ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(10)

Pamatojoties uz stabilitātes programmas izvērtējumu atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1466/97, Padome uzskata, ka stabilitātes programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomiskais scenārijs salīdzinājumā ar Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozēm ir optimistisks. Programmā izklāstītās budžeta stratēģijas mērķis ir panākt, lai vispārējās valdības budžeta deficīts būtu mazāks par 3 % no IKP 2013. gadā, kas ir Padomes noteiktais termiņš, un pēc tam turpināt samazināt budžeta deficītu, lai tādējādi līdz 2015. gadam sasniegtu Slovēnijas vidēja termiņa budžeta mērķi (VTM). VTM ir definēts kā līdzsvarots budžets strukturālā izteiksmē, kas kopš iepriekšējās stabilitātes programmas nav mainījies, taču to nevar uzskatīt par piemērotu saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumiem, jo, balstoties uz pašreizējo politiku un prognozēm, tas nenodrošina pietiekami ātru progresu attiecībā uz ilgtspējību ilgtermiņā. Pastāv risks, ka budžeta deficīta rādītāji varētu būt sliktāki par plānotajiem, jo i) īpaši 2014.–2015. gada laikposmam paredzētie pasākumi nav pietiekami konkrēti; ii) primārie kārtējie izdevumi ir bijuši pārsniegti jau iepriekš; iii) ieņēmumi ir mazāki, ņemot vērā salīdzinoši optimistisko makroekonomisko scenāriju un neskaidrību par nesen pieņemto nodokļu pasākumu ietekmi; un iv) iespējamas papildu kapitāla atbalsta darbības un garantiju izmantošana. Balstoties uz (pārrēķinātu) strukturālo bilanci (5), vidējie gada fiskālie pasākumi 2010.–2013. gadā ir plānoti gandrīz 1 % apmērā no IKP, kas ir nedaudz virs Padomes ieteiktā rādītāja. Tomēr saskaņā ar Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozēm 2013. gadā būs jāveic papildu pasākumi, lai visā korekcijas laikposmā ievērotu šo ieteikumu. Pēc plānotās pārmērīga budžeta deficīta novēršanas ikgadējais progress attiecībā uz VTM sasniegšanu saskaņā ar Stabilitātes programmu atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktā noteiktajam 0,5 % rādītājam 2015. gadā, bet 2014. gadā ir zem šā rādītāja, savukārt valsts izdevumu pieauguma rādītājs, ņemot vērā diskrecionāros ieņēmumu pasākumus, atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktā noteiktajam izdevumu rādītājam abos gados, līdz ar to Stabilitātes programma kopumā paredz atbilstošu pielāgošanas stratēģiju VTM sasniegšanai. Ņemot vērā iepriekšminētos riskus, progress saistībā ar VTM sasniegšanu abos gados varētu būt lēnāks, nekā nepieciešams. Ir paredzēts, ka vispārējās valdības kopējais parāds, kas 2011. gadā bija aptuveni 48 % no IKP, līdz 2013. gadam būs visaugstākais, proti, 53 % (tādējādi joprojām esot zem atsauces vērtības, t. i., 60 % no IKP), pirms tas līdz programmas beigām nedaudz samazināsies. Parāds var palielināties, jo iespējams lielāks budžeta deficīts, nekā iepriekš minēts, un lielākas krājumu plūsmas korekcijas. Slovēnijas vidēja termiņa budžeta plāns un noteikums par izdevumiem joprojām nav pietiekami saistoši un nepietiekamā mērā koncentrējas uz to, lai sasniegtu VTM un nodrošinātu ilgtspējību ilgtermiņā.
(7)

Kipras ekonomika pamazām atlabst pēc tam, kad 2009. gadā piedzīvoja pirmo ekonomiskās aktivitātes samazināšanos pēdējo 35 gadu laikā, reālajam IKP samazinoties par 1,7 %. Ekonomiskā lejupslīde ietekmēja darba tirgu, un bezdarba līmenis 2010. gadā sasniedza 6,5 %. Pasliktinājās arī valsts finanšu stāvoklis. 2009. gadā vispārējās valdības budžetā pārpalikuma vietā parādījās deficīts 6 % apmērā no IKP, ko izraisīja automātisko stabilizatoru darbība, diskrecionāri fiskālās stimulēšanas pasākumi, kas bija vērsti uz ekonomikas lejupslīdes apturēšanu, kā arī mazāku nodokļu ieņēmumu izraisītās izaugsmes struktūras būtiskā ietekme. Ekonomiskā aktivitāte nedaudz palielinājās 2010. gadā, kad izaugsme bija 1 % no IKP, kura galvenokārt veidojās no krājumu palielināšanās pēc 2009. gadā notikušās krājumu liela mēroga samazināšanās, kā arī no neliela privātā patēriņa pieauguma. Sagaidāms, ka labvēlīgāka ekonomiskā prognoze nāks par labu darba tirgum, un tiek prognozēts, ka nedaudz pieaugs nodarbinātības līmenis, bet bezdarba līmenim vajadzētu pamazām samazināties pēc sasniegtā maksimuma 2010. gada beigās.
(11)

Nav skaidri noteikta zinātniskā pamata, lai attiecībā uz izmēru sadalījumu ieteiktu konkrētu vērtību, kuru nesasniedzot tiem materiāliem, kuru daļiņas ir diapazonā no 1 nm līdz 100 nm, visdrīzāk nebūs nanomateriāliem raksturīgo īpašību. Zinātniskajās konsultācijās tika ieteikts izmantot statistisku pieeju, kuras pamatā ir standarta novirze ar 0,15 % robežvērtību. Ņemot vērā tādu materiālu plašo izplatību, uz kuriem attiektos minētā robežvērtība, un vajadzību pielāgot definīcijas piemērošanas jomu izmantošanai regulatīvā nolūkā, robežvērtībai vajadzētu būt augstākai. Nanomateriālā, kāds definēts šajā ieteikumā, vajadzētu būt vismaz 50 % tādu daļiņu, kuru izmērs ir no 1 nm līdz 100 nm. Saskaņā ar SCENIHR ieteikumu pat neliels skaits daļiņu diapazonā no 1 nm līdz 100 nm atsevišķos gadījumos var būt iemesls īpašam novērtējumam. Tomēr būtu maldinoši šādus materiālus klasificēt kā nanomateriālus. Savukārt likumdošanas jomā var būt atsevišķi gadījumi, kad bažas vides, veselības, drošības vai konkurētspējas jomā var būt iemesls tādas robežvērtības piemērošanai, kas ir zemāka par 50 %.
(7)

Pasaules finanšu krīzes rezultātā Polijā samazinājās ekonomiskā aktivitāte, reālā IKP pieauguma tempiem 2009. gadā sarūkot līdz 1,6 %, bet lejupslīde tomēr nesākās. Reālā IKP pieaugums 2010. gadā atgriezās 3,8 % līmenī, jo liels ārējais pieprasījums veicināja ražošanu un mainīja krājumu uzskaites ciklu, savukārt noturīgs darba tirgus veicināja privāto patēriņu. Lai gan nodarbinātība palielinājās, bezdarba līmenis no 7,1 % 2008. gadā pieauga līdz 9,6 % 2010. gadā. Krīze radīja smagus zaudējumus valsts finansēm. Vispārējais valsts budžeta deficīts no 3,7 % 2008. gadā palielinājās līdz 7,3 % 2009. gadā. Lai gan tika veikti daži konsolidācijas pasākumi, 2010. gadā tas sasniedza 7,9 % no IKP. Parāda attiecība pret IKP palielinājās no 50,9 % 2009. gadā līdz 55,1 % (3) 2010. gadā, tomēr nesasniedzot Līgumā noteikto 60 % robežu un Polijas Konstitūcijā noteiktos parāda griestus.
—

CPCS izmanto s-TESTA (Eiropas telemātikas pakalpojumu tīkls drošai apmaiņai starp valsts pārvaldes iestādēm). Tā ir uzticama un droša platforma komunikācijai starp Eiropas un valstu pārvaldes iestādēm, kas tiek pārvaldīta. s-TESTA tīkls balstās uz īpašu privātu infrastruktūru, kas ir pilnībā nošķirta no interneta. Sistēmas struktūrā ir iekļauti atbilstoši drošības pasākumi, lai to vislabākajā veidā aizsargātu tīkla vajadzībām. Tīklam piemēro drošības akreditāciju, lai to varētu izmantot tādas informācijas nosūtīšanai, kas klasificēta kā “EU Restricted”.
(8)

Pamatojoties uz atjauninātās konverģences programmas izvērtējumu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, Padome uzskata, ka programmas pamatā esošais makroekonomiskais scenārijs ir balstīts uz labvēlīgākām izaugsmes prognozēm nekā Komisijas dienestu prognoze. Atjauninātajā konverģences programmā ir paredzēta vispārējās valdības pārmērīgā budžeta deficīta novēršana 2011. gadā saskaņā ar Padomes Ieteikumu (2010. gada 13. jūlijs) un turpmāki samazinājumi vēlāk. Pēc ievērojamām budžeta korekcijām 2010. gadā (agrāk, nekā plānots) par vairāk kā 2 procentu punktiem strukturālā izteiksmē 2011. gadā plānotie fiskālie pasākumi ir krietni mazāki par ieteikto korekciju vismaz 0,75 % apmērā no IKP, bet vidēji attiecībā uz visu EDP laikposmu fiskālie centieni saglabājas virs 1 % no IKP. Laikposmam no 2012. līdz 2014. gadam nav sniegta pietiekama informācija par plānotajiem budžeta pasākumiem, lai minētajos gados sasniegtu fiskālos mērķus. Vidēja termiņa mērķis (VTM) ir samazināts – tagad tas ir strukturālais deficīts 0,6 % apmērā no IKP 2014. gadā, un tas vēl aizvien ir vērienīgāks nekā vajadzīgais minimums. Tas atspoguļo stabilitātes un izaugsmes pakta mērķus, un to plānots sasniegt konverģences programmas laikposma beigās (2014. gadā). Tomēr pēc plānotās pārmērīga deficīta novēršanas 2011. gadā paredzētie vidējie ikgadējie strukturālie fiskālie centieni 2012.–2014. gadā būs krietni zemāki par ieteikto minimālo ikgadējo uzlabojumu 0,5 % apmērā no IKP. Tā kā ekonomikas prognozes pakāpeniski uzlabojas, konverģences programmā būtu jāorientējas uz ātrāku VTM sasniegšanu. Ja izvērtējumu balsta uz piesardzīgām prognozēm par potenciālo ražošanas apjomu pieaugumu vidējā termiņā, tad plānotais budžeta izdevumu pieaugums 2012.–2013. gadā šķiet pārlieku optimistisks, radot risku strukturālajam fiskālajam stāvoklim vidējā termiņā.
(10)

Igaunijas resursu izmantošanas intensitāte ir viena no augstākajām ES. Tas ir daļēji tāpēc, ka ražošanas struktūra ir vērsta uz energoietilpīgām nozarēm un rūpniecību. Vēl viens būtisks faktors ir zemie energoefektivitātes rādītāji nozaru līmenī. Savā valsts reformu programmā Igaunija norāda valsts energoietaupījumu mērķi 2016. gadam 9 % apmērā, salīdzinot ar prognozēm (16 % līdz 2020. gadam valsts reformu programmā). Turklāt ir maz informācijas par to, kā un kad pasākumi tiks īstenoti un kādi būs to paredzamie rezultāti. Tādējādi energoefektivitātes uzlabošanai ir vēl liels potenciāls. Lielāka energoefektivitāte visticamāk pozitīvi ietekmēs vidi un energoapgādes drošību, kā arī samazinās inflācijas spiedienu un uzlabos izmaksu konkurētspēju.
5.

Ja dalībvalsts ir paredzējusi mainīt (10) radioaktīvo atkritumu apglabāšanas plānu, vispārīgus datus iesniedz saskaņā ar šiem nosacījumiem: a) ja dalībvalsts ir paredzējusi grozīt radioaktīvo atkritumu apglabāšanas plānu, par ko jau ir sniegts atzinums atbilstoši 37. panta noteikumiem, vajadzīgs iesniegt vispārīgus datus vismaz ar informāciju, kas noteikta V pielikuma standarta veidlapā, ja atļautie limiti vai saistītās prasības radioaktīvo atkritumu apglabāšanai ir mazāk stingras nekā pašreizējā plānā vai ja ir smagākas iespējamās sekas tādai neplānotai noplūdei, kura var rasties pēc licencēšanas procedūrā novērtētā(-ajiem) negadījuma(-iem); b) ja vien Komisija nepieprasa paziņot vispārīgus datus, tie nav jāiesniedz, ja nav vajadzīga jauna atļauja vai licence; c) ja vien Komisija nepieprasa paziņot vispārīgus datus, tie nav jāiesniedz, ja: — radioaktīvo atkritumu apglabāšanas plāna grozījumi neparedz mainīt atļautos limitus un saistītās prasības vai ir paredzēts tās noteikt stingrākas nekā pašreizējā plānā, un — nav mainītas vai ir samazinātas iespējamās sekas tādai neplānotai noplūdei, kura var rasties pēc licencēšanas procedūrā novērtētā(-ajiem) standartnegadījuma(-iem); d) ja tiek iesniegts tāds radioaktīvo atkritumu apglabāšanas plāns, par kuru vēl nav sniegts atzinums saskaņā ar 37. panta noteikumiem, ir vajadzīgs iesniegt vispārīgus datus, ja vien dalībvalsts Komisijai neiesniedz ziņojumu, kur apliecināts, ka ir izpildīti b) un c) apakšpunktā minētie nosacījumi. Ja nav izpildīts kāds no šiem nosacījumiem, vispārīgos datos iekļauj atbilstošo VI pielikumā noteikto informāciju.
17.

Vākt valsts speciālās zināšanas par retajām slimībām un veicināt to apkopošanu ar Eiropas partneru speciālajām zināšanām, lai atbalstītu: a) paraugprakses apmaiņu diagnostikas līdzekļu un veselības aprūpes jomā, kā arī izglītību un sociālo aprūpi reto slimību jomā; b) to, ka atbilstīgi izglīto un apmāca visus veselības aprūpes speciālistus, lai viņus informētu par šo slimību esamību un līdzekļiem, kas pieejami, lai šīs slimības ārstētu; c) to, ka izstrādā medicīnisko apmācību jomās, kas saistītas ar reto slimību diagnozi un pārvaldību (piemēram, ģenētika, imunoloģija, neiroloģija, onkoloģija, pediatrija); d) Eiropas pamatnostādņu izveidošanu diagnostikas testu un populācijas skrīninga jomā, tajā pat laikā ņemot vērā valstu lēmumus un kompetenci; e) to, ka kopīgi izmanto dalībvalstu novērtējuma ziņojumus par zāļu reto slimību ārstēšanai pievienoto terapeitisko vai klīnisko vērtību Kopienas līmenī, kad tiek vāktas attiecīgas speciālās zināšanas un ekspertīze, lai reto slimību pacienti ātrāk saņemtu zāles retu slimību ārstēšanai.
A.

Sociālā prasme ir saistīta ar personisko un sociālo labklājību, kam nepieciešama izpratne par to, kā nodrošināt optimālu fizisko un garīgo veselību, kas tostarp ir paša cilvēka, viņa ģimenes un tuvākās sociālās vides resursi, kā arī zināšanas par to, kā veselīgs dzīvesveids var veicināt to. Veiksmīgai starppersonu un sociālai līdzdalībai ir būtiski izprast dažādās sabiedrībās un vidēs (piemēram, darbavietā) vispārpieņemtos uzvedības un izturēšanās kodeksus. Tikpat svarīgi ir apzināties pamatkoncepcijas saistībā ar indivīdiem, grupām, darba organizācijām, dzimumu līdztiesību un nediskrimināciju, sabiedrību un kultūru. Eiropas sabiedrību multikulturālās un sociāli ekonomiskās dimensijas izpratne un izpratne par to, kā nacionālās kultūras identitāte mijiedarbojas ar Eiropas identitāti, ir būtiska. Šīs prasmes būtiskās iemaņas ietver spēju lietišķi komunicēt dažādās vidēs, būt iecietīgiem, izteikt un saprast atšķirīgus viedokļus, sarunāties, spējot radīt uzticību, un just empātiju. Indivīdiem vajadzētu būt spējīgiem pārvarēt stresu un frustrāciju un runāt par to lietišķi, kā arī atšķirt personisko sfēru no profesionālās. Šī prasme pamatojas uz sadarbības, pašpārliecības un integritātes attieksmi. Indivīdiem vajadzētu būt interesei par sociāli ekonomisko attīstību un starpkultūru saziņu, un būtu jāciena daudzveidība un citi, kā arī vajadzētu būt gataviem gan pārvarēt aizspriedumus, gan atbalstīt kompromisu.
2.

Lai īstenotu lokalizācijas programmas, kas minētas Lēmuma 2003/766/EK 4.a panta 2. punktā, dalībvalstīm jāņem vērā šādi principi: a) pasākumi, lai ierobežotu organisma izplatību no inficētajām zonām uz apgabaliem, kuros organisms nav konstatēts (“lokalizācijas pasākumi”). Tie jāievieš attiecībā uz zonu (“lokalizācijas zona”), kas ietver vismaz 10 km inficētās zonas un ne mazāk kā 30 km neinficētās zonas. Dalībvalstīm jānodrošina, ka kukurūzas laukos, kas atrodas lokalizācijas zonā: — augseka tiek organizēta tā, lai divu secīgu gadu laikposmā kukurūzu audzētu tikai vienu reizi, vai — augseka tiek organizēta tā, lai trīs secīgu gadu laikposmā kukurūzu audzētu divas reizes, un, ņemot vērā vietējo prognožu sistēmu attiecībā uz organisma attīstību, vismaz vienu no šīm kukurūzas kultūrām sētu tikai pēc kūniņu izveidošanās, vai — augseka tiek organizēta tā, lai trīs secīgu gadu laikposmā kukurūzu audzētu divas reizes, katru reizi pielietojot efektīvus pieaugušu insektu apkarošanas līdzekļus vai veicot citus pasākumus vai apstrādi, kas paredz līdzvērtīgu organisma kontroles līmeni; b) pasākumi, kas balstās uz kaitēkļu apkarošanu pārējā inficētajā zonā, lai mazinātu organisma turpmākas izplatības iespēju un nodrošinātu ilgtspējīgu kukurūzas ražošanu (“ierobežošanas pasākumi”); c) ar atbilstošu dzimuma feronomu slazdu palīdzību, ņemot vērā vietējos apstākļus un lokalizācijas zonas raksturojumu, intensīvi jākontrolē organisma klātbūtne lokalizācijas zonas neinficētajā daļā.
(14)

Dažām dalībvalstīm konsekventi ir daudz labāki transponēšanas rādītāji nekā citām, liecinot par efektīvāku struktūru, procedūru un prakses esamību vai noteikšanu; tomēr fakts, ka nevienai no dalībvalstīm nav perfektu rādītāju, liecina par to, ka visām dalībvalstīm jāmēģina tos uzlabot. Saskaņā ar Iestāžu nolīgumu par labāku likumdošanu dalībvalstīm Kopienas un savās interesēs būtu jāsastāda korelāciju tabulas, kas pēc iespējas plašāk attēlotu savstarpējās atbilstības starp direktīvām un to transponēšanas pasākumiem, un šīs tabulas jādara publiski pieejamas.
(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regula (EK) Nr. 1830/2003, kas attiecas uz ģenētiski modificētu organismu izsekojamību un marķēšanu un no ģenētiski modificētiem organismiem ražotu pārtikas un lopbarības produktu izsekojamību, un ar ko groza Direktīvu 2001/18/EK (1), izveido sistēmu informācijas pārsūtīšanai un saglabāšanai tirgus dalībnieku vidū katrā tirgū laišanas posmā attiecībā uz tiem produktiem, kuri satur ģenētiski modificētus organismus vai sastāv no tiem, še turpmāk – “ĢMO”, vai no ĢMO ražotu pārtikas un lopbarības produktiem, bet neparedz tirgus dalībniekiem katrā tirgū laišanas posmā ņemt paraugus un testēt produktus par ĢMO vai no ĢMO ražota materiāla klātbūtni.
6. pants

Interešu konflikti

2. Eurosistēmas centrālās bankas pieņem iekšējos noteikumus, kas prasa to darbiniekiem un struktūrvienību locekļiem darba attiecību laikā izvairīties no situācijām, kuras var izraisīt interešu konfliktu, un ziņot par šādām situācijām. Eurosistēmas centrālās bankas veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka gadījumos, kuros tiek ziņots par interešu konfliktu, tas tiek pienācīgi reģistrēts un ir pieejami un tiek veikti pienācīgi pasākumi, lai izvairītos no šāda konflikta vai mazinātu to, t. sk. atbrīvojot no pienākumiem, kas saistīti ar attiecīgo jautājumu.
1)

“struktūra” ir jebkura no tālāk minētajām: a) uzņēmums, kas iekļauts prudenciālās konsolidācijas piemērošanas jomā atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 575/2013 (6) pirmās daļas II sadaļas 2. nodaļai, vai uzņēmums, kas būtu iekļauts šādā piemērošanas jomā, ja tam nebūtu piešķirts atbrīvojums saskaņā ar minēto regulu; b) uzņēmums, kas izslēgts no prudenciālās konsolidācijas piemērošanas jomas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 19. pantu; c) filiāle, kas definēta Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 17) apakšpunktā, kuru iesaistītajā dalībvalstī izveidojusi kredītiestāde, kas veic uzņēmējdarbību citā iesaistītajā dalībvalstī; d) filiāle, kas definēta Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 17) apakšpunktā, kuru iesaistītajā dalībvalstī izveidojusi kredītiestāde, kas veic uzņēmējdarbību neiesaistītā dalībvalstī;
(9)

Ņemot vērā to, cik ļoti liela nozīme ir informācijas tehnoloģijas (IT) pakalpojumiem, kas nepieciešami, lai atbalstītu euro īstermiņa procentu likmes noteikšanu, ECB un NCB, kas izmanto vietējo datu vākšanas platformu, šos pakalpojumus sniedz atbilstoši pieejamības un IT pakalpojumu augsta līmeņa prasībām, kuras nosaka un uztur ECB,
d)

ar šādu punktu aizstāj 3. punktu: “3. Iestādēm, kuras minētas 2. punkta b)–e) apakšpunktā, un saskaņā ar Pamatnostādnes (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) 19. pantu dienas kredītu piešķir konkrētajā dienā, un tā pagarināšana par aizdevumu uz nakti nav iespējama. Atkāpjoties no minētā, ECB Padome to piemērošanas jomu ietvaros, kuras noteiktas Līguma 139. panta 2. punkta c) apakšpunktā saistībā ar ECBS Statūtu 18. un 42. pantu un Pamatnostādnes (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) 1. panta 1. punktu, ar pamatotu iepriekšēju lēmumu var nodrošināt dažiem atbilstīgajiem centrālajiem darījuma partneriem (CDP) piekļuvi aizdevumu iespējai uz nakti. Šādi atbilstīgie CDP ir CDP, kuri(-iem) jebkurā attiecīgajā brīdī ir: a) atbilstīgās iestādes 2. punkta e) apakšpunkta mērķiem – ar nosacījumu, ka šīm atbilstīgajām iestādēm saskaņā ar piemērojamiem Savienības vai nacionālajiem tiesību aktiem atļauts darboties arī kā CDP; b) reģistrēti euro zonā; c) pakļauti kompetento iestāžu uzraudzībai un/vai pārraudzībai; d) atbilst ECB interneta vietnē kopā ar grozījumiem publicētajām pārraudzības prasībām par tādas infrastruktūras atrašanās vietu, kura sniedz pakalpojumus euro (**); e) atvēruši kontus TARGET2 maksājumu modulī (MM); f) kuriem ir piekļuve dienas kredītam.”; (**) Eurosistēmas pašreizējā politika attiecībā uz infrastruktūras atrašanās vietu izklāstīta šādos dokumentos, kas pieejami ECB interneta vietnē www.ecb.europa.eu: a) Policy statement on euro payment and settlements located outside the euro area, 1998. gada 3. novembris, b) The Eurosystem's policy line with regard to consolidation in central counterparty clearing, 2001. gada 27. septembris, c) The Eurosystem policy principles on the location and operation of infrastructures settling in euro-denominated payment transactions, 2007. gada 19. jūlijs; d) The Eurosystem policy principles on the location and operation of infrastructures settling euro-denominated payment transactions: specification of legally and operationally located in the euro area, 2008. gada 20. novembris; e) The Eurosystem oversight policy framework, 2011. gada jūlijs, ievērojot 2015. gada 4. marta spriedumu lietā Apvienotā Karaliste/Eiropas Centrālā banka, T-496/11, Krājums EU:T:2015:496.”;"
3)

ar šādu pantu aizstāj 128. pantu: “128. pants Riska kontroles pasākumi 1. Eurosistēma atbilstošajiem aktīviem piemēro šādus riska kontroles pasākumus: a) novērtējuma diskonti, kas noteikti Eiropas Centrālā bankas Pamatnostādnē (ES) 2016/65 (ECB/2015/35) (2); b) starpība līdz tirgus vērtībai (novērtējums pēc tirgus vērtības): Eurosistēma pieprasa, lai laika gaitā tiktu uzturēta likviditāti nodrošinošo reverso darījumu atbilstošo aktīvu ar diskontu koriģēta tirgus vērtība. Ja, katru dienu nosakot vērtību, tiek konstatēts, ka atbilstošo aktīvu vērtība kļuvusi zemāka par noteiktu līmeni, vietējā NCB pieprasa darījuma partnerim nodrošināt papildu aktīvus vai naudas līdzekļus, veicot papildu nodrošinājuma pieprasījumu. Līdzīgi, ja atbilstošo aktīvu vērtība pēc pārvērtēšanas pārsniedz noteiktu līmeni, NCB var atdot atpakaļ tos aktīvus vai naudas līdzekļus, kuri veido līmeņa pārsniegumu; c) ierobežojumi attiecībā uz tādu nenodrošinātu parāda instrumentu izmantošanu, kurus emitējusi kredītiestāde vai cita institūcija, ar kuru šai kredītiestādei ir cieša saikne, kas definēta 138. pantā; d) novērtējuma pazeminājumi, kas noteikti Pamatnostādnē (ES) 2016/65 (ECB/2015/35). 2. Eurosistēma var veikt šādus papildu riska kontroles pasākumus: a) sākotnējās nodrošinājuma rezerves – tas nozīmē, ka darījuma partneriem jānodrošina atbilstošie aktīvi, kuru vērtība ir vismaz vienāda ar Eurosistēmas piešķirto līdzekļu un sākotnējās nodrošinājuma rezerves vērtības summu; b) ierobežojumi attiecībā uz emitentiem, debitoriem vai garantijas devējiem: papildus 1. punkta c) apakšpunktā minētajiem nenodrošinātajiem parāda instrumentiem piemērotajiem ierobežojumiem Eurosistēma var piemērot papildu ierobežojumus attiecībā uz riskiem, kas saistīti ar emitentiem, debitoriem vai garantijas devējiem; c) papildu diskonti; d) papildu garantijas no garantijas devējiem, kuri atbilst Eurosistēmas kredītkvalitātes prasībām, lai varētu tikt pieņemti konkrēti aktīvi; e) konkrētu aktīvu izslēgšana no izmantošanas par nodrošinājumu Eurosistēmas kredītoperācijās. (2) Eiropas Centrālās bankas 2015. gada 18. novembra Pamatnostādne (ES) 2016/65 par Eurosistēmas monetārās politikas regulējuma īstenošanā piemērotajiem novērtējuma diskontiem (ECB/2015/35) (OV L 14, 21.1.2016., 30. lpp.).”;"
IF 1.0

Instrument European System of Accounts (ESA) class (Instrumenta klase Eiropas kontu sistēmā (EKS))

Is In securities issues statistics (SEC)

Papildatribūts, kas ļauj identificēt to, vai vērtspapīrs ir iekļaujams SEC. Atribūtam var būt tādas vērtības kā “1” = sadalīta vērtspapīra kupons, “2” = sadalīta vērtspapīra pamatdaļa utt.

Papildatribūts, kas ļauj identificēt to, vai vērtspapīrs ir iekļaujams SEC. Šis atribūts var norādīt, vai instruments ir aktīvs.

Is In the Eligible Assets Database

Atribūts parāda, vai instrumentu drīkst izmantot kā nodrošinājumu Eurosistēmas kredītoperācijās.
25.

Pārējie kārtējie maksājamie pārvedumi [1A.25] atbilst kārtējiem ienākuma bagātības u.c. nodokļiem (D.5), pārējiem ražošanas nodokļiem (D.29), īpašuma ienākumiem (D.4), izņemot procentus (D.41), nedzīvības tīrās apdrošināšanas prēmijām (D.71), kārtējai starptautiskai sadarbībai (D.74), kas ierakstīti pie S.13 izlietojumiem, un dažādiem kārtējiem pārvedumiem (D.75), kas ierakstīti pie S.13 izlietojumiem un visu sektoru, izņemot S.15, resursiem, atņemot kārtējos pārvedumus (D.74 and D.75), ko valdība maksā ES budžetā [1B.4 and 1B.5], atņemot neto ieņēmumus no ES budžeta [1B.14], ja tie ir negatīvi.