LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 114/1

KOMISIJAS LĒMUMS

(2013. gada 17. jūlijs)

par valsts atbalstu SA.21233 C/11 (ex NN/11, ex CP 137/06), ko īstenojusi Spānija noteiktiem finanšu līzinga līgumiem piemērojamais nodokļu režīms, pazīstams arī kā “Spānijas nodokļu līzinga sistēma”

(izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 4426)

(Autentisks ir tikai teksts spāņu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2014/200/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc tam, kad ieinteresētās personas tika aicinātas iesniegt piezīmes saskaņā ar iepriekš minētajiem noteikumiem (1), un ņemot vērā to iesniegtās piezīmes,

tā kā:

1. PROCEDŪRA

(1) Saskaņā ar vairākām sūdzībām, kuras Komisija ir reģistrējusi kopš 2006. gada maija, Spānijas shēma (Spānijas nodokļu līzinga sistēma), kas no 2002. gada tika piemērota attiecībā uz kuģniecības sabiedrībām, ļāva jūras transporta uzņēmumiem iegādāties kuģus Spānijā ar 20–30 % atlaidi. Īpaši divas valsts kuģu būvētavu federācijas un viena individuāla kuģu būvētava apgalvoja, ka šīs shēmas īstenošanas rezultātā tika zaudēti kuģubūves līgumi par labu Spānijas kuģu būvētavām. Septiņu Eiropas valstu kuģubūves asociācijas 2010. gada 13. jūlijā parakstīja kopīgu lūgumrakstu, iebilstot pret tā saukto Spānijas nodokļu līzinga sistēmu (turpmāk “SNL”). Vismaz viena kuģniecības sabiedrība atbalstīja šīs sūdzības. Eiropas Parlamenta deputāts 2010. gada augustā uzdeva jautājumu par šo pašu tematu (2).

(2) Komisija 2006. gada 15. septembra, 2007. gada 30. janvāra, 2007. gada 6. novembra un 2008. gada 3. marta vēstulē nosūtīja Spānijai informācijas pieprasījumus. Spānija sniedza atbildes 2006. gada 16. oktobra, 2007. gada 23. un 27. februāra, 2008. gada 11. janvāra un 27. marta vēstulē. Sanāksmē, kas notika 2008. gada 29. aprīlī, Komisija pieprasīja papildu informāciju, kuru Spānija sniedza 2008. gada 17. jūnija vēstulē. Komisija 2008. gada 23. septembra vēstulē pieprasīja papildu informāciju, kuru Spānija sniedza 2008. gada 24. oktobra vēstulē.

(3) Pēc jaunas informācijas saņemšanas no sūdzības iesniedzējiem Komisija pieprasīja turpmāku papildu informāciju 2010. gada 11. janvāra un 25. maija vēstulē. Spānija sniedza atbildes 2010. gada 10. marta un 26. jūlija vēstulē. Sanāksme ar Spānijas iestāžu pārstāvju piedalīšanos notika 2011. gada 24. janvārī.

(4) Komisija 2011. gada 29. jūnija vēstulē informēja Spāniju, ka tā ir nolēmusi uzsākt Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz atbalstu.

(5) Spānija 2011. gada 2. augusta vēstulē sniedza piezīmes par lēmumu uzsākt formālu procedūru.

(6) Komisijas lēmums uzsākt formālu izmeklēšanas procedūru (turpmāk “Lēmums C(2011) 4494 (galīgā redakcija)”) tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (3). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt savas piezīmes par šiem pasākumiem.

(7) Komisija saņēma vairāku ieinteresēto personu piezīmes. Komisija 2012. gada 23. februāra, 7. marta, 11. jūlija un 29. oktobra, kā arī 2013. gada 12. un 25. februāra un 22. aprīļa vēstulē nosūtīja minētās piezīmes Spānijai, dodot valstij iespēju izteikt savus apsvērumus. Spānija sniedza piezīmes 2012. gada 30. aprīļa, 24. maija, 9. un 23. jūlija un 14. novembra, kā arī 2013. gada 25. februāra, 12. marta un 21. maija vēstulē. Spānija sniedza arī papildu apsvērumus 2012. gada 3. un 9. oktobra vēstulē. Komisija pēc ieinteresēto personu pieprasījuma 2012. gada 13. novembrī un 2013. gada 4. februārī tikās ar Pequeños y Medianos Astilleros en Reconversión (PYMAR) (4) pārstāvjiem, bet 2013. gada 6. martā ar Spānijas iestāžu pārstāvjiem.

2. SPĀNIJAS NODOKĻU LĪZINGA SISTĒMAS APRAKSTS

(8) Spānijas nodokļu līzinga sistēma tiek izmantota darījumos, kuros ir iesaistītas kuģu būvētavas (pārdevēji), kas būvē jūras kuģus, un jūras kuģniecības sabiedrības (pircēji), kas iegādājas šos kuģus, un šie darījumi tiek finansēti ar ad hoc juridiskas un finanšu struktūras palīdzību.

(9) SNL sistēmas pamatā ir: — bankas izveidota ad hoc juridiska un finanšu struktūra, kas darbojas kā starpstruktūra starp kuģniecības sabiedrību un kuģu būvētavu, kuras ir attiecīgi kuģa pircējs un pārdevējs, — sarežģīts dažādo darījuma pušu starpā noslēgto līgumu tīkls, — vairāku Spānijas nodokļu pasākumu izmantojums.

(10) Pēc Komisijas pieprasījuma Spānijas iestādes ir apstiprinājušas, ka laikposmā no 2002. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 30. jūnijam SNL tika izmantots 273 kuģubūves un iegādes darījumos, kuru kopējā vērtība ir EUR 8 727 997 332. Šo shēmu turpināja piemērot līdz 2011. gada 29. jūnijam, kad tika uzsākta formāla izmeklēšanas procedūra. Pircēji ir kuģniecības sabiedrības no visas Eiropas un ārpus tās. Visos darījumos, izņemot vienu (līgums par EUR 6 148 969), bija iesaistītas Spānijas kuģu būvētavas.

2.1. SNL – JURIDISKA UN FINANŠU STRUKTŪRA

(11) Kā norādīts, SNL darbība ļauj kuģa īpašniekam iegūt jaunu kuģi, kas uzbūvēts ar 20–30 % atlaidi no kuģu būvētavas noteiktās cenas. Lai saņemtu cenu ar atlaidi (pēc atlaides atņemšanas), kuģniecības sabiedrībai jāpiekrīt iegādāties kuģi nevis tieši no kuģu būvētavas, bet no ekonomisko interešu grupas (EIG), ko saskaņā ar Spānijas tiesību aktiem ir izveidojusi banka.

(12) SNL struktūra ir bankas izveidota nodokļu plānošanas shēma, lai radītu nodokļu priekšrocības nodokļu ziņā pārredzamas ekonomisko interešu grupas ieguldītājiem un nodotu daļu no šīm nodokļu priekšrocībām kuģniecības sabiedrībai kā atlaidi no kuģa cenas. Pārējās priekšrocības paliek EIG ieguldītāju īpašumā kā atlīdzība par izdarīto ieguldījumu. SNL darbībā papildus EIG ir iesaistīti arī citi starpnieki, piemēram, banka un līzinga sabiedrība (sk. nākamo diagrammu).

(13) Praksē EIG nomā kuģi no līzinga sabiedrības, sākot no tā būvēšanas pirmās dienas. Kad tas ir uzbūvēts, EIG to iznomā kuģniecības sabiedrībai uz berbouta līguma pamata (fraktēšana bez apkalpes) un kuģniecības sabiedrība sāk to izmantot. Jebkurā gadījumā EIG apņemas nopirkt kuģi līzinga līguma termiņa beigās un kuģniecības sabiedrība apņemas nopirkt kuģi berbouta līguma termiņa beigās, izmantojot savstarpējus pirkšanas un pārdošanas iespējas līgumus (5). Līzinga līgumā paredzēto iespēju īstenošanas termiņš tiek noteikts dažas nedēļas pirms berbouta fraktēšanas iespējas īstenošanas termiņa. Abas šīs iespējas tiek īstenotas, tikko EIG pāriet uz tonnāžas nodokļa sistēmu (sīkāku aprakstu sk. 2.2.4. iedaļā “4. pasākums. Tonnāžas nodokļa sistēma”). Lai pārliecinātos, ka visas iesaistītās personas piekrīt SNL struktūras izveidošanai un darbībai, tās paraksta pamatnolīgumu.

(14) Darījumi starp dažādiem SNL darbību dalībniekiem ir sīkāk aprakstīti Lēmuma C(2011) 4494 (galīgā redakcija) 2.2. iedaļā (6), balstoties uz Spānijas sniegtajiem piemēriem (7).

2.2. SNL – NODOKĻU ASPEKTI

(15) Iepriekš 2.1. iedaļā aprakstītās SNL shēmas mērķis ir galvenokārt saistībā ar konkrētiem nodokļu pasākumiem radīt priekšrocības ekonomisko interešu grupai un tajā iesaistītajiem ieguldītājiem, kura daļu no šīm priekšrocībām pēc tam nodos kuģniecības sabiedrībai, kas iegādājas jaunu kuģi.

(16) EIG saņem nodokļu priekšrocības divos posmos saskaņā ar diviem dažādiem nodokļu piemērošanas tiesību aktu kopumiem. Pirmajā posmā saskaņā ar “parasto” uzņēmuma ienākuma nodokļa sistēmu nomātajam kuģim piemēro priekšlaicīgu un paātrinātu norakstīšanu. Tā rezultātā EIG rodas lieli nodokļa zaudējumi. Tā kā EIG ir nodokļu ziņā pārredzama, šie nodokļa zaudējumi ir atskaitāmi no ieguldītāju pašu ieņēmumiem proporcionāli to daļām EIG.

(17) Parastos apstākļos šādi kuģa vērtības priekšlaicīgas un paātrinātas norakstīšanas rezultātā iegūti nodokļu ietaupījumi būtu jākompensē vēlākā posmā ar palielinātiem nodokļu maksājumiem vai nu pēc kuģa pilnīgas norakstīšanas, kad nolietojuma izmaksas vairs nevar atskaitīt, vai pēc kuģa pārdošanas, kad pārdošanas rezultātā notiek kapitāla pieaugums (8). Tā kā EIG ir nodokļu ziņā pārredzama, tās turpmāko gadu peļņas pieaugums būtu jāpievieno ieguldītāju pašu ienākumiem un būtu jāapliek ar nodokli.

(18) Taču SNL darbībās paredzēts, ka ekonomisko interešu grupas nepatur kuģus pēc to pilnīgas norakstīšanas. Otrajā posmā nodokļu ietaupījumi, kas saņemti ieguldītājiem nodoto sākotnējo zaudējumu rezultātā, tiek nodrošināti, veicot EIG pāreju uz ienākuma nodokļa tonnāžas nodokļa (TN) sistēmu un pilnīgi atbrīvojot no nodokļa to kapitāla pieaugumu, kas rodas, pārdodot kuģi – īsi pēc pārejas uz jauno sistēmu – kuģniecības sabiedrībai (9). Papildu informāciju par šiem diviem posmiem, skatiet Lēmuma C(2011) 4494 (galīgā redakcija) 2.3.1. iedaļā.

(19) Saskaņā ar Komisijai pieejamo informāciju (10) SNL izmantoto nodokļu pasākumu kopējā ietekme dod iespēju EIG un tās ieguldītājiem saņemt nodokļu ieguvumu aptuveni 30 % apmērā no kuģa sākotnējās bruto cenas. Daļu no šā nodokļu ieguvuma, ko sākotnēji saņēma EIG un tās ieguldītāji, patur ieguldītāji (10–15 %), un daļa tiek nodota kuģniecības sabiedrībai (85–90 %), kas galu galā kļūst par kuģa īpašnieci, pie tam kuģa sākotnējā bruto cena ir par 20–30 % mazāka.

(20) Kā jau norādīts, SNL darbības apvieno dažādus atsevišķus, tomēr savstarpēji saistītus nodokļu pasākumus, kuru mērķis ir sniegt nodokļu priekšrocības. Šie pasākumi īsumā aprakstīti nākamajā iedaļā. Sīkāku aprakstu skatiet Lēmuma C(2011) 4494 (galīgā redakcija) 2.4. iedaļā.

2.2.1. 1. pasākums. Nomāto aktīvu paātrināta norakstīšana (11)

(TRLIS 115. panta 6. punkts)

(21) Spānijā līzinga darījumu uzskaite nodokļu vajadzībām atšķiras no grāmatvedības uzskaites. Lai finansētu līzinga līgumus, kuru minimālais termiņš ir divi gadi, ja tie attiecas uz kustamo īpašumu, un desmit gadi, ja tie attiecas uz nekustamo īpašumu vai rūpniecības uzņēmumiem, piemēro XIII nodaļu Karaļa 2004. gada 5. marta Likumdošanas dekrētā Nr. 4/2004, ar ko apstiprina Likuma par uzņēmuma ienākuma nodokli (TRLIS) konsolidēto versiju (12), un 49. pantu Karaļa 2004. gada 30. jūlija Dekrētā Nr. 1777/2004, ar ko apstiprina Noteikumus par uzņēmuma ienākuma nodokli (RIS) (13).

(22) Tikai nodokļu vajadzībām to maksājumu daļu, kas ļauj iznomātājam atgūt aktīva vērtību (14), uzskata par izdevumiem, kuri nav apliekami ar nodokli, ja tie nepārsniedz konkrētus ierobežojumus, proti, summa, kas netiek aplikta ar nodokli, nedrīkst pārsniegt summu, ko iegūst, aktīva vērtību divas vai trīs reizes reizinot ar konkrētajam aktīva veidam noteikto maksimālo lineārā nolietojuma oficiālo koeficientu.

(23) Kuģu gadījumā parasts lineārs nolietojums nodokļu vajadzībām tiek sadalīts uz desmit gadiem (10 % gadā). Nomāto aktīvu maksimālā paātrinātā nolietojuma likme svārstās starp 20 % un 30 % gadā (no 40 līdz 60 mēnešiem). Saskaņā ar Spānijas tiesību aktiem kuģu īpašnieki var aprēķināt nolietojumu, izmantojot samazinošās bilances metodi (15) vai aritmētiski degresīvo metodi (16).

2.2.2. 2. pasākums. Nomāto aktīvu priekšlaicīgas norakstīšanas diskrecionāra piemērošana

(TRLIS 115. panta 11. punkts un 48. panta 4. punkts un RIS 49. pants)

(24) Saskaņā ar TRLIS 115. panta 6. punktu nomāto aktīvu paātrināta norakstīšana sākas aktīva darbības pirmajā dienā, t. i., ne ātrāk kā nomnieks saņem un sāk izmantot aktīvu. Tomēr saskaņā ar TRLIS 115. panta 11. punktu (17) Ekonomikas un finanšu ministrija drīkst pēc nomnieka oficiāla pieprasījuma noteikt ātrāku norakstīšanas sākuma datumu. Principā, ievērojot konkrētus nosacījumus, šo noteikumu piemēro attiecībā uz visiem nomātajiem aktīviem, kas ir ietverti līzinga līgumā un attiecībā uz kuriem ir tiesības veikt paātrinātu norakstīšanu.

(25) Faktiski ar TRLIS 115. panta 11. punktā paredzēti divi vispārēji nosacījumi. Pirmkārt, jaunais sākuma datums būtu jānosaka, ņemot vērā “noteiktas līguma slēgšanas īpatnības vai aktīva izveides periodu un noteiktu izmantojumu saimnieciskajā darbībā”. Saskaņā ar RIS 49. pantu nodokļu iestādes atļauj veikt priekšlaicīgu norakstīšanu no izveides perioda sākuma tikai tad, ja izveides periods pārsniedz 12 mēnešus un līzinga līgumā ir paredzēti plānoti nomas maksājumi. Otrkārt, “šā datuma noteikšana nedrīkst ietekmēt ar nodokli apliekamās summas aprēķinu, kura pamatā ir faktiskais aktīva izmantojums vai maksājumi, kas rodas īpašumtiesību nodošanas rezultātā, kuri jānosaka saskaņā vai nu ar vispārējo nodokļu režīmu vai TRLIS VII sadaļas VIII nodaļā paredzēto speciālo režīmu”.

(26) Saskaņā ar TRLIS 48. panta 4. punktu (18) aktīvi, uz kuriem attiecas TRLIS 115. panta 1. punktā aprakstītā priekšlaicīgas norakstīšanas shēma, tiks iznomāti Spānijā reģistrētajām ekonomisko interešu grupām, kuras savukārt tos nodos apakšnomā trešām personām. Turklāt RIS 49. pantā noteikta procedūra, kas jāievēro, iesniedzot pieteikumu par nomāto aktīvu priekšlaicīgu norakstīšanu.

2.2.3. 3. pasākums. Ekonomisko interešu grupas (EIG)

(27) Kā jau norādīts, Spānijas ekonomisko interešu grupām ir nošķirtas juridiskas personas statuss attiecībā uz tās biedriem. Tāpēc ekonomiskā interešu grupa pat tad, ja neviens no tās biedriem nav kuģniecības sabiedrība, var iesniegt pieteikumu gan par priekšlaicīgas norakstīšanas pasākumu, gan par TRLIS 124.–128. pantā paredzētās alternatīvās tonnāžas nodokļu shēmas piemērošanu (sk. 2.2.4. iedaļu), ja vien šī grupa atbilst kritērijiem saskaņā ar Spānijas tiesību aktiem.

(28) Tomēr no nodokļu viedokļa ekonomisko interešu grupas ir nodokļu ziņā pārredzamas attiecībā uz saviem akcionāriem, kuri ir Spānijas rezidenti. Citiem vārdiem sakot, nodokļu vajadzībām ekonomisko interešu grupu peļņa (vai zaudējumi) tiek tieši un proporcionāli attiecināti uz to biedriem, kuri ir Spānijas rezidenti. Tā kā ekonomisko interešu grupu biedri uzskata SNL darbībās iesaistīto EIG par ieguldījumu instrumentu, nevis par veidu, kā kopīgi veikt darbību, šajā lēmumā EIG biedri tiek uzskatīti par ieguldītājiem.

(29) Ekonomisko interešu grupu pārredzamība nodokļu ziņa nozīmē, ka ievērojamos EIG priekšlaicīgas un paātrinātas norakstīšanas rezultātā radušos zaudējumus var attiecināt tieši uz ieguldītājiem, kuri var ņemt vērā šos zaudējumus, aprēķinot savu peļņu, un līdz ar to var samazināt maksājamo nodokli.

2.2.4. 4. pasākums. Tonnāžas nodokļa sistēma (TRLIS 124.–128. pants)

(30) Spānijas TN tiesību aktus piemēro kopš 2002. gada. Tajos paredzēts kuģniecības sabiedrību ar nodokli apliekamās peļņas alternatīvs aprēķins attiecībā uz atbilstīgajām transporta darbībām, un tā pamatā ir nevis atšķirība starp ieņēmumiem un izdevumiem, bet gan kuģu tonnāža.

(31) Komisija atzina (19), ka, pamatojoties uz Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu jūras transportam (20) (turpmāk “Jūras transporta pamatnostādnes”), Spānijas TN shēma ir saderīgs valsts atbalsts. TN shēmas regulēšanas noteikumi ir ietverti TRLIS XVII nodaļas 124.–128. pantā.

(32) Spānija pieņēma arī īstenošanas pasākumus, kas ietverti RIS VI sadaļas 50., 51. un 52. pantā. Komisija norāda, ka pretēji TRLIS 124.–128. pantā paredzētajiem noteikumiem, par kuriem tika paziņots Komisijai un kurus Komisija apstiprināja, par šiem īstenošanas pasākumiem, un jo īpaši par RIS 50. panta 3. punktā (sk. 2.2.5. iedaļu) iekļauto izņēmumu, Komisijai netika paziņots, kā arī par tiem netika saņemta Komisijas atļauja.

(33) Tāpat kā citās dalībvalstīs, pievienošanās Spānijas TN režīmam nav obligāta un pirms tās no nodokļu iestādēm ir jāsaņem iepriekšēja atļauja, kas ir derīga 10 gadus. Uz ieņēmumiem no darbībām, kas nav saistītas ar kuģniecību vai nav atbilstīgas, attiecas parastie ieņēmuma nodokļa noteikumi.

(34) Saskaņā ar Spānijas tiesību aktiem SNL iesaistītās ekonomisko interešu grupas var tikt iekļautas kādā no kuģniecības sabiedrību reģistriem (21), jo saskaņā ar Spānijas iestāžu sniegto informāciju to darbības ietver pašu īpašumā esošu un fraktētu kuģu izmantošanu. Tāpēc kuģa izmantošanas jēdzienam būtu jāietver iespēja darīt kuģi pieejamu trešai personai saskaņā ar berbouta līgumu.

(35) Atbilstīgu kuģniecības darbību nodokļu bāzi aprēķina saskaņā ar bruto tonnāžu: Reģistrētā neto tonnāža Dienas summa par 100 tonnām (EUR) No 0 līdz 1 000 0,90 No 1 001 līdz 10 000 0,70 No 10 001 līdz 25 000 0,40 Vairāk nekā 25 001 0,20

(36) Ja alternatīvo nodokļu bāzi aprēķina saskaņā ar kuģniecības sabiedrības izmantoto bruto tonnāžu, parasto uzņēmuma ienākumu nodokļa likmi piemēro minētajai bāzei.

(37) Saskaņā ar TRLIS 125. panta 2. punkta pirmo ievilkumu tiek uzskatīts, ka TN ar nodokli apliekamā bāze ietver visus ieņēmumus no (atbilstīgām) kuģniecības darbībām tāljūrā, tostarp kapitāla pieaugumu, kurš tiek saņemts, pārdodot jaunu kuģi uzņēmumam, kas gūst labumu no TN sistēmas, pašam uzņēmumam joprojām izmantojot TN sistēmu. Pretēji, tā kā saskaņā ar parastiem uzņēmuma ienākuma nodokļa noteikumiem nodokļu bāzi nosaka kā starpību starp ieņēmumiem un izdevumiem, situācijā, kad uzņēmums iegūst kuģi un pēc tam to pārdod ar kapitāla pieaugumu, šis ārkārtas kapitāla pieaugums veidos ar nodokli apliekamus ieņēmumus un tāpēc radīs ar nodokli apliekamās bāzes pieaugumu, kas tiks aplikts ar uzņēmumu ienākuma nodokli.

Nodokļu piemērošana ārkārtas kapitāla pieaugumam saistībā ar kuģu pāreju uz TN sistēmu

(38) Ja attiecībā uz kuģi, kas vairs nav jauns, un ar to saistīto ieņēmumu aplikšanu ar nodokli parastās uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēmas vietā piemēro TN sistēmu, tiek piemēroti īpaši noteikumi. Ja kuģi jau pieder uzņēmumam, kad tas pievienojas TN sistēmai, vai ja uzņēmums iegādājas lietotus kuģus (turpmāk “izmantoti kuģi”) tad, kad jau saņem priekšrocības no TN sistēmas, tad piemēro īpašu procedūru, kas paredzēta TRLIS 125. panta 2. punktā (22). Saskaņā ar šo procedūru noteiktu summu aplikšana ar nodokli notiek saskaņā ar parasto ienākuma nodokļa režīmu tikai tajos gadījumos, ja kuģis pēc tam tiek pārdots: — pirmajā TN sistēmas piemērošanas finanšu gadā vai gadā, kad izmantotie kuģi tiek iegādāti, nedalāmas rezerves, kas ir vienādas ar starpību starp katra kuģa, uz kuru attiecas šis noteikums, parasto tirgus vērtību un neto uzskaites vērtību, nav jāņem vērā vai arī šī starpība jānorāda atsevišķi gada ziņojumā par katru kuģi, par katru finanšu gadu, kamēr kuģi ir uzņēmuma īpašumā, — līdzko kuģa pārdošana tiek pabeigta, minētās pozitīvās rezerves summa kopā ar īpašumtiesību nodošanas datumā noteikto pozitīvo starpību starp pārdotā kuģa nodokļu vajadzībām aprēķināto nolietojumu un uzskaites vajadzībām aprēķināto nolietojumu tiks pievienota ar TN apliekamajai bāzei saskaņā ar TRLIS 125. panta 1. punktu.

(39) Tādējādi gadījumos, kad Spānijas TN sistēma tiek piemērota parastā veidā, kā to apstiprinājusi Komisija, iespējamais kapitāla pieaugums tiek aplikts ar nodokli, pievienojoties TN sistēmai, un tiek pieņemts, ka kaut arī novēloti, tomēr kapitāla pieauguma aplikšana ar nodokli notiek pēc tam, kad kuģis tiek pārdots vai demontēts. Kā skaidrots 2.2.5. iedaļā, saskaņā ar SNL sistēmu šos nodokļus neuzrāda kā atliktus, bet no tiem pilnībā izvairās, jo attiecīgie kuģi tiek uzskatīti par jauniem, nevis izmantotiem. Tāpēc netiek piemērota īpašā procedūra.

2.2.5. 5. pasākums. RIS 50. panta 3. punkts

(40) Atļauto SNL darījumu gadījumā Komisija novēro, ka ekonomisko interešu grupas var atstāt parasto uzņēmumu nodokļa piemērošanas sistēmu, lai pievienotos TN sistēmai, nesedzot slēptos nodokļu parādus, kuri radušies priekšlaicīgas un paātrinātas norakstīšanas rezultātā vai nu pirms pievienošanās TN sistēmai vai pēc tam, kad kuģis tiek pārdots vai demontēts.

(41) Atkāpjoties no TRLIS 125. panta 2. punktā minētā noteikuma, RIS 50. panta 3. punktā (23) norādīts, ka gadījumos, ja kuģis ir iegādāts, izmantojot atpirkšanas tiesības, kas ietvertas nodokļu iestāžu iepriekš apstiprinātajā līzinga līgumā, kuģi uzskata par jaunu (24), nevis izmantotu (neatkarīgi no tā, ka tas jau ir ticis lietots vai ir zaudējis vērtību), sākot no līzinga iespējas īstenošanas dienas, t. i., pēc EIG pārejas uz TN sistēmu. Saskaņā ar Komisijai pieejamo informāciju šo izņēmumu piemēro tikai īpašiem līzinga līgumiem, kurus nodokļu iestādes ir apstiprinājušas saistībā ar pieteikumiem par priekšlaicīgu norakstīšanu saskaņā ar TRLIS 115. panta 11. punktu (sk. 2.2.2. iedaļu “2. pasākums. Nomāto aktīvu priekšlaicīgas norakstīšanas diskrecionāra piemērošana” iepriekš), t. i., saistībā ar nomātiem jaunbūvētiem jūras kuģiem, kas iegādāti SNL darbību rezultātā un – ar vienu izņēmumu – no Spānijas kuģu būvētavām.

(42) Šādos gadījumos tiek uzskatīts, ka EIG ir ieguvusi jaunu kuģi tajā datumā, kad tiek īstenota līzinga iespēja, t. i., pēc EIG pievienošanās TN sistēmai. Pirmkārt, RIS 50. panta 3. punktā paredzētā izņēmuma sekas ir tādas, ka notiek izvairīšanās no TRLIS 125. panta 2. punktā paredzēto noteikumu piemērošanas. EIG nav jāveido nedalāmas rezerves, kā arī netiek aplikta ar nodokli ne pozitīvā starpība starp cenu, ko par kuģi samaksājusi kuģniecības sabiedrība, un kuģa uzskaites vērtību EIG grāmatvedībā (25), ne pozitīvā starpība starp kuģa uzskaites vērtību un ar nodokli apliekamo vērtību (26). Otrkārt, sekas ir tādas, ka tiek uzskatīts, ka ieņēmumi no pārdošanas kuģniecības sabiedrībai (reālā berbouta fraktēšanas iespējas īstenošanas cena) rodas no kuģa iegādes un pārdošanas, ko veic uzņēmums, kurš izmanto TN sistēmas priekšrocības, un šie ieņēmumi tiks iekļauti ar TN nodokli apliekamajā bāzē saskaņā ar TRLIS 125. panta 2. punkta pirmo ievilkumu.

3. FORMĀLAS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS UZSĀKŠANAS IEMESLI

(43) Pirmkārt, Komisija uzskatīja, ka Spānijas nodokļu līzinga sistēma, neraugoties uz dažādu nodokļu pasākumu piemērošanu, būtu jāanalizē kā vienota sistēma (globāla pieeja), jo dažādos pasākumus de jure vai de facto varētu izmantot tikai kopīgi, un secināja, ka šī sistēma veido valsts atbalstu.

(44) Otrkārt, individuāli pasākumi tika novērtēti atsevišķi (individuāla pieeja) un Komisija šajā posmā secināja: — nomātu aktīvu paātrināta norakstīšana (1. pasākums) varētu veidot valsts atbalstu, bet jebkurā gadījumā tā veidotu esošo atbalstu, jo to īstenoja pirms pievienošanās. Tāpēc attiecībā uz šo pasākumu netika uzsākta formāla izmeklēšanas procedūra, — nomātu aktīvu priekšlaicīga norakstīšana (2. pasākums) varētu veidot valsts atbalstu, jo tā sniedz selektīvu priekšrocību, ņemot vērā Spānijas tiesību aktos paredzētos neskaidros nosacījumus un Spānijas nodokļu administrācijas īstenotās diskrecionārās pilnvaras, interpretējot šos nosacījumus. Šis pasākums, kurš stājās spēkā 2002. gadā (27), tika uzskatīts par nelikumīgu un iespējami nesaderīgu valsts atbalstu, — EIG statuss (3. pasākums) netika noteikts kā iespējams valsts atbalsts. Attiecībā uz šo pasākumu netika uzsākta formāla izmeklēšanas procedūra, — Komisija 2002. gadā izsniedza atļauju TN sistēmai (4. pasākums) kā saderīgam valsts atbalstam. TN sistēmas atbilstība pēc apstiprināšanas netika apšaubīta Lēmumā C(2011) 4494 (galīgā redakcija). Saskaņā ar Komisijas piešķirto atļauju šis pasākums jebkurā gadījumā būtu jāuzskata par esošu atbalstu. Tomēr attiecībā uz TN sistēmu Komisija apšaubīja divus aspektus: — Komisija apšaubīja dažiem uzņēmumiem, piemēram, SNL darbībās iesaistītajām ekonomisko interešu grupām, sniegto iespēju gūt labumu no TN sistēmas, ja to darbības attiecas tikai uz kuģu īrēšanu vai nomāšanu uz berbouta līguma pamata. Komisija uzskatīja, ka šie uzņēmumi drīzāk darbojas finanšu ieguldījumu un preču īrēšanas vai nomāšanas nozarē, nevis pasažieru vai preču jūras pārvadājumu nozarē, kā noteikts Padomes Regulā (EEK) Nr. 4055/86 (28) un Padomes Regulā (EEK) Nr. 3577/92 (29). Komisija norādīja, ka tai tā arī netika paziņots par tiesībām šīm darbībām izmantot Spānijas TN sistēmu, kā arī par to netika saņemta atļauja no Komisijas, — tika atzīts, ka kapitāla pieauguma atbrīvojums no nodokļa (5. pasākums), kas rodas TN sistēmas īstenošanas pasākumu rezultātā (RIS 50. panta 3. punkts) un ko Spānijas iestādes uzrādīja kā daļu no atļauju saņēmušās TN sistēmas, ir papildu pasākums, kurš neietilpst Komisijas 2002. gadā piešķirtās atļaujas darbības jomā. Arī šis pasākums tika uzskatīts par nelikumīgu un iespējami nesaderīgu atbalstu.

(45) Kā iespējamie atbalsta saņēmēji tika noteikti: — ekonomisko interešu grupas kā primārās nodokļu priekšrocību saņēmējas, — ekonomisko interešu grupu biedri/ieguldītāji, kuri gūst labumu no nodokļu priekšrocībām, pamatojoties uz ekonomisko interešu grupu pārredzamību nodokļu ziņā, — kuģniecības sabiedrības, kuras saņēma daļu no nodokļu priekšrocībām kā atlaidi no kuģa cenas, — iespējams, kuģu būvētavas, iesaistītās bankas, līzinga sabiedrības un citi starpnieki.

(46) Komisija uzskatīja, ka atbalsts nešķiet saderīgs ar iekšējo tirgu.

4. SPĀNIJAS UN IEINTERESĒTO PERSONU SNIEGTĀS PIEZĪMES

(47) Tika saņemtas piezīmes no Spānijas iestādēm un no 41 trešās personas, tostarp no valsts iestādēm, nozaru asociācijām un atsevišķiem SNL darbībās iesaistītiem vai konkurējošiem uzņēmumiem, piemēram, no ārzemju kuģu būvētavām un kuģubūves asociācijām.

(48) Apsvērumi attiecas uz šādiem Komisijas Lēmumā C(2011) 4494 (galīgā redakcija) ietvertā novērtējuma aspektiem: — procesuālie aspekti, — vispārēja pieeja – SNL kā shēmas novērtējums, novērtējot individuālos pasākumus, kuri veido daļu no SNL, — vai individuālie pasākumi veido valsts atbalstu (priekšrocību esamība, valsts resursi, attiecināmība uz valsti, ietekme uz konkurenci un tirdzniecību) un vai daži no tiem veido esošu atbalstu, — atbalsta saņēmēju noteikšana, — iespējamā valsts atbalsta saderīgums, — atbalsta atgūšanas šķēršļi (vienlīdzīga attieksme, tiesiskā paļāvība, juridiskā noteiktība).

4.1. PROCEDŪRA

(49) Spānija uzskata, ka Komisija uzsāka formālu izmeklēšanas procedūru, pienācīgi nepārbaudot galvenos secinājumus sadarbībā ar Spānijas iestādēm. Tādējādi ir pārkāptas Spānijas tiesības uz aizstāvību un sacīkstes princips, kas ir svarīgs katrai administratīvai procedūrai.

(50) Saskaņā ar vairāku trešo personu sniegto informāciju Komisijai bija jāizmanto esošā atbalsta procedūra, jo gadījumā, ja divi ietvertie nodokļu pasākumi (nomāto aktīvu nolietojuma noteikumi un TN sistēma) veidotu atbalstu, tas būtu esošais atbalsts.

4.2. SNL KĀ SHĒMAS NOVĒRTĒJUMS / INDIVIDUĀLU PASĀKUMU NOVĒRTĒJUMS

4.2.1. Sūdzību iesniedzēji

(51) Asociācija Holland Shipbuilding uzskata, ka SNL būtu jāaplūko kā vienota sistēma, jo tā ir organizēta sistēma, kas tīši izmanto dažādus nodokļu pasākumus, lai radītu ekonomisku priekšrocību, kuras apjoms ievērojami pārsniedz kopējo priekšrocību, kuru varētu saņemt, piemērojot dažādus pasākumus atsevišķi, un tāpēc, ka pasākumi ir savstarpēji atkarīgi. TN sistēmas izmantošana ļauj ekonomisko interešu grupām saņemt pagaidu nodokļu priekšrocības, kas radušās pastāvošās priekšlaicīgās un paātrinātās norakstīšanas rezultātā. Neskaidrie nosacījumi attiecībā uz priekšlaicīgas norakstīšanas piemērošanu un tas, kā šos nosacījumus interpretē Spānijas iestādes, piešķir nodokļu administrācijai diskrecionāras pilnvaras. To apstiprina fakts, ka praksē atļauju piešķir tikai tad, ja notiek pāreja no parastās ieņēmumu nodokļa sistēmas uz TN sistēmu.

(52) Dānijas Jūrniecības iestāde Danish Maritime un […] (30) (31) arī uzskata, ka SNL kopumā ir valsts atbalsta shēma, kura, neraugoties uz to, kas ir saņēmēji, nepārprotami sniedz ekonomisku priekšrocību konkrētiem uzņēmumiem.

4.2.2. Spānija un nodokļu līzinga darījumu dalībnieki

(53) Tomēr Spānija un uzņēmumi, kurus Komisija noteikusi kā iespējamos atbalsta saņēmējus (kuģniecības sabiedrības, bankas, ekonomisko interešu grupu ieguldītāji, SNL darbībās iesaistītās kuģu būvētavas), apstrīd minēto globālo pieeju.

(54) Tie uzskata, ka SNL nav nostiprināta Spānijas nodokļu tiesību aktos un ka SNL darbības ir privāti līgumi (līzinga, berbouta, EIG), kurus noslēguši privātā sektora pārstāvji, kas drīkst brīvi izvēlēties lētāko aktīva finansēšanas veidu un izmantot tiem pieejamās līgumattiecības un nodokļu režīmus. Tie arī apgalvo, ka Spānijai nebūtu jābūt atbildīgai par priekšrocībām, kuras saņem nodokļu maksātāji, kas vēlas samazināt savu nodokļu slogu. Turklāt nodokļu tiesību aktos nav paredzēts, ka jāizmanto visi Komisijas Lēmumā C(2011) 4494 (galīgā redakcija) paredzētie pasākumi.

(55) Spānijas Banku asociācija (Asociación Española de Banca – AEB) uzskata, ka šī ir pirmā reize, kad Komisija ir konstatējusi valsts atbalstu tiesisku darījumu kombinācijā starp privātām struktūrām, nevis tiesību normās.

(56) AEB uzskata, ka pastāv nevis sistēma, bet gan divas dažādas shēmas (norakstīšanas shēma un TN), kuras var skaidri nodalīt un aplūkot atsevišķi, neraugoties uz to, vai tās tiek izmantotas kopā vai atsevišķi.

(57) Turklāt AEB uzskata, ka Komisija pirms selektīvo priekšrocību konstatēšanas nav noteikusi vispārējo atsauces sistēmu. Saskaņā ar AEB sniegto informāciju pastāv ļoti daudzi aktīva iegādes finansēšanas veidi, izmantojot dažādas tiesību aktu un nodokļu pasākumu kombinācijas, un Komisijai būtu jāsalīdzina visas šīs alternatīvās situācijas. Tāpēc būtu pārspīlēti izdarīt secinājumu, ka SNL piešķir selektīvu priekšrocību dažiem uzņēmumiem, īpaši, ja Komisija kā atsauci izmanto nodokļu izmaksu ziņā visdārgāko veidu ieguldījuma finansēšanai, tādējādi ignorējot visus ieguldītājiem pieejamos stimulējošos pasākumus.

(58) Tāpēc ar SNL netiek piešķirta selektīva priekšrocība. To īpaši apstiprina fakts, ka Komisija nosaka vairākus iespējamos saņēmējus, kuri nedarbojas šajā ekonomikas nozarē. Atsaucoties uz Komisijas Paziņojumu par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu pasākumiem, kas saistīti ar tiešajiem nodokļiem uzņēmējdarbībai (32), (turpmāk “Komisijas Paziņojums par nodokļiem uzņēmējdarbībai”) un Komisijas Lēmumu par Nīderlandes groepsrentebox shēmu (33), AEB uzskata, ka nevar secināt, ka pasākums ir selektīvs tāpēc, ka tas sniedz lielākas priekšrocības tiem ekonomisko interešu grupu biedriem, kuri iegulda jūras kuģos, nevis citos aktīvos.

(59) Tā kā SNL sistēmā ietilpst tikai privātā sektora pārstāvji, kas izmanto vispārīgos nodokļu pasākumus privātu līgumu kontekstā, valsts resursi netiek iesaistīti.

(60) Saskaņā ar AEB sniegto informāciju, tā kā galvenie Komisijas noteiktie saņēmēji ir kuģniecības sabiedrības un pasākums ir pieejams visām kuģniecības sabiedrībām no Eiropas un visas pasaules, netiek ietekmēta konkurence un tirdzniecība starp dalībvalstīm.

(61) Trešās personas savās piezīmēs SNL apraksta kā savstarpēji nesaistītu pasākumu virkni (individuāla pieeja) un nesniedz papildu piezīmes par SNL kopumā.

4.3. APSVĒRUMI, KAS SAISTĪTI AR INDIVIDUĀLO PASĀKUMU NOVĒRTĒJUMU

4.3.1. Paātrināta norakstīšana (TRLIS (34) 115. panta 6. punkts) – 1. pasākums

(62) Saskaņā ar Spānijas un dažu trešo personu sniegto informāciju šo pasākumu vispārīgi piemēro attiecībā uz visiem aktīvu veidiem visās nozarēs. Atšķirīgā līzinga darījumu uzskaite nodokļu vajadzībām un grāmatvedības vajadzībām neietver de facto selektivitāti, ko apstiprina to nozaru dažādība, kurās piemēro šo pasākumu. Turklāt Spānijas uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēma ļauj izmantot paātrinātai norakstīšanai alternatīvu kārtību. AEB apgalvo, ka lineāra nolietojuma metodes izmantošanu nevar uzskatīt par (vienīgo) norādi, lai konstatētu priekšrocības esamību, jo ir vispārīgi atļautas arī citas norakstīšanas metodes. TRLIS 11. pantā un RIS 1.–5. pantā paredzēts, ka ir iespējams piemērot tādas degresīvas metodes kā samazinošās bilances metodi (35) vai aritmētiski degresīvo metodi (36), kā arī iespēju aprēķināt aktīva nolietojumu saskaņā ar īpašu plānu, par kuru panākta vienošanās ar nodokļu administrāciju (37). AEB min piemēru, ka, piemērojot samazinošās bilances metodi, tiktu izmantots 2,5 reizes lielāks koeficients, nekā piemērojot lineārā nolietojuma koeficientu, t. i., 25 %.

4.3.2. Nomāto aktīvu priekšlaicīgas norakstīšanas diskrecionāra piemērošana (TRLIS 115. panta 11. punkts un 48. panta 4. punkts, kā arī RIS 49. pants) – 2. pasākums

(63) Tiek argumentēts, ka priekšlaicīga norakstīšana ir tikai paātrinātas norakstīšanas metode, kas paredz, ka konkrētos apstākļos paātrināta norakstīšana var sākties pirms dienas, kad aktīvs tiek piegādāts tiešajam lietotājam un lietotājs to sāk izmantot. Ja nebūtu iespējams atskaitīt aktīva izveides periodā samaksātās summas, faktiski tas ietekmētu nodokļu anticipāciju. Priekšlaicīga norakstīšana tikai atjauno neitralitāti un atbilstību starp finanšu plūsmu un nodokļu režīmu.

(64) AEB uzstāj, ka iespēja zināt, kad sākas nolietojuma periods, ir vispārējs pasākums, kas paredzēts arī TRLIS 11. panta 1. punkta d) apakšpunktā un RIS 5. pantā, kuros noteikti vispārējie nolietojuma uzskaitei piemērojamie noteikumi. Šie noteikumi ļauj nodokļu administrācijai apstiprināt īpašu nolietojuma plānu, ko iesniedzis un pamatojis nodokļu maksātājs, tostarp attiecībā uz aktīviem, kuri atrodas izveides procesā.

(65) Priekšlaicīgas norakstīšanas iepriekšējas atļaujas un nodokļu administrācijas ievērotās procedūras vienīgais mērķis ir pārbaudīt, ka darbība ir reāla un ka tiek ievēroti tiesību aktos paredzētie objektīvie kritēriji. Iepriekš ir jānodrošina, ka: pirms aktīva nodošanas ekspluatācijā vai piegādes datuma tiek noslēgts līzinga līgums; izdarot pieprasījumu, tiek norādīts, ka aktīva vērtības atgūšanas maksājumi ir atskaitāmi; līgumā par tāda aktīva iegādi, kura līguma termiņš/izveides periods ir ilgs, tiek ņemti vērā aktīva izmantošanas nosacījumi; aktīva izveides līgums ir parakstīts un ir dota norāde, ka aktīva izmantošanu regulē īpaši līguma nosacījumi.

(66) Gadījumos, ja pieteikuma iesniedzējs ir EIG, līdzās vispārīgiem nosacījumiem, kas paredzēti RIS 49. pantā, piemēro papildu nosacījumu saskaņā ar TRLIS 48. panta 4. punktu. Atļauja nav atkarīga no citu pasākumu piemērošanas vai papildu dokumentu iesniegšanas. Visbeidzot, par rīcības brīvību procedūras laikā liecina fakts, ka neviens nodokļu administrācijai iesniegtais pieteikums nav ticis noraidīts. Šajā ziņā AEB uzskata, ka Komisijai būtu vērīgāk jāizmeklē iemesli, kāpēc netiek veiktas finansēšanas darbības. Ja būtu patiess Komisijas apgalvojums, kuru tā sniedza, pamatojoties uz neoficiālu informāciju, ka dažas kuģniecības sabiedrības nespēja atrast banku, lai izveidotu darbību, tas vairāk attiektos uz faktu, ka iesaistītās personas nevarēja vienoties par dažiem darbības elementiem, piemēram, par cenu. AEB oficiāli noliedz, ka kāds no tās biedriem piedalījās sanāksmēs vai neoficiāli sazinājās ar Spānijas iestādēm. Faktiski situācija nav tāda pati, kā Komisija aprakstīja lēmumā par Francijas GIE fiscaux (38), kurā tika uzskatīts, ka nosacījums, ar kuru paredz, ka darbībai būtu jāpārstāv ievērojamas ekonomiskās un sociālās intereses, nav pareizs, un to atstāja nodokļu iestāžu ziņā. Gluži pretēji, AEB noliedz, ka kāds no RIS 49. pantā paredzētajiem nosacījumiem būtu nepareizs un to būtu iespējams interpretēt.

(67) Tāpēc priekšlaicīga norakstīšana, tāpat kā paātrināta norakstīšana, ir vispārīgi piemērojama visu veidu aktīviem visās nozarēs. Tas ir vispārīgs pasākums.

(68) Tā kā minētā metode ir paātrinātas norakstīšanas piemērošanas metode, ja tā tiktu uzskatīta par atbalstu, tad tas būtu jāuzskata par esošu atbalstu.

4.3.3. Ekonomisko interešu grupu pārredzamība nodokļu ziņā (TRLIS 48. pants) – 3. pasākums

(69) Saskaņā ar AEB sniegto informāciju ekonomisko interešu grupu pārredzamība atbilst Spānijas nodokļu sistēmas loģikai. Pārredzamība ļauj vairākiem ieguldītājiem veikt kopīgu ieguldījumu, kuru neviens no tiem atsevišķi nevarētu uzņemties, un, pateicoties katra ieguldītāja daļas pārredzamībai ieguldījumā, tomēr ļauj piemērot to nodokļu režīmu, kuru tie būtu izmantojuši, veicot savus ieguldījumus atsevišķi. Tāpēc priekšrocība nav saistīta ar EIG statusa izmantošanu. Turklāt šis statuss nav saistīts ar nozaru ierobežojumiem. Ikviens Spānijas nodokļu maksātājs var kļūt par EIG biedru. Tāpēc pasākums nav selektīvs.

4.3.4. TN sistēma (TRLIS 124.–128. pants) – 4. pasākums

(70) Tā kā Komisija Lēmumā C(2011) 4494 (galīgā redakcija) norādīja, ka tā 2002. gadā atļāva izmantot Spānijas TN sistēmu kā atbalstu, kas ir saderīgs ar Jūras transporta pamatnostādnēm (39), Spānijas iestādes un trešās personas savās piezīmēs pievērš galveno uzmanību 2002. gada apstiprinājuma darbības jomai un īpašiem jautājumiem par to, vai SNL darbībās iesaistītās finanšu ekonomisko interešu grupas (40) drīkst saņemt TN shēmas sniegtās priekšrocības.

(71) Attiecībā uz jautājumu, vai SNL darbībās iesaistītajām finanšu ekonomisko interešu grupām (40), kuras neizmanto kuģus, bet iegulda tajos līdzekļus un nodod tos fraktēšanai finansiālo ieguldījumu ietvaros, būtu jāsaņem TN sistēmas sniegtās priekšrocības, Spānija apgalvo, ka uzņēmumi izmanto kuģus, nododot tos fraktēšanai, un tāpēc ir iekļauti Spānijas kuģniecības reģistros (kā kuģniecības sabiedrības) kopš stājies spēkā Karaļa 1989. gada 28. jūlija Dekrēta 1027/1989 1. pants (41), kas ir pārņemts 1992. gada 24. novembra Likuma Nr. 27/1992 9. pantā. Tā kā Komisija ir atļāvusi visiem Spānijas kuģniecības reģistros uzskaitītajiem uzņēmumiem piemērot TN sistēmu (42), šī atļauja aptver uzņēmumus, kuriem pieder kuģi un kuri tos izīrē vai iznomā trešām personām. Ja šis pasākums tiktu uzskatīts par valsts atbalstu, tas būtu jāuzskata par esošo atbalstu.

4.3.5. RIS 50. panta 3. punkts – 5. pasākums

(72) Spānija, PYMAR un dažas bankas apgalvo, ka RIS 50. panta 3. punkts ietver tikai īstenošanas pasākumus, kas paredzēti, lai sniegtu juridisko noteiktību. Tie apgalvo, ka saskaņā ar Spānijas tiesiskās sistēmas principiem būtiski nodokļu pasākuma elementi vienmēr jāregulē ar tiesību aktiem un ka šajā noteikumā, kurš ir ietverts karaļa dekrētā, nav paredzēts nekas jauns, jo ar to tikai tiek skaidrota TRLIS 125. panta 2. punkta darbības joma. Tas nenozīmē novirzes no tiesību aktiem un ar to netiek radītas papildu priekšrocības. Kapitāla pieauguma neaplikšana ar nodokli jau ietilpa Komisijas apstiprinātajā shēmā, un tāpēc, ja tādējādi tiktu veidots atbalsts, tas būtu jāuzskata par esošo atbalstu.

(73) Turklāt Spānija un iespējamie atbalsta saņēmēji apgalvo, ka ir loģiski uzskatīt, ka kuģis ir jauns, jo neviens pirms nomnieka to nav izmantojis, un par šīs iespējas īstenošanu puses vienojas, parakstot līzinga līgumu (43). AEB apgalvo, ka parasti tiek uzskatīts, ka aktīvs ir jauns, ja to iegādājas, slēdzot līzinga līgumu.

4.4. APSVĒRUMI, KAS SAISTĪTI AR VALSTS RESURSU NODOŠANU UN PASĀKUMU ATTIECINĀMĪBU UZ VALSTI

(74) Saskaņā ar sūdzības iesniedzēju informāciju nodokļa atvieglojumi nozīmē valsts resursu pārvietošanu, radot nodokļu ieņēmumu zaudējumus. SNL/nodokļu pasākumi ir attiecināmi uz valsti, jo visi pasākumi ir ietverti Spānijas tiesību aktos. Turklāt SNL pamatā ir nodokļu iestāžu piešķirtā atļauja. Pat, ja šīs atļaujas attiecas uz individuāliem pasākumiem, ir skaidrs, ka praksē atļaujas tiek piešķirtas visiem SNL darījumiem. To apstiprina fakts, ka nodokļu administrācijai iesniegtajā pieprasījumā par priekšlaicīgu norakstīšanu tiek sīki aprakstīta nodokļu priekšrocības izveide un sadale starp EIG vai ieguldītājiem un kuģniecības sabiedrību, kā arī paziņojumā no kuģu būvētavas tiek noteiktas pasākuma sniegtās gaidāmās sociālās un ekonomiskās priekšrocības. Ja faktiski šie dokumenti nebūtu vajadzīgi, lai saņemtu apstiprinājumu, nebūtu iemesla, kāpēc tie būtu sistemātiski jāiesniedz.

(75) No otras puses, kuģniecības sabiedrības apgalvo, ka kuģu būvētavas vai EIG piešķirtā atlaide no sākotnējās cenas nav attiecināma uz valsti, jo tā izriet no privātā sektora līgumattiecībām starp EIG un darbībā iesaistīto kuģniecības sabiedrību.

4.5. APSVĒRUMI, KAS SAISTĪTI AR KONKURENCES KROPĻOŠANU UN IETEKMI UZ TIRDZNIECĪBU

(76) […] uzskata, ka attiecīgo priekšrocību apjoms (piemērā, kas minēts Lēmumā C(2011) 4494 (galīgā redakcija), – 14 miljoni euro) bez šaubām ietekmē atbalsta saņēmēju tirgus stāvokli un tāpēc rada ievērojamu izkropļojumu tirgū, kuram raksturīga spēcīga konkurence. Shēma nodrošina lielas priekšrocības Spānijas kuģu būvētavām, kuras var piedāvāt savus kuģus par cenu, kas ir zemāka salīdzinājumā ar citām Eiropas kuģu būvētavām un ietver priekšrocības saskaņā ar SNL. […] atsaucas uz Spānijas Rūpniecības ministrijas statistiku, kas liecina, ka laika gaitā ir pieaudzis to ārvalstu kuģu īpašnieku skaits, kurus ir apkalpojušas Spānijas kuģu būvētavas.

(77) […] uzskata, ka, pērkot kuģus no Spānijas kuģu būvētavām par daudz zemāku cenu, kuģniecības sabiedrībām tiek dota iespēja ietaupīt miljoniem euro par ievērojamu pastāvīgo izmaksu daļu. Tā kā izmaksas ir sadalītas pa kuģa vērtības atgūšanas periodu, šī priekšrocība stiprina šo sabiedrību konkurētspēju salīdzinājumā ar citiem kuģniecības uzņēmumiem un tāpēc izkropļo konkurenci uz daudziem gadiem.

(78) Kā jau norādīts, kuģu īpašnieki apgalvo, ka visām kuģniecības sabiedrībām ir piekļuve Spānijas kuģu būvētavu piedāvātajiem nosacījumiem un tāpēc tās var saņemt priekšrocības, ko sniedz cenu atlaides, kuras varētu piedāvāt Spānijas kuģu būvētavas. Kuģu īpašnieki arī apgalvo, ka tie ir samaksājuši taisnīgu tirgus cenu un nav saņēmuši ekonomisku priekšrocību. Tāpēc maz ticams, ka kuģu iegāde no Spānijas kuģu būvētavām ievērojami samazina kuģu ekspluatācijas izmaksas vai ilgstoši stiprina īpašnieku stāvokli, kā norādīts Komisijas Lēmumā C(2011) 4494 (galīgā redakcija).

4.6. APSVĒRUMI, KAS SAISTĪTI AR ATBALSTA SAŅĒMĒJU NOTEIKŠANU

(79) Saskaņā ar AEB sniegto informāciju ekonomisko interešu grupas nevar būt atbalsta saņēmējas. Tā kā ekonomisko interešu grupas ir pārredzamas nodokļu ziņā, nodokļi, kuri tiek aprēķināti to komercdarbības rezultātā, ir jāmaksā ieguldītājiem. Tāpēc ekonomisko interešu grupas nevar saņemt ekonomiskās priekšrocības, ko sniedz nodokļu samazināšana. Turklāt ikviens Spānijas nodokļu maksātājs var kļūt par ieguldītāju – EIG biedru.

(80) No otras puses, vairākas kuģniecības sabiedrības uzskata, ka ekonomiskās interešu grupas ir vienīgie iespējamie atbalsta saņēmēji. Kuģu īpašnieki nevar būt atbalsta saņēmēji, jo nav Spānijas nodokļu maksātāji. Turklāt sabiedrības uzskata, ka Komisija kļūdaini un bez paskaidrojuma pieņēma, ka EIG būtu jānodod nodokļu priekšrocības kuģniecības sabiedrībām, izmantojot cenu atlaides. Faktiski cena tiek noteikta tāda komerciāla lēmuma rezultātā, kuru pieņem aktīva īpašnieks, kas ir privātā sektora pārstāvis.

(81) Kuģu īpašnieki apgalvo, ka kuģniecības sabiedrības visā pasaulē parasti iegādājas kuģus no kuģu būvētavām dažādās valstīs, tostarp, ja tās vēlas, – arī no Spānijas kuģu būvētavām. Tāpēc kuģniecības sabiedrības var saņemt visas cenu atlaides, kuras var piedāvāt Spānijas kuģu būvētavas.

(82) Vairāki kuģu īpašnieki apgalvo, ka pat pieņemot, ka SNL veido valsts atbalstu, viņi nav šā atbalsta saņēmēji. Tiek minēti divi iemesli: pirmkārt, SNL struktūras darbības veids liecina, ka starp EIG un kuģu būvētavu notiek saskaņošana, kuras rezultātā veidojas vienots interešu centrs un tiek noteikta pārdošanas cena; otrkārt, uzņēmumi, kuri izmanto velkoņus un glābšanas kuģus, sniedz piemērus par citu kuģu būvētavu, kas atrodas ārpus Spānijas, piedāvājumiem būvēt līdzīgus velkoņus. Šo piedāvājumu cenu diapazons ir tāds pats vai pat zemāks, nekā izvēlēto Spānijas kuģu būvētavu piedāvātais diapazons. Kuģu īpašnieki apgalvo, ka viņi ir samaksājuši taisnīgu tirgus cenu un nav saņēmuši ekonomisku priekšrocību Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 107. panta 1. punkta nozīmē. Ja SNL piedāvātu ekonomisku priekšrocību, tās saņēmēji būtu nevis kuģniecības sabiedrības, bet gan SNL darbībās iesaistītās kuģu būvētavas.

(83) Holland Shipbuilding uzskata, ka atbalsta saņēmējas ir ekonomisko interešu grupas un to ieguldītāji, kuģniecības sabiedrības, kā arī Spānijas kuģu būvētavas, jo pastāv ievērojama atšķirība starp kuģa īpašnieka samaksāto cenu un kuģu būvētavas saņemto cenu, kura pārsniedz tirgus cenu. Saskaņā ar valsts kuģubūves asociācijas sniegto informāciju shēma tika izstrādāta, lai dotu labumu kuģu būvētavām. Nebūtu pareizi secināt, ka SNL paredzēta, lai dotu labumu kuģniecības sabiedrībām. Kuģa būves cenas samazināšana ne vienmēr nozīmē priekšrocību kuģa pircējam. Turklāt Spānijas kuģu būvētavas var piedāvāt šo priekšrocību tikai tiem pircējiem, kuri izmanto SNL. SNL veido nelikumīgu atbalstu kuģubūvei, nodarot kaitējumu to valstu kuģu būvētājiem, kuri tieši konkurē ar Spānijas kuģu būvētājiem.

(84) PYMAR uzskata, ka Komisija Lēmumā C(2011) 4494 (galīgā redakcija) nav pienācīgi pamatojusi, kāpēc tā nosaka, ka kuģu būvētavas ir iespējami valsts atbalsta saņēmēji. PYMAR arī norāda, ka lēmumos saistībā ar lietām GIE Fiscaux, Brittany Ferries, Air Caraïbes vai Le Levant (44), kuras attiecas uz līdzīgām nodokļu shēmām, Komisija nenoteica, ka aktīva ražotājs ir valsts atbalsta saņēmējs.

4.7. APSVĒRUMI, KAS SAISTĪTI AR ESOŠA VAI NELIKUMĪGA ATBALSTA KLASIFIKĀCIJU

(85) Kā norādīts 4.3. iedaļā iepriekš, Spānija un dažas trešās personas uzskata, ka ir ietverti tikai divi pasākumi: pirmkārt, TRLIS 115. pantā minētie noteikumi attiecībā uz tā aktīva vērtības atskaitījumiem, kas iegādāts, izmantojot finanšu līzinga līgumu. Spānija pieņēma šos noteikumus pirms pievienošanās ES. Tāpēc, ja šis pasākums veido atbalstu, tas ir esošais atbalsts, kā norādīts Komisijas Lēmumā C(2011) 4494 (galīgā redakcija), un TRLIS 115. panta 11. punkts, ar kuru administrācijai tiek atļauts noteikt atskaitījumu sākuma punktu, ir tikai 115. panta īstenošanas līdzeklis. Otrkārt, TRLIS 124.–128. pantā noteikto TN sistēmu Komisija apstiprināja 2002. gadā, un tāpēc arī tā ir esošais atbalsts. Ar īstenošanas pasākumiem, jo īpaši ar RIS 50. panta 3. punktu, netiek mainīti tiesību aktos paredzētie noteikumi, un tāpēc arī uz tiem attiecas Komisijas apstiprinājums.

4.8. APSVĒRUMI, KAS SAISTĪTI AR ATBALSTA SADERĪBU

(86) Spānijas iestādes un iespējamie atbalsta saņēmēji apgalvo, ka atbalsts ir saderīgs, pamatojoties uz 2002. gadā apstiprināto TN sistēmu, jo tas attiecas uz “saskaņā ar Spānijas tiesību aktiem reģistrētām jūrniecības sabiedrībām (45), kuru darbība ietver īpašumā esošu un nofraktētu kuģu izmantošanu”. Tā kā ar RIS 50. panta 3. punktu TN sistēma tiek tikai īstenota, arī uz to attiecas 2002. gada lēmums.

(87) Arī trešās personas apgalvo, ka jebkurš atbalsts būtu saderīgs ar Jūras transporta pamatnostādnēm, kuras arī ietver īpašumā esošu un nofraktētu kuģu izmantošanu, un šāds atbalsts nepārsniegtu atbalsta maksimālo summu, kas paredzēta minētajās pamatnostādnēs.

(88) Spānijas kuģu būvētāju un jūrniecības inženieru asociācija (Asociación de Ingenieros Navales y Oceánicos de España) uzskata, ka jebkura atbalsta saderība būtu jāanalizē globālās konkurences kontekstā, nevis galvenā uzmanība jāpievērš iekšējam tirgum, jo kuģu būvētavas, kas atrodas ārpus ES, saņem atbalstu, uz kuru atšķirībā no ES pastāvošās kārtības neattiecas konkurences noteikumi.

(89) Pretēji tam, […] uzskata, ka shēmu vispār nevar uzskatīt par saderīgu atbalstu, pat ne saskaņā ar Jūras transporta pamatnostādnēm, kā norādīts Lēmumā C(2011) 4494 (galīgā redakcija). […] uzskata, pirmkārt, ka Spānija nevarēs pierādīt, ka visiem uzbūvētajiem kuģiem ir tiesības saņemt šajās pamatnostādnēs minēto priekšrocību, un, otrkārt, ka ar atbalstu var samazināt līdz nullei saņēmēja maksājamā nodokļa summu tikai tajā valstī, kura pieņem šo shēmu. Tāpēc kuģu īpašnieki, kas nav Spānijas kuģu īpašnieki, nesaņemtu shēmas sniegtās priekšrocības un Spānijas kuģu īpašnieku maksātais nodoklis visdrīzāk būtu ierobežots, jo tie gūst TN sistēmas un sociālo maksājumu samazināšanas sniegtos labumus.

4.9. APSVĒRUMI, KAS SAISTĪTI AR ATBALSTA ATGŪŠANU

(90) Gan Spānijas iestādes, gan iespējamie atbalsta saņēmēji apgalvo, ka atbalsta atgūšana būtu jāizslēdz, jo tas būtu pretrunā ES tiesību vispārējiem principiem (46), piemēram, vienlīdzīga attieksme, tiesiskās paļāvības aizsardzība vai juridiskā noteiktība.

4.9.1. Vienlīdzīga attieksme

(91) PYMAR apgalvo, ka līdzīgi fiskāli pasākumi tika izmeklēti divās citās lietās (Brittany Ferries (47) un GIE Fiscaux), kurās netika pieprasīta atbalsta atgūšana. Ja Komisija izdarītu secinājumu par atbalsta esamību, tad šis atbalsts būtu jāuzskata par saderīgu ar Jūras transporta pamatnostādņu 11. nodaļā minēto maksimālo atbalstu un, lai nodrošinātu juridisko noteiktību, tas atturētu Komisiju no atgūšanas pieprasījuma iesniegšanas attiecībā uz summu, kas pārsniedz minēto maksimālo atbalstu, kā tas bija Francijas gadījumā. […] apgalvo, ka, tā kā no Francijas uzņēmējiem atbalsts netika atgūts, ar atbalsta atgūšanu no Spānijas uzņēmējiem līdzīgā lietā tiem tiktu radītas nevienlīdzīgas konkurences iespējas un tiktu pārkāpts vienlīdzīgas attieksmes princips.

(92) Spānija un PYMAR piesauc vairākus lēmumus, kuros Komisija jau ir nolēmusi atturēties no atbalsta atgūšanas, jo Komisija vai kāds no tās locekļiem ir veicis publisku paziņojumu. Tiek dota atsauce uz lēmumiem par Beļģijas koordinācijas centriem, Luksemburgas 1929 pārvaldītājsabiedrībām un citiem koordinācijas centriem un daudznacionālu uzņēmumu iekšējām darbībām (48), Spānijas nemateriālām vērtībām (49), Itālijas lietu par atbalstu lieliem grūtībās nonākušiem uzņēmumiem (50) un divām ar zivsaimniecību saistītām lietām (51) (Šetlendas un Orknejas salas).

4.9.2. Tiesiskā paļāvība un juridiskā noteiktība

(93) Saskaņā ar Spānijas (52) un dažu SNL darbībās iesaistīto trešo personu sniegto informāciju, izmantojot turpmāk minētos elementus, šajās darbībās iesaistītās personas nonāca pie secinājuma, ka to izmantotie nodokļu pasākumi neveido valsts atbalstu: 1) Komisijas paziņojums saistībā ar 2001. gada Brittany Ferries lēmumu (53) par to, ka SNL līdzīga shēma – Francijas GIE Fiscaux – bija vispārējs pasākums; 2) pasākumu projekta (priekšlaicīga norakstīšana un TN sistēma) publikācija Spānijas Parlamenta Oficiālajā Vēstnesī2001. gada 10. oktobrī (54); 3) Komisijas 2001. gada vēstule Spānijai ar informācijas pieprasījumu vairāku iespējamo kuģubūves atbalsta pasākumu izmeklēšanas kontekstā, tostarp attiecībā uz nodokļu līzinga sistēmu; 4) Komisijas 2004. gada lēmums (55), ar kuru noraida atbalsta piešķiršanu Nīderlandes kuģu būvētavām, lai kompensētu iespējamo atbalstu, ko piedāvāja Spānijas kuģu būvētavām, kuras piedalījās konkurencē par tiem pašiem kuģubūves līgumiem; 5) 2006. gada lēmums saistībā ar Francijas GIE Fiscaux lietu (56); 6) tajā laikā par konkurenci atbildīgās komisāres N. Kroes 2009. gada vēstule (57), atbildot uz Norvēģijas tirdzniecības un rūpniecības ministra sūdzību, ka ar Spānijas nodokļu līzinga shēmu tiek atbalstītas Spānijas kuģu būvētavas; 7) laikposms starp pasākumu projekta publicēšanu 2001. gadā, shēmas sākuma datumu 2002. gadā un pirmajām Komisijas saņemtajām sūdzībām 2006. gadā un procedūras uzsākšanu 2011. gada jūnijā. Šāds ilgs periods šķietami stiprināja pārliecību, ka nav pietiekami daudz elementu, lai uzsāktu procedūru; 8) rūpīgs ekonomikas dalībnieks nevarētu saskatīt iespējamo valsts atbalsta esamību tādu dažādu shēmu kombinācijā, kuras vai nu jau sen bija valsts nodokļu sistēmas daļa (nomāto aktīvu paātrināta norakstīšana, EIG statuss) vai arī kuras bija apstiprinājusi Komisija (TN sistēma); 9) Komisijas Paziņojumā par nodokļiem uzņēmējdarbībai (58) sniegtie paziņojumi par atbalsta neesamību pasākumos, kas saistīti ar norakstīšanas metodēm.

4.9.2.1. Komisijas 2001. gada lēmums saistībā ar Brittany Ferries lietu (BAI)

(94) Minētā lēmuma 193. apsvērumā Komisija norādīja, ka: “… attiecībā uz ekonomisko interešu grupām un nodokļu priekšrocībām, kuras tās var radīt, Komisija uzskata, ka tās veido vispārēju pasākumu, ņemot vērā līdzību Francijas priekšrocībām, tās var izveidot visās saimnieciskās darbības nozarēs un paredzēt vienotos tiesību aktos.”

(95) Lēmumu publicēja Oficiālajā Vēstnesī2002. gada 15. janvārī. Komisija 2006. gada lēmumā par Francijas GIE Fiscaux uzskatīja, ka: “Ja ir patiesība, ka attiecīgā nodokļu shēma šajā lietā ir tas pats, kas bija spēkā pirms 1998. gada, tad tomēr ir jākonstatē, ka šis fakts skaidri neizrietēja no šā lēmuma motīviem un ka šis apstāklis tādēļ varēja veicināt šeit apstrīdētās nodokļu shēmas saņēmēju maldināšanu.”

(96) Spānija (59) un dažas trešās personas apgalvoja, ka šis paziņojums ir vai nu radījis juridiskas nenoteiktības situāciju attiecībā uz SNL likumību, kuras uzbūve un ietekme ir ļoti līdzīga, vai arī ir radījis tiesisko paļāvību, ka SNL neveido valsts atbalstu.

4.9.2.2. Pasākumu projekta publicēšana “Spānijas Parlamenta Oficiālajā Vēstnesī”

(97) Saskaņā ar PYMAR sniegto informāciju Komisija bija informēta par SNL sistēmas esamību, kad informācija par tās sastāvā ietilpstošajiem pasākumiem (nomāto aktīvu priekšlaicīgas norakstīšanas diskrecionāra piemērošana un TN sistēma) tika publicēta kā daļa no tā paša tiesību akta projekta Spānijas Parlamenta Oficiālajā Vēstnesī2001. gada 10. oktobrī. Pēc tam kuģu būvētavas sāka ietvert šo pasākumu sniegtās priekšrocības savos cenu piedāvājumos saistībā ar jauniem kuģubūves projektiem, negaidot šo pasākumu stāšanos spēkā, lai turpinātu sarunas par pirmajām SNL struktūrām un to īstenošanu.

4.9.2.3. Komisijas 2001. gada informācijas pieprasījums par Spānijas nodokļu līzinga sistēmu

(98) PYMAR atsaucas uz Komisijas 2001. gada 21. decembrī nosūtīto vēstuli saistībā ar sūdzību par vairākiem valsts pasākumiem, ar kuriem iespējami tika samazināta no Spānijas kuģu būvētavām nopirkto kuģu cena. Šajā vēstulē Komisija pieprasīja informāciju par nodokļu līzinga sistēmu: “Komisijai ir kļuvis zināms, ka šķietami pastāv vairāki pasākumi, ar kuriem tiek samazināta no Spānijas kuģu būvētavām nopirkto kuģu cena. Īpaši Komisijai ir sniegta informācija, ka ir pieejami šādi pasākumi: […] 3) nodokļu līzinga sistēma, ar kuru Spānijā būvētus kuģus var izmantot, lai samazinātu nodokļus, izmantojot īpašam nolūkam dibinātas sabiedrības (Special Purpose Vehicles –SPV). Ieguvums no šādas kombinācijas šķietami tiek nodots kuģa īpašniekam ar zemākas cenas vai samazinātu nomas maksu palīdzību. Lūdzam Spāniju sniegt visu attiecīgo informāciju, kas ļautu izvērtēt šo jautājumu.”

(99) Saskaņā ar PYMAR sniegto informāciju šī vēstule liecina, ka Komisija bija informēta par nodokļu līzinga sistēmas esamību un jau 2001. gadā izmeklēja šo jautājumu, neveicot nekādu rīcību un tādējādi radot tiesisko paļāvību, ka Spānijas pasākums neveido atbalstu.

4.9.2.4. Komisijas 2004. gada lēmums par Nīderlandes paziņojumu

(100) Nīderlandes iestādes 2002. gada 9. septembrī paziņoja par “pieskaņotu atbalstu”, kuru tās plāno piešķirt Nīderlandes kuģu būvētavām, lai pieskaņotos atbalstam, ko iespējami piedāvāja Spānija (60). Formālās izmeklēšanas beigās (61) Komisija galīgajā lēmumā (62) secināja, ka, tā kā “Spānijas iestādes ir nepārprotami noliegušas, ka atbalsts jebkad būtu bijis pieejams”, Komisijai nebija “pietiekami daudz pierādījumu par iespējamo Spānijas atbalstu” (63), un atzina, ka paziņotais atbalsts nav saderīgs ar iekšējo tirgu.

(101) Saskaņā ar PYMAR sniegto informāciju, tā kā SNL bija spēkā jau 2002. gadā, t. i., pirms tam, kad Nīderlande paziņoja par atbalstu, Komisija ar 2004. gada lēmumu būtu varējusi radīt tiesisku paļāvību, ka SNL sistēma neveido atbalstu.

4.9.2.5. Komisijas 2006. gada lēmums saistībā ar Francijas GIE Fiscaux lietu

(102) Saskaņā ar PYMAR sniegto informāciju Francijas shēmai GIE Fiscaux ir ievērojama līdzība ar SNL sistēmu. Tāpēc ar Komisijas 2006. gada lēmumu par Francijas lietu uzņēmējiem tika radīta tiesiskā paļāvība, ka: 1) SNL sistēma būtu jāuzskata par saderīgu ar iekšējo tirgu Jūras transporta pamatnostādņu 11. nodaļas ietvaros, 2) ņemot vērā abu lietu procesuālo līdzību, nebūtu jāpieprasa tās valsts atbalsta daļas atgūšana, kas pārsniedz pamatnostādņu 11. nodaļā paredzēto maksimālo summu.

(103) Turklāt PYMAR piesauc vairākus Komisijas lēmumus, kuros pasākuma līdzība ar Komisijas iepriekš apstiprināto pasākumu bija faktors, uz kuru pamatojās uzņēmēju tiesiskā paļāvība. PYMAR atgādina, ka atgūšana netika pieprasīta tādās lietās (64) kā ārvalstīs gūtie ienākumi (Īrija), starptautiskās finansēšanas darbības (Nīderlande), koordinācijas centri un finanšu sabiedrības (Luksemburga), Vizcaya koordinācijas centri (Spānija), kontroles un koordinācijas centri (Vācija), centrālās finanšu nodaļas un galvenā mītne un loģistikas centri (Francija), nodokļu nolēmums attiecībā uz ASV ārējās tirdzniecības uzņēmējsabiedrībām (Beļģija) un Gibraltāra atbilstošie uzņēmumi (Apvienotā Karaliste), jo šīs shēmas bija ļoti līdzīgas Beļģijas koordinācijas centru shēmām, kuras Komisijas iepriekš bija apstiprinājusi.

4.9.2.6. Komisāres N. Kroes 2009. gadā nosūtītā vēstule

(104) Atbildot uz Norvēģijas iestāžu vēstuli, kurā tās sūdzas par iespējamo Norvēģijas kuģu būvētavu diskrimināciju saistībā ar Spānijas nodokļu līzinga sistēmu, komisāre N. Kroes atbildēja, ka Konkurences ĢD “jau ir izmeklējis šo jautājumu” un pēc ĢD pieprasījuma Spānija ir izdevusi publisku paziņojumu nodokļu administrācijas atbildes veidā uz nodokļu maksātāja jautājumu (65) – nodokļu nolēmumu –, kurā apstiprināts, ka pasākums neattiecas tikai uz Spānijas kuģu būvētavām un ka to varētu izmantot arī citās dalībvalstīs ražotu kuģu iegādei. Vēstulē secināts, ka, ņemot vērā minēto skaidrojumu, tika uzskatīts, ka turpmāka rīcība nav jāveic.

(105) Saskaņā ar PYMAR sniegto informāciju Norvēģijas kuģu īpašnieks 2009. gada 2. aprīlī informēja Spānijas kuģu būvētavu, ar kuru tas bija iesaistīts SNL darbībās, par komisāres N. Kroes vēstules saturu. PYMAR arī iesniedza 2012. gada 13. septembra vēstuli no Gerencia del Sector de la Construcción Naval (66) (GSN), ar kuru apliecināja, ka vēl 2009. gadā tas bija iepazinies ar komisāres N. Kroes vēstules saturu un regulāro sanāksmju laikā bija par to informējis SNL darbībās iesaistītās struktūras un PYMAR.

4.9.2.7. Laikposms starp sūdzības iesniegšanu un procedūras uzsākšanu

(106) Saskaņā ar PYMAR sniegto informāciju no brīža, kad Komisija tika informēta par shēmu (2001. gada decembrī)/shēmas sākumu (2002. gadā), līdz procedūras uzsākšanai 2011. gada jūnijā pagāja deviņi gadi (kopš pirmajām Komisijas saņemtajām sūdzībām 2006. gadā – pieci gadi). Tā kā šajā laikposmā Komisija nerīkojās, tas stiprināja pārliecību, ka nav pietiekami daudz elementu, lai uzsāktu procedūru.

4.9.2.8. Rūpīgs ekonomikas dalībnieks vairāku pasākumu kombinācijā nevarētu saskatīt iespējamo valsts atbalsta esamību

(107) Saskaņā ar PYMAR un citu trešo personu sniegto informāciju šī ir pirmā reize, kad Komisija ir uzskatījusi, ka kopīga vairāku pasākumu piemērošana veido valsts atbalstu; parastos apstākļos piesardzīgi uzņēmēji to nevarētu paredzēt.

4.9.2.9. Paziņojumi par norakstīšanas metodēm Komisijas Paziņojumā par nodokļiem uzņēmējdarbībai

(108) PYMAR apgalvo, ka saskaņā ar Komisijas Paziņojuma par nodokļiem uzņēmējdarbībai 13. pantu izteikti tehniska rakstura pasākumi, piemēram, nolietojuma noteikumi, neveido valsts atbalstu. Pamatojoties uz to, uzņēmēji bija likumīgi uzskatījuši, ka priekšlaicīgas norakstīšanas pasākums neveido valsts atbalstu.

4.9.3. Atbalsta atgūšanas sekas

(109) Gan Komisijas rīcība, gan arī laikposms, kas pagāja no brīža, kad Komisija tika informēta par SNL esamību, ir radījuši tiesisku paļāvību, ka atbalsts netika sniegts un ka attiecīgi iepriekš veiktajām darbībām piešķirtais atbalsts nebūtu jāatgūst. Tāpēc Komisijai būtu jāatturas no atbalsta atgūšanas pieprasīšanas par visām darbībām.

(110) Līdzīgi komisāres N. Kroes 2009. gadā vēstulē apstiprināts, ka Komisija shēmu bija analizējusi. Visām nodokļu līzinga darbībās iesaistītajām personām (kuģniecības sabiedrības, ekonomisko interešu grupas, bankas un starpnieki u. c.) varēja rasties tiesiska paļāvība, ka Komisija sistēmā būtu atklājusi atbalsta esamību un ka atbalsta nebija, jo netika plānota turpmāka izmeklēšana.

(111) PYMAR arī atsaucas uz lēmumiem, kuros Komisija atzina, ka ES iestāžu (Tiesas, Komisijas u. c.) darbības varēja radīt tiesisku paļāvību, ka agrāk piešķirtais atbalsts nebūs jāatgūst, tādējādi Komisijai būtu jāatturas no atgūšanas pieprasījuma iesniegšanas, tostarp attiecībā uz gadījumiem, kad atbalsts tika piešķirts pirms rīcības, kas radīja tiesisku paļāvību. PYMAR atsaucas uz lēmumiem Spānijas nemateriālo vērtību lietā, Beļģijas koordinācijas centru lietā, Austrijas elektroenerģijas nodokļa atmaksas lietā un Itālijas lietā par atbalstu lieliem grūtībās nonākušiem uzņēmumiem (67).

4.9.4. Līguma panti

(112) Spānijas iestādes un PYMAR apgalvo, ka jebkāds Komisijas konstatēts atbalsts kuģniecības sabiedrībām vai ekonomisko interešu grupām un ieguldītājiem ietekmētu arī kuģu būvētavas, kuras saņemtu prasības par atlīdzību ekonomisko interešu grupām vai to ieguldītājiem vai ieguldījumu sabiedrībām, ņemot vērā līgumattiecības starp dažādiem SNL darbību dalībniekiem. Saskaņā ar PYMAR sniegto informāciju dažos līgumu pantos paredzēts, ka kuģu būvētavas izsniedz kompensācijas ieguldītājiem un kuģniecības sabiedrībām, ja tiek mainīti tiesību akti, kuri ietekmē to darbību, tostarp nodokļu tiesību akti.

5. NOVĒRTĒJUMS

5.1. PROCEDŪRA

(113) Komisija uzskata, ka ar noteikto procedūru nav pārkāptas ne Spānijas tiesības uz aizstāvību, ne trešo personu tiesības tikt uzklausītām. Gluži pretēji, lēmums uzsākt formālu procedūru ir tikai pirmais oficiālais pasākums, kas Komisijai jāveic saskaņā ar Padomes 1999. gada 22. marta Regulu (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (68) (turpmāk “Regula (EK) Nr. 659/1999”), ja pēc iepriekšējas izmeklēšanas Komisija šaubās par valsts atbalsta pasākuma saderību ar kopējo tirgu (Regulas (EK) Nr. 659/1999 13. pants un 4. panta 4. punkts). Lēmumā sākt procedūru rezumē attiecīgus faktiskus un tiesiskus jautājumus, tajā ir Komisijas sākotnējais izvērtējums par to, vai pasākumam ir atbalsta iezīmes, kā arī izklāstīti iemesli, kas liek šaubīties par tā saderību ar kopējo tirgu, un ar to aicina attiecīgo dalībvalsti un citas ieinteresētās personas iesniegt piezīmes (Regulas (EK) Nr. 659/1999 6. pants).

(114) Turklāt Komisija neuzsāka formālu izmeklēšanas procedūru attiecībā uz nomāto aktīvu paātrinātu norakstīšanu (TRLIS 115. panta 6. punkts), jo tā ir norādījusi, ka, ja pasākums veidotu valsts atbalstu, tas jebkurā gadījumā būtu jāuzskata par esošo atbalstu. Komisija nepauda šaubas par TN sistēmu, vismaz tiktāl, ciktāl par to Komisijai bija paziņots un saņemta Komisijas atļauja (TRLIS 124.–128. pants), jo arī šo pasākumu uzskatīja par esošo atbalstu. Lēmumā C(2011) 4494 (galīgā redakcija) tiek pieminēti un aprakstīti tikai šie divi pasākumi, jo tie ir svarīgi SNL elementi un ir saistīti ar pasākumiem, uz kuriem attiecas formālā izmeklēšana (TRLIS 115. panta 11. punkts un 48. panta 4. punkts un RIS 49. pants, kā arī RIS 50. panta 3. punkts un TN sistēmas piemērošana darbībām, kas neattiecas uz transportu).

(115) Komisija uzskata, ka TRLIS 115. panta 11. punktu un 48. panta 4. punktu un RIS 49. pantu, kā arī RIS 50. panta 3. punktu un TN sistēmas piemērošanu darbībām, kas neattiecas uz transportu, var nodalīt no citiem pasākumiem, kuri minēti iepriekšējā apsvērumā (t. i., TRLIS 115. panta 6. punkts un TRLIS 124.–128. pants), un tie neveido esošo atbalstu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 1. panta b) punktu, jo šie pasākumi tika ieviesti 2002. un 2003. gadā – pēc Spānijas pievienošanās ES – un tos sāka īstenot bez iepriekšējas atļaujas saņemšanas no Komisijas. Tāpēc attiecībā uz šiem pasākumiem Komisija pamatoti izmantoja procedūru, ko piemēro nelikumīgam atbalstam (Regulas (EK) Nr. 659/1999 1. panta f) punkts, 13. pants un 4. panta 4. punkts).

5.2. SNL KĀ SISTĒMAS NOVĒRTĒJUMS/INDIVIDUĀLU PASĀKUMU NOVĒRTĒJUMS

(116) Fakts, ka SNL sistēmu veido dažādi pasākumi, no kuriem ne visi ir ietverti Spānijas tiesību aktos, nav pietiekams, lai atturētu Komisiju aprakstīt un novērtēt SNL kā sistēmu. Kā skaidrots Lēmumā C(2011) 4494 (galīgā redakcija), Komisija uzskata, ka SNL darbībās izmantotie dažādie nodokļu pasākumi bija de jure vai de facto savstarpēji saistīti. De jure nomāto aktīvu priekšlaicīgas norakstīšanas diskrecionāra piemērošana (TRLIS 115. panta 11. punkts) atbilst nomāto aktīvu paātrinātas norakstīšanas priekšlaicīgai piemērošanai (TRLIS 115. panta 6. punkts). Līdzīgi RIS 50. panta 3. punktā paredzēts izņēmums saistībā ar speciālo procedūru, kas piemērojama TN sistēmas kontekstā. De jure RIS 50. panta 3. punkts attiecas tikai uz tiem kuģiem, kuriem ir tiesības izmantot TN sistēmu, un uz tiem līzinga līgumiem, kurus ir atļāvusi nodokļu administrācija. De facto tika uzskatīts, ka līzinga līgumus nodokļu administrācija apstiprināja tikai kontekstā ar nomāto aktīvu priekšlaicīgas norakstīšanas atļaujām. De jure priekšlaicīgu norakstīšanu var paredzēt attiecībā uz plašu aktīvu klāstu, kurus iespējami iegādājās, izmantojot līzinga līgumu. Tomēr priekšlaicīgas norakstīšanas nosacījumus var interpretēt un tos de facto uzskatīja par izpildītiem – un atļaujas izsniedza – tikai attiecībā uz kuģiem, kuriem ir tiesības piemērot TN sistēmu.

(117) Turklāt Komisija norāda, ka divi no trim galvenajiem pasākumiem, kas ietverti SNL, (priekšlaicīgas norakstīšanas diskrecionāra piemērošana un noteikumi par tiesībām izmantot TN sistēmu) stājās spēkā vienā un tajā pašā datumā (2002. gada 1. janvārī) saskaņā ar vieniem un tiem pašiem tiesību aktiem.

(118) Komisija arī norāda, ka, polemizējot par tiesisko paļāvību un vienlīdzīgu attieksmi, tās pašas trešās personas, kuras apšauba Komisijas globālo pieeju, uzskata, ka SNL sistēma ir ļoti līdzīga Francijas GIE Fiscaux shēmai. Fakts, ka visas Francijas pasākuma iezīmes tika iekļautas vienā tiesību aktā, noteikti norādīja uz globālu novērtējumu. Šajā ziņā pats fakts, ka uz dažādiem SNL elementiem ir attiecināmi dažādi tiesību akti, kuri de facto ir savstarpēji saistīti, nebūt neliecina par atšķirīgu pieeju.

(119) Tāpēc Komisija uzskata, ka Spānijas nodokļu līzings ir jāapraksta kā saistītu nodokļu pasākumu sistēma un jānovērtē to savstarpējā ietekme, ņemot vērā valsts noteiktās vai apstiprinātās de facto attiecības.

(120) Jebkurā gadījumā Komisija neizmanto tikai globālu pieeju. Līdztekus globālai pieejai Komisija arī analizēja individuālus pasākumus, kas veido SNL. Komisija uzskata, ka abas pieejas papildina viena otru un palīdz izdarīt konsekventus secinājumus. Lai noteiktu, kura SNL sistēmas radīto priekšrocību daļa veidojas vispārējo pasākumu rezultātā un kura – selektīvo pasākumu rezultātā, ir jāveic individuāls novērtējums. Individuāls novērtējums arī ļauj Komisijai vajadzības gadījumā noteikt, kura atbalsta daļa ir saderīga ar iekšējo tirgu un kura daļa būtu jāatgūst.

(121) Šī divējādā pieeja, kura tika izmantota arī Lēmumā C(2011) 4494 (galīgā redakcija), dod iespēju Komisijai definēt atskaites sistēmu katram individuālajam pasākumam un SNL sistēmai kopumā, lai noteiktu selektīvās priekšrocības, kuras veido valsts atbalstu. Attiecībā uz katru SNL darbību hipotētiskā analīze pati par sevi ir darbība, uz kuru pamatojoties tiks novērtēta atbalsta esamība, piemērojot tos pašus līguma noteikumus, bet tā netiks veikta attiecībā uz pasākumiem, kuri ir atzīti par valsts atbalstu. Šajā ziņā alternatīva darbība ar atšķirīgiem līguma un finansiālajiem nosacījumiem neveidotu piemērotu hipotētisku analīzi.

(122) Ekonomikas dalībnieki drīkst veidot savas aktīvu finansēšanas darbības pēc saviem ieskatiem un drīkst šim nolūkam izmantot vispārējus nodokļu pasākumus, kurus tie uzskata par vispiemērotākajiem. Tomēr, tā kā šīs darbības ietver tādu selektīvu nodokļu pasākumu izmantošanu, uz kuriem attiecas valsts atbalsta kontrole, šajos darījumos iesaistītie uzņēmumi ir iespējamie valsts atbalsta saņēmēji. No vienas puses, fakts, ka vairākas nozares vai uzņēmumu kategorijas ir noteiktas kā potenciālie saņēmēji, nenozīmē, ka SNL sistēma ir vispārējs pasākums (69). No otras puses, faktu, ka sistēma tiek izmantota, lai finansētu jūras kuģu iegādi, berbouta fraktēšanu un tālākpārdošanu, var uzskatīt par skaidru norādi, ka pasākums ir selektīvs no nozaru viedokļa.

5.3. ATBALSTA ESAMĪBA LESD 107. PANTA 1. PUNKTA IZPRATNĒ

(123) Saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu “ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”.

(124) Valsts atbalsta noteikumus piemēro tikai saimnieciskajā darbībā iesaistītiem uzņēmumiem. Turklāt LESD 107. panta 1. punktā paredzētie kritēriji ir kumulatīvi. Tāpēc novērtējamie pasākumi veido valsts atbalstu LESD izpratnē, ja tiek izpildīti visi iepriekš minētie nosacījumi. Pazīmes, kas liecina par nesaderīgu valsts atbalstu, ir šādas: — finansiālo atbalstu piešķir valsts un no valsts līdzekļiem, — finansiālo atbalstu piešķir atsevišķiem uzņēmumiem vai atsevišķu preču ražošanai, — finansiālais atbalsts rada konkurences izkropļojumus vai rada šādus draudus, un — finansiālais atbalsts ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm.

(125) Komisija ir veikusi novērtējumu divos dažādos līmeņos: — individuālo pasākumu līmenī, kurā Komisija apsver, vai katrs pasākums veido valsts atbalstu, neatkarīgi no tā izmantojuma SNL, — SNL sistēmas līmenī kopumā: kā jau norādīts, SNL izmanto šo pasākumu kombināciju, kuri ir de jure vai de facto savstarpēji saistīti.

5.3.1. Uzņēmumi LESD 107. panta nozīmē

(126) Komisija uzskata, ka visas SNL darbībās iesaistītās personas ir uzņēmumi LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, un Spānija (70) un neviena trešā persona to neapstrīd, jo minētie uzņēmumi nodarbojas ar preču un pakalpojumu piedāvāšanu tirgū (71). Konkrētāk, kuģu būvētavas piedāvā jaunbūvētus kuģus vai to būvēšanas, remonta un atjaunošanas pakalpojumus; līzinga sabiedrības piedāvā finansēšanas mehānismus; ekonomisko interešu grupas nodod fraktēšanai un pārdod kuģus; ieguldītāji piedāvā preces un pakalpojumus dažādos tirgos, izņemot gadījumus, kad ieguldītāji ir privātpersonas, kuras neveic saimniecisko darbību, un tādā gadījumā uz tiem šis lēmums neattiecas; kuģniecības sabiedrības piedāvā jūras transporta pakalpojumus; bankas piedāvā starpniecības un finanšu pakalpojumus; un citi starpnieki sniedz starpniecības vai konsultāciju pakalpojumus.

5.3.2. Selektīvu priekšrocību esamība

(127) Saskaņā ar iedibinātu judikatūru: “Līguma 107. panta 1. punktā ir uzlikts pienākums noskaidrot, vai konkrētajā tiesiskajā režīmā valsts pasākums ir tāds, kas rada priekšrocības “konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai” salīdzinājumā ar pārējiem, kas, ņemot vērā minētā režīma izvirzīto mērķi, atrodas faktiski un tiesiski līdzīgā situācijā. Ja tā notiek, tad attiecīgais pasākums atbilst selektivitātes nosacījumam” (72).

5.3.2.1. Paātrināta norakstīšana (TRLIS 115. panta 6. punkts) – 1. pasākums

(128) Komisija Lēmumā C(2011) 4494 (galīgā redakcija) norādīja, ka gadījumā, ja pasākums veidotu atbalstu, tam būtu jābūt esošajam atbalstam, un neveica novērtējumu. Formālās izmeklēšanas rezultātā Komisija tagad ir secinājusi, ka šis pasākums, atsevišķi ņemot, neveido valsts atbalstu, jo tas nerada priekšrocības konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai. Komisija norāda, ka pasākums ir piemērojams visiem uzņēmumiem, uz kuriem attiecas ienākumu nodoklis Spānijā, neatkarīgi no darbības nozares, uzņēmējdarbības norises vietas, uzņēmuma izmēra, juridiskā statusa vai aktīvu atrašanās vietas. Tas attiecas arī uz visām precēm bez izņēmuma, kurām piemēro norakstīšanu.

(129) Turklāt ierobežojums attiecībā uz nomātajiem aktīviem neveido selektivitātes elementu, jo jebkuru aktīvu iegādi var finansēt, izmantojot finanšu līzinga līgumus, kuri ir vispārīgi pieejami visu nozaru un izmēru uzņēmumiem. Nav norādes, ka pasākuma saņēmēji de facto ir konkrētas nozares vai konkrēti produkcijas veidi. Spānijas sniegtā statistika attiecībā uz to, kā Spānijas nodokļu maksātāji piemēro TRLIS 115. pantu (sk. nākamās diagrammas), liecina, ka finanšu līzingu izmanto uzņēmumi, kas pārstāv plašu ar nodokli apliekamo ieņēmumu spektru (45 % no deklarētajiem nodokļu maksātājiem, kuri piemēro 115. pantu, pelna mazāk nekā 1 miljonu euro un 70 % – mazāk nekā 3 miljonus euro) (sk. diagrammu kreisajā pusē). Maksimālā nodokļu priekšrocību summa, kuru var saņemt, veicot papildizdevumu atskaitījumu (73) saskaņā ar TRLIS 115. pantu, arī ir dažāda atkarībā no nodokļu maksātāja ieņēmumiem (sk. diagrammu labajā pusē). Avots: Ekonomikas un finanšu ministrija.

(130) Spānijas iestādes ir arī apstiprinājušas, ka līzinga līgumus un TRLIS 115. pantu var izmantot attiecībā uz aktīviem, kurus būvē (vai kuru izcelsmes valsts ir) citā dalībvalstī. Visbeidzot, Komisija norāda, ka TRLIS 115. panta 6. punkta piemērošanas nosacījumi ir skaidri, objektīvi un neitrāli, un to piemērošanai nav vajadzīga iepriekšēja atļauja. Tāpēc nodokļu administrācijai nav tiesību pēc saviem ieskatiem atļaut vai aizliegt piemērot šo pasākumu (74).

(131) Tāpēc Komisija secina, ka nomāto aktīvu paātrināta norakstīšana (TRLIS 115. panta 6. punkts) pati par sevi nerada selektīvu priekšrocību SNL darbībās iesaistītajām ekonomisko interešu grupām.

5.3.2.2. Nomāto aktīvu paātrinātas norakstīšanas diskrecionāra piemērošana (TRLIS 115. panta 11. punkts, 48. panta 4. punkts un RIS 49. pants) – 2. pasākums

(132) Nolietojuma noteikumos Spānijas tiesību aktos (TRLIS 11. pants) parasti ir paredzēts, ka aktīva vērtība saistībā ar tā norakstīšanu būtu jāsadala visā tā ekonomiskās dzīves laikā, t. i., no brīža, kad to sāk lietot saimnieciskajā darbībā. Saskaņā ar TRLIS 115. panta 6. punktu nomāto aktīvu paātrinātai norakstīšanai vajadzētu sākties aktīva darbības pirmajā dienā. Ar TRLIS 115. panta 11. punktu tiek radīta ekonomiska priekšrocība, jo šajā punktā ir atļauts sākt paātrinātu norakstīšanu pirms aktīva izmantošanas sākuma.

(133) Šī iespēja ir izņēmums no 115. panta 6. punktā minētajiem vispārējiem noteikumiem, un tās izmantošanai ir jāsaņem Spānijas iestāžu diskrecionāra atļauja; tāpēc šis pasākums sākotnēji šķiet selektīvs. Pretēji tam, ko apgalvo Spānija un dažas trešās personas, atļaujas piešķiršanas kritēriji nav skaidri un objektīvi, un pat ja tie būtu skaidri un objektīvi, ar to nebūtu pietiekami, lai izslēgtu to selektīvo raksturu (75). Komisija norāda, ka TRLIS 115. panta 11. punktā noteiktie kritēriji ir neskaidri un nodokļu administrācijai, kura saistībā ar to nav publicējusi nekādus administratīvus noteikumus vai skaidrojumus, ir jāsniedz to interpretācija. Priekšlaicīgas norakstīšanas diskrecionāra piemērošana, pamatojoties uz neskaidriem kritērijiem, rada selektivitāti SNL sistēmā pat tad, ja diskrecionāras pilnvaras netiek īstenotas patvaļīgi (76). Turklāt Komisija norāda, ka Spānija netika pārliecinoši paskaidrojusi, kāpēc ir jāizpilda visi TRLIS 48. panta 4. punktā un RIS 49. pantā paredzētie nosacījumi, lai izvairītos no pārkāpumiem. Piemēram, ir jāparedz aktīva saimnieciskā izmantojuma īpašās iezīmes (77), kā arī jāpierāda, ka aktīva izmantošana vai īpašumtiesību nodošana neietekmē ar nodokli apliekamo summu (78). Šie ierobežojumi netika pamatoti, tādējādi radot selektivitātes papildu elementus. Spānija arī nenorādīja, kāpēc ir jāsaņem iepriekšēja atļauja. Piemēram, līzinga darbību nodrošināšana šķiet vienlīdz svarīga, gan tāpēc, lai veiktu parastu aktīva līzinga/nolietojuma izmaksu atskaitīšanu vai piemērotu paātrinātu norakstīšanu, gan minētās norakstīšanas priekšlaicīgai piemērošanai. Tomēr pirmajiem pasākumiem nav jāsaņem iepriekšēja atļauja, un arī šo pasākumu gadījumā, šķiet, ka pietiekami būtu veikt nomāto aktīvu priekšlaicīgai norakstīšanai piemērojamo skaidro un objektīvo kritēriju ex-post pārbaudi.

(134) Lēmumā C(2011) 4494 (galīgā redakcija) saskaņā ar Komisijas sniegto informāciju norādīts, ka Spānijas iestādes sanāksmē apstiprināja, ka, pamatojoties uz izsniegtajām atļaujām, TRLIS 115. panta 11. punktā paredzētos nosacījumus uzskatīja par izpildītiem tikai tādu kuģu iegādes gadījumā, attiecībā uz kuriem parasta uzņēmumu ienākuma nodokļu režīma vietā piemēroja TN sistēmu (79) un ja pēc tam kuģa īpašumtiesības tika nodotas kuģniecības sabiedrībai, īstenojot iespēju berbouta fraktēšanas kontekstā. Spānija noliedza (80), ka tā ir veikusi šādu paziņojumu, bet atzina, ka ir bijušas interpretācijas grūtības (81). Komisija norāda, ka netika sniegti pierādījumi, ka atļaujas par priekšlaicīgas norakstīšanas piemērošanu ir piešķirtas citos apstākļos (82)

(135) Pamatojoties uz Spānijas iestāžu sniegtajiem piemēriem, šķiet, ka ekonomisko interešu grupu iesniegtajos pieprasījumos nodokļu administrācijai par priekšlaicīgu norakstīšanu ir sīki aprakstīta SNL organizācija un sniegti visi attiecīgie līgumi (jo īpaši kuģubūves līgums, līzinga līgums, berbouta līgums, iespēju līgumi, parāda uzņemšanās un atlaišanas nolīgums). Saskaņā ar Spānijas sniegto informāciju šie elementi ir vajadzīgi, lai pārbaudītu atbilstību TRLIS 115. panta 11. punktā un 48. panta 4. punktā, kā arī RIS 49. pantā paredzētajiem nosacījumiem.

(136) Tomēr Komisija norāda, ka īstenošanas noteikumos paredzētā procedūra (83) piešķir nodokļu administrācijai ievērojamas diskrecionāras pilnvaras interpretēt juridiskās prasības un iespējami noteikt papildu nosacījumus. Proti, administrācija drīkst prasīt papildu informāciju, kuru tā uzskata par vajadzīgu novērtēšanai (84). Šajā ziņā Komisija arī norāda, ka dažos sniegtajos piemēros iesniedzēju pieprasījumi ietvēra arī papildu pielikumus, kuri nav vajadzīgi, lai pierādītu atbilstību TRLIS 115. panta 11. punktā un 48. panta 4. punktā, kā arī RIS 49. pantā paredzētajiem nosacījumiem; šādi pielikumi bija, piemēram, 1) sīki izstrādāts vispārējo nodokļu priekšrocību aprēķins un informācija, kā tās tiks sadalītas starp kuģniecības sabiedrību, no vienas puses, un EIG vai tās ieguldītājiem, no otras puses; 2) kuģu būvētavas paziņojums, kurā sīki izklāstīti ekonomiskie un sociālie labumi, kas paredzēti kuģubūves līgumā. Saskaņā ar dažu sūdzības iesniedzēju sniegto informāciju šos dokumentus nodokļu administrācija pieprasa atļauju izsniegšanas kontekstā. Saskaņā ar Spānijas sniegto informāciju šos elementus pieteikumu iesniedzēji (EIG) iesniedza pēc savas iniciatīvas. Šajos dokumentos norādīts, ka tiek ņemta vērā kuģubūves līgumu nozīme Spānijas ekonomikā, kā arī SNL darbības radītā vispārējā nodokļu priekšrocība.

(137) Komisija secina, ka obligāta iepriekšēju atļauju saņemšanas procedūra, tas, ka TRLIS 115. panta 11. punktā un 48. panta 4. punktā un RIS 49. pantā minēto nosacījumu neskaidrības dēļ ir nepieciešama to interpretācija, un nodokļu administrācijas iespēja pieprasīt jebkurus papildu dokumentus vai informāciju skaidri pierāda, ka nodokļu administrācijai ir plašas diskrecionāras pilnvaras, lai pildītu uzdevumu, kas saistīts ar atļauju izsniegšanu SNL darbībām.

(138) Kā norādīts Komisijas Paziņojumā par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu pasākumiem, kas saistīti ar tiešajiem nodokļiem uzņēmējdarbībai (turpmāk “Paziņojums par fiskālu palīdzību”) (85), Tiesa atzīst, ka diskrecionāra izturēšanās pret ekonomikas dalībniekiem var nozīmēt, ka vispārēja pasākuma individuāla piemērošana pārvēršas selektīvā pasākumā, jo īpaši, ja diskrecionāru pilnvaru īstenošana pārsniedz vienkāršu nodokļu ieņēmumu pārvaldību, atsaucoties uz objektīviem kritērijiem (86), (87).

(139) Tāpēc Komisija uzskata, ka nomāto aktīvu priekšlaicīgas norakstīšanas diskrecionāra piemērošana, izmantojot TRLIS 115. panta 11. punktu un 48. panta 4. punktu, kā arī RIS 49. pantu, rada selektīvu priekšrocību SNL darbībās iesaistītajām ekonomisko interešu grupām un to ieguldītājiem.

5.3.2.3. Ekonomisko interešu grupu pārredzamība nodokļu ziņā (TRLIS 48. pants) – 3. pasākums

(140) Komisija uzskata, ka TRLIS 48. un 49. pantā ietvertais ekonomisko interešu grupu nodokļu pārredzamības statuss dod iespēju dažādiem uzņēmumiem pievienoties un finansēt jebkuru ieguldījumu vai veikt jebkuru saimniecisko darbību. Tāpēc šis pasākums nerada selektīvu priekšrocību ekonomisko interešu grupām vai to biedriem.

5.3.2.4. Tonnāžas nodokļu sistēma (TRLIS 124.–128. pants) – 4. pasākums

(141) Kā skaidrots iepriekš 2.2.4. iedaļā, TN sistēma veido esoša valsts atbalsta shēmu, ko Komisija 2002. gada 27. februārī apstiprināja ar Lēmumu C(2002) 582 (galīgā redakcija). Tajā ietverti TRLIS 125. panta 2. punktā paredzētie noteikumi par attieksmi pret slēptiem nodokļu parādiem un kapitāla pieaugumu saistībā ar tādu izmantotu vai lietotu aktīvu pārvietošanu uz TN sistēmu, uz kuriem pirms tam ir attiekusies vispārējā nodokļu sistēma.

(142) Kā skaidrots 17. apsvērumā iepriekš, parastā situācijā, t. i., ja uzņēmums turpina izmantot vispārējo uzņēmuma ienākuma nodokļa sistēmu tā vietā, lai pārietu uz TN sistēmu, nodokļu priekšrocība, kas pirmajos gados rodas aktīvu priekšlaicīgas vai paātrinātas norakstīšanas rezultātā (pieaugoši slēpti nodokļu parādi), tiek kompensēta lielā mērā turpmākajos gados (sarūkoši slēpti nodokļu parādi) vai pēc aktīva pārdošanas vai demontāžas (kapitāla pieauguma aplikšana ar nodokli). Visā periodā šā procesa rezultātā tiek atlikti konkrētas nodokļa summas maksājumi. Tā kā saskaņā ar TN sistēmu maksātais nodoklis nav atkarīgs no starpības starp ieņēmumiem un izdevumiem, pāreja uz TN sistēmu perioda vidū nozīmē, ka slēptie nodokļu parādi netiek nomaksāti.

(143) Salīdzinājumā ar norisēm vispārējās nodokļu sistēmas kontekstā slēpto nodokļu parādu nomaksas atlikšana saskaņā ar TN sistēmu, kas atļauta ar TRLIS 125. panta 2. punktu, rada papildu selektīvu ekonomisku priekšrocību uzņēmumiem, kuri pāriet uz TN sistēmu, atšķirībā no uzņēmumiem, kas turpina izmantot vispārējo nodokļu sistēmu.

(144) Kā skaidrots turpmāk 5.4. iedaļā, Komisijas apstiprinātā TN sistēma neattiecas uz saistībā ar berbouta fraktēšanu iegūto ieņēmumu nodokļu režīmu un tādējādi veido nevis esošu, bet jaunu atbalstu.

5.3.2.5. RIS 50. panta 3. punkts – 5. pasākums

(145) Salīdzinot ar to paziņotās TN shēmas daļu, par kuru tika saņemta atļauja, RIS 50. panta 3. punktā paredzētas šādas papildu priekšrocības: nosakot izņēmumu no TRLIS 125. panta 2. punkta parastas piemērošanas, daži jūras kuģi, kas parasti būtu jāuzskata par izmantotiem vai lietotiem, tiek uzskatīti par jauniem, pārejot uz TN sistēmu. Tāpēc tiek pilnībā atcelta to slēpto nodokļu parādu nomaksa, kurus parasti atceļ līdz aktīva pārdošanai vai demontāžai saskaņā ar TRLIS 125. panta 2. punktu. Šī atcelšana veido ekonomisku priekšrocību.

(146) Ar RIS 50. panta 3. punktu radītā ekonomiskā priekšrocība ir selektīva, jo tā nav pieejama attiecībā uz visiem aktīviem. Tā nav pieejama pat attiecībā uz visiem kuģiem, uz kuriem attiecas TN shēma un TRLIS 125. panta 2. punkts. Faktiski šī priekšrocība ir pieejama tikai ar nosacījumu, ka kuģis ir iegādāts, izmantojot finanšu līzinga līgumu, kuram iepriekš nodokļu administrācija ir izsniegusi atļauju. Kā jau minēts, Spānijas iestādes ir apstiprinājušas, ka nodokļu administrācija uzskata šo nosacījumu par faktiski izpildītu tikai tad, ja par finanšu līzinga līgumu bija saņemta atļauja kontekstā ar pieteikumu par priekšlaicīgu norakstīšanu saskaņā ar TRLIS 115. panta 11. punktu. Ne Spānija, ne kāda no trešām personām nav atsaukusies uz citiem apstākļiem, kas ļautu nodokļu administrācijai iepriekš izsniegt atļauju par līzinga līgumu. Kā minēts 5.3.2.2. iedaļā iepriekš, nodokļu administrācija piešķīra šīs atļaujas ievērojamu diskrecionāru pilnvaru kontekstā un tikai attiecībā uz jaunbūvētiem jūras kuģiem.

(147) Pretēji Spānijas un dažu trešo personu izvirzītajam argumentam RIS 50. panta 3. punktā nav paredzēts paziņotās īpašās procedūras vai “izmantota kuģa” jēdziena skaidrojums. Ņemot vērā, ka nomāti kuģi dienā, kad nomnieks īsteno pirkšanas iespēju, joprojām ir jauni, ja nodokļu administrācija iepriekš bija apstiprinājusi līzinga līgumu, notiek novirze no TRLIS 125. panta 2. punktā ietvertas īpašās procedūras (88). Šī selektivitāte rada papildu priekšrocību, kavējot turpmākā kapitāla pieauguma aplikšanu ar nodokli.

(148) Komisija uzskata, ka šīs papildu selektīvās priekšrocības piešķiršanu, kura var izpausties, vai nu atsaucoties uz vispārēju nodokļu shēmu, vai atsaucoties uz parastu alternatīvas TN sistēmas izmantošanu un TRLIS 125. panta 2. punktu, ko atļāvusi Komisija, nevar pamatot ar Spānijas nodokļu sistēmas būtību un vispārējo shēmu.

(149) Komisija ir apstiprinājusi TRLIS 125. panta 2. punktu kā īpašu procedūru, ar kuru paredzēts novērst 125. panta 1. punkta ļaunprātīgu izmantošanu, t. i., neļaut uzņēmumiem pārvietot izmantotus kuģus un tādus kuģus, kuriem ir aprēķināts pārmērīgs nolietojums, uz TN sistēmu ar vienīgo nolūku tos pārdot un saņemt ievērojamu kapitāla pieaugumu, kas saskaņā ar TN shēmu ir atbrīvots no nodokļa. Šajā ziņā Komisija norāda, ka SNL darbībās parasti ir iesaistītas ekonomisko interešu grupas, kuras nomā vienu kuģi, tad neilgu brīdi kļūst par tā īpašnieku un pēc tam, pašas to neizmantojot, pāriet uz TN shēmu uz neilgu laikposmu, kas vajadzīgs, lai īstenotu līzinga līguma iespēju un nodotu sava vienīgā kuģa īpašumtiesības kuģniecības sabiedrībai. Nešķiet, ka šīs darbības atbilst TN sistēmas mērķiem, kuri paredzēti Jūras transporta pamatnostādnēs.

(150) Tāpēc Komisija nepiekrīt, ka ir loģiski uzskatīt kuģi par “jaunu” iespējas īstenošanas datumā tāpēc, ka neviens pirms nomnieka to nav izmantojis, vai tāpēc, ka par šīs iespējas izmantošanu jau bija panākta vienošanās, parakstot līzinga līgumu.

(151) Attiecībā uz pirmo šā argumenta daļu Komisija norāda, ka nošķiršanas noteikumu piemēro arī kuģiem, kurus viens uzņēmējs pārvieto no parastas nodokļu sistēmas uz TN sistēmu, t. i., nemainot īpašnieku un nenododot to trešām personām izmantošanai.

(152) Attiecībā uz otro daļu fakts, ka vienošanās par iespēju jau ir panākta, nepalīdz noteikt, vai kuģis ir jauns. Komisija nesaņēma skaidrojumu, kāpēc iespējas īstenošanas dienā šādu kuģi būtu jāuzskata par jaunu, neatkarīgi no tā, kurš ir īpašnieks. Komisija nesaņēma arī pārliecinošu skaidrojumu, kāpēc šī hipotēze būtu pieņemama tikai tad, ja nodokļu administrācija ir iepriekš apstiprinājusi līzinga līgumu.

(153) Šajā ziņā Komisija norāda, ka kapitāla pieaugums nebūtu jāatbrīvo no nodokļa, lai gan RIS 50. panta 3. punktā norādīts, ka kuģus uzskata par jauniem līzinga līguma parakstīšanas dienā, neņemot vērā iespējas īstenošanas datumu. Šādā gadījumā EIG būtu jāuzskata par kuģa īpašnieku pirms tā pārvietošanas uz TN sistēmu, kuģis būtu jāuzskata par izmantotu vai lietotu, pievienojoties TN sistēmai un būtu jāpiemēro TRLIS 125. panta 2. punkts, kas izraisītu slēpto nodokļu parādu nomaksas atlikšanu vai nodokļu aprēķināšanu par kapitāla pieaugumu, kad kuģis tiek pārdots vai demontēts.

(154) Tāpēc Komisija uzskata, ka RIS 50. panta 3. punkts rada selektīvu priekšrocību uzņēmumiem (t. i., EIG vai to investoriem, kuri ir iesaistīti SNL darbībās), kuri iegādājas kuģus, izmantojot nodokļu administrācijas iepriekš atļautos finanšu līzinga līgumus.

5.3.2.6. SNL kopumā radītā selektīvā priekšrocība. Priekšrocības saņēmēji

(155) SNL kopumā radīto ekonomisko priekšrocību summa veido priekšrocību, kuru EIG nebūtu saņēmusi, ja veiktu to pašu finansēšanas darbību, piemērojot tikai vispārējus pasākumus. Praksē šī priekšrocība atbilst to priekšrocību summai, kuras EIG iegūtu, piemērojot iepriekš minētos selektīvos pasākumus, proti: — ietaupītie procenti par tām nodokļu maksājumu summām, kuras atliktas saskaņā ar priekšlaicīgu norakstīšanu (TRLIS 115. panta 11. punkts un 48. panta 4. punkts, kā arī RIS 49. pants), — nesamaksātās nodokļu summas vai par tām nodokļu summām ietaupītie procenti, kuras atliktas saskaņā ar TN shēmu (TRLIS 128. pants), ņemot vērā, ka EIG nebija tiesību uz TN shēmu, — nesamaksātās nodokļu summas par kapitāla pieaugumu, kas iegūts, pārdodot kuģi saskaņā ar RIS 50. panta 3. punktu.

(156) Aplūkojot SNL kopumā, priekšrocība ir selektīva, jo uz to attiecās diskrecionāras pilnvaras, kuras piešķirtas nodokļu administrācijai saistībā ar obligātu iepriekšēju atļaujas saņemšanas procedūru un priekšlaicīgai norakstīšanai piemērojamo nosacījumu neprecīzo formulējumu. Tā kā citi pasākumi, kurus piemēro tikai jūras transporta pasākumiem, kuri ir atbilstīgi saskaņā ar Jūras transporta pamatnostādnēm un jo īpaši TRLIS 50. panta 3. punktu, ir atkarīgi no minētās iepriekšējās atļaujas, visa SNL sistēma ir selektīva. Tāpēc nodokļu administrācijai būtu jāatļauj tikai tās SNL darbības, kuras paredzētas jūras kuģu finansēšanai (nozaru selektivitāte). Spānijas iesniegtie statistikas dati liecina, ka visas 273 SNL darbības, kuras bija notikušas līdz 2010. gada jūnijam, attiecas uz jūras kuģiem.

(157) Šajā ziņā ar faktu, ka visām kuģniecības sabiedrībām, tostarp citās dalībvalstīs dibinātām sabiedrībām, ir iespēja piekļūt SNL finansēšanas darbībām, nevar grozīt secinājumu, ka shēma sniedz priekšrocības konkrētām darbībām, proti, jūras kuģu iegādei, izmantojot līzinga līgumus, īpaši ņemot vērā berbouta fraktēšanu un tālākpārdošanu.

(158) Eiropas kuģu būvētavas sūdzējās par vairākiem gadījumiem, kad tām nebija piekļuves Spānijas banku finansējumam, kas paredzēts SNL.

(159) Lēmumā par formālas izmeklēšanas procedūras uzsākšanu Komisija konstatēja, ka visi ar SNL saistītie kuģi, izņemot vienu kuģi, tika būvēti Spānijas kuģu būvētavās. Komisija pauda šaubas (89), ka šo iznākumu varētu pamatoti skaidrot tādu darbību kontekstā, kuras notikušas tikai ekonomikas dalībnieku brīvas izvēles rezultātā brīvā un konkurētspējīgā tirgū.

(160) Tomēr, tā kā nav pierādījumu, ka tika noraidīti pieteikumi attiecībā uz tādu kuģu iegādi, kuri nav būvēti Spānijā, Komisija nevar konstatēt, ka SNL bija de facto paredzēta tikai Spānijas kuģu iegādei. Turklāt Komisija norāda, ka, atbildot uz iespējamā ieguldītāja 2008. gada 1. decembrī uzdoto jautājumu, Spānijas nodokļu administrācija ar saistošu paziņojumu skaidri apstiprināja, ka SNL piemēro kuģiem, kas ir būvēti citās ES dalībvalstīs (90). Šajā situācijā Komisija secina, ka SNL neietver ne papildu selektivitātes elementu, lai sniegtu priekšrocību Spānijas kuģu būvētavām, ne diskrimināciju, kuras pamatā ir kuģu būvētavas darbības vieta.

(161) Komisija uzskata, ka priekšrocība tiek piešķirta EIG un (saskaņā ar pārredzamību) tās ieguldītājiem. EIG ir juridiska persona, kas piemēro visus nodokļu pasākumus un vajadzības gadījumā iesniedz pieprasījumus nodokļu administrācijai atļauju saņemšanai. Piemēram, netiek apstrīdēts, ka EIG vārdā tika iesniegti pieprasījumi par priekšlaicīgas norakstīšanas vai TN piemērošanu. No nodokļu perspektīvas EIG ir nodokļu ziņā pārredzama struktūra un tās ar nodokli apliekamie ieņēmumi vai attaisnotie izdevumi tiek automātiski nodoti ieguldītājiem.

(162) No ekonomikas viedokļa SNL darbības laikā ievērojama EIG saņemtās nodokļu priekšrocības daļa tiek nodota kuģniecības sabiedrībai, izmantojot cenu atlaidi. Pielikumos, kas pievienoti dažiem dokumentiem, kurus EIG iesniedz, pieprasot iepriekšēju atļauju priekšlaicīgai norakstīšanai (sk. 168. apsvērumu turpmāk) var gūt apstiprinājumu, ka SNL darbībās iesaistītie uzņēmēji uzskata, ka darbības rezultātā saņemtās nodokļu priekšrocības tiek sadalītas starp ekonomisko interešu grupām vai to ieguldītājiem un kuģniecības uzņēmumiem. Taču jautājums par šīs priekšrocības attiecināmību uz valsti tiks aplūkots nākamajā iedaļā.

(163) Lai gan citi SNL darījumu dalībnieki, piemēram, kuģu būvētavas, līzinga sabiedrības un citi starpnieki, gūst labumu no šīs priekšrocības netiešas ietekmes, Komisija uzskata, ka sākotnēji EIG un tās ieguldītāju saņemtā priekšrocība tiem netiek nodota.

5.3.3. Valsts resursu nodošana un attiecināmība uz valsti

Valsts resursi

(164) Iepriekš 2., 4. un 5. pasākumā minētās selektīvās priekšrocības ekonomisko interešu grupām un to biedriem (sk. 5.3.2.2., 5.3.2.4. un 5.3.2.5. iedaļu) rodas nodokļu tiesību aktu noteikumu piemērošanas rezultātā.

(165) Izmantojot valsts resursus katram no SNL darījumiem, netiek saņemti procenti, jo nodokļu maksājumi tiek atlikti, izmantojot nomāto aktīvu priekšlaicīgu norakstīšanu, netiek iegūti nodokļi, jo EIG nesamaksā slēpto nodokļu parādu, pārejot no parastas uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēmas uz TN shēmu, un netiek iegūti nodokļi, jo kapitāla pieaugums, ko saņem, ja kuģa īpašumtiesības nodod kuģniecības sabiedrībai, netiek aplikts ar nodokli. SNL sistēma kopumā rada nepārprotamus nodokļu ieņēmumu zaudējumus, kas ir vienādi ar fiskālo izdevumu un neiekasēto procentu veidā iztērētajiem valsts līdzekļiem.

(166) SNL darbību kontekstā sākotnēji valsts nodod savus resursus EIG, finansējot selektīvās priekšrocības. Tad EIG, izmantojot pārredzamību nodokļu ziņā, nodod valsts resursus saviem ieguldītājiem.

Attiecināmība

(167) Attiecīgie pasākumi izriet no Spānijas nodokļu tiesību aktiem un Spānijas nodokļu administrācijas piešķirtajām atļaujām gan attiecībā uz priekšlaicīgas norakstīšanas, gan TN shēmas izmantošanu. Šīs atļaujas tika piešķirtas tādu individuālu pasākumu piemērošanai kā EIG nomātā kuģa priekšlaicīga (paātrināta) norakstīšana vai EIG pāreja uz TN. Turklāt, pamatojoties uz Spānijas iestāžu sniegtajiem piemēriem, atļauju saņemšanas process bija jāiziet obligāti, lai nonāktu pie finansēšanas darbībām.

(168) Saskaņā ar sūdzību iesniedzēju sniegto informāciju nodokļu administrācijai būtu jāpārbauda nodokļu ieguvuma sadalījumā starp kuģniecības sabiedrību, no vienas puses, un ieguldītājiem, no otras puses, un attiecīgā gadījumā būtu jāiejaucas. Pamatojoties uz Spānijas iestāžu sniegtajiem piemēriem, šķiet, ka nodokļu administrācijai iesniegtie pieprasījumi priekšlaicīgas norakstīšanas atļauju saņemšanai vispārīgi ietver SNL struktūras radītās vispārējās nodokļu priekšrocības aprēķinu un informāciju, kā šī nodokļu priekšrocība tiek sadalīta starp kuģniecības sabiedrību un EIG ieguldītājiem, vai jebkurā gadījumā ietver vajadzīgos elementus šāda aprēķina veikšanai.

(169) Tomēr visas ekonomiskās sekas, kas rodas, piešķirot ekonomisko interešu grupām nodokļu priekšrocības, ir starp privātām struktūrām veiktu tiesisko darījumu kombinēšanas rezultāts. Saskaņā ar piemērojamiem noteikumiem uz ekonomisko interešu grupām nav attiecināms pienākums nodot daļu no nodokļu priekšrocības kuģniecības sabiedrībām un vēl mazāk – kuģu būvētavām vai starpniekiem. Taisnība, ka nodokļu administrācijai ir plaša rīcības brīvība un šajā kontekstā tā novērtē visa darījuma ekonomisko ietekmi, bet ar to nav pietiekami, lai konstatētu, ka tieši Spānijas iestādes lemj par priekšrocības daļas nodošanu kuģniecības sabiedrībām vai par nodošanai paredzēto summu. Šī situācija atšķiras no situācijām, kas tika pārbaudītas saistībā ar Lēmumu par Air Caraïbes vai Lēmumu par Francijas GIE Fiscaux, kurās bija paredzēts, ka ieguldītājiem ir juridisks pienākums nodot vismaz 60 % vai divas trešdaļas no priekšrocības lietotājiem, un Francijas iestādes pārbaudīja, vai katrā darījumā tiek ievērota šī prasība.

(170) Tādējādi selektīvās priekšrocības tika piešķirtas, izmantojot valsts resursus. Tās ir skaidri attiecināmas uz Spānijas valsti, jo dod labumu ekonomisko interešu grupām un to ieguldītājiem. Tomēr tas neattiecas uz priekšrocībām, kuras saņēma kuģniecības sabiedrības, un a fortiori netiešajām priekšrocībām, kuras guva kuģu būvētavas un starpnieki.

5.3.4. Konkurences izkropļojums un ietekme uz tirdzniecību

(171) Visbeidzot, šī priekšrocība draud izkropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Ja dalībvalsts piešķirtais atbalsts stiprina uzņēmuma stāvokli salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, kuri konkurē ES iekšējā tirgū, var uzskatīt, ka minētais atbalsts ietekmē šos uzņēmumus (91). Pietiek ar to, ka atbalsta saņēmējs konkurē ar citiem uzņēmumiem tirgos, kas ir atvērti konkurencei (92) un tirdzniecībai starp dalībvalstīm.

(172) Šajā gadījumā ieguldītāji, t. i., ekonomisko interešu grupu biedri, aktīvi darbojas dažādās ekonomikas nozarēs, īpaši nozarēs, kuras ir atvērtas ES iekšējam tirgum. Turklāt, izmantojot SNL darbības, tie ar ekonomisko interešu grupu palīdzību aktīvi nodarbojas ar berbouta fraktēšanu un jūras kuģu iegādi un pārdošanu saistītos tirgos, kuri ir atvērti ES iekšējai tirdzniecībai. SNL sniegtās priekšrocības stiprina to stāvokli attiecīgajos tirgos, tādējādi izkropļojot vai draudot izkropļot konkurenci.

(173) Tāpēc ekonomisko interešu grupu un to ieguldītāju, kuri gūst labumu no pārbaudāmajiem pasākumiem, saņemtās ekonomiskās priekšrocības var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm un izkropļot konkurenci iekšējā tirgū.

5.4. ESOŠS VAI NELIKUMĪGS ATBALSTS

(174) Regulas (EK) Nr. 659/1999 1. panta b) punktā (93) paredzētas dažādas situācijas, kurās atbalstu uzskata par pastāvošu atbalstu. Saskaņā ar šajā lietā saņemtajiem iesniegumiem pastāvošais (esošais) atbalsts būtu i) atbalsts, kas pastāvēja pirms Līguma stāšanās spēkā Spānijā, vai ii) atbalsts, kuru Komisija ir iepriekš apstiprinājusi.

Tonnāžas nodoklis veido esošu atbalstu, bet tā piemērošana ieņēmumiem, kas saņemti no berbouta fraktēšanas, veido jaunu atbalstu

(175) No pakalpojumiem, kuri kvalificējami kā valsts atbalsts (94), Komisija uzskata, ka tikai TN sistēmas tiesību normas (TRLIS 124.–128. pants, 4. pasākums) veido esoša valsts atbalsta shēmu, jo Komisija to apstiprināja 2002. gadā.

(176) Tomēr Komisija uzskata, ka nodokļu līzinga darbībās iesaistītās ekonomisko interešu grupas neatbilst visiem nosacījumiem, lai tām būtu tiesības uz Spānijas TN.

(177) Komisija apstiprināja Spānijas TN kā saderīgu atbalstu, pamatojoties uz Jūras transporta pamatnostādnēm, kuras piemēro tikai uzņēmumiem, kas patiešām veic jūras transporta darbības (95) vai nu ar saviem vai fraktētiem kuģiem. Izņēmuma veidā TN var piemērot darbībām, kuras pamatnostādnēs tiek uzskatītas par palīgdarbībām vai jūras transportam pielīdzināmām darbībām. Piemēram, noteiktā situācijā atbalstam drīkst kvalificēties kuģa pārvaldības, bagarēšanas vai buksēšanas (vilkšanas) darbības (96). Pretēji tam, tikai kuģa īpašumtiesības, kuģa iegādi, izmantojot finanšu līzingu, vai tā īrēšanu vai nodošanu fraktēšanai trešām personām, neuzņemoties visu atbildību par kuģa darbību, nevar uzskatīt par darbībām, kas ir attiecīgi kvalificējamas. TN sistēmas atbalsta saņēmējam acīmredzami jābūt uzņēmējam, kurš ar kvalificēšanai atbilstošu kuģi veic kvalificēšanai atbilstošu transporta darbību.

(178) Taisnība, ka izņēmuma veidā Komisija kā daļu no noteiktām paziņotām TN shēmām iepriekš ir atļāvusi veikt berbouta fraktēšanas darbības, paredzot tās uz laiku un noteiktā situācijā saistībā ar kapacitātes pārpalikumu (97). Šādos apstākļos attiecīgo uzņēmumu pamatdarbība joprojām ir saistīta ar jūras transportu un ieņēmumus no berbouta fraktēšanas darbībām var uzskatīt par ieņēmumiem no palīgdarbības. Šī pielaide pilnībā atbilst Jūras transporta pamatnostādņu mērķiem: “saglabāt un uzlabot prasmes jūrniecības jomā, kā arī nodrošināt Eiropas jūrniekiem darbavietas un sekmēt to izveidi” un “veicināt dalībvalstīs reģistrēto jūrniecības nozaru kopu stiprināšanu, saglabājot vispārēju flotes konkurētspēju pasaules tirgos” (98)

(179) Saskaņā ar Jūras transporta pamatnostādnēm Komisijas 2002. gada 27. februāra Lēmumā C(2002) 582 (galīgā redakcija), ar ko tika dota atļauja Spānijas TN sistēmai, skaidri norādīts, ka tikai jūras transports kvalificējas TN (99). Konkrēti, 2.4. iedaļā “Saņēmēji” paredzēts, ka: “Tonnāžas nodokļa shēmas saņēmēji var būt saskaņā ar Spānijas tiesību aktiem reģistrētas jūrniecības sabiedrības, kuru darbība ietver īpašumā esošu un nofraktētu kuģu izmantošanu” (mūsu izcēlums), un 2.5. iedaļā “Darbības/kuģi, kas kvalificējas” paredzēts, ka: “Tonnāžas nodokļa shēma attiecas tikai uz ienākumiem no jūras kuģiem, kurus izmanto jūras transporta darbībām. Darbības, kas kvalificējas, paredzētas, lai iekļautu tikai jūras transportu” (mūsu izcēlums).

(180) No Komisijas 2002. gada lēmuma, kura pamatā ir Jūras transporta pamatnostādnes, formulējuma izriet, ka uzņēmumi, kuri saskaņā ar Spānijas tiesību aktiem ir atzīti par kuģu īpašniekiem, drīkst gūt labumu no TN sistēmas, ja tie veic jūras transporta darbības, kas kvalificējas, nepārsniedzot to robežas.

(181) Komisija uzskata, ka SNL darbībās iesaistīto ekonomisko interešu grupu veiktās darbības nevar uzskatīt par transporta darbībām. EIG, pārejot uz TN sistēmu, nomā vienu kuģi no līzinga sabiedrības un nodod to fraktēšanai