ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1)

regulas 3.a pantu aizstāj ar šādu: “3.a pants Īpašie noteikumi tarifa kvotām attiecībā uz Marokas izcelsmes tomātiem 1. Attiecībā uz tomātiem ar KN kodu 0702 00 00, kas laisti brīvā apgrozībā katrā periodā no 1. oktobra līdz 31. maijam (turpmāk – “tirdzniecības gads”), ikmēneša tarifa kvotu daļas, ko nosaka II pielikumā ar kārtas numuru 09.1104 attiecīgi no 1. oktobra līdz 31. decembrim un no 1. janvāra līdz 31. martam, izmantošanu katru gadu pārtrauc 15. janvārī un Komisijas otrajā darbadienā pēc 1. aprīļa. Nākamajā Komisijas darbadienā Komisijas dienesti noteiks katras šīs tarifa kvotas neizmantoto atlikumu un šo neizmantoto atlikumu darīs pieejamu papildu tarifa kvotas ietvaros, kuru piemēro šim tirdzniecības gadam ar kārtas numuru 09.1112. No datumiem, kad pārtrauc ikmēneša tarifa kvotas, jebkuras pārtrauktās ikmēneša tarifa kvotu daļas izmantošanu ar atpakaļejošu datumu novembrī, decembrī un no janvāra līdz martam un jebkāda neizmantota daudzuma turpmāku atdošanu jebkurām pārtrauktām ikmēneša tarifa kvotām veic attiecībā uz papildu tarifa kvotu, ko piemēro ar kārtas numuru 09.1112 par minēto tirdzniecības gadu. Sīki norādījumi par tarifa kvotas ar kārtas numuru 09.1112 pārvaldību ir ietverti 2. punktā. 2. Papildu tarifa kvotas, kas noteikta II pielikumā ar kārtas numuru 09.1112, ikmēneša izmantošana periodā no 1. novembra līdz 31. maijam attiecībā uz tomātiem ar KN kodu 0702 00 00, kuru izcelsme ir Marokā un kuri laisti brīvā apgrozībā Eiropas Savienībā, ir ierobežota līdz 30 % no sākotnējā daudzuma 28 000 tonnu neto svara. Tarifa kvotu ar kārtas numuru 09.1112 pārvalda kā pamata tarifa kvotu ar 7 ikmēneša tarifa apakškvotām, ko piemēro ar kārtas numuru 09.1193. Labumu no šo tarifu koncesijas var piešķirt, tikai deklarējot kārtas numuru 09.1193.”;
(2)

Turklāt ar Regulu (ES) Nr. 494/2011 spēkā esošo ierobežojumu kadmija un kadmija savienojumu lietošanai sintētiskos organiskos polimēros (plastmasas materiāls) attiecināja uz visiem plastmasas materiāliem, paredzot atkāpi tāda pārstrādāta PVC izmantošanai, kas satur kadmiju, konkrētu būvniecības izstrādājumu ražošanā. Šo atkāpi piešķīra, ņemot vērā apspriešanos ad hoc ekspertu sanāksmē par riska pārvaldību saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1907/2006 un rezultātus, kas izriet no 2010. gada janvārī publicētā pētījuma Socio-Economic Impact of a Potential Update of the Restrictions on the Marketing and Use of Cadmium in jewelleries, brazing alloys and PVC (4). Par visiem ierobežojuma elementiem apspriedās arī ar dalībvalstu kompetentajām iestādēm, kuras ir atbildīgas par Regulas (EK) Nr. 1907/2006 īstenošanu, un ar ieinteresētajām personām.
(10)

Attiecīgais ražojums ir tāds pats, kā definēts galīgo pasākumu regulas 1. pantā, proti, Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes neleģētā tērauda neplakētas vai nepārklātas stieples, neleģētā tērauda plakētas vai ar cinku pārklātas stieples un neleģētā tērauda plakētu vai neplakētu un pārklātu vai nepārklātu stiepļu vijumi, kam ir ne vairāk kā 18 stieples ar oglekļa saturu pēc svara 0,6 % vai vairāk, kā šķērsgriezuma maksimālais izmērs pārsniedz 3 mm un kas šobrīd atbilst KN kodiem ex 7217 10 90, ex 7217 20 90, ex 7312 10 61, ex 7312 10 65 un ex 7312 10 69.
(5)

Ierakstu "Yahia Djouadi (alias a) Yahia Abou Ammar; b) Abou Ala). Dzimšanas datums: 1.1.1967. Dzimšanas vieta: M’Hamid,Wilaya (province) of Sidi Bel Abbes, Alžīrija. Valstspiederība: Alžīrijas. Papildu informācija: a) ir viens no Al-Qaida organizācijas līderiem Islama Magrebas valstīs; b). Atrodas Mali ziemeļos no 2008. gada jūnija; c) mātes vārds: Zohra Fares. Tēva vārds: Mohamed." sadaļā "Fiziskās personas" aizstāj ar šādu ierakstu: "Yahia Djouadi (alias a) Yahia Abou Ammar, b) Abou Ala). Dzimšanas datums: 1.1.1967. Dzimšanas vieta: M’Hamid,Wilaya (province) of Sidi Bel Abbes, Alžīrija. Valstspiederība: Alžīrijas. Papildu informācija: a) atrodas Mali ziemeļos no 2008. gada jūnija; b) mātes vārds ir Zohra Fares; c) tēva vārds ir Mohamed. 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 3.7.2008."
(2)

Farmakoloģiski aktīvās vielas un to klasifikācija pēc to atlieku maksimāli pieļaujamā satura dzīvnieku izcelsmes produktos ir noteiktas pielikumā Komisijas 2009. gada 22. decembra Regulā (ES) Nr. 37/2010 par farmakoloģiski aktīvajām vielām un to klasifikāciju pēc to atlieku maksimāli pieļaujamā satura dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos (2).
(1)

Komisijas 2003. gada 29. decembra Regulā (EK) Nr. 2305/2003, ar ko atklāj un nosaka Kopienas tarifa kvotu pārvaldīšanu miežu importam no trešajām valstīm (5), Komisijas 2006. gada 29. jūnija Regulā (EK) Nr. 969/2006 par Kopienas tarifa kvotas atvēršanu un pārvaldīšanu attiecībā uz trešo valstu izcelsmes kukurūzas ievedumiem (6) un Komisijas 2008. gada 30. oktobra Regulā (EK) Nr. 1067/2008 par Kopienas tarifa kvotas atklāšanu un pārvaldīšanu parastajiem kviešiem, izņemot augstākā labuma parastos kviešus, no trešām valstīm un izņēmumiem no Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 (7) ir paredzēti īpaši noteikumi par importa licenču pieprasījumu iesniegšanu un licenču izdošanu attiecībā uz miežiem saskaņā ar tarifa kvotu 09.4126, attiecībā uz kukurūzu saskaņā ar tarifa kvotu 09.4131 un attiecībā uz tādiem parastajiem kviešiem saskaņā ar tarifa kvotām 09.4123, 09.4124, 09.4125 un 09.4133, kuri nav augstākā labuma parastie kvieši.
(6)

Saskaņā ar Portugāles sniegtajām ziņām ir vērojama “Alentejana” un “Mertolenga” šķirņu liellopu, “Serra de Estrela” un “Churros” šķirņu aitu un “Serrana” šķirnes kazu populāciju samazināšanās, pieaugot tendencei krustot vai aizstāt vietējās šķirnes ar eksotiskām šķirnēm un tādējādi radot risku, ka to izmantošana lauksaimniecībā var izzust. Pat šādā gadījumā, ņemot vērā šo vietējo šķirņu mājlopu lielās spējas pielāgoties videi, neradot pārmērīgu spiedienu uz dabas resursiem, šīs šķirnes ir daļa no lauksaimniecības un ganību sistēmas ar augstu dabas vērtību. Atbalsta piešķiršanai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 73/2009 68. panta 1. punkta a) apakšpunkta v) punktu ar mērķi uzturēt šādu dzīvnieku populāciju atbilstīgā līmenī, lai saglabātu to pārstāvēto ģenētisko mantojumu, vienlaikus aizsargājot to lauksaimnieku tiesisko paļāvību, kuri par 2012. gadu pieprasījuši atbalstu saskaņā ar 68. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktu, ir nepieciešams atkāpties no Regulas (EK) Nr. 1120/2009 44. panta 2. punkta attiecībā uz kritērijiem, lai noteiktu kritiskās robežas, kad vietējo šķirņu izmantošanu lauksaimniecībā uzskata par apdraudētu.
(33)

Pieprasījuma iesniedzējs izteica piezīmi arī par to, ka konkrēts ražojuma veids ticis izslēgts no eksporta darījumiem. Šā ražojuma veida pārdošanas apjoms Savienībā veidoja mazāk nekā 5 % no pieprasījuma iesniedzēja attiecīgā ražojuma pārdošanas apjoma Savienībā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Šis apgalvojums bija jānoraida, ņemot vērā, ka šā ražojuma veida pārdošana vietējā tirgū netika veikta, kā arī netika sniegtas īpašas ražošanas izmaksas. Tā kā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā šis ražojuma veids uz ES tika eksportēts nelielā apjomā, tas netika uzskatīts par piemērotu, lai aprēķinātu normālo vērtību, pamatojoties uz cita veidu ražojumu ražošanas izmaksām, tādējādi veicot korekcijas attiecībā uz ražojumu atšķirībām.
(61)

Šo shēmu nevar uzskatīt par pieļaujamu nodokļa atmaksāšanas sistēmu vai nodokļa atmaksāšanas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Tā neatbilst stingrajiem noteikumiem, kas izklāstīti pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (atmaksāšanas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (atmaksāšanas aizvietojuma definīcija un noteikumi). Eksportētājam nav pienākuma ražošanas procesā faktiski patērēt bez nodokļa importētās preces, un kredīta apjoms netiek aprēķināts atkarībā no faktiski izmantotajām izejvielām. Nepastāv sistēma vai procedūra, kas apstiprinātu to, kuri izejmateriāli tika patērēti eksportēto ražojumu ražošanas procesā, un to, vai bija pārsniegti ievedmuitas maksājumi pamatregulas I pielikuma i) punkta un II un III pielikuma izpratnē. Eksportētājam ir tiesības izmantot FMS neatkarīgi no tā, vai tas vispār importē kādas izejvielas. Lai gūtu labumu, pietiek, ka eksportētājs vienkārši eksportē preces, nepierādot, ka ir importēti kādi izejmateriāli. Tātad labumu no FMS var gūt pat tie eksportētāji, kas visas vajadzīgās izejvielas sagādā uz vietas un neimportē preces, kuras var izmantot kā izejvielas. Turklāt eksportētājs var izmantot FMS nodokļu kredītus, lai importētu ražošanas līdzekļus, kaut pieļaujamas nodokļa atmaksāšanas sistēmas neattiecina uz ražošanas līdzekļiem, kā norādīts pamatregulas I pielikuma i) punktā, jo ražošanas līdzekļus nepatērē eksportētās produkcijas ražošanā.
31978R2991
21.12.1978. L 357/2 EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS
PADOMES REGULA (EEK) Nr. 2991/78
(1978. gada 18. decembris),
ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 316/68, ar kuru nosaka kvalit ātes standartus svaigi grieztiem ziediem
un svaigiem dekorat īvajiem za ļumiem
EIROPAS KOPIENU PADOME,
ņemot v ērāEiropas Ekonomikas kopienas dibin āšanas l īgumu,
ņemot v ērāPadomes 1968. gada 27. febru āra Regulu (EEK)
Nr. 234/68 par ve ģetējošu koku un citu augu, s īpolu, sak ņuu n
taml īdzīgi, grieztu ziedu un dekorat īvo za ļumu tirgus kop īgās
organiz ācijas izveido šanu (1), un jo īpašitās 3. pantu,
ņemot v ērāKomisijas priek šlikumu,
tākāPadomes 1968. gada 12. marta Regulas (EEK) Nr. 316/
68, ar ko nosaka kvalit ātes standartus svaigi grieztiem ziediem
un svaigiem dekorat īvajiem za ļumiem (2) un kur ājaun ākie
groz ījumi izdar īti ar Regulu (EEK) Nr. 1155/76 (3), 2. panta
1. punkta pirmaj āievilkum ānoteikts, ka 1. pant ānorādīto
produkciju, kas neatbilst kvalit ātes standartiem, Kopien ānevar
izlikt p ārdošanai vai p ārdot vairumtirdzniec ībāne tirgot āji, ne
tieši ražot āji, un t ākāiepriek šmin ētais noteikums b ūtu jāpapil-
dina, lai at ļautu ar īpārbaudes transport ēšanas laik ā,IR PIE ŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Regulas (EEK) Nr. 316/68 2. panta 1. punkta pirmo ievilkumu
aizst āja r šādu:
“— tirgot ājiem vai tie ši ražot ājiem Kopien āizstādīt
pārdošanai, izlikt p ārdošanai, p ārdot, pieg ādāt vai
citādi tirgot vairumtirdzniec ībā”.
2. pants
Šīregula st ājas sp ēkātrešajādien āpēctās public ēšanas Eiropas
Kopienu Ofici ālajāVēstnes ī.
Šīregula uzliek saist ības kopum āun ir tie ši piem ērojama vis ās dal ībvalst īs.
Brisel ē, 1978. gada 18. decembr ī
Padomes v ārdā—
priek šsēdētājs
J. ERTL03/4. sēj. 18 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis LV
(1) OV L 55, 2.3.1968., 1. lpp.
(2) OV L 71, 21.3.1968., 8. lpp.
(3) OV L 130, 19.5.1976., 26. lpp.
Oficiālais Vēstnesis L 039 , 14/02/1976 Lpp. 0001 - 0001

Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 5 Sējums 1 Lpp. 0189

Speciālizdevums grieķu valodā Nodaļa 05 Sējums 2 Lpp. 0067

Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 5 Sējums 1 Lpp. 0189

Speciālizdevums spāņu valodā: Nodaļa 05 Sējums 2 Lpp. 0068

Speciālizdevums portugāļu valodā Nodaļa 05 Sējums 2 Lpp. 0068



Padomes Regula (EEK) Nr. 311/76 (1976. gada 9. februāris) attiecībā uz statistikas vākšanu par ārvalstu darba ņēmējiem EIROPAS KOPIENU PADOME, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 213. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [1], ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [2], tā kā jādara pieejama statistika par ārvalstu darba ņēmēju skaitu un pirmo darba vietu, kurā šādi darba ņēmēji sāk darbu Kopienas dalībvalstīs, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants 1. Dalībvalstis attiecībā uz darba ņēmējiem, kas ir citas dalībvalsts vai trešās valsts pilsoņi, vāc statistiku par: - darba ņēmēju skaitu, - pirmo darba vietu, kurā darba ņēmējs sācis darbu tās teritorijā gada laikā. Statistikā ir šāda informācija: - pilsonība, - dzimums, - vecums, - darbības joma vai arodgrupa, - reģions. 2. Dalībvalstis ievāc statistikas datus vienu reizi gadā no dažādiem avotiem, kas parasti ir tām pieejami, jo īpaši no sociālās nodrošinājuma datiem, skaitīšanas datiem, darba devēju sniegtajiem statistikas datiem vai no datiem par uzturēšanās vai darba atļaujām. 2. pants 1. Kad regula stājas spēkā, dalībvalstis iesniedz Komisijai visus pieejamos datus attiecībā uz informāciju, kas minēta 1. panta 1. punktā. Vēlākais piecus gadus pēc regulas stāšanās spēkā dalībvalstis iesniedz Komisijai visus datus attiecībā uz informāciju, kas minēta 1. panta 1. punktā. 2. Iesniedzot datus Komisijai, dalībvalstis norāda izmantotos avotus. 3. pants 1. Īstenojot šo regulu, dalībvalstis cieši sadarbojas ar Komisiju. 2. Dalībvalstis informē Komisiju ne vēlāk kā katra gada 31. martā par darbu, kas veikts, piemērojot 2. panta 1. punkta otro daļu. Komisija sniedz ziņojumu Padomei, pamatojoties uz saņemto informāciju. 4. pants Šī regula stājas spēkā mēneša pirmajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 1976. gada 9. februārī Padomes vārdā — priekšsēdētājs G. Thorn [1] OV C 129, 11.12.1972., 13. lpp. [2] OV C 60, 26.7.1973., 7. lpp. --------------------------------------------------
“4.

Ieteikuma grozījumi Par to, kad šis ieteikums jāgroza lems ESRK Valde. Šādi grozījumi jo īpaši ietvers papildu vai grozītus makrouzraudzības politikas pasākumus, kuriem paredzēts veikt savstarpēju atzīšanu, kā noteikts C ieteikumā un attiecīgajos pielikumos, kas ietver informāciju par pasākumiem, t. sk. ESRK noteikto būtiskuma robežvērtību. ESRK Valde var arī pagarināt iepriekšējos punktos noteiktos termiņus, ja dalībvalstīs jāveic tiesību aktu grozījumi, lai izpildītu kādu no ieteikumiem. Jo īpaši ESRK Valde var pieņemt lēmumu grozīt šo ieteikumu pēc tam, kad Eiropas Komisija veikusi Savienības tiesību aktos noteiktās obligātās atzīšanas regulējuma pārskatīšanu, vai ņemot vērā pieredzi, kas gūta saistībā ar brīvprātīgas savstarpējas atzīšanas kārtības, kas izveidota ar šo ieteikumu, darbību.”
4.

Saskaņā ar Padomes 2014. gada 23. jūlija Lēmuma 2014/509/ES par euro ieviešanu Lietuvā 2015. gada 1. janvārī (8) 1. pantu Lietuvas izņēmuma statuss, kas minēts 2003. gada Pievienošanas akta 4. pantā, tiek atcelts no 2015. gada 1. janvāra. No 2015. gada 1. janvāra Lietuvas valūta būs euro, un no šīs dienas Lietuvos bankas vairs nebūtu jābūt VKM II Centrālo banku līguma dalībniecei.
f)

saskaņā ar regulas 25. panta 1. punkta c), g) un h) apakšpunktu, sniedzot palīdzību trešo valstu publiskajām iestādēm un starptautiskām organizācijām, saņemot palīdzību no tām vai sadarbojoties ar šādām iestādēm un organizācijām pēc to pieprasījuma vai pēc savas iniciatīvas;
1. pants

Darbības joma un definīcijas

2. To piemēro personas datu apstrādei, kas pilnībā vai daļēji veikta ar automatizētiem līdzekļiem, un tādu personas datu apstrādei, kuri veido daļu no kartotēkas vai ir paredzēti, lai veidotu daļu no kartotēkas, ja apstrādi neveic ar automatizētiem līdzekļiem.
122. panta 3. punktu aizstāj ar šādu tekstu:

“3. Ja prasības pieteikums neatbilst šā panta 1. vai 2. punktā noteiktajām prasībām, sekretārs nosaka pieņemamu termiņu, kurā prasītājam ir jāiesniedz kāds no iepriekš minētajiem dokumentiem. Ja prasītājs noteiktajā termiņā nenovērš trūkumus, priekšsēdētājs pēc tiesneša referenta un ģenerāladvokāta uzklausīšanas lemj par to, vai šo prasību neievērošana prasības pieteikumu nepadara formāli nepieņemamu. Priekšsēdētājs, ja viņš to uzskata par vajadzīgu, šo jautājumu var nodot Tiesai.”
i)

pieņemt lēmumus par darba grupu, kopā ar kandidātvalstīm veidoto apvienoto konsultatīvo komiteju un citu politisku organizāciju, kuru darbā piedalās Komitejas locekļi, sastāvu un darbības nosacījumiem. Apvienotās konsultatīvās komitejas izveido ar kandidātvalstu vietējo un reģionālo pašvaldību pārstāvjiem, pamatojoties uz attiecīgajā stabilizācijas un asociācijas nolīgumā izklāstītajiem noteikumiem. Apvienoto konsultatīvo komiteju locekļus, kas pārstāv kandidātvalstis, oficiāli ieceļ to valdības, lai minētie locekļi pārstāvētu savas vietējās un reģionālās pašvaldības. Lēmumus apvienotajās konsultatīvajās komitejās pieņem kopīgi ar pārstāvjiem no partnervalstīm, un katrā komitejā ir divi līdzpriekšsēdētāji (viens no Reģionu komitejas, otrs no attiecīgās partnervalsts). Apvienotās konsultatīvās komitejas pieņem ziņojumus un ieteikumus, kas attiecas uz jomām, kuras vietējām pašvaldībām ir nozīmīgas paplašināšanās procesā. Ziņojumus var adresēt arī asociācijas padomei;
9.

Ja pēc izmeklēšanas sūdzību uzskata par nepamatotu, Apvienotā pārredzamības reģistra sekretariāts informē abas puses sūdzības lietā par šo lēmumu. Ja sūdzībā apgalvotais izmeklēšanā apstiprinās, attiecīgo reģistrēto personu var uz laiku izslēgt no reģistra, kamēr konkrētā problēma tiek risināta (sk. turpmāk 11.–14. punktu), vai arī attiecībā uz šo personu var veikt dažāda veida pasākumus, sākot no ilglaicīgas izslēgšanas no reģistra līdz pilnīgai izslēgšanai no tā un, ja nepieciešams, visu Eiropas Parlamenta ieejas caurlaižu atņemšanai (sk. turpmāk 6. un 7. posmu).
Paziņojumi par Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 20. jūnija Direktīvu (ES) 2019/1153, ar ko paredz noteikumus, lai atvieglotu finanšu un citas informācijas izmantošanu noteiktu noziedzīgu nodarījumu novēršanai, atklāšanai, izmeklēšanai vai kriminālvajāšanai par tiem, un ar ko atceļ Padomes Lēmumu 2000/642/TI (1)

(2019/C 234/01)

Eiropas Parlamenta paziņojums par 9. pantu

Eiropas Parlaments pauž nožēlu, ka – pretēji sākotnējam priekšlikumam – direktīvā nav iekļauti noteikumi par precīziem termiņiem un IT kanāliem informācijas apmaiņai starp dalībvalstu finanšu izlūkošanas vienībām. Eiropas Parlaments arī pauž nožēlu, ka šā panta piemērošanas joma attiecas tikai uz terorisma un organizētās noziedzības gadījumiem, kas saistīti ar terorismu, un neattiecas uz visu veidu smagiem noziedzīgiem nodarījumiem, kam arī var būt nopietna negatīva ietekme uz mūsu sabiedrību, kā sākotnēji bija ierosināts. Eiropas Parlaments mudina Komisiju pārskatīt šo jautājumu kā daļu no saviem ziņojumiem par šīs direktīvas un Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas direktīvas īstenošanas izvērtēšanu, jo īpaši pievērsties tam 21. pantā paredzētajā novērtējumā. Eiropas Parlaments rūpīgi sekos līdzi šim jautājumam, analizēs šos ziņojumus un novērtējumus un vajadzības gadījumā nāks klajā ar saviem ieteikumiem.

Komisijas paziņojums

Saistībā ar direktīvas 9. pantu Komisija pauž nožēlu, ka, pretēji sākotnējam priekšlikumam, direktīvā nav iekļauti noteikumi par precīziem termiņiem un IT kanāliem informācijas apmaiņai starp dažādu dalībvalstu finanšu izlūkošanas vienībām. Komisija pauž nožēlu arī par to, ka šī panta piemērošanas joma ir tikusi ierobežota un attiecas uz terorisma gadījumiem un organizēto noziedzību, kas saistīta ar terorismu, un neaptver visu veidu smagus noziedzīgus nodarījumus, kā sākotnēji bija ierosināts. Komisija turpinās apsvērt jautājumu par finanšu izlūkošanas vienību savstarpējo sadarbību, it īpaši ietverot to savos ziņojumos par šīs direktīvas un Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas direktīvas īstenošanu.

(1) OV L 186, 11.7.2019., 122. lpp.
C 333/1

Eiropas Parlamenta un Padomes kopīgs paziņojums par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1240 (2018. gada 12. septembris), ar ko izveido Eiropas ceļošanas informācijas un atļauju sistēmu (ETIAS) un groza Regulas (ES) Nr. 1077/2011, (ES) Nr. 515/2014, (ES) 2016/399, (ES) 2016/1624 un (ES) 2017/2226 (1)

(2018/C 333/01)

ETIAS informācijas sistēmas, ETIAS centrālās nodaļas un ETIAS valstu nodaļu darbības un uzturēšanas izmaksas pilnībā segs ar ieņēmumiem no maksām. Tādējādi maksa būtu jāpielāgo pēc vajadzības, ņemot vērā izmaksas. Saskaņā ar ETIAS regulas noteikumiem tas attiecas uz izmaksām, kas šajā sakarībā radušas gan ES dalībvalstīm, gan Šengenas asociētajām valstīm. Izmaksas saistībā ar ETIAS informācijas sistēmas izstrādi, esošās valstu robežu infrastruktūras integrēšanu un savienojumu ar valsts vienoto saskarni, kā arī ar valsts vienotās saskarnes izmitināšanu, ETIAS centrālās nodaļas un valstu nodaļu izveidi, ieskaitot izmaksas, kas radušās ES dalībvalstīm, kā arī Šengenas asociētajām valstīm, segs no Iekšējās drošības fonda robežu un vīzu instrumenta vai attiecīgi no struktūras(-ām), ko izveidos tā vietā.

Tāpēc šīs izmaksas nebūtu jāņem vērā, aprēķinot Šengenas asociēto valstu ieguldījumu ETIAS atbilstoši attiecīgajam asociācijas nolīgumam un attiecīgajai īpašajai kārtībai par Šengenas asociēto valstu dalību aģentūrās. Tas būtu jāņem vērā, jo īpaši saistībā ar sarunām par struktūru(-ām), ko izveidos Iekšējās drošības fonda robežu un vīzu instrumenta vietā un īpašo kārtību par Šengenas asociēto valstu dalību tajā(-ās).

Eiropas Parlaments un Padome aicina Komisiju tūlīt pēc regulas pieņemšanas nākt klajā ar priekšlikumu par īpašo kārtību, kā paredzēts tās 95. pantā.

(1) OV L 236, 19.9.2018., 1. lpp.
1.

Padome ņem vērā Komisijas viedokli, ka — lai panāktu to, ka nelaimes gadījumu darbā un arodslimību skaits nepārtraukti, ilgtspējīgi un konsekventi samazinātos, iesaistītajām pusēm ir jātiecas sasniegt vairākus mērķus, tostarp: a) likt lielāku uzsvaru uz Kopienas tiesību aktu īstenošanu; b) veicināt Kopienas tiesību aktu ievērošanu, jo īpaši nozarēs un uzņēmumos, ko uzskata par riskam pakļautiem, un attiecībā uz visneaizsargātākajām darba ņēmēju kategorijām; c) pielāgot tiesisko regulējumu izmaiņām darbavietās, kā arī to vienkāršot; d) sekmēt valstu stratēģiju izstrādi un īstenošanu; e) izveidot vispārēju kultūru, kurā augsti vērtē veselības aizsardzību un riska profilaksi, veicinot izmaiņas darba ņēmēju rīcībā un vienlaikus mudinot darba devējus pieņemt pieeju, kas koncentrējas uz veselības aizsardzību; f) pabeigt izstrādāt metodes, lai apzinātu un izvērtētu jaunus iespējamos riskus; g) izvērtēt Kopienas stratēģijas īstenošanu; h) starptautiskā līmenī veicināt veselības aizsardzību un drošību darbā.
20.

ECB iesaka kavējuma naudas maksimālo limitu par katru pārkāpuma dienu noteikt 5 % apmērā no vidējā dienas apgrozījuma. Attiecībā uz soda naudu ieteiktais maksimālais limits ir 10 % no kopējā gada apgrozījuma. Pēdējais no minētajiem sakrīt ar VUM regulas 18. panta 1. punktu. Tomēr attiecībā uz 5 % maksimālo apjomu VUM regulā nav precedenta un ECB ieteikums neizskaidro, kāpēc būtu jāizvēlas atšķirīga procentuālā attiecība. Līdz ar to šādas izvēles iemeslus vajadzētu vismaz paskaidrot Padomes regulas apsvērumos.
2.3.

Bez tam 1. panta 1. punkta a) apakšpunktā Komisija ierosina šādu formulējumu: “1) pārējās finanšu iestādes, kuru nodarbošanās ir i) piesaistīt noguldījumus un/vai tuvus noguldījumu aizstājējus no institucionālajām vienībām, tātad ne tikai no MFI; un ii) izsniegt kredītus un/vai veikt ieguldījumus vērtspapīros savā vārdā (vismaz ekonomiskā nozīmē)”. Šāds formulējums ierosināts, lai norādītu, ka ieguldījumi piesaistīti pārsvarā no citiem avotiem, kas nav MFI, taču var būt arī no MFI.
(7)

Budžeta stratēģijas galvenais mērķis ir samazināt valsts budžeta deficītu, lai tas atkal būtu zem atsauces vērtības 3 % no IKP (pēc 3,4 % no IKP sasniegšanas 2010. gadā) un lai šī lejupejošā tendence saglabātos. Budžeta prognožu pamatā ir pieņēmums par politikas nemainīšanu laikposmā pēc 2010. gada, un tajās ir paredzēts, ka nominālais valsts budžeta deficīts pakāpeniski samazināsies – no 3,4 % no IKP 2010. gadā līdz 2,1 % no IKP 2011. gadā un 1,1 % no IKP 2012. gadā. Sagaidāms, ka primārajai bilancei būs līdzīga tendence – mainoties no budžeta deficīta 2,2 % no IKP 2010. gadā līdz budžeta deficītam 0,8 % 2011. gadā, pirms tā uzrādīs pārpalikumu 0,4 % no IKP 2012. gadā. Tas ir pietiekami nozīmīgs uzlabojums, jo īpaši tāpēc, ka neietver nekādus konsolidācijas pasākumus, un nostrādāto stundu skaits (kas ir svarīga nodokļu bāze ienākuma nodoklim) spēcīgi nepalielinās 2011.–2012. gadā. No otras puses, sagaidāms, ka strukturālā bilance, kas aprēķināta atbilstīgi kopīgi saskaņotai metodoloģijai, pasliktināsies – budžeta deficītam palielinoties no 1,3 % no IKP 2010. gadā līdz 1,5 % no IKP 2011. gadā un tad līdz 2,1 % no IKP 2012. gadā. Strukturālās bilances aplēses tomēr, iespējams, ir pārlieku zemas, jo valsts budžeta bilances cikliskajā attīstībā ir aizkavētas reakcijas, kas nav pilnībā ietvertas cikliskajā korekcijā. Zviedrijas VTM ir cikla laikā panākt pārpalikumu 1 % apmērā no IKP. Ņemot vērā jaunākās prognozes un parāda līmeni, VTM vairāk nekā atbilstoši atspoguļo pakta mērķus. Tomēr atjauninātajā konverģences programmā nav paredzēts sasniegt budžeta vidējā termiņa mērķi programmas laikposmā.