4)

IV nodaļu groza šādi: a) D iedaļas a) punktu aizstāj ar šādu: “a) dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti, ko paredzēts izmantot, ražojot šajā iedaļā minētās pārstrādātās dzīvnieku olbaltumvielas, ir no viena vai vairākiem šādiem uzņēmumiem: i) no kautuvēm, kuras ir apstiprinātas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 853/2004 4. pantu, kurās nekauj atgremotājus un kuras kompetentā iestāde ir reģistrējusi kā tādas, kur atgremotājus nekauj; ii) no gaļas sadalīšanas uzņēmumiem, kuri ir apstiprināti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 853/2004 4. pantu, kuros neatkaulo vai nesadala atgremotāju gaļu un kurus kompetentā iestāde ir reģistrējusi kā tādus, kur atgremotāju gaļu neatkaulo vai nesadala; iii) no citiem i) vai ii) apakšpunktā neminētiem uzņēmumiem, kuri ir reģistrēti vai apstiprināti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 853/2004 4. pantu, kuri neapstrādā atgremotāju produktus un kurus kompetentā iestāde ir reģistrējusi kā tādus, kuri atgremotāju produktus neapstrādā; iv) no apstiprinātiem uzņēmumiem, kuri ir minēti Regulas (EK) Nr. 1069/2009 24. panta 1. punkta h) un i) apakšpunktā un kurus kompetentā iestāde ir reģistrējusi kā tādus, kur apstrādā vai glabā tikai tādus dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus, kuri nav atgremotāju izcelsmes blakusprodukti un kuri ir no i), ii) un iii) apakšpunktā minētajiem uzņēmumiem. Atkāpjoties no pirmās daļas i), ii) un iii) punkta, kompetentā iestāde atgremotājus var atļaut kaut un to produktus apstrādāt pirmās daļas i), ii) un iii) punktā minētajos uzņēmumos, kuros ražo dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus, kas nav atgremotāju izcelsmes blakusprodukti un ko paredzēts izmantot, lai ražotu šajā iedaļā minētās pārstrādātās dzīvnieku olbaltumvielas. Minēto atļauju var piešķirt tikai tad, ja kompetentā iestāde, veicot pārbaudi uz vietas, ir pārliecinājusies par to pasākumu efektivitāti, ar kuriem novērš krustkontamināciju starp atgremotāju izcelsmes blakusproduktiem un tādiem blakusproduktiem, kas nav atgremotāju izcelsmes blakusprodukti. Minētie pasākumi ietver vismaz šādas minimālās prasības: 1) dzīvnieki, kas nav atgremotāji, jākauj kaušanas līnijās, kas ir fiziski nodalītas no kaušanas līnijām, kuras izmanto atgremotāju kaušanai; 2) tādu dzīvnieku produktus, kas nav atgremotāji, jāapstrādā ražošanas līnijās, kas ir fiziski nodalītas no ražošanas līnijām, kuras izmanto atgremotāju produktu apstrādei; 3) telpām, kurās savāc, glabā, pārvadā un iesaiņo dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus, kas nav atgremotāju izcelsmes blakusprodukti, jābūt nodalītām no telpām, ko izmanto atgremotāju izcelsmes blakusproduktiem; 4) no dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem, kas nav atgremotāju izcelsmes blakusprodukti, regulāri jāņem paraugi, kas jāanalizē, lai noteiktu atgremotāju olbaltumvielu klātbūtni. Analīzes metodei jābūt zinātniski validētai šim mērķim. Paraugu ņemšanas un analīžu biežumu nosaka, pamatojoties uz riska novērtējumu, ko uzņēmējs veic savu, uz HACCP principiem balstītu procedūru ietvaros.”; b) F iedaļu aizstāj ar šādu: “ F IEDAĻA Īpaši nosacījumi, ko piemēro akvakultūras dzīvnieku, mājputnu un cūku barošanai paredzētu pārstrādātu dzīvnieku olbaltumvielu, kas iegūtas no lauksaimniecības kukaiņiem, un šādas olbaltumvielas saturošu barības maisījumu ražošanai un lietošanai Akvakultūras dzīvnieku, mājputnu un cūku barošanai paredzētu pārstrādātu dzīvnieku olbaltumvielu, kas iegūtas no lauksaimniecības kukaiņiem, un šādas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas saturošu barības maisījumu ražošanai un lietošanai piemēro šādus īpašus nosacījumus: a) no lauksaimniecības kukaiņiem iegūtas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas jāražo: i) pārstrādes uzņēmumos, kas ir apstiprināti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 24. panta 1. punkta a) apakšpunktu un kur ražo tikai no lauksaimniecības kukaiņiem iegūtus produktus; ii) saskaņā ar prasībām, kas noteiktas Regulas (ES) Nr. 142/2011 X pielikuma II nodaļas 1. iedaļā. Atkāpjoties no pirmās daļas i) punktā paredzētā nosacījuma, kompetentā iestāde var atļaut no lauksaimniecības kukaiņiem iegūtas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas ražot pārstrādes uzņēmumos, kuros pārstrādā no citām sugām iegūtus blakusproduktus. Minēto atļauju var piešķirt tikai tad, ja kompetentā iestāde, veicot pārbaudi, ir pārliecinājusies par to pasākumu efektivitāti, ar kuriem novērš krustkontamināciju starp pārstrādātām dzīvnieku olbaltumvielām, kas iegūtas no lauksaimniecības kukaiņiem, un pārstrādātām dzīvnieku olbaltumvielām, kas iegūtas no citiem lauksaimniecības dzīvniekiem. Minētie preventīvie pasākumi ietver vismaz šādas minimālās prasības: — pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, kas iegūtas no atgremotājiem vai dzīvniekiem, kuri nav atgremotāji (izņemot kukaiņus), jāražo slēgtā sistēmā, kas ir fiziski nodalīta no sistēmas, kuru izmanto no lauksaimniecības kukaiņiem iegūtu pārstrādātu dzīvnieku olbaltumvielu ražošanā, — no atgremotājiem vai dzīvniekiem, kuri nav atgremotāji (izņemot kukaiņus), iegūti dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti glabāšanas un pārvadāšanas laikā jātur telpās, kas ir fiziski nodalītas no telpām, kuras izmanto no lauksaimniecības kukaiņiem iegūtiem dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem, — no atgremotājiem vai dzīvniekiem, kuri nav atgremotāji (izņemot kukaiņus), iegūtas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas glabāšanas un iesaiņošanas laikā jātur telpās, kas ir fiziski nodalītas no telpām, kuras izmanto no lauksaimniecības kukaiņiem iegūtiem gataviem produktiem, — no pārstrādātām dzīvnieku olbaltumvielām, kas iegūtas no lauksaimniecības kukaiņiem, regulāri jāņem paraugi un, izmantojot Regulas (EK) Nr. 152/2009 VI pielikumā izklāstītās to analīžu metodes, ar ko barības kontroles mērķiem nosaka dzīvnieku izcelsmes sastāvdaļas, tie jāanalizē, lai apstiprinātu, ka nav notikusi krustkontaminācija ar pārstrādātām dzīvnieku olbaltumvielām, kas iegūtas no atgremotājiem vai citiem tādiem dzīvniekiem, kas nav atgremotāji; paraugu ņemšanas un analīžu biežumu nosaka, pamatojoties uz riska novērtējumu, ko uzņēmējs veic savu uz HACCP principiem balstītu procedūru ietvaros; šādas paraugu ņemšanas un analīžu rezultātus kompetentajai iestādei pieejamus glabā vismaz piecus gadus; b) barības maisījumus, kas satur no lauksaimniecības kukaiņiem iegūtas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, ražo uzņēmumos: i) kurus šim nolūkam apstiprinājusi kompetentā iestāde; ii) kuros ražo akvakultūras dzīvniekiem, mājputniem vai cūkām paredzētu barību. Atkāpjoties no pirmās daļas i) punkta, īpaša atļauja tādas kompleksās barības ražošanai, kas ražota no barības maisījumiem, kuri satur no lauksaimniecības kukaiņiem iegūtas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, nav vajadzīga barības maisījumu mājražotājiem, kas atbilst šādiem nosacījumiem: — kompetentā iestāde tos ir reģistrējusi kā tādus, kas ražo komplekso barību no barības maisījumiem, kuri satur no lauksaimniecības kukaiņiem iegūtas pārstrādātās dzīvnieku olbaltumvielas, — tie netur Regulas (EK) Nr. 1069/2009 3. panta 6. punkta a) apakšpunktā definētos lauksaimniecības dzīvniekus, izņemot akvakultūras dzīvniekus, mājputnus, cūkas vai kažokzvērus, — kompleksās barības ražošanā izmantotajos barības maisījumos, kas satur no lauksaimniecības kukaiņiem iegūtas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, kopproteīna saturs ir mazāk nekā 50 %. Atkāpjoties no pirmās daļas ii) punkta, kompetentā iestāde akvakultūras dzīvniekiem, mājputniem vai cūkām paredzētus barības maisījumus, kas satur no lauksaimniecības kukaiņiem iegūtas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, var atļaut ražot uzņēmumos, kuros ražo arī citiem lauksaimniecības dzīvniekiem, izņemot kažokzvērus, paredzētus barības maisījumus, pēc tam, kad tā ir veikusi pārbaudi uz vietas, un ja ir izpildīti šādi nosacījumi: — atgremotājiem paredzēti barības maisījumi jāražo un glabāšanas, pārvadāšanas un iesaiņošanas laikā jātur telpās, kas ir fiziski nodalītas no telpām, kurās ražo un tur barības maisījumus dzīvniekiem, kas nav atgremotāji, — akvakultūras dzīvniekiem, mājputniem vai cūkām paredzēti barības maisījumi jāražo un glabāšanas, pārvadāšanas un iesaiņošanas laikā jātur telpās, kas ir fiziski nodalītas no telpām, kurās ražo un tur barības maisījumus citiem tādiem dzīvniekiem, kas nav atgremotāji, — dokumentācija, kurā ir detalizēti no lauksaimniecības kukaiņiem iegūtu pārstrādātu dzīvnieku olbaltumvielu iepirkumi un izlietojums un šādas olbaltumvielas saturošu barības maisījumu pārdevumi, kompetentajai iestādei pieejama jāglabā vismaz piecus gadus, — lai apstiprinātu, ka lauksaimniecības dzīvniekiem (izņemot akvakultūras dzīvniekus, mājputnus un cūkas) paredzētajos barības maisījumos nav neatļautu dzīvnieku izcelsmes sastāvdaļu, no minētajiem barības maisījumiem regulāri jāņem paraugi un tie jāanalizē, izmantojot Regulas (EK) Nr. 152/2009 VI pielikumā izklāstītās to analīžu metodes, ar ko barības kontroles nolūkā nosaka dzīvnieku izcelsmes sastāvdaļas; šādas paraugu ņemšanas un analīžu biežumu nosaka, pamatojoties uz riska novērtējumu, ko uzņēmējs veic savu uz HACCP principiem balstītu procedūru ietvaros; rezultāti kompetentajai iestādei pieejami jāglabā vismaz piecus gadus; c) tirdzniecības dokumentu vai attiecīgā gadījumā veselības sertifikātu, ko saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 21. panta 2. punktu pievieno no lauksaimniecības kukaiņiem iegūtām pārstrādātām dzīvnieku olbaltumvielām, minēto olbaltumvielu etiķeti un minētās olbaltumvielas saturošu barības maisījumu etiķeti skaidri marķē saskaņā ar šā pielikuma V nodaļas G iedaļu.”; c) pievieno šādas iedaļas: “ G IEDAĻA Īpaši nosacījumi, ko piemēro mājputnu barošanai paredzētu pārstrādātu dzīvnieku olbaltumvielu, kas iegūtas no cūkām, un šādas olbaltumvielas saturošu barības maisījumu ražošanai un lietošanai Mājputnu barošanai paredzētu pārstrādātu dzīvnieku olbaltumvielu, kas iegūtas no cūkām (“no cūkām iegūtas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas”), un šādas olbaltumvielas saturošu barības maisījumu ražošanai un lietošanai piemēro šādus īpašus nosacījumus: a) dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti, ko paredzēts izmantot no cūkām iegūtu pārstrādātu dzīvnieku olbaltumvielu ražošanai, ir no viena vai vairākiem šādiem uzņēmumiem: i) no kautuvēm, kuras ir apstiprinātas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 853/2004 4. pantu, kurās nekauj atgremotājus un mājputnus un kuras kompetentā iestāde ir reģistrējusi kā tādas, kur atgremotājus un mājputnus nekauj; ii) no gaļas sadalīšanas uzņēmumiem, kuri ir apstiprināti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 853/2004 4. pantu, kuros neatkaulo vai nesadala atgremotāju un mājputnu gaļu un kurus kompetentā iestāde ir reģistrējusi kā tādus, kur atgremotāju un mājputnu gaļu neatkaulo vai nesadala; iii) no citiem i) vai ii) apakšpunktā neminētiem uzņēmumiem, kuri ir reģistrēti vai apstiprināti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 853/2004 4. pantu, kuri neapstrādā atgremotāju un mājputnu produktus un kurus kompetentā iestāde ir reģistrējusi kā tādus, kas atgremotāju un mājputnu produktus neapstrādā; iv) no apstiprinātiem uzņēmumiem, kuri ir minēti Regulas (EK) Nr. 1069/2009 24. panta 1. punkta h) un i) apakšpunktā un kurus kompetentā iestāde ir reģistrējusi kā tādus, kur apstrādā vai glabā tikai tādus dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus, kuri nav atgremotāju izcelsmes blakusprodukti un kuri ir no i), ii) un iii) apakšpunktā minētajiem uzņēmumiem. Atkāpjoties no pirmās daļas i), ii) un iii) punkta, kompetentā iestāde atgremotājus vai mājputnus var atļaut kaut un to produktus apstrādāt pirmās daļas i), ii) un iii) punktā minētajos uzņēmumos, kuros ražo cūku izcelsmes blakusproduktus, ko paredzēts izmantot, lai ražotu no cūkām iegūtas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas. Minēto atļauju var piešķirt tikai tad, ja kompetentā iestāde, veicot pārbaudi uz vietas, ir pārliecinājusies par to pasākumu efektivitāti, ar kuriem novērš krustkontamināciju starp atgremotāju vai putnu izcelsmes blakusproduktiem un cūku izcelsmes blakusproduktiem. Minētie pasākumi ietver vismaz šādas minimālās prasības: 1) cūkas jākauj kaušanas līnijās, kas ir fiziski nodalītas no kaušanas līnijām, kuras izmanto atgremotāju vai mājputnu kaušanai; 2) cūku izcelsmes produkti jāapstrādā ražošanas līnijās, kas ir fiziski nodalītas no ražošanas līnijām, kuras izmanto atgremotāju vai mājputnu produktu apstrādei; 3) telpām, kurās savāc, glabā, pārvadā un iesaiņo cūku izcelsmes blakusproduktus, jābūt nodalītām no telpām, ko izmanto atgremotāju vai mājputnu izcelsmes blakusproduktiem; 4) no cūku izcelsmes blakusproduktiem regulāri jāņem paraugi, kas jāanalizē, lai noteiktu atgremotāju vai mājputnu olbaltumvielu klātbūtni. Analīzes metodei jābūt šim mērķim zinātniski validētai. Paraugu ņemšanas un analīžu biežumu nosaka, pamatojoties uz riska novērtējumu, ko uzņēmējs veic savu uz HACCP principiem balstītu procedūru ietvaros; b) cūku izcelsmes blakusproduktus, ko paredzēts izmantot no cūkām iegūtu pārstrādātu dzīvnieku olbaltumvielu ražošanai, uz pārstrādes uzņēmumu pārvadā tādos transportlīdzekļos un konteineros, kurus neizmanto atgremotāju vai mājputnu izcelsmes blakusproduktu pārvadāšanai. Atkāpjoties no pirmās daļas, minētos blakusproduktus var pārvadāt transportlīdzekļos un konteineros, kas iepriekš izmantoti no atgremotājiem vai mājputniem iegūtu dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu pārvadāšanai, ar nosacījumu, ka minētie transportlīdzekļi un konteineri saskaņā ar dokumentētu procedūru, ko iepriekš apstiprinājusi kompetentā iestāde, pirms tam ir iztīrīti, lai novērstu krustkontamināciju. Ja tiek izmantota šāda procedūra, tad dokumentāciju, kurā reģistrēta procedūras izmantošana, kompetentajai iestādei pieejamu glabā vismaz divus gadus; c) no cūkām iegūtās pārstrādātās dzīvnieku olbaltumvielas ražo pārstrādes uzņēmumos: i) kuros pārstrādā blakusproduktus, kas ir no a) punktā minētajām kautuvēm, gaļas sadalīšanas uzņēmumiem vai citiem šajā punktā minētiem uzņēmumiem; ii) kurus kompetentā iestāde ir reģistrējusi kā tādus, kas nepārstrādā atgremotāju vai mājputnu izcelsmes blakusproduktus. Atkāpjoties no pirmās daļas ii) punkta, kompetentā iestāde var atļaut no cūkām iegūtas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas ražot pārstrādes uzņēmumos, kas pārstrādā atgremotāju vai mājputnu izcelsmes blakusproduktus. Minēto atļauju var piešķirt tikai tad, ja kompetentā iestāde, veicot pārbaudi, ir pārliecinājusies par to pasākumu efektivitāti, ar kuriem novērš krustkontamināciju starp atgremotāju vai mājputnu izcelsmes pārstrādātām dzīvnieku olbaltumvielām un cūku izcelsmes pārstrādātām dzīvnieku olbaltumvielām. Minētie preventīvie pasākumi ietver vismaz šādas minimālās prasības: 1) pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, kas iegūtas no atgremotājiem vai mājputniem, jāražo slēgtā sistēmā, kas ir fiziski nodalīta no sistēmas, kuru izmanto no cūkām iegūtu pārstrādātu dzīvnieku olbaltumvielu ražošanā; 2) no atgremotājiem un mājputniem iegūti dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti glabāšanas un pārvadāšanas laikā jātur telpās, kas ir fiziski nodalītas no telpām, kuras izmanto no cūkām iegūtiem dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem; 3) no atgremotājiem vai mājputniem iegūtas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas glabāšanas un iesaiņošanas laikā jātur telpās, kas ir fiziski nodalītas no telpām, kuras izmanto no cūkām iegūtiem gataviem produktiem; 4) no pārstrādātām dzīvnieku olbaltumvielām, kas iegūtas no cūkām, regulāri jāņem paraugi un, izmantojot Regulas (EK) Nr. 152/2009 VI pielikumā izklāstītās to analīžu metodes, ar ko barības kontroles mērķiem nosaka dzīvnieku izcelsmes sastāvdaļas, tie jāanalizē, lai apstiprinātu, ka nav notikusi krustkontaminācija ar pārstrādātām dzīvnieku olbaltumvielām, kas iegūtas no atgremotājiem vai mājputniem; paraugu ņemšanas un analīžu biežumu nosaka, pamatojoties uz riska novērtējumu, ko uzņēmējs veic savu uz HACCP principiem balstītu procedūru ietvaros; šādas paraugu ņemšanas un analīžu rezultātus kompetentajai iestādei pieejamus glabā vismaz piecus gadus; d) barības maisījumus, kas satur no cūkām iegūtas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, ražo uzņēmumos: i) kurus šim nolūkam apstiprinājusi kompetentā iestāde; ii) kuros ražo tikai mājputniem, akvakultūras dzīvniekiem vai kažokzvēriem paredzētu barību. Atkāpjoties no pirmās daļas i) punkta, īpaša atļauja tādas kompleksās barības ražošanai, kas ražota no barības maisījumiem, kuri satur no cūkām iegūtas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, nav vajadzīga tiem barības maisījumu mājražotājiem, kas atbilst šādiem nosacījumiem: — kompetentā iestāde tos ir reģistrējusi kā tādus, kas ražo komplekso barību no barības maisījumiem, kuri satur no cūkām iegūtas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, — tie netur Regulas (EK) Nr. 1069/2009 3. panta 6. punkta a) apakšpunktā definētos lauksaimniecības dzīvniekus, izņemot mājputnus, akvakultūras dzīvniekus vai kažokzvērus, — kompleksās barības ražošanā izmantotajos barības maisījumos, kas satur no cūkām iegūtas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, kopproteīna saturs ir mazāk nekā 50 %. Atkāpjoties no pirmās daļas ii) punkta, kompetentā iestāde mājputniem paredzētus barības maisījumus, kas satur no cūkām iegūtas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, var atļaut ražot uzņēmumos, kuros ražo arī lauksaimniecības dzīvniekiem, izņemot akvakultūras dzīvniekus un kažokzvērus, paredzētus barības maisījumus, pēc tam, kad tā ir veikusi pārbaudi uz vietas, un ja ir izpildīti šādi nosacījumi: — atgremotājiem paredzēti barības maisījumi jāražo un glabāšanas, pārvadāšanas un iesaiņošanas laikā jātur telpās, kas ir fiziski nodalītas no telpām, kurās ražo un tur barības maisījumus dzīvniekiem, kas nav atgremotāji, — cūkām paredzēti barības maisījumi jāražo un glabāšanas, pārvadāšanas un iesaiņošanas laikā jātur telpās, kas ir fiziski nodalītas no telpām, kurās ražo un tur barības maisījumus citiem tādiem dzīvniekiem, kas nav atgremotāji, — dokumentācija, kurā ir detalizēti no cūkām iegūtu pārstrādātu dzīvnieku olbaltumvielu iepirkumi un izlietojums un šādas olbaltumvielas saturošu barības maisījumu pārdevumi, kompetentajai iestādei pieejama jāglabā vismaz piecus gadus, — lai apstiprinātu, ka lauksaimniecības dzīvniekiem (izņemot mājputnus, akvakultūras dzīvniekus un kažokzvērus) paredzētajos barības maisījumos nav neatļautu dzīvnieku izcelsmes sastāvdaļu, no minētajiem barības maisījumiem regulāri jāņem paraugi un tie jāanalizē, izmantojot Regulas (EK) Nr. 152/2009 VI pielikumā izklāstītās to analīžu metodes, ar ko barības kontroles nolūkā nosaka dzīvnieku izcelsmes sastāvdaļas; šādas paraugu ņemšanas un analīžu biežumu nosaka, pamatojoties uz riska novērtējumu, ko uzņēmējs veic savu uz HACCP principiem balstītu procedūru ietvaros; rezultāti kompetentajai iestādei pieejami jāglabā vismaz piecus gadus; e) tirdzniecības dokumentu vai attiecīgā gadījumā veselības sertifikātu, ko saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 21. panta 2. punktu pievieno no cūkām iegūtām pārstrādātām dzīvnieku olbaltumvielām, minēto olbaltumvielu etiķeti un minētās olbaltumvielas saturošu barības maisījumu etiķeti skaidri marķē saskaņā ar šī pielikuma V nodaļas G iedaļu. H IEDAĻA Īpaši nosacījumi, ko piemēro cūku barošanai paredzētu pārstrādātu dzīvnieku olbaltumvielu, kas iegūtas no mājputniem, un šādas olbaltumvielas saturošu barības maisījumu ražošanai un lietošanai Cūku barošanai paredzētu pārstrādātu dzīvnieku olbaltumvielu, kas iegūtas no mājputniem (“no mājputniem iegūtas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas”), un šādas olbaltumvielas saturošu barības maisījumu ražošanai un lietošanai piemēro šādus īpašus nosacījumus: a) dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti, ko paredzēts izmantot no mājputniem iegūtu pārstrādātu dzīvnieku olbaltumvielu ražošanai, ir no viena vai vairākiem šādiem uzņēmumiem: i) no kautuvēm, kuras ir apstiprinātas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 853/2004 4. pantu, kurās nekauj atgremotājus un cūkas un kuras kompetentā iestāde ir reģistrējusi kā tādas, kur atgremotājus un cūkas nekauj; ii) no gaļas sadalīšanas uzņēmumiem, kuri ir apstiprināti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 853/2004 4. pantu, kuros neatkaulo vai nesadala atgremotāju gaļu un cūkgaļu un kurus kompetentā iestāde ir reģistrējusi kā tādus, kur atgremotāju gaļu un cūkgaļu neatkaulo vai nesadala; iii) no citiem i) vai ii) apakšpunktā neminētiem uzņēmumiem, kuri ir reģistrēti vai apstiprināti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 853/2004 4. pantu, kuri neapstrādā atgremotāju un cūku produktus un kurus kompetentā iestāde ir reģistrējusi kā tādus, kas atgremotāju un cūku produktus neapstrādā; iv) no apstiprinātiem uzņēmumiem, kuri ir minēti Regulas (EK) Nr. 1069/2009 24. panta 1. punkta h) un i) apakšpunktā un kurus kompetentā iestāde ir reģistrējusi kā tādus, kur apstrādā vai glabā tikai tādus dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus, kuri nav atgremotāju izcelsmes blakusprodukti un kuri ir no i), ii) un iii) apakšpunktā minētajiem uzņēmumiem. Atkāpjoties no pirmās daļas i), ii) un iii) punkta, kompetentā iestāde atgremotājus vai cūkas var atļaut kaut un to produktus apstrādāt pirmās daļas i), ii) un iii) punktā minētajos uzņēmumos, kuros ražo mājputnu izcelsmes blakusproduktus, ko paredzēts izmantot, lai ražotu no mājputniem iegūtas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas. Minēto atļauju var piešķirt tikai tad, ja kompetentā iestāde, veicot pārbaudi uz vietas, ir pārliecinājusies par to pasākumu efektivitāti, ar kuriem novērš krustkontamināciju starp atgremotāju vai cūku izcelsmes blakusproduktiem un mājputnu izcelsmes blakusproduktiem. Minētie pasākumi ietver vismaz šādas minimālās prasības: 1) mājputni jākauj kaušanas līnijās, kas ir fiziski nodalītas no kaušanas līnijām, kuras izmanto atgremotāju vai cūku kaušanai; 2) mājputnu produkti jāapstrādā ražošanas līnijās, kas ir fiziski nodalītas no ražošanas līnijām, kuras izmanto atgremotāju vai cūku produktu apstrādei; 3) telpām, kurās savāc, glabā, pārvadā un iesaiņo mājputnu izcelsmes blakusproduktus, jābūt nodalītām no telpām, ko izmanto atgremotāju vai cūku izcelsmes blakusproduktiem; 4) no mājputnu izcelsmes blakusproduktiem regulāri jāņem paraugi, kas jāanalizē, lai noteiktu atgremotāju vai cūku olbaltumvielu klātbūtni. Analīzes metodei jābūt šim mērķim zinātniski validētai. Paraugu ņemšanas un analīžu biežumu nosaka, pamatojoties uz riska novērtējumu, ko uzņēmējs veic savu uz HACCP principiem balstītu procedūru ietvaros; b) mājputnu izcelsmes blakusproduktus, ko paredzēts izmantot no mājputniem iegūtu pārstrādātu dzīvnieku olbaltumvielu ražošanai, uz pārstrādes uzņēmumu pārvadā tādos transportlīdzekļos un konteineros, kurus neizmanto atgremotāju vai cūku izcelsmes blakusproduktu pārvadāšanai. Atkāpjoties no pirmās daļas, minētos blakusproduktus var pārvadāt transportlīdzekļos un konteineros, kas iepriekš izmantoti no atgremotājiem vai cūkām iegūtu dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu pārvadāšanai, ar nosacījumu, ka minētie transportlīdzekļi un konteineri saskaņā ar dokumentētu procedūru, ko iepriekš apstiprinājusi kompetentā iestāde, pirms tam ir iztīrīti, lai novērstu krustkontamināciju. Ja tiek izmantota šāda procedūra, tad dokumentāciju, kurā reģistrēta procedūras izmantošana, kompetentajai iestādei pieejamu glabā vismaz divus gadus; c) no mājputniem iegūtās pārstrādātās dzīvnieku olbaltumvielas ražo pārstrādes uzņēmumos: i) kuros pārstrādā dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus, kas ir no a) punktā minētajām kautuvēm, gaļas sadalīšanas uzņēmumiem vai citiem šajā punktā minētiem uzņēmumiem; ii) kurus kompetentā iestāde ir reģistrējusi kā tādus, kas nepārstrādā atgremotāju vai cūku izcelsmes blakusproduktus. Atkāpjoties no pirmās daļas ii) punkta, kompetentā iestāde var atļaut no mājputniem iegūtas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas ražot pārstrādes uzņēmumos, kas pārstrādā atgremotāju vai cūku izcelsmes blakusproduktus. Minēto atļauju var piešķirt tikai tad, ja kompetentā iestāde, veicot pārbaudi, ir pārliecinājusies par to pasākumu efektivitāti, ar kuriem novērš krustkontamināciju starp atgremotāju vai cūku izcelsmes pārstrādātām dzīvnieku olbaltumvielām un mājputnu izcelsmes pārstrādātām dzīvnieku olbaltumvielām. Minētie preventīvie pasākumi ietver vismaz šādas minimālās prasības: 1) pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, kas iegūtas no atgremotājiem vai cūkām, jāražo slēgtā sistēmā, kas ir fiziski nodalīta no sistēmas, kuru izmanto no mājputniem iegūtu pārstrādātu dzīvnieku olbaltumvielu ražošanā; 2) no atgremotājiem vai cūkām iegūti dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti glabāšanas un pārvadāšanas laikā jātur telpās, kas ir fiziski nodalītas no telpām, kuras izmanto no mājputniem iegūtiem dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem; 3) no atgremotājiem vai cūkām iegūtas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas glabāšanas un iesaiņošanas laikā jātur telpās, kas ir fiziski nodalītas no telpām, kuras izmanto no mājputniem iegūtiem gataviem produktiem; 4) no pārstrādātām dzīvnieku olbaltumvielām, kas iegūtas no mājputniem, regulāri jāņem paraugi un, izmantojot Regulas (EK) Nr. 152/2009 VI pielikumā izklāstītās to analīžu metodes, ar ko barības kontroles mērķiem nosaka dzīvnieku izcelsmes sastāvdaļas, tie jāanalizē, lai apstiprinātu, ka nav notikusi krustkontaminācija ar pārstrādātām dzīvnieku olbaltumvielām, kas iegūtas no atgremotājiem vai cūkām; paraugu ņemšanas un analīžu biežumu nosaka, pamatojoties uz riska novērtējumu, ko uzņēmējs veic savu uz HACCP principiem balstītu procedūru ietvaros; šādas paraugu ņemšanas un analīžu rezultātus kompetentajai iestādei pieejamus glabā vismaz piecus gadus; d) barības maisījumus, kas satur no mājputniem iegūtas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, ražo uzņēmumos: i) kurus šim nolūkam apstiprinājusi kompetentā iestāde; ii) kuros ražo tikai cūkām, akvakultūras dzīvniekiem vai kažokzvēriem paredzētu barību. Atkāpjoties no pirmās daļas i) punkta, īpaša atļauja tādas kompleksās barības ražošanai, kas ražota no barības maisījumiem, kuri satur no mājputniem iegūtas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, nav vajadzīga tiem barības maisījumu mājražotājiem, kas atbilst šādiem nosacījumiem: — kompetentā iestāde tos ir reģistrējusi kā tādus, kas ražo komplekso barību no barības maisījumiem, kuri satur no mājputniem iegūtas pārstrādātās dzīvnieku olbaltumvielas, — tie netur Regulas (EK) Nr. 1069/2009 3. panta 6. punkta a) apakšpunktā definētos lauksaimniecības dzīvniekus, izņemot cūkas, akvakultūras dzīvniekus vai kažokzvērus, — kompleksās barības ražošanā izmantotajos barības maisījumos, kas satur no mājputniem iegūtas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, kopproteīna saturs ir mazāk nekā 50 %. Atkāpjoties no pirmās daļas ii) punkta, kompetentā iestāde cūkām paredzētus barības maisījumus, kas satur no mājputniem iegūtas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, var atļaut ražot uzņēmumos, kuros ražo arī lauksaimniecības dzīvniekiem, izņemot akvakultūras dzīvniekus un kažokzvērus, paredzētus barības maisījumus, pēc tam, kad tā ir veikusi pārbaudi uz vietas, un ja ir izpildīti šādi nosacījumi: — atgremotājiem paredzēti barības maisījumi jāražo un glabāšanas, pārvadāšanas un iesaiņošanas laikā jātur telpās, kas ir fiziski nodalītas no telpām, kurās ražo un tur barības maisījumus dzīvniekiem, kas nav atgremotāji, — mājputniem paredzēti barības maisījumi jāražo un glabāšanas, pārvadāšanas un iesaiņošanas laikā jātur telpās, kas ir fiziski nodalītas no telpām, kurās ražo un tur barības maisījumus citiem tādiem dzīvniekiem, kas nav atgremotāji, — dokumentācija, kurā ir detalizēti no mājputniem iegūtu pārstrādātu dzīvnieku olbaltumvielu iepirkumi un izlietojums un šādas olbaltumvielas saturošu barības maisījumu pārdevumi, kompetentajai iestādei pieejama jāglabā vismaz piecus gadus, — lai apstiprinātu, ka lauksaimniecības dzīvniekiem (izņemot mājputnus, akvakultūras dzīvniekus un kažokzvērus) paredzētajos barības maisījumos nav neatļautu dzīvnieku izcelsmes sastāvdaļu, no minētajiem barības maisījumiem regulāri jāņem paraugi un tie jāanalizē, izmantojot Regulas (EK) Nr. 152/2009 VI pielikumā izklāstītās to analīžu metodes, ar ko barības kontroles nolūkā nosaka dzīvnieku izcelsmes sastāvdaļas; šādas paraugu ņemšanas un analīžu biežumu nosaka, pamatojoties uz riska novērtējumu, ko uzņēmējs veic savu uz HACCP principiem balstītu procedūru ietvaros; rezultāti kompetentajai iestādei pieejami jāglabā vismaz piecus gadus; e) tirdzniecības dokumentu vai attiecīgā gadījumā veselības sertifikātu, ko saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 21. panta 2. punktu pievieno no mājputniem iegūtām pārstrādātām dzīvnieku olbaltumvielām, minēto olbaltumvielu etiķeti un minētās olbaltumvielas saturošu barības maisījumu etiķeti skaidri marķē saskaņā ar šī pielikuma V nodaļas G iedaļu.”;