6.

Lēmuma 11. pielikumu aizstāj ar šādu pielikumu: “11. PIELIKUMS NOTEIKUMI PAR IZDEVUMU ATBILSTĪBU EIROPAS BĒGĻU FONDS I. Vispārīgi principi I.1. Pamatprincipi 1. Saskaņā ar pamatdokumentu, lai izdevumi būtu atbilstīgi, tiem jābūt: a) atbilstošiem fonda un tā mērķu jomai, kā aprakstīts pamatdokumenta 1. un 2. pantā; b) atbilstošiem darbībām, kas uzskaitītas pamatdokumenta 3. pantā, vai ārkārtas pasākumu gadījumā saistītiem ar attiecīgajām darbībām, kas uzskaitītas pamatdokumenta 5. pantā; c) nepieciešamiem, lai veiktu tāda projekta pasākumus, kas ir daļa no daudzgadu vai gada programmas, kā to apstiprinājusi Komisija, vai attiecināmiem uz ārkārtas pasākumiem saskaņā ar pamatdokumenta 5. panta definīciju, ja tie veido attiecīgās gada programmas grozījumus; d) saprātīgiem un atbilstošiem pareizas finanšu pārvaldības principiem, jo īpaši attiecībā uz izdevīgumu un izmaksu lietderību; e) tādiem, kas radušies tiešajam saņēmējam un/vai projekta partneriem, kas darbojas un reģistrēti dalībvalstī, izņēmums ir starptautiskas publiskā sektora organizācijas, kas izveidotas uz starpvaldību nolīgumu pamata, un īpašas aģentūras, ko izveidojušas minētās organizācijas, kā arī Starptautiskā Sarkanā Krusta komiteja (SSKK) un Starptautiskā Sarkanā Krusta un Sarkanā Pusmēness federācija. Ņemot vērā šā lēmuma 39. panta 2. punktu, noteikumus, kas piemērojami tiešajam saņēmējam, piemēro mutatis mutandis arī projekta partneriem; f) saistītiem ar pamatdokumenta 6. pantā definētajām mērķgrupām; g) tādiem, kas radušies saskaņā ar subsīdiju līguma īpašajiem noteikumiem. 2. Daudzgadu darbību gadījumā pamatdokumenta 14. panta 6. punkta nozīmē par projektu, uz kuru jāattiecina šie atbilstības noteikumi, uzskata tikai to darbības daļu, ko līdzfinansē gada programmas ietvaros. 3. Fonda atbalstītos projektus nevar finansēt no citiem avotiem, kas ietver Kopienas budžeta līdzekļus. Fonda atbalstītos projektus līdzfinansē no valsts vai privātā sektora līdzekļiem. I.2. Projekta budžets Projekta budžetu iesniedz šādā veidā: Izdevumi Ienākumi + Tiešās izmaksas (TI) + Netiešās izmaksas (subsīdiju līgumā noteikta konkrēta procentos izteikta daļa no TI) + EK ieguldījums (definēts kā mazākā no trīs summām, kas norādītas šā lēmuma 12. pantā) + tiešā saņēmēja un projekta partneru ieguldījums + trešo personu ieguldījums + projekta paša ieņēmumi = Kopējās atbilstīgās izmaksas ( KAI ) = Kopējie ienākumi ( KI ) Budžetam ir jābūt līdzsvarotam: kopējām atbilstīgajām izmaksām ir jābūt vienādām ar kopējiem ienākumiem. I.3. Ienākumi un bezpeļņas princips 1. Fonda atbalstītajiem projektiem jābūt bezpeļņas projektiem. Ja projekta noslēgumā ienākumi, ieskaitot ieņēmumus, pārsniedz izdevumus, attiecīgi samazina Eiropas Bēgļu fonda ieguldījumu projektā. Visiem projekta ienākumu avotiem jābūt reģistrētiem tiešā saņēmēja grāmatvedībā vai nodokļu dokumentos, un tiem jābūt identificējamiem un pārbaudāmiem. 2. Projekta ienākumus veido finansiālie ieguldījumi, kas projektam piešķirti no fonda, valsts vai privāto līdzekļu ieguldījumi, ieskaitot paša finansējuma saņēmēja ieguldījumu, kā arī paša projekta ieņēmumi. “Ieņēmumi” šajos noteikumos nozīmē ienākumus, ko I.4. punktā aprakstītajā atbilstības laikposmā projekts gūst no pārdošanas, nomas, pakalpojumiem vai reģistrēšanas nodevām, un citus tamlīdzīgus ienākumus. 3. Kopienas ieguldījumu, piemērojot bezpeļņas principu saskaņā ar šā lēmuma 12. panta c) punktu, aprēķina, no “kopējām atbilstīgajām izmaksām” atņemot “trešo personu ieguldījumu” un atņemot “projekta paša ieņēmumus”. I.4. Atbilstības laikposms 1. Projekta izmaksām jārodas un attiecīgajiem maksājumiem jābūt izdarītiem (izņemot amortizāciju) pēc tā gada 1. janvāra, kas minēts finansēšanas lēmumā, ar kuru apstiprinātas dalībvalsts gada programmas. Atbilstības laikposms ir līdz (N (2) +2). gada 30. jūnijam, kas nozīmē, ka projekta izdevumiem ir jārodas pirms šā datuma. 2. Izņēmums no iepriekš 1. punktā minētā atbilstības laikposma ir ārkārtas pasākumi (sk. pamatdokumenta 21. panta 3. punktu) un tehniskā palīdzība dalībvalstij (sk. IV daļas 3. punktu). I.5. Izdevumu uzskaite 1. Izdevumi atbilst tiešo saņēmēju veiktajiem maksājumiem. Tiem ir jābūt finanšu (skaidras naudas) transakciju veidā, izņemot amortizācijas izdevumus. 2. Izdevumus vienmēr pamato ar oficiāliem rēķiniem. Ja tas nav iespējams, maksājumus pamato ar uzskaites dokumentiem vai apliecinošiem dokumentiem, kam ir līdzvērtīgs pierādījuma spēks. 3. Izdevumiem jābūt identificējamiem un pārbaudāmiem. Konkrēti: a) atzīmētiem tiešā saņēmēja grāmatvedības uzskaites dokumentos; b) noteiktiem saskaņā ar spēkā esošajiem grāmatvedības standartiem tajā valstī, kurā darbību veic tiešais saņēmējs, un atbilstošiem tiešā saņēmēja parastajai izdevumu uzskaites praksei; un c) deklarētiem saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem nodokļu un sociālajā jomā. 4. Ja nepieciešams, tiešajiem saņēmējiem ir pienākums glabāt uzskaites dokumentu apstiprinātas kopijas, kas pamato partneru ienākumus un izdevumus saistībā ar attiecīgo projektu. 5. Uzskaites datu, kas minēti 2.–4. punktā, glabāšanai un apstrādei ir jāatbilst valsts tiesību aktiem datu aizsardzības jomā. I.6. Teritoriālā darbības joma 1. Pamatdokumenta 3. un 5. pantā aprakstīto darbību izdevumiem: a) jābūt I.1. nodaļas 1. punkta e) apakšpunktā definēto tiešo saņēmēju izdevumiem; un b) jārodas dalībvalsts teritorijā, izņemot darbības, kas saistītas ar pamatdokumenta 3. panta 5. punktā minēto pārvietošanu, kuras var veikt gan dalībvalsts teritorijā, gan valstī, kas uzņem pārvietotās personas. 2. Projekta partneri, kas reģistrēti un darbojas trešā valstī, var piedalīties projektā, neradot tam izmaksas, izņēmums ir starptautiskās publiskā sektora organizācijas, kas izveidotas uz starpvaldību nolīgumu pamata, un īpašās aģentūras, ko izveidojušas minētās organizācijas, kā arī Starptautiskā Sarkanā Krusta komiteja (SSKK) un Starptautiskā Sarkanā Krusta un Sarkanā Pusmēness federācija. II. Atbilstīgo izmaksu kategorijas (attiecībā uz projektu) II.1. Tiešās atbilstīgās izmaksas Tiešās atbilstīgās projekta izmaksas ir īpašas izmaksas, kas, pienācīgi ņemot vērā I daļas vispārīgos noteikumus, ir tieši saistītas ar projekta īstenošanu. Tiešās izmaksas iekļauj projekta kopējā budžeta aprēķinā. Par atbilstīgām tiešajām izmaksām uzskata šādas izmaksas: II.1.1. 1. Projektam asignētās personāla izmaksas, tas ir, faktiskās algas, pieskaitot sociālās apdrošināšanas maksājumus un citas tiesību aktos noteiktās izmaksas, ir atbilstīgas, ja tās atbilst tiešā saņēmēja parastajai atalgojuma shēmai. 2. Attiecībā uz starptautiskām organizācijām atbilstīgās personāla izmaksas var ietvert tiesību aktos paredzētos pienākumus un tiesības saistībā ar atalgojumu. 3. Attiecīgo valsts struktūru personāla algu izmaksas ir atbilstīgas, ciktāl tās ir saistītas ar tādu darbību izmaksām, kuras attiecīgā valsts struktūra neveiktu, ja nebūtu attiecīgā projekta; šādu personālu pārceļ vai norīko projekta īstenošanai ar rakstisku tiešā saņēmēja lēmumu. 4. Personāla izmaksas sīki apraksta budžeta projektā, norādot funkcijas un personāla locekļu skaitu. II.1.2. 1. Ceļa un uzturēšanās izdevumi ir atbilstīgas tiešās izmaksas tikai attiecībā uz personālu un citām personām, kas piedalās projekta darbībās un kuru ceļošana ir nepieciešama projekta īstenošanai. 2. Ceļa izmaksas ir atbilstīgas, pamatojoties uz faktiskajām izmaksām. Atmaksājamo izdevumu likmes nosaka, balstoties uz lētāko sabiedriskā transporta veidu, un lidojumi vienmēr ir pieļaujami tikai tad, ja ceļojums ir garāks par 800 km (turp un atpakaļ) vai ja galamērķis ģeogrāfisku īpatnību dēļ attaisno aviosatiksmes izvēli. Ja izmanto privāto automašīnu, atmaksājamos izdevumu parasti aprēķina, pamatojoties vai nu uz sabiedriskā transporta izmaksām, vai nobrauktā attāluma likmēm saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts publicētiem oficiāliem noteikumiem vai tiešā saņēmēja parasti izmantotiem noteikumiem. 3. Uzturēšanās izmaksas ir atbilstīgas, pamatojoties uz faktiskajām izmaksām vai dienas naudu. Ja organizācijai ir savas dienas naudas likmes (uzturēšanās nauda), tās piemēro, ievērojot dalībvalstī noteikto maksimālo robežu saskaņā ar valsts tiesību normām un praksi. Vispārējā izpratnē uzturēšanās nauda ietver vietējā transporta (ieskaitot braucienus ar taksometru), nakšņošanas, ēdienreižu, vietējo telefona sakaru un citas papildu izmaksas. II.1.3. II.1.3.1. Vispārīgi noteikumi 1. Izmaksas par aprīkojuma iegādi ir atbilstīgas tikai tad, ja tās ir būtiski nepieciešamas projekta īstenošanai. Aprīkojumam jāpiemīt projektam nepieciešamajām tehniskajām iezīmēm, un tam jāatbilst spēkā esošajām normām un standartiem. 2. Izvēle starp īri, nomu vai pirkumu vienmēr jāpamato ar vislētāko variantu. Tomēr, ja īre vai noma nav iespējama projekta īstermiņa rakstura dēļ vai aprīkojuma vērtības straujas krišanās dēļ, pirkums ir pieļaujams. II.1.3.2. Īre un noma Izdevumi saistībā ar nomu vai īri var pretendēt uz līdzfinansējumu, ievērojot dalībvalstī spēkā esošos noteikumus, valsts tiesību aktus un praksi, kā arī nomas vai īres termiņu saistībā ar projekta mērķiem. II.1.3.3. Pirkumi 1. Ja aprīkojumu pērk projekta laikā, budžetā ir jānorāda, vai tajā ir iekļautas visas izmaksas vai tikai tā amortizācijas izdevumu daļa, kas atbilst aprīkojuma izmantošanas laikposmam un faktiskās izmantošanas apjomam projekta vajadzībām. Pēdējo aprēķina saskaņā ar piemērojamiem valstu noteikumiem. 2. Izmaksas attiecībā uz aprīkojumu, kas pirkts pirms projekta sākšanās, bet kuru izmanto projekta vajadzībām, ir atbilstīgas, pamatojoties uz amortizāciju. Tomēr šīs izmaksas nav atbilstīgas, ja aprīkojums pirkts ar Kopienas subsīdijas palīdzību. 3. Atsevišķiem priekšmetiem, kuru vērtība ir mazāka par EUR 20 000, visa pirkuma summa ir atbilstīgās izmaksas ar noteikumu, ka aprīkojums ir nopirkts pirms pēdējiem trīs projekta mēnešiem. Atsevišķi priekšmeti, kas maksā EUR 20 000 vai vairāk, ir atbilstīgi tikai, pamatojoties uz amortizāciju. II.1.4. II.1.4.1. Vispārīgi noteikumi Nekustamā īpašuma pirkuma, celtniecības vai atjaunošanas gadījumā, kā arī nekustamā īpašuma nomas gadījumā tam jāpiemīt projektam nepieciešamajām tehniskajām iezīmēm un jāatbilst spēkā esošajām normām un standartiem. II.1.4.2. Pirkums, celtniecība vai atjaunošana 1. Ja nekustamā īpašuma iegāde ir nepieciešama projekta īstenošanai un ir skaidri redzama saikne ar projekta mērķiem, nekustamā īpašuma pirkumam, tas ir, jau uzceltu ēku pirkumam, vai nekustamā īpašuma celtniecībai var saņemt līdzfinansējumu, ja ir ievēroti turpmāk minētie nosacījumi, neskarot iespēju piemērot stingrākus valsts noteikumus: a) no neatkarīga kvalificēta novērtētāja vai pienācīgi apstiprinātas oficiālas iestādes ir saņemts apliecinājums, kurā norādīts, ka cena nepārsniedz tirgus vērtību, un apstiprināts, ka nekustamais īpašums atbilst valstī spēkā esošajiem noteikumiem, vai norādītas neatbilstības, ko tiešais saņēmējs plāno novērst projekta ietvaros; b) nekustamais īpašums pirms projekta īstenošanas uzsākšanas nekad nav ticis iegādāts ar Kopienas subsīdijas palīdzību; c) nekustamais īpašums ir jāizmanto tikai projektā noteiktajam mērķim; d) atbilstīgas izmaksas ir tikai tā ēku amortizācijas izdevumu daļa, kas atbilst izmantošanas laikposmam un faktiskās izmantošanas apjomam projekta vajadzībām; amortizāciju aprēķina saskaņā ar valsts grāmatvedības noteikumiem. 2. Ņemot vērā 1. punkta c) apakšpunktā minēto nosacījumu, visi ēku atjaunošanas, modernizācijas vai renovācijas darbu izdevumi ir atbilstīgas izmaksas augstākais EUR 100 000 apjomā. Pārsniedzot šo slieksni, piemēro 1. punkta c) un d) apakšpunktu. II.1.4.3. Noma Nekustamā īpašuma nomai var saņemt līdzfinansējumu, ja pastāv skaidra saikne starp nomu un attiecīgā projekta mērķiem un ja ir ievēroti turpmāk minētie nosacījumi, neskarot iespēju piemērot stingrākus valsts noteikumus: a) nekustamais īpašums nav iegādāts ar Kopienas subsīdijas palīdzību; b) nekustamo īpašumu izmantos tikai projekta īstenošanai. Pretējā gadījumā atbilstīga ir tikai tā izmaksu daļa, kas ir proporcionāla izlietojumam projekta vajadzībām. II.1.5. Palīgmateriālu, piegādes un citu vispārīgo pakalpojumu izmaksas ir atbilstīgas, ja tās ir identificējamas un tieši nepieciešamas projekta īstenošanai. II.1.6. 1. Vispārīgais noteikums ir tāds, ka finansējuma saņēmējiem ir jābūt spējīgiem pašiem veikt projektus. Summa, kas atbilst uzdevumiem, ko projekta ietvaros uzticēs apakšuzņēmējiem, ir skaidri jānorāda subsīdiju līgumā. 2. Izdevumiem, kas radušies no turpmāk aprakstītajiem apakšuzņēmumu līgumiem, nevar saņemt līdzfinansējumu no fonda: a) projekta vispārējās pārvaldības uzdevumu apakšlīgumi; b) apakšlīgumi, kuri palielina projekta izmaksas, taču nerada samērīgu papildu vērtību projektam; c) apakšlīgumi ar starpniekiem vai konsultantiem, maksājumu nosakot procentuāli no projekta kopējām izmaksām, ja vien tiešais finansējuma saņēmējs šāda veida maksājumu nav pamatojis, balstoties uz veiktā darba vai pakalpojumu faktisko vērtību. 3. Attiecībā uz visiem apakšuzņēmumu līgumiem apakšuzņēmējs apņemas revīzijas un kontroles iestādēm sniegt visu vajadzīgo informāciju par apakšuzņēmuma darbībām. II.1.7. Izmaksas, kas ir vajadzīgas, lai izpildītu ar Savienības līdzfinansējumu saistītas prasības, piemēram, izmaksas, kas saistītas ar publicitāti, pārskatāmību, projektu novērtējumu, neatkarīgu revīziju, bankas garantijām, tulkošanas izmaksas u. tml., ir atbilstīgas tiešās izmaksas. II.1.8. Maksa par juridiskām konsultācijām, notāru pakalpojumiem vai tehnisko un finanšu ekspertu atalgojums ir atbilstīgas izmaksas. II.1.9. 1. Palīdzības sniegšanas mērķiem pirkumi, ko tiešais saņēmējs izdara mērķgrupām, un atlīdzības, ko tiešais saņēmējs izmaksājis, lai segtu mērķgrupām radušos izdevumus, ir atbilstīgas, ievērojot šādus īpašos nosacījumus: a) tiešais saņēmējs visu pamatdokumenta 43. pantā noteikto laiku glabā visu nepieciešamo informāciju un pierādījumus, ka personas, kas saņēmušas minēto palīdzību, atbilst mērķgrupai, kas definēta pamatdokumenta 6. pantā; b) tiešais saņēmējs visu pamatdokumenta 43. pantā noteikto laiku glabā pierādījumus par sniegto atbalstu (piemēram, rēķinus un kvītis), kas pierāda, ka personas patiešām ir saņēmušas šo atbalstu. 2. Tādu darbību gadījumā, kad nepieciešams, lai mērķgrupā ietilpstošās personas tās apmeklētu (piemēram, mācību pasākums), var izdalīt nelielas skaidras naudas prēmijas kā papildu palīdzību ar noteikumu, ka to kopējā summa vienā projektā nepārsniedz EUR 25 000 un tās izdala katrai personai attiecīgajā pasākumā, kursā vai cita veida darbībā. Tiešais saņēmējs glabā personu sarakstu, kurā fiksēts maksājuma laiks un datums, un nodrošina atbilstošus pasākumus, lai izvairītos no dubultas finansēšanas un līdzekļu ļaunprātīgas izmantošanas. II.1.10. 1. Tikai pienācīgi pamatotu iemeslu gadījumā ir pieļaujamas atkāpes no šajā lēmumā paredzētajiem atbilstības noteikumiem attiecībā uz izdevumiem, kas saistīti ar ārkārtas pasākumiem, ar noteikumu, ka Komisija tos ir apstiprinājusi lēmumā, ar kuru atļauj ārkārtas pasākumus. 2. Saskaņā ar pamatdokumenta 21. panta 3. punktu atbilstības periods ilgst maksimāli sešus mēnešus, kas nozīmē, ka projekta izmaksām jārodas šajā laikposmā. II.2. Netiešās atbilstīgās izmaksas 1. Darbības atbilstīgās netiešās izmaksas ir tās izmaksas, kas, ņemot vērā I.1.1. punktā minētos atbilstības noteikumus, nav uzskatāmas par īpašām izmaksām, kas tieši saistītas ar projekta darbību. 2. Atkāpjoties no I.1.1.e) punkta un I.5. punkta, darbības īstenošanas netiešās izmaksas var būt atbilstīgas fiksētas vienotas likmes finansējuma ietvaros, kurš nepārsniedz 7 % no kopējām atbilstīgām tiešajām izmaksām. 3. Organizācijas, kas saņem darbības subsīdiju no Savienības budžeta, nevar budžeta projektā iekļaut netiešās izmaksas. III. Neatbilstīgi izdevumi Šādas izmaksas ir neatbilstīgas: a) PVN, izņemot ja tiešais saņēmējs var pierādīt, ka viņš nespēj to atgūt; b) kapitāla peļņa, parādi un parādu apkalpošanas izmaksas, debeta procenti, ārvalstu valūtas maiņas komisija un zaudējumi valūtas kursu svārstību rezultātā, uzkrājumi zaudējumiem vai iespējamām saistībām nākotnē, procentu maksājumi, apšaubāmi parādi, soda naudas, finansiālas sankcijas, ar tiesāšanos saistītas izmaksas un pārmērīgi vai neapdomāti izdevumi; c) ir pieļaujamas izklaides izmaksas tikai attiecībā uz projekta personālu un saprātīgas viesmīlības izmaksas saviesīgiem pasākumiem, ko attaisno projekta veids, piemēram, projekta noslēguma pasākumam vai projekta koordinācijas grupas sanāksmēm; d) izmaksas, ko deklarējis tiešais saņēmējs un kas attiecas uz citu projektu vai darba programmu, kas saņem Kopienas subsīdiju; e) zemes iegāde; f) ieguldījumi natūrā. IV. Tehniskā palīdzība pēc dalībvalsts ierosmes 1. Visi izdevumi, kas nepieciešami, lai atbildīgā iestāde, deleģētā iestāde, revīzijas iestāde, sertifikācijas iestāde vai citas struktūras, kas palīdz veikt turpmāk 2. punktā minētos uzdevumus, īstenotu fondu, ir atbilstīgas kā tehniskā palīdzība pamatdokumenta 16. pantā noteikto robežu ietvaros. 2. Iepriekšminētajā ietilpst: a) izdevumi, kas saistīti ar darbību sagatavošanu, atlasi, novērtējumu, pārvaldību un uzraudzību; b) izdevumi, kas saistīti ar darbību vai projektu revīzijām un pārbaudēm uz vietas; c) izdevumi, kas saistīti ar darbību vai projektu novērtēšanu; d) izdevumi, kas saistīti ar informāciju, tās izplatīšanu un pārskatāmības nodrošināšanu attiecībā uz darbībām; e) iegādes, uzstādīšanas un uzturēšanas izdevumi datorsistēmām, kas saistītas ar fondu pārvaldību, pārraudzību un novērtēšanu; f) izdevumi, kas veikti attiecībā uz pārraudzības komiteju un apakškomiteju sanāksmēm saistībā ar darbību īstenošanu; šie izdevumi var būt arī ekspertu un citu šo komiteju dalībnieku izmaksas, ieskaitot dalībniekus no trešām valstīm, ja viņu dalība ir būtiska darbību efektīvai īstenošanai; g) izdevumi fonda īstenošanas administratīvās kapacitātes stiprināšanai. 3. Ar tehnisko palīdzību saistītajiem pasākumiem un attiecīgajiem maksājumiem jābūt veiktiem pēc tā gada 1. janvāra, kas minēts finansēšanas lēmumā, ar kuru apstiprinātas dalībvalsts gada programmas. Atbilstības laikposms ilgst līdz noslēguma ziņojuma par gada programmu īstenošanu iesniegšanas termiņa beigām. 4. Visi publiskie iepirkumi ir jāveic saskaņā ar valsts publiskā iepirkuma noteikumiem, kas ir spēkā dalībvalstī. 5. Dalībvalstis var īstenot tehniskās palīdzības pasākumus šim fondam kopā ar tehniskās palīdzības pasākumiem dažiem citiem vai visiem četriem fondiem. Tomēr šādā gadījumā tikai tā izdevumu daļa, kas izmantota kopīgā pasākuma īstenošanai attiecībā uz šo fondu, var saņemt finansējumu no šā fonda, un dalībvalstis nodrošina, ka: a) kopīgo pasākumu izdevumu daļu finansē no atbilstošā fonda saprātīgā un pārbaudāma veidā; un b) neveidojas izmaksu dubulta finansēšana.”