Oficiālais Vēstnesis L 228 , 24/08/2002 Lpp. 0001 - 0007



Padomes Regula (EK) Nr. 1514/2002 (2002. gada 19. augusts), ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē uzlikto pagaidu maksājumu attiecībā uz tādu dažu dzelzs vai tērauda cauruļu veidgabalu importu, kuru izcelsme ir Čehijas Republikā, Malaizijā, Krievijā, Dienvidkorejā un Slovākijā EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 384/96 (1995. gada 22. decembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis [1], un jo īpaši tās 9. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, kas iesniegts pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju, tā kā: A. PAGAIDU PASĀKUMI (1) Komisija ar Regulu (EK) Nr. 358/2002 [2] (še turpmāk "pagaidu regula") uzlika pagaidu antidempinga maksājumu tādu dažu dzelzs un tērauda cauruļu veidgabalu importam, uz ko attiecas KN kodi ex73079311, ex73079319, ex73079930 un ex73079990, ar izcelsmi Čehijas Republikā, Malaizijā, Krievijā, Dienvidkorejā un Slovākijā. (2) Jāatgādina, ka dempinga un kaitējuma izmeklēšanas laika posms aptvēra laiku no 1999. gada 1. aprīļa līdz 2000. gada 31. martam. Uz kaitējuma analīzi attiecināmo tendenču izpēte aptvēra laiku no 1996. gada 1. janvāra līdz 2001. gada 31. martam ("izpētes laika posms"). B. TURPMĀKĀ PROCEDŪRA (3) Pēc pagaidu antidempinga maksājumu uzlikšanas dažu tādu cauruļu veidgabalu importam, kuru izcelsme ir Čehijas Republikā, Malaizijā, Krievijā, Dienvidkorejā un Slovākijā, dažas ieinteresētās puses iesniedza rakstiskas piezīmes. Personām, kas to pieprasīja, bija iespēja izteikt savu viedokli mutiski. (4) Komisija turpināja ievākt un pārbaudīt visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu galīgajiem atzinumiem. (5) Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem plānoja ieteikt galīgo antidempinga maksājumu uzlikšanu un to summu galīgo iekasēšanu, kas nodrošinātas ar pagaidu maksājumiem. Tām arī deva laiku, kurā tās pēc minētās informācijas saņemšanas varēja iesniegt piezīmes. (6) Personu iesniegtās mutiskās un rakstiskās piezīmes izskatīja, un vajadzības gadījumā attiecīgi mainīja pagaidu atzinumus. C. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGI RAŽOJUMI (7) Tā kā nav iesniegtas piezīmes, apstiprina pagaidu regulas 9. līdz 12. apsvērumā izklāstīto ražojuma aprakstu un līdzīga ražojuma definīciju. D. DEMPINGS 1. Vispārīgā metodoloģija (8) Tā kā nav iesniegtas piezīmes, apstiprina pagaidu regulas 15. līdz 28. apsvērumā izklāstīto metodoloģiju dempinga starpību noteikšanai. 2. Dempinga starpība (9) Tā kā nav iesniegtas piezīmes, apstiprina normālās vērtības, eksporta cenas un salīdzinājuma noteikšanu Čehijas Republikai, Malaizijai, Dienvidkorejai un Slovākijai un tirgus ekonomikas statusa un analogās valsts noteikšanu Krievijai, kā izklāstīts pagaidu regulas 29. līdz 60. apsvērumā. (10) Galīgās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF importa cenas uz Kopienas robežas, nosaka šādas. Valsts | Uzņēmums | Dempinga starpība (%) | Čehija | Mavet a.s., Trebic | 17,6 | Bovex s.r.o. | 22,4 | Malaizija | Anggerik Laksana Sdn Bhd | 59,2 | Dienvidkoreja | 83,9 | Slovākija | Bohus s.r.o. | 7,7 | Zeleziarne Podbrezova a.s. | 15,0 | Krievija | 43,3 | E. KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZARE (11) Tā kā nav iesniegtas piezīmes, apstiprina pagaidu regulas 61. līdz 62. apsvērumā izklāstītos pagaidu atzinumus par Kopienas ražošanas nozares noteikšanu. F. KAITĒJUMS 1. Kopienas patēriņš (12) Tā kā jauna informācija nav iesniegta, apstiprina pagaidu regulas 63. līdz 64. apsvērumā aprakstītos pagaidu atzinumus par Kopienas patēriņu. 2. Imports no attiecīgajām valstīm Attiecīgā importa ietekmes, apjoma, tirgus daļas un cenu kumulatīvais novērtējums. (13) Pagaidu regulā secināja, ka imports ar izcelsmi attiecīgajās valstīs jānovērtē kumulatīvi, tā kā tika izpildīti pamatregulas 3. panta 4. punktā izklāstītie kritēriji. Protams, visām attiecīgajām valstīm konstatētās dempinga starpības bija lielākas nekā de minimis, importa apjoms nebija neievērojams, un kumulatīvo novērtējumu uzskatīja par lietderīgu, ņemot vērā konkurences apstākļus gan importa starpā, gan starp importu un līdzīgu Kopienas ražojumu. Par šiem līdzīgajiem konkurences apstākļiem liecināja tas, ka importētie cauruļu veidgabali un tie, kurus izgatavo Kopienas ražošanas nozare, ir līdzīgi un tos izplata pa vieniem un tiem pašiem tirdzniecības kanāliem līdzīgos komerciālos apstākļos. Turklāt importa apjomi bija ievērojami un veidoja nozīmīgas tirgus daļas, kas pieauga laikā no 1996. gada līdz izmeklēšanas laika posmam, un to veica par cenām, kas bija ievērojami zemākas nekā Kopienas ražošanas nozares cenas, tādējādi izraisot Kopienas ražošanas nozares cenu pazeminājumu. (14) Šajā apakšpunktā nav iesniegtas piezīmes, apstiprina pagaidu regulas 65. līdz 67. apsvērumā izklāstītos pagaidu atzinumus. Cenu samazinājums (15) Viens Slovākijas ražotājs eksportētājs apstrīdēja Komisijas izmantoto metodoloģiju, aprēķinot cenu samazinājuma normas. Tas konkrētāk attiecas uz tā saukto "nulles" metodes piemērošanu, saskaņā ar kuru neņem vērā pozitīvās normas modeļiem ar pazeminātām cenām. Šā argumenta pamatā ir PTO Apelācijas institūcijas secinājumi "gultasveļas lietā" [3], kurā, pamatojoties uz attiecīgās lietas faktiem, atklāja, ka nulles piemērošanas prakse dempinga starpību esamības konstatēšanā, ko konkrētajā gadījumā noteica, salīdzinot Komisijas konstatēto vidējo svērto normālvērtību ar vidējo svērto eksporta cenu, neatbilst PTO Antidempinga nolīguma 2.4.2. pantam. (16) Attiecīgi jāatzīmē, ka PTO Apelācijas institūcija katrā ziņā pārbaudīja vienīgi "nulles" piemērošanas praksi, ja to izmantoja dempinga starpību esamības noteikšanai. Turklāt PTO Antidempinga nolīgumā nav izklāstītas nekādas metodoloģiskas prasības cenu samazinājuma aprēķināšanai. (17) Katrā ziņā šajā gadījumā, ņemot vērā dažus modeļus, kuriem neatklāja cenu samazinājumu, "nulles" metodes piemērošanas rezultātā neiegūst ievērojami atšķirīgus rezultātus, un starpība starp nulles piemērošanu vai nepiemērošanu ir mazāka nekā 1 %. Citiem vārdiem sakot, samazinājuma normas saglabātos ievērojamas, pat ja nepiemērotu nulles metodi. Tāpēc apgalvojums bija jānoraida. (18) Kopienas ražošanas nozare apgalvoja, ka cenu samazinājuma normas noteikšanai nav jāveic tirdzniecības līmeņa korekcija. Protams, gan ražotāji eksportētāji, gan Kopienas ražošanas nozare apgādā vienu un to pašu klientu kategoriju un tādēļ darbojas vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī. Tālāk apgalvoja, ka līdz ar to pamatota ir tikai korekcija, kas sedz muitošanas izmaksas. (19) Tālākā pieejamās informācijas analīzē konstatēja, ka gan Kopienas ražošanas nozare, gan ražotāji eksportētāji kopumā apgādā vienu un to pašu klientu veidu Kopienā, t.i., vairumtirgotājus. To arī apliecināja fakts, ka trīs vairumtirdzniecībā darbojošos nesaistītos importētājus, kuri sadarbojas, apgādāja gan Kopienas ražošanas nozare, gan ražotāji eksportētāji no attiecīgajām valstīm. Tādēļ šo argumentu pieņēma un attiecīgi pārskatīja samazinājuma normas. Pārskatīto korekciju ierobežoja ar summu, kas sedz tikai muitošanas izmaksas, pamatojoties uz nesaistīto importētāju, kas sadarbojas, sniegto informāciju. (20) Kopienas ražošanas nozare tālāk apšaubīja viena Slovākijas ražotāja eksportētāja aprēķināto samazinājuma normu. Apgalvoja, ka samazinājuma līmenis neatbilda vidējam cenu līmenim, ko sniedza starptautiskā tirdzniecības statistika, kā arī tirgus informācijai. (21) Cenu samazinājuma normu aprēķinus attiecīgi pārskatīja un atklāja pārrakstīšanās kļūdu eksporta cenas aprēķinos, ko izmantoja šīs ražotāja eksportētāja samazinājuma normas noteikšanai. Tādēļ normu pārskatīja. (22) Ņemot vērā iepriekš minēto, galīgās koriģētās vidējās svērtās cenu samazinājuma normas, kas noteiktas katrai valstij, izsakot procentos no Kopienas ražošanas nozares cenām, ir šādas: - Čehijas Republikā: no 19 % līdz 21 %, - Malaizijā: no 52 % līdz 72 %, - Krievijā: 26 %, - Dienvidkorejā: 23 %, - Slovākijā: no 15 % līdz 36 %. 3. Kopienas ražošanas nozares stāvoklis (23) Jāatgādina, ka pasākumu ieviešanai pret Ķīnu, Horvātiju un Taizemi bija pozitīva ietekme uz Kopienas ražošanas nozares ekonomisko situāciju. Vairumam kaitējuma rādītāju laikā no 1996. gada līdz 1998. gadam bija vērojama pozitīva attīstība. Ražošanas, jaudas izmantošanas un pārdošanas apjoms pieauga, kā rezultātā tika iegūta lielāka tirgus daļa un pieauga nodarbinātība. Labvēlīgi attīstījās arī rentabilitātes rādītāji, piemēram, peļņa/zaudējumi, izteikti procentos no apgrozījuma, ieguldījumu atdeve un naudas plūsma. Tomēr pēc 1998. gada Kopienas ražošanas nozares ekonomiskā situācija kopumā pasliktinājās: ja ražošana saglabājās relatīvi stabila un jaudas izmantojums, nodarbinātība un algas mazliet pieauga, tad svarīgie rādītāji, piemēram, pārdošanas apjoms un tirgus daļa samazinājās, – tāpat samazinājās arī rentabilitāte, ieguldījumu atdeve, naudas plūsma un cenas. Pamatojoties uz iepriekš minēto un secinājumiem par produktivitāti, ieguldījumiem, izaugsmi un dempinga apjomu, pagaidu posmā secināja, ka Kopienas ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums. (24) Tā kā nav iesniegtas piezīmes, apstiprina pagaidu regulas 72. līdz 87. apsvērumā izklāstītos faktus un skaitļus. 4. Secinājums par kaitējumu (25) Tā kā nav iesniegtas citas papildu piezīmes par atzinumiem, kā vien iepriekš izklāstītās, apstiprina pagaidu regulas 88. apsvērumā izklāstīto. G. CĒLOŅSAKARĪBA (26) Tā kā nav nekādas jaunas informācijas par cēloņsakarību, apstiprina pagaidu regulas 89. līdz 97. apsvērumā ietvertos atzinumus un secinājumu. H. KOPIENAS INTERESES (27) Tā kā nav iesniegta nekāda jauna informācija par Kopienas interesēm, apstiprina pagaidu regulas 98. līdz 111. apsvērumā ietvertos atzinumus un secinājumu. I. GALĪGIE ANTIDEMPINGA PASĀKUMI 1. Kaitējuma novēršanas pakāpe (28) Pamatojoties uz pagaidu regulas 112. līdz 115. apsvērumā izskaidroto metodoloģiju, kaitējuma novēršanas līmenis aprēķināts, lai noteiktu galīgi piemērojamo pasākumu līmeni. (29) Viens ražotājs eksportētājs apstrīdēja peļņas normu 5 % apmērā, kuru izmantoja, lai noteiktu kaitējumu neradošu cenu Kopienas ražošanas nozarei, apgalvojot, ka tā esot pārāk augsta. Viņš arī apgalvoja, ka šis peļņas normas līmenis izsniegtajā dokumentā netika pietiekami izskaidrots. (30) Attiecībā uz pirmo prasību jāatceras, ka, ņemot vērā negatīvo ietekmi uz Kopienas ražošanas nozares rentabilitāti, ko izraisīja importa dempinga rezultātā radies cenu pazeminājums, kā norādīts pagaidu regulas 71. apsvērumā, kaitējumu neradošas cenas aprēķina pamatā bija peļņas līmenis, kādu Kopienas ražošanas nozare būtu varējusi praktiski sasniegt, ja nebūtu kaitējumu radošā dempinga. Kā paskaidrots pagaidu regulas 114. apsvērumā, 5 % peļņas normu uzskatīja par saprātīgu, tā kā šis peļņas līmenis atbilst faktiskajam peļņas līmenim, kādu Kopienas ražošanas nozare varēja sasniegt 1997. gadā Kopienas tirgū, ja tajā nebūtu importa dempinga. Protams, tajā laikā pasākumus piemēroja Ķīnai, Horvātijai un Taizemei, un tirgus daļa importam no attiecīgajām valstīm vēl bija relatīvi zema. Turklāt uzskatīja, ka šī peļņas norma ļautu Kopienas ražošanas nozarei izdarīt nepieciešamos ieguldījumus. Attiecībā uz otro prasību ir jāatzīmē, ka Komisija dokumentā pietiekami sīki izskaidroja, uz ko pamatojoties tā aprēķināja peļņas normas līmeni, kuru izmantoja kaitējumu neradošajai cenai, kā izskaidrots arī pagaidu regulas 114. apsvērumā. Tāpēc prasības jānoraida. (31) Turklāt tādu pašu peļņas līmeni izmantoja arī kaitējuma apmēra noteikšanai procesā, kas attiecās uz iepriekš minētajām valstīm, un nav iemesla uzskatīt, ka kopš tā laika ir notikušas ievērojamas apstākļu izmaiņas. (32) Tādēļ apstiprina 5 % peļņas normas no apgrozījuma izmantošanu kaitējumu neradošas cenas aprēķināšanai. (33) pamatojoties uz iepriekšminēto, apstiprina pagaidu regulas 112. līdz 115. apsvērumā aprakstīto metodoloģiju, pēc kuras nosaka kaitējuma novēršanas līmeni. (34) Kā minēts iepriekš saistībā ar cenu samazinājuma normām, vienam no ražotājiem eksportētājiem Slovākijā pārskatīja un grozīja kaitējuma apmērus. 2. Maksājumu veids un apjoms (35) Ņemot vērā iepriekš minēto un saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu, attiecībā uz Čehijas Republiku, Malaiziju, Dienvidkoreju un Slovākiju jāuzliek galīgais antidempinga maksājums. Šis maksājums jāuzliek konstatēto dempinga starpību līmenī, izņemot Dienvidkoreju, kur atklāja, ka kaitējuma apmērs ir zemāks nekā dempinga starpība. (36) Pamatojoties uz iepriekš minēto, galīgie maksājumi ir šādi. Valsts | Uzņēmums | Antidempinga maksājums (%) | Čehijas Republika | Visi uzņēmumi | 22,4 | Malaizija | Anggerik Laksana Sdn Bhd | 59,2 | Pārējie | 75,0 | Krievija | Visi uzņēmumi | 43,3 | Dienvidkoreja | Visi uzņēmumi | 44,0 | Slovākija | Visi uzņēmumi | 15,0 | 3. Pagaidu maksājumu iekasēšana (37) Ņemot vērā konstatēto dempinga starpību lielumu un Kopienas rūpniecības nozarei nodarītā kaitējuma apmēru, tiek uzskatīts par vajadzīgu galīgi iekasēt summas, kas nodrošinātas ar pagaidu regulas uzlikto pagaidu antidempinga maksājumu pēc galīgi uzliktās maksājuma likmes. Ja galīgie maksājumi ir lielāki par pagaidu maksājumiem, galīgi iekasē tikai tās summas, kas iemaksātas pagaidu maksājumu apmērā. (38) Jebkurš lūgums piemērot šīs atsevišķās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc vienības nosaukuma maiņas vai pēc jaunu ražošanas vai tirdzniecības vienību izveidošanas) būtu tūlīt jāadresē Komisijai [4], pievienojot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par izmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistīta ar ražošanu, pārdošanu vietējā tirgū un eksportu, kuras saistītas, piemēram, ar minēto nosaukuma maiņu vai minētajām izmaiņām ražošanas un tirdzniecības vienībās. Komisija vajadzības gadījumā pēc konsultēšanās ar padomdevēju komiteju, izdarīsattiecīgus grozījumus regulā, papildinot to uzņēmumu sarakstu, kas gūst labumu no atsevišķām maksājuma likmēm. 4. Saistības (39) Jāatceras, ka viens ražotājs eksportētājs Slovakijā ir piedāvājis saistības attiecībā uz cenu saskaņā ar pamatregulas 8. panta 1. punktu. Šīs saistības attiecībā uz cenu pagaidu regulā akceptēja. (40) Pēc pagaidu antidempinga pasākumu ieviešanas viens Čehijas Republikas ražotājs eksportētājs saskaņā ar pamatregulas 8. panta 1. punktu piedāvāja saistības attiecībā uz cenu. To darot, viņš piekrita pārdot attiecīgo ražojumu par cenu vai virs cenas, kas nepieļauj dempinga radītu kaitējumu. Uzņēmums arī regulāri iesniegs Komisijai sīku informāciju par eksportu uz Kopienu, kas nozīmē, ka Komisija var efektīvi uzraudzīt saistību izpildi. Turklāt šā ražotāja eksportētāja pārdošanas darbības struktūra ir tāda, ka Komisija saskaņoto saistību apiešanas risku uzskata par ierobežotu. (41) Lai Komisija arī turpmāk varētu efektīvi uzraudzīt to, kā uzņēmums pilda savas saistības, iesniedzot attiecīgajai muitas iestādei lūgumu par laišanu brīvā apgrozībā, no antidempinga maksājuma atbrīvo, ja iesniedz rēķinu, kurā ir vismaz pielikumā uzskaitītā informācija. Šī informācija ir vajadzīga arī tāpēc, lai muitas iestādes varētu pietiekami precīzi pārbaudīt kravu atbilstību tirdzniecības dokumentiem. Ja minēto rēķinu neiesniedz vai tā neatbilst muitā nonākušajam ražojumam, maksā attiecīgo antidempinga maksājuma likmi. (42) Ņemot to vērā, saistību piedāvājumu Komisija tāpēc uzskata par pieņemamu, un attiecīgais uzņēmums ir informēts par būtiskajiem faktiem, apsvērumiem un pienākumiem, uz ko balstās akceptēšana. (43) Jānorāda, ka minēto saistību neievērošanas vai atsaukšanas, vai iespējamas neievērošanas gadījumā var ieviest antidempinga maksājumu, ievērojot pamatregulas 8. panta 9. un 10. punktu. (44) Iepriekš minēto apņemšanos akceptē ar Komisijas Lēmumu 2002/675/EK [5], IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants 1. Ar šo piemēro galīgo antidempinga maksājumu cauruļu veidgabaliem (izņemot lietos piederumus, uzmavas un vītņotos piederumus) no dzelzs vai tērauda (izņemot nerūsošo tēraudu) ar vislielāko ārējo diametru, kas nepārsniedz 609,6 mm, sadurmetināšanai vai izmantošanai citiem mērķiem, ar KN kodiem ex73079311 (TARIC kodi 73079311*91 un 73079311*99), ex73079319 (TARIC kodi 73079319*91 un 73079319*99), ex73079930 (TARIC kodi 73079930*92 un 73079930*98) un ex73079990 (TARIC kodi 73079990*92 un 73079990*98) un ar izcelsmi Čehijas Republikā, Malaizijā, Krievijā, Dienvidkorejā un Slovākijā. 2. Antidempinga galīgā maksājuma likme, ko piemēro Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenai, tabulā norādīto ražotāju ražojumiem pirms muitas nodokļa nomaksas ir šāda. Valsts | Uzņēmums | Galīgais antidempinga maksājums (%) | TARIC papildu kods | Čehija | Mavet a.s., Trebic | 17,6 | A323 | Visi pārējie uzņēmumi | 22,4 | A999 | Malaizija | Anggerik Laksana Sdn Bhd, Selangor Darul Ehsan | 59,2 | A324 | Visi pārējie uzņēmumi | 75,0 | A999 | Krievija | Visi uzņēmumi | 43,3 | | Dienvidkoreja | Visi uzņēmumi | 44,0 | | Slovākija | Visi pārējie uzņēmumi | 15,0 | A999 | 3. Neatkarīgi no 1. punkta galīgais antidempinga maksājums neattiecas uz importu, kas laists brīvā apgrozībā saskaņā ar 2. pantu. 4. Ja nav noteikts citādi, tad piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem. 2. pants 1. Importu, ko viens no turpmāk uzskaitītajiem uzņēmumiem deklarē laišanai brīvā apgrozībā saskaņā ar vienu no turpmāk uzskaitītajiem TARIC papildu kodiem un ko ražojis un tieši eksportējis (t.i., nosūtījis kravu un rēķinu) Kopienas uzņēmumam, kurš darbojas kā importētājs, atbrīvo no antidempinga maksājumiem, ko uzliek ar 1. pantu, ar noteikumu, ka ražojumus importē atbilstīgi 2. punktam. Valsts | Uzņēmums | TARIC papildu kods | Čehijas Republika | Bovex s.r.o., Hercikova 4, 612 00 Brno | A387 | Slovākija | Bohus s.r.o., Nálepkova 310, 976 45 Hronec | A329 | 2. Šā panta 1. punktā minēto importu atbrīvo no antidempinga maksājuma, ja a) dalībvalstu muitas iestādēm iesniedz rēķinu, kurā ir vismaz pielikumā minētā informācija, noformējot deklarāciju par laišanu brīvā apgrozībā; un b) muitā deklarētās un uzrādītās preces precīzi atbilst aprakstam rēķinā. 3. pants Summas, kas nodrošinātas ar antidempinga pagaidu maksājumiem, ievērojot Regulu (EK) Nr. 358/2002, dažu dzelzs un tērauda cauruļu veidgabalu importam, uz ko ex73079311, ex73079319, ex73079930 un ex73079990, ar izcelsmi Čehijas Republikā, Malaizijā, Krievijā, Dienvidkorejā un Slovākijā, galīgi iekasē pēc galīgi uzliktās maksājuma likmes. Ja galīgie maksājumi ir lielāki par pagaidu maksājumiem, galīgi iekasē tikai tās summas, kas iemaksātas pagaidu maksājumu apmērā. 4. pants Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 2002. gada 19. augustā Padomes vārdā — priekšsēdētājs P. S. Møller [1] OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2238/2000 (OV L 257, 11.10.2000., 2. lpp.). [2] OV L 56, 27.2.2002., 4. lpp. [3] Eiropas Kopienas: antidempinga maksājumi par kokvilnas gultasveļas importu no Indijas WT/DS/AB/R, 1.3.2001. [4] European Commission, DG Trade, Directorate B, J-79 - 3/35, B-1049 Brussels. [5] OV L 228, 24.8.2002., 34. lpp. -------------------------------------------------- PIELIKUMS Uz rēķina, kas pievienots uzņēmuma pārdotajiem cauruļu veidgabaliem, uz kuriem attiecas saistības, norāda šādas ziņas. 1. Virsraksts "RĒĶINS PAR PRECĒM, UZ KURĀM ATTIECAS SAISTĪBAS". 2. Rēķina izdevēja uzņēmuma nosaukums, kas minēts 2. panta 1. punktā. 3. Rēķina numurs. 4. Rēķina izdošanas diena. 5. TARIC papildu kods, saskaņā ar kuru rēķinā minētās preces muitojamas uz Kopienas robežas. 6. Precīzs preču apraksts, tajā skaitā - ražojuma kods (PCN), - PCN atbilstošo preču apraksts (piemēram, "PCN 1…", "PCN 2…"), - uzņēmuma produkcijas koda numurs (ja ir), - KN kods, - daudzums (jānorāda tonnas un gabali). 7. Pārdošanas noteikumu apraksts, tajā skaitā - cena par tonnu un par gabalu, - piemērojamie maksāšanas noteikumi, - piemērojamie piegādes noteikumi, - kopējās atlaides un rabati. 8. Tā uzņēmuma nosaukums, kas darbojas kā importētājs un kam uzņēmums ir tieši izrakstījis rēķinu. 9. Uzņēmuma amatpersonas, kas izsniedza uzņēmuma rēķinu, vārds un šāda parakstīta deklarācija: "Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka šajā rēķinā norādīto preču pārdošanu tiešam importam uz Eiropas Kopienu veic saskaņā ar to saistību darbības jomu un noteikumiem, ko [uzņēmums] piedāvājis un Eiropas Komisija pieņēmusi saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 358/2002 un Lēmumu 2002/675/EK. Es apliecinu, ka informācija, kas sniegta rēķinā, ir pilnīga un pareiza." --------------------------------------------------