Official Journal L 086 , 30/03/1999 P. 0022 - 0025



Komisijas Lēmums (1999. gada 17. marts) saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 3286/94 noteikumiem par Brazīlijas neautomātisko importa licencēšanas sistēmu un tās darbību (izziņots ar dokumenta numuru C(1999) 607) (1999/234/EK) EIROPAS KOPIENU KOMISIJA, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 3286/94 (1994. gada 22. decembris), ar ko nosaka Kopienas procedūras kopējās tirdzniecības politikas jomā, lai nodrošinātu Kopienas tiesību īstenošanu saskaņā ar starptautiskās tirdzniecības noteikumiem, jo īpaši tiem, kas ir ieviesti Pasaules Tirdzniecības organizācijas aizgādnībā[1], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 356/95[2], un jo īpaši tās 13. un 14. pantu, pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju, tā kā ir šādi apsvērumi: A. PROCEDŪRA (1) Komisija 1998. gada 12. janvārī saņēma sūdzību saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 3286/94 4. pantu (šeit turpmāk - "Regula"). Sūdzību iesniedza Febeltex (Fédération belge du textile - Beļģijas Tekstila federācija). (2) Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka Brazīlijas neautomātiskā importa licencēšana, un jo īpaši tās ieviešana, apliekot ar obligātiem maksājumiem un obligātām minimālajām cenām, ir pretrunā dažiem noteikumiem Līgumā par Pasaules Tirdzniecības organizācijas izveidošanu un tā pielikumos (šeit turpmāk - "PTO līgums"). Pamatojoties uz to, sūdzības iesniedzējs lūdza Komisiju veikt vajadzīgās darbības, lai pārliecinātu Brazīliju atcelt šos pasākumus. (3) Sūdzībā bija pietiekami daudz sākotnējo pierādījumu, lai uzsāktu Kopienas pārbaudes procedūras pārskatīšanu saskaņā ar Regulas 8. pantu. Tādēļ šādu procedūru uzsāka 1998. gada 27. februārī[3]. (4) Pēc pārbaudes procedūras uzsākšanas Komisija veica padziļinātu tehnisko jautājumu un faktu izmeklēšanu Brazīlijas importa licencēšanas sistēmā attiecībā uz tekstilizstrādājumiem. Pamatojoties uz šīs izmeklēšanas rezultātiem, Komisija izdarīja turpmāk minētos secinājumus. B. ATZINUMI, KAS ATTIECAS UZ ŠĶĒRŠĻU ESAMĪBU TIRDZNIECĪBĀ (5) Izmeklēšanā konstatēja, ka Brazīlijas sistēma ir licencēšanas sistēma PTO Nolīguma par importa licencēšanas procedūrām 3. panta 1. punkta nozīmē, un tādēļ tai jāatbilst minētā nolīguma noteikumiem, kā arī GATT 1994 noteikumiem. (6) Attiecīgie Brazīlijas tiesību akti, kas attiecas uz neautomātisko importa licencēšanas sistēmu, ir: - 1992. gada 25. septembra Dekrēts 660 (ar ko izveidoja Sistema Integrado de Comércio Exterior, Siscomex), - 1996. gada 12. decembra Portaria Interministerial 291 (Finanšu ministrija/Rūpniecības un tirdzniecības ministrija) (attiecībā uz importa operāciju apstrādi Siscomex nozīmē), - 1996. gada 12. decembra Portaria Secex 21 (par importa operāciju ieviešanu ar Siscomex palīdzību, to skaitā par cenu regulēšanu), - Comunicados Decex, ar ko izveido to preču sarakstu, uz kurām attiecas neautomātiskā importa licencēšana, kas ir konsolidēta ar 1997. gada 17. decembra Comunicado Decex 37. Tomēr Brazīlijas sistēma ir ļoti elastīga: to produktu sarakstā, kuriem vajadzīga neautomātiskā importa licence, jaunus produktus var iekļaut ar Rūpniecības, tirdzniecības un tūrisma ministrijas lēmumu. (7) Brazīlijas licencēšanas sistēma darbojas ar datorizētu instrumentu, ko sauc par Siscomex. Importa licenču piešķiršana Kopienas izcelsmes tekstilizstrādājumu ievešanai ir tieši saistīta ar obligātajām minimālajām cenām un obligāto maksājumu noteikumiem. Ja šie importa deklarācijas dati nesaskan ar tiem, ko noteikušas un Siscomex iekļāvušas Brazīlijas iestādes, tad importa licenču pieteikumus neapstrādā un importētājam lūdz sazināties ar Rūpniecības, tirdzniecības un tūrisma ministrijas Ārējās tirdzniecības departamentu (Decex). (8) Brazīlijas tiesību akti, ar kuriem ievieš šo sistēmu, neietver norādes par licencēšanas procedūrā ieviestajiem pasākumiem. Komisijas dienesti ir konstatējuši, ka Brazīlijā ir iekšējie administratīvie noteikumi vai vadlīnijas attiecībā uz obligāto maksājumu noteikumiem un minimālajām importa cenām, ko izmanto Brazīlijas importa licencēšanas sistēmas pārvaldīšanā. Šie noteikumi nav publicēti. Tādēļ valsts pārvalde un tirgotāji nevar ar tiem iepazīties. Turklāt nav iespēju pārsūdzēt šādus neoficiālus noteikumus. (9) Ja Siscomex neapstrādā importa licenču pieteikumus, kas neatbilst maksājumu noteikumu un minimālo cenu prasībām, attiecībā uz importētāja pieteikumu netiek pieņemts nekāds oficiāls lēmums. Tas paliek neizlemts uz nenoteiktu laiku. (10) Brazīlijas sistēma neatvieglo GATT atbilstošu pasākumu ieviešanu, tās vienīgā funkcija ir importa procedūru kā tirdzniecības politikas instrumenta piemērošana un pārvaldīšana, lai ierobežotu tekstilizstrādājumu importa ieplūšanu Brazīlijā. Izmeklēšana arī parādīja, ka šī sistēma atļauj Brazīlijas iestādēm diskrētā un patvaļīgā veidā, ar neoficiāliem un vēl nepublicētiem pamatojumiem, izlemt importa licences nepiešķirt. Paredzot obligāto maksājumu noteikumus un minimālās cenas kā noteikumus licences izdošanai, Brazīlija ir ievērojami ierobežojusi dažu Kopienas izcelsmes tekstilizstrādājumu importu un ir atbaidījusi lielu skaitu iespējamo Kopienas ražotāju klientu. (11) Brazīlija vēl nav paziņojusi daļu attiecīgo tiesību aktu (1997. gada 17. decembra Comunicado Decex 37). Atlikusī daļa ir paziņota ar kavēšanos, kas ilgāka par vienu gadu, tikai pēc Komisijas pašreizējās izmeklēšanas uzsākšanas saskaņā ar Regulu, un šajā paziņojumā ir izlaista būtiska informācija (piemēram, nav dots to preču saraksts, uz kurām attiecas licencēšanas procedūra). (12) Šādos apstākļos Komisija uzskata, ka sūdzības iesniedzēja sūdzība ir labi pamatota un ka Brazīlijas parastā kārtība rada šķēršļus tirdzniecībai Regulas 2. panta 1. punkta nozīmē, jo tie ir pretrunā šādiem noteikumiem: - GATT X1. pantam un XI1. pantam, - PTO Nolīguma par importa licencēšanas procedūrām 1. panta 3. punktam, 3. panta 2. punktam, 3. panta 5. punkta f) apakšpunktam un 5. pantam. (13) Komisija tomēr uzskata, ka atsauces uz iepriekšminēto juridisko pamatu neizslēdz regresa prasījumu saskaņā ar tiem attiecīgajiem noteikumiem PTO līgumā un tam pievienotajos nolīgumos, ko var izmantot PTO procedūrās. C. ATZINUMI PAR NEGATĪVU IETEKMI UZ TIRDZNIECĪBU (14) Komisija izmeklēšana parādīja Brazīlijas tirgus milzīgo potenciālu attiecībā uz konkurētspējīgiem produktiem, ko eksportē Kopienas ražotāji. Šajā sakarā galvenie atzinumi par negatīvo ietekmi uz tirdzniecību, ko izraisījusi prakse, par kuru iesniegta sūdzība, norāda, ka Brazīlijas neautomātiskā importa licencēšanas sistēma ietver ievērojamus pieejas ierobežojumus Brazīlijas tirgum dažiem Kopienas tekstilizstrādājumiem. (15) Izmeklēšana ietvēra izstrādājumus, kuri uzskaitīti Kombinētās nomenklatūras 50. līdz 63. nodaļā un parādīja, ka Brazīlijas sistēmas ietekme dažādās nozarēs ir atšķirīga. Kopumā neatkarīgi no Brazīlijas tirgus lielā potenciāla, Kopienas tekstila eksportā uz Brazīliju 1996. un 1997. gadā nav reģistrēts ievērojams pieaugums, jo īpaši salīdzinot ar ziņojumiem par citiem līdzīgiem Dienvidamerikas tirgiem. (16) Konkrēti, neautomātiskās importa licencēšanas sistēmas ieviešana un tās ieviešana ar obligāto maksājumu notikumiem un obligātajām minimālajām cenām 1997. gadā (un dažos gadījumos 1996. gadā) jau ir izraisījusi dažu Eiropas Savienības tekstilizstrādājumu eksporta samazināšanos, piemēram, matraču audumam (KN kodi: 5516 23 10; 5210 49 00), siksnām (KN kods: 5806 32 10), gultas pārklājiem (un līdzīgiem izstrādājumiem) (KN kodi: 6302 32 90), trikotāžas sintētiskajiem audumiem aizkariem (KN kods: 6002 43 11), mākslīgo šķiedru audumam ikdienas valkāšanai (piemēram, lyocell, elastānam) (KN kods: 5516 13 00) uz Brazīliju. (17) Brazīlijas prakse, par ko iesniegta sūdzība, ir izraisījusi ievērojamu konkurētspējas zudumu dažiem Kopienas tekstilizstrādājumu eksportētājiem Brazīlijas tirgū. Šāds konkurētspējas zudums ir īpaši krass tādās nozarēs kā matraču audumi, aizkaru audumi un siksnas, uz ko attiecas minimālās eksporta cenas. (18) Apstrīdēto pasākumu ieviešana daudzos gadījumos ir novedusi pie ievērojamas Brazīlijas klientu skaita un nozīmīguma samazināšanās, kā arī pie saņemto vai apstiprināto pasūtījumu skaita samazināšanās. (19) Minimālo cenu prasība arī ir novedusi pie ievērojama to preču veidu samazinājuma, ko var izvest uz Brazīliju. Citiem vārdiem sakot, preces, kuru eksporta cena ir pārāk zema, salīdzinot ar prasīto obligāto minimālo cenu, vairs nevar izvest, jo ar augstāku cenu tie zaudē konkurētspēju. Šīs sekas bieži iestājas sakarā ar pārāk lētu produkciju, kurai ir lielāka vietējā konkurence. Tādējādi Brazīlijas importētāji izvēlēsies pirkt Brazīlijas produkciju, kura, ja to neapliek ar obligāto minimālo cenu, ir dārgāka par līdzvērtīgu Kopienas tekstilizstrādājumu. (20) Turpmākā nelabvēlīgā ietekme uz tirdzniecību, ko rada Kopienas tekstilizstrādājumu ražotāji/eksportētāji, ir vajadzība mainīt tehniskās specifikācijas vai izstrādājuma sastāvu. Šīs izmaiņas ir vajadzīgas, lai atbilstu noteiktajām minimālajām cenām. Izmaiņas izstrādājuma tehniskajās specifikācijās dažos gadījumos ir vienīgais veids kā iegūt izstrādājumu, kura cena atbilst noteiktajai minimālajai cenai un kura ir ekonomiski stabila. Šajā sakarā Komisijas dienestiem ir sniegti piemēri, kuros matrača pārvalkā kokvilnas, viskozes, poliestera utt. procentuālais sastāvs ir mainīts, piemēram, izmantojot jaunus izejmateriālus (tādus kā viskoze) vai izmantojot tādus jaunus izejmateriālus, kuru lietošanas rezultātā izmainās auduma svars kvadrātmetrā (tādus kā polipropilēns). (21) Brazīlijas neautomātiskās importa licencēšanas sistēmas izmantošana kā tirdzniecības politikas mehānisms tirdzniecības plūsmas kontrolei dažās tekstilizstrādājumu nozarēs ir izmainījis tirgus nosacījumus, kas dažos gadījumos ir novedis pie tā, ka Brazīlijas tirgus Kopienas tekstila eksportētājiem ir gandrīz slēgts. Piemēram, minimālā importa cena, ko Brazīlijas iestādes ir noteikušas žakarda matraču pārvalkiem ar KN kodu 5516 23 10, ir 20 USD/kg, kas vairāk nekā divas reizes pārsniedz šā izstrādājuma parasto tirdzniecības cenu (t.i., 8 līdz 11 USD/kg). Šāds cenas pieaugums ir radījis ievērojamu konkurētspējas zudumu Brazīlijas tirgū Kopienas tekstilizstrādājumu eksportētājiem. (22) Tādēļ Komisija secināja, ka iepriekšminētā ietekme rada nelabvēlīgu ietekmi uz tirdzniecību Regulas 2. panta 4. punkta nozīmē. D. KOPIENAS INTERESES (23) Pēdējos divos gados Eiropas eksportētāji un ražotāji ir izvirzījuši trīs lietas pret Brazīlijas praksi, kurai ir ierobežojoša ietekme uz Kopienas dažādu ražojumu eksportu (tērauda plāksnes, tekstilizstrādājumi un sorbīts). Šie pasākumi šķiet vērsti pret īpašiem jutīgiem sektoriem, nepārredzamā veidā un ar ļoti elastīgu lēmumu pieņemšanas procesu. Šai nolūkā Kopienai ir ļoti svarīgi kopumā vērsties pret Brazīlijas sistēmu. (24) Turklāt Kopienai ir ļoti svarīgi nodrošināt to, ka PTO partneri pilnībā atbilst saistībām, kuras ir saistošas arī Kopienai. Daudzpusējas tirdzniecības sistēmas darbībai būtiska ir konsekventa vēršanās pret visām iespējamām PTO neatbilstošajām praksēm. (25) Saistībā ar lietu Febeltex, ņemot vērā tekstilrūpniecības nozīmi Kopienā vispār un vajadzību nodrošināt Kopienas tekstilizstrādājumiem godīgu pieeju ārpuskopienas valstu tirgiem, Kopienai nekavējoties jāapstrīd Brazīlijas neautomātiskā licencēšanas sistēma saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem Līgumā par importa licencēšanas procedūrām un GATT 1994 un PTO Vienošanos par strīdu izšķiršanu attiecīgajiem noteikumiem. E. SECINĀJUMI UN VEICAMIE PASĀKUMI (26) Ir notikušas tikšanās un vēstuļu apmaiņas ar attiecīgajām Brazīlijas iestādēm, lai apspriestu tālākos mērķus un panāktu izlīgumu, bet Brazīlijas iestādes nav iesniegušas nevienu priekšlikumu šādam risinājumam. (27) Šajos apstākļos šķiet, ka Kopienas interesēs ir uzsākt PTO strīda izšķiršanas procedūru, IR NOLĒMUSI: 1. pants 1. Brazīlijas neautomātiskā licencēšanas sistēma, obligāto minimālo cenu un obligātie maksājumu nosacījumi neatbilst šīs valsts saistībām saskaņā ar Marakešas līgumu par Pasaules Tirdzniecības organizācijas izveidošanu un rada "šķēršļus tirdzniecībai" Regulas (EK) Nr. 3286/94 2. panta 1. punkta nozīmē. 2. Kopiena uzsāks darbības pret Brazīliju saskaņā ar Vienošanos par normām un procedūrām strīdu izšķiršanai un citiem attiecīgiem PTO noteikumiem, lai nodrošinātu tirdzniecības šķēršļu novēršanu. 2. pants Šo lēmumu piemēro no dienas, kad to publicē Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. Briselē, 1999. gada 17. martā Komisijas vārdā - priekšsēdētāja vietnieks Leon Brittan [1] OV L 349, 31.12.1994., 71. lpp. [2] OV L 41, 23.2.1995., 3. lpp. [3] Paziņojums par izmeklēšanas procedūras uzsākšanu attiecībā uz šķēršļiem tirdzniecībai Padomes Regulas (EK) Nr. 3286/94 nozīmē, kurus veido Brazīlijā esošā tirdzniecības prakse attiecībā uz tekstilizstrādājumu tirdzniecību (OV C 63, 27.2.1998., 2. lpp).