(15)

Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pauda bažas par to, ka PAT iesaistei projektā Trentino NGN bija vairākas īpašības, kas raisīja šaubas par tās atbilstību tirgus ekonomikas ieguldītāja principam un iespējamo līdzvērtību (pari passu) starp PAT pasākumu un privāto partneru pasākumiem. Cita starpā šādas šaubas attiecās uz: — projekta kalendāru (šaubas par to, ka PAT no sākuma reaģēja kā ieguldītājs, kas darbojas tirgus ekonomikā un ko virza nevis sabiedriskās politikas mērķi, bet gan ekonomiskie un peļņas gūšanas apsvērumi; Komisijai bija radies iespaids, ka PAT bija izstrādājusi projektu, kura pamatā bija sabiedrisko interešu motīvi, un ka pēc tam tā ar vēsturisko operatoru TI bija izveidojusi kopuzņēmuma projektu, mēģinot projektu padarīt saderīgu ar TEIP vienīgi ex post, ieviešot grozījumus, cita starpā, pēc apspriešanās ar Komisiju un saglabājot nemainīgu iniciatīvas struktūru), — privāto struktūru līdzdalību (MC-link un Finanziaria Trentina nesvarīgas daļas un būtiska, bet laika gaitā izstiepta TI līdzdalība), — ieguldījumu pārklāšanos (PAT tūlītējs pasākums, TI līdzdalība, kas izstiepta laika gaitā un pakļauta konkrētiem notikumiem/lēmumu pieņemšanas procesiem), — termiņu un nosacījumu līdzvērtību (šaubas par to, vai apstākļi, kādos PAT būtu ieguldījusi kopuzņēmumā, būtu bijuši tādi paši kā privātajiem partneriem, precīzāk – TI; Komisija ir sastapusies ar vairākām neatbilstībām, kas attiecas uz TI ieguldījumu termiņiem un nosacījumiem, TI iespēju iegādāties PAT akcijas un iegūt pilnu kontroli pār Trentino NGN, izmantojot izpirkuma iespēju), — šaubas attiecībā uz TI (8) pirmo ieguldījumu (šaubas par TI pirmā ieguldījuma vērtību, kas, šķiet, tika aprēķināta, pamatojoties uz ziņojumiem, pieņēmumiem, prognozēm un finanšu analīzi, ko iesniedza puses un kuras nepārbaudīja ārējie eksperti; šaubas par to, vai privāts ieguldītājs būtu akceptējis to, ka piekļuve noteikumiem pakļautam īpašumam, ko varēja iegūt, noslēdzot reglamentētu tarifu līgumu, dod tiesības uz būtisku līdzdalību kopuzņēmuma pašu kapitālā; šaubas par to, vai ieguldītājs, kas darbojas tirgus ekonomikā, kā līdzdalību pašu kapitālā būtu piekritis īrēt infrastruktūru, kas pēc tam, veicot iegādi, būtu kļuvusi par īpašumu; šaubas par to, vai ieguldītājs, kas darbojas tirgus ekonomikā, būtu iegādājies nevajadzīgas infrastruktūras, ņemot vērā, ka neatsaucamo tiesību objekts bija piekļuve TI kabeļiem un stabiem visā provinces teritorijā un ne tikai reģionos, kuros Trentino NGN būtu attīstījis savu tīklu), — šaubas attiecībā uz TI (9) otro ieguldījumu (šaubas attiecībā uz TI otrā ieguldījuma nākotnes vērtības noteikšanu, kas tika balstīta uz saskaņotu metodoloģiju bez apspriešanās ar ekspertiem; šaubas, vai neatsaucamo tiesību pārvēršanas īpašumā iepriekšējs novērtējums bija saskaņā ar tirgus noteikumiem, īpaši par to, vai tika novērsta pārklāšanās starp pirmā ieguldījuma novērtējumu (īre) un otro ieguldījumu (īpašums), ņemot vērā, ka piešķirtajām tiesībām būtībā bija tas pats objekts; šaubas par īpašuma nodošanas novērtēšanas metodoloģijas piemērotību attiecībā uz visām vara kabeļu tīkla (10) sastāvdaļām, ņemot vērtā tā paaugstinātās apkopes izmaksas, to, ka tīkla darbība tiktu pārtraukta, tiklīdz sāktu funkcionēt optisko šķiedru tīkls un iespējamās alternatīvas ierosinātajai metodoloģijai), — šaubas par uzņēmuma plānu un pušu riskiem (šaubas, ko rada būtiskas atšķirības starp valsts iestāžu riskiem un privāto ieguldītāju riskiem, atkarībā no pušu ieguldījumu dažādajiem veidiem un laikposmiem un atšķirībām tiesību un pienākumu līmenī – pēc pirmās pārbaudes, samazināti riski un alternatīvās izmaksas TI, samazinātas esošo darbību izmaksas, jo TI būtu kontrole pār vara kabeļu tīklu, arī pēc tam, kad to piešķīra kopuzņēmumam, jo tas vienlaicīgi būtu iegādājies konkrētu kontroles līmeni pār kopuzņēmumu un pilnīgas kontroles iegādi un peļņas iekšēju sadalījumu, izmantojot iegādes iespējas, ja kopuzņēmums tiktu pasludināts par ienesīgu, savukārt PAT rīcība šķita drīzāk finanšu ieguldītāja rīcība, kas iegulda infrastruktūras uzlabošanas projektā, labākajā gadījumā sagaidot peļņu 7,75 % un EUR 6,5 miljonu apmērā, ja tiktu izmantota pārdošanas iespēja (11); šaubas par to, ka uzņēmējdarbības plāna aprēķini ir precīzi, ņemot vērā pārāk optimistiskas prognozes galīgo lietotāju pieprasījumam un ieņēmumiem, ko rada alternatīvi operatori, kas būtu aktivizējuši visas pieejamās GPON līnijas (12); citi riski: TI varēja nolemt atlikt esošā vara kabeļu tīkla darbības pārtraukšanu, jo nebija nekādu līgumisko noteikumu, kas paredzētu saistības šajā ziņā, kā rezultātā netika laikus sasniegts Trentino NGN rentabilitātes slieksnis; neskaidrības attiecībā uz kopējiem finanšu resursiem, kas nepieciešami, lai pabeigtu tīkla īstenošanu, EUR 150 miljonu apmērā), — citiem problēmjautājumiem (šaubas par TI izvēli bez konkursa procedūras un par atlīdzību kā Trentino NGN pakalpojumu sniedzējam; šaubas par TI dubulto pozīciju, kas būtu piedalījies kā akcionārs un kā pakalpojumu sniedzējs).