PIELIKUMS

Eiropas vienotā riska klasifikācijas shēma

ERCS sastāv no šādiem diviem posmiem:

1. POSMS. Divu mainīgo lielumu, proti, smaguma un varbūtības, noteikšana.

2. POSMS. Drošības riska rezultāta noteikšana ERCS matricā, pamatojoties uz abām noteiktajām mainīgo lielumu vērtībām.

1. POSMS. MAINĪGO LIELUMU VĒRTĪBU NOTEIKŠANA

1. Nelaimes gadījuma iespējamā iznākuma smagums

1.1. Identifikācija

Nelaimes gadījuma iespējamā iznākuma smagumu identificē, izmantojot šādus divus posmus:

a) nosaka visiespējamāko nelaimes gadījuma veidu, līdz kuram būtu varējis izvērsties novērtējamais atgadījums (tā sauktā galvenā riska joma);

b) nosaka iespējamo dzīvības zaudēšanas kategoriju, pamatojoties uz gaisa kuģa lielumu un tuvumu apdzīvotiem vai augsta riska apgabaliem.

Ir šādas galvenās riska jomas:

a) sadursme gaisā: sadursme starp gaisa kuģiem, abiem gaisa kuģiem atrodoties lidojumā, vai sadursme starp gaisa kuģi un citiem lidojošiem objektiem (izņemot putnus un savvaļas dzīvniekus);

b) gaisa kuģa anormāls stāvoklis gaisā: nevēlams gaisa kuģa stāvoklis, ko raksturo netīšas novirzes no parastiem ekspluatācijas parametriem, kas galu galā var izraisīt nekontrolētu ietriekšanos zemē;

c) sadursme uz skrejceļa: sadursme starp gaisa kuģi un citu objektu (citu gaisa kuģi, transportlīdzekļiem utt.) vai personu, kas notiek uz lidlauka vai citas iepriekšnoteiktas nosēšanās zonas skrejceļa. Tas neietver sadursmes ar putniem vai savvaļas dzīvniekiem;

d) novirzīšanās: atgadījums, kad gaisa kuģis atstāj lidlauka skrejceļu vai kustības zonu vai jebkuras citas iepriekšnoteiktas nosēšanās zonas nosēšanās virsmu, nepaceļoties gaisā. Tas ietver spēcīga trieciena vertikālas nosēšanās rotorplāniem vai vertikālas pacelšanās un nosēšanās gaisa kuģiem un gaisa baloniem vai dirižabļiem;

e) ugunsgrēks, dūmi un hermetizācija: atgadījums, kas ietver ugunsgrēka, dūmu, izgarojumu vai hermetizācijas situācijas, kas var kļūt nepiemērotas cilvēka dzīvībai. Tas ietver atgadījumus, kas saistīti ar ugunsgrēku, dūmiem vai izgarojumiem, ietekmē jebkuru gaisa kuģa daļu lidojumā vai uz zemes un nav radušies trieciena vai ļaunprātīgas rīcības rezultātā;

f) bojājumi uz zemes: gaisa kuģa bojājumi, ko izraisījusi gaisa kuģa ekspluatācija uz zemes jebkurā citā zonā uz zemes, izņemot skrejceļu vai iepriekšnoteiktu nosēšanās zonu, kā arī bojājumi tehniskās apkopes laikā;

g) sadursme ar šķērsli lidojuma laikā: sadursme starp lidojumā esošu gaisa kuģi un šķēršļiem, kuri balstās uz zemes virsmas, Šādi šķēršļi ietver augstas ēkas, kokus, elektroapgādes līnijas, sakaru līnijas un antenas, kā arī atsaitē piestiprinātus objektus;

h) sadursme ar zemi: atgadījums, kad lidojumā esošs gaisa kuģis saduras ar zemi, bet nav pazīmju, ka lidojuma apkalpe nebūtu spējusi gaisa kuģi vadīt. Tas ietver gadījumus, kad lidojuma apkalpi ietekmē vizuālas ilūzijas vai pasliktināti redzamības apstākļi;

i) citi miesas bojājumi: tāds atgadījums, kurā nodarīti nāvējoši vai nenāvējoši miesas bojājumi, bet kuru nevar attiecināt ne uz vienu citu galveno riska jomu;

j) drošība: nelikumīga iejaukšanās civilajā aviācijā. Tas ietver visus incidentus un pārkāpumus, kas saistīti ar novērošanu un aizsardzību, piekļuves kontroli, skrīningu, drošības pārbaužu īstenošanu, un jebkādas citas darbības, kuru mērķis ir izraisīt gaisa kuģu un īpašuma ļaunprātīgu vai tīšu iznīcināšanu, apdraudot civilo aviāciju un tās iekārtas vai izraisot nelikumīgu iejaukšanos civilajā aviācijā un tās iekārtās. Tas ietver gan fiziskās drošības, gan kiberdrošības notikumus.

Iespējamo dzīvības zaudēšanu iedala šādās kategorijās:

a) vairāk nekā 100 iespējamie bojāgājušie, ja novērtējamais atgadījums ietver vismaz kādu no turpmāk minētā: — viens liels sertificēts gaisa kuģis, kurā ir vairāk nekā 100 potenciālo pasažieru; — līdzvērtīga izmēra gaisa kuģis kravām, — viens jebkura tipa gaisa kuģis blīvi apdzīvotā apgabalā vai augsta riska apgabalā, vai abos, — jebkura situācija saistībā ar jebkura tipa gaisa kuģi, ja ir iespējami vairāk nekā 100 bojāgājušie;

b) 20 līdz 100 iespējamie bojāgājušie, ja novērtējamais atgadījums ietver vismaz kādu no turpmāk minētā: — viens vidējs sertificēts gaisa kuģis, kurā ir 20 līdz 100 potenciālo pasažieru, vai līdzvērtīga izmēra kravas gaisa kuģis, — jebkura situācija, kurā ir iespējami 20 līdz 100 bojāgājušie;

c) 2 līdz 19 iespējamie bojāgājušie, ja novērtējamais atgadījums ietver vismaz kādu no turpmāk minētā: — viens mazs sertificēts gaisa kuģis, kurā ir līdz 19 potenciālo pasažieru, — līdzvērtīga izmēra kravas gaisa kuģis, — jebkura situācija, kurā ir iespējami 2 līdz 19 bojāgājušie;

d) 1 iespējamais bojāgājušais, ja novērtējamais atgadījums ietver vismaz kādu no turpmāk minētā: — viens nesertificēts gaisa kuģis, t. i., gaisa kuģis, uz kuru neattiecas Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūras sertifikācijas prasības, — jebkura situācija, kurā var būt viens bojāgājušais;

e) 0 iespējamo bojāgājušo – ja novērtējamais atgadījums ir saistīts tikai ar miesas bojājumiem, neatkarīgi no tā, cik no tiem ir viegli vai smagi, bet bojāgājušo nav.

1.2. Noteikšana

Nelaimes gadījuma smagumu izsaka ar vienu no šādiem smaguma apzīmējumiem:

— “A” – nelaimes gadījuma iespējamības nav,

— “E” – nelaimes gadījums, kas ietver vieglus un smagus miesas bojājumus (kas nav neatgriezeniski) vai nelielus gaisa kuģa bojājumus,

— “I” – nelaimes gadījums ar vienu bojāgājušo, neatgriezenisku miesas bojājumu vai būtiskiem bojājumiem,

— “M” – smags nelaimes gadījums ar ierobežotu bojāgājušo skaitu, neatgriezeniskiem miesas bojājumiem vai gaisa kuģa iznīcināšanu,

— “S” – ievērojams nelaimes gadījums ar iespējamiem bojāgājušajiem un ievainotajiem,

— “X” – ārkārtējs katastrofāls nelaimes gadījums, kurā var būt ievērojams bojāgājušo skaits.

Smaguma apzīmējumu aprēķina, kombinējot galveno riska jomu un iespējamo dzīvības zaudēšanu, kā norādīts šajā tabulā.

GALVENĀ RISKA JOMA KATEGORIJA SMAGUMA APZĪMĒJUMS Sadursme gaisā Vairāk nekā 100 iespējamie bojāgājušie X 20 līdz 100 iespējamie bojāgājušie S 2 līdz 19 iespējamie bojāgājušie M 1 iespējamais bojāgājušais I Gaisa kuģa anormāls stāvoklis gaisā: Vairāk nekā 100 iespējamie bojāgājušie X 20 līdz 100 iespējamie bojāgājušie S 2 līdz 19 iespējamie bojāgājušie M 1 iespējamais bojāgājušais I Sadursme uz skrejceļa Vairāk nekā 100 iespējamie bojāgājušie X 20 līdz 100 iespējamie bojāgājušie S 2 līdz 19 iespējamie bojāgājušie M 1 iespējamais bojāgājušais I 0 iespējamo bojāgājušo E Novirzīšanās 20 līdz 100 iespējamie bojāgājušie S 2 līdz 19 iespējamie bojāgājušie M 1 iespējamais bojāgājušais I 0 iespējamo bojāgājušo E Ugunsgrēks, dūmi un hermetizācija Vairāk nekā 100 iespējamie bojāgājušie X 20 līdz 100 iespējamie bojāgājušie S 2 līdz 19 iespējamie bojāgājušie M 1 iespējamais bojāgājušais I Bojājumi uz zemes 2 līdz 19 iespējamie bojāgājušie M 1 iespējamais bojāgājušais I 0 iespējamo bojāgājušo E Sadursme ar šķērsli lidojuma laikā Vairāk nekā 100 iespējamie bojāgājušie X 20 līdz 100 iespējamie bojāgājušie S 2 līdz 19 iespējamie bojāgājušie M 1 iespējamais bojāgājušais I Sadursme ar zemi Vairāk nekā 100 iespējamie bojāgājušie X 20 līdz 100 iespējamie bojāgājušie S 2 līdz 19 iespējamie bojāgājušie M 1 iespējamais bojāgājušais I Citi miesas bojājumi 20 līdz 100 iespējamie bojāgājušie S 2 līdz 19 iespējamie bojāgājušie M 1 iespējamais bojāgājušais I 0 iespējamo bojāgājušo E Drošība Vairāk nekā 100 iespējamie bojāgājušie X 20 līdz 100 iespējamie bojāgājušie S 2 līdz 19 iespējamie bojāgājušie M 1 iespējamais bojāgājušais I 0 iespējamo bojāgājušo E

2. Nelaimes gadījuma iespējamā iznākuma varbūtība

Nelaimes gadījuma visnelabvēlīgākā iespējamā iznākuma varbūtību nosaka, izmantojot ERCS barjermodeli, kas definēts 2.1. iedaļā.

2.1. ERCS barjermodelis

ERCS barjermodeļa mērķis ir novērtēt 2.1.1. iedaļas tabulā noteiktās drošības sistēmas to barjeru efektivitāti (t. i., skaitu un stiprību), kuras ir saglabājušās starp konkrēto atgadījumu un nelaimes gadījuma visnelabvēlīgāko iespējamo iznākumu. Ar ERCS barjermodeli nosaka, cik tuvs novērtējamais atgadījums ir bijis iespējamajam nelaimes gadījumam.

2.1.1. Barjeras

ERCS barjermodeli veido 8 barjeras, kas sakārtotas loģiskā secībā un svērtas saskaņā ar šādu tabulu.

Barjeras Nr. Barjera Barjeras svērums 1 “Gaisa kuģa, aprīkojuma un infrastruktūras dizains” ietver apkopi un koriģēšanu, ekspluatācijas atbalstu, tādu ar tehniskiem faktoriem saistītu problēmu novēršanu, kas varētu izraisīt nelaimes gadījumu. 5 2 “Taktiskā plānošana” ietver organizatorisku un individuālu plānošanu pirms lidojuma vai citas operatīvas darbības, kas palīdz mazināt nelaimes gadījumu iemeslus un veicinošus faktorus. 2 3 “Noteikumi, procedūras, procesi” ietver efektīvus, saprotamus un pieejamus noteikumus, procedūras un procesus, kas tiek ievēroti (izņemot tādu procedūru izmantošanu, kuras izmanto atgūšanās barjerām). 3 4 “Situācijas apzināšanās un rīcība” ietver cilvēka modrību attiecībā uz darbības apdraudējumiem, kas nodrošina darbības apdraudējumu identificēšanu un efektīvu rīcību nelaimes gadījuma novēršanai. 2 5 “Brīdinājuma sistēmu darbība un rīcība”, kas varētu novērst nelaimes gadījumu, atbilst mērķim, funkcionē, ir darba kārtībā un tiek ievērota. 3 6 “Novēlota atgūšanās no iespējamas nelaimes gadījuma situācijas”. 1 7 “Aizsardzības pasākumi”, ja notikums ir atgadījies, mazina iznākuma līmeni vai novērš atgadījuma eskalāciju, izmantojot nemateriālas barjeras vai piesardzību. 1 8 “Zemas enerģijas atgadījums” saņem tādu pašu novērtējumu kā “aizsardzības pasākumi”, bet tikai attiecībā uz zemas enerģijas galvenajām riska jomām (bojājumi uz zemes, novirzīšanās, miesas bojājumi). “Neattiecas” – visām pārējām galvenajām riska jomām. 1

2.1.2. Barjeru efektivitāte

Katras barjeras efektivitāti klasificē šādi:

— “apturēts”, ja barjera ir novērsusi nelaimes gadījumu,

— “saglabāšanās zināma”: ja zināms, ka barjera starp novērtējamo atgadījumu un nelaimes gadījuma iespējamo iznākumu ir saglabājusies,

— “pieņēmums par saglabāšanos”: ja tiek pieņemts, ka barjera starp novērtējamo atgadījumu un nelaimes gadījuma iespējamo iznākumu ir saglabājusies,

— “atteice zināma”: ja zināms, ka barjera nav izturējusi,

— “pieņēmums par atteici”: ja tiek pieņemts, ka barjera nav izturējusi, pat ja informācija, lai to noteiktu, ir nepietiekama vai nav pieejama,

— “neattiecas”: ja barjera uz novērtējamo atgadījumu neattiecas.

2.1.3. Barjeras novērtējums

Barjeras novērtē divos posmos.

1. posms. Nosaka, kura 2.1.1. iedaļas tabulā definētā barjera (1–8) ir apturējusi atgadījuma izvēršanos nelaimes gadījuma iespējamajā iznākumā (saukta par “apturošo barjeru”).

2. posms. Saskaņā ar 2.1.2. iedaļu nosaka atlikušo barjeru efektivitāti. Atlikušās barjeras ir barjeras, kas uzskaitītas 2.1.1. iedaļas tabulā un atrodas starp apturošo barjeru un nelaimes gadījuma iespējamo iznākumu. Tās 2.1.1. iedaļas tabulā uzskaitītās barjeras, kas atrodas pirms apturošās barjeras, neuzskata par tādām, kas palīdzējušas novērst nelaimes gadījuma iznākumu, un līdz ar to šīs barjeras neuzskata par “apturēts” vai “saglabāšanās” tipa barjerām.

2.2. Aprēķins

Nelaimes gadījuma iespējamā iznākuma varbūtība ir skaitliskā vērtība, ko iegūst šādos posmos.

1. posms. Visu to novērtēto barjeru 2.1.1. iedaļas tabulā norādīto svērumu (no 1 līdz 5) summa, kuru vērtējums ir “apturēts”, “saglabāšanās zināma” vai “pieņēmums par saglabāšanos”. “Atteices” un “neattiecas” vērtējuma barjeras netiek ņemtas vērā galīgajā vērtējumā, jo šīs barjeras nebūtu varējušas novērst nelaimes gadījumu. Iegūtā barjeru svērumu summa ir skaitliska vērtība no 0 līdz 18.

2. posms. Barjeru svērumu summa atbilst barjeras vērtējumam no 0 līdz 9, kā norādīts turpmākajā tabulā, aptverot pilnu diapazonu starp stiprām un vājām atlikušajām barjerām.

Barjeru svērumu summa Atbilstošais barjeras vērtējums 0 Barjeras nav atlikušas. Nelaimes gadījuma visnelabvēlīgākais iespējamais iznākums. 0 1–2 1 3–4 2 5–6 3 7–8 4 9–10 5 11–12 6 13–14 7 15–16 8 17–18 9

2. POSMS. DROŠĪBAS RISKA REZULTĀTA NOTEIKŠANA ERCS MATRICĀ

Drošības riska rezultāts ir divzīmju vērtība, kur pirmā zīme atbilst alfabētiskajai vērtībai, kas iegūta, aprēķinot atgadījuma smagumu (smaguma apzīmējums no A līdz X), un otrā zīme ir skaitliskā vērtība, kas iegūta, aprēķinot atbilstošo atgadījuma vērtējumu (no 0 līdz 9).

Drošības riska rezultātu ievieto ERCS matricā.

Katram drošības riska rezultātam ir arī ekvivalents skaitlisks rezultāts apkopošanas un analīzes vajadzībām, kas ir izskaidrots turpmāk iedaļā Ekvivalents skaitlisks rezultāts.

ERCS matrica atspoguļo drošības riska rezultātu un atgadījuma saistītās skaitliskās vērtības šādā veidā.

Papildus drošības riska rezultātam un lai atvieglotu ieteicamās veicamās rīcības steidzamības noteikšanu saistībā ar atgadījumu, ERCS matricā varētu izmantot šādas trīs krāsas:

Krāsa ERCS rezultāts Nozīme SARKANA X0, X1, X2, S0, S1, S2, M0, M1, I0 Augsts risks. Atgadījumi ar augstāko risku. DZELTENA X3, X4, S3, S4, M2, M3, I1, I2, E0, E1 Paaugstināts risks. Atgadījumi ar vidēju risku. ZAĻA X5 līdz X9, S5 līdz S9, M4 līdz M9, I3 līdz I9, E2 līdz E9. Zema riska atgadījumi

Matricas zaļajā apgabalā ir zemāka riska vērtības. Tās nodrošina datus padziļinātai analīzei par atgadījumiem drošības jomā, kuri vai nu atsevišķi, vai kopā ar citiem notikumiem varētu palielināt šādu atgadījumu riska vērtības.

Ekvivalents skaitlisks rezultāts

Lai atvieglotu vairāku atgadījumu ar ERCS rezultātiem apkopošanu un skaitlisko analīzi, katram ERCS rezultātam piešķir atbilstošu riska lieluma skaitlisko vērtību:

ERCS rezultāts X9 X8 X7 X6 X5 X4 X3 X2 X1 X0 Atbilstošā skaitliskā vērtība 0,001 0,01 0,1 1 10 100 1000 10000 100000 1000000 ERCS rezultāts S9 S8 S7 S6 S5 S4 S3 S2 S1 S0 Atbilstošā skaitliskā vērtība 0,0005 0,005 0,05 0,5 5 50 500 5000 50000 500000 ERCS rezultāts M9 M8 M7 M6 M5 M4 M3 M2 M1 M0 Atbilstošā skaitliskā vērtība 0,0001 0,001 0,01 0,1 1 10 100 1000 10000 100000 ERCS rezultāts I9 I8 I7 I6 I5 I4 I3 I2 I1 I0 Atbilstošā skaitliskā vērtība 0,00001 0,0001 0,001 0,01 0,1 1 10 100 1000 10000 ERCS rezultāts E9 E8 E7 E6 E5 E4 E3 E2 E1 E0 Atbilstošā skaitliskā vērtība 0,000001 0,00001 0,0001 0,001 0,01 0,1 1 10 100 1000

Gan matricas 10. slejā, gan A rindā atbilstošā skaitliskā vērtība ir 0.