1)

Regulas II pielikumu groza šādi: a) pielikuma 4.5.5.2.1.1. un 4.5.5.2.1.2. punktu aizstāj ar šādiem punktiem: “4.5.5.2.1.1. 1. posms. Pārslēgšanas ātrumu aprēķināšana Ātrumus, kādos notiek pārslēgšana uz augstāku pārnesumu (v1→2 un vi→i + 1), izteiktus km/h, aprēķina, izmantojot šādas formulas: 2.3. vienādojums 2.4. vienādojums , i = 2 līdz ng -1 kur: “i” ir pārnesuma numurs (≥ 2); “ng” ir kopējais pārnesumu skaits kustībai uz priekšu; “Pn” ir nominālā jauda kW; “mk” ir standartmasa kg; “nidle” ir tukšgaitas ātrums, min– 1; “s” nominālais motora apgriezienu skaits, min– 1; “ndvi” ir attiecība starp motora apgriezienu skaitu min– 1 un transportlīdzekļa ātrumu km/h pārnesumā “i”. 4.5.5.2.1.2. Ātrumus, kādos kruīza vai palēninājuma posmos no 4. pārnesuma līdz ng pārnesumam notiek pārslēgšanās uz zemāku pārnesumu (vi→i – 1), izteiktus km/h, aprēķina, izmantojot šādu formulu: 2.5. vienādojums , i = 4 līdz ng kur: “i” ir pārnesuma numurs (≥ 4); “ng” ir kopējais pārnesumu skaits kustībai uz priekšu; “Pn” ir nominālā jauda kW; “mk” ir standartmasa kg; “nidle” ir tukšgaitas ātrums, min– 1; “s” nominālais motora apgriezienu skaits, min– 1; “ndvi-2” ir attiecība starp motora apgriezienu skaitu min– 1 un transportlīdzekļa ātrumu km/h pārnesumā “i-2”. Ātrumu pārslēgšanai no 3. pārnesuma 2. pārnesumā (v3→2) aprēķina, izmantojot šādu vienādojumu: 2.6. vienādojums kur: “Pn” ir nominālā jauda kW; “mk” ir standartmasa kg; “nidle” ir tukšgaitas ātrums, min– 1; “s” nominālais motora apgriezienu skaits, min– 1; “ndv1” ir attiecība starp motora apgriezienu skaitu min– 1 un transportlīdzekļa ātrumu km/h 1. pārnesumā. Ātrumu pārslēgšanai no 2. pārnesuma 1. pārnesumā (v2→1) aprēķina, izmantojot šādu vienādojumu: 2.7. vienādojums kur: “ndv2” ir attiecība starp motora apgriezienu skaitu min– 1 un transportlīdzekļa ātrumu km/h 2. pārnesumā. Tā kā kruīza posmus nosaka pēc posmu indikatora, var rasties nelieli ātruma palielinājumi, kas var būt pietiekami, lai pārslēgtu augstāku pārnesumu. Ātrumus, kādos notiek pārslēgšana uz augstāku pārnesumu (v1→2, v2→3un vi→i + 1), izteiktus km/h, kruīza posmos aprēķina, izmantojot šādus vienādojumus: 2.7a. vienādojums 2.8. vienādojums 2.9. vienādojums , i = 3 to ng”; b) pielikuma 6.1.1.4.2. līdz 6.1.1.4.7. punktu aizstāj ar šādiem punktiem: “6.1.1.4.2. Ogļūdeņraži (HC) Nesadegušo ogļūdeņražu masu transportlīdzekļa izplūdes gāzu emisiju sastāvā testa laikā aprēķina, izmantojot šādu formulu: 2.33. vienādojums kur: HCm ir testa daļā emitētā ogļūdeņražu masa, izteikta mg/km; S ir 6.1.1.3. punktā definētais attālums; V ir 6.1.1.4.1. punktā definētais kopējais tilpums; dHC ir ogļūdeņražu blīvums pie standarttemperatūras un spiediena (273,2 K un 101,3 kPa); dHC = 0,631 · 103 mg/m3 benzīnam (E5) (C1H1,89O0,016); = 932 · 103 mg/m3 etanolam (E85) (C1H2,74O0,385); = 622 · 103 mg/m3 dīzeļdegvielai (B5)(C1Hl,86O0,005); = 649 · 103 mg/m3 sašķidrinātajai dabasgāzei (C1H2,525); = 714 · 103 mg/m3 dabasgāzei/biogāzei (C1H4); = mg/m3 attiecībā uz H2NG (kur A = dabasgāzes/biometāna daudzums H2NG maisījumā izteikts % no tilpuma). HCc ir atšķaidīto gāzu koncentrācija, izteikta miljondaļās (ppm) no oglekļa ekvivalenta (piemēram., koncentrācija propānā, reizināta ar trīs) un koriģēta, lai ņemtu vērā atšķaidīšanas gaisu, izmantojot šādu vienādojumu: 2.34. vienādojums kur: HCe ir ogļūdeņražu koncentrācija, izteikta miljondaļās (ppm) no oglekļa ekvivalenta, A maisā(-os) savākto atšķaidīto gāzu paraugā; HCd ir ogļūdeņražu koncentrācija, izteikta miljondaļās (ppm) no oglekļa ekvivalenta, B maisā(-os) savāktā atšķaidīšanas gaisa paraugā; DiF ir 6.1.1.4.7. punktā definētais koeficients. Ogļūdeņražu, kas nav metāns (NMHC), koncentrāciju aprēķina šādi: 2.35. vienādojums CNMHC = CTHC – (Rf CH4 · CCH4) kur: CNMHC = koriģētā koncentrācija atšķaidītā izplūdes gāzē, izteikta kā oglekļa ekvivalenta ppm; CTHC = kopējo ogļūdeņražu (THC) koncentrācija atšķaidītā izplūdes gāzē, kas izteikta kā oglekļa ekvivalenta ppm un koriģēta atbilstīgi THC apjomam atšķaidīšanas gaisā; CCH4 = metāna (CH4) koncentrācija atšķaidītā izplūdes gāzē, kas izteikta kā oglekļa ekvivalenta ppm un koriģēta atbilstīgi CH4 apjomam atšķaidīšanas gaisā; Rf CH4 ir FID reakcijas koeficients attiecībā pret metānu, kas definēts 5.2.3.4.1. punktā. 6.1.1.4.3. Oglekļa monoksīds (CO) Oglekļa monoksīda masu transportlīdzekļa izplūdes gāzu emisiju sastāvā testa laikā aprēķina, izmantojot šādu formulu: 2.36. vienādojums kur: COm ir testa daļas laikā emitētā oglekļa monoksīda masa, kas izteikta mg/km; S ir 6.1.1.3. punktā definētais attālums; V ir 6.1.1.4.1. punktā definētais kopējais tilpums; dCO ir oglekļa monoksīda blīvums, dCO = 1,25 · 106 mg/m3 pie standarttemperatūras un spiediena (273,2 K un 101,3 kPa); COc ir atšķaidīto gāzu koncentrācija, izteikta oglekļa monoksīda miljondaļās (ppm) un koriģēta, lai ņemtu vērā atšķaidīšanas gaisu, izmantojot šādu vienādojumu: 2.37. vienādojums kur: COe ir oglekļa monoksīda koncentrācija, izteikta miljondaļās (ppm), A maisā(-os) savākto atšķaidīto gāzu paraugā; COd ir oglekļa monoksīda koncentrācija, izteikta miljondaļās (ppm), B maisā(-os) savāktā atšķaidīšanas gaisa paraugā; DiF ir 6.1.1.4.7. punktā definētais koeficients. 6.1.1.4.4. Slāpekļa oksīdi (NOx) Slāpekļa oksīdu masu transportlīdzekļa izplūdes gāzu emisiju sastāvā testa laikā aprēķina, izmantojot šādu formulu: 2.38. vienādojums kur: NOxm ir testa daļā emitētā slāpekļa oksīdu masa, izteikta mg/km; S ir 6.1.1.3. punktā definētais attālums; V ir 6.1.1.4.1. punktā definētais kopējais tilpums; ir slāpekļa oksīdu blīvums izplūdes gāzēs, pieņemot, ka tie būs slāpekļa oksīda veidā, = 2,05 · 106 mg/m3 pie standarttemperatūras un spiediena (273,2 K un 101,3 kPa); NOxc ir atšķaidīto gāzu koncentrācija, izteikta miljondaļās (ppm) un koriģēta, lai ņemtu vērā atšķaidīšanas gaisu, izmantojot šādu vienādojumu: 2.39. vienādojums kur: NOxc ir slāpekļa oksīdu koncentrācija, izteikta slāpekļa oksīdu miljondaļās (ppm), A maisā(-os) savākto atšķaidīto gāzu paraugā; NOxd ir slāpekļa oksīdu koncentrācija, izteikta slānekļa oksīdu miljondaļās (ppm), B maisā(-os) savāktā atšķaidīšanas gaisa paraugā; DiF ir 6.1.1.4.7. punktā definētais koeficients. Kh ir mitruma korekcijas koeficients, kas aprēķināts, izmantojot šādu formulu: 2.40. vienādojums kur: H ir absolūtais mitrums, kas izteikts ūdens gramos kilogramā sausa gaisa: 2.41. vienādojums kur: U ir mitrums procentos; Pd ir piesātinātais ūdens spiediens testa temperatūrā, izteikts kPa; Pa ir atmosfēras spiediens, izteikts kPa. 6.1.1.4.5. Cieto daļiņu masa Cieto daļiņu emisiju Mp (mg/km) aprēķina, izmantojot šādu vienādojumu: 2.42. vienādojums ja izplūdes gāzes izplūst no tuneļa; 2.43. vienādojums ja izplūdes gāzes atgriež tunelī; kur: Vmix = atšķaidīto izplūdes gāzu tilpums V standartapstākļos; Vep = caur cieto daļiņu filtru plūstošās izplūdes gāzes tilpums standartapstākļos; Pe = filtra(-u) savākto cieto daļiņu masa, izteikta mg; S = 6.1.1.3. punktā definētais attālums; Mp = cieto daļiņu emisija, izteikta mg/km. Ja veikta korekcija cieto daļiņu fona līmenim no atšķaidīšanas sistēmas, to nosaka saskaņā ar 5.2.1.5. punktu. Tādā gadījumā cieto daļiņu masu (mg/km) aprēķina šādi: 2.44. vienādojums ja izplūdes gāzes izplūst no tuneļa; 2.45. vienādojums ja izplūdes gāzes atgriež tunelī; kur: Vap = caur cieto daļiņu fona filtru plūstošā tuneļa gaisa tilpums standartapstākļos; Pa = fona filtra savākto cieto daļiņu masa; DiF ir 6.1.1.4.7. punktā definētais koeficients. Ja fona korekcijas piemērošanas rezultātā cieto daļiņu masas skaitlis (mg/km) ir negatīvs, uzskata, ka rezultāts ir nulle mg/km cieto daļiņu masas. 6.1.1.4.6. Oglekļa dioksīds (CO2) Oglekļa dioksīda masu transportlīdzekļa izplūdes gāzu emisiju sastāvā testa laikā aprēķina, izmantojot šādu formulu: 2.46. vienādojums kur: CO2m ir testa daļas laikā emitētā oglekļa dioksīda masa, izteikta g/km; S ir 6.1.1.3. punktā definētais attālums; V ir 6.1.1.4.1. punktā definētais kopējais tilpums; ir oglekļa monoksīda blīvums, 1,964 · 103 mg/m3 pie standarttemperatūras un spiediena (273,2 K un 101,3 kPa); CO2c ir atšķaidīto gāzu koncentrācija, izteikta miljondaļās (ppm) no oglekļa dioksīda ekvivalenta un koriģēta, lai ņemtu vērā atšķaidīšanas gaisu, izmantojot šādu vienādojumu: 2.47. vienādojums kur: CO2e ir oglekļa dioksīda koncentrācija, izteikta procentos no A maisā(-os) savākto atšķaidīto gāzu parauga; CO2d ir oglekļa dioksīda koncentrācija, izteikta procentos no B maisā(-os) savāktā atšķaidīšanas gaisa parauga; DiF ir 6.1.1.4.7. punktā definētais koeficients. 6.1.1.4.7. Atšķaidījuma koeficients (DiF) Atšķaidījuma koeficientu aprēķina šādi. Katrai standartdegvielai, izņemot ūdeņradi: 2.48. vienādojums Degvielai ar sastāvu CxHyOz ir šāda vispārīgā formula: 2.49. vienādojums Attiecībā uz H2NG formula ir šāda: 2.50. vienādojums Ūdeņradim atšķaidījuma pakāpi aprēķina šādi: 2.51. vienādojums Standartdegvielām, kas ietvertas X pielikumā, ir šādas “X” vērtības. 1.8. tabula Koeficients “X” formulās, lai aprēķinātu DF Degviela X benzīns (E5) 13,4 Dīzeļdegviela (B5) 13,5 LPG 11,9 dabasgāze/biometāns 9,5 etanols (E85) 12,5 ūdeņradis 35,03 Šajos vienādojumos: = CO2 koncentrācija atšķaidītā izplūdes gāzē paraugu ņemšanas maisā, izteikta procentos no tilpuma; CHC = HC koncentrācija atšķaidītā izplūdes gāzē paraugu ņemšanas maisā, izteikta ppm oglekļa ekvivalenta; CCO = CO koncentrācija atšķaidītā izplūdes gāzē parauga maisā, izteikta ppm; = H2O koncentrācija atšķaidītā izplūdes gāzē paraugu ņemšanas maisā, izteikta procentos no tilpuma; = H2O koncentrācija gaisā, ko izmanto atšķaidīšanai, izteikta procentos no tilpuma; = ūdeņraža koncentrācija atšķaidītā izplūdes gāzē parauga maisā, izteikta ppm; A = dabasgāzes/biometāna daudzums H2NG maisījumā, izteikts procentos no tilpuma.”; c) pielikuma 6.1.1.5.1.1. punktā “Rezultātu izsvēršana no ANO EEK Noteikumu Nr. 40 un Noteikumu Nr. 47 testa cikliem” aizstāj ar “Rezultātu izsvēršana no ECE R40 un ECE R47 testa cikliem”; d) pielikuma 1. papildinājuma Ap1.1. tabulā rindu attiecībā uz “DF” aizstāj ar šādu: “DiF Atšķaidījuma koeficients —”; e) pielikuma 2. papildinājuma 1.1. punkta otro teikumu aizstāj ar šādu: “Šajā papildinājumā norādītās degvielas specifikācijas atbilst standartdegvielas specifikācijām, kas noteiktas ANO EEK Noteikumu Nr. 83 4. pārskatītā izdevuma 10. pielikumā (*). (*) OV L 42, 12.2.2014., 1. lpp.”;" f) pielikuma 11. papildinājumā 3.2.1.3. punktu aizstāj ar šādu: “3.2.1.3. Darba režīma slēdzi pārslēdz saskaņā ar Ap11.2. tabulu. Ap11.2. tabula Tabula, kas izmantojama, lai noteiktu A vai B stāvokli, pamatojoties uz atšķirīgām hibrīdu transportlīdzekļu koncepcijām un hibrīdajam režīmam izvēlētā slēdža stāvokļa Hibrīdi režīmi -› — Pilnībā elektrisks — Hibrīds — Tikai degvielu patērējošs — Hibrīds — Pilnībā elektrisks — Tikai degvielu patērējošs — Hibrīds — Hibrīdrežīms n (1) — Hibrīdrežīms m (1) Akumulatora uzlādes stāvoklis Slēdža pozīcija Slēdža pozīcija Slēdža pozīcija Slēdža pozīcija A stāvoklis Pilnībā uzlādēts Hibrīds Hibrīds Hibrīds Viselektriskākais hibrīdrežīms (2) B stāvoklis Minimāla uzlāde Hibrīds Degvielu patērējošs Degvielu patērējošs Degvielu visvairāk patērējošais režīms (3)