ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
—

attiecināmie izdevumi ir pārstrukturēšanas plāna izstrāde un īstenošana; ražošanas iekārtu, aprīkojuma un ēku modernizācija, paplašināšana un pārorientēšana uzņēmumu atjaunošanas un pārkvalificēšanas programmu ietvaros, palielinot to efektivitāti un konkurētspēju; tādu iespējamo zaudējumu segšana, kurus izraisījusi darbības izbeigšana un pamatlīdzekļi ar nepilnīgu nolietojumu, vai ražošanā vairs neizmantotu materiālu un nemateriālu pamatlīdzekļu amortizācijas izmaksas; apmācības organizēšana; ar uzņēmumu izveidošanu un darbības uzsākšanu saistītas izmaksas, kas radušās, veicinot to, ka darbinieki iegādājas tās uzņēmuma darbības jomas vai filiāles, kas nav iekļautas pārstrukturēšanā; atlaišanas un priekšlaicīgas pensionēšanās pabalsti, atbalsts masveida brīvprātīgai aiziešanai no darba; finanšu un kapitāla līdzsvarošana, samaksājot parādus, kas radušies no zaudējumiem iepriekšējos gados, pirms pārstrukturēšanas plāna uzsākšanas.
(1)

ECBS Statūtu 47. pants nosaka, ka centrālās bankas tajās dalībvalstīs, uz kurām attiecas izņēmums (turpmāk – “ārpus euro zonas NCB”), neapmaksā to parakstīto kapitālu, ja vien Ģenerālpadome ar balsu vairākumu, kas pārstāv vismaz divas trešdaļas no Eiropas Centrālās bankas (ECB) parakstītā kapitāla un vismaz pusi no daļu turētājiem, nenolemj, ka noteikta minimālā procentuālā daļa no parakstītā kapitāla jāapmaksā kā ieguldījums ECB darbības izmaksās.
1.

Īstenošanas noteikumu 3. panta 4. un 5. punktu aizstāj ar šādiem punktiem: “4. Deputāti un bijušie deputāti, kuri saņem Nolikuma 13. pantā noteikto pārejas pabalstu vai Nolikuma 14. un 15. pantā minēto pensiju, var atteikties no 1. punktā noteiktās medicīnas izdevumu atmaksas, sākot no pirmās mēneša dienas pēc pieprasījuma iesniegšanas dienas. Tādā gadījumā viņi var saņemt divas trešdaļas no veselības apdrošināšanas iemaksām, taču atmaksātās summas kopējais apjoms nedrīkst pārsniegt EUR 400 mēnesī. 5. Ikviens deputāts vai bijušais deputāts, kurš saskaņā ar 4. punktu atsakās no savām tiesībām uz medicīnas izdevumu atmaksu, nedrīkst atkārtoti tikt iekļauts 1. punktā minētajā medicīnisko izdevumu atmaksas tiesību sistēmā ātrāk kā pēc divpadsmit mēnešiem no dienas, kad atteikšanās stājusies spekā. Tāpat arī jebkādas turpmākas izmaiņas neatkarīgi no tā, vai tās attiecas uz atkārtotu iekļaušanu 1. punktā paredzētajā medicīnisko izdevumu atmaksas sistēmā vai atteikšanos no šādām tiesībām, drīkst veikt tikai pēc divpadsmit mēnešu minimālā perioda.”.
(2)

Pielikumos Komisijas 1992. gada 21. decembra Lēmumam 93/52/EEK, ar ko nosaka dažu dalībvalstu vai reģionu atbilstību prasībām attiecībā uz brucelozi (B. melitensis) un saskaņā ar šīm prasībām piešķir tām tādas dalībvalsts vai reģiona statusu, kas ir oficiāli brīvi no šīs slimības (3), minētas dalībvalstis un to reģioni, kas saskaņā ar Direktīvu 91/68/EEK ir atzīti par oficiāli brīviem no brucelozes (B. melitensis).
1.

Šādi groza 1. pantu: a) Tiek aizstātas šādas definīcijas: “— “addressable BIC holder” means an entity which: (a) holds a Business Identifier Code (BIC); (b) is not recognised as an indirect participant; and (c) is a correspondent or customer of a direct participant or a branch of a direct or indirect participant, and is able to submit payment orders to and receive payments from a TARGET2 component system via the direct participant,” “— “credit institution” means either: (a) a credit institution within the meaning of §1(1) of the KWG that is subject to supervision by a competent authority; or (b) another credit institution within the meaning of Article 123(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union that is subject to scrutiny of a standard comparable to supervision by a competent authority,” “— “public sector body” means an entity within the “public sector”, the latter term as defined in Article 3 of Council Regulation (EC) No 3603/93 of 13 December 1993 specifying definitions for the application of the prohibitions referred to in Articles 104 and 104b(1) of the Treaty (1), b) “— “Bank Identifier Code (BIC)” means a code as defined by ISO Standard No 9362,” aizstāj ar šādu: “— “Business Identifier Code (BIC)” means a code as defined by ISO Standard No 9362,”; c) definīcijā “technical malfunction of TARGET2” punktu aizstāj ar komatu; d) pievieno šādu definīciju: “— “User Detailed Functional Specifications (UDFS)” means the most up-to-date version of the UDFS, which is the technical documentation that details how a participant interacts with TARGET2.”.
(1)

Ar vēstuli, kas Komisijas Ģenerālsekretariātā reģistrēta 2010. gada 17. februārī, Latvija lūdza atļauju pasākumam, atkāpjoties no PVN direktīvas 287. panta 10. punkta, lai piemērotu atbrīvojumu no nodokļa nodokļa maksātājiem, kuru gada apgrozījums nav lielāks par EUR 50 000 (“pasākums”). Pasākums atbrīvotu minētos nodokļa maksātājus no dažām vai visām pievienotās vērtības nodokļa (“PVN”) saistībām, kas minētas PVN direktīvas XI sadaļas 2. līdz 6. nodaļā.
(4)

Turklāt Direktīvas 92/65/EEK D pielikumā, kas grozīts ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 176/2010 (4), izklāstītas dažas jaunas prasības, kas precēm piemērojamas no 2010. gada 1. septembra. Ar to ieviesti noteikumi attiecībā uz spermas glabāšanas centriem un detalizēti nosacījumi to apstiprināšanai un pārraudzībai. Turklāt tajā izklāstīti detalizēti nosacījumi embriju iegūšanas un sagatavošanas grupu apstiprināšanai un pārraudzībai, in vivo radušos embriju iegūšanai un sagatavošanai, in vitro radītu embriju iegūšanai un sagatavošanai, kā arī tādu embriju iegūšanai un sagatavošanai, kuriem veiktas mikromanipulācijas. Ar to arī grozīti nosacījumi, kas piemērojami spermas, olšūnu un embriju aitu un kazu sugu donordzīvniekiem.
“a)

veic fiskālās konsolidācijas pasākumus, kas veido vismaz 3,2 % no IKP (4,3 % no IKP, ja ņem vērā 2010. gadā īstenotos pasākumus) un kas jāiekļauj budžeta projektā 2011. gadam: vispārējās valdības starpposma patēriņu samazina vismaz par EUR 300 miljoniem salīdzinājumā ar 2010. gada līmeni (papildus ietaupījumiem, kas izriet no valsts pārvaldes un pašvaldību reformas, kas minēta šajā punktā); iesaldē pensiju indeksāciju (tādējādi iegūstot vismaz EUR 100 miljonus); ļoti rentabliem uzņēmumiem pagaidu kārtā piemēro ar krīzi saistītu maksājumu (kas 2011., 2012. un 2013. gadā nodrošinātu papildu ikgadējus ienākumus vismaz EUR 600 miljonu apmērā); ievieš uz aprēķina pamata noteiktus nodokļus pašnodarbinātām personām (kas 2011. gadā nodrošinātu vismaz EUR 400 miljonus un vismaz EUR 100 miljonus ieņēmumu 2012. un 2013. gadā); paplašina PVN bāzi, ietverot dažus pakalpojumus, kas pašlaik tajā nav iekļauti, un 30 % preču un pakalpojumu piemērojot nevis pazemināto likmi, bet gan parasto likmi (kas nodrošinātu ieņēmumus EUR 1 miljarda apmērā); pakāpeniski ievieš vides nodokli par CO2 emisijām (kas 2011. gadā nodrošinātu vismaz EUR 300 miljonus); valdība pieņem tiesību aktus, ar ko veic reformas valsts pārvaldē un veic pašvaldību reorganizāciju (tādējādi 2011. gadā izmaksas samazinot vismaz par EUR 500 miljoniem un 2012. un 2013. gadā vēl par EUR 500 miljoniem); samazina iekšzemes finansētos ieguldījumus (vismaz par EUR 500 miljoniem), prioritāti piešķirot ieguldījumu projektiem, ko finansē no ES struktūrfondiem, ievieš iniciatīvas, lai noregulētu zemes izmantošanas noteikumu pārkāpumus (kas laikposmā no 2011. gada līdz 2013. gadam nodrošinātu vismaz EUR 1 500 miljonus, no kuriem vismaz EUR 500 miljonus 2011. gadā); iekasē ieņēmumus no spēļu licencēšanas (vismaz EUR 500 miljonus no licenču pārdošanas un EUR 200 miljonus no ikgadējām nodevām); paplašina nekustamā īpašuma nodokļa aprēķina bāzi, atjauninot aktīvu vērtību (kas nodrošinātu papildu ieņēmumus vismaz EUR 400 miljonu apmērā); palielina nodokļus par natūrā izmaksātām algām, tostarp piemēro nodokli mašīnu nomas maksājumiem (kas nodrošinātu vismaz EUR 150 miljonus); palielina nodokļus par luksusprecēm (vismaz par EUR 100 miljoniem); ievieš īpašu nodokli par neatļautām būvēm (kas nodrošinātu vismaz EUR 800 miljonus gadā); un valsts sektorā aizstāj tikai 20 % no darba ņēmējiem, kuri pensionējas (valdības un pašvaldību iestādēs, valsts uzņēmumos, valsts aģentūrās un citās valsts iestādēs). Pasākumus, kas nodrošina salīdzināmus budžeta ietaupījumus var izskatīt pēc apspriešanās ar Komisiju.”
(7)

Tāpēc, lai noteiktu Kopienas kvotu kopapjomu, ko piešķir 2013. gadam, Komisija ir ņēmusi vērā šādus kvotu daudzumus: — kvotas, kas ir piešķirtas vai tiks piešķirtas iekārtām, kas ir ES emisijas tirdzniecības sistēmā, sākot no 2008. gada, — kvotas, kas ir izsolītas vai pārdotas vai ko plāno izsolīt vai pārdot ES emisijas tirdzniecības sistēmā laikposmā no 2008. gada līdz 2012. gadam un kuras tāpēc ir norādītas attiecīgās dalībvalstu emisijas kvotu valsts sadales plāna tabulās, — kvotas, kas ir piešķirtas jaunām iekārtām no dalībvalstu rezerves, kas paredzētas jaunām iekārtām no 2008. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 30. aprīlim, — kvotas, kas nav piešķirtas jaunām iekārtām no dalībvalsts rezerves, kas paredzēta jaunām iekārtām, ja attiecīgā dalībvalsts savos valsts tiesību aktos vai, ja šādi tiesību akti vēl nav pieņemti, atbilstošos paziņojumos ir paredzējusi tās emisijas kvotu valsts sadales plānā, ka kvotas no rezervēm jaunām iekārtām, kuras vēl nav piešķirtas jaunām iekārtām 2008. līdz 2012. gada laikposmā, tiks izsolītas vai pārdotas.
(7)

Pamatojoties uz EFSA atzinumu, pārtikas produktiem, pārtikas produktu sastāvdaļām un barībai, kas satur kukurūzu MON89034xNK603, sastāv vai ir ražota no tās, nav jāizvirza īpašas marķēšanas prasības, izņemot tās, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1829/2003 13. panta 1. punktā un 25. panta 2. punktā. Tomēr, lai nodrošinātu, ka produkti tiek izmantoti tikai šajā lēmumā paredzētajā atļaujā noteiktajos veidos, marķējot barību, kas satur ĢMO vai sastāv no tiem, un produktus, kas nav pārtika un barība, satur ĢMO vai sastāv no tiem un kam ir pieprasīta atļauja, ir skaidri jānorāda, ka attiecīgos produktus nedrīkst izmantot audzēšanai.
a)

budžeta projektā 2011. gadam iekļauj fiskālās konsolidācijas pasākumus, kuri veido vismaz 3 % no IKP (4,1 % no IKP, ja ņem vērā 2010. gadā īstenotos pasākumus). Budžetā jo īpaši iekļauj šādus pasākumus (vai īpašos gadījumos – pasākumus, kuru mērķis ir gūt salīdzināmus ietaupījumus): vispārējās valdības starpposma patēriņu samazina par vismaz EUR 300 miljoniem salīdzinājumā ar 2010. gada līmeni (papildus ietaupījumiem, kas izriet no valsts pārvaldes un pašvaldību reformas, kas minēta šajā punktā), iesaldē pensiju indeksāciju (tādējādi ietaupot EUR 100 miljonus), ļoti rentabliem uzņēmumiem pagaidu kārtā piemēro ar krīzi saistītu maksājumu (kas 2011., 2012. un 2013. gadā nodrošinātu papildu ikgadējus ienākumus vismaz EUR 600 miljonu apmērā), ievieš uz aprēķinu pamata noteiktus nodokļus pašnodarbinātām personām (kas 2011. gadā nodrošinātu vismaz EUR 400 miljonus un lielākus ieņēmumus 2012. un 2013. gadā), paplašina PVN bāzi, ietverot dažus pakalpojumus, kas pašlaik tajā nav iekļauti, un 30 % preču un pakalpojumu piemēro nevis pazemināto likmi, bet gan parasto likmi (kas nodrošinātu ieņēmumus EUR 1 miljarda apmērā), pakāpeniski ievieš vides nodokli par CO2 emisijām (kas 2011. gadā nodrošinātu vismaz EUR 300 miljonus), Grieķijas valdība pieņem tiesību aktus, ar ko veic reformas valsts pārvaldē, un veic pašvaldību reorganizāciju (tādējādi 2011. gadā izmaksas samazinot vismaz par EUR 500 miljoniem un 2012. un 2013. gadā – vēl par EUR 500 miljoniem), samazina iekšzemes finansētos ieguldījumus (par vismaz EUR 1 miljardu), prioritāti piešķirot ieguldījumu projektiem, ko finansē no ES struktūrfondiem, ievieš iniciatīvas, lai noregulētu zemes izmantošanas noteikumu pārkāpumus (kas laikposmā no 2011. līdz 2013. gadam nodrošinātu vismaz EUR 1 500 miljonus, no kuriem vismaz EUR 500 miljonus 2011. gadā), iekasē ieņēmumus no spēļu licencēšanas (vismaz EUR 500 miljonus no licenču pārdošanas un EUR 200 miljonus no nodevām), paplašina nekustamā īpašuma nodokļa aprēķina bāzi, atjauninot aktīvu vērtību (kas nodrošinātu papildu ieņēmumus EUR 500 miljonu apmērā), palielina nodokļus par natūrā izmaksātām algām, tostarp piemēro nodokli mašīnu nomas maksājumiem (kas nodrošinātu vismaz EUR 150 miljonus), palielina nodokļus par luksusprecēm (par vismaz EUR 100 miljoniem), ievieš īpašu nodokli par neatļautām būvēm (kas nodrošinātu vismaz EUR 800 miljonus gadā), valsts sektorā aizstāj tikai 20 % no darba ņēmējiem, kuri pensionējas (valdības un pašvaldību iestādēs, valsts uzņēmumos, valsts aģentūrās un citās valsts iestādēs);
5.

Saraksta daļu, kas attiecas uz Itāliju, groza šādi: a) ierakstu par Milano-Linate lidostu aizstāj ar šādu ierakstu: “Milano-Linate IT LIN 4 A HC(2), NHC(2) O (*)” b) ierakstu par Milano- Malpensa lidostu aizstāj ar šādu ierakstu: “Milano-Malpensa IT MXP 4 A Magazzini aeroportuali ALHA HC(2), NHC(2) VEA U, E Cargo City MLE HC, NHC (*) O” c) ierakstu par Napoli ostu aizstāj ar šādu ierakstu: “Napoli IT NAP 1 P Molo Bausan HC, NHC-NT” d) ierakstu par Palermo lidostu aizstāj ar šādu ierakstu: “Palermo (*) IT PMO 4 A HC-T (*)” e) ierakstu par Reggio Calabria lidostu aizstāj ar šādu ierakstu: “Reggio Calabria (*) IT REG 4 A HC (*), NHC (*)” f) ierakstu par Rimini lidostu aizstāj ar šādu ierakstu: “Rimini (*) IT RMI 4 A HC(2) (*), NHC(2) (*)”
(7)

Saskaņā ar datiem, kurus Slovēnijas iestādes paziņoja 2009. gada oktobrī, patlaban ir plānots, ka valsts kopbudžeta deficīts Slovēnijā 2009. gadā sasniegs 5,9 % no IKP, tādējādi pārsniedzot atsauces vērtību – 3 % no IKP – un atrodoties tālu no tās. Var uzskatīt, ka atsauces vērtība ir pārsniegta izņēmuma kārtā Līgumā un Stabilitātes un izaugsmes paktā paredzētajā nozīmē. Konkrēti, cita starpā, tas ir ekonomikas nopietnas lejupslīdes rezultāts Līguma un Stabilitātes un izaugsmes pakta izpratnē. Saskaņā ar Komisijas dienestu 2009. gada rudens prognozi ir plānots, ka reālais IKP pieaugums, kas laika posmā starp 2007. un 2008. gadu samazinājās uz pusi, 2009. gadā kļūs izteikti negatīvs (– 7,4 %). Kaut arī Slovēnijas budžeta rādītāji bija labi nesenā pagātnē, kad ekonomiskie apstākļi vēl bija labvēlīgi, pateicoties budžeta ieņēmumiem, kas bija lielāki, nekā paredzēts, šobrīd budžeta izpildē ir vērojams izdevumu pārtēriņš. Turklāt plānoto atsauces vērtības pārsniegumu nevar uzskatīt par īslaicīgu, jo saskaņā ar Komisijas dienestu 2009. gada rudens prognozi budžeta deficīts varētu pieaugt no 6,3 % no IKP 2009. gadā līdz aptuveni 7 % no IKP 2011. gadā, pieņemot, ka politika netiks mainīta, bet ir prognozēts, ka reālais IKP sasniegs mēreni pozitīvu izaugsmi. Izdarot šādu pieņēmumu, ir ņemts vērā, ka saskaņā ar valdības plāniem lielākā daļa ar krīzi saistīto ārkārtas un Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānam atbilstīgo pasākumu, kas 2009. gadā veido gandrīz 1¼ % no IKP, 2010. un 2011. gadā tiks pakāpeniski atcelti. Līgumā minētais deficīta kritērijs nav izpildīts.
(1)

Saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 6. panta 2. punktu Francija 2003. gada jūnijā saņēma pieteikumu no uzņēmuma Société occitane de fabrications et de technologies par darbīgās vielas FEN 560 iekļaušanu Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā. Ar Komisijas Lēmumu 2004/131/EK (2) tika apstiprināts, ka dokumentācija ir pilnīga un ka principā to var uzskatīt par atbilstošu minētās direktīvas II un III pielikumā noteiktajām prasībām par datiem un informāciju.
(12)

Pamatojoties uz EFSA atzinumu, pārtikai, pārtikas sastāvdaļām un barībai, kas satur kukurūzu MON863xMON810xNK603, sastāv vai ir ražota no tās, nav vajadzīgas īpašas marķēšanas prasības, izņemot tās, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 1829/2003 13. panta 1. punktā un 25. panta 2. punktā. Tomēr, lai nodrošinātu, ka produktus izmanto atbilstīgi ierobežojumiem, kas noteikti šajā lēmumā paredzētajā atļaujā, marķējot barību, kas satur ĢMO vai sastāv no tiem, un citus produktus, kas nav pārtika un barība un kas satur ĢMO vai sastāv no tiem, un attiecībā uz ko ir pieprasīta atļauja, ir skaidri jānorāda, ka minētos produktus nedrīkst izmantot audzēšanai.
2.

Lēmuma 24. pantā pievieno šādu 4. punktu: “4. Ņemot vērā pamatdokumenta 39. panta 3. un 4. punktu, dalībvalstij veikto avansa maksājumu kumulatīvā summa nepārsniedz 90 % no kopējās summas, kāda šai dalībvalstij piešķirta ar finansēšanas lēmumu, ar kuru apstiprina gada programmu. Ja dalībvalsts no saviem līdzekļiem piešķīrusi mazāku summu, nekā noteikts finansēšanas lēmumā, ar kuru apstiprina gada programmu, avansa maksājumu kumulatīvā summa nepārsniedz 90 % no summas, kādu dalībvalsts piešķīrusi no saviem līdzekļiem.”
2)

Kopējās nostājas 2. pantu aizstāj ar šādu pantu: “2. pants 1. Kopējās nostājas 1. pantu nepiemēro: a) ieročiem un ar tiem saistītiem materiāliem, kā arī tehniskajai apmācībai un palīdzībai, kas paredzēta vienīgi, lai atbalstītu Apvienoto Nāciju Organizācijas misiju Libērijā (UNMIL), un šīs misijas vajadzībām; b) aizsargtērpiem, tostarp pretšķembu vestēm un militārām aizsargķiverēm, ko Apvienoto Nāciju Organizācijas darbinieki, plašsaziņas līdzekļu pārstāvji, humānās palīdzības un attīstības atbalsta darbinieki un saistītais personāls uz laiku ieved Libērijā tikai personiskai lietošanai; c) citam militāram ekipējumam, kas nav letāls un kas ir paredzēts vienīgi humānām vai aizsardzības vajadzībām, un ar to saistītai tehniskajai palīdzībai un apmācībai, par ko iepriekš paziņots saskaņā ar ANO DPR 1521 (2003) 21. punktu izveidotajai Komitejai (“Sankciju komitejai”). 2. Lai piegādātu, pārdotu vai nodotu ieročus un ar tiem saistītus materiālus vai sniegtu pakalpojumus, kas minēti 1. panta a) un c) apakšpunktā, saņem dalībvalstu kompetento iestāžu atļauju. Dalībvalstis izskata katru 1. punkta a) un c) apakšpunktā minēto piegādi atsevišķi, ņemot vērā visus kritērijus, kas norādīti Padomes Kopējā nostājā 2008/944/KĀDP, ar ko izveido kopīgus noteikumus, kas reglamentē militāru tehnoloģiju un ekipējuma eksporta kontroli (2). Dalībvalstis prasa atbilstīgus drošības pasākumus, lai novērstu iespēju ļaunprātīgi izmantot tādas atļaujas, ko izsniedz saskaņā ar šo punktu, un vajadzības gadījumā izstrādā noteikumus, lai atgūtu piegādātos ieročus un ar tiem saistītos materiālus. 3. Dalībvalstis iepriekš paziņo Sankciju komitejai par katru ieroču un ar tiem saistītu materiālu sūtījumu Libērijas valdībai vai par gadījumu, kad Libērijas valdībai ir sniegta palīdzība, konsultācijas vai apmācība saistībā ar militārām darbībām, izņemot 1. punkta a) un b) apakšpunktā minētos gadījumus.
2.

Ja datu subjekts pret datu nosūtītāju nevar vērsties ar 1. punktā minēto prasību par kompensāciju, kas izriet no tā, ka datu nosūtītājs vai tā apakšapstrādātājs nav izpildījis kādu no 3. vai 11. klauzulā minētajiem pienākumiem, sakarā ar to, ka datu nosūtītājs ir faktiski zudis vai juridiski beidzis pastāvēt, vai arī ir kļuvis maksātnespējīgs, datu saņēmējs piekrīt, ka datu subjekts var izvirzīt prasību pret datu saņēmēju tā, it kā tas būtu datu nosūtītājs, ja vien kāds tiesību pārņēmējs ar līgumu vai likumiskā kārtā nav uzņēmies visas datu nosūtītāja juridiskās saistības, kā rezultātā datu subjekts var piemērot savas tiesības pret minēto tiesību pārņēmēju. Datu nosūtītājs nevar izmantot apakšapstrādātāja pienākumu neizpildi, lai izvairītos no savu saistību izpildes.
a)

Ražojumiem no koksnes nedrīkst būt pievienotas tādas vielas vai preparāti, kam lietošanas laikā piešķirts vai varētu tikt piešķirts kāds no šādiem riska apzīmējumiem (vai to kombinācijām): R23 (toksisks ieelpojot), R24 (toksisks, nonākot saskarē ar ādu), R25 (toksisks norijot), R26 (ļoti toksisks ieelpojot), R27 (ļoti toksisks, nonākot saskarē ar ādu), R28 (ļoti toksisks norijot), R39 (ļoti nopietnu neatgriezenisku seku draudi), R40 (ierobežoti pierādījumi par kancerogēnu iedarbību), R42 (ieelpojot var izraisīt paaugstinātu jutīgumu), R43 (saskaroties ar ādu, var izraisīt paaugstinātu jutīgumu), R45 (var izraisīt vēzi), R46 (var izraisīt pārmantojamu ģenētisku bojājumu), R48 (ilgstoša ietekme rada nopietnu veselības bojājumu draudus), R49 (ieelpojot var izraisīt ļaundabīgus audzējus), R50 (ļoti toksisks ūdens organismiem), R51 (toksisks ūdens organismiem), R52 (kaitīgs ūdens organismiem), R53 (var izraisīt ilgstošu negatīvu iedarbību uz ūdens vidi), R60 (var negatīvi ietekmēt auglību), R61 (var kaitēt nedzimušam bērnam), R62 (iespējams risks negatīvai ietekmei uz auglību), R63 (iespējams kaitējuma risks augļa attīstībai), R68 (iespējams neatgriezeniskas iedarbības risks), kā noteikts Padomes 1967. gada 27. jūnija Direktīvā 67/548/EEK par normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz bīstamu vielu klasifikāciju, iepakošanu un marķēšanu (4) (bīstamo vielu direktīvā) un tās turpmākajos grozījumos un ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 1999/45/EK (5) (bīstamo preparātu direktīvu). Alternatīvi klasifikācijai var izmantot Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Regulu (EK) Nr. 1272/2008 par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu un ar ko groza un atceļ Direktīvas 67/548/EEK un 1999/45/EK un groza Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (6). Šādā gadījumā izejvielām nedrīkst būt pievienota tāda viela vai preparāts, kam lietošanas laikā piešķirts vai varētu tikt piešķirts kāds no šādiem bīstamības apzīmējumiem (vai to kombinācijas): H300, H301, H310, H311, H317 H330, H331, H334, H351, H350, H340, H350i, H400, H410, H411, H412, H413, H360F, H360D, H361f, H361d H360FD, H361fd, H360Fd, H360Df, H341, H370, H372.
No 46. apsvēruma tabulas izriet, ka akcīzes nodoklis nav jūtami pieaudzis, jo tā izmaiņas bija šādas: – 5,4 % no 1999. līdz 2000. gadam, – 6,98 % no 1999. līdz 2001. gadam, + 1,9 % no 1999. līdz 2002. gadam un + 1,3 % no 1999. līdz 2003. gadam. Izsekojot gadu secībā, akcīzes nodokļa izmaiņas bijušas šādas: – 5,4 % no 1999. līdz 2000. gadam, – 1,6 % no 2000. līdz 2001. gadam, + 9,5 % no 2001.– līdz 2002. gadam, – 0,5 % no 2002. līdz 2003. gadam. Tātad ir redzams, ka akcīzes nodoklis nemitīgi pazeminājies, izņemot 2001. un 2002. gadu. Tomēr šajā laikposmā reģistrēto pieaugumu nevar uzskatīt par nozīmīgu, jo patiesībā tas neatstāja gandrīz nekādu iespaidu uz patērētāju apkurei domātās dīzeļdegvielas cenu (kā redzams tabulā, dīzeļdegvielas cena šo divu gadu laikā ir pieaugusi tikai par 2,2 %). Šajā gadījumā nevar piemērot 2001. gada pamatnostādņu 52. punkta nosacījumus.
(17)

Tādēļ Itālijas iestādes uzsvēra, ka cukura ražošanas nozarē, kurā izmanto cukurbietes, lauksaimniecības komponents ir cieši saistīts ar rūpniecības komponentu un tie ir savstarpēji atkarīgi. Cukurbiešu pārstrādes uzņēmuma darbība ir atkarīga no atbilstoša apgādes rajona, un Villasoras cukurfabrika pārstrādā cukurā tikai tās cukurbietes, kas audzētas “apgādes rajonā”, kurš atrodas Sardīnijas salā. Itālijas iestādes apgalvo, ka Vidusjūras baseinā audzētās cukurbietes to fizioloģisko īpašību dēļ ir jānovāc īsā laikposmā, kad cukura saturs ir visaugstākais, un tās ir ātri jātransportē (36 stundu laikā pēc novākšanas) uz pārstrādes uzņēmumu, lai nesamazinātos cukura saturs un lai izvairītos no sēnīšu iedarbības, kas cukurbietes padara neizmantojamas. Šā iemesla dēļ apgādes rajoni parasti atrodas 80–100 kilometru rādiusā no pārstrādes uzņēmumiem, un ražas novākšanas un pārstrādes laikposms ir ļoti īss. Villasoras cukurfabrikas vistuvākais piegādes avots Itālijas kontinentālajā daļā ir vairāk nekā 250 km attālumā (no tiem 180 km – pa jūru).
(5)

Komisija nosūtīja aptaujas anketas visām zināmajām iesaistītajām personām un saņēma atbildes no ASV pārstāvjiem, no ASV vienīgā ražotāja eksportētāja (“ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās”), no sūdzības iesniedzēja un trim lietotājiem Kopienā.