Oficiālais Vēstnesis L 228 , 09/09/1993 Lpp. 0001 - 0009

Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 11 Sējums 23 Lpp. 0025

Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 11 Sējums 23 Lpp. 0025



Padomes Regula (EEK) Nr. 2474/93 (1993. gada 8. septembris), ar ko uzliek galīgo antidempinga maksājumu par Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes velosipēdu importu un veic pagaidu antidempinga maksājuma galīgo iekasēšanu EIROPAS KOPIENU PADOME, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 1988. gada 11. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2423/88 par aizsardzību pret importa dempingu vai subsidēto importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis [1], un jo īpaši tās 12. pantu, ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija iesniegusi pēc apspriešanās ar Konsultatīvo komiteju, kā paredzēts iepriekš minētajā regulā, tā kā: A. Pagaidu pasākumi (1) Ar Regulu (EEK) Nr. 550/93 [2] Komisija ieviesa pagaidu antidempinga maksājumu par tādu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes velosipēdu importu Kopienā, uz kuriem attiecas KN kods 871200. Ar Regulu (EEK) Nr. 1607/93 [3] Padome pagarināja šā maksājuma spēkā esamību par termiņu, kas nepārsniedz divus mēnešus. B. Turpmākā procedūra (2) Pēc pagaidu antidempinga maksājuma ieviešanas šādas personas iesniedza rakstiskas piezīmes: Ķīnas Tautas Republikas eksportētāji: - "Guangzhou Five Rams Bicycle Industry Corporation", - "Shanghai Bicycle Group", - "Qingdao Bicycle Industrial Corporation", - "Ghangzhou Golden Lion Bicycle Manufacturing & Trading Corp.", - "Xiamen Bicycle Company", - "Anyang Bicycle Industry Company", - "China Henan Light Industrial Products Imp., Exp., Corp.", - "Tianijn Bicycle Imp., & Exp., Corporation", - "Hubei Provincial International Trade Corporation", - "China Bicycles Company (Holdings) Limited", - "Asia Bicycles Co., Ltd", - "Catic Bicycle Co., Ltd", - "Sino–Danish Enterprises Co., Ltd", - "Hanji Town Waimanly Manufactory". Kopienas ražotāji: - "Hawk Cycles Ltd", - "Derby Cycle Werke GmbH", - "Cycleurope", - "Raleigh Industries Limited", - "Bicicletas de Alava SA", - "Gazelle BV"; Neatkarīgie importētāji un tirgotāji: - "Scott (Europe) SA", Šveice, - "Chung Wai Manufactory Limited", Honkonga, - "Halfords Ltd", Apvienotā Karaliste. Personām, kas to lūdza, bija iespēja paust savu viedokli Komisijai. (3) Personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem bija paredzēts ieteikt galīgo antidempinga pasākumu piemērošanu un to summu galīgo iekasēšanu, kas nodrošinātas pagaidu maksājumu veidā. Tām arī piešķīra termiņu, kurā tās pēc informācijas paziņošanas varēja iesniegt iebildumus. (4) Personu piezīmes izskatīja, un Komisija attiecīgi grozīja savus secinājumus, ja to uzskatīja par pamatotu. (5) Izmeklēšanas sarežģītības dēļ, jo īpaši ņemot vērā dažādu velosipēdu modeļu lielo skaitu un tehnisko rādītāju daudzveidību, izmeklēšanas ilgums pārsniedza parasto viena gada termiņu, kas paredzēts Regulas (EEK) Nr. 2423/88 7. panta 9. punkta a) apakšpunktā. C. Ražojums, uz ko attiecas izmeklēšana, un līdzīgi ražojumi (6) Kā paredzēts Regulā (EEK) Nr. 550/93 (sk. 9. līdz 11. apsvērumu), Komisija noteica, ka visus velosipēda veidus uzskata par vienu ražojumu Regulas (EEK) Nr. 2423/88 2. panta nozīmē. (7) Daži eksportētāji turpināja apgalvot, ka dažādas velosipēdu kategorijas jāuzskata par atsevišķiem ražojumiem, pamatojoties uz to, ka, ņemot vērā velosipēdu īpašo lietošanu un izmantošanu, tirgū tos uztver dažādi. Konkrētāk tie apgalvoja, ka kalnu velosipēds ir skaidri izteikts atsevišķs produkts attiecībā uz izmantotajām sastāvdaļām, cenu un vidēja pircēja uztveri. (8) Regulas (EEK) Nr. 550/93 9. līdz 11. apsvērumā Komisija jau ir atbildējusi uz vairākumu no šiem eksportētāju argumentiem un ir secinājusi, ka visi velosipēdi ir viens ražojums. Attiecībā uz attiecīgu velosipēdu īpašu lietošanu, izmantošanu un patērētāju uztveri ir norādīts, ka, pirmkārt, visiem velosipēdiem ir vienāda pamatizmantošana un tiem būtībā ir vienādas funkcijas. Šajā sakarā un ciktāl tas attiecas uz faktu, kā patērētāji uztver šos velosipēdus, ir taisnība, ka dažādas kategorijas principā ir paredzētas, lai atbilstu dažādām tiešo lietotāju prasībām. Tiešie lietotāji tomēr regulāri izmanto īpašās kategorijas velosipēdu dažādiem lietošanas un izmantošanas veidiem. Kalnu velosipēdu, ko izmanto apvidus braukšanai, patērētāji var viegli izmantot kā parasto ceļa velosipēdu. Kalnu velosipēdus dažreiz komplektē ar papildu aprīkojumu, kas paredzēts izmantošanai uz ceļa. Turklāt pastāv tendence izmantot tādus velosipēdus, kas paredzēti vairāk nekā vienam īpašam lietošanas veidam. Kā raksturīgu piemēru var minēt hibrīda velosipēdu, kas var būt hibrīds starp kalnu velosipēdu un sacīkšu velosipēdu vai starp kalnu velosipēdu un ceļa velosipēdu. Šī tendence vēl vairāk pastiprina esošo savstarpējo aizvietojamību starp dažādām velosipēdu kategorijām, un tādējādi palielina konkurenci starp tām kategorijām, kas pārklājas. Tādējādi nav skaidras robežas, kura pamatotos uz dažādu kategoriju [velosipēdu] lietošanas veidiem, vai arī uz patērētāju uztveri par tiem. Komisija tāpat ir konstatējusi, ka arī paši ražotāji bieži vien neizšķir dažādās kategorijās klasificētos velosipēdus attiecībā uz to ražošanu, izplatīšanu vai uzskaiti. Gan Kopienas, gan Ķīnas ražotājiem ir līdzīgs ražošanas process attiecībā uz visām dažādajām velosipēdu kategorijām. Turklāt gandrīz vienmēr izmanto tos pašus izplatīšanas kanālus attiecībā uz visām velosipēdu kategorijām. Tādēļ Padome uzskata, ka šajā izmeklēšanā līdzība starp visām velosipēdu kategorijām, ciktāl tā attiecas uz [velosipēdu] tehnisko un fizisko raksturojumu, kā arī to izmantošanas veidiem un tiešo lietošanu, ir lielāka par visām atšķirībām. D. Kopienas ražošanas nozare (9) Izmeklēšanā konstatēja, ka tie Kopienas ražotāji, kas pilnībā sadarbojās šajā izmeklēšanā, ražo 54,3 % no velosipēdu kopējās produkcijas Kopienā. Tie ražotāji, kas ražo nākamos 10 % no Kopienas produkcijas, sniedza dažus pamatdatus par savu produkciju un atbalstīja sūdzību. (10) Viens ražotājs, ievērojot to, ka pastāv uzņēmējdarbības saites starp atsevišķiem Kopienas ražotājiem un Ķīnas eksportētājiem attiecībā uz sastāvdaļu iegādi, lūdza iekļaut Kopienas ražošanas nozarē tikai tos ražotājus, kam nav šādu saišu. (11) Konstatēja, ka Kopienas ražotāju pārdotie velosipēdi, ar ļoti retiem izņēmumiem, ir faktiski ražoti Kopienā no sastāvdaļām, kuru izcelsme ir galvenokārt Kopienā, kaut arī atsevišķas sastāvdaļas ir importētas no Japānas, Singapūras, Taivānas un Ķīnas Tautas Republikas. Turklāt Regulas (EEK) Nr. 2423/88 4. panta 5. punktā ir paredzēta iespēja izslēgt Kopienas ražotājus tikai tādos gadījumos, kad tie paši importē ražojumus, uz kuriem attiecas izmeklēšana, nevis, kā ierosināja minētais eksportētājs, tad, kad tie vienkārši importē atsevišķas sastāvdaļas no valsts, kas arī pati eksportē attiecīgo gatavo ražojumu. (12) Attiecībā uz tiem Kopienas ražotājiem, kas importēja velosipēdus no Taivānas un Ķīnas Tautas Republikas, neiesniedza nekādus jaunus pierādījumus, un tādēļ Padome apstiprina Regulas (EEK) Nr. 550/93 13. apsvērumā izdarīto secinājumu. (13) Viens ražotājs apgalvoja, ka tie Kopienas ražotāji, kas pilnībā sadarbojās izmeklēšanā, sniedzot atbildes Komisijas nosūtītajās jautājumu lapās, nav reprezentatīvi, un ka tie ražotāji, kuriem nosūtīja jautājumu lapas izmeklēšanas vēlākā posmā, no Kopienas ražošanas nozares jāizslēdz. (14) Vispirms ir jāatzīst, ka sākotnēji Komisija sūtīja jautājumu lapas tikai tiem Kopienas ražotājiem, kas bija uzskaitīti kā sūdzības iesniedzēji antidempinga sūdzībā. Tikai pēc atbilžu saņemšanas uz sākotnējām jautājumu lapām atklājās, ka tā Kopienas ražošanas nozare, kas atbildējusi uz šīm jautājumu lapām, provizoriski pārstāv 40 % no velosipēdu kopējās produkcijas Kopienā. Kopiena nosūtīja papildu jautājumu lapas, lai paplašinātu pamatu izmeklēšanai, kas attiecās uz kaitējumu. Tas ļāva Komisijai, pārmērīgi neaizkavējot izmeklēšanu, pamatot savus konstatējumus ar tādu Kopienas ražošanas nozares īpatsvaru, kas tobrīd pārstāvēja Kopienas ražošanas nozares vairākumu. Nebija nekāda iemesla izslēgt tos ražotājus, kurus lūdza sniegt informāciju vēlākā posmā. E. Metodoloģija 1. Individuālais režīms (15) Regulas (EEK) Nr. 550/93 34. līdz 36. apsvērumā Komisija paziņoja, ka tā turpinās izskatīt individuālā režīma jautājumu attiecībā uz Ķīnas eksportētājiem šajā lietā. (16) Kaut arī atsevišķiem Ķīnas Tautas Republikas eksportētājiem ir piešķirts individuālais režīms dažās iepriekšējās antidempinga lietās, īpaši tad, ja tie ir pierādījuši savu neatkarību no valsts savas eksporta politikas īstenošanā un eksporta cenu veidošanā, Komisija šīs izmeklēšanas gaitā ir nonākusi pie secinājuma, kam piekrīt arī Padome, ka šajā jautājumā turpmāk minēto iemeslu dēļ ir jāievēro vislielākā piesardzība. (17) Pirmkārt, jāatceras, ka Regulā (EEK) Nr. 2423/88 ir vienīgi paredzēts, ka antidempinga noteikumos nosaka valsti, kam un produktu, par ko uzliek maksājumu. Tādēļ individuālais režīms minētajā regulā nav paredzēts kā prasība, un tas ir atbilstošs tikai tad, ja ar to rada samērīgāku un efektīvāku aizsardzības līdzekli pret zaudējumus radošu dempingu nekā vienots valsts mēroga maksājums. (18) Otrkārt, attiecībā uz Regulas (EEK) Nr. 2423/88 2. panta 5. punktā minētajām valstīm (to vidū iekļauta arī Ķīnas Tautas Republika), nav iespējams ņemt vērā individuālo eksportētāju efektivitāti vai salīdzinošu priekšrocību attiecībā uz normālās vērtības noteikšanu, jo tā ir obligāti jānosaka, pamatojoties uz cenām vai izmaksām tirgus ekonomikas valstīs. Vienīgais veids, kā var piešķirt individuālo režīmu šo valstu eksportētājiem, ir ņemt vērā to individuālās eksporta cenas. Kopumā tas varētu izraisīt tendenci radīt tādus individuālus rezultātus, kas ir sagrozīti, un tādēļ nav atbilstoši, jo netiktu ņemta vērā individuālo eksportētāju iespējamā efektivitāte, salīdzinošas priekšrocības vai produktu īpašības, kaut arī to nav iespējams noteikt. (19) Treškārt, attiecībā uz tādu valsti kā Ķīnas Tautas Republika praksē ir ārkārtīgi grūti noteikt to, vai uzņēmējsabiedrība patiešām ir gan juridiski, gan faktiski neatkarīga no valsts, un jo īpaši to, vai uzņēmējsabiedrībai ir pastāvīga neatkarība, pat ja šķiet, ka konkrētajā brīdī uzņēmējsabiedrība ir neatkarīga. Ķīnas Tautas Republikas ekonomika atrodas pārejas posmā no ekonomikas ar pilnīgu valsts kontroli uz daļēji tirgus orientētu ekonomiku. Valsts kontrole pastāv ļoti daudzos ekonomiskās dzīves aspektos, savukārt, tiesību akti un iestādes, kas vajadzīgas tirgus ekonomikas darbībai, nav pietiekami attīstītas un uzņēmējiem un amatpersonām pazīstamas. Tādēļ nevar droši zināt, vai līgumi un šķietamās tiesiskās garantijas būs efektīvas, bet eksportētāju darbībām nebūs valsts ietekme. Ir skaidrs, ka visā saimnieciskajā darbībā Ķīnā joprojām dominē valsts ietekme. Valsts var jebkurā laikā izmainīt noteikumus, kas piemērojami nodarbinātībai un darbinieku darba samaksai, tā kontrolē energoapgādi un var uzlikt ierobežojumus valūtas konvertējamībai un valūtas pārvedumiem. (20) Ceturtkārt, Komisija pašreiz nespēj nodrošināt eksportētāju deklarāciju pārbaudi uz vietas Ķīnā, galvenokārt ārpustirgus ekonomikas valstīm raksturīgo grūtību dēļ, lai tā varētu konstatēt faktus bez pamatotām šaubām. Konkrēti, Komisijai ir ārkārtīgi grūti pārbaudīt to, vai atsevišķi pasākumi, ar ko šķietami garantē noteiktu neatkarību no valsts attiecībā uz eksporta politikas pasākumiem, ir īsti, vai fiktīvi, īpaši ja šādi pasākumi ir veikti, zinot to, ka var paredzēt antidempinga pasākumus. (21) Tā kā individuāla režīma piešķiršana var izraisīt neatbilstošu līmeņu maksājuma piemērošanu un dod valstij iespēju apiet antidempinga pasākumus, novirzot eksporta plūsmu vai koncentrējot eksportu uz tādu eksportētāju, kam piemērots viszemākais maksājums, Komisija un Padome ir secinājušas, ka atkāpes no vispārējās prasības, ar ko nosaka vienotu antidempinga maksājumu valstīm ar valsts tirdzniecību, ir jāpieļauj tikai tad, ja [Komisija un Padome] ir pilnīgi pārliecinātas, ka tas neizraisa iepriekš minētos sarežģījumus. (22) Šajā lietā lielākā daļa zināmo eksportētāju pilnībā piederēja valstij, vai arī valstij tajos bija noteicošā kontrole. (23) Divi eksportētāji apgalvoja, ka tiem jāpiešķir individuāls režīms, kas jāliedz eksportētājiem, kuri pieder valstij. (24) Viens no šiem eksportētājiem, Honkongas uzņēmējsabiedrība, lūdza individuālā režīma piešķiršanu kāda Ķīnas velosipēda ražotāja uzdevumā, kurš pilnībā pieder valstij un kura velosipēdus tā eksportē no Ķīnas. Šis eksportētājs norādīja, ka atcels savu pieteikumu uz individuālo režīmu. Komisija uzskatīja, ka individuālais režīms jebkurā gadījumā šādā situācijā nav piemērots, jo Honkongas uzņēmējsabiedrība varētu mainīt savu iegādes avotu. (25) Cits eksportētājs, kas ir Ķīnas ražotājs, apgalvoja, ka nesen ir kļuvis par akciju sabiedrību, un ka tā akciju daļa, kas joprojām pieder valsts organizācijai, pēc vairāku sarežģītu un neskaidru darījumu veikšanas tagad ir samazinājusies līdz mazākuma akciju paketei, kura pieder valstij. Komisija nebija pārliecināta, ka šī uzņēmējsabiedrība tagad ir faktiski neatkarīga no valsts kontroles. Pat mazākuma akciju pakete dod valstij ievērojamu ietekmi uzņēmējsabiedrības vadībā, īpaši ja to apvieno ar visiem citiem ietekmes līdzekļiem, kas ir valsts rīcībā Ķīnā. Jebkurā gadījumā šīs uzņēmējsabiedrības jauno struktūru nevar uzskatīt par stabilu vai galīgu. (26) Turklāt Ķīnas valdības pārstāvis, kas apgalvoja, ka viņš pārstāv visus tos velosipēdu ražotājus, kuru akcijas pieder Ķīnas valstij, arī paziņoja Komisijai, ka Ķīnas valsts koordinē visu velosipēdu ražotāju darbību Ķīnā. (27) Šo un citu iemeslu dēļ, kas norādīti 15. līdz 21. apsvērumā, Padome secina, ka pašreiz nav lietderīgi piešķirt individuālo režīmu šajā lietā. 2. Izlases metode (28) Ņemot vērā modeļu un eksportētāju lielo skaitu, Komisijai bija jāpamato savi atzinumi par dempingu, veicot izlases veida pārbaudi. Šajā sakarā Komisija ņēma vērā modeļus, ko ražojusi reprezentatīva ražotāju izlase. Šajā izlasē bija iekļautas divas valsts organizācijas, divas akciju sabiedrības un viena uzņēmējsabiedrība, kas pārdeva ražojumus ar Honkongas uzņēmējsabiedrības starpniecību. Lai palielinātu paraugu reprezentativitāti un izdarītu galīgo secinājumu, Komisija ir iekļāvusi izlasē tādu uzņēmējsabiedrību, kas pilnībā pieder ārvalstniekiem un kas saistībā ar eksporta apjomu ir galvenā. Šīs sešas uzņēmējsabiedrības, kas pašreiz ir iekļautas izlasē, pārstāv 88 % no visa eksporta apjoma uz Kopienu no tām uzņēmējsabiedrībām, kas ir atbildējušas uz jautājumu lapu. Padome apstiprina šo metodoloģiju. F. Dempings 1. Normālā vērtība (29) Nosakot pagaidu maksājumu, Komisija secināja, ka Taivāna ir atbilstoša analogā valsts, lai noteiktu normālo vērtību Ķīnas eksportam uz Kopienu, un tādēļ normālo vērtību noteica, pamatojoties uz Regulas (EEK) Nr. 2423/88 2. panta 5. punkta a) apakšpunkta i) daļu, t.i., uz tādu velosipēdu cenām, ko Taivānas ražotāji pārdeva savā vietējā tirgū. (30) Viens eksportētājs apgalvoja, ka Ķīnas Tautas Republika ir valsts ar tirgus ekonomiku, ņemot vērā ekonomiskās reformas mērogu, kas notika šajā valstī. Uzņēmējsabiedrība apgalvoja, ka, ciktāl tas attiecas uz velosipēdu nozari, darbojas tirgus ekonomikas noteikumi. Tādēļ tā pieprasīja normālo vērtību pamatot ar aprēķināto vērtību Ķīnas Tautas Republikā. (31) Komisija noliedza šo argumentu, par kuru nebija iesniegti nekādi pierādījumi. Ķīnas Tautas Republiku uzskata par ārpustirgus ekonomikas valsti saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2423/88 un Regulas (EEK) Nr. 1766/82 [4] 2. panta 5. punktu. (32) Viens eksportētājs lūdza Komisiju pārvērtēt izvēli noteikt Taivānu par analogo valsti, pamatojoties uz to, ka nebija ņemts vērā nacionālais kopprodukts uz vienu iedzīvotāju un nacionālais darbaspēka sadalījums. (33) Regulas (EEK) Nr. 550/93 20. apsvērumā Komisija secināja, ka, ņemot vērā konkurences līmeni Taivānas tirgū, kā arī modeļu un ražošanas mēroga salīdzināmību Taivānā, tās izvēle par analogo valsti ir atbilstoša un nav nepamatota. Tas, ka nacionālais kopprodukts uz vienu iedzīvotāju un nacionālais darbaspēka sadalījums nebija iekļauti Komisijas kritērijos, Taivānas izvēli par analogo valsti nepadara nederīgu. Šie kritēriji nav atbilstoši, jo nav tiešas saiknes starp tiem un ražošanas izmaksām. Otrkārt, nevar salīdzināt nacionālā kopprodukta rādītājus valstī, kuras ārējā tirdzniecība notiek valsts līmenī, ar rādītājiem valstī ar tirgus ekonomiku. Jebkurā gadījumā Komisija pilnībā izskatīja visus eksportētāju priekšlikumus un sazinājās ar lielākajiem ražotājiem piedāvātajās četrās valstīs, bet nepanāca to sadarbību. Turklāt Komisija nav saņēmusi nekādus citus priekšlikumus, kuri būtu piemērotāki par Taivānu, pat ja ņemtu vērā eksportētāja piedāvātos papildu kritērijus. (34) Provizoriskas noteikšanas nolūkā normālo vērtību Ķīnas Tautas Republikai nosaka, pamatojoties uz Regulas (EEK) Nr. 2423/88 2. panta 5. punkta a) apakšpunkta i) daļu, t.i., pamatojoties uz vietējām cenām Taivānā. Kā paskaidrots Regulas (EEK) Nr. 550/93 20. apsvērumā, Komisija secināja, ka Taivānas tirgū pārdotie velosipēdi lielākoties ir salīdzināmi ar izlasē iekļautajiem Ķīnas modeļiem. Tādēļ cenas Taivānā, ko faktiski maksāja vai maksā parastajā tirdzniecības apritē, ir piemērots pamatojums normālajai vērtībai attiecībā uz Ķīnas Tautas Republiku. Lai palielinātu dempinga aprēķina reprezentativitāti, Komisija tomēr nolēma pabeigt savu sākotnējo aprēķinu, pievienojot aprēķinam tos atsevišķos Ķīnas modeļus, kuriem bija pieejamas Taivānas ražotāju uz Kopienu eksportēto velosipēdu salīdzināmo modeļu aprēķinātās vērtības. (35) Viens eksportētājs apgalvoja, ka Taivānas eksportētājiem ir piešķirts labvēlīgāks režīms, nekā Ķīnas eksportētājiem, balstoties uz apsvērumu, ka normālā vērtība Taivānai ir pamatota ar aprēķināto vērtību, bet normālā vērtība Ķīnas Tautas Republikai Regulā (EEK) Nr. 550/93 bija pamatojās uz cenām Taivānā. (36) Komisija noraida šo argumentu. Attiecībā uz tiem velosipēdu modeļiem, ko Taivānas eksportētāji ieved Kopienā, Komisija secināja, ka pastāv būtiskas atšķirības starp šiem modeļiem un tiem modeļiem, kurus pārdod Taivānas vietējā tirgū. Tādēļ, kā paskaidrots Regulas (EEK) Nr. 550/93 16. apsvērumā, vietējās cenas nevar izmantot, ņemot vērā to, ka pielāgojumi, kas šādā gadījumā izdarāmi cenai, būtu tik būtiski, ka tas faktiski kļūtu bezjēdzīgi. Attiecībā uz Ķīnas Tautas Republiku tādu pašu metodoloģiju nevar piemērot, jo nav pieejami droši dati par ražošanas izmaksām. Taivānas faktisko cenu izmantošana tomēr nav diskriminējoša attiecībā uz Ķīnas Tautas Republiku. Eksportētāja apgalvojums liek domāt, ka normālās vērtības, ko aprēķina attiecībā uz aprēķināto vērtību, ir zemākas par faktiskajām cenām Taivānā, bet tas nav pareizi, jo aprēķinātā vērtība balstījās uz faktiskajām cenām. Ķīnas eksportētāji drīzāk ir guvuši labumu no cenas izmantošanas Taivānas tirgū, jo, kā paskaidrots Regulas (EEK) Nr. 550/93 29. pantā, Komisija centās izmantot tos Taivānas modeļus, kas ir mazāk aprīkoti, nekā salīdzināmie Ķīnas modeļi. Padome apstiprina secinājumu par normālo vērtību. 2. Eksporta cena (37) Viens eksportētājs apgalvoja, ka eksporta preču pārdošanas apjomi, ko Komisija izmantoja dempinga aprēķinā, bija nepietiekami un nebija reprezentatīvi. (38) Provizoriskajā noteikšanā Komisijas dempinga aprēķins pamatojās uz tādiem Ķīnas modeļiem, kas bija salīdzināmi ar Taivānā pārdotajiem modeļiem, parastajā tirdzniecības apritē un pietiekamos daudzumos. Nebija iespējams dempingu aprēķināt lielākam velosipēdu skaitu, jo bija izmantoti visi salīdzināmie modeļi, ko pārdod Taivānā. Kā paskaidrots 34. apsvērumā, Komisija, izmantojusi visas iespējas, lai noteiktu normālo vērtību, pamatojoties uz cenām Taivānā, nolēma pabeigt sākotnējo dempinga aprēķinu, papildus pievienojot Ķīnas modeļus, par kuriem bija pieejamas Taivānas ražotāju uz Kopienu eksportēto velosipēdu salīdzināmo modeļu aprēķinātās vērtības. Šo metodi piemēroja attiecībā uz visām izlasē iekļautajām uzņēmējsabiedrībām un tās rezultātā panāca proporciju 63 % no dempinga aprēķinā iekļauto velosipēdu skaita salīdzinājumā ar kopējo eksportu, kas pēc Komisijas uzskatiem ir vairāk nekā pietiekami, lai ievērotu reprezentativitātes prasības. (39) Eksporta cenas bija noteiktas, pamatojoties uz faktiski maksātām vai maksājamām cenām ražojumam, ko pārdod eksportam uz Kopienu. (40) Provizoriskajai noteikšanai – vienam eksportētājam, kas pārdeva ražojumu uz Kopienu ar saistītas uzņēmējsabiedrības Honkongā starpniecību – Komisija aprēķināja eksporta cenas saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2423/88 2. panta 8. punkta a) apakšpunktu. Tagad Komisija ir pārskatījusi šo gadījumu un nolēmusi, ka, tā kā nav nekādas eksporta cenas no Ķīnas Tautas Republikas, tad Ķīnas eksporta cenu var noteikt tikai, veicot aprēķinus, pamatojoties uz tādu cenu, par kuru attiecīgo ražojumu Honkongas eksportētājs atkārtoti pārdeva neatkarīgajiem Kopienas pircējiem, saskaņā ar minētās regulas 2. panta 8. punkta b) apakšpunktu. Bija paredzēta 5 % korekcija, lai ņemtu vērā to, ka pārdošana notiek caur Honkongu. Šī metode izrādījās pamatota un konstatēja, ka tā ir vienīgā piemērotā metode šajā konkrētajā situācijā. Padome apstiprina šo pieeju. 3. Salīdzinājums (41) Viens eksportētājs pieprasīja izdarīt pielāgojumus, attiecīgā gadījumā ņemot vērā atšķirības kravas pārvadājumu izmaksās, nodokļu atmaksā, komisijas maksā un pārdevēju algās. Komisija pieņēma šo argumentu un papildus Regulas (EEK) Nr. 550/93 28. apsvērumā minētajiem pielāgojumiem izdarīja arī pielāgojumus, lai ņemtu vērā atšķirības kravas pārvadājumu izmaksās, nodokļu atmaksā, komisijas maksā un pārdevēju algās. (42) Vairāki eksportētāji turpināja apgalvot, ka Komisija ir nepietiekami ņēmusi vērā Ķīnas velosipēdu kvalitāti salīdzinājumā ar Taivānas velosipēdiem, atšķirības kritērijus aprobežojot ar velosipēdu kategoriju, rāmja materiālu un ātrumu skaitu. Tie apgalvoja, ka ir arī citi faktori, kam ir vajadzīgi pielāgojumi, un pēc viena eksportētāja provizoriska aprēķina tas veidotu normālās vērtības samazinājumu vēl par 5 %. No otras puses, viens importētājs apgalvoja, ka velosipēdi, kurus tas importē no Ķīnas Tautas Republikas, ir tik augstas kvalitātes, ka tie nekonkurē ar Kopienas ražošanas nozares ražotajiem velosipēdiem. (43) Kaut arī dažādu personu argumenti bija pretrunīgi attiecībā uz eksportējamo ražojumu kvalitāti, Komisija tagad ir paplašinājusi kritērijus, kurus izmanto, lai noteiktu salīdzināmos modeļus, un tie ietver ķēdes pārslēga konstrukciju un tipu, zobratu, ātrumu pārslēgšanas kloķi, bremzes un riteņa rumbas, jo arī šīs sastāvdaļas nosaka velosipēda kvalitāti. Turklāt dažas no šīm kvalitātes atšķirībām zināmā mērā jau bija ņemtas vērā, atlasot mazāk aprīkotus Taivānas velosipēdus salīdzināšanai, kā paskaidrots Regulas (EEK) Nr. 550/93 29. apsvērumā. Tādējādi Komisija ir ņēmusi vērā galvenos kritērijus, kas nosaka velosipēda kvalitāti. (44) Daži eksportētāji apgalvoja, ka daži no modeļu salīdzinājumiem, ko Komisija veica starp modeļiem, kuri eksportēti no Ķīnas Tautas Republikas, un ar tiem salīdzināmiem modeļiem, kurus pārdod Taivānā, bija neprecīzi, un ka Komisijas atlasītie Taivānas modeļi ne vienmēr bija mazāk aprīkoti, kā norādīts Regulas (EEK) Nr. 550/93 29. apsvērumā. Savukārt Kopienas ražošanas nozare apgalvoja, ka Komisija daudzos gadījumos šajā sakarā rīkojusies diskriminējoši par labu Ķīnas eksportētājiem, atlasot Taivānas modeļus normālās vērtības noteikšanai. Tie apgalvoja, ka faktiskā dempinga starpība patiesībā ir daudz lielāka. (45) Komisija ir pārbaudījusi visu personu atsauksmes par modeļu salīdzinājumu un ir izdarījusi pielāgojumus salīdzinājumā, pievienojot papildu kritērijus, kā paskaidrots šīs regulas 43. apsvērumā, un cik vien iespējams aizstājot modeļus, izmantojot Regulas (EEK) Nr. 550/93 29. apsvērumā paskaidroto metodoloģiju. Attiecīgi izdarīja pielāgojumus dempinga aprēķinā. (46) Viens eksportētājs lūdza pielāgot pārdošanas, vispārējos un administratīvos izdevumus, kas radās vienam ražotājam Taivānā, kurš pārdeva ražojumu vietējā tirgū ar saistītā tirdzniecības meitasuzņēmuma starpniecību. (47) Komisija izskatīja šo argumentu un izdarīja secinājumu, ka tas, ka ražojumu pārdod ar tirdzniecības meitasuzņēmuma starpniecību, neietekmē cenu salīdzināmību. (48) Viens eksportētājs apgalvoja, ka, tā kā eksports uz Kopienu ir tā saucamā OEM ("Original Equipment Manufacture") jeb pamatiekārtu ražotāja tirdzniecība, t.i., pārdošana importētājam, kas, savukārt, ražojumu atkārtoti pārdod Kopienā ar savu tirdzniecības nosaukumu, un ka tas bija salīdzināts ar normālo vērtību, kura pamatojas uz Taivānas tirdzniecību, kur produktu pārdod mazumtirgotājiem, veicot "tirdzniecību ar savu tirdzniecības nosaukumu", tad ir jāizdara pielāgojumi, lai ņemtu vērā atšķirības tirdzniecības līmenī. (49) Komisija nevar pieņemt šo argumentu. Papildus tam, ka šī prasība ir nepamatota, Komisija secināja, ka ir neatbilstoši izdarīt pielāgojumus, kā paskaidrots Regulas (EEK) Nr. 550/93 27. apsvērumā, jo attiecībā uz OEM tirdzniecību Taivānā cenas, izmaksas un peļņa būtiski neatšķiras no tām, ko rada "tirdzniecība ar savu tirdzniecības nosaukumu". Padome apstiprina šos secinājumus. 4. Dempinga starpība (50) Uzņēmējsabiedrības, kas atbildēja uz Komisijas jautājumu lapu, veidoja tikai 73 % no kopējā Ķīnas Tautas Republikas eksporta apjoma. Ķīnas varas iestādēm iepriekš bija iespēja paziņot pārējo Ķīnas ražotāju nosaukumus un adreses, lai arī tiem varētu nosūtīt jautājumu lapas, bet Ķīnas varas iestādes to neizdarīja. Tādēļ var apgalvot tikai to, ka to ražotāju radītais dempings, kuri izmeklēšanā nesadarbojās, ir vismaz tikpat liels, kā augstākās dempinga starpības līmenī konstatētais to ražotāju radītais dempings, kuri izmeklēšanā sadarbojās. Tādēļ dempinga starpību nosaka, pamatojoties uz to sešu uzņēmējsabiedrību dempinga starpības vidējo svērto apjomu uz katru modeli, kuras bija iekļautas izlasē; un attiecībā uz pārējiem 27 % no to uzņēmējsabiedrību eksporta apjoma, kuras nesadarbojās un no kurām nesaņēma atbildes uz jautājumu lapu, pamatojoties uz Regulas (EEK) Nr. 2423/88 7. panta 7. punkta b) apakšpunktu. Šajā sakarā Komisija uzskatīja, ka vislabākie pieejamie rādītāji ir tās uzņēmējsabiedrības modeļu dempinga starpība, kas piedalījās izlasē un kam ir noteikta visaugstākā dempinga starpība. Pamatojoties uz šo faktu, dempinga starpība Ķīnas Tautas Republikai, kas izteikta procentos no CIF vērtības, tagad ir 30,6 %. Padome apstiprina Komisijas atzinumus par dempingu. G. Kaitējums 1. Kopējais patēriņš, dempinga importa apjoms un tirgus daļa (51) Pēc Kopienas ražošanas nozares tirgus daļas pārskatīšanas konstatēja, ka ir vajadzīgi pielāgojumi rādītājos, kas bija ņemti vērā, nosakot pagaidu maksājumu. No pārskatītajiem rādītājiem izriet, ka Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās no 37,8 % 1989. gadā līdz 30,2 % izmeklēšanas laika posmā. Pārējo informāciju, kas dota Regulas (EEK) Nr. 550/93 38. un 39. apsvērumā, apstiprina. 2. Dempinga importa cenas (52) Daži eksportētāji apgalvoja, ka Regulas (EEK) Nr. 550/93 40. līdz 44. apsvērumā paredzētā metodoloģija cenu samazinājuma līmeņa aprēķinā bija nepietiekami precīza un tajā pietiekoši neņēma vērā velosipēdu kvalitāti. (53) Komisija ir ņēmusi vērā eksportētāju argumentus un veikusi jaunu cenu samazinājuma aprēķinu, paplašinot Regulas (EEK) Nr. 550/93 40. līdz 44. apsvērumā paredzēto metodoloģiju. To panāca, sadalot vēl trijos segmentos katru no simt dažādām velosipēdu grupām, kuras bija izveidotas, pamatojoties uz velosipēda kategoriju, rāmja materiālu un ātrumu skaitu. Šajos trijos segmentos ir pārstāvēti dažādi velosipēdu kvalitātes līmeņi (augsts, vidējs un zems), ko noteica, pamatojoties uz ķēdes pārslēga sistēmu. (54) Viena uzņēmējsabiedrība apgalvoja, ka cenu samazinājuma aprēķins nebija reprezentatīvs, jo tajā nebija iekļauts pietiekams eksporta apjoms uz Kopienu, un šajā aprēķinā vispār nebija iekļauti atsevišķu Kopienas ražotāju pārdošanas apjomi, vai arī tie bija iekļauti nepietiekami. (55) Komisija ņēma vērā šo argumentu, savos aprēķinos iekļaujot vairāk modeļu. Tādējādi tagad aprēķinā ir iekļauti vairāk nekā 75 % no to visu eksportētāju pārdotiem velosipēdiem, kuri ietverti izlasē. Komisija arī palielināja izlasē iekļauto modeļu skaitu un Kopienas ražotāju skaitu. (56) Viena uzņēmējsabiedrība apgalvoja, ka pielāgojums, ko Komisija izdarīja Regulas (EEK) Nr. 550/93 42. apsvērumā, lai ņemtu vērā atšķirības izplatīšanas kanāla līmeni, bija nepietiekams. Šī uzņēmējsabiedrība minēja divus piemērus, kuri, pēc tās uzskatiem, veidoja pamatojumu lielākam pielāgojumam. (57) Komisija ir pārbaudījusi šīs uzņēmējsabiedrības minētos piemērus un secinājusi, ka vienai no uzņēmējsabiedrībām ir starpība, kas būtiski neatšķiras no starpības, ko izmanto Komisija, bet otra uzņēmējsabiedrība tirgojas atšķirīgā tirdzniecības līmenī, un tādēļ tās rādītājus nevar izmantot. Komisija veica arī papildu izmeklēšanu attiecībā uz importētāju atbildēm uz tās jautājumu lapām un nonāca pie secinājuma, ka Komisijas pielāgojums, lai ņemtu vērā atšķirības izplatīšanas kanālu līmeņos, kā paredzēts Regulas (EEK) Nr. 550/93 42. apsvērumā, ir precīzs. (58) Komisija attiecīgi pārskatīja savu cenu samazinājuma aprēķinu, kā aprakstīts Regulas (EEK) Nr. 550/93 56. un 58. apsvērumā. Secināja, ka dempinga cenu vidējais svērtais apjoms eksportam no Ķīnas Tautas Republikas ir 59 %. 3. Kopienas ražošanas nozares stāvoklis (59) Vairāki eksportētāji apšaubīja Komisijas pagaidu atzinumus par Kopienas ražošanas nozares stāvokli. Tie apgalvoja, ka Kopienas ražošanas nozarei ir lielāka peļņa un tā pilnībā gūst labumu no palielināta patēriņa paaugstinātu ražošanas apjomu, pārdošanas apjomu un tirgus daļu veidā. (60) Komisija attiecīgi pārskatīja informāciju par Kopienas ražošanas nozares stāvokli un pieprasīja sīkāku informāciju no atsevišķiem Kopienas ražotājiem. Tā rezultātā Kopienas atzinumi par ražošanas apjomu, jaudu, ražošanas jaudu izmantojuma līmeni, krājumiem, pārdošanas apjomu, tirgus daļām, cenu attīstību, rentabilitāti un ieguldījumiem ir grozīti minimāli, bet vispārējo tendenci, ko provizoriski konstatēja Regulā (EEK) Nr. 550/93, skaidri apstiprina. a) Ražošanas apjoms, jauda, ražošanas jaudu izmantojuma līmenis un krājumi. (61) Ražošanas apjoms attiecīgajā Kopienas ražošanas nozarē palielinājās no 5334000 vienībām 1988. gadā līdz 5876000 vienībām 1989. gadā un 6620000 vienībām 1990. gadā. Izmeklēšanas laika posmā ražošanas apjoms samazinājās līdz 6190000 vienībām. (62) Ražošanas jauda palielinājās no 7620000 vienībām 1988. gadā līdz 8161000 vienībām 1989. gadā un 8758000 vienībām 1990. gadā. Izmeklēšanas laika posmā tā palika tādā pašā līmenī. Ražošanas jaudu izmantojums palielinājās no 70 % 1988. gadā līdz 72 % 1989. gadā un 76 % 1990. gadā. Izmeklēšanas laika posmā ražošanas jaudu izmantojums samazinājās līdz 71 %. (63) To krājumu līmenis, kuri atrodas glabāšanā attiecīgajā nozarē, palielinājās no 288000 vienībām 1988. gadā līdz 395000 vienībām 1989. gadā, bet samazinājās līdz 330000 vienībām 1990. gadā, un visbeidzot izmeklēšanas laika posmā atkal palielinājās līdz 419000 vienībām. b) Pārdošanas apjoms un tirgus daļas (64) Laika posmā no 1988. līdz 1989. gadam velosipēdu patēriņš Kopienā palielinājās par 18,5 %, bet pārdošanas apjoms Kopienas ražošanas nozarē palielinājās tikai par 11,4 %. Laika posmā no 1989. līdz 1990. gadam patēriņš palielinājās vēl par 21,1 %, bet pārdošanas apjoms ražošanas nozarē palielinājās tikai par 10,4 %. Laika posmā no 1990. gada līdz izmeklēšanas laika posmam patēriņš palielinājās par 9,2 %, bet pārdošanas apjoms Kopienas ražošanas nozarē faktiski samazinājās par 4,2 %. (65) Attiecīgās Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa pakāpeniski samazinājās no 40,2 % 1988. gadā līdz 37,8 % 1989. gadā un līdz 34,4 % 1990. gadā, un, visbeidzot, līdz 30,2 % izmeklēšanas laika posmā. c) Cenu attīstība (66) Lai izdarītu atzinumus pagaidu pasākumiem, Komisija nonāca pie secinājuma, ka, tā kā nav iespējams pietiekami precīzi noteikt dažādu modeļu precīzu cenu attīstību, velosipēdu cenas nav atkarīgas no specifikāciju modernizācijas. (67) Daži eksportētāji apgalvoja, ka velosipēdu cenas Kopienā faktiski ir būtiski paaugstinājušās. (68) Kopiena ir veikusi papildu izmeklēšanu, lai precīzāk noteiktu cenu attīstību Kopienas ražošanas nozarē. Komisija ir konstatējusi, ka laika posmā no 1990. gada līdz izmeklēšanas laika posmam reprezentatīvo modeļu cenas, kas palika faktiski nemainīgas noteiktajā laika posmā četriem lielākajiem Kopienas ražotājiem, vidēji samazinājās par 7,55 %, neskatoties uz pastāvīgu specifikācijas modernizāciju un pieprasījuma pieaugumu pēc velosipēdiem Kopienā. d) Rentabilitāte (69) Komisija secināja, ka, neskatoties uz pastāvīgu pieprasījuma pieaugumu pēdējos četros gados, Kopienas ražošanas nozares peļņa palika salīdzinoši zemā līmenī. Pamatojoties uz Kopienas ražošanas nozares finanšu stāvokļa papildu izmeklēšanu, Komisija noteica, ka peļņa palielinājās no 2,58 % 1988. gadā līdz 4 % 1989. gadā un tālāk līdz 5,11 % 1990. gadā. Izmeklēšanas laika posmā peļņa samazinājās līdz 4,81 %. e) Ieguldījumi (70) Kopienas ražošanas nozares veiktie ieguldījumi palielinājās no 16,5 miljoniem ECU 1988. gadā līdz 20,7 miljoniem ECU 1989. gadā un tālāk līdz 25,0 miljoniem ECU 1990. gadā, un 25,3 miljoniem ECU izmeklēšanas laika posmā. 4. Secinājums attiecībā uz kaitējumu (71) Komisija, ievērojot zaudējumu faktoru galīgo noteikšanu, jo īpaši ņemot vērā pārdošanas apjomu attīstības trūkumu, tirgus daļas zaudējumu un neapmierinošu peļņu paaugstināta pieprasījuma laika posmā, secina, ka Kopienas ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums Regulas (EEK) Nr. 2423/88 4. panta 1. punkta nozīmē. Padome apstiprina šo secinājumu un atzinumus, ar kuriem tas pamatots. H. Kaitējuma cēlonis a) Dempinga importa sekas (72) Komisija savos pagaidu secinājumos sīki izklāstīja sekas, ko Kopienas ražošanas nozarei radīja imports par dempinga cenām (Regulas (EEK) Nr. 550/93 55. līdz 57. apsvērums). Tā kā šajā sakarā neizvirzīja nekādus jaunus argumentus, tad Komisija apstiprina savus atzinumus. b) Citi faktori (73) Viens eksportētājs apgalvoja, ka Kopienas ražošanas nozares tirgus daļas samazinājuma cēlonis ir nevis dempings, bet nespēja piegādāt velosipēdus atbilstoši pieprasījumam ieguldījumu trūkuma dēļ. Ņemot vērā Komisijas atzinumus par ražošanas jaudu izmantojumu, kuros parādīts, ka ražošanas jaudas nekad nav izmantotas vairāk kā 76 % apmērā, Kopienas ražošanas nozare varētu viegli piegādāt vairāk velosipēdu. Turklāt tas, ka Kopienas ražošanas nozare pastāvīgi palielina ieguldījumus, pierāda tās apņemšanos un saistības attiecībā uz velosipēdu nozari. Tādējādi šo argumentu noraida. (74) Ciktāl tas attiecas uz Regulas (EEK) Nr. 550/93 58. līdz 61. apsvērumu, netika saņemti nekādi jauni pierādījumi, kas varētu grozīt Komisijas pagaidu atzinumus. Tādējādi Komisija apstiprina savus atzinumus. Padome attiecīgi apstiprina Komisijas atzinumus par sekām, ko rada imports par dempinga cenām, un attiecībā uz citiem faktoriem. I. Kopienas intereses (75) Kā noteikts Regulas (EEK) Nr. 550/93 65. apsvērumā, Komisija secināja, kā pasākumu veikšana ir Kopienas interesēs. (76) Nekādu jaunu informāciju nesaņēma. Padome apstiprina iepriekš minētos secinājumus. J. Saistības (77) Viens Ķīnas eksportētājs piedāvāja cenu saistības. Komisija noraidīja šīs saistības, jo, jebkādu saistību pieņemšana no kāda eksportētāja ārpustirgus ekonomikā nozīmētu pieņemt individuālo režīmu šim eksportētājam; šajā lietā tādu nevar piešķirt. K. Galīgais maksājums (78) Ņemot vērā to, ka kaitējuma apmērs pārsniedz dempinga starpību, maksājumam jāpamatojas uz pēdējo. (79) Viens eksportētājs lūdza, lai Komisija saskaņā ar Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (VVTT) antidempinga kodeksa 13. pantu ņem vērā to, ka Ķīnas Tautas Republika ir jaunattīstības valsts, un piemēro konstruktīvus tiesiskās aizsardzības līdzekļus. (80) Šajā sakarā jāņem vērā tas, ka Ķīnas Tautas Republika nav VVTT antidempinga kodeksa parakstītāja. L. Pagaidu maksājumu iekasēšana (81) Ņemot vērā konstatēto dempinga starpību un to, cik būtisks ir Kopienas ražošanas nozarei nodarītais kaitējums, Padome uzskata, ka summas, kas nodrošinātas pagaidu antidempinga maksājumu veidā, ir galīgi jāiekasē uzliktā galīgā maksājuma apjomā, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants 1. Ievieš galīgu antidempinga maksājumu attiecībā uz tādu nemotorizēto divriteņu un citu velosipēdu (tostarp kravas trīsriteņu) importu, kuri iekļauti KN kodā 871200 un kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā. 2. Maksājuma likme, ko piemēro tīrai Kopienas brīvas robežpiegādes cenai pirms atmuitošanas, ir 30,6 %. 3. Piemēro spēkā esošos noteikumus attiecībā uz muitas nodokļiem. 2. pants Summas, kas nodrošinātas pagaidu antidempinga maksājuma veidā, kurš uzlikts ar Regulu (EEK) Nr. 550/93, galīgi iekasē pēc likmes, kas atbilst galīgajam maksājumam. Iekasētās summas, kas pārsniedz galīgā maksājuma likmes apmēru, atmaksā. 3. pants Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 1993. gada 8. septembrī Padomes vārdā — priekšsēdētājs W. Claes [1] OV L 209, 2.8.1988., 1. lpp. [2] OV L 58, 11.3.1993., 12. lpp. [3] OV L 155, 26.6.1993., 1. lpp. [4] OV L 195, 5.7.1982., 21. lpp. --------------------------------------------------