirot aizdevumu ar dalīto peļņu kā neatkarīgu ieguldījumu Hessische Staatsweingüter GmbH, Hesenes federālā zeme rīkojas kā privāts ieguldītājs.

(53) Tomēr, kā turpmāk norāda Komisija, pagraba pašu kapitāla finansējums ir jāuzskata par Hesenes federālās zemes papildu ieguldījumu, un rodas jautājums, vai privāts ieguldītājs pēc tam, kad viņš ir samaksājis uzņēmuma iepriekšējos zaudējumus un pēc tam vēl ieguldījis kapitālu kopumā 2,225 miljonu euro apmērā, ar aizdevuma ar dalīto peļņu nosacījumiem turpmāk piešķirtu pašu kapitāla finansējumu jaunam pagrabam 7,5 miljonu euro apmērā.

III. IEINTERESĒTO PERSONU APSVĒRUMI

(54) 2007. gada 15. februāra vēstulē Komisija saņēma Reinas novada vīndaru (Rheingauer Winzer) interešu apvienības (turpmāk tekstā – “ieinteresētā persona”) apsvērumus, turklāt šī ieinteresētā persona vispirms lūdza ievērot konfidencialitāti, tomēr 2007. gada 7. marta vēstulē šo lūgumu atsauca.

(55) Ieinteresētās personas, kura iebilst pret jauna Hessische Staatsweingüter vīna pagraba būvniecību, apsvērumos tiek aplūkotas četras jomas: sagatavošanās posms 2002.–2006. gadā, uzņēmējdarbības plāna nepilnības, uzņēmējdarbības plānā neietvertie ieguldījumi un EK līguma 87. pantā paredzētie izņēmumi.

(56) Ieinteresētā persona apgalvo, ka jau jaunā vīna pagraba finansēšanas sagatavošanās laikā varēja secināt, ka Hesenes federālā valdība nevēlējās rīkoties atbilstīgi tirgus ekonomikas ieguldītāja principam. Lai pamatotu šo apgalvojumu, tiek norādīts turpmāk minētais: a) gandrīz visi GmbH uzraudzības padomes locekļi ir valsts pārvaldes darbinieki. Tikai viens loceklis ir brīvās ekonomikas pārstāvis; b) netiek izskatīta jauna vīna pagraba būvniecības alternatīva (piemēram, vecā pagraba atjaunošana); c) salīdzinājuma nolūkā netika ņemti vērā citi valsts vīna uzņēmumi Vācijā un jo īpaši Reinzemes-Pfalcas federālajā zemē, kuri gadu desmitiem nebija spējuši kļūt rentabli un galu galā tika pārdoti; d) iepriekšējie kapitālieguldījumi tika veikti, neparedzot peļņas prasību (kas norāda, ka federālās zemes valdība un uzraudzības padome neticēja Hessische Staatsweingüter ekonomiskajai efektivitātei); e) tikai pēc sazināšanās ar Komisiju ieguldījums pašu kapitālā jauna pagraba finansēšanai tika pārveidots par aizdevumu ar dalīto peļņu.

(57) Turklāt ieinteresētā persona uzdod jautājumu par to, kādā mērā, lai sasniegtu GmbH efektivitātes mērķi 2005./2006. gadā, tika izmantoti iespējamie ārkārtas ieņēmumi.

(58) Ieinteresētā persona apgalvo, ka, pamatojoties uz 2006. gada oktobra uzņēmējdarbības plānu, kurā ir paredzēts aizdevums ar dalīto peļņu, nevar pierādīt, ka 2003. un 2004. gadā veiktie kapitālieguldījumi un jauna vīna pagraba pašu kapitāla finansēšana tika veikta, ievērojot tirgus ekonomikas ieguldītāja principu. Lai pamatotu šo apgalvojumu, tiek norādīts turpmāk minētais: a) uzņēmējdarbības plānā netika ņemta vērā ieņēmumu un kvalitātes svārstību iespēja; b) uzņēmējdarbības plāns ir pamatots uz pieņēmumu, ka varēs realizēt visu saražoto daudzumu (kamēr attiecībā uz zudumiem un kvalitātes riskiem būtu jāņem vērā 3 % samazinājums); c) uzņēmējdarbības plānā nav ierēķināti riski, kas saistīti ar vīnogu, misas un vīna iepirkumu, ņemot vērā tirgus svārstības; d) netiek piešķirta nozīme šādu ārēju iepirkumu finansēšanai; e) uzņēmējdarbības plānā nav atšķirības starp pašu ražotu vīnu pārdošanas cenu un iepirktu vīnu pārdošanas cenu (ieinteresētā persona norāda, ka iepirktu vīnu vidējā pārdošanas cena uzņēmējdarbības plānā būtu jānosaka ne vairāk kā piecu euro apmērā); f) pieņēmumi par preču vērtību nav reāli, jo tie neatspoguļo pudeļu paredzamo cenas attīstību; g) ieinteresētajai personai nav skaidrs, vai uzņēmējdarbības plānā ir ņemta vērā kompensācijas ieguldījumu finansēšana, izmantojot norakstītās summas.

(59) Pamatojoties uz šiem apsvērumiem, ieinteresētā persona iesniedza alternatīvu aprēķinu 2014. gadam. Ņemot vērā ar zudumiem saistīto 3 % samazinājumu attiecībā uz saražoto produkciju 1,1 miljona litru apmērā, 300 000 litru iepirktā vīna pārdošanas cenu piecu euro apmērā un viena litra vīna ražošanai izlietoto materiālu izmaksas 1,80 euro apmērā, prognozētās 164 000 euro peļņas vietā GmbH parastās saimnieciskās darbības rezultāts 2014. gadā būtu zaudējumi 900 000 euro apmērā. Ieinteresētā persona apgalvo, ka uzņēmējdarbības plāns ir ļoti nestabils un ka tajā pietiekami netiek ņemtas vērā iespējamās svārstības.

(60) Ieinteresētā persona norāda, ka Hessische Staatsweingüter administrācija un vinotēka paliek Eberbahas klosterī, kas tiek restaurēts. Ieinteresētā persona iebilst, ka uzņēmējdarbības plānā nav iekļautas šīs restaurācijas izmaksas. Ieinteresētā persona uzskata, ka nevar izslēgt to, ka notiks šķērssubsidēšana ar zemākiem nomas maksājumiem.

(61) Turklāt ieinteresētā persona iebilst, ka privāti vīndari klostera vinotēku var izmantot kā tirdzniecības vietu tikai ierobežotā apjomā.

(62) Ieinteresētā persona apgalvo, ka Hesenes federālas zemes valdība nevar atsaukties uz turpmāk minētajiem argumentiem, lai panāktu savu finanšu maksājumu atļaušanu, uzskatot tos par atļautu atbalstu saskaņā ar EK līguma 87. pantu: a) Hessische Staatsweingüter vēlme būt par privātas vīnkopības paraugu (ieinteresētā persona to apstrīd); b) Geizenheimas Valsts zinātniski pētnieciskā institūta vīnkopības pētniecības uzdevumu veikšana (ieinteresētā persona norāda, ka tas var notikt arī sadarbībā ar privātiem uzņēmumiem); c) nepieciešamība saglabāt kultūrvidi un jo īpaši stāvās nogāzes (ieinteresētā persona norāda, ka Staatsweingüter apsaimnieko tikai 20 % reģiona stāvo nogāžu).

IV. VĀCIJAS APSVĒRUMI

(63) 2007. gada 4. aprīlī Komisija saņēma Vācijas apsvērumus. Tajos ir ievērots ieinteresētās personas apsvērumu iedalījums un minēti argumenti, kas attiecas uz četrām jomām: Hesenes federālās zemes valdība kā tirgus ekonomikas ieguldītājs, uzņēmējdarbības plāna pamatotība, uzņēmējdarbības plānā ir ņemta vērā atrašanās Eberbahas klosterī, atbalsta atbilstības pamatojuma nebūtiskums. Turklāt tiek sniegta informācija par kādreizējā federālās zemes uzņēmuma zemesgabalu pārdošanu.

(64) Vācija apgalvo, ka, jau gatavojoties pagraba jaunbūvei, Hesenes federālās zemes valdība ir rīkojusies kā tirgus ekonomikas ieguldītājs. Ieinteresētās personas apsvērumos minētie argumenti esot neprecīzi un juridiski nebūtiski. Lai pamatotu šo apgalvojumu, Vācija norāda turpmāk minēto: a) Hesenes federālā zeme kā vienīgā GmbH dalībniece uzraudzības padomē iecēla federālās zemes pārstāvjus, kas atbilst jebkura privāta ieguldītāja rīcībai. Turklāt uzraudzības padomē tika iecelts pārstāvis no ekonomikas vides, tātad – ārējs eksperts; b) lēmumu par galvenās administrācijas pārvietošanu un jauna vīna pagraba būvniecību pieņēma, pamatojoties uz ekonomiskiem apsvērumiem, un tas pamatojās uz iespējama stratēģiska redzējuma analīzi; c) Hesenes federālās zemes valdība atbilstoši tirgus ekonomikas ieguldītāja principam ir ņēmusi vērā citas privātas vidēja līmeņa un labākās vīna ražošanas saimniecības (nevis, kā apgalvo ieinteresētā persona, citus nerentablus valsts vīna uzņēmumus).

(65) Vācija apgalvo, ka GmbH ekonomiskā attīstība atbilst uzņēmējdarbības plānam. 2005. gadā nav bijuši ārkārtas ieņēmumi. Plānotais apgrozījums tika pārsniegts par 500 000 euro. Lielākus citas saimnieciskās darbības ieņēmumus, ko veidoja apdrošinātāja izmaksātā summa par plūdu radītajiem zaudējumiem, kompensēja lielāki personāla un materiālie izdevumi saistībā ar šiem zaudējumiem.

(66) Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju, neņemot vērā slikto ražu 2005. gadā (par 21 % mazāk nekā 2004. gadā) un 2006. gadā (par 32 % mazāk nekā 2004. gadā), 2006. gada rezultāts varētu atbilst uzņēmējdarbības plānam.

(67) Atbilstoši iesniegtajai informācijai tika atcelti abi lēmumi, saskaņā ar kuriem tika veikti pirmie pārskaitījumi jauna vīna pagraba finansēšanai, un kopējā summa 7,5 miljonu euro apmērā tika piešķirta kā aizdevums ar dalīto peļņu. Ar šiem pašiem nosacījumiem aizdevumā tiek iekļautas jau izmaksātās summas. Attiecīgi tika grozīts federālās zemes budžets.

(68) Vācija uzskata, ka uzņēmējdarbības plāns ir pamatots un pamatojas uz konservatīviem un reāliem pieņēmumiem. Lai pamatotu šo apgalvojumu, tiek norādīts turpmāk minētais: a) ražošanas plānu pamato vidējie ieņēmumi vidējas ražas gadījumā (gan labas, gan sliktas ražas un zudumu ņemšana vērā). Plānotais saražotais daudzums ir mazāks par Reinas novada vīna uzņēmumu vidējo saražoto daudzumu; b) iepirkumu plāns ir pamatots. Pamatojoties uz nomas un apsaimniekošanas līgumiem, GmbH iepērk nevis vīnu, bet vīnogas. Uzņēmējdarbības plānā ir pilnībā ņemtas vērā šo iepirkumu izmaksas. Kvalitātes un daudzuma risks precīzi atbilst pašu ražošanas riskam. Vīnu, ko ražo no saskaņā ar nomas un apsaimniekošanas līgumiem iepirktajām vīnogām, drīkst pārdot ar GmbH nosaukumu un prečzīmi (iepildīšanu veic ražotājs). Uzņēmējdarbības plānā ir ņemta vērā jaunā vīna pagraba pagaidu daļēja nenoslogotība 2007.–2010. gadā; c) preču vērtības aprēķins ir pamatojas uz pareiziem pamatpieņēmumiem. Samazinot izmaksas un palielinot efektivitāti, tiks ietaupīti līdzekļi, ko daļēji varēja īstenot jau 2005./2006. gadā; d) uzņēmējdarbības plānu, kā to ir atzinusi KPMG, pamato reāli un konservatīvi pamatpieņēmumi. Uzņēmējdarbības plāna īstenojamību apliecina tas, ka komercbanka piešķir komerckredītu, lai daļēji finansētu pagraba jaunbūvi; e) kompensācijas ieguldījumi uzņēmējdarbības plānā ir ņemti vērā kā kapitāla izdevumi un norakstījumi.

(69) Saskaņā ar iesniegto informāciju Eberbahas klostera restaurācija, kas visticamāk ilgs vairāk nekā 25 gadus, ir paredzēta nevis tam, lai ekonomiski palīdzētu GmbH, bet gan lai saglabātu kultūras pieminekli. GmbH administrācijai un vinotēkai nepieciešamās telpas nomās ar tirgus nosacījumiem. Līdz šim vēl nav noslēgts līgums starp GmbH un Eberbahas klostera fondu (Stiftung Kloster Eberbach). Uzņēmējdarbības plānā ir ņemti vērā aptuvenie nomas maksājumi.

(70) Saskaņā ar iesniegto informāciju jaunā vīna pagraba finansējums nav atbalsts EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē, jo Hesenes federālās zemes valdība ir rīkojusies kā privātieguldītājs. Līdz ar to argumenti, par kuriem ieinteresētā persona apgalvo, ka Hesene tos varējusi izvirzīt, lai pamatotu iespējamu atbalstu, izskatāmajā lietā nav būtiski.

(71) Turklāt Vācija informēja Komisiju, ka ir pārdoti kādreizējā federālās zemes uzņēmuma zemesgabali 2 959 675 euro vērtībā, un ieņēmumi ir iemaksāti federālās zemes budžetā.

V. ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS

(72) Hessische Staatsweingüter nodarbojas ar vīna ražošanu un tirdzniecību. Saskaņā ar Padomes 1999. gada 17. maija Regulas (EK) Nr. 1493/1999 par vīna tirgus kopīgo organizāciju (6) 71. pantu EK līguma 87., 88. un 89. pantu piemēro to produktu ražošanai un tirdzniecībai, uz kuriem attiecas šī regula. Līdz ar to šeit izskatāmie pasākumi jāizmeklē, ņemot vērā valsts atbalsta noteikumus.

(73) Saskaņā ar EK līguma 87. panta 1. punktu Kopējam tirgum neatbilst nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences traucējumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ja šāds atbalsts negatīvi ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm.

(74) Atbilstoši Eiropas Kopienu Tiesas praksei uzņēmumam sniegts atbalsts var negatīvi ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, ja šis uzņēmums darbojas tirgū, kas ir atvērts Kopienas iekšējai tirdzniecība (7). Hessische Staatsweingüter nodarbojas ar vīna ražošanu un tirdzniecību un līdz ar to strādā starptautiskā tirgū, kurā ir ļoti intensīva konkurence (8). Attiecīgajiem pasākumiem izmantoja valsts līdzekļus (Hesenes federālās zemes budžets), un tie ir selektīvi, jo attiecas uz konkrētu uzņēmumu. Tādēļ ir jāpārbauda, vai attiecīgie pasākumi sniedza vai sniedz tādas priekšrocības Hessische Staatsweingüter, kas rada konkurences traucējumus un negatīvi ietekmē tirdzniecību, un līdz ar to ir atbalsts EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. Lai novērtētu, vai katrs pasākums sniedz priekšrocības, ir jāpiemēro tirgus ekonomikas ieguldītāja princips (9).

(75) Izmeklēšana ir apstiprinājusi, ka, sedzot Hessische Staatsweingüter zaudējumus, Hesenes federālā zeme tai ir sniegusi priekšrocības, un līdz ar to izskatāmais pasākums ir valsts atbalsts EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē.

(76) Jāpārbauda, vai Hessische Staatsweingüter varēja uzskatīt par uzņēmumu EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē laikā, kad kamerālās ekonomiskās pārvaldības ietvaros tas tika vadīts kā Hesenes federālās zemes vispārējās pārvaldes daļa (līdz 1997. gada beigām) un pēc tam kā federālās zemes uzņēmums, proti, kā atsevišķa vispārējās pārvaldes daļa, tomēr arī turpmāk bez juridiskas personas tiesībām.

(77) Ja valsts veic saimniecisku darbību, saskaņā ar Tiesas spriedumu lietā C-118/85 Komisija/Itālija (10) neatkarīgi no tā, vai šo darbību veic cita iestāde vai struktūra, kas ietilpst valsts pārvaldē, šī iestāde vai struktūra ir jāuzskata par valsts uzņēmumu. Līdz ar to var secināt, ka jau laikā līdz 2003. gadam Hessische Staatsweingüter bija jāuzskata par uzņēmumu EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē.

(78) Komisija secina, ka atbalsta novērtēšanai ir jāņem vērā laikposms no 1995. līdz 2002. gadam. Tā atgādina, ka saskaņā ar 15. pantu Padomes 1999. gada 22. marta Regulā (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (11), uz Komisijas tiesībām atgūt atbalstu attiecas desmit gadu noilguma periods. Noilguma periods sākas dienā, kad saņēmējam ir piešķirts nelikumīgais atbalsts. Visas tās darbības attiecībā uz nelikumīgu atbalstu, kuras veic Komisija vai dalībvalsts pēc Komisijas lūguma, pārtrauc noilguma periodu.

(79) Lēmumā uzsākt procedūru Komisija secināja, ka pirmo Hesenes iestāžu un AGRI ĢD ierēdņu tikšanos, kas notika 2005. gada 26. janvārī, var uzskatīt par notikumu, kas pārtrauca Regulas (EK) Nr. 659/1999 15. pantā minēto noilguma periodu.

(80) Šis pagaidu secinājums nav apstrīdēts ne apsvērumos, kas tika saņemti pēc Komisijas lēmuma uzsākt procedūru publicēšanas, ne Vācijas apsvērumos. Tāpēc Komisija aizvien uzskata, ka pirmā Hesenes iestāžu un AGRI ĢD ierēdņu tikšanās, kas notika 2005. gada 26. janvārī, ir noilguma periodu pārtraucošs notikums.

(81) Līdz ar to izskatāmo atbalstu, ko tai sniedza Hesenes federālā zeme, lai nepārtraukti segtu Hessische Staatsweingüter zaudējumus, veido būtisks atbalsts vīna uzņēmumam kamerālas ekonomiskās pārvaldības ietvaros laikposmā no 1995. līdz 1997. gadam (209 520 euro) un atbalsts federālās zemes uzņēmumam laikposmā no 1998. līdz 2002. gadam (332 339 euro), un tā kopsumma ir 541 859 euro (22. punkts).

(82) Turklāt 2006. gada 20. decembra vēstulē (C(2006) 6605 galīgā redakcija) Komisija secina, ka, šķiet, agrāk maksātā atbalsta faktiskais saņēmējs ir komerciāla rakstura uzņēmums.

(83) Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju komerciāla rakstura uzņēmums ir federālās zemes uzņēmuma Hessische Staatsweingüter likumīgais tiesību un ekonomisko saistību pārņēmējs, jo tas ir Hessische Staatsweingüter pamatlīdzekļu juridiskais un ekonomiskais īpašnieks un ir jāuzskata par agrāk maksātā atbalsta faktisko saņēmēju. No komerciāla rakstura uzņēmuma GmbH nomā nekustamos pamatdarbības pamatlīdzekļus. Nomas maksu noteica, pamatojoties uz diviem nomas vērtības noteikšanas atzinumiem, ko iesniedza Hesenes iestādes (29. apsvērums). Līdz ar to Komisija secina, ka šos aktīvus iznomā ar tirgus nosacījumiem.

(84) Tomēr Komisija uzskata, ka ar darbībām, kas veiktas līdz 2002. gada 31. decembrim, GmbH, kas pārņēma vīna uzņēmumu un ir saņēmusi federālās zemes uzņēmuma apgrozāmos līdzekļus un kustamos pamatdarbības pamatlīdzekļus (29. apsvērums), ir sniegtas priekšrocības un tāpēc arī tā ir jāuzskata par šā agrāk maksātā atbalsta saņēmēju.

(85) Līdz ar to ir apstiprinājušās šaubas, kuru dēļ Komisija uzsāka procedūru, un lēmumā uzsākt procedūru minētie pagaidu secinājumi.

(86) Izmeklēšana ir apstiprinājusi Komisijas šaubas, ka ar kapitālieguldījumu GmbH vispirms viena miljona euro apmērā un pēc tam 1,225 miljona euro apmērā Hesenes federālā zeme nav rīkojusies kā tirgus ekonomikas ieguldītājs.

(87) Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju kapitāls tika piešķirts ar tirgus nosacījumiem, jo gaidāmā peļņa – kā apliecināts Hoffmann atzinumā – atbilda vidējai peļņai nozarē vai pat pārsniedza to, kamēr GmbH uzņēmējdarbības plāns, pēc KPMG domām, pamatojās uz konservatīvu plānošanas pieeju.

(88) Komisija secina, ka šāds vērtējums attiecas uz pārstrukturēšanu kopumā, jo pašu kapitāla peļņu Vācija ir izmantojusi kā salīdzinošu kritēriju un GmbH pašu kapitāls atspoguļoja visus veiktos pārstrukturēšanas pasākumus (proti, ne tikai kapitālieguldījumus, bet arī aktīvu iekļaušanu un parādu norakstīšanu).

(89) Savos apsvērumos ieinteresētā persona paskaidro (sk. 54. apsvērumu), ka, gatavojoties jauna vīna pagraba finansēšanai, Hesenes federālā zeme nav rīkojusies kā tirgus ekonomikas ieguldītājs. Apsvērumos cita starpā tiek norādīts uz GmbH uzraudzības padomes sastāvu, uz to, ka salīdzinājumā nav ņemtas vērā citas nerentablas vīna ražošanas saimniecības, kā arī uz faktu, ka kapitālieguldījumi ir piešķirti, neparedzot peļņas prasību. Turklāt ieinteresētā persona iebilst pret šķietamām nepilnībām uzņēmējdarbības plānā un apgalvo, ka plāns esot pārāk nestabils un tajā neesot pietiekami ņemtas vērā iespējamās svārstības.

(90) Ieinteresētās personas minētos argumentus savos apsvērumos (sk. 63. apsvērumu) Vācija noraida kā neprecīzus un juridiski nebūtiskus.

(91) Komisija uzskata, ka Vācijas argumenti kliedē ieinteresētās personas paustās šaubas un uzņēmējdarbības plāns ir pamatots. Turklāt Komisija piekrīt Vācijas viedoklim, saskaņā ar kuru tirgus ekonomikas ieguldītāja kritērijam kā salīdzinošs kritērijs būtu jāpiemēro citas salīdzināmas, rentablas vīna ražošanas saimniecības (64. apsvērums).

(92) Līdz ar to Komisija secina, ka Hesenes federālās zemes veiktos GmbH pārstrukturēšanas pasākumus (aktīvu iekļaušanu, parādu norakstīšanu un divus kapitālieguldījumus) varētu uzskatīt par tādiem, kas būtu pieņemami normālas tirgus ekonomikas ieguldītājam. Tomēr tā uzskata, ka kapitālieguldījumi ir jāvērtē, ievērojot visus veiktos pasākumus, tostarp to zaudējumu segšanu, kas radās līdz 2002. gada 31. decembrim laikā, kad vīna uzņēmums tika vadīts kā Hesenes federālās zemes vispārējās pārvaldes daļa, jo GmbH ir pārņēmusi šā vīna uzņēmuma turpmāko vadību un zināmā mērā arī ir jāuzskata par šā agrāk maksātā atbalsta saņēmēju (83. apsvērums) (12).

(93) Komisija uzskata, ka parādu norakstīšanai 1 792 000 euro apmērā, kas attiecās uz federālās zemes uzņēmuma saistībā ar agrāko darbību uzkrātajām saistībām pret Hesenes federālo zemi, bija tāds pats mērķis kā līdz 2002. gada 31. decembrim radušos zaudējumu periodiskai segšanai. Tāpēc to var uzskatīt par agrākās darbības turpmāku subsidēšanu.

(94) Tāpēc Komisija uzskata, ka pārstrukturēšanas pasākumus atbilstīgā veidā nevar nodalīt no pasākumiem, kas veikti līdz 2002. gada 31. decembrim. Līdz ar to tā secina, ka, ņemot vērā Hesenes federālās zemes vīna uzņēmumam agrāk sniegto darbības atbalstu, Hesenes federālā zeme nav rīkojusies kā tirgus ekonomikas ieguldītājs, veicot dažādus GmbH pārstrukturēšanas pasākumus (aktīvu iekļaušana, parādu norakstīšana, divi kapitālieguldījumi), un tāpēc šie pārstrukturēšanas pasākumi ir valsts atbalsts EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē.

(95) Līdz ar to ir apstiprinājušās šaubas, kuru dēļ Komisija uzsāka procedūru, un lēmumā uzsākt procedūru minētie pagaidu secinājumi.

(96) Attiecībā uz jauna vīna pagraba pašu kapitāla finansēšanu izmeklēšana ir apstiprinājusi Komisijas šaubas, ka, ņemot vērā Hesenes federālās zemes agrākos ieguldījumus, tā nav rīkojusies kā tirgus ekonomikas ieguldītājs, piešķirot aizdevumu ar dalīto peļņu Hessische Staatsweingüter GmbH.

(97) Ieinteresētās personas argumenti par uzņēmējdarbības plāna šķietamajām nepilnībām attiecas arī uz jaunā vīna pagraba finansējumu. Vācijas apsvērumos šie argumenti tika noraidīti (sk. 58. vai attiecīgi 68. apsvērumu). Attiecībā uz jaunā vīna pagraba finansēšanu Komisija tāpat uzskata, ka Vācijas argumenti kliedēja ieinteresētās personas paustās šaubas un ka uzņēmējdarbības plāns ir pamatots (91. apsvērums), jo tajā ir ņemtas vērā peļņas un kvalitātes svārstības, kā arī zaudējumi, un ir ietverti visi nepieciešami izmaksu elementi (68. un 69. apsvērums). Turklāt uzņēmējdarbības plānu pārbaudīja KPMG un atzina to par ļoti konservatīvu (38. apsvērums).

(98) Tāpat ieinteresētā persona izsakās par faktu, ka tikai pēc sazināšanās ar Komisiju Hesenes federālās zemes ieguldījums pašu kapitālā jauna pagraba finansēšanai tika pārvērsts par aizdevumu ar dalīto peļņu. Turklāt saskaņā ar tās sniegto informāciju uzņēmējdarbības plānā nav ietverti Hessische Staatsweingüter administrācijas un vinotēkas izdevumi. Ieinteresētā persona uzskata, ka nevar izslēgt to, ka notiks šķērssubsidēšana ar zemākiem nomas maksājumiem.

(99) Savos apsvērumos Vācija informē, ka aizdevumā ar dalīto peļņu pilnībā tika iekļauti saistībā ar jauno vīna pagrabu jau veiktie maksājumi un ka ar atpakaļejošu spēku tiem tika piemēroti noteikumi, kas attiecās uz aizdevumu (sk. 67. apsvērumu). Turklāt tā paskaidro, ka uzņēmējdarbības plānā pilnībā ir ņemti vērā izdevumi par Hessische Staatsweingüter administrācijas un vinotēkas izvietošanai nepieciešamo telpu nomu Eberbahas klosterī (69. apsvērums). Uzņēmējdarbības plānā ir ņemti vērā aptuvenie nomas maksājumi. Līdz ar to Komisija uzskata, ka Vācijas paskaidrojumi varēja kliedēt ieinteresētās personas šaubas.

(100) Aizdevums ar dalīto peļņu pamatojas uz ikgadējiem fiksētiem procentiem 3,7 % apmērā un piedalās peļņas sadalē (par finansējuma nosacījumu sīku aprakstu sk. 41.–44. apsvērumu). Komisija uzskata, ka šā veida ieguldījumam šie nosacījumi ir pieņemami tirgus nosacījumi. Turklāt Komisija secina, ka pārējo finansējumu nodrošina bankas aizdevums ar tirgus nosacījumiem, kas liecina par uzņēmuma ekonomisko dzīvotspēju.

(101) Tāpēc Komisija nemaina jau 2006. gada 20. decembra (C(2006) 6605 galīgā redakcija) vēstulē minēto secinājumu, ka varētu uzskatīt, ka aizdevums ar dalīto peļņu ir piešķirts ar tādiem nosacījumiem, kas ir pieņemami tirgus ekonomikas ieguldītājam, un līdz ar to GmbH nav sniegtas priekšrocības.

(102) Tomēr tā uzskata, ka jaunā vīna pagraba finansējumu atbilstīgā veidā nevar nodalīt no atbalsta, ko GmbH ir saņēmusi agrāk. Jaunais vīna pagrabs bija pārstrukturēšanas plāna integrāls elements un jāuzskata par pārstrukturēšanas procesa turpmāku procesu (papildus parādu norakstīšanai un abiem kapitālieguldījumiem). Turklāt GmbH pašreizējā ekonomiskā un finansiālā situācija, kas vīna pagraba daļējai finansēšanai ļauj tai saņemt komercbankas aizdevumu, izriet no Hesenes federālās zemes veiktajiem GmbH pārstrukturēšanas pasākumiem un tādēļ ir jānovērtē, ņemot vērā šo aspektu.

(103) Tāpēc Komisija secina, ka, ņemot vērā agrāk veiktos pārstrukturēšanas pasākumus, Hesenes federālā zeme nerīkojas kā tirgus ekonomikas ieguldītājs, nodrošinot jaunā vīna pagraba pašu kapitāla finansējumu 7,5 miljonu euro apmērā, kas tika piešķirts kā aizdevums ar dalīto peļņu, un līdz ar to šis aizdevums ar dalīto peļņu ir atbalsts EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē.

(104) Līdz ar to ir apstiprinājušās šaubas, kuru dēļ Komisija uzsāka procedūru, un lēmumā uzsākt procedūru minētie pagaidu secinājumi.

(105) 87. panta 1. punktā noteiktais valsts atbalsta aizliegums neizslēdz, ka konkrētus atbalsta veidus var uzskatīt par atbilstīgiem Kopējam tirgum, pamatojoties uz šā panta 2. un 3. punktā paredzētajiem izņēmumiem.

(106) Nevar apgalvot, ka izskatāmajiem pasākumiem ir sociāls raksturs vai to mērķis ir novērst kaitējumu, ko nodarījušas dabas katastrofas, lai varētu atsaukties uz EK līguma 87. panta 2. punkta a) vai b) apakšpunktu. Tāpat šie pasākumi acīmredzami nav paredzēti, lai veicinātu ekonomikas attīstību apgabalos, kur dzīves līmenis ir ļoti zems, vai lai veicinātu būtiska projekta īstenojumu visas Eiropas interesēs vai arī veicinātu kultūru un kultūras mantojuma saglabāšanu. Tāpēc šajā gadījumā nevar piemērot EK līguma 87. panta 3. punkta a), b) un d) apakšpunktā paredzētos izņēmumus.

(107) Piemērojot EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktā minētos izņēmumus, Komisija var uzskatīt atbalstu par saderīgu ar kopējo tirgu, ja tas veicina konkrētu saimniecisko darbību vai konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību, ja šādam atbalstam nav tāda negatīva ietekme uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm.

(108) Saskaņā ar Kopienas pamatnostādņu attiecībā uz valsts atbalstu lauksaimniecības un mežsaimniecības nozarē 2007.–2013. gadā (13) 15. punktu atbalstam, lai tas atbilstu kopējam tirgum, ir jābūt stimulējošam vai tajā ir jāparedz atbalsta saņēmēja dalība. Vienpusēji valsts atbalsta pasākumi, kuru mērķis ir tikai uzlabot ražotāju finansiālo stāvokli, nevis veicināt nozares attīstību, ir jāuzskata par darbības atbalstu, kas neatbilst kopējam tirgum.

(109) Komisija piebilst, ka nav acīmredzams, ka laikposmā līdz 2003. gadam Hessische Staatsweingüter varēja uzskatīt par grūtībās nonākušu uzņēmumu. Ir pareizi, ka 541 859 euro, ko laikposmā no 1995. līdz 2002. gadam Hessische Staatsweingüter saņēma no Hesenes federālās zemes, ir darbības atbalsts. Tomēr tas nebūt nenozīmē, ka Hessische Staatsweingüter bija grūtībās nonācis uzņēmums, kas turpmāk nebūtu spējis saņemt naudas līdzekļus ar tirgus nosacījumiem. Turklāt zaudējumu periodiska segšana bija īpaši pasākumi un tos nepamatoja pārstrukturēšanas plāns. Šos pasākumus veica daudz agrāk par pārstrukturēšanas pasākumiem. Pēdējoreiz zaudējumus, kas bija 541 859 euro apmērā, sedza 1999. gadā (21. apsvērums), kamēr sagatavošanās pārstrukturēšanai sākās tikai 2001. gadā, pārstrukturēšanas plāns tika sagatavots tikai sākot no 2002. gada jūnija, un oficiālu lēmumu par pārstrukturēšanu pieņēma tikai 2002. gada 10. decembrī (sk. pārstrukturēšanas aprakstu 23.–38. apsvērumā, un jo īpaši 28. apsvērumā). Tādēļ zaudējumu segšanu nevar uzskatīt par pārstrukturēšanas procesa daļu, kas faktiski sākās 2002. gada 31. decembrī.

(110) Šis atbalsts arī nebija saistīts ar ieguldījumiem, izglītību, darba vietu izveidi vai atbalsta saņēmēja dalību. Atbalsta mērķis bija tikai nostiprināt tā saņēmēja finansiālo stāvokli.

(111) Līdz ar to Komisija uzskata, ka šis atbalsts ir darbības atbalsts, kas neatbilst kopējam tirgum.

(112) Komisija pauž nožēlu, ka Vācija nav paziņojusi par atbalstu saskaņā ar EK līguma 88. panta 3. punktu, bet ir sniegusi to nelikumīgi.

(113) Tā kā tika secināts, ka, ņemot vērā agrāk veiktos pārstrukturēšanas pasākumus, jaunā vīna pagraba pašu kapitāla finansējums ir atbalsts EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē (103. apsvērums), turpmāk tas tiks vērtēts kā pārstrukturēšanas atbalsta daļa.

(114) Atbalsts grūtībās nonākušu uzņēmumu pārstrukturēšanai parasti jāpārbauda, pamatojoties uz 2004. gada Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (14). Tomēr saskaņā ar šo pamatnostādņu 103. un 104. punktu līdz 2004. gada 10. oktobrim paziņotos atbalstus, kā arī nepaziņotos glābšanas un pārstrukturēšanas atbalstus Komisija pārbauda, pamatojoties uz pamatnostādnēm, ko piemēro paziņošanas vai attiecīgi atbalsta piešķiršanas dienā.

(115) Valdības lēmumu par pārstrukturēšanas pasākumiem dibināmās GmbH labā oficiāli pieņēma 2002. gada 10. decembrī (28.–33. apsvērums). Līdz ar to šis datums ir jāuzskata par atbalsta piešķiršanas dienu. Šajā laikā spēkā bija 1999. gada Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (15) (turpmāk tekstā – “Pārstrukturēšanas pamatnostādnes”). Šo pamatnostādņu 3.2. nodaļa ietver īpašus noteikumus par pārstrukturēšanas atbalstu.

(116) Pārstrukturēšanas pamatnostādņu 30. punktā ir noteikts, ka nolūkā pretendēt uz pārstrukturēšanas atbalstu uzņēmumam ir jābūt uzskatāmam par grūtībās nonākušu uzņēmumu.

(117) Saskaņā ar Pārstrukturēšanas pamatnostādņu 4. punktu Komisija uzskata, ka uzņēmums ir nonācis grūtībās, ja tas ar saviem resursiem vai līdzekļiem, ko spēj iegūt no saviem īpašniekiem/akcionāriem vai kreditoriem, nespēj apturēt zaudējumu rašanos, kuru dēļ gandrīz noteikti īsā vai vidēji ilgā laikā tam uzņēmējdarbība būs jāizbeidz, ja vien neiejauksies valsts iestādes.

(118) Izskatāmajā gadījumā GmbH rīcībā no tās dibināšanas brīža 2003. gada sākumā bija ievērojami finanšu līdzekļi (32. apsvērums). Tomēr sākuma bilance atspoguļoja situāciju jau pēc tam, kad bija veikta lielākā daļa pārstrukturēšanas pasākumu (aktīvu iekļaušana, parādu norakstīšana un pirmais kapitālieguldījums). Pat šādos apstākļos GmbH nebūtu spējusi ar saviem resursiem apturēt zaudējumu rašanos līdz paredzētā break even punkta sasniegšanai. 2002. gada jūnija uzņēmējdarbības plānā nepieciešamais atbalsts naudas plūsmas vajadzību segšanai pārstrukturēšanas pirmajos gados tika lēsts apmēram 4,3 miljonu euro apmērā (26. apsvērums). Atbilstoši 2002. gada septembra pārskatītajam modelim būtu bijuši nepieciešami papildu 3,4 miljoni euro (27. apsvērums). Tādēļ, neņemot vērā relatīvi lielo GmbH pašu kapitāla nodrošinājumu (pašu kapitāls kopumā apmēram 7,6 miljonu euro apmērā, kas ir apmēram 91 % bilances summas), ar lielu varbūtību uzņēmums nebūtu spējis ar saviem resursiem segt naudas plūsmas vajadzības līdz dzīvotspējas sasniegšanai. Turklāt nav ticams, ka tās operatīvajai darbībai GmbH būtu saņēmusi komerckredītus, ja Hesenes federālā zeme nesniegtu galvojumu. Tā kā tika pierādīts, ka akcionāru ieguldījumi pārstrukturēšanas pasākumu ietvaros netika sniegti ar nosacījumiem, kas būtu pieņemami tirgus ekonomikas ieguldītājam (94. apsvērums), šajā aspektā Hesenes federālās zemes piešķirtie līdzekļi būtu jāuzskata par tādiem, kas ietver atbalsta elementu, un tos nevar izmantot kā pierādījumu tam, ka uzņēmums spētu izdzīvot bez valsts iestāžu iejaukšanās.

(119) Līdz ar to, sākot no dibināšanas dienas GmbH var uzskatīt par grūtībās nonākušu uzņēmumu saskaņā Pārstrukturēšanas pamatnostādņu 4. punktu.

(120) Saskaņā ar Pārstrukturēšanas pamatnostādņu 7. punktu jauniem uzņēmumiem nav tiesību uz glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalstu, pat ja to sākotnējais finanšu stāvoklis ir stabils. Tomēr 9. zemsvītras piezīmē ir teikts, ka tad, ja uzņēmums izveido meitasuzņēmumu tikai kā līdzekli aktīvu un, iespējams, saistību saņemšanai, to neuzskata par jauna uzņēmuma dibināšanu.

(121) Izskatāmajā gadījumā GmbH tika nodibināta 2003. gada 1. janvārī, un līdz ar to laikā, kad tika veikti pārstrukturēšanas pasākumi, uz to attiektos jauna uzņēmuma definīcija. Tomēr, lai gan nekustamie aktīvi palika Hesenes federālās zemes rīcībā (iekļauti komerciāla rakstura uzņēmumā) un GmbH tiek iznomāti, GmbH tika nodoti apgrozāmie līdzekļi un kustamie pamatdarbības aktīvi kopumā apmēram 7,3 miljonu euro vērtībā, kā arī dažas īstermiņa saistības un uzkrājumi. Tādēļ GmbH var uzskatīt par meitasuzņēmumu, kas tika izveidots tikai kā līdzeklis konkrētu federālās zemes uzņēmuma aktīvu un pasīvu saņemšanai. Komisija uzskata, ka līdz ar to uz GmbH attiecas Pārstrukturēšanas pamatnostādņu 9. zemsvītras piezīmē paredzētais izņēmums, un saskaņā ar šo pamatnostādņu 30. punktu tā var pretendēt uz pārstrukturēšanas atbalstu.

(122) Saskaņā ar Pārstrukturēšanas pamatnostādņu 31.–34. punktu atbalsta piešķiršanas nosacījums ir īstenots pārstrukturēšanas plānā. Pārstrukturēšanas plānam, kura īstenošanas laikam ir jābūt iespējami īsam, pienācīgā termiņā ir jāatjauno uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēja, pamatojoties uz reāliem apsvērumiem par turpmākiem darbības apstākļiem. Pārstrukturēšanas plānā ir jāparedz apgrozījums, kas pēc pārstrukturēšanas uzņēmumam ļautu segt visas izmaksas, tostarp norakstīšanu un finanšu izdevumus. Gaidāmajai pašu kapitāla peļņai ir jābūt pietiekamai, lai pārstrukturētais uzņēmums saviem spēkiem varētu konkurēt tirgū.

(123) Izskatāmajā lietā, sagatavojoties pārstrukturēšanai, no 2001. gada augusta līdz novembrim tika izstrādāts stratēģijas dokuments (“Situācijas analīze un attīstības perspektīvas”), kurā bija paredzēti dažādi iespējamie Hessische Staatsweingüter turpmākās attīstības varianti (23. apsvērums). Pamatojoties uz šo dokumentu, 2002. gada jūnijā katram variantam tika sagatavots uzņēmējdarbības plāns. Vienīgais stratēģijas variants, kas atjaunotu Hessische Staatsweingüter ilgtermiņa dzīvotspēju, bija jauna vīna pagraba būvniecība Šteinbergas zemes īpašuma teritorijā un administrācijas un vinotēkas pārvietošana uz Eberbahas klosteri. Šis variants bija balstīts uz to, ka federālajai zemei bija jāuzņemas vīna uzņēmuma saistības, kas bija uzkrājušās līdz 2002. gada beigām. Ieguldījuma izmaksas jaunam vīna pagrabam kopumā tika lēstas 15 miljonu euro apmērā un daļēji būtu jāfinansē ar uzņēmuma darbībai nevajadzīgo aktīvu pārdošanu un daļēji ar aizņēmumu. Saskaņā ar uzņēmējdarbības plāna modeli 2006./2007. finanšu gadā tiktu sasniegta pirmā pozitīvā Hessische Staatsweingüter starpība starp ieņēmumiem un kārtējām izmaksām un 2008./2009. finanšu gadā – pirmā pozitīvā naudas plūsma. Ņemot vērā tirgus situācijas izmaiņas un citus apstākļus, 2002. gada septembrī finansiālais modelis bija jāpārskata, un saskaņā ar to – atšķirībā no 2002. gada jūnija modeļa – Hessische Staatsweingüter dzīvotspēja tiktu sasniegta vēlāk. Ar 2002. gada 10. decembra valdības lēmumu Hesenes federālās zemes valdība izvēlējās šo stratēģijas variantu (24.–28. apsvērums).

(124) 2002. gada septembra uzņēmējdarbības plānu atkārtoti atjaunināja 2003. gada februārī (un papildināja ar pilnīgu peļņas vai zaudējumu plānu) un vēlreiz – 2003. gada novembrī. 2003. gada novembra uzņēmējdarbības plāns pirmo pozitīvo EBITDA (16) paredzēja jau 2007. finanšu gadā, pirmo pozitīvo naudas plūsmu – 2010. gadā un neto peļņu – sākot no 2014. gada. Saskaņā ar iesniegto informāciju iecerētais finansiālais modelis 2016. gadā sasniegtu vairāk nekā 3 % pašu kapitāla peļņu (pamatojoties uz peļņu pirms nodokļiem), kas sākot no 2019. gada sasniegtu vairāk nekā 7 % līmeni.

(125) Komisija uzskata, ka Hesenes federālās zemes valdības 2002. gada decembrī pieņemtais pārstrukturēšanas plāns pienācīgā termiņā ļauj atjaunot GmbH ilgtermiņa dzīvotspēju, pamatojoties uz reāliem pieņēmumiem par tās turpmākiem darbības apstākļiem.

(126) Turklāt tā uzskata, ka gaidāmā pašu kapitāla peļņa ir pietiekama, lai pārstrukturētais uzņēmums varētu pats saviem spēkiem konkurēt tirgū. Šajā saistībā Komisija atsaucas arī uz Hesenes iestāžu iesniegto Hoffmann atzinumu. Šajā atzinumā ar Hessische Staatsweingüter salīdzināmām vīna ražošanas saimniecībām pašu kapitāla peļņa ir apmēram 2 % līdz 3 %. Turklāt atzinumā laikposms, lai sasniegtu break even punktu, pārstrukturējot vīna ražošanas saimniecības vai veicot lielāka apjoma ilgtermiņa ieguldījumus, ir vismaz 10 gadu un vidēji no 10 līdz 15 gadiem (35.–37. apsvērums). Saskaņā ar iesniegto informāciju 2003. gada februāra uzņēmējdarbības plānu pārbaudīja KPMG un klasificēja kā ļoti konservatīvu vissliktākā gadījuma (worst case) variantu (38. apsvērums).

(127) Turklāt Komisija uzskata, ka plānā ir paredzēts tāds uzņēmuma apgrozījums, kas pēc pārstrukturēšanas uzņēmumam ļaus segt visas izmaksas, tostarp norakstīšanu un finanšu izdevumus, un atjaunot savu dzīvotspēju (30. apsvērums).

(128) Līdz ar to iecerētais pārstrukturēšanas plāns atbilst Pārstrukturēšanas pamatnostādņu 31.–34. punkta noteikumiem.

(129) Saskaņā ar Pārstrukturēšanas pamatnostādņu 35.–39. punktu ir jāveic pasākumi, lai pēc iespējas mazinātu atbalsta negatīvo ietekmi uz konkurentiem, turklāt šie pasākumi parasti ierobežo uzņēmuma klātbūtni attiecīgā tirgū vai tirgos pēc tam, kad pārstrukturēšana ir beigusies. Tomēr, ja uzņēmuma daļa attiecīgā tirgū ir niecīga, Komisija uzskata, ka pārmērīgu konkurences traucējumu nav (sk. Pārstrukturēšanas pamatnostādņu 36. punktu).

(130) Atbilstoši iesniegtajai informācijai ar vīnogulājiem apmēram 190 ha platībā Hessische Staatsweingüter ir Vācijas lielākā vīna ražošanas saimniecība. GmbH pārdošanas apjoms 2002. gada jūnija uzņēmējdarbības plānā tika lēsts apmēram viena miljona litru apmērā gadā. Saskaņā ar iesniegto informāciju līdz 2003. gadam Hessische Staatsweingüter galvenokārt ražoja Riesling vīnu. ES (25 dalībvalstu) mērogā 2002./2003. gadā kopumā tika izgatavoti apmēram 15,6 miljardi litru vīna (17). Hessische Staatsweingüter daļa šajā ražošanas apjomā bija mazāk nekā 0,01 %. Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju Riesling audzēšanas platība Eiropas Savienībā kopumā ir 26 413 hektāri (turklāt lielākā daļa jeb 21 197 hektāri atrodas Vācijā). Ar apmēram 190 hektāriem vīnogulāju Hessische Staatsweingüter daļa Eiropas Savienības mērogā ir apmēram 0,7 %. Līdz ar to var uzskatīt, ka tās daļa attiecīgā tirgū ir nebūtiska un izskatāmajā lietā var atteikties no kompensācijas pasākumiem.

(131) Tomēr atbilstoši Pārstrukturēšanas pamatnostādņu 42. punkta iii) apakšpunktā paredzētajai iespējai Komisija katrā ziņā pieņem, ka pārstrukturēšanas laikā (proti, saskaņā ar 2003. gada novembrī atjaunināto uzņēmējdarbības plānu līdz 2014. gadam) Hessische Staatsweingüter nesaņems nekādu papildu atbalstu.

(132) Saskaņā ar Pārstrukturēšanas pamatnostādņu 40. un 41. punktu atbalsta apjoms un intensitāte ir maksimāli jāierobežo tiktāl, ciktāl tas nepieciešams, lai nodrošinātu pārstrukturēšanu. Atbalsta saņēmējiem pārstrukturēšanas plānā ir jāveic būtisks savu resursu ieguldījums, tostarp izmantojot uzņēmuma izdzīvošanai nebūtisku aktīvu pārdošanu vai ārēju finansējumu tirgus apstākļos. Atbalsta piešķiršanas veidam vai lielumam ir jābūt tādam, lai uzņēmums nesaņemtu pārmērīgu likvīdu aktīvu daudzumu, ko varētu izmantot agresīvām, tirgu traucējošām darbībām, kas nav saistītas ar pārstrukturēšanas procesu. Atbalsts nedrīkst arī finansēt jaunus ieguldījumus, kas nav būtiski uzņēmuma dzīvotspējas atjaunošanai. Ir skaidri jādara zināms Komisijai, ka atbalstu izmantos tikai uzņēmuma dzīvotspējas atjaunošanai un ka atbalsts pārstrukturēšanas plāna īstenošanas laikā saņēmējam dos iespēju paplašināt ražošanas jaudu vienīgi tiktāl, ciktāl tas ir būtiski dzīvotspējas atjaunošanai, pārmērīgi netraucējot konkurenci.

(133) Gatavojoties pārstrukturēšanai, tika izskatīti trīs stratēģijas varianti, proti, pakāpeniska veco telpu restaurācija Eltvillē, jauna vīna pagraba būvniecība Eltvillē un jauna vīna pagraba būvniecība Šteinbergas zemes īpašuma teritorijā (24.–26. apsvērums). Komisija atzīst, ka vienīgais stratēģijas variants, kas atjaunotu Hessische Staatsweingüter ilgtermiņa dzīvotspēju, bija jauna vīna pagraba būvniecība Šteinbergas zemes īpašuma teritorijā un Hessische Staatsweingüter administrācijas un vinotēkas pārvietošana uz Eberbahas klosteri (26. apsvērums). Saskaņā ar iesniegto informāciju jauns pagrabs Hessische Staatsweingüter ļautu ražota augstas kvalitātes sarkanvīnus. Līdz ar to Komisija uzskata, ka pārstrukturēšanas plānā paredzētā ražošanas jaudas paplašināšana ir nepieciešama uzņēmuma dzīvotspējas atjaunošanai. Tāpat tā uzskata, ka atbalsts ir ierobežots līdz pārstrukturēšanai nepieciešamajam minimālajam apjomam. Dibināšanas brīdī 2003. gada 1. janvārīGmbH saņēma pirmo kapitālieguldījumu viena miljona euro apmērā. Turklāt saskaņā ar iesniegto bilanci tās likviditāte bija apmēram 538 000 euro. Turpretim atbilstoši uzņēmējdarbības plānam pirmā pozitīvā naudas plūsma GmbH būtu tikai 2008./2009. finanšu gadā. Naudas plūsmas vajadzību segšanai nepieciešamais atbalsts pirmajos GmbH darbības gados kopumā tika lēsts vēl 4,3 līdz 7,7 miljonu euro apmērā. Līdz ar to var secināt, ka, neskatoties uz pirmo kapitālieguldījumu, uzņēmumam nebija pārmērīgi daudz likvīdu aktīvu, ko varētu izmantot agresīvām, tirgu traucējošām darbībām, kas nav saistītas ar pārstrukturēšanas procesu.

(134) Jauno vīna pagrabu ar kopējiem ieguldījumiem apmēram 15 miljonu euro apmērā daļēji finansē aizdevums ar dalīto peļņu 7,5 miljonu euro apmērā. Jaunā pagraba pārējo finansējumu nodrošina komerckredīts (49. apsvērums). Komisija secina, ka šis komerckredīts ir ievērojams pašu ieguldījums. Līdz ar to izskatāmajā lietā ir pilnībā izpildīti Pārstrukturēšanas pamatnostādņu 40. un 41. punkta noteikumi.

(135) Saskaņā ar Pārstrukturēšanas pamatnostādņu 43. punktu uzņēmumam ir pilnībā jāīsteno pārstrukturēšanas plāns.

(136) Komisija uzskata, ka šis nosacījums ir izpildīts. Saskaņā ar iesniegto informāciju abos pirmajos saimnieciskās darbības gados GmbH ir ievērojami pārsniegusi apgrozījuma un peļņas plānu. Pēc GmbH dibināšanas un pirmā kapitālieguldījuma federālā zeme veica tikai vēl vienu papildu kapitālieguldījumu 1,225 miljonu euro apmērā (33. apsvērums). Jauno vīna pagrabu (aprēķinātās ieguldījuma izmaksas kopumā 15 miljonu euro apmērā) daļēji finansē federālās zemes piešķirtais aizdevums ar dalīto peļņu ar garantētiem minimālajiem procentiem (44.–45. apsvērums) un daļēji – komercbankas aizdevums (49. apsvērums). Administrācija un vinotēka ir jāpārceļ uz Eberbahas klostera telpām.

(137) Pārstrukturēšanas plāna 48. punktā ir noteikts, ka nolūkā novērst to, ka uzņēmumiem palīdz negodīgi, pārstrukturēšanas atbalstu piešķir tikai vienu reizi desmit gadu laikā (kopš pārstrukturēšanas beigām vai plāna īstenošanas pārtraukšanas). Saskaņā ar šo pamatnostādņu 49. punktu šā noteikuma piemērošanu nekādi neietekmē uzņēmuma īpašumtiesību maiņa pēc atbalsta piešķiršanas.

(138) Komisija uzskata, ka izskatāmajā lietā vienreizēja atbalsta nosacījums ir izpildīts, jo iepriekšējo desmit gadu laikā Hessische Staatsweingüter nav saņēmusi nekādu glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalstu. Kā minēts 109. apsvērumā, Komisija nav konstatējusi, ka Hessische Staatsweingüter laikā, kad tā tika vadīta kā vispārējās pārvaldes daļa un pēc tam kā federālās zemes uzņēmums, bija jāuzskata par grūtībās nonākušu uzņēmumu. Periodiskā zaudējumu segšana laikposmā no 1995. līdz 2002. gadam drīzāk ir jāuzskata tikai par nepieļaujamu darbības atbalstu (111. apsvērums).

(139) Tādēļ Komisija uzskata, ka Hesenes federālās zemes veiktie Hessische Staatsweingüter pārstrukturēšanas pasākumi atbilst 1999. gada Kopienas pamatnostādņu par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai attiecīgajiem noteikumiem un līdz ar to tie ir saderīgi ar kopējo tirgu.

(140) Komisija pauž nožēlu, ka Vācija nav paziņojusi par atbalstu saskaņā ar EK līguma 88. panta 3. punktu, bet ir sniegusi to nelikumīgi.

VI. SECINĀJUMI

(141) Komisija secina, ka Vācija nelikumīgi ir veikusi pasākumus, lai, pārkāpjot EK līguma 87. un 88. pantu, piešķirtu atbalstu Hessische Staatsweingüter, kas izpaužas kā zaudējumu segšana 541 859 euro apmērā. Šis atbalsts sniedza priekšrocības gan komerciāla rakstura uzņēmumam, gan GmbH. Ņemot vērā šīs lietas īpatnības, var secināt, ka saņemtās priekšrocības ir proporcionālas agrākā federālās zemes uzņēmuma Hessische Staatsweingüter pārņemtajiem aktīviem.

(142) Turklāt Komisija secina, ka pārstrukturēšanas pasākumi, ko Hesenes federālā zeme veikusi GmbH labā, ir valsts atbalsts, kas atbilst EK līgumam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Valsts atbalsts 541 859 euro apmērā, ko, pārkāpjot EK līguma 88. panta 3. punktu, Vācija ir nelikumīgi sniegusi Hessische Staatsweingüter laikposmā no 1995. līdz 2002. gadam, nav saderīgs ar kopējo tirgu.

Valsts atbalsts, ko kā pārstrukturēšanas pasākumus, pārkāpjot EK līguma 88. panta 3. punktu, Vācija ir nelikumīgi sniegusi Hessische Staatsweingüter GmbH Kloster Eberbach laikposmā pēc 2002. gada, ir saderīgs ar kopējo tirgu.

2. pants

1. Vācija atgūst no komerciāla rakstura uzņēmuma un no Hessische Staatsweingüter GmbH Kloster Eberbach 1. panta 1. punktā minēto atbalstu pareizā proporcijā ar saņemto atbalstu.

2. Atgūstamā summa ietver procentus, ko aprēķina par laiku no atbalsta izsniegšanas dienas līdz tā faktiskas atgūšanas dienai.

3. Procentus aprēķina, izmantojot salikto procentu formulu saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 794/2004 (18) V nodaļas noteikumiem.

3. pants

1. Šā lēmuma 1. panta 1. punktā minēto atbalstu atgūst nekavējoties un efektīvi.

2. Vācija nodrošina šā lēmuma izpildi četru mēnešu laikā no tā paziņošanas dienas.

4. pants

1. Divu mēnešu laikā no šā lēmuma paziņošanas Vācija iesniedz Komisijai šādu informāciju:

— no saņēmēja atgūstamo kopsummu (pamatsumma un procenti),

— šā lēmuma izpildes nodrošināšanai veikto un plānoto pasākumu sīku aprakstu,

— dokumentus, kas apliecina, ka saņēmējam ir lūgts atmaksāt atbalstu.

2. Vācija informē Komisiju par šā lēmuma izpildei paredzēto pasākumu norisi, līdz ir atgūts 1. panta 1. punktā minētais atbalsts. Pēc Komisijas pieprasījuma Vācija nekavējoties iesniedz informāciju par šā lēmuma izpildes nodrošināšanai veiktiem un paredzētiem pasākumiem. Turklāt tā iesniedz detalizētu informāciju par atbalsta summām un procentiem, kas jau atgūti no saņēmēja.

5. pants

Šis lēmums ir adresēts Vācijas Federatīvajai Republikai.

Briselē, 2008. gada 20. maijā Komisijas vārdā – Komisijas locekle Mariann FISCHER BOEL

(1) OV C 19, 27.1.2007., 2. lpp.

(2) Sk. 1. zemsvītras piezīmi.

(3) Earnings before interest, tax, depreciation and amortization (peļņa pirms procentiem, nodokļiem, norakstījumiem un amortizācijas).

(4) Iesniegtajā uzņēmējdarbības plānā naudas plūsmas aprēķināšanai neto peļņu/zaudējumus koriģēja tikai ar norakstījumiem kā bezskaidras naudas izdevumiem.

(5) Noteikums, saskaņā ar kuru atbilstoši bankas noteikumiem tā var prasīt aizdevuma (papildu) nodrošinājumu, ja Hesenes federālās zemes dalība Hessische Staatsweingüter GmbH ir mazāka par 51 %.

(6) OV L 179, 14.7.1999., 1. lpp.

(7) Sk. Tiesas 1988. gada 13. jūlija spriedumu lietā 102/87, Francija pret Komisiju, Recueil 1988, I-4067. lpp.

(8) Kopienas iekšējai vīna tirdzniecībai ir ļoti liels apjoms. Apmēram 20 % visā ES (25 dalībvalstīs) saražotā vīna tirgo iekšējā tirgū. 2005. gadā apmēram 37,1 miljons hektolitru (saņemti) un 38,8 miljoni hektolitru (nosūtīti) bija Kopienas iekšējās tirdzniecības priekšmets (ES 25 dalībvalstīs). 2004./2005. gadā Vācijas daļa kopējā saražotā vīna daudzumā ES 25 dalībvalstīs bija apmēram 5,5 % (avots: Eurostat).

(9) Sk. Komisijas paziņojumu par EK līguma 92. un 93. panta (jaunajā redakcijā – 87. un 88. pants) un Komisijas Direktīvas 80/723/EEK 5. panta piemērošanu valsts uzņēmumiem pārstrādes rūpniecībā (OV C 307, 13.11.1993., 4. lpp.).

(10) Recueil 1987, I-2599. lpp.

(11) OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.

(12) Saskaņā ar Pirmās instances tiesas spriedumu lietā T-11/95, BP Chemicals Limited pret Komisiju (Recueil 1998, II-3235. lpp.), apstāklis, ka valsts uzņēmums savam meitasuzņēmumam sniedz jau kā “atbalstu” klasificējamus kapitālieguldījumus, a priori neizslēdz iespēju, ka turpmāks kapitālieguldījums atbilst tirgus ekonomikas ieguldītāja principam, ja šis ieguldījums atbilstīgā veidā ir nošķirts no pirmajiem ieguldījumiem un to var uzskatīt par neatkarīgu ieguldījumu (sk. sprieduma 170. punktu). Sprieduma lietā BP Chemicals 171. punktā Pirmās instances tiesa uzskata, ka kapitālieguldījumu hronoloģiskā secība, to mērķis un meitasuzņēmuma situācija laikā, kad pieņemti lēmumi par katra kapitālieguldījuma veikšanu, ir šādas pārbaudes galvenie aspekti.

(13) OV C 319, 27.12.2006., 1. lpp.

(14) OV C 244, 1.10.2004., 2. lpp.

(15) OV C 288, 9.10.1999., 2. lpp.

(16) Earnings before interest, tax, depreciation and amortization (peļņa pirms procentiem, nodokļiem, norakstījumiem un amortizācijas).

(17) Avots: Eurostat.

(18) OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp.