ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(5)

Šīs darbīgās vielas novērtēšanas gaitā konstatēja vairākus aspektus, kas rada bažas. Tā kā tehniskajā materiālā ir konstatētas dažādas isomalatīna koncentrācijas, kas ir piemaisījums un būtiski palielina malationa toksiskuma profilu un kura genotoksicitāte arī jāņem vērā, risku attiecībā uz lietotājiem, darba veicējiem un apkārtējiem cilvēkiem nevar konstatēt. Turklāt, pamatojoties uz pieejamo informāciju, nav pierādīts, ka paredzamā iedarbība uz patērētājiem, kas izpaužas kā akūti un hroniski gremošanas traucējumi, lietojot ēdamus kultūraugus, ir pieņemama, jo nav pietiekamas informācijas par dažu toksikoloģiski saistītu metabolītu ietekmi. Līdz ar to, pamatojoties uz pieejamo informāciju, nebija iespējams izdarīt secinājumus par to, ka malations atbilst kritērijiem, lai to iekļautu Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā.
Oficiālais Vēstnesis L 348 , 30/12/1977 Lpp. 0053 - 0053

Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 3 Sējums 9 Lpp. 0145

Speciālizdevums grieķu valodā Nodaļa 03 Sējums 19 Lpp. 0226

Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 3 Sējums 9 Lpp. 0145

Speciālizdevums spāņu valodā: Nodaļa 03 Sējums 13 Lpp. 0169

Speciālizdevums portugāļu valodā Nodaļa 03 Sējums 13 Lpp. 0169



Komisijas Regula (EEK) Nr. 2962/77 (1977. gada 23. decembris), ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 616/72 par sīki izstrādātiem noteikumiem olīveļļas eksporta kompensāciju un maksājumu piemērošanai EIROPAS KOPIENU KOMISIJA, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 1966. gada 22. septembra Regulu Nr. 136/66/EEK par eļļas un tauku tirgus kopīgo organizāciju [1], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EEK) Nr. 1707/73 [2], ņemot vērā Padomes 1966. gada 27. oktobra Regulu Nr. 162/66/EEK par eļļas un tauku tirdzniecību starp Kopienu un Grieķiju [3], ņemot vērā Padomes 1967. gada 27. jūnija Regulu Nr. 171/67/EEK par olīveļļas eksporta kompensācijām un maksājumiem [4], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EEK) Nr. 2429/72 [5], un jo īpaši tās 11. pantu, tā kā saskaņā ar 16. pantu Komisijas 1977. gada 23. decembra Regulā (EEK) Nr. 2960/77 par sīki izstrādātiem noteikumiem, kas attiecas uz intervences aģentūru krājumos esošās olīveļļas pārdošanu [6], par konkursa rezultātā eksportētām eļļām nepiešķir eksporta kompensāciju; tā kā dažos gadījumos eļļas, kuras konkursa kārtībā pārdod eksporta vajadzībām, pirms tam tiek sajauktas ar eļļām, kas pirktas Kopienas tirgū; tā kā tādējādi jānorāda, ka eksporta kompensācija ir rezervēta tirgū pirktajai eļļai vai no tās pārstrādātajai eļļai, kuru lieto eksportējamā maisījuma ražošanā; tā kā šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Eļļas un tauku pārvaldības komitejas atzinumu, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Komisijas 1972. gada 27. marta Regulas (EEK) Nr. 616/72 par sīki izstrādātiem noteikumiem olīveļļas eksporta kompensāciju un maksājumu piemērošanai [7] 1. pantu groza šādi: "1. pants 1. Eksporta kompensāciju piešķir tikai olīveļļai, kurā brīvo taukskābju saturs, izteikts kā oleīnskābe, nepārsniedz 30 gramus uz 100 gramiem. 2. Ja eksportētā olīveļļa ir apakšpozīcijā 15. 07 A II minētais maisījums, kas sastāv no: a) eļļas, kas, pieņemot uzaicinājumu uz konkursu, ir iepirkta eksporta vajadzībām, un b) eļļas, kas tieši iepirkta Kopienas tirgū, apakšpozīcijā 15. 07 A II minētajai eļļai noteikto kompensāciju piešķir tikai attiecībā uz daudzumu, kas tieši iegūts no Kopienas tirgus." 2. pants Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 1977. gada 23. decembrī Komisijas vārdā — priekšsēdētāja vietnieks Finn Gundelach [1] OV 172, 30.9.1966., 3025./66. lpp. [2] OV L 175, 29.6.1973., 5. lpp. [3] OV 197, 29.10.1966., 3393./66. lpp. [4] OV 130, 28.6.1967., 2600./67. lpp. [5] OV L 264, 21.11.1972., 1. lpp. [6] OV L 348, 30.12.1977., 46. lpp. [7] OV L 78, 31.3.1972., 1. lpp. --------------------------------------------------
Oficiālais Vēstnesis L 175 , 29/06/1973 Lpp. 0005 - 0006



Padomes Regula (EEK) Nr. 1707/73 (1973. gada 26. jūnijs), ar ko noteikti īpaši pasākumi attiecībā uz ripša un rapša sēklas materiālu un pielāgota Regulā Nr. 136/66/EEK, (EEK) Nr. 2358/71 un (EEK) Nr. 950/68 dotā nomenklatūra attiecībā uz šiem produktiem EIROPAS KOPIENU PADOME, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 43. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, ņemot vērā Asamblejas atzinumu, tā kā Padomes 1971. gada 26. oktobra Regula (EEK) Nr. 2358/71 par sēklu tirgus kopīgo organizāciju [1] attiecas uz eļļas augu sēklu un augļu ar augstu tauku saturu sēklas materiālu, kuri ir tarifu grupā Nr. ex 12.01; tā kā tādēļ šīs sēklas vairs neietilpst Padomes 1966. gada 22. septembra Regulas 136/66/EEK par eļļas un tauku tirgus kopīgo organizācijas izveidi [2] jomā, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Pievienošanās akta nosacījumiem [3] un līgumu korekcijām; tā kā tādēļ jākoriģē nomenklatūra, kas saistīta ar Regulas Nr. 136/66/EEK 1. panta 2. punkta a) apakšpunktā un Regulas (EEK) Nr. 2358/71 1. pantā uzskaitītajiem produktiem; tā kā attiecīgi būtu jāgroza Regula (EEK) Nr. 950/68 par Kopējo muitas tarifu [4], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EEK) Nr. 1014/73 [5]; tā kā Regulā (EEK) Nr. 2358/71, kas ir piemērota kopš 1972. gada 1. jūlija, nav paredzētas eksporta kompensācijas par tajā ietvertajiem produktiem; tā kā, lai veicinātu pāreju no Regulas Nr. 136/66/EEK 28. pantā paredzētās sistēmas uz jauno sistēmu, būtu jāparedz pasākumi, ar kuriem ierobežotu laiku varētu piešķirt eksporta kompensācijas par rapša un ripša sēklas materiālu, kurš tiek eksportēts vai par kuru iepriekšēja kompensācijas noteikšana ir pieprasīta attiecīgajā laikā, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Regulas (EEK) Nr. 950/68 pielikuma "Kopējie muitas tarifi" 12. nodaļā tarifa pozīciju Nr. 12.01 groza šādi: KMT pozīcijas Nr. | Preču apraksts | Nodokļa likme | Neatkarīgs % vai nodoklis (L) | Standartlikme % | 1 | 2 | 3 | 4 | | A.Sēklas materiāls | bezmaksas | | | B.Citi | bezmaksas | | 2. pants 1. Regulas 136/66/EEK 1. panta 2. punkta a) daļu groza šādi: "a) 12.01 | Veselas vai drupinātas eļļas augu sēklas un augļi ar augstu tauku saturu: | B.Citi." | 2. Regulas (EEK) 2358/71 1. panta tekstu attiecībā uz tarifa pozīciju Nr. ex 12.01 aizstāj ar šādu tekstu: "12.01 | Veselas vai drupinātas eļļas augu sēklas un augļi ar augstu tauku saturu: | A.Sēklas." | 3. pants Regulas Nr. 136/66/EEK 28. pantā paredzēto kompensāciju piešķir ripša un rapša sēklas materiāla eksportam, kurš tika eksportēts vai par kuru kompensāciju noteica iepriekš laika periodā no 1972. gada 1. jūlija līdz 1973. gada 31. janvārim. 4. pants Šī regula stājas spēkā 1973. gada 1. septembrī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Luksemburgā, 1973. gada 26. jūnijā Padomes vārdā — priekšsēdētājs R. Van Elslande [1] OV L 246, 5.11.1971., 1. lpp. [2] OV 172, 30.9.1966., 3025./66. lpp. [3] OV L 73, 27.3.1972., 14. lpp. [4] OV L 172, 22.7.1968., 1. lpp. [5] OV L 106, 20.4.1973., 1. lpp. --------------------------------------------------
4.

Pēc tam, kad ir aktivizēts ierobežojums, kas attiecas uz LTV rādītāju, var būt nepieciešams pastiprināt to vai aktivizēt papildu ar aizņēmēju saistītus pasākumus Vācijā konstatēto ievainojamību novēršanai. Tas būs atkarīgs no tā, kādi pasākumi ir izvēlēti un aktivizēti, no šo aktivizēto pasākumu sākotnējās kalibrēšanas un no ievainojamību novērtējuma.
4.

Attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts atzīt Zviedrijas pasākumu, piemērojot to iekšzemē licencētām kredītiestādēm, kuras izmanto IRB metodi un kurām ir ar nekustamo īpašumu nodrošināti tieši mazapjoma riska darījumi ar parādniekiem, kuri ir Zviedrijas rezidenti. Saskaņā ar C ieteikuma 2. punktu attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts C ieteikuma 3. punktā noteiktajā termiņā piemērot pasākumu, kas ir tāds pats kā aktivizētājas iestādes Zviedrijā īstenotais pasākums.
(1)

Regulas (ES) Nr. 575/2013 138. pants pieļauj izmantot Ārējas kredītu novērtēšanas institūcijas (ĀKNI) veiktus nepasūtītus kredītnovērtējumus, ko izmanto, lai noteiktu riska pakāpes, kuras piešķiramas aktīvu un ārpusbilances posteņiem, lai aprēķinātu pašu kapitāla prasības saskaņā ar EBI apstiprinājumu, ja šīs ĀKNI veiktie nepasūtītie kredītnovērtējumi kvalitatīvi nav atšķirīgi no šīs ĀKNI veiktiem pasūtītiem kredītnovērtējumiem. Saskaņā ar šo pašu pantu EBI tiek prasīts atteikt dot šādu apstiprinājumu vai anulēt to, īpaši tad, ja ĀKNI ir izmantojusi nepasūtītu kredītnovērtējumu, lai izdarītu spiedienu uz novērtēto sabiedrību, lai tā pasūtītu kredītnovērtējumu vai kādu citu pakalpojumu. Rezultātā EBI Lēmums DC 151, kas apstiprina, ka konkrētu ĀKNI veikts nepasūtīts kredītnovērtējums kvalitatīvi nav atšķirīgs no to veiktiem pasūtītiem kredītnovērtējumiem (3), tika publicēts 2016. gada 22. jūlijā. Turklāt EBI Lēmums DC 151 tika grozīts, lai atspoguļotu novērtējumu, kas minēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 138. pantā, arī attiecībā uz ĀKNI, kas reģistrētas vai sertificētas, un ĀKNI, kas sāk piedāvāt nepasūtītus kredītu novērtējumus pēc EBI Lēmuma DC 151 publicēšanas, un lai izņemtu atsauces uz struktūru, kas kopš EBI Lēmuma DC 151 izdošanas pārstāja atbilst ĀKNI kvalifikācijai. Tā rezultātā 2017. gada 28. jūlijā tika publicēts EBI Lēmums DC 195, ar ko groza EBI lēmumu, ar ko apstiprina, ka konkrētu ĀKNI nepasūtītie kredītnovērtējumi kvalitātes ziņā neatšķiras no to pasūtītajiem kredītnovērtējumiem (4).
(8)

Otrs segments, ko ESRK noteikusi par īpaši augstu prioritāro jomu pastiprinātai pārbaudei no finanšu stabilitātes viedokļa, ir ieguldījumu fondi ar ievērojamiem riska darījumiem ar nekustamo īpašumu. Sabiedrības veselības dēļ noteiktie ierobežojumi, kas vajadzīgi, lai ierobežotu Covid-19 izplatīšanos, varētu samazināt nekustamā īpašuma tirgus darījumu apjomu un palielināt vērtēšanas nenoteiktību. Tiek lēsts, ka nekustamā īpašuma ieguldījumu fondu turējumā ir aptuveni viena trešā daļa no Eiropas Savienības komerciālā nekustamā īpašuma tirgus. Nākotnē iespējamā dzēšana no tādu ieguldījumu fondu puses, kuriem ir būtiski nekustamā īpašuma turējumi, varētu veicināt lejupvērstu spiedienu uz nekustamā īpašuma novērtējumu, ja to papildinātu nekustamā īpašuma aktīvu pārdošana apstākļos, kuros novērojami nelieli darījumu apjomi. Tas varētu negatīvi ietekmēt citas finanšu iestādes, kurām ir riska darījumi ar nekustamo īpašumu, tostarp tādas, kuras izmanto nekustamo īpašumu kā aizdevumu nodrošinājumu.
8.

Šo pasākumu papildina apvienota būtiskuma robežvērtība, kuras mērķis ir virzīt pasākuma savstarpējo atzīšanu veicošo attiecīgo iestāžu de minimis principa iespējamo piemērošanu un kuru veido: a) 2 miljardu EUR robežvērtība kopējai sākotnējai tādu riska darījumu vērtībai, kuri iekšzemē licencētām G-SNI un C-SNI iestādēm to banku prudenciālā perimetra augstākajā konsolidācijas līmenī ir ar Francijas nefinanšu sabiedrību sektoru; b) 300 miljonu EUR robežvērtība, kura piemērojama iekšzemē licencētām G-SNI un C-SNI iestādēm, kas atbilst a) apakšpunktā minētajai robežvērtībai vai pārsniedz to, un kura attiecas uz: i) vienu sākotnējo riska darījumu ar nefinanšu sabiedrību, kuras juridiskā adrese ir Francijā; ii) summu, kuru veido sākotnējie riska darījumi ar saistītu nefinanšu sabiedrību grupu, kam juridiskā adrese augstākajā konsolidācijas līmenī ir Francijā, un kuru aprēķina saskaņā ar 3. punkta a) apakšpunktu; iii) summu, kuru veido sākotnējie riska darījumi ar nefinanšu sabiedrībām, kam juridiskā adrese ir Francijā un kas ietilpst saistītu nefinanšu sabiedrību grupā, kuras juridiskā adrese augstākajā konsolidācijas līmenī ir ārpus Francijas, par ko sniedz informāciju Īstenošanas regulas (ES) Nr. 680/2014 VIII pielikuma C 28.00 un C 29.00 veidnē; c) robežvērtība 5 % apmērā no G-SNI un C-SNI iestāžu atbilstošā kapitāla augstākajā konsolidācijas līmenī, kura piemērojama b) apakšpunktā identificētajiem riska darījumiem pēc tam, kad ņemta vērā kredītriska mazināšanas paņēmienu un atbrīvojumu ietekme atbilstoši Regulas (ES) Nr. 575/2013 399.–403. pantam. Robežvērtības, kas minētas b) un c) apakšpunktā, jāpiemēro neatkarīgi no tā, vai attiecīgajai sabiedrībai vai nefinanšu sabiedrībai ir lielas parādsaistības. Sākotnējā riska darījuma vērtību, kas minēta a) un b) apakšpunktā, aprēķina saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 389. un 390. pantu, neņemot vērā Regulas (ES) Nr. 575/2013 399.–403. pantā noteikto kredītriska mazināšanas paņēmienu un atbrīvojumu ietekmi, par ko sniedz informāciju saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 680/2014 9. pantu.
4.

Attiecīgajām iestādēm tāpat tiek ieteikts atzīt Somijas pasākumu un piemērot to IRB kredītiestāžu tādu ar mājokļiem Somijā nodrošinātu mājokļa hipotēku kredītu portfeļiem, kurus pāri robežām tieši izsniegušas to attiecīgajās jurisdikcijās licencētas kredītiestādes. Šī panta vajadzībām piemēro C ieteikuma 3. punktā noteikto termiņu.
5)

Padomes 2007. gada 10. jūlija Lēmuma 2007/503/EK saskaņā ar Līguma 122. panta 2. punktu par vienotās valūtas ieviešanu Kiprā 2008. gada 1. janvārī (3) 1. pants nosaka, ka 2003. gada Pievienošanās akta 4. pantā minētais Kipras izņēmuma statuss tiek atcelts no 2008. gada 1. janvāra; tā kā no 2008. gada 1. janvāra Kipras valūta būs euro; tā kā no šī datuma Central Bank of Cyprus vairs nav VKM II Centrālo banku līguma dalībniece.
20. pants

Kompetence konkrētā lietā un lietas nodošana

ja pastāv saistība starp dažādām Pastāvīgajām palātām iedalītām atsevišķām lietām vai ja to priekšmets atkārtojas;

3. Eiropas galvenais prokurors var arī no jauna nodot lietu Pastāvīgajai palātai, kuru nosaka saskaņā ar 19. panta 4. punktu, pēc apspriešanās ar Pastāvīgo palātu, kurai tā tika iedalīta sākotnēji, ja šī lieta sākotnēji būtu bijusi jāiedala specializētajai Pastāvīgajai palātai, piemērojot lēmumu par Pastāvīgajām palātām, vai ja kriminālprocesa laikā rodas nepieciešamība to nodot no jauna.
(5)

Savas administratīvās darbības ietvaros Cedefop var veikt administratīvu izmeklēšanu, izskatīt disciplinārlietas, veikt provizoriskas darbības saistībā ar iespējamiem pārkāpumiem, par kuriem ziņots OLAF, izskatīt trauksmes celšanas gadījumus, īstenot (oficiālas un neoficiālas) procedūras aizskaršanas gadījumos, izskatīt iekšējas un ārējas sūdzības, veikt iekšējās revīzijas, datu aizsardzības speciālistam (DAS) veikt izmeklēšanu saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 45. panta 2. punktu, veikt iekšējas (IT) drošības izmeklēšanas un izskatīt darbinieku pieprasījumus piekļūt savai medicīniskajai dokumentācijai. Cedefop apstrādā vairāku kategoriju personas datus, tostarp ticamus datus (“objektīvos” datus, piemēram, identifikācijas datus, kontaktinformāciju, profesionālos datus, administratīvos datus, datus, kas saņemti no konkrētiem avotiem, elektronisko sakaru un datu plūsmas datus) un/vai nepārbaudītus datus (“subjektīvos” datus, kas saistīti ar lietu, piemēram, argumentāciju, uzvedības datus, novērtējumus, snieguma un rīcības datus un datus, kas saistīti ar procedūras vai darbības priekšmetu vai sniegti saistībā ar to).
1.

Pasākumus, ar kuriem nosaka procedūru (proti, to, kā kaut ko veikt vai izpildīt nolūkā sasniegt konkrētu rezultātu, kas noteikts pamataktā), var paredzēt vai nu deleģētajā aktā, vai īstenošanas aktā (vai pat kā būtiskus elementus pamataktā) atkarībā no to veida, mērķiem, satura un konteksta. Piemēram, pasākumi, ar kuriem nosaka procedūras elementus, kas balstīti pamatakta saturā vai to pilnveido un kas iekļaujas ar pamataktu paredzētajā tiesiskajā regulējumā, būtu jāparedz deleģētajos aktos. Savukārt pasākumi, ar kuriem nodrošina pamataktā paredzēta noteikuma vienādu īstenošanu, nosakot procedūru, būtu jāparedz īstenošanas aktos.
(5)

Kā daļu no administratīvās darbības EFSA var veikt administratīvas izmeklēšanas, izskatīt disciplinārlietas, veikt provizoriskas darbības saistībā ar iespējamiem pārkāpumiem, par kuriem ziņots OLAF, izskatīt trauksmes celšanas gadījumus, veikt (formālas un neformālas) procedūras aizskaršanas novēršanai, izskatīt iekšējas un ārējas sūdzības, veikt iekšējas revīzijas, datu aizsardzības speciālistam veicot izmeklēšanu saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 45. panta 2. punktu, un veikt iekšējas (IT) drošības izmeklēšanas. EFSA apstrādā vairākas personas datu kategorijas, tostarp ticamus datus (“objektīvus” datus, piemēram, identifikācijas datus, kontaktinformāciju, profesionālos datus, administratīvos datus, datus, kas saņemti no konkrētiem avotiem, elektronisko sakaru un datu plūsmas datus) un/vai nepārbaudītus datus (“subjektīvus” datus, kas saistīti ar lietu, piemēram, argumentāciju, uzvedības datus, novērtējumus, rezultatīvos un rīcības datus, kā arī datus, kas saistīti vai izvirzīti attiecībā uz procedūras vai darbības priekšmetu).
i)

saskaņā ar VNM regulas 47. pantu priekšsēdētāja, priekšsēdētāja vietnieka un četru Valdes pilna laika locekļu neatkarība no Savienības iestādēm un struktūrām, no dalībvalstu valdībām un no citām publiskām vai privātām struktūrām un minēto amatpersonu objektivitāte;
49.

Ja viena no iestādēm tekstā (vai kādā no valodu versijām) konstatē pārrakstīšanās vai nepārprotamu kļūdu, tā nekavējoties paziņo par to pārējām iestādēm. Ja kļūda konstatēta tiesību aktā, kas vēl nav pieņemts ne Eiropas Parlamentā, ne Padomē, Eiropas Parlamenta un Padomes juristu-lingvistu dienesti ciešā sadarbībā sagatavo nepieciešamo kļūdu labojumu. Ja kļūda konstatēta tiesību aktā, ko jau pieņēmusi viena iestāde vai abas iestādes, neatkarīgi no tā, vai teksts jau ir publicēts, Eiropas Parlaments un Padome, kopīgi vienojoties, pieņem saskaņā ar to attiecīgajām procedūrām sagatavotu kļūdu labojumu.
1)

ar jaunas un atjauninātas stratēģijas palīdzību turpināt stiprināt un attīstīt sadarbību starp muitas iestādēm un citām kompetentām iestādēm, kā arī Eiropas Savienības un Kopienas aģentūrām un struktūrām, lai nodrošinātu, ka Savienības pilsoņi, sabiedrība un tautsaimniecība ir labāk aizsargāti no apdraudējuma, ko rada pārrobežu noziedzība. Sadarbībai būtu jābalstās tostarp uz šādiem mērķiem: a) apsvērt jaunus sadarbības veidus un jaunas izmeklēšanas tehnikas, lai aizsargātu Eiropas Savienības pilsoņus un tautsaimniecību; b) veikt praktiskus pasākumus, lai īstenotu minētos jaunos sadarbības veidus un turpinātu attīstīt esošos sadarbības veidus, piemēram, uzlabojot operatīvo sadarbību, palielināt muitas efektivitāti uz Eiropas Savienības ārējām robežām, pieņemt iestāžu pieeju, kas balstītos uz muitas, policijas un citu attiecīgu iestāžu sadarbību, lai nodrošinātu sinerģiju un turpināt izstrādāt attiecīgas IT sistēmas; kā arī c) uzlabot un darīt elastīgāku pašreizējo sadarbības procesu, lai īstenotu efektīvu pieeju cīņai pret pārrobežu organizēto noziedzību un nelikumīgu preču konfiscēšanai visā Eiropas Savienībā;
A.

Saistībā ar pašreizējo politiku un programmām: a) labāk informēt sabiedrību, jo īpaši Eiropas speciālistus, par valstu un Eiropas palīdzības sistēmām literatūras, zinātnes vai tehnisko tekstu tulkošanai, tostarp tiešsaistē pieejamo kultūras un jaunrades materiālu tulkošanai, kā arī lai nodrošinātu teātra izrāžu virstitrus un audiovizuālo darbu un filmu subtitrus; b) koordinētu un palielinātu atbalstu, ko sniedz tulkošanas atbalsta pasākumiem no esošām Eiropas programmām; c) radīt iespējas […] apgūt tulkotāja profesiju un paaugstināt šādu studiju kvalitāti, kā arī papildināt informāciju par karjeru tulkošanas jomā un piedāvātām mācībām attiecīgām mērķa grupām (skolās, augstskolās, uzņēmumos, u.c.); d) atbalstīt tādu tīklu izveidi, kas satur daudzvalodu terminu datu bāzes, lai atvieglotu tulkotāju un tulku darbu; e) mudināt valodas tehnoloģiju attīstību, īpaši rakstiskās un mutiskās tulkošanas jomā, no vienas puses — veicinot sadarbību starp Komisiju, dalībvalstīm, vietējām pašvaldībām, pētniecības iestādēm un uzņēmējiem, un, no otras puses — nodrošinot konverģenci starp pētniecības programmām, piemērošanas jomu apzināšanu un tehnoloģiju ieviešanu visās Eiropas Savienības valodās.
3.

IR VIENISPRĀTIS, ka trīs minētie stratēģiskie mērķi būtu sīkāk jāizstrādā šādi: A. NO KULTŪRU DAUDZVEIDĪBAS VEICINĀŠANAS UN KULTŪRU DIALOGA VIEDOKĻA: — veicināt mākslinieku un citu profesionālu kultūras jomas darbinieku mobilitāti; — popularizēt kultūras mantojumu, t.i., veicinot kolekciju mobilitāti un digitalizāciju, lai dažādas kultūras un valodas izpausmes kļūtu vieglāk pieejamas plašai sabiedrībai; — veicināt kultūru dialogu kā ilgstošu procesu, kas dotu ieguldījumu Eiropas identitātē, pilsonībā un sociālajā kohēzijā, tostarp attīstot pilsoņu zināšanas par dažādām kultūrām; B. NO KULTŪRAS KĀ JAUNRADES KATALIZATORA VEICINĀŠANAS VIEDOKĻA: — veicināt labāku kultūras un izglītības sinerģiju izmantojumu, jo īpaši, veicinot izglītību dažādu mākslu jomās un aktīvu dalību kultūras darbībās, lai attīstītu jaunradi un jauninājumus; — uzlabot mācību iespējas vadības zinību, uzņēmējdarbības un vadības jomā, kuras būtu īpaši paredzētas kultūras un jaunrades jomas speciālistiem; — veicināt kultūras un jaunrades, tostarp audiovizuālās nozares attīstībai labvēlīgu vidi, pēc iespējas palielinot šo jomu un jo īpaši MVU potenciālu, proti — labāk izmantojot esošās programmas un ierosmes, un stimulējot kultūras nozares jaunrades partnerattiecības ar citām nozarēm — arī saistībā ar vietējo un reģionālo attīstību; C. NO KULTŪRAS KĀ BŪTISKA STARPTAUTISKO ATTIECĪBU ELEMENTA VIEDOKĻA: — palielināt kultūras nozīmi ES ārējās attiecībās un attīstības politikā; — atbalstīt UNESCO Kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzības un veicināšanas konvenciju un dot ieguldījumu, īstenojot to starptautiskā mērogā; — veicināt ES dalībvalstu un trešo valstu pilsonisko sabiedrību kultūru dialogu un sadarbību; — arī turpmāk veicināt ES dalībvalstu kultūras iestāžu, arī trešo valstu kultūras institūtu sadarbību ar to partneriem attiecīgās valstīs;
(6)

Programmā prognozēts, ka 2010. gadā kopbudžeta deficīts būs 2,2 % no IKP. Faktiskās bilances uzlabojums salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu ir radies galvenokārt to konsolidācijas pasākumu pilna gada ietekmes rezultātā, ko no 2009. gada otrās puses īstenoja ieņēmumu un izdevumu daļā. Turklāt 2010. gadā tika vēl palielināts akcīzes nodoklis, kā rezultātā prognozēja nodokļu ieņēmumu palielinājumu, lai gan nominālais IKP samazinājās par aptuveni 1,25 %. Prognozē, ka nominālie izdevumi kopumā paliks 2009. gada līmenī, ar nelielu valsts ieguldījumu palielinājumu, ko kompensēs turpmāks valsts patēriņa samazinājums; tādējādi izdevumu attiecība nedaudz pieaug. Kopumā papildu pasākumi fiskālā stāvokļa uzlabošanai 2010. gadā kopā būs aptuveni 0,7 % no IKP, kas vēl papildinās 2009. gada otrajā pusē pieņemto konsolidācijas lēmumu (kuru apjoms ir 2,5 % no IKP) pilna gada ietekmi. Tomēr plānotā fiskālā pozīcija, kas noteikta pēc izmaiņām strukturālajā bilancē, kopumā ir neitrāla. Atšķirību starp abām pieejām var daļēji izskaidrot ar palielināto atkarību no vienreizējiem un pagaidu pasākumiem programmā, kas vērsti pret joprojām vājajiem cikliskajiem apstākļiem, un daļēji ar minēto nenoteiktību saistībā ar cikliski koriģēto bilanču aprēķiniem.