PIELIKUMS

APSTIPRINĀŠANAS PIETEIKUMS ATTIECĪBĀ UZ PRODUKTA SPECIFIKĀCIJAS GROZĪJUMU, KAS NAV MAZNOZĪMĪGS, AIZSARGĀTA CILMES VIETAS NOSAUKUMA / AIZSARGĀTAS ĢEOGRĀFISKĀS IZCELSMES NORĀDES GADĪJUMĀ

Grozījuma apstiprināšanas pieteikums saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta pirmo daļu

“OLIVES NOIRES DE LA VALLÉE DES BAUX-DE-PROVENCE”

ES Nr.: PDO-FR-0052-AM01 – 16.8.2017.

ACVN ( X ) AĢIN ( )

1. Pieteikuma iesniedzēja grupa un tās likumīgās intereses

Syndicat AOP Huile d’olive et Olives de la Vallée des Baux-de-Provence (SIOVB)

Arodbiedrību Syndicat AOP Huile d’olive et Olives de la Vallée des Baux-de-Provence (SIOVB), kas ir arodapvienība, uz kuru attiecas Darba kodekss, veido olīvu ražotāji, olīvu sālītāji un dzirnavnieki (aptuveni 1 100 operatoru). Tai ir likumīgas intereses iesniegt pieteikumu.

2. Dalībvalsts vai trešā valsts

Francija

3. Produkta specifikācijas punkts, uz kuru attiecas grozījums vai grozījumi

4. Grozījuma vai grozījumu veids

5. Grozījums vai grozījumi

Produkta apraksts

Specifikācijā un vienotajā dokumentā (kas aizstāj agrāko kopsavilkumu) ir grozīts un papildināts “Olives noires de la Vallée des Baux-de-Provence” apraksts.

Šāda pilnā sākotnējā redakcija: “Produktu “Olives noires de la Vallée des Baux-de-Provence” iegūst tikai no ‘Grossane’ šķirnes olīvu augļiem. Tie ir lieli, īsi augļi ar atdalītu pamatni un bagātīgu un garšīgu mīkstumu.” tiek aizstāta ar šādu redakciju:

“Ar nosaukumu “Olives noires de la Vallée des Baux-de-Provence” apzīmē melnās galda olīvas. Produktu “Olives noires de la Vallée des Baux-de-Provence” iegūst tikai no ‘Grossane’ šķirnes olīvu augļiem. Tie ir lieli, īsi augļi ar atdalītu pamatni un bagātīgu un garšīgu mīkstumu. Šīs olīvas ir veselas, nesaspiestas, nesagraizītas un nearomatizētas. Tām piemīt viena vai vairākas šādas aromāta nianses: trifeles, baravikas, raudzēta maize, piparkūkas un sarkanvīns. Var būt arī rūgtena piegarša. Olīvu partijas ir viendabīgas, un tajās ir ne vairāk kā 5 % augļu, kuru lielums pēc kalibrēšanas ir tāds, ka 100 gramos produkta ir vairāk par 42 augļiem, un ne vairāk kā 5 % augļu, kuru lielums pēc kalibrēšanas ir tāds, ka 100 gramos produkta ir mazāk par 20 augļiem.”

Tāpēc ir pievienota aprakstoša informācija, lai labāk raksturotu produktu, norādot, ka runa ir par galda olīvām, un lai labāk raksturotu šīs olīvas, ņemot vērā Codex Alimentarius standartu galda olīvām. Arī organoleptiskā apraksta pievienošana ļauj precizēt šo olīvu īpatnības, kas tās atšķir no citām melnajām galda olīvām. Visbeidzot, tas, ka teksts papildināts ar definīciju “lielums pēc kalibrēšanas”, sniedz skaidrāku priekšstatu par to, kādas ir “lielas un īsas” olīvas, kā bija norādīts sākotnēji.

Turklāt šajā punktā – tikai vienotajā dokumentā – ir iekļauts arī apraksts par turpmāk norādītajiem olīvu noformējuma veidiem (tas ir atrodams specifikācijas punktā “Ražošanas metode”):

“Izmanto divus sagatavošanas veidus:

Ģeogrāfiskais apgabals

Specifikācijā un vienotajā dokumentā (kas agrāk bija “kopsavilkums”) ir grozīta “Olives noires de la vallée des Baux-de-Provence” ģeogrāfiskā apgabala definīcija.

Tādējādi specifikācijas un kopsavilkuma sākotnējā redakcija:

ir aizstāta ar šādu:

— vienotajā dokumentā (4. punkts):

— specifikācijā:

Katras attiecīgās pašvaldības domē [mērijā] ir tikusi iesniegta karte, kurā norādītas ģeogrāfiskā apgabala robežas, ko Valsts izcelsmes un kvalitātes institūta (Institut national de l’origine et de la qualité (INAO)) Valsts lauksaimniecības pārtikas produktu komiteja savā 2013. gada 20. jūnija sanāksmē apstiprinājusi, pamatojoties uz šim nolūkam iecelto ekspertu komitejas priekšlikumu.”

“Visas darbības, sākot ar olīvu ražas iegūšanu un beidzot ar to gatavošanu par melnajām galda olīvām, veic ģeogrāfiskajā apgabalā, kas atrodas šādu Bouches-du-Rhône departamenta pašvaldību teritorijā:

Ģeogrāfiskā apgabala teritorija [ar tās perimetru] ir paplašināta, iekļaujot tajā to pašvaldību teritorijas daļas, kuras ģeogrāfiskajā apgabalā jau ietilpst, kā arī jaunu blakus esošo pašvaldību – Mas-Blanc-des-Alpilles (daļu tās teritorijas). Šie papildinājumi attiecas uz visām ģeogrāfiskā apgabala pašvaldībām, izņemot Les Baux-de-Provence pašvaldību, kuras teritorija ģeogrāfiskajā apgabalā jau ir iekļauta pilnībā.

Šajās pašvaldību teritorijas daļās, kas turpmāk ir iekļautas ģeogrāfiskajā apgabalā, ir tādi paši apgabala delimitācijai atbilstošie ģeoloģiskie, augsnes, klimatiskie un augu valsts apstākļi, kādi valda visā pārējā ar šo cilmes vietas nosaukumu apzīmētā produkta ražošanas apgabalā. Šāda delimitācija ļauj turklāt šajā apgabalā, kas attiecas uz minēto cilmes vietas nosaukumu, iekļaut jaunu olīvu sālītāju.

Ir pievienots datums (2013. gada 20. jūnijs), kad šī delimitācija apstiprināta, pamatojoties uz lēmumu, ko pieņēmusi INAO Valsts lauksaimniecības pārtikas produktu komiteja, kas ir kompetenta valsts līmenī apstiprināt ģeogrāfiskā apgabala pārskatīšanu.

Tādējādi specifikācijas un kopsavilkuma sākotnējā redakcija: “Melnās olīvas jāievāc identificētos augļudārzos, kas atrodas noteiktajā ražošanas apgabalā” netiek iekļauta vienotajā dokumentā, kas aizstāj kopsavilkumu, un tiek grozīta specifikācijā.

Turklāt pievienota informācija par to, ka olīvas ir tajās platībās novāktās olīvas, kuras identificētas saskaņā ar sīki aprakstīto kārtību. Tādējādi specifikācija papildināta, un tās attiecīgais teksts ir šādā redakcijā:

Jauno identificēto zemesgabalu sarakstu katru gadu apstiprina INAO kompetentā valsts komiteja, pirms tam saņemot atzinumu no iepriekš minētās ekspertu komitejas.

Jebkurš ražotājs, kas vēlas, lai tā zemesgabals tiktu identificēts, iesniedz par to INAO dienestiem pieteikumu drukāta dokumenta veidā atbilstīgi paraugam, kuru INAO direktors apstiprinājis līdz 31. maijam priekš pirmās tādu olīvu ražas novākšanas, kuras apzīmē ar cilmes vietas nosaukumu, un apņemas ievērot kritērijus attiecībā uz stādījumu atrašanās vietu.

Zemesgabalus identificē, pamatojoties uz kritērijiem, kas saistīti ar attiecīgajām zemesgabalu atrašanās vietām, kuras INAO Valsts lauksaimniecības pārtikas produktu komiteja savā 2013. gada 21. februāra sanāksmē noteikusi pēc tam, kad bija saņemts atzinums no ekspertu komitejas, kuru šajā nolūkā iecēlusi minētā valsts komiteja.

“Melnās olīvas tiek ņemtas no olīvām, kas novāktas identificētos zemesgabalos, kuri atrodas šeit iepriekš aprakstītajā ražošanas apgabalā.

Šī procedūra ļauj kontroles struktūrām uzskaitīt visus zemesgabalus, kas ir piemēroti attiecīgajā gadā dot ražu ar šo cilmes vietas nosaukumu apzīmētā produkta iegūšanai.

“Visas darbības, sākot no olīvu ražošanas un beidzot ar melno olīvu pagatavošanu, veicamas noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.”

“Katras attiecīgās pašvaldības domē [mērijā] ir tikusi iesniegta karte, kurā norādītas ģeogrāfiskā apgabala robežas, ko Valsts izcelsmes un kvalitātes institūta (Institut national de l’origine et de la qualité (INAO)) Valsts lauksaimniecības pārtikas produktu komiteja savā 2013. gada 20. jūnija sanāksmē apstiprinājusi, pamatojoties uz šim nolūkam iecelto ekspertu komitejas priekšlikumu.”

Tas attiecas uz IGN (Valsts ģeogrāfijas un mežsaimniecības informācijas institūts (Institut national de l’information géographique et forestière)) kartogrāfijas datiem, kas ir transponējami uz citu datorizētu informācijas nesēju, un to nevarēja izdarīt ar sākotnēji izmantotajām kadastrālajām kartēm.

Saskaņā ar spēkā esošajām valsts procedūrām, ja tiek iesniegts pieteikums grozīt specifikāciju, Valsts izcelsmes un kvalitātes institūta (Institut national de l’origine et de la qualité (INAOINAO)) Valsts piena, lauksaimniecības pārtikas un mežsaimniecības produktu cilmes vietas nosaukumu komitejas kompetencē ir lēmuma pieņemšana attiecībā uz pieteikumu, pirms to nosūta Eiropas Komisijai. Tomēr šāds grozījums tiek piemērots tikai tad, kad tas ir reģistrēts Eiropas līmenī.

Izcelsmes apliecinājums

No šā specifikācijas punkta un vienotā dokumenta (iepriekš – kopsavilkuma) svītro šādu sākotnējo tekstu:

“Līdztekus labības kultūrām un vīnogulājiem olīvkoks vienmēr ir bijis Provansas galveno kultūraugu trijotnē. Bodeprovansas ielejā (Vallée des Baux de Provence) olīvkopības nozare vienmēr ir ieņēmusi dominējošu stāvokli, neraugoties uz konkurenci, ko rada imports un atteikšanās no olīvkoku audzēšanas par labu dārzkopības kultūrām – iespējai, ko sniedz apūdeņošanas kanālu izbūve. 1786. gadā abats Couture savā traktātā pierādīja, ka viena no Bodeprovansas ielejas īpatnībām ir lielā olīvu šķirņu bagātība. Bija vismaz sešas galvenās šķirnes, tostarp ‘Grossane’. Šī bagātība ir padarījusi Bodeprovansas ieleju par vienu no apvidiem, kas ir visraženākie olīvu produkcijas gatavošanas ziņā. Veselas zaļās un melnās olīvas saspiestā veidā vienmēr patērētas gadsimtiem ilgi, pateicoties senām ieražām. Bodeprovansas ielejas melnās olīvas pieder pie šķirnes ‘Grossane’, un tā ir šķirne, kas sastopama tikai Bodeprovansas ielejā. Ilggadīgā tradicionālā ražošanas metode (olīvu sadurstīšana ar rokām) jau vairākus gadus arvien biežāk tiek mehanizēta. Bieži vien tās tiek dēvētas par “Ziemassvētku olīvām”, jo galda olīvu tirgū nonāk vēlu (decembrī); Bodeprovansas ielejas melnās olīvas jau sen ir bijušas lauksaimnieku papildu ienākumu avots laikā, kad cita darbība samazinās (ziemā).”