Oficiālais Vēstnesis L 063 , 12/03/1999 Lpp. 0006 - 0010



Padomes Regula (EK) Nr. 530/1999 (1999. gada 9. marts) par strukturālo statistiku attiecībā uz izpeļņu un darbaspēka izmaksām EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 213. pantu, ņemot vērā Komisijas iesniegto regulas projektu, tā kā, lai veiktu tai uzdotos uzdevumus, Komisijai vajadzētu būt informētai par darbaspēka izmaksu līmeni un sastāvu un izpeļņas struktūru un sadali dalībvalstīs; tā kā Kopienas attīstība un iekšējā tirgus darbība palielina nepieciešamību pēc salīdzināmiem datiem par darbaspēka izmaksu līmeni un sastāvu un izpeļņas struktūru un izplatīšanu, jo īpaši kā līdzekli ekonomiskās un sociālās kohēzijas progresa analīzei un drošu un atbilstīgu salīdzinājumu izveidei starp dalībvalstīm un Kopienas reģioniem; tā kā labākā metode, kā izvērtēt situāciju attiecībā uz darbaspēka izmaksām un izpeļņu, ir ievākt Kopienas statistiku, izmantojot saskaņotas metodes un definīcijas, kā darīts jau agrāk, nesenākajā gadījumā 1996. gadā par darbaspēka izmaksu līmeni un sastāvu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 23/97 [1] un 1995. gadā par izpeļņas struktūru un izplatīšanu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2744/95 [2]; tā kā, lai atspoguļotu notiekošās izmaiņas darbaspēka struktūrā, izpeļņas sadalē un uzņēmumu izmaksu sastāvā par algām un saistītiem darba devēju ieguldījumiem, statistikai jābūt regulāri aktualizētai; tā kā saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2223/96 [3] Eiropas Valsts un reģionālo kontu sistēma Eiropas Kopienā (ESA-95) ir pamats standartiem, definīcijām un norēķinu praksēm dalībvalstīs, lai tās atbilstu Kopienas vajadzībām; tā kā tas rada vajadzību izveidot pilnīgus, uzticamus un salīdzināmus statistikas avotus valsts un reģionālajā līmenī; tā kā noskaidrojamo datu sadalījuma līmeņi ir ierobežoti līdz nepieciešamajam, lai nodrošinātu salīdzināšanas iespējas un savietojamību ar valsts norēķinu prasībām; tā kā Eiropas Centrālajai bankai ir vajadzīga informācija par darbaspēka izmaksu līmeni un sastāvu un par izpeļņas struktūru un sadali, lai izvērtētu ekonomikas attīstību dalībvalstīs vienotas Eiropas monetārās politikas kontekstā; tā kā statistiskā informācija šajā jomā ir pieejama tikai dažās dalībvalstīs un tādējādi korektus salīdzinājumus veikt nav iespējams; tā kā pēc tam jāveido Kopienas statistika un jāapstrādā dati, balstoties uz vienotām definīcijām un saskaņotām metodikām, ņemot vērā attiecīgu starptautisko organizāciju apstiprinātos standartus; tā kā pašlaik ne visas dalībvalstis ievāc pilnīgus datus iedaļās M (Izglītība), N (Veselība un sociālais darbs) un O (Citi sabiedriskie, sociālie un personīgie pakalpojumi); tā kā tādējādi vajadzētu izlemt par to iespējamo iekļaušanu šīs regulas darbības jomā, ievērojot Komisijas iesniegto ziņojumu, balstoties uz eksperimentālu pētījumu par iespējām ievākt pilnīgus datus šajos sektoros; tā kā, lai gan visu ekonomikas segmentu pilnīgu datu nozīmīgumam vajadzētu būt atzītam, tie rūpīgi jāapsver, ņemot vērā ziņošanas iespējas un atbildēšanas slogu konkrētās jomās, jo īpaši attiecība uz mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (SME); tā kā tādējādi Komisijai vajadzētu veikt eksperimentālu pētījumu par iespējām ievākt pilnīgus datus no statistikas vienībām ar mazāk nekā desmit darba ņēmējiem un Padomei vajadzētu lemt par šo jautājumu, ņemot vērā ziņojumu, ko iesniedz Komisija četru gadu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā; tā kā administratīvo reģistru izmantošana laika gaitā var palīdzēt, un to vajadzētu veicināt; tā kā saskaņā ar subsidiaritātes principu vienotu statistisko standartu izveide, kas ļauj veidot saskaņotu informāciju, ir ierosināta darbība, kuras mērķus tās mēroga vai seku dēļ Kopiena var sasniegt vieglāk; tā kā šos standartus katrā dalībvalstī būs pilnvaroti ieviest tie dienesti un institūcijas, kam uzdots izveidot Kopienas statistiku; tā kā ir lietderīgi pieņemt noteikumus izņēmumiem dažās dalībvalstīs, lai ņemtu vērā konkrētas tehniskās grūtības, kas radušās šajās valstīs, ievācot atsevišķus informācijas veidus, ar noteikumu, ka statistikas informācija netiek nopietni ietekmēta; tā kā īpašās Kopienas statistikas veidošanu reglamentē Padomes 1997. gada 17. februāra Regulā (EK) Nr. 322/97 [4] izklāstītie noteikumi; tā kā saskaņā ar minētā lēmuma 3. pantu ir notikuši apspriešanās ar Statistikas programmas komiteju, kas izveidota ar Lēmumu 89/382/EEK, Euratom [5], IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Vispārīgi noteikumi Valstu iestādes un Eurostat izveido Kopienas statistiku par darbaspēka izmaksu līmeni un sastāvu un par darba ņēmēju izpeļņas struktūru un sadali 3. pantā noteiktajās saimnieciskajās darbībās. 2. pants Pārskata laikposms 1. Statistiku par darbaspēka izmaksu līmeni un sastāvu izveido 2000. kalendārajam gadam un turpmāk ar četru gadu intervālu. 2. Statistika par izpeļņas struktūru un sadali izveido 2002. kalendārajam gadam un reprezentatīvajam šā gada mēnesim un turpmāk ar četru gadu intervālu. 3. pants Darbības joma 1. Statistika ietver visas saimnieciskās darbības, kas minētas Eiropas Kopienas vispārējās saimniecisko darbību industriālās klasifikācijas (turpmāk tekstā NACE Rev. 1) daļās C (Kalnrūpniecība un darbi atklātos karjeros), D (Rūpniecība), E (Elektroenerģijas, gāzes un ūdens apgāde), F (Celtniecība), G (Vairumtirdzniecība un mazumtirdzniecība; automašīnu, motociklu un personīgo un mājsaimniecības preču remonts), H (Viesnīcas un restorāni), I (Transports, uzglabāšanas un sakari), J (Finanšu starpniecība), K (Nekustamais īpašums, īre un uzņēmējdarbība), M (Izglītība), N (Veselība un sociālais darbs) un daļā O (Citi sabiedriskie, sociālie un personīgie pakalpojumi), kas izveidotas ar 1990. gada 9. oktobra Regulu (EEK) Nr. 3037/90 par saimniecisko darbību statistikas klasifikāciju Eiropas Kopienā [6]. 2. NACE Rev. 1 M (Izglītība), N (Veselība un sociālais darbs) un O (Citi sabiedriskie, sociālie un personīgie pakalpojumi) daļās noteikto saimniecisko darbību iekļaušana šīs regulas darbības jomā nav obligāta 2000. un 2002. pārskata gadam. Tos arī var noteikt kā neobligātus sekojošajiem gadiem saskaņā ar 12. pantā noteikto procedūru, ņemot vērā eksperimentāla pētījuma rezultātus šajā jomā, jo īpaši tos, kas ietverti Padomes 1996. gada 20. decembra Regulā (EK, Euratom) Nr. 58/97 attiecībā uz strukturālo uzņēmējdarbības statistiku [7]. 4. pants Ņemot vērā Statistikas programmas komitejas viedokļus, Komisija četru gadu laikā kopš šīs regulas spēkā stāšanās dienas izveido ziņojumu, ņemot vērā eksperimentālā pētījuma rezultātus, jo īpaši ņemot par pamatu esošos avotus statistikas vienību jomā ar mazāk nekā desmit darbiniekiem, un iesniedz to Padomei. Ziņojums izvērtē šīs regulas noteikumu attiecināšanu uz vienībām ar mazāk nekā desmit darbiniekiem. Ziņojums izsver pilnīgu datu svarīgumu, salīdzinot tos ar ziņošanas iespējām un atbildēšanas slogu. Pēc šā ziņojuma Komisija var, ja vajadzīgs, Padomei iesniegt atbilstīgus ierosinājumus šīs regulas grozīšanai. 5. pants Statistikas vienības Statistikas datu ievākšanas pamatā ir vietējās vienības un uzņēmumi, kā noteikts Padomes 1993. gada 15. marta Regulā (EEK) Nr. 696/93 par statistikas vienībām ražošanas sistēmas novērošanai un analīzei Kopienā [8]. 6. pants Pieprasītās informācijas raksturojums 1. Statistikas darbaspēka izmaksu līmeņa un sastāva gadījumā informāciju sniedz vismaz par: a) šādām īpatnībām attiecībā uz vietējām vienībām: - reģioni (NUTS 1 līmenī), - tā uzņēmuma apmērs, pie kura pieder vietējā vienība (klasificēta kā viena no šādām: 10-49, 50-249, 250-499, 500-999, 1000 vai vairāk darbinieku), - saimnieciskā darbība (NACE Rev. 1 sadalījuma līmenī); b) šādiem datiem: - kopējās ikgadējās darbaspēka izmaksas, atsevišķi algas (iedalot tiešās atlīdzībās un prēmijās, maksājumos darbinieku uzkrājumu shēmās, maksājumos par dienām, kurās nav strādāts, un atlīdzībā natūrā), darba devēja sociālās iemaksas, (izdalītas faktiskos un piedēvētos sociālos maksājumos), profesionālo mācību izmaksas, citas izmaksas un nodokļi, kā arī subsīdijas, kas tieši saistītas ar darbaspēka izmaksām, - vidējais ikgadējais darbinieku skaits, atsevišķi pilnas slodzes darbinieki, pusslodzes darbinieki un mācekļi, - ikgadējais nostrādāto stundu skaits un ikgadējais apmaksāto stundu skaits, abos gadījumos pilnas slodzes darbinieki, pusslodzes darbinieki un mācekļi. 2. Izpeļņas struktūras un sadales gadījumā sniedz informāciju vismaz par: a) šādām īpatnībām, kas attiecas uz vietējo vienību, pie kuras pieder pārbaudei izvēlētie darbinieki: - reģions (NUTS 1 līmenī), - tā uzņēmuma apmērs, pie kura pieder vietējā vienība (klasificēta kā viena no šādām: 10-49, 50-249, 250-499, 500-999, 1000 vai vairāk nodarbināto), - saimnieciskā darbība (NACE Rev. 1 sadalījuma līmenī), - ekonomiskās un finanšu kontroles veids Komisijas 1980. gada 25. jūnija Direktīvas 80/723/EEK par finanšu attiecību pārskatāmību starp dalībvalstīm un valsts uzņēmumiem [9] nozīmē, - spēkā esošā kolektīvā atalgojuma līguma veids; b) šāds raksturojums attiecībā uz katru pārbaudei izvēlēto darbinieku: - dzimums, - vecums, - amats, kas klasificēts saskaņā ar Starptautisko amatu klasifikācijas standartu, - iegūtā izglītība (norāda augstāko iegūto līmeni), - uzņēmumā nostrādātais laiks, - pilna slodze vai pusslodze, - darba līguma veids; c) šāda informācija par izpeļņu: - bruto izpeļņa reprezentatīvajā mēnesī (atsevišķi izpeļņa par virsstundām un īpaša samaksa par maiņas darbu), - ikgadējā bruto izpeļņa pārskata gadā (atsevišķi norādot neregulāri izmaksātas prēmijas), - darba laiks (apmaksāto stundu skaits standarta darba mēnesī, apmaksāto virsstundu skaits mēnesī un ikgadējā atvaļinājuma kopsumma). 7. pants Datu vākšana 1. Aptaujas veic attiecīgas valsts iestādes, kas izveido piemērotas metodes informācijas vākšanai, ņemot vērā atbildēšanas slogu, jo īpaši attiecībā uz mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. 2. Darba devēji un citas personas, kam pieprasīts sniegt informāciju, atbild uz jautājumiem vispusīgi un noteiktajā termiņā. Dalībvalstis paredz attiecīgus pasākumus, lai izvairītos no 6. pantā minētās informācijas sniegšanas pienākumu neievērošanas. 3. Lai samazinātu uzņēmumiem uzlikto slogu, jo īpaši attiecībā uz mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, aptaujas nav jāveic, ja valsts iestādēm ir informācija no citiem piemērotiem avotiem un tās var aprēķināt nepieciešamos datus, izmantojot statistikas novērtēšanas procedūras, ja dažas vai visas īpatnības nav pārbaudītas visām vienībām, par kurām tiek veidota statistika. 8. pants Rezultātu apstrāde Valsts iestādes apstrādā atbildes uz 7. panta 2. punktā minētajiem jautājumiem vai informāciju no citiem avotiem, kā minēts 7. panta 3. punktā, lai iegūtu salīdzināmus rezultātus. 9. pants Rezultātu nosūtīšana Rezultātus nosūta Eurostat 18 mēnešu laikā pēc pārskata gada beigām. 10. pants Kvalitāte 1. Valsts iestādes nodrošina, ka rezultāti atspoguļo patieso ainu par visām vienībām un ka tās ir pietiekami reprezentatīvas. 2. Pēc katra pārskata laikposma valsts iestādes pēc Eurostat pieprasījuma nosūta tam ziņojumu, kas satur visu būtisko informāciju attiecībā uz šīs regulas ieviešanu attiecīgajās dalībvalstīs, lai ļautu izvērtēt statistikas kvalitāti. 11. pants Ieviešanas pasākumi Pasākumi, kas nepieciešami, lai ieviestu šo regulu, to skaitā pasākumi, lai ņemtu vērā ekonomiskās un tehniskās izmaiņas, un jo īpaši: i) NACE Rev. 1 (3. panta 2. punkts) iedaļās M, N un O minēto saimniecisko darbību uzskaite; ii) sniedzamās informācijas (6. pants) noteikšana un sadalījums; iii) rezultātu (9. pants) nosūtīšanai piemērots tehniskais formāts; iv) kvalitātes izvērtēšanas kritēriji (10. pants); v) izņēmumi, atbilstīgi pamatotos gadījumos, attiecīgi 2004. un 2006. gada laikposmiem (13. pants 2. punkts), tiek noteikti katram pārskata laikposmam vismaz deviņus mēnešus pirms pārskata laikposma sākuma saskaņā ar 12. pantā noteikto procedūru. 12. pants Procedūra 1. Komisijai palīdz Statistikas programmas komiteja, turpmāk tekstā "komiteja". 2. Komisijas pārstāvis komitejai iesniedz veicamo pasākumu projektu. Komiteja sniedz savu atzinumu par projektu laikposmā, kuru priekšsēdētājs var noteikt, ņemot vērā lietas steidzamību. Lēmuma gadījumā, kuru pēc Komisijas priekšlikuma jāpieņem Padomei, atzinumu sniedz vairākums, kas noteikts Līguma 148. panta 2. punktā. Dalībvalstu pārstāvju balsis komitejā tiek vērtētas šajā pantā noteiktajā veidā. Priekšsēdētājs nebalso. 3. a) Komisija pieņem paredzētos pasākumus, ja tie ir saskaņā ar komitejas atzinumu; b) ja paredzētie pasākumi nav saskaņā ar komitejas atzinumu vai ja atzinums netiek sniegts, Komisija nekavējoties Padomei iesniedz priekšlikumu attiecībā uz veicamajiem pasākumiem. Padome pieņem lēmumu ar kvalificētu balsu vairākumu. Ja trīs mēnešu laikā pēc griešanās pie Padomes tā nav rīkojusies, piedāvātos pasākumus pieņem Komisija. 13. pants Izņēmumi 1. Izņēmumi no 2., 3. un 6. panta noteikumiem attiecībā uz 2000. un 2002. pārskata gadu ir noteikti pielikumā. 2. 2004. un 2006. gadam attiecīgi par izņēmumiem no 3. un 6. panta saskaņā ar 12. pantā noteikto procedūru var izlemt tiktāl, cik valsts statistikas sistēmām vajadzīga nopietna pielāgošana. 14. pants Stāšanās spēkā Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 1999. gada 9. martā Padomes vārdā — priekšsēdētājs W. Riester [1] OV L 6, 10.1.1997., 1. lpp. [2] OV L 287, 30.11.1995., 3. lpp. [3] OV L 310, 30.11.1996., 1. lpp. Regula, kas grozīta ar Regulu (EK) Nr. 448/98 (OV L 58, 27.2.1998., 1. lpp.). [4] OV L 52, 22.2.1997., 1. lpp. [5] OV L 181, 28.6.1989., 47. lpp. [6] OV L 293, 24.10.1990., 1. lpp. Regula, kas grozīta ar Regulu (EEK) Nr. 761/93 (OV L 83, 3.4.1993., 1. lpp.). [7] OV L 14, 17.1.1997., 1. lpp. [8] OV L 76, 30.3.1993., 1. lpp. [9] OV L 195, 29.7.1980., 35. lpp. Direktīva, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 93/84/EEK (OV L 254, 12.10.1993., 16. lpp.). -------------------------------------------------- PIELIKUMS IZŅĒMUMI I. Izņēmumi no 2. panta 1. Vācija: pirmo statistiku par izpeļņas struktūru un sadali saskaņā ar šo regulu izveido 2001. pārskata gadam 2002. gada vietā. Turpmāk statistiku par izpeļņas struktūru un sadali izveido 2006. pārskata gadam un pēc tam ar četru gadu intervālu. 2. Francija, Vācija, Īrija, Zviedrija un Apvienotā Karaliste: statistika 2000. un 2002. pārskata gadam var attiekties uz finanšu gadu, kas vistuvāk atbilst šiem kalendārajiem gadiem, taču tas neietekmēs 9. pantā minētos datu nosūtīšanas termiņus. II. Izņēmumi no 3. panta 1. Vācija: saimnieciskās darbības, kas noteiktas NACE Rev. 1 daļās H (Viesnīcas un restorāni), I (Transports, uzglabāšanas un sakari), un K (Nekustamais īpašums, īre un uzņēmējdarbība), nav obligātas 2000. un 2001. pārskata gadam. 2. Īrija: saimnieciskās darbības, noteiktas daļā H (Viesnīcas un restorāni) nav obligātas 2000. pārskata gadam. 3. Īrija: saimnieciskās darbības, noteiktas NACE Rev. 1 daļā I (Transports, uzglabāšanas un sakari), 67. J daļas sadaļā un daļā K (Nekustamais īpašums, īre un uzņēmējdarbība), nav obligātas 2002. pārskata gadam. III. Izņēmumi no 6. panta 1. Austrija, Beļģija, Itālija un Nīderlande: 2000. un 2002. pārskata gadam īpatnības, kas minētas 6. pantā, var attiekties uz uzņēmumu vietējās vienības vietā. 2. Itālija: 2000. pārskata gadam īpatnības, kas minētas 6. panta 1. punkta b) apakšpunktā: maksājumi darbinieku ietaupījumu sistēmās, citi izdevumi un samaksātie nodokļi, kā arī darba devēja saņemtās subsīdijas, nav obligātas. --------------------------------------------------