ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.

Attiecībā uz citiem instrumentiem par SIS: a) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (4), ciktāl tā attiecas uz datu apstrādi SIS; b) Padomes Lēmums 2000/265/EK (2000. gada 27. marts) par finanšu regulas izveidi, ar ko nosaka budžeta aspektus attiecībā uz Padomes ģenerālsekretāra vietnieka vadību, līgumiem, ko viņš noslēdzis dažu dalībvalstu vārdā par komunikācijas infrastruktūras izveidi un darbību Šengenas videi Sisnet (5); c) SIRENE rokasgrāmata (6); d) Padomes Regula (EK) Nr. 871/2004 (2004. gada 29. aprīlis) par dažu jaunu Šengenas Informācijas sistēmas funkciju ieviešanu, tostarp terorisma apkarošanas jomā (7), un visi turpmākie lēmumi par šo funkciju piemērošanas datumu; e) Padomes Lēmums 2005/211/TI (2005. gada 24. februāris) par dažu jaunu funkciju ieviešanu Šengenas Informācijas sistēmā, tostarp attiecībā uz terorisma apkarošanu (8), un jebkādi turpmākie lēmumi par šo funkciju piemērošanas datumu; f) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1160/2005 (2005. gada 6. jūlijs), ar kuru Konvenciju, ar ko īsteno Šengenas Nolīgumu (1985. gada 14. jūnijs) par pakāpenisku kontroles atcelšanu pie kopīgām robežām, groza attiecībā uz to, kā par transportlīdzekļu reģistrācijas dokumentu izdošanu atbildīgie dalībvalstu dienesti piekļūst Šengenas Informācijas sistēmai (9); g) Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 562/2006 (2006. gada 15. marts), ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss) (10), 5. panta 4. punkta a) apakšpunkts, II sadaļas noteikumi un pielikumi, kas attiecas uz Šengenas Informācijas sistēmu (SIS); h) Padomes Regula (EK) Nr. 1104/2008 (2008. gada 24. oktobris) par migrēšanu no Šengenas Informācijas sistēmas (SIS 1+) uz otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu (SIS II) (11); i) Padomes Lēmums 2008/839/TI (2008. gada 24. oktobris) par migrēšanu no Šengenas Informācijas sistēmas (SIS 1+) uz otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu (SIS II) (12).
12.

Sākotnējā PDP, kura dod piekļuvi informācijai, kas klasificēta kā TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET, pamatojas uz drošības izmeklēšanu, kura aptver vismaz pēdējos desmit gadus vai laiku no 18 gadu vecuma līdz pašreizējam brīdim, izvēloties īsāko no abiem. Ja atbilstīgi e) apakšpunktam rīko intervijas, informāciju iegūst vismaz par pēdējiem septiņiem gadiem vai par laiku no 18 gadu vecuma līdz pašreizējam brīdim, izvēloties īsāko no abiem. Papildus 8. punktā minētajiem rādītājiem, pirms piešķirt TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET personāla drošības pielaidi, ciktāl to atļauj valsts normatīvie akti, izmeklē turpmāk norādītos elementus; tos var izmeklēt arī, pirms piešķir CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vai SECRET UE/EU SECRET personāla drošības pielaidi, ja tas prasīts valsts normatīvajos aktos: a) finanšu statuss – meklē informāciju par personas finansēm, lai novērtētu, vai viņu var ietekmēt ārvalstu vai pašmāju spiediens nopietnu finanšu grūtību dēļ, vai lai konstatētu neizskaidrojamu personas pārticību; b) izglītība – meklē informāciju, lai pārbaudītu personas gūto izglītību skolās, universitātēs un citās mācību iestādēs, ko persona apmeklējusi pēc 18. dzimšanas dienas vai laikposmā, ko izmeklētāja iestāde uzskata par atbilstīgu; c) nodarbinātība – meklē informāciju par pašreizējo un agrāko nodarbinātību, atsaucoties uz tādiem avotiem kā nodarbinātības reģistri, darba izpildes vai efektivitātes ziņojumi, kā arī uz darba devējiem un vadītājiem; d) armijas dienests – attiecīgos gadījumos pārbauda, vai un kā persona dienējusi bruņotajos spēkos un kā demobilizēta; un e) intervijas – kad tas paredzēts un atļauts attiecīgās valsts normatīvajos aktos, attiecīgo personu intervē (vienu vai vairākas reizes). Tāpat intervē citas personas, kas spēj objektīvi novērtēt attiecīgās personas pagātni, agrāk veiktās darbības, lojalitāti un uzticamību. Ja attiecīgajā valstī pastāv prakse, ka personai, kuras lietu izskata, prasa uzrādīt atsauksmes devējus, intervē arī viņus, ja vien nav pamatotu iemeslu to nedarīt.
1.

Lēmuma 1.a pantu aizstāj ar šādu pantu: “1.a pants Atkāpjoties no 1. panta 2. un 3. punkta, saskaņā ar V pielikuma B daļas IV iedaļas 1. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 1234/2007 (4) cūku liemeņu klasifikācijai Vācijā ir atļauts izmantot šādas metodes: — aparātu “Autofom I” un ar to saistītās novērtējuma metodes, kuru sīks apraksts ir sniegts pielikuma III daļā, — aparātu “Autofom III” un ar to saistītās novērtējuma metodes, kuru sīks apraksts ir sniegts pielikuma IV daļā, — aparātu “CSB Image Meater” un ar to saistītās novērtējuma metodes, kuru sīks apraksts ir sniegts pielikuma V daļā.
2.

Iekļauj šādu pantu: “5.a pants Ir aizliegts: a) pirkt vai palīdzēt emitēt obligācijas vai vērtspapīrus, ko pēc 2011. gada 6. aprīļa emitējusi vai garantējusi Laurent GBAGBO kunga nelikumīgā valdība, vai arī personas vai vienības, kas rīkojas tās vārdā vai tās pakļautībā, vai arī vienības, kas tai pieder vai ko tā kontrolē, vai arī sniegt starpniecības pakalpojumus saistībā ar šādām obligācijām vai vērtspapīriem. Izņēmuma kārtā finanšu iestādēm ir atļauts pirkt šādas obligācijas vai vērtspapīrus tādā vērtībā, kas sakrīt ar to obligāciju un vērtspapīru vērtību, kuri jau ir to turējumā un kuriem ir iestājies maksājuma termiņš; b) jebkādā veidā sniegt aizdevumus Laurent GBAGBO kunga nelikumīgajai valdībai vai arī personām vai vienībām, kas rīkojas tās vārdā vai tās pakļautībā, vai vienībām, kas tai pieder vai ko tā kontrolē. Šā punkta a) un b) apakšpunktā minētā obligāciju un vērtspapīru pirkšana, ar tiem saistītie starpniecības pakalpojumi un palīdzība to emitēšanā, kā arī aizdevumu sniegšana nerada nekādu atbildību attiecīgām fiziskām un juridiskām personām, vienībām un struktūrām, ja tās nezināja un tām nebija pamatotu iemeslu uzskatīt, ka to rīcība būtu pretrunā minētajiem aizliegumiem.”
(6)

No otras puses, Kopienas nozīmes teritoriju ceturtais atjauninātais saraksts Vidusjūras bioģeogrāfiskajam reģionam ir vajadzīgs, lai atspoguļotu to informāciju par pārmaiņām teritorijā, kuru dalībvalstis iesniegušas pēc sākotnējā saraksta un pirmo trīs atjaunināto Kopienas sarakstu pieņemšanas. No šāda viedokļa Kopienas nozīmes teritoriju ceturtais atjauninātais saraksts Vidusjūras bioģeogrāfiskajam reģionam ir Kopienas nozīmes teritoriju saraksta konsolidēta versija Vidusjūras bioģeogrāfiskajam reģionam. Tomēr jāuzsver, ka pienākumi, kas izriet no Direktīvas 92/43/EEK 4. panta 4. punkta un 6. panta 1. punkta, piemērojami iespējami drīz, bet ne vēlāk kā sešu gadu laikā no dienas, kad pieņemts Kopienas nozīmes teritoriju sākotnējais saraksts vai pirmie trīs atjauninātie saraksti Vidusjūras bioģeogrāfiskajam reģionam, atkarībā no tā, kurā Kopienas nozīmes teritoriju sarakstā minētā teritorija tika iekļauta pirmo reizi.
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 253/32

Labojums Komisijas 2011. gada 19. jūlija Īstenošanas lēmumā 2011/435/ES par shēmas Roundtable of Sustainable Biofuels EU RED atzīšanu, lai pierādītu atbilstību ilgtspējības kritērijiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvām 2009/28/EK un 2009/30/EK

( “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 190, 2011. gada 21. jūlijs )

74. lappusē, 1. panta pirmajā daļā:

tekstu:

“Brīvprātīgā shēma Roundtable of Sustainable Biofuels EU RED, kuras daļējas atzīšanas pieprasījums Komisijai tika iesniegts 2011. gada 10. maijā, pierāda, ka biodegvielu sūtījumi atbilst ilgtspējības kritērijiem, kā noteikts Direktīvas 2009/28/EK 17. panta 3. punkta a) apakšpunktā, 17. panta 3. punkta b) apakšpunktā, 17. panta 3. punkta c) apakšpunktā, 17. panta 4. punktā un 17. panta 5. punktā un Direktīvas 98/70/EK 7.b panta 3. punkta a) apakšpunktā, 7.b panta 3. punkta b) apakšpunktā, 7.b panta 3. punkta c) apakšpunktā, 7.b panta 4. punktā un 7.b panta 5. punktā.”

lasīt šādi:

“Brīvprātīgā shēma Roundtable of Sustainable Biofuels EU RED, kuras atzīšanas pieprasījums Komisijai tika iesniegts 2011. gada 10. maijā, pierāda, ka biodegvielu sūtījumi atbilst ilgtspējības kritērijiem, kā noteikts Direktīvas 2009/28/EK 17. panta 3. punkta a) apakšpunktā, 17. panta 3. punkta b) apakšpunktā, 17. panta 3. punkta c) apakšpunktā, 17. panta 4. punktā un 17. panta 5. punktā un Direktīvas 98/70/EK 7.b panta 3. punkta a) apakšpunktā, 7.b panta 3. punkta b) apakšpunktā, 7.b panta 3. punkta c) apakšpunktā, 7.b panta 4. punktā un 7.b panta 5. punktā.”
(4)

Francija ir apņēmusies noslēgt vajadzīgos nolīgumus, lai šīs pārejas laikā tiktu aizsargātas Savienības intereses. Šie nolīgumi attieksies, no vienas puses, uz monetāro jomu, jo Francija vēlas kā vienoto valūtu Senbertelemī saglabāt euro, un ir jānodrošina arī turpmāka Savienības tiesību aktu piemērošana galvenajās jomās, lai nodrošinātu ekonomiskās un monetārās savienības labu darbību. No otras puses, tie attieksies uz nodokļiem, un to mērķis būs nodrošināt to, lai arī turpmāk Senbertelemī teritorijā piemērotu mehānismus, kas paredzēti Padomes Direktīvā 77/799/EEK (1977. gada 19. decembris) par dalībvalstu kompetento iestāžu savstarpēju palīdzību attiecībā uz tiešo nodokļu un apdrošināšanas prēmiju aplikšanu ar nodokļiem (1) un Padomes Direktīvā 2003/48/EK (2003. gada 3. jūnijs) par tādu ienākumu aplikšanu ar nodokļiem, kas gūti kā procentu maksājumi par uzkrājumiem (2), un kuri jo īpaši ir vērsti pret pārrobežu nodokļu nemaksāšanu un nodokļu apiešanu. Senbertelemī iedzīvotāji joprojām būs Eiropas Savienības pilsoņi, un viņiem Savienībā būs tādas pašas tiesības un brīvības kā pārējiem Francijas pilsoņiem, savukārt visiem Savienības pilsoņiem Senbertelemī joprojām būs tādas pašas tiesības un brīvības kā pašlaik.
(11)

Apvienotās Karalistes dalība ierosinātajā regulā neietekmēs to, ka Apvienotā Karaliste pašlaik nepiedalās un nevar piedalīties to Šengenas acquis noteikumu īstenošanā, kuri attiecas uz trešo valstu valstspiederīgo brīvu pārvietošanos, vīzu politiku un kārtību, kādā personas šķērso dalībvalstu ārējās robežas. Tas pamatotu to, ka ierosinātajā regulā tiek iekļauti īpaši noteikumi, kas atspoguļo Apvienotās Karalistes īpašo situāciju, jo īpaši attiecībā uz ierobežotajām balsstiesībām Aģentūras valdē.
(3)

Komisijas 2006. gada 21. jūnija Regulas (EK) Nr. 885/2006, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 1290/2005 attiecībā uz maksājumu aģentūru un citu struktūru akreditāciju un ELGF un ELFLA grāmatojumu noskaidrošanu (3), 10. panta 2. punkta pirmajā daļā ir noteikts, ka summu, kas saskaņā ar minētās regulas 10. panta 1. punkta pirmajā daļā minēto lēmumu par grāmatojumu noskaidrošanu ir atgūstama no katras dalībvalsts vai izmaksājama katrai dalībvalstij, nosaka, atskaitot attiecīgajā finanšu gadā, t. i., 2009. gadā, veiktos ikmēneša maksājumus no izdevumiem, kas saskaņā ar 1. punktu atzīti attiecīgajam finanšu gadam. Komisija šo summu atskaita no ikmēneša maksājuma, kas attiecas uz izdevumiem, kuri veikti otrajā mēnesī pēc lēmuma par grāmatojumu noskaidrošanu, vai pieskaita minētajam maksājumam.
(176)

Komisija it sevišķi atzīmē, ka galvenie privātie kreditori, t. i., […] banka un […] banka, atturējās no savu saistību piespiedu izpildes, neskatoties uz to, ka tām bija pirmās šķiras ķīla (skatiet 32. un 34. punktu), kura bija piemērojama tieši, pamatojoties uz bankas izpildes rīkojumiem, un kuru bija samērā viegli izmantot (skatiet 28. punktu).
(71)

Pat ja Polijas iestādes trīs mēnešu laikā neiebildīs pret grozījumiem Kopienas dzelzs un tērauda ražošanas sektora definīcijā, kura 2002. gadā tika attiecināta arī uz cauruļu ražotājiem, šādus grozījumus Kopienas tiesību aktos nevar attiecināt uz pasākumiem ārpus Eiropas nolīguma, proti, pasākumiem, ko neietver EOTK līgums. Turklāt 8. protokolam ir lex specialis raksturs, un no tā izriet, ka Komisija, nosakot tā piemērošanas jomu, nevar balstīties uz Eiropas Savienības dzelzs un tērauda ražošanas nozares definīcijas paplašināšanu pēc EOTK līguma termiņa beigām. Tādējādi jāatzīst, ka ir nepieciešama tiesību akta, kuru piemēro attiecībā uz valsts atbalstu Polijas dzelzs un tērauda ražošanas nozarei atbilstīgi Eiropas nolīgumam pirms pievienošanās ES, “evolucionārā” rakstura, no vienas puses, strikta nodalīšana no nepieciešamības stingri noteikt Komisijas kompetences jomu attiecībā uz atpakaļejošu kontroli, kas izriet no 8. protokola, Eiropas nolīguma 2. protokola un Asociācijas padomes lēmuma, no otras puses.
a)

Apvienoto Nāciju Organizācijas specializētajām iestādēm un citām struktūrām ir tiesības būt pārstāvētām to šīs konvencijas noteikumu īstenošanas izskatīšanā, kuri ir viņu kompetencē. Ja Komiteja uzskata to par nepieciešamu, tā var uzaicināt specializētās iestādes un citas kompetentās struktūras sniegt eksperta konsultāciju par šīs konvencijas īstenošanu tajās jomās, kuras ir to attiecīgajā kompetencē. Komiteja var uzaicināt Apvienoto Nāciju Organizācijas specializētās iestādes un citas struktūras iesniegt ziņojumus par šīs konvencijas īstenošanu tajos sektoros, kuri ir to darbības jomās;
(32)

Lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija izteica šaubas par to, vai Ixfin ir izmantojis papildu atbalstu (sk. šā lēmuma 25. apsvērumu), lai atvieglotu maksātnespējas procedūras gaitu. Komisija atzīmēja, ka, pat ja šāds atbalsts būtu sniegts saskaņā ar 1989. gada Likumu Nr. 181 (vai ar tā turpmākajiem grozījumiem), tas nepadarītu atbalstu saderīgu, pamatojoties uz Komisijas lēmumu lietā N 214/03, jo minētās atļaujas pamatā, kā tika apgalvots, bija grūtībās nonākušo uzņēmumu izslēgšana no 9. panta. Tomēr Ixfin neapšaubāmi ir grūtībās nonācis uzņēmums atbilstīgi pamatnostādņu 10. punkta c) apakšpunktam, jo tas ir maksātnespējas procedūras objekts. Komisija atzīmē, ka jebkādu palīdzību var uzskatīt par saderīgu pārstrukturēšanas atbalstu, ja tā atbilst pamatnostādņu 31.–51. punktā paredzētajiem nosacījumiem.
6.

Neskarot šā nolīguma pušu tiesības saskaņā ar PTO nolīgumu, tostarp tiesības, kas izriet no 5. punktā minētajiem strīdiem un sūdzībām, Latīņamerikas lielākās labvēlības režīma banānu piegādātāji apņemas laikposmā no 2009. gada 15. decembra līdz apstiprināšanai neveikt nekādas turpmākas darbības attiecībā uz 5. punktā minētajiem strīdiem un sūdzībām, ja ES ievēro 3. punktu un 4. punkta b) un c) apakšpunktu.
(7)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1290/2005 33. panta 7. punktu dalībvalstis var pieņemt lēmumu izbeigt atgūšanas procedūru pēc lauku attīstības programmas slēgšanas. Šādu lēmumu var pieņemt vienīgi tādos gadījumos, ja līdzekļu atgūšanas izmaksas, kas jau radušās vai kas varētu rasties, pārsniedz atgūstamo līdzekļu summu vai ja atgūšana izrādās neiespējama debitora vai juridiski par pārkāpumu atbildīgās personas maksātnespējas dēļ, kas ir konstatēta un apstiprināta saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem. Ja šādu lēmumu pieņem četros gados pēc pirmās administratīvās vai tiesas konstatācijas vai – gadījumos, kad atgūšanai veic tiesvedību attiecīgās valsts tiesā, – astoņos gados pēc tās, 100 % no neatgūšanas finansiālajām sekām sedz no Kopienas budžeta. Regulas (EK) Nr. 1290/2005 33. panta 4. punktā minētajā kopsavilkuma ziņojumā norāda summas, attiecībā uz kurām dalībvalsts ir pieņēmusi lēmumu neturpināt atgūšanu, un šāda lēmuma pamatojumu. Attiecīgās dalībvalstis šīs summas nesedz, un tāpēc tās jāsedz no Kopienas budžeta. Šis lēmums neskar turpmākos lēmumus par atbilstību, ko pieņem saskaņā ar minētās regulas 33. panta 5. punktu.
(5)

Dati par faktisko un plānoto valsts budžeta deficītu un parādu, kurus Grieķija paziņoja 2009. gada aprīlī, tika ievērojami palielināti 2009. gada oktobra paziņojumā. Budžeta deficīta rādītājs par 2008. gadu pieauga līdz 7¾ % no IKP (no aprīlī paziņotajiem 5 % no IKP), un tika ziņots, ka savukārt parāda attiecība 2008. gada beigās sasniedza 99 % no IKP (salīdzinājumā ar aprīlī paziņotajiem 97,6 % no IKP). Saskaņā ar 15. panta 1. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 479/2009 (2009. gada 25. maijs) par to, kā piemērot Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienoto Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru (2), Komisija (Eurostat) izteica vispārēju atrunu par Grieķijas paziņoto faktisko datu kvalitāti, jo ir “ievērojamas neskaidrības” par Grieķijas paziņotajiem skaitļiem. Komisijas (Eurostat) atruna par Grieķijas valdības finanšu statistiku vēl nav atsaukta, tāpēc Grieķijas valdības finanšu statistika šobrīd nav apstiprināta un tiek pārbaudīta papildus. Saskaņā ar Komisijas dienestu 2009. gada rudens prognozēm un Grieķijas stabilitātes programmas 2010. gada janvāra atjauninājumu (turpmāk “2010. gada janvāra atjauninājums”) valsts kopbudžeta deficīts 2009. gadā sasniedzis 12¾ % no IKP salīdzinājumā ar mērķi 3,7 % no IKP, kas tika izvirzīts 2009. gada janvāra atjauninājumā. Pamatojoties uz oficiālajām prognozēm par reālā IKP pieaugumu 2010. gadā – ¼ % apmērā, 2010. gadam noteikts budžeta mērķis 8,7 % no IKP, kas ievērojami pārsniedz atsauces vērtību 3 % no IKP.
(34)

Procedūras regulas 14. pantā noteikts: “Kad nelikumīga atbalsta gadījumos tiek pieņemti negatīvi lēmumi, Komisija izlemj, ka attiecīgā dalībvalsts veic visus vajadzīgos pasākumus, lai atgūtu atbalstu no saņēmēja.” Regulas 16. pantā paredzēts, ka, ja atbalstu izmanto ļaunprātīgi, pēc analoģijas cita starpā piemēro 14. pantu. Tādēļ attiecībā uz atbalsta ļaunprātīgu izmantošanu pēc 2008. gada 24. janvāra Itālijai ir jāpieņem visi vajadzīgie pasākumi, lai atgūtu atbalstu no uzņēmuma Sandretto, kā arī procenti no dienas, kurā ļaunprātīgi izmantotais atbalsts kļuva pieejams minētajam saņēmējam, līdz atmaksāšanas dienai.
(7)

Šis lēmums ir saistīts ar 2010. gada 13. decembra Lēmumu ECB/2010/29 par euro banknošu emisiju (5), kas nosaka, ka ECB un NCB emitē euro banknotes. Lēmums ECB/2010/29 nosaka euro banknošu apgrozībā sadali starp NCB proporcionāli to apmaksātajām daļām ECB kapitālā. Ar to pašu lēmumu ECB tiek piešķirti 8 % no euro banknošu apgrozībā kopējās vērtības. Euro banknošu sadale starp Eurosistēmas locekļiem rada Eurosistēmas iekšējos atlikumus. Šo Eurosistēmas iekšējo atlikumu attiecībā uz apgrozībā esošajām euro banknotēm atlīdzināšana tieši ietekmē katra Eurosistēmas dalībnieka ienākumus, un tādēļ tā jānosaka saskaņā ar šo lēmumu. Ienākumi, ko ECB uzkrāj no atlīdzības par tās Eurosistēmas iekšējām prasībām pret NCB attiecībā uz tās euro banknošu apgrozībā daļu, parasti jāsadala starp NCB saskaņā ar 2010. gada 25. novembra Lēmumu ECB/2010/24 par to, kā pagaidām sadala Eiropas Centrālās bankas ienākumus no apgrozībā esošajām euro banknotēm un vērtspapīru tirgu programmas ietvaros nopirktajiem vērtspapīriem (6), proporcionāli to daļām kapitāla parakstīšanas atslēgā tajā pašā finanšu gadā, kurā tie uzkrājas.
(17)

Komisija ir uzsākusi procedūru saskaņā ar EK līguma 88. panta 2. punktu attiecībā uz likuma Nr. 10/01 257. pantu, kā arī attiecībā uz atbalstu, kas sniegts no 1998. gada 1. janvāra līdz 2001. gada 20. maijam (iepriekš minētā likuma Nr. 10/01 spēkā stāšanās datums) tā atbalsta shēmas ietvaros, kuru bija paredzēts refinansēt no budžeta dotācijas, ko paredz minētais pants, jo bija radušās šaubas par atbalsta saderību ar kopējo tirgu, it īpaši šādos jautājumos: a) ar likuma Nr. 10/01 257. pantā paredzēto apropriāciju bija jāfinansē tā atbalsta shēma lauksaimniecības uzņēmumu un kooperatīvu lielu parādu konsolidēšanai, kuru Komisija apstiprināja 1996. gadā, pamatojoties uz grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanas un pārstrukturēšanas īpašajiem nosacījumiem, kas attiecas uz lauksaimniecības nozari, atšķirībā no Kopienas 1994. gada pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (9) (turpmāk “1994. gada pamatnostādnes”), kā bija paredzēts; b) 1994. gada pamatnostādnes tika aizstātas ar Kopienas 1997. gada pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (turpmāk “1997. gada pamatnostādnes”) (10), ar kurām tika apstiprināti jauni noteikumi, kas attiecas uz lauksaimniecības nozari; atbalsta shēmai vajadzēja tikt pielāgotai šiem jaunajiem nosacījumiem no 1998. gada 1. janvāra; taču nekāda pieejamā informācija neliecināja, ka pielāgošana būtu notikusi; c) 1997. gada pamatnostādnes savukārt tika aizstātas ar Kopienas 1999. gada pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (turpmāk “1999. gada pamatnostādnes”), kurām atbalsta shēma bija jāpielāgo līdzīgā kārtā; d) nekāda pieejamā informācija neliecināja, ka attiecīgā atbalsta shēma būtu tikusi pielāgota 1999. gada pamatnostādņu nosacījumiem; e) šādā kontekstā tā atbalsta, kuru piešķīra laikposmā no 1998. gada 1. janvāra līdz 2001. gada 20. maijam (likuma Nr. 10/01 spēkā stāšanās datums), kā arī likuma Nr. 10/01 257. pantā paredzēto dotāciju izlietošanas veida saderība ar kopējo tirgu šķita apšaubāma.
PADOMES LĒMUMS 2010/747/KĀDP

(2010. gada 2. decembris),

ar ko groza Vienoto rīcību 2005/797/KĀDP un Padomes Lēmumu 2009/955/KĀDP par Eiropas Savienības policijas misiju palestīniešu teritorijās

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 28. pantu un 43. panta 2. punktu,

tā kā:

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Vienotās rīcības 2005/797/KĀDP 14. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“14. pants

Finanšu noteikumi

1. Finanšu atsauces summa ar EUPOL COPPS saistīto izdevumu segšanai laikposmā no 2010. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 31. decembrim ir EUR 6 870 000.

2. Izdevumus, ko finansē no šā panta 1. punktā minētās summas, pārvalda saskaņā ar procedūrām un noteikumiem, ko piemēro Eiropas Savienības vispārējam budžetam. Valstspiederīgie no trešām valstīm, kuras finansiāli piedalās misijā, no uzņēmējām valstīm un, ja tas vajadzīgs misijas operatīvām darbībām, no kaimiņvalstīm var piedalīties piedāvājumu konkursos.

3. Misijas vadītājs/policijas komisārs pilnībā atskaitās Komisijai par darbībām, kas veiktas atbilstīgi viņa darba līgumam, un Komisija viņu pārrauga.

4. Finanšu mehānismos ievēro EUPOL COPPS operatīvās vajadzības, arī aprīkojuma saderību un grupu sadarbspēju.

5. Izdevumi ir atļauti no šīs vienotās rīcības spēkā stāšanās dienas.”