LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 201/30

PADOMES LĒMUMS

(2010. gada 26. jūlijs),

ar ko nosaka Eiropas Ārējās darbības dienesta organizatorisko struktūru un darbību

(2010/427/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 27. panta 3. punktu,

ņemot vērā priekšlikumu, ko iesniedza Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos (“Augstais pārstāvis”),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas piekrišanu,

tā kā:

(1) Šā lēmuma mērķis ir noteikt Eiropas Ārējās darbības dienesta (“EĀDD”) organizatorisko struktūru un darbību, kurš darbojas kā funkcionāli autonoma Savienības struktūra Augstā pārstāvja pakļautībā; šo struktūru izveidoja ar 27. panta 3. punktu Līgumā par Eiropas Savienību (“LES”), ko grozīja ar Lisabonas līgumu. Šo lēmumu un jo īpaši atsauci uz “Augsto pārstāvi” interpretēs saskaņā ar viņa dažādajām funkcijām, kas norādītas LES 18. pantā.

(2) Saskaņā ar LES 21. panta 3. punkta otro daļu Savienība nodrošinās konsekvenci savas ārējās darbības dažādās jomās, kā arī šo jomu un pārējās politikas savstarpēju konsekvenci. Padome un Komisija, kam palīdz Augstais pārstāvis, atbild par šīs konsekvences nodrošināšanu un šajā nolūkā sadarbojas.

(3) EĀDD atbalstīs Augsto pārstāvi, kas ir arī Komisijas priekšsēdētāja vietnieks un Ārlietu padomes priekšsēdētājs, pilnvaru pildīšanā, proti, vadīt Savienības kopējo ārpolitikas un drošības politiku (“KĀDP”) un nodrošināt Savienības ārējās darbības konsekvenci, kā tas izklāstīts jo īpaši LES 18. un 27. pantā. EĀDD atbalstīs Augsto pārstāvi Ārlietu padomes priekšsēdētāja amatā, neskarot Padomes Ģenerālsekretariāta ierastos uzdevumus. EĀDD atbalstīs Augsto pārstāvi arī Komisijas priekšsēdētāja vietnieka amatā, pildot ārējo attiecību pienākumus Komisijā un koordinējot citus Savienības ārējās darbības aspektus, neskarot Komisijas dienestu ierastos uzdevumus.

(4) Dodot ieguldījumu Savienības ārējās sadarbības programmās, EĀDD būtu jācenšas nodrošināt, lai programmas izpildītu ārējās darbības mērķus, kas izklāstīti LES 21. pantā, jo īpaši tā 2. punkta d) apakšpunktā, un lai tajās tiktu ievēroti Savienības attīstības politikas mērķi atbilstīgi 208. pantam Līgumā par Eiropas Savienības darbību (“LESD”). Šajā sakarā EĀDD vajadzētu arī veicināt Eiropas Konsensā attīstības jomā (1) un Eiropas Konsensā par humāno palīdzību (2) noteikto mērķu sasniegšanu.

(5) No Lisabonas līguma izriet, ka, lai īstenotu tā noteikumus, EĀDD ir jāsāk darboties cik drīz iespējams pēc minētā līguma stāšanās spēkā.

(6) Eiropas Parlaments pilnībā īstenos savu uzdevumu Savienības ārējās darbības jomā, tostarp pildot politiskās kontroles funkcijas, kā noteikts LES 14. panta 1. punktā, un arī Līgumos noteiktos uzdevumus likumdošanas un budžeta jautājumos. Turklāt saskaņā ar LES 36. pantu Augstais pārstāvis regulāri apspriedīsies ar Eiropas Parlamentu par KĀDP būtiskajiem aspektiem un pamatvirzienu izvēli un nodrošinās, ka Eiropas Parlamenta viedokļi attiecīgi tiks ievēroti. Šajā sakarā EĀDD palīdzēs Augstajam pārstāvim. Būtu jāveic īpaši pasākumi saistībā ar Eiropas Parlamenta deputātu piekļuvi klasificētiem dokumentiem un informācijai KĀDP jomā. Līdz šādu pasākumu pieņemšanai piemēros pastāvošos noteikumus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Iestāžu nolīgumu (2002. gada 20. novembris) par Eiropas Parlamenta piekļuvi sensitīvai Padomes informācijai drošības un aizsardzības politikas jomā (3).

(7) Augstajam pārstāvim vai viņa pārstāvim būtu jāīsteno pienākumi, kas paredzēti aktos, ar kuriem attiecīgi izveido Eiropas Aizsardzības aģentūru (4), Eiropas Savienības Satelītcentru (5), Eiropas Savienības Drošības izpētes institūtu (6) un Eiropas Drošības un aizsardzības koledžu (7). EĀDD šīm vienībām būtu jāsniedz atbalsts, ko pašreiz sniedz Padomes Ģenerālsekretariāts.

(8) Būtu jāpieņem noteikumi par EĀDD darbiniekiem un viņu pieņemšanu darbā, ja šādi noteikumi ir vajadzīgi, lai noteiktu EĀDD organizatorisko struktūru un darbību. Līdztekus tam atbilstīgi LESD 336. pantam būtu jāizdara grozījumi Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumos (“Civildienesta noteikumi”) un Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtībā (8) (“CEOS”), neskarot LESD 298. pantu. Attiecībā uz jautājumiem, kas saistīti ar Eiropas Ārējās darbības dienesta darbiniekiem, tas būtu jāuzskata par iestādi Civildienesta noteikumu un CEOS izpratnē. Augstais pārstāvis pildīs iecēlējiestādes funkcijas gan saistībā ar ierēdņiem, uz kuriem attiecas Civildienesta noteikumi, gan darbiniekiem, uz kuriem attiecas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība. Ņemot vērā budžeta procedūru, katru gadu lems par EĀDD ierēdņu un darbinieku skaitu, un tas tiks atspoguļots štatu plānā.

(9) EĀDD darbiniekiem viņu pienākumi būtu jāveic un jārīkojas vienīgi Savienības interesēs.

(10) Pieņemšanai darbā būtu jānotiek, pamatojoties uz nopelniem un nodrošinot pienācīgu ģeogrāfisku un dzimumu pārstāvību. Starp EĀDD darbiniekiem vajadzētu būt pamatoti pārstāvētiem visu ES dalībvalstu valstspiederīgajiem. Paredzētajā 2013. gada pārskatā arī vajadzētu pievērsties šim jautājumam, tostarp attiecīgā gadījumā iekļaujot ieteikumus pasākumiem, lai novērstu iespējamās nepilnības.

(11) Saskaņā ar LES 27. panta 3. punktu EĀDD būs Padomes Ģenerālsekretariāta un Komisijas ierēdņi, kā arī darbinieki, kurus ir norīkojuši dalībvalstu diplomātiskie dienesti. Šajā sakarā Padomes Ģenerālsekretariāta un Komisijas attiecīgās struktūrvienības un nodaļas tiks nodotas EĀDD kopā ar ierēdņiem un pagaidu darbiniekiem, kuri ieņem amatu kādā no struktūrvienībām vai nodaļām. Līdz 2013. gada 1. jūlijam EĀDD pieņems darbā vienīgi ierēdņus no Padomes Ģenerālsekretariāta un Komisijas, kā arī dalībvalstu diplomātisko dienestu norīkotu personālu. Pēc šā datuma iespējām pieteikties uz brīvajām EĀDD amata vietām vajadzētu būt visiem Eiropas Savienības ierēdņiem un pārējiem darbiniekiem.

(12) EĀDD īpašos gadījumos var izmantot specializētus norīkotus valstu ekspertus (“NVE”), kuri būs Augstā pārstāvja pakļautībā. Valstu norīkotie eksperti, kuri ieņem amatu EĀDD, netiks ieskaitīti tajā trešdaļā EĀDD administratoru (“AD”) pakāpes darbinieku, kuriem vajadzētu būt no dalībvalstīm, kad EĀDD būs pilnībā nokomplektēts. Šo ekspertu pārcelšana EĀDD izveides posmā nenotiks automātiski, un pārcelšana notiks ar šo ekspertu dalībvalsts piekrišanu. Dienā, kad beigsies līgums ar NVE, kurš saskaņā ar 7. pantu norīkots darbā EĀDD, attiecīgo amatu pārveidos par pagaidu darbinieka amatu gadījumos, kad pienākumi, ko veic attiecīgais NVE, atbilst pienākumiem, ko parasti veic AD pakāpes darbinieki, ar nosacījumu, ka vajadzīgais amats ir pieejams saskaņā ar štatu plānu.

(13) Komisija un EĀDD vienosies par sīki izstrādātiem noteikumiem attiecībā uz Komisijas norādījumiem delegācijām. Tajos jo īpaši būtu jāparedz, ka tad, kad Komisija delegācijām dos norādījumus, tā šo norādījumu kopiju vienlaikus nosūtīs delegācijas vadītājam un EĀDD centrālajai administrācijai.

(14) Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (9) (“Finanšu regula”) būtu jāgroza, lai EĀDD iekļautu tās 1. pantā, iedalot tam īpašu iedaļu Savienības budžetā. Atbilstīgi piemērojamiem noteikumiem un līdzīgi, kā tas ir citās iestādēs, daļa no Revīzijas palātas ikgadējā ziņojuma tiks veltīta arī EĀDD, un EĀDD atbildēs uz šādiem ziņojumiem. Uz EĀDD attieksies budžeta izpildes apstiprinājuma procedūra, kas paredzēta LESD 319. pantā un Finanšu regulas 145. līdz 147. pantā. Augstais pārstāvis sniegs Eiropas Parlamentam visu nepieciešamo atbalstu, lai Eiropas Parlaments varētu izmantot savas tiesības kā budžeta izpildes apstiprinātājiestāde. Par darbības budžeta īstenošana saskaņā ar LESD 317. pantu atbildīga būs Komisija. Ar lēmumiem, kuriem ir finansiālas sekas, jo īpaši tiks ievērotas prasības, kas noteiktas Finanšu regulas IV nodaļā, sevišķi tās 75. pantā attiecībā uz izdevumu operācijām un 64. līdz 68. pantā attiecībā uz finanšu dalībnieku atbildību.

(15) EĀDD izveides vadmotīvam vajadzētu būt rentabilitātes principam, lai nepalielinātu pašreizējo budžeta izdevumu līmeni. Lai to panāktu, būs jāizmanto pagaidu mehānismi un pakāpeniska jaudas kāpināšana. Būtu jāizvairās no nevajadzīgas uzdevumu, funkciju un resursu dublēšanās ar citām struktūrām. Būtu jāizmanto visas racionalizācijas iespējas. Papildus tam dalībvalstu pagaidu darbiniekiem būs vajadzīgs papildu amata vietu skaits, kas būs jāfinansē, izmantojot pašreizējo daudzgadu finanšu shēmu.

(16) Būtu jāpieņem noteikumi, kas aptvertu EĀDD un tā darbinieku darbības attiecībā uz klasificētas informācijas drošību, aizsardzību un pārredzamību.

(17) Tiek atgādināts, ka Protokols par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā attieksies uz EĀDD, tā ierēdņiem un citiem darbiniekiem, uz kuriem attiecas vai nu Civildienesta noteikumi, vai CEOS.

(18) Eiropas Savienībai un Eiropas Atomenerģijas kopienai aizvien ir vienota iestāžu sistēma. Tādēļ ir būtiski nodrošināt Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas ārējo attiecību konsekvenci un ļaut Savienības delegācijām uzņemties Eiropas Atomenerģijas kopienas pārstāvību trešās valstīs un starptautiskās organizācijās.

(19) Augstajam pārstāvim līdz 2013. gada vidum būtu jāsniedz pārskats par EĀDD organizatorisko struktūru un darbību, vajadzības gadījumā sniedzot priekšlikumus šā lēmuma grozīšanai. Šādi grozījumi būtu jāpieņem ne vēlāk kā 2014. gada sākumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Būtība un darbības joma

1. Ar šo lēmumu nosaka Eiropas Ārējās darbības dienesta organizatorisko struktūru un darbību (“EĀDD”).

2. EĀDD, kura galvenā mītne atrodas Briselē, ir Eiropas Savienības funkcionāli autonoma struktūra, kas ir atdalīta no Padomes Ģenerālsekretariāta un Komisijas; šai struktūrai ir tiesībspēja, kas nepieciešama uzdevumu veikšanai un mērķu sasniegšanai.

3. EĀDD atrodas Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos (“Augstā pārstāvja”) pakļautībā.

4. EĀDD ietilpst centrāla administrācija un Savienības delegācijas trešās valstīs un starptautiskās organizācijās.

2. pants

Uzdevumi

1. EĀDD atbalsta Augsto pārstāvi pilnvaru izpildē, kā izklāstīts jo īpaši LES 18. un 27. pantā:

— pilnvaru pildīšanā, proti, Eiropas Savienības kopējās ārpolitikas un drošības politikas (“KĀDP”), tostarp kopējās drošības un aizsardzības politikas (“KDAP”), vadīšanā, šīs politikas, kuru viņš īsteno atbilstīgi Padomes sniegtajām pilnvarām, attīstīšanā, dodot ieguldījumu ar saviem priekšlikumiem, un ES ārējās darbības konsekvences nodrošināšanā,

— Ārlietu padomes priekšsēdētāja amatā, neskarot Padomes Ģenerālsekretariāta ierastos uzdevumus,

— Komisijas priekšsēdētāja vietnieka amatā, pildot ārējo attiecību pienākumus Komisijā un koordinējot citus Savienības ārējās darbības aspektus, neskarot Komisijas dienestu ierastos uzdevumus.

2. EĀDD palīdz Eiropadomes priekšsēdētājam, Komisijas priekšsēdētājam un Komisijai pildīt to attiecīgos uzdevumus ārējo attiecību jomā.

3. pants

Sadarbība

1. EĀDD atbalstīs un sadarbosies ar dalībvalstu diplomātiskajiem dienestiem, kā arī ar Padomes Ģenerālsekretariātu un Komisijas dienestiem, lai nodrošinātu konsekvenci Savienības ārējās darbības dažādās jomās, kā arī šo jomu un Savienības pārējās politikas savstarpēju konsekvenci.

2. EĀDD un Komisijas dienesti, pildot savus attiecīgos uzdevumus, savstarpēji apspriežas par visiem jautājumiem, kas attiecas uz Savienības ārējo darbību, izņemot jautājumus, kuri ir KDAP jomā. EĀDD piedalās sagatavošanas darbā un procedūrās, kas saistīti ar aktiem, ko šajā jomā sagatavo Komisija.

Šo punktu īsteno saskaņā ar LES V sadaļas 1. nodaļu un saskaņā ar LESD 205. pantu.

3. EĀDD var noslēgt dienesta līmeņa vienošanos ar attiecīgiem Padomes Ģenerālsekretariāta dienestiem, Komisiju vai citiem Savienības birojiem vai iestāžu struktūrām.

4. EĀDD sniedz atbilstošu atbalstu un sadarbojas ar citām Savienības iestādēm un struktūrām, jo īpaši ar Eiropas Parlamentu. Arī EĀDD var izmantot minēto iestāžu un struktūru – attiecīgā gadījumā arī aģentūru – atbalstu un sadarbību. EĀDD iekšējais revidents sadarbosies ar Komisijas iekšējo revidentu, lai nodrošinātu saskaņotu revīzijas politiku, jo īpaši saistībā ar Komisijas atbildību par darbības izdevumiem. Turklāt EĀDD saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1073/1999 (10) sadarbojas ar Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanai (OLAF). Tas jo īpaši bez kavēšanās pieņem minētajā regulā paredzēto lēmumu par iekšējo izmeklēšanu noteikumiem un nosacījumiem. Kā paredzēts minētajā regulā, saskaņā ar valstu noteikumiem dalībvalstis un iestādes sniedz vajadzīgo atbalstu, lai ļautu OLAF darbiniekiem pildīt pienākumus.

4. pants

EĀDD centrālā administrācija

1. EĀDD pārvalda izpildu ģenerālsekretārs, kas darbosies Augstā pārstāvja pakļautībā. Izpildu ģenerālsekretārs veic visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu netraucētu EĀDD darbību, tostarp tā administratīvu un budžeta pārvaldību. Izpildu ģenerālsekretārs nodrošina efektīvu centrālās administrācijas visu struktūrvienību, kā arī Savienības delegāciju koordināciju.

2. Izpildu ģenerālsekretāram palīdz divi ģenerālsekretāra vietnieki.

3. EĀDD centrālo administrāciju organizē ģenerāldirektorātos.

a) Tajos jo īpaši ietilpst: — vairāki ģenerāldirektorāti, kas aptver nodaļas visās pasaules valstīs un reģionos, kā arī daudzpusējas un tematiskas nodaļas. Šīs struktūrvienības pēc vajadzības īsteno koordināciju ar Padomes Ģenerālsekretariātu un Komisijas attiecīgajiem dienestiem, — ģenerāldirektorāts, kas ir atbildīgs par administratīviem, personāla, budžeta, drošības un komunikācijas un informācijas sistēmas jautājumiem, kas darbojas EĀDD struktūrā un ko pārvalda izpildu ģenerālsekretārs. Augstais pārstāvis atbilstīgi parastajiem darbā pieņemšanas noteikumiem iecels ģenerāldirektoru budžeta un administrācijas jautājumos, kurš būs Augstā pārstāvja pakļautībā. Viņš Augstajam pārstāvim būs atbildīgs par EĀDD administratīvo un iekšējo budžeta pārvaldību. Viņš ievēro tās pašas budžeta pozīcijas un administratīvos noteikumus, kas piemērojami Savienības budžeta III iedaļā, kura ir daudzgadu finanšu shēmas 5. pozīcijā, — Krīžu pārvarēšanas un plānošanas direktorāts, Civilās plānošanas un īstenošanas centrs, Eiropas Savienības Militārais štābs un Eiropas Savienības Situāciju centrs, kas ir tiešā Augstā pārstāvja pakļautībā un atbildībā un kas palīdz Augstajam pārstāvim vadīt Savienības KĀDP atbilstīgi Līguma noteikumiem, vienlaikus saskaņā ar LES 40. pantu ievērojot citas Savienības kompetences. Ievēro šo struktūru specifiku, kā arī to funkciju un pieņemšanas darbā īpatnības un darbinieku statusu. Nodrošina pilnīgu visu EĀDD struktūru koordināciju.

b) EĀDD centrālajā administrācijā ir arī: — stratēģiskās politikas plānošanas nodaļa, — juridiskā nodaļa izpildu ģenerālsekretāra administratīvā pakļautībā, kas cieši sadarbojas ar Padomes un Komisijas juridiskajiem dienestiem, — iestāžu attiecību, informācijas un diplomātijas, iekšējās revīzijas un pārbaužu un personas datu struktūrvienības.

4. Augstais pārstāvis saskaņā ar sīki izstrādātajiem noteikumiem II pielikumā Padomes Lēmumam 2009/908/ES (2009. gada 1. decembris), ar ko paredz pasākumus, lai īstenotu Eiropadomes lēmumu par Padomes prezidentūru un par Padomes darba sagatavošanas struktūru vadību (11), izraugās Padomes sagatavošanas struktūru priekšsēdētājus, tostarp Politikas un drošības komitejas priekšsēdētāju; šīs struktūras vada Augstā pārstāvja pārstāvis.

5. Augstajam pārstāvim un EĀDD vajadzības gadījumā palīdz Padomes Ģenerālsekretariāts un attiecīgās Komisijas struktūrvienības. Šajā sakarā EĀDD, Padomes Ģenerālsekretariāts un attiecīgās Komisijas struktūrvienības var izstrādāt dienesta līmeņa vienošanos.

5. pants

Savienības delegācijas

1. Augstais pārstāvis, vienojoties ar Padomi un Komisiju, pieņem lēmumu par delegācijas izveidi vai slēgšanu.

2. Katra Savienības delegācija darbojas delegācijas vadītāja pakļautībā.

Delegācijas vadītāja pakļautībā ir visi delegācijas darbinieki neatkarīgi no to statusa, tāpat viņš ir atbildīgs par visām viņu darbībām. Viņš atskaitās Augstajam pārstāvim par delegācijas darba vispārējo vadību un par Savienības visu darbību koordinēšanas nodrošināšanu.

Delegāciju personālā ietilpst EĀDD darbinieki un – kad tas atbilst Savienības budžeta izpildei un tām Savienības politikas jomām, kuras nav EĀDD kompetencē, – Komisijas darbinieki.

3. Delegācijas vadītājs saņem norādījumus no Augstā pārstāvja un no EĀDD un ir atbildīgs par to izpildi.

Jomās, kurās Komisija īsteno pilnvaras, kas tai piešķirtas ar Līgumiem, arī tā var saskaņā ar LESD 221. panta 2. punktu delegācijām sniegt norādījumus, kuru izpilde ir daļa no delegācijas vadītāja kopējās atbildības.

4. Saskaņā ar Finanšu regulu delegācijas vadītājs, ja to deleģē Komisija, īsteno darbības apropriācijas saistībā ar Savienības projektiem attiecīgajā trešā valstī.

5. EĀDD izpildu ģenerālsekretārs periodiski izvērtē katras delegācijas darbību; izvērtējums iekļauj finanšu un administratīvo revīziju. Šim mērķim EĀDD izpildu ģenerālsekretārs var lūgt atbilstīgo Komisijas struktūrvienību palīdzību. Papildus EĀDD iekšējiem pasākumiem OLAF īsteno savas pilnvaras, proti, veicot krāpšanas apkarošanas pasākumus saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1073/1999.

6. Augstais pārstāvis slēdz vajadzīgās vienošanās ar uzņēmēju valsti, starptautisko organizāciju vai attiecīgo trešo valsti. Konkrēti, Augstais pārstāvis veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka uzņēmējas valstis piešķir Savienības delegācijām, to personālam un viņu īpašumam privilēģijas un imunitātes, kas ir līdzvērtīgas tām, kas noteiktas Vīnes konvencijā (1961. gada 18. aprīlis) par diplomātiskajām attiecībām.

7. Savienības delegācijas var reaģēt uz citu Savienības iestāžu, jo īpaši Eiropas Parlamenta, vajadzībām, īstenojot saziņu ar starptautiskajām organizācijām vai trešām valstīm, kurās delegācijas ir akreditētas.

8. Delegācijas vadītājs ir pilnvarots pārstāvēt Savienību zemē, kurā attiecīgā delegācija ir akreditēta, jo īpaši līgumu noslēgšanas gadījumā, kā arī būt par pusi tiesvedībā.

9. Savienības delegācijas rīkojas ciešā sadarbībā ar dalībvalstu diplomātiskajiem dienestiem un dalās ar tiem informācijā.

10. Saskaņā ar LES 35. panta trešo daļu un pēc dalībvalstu lūguma Savienības delegācijas, izmantojot pieejamos resursus, atbalsta dalībvalstis to diplomātiskajās attiecībās un saistībā ar to uzdevumu sniegt konsulāro aizsardzību Savienības pilsoņiem trešās valstīs.

6. pants

Personāls

1. Šo pantu, izņemot 3. punktu, piemēro atbilstīgi LESD 336. pantam, neskarot Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumus (“Civildienesta noteikumi”) un Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību (“CEOS”), tostarp grozījumus, kas atbilstīgi LESD 336. pantam izdarīti šajos noteikumos, lai pielāgotu noteikumus EĀDD vajadzībām.

2. EĀDD personālu veido Eiropas Savienības ierēdņi un citi darbinieki, tostarp dalībvalstu diplomātisko dienestu darbinieki, kas norīkoti kā pagaidu darbinieki.

Uz šiem darbiniekiem attiecas Civildienesta noteikumi un CEOS.

3. Vajadzības gadījumā EĀDD atsevišķos gadījumos var izmantot ierobežotu skaitu specializētu norīkotu valsts ekspertu (NVE).

Augstais pārstāvis pieņem noteikumus, kuri ir līdzvērtīgi noteikumiem, kas izklāstīti Padomes Lēmumā 2003/479/EK (2003. gada 16. jūnijs) par noteikumiem, kuri jāpiemēro attiecībā uz valstu ekspertiem un militāro personālu, kas norīkots uz Padomes ģenerālsekretariātu (12), saskaņā ar kuriem NVE tiek nodoti EĀDD rīcībā, lai tie sniegtu specializētas zināšanas.

4. EĀDD darbinieki veic savus pienākumus un rīkojas vienīgi Savienības interesēs. Neskarot 2. panta 1. punkta trešo ievilkumu, 2. panta 2. punktu un 5. panta 3. punktu, viņi nelūdz un nepieņem norādījumus ne no vienas valdības, iestādes, organizācijas vai personas, izņemot EĀDD, vai ne no vienas struktūras vai personas, izņemot Augsto pārstāvi. Saskaņā ar Civildienesta noteikumu 11. panta otro daļu EĀDD personāls nedrīkst pieņemt nekāda veida maksājumus no jebkāda cita avota, izņemot EĀDD.

5. Pilnvaras, kas ar Civildienesta noteikumiem piešķirtas iestādei, kura veic darbinieku iecelšanu, un kas ar CEOS piešķirtas iestādei, kura ir tiesīga slēgt līgumus, piešķirs Augstajam pārstāvim, kurš šīs pilnvaras var deleģēt EĀDD iekšienē.

6. Pieņemšana darbā EĀDD notiek, pamatojoties uz nopelniem, vienlaikus nodrošinot pienācīgu ģeogrāfisku un dzimumu līdzsvaru. Starp EĀDD darbiniekiem jābūt atbilstoši pārstāvētiem visu ES dalībvalstu valstspiederīgajiem. Šā lēmuma 13. panta 3. punktā paredzētais pārskats aptver arī šo jautājumu, tostarp – attiecīgā gadījumā – ierosinājumus par īpašiem papildu pasākumiem, lai novērstu iespējamo līdzsvara trūkumu.

7. Savienības ierēdņiem un pagaidu darbiniekiem no dalībvalstu diplomātiskajiem dienestiem ir vienādas tiesības un pienākumi, un pret viņiem tiek nodrošināta vienlīdzīga attieksme, jo īpaši attiecībā uz tiesībām ar vienlīdzīgiem nosacījumiem ieņemt visus amatus. Uzticot pienākumus visās EĀDD īstenoto darbību un politikas jomās, nedrīkst būt atšķirīga attieksme pret pagaidu darbiniekiem no valstu diplomātiskajiem dienestiem un Savienības ierēdņiem. Atbilstīgi Finanšu regulas noteikumiem dalībvalstis atbalsta Savienību EĀDD pagaidu darbinieku no dalībvalstu diplomātiskajiem dienestiem to finanšu saistību īstenošanā, kas izriet no jebkādas atbildības saskaņā ar Finanšu regulas 66. pantu.

8. Augstais pārstāvis izveido EĀDD darbinieku atlases procedūras, kuras īsteno pārredzami, pamatojoties uz kandidātu nopelniem, ar mērķi izraudzīties spējīgākos, efektīvākos un uzticamākos darbiniekus, vienlaikus nodrošinot pienācīgu ģeogrāfisku un dzimumu līdzsvaru un to, ka EĀDD ir atbilstoši pārstāvēti visu ES dalībvalstu valstspiederīgie. Dalībvalstu, Padomes Ģenerālsekretariāta un Komisijas pārstāvji tiek iesaistīti darbinieku darbā pieņemšanas procedūrās saistībā ar brīvajām EĀDD amata vietām.

9. EĀDD sasniedzot pilnu komplektāciju, darbiniekiem no dalībvalstīm, kas minēti 2. punkta pirmajā daļā, vajadzētu veidot vismaz trešdaļu no visiem EĀDD AD līmeņa darbiniekiem. Līdzīgi pastāvīgiem Savienības ierēdņiem vajadzētu veidot vismaz 60 % no visiem EĀDD AD pakāpes darbiniekiem, tostarp dalībvalstu diplomātisko dienestu darbiniekiem, kas ir kļuvuši par pastāvīgiem Savienības ierēdņiem atbilstīgi Civildienesta noteikumiem. Katru gadu Augstais pārstāvis iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par amata vietu aizpildījumu Eiropas Ārējās darbības dienestā.

10. Augstais pārstāvis apstiprina noteikumus par mobilitāti, lai nodrošinātu EĀDD darbiniekiem augstu mobilitātes pakāpi. Īpašus un sīki izstrādātus noteikumus piemēro 4. panta 3. punkta a) apakšpunkta trešajā ievilkumā minētajiem darbiniekiem. Principā visi EĀDD darbinieki periodiski strādā Savienības delegācijās. Augstais pārstāvis šajā sakarā pieņem attiecīgus noteikumus.

11. Saskaņā ar spēkā esošajiem valsts tiesību aktu noteikumiem katra dalībvalsts garantē saviem ierēdņiem, kuri ir kļuvuši par EĀDD pagaidu darbiniekiem, ka, beidzoties darba termiņam EĀDD, viņi tiks nekavējoties atjaunoti amatā. Šāds darba termiņš saskaņā ar CEOS 50.b panta noteikumiem nepārsniedz astoņus gadus, ja vien izņēmuma apstākļos un dienesta interesēs tas netiek pagarināts ilgākais par diviem gadiem.

Savienības ierēdņi, kuri strādā EĀDD, ir tiesīgi kandidēt uz amatiem iestādē, kurā tie sākotnēji strādāja, ar tādiem pašiem noteikumiem kā iekšējie kandidāti.

12. Ir jāveic darbības, lai EĀDD darbiniekiem nodrošinātu pienācīgas vispārējas mācības, īpaši pamatojoties uz jau esošām praksēm un struktūrām valstu un Savienības līmenī. Šajā sakarā Augstais pārstāvis gada laikā no šā lēmuma stāšanās spēkā veic attiecīgus pasākumus.

7. pants

Pārejas noteikumi attiecībā uz darbiniekiem

1. Attiecīgās Padomes Ģenerālsekretariāta un Komisijas struktūrvienības un nodaļas, kas uzskaitītas šā lēmuma pielikumā, tiek pārceltas uz EĀDD. Ierēdņi un pagaidu darbinieki, kuri ieņem amatu kādā no struktūrvienībām vai nodaļām, kas uzskaitītas šā lēmuma pielikumā, tiek pārcelti darbā EĀDD. Tas mutatis mutandis attiecas uz līgumdarbiniekiem un vietējo personālu, kas piešķirts šādām struktūrvienībām un nodaļām. Darbā EĀDD ar viņu dalībvalsts iestāžu piekrišanu tiek pārcelti arī tie NVE, kuri strādā šajās struktūrvienībās vai nodaļās.

Minētā pārcelšana stājas spēkā 2011. gada 1. janvārī.

Atbilstīgi Civildienesta noteikumiem, pārceļot darbā EĀDD, Augstais pārstāvis ieceļ katru darbinieku amatā tajā kategorijā, kas atbilst attiecīgā ierēdņa pakāpei.

2. Šā lēmuma spēkā stāšanās dienā notiekošās darbā pieņemšanas procedūras amatiem, kuri tiek pārcelti uz EĀDD, paliek spēkā – tās tiek turpinātas un pabeigtas Augstā pārstāvja vadībā saskaņā ar attiecīgajiem amata sludinājumiem un spēkā esošajiem Civildienesta noteikumiem un CEOS.

8. pants

Budžets

1. Kredītrīkotāja pilnvaras attiecībā uz Eiropas Savienības vispārējā budžeta EĀDD sadaļu tiek deleģētas saskaņā ar Finanšu regulas 59. pantu. Augstais pārstāvis pieņem iekšējus noteikumus attiecībā uz administratīvā budžeta pozīciju pārvaldību. Darbības izdevumi paliek budžeta Komisijas iedaļā.

2. EĀDD īsteno savas pilnvaras saskaņā ar Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Savienības vispārējam budžetam, tam piešķirto apropriāciju robežās.

3. Izstrādājot EĀDD administratīvo izdevumu tāmes, Augstais pārstāvis apspriedīsies attiecīgi ar atbildīgo attīstības politikas komisāru un atbildīgo kaimiņattiecību politikas komisāru saistībā ar viņu pārstāvētajām jomām.

4. Atbilstīgi LESD 314. panta 1. punktam EĀDD izstrādā izmaksu tāmes nākamajam finanšu gadam. Komisija apvieno šīs tāmes budžeta projektā, kurā var būt ietvertas dažādas tāmes. Komisija var grozīt budžeta projektu, kā tas noteikts LESD 314. panta 2. punktā.

5. Lai nodrošinātu budžeta pārskatāmību Savienības ārējo darbību jomā, Komisija kopā ar Eiropas Savienības vispārējā budžeta projektu nosūtīs budžeta lēmējinstitūcijai darba dokumentu, kurā plaši aprakstīti visi izdevumi, kas saistīti ar Savienības ārējām darbībām.

6. Uz EĀDD attiecas budžeta izpildes apstiprinājuma procedūra, kas paredzēta LESD 319. pantā un Finanšu regulas 145. līdz 147. pantā. Šajā sakarā EĀDD pilnībā sadarbosies ar iestādēm, kas iesaistītas izpildes apstiprinājuma procedūrā, un attiecīgā gadījumā sniegs papildu vajadzīgo informāciju, tostarp piedaloties konkrēto struktūru sanāksmēs.

9. pants

Ārējās darbības instrumenti un plānošana

1. Komisija ir atbildīga par Savienības ārējās sadarbības programmu pārvaldību, neskarot Komisijas un EĀDD lomu plānošanā, kā tas izklāstīts turpmākajos punktos.

2. Augstais pārstāvis nodrošina Savienības ārējās darbības vispārēju politisku koordināciju, nodrošinot vienotību, konsekvenci un efektivitāti, izmantojot jo īpaši šādus ārējās palīdzības instrumentus:

— attīstības sadarbības instruments (13),

— Eiropas Attīstības fonds (14),

— Eiropas demokrātijas un cilvēktiesību instruments (15),

— Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instruments (16),

— instruments sadarbībai ar industrializētām valstīm (17),

— instruments sadarbībai kodoldrošības jomā (18),

— stabilitātes instruments – attiecībā uz palīdzību, kas paredzēta Regulas (EK) Nr. 1717/2006 (19) 4. pantā.

3. Jo īpaši EĀDD sniedz ieguldījumu 2. punktā minēto instrumentu plānošanas un pārvaldības ciklā, pamatojoties uz minētajos instrumentos noteiktajiem politikas mērķiem. EĀDD ir atbildīgs par to, ka tiek sagatavoti šādi Komisijas lēmumi par stratēģiskajiem daudzgadu posmiem visā plānošanas ciklā:

i) valstu piešķīrumi, lai noteiktu vispārējo finansējumu katram reģionam (ņemot vērā indikatīvu daudzgadu finanšu shēmas sadalījumu). Katrā reģionā daļa finansējuma tiks paturēta reģionālām programmām;

ii) valstu un reģionu stratēģiski dokumenti;

iii) valstu un reģionu indikatīvas programmas.

Saskaņā ar 3. pantu visā 2. punktā minēto instrumentu plānošanas un īstenošanas ciklā Augstais pārstāvis un EĀDD strādās, sadarbojoties ar attiecīgajiem Komisijas locekļiem un dienestiem, neskarot 1. panta 3. punktu. Visus lēmumu priekšlikumus sagatavos, ievērojot Komisijas procedūras, un iesniegs Komisijai lēmuma pieņemšanai.

4. Attiecībā uz Eiropas Attīstības fondu un attīstības sadarbības instrumentu visus priekšlikumus, tostarp tos, kuros paredzētas izmaiņas pamatnoteikumos, un 3. punktā minētos plānošanas dokumentus, kopīgi sagatavos attiecīgi EĀDD un Komisijas dienesti par attīstības politiku atbildīgā komisāra uzraudzībā un pēc tam kopīgi ar Augsto pārstāvi iesniegs Komisijā lēmuma pieņemšanai.

Attiecīgais Komisijas dienests par attīstības politiku atbildīgā komisāra vadībā sagatavos tematiskās programmas, izņemot Eiropas demokrātijas un cilvēktiesību instrumentu, instrumentu sadarbībai kodoldrošības jomā un to stabilitātes instrumenta daļu, kas minēta 2. punkta septītajā ievilkumā, kuras, vienojoties ar Augsto pārstāvi un citiem attiecīgajiem komisāriem, iesniegs komisāru kolēģijai.

5. Attiecībā uz Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumentu visus priekšlikumus, tostarp tos, kuros paredzētas izmaiņas pamatnoteikumos, un 3. punktā minētos plānošanas dokumentus, kopīgi sagatavos attiecīgi EĀDD un Komisijas dienesti par kaimiņattiecību politiku atbildīgā komisāra uzraudzībā un pēc tam kopīgi ar Augsto pārstāvi iesniegs Komisijā lēmuma pieņemšanai.

6. Augstā pārstāvja/EĀDD pārraudzībā ir darbības, kas veiktas saskaņā ar: KĀDP budžetu; stabilitātes instrumentu, izņemot 2. punkta septītajā ievilkumā minēto daļu; instrumentu sadarbībai ar industrializētām valstīm; saziņu un publiskās diplomātijas darbībām, un vēlēšanu novērošanas misijām. Komisija ir atbildīga par to finansiālu īstenošanu Augstā pārstāvja vadībā, kurš ir arī Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. Par īstenošanu atbildīgā Komisijas struktūrvienība atrodas vienās telpās ar EĀDD.

10. pants

Drošība

1. Augstais pārstāvis pēc apspriešanās ar komiteju, kas minēta pielikuma II daļas 1. iedaļas 3. punktā Padomes Lēmumā 2001/264/EK (2001. gada 19. maijs), ar ko pieņem Padomes drošības reglamentu (20), lemj par EĀDD drošības noteikumiem un veic visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka EĀDD efektīvi pārvalda riskus savam personālam, materiālajiem līdzekļiem un informācijai un ka tas pilda savus pienākumus attiecībā uz pienācīgu rūpību. Šādus noteikumus piemēro visiem EĀDD darbiniekiem un visiem Savienības delegāciju darbiniekiem neatkarīgi no to administratīvā statusa vai iestādes, kurā tie sākotnēji strādāja.

2. Līdz 1. punktā minētā lēmuma pieņemšanai:

— attiecībā uz klasificētas informācijas aizsardzību EĀDD piemēro drošības pasākumus, kas noteikti Lēmuma 2001/264/EK pielikumā,

— attiecībā uz citiem drošības aspektiem EĀDD piemēro Komisijas drošības noteikumus, kas noteikti Komisijas iekšējā reglamenta (21) attiecīgajā pielikumā.

3. EĀDD ir par drošības jautājumiem atbildīga nodaļa, kurai palīdz dalībvalstu attiecīgie dienesti.

4. Augstais pārstāvis veiks visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai EĀDD īstenotu drošības noteikumus, jo īpaši attiecībā uz klasificētas informācijas aizsardzību un pasākumiem, kas jāveic gadījumā, ja EĀDD personāls neievēro drošības noteikumus. Šajā nolūkā EĀDD lūgs padomu Padomes Ģenerālsekretariāta Drošības birojam, kā arī attiecīgiem Komisijas un dalībvalstu dienestiem.

11. pants

Piekļuve dokumentiem, arhīvi un datu aizsardzība

1. EĀDD piemēro noteikumus, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1049/2001 (2001. gada 30. maijs) par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (22). Augstais pārstāvis pieņem lēmumu par EĀDD īstenošanas noteikumiem.

2. EĀDD izpildu ģenerālsekretārs kārto iestādes arhīvu. No Padomes Ģenerālsekretariāta un Komisijas pārcelto struktūrvienību attiecīgie arhīvi tiek pārcelti uz EĀDD.

3. EĀDD gādā par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi atbilstīgi noteikumiem, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (23). Augstais pārstāvis pieņem lēmumu par EĀDD īstenošanas noteikumiem.

12. pants

Nekustamais īpašums

1. Padomes Ģenerālsekretariāts un attiecīgie Komisijas dienesti veic visus vajadzīgos pasākumus, lai 7. pantā minētā pārcelšana iekļautu arī to Padomes un Komisijas ēku nodošanu Eiropas Ārējās darbības dienestam, kas vajadzīgas tā darbībai.

2. Par nosacījumiem, saskaņā ar kuriem nekustamo īpašumu nodod EĀDD centrālās administrācijas un Savienības delegāciju rīcībā, kopīgi lemj Augstais pārstāvis un attiecīgi Padomes Ģenerālsekretariāts un Komisija.

13. pants

Nobeiguma un vispārīgi noteikumi

1. Augstais pārstāvis, Padome, Komisija un dalībvalstis ir atbildīgi par šā lēmuma īstenošanu un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai to sekmētu.

2. Augstais pārstāvis līdz 2011. gada beigām sniegs Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai ziņojumu par EĀDD darbību. Minētajā ziņojumā jo īpaši pievēršas 5. panta 3. un 10. punkta un 9. panta īstenošanai.

3. Augstais pārstāvis līdz 2013. gada vidum sniedz EĀDD organizācijas un darbības pārskatu, kurā, inter alia, pievērsīsies 6. panta 6., 8. un 11. punkta īstenošanai. Vajadzības gadījumā pārskatam pievieno attiecīgus priekšlikumus par šā lēmuma pārskatīšanu. Šādā gadījumā Padome, saskaņā ar LES 27. panta 3. punktu un ņemot vērā minēto pārskata ziņojumu, šo lēmumu pārskatīs līdz 2014. gada sākumam.

4. Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā. Lēmuma noteikumi par finanšu pārvaldību un darbinieku pieņemšanu darbā stājas spēkā tikai pēc tam, kad ir pieņemti vajadzīgie grozījumi Civildienesta noteikumos, CEOS un Finanšu regulā un apstiprināts budžeta grozījums. Lai nodrošinātu veiksmīgi pāreju, Augstais pārstāvis, Padomes Ģenerālsekretariāts un Komisija noslēgs vajadzīgās vienošanās un apspriedīsies ar dalībvalstīm.

5. Vienu mēnesi pēc šā lēmuma stāšanās spēkā Augstais pārstāvis iesniegs Komisijai EĀDD darbības ieņēmumu un izdevumu tāmi, tostarp štatu sarakstu, lai Komisija varētu iesniegt budžeta grozījuma projektu.

6. Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2010. gada 26. jūlijā Padomes vārdā – priekšsēdētājs S. VANACKERE

(1) OV C 46, 24.2.2006., 1. lpp.

(2) Komisijas Paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei – Virzībā uz Eiropas konsensu par humāno palīdzību (COM/2007/0317 galīgā redakcija). Oficiālajā Vēstnesī nav publicēts.

(3) OV C 298, 30.11.2002., 1. lpp.

(4) Padomes Vienotā rīcība 2004/551/KĀDP (2004. gada 12. jūlijs) par Eiropas Aizsardzības aģentūras izveidi (OV L 245, 17.7.2004., 17. lpp.).

(5) Padomes Vienotā rīcība 2001/555/KĀDP (2001. gada 20. jūlijs) par Eiropas Savienības Satelītcentra izveidi (OV L 200, 25.7.2001., 5. lpp.).

(6) Padomes Vienotā rīcība 2001/554/KĀDP (2001. gada 20. jūlijs) par Eiropas Savienības Drošības izpētes institūta izveidi (OV L 200, 25.7.2001., 1. lpp.).

(7) Padomes Vienotā rīcība 2008/550/KĀDP (2008. gada 23. jūnijs), ar ko izveido Eiropas Drošības un aizsardzības koledžu (EDAK) (OV L 176, 4.7.2008., 20. lpp.).

(8) Regula Nr. 31 (EEK), 11 (EAEK), ar kuru nosaka Eiropas Ekonomikas kopienas un Eiropas Atomenerģijas kopienas Civildienesta noteikumus un pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību (OV 45, 14.6.1962., 1387/62. lpp.).

(9) OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

(10) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1073/1999 (1999. gada 25. maijs) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp.).

(11) OV L 322, 9.12.2009., 28. lpp.

(12) OV L 160, 28.6.2003., 72. lpp.

(13) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1905/2006 (2006. gada 18. decembris), ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā (OV L 378, 27.12.2006., 41. lpp.).

(14) Padomes Regula Nr. 5, ar ko ar ko paredz noteikumus attiecībā uz aicinājumiem veikt finansiālus ieguldījumus un to pārskaitīšanu, budžeta pasākumiem un Eiropas Attīstības fonda aizjūras zemēm un teritorijām līdzekļu pārvaldi (OV 33, 31.12.1958., 681/58. lpp.)

(15) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1889/2006 (2006. gada 20. decembris) par finanšu instrumenta izveidi demokrātijas un cilvēktiesību atbalstam visā pasaulē (OV L 386, 29.12.2006., 1. lpp.).

(16) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1638/2006 (2006. gada 24. oktobris), ar ko paredz vispārējos noteikumus Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumenta izveidošanai (OV L 310, 9.11.2006., 1. lpp.).

(17) Padomes Regula (EK) Nr. 382/2001 (2001. gada 26. februāris), kas attiecas uz projektu īstenošanu, kas veicina sadarbību un komercattiecības starp Eiropas Savienību un Ziemeļamerikas, Tālo Austrumu un Austrālijas–Āzijas industrializētajām valstīm (OV L 57, 27.2.2001., 10. lpp.).

(18) Padomes Regula (Euratom) Nr. 300/2007 (2007. gada 19. februāris), ar ko izveido Instrumentu sadarbībai kodoldrošības jomā (OV L 81, 22.3.2007., 1. lpp.).

(19) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1717/2006 (2006. gada 15. novembris), ar ko izveido Stabilitātes instrumentu (OV L 327, 24.11.2006., 1. lpp.).

(20) OV L 101, 11.4.2001., 1. lpp.

(21) OV L 308, 8.12.2000., 26. lpp.

(22) OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.

(23) OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.