Oficiālais Vēstnesis L 301 , 30/11/2000 Lpp. 0021 - 0041



Padomes Regula (EK) Nr. 2604/2000 (2000. gada 27. novembris), ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kurš uzlikts par dažu tādu polietilēntereftalāta veidu importu, kuru izcelsme ir Indijā, Indonēzijā, Malaizijā, Korejas Republikā, Taivānā un Taizemē EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 384/96 (1995. gada 22. decembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis [1], un jo īpaši tās 9. pantu un 10. panta 2. punktu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, kas iesniegts pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju, tā kā: A. PAGAIDU PASĀKUMI (1) Komisija ar Regulu (EK) Nr. 1742/2000 [2] (turpmāk tekstā – "pagaidu regula") par dažu Indijas, Indonēzijas, Malaizijas, Korejas Republikas, Taivānas un Taizemes izcelsmes polietilēntereftalāta veidu importu piemēroja antidempinga pagaidu maksājumus. (2) Paralēlajā antisubsidēšanas procedūrā Komisija ar Regulu (EK) Nr. 1741/2000 [3] piemēroja arī kompensācijas pagaidu maksājumu par dažu Indijas, Malaizijas, Taivānas un Taizemes izcelsmes polietilēntereftalāta veidu importu. (3) Atgādina, ka dempinga un zaudējumu izmeklēšanas laiks attiecās uz laika posmu no 1998. gada 1. oktobra līdz 1999. gada 30. septembrim ("ILP"). Zaudējumu analīzei būtisko tendenču pārbaude attiecās uz laika posmu no 1996. gada 1. janvāra līdz ILP beigām (turpmāk tekstā – "analizētais laika posms"). B. TURPMĀKĀ PROCEDŪRA (4) Pēc tam, kad atklātībai bija nodoti būtiskie fakti un apsvērumi, uz kuru pamata pieņēma lēmumu piemērot antidempinga pasākumus, vairākas ieinteresētās personas iesniedza rakstiskas atsauksmes. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 384/96 (turpmāk tekstā – "pamatregula") 20. panta 1. punktu Komisija uzklausīja visas ieinteresētās personas, kas vēlējās, lai tās uzklausītu. (5) Komisija turpināja ievākt un pārbaudīt visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu galīgo atzinumu izdarīšanai. (6) Papildu pārbaudes vizīti veica šāda, ar Korejas ražotāju eksportētāju saistīta uzņēmuma telpās, kas bija atbildējis uz aptaujas anketu: - SK Global Belgium NV (Antverpene). (7) Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata plānoja ieteikt galīgo antidempinga maksājumu uzlikšanu un to summu galīgo iekasēšanu, ko nodrošināja ar pagaidu maksājumiem. Tām arī deva laiku, kurā tās pēc minētās informācijas saņemšanas varēja iesniegt iebildumus. (8) Ieinteresēto personu iesniegtās mutiskās un rakstiskās atsauksmes izskatīja un vajadzības gadījumā ņēma vērā, izdarot galīgos atzinumus. (9) Pēc pagaidu atzinumu izskatīšanas uz tās informācijas pamata, kas kopš tā laika ievākta, secina, ka ar šo būtu jāapstiprina galvenie atzinumi, kas izklāstīti pagaidu regulā. C. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGI RAŽOJUMI 1. Attiecīgais ražojums (10) Pagaidu regulā attiecīgo ražojumu definēja kā polietilēntereftalātu (turpmāk tekstā – "PET") ar viskozitātes koeficientu 78 ml/g vai vairāk, atbilstīgi DIN (Deutsche Industrienorm20) 53728, uz ko attiecas KN kods 39076020 un KN kods ex39076080 (TARIC kods3907608010). Tā kā attiecībā uz šo definīciju netika saņemti jauni iebildumi, ar šo apstiprina pagaidu atzinumus par attiecīgo ražojumu. 2. Līdzīgi ražojumi (11) Pagaidu regulas 12. apsvērumā Komisija konstatēja, ka PET, ko ražoja Kopienas ražošanas nozare un pārdeva Kopienas tirgū, un PET, ko ražoja attiecīgajās valstīs un eksportēja uz Kopienu, ir līdzīgi ražojumi, jo starp esošajiem dažāda veida PET nebija atšķirību pamata raksturlielumos un tehniskajos parametros un izmantojumā. Tā kā attiecībā uz šo aspektu netika iesniegti jauni pierādījumi, apstiprina pagaidu atzinumus par līdzīgiem ražojumiem. D. DEMPINGS 1. Normālā vērtība (12) Indonēzijas ražotājs eksportētājs, attiecībā uz kuru piemēroja pamatregulas 18. panta 1. punktu, jo konstatēja, ka viņš bija iesniedzis nepatiesu un maldinošu informāciju, apstrīdēja Komisijas atzinumus. Viņš uzskatīja, ka 18. panta piemērošana nebija pamatota un ka viņa pārdošanas, vispārējo un administratīvo ("PV un A") izmaksu noraidīšana bija nepamatoti bargs pasākums. (13) Komisija atkārtoti pārbaudīja visu informāciju, ko uzņēmums iesniedza atbildē uz aptaujas anketu un pārbaudes laikā klātienē. Apstiprināja, ka uzņēmuma organizatoriskās struktūrvienības darbība, kas, domājams, attiecās tikai uz finansu jautājumiem un kam it kā nebija nekādas saistības ar attiecīgo ražojumu, bija daudz plašāka, nekā ziņots. Tiešām, šī struktūrvienība pildīja visas funkcijas, ko parasti pilda galvenais birojs. Apstiprinājās arī, ka minētās struktūrvienības darbību un izmaksas nevarēja uzskatīt par pilnībā nesaistītām ar attiecīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu. Kļuva skaidrs, ka minētais uzņēmums ir sniedzis nepatiesu un maldinošu informāciju par galvenā biroja darbību. (14) Tāpēc pilnībā pamatoja un saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu neņēma vērā PV un A izmaksas, ko bija ziņojis minētais uzņēmums. Normālā vērtība, kas pamatota ar pārdošanas apjomu vietējā tirgū (15) Divi Taivānas uzņēmumi pieprasīja noteikt pārdošanas apjomus, kas izdarīti parastajā tirdzniecības gaitā, uz ceturkšņa, nevis gada bāzes. Minēto pieprasījumu pamatoja ar to, ka izmeklēšanas laika posmā ievērojami svārstījās attiecīgā ražojuma izmaksas un cenas, galvenokārt izejvielu cenu izmaiņu dēļ. (16) Izmaksu un cenu svārstības izmeklēšanas laika posmā ir gandrīz neizbēgamas ikvienā antidempinga izmeklēšanā. Lai, nosakot, kuri pārdošanas apjomi tika pārdoti parastās tirdzniecības gaitā, ņemtu vērā minētās svārstības, Komisija pastāvīgi piemēroja metodoloģiju, kura paredz salīdzināt atsevišķās cenas vietējā tirgū ar vidējām svērtām ražošanas izmaksām par ILP. Uzskata, ka abu uzņēmumu, kas iesniedza pieprasījumu, īpašais stāvoklis neattaisno novirzi no metodoloģijas, ko izmanto visiem uzņēmumiem, uz kuriem attiecas pašreizējā procedūra. Turklāt tā būtu pretrunā ar Komisijas pastāvīgo praksi izmantot dažādus termiņus "tirdzniecības parastās gaitas pārbaudei" (ik ceturksni) un citiem dempinga aprēķina soļiem (ik gadu). (17) Visbeidzot jāatzīmē, ka attiecīgo informāciju (tas ir, ražošanas izmaksas ceturksnī) pirmoreiz iesniedza pēc pagaidu atzinumu nodošanas atklātībai. Un tā notika, lai arī minētie dati attiecās uz faktiem, kas uzņēmumiem bija labi zināmi pirms pārbaudēm klātienē un viņu atbildēm uz aptaujas anketu. Tāpēc Komisija tādā vēlā izmeklēšanas posmā nebūtu spējusi pārbaudīt ievērojamo informācijas daudzumu, kas vajadzīgs, lai grozītu metodoloģiju pārdošanas apjomu vietējā tirgū rentabilitātes noteikšanai. (18) Viens Korejas uzņēmums apstrīdēja Komisijas metodoloģiju PV un A summas sadalei, kas izklāstīta pagaidu regulas 50. apsvērumā. (19) Ražotājs eksportētājs pēc pagaidu atzinumu nodošanas atklātībai iesniedza jaunus datus, bet, kaut arī Komisija to lūdza, neiesniedza jaunus pierādījumus vai paskaidrojumus par izmantoto sadales metodoloģiju. Rezultātā, uzņēmuma prasību noraidīja. Saliktā normālā vērtība (20) Viens Indonēzijas ražotājs eksportētājs apstrīdēja peļņas normu, ko izmantoja, lai saliktu normālo vērtību vienam PET veidam, ko tas bija eksportējis uz Kopienu. (21) Komisijas pieeja – izmantot faktisko peļņas normu no citu PET veidu pārdošanas, ko parastajā tirdzniecības gaitā veicis konkrētais ražotājs eksportētājs – ir pilnībā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punktu (skat. pagaidu regulas 21. apsvērumu). Tāpēc pagaidu atzinumus apstiprina. (22) Viens Malaizijas ražotājs eksportētājs apstrīdēja ar apgrozījumu pamatoto metodoloģiju, kuru Komisija piemēroja, lai atkārtoti sadalītu dažas PV un A izmaksas, ko izmantoja normālās vērtības salikšanas nolūkā pagaidu regulā. (23) Pārbaudē atklājās, ka sadales pamats, ko uzņēmums piemēroja savā atbildē uz aptaujas anketu attiecībā uz dažām izmaksām, bija neprecīzs un neatbilstošs, un nebija izmantots vēsturiski. Rezultātā, un tā kā nebija piemērotāka sadales pamata, attiecīgās PV un A izmaksas atkārtoti sadalīja uz apgrozījuma pamata, ievērojot pamatregulas 2. panta 5. punktu. Tāpēc apstiprina pieeju, kas attiecīgajā jautājumā pieņemta pagaidu regulā. (24) Divi Indonēzijas ražotāji eksportētāji iebilda, ka uzņēmumiem, kam nav pārdošanas apjomu vietējā tirgū parastajā tirdzniecības gaitā, normālās vērtības būtu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punktu jāpamato ar cita uzņēmuma pārdošanas apjomiem vietējā tirgū, nevis ar salikto normālo vērtību. (25) Pagaidu regulas 19. apsvērumā jau bija paskaidrots, kāpēc nevarēja izmantot cita uzņēmuma pārdošanas apjomu, kas veikti vietējā tirgū, cenas. Neviens no abiem attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem neiesniedza pierādījumus, kas padarītu par nederīgu Komisijas pamatojumu izmantot salikto normālo vērtību. Komisija tomēr atkārtoti izskatīja visu iesniegto informāciju un rezultātā apstiprināja metodoloģiju, ko izmantoja pagaidu pasākumiem. (26) Viens Korejas uzņēmums iebilda, ka Komisijai, saliekot normālo vērtību, nevajadzēja izmantot tā PV un A izmaksas, jo pārdošanas apjomi vietējā tirgū, uz kuriem attiecās minētās izmaksas, nebija pārdoti parastajā tirdzniecības gaitā. Uzņēmums iebilda, ka tas bija pretrunā pamatregulas 2. panta 6. punktam. (27) Komisijas pastāvīgā prakse, kā norādīts pagaidu regulas 21. apsvērumā, ir uzskatīt faktiskās vietējās PV un A izmaksas par ticamām tad, ja kopējais attiecīgā uzņēmuma pārdošanas apjoms vietējā tirgū ir reprezentatīvs salīdzinājumā ar eksporta preču pārdošanas apjomu uz Kopienu. Tiešām, noteicošais faktors, lai PV un A izmaksas uzskatītu par izmantojamām, ir nevis tas, vai minētie apjomi tika pārdoti ar peļņu, bet gan, vai pietiekami reprezentatīvs apjoms tika pārdots neatkarīgiem klientiem. Tāpēc apstiprina pagaidu atzinumus. (28) Zemestrīces dēļ, kas notika Taivānā, viens Taivānas uzņēmums lūdza neņemt vērā ražošanas izmaksas par 1999. gada septembri. (29) Tomēr, neatkarīgi no tā, vai zemestrīču un līdzīgos force majeure gadījumos var izdarīt korekcijas kā tādas, uzņēmums nevarēja pierādīt, kā un kādā mērā zemestrīce bija ietekmējusi izmaksas. Turklāt, Komisija pēc savas iniciatīvas izanalizēja domājamo ietekmi uz ražošanas izmaksām un konstatēja, ka 1999. gada septembrī saražotais daudzums pārsniedza vairākos citos ILP mēnešos saražoto daudzumu, kamēr izmaksu pieaugums nebija lielāks kā citos ILP mēnešos. Rezultātā ne septembra mēnesī saražoto daudzumu, ne izmaksas nevarēja uzskatīt par ārkārtējām. Rezultātā uzņēmuma lūgums bija jānoraida. 2. Eksporta cena (30) Viens Indonēzijas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Komisija, lai saliktu tā eksporta cenas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu, atskaitījusi pārmērīgu summu par PV un A izmaksām un par peļņu par darbību, ko veicis saistītais importētājs. (31) Attiecībā uz atskaitīto PV un A izmaksu procentuālo daļu, Komisija bija jāpaļaujas uz vienīgo pieejamo informāciju, tas ir, uz saistītā tirdzniecības uzņēmuma finanšu pārskatiem, kam bija veikts audits. Šajā saistībā jāatzīmē, ka attiecībā uz PV un A izmaksām netika iesniegta īpaša informācija par ražojumu, kaut arī aptaujas anketā tas bija prasīts. Rezultātā, atskaitīto PV un A izmaksu summu noteica uz apgrozījuma pamata. (32) Attiecībā uz atskaitīto peļņas normu, pagaidu regulas 23. apsvērumā ir noteikts, ka 5 % peļņas normu uzskatīja par saprātīgu attiecībā uz darbību, ko bija veicis tirgotājs. Tā kā nav citas pārbaudāmas informācijas, ar šo apstiprina minēto pieeju. 3. Salīdzinājums (33) Viens Indonēzijas ražotājs eksportētājs iesniedza sūdzību, ka Komisija nebija ņēmusi vērā viņa pieprasījumus par atskaitījumiem no normālās vērtības. (34) Šim uzņēmumam Komisija normālo vērtību salika saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu. PV un A izmaksu un peļņas apmērus saskaņā ar 2. panta 6. punkta a) apakšpunktu noteica uz faktisko summu vidējā svērtā lieluma pamata, ko noteica citiem ražotājiem eksportētājiem, kas pakļauti izmeklēšanai, par līdzīgu ražojumu ražošanu un pārdošanu Indonēzijā. Pamatregulas 2. panta 10. punktā ir noteikts, ka pienācīgus atskaitījumus korekciju veidā izdara par atšķirību faktoros, kuri ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Tā kā neizmantoja attiecīgā uzņēmuma vietējo pārdošanas apjomu cenas, korekcijas, kas ietekmēja cenu salīdzināmību, šajā gadījumā bija tās, kuras attiecās uz citu uzņēmumu PV un A izmaksām, ko izmantoja normālās vērtības salikšanai. Tāpēc apstiprina pieeju, kas pieņemta pagaidu noteikšanai. Raksturlielumi (35) Viens Malaizijas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka tam PET veidam, ko pārdeva vietējā tirgū, bija lielāka tirgus vērtība nekā tam PET veidam, ko eksportēja uz Kopienu, un ka tāpēc attiecīgi būtu jākoriģē normālā vērtība. (36) Ražotājs eksportētājs tomēr ne atbildē uz aptaujas anketu, ne pārbaudes laikā klātienē nepieprasīja korekciju, lai ņemtu vērā fizikālās atšķirības. Viņš arī nenorādīja domājamās starpības kvantitatīvo tirgus vērtību. Turpmāk izmeklēšanas laikā netika konstatēti vai iesniegti pierādījumi, lai pamatotu tādu apgalvojumu. Ņemot vērā tos faktus, minētā prasība bija jānoraida. Ievedmuita un netiešie nodokļi (37) Viens Indonēzijas ražotājs eksportētājs iebilda, ka būtu bijis jāpiešķir nodokļu atmaksas pieprasījums, jo ievedmuitu pēc eksportēšanas atmaksāja, bet par pārdošanas apjomiem vietējā tirgū tādu atmaksu neveica, tādējādi ietekmējot cenu salīdzināmību. Vēl eksportētājs apgalvoja, ka korekciju būtu bijis jāpiešķir neatkarīgi no tā, vai par izejvielu importu bija samaksāti nodokļi un vai tādas izejvielas bija fiziski iestrādātas līdzīgajā ražojumā, ko pārdeva vietējā tirgū. (38) Ievērojot pamatregulas 2. panta 10. punkta b) apakšpunktu, normālās vērtības korekciju var piešķirt tikai par tādu ievedmuitu, kas samaksāta par līdzīgiem ražojumiem un tajos fiziski iestrādātām izejvielām, ja tie paredzēti patēriņam eksportētājvalstī, un ir atlīdzināti (vai nav iekasēti) attiecībā uz ražojumu, kas eksportēts uz Kopienu. Jāatzīmē, ka šajā gadījumā eksportētājs savu pieprasījumu par nodokļu atmaksu pamatoja tikai uz ievedmuitas summu, kas atlīdzināta pēc PET eksportēšanas. Saskaņā ar Nodokļu tiesību reģistra grāmatas shēmu (turpmāk tekstā "DEPB shēma"), kas piemērojama uzņēmumam, nodokļa atmaksu pēc eksportēšanas piešķīra neatkarīgi no tā, vai izejvielas līdzīgā ražojuma ražošanai bija importētas vai nē. Turklāt, uzņēmums ne atbildē uz aptaujas anketu, ne pārbaudes laikā klātienē neiesniedza datus par attiecīgās ievedmuitas, kas samaksāta par ILP vietējā tirgū pārdoto PET izejvielām un, eksportējot attiecīgo ražojumu uz Kopienu, atlīdzināta vai neiekasēta, faktisko summu. Secina, ka uzņēmums nevarēja pierādīt, ka atlīdzinātā ievedmuita ir iekļauta vietējā cenā. Rezultātā nevarēja noteikt, ka cenu salīdzināmība būtu ietekmēta, un prasība bija jānoraida. (39) Tas pats Indijas ražotājs eksportētājs galu galā apgalvoja, ka antidempinga izmeklēšanas pagaidu atzinumi ir pretrunā pagaidu atzinumiem, kas izdarīti paralēlajā antisubsidēšanas procedūrā. Iebilda, ka būtu nepareizi noraidīt uzņēmuma prasību par nodokļu atmaksas korekciju antidempinga izmeklēšanas kontekstā, ja tajā pašā laikā DEPB shēmu, no kuras uzņēmums guva labumu, uzskatīja par eksporta subsīdiju antisubsidēšanas procedūras kontekstā. (40) Tādu argumentu nevarēja pieņemt. Tiešām, paralēlās antisubsidēšanas izmeklēšanas kontekstā atklājās, ka shēma, kas deva tiesības uz muitas nodokļa atmaksu vai uz beznodokļu importu, atkarībā no situācijas, ir kompensējamu eksporta subsīdiju, un nevis labticīga nodokļu atmaksas shēma Padomes Regulas (EK) Nr. 2026/97 (1997. gada 6. oktobris) par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis [4] (turpmāk tekstā "antisubsidēšanas pamatregula") nolūkā. Ievērojot pamatregulas 14. panta 1. punktu, tādu kompensējamu maksājumu atskaitīs no jebkura antidempinga maksājuma. Tādējādi, minētajam atskaitījumam pieskaitot prasīto korekciju, iegūtu dubultu korekciju, kas likvidētu antisubsidēšanas izmeklēšanas rezultātus. (41) Ņemot vērā iepriekš minēto, ar šo apstiprina Komisijas pagaidu atzinumus, tas ir, ka uzņēmuma prasība par ievedmuitas un netiešo nodokļu atšķirību korekciju nebija pamatota un tāpēc bija jānoraida. (42) Viens Korejas uzņēmums apstrīdēja Komisijas izmantoto nodokļu atmaksas korekcijas aprēķina metodi, kas, pēc minētā uzņēmuma domām, neatspoguļoja izmeklēšanas laika posmā saņemto nodokļu atmaksas faktisko summu. (43) Izmeklēšanas laikā uzņēmums neiesniedza nekādus pierādījumus par saikni starp faktiski saņemto nodokļu atmaksas summu un izejvielām, kas faktiski iestrādātas ražojumā. Tā kā nebija jaunu pierādījumu, kas pamatotu ražotāja eksportētāja prasību, apstiprina pieeju, kas izklāstīta pagaidu regulas 58. apsvērumā. (44) Kāds cits Korejas uzņēmums iebilda pret Komisijas lēmumu noraidīt nodokļu atmaksas korekcijas kopumā (skat. pagaidu regulas 58. apsvērumu). (45) Ņemot vērā paskaidrojumus, ko uzņēmums iesniedza pēc pagaidu regulas publicēšanas, un izmeklēšanas laikā iegūto informāciju, Komisija varēja atkārtoti aprēķināt nodokļu atmaksas atbrīvojuma summu, lai atspoguļotu nodokli, kas samaksāts par izmeklēšanas laika posmā importētajām izejvielām. Tādu atbrīvojumu pēc tam piešķīra, bet tikai tiktāl, cik to varēja pārbaudīt. (46) Viens Indijas ražotājs eksportētājs apstrīdēja to, ka Komisija, nosakot vietējās pārdošanas cenas, neņēma vērā tirdzniecības nodokli. Iebilda, ka, lai arī uzņēmums izmeklēšanas laika posmā bija atbrīvots no tirdzniecības nodokļiem, klientiem iesniegtajā rēķinā tie bija iekļauti, un tirdzniecības nodokļus faktiski iekasēja no klientiem un pēc tam samaksāja valstij. (47) Informācija, ko ražotājs iesniedza pēc pagaidu pasākumu piemērošanas, ir pretrunā informācijai, kas ievākta un pārbaudīta klātienē un uz kuras pamatoja pagaidu atzinumus. Turklāt neiesniedza pierādījumus apgalvojumam, ka tirdzniecības nodoklis bija faktiski iekasēts no klientiem un faktiski samaksāts valstij. Izmeklēšana skaidri norādīja, ka attiecīgais uzņēmums guva labumu no tirdzniecības nodokļa atbrīvojuma shēmas, kas bija piemērojama attiecīgā ražojuma pirkumiem un pārdošanai ILP. Konstatēja, ka rēķinā norādītās pārdošanas cenas ir "bez tirdzniecības nodokļa", un attiecīgie iekšējās cenu veidošanas politikas dokumenti norādīja, ka tirdzniecības nodoklis ir "pašlaik nulle". Tirdzniecības nodokļa atbrīvojuma shēmas juridisko pamatu turpmāk izskatīja sīkāk, un neatrada norādes, kas pamatotu uzņēmuma jaunos apgalvojumus. Tāpēc apstiprina pagaidu atzinumus. Tirdzniecības līmenis (48) Viens Malaizijas ražotājs eksportētājs atkārtoja savu prasību koriģēt atšķirības tirdzniecības līmeņos starp attiecīgā ražojuma pārdošanu vietējā un eksporta tirgū. (49) Tā kā nav elementu, kas pierādītu pastāvīgas un izteiktas atšķirības starp pārdevēja darbību un cenām attiecībā uz domājamiem atšķirīgajiem tirdzniecības līmeņiem eksportētājvalsts vietējā tirgū, apstiprina pagaidu atzinumus, kuri izklāstīti pagaidu regulas 69. apsvērumā. Kredītizmaksas (50) Viens Malaizijas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka nebija ņemtas vērā kredītizmaksas par pārdošanas darījumiem vietējā tirgū izmeklēšanas laika posmā. (51) Tā kā pieprasījumu koriģēt atšķirības kredītizmaksās nesaņēma noteiktajā termiņā, tādu pieprasījumu nevarēja pārbaudīt un tāpēc tas jānoraida. (52) Cits Malaizijas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka procentu likme, ko piemēro kredītizmaksu aprēķinam pagaidu regulas eksporta daļā, ir nepareiza. (53) Pārskatīja pagaidu atzinumus saistībā ar minēto jautājumu un secināja, ka procentu likme, ko uzņēmums piemēroja savā atbildē uz aptaujas anketu, tiešām ir piemērotāka, un aprēķinus attiecīgi pārskatīja. Atlaides un rabati (54) Viens Indijas ražotājs eksportētājs atkārtoja savu prasību koriģēt normālo vērtību par "lojalitātes atlaides" summu, ko piešķir dažiem klientiem vietējā tirgū. (55) Konstatēja, ka konkrētā atlaide bija maksājama pēc ILP, ja un kad bija izpildīti īpaši nosacījumi. Kā minēts pagaidu regulas 35. apsvērumā, nebija pierādījumu, ka atlaižu shēma tikusi pastāvīgi un vēsturiski izmantota. Faktiski saskaņā ar minēto shēmu vēl nav izdarītas nekādas izmaksas. Tāpēc, ievērojot pamatregulas 2. panta 10. punkta c) apakšpunktu, kurā ir noteikts, ka korekciju var izdarīt tikai tad, ja pieprasījums ir pamatots ar pastāvīgu praksi iepriekšējos laika posmos, ieskaitot atbilstību nosacījumiem, kas vajadzīgi, lai varētu pretendēt uz atlaidi, pieprasījums bija jānoraida. Apstrādes izmaksas (56) Pamanīja pārrakstīšanās kļūdu tās korekcijas aprēķinos, kas par apstrādes izmaksām jāizdara attiecībā uz vienu Indijas ražotāju eksportētāju eksporta jomā. To izlaboja. Citas (57) Viens Indijas ražotājs eksportētājs apšaubīja pamatojumu, uz kura bija noraidīts viņa pieprasījums par atbrīvojumu attiecībā uz pārdevēju algām gan vietējā, gan eksporta tirgū, un iesniedza jaunu informāciju savas prasības pamatojumam. (58) Tomēr, konkrētā informācija vai pierādījumi, lai arī tie bija īpaši prasīti aptaujas anketā, tika darīti zināmi krietni vēlāk pēc pārbaudes klātienē. Tā kā pamatotu korekcijas pieprasījumu, lai ņemtu vērā pārdevēju algas, nesaņēma noteiktajā termiņā, tādu pieprasījumu nevarēja pārbaudīt un tāpēc tas jānoraida. 4. Dempinga starpība uzņēmumiem, uz kuriem attiecas izmeklēšana (59) Viens Korejas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Komisija par atskaites punktu izmantoja noteikumu, kas izklāstīts pamatregulas 2. panta 11. punktā, dempinga starpības noteikšanas nolūkā salīdzinot vidējo svērto normālo vērtību ar atsevišķajām eksporta cenām. Tādu salīdzinājumu uzskatīja par diskriminējošu salīdzinājumā ar metodoloģiju, ko izmantoja pārējiem Korejas ražotājiem eksportētājiem. Uzņēmums, kas pēc sniegtā pagaidu paziņojuma iesniedza grozītus datus par vidējām svērtām cenām atkarībā no klienta un reģiona, apgalvoja, ka cenu izmaiņas nevarēja uzskatīt par būtiskām. Turklāt tas apgalvoja, ka tādas izmaiņas radās dēļ atšķirībām konkurences nosacījumos Kopienas tirgū, un nevis dēļ nodoma praktizēt mērķtiecīgu dempingu. (60) Pagaidu noteikšanai Komisija uzskatīja, ka aprēķinu metode, ko izmantoja pārējiem ražotājiem eksportētājiem (skat. pagaidu regulas 60. apsvērumu), minētā uzņēmuma konkrētajā gadījumā nebūtu atspoguļojusi pilnu praktizētā dempinga apmēru. Turklāt, konstatēja eksporta cenu modeli, kas būtiski atšķīrās atkarībā no pircējiem un reģioniem. Rezultātā normālo vērtību, kas noteikta uz vidējā svērtā lieluma pamata, salīdzināja ar visu atsevišķo eksporta darījumu ar Kopienu cenām. (61) Metodoloģija, ko Komisija izmantoja, lai salīdzinātu vidējo svērto normālo vērtību ar atsevišķajām eksporta cenām, pilnībā atbilst noteikumam, kas izklāstīts pamatregulas 2. panta 11. punktā. Pamatregulas 2. panta 11. punkta otrajā daļā ir skaidri noteikts, ka normālo vērtību, kas noteikta uz vidējā svērtā lieluma pamata, var salīdzināt ar visu atsevišķo eksporta darījumu ar Kopienu cenām, ja ir tāds eksporta cenu modelis, kas būtiski atšķiras atkarībā no pircējiem, reģioniem vai laika posmiem, un ja salīdzinājums starp normālo vērtību un eksporta cenām uz vidējā svērtā lieluma pamata neatspoguļo pilnu dempinga apmēru. Šajā gadījumā abi iepriekšminētie nosacījumi ir izpildīti. Pat pēc ražotāja eksportētāja iesniegto eksporta cenu korekcijām joprojām bija acīm redzams, ka cenu modeļi ievērojami atšķīrās atkarībā no pircējiem un reģioniem, un ka pilnu dempinga apmēru nevarēja atspoguļot, salīdzinot normālo vērtību un eksporta cenu uz vidējā svērtā lieluma pamata. (62) Tāpēc uzskata, ka diskriminācijas starp Korejas ražotājiem eksportētājiem nav, bet ir pareiza noteikuma piemērošana katrai konkrētajai situācijai. Tāpēc apstiprina pagaidu atzinumus. (63) Viens Taivānas uzņēmums pieprasīja, lai salīdzinājumu starp salikto normālo vērtību un eksporta cenām izdarītu uz ikmēneša bāzes, apgalvojot, ka izmeklēšanas laika posmā bija ievērojamas izmaksu un cenu atšķirības dēļ izmaiņām izejvielu cenās. (64) Izmaksu un cenu svārstības izmeklēšanas laika posmā ir gandrīz neizbēgami ikvienā antidempinga izmeklēšanā. Lai salīdzinātu normālo vērtību ar eksporta cenu, Komisija ir noteikusi vidējo svērto lielumu no abiem faktoriem, tādējādi ņemot vērā svārstību ietekmi, jo īpaši tā ražotāja eksportētāja gadījumā, kad ir skaidra paralēle starp izmaksu novērtējumu un cenām. Uzskata, ka uzņēmuma, kas iesniedza pieprasījumu, īpašais stāvoklis neattaisno novirzi no metodoloģijas, ko izmanto visiem uzņēmumiem, uz kuriem attiecas pašreizējā procedūra. Turpmāk tā būtu pretrunā ar Komisijas pastāvīgo praksi izmantot dažādus termiņus, tas ir, mēnesi normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumam un gadu citiem dempinga aprēķina soļiem. (65) Turklāt jāatzīmē, ka uzņēmums neizdarīja tādu apgalvojumu ne savā atbildē uz aptaujas anketu, ne pārbaudes laikā klātienē, kaut arī tas ir pamatots uz faktiem, kas uzņēmumam tolaik bija labi zināmi. Visa attiecīgā informācija bija jāiesniedz sākotnēji noteiktajā termiņā. Informāciju, kas iesniegta vairākus mēnešus pēc minētā termiņa beigām, nevarēja saprātīgi pārbaudīt, un tāpēc uzņēmuma pieprasījums bija jānoraida. (66) Viens Taivānas uzņēmums, attiecībā uz kuru konstatēja, ka viņš veicis eksporta pārdošanas darījumus ar Kopienu mazliet ārpus ILP robežām, lūdza, lai tam piemēro citu uzņēmumu, kas sadarbojas, vidējo dempinga starpību, nevis Taivānai noteikto atlikumdempiga starpību, kas bija noteikta augstākās dempinga starpības līmenī, ko konstatēja attiecībā uz uzņēmumiem, kas sadarbojas. (67) Šo pieprasījumu pieņēma. Tāpēc dempinga starpību uzņēmumam Nan Ya Plastics Corp. nosaka Taivānas uzņēmumu, kas sadarbojas, vidējās dempinga starpības līmenī, tas ir, 9,6 %. (68) Divi Taivānas uzņēmumi, kas sadarbojas, norādīja uz pārrakstīšanās kļūdām pagaidu dempinga starpības aprēķinos. Tās kļūdas izlaboja, un attiecīgās dempinga starpības attiecīgi grozīja. (69) Ņemot vērā iepriekšminēto, un tā kā ieinteresētās personas neiesniedza citas atsauksmes, nolēma piemērot tās metodes, kuras pagaidu regulā noteiktas uzņēmumiem, kas sadarbojas un kas nesadarbojas. (70) Salīdzinājums uzrādīja minimālas dempinga starpības pastāvēšanu attiecībā uz attiecīgā ražojuma eksportu uz Kopienu, ko izmeklēšanas laika posmā bija veicis viens Korejas uzņēmums. (71) Galīgā dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF importa cenas uz Kopienas robežas, ir Indija | Reliance Industries Limited | 51,5 % | Pearl Engineering Polymers Limited | 30,0 % | Citi | 51,5 % | Indonēzija | P.T. Bakrie Kasei Corporation | 63,5 % | P.T. Indorama Synthetics Tbk | 15,2 % | P.T. Polypet Karyapersada | 73,7 % | Citi | 73,7 % | Korejas Republika | Honam Petrochemical Corporation | 19,8 % | Tongkook Corporation | 55,8 % | Daehan Synthetic Fiber Corporation | 5,1 % | Sk Chemicals Corporation | 1,4 % de minimis | Citi | 55,8 % | Malaizija | Hualon Corporation (M) Sdn. Bhd. | 7,8 % | MPI Polyester Industries Sdm. Bhd. | 34,2 % | Citi | 34,2 % | Taivāna | Far Eastern Textile Ltd | 7,8 % | Shingkong Synthetic Fibers Corporation | 7,8 % | Tuntex Distinct Corp. | 2,4 % | Nan Ya Plastics Corporation | 9,6 % | Citi | 12,4 % | Taizeme | Thai Shingkong Industry Corporation Limited | 32,5 % | Citi | 32,5 % | E. KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZARE (72) Tā kā nav jaunas informācijas par Kopienas ražošanas nozares definīciju, apstiprina pagaidu regulas 87. līdz 92. apsvērumā izklāstītos atzinumus. F. ZAUDĒJUMI 1. Iepriekšējas piezīmes (73) Dažas ieinteresētās personas apšaubīja Kopienas ražošanas nozares iesniegto datu izmantošanu, jo tie attiecās uz laika posmu no 1996. gada un turpmāk, kamēr tirgus attīstības gaitu pirms minētā laika posma pamatoja uz neatkarīgu tirgus izpētes informāciju. (74) Komisija bija uzskatījusi, ka Kopienas ražošanas nozares iesniegtos datus par 1995. gadu nevarēja izmantot uzņēmumu Kodak un Eastman sašķelšanās, kas notika 1995. gadā, un Shell darbības pārstrukturēšanas dēļ. Ne Shell, ne Eastman nespēja iesniegt pilnus datus par minēto gadu. (75) Tomēr Komisija uzskatīja par būtisku sniegt pārskatu par deficīta krīzi, kas notika Kopienas tirgū 1995. gadā, ņemot vērā minētā notikuma ietekmi gan uz Kopienas ražošanas nozares cenām, gan rentabilitāti. Principā neatkarīgās tirgus izpētes informācijas izmantošanu, nosakot vajadzīgos pamatdatus Kopienas ražošanas nozares stāvokļa novērtēšanai par analizēto laika posmu, uzskatīja par piemērotu, kā paskaidrots pagaidu regulas 97. apsvērumā. 2. Patēriņš (76) Tā kā nav iesniegta jauna informācija, kas liecinātu par pretējo, apstiprina atzinumus par attiecīgā ražojuma patēriņu Kopienā, kā sīki izklāstīts pagaidu regulas 100. un 101. apsvērumā. 3. Imports no attiecīgajām valstīm (77) Tā kā jaunas informācijas nav, apstiprina pagaidu apsvērumus par attiecīgo valstu importa apjomu un cenām. Attiecīgā importa ietekmes kumulatīvais novērtējums (78) Kāds Indonēzijas eksportētājs apgalvoja, ka Indonēzijas izcelsmes imports nebūtu jāizskata kumulatīvi ar pārējo attiecīgo importu, jo īpaši, ņemot vērā atšķirības apjomu tendencēs starp importu, kura izcelsme ir tajā valstī, un kura izcelsme ir pārējās valstīs, uz ko attiecas izmeklēšana. Šis arguments jau bija izskatīts pagaidu regulas 106. apsvērumā, un, tā kā jauna informācija nav iesniegta, Komisija nevar pieņemt tādu apgalvojumu. (79) Apstiprina secinājumu, ka Indonēzijas izcelsmes imports būtu jānovērtē kumulatīvi ar importu no pārējām attiecīgajām valstīm. 4. Kopienas ražošanas nozares stāvoklis (80) Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu pārbaudē par importa dempinga ietekmi uz Kopienas ražošanas nozari ietvēra visu to būtisko faktoru un rādītāju novērtējumu, kas ietekmē Kopienas ražošanas nozares stāvokli. Pārbaudē ietvēra visus faktorus, kas īpaši uzskaitīti pamatregulas 3. panta 5. punktā. Tomēr dažus faktorus nepētīja, jo konstatēja, ka tie nav būtiski Kopienas ražošanas nozares stāvokļa novērtēšanai izmeklēšanas gaitā (skat. zemāk algas un krājumus). Attiecībā uz faktiskās dempinga starpības lieluma ietekmi uz Kopienas ražošanas nozari, šo ietekmi nevar uzskatīt par nenozīmīgu, ņemot vērā attiecīgo valstu importa apjomu un cenas. Faktori, kas izskatīti pagaidu regulā — Ieguldījumi: (81) Konstatēja, ka pagaidu posmā nebija ņemti vērā daži ieguldījumi, ko bija veicis Kopienas ražotājs, kas sadarbojās. Pēc minēto datu ietveršanas, ieguldījumu stāvoklis nemaina iepriekš noteikto tendenci. (82) Dažas ieinteresētās personas iebilda, ka Kopienas ražošanas nozares 1998. gadā veikto ieguldījumu apmērs norāda uz tās labo finansiālo stāvokli. Citi piebilda, ka, ja ieguldījumu līmenis izmeklēšanas laika posmā bija zems, tas bija rezultāts iepriekšējiem gadiem, kad Kopienas ražošanas nozare bija reģistrējusi zaudējumus, un ka to nevarēja piedēvēt importa dempinga ietekmei izmeklēšanas laika posmā. (83) Šajā saistībā, izmeklēšana skaidri norādīja, ka ieguldījumu izdevumi 1997. un 1998. gadā un izmeklēšanas laika posmā galvenokārt bija to lēmumu rezultāts, ko pieņēma 1995. un 1996. gadā, kad perspektīvas PET nozarē bija labas (kaut arī 1996. gadā bija radušies zaudējumi, to stāvokli uzskatīja par īslaicīgu). Tādā nozarē ir būtiskāk izskatīt ieguldījumu plānus, nevis faktisko izdevumu konkrēto laiku. Kā noteikts pagaidu regulas 124. apsvērumā, apstiprina, ka finansiālā stāvokļa turpmākas pasliktināšanās rezultātā, kas notika dēļ zaudējumus radošā dempinga izmeklēšanas laika posmā, Kopienas ražošanas nozare neplānoja nekādu būtisku paplašināšanos, lai spētu apmierināt turpmāku pieprasījuma pieaugumu. — Algas un krājumi: (84) Izskatīja arī algas un krājumus, tomēr algas neuzskatīja par būtisku faktoru, jo to daļa vispārējās izmaksās ir neliela un palika stabila analizētajā laika posmā. Attiecībā uz krājumiem, ņemot vērā PET tirgus krājumu daudzumu sezonālo raksturu, konstatēja, ka tie gada gaitā ir bijuši ļoti atšķirīgi, un tāpēc tos neuzskatīja par nozīmīgiem zaudējumu analīzei. — Izaugsme: (85) Kaut arī pagaidu regulā tas netika izteikti minēts, Komisija tirgus daļas analīzē izskatīja arī izaugsmi, kas atklāja nelielus zaudējumus Kopienas ražošanas nozarei analizētajā laika posmā. Citi izskatītie faktori (86) Turpmāk izskatīja Kopienas ražošanas nozares stāvokli attiecībā uz šādiem rādītājiem. — Spēja piesaistīt kapitālu: (87) Kā jau minēts pagaidu regulā, izmeklēšanas laika posmā pieredzēto zaudējumu līmenis bija tāds, ka izmeklēšanas laika posmā nevarēja vienoties ne par kādu jaunu ieguldījumu plānu. Tas, protams, neuzlaboja Kopienas ražošanas nozares spēju piesaistīt kapitālu tajā laika posmā, kaut arī bija paredzams pieprasījuma pieaugums. — Produktivitāte: (88) Produktivitāte, izteikta saražotajās tonnās uz vienu nodarbināto, palielinājās par 67 % no 1996. gada līdz izmeklēšanas laika posmam un par 21 % no 1998. gada līdz izmeklēšanas laika posmam. Tāds ievērojams produktivitātes pieaugums liecina, ka Kopienas ražošanas nozare pielika visas iespējamās pūles, lai paliktu konkurētspējīga. — Ienākums no ieguldījumiem (INI): | 1996 | 1997 | 1998 | Izmeklēšanas laika posms | Peļņa no ieguldītā kapitāla [5] | – 6 % | – 7 % | 1 % | – 8 % | (89) Minētie rādītāji atspoguļo Kopienas ražošanas nozares vispārējo stāvokli (ieskaitot galvenokārt PET darbības veidus). Pārbaude uzrādīja, ka lielu daļu negatīvās tendences izmeklēšanas laika posmā var piedēvēt PET nozarei. Minētais rādītājs ir saskaņā ar Kopienas ražošanas nozares rentabilitātes pasliktināšanos. — Naudas plūsma: (EUR) | 1996 | Ienākošā (izejošā) neto naudas plūsma, kas rodas no darbības veikšanas | –79002884 | 1997 | Ienākošā (izejošā) neto naudas plūsma, kas rodas no darbības veikšanas | 84901988 | 1998 | Ienākošā (izejošā) neto naudas plūsma, kas rodas no darbības veikšanas | 132915718 | Izmeklēšanas laika posms | Ienākošā (izejošā) neto naudas plūsma, kas rodas no darbības veikšanas | 51115757 | (90) Minētais rādītājs atspoguļo Kopienas ražošanas nozares vispārējo stāvokli (ieskaitot galvenokārt PET darbības veidus). Tas raksturo minēto uzņēmumu bruto darbības rezultātus, tas ir, pārdošanas apjomus, no kuriem atskaitītas pārdošanas izmaksas, un pirms finansu izmaksām, amortizācijas, uzkrājumiem un nodokļiem. Pārbaude uzrādīja, ka liela daļa pasliktināšanās izmeklēšanas laika posmā ir piedēvējama PET nozarei. 5. Turpmāk izvirzītie argumenti Vispārīgie argumenti, kas izvirzīti attiecībā uz Komisijas secinājumiem (91) Dažas ieinteresētās personas apšaubīja Komisijas secinājumus par zaudējumiem, jo daži no zaudējumu rādītājiem uzrādīja vai nu augšupejošu vai stabilu tendenci. Šajā saistībā vairākas ieinteresētās personas norādīja uz cenu samazinājuma zemo līmeni, pārdošanas apjomu palielinājumu un tirgus daļas vispārējo stabilitāti. Tās uzskatīja, ka minētie rādītāji liecina par Kopienas ražošanas nozares labo stāvokli un ka, lai arī cenas bija ļoti zemas, tās bija normālā līmenī, ņemot vērā dominējošos tirgus apstākļus. (92) Minētais arguments nebija pieņemams. Kā noteikts pagaidu regulā, pārdošanas apjomu palielinājums un tirgus daļas atguvums izmeklēšanas laika posmā, pēc 5 procentu punktu zaudējuma laika posmā no 1997. gada līdz 1998. gadam, notika, kad Kopienas ražošanas nozare ievērojami samazināja savas cenas, lai pielāgotos importa dempinga cenām. Kā paskaidrots pagaidu regulā, konstatēja, ka imports bija pārdots par dempinga cenām. Šajā saistībā cenu samazinājuma zemais līmenis rodas no tā, ka Kopienas ražošanas nozares cenas izmeklēšanas laika posmā bija nospiestas. Cenu spiediens radās importa dempinga dēļ, kas bija ievērojams gan apjoma, gan tirgus daļas izteiksmē, un kas piespieda Kopienas ražošanas nozari reaģēt, samazinot cenas. Notikumu attīstības gaita pēc izmeklēšanas laika posma (93) Daudzas ieinteresētās personas un dalībvalstu delegāti lūdza Komisiju izanalizēt un ņemt vērā dažu notikumu attīstības gaitu pēc izmeklēšanas laika posma. Jo īpaši, minētās personas uzsvēra Kopienas ražošanas nozares PET cenu straujo un ievērojamo palielinājumu attiecībā pret palielinājumu izejvielu izmaksās. Pēc šo personu domām, Kopienas ražošanas nozares stāvoklis bija strauji uzlabojies kopš izmeklēšanas laika posma, un bija iespējams, ka Kopienas ražošanas nozare vairs necieta materiālus zaudējumus. (94) Jāatgādina, ka pamatregulas 6. panta 1. punktā ir paredzēts, ka informāciju, kura attiecas uz laiku pēc izmeklēšanas laika posma, parasti neņem vērā. Saskaņā ar tiesu praksi, notikumu attīstības gaitu pēc izmeklēšanas laika posma var ņemt vērā tikai tad, ja tie padara antidempinga pasākumu piemērošanu par acīmredzami nepiemērotu. (95) Komisija analizēja PET tirgus attīstību deviņos mēnešos pēc ILP, tas ir, no 1999. gada 1. oktobra līdz 2000. gada 30. jūnijam. Konstatēja, ka PET pārdošanas cenas, ko Kopienas ražošanas nozare bija pārdevusi Kopienas tirgū, pastāvīgi palielinājās. Vidējās pārdošanas cenas par šo deviņu mēnešu laika posmu bija aptuveni par 40 % augstākas nekā vidējās cenas, ko konstatēja par ILP. Minētais palielinājums bija straujāks nekā izmaksu palielinājums (apmēram 20 %), kā rezultātā Kopienas ražošanas nozares finansiālais stāvoklis uzlabojās. Tomēr vidēji šajā deviņu mēnešu laika posmā Kopienas ražošanas nozares peļņa no tirdzniecības joprojām bija negatīva –2 %, norādot, ka tās finansiālās darbības rezultāti palika neapmierinoši un tālu no tā līmeņa, kas var nodrošināt šīs nozares dzīvotspēju. (96) Tādas krasa cenu pārmaiņas galvenokārt radās dēļ jēlnaftas cenu palielinājuma no 1999. gada vidus un ievērojami ietekmēja visu polimēru cenas dažus mēnešus vēlāk. Būtu arī jāatzīmē, ka Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjomi un tirgus daļa ir pastāvīgi palielinājušies uz importa dempinga rēķina. Dempinga importa apjoms tomēr var būt samazinājies antidempinga izmeklēšanas sākšanas rezultātā. Šajā gadījumā, dolāra/eiro maiņas kursa attīstības gaita arī padarīja attiecīgo importu mazāk pievilcīgu. (97) Jāatzīmē, ka maiņas kursi, tāpat kā jēlnaftas cenas, ir ļoti nepastāvīgas, un tāpēc pārmaiņas var būt īslaicīgas. Turklāt, ja pašreizējo antidempinga izmeklēšanu izbeigtu, nepiemērojot pasākumus, ļoti iespējams, ka importa dempings strauji atgūtu tirgus daļu. (98) Uz iepriekš minētā pamata secināja, ka notikumu attīstības gaita pēc ILP nenorāda, ka importa dempinga radītais zaudējums būtu zudis. Rezultātā, antidempinga pasākumu piemērošana nebūt nav nevajadzīga. 6. Secinājums par zaudējumiem (99) Tā kā netika iesniegti citi argumenti par Kopienas ražošanas nozarei nodarītajiem zaudējumiem, ar šo apstiprina secinājumu, ka Kopienas ražošanas nozare ir cietusi materiālus zaudējumus pamatregulas 3. panta nozīmē, kā izklāstīts pagaidu regulas 125. līdz 128. apsvērumā. G. CĒLOŅSAKARĪBA (100) Vairākas ieinteresētās personas turpināja iebilst, ka Komisija nepareizi secinājusi, ka attiecīgo valstu izcelsmes imports izraisījis zaudējumus, kas radušies Kopienas ražošanas nozarei, jo, viņuprāt, minētās nozares stāvoklis un cenu līmenis Kopienas tirgū bija radies dēļ citu faktoru kopējās ietekmes. Šajā kontekstā tās atkārtoti uzsvēra jautājumus, kas jau ierosināti pagaidu posmā (ieskaitot izejvielu cenu, stāvokli ar jaudas pārpalikumu, konkurenci starp PET ražotājiem). (101) Tā kā attiecībā uz Kopienas ražošanas nozarei nodarīto zaudējumu iemeslu citus argumentus nesaņēma, ar šo apstiprina secinājumu, ka PET imports no attiecīgajām valstīm ir radījis zaudējumus Kopienas ražošanas nozarei, kā teikts pagaidu regulas 148. apsvērumā. H. KOPIENAS INTERESES 1. Pasākumu piemērošanas iespējamā ietekme uz pakārtotām nozarēm Turpmāka izmeklēšana (102) Ņemot vērā zemo sadarbības līmeni no izmantotāju puses pirmajā izmeklēšanas posmā, Komisija nolēma tālāk izmeklēt pasākumu piemērošanas iespējamo ietekmi uz iepriekšstāvošām nozarēm. Tāpēc Komisija izsūtīja 90 jaunas, vienkāršotas aptaujas anketas PET izmantotājiem, dažiem no kuriem anketas jau bija izsūtītas iepriekš, bet kuri neatbildēja. 19 uzņēmumi, kas iepriekš nesadarbojās, noteiktajā termiņā iesniedza nozīmīgas atbildes. Jaunie uzņēmumi, kas sadarbojas, ir: - trīs sagatavju/pudeļu pārstrādes uzņēmumi: Lux PET GmbH & Co. (Luksemburga) Puccetti SpA (Itālija) EBP SA (Spānija) - četri tādu PET plēvju un lokšņu ražotāji, ko izmanto attiecīgajā ražojumā: RPC Cobelplast Montonate Srl (Itālija) Moplast SpA (Itālija) Alusuisse Thermoplastic (Apvienotā Karaliste) Klöckner Pentaplast BV (Nīderlande) - četri bezalkoholisko dzērienu ražotāji: L'Abeille (Francija) Pepsico Food Beverages Intl. Ltd (Itālija) Pepsico France (Francija) Europe Embouteillage Snc (Francija) - astoņi minerālūdeņu un avota ūdeņu ražotāji: Aguas Minerales Pasqual S.L. (Spānija) Eycam Perrier SA (Spānija) Font Vella SA & Aguas de Lanjarón SA (Spānija) Italaquae SpA (Itālija) Neptune SA (Francija) Roxane SA (Francija) San Benedetto (Itālija) Societą generale delle acque minerali arl (Itālija). (103) Kopumā, to uzņēmumu iesniegtie dati, kuri aizpildīja vai nu pirmo, vai otro aptaujas anketu, pārstāvēja 26 % Kopienas PET patēriņu izmeklēšanas laika posmā. Datus par izmaksām, ko konstatēja, apvienojot minēto informāciju, uzskatīja par raksturojošiem vairākas izmantotāju apakšnozares, jo individuālā uzņēmumu informācija, ko bija iesnieguši vienas un tās pašas apakšnozares uzņēmumi, bija ļoti konsekventa. (104) Pēc pagaidu pasākumu piemērošanas Komisija saņēma vairākus iesniegumus no izmantotājiem vai to pārstāvju asociācijām. Tajos bija ietvertas galvenokārt atsauksmes par pagājušiem notikumiem PET tirgū un diskusijas par pasākumu iespējamo ietekmi uz izmantotāju nozarēm. Minētos iesniegumus iesniedza: - Schmalbach–Lubeca, lielākais pārstrādes uzņēmums Eiropā (18 % Kopienas PET patēriņa), - "Eiropas plastikas pārstrādes uzņēmumu" asociācija (EUPC), - UNESDA – asociācija, kas pārstāv bezalkoholisko dzērienu ražotājus, - Nestlé grupa, kas atkārtoti uzsvēra, ka dati, kas norādīti attiecībā uz Francijas tirgu, raksturo to kopējo Eiropas tirgu. (Grupas kopējie PET Eiropas iepirkumi pārstāv apmēram 9 % no PET Kopienas patēriņa, no kuriem 3 % ir tikai Francijas tirgum). (105) Minētos iesniegumus, kā arī ūdeņu ražotāju pārstāvju asociāciju (to, kas bija devušas par sevi ziņu pirmajā izmeklēšanas posmā) iesniegumus ņēma vērā, un kopumā visi iesniegumi pārstāv vismaz pusi tirgus. Izmantotāju nozaru apraksts (106) Pēc visas iesniegtās informācijas izanalizēšanas konstatēja, ka izmantotāju nozari, ko iepriekš uzskatīja par sastāvošu no 3 grupām (sagatavju ražotāji, ūdeņu ražotāji un integrētie bezalkoholisko dzērienu ražotāji), precīzāk var raksturot kā divas grupas: - Pārstrādes uzņēmumi, tostarp sagatavju un pudeļu ražotāji, kā arī lokšņu ražotāji. Minētie izmantotāji veic vienkāršu pārveides darbību; tāpēc PET izmaksas ne tuvu nav to galvenais izmaksu elements. Pudeļu un sagatavju ražotāji lielāko daļu savas produkcijas pārdod bezalkoholisko dzērienu pildītājiem pudelēs. Lokšņu ražotāji pārstāv tikai nelielu daļu pārstrādes nozares, pārdod daudzām dažādām nozarēm, kuras izmanto loksnes galvenokārt, lai iesaiņotu savas preces. - Bezalkoholisko dzērienu, tostarp ūdeņu, gāzēto un negāzēto bezalkoholisko dzērienu, piena, augļu sulu, u.c., pildītāji pudelēs. Šīs izmantotāju grupas sadalījums ūdeņu un bezalkoholisko dzērienu ražotājos nav būtisks, jo daudzos gadījumos viens un tas pats ražotājs pilda pudelēs gan ūdeni, gan bezalkoholiskos dzērienus. Ir būtiskāk nošķirt dažādos dzērienus, ko viņi ražo, jo, relatīvā izteiksmē, PET daļa viņu ražošanas izmaksās ir atkarīga no tādu dzērienu raksturīgajām izmaksām (gāzētie ūdeņi un augļu sulas prasa dārgākas izejvielas nekā ūdens). Katrā ziņā PET paliek diezgan svarīgs izmaksu elements, un sarežģījumi, kas rodas pudeļu pildītājiem attiecībā uz viņu PET piegādēm, ir līdzīgas, neatkarīgi no produkta, ko viņi pilda pudelēs. (107) Jāatzīmē, ka ir ļoti cieša darbības saikne starp pārstrādātājiem (izņemot lokšņu ražotājus) un pudeļu pildītājiem. - Pudeļu pildītāji pērk gandrīz visu pārstrādes uzņēmumu produkciju. - Katram pārstrādes uzņēmumam ir ierobežots skaits klientu (bieži tikai viens). - Pārstrādātāji ar saviem klientiem darbojas uz līgumu pamata, un tādos līgumos vai nu bieži vien ietver noteikumus, kas automātiski ņem vērā PET cenu izmaiņas, vai arī par tiem regulāri vienojas atkārtoti. Rezultātā, zemāk aprakstīto pasākumu ietekme nebūtu jāapvieno, jo lielākā daļa pasākumu ietekmes tieši pāries pie pārstrādātāju galvenajiem klientiem, tas ir, bezalkoholisko dzērienu pildītājiem pudelēs. Pasākumu paredzamā ietekme uz izmantotājiem (108) Pēc jauno iesniegto datu ņemšanas vērā to izmantotāju stāvoklis, kuri iesniedza informāciju ar pilnībā noteiktiem daudzumiem, ir šāds. | | PET patēriņš kā Kopienas patēriņa % | PET kā ražošanas izmaksu % | Nodarbinātie ražojumu izgatavošanā, kur izmanto PET | Pārstrādes uzņēmumi | Sagatavju un pudeļu ražotāji | 7 | 66 | 770 | Lokšņu ražotāji | 1 | 55 | 186 | Bezalkoholisko dzērienu pildītāji pudelēs | Minerālie un avota ūdeņi | 18 | 24 | 6766 | Bezalkoholiskie dzērieni | 1 | 9 | 298 | KOPĀ | | 26 | | 8020 | Ietekme uz pārstrādes uzņēmumiem (109) Novērtēja, ka abu ierosināto pasākumu – gan antidempinga, gan kompensācijas – piemērošana (no kuriem 15 % jāpiedēvē tikai kompensācijas pasākumiem), ņemot vērā to PET iepirkumu apjomus no attiecīgajām valstīm izmeklēšanas laika posmā, radītu 4 % palielinājumu to ražotāju ražošanas izmaksās, kuri izgatavo sagataves un pudeles (iz mantojot PET 2000. gada jūlija cenas, tas būtu 2 %). Tajā pašā izteiksmē, pasākumu ietekme uz lokšņu ražotājiem būtu aptuveni 2,3 % (1,2 % ar PET 2000. gada jūlija cenām). (110) Ņemot vērā viņu līgumiskās saistības ar klientiem, iespējams, ka pārstrādātāji, kuri izgatavo sagataves un pudeles, spēs nodot lielāko daļu tādu izmaksu palielinājuma saviem klientiem. Tas ir arī gadījums ar lokšņu ražotājiem. Tāpēc novērtē, ka pasākumu tiešā ietekme uz peļņu no minēto uzņēmumu pārdošanas apjomiem būs ierobežota. (111) Galvenais risks, ko uzsvēra minētie izmantotāji, ir pārstrādes uzņēmumu darbības iespējamā pārcelšana uz valstīm ārpus Kopienas. Komisija tomēr nekonstatēja jaunus pierādījumus, kas liecinātu par tādu risku, jo īpaši, ņemot vērā ierosināto pasākumu novērtēto ietekmi, no vienas puses, un ar pārcelšanu saistītās izmaksas un trūkumus, no otras puses. Pagaidu regulas 179. apsvērumā novērtēja, ka papildu izmaksas saistībā ar transportu palielinātu izmaksas tikai par 2,5 %. Turpmāk tika paskaidrots, ka apsvērumi par piegādes materiālu tuvumu, elastību un ticamību ir būtiski izmantotājiem. Ietekme uz bezalkoholisko dzērienu pildītājiem pudelēs (112) Novērtēja, ka, ņemot vērā viņu PET iepirkumu apjomus no attiecīgajām valstīm ILP un to, ka lielākā daļa sagatavju izmaksu pieauguma tiks nodota viņiem, abu ierosināto pasākumu – antidempinga un kompensācijas – piemērošanas rezultātā ražošanas izmaksu vidējais pieaugums bezalkoholisko dzērienu pildītājiem pudelēs būtu mazāk nekā 0,9 % (izmantojot PET 2000. gada jūlija cenas, tas būtu aptuveni 0,4 %). (113) Novērtē, ka minētajam ražošanas izmaksu pieaugumam būs ierobežota ietekme uz lielajiem uzņēmumiem, kuri pārdod marķētus (firmas) dzērienus, jo tādi uzņēmumi ir ļoti rentabli. Mazie nemarķēto dzērienu pildītāji pudelēs, kuri pārstāv nelielu minētās nozares daļu, darbojas ar zemāku peļņas normu; tāds palielinājums, visticamāk, nopietni neapdraudēs to darbību, bet var prasīt veikt dažus pārstrukturēšanas pasākumus. Šajā saistībā jāatzīmē, ka agrāk tādiem uzņēmumiem bija jāpielāgojas lielām PET cenu svārstībām. Vispārējā ietekme uz izmantotājiem (114) Kā minēts iepriekš, PET galvenie izmantotāji, vai nu tieši, vai netieši ar pārstrādes uzņēmumu starpniecību, ir bezalkohola dzērienu ražotāji, kurpretim citām nozarēm PET ir tikai mazsvarīgs iesaiņošanas materiāls. Tā kā novērtētā ietekme uz bezalkoholisko dzērienu nozari jau ietver ietekmi uz pārstrādātāju pārveidoto PET izmaksām, var uzskatīt, ka PET izmantotāju izmaksu pieaugums būs ierobežots. 2. Dzērienu mazumtirdzniecības cena (115) Konstatēja, ka pudelēs pildītā ūdens un bezalkoholisko dzērienu cenas pēdējā dekādē ir palielinājušās salīdzinoši vienmērīgā tempā par 1–2 % gadā (Eiropas Kopienu statistikas biroja mazumtirdzniecības cenu indeksa statistika). Tajā pašā laika posmā PET cenas ir bijušas ļoti mainīgas, neietekmējot tomēr pudelēs pildītā ūdens un bezalkoholisko dzērienu mazumtirdzniecības cenas. Tāpēc apgalvojumu par pasākumu iespējamo, inflāciju izraisošo ietekmi uz pudelēs pildītā ūdens un bezalkoholisko dzērienu mazumtirdzniecības cenām noraida. 3. Pasākumu piemērošanas iespējamā ietekme uz Kopienas ražošanas nozari un pakārtotajām nozarēm (116) Ierosinātajiem pasākumiem, visticamāk, būtu labvēlīga ietekme uz Kopienas ražošanas nozari, kura, veicot pārstrukturēšanas darbību un ievērojami palielinot produktivitāti, ir pierādījusi savu apņemšanos saglabāt klātbūtni strauji augošajā Kopienas tirgū. Pasākumu piemērošana ļaus šai nozarei uzlabot rentabilitāti un dos iespēju izdarīt jaunus ieguldījumus, kas tādā kapitāla ietilpīgā darbībā ir būtiski, lai nodrošinātu tās ilgtermiņa dzīvotspējīgu klātbūtni Kopienā. (117) Tā kā Kopienas pakārtotās nozares stāvoklis ir atkarīgs no Kopienas PET ražotāju finansiālā stāvokļa, pēdējo stāvokļa uzlabošanās pasākumu piemērošanas rezultātā dos labumu arī pakārtotajai nozarei. To apstiprināja uzņēmumi, kas sadarbojas, pakārtotajās nozarēs. 4. Secinājumi attiecībā uz Kopienas interesēm (118) Spriežot pēc papildu informācijas, kas saņemta no izmantotājiem, secina, ka pasākumu ietekme uz izmantotājiem būtu ierobežota. Tā kā pārstrādes uzņēmumi spēj lielāko daļu izmaksu palielinājuma nodot tālāk saviem klientiem, novērtē, ka pasākumu konsolidētā ietekme uz dzērienu ražotājiem ir nenozīmīga, ņemot vērā vispārējo šīs nozares rentabilitāti. (119) Turklāt, apstiprina, ka sagatavju ražošanas pārcelšana ārpus Kopienas ir maz ticama, ka PET cenu svārstības parasti īpaši neietekmē bezalkohola mazumtirdzniecības cenas, un ka pasākumu piemērošana noteikti ir gan Kopienas ražošanas nozares, gan pakārtoto nozaru interesēs. (120) Tā kā netika saņemti citi argumenti par Kopienas interesēm, ar šo apstiprina secinājumu, ka nav noteicošu iemeslu nepiemērot pasākumus, kā izklāstīts 202. apsvērumā. I. GALĪGĀ RĪCĪBAS GAITA (121) Ņemot vērā secinājumus, kas izdarīti attiecībā uz dempingu, zaudējumiem, cēloņsakarību un Kopienas interesēm, uzskata, ka būtu jāievieš galīgie antidempinga pasākumi, lai novērstu to, ka importa dempings no attiecīgajām valstīm nākotnē turpinātu radīt zaudējumus Kopienas ražošanas nozarei. 1. Zaudējumu novēršanas pakāpe (122) Tā kā nav jaunas informācijas, ar šo apstiprina metodoloģiju, ko izmanto zaudējumu apmēra noteikšanai, kā aprakstīts pagaidu regulas 206. apsvērumā. 2. Maksājumu veids un apjoms (123) Tā kā nav jaunas informācijas, ar šo apstiprina metodoloģiju, ko izmanto, lai noteiktu antidempinga maksājuma likmes kopā ar attiecīgajām kompensācijas maksājumu likmēm, kuras noteiktas paralēlajā antisubsidēšanas izmeklēšanā, kas aprakstīta pagaidu regulas 209. līdz 213. apsvērumā. (124) Lai izvairītos no tā, ka PET cenu svārstības, ko izraisījušas jēlnaftas cenu svārstības, izraisa lielāku maksājumu iekasēšanu, uzskata par lietderīgu piemērot maksājumus kā konkrētu summu par tonnu. Minētās summas rastos no antidempinga maksājuma likmes piemērošanas CIF eksporta cenām, ko izmanto, lai aprēķinātu zaudējumu novēršanas pakāpi ILP. (125) Ierosinātie antidempinga maksājumi ir šādi: Indija Uzņēmums | Zaudējumu novēršanas apmērs | Dempinga starpība. | Kompensācijas maksājuma likme (rodas no eksporta subsīdijām) | Antidempinga maksājuma likme | Ierosinātais antidempinga maksājums | Reliance Industries Limited | 44,3 % | 51,5 % | 8,2 % | 36,1 % | 181,7 EUR/t | Pearl Engineering Polymers Limited | 33,6 % | 30,0 % | 5,8 % | 24,2 % | 130,8 EUR/t | Elque Polyesters Limited | 44,3 % | 51,5 % | 4,4 % | 39,9 % | 200,9 EUR/t | Futura Polymer Limited | 44,3 % | 51,5 % | 0 | 44,3 % | 223,0 EUR/t | Visi citi | | 51,5 % | 8,2 % | 36,1 % | 181,7 EUR/t | (126) Elque Polyesters Limited un Futura Polymer Limited piedalījās paralēlajā antisubsidēšanas procedūrā, bet ne šajā antidempinga izmeklēšanā, jo tie nebija veikuši eksportu uz Kopienu. Tāpēc minētajiem uzņēmumiem ir tiesības pieprasīt pārskatīšanu attiecībā uz jaunajiem eksportētājiem, kad tie būs veikuši faktisku eksportu uz Kopienu, vai kad tie pierādīs, ka ir uzņēmušies neatsaucamas līgumsaistības eksportēt ievērojamus daudzumus uz Kopienu. Indonēzija Uzņēmums | Zaudējumu novēršanas apmērs | Dempinga starpība. | Ierosinātais antidempinga maksājums | P.T. Bakrie Kasei Corporation | 35,1 % | 63,5 % | 187,7 EUR/t | P.T. Indorama Synthetics Tbk | 17,8 % | 15,2 % | 92,1 EUR/t | P.T. Polypet Karyapersada | 32,9 % | 73,7 % | 178,9 EUR/t | Visi citi | | 73,7 % | 187,7 EUR/t | Koreja Uzņēmums | Zaudējumu novēršanas apmērs | Dempinga starpība. | Ierosinātais antidempinga maksājums | Honam Petrochemical Corporation | 16,9 % | 19,8 % | 101,4 EUR/t | Tongkong Corporation | 26,5 % | 55,8 % | 148,3 EUR/t | Daehan Synthetic Fiber Corporation | 28,5 % | 5,1 % | 28,2 EUR/t | SK Chemicals Corporation | 11 % | 1,4 % | 0 | Visi citi | | 55,8 % | 148,3 EUR/t | Malaizija Uzņēmums | Zaudējumu novēršanas apmērs | Dempinga starpība. | Kompensācijas maksājuma likme (rodas no eksporta subsīdijām) | Antidempinga maksājuma likme | Ierosinātais antidempinga maksājums | Hualon Corporation(M) Sdn. Bhd. | 52,1 % | 7,8 % | 0,2 % | 7,6 % | 36,0 EUR/t | MPI Polyester Industries Sdn. Bhd. | 54,2 % | 34,2 % | 0 | 34,2 % | 160,1 EUR/t | Visi citi | | 34,2 % | Nepiemēro | 34,2 % | 160,1 EUR/t | Taivāna Uzņēmums | Zaudējumu novēršanas apmērs | Dempinga starpība. | Ierosinātais antidempinga maksājums | Far Eastern Textile Ltd | 8,2 % | 7,8 % | 50,2 EUR/t | Shingkong Synthetic Fibers Corporation | 16,6 % | 7,8 % | 47,0 EUR/t | Tuntex Distinct Corp. | 26,3 % | 12,4 % | 69,5 EUR/t | Nan Ya Plastics Corporation | 26,3 % | 9,6 % | 53,8 EUR/t | Visi citi | | 12,4 % | 69,5 EUR/t | Taizeme Uzņēmums | Zaudējumu novēršanas apmērs | Dempinga starpība. | Kompensācijas maksājuma likme | Antidempinga maksājuma likme | Ierosinātais antidempinga maksājums | Thai Shingkong Industry Corporation Limited | 22,6 % | 32,5 % | 8,4 % | 14,2 % | 132,2 EUR/t | Visi citi | | 32,5 % | 8,4 % | 14,2 % | 132,2 EUR/t | (127) Jebkurš lūgums piemērot minētās individuālās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc vienības nosaukuma maiņas vai pēc jaunu ražošanas vai tirdzniecības vienību izveidošanas) būtu tūlīt jāadresē Komisijai [6], pievienojot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par izmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistīta ar ražošanu, pārdošanu vietējā tirgū un pārdošanu eksportam, kas saistītas, piemēram, ar minēto nosaukuma maiņu vai minētajām izmaiņām ražošanas un tirdzniecības vienībās. Komisija vajadzības gadījumā pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju, izdarīs attiecīgus grozījumus regulā, papildinot to uzņēmumu sarakstu, kas gūst labumu no individuālajām maksājuma likmēm. 3. Pagaidu maksājumu galīgā iekasēšana (128) Ņemot vērā dempinga starpību lielumu, kas konstatētas attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, un Kopienas rūpniecības nozarei nodarīto zaudējumu apmēru, uzskata par vajadzīgu galīgi uzliktās maksājuma likmes apmērā galīgi iekasēt summas, kas nodrošinātas ar antidempinga pagaidu maksājumiem. Gadījumos, kad galīgie maksājumi ir lielāki par pagaidu maksājumiem, galīgi iekasē tikai tās summas, kas nodrošinātas ar pagaidu maksājumiem. 4. Saistības (129) Pēc antidempinga pagaidu pasākumu piemērošanas vairāki Indijas un Indonēzijas ražotāji eksportētāji saskaņā ar pamatregulas 8. panta 1. punktu piedāvāja uzņemties saistības attiecībā uz cenu. (130) Komisija uzskata, ka saistības, ko piedāvā uzņēmumi Reliance Industries Limited, Pearl Engineering Polymers Limited un P.T. Polypet Karyapersada, var pieņemt [7], jo tās likvidē dempinga zaudējumus radošo ietekmi. Turklāt regulārie un detalizētie ziņojumi, ko uzņēmumi apņēmās sūtīt Komisijai, ļaus veikt efektīvu uzraudzību. Turklāt, minēto uzņēmumu tirdzniecības struktūra ir tāda, ka Komisija uzskata saistību apiešanas risku par minimālu. (131) Vēl kāds uzņēmums iesniedza priekšlikumu par saistību uzņemšanos. Tomēr šis uzņēmums iesniedza nepatiesu un maldinošu informāciju attiecībā uz dažiem izmeklēšanas aspektiem, kas ietekmēja tā sadarbības precizitāti un ticamību (sal. 13. apsvērumu). Attiecīgi, Komisija nebija pārliecināta, ka tāda uzņēmuma saistības varēs efektīvi uzraudzīt, tāpēc piedāvājumu noraidīja. (132) Lai nodrošinātu saistību efektīvu ievērošanu un uzraudzību pēc tam, kad ir iesniegts lūgums par izlaišanu brīvā apgrozībā, ievērojot saistības, nosacījums atbrīvojuma saņemšanai no maksājuma ir, lai attiecīgās dalībvalsts muitas dienestam tiktu iesniegts spēkā esošs saistību rēķins, ko izdevis ražotājs eksportētājs, no kura minētās saistības tika pieņemtas, un kurā ietverta pielikumā minētā informācija. Ja tādu rēķinu neiesniedz vai ja tas neatbilst ražojumam, kas iesniegts muitas dienestiem, tad jāmaksā atbilstoša antidempinga maksājuma likme, lai nodrošinātu efektīvu saistību izpildi. (133) Minēto saistību pārkāpuma vai atsaukšanas gadījumā var piemērot antidempinga maksājumu, ievērojot pamatregulas 8. panta 9. un 10. punktu, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants 1. Ar šo piemēro galīgo antidempinga maksājumu par tāda polietilēntereftalāta importu, kam viskozitātes koeficients ir 78 ml/g vai vairāk, atbilstīgi DIN (Deutsche Industrienorm) 53728, uz ko attiecas KN kods 39076020 un KN kods ex39076080 (TARIC kods 3907608010). 2. Izņemot gadījumus, kas paredzēti 3. punktā, galīgā antidempinga maksājuma likme, kas piemērojama Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenai pirms muitas nodokļa nomaksas par ražojumiem, kuru izcelsme ir turpmāk minētajās valstīs, ir šāda. Valsts | Galīgais maksājums (eiro/tonnā) | TARIC papildu kods | Indija | 181,7 | A999 | Indonēzija | 187,7 | A999 | Malaizija | 160,1 | A999 | Korejas Republika | 148,3 | A999 | Taivāna | 69,5 | A999 | Taizeme | 83,2 | A999 | 3. Iepriekšminētās likmes nepiemēro turpmāk uzskaitīto uzņēmumu ražojumiem, uz kuriem attiecas antidempinga maksājums pēc šādas likmes: Valsts | Uzņēmums | Galīgais maksājums (eiro/tonnā) | TARIC papildu kods | Indija | Pearl Engineering Polymers Limited | 130,8 | A182 | Indija | Reliance Industries Limited | 181,7 | A181 | Indija | Elque Polyesters Limited | 200,9 | A183 | Indija | Futura Polymer Limited | 223,0 | A184 | Indonēzija | P.T. Bakrie Kasei Corporation | 187,7 | A191 | Indonēzija | P.T. Indorama Synthetics Tbk | 92,1 | A192 | Indonēzija | P.T. Polypet Karyapersada | 178,9 | A193 | Malaizija | Hualon Corporation (M) Sdn. Bhd. | 36,0 | A186 | Malaizija | MpI Poyester Industries Sdn. Bhd. | 160,1 | A185 | Korejas Republika | Daehan Synthetic Fiber Co., Limited | 28,2 | A194 | Korejas Republika | Honam Petrochemical Corporation | 101,4 | A195 | Korejas Republika | SK Chemicals Co., Limited | 0 | A196 | Korejas Republika | Tongkong Corporation | 148,3 | A197 | Taivāna | Far Eastern Textile Limited | 50,2 | A188 | Taivāna | Tuntex Distinct Corporation | 69,5 | A198 | Taivāna | Shingkong Synthetic Fibers Corporation | 47,0 | A189 | Taivāna | Nan Ya Plastics Corporation | 53,8 | A187 | Taizeme | Thai Shingkong Industry Corporation Limited | 83,2 | A190 | 4. Gadījumos, kad preces ir bojātas pirms laišanas brīvā apgrozībā un tāpēc, lai noteiktu muitas vērtību, faktiski samaksāto vai maksājamo cenu sadala, ievērojot 145. pantu Komisijas Regulā (EEK) Nr. 2454/93 (1993. gada 2. jūlijs), ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas Kodeksa pieņemšanu [8], antidempinga maksājuma summu, kas aprēķināta uz iepriekš minēto summu pamata, samazina par procentuālo daļu, kura atbilst faktiski samaksātās vai maksājamās cenas sadalījumam. 5. Neatkarīgi no 1. punkta, galīgo maksājumu nepiemēro importam, kas laists brīvā apgrozībā saskaņā ar 2. panta noteikumiem. 6. Ja nav noteikts citādi, tad piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem. 2. pants 1. Importu atbrīvo no antidempinga maksājumiem, kas piemēroti ar 1. pantu, ja to ir ražojuši un tieši eksportējuši (tas ir, iekļāvuši rēķinā un nosūtījuši) uzņēmumam, kurš darbojas kā importētājs Kopienā, 3. punktā minētie uzņēmumi, ja tas ir deklarēts saskaņā ar atbilstošo TARIC papildu kodu, un ja ir izpildīti 2. punktā izklāstītie nosacījumi. 2. Ja iesniedz lūgumu par laišanu brīvā apgrozībā, tad atbrīvojums no nodokļiem ir atkarīgs no nosacījuma, vai attiecīgās dalībvalstis muitas dienestam ir iesniegts spēkā esošs saistību rēķins, ko izdevis kāds no 3. punktā minētajiem eksportētājuzņēmumiem, ietverot būtiskos datus, kuri uzskaitīti pielikumā. Nākamā prasība, lai saņemtu atbrīvojumu no maksājuma, ir, lai preces, kas deklarētas un iesniegtas muitai, precīzi atbilstu aprakstam saistību rēķinā. 3. Importa preces, kam pievienots saistību rēķins, deklarē ar šādiem TARIC papildu kodiem. Uzņēmums | Valsts | TARIC papildu kods | Reliance Industries Limited | Indija | A181 | Pearl Engineering Polymers Limited | Indija | A182 | P.T. Polypet Karyapersada | Indonēzija | A193 | 3. pants Summas, kas nodrošinātas ar antidempinga pagaidu maksājumiem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1742/2000 par dažu tādu polietilēntereftalāta veidu importu, kuru izcelsme ir Indijā Indonēzijā, Malaizijā, Korejas Republikā, Taivānā un Taizemē, iekasē pēc galīgi noteiktās maksājumu likmes. Atmaksā summas, kas pārsniedz antidempinga galīgā maksājuma likmes. Ja galīgie maksājumi ir lielāki par pagaidu maksājumiem, tad galīgi iekasē tikai tās summas, kas nodrošinātas pagaidu maksājumu apmērā. 4. pants Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 2000. gada 27. novembrī Padomes vārdā — priekšsēdētājs L. Fabius [1] OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2238/2000 (OV L 257, 11.10.2000., 2. lpp.) [2] OV L 199, 5.8.2000., 48. lpp. [3] OV L 199, 5.8.2000., 6. lpp. [4] OV L 288, 21.10.1997., 1. lpp. [5] Peļņu no ieguldītā kapitāla definē kā pirmsnodokļu peļņu pēc pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā priekšrocību akciju dividendes, obligācijas un ilgtermiņa aizdevumu procentus, kas samaksāti/saņemti, nonākot pie tāda skaitļa, kas dalīts ar kopējo pamatkapitālu un rezervēm kopā ar obligācijām un citiem ilgtermiņa aizdevumiem. [6] European CommissionDirectorate–General TradeDirectorate BTERV 0/13Rue de la Loi/Wetstraat 200B-1049 Brussels. [7] OV L 301, 30.11.2000., 88. lpp. [8] OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 502/1999 (OV L 65, 12.3.1999., 1. lpp.) -------------------------------------------------- PIELIKUMS Informācija, kas jānorāda saistību rēķinā, kas minēts 2. panta 2. punktā. 1. Saistību rēķina numurs. 2. TARIC papildu kods, ar kuru rēķinā minētās preces var muitot uz Kopienas robežām (kā precizēts regulā). 3. Precīzs preču apraksts, tajā skaitā - ražojuma deklarētais koda numurs (kāds noteikts attiecīgā ražotāja eksportētāja piedāvātajās saistībās), - KN kods, - daudzums (jānorāda vienībās). 4. Pārdošanas noteikumu apraksts, tajā skaitā - cena par vienību, - piemērojamie maksāšanas noteikumi, - piemērojamie piegādes noteikumi, - kopējās atlaides un rabati. 5. Tā uzņēmuma nosaukums, kas darbojas kā importētājs un kam uzņēmums ir tieši izrakstījis rēķinu. 6. Uzņēmuma amatpersonas, kas izsniedza saistību rēķinu, vārds un šāda parakstīta deklarācija: "Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka preču, uz kurām attiecas šis rēķins, pārdošana tiešam eksportam uz Eiropas Kopienu tiek veikta saskaņā ar saistību, ko piedāvājis … [uzņēmums], un ievērojot to nosacījumus, un ko pieņēmusi Eiropas Komisija ar Lēmumu 2000/745/EK. Es apliecinu, ka informācija, kas sniegta rēķinā, ir pilnīga un pareiza." --------------------------------------------------