LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 252/8

PADOMES LĒMUMS

(2005. gada 20. septembris)

par nolīguma slēgšanu vēstuļu apmaiņas veidā par protokola pagaidu piemērošanu, ar ko laikposmam no 2005. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 31. decembrim nosaka zvejas iespējas un finansiālo kompensāciju, kas paredzēta nolīgumā starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Komoru Islāma Federatīvo Republiku par zveju pie Komoru salām

(2005/669/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 37. pantu saistībā ar 300. panta 2. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

(1) Saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Komoru Islāma Federatīvo Republiku par zveju pie Komoru salām (1) Kopiena un Komoru Islāma Federatīvā Republika sarunu laikā ir vienojušās noteikt grozījumus vai papildinājumus, kas veicami Nolīgumā tam pievienotā Protokola piemērošanas laikposma beigās.

(2) Pēc šīm sarunām 2004. gada 24. novembrī tika parafēts jauns protokols.

(3) Saskaņā ar šo Protokolu Kopienas zvejnieki drīkst zvejot Komoru Islāma Federatīvās Republikas suverenitātei vai jurisdikcijai pakļautajos ūdeņos laikposmā no 2005. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 31. decembrim.

(4) Lai nodrošinātu Kopienas kuģu zvejas darbību turpināšanos, jaunais Protokols jāpiemēro visīsākajā laikā; šā iemesla dēļ abas puses ir parafējušas Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā, kas paredz parafētā Protokola pagaidu piemērošanu, sākot no 2005. gada 1. janvāra.

(5) Šis Nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā ir jāapstiprina ar nosacījumu, ka Padome noslēdz Protokolu.

(6) Svarīgi noteikt zvejas iespēju sadales principu starp dalībvalstīm, pamatojoties uz tradicionālo zvejas iespēju sadali saskaņā ar zvejas nolīgumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā par Protokola pagaidu piemērošanu, ar ko laikposmam no 2005. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 31. decembrim nosaka zvejas iespējas un finansiālo kompensāciju, kas paredzēta nolīgumā starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Komoru Islāma Federatīvo Republiku par zveju pie Komoru salām, ir apstiprināts Kopienas vārdā.

Nolīguma vēstuļu apmaiņas veidā un Protokola teksti ir pievienoti šim lēmumam.

2. pants

Protokola noteiktās zvejas iespējas starp dalībvalstīm ir sadalītas šādi:

a) tunzivju seineri: Spānija: 21 kuģis, Francija: 18 kuģi, Itālija: 1 kuģis;

b) āķu zvejas kuģi pelaģiskai zvejai: Spānija: 12 kuģi, Portugāle: 5 kuģi.

Ja šo dalībvalstu licenču pieprasījumi neizsmeļ Protokola noteiktās zvejas iespējas, Komisija var izskatīt licenču pieprasījumus no citām dalībvalstīm.

3. pants

Dalībvalstīm, kuru kuģi zvejo saskaņā ar šo Protokolu, ir jāpaziņo Komisijai par katra loma apjomu, kas nozvejots Komoru zvejas zonā, saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 500/2001 (2).

4. pants

Padomes priekšsēdētājam ir tiesības iecelt personas, kas pilnvarotas parakstīt Nolīgumu Kopienas vārdā.

Briselē, 2005. gada 20. septembrī Padomes vārdā — priekšsēdētāja M. BECKETT

(1) OV L 137, 2.6.1988., 19. lpp.

(2) OV L 73, 15.3.2001., 8. lpp.

NOLĪGUMS

vēstuļu apmaiņas veidā par Protokola pagaidu piemērošanu, ar ko laikposmam no 2005. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 31. decembrim nosaka zvejas iespējas un finansiālo kompensāciju, kas paredzēta nolīgumā starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Komoru Islāma Federatīvo Republiku par zveju pie Komoru salām

God. kungs!

Atsaucoties uz Protokolu, kas parafēts 2004. gada 24. novembrī un kas nosaka zvejas iespējas un finansiālo kompensāciju laikposmam no 2005. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 31. decembrim, man ir tas gods Jūs informēt, ka Komoru valdība ir gatava provizoriski piemērot šo Protokolu, sākot no 2005. gada 1. janvāra, gaidot tā stāšanos spēkā saskaņā ar tā 13. pantu, ar nosacījumu, ka Eiropas Kopiena veiks to pašu.

Tādā gadījumā Protokola 2. pantā noteiktās ikgadējās finansiālās kompensācijas pirmā daļa ir jāsamaksā līdz 2005. gada 30. septembrim.

Būšu Jums pateicīgs, ja apstiprināsiet Eiropas Kopienas piekrišanu iepriekš minētajam.

Ar cieņu,

Komoru Savienības valdības vārdā —

God. kungs!

Man ir tas gods apstiprināt, ka šodien esmu saņēmis Jūsu vēstuli ar šādu saturu:

“Atsaucoties uz Protokolu, kas parafēts 2004. gada 24. novembrī un kas nosaka zvejas iespējas un finanšu kompensāciju laikposmam no 2005. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 31. decembrim, man ir tas gods Jūs informēt, ka Komoru valdība ir gatava provizoriski piemērot šo Protokolu, sākot no 2005. gada 1. janvāra, gaidot tā stāšanos spēkā saskaņā ar tā 13. pantu ar nosacījumu, ka Eiropas Kopiena veiks to pašu. Tādā gadījumā Protokola 2. pantā noteiktās ikgadējās finanšu kompensācijas pirmā daļa ir jāsamaksā līdz 2005. gada 30. septembrim. Būšu Jums pateicīgs, ja apstiprināsiet Eiropas Kopienas piekrišanu iepriekš minētajam.”

Man ir tas gods apstiprināt Eiropas Kopienas piekrišanu šīs vēstules saturam.

Ar cieņu,

Eiropas Savienības Padomes vārdā —

PROTOKOLS,

ar ko laikposmam no 2005. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 31. decembrim nosaka zvejas iespējas un finansiālo kompensāciju, kas paredzēta nolīgumā starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Komoru Islāma Federatīvo Republiku par zveju pie Komoru salām

1. pants

Piemērošanas laikposms un zvejas iespējas

1. Sākot no 2005. gada 1. janvāra un uz 6 gadiem saskaņā ar Nolīguma 2. pantu zvejas iespējas ir noteiktas šādi:

— tunzivju seineri: 40 kuģi,

— āķu zvejas kuģi pelaģiskai zvejai: 17 kuģi.

2. Šā panta 1. punktu piemēro ar nosacījumu, ka ir izpildīti šā Protokola 4. un 5. panta noteikumi.

3. Kuģi, kas peld ar kādas Eiropas Kopienas dalībvalsts karogu, drīkst zvejot Komoru ūdeņos vienīgi tad, ja tiem ir zvejas licence, ko izsniedz šā Protokola ietvaros un saskaņā ar šā Protokola pielikumā aprakstītajiem noteikumiem.

2. pants

Finansiālā kompensācija – Maksājuma kārtība

1. Nolīguma 6. pantā minētā finanšu kompensācija 1. pantā minētajam laikposmam ir noteikta 2 340 000 euro.

2. Šā panta 1. punktu piemēro ar nosacījumu, ka ir izpildīti šā Protokola 4., 5. un 7. panta noteikumi.

3. Šā panta 1. punktā minēto finanšu kompensāciju maksā Kopiena, rēķinot 390 000 euro gadā, šā Protokola piemērošanas laikposmā.

4. Ja Kopienas kuģu Komoru ūdeņos nozvejotā apjoma kopums pārsniedz 6 000 tonnas gadā, gada finanšu kompensācijas kopējo summu paaugstina par 65 euro par katru papildu nozvejoto tonnu. Tomēr kopējā gada summa, ko Kopiena maksā, nedrīkst pārsniegt divkāršu summu 3. pantā noteiktajai (780 000 euro). Ja Kopienas kuģu nozvejotais pārsniedz daudzumu, kas atbilst divkāršai kopējai gada summai, summu, kas jāmaksā par daudzumu, kas pārsniedz šo robežu, maksā nākamajā gadā.

5. Maksājumu izdara vēlākais 2005. gada 30. septembrī par pirmo gadu un vēlākais Protokola noslēgšanas gadadienā par nākamajiem gadiem.

6. Ar nosacījumu, ka ir izpildīti 6. panta noteikumi, šīs finanšu kompensācijas izlietošana attiecas vienīgi uz Komoru valdības kompetenci.

7. Finanšu kompensācijas daļu, kas norādīta šā Protokola 7. panta 1. punktā, iemaksā kontā, ko Komoru ministrija, kas atbildīga par zivsaimniecību ir atvērusi Komoru Centrālajā Bankā. Atlikušo finanšu kompensācijas daļu iemaksā Valsts Kases kontā, kas atvērts Komoru Centrālajā Bankā.

3. pants

Sadarbība atbildīgas zvejas veicināšanā – Zinātniska sanāksme

Saskaņā ar Nolīguma 5. pantu, pamatojoties uz Indijas okeāna Tunzivju komisijā (IOTK) pieņemtajiem ieteikumiem un rezolūcijām un saskaņā ar labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem atzinumiem, puses konsultējas Apvienotajā komisijā, kas noteikta Nolīguma 7. pantā, lai vajadzības gadījumā pēc zinātniskas sanāksmes un kopīgas vienošanās pieņemtu pasākumus ar mērķi nodrošināt ilgtspējīgu zvejas resursu apsaimniekošanu, kas ietekmē Kopienas kuģu darbības.

4. pants

Brīvprātīga zvejas iespēju pārskatīšana

1. Šā Protokola 1. pantā minētās zvejas iespējas var palielināt ar kopīgu vienošanos, ja saskaņā ar 3. pantā minētās zinātniskās sanāksmes secinājumiem šī palielināšana neietekmē ilgtspējīgu Komoru resursu apsaimniekošanu. Tādā gadījumā 2. panta 1. punktā minēto finanšu kompensāciju palielina proporcionāli un pro rata temporis. Tomēr Eiropas Kopienas maksātās finanšu kompensācijas gada kopējā summa nedrīkst pārsniegt šādi pielāgotas summas divkāršu vērtību.

2. Ja Kopienas kuģu nozvejotais daudzums pārsniedz divkāršu daudzumu tam, kas atbilst pārskatītai gada kopējai summai, tad summu, kas jāmaksā par daudzumu, kas pārsniedz šo robežu, maksā nākamajā gadā.

3. Gadījumā, ja puses vienojas par 3. pantā minēto pasākumu pieņemšanu, paredzot 1. pantā minēto zvejas iespēju samazināšanu, finanšu kompensāciju samazina proporcionāli un pro rata temporis.

4. Arī zvejas iespēju sadalījumu starp dažādām kuģu kategorijām var pārskatīt ar kopēju pušu vienošanos un ievērojot visus iespējamos zinātniskās sanāksmes ieteikumus attiecībā uz krājumu apsaimniekošanu, ko varētu ietekmēt šī pārdale. Puses vienojas par atbilstošu finanšu kompensācijas noregulēšanu, ja zvejas iespēju pārdale to pamato.

5. pants

Jaunas zvejas iespējas

Ja Kopienas zvejas kuģi ir ieinteresēti zvejas darbībās, kas nav norādītas 1. pantā, puses konsultējas pirms iespējamas atļaujas piešķiršanas no Komoru iestāžu puses. Vajadzības gadījumā puses vienojas par nosacījumiem, ko piemēro šīm jaunajām zvejas iespējām, un, ja nepieciešams, veic grozījumus šajā Protokolā un tā pielikumā.

6. pants

Finanšu kompensācijas maksājuma apturēšana un pārskatīšana nepārvaramas varas gadījumā

1. Nopietnu apstākļu gadījumā, izņemot dabas fenomenus, kas traucē zveju Komoru ūdeņos, Eiropas Kopiena var apturēt 1. panta 2. punktā minētās finanšu kompensācijas maksājumu, ja iespējams, pēc pušu konsultācijām un ar nosacījumu, ka Eiropas Kopiena ir samaksājusi visu pienākošos summu apturēšanas brīdī.

2. Finanšu kompensācijas maksājumu atsāk, tiklīdz puses ar kopēju vienošanos pēc konsultācijām konstatē, ka apstākļi, kas izraisīja zvejas pārtraukšanu, ir pazuduši un ka situācija var ļaut atsākt zveju.

3. Saskaņā ar Nolīguma 4. pantu Kopienas kuģiem piešķirto licenču derīguma termiņu pagarina par tādu laikposmu, kas vienāds ar zvejas apturēšanas laikposmu.

7. pants

Atbalsts atbildīgas zvejniecības ieviešanai Komoru ūdeņos

1. Šā Protokola 2. panta 1. punktā minētā finanšu kompensācija līdz 60 % no kompensācijas summas ir paredzēta zvejas nozares politikas attīstībai un ieviešanai Komorās ar mērķi izveidot atbildīgu zvejniecību tās ūdeņos. Šīs daļas pārvaldība pamatojas uz īstenojamiem mērķiem, kas noteikti pēc pušu kopīgas vienošanās un tiem atbilstošām gada un daudzgadu programmām.

2. Lai ieviestu iepriekš 1. punktā minētos noteikumus, puses Apvienotajā komisijā, kas noteikta nolīguma 7. pantā, sākot ar Protokola stāšanos spēkā un vēlākais trīs mēnešu laikā pēc šī Protokola stāšanās spēkā, vienojas par daudzgadu sektoriālo programmu un tās piemērošanas kārtību, tostarp konkrēti par:

a) pamatnostādnēm, saskaņā ar kurām tiks izlietoti iepriekš 1. punktā minētās finanšu kompensācijas procenti;

b) gada un daudzgadu sasniedzamajiem mērķiem, lai sasniegtu ilgtspējīgas un atbildīgas zvejniecības ieviešanu, ņemot vērā Komoru noteiktās prioritātes valsts zivsaimniecības politikā vai citās politikas sfērās, kam ir saistība vai ietekme uz atbildīgas zvejniecības un ilgtspējīgas zivsaimniecības ieviešanu;

c) kritērijiem un procedūrām, kas jāizmanto, lai izvērtētu iegūtos gada rezultātus.

3. Visi ierosinātie daudzgadu sektoriālās programmas grozījumi pusēm ir jāapstiprina Apvienotajā komisijā.

4. Katru gadu Komoras nolemj par 1. punktā minētās finanšu kompensācijas daļas izlietojumu sadalījumu daudzgadu programmas ieviešanai. Attiecībā uz pirmo gadu, kad Protokols ir spēkā, par šo sadalījumu ir jāpaziņo Kopienai brīdī, kad Apvienotajā komisijā pieņem daudzgadu sektoriālo programmu. Par katru nākamo gadu Komoras paziņo Kopienai par šo izlietošanu vēlākais iepriekšējā gada 30. novembrī.

5. Gadījumā, ja daudzgadu sektoriālās programmas ieviešanas rezultātu gada novērtējums to pamato, puses konsultējas, lai noteiktu noteikumus jaunai šā Protokola 2. panta 1. punktā noteiktās finanšu kompensācijas izlietojuma sadalījumu, lai šiem rezultātiem pielāgotu Programmas ieviešanai izlietoto fondu faktisko summu.

8. pants

Strīdi – Protokola piemērošanas apturēšana

1. Visiem strīdiem pušu starpā attiecībā uz šā Protokola noteikumu interpretāciju un piemērošanu, ir jābūt pamatā konsultācijām pušu starpā Apvienotajā komisijā, kas paredzēta Nolīguma 7. pantā un kas, ja nepieciešams, tiek sasaukta uz ārkārtas sesiju.

2. Neskarot 9. panta noteikumus Protokola piemērošanu var apturēt pēc kādas puses iniciatīvas, ja strīdu, kas pretnostata puses, uzskata par smagu un ja konsultācijas Apvienotajā komisijā saskaņā ar 1. punktu nav ļāvušas to izbeigt ar izlīgumu.

3. Protokola piemērošanas apturēšana ir pakļauta ieinteresētās puses paziņojumam par tās nodomu rakstiski un vismaz trīs mēnešus pirms dienas, kurā šī apturēšana stāsies spēkā.

4. Apturēšanas gadījumā puses turpina konsultācijas, lai meklētu risinājumu ar izlīgumu strīdam, kas tās pretnostata. Ja šādu risinājumu atrod, Protokola piemērošana atjaunojas un finanšu kompensācijas summu samazina proporcionāli un pro rata temporis atkarībā no laikposma ilguma, kurā Protokola piemērošana bija apturēta.

9. pants

Protokola piemērošanas apturēšana nemaksāšanas dēļ

Ja ir izpildīti 3. panta noteikumi, gadījumā, ja Kopiena izlaistu 2. pantā noteiktos maksājumus, šā protokola piemērošanu var pārtraukt pie šādiem nosacījumiem:

a) Komoru kompetentās iestādes nosūta Eiropas Komisijai paziņojumu, norādot, ka nav izdarīts maksājums. Komisija veic atbilstošas pārbaudes un, ja nepieciešams, izdara maksājumu ne vēlāk kā 30 darbadienu laikā, sākot no paziņojuma saņemšanas dienas;

b) ja nav izdarīts maksājums vai nav attiecīga maksājuma neesamības pamatojuma šā Protokola 2. panta 5. punktā noteiktajā termiņā, Komoru kompetentajām iestādēm ir tiesības apturēt Protokola piemērošanu. Tās par to nekavējoties informē Eiropas Komisiju;

c) Protokola piemērošana atsākas, tiklīdz apspriežamais maksājums ir nokārtots.

10. pants

Valsts tiesību aktu piemērojamie noteikumi

Zvejas kuģu darbības Komoru ūdeņos nosaka Komorās piemērojamie tiesību akti, izņemot, ja nolīgumā vai šajā Protokolā ar tā pielikumu un papildinājumiem ir noteikts citādi.

11. pants

Pārskatīšanas klauzula

Trešajā šā Protokola, tā pielikuma un papildinājumu piemērošanas gadā puses var pārskatīt protokola, pielikuma un papildinājumu noteikumus un nepieciešamības gadījumā veikt grozījumus. Šajos grozījumos var iekļaut tonnāžas robežlīmeņus un kuģu īpašnieku fiksētos avansa maksājumus.

12. pants

Anulēšana

Nolīguma starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Komoru Islāma Federatīvo Republiku par zveju pie Komoru salām pielikumu anulē un aizstāj ar šā Protokola pielikumu.

13. pants

Stāšanās spēkā

1. Šis Protokols un tā pielikums stājas spēkā datumā, kurā puses savstarpēji paziņo par tam nepieciešamo procedūru izpildi.

2. Tos piemēro no 2005. gada 1. janvāra.

PIELIKUMS

KOPIENAS KUĢU ZVEJAS NOSACĪJUMI KOMORU ŪDEŅOS

I NODAĻA

LICENČU PIEPRASĪŠANAI UN IZSNIEGŠANAI PIEMĒROJAMĀS FORMALITĀTES

1. iedaļa

Licenču izsniegšana

1. Vienīgi atzīti Kopienas kuģi var saņemt licences zvejai Komoru ūdeņos.

2. Lai kuģis saņemtu atzīšanu, kuģa īpašniekam, kapteinim un pašam kuģim nedrīkst būt aizliegta zveja Komorās. Tiem ir jābūt likumības stāvoklī attiecībā pret Komoru pārvaldes iestādēm tajā nozīmē, ka tiem ir jābūt nokārtojušiem visas iepriekšējās saistības, kas radušās sakarā ar to zveju Komorās, ievērojot ar Kopienu noslēgtos zvejas nolīgumus.

3. Katru Kopienas kuģi, kas pieprasa zvejas licenci, ir jāpārstāv kuģa aģentam, kurš rezidē Komorās. Šī pārstāvja vārdu un adresi norāda licences pieprasījumā.

4. Kopienas kompetentās iestādes iesniedz Komoru kompetentajām iestādēm pieprasījumu attiecībā uz katru kuģi, kas vēlas zvejot saskaņā ar nolīgumu, vismaz 20 dienas pirms prasītā derīguma termiņa sākšanās.

5. Pieprasījumus iesniedz Komoru kompetentajām iestādēm saskaņā ar veidlapām, kuru paraugs dots I papildinājumā.

6. Katram licences pieprasījumam pievieno šādus dokumentus:

— apliecinājumu par licences darbības laikposma maksas nokārtošanu;

— visus pārējos dokumentus vai apliecinājumus, kas prasīti saskaņā ar īpašiem noteikumiem, ko piemēro atkarībā no kuģa veida saskaņā ar šo Protokolu.

7. Maksa tiek veikta uz kontu, ko norādījušas Komoru iestādes.

8. Maksa ietver visus valsts un vietējos izdevumus, izņemot ostas nodokļus un izdevumus par pakalpojumiem.

9. Attiecībā uz visiem kuģiem 15 dienu laikā pēc tam, kad Komoru kompetentās iestādes ir saņēmušas visus iepriekš 6. punktā minētos dokumentus, licences izsniedz kuģa īpašniekiem vai viņu pārstāvjiem ar Eiropas Kopienu Komisijas Delegācijas Maurīcijā starpniecību.

10. Gadījumā, ja licences parakstīšanas brīdī Eiropas Komisijas Delegācijas birojs ir slēgts, licenci nodod tieši kuģa aģentam ar kopiju Delegācijai.

11. Licence ir izsniegta noteiktam kuģim un nav nododama tālāk.

12. Tomēr pēc Eiropas Komisijas lūguma un pierādītas nepārvaramas varas gadījumā viena kuģa licenci aizstāj ar jaunu licenci, kas izdota uz cita kuģa vārda, kas līdzīgs aizstājamajam kuģim, un par to nav jāveic jauna maksa.

13. Aizstājamā kuģa īpašnieks vai viņa pārstāvis atdod anulēto licenci Komoru kompetentajām iestādēm ar Eiropas Komisijas Delegācijas starpniecību.

14. Jaunā licence stājas spēkā dienā, kad kuģa īpašnieks ir atdevis anulēto licenci Komoru kompetentajām iestādēm. Eiropas Komisijas Delegāciju Maurīcijā informē par licences nodošanu.

15. Licence ir pastāvīgi jāglabā uz kuģa, neskarot to, kas noteikts šā pielikuma VII nodaļas 2. punktā.

2. iedaļa

Licences nosacījumi – maksas un avansi

1. Licenču derīguma termiņš ir viens gads. Tās ir atjaunojamas.

2. Maksa ir noteikta 35 euro par Komoru ūdeņos nozvejotu tonnu.

3. Licences izsniedz pēc tam, kad kompetentajām valsts iestādēm ir samaksātas šādas summas:

— 3 375 euro gadā par tunzivju seineri, kas atbilst maksai par 96 tonnām nozvejotu tunzivju gadā;

— 2 065 euro gadā par āķu zvejas kuģi pelaģiskai zvejai, kas atbilst maksai par 59 tonnām nozvejotu tunzivju gadā.

4. Maksu galīgo aprēķinu par visu gadu veic Eiropas Kopienu Komisija vēlākais nākamā gada 31. jūlijā, pamatojoties uz nozvejas deklarācijām, ko sastāda katrs kuģa īpašnieks un apliecina par nozvejas datu pārbaudi atbildīgie zinātniskie institūti dalībvalstīs kā, piemēram, Pētniecības Institūts Attīstībai (PIA), Instituto Español de Oceanografia (IEO) un Instituto de Investigação das Pescas e do Mar (IPIMAR).

5. Šo aprēķinu paziņo vienlaicīgi Komoru kompetentajai iestādei un kuģa īpašniekiem.

6. Katru iespējamo papildu maksājumu kuģa īpašnieki veiks Komoru valsts kompetentajām iestādēm vēlākais nākamā gada 31. augustā uz kontu, kas minēts šās nodaļas 1. iedaļas 7. punktā.

7. Tomēr, ja galīgais aprēķins ir zemāks par šās iedaļas 3. punktā minēto avansa summu, attiecīgo pārpalikušo summu kuģa īpašnieks nevar atgūt.

II NODAĻA

ZVEJAS ZONAS

Lai novērstu kaitīgo iedarbību uz maza apjoma zveju Komoru ūdeņos, Kopienas kuģiem nav atļauts zvejot tuvāk par 10 jūras jūdzēm no katras salas, ne arī 3 jūras jūdžu rādiusā ap zivju koncentrēšanās iekārtām, ko ieviesusi Komoru ministrija, kas atbildīga par zivsaimniecību, un kuru atrašanās vietas ir paziņotas Eiropas Komisijas pārstāvim Maurīcijā.

Šos noteikumus var pārskatīt nolīguma 7. pantā minētā Apvienotā komisija.

III NODAĻA

NOZVEJAS DEKLARĀCIJU SHĒMA

1. Kopienas kuģa reisa ilgums šā pielikuma vajadzībām ir definēts šādi:

— laikposms no kuģa iebraukšanas Komoru ūdeņos līdz izbraukšanai no tiem;

— vai laikposms no iebraukšanas Komoru ūdeņos līdz pārkraušanai;

— vai arī laikposms no iebraukšanas Komoru ūdeņos līdz izkraušanai Komoru salās.

2. Visiem kuģiem, kam ir atļauts zvejot Komoru ūdeņos, saskaņā ar nolīgumu ir pienākums paziņot savu nozveju Komoru ministrijai, kas atbildīga par zivsaimniecību saskaņā ar šādiem noteikumiem.

2.1. Deklarācijas ietver kuģa nozveju katra reisa laikā. Tās nosūta Komoru Zivsaimniecības ministrijai elektroniskā veidā ar kopiju Eiropas Komisijai katra reisa beigās un jebkādā gadījumā, pirms kuģis pamet Komoru ūdeņus. Abi saņēmēji nekavējoties elektroniskā veidā nosūta kuģim saņemšanas apstiprinājumus ar savstarpējām kopijām.

2.2. Deklarāciju, kas elektroniski nosūtītas licences ikgadējā derīguma termiņa laikā saskaņā ar šā pielikuma I nodaļas 2. iedaļas 1. punktu, oriģinālus uz fiziskiem datu nesējiem iesniedz Komoru Zivsaimniecības ministrijai 45 dienu laikā pēc pēdējā minētā termiņa laikā veiktā reisa. Kopijas uz fiziskiem datu nesējiem vienlaikus iesniedz Eiropas Komisijai.

2.3. Kuģi deklarē savu nozveju, izmantojot kuģa žurnālam atbilstošu veidlapu, kuras paraugs dots 2. papildinājumā. Par laikposmiem, kuros kuģis neatrodas Komoru ūdeņos, tam kuģa žurnālā jāizdara atzīme “Ārpus Komoru EEZ”.

2.4. Veidlapas aizpilda salasāmi, un tās paraksta kuģa kapteinis.

3. Šīs nodaļas nosacījumu neievērošanas gadījumā Komoru valdībai ir tiesības apturēt attiecīgā kuģa licenci līdz nepieciešamās formalitātes izpildei un piespriest rēderim sodu, kāds paredzēts Komorās spēkā esošajā likumdošanā. Par to informē Eiropas Komisiju.

IV NODAĻA

JŪRNIEKU UZŅEMŠANA

1. Katrs Kopienas kuģis uz sava rēķina uzņem vismaz vienu vietējo jūrnieku reisa laikā Komoru ūdeņos.

2. Kuģu īpašnieki cenšas uzņemt papildu vietējos jūrniekus.

3. Kuģu īpašnieki brīvi izvēlas jūrniekus, ko uzņemt uz sava kuģa, no tiem, kas norādīti Komoru kompetentās iestādes iesniegtā sarakstā.

4. Kuģu īpašnieki vai viņa pārstāvis paziņo Komoru kompetentajai iestādei uz attiecīgā kuģa uzņemto vietējo jūrnieku vārdus, norādot viņu veicamo lomu ekipāžā.

5. Starptautiskās darba organizācijas (SDO) deklarāciju par darba principiem un pamattiesībām pilnībā piemēro attiecībā uz jūrniekiem, ko uzņem uz ES kuģiem. Tas ietver brīvību dibināt organizācijas un tiesības uz darbinieku kolektīvu sarunu un šo tiesību atzīšanu, un par diskriminācijas novēršanu saistībā ar amatu un profesiju.

6. Vietējo jūrnieku darba līgumus, kuru vienu kopiju nodod parakstītājiem, noslēdz starp Kuģu īpašnieka pārstāvi (pārstāvjiem) un jūrniekiem un/vai to arodbiedrībām vai to pārstāvjiem saistībā ar Komoru kompetento iestādi. Šie līgumi garantēs jūrniekiem ienākumus no jūrniekiem paredzētā sociālā nodrošinājuma shēmas, kas ietver dzīvības, veselības un negadījuma apdrošināšanu.

7. Vietējo jūrnieku algu maksā kuģu īpašnieki. Tā jānosaka pirms licenču izsniegšanas ar kopēju nolīgumu starp kuģu īpašniekiem vai viņu pārstāvjiem un Komoru iestādēm. Tomēr vietējo jūrnieku atalgojuma nosacījumi nedrīkst būt zemāki par tiem, ko piemēro Komoru kuģu apkalpēm un jebkādā gadījumā ne zemāki par SDO normām.

8. Katram jūrniekam, ko pieņēmuši darbā Kopienas kuģi, ir jāstādās priekšā norādītā kuģa kapteinim iepriekšējā dienā pirms tās, kas piedāvāta viņa uzņemšanai. Ja jūrnieks neierodas uzņemšanai paredzētajā dienā un laikā, kuģa īpašnieks ir automātiski atbrīvots no saistībām uzņemt šo jūrnieku.

9. Gadījumā, ja vietējie jūrnieki netiek uzņemti citu iemeslu dēļ nekā iepriekšējā punktā minētais, attiecīgo Kopienas kuģu īpašniekiem ir jāmaksā par katru reisa dienu Komoru ūdeņos fiksēta likme, kas noteikta $ 20 dienā. Šo summu samaksās vēlākais šā pielikuma I nodaļas 2. iedaļas 6. punktā noteiktajās robežās.

10. Šo summu izmantos vietējo jūrnieku apmācībai un to iemaksās Komoru iestāžu norādītajā kontā.

V NODAĻA

TEHNISKI PASĀKUMI

Kopienas zvejas kuģiem ir jāievēro Indijas okeāna Tunzivju komisijas (IOTK) pieņemtie pasākumi un ieteikumi attiecībā uz zvejas rīkiem, to tehniskajām specifikācijām un visiem citiem tehniskajiem pasākumiem, ko piemēro to zvejai.

VI NODAĻA

NOVĒROTĀJI

1. Kuģi, kam saskaņā ar nolīgumu ir atļauja zvejot Komoru ūdeņos, uzņem Komoru zivsaimniecības iestāžu ieceltus novērotājus pie tālāk noteiktajiem nosacījumiem.

1.1. Pēc Komoru ministrijas, kas atbildīga par zivsaimniecību, pieprasījuma tunzivju zvejas kuģi uzņem tās ieceltu novērotāju, kura uzdevums ir pārbaudīt Komoru ūdeņos nozvejoto lomu.

1.2. Komoru kompetentā iestāde sastāda to kuģu sarakstu, kuriem jāuzņem novērotājs, kā arī iecelto novērotāju sarakstu, kuri tiks uzņemti uz kuģiem. Šie saraksti tiek atjaunināti. Uzreiz pēc to sastādīšanas sarakstus iesniedz Eiropas Komisijai un ik pēc trīs mēnešiem paziņo par to iespējamo atjaunošanu.

1.3. Komoru kompetentā iestāde licences izsniegšanas brīdī vai vēlākais 15 dienu laikā pirms dienas, kas noteikta novērotāja uzņemšanai paziņo attiecīgajiem kuģu īpašniekiem vai viņu pārstāvjiem tā ieceltā novērotāja vārdu, kurš jāuzņem uz kuģa.

2. Novērotāja uzturēšanās laiks uz kuģa ilgst vienu reisu. Vienlaikus pēc Komoru kompetento iestāžu īpaša pieprasījuma šo uzņemšanu var paildzināt uz vairākiem reisiem atkarībā no noteiktajam kuģim paredzēto reisu vidējā ilguma. Komoru kompetentās iestādes izsaka šo pieprasījumu, paziņojot noteiktā novērotāja vārdu uzņemšanai uz attiecīgā kuģa.

3. Novērotāja uzņemšanas nosacījumus nosaka kopīgā nolīgumā starp kuģa īpašnieku vai viņa pārstāvi un Komoru iestādēm.

4. Novērotāja uzņemšanu veic kuģa īpašnieka izvēlētā ostā, un to īsteno pirmā reisa sākumā Komoru ūdeņos pēc norādīto kuģu saraksta paziņošanas.

5. Attiecīgie rēderi divu nedēļu laikā ar brīdinājumu desmit dienas iepriekš paziņo datumus un Komoru ostas, kas noteiktas novērotāju uzņemšanai.

6. Gadījumā, ja novērotāju uzņem ārzemju ostā, novērotāja ceļa izdevumus sedz kuģa īpašnieks. Ja kuģis, uz kura ir novērotājs no Komorām, atstāj Komoru ūdeņus, ir jāveic visi pasākumi, lai nodrošinātu, cik iespējams, ātru Komoru novērotāja atgriešanos dzimtenē par kuģa īpašnieka līdzekļiem.

7. Ja novērotājs neatrodas noteiktajā vietā noteiktajā laikā un vēl divpadsmit stundas pēc šā laika, kuģa īpašnieks automātiski tiek atbrīvots no prasības uzņemt šo novērotāju.

8. Novērotāju uz kuģa uzskata par virsnieku. Viņa darba pienākumi:

8.1. novērot kuģu zvejas aktivitātes;

8.2. pārbaudīt zvejojošo kuģu atrašanās vietu;

8.3. veikt bioloģisko paraugu ņemšanu saskaņā ar zinātniskām programmām;

8.4. sastādīt izmantoto zvejas rīku sarakstu;

8.5. pārbaudīt kuģa žurnāla datus par Komoru ūdeņos nozvejoto lomu;

8.6. pārbaudīt piezvejas procentus un novērtēt tirgū laižamu zivju, vēžveidīgo un galvkāju izmetuma daudzumu;

8.7. pa radio paziņot zvejas datus, tostarp uz kuģa esošo nozvejas un piezvejas daudzumu.

9. Kuģa kapteinis veic visus pasākumus, kas attiecas uz viņa atbildību, lai nodrošinātu novērotāja fizisko un morālo drošību viņa funkciju izpildes laikā.

10. Novērotāja rīcībā ir visi atvieglojumi, kas nepieciešami viņa funkciju izpildei. Kuģa kapteinis viņam ļauj piekļūt komunikāciju līdzekļiem, kas nepieciešami viņa pienākumu izpildei, dokumentiem, kas tieši saistīti ar kuģa zveju, tostarp konkrēti kuģa žurnālam un navigācijas žurnālam, kā arī vietām kuģī, kas nepieciešamas, lai atvieglotu viņa pienākumu izpildi.

11. Novērotājs, uzturoties uz kuģa:

11.1. veic visus attiecīgos pasākumus, lai viņa uzņemšanas apstākļi un uzturēšanās uz kuģa nepārtrauc zveju un neiejaucas tajā;

11.2. saudzīgi izturas pret īpašumu un aprīkojumu, kas atrodas uz kuģa, kā arī respektē visu minētajam kuģim piederošo dokumentu konfidencialitāti.

12. Novērošanas laikposma beigās un pirms kuģa atstāšanas novērotāji sagatavo darba ziņojumu, ko iesniedz Komoru kompetentajām iestādēm ar kopiju Eiropas Komisijai. Viņi paraksta ziņojumu, klātesot kuģa kapteinim, kurš var tajā pievienot vai likt pievienot jebkādas piezīmes, ko tas uzskata par derīgām, apliecinot tās ar savu parakstu. Vienu ziņojuma kopiju nodod kuģa kapteinim, kad zinātniskais novērotājs atstāj kuģi.

13. Kuģa īpašnieks par saviem līdzekļiem nodrošina novērotājus ar pārtiku un izmitina apstākļos, kas atbilst kuģa virsniekiem.

14. Novērotāja algu un sociālās garantijas sedz Komoru kompetentās varas iestādes.

15. Kuģu īpašnieki piedalās zinātnisko novērojumu izdevumu segšanā maksājot $ 20 dienā par kuģi. Šo maksu veic papildus un vienlaicīgi ar zvejas maksu.

VII NODAĻA

KONTROLE

1. Eiropas Kopienas rīcībā ir atjaunināts to kuģu saraksts, kuriem saskaņā ar šā Protokola nosacījumiem ir izsniegta zvejas licence. Šo saraktu paziņo Komoru iestādēm, kas atbildīgas par zvejas kontroli, tūlīt pēc tā sagatavošanas un turpmāk ikreiz, kad tas ir atjaunināts.

2. Kopienas kuģus var ierakstīt iepriekšējā punktā minētajā sarakstā tūlīt pēc tam, kad ir saņemts šā pielikuma I nodaļas 2. iedaļas 3. punktā minētā avansa maksājuma paziņojums. Šajā gadījumā kuģa īpašnieks var saņemt šā saraksta apstiprinātu kopiju un turēt to uz kuģa zvejas licences vietā, līdz tā ir izsniegta.

3. Iebraukšana zonā un izbraukšana no tās

3.1. Kopienas kuģi vismaz 3 stundas iepriekš paziņo Komoru iestādēm, kas atbildīgas par zvejas kontroli, savu nodomu iebraukt Komoru ūdeņos vai izbraukt no tiem.

3.2. Paziņojot par izbraukšanu, katrs kuģis paziņo arī savu atrašanās vietu un uz kuģa esošās nozvejas daudzumu un sugas. Šos paziņojumus būtu jāveic pa faksu vai gadījumā, ja kuģi nav aprīkoti ar faksa aparātu, pa radio.

3.3. Kuģi, kuru atklāj zvejojot, iepriekš nebrīdinot Komoru kompetentās iestādes, uzskata par kuģi bez licences.

3.4. Faksa un telefona numuru, kā arī elektroniskā pasta adresi tāpat paziņo zvejas licences izsniegšanas brīdī.

4. Kontroles procedūras

4.1. Kopienas kuģu kapteiņi, kas zvejo Komoru ūdeņos, atļauj un atvieglo to Komoru ierēdņu uzkāpšanu uz kuģa un funkciju veikšanu, kuriem ir jāveic zvejas inspekcija un kontrole.

4.2. Šo ierēdņu atrašanās laiks uz kuģa nepārsniedz laiku, kas tiem nepieciešams uzdevumu veikšanai.

4.3. Pēc katras inspekcijas un kontroles kuģa kapteinim izsniedz apliecinājumu.

5. Kontrole ar satelīta starpniecību

Visus Kopienas kuģus, kas zvejo saskaņā ar šo nolīgumu, uzraudzīs ar satelīta starpniecību saskaņā ar 3. papildinājuma nosacījumiem. Šie nosacījumi stājas spēkā desmitajā dienā pēc tam, kad Komoru iestādes paziņo EK Delegācijai Maurīcijā par Komoru Zvejas pārraudzības centra (ZPC) darbības uzsākšanu.

6. Uzkāpšana uz klāja

6.1. Komoru kompetentās iestādes ne vēlāk kā 48 stundu laikā informē Eiropas Komisiju un kuģa karoga valsti par katru un par katru uzkāpšana uz klāja sankciju piemērošanu Kopienas kuģim Komoru ūdeņos.

6.2. Eiropas Komisija vienlaikus saņem detalizētu ziņojumu par apstākļiem un iemesliem, kas izraisījuši šo uzkāpšana uz klāja.

7. Uzkāpšana uz klāja ziņojums

7.1. Pēc tam Komoru kompetentā iestāde ir sastādījusi ziņojumu, kuģa kapteinim ir jāparaksta šis dokuments.

7.2. Šis paraksts neskar aizstāvības tiesības un līdzekļus, ko kuģa kapteinis var baudīt attiecībā uz pārkāpumu, ko tam pārmet.

7.3. Kapteinim ir jāvada savs kuģis uz Komoru iestāžu norādīto ostu. Neliela pārkāpuma gadījumā Komoru kompetentā iestāde pēc uzkāpšanas uz klāja var atļaut kuģim turpināt zveju.

8. Konsultācijas sanāksme uzkāpšana uz klāja gadījumā

8.1. Pirms paredzēt iespējamos pasākumus attiecībā pret kuģa kapteini vai kuģa apkalpi vai jebkādu darbību attiecībā uz kuģa kravu un aprīkojumu, izņemot tās, kas paredzētas, lai savāktu pierādījumus par iespējamo pārkāpumu, vienas darba dienas laikā pēc iepriekšminētās informācijas saņemšanas notiek apspriede starp Eiropas Komisiju un Komoru kompetentajām iestādēm, apspriedē iespējams piedalīties arī attiecīgās dalībvalsts pārstāvim.

8.2. Šīs apspriedes laikā puses savā starpā apmainās ar dokumentiem vai citu derīgu informāciju, kas var palīdzēt noskaidrot konstatēto faktu apstākļus. Kuģa īpašnieku vai tā pārstāvi informē par šīs apspriedes rezultātiem, kā arī par visiem pasākumiem, kas var izrietēt no kontroles uz klāja.

9. Uzkāpšanas uz klāja risinājums

9.1. Pirms tiesiskas procedūras sākšanas pieļautā pārkāpuma risinājums tiek meklēts kompromisa ceļā. Šī procedūra tiek izbeigta vēlākais trīs darba dienas pēc uzkāpšanas uz klāja.

9.2. Mierizlīguma procedūras gadījumā piemērojamo sodanaudas summu nosaka saskaņā ar Komoru tiesību aktiem.

9.3. Gadījumā, ja lietu nav izdevies atrisināt mierizlīguma ceļā un to turpina kompetentajā tieslietu instancē, kuģa īpašnieks Komoru kompetento iestāžu norādītā bankā iemaksā galvojumu, ko nosaka, ņemot vērā uzkāpšanas uz klāja radītās izmaksas, kā arī sodanaudu summas un kompensācijas, kas uzliktas par tiesībpārkāpumu atbildīgajām personām.

9.4. Bankas galvojums ir neatsaucams pirms tiesas procedūras beigām. To atbrīvo, tiklīdz kā procedūra beidzas bez soda piespriešanas. Tāpat gadījumā, ja sods uzliek sodanaudu, kas zemāka par iemaksāto galvojumu, atlikušo summu Komoru kompetentās iestādes atlaiž.

9.5. Kuģa aizturēšanu atceļ, un tā kuģa apkalpe drīkst atstāt ostu:

— vai nu pēc to saistību izpildīšanas, kas izriet no mierizlīguma procedūras,

— vai pēc tam, kad ir iemaksāts iepriekš 9. punkta 3. apakšpunktā minētais bankas galvojums un kompetentās Komoru iestādes to ir pieņēmušas, gaidot tiesas procedūras iznākumu.

10. Pārkraušana

10.1. Kopienas kuģiem, kas vēlas pārkraut lomus Komoru ūdeņos, šī darbība ir jāveic, piestājot Komoru ostās.

10.2. Šo kuģu īpašniekiem vismaz 24 stundas iepriekš ir jāpaziņo Komoru kompetentajām iestādēm šāda informācija:

— to zvejas kuģu nosaukums, kam jāveic pārkraušana,

— pārvadātāja kravas kuģa nosaukums,

— katras pārkraujamās sugas tonnāža,

— pārkraušanas diena.

10.3. Pārkraušanu uzskata par izbraukšanu no Komoru ūdeņiem. Tātad kuģiem ir jāiesniedz Komoru kompetentajām iestādēm nozvejas deklarācijas un jāpaziņo par savu nodomu vai nu turpināt zveju, vai izbraukt no Komoru ūdeņiem.

10.4. Jebkāda lomu pārkraušanas darbība, kas nav minēta iepriekšējos punktos, Komoru ūdeņos ir aizliegta. Ikviena persona, kas pārkāpj šos nosacījumus, ir pakļauta Komorās spēkā esošajos tiesību aktos paredzētajām sankcijām.

11. Kopienu kuģu kapteiņi, kas veic izkraušanu vai pārkraušanu kādā Komoru ostā, atļauj un atvieglo šo darbību kontroli, ko veic Komoru inspektori. Kad inspekcija ir pabeigta, kuģa kapteinim izsniedz apliecinājumu.