KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2020/492

(2020. gada 1. aprīlis),

ar ko nosaka galīgos antidempinga maksājumus konkrētu Ķīnas Tautas Republikas un Ēģiptes izcelsmes austu un/vai sašūtu stikla šķiedras audumu importam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulu (ES) 2016/1036 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1) (“pamatregula”), jo īpaši tās 9. panta 4. punktu,

tā kā:

1. PROCEDŪRA

1.1. Procedūras sākšana

(1) Eiropas Komisija 2019. gada 21. februārī saskaņā ar pamatregulas 5. pantu ierosināja antidempinga izmeklēšanu attiecībā uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) un Ēģiptes (abas kopā “attiecīgās valstis”) izcelsmes austu un/vai sašūtu stikla šķiedras audumu (“SŠA”) importu Savienībā. Paziņojumu par procedūras sākšanu (“paziņojums par procedūras sākšanu”) tā publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2).

(2) Pēc sūdzības, ko 2019. gada 8. janvārī bija iesniedzis Tech-Fab Europe (“sūdzības iesniedzējs”) to ražotāju vārdā, kuri pārstāv vairāk nekā 25 % no SŠA ražošanas apjoma Savienībā, Komisija sāka izmeklēšanu. Sūdzībā bija ietverti pierādījumi par dempingu un no tā izrietošu būtisku kaitējumu, un tie bija pietiekami, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu.

(3) Komisija 2019. gada 16. maijā sāka atsevišķu antisubsidēšanas izmeklēšanu, kas attiecas uz ĶTR un Ēģiptes izcelsmes SŠA importu Savienībā, un sāka atsevišķu izmeklēšanu. Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī tā publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu (3).

1.2. Importa reģistrācija

(4) Sūdzības iesniedzējs 2019. gada 31. jūlijā iesniedza pieprasījumu reģistrēt attiecīgo valstu izcelsmes SŠA importu saskaņā ar pamatregulas 14. panta 5. punktu. Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka pēc izmeklēšanas perioda SŠA imports ir būtiski pieaudzis un Savienībā ir izveidojušies krājumi apjomā, kas draud mazināt potenciālo antidempinga pasākumu korektīvo ietekmi.

(5) Pret reģistrācijas pieprasījumu iebilda viens ražotājs eksportētājs, viens lietotājs un Ķīnas Vieglās rūpniecības un amatniecības izstrādājumu importa un eksporta tirdzniecības palāta (“CCCLA”). Šīs personas apgalvoja, ka pieprasījumā nav norādīti pietiekami pierādījumi, kā to paredz pamatregulas 14. panta 5. punkts. Tās apgalvoja arī, ka ĶTR un Ēģiptes importa dati būtu jāanalizē atsevišķi un ka nekādā gadījumā attiecīgais imports nevarētu būtiski mazināt galīgā antidempinga maksājuma korektīvo ietekmi, jo importa vidējā vienības cena no 2018. gada līdz 2019. gadam bija pieaugusi.

(6) Kā paskaidrots 48. un 50. apsvērumā, Komisija šajā lietā nolēma nenoteikt pagaidu pasākumus. Tādēļ reģistrācijas pieprasījums kļuva nevajadzīgs un tā turpmāka analīze kopā ar 5. apsvērumā apkopoto piezīmju analīzi kļuva lieka.

1.3. Ieinteresētās personas

(7) Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja pieteikties ieinteresētās personas, lai tās varētu piedalīties izmeklēšanā. Turklāt Komisija par izmeklēšanas sākšanu atsevišķi informēja sūdzības iesniedzēju, citus zināmos Savienības ražotājus, zināmos ražotājus eksportētājus, Ķīnas un Ēģiptes iestādes, zināmos importētājus un lietotājus un aicināja tos piedalīties.

(8) Ieinteresētajām personām bija iespēja sniegt piezīmes par izmeklēšanas sākšanu un prasīt, lai tās uzklausītu Komisija un/vai tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersona.

(9) Zhejiang Hengshi Fiberglass Fabrics Co. Ltd. lūdza lietā iesaistīties uzklausīšanas amatpersonu. Uzklausīšana notika 2019. gada 28. oktobrī. Uzklausīšanas darba kārtībā bija ierosinātā pamatregulas 18. panta piemērošana minētajam uzņēmumam. Komisija analizēja izteiktos argumentus un atbildēja uz tiem galīgajā izpaustajā informācijā. Uzklausīšanas amatpersona neieteica nekādas konkrētas turpmākas darbības.

(10) Kā norādīts 48. apsvērumā, Komisija izmeklēšanas gaitā skaidroja ražojuma tvērumu un ieinteresētajām personām, uz kurām attiecās skaidrojums vai kuras varētu nebūt bijušas atsaukušās, jo varētu būt uzskatījušas, ka uz tām procedūra neattiecas, deva iespēju noteiktā termiņā atsaukties un pieprasīt anketu. Neviena cita persona neatsaucās.

1.4. Atlase

(11) Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā varētu veidot ieinteresēto personu izlasi saskaņā ar pamatregulas 17. pantu.

1.4.1. Savienības ražotāju atlase

(12) Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija ir norādījusi, ka ir nolēmusi, izmantojot atlasi, ierobežot izmeklēšanu līdz samērīgam skaitam Savienības ražotāju. Tā ir piebildusi, ka ir izveidojusi provizorisku Savienības ražotāju izlasi, pamatojoties uz paziņoto līdzīgā ražojuma ražošanas apjomu Savienībā periodā no 2017. gada oktobra līdz 2018. gada septembrim, ņemot vērā arī ģeogrāfisko izkliedi. Izlasē bija iekļauti trīs Savienības ražotāji, kas saražo vairāk nekā 40 % no lēstā kopējā SŠA ražošanas apjoma Savienībā. Komisija aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes par provizorisko izlasi.

(13) Piezīmes iesniedza tikai viens Savienības ražotājs, ierosinot izlasē iekļaut ceturto uzņēmumu, lai palielinātu ģeogrāfisko reprezentativitāti, aptverto ražošanas apjomu un ražojuma veidus.

(14) Cenšoties ar izlasi aptvert maksimāli lielu reprezentatīvo ražošanas apjomu, Komisija nolēma paplašināt izlasi līdz četriem uzņēmumiem. Galīgajā izlasē iekļauto Savienības ražotāju ražošanas apjoms veidoja vairāk nekā 40 % no Savienības kopējā lēstā SŠA ražošanas apjoma. Izlase ir Savienības ražošanas nozarei reprezentatīva.

1.4.2. Importētāju atlase

(15) Lai izlemtu, vai ir nepieciešama atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija lūdza nesaistītus importētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju.

(16) Tikai viens nesaistīts importētājs (Euroresins UK Ltd.) sniedza prasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Ņemot vērā nelielo skaitu, Komisija nolēma, ka atlase nav vajadzīga.

1.4.3. Ražotāju eksportētāju atlase Ķīnas Tautas Republikā

(17) Lai lemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja visus zināmos ĶTR ražotājus eksportētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Turklāt Komisija lūdza Ķīnas Tautas Republikas pārstāvniecību Eiropas Savienībā apzināt citus tādus ražotājus eksportētājus, kas varētu būt ieinteresēti piedalīties izmeklēšanā (ja tādi būtu), un/vai ar tiem sazināties.

(18) Prasīto informāciju sniedza un iekļaušanai izlasē piekrita deviņi ražotāji eksportētāji vai to grupas Ķīnas Tautas Republikā. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu Komisija, pamatojoties uz lielākajiem reprezentatīvajiem eksporta apjomiem uz Savienību, kurus atvēlētajā laikā varēja pienācīgi izmeklēt, izveidoja izlasi no divām ražotāju eksportētāju grupām. Izlasē iekļautās ražotāju eksportētāju grupas pārstāvēja 79 % no paziņotā SŠA eksporta no ĶTR uz Savienību izmeklēšanas periodā.

(19) Ražotāju eksportētāju un ražotāju eksportētāju grupu izlasē ietilpst: — China National Building Materials Group (“CNBM grupa”), kurā ietilpst: — Jushi Group Co. Ltd (“Jushi”), — Zhejiang Hengshi Fiberglass Fabrics Co. Ltd (“Hengshi”), — Taishan Fiberglass Inc (“Taishan”), — Yuntianhua Group (“Yuntianhua grupa”), kurā ietilpst: — PGTEX China Co. Ltd (“PGTEX”), — Chongqing Tenways Material Corp. (“CTM”).

(20) Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu ar visiem zināmajiem attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem un ĶTR iestādēm notika apspriešanās par izlases veidošanu.

(21) Piezīmes par izlases veidošanu tika saņemtas no viena izlasē neiekļauta ražotāja eksportētāja, viena izlasē iekļauta ražotāja eksportētāja un CCCLA.

(22) Izlasē neiekļautais ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka abām izlasē iekļautajām ražotāju eksportētāju grupām ir vertikāli integrēts ražošanas process, kas atšķiras no uzņēmuma paša ražošanas procesa (kas nav integrēts), un tādēļ uzskatīja, ka izlasē iekļautās ražotāju eksportētāju grupas nav reprezentatīvas attiecībā uz tā situāciju. Arī CCCLA apgalvoja, ka abas izlasē iekļautās ražotāju eksportētāju grupas ir vertikāli integrētas un tādēļ izlase nav reprezentatīva attiecībā uz Ķīnas stikla šķiedras audumu nozari, kurā ietilpst arī neintegrēti ražotāji.

(23) Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu izlasi veido, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo ražošanas, pārdošanas vai eksporta apjomu, ko var saprātīgi izmeklēt atvēlētajā laikā. Kā norādīts 18. apsvērumā, izlasē iekļautās ražotāju eksportētāju grupas pārstāvēja 79 % no paziņotā eksporta no ĶTR uz Savienību izmeklēšanas periodā, un tā tika uzskatīta par reprezentatīvu. Katrā ziņā abas izlasē iekļautās ražotāju eksportētāju grupas ietvēra gan vertikāli integrētus, gan neintegrētus subjektus, un Komisijas analīzē šis elements ir pienācīgi ņemts vērā. Faktiski lielāko daļu eksporta uz ES veikuši neintegrēti subjekti. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

(24) Turklāt visiem izlasē neiekļautajiem ražotājiem eksportētājiem bija iespēja pieprasīt, lai tiktu veikta atsevišķa pārbaude saskaņā ar pamatregulas 17. panta 3. punktu. Kā norādīts 39. apsvērumā, neviens ražotājs eksportētājs nepieprasīja atsevišķu pārbaudi.

(25) CCCLA apgalvoja arī, ka tikai divu ražotāju eksportētāju grupu atlasīšana var būtiski ietekmēt izmeklēšanas iznākumu pamatregulas 17. panta 4. punkta nozīmē gadījumā, ja viena no atlasītajām grupām vairs nesadarbotos vai nolemtu izstāties no izmeklēšanas.

(26) CCCLA apgalvoja, ka šādā scenārijā maksājuma likme, ja tāds būtu, izlasē neiekļautajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, pamatotos uz atlikušajai izlasē iekļautajai grupai noteikto maksājumu, taču šāda izlase vairs nebūtu reprezentatīva. Tādēļ CCCLA lūdza Komisiju paplašināt izlasi, iekļaujot tajā vēl vienu ražotāju eksportētāju.

(27) Kā norādīts 19. apsvērumā, izlasē iekļautajās ražotāju eksportētāju grupās ietilpa pieci subjekti, kas bija ražotāji eksportētāji. Turklāt, kā norādīts 18. apsvērumā, izlase aptvēra 79 % no paziņotā eksporta no ĶTR uz Savienību izmeklēšanas laikposmā un tika uzskatīta par reprezentatīvu. Tādēļ Komisija nolēma nepaplašināt izlasi, jo tas būtu tai liedzis izmeklēšanai atvēlētajā termiņā izmeklēt visus subjektus. Tomēr, kā norādīts 24. apsvērumā, izlasē neiekļautajiem uzņēmumiem, kas sadarbojās, bija iespēja pieprasīt, lai tiktu veikta atsevišķa pārbaude saskaņā ar pamatregulas 17. panta 3. punktu, taču neviens ražotājs eksportētājs atsevišķu pārbaudi nepieprasīja.

(28) Attiecībā uz CNBM grupu tiek norādīts – lai gan Jushi un Hengshi neapstrīdēja faktu, ka ir saistīti uzņēmumi, tomēr apgalvoja, ka nav saistīti ar Taishan. Jushi apgalvoja, ka Komisija nevar mehāniski izmantot Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 (2015. gada 24. novembris) (4) (“Muitas kodeksa īstenošanas akts”) 127. panta 1. punkta d) vai f) apakšpunktu, lai uzskatītu Hengshi, Jushi un Taishan par vienu subjektu. Lai pamatotu šo apgalvojumu, Jushi atsaucās uz PTO ekspertu grupas nolēmumu lietā Korea – Certain Paper (5) un dokumentu Guidelines for related transactions of listed companies of Shanghai Stock Exchange.

(29) Taishan apstrīdēja arī faktu, ka ir saistīts ar Jushi un Hengshi, argumentējot, ka i) tiem tieši nepieder citam cita kapitāla daļas, ii) tiem nav kopīgu tiešu kapitāla daļu, iii) tiem ir atšķirīgi lēmumu pieņemšanas procesi un vadības struktūras, iv) tiem nav kopīgu valdes locekļu, v) starp Hengshi/Jushi un Taishan nav saistītu darījumu, vi) tirgū tie ir konkurenti un vii) ģeogrāfiski uzņēmums atrodas tālu no Jushi un Hengshi. Visbeidzot, Taishan apgalvoja, ka līdzīgā situācijā iepriekšējā antidempinga izmeklēšanā, kas attiecās uz ĶTR izcelsmes kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un galveno sastāvdaļu importu (6), uzņēmumi netika uzskatīti par saistītiem.

(30) Izmeklēšanā atklājās, ka China National Building Materials (“CNBM”) ir uzņēmums, kas Ķīnas valstij pieder gan tieši, gan arī netieši, jo 41,27 % daļu pieder CNBM mātesuzņēmumam, kas savukārt pilnībā pieder Valsts padomes Valsts īpašumā esošu aktīvu uzraudzības un pārvaldes komisijai (“SASAC”). CNBM pieder 26,97 % kapitāla daļu uzņēmumā China Jushi Co., Ltd. (“China Jushi”), kas ir vienīgais Jushi grupas kapitāla daļu īpašnieks (7).

(31) CNBM 2017. gada septembrī noslēdza apvienošanās līgumu (8) ar Sinoma, tā tika pabeigta 2018. gada maijā. Sinoma ar sava meitasuzņēmuma Sinoma Science & Technology Co. starpniecību bija Taishan īpašnieks. Pēc apvienošanās Sinoma tika apvienots ar CNBM un iekļauts tajā. Tādējādi uzņēmumam CNBM pieder 26,97 % kapitāla daļu uzņēmumā China Jushi (vienīgajā Jushi kapitāla daļu īpašniekā) un 60,24 % daļu uzņēmumā Sinoma Science & Technology Co., Ltd. (vienīgajā Taishan kapitāla daļu īpašniekā).

(32) Muitas kodeksa īstenošanas akta 127. panta d) punktā noteikts, ka divas personas ir saistītas, ja trešai personai tieši vai netieši pieder, tā pārvalda vai tur 5 % vai vairāk no abu personu balsstiesīgajām apgrozībā esošajām akcijām vai daļām. Uzņēmumam CNBM pieder 26,97 % kapitāla daļu uzņēmumā China Jushi (vienīgajā Jushi daļu īpašniekā) un 60,24 % kapitāla daļu uzņēmumā Sinoma Science & Technology Co., Ltd. (vienīgajā Taishan kapitāla daļu īpašniekā). Tāpēc tiek konstatēts, ka uzņēmumi ir saistīti.

(33) Turklāt Ķīnas brokeru uzņēmuma Guotai Junan Securities 2019. gada pārskats (9) liecina, ka CNBM kopš 2017. gada ir reorganizējis savas darbības nodrošināšanas struktūras, lai uzlabotu reģionālo koordināciju un likvidētu horizontālo konkurenci biržā kotēto meitasuzņēmumu starpā. Turklāt CNBM plāno līdz 2020. gadam atrisināt horizontālās konkurences jautājumus. Ziņojumā publiski pieejamā informācija liecina, ka CNBM plānoja sākt šo procesu, ar aktīvu iepludināšanu starp China Jushi un Sinoma Science & Technology (Taishan vienīgo kapitāla daļu īpašnieku) konsolidējot savu ar stikla šķiedru saistīto darījumdarbību. Tādējādi izmeklēšanas laikā savāktie pierādījumi neapstiprina uzņēmumu argumentu, ka kopīgām kapitāla daļām nav praktiskas ietekmes un ka uzņēmumi darbojas neatkarīgi. Gluži pretēji, šie pierādījumi liecina, ka minētajiem trijiem uzņēmumiem bija ne tikai kopīgas kapitāla daļas (tas pats par sevi nozīmē, ka uzņēmumi ir saistīti), bet tie spēj arī būtiski ietekmēt cits cita darījumdarbības lēmumus un ka uzņēmums, kas tos kontrolē (CNBM), cenšas vismaz koordinēt vai pat integrēt to darbību (“atrisināt horizontālās konkurences jautājumus”). Tāpēc Komisija noraidīja apgalvojumu, ka tās secinājums uzskatīt trīs uzņēmumus par saistītiem neatbilst faktiem un ekonomiskajai realitātei.

(34) Attiecībā uz argumentu, ka Komisija nevar uzskatīt Hengshi, Jushi un Taishan par vienu grupu, pamatregulas 9. panta 5. punkts ļauj Komisijai noteikt vienu individuālu antidempinga maksājumu, ja starp piegādātājiem pastāv korporatīva saistība. Tas nepieciešams, lai nodrošinātu, ka muitas dienesti var efektīvi izpildīt pasākumus, un izvairītos no tā, ka saistīti uzņēmumi novirza eksportu caur uzņēmumu ar zemāko maksājumu. Turklāt pamatregulas 2. panta 1. punktā, kas attiecas uz normālo vērtību, ir paredzēts, ka, nosakot, vai divas personas ir saistītas, Komisija var ņemt vērā Muitas kodeksa īstenošanas akta 127. pantu. Komisijai nav iemesla piemērot atšķirīgus standartus ražotājiem eksportētājiem ne normālās vērtības kontekstā, ne arī nosakot, vai tie ir vai nav saistīti pamatregulas 9. panta 5. punkta nozīmē. Tādēļ Komisija, piemērojot pamatregulas 9. panta 5. punktu, konsekventi izmanto Muitas kodeksa īstenošanas akta 127. pantā noteiktos kritērijus. Par šo konsekvento praksi, sākot procedūru, visas personas tika informētas paziņojumā par procedūras sākšanu. 28. apsvērumā minētā PTO lieta (10), uz kuru atsaucās Jushi, nepamato uzņēmuma apgalvojumu. Faktiski, pretēji tam, ko mēģina secināt Jushi un Hengshi, PTO ekspertu grupa minētajā lietā ir apstiprinājusi, ka, lai noteiktu dempingu antidempinga izmeklēšanās, PTO Antidempinga nolīguma 6.10. panta noteikums (kur dempinga starpība jāaprēķina katram ražotājam eksportētājam) nekādā ziņā neliedz uzskatīt nošķirtus tiesību subjektus par vienu eksportētāju vai ražotāju. Ekspertu grupa ir norādījusi, ka šāda pieeja būtu pieļaujama, “ja strukturālā un komerciālā saistība starp konkrētajiem uzņēmumiem ir pietiekami cieša, lai tos varētu uzskatīt par vienu eksportētāju” (11). Piemērojot šo apsvērumu, ekspertu grupa neizvirzīja kritērijus, kas izmeklēšanas iestādēm būtu jāpiemēro, lai novērtētu, vai uzņēmumi ir saistīti. Ekspertu grupa ir aplūkojusi tikai konkrētos elementus (tādus kā kapitāla daļas, direktoru padome, pārdošanas kanāli), kas minētajā lietā bija pieejami izmeklēšanas iestādei. Apelācijas institūcija lietā EC – Fasteners ir apstiprinājusi iespēju uzskatīt vairākus eksportētājus par vienu subjektu, uzskaitot arī elementus, kas var būt būtiski, piemēram, i) tādas korporatīvas un strukturālas saistības pastāvēšanu starp eksportētājiem kā kopīga kontrole, kapitāla daļas un pārvaldība; ii) korporatīvas un strukturālas saistības pastāvēšanu starp valsti un eksportētājiem, piemēram, kopīgu kontroli, kapitāla daļām un pārvaldību; un iii) valsts kontroli vai materiālu ietekmi uz cenu noteikšanu un produkcijas izlaidi (12). Šajā ziņā, ņemot vērā šīs lietas juridiskos un faktiskos apstākļus, nevar apstrīdēt, ka starp Jushi, Hengshi un Taishan pastāv korporatīva saistība. Tāpēc Komisija tos var uzskatīt par vienu subjektu pamatregulas 9. panta 5. punkta nozīmē.

(35) Attiecībā uz Taishan apgalvojumu, ka līdzīgā situācijā iepriekšējā antidempinga izmeklēšanā (13) konkrēti uzņēmumi nav uzskatīti par saistītiem, Komisija norādīja, ka Taishan minētajā izmeklēšanā netika risināti jautājumi par uzņēmumu saistību. Tādēļ Komisija nesaskatīja, kādā veidā minētā lieta varētu palīdzēt Taishan pamatot tā apgalvojumu par saistību ar Jushi un Hengshi. Katrā ziņā šīs lietas situācija tika vērtēta pēc būtības, ņemot vērā piemērojamo tiesisko regulējumu.

(36) Pamatojoties uz minēto, Komisija secināja, ka šajā izmeklēšanā uzņēmumi ir saistīti, un tādējādi noraidīja visus apgalvojumus par šo jautājumu.

(37) Pēc vispārējā informācijas izpaušanas dokumenta (“galīgā izpaustā informācija”) saņemšanas 2019. gada 19. decembrīTaishan apgalvoja, ka CNBM ir tikai ļoti ierobežota kontrole pār Jushi un Hengshi lēmumiem par darījumiem un darbību. Tas atkārtoja, ka Taishan un Hengshi/Jushi ir konkurenti tirgū, un norādīja, ka iepriekš ir iesniedzis pierādījumus, lai pamatotu šos apgalvojumus, kas izklāstīti 29. apsvērumā. Turklāt Taishan apgalvoja, ka, lai gan tas ir bijis saistīts ar Hengshi/Jushi, jo tie kopā atrodas valsts īpašumā, pēc pasākumu noteikšanas tam bija maza interese koordinēt savas eksporta darbības ar Hengshi/Jushi. Taishan piedāvāja saistības, kas faktiski izjauktu jebkādu komerciālu saistību starp Taishan un Hengshi/Jushi un tādējādi SŠA eksportu uz Savienību no Hengshi/Jushi neļautu novirzīt caur Taishan. Tāpēc nebūtu vajadzības noteikt vienotu antidempinga maksājumu visai grupai.

(38) Kā aprakstīts 33. apsvērumā, izmeklēšanā ir atklājies, ka trīs uzņēmumi ar savu kopīgo kapitāla daļu īpašnieku starpniecību spēj būtiski ietekmēt cits cita lēmumus par darījumdarbību. Pierādījumi lietas materiālos liecina, ka uzņēmumi pašlaik konsolidē un koordinē ar stikla šķiedru saistītās darbības. Nav iesniegta jauna informācija vai pierādījumi, kuru dēļ šie konstatējumi būtu jāatzīst par nederīgiem. Faktiski Taishan neapstrīd sava galvenā kapitāla daļu īpašnieka plānus konsolidēt savu darījumdarbību stikla šķiedras nozarē. Šādi plāni ir acīmredzamā pretrunā jebkādām saistībām saraut komerciālo saistību starp Taishan un Hengshi/Jushi. Turklāt un nepaužot nostāju par to, vai Komisija varētu pieņemt šādas saistības, uzņēmums acīmredzami nespēj uzņemties nekādas saistības bez tā augstāko kontrolējošo struktūru piekrišanas. Tāpēc Taishan apgalvojumi un saistību pieprasījums tika noraidīti.

1.5. Atsevišķa pārbaude

(39) Septiņi no Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kas iesniedza atbildes uz atlases veidlapas jautājumiem, informēja Komisiju par nodomu pieprasīt, lai tiktu veikta atsevišķa pārbaude saskaņā ar pamatregulas 17. panta 3. punktu. Procedūras sākšanas dienā Komisija anketu darīja pieejamu tiešsaistē. Turklāt Komisija informēja izlasē neiekļautos ražotājus eksportētājus, ka tie ir aicināti sniegt atbildes uz anketas jautājumiem, ja tie vēlas, lai tiem veiktu atsevišķu pārbaudi. Tomēr neviens no uzņēmumiem nesniedza atbildes uz anketas jautājumiem.

1.6. Atbildes uz anketas jautājumiem un pārbaudes apmeklējumi

(40) Komisija Ķīnas Tautas Republikas valdībai (“ĶV”) nosūtīja anketu par nozīmīgiem kropļojumiem Ķīnas Tautas Republikā pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē. Procedūras sākšanas dienā Savienības ražotājiem, importētājiem, lietotājiem un ražotājiem eksportētājiem ĶTR un Ēģiptē tiešsaistē (14) tika darītas pieejamas anketas.

(41) Komisija saņēma atbildes uz anketas jautājumiem no četriem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, pieciem lietotājiem, viena nesaistīta importētāja, visiem izlasē iekļautajiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem un diviem Ēģiptes ražotājiem eksportētājiem, kas pieder pie vienas un tās pašas grupas (CNBM). ĶV neatbildēja uz anketas jautājumu par to, vai Ķīnas Tautas Republikā pastāv nozīmīgi kropļojumi.

(42) Komisija ievāca un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempingu, tā radīto kaitējumu un Savienības intereses. Ievērojot pamatregulas 16. pantu, tika veikti pārbaudes apmeklējumi šādu personu telpās. Ražotāji Savienībā: — European Owens Corning Fiberglas, Sprl, Beļģija (“OC”), — Chomarat Textiles Industries S.A.S., Francija (“Chomarat”), — Saertex GmbH & Co. KG, Vācija (“Saertex”), — Ahlstrom-Munksjö Glassfibre Oy, Somija (“Ahlstrom”). Ražotāji eksportētāji ĶTR: — China National Building Materials Group (“CNBM grupa”), — Jushi Group Co. Ltd, Tongxiang, — Zhejiang Hengshi Fiberglass Fabrics Co. Ltd, Tongxiang, — Taishan Fiberglass Inc., Taian, — Yuntianhua Group (“Yuntianhua grupa”), — PGTEX China Co. Ltd, Changzhou, — Chongqing Tenways Material Corp., Chongqing. Ražotāji eksportētāji Ēģiptē: — Jushi Egypt for Fiberglass Industry S.A.E, Suez, — Hengshi Egypt Fiberglass Fabrics S.A.E., Suez. Tirgotāji, kas saistīti ar Ķīnas un Ēģiptes ražotājiem eksportētājiem Honkongā: — Huajin Capital Limited, — Jushi Group (HK) Sinosia Composite Materials Co., Ltd. Tirgotāji, kas saistīti ar Ķīnas un Ēģiptes ražotājiem eksportētājiem Ķīnas Tautas Republikā: — Jushi Group Hong Kong Co. Limited, Tongxiang. Tirgotāji/importētāji, kas saistīti ar ražotājiem eksportētājiem Savienībā: — Jushi France SAS, St. Priest, Francija, — Jushi Italia SRL, Milano, Itālija, — Jushi Spain, Madrid, S.A., Spānija. Lietotāji: — Siemens Gamesa Renewable Energy GmbH&Co KG, Dānija (“SGRE”), — Vestas Wind Systems A/S, Dānija (“Vestas”).

1.7. Nesadarbošanās

(43) Divi izlasē iekļautie Ķīnas ražotāji eksportētāji (Jushi un Hengshi), kas pieder pie CNBM grupas, izmeklēšanā nesadarbojās. Šā iemesla dēļ Komisija nolēma konstatējumus izdarīt, pamatoties uz pieejamajiem faktiem, kā noteikts pamatregulas 18. panta 1. punktā un sīkāk izklāstīts šīs regulas 3.1. iedaļā. Turklāt saskaņā ar pamatregulas 18. panta 3. punktu Komisija pieņēma informāciju no CNBM grupas saistītās tirdzniecības daļas (CNBM International Corporation (“CNBM International”)), kas vēlākā posmā sniedza daļu prasītās informācijas (sk. 85.–87. apsvērumu).

1.8. Pamatregulas 19. pantā paredzētā konfidencialitātes prasība

(44) Ražotāji eksportētāji Jushi un Hengshi attiecībā uz vienu daļu no to iesniegtās informācijas prasīja ievērot konfidencialitāti. Tomēr šie uzņēmumi nespēja pamatot, kādēļ konkrētā informācija būtu jāuzskata par konfidenciālu, lai gan šāds pamatojums tiem tika vairākkārt lūgts. Proti, būtu jānorāda, ka faktiski šo pašu informāciju kā nekonfidenciālu jau bija iesniegusi cita ieinteresētā persona un tā bija pieejama citām ieinteresētajām personām lietas materiālu atklātajā daļā. Tādēļ konfidencialitātes prasību nevarēja apmierināt. Tā kā uzņēmumi tomēr nevēlējās sniegt informāciju nekonfidenciāli, Komisija nolēma minētās piezīmes šajā regulā neizpaust.

(45) Katrā ziņā, tā kā otra ieinteresētā persona faktiski tās pašas piezīmes un informāciju bija sniegusi nekonfidenciāli, šajā regulā Jushi un Hengshi argumenti ir izskatīti pilnībā.

1.9. Izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

(46) Dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra periodu no 2018. gada 1. janvāra līdz 2018. gada 31. decembrim (“izmeklēšanas periods”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra periodu no 2015. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

(47) Gan pašreizējai antidempinga izmeklēšanai, gan 3. apsvērumā minētajai antisubsidēšanas izmeklēšanai ir viens un tas pats izmeklēšanas periods un viens un tas pats attiecīgais periods.

1.10. Pagaidu pasākumu nenoteikšana un turpmākā procedūra

(48) Izmeklēšanas laikā kļuva skaidrs, ka daži ekonomikas dalībnieki, iespējams, nav pieteikušies, jo tiem ir bijusi nepareiza izpratne par izmeklējamā ražojuma definīciju. Šā iemesla dēļ Komisija 2019. gada 18. septembrī, publicējot paziņojumu (“skaidrojošais paziņojums”) (15), precizēja ražojuma tvēruma apraksta formulējumu, kas bija iekļauts paziņojumā par procedūras sākšanu. Skaidrojošajā paziņojumā tika dota arī iespēja personām noteiktā termiņā atsaukties, lai informētu par sevi un pieprasītu anketu, ja tie to vēlētos. Neviena ieinteresētā persona neiesniedza piezīmes par skaidrojošo paziņojumu un nepieprasīja anketu.

(49) Tā kā pastāvēja varbūtība, ka varētu pieteikties jaunas personas un tādēļ būtu pilnībā jāievēro to procesuālās tiesības uz aizstāvību, Komisija nolēma turpināt izmeklēšanu, nenosakot pagaidu pasākumus.

(50) Komisija 2019. gada 26. septembrī saskaņā ar pamatregulas 19.a panta 2. punktu informēja ieinteresētās personas par nodomu nepiemērot pagaidu pasākumus un turpināt izmeklēšanu.

(51) Pēc skaidrojošā paziņojuma publicēšanas un turpmākajā izmeklēšanā tika apstiprināts, ka neviens ekonomikas dalībnieks nav atsaucies, jo varētu būt pārpratis paziņojumā par procedūras sākšanu iekļauto attiecīgā ražojuma definīciju.

2. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

2.1. Attiecīgais ražojums

(52) Attiecīgais ražojums (16) ir ĶTR un Ēģiptes izcelsmes austi un/vai sašūti audumi no nepārtrauktas stikla elementāršķiedras grīstēm un/vai pavedieniem, ar vai bez citiem elementiem, izņemot impregnētus vai priekšpiesūcinātus (pre-preg) izstrādājumus un izņemot sieta audumus, kam gan garumā, gan platumā sieta acs izmērs ir lielāks par 1,8 mm un kas sver vairāk nekā 35 g/m2 (“SŠA”), pašlaik klasificēti ar KN kodiem ex 7019 39 00, ex 7019 40 00, ex 7019 59 00 un ex 7019 90 00 (TARIC kodi 7019390080, 7019400080, 7019590080 un 7019900080) (“attiecīgais ražojums”).

(53) SŠA ir plašs lietojumu klāsts, piemēram, vējturbīnu lāpstiņu ražošanai, laivu, kravas automobiļu un sporta aprīkojuma ražošanai, kā arī cauruļu rehabilitācijas sistēmā.

(54) Pēc galīgās informācijas izpaušanas CCCLA apgalvoja, ka ražojuma tvērums ir neskaidrs un ka būtu jāprecizē, vai ražojumi, uz kuriem attiecas KN kodi 7019 59 00 un 7019 90 00, ir iekļauti izmeklēšanas darbības jomā.

(55) Komisija atgādina, ka paziņojumā par procedūras sākšanu ir teikts, ka to, kas ir izmeklējamais ražojums, nosaka ražojuma definīcija, nevis KN vai TARIC kodi (kas norādīti vienīgi informācijai). Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija ir skaidri definējusi attiecīgo ražojumu. To apstiprināja fakts, ka pēc tam, kad Komisija bija izdevusi skaidrojošo paziņojumu par 48. apsvērumā minēto ražojuma tvērumu, neviena no ieinteresētajām personām nepieteicās. Tāpēc apgalvojums, ka ražojuma tvērums būtu neskaidrs, tika noraidīts.

2.2. Līdzīgais ražojums

(56) Izmeklēšana ir parādījusi, ka visiem turpmāk minētajiem ražojumiem ir vienādas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un vieni un tie paši pamatlietojumi: — attiecīgajam ražojumam, — ražojumam, ko ražo un pārdod attiecīgo valstu iekšzemes tirgū, — ražojumam, ko ražo un pārdod iekšzemes tirgū Turcijā, kas izmantota par reprezentatīvo valsti pamatregulas 2. panta 6.a punkta nozīmē, un — ražojumam, ko Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod Savienībā.

(57) Tādēļ Komisija ir nolēmusi, ka minētie ražojumi ir līdzīgi ražojumi pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

2.3. Apgalvojumi par ražojuma tvērumu

(58) Viens ražotājs eksportētājs un Ēģiptes Arābu Republikas Tirdzniecības ministrija apgalvoja, ka izmeklēšanas tvērumā nebūtu jāiekļauj piegrieztu SŠA komplekti. Tie apgalvoja, ka piegrieztu SŠA komplekti ir lejupējs ražojums, kam nepieciešami papildu ražošanas posmi, kam ir atšķirīgas fizikālās īpašības un daudz mazāks izmērs. Tiem ir atšķirīgas formas, tie ir atšķirīgos iepakojumos un sastāv no vairākiem mazākiem stepētiem audumu gabaliem. Turklāt tika apgalvots, ka, izslēdzot komplektus, nepastāvētu apiešanas risks, jo piegriešana ir neatgriežams process un ražojumu nav iespējams aizstāt ar nepiegrieztu SŠA.

(59) Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka piegrieztu SŠA komplektiem un nepiegrieztiem SŠA ir vienas un tās pašas pamatīpašības un galalietojums. Ja SŠA izmanto par stiegrojuma materiāliem, tad tos nepieciešams piegriezt atbilstoši stiegrojamo ražojumu formai, bet tas nemaina SŠA pamatīpašības pašas par sevi. Piegriešanu var veikt SŠA ražotājs, neatkarīgs rūpnieciskais piegriezējs vai pats klients. Tā ir ļoti vienkārša un lēta darbība. Sūdzības iesniedzējs apgalvoja arī, ka lietotāji neuzskata piegrieztos SŠA par atšķirīgiem no pārējiem SŠA, jo SŠA parasti tiek ražoti atbilstoši lietotāju specifikācijām. Ja piegriešana mainītu SŠA īpašības, konkrētajam klientam tie kļūtu nederīgi.

(60) Izmeklēšanā ir atklāts, ka piegriešana un komplektēšana nemaina SŠA fizikālās, tehniskās vai ķīmiskās pamatīpašības vai to pamatgalalietojumus. Abu ražojumu klienti lielākoties ir vieni un tie paši, un tie abi tiek pārdoti vienos un tajos pašos izplatīšanas kanālos.

(61) Izmeklēšanā arī apstiprinājās, ka lielākajā daļā lietojumu SŠA tiek ražoti pēc pasūtījuma atbilstoši klientu specifikācijām. Piegrieztu SŠA komplekti ir tikai papildu specifikācija klienta pasūtījumā. Arī tas, ka piegriezto SŠA komplekti tiek citādi iepakoti, nemaina to īpašības. Tā kā SŠA arvien vairāk tiek pasūtīti piegrieztu SŠA komplektu veidā un komplektu izveidei arvien vairāk tiek izmantoti ārpakalpojumi, tad gadījumā, ja piegrieztus SŠA izslēgtu no izmeklēšanas tvēruma, būtu augsts apiešanas risks. Tāpēc Komisija secināja, ka izslēgt piegrieztus SŠA no izmeklēšanas tvēruma nebūtu lietderīgi.

(62) Pēc galīgās informācijas izpaušanas CCCLA un Ēģiptes valdība (“EG valdība”) apgalvoja, ka piegrieztu SŠA komplekti būtu jāizslēdz no ražojuma tvēruma, jo tie ir lejupējie ražojumi, kuriem nepieciešami papildu ražošanas posmi un kuriem ir atšķirīgas fizikālās īpašības, kas ievērojami ietekmē izmaksas un cenas. Abas ieinteresētās personas apgalvoja, ka pasākumu apiešanas risks nepastāvētu arī tad, ja piegrieztu SŠA komplektus izslēgtu no pasākumu darbības jomas, jo īpaši papildu izmaksu dēļ un tādēļ, ka piegriešana ir neatgriežams process.

(63) Komisija nevar pieņemt minēto apgalvojumu. Kā paskaidrots 61. apsvērumā, piegriešanas un komplektēšanas procesā netiek iegūts lejupējs ražojums, bet tā ir papildu specifikācija klienta pasūtījumā. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

(64) Cits ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka būtu jāapsver stikla šķiedras pavedienu izslēgšana no izmeklēšanas tvēruma. Šis ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka stikla šķiedras pavedieni nav tieši minēti ne anketā, ne sūdzībā, ne paziņojumā par procedūras sākšanu, tātad neietilpst ražojuma tvērumā. Tas apgalvoja arī, ka SŠA no pavedieniem nevar klasificēt pēc ražojuma kontroles numura (“RKN”) īpašībām, ka SŠA no pavedieniem tiktu importēts ar citiem KN kodiem, nevis tiem, kas minēti sūdzībā, un ka uz stikla šķiedras pavedieniem arī citās procedūrās neattiecas pasākumi, kas noteikti stikla šķiedras grīstēm.

(65) Sūdzības iesniedzējs un vēl cits Savienības ražotājs (kas nav sūdzības iesniedzējs) apgalvoja, ka izmeklēšana būtu jāattiecina tikai uz SŠA no negrodotiem stikla šķiedras pavedieniem (sauktiem arī par nulles groduma pavedieniem), savukārt grodotus pavedienus varētu izslēgt no izmeklēšanas tvēruma. Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka negrodotiem stikla šķiedras pavedieniem ir tādas pašas īpašības kā stikla šķiedras grīstēm tādā ziņā, ka tie sastāv no negrodotu filamentu vai saišķu kūļa un tiek izmantoti tādiem pašiem nolūkiem kā grīstes, un to diametrs parasti ir 13–24 mikrometri un lineārais blīvums – 300–4 800 teksi.

(66) Attiecībā uz stikla šķiedras pavedienu SŠA iekļaušanu ražojuma tvērumā paziņojumā par procedūras sākšanu izmeklējamais ražojums definēts šādi: “austi un/vai sašūti audumi no nepārtrauktas stikla elementāršķiedras grīstēm un/vai pavedieniem, [..]” (17). Izmeklēšanā tika konstatēts, ka negrodotiem stikla šķiedras pavedieniem ir tādas pašas pamatīpašības kā stikla šķiedras grīstēm, proti, tie sastāv no negrodotu filamentu vai saišķu kūļa un tiek izmantoti tādiem pašiem nolūkiem. Abiem diametrs parasti ir 13–24 mikrometri un lineārais blīvums – 300–4 800 teksi. Tādējādi nebūtu lietderīgi izslēgt šos ražojuma veidus no izmeklēšanas tvēruma.

(67) Attiecībā uz SŠA, kas izgatavoti lielākoties no grodotiem stikla šķiedras pavedieniem, Komisija norāda, ka šis ražojums, kuram ir citādas pamatīpašības un arī citādi galalietojumi, piemēram, to izmanto iespiedshēmu platēs, nekad nav bijis iekļauts attiecīgā ražojuma tvērumā. Šo aspektu Komisija ir skaidri izklāstījusi skaidrojošajā paziņojumā.

3. DEMPINGS

ĶTR

3.1. Ievadpiezīmes

(68) Kā norādīts 43. apsvērumā, Jushi un Hengshi izmeklēšanā nesadarbojās. Komisija pieņēma informāciju no trešā saistītā uzņēmuma, kas sniedza nepieciešamo informāciju vēlākā posmā. Minēto triju uzņēmumu situācija un to piezīmes ir aplūkotas šajā iedaļā.

(69) Jushi, vertikāli integrēts ražotājs eksportētājs, atbildē uz anketas jautājumiem un pēc tam atbildē uz vēstuli par nepilnībām, nesniedza svarīgu informāciju par savu ražošanas procesu. Trūkstošā informācija bija svarīga, lai saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punktu uzņēmumam noteiktu normālo vērtību, un tai būtu jāatspoguļo vertikāli integrēta uzņēmuma ražošanas process. Komisija pieprasīja informāciju par izgatavošanas izmaksām attiecībā uz katru RKN. Tā ietver visu to ražošanas faktoru apjomu un vērtību attiecībā uz katru RKN, ko Jushi izmanto SŠA ražošanā. Tomēr Jushi atteicās sniegt pieprasīto informāciju par konkrētiem ražošanas faktoriem, piemēram, sīkāku informāciju par galveno SŠA ražošanas izejvielu – stikla šķiedras grīstu (SŠG) ražošanā izmantoto smitēšanas maisījumu – attiecībā uz katru RKN. Lai gan Komisija vairākkārt pieprasīja informāciju, paskaidrojot, kādēļ informācija ir nepieciešama, Jushi atteicās sniegt šo informāciju. Rezultātā Komisija informēja Jushi par nodomu saistībā ar normālās vērtības noteikšanu izmantot pieejamos faktus saskaņā ar pamatregulas 18. pantu.

(70) Uzņēmums tika arī informēts, ka, tā kā tas bija atteicies sadarboties, pārbaudes apmeklējuma laikā netiks pieņemta informācija, kas attiecas uz normālo vērtību. Šīs informācijas analīze pirms pārbaudes apmeklējuma bija ļoti svarīga, lai nodrošinātu, ka pārbaudes apmeklējums ir efektīvs un lietderīgs pamatregulas 2. panta 6.a punktā paredzētajai normālās vērtības noteikšanai. Turklāt, ņemot vērā izmeklēšanai piemērojamos tiesību aktos noteiktos termiņus, kā arī ražotājam eksportētājam atvēlēto pietiekamo laiku un iespējas sniegt nepieciešamo informāciju, Komisija vairs nevarēja pieņemt jaunu informāciju, kas attiektos uz normālo vērtību.

(71) Jushi apgalvoja, ka Komisija tik un tā būtu varējusi nonākt pie saprātīga konstatējuma, ja būtu uzskatījusi to par vertikāli neintegrētu ražotāju, proti, noteikusi tā ražošanas faktorus un ražošanas izmaksas, pamatojoties uz SŠG – galveno SŠA ražošanas izejvielu. Tas apgalvoja, ka attiecīgā informācija tika iesniegta noteiktajā termiņā un bija pārbaudāma. Ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka tas ir rīkojies, cik labi vien spējis, izpaužot Komisijai visu informāciju, ko tas neuzskatīja par konfidenciālu komercinformāciju. Ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka tas nav varējis sniegt SŠG ražošanas izmaksas, jo īpaši attiecībā uz smitēšanas maisījumu, kas sastāv no vairākām tikai uzņēmumā izmantotām ķīmiskām vielām, jo šā iemesla dēļ tā ir konfidenciāla komercinformācija.

(72) Tomēr trūkstošā informācija (SŠG izgatavošanas izmaksu noteikšanai nepieciešamie sīkākie dati par smitēšanas maisījumu attiecībā uz katru RKN) bija svarīga, lai noteiktu normālo vērtību, ja tiktu piemērots pamatregulas 2. panta 6.a punkts, jo tai ir jāatspoguļo ražotāja eksportētāja ražošanas process. Turklāt ražotājs eksportētājs nepamatoja, kā Komisija varētu nonākt pie saprātīga konstatējuma neatkarīgi no tā, ka nav izpausta nepieciešamā informācija par pilnīgām izgatavošanas izmaksām.

(73) Komisija arī precizēja, ka saskaņā ar pamatregulas 19. pantu visa antidempinga procedūrā iesniegtā konfidenciālā komercinformācija tiek uzskatīta par stingri konfidenciālu un ka šai informācijai nevar piekļūt citas ieinteresētās personas.

(74) Tādēļ Komisija noraidīja ražotāja eksportētāja paustos argumentus un nolēma savos konstatējumos saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu pamatoties uz pieejamajiem faktiem.

(75) Cits neintegrēts CNMB grupas uzņēmums Hengshi pārbaudes apmeklējuma laikā sniedza nepatiesu un maldinošu informāciju, kā arī būtiski apgrūtināja pārbaudes procesa veikšanu, jo noklusēja svarīgu informāciju un nevajadzīgi vairākkārt aizkavēja pārbaudes procesu. Proti, sniegtā informācija par RKN, ieguldījuma skalu, kas tika izmantota, lai aprēķinātu elektroenerģijas, darbaspēka un pieskaitāmo izmaksu patēriņa apjomu katra RKN ražošanas izmaksās, tā 2018. gada pārbaudes bilanci un kapitāla daļu īpašnieku struktūru, tika uzskatīta par neuzticamu, un to nevarēja izmantot, lai noteiktu šā ražotāja eksportētāja dempinga starpību.

(76) Tādēļ Komisija informēja attiecīgo uzņēmumu, ka gadījumā, ja izmeklēšanā tiktu secināts, ka jāpiemēro pamatregulas 2. panta 6.a punkts, tai ir nodoms normālās vērtības aprēķināšanai saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu izmantot pieejamos faktus. Saskaņā ar pamatregulas 18. panta 4. punktu ieinteresētā persona tika informēta par iemesliem, kāpēc sniegtā informācija netika ņemta vērā, un tai tika dota iespēja sniegt papildu skaidrojumus.

(77) Hengshi iesniedza piezīmes par Komisijas nodomu konstatējumos pamatoties uz pieejamiem faktiem saskaņā ar pamatregulas 18. pantu un pieprasīja, lai to uzklausītu tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas klātbūtnē, – uzklausīšana notika 2019. gada 28. oktobrī. Uzņēmums apgalvoja, ka tas nav apzināti kavējis vai apturējis izmeklēšanas procesu un ir rīkojies, cik labi vien iespējams. Proti, uzņēmums apgalvoja, ka iesniegtā informācija nav bijusi ne nepatiesa, ne maldinoša un ka pārbaudes apmeklējuma laikā tas ir iesniedzis gandrīz pilnīgi pareizu RKN tabulu. Paralēlajā antisubsidēšanas izmeklēšanā tas iesniedzis pilnīgi pareizu RKN tabulu, kas tika pārbaudīta šīs antisubsidēšanas izmeklēšanas sakarā un kas būtu jāizmanto šajā procedūrā kā pieejamie fakti. Uzņēmums apgalvoja arī, ka iesniegtās ieguldījuma skalas ražošanas izmaksām attiecībā uz katru RKN bija koeficienti, kas iepriekš tika izmantoti vadības un izmaksu grāmatvedības vajadzībām un ko uzņēmums izmanto ikdienā. Uzņēmums uzstāja, ka minētās ieguldījuma skalas objektīvi atspoguļo faktiskās ražošanas izmaksas. Saistībā ar 2018. gada pārbaudes bilanci uzņēmums skaidro, ka, iesniedzot apliecinošos dokumentus pārbaudes apmeklējuma laikā, tas nav apzinājies, ka šīs korekcijas minētajos dokumentos nav acīmredzamas sistēmas tehnisko ierobežojumu dēļ. Tiek paskaidrots, ka šīs nepilnības iemesls bija pāreja uz jaunu grāmatvedības sistēmu 2019. gada 1. janvārī – šis fakts Komisijai iepriekš nebija izpausts. Uzņēmums apstrīdēja to, ka informācijas neizpaušana par jaunās sistēmas pastāvēšanu būtu nepamatoti aizkavējusi pārbaudes veikšanu. Ražotājs eksportētājs apgalvoja arī, ka kļūdainā informācija par viena kapitāla daļas īpašnieka procentuālo daļu bija radusies drukas kļūdas dēļ un pārbaudes apmeklējuma laikā tika izlabota. Tādēļ šī kļūda nebūtu jāatzīst par “maldinošu” informāciju, kas radītu pamatu piemērot pamatregulas 18. pantu. Visbeidzot, ražotājs eksportētājs apstrīdēja, ka tas būtu vairākkārt kavējis pārbaudes procesu, jo īpaši neiesniedzot i) skaidrojumus par konkrētu (konfidenciālu) anketā norādītu dokumentu un ii) pārskatītas darba lapas.

(78) Pirmkārt, Henshi šajā izmeklēšanā iesniegtais RKN bija nepareizs, lai gan sešu dienu pārbaudes apmeklējuma laikā ražotājam eksportētājam tika dotas vairākas iespējas koriģēt RKN. Pamatojoties uz sniegto informāciju, Komisijai neizdevās noteikt ticamas vidējās pārdošanas cenas attiecībā uz katru RKN, tādēļ sniegto informāciju nevarēja ņemt vērā.

(79) Otrkārt, izmeklēšanā atklājās, ka ražotāja eksportētāja izmantotā ieguldījuma skala pareizi neatspoguļo elektroenerģijas, darbaspēka un pieskaitāmo izmaksu apjomu attiecībā uz katru RKN. Tas tā bija tādēļ, ka uzņēmums, nosakot ieguldījuma skalu, nebija ņēmis vērā ražošanas iekārtu dīkstāves laiku. Rezultātā tika noteikts pārmērīgi augsts nelielā apjomā saražotu ražojumu ražošanas procesā patērētais elektroenerģijas un pieskaitāmo izmaksu līmenis, bet lielā apjomā saražotiem ražojumiem – pārmērīgi zems šo pašu posteņu līmenis. Ražotāja eksportētāja izmantotās ieguldījuma skalas arī izraisīja darba stundu neregulāru sadali attiecībā uz katru RKN. Ražotājs eksportētājs 2019. gada 22. jūlija vēstulē Komisijas dienestiem atzina šo kļūdu. Turklāt pārbaudes apmeklējuma laikā izmeklēšanas grupa vairākkārt uzsvēra rezultātu nesakritību gadījumā, ja tiek izmantotas uzņēmuma ieteiktās ieguldījuma skalas, taču uzņēmums atteicās aplūkot šo jautājumu. Pat ja ražotājs eksportētājs šīs ieguldījuma skalas ir izmantojis iepriekš, tās nepareizi atspoguļo elektroenerģijas, darbaspēka un pieskaitāmo izmaksu apjomu attiecībā uz katru RKN. Pamatojoties uz minēto, Komisija konstatēja, ka izmantotās ieguldījuma skalas neļauj ticami noteikt uzņēmuma izgatavošanas izmaksas attiecībā uz katru RKN. Tāpēc arī šo informāciju nevarēja ņemt vērā.

(80) Treškārt, Komisija nepiekrīt, ka šis ražotājs eksportētājs, neaizpauzdams, ka pastāv jauna grāmatvedības sistēma, nekavēja pārbaudes procesu. Lai novērtētu šīs jaunās sistēmas ietekmi uz uzņēmuma sniegto informāciju, pagāja vairāk laika, nekā bija nepieciešams. Izbrīnu rada arī fakts, ka uzņēmuma finanšu vadītājs, kurš piedalījās pārbaudes apmeklējumā, šo informāciju nekavējoties neatklāja izmeklēšanas grupai. Ja šis fakts izmeklēšanas grupai nebūtu noklusēts, nebūtu bijis vajadzības pārbaudīt, vai jaunā sistēma ir ietekmējusi par 2018. gadu paziņotos datus. Šo papildu laiku būtu bijis iespējams izmantot svarīgāku anketas daļu pārbaudei. Komisija norāda, ka, lai gan izmeklēšanas grupa pagarināja pārbaudes apmeklējumu par vienu dienu, tā tik un tā nespēja pienācīgi pabeigt uzņēmuma sniegto datu pārbaudi pieejamajā (papildu) laikā.

(81) Ceturtkārt, kļūdai, kas pieļauta, ziņojot par kapitāla daļu īpašnieku, bija būtiska ietekme un tā bija izšķirīga, nosakot, vai šis ražotājs eksportētājs ir saistīts ar citu ražotāju eksportētāju (un tādējādi ietilpst vienā un tajā pašā grupā, kam noteikts viens antidempinga maksājums). Tādēļ šī kļūda tika uzskatīta par būtisku un maldinošu neatkarīgi no tā, vai nepareizā informācija tika sniegta apzināti vai neapzināti.

(82) Visbeidzot, Komisija joprojām uzskata, ka uzņēmums vairākkārt kavēja pārbaudes procesu. Saistībā ar paskaidrojumu nesniegšanu par atbildē uz anketas jautājumiem norādīto konfidenciālo dokumentu Komisija norāda, ka klātienes pārbaudes laikā no izmeklēšanas grupas tika slēpta svarīga informācija, kas tika sniegta tikai pēc ilgas kavēšanās, kas ir ieprotokolēts uzņēmumam izsniegtajā apmeklējuma ziņojumā (18). Pārbaudes apmeklējuma laikā Komisija arī pieprasīja informāciju, lai pārbaudītu, ka attiecīgā ražojuma RKN struktūra ir pareiza. Tomēr Hengshi sniedza sīkāku informāciju par RKN struktūru tikai pēc tam, kad tika konstatēts, ka RKN ir nepareizs. Pārbaudes apmeklējuma laikā uzņēmums arī nesniedza pārskatītu dokumentāciju attiecībā uz RKN, kamēr lietas izmeklēšanas grupa nebija ievērojusi papildu kļūdas iesniegtajā dokumentācijā. Tobrīd lietas izmeklēšanas grupa jau bija pavadījusi ievērojamu laiku, cenšoties pārbaudīt RKN, un bija devusi uzņēmumam iespēju iesniegt derīgu dokumentāciju un atkārtoti sākt RKN pārbaudi. Šāda rīcība nepārprotami kavēja izmeklēšanu, jo tā liedza Komisijas amatpersonām pabeigt iesniegto RKN pārbaudi. Tādēļ Komisija nevar piekrist, ka uzņēmums ievērojami nekavēja pārbaudi.

(83) Tā kā šā ražotāja eksportētāja sniegtajai informācijai piemīt minētie nozīmīgie trūkumi, Komisija ir nolēmusi neņemt vērā šo informāciju (nevienu RKN un ražošanas izmaksas nevienam RKN) un konstatējumos pamatoties uz pieejamiem faktiem saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu (19).

(84) Tā kā uzņēmuma iesniegtās un uzklausīšanā pie uzklausīšanas amatpersonas paustās piezīmes nemainīja konstatētos faktus un izdarītos secinājumus, Komisija apstiprina, ka attiecībā uz šā ražotāja eksportētāja eksporta cenu un normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu tiks izmantoti pieejamie fakti.

(85) Visbeidzot, CNBM International – saistītais tirgotājs, kas pieder pie CNBM grupas, – neiesniedza nepieciešamās atbildes uz anketas I pielikuma jautājumiem. Tomēr izmeklēšanā atklājās, ka trūkst nepieciešamās informācijas par SŠA pārdošanas apjomu, un Komisija pieprasīja, lai CNMB International sniegtu informāciju par pārdošanas datiem un izskaidrotu, kādēļ tie netika iesniegti agrāk.

(86) CNBM International iesniedza pieprasīto informāciju par pārdošanas datiem un apgalvoja, ka šos pārdošanas datus uzzinājis, tikai gatavojot atbildi uz Komisijas vēstuli par nepilnībām paralēlajā antisubsidēšanas izmeklēšanā, kas minēta 3. apsvērumā.

(87) Tomēr tik vēlu iesniegto informāciju bija iespējams pārbaudīt tikai daļēji. Tā kā izņēmuma kārtā runa bija tikai par nelielu apjomu, Komisija saskaņā ar pamatregulas 18. panta 3. punktu nolēma pieņemt ar šiem pārdošanas darījumiem saistīto informāciju un izmantot pieejamos faktus attiecībā uz konkrētu informāciju, piemēram, saistītā tirgotāja administratīvajiem, pārdošanas un vispārējiem izdevumiem.

3.2. ĶTR ražotāja eksportētāja normālās vērtības noteikšanas procedūra, kas paredzēta pamatregulas 2. panta 6.a punktā

(88) Ņemot vērā izmeklēšanas sākumā pieejamos pietiekamos pierādījumus par to, ka ĶTR iekšzemes tirgū pastāv nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, Komisija, ievērojot pamatregulas 2. panta 6.a punktu, atzina par pareizu sākt izmeklēšanu attiecībā uz ĶTR.

(89) Tādējādi, lai savāktu datus, kas vajadzīgi pamatregulas 2. panta 6.a punkta varbūtējai piemērošanai, paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja visus ražotājus eksportētājus Ķīnas Tautas Republikā sniegt paziņojuma par procedūras sākšanu III pielikumā prasīto informāciju par izejresursiem, ko izmanto SŠA ražošanā. Attiecīgo informāciju sniedza deviņi ĶTR ražotāji eksportētāji, kas aptver visu SŠA eksporta apjomu uz Savienību izmeklēšanas periodā.

(90) Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskatīja par vajadzīgu izmeklēšanai attiecībā uz apgalvojumu par nozīmīgajiem kropļojumiem ĶTR iekšzemes tirgū pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, tā nosūtīja anketu arī ĶV. No ĶV netika saņemta atbilde. Pēc tam Komisija informēja ĶV, ka izmantos pieejamos faktus pamatregulas 18. panta nozīmē, lai noteiktu, vai ĶTR pastāv nozīmīgi kropļojumi. ĶV nesniedza atbildi.

(91) Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija arī aicināja visas ieinteresētās personas 37 dienu laikā no paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī darīt zināmu savu viedokli, iesniegt informāciju un apstiprinošus pierādījumus par to, ka attiecībā uz Ķīnu ir pareizi piemērot pamatregulas 2. panta 6.a punktu. Hengshi, Jushi un CCCLA izteica piezīmi par nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu Ķīnā, un tā ir aplūkota 106. un 107. apsvērumā.

(92) Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija ir norādījusi arī to, ka, ņemot vērā pieejamos pierādījumus, lai ĶTR ražotājam eksportētājam noteiktu normālo vērtību, kuras pamatā ir neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības, tai varētu būt vajadzīgs izvēlēties atbilstošu reprezentatīvo valsti, ievērojot pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu.

(93) Komisija 2019. gada 27. martā darīja pieejamu ieinteresētajām personām pirmo paziņojumu par lietas materiāliem (“2019. gada marta paziņojums”), kurā lūdza viedokli par attiecīgajiem avotiem, ko Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta e) apakšpunkta otro ievilkumu var izmantot normālās vērtības noteikšanai attiecībā uz ĶTR ražotājiem eksportētājiem. Minētajā paziņojumā Komisija ir uzskaitījusi visus ražošanas faktorus, kā materiālus, enerģiju, darbaspēku un atlikumus, ko ražotāji eksportētāji izmanto attiecīgā ražojuma ražošanā. Turklāt, pamatojoties uz kritērijiem, pēc kuriem izvēlas neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības, Komisija noteica vairākas iespējamās reprezentatīvās valstis, proti, Brazīliju, Meksiku, Krievijas Federāciju un Turciju.

(94) Komisija deva iespēju visām ieinteresētajām personām iesniegt piezīmes. Komisija saņēma piezīmes no Taishan, Jushi, Hengshi un no sūdzības iesniedzēja. ĶV nesniedza piezīmes.

(95) Par 2019. gada marta paziņojumu saņemtās piezīmes Komisija aplūkoja 2019. gada 4. septembrī sniegtajā otrajā paziņojumā par lietas materiāliem attiecībā uz normālās vērtības noteikšanas avotiem (“2019. gada septembra paziņojums”). Komisija izveidoja arī pārskatīto ražošanas faktoru sarakstu un secināja, ka tajā posmā par reprezentatīvo valsti pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmā ievilkuma nozīmē uzskatāma Turcija. Komisija arī noteica Turcijas izmantoto kodu sarakstu un lietas materiālu atklātajā daļā darīja pieejamu attiecīgo Turcijas muitas statistiku. Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes. Komisija saņēma piezīmes no diviem CNBM grupā ietilpstošiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem. Minētās piezīmes ir aplūkotas šīs regulas 106., 177., 207.–211. apsvērumā.

3.3. Normālā vērtība ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās

(96) Pamatregulas 2. panta 1. punktā ir teikts: “Normālo vērtību parasti nosaka, pamatojoties uz cenām, kādas eksportētājvalstī ir maksājuši vai maksās neatkarīgie klienti [parastās tirdzniecības operācijās].”

(97) Tomēr pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktā teikts: “Ja [..] tiek konstatēts, ka nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas eksportētājvalstī, jo minētajā valstī pastāv nozīmīgi kropļojumi b) apakšpunkta nozīmē, normālo vērtību nosaka, pamatojoties tikai un vienīgi uz ražošanas un pārdošanas izmaksām, kas atspoguļo neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības, saskaņā ar turpmāk minētajiem noteikumiem” un “ietver neizkropļotas un samērīgas administratīvās, pārdošanas un vispārējās izmaksas un peļņu”. Kā sīkāk paskaidrots turpmāk, Komisija šajā izmeklēšanā ir secinājusi, ka, pamatojoties uz pieejamiem pierādījumiem un ņemot vērā ĶV nesadarbošanos, ir piemērojams pamatregulas 2. panta 6.a punkts.

3.3.1. Nozīmīgu kropļojumu pastāvēšana

3.3.1.1. Ievads

(98) Pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunktā ir definēts šādi: “nozīmīgi kropļojumi ir kropļojumi, kas rodas, ja paziņotās cenas vai izmaksas, arī izejvielu un enerģijas izmaksas, nav noteiktas brīvā tirgus spēku ietekmē, jo tās ietekmē būtiska valdības iejaukšanās. Novērtējot to, vai pastāv nozīmīgi kropļojumi, ņem vērā, inter alia, iespējamo ietekmi, kas var būt vienam vai vairākiem no turpmāk minētajiem faktoriem: — attiecīgajā tirgū lielā mērā darbojas uzņēmumi, kuri pieder eksportētājvalsts iestādēm vai kuru darbību tās kontrolē, stratēģiski uzrauga vai sniedz tiem norādes, — valsts ir pārstāvēta uzņēmumos un tādējādi var iejaukties jautājumos par cenām vai izmaksām, — diskriminējoša valsts politika vai pasākumi, kuros priekšroka tiek dota iekšzemes piegādātājiem vai kuri kaut kā citādi ietekmē brīvā tirgus spēkus, — bankrota tiesību, uzņēmējdarbības tiesību vai īpašuma tiesību trūkums, diskriminējoša piemērošana vai neatbilstīga izpilde, — izkropļotas algu izmaksas, — piekļuve finansējumam, ko piešķir iestādes, kuras īsteno valsts politikas mērķus vai kuru darbība citādi ir atkarīga no valsts”.

(99) Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunktu, novērtējot to, vai pastāv nozīmīgi kropļojumi 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta nozīmē, citustarp ņem vērā faktoru neizsmeļošo sarakstu. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunktu, novērtējot to, vai pastāv nozīmīgi kropļojumi, ņem vērā iespējamo ietekmi, kas var būt vienam vai vairākiem no šādiem faktoriem uz cenām un izmaksām attiecīgā ražojuma eksportētājvalstī. Faktiski, tā kā šis saraksts nav kumulatīvs, tad nozīmīgu kropļojumu konstatācijai nav jāņem vērā visi faktori. Turklāt, lai pierādītu, ka pastāv viens vai vairāki no sarakstā iekļautajiem faktoriem, var izmantot vienus un tos pašus faktiskos apstākļus. Tomēr iespējamie secinājumi par nozīmīgiem kropļojumiem 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta nozīmē ir jāizdara, pamatojoties uz visiem pieejamiem pierādījumiem. Kopumā novērtējot, vai pastāv kropļojumi, var ņemt vērā arī vispārējo kontekstu un situāciju eksportētājvalstī, jo īpaši tad, ja eksportētājvalsts ekonomikas un administratīvās struktūras pamatelementi paredz, ka valdībai ir ievērojamas pilnvaras iejaukties ekonomikā tādā veidā, ka cenas un izmaksas netiek noteiktas brīvā tirgus spēku ietekmē.

(100) Pamatregulas 2. panta 6.a punkta c) apakšpunktā ir paredzēts: “ja Komisijai ir pamatotas norādes par to, ka konkrētā valstī vai minētās valsts konkrētā nozarē, iespējams, pastāv nozīmīgi kropļojumi, kas minēti b) apakšpunktā, un attiecīgā gadījumā – šīs regulas efektīvas piemērošanas nolūkā Komisija izstrādā, publisko un regulāri atjaunina ziņojumu par b) apakšpunktā minētajiem tirgus apstākļiem minētajā valstī vai nozarē”.

(101) Ievērojot šo noteikumu, Komisija ir publicējusi ziņojumu par ĶTR (“Ziņojums”) (20), kas apliecina, ka daudzos ekonomikas līmeņos ir būtiska valdības iejaukšanās, ieskaitot konkrētus daudzu būtisku ražošanas faktoru kropļojumus (piemēram, ar zemi, enerģiju, kapitālu, izejvielām un darbaspēku saistītus kropļojumus), kā arī konkrētās nozarēs (piemēram, tērauda un ķīmisko vielu nozarē). Izmeklēšanas sākumposmā Ziņojums tika iekļauts izmeklēšanas materiālos. Kad izmeklēšana tika sākta, ieinteresētās personas tika aicinātas atspēkot izmeklēšanas materiālos ietvertos pierādījumus, sniegt piezīmes par tiem vai papildināt tos. Sūdzībā bija ietverti arī daži attiecīgi pierādījumi, kas papildina Ziņojumu.

(102) Konkrēti, sūdzībā bija ietverta informācija par to, ka ĶV aktīvi veicina Ķīnas SŠA un SŠG ražošanas nozari. Sūdzības iesniedzējs norādīja, ka Ķīnas 12. piecgades plānā uzsvērts jauno materiālu nozares svarīgums – un tie ietver SŠA kā “stratēģisku jaunveidotu nozari” – un paredzēts ka, izmantojot visaptverošu politikas atbalstu un vadību, tā būtu jāattīsta par “vadošo pīlārnozari”. Turklāt 13. piecgades plāna mērķis ir turpināt jauno materiālu nozaru attīstību, stiprinot pētniecību un izstrādi un uzlabojot apstrādes rūpniecības inovācijas spēju (21).

(103) Sūdzībā apgalvots arī, ka jauno materiālu nozare tiek atbalstīta arī ar iniciatīvu Made in China 2025, tādēļ tai ir tiesības uz ievērojamu valsts finansējumu. Sūdzībā ir minēti vairāki fondi, kas ir izveidoti iniciatīvas Made in China 2025 un tādējādi arī netieši SŠA nozares atbalstam (22).

(104) Visbeidzot, sūdzībā norādīts, ka celtniecības materiālu nozares 13. piecgades plāns pauž aicinājumu optimizēt nozares struktūru, citustarp attīstot tādas jaunveidotās nozares kā materiālu uz stikla bāzes, rūpnieciskās keramikas, intraokulāro lēcu, augstas veiktspējas šķiedru un kompozītmateriālu, grafēna un modificētu materiālu nozari. Tas jāpanāk, izmantojot valdības finansējumu, nodokļu sistēmu, finanšu, cenu noteikšanas, enerģētikas un vides aizsardzības politiku un atbalstu kapitāla ieguldīšanai, lai piedalītos celtniecības materiālu uzņēmumu apvienošanā, iegādē un pārstrukturēšanā, izmantojot dažādus līdzekļus, arī aizdevumus (23).

(105) Kā norādīts 41. apsvērumā, ĶV nav sniegusi ne piezīmes, ne pierādījumus, kas atbalstītu vai atspēkotu pierādījumus, kuri iekļauti lietas materiālos, ieskaitot Ziņojumu un sūdzības iesniedzēja sniegtos papildu pierādījumus, par nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu un/vai par to, vai šajā lietā ir pareizi piemērot pamatregulas 2. panta 6.a punktu.

(106) Piezīmes par kropļojumiem tika saņemtas no Hengshi, Jushi un CCCLA, kas apgalvoja, ka Savienībai saskaņā ar PTO tiesību normām ir pienākums noteikt izmaksas saliktās normālās vērtības noteikšanai, lai atspoguļotu Ķīnas Tautas Republikā dominējošos apstākļus, kā paredz Antidempinga nolīguma 2. pants, un atsaucās uz PTO Apelācijas institūcijas ziņojumu lietā DS 473 EU – Biodiesel (Argentina).

(107) Šīs izmeklēšanas vajadzībām Komisija 161. apsvērumā ir secinājusi, ka ir pareizi piemērot pamatregulas 2. panta 6.a punktu. Tādēļ Komisija uzskata, ka ir piemērojams 2. panta 6.a punkts. Turklāt Komisija uzskata, ka šis noteikums ir saderīgs ar Eiropas Savienības saistībām Pasaules Tirdzniecības organizācijā. Pēc Komisijas domām, kā skaidrots DS473 EU-Biodiesel (Argentina), pamatregulas noteikumi, kas vispārīgi attiecas uz visām PTO dalībvalstīm, konkrēti, pamatregulas 2. panta 5. punkta otrā daļa, ļauj izmantot no trešās valsts iegūtus datus, kas ir pienācīgi koriģēti, ja šāda korekcija ir nepieciešama un pamatota. Komisija visbeidzot atgādināja, ka strīds DS473 EU-Biodiesel (Argentina) neattiecās uz pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošanu, kas šajā izmeklēšanā ir attiecīgais normālās vērtības noteikšanas juridiskais pamats. Tāpēc Komisija šo apgalvojumu noraidīja.

(108) Komisija pārbaudīja, vai, ņemot vērā to, ka pastāv nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, ir pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas Ķīnas Tautas Republikā. Komisija to darīja, pamatojoties uz lietas materiālos pieejamajiem pierādījumiem, ieskaitot Ziņojumā ietvertos pierādījumus, kas balstās uz publiski pieejamiem avotiem. Minētā analīze aptvēra būtisku valdības iejaukšanos ĶTR ekonomikā kopumā, kā arī konkrēto tirgus situāciju attiecīgajā nozarē, aptverot attiecīgo ražojumu.

3.3.1.2. Nozīmīgi kropļojumi, kas ietekmē iekšzemes cenas un izmaksas Ķīnas Tautas Republikā

(109) Ķīnas ekonomikas sistēmas pamatā ir “sociālistiskās tirgus ekonomikas” koncepcija. Minētā koncepcija ir ietverta Ķīnas konstitūcijā un nosaka ĶTR ekonomisko pārvaldību. Pamatprincips ir “ražošanas līdzekļu sociālistiskais sabiedriskais īpašums, t. i., visas tautas īpašums un darbaļaužu kopīpašums”. Valsts īpašumā esošā ekonomika ir “valsts ekonomikas vadošais spēks”, un valsts ir pilnvarota “nodrošināt tās nostiprināšanu un izaugsmi” (24). Tādējādi Ķīnas ekonomikas kopējā struktūra ne tikai ļauj valdībai būtiski iejaukties ekonomikā, bet šādi iejaukties tā ir tieši pilnvarota. Priekšstats par sabiedriskā īpašuma pārākumu pār privāto īpašumu aptver visu tiesību sistēmu, un visos galvenajos tiesību aktos uzsvērts, ka tas ir vispārējs princips. Ķīnas īpašuma tiesības ir lielisks piemērs: tās attiecas uz sociālisma pirmo fāzi un uztic valstij atbalstīt pamata ekonomikas sistēmu, kurā dominē sabiedriskais īpašums. Tiek pieļauti citi īpašuma veidi – likums ļauj tiem attīstīties līdztekus valsts īpašumam (25).

(110) Turklāt saskaņā ar attiecīgajiem Ķīnas tiesību aktiem sociālistiskā tirgus ekonomika attīstās Ķīnas Komunistiskās partijas (“ĶKP”) vadībā. Ikvienā līmenī (juridiskajā, institucionālajā, personīgajā) Ķīnas valsts un ĶKP struktūras ir savstarpēji savijušās, veidojot visaptverošu struktūru, kurā nav atšķirama ĶKP un valsts funkcija. Pēc tam, kad 2018. gada martā tika grozīta Ķīnas konstitūcija, ĶKP vadošā loma kļuva vēl ievērojamāka, jo tā tika vēlreiz apstiprināta konstitūcijas 1. panta tekstā. Minētajā noteikumā aiz jau esošā pirmā teikuma “Sociālistiskā sistēma ir Ķīnas Tautas Republikas pamatsistēma”, tika iekļauts šāds jauns otrais teikums: “Noteicošā iezīme Ķīnai raksturīgajā sociālismā ir Ķīnas Komunistiskās partijas vadošā loma” (26). Tas ilustrē neapstrīdamo un aizvien pieaugošo ĶKP kontroli pār ĶTR ekonomikas sistēmu. Šāda vadošā loma un kontrole ir raksturīga Ķīnas sistēmai, un tā ir ievērojami spēcīgāka, nekā ierasts citās valstīs, kurās valdības īsteno vispārēju makroekonomisko kontroli, kuras ietvaros darbojas brīvā tirgus spēki.

(111) Lai sasniegtu mērķus, kas sakrīt ar ĶKP noteikto politisko darba kārtību, nevis atbilst dominējošajiem ekonomiskos apstākļiem brīvā tirgū, Ķīnas valsts īsteno intervencionistisku ekonomikas politiku (27). Ķīnas iestāžu izmantotie intervencionistiskie ekonomiskie instrumenti ir daudzveidīgi, ieskaitot rūpniecības plānošanas sistēmu, finanšu sistēmu, kā arī normatīvās vides līmeni.

(112) Pirmkārt, vispārējās administratīvās kontroles līmenī Ķīnas ekonomikas virzību reglamentē sarežģīta rūpniecības plānošanas sistēma, kas ietekmē visu saimniecisko darbību valstī. Šo plānu kopums aptver plašu un sarežģītu nozaru un starpnozaru politikas jomu matricu un visus valdības līmeņus. Provinču līmeņa plāni ir detalizēti, savukārt valsts plānos izvirzīti plašāki mērķi. Plānos precizēti arī līdzekļi, kā atbalstīt attiecīgās nozares/sektorus, kā arī termiņi, kuros mērķi ir jāsasniedz. Dažos plānos joprojām ir tieši formulēti produkcijas izlaides mērķi, savukārt iepriekšējos plānošanas ciklos tādi tika izvirzīti vienmēr. Minētajos plānos atbilstoši valdības prioritātēm kā (pozitīvas vai negatīvas) prioritātes tiek izceltas atsevišķas rūpniecības nozares un/vai projekti un tiem tiek izvirzīti konkrēti attīstības mērķi (rūpniecības modernizācija, darbības izvēršana starptautiskā mērogā utt.). Gan privātā, gan valsts īpašumā esošiem ekonomikas dalībniekiem ir efektīvi jāpielāgo sava saimnieciskā darbība plānošanas sistēmas noteiktajai realitātei. Tas skaidrojams ne tikai ar to, ka plāni ir saistoši, bet arī ar to, ka attiecīgās Ķīnas iestādes visos valdības līmeņos ievēro plānu sistēmu un attiecīgi izmanto tām piešķirtās pilnvaras, tādējādi mudinot ekonomikas dalībniekus ievērot plānos noteiktās prioritātes (sk. arī 3.3.1.5. iedaļu) (28).

(113) Otrkārt, finanšu resursu piešķiršanas līmenī ĶTR finanšu sistēmā dominē valsts īpašumā esošas komercbankas. Veidojot un īstenojot savu aizdevumu politiku, šīm bankām ir jāpielāgojas valdības rūpniecības politikas mērķiem, nevis primāri jānovērtē konkrētā projekta ekonomiskais izdevīgums (sk. arī 3.3.1.8. iedaļu) (29). Tas pats attiecas uz pārējiem Ķīnas finanšu sistēmas elementiem, piemēram, kapitāla vērtspapīru tirgiem, obligāciju tirgiem, privātā kapitāla tirgiem u. c. Arī šīs finanšu sektora daļas, kas neietilpst banku nozarē, institucionāli un darbības ziņā nav veidotas tā, lai panāktu finanšu tirgu maksimāli efektīvu darbību, bet gan lai nodrošinātu kontroli un ļautu iejaukties valstij un ĶKP (30).

(114) Treškārt, attiecībā uz normatīvo vidi valsts iejaukšanās ekonomikā notiek vairākos veidos. Piemēram, publiskā iepirkuma noteikumi regulāri tiek izmantoti, lai sasniegtu politikas mērķus, nevis ekonomisko efektivitāti, tādējādi apdraudot tirgus principus šajā jomā. Piemērojamie tiesību akti konkrēti paredz, ka publiskais iepirkums jāveic tā, lai veicinātu valsts politikā izvirzīto mērķu sasniegšanu. Tomēr šo mērķu būtība nav noteikta, tādējādi lēmumu pieņemšanas struktūrām tiek dota liela rīcības brīvība (31). Līdzīgi arī ieguldījumu jomā ĶV saglabā nozīmīgu kontroli un ietekmi kā pār valsts, tā pār privāto ieguldījumu piesaisti un apjomu. Ieguldījumu izvērtēšanu, kā arī dažādus stimulus, ierobežojumus un aizliegumus, kas saistīti ar ieguldījumiem, iestādes izmanto par nozīmīgu instrumentu rūpniecības politikas mērķu atbalstam, piemēram, valsts kontroles saglabāšanai vadošajās nozarēs vai iekšzemes rūpniecības stiprināšanai (32).

(115) Kopumā Ķīnas ekonomikas modelis ir balstīts uz konkrētām pamataksiomām, kas paredz un veicina valdības iejaukšanos dažādos veidos. Šāda būtiska valdības iejaukšanās ir pretrunā brīvai tirgus spēku darbībai un tādējādi kropļo resursu efektīvu sadali, kas atbilstu tirgus principiem (33).

3.3.1.3. Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta pirmā ievilkuma nozīmē: attiecīgajā tirgū lielā mērā darbojas uzņēmumi, kuri pieder eksportētājvalsts iestādēm vai kuru darbību tās kontrolē, stratēģiski uzrauga vai sniedz tiem norādes

(116) Ķīnas Tautas Republikas ekonomikā būtiskākā daļa ir uzņēmumi, kuri pieder valstij, kuru darbību tā kontrolē un/vai stratēģiski uzrauga vai kuriem sniedz norādes.

(117) ĶV un ĶKP uztur struktūras, kas nodrošina to pastāvīgu ietekmi uzņēmumos, jo īpaši valsts īpašumā esošajos uzņēmumos (“VU”). Valsts (un daudzējādā ziņā arī ĶKP) ne tikai aktīvi formulē un pārrauga vispārējās ekonomikas politikas jomu īstenošanu atsevišķos VU, bet arī pastāv uz tiesībām piedalīties lēmumu pieņemšanā par to darbību. Parasti tas tiek darīts, veicot darbinieku rotāciju starp valdības iestādēm un VU, nodrošinot partijas biedru klātbūtni VU izpildstruktūrās un partijas pirmorganizācijas uzņēmumos (sk. arī 3.3.1.4. iedaļu), kā arī veidojot VU korporatīvo struktūru (34). Savukārt VU saņem pretī īpašu statusu Ķīnas ekonomikā, kas ietver virkni ekonomisku ieguvumu, jo īpaši aizsardzību pret konkurenci un preferenciālu piekļuvi attiecīgiem izejresursiem, ieskaitot finanses (35).

(118) Tieši SŠA un SŠG nozarē ievērojama daļa īpašumu joprojām pieder Ķīnas valdībai. Valstij ir ievērojamas kapitāla daļas abās izlasē iekļautajās ražotāju grupās – CNBM grupā un Yuntianhua grupā –, kas ir lielākās SŠA un SŠG ražotājas Ķīnā. Šie uzņēmumi aptver aptuveni 68 % no kopējās ražošanas jaudas Ķīnas stikla šķiedras ražošanas nozarē, kura ietver gan SŠA, gan SŠG (36).

(119) Valdībai plaši iejaucoties tērauda nozarē un proporcionāli lielai daļai VU darbojoties nozarē, pat privātā īpašumā esošajiem ražotājiem ir liegts darboties tirgus apstākļos. Patiešām, kā izklāstīts 3.3.1.5. iedaļā, gan uz valsts, gan privātā īpašumā esošiem uzņēmumiem SŠA nozarē attiecas arī stratēģiskā uzraudzība un norādes. Tas pats notiek SŠG nozarē, kas ražo galveno SŠA izejvielu.

3.3.1.4. Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta otrā ievilkuma nozīmē: valsts ir pārstāvēta uzņēmumos un tādējādi var iejaukties jautājumos par cenām vai izmaksām

(120) Papildus tam, ka ĶV īsteno kontroli pār ekonomiku, izmantojot īpašumtiesības uz VU un citus instrumentus, Ķīnas valsts var iejaukties cenās un izmaksās, jo valsts ir pārstāvēta uzņēmumos. Var uzskatīt, ka Ķīnas tiesību aktos paredzētās attiecīgo valsts iestāžu tiesības iecelt un atcelt no amata VU galveno vadību atspoguļo atbilstīgās īpašuma tiesības (37), turklāt ĶKP pirmorganizācijas gan valsts, gan privātā īpašumā esošos uzņēmumos ir vēl viens nozīmīgs kanāls, caur kuru valsts var iejaukties darījumdarbības lēmumu pieņemšanā. Saskaņā ar ĶTR uzņēmējdarbības tiesībām ĶKP organizācija ir jāizveido ikvienā uzņēmumā (ar vismaz trijiem ĶKP biedriem, kā noteikts ĶKP konstitūcijā (38)) un uzņēmumam jānodrošina partijas organizācijas darbībai vajadzīgie apstākļi. Šķiet, ka pagātnē šī prasība ne vienmēr tika ievērota vai stingri izpildīta. Tomēr vismaz kopš 2016. gadā ĶKP politiska principa veidā ir pastiprinājusi pretenzijas uz darījumdarbības lēmumu kontroli valsts īpašumā esošajos uzņēmumos. Tiek ziņots arī, ka ĶKP izdara spiedienu uz privātiem uzņēmumiem, liekot tiem izvirzīt priekšplānā “patriotismu” un partijas disciplīnas ievērošanu (39). Tiek ziņots, ka 2017. gadā partijas pirmorganizācijas bija 70 % no aptuveni 1,86 miljoniem privātā īpašumā esošajiem uzņēmumiem, un pieaug spiediens nodrošināt, lai ĶKP organizācijām būtu izšķirīga ietekme darījumdarbības lēmumu pieņemšanā attiecīgajos uzņēmumos (40). Minētie noteikumi ir vispārēji piemērojami visā Ķīnas ekonomikā – visās nozarēs, ieskaitot SŠA ražotājus un to izejresursu piegādātājus.

(121) Tieši SŠA nozarē, kā jau norādīts, daudzi no lielākajiem SŠA ražotājiem ir valsts īpašumā. Lietas materiālu konfidenciālajā daļā ir pierādījumi arī par to, ka valsts ir pārstāvēta izlasē iekļautajos ražotājos eksportētājos uzņēmumos un spēj ietekmēt uzņēmuma lēmumus un galu galā iejaukties cenu vai izmaksu noteikšanā. Tā kā uzņēmuma statūtos vai citos dokumentos, kas ir konfidenciāli, ir ietverti konkrēti elementi, kas to pamato, tie attiecīgajai personai tika izpausti atsevišķi.

(122) Valsts klātbūtne un iejaukšanās finanšu tirgos (sk. arī 3.3.1.8. iedaļu), kā arī izejvielu un izejresursu nodrošināšana kropļo tirgu vēl vairāk (41). Tādējādi tas, ka valsts ir pārstāvēta uzņēmumos, ieskaitot VU SŠA un citās nozarēs (piemēram, finanšu un izejresursu nozarē), ļauj ĶV iejaukties cenās un izmaksās.

3.3.1.5. Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta trešā ievilkuma nozīmē: diskriminējoša valsts politika vai pasākumi, kuros priekšroka tiek dota iekšzemes piegādātājiem vai kuri kaut kā citādi ietekmē brīvā tirgus spēkus

(123) Ķīnas ekonomikas virzienu lielā mērā nosaka komplicēta plānošanas sistēma, kurā noteiktas prioritātes un izvirzīti mērķi, kam jābūt centrālās un vietējās valdības uzmanības centrā. Attiecīgi plāni ir visos valdības līmeņos, un tie aptver praktiski visas ekonomikas nozares. Ar plānošanas instrumentiem noteiktie mērķi ir saistoši, un katra pārvaldes līmeņa iestāde uzrauga, kā attiecīgais zemākais valdības līmenis īsteno plānus. Kopumā plānošanas sistēma Ķīnas Tautas Republikā nodrošina, ka resursi tiek virzīti uz tām nozarēm, kuras valdība atzinusi par stratēģiskām vai citādi politiski nozīmīgām, nevis tiek sadalīti atkarībā no tirgus spēkiem (42).

(124) SŠA nozare tiek uzskatīta par svarīgu nozari, ko atbalsta ĶV. Tas ir apstiprināts vairākos nozares attīstības plānos, piemēram, ĶTR ekonomiskās un sociālās attīstības 13. piecgades plānā vai iniciatīvā Made in China 2025 (43).

(125) Turklāt SŠA bieži tiek vispārīgi dēvēti par “jaunajiem materiāliem”. Ceļvedī Made in China 2025 (44) ir aprakstīti deviņi nozares “jaunie materiāli” un to apakškategorijas, ieskaitot progresīvus pamatmateriālus (9.1. punkts), galvenos stratēģiskos materiālus (9.2. punkts), ieskaitot augstas veiktspējas šķiedras un kompozītmateriālus, kā arī jaunos energomateriālus (45).

(126) Turklāt papildus ceļvedim Made in China 2025 2016. gada novembrī 10 stratēģisko nozaru saraksts tika pārveidots par “Četru būtisko elementu katalogu”, ko izdevusi Valsts ražošanas stratēģiskā padomdevēja komiteja – konsultatīvā grupa Valsts vadošajai mazajai grupai valsts ražošanas spēju veidošanā. Šajā katalogā katra no 10 stratēģiskajām nozarēm ir iedalīta četrās nodaļās: i) galvenās būtiskās rezerves daļas, ii) svarīgākie būtiskie materiāli, iii) progresīvie būtiskie procesi/tehnoloģijas un iv) nozares tehnoloģiskās platformas. Stikla šķiedra ir iekļauta 7. nozares (elektroiekārtas) II punkta (svarīgākie būtiskie materiāli) 16. apakšpunktā (stikla šķiedras izolācijas plāksnes) un 9. nozares (jaunie materiāli) II punkta (svarīgākie būtiskie materiāli) 10. apakšpunktā (augstas veiktspējas šķiedras, monomēri un kompozītmateriāli) un 24. apakšpunktā (materiāli uz stikla bāzes).

(127) ĶTR ekonomiskās un sociālās attīstības 13. piecgades plānā jaunie materiāli ir pieminēti vairākkārt: “Mēs rīkosimies straujāk, lai panāktu revolucionārus sasniegumus tādās pamattehnoloģiju jomās kā nākamās paaudzes informācijas un sakaru tehnoloģijas, jaunā enerģija, jaunie materiāli [..]” (46). Plāns paredz arī, ka tiks īstenoti ar svarīgāko jaunu materiālu pētniecību, izstrādi un lietojumu saistīti projekti (47).

(128) Ceļvedī Made in China 2025 ir minētas 10 stratēģiskās nozares, ko ĶV uzskata par galvenajām nozarēm. Jauno materiālu nozare ir viena no 10 stratēģiskajām nozarēm, kas gūst labumu no priekšrocībām, ko sniedz dokumentā minētie atbalsta mehānismi, kuri citustarp ietver finansiālā atbalsta politiku, fiskālo un nodokļu politiku, Valsts padomes pārraudzību un atbalstu (48).

(129) Šķiedras ražojumi ir arī tieši minēti Ievirzes katalogā par rūpniecības strukturālajiem pielāgojumiem (NDRC), 2011. gada izdevumā, proti, dokumentā, kurā ir uzskaitītas nozares, kas ir tiesīgas saņemt preferenciālu finansējumu celtniecības materiālu un tekstila sadaļās: “Celtniecības materiāli: (…) 6. Bezsārma stikla vilkšanas vannas krāsns tehnoloģija, kā arī augstas veiktspējas stikla šķiedras un tās ražojumu tehnoloģiju izstrāde un ražošana apjomā līdz 50 000 tonnām gadā Tekstils: (…) 4. Augstas veiktspējas organisku un neorganisku šķiedru un tās ražojumu .. un citustarp augstas izturības stikla šķiedru (HT-AR) ) izstrāde un ražošana (…) 6. Izmantot tādas liela ātruma un jaunu veidu vērpšanas tehnoloģijas kā kompakto vērpšanu, vērpšanu ar zemu vērpes momentu, sirovērpšanu, integrēto vērpšanu, lai ražotu dažādu veidu šķiedras pavedienu maisījumus, un izmantot automatizētas iekārtas, kā automātiskās tīšanas, precīzās tīšanas, integrētās noņemšanas iekārtas, lai ražotu augstas kvalitātes pavedienus (…) 9. Valsts ekonomikas pieprasījumam dažādās nozarēs atbilstoša rūpnieciskā tekstila ražošana, kurā izmanto austu, neaustu kompozītmateriālu, daudzslāņu tiešo kompozītmateriālu, noturīgu daudzfunkcionālu pārklājumu un citas augstās tehnoloģijas.”

(130) Turklāt 2011. gada Ievirzes katalogā par rūpniecības strukturālajiem pielāgojumiem (Lēmums Nr. 9) ir tieši minēta atbalstīta nozare: “E-stikla šķiedras vilkšana no krāsns [..], augstas veiktspējas stikla šķiedras un tās ražojumu izstrāde un ražošana.”

(131) Uz SŠA un SŠG attiecas arī celtniecības materiālu nozares attīstības plāns 2016.–2020. gadam, kas citustarp paredz celtniecības materiālu nozares pārtapšanu “no lielas nozares par spēcīgu nozari” un celtniecības nozares struktūru optimizāciju, svarīgāko materiālu piegādes drošības uzlabošanu, nozares koncentrācijas līmeņa palielināšanu, kā arī konkurētspējas uzlabošanu starptautiskā līmenī (49). Plāns paredz kvantitatīvus attīstības mērķus, valdības kontroli pār ražošanas jaudu, sīki izstrādātus ražošanas mērķus, nozaru ģeogrāfisko sadalījumu pa ĶTR provincēm, piegādes drošību, konkrētu nozaru attīstību, valdības kontroli un ietekmi pār uzņēmumiem, kā arī nozares atbalsta pasākumus (50). Minētais apliecina spēcīgu valsts klātbūtni un iejaukšanos stikla šķiedras nozarē.

(132) Šķiedras un kompozītmateriālu nozares 13. piecgades plānā (51) īpaša uzmanība pievērsta šķiedras materiālu nozarei. Tajā skaidri tiek doti norādījumi nozares attīstībai; piemēram, III.3. iedaļā ir noteikts šāds mērķis: “Aktīvi integrēt un uzlabot nozares ķēdes augšupējo un lejupējo posmu, lai nodrošinātu veselīgu un stabilu šķiedras un kompozītmateriālu nozares attīstību: mudināt lielapjoma vannas krāšņu uzņēmumus neatlaidīgi īstenot attīstības stratēģiju“go global”, ieviest globālas ražošanas jaudas modeļus. Pamatojoties uz to: – saglabāt nelielu kontroli pār stikla šķiedras iekšzemes ražošanas apjoma pieauguma tempu; – vienlaikus samazināt iekšzemes stikla šķiedras un tās ražojumu eksporta daļu; – aktīvi pielāgot ražojumu struktūras; [..] – aktīvi koriģēt ražojumu struktūru un vadīt uzņēmumus, lai tie īstenotu diferencētu attīstību, aktīvi attīstīt stikla šķiedras ražojumu intensīvu apstrādi, paplašināt šķiedras un kompozītmateriālu ražojumu tirgu vidējas un augstas klases pielietojumu jomās, kā arī uzlabot ražojumu kvalitāti un pievienoto vērtību. Nodrošināt, lai gada pieauguma rādītājs šķiedras un kompozītmateriālu nozares ienākumiem no pamatdarbības būtu par aptuveni 5–6 procentpunktiem augstāks nekā valsts vidējais IKP pieauguma rādītājs, proti, līdz 2020. gadam kopējiem to uzņēmumu ienākumiem, kuru lielums pārsniedz noteiktu rādītāju, jābūt 500 miljardiem juaņu, respektīvi, divkāršotiem salīdzinājumā ar dominējošo situāciju 12. piecgades beigās.” (52)

(133) Turklāt minētā plāna IV.3.4. iedaļā ir izklāstīts uzņēmumu un visas nozares valsts vadības pamats: “Vadīt dažādu veidu uzņēmumus, lai tie iesaistītos dažādās darbībās, ņemot vērā to individuālās priekšrocības un konkrētos tirgus segmentus. Proti, ir jāvirza mazo un vidējo uzņēmumu darbība tā, lai izaugsmes pamatā būtu konkrētu nišu aizpildīšana, mazie uzņēmumi papildinātu lielos un tiktu radīta izpratne, ka specializācija ir ceļš uz veiksmi. Darbības dažādošana rada iespēju izvairīties no apjoma noteiktas konkurences starp lieliem uzņēmumiem, kā arī starp līdzīgiem uzņēmumiem, tādējādi likvidējot tirgu, kurā konkurence notiek ar zemām izmaksām. Vienlaikus, specializējot ražošanu, mazie un vidējie uzņēmumi var izpelnīties lielu uzņēmumu cieņu un uzmanību, izveidot ciešas sadarbības attiecības ar lieliem uzņēmumiem, kā arī efektīvi atbalstīt un veicināt lielu uzņēmumu attīstību.”

(134) Kā paskaidrots Ziņojumā, nozaru apvienības ir cieši saistītas ar valsti – to nosaka galvenokārt ĶKP nozīmīgums šajās apvienībās (53). Tādēļ tā paša plāna IV.3.6. iedaļa arī liecina par valsts iejaukšanos šķiedru ražošanā, arī SŠA nozarē: “[Apvienība:] — palīdz valdībai pienācīgi izstrādāt un īstenot nozares politiku, lai nodrošinātu veselīgu nozares attīstību, — nodrošina, lai stikla šķiedras nozarē tiktu efektīvi īstenota iekļuves tirgū un pārvaldības sistēma un vienlaikus tiktu pētīta un īstenota iekļuves tirgū un pārvaldības sistēma, kas piemērojama kompozītmateriālu nozarei, — nosaka un īsteno iekļuves tirgū un pārvaldības sistēmas, lai: — reāli ierobežotu dublēšanos zemākajā līmenī, — stiprinātu uzņēmumu pašdisciplinētību un nozares perspektīvu, — veicinātu novecojušu ražošanas jaudu likvidēšanu un nozares transformāciju un uzlabošanu, — uzturētu veselīgu un sakārtotu konkurenci un sakārtotu nozares attīstību, — ņem vērā nozares attīstības vajadzības, tiecas noteikt stimulu politiku un pasākumus, vada veselīgu nozares attīstību, — aktīvi tiecas panākt eksporta nodokļa atmaksu par intensīvi apstrādātiem stikla šķiedras ražojumiem un vada veselīgu stikla šķiedras intensīvās apstrādes nozares attīstību, — aktīvi cenšas panākt, lai tiktu ieviestas un uzlabotas tādas šķiedras un kompozītmateriālu importa un eksporta nodokļa likmes, kas stimulē augstas pievienotās vērtības kompozītmateriālu ražojumu eksporta izaugsmi”.

(135) ĶTR ir aktīvi atbalstījusi SŠA un SŠG nozares dažādos valdības līmeņos, piemēram, Dzjudzjanas ekonomiskās un sociālās attīstības 13. piecgades plānā ir atrodams vietējās iniciatīvas piemērs, kas ietver vienu no izlasē iekļautajiem uzņēmumiem: “III iedaļa. 2.2. Efektīvi īstenot stratēģisko un jaunveidoto nozaru attīstības plānu — Jaunie materiāli: (…) — paplašināt un atbalstīt jauno materiālu nozares ķēdi, veicināt jauno materiālu nozares kopu attīstību, — izmantot Dzjudzjanas ekonomiskās attīstības zonu, Dzjudzjanas Chihu rajona rūpniecisko parku, Junsju Xinghuo rūpniecisko parku un Lušaņas šķiedru ražošanas bāzi un galveno uzmanību pievērst silīcijorganisko jauno materiālu, stikla šķiedras kompozītmateriālu, biošķiedru jauno materiālu, metālu jauno materiālu un grafēna jauno materiālu izstrādei, (…) — aktīvi veicināt JUSHI GROUP, Shengxiang Electronics, Cabot Chemical Industry un citu vadošo uzņēmumu attīstību, kuras pamatā ir inovācijas, kā arī veicināt aktīvu saikni ar tirgu, jaunu stikla šķiedras un jauno kompozītmateriālu jomu apguvi un attīstīšanu, lai paātrinātu stikla šķiedras nozares transformāciju un uzlabošanu” (54)..

(136) Attiecībā uz izejvielām – vertikāli neintegrētajam ražotājam, kas sadarbojās, galvenā izejviela ir SŠG, kas veido vairāk nekā 70 % no kopējām ražošanas izmaksām. Iepriekšējā antisubsidēšanas izmeklēšanā attiecībā uz SŠG jau tika konstatēts, ka šo nozari būtiski subsidē ĶV, tādēļ tā ir izkropļota. Tika konstatēts, ka SŠG nozare gūst labumu no preferenciāliem aizdevumiem, nodokļu samazinājuma “Augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmumu” shēmas ietvaros, netiešo nodokļu un importa tarifu programmu ietvaros un no zemes izmantošanas tiesību piešķiršanas (55).

(137) Vertikāli integrēti ražotāji izmanto daudzus ražošanas faktorus, kurus arī skar kropļojumi. Piemēram, gāzi, kas ir viens no svarīgākajiem ražošanas faktoriem, ražo galvenokārt VU (96 % dabasgāzes kontrolē China National Petroleum Corporation (“CNPC”), China Petroleum & Chemical Corporation (“Sinopec”) un China National Offshore Oil Corporation (“CNOOC”)), un gāzes cenas regulē Valsts attīstības un reformu komisija (“NDRC”) (56). Citas SŠA ražošanā svarīgas izejvielas – kvarcs, kaolīns un fluoršpats – ir iekļautas minerālresursu nozares 13. piecgades plānā, turklāt kvarcs un kaolīns ir iekļauti arī celtniecības materiālu nozares 13. piecgades plānā. Šajos divos plānos ir izklāstīts, kā valdība kontrolē nozari kopumā, noteikti ieguves apjoma standarti, ko īpaši piemēro kvarcam, mudināts veikt VU reformu, paredzēti vairāki atbalsta pasākumi un valdības iejaukšanās privātās iniciatīvās. Tika konstatēts, ka attiecībā uz alumīnija oksīdu ir notikusi valdības iejaukšanās Hebei provincē, kur tas bija iekļauts galveno investīciju projektu sarakstā un Hebei 2016. gada jauno materiālu nozares attīstības plānā, kurā bija izklāstīts valsts atbalsts noteikta ražošanas apjoma sasniegšanai (57). Uz nātrija karbonātu attiecas naftas ķīmijas un ķīmijas rūpniecības 13. piecgades plāns, kurā ir noteikts, ka valstij jāsaglabā kontrole pār ražošanas jaudu: “stingri kontrolēt jaunu jaudas pieaugumu nozarēs, kur ir jaudas pārpalikums, piemēram [..] nātrija karbonāta nozarē, [..]” (58). Dolomīts ir vēl viens ražošanas faktors, kam ĶTR tiek sniegts valsts atbalsts, – piemēram, šī nozare Centrālās un Rietumķīnas ārvalstu investīciju katalogā ir viena no atbalstītajām nozarēm Iekšējās Mongolijas autonomajā reģionā. Valdības atbalstu saņem arī polipropilēns, kas ir minēts NDRC Ievirzes katalogā par rūpniecības strukturālajiem pielāgojumiem: “jaunu polipropilēna ražošanas vienību celtniecība, kuru gada jauda ir mazāka par 70 000 tonnām (nepārtrauktā procesā un periodiskā procesā)” (59) un Hebei provinces naftas ķīmijas un ķīmijas rūpniecības 13. piecgades plānā: “Ražošanas nozares optimizācija: līdz 2020. gadam [Hebei] [..] nodrošina, lai rastos sintētisko materiālu nozares kopas, kas būtu orientētas uz PVH, kaprolaktāmu (neilonu), TDI, MDI (poliuretānu), polipropilēnu, [..]” (60).

(138) Kopumā ĶV ir noteikusi pasākumus, kuru mērķis ir panākt, lai ekonomikas dalībnieki ievērotu valsts politikas mērķus, proti, atbalstītu veicināmās nozares, arī SŠG ražošanu – tā ir galvenā izejviela, kuru attiecīgā ražojuma ražošanā izmanto vertikāli neintegrēti ražotāji, un vairāku tādu izejvielu ražošanu, kuras SŠA ražošanā izmanto vertikāli integrēti ražotāji. Šādi pasākumi traucē tirgus spēkiem normāli darboties.

3.3.1.6. Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta ceturtā ievilkuma nozīmē: bankrota tiesību, uzņēmējdarbības tiesību vai īpašuma tiesību trūkums, diskriminējoša piemērošana vai neatbilstīga izpilde

(139) Lietas materiālos pieejamā informācija liecina, ka Ķīnas bankrota sistēma pietiekami nesasniedz savus galvenos mērķus, tādus kā prasījumu un parādu pilnīga segšana un kreditoru un debitoru likumīgo tiesību un interešu aizsardzība. Tā pamatā, šķiet, ir fakts, ka, lai gan Ķīnas bankrota tiesības formāli balstās uz līdzīgiem principiem kā atbilstīgie tiesību akti citās valstīs, izņemot ĶTR, Ķīnas sistēmai ir raksturīga sistemātiska nepietiekama tiesību aktu noteikumu izpilde. Vispārzināms, ka bankrotu joprojām ir maz attiecībā pret valsts ekonomikas lielumu jo īpaši tāpēc, ka maksātnespējas procesā ir virkne nepilnību, kas faktiski attur no bankrota pieteikumu iesniegšanas. Turklāt valsts loma maksātnespējas procesos joprojām ir spēcīga un aktīva, un bieži vien tai ir tieša ietekme uz procesu rezultātu (61).

(140) Turklāt īpašuma tiesību sistēmas trūkumi ir īpaši acīmredzami saistībā ar īpašuma tiesībām uz zemi un zemes izmantošanas tiesībām Ķīnas Tautas Republikā (62). Visa zeme ir Ķīnas valsts īpašumā (kopīpašumā esošā lauku zeme un valsts īpašumā esošā pilsētas zeme). Tās sadale joprojām ir atkarīga tikai no valsts. Pastāv tiesību aktu noteikumi, kuru mērķis ir pārredzami un par tirgus cenām piešķirt zemes izmantošanas tiesības, piemēram, ieviešot piedāvājumu procedūras. Tomēr minētie noteikumi tiek regulāri pārkāpti: daži pircēji iegūst zemi par velti vai par cenu, kas ir zemāka par tirgus cenu (63). Turklāt, piešķirot zemi, iestādes bieži vien cenšas sasniegt konkrētus politiskos mērķus, ieskaitot ekonomikas plānu īstenošanu (64).

(141) Ļoti līdzīgi kā citās Ķīnas ekonomikas nozarēs, uz SŠA ražotājiem attiecas parastie Ķīnas noteikumi par bankrota tiesībām, uzņēmējdarbības tiesībām un īpašuma tiesībām. Tas nozīmē, ka uz šiem uzņēmumiem attiecas lejupējie kropļojumi, ko rada bankrota un īpašuma tiesību diskriminējoša piemērošana vai to neatbilstīga izpilde. Šajā izmeklēšanā netika atklāts nekas tāds, kas liktu šos konstatējumus apšaubīt. Komisija provizoriski secināja, ka Ķīnas bankrota un īpašuma tiesību akti pienācīgi nedarbojas un rezultātā, saglabājot maksātnespējīgus uzņēmumus un piešķirot zemes izmantošanas tiesības Ķīnas Tautas Republikā, rodas kropļojumi. Pamatojoties uz pieejamiem pierādījumiem, šie apsvērumi, šķiet, pilnībā attiecas arī uz SŠA nozari.

(142) Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija ir secinājusi, ka SŠA ražošanas nozarē bankrota un īpašuma tiesību aktu piemērošana ir diskriminējoša vai neatbilstīga, arī attiecībā uz attiecīgo ražojumu.

3.3.1.7. Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta piektā ievilkuma nozīmē: izkropļotas algu izmaksas

(143) Uz tirgu balstīta algu sistēma ĶTR nevar pilnībā attīstīties, jo tiek ierobežotas darba ņēmēju un darba devēju tiesības uz kolektīvu organizāciju. ĶTR nav ratificējusi vairākas svarīgas Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) konvencijas, proti, tās, kas attiecas uz biedrošanās brīvību un koplīgumu slēgšanu (65). Valsts tiesību aktos noteikts, ka darbojas tikai viena arodbiedrību organizācija. Tomēr šī organizācija nav neatkarīga no valsts iestādēm, un tās iesaistīšanās darba koplīguma slēgšanā un darba ņēmēju tiesību aizsardzībā joprojām ir vāja (66). Turklāt Ķīnas darbaspēka mobilitāti ierobežo mājsaimniecību reģistrācijas sistēma, kas konkrētās administratīvās teritorijas vietējiem iedzīvotājiem ierobežo piekļuvi visam sociālā nodrošinājuma un citu pabalstu klāstam. Rezultātā darba ņēmēji, kuriem nav reģistrēta dzīvesvieta vietējā teritorijā, parasti nonāk neaizsargātā nodarbinātības situācijā un saņem mazākus ienākumus nekā personas, kam ir šāda reģistrēta dzīvesvieta (67). Šie konstatējumi liek secināt, ka algu izmaksas Ķīnas Tautas Republikā ir izkropļotas.

(144) Darbaspēks ir nozīmīgs SŠA ražošanas faktors. Izmeklēšanā ir konstatēts, ka darbaspēks veido 5–25 % no kopējām ražošanas izmaksām.

(145) Nav iesniegti pierādījumi, kas liecinātu, ka uz SŠA ražošanas nozari neattiektos iepriekš raksturotā Ķīnas darba tiesību sistēma. Tādējādi SŠA nozari skar algu izmaksu kropļojumi – gan tieši (attiecīgā ražojuma ražošanā vai tā galvenās izejvielas ražošanā), gan netieši (ja ir pieejams kapitāls vai izejresursi no uzņēmumiem, uz kuriem attiecas tā pati ĶTR darba tiesību sistēma).

3.3.1.8. Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta sestā ievilkuma nozīmē: piekļuve finansējumam, ko piešķir iestādes, kuras īsteno valsts politikas mērķus vai kuru darbība citādi ir atkarīga no valsts

(146) Kapitāla pieejamība uzņēmumiem Ķīnas Tautas Republikā ir dažādos veidos izkropļota.

(147) Pirmkārt, Ķīnas finanšu sistēmai ir raksturīgs spēcīgs valsts īpašumā esošu banku stāvoklis (68), un, piešķirot piekļuvi finansējumam, tās ņem vērā nevis projekta ekonomisko dzīvotspēju, bet citus kritērijus. Līdzīgi kā nefinanšu VU, bankas joprojām ir saistītas ar valsti ne tikai ar īpašuma tiesībām, bet arī ar personīgām attiecībām (lielo valsts īpašumā esošo finanšu iestāžu vadošos darbiniekus ieceļ amatā ĶKP) (69), un, tāpat kā nefinanšu VU, bankas regulāri īsteno valdības izstrādāto valsts politiku. Tādējādi bankas izpilda tieši formulētu ar likumu noteiktu pienākumu veikt darījumus saskaņā ar valsts ekonomiskās un sociālās attīstības vajadzībām un vadoties pēc valsts rūpniecības politikas (70). To papildina spēkā esoši papildu noteikumi, kuri virza finanses uz nozarēm, ko valdība atzinusi par veicināmām vai citādi nozīmīgām (71).

(148) Lai gan ir atzīts, ka dažādi tiesību aktu noteikumi attiecas uz nepieciešamību ievērot normālu banku praksi un prudenciālos noteikumus, piemēram, nepieciešamību pārbaudīt aizdevuma ņēmēja kredītspēju, pārliecinoši pierādījumi, ieskaitot tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanu konstatējumus, liecina, ka minētajiem noteikumiem ir tikai sekundāra nozīme dažādu juridisko instrumentu piemērošanā.

(149) Turklāt obligāciju reitings un kredītvērtējums dažādu iemeslu dēļ bieži vien ir izkropļoti – arī tādēļ, ka riska novērtējumu ietekmē firmas stratēģiskā nozīme Ķīnas valdībai un implicīto valdības garantiju spēks. Aplēses pārliecina, ka Ķīnas kredītvērtējumi sistemātiski atbilst zemākiem starptautiskajiem vērtējumiem (72).

(150) To papildina spēkā esoši papildu noteikumi, kuri virza finanses uz nozarēm, ko valdība atzinusi par veicināmām vai citādi nozīmīgām (73). Rezultātā rodas nosliece piešķirt aizdevumus valsts īpašumā esošiem uzņēmumiem, lielām privātām firmām ar labiem sakariem un firmām, kas darbojas galvenajās rūpniecības nozarēs, un tas nozīmē, ka kapitāla pieejamība un izmaksas nav vienādas visiem tirgus dalībniekiem.

(151) Otrkārt, lai stimulētu ieguldījumu pieaugumu, aizņemšanās izmaksas tiek mākslīgi uzturētas zemā līmenī. Tādējādi tiek pārmērīgi izmantoti kapitālieguldījumi ar aizvien mazāku ienākumu no ieguldījumiem. To ilustrē nesenais to līdzekļu īpatsvara pieaugums valsts sektorā, kurus uzņēmumi aizņēmušies, kaut arī strauji samazinājusies rentabilitāte, un tas liecina, ka mehānismi, kas darbojas banku sistēmā, neatbilst normālai komerciālai reakcijai.

(152) Treškārt, lai gan 2015. gada oktobrī tika panākta nominālās procentu likmes liberalizācija, cenu signāli vēl aizvien neizriet no brīvā tirgus spēkiem, bet tos ietekmē valsts izraisīti kropļojumi. Faktiski to aizdevumu daļa, kam nav pārsniegta atsauces likme, joprojām ir 45 % no visiem aizdevumiem, un šķiet, ka ir pastiprināta mērķtiecīgu kredītu izmantošana, jo kopš 2015. gada šī daļa ir ievērojami palielinājusies, kaut arī ekonomikas apstākļi ir pasliktinājušies. Mākslīgi zemo procentu likmju dēļ cenas ir nesamērīgi zemas, un tas izraisa pārmērīgu kapitāla izmantošanu.

(153) Kopējais kreditēšanas pieaugums Ķīnas Tautas Republikā liecina par mazāku kapitāla sadales efektivitāti, un nav pazīmju, ka kreditēšanas ierobežojumi kļūtu stingrāki, ko varētu gaidīt neizkropļotā tirgus vidē. Rezultātā pēdējos gados ir strauji palielinājies ienākumus nenesošu aizdevumu apjoms. Saskaroties ar situāciju, kad kļūst aizvien vairāk riskanto parādu, ĶV ir izvēlējusies izvairīties no maksājumu saistību neizpildes. Tāpēc ar sliktajiem parādiem saistītie jautājumi tiek risināti, refinansējot parādu un tādējādi radot tā sauktos zombijuzņēmumus vai nododot īpašumtiesības uz parādu (piemēram, izmantojot apvienošanos vai parādsaistību kapitalizācijas mijmaiņas darījumus), bet ne vienmēr novēršot vispārējo parāda problēmu vai risinot tās pamatcēloņus.

(154) Būtībā, kaut arī nesen veikti tirgus liberalizācijas pasākumi, uzņēmumu kredītu sistēmu Ķīnas Tautas Republikā ietekmē nozīmīgi kropļojumi, ko rada pastāvīgi pieaugošā valsts iesaiste kapitāla tirgos.

(155) Nav sniegti pierādījumi par to, ka SŠA nozare būtu brīva no iepriekš aprakstītās valdības iejaukšanās finanšu sistēmā. SŠG antisubsidēšanas izmeklēšanas konstatējumi, kas lielā mērā attiecas arī uz vertikāli integrētiem SŠA ražotājiem, faktiski apliecina, ka SŠG ražotāji ĶTR guvuši labumu no preferenciāliem aizdevumiem, ko izsniegušas gan valsts īpašumā esošas bankas, gan privātas bankas (74). Tādēļ būtiskā valdības iejaukšanās finanšu sistēmā izraisa nopietnu ietekmi uz tirgus apstākļiem visos līmeņos. Izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji aizņemas ievērojamas summas no bankām, tādēļ tie potenciāli gūst labumu no preferenciālas politikas un tādējādi – no minētā kropļojuma.

3.3.1.9. Aprakstīto kropļojumu sistēmiskums

(156) Komisija norādīja, ka Ķīnas ekonomikai ir raksturīgi Ziņojumā aprakstītie kropļojumi. Pieejamie pierādījumi liecina, ka 3.3.1.1.–3.3.1.5. iedaļā un ziņojuma A daļā aprakstītie fakti un iezīmes, kas raksturo Ķīnas sistēmu, ir attiecināmi uz visu valsti un visām ekonomikas nozarēm. Tas pats sakāms par 3.3.1.6.–3.3.1.8. iedaļā un ziņojuma B daļā aprakstītajiem ražošanas faktoriem.

(157) Komisija atgādina, ka SŠA ražošanai ir vajadzīgs plašs izejresursu klāsts. Lietas materiāli liecina, ka izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji vairāk nekā 96 % no izejresursiem ieguva Ķīnas Tautas Republikā. Kad SŠA ražotāji iegādājas šos izejresursus/slēdz līgumu par tiem, cenas, ko tie maksā (un kas tiek reģistrētas pie to izmaksām), ir nepārprotami saistītas ar tiem pašiem sistēmiskajiem kropļojumiem, kas minēti iepriekš. Piemēram, kropļojumi skar izejresursu piegādātāju izmantoto darbaspēku. Tie var aizņemties naudu, kuru skar kropļojumi finanšu sektorā/kapitāla sadalē. Turklāt uz tiem attiecas plānošanas sistēma, kura tiek piemērota visos valdības līmeņos un visās nozarēs.

(158) Rezultātā ne vien nav pareizi izmantot SŠA iekšzemes pārdošanas cenas pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta nozīmē, bet arī visas izejresursu (arī izejvielu, enerģijas, zemes, finansējuma, darbaspēka utt.) izmaksas ir izkropļotas tāpēc, ka cenas veidošanu ietekmē būtiska valdības iejaukšanās, kā tā aprakstīta Ziņojuma A un B daļā. Valdības iejaukšanās, kas aprakstīta saistībā ar kapitāla, zemes, darbaspēka, enerģijas un izejvielu sadali, ir izplatīta visā ĶTR. Tas nozīmē, ka, piemēram, izejresursi, kas ir ražoti Ķīnas Tautas Republikā, apvienojot vairākus ražošanas faktorus, ir pakļauti nozīmīgiem kropļojumiem. Tas pats attiecas uz izejresursu izejresursiem un tā tālāk. Ne ĶV, ne ražotāji eksportētāji šajā izmeklēšanā nav snieguši pierādījumus vai argumentus par pretējo.

(159) Viens no izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem apgalvoja, ka materiālus un enerģiju, kas tiek pirkti SŠA un citu ražojumu ražošanai, Ķīnā neskāra kropļojumi, jo to cenas noteica tirgus spēki. Šis pats ražotājs eksportētājs lūdza Komisiju saliktās normālās vērtības noteikšanai izmantot vai nu faktiskās materiālu un enerģijas pirkšanas izmaksas, vai arī normālo vērtību balstīt uz SŠA faktiskajām pārdošanas cenām iekšzemes tirgū Ķīnā.

(160) Ražotājs eksportētājs nav sniedzis pierādījumus, kas liecinātu, ka tā pirktie materiāli un enerģija SŠA ražošanai ir kropļojumu neskarti. Tādēļ, ņemot vērā 98.–162. apsvērumā izklāstītos izmeklēšanas konstatējumus, šis apgalvojums tika noraidīts.

3.3.1.10. Secinājumi

(161) Analīze 3.3.1.2.–3.3.1.9. iedaļā, kurā aplūkoti visi pieejamie pierādījumi par ĶTR iejaukšanos savā ekonomikā kopumā, kā arī SŠA nozarē, liecina, ka attiecīgā ražojuma cenas un izmaksas, ieskaitot izejvielu, enerģijas un darbaspēka izmaksas, nav noteiktas brīvā tirgus spēku ietekmē tāpēc, ka tās ietekmē būtiska valdības iejaukšanās pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, kā par to liecina viena vai vairāku attiecīgo minētajā noteikumā norādīto faktoru faktiskā vai iespējamā ietekme. Tādējādi un ņemot vērā, ka ĶV nesadarbojās, Komisija secināja, ka šajā lietā normālās vērtības noteikšanai nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas.

(162) Tāpēc Komisija, kā izklāstīts nākamajā iedaļā, noteica salikto normālo vērtību, pamatojoties vienīgi uz ražošanas un pārdošanas izmaksām, kas atspoguļo neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības, t. i., šajā gadījumā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu pamatojoties uz atbilstošām ražošanas un pārdošanas izmaksām attiecīgā reprezentatīvā valstī.

(163) Pēc galīgās informācijas izpaušanas Taishan apgalvoja, ka attiecībā uz izmeklējamo ražojumu nav konstatēti būtiski tirgus kropļojumi, jo Ziņojumā nav atsevišķas nodaļas, kurā būtu aprakstīta stikla šķiedras audumu un stikla šķiedras nozare. Šī persona apgalvoja arī, ka Ziņojumā sniegtie pierādījumi datēti ar 2017. gada decembri un kopš tā laika Ziņojums nav atjaunināts.

(164) Komisija norādīja, ka nozīmīgo kropļojumu pastāvēšana, kas liek piemērot pamatregulas 2. panta 6.a punktu, nav saistīta ar īpašu konkrētas nozares nodaļu, kas attiektos uz izmeklējamo ražojumu. Ziņojumā aprakstīti dažādi kropļojumu veidi Ķīnas Tautas Republikā, un tie aptver visas nozares un attiecas uz visu Ķīnas ekonomiku un ietekmē izmeklējamā ražojuma cenas un/vai izejvielas un ražošanas izmaksas. Kā jau skaidrots 3.3.1.5. iedaļā, stikla šķiedras ražošanas nozarē notiek valdības iejaukšanās vairākos veidos, kā tā aprakstīta Ziņojumā (piecgades plānu un citu dokumentu darbības joma, kropļojumi, kas skar izejmateriālus un finanses), iejaukšanās veidi skaidri uzskaitīti un minēti šajā regulā. Turklāt papildus nozīmīgajiem kropļojumiem, kuri jau iekļauti Ziņojumā, šīs regulas 124.–138. apsvērumā ir arī sīki aprakstīti vairāki kropļojumi, kas attiecināmi uz stikla šķiedras nozari un/vai tās izejvielām un izejresursiem. Lai gan Ziņojums tika publicēts 2017. gada decembrī, tirgus apstākļi un to pamatā esošā politika un plāni, kas rada būtiskus kropļojumus, joprojām ir piemērojami stikla šķiedras nozarei un ražošanas izmaksām. Neviena persona nav sniegusi pierādījumus par pretējo. Arī 98.–160. apsvērumā minētie papildu pierādījumi par nozīmīgiem kropļojumiem joprojām ir piemērojami, un neviena persona nav sniegusi pierādījumus par pretējo. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti.

(165) Uzklausīšanā, kas notika pēc galīgās informācijas izpaušanas, Yuntianhua grupa apgalvoja, ka attiecībā uz to nav pierādījumu par nozīmīgiem kropļojumiem. Uzņēmums apgalvoja arī, ka pamatregulas 2. panta 6.a punkts prasa, lai Komisijai veiktu atsevišķu novērtējumu par to, vai attiecībā uz katru uzņēmumu pastāv nozīmīgi kropļojumi. Tas apgalvoja arī, ka tam, kā jau vertikāli integrētam ražotājam, ražošanas process sākās nevis ar SŠG, bet ar izejvielām SŠG ražošanai. Tādējādi Komisijai, nosakot salikto normālo vērtību, bija jāņem vērā šīs izejvielas.

(166) Ražotājs eksportētājs nav sniedzis pierādījumus, ka tā SŠA cenas vai izmaksas, ieskaitot izejvielu, enerģijas un darbaspēka izmaksas, nebūtu izkropļotas. Turklāt Komisija norāda konstatēto, ka valsts mērogā pastāv nozīmīgi kropļojumi, kuru dēļ ir piemērojams pamatregulas 2. panta 6.a punkts. Ja tiek konstatēta nozīmīgu kropļojumu pastāvēšana, tad 2. panta 6.a punkta noteikumi attiecas uz visiem ražotājiem eksportētājiem Ķīnas Tautas Republikā. Katrā ziņā tas pats pamatregulas noteikums ļauj ražotājiem eksportētājiem pierādīt, ka nozīmīgi kropļojumi neietekmē viņu iekšzemes izmaksas, un šādos gadījumos tās tiek izmantotas normālās vērtības aprēķināšanai. Tāpēc, ņemot vērā izmeklēšanas konstatējumus, kas izklāstīti 98.–162. apsvērumā, un tā kā nebija pierādījumu, ka šie konstatējumi neattiektos uz šā ražotāja eksportētāja iekšzemes izmaksām, šis apgalvojums tika noraidīts. Katrā ziņā izmeklēšanā tika konstatēts, ka pastāv būtiski kropļojumi, kas aptver visas nozares un ietekmē attiecīgā ražojuma un/vai tā izejresursu ražošanu, un tāpēc to noteikti ir ietekmējuši šie nozīmīgie kropļojumi neatkarīgi no tā, vai ražotāji sāk ražošanu no SŠG vai arī tiem ir pilnībā integrēta ražošana.

(167) Tādējādi tiek apstiprināti 162. apsvērumā izdarītie secinājumi.

3.3.2. Reprezentatīvā valsts

3.3.2.1. Vispārīgas piezīmes

(168) Reprezentatīvā valsts tika izraudzīta, pamatojoties uz šādiem kritērijiem: — līdzīgs ekonomikas attīstības līmenis kā Ķīnas Tautas Republikā. Šim nolūkam Komisija, pamatojoties uz Pasaules Bankas datubāzi