Oficiālais Vēstnesis L 375 , 31/12/1980 Lpp. 0046 - 0067

Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 13 Sējums 11 Lpp. 0060

Speciālizdevums grieķu valodā Nodaļa 13 Sējums 10 Lpp. 0117

Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 13 Sējums 11 Lpp. 0060

Speciālizdevums spāņu valodā: Nodaļa 13 Sējums 11 Lpp. 0134

Speciālizdevums portugāļu valodā Nodaļa 13 Sējums 11 Lpp. 0134



Padomes Direktīva (1980. gada 16. decembris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu motora jaudu (80/1269/EEK) EIROPAS KOPIENU PADOME, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 100. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [1], ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [2], ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [3], tā kā tehniskās prasības, kurām mehāniskiem transportlīdzekļiem jāatbilst saskaņā ar noteiktiem nacionāliem tiesību aktiem, attiecas cita starpā uz motora jaudas izmērīšanas metodi, kas jāizmanto, lai norādītu transportlīdzekļa tipa motora jaudu; tā kā šīs prasības katrā dalībvalstī ir atšķirīgas; tā kā šo atšķirību rezultātā rodas tehniskie šķēršļi tirdzniecībai, kuri visām dalībvalstīm jālikvidē, pieņemot vienādas prasības, vai nu papildinot, vai aizstājot pastāvošus noteikumus, lai, konkrēti, radītu iespēju attiecībā uz katru transportlīdzekļa tipu īstenot tipa apstiprināšanas procedūru, kas tika izklāstīta Padomes Direktīvā 70/156/EEK (1970. gada 6. februāris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju tipa apstiprinājumu [4], kurā pēdējie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 80/1267/EEK [5], IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU. 1. pants Šajā direktīvā "transportlīdzeklis" nozīmē jebkādu mehānisko transportlīdzekli, kas ir paredzēts lietošanai uz ceļiem, ar virsbūvi vai bez tās, kam ir vismaz četri riteņi un maksimālais projektētais ātrums pārsniedz 25 km/h, izņemot transportlīdzekļus, kas brauc pa sliedēm, kā arī lauksaimniecības traktorus un mehānismus. 2. pants Neviena no dalībvalstīm nevar atteikt EEK vai valsts tipa apstiprinājuma piešķiršanu attiecībā uz transportlīdzekli vai atteikt vai aizliegt transportlīdzekļa pārdošanu, reģistrēšanu, nodošanu ekspluatācijā vai lietošanu, pamatojoties uz tā motora jaudu, ja tā tikusi noteikta saskaņā ar I un II pielikumu. 3. pants Visu veidu grozījumus, kas ir nepieciešami, lai pielikumu prasības pielāgotu tehnikas attīstībai, izdara saskaņā ar Direktīvas 70/156/EEK 13. pantā izklāstīto procedūru. 4. pants 1. Dalībvalstīs stājas spēkā noteikumi, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības 18 mēnešu laikā no tās paziņošanas dienas. Dalībvalstis par to tūlīt informē Komisiju. 2. Dalībvalstis nodrošina, ka galvenie to tiesību akti, ko tās pieņem jomā, uz ko attiecas šī direktīva, tiek darīti zināmi Komisijai. 5. pants Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm. Briselē, 1980. gada 16. decembrī Padomes vārdā – priekšsēdētāja Colette flesch [1] OV C 104, 28.4.1980., 9. lpp. [2] OV C 265, 13.10.1980., 76. lpp. [3] OV C 182, 21.7.1980., 3. lpp. [4] OV L 42, 23.2.1970., 1. lpp. [5] OV L 375, 31.12.1980., 34. lpp. -------------------------------------------------- I PIELIKUMS MOTORA JAUDAS NOTEIKŠANA 1. TIPA APSTIPRINĀŠANA 1.1. Pieteikums tipa apstiprināšanai Pieteikumu transportlīdzekļa tipa apstiprināšanai attiecībā uz tā motora jaudu iesniedz transportlīdzekļa ražotājs vai tā pilnvarotais pārstāvis. 1.1.1. Pieteikumam pievieno tālāk tekstā minēto dokumentu un šādu informāciju trīs eksemplāros: 1.1.1.1. pienācīgi aizpildītu informācijas lapu; 1.1.1.2. informāciju, kas noteikta 1. vai 2. papildinājumā. 1.1.2. Ja par tipa apstiprināšanas testiem atbildīgais tehniskais dienests pats veic testus, jānodrošina apstiprināmā transportlīdzekļa tipa prototips. 1.2. Dokumenti Gadījumos, kad pieņem iesniegumu 1. panta 1. punkta nozīmē, kompetentajai iestādei jāsagatavo dokuments, kura paraugs dots II pielikumā. Lai sastādītu šo dokumentu, tās dalībvalsts kompetentā iestāde, kas veic tipa apstiprinājuma testus, var izmantot ziņojumu, ko saskaņā ar šīs direktīvas noteikumiem sagatavojusi apstiprināta vai atzīta laboratorija. 2. DARBĪBAS JOMA 2.1. Šo metodi piemēro iekšdedzes motoriem, kurus izmanto M un N kategoriju transportlīdzekļu piedziņai, kā noteikts Direktīvas 70/156/EEK I pielikumā, un kuri pieder pie viena no šādiem tipiem: 2.1.1. iekšdedzes virzuļmotori (dzirksteļaizdedzes (benzīna) vai dīzeļmotori), izņemot brīvo virzuļu motorus; 2.1.2. rotācijas virzuļmotori. 2.2. Šo metodi piemēro motoriem bez turbopūtes vai kompresormotoriem. 3. DEFINĪCIJAS Šajā direktīvā ir spēkā šādas definīcijas: 3.1. "Lietderīgā jauda" ir jauda, kas iegūta testu stendā kloķvārpstas vai tās ekvivalenta galā pie atbilstoša motora apgriezienu skaita ar 1. tabulā uzskaitītajām palīgierīcēm. Ja jaudas mērījumus var veikt tikai ar uzstādītu pārnesumkārbu, ņem vērā pārnesumkārbas lietderības koeficientu. 3.2. "Maksimālā lietderīgā jauda" ir lietderīgās jaudas maksimālā vērtība, kas mērīta pie pilnas motora slodzes. 3.3. "Sērijveida ražošanas aprīkojums" ir ražotāja nodrošināts aprīkojums konkrētajam mērķim. 4. PILNAS SLODZES JAUDAS MĒRĪJUMU PRECIZITĀTE 4.1. Griezes moments 4.1.1. Ievērojot 4. panta 1. punkta 2. apakšpunktu, dinamometra kapacitātei jābūt tādai, lai tā skalas pirmā ceturtdaļa netiktu izmantota. Mērīšanas sistēmas precizitātei jābūt ± 0,5 % robežās no skalas maksimālās vērtības (izņemot pirmo ceturtdaļu). 4.1.2. Tomēr skalas daļu starp maksimālās vērtības vienas sestās un vienas ceturtās daļas atzīmi var izmantot, ja sistēmas precizitāte ir ± 0,25 % robežās no skalas maksimālās vērtības. 4.2. Motora apgriezienu skaits Mērījumam jābūt ar precizitāti ± 0,5 % robežās. Mērot motora apgriezienu skaitu, ieteicams izmantot automātiski sinhronizētu apgriezienu skaitītāju un hronometru. 4.3. Degvielas patēriņš ± 1 % izmantotajai aparatūrai kopumā. 4.4. Motora ieplūstošā gaisa temperatūra ± 2 °C. 4.5. Barometriskais spiediens ± 2 mbar. 4.6. Spiediens testu stenda izplūdes gāzu novadīšanas caurulē (skatīt 1. tabulas 1. piezīmi). 4.7. Spiediens ieplūdes kolektorā: ± 0,5 mbar. 4.8. Spiediens transportlīdzekļa izplūdes caurulē: ±2 mbar. 5. MOTORA LIETDERĪGĀ JAUDA 5.1. Testi 5.1.1. Papildierīces Testa laikā pie motora jāuzmontē palīgierīces, kas, kā precizēts zemāk, uzstādītas tādā pašā pozīcijā, kādā tās atrastos attiecīgajā nolūkā, ciktāl tas iespējams. 5.1.1.1. Uzstādāmās palīgierīces Palīgierīces, kas uzstādāmas testa laikā motora lietderīgās jaudas noteikšanai, ir uzskaitītas 1. tabulā. 5.1.1.2. Noņemamās palīgierīces Noteiktas palīgierīces, kuras ir vajadzīgas tikai transportlīdzekļa darbībai un kuras var uzmontēt motoram, testa veikšanai ir jānoņem. Kā piemērs ir dots šāds neizsmeļošs uzskaitījums: - bremžu gaisa kompresors, - stūres pastiprinātāja kompresors, - balstiekārtas kompresors, - gaisa kondicionēšanas sistēma, - dzesēšanas iekārta hidrauliskā pievada un pārnesumkārbas eļļai. Ja palīgaprīkojumu nevar noņemt, var noteikt to absorbēto jaudu bez slodzes un pieskaitīt izmērītajai motora jaudai. 1. TABULA Palīgaprīkojums, kas jāiekļauj testā motora lietderīgās jaudas noteikšanai Nr. | Palīgaprīkojums | Uzstādīts lietderīgās jaudas testa nolūkos | 1. | Ieplūdes sistēma | | Ieplūdes kolektors | Jā, standarta ražojuma aprīkojums | Gaisa filtrs | Ieplūdes klusinātājs | Kartera izplūdes gāzu kontrolsistēma | Apgriezienu skaita ierobežošanas ierīce | 2. | Ieplūdes kolektora sasildīšanas ierīce | | (pēc iespējas to uzstāda vislabvēlīgākajā pozīcijā) | Jā, standarta ražojuma aprīkojums | 3. | Izplūdes sistēma | | Izplūdes gāzu attīrītājs | Jā, standarta ražojuma aprīkojums | Kolektors | Savienotājcaurules | Klusinātājs | Izpūtējs | Izplūdes bremze | 4. | Degvielas padeves sūknis | Jā, standarta ražojuma aprīkojums | 5. | Karburators | Jā, standarta ražojuma aprīkojums | 6. | Degvielas iesmidzināšanas ierīces (benzīna un dīzeļmotoriem) | | Priekšfiltrs | Jā, standarta ražojuma aprīkojums | Filtrs | Sūknis | Augstspiediena caurule | Smidzinātājs | Gaisa ieplūdes vārsts, ja uzstādīts | Regulators/vadības sistēma | Vadības zobstieņa automātiskā atture pie pilnas slodzes atkarībā no atmosfēras apstākļiem | 7. | Šķidruma dzesēšanas ierīces | | Motora pārsegs | Nē | Pārsega gaisa izplūdes ierīce | Radiators | Jā, standarta ražojuma aprīkojums | Ventilators | Ventilatora pārsegs | Ūdenssūknis | Termostats | 8. | Gaisa dzesēšanas ierīces | | Dzesētājapvalks | Jā, standarta ražojuma aprīkojums | Ventilators | Temperatūras regulēšanas ierīce | Jā, standarta ražojuma aprīkojums | 9. | Elektroiekārta | Jā, standarta ražojuma aprīkojums | 10. | Kompresora ierīce | | Kompresora tipa vai ar pievadu tieši no motora un/vai no izplūdes gāzēm | Jā, standarta ražojuma aprīkojums | Starpdzesētājs | Dzesēšanas sūknis vai ventilators (ar pievadu no motora) | Dzesēšanas šķidruma plūsmas kontroles ierīce | 11. | Piesārņošanas novēršanas ierīce | Jā, standarta ražojuma aprīkojums | 5.1.1.3. Palīgierīces dīzeļmotora palaišanai Attiecībā uz palīgiekārtām, ko izmanto kompresijas aizdedzes motoru palaišanai, jāņem vērā šādi divi gadījumi: 5.1.1.3.1. elektriskā palaišana: ģenerators ir uzstādīts un nodrošina, ja tas ir vajadzīgs, motora darbībai nepieciešamo palīgierīču barošanu; 5.1.1.3.2. cits palaišanas veids: ja motora darbībai ir nepieciešamas kādas palīgierīces ar elektrisko barošanu, uzstāda ģeneratoru, lai nodrošinātu šādu palīgierīču barošanu. Pretējā gadījumā ģeneratoru nomontē. Jebkurā gadījumā, sistēmai, kas producē un akumulē motora palaišanai nepieciešamo enerģiju, jābūt uzstādītai un jādarbojas bezslodzes režīmā. 5.1.2. Uzstādīšanas noteikumi Motora lietderīgās jaudas noteikšanas testam vajadzīgie uzstādīšanas noteikumi norādīti 2. tabulā. 2. TABULA Uzstādīšanas noteikumi 1. | Karburatora (karburatoru) uzstādīšana | Uzstāda saskaņā ar ražotāja specifikācijām un lieto, vairs neizdarot nekādas izmaiņas piemēroti konkrētiem ekspluatācijas apstākļiem | 2. | Augstspiediena sūkņa degvielas padeves sistēmas uzstādīšana | Uzstāda saskaņā ar ražotāja specifikācijām un lieto, vairs neizdarot nekādas izmaiņas piemēroti konkrētiem ekspluatācijas apstākļiem | 3. | Iesmidzināšanas laikiestates uzstādīšana | Standarta ražojums; ražotāja norādītā degvielas iesmidzināšanas regulēšanas līkne, kas tiek izmantota noteiktam pielietojumam bez turpmākiem grozījumiem. | 4. | Regulatora uzstādīšana | Uzstāda saskaņā ar ražotāja specifikācijām un lieto, vairs neizdarot nekādas izmaiņas piemēroti konkrētiem ekspluatācijas apstākļiem | 5.1.3. Motora jaudas testi 5.1.3.1. Lietderīgās jaudas tests sastāv no darbināšanas pie pilna droseļvārsta dzirksteļaizdedzes motoriem un pie fiksētas pilnas slodzes degvielas sūkņa iestatījumiem dīzeļmotoriem, nodrošinot motora komplektāciju saskaņā ar 1. tabulu. 5.1.3.2. Datus par motora parametriem iegūst tā darbības nostabilizējušajos apstākļos, nodrošinot pietiekošo svaigā gaisa padevi motoram. Motoram jābūt iepriekš iebrauktam saskaņā ar ražotāja ieteikumiem. Degkamerās var atrasties nogulsnes, bet ierobežotā daudzumā. Testa apstākļus, piemēram, ieplūdes gaisa temperatūru, izvēlas cik vien iespējams tuvākus atsauces apstākļiem (sk. 5.2. punktu), lai korekcijas koeficienta lielums būtu minimāls. 5.1.3.3. Motora ieplūdes gaisa (apkārtējā gaisa) temperatūru mēra ne tālāk par 0,15 m pret gaisa straumi, skaitot no gaisa filtra ieejas atveres, vai arī, ja gaisa filtru neizmanto, ne tālāk par 0,15 m no gaisa ieplūdes piltuves. Termometru vai termopāri aizsargā no siltuma izstarojuma iedarbības un novieto tieši gaisa plūsmā. Termometram (termopārim) jābūt aizsargātam arī no degvielas izslacījumiem. Lai iegūtu reprezentatīvo ieplūdes gaisa vidējo temperatūru, termometru ieliek vairākās vietās. 5.1.3.4. Datus nereģistrē, kamēr motora griezes moments, apgriezienu skaits un temperatūras nebūs nostabilizējušies vismaz uz vienu minūti. 5.1.3.5. Mērījumu ņemšanas laikā motora apgriezienu skaits nevar atšķirties no noteiktā ātruma vairāk kā par ± 1 % vai ± 10 apgr./min atkarībā no tā, kurš ir lielāks. 5.1.3.6. Bremzēšanas slodzes, degvielas patēriņa un ieplūdes gaisa temperatūras faktiskus lielumus mērī vienlaicīgi un reģistrē divu nostabilizējušos secīgu mērījumu, kas, piemēroti bremzējošai slodzei un degvielas patēriņam, atšķiras ne vairāk kā par 2 %, vidējo lielumu. 5.1.3.7. Mērot apgriezienu skaitu vai degvielas patēriņu ar manuāli vadāmu ierīci, mērījumu laikam jābūt ne mazākam par 60 sekundēm. 5.1.3.8. Degviela 5.1.3.8.1. Dīzeļmotoru gadījumā jāizmanto degviela, kas precizēta V pielikumā Padomes Direktīvā 72/306/EEK (1972. gada 2. augusts) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pasākumiem, kas jāveic, lai samazinātu piesārņojuma emisiju no transportlīdzekļiem paredzētiem dīzeļmotoriem [10], vajadzības gadījumā tai pievienojot ražotāja ieteikto rūpniecisko šķidro vai gāzveida degvielu. Degvielai jābūt bez pretdūmošanas piedevām. 5.1.3.8.2. Dzirksteļaizdedzes motoru gadījumā jāizmanto rūpnieciskā degviela bez papildu piedevas. Var izmantot arī degvielu, kas aprakstīta VI pielikumā Padomes Direktīvā 70/220/EEK (1970. gada 20. marts) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pasākumiem, kas jāveic, lai novērstu gaisa piesārņošanu, ko rada gāzveida emisija no mehānisko transportlīdzekļu dzirksteļaizdedzes motoriem [11], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 78/665/EEK [12]. 5.1.3.9. Motora dzesēšana 5.1.3.9.1. Ar šķidrumu dzesējami motori Dzesētājvielas temperatūra pie motora atveres jāuztur ražotāja norādītās maksimālās termostatējamās temperatūras ± 5 °C robežās. Ja ražotājs šo temperatūru nav norādījis, tai jābūt 80 ± 5 °C. 5.1.3.9.2. Gaisdzeses motori Gaisdzeses motoriem temperatūra ražotāja norādītajā punktā jāuztur starp ražotāja norādīto maksimālo vērtību TM un TM –20°C. 5.1.3.10. Degvielas temperatūra pie ieplūdes degvielas sūknī vai karburatorā jāsaglabā ražotāja norādītajās robežās. 5.1.3.11. Smēreļļas temperatūrai, ko mēra eļļas savācējtvertnē vai pie eļļas dzesētāja atveres, ja tāds ir ierīkots, jābūt ražotāja norādītajās robežās. 5.1.3.12. Izplūdes gāzu temperatūra jāmēra izplūdes caurulē(-ēs) punktā blakus izplūdes kolektora izejas atlokam(-iem). Tā nedrīkst pārsniegt ražotāja norādīto vērtību. 5.1.3.13. Papildu dzesēšanas sistēma Papildu dzesēšanas sistēmu var izmantot, ja tas ir vajadzīgs, lai temperatūras saglabātu robežās, kas minētas 5.1.3.9. līdz 5.1.3.12. punktā. 5.1.4. Testu procedūra Mērījumus veic pie motora apgriezienu pietiekoši liela skaita, lai pareizi noteiktu jaudas līkni pilnā diapazonā starp ražotāja ieteiktiem mazāko un lielāko motora apgriezienu skaitu. Šajā ātrumu diapazonā jābūt tam apgriezienu skaitam, pie kura motors attīsta maksimālo jaudu. Pie katra apgriezienu skaita jānoteic vismaz divu nostabilizējušos mērījumu vidējais lielums. 5.1.5. Dūmu rādītāja izmērīšana Dīzeļmotoru gadījumā to izplūdes gāzes testa gaitā pārbauda uz atbilstību noteikumiem, kas izklāstīti Padomes Direktīvas 72/306/EEK VI pielikumā. 5.2. Jaudas korekcijas faktori 5.2.1. Definīcija Jaudas korekcijas faktors ir koeficients, ko lieto motora jaudas noteikšanai 5.2.2. punktā norādītajos atsauces atmosfēras apstākļos: 5.2.2. Atmosfēras bāzes apstākļi 5.2.2.1. Temperatūra: 25 °C. 5.2.2.2. Sausais spiediens (ps): 990 mbar. 5.2.3. Laboratorijā izpildāmie nosacījumi Lai tests būtu spēkā, korekcijas koeficientam K jābūt tādam, lai 0,96 ≤ K ≤ 1,06. 5.2.4. Korekcijas koeficienta noteikšana 5.2.4.1. Dzirksteļaizdedzes motoriem (ar karburatoru vai iesmidzināšanu) – koeficients Ka. Korekcijas koeficientu iegūst, piemērojot šādu formulu: K = · kur T = absolūtā temperatūra (K) pie gaisa ieplūdes motorā, ps = sausais atmosfēras spiediens (mbar) jeb kopējais barometriskais spiediens, no kura atņemts ūdens tvaika spiediens. 5.2.4.2. Dīzeļmotoriem – koeficients Kd. 5.2.4.2.1. Četrtaktu dīzeļmotori bez turbopūtes un divtaktu dīzeļmotori Korekcijas koeficientu aprēķina, izmantojot šādu formulu: K = · kur T = absolūtā temperatūra (K) pie gaisa ieplūdes motorā, ps = sausais atmosfēras spiediens (mbar). 5.2.4.2.2. Turbopūtes četrtaktu dīzeļmotori 5.2.4.2.2.1. Izplūdes gāzu turbopūtes motori Jauda netiek pievesta. Tomēr, ja apkārtējā gaisa blīvums atšķiras no gaisa blīvuma bāzes apstākļos (25 °C un 1000 mbar) vairāk nekā par 5 %, testa apstākļi jāatzīmē testa ziņojumā. 5.2.4.2.2.2. Mehāniskie turbomotori 5.2.4.2.2.2.1. Koeficientu r nosaka pēc šādas formulas: r = P P T T kur D = padotās degvielas daudzums (mm3) katram motora ciklam, V = motora cilindra tilpums litros, P1 = atmosfēras spiediens, P2 = spiediens pie motora ieplūdes kolektora, T1 = vides temperatūra (K) (kā noteikts 5.1.3.3. punktā), T2 = temperatūra pie motora ieplūdes kolektora (K). 5.2.4.2.2.2.2. Korekcijas koeficients mehāniskajiem turbomotoriem ir tāds pats kā motoriem bez turbopūtes, ja r ir vienāds ar vai lielāks par 50 mm3/l, un tas ir vienāds ar 1, ja r ir mazāks par 50 mm3/l. 5.3. Testa ziņojums Testa ziņojumā jāiekļauj lietderīgās jaudas noteikšanai nepieciešamie rezultāti un visi aprēķini, kā norādīts II pielikumā, kā arī motora raksturlielumi, kas uzskaitīti šā pielikuma 1. vai 2. papildinājumā. 5.4. Motora tipa pārveidojumi Par visiem motora pārveidojumiem attiecībā uz 1. vai 2. papildinājumā uzskaitītajiem raksturlielumiem jāziņo kompetentajai iestādei. Tad šī iestāde var vai nu: 5.4.1. uzskatīt, ka veiktie pārveidojumi, visticamāk, būtiski neietekmēs motora jaudu, vai 5.4.2. pieprasīt, lai motora jauda tiktu noteikta, veicot tādus testus, kādus tā uzskata par vajadzīgiem. 6. LIETDERĪGĀS JAUDAS MĒRĪJUMU PIELAIDES 6.1. Tehniskā dienesta noteiktā motora lietderīgā jauda var atšķirties no ražotāja norādītās lietderīgās jaudas par ± 2 % ar pielaidi 1,5 % motora apgriezienu skaitam. 6.2. Ražojuma atbilstības pārbaudes laikā noteiktā motora lietderīgā jauda var atšķirties no tipa apstiprināšanas testā noteiktās lietderīgās jaudas par ± 5 %. [10] OV L 190, 20.8.1972., 1. lpp. [11] OV L 76, 6.4.1970., 1. lpp. [12] OV L 223, 14.8.1978., 48. lpp. -------------------------------------------------- II PIELIKUMS +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ --------------------------------------------------