Oficiālais Vēstnesis L 208 , 19/08/2003 Lpp. 0014 - 0016



Komisijas Regula (EK) Nr. 1461/2003 (2003. gada 18. augusts), ar ko paredz nosacījumus eksperimentāliem projektiem informācijas par zvejas darbību elektroniskai pārsūtīšanai un attālai uzrādei EIROPAS KOPIENU KOMISIJA, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2371/2002 par zvejas resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku [1] un jo īpaši tās 22. panta 3. punktu un 23. panta 5. punktu, tā kā: (1) Regula (EK) Nr. 2371/2002 paredz, ka Padomei 2004. gadā jāpieņem lēmums par pienākumiem elektroniski pārsūtīt informāciju par zvejas darbību, lai uzlabotu zvejas iespēju pārvaldības efektivitāti, un uzstādīt attālās uzrādes līdzekli, lai jūrā noteiktu zvejas kuģus. (2) Sadarbībā ar Komisiju līdz 2004. gada 1. jūnijam var veikt eksperimentālos projektus attiecīgi saistībā ar informācijas par zvejas darbību elektronisku pārsūtīšanu un ar attālo uzrādi, lai novērtētu izmantojamo tehnoloģiju. (3) Tādēļ, lai nodrošinātu, ka dalībvalstis veic šos eksperimentālos projektus, ir nepieciešams paredzēt piemērošanas nosacījumus. Šiem nosacījumiem saistībā ar informācijas elektronisku pārsūtīšanu jo īpaši jāattiecas uz informāciju, kas reģistrējama un nosūtāma ar elektroniskiem saziņas līdzekļiem, un uz zvejas kuģu klāja esošajām sistēmām, kas reģistrē un elektroniski pārsūta attiecīgo informāciju. Attiecībā uz attālo uzrādi, nosacījumiem arī jāaptver šīs sistēmas funkcijas un jomas, kas jāapseko eksperimentālo projektu laikā. (4) Komisijai jāsaņem no dalībvalstīm informācija par eksperimentālo projektu attīstību un rezultātiem, jo īpaši, lai novērtētu zivsaimniecības kontroles efektivitātes uzlabošanai izmantojamo tehnoloģiju izmaksu lietderību. (5) Attiecībā uz dalībvalstu veiktajiem eksperimentālajiem projektiem var piešķirt Kopienas finanšu iemaksas saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti Padomes 2001. gada 28. maija Lēmumā 2001/431/EK par Kopienas finanšu iemaksām attiecībā uz konkrētiem dalībvalstu izdevumiem, kuri radušies, īstenojot kontroles, pārbaudes un uzraudzības sistēmas, kas piemērojamas kopējai zivsaimniecības politikai [2]. (6) Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Zivsaimniecības pārvaldības komitejas atzinumu, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. I NODAĻA VISPĀRĪGI NOTEIKUMI 1. pants Priekšmets Šajā regulā ir paredzēti konkrēti nosacījumi, lai dalībvalstis veiktu eksperimentālos projektus, kuri paredzēti Regulas (EK) Nr. 2371/2002 22. panta 1. punkta c) apakšpunktā un 23. panta 3. punktā saistībā ar informācijas par zvejas darbību elektronisku pārsūtīšanu un attālo uzrādi. 2. pants Termiņi 1. Eksperimentālie projekti darbojas vēlākais no 2003. gada 1. decembra un turpinās vismaz līdz 2004. gada 31. maijam. 2. Projektus, kurus saistībā ar informācijas par zvejas darbību elektronisku pārsūtīšanu un attālo uzrādi dalībvalstis veic līdz šīs regulas spēkā stāšanās dienai, šajā regulā uzskata par eksperimentāliem projektiem. II NODAĻA INFORMĀCIJAS PAR ZVEJAS DARBĪBU ELEKTRONISKA PĀRSŪTĪŠANA 3. pants Zvejas kuģu izvēle Dalībvalstis, kas veic eksperimentālus projektus saistībā ar informācijas par zvejas darbību elektronisku pārsūtīšanu, izvēlas atbilstošu kuģu skaitu, vēlams, dažāda garuma. 4. pants Ziņojumi kompetentai iestādei Neierobežojot Kopienas tiesībās noteiktos pienākumus, eksperimentālajā projektā iekļauto Kopienas kuģu kapteinis ik dienas reģistrē un ar elektroniskiem līdzekļiem paziņo karoga dalībvalsts kompetentajai iestādei informāciju par braucieniem un zvejas darbību, jo īpaši norādot: a) katras nozvejotās un uz klāja uzglabātās sugas daudzumus, ja tie pārsniedz 50 kg dzīvsvara ekvivalenta; b) šādu nozveju dienu un novietojumu; c) izmantoto zvejas rīku veidu; un d) par zvejas kuģiem, kuru garums pārsniedz 18 metrus un kuri veic zvejas darbību jebkādos apgabalos, kur spēkā ir īpaši noteikumi attiecībā uz pieeju ūdeņiem un resursiem, — datumu un laiku, kad izliek vai atkārtoti izliek statiskos zvejas rīkus, kā arī zvejas darbību, kur izmantoti statiskie zvejas rīki, beigšanas datumu un laiku. 5. pants Kuģu aprīkojums Dalībvalstis veic pasākumus, kuri vajadzīgi, lai nodrošinātu to, ka kuģi, kas peld ar to karogiem un piedalās eksperimentālajā projektā, ir aprīkoti ar sistēmām, kuras spēj reģistrēt un elektroniski pārsūtīt informāciju par to zvejas darbību eksperimentālo projektu laikā. 6. pants Informācijas pārsūtīšana 1. Ne vēlāk kā vienu mēnesi pirms projektu darbības sākuma dalībvalstis Komisijai nosūta: a) pilnīgu atsauci uz kompetento iestādi, kurai uzticēts pārraudzīt eksperimentālos projektus; b) sarakstu ar tajā iesaistītajiem kuģiem, kur katram kuģim norādīts vismaz tā flotes iekšējās reģistrācijas numurs un nosaukums; c) kuģa iekārtu tehniskā raksturojuma izklāstu; un d) aprakstu tam, kā kompetentā iestāde apkopo un apstrādā datus. 2. Tiklīdz projekti darbojas, dalībvalstis informē Komisiju par jebkādām izmaiņām iesaistīto kuģu sarakstā. 3. Komisija dalībvalstīm dara zināmus datus, ko tā saņēmusi saskaņā ar 1. un 2. punktu. 7. pants Datu par zvejas darbību apstrāde 1. Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka informāciju, kuru elektroniski pārsūta kuģi, kas peld ar to karogiem un piedalās projektā, apstrādātu kompetentās iestādes. 2. Neatkarīgi no izmantotās sistēmas, iestādes reģistrē informāciju datorlasāmā formā. Dalībvalstis nodrošina to, ka datus reģistrā uzglabā līdz 2004. gada 31. decembrim. III NODAĻA ATTĀLĀ UZRĀDE 8. pants Kuģu noteikšanas sistēmas 1. Dalībvalstis, kas izveido un pārbauda kuģu noteikšanas sistēmas, kuru pamatā ir attālā uzrāde (KNS), izmanto no attāluma uztveramus attēlus, lai jūrā noteiktu zvejas kuģus to suverenitātē vai jurisdikcijā esošos ūdeņos, kā arī citos apgabalos, kur var darboties kuģi, kas peld ar to karogu. 2. Eksperimentālajos projektos novērtē KNS spēju, lai: a) izmantotu telpas vadītus un gaisa vadītus, no attāluma uztveramus attēlus, lai noteiktu zvejas kuģu skaitu un to atrašanās vietu attiecīgā apgabalā; b) salīdzinātu ar KNS noteikto zvejas kuģu atrašanās vietas ar atskaitēm par to atrašanās vietu no kuģu novērošanas sistēmām; un c) signalizētu to zvejas kuģu atrašanos, no kuriem caur kuģu novērošanas sistēmām nav saņemtas atskaites par atrašanās vietu. 9. pants Apsekojamās jūras telpas 1. Dalībvalstis nolemj, kura jūras telpa vai telpas ir jāapseko eksperimentālā projekta laikā. 2. Ne vēlāk kā vienu mēnesi pirms projektu darbības sākuma dalībvalstis Komisijai sniedz sīku informāciju par projektu, jo īpaši par kompetento iestādi, kam uzticēts pārraudzīt eksperimentālos projektus, attēlu skaitu un apgabalus, kuros šie attēli tiks uzņemti. Dalībvalstis pamato savu apgabalu izvēli. IV NODAĻA NOBEIGUMA NOTEIKUMI 10. pants Dalībvalstu sadarbība 1. Dalībvalstis var veikt kopīgus eksperimentālos projektus. 2. Komisija pārrauga eksperimentālo projektu attīstību un atvieglo sadarbību starp dalībvalstīm. 11. pants Ziņojumi Komisijai 1. Līdz 2004. gada 30. aprīlim katra dalībvalsts iesniedz Komisijai veikto novērtējumu eksperimentālos projektus, kuros jo īpaši iekļauts eksperimentālajā projektā īstenoto sistēmu tehniskais apraksts un tas, kā tās ir savienojamas ar esošajām pārraudzības, kontroles un uzraudzības sistēmām. 2. Līdz 2004. gada 31. jūlijam katra dalībvalsts iesniedz nobeiguma ziņojumu, kurā jo īpaši iekļautas sīkas ziņas par sistēmu izmaksu efektivitāti un darbību, kā arī to piezīmes par iesaistīto tehnoloģiju izmantošanu. 12. pants Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 2003. gada 18. augustā Komisijas vārdā — Komisijas loceklis Franz Fischler [1] OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp. [2] OV L 154, 9.6.2001., 22. lpp. --------------------------------------------------