Official Journal L 046 , 18/02/2000 P. 0001 - 0010



Padomes Regula (EK) Nr. 360/2000 (2000. gada 14. februāris), ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu par tāda dedzinātā (aglomerētā) magnēzija importu, kura izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 384/96 (1995. gada 22. decembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[1], un jo īpaši tās 9. pantu un 11. panta 2. punktu, ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju, tā kā ir šādi apsvērumi: A. PROCEDŪRA 1. Spēkā esošie pasākumi. (1) 1993. gada decembrī ar Padomes Regulu (EK) Nr. 3386/93[2] mainīga maksājuma veidā, kas saistīts ar minimālo importa cenu ECU 120 par tonnu, tāda dedzinātā (aglomerētā) magnēzija importu, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā (šeit turpmāk - "ĶTR"), uzlika galīgus antidempinga pasākumus. Izmeklēšanas periods aptvēra laika posmu no 1990. gada 1. jūlija līdz 1991. gada 30. jūnijam. 2. Atkārtotas izvērtēšanas pieprasījums. (2) Pēc tam, kad publicēja paziņojumu par Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes dedzinātā (aglomerētā) magnēzija importu noteikto antidempinga pasākumu gaidāmo termiņu, Komisija 1998. gada jūnijā saņēma pieprasījumu vēlreiz izvērtēt šos pasākumus saskaņā ar 11. panta 2. punktu Regulā (EK) Nr. 384/96[3] (šeit turpmāk - "Pamatregula"). (3) Prasību iesniedza Eurometaux, darbojoties Kopienas ražotāju vārdā (šeit turpmāk - "ražotāji pieprasītāji"), kuru attiecīgā izstrādājuma kopējais saražotais daudzums veido 62 % no Kopienas dedzinātā (aglomerētā) magnēzija produkcijas. (4) Prasībā bija izteikts viedoklis, ka pasākumu izbeigšana var radīt dempinga atkārtošanos, nodarot kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. Pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju, konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi, lai veiktu atkārtotu izvērtēšanu, Komisija saskaņā ar Pamatregulas 11. panta 2. punktu sāka izmeklēšanu[4]. 3. Izmeklēšana. (5) Komisija oficiāli informēja Kopienas ražotājus pieprasītājus, Ķīnas Tautas Republikas eksportētājus un ražotājus eksportētājus (šeit turpmāk - "Ķīnas eksportētāji"), importētājus, kā arī to attiecīgās pārstāvošās apvienības un eksportētājvalsts valdības pārstāvjus par atkārtotas izvērtēšanas uzsākšanu. Tā nosūtīja aptaujas visām šīm personām un personām, kas pieteicās termiņā, kurš bija norādīts paziņojumā par izmeklēšanas uzsākšanu. Papildus paziņoja par atkārtotas izvērtēšanas uzsākšanu un nosūtīja aptaujas trim zināmiem ražotājiem Turcijā, kas bija izvēlēta kā analoga valsts. Komisija tieši iesaistītajām pusēm arī deva iespēju izteikt savu viedokli rakstiski un pieprasīt noklausīšanos. (6) Visi Kopienas ražotāji pieprasītāji atbildēja uz aptaujas jautājumiem. Ne Ķīnas eksportētāji un ražotāji eksportētāji, ne arī importētāji atbildes nesniedza. Tomēr viens importētājs rakstiski izteica savu viedokli, un vēl viens sniedza daļēju informāciju. Divi lietotāji atbildēja uz aptauju, un vēl viens sniedza daļēju informāciju. (7) Komisija meklēja un pārbaudīja visas ziņas, ko tā uzskatīja par vajadzīgām, lai noteiktu dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Kopienas intereses šajā sakarā. Apmeklējumus pārbaudes nolūkā veica šādu sabiedrību telpās: a) Kopienas ražotāji pieprasītāji: - Grecian Magnesite SA, Atēnas, Grieķija, - Magnesitas Navarras, Pamplona, Spānija; b) ražotājs analogajā valstī: - Kümas AS, Kütahya, Turcija; c) lietotāji Kopienā: - Sambre et Dyle, Beļģija, - Bet-Ker Oy, Somija. (8) Izmeklēšana attiecībā uz dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību aptvēra laika posmu no 1998. gada 1. janvāra līdz 1998. gada 31. decembrim (šeit turpmāk - "IL"). Kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās pārbaude aptvēra laika posmu no 1994. gada 1. janvāra līdz IL beigām (šeit turpmāk - "KIP"). B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGI RAŽOJUMI 1.Attiecīgais ražojums. (9) Attiecīgais ražojums ir dabīgs dedzinātais magnēzijs (DEM), kas ir pārstrādāts no magnezīta, kurš dabā sastopams kā magnija karbonāts. Lai ražotu dedzināto magnēziju, magnija karbonāts ir jāizrok, jādrupina, jāšķiro un tad jādedzina krāsnī 1 500 līdz 2 000 °C temperatūrā. Rezultātā iegūst dedzinātu magnēziju ar MgO (magnija oksīds) saturu no 80 līdz 98 %. Galvenais piemaisījums dedzinātā magnēzijā ir SiO2, Fe2O3, Al2O3, CaO un B2O3 (silīcija oksīds, dzelzs oksīds, alumīnija oksīds, kalcija oksīds un bora oksīds). Dedzināto magnēziju, galvenokārt, izmanto ugunsizturīgo materiālu rūpniecības nozarē, veidotu un neveidotu ugunsizturīgu materiālu izgatavošanā. Nav būtisku atšķirību attiecīgā ražojuma ķīmiskajās un fiziskajās pamatīpašībās, savstarpējā aizvietojamībā un izmantošanā. Tāpēc tāpat kā iepriekšējā izmeklēšanā šajā izmeklēšanā būtu jāuzskata, ka visas dedzinātā magnēzija kategorijas ir viens ražojums. 2. Līdzīgi ražojumi. (10) Attiecīgā ražojuma lietotājs ir apgalvojis, ka dedzinātais magnēzijs no ĶTR nav līdzīgs ražojums salīdzinājumā ar dedzināto magnēziju, ko ražo un pārdod Kopienā. Šis lietotājs sniedza pierādījumus par atšķirībām atsevišķās īpašībās, piemēram, kvalitātē. Šajā sakarā izmeklēšanā atklāja, ka magnezīts ir izrakts un pārstrādāts dedzinātā magnēzijā līdzīgos veidos; turklāt šo dedzināto magnēziju izmanto tādu pašu ugunsizturīgu materiālu izgatavošanā. Lai gan ieguves metodes, iegulas MgO saturs un ražošanas process var atšķirties, šīm atšķirībām nav būtiskas ietekmes uz galaproduktu, un tās nav tādas, kas varētu apstiprināt apgalvojumu, ka dedzinātais magnēzijs, kura izcelsme ir ĶTR, un Kopienā ražotais dedzinātais magnēzijs ir atšķirīgi ķīmisko un fizisko īpašību ziņā. To apstiprina fakts, ka gan Kopienas ražotājiem, gan Ķīnas eksportētājiem ir kopīgi klienti. (11) Tāpēc dedzināto magnēziju, ko ieved Kopienā no ĶTR, dedzināto magnēziju, ko Kopienā ražo un pārdod Kopienas ražošanas nozare, kura iesniegusi sūdzību, un dedzināto magnēziju, ko ražo un pārdod vietējā tirgū Turcijā, uzskata par līdzīgiem ražojumiem Pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. C. DEMPINGA TURPINĀŠANĀS IESPĒJAMĪBA 1. Iepriekšējas piezīmes. (12) Saskaņā ar Pamatregulas 11. panta 2. punktu šāda veida atkārtotas izvērtēšanas nozīme attiecībā uz dempinga aspektiem ir noteikt, vai pasākumu pārtraukšana radītu dempinga turpināšanos vai atkārtošanos. 2. Analoga valsts. (13) Nosakot normālo vērtību, ņēma vērā faktu, ka šajā izmeklēšanā normālā vērtība ievedumiem no ĶTR bija jāpamato ar datiem no tirgus ekonomikas ārpuskopienas valsts. Šajā sakarā Turcija paziņojumā par šīs atkārtotās izvērtēšanas uzsākšanu bija paredzēta kā piemērota tirgus ekonomikas ārpuskopienas valsts. Nesaistīts importētājs ziņoja, ka Turcija ir nepiemērota, jo pieeja izejmateriāliem Turcijā ir grūtāka nekā ĶTR: magnezīta raktuvēm Turcijā nav tādas pašas dabīgas priekšrocības kā ĶTR, tāpēc šādos apstākļos ieguves un pārstrādes izmaksas bija augstākas nekā Ķīnas raktuvēs. Turklāt tas pats importētājs apgalvoja, ka Turcijas vietējais tirgus ir pārāk mazs, lai būtu reprezentatīvs attiecībā pret Ķīnas tirgu. Tomēr šis importētājs neieteica nevienu alternatīvu tirgus ekonomikas ārpuskopienas valsti. (14) Komisija pārbaudīja, vai Turcija, kuru jau izmantoja kā tirgus ekonomikas ārpuskopienas valsti iepriekšējās izmeklēšanās, joprojām ir pamatoti izvēlēta. Jo īpaši atklāja, ka vismaz trīs Turcijas uzņēmumi Turcijā ražo un pārdod dedzināto magnēziju nozīmīgā daudzumā, konkurējot savā starpā un ar eksportētājiem no citām valstīm. Jautājumu par pieeju izejmateriāliem, kas ĶTR ir vieglāka nekā Turcijā, risināja sākotnējā izmeklēšanā, un nebija iesniegti nekādi jauni pierādījumi, lai mainītu slēdzienu par to, ka Turcija ir piemērota tirgus ekonomikas ārpuskopienas valsts. Ciktāl bija konstatēta šādu grūtību esamība, to varēja ņemt vērā, izdarot vajadzīgos pielāgojumus saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 10. punktu (skat. 19. apsvērumu). Ņemot vērā iepriekš minēto, pieprasījumu par sadarbību nosūtīja trim zināmajiem Turcijas ražotājiem, no kuriem viens piekrita sadarboties. 3. Normālā vērtība. (15) Lai noteiktu normālo vērtību, attiecībā uz vienīgo Turcijas ražotāju, kas sadarbojās, noteica, vai attiecīgā ražojuma vietējās pārdošanas kopējais apjoms ir reprezentatīvs saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 2. punktu, t.i., vai šī pārdošana pārstāv vairāk par 5 % no ĶTR uz Kopienu izvestā attiecīgā ražojuma pārdošanas apjoma. Konstatēja, ka pārdošanas apjoms vietējā tirgū ir reprezentatīvs. Tad noteica, vai pietiekami liela attiecīgā ražojuma apjoma pārdošana vietējā tirgū ir veikta parastajā tirdzniecības gaitā saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 4. punktu. Tā kā rentablu darījumu apjoms bija mazāks par 80 %, taču ne mazāks par 10 % no pārdošanas apjoma, normālo vērtību noteica, pamatojoties uz vidējo svērto cenu, kas faktiski samaksāta, rentabli pārdodot attiecīgo ražojumu. 4. Eksporta cena. (16) Ņemot vērā sadarbības trūkumu no Ķīnas eksportētājiem, eksporta cena bija jāpamato ar faktiem, kas bija pieejami saskaņā ar Pamatregulas 18. pantu. Eksporta cenas noteikšanai kā piemērotu pamatu izvēlējās Eurostat datus. Eurostat vidējās cenas līmeņus apstiprināja ar norādi uz informāciju, kas iegūta no importētāja, kurš sadarbojās. 5. Salīdzinājums. (17) Vidējo svērto normālo vērtību salīdzināja ar dedzinātā magnēzija vidējo svērto eksporta cenu saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 11. punktu, abām esot FOB ražotājvalsts ostas līmenī. (18) Lai nodrošinātu pienācīgu salīdzinājumu starp normālo vērtību un eksporta cenu, ņēma vērā atšķirības faktoros, kas ietekmē cenu salīdzināmību saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 10. punktu. Šajā sakarā izdarīja korekcijas sauszemes un jūras pārvadājumu fraktā, apdrošināšanā, pārkraušanas izmaksās, iekraušanas un papildu izmaksās un kredīta izmaksās. (19) Iepriekšējās izmeklēšanās pieņēma, ka ĶTR ir vieglāka pieeja izejmateriāliem nekā Turcijā. Lai ņemtu vērā atšķirības ieguves likmēs starp šīm divām valstīm, ir piešķirta atvieglojuma summa, jo nav nekādas informācijas, kas rādītu izmaiņas šajā sakarā. Bija pieņemts lēmums piemērot šīs pašas korekcijas normālajai vērtībai tāpat kā iepriekšējā izmeklēšanā, t.i., normālās vērtības samazinājums, kas atbilst 20 % no ieguves izmaksām, kuras bija Turcijas ražotājam, kas sadarbojās. (20) Turklāt, tā kā iepriekšējās izmeklēšanās uzskatīja, ka ĶTR izejmateriālu tīrība ir augstāka nekā Turcijas izejmateriāliem, veica korekcijas, lai ņemtu vērā šo atšķirību. 6. Dempinga starpība. (21) Salīdzinot normālo vērtību un eksporta cenu, ir redzams, ka pastāv dempings, kur dempinga starpība ir vienāda ar apjomu, par kādu noteiktā normālā vērtība pārsniedz cenu eksportam uz Kopienu. Konstatētā dempinga starpība kā procentuāls daudzums no CIF Kopienas robežpiegādes importa cenas bija ļoti būtiska, apmēram 50 %. (22) Tā kā IL dempings ir bijis ievērojamā līmenī, uzskata, ka, ja pasākumus atcels, tad, visticamāk, dempings turpināsies vismaz tādā pašā apjomā. D. DEMPINGA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA (23) Ņemot vērā lielo importa apjomu ar ļoti augstu dempinga līmeni, neuzskata par nepieciešamu pārbaudīt, vai dempings atkārtotos, ja pasākumus atceltu. E. KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA (24) IL Kopienā bija četri dedzinātā magnēzija ražotāji. Izmeklēšanā konstatēja, ka abi Kopienas ražotāji pieprasītāji pārstāvēja 62 % Kopienas dedzinātā magnēzija ražošanas, un tāpēc tos uzskata par Kopienas ražošanas nozari Pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē. (25) Jānorāda, ka divi no četriem Kopienas ražotājiem, kas pārstāvēja Kopienas ražošanas nozari iepriekšējā izmeklēšanā, pārtrauca savu darbību 1991. gadā, t.i., iepriekšējās izmeklēšanas laikā. Šie divi ražotāji bija Magnomin SA, Salonikos, Grieķijā un Financial Mining, Industrial ... Shipping Corporation (Fimisco) Atēnās, Grieķijā. Fimisco likvidēja 1992. gadā, un tā aktīvus 1996. gadā pārdeva ugunsizturīgo materiālu ražotājam Viomagn Grieķijā. Lai gan Viomagn nav pieprasītājs šajā izmeklēšanā, uzņēmums to atbalsta. Savukārt Magnomin pilnībā pārtrauca darbību, kad 1997. gadā tā ieguves licencei izbeidzās derīguma termiņš. (26) Attiecībā uz ražotāju, kas nesadarbojās (bet arī neiebilda pret izmeklēšanu) Veitsch-Radex Austrijā, izmeklēšanā ir atklāts, ka tas ir pilnībā pakārtots integrēts ražotājs, kas izmanto savu dedzinātā magnēzija produkciju tikai iekšējam patēriņam. F. KOPIENAS TIRGUS STĀVOKĻA ANALĪZE 1.Patēriņš Kopienas tirgū. (27) Kopienas acīmredzamo dedzinātā magnēzija patēriņu noteica, ņemot vērā: - Kopienas ražotāju pārdošanas apjomu Kopienā, - dedzinātā magnēzija ievedumus Kopienā no ĶTR, - dedzinātā magnēzija ievedumus Kopienā no citām ārpuskopienas valstīm. (28) Pamatojoties uz to, patēriņš KIP laikā samazinājās par 2 % no 497 000 tonnām 1994. gadā līdz apmēram 486 000 tonnām IL. Jo īpaši pēc kāpuma 1995. gadā (+ 20 % salīdzinājumā ar 1994. gadu) pieprasījums nepārtraukti samazinājās, sasniedzot zemāko līmeni 1997. gadā. Tirgus situācija ievērojami uzlabojās IL, kad patēriņš palielinājās par 13 %, salīdzinot ar 1997. gadu. 2. Ievedumi no attiecīgās valsts. a) Attiecīgo ievedumu apjoms un tirgus daļa KIP laikā. (29) Tāda dedzinātā magnēzija importa apjoms KIP laikā, kura izcelsme ir ĶTR, nesekoja patēriņa tendencēm. Laika posmā no 1994. gada līdz IL Ķīnas imports palielinājās par aptuveni 10 % no apmēram 238 000 tonnām līdz apmēram 261 000 tonnām, kamēr Kopienas patēriņš samazinājās par 2 %. Turklāt laika posmā no 1997. gada līdz IL attiecīgais imports palielinājās par 30 %, kamēr patēriņš palielinājās tikai par 13 %. Jāņem vērā, ka apjoms, kas ievests IL (260 967 tonnas), ir ievērojami lielāks par attiecīgo importa līmeni IL, kāds atklāts iepriekšējā izmeklēšanā (176 000 tonnas). (30) Tādu ievedumu tirgus daļa, kuru izcelsme ir ĶTR, palielinājās no 48 % 1994. gadā līdz 54 % IL. Jānorāda, ka IL iepriekšējā izmeklēšanā Ķīnas tirgus daļa atbilda indeksam 85 salīdzinājumā ar indeksu 100 1994. gadā. b) Attiecīgo ražojumu ievedumu cenu attīstība un cenu režīms. i) Attiecīgo ievedumu cenu attīstība. (31) Ņemot vērā sadarbības trūkumu no Ķīnas eksportētājiem, cenu attīstību ievedumiem no ĶTR KIP laikā noteica saskaņā ar Eurostat datiem, pamatojoties uz vidējām CIF importa cenām. Šīs cenas KIP laikā palielinājās par apmēram 10 %. Jo īpaši laika posmā no 1994. gada līdz 1995. gadam, t.i., uzreiz pēc galīgo antidempinga pasākumu piemērošanas, tāda dedzinātā magnēzija cenas, kura izcelsme ir ĶTR, Kopienā palielinājās par apmēram 16 %. Tomēr kopš 1996. gada šīs cenas pakāpeniski, bet nepārtraukti ar katru gadu samazinās. Cenas KIP laikā vienmēr ir bijušas augstākas par minimālo cenu. Jānorāda, ka vidējā CIF importa cena iepriekšējās izmeklēšanas laikā bija apmēram ECU 90 par tonnu. (32) Cenu attīstība ievedumiem, kuru izcelsme ir ĶTR, ir jāapskata, ņemot vērā divus nozīmīgus faktus, kas atklāti izmeklēšanā. Pirmkārt, Eurostat dati, šķiet, nav pilnīgi precīzi. Patiešām, importa cenas, kas, pamatojoties uz faktiskiem darījumiem, pārbaudītas izmeklēšanas laikā, vienmēr ir bijušas zemākas par Eurostat skaitļiem. Tomēr, ņemot vērā, ka tādējādi pārbaudītos ievedumus nevar uzskatīt par reprezentatīviem attiecībā uz apjomu un vērtību, lai noteiktu Ķīnas ievedumu cenu tendences, ir izmantoti Eurostat dati. (33) Otrkārt, Ķīnas eksportētāju uz Kopienu eksportēto ražojumu sortiments salīdzinājumā ar iepriekšējo izmeklēšanu KIP laikā mainījās. Pamatojoties uz tādu ieinteresēto personu sniegto informāciju, kas sadarbojās vai Komisijas dienestiem sniedza informāciju, atklāja, ka pēc pasākumu piemērošanas Ķīnas eksportētāju Kopienā pārdotais attiecīgais produkts vienmēr saturējis 90 % MgO vai vairāk. Salīdzinājumam, iepriekšējās izmeklēšanas laikā ĶTR izcelsmes dedzinātā magnēzija ievedumi ar MgO saturu, kas zemāks par 90 %, veidoja vairāk nekā 50 % no ievedumiem kopā, t.i., lielākā daļa bija zemākas kvalitātes dedzinātais magnēzijs un tāpēc lētāks, ar minimālo cenu, kas attiecīgi aprēķināta, pamatojoties uz šo zemāko cenu. Tādējādi cenu pieaugumu KIP laikā var skaidrot ar faktu, ka Ķīnas eksportētāji pārdeva lielāku procentuālo daudzumu augstākas kvalitātes dedzinātā magnēzija. (34) Jānorāda, ka ĶTR izcelsmes dedzinātā magnēzija cenas Kopienā KIP laikā vienmēr bijušas zemākas par Kopienas ražotāju cenām (skat. 35. apsvērumu) un citu ārpuskopienas ražotāju cenām (skat. 59. apsvērumu). ii) Eksportētāju cenu režīms. (35) Lai pārbaudītu Ķīnas eksportētāju cenu režīmu attiecībā pret Kopienas ražošanas nozares cenu režīmu IL, ņemot vērā Ķīnas eksportētāju sadarbības trūkumu, Komisijas dienesti izmantoja divas metodes. Pirmkārt, pamatojoties uz Eurostat datiem, CIF eksporta cenu salīdzināja ar Kopienas ražotāju pieprasītāju vidējo svērto cenu, kas pielāgota līdz ražotāja cenai, neatkarīgi no MgO satura. Pamatojoties uz to, konstatēja, ka ĶTR izcelsmes pārdedzinātā magnēzija cenas ir zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām. (36) Otrkārt, ņemot vērā izmaiņas iepriekš minētajā (33. apsvērums) produkcijas sortimentā, svarīgāk būtu salīdzināt CIF eksporta cenu ar cenu Kopienas ražotāju pieprasītāju dedzinātajam magnēzijam ar 90 % MgO saturu vai lielāku MgO saturu, lai gūtu reālu priekšstatu par Ķīnas eksportētāju izturēšanos tirgū. Saskaņā ar šo pieeju, Ķīnas eksportētāju pārdošanas cena patiešām bija būtiski zemāka par Kopienas ražošanas nozares cenām. (37) Dedzinātā magnēzija cenu attīstība būtu jāanalizē, ņemot vērā šādus apsvērumus. Pamatojoties uz informāciju, ko sniedzis viens nesaistīts importētājs, kas pārstāv 13 % un 11 % no kopējā importa no ĶTR uz Kopienu attiecīgi 1995. un 1996. gadā attiecībā uz apmēram pusi ievestā apjoma salīdzinājumā ar sākotnējo izmeklēšanas periodu konstatētais cenu palielinājums šķiet mākslīgs, kā norādīts turpmāk sniegtajā informācijā. Šis importētājs iepirka dedzināto magnēziju no Ķīnas eksportētājiem par zemāku cenu nekā minimālā cena, kas ir ECU 120 par tonnu. Lielai daļai šo ievedumu muitošanu veica nesaistītā importētāja klienti (t.i., faktiskie ražojuma izmantotāji), pamatojoties uz šim importētājam samaksāto tālākpārdošanas cenu. Šajā tālākpārdošanas cenā nesaistītais importētājs iekļāva noteiktu peļņas normu, lai segtu tā izdevumus, kas radušies Kopienā, un lai gūtu peļņu. Šī darbība sedza starpību starp pirkšanas cenu, kas samaksāta Ķīnas eksportētājam, un minimālo cenu. Šī darbība radīja situāciju, kad muitas iestādēm importētāja klienta deklarētā galīgā cena bija augstāka par minimālo cenu, taču mehānisms, ar kura palīdzību šī galīgā cena iegūta, parāda, ka Ķīnas dedzināto magnēziju Kopienā varēja pārdot par cenu, kas zemāka par ECU 120 par tonnu. Šajā sakarā būtu jāņem vērā, ka sākotnējo minimālo cenu noteica importētāju/tirgotāju iepirkšanas cenu līmenī, nevis galīgo izmantotāju iepirkšanas cenu līmenī. Tāpēc iepriekš aprakstītā komercdarbības prakse, visticamāk, ietekmē pasākumu faktisko efektivitāti. Ņemot vērā šo komercdarbības praksi, var arī izskaidrot, kāpēc Eurostat datos norādītie skaitļi ir augstāki par faktiskajām cenām, kas pārbaudītas izmeklēšanas laikā. 3. Kopienas ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis. a) Ražošana. (38) Kopienas ražošanas nozares dedzinātā magnēzija ražošana laika posmā no 1994. gada līdz IL samazinājās par apmēram 33 %. Būtu jāņem vērā, ka īpašs ražošanas samazinājums bija 1995. un 1996. gadā, kas sakrita ar dedzinātā magnēzija patēriņa samazināšanos Kopienas tirgū. (39) Izmeklēšanas gaitā atklājās, ka Kopienas ražošanas nozare IL bija spiesta mainīt tās produkcijas sortimentu un vairāk koncentrēt tās ražošanu uz zemāku kategoriju dedzināto magnēziju. Tomēr tā turpināja ražot būtisku daudzumu (apmēram 20 %) dedzinātā magnēzija ar MgO saturu, kas vienāds vai augstāks par 90 %. b) Ražošanas jauda. (40) KIP laikā Kopienas ražošanas nozares ražošanas jauda palika nemainīga. c) Ražošanas jaudas izmantošana. (41) Ražošanas jaudas izmantošana laika posmā no 1994. gada līdz IL samazinājās par 34 %. d) Pārdošanas apjoms. (42) Kopienas ražošanas nozares kopējais pārdošanas apjoms no 1994. gada līdz IL samazinājās par apmēram 36 %. Būtu jāņem vērā, ka 1995. gadā pēc pasākumu piemērošanas Kopienas ražošanas nozare varēja gūt labumu no pieaugošā pieprasījuma (palielinot pārdošanas apjomu par apmēram 3 %), taču IL tā nevarēja sekot šai tendencei, un tās pārdošanas apjoms samazinājās par apmēram 23 %, lai gan patēriņš palielinājās par 13 % (skat. 28. apsvērumu). e) Tirgus daļa. (43) Kopienas ražošanas nozares daļa Kopienas tirgū KIP laikā samazinājās par 37 %. Šajā sakarā jāpiebilst, ka, ja Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa iepriekšējās izmeklēšanas laikā samazinājās no 30 % 1988. gadā līdz 15 % iepriekšējās izmeklēšanas periodā, negatīvā tendence samazinājās pēc pārskatāmo antidempinga pasākumu piemērošanas. f) Cenu attīstība. (44) Izmeklēšana parādīja, ka Kopienas ražotāju pieprasītāju dedzinātā magnēzija vidējā ražotāja noteiktā pārdošanas cena palielinājās par 23 % visa KIP laikā. Tomēr, kaut arī cena palielinājās, Kopienas ražošanas nozarei bija liegta iespēja paaugstināt savas cenas līdz rentablam līmenim, kā aprakstīts turpmāk (46. apsvērums), un tā varēja darboties tikai ar zaudējumiem. (45) Cenu attīstība bija jāanalizē, ņemot vērā iepriekš minētās izmaiņas produkcijas sortimentā, kas radās KIP laikā (skat. 39. apsvērumu). Kopienas ražošanas nozare pakāpeniski koncentrēja savu ražošanu un pārdošanu uz zemāku kategoriju dedzināto magnēziju, kas ir lētāk ražojams, un tādējādi to var pārdot par zemākām cenām, samazinot augstāku kategoriju ražošanu un pārdošanu, kuras ir izdevīgākas, taču kuras Kopienas ražošanas nozare nevarēja nodrošināt Ķīnas cenu spiediena dēļ. Lai gan kopumā cenas ir palielinājušās, Kopienas ražošanas nozare minēto iemeslu dēļ nespēja sasniegt apmierinošu cenu līmeni. g) Rentabilitāte. (46) Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte, kas izteikta kā procentuāls daudzums no neto pārdošanas, gandrīz visu KIP laiku bija negatīva, lai gan kopumā uzlabojās no indeksa - 100 1994. gadā līdz indeksam - 28 IL. h) Nodarbinātība. (47) Nodarbinātība Kopienas ražošanas nozarē KIP laikā samazinājās par 31 %. i) Ieguldījumi. (48) Kopienas ražotāji pieprasītāji KIP laikā palielināja savu ieguldījumu apjomu par apmēram 78 %. Lai gan šie skaitļi nav saistīti tikai ar attiecīgo ražojumu, jo nebija iespējams veikt ieguldījumus tikai par dedzināto magnēziju, konstatēja, ka investīcijas lielākoties bija paredzētas tālākai dedzinātā magnēzija ražošanas procesa racionalizācijai. j) Slēdziens. (49) Pēc antidempinga pasākumu piemērošanas 1993. gadā un visa KIP laikā Kopienas ražošanas nozares stāvoklis uzlabojās attiecībā uz dažiem pārbaudītajiem ekonomiskajiem rādītājiem. Jo īpaši palielinājās tās vidējās pārdošanas cenas, un samazinājās zaudējumi. Veica pasākumus, lai racionalizētu ražošanas procesu un veiktu jaunus ieguldījumus, parādot, ka ražošanas nozare joprojām ir dzīvotspējīga un nolēmusi turpināt darbību. (50) Tomēr citi ekonomiskie rādītāji KIP laikā neattīstījās tik labvēlīgi. Kopienas ražošanas nozare nevarēja palielināt ražošanu, jaudas izmantošanu, pārdošanas apjomu, tirgus daļu un nodarbinātību līdz apmierinošam līmenim. (51) Tāpēc secina, ka Kopienas ražošanas nozare joprojām ir grūtā stāvoklī. 4. Attiecīgo ievedumu ietekme. (52) Ņemot vērā tirgus attīstību pēc pasākumu piemērošanas, atklājas, ka iepriekšējā izmeklēšanā noteiktā minimālā cena nebija tāda, kas mudinātu Ķīnas eksportētājus nepārdot produkciju Kopienas tirgū. Ķīnas eksportētāju tirgus daļa KIP laikā tiešām palielinājās, un to klātbūtne Kopienas tirgū kopumā kļuva spēcīgāka nekā iepriekšējās izmeklēšanas laikā. Turklāt būtu jāņem vērā, ka Kopienas ražošanas nozare ir zaudējusi apmēram tādu pašu tirgus daļu, kādu ir ieguvusi ĶTR. (53) Saskaņā ar importam uzliktajiem pasākumiem Ķīnas eksporta cenas KIP laikā palielinājās un Kopienas ražošanas nozares cenu situācija arī attīstījās pozitīvāk. Tomēr, kā skaidrots iepriekš, šo cenu palielinājumu nevajadzētu pārāk ņemt vērā. Šo cenu attīstību tomēr arī vajadzētu vērtēt, ņemot vērā, pirmkārt, pāreju no zemu kategoriju MgO uz dārgākām augstākām kategorijām, ko veica Ķīnas eksportētāji (skat. 33. apsvērumu). Otrkārt, būtu jāņem vērā, ka šīs izmaiņas produkcijas sortimentā piespieda Kopienas ražošanas nozari pakāpeniski samazināt pārdošanas apjomu un augstākas kategorijas dedzinātā magnēzija ražošanu. Kā izskaidrots 36. apsvērumā, attiecīgo ievedumu cenu spiediens bija radies jo īpaši augstāku kategoriju dedzinātajam magnēzijam, pret kuru Kopienas ražošanas nozare nevarēja cīnīties (skat. arī 45. apsvērumu). (54) Papildus būtu jāpiemin Ķīnas licenču sistēma, ko ieviesa 1994. gadā, un kura, visticamāk, veicināja Ķīnas ražojumu cenu pieaugumu visā pasaulē (sīkāku informāciju skat. 73., 74. un 75. apsvērumā). (55) Izmeklēšanā arī atklājās, ka antidempinga nodokļi IL ir maksāti par vismaz 7 % kopējo attiecīgā ražojuma Ķīnas ievedumu; tas nozīmē, ka šis eksports ir veikts par cenām, kas zemākas par minimālo cenu. 5. Importa apjoms un importa cenas no citām ārpuskopienas valstīm. a) Importa apjoms un tirgus daļa. (56) Dedzinātā magnēzija importa apjoms no citām ārpuskopienas valstīm KIP laikā samazinājās no apmēram 178 500 tonnām 1994. gadā līdz apmēram 166 500 tonnām IL. Tas atbilst samazinājumam par apmēram 7 %. (57) Tirgus daļas ievedumiem no citām ārpuskopienas valstīm laika posmā no 1994. gada līdz IL samazinājās par diviem procentu punktiem. Šis samazinājums ir vēl zīmīgāks laika posmā no 1995. gada līdz IL, lai gan pirms tam laika posmā no 1994. līdz 1995. gadam bija pieaugums, pārsniedzot Kopienas patēriņa tendences (ja ievedumi būtu pakārtoti Kopienas patēriņam, tirgus daļas paliktu stabilas). (58) Iepriekš minētā informācija norāda, ka KIP laikā Ķīnas eksportētāji varēja pastiprināt savas pozīcijas Kopienas tirgū, kas kaitēja ne tikai Kopienas ražošanas nozarei (skat. 42. apsvērumu), bet arī citām ārpuskopienas valstīm. b) Pārdošanas cenas ievedumiem no ārpuskopienas valstīm. (59) Saskaņā ar Eurostat datiem vidējā pārdošanas cena ievedumiem no citām ārpuskopienas valstīm KIP laikā samazinājās par 9 %. Tomēr vienības cena vidēji vienmēr ir bijusi augstāka par to ievedumu cenām, kuru izcelsme ir ĶTR, un par Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenu. (60) Pamatojoties uz iepriekš minēto, uzskata, ka attiecīgā ražojuma importam no citām ārpuskopienas valstīm nebija būtiskas ietekmes uz Kopienas ražošanas nozares ekonomisko stāvokli. 6. Secinājums. (61) Neskatoties uz spēkā esošajiem pasākumiem, Kopienas ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis joprojām saglabājās grūts sakarā ar pastāvīgo cenu spiedienu, ko turpināja izdarīt Ķīnas eksportētāji. Šis cenu spiediens neļāva Kopienas ražošanas nozarei pilnīgi atgūties no sekām, ko izraisījusi iepriekšējā un esošā dempinga prakse. Šajā sakarā būtu jāņem vērā, ka divi no četriem Kopienas ražošanas nozares ražotājiem, kas pārstāvēja Kopienas ražošanas nozari iepriekšējā izmeklēšanā, ir pārtraukuši savu darbību iepriekšējās procedūras laikā, kas radīja būtisku darba vietu zudumu. Tomēr izmeklēšanā konstatēja, ka atlikusī Kopienas ražošanas nozares daļa joprojām ir dzīvotspējīga un negatavojas pamest šo ražošanas segmentu, par ko liecina tās ieguldījumi. G. KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA 1. ĶTR situācijas analīze. (62) Lai izvērtētu, kādas sekas radīs spēkā esošo pasākumu termiņa izbeigšanās, ņemot vērā to, ka Kopienas ražošanas nozare joprojām ir grūtā ekonomiskā stāvoklī, izskatīja šādus elementus: a) rezerves, ražošanas jauda, jaudas izmantošana un krājumi. (63) Ņemot vērā sadarbības trūkumu no Ķīnas eksportētāju puses, analīze bija balstīta uz informāciju, kas sniegta sūdzībā, kā arī uz informāciju, kas iegūta no specializētiem žurnāliem un tirgus pētījumiem. (64) Attiecībā uz magnezīta rezervēm saskaņā ar iepriekš minētajiem avotiem ĶTR kā individuālai valstij ir lielākās atklātās rezerves, kas veido 17,3 % no pasaules rezervēm. (65) Saskaņā ar šiem pašiem avotiem magnēzija ražošanas jauda ĶTR pēdējo gadu laikā bija apmēram 2 500 000 tonnas gadā, no kurām 1 700 000 bija dedzinātais magnēzijs. Tas nozīmē, ka ĶTR rīcībā ir 28 % no kopējās pasaules dedzinātā magnēzija ražošanas jaudas. (66) Attiecībā uz jaudas izmantošanu un krājumiem nav iegūta ticama informācija, ņemot vērā sadarbības trūkumu ar ieinteresētajām personām Ķīnā. (67) Pamatojoties uz pieejamām specializētām publikācijām un žurnāliem un ņemot vērā nelielo izejmateriālu rezervju daudzumu un ražošanas jaudu, ir izdarīts slēdziens, ka Ķīnas eksportētājiem ir potenciāls, lai nākotnē palielinātu ražošanu un eksporta apjomu uz Kopienu. b) Ķīnas eksports uz ārpuskopienas valstīm. (68) Komisijas dienesti, pamatojoties uz Savienoto Valstu Tirdzniecības ministrijas tirdzniecības statistiku, analizēja arī ĶTR izcelsmes dedzinātā magnēzija eksportu uz Amerikas Savienotajām Valstīm, vienu no svarīgākajiem ĶTR eksporta tirgiem. Šie ievedumi atbilda 77 % pasaules kopējā dedzinātā magnēzija importa Amerikas Savienotajās Valstīs 1998. gadā. (69) Kopējais ĶTR izcelsmes eksporta apjoms uz Amerikas Savienotajām Valstīm no 263 000 tonnām 1994. gadā pieauga līdz 292 000 tonnām 1998. gadā, palielinoties par 11 %, un 1995. gadā tas sasniedza maksimumu, kas bija vairāk par 320 000 tonnām. Attiecībā uz cenām CIF pārdošanas cena palielinājās no ECU 88 par tonnu 1994. gadā līdz ECU 117 par tonnu IL, t.i., par 33 %. (70) Izmeklēšanā konstatēja Ķīnas veiktās prakses līdzību Amerikas Savienotajās Valstīs un Kopienā. Abos tirgos visa KIP laikā Ķīnas cenas bija vienas no zemākajām, salīdzinot ar ievedumiem no visām pārējām ārpuskopienas valstīm. (71) Iepriekš minētā cena ECU 117 par tonnu IL ir par 23 % zemāka nekā Ķīnas cena, kas prasīta Kopienā tajā pašā laikā, un par 2,5 % zemāka nekā minimālā cena, kuru Kopienā noteica ar iepriekšējiem pasākumiem. (72) Ņemot vērā iepriekš minēto, var secināt, ka pasākumu atcelšanas gadījumā Ķīnas cenas, iespējams, varētu kristies līdz līmenim, kas līdzinās cenām par ievedumiem Amerikas Savienotajās Valstīs. c) Ķīnas licenču sistēma. (73) 1994. gada aprīlī Ārējās tirdzniecības un ekonomiskās sadarbības ministrija un Ķīnas Metālu, minerālu un ķimikāliju importētāju un eksportētāju tirdzniecības palāta ieviesa eksporta licenču sistēmu visiem atsevišķu minerālu izvedumiem; tā ir līdzvērtīga eksporta kvotai un nodokļu sistēmai. Šajā licenču sistēmā ir ietverti visi magnēzija veidi, to skaitā dedzinātais magnēzijs. 1997. gadā astoņpadsmit Ķīnas uzņēmumi saņēma licences attiecībā uz magnēzija eksportu līdz maksimālajam apjomam - 2 miljoniem tonnu gadā licences un svara izsoles procedūras ietvaros. Licences cena bija USD 30 par tonnu (ECU 26,5 par tonnu) 1997. gadā un palielinājās līdz USD 40 par tonnu (ECU 36,6 par tonnu) 1998. gadā. Tas nozīmē, ka cena atbilst minimālajai cenai ECU 120 par tonnu, lai gan faktiskā dedzinātā magnēzija eksporta cena Kopienā bez licences cenas būtu ECU 83,4 par tonnu. Atsaucoties uz Eurometaux, Liaoning provincē, kur atrodas lielākā daļa ražotāju, 1995. gadā ieviesa vietējo izvedmuitas nodokli, kas 1997. gadā bija USD 15,7 par tonnu (ECU 14,4 par tonnu). Tādējādi faktiskā pārdošanas cena Kopienā, atņemot arī vietējo nodokli, būtu tikai ECU 69,4 par tonnu. Eurometaux apgalvo, ka Ķīnas licenču sistēmu magnezītam un tādējādi dedzinātam magnēzijam drīz varētu atcelt, un argumentēja, ka ĶTR izcelsmes dedzinātā magnēzija izvedumu apjoms atcelšanas rezultātā palielinātos, bet cenas būtiski samazinātos, ja antidempinga pasākumus pārtrauktu. (74) Šajā sakarā būtu jāņem vērā, ka veiktā licenču sistēmas analīze, ņemot vērā nozīmīgo licences cenu, apstiprināja, ka Ķīnas eksportētājiem ir iespēja dedzinātu magnēziju Kopienā pārdot par ļoti zemām cenām. (75) Turklāt, ņemot vērā faktu, ka minēto sistēmu autonomi regulē eksportētājvalsts valdība, uzskata, ka šīs sistēmas esamība vai atcelšana nevar ietekmēt Kopienas iestāžu lēmumu par to, vai pasākumu atcelšanas gadījumā turpinātos dempings, kas rada kaitējumu. 2. Secinājums par kaitējuma atkārtošanos. (76) Ņemot vērā iepriekš minēto, proti, šādus faktorus: - neskatoties uz spēkā esošajiem pasākumiem, Kopienas ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis joprojām ir smags, - Ķīnas imports joprojām atrodas ļoti spēcīgās pozīcijās Kopienas tirgū, un to veic par dempinga un zemām cenām, - cenas, kādas Ķīnas eksportētāji varētu prasīt, ja nebūtu antidempinga pasākumu, potenciāli ir ļoti zemas, ja ņem vērā, no vienas puses, cenas bez Ķīnas licenču sistēmas radītiem maksājumiem un, no otras puses, Ķīnas izturēšanos Savienoto Valstu tirgū, kur cenas vienmēr ir bijušas zemākas nekā Kopienā, - lielās izejmateriālu rezerves un Ķīnas lielās iespējas izmantot izejmateriālus norāda, ka Ķīnas eksportētājiem ir iespēja palielināt savu ražošanas un/vai eksporta apjomu, - lai gan bija noteikta minimālā cena, atsevišķos gadījumos darījumi notika par cenu, kas zemāka par minimālo, tādējādi norādot, ka Ķīnas eksportētāji var pazemināt savas cenas. Pamatojoties uz to, secina, ka gadījumā, ja pasākumus atceltu, kaitējums, iespējams, atkārtotos. H. KOPIENAS INTERESES 1. Ievads. (77) Saskaņā ar Pamatregulas 21. pantu Komisija pārbaudīja, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu termiņa pagarināšana būtu pret Kopienas interesēm kopumā. Kopienas interešu noteikšanai izvērtēja ieinteresēto personu, t.i., Kopienas ražošanas nozares, importētāju un tirgotāju, kā arī attiecīgā ražojuma lietotāju dažādās intereses. (78) Lai izvērtētu ietekmi, kāda varētu būt pasākumu termiņa pagarināšanai vai izbeigšanai, Komisija pieprasīja informāciju no visām iepriekš minētajām ieinteresētajām personām. Tā nosūtīja aptaujas divpadsmit attiecīgā ražojuma importētājiem un septiņdesmit astoņiem lietotājiem. Neviens no importētājiem uz aptauju neatbildēja, lai gan divi no tiem sniedza daļēju informāciju. Divi no lietotājiem uz aptauju atbildēja, un to sniegto informāciju pārbaudīja. (79) Būtu jāatgādina, ka pēc iepriekšējās izmeklēšanas atzina, ka aizsardzības pasākumu pieņemšana nebūtu pretrunā Kopienas interesēm. Turklāt būtu jānorāda, ka pašreizējā izmeklēšana ir atkārtota, tātad analizē stāvokli, kad antidempinga pasākumi jau ir spēkā. Tādējādi šīs izmeklēšanas grafiks un raksturs ļauj izvērtēt iespējamo negatīvo ietekmi, kāda varēja būt antidempinga pasākumiem saistībā ar attiecīgajām personām. (80) Šajā aspektā pārbaudīja, vai, neņemot vērā secinājumus par varbūtējo dempinga, kas rada kaitējumu, turpināšanos un atkārtošanos, ir pamatoti iemesli, kas ļautu secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā saglabāt pasākumus nav Kopienas interesēs. 2. Kopienas ražošanas nozares intereses. (81) Uzskata, ka dempings, kas rada kaitējumu, iespējams, turpinātos vai atkārtotos, ja izbeigtu antidempinga pasākumus, kas noteikti pēc iepriekšējās izmeklēšanas, un ka Kopienas ražošanas nozares joprojām nestabilais stāvoklis tādā gadījumā turpinātu pasliktināties. (82) Kā norādīts iepriekš, Kopienas ražošanas nozari ir ietekmējuši ĶTR izcelsmes dedzinātā magnēzija ievedumi par zemām cenām KIP laikā. Tāpēc uzskata, ka pārskatāmo antidempinga pasākumu mērķis, t.i., atjaunot godīgu konkurenci Kopienas tirgū starp Kopienas ražošanas nozari un Ķīnas ražotājiem, nav sasniegts pilnīgi. (83) Lai gan Kopienas ražošanas nozare ir veikusi nozīmīgus pasākumus, lai uzlabotu produktivitāti pēdējos gados, centusies samazināt savas ražošanas izmaksas un palielināt konkurētspēju, tā nav spējusi palielināt savu peļņu līdz samērīgam līmenim KIP laikā, turklāt ir spēcīgi samazinājies nodarbinātības līmenis. Turklāt divi Kopienas ražotāji Grieķijā, kas piedalījās iepriekšējā izmeklēšanā, savu darbību pārtrauca. (84) Tomēr izmeklēšana arī parādīja, ka Kopienas ražošanas nozare ir dzīvotspējīga, ko īpaši apstiprina tās ieguldījumu apjoms KIP laikā. Turklāt veiktie pasākumi, lai racionalizētu ražošanas procesu, norāda, ka Kopienas ražošanas nozare negatavojas pamest šo ražošanas segmentu. (85) Ņemot vērā iepriekš minēto, secināja, ka spēkā esošo pasākumu termiņš ir jāpagarina, lai novērstu dempinga ievedumu negatīvās sekas, kas varētu apdraudēt Kopienas ražošanas nozares pastāvēšanu un tādējādi daudzas darbvietas. Ir jāņem vērā arī tas, ka šīs Kopienas ražošanas nozares izzušanai būtu negatīva ietekme uz pakārtotām nozarēm, jo tad būtiski samazinātos piegādātāju izvēles iespējas. 3. Importētāju intereses. (86) Neviens no nesaistītajiem importētājiem uz Komisijas izsūtīto aptauju neatbildēja. Jau pats sadarbības trūkums ir rādītājs tam, ka pasākumi nav būtiski negatīvi ietekmējuši šīs nozares ekonomisko stāvokli. To apstiprina fakts, ka importētāji turpināja tirgot attiecīgo ražojumu, pat palielinot KIP laikā importēto apjomu. (87) Tāpēc secina, ka attiecīgā ražojuma importētājus nav negatīvi ietekmējusi spēkā esošo antidempinga pasākumu piemērošana. Tāpēc pasākumu turpināšana nākotnē, visticamāk, nepasliktinās to ekonomisko stāvokli. 4. Lietotāju intereses. (88) Attiecīgā ražojuma lietotāji, t.i., pakārtotās ražošanas nozares, ir ugunsizturīgo materiālu ražotāji. Atbildēja tikai divi no septiņdesmit astoņiem lietotājiem, kuriem Komisija nosūtīja aptaujas. Tāpat kā attiecībā uz importētājiem, jau pati vājā sadarbība ir rādītājs tam, ka pasākumi nav būtiski negatīvi ietekmējuši šīs nozares ekonomisko stāvokli. Lai gan šo divu uzņēmumu, kas sadarbojas, reprezentativitāte pakārtotajā ražošanas nozarē ir ierobežota, jo viens no tiem iepirka tikai apmēram 2 % kopējā no ĶTR ievestā dedzinātā magnēzija daudzuma KIP laikā, bet otrs 1997. gada sākumā iepirka mazāk par 1 %, spēkā esošo pasākumu ietekmi uz to stāvokli izvērtēja. (89) Šajā sakarā izmeklēšanā konstatēja, ka lietotāji turpināja un vienā gadījumā pat uzsāka ievest ĶTR izcelsmes dedzināto magnēziju, neņemot vērā spēkā esošos pasākumus. Šie pasākumi neradīja ugunsizturīgo materiālu ražotājiem apdraudējumu, kas tos spiestu mainīt piegādes avotus. Lai gan dedzinātais magnēzijs veido būtisku nedegošo materiālu izmaksu daļu, Ķīnas importa cenas palielinājums acīmredzot nebija tik liels, lai radītu neērtības. (90) Būtu jāpiebilst, ka dedzinātā magnēzija importa cena lietotājam, kas atrodas Somijā, gandrīz dubultojās pēc tam, kad Somija iestājās Eiropas Kopienā. Tomēr tā turpināja iepirkt ĶTR izcelsmes dedzināto magnēziju. Pamatojoties uz iepriekš minēto, var izdarīt divus secinājumus: a) pasākumi ir bijuši efektīvi attiecībā uz ĶTR izcelsmes ievedumu cenu palielināšanos; b) jaunā cena salīdzinājumā ar cenu, ko prasīja pārējā Kopienā, joprojām bija konkurētspējīga. (91) Pamatojoties uz iepriekš minēto, var apgalvot, ka antidempinga pasākumiem nebija būtiskas negatīvas ietekmes uz izmaksu situāciju un uz attiecīgā ražojuma lietotāju rentabilitāti. (92) Kā minēts iepriekš (29. un 30. apsvērums), spēkā esošo antidempinga pasākumu rezultātā Kopienas tirgus nav slēgts importam, bet minēto pasākumu rezultāts ir bijis negodīgas tirdzniecības prakses apkarošana un importa dempinga traucējošās ietekmes novēršana līdz zināmai pakāpei. Kā minēts iepriekš, ievedumu apjoms no ĶTR KIP laikā tiešām palielinājās par 10 %. Tā kā pasākumi jau ir spēkā noteiktu laika periodu un tie paliks spēkā tādā pašā apjomā, var secināt, ka tas nepasliktinās lietotāju stāvokli. 5. Secinājums par Kopienas interesēm. (93) No vienas puses, spēkā esošo antidempinga pasākumu turpināšanās, visticamāk, radītu stabilu dedzinātā magnēzija cenu Kopienas tirgū. Kopienas ražošanas nozares atstāšana bez aizsardzības pret dempinga importa ietekmi ne tikai novājinātu tās stāvokli, bet varētu pat novest pie tās izzušanas. No otras puses, esošajiem pasākumiem nav bijusi acīmredzama negatīva ietekme uz lietotāju un importētāju ekonomisko stāvokli. Pamatojoties uz šajā izmeklēšanā iegūto informāciju, cenu palielināšanās, ko rada antidempinga pasākumu piemērošana, attiecībā uz lietotājiem nav bijusi nesamērīga salīdzinājumā ar Kopienas ražošanas nozares gūto labumu, novēršot tirdzniecības traucējumus, ko radīja importa dempings. (94) Tāpēc secina, ka nav pamatotu iemeslu esošos antidempinga pasākumus nepagarināt. I. ANTIDEMPINGA PASĀKUMI (95) Visas ieinteresētās personas informēja par šiem būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuriem pamatojoties ieteikts pašreizējos pasākumus saglabāt. Tām arī noteica termiņu, kurā darīt zināmus savus apsvērumus par nosūtīto informāciju. Nekādas piezīmes nesaņēma. (96) No iepriekš minētā var secināt, ka saskaņā ar Pamatregulas 11. panta 2. punktu noteiktie mainīgie antidempinga maksājumi kopā ar minimālo cenu ECU 120 par tonnu ĶTR izcelsmes dedzinātā magnēzija importam, kas ieviesti ar Regulu (EK) Nr. 3386/93, būtu jāsaglabā, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants 1. Ar šo piemēro galīgo antidempinga maksājumu par tāda dedzināta magnēzija importu, kura KN kods ir 2519 90 30 un kura izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā. 2. Maksājuma summa ir vienāda ar starpību starp ECU 120 par tonnu un Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenu pirms muitošanas, ja pēdējā cena ir zemāka. 3. Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem un citu muitas praksi. 2. pants Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 2000. gada 14. februārī Padomes vārdā - priekšsēdētājs J. Gama [1] OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 905/98 (OV L 128, 30.4.1998., 18. lpp.). [2] OV L 306, 11.12.1993., 16. lpp. [3] OV C 177, 10.6.1998., 5. lpp. [4] OV C 385, 11.12.1998., 7. lpp.