LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 79/1

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (EK) Nr. 216/2008

(2008. gada 20. februāris)

par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izveidi, un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 91/670/EEK, Regulu (EK) Nr. 1592/2002 un Direktīvu 2004/36/EK

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 80. panta 2. punktu,

ņemot vērā pievienoto Komisijas paziņojumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

apspriedušies ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (2),

tā kā:

(1) Civilajā aviācijā vienmēr būtu jānodrošina augsts un vienāds Eiropas pilsoņu aizsardzības līmenis, pieņemot kopīgus drošības noteikumus un veicot pasākumus, kas nodrošina Kopienas ražojumu, personu un organizāciju atbilstību minētajiem noteikumiem un noteikumiem, kas pieņemti, lai aizsargātu vidi. Iekšējā tirgū tam būtu jāveicina brīvu preču, personu un organizāciju apritie.

(2) Turklāt trešo valstu gaisa kuģi, ko ekspluatē, vai nu ielidojot teritorijā, uz ko attiecas Līgums, lidojot šādā teritorijā, vai izlidojot no tās, būtu attiecīgi jāuzrauga Kopienas līmenī saskaņā ar pilnvarām, kas paredzētas Konvencijā par starptautisko civilo aviāciju, kura parakstīta Čikāgā 1944. gada 7. decembrī (“Čikāgas konvencija”) un kurai pievienojušās visas dalībvalstis.

(3) Čikāgas konvencija jau paredz minimālos standartus, lai nodrošinātu civilās aviācijas drošību un ar to saistītu vides aizsardzību. Ar Kopienas pamatprasībām un noteikumiem, kas pieņemti to īstenošanai, būtu jāpanāk, lai dalībvalstis izpildītu saistības, kas izriet no Čikāgas konvencijas, tostarp attiecībā uz trešām valstīm.

(4) Kopienai vajadzētu noteikt aeronavigācijas ražojumiem, daļām un ierīcēm, gaisa kuģa ekspluatācijā iesaistītajām personām un organizācijām, kā arī personām un ražojumiem, kas saistīti ar pilotu apmācību un veselības pārbaudēm, piemērojamās galvenās prasības saskaņā ar Čikāgas konvencijas standartiem un tās atzīto praksi. Komisija būtu jāpilnvaro izstrādāt vajadzīgos īstenošanas noteikumus.

(5) Nebūtu pareizi attiecināt kopīgus noteikumus uz visiem gaisa kuģiem, jo īpaši uz gaisa kuģiem, kuru konstrukcija ir vienkārša vai kurus ekspluatē galvenokārt vietējos lidojumos, kā arī amatieru ražotiem gaisa kuģiem vai īpaši retiem gaisa kuģiem, vai gaisa kuģiem, kuru ir maz. Šādiem gaisa kuģiem būtu jāpaliek dalībvalstu reglamentējošā kontrolē, ar šo regulu neuzliekot citām dalībvalstīm nekādu pienākumu atzīt šādus valstu pasākumus. Tomēr būtu jāveic samērīgi pasākumi, lai kopumā pakāpeniski palielinātu amatieru aviācijas drošības līmeni. Jo īpaši būtu jāpievērš uzmanība lidmašīnām un helikopteriem, kam ir maza maksimāli pieļaujama pacelšanās masa un kas kļūst arvien jaudīgāki, kas var būt apritē visā Kopienā un ko ražo rūpnieciski. Tos tādēļ var labāk reglamentēt Kopienas līmenī, lai nodrošinātu vajadzīgo vienādo drošības un vides aizsardzības līmeni.

(6) Kopienas darbību apjoms būtu skaidri jānosaka, lai nepārprotami varētu identificēt personas, organizācijas un ražojumus, uz ko attiecas šī regula un tās īstenošanas noteikumi. Tāds apjoms būtu skaidri jānosaka, atsaucoties uz tādu gaisa kuģu sarakstu, kuriem šo regulu nepiemēro.

(7) Aeronavigācijas ražojumiem, daļām un ierīcēm, ekspluatantiem, kas iesaistīti aviācijas komercpārvadājumos, kā arī pilotiem un personām, ražojumiem un organizācijām, kas iesaistītas mācībās un veselības pārbaudēs, vajadzētu būt sertifikātam vai apliecībai, ja tie atzīti par atbilstīgiem pamatprasībām, kas jāparedz Kopienai saskaņā ar Čikāgas konvencijā paredzētajiem standartiem. Komisija būtu jāpilnvaro izstrādāt vajadzīgos īstenošanas noteikumus to nosacījumu izveidei, kurus piemēro sertifikātu izsniegšanai vai to aizstāšanai ar deklarāciju par spējām, ņemot vērā riskus, kas saistīti ar dažādiem ekspluatācijas tipiem, piemēram, dažiem aviācijas darbu veidiem un vietējiem lidojumiem ar maziem gaisa kuģiem.

(8) Darbībā, kas nav komercekspluatācija, ekspluatācijas un licencēšanas noteikumiem vajadzētu būt pielāgotiem gaisa kuģa sarežģītībai, un būtu jānosaka attiecīga definīcija.

(9) Ar amatierpilota apliecību saistītajām tiesībām saskaņā ar īstenošanas noteikumiem vajadzētu būt ierobežotām atkarībā no attiecīgās kvalifikācijas iegūšanai saņemtās apmācības.

(10) Lai sasniegtu Kopienas mērķus attiecībā uz preču, personu un pakalpojumu aprites brīvību, kā arī kopējās transporta politikas mērķus, dalībvalstīm bez papildu prasībām vai vērtēšanas būtu jāpieņem ražojumi, daļas un ierīces, organizācijas un personas, kas ir sertificētas saskaņā ar šo regulu un tās īstenošanas noteikumiem.

(11) Būtu jānodrošina pietiekama elastība rīcībai īpašos apstākļos, piemēram, steidzamos drošības pasākumos un neparedzētām vai ierobežotām ekspluatācijas vajadzībām. Būtu jāparedz sasniegt līdzvērtīgu drošības līmeni arī ar citiem līdzekļiem. Dalībvalstīm vajadzētu būt tiesīgām piešķirt atbrīvojumus no šīs regulas prasībām un īstenošanas noteikumiem, ja vien šo atbrīvojumu joma ir stingri ierobežota un Kopiena tos attiecīgi kontrolē.

(12) Visas jomas, uz ko attiecas šī regula, jāsakārto labāk, lai konkrētus uzdevumus, ko pašlaik veic Kopienas vai valsts līmenī, var veikt viena specializēta ekspertu organizācija. Tāpēc Kopienas pašreizējā institucionālajā struktūrā un, ņemot vērā pašreizējo pilnvaru sadalījumu, jāizveido tehniskajos jautājumos neatkarīga un juridiski, administratīvi un finansiāli autonoma Eiropas Aviācijas drošības aģentūra (“Aģentūra”). Tālab ir vajadzīgs un ieteicams, lai tā ir Kopienas iestāde, kam ir juridiskas personas statuss un izpildes pilnvaras, kuras tai piešķirtas ar šo regulu.

(13) Saskaņā ar Kopienas institucionālo sistēmu par Kopienas tiesību aktu īstenošanu galvenokārt ir atbildīgas dalībvalstis. Tādēļ šajā regulā noteiktie sertificēšanas uzdevumi un regulas īstenošanas noteikumi ir jāveic valsts līmenī. Tomēr dažos skaidri noteiktos gadījumos Aģentūrai vajadzētu būt pilnvarotai veikt dažus sertificēšanas uzdevumus, kā noteikts šajā regulā. Šā paša iemesla dēļ Aģentūrai būtu jāļauj veikt vajadzīgos ar gaisa kuģu ekspluatāciju, gaisa kuģa apkalpes kvalifikāciju vai trešās valsts gaisa kuģa drošību saistītus pasākumus, ja tādējādi vislabāk var nodrošināt vienotību un sekmēt iekšējā tirgus darbību.

(14) Ar Regulu (EK) Nr. 2111/2005 (3) ieviesa Aģentūras pienākumu izziņot visu informāciju, kas var būt svarīga, lai atjauninātu Kopienas sarakstu par tiem gaisa pārvadātājiem, uz kuriem drošības apsvērumu dēļ attiecas darbības aizliegums Kopienā. Ja Aģentūra saskaņā ar šīs regulas noteikumiem atsakās piešķirt atļauju gaisa pārvadātājam, tai jānodod Komisijai visa informācija, kas ir šā atteikuma pamatā, lai minētā gaisa pārvadātāja nosaukumu var vajadzības gadījumā ierakstīt šajā sarakstā.

(15) Efektīva Kopienas civilās aviācijas lidojumu drošības shēmas darbība jomās, uz ko attiecas šī regula, prasa ciešāku Komisijas, dalībvalstu un Aģentūras savstarpēju sadarbību, lai konstatētu nedrošus apstākļus un vajadzības gadījumā veiktu koriģējošus pasākumus.

(16) Lidojumu drošības kultūras veicināšanai un reglamentējošas sistēmas pareizai darbībai jomās, uz ko attiecas šī regula, ir vajadzīgs, lai aculiecinieki spontāni ziņotu par incidentiem un atgadījumiem. Tādu ziņojumu sniegšana tiktu sekmēta, izveidojot nerepresīvu vidi, un dalībvalstīm būtu jāveic attiecīgi pasākumi tādas informācijas un tās sniedzēju aizsardzībai.

(17) Aviācijas nelaimes gadījumu izmeklēšana būtu jāveic steidzami – jo īpaši tad, ja tie saistīti ar nepilnībām gaisa kuģa konstrukcijā un/vai ekspluatācijā –, lai panāktu patērētāju uzticību gaisa transportam.

(18) Lai palīdzētu sasniegt šīs regulas mērķus drošības jomā, Kopienai būtu jāpiešķir pilnvaras noteikt finansiālas sankcijas Aģentūras izsniegto sertifikātu un atļauju īpašniekiem. Atbilstīgi Kopienas tiesiskajai kārtībai šādas finansiālas sankcijas pēc Aģentūras ieteikuma piemēro Komisija. Būtu jāuzsver, ka līdz ar šādu finansiālu sankciju ieviešanu Komisija varēs niansētāk, elastīgāk un samērīgāk reaģēt uz noteikumu pārkāpumiem, salīdzinot ar sertifikāta atņemšanu.

(19) Tā kā visi lēmumi, ko saskaņā ar šo regulu pieņēmusi Komisija, ir pakļaujami Eiropas Kopienu Tiesas pārskatīšanai saskaņā ar Līgumu, Tiesai saskaņā ar Līguma 229. pantu būtu jāpiešķir neierobežota jurisdikcija attiecībā uz lēmumiem, ar kuriem Komisija piespriež naudas sodus vai periodiskus kavējuma naudas maksājumus.

(20) Lai mazinātu arvien lielākas bažas par pasažieru veselību un labklājību lidojumu laikā, jāizstrādā tādas konstrukcijas gaisa kuģi, kas labāk aizsargā pasažieru veselību un drošību.

(21) Šīs regulas mērķus var efektīvi sasniegt, sadarbojoties ar trešām valstīm. Šādā gadījumā šīs regulas noteikumus un tās īstenošanas noteikumus var attiecīgi pielāgot ar nolīgumiem, ko Kopiena noslēdz ar šīm valstīm. Ja šādu nolīgumu nav, būtu tomēr jāatļauj dalībvalstīm attiecīgā Kopienas uzraudzībā atzīt apstiprinājumus, ko trešā valsts piešķīrusi ārvalstu ražojumiem, daļām un ierīcēm, organizācijām un darbiniekiem.

(22) Lai Aģentūra pienācīgi palīdzētu Kopienai, tai būtu jāļauj uzkrāt pieredzi visos civilās aviācijas lidojumu drošības un vides aizsardzības aspektos, uz ko attiecas šī regula. Tai būtu jāpalīdz Komisijai izstrādāt vajadzīgos tiesību aktus un būtu jāpalīdz dalībvalstīm un nozarei tos īstenot. Tai būtu jāspēj izdot sertificēšanas specifikācijas un norādes, būtu jāspēj sniegt tehniskus atzinumus un izsniegt sertifikātus, ja vajadzīgs, tai būtu jāpalīdz Komisijai pārraudzīt šīs regulas un tās īstenošanas noteikumu piemērošanu, un tai būtu jāsaņem vajadzīgās pilnvaras, lai izpildītu savus uzdevumus.

(23) Komisijai un dalībvalstīm vajadzētu būt pārstāvētām valdē, lai efektīvi kontrolētu Aģentūras darbību. Valdei būtu jāuztic vajadzīgās pilnvaras, lai izstrādātu budžetu, pārbaudītu tā izpildi, pieņemtu attiecīgus finanšu noteikumus, izstrādātu pārredzamas darba procedūras Aģentūras lēmumu pieņemšanai un ieceltu amatā izpilddirektoru. Ir arī ieteicams atļaut Aģentūrai veikt zinātniskās izpētes darbus un organizēt attiecīgu koordināciju ar Komisiju un dalībvalstīm. Ir vēlams, lai Aģentūra palīdzētu Kopienai un tās dalībvalstīm starptautisko attiecību jomā, tostarp noteikumu saskaņošanā, apstiprinājumu atzīšanā un tehniskā sadarbībā, un lai tā būtu tiesīga veidot attiecīgas attiecības ar trešo valstu aeronavigācijas iestādēm un starptautiskām organizācijām, kas ir kompetentas jautājumos, uz ko attiecas šī regula.

(24) Lai nodrošinātu pārredzamību, ieinteresēto personu novērotājiem vajadzētu būt pārstāvētiem Aģentūras valdē.

(25) Sabiedrības interešu labad Aģentūrai darbībā, kas saistīta ar lidojumu drošību, jāpaļaujas tikai uz neatkarīgu ekspertīzi, stingri piemērojot šo regulu un noteikumus, ko tās īstenošanai pieņēmusi Komisija. Tālab visi ar lidojumu drošību saistīti Aģentūras lēmumi būtu jāpieņem tās izpilddirektoram, kuram vajadzētu būt plašām iespējām saņemt padomus un organizēt Aģentūras iekšējo darbu. Ja Aģentūrai tomēr jāaizstrādā tādu vispārēju noteikumu projekts, kas jāīsteno attiecīgas valsts iestādēm, dalībvalstīm vajadzētu būt iesaistītām lēmumu pieņemšanas procesā.

(26) Jānodrošina, lai personām, uz ko attiecas Aģentūras pieņemtie lēmumi, būtu pieejami nepieciešamie tiesiskās aizsardzības līdzekļi, kas atbilst īpašajām aviācijas nozares vajadzībām. Būtu jānosaka attiecīgs pārsūdzības mehānisms, lai izpilddirektora lēmumus varētu pārsūdzēt specializētā Apelācijas padomē, par kuras lēmumiem savukārt var iesniegt sūdzību Tiesā.

(27) Lai garantētu Aģentūras pilnīgu autonomiju un neatkarību, tai būtu jāpiešķir autonoms budžets, kura ieņēmumi lielākoties ir Kopienas iemaksas un sistēmas lietotāju veiktās maksas. Saņemtās finanšu iemaksas no dalībvalstīm, trešām valstīm vai citiem subjektiem nedrīkst negatīvi ietekmēt Aģentūras neatkarību un objektivitāti. Kopienas budžeta procedūra būtu jāpiemēro tiktāl, ciktāl tā attiecas uz Kopienas iemaksu un uz visām citām dotācijām, ko piešķir no Eiropas Savienības vispārējā budžeta. Finanšu pārskatu revīzija būtu jāveic Revīzijas palātai.

(28) Pirms izveido kādu vietēju Aģentūras biroju, būtu jāizstrādā vispārēji noteikumi, lai precizētu, kādas prasības jāievēro un kāds ieguldījums jāsniedz attiecīgajai dalībvalstij.

(29) Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus, proti, izstrādāt un vienādi piemērot kopīgus noteikumus civilās aviācijas lidojumu drošības un vides aizsardzības jomā, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka minētās rīcības Eiropas mēroga vai iedarbības dēļ šos mērķus var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai.

(30) Ir atzīts, ka būtu jāiesaista Eiropas valstis, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis, nodrošinot pareizu pārstāvību visas Eiropas mērogā, lai veicinātu civilās aviācijas lidojumu drošības uzlabošanu visā Eiropā. Eiropas valstis, kas noslēgušas nolīgumus ar Kopienu, lai pieņemtu un piemērotu Kopienas acquis jomā, uz ko attiecas šī regula, būtu jāiesaista tās darbā saskaņā ar nosacījumiem, par ko vienojas šajos nolīgumos.

(31) Vispārējs mērķis ir panākt, lai funkcijas un uzdevumus, tostarp funkcijas un uzdevumus, kas izriet no dalībvalstu sadarbības Apvienotajās aviācijas iestādēs, dalībvalstis nodotu Aģentūrai efektīvi, bez jebkādas pašreizējā augstā lidojumu drošības līmeņa pazemināšanas un neietekmējot negatīvi sertificēšanas grafikus. Vajadzētu pieņemt attiecīgus pasākumus, lai nodrošinātu vajadzīgo pāreju.

(32) Ar šo regulu nosaka kopīgus noteikumus civilās aviācijas jomā un izveido Eiropas Aviācijas drošības aģentūru. Tādējādi Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1592/2002 (2002. gada 15. jūlijs) par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izveidi (4) ar šo būtu jāatceļ.

(33) Ar šo regulu izveido atbilstīgu un vispārēju struktūru kopēju tehnisko prasību un administratīvu procedūru noteikšanai un īstenošanai civilās aviācijas jomā. Tādēļ attiecīgi būtu jāatceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 3922/91 (1991. gada 16. decembris) par tehnisko prasību un administratīvo procedūru saskaņošanu civilās aviācijas jomā (5) III pielikums un Padomes Direktīva 91/670/EEK (1991. gada 16. decembris) par personāla licenču savstarpēju pieņemšanu amata pienākumu pildīšanai civilajā aviācijā (6), neskarot ražojumu, personu un organizāciju sertificēšanu vai licencēšanu, kas jau veikta saskaņā ar minētajiem tiesību aktiem.

(34) Ar šo regulu izveido atbilstīgu un visaptverošu satvaru Kopienas lidostas izmantojošo trešo valstu gaisa kuģu drošībai. Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/36/EK (2004. gada 21. aprīlis) par Kopienas lidostas izmantojošo trešo valstu gaisa kuģu drošību (7) tādējādi būtu jāatceļ noteiktā laikā un neskarot īstenošanas pasākumus attiecībā uz informācijas vākšanu, peronpārbaudi un apmaiņu ar informāciju.

(35) Šo regulu piemēros visās jomās, kas saistītas ar civilās aviācijas lidojumu drošību, pamatojoties uz turpmākiem Komisijas priekšlikumiem saskaņā ar Līgumu.

(36) Jāievieš attiecīgi pasākumi, lai nodrošinātu gan konfidenciālu lidojumu drošības datu vajadzīgo aizsardzību, gan sniegtu sabiedrībai pietiekamu informāciju, kas attiecas uz civilās aviācijas lidojumu drošības līmeni un ar to saistīto vides aizsardzību, ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1049/2001 (2001. gada 30. maijs) par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (8) un attiecīgās valsts tiesību aktus. To lēmumu dēļ, ko Aģentūra pieņēmusi saskaņā ar minētās regulas 8. pantu, būtu jāiesniedz sūdzība ombudam vai jāceļ prasība Tiesā, attiecīgi saskaņā ar Līguma 195. un 230. pantu.

(37) Pasākumi, kas vajadzīgi, lai īstenotu šo regulu, būtu jāpieņem atbilstīgi Padomes Lēmumam 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (9).

(38) Jo īpaši Komisijai būtu jāpiešķir pilnvaras pieņemt īstenošanas pasākumus lidojumderīgumam, gaisa kuģa lidojuma apkalpes licencēšanai un saistītiem apstiprinājumiem, gaisa kuģu ekspluatācijai, gaisa kuģiem, ko izmanto trešo valstu ekspluatanti, uzraudzībai un izpildei, kā arī noteikumus par Aģentūras maksām un atlīdzību. Šie pasākumi, kuri ir vispārēji un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs regulas elementus vai papildināt šo regulu, inter alia, iekļaujot jaunus nebūtiskus elementus, jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā noteikto regulatīvo kontroles procedūru.

(39) Efektivitātes labad būtu jāsaīsina parastie regulatīvās kontroles procedūras termiņi, lai pielāgotu vides aizsardzības pamatprasības un lai pieņemtu īstenošanas noteikumus vides aizsardzībai.

(40) Steidzamības dēļ jāpiemēro steidzamības procedūra, kas paredzēta Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 6. punktā, lai Komisija pieņemtu lēmumu par pasākumiem, ko dalībvalstis veikušas, lai nekavējoties atrisinātu lidojumu drošības problēmu, kā arī par atkāpju apstiprinājumiem, ko lūgušas dalībvalstis,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I NODAĻA

PRINCIPI

1. pants

Darbības joma

1. Šī regula attiecas uz:

a) aeronavigācijas ražojumu, daļu un ierīču konstrukciju, ražošanu, tehnisko apkopi un ekspluatāciju, kā arī uz darbiniekiem un organizācijām, kas ir iesaistītas šādu ražojumu, daļu un ierīču projektēšanā, ražošanā un tehniskā apkopē;

b) darbiniekiem un organizācijām, kas iesaistītas gaisa kuģa ekspluatācijā.

2. Šo regulu nepiemēro, ja ražojumi, daļas un ierīces, darbinieki un organizācijas, kas minētas 1. punktā, iesaistītas kara, muitas, policijas vai tamlīdzīgā dienestā. Dalībvalstis apņemas nodrošināt, ka šādiem dienestiem pievērš attiecīgu uzmanību, ciktāl tas atbilst šīs regulas mērķiem.

2. pants

Mērķi

1. Šīs regulas galvenais mērķis ir panākt un saglabāt vienādi augstu civilās aviācijas lidojumu drošības līmeni Eiropā.

2. Papildu mērķi jomās, uz kurām attiecas šī regula, ir šādi:

a) nodrošināt vienādi augstu vides aizsardzības līmeni;

b) veicināt brīvu preču, personu un pakalpojumu apriti;

c) sekmēt normatīvo un sertificēšanas procesu rentabilitāti un nepieļaut dublēšanos valsts un Eiropas līmenī;

d) palīdzēt dalībvalstīm izpildīt saistības, kas izriet no Čikāgas konvencijas, nodrošinot pamatu tās noteikumu kopīgai interpretācijai un vienādai noteikumu īstenošanai un nodrošinot, ka tās noteikumus pienācīgi ņem vērā šajā regulā un tās īstenošanai izstrādātajos noteikumos;

e) izplatīt Kopienas uzskatus par civilās aviācijas lidojumu drošības standartiem un noteikumiem visā pasaulē, izveidojot attiecīgu sadarbību ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām;

f) nodrošināt vienādus noteikumus visiem iekšējā aviācijas tirgus dalībniekiem.

3. Šā panta 1. un 2. punktā paredzēto mērķu sasniegšanas līdzekļi ir:

a) visu vajadzīgo tiesību aktu sagatavošana, pieņemšana un vienāda piemērošana;

b) sertifikātu, apliecību, apstiprinājumu vai citu ražojumiem piešķirto dokumentu atzīšana bez papildu prasībām saskaņā ar šo regulu un tās īstenošanas noteikumiem;

c) neatkarīgas Eiropas Aviācijas drošības aģentūras (turpmāk “Aģentūra”) izveide;

d) visu vajadzīgo tiesību aktu vienāda īstenošana, ko attiecīgas kompetences jomā veic dalībvalstu aviācijas iestādes un Aģentūra.

3. pants

Definīcijas

Šajā regulā:

a) “pastāvīga uzraudzība” ir uzdevumi, kas jāveic, lai pārliecinātos, ka nosacījumus, ar kādiem piešķirts sertifikāts, turpina izpildīt jebkurā tās derīguma laika brīdī, kā arī jebkuru drošības pasākumu veikšana;

b) “Čikāgas konvencija” ir Čikāgā 1944. gada 7. decembrī parakstītā Konvencija par starptautisko civilo aviāciju un tās pielikumi;

c) “ražojums” ir gaisa kuģis, dzinējs vai propelleris;

d) “daļas un ierīces” ir visi instrumenti, iekārtas, mehānismi, daļas, aparāti, piederumi vai papildierīces, tostarp sakaru iekārtas, ko izmanto vai ko paredzēts izmantot, ekspluatējot vai kontrolējot gaisa kuģi lidojumā, un kas ir uzstādīti gaisa kuģī vai piestiprināti tam. Tas ietver gaisa kuģa korpusa, dzinēja vai propellera daļas;

e) “sertificēšana” ir atzīšana jebkurā veidā, ka ražojums, daļa vai ierīce, organizācija vai persona atbilst attiecīgajām prasībām, tostarp šai regulai un tās īstenošanas noteikumiem, kā arī attiecīga sertifikāta izsniegšana, kas apliecina tādu atbilstību;

f) “kvalificēta vienība” ir struktūra, kam Aģentūra vai valsts aviācijas iestāde var uzticēt veikt konkrētu sertificēšanas uzdevumu, ko Aģentūra vai attiecīgas valsts aviācijas iestāde arī kontrolē un par ko tā atbild;

g) “sertifikāts” ir jebkurš apstiprinājums, apliecība vai cits dokuments, kas izdots sertificēšanas rezultātā;

h) “ekspluatants” ir jebkura juridiska vai fiziska persona, kas ekspluatē vai ierosina ekspluatēt vienu vai vairākus gaisa kuģus;

i) “komercekspluatācija” ir gaisa kuģa jebkura ekspluatācija, saņemot par to atalgojumu vai citu mantisku atlīdzību, kas ir sabiedrībai pieejama vai, ja šī ekspluatācija nav sabiedrībai pieejama – ko veic saskaņā ar līgumu, kurš noslēgts starp ekspluatantu un klientu, ja ekspluatants nav klienta pārvaldībā;

j) “sarežģīts ar dzinēju darbināms gaisa kuģis” ir: i) lidmašīna: — kuras maksimāli pieļaujamā sertificētā pacelšanās masa pārsniedz 5 700 kg, vai — kuras maksimālā sertificētā pasažieru sēdvietu konfigurācija ir vairāk nekā deviņpadsmit, vai — kas sertificēta ekspluatācijai ar apkalpi, kurā ir vismaz 2 piloti, vai — kur uzstādīts turbodzinējs(-i) vai vairāk par vienu turbopropelleru dzinēju; ii) sertificēts helikopters: — ar maksimāli pieļaujamo pacelšanās masu, kas pārsniedz 3 175 kg, vai — ar vairāk par deviņām maksimāli pieļaujamo pasažieru sēdvietām, vai — kuru ekspluatē apkalpe vismaz divu pilotu sastāvā; vai iii) gaisa kuģis ar tiltrotoru;

k) “lidojumu simulācijas trenažieru iekārtas” ir jebkuras iekārtas, kas uz zemes simulē lidojuma apstākļus; tādas iekārtas ir lidojumu trenažieri, lidojuma trenažieru iekārtas, lidojumu un navigācijas procedūru trenažieri un vienkāršās instrumentālās lidojumu trenažieru iekārtas;

l) “kvalifikācijas atzīme” ir apliecībā norādīts atzinums, kurā izklāstītas tiesības, īpaši nosacījumi vai ierobežojumi, kas attiecas uz apliecību.

II NODAĻA

PAMATPRASĪBAS

4. pants

Pamatprincipi un piemērojamība

1. Gaisa kuģi, tostarp visi uzstādītie ražojumi, daļas un ierīces, kuri ir:

a) konstruēti vai izgatavoti organizācijā, kam Aģentūra vai dalībvalsts nodrošina drošības uzraudzību;

b) reģistrēti dalībvalstī, ja vien to normatīvā drošības uzraudzība nav deleģēta trešai valstij un tos neizmanto Kopienas ekspluatants;

c) reģistrēti trešā valstī un ko izmanto ekspluatants, kura darbības uzraudzību nodrošina dalībvalsts, vai ko, ielidojot vai lidojot Kopienā, vai izlidojot no tās, izmanto ekspluatants, kurš veic uzņēmējdarbību vai dzīvo Kopienā; vai

d) reģistrēti trešā valstī vai dalībvalstī, kas deleģējusi normatīvo drošības uzraudzību trešai valstij, un kurus trešās valsts ekspluatants izmanto, ielidojot vai lidojot Kopienā, vai izlidojot no tās;

atbilst šajā regulā ietvertajām prasībām.

2. Personāls, kas iesaistīts 1. punkta b), c) vai d) apakšpunktā minēta gaisa kuģa ekspluatācijā, atbilst šajā regulā ietvertajām prasībām.

3. Šā panta 1. punkta b), c) vai d) apakšpunktā minēta gaisa kuģa ekspluatācija atbilst šajā regulā ietvertajām prasībām.

4. Šā panta 1. punkts neattiecas uz II pielikumā minētajiem gaisa kuģiem.

5. Šā panta 2. un 3. punkts neattiecas uz II pielikumā minētajiem gaisa kuģiem, izņemot tā a) punkta ii) apakšpunktā, d) punktā un h) punktā minētos gaisa kuģus, ja tos izmanto aviācijas komercpārvadājumos.

6. Šī regula neskar trešo valstu tiesības, kā paredzēts starptautiskās konvencijās, jo īpaši Čikāgas konvencijā.

5. pants

Lidojumderīgums

1. Gaisa kuģi, kas minēti 4. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā, atbilst visām I pielikumā paredzētajām pamatprasībām attiecībā uz lidojumderīgumu.

2. Regulas 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto gaisa kuģu un tajos uzstādītu ražojumu, daļu un ierīču atbilstību nosaka saskaņā ar turpmāk minēto.

a) Ražojumiem ir tipa sertifikāts. Tipa sertifikātu, minētā tipa sertifikāta grozījumu apliecinājumu, tostarp papildu tipa sertifikātu izsniedz, ja pretendents ir pierādījis, ka ražojums atbilst tipa sertificēšanas pamatam, kā noteikts 20. pantā un kas izveidots, lai nodrošinātu atbilstību 1. punktā minētajām pamatprasībām, un ja tam nav pazīmju vai tehnisku raksturojumu, kuru dēļ ražojuma ekspluatācija kļūst nedroša. Tipa sertifikāts attiecas uz ražojumu, ietverot visas daļas un ierīces, kas tur uzstādītas.

b) Daļām un ierīcēm var izdot īpašus sertifikātus, ja pierāda, ka šīs daļas un ierīces atbilst sīki izstrādātām lidojumderīguma specifikācijām, kas sagatavotas, lai nodrošinātu atbilstību 1. punktā minētajām pamatprasībām.

c) Katram gaisa kuģim izsniedz individuālu lidojumderīguma sertifikātu, ja ir pierādīts, ka tas atbilst konstrukcijas tipam, kas apstiprināts gaisa kuģa tipa sertifikātā, un ka attiecīgie dokumenti, inspekcijas un testi apliecina, ka gaisa kuģis ir ekspluatācijai drošā stāvokli. Šis lidojumderīguma sertifikāts paliek spēkā tikmēr, kamēr tas nav pārtraukts, anulēts vai izbeigts, un tikmēr, kamēr gaisa kuģim veic tehnisko apkopi saskaņā ar pamatprasībām attiecībā uz pastāvīgu lidojumderīgumu, kā izklāstīts I pielikuma 1.d punktā, un saskaņā ar 5. punktā minētajiem pasākumiem.

d) Organizācijas, kas atbild par ražojumu, daļu un ierīču tehnisko apkopi, pierāda spējas un līdzekļus izpildīt pienākumus, kas saistīti ar to tiesībām. Ja nav pieņemts citādi, šīs spējas un līdzekļus atzīst, izsniedzot organizācijas apstiprinājumu. Tiesības, kas piešķirtas apstiprinātai organizācijai, un apstiprinājuma darbības jomu precizē apstiprinājuma noteikumos.

e) Organizācijas, kas atbild par ražojumu, daļu un ierīču konstrukciju un izgatavošanu, pierāda spējas un līdzekļus izpildīt pienākumus, kas saistīti ar to tiesībām. Ja nav pieņemts citādi, šīs spējas un līdzekļus atzīst, izsniedzot organizācijas apstiprinājumu. Tiesības, kas piešķirtas apstiprinātai organizācijai, un apstiprinājuma darbības jomu precizē apstiprinājuma noteikumos.

Turklāt:

f) Var prasīt, lai personālam, kas atbild par ražojuma, daļas vai ierīces izlaišanu pēc tehniskās apkopes, būtu attiecīgs sertifikāts (“personāla sertifikāts”).

g) Tehniskās apkopes mācību organizāciju spējas izpildīt pienākumus, kas saistīti ar to tiesībām attiecībā uz f) apakšpunktā minēto sertifikātu izsniegšanu, var atzīt, izsniedzot apstiprinājumu.

3. Gaisa kuģi, kas minēti 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā, un visi tiem uzstādītie ražojumi, daļas un ierīces atbilst šā panta 2. punkta a), b) un e) apakšpunktam.

4. Atkāpjoties no 1. un 2. punkta,

a) lidojumu atļauju var izdot, ja ir pierādīts, ka gaisa kuģis var droši veikt lidojumu parastos apstākļos. To izsniedz ar attiecīgiem ierobežojumiem, jo īpaši, lai aizsargātu trešo personu drošību;

b) ierobežotu lidojumderīguma sertifikātu var izdot gaisa kuģim, kam tipa sertifikāts nav izdots saskaņā ar 2. punkta a) apakšpunktu. Tādā gadījumā pierāda, ka gaisa kuģis atbilst īpašām lidojumderīguma specifikācijām, un atkāpes no pamatprasībām, kas minētas 1. punktā, tomēr nodrošina pietiekamu drošību attiecībā uz izmantošanas mērķi. Gaisa kuģus, kas atbilst tādu ierobežotu sertifikātu saņemšanas kritērijiem, un tādu gaisa kuģu izmantošanas ierobežojumus nosaka saskaņā ar pasākumiem, kas minēti 5. punktā;

c) ja ierobežotam lidojumderīguma sertifikātam atbilstīgu viena un tā paša tipa gaisa kuģu skaits to pieļauj, var izdot ierobežotu tipa sertifikātu, un tad izveido attiecīgu tipa sertificēšanas bāzi.

5. Pasākumus, kas paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šā panta elementus, to papildinot, pieņem saskaņā ar regulatīvo kontroles procedūru, kas minēta 65. panta 4. punktā. Šie pasākumi jo īpaši precizē:

a) nosacījumus, kā izveido un dara pretendentam zināmu tipa sertificēšanas pamatu, ko piemēro ražojumam;

b) nosacījumus, ar kādiem izstrādā un dara pretendentam zināmas sīki izstrādātas lidojumderīguma specifikācijas, ko piemēro daļām un ierīcēm;

c) nosacījumus, kā izstrādā un dara pretendentam zināmas konkrētas lidojumderīguma specifikācijas, ko piemēro gaisa kuģiem, kuri atbilst ierobežota lidojumderīguma sertifikāta saņemšanas kritērijiem;

d) nosacījumus, kā publicē un izplata obligātu informāciju, lai nodrošinātu ražojumu pastāvīgu lidojumderīgumu;

e) nosacījumus, ar kādiem izsniedz, uztur spēkā, groza, pārtrauc un anulē tipa sertifikātus, ierobežotus tipa sertifikātus, tipa sertifikātu grozījumu apstiprinājumus, individuālus lidojumderīguma sertifikātus, ierobežotus lidojumderīguma sertifikātus, lidojumu atļaujas un sertifikātus ražojumiem, daļām vai ierīcēm, tostarp: i) nosacījumus attiecībā uz šo sertifikātu derīguma laiku un nosacījumus šo sertifikātu atjaunošanai, ja noteikts ierobežots derīguma laiks; ii) ierobežojumus, ko piemēro, izsniedzot lidojumu atļauju. Šiem ierobežojumiem jo īpaši būtu jāattiecas uz: — lidojuma mērķi, — gaisa telpu, ko izmanto lidojumam, — gaisa kuģa apkalpes kvalifikāciju, — tādu personu pārvadājumiem, kas neietilpst gaisa kuģa apkalpē; iii) gaisa kuģus, kas atbilst ierobežotu lidojumderīguma sertifikātu saņemšanas kritērijiem, un ar tiem saistītos ierobežojumus; iv) minimālo mācību programmu tehniskās apkopes sertificēšanas personāla gaisa kuģa tipa kvalifikācijai, lai nodrošinātu atbilstību 2. punkta f) apakšpunktam; v) minimālo mācību programmu pilota gaisa kuģa tipa kvalifikācijai un ar to saistīto trenažieru kvalifikācijai, lai nodrošinātu atbilstību 7. pantam; vi) vispārēju minimālo iekārtu sarakstu pēc vajadzības un papildu lidojumderīguma specifikācijas konkrēta tipa ekspluatācijai, lai nodrošinātu atbilstību 8. pantam;

f) nosacījumus, ar kādiem izsniedz, uztur spēkā, groza, pārtrauc vai anulē organizāciju apstiprinājumus, kas vajadzīgi saskaņā ar 2. punkta d), e) un g) apakšpunktu, kā arī apstākļus, kādos tādi apstiprinājumi nav jāprasa;

g) nosacījumus, ar kādiem izsniedz, uztur spēkā, groza, pārtrauc vai anulē personāla sertifikātus, kas vajadzīgas saskaņā ar 2. punkta f) apakšpunktu;

h) sertifikātu turētāju pienākumus;

i) kā pierādīt atbilstību pamatprasībām attiecībā uz 1. punktā minētajiem gaisa kuģiem, uz ko neattiecas 2. vai 4. punkts;

j) kā pierādīt 4. panta 1. punkta c) apakšpunktā minēto gaisa kuģu atbilstību pamatprasībām.

6. Pieņemot 5. punktā minētos pasākumus, Komisija īpaši rūpējas, lai tie:

a) atbilstu jaunākajiem sasniegumiem un paraugpraksei lidojumderīguma jomā;

b) ņemtu vērā visā pasaulē gūtu pieredzi gaisa kuģu ekspluatācijā, kā arī zinātnes un tehnikas attīstību;

c) ļautu tūlīt reaģēt uz konstatētiem negadījumu un nopietnu starpgadījumu cēloņiem;

d) attiecībā uz 4. panta 1. punkta c) apakšpunktā minētajiem gaisa kuģiem tie nenoteiktu prasības, kas ir pretrunā dalībvalstu saistībām Starptautiskajā Civilās aviācijas organizācijā (“ICAO”).

6. pants

Vides aizsardzības pamatprasības

1. Ražojumi, daļas un ierīces atbilst vides aizsardzības prasībām, kas paredzētas Čikāgas konvencijas 16. pielikuma I sējuma 8. grozījumā un II sējuma 5. grozījumā, ko piemēro no 2005. gada 24. novembra, izņemot attiecībā uz 16. pielikuma papildinājumiem.

2. Pasākumus, kas paredzēti, lai grozītu nebūtiskus 1. punktā minēto prasību elementus, lai tas atbilstu Čikāgas konvencijas un tās pielikumu turpmākiem grozījumiem, kuri stājas spēkā pēc šīs regulas pieņemšanas un kļūst piemērojami visās dalībvalstīs, ciktāl šādi pielāgojumi nepaplašina šīs regulas darbības jomu, pieņem saskaņā ar regulatīvo kontroles procedūru, kas minēta 65. panta 5. punktā.

3. Pasākumus, kas paredzēti, lai grozītu nebūtiskus 1. punktā minēto prasību elementus, tos papildinot, vajadzības gadījumā izmantojot 1. punktā minēto pielikuma saturu, pieņem saskaņā ar regulatīvo kontroles procedūru, kas minēta 65. panta 5. punktā.

7. pants

Piloti

1. Piloti, kas iesaistīti 4. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktā minēto gaisa kuģu ekspluatācijā, kā arī lidojumu simulācijas trenažieri, personas un organizācijas, kas iesaistītas šo pilotu mācībās, testēšanā, pārbaudēs un veselības vērtēšanā, atbilst attiecīgajām III pielikumā paredzētajām pamatprasībām.

2. Izņemot tad, kad notiek apmācība, persona var darboties kā pilots tikai tad, ja tai ir veicamajai darbībai atbilstīga apliecība un medicīnas apliecība.

Personai izsniedz apliecību tikai tad, ja tā atbilst noteikumiem, kas izstrādāti, lai nodrošinātu atbilstību pamatprasībām teorētisko un valodas zināšanu, prasmju un pieredzes jomā, kā izklāstīts III pielikumā.

Personai izsniedz medicīnas izziņu tikai tad, ja tā atbilst noteikumiem, kas izstrādāti, lai nodrošinātu atbilstību veselības pārbaudes izturēšanas pamatprasībām, kā izklāstīts III pielikumā. Šo medicīnas izziņu var izdot personas, kas veic aviācijas medicīnas pārbaudes, vai aviācijas medicīnas centri.

Neatkarīgi no trešās daļas amatierpilota apliecības gadījumā terapeits, kam ir pietiekami sīkas zināšanas par pretendenta slimību vēsturi, saskaņā ar sīki izstrādātiem īstenošanas noteikumiem, kuri pieņemti saskaņā ar 65. panta 3. punktā minēto kārtību, var – ja attiecīgas valsts tiesību akti to atļauj – darboties kā persona, kas veic aviācijas medicīnas pārbaudes; ar šiem īstenošanas noteikumiem nodrošina drošības līmeņa uzturēšanu.

Pilotam izdotajā apliecībā un medicīnas izziņā norāda pilotam piešķirtās tiesības vai apliecības darbības jomu.

Otrās un trešās daļas prasības var izpildīt, akceptējot apliecības un medicīnas izziņas, kas izdotas trešās valstīs vai trešo valstu vārdā, ciktāl šie dokumenti attiecas uz pilotiem, kas iesaistīti 4. panta 1. punkta c) apakšpunktā minēto gaisa kuģu ekspluatācijā.

3. Pilotu mācību organizāciju un aviācijas medicīnas centru spējas izpildīt pienākumus, kas saistīti ar to tiesībām izdot apliecības un medicīnas izziņas, atzīst, izsniedzot apstiprinājumu.

Pilotu mācību organizācijām un aviācijas medicīnas centriem izsniedz apstiprinājumu, ja tie atbilst noteikumiem, kas izstrādāti, lai nodrošinātu atbilstību attiecīgām III pielikumā paredzētām pamatprasībām.

Apstiprinājumā norāda ar apstiprinājumu piešķirtās tiesības.

4. Par lidojumu simulācijas trenažieri, ko izmanto pilotu mācībām, izsniedz sertifikātu. Šādu sertifikātu izsniedz, ja pierāda, ka trenažieris atbilst noteikumiem, kas izstrādāti, lai nodrošinātu atbilstību attiecīgām III pielikumā paredzētām pamatprasībām.

5. Personām, kas ir atbildīgas par mācību lidojumu vai mācību lidojumu trenažieros nodrošināšanu vai pilotu prasmju izvērtēšanu, un personām, kas veic aviācijas medicīnas pārbaudes, ir attiecīgs sertifikāts. Šādu sertifikātu izsniedz, ja pierāda, ka attiecīgā persona atbilst noteikumiem, kas izstrādāti, lai nodrošinātu atbilstību attiecīgām III pielikumā paredzētām pamatprasībām.

Sertifikātā norāda ar sertifikātu piešķirtās tiesības.

6. Pasākumus, kas paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šā panta elementus, to papildinot, pieņem saskaņā ar regulatīvo kontroles procedūru, kas minēta 65. panta 4. punktā. Ar šiem pasākumiem jo īpaši precizē:

a) dažādās pilotu apliecību kvalifikācijas atzīmes un medicīnas apliecības, kas atbilst dažādu veidu darbībām;

b) nosacījumus, kā izsniedz, uztur spēkā, groza, ierobežo, pārtrauc vai anulē apliecības, apliecību kvalifikācijas atzīmes, medicīnas izziņas, 2., 3., 4. un 5. punktā minētos apstiprinājumus un sertifikātus, kā arī apstākļus, kādos šādi sertifikāti un apstiprinājumi nav jāpieprasa;

c) apliecību, apliecību kvalifikāciju atzīmju, medicīnas izziņu, 2., 3., 4. un 5. punktā minēto apstiprinājumu un sertifikātu turētāju tiesības un pienākumus;

d) nosacījumus, kā pārvērš spēkā esošas attiecīgas valsts pilotu apliecības un attiecīgas valsts aviācijas inženieru apliecības pilotu apliecībās, kā arī nosacījumus, kā pārvērš attiecīgas valsts medicīnas izziņas vispārēji atzītās medicīnas izziņās;

e) neskarot saskaņā ar 12. pantu noslēgtus divpusējus nolīgumus – nosacījumus, kā atzīst trešo valstu izdotas apliecības;

f) kā II pielikuma a) punkta ii) apakšpunktā, d) punktā un f) punktā minēto gaisa kuģu, ja tos izmanto gaisa komercpārvadājumos, piloti atbilst attiecīgām III pielikumā paredzētām pamatprasībām.

7. Pieņemot 6. punktā paredzētos pasākumus, Komisija īpaši rūpējas par to, lai tie atspoguļotu jaunākos sasniegumus, tostarp paraugpraksi un zinātniskos un tehniskos sasniegumus pilotu apmācību jomā.

Tādi pasākumi ietver arī noteikumus par to, kā izdot jebkura tipa pilotu apliecības un kvalifikācijas atzīmes, kas vajadzīgas saskaņā ar Čikāgas konvenciju, kā arī amatierpilota apliecības, kas saistītas ar nekomerciālām darbībām, kurās izmanto gaisa kuģus, kam maksimāli pieļaujamā sertificētā pacelšanās masa ir 2 000 kg vai mazāka un kas neatbilst nevienam no 3. panta j) punktā minētajiem kritērijiem.

8. pants

Gaisa kuģu ekspluatācija

1. Šīs regulas 4. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktā minēto gaisa kuģu ekspluatācija atbilst IV pielikumā paredzētām pamatprasībām.

2. Ja īstenošanas noteikumos nav noteikts citādi, ekspluatanti, kas iesaistīti komercekspluatācijā, pierāda spējas un līdzekļus veikt ar savām tiesībām saistīto pienākumu izpildi. Šīs spējas un līdzekļus atzīst, izsniedzot apliecību. Apliecībā norāda ekspluatantam piešķirtās tiesības un ekspluatācijas darbības jomu.

3. Ja īstenošanas noteikumos nav paredzēts citādi, ekspluatanti, kuri iesaistīti sarežģītu ar dzinēju darbināmu gaisa kuģu ekspluatācijā, kas nav komercekspluatācija, deklarē spējas un līdzekļus veikt ar šā gaisa kuģa ekspluatāciju saistītus pienākumus.

4. Gaisa kuģa salona apkalpe, kas iesaistīta 4. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktā minēta gaisa kuģa ekspluatācijā, atbilst IV pielikumā paredzētajām pamatprasībām. Tiem, kas ir iesaistīti komercekspluatācijā, ir apliecība, kā sākotnēji norādīts OPS 1.1005 d) punktā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1899/2006 (2006. gada 12. decembris), ar ko groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3922/91 (10); pēc attiecīgās dalībvalsts ieskatiem tādu apliecību var izdot apstiprināti ekspluatanti vai mācību organizācijas.

5. Pasākumus, kas paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šā panta elementus, to papildinot, pieņem saskaņā ar regulatīvo kontroles procedūru, kas minēta 65. panta 4. punktā. Šie pasākumi jo īpaši precizē:

a) nosacījumus, ar kādiem ekspluatē gaisa kuģi atbilstīgi IV pielikumā paredzētām pamatprasībām;

b) nosacījumus, ar kādiem izsniedz, uztur spēkā, groza, ierobežo, pārtrauc vai anulē 2. punktā minētās apliecības, kā arī apstākļus, kādos sertifikātu aizstāj ar deklarāciju par ekspluatanta spējām un līdzekļiem veikt ar gaisa kuģa ekspluatāciju saistītus pienākumus;

c) sertifikātu turētāju tiesības un pienākumus;

d) nosacījumus un procedūras 3. punktā minēto ekspluatantu deklarācijai un šo ekspluatantu uzraudzībai, kā arī apstākļus, kādos deklarāciju aizstāj ar pierādījumu par spējām un līdzekļiem veikt pienākumus, kas saistīti ar ekspluatanta tiesībām, kuras atzītas, izsniedzot apliecību;

e) nosacījumi, saskaņā ar kuriem izsniedz, saglabā, groza, ierobežo, aptur vai anulē 4. punktā minēto apkalpes locekļa apliecību;

f) apstākļus, kādos drošības interesēs ekspluatāciju aizliedz, ierobežo vai uz to attiecina konkrētus nosacījumus;

g) kā II pielikuma a) punkta ii) apakšpunktā, d) punktā un h) punktā minēto gaisa kuģu, ja tos izmanto gaisa komercpārvadājumos, ekspluatācija atbilst attiecīgām IV pielikumā paredzētām pamatprasībām.

6. Pasākumi, kas minēti 5. punktā:

— atspoguļo jaunākos sasniegumus un paraugpraksi lidojumderīguma jomā,

— definē dažādu gaisa kuģu tipu ekspluatāciju un pieļauj attiecīgu tādu prasību un atbilstības pierādījumu piemērošanu, kas ir samērīgi ar darbību sarežģītību un ar riskiem, kuri ar tām ir saistīti,

— ņem vērā visā pasaulē gūtu pieredzi gaisa kuģu ekspluatācijā, kā arī zinātnes un tehnikas attīstību,

— attiecībā uz gaisa komercpārvadājumiem, un neskarot iepriekšējo ievilkumu, attiecīgos noteikumus vispirms izstrādā, pamatojoties uz Regulas (EEK) Nr. 3922/91 III pielikumā minētajām kopējām tehniskajām prasībām un administratīvajām procedūrām,

— pamatojas uz riska novērtējumu un ir samērīgi ar ekspluatācijas apjomu un darbības jomu,

— ļauj tūlīt reaģēt uz konstatētiem aviācijas nelaimes gadījumu un nopietnu incidentu cēloņiem,

— attiecībā uz 4. panta 1. punkta c) apakšpunktā minētajiem gaisa kuģiem neparedz prasības, kas ir pretrunā dalībvalstu ICAO saistībām.

9. pants

Gaisa kuģi, ko izmanto trešās valsts izcelsmes ekspluatants, ielidojot vai lidojot Kopienā un izlidojot no tās

1. Regulas 4. panta 1. punkta d) apakšpunktā minētie gaisa kuģi, kā arī to apkalpe un ekspluatācija atbilst attiecīgiem ICAO standartiem. Tiktāl, ciktāl nav šādu standartu, šie gaisa kuģi un to ekspluatācija atbilst I, III un IV pielikumā noteiktajām prasībām, ja vien šīs prasības nav pretrunā trešo valstu tiesībām saskaņā ar starptautiskām konvencijām.

2. Ekspluatanti, kas iesaistīti komercekspluatācijā, izmantojot 1. punktā minētos gaisa kuģus, pierāda spējas un līdzekļus izpildīt 1. punktā minētās prasības.

Pirmajā daļā minēto prasību var izpildīt, pieņemot trešās valsts vai trešās valsts vārdā izdotos sertifikātus.

Pirmajā daļā minētās spējas un līdzekļus atzīst, izsniedzot atļauju. Atļaujā norāda ekspluatantam piešķirtās tiesības un ekspluatācijas darbības jomu.

3. Ekspluatantiem, kuri, izmantojot 1. punktā minētos gaisa kuģus, iesaistīti sarežģītu ar dzinēju darbināmu gaisa kuģu ekspluatācijā, kas nav komercekspluatācija, var prasīt deklarēt spēju un līdzekļus veikt ar šo gaisa kuģa ekspluatāciju saistītos pienākumus.

4. Pasākumus, kas paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šā panta elementus, to papildinot, pieņem saskaņā ar regulatīvo kontroles procedūru, kas minēta 65. panta 4. punktā. Šie pasākumi jo īpaši precizē:

a) kā 4. panta 1. punkta d) apakšpunktā minētajiem gaisa kuģiem vai apkalpes locekļiem, kam nav standarta ICAO apstiprināta lidojumderīguma sertifikāta vai apliecības, var atļaut ielidot vai lidot Kopienā, vai izlidot no tās;

b) nosacījumus, kā ekspluatē gaisa kuģi atbilstīgi 1. punktam;

c) nosacījumus, kā izsniedz, uztur spēkā, groza, ierobežo, pārtrauc vai anulē 2. punktā minēto ekspluatantu atļauju, ņemot vērā reģistrācijas valsts vai ekspluatācijas valsts izdotus sertifikātus, neskarot Regulu (EK) Nr. 2111/2005 un tās īstenošanas noteikumus;

d) atļauju turētāju tiesības un pienākumus;

e) nosacījumus un procedūras 3. punktā minēto ekspluatantu deklarācijai un šo ekspluatantu uzraudzībai;

f) apstākļus, kādos drošības interesēs ekspluatāciju aizliedz, ierobežo vai uz to attiecina konkrētus nosacījumus saskaņā ar 22. panta 1. punktu.

5. Pieņemot 4. punktā minētos pasākumus, Komisija īpaši rūpējas, lai:

a) attiecīgi izmantotu ICAO ieteiktus paņēmienus un norāžu dokumentus;

b) neviena prasība nepārsniegtu prasības, kas izvirzītas 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētajiem gaisa kuģiem un tādu gaisa kuģu ekspluatantiem;

c) vajadzības gadījumā izmantotu pasākumus, kas izdoti saskaņā ar 5. panta 5. punktu un 8. panta 5. punktu;

d) atļauju saņemšanas process visos gadījumos būtu vienkāršs, samērīgs, rentabls un efektīvs, pieļaujot tādu prasību un atbilstības pierādījumu piemērošanu, kas ir samērīgi ar ekspluatācijas sarežģītību un ar risku, kurš ar to saistīts. Šajā procesā jo īpaši ņem vērā: i) ICAO Universālās drošības uzraudzības pārbaudes programmas rezultātus; ii) informāciju no peronpārbaudēm un Ārzemju gaisa kuģu programmas drošības novērtējuma ierakstiem; un iii) citu atzītu informāciju par drošības aspektiem saistībā ar attiecīgo ekspluatantu.

10. pants

Uzraudzība un izpilde

1. Dalībvalstis, Komisija un Aģentūra sadarbojas nolūkā nodrošināt, lai visi ražojumi, personas vai organizācijas, uz ko attiecas šī regula, ievērotu to un tās īstenošanas noteikumus.

2. Lai īstenotu 1. punktu, dalībvalstis papildus to sertifikātu uzraudzībai, ko tās izsniegušas, veic izmeklēšanas, tostarp peronpārbaudes, un veic visus pasākumus, tostarp uzliekot izlidošanas aizliegumus, lai novērstu pārkāpuma turpināšanos.

3. Lai īstenotu 1. punktu, Aģentūra veic izmeklēšanas saskaņā ar 24. panta 2. punktu un 55. pantu.

4. Lai palīdzētu kompetentām iestādēm veikt attiecīgus izpildes pasākumus, dalībvalstis, Komisija un Aģentūra apmainās ar informāciju par konstatētajiem pārkāpumiem.

5. Pasākumus, kas paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šā panta elementus, to papildinot, pieņem saskaņā ar regulatīvo kontroles procedūru, kas minēta 65. panta 4. punktā. Šie pasākumi jo īpaši precizē:

a) nosacījumus, kā vāc informāciju, apmainās ar to un to izplata;

b) nosacījumus, kā veic peronpārbaudes, tostarp sistemātiskas peronpārbaudes;

c) nosacījumus, lai aizliegtu izlidot tādiem gaisa kuģiem, kas neatbilst šīs regulas prasībām vai īstenošanas noteikumiem.

11. pants

Sertifikātu atzīšana

1. Dalībvalstis bez papildu tehniskām prasībām vai novērtēšanas atzīst sertifikātus, kas izdoti saskaņā ar šo regulu. Ja sākotnējā atzīšana ir īpašam mērķim vai mērķiem, ikviena turpmākā atzīšana attiecas tikai uz to pašu mērķi vai mērķiem.

2. Komisija pēc savas ierosmes vai pēc dalībvalsts vai Aģentūras pieprasījuma var sākt 65. panta 7. punktā minēto kārtību, lai pieņemtu lēmumu par to, vai sertifikāts, kas izdots saskaņā ar šo regulu, reāli atbilst šīs regulas un tās īstenošanas noteikumu prasībām.

Ja atbilstības nav vai ja nav reālas atbilstības, Komisija sertifikāta izsniedzējam izvirza prasību veikt attiecīgas koriģējošas darbības un aizsardzības pasākumus, piemēram, nosakot, ka šo sertifikātu ierobežo vai pārtrauc. Turklāt attiecībā uz šādu sertifikātu no dienas, kad Komisijas lēmumu dara zināmu dalībvalstīm, pārstāj būt spēkā 1. punkta noteikumi.

3. Ja Komisijai ir pietiekami pierādījumi, ka 2. punktā minētais izsniedzējs ir veicis attiecīgas koriģējošas darbības, lai risinātu situāciju, kad nav bijusi atbilstība vai kad nav bijusi reāla atbilstība, un ka aizsardzības pasākumi vairs nav vajadzīgi, tā pieņem lēmumu, ka 1. punkta noteikumi uz šo sertifikātu atkal ir attiecināmi. Šos noteikumus piemēro no dienas, kad šis lēmums ir darīts zināms dalībvalstīm.

4. Kamēr nav pieņemti 5. panta 5. punktā, 7. panta 6. punktā un 9. panta 4. punktā minētie pasākumi, un neskarot 69. panta 4. punktu, sertifikātus, ko nevar izdot saskaņā ar šo regulu, var izdot saskaņā ar piemērojamiem valsts noteikumiem.

5. Kamēr nav pieņemti 8. panta 5. punktā minētie pasākumi, un neskarot 69. panta 4. punktu, sertifikātus, kurus nevar izdot saskaņā ar šo regulu, var izdot, pamatojoties uz piemērojamiem valsts noteikumiem vai attiecīgā gadījumā – pamatojoties uz attiecīgajām prasībām Regulā (EEK) Nr. 3922/91.

6. Šā panta noteikumi neskar Regulu (EK) Nr. 2111/2005 un tās īstenošanas noteikumus.

12. pants

Trešās valsts izdotu apstiprinājumu atzīšana

1. Atkāpjoties no šīs regulas noteikumiem un tās īstenošanas noteikumiem, Aģentūra vai dalībvalsts aviācijas iestādes var izdot sertifikātus, pamatojoties uz trešās valsts aeronavigācijas iestāžu izdotiem sertifikātiem, kā paredzēts atzīšanas nolīgumos starp Kopienu un minēto trešo valsti.

2. a) Ja Kopiena nav noslēgusi nolīgumu, dalībvalsts vai Aģentūra var izdot sertifikātus, pamatojoties uz trešās valsts kompetento iestāžu izdotiem sertifikātiem, piemērojot nolīgumu, ko pirms attiecīgo šīs regulas noteikumu stāšanās spēkā noslēgusi minētā dalībvalsts ar attiecīgo trešo valsti un par ko ir informēta Komisija un pārējās dalībvalstis. Aģentūra var tādus sertifikātus izdot arī jebkuras dalībvalsts vārdā, piemērojot nolīgumu, ko viena dalībvalsts noslēgusi ar attiecīgo trešo valsti. b) Ja Komisija uzskata, ka: — noteikumi nolīgumā starp dalībvalsti un trešo valsti nenodrošinātu drošību, kas līdzvērtīga šīs regulas un tās īstenošanas noteikumos paredzētajai, un/vai — šāds nolīgums diskriminētu dalībvalstis bez pārliecinošiem drošības apsvērumiem vai būtu pretrunā Kopienas ārpolitikai attiecībā uz trešo valsti, tā saskaņā ar 65. panta 2. punktā paredzēto kārtību var prasīt, lai attiecīgā dalībvalsts grozītu nolīgumu, pārtrauktu tā piemērošanu vai denonsētu to atbilstīgi Līguma 307. pantam. c) Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai pēc iespējas drīzāk denonsētu nolīgumus pēc tam, kad stājas spēkā nolīgums starp Kopienu un attiecīgo trešo valsti – attiecībā uz jomām, uz kurām attiecas šis pēdējais minētais nolīgums.

13. pants

Kvalificētas vienības

Uzticot īpašas sertificēšanas uzdevumus kvalificētam tiesību subjektam, Aģentūra vai valsts aviācijas iestāde nodrošina, lai šāda struktūra atbilstu V pielikumā paredzētajiem kritērijiem.

14. pants

Elastīguma noteikumi

1. Šīs regulas noteikumi un tās īstenošanas noteikumi nekavē dalībvalsti tūlīt risināt drošības problēmu, kas skar ražojumu, personu vai organizāciju, uz kuru attiecas šīs regulas noteikumi.

Dalībvalsts nekavējoties informē Aģentūru, Komisiju un pārējās dalībvalstis par veiktajiem pasākumiem un to iemesliem.

2. a) Aģentūra izvērtē, vai drošības problēmu var atrisināt saskaņā ar pilnvarām, kas tai piešķirtas saskaņā ar 18. panta d) punktu. Tādā gadījumā tā vienā mēnesī no dienas, kad to informē saskaņā ar 1. punktu, pieņem attiecīgos lēmumus. b) Ja Aģentūra secina, ka drošības problēmu nevar atrisināt saskaņā ar a) apakšpunktu, tā minētajā apakšpunktā norādītajā laikposmā sniedz ieteikumu saskaņā ar 18. panta b) punktu, vai regula vai tās īstenošanas noteikumi būtu jāgroza un vai paziņotie pasākumi būtu jāatceļ vai jāuztur spēkā.

3. Pasākumus, kas paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, inter alia papildinot to, un atkarībā no tā, vai nepietiekamas drošības dēļ vai šīs regulas vai tās īstenošanas noteikumu nepilnību dēļ ir pamats sākt grozīt regulu vai īstenošanas noteikumus un vai saskaņā ar 1. punktu pieņemtos pasākumus var turpināt, pieņem saskaņā ar regulatīvo kontroles procedūru, kas minēta 65. panta 6. punktā. Tādā gadījumā visas dalībvalstis attiecīgi īsteno pasākumus, un uz tiem attiecas 11. pants. Ja konstatē, ka pasākumi nav pamatoti, attiecīgā dalībvalsts tos atceļ.

4. Dalībvalstis uz ierobežotu laiku var piešķirt atbrīvojumus no pamatprasībām, kas noteiktas šajā regulā un tās īstenošanas noteikumos, neparedzētu steidzamu ekspluatācijas apstākļu vai ekspluatācijas vajadzību gadījumā ar noteikumu, ka nemazinās drošība. Par šādiem atbrīvojumiem, tiklīdz tos piešķir atkārtoti vai uz laiku, kas pārsniedz divus mēnešus, informē Aģentūru, Komisiju un pārējās dalībvalstis.

5. Aģentūra izvērtē, vai dalībvalsts paziņotie atbrīvojumi ir mazāk ierobežojoši nekā attiecīgie Kopienas noteikumi un vienā mēnesī no dienas, kad to informē, saskaņā ar 18. panta b) punktu nāk klajā ar ieteikumu, vai šie atbrīvojumi atbilst šajā regulā paredzētajiem vispārējas drošības mērķiem vai jebkurai citai Kopienas tiesību normai.

Ja atbrīvojums neatbilst šajā regulā paredzētajam vispārējas drošības mērķim vai jebkurai citai Kopienas tiesību normai, Komisija pieņem lēmumu neatļaut atbrīvojumu saskaņā ar 65. panta 7. punktā minēto kārtību. Tādā gadījumā attiecīgā dalībvalsts atbrīvojumu atceļ.

6. Ja ar citiem līdzekļiem var panākt aizsardzības līmeni, kas līdzvērtīgs tam, kuru panāk, piemērojot šīs regulas īstenošanas noteikumus, dalībvalstis, nediskriminējot valstspiederības dēļ, var piešķirt apstiprinājumu, atkāpjoties no minētajiem īstenošanas noteikumiem.

Tādos gadījumos attiecīgā dalībvalsts informē Aģentūru un Komisiju par to, ka tā plāno piešķirt apstiprinājumu, un norāda iemeslus, kāpēc ir jāatkāpjas no attiecīgā noteikuma, kā arī nosacījumus, kas paredzēti, lai nodrošinātu līdzvērtīga aizsardzības līmeņa sasniegšanu.

7. Divos mēnešos no dienas, kad saskaņā ar 6. punktu Aģentūra saņem paziņojumu, tā saskaņā ar 18. panta b) punktu nāk klajā ar ieteikumu par to, vai saskaņā ar 6. punktu ierosinātais apstiprinājums ievēro tajā punktā paredzētos nosacījumus.

Pasākumus, kas paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, to papildinot, atkarībā no tā, vai var piešķirt ierosināto apstiprinājumu, pieņem saskaņā ar regulatīvo kontroles procedūru, kas minēta 65. panta 6. punktā, vienā mēnesī pēc Aģentūras ieteikuma saņemšanas. Tādā gadījumā Komisija paziņo lēmumu visām dalībvalstīm, kam arī ir tiesības piemērot minēto pasākumu. Attiecīgajam pasākumam piemēro 15. pantu.

15. pants

Informācijas tīkls

1. Komisija, Aģentūra un valstu aviācijas iestādes apmainās ar visu informāciju, kas tām pieejama saistībā ar šīs regulas un tās īstenošanas noteikumu piemērošanu. Vienībām, kam uztic civilās aviācijas nelaimes gadījumu un incidentu izmeklēšanu vai atgadījumu analīzi, ir tiesības piekļūt minētajai informācijai.

2. Neskarot sabiedrības tiesības piekļūt Komisijas dokumentiem, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 1049/2001, Komisija saskaņā ar 65. panta 3. punktā minēto kārtību pieņem pasākumus, lai pēc savas ierosmes izplatītu ieinteresētajām personām šā panta 1. punktā minēto informāciju. Šos pasākumus, kas var būt vispārēji vai individuāli, pamato ar vajadzību:

a) sniegt personām un organizācijām informāciju, kas tām vajadzīga, lai uzlabotu aviācijas drošību;

b) izplatīt tikai tādu informāciju, kas patiešām vajadzīga lietotājiem, lai tādējādi nodrošinātu attiecīgu tādas informācijas konfidencialitāti.

3. Dalībvalstu aviācijas iestādes saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem veic pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu attiecīgo tādas informācijas konfidencialitāti, ko tās saņem, ievērojot 1. punktu.

4. Lai informētu sabiedrību par vispārējo drošību, Aģentūra ik gadu publicē pārskatu par drošību. Pēc tam, kad stājušies spēkā 10. panta 5. punktā minētie pasākumi, drošības pārskatā ietver analīzi par visu informāciju, kas saņemta, ievērojot 10. pantu. Šī analīze ir vienkārša un labi saprotama, un tajā norāda, vai ir paaugstināts risks drošībai. Šajā analīzē nenorāda informācijas avotus.

16. pants

Informācijas avota aizsardzība

1. Ja 15. panta 1. punktā minēto informāciju Komisijai vai Aģentūrai brīvprātīgi sniedz fiziska persona, šādas informācijas avotu nenorāda. Ja informācija ir sniegta valsts iestādei, šādas informācijas avotu aizsargā saskaņā ar valsts tiesību aktiem.

2. Neskarot attiecīgus krimināltiesību noteikumus, dalībvalsts atturas ierosināt lietu attiecībā uz iepriekš neplānotiem vai nejaušiem likuma pārkāpumiem, kas tām kļūst zināmi tikai tādēļ, ka par tiem ziņo, ievērojot šo regulu vai tās īstenošanas noteikumus.

Šis noteikums neattiecas uz rupjas nolaidības gadījumiem.

3. Neskarot attiecīgus krimināltiesību noteikumus, dalībvalstis saskaņā ar to tiesību aktos noteiktām procedūrām un praksi nodrošina, lai darba devējs darbiniekus, kas sniedz informāciju, piemērojot šo regulu un tās īstenošanas noteikumus, nepakļautu nekādām represijām.

Šis noteikums neattiecas uz rupjas nolaidības gadījumiem.

4. Šo pantu piemēro, neskarot attiecīgu valstu tiesību aktus par tiesu iestāžu piekļuvi informācijai.

III NODAĻA

EIROPAS AVIĀCIJAS DROŠĪBAS AĢENTŪRA

I IEDAĻA

Uzdevumi

17. pants

Aģentūras izveidošana un funkcijas

1. Lai īstenotu šo regulu, izveido Eiropas Aviācijas drošības aģentūru.

2. Lai nodrošinātu pareizu civilās aviācijas darbību un attīstību attiecībā uz lidojumu drošību, Aģentūra:

a) uzņemas visus uzdevumus un sagatavo atzinumus visos jautājumos, uz kuriem attiecas 1. panta 1. punkts;

b) palīdz Komisijai, sagatavojot pasākumus, kas veicami, lai īstenotu šo regulu. Ja tie ietver tehniskus noteikumus, un jo īpaši noteikumus, kas attiecas uz konstrukcijas, uzbūves un ekspluatācijas aspektiem, Komisija nevar mainīt to saturu bez iepriekšējas saskaņošanas ar Aģentūru. Aģentūra sniedz Komisijai arī vajadzīgo tehnisko, zinātnisko un administratīvu atbalstu, lai tā varētu veikt savus uzdevumus;

c) veic vajadzīgos pasākumus saskaņā ar pilnvarām, ko tai piešķir šī regula vai citi Kopienas tiesību akti;

d) veic pārbaudes un izmeklēšanas, ja tas vajadzīgs, lai izpildītu savus uzdevumus;

e) savas kompetences jomās dalībvalstu vārdā izpilda funkcijas un uzdevumus, kas tām uzticēti attiecīgās starptautiskās konvencijās, jo īpaši Čikāgas konvencijā.

18. pants

Aģentūras pasākumi

Aģentūra attiecīgā gadījumā:

a) sniedz atzinumus, ko adresē Komisijai;

b) sniedz Komisijai adresētus ieteikumus 14. panta piemērošanai;

c) izdod sertificēšanas specifikācijas, tostarp lidojumderīguma normas un attiecīgus līdzekļus atbilstības panākšanai, kā arī jebkuras norādes par šīs regulas un tās īstenošanas noteikumu piemērošanu;

d) pieņem attiecīgus lēmumus par 20., 21., 22., 23., 54. un 55. panta piemērošanu;

e) sagatavo pārskatus pēc standartizācijas pārbaudēm, kas veiktas saskaņā ar 24. panta 1. punktu un 54. pantu.

19. pants

Atzinumi, sertificēšanas specifikācijas un norādes

1. Lai palīdzētu Komisijai sagatavot priekšlikumus par pamatprincipiem, piemērojamību un pamatprasībām, ko iesniegt Eiropas Parlamentam un Padomei, un pieņemt īstenošanas noteikumus, Aģentūra sagatavo šo priekšlikumu un noteikumu projektus. Šos projektus Aģentūra iesniedz Komisijai kā atzinumus.

2. Aģentūra saskaņā ar 52. pantu un īstenošanas noteikumiem, ko pieņēmusi Komisija, izstrādā:

a) sertificēšanas specifikācijas, tostarp lidojumderīguma normas un pieļaujamos līdzekļus atbilstības panākšanai, un

b) norādes,

ko izmantot sertificēšanas procesā.

Šie dokumenti atbilst jaunākajiem sasniegumiem un labākajai pieredzei attiecīgajās jomās, un tos atjaunina, ņemot vērā pasaules gaisa kuģu ekspluatācijas pieredzi un zinātnes un tehnikas attīstību.

20. pants

Sertificēšana attiecībā uz lidojumderīgumu un atbilstību vides aizsardzības prasībām

1. Attiecībā uz 4. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā minētajiem ražojumiem, daļām un ierīcēm Aģentūra, ja iespējams un kā noteikts Čikāgas konvencijā un tās pielikumos, dalībvalstu vārdā veic konstruētājas valsts, ražotājvalsts vai reģistrācijas valsts funkcijas un uzdevumus, ja tie saistīti ar konstrukcijas apstiprinājumu. Tālab tā jo īpaši:

a) izstrādā un paziņo tipa sertificēšanas bāzi visiem produktiem, kam lūdz tipa sertificēšanu vai tipa sertifikātu grozījumus. Minēto tipa sertificēšanas bāzi veido attiecīgie lidojumderīguma noteikumi, atzīti līdzvērtīgas drošības noteikumi un īpašās sīki izstrādātās tehniskās specifikācijas, kas vajadzīgas, ja konkrēta ražojuma konstrukcijas pazīmes vai tā ekspluatācijas pieredze apstiprina, ka kāds lidojumderīguma noteikumu nosacījums nav pietiekams vai nav piemērojams, lai nodrošinātu atbilstību pamatprasībām;

b) sagatavo un paziņo konkrētās lidojumderīguma specifikācijas visiem ražojumiem, kam lūdz ierobežotu lidojumderīguma sertifikātu;

c) sagatavo un paziņo sīki izstrādātas lidojumderīguma specifikācijas visām daļām vai ierīcēm, kam prasīts sertifikāts;

d) sagatavo un paziņo attiecīgās vides aizsardzības prasības visiem ražojumiem, kam vajadzīga sertificēšana par atbilstību vides aizsardzības prasībām saskaņā ar 6. pantu;

e) pati vai ar attiecīgas valsts aviācijas iestāžu vai kvalificētu iestāžu starpniecību veic izmeklēšanas, kas saistītas ar ražojumu, daļu vai ierīču sertificēšanu;

f) izsniedz attiecīgus tipa sertifikātus vai ar tiem saistītus grozījumus;

g) izsniedz sertifikātus daļām un ierīcēm;

h) izsniedz attiecīgus sertifikātus par atbilstību vides aizsardzības prasībām;

i) groza, pārtrauc vai anulē attiecīgo sertifikātu, ja vairs netiek pildīti nosacījumi, saskaņā ar kuriem to izsniedza, vai ja juridiskā vai fiziskā persona, kam ir sertifikāts, nepilda pienākumus, kuri tai uzlikti ar šo regulu vai tās īstenošanas noteikumiem;

j) nodrošina pastāvīgās lidojumderīguma funkcijas, kas saistītas ar ražojumiem, daļām un ierīcēm, kas ir tās uzraudzībā, tostarp bez nepamatotas kavēšanās sāk risināt drošības problēmas un sniedz un izplata attiecīgo obligāto informāciju;

k) gaisa kuģim, kam izdos lidošanas atļauju, nosaka lidojumderīguma standartus un procedūras, lai izpildītu 5. panta 4. punkta a) apakšpunkta prasības;

l) Aģentūras pārvaldībā veiktas sertificēšanas vajadzībām izsniedz lidojumu atļaujas gaisa kuģiem, saskaņojot ar dalībvalsti, kurā gaisa kuģis ir reģistrēts vai tiks reģistrēts.

2. Attiecībā uz organizācijām Aģentūra:

a) pati vai ar valsts aviācijas iestāžu vai kvalificētu iestāžu starpniecību veic to organizāciju pārbaudes un revīzijas, kuras tā sertificē;

b) izsniedz vai atjauno sertifikātus: i) projektēšanas organizācijām; ii) ražošanas organizācijām, kas atrodas dalībvalstu teritorijā, ja to lūdz attiecīgā dalībvalsts; un iii) ražošanas un tehniskās apkopes organizācijām, kas ir ārpus dalībvalstu teritorijas;

c) groza, pārtrauc vai anulē attiecīgas organizācijas sertifikātu, ja vairs netiek pildīti nosacījumi, saskaņā ar kuriem to izsniedza, vai ja attiecīgā organizācija nepilda šajā regulā vai tās īstenošanas noteikumos tai uzliktos pienākumus.

21. pants

Pilotu sertificēšana

1. Attiecībā uz 7. panta 1. punktā minēto personālu un organizācijām Aģentūra veic šādus pienākumus:

a) pati vai ar valsts aviācijas iestāžu vai kvalificētu iestāžu starpniecību veic izmeklēšanas un revīzijas attiecībā uz organizācijām, kuras tā sertificē, un, vajadzības gadījumā, attiecībā uz šo iestāžu darbiniekiem;

b) izsniedz vai atjauno sertifikātus pilotu mācību organizācijām un aviācijas medicīnas centriem, kas ir ārpus dalībvalstu teritorijas, un, vajadzības gadījumā, to darbiniekiem;

c) groza, ierobežo, pārtrauc vai anulē attiecīgo sertifikātu, ja vairs netiek pildīti nosacījumi, saskaņā ar kuriem tā bija to izsniegusi, vai ja juridiskā vai fiziskā persona, kam ir sertifikāts, nepilda pienākumus, kas tai uzlikti ar šo regulu vai tās īstenošanas noteikumiem.

2. Attiecībā uz 7. panta 1. punktā minētajiem lidojumu simulācijas trenažieriem Aģentūra veic šādus pienākumus:

a) pati vai ar valsts aviācijas iestāžu vai kvalificētu iestāžu starpniecību veic to trenažieru tehniskās inspekcijas, kam tā izsniedz sertifikātu;

b) izsniedz un atjauno sertifikātus: i) lidojumu simulācijas trenažieriem, ko izmanto Aģentūras sertificētas mācību organizācijas; ii) lidojumu simulācijas trenažieriem, kas ir dalībvalstu teritorijā, ja to lūdz attiecīgā dalībvalsts; un iii) lidojumu simulācijas trenažieriem, kas ir ārpus dalībvalstu teritorijas;

c) groza, ierobežo, pārtrauc vai anulē attiecīgo sertifikātu, ja vairs netiek pildīti nosacījumi, saskaņā ar kuriem tas izdots, vai ja juridiskā vai fiziskā persona, kam ir sertifikāts, nepilda pienākumus, kas tai uzlikti ar šo regulu vai tās īstenošanas noteikumiem.

22. pants

Gaisa kuģu ekspluatācijas sertificēšana

1. Aģentūra bez nepamatotas kavēšanās reaģē uz problēmu, kas ietekmē gaisa kuģu ekspluatācijas drošību, nosakot koriģējošas darbības un izplatot attiecīgu informāciju, tostarp dalībvalstīm.

2. Attiecībā uz lidojuma laika ierobežojumu:

a) Aģentūra izdod attiecīgas sertificēšanas specifikācijas, lai nodrošinātu atbilstību pamatprasībām un, vajadzības gadījumā, attiecīgus īstenošanas noteikumus. Īstenošanas noteikumos sākotnēji iekļauj visus Regulas (EEK) Nr. 3922/91 III pielikuma Q apakšsadaļas svarīgākos noteikumus, ņemot vērā jaunākos zinātnes un tehnikas atzinumus;

b) dalībvalsts var apstiprināt individuālas lidojuma laika specifikācijas shēmas, kas atšķiras no a) apakšpunktā minētajām sertificēšanas specifikācijām. Šajā gadījumā dalībvalsts nekavējoties dara zināmu Aģentūrai, Komisijai un pārējām dalībvalstīm, ka tā gatavojas apstiprināt šādu individuālu shēmu;

c) pēc paziņojuma saņemšanas Aģentūra mēneša laikā novērtē individuālo shēmu, pamatojoties uz zinātnisku un medicīnisku izvērtējumu. Pēc tam attiecīgā dalībvalsts var apstiprināt minēto shēmu, ja vien Aģentūra pēc shēmas apspriešanas ar šo dalībvalsti nav ierosinājusi tajā grozījumus. Ja dalībvalsts piekrīt šiem grozījumiem, tā var veikt atbilstīgo apstiprinājumu;

d) neparedzētu neatliekamu ekspluatācijas apstākļu gadījumā vai arī ja ekspluatācijas vajadzības ir uz noteiktu laiku un neatkārtojas, sertifikācijas specifikācijām var piemērot atkāpes līdz brīdim, kad Aģentūra pauž savu viedokli;

e) ja dalībvalsts nepiekrīt Aģentūras secinājumiem par individuālo shēmu, tā šo lietu nodod Komisijai, lai tā saskaņā ar 65. panta 3. punktā minēto kārtību nolemj, vai attiecīgā shēma atbilst šajā regulā paredzētajiem drošības mērķiem;

f) to individuālo shēmu saturu, kuras Aģentūrai ir pieņemamas vai par kurām Komisija ir pieņēmusi labvēlīgu lēmumu atbilstīgi e) apakšpunktam, publicē.

23. pants

Trešās valsts ekspluatants

1. Attiecībā uz 4. panta 1. punkta d) apakšpunktā minēto gaisa kuģu ekspluatantiem, kas iesaistīti komercekspluatācijā, Aģentūra veic šādus pienākumus:

a) pati vai ar valsts aviācijas iestāžu vai kvalificētu vienību starpniecību veic izmeklēšanas un revīzijas;

b) izsniedz un atjauno 9. panta 2. punktā minētās atļaujas, ja vien dalībvalsts neveic šo ekspluatantu ekspluatācijas valsts funkcijas un uzdevumus;

c) groza, ierobežo, pārtrauc vai anulē attiecīgo atļauju, ja vairs netiek pildīti nosacījumi, saskaņā ar kuriem tā bija to izsniegusi, vai ja attiecīgā organizācija nepilda pienākumus, kas tai uzlikti ar šo regulu vai tās īstenošanas noteikumiem.

2. Attiecībā uz 4. panta 1. punkta d) apakšpunktā minētajiem gaisa kuģu ekspluatantiem, kas nav iesaistīti komercekspluatācijā, Aģentūra veic šādus pienākumus:

a) saņem 9. panta 3. punktā minētās deklarācijas; un

b) pati vai ar attiecīgu valstu aviācijas iestāžu vai kvalificētu iestāžu starpniecību veic to ekspluatantu uzraudzību, no kuriem tā ir saņēmusi deklarāciju.

3. Attiecībā uz 4. panta 1. punkta d) apakšpunktā minētajiem gaisa kuģiem Aģentūra izsniedz atļaujas saskaņā ar 9. panta 4. punkta a) apakšpunktu.

24. pants

Noteikumu piemērošanas pārraudzība

1. Aģentūra veic standartizācijas inspekcijas jomās, uz ko attiecas 1. panta 1. punkts, lai pārraudzītu šīs regulas un tās īstenošanas noteikumu piemērošanu, ko veic kompetentās valsts iestādes, un ziņo par to Komisijai.

2. Aģentūra veic uzņēmumu izmeklēšanu, lai pārraudzītu šīs regulas un tās īstenošanas noteikumu piemērošanu.

3. Aģentūra novērtē šīs regulas un tās īstenošanas noteikumu piemērošanas ietekmi, ņemot vērā 2. pantā izklāstītos mērķus.

4. Komisija apspriežas ar Aģentūru, un Aģentūra Komisijai sniedz ieteikumus par 14. panta piemērošanu.

5. Uz Aģentūras darba metodēm to uzdevumu veikšanai, kas minēti 1., 3. un 4. punktā, attiecas prasības, kas jāpieņem saskaņā ar 65. panta 2. punktā minēto kārtību, ņemot vērā 52. un 53. pantā paredzētos principus.

25. pants

Naudas sodi un periodiski kavējuma maksājumi

1. Neskarot 20. un 55. pantu, Komisija pēc Aģentūras pieprasījuma var:

a) uzlikt naudas sodu personām un uzņēmumiem, kam Aģentūra izsniegusi sertifikātu, ja ir tīši vai netīši pārkāpti šīs regulas noteikumi vai īstenošanas noteikumi;

b) uzlikt periodiskus kavējuma maksājumus personām vai uzņēmumiem, kam Aģentūra izsniegusi sertifikātu, un aprēķināt tos no lēmumā noteiktās dienas, lai piespiestu šīs personas vai uzņēmumus nodrošināt atbilstību šīs regulas noteikumiem un tās īstenošanas noteikumiem.

2. Naudas sodi un periodiski kavējuma maksājumi, kas minēti 1. punktā, ir preventīvi un samērīgi gan attiecībā uz konkrētā pārkāpuma smagumu, gan attiecīgā sertifikāta īpašnieka finansiālām iespējām, jo īpaši ņemot vērā apmēru, kādā tikusi apdraudēta drošība. Kopējais naudas sodu apjoms nepārsniedz 4 % no sertifikāta īpašnieka gada ienākumiem vai apgrozījuma. Kopējais periodisko kavējuma maksājumu apjoms nepārsniedz 2,5 % no sertifikāta īpašnieka dienas vidējiem ienākumiem vai apgrozījuma.

3. Komisija saskaņā ar 65. panta 3. punktā noteikto procedūru pieņem sīki izstrādātus noteikumus šā panta īstenošanai. Tos pieņemot, Komisija jo īpaši precizē:

a) sīki izstrādātus kritērijus naudas soda vai arī periodisko kavējuma maksājumu apmēra noteikšanai; un

b) procedūras attiecībā uz izmeklēšanu, saistītajiem pasākumiem un ziņojumu iesniegšanu, kā arī noteikumus par lēmumu pieņemšanas procedūru, tostarp noteikumus par tiesībām uz aizstāvību, piekļuvi dokumentiem, juridisko pārstāvību, konfidencialitāti un pagaidu noteikumiem, kā arī par naudas sodu un periodisko kavējuma maksājumu apjoma noteikšanu un iekasēšanu.

4. Eiropas Kopienu Tiesai ir neierobežota jurisdikcija, lai pārskatītu lēmumus, ar kuriem Komisija noteikusi naudas sodus vai periodiskos kavējuma maksājumus. Tā var atcelt, samazināt vai palielināt uzliktos naudas sodus vai periodiskos kavējuma maksājumus.

5. Saskaņā ar 1. punktu pieņemtajiem lēmumiem nav krimināltiesisks raksturs.

26. pants

Zinātniskā izpēte

1. Aģentūra, neskarot Kopienas tiesības, var izstrādāt un finansēt zinātnisko izpēti, ciktāl tā ir tieši saistīta ar darbību uzlabošanu Aģentūras kompetences jomā.

2. Aģentūra saskaņo zinātniskās izpētes un attīstības darbu ar Komisijas un dalībvalstu zinātniskās izpētes un attīstības darbu, lai nodrošinātu politikas jomu un darbību konsekvenci.

3. Aģentūras finansētas zinātniskās izpētes rezultātus publicē, ja Aģentūra tos neklasificē kā neizpaužamus.

27. pants

Starptautiskās attiecības

1. Aģentūra palīdz Kopienai un dalībvalstīm attiecībās ar trešām valstīm saskaņā ar attiecīgiem Kopienas tiesību aktiem. Tā jo īpaši palīdz saskaņot un savstarpēji atzīt noteikumus par apstiprinājumiem, ar kuriem apliecina, ka noteikumi ir piemēroti apmierinoši.

2. Aģentūra var sadarboties ar trešo valstu aeronavigācijas iestādēm un starptautiskām organizācijām, kuras ir kompetentas jautājumos, uz ko attiecas šī regula, saskaņā ar sadarbības noteikumiem, par kuriem saskaņā ar attiecīgiem Līguma noteikumiem noslēgta vienošanās ar šīm struktūrām. Komisija šādus noteikumus iepriekš apstiprina.

3. Aģentūra palīdz dalībvalstīm izpildīt to starptautiskās saistības, jo īpaši tās, kas izriet no Čikāgas konvencijas.

II IEDAĻA

Iekšējā struktūra

28. pants

Juridiskais statuss, atrašanās vieta, vietējie biroji

1. Aģentūra ir Kopienas struktūra. Tai ir juridiskas personas statuss.

2. Dalībvalstīs Aģentūrai ir visplašākā tiesībspēja un rīcībspēja, ko saskaņā ar šo valstu tiesību aktiem piešķir juridiskām personām. Konkrēti, tā var pirkt vai pārdot kustamu un nekustamu īpašumu, kā arī būt par pusi tiesas procesos.

3. Ja dalībvalstis piekrīt, Aģentūra tajās var izveidot savus vietējos birojus.

4. Aģentūru pārstāv tās izpilddirektors.

29. pants

Personāls

1. Uz Aģentūras darbiniekiem attiecas Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumi, Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība un noteikumi, kurus, lai piemērotu Civildienesta noteikumus un Nodarbināšanas kārtību, ir kopīgi pieņēmušas Eiropas Kopienu iestādes, neskarot šīs regulas 39. panta piemērošanu Apelācijas padomes locekļiem.

2. Neskarot 42. pantu, attiecībā uz savu personālu Aģentūra izmanto pilnvaras, ko Civildienesta noteikumi un Nodarbināšanas kārtība piešķir iecēlējiestādei.

3. Aģentūrā strādā stingri ierobežots skaits ierēdņu, ko Komisija vai dalībvalstis ir iecēlušas amatā vai norīkojušas veikt pārvaldības pienākumus. Pārējais personāls ir citi darbinieki, ko Aģentūra pēc vajadzības pieņem darbā, lai veiktu savus uzdevumus.

30. pants

Tiesības un imunitāte

Aģentūrai piemēro Protokolu par Eiropas Kopienu tiesībām un imunitāti, kas pievienots Eiropas Kopienas un Eiropas Atomenerģijas Kopienas dibināšanas līgumiem.

31. pants

Atbildība

1. Aģentūras līgumatbildību reglamentē ar tiesību aktiem, ko piemēro attiecīgiem līgumiem.

2. Eiropas Kopienu Tiesas kompetencē ir pieņemt nolēmumu, ievērojot jebkuru šķīrējtiesas klauzulu, kas ietverta Aģentūras noslēgtā līgumā.

3. Ja pastāv tādas saistības, kas nav līgumsaistības, Aģentūra saskaņā ar vispārējiem tiesību principiem, kas ir kopīgi visu dalībvalstu tiesību aktiem, atlīdzina visus zaudējumus, ko radījušas Aģentūras dienesti vai tās darbinieki, pildot savus pienākumus.

4. Eiropas Kopienu Tiesas kompetencē ir strīdi, kas saistīti ar jebkuru zaudējumu atlīdzināšanu, kā minēts 3. punktā.

5. Darbinieku personisko atbildību pret Aģentūru reglamentē ar viņiem attiecīgi piemērojamiem Civildienesta noteikumiem vai Nodarbināšanas kārtības noteikumiem.

32. pants

Dokumentu publicēšana

1. Neskarot lēmumus, kas pieņemti saskaņā ar Līguma 290. pantu, visās Kopienas oficiālajās valodās sagatavo šādus dokumentus:

a) pārskatu par drošību, kas minēts 15. panta 4. punktā;

b) atzinumus, kas adresēti Komisijai, ievērojot 19. panta 1. punktu;

c) gada pārskata ziņojumu un darba programmu, kas minēta attiecīgi 33. panta 2. punkta b) un c) apakšpunktā.

2. Aģentūras darbam vajadzīgos tulkošanas pakalpojumus sniedz Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centrs.

33. pants

Valdes pilnvaras

1. Aģentūrai ir valde.

2. Valde:

a) saskaņā ar 39. pantu ieceļ izpilddirektoru un, pēc izpilddirektora priekšlikuma, direktorus;

b) pieņem gada pārskata ziņojumu par Aģentūras darbībām un vēlākais līdz 15. jūnijam to nosūta Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai, Revīzijas palātai un dalībvalstīm; rīkojoties aģentūras vārdā, tā ik gadu sniedz Eiropas Parlamentam un Padomei (“budžeta lēmējinstitūcijai”) jebkādu informāciju attiecībā uz izvērtēšanas procedūru rezultātu, jo īpaši informāciju par ietekmi vai sekām, kādas ir izmaiņām aģentūras uzdevumos.

c) katru gadu līdz 30. septembrim, un saņēmusi Komisijas atzinumu, pieņem Aģentūras nākamā gada darba programmu un nosūta to Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un dalībvalstīm; šo darba programmu pieņem, neskarot gadskārtējo Kopienas budžeta procedūru un Kopienas likumdošanas programmu attiecīgajās aviācijas drošības jomās; Komisijas atzinumu pievieno darba programmai;

d) vienojoties ar Komisiju, pieņem pamatnostādnes par sertificēšanas uzdevumu uzticēšanu attiecīgu valstu aviācijas iestādēm un kvalificētām vienībām;

e) nosaka izpilddirektora lēmumu pieņemšanas kārtību, kā minēts 52. un 53. pantā;

f) izpilda savas funkcijas attiecībā uz Aģentūras budžetu saskaņā ar 59., 60. un 63. pantu;

g) ieceļ amatā Apelācijas padomes locekļus saskaņā ar 41. pantu;

h) izmanto disciplināras pilnvaras attiecībā uz izpilddirektoru un, ar izpilddirektora piekrišanu, attiecībā uz direktoriem;

i) sniedz atzinumu par pasākumiem attiecībā uz maksu un atlīdzību, kā minēts 64. panta 1. punktā;

j) izstrādā savu reglamentu;

k) pieņem lēmumu par valodu lietojumu Aģentūrā;

l) attiecīgos gadījumos papildina 32. panta 1. punktā minēto dokumentu sarakstu;

m) izveido Aģentūras organizatorisko struktūru un pieņem Aģentūras personāla politiku.

3. Valde var informēt izpilddirektoru par visiem jautājumiem, kas tieši saistīti ar aviācijas drošības stratēģisko attīstību, tostarp zinātnisko izpēti, kā noteikts 26. pantā.

4. Valde no ieinteresētajām personām izveido padomdevēju struktūru, ar ko tā apspriežas pirms lēmumu pieņemšanas jomās, kas minētas 2. punkta c), e), f) un i) apakšpunktā. Valde var arī pieņemt lēmumu apspriesties ar padomdevēju struktūru par citiem jautājumiem, kas minēti 2. un 3. punktā. Valdei padomdevējas struktūras atzinums neuzliek saistības.

5. Valde var izveidot darba struktūras, kas tai palīdz pildīt tās funkcijas, tostarp sagatavot tās lēmumus, un pārraudzīt to īstenošanu.

34. pants

Valdes sastāvs

1. Valdē ir pa vienam pārstāvim no katras dalībvalsts un viens Komisijas pārstāvis. Valdes locekļus izvēlas, pamatojoties uz viņu atzītu pieredzi un iesaisti civilās aviācijas jomā, viņu pārvaldības spējām un zināšanām, ko var izmantot šajā regulā noteikto mērķu īstenošanai. Eiropas Parlamenta kompetentā komiteja ir attiecīgi pilnībā informēta.

Katra dalībvalsts ieceļ vienu valdes locekli, kā arī viņa aizstājēju, kas pārstāv valdes locekli viņa prombūtnes laikā. Arī Komisija ieceļ savu pārstāvi un viņa aizvietotāju. Locekļu pilnvaru termiņš ir pieci gadi. Šo pilnvaru termiņu var atjaunot.

2. Attiecīgā gadījumā 66. pantā minētajos noteikumos paredz Eiropas trešo valstu pārstāvju līdzdalību un šādas līdzdalības nosacījumus.

3. Padomdevēja struktūra, kas minēta 33. panta 4. punktā, četrus no saviem locekļiem norīko kā novērotājus valdē. Tie pēc iespējas plaši pārstāv dažādos padomdevējā struktūrā pārstāvētos viedokļus. Šo pārstāvju pilnvaru termiņš ir trīsdesmit mēneši, un to var atjaunot vienu reizi.

35. pants

Valdes priekšsēdētāja amats

1. Valde no saviem locekļiem ievēl priekšsēdētāju un priekšsēdētāja vietnieku. Priekšsēdētāja vietnieks ex officio aizstāj priekšsēdētāju gadījumā, ja priekšsēdētājs nevar pildīt savus pienākumus.

2. Priekšsēdētāja un viņa vietnieka pilnvaru termiņš beidzas, kad viņi vairs nav valdes locekļi. Ievērojot to, priekšsēdētāja un priekšsēdētāja vietnieka pilnvaru termiņš ir trīs gadi. Šos pilnvaru termiņus var atjaunot vienu reizi.

36. pants

Sanāksmes

1. Valdes sanāksmes sasauc tās priekšsēdētājs.

2. Aģentūras izpilddirektors piedalās jautājumu apspriešanā.

3. Valde rīko vismaz divas kārtējās sanāksmes gadā. Valde sanāk papildus pēc priekšsēdētāja vai pēc vismaz vienas trešdaļas locekļu pieprasījuma.

4. Valde uz savām sanāksmēm novērotāja statusā var uzaicināt jebkuru personu, kuras viedoklis varētu to interesēt.

5. Valdes locekļiem saskaņā ar reglamenta noteikumiem var palīdzēt padomdevēji vai eksperti.

6. Aģentūra izveido valdes sekretariātu.

37. pants

Balsošana

1. Neskarot 39. panta 1. punktu, valde pieņem lēmumus ar divu trešdaļu locekļu balsu vairākumu. Pēc valdes locekļa lūguma 33. panta 2. punkta k) apakšpunktā minēto lēmumu pieņem vienprātīgi.

2. Katram saskaņā ar 34. panta 1. punktu ieceltajam loceklim ir viena balss. Ja kāda valdes locekļa nav klāt, viņa aizstājējam ir tiesības balsot viņa vietā. Ne novērotāji, ne Aģentūras izpilddirektors balsošanā nepiedalās.

3. Reglamentā nosaka sīkāk izstrādātu balsošanas kārtību, jo īpaši nosacījumus, saskaņā ar kuriem kāds no locekļiem var darboties cita locekļa vārdā, kā arī, attiecīgos gadījumos, visas prasības, kas saistītas ar kvorumu.

38. pants

Izpilddirektora funkcijas un pilnvaras

1. Aģentūru vada izpilddirektors, kas, pildot savus pienākumus, ir pilnīgi neatkarīgs. Neskarot Komisijas un valdes kompetenci, izpilddirektors nelūdz un nepieņem nevienas valdības vai citas struktūras norādījumus.

2. Eiropas Parlaments vai Padome var aicināt izpilddirektoru ziņot par uzdevumu izpildi.

3. Izpilddirektoram ir šādas funkcijas un pilnvaras:

a) apstiprināt Aģentūras pasākumus, kā noteikts 18. pantā, šajā regulā, tās īstenošanas noteikumos un jebkuros attiecīgos tiesību aktos noteiktajās robežās;

b) lemt par inspekcijām un izmeklēšanām, kā paredzēts 54. un 55. pantā;

c) uzticēt sertificēšanas uzdevumus attiecīgu valstu aviācijas iestādēm vai kvalificētām vienībām saskaņā ar valdes pamatnostādnēm;

d) uzņemties visas starptautiskās funkcijas un tehnisku sadarbību ar trešām valstīm, ievērojot 27. pantu;

e) veikt visus vajadzīgos pasākumus, tostarp pieņemt iekšējus administratīvus norādījumus un publicēt paziņojumus, lai nodrošinātu Aģentūras darbību saskaņā ar šo regulu;

f) katru gadu sagatavot vispārējā darba pārskata projektu un iesniegt to valdei;

g) attiecībā uz Aģentūras personālu izmantot 29. panta 2. punktā paredzētās pilnvaras;

h) sagatavot Aģentūras ieņēmumu un izdevumu tāmes saskaņā ar 59. pantu un izpildīt budžetu saskaņā ar 60. pantu;

i) deleģēt pilnvaras citiem Aģentūras personāla locekļiem, ievērojot noteikumus, kas jāpieņem saskaņā ar 65. panta 2. punktā minēto kārtību;

j) ar valdes piekrišanu pieņemt lēmumus par vietējo biroju izveidošanu dalībvalstīs saskaņā ar 28. panta 3. punktu;

k) sagatavot un īstenot gada darba programmu;

l) atbildēt uz palīdzības lūgumiem, kas saņemti no Komisijas.

39. pants

Augstāko ierēdņu iecelšana amatā

1. Izpilddirektoru ieceļ, ņemot vērā nopelnus un ar dokumentiem apliecinātu kompetenci un pieredzi, kas saistīta ar civilo aviāciju. Valde ieceļ vai atlaiž Aģentūras izpilddirektoru pēc Komisijas ierosinājuma. Valde pieņem lēmumus ar trīs ceturtdaļu locekļu balsu vairākumu. Pirms iecelšanas amatā valdes izraudzītam kandidātam var lūgt sniegt paziņojumu kompetentai Eiropas Parlamenta komitejai vai komitejām un atbildēt uz tās vai to locekļu jautājumiem.

2. Izpilddirektoram var palīdzēt viens vai vairāki direktori. Izpilddirektora prombūtnes vai slimības laikā viņa pienākumus veic viens no direktoriem.

3. Aģentūras direktorus ieceļ, ņemot vērā nopelnus un ar dokumentiem apliecinātu kompetenci un pieredzi, kas saistīta ar civilo aviāciju. Valde ieceļ vai atlaiž Aģentūras direktorus pēc izpilddirektora ierosinājuma.

4. Izpilddirektora un direktoru pilnvaru termiņš ir pieci gadi. Direktoru pilnvaru termiņu var atjaunot, un izpilddirektora pilnvaru termiņu var atjaunot vienu reizi.

40. pants

Apelācijas padomju pilnvaras

1. Aģentūrā izveido vienu vai vairākas apelācijas padomes.

2. Apelācijas padome vai padomes atbild par lēmuma pieņemšanu attiecībā uz 44. pantā minēto lēmumu pārsūdzību.

3. Apelācijas padomi vai padomes sasauc pēc vajadzības. Apelācijas padomju skaitu un to darba sadalījumu nosaka Komisija saskaņā ar 65. panta 3. punktā minēto kārtību.

41. pants

Apelācijas padomju sastāvs

1. Apelācijas padomē ir priekšsēdētājs un divi citi locekļi.

2. Priekšsēdētājam un citiem locekļiem ir aizstājēji, kas tos pārstāv viņu prombūtnes laikā.

3. Priekšsēdētāju, abus locekļus un to aizstājējus ieceļ valde no kvalificētiem kandidātiem, kas ir Komisijas pieņemtā sarakstā.

4. Ja Apelācijas padome uzskata, ka pārsūdzības būtība to prasa, attiecīgās lietas izskatīšanai tā var pieaicināt vēl divus citus locekļus no 3. punktā minētā saraksta.

5. Komisija saskaņā ar 65. panta 3. punktā minēto kārtību nosaka kvalifikāciju, kas vajadzīga katras Apelācijas padomes locekļiem, individuālu locekļu pilnvaras lēmumu sagatavošanas stadijā, kā arī balsošanas nosacījumus.

42. pants

Apelācijas padomes locekļi

1. Apelācijas padomes locekļu, tostarp priekšsēdētāja un jebkuru aizstājēju, pilnvaru termiņš ir pieci gadi. Šo termiņu var atjaunot.

2. Apelācijas padomes locekļi ir neatkarīgi. Pieņemot lēmumus, viņus nesaista nekādi norādījumi.

3. Apelācijas padomes locekļi Aģentūrā nedrīkst pildīt nevienu citu pienākumu. Apelācijas padomes locekļi var strādāt ar nepilnu slodzi.

4. Apelācijas padomes locekļus nevar atbrīvot no amata vai svītrot no kvalificētu kandidātu saraksta viņu pilnvaru laikā, ja vien šādai atbrīvošanai nav nopietna pamatojuma un Komisija, iepazinusies ar valdes atzinumu, nepieņem par to lēmumu.

43. pants

Izslēgšana un iebildumi

1. Apelācijas padomes locekļi nevar piedalīties pārsūdzības procesos, ja viņi tajos ir personīgi ieinteresēti, ja viņi jau iepriekš ir bijuši tajos iesaistīti kā vienas procesā iesaistītas puses pārstāvji, vai arī ja viņi piedalījušies pārsūdzētā lēmuma pieņemšanā.

2. Ja kāda 1. punktā uzskaitītā iemesla dēļ vai kāda cita iemesla dēļ kāds no Apelācijas padomes locekļiem uzskata, ka viņam nebūtu jāpiedalās pārsūdzības procesā, viņš par to attiecīgi informē Apelācijas padomi.

3. Visas pārsūdzības procesā iesaistītās puses var iebilst pret kāda no Apelācijas padomes locekļu dalību jebkura 1. punktā norādītā pamatojuma dēļ vai arī, ja radušās aizdomas par jebkura šāda locekļa neobjektivitāti. Jebkuru šādu iebildumu nepieņem, ja, apzinoties iebilduma iemeslu, pārsūdzības procesā iesaistītā puse ir veikusi kādu procedūras pasākumu. Nevienu iebildumu nevar pamatot ar locekļu valstspiederību.

4. Apelācijas padomes lēmumu par rīcību 2. un 3. punktā precizētajos gadījumos pieņem bez attiecīgā locekļa līdzdalības. Lai pieņemtu šo lēmumu, attiecīgo locekli Apelācijas padomē aizstāj ar viņa aizstājēju.

44. pants

Lēmumi, ko var pārsūdzēt

1. Var pārsūdzēt Aģentūras lēmumus, kas pieņemti saskaņā ar 20., 21., 22., 23., 55. vai 64. pantu.

2. Pārsūdzība, kas iesniegta saskaņā ar šā panta 1. punktu, neaptur lēmuma piemērošanu. Tomēr Aģentūra, ja tā uzskata, ka lietas apstākļi to atļauj, var apturēt apstrīdētā lēmuma piemērošanu.

3. Lēmumu, saskaņā ar kuru tiesas procesi attiecībā uz vienu no pusēm nav izbeigti, var pārsūdzēt tikai saistībā ar galīgā lēmuma pārsūdzību, ja vien lēmumā nav paredzēta atsevišķa pārsūdzība.

45. pants

Personas, kam ir pārsūdzības tiesības

Jebkura fiziska vai juridiska persona var pārsūdzēt lēmumu, kas adresēts šai personai, vai lēmumu, kas, lai gan tāda lēmuma formā, kas adresēts citai personai, tieši vai personīgi skar pirmo no minētajām personām. Tiesas procesos iesaistītās puses var būt pārsūdzības procesā iesaistītā puse.

46. pants

Termiņš un forma

Pārsūdzību kopā ar tās pamatojumu iesniedz Aģentūrā rakstiski divos mēnešos pēc tiesību akta paziņošanas attiecīgajai personai vai, ja paziņošana nav notikusi, attiecīgi no dienas, kad tas šai personai kļuvis zināms.

47. pants

Iepriekšēja pārskatīšana

1. Ja izpilddirektors uzskata, ka pārsūdzība ir pieņemama un pamatota, viņš lēmumu labo. Tas neattiecas uz gadījumiem, kad pārsūdzības iesniedzēju pretnostata citai pārsūdzības procesā iesaistītai pusei.

2. Ja lēmums nav labots vienā mēnesī pēc tā pārsūdzības pamatojuma saņemšanas, Aģentūra nekavējoties pieņem lēmumu, vai apturēt vai neapturēt lēmuma piemērošanu atbilstīgi 44. panta 2. punkta otrajam teikumam un nodod pārsūdzību Apelācijas padomei.

48. pants

Pārsūdzību izskatīšana

1. Ja pārsūdzība ir pieņemama, Apelācijas padome pārbauda, vai tā ir pamatota.

2. Pārbaudot pārsūdzību saskaņā ar 1. punktu, Apelācijas padome rīkojas ātri. Tā tik bieži, cik vajadzīgs, uzaicina pārsūdzības procesā iesaistītās puses noteiktos termiņos iesniegt piebildes par to sniegtajiem paziņojumiem vai par pārējo pārsūdzībā iesaistīto pušu ziņojumiem. Pārsūdzības procesā iesaistītajām pusēm ir tiesības izteikties mutiski.

49. pants

Lēmums par pārsūdzību

Apelācijas padome var īstenot visas pilnvaras, kas ir Aģentūras kompetencē, vai nodot lietu Aģentūras kompetentajai struktūrai. Šai pēdējai Apelācijas padomes lēmums ir saistošs.

50. pants

Griešanās Tiesā

1. Prasību Eiropas Kopienu Tiesā var iesniegt, pieprasot anulēt Aģentūras darbības, kas ir tiesiski saistošas trešām personām, Aģentūras bezdarbības gadījumos un attiecībā uz zaudējumiem, ko Aģentūra radījusi savas darbības gaitā.

2. Par darbībām tādu Aģentūras lēmumu anulēšanai, kas pieņemti saskaņā ar 20., 21., 22., 23., 55. vai 64. pantu, var iesniegt prasību Eiropas Kopienu Tiesā tikai pēc tam, kad ir beigušās visas pārsūdzības procedūras pašā Aģentūrā.

3. Aģentūra veic visus vajadzīgos pasākumus, lai izpildītu Eiropas Kopienu Tiesas spriedumu.

51. pants

Tiešā pārsūdzība

Dalībvalstis un Kopienas iestādes Aģentūras lēmumus var tieši pārsūdzēt Eiropas Kopienu Tiesā.

III IEDAĻA

Darba metodes

52. pants

Atzinumu, sertificēšanas specifikāciju un norāžu izstrādāšanas procedūras

1. Cik drīz vien iespējams pēc šīs regulas stāšanās spēkā valde nosaka pārredzamas procedūras 18. panta a) un c) apakšpunktā minēto atzinumu, sertificēšanas specifikāciju un norāžu izdošanai.

Minētās procedūras:

a) balstās uz īpašajām zināšanām, kas pieejamas dalībvalstu aviācijas pārvaldes iestādēs;

b) ja vajadzīgs, iesaista piemērotus ekspertus no attiecīgām ieinteresētajām personām;

c) nodrošina, lai Aģentūra publicētu dokumentus un plaši apspriestos ar ieinteresētajām personām saskaņā ar grafiku un procedūru, kurā iekļauts pienākums Aģentūrai apspriežu procesā atbildēt rakstiski.

2. Ja Aģentūra saskaņā ar 19. pantu izstrādā atzinumus, sertificēšanas specifikācijas un norādes piemērošanai dalībvalstīs, tā nosaka procedūru, ko ievēro, apspriežoties ar dalībvalstīm. Šādā nolūkā tā var izveidot darba grupu, kurā katra dalībvalsts ir tiesīga iecelt ekspertu.

3. Pasākumus, kas minēti 18. panta a) un c) punktā, un procedūras, kas noteiktas atbilstīgi šā panta 1. punktam, publicē oficiālā Aģentūras publikācijā.

4. Nosaka īpašas procedūras tūlītējai rīcībai, kas Aģentūrai jāveic, lai risinātu drošības problēmas un informētu attiecīgās ieinteresētās personas par to, kā tām rīkoties.

53. pants

Lēmumu pieņemšanas procedūras

1. Valde nosaka pārredzamas procedūras individuālu lēmumu pieņemšanai, kā paredzēts 18. panta d) punktā.

Minētās procedūras:

a) nodrošina to, ka uzklausa fiziskas vai juridiskas personas, kam lēmums adresēts, un jebkuru citu personu, kuru tas skar tieši vai personīgi;

b) nodrošina lēmuma paziņošanu fiziskām vai juridiskām personām un tā publicēšanu;

c) nodrošina, lai fiziskā vai juridiskā persona, kam lēmums adresēts, un visas citas tiesas procesos iesaistītās personas būtu informētas par tiesiskās aizsardzības līdzekļiem, kas pieejami minētajai personai saskaņā ar šo regulu;

d) nodrošina, ka lēmums ir pamatots.

2. Valde nosaka procedūras, kas precizē nosacījumus lēmumu paziņošanai, attiecīgi ņemot vērā pārsūdzības procedūru.

3. Nosaka īpašas procedūras tūlītējai rīcībai, kas Aģentūrai jāveic, lai risinātu drošības problēmas un informētu attiecīgās ieinteresētās personas par to, kā tām rīkoties.

54. pants

Pārbaudes dalībvalstīs

1. Neskarot izpildes pilnvaras, ko Komisijai piešķir Līgums, Aģentūra palīdz Komisijai pārraudzīt šīs regulas un tās īstenošanas noteikumu piemērošanu, veicot standartizācijas pārbaudes dalībvalstu kompetentajās iestādēs, kā noteikts 24. panta 1. punktā. Saskaņā ar šo regulu pilnvaroti ierēdņi, un ierēdņi, ko norīkojušas valsts iestādes, kas piedalās šādās pārbaudēs, saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību normām ir pilnvaroti:

a) pārbaudīt attiecīgus dokumentus, datus, procedūras un visus citus materiālus, kas attiecas uz aviācijas drošības līmeņu sasniegšanu saskaņā ar šo regulu;

b) kopēt vai veikt izrakstus no šādiem dokumentiem, datiem, procedūrām un visiem citiem materiāliem;

c) uz vietas prasīt mutisku paskaidrojumu;

d) iekļūt jebkurās attiecīgās telpās, zemes īpašumos vai transporta līdzekļos.

2. Aģentūras ierēdņi, kas pilnvaroti veikt 1. punktā minētās pārbaudes, īsteno savas pilnvaras, uzrādot rakstisku pilnvaru, kurā norādīts pārbaudes priekšmets, mērķis un darba sākšanas laiks. Pirms pārbaudes Aģentūra laikus informē attiecīgo dalībvalsti par pārbaudi un par pilnvaroto ierēdņu identitāti.

3. Attiecīgā dalībvalsts pakļaujas šādām pārbaudēm un nodrošina, ka attiecīgās struktūras vai personas arī tām pakļaujas.

4. Ja saskaņā ar šo pantu veikta pārbaude ir saistīta ar uzņēmuma vai uzņēmumu apvienības pārbaudi, piemēro 55. pantu. Ja uzņēmums iebilst pret pārbaudi, attiecīgā dalībvalsts sniedz Aģentūras pilnvarotiem ierēdņiem vajadzīgo palīdzību, lai tie varētu veikt pārbaudi.

5. Ziņojumi, kas sastādīti, piemērojot šo pantu, ir pieejami tās dalībvalsts oficiālajā valodā vai valodās, kur notika pārbaude.

55. pants

Izmeklēšana uzņēmumos

1. Aģentūra var pati veikt vai uzticēt valsts aviācijas iestādēm vai kvalificētām iestādēm veikt visu vajadzīgo izmeklēšanu uzņēmumos, piemērojot 7., 20., 21., 22., 23. pantu un 24. panta 2. punktu. Šo izmeklēšanu veic, ievērojot to dalībvalstu tiesību normas, kurās to veiks. Šajā nolūkā personām, ko pilnvaro saskaņā ar šo regulu, ir tiesības:

a) pārbaudīt attiecīgos dokumentus, datus, procedūras un visus citus materiālus, kas attiecas uz Aģentūras uzdevumu izpildi;

b) kopēt vai veikt izrakstus no šādiem dokumentiem, datiem, procedūrām un visiem citiem materiāliem;

c) uz vietas prasīt mutisku paskaidrojumu;

d) iekļūt attiecīgā uzņēmumu telpās, zemes īpašumos vai transporta līdzekļos;

e) sadarbībā ar dalībvalstīm veikt gaisa kuģu pārbaudes.

2. Personas, kas pilnvarotas veikt 1. punktā minēto izmeklēšanu, īsteno savas pilnvaras, uzrādot rakstisku atļauju, kurā norādīts izmeklēšanas priekšmets un mērķis.

3. Aģentūra laicīgi informē dalībvalsti, kuras teritorijā jāveic izmeklēšana, par izmeklēšanu un par pilnvaroto personu identitāti. Pēc Aģentūras lūguma attiecīgās dalībvalsts ierēdņi palīdz šīm pilnvarotajām personām veikt savus pienākumus.

56. pants

Gada darba programma

Gada darba programmas mērķis ir sekmēt Eiropas aviācijas drošības pastāvīgu uzlabošanos, un tā atbilst šajā regulā noteiktajiem Aģentūras mērķiem, pilnvarām un uzdevumiem. Tajā skaidri norāda, kādas pilnvaras un uzdevumi Aģentūrai ir noteikti papildus, mainīti vai atsaukti salīdzinājumā ar pagājušo gadu.

Gada darba programmu noformē, pamatojoties uz metodoloģiju, ko Komisija izmanto kā daļu no vadības, kas balstīta uz darbības jomām.

57. pants

Gada pārskata ziņojums

Gada pārskata ziņojumā aprakstīts, kā Aģentūra īstenojusi gada darba programmu. Tajā skaidri norāda, kādas pilnvaras un uzdevumi Aģentūrai ir noteikti papildus, mainīti vai atsaukti salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu.

Pārskata ziņojumā izklāsta Aģentūras veiktās darbības un novērtē to rezultātus attiecībā uz mērķiem un noteikto grafiku, ar šīm darbībām saistītus riskus, resursu izmantošanu un vispārēju Aģentūras darbību.

58. pants

Pārredzamība un saziņa

1. Aģentūras rīcībā esošiem dokumentiem piemēro Regulu (EK) Nr. 1049/2001.

2. Aģentūra pēc pašas ierosmes var darīt zināmu informāciju jomās, ko aptver tās uzdevumi. Aģentūra jo īpaši nodrošina, ka papildus publikācijām, kas noteiktas 52. panta 3. punktā, sabiedrībai un visām ieinteresētajām personām nekavējoties sniedz viegli saprotamu, objektīvu un ticamu informāciju par tās darbību.

3. Jebkurai fiziskai vai juridiskai personai ir tiesības rakstīt Aģentūrai jebkurā no valodām, kas minētas Līguma 314. pantā. Šai personai ir tiesības saņemt atbildi tajā pašā valodā.

4. Uz personas datu aizsardzību uz informāciju, ko Aģentūra apkopo saskaņā ar šo regulu, attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 45/2001(2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (11).

IV IEDAĻA

Finanšu prasības

59. pants

Budžets

1. Aģentūras ieņēmumus veido:

a) Kopienas iemaksa;

b) iemaksa, ko veic jebkura tāda trešā valsts Eiropā, ar ko Kopiena ir noslēgusi nolīgumus, kā minēts 66. pantā;

c) maksas, ko veic pretendenti uz Aģentūras izdotiem sertifikātiem un apstiprinājumiem, kā arī tādu sertifikātu un apstiprinājumu turētāji;

d) atlīdzība par publikācijām, apmācībām un citiem Aģentūras sniegtiem pakalpojumiem; un

e) jebkura dalībvalsts, trešās valsts vai citas vienības brīvprātīgi veikta finanšu iemaksa, ja vien šāda iemaksa negatīvi neietekmē Aģentūras neatkarību un objektivitāti.

2. Aģentūras izdevumus veido personāla, administratīvi, infrastruktūras un ekspluatācijas izdevumi.

3. Ieņēmumi un izdevumi ir līdzsvarā.

4. Aģentūras budžetā atsevišķi nodala regulatīvo funkciju budžetu un maksas, ko nosaka un iekasē par sertifikācijas darbībām.

5. Katru gadu valde, pamatojoties uz ieņēmumu un izdevumu tāmes projektu, sagatavo Aģentūras ieņēmumu un izdevumu tāmi nākamajam finanšu gadam.

6. Valde 4. punktā minēto ieņēmumu un izdevumu tāmi, kurā iekļauj štatu plāna projektu un provizorisku darba programmu, vēlākais līdz 31. martam nosūta Komisijai un valstīm, ar kurām Kopiena ir noslēgusi nolīgumus, kā minēts 66. pantā.

7. Komisija tāmi kopā ar provizorisku Eiropas Savienības vispārējā budžeta projektu nosūta budžeta lēmējinstitūcijai.

8. Pamatojoties uz tāmi, Komisija provizoriskajā Eiropas Savienības vispārējā budžeta projektā, ko tā iesniedz budžeta lēmējinstitūcijai saskaņā ar Līguma 272. pantu, iekļauj izdevumus, ko uzskata par vajadzīgiem saskaņā ar štatu saraksta projektu un no vispārējā budžeta maksājamo subsīdiju summu.

9. Budžeta lēmējinstitūcija apstiprina Aģentūras subsīdiju apropriācijas. Budžeta lēmējinstitūcija apstiprina Aģentūras štatu saraksta projektu.

10. Budžetu pieņem valde. Tas kļūst par budžeta galīgo redakciju pēc Eiropas Savienības vispārējā budžeta pieņemšanas galīgajā redakcijā. Vajadzības gadījumā to attiecīgi koriģē.

11. Valde, cik drīz vien iespējams, informē budžeta lēmējinstitūciju par nodomu īstenot projektu, kam var būt nozīmīgas finansiālas sekas attiecībā uz budžeta finansēšanu, jo īpaši par projektiem, kas saistīti, piemēram, ar ēku nomu vai pirkšanu. Valde par šādiem projektiem informē Komisiju.

Ja viena no budžeta lēmējinstitūcijas filiālēm ir paziņojusi par nodomu sniegt atzinumu, tā atzinumu nosūta valdei sešās nedēļās no projekta paziņošanas datuma.

60. pants

Budžeta īstenošana un kontrole

1. Izpilddirektors īsteno Aģentūras budžetu.

2. Aģentūras grāmatvedis Komisijas grāmatvedim pēc katra finanšu gada beigām – vēlākais līdz 1. martam – dara zināmus provizoriskos pārskatus līdz ar pārskatu par attiecīgā finanšu gada budžeta un finanšu pārvaldību. Komisijas grāmatvedis konsolidē iestāžu un decentralizēto struktūru provizoriskos pārskatus saskaņā ar 128. pantu Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (12).

3. Pēc katra finanšu gada beigām Komisijas grāmatvedis vēlākais līdz 31. martam nosūta Revīzijas palātai Aģentūras provizoriskos pārskatus, kā arī ziņojumu par attiecīgā finanšu gada budžeta un finanšu pārvaldību. Pārskatu par attiecīgā finanšu gada budžeta un finanšu pārvaldību nosūta arī Eiropas Parlamentam un Padomei.

4. Saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 129. pantu pēc tam, kad ir saņemti Revīzijas palātas apsvērumi par Aģentūras provizoriskajiem pārskatiem, izpilddirektors uz savu atbildību sastāda galīgos pārskatus un iesniedz tos valdei atzinuma sniegšanai.

5. Valde nāk klajā ar atzinumu par Aģentūras galīgajiem pārskatiem.

6. Vēlākais līdz 1. jūlijam pēc katra finanšu gada izpilddirektors Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai nosūta galīgos pārskatus, kā arī valdes atzinumu.

7. Galīgos pārskatus publicē.

8. Vēlākais līdz 30. septembrim izpilddirektors Revīzijas palātai nosūta atbildi par tās apsvērumiem. Direktors šo atbildi nosūta arī valdei.

9. Pēc Eiropas Parlamenta lūguma izpilddirektors tam iesniedz jebkādu informāciju, kas ir vajadzīga, lai netraucēti piemērotu budžeta izpildes apstiprināšanas procedūru par attiecīgo finanšu gadu, kā paredzēts Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 146. panta 3. punktā.

10. Pēc Padomes ieteikuma, kas pieņemts ar kvalificētu balsu vairākumu, Eiropas Parlaments līdz N + 2 gada 30. aprīlim atbrīvo izpilddirektoru no atbildības par N gada budžeta īstenošanu.

61. pants

Krāpšanas apkarošana

1. Lai apkarotu krāpšanu, korupciju un citas nelikumīgas darbības, bez ierobežojumiem piemēro noteikumus, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1073/1999 (1999. gada 25. maijs) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (13).

2. Aģentūra pievienojas 1999. gada 25. maija Iestāžu nolīgumam starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Kopienu Komisiju attiecībā uz iekšējo izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (14), un nekavējoties izstrādā attiecīgus noteikumus, ko piemēro visiem tās darbiniekiem.

3. Lēmumos par finansēšanu un no tiem izrietošos īstenošanas nolīgumos un instrumentos skaidri noteikts, ka vajadzības gadījumā Revīzijas palāta un OLAF var uz vietas pārbaudīt Aģentūras finansējuma saņēmējus un par to piešķiršanu atbildīgos aģentus.

62. pants

Novērtēšana

1. Trīs gados no dienas, kad Aģentūra sākusi pildīt savus pienākumus, Valde pasūta neatkarīgu ārēju novērtējumu par šīs regulas īstenošanu un pēc tam to dara reizi piecos gados.

2. Veicot novērtēšanu, pārbauda, cik efektīvi Aģentūra pilda savus uzdevumus. Novērtē arī šīs regulas, Aģentūras un tās darba prakses nozīmi augsta civilās aviācijas lidojumu drošības līmeņa sasniegšanā. Novērtējumā ņem vērā ieinteresēto personu viedokļus gan Eiropas, gan valstu līmenī.

3. Valde saņem novērtēšanas rezultātus un attiecībā uz grozījumiem šajā regulā, pārmaiņām Aģentūrā un tās darba praksē izstrādā ieteikumus Komisijai, kas tos kopā ar savu atzinumu, kā arī attiecīgiem priekšlikumiem var nosūtīt Eiropas Parlamentam un Padomei. Attiecīgā gadījumā pievieno rīcības plānu ar grafiku. Gan novērtēšanas rezultātus, gan ieteikumus dara zināmus atklātībai.

63. pants

Finanšu noteikumi

Finanšu noteikumus, ko piemēro Aģentūrai, valde pieņem pēc apspriešanās ar Komisiju. Tajos nedrīkst būt atkāpju no Komisijas Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 (2002. gada 19. novembris) par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regu