LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 129/16

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2018/761

(2018. gada 16. februāris),

ar ko izveido kopīgas drošības metodes uzraudzībai, ko valstu drošības iestādes veic pēc vienotā drošības sertifikāta vai drošības atļaujas izdošanas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/798, un atceļ Komisijas Regulu (ES) Nr. 1077/2012

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 11. maija Direktīvu (ES) 2016/798 par dzelzceļa drošību (1) un jo īpaši tās 6. panta 6. punktu,

ņemot vērā 2017. gada 9. martā Komisijai iesniegto Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūras Ieteikumu ERA-REC-115-REC par atbilstības novērtēšanas kopīgo drošības metožu un uzraudzības kopīgās drošības metodes pārskatīšanu,

tā kā:

(1) Kopīgajās drošības metodēs (“CSM”) aprakstīts, kā novērtē drošības līmeni un drošības mērķu sasniegšanu, kā arī atbilstību citām drošības prasībām.

(2) Saskaņā ar Direktīvas (ES) 2016/798 6. panta 5. punktu CSM regulāri jāpārskata, ņemot vērā to piemērošanā gūto pieredzi un dzelzceļa drošības vispārējo attīstību, ar mērķi vispārēji uzturēt un, ja praktiski iespējams, nemitīgi uzlabot drošību.

(3) Komisija ar 2016. gada 1. septembra Īstenošanas lēmumu (2) Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūrai (“Aģentūra”) saskaņā ar Direktīvas (ES) 2016/798 6. panta 2. punktu deva pilnvarojumu pārskatīt Komisijas Regulas (ES) Nr. 1158/2010 (3), (ES) Nr. 1169/2010 (4) un (ES) Nr. 1077/2012 (5). 2017. gada 9. martā Aģentūra saskaņā ar Komisijas pilnvarojumu sniedza ieteikumu, kurā ietverts ziņojums par rezultātiem, kas gūti apspriešanā ar valstu drošības iestādēm, sociālajiem partneriem un dzelzceļa transporta lietotājiem, un ziņojums par ierosināto grozīto CSM ietekmes novērtējumu. Kā minēts Direktīvas (ES) 2016/798 6. panta 4. punktā, Komisija pārbaudīja Aģentūras izdoto ieteikumu, lai pārliecinātos, ka pilnvarojums ir izpildīts.

(4) Pēc vienotā drošības sertifikāta vai drošības atļaujas izdošanas valsts drošības iestādei būtu jāveic uzraudzība nolūkā pārbaudīt, vai ekspluatācijā tiek efektīvi izmantoti drošības pārvaldības sistēmas pasākumi un vai pastāvīgi tiek izpildītas visas vajadzīgās prasības.

(5) Saskaņā ar Direktīvas (ES) 2016/798 17. panta 1. un 8. punktu gadījumos, kad dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi un infrastruktūras pārvaldītāji ir arī par apkopi atbildīgās struktūrvienības, kas nav sertificētas saskaņā ar Direktīvas (ES) 2016/798 14. panta 4. punktu, uzraudzība, ko valstu drošības iestādes veic, lai pārbaudītu, kā par apkopi atbildīgās struktūrvienības piemēro attiecīgās CSM, kas minētas Direktīvas (ES) 2016/798 6. pantā, ir pamatots līdzeklis šo dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu un infrastruktūras pārvaldītāju drošības pārvaldības sistēmu efektivitātes uzraudzībai.

(6) Lai uzlabotu valstu drošības iestāžu savstarpējo uzticēšanos attiecībā uz pieeju uzraudzībai un lēmumu pieņemšanu uzraudzības gaitā, valstu drošības iestāžu vajadzībām būtu jāizklāsta uzraudzības process.

(7) Valstu drošības iestādēm vajadzētu būt atbildīgām par saviem lēmumiem, un tāpēc tām vajadzētu būt iekšējai kārtībai vai procedūrām, saskaņā ar ko no tām varētu prasīt atbildību.

(8) Pirmām kārtām būtu jāuzrauga darbības, kuras, pēc valsts drošības iestādes domām, rada vislielāko apdraudējumu vai ar kurām saistītais risks tiek vismazāk kontrolēts. Šādā nolūkā valsts drošības iestādei būtu jāizstrādā un jāīsteno uz risku balstīta uzraudzības stratēģija un plāns(-i), kas izklāsta, kā tā mērķorientē savas darbības un nosaka uzraudzības prioritātes.

(9) Izpildes panākšanas darbībām, kuras valstu drošības iestādes veic, lai nodrošinātu, ka dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi un infrastruktūras pārvaldītāji izpilda Direktīvas (ES) 2016/798 17. panta 1. punktā minēto juridisko pienākumu, vajadzētu būt samērīgām ar jebkādiem drošības apdraudējumiem vai ar jebkādas to juridisko pienākumu neizpildes iespējamo smagumu.

(10) Lai spētu izpildīt Direktīvas (ES) 2016/798 16. panta 2. punkta i) apakšpunktā noteiktos uzdevumus, valsts drošības iestādei, pamatojoties uz tās veiktās uzraudzības rezultātiem, būtu jāspriež par drošības tiesiskā regulējuma efektivitāti.

(11) Uzraudzības vajadzībām izmantotajās revīzijas un pārbaudes metodēs parasti būtu jāietver intervijas ar personāla pārstāvjiem dažādos organizācijas līmeņos, ar drošības pārvaldības sistēmu saistīto dokumentu un ierakstu izskatīšana un pārbaudēs vai saistītās darbībās gūto drošības pārvaldības sistēmas drošības rezultātu aplūkošana.

(12) Saskaņā ar Direktīvas (ES) 2016/798 17. panta 13. punktu Aģentūrai, darbojoties kā drošības sertifikācijas struktūrai, un valstu drošības iestādēm attiecīgā gadījumā būtu jākoordinē darbības nolūkā nodrošināt pilnīgu informācijas apmaiņu par novērtēšanu un uzraudzību, tostarp par visiem paziņojumiem, kas adresēti dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem. Attiecīgajām valstu drošības iestādēm būtu līdzīgi jākoordinē darbības pārrobežu infrastruktūras gadījumā.

(13) Lai nodrošinātu, ka valstu drošības iestādes uzraudzību veic efektīvi, un lai pastiprinātu to savstarpējo uzticēšanos, minētajām iestādēm būtu jāgādā par to, lai uzraudzībā iesaistītajam personālam būtu vajadzīgā kompetence. Tālab šī kompetence būtu jānosaka.

(14) Valstu drošības iestādēm, kas iesaistītas tāda infrastruktūras pārvaldītāja uzraudzībā, kuram ir pārrobežu infrastruktūra, vai tāda dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma uzraudzībā, kurš darbojas vairākās dalībvalstīs, būtu savstarpēji jāsadarbojas, lai izvairītos no uzraudzības dublēšanās, un pieeja uzraudzībai būtu jākoordinē, lai nodrošinātu, ka visa svarīgā informācija par infrastruktūras pārvaldītāju vai dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu, jo sevišķi par zināmiem riskiem un tā drošības rādītājiem, tiek koplietota un izmantota uzraudzības mērķorientēšanai uz jomām, kurās ir vislielākais apdraudējums ekspluatācijai kopumā.

(15) Valstu drošības iestādēm vajadzības gadījumā būtu jāsadarbojas ar citām kompetentajām iestādēm vai struktūrām, kuras mijiedarbojas dzelzceļa nozarē, piemēram, ar regulatīvajām iestādēm un licencēšanas iestādēm Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2012/34/ES (6) nozīmē vai ar kompetentajām iestādēm, kuras uzrauga atbilstību piemērojamajiem noteikumiem par vilcienu vadītāju darba, vilciena vadīšanas un atpūtas laiku, nolūkā īstenot to attiecīgās pilnvaras, dalīties informācijā, atrisināt visas pretrunas starp pieejām, novērst saistīto nelabvēlīgo ietekmi uz dzelzceļa sistēmu un koordinēt reakciju uz jebkādu neatbilstību drošības tiesiskajam regulējumam.

(16) Saskaņā ar Direktīvas (ES) 2016/798 31. panta 3. punktu jaunais drošības sertifikācijas režīms būs spēkā no 2019. gada 16. jūnija. Tomēr dalībvalstīm ir iespēja saskaņā ar Direktīvas (ES) 2016/798 33. panta 2. punktu paziņot Aģentūrai un Komisijai, ka ir pagarinājušas transponēšanas laikposmu un tādējādi līdz 2020. gada 16. jūnijam var turpināt izdot sertifikātus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/49/EK (7). Tāpēc ir nepieciešams šīs regulas piemērošanas datumus saskaņot ar Direktīvā (ES) 2016/798 noteiktajiem datumiem, lai būtu iespējama netraucēta pāreja uz jauno sertificēšanas režīmu.

(17) Regula (ES) Nr. 1077/2012 ir novecojusi un būtu jāaizstāj ar šo regulu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets

Ar šo regulu izveido Direktīvas (ES) 2016/798 6. panta 1. punkta c) apakšpunktā minētās kopīgās drošības metodes (“CSM”) drošības pārvaldības uzraudzībai, ko valstu drošības iestādes veic pēc vienotā drošības sertifikāta izdošanas dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem un pēc drošības atļaujas izdošanas infrastruktūras pārvaldītājiem.

2. pants

Definīcija

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

a) “drošības sertifikācijas struktūra” ir struktūra, kas atbild par vienotā drošības sertifikāta izsniegšanu, proti, Aģentūra vai valsts drošības iestāde;

b) “nenoskaidrots problēmisks aspekts” ir neliela problēma, kas konstatēta, novērtējot pieteikumu vienotā drošības sertifikāta vai drošības atļaujas saņemšanai, bet kura tomēr nav šķērslis sertifikāta vai atļaujas izdošanai un kuru var atlikt izskatīšanai turpmākas uzraudzības gaitā.

3. pants

Uzraudzības process

1. Valstu drošības iestādes piemēro I pielikumā izklāstīto uzraudzības procesu.

2. Valstu drošības iestādes iedibina iekšēju kārtību vai procedūras uzraudzības procesa pārvaldībai.

3. Uzraudzības vajadzībām valstu drošības iestādes dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu un infrastruktūras pārvaldītāju vai to apakšuzņēmēju, partneru vai piegādātāju nodrošināto produktu vai pakalpojumu atļaujas, apstiprinājumus vai sertifikātus, kas piešķirti saskaņā ar attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem, pieņem kā pierādījumu dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu un infrastruktūras pārvaldītāju spējai izpildīt attiecīgās prasības, kas noteiktas Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2018/762 (8).

4. pants

Uzraudzības metodes

Valstu drošības iestādes pārņem atbilstošas metodes, tādas kā revīzija un pārbaudes, un, plānojot uzraudzības darbības, izvēlas vispiemērotākās no šīm metodēm.

5. pants

Saikne starp uzraudzību un novērtēšanu

1. Uzraugošā valsts drošības iestāde uzraudzības gaitā gūto informāciju par drošības pārvaldības sistēmas veiktspēju izmanto vienoto drošības sertifikātu vai drošības atļauju atjaunošanas vai atjaunināšanas vajadzībām un attiecīgā gadījumā šādā nolūkā dalās ar šo informāciju.

2. Gadījumos, kad 1. punktā minētā valsts drošības iestāde nav atbildīga par vienotā drošības sertifikāta vai drošības atļaujas izdošanu, tā pēc atjaunošanas vai atjaunināšanas pieteikuma saņemšanas nekavējoties koordinē savas darbības ar Aģentūru, kas darbojas kā drošības sertifikācijas struktūra, vai – pārrobežu infrastruktūras gadījumā – ar attiecīgo valsts drošības iestādi pēc tās pieprasījuma.

Pamatojoties uz pirmajā daļā minētās koordinācijas rezultātiem, valsts drošības iestāde apzina un mērķorientē informāciju, kas ir būtiska nolūkā novērtēt, vai dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma vai infrastruktūras pārvaldītāja drošības pārvaldības sistēma darbojas efektīvi, ietverot vismaz:

a) aprakstu par nozīmīgām neatbilstībām, kuras var ietekmēt drošības rādītājus vai nopietni apdraudēt drošību, un visiem citiem problēmiskiem aspektiem, kas uzraudzības gaitā konstatēti kopš iepriekšējās reizes, kad veikta novērtēšana;

b) tā rīcības plāna (vai plānu) statusu, ko dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums vai infrastruktūras pārvaldītājs izstrādājis, lai novērstu a) apakšpunktā minētās nozīmīgās neatbilstības un visus citus problēmiskos aspektus, un attiecīgās darbības, kuras valsts drošības iestāde veikusi, lai uzraudzītu šo jautājumu atrisināšanu;

c) pārskatu par tā dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma vai infrastruktūras pārvaldītāja drošības rādītājiem, kurš darbojas attiecīgajā dalībvalstī;

d) tā rīcības plāna (vai plānu) statusu, ko dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums vai infrastruktūras pārvaldītājs izstrādājis, lai atrisinātu kopš iepriekšējās reizes, kad veikta novērtēšana, nenoskaidrotos problēmiskos aspektus.

6. pants

Uzraudzībā iesaistītā personāla kompetence

1. Valstu drošības iestādes nodrošina, ka uzraudzībā iesaistītajam personālam ir šāda kompetence:

a) zināšanas par attiecīgo tiesisko regulējumu, kas piemērojams uzraudzībai;

b) zināšanas par dzelzceļa sistēmas darbību;

c) kritiski analītiskas spējas attiecīgā līmenī;

d) drošības pārvaldības sistēmas vai līdzīgas pārvaldības sistēmas uzraudzības pieredze dzelzceļa nozarē vai drošības pārvaldības sistēmas uzraudzības pieredze nozarē, kurā ir līdzvērtīgas ekspluatācijas un tehniskās problēmas;

e) zināšanas un pieredze iztaujāšanā;

f) problēmu risināšanas, saziņas un komandas darba prasmes.

2. Ja norisinās komandas darbs, komandas locekļiem var būt dalīta kompetence.

3. Lai nodrošinātu 1. punkta pareizu piemērošanu, valstu drošības iestādes ievieš kompetences pārvaldības sistēmu, kas ietver:

a) kompetences profila izveidi katram darbam, amatam un uzdevumam;

b) personāla pieņemšanu darbā atbilstīgi izveidotajiem kompetences profiliem;

c) personāla kompetences uzturēšanu, pilnveidi un novērtēšanu atbilstīgi izveidotajiem kompetences profiliem.

7. pants

Lēmumu pieņemšanas kritēriji

1. Valsts drošības iestāde izstrādā un publicē lēmumu pieņemšanas kritērijus attiecībā uz to, kā tā izvērtē, vai dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums vai infrastruktūras pārvaldītājs drošības pārvaldības sistēmu piemēro pareizi un cik efektīvi drošības pārvaldības sistēma kontrolē drošības apdraudējumus, kas saistīti ar dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma vai infrastruktūras pārvaldītāja darbībām.

Minētajos kritērijos ietver informāciju par to, kā valsts drošības iestāde pārvalda dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma vai infrastruktūras pārvaldītāja drošības pārvaldības sistēmā konstatētās neatbilstības un kā rīkojas šādu neatbilstību gadījumā.

2. Valsts drošības iestāde pieņem un publicē procedūru, kurā sīki izklāstīts, kā dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi, infrastruktūras pārvaldītāji un visas citas ieinteresētās personas var iesniegt sūdzību par uzraudzības gaitā pieņemtajiem lēmumiem.

8. pants

Koordinācija starp valstu drošības iestādēm un sadarbība ar citām iestādēm vai struktūrām

1. Valstu drošības iestādes, kas iesaistītas tāda infrastruktūras pārvaldītāja uzraudzībā, kuram ir pārrobežu infrastruktūra, vai tāda dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma uzraudzībā, kurš darbojas vairākās dalībvalstīs, koordinē pieeju uzraudzībai saskaņā ar Direktīvas (ES) 2016/798 17. panta 7. un 9. punktu.

Valstu drošības iestādes pēc drošības atļaujas vai vienotā drošības sertifikāta piešķiršanas nekavējoties izlemj, kurai no tām būs vadošā loma drošības pārvaldības sistēmas pareizas piemērošanas un efektivitātes uzraudzības koordinēšanā, neskarot valstu drošības iestāžu pienākumus saskaņā ar Direktīvas (ES) 2016/798 16. panta 2. punkta d) un j) apakšpunktu un 17. pantu.

2. Šā panta 1. punkta vajadzībām valstu drošības iestādes izstrādā kārtību, kas pamatojas uz II pielikumā izklāstīto koordinētas un kopīgas uzraudzības sistēmu.

3. Valstu drošības iestādes izstrādā arī kārtību sadarbībai ar valstu izmeklēšanas iestādēm, par apkopi atbildīgo struktūrvienību sertificēšanas iestādēm un citām kompetentajām iestādēm vai struktūrām.

9. pants

Atcelšana

Regulu (ES) Nr. 1077/2012 atceļ no 2019. gada 16. jūnija.

10. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2019. gada 16. jūnija. Tomēr dalībvalstīs, kuras saskaņā ar Direktīvas (ES) 2016/798 33. panta 2. punktu paziņojušas Aģentūrai un Komisijai, ka ir pagarinājušas minētās direktīvas transponēšanas periodu, šīs regulas 5. panta 2. punktu un 8. panta 1. un 2. punktu piemēro no 2020. gada 16. jūnija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 2018. gada 16. februārī Komisijas vārdā – priekšsēdētājs Jean-Claude JUNCKER

(1) OV L 138, 26.5.2016., 102. lpp.

(2) Komisijas 2016. gada 1. septembra Īstenošanas lēmums par pilnvarojumu Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūrai pārskatīt atbilstības novērtēšanas kopīgās drošības metodes un uzraudzības kopīgo drošības metodi un par Īstenošanas lēmuma C(2014) 1649 final atcelšanu (C(2016) 5504 final).

(3) Komisijas 2010. gada 9. decembra Regula (ES) Nr. 1158/2010 par kopīgu drošības metodi, lai novērtētu atbilstību dzelzceļa drošības sertifikātu iegūšanas prasībām (OV L 326, 10.12.2010., 11. lpp.).

(4) Komisijas 2010. gada 10. decembra Regula (ES) Nr. 1169/2010 par kopīgu drošības metodi, lai novērtētu atbilstību dzelzceļa drošības atļaujas iegūšanas prasībām (OV L 327, 11.12.2010., 13. lpp.).

(5) Komisijas 2012. gada 16. novembra Regula (ES) Nr. 1077/2012 par kopīgo drošības metodi uzraudzībā, ko veic valsts drošības iestādes pēc drošības sertifikāta izdošanas vai drošības atļaujas izdošanas (OV L 320, 17.11.2012., 3. lpp.).

(6) Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Direktīva 2012/34/ES, ar ko izveido vienotu Eiropas dzelzceļa telpu (OV L 343, 14.12.2012., 32. lpp.).

(7) Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīva 2004/49/EK par drošību Kopienas dzelzceļos un par Padomes Direktīvas 95/18/EK par dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu licencēšanu un Direktīvas 2001/14/EK par dzelzceļa infrastruktūras jaudas sadali un maksas iekasēšanu par dzelzceļa infrastruktūras izmantošanu un drošības sertifikāciju grozījumiem (Dzelzceļu drošības direktīva) (OV L 164, 30.4.2004., 44. lpp.).

(8) Komisijas 2018. gada 8. marta Deleģētā regula (ES) 2018/762, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/798 izveido kopīgas drošības metodes, kas attiecas uz prasībām drošības pārvaldības sistēmām, un atceļ Komisijas Regulas (ES) Nr. 1158/2010 un (ES) Nr. 1169/2010 (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 26. lpp.).

I PIELIKUMS Regulas 3. pantā minētais uzraudzības process 1. VISPĀRĪGI Valsts drošības iestāde izstrādā strukturētu un pārbaudāmu procesu, kas aptver visu darbību un kurā ņemti vērā turpmāk norādītie elementi. Tas nodrošina, ka uzraudzības process ir iteratīvs un tajā ņemta vērā nepieciešamība veikt pastāvīgus uzlabojumus, kā norādīts papildinājumā ietvertajā diagrammā. 2. UZRAUDZĪBAS STRATĒĢIJAS UN PLĀNA VAI PLĀNU IZVEIDE Valsts drošības iestāde: a) stratēģijas un plāna vai plānu izveides vajadzībām vāc un analizē datus/informāciju no dažādiem avotiem. Kā avotus var izmantot informāciju, kas iegūta drošības pārvaldības sistēmu novērtēšanas gaitā, iepriekš veiktās uzraudzības rezultātus, informāciju no atļaujām nodot ekspluatācijā apakšsistēmas vai ritekļus, valstu izmeklēšanas iestāžu ziņojumus par nelaimes gadījumiem / ieteikumus, citus ziņojumus vai datus par nelaimes gadījumiem / starpgadījumiem, dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu vai infrastruktūras pārvaldītāju gada drošības pārskatus, kas tiek iesniegti valsts drošības iestādei, par apkopi atbildīgo struktūrvienību gada ziņojumus par apkopi, sabiedrības locekļu iesniegtās sūdzības un citus atbilstīgus avotus; b) uzraudzības stratēģijā norāda riska jomas mērķorientētai uzraudzībai, attiecīgā gadījumā ietverot riskus, kas izriet no cilvēkfaktoru un organizatorisko faktoru integrācijas un pārvaldības; c) izstrādā uzraudzības plānu vai plānus, kuros parādīts, kā tā īstenos uzraudzības stratēģiju vienoto drošības sertifikātu un drošības atļauju derīguma termiņa laikā; d) izstrādā sākotnējo aplēsi par resursiem, kas vajadzīgi, lai īstenotu plānu vai plānus, pamatojoties uz norādītajām mērķjomām; e) piešķir resursus plāna vai plānu īstenošanai; f) uzraudzības stratēģijā un plānā vai plānos pievēršas visiem jautājumiem, kas saistīti ar pārrobežu darbību vai infrastruktūru, īstenojot koordināciju ar citu(-ām) valsts drošības iestādi(-ēm). 3. UZRAUDZĪBAS STRATĒĢIJAS UN PLĀNA VAI PLĀNU PAZIŅOŠANA Valsts drošības iestāde: a) paziņo uzraudzības stratēģijas vispārējos mērķus un plāna vai plānu vispārēju skaidrojumu attiecīgajiem dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem vai infrastruktūras pārvaldītājiem un – attiecīgā gadījumā – citām ieinteresētajām personām plašākā nozīmē; b) sniedz attiecīgajiem dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem vai infrastruktūras pārvaldītājiem vispārēju skaidrojumu par to, kā tiks īstenots uzraudzības plāns vai plāni. 4. UZRAUDZĪBAS VEIKŠANA Valsts drošības iestāde: a) īsteno plānu vai plānus; b) samērīgi rīkojas, lai reaģētu uz dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma vai infrastruktūras pārvaldītāja juridisko pienākumu neizpildi, tostarp vajadzības gadījumā izdod steidzamus brīdinājumus par drošību un piemēro pagaidu drošības pasākumus; c) novērtē, cik atbilstoši dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums vai infrastruktūras pārvaldītājs ir izstrādājis un īstenojis rīcības plānu vai plānus, lai norādītajā termiņā novērstu visas neatbilstības un nenoskaidrotos problēmiskos aspektus; d) dokumentē uzraudzības rezultātus. 5. UZRAUDZĪBAS REZULTĀTI Valsts drošības iestāde: a) informē attiecīgo dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu vai infrastruktūras pārvaldītāju par tās veiktās uzraudzības rezultātiem, tostarp norādot jomas, kurās konstatēta dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma vai infrastruktūras pārvaldītāja neatbilstība, un visas labas prakses jomas drošības uzlabojumu atbalstam; b) gūst pārskatu par tādu atsevišķu dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu vai infrastruktūras pārvaldītāju drošības rādītājiem, kuri darbojas attiecīgajā dalībvalstī; c) publicē un paziņo attiecīgajām ieinteresētajām personām savu viedokli par vispārējiem drošības rādītājiem dalībvalstī; d) publicē un paziņo attiecīgajām ieinteresētajām personām savu viedokli par drošības tiesiskā regulējuma efektivitāti; e) pirms vienotā drošības sertifikāta vai drošības atļaujas atjaunošanas vai atjaunināšanas pieteikuma atkārtotas novērtēšanas izmanto dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu vai infrastruktūras pārvaldītāju uzraudzības gaitā savākto informāciju par drošības pārvaldības sistēmas veiktspēju un attiecīgā gadījumā dalās ar šo informāciju ar Aģentūru, kas darbojas kā drošības sertifikācijas struktūra, vai – pārrobežu infrastruktūras gadījumā – ar attiecīgo valsts drošības iestādi; f) attiecīgā gadījumā veic visas izpildes panākšanas darbības, nosaka, vai nepieciešams ierobežot vai atcelt vienoto drošības sertifikātu vai drošības atļauju, un gadījumos, kad valsts drošības iestāde nav atbildīga par vienotā drošības sertifikāta vai drošības atļaujas izdošanu, attiecīgi informē kompetento iestādi. 6. UZRAUDZĪBAS PĀRSKATĪŠANA Pamatojoties uz uzraudzības gaitā savākto informāciju un gūto pieredzi, kā arī drošības rādītājiem individuālā līmenī un dalībvalsts līmenī, valsts drošības iestāde regulāri: a) pārskata uzraudzības stratēģiju un plānu vai plānus, lai pārbaudītu, vai sākotnējā mērķorientētā darbība, datu/informācijas izmantošana no dažādiem avotiem, uzraudzības rezultāti un resursu piešķiršana ir bijusi atbilstoša, un nepieciešamības gadījumā maina prioritātes; b) pārstrādā plānu vai plānus, ja tas nepieciešams, un ņem vērā izmaiņu ietekmi uz uzraudzības stratēģiju; c) vajadzības gadījumā pauž viedokli un iesniedz priekšlikumus savai dalībvalstij nolūkā novērst visus trūkumus drošības tiesiskajā regulējumā. Papildinājums Drošības tiesiskā regulējuma efektivitāte Vispārējie drošības rādītāji dalībvalstī Drošības tiesiskā regulējuma izpildes panākšana, veicināšana un/vai izstrāde Vai vajadzīgi pasākumi? Drošības rādītāju izvērtēšana Uzraudzības rezultāti Rīcības plāna/plānu atbilstības un efektivitātes izvērtēšana Rīcības plāna/plānu izstrāde un īstenošana Samērīgas rīcības īstenošana Būtiskā informācija, kas savākta par drošības pārvaldības sistēmas veiktspēju Plāna/plānu īstenošana Uzraudzības stratēģijas un plāna/plānu izstrāde un uzraudzības koordinācija ar citām valstu drošības iestādēm Informācijas vākšana un analīze Visa būtiskā informācija Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu un infrastruktūras pārvaldītāju gada drošības pārskati Iepriekš veiktās uzraudzības rezultāti Dati par nelaimes gadījumiem/ starpgadījumiem Drošības novērtēšanas gaitā iegūtā informācija Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums vai infrastruktūras pārvaldītājs Aģentūra vai attiecīgā valsts drošības iestāde Uzraudzības stratēģijas vispārējie mērķi, uzraudzības plāna/plānu vispārējs skaidrojums un skaidrojums par to, kā šis plāns/šie plāni tiks īstenoti Nē Jā Izmeklēšanas ziņojumi Uzraudzības rezultātu dokumentēšana Nē Jā Ne - atbilstības? Uzraudzības pārskatīšana Riska jomu noteikšana Valsts drošības iestāde, kura veic uzraudzību