LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 291/16

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1315/2007

(2007. gada 8. novembris)

par drošības uzraudzību gaisa satiksmes pārvaldībā, kas groza Regulu (EK) Nr. 2096/2005

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regulu (EK) Nr. 550/2004 par aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanu vienotajā Eiropas gaisa telpā (Pakalpojumu sniegšanas regula) (1) un jo īpaši tās 4. pantu,

tā kā:

(1) Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 550/2004 Komisijai ir jāidentificē un jāpieņem Eurocontrol drošības normatīvo prasību (ESARR) attiecīgie noteikumi, ņemot vērā spēkā esošo Kopienas likumdošanu. ESARR 1 nosaka vairākas drošības normatīvās prasības efektīvas gaisa satiksmes pārvaldības (ATM) uzraudzības funkcijas īstenošanai.

(2) Valsts uzraudzības iestāžu loma un funkcijas ir noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regulā (EK) Nr. 549/2004, ar ko nosaka pamatu Eiropas vienotās gaisa telpas izveidošanai (pamatregula) (2), Regulā (EK) Nr. 550/2004, Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regulā (EK) Nr. 552/2004 par Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības tīkla savietojamību (savietojamības regula) (3) un Komisijas 2005. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 2096/2005, ar kuru paredz kopīgas prasības aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanai (4). Šajās regulās iekļautas prasības attiecībā uz aeronavigācijas pakalpojumu drošību. Kamēr par drošu pakalpojumu sniegšanu atbild pakalpojuma sniedzējs, dalībvalstīm ar valsts uzraudzības iestāžu starpniecību būtu jānodrošina efektīva uzraudzība.

(3) Šai regulai nebūtu jāattiecas uz militārām operācijām un mācībām, kā minēts Regulas (EK) Nr. 549/2004 1. panta 2. punktā.

(4) Saskaņā ar šo regulu valsts uzraudzības iestādēm būtu jāveic drošības normatīvais audits un pārskats, veicot atbilstošas inspekcijas un pārbaudes, ko paredz Regula (EK) Nr. 550/2004.

(5) Valsts uzraudzības iestādēm būtu jāapsver iespēja atbilstošos gadījumos izmantot šajā regulā paredzēto drošības uzraudzības kārtību citās uzraudzības jomās, lai izveidotu efektīvu un konsekventu uzraudzību.

(6) Atbilstīgi Konvencijas par starptautisko civilo aviāciju 11. pielikuma 2.26. iedaļai ESARR 1 paredz sasniegto drošības līmeņu pārraudzību un novērtējumu attiecībā pret pieļaujamo drošības līmeni, kas noteikts konkrētajos gaisa telpas blokos. Tomēr Kopienas mērogā šādi pieļaujamie drošības līmeņi nav vēl pilnībā noteikti, un tādēļ tie šajā regulā būtu jāapsver vēlākā posmā.

(7) Visi aeronavigācijas dienesti, kā arī gaisa satiksmes plūsmas pārvaldība un gaisa telpas pārvaldība izmanto funkcionālas sistēmas, ar kuru palīdzību tiek pārvaldīta gaisa satiksme. Tādēļ attiecībā uz jebkurām izmaiņām funkcionālajās sistēmās būtu jāpiemēro drošības uzraudzība.

(8) Regulas (EK) Nr. 552/2004 7. pantā ir noteikts, ka valsts uzraudzības iestāde veic visus vajadzīgos pasākumus, ja tā konstatē, ka sistēma vai sistēmas komponents neatbilst attiecīgajām prasībām. Saistībā ar iepriekš minēto un jo īpaši tad, ja nav izdotas drošības vadlīnijas, valsts uzraudzības iestādei vajadzētu paredzēt iespēju uzdot pilnvarotām iestādēm, kas saistītas ar EK deklarāciju izdošanu, veikt īpašu šādas tehniskās sistēmas izmeklēšanu.

(9) Valsts uzraudzības iestādēm būtu jādod pietiekami daudz laika, lai sagatavotos drošības uzraudzībai attiecībā uz izmaiņām, jo īpaši – lai sagatavotos mērķu un normu noteikšanai. Mērķi un normas būtu jānosaka, izmantojot attiecīgas Kopienas specifikācijas un citus vadlīniju materiālus.

(10) Valsts uzraudzības iestāžu ik gadus sagatavotajam drošības uzraudzības ziņojumam būtu jāsekmē drošības uzraudzības pārredzamība un kontrolējamība. Ziņojums būtu jāiesniedz dalībvalstij, kas attiecīgo iestādi nozīmējusi vai izveidojusi. Turklāt šie ziņojumi būtu arī jāizmanto reģionālās sadarbības un starptautiskās drošības uzraudzības pārraudzības kontekstā. Iesniedzot ziņojumu par paveikto, tajā būtu jāiekļauj atbilstoša informācija par sasniegtā drošības līmeņa pārraudzību, uzraugāmo organizāciju atbilstību piemērojamām drošības normatīvajām prasībām, drošības normatīvo auditu programmu, drošības apstiprinājumu pārskatīšanu, izmaiņu īstenošanu funkcionālajās sistēmās, ko veic organizācijas saskaņā ar iestādes atzītām procedūrām un valsts uzraudzības iestādes izdotajām drošības vadlīnijām.

(11) Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 550/2004 2. panta 4. punktam dalībvalsts uzraudzības iestādēm būtu jāveic attiecīgi pasākumi, lai savstarpēji cieši sadarbotos un tādējādi nodrošinātu pietiekamu to aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēju uzraudzību, kas sniedz pakalpojumus, kuri attiecas uz gaisa telpu, par ko atbild dalībvalsts, kas nav izsniegusi sertifikātu. Iestādēm jo īpaši būtu savstarpēji jāapmainās ar attiecīgo informāciju par drošības uzraudzību attiecībā uz organizācijām.

(12) Attiecīgi būtu jāgroza Komisijas Regula (EK) Nr. 2096/2005, lai nodrošinātu konsekvenci attiecībā uz Eiropas Vienotās gaisa telpas īstenošanu.

(13) Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Vienotās gaisa telpas komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets un darbības joma

1. Šī regula izveido drošības uzraudzības funkciju attiecībā uz aeronavigācijas pakalpojumiem, gaisa satiksmes plūsmas pārvaldību (ATFM) un gaisa telpas pārvaldību (ASM) vispārējai gaisa satiksmei, identificējot un pieņemot 2004. gada 5. novembrī publicēto Eurocontrol drošības normatīvo prasību attiecīgos obligātos noteikumus par drošības uzraudzību gaisa satiksmes pārvaldībā (ATM), (ESARR 1).

2. Šo regulu piemēro valsts uzraudzības iestāžu un to vārdā darbojošos atzīto organizāciju darbībām sakarā ar drošības uzraudzību attiecībā uz aeronavigācijas pakalpojumu, ATFM un ASM.

2. pants

Definīcijas

Šīs regulas nolūkam piemēro Regulā (EK) Nr. 549/2004 noteiktās definīcijas.

Piemēro arī šādas definīcijas:

1) “korektīva rīcība” ir rīcība, lai novērstu konstatētās neatbilstības cēloni;

2) “funkcionāla sistēma” ir sistēmu, procedūru un cilvēkresursu kopums, kas saistībā ar ATM organizēts noteiktas funkcijas veikšanai;

3) “organizācija” ir vai nu aeronavigācijas pakalpojuma sniedzējs, vai arī struktūra, kas nodrošina ATFM vai ASM;

4) “process” ir savstarpēji saistītu vai mijiedarbojošos darbību kopums, kā rezultātā ievades elementi kļūst par izvades elementiem;

5) “drošības apstiprinājums” ir demonstrējums un pierādījums, ka ierosinātās izmaiņas funkcionālajā sistēmā var īstenot atbilstīgi mērķiem un standartiem, kas noteikti, izmantojot pastāvošo normatīvo ietvaru, un kas atbilst drošības normatīvajām prasībām;

6) “drošības vadlīnijas” ir valsts uzraudzības iestādes izdots vai pieņemts dokuments, kurā noteiktas darbības, kuras drošības atjaunošanas nolūkos jāveic attiecībā uz funkcionālu sistēmu, ja konstatēts, ka pretējā gadījumā aviācijas drošība ir apdraudēta;

7) “drošības mērķis” ir kvalitatīvs vai kvantitatīvs formulējums, ar kuru definē maksimālo biežumu vai varbūtību, kurā sagaidāms apdraudējums;

8) “drošības normatīvais audits” ir sistemātiska un neatkarīga pārbaude, kuru veic valsts uzraudzības iestāde vai kas tiek veikta tās vārdā, lai noteiktu, vai viss ar drošību saistīts pasākums vai tā daļa, kas ir saistīta ar procesu un tā rezultātiem, produktiem vai pakalpojumiem, atbilst attiecīgajiem ar drošību saistītajiem pasākumiem un vai tie tiek īstenoti efektīvi un ir atbilstoši gaidīto rezultātu sasniegšanai;

9) “drošības normatīvās prasības” ir ar Kopienas vai valsts tiesību aktiem noteiktas prasības aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanai vai ATFM un ASM funkcijām attiecībā uz tehnisko un darbības kompetenci un piemērotību sniegt šos pakalpojumus un pildīt funkcijas, to drošības pārvaldību, kā arī sistēmām, to elementiem un saistītajām procedūrām;

10) “drošības prasība” ir risku mazinoši līdzekļi, kā definēts riska mazināšanas stratēģijā, ar kuriem sasniegt konkrētu drošības mērķi, tostarp organizatoriskas, darbības, procedūras, funkcionālas, snieguma un savietojamības prasības vai vides raksturojums;

11) “pārbaude” ir apstiprinājums, sniedzot objektīvus pierādījumus, ka konkrētās prasības ir pilnībā izpildītas.

3. pants

Drošības uzraudzības funkcija

1. Valsts uzraudzības iestādes veic drošības uzraudzību kā daļu no prasību, kas piemērojamas aeronavigācijas pakalpojumiem, ATFM un ASM, uzraudzības, lai pārraudzītu, vai šie pakalpojumi tiek sniegti droši, un pārliecinātos par to, ka tiek ievērotas piemērojamās drošības normatīvās prasības un to attiecīgie īstenojošie pasākumi.

2. Noslēdzot nolīgumu par tādu organizāciju uzraudzību, kas darbojas funkcionālos gaisa telpas blokos, kuri atrodas gaisa telpās, par kurām atbild vairāk nekā viena dalībvalsts, attiecīgā dalībvalsts drošības uzraudzības pienākumus nosaka un sadala tā, lai nodrošinātu, ka:

a) attiecībā uz katru šajā regulā paredzēto noteikumu būtu skaidri norādīts, kas ir atbildīgs par tā īstenošanu;

b) attiecīgajām dalībvalstīm būtu skaidrs priekšstats par drošības uzraudzības mehānismiem un to rezultātiem.

Dalībvalstis nolīgumu un tā īstenošanu praksē regulāri pārskata, it īpaši ņemot vērā sasniegto drošības līmeni.

4. pants

Sasniegtā drošības līmeņa pārraudzība

1. Valsts uzraudzības iestādes regulāri veic sasniegtā drošības līmeņa pārraudzību un novērtējumu, lai noteiktu, vai tās atbilst drošības normatīvajām prasībām, ko piemēro to atbildībā esošajos gaisa telpas blokos.

2. Valsts uzraudzības iestādes izmanto drošības pārraudzības rezultātus, jo īpaši – lai noteiktu jomas, kurās drošības normatīvo prasību ievērošanas pārbaudēm ir prioritārs raksturs.

5. pants

Drošības normatīvo prasību ievērošanas pārbaudes

1. Valsts uzraudzības iestādes ievieš procedūru, lai pārbaudītu:

a) atbilstību piemērojamām drošības normatīvajām prasībām pirms gaisa pakalpojumu sniegšanai vajadzīga sertifikāta izdošanas vai atjaunošanas, tostarp ar drošību saistītajiem nosacījumiem, kas tam pievienoti;

b) atbilstību ar drošību saistītiem pienākumiem, kas iekļauti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 550/2004 8. pantu izdotajā izraudzīšanās aktā;

c) organizāciju pastāvīgu atbilstību spēkā esošajām drošības normatīvajām prasībām;

d) drošības mērķu, drošības prasību un citu tādu ar drošību saistītu nosacījumu īstenošanu, kas noteikti: i) EK sistēmu pārbaudes deklarācijās, tostarp visās saistītās EK deklarācijās, kas attiecas uz sistēmas komponentu atbilstību vai piemērotību lietojumam; ii) riska novērtējuma un riska mazināšanas procedūrās, kas paredzētas drošības normatīvajās prasībās, kuras piemērojamas aeronavigācijas pakalpojumiem, ATFM un ASM;

e) drošības vadlīniju īstenošanu.

2. Procedūrai, kas minēta 1. punktā, jābūt šādai:

a) tās pamatā jābūt dokumentētai procedūrai;

b) tajā jāizmanto dokumenti, kuru nolūks ir sniegt norādes drošības uzraudzības personālam par to, kā veicamas to funkcijas;

c) procedūras laikā attiecīgām organizācijām sniedz ieskatu drošības uzraudzības darbību rezultātos;

d) procedūras pamatā ir drošības normatīvais audits un pārskati, ko veic saskaņā ar 6., 8. un 9. pantu;

e) valsts uzraudzības iestādei sniedz visus vajadzīgos pierādījumus, lai gadījumos, kad drošības normatīvās prasības netiek ievērotas, tās varētu paredzēt turpmāku rīcību, tostarp Regulas (EK) Nr. 549/2004 9. pantā un Regulas (EK) Nr. 550/2004 7. panta 7. punktā paredzētos pasākumus.

6. pants

Drošības normatīvais audits

1. Valsts uzraudzības iestādes vai atzītas organizācijas, kas darbojas to vārdā, veic drošības normatīvo auditu.

2. Šie drošības normatīvie auditi, kas minēti 1. punktā:

a) sniedz valsts uzraudzības iestādēm pierādījumus par piemērojamo drošības normatīvo prasību un par to īstenošanas pasākumu ievērošanu, izvērtējot, vai ir vajadzīgs uzlabojums vai korektīva rīcība;

b) tiek īstenoti neatkarīgi no iekšējām audita darbībām, ko veic attiecīgā organizācija un kas ietilpst tās drošības vai kvalitātes pārvaldības sistēmās;

c) tos veic kvalificēti auditori saskaņā ar 11. panta prasībām;

d) tiek piemēroti visiem īstenošanas pasākumiem vai to daļai, procesiem, produktiem vai pakalpojumiem;

e) izvērtē: i) īstenošanas pasākumu atbilstību drošības normatīvajām prasībām; ii) paveikto darbību atbilstību īstenošanas pasākumiem; iii) paveikto darbību rezultātu atbilstību no īstenošanas pasākumiem sagaidāmajiem rezultātiem;

f) panāk visu konstatēto neatbilstību korekciju atbilstīgi 7. pantam.

3. Valsts uzraudzības iestādes, īstenojot Regulas (EK) Nr. 2096/2005 7. pantā paredzēto pārbaudes programmu, izveido un vismaz ik gadu atjauno drošības normatīvo auditu programmu, lai:

a) aptvertu visas jomas, saistībā ar kurām eventuāli varētu būt pamats bažām par drošību, galvenokārt koncentrējoties uz tām jomām, kurās problēmas jau ir konstatētas;

b) pārbaudītu visas organizācijas un dienestus, kas darbojas valsts uzraudzības iestādes uzraudzībā;

c) nodrošinātu, ka audits tiek veikts tādā veidā, kas atbilstu no attiecīgās organizācijas darbībām izrietošajam riska līmenim;

d) nodrošinātu, ka divu gadu laikā tiek veikts pietiekams auditu skaits, lai varētu pārbaudīt visu šo organizāciju atbilstību piemērojamām drošības normatīvajām prasībām visās attiecīgajās funkcionālās sistēmas jomās;

e) nodrošinātu, ka tiek īstenotas korektīvās darbības.

4. Valsts uzraudzības iestādes var nolemt grozīt iepriekš plānoto auditu piemērošanas jomu un vajadzības gadījumā paredzēt papildu auditus.

5. Valsts uzraudzības iestādes var nolemt par to, kurus pasākumus, elementus, pakalpojumus, produktus, objektus un darbības konkrētajā laikā auditēt.

6. Audita gaitā izdarītie novērojumi un konstatētās neatbilstības ir jādokumentē. Neatbilstību gadījumā jānodrošina pierādījumi, un tās jāformulē atbilstoši piemērojamām drošības normatīvajām prasībām un to īstenošanas pasākumiem, atbilstība kuriem tika pārbaudīta auditā.

Jāsagatavo audita ziņojums, kurā jāiekļauj sīkas ziņas par neatbilstībām.

7. pants

Korektīvā rīcība

1. Valsts uzraudzības iestāde audita laikā izdarīto slēdzienu paziņo organizācijai, kurā audits tika veikts, un vienlaikus pieprasa īstenot korektīvu rīcību, lai novērstu konstatētās neatbilstības, neskarot jebkādu citu papildu rīcību, ko paredz piemērojamās drošības normatīvās prasības.

2. Organizācija, kurā audits veikts, nosaka korektīvo rīcību, kādu tā uzskata par vajadzīgu neatbilstības novēršanai, kā arī termiņu, kādā tā jāīsteno.

3. Valsts uzraudzības iestāde izvērtē attiecīgās organizācijas izvēlēto korektīvo rīcību un īstenošanu un to apstiprina, ja izvērtējuma rezultātā tiek secināts, ka ar to pietiek, lai novērstu neatbilstības.

4. Organizācija, kurā audits veikts, uzsāk valsts uzraudzības iestādes apstiprināto korektīvo rīcību. Šo korektīvo rīcību un turpmāko rezultātu kontroles procesu pabeidz valsts uzraudzības iestādes apstiprinātā termiņā.

8. pants

Funkcionālo sistēmu izmaiņu drošības uzraudzība

1. Pieņemot lēmumu par tādu izmaiņu ieviešanu funkcionālajās sistēmās, kas saistītas ar drošību, organizācijas izmanto tikai tās procedūras, ko apstiprinājusi to attiecīgā valsts uzraudzības iestāde. Gaisa satiksmes pakalpojumu, sakaru, navigācijas un uzraudzības pakalpojumu sniedzēju gadījumā valsts uzraudzības iestāde šīs procedūras apstiprina atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 2096/2005.

2. Organizācijas savai attiecīgajai valsts uzraudzības iestādei ziņo par visām plānotajām ar drošību saistītajām izmaiņām. Šim nolūkam valsts uzraudzības iestādes saskaņā ar valsts tiesību aktiem ievieš atbilstīgas administratīvās procedūras.

3. Izņemot gadījumus, kad piemēro 9. pantu, organizācijas var īstenot paziņoto izmaiņu, ievērojot šā panta 1. punktā minēto procedūru.

9. pants

Ierosināto izmaiņu pārskata procedūra

1. Valsts uzraudzības iestāde pārskata drošības apstiprinājumus, kas saistīti ar jaunām funkcionālām sistēmām vai organizācijas ierosinātām izmaiņām jau pastāvošās funkcionālās sistēmās, kad:

a) saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2096/2005 II pielikuma 3.2.4. daļu veiktajā apdraudējuma nopietnības novērtējumā attiecībā uz konstatētā apdraudējuma potenciālo ietekmi noteikta 1. vai 2. nopietnības kategorija; vai

b) izmaiņu īstenošanai ir nepieciešams ieviest jaunus aviācijas standartus.

Ja valsts uzraudzības iestāde nosaka, ka ir vajadzīgs pārskats situācijās, uz kurām neattiecas a) vai b) apakšpunkts, tā paziņo organizācijai, ka tā veiks paziņotās izmaiņas drošības pārskatu.

2. Pārskatu veic atbilstoši tam, kāds ir ar jauno funkcionālo sistēmu vai pastāvošajā funkcionālajā sistēmā ieviešamo izmaiņu saistītā riska apjoms.

Šajā pārskatā:

a) lieto procedūras, kas ir dokumentētas;

b) izmanto dokumentus, kuru nolūks ir sniegt norādes drošības uzraudzības personālam par to, kā veicamas to funkcijas;

c) apsver drošības mērķus, drošības prasības un citus ar drošību saistītus nosacījumus, kas saistīti ar paredzētajām izmaiņām un kas noteikti: i) EK sistēmu pārbaudes deklarācijās; ii) EK deklarācijās par sistēmas komponentu atbilstību vai piemērotību lietošanai; vai iii) riska novērtējuma un riska mazināšanas dokumentos, kas sagatavoti atbilstīgi piemērojamām drošības normatīvajām prasībām;

d) ja vajadzīgs, saistībā ar izmaiņas īstenošanu paredz ar drošību saistītus papildu nosacījumus;

e) izvērtē, cik lielā mērā ir pieņemami piedāvātie drošības apstiprinājumi, ņemot vērā: i) konstatētos apdraudējumus; ii) apdraudējuma nopietnības kategoriju konsekvenci; iii) drošības mērķu piemērotību; iv) drošības prasību piemērotību, efektivitāti un īstenošanas iespējas, kā arī visus pārējos identificētos ar drošību saistītos nosacījumus; v) apstiprinājumu, ka pastāvīgi ir nodrošināta atbilstība drošības mērķiem, drošības prasībām un citiem ar drošību saistītiem nosacījumiem; vi) apstiprinājumu, ka drošības apstiprinājumu sagatavošanā izmantotā procedūra atbilst piemērojamām drošības normatīvajām prasībām;

f) pārbauda procedūras, ko organizācijas izmanto, lai sagatavotu drošības apstiprinājumus attiecībā uz jaunu funkcionālo sistēmu vai plānotajām izmaiņām jau pastāvošās funkcionālās sistēmās;

g) nosaka, vai ir vajadzīgs pārbaudīt pastāvīgu atbilstību;

h) ietver visus vajadzīgos koordinēšanas pasākumus ar iestādēm, kas atbild par lidojumderīguma un lidojumu veikšanas drošības uzraudzību;

i) iekļaujot attiecīgu pamatojumu, paziņo par to, vai ierosinātā izmaiņa ir pieņemta, vajadzības gadījumā paredzot nosacījumus, vai, attiecīgi, noraidīta.

3. Valsts uzraudzības iestāde nosaka, vai pārskatā iztirzātās plānotās izmaiņas ieviešana ir pieņemama.

10. pants

Atzītās organizācijas

1. Ja valsts uzraudzības iestāde nolemj pilnvarot atzītu organizāciju veikt drošības normatīvo auditu vai pārskatus saskaņā ar 9. panta 2. punktu, tā nodrošina, lai kritērijos, ko izmanto, lai no tām organizācijām, kas atzītas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 550/2004 3. pantam, izraudzītos kādu organizāciju, ietilptu šādi:

a) atzītajai organizācijai ir iepriekšēja pieredze aviācijas iestāžu drošības izvērtēšanā;

b) atzītā organizācija nav vienlaicīgi iesaistīta attiecīgo organizāciju iekšējās darbībās drošības vai kvalitātes pārvaldības sistēmu ietvaros;

c) viss personāls, kas iesaistīts drošības normatīvajā auditā vai pārskatos, ir atbilstoši sagatavots un kvalificēts un atbilst šīs regulas 11. panta 3. punkta kvalifikācijas kritērijiem.

2. Atzītā organizācija pieņem iespēju, ka valsts uzraudzības iestāde vai jebkura cita iestāde, kas darbojas tās vārdā, var veikt tās auditu.

3. Valsts uzraudzības iestādes reģistrē atzītās organizācijas, kurām to vārdā uzdots veikt drošības normatīvo auditu vai pārskatus. Šajos reģistros dokumentē ziņas par atbilstību 1. punktā noteiktajām prasībām.

11. pants

Drošības uzraudzības spējas

1. Dalībvalsts nodrošina, lai valsts uzraudzības iestādes spētu nodrošināt visu tās pārraudzībā darbojošos organizāciju drošības uzraudzību un lai to rīcībā būtu pietiekami resursi šajā regulā noteikto darbību veikšanai.

2. Pamatojoties uz šajā regulā paredzēto procedūru analīzi un to īstenošanu, valsts uzraudzības iestādes ik pēc diviem gadiem sagatavo un atjauno drošības uzraudzības funkciju veikšanai vajadzīgo cilvēkresursu novērtējumu.

3. Valsts uzraudzības iestādes nodrošina, lai visas drošības uzraudzības darbībās iesaistītās personas būtu kompetentas attiecīgo funkciju veikšanai. Šajā nolūkā tās:

a) nosaka un dokumentē izglītību, apmācību, tehniskās un funkcionālās zināšanas, pieredzi un kvalifikācijas, kas vajadzīgas, lai veiktu katra drošības uzraudzībā iesaistītā amata pienākumus to struktūras ietvaros;

b) nodrošina īpašas mācības personām, kas iesaistītas drošības uzraudzības darbībās to struktūras ietvaros;

c) nodrošina, ka drošības normatīvā audita veikšanai izraudzītais personāls, tostarp atzīto organizāciju audita personāls, atbilst konkrētiem valsts uzraudzības iestādes noteiktiem kvalifikācijas kritērijiem. Šie kritēriji attiecas uz: i) zināšanām un izpratni par aeronavigācijas pakalpojumu, ATFM un ASM prasībām, attiecībā uz ko drošības normatīvos auditus var veikt; ii) novērtējuma metožu izmantojumu; iii) audita veikšanai vajadzīgajām iemaņām; iv) auditoru kompetences noteikšanu, izmantojot novērtējumu vai citu piemērotu līdzekli.

12. pants

Drošības vadlīnijas

1. Kad funkcionālajā sistēmā konstatē elementu, kas apdraud tās drošību un attiecībā uz ko nekavējoties jārīkojas, valsts uzraudzības iestāde izdod drošības vadlīnijas.

2. Drošības vadlīnijas nosūta attiecīgajām organizācijām, tajās iekļaujot vismaz šādu informāciju:

a) identificē elementu, kas apdraud drošību;

b) identificē apdraudēto funkcionālo sistēmu;

c) vajadzīgā rīcība un tās pamatojums;

d) termiņš vajadzīgās rīcības izpildei, lai atbilstu drošības vadlīnijām;

e) tās spēkā stāšanās diena.

3. Valsts uzraudzības iestāde izstrādāto drošības vadlīniju kopiju nosūta pārējām attiecīgajām valsts uzraudzības iestādēm, jo īpaši tām, kas iesaistītas funkcionālās sistēmas drošības uzraudzībā, kā arī Komisijai, Eiropas Aviācijas drošības aģentūrai un Eurocontrol, ja tas vajadzīgs.

4. Valsts uzraudzības iestāde pārbauda atbilstību izdotajām drošības vadlīnijām.

13. pants

Drošības uzraudzības arhīvi

Valsts uzraudzības iestādes saglabā attiecīgos arhīvus un nodrošina piekļuvi tiem arhīviem, kas attiecas uz to īstenotajām drošības uzraudzības procedūrām, tai skaitā ziņojumiem par drošības normatīvajiem auditiem un citiem ar drošību saistītiem arhīviem sakarā ar sertifikātiem, izraudzīšanu, izmaiņu drošības uzraudzību, drošības vadlīnijām un atzīto organizāciju izmantošanu.

14. pants

Ziņojumi par drošības uzraudzību

1. Valsts uzraudzības iestāde sagatavo ikgadēju drošības uzraudzības ziņojumu par darbībām, kas veiktas saskaņā ar šo regulu. Ziņojumā iekļauj arī informāciju par sekojošo:

a) valsts uzraudzības iestādes organizatoriskā struktūra un procedūras;

b) gaisa telpa, kas atrodas tās dalībvalsts atbildībā, kura izveidojusi vai nozīmējusi attiecīgo valsts uzraudzības iestādi, kā arī organizācijas, kas atrodas valsts uzraudzības iestādes uzraudzībā;

c) atzītās organizācijas, kurām uzdots veikt drošības normatīvo auditu;

d) iestādes rīcībā esošo resursu līmenis;

e) jebkādas ar drošību saistītas problēmas, kas konstatētas valsts uzraudzības iestādes veiktajās drošības uzraudzības procedūrās.

2. Dalībvalstis izmanto to uzraudzības iestāžu sagatavotos ziņojumus, sagatavojot Regulas (EK) Nr. 549/2004 12. pantā paredzēto gada ziņojumu Komisijai.

3. Drošības uzraudzības gada ziņojums ir pieejams attiecīgajām dalībvalstīm funkcionālo gaisa telpas bloku gadījumā, kā arī to programmu vai darbību gadījumā, kuras īsteno starptautiski panāktas vienošanās rezultātā, lai pārraudzītu vai auditētu aeronavigācijas pakalpojumu, ATFM un ASM drošības uzraudzības īstenošanu.

15. pants

Informācijas apmaiņa starp valsts uzraudzības iestādēm

Valsts uzraudzības iestādes pieņem pasākumus ciešai sadarbībai atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 550/2004 2. panta 4. punktam un apmainās ar visu atbilstošo informāciju, lai nodrošinātu visu to organizāciju drošības uzraudzību, kas sniedz pārrobežu pakalpojumus vai funkcijas.

16. pants

Grozījums Regulā (EK) Nr. 2096/2005

Regulas (EK) Nr. 2096/2005 5. panta 3. punktu svītro.

17. pants

Pārejas noteikumi

Dalībvalstis var atlikt 9. panta 3. punkta piemērošanu līdz 2008. gada 1. novembrim. Tās par to nekavējoties informē Komisiju.

18. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 2007. gada 8. novembrī Komisijas vārdā — priekšsēdētāja vietnieks Jacques BARROT

(1) OV L 96, 31.3.2004., 10. lpp.

(2) OV L 96, 31.3.2004., 1. lpp.

(3) OV L 96, 31.3.2004., 26. lpp.

(4) OV L 335, 21.12.2005., 13. lpp.