Official Journal L 150 , 08/06/2002 P. 0001 - 0016



Padomes Regula (EK) Nr. 976/2002 (2002. gada 4. jūnijs), ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu par dažu Indonēzijas izcelsmes gredzenveida stiprinājuma mehānismu (GSM) importu un izbeidz antidempinga procedūru attiecībā uz dažu Indijas izcelsmes GSM importu EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 384/96 (1995. gada 22. decembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[1], un jo īpaši tās 9. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, kas iesniegts pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju, tā kā: A. PROCEDŪRA 1. Iepriekšējā procedūra attiecībā uz gredzenveida stiprinājuma mehānismu importu, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā un Malaizijā (1) 1997. gada janvārī Padome ar Regulu (EK) Nr. 119/97[2] uzlika galīgos antidempinga maksājumus par Ķīnas Tautas Republikas (ĶTR) un Malaizijas izcelsmes gredzenveida stiprinājuma mehānismu (GSM) importu. (2) 2000. gada septembrī, kad jau bija sākta pārskatīšana atbilstoši Padomes Regulas (EK) Nr. 384/96 (pamatregulas) 12. pantam, Padome ar Regulu (EK) Nr. 2100/2000[3] grozīja galīgos antidempinga maksājumus par ĶTR izcelsmes GSM importu. (3) 2002. gada janvārī Komisija atbilstoši pamatregulas 11. panta 2. punktam sāka pārskatīt antidempinga maksājumus, kas piemērojami ĶTR izcelsmes GSM importam[4]. Netika saņemts pieprasījums pārskatīt Malaizijai piemērojamos pasākumus, kuru termiņš līdz ar to beidzās 2002. gada janvārī. 2. Pašreizējā procedūra (4) 2001. gada 18. maijā Komisija Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī[5] publicēja paziņojumu par antidempinga procedūras uzsākšanu ("paziņojums par procedūras uzsākšanu") attiecībā uz dažu Indijas un Indonēzijas izcelsmes GSM importu Kopienā. (5) Procedūru uzsāka sakarā ar sūdzību, ko 2001. gada 3. aprīlī iesniedza šādi Kopienas ražotāji: Koloman Handler AG (Koloman), Austrija, un Krause Ringbuchtechnik GmbH... Co. KG (Krause), Vācija, (sūdzības iesniedzēji), kas pārstāv lielāko daļu, šajā gadījumā apmēram 90 %, Kopienas GSM ražošanas. Sūdzībā bija sniegti pierādījumi par minēto ražojumu dempingu un būtiskajiem zaudējumiem, kas radušies tā dēļ, kurus atzina par pietiekamiem, lai pamatotu procedūras uzsākšanu. (6) Par to, ka ir uzsākta paralēla antisubsidēšanas procedūra par tādu pašu ražojumu importu, kuru izcelsme ir tajās pašās valstīs, darīja zināmu ar paziņojumu, ko publicēja Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī[6] tajā pašā dienā. (7) Komisija oficiāli paziņoja par procedūras uzsākšanu tai zināmajiem attiecīgajiem ražotājiem-eksportētājiem, eksportētājiem un importētājiem, attiecīgo eksportētājvalstu pārstāvjiem, sūdzības iesniedzējiem un visiem citiem zināmajiem Kopienas ražotājiem un izmantotājiem. Ieinteresētajām personām deva iespēju rakstiski darīt zināmu savu viedokli un lūgt, lai tās uzklausa, termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras uzsākšanu. (8) Viens ražotājs-eksportētājs katrā attiecīgajā valstī rakstiski darīja zināmu savu viedokli. Uzklausīja visas personas, kuras to pieprasīja iepriekš minētajā termiņā un norādīja, ka ir īpaši iemesli, kāpēc tās būtu jāuzklausa. (9) Komisija izsūtīja aptaujas anketas visām tai zināmajām attiecīgajām personām un visām pārējām uzņēmējsabiedrībām, kas pieteicās termiņā, kurš noteikts paziņojumā par procedūras uzsākšanu. Atbildes atsūtīja viens no abiem Kopienas ražotājiem, kuri bija iesnieguši sūdzību, viens ražotājs-eksportētājs Indijā, kā arī tā saistītais eksportētājs ārpus Kopienas, un viens izmantotājs un divi nesaistīti importētāji Kopienā. Komisija ieguva un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu dempinga, zaudējumu, cēloņsakarības un Kopienas interešu noteikšanas nolūkā. Pārbaudes veica turpmāk norādīto uzņēmējsabiedrību telpās: a) Kopienas ražotājs - Koloman Handler AG, Austrija b) Ražotājs-eksportētājs Indijā - ToCheungLee Stationery Mfg Co. Pvt. Ltd, Tiruvallore c) Saistītais eksportētājs ārpus Kopienas, Honkongā - ToCheungLee (BVI) Limited/World Wide Stationery Mfg Co. Ltd, (kontrolējošais mātes uzņēmums) d) Nesaistītie importētāji - Bensons International Systems Ltd, Apvienotā Karaliste - Bensons International Systems BV, Nīderlande e) Izmantotājs - Esselte, Apvienotā Karaliste. (10) Izmeklēšana attiecībā uz dempingu un zaudējumiem attiecās uz laika posmu no 2000. gada 1. aprīļa līdz 2001. gada 31. martam (izmeklēšanas laika posms jeb IL). Lai izanalizētu tendences, kas būtiskas zaudējumu novērtēšanai, Komisija pārbaudīja datus par laika posmu no 1998. gada 1. janvārim līdz IL beigām (attiecīgais laika posms). 3. Pagaidu pasākumi (11) Tā kā ir turpmāk jāpārbauda daži zaudējumu, cēloņsakarības un Kopienas interešu aspekti, jo īpaši ņemot vērā sūdzību iesniedzēju pastāvīgo pārstrukturēšanu, par Indijas un Indonēzijas izcelsmes GSM pagaidu antidempinga pasākumus neuzlika. 4. Turpmākā procedūra (12) Visas puses tika informētas par lēmumu neuzlikt pagaidu pasākumus. Komisija turpināja iegūt un pārbaudīt visu informāciju, kuru tā uzskatīja par nepieciešamu galīgajam atzinumam. Īpaši veica turpmākas pārbaudes klātienē viena GSM izmantotāja un divu nesaistītu importētāju telpās Kopienā. (13) Visas puses tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata paredzēja ieteikt galīgo antidempinga maksājumu uzlikšanu. Tām arī deva laiku, kurā tās pēc minētās informācijas saņemšanas varēja iesniegt piezīmes. Izskatīja pušu iesniegtās mutiskās un rakstiskās piezīmes, un, vajadzības gadījumā, izdarīja attiecīgas izmaiņas secinājumos. B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGI RAŽOJUMI 1. Attiecīgais ražojums (14) Attiecīgais ražojums ir daži gredzenveida stiprinājuma mehānismi (attiecīgais ražojums). Tos pašlaik klasificē ar KN kodu ex 8305 10 00. Piespiešanas mehānismi, uz kuriem attiecas tas pats KN kods, šajā izmeklēšanā nav iekļauti. (15) GSM sastāv no divām taisnstūra tērauda plāksnēm vai stieplēm ar vismaz četriem pusgredzeniem, kas izgatavoti no tērauda un nostiprināti uz tām un ko satur kopā tērauda pārsegs. Tos var atvērt, vai nu paraujot pusgredzenus vai ar mazu tērauda sprūda mehānismu, kas piestiprināts pie GSM. Gredzeni var būt dažādu formu, no kurām populārākās ir apaļa, taisnstūra vai D-veida forma. (16) GSM izmanto, lai saliktu kartotēkā dažāda veida dokumentus vai papīrus. Tos, inter alia, izmanto gredzenveida stiprinājumu, programmatūras un tehnisko rokasgrāmatu, foto- un pastmarku albumu, katalogu un brošūru ražotāji. (17) IL laikā Kopienā pārdeva vairākus simtus dažādu GSM modeļu. Modeļi atšķīrās pēc izmēra, formas un gredzenu skaita, pamatplāksnītes izmēra un gredzenu atvēršanas sistēmas (paraušanas mehānisms vai atvēršanas sprūds). Tā kā nav iespējams skaidri nošķirt dažādus GSM modeļus, un ņemot vērā, ka tiem visiem ir vienādas pamata fizikālās un tehniskās īpašības, un ka GSM modeļi zināmā mērā ir savstarpēji aizstājami, Komisija noteica, ka šajā procedūrā visi gredzenveida stiprinājuma mehānismi ir viens ražojums. 2. Līdzīgi ražojumi (18) Komisija konstatēja, ka tiem GSM, ko ražo un pārdod vietējā tirgū Indijā, un tiem GSM, ko no Indijas eksportē uz Kopienu, ir vienādas galvenās fizikālās un tehniskās īpašības un lietojums. (19) Komisija konstatēja arī to, ka nav atšķirības starp to GSM galvenajām fizikālajām un tehniskajām īpašībām un lietojumu, kuru izcelsme ir Indijā un ko importē Kopienā, un to GSM īpašībām un lietojumu, kurus ražo un Kopienas tirgū pārdod Kopienas ražošanas nozare. (20) Tā kā Indonēzijas ražotājs nesadarbojās, Komisija balstījās uz faktiem, kas pieejami saskaņā ar pamatregulas 18. pantu. Šajā sakarā, un tā kā nebija pieejama nekāda cita informācija par minēto valsti, Komisija uzskatīja par lietderīgu izmantot sūdzībā ietverto informāciju, saskaņā ar kuru GSM, ko ražo un pārdod Indonēzijā vai eksportē uz Kopienu, un GSM, ko ražo un Kopienā pārdod Kopienas ražotāji, kuri iesniedza sūdzību, ir līdzīgi. (21) Tādēļ atzina, ka GSM, ko ražo un Kopienas tirgū pārdod Kopienas ražošanas nozare, GSM, kuru izcelsme ir Indijā un Indonēzijā un ko eksportē uz Kopienu, un GSM, ko ražo un vietējā tirgū pārdod Indija un Indonēzija, visi ir līdzīgi ražojumi pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. (22) IL uz attiecīgo ražojumu attiecās līgtā muitas nodokļa likme 2,7 % 2000. gadā un 2,7 % 2001. gadā. Ievērojot VPS režīmu, attiecīgajiem ražojumiem, ko importē no Indijas un Indonēzijas, piešķīra atvieglojumu 100 % apmērā no līgtās muitas nodokļu likmes, kas bija piemērojama 2000. un 2001. gadā. Tādējādi piemērotais nodoklis bija 0 % 2000. gadā un 0 % 2001. gadā. C. DEMPINGS 1. Indija (23) Viena uzņēmējsabiedrība atbildēja uz aptaujas anketu ražotājiem-eksportētājiem. Arī kāda uzņēmējsabiedrība ārpus Kopienas, kas saistīta ar šo ražotāju-eksportētāju, atbildēja uz aptaujas anketu. Uz Eiropas Kopienu Statistikas biroja paziņoto importa datu pamata, šis ražotājs-eksportētājs pārstāvēja visu Indijas eksportu uz Kopienu. a) Normālā vērtība (24) Lai noteiktu normālo vērtību, vispirms konstatēja, vai vienīgā Indijas ražotāja-eksportētāja, kas sadarbojas, kopējais pārdoto preču apjoms ir reprezentatīvs salīdzinājumā ar tā kopējiem eksporta preču pārdošanas apjomiem Kopienai. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu ražotāja-eksportētāja veikto pārdošanu vietējā tirgū neuzskatīja par reprezentatīvu, jo kopējais pārdošanas apjoms vietējā tirgū bija mazāks kā 5 % no viņa kopējā eksporta pārdošanas apjoma Kopienā. (25) Tā kā nebija reprezentatīvu pārdošanas apjomu vietējā tirgū, ne arī jebkura cita ražotāja-eksportētāja pārdošanas apjomu vietējā tirgū, vai citu pārdošanas apjomu tajā pašā vispārīgajā ražojumu kategorijā, ko būtu veicis ražotājs-eksportētājs, normālā vērtība bija jānosaka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu, par pamatu ņemot ražošanas izmaksas, kam pieskaitīta saprātīga summa, ko veido tirdzniecības, vispārējās un administratīvās (TV un A) izmaksas un peļņa. (26) Uzņēmējsabiedrības tirdzniecības, vispārējās un administratīvās izmaksas un peļņu no attiecīgo ražojumu realizācijas vietējā tirgū pieskaitīja eksportēto modeļu ražošanas izmaksām. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 5. punktu, ražotāja-eksportētāja paziņotās tirdzniecības, vispārējās un administratīvās izmaksas koriģēja, lai atspoguļotu tā pārbaudītos finanšu pārskatus. (27) Kad bija darīti zināmi būtiskie fakti un apsvērumi, uz kuru pamata bija nolemts uzlikt galīgos pasākumus, Indijas ražotājs-eksportētājs, kurš sadarbojās, iebilda, ka, tā kā nav reprezentatīvu pārdošanas apjomu vietējā tirgū, viņa paša TV un A izmaksas un peļņas normu no pārdošanas apjomiem vietējā tirgū nevar izmantot, lai noteiktu normālo vērtību, un ka peļņas norma nav saprātīga salīdzinājumā ar to peļņas normu, ko izmantoja zaudējumu novēršanas līmeņa aprēķinam iepriekšējās izmeklēšanās un kas faktiski bija iegūta no eksporta pārdošanas apjomiem. (28) Attiecībā uz tirdzniecības, vispārējām un administratīvajām izmaksām, Indijas ražotāja-eksportētāja izteiktais apgalvojums nebija pamatots ar pierādījumu, ka uzņēmējsabiedrības pašas TV un A izmaksas būtu bijušas ievērojami atšķirīgas, ja pārdošanas apjomi vietējā tirgū būtu pārsnieguši 5 % no eksporta apjoma. Šo apgalvojumu, attiecīgi, noraidīja. (29) Attiecībā uz peļņu, stāvokli pārskatīja, ņemot vērā jaunos datus, ko ieguva par Indijas vietējo tirgu. Uz minēto jauno datu pamata noteica, ka saprātīga peļņas norma, kas nepārsniedz peļņu, kuru parasti gūst citi eksportētāji vai ražotāji par tādas pašas kategorijas ražojumu pārdošanu izcelsmes valsts - Indijas - tirgū, nepārsniegtu 5 %. Aprēķinu uz minētā pamata attiecīgi pārskatīja. b) Eksporta cena (30) Visus eksporta preču apjomus Kopienai pārdeva neatkarīgi importētāji Kopienā, un eksporta cenu noteica atbilstoši pamatregulas 2. panta 8. punktam, pamatojoties uz faktiski samaksātajām vai maksājamām cenām. c) Salīdzinājums (31) Lai nodrošinātu pienācīgu salīdzinājumu starp normālo vērtību un eksporta cenu, vērtību pienācīgi koriģēja, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenu salīdzināmību, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu. (32) Pārdošana Kopienai notika ar saistītas uzņēmējsabiedrības starpniecību Honkongā. Šī uzņēmējsabiedrība veica tirgotāja funkciju, un tādēļ minētās uzņēmējsabiedrības Honkongā eksporta cenu koriģēja, atņemot no eksporta cenas komisijas maksu, lai ņemtu vērā šīs uzņēmējsabiedrības veiktās funkcijas. (33) Ja tās bija piemērojamas un pamatotas, tad pieļāva korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības transporta, apdrošināšanas, iepakošanas izmaksu un kredītizmaksu apmērā. d) Dempinga starpība (34) Kā paredzēts pamatregulas 2. panta 11. punktā, vidējo svērto normālo vērtību katram attiecīgā ražojuma modelim, kas eksportēts uz Kopienu, salīdzināja ar vidējo svērto eksporta cenu, ražotāja cenas līmenī, tiem pašiem modeļiem un tajā pašā tirdzniecības posmā. (35) Salīdzinājums parādīja, ka dempinga attiecībā uz GSM eksportu, ko IL veica ražotājs-eksportētājs, kurš sadarbojās, nebija. Galīgā dempinga starpība, kas izteikta kā procentuālā daļa no CIF importa cenas uz Kopienas robežas, pirms nodokļa nomaksas, ir šāda: - ToCheungLee Stationery Mfg Co. Pvt. Ltd: 0,0 %. (36) Tā kā ražotājs-eksportētājs, kas sadarbojās, pārstāvēja visu attiecīgā ražojuma eksportu no Indijas un Kopienu, tad nolēma noteikt atlikušo dempinga starpību tās dempinga starpības līmenī, ko konstatēja šim ražotājam-eksportētājam, kurš sadarbojās, t.i., 0,0 %. 2. Indonēzija (37) Vienīgais zināmais ražotājs-eksportētājs Indonēzijā un tā saistītais importētājs uz aptaujas anketu neatbildēja. Saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, šo uzņēmējsabiedrību pienācīgi informēja, ka, ja tā nesadarbosies, secinājumus par to izdarīs uz pieejamo faktu pamata. Neraugoties uz to, uzņēmējsabiedrība vienalga nesadarbojās ar izmeklēšanu. Saskaņā ar pamatregulas 16. panta 1. punktu šā ražotāja-eksportētāja telpās pārbaudi neveica. a) Normālā vērtība un eksporta cena (38) Izmantojot pieejamos faktus, un tā kā par minēto valsti nebija citas ticamas informācijas, uzskatīja par lietderīgu, nosakot tādus datus, pamatoties uz sūdzībā sniegto informāciju. Saskaņā ar pamatregulas 18. panta 5. punktu šo informāciju, cik vien iespējams, pārbaudīja, pamatojoties uz informāciju no citiem neatkarīgiem avotiem. (39) Normālo vērtību noteica pieciem dažādiem GSM veidiem Indonēzijā, par pamatu ņemot ražošanas izmaksas, kam pieskaitīta saprātīga summa, ko veido TV un A izmaksas un peļņa. (40) Eksporta cenu katram no pieciem veidiem noteica uz tās cenas pamata, par kādu ražojumus pārdeva pirmajam nesaistītajam pircējam Kopienā. Korekcijas TV un A izmaksās un saprātīgajā peļņā izdarīja, pamatojoties uz sūdzībā ietverto informāciju. (41) Vienīgais zināmais ražotājs-eksportētājs Indonēzijā iebilda, ka normālā vērtība, kas noteikta uz sūdzības pamata, nav reprezentējoša attiecībā uz to patieso normālo vērtību, un, ka turklāt saskaņā ar 18. panta 5. punktu Komisijai jāpārbauda sūdzībā ietvertā informācija pēc neatkarīgiem avotiem, to skaitā pēc publicētiem cenrāžiem, oficiālās statistikas vai citas neatkarīgas oficiālas informācijas. (42) Kā minēts iepriekš, šis ražotājs-eksportētājs neiesniedza nekādus datus normālās vērtības noteikšanai. Mēģināja tiktāl, ciktāl iespējams, atrast alternatīvus informācijas avotus un veikt sūdzībā ietverto datu kontrolpārbaudi, meklējot informāciju Internet tīklā, pārbaudot no neatkarīga importētāja iegūtos datus, kā arī analizējot Eurostat datus. Šajā sakarā, sūdzībā bija ietverti pieci atsevišķi modeļi ar dažādu cenu diapazonu normālajai vērtībai, un minētās cenas bija salīdzinātas ar atbilstošajām eksporta cenām tiem pašiem modeļiem. Katras atsevišķās normālās vērtības vai vienkārša normālo vērtību vidējā rādītāja, kas minēti sūdzībā, salīdzinājums ar vidējo svērto eksporta cenu pēc Eurostat datiem nebūtu pietiekams secinājuma pamatojums. Tādējādi attiecībā uz normālo vērtību vai eksporta cenu neieguva alternatīvus datus, ko varētu uzskatīt par ticamākiem, nekā sūdzībā ietvertie. b) Salīdzinājums (43) Koriģēja pārvadāšanas un izplatīšanas izmaksas, ja tas bija piemērojams, lai dotu iespēju izdarīt pienācīgu salīdzinājumu. Šo korekciju pamatā arī bija informācija, kas bija ietverta sūdzībā un pārbaudīta. c) Dempinga starpība (44) Kā paredzēts pamatregulas 2. panta 11. punktā, normālo vērtību katram attiecīgā ražojuma attiecīgajam veidam, kas eksportēts uz Kopienu, salīdzināja ar eksporta cenu no ražotāja katram salīdzināmajam veidam. (45) Salīdzinājums parādīja, ka pastāv dempings saistībā ar Indonēziju. Dempinga starpība, kas izteikta kā procentuālā daļa no CIF importa cenas uz Kopienas robežas, pirms nodokļa nomaksas, visiem Indonēzijas ražotājiem-eksportētājiem ir šāda: (46) Visi eksportētāji: 144,0 %. D. ZAUDĒJUMI 1. Iepriekšēja piezīme (47) Tā kā tikai viens Indijas ražotājs-eksportētājs sadarbojās ar izmeklēšanu un tā kā Kopienas ražošanas nozare ietver tikai vienu uzņēmējsabiedrību, īpašie dati attiecībā uz minētajām uzņēmējsabiedrībām ir indeksēti vai sagatavoti sēriju veidā, lai nodrošinātu to datu konfidencialitāti, kas iesniegti saskaņā ar pamatregulas 19. pantu. 2. Kopienas produkcija (48) Konstatēja, ka papildus abu Kopienas ražotāju izlaidei, kuri iesniedza sūdzību, ražošana notiek arī Itālijā un Spānijā. Kaut arī Itālijas uzņēmējsabiedrība neiesniedza Komisijai pilnīgus datus, saņemtā informācija apstiprināja, ka IL tā veidojusi apmēram 10 % kopējās Kopienas ražošanas. Attiecībā uz Spānijas uzņēmējsabiedrību, kas neiesniedza Komisijai pilnīgus datus, konstatēja, ka 2001. gadā tā izgatavojusi ļoti nelielus attiecīgā ražojuma daudzumus, vienlaikus lielu daļu savu pārdošanas apjomu importējot no vienas no attiecīgajām valstīm. Tāpēc secināja, ka tā drīzāk būtu uzskatāma par importētāju, nevis ražotāju. (49) Konstatēja arī, ka kāda uzņēmējsabiedrība, kas atrodas Apvienotajā Karalistē, iepriekš bijusi iesaistīta dažu GSM veidu ražošanā. Šī uzņēmējsabiedrība rakstiski apstiprināja, ka tā pārtraukusi attiecīgā ražojuma izgatavošanu pirms vairākiem gadiem. Citi ražotāji Kopienā nav zināmi. (50) Pamatojoties uz iepriekš minēto, sūdzības iesniedzēju un otra Kopienas ražotāja, kurš atrodas Itālijā, ražošana kopā veido kopējo Kopienas ražošanu pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē. 3. Kopienas ražošanas nozares definīcija a) Kopienas ražošanas nozare (51) No abiem ražotājiem, kuri iesniedza sūdzību, viens (Krause) uz aptaujas anketu neatbildēja, un to atzina par tādu, kas nesadarbojas. Tādēļ šo ražotāju, kaut arī tas atbalstīja sūdzību, neuzskatīja par Kopienas ražošanas nozares daļu. Attiecībā uz otru ražotāju (Koloman) konstatēja, ka šī uzņēmējsabiedrība ne tikai izgatavojusi līdzīgus ražojumus Kopienā IL, bet arī ražojusi to daļas Ungārijā. Papildus savai Kopienas produkcijai, Koloman tirgoja Kopienā Ungārijas ražojumus, kā arī izmantoja Ungārijā ražotas daļas savai ražošanai Kopienā. Turklāt, Kopienas ražotāja, kas sadarbojas, ražotnes 2000. gada sākumā daļēji pārvietoja, pārvedot dažas iekārtas no Austrijas uz Ungāriju. Tomēr, neraugoties uz iepriekš minēto, uzņēmējsabiedrības pamatdarbība palika Kopienā, t.i., galvenais birojs, noliktavas, tirdzniecības birojs, ievērojama ražojumu spektra ražotnes, kā arī būtiska tehniskā un tirdzniecības zinātība (know-how). Pārdoto importēto preču apjomi papildināja līdzīgo ražojumu klāstu, un tādējādi neietekmēja Koloman kā Kopienas ražotāja statusu. Attiecībā uz daļu izgatavošanu Ungārijā un to turpmāku iestrādi gatavajā ražojumā, izmeklēšanā konstatēja, ka minētās iestrādātās daļas veidoja tikai nelielu īpatsvaru no gatavo ražojumu izgatavošanas izmaksām un līdz ar to no pievienotās vērtības. Tādējādi minētais imports neietekmē šā ražotāja kā Kopienas ražotāja statusu. (52) Izmeklēšana apstiprināja, ka vienīgais Kopienas ražotājs, kurš sadarbojas, pārstāv vairāk nekā 25 % Kopienas GSM ražošanas nozares un tādējādi atbilst pamatregulas 5. panta 4. punkta prasībām. Tāpēc uzskata, ka tas veido Kopienas ražošanas nozari tās pašas regulas 4. panta 1. punkta nozīmē, un turpmāk tekstā to sauks par "Kopienas ražošanas nozari". b) Notikumi pēc izmeklēšanas laika posma (53) 2001. gada novembrī, t.i., pēc IL beigām, Koloman - Kopienas ražotājs, kas sadarbojās - bankrotēja, un likvidācijas procedūras rezultātā to pārņēma kāda Austrijas uzņēmējsabiedrība, kuras mātes uzņēmums, kas atrodas Apvienotajā Karalistē, nopirka arī Koloman Ungārijas filiāli. (54) Pircēji apstiprināja Komisijai, ka viņi joprojām atbalsta sūdzību. c) Kopienas patēriņš (55) Šķietamo Kopienas patēriņu noteica, par pamatu ņemot Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjomus Kopienas tirgū, pārējo Kopienas ražotāju pārdošanas apjomus Kopienas tirgū, kā minēts sūdzībā, pienācīgi koriģētus attiecībā uz IL, informāciju, ko sniedzis ražotājs-eksportētājs, kas sadarbojās, un Eurostat datus par importu. Ņēma vērā faktu, ka KN kods 8305 10 00 attiecas arī uz ražojumiem, kurus šī izmeklēšana neskar. Tomēr attiecībā uz Indonēziju, tā kā Indonēzijas eksportētāji nesadarbojās, izmantoja labākos pieejamos faktus, t.i., Eurostat datus. Šajā sakarā, pamatojoties uz sūdzību kā uz labāko pieejamo pierādījumu, visu importu, kas veikts ar iepriekš minēto KN kodu, uzskatīja par attiecīgo ražojumu. Indonēzijas eksportētājs, kas nesadarbojās, apgalvoja, ka tā eksporta apjoms uz Kopienas tirgu bija apmēram par 15 % mazāks nekā izmantotie importa apjomi. Šo apgalvojumu tomēr nevarēja pārbaudīt, un starpība bija tāda, ka to varēja izskaidrot ar koeficientu, ko izmanto, lai Eurostat datus, kas ir tonnās, konvertētu uz vienībām. Šajā sakarā Kopienas patēriņš palielinājās par 5 % no 1998. gada līdz IL. Precīzāk, tas bija relatīvi stabils no 1998. gada līdz 1999. gadam, un tad pakāpeniski palielinājās līdz IL beigām, kad, saskaņā ar konstatējumu, tas bija aptuveni 348 miljoni vienību. 4. Imports no attiecīgās valsts (56) Atgādina, ka procedūra pret Indiju ir izbeigta. Tāpēc tikai importu no Indonēzijas analizē kā importu no atlikušās attiecīgās valsts. a) Importa dempinga apjoms (57) Kaut gan Indonēzijas izcelsmes importa apjoms no 1998. gada līdz 2000. gadam samazinājās un tad no 2000. gada līdz IL atkal nedaudz palielinājās, jānorāda, ka, lai gan imports no attiecīgās valsts sākās tikai 1997. gadā, 1998. gadā tas jau bija ievērojams, un IL tā apjoms jau bija 32 miljoni vienību. b) Importa dempinga tirgus daļa (58) Konstatēja, ka Indonēzijas importa tirgus daļa ir no 8 % līdz 13 %, kas ir samazinājums aptuveni par 2 procentu punktiem kopš 1998. gada. c) Importa dempinga preču cenas i) Cenu attīstība (59) Vidējās svērtās importa cenas par Indonēzijas izcelsmes importu no 1998. gada līdz IL samazinājās par 5 %, t.i., no EUR 105 par tūkstoš vienībām līdz EUR 99 par tūkstoš vienībām. Samazinājums bija īpaši izteikts no 1998. līdz 1999. gadam, kad cenas samazinājās par 3 %, un no 2000. gada līdz IL, kad tās samazinājās par 2 %. ii) Cenu samazinājums (60) Tā kā Indonēzijas eksportētāji nesadarbojās, cenu salīdzinājumu izdarīja, pamatojoties uz Eurostat datiem, kuri bija pienācīgi koriģēti, lai ņemtu vērā muitas nodokļus un izmaksas pēc ievešanas, un salīdzināti, tajā pašā tirdzniecības posmā, ar Kopienas ražotāju rūpnīcas cenām. (61) pamatojoties uz iepriekš minēto, cenu samazinājumu pārskatīja un grozīja, vajadzības gadījumā ņemot vērā informāciju, kas bija sniegta papildu pārbaudes vizītēs. Konstatēja, ka Indonēzijas importa cenas ir par 30 % līdz 40 % zemākas salīdzinājumā ar Kopienas ražošanas nozares cenām. Būtu jāpiebilst, ka notika cenu pieauguma apturēšana, jo Kopienas ražošanas nozare nebija rentabla. 5. Kopienas ražošanas nozares stāvoklis a) Ražošana (62) Kopienas ražošanas nozares ražošanā minētajā laika posmā bija vērojama lejupejoša tendence, no 1998. gada līdz IL samazinoties par 25 %. Ievērojams samazinājums notika no 1998. gada līdz 1999. gadam (- 15 %). Vēl viens ievērojams samazinājums notika no 1999. gada līdz 2000. gadam, un pēc tam ražošanas apjoms palika nemainīgs līdz IL beigām. b) Ražošanas jauda un tās izmantošanas rādītāji (63) Attiecībā uz ražošanas jaudu bija vērojama tāda pati tendence kā ražošanai, un no 1998. gada līdz IL tā samazinājās par 26 %. (64) Pamatojoties uz to, ražošanas jaudas izmantošanas rādītājs attiecīgajā laika posmā palika nemainīgs. c) Krājumi (65) Kopienas ražošanas nozares gada beigu krājumi no 1998. gada līdz IL samazinājās par 12 %. d) Pārdošana Kopienā (66) Neraugoties uz Kopienas patēriņa pieaugumu, Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms no 1998. gada līdz IL ievērojami samazinājās - par 25 %. Samazinājums notika no 1998. gada līdz 1999. gadam (- 10 %), un vēl izteiktāks no 1999. gada līdz 2000. gadam (- 15 %). e) Tirgus daļa (67) Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa no 1998. gada līdz IL samazinājās par vairāk nekā 4 procentu punktiem; tādējādi tai bija tāda pati tendence kā pārdošanas apjomiem. f) Cenas (68) Kopienas ražošanas nozares vidējās neto pārdošanas cenas no 1998. gada līdz IL samazinājās par 4 %. Tāds samazinājums bija īpaši izteikts no 1998. gada līdz 1999. gadam (6 %), t.i., kad attiecīgās valsts importa cenas ievērojami samazinājās, kā paskaidrots 59. apsvērumā. g) Rentabilitāte (69) Kopienas ražošanas nozares vidējā svērtā rentabilitāte no 1998. gada līdz IL pasliktinājās par 10 procentu punktiem, un no 2000. gada kļuva negatīva. Šīs nelabvēlīgās attīstības rezultātā un kā minēts 53. apsvērumā, Kopienas ražošanas nozarei bija jābankrotē. h) Naudas plūsma un spēja palielināt kapitālu (70) Kopienas ražošanas nozares radītās naudas plūsmas attīstība attiecībā pret GSM pārdošanas apjomiem ir ļoti līdzīga rentabilitātes attīstībai, t.i., ievērojams samazinājums no 1998. gada līdz IL. (71) Izmeklēšanā konstatēja, ka Kopienas ražošanas nozarei palielināt kapitālu šajā laikā kļuva grūtāk, tās finanšu stāvokļa un, jo īpaši, sliktās rentabilitātes dēļ. i) Nodarbinātība, algas un produktivitāte (72) Nodarbinātība Kopienas ražošanas nozarē, kas saistīta ar GSM, no 1998. gada līdz IL samazinājās par 30 %. Kopējam algu apjomam kopumā bija līdzīga tendence, pazeminoties par 27 % tajā pašā periodā, tādējādi radot pie vidējās algas paaugstinājuma par 5 % no 1998. gada līdz IL. Kopienas ražošanas nozares darbaspēka rentabilitāte, mērot to kā ražošanas apjomu uz vienu darbinieku, no 1998. gada līdz IL palielinājās par 8 %. j) Ieguldījumi un peļņa no ieguldījumiem (73) Ieguldījumu apjoms no 1998. gada līdz IL samazinājās par 39 %. Samazinājums bija īpaši izteikts no 1999. gada līdz 2000. gadam. Izmeklēšana parādīja, ka lielākā daļa minēto kapitālizdevumu bija saistīta ar esošo iekārtu nomaiņu vai uzturēšanu. (74) Peļņa no ieguldījumiem, kas izteikta kā attiecība starp Kopienas ražošanas nozares neto peļņu un tās ieguldījumu neto bilances vērtību, bija ļoti līdzīga rentabilitātes tendencei un kļuva negatīva 2000. gadā. k) Pieaugums (75) Kamēr Kopienas patēriņš no 1998. gada līdz IL palielinājās par 5 %, Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms samazinājās aptuveni par 25 %, un saglabājās ievērojams attiecīgā importa apjoms. Kopienas ražošanas nozare tādējādi nespēja gūt labumu no nelielā pieprasījuma pieauguma Kopienas tirgū. l) Dempinga starpības lielums (76) Attiecībā uz faktiskās dempinga starpības lieluma ietekmi uz Kopienas ražošanas nozari, ņemot vērā importa apjomu un cenas no attiecīgās valsts, šo ietekmi nevar uzskatīt par nenozīmīgu. m) Atgūšanās no iepriekšējā dempinga sekām (77) Kopienas ražošanas nozare joprojām atgūstas no iepriekšējā ĶTR un Malaizijas izcelsmes GSM importa dempinga izraisītajām sekām. Kā minēts, Regulu (EK) Nr. 119/97, ar ko noteica galīgos pasākumus, grozīja ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2100/2000, lai ņemtu vērā pret ĶTR veiktās antiabsorbcijas procedūras konstatējumus. Turklāt, kamēr pasākumi pret Malaiziju beidzās 2002. gada janvārī, attiecībā uz GSM importu no Ķīnas ir sākta pārskatīšana. 6. Ražošanas daļēja pārvietošana (78) Lai pārbaudītu, vai Kopienas ražošanas nozares stāvoklis nebija pasliktinājies sakarā ar izmaiņām Kopienas ražošanas modelī, pārbaudīja arī to, vai ražošanas daļējai pārvietošanai, kas minēta 51. apsvērumā (pārvedot iekārtas no Austrijas uz Ungāriju), kas notika 2000. gada sākumā, bijusi ietekme uz Kopienas ražošanas nozares stāvokli. Atklājās, ka, minētās pārvietošanas dēļ pasliktinoties dažu zaudējumu indikatoru (t.i., ražošanas, ražošanas jaudas un pārdošanas apjomu) lejupejošajai tendencei, jaudas izmantošanas un vidējo pārdošanas cenu tendence bija uzlabojusies, ļaujot samazināt zaudējumus. Piemēram, vērtēja, ka apmēram 60 % ražošanas samazinājuma un apmēram 80 % pārdošanas apjomu samazinājuma ir saistīti ar pārvietošanu, kamēr, ja šī pārvietošana nebūtu notikusi, cenas samazinājums būtu bijis trīs reizes lielāks un rentabilitāte būtu zaudējusi 7 papildu procentu punktus. Ņemot vērā iepriekš minēto, secināja, ka Kopienas ražošanas nozares stāvokļa pasliktināšanās nav saistīta ar pārmaiņām Kopienas ražošanas modelī. (79) Bija iebildumi, ka Kopienas ražošanas nozares pamatdarbība vairs nav Kopienā, jo pārvietošana uz Ungāriju esot izraisījusi 60 % samazinājumu tās Kopienas ražošanā, un 80 % samazinājumu tās Kopienas ražojumu pārdošanas apjomos. (80) Kā jau paskaidrots 78. apsvērumā, pārvietošana neizraisīja tik lielu Kopienas ražošanas nozares ražošanas samazinājumu, bet tikai 15 % samazinājumu Kopienas ražošanā un 20 % samazinājumu Kopienas ražojumu pārdošanas apjomos. Tāpēc apstiprina secinājumu, kas minēts 51. apsvērumā attiecībā uz Kopienas ražošanas nozares pamatdarbību. 7. Secinājums par zaudējumiem (81) Attiecīgajā laika posmā ir konstatēta Kopienas ražošanas nozares stāvokļa pasliktināšanās (pēc tam, kad ir ņemta vērā 78. apsvērumā izklāstītā pārvietošana). (82) Kamēr antidempinga pasākumi attiecībā uz ĶTR un Malaizijas izcelsmes GSM noveda pie ievērojamas minēto valstu izcelsmes importa samazināšanās pēc 1998. gada, Kopienas ražošanas nozare nevarēja pilnībā gūt labumu no šīs notikumu attīstības. No 1998. gada vairums zaudējumu rādītāju, t.i., ražošana, pārdošanas apjomi, cenas, tirgus daļa, rentabilitāte, peļņa no ieguldījumiem, naudas plūsma un nodarbinātība attīstījās negatīvā virzienā. Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenu samazinājums negatīvi ietekmēja tās rentabilitāti. (83) Turklāt, kamēr Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjomi no 1998. gada līdz IL samazinājās, Indonēzijas izcelsmes imports bija ievērojams. Izmeklēšana parādīja, ka IL Indonēzijas importa cenas bija par 30 % līdz 40 % zemākas nekā Kopienas ražošanas nozares cenas. Turklāt, notika arī cenu pieauguma apturēšana. (84) Tādējādi konstatēja, ka Kopienas ražošanas nozares stāvoklis ir tiktāl pasliktinājies, lai secinātu, ka Kopienas ražošanas nozarei ir nodarīti būtiski zaudējumi. (85) Atgādina, ka pēc IL sliktais finanšu stāvoklis noveda pie tā, ka Kopienas ražošanas nozare bankrotēja. E. CĒLOŅSAKARĪBA 1. Ievads (86) Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu pārbaudīja, vai Indonēzijas izcelsmes imports, ņemot vērā tā apjomu un ietekmi uz GSM cenām Kopienas tirgū, ir nodarījis Kopienas ražošanas nozarei zaudējumus tādā mērā, lai tos varētu klasificēt kā būtiskus zaudējumus. Pārbaudīja arī citus zināmos faktorus, kas nebija importa dempings un vienlaikus varēja nodarīt zaudējumus Kopienas ražošanas nozarei, lai nodrošinātu to, ka šādu citu faktoru nodarītos zaudējumus nesaista ar importa dempingu no Indonēzijas. 2. Importa dempinga sekas (87) Importa dempinga apjoms no 1998. gada līdz IL samazinājās par 14 %, un tā atbilstošā Kopienas tirgus daļa - par diviem procentu punktiem tajā pašā laika posmā. Tomēr tas palika ievērojams un vienmēr veidoja tirgus daļu, kas no 1998. gada līdz IL svārstījās no 8 % līdz 13 %. Minētās importpreču cenas bija ievērojami zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām. Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās par vairāk nekā četriem procentu punktiem. Tajā pašā laikā, Kopienas vidējās cenas samazinājās par 4 %. Faktiskais cenu samazinājums patiesībā bija pat lielāks, nekā izklāstīts 78. apsvērumā. (88) Tajā pašā laika posmā, no 1998. gada līdz IL, Kopienas ražošanas nozares stāvoklis pasliktinājās, ko atspoguļo pārdošanas apjomu un tirgus daļas samazināšanās, cenas pazemināšanās un nozares ievērojamā rentabilitātes pasliktināšanās, kas noveda pie zaudējumiem. Tādējādi, Kopienas ražošanas nozare nevarēja gūt būtisku labumu no iepriekš minēto pasākumu uzlikšanas pret ĶTR un Malaiziju. (89) Indonēzijas eksportētājs iebilda, ka Indonēzijas eksports nevarēja nodarīt tādus zaudējumus, jo tas samazinājās no 1999. gada līdz 2000. gadam un veidoja minimālu tirgus daļu. Tā pati uzņēmējsabiedrība apgalvoja, ka imports no Indonēzijas nevarēja reāli ietekmēt Kopienas ražošanas nozari, jo Kopienas produkcija piecas vai sešas reizes pārsniedza Indonēzijas importa apjomu. (90) Tomēr atgādina, ka, lai arī no 1998. gada līdz 2000. gadam Indonēzijas imports samazinājās, no 2000. gada līdz IL tas mazliet palielinājās, tomēr nesasniedzot 1998. gada apjomu. Turklāt, kā jau paskaidrots 58. apsvērumā, no 1998. gada līdz IL Indonēzijas imports veidoja tirgus daļu, kas svārstījās no 8 % līdz 13 % un ir ievērojama, un noteikti pārsniedz minimālo. Visbeidzot, atgādina, ka Kopienas ražošanas nozare ir skaidri definēta 52. apsvērumā, un ka tās ražošanas apjoms ir daudz mazāks, nekā apgalvo Indonēzijas uzņēmējsabiedrība. (91) Tādēļ var secināt, ka Indonēzijas izcelsmes importa dempings ir mazinājis antidempinga pasākumu ietekmi, kurus 1997. gadā pieņēma pret ĶTR un Malaiziju un 2000. gadā grozīja attiecībā uz ĶTR, un ka tas ir bijis būtisks iemesls negatīvajai attīstībai, kuras kopsavilkums sniegts iepriekšējās daļās. 3. Citu faktoru ietekme a) Imports no citām trešām valstīm (92) Apsvēra, vai citi faktori, izņemot importa dempingu no Indonēzijas, būtu varējuši novest pie zaudējumiem, kas bija nodarīti Kopienas ražošanas nozarei, vai arī to veicināt, un jo īpaši, vai imports no citām valstīm, izņemot Indonēziju, būtu varējis veicināt minēto stāvokli. (93) Importa apjoms no citām trešām valstīm no 1998. gada līdz IL palielinājās par 17 %, kamēr tā tirgus daļa palielinājās par vairāk nekā pieciem procentu punktiem tajā pašā laika posmā. Šis palielinājums lielā mērā bija radies Indijas, Ungārijas un Taizemes importa palielināšanās dēļ, kamēr tajā pašā laikā ĶTR un Malaizijas izcelsmes imports ievērojami samazinājās sakarā ar 1997. gadā uzliktajiem antidempinga pasākumiem. (94) Vienas vienības vidējās cenas importprecēm no trešām valstīm no 1998. gada līdz IL samazinājās par 16 %. Cenas importprecēm no gandrīz visām trešām valstīm šajā laika posmā samazinājās, izņemot cenas importam no ĶTR, kas antidempinga pasākumu ietekmes dēļ ievērojami pieauga, kaut gan Ungārijas cenu līmeni tās sasniedza tikai izmeklēšanas laika posmā. i) Indija (95) Vispirms pārbaudīja, vai Indijas izcelsmes imports varēja veicināt zaudējumus, kas nodarīti Kopienas ražošanas nozarei. Tomēr, kaut arī Indijas imports ievērojami palielinājās no 1998. gada līdz IL, konstatēja, ka Indonēzijas importa cenas bija par 2 % līdz 30 % zemākas nekā Indijas importa cenas no 1998. gada līdz IL. Turklāt, būtu jāpiemin konstatējums, ka Indijas importa sākuma posmā 1998. gadā Indijas importa cenas par vairāk nekā 40 % pārsniedza Indonēzijas importa cenas salīdzināmam GSM daudzumam. Kopš tā laika Indijas importa cenas vienmērīgi samazinājās, bet vienmēr ir bijušas lielākas par Indonēzijas cenām, un konstatēja, ka IL tās joprojām par vairāk nekā 5 % pārsniedza Indonēzijas cenas. Tādējādi secina, ka, lai gan Indijas importam bija nelabvēlīga ietekme uz Kopienas ražošanas nozares stāvokli, Indonēzijas izcelsmes importa dempinga nelabvēlīgā ietekme, aplūkojot to atsevišķi, tomēr bija ievērojama. Patiešām, Indonēzijai bija ietekmīga un svarīga loma Kopienā. Tās eksporta apjoms uz Kopienu bija mazāks nekā Indijas eksportam, bet tomēr ievērojams. Salīdzinot ar Indijas eksporta cenām, Indonēzijas eksporta cenas bija vēl daudz zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām. Jāpiebilst, ka iepriekš minēto analīzi stipri apgrūtināja tas, ka Indonēzija nesadarbojās un tādēļ nebija pieejama informācija par ražojumu veidiem tirgus segmentos, ko veidoja eksports no Indonēzijas. ii) Ķīnas Tautas Republika (96) Apsvēra to, vai antidempinga pasākumu absorbcija, ko 1997. gadā uzlika ĶTR, būtu varējusi novest pie zaudējumiem, kas nodarīti Kopienas ražošanas nozarei, vai arī tos veicināt. Šajā sakarā, jāpiebilst, ka, lai gan ĶTR importam uzliktā maksājuma absorbcija mazināja 1997. gadā uzlikto pasākumu ietekmi uz pārdošanas cenām, minētie pasākumi tomēr noveda pie ievērojamas no ĶTR importēto apjomu samazināšanās jau 1998. gadā. Turklāt, jāpiebilst, ka, lai gan imports no Indonēzijas sākās tikai 1997. gadā, līdz 1998. gadam tas jau bija sasniedzis apmēram to pašu apjomu kā ĶTR imports. Kopš tā laika imports no ĶTR krasi samazinājās, kamēr Indonēzijas imports samazinājās daudz mazākā mērā līdz IL, kad importa apjoms no Indonēzijas joprojām vairāk nekā trīs reizes pārsniedza importa apjomu no ĶTR. Tādēļ, ņemot vērā to, ka IL importa apjomi no ĶTR bija daudz mazāki par importa apjomiem no Indonēzijas, secināja, ka minētajam importam nav tik nopietnas ietekmes uz Kopienas ražošanas nozari, salīdzinot ar Indonēzijas izcelsmes importa dempinga ietekmi. iii) Ungārija (97) Lai noteiktu, vai imports no Ungārijas, atsevišķi ņemot, izraisīja zaudējumu Kopienas ražošanas nozarei, aplūkoja jautājumu par to, kāds līmenis bijis importam un cenām Kopienas tirgū. (98) Analīzi attiecībā uz Ungārijas importu no 1998. gada līdz IL pamatoja ar datiem no aptaujas anketas, uz ko atbildēja Kopienas ražotājs, kura rūpnīca Ungārijā pārstāv vienīgo Ungārijas ražotāju. (99) Attiecīgajā periodā Ungārijas izcelsmes GSM importa apjomi pieauga. Runājot par cenām, ko Kopienas ražošanas nozare prasīja Kopienas tirgū par saviem no Ungārijas importētajiem ražojumiem, kaut arī šīs cenas attiecīgajā laika posmā samazinājās, tās tomēr palika augstākās no visām importa cenām no citām trešām valstīm, un Indonēzijas importa cenas bija par tām zemākas. (100) Kopienas ražošanas nozares GSM Ungārijas produkciju analizēja un salīdzināja ar Austrijas produkciju. Konstatēja, ka bija ļoti neliela Austrijā un Ungārijā ražoto modeļu pārklāšanās. (101) Ņemot vērā šo gan Austrijā, gan Ungārijā ražoto modeļu nelielo procentuālo daļu, secināja, ka Ungārijas ražojumi papildināja Kopienas ražošanas nozares ražojumu klāstu, dodot tai iespēju piedāvāt patērētājiem plašāku modeļu klāstu, un ka tiem nebija nelabvēlīgas ietekmes uz Kopienas ražošanas nozares stāvokli. (102) Pamatojoties uz iepriekš minēto, secināja, ka imports no Ungārijas īpaši neveicināja Kopienas ražošanas nozares stāvokļa pasliktināšanos. iv) Taizeme (103) Tā kā, kā jau minēts Padomes Regulā (EK) Nr. 2100/2000, "dažas Ķīnas izcelsmes preces valsts muitas iestādēm deklarēja kā Taizemes izcelsmes preces, un tādējādi par tām neiekasēja parasti pienākošos antidempinga maksājumu", uzskatīja par lietderīgu novērtēt no Taizemes nākušā importa ietekmi. (104) Šajā sakarā, imports no Taizemes attiecīgajā laika posmā ievērojami palielinājās, jo tas sākās 1998. gadā ar apmēram vienu miljonu vienību un pieauga līdz vairāk nekā 23 miljoniem vienību IL. Turklāt, pamatojoties uz Eurostat datiem, konstatēja, ka Taizemes importa pārdošanas cenas parasti bija zemākas nekā Indonēzijas importa cenas. (105) Tomēr, kaut arī Taizemes cenas, kā konstatēja, bija aptuveni par 20 % zemākas nekā Indonēzijas importa cenas, atgādina, ka imports no Indonēzijas pēc apjoma vairāk nekā par vienu trešdaļu pārsniedz importa apjomus no Taizemes. Tādēļ, tā kā no Taizemes importētie apjomi joprojām ir ievērojami mazāki nekā no Indonēzijas importētie apjomi, secina, ka minētajam importam nevarēja būt būtiska ietekme, salīdzinot ar Indonēzijas izcelsmes importa dempinga ietekmi. (106) Analīzi attiecībā pret Taizemi apstrīdēja kāds Indonēzijas eksportētājs, kas nesadarbojās. Šajā sakarā, tas iebilda, ka Indonēzijas importa apjoms ir salīdzinoši mazāks un cenas augstākas, salīdzinot ar Taizemes importu. Tomēr atgādina, ka, lai arī Taizemes cenas bija zemākas nekā Indonēzijas importa cenas, no Indonēzijas importētie apjomi vairāk nekā par 30 % pārsniedza Taizemes importu. Tāpēc apstiprina secinājumu, kas izdarīts 105. apsvērumā. b) Citi faktori (107) Pārbaudīja arī, vai zaudējumus, kas nodarīti Kopienas ražošanas nozarei, būtu varējuši veicināt citi faktori, izņemot iepriekš minētos. (108) Importētāji, kas sadarbojās, apgalvoja, ka GSM tirdzniecības nozare ir ārkārtīgi cenu jūtīga, un tāpēc ražotājiem jāpārdod lieli apjomi, lai viņi būtu konkurētspējīgi. Tās pašas personas apgalvoja arī to, ka Kopienas ražošanas nozare paļaujas tikai uz Kopienas tirgu, nevis pasaules tirgu, kas to padarītu rentablāku. Saistībā ar šo jautājumu atgādina, ka attiecība starp Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjomiem Kopienā un ārpus tās no 1998. gada līdz IL būtiski nemainījās. Tomēr, kaut arī Kopienas ražošanas nozare bija ļoti orientēta uz Kopienas tirgu, tās eksporta pārdošanas apjomi ļāva Kopienas ražošanas nozarei būt rentablai 1998. gadā - laikā, kad imports no Indonēzijas bija ievērojams. (109) Viens izmantotājs apgalvoja, ka zaudējumus nodarīja spēcīgā konkurence biroja piederumu nozarē. Šī konkurence esot novedusi pie tā, ka attiecīgo ražojumu izmantotāji/izplatītāji izdarīja cenu spiedienu uz Kopienas ražošanas nozari, tādējādi izraisot cenas samazinājumu. Šajā sakarā uzsver, ka importa dempings katrā ziņā ir ievērojami palielinājis Kopienas izmantotāju izdarīto cenu spiedienu, tādējādi nodarot zaudējumus Kopienas ražošanas nozarei. (110) Turklāt, pārbaudīja, vai cenu samazinājumu var saistīt ar parasto GSM tirdzniecības gaitu, jo cenas no gandrīz visiem piegādes avotiem no 1998. gada līdz IL samazinājās. (111) Šajā sakarā atgādina, ka vispārējais cenu samazinājums būtu jāaplūko, ņemot vērā pastāvīgo negodīgo praksi, vispirms no ĶTR un Malaizijas un tad no Indonēzijas, kas ietekmēja Kopienas tirgu. (112) Turklāt, kā minēts 108. apsvērumā, GSM tirgus ir ārkārtīgi cenu jūtīgs. Tāpēc, ņemot vērā konstatējumu, ka Indonēzijas importa cenas bija dempinga cenas un zemākas nekā vidējā cena par produkcijas vienību no visiem pārējiem GSM ievedumiem no 1998. gada līdz IL, ir jāsecina, ka importam no Indonēzijas, kas IL veidoja no 8 % līdz 13 % Kopienas tirgus, bija cena, kuras ietekmē cenas šajā tirgū samazinājās. (113) Visbeidzot, izanalizēja, vai Krause - Kopienas ražotāja, kas nesadarbojās - cenu politika būtu varējusi veicināt zaudējumus, kas nodarīti Kopienas ražošanas nozarei. To datu papildu pārbaudē, kuri attiecas uz Krause, konstatēja, ka šo Kopienas ražotāju pašu bija ietekmējusi stāvokļa pasliktināšanās attiecīgajā laika posmā, jo īpaši attiecībā uz pārdošanas cenu un rentabilitāti. Tāpēc šķiet, ka tas neveicināja zaudējumus, kas nodarīti Kopienas ražošanas nozarei, un ka to vienlīdz nelabvēlīgi ietekmēja imports no Indonēzijas, jo minētais ražotājs bija spiests samazināt savas cenas, līdzīgi kā Kopienas ražošanas nozare. (114) Pamatojoties uz iepriekš izskaidrotajiem iemesliem, secināja, ka cenu samazinājums Kopienas tirgū nav uzskatāms par normālu tirdzniecības attīstības gaitu, bet gan drīzāk par Indonēzijas negodīgās komercdarbības prakses sekām. (115) Indonēzijas iestādes iebilda, ka Indonēzijas eksports bijis ierobežots ar piegādēm kādam Itālijas gredzenveida stiprinājumu ražotājam ražojumu klāsta papildināšanai. (116) Tomēr, konstatēja, ka šis apgalvojums ir pretrunā ar tā Indonēzijas eksportētāja paziņojumu, kas nesadarbojās, kurā bija apgalvots, ka vienīgais tirgus, kur Indonēzijas ražotājam ir ievērojama tirgus daļa, ir Apvienotā Karaliste. To apstiprināja arī Eurostat. (117) Šis ražotājs apgalvoja, ka minētais Indonēzijas eksports nevarēja izraisīt zaudējumus, jo Indonēzijas galvenais tirgus ir Apvienotā Karaliste, kur Kopienas ražošanas nozarei nav nekādas nozīmīgas darbības. Tomēr, papildus tam, ka šis pieņēmums ir pretrunā Indonēzijas iestāžu izteiktajam apgalvojumam, atgādina arī, ka zaudējumu analīzi veic saistībā ar Kopienu, nevis atsevišķiem reģioniem. 4. Secinājumi par cēloņsakarību (118) Ņemot vērā iepriekš minēto, secina, ka būtiskos zaudējumus, kas nodarīti Kopienas ražošanas nozarei un ko raksturo ražošanas, pārdošanas apjomu, cenu, tirgus daļas, rentabilitātes, peļņas no ieguldījumiem, naudas plūsmas un nodarbinātības negatīva attīstība, un kas pienācīgi koriģēti, lai ņemtu vērā pārvietošanu uz Ungāriju, izraisīja attiecīgais importa dempings. Patiešām, Indijas, Taizemes un ĶTR importa un Kopienas ražošanas daļējās pārvietošanas kopējā ietekme uz Kopienas ražošanas nozares stāvokli bija ierobežota. (119) Indonēzijas eksportētājs, kas nesadarbojās, apgalvoja arī, ka ir pretruna starp 118. apsvērumā izklāstīto secinājumu un konstatējumu, ka ir pietiekami pierādījumi, lai uzsāktu termiņa pārskatīšanu attiecībā uz ĶTR. (120) Šajā sakarā būtu jāatgādina, ka termiņa pārskatīšanas mērķis ir izanalizēt Kopienas tirgus stāvokli tādā perspektīvā, kāda būtu dempinga un zaudējumu turpināšanās vai atkārtošanās iespējamība, ja spēkā esošo pasākumus atceltu. Rezultātā tas, ka Kopienas ražošanas nozares pasliktināšanos izmeklēšanas laika posmā saistīja ar Indonēziju, neietekmē analīzi attiecībā uz Ķīnas eksportētāju turpmāko uzvedību Kopienas tirgū un tās iespējamo ietekmi uz Kopienas ražošanas nozares stāvokli. Turklāt atgādina, ka Ķīnas tirgus daļa attiecīgā laika posma pēdējos divos gados bija ļoti maza. (121) Ņemot vērā analīzi, kas pienācīgi nošķīra un atdalīja visu zināmo faktoru ietekmi uz Kopienas ražošanas nozares stāvokli no importa dempinga ietekmes saistībā ar tā radītajiem zaudējumiem, ar šo secina, ka minētie citi faktori paši par sevi nenoliedz faktu, ka konstatētie būtiskie zaudējumi jāsaista ar importa dempingu. F. KOPIENAS INTERESES 1. Iepriekšēja piezīme (122) Pārbaudīja, vai ir kādi vērā ņemami iemesli, kas varētu novest pie secinājuma, ka šajā konkrētajā gadījumā Kopienas interesēs nav pieņemt pasākumus. Šajā nolūkā, un saskaņā ar pamatregulas 21. panta 1. punktu, iespējamo pasākumu ietekmi uz visām procedūrā iesaistītajām pusēm un arī pasākumu nepieņemšanas sekas apsvēra, pamatojoties uz visiem iesniegtajiem pierādījumiem. (123) Lai novērtētu pasākumu uzlikšanas vai neuzlikšanas iespējamo ietekmi, no visām ieinteresētajām personām pieprasīja informāciju. Aptaujas anketas nosūtīja abiem Kopienas ražotājiem, kas iesniedza sūdzību, divām citām uzņēmējsabiedrībām, kuras bija zināmas kā Kopienas ražotāji, deviņiem nesaistītiem importētājiem, 49 izmantotājiem un vienai izmantotāju asociācijai. Viens Kopienas ražotājs, kurš iesniedza sūdzību (Koloman), divi nesaistīti importētāji, kā arī viens ar minētajiem importētājiem saistīts izmantotājs atbildēja uz aptaujas anketu. Vēl viens izmantotājs iesniedza iebildumus, neatbildot uz aptaujas anketu. (124) Minētās atbildes un iebildumi veidoja Kopienas interešu analīzes pamatu. 2. Kopienas ražošanas nozares intereses a) Iepriekšēja piezīme (125) Vairāki GSM ražotāji Kopienā pēdējos gados pārtrauca attiecīgā ražojuma izgatavošanu. Attiecībā uz atlikušajām uzņēmējsabiedrībām, izmeklēšanā konstatēja, ka saskaņā ar 49. apsvērumā minēto kāda uzņēmējsabiedrība, kas atradās Apvienotajā Karalistē, arī pirms dažiem gadiem pārtrauca ražošanu. Attiecībā uz uzņēmējsabiedrību, kas atrodas Itālijā, konstatēja, ka tā nepārstāv ievērojamu GSM ražošanas procentuālo daļu Kopienā un ka ievērojamu daļu savas pārdošanas apjomu tā importē. Kas attiecas uz Spānijas uzņēmējsabiedrību, konstatēja, ka tā būtu jāuzskata drīzāk par importētāju nevis ražotāju, jo tā ražoja nelielus attiecīgā ražojuma apjomus, bet vairāk nekā 90 % savu pārdošanas apjomu importēja no Indonēzijas. Tādēļ secina, ka abi sūdzības iesniedzēji ir vienīgie Kopienas GSM ražotāji, kuru ražošanas apjomi joprojām ir nozīmīgi. (126) Būtu jāatgādina, ka abiem Kopienas ražotājiem, kuri iesniedza sūdzību, jau agrāk bija nodarīti smagi zaudējumi ĶTR un Malaizijas izcelsmes GSM importa dēļ, kas, kā aprakstīts Regulā (EK) Nr. 119/97 inter alia izraisīja darbaspēka samazinājumu 28 % apmērā no 1992. gada līdz 1995. gada oktobrim. Kā norādīts 72. apsvērumā, turpmāks Kopienas ražošanas nozares darbaspēka samazinājums 30 % apmērā notika no 1998. gada līdz IL. (127) Ņemot vērā būtiskos zaudējumus, kas nodarīti Kopienas ražošanas nozarei, secina, ka, ja Kopienas ražošanas nozare neatgūsies no negodīgās dempinga prakses, tad, iespējams, Kopienas ražošana pilnībā beigs pastāvēt un izmantotāji būs ļoti atkarīgi no importa. b) Kopienas ražošanas nozares finanšu stāvoklis (128) Kopienas ražošanas nozares finanšu stāvoklis attiecīgajā laika posmā attīstījās tik negatīvi, ka pēc IL Kopienas ražošanas nozare bankrotēja, kā minēts 53. apsvērumā. Būtu jāpiebilst, ka Kopienas ražošanas nozares stāvoklis, kam bija zaudējumi, radās sakarā ar nozares grūtībām konkurēt ar importa dempingu par zemām cenām. Tomēr, tas, ka notika Kopienas ražotāja, kas sadarbojās, pārņemšana, norāda, ka GSM ražošana Kopienā ir pārstrukturēšanas procesā un ka tiek pieliktas lielas pūles, lai saglabātu šīs nozares dzīvotspēju un padarītu to rentablu. c) Iespējamās sekas, kas no pasākumu uzlikšanas/neuzlikšanas varētu rasties Kopienas ražošanas nozarei (129) Pēc pasākumu uzlikšanas godīgu tirgus apstākļu atjaunošana dotu Kopienas ražošanas nozarei iespēju atgūt zaudēto tirgus daļu un, palielinot ražošanas jaudas izmantošanu, samazināt ražošanas izmaksas par vienību un palielināt rentabilitāti. Turklāt, sagaida, ka pasākumiem būs labvēlīga ietekme uz Kopienas ražošanas nozares cenu līmeni. Noslēgumā, sagaida, ka ražošanas un pārdošanas apjomu palielināšanās, no vienas puses, un turpmāka cenas samazināšanās par produkcijas vienību, no otras puses, ilgākā laika posmā kopā ar mērenu cenas pieaugumu, ļaus Kopienas ražošanas nozarei uzlabot savu finanšu stāvokli. (130) Ja antidempinga pasākumus neuzliktu, tad, gluži pretēji, iespējams, ka Kopienas ražošanas nozarei būtu arī turpmāk jāpazemina cenas un/vai jāturpina zaudēt tirgus daļa. Abos attīstības variantos, Kopienas ražošanas nozares finanšu stāvoklis var pasliktināties. Kā turpmākas sekas ir iespējams, ka Kopienas ražošana īsā laika posmā beigtu pastāvēt. (131) Turklāt, ņemot vērā, ka Kopienas ražošanas nozare izgatavo ne tikai attiecīgos ražojumus, bet arī citus ražojumus, kas veido apmēram vienu trešdaļu tās apgrozījuma, ir ļoti iespējams, ka ražošanas līniju slēgšana, kuras izgatavo GSM, ietekmētu visas rūpnīcas dzīvotspēju un novestu pie visu ražošanas līniju slēgšanas, arī turpmāk un plašāk negatīvi ietekmējot nodarbinātību un ieguldījumus. d) Kopienas ražošanas nozares ražotņu iespējamā pārvietošana (132) Pārbaudīja, vai kādus pasākumus varēja uzskatīt par tādiem, kas nav Kopienas interesēs, ņemot vērā Kopienas ražošanas nozares ražošanas daļēju pārvietošanu uz trešo valsti. Izskatīja arī jebkuras turpmākas pārvietošanas iespēju. (133) Pirmkārt, kā paskaidrots 78. apsvērumā, atgādina, ka pārvietošana, kas notika 2000. gadā, ļāva Kopienas ražošanas nozarei ierobežot zaudējumus. Šajā sakarā, tas bija stratēģisks lēmums, ko pieņēma, lai kavētu dempinga prakses ietekmi. Turklāt, ir iespējams, ka minētā pārvietošana, uzlabojot Kopienas ražošanas nozares finanšu stāvokli, netieši padarīja to piesaistošāku jaunajam ieguldītājam, kurš to nesen pārņēma. (134) Kas attiecas uz jebkuras papildu pārvietošanas risku, Komisija saņēma pietiekamu apstiprinājumu, ka Kopienas ražošanas nozare tādu pārvietošanu neparedz. Turklāt nav iemesla uzskatīt, ka tāds solis ir iespējams, jo pārstrukturēšanas centieniem kopā ar antidempinga maksājuma uzlikšanu vajadzētu dot Kopienas ražošanas nozarei iespēju atjaunot ekonomiski labvēlīgu stāvokli. 3. Importētāju intereses (135) Daži importētāji, kuri tomēr nepirka GSM no Indonēzijas, iebilda, ka piegādes avota maiņa var radīt papildu izmaksas vai pārejas problēmas. Precīzāk sakot, importētāji uzsvēra, ka 1997. gadā uzlikto antidempinga pasākumu dēļ viņi bijuši spiesti mainīt savu piegādes avotu. (136) Tomēr atgādina, ka antidempinga pasākumu nolūks nav vis piespiest importētājus vai izmantotājus mainīt savus piegādes avotus, bet gan atjaunot godīgu konkurenci Kopienas tirgū. Turklāt, šie importētāji atzina, ka vairākas citas trešās valstis viegli varētu ražot GSM, un viņi paredzēja, ka nebūs grūtību saņemt piegādes no valsts, uz kuru antidempinga pasākumi neattiecas. Turklāt viņi varētu arī tirgot Kopienas ražotāju ražojumus. Tāpēc jebkuri sarežģījumi, kas rodas no iespējamas piegādes maiņas, šķiet, būs īslaicīgi, un maz ticams, ka tie kompensētu pozitīvo ietekmi, ko uz Kopienas ražošanas nozari atstātu antidempinga pasākumi pret dempingu, kurš rada zaudējumus. 4. Izmantotāju un patērētāju intereses a) Izmantotāji (137) Gan nesaistītie importētāji, kas sadarbojās, gan izmantotājs (gredzenveida stiprinājumu ražotājs) apgalvoja, ka antidempinga pasākumu uzlikšanai būtu nopietna negatīva ietekme uz izmantotāju finanšu stāvokli. (138) Šajā sakarā izvērtēja Indonēzijai uzlikto antidempinga pasākumu iespējamo ietekmi uz izmantotāju ražošanas izmaksām. Šajā sakarā izvērtēja, kāda būtu pret Indonēziju ierosināto pasākumu ietekme uz izmantotāju, kura vienīgais piegādes avots būtu imports no Indonēzijas (sliktākais attīstības variants). Uz šā pamata pret Indonēziju ierosināto pasākumu ietekmi novērtētu kā ražošanas izmaksu palielinājumu par apmēram 4 %. Kā jau paskaidrots, šis ir pilnībā hipotētisks attīstības variants, jo neviens izmantotājs, kas sadarbojās, attiecīgo ražojumu nepiegādāja tikai no Indonēzijas. (139) Ņemot vērā iepriekšējos konstatējumus, secināja, ka antidempinga maksājumu ietekme uz izmantotājiem būtu neliela. Vispārīgāk runājot, tā kā citi izmantotāji nesadarbojās, iespējams, ka izmaksu ietekme uz visiem pārējiem izmantotājiem tāpat būtu neliela. (140) Izmantotājs, kas sadarbojās, apgalvoja, ka, tāpat kā ir noticis iepriekšējos trijos gados, kad viņam pēc antidempinga pasākumu uzlikšanas ĶTR un Malaizijas izcelsmes GSM bija jāpārvieto daļa ražotņu ārpus Kopienas un jāslēdz trīs rūpnīcas, antidempinga pasākumi Indonēzijas izcelsmes importam, palielinot cenas vienam no ražošanas izmaksu posteņiem, varētu izraisīt turpmāku tās gredzenveida stiprinājumu ražošanas pārvietošanu ārpus Kopienas un/vai attiecīgo rūpnīcu slēgšanu. Būtu risks, ka tas var ietekmēt visu viņa darbību, t.i., arī citu ražojumu izgatavošanu, kuru rūpnīcas arī tiktu delokalizētas, ar ievērojamiem darbvietu zaudējumiem Kopienā. (141) Vispārīgi runājot, būtu jāpiebilst, ka pakārtotās ražošanas pārvietošanas risku antidempinga pasākumu dēļ mazina tas, ka stiprinājumu tirgus daļēji ir orientēts uz sistēmu "uzņēmums -uzņēmumam", un ka izmantotājiem ir būtiski būt tuvumā saviem klientiem, un lai viņiem būtu elastīga ražošana, kurā varētu izpildīt pieprasījumu un kurā būtu pareizas zināšanas par tirgu. Izmeklēšana patiešām parādīja, ka galvenie kritēriji, ko gredzenveida stiprinājumu ražotāju klienti savā izvēlē ņem vērā, ir cena, kvalitāte un apkalpošana, kā arī piegādes ātrums. Turklāt, kā jau paskaidrots 137. līdz 138. apsvērumā, konstatēja, ka antidempinga pasākumu finansiālā ietekme uz pakārtoto ražošanu ir neliela. Visbeidzot, tas, ka tikai viens stiprinājumu ražotājs pilnībā sadarbojās ar izmeklēšanu, šķiet apstiprinām secinājumu, ka antidempinga pasākumiem nebūs noteicošas ietekmes uz izmantotājiem. (142) Turklāt, dažas ieinteresētās personas norādīja, ka vairāku izmantotāju pārvietošana, kas notikusi pēdējos gados, ir saistīta ar augstajām ražošanas izmaksām Kopienā. Tas apstiprina, ka jebkura pārvietošana būtu jāskata plašākā kopējo izmaksu struktūras sakarā, kurā, kā jau paskaidrots, antidempinga pasākumi veido nelielu daļu. (143) Attiecībā uz izmantotāja, kas sadarbojās, īpašo stāvokli, izmeklēšana parādīja, ka, lai gan šis izmantotājs pārvietoja daļu savu ražotņu ārpus Kopienas no 1998. gada līdz IL, t.i., pēc antidempinga pasākumu uzlikšanas pret ĶTR un Malaiziju, šis izmantotājs faktiski mainīja savu piegādes avotu, iepērkot GSM no importētājiem, kas sadarbojās, kuri savukārt no 1998. gada sāka importu no Indijas, ar to nodarot kaitējumu ĶTR. Tāpēc šķiet grūti izveidot saikni starp minētā izmantotāja gredzenveida stiprinājumu ražotņu pārvietošanu ārpus Kopienas un antidempinga maksājumu uzlikšanu importam no ĶTR un Malaizijas. Turklāt, kā jau norādīts 139. apsvērumā, antidempinga maksājumiem ir neliela ietekme uz izmantotāju ražošanas izmaksām. (144) Konstatēja, ka iepriekš minētā pārvietošana būtu drīzāk jāskata kā šā izmantotāja uz āru orientētās stratēģijas sekas, kurš pēdējos gados nopirka vairākas uzņēmējsabiedrības. Šī stratēģija rezultātā noveda pie grupas dažādo vienību konsolidācijas un pārstrukturēšanas, no kurām dažas slēdza. Dažu rūpnīcu pārvietošana ārpus Kopienas būtu jāaplūko kā daļa šīs stratēģijas, kuras mērķis ir nostiprināt minētā izmantotāja stāvokli Kopienas tirgū un savu klātbūtni Austrumeiropā. (145) Saistībā ar iepriekš minēto un, ņemot vērā nelielo ietekmi, kāda uzlikto maksājumu līmenim, iespējams, būs uz attiecīgo izmantotāju, šķiet maz ticams, ka paši antidempinga pasākumi pret Indonēziju varētu izraisīt turpmāku tā gredzenveida stiprinājumu ražošanas pārvietošanu ārpus Kopienas. (146) Attiecībā uz rūpnīcu slēgšanu un risku, ka tā varētu turpināties tieši sakarā ar antidempinga pasākumu uzlikšanu pret Indonēziju, konstatēja, ka izmantotājs, kas sadarbojās, slēdzis trīs rūpnīcas trīs iepriekšējos gados, kad bija spēkā pasākumi pret ĶTR un Malaiziju. Ņemot vērā nelielo ietekmi, kāda pasākumiem būtu uz ražošanas izmaksām un attiecīgā izmantotāja finanšu stāvokli, kā paskaidrots 144. apsvērumā, ir maz ticams, ka paši pasākumi pret ĶTR un Malaiziju noveda pie minēto rūpnīcu slēgšanas un ka antidempinga pasākumu uzlikšana importam no Indonēzijas izraisītu citu rūpnīcu slēgšanu. b) Patērētāji (147) Būtu jāpiebilst, ka attiecīgo ražojumu nepārdod mazumtirdzniecībā un ka neviena patērētāju asociācija nedeva par sevi ziņu un šajā izmeklēšanā nepiedalījās. (148) Izmantotājs, kurš sadarbojās, iebilda arī, ka antidempinga pasākumi palielinātu cenu, ko maksā gredzenveida stiprinājumu galaklienti, t.i., patērētāji. Tomēr, ņemot vērā iepriekš minēto paskaidrojumu par ietekmi uz gredzenveida stiprinājumu ražotājiem, jebkurš galīgās pārdošanas cenas palielinājums gredzenveida stiprinājumu patērētājiem, šķiet, būs nenozīmīgs. (149) Turklāt, izmeklēšana parādīja, ka izmantotājs, kurš sadarbojās, pārdod savus ražojumus galvenokārt izplatītājiem. Sliktākajā attīstības variantā, ja izmaksu palielinājumam, ko varētu reģistrēt izmantotāji, pilnībā ietekmētu cena līdz pat galapatērētājam, tas izraisītu cenas palielināšanos galapatērētājam ne vairāk kā par 4 %. Tomēr tāds attīstības variants ir maz ticams, jo vispārējā pieredze rāda, ka katrs solis izplatīšanas ķēdē parasti sedz daļu sava izmaksu palielinājuma, lai saglabātu konkurētspēju tirgū. (150) Pamatojoties uz iepriekš minēto, ietekmi uz GSM izmantotājiem un gredzenveida stiprinājumu patērētājiem uzskatīja par tādu, kas nav vērā ņemams iemesls antidempinga pasākumus neuzlikt, jo ir maz ticams, ka iespējamā negatīvā ietekme kompensētu pozitīvo ietekmi, ko uz Kopienas ražošanas nozari atstātu antidempinga pasākumi pret dempingu, kurš rada zaudējumus. c) Ietekme uz konkurenci (151) Izvērtēja arī, vai antidempinga pasākumu uzlikšana Indonēzijas importam varētu novest pie situācijas, kurā Kopienas ražošanas nozare varētu gūt labumu no dominējoša stāvokļa Kopienas tirgū, jo īpaši ņemot vērā antidempinga pasākumus, ko 1997. gadā uzlika importam no ĶTR un Malaizijas, un ņemot vērā Kopienas ražošanas nozares pārstrukturēšanu. (152) Pirmkārt, atgādina, ka Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa IL bija robežās no 10 % līdz 15 %. Abiem Kopienas ražotājiem, kuri iesniedza sūdzību, kopā tirgus daļa IL būtu robežās no 32 % līdz 37 %. Pat tad, ja Koloman imports būtu iekļauts abu sūdzības iesniedzēju tirgus daļā, šī tirgus daļa IL veidotu 47 % līdz 52 % Kopienas tirgus. Turklāt atgādina, ka, lai arī Komisija sāka pārskatīt pasākumus pret ĶTR, šī pārskatīšana neattiecas uz importu no Malaizijas. Tāpat GSM joprojām var importēt no Indijas. Tādēļ iespēju, ka antidempinga pasākumu ieviešanai pret Indonēziju varētu būt jebkāda nevēlama ietekme uz Kopienas ražošanas nozares konkurenci Kopienas tirgū, uzskata par maz ticamu. Visbeidzot atgādina, ka pat pēc antidempinga pasākumu uzlikšanas ĶTR un Malaizijas importam Kopienas ražošanas nozare neieguva dominējošu stāvokli, kaut arī tajā laikā nebija citu piegādes avotu, kā vien abas minētās valstis. (153) No otras puses, kā jau paskaidrots 130. apsvērumā, iespējams, ka bez pasākumiem, lai koriģētu importa dempinga sekas, Kopienas ražošana īsā laika posmā vairs nebūs dzīvotspējīga un tādējādi beigs pastāvēt. Tas, ka Kopienas ražošanas nozare pārtrauktu savu attiecīgā ražojuma izgatavošanu, noteikti nebūtu izmantotāju interesēs. Patiešām, no vienas puses, vienīgais izmantotājs, kas sadarbojās, no 1998. gada līdz IL no 20 % līdz 50 % savu GSM pirka no Kopienas ražošanas nozares. No otras puses, ja Kopienas ražošanas nozare pavisam pārtrauktu GSM ražošanu, izmantotāji būtu ļoti atkarīgi no importa. (154) Ja pasākumus uzliktu, joprojām pastāv vairāki alternatīvi piegādes avoti. GSM iepērk un tos var iepirkt no Kopienas ražošanas nozares, pārējiem Kopienas ražotājiem, Indijas un Honkongas. Turklāt var atsākties imports no Malaizijas, jo pasākumi pret šo valsti nesen beidzās. Turklāt izmeklēšana parādīja, ka antidempinga maksājumu uzlikšana importam no ĶTR un Malaizijas neradīja attiecīgo ražojumu deficītu. Visbeidzot atgādina konstatēto faktu, ka pasākumu ietekme uz izmantotājiem ir neliela, un ka tādēļ, visticamāk, attiecīgos ražojumus joprojām importēs no Indonēzijas. 5. Secinājums attiecībā uz Kopienas interesēm (155) Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, secina, ka nav vērā ņemamu iemeslu antidempinga maksājumus neuzlikt. G. GALĪGIE PASĀKUMI 1. Zaudējumu novēršanas apjoms (156) Ņemot vērā secinājumus, kas izdarīti attiecībā uz dempingu, zaudējumiem, cēloņsakarību un Kopienas interesēm, būtu jāievieš galīgie antidempinga pasākumi, lai novērstu to, ka importa dempings nākotnē turpinātu nodarīt zaudējumus Kopienas ražošanas nozarei. (157) Saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu Komisija pārbaudīja, kāds maksājuma apmērs būtu piemērots, lai novērstu zaudējumus Kopienas ražošanas nozarei, kurus izraisījis dempings. Šajā nolūkā uzskatīja, ka būtu jāaprēķina cenu līmenis, kura pamatā būtu Kopienas ražotāju ražošanas izmaksas, kam pieskaitīta saprātīga peļņas norma. (158) Šajā gadījumā konstatēja, ka peļņas normu 5 % apmērā no apgrozījuma var uzskatīt par saprātīgu minimumu, ņemot vērā vajadzību pēc ilgtermiņa ieguldījumiem, un, precīzāk, peļņas normu, uz ko Kopienas ražošanas nozare būtu varējusi cerēt, ja nebūtu dempinga, kas radīja zaudējumus. (159) Ņemot vērā sadarbības trūkumu, uzskatīja, ka zaudējumu novēršanas apjomam būtu jāsedz starpība starp šo aprēķināto cenu un CIF cenām, kuras koriģētas, kā paskaidrots 60. apsvērumā. (160) Konstatēja, ka zaudējumu novēršanas apjoms bija 42,30 % importam no Indonēzijas. 2. Galīgie antidempinga pasākumi (161) Ņemot vērā iepriekš minēto, un saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu uzskata, ka galīgie antidempinga maksājumi parasti būtu jāuzliek zaudējumu apmērā, kas noteikts Indonēzijai. (162) Tomēr, attiecībā uz paralēlo antisubsidēšanas procedūru saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 2026/97[7] (antisubsidēšanas pamatregula) 24. panta 1. punktu un pamatregulas 14. panta 1. punktu nevienam ražojumam neuzliek gan antidempinga, gan kompensācijas maksājumus, lai risinātu vienu situāciju, kas radusies sakarā ar dempingu un eksporta subsidēšanu. Pašreizējā izmeklēšanā uzskatīja par lietderīgu uzlikt antidempinga maksājumus Indonēzijas izcelsmes attiecīgo ražojumu importam, un tādēļ ir jānosaka, vai, un cik lielā mērā subsīdiju un dempinga starpību izraisa viena situācija. (163) Paralēlajā antisubsidēšanas procedūrā, attiecībā uz Indonēziju, kompensācijas maksājumus atbilstoši subsīdiju apjomam, kas saskaņā ar konstatējumu bija 10 %, uzlika saskaņā ar antisubsidēšanas pamatregulas 15. panta 1. punktu. Daži no izmeklēšanas subjektiem Indonēzijā veidoja eksporta subsīdijas antisubsidēšanas pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunkta nozīmē. Šīs subsīdijas pašas varēja ietekmēt tikai Indonēzijas ražotāju-eksportētāju eksporta cenu, tādējādi novedot pie dempinga starpības palielināšanās. Citiem vārdiem, dempinga starpība, kas noteikta Indonēzijas ražotājiem, daļēji ir radusies eksporta subsīdiju esamības dēļ. Tomēr, jāpiebilst, ka zaudējumu apmērs bija ievērojami mazāks nekā dempinga starpība, kaut arī pēdējo koriģēja, lai ņemtu vērā eksporta subsīdiju. Tādos apstākļos neuzskata par lietderīgu uzlikt gan kompensācijas, gan antidempinga maksājumus pilnā attiecīgās noteiktās subsīdijas un dempinga starpības apmērā. Tādēļ apvienotajam maksājuma apmēram nebūtu jāpārsniedz zaudējumu apmērs. Tā kā daļu zaudējumu 42,3 % apjomā segs, uzliekot kompensācijas maksājumu 10 % apjomā, antidempinga maksājumam nevajadzētu pārsniegt atlikušos 32,3 % zaudējumu apmēra. Uzņēmējsabiedrība Eksporta subsīdijas norma Kopējā subsīdijas norma Zaudējumu apmērs Kompensācijas maksājums Antidempinga maksājums Kopējā maksājuma likme Visas Indonēzijas uzņēmējsabiedrības 5 % 10 % 42,3 % 10 % 32,3 % 42,3 % (164) Bija iebildums, ka tādējādi esot pārkāpts pamatregulas 14. panta 1. punkts, jo nevienu ražojumu nevar pakļaut gan antidempinga, gan kompensācijas maksājumam, lai risinātu vienu situāciju, ko izraisa dempings vai eksporta subsidēšana. Tomēr atgādina, ka atbilstoši paskaidrojumam 162. un 163. apsvērumā, maksājumi ir koriģēti saskaņā ar pamatregulas 14. panta 1. punktu. Tādēļ šo argumentu noraidīja. (165) Lai ievērotu termiņu, kas noteikts pamatregulas 6. panta 9. punktā, šai regulai būtu jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants 1. Ar šo dažu gredzenveida stiprinājuma mehānismu importam, uz kuriem attiecas KN kods ex 8305 10 00 (TARIC kodi 8305 10 00*10 un 8305 10 00*20) un kuru izcelsme ir Indonēzijā, uzliek galīgo antidempinga maksājumu. Šīs regulas nozīmē gredzenveida stiprinājuma mehānismus veido divas taisnstūrveida tērauda plāksnes vai stieples ar vismaz četriem pusgredzeniem, kas izgatavoti no tērauda un nostiprināti uz tām un ko satur kopā tērauda pārsegs. Tos var atvērt vai nu paraujot pusgredzenus, vai ar mazu tērauda sprūda mehānismu, kas piestiprināts pie gredzenveida stiprinājuma mehānisma. 2. Antidempinga galīgā maksājuma likme, kas piemērojama Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenai pirms muitas nodokļa nomaksas par ražojumiem, kuru izcelsme ir turpmāk minētajās valstīs, ir šāda. Valsts Galīgais maksājums (%) Indonēzija 32,3 3. Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem. 4. Procedūru attiecībā uz dažu Indijas izcelsmes gredzenveida stiprinājuma mehānismu importu izbeidz. 2. pants Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Luksemburgā, 2002. gada 4. jūnijā Padomes vārdā - priekšsēdētājs R. DE RATO Y FIGAREDO [1] OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2238/2000 (OV L 257, 11.10.2000., 2. lpp.). [2] OV L 22, 24.1.1997., 1. lpp. [3] OV L 250, 5.10.2000., 1. lpp. [4] OV C 21, 24.1.2002., 25. lpp. [5] OV C 147, 18.5.2001., 2. lpp. [6] OV C 147, 18.5.2001., 4. lpp. [7] OV L 288, 21.10.1997., 1. lpp.