ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(205)

Komisija nosaka nosacījumus, kas jāievēro attiecībā uz minēto atmaksāšanu. Līdz ar to Francijai ir jākompensē parafiskālā maksājuma kārtotājiem tā maksājuma daļa, kas iekasēta par iepriekš minētajiem importa produktiem no datuma, kad maksājumu sāka piemērot, līdz 2004. gada 30. septembrim, pilnībā ievērojot šādus nosacījumus: a) ja maksājuma kārtotāji var iesniegt pierādījumus, ka ar obligātu brīvprātīgo iemaksu ir aplikti importēti produkti, tie var pieprasīt tās iemaksas daļas atmaksāšanu, kas ir proporcionāla iemaksas ieņēmumiem, kuri tika novirzīti to pakalpojumu finansēšanai, no kuriem labumu guva tikai iekšzemes produkti, termiņā, kas noteikts saskaņā ar valsts tiesību aktiem, un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā sešu mēnešu laikā, skaitot no šā lēmuma paziņošanas datuma; b) Francija noteiks iespējamu minēto importēto produktu diskriminācijas pakāpi. Tādēļ Francija noteiktā termiņā pārbaudīs finansiālo saskanību starp summām, kas kopumā iekasētas par iekšzemes produktiem kā aplūkojamais maksājums, un priekšrocībām, ko šie produkti ekskluzīvā veidā ieguvuši; c) atmaksāšana jāveic ilgākais sešu mēnešu laikā no pieteikuma iesniegšanas dienas; d) atmaksātajām summām jābūt atjauninātām, ņemot vērā procentus, sākot ar dienu, kurā tās tikušas iekasētas, līdz atmaksāšanas faktiskajai dienai. Šie procenti tiek aprēķināti, pamatojoties uz Komisijas atsauces likmi, kā to paredz atsauces likmes un diskonta likmes noteikšanas metode; e) Francijas iestādes atzīst ikvienu pamatotu pierādījumu, ko iesniedz maksājuma kārtotāji, lai pierādītu, ka summas, kas samaksātas kā parafiskālais maksājums, ir iekasētas par citas dalībvalsts izcelsmes produktiem, f) tiesības uz atmaksu nevar tikt pakļautas citiem nosacījumiem, proti, tās nevar atsaukties uz maksājumu; g) gadījumā, ja maksātājs vēl nav nokārtojis maksājumu, Francijas iestādes oficiāli atsakās no proporcionālas tās daļas maksājuma, ar kuru aplikti no citām dalībvalstīm importēti produkti un attiecībā uz kuru ir pierādīts, ka tā ir paredzēta tās atbalsta daļas finansēšanai, kas labvēlīgi ietekmē tikai valsts produktus. Tās atsakās arī no iespējamajiem kavējuma procentu maksājumiem, kas ar to saistāmi; h) Francija apņemas pēc Komisijas pieprasījuma iesniegt galīgo ziņojumu, kas pierāda atmaksāšanas pasākuma pienācīgu izpildi; i) ja citā dalībvalstī ir iekasēts līdzīgs maksājums par tiem pašiem produktiem, kas apliekami ar maksājumu Francijā, Francijas iestādes apņemas atmaksāt parafiskālā maksājuma kārtotājiem to maksājuma daļu, ar kuru aplikti šīs citas dalībvalsts izcelsmes produkti; j) Francija apņemas informēt par šo lēmumu visus potenciālos minētā maksājuma kārtotājus,
(139)

Attiecībā uz tirdzniecību starp dalībvalstīm nav paredzama negatīva ietekme. Azartspēļu likums ļauj Dānijas iedzīvotājiem likumīgi spēlēt azartspēles licencētu tiešsaistes azartspēļu organizatoru tīmekļa vietnēs. Šādas tīmekļa vietnes ir pieejamas ne tikai lietotājiem, kas ir Dānijas iedzīvotāji, – tām var piekļūt visu ES dalībvalstu iedzīvotāji, ievērojot ierobežojumus, kurus nosaka to attiecīgās valsts tiesību akti. Nosakot tiešsaistes azartspēļu organizatoriem piemērojamo nodevas likmi 20 procentu apmērā no ABI, Dānijas atbalsta pasākums kopumā atbilst līdzīgu nodevu likmēm, ko piemēro citas dalībvalstis, kuras jau ir veikušas savu tiešsaistes azartspēles reglamentējošo tiesību aktu reformu. Piemēram, gan Beļģija, gan Apvienotā Karaliste piemēro tiešsaistes azartspēlēm nodevas likmi 15 procentu apmērā no ABI, savukārt citas dalībvalstis piemēro vēl zemākas likmes (piemēram, 5 % no ABI Igaunijā, 10 % no GGR Latvijā, 8,25 % no ABI Somijā). Tikai Slovākija ir noteikusi augstāku procentu likmi – 27 % no ABI.
(134)

Šajā ziņā sūdzības iesniedzēju apsvērumi par to, ka France Télécom varēja kopš 1996. gada uzņemties finanšu parādu, kas būtu daudzkārt lielāks par izmaksām, no kurām Francijas valsts to atbrīvoja, nav vietā, jo tie neattiecas uz izskatāmo jautājumu. Pat ja finanšu parāda, kuru kopš 1996. gada uzņēmās France Télécom, pieaugums un attiecīgās summas ir tādas, ka šobrīd, šķiet, var izslēgt Francijas Republikas minēto uzņēmuma maksātnespējas risku, ja aizvien tiktu piemērota 1990. gada likumā paredzētā shēma, atbalsta pasākums šķiet nepieciešams no nākotnes viedokļa, lai France Télécom spētu darboties attiecīgajos tirgos patiesas konkurences apstākļos un to nekavētu mantotais sociālo izmaksu slogs, kāda nav tā konkurentiem.
1.

Jūrā veikto inspekcijas darbību analīze (vajadzības gadījumā arī novērošana no gaisa), konkrētāk: — paredzēto/izmantošanai pieejamo patruļkuģu salīdzinājums, — jūrā izdarītu smagu pārkāpumu skaits procentos, — to jūrā veikto inspekciju proporcionālais daudzums, kas piemērotas kuģiem ar “ļoti zemu”, “zemu” vai “vidēju” riska pakāpi un kas ļāvušas atklāt vienu vai vairākus smagus pārkāpumus, — to jūrā veikto inspekciju proporcionālais daudzums, kas piemērotas kuģiem ar “augstu” vai “ļoti augstu” riska pakāpi un kas ļāvušas konstatēt vienu vai vairākus smagus pārkāpumus, — sankciju apmērs un veids / preventīvās ietekmes novērtējums.
1)

lēmuma 1. panta 4. punktu aizstāj ar šādu: “4. Atkāpjoties no 1. punkta, dalībvalsts kompetentās iestādes var atļaut atsevišķu iesaldētu līdzekļu vai saimniecisko resursu atbrīvošanu, ja ir ievēroti šādi nosacījumi: a) uz līdzekļiem vai saimnieciskajiem resursiem attiecas šķīrējtiesas nolēmums, kas ir pieņemts pirms dienas, kad 1. punktā minēto fizisko vai juridisko personu, vienību vai struktūru iekļāva pielikumā minētajā sarakstā, vai pirms vai pēc minētās dienas Savienībā pieņemts tiesas vai administratīvs nolēmums vai tiesas nolēmums, kas ir izpildāms attiecīgajā dalībvalstī; b) līdzekļus vai saimnieciskos resursus izmantos vienīgi, lai izpildītu prasījumus, kas izriet no šāda nolēmuma vai kas atzīti par spēkā esošiem šādā nolēmumā, ievērojot ierobežojumus, kas noteikti piemērojamajos tiesību aktos un noteikumos, kuri reglamentē tiesības, kas ir personām, kurām ir šādi prasījumi; c) nolēmums nav pieņemts pielikumā minētas fiziskas vai juridiskas personas, vienības vai struktūras interesēs; kā arī d) šāda nolēmuma atzīšana nav pretrunā attiecīgās dalībvalsts sabiedriskajai kārtībai. Attiecīgā dalībvalsts informē pārējās dalībvalstis un Komisiju par jebkuru atļauju, ko tā piešķir saskaņā ar šo punktu.”;
(5)

Dažas dalībvalstis un to reģioni vēl nav atzīti par oficiāli brīviem no tādām neeksotiskajām slimībām kā govju tuberkuloze, govju bruceloze, govju enzootiskā leikoze vai kazu un aitu bruceloze, kā tas reglamentēts Padomes 1964. gada 26. jūnija Direktīvā 64/432/EEK par dzīvnieku veselības problēmām, kas ietekmē liellopu un cūku tirdzniecību Kopienā (2) un Padomes 1991. gada 28. janvāra Direktīvā 91/68/EEK par dzīvnieku veselības prasībām, kas ietekmē aitu un kazu tirdzniecību Kopienā (3). Lai izvairītos no pārmērīga paziņojumu daudzuma, nevajadzētu pieprasīt ziņot par iepriekš minēto slimību uzliesmojumiem tādās dalībvalstīs un to reģionos, kas nav brīvas no minētajām slimībām.
(3)

Komisijas 2006. gada 6. novembra Lēmumā 2006/766/EK, ar ko izveido to trešo valstu un teritoriju sarakstus, no kurām ir atļauts ievest gliemenes, adatādaiņus, tunikātus, jūras gliemežus un zvejniecības produktus (3), ir iekļauts to trešo valstu saraksts, kuras atbilst Regulas (EK) Nr. 854/2004 kritērijiem un tādējādi spēj garantēt, ka minēto produktu eksports uz Savienību atbilst Savienības tiesību aktos paredzētajiem sanitārajiem nosacījumiem par patērētāju veselības aizsardzību. Jo īpaši minētā lēmuma I pielikumā ir iekļauts to trešo valstu saraksts, no kurām ir atļauts importēt gliemenes, tunikātus, adatādaiņus, un jūras gliemežus lietošanai pārtikā, savukārt minētā lēmuma II pielikumā ir iekļauts to trešo valstu un teritoriju saraksts, no kurām ir atļauts importēt zvejniecības produktus lietošanai pārtikā. Minētajos sarakstos ir arī norādīti ierobežojumi šādam importam no dažām trešām valstīm.
ii.

Retrospektīvā izvērtēšana, projektu netehniskie kopsavilkumi (Direktīvas 2010/63/ES 38., 39. un 43. pants): informācija par projektu netehnisko kopsavilkumu darbību, par to, kā tiek nodrošināta Direktīvas 2010/63/ES 43. panta 1. punktā minēto prasību izpilde, un par to, vai projektu netehniskajos kopsavilkumos tiks norādīti retrospektīvajai izvērtēšanai izvēlētie projekti (Direktīvas 2010/63/ES 43. panta 2. punkts); informācija par to projektu daļu un veidiem, kuri iesniegti retrospektīvajai izvērtēšanai saskaņā ar Direktīvas 2010/63/ES 38. panta 2. punkta f) apakšpunktu papildus projektiem, kas jāiesniedz obligāti saskaņā ar minētās direktīvas 39. panta 2. punktu.
(3)

Komisijas 2006. gada 6. novembra Lēmumā 2006/766/EK, ar ko izveido to trešo valstu un teritoriju sarakstus, no kurām ir atļauts ievest gliemenes, adatādaiņus, tunikātus, jūras gliemežus un zvejniecības produktus (3), ir iekļauts to trešo valstu saraksts, kuras atbilst Regulā (EK) Nr. 854/2004 minētajiem kritērijiem un tādējādi spēj garantēt, ka minētie produkti atbilst sanitārajiem nosacījumiem, kas iekļauti Savienības tiesību aktos patērētāju veselības aizsardzības jomā, un tos var eksportēt uz Savienību. Konkrēti – minētā lēmuma II pielikumā ir ietverts to valstu un teritoriju saraksts, no kurām Savienībā ir atļauts importēt lietošanai pārtikā paredzētus zvejniecības produktus, kas nav dzīvas, dzesinātas, saldētas vai pārstrādātas gliemenes, adatādaiņi, tunikāti un jūras gliemeži.
b)

par locekļu aizstājējiem: — Jim HUME kungs MSP, Member of the Scottish Parliament, — Jamie McGRIGOR kungs MSP, Member of the Scottish Parliament.
4)

pielikuma daļu, kas attiecas uz Itāliju, groza šādi: a) ierakstu par Bergamo lidostu aizstāj ar šādu: “Bergamo IT BGO 4 A HC(2), NHC(2)” b) ierakstu par Livorno-Pisa ostu aizstāj ar šādu: “Livorno-Pisa IT LIV 1 P Porto Commerciale HC, NHC-NT Sintermar (*) HC (*), NHC (*) Lorenzini HC, NHC-NT Terminal Darsena Toscana HC, NHC-NT, NHC-T(FR)” c) ierakstu par Milano-Linate lidostu aizstāj ar šādu: “Milano-Linate (*) IT LIN 4 A HC(2) (*), NHC-T(2) (*), NHC-NT (*)” d) ierakstu par Milano-Malpensa lidostu aizstāj ar šādu: “Milano-Malpensa IT MXP 4 A Magazzini aeroportuali ALHA HC(2), NHC(2) VEA U, E Cargo City MLE HC(2) O” e) ierakstu par Torino-Caselle lidostu aizstāj ar šādu: “Torino-Caselle IT CTI 4 A HC(2), NHC-NT(2)”
—

Apvienotajā Karalistē: counties in England; counties, county boroughs and communities in Wales; regions and Islands in Scotland; districts in England, Scotland and Northern Ireland; London boroughs; parishes in England; the City of London in relation to ward elections for common councilmen.”
(3)

Lai ES līmenī apspriestu dalībvalstīs izveidoto PVN sistēmu pārvaldes problēmas un iespējamos risinājumus administratīvā sloga mazināšanai, 2010. gada martā tika izveidota speciālistu grupa “Business experts group on a smooth functioning of the VAT in the EU” (turpmāk “uzņēmējdarbības speciālistu grupa PVN jautājumos” (BEGV)).
(135)

Piemērojot Komisijas parasto praksi (34), kas ņem vērā Tiesas judikatūru šajā jautājumā (35), ieņēmumi no šāda veida iemaksām ir valsts līdzekļi, ja ir izpildīti trīs turpmāk minētie kumulatīvie nosacījumi: a) iemaksām ir jābūt valsts noteiktām; tā tas ir šajā gadījumā, jo abas iemaksas ir noteiktas ar Likumu Nr. 2000-108; b) ieņēmumi no iemaksām ir jāiemaksā valsts izraudzītā iestādē, kas šajā gadījumā ir Caisse des dépôts et consignations; c) ieņēmumi no iemaksām ir jāizmanto konkrētu uzņēmumu labā saskaņā ar valsts pieņemtiem noteikumiem; tā ir arī šajā gadījumā, jo ieņēmumus no iemaksām izmanto, piemērojot Likumu Nr. 2000-108, lai tos in fine izmantotu lietotāju kategorijas, kuras definējusi valsts, pasākumā, kuru arī ir noteikusi valsts.
(2)

Pārskatā ir konstatēts, ka 2011. gada ceturtajā ceturksnī Portugāles atbilstība nosacījumiem bija apmierinoša. Vispārējās valdības budžeta deficīts 2011. gadā samazinājās zem mērķa 5,9 % no IKP, un tagad to lēš ap 4 % no IKP, tomēr tikai tāpēc, ka banku pensiju fondi apmēram EUR 6 miljardu apjomā (aptuveni 3½ % no IKP) tika nodoti valsts sociālā nodrošinājuma sistēmai. 2012. gada budžets atbilst budžeta deficīta mērķim 4½ % no IKP, kas ir saskaņā ar programmu. Politiskie centieni atbalstīt finanšu sistēmas stabilitāti turpinās. Portugāles bankas strādā, lai izpildītu augstākas kapitāla prasības, nekā prasīts programmā, ņemot vērā arī sekas, kas izriet no Eiropas Banku iestādes prasības pēc jaunas pagaidu kapitāla rezerves tiešajam valsts parādam, īpašās pārbaudes programmas uz vietas un banku pensiju fondu nodošanu valsts sociālā nodrošinājuma sistēmai. Turpinās arī darba un produktu tirgus reformas: tika panākta vienošanās ar sociālajiem partneriem par plašu un vērienīgu darba tirgus reformu, un Parlamentam ir iesniegta būtiski pārskatīts konkurences tiesību regulējums, kas radīs apstākļus efektīvam konkurences izpildes režīmam. Privatizācijas programma tiek īstenota saskaņā ar jauno pamatlikumu. Enerģētikas uzņēmums (EDP) un enerģētikas tīklu uzņēmums (REN) ir pārdoti. Tiek īstenota valsts uzņēmumu (VU) pārstrukturēšanas stratēģija. Publiskā iepirkuma tiesiskais regulējums tiek uzlabots, un mājokļu tirgus tiesiskā regulējuma modernizācija ir sākusies. Tiesu sistēmas reforma gūst labus panākumus.
(4)

To dalībvalstu, kuru naudas vienība ir euro, valstu vai valdību vadītāji 2011. gada 26. oktobrī paziņoja, ka darba sagatavošanas struktūru, kura minēta 14. protokola par Eurogrupu 1. pantā un kuras sastāvā ir par finansēm atbildīgo ministru pārstāvji no dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro, un Komisijas pārstāvji (Eurogrupas jautājumu darba grupa), vadīs pastāvīgs priekšsēdētājs. Tādējādi šim amatam izvirzītā persona vairs nebūs valsts pārvaldes amatpersona, un to nodarbinās Eiropas Savienības iestādes.
(2)

Šis Eiropas Savienības tiesību aktu princips ir izklāstīts Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 41. pantā (2). Šīs hartas 41. panta 1. un 2. punktā noteiktās tiesības personai, kuras intereses skar tirdzniecības procedūra, ir skaidri izklāstītas vai, tā kā tie ir vispārējie tiesību principi, tās būtu jāpiemēro Padomes 2009. gada 30. novembra Regulā (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (3), Padomes 2009. gada 11. jūnija Regulā (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (4), Padomes 2009. gada 26. februāra Regulā (EK) Nr. 260/2009 par kopējiem importa noteikumiem (5), Padomes 2009. gada 7. jūlija Regulā (EK) Nr. 625/2009 par kopējiem noteikumiem importam no dažām trešām valstīm (6), Padomes 1994. gada 22. decembra Regulā (EK) Nr. 3286/94, ar ko nosaka Kopienas procedūras kopējās tirdzniecības politikas jomā, lai nodrošinātu Kopienas tiesību īstenošanu saskaņā ar starptautiskās tirdzniecības noteikumiem, jo īpaši tiem, kas ieviesti Pasaules Tirdzniecības organizācijas aizgādnībā (7), Padomes 1996. gada 29. janvāra Regulā (EK) Nr. 385/96 par aizsardzību pret zaudējumus radošu cenu noteikšanu kuģiem (8), Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Regulā (EK) Nr. 868/2004 par aizsardzību pret subsidēšanu un negodīgas cenu noteikšanas praksi, kas rada zaudējumus Kopienas gaisa pārvadātājiem gaisa satiksmes pakalpojumu sniegšanā no valstīm, kuras nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (9), Padomes 2008. gada 22. jūlija Regulā (EK) Nr. 732/2008 par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu no 2009. gada 1. janvāra un par grozījumiem Regulās (EK) Nr. 552/97, Nr. 1933/2006 un Komisijas Regulās (EK) Nr. 1100/2006 un Nr. 964/2007 (10), Padomes 2001. gada 23. jūlija Regulā (EK) Nr. 1515/2001 par pasākumiem, kurus Kopiena drīkst veikt aizsardzībai pret dempingu un subsidētu importu pēc ziņojuma, ko pieņēmusi PTO Strīdu izšķiršanas organizācija (11), un Padomes 2003. gada 3. marta Regulā (EK) Nr. 427/2003, ar ko paredz pagaidu aizsardzības mehānismu attiecībā uz konkrētu preču importu no Ķīnas Tautas Republikas un ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 519/94 par kopējiem noteikumiem importam no trešām valstīm (12).
1)

lēmuma 1. pantu aizstāj ar šādu: "1. pants 1. Dalībvalstu valstspiederīgajiem vai no dalībvalstu teritorijām, vai izmantojot kuģus, kuri kuģo ar dalībvalstu karogu, vai dalībvalstu gaisa kuģus, ir aizliegts Sīrijai pārdot, piegādāt, nodot vai uz to eksportēt bruņojumu un ar to saistītus visu veidu materiālus, tostarp ieročus un munīciju, militāros transportlīdzekļus un ekipējumu, paramilitāro ekipējumu un visa minētā rezerves daļas, kā arī tādu ekipējumu, ko varētu izmantot iekšējām represijām, neatkarīgi no tā, vai to izcelsme ir attiecīgo dalībvalstu teritorijās. 2. Dalībvalstu valstspiederīgajiem vai no dalībvalstu teritorijām, vai izmantojot kuģus, kuri kuģo ar dalībvalstu karogu, vai dalībvalstu gaisa kuģus, ir aizliegts Sīrijai pārdot, piegādāt, nodot vai uz to eksportēt konkrētu citu ekipējumu, preces un tehnoloģijas, ko varētu izmantot iekšējām represijām vai tādu produktu ražošanai un tehniskai apkopei, kurus varētu izmantot iekšējām represijām, neatkarīgi no tā, vai to izcelsme ir attiecīgo dalībvalstu teritorijās. Savienība veic vajadzīgos pasākumus, lai noteiktu atbilstīgos priekšmetus, uz kuriem jāattiecas šim punktam. 3. Ir aizliegts: a) tieši vai netieši jebkurai fiziskai vai juridiskai personai, vienībai vai struktūrai Sīrijā vai izmantošanai Sīrijā sniegt tehnisku palīdzību, starpnieka pakalpojumus vai citus pakalpojumus, kas saistīti ar 1. un 2. punktā minētajiem priekšmetiem vai ar šādu priekšmetu piegādi, ražošanu, tehnisko apkopi un izmantošanu; b) tieši vai netieši jebkurai fiziskai vai juridiskai personai, vienībai vai struktūrai Sīrijā vai izmantošanai Sīrijā sniegt finansējumu vai finanšu palīdzību, kas saistīta ar 1. un 2. punktā minētajiem priekšmetiem, tostarp jo īpaši dotācijas, aizdevumus un eksporta kredītu apdrošināšanu, jebkādai šādu priekšmetu pārdošanai, piegādei, nodošanai vai eksportam, vai saistītas tehniskas palīdzības, starpnieku pakalpojumu vai citu pakalpojumu sniegšanai.";
"b)

citas I pielikumā neiekļautas personas un vienības, kuras ir iesaistītas vai tieši saistītas ar atbalsta sniegšanu Irānas aizdomīgu kodoldarbību izplatīšanā vai kodolieroču piegādes sistēmas izstrādē, tostarp iesaistītas aizliegtu priekšmetu, preču, iekārtu, materiālu un tehnoloģiju iepirkšanā, vai personas vai vienības, kuras darbojas to vārdā vai pēc to norādījumiem, vai vienības, kas ir to īpašumā vai kontrolē, tostarp nelikumīgi, vai personas, kuras ir palīdzējušas norādītajām personām vai vienībām izvairīties vai pārkāpt ANO DPR 1737 (2006), ANO DPR 1747 (2007), ANO DPR 1803 (2008) un ANO DPR 1929 (2010) vai šā lēmuma noteikumus, kā arī citas IRGC un IRISL amatpersonas un vienības, kuras ir to īpašumā vai kontrolē, vai personas un vienības, kuras darbojas to vārdā, kā uzskaitīts II pielikumā.".
1)

lēmuma 13. pantu groza šādi: a) panta 3. punktu aizstāj ar šādu: “3. Dalībvalstis saņem fiksētu summu saskaņā ar 3.a punktu par katru personu, kas pārvietota pamatojoties uz vienu vai vairākām šādām prioritātēm: a) personas no valsts vai reģiona, kas noteikts Reģionālās aizsardzības programmas īstenošanai; b) personas, kas ietilpst vienā vai vairākās šādās neaizsargātās grupās: — apdraudēti bērni un sievietes, — nepavadīti nepilngadīgie, — personas, kuras pārcietušas vardarbību un/vai spīdzināšanu, — personas ar nopietnām medicīniska rakstura vajadzībām, kuras var nodrošināt vienīgi, ja tās tiek pārvietotas, — personas, kam nepieciešama ārkārtas mītnesvietas maiņa un/vai steidzama mītnesvietas maiņa juridiskas vai fiziskas aizsardzības dēļ; c) īpašās kopīgās Savienības prioritātes mītnesvietas maiņas jomā 2013. gadam, kas izklāstītas šā lēmuma pielikumā.”; b) iekļauj šādu punktu: “3.a Dalībvalstis saņem fiksētu summu EUR 4 000 apmērā par katru personu, kas pārvietota, pamatojoties uz 3. punktā uzskaitītajām prioritātēm. Turpmāk norādītajos gadījumos fiksēto summu palielina šādi: — EUR 6 000 par katru pārvietoto personu tām dalībvalstīm, kas fiksēto summu par mītnesvietas maiņu no fonda saņem pirmoreiz, — EUR 5 000 par katru pārvietoto personu tām dalībvalstīm, kas fiksēto summu par mītnesvietas maiņu no fonda vienreiz jau saņēmušas tā iepriekšējo darbības gadu laikā.”; c) panta 4. punktu aizstāj ar šādu: “4. Ja dalībvalsts pārvieto personu, pamatojoties uz vairāk nekā vienu no 3. punktā uzskaitītajām Savienības prioritātēm mītnesvietas maiņas jomā, tā saņem fiksēto summu par šo personu tikai vienreiz.”; d) panta 6. punktu aizstāj ar šādu: “6. Līdz 2012. gada 1. maijam dalībvalstis sniedz Komisijai aplēsi par to personu skaitu, ko tās pārvietos nākamajā kalendārā gadā, pamatojoties uz 3. punktā uzskaitītajām prioritātēm, kā arī sadalījumu pa dažādām minētajā punktā minētām kategorijām. Komisija šo informāciju dara zināmu 52. pantā minētajai komitejai.”; e) pievieno šādu punktu: “7. Dalībvalstis par mītnesvietas maiņas darbībām, kas veiktas, pamatojoties uz 3. punktā uzskaitītajām prioritātēm, finansiālā stimula rezultātiem un ietekmi informē ziņojumā, kas minēts 50. panta 2. punktā, bet Komisija – ziņojumā, kas minēts 50. panta 3. punktā.”;
(2)

Pielikumā Komisijas 2007. gada 29. jūnija Lēmumam 2007/453/EK, ar ko nosaka dalībvalstu vai trešo valstu, vai to reģionu GSE statusu pēc to GSE riska (2), valstis vai reģioni ir grupēti pēc to GSE riska statusa.
3)

Iekļauj šādus pantus: "4.a pants 1. Dalībvalstu valstspiederīgajiem vai no dalībvalstu teritorijas, vai izmantojot dalībvalstu jurisdikcijā esošus kuģus vai gaisa kuģus, ir aizliegts pārdot, piegādāt vai nodot svarīgākās iekārtas un tehnoloģijas – neatkarīgi no tā, vai to izcelsme ir dalībvalstu teritorijā – naftas ķīmijas rūpniecībai Irānā vai Irānas vai Irānas īpašumā esošiem uzņēmumiem, kuri iesaistīti minētajā rūpniecībā ārpus Irānas. Savienība veic vajadzīgos pasākumus, lai noteiktu preces, uz kurām attiecas šis noteikums. 2. Uzņēmumiem, kas iesaistīti Irānas naftas ķīmijas rūpniecībā, vai Irānas vai Irānas īpašumā esošiem uzņēmumiem, kuri iesaistīti minētajā rūpniecībā ārpus Irānas, ir aizliegts sniegt: a) tehnisku palīdzību vai apmācību un citus pakalpojumus saistībā ar svarīgākajām iekārtām un tehnoloģijām, kas noteiktas saskaņā ar 1. punktu; b) finansējumu vai finansiālu palīdzību, lai pārdotu, piegādātu, nodotu vai eksportētu svarīgākās iekārtas un tehnoloģijas, kas noteiktas saskaņā ar 1. punktu, vai lai sniegtu ar tām saistītu tehnisku palīdzību vai apmācību. 3. Ir aizliegts apzināti vai tīši piedalīties darbībās, kuru mērķis vai sekas ir izvairīšanās no 1. un 2. punktā minētajiem aizliegumiem. 4.b pants 1. Šā lēmuma 4. panta 1. punktā noteiktais aizliegums neskar tādu saistību izpildi attiecībā uz preču piegādi, kuras noteiktas līgumos, kas noslēgti pirms 2010. gada 26. jūlija. 2. Šā lēmuma 4. pantā noteiktie aizliegumi neliedz pildīt saistības, kuras izriet no līgumiem, kas noslēgti pirms 2010. gada 26. jūlija, un kuras attiecas uz ieguldījumiem Irānā, ko pirms minētās dienas veikuši uzņēmumi, kuri veic uzņēmējdarbību dalībvalstīs. 3. Šā lēmuma 4.a panta 1. punktā noteiktais aizliegums neskar tādu saistību izpildi attiecībā uz preču piegādi, kuras noteiktas līgumos, kas noslēgti pirms 2012. gada 23. janvāris. 4. Šā lēmuma 4.a pantā noteiktie aizliegumi neliedz pildīt saistības, kuras izriet no līgumos, kas noslēgti pirms 2012. gada 23. janvāris, un kuras attiecas uz ieguldījumiem Irānā, ko pirms minētās dienas veikuši uzņēmumi, kuri veic uzņēmējdarbību dalībvalstīs. 4.c pants Aizliegts Irānas valdībai, tās valsts struktūrām, uzņēmumiem un aģentūrām, Irānas Centrālajai bankai, kā arī personām un struktūrām, kas rīkojas to vārdā vai vadībā, vai struktūrām, kas ir to īpašumā vai kontrolē, tieši vai netieši pārdot zeltu, dārgmetālus un dimantus, kā arī ir aizliegts zeltu, dārgmetālus un dimantus no tām pirkt, transportēt vai sniegt ar tiem saistītus starpniecības pakalpojumus. Savienība veic vajadzīgos pasākumus, lai noteiktu preces, uz kurām attiecas šis noteikums. 4.d pants Ir aizliegts Irānas Centrālajai bankai vai tās interesēs piegādāt no jauna drukātas vai kaltas, vai līdz šim neemitētas denominētas Irānas naudaszīmes un monētas.".