KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2021/635

(2021. gada 16. aprīlis),

ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu, nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Baltkrievijas, Ķīnas Tautas Republikas un Krievijas izcelsmes metinātu dzelzs vai neleģēta tērauda cauruļu un cauruļvadu importam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1036 (2016. gada 8. jūnijs) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 2. punktu,

tā kā:

1. PROCEDŪRA

1.1. Iepriekšējās izmeklēšanas un spēkā esošie pasākumi

(1) Padome ar Regulu (EK) Nr. 1256/2008 (2) noteica galīgo antidempinga maksājumu dažu Baltkrievijas, Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”), Krievijas, Taizemes un Ukrainas izcelsmes metinātu dzelzs vai neleģēta tērauda cauruļu un cauruļvadu importam (“sākotnējie pasākumi”). Pasākumi tika noteikti kā procentuālais (ad valorem) maksājums 10,1–90,6 % robežās.

(2) Komisija ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/110 (3) pēc termiņbeigu pārskatīšanas (turpmāk tekstā “iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšana”) atkārtoti noteica galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Baltkrievijas, ĶTR un Krievijas izcelsmes metinātu dzelzs vai neleģēta tērauda cauruļu un cauruļvadu importam un izbeidza procedūru attiecībā uz Ukrainas izcelsmes importu.

(3) Pašlaik spēkā esošie antidempinga maksājumi ir 10,1 % un 16,8 % apmērā importam no izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem Krievijā, 20,5 % visiem pārējiem uzņēmumiem Krievijā, 90,6 % importam no visiem ražotājiem eksportētājiem ĶTR un 38,1 % importam no visiem ražotājiem eksportētājiem Baltkrievijā.

1.2. Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums

(4) Pēc paziņojuma publicēšanas par gaidāmajām termiņa beigām (4) Eiropas Komisija (“Komisija”) saņēma pārskatīšanas pieprasījumu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu.

(5) Minēto pārskatīšanas pieprasījumu 2019. gada 25. oktobrī iesniedza Eiropas Savienības Metinātu dzelzs cauruļu ražošanas nozares aizsardzības komiteja (“pieprasījuma iesniedzējs”), rīkojoties to ražotāju vārdā, kuri pārstāv vairāk nekā 25 % no Savienības kopējā konkrētu metinātu dzelzs vai neleģēta tērauda cauruļu un cauruļvadu ražošanas apjoma. Pārskatīšanas pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka pēc minēto pasākumu termiņa beigām dempings un kaitējums Savienības ražošanas nozarei varētu turpināties vai atkārtoties.

1.3. Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana

(6) Apspriedusies ar komiteju, kas izveidota ar pamatregulas 15. panta 1. punktu, un konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, Komisija 2020. gada 24. janvārī, pamatojoties uz pamatregulas 11. panta 2. punktu, sāka termiņbeigu pārskatīšanu attiecībā uz konkrētu Baltkrievijas, ĶTR un Krievijas (“attiecīgās valstis”) izcelsmes metinātu dzelzs vai neleģēta tērauda cauruļu un cauruļvadu importu. Komisija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu (5) (“paziņojums par procedūras sākšanu”).

1.4. Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

(7) Dempinga turpināšanās vai atkārtošanās izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2019. gada 1. janvāra līdz 2019. gada 31. decembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” vai “PIP”). Kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2016. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

1.5. Ieinteresētās personas

(8) Paziņojumā par procedūras sākšanu ieinteresētās personas tika aicinātas sazināties ar Komisiju, lai piedalītos izmeklēšanā. Turklāt Komisija īpaši informēja pieprasījuma iesniedzēju, citus zināmos Savienības ražotājus, arodbiedrības, zināmos ražotājus Baltkrievijā, ĶTR un Krievijā un šo valstu iestādes, zināmos importētājus, lietotājus, tirgotājus, kā arī apvienības, par kurām bija zināms, ka tās skar termiņbeigu pārskatīšanas sākšana, un aicināja tos piedalīties.

(9) Ieinteresētajām personām bija arī iespēja sniegt piezīmes par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu un pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas.

(10) Sākot procedūru, Komisija informēja ieinteresētās personas, ka tai saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu būs nepieciešama sadarbība ar vismaz vienu ražotāju eksportētāju Baltkrievijai atbilstīgā attiecīgā reprezentatīvajā valstī. Komisija par procedūras sākšanu informēja arī iestādes ASV, Dienvidāfrikā, Dienvidkorejā, Krievijā, Meksikā, Taizemē, Turcijā un Ukrainā un aicināja šo valstu ražotājus eksportētājus piedalīties. Ieinteresētajām personām bija iespēja izteikt piezīmes un iesniegt saistīto informāciju (sk. 3.1.2. iedaļu tālāk).

(11) Pēc informācijas izpaušanas Baltkrievijas iestādes apgalvoja, ka pārskatīšanas pieprasījumā tā iesniedzējs nav pienācīgi pierādījis kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību.

(12) Kā skaidrots 6. apsvērumā, Komisija uzskatīja, ka pārskatīšanas pieprasījumā ir pietiekami pierādījumi izmeklēšanas sākšanai. Turklāt, kā skaidrots 3.1.2. un 5. iedaļā, izmeklēšana pierādīja, ka attiecībā uz importu no Baltkrievijas iespējama dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās.

(13) Tāpēc šis arguments tika noraidīts.

1.5.1. Atlase

(14) Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija paziņoja, ka tā varētu veidot ieinteresēto personu izlasi saskaņā ar pamatregulas 17. pantu.

1.5.2. Savienības ražotāju atlase

(15) Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā ir provizoriski veikusi Savienības ražotāju atlasi. Komisija izveidoja izlasi, pamatojoties uz pārskatāmā ražojuma ražošanas un pārdošanas apjomiem, nodrošinot labu ģeogrāfisko izkliedi. Izlasē tika iekļauti trīs Savienības ražotāji. Izlasē iekļautie Savienības ražotāji saražoja aptuveni 40 % no aplēstā kopējā Savienības ražošanas apjoma un 38 % no aplēstā kopējā pārskatāmā ražojuma pārdošanas apjoma Savienībā.

(16) Komisija aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes par pagaidu izlasi. Komisija nesaņēma piezīmes par izlasi. Tādējādi tika uzskatīts, ka šī izlase ir reprezentatīva attiecībā uz Savienības ražošanas nozari.

1.5.3. Importētāju atlase

(17) Lai izlemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja nesaistītus importētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju.

(18) Neviens nesaistīts importētājs nesniedza pieprasīto informāciju. Tāpēc atlase nebija nepieciešama.

1.5.4. Ražotāju eksportētāju atlase attiecīgajās valstīs

(19) Lai izlemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja visus Baltkrievijas, ĶTR un Krievijas ražotājus eksportētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Turklāt Komisija lūdza Baltkrievijas Republikas pārstāvniecību Eiropas Savienībā, Ķīnas Tautas Republikas pārstāvniecību Eiropas Savienībā un Krievijas Federācijas pārstāvniecību Eiropas Savienībā identificēt citus ražotājus eksportētājus (ja tādi būtu), kas varētu būt ieinteresēti piedalīties izmeklēšanā, un/vai ar tiem sazināties.

(20) Trīs Baltkrievijas ražotāji eksportētāji sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Ņemot vērā to, ka pieteikušos ražotāju skaits bija neliels, Komisija uzskatīja, ka atlase nav nepieciešama. Tāpēc šie trīs ražotāji eksportētāji tika aicināti aizpildīt ražotājiem eksportētājiem paredzēto anketu.

(21) Divi Krievijas ražotāji eksportētāji pieteicās un pauda vēlmi piedalīties izmeklēšanā. Ņemot vērā to, ka pieteikušos ražotāju skaits bija mazs, Komisija uzskatīja, ka atlase nav nepieciešama. Abiem šiem ražotājiem eksportētājiem tika lūgts aizpildīt ražotājiem eksportētājiem paredzēto anketu.

(22) Neviens ĶTR ražotājs nesniedza pieprasīto informāciju un nepiekrita iekļaušanai izlasē. Līdz ar to Ķīnas ražotāji nesadarbojās, un konstatējumi par importu no ĶTR ir izdarīti, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem saskaņā ar pamatregulas 18. pantu.

1.6. Atbildes uz anketas jautājumiem

(23) Kad tika sākta izmeklēšana, Tirdzniecības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē tika darītas pieejamas anketas.

(24) Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no trim izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem un viena izplatītāja Savienībā.

(25) Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas arī no trim Baltkrievijas ražotājiem, kuri sadarbojās, savukārt tikai viens no diviem Krievijas ražotājiem eksportētājiem, kuri pieteicās procedūras sākumā, sniedza atbildes uz anketas jautājumiem un sadarbojās procedūras gaitā.

1.7. Pārbaudes apmeklējums un attālinātas kontrolpārbaudes

(26) Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko uzskatīja par nepieciešamu izmeklēšanai.

(27) Pirms Covid-19 ierobežojumu stāšanās spēkā Komisija veica pārbaudes apmeklējumu Arcelor Mittal Tubular Products telpās Polijā. Apmeklējuma laikā tika pārbaudīts ražošanas process, izmantotās izejvielas un iegūtie blakusprodukti.

(28) Lai pārbaudītu visu pārējo nepieciešamo informāciju un datus, saskaņā ar Paziņojumu par Covid-19 uzliesmojuma ietekmi uz antidempinga un antisubsidēšanas izmeklēšanām (6) attālināta kontrolpārbaude videokonferences veidā tika veikta šādiem uzņēmumiem: Ražotāji Savienībā — Arcelor Mittal Tubular Products, Krakova, Polija, un saistītais uzņēmums Arcelor Mittal Tubular Products, Karvina, Čehija — Celsa Atlantic, S.L., Vitoria-Gasteiz, Spānija — Arvedi Tubi Acciaio S.p.A., Kremona, Itālija Ražotājs eksportētājs Krievijā — PAO Severstal, Čerepoveca, Krievijas Federācija

1.8. Turpmākā procedūra

(29) Komisija 2021. gada 2. februārī izpauda būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata tā plānoja saglabāt spēkā esošos antidempinga maksājumus importam no attiecīgajām valstīm. Visām ieinteresētajām personām tika atvēlēts termiņš, kurā tās varēja sniegt piezīmes par izpausto informāciju.

(30) Komisija izskatīja četru ieinteresēto personu sniegtās piezīmes un attiecīgos gadījumos ņēma tās vērā. Uzklausīšanas pieprasījumi netika saņemti.

2. PĀRSKATĀMAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

2.1. Pārskatāmais ražojums

(31) Ražojums, uz ko attiecas šī pārskatīšana, ir tāds pats kā sākotnējā izmeklēšanā un iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā, proti, tādas metinātas dzelzs vai neleģēta tērauda caurules un cauruļvadi ar apaļu šķērsgriezumu, kuru ārējais diametrs nepārsniedz 168,3 mm, neskaitot tāda veida caurules, kas tiek izmantotas naftas un gāzes cauruļvados, naftas vai gāzes urbumos izmantojamus cauruļvadus, precīzijas caurules un caurules un cauruļvadus ar savienotājelementiem, kas piemēroti gāzu vai šķidrumu pārvadīšanai un ko lieto civilajā aviācijā, kuras patlaban klasificē ar KN kodiem ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 un ex 7306 30 77 (Taric kodi 7306304120, 7306304920, 7306307280 un 7306307780) un kuru izcelsme ir Baltkrievijā, Ķīnas Tautas Republikā un Krievijā (“pārskatāmais ražojums” jeb “MCC” (metinātas caurules un cauruļvadi)).

(32) MCC galvenokārt izmanto gāzu un šķidrumu pārvietošanai kanalizācijas, apkures, ventilācijas sistēmās utt.

2.2. Līdzīgais ražojums

(33) Kā tika konstatēts sākotnējā izmeklēšanā un iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā, arī šajā termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā apstiprinājās, ka tālāk minētajiem ražojumiem ir vienas un tās pašas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās īpašības, kā arī vieni un tie paši pamatlietojumi: — pārskatāmajam ražojumam, — attiecīgo valstu iekšzemes tirgū ražotajam un pārdotajam ražojumam un — ražojumam, ko Savienībā ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare.

(34) Tāpēc šie ražojumi ir uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

3. DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

(35) Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu Komisija pārbaudīja, vai pēc spēkā esošo pasākumu termiņa beigām dempings no Baltkrievijas, ĶTR vai Krievijas varētu turpināties vai atkārtoties.

3.1. Baltkrievija

3.1.1. Importa par dempinga cenām turpināšanās pārskatīšanas izmeklēšanas periodā

(36) Kā minēts 25. apsvērumā, trīs Baltkrievijas ražotāji sadarbojās izmeklēšanā un sniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Tomēr neviens no šiem trim ražotājiem neziņoja par ievērojamu eksporta pārdošanas apjomu uz ES. Faktiski pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pārskatāmā ražojuma imports no Baltkrievijas bija niecīgs salīdzinājumā ar sākotnējās izmeklēšanas periodu (t. i., no 2006. gada jūlija līdz 2007. gada jūnijam). Saskaņā ar Comext statistiku (Eurostat) MCC imports no Baltkrievijas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija mazāks par 4 tonnām salīdzinājumā ar vairāk nekā 29 000 tonnām sākotnējās izmeklēšanas laikā. Līdzīgi zems importa līmenis tika konstatēts iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā.

(37) Ņemot vērā to, ka pārskatāmais ražojums no Baltkrievijas tika importēts tik mazā apmērā, nevarēja izdarīt secinājumus par dempinga turpināšanos ES pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Tāpēc Komisija pārbaudīja arī dempinga atkārtošanās iespējamību.

3.1.2. Dempinga atkārtošanās iespējamība pasākumu atcelšanas gadījumā

(38) Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu izmeklēja dempinga atkārtošanās iespējamību pasākumu atcelšanas gadījumā. Tika analizēti šādi papildu faktori: ražošanas jauda un neizmantotā jauda Baltkrievijā, attiecība starp cenām Savienībā un Baltkrievijā; attiecība starp eksporta cenām uz trešām valstīm un cenām Baltkrievijā; attiecība starp eksporta cenām uz trešām valstīm un cenu līmeni Savienībā un Savienības tirgus pievilcīgums.

a) Normālā vērtība

(39) Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu, tā kā Baltkrievija nav PTO dalībvalsts un ir minēta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2015/755 (7) I pielikumā, normālo vērtību nosaka, pamatojoties uz cenu vai salikto vērtību kādā attiecīgā reprezentatīvā valstī.

(40) Pēc procedūras sākšanas Komisija centās sadarboties ar vismaz vienu ražotāju eksportētāju, kas atrodas kādā potenciālā reprezentatīvā valstī. Šajā nolūkā Komisija sazinājās ar iestādēm astoņās zināmās tērauda ražotājvalstīs, proti, ASV, Dienvidāfrikā, Dienvidkorejā, Krievijā, Meksikā, Taizemē, Turcijā un Ukrainā.

(41) Neviena no minētajām valstīm ar Komisiju nesadarbojās; tomēr Komisija saņēma vienu pilnīgu atbildi uz anketas jautājumiem no ražotāja Krievijā, uz kuru attiecās tā pati izmeklēšana. Tāpēc Komisija sākotnēji uzskatīja, ka Krievija var būt piemērota reprezentatīva valsts attiecībā uz Baltkrieviju.

(42) Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu ar visiem zināmajiem attiecīgajiem ražotājiem un attiecīgo valstu iestādēm notika apspriedes par reprezentatīvās valsts izvēli. No ieinteresētajām personām netika saņemtas piezīmes.

(43) Tomēr pēc attālinātās kontrolpārbaudes tika atzīts, ka Krievijas ražotāja sadarbība ir nepietiekama (sk. 3.3.1. iedaļu tālāk). Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta otro daļu, izvēloties attiecīgu reprezentatīvo valsti, pienācīga pievērš uzmanību “jebkādai ticamai informācijai, kas ir pieejama izvēles izdarīšanas laikā, un jo īpaši vismaz viena eksportētāja un ražotāja sadarbībai minētajā valstī”. Tā kā neviens no Krievijas MCC ražotājiem pietiekami nesadarbojās un nesniedza uzticamu informāciju, Komisija nolēma, ka Krieviju nevar uzskatīt par attiecīgu reprezentatīvo valsti.

(44) Tādējādi, tā kā neviens cits ražotājs potenciālā reprezentatīvajā valstī nesadarbojās, normālā vērtība tika noteikta katram ražojuma pamatveidam EXW līmenī, pamatojoties uz cenām, kas Savienībā faktiski samaksātas par līdzīgo ražojumu, kā noteikts pamatregulas 2. panta 7. punkta pirmajā daļā. Melnajiem un cinkotajiem (8) ražojumiem tika noteiktas atsevišķas normālās vērtības.

(45) Pēc informācijas izpaušanas Baltkrievijas iestādes apgalvoja, ka Komisija nav pierādījusi, ka normālās vērtības noteikšanai nav iespējams izmantot citus avotus kā vien cenas, kas faktiski samaksātas Savienībā par līdzīgo ražojumu. Pēc to domām, Komisija nav aktīvi meklējusi iespējamo reprezentatīvo valstu iestāžu sadarbību. Turklāt Baltkrievijas iestādes apgalvoja, ka Savienības cenu vietā Komisijai būtu vajadzējis izmantot normālo vērtību, kas noteikta attiecībā uz Krieviju, vai alternatīvi – pieejamos Taizemes datus, kuri izmantoti normālās vērtības aprēķināšanai attiecībā uz Ķīnu, kā aprakstīts 150. apsvērumā.

(46) Attiecībā uz pirmo punktu Komisija apstiprina, kā paskaidrots iepriekš 40. un 41. apsvērumā, ka tā aktīvi meklēja sadarbību astoņās potenciālajās reprezentatīvajās valstīs, bet sadarbības nebija. Vēstules, ko šajā sakarā nosūtīja Komisija, ir iekļautas lietas materiālos, ar ko var iepazīties ieinteresētās personas.

(47) Attiecībā uz otro punktu, kā skaidrots 43. apsvērumā, par Baltkrievijai reprezentatīvu valsti tika provizoriski izraudzīta Krievija. Tomēr, tā kā neviens ražotājs eksportētājs pietiekami nesadarbojās un nesniedza uzticamu informāciju, tad Komisijai nebija citas izvēles kā vien neņemt vērā Krieviju kā reprezentatīvo valsti. Attiecībā uz Taizemi jānorāda – lai izvēlētos attiecīgu Baltkrievijai reprezentatīvu valsti saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu, šajā valstī ir jāsadarbojas vismaz vienam eksportētājam un ražotājam. Savukārt, lai aprēķinātu normālo vērtību attiecībā uz Ķīnu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu šādas prasības nav. Tādējādi saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu Taizeme nebija attiecīga Baltkrievijai reprezentatīvā valsts.

(48) Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

b) Eksporta cena

(49) Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā neviens no Baltkrievijas ražotājiem, kas sadarbojās, neeksportēja pārskatāmo ražojumu uz citiem trešo valstu tirgiem ievērojamos daudzumos.

(50) Tomēr, tā kā no Baltkrievijas tirdzniecības statistikas par importu un eksportu izriet, ka pārskatāmo ražojumu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā faktiski eksportēja no Baltkrievijas uz citām trešām valstīm ievērojamos daudzumos, tika secināts, ka neviens ražotājs, kas faktiski eksportē pārskatāmo ražojumu, nepieteicās un nesadarbojās izmeklēšanā.

(51) Tāpēc Komisija informēja Baltkrievijas iestādes, ka, tā kā ražotāji, kas faktiski eksportē pārskatāmo ražojumu, pietiekami nesadarbojās, Komisija attiecībā uz konstatējumiem par Baltkrieviju varētu piemērot pamatregulas 18. pantu.

(52) Baltkrievijas iestādes savās piezīmēs par paredzēto 18. panta piemērošanu apgalvoja, ka pareizāk ir izmantot datus, ko snieguši trīs ražotāji, kuri sadarbojās, nevis importa un eksporta statistiku. Turklāt tās apgalvoja, ka pārskatāmā ražojuma eksporta novērtēšanai izmantotie Harmonizētās sistēmas (HS) kodi nav piemēroti, un atkārtoja šo apgalvojumu pēc informācijas izpaušanas. Visbeidzot, tās apgalvoja, ka Komisija nav ņēmusi vērā reeksportu, jo, viņuprāt, pārskatāmā ražojuma eksports uz trešām valstīm (t. i., Krieviju) sasniedza 2 400 tonnas un ietvēra eksportu, ko veica uzņēmums, kurš pērk pārskatāmo ražojumu Krievijā, veic galvanizācijas pakalpojumu un reeksportē to atpakaļ.

(53) Attiecībā uz pirmo apgalvojumu Komisija paskaidroja, ka tā neapstrīd un ir ņēmusi vērā datus, ko snieguši trīs Baltkrievijas ražotāji, kuri sadarbojās. Šie trīs uzņēmumi gluži vienkārši neeksportēja ievērojamus pārskatāmā ražojuma daudzumus, ko Komisija varētu izmantot, lai novērtētu dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību.

(54) Attiecībā uz otro apgalvojumu Komisija norādīja, ka gandrīz viss Baltkrievijas izcelsmes pārskatāmā ražojuma eksports nonāk Krievijā. Komisija veica kontrolpārbaudi, salīdzinot statistiku par eksportu no Baltkrievijas uz Krieviju (8 ciparu līmenī) ar importu Krievijā (10 ciparu līmenī), pamatojoties uz Global Trade Atlas (“GTA”) (9) statistiku. Komisija apstiprināja, ka pārskatāmais ražojums atbilst to kodu aprakstam 8 ciparu līmenī, kuri izmantoti attiecībā uz eksportu no Baltkrievijas, kā arī kodiem 10 ciparu līmenī, kas izmantoti attiecībā uz importu Krievijā. Galu galā Komisija izmantoja Krievijas importa skaitliskos rādītājus 10 ciparu līmenī, jo tie sniedza sīkāku informāciju par dažādiem MCC veidiem.

(55) Attiecībā uz trešo apgalvojumu Komisija norādīja trīs aspektus. Pirmkārt, no apkopotās informācijas izriet, ka pārskatāmā ražojuma eksports no Baltkrievijas uz Krieviju pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pārsniedza 4 800 tonnas. Otrkārt, saskaņā ar informāciju no tiem pašiem avotiem eksportēto cinkoto ražojumu daudzumi bija mazāki par 1 000 tonnām. Visbeidzot, tas, ka reeksportējošais ražotājs, uz kuru atsaucās Baltkrievijas iestādes, nesadarbojās, pamatoja to, ka Komisija veic novērtējumu saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, jo tie Baltkrievijas ražotāji, kuri eksportējuši ievērojamus attiecīgā ražojuma daudzumus, nesadarbojās.

(56) Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti.

(57) Tādējādi saskaņā ar pamatregulas 18. pantu iespējamā eksporta cena tika noteikta, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. Tādējādi pārdošanas cenas uz trešām valstīm tika noteiktas, pamatojoties uz Global Trade Atlas (“GTA”), kā arī Pasaules Bankas (10) un ESAO ziņojumos (11) ietverto statistiku par importu Krievijā.

(58) Konkrētāk, Komisija konstatēja, ka lielākais MCC importētājs no Baltkrievijas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, ir Krievija, kas absorbē 92 % no Baltkrievijas izcelsmes pārskatāmā ražojuma eksporta. Daudzumi, kas eksportēti uz citām trešām valstīm, izņemot Krieviju, bija nenozīmīgi, un tāpēc tika uzskatīts, ka tie nav reprezentatīvi.

(59) Par importa vērtību Krievijā tika paziņots CIF līmenī. Tāpēc Komisija koriģēja paziņotās cenas, lai aprēķinātu eksporta cenu EXW līmenī, atskaitot iekšzemes transportēšanas izmaksas Baltkrievijā (12). Melnajiem un cinkotajiem ražojumiem tika noteiktas atsevišķas iespējamās eksporta cenas.

c) Salīdzinājums

(60) Komisija salīdzināja normālo vērtību un iespējamās eksporta cenas uz Krieviju EXW līmenī. Ņemot vērā to, ka cinkotu ražojumu eksports tika veikts nelielos daudzumos un uzrādīja nesaskanīgu cenu tendenci, kā arī ņemot vērā Baltkrievijas iestāžu piezīmes par reeksportu (sīkāk izklāstītas iepriekš 52. apsvērumā), salīdzinājums tika veikts tikai attiecībā uz melnajiem ražojumiem.

(61) Iepriekš minētais salīdzinājums liecināja, ka eksportam no Baltkrievijas uz Krieviju ir iespējama valsts mēroga dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF vērtības 8,0 % apmērā.

(62) Pēc informācijas izpaušanas Baltkrievijas iestādes un divi Baltkrievijas ražotāji apgalvoja, ka Komisijai būtu jāgroza pasākumu līmenis attiecībā uz Baltkrieviju, jo šajā procedūrā noteiktā dempinga starpība ir ievērojami zemāka nekā iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā un sākotnējā izmeklēšanā noteiktā dempinga starpība.

(63) Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punkta noteikumiem termiņbeigu pārskatīšanā pasākumus var vai nu atcelt, vai saglabāt sākotnējā izmeklēšanā noteiktajā līmenī. Tāpēc termiņbeigu pārskatīšanā Komisija nevar pārskatīt maksājumu līmeni.

(64) Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

(65) Turklāt Baltkrievijas iestādes lūdza izpaust dempinga aprēķinu un dot papildu laiku, lai par to sniegtu piezīmes.

(66) Metodika, kā attiecībā uz Baltkrieviju aprēķināts dempings, ir sīki izklāstīta iepriekš 39.–61. apsvērumā. Pēc informācijas izpaušanas Komisija lietas materiālos, ar ko var iepazīties ieinteresētās personas, pēc Baltkrievijas iestāžu pieprasījuma darīja pieejamu to statistiku par Krieviju, kura tika izmantota, lai noteiktu iespējamo eksporta cenu no Baltkrievijas. Ieinteresētajām personām tika dotas trīs dienas piezīmju sniegšanai.

(67) Piezīmes tika saņemtas no Baltkrievijas iestādēm par i) pārskatāmā ražojuma izcelsmi statistikā, ii) valūtas konvertāciju un iii) statistikas rādītāju īpatnībām starp Baltkrieviju un Krieviju.

(68) Attiecībā uz pirmo punktu Baltkrievijas iestādes apgalvoja, ka viens no kodiem, kas izmantots, lai noteiktu importu no Baltkrievijas Krievijā, kā paskaidrots 54. apsvērumā, ietver ražojumus, kuru izcelsme ir ne tikai Baltkrievijā, bet arī citās valstīs.

(69) Komisija paskaidroja, ka izmeklēšanā savāktā informācija apstiprina, ka ar šo kodu importētajiem ražojumiem statistikā ir norādīta Baltkrievijas izcelsme. Turklāt netika sniegti pierādījumi par to, ka ražojumiem, kam norādīta Baltkrievijas izcelsme, faktiski būtu kādas citas valsts izcelsme. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

(70) Attiecībā uz otro punktu Baltkrievijas iestādes apgalvoja, ka Komisija izmantojusi Krievijas importa statistiku, izteiktu euro, savukārt Krievijas Federālais muitas dienests sniedz statistiku ASV dolāros. Tāpēc tās uzskata, ka Komisijai esot bijis jāizmanto pārdošanas datuma valūtas kurss, kā tas ir prasīts pamatregulas 2. panta 10. punkta j) apakšpunktā.

(71) Pirmkārt, 2. panta 10. punkta j) apakšpunkta noteikumi attiecas uz eksporta cenu un normālās vērtības salīdzinājumu, ja izmanto faktiskos pārdošanas darījumus. Šajā gadījumā, kā paskaidrots iepriekš 57. apsvērumā, vidējā eksporta cena tika noteikta, pamatojoties uz GTA importa statistiku, nevis uz faktiskajiem pārdošanas darījumiem. Otrkārt, GTA izmantotā konvertācijas likme ir mēneša vidējais rādītājs, kas aprēķināts no dienas vidējiem rādītājiem mēnesī. Tāpēc Komisija uzskata, ka tas ļāva precīzi salīdzināt eksporta cenu un normālo vērtību. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

(72) Attiecībā uz trešo punktu Baltkrievijas iestādes apgalvoja, ka gan Baltkrievijas Republika, gan Krievijas Federācija ir Eirāzijas Ekonomikas savienības dalībvalstis. Tas nozīmējot, ka brīva preču aprite starp Eirāzijas Ekonomikas savienības dalībvalstīm notiek bez muitas kontroles un tādēļ, pēc to domām, nav nodrošināta deklarētā muitas koda atbilstība faktiski eksportētajām precēm.

(73) Komisija nepiekrita šim apgalvojumam. Tas, ka nav muitas kontroles, nenozīmē, ka būtu atceltas prasības sniegt informāciju par importa un eksporta darījumiem. Izmantoto muitas kodu apraksts atbilst pārskatāmā ražojuma definīcijai, un nav sniegti pierādījumi par pretējo. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

3.1.2.1. Ražošanas jauda un neizmantotā jauda Baltkrievijā

(74) Ražošanas jauda un neizmantotā jauda Baltkrievijā tika noteikta, pamatojoties uz pieprasījuma iesniedzēja sniegto informāciju un datiem, ko sniedza trīs Baltkrievijas ražotāji, kuri sadarbojās.

(75) Saskaņā ar pieprasījumā sniegtajiem datiem neizmantotā ražošanas jauda saistībā ar pārskatāmā ražojuma ražošanu Baltkrievijā ir aptuveni 50 000 tonnu. Izmeklēšanā tika konstatēts, ka trim ražotājiem, kas sadarbojās, ir vismaz 30 000 tonnu neizmantota ražošanas jauda saistībā ar pārskatāmā ražojuma ražošanu.

(76) Turklāt, kā konstatēts arī iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā, pārskatāmā ražojuma ražošanas līnijas var izmantot gan metinātu cauruļu un cauruļvadu ražošanai, gan dobo profilu ražošanai (šo divu ražojumu ražošanu nošķir tikai neliels ražošanas posms). Turklāt ar tām pašām ražošanas līnijām varētu ražot arī metinātus cauruļvadus, kuru diametrs pārsniedz 168,3 mm (“lieli cauruļvadi”), uz kuriem šī procedūra neattiecas.

(77) Tāpēc, ņemot vērā iespēju mainīt ražojumu klāstu, tiek lēsts, ka Baltkrievijā ražotājiem, kas sadarbojās, neizmantotā jauda ir aptuveni 50 000 tonnas jeb vairāk nekā 9 % no patēriņa Savienībā. Turklāt, tā kā ražotāji, kas sadarbojās, veido tikai 40 % no kopējā ražošanas apjoma Baltkrievijā, kā arī, pieņemot, ka tāda pati rezerves jaudas attiecība ir arī ražotājiem, kas nesadarbojās, var lēst, ka valsts mēroga neizmantotā jauda ir aptuveni 125 000 tonnas.

(78) Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka Baltkrievijas ražotājiem eksportētājiem ir ievērojama neizmantotā jauda, kuru gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, tie varētu izmantot, lai ražotu MCC eksportēšanai uz Savienības tirgu.

(79) Pēc informācijas izpaušanas viens Baltkrievijas ražotājs un Baltkrievijas iestādes apstrīdēja to, kā Komisija aprēķinājusi neizmantoto jaudu Baltkrievijā, jo, pēc to domām, tā ir novērtēta par augstu un nav ņemti vērā pārējie ražojumi, kas ražoti tajā pašā ražošanas līnijā.

(80) Komisija precizē, ka neizmantotās ražošanas jaudas aplēse balstījās uz faktiskajiem datiem, ko atbildēs uz anketas jautājumiem sniedza trīs ražotāji, kas sadarbojās. Turklāt, kā paskaidrots 77. apsvērumā, Komisija ņēma vērā citus ražojumus, kas tiek ražoti tajā pašā ražošanas līnijā. Turklāt, ņemot vērā Savienības tirgus pievilcīgumu, tika secināts, ka gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, Baltkrievijas ražotāji, iespējams, mainīs savu ražojumu klāstu un palielinās pārskatāmā ražojuma ražošanas jaudu.

(81) Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

3.1.2.2. Savienības tirgus pievilcīgums

(82) Saskaņā ar GTA datiem Baltkrievijas ražotāji eksportētāji eksportēja uz savu galveno trešo tirgu – Krieviju – par cenām, kas vidēji bija vismaz par 5 % zemākas nekā Savienības ražotāju vidējās pārdošanas cenas Savienības tirgū. Ņemot vērā šo cenu līmeni, eksports uz Savienību Baltkrievijas eksportētājiem potenciāli ir pievilcīgāks nekā eksports uz gandrīz visām pārējām valstīm. Turklāt PIP laikā eksports uz Krieviju sasniedza aptuveni 4 800 tonnas: mazāk nekā 10 % no aplēstās Baltkrievijas ražotāju, kas sadarbojās, neizmantotās jaudas un mazāk nekā 4 % no aplēstās valsts mēroga neizmantotās jaudas.

(83) Savienības tirgus ir pievilcīgs Baltkrievijas ražotājiem arī tā ģeogrāfiskā tuvuma un lieluma dēļ – kopējais patēriņš tajā ir 541 000 tonnas.

3.1.2.3. Secinājums par dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību

(84) Komisija konstatēja, ka saistībā ar Baltkrievijas eksportu uz tās galveno trešo valstu tirgu (Krieviju) turpinās dempinga prakse.

(85) Turklāt Komisija konstatēja arī citus pierādījumus tam, ka gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, dempings varētu atkārtoties.

(86) Savienības tirgus pievilcīgums lieluma un cenu ziņā un ievērojamā neizmantotā jauda, kas joprojām ir pieejama Baltkrievijā, liecināja, ka tad, ja pasākumi zaudētu spēku, Baltkrievijas eksports un neizmantotā jauda, visticamāk, tiktu (pār)virzīta uz Savienību.

(87) Tādējādi Komisija secināja, ka gadījumā, ja pasākumi netiktu pagarināti, pastāv dempinga atkārtošanās iespējamība.

3.2. Ķīnas Tautas Republika

3.2.1. Ievadpiezīmes

(88) Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pārskatāmā ražojuma imports no ĶTR turpinājās, tomēr daudz zemākā līmenī nekā sākotnējās izmeklēšanas periodā (t. i., laikposmā no 2006. gada jūlija līdz 2007. gada jūnijam). Saskaņā ar Comext (Eurostat) statistiku MCC imports no ĶTR pārskatīšanas izmeklēšanas periodā veidoja aptuveni 0,1 % no Savienības tirgus salīdzinājumā ar tirgus daļu 13,8 % apmērā sākotnējās izmeklēšanas laikā. Līdzīgi zema tirgus daļa (0,03 %) tika konstatēta iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā. Absolūtā izteiksmē imports no ĶTR krasi samazinājās – no gandrīz 184 887 tonnām sākotnējā izmeklēšanā uz 118 tonnām iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā un 559 tonnām pašreizējā termiņbeigu pārskatīšanā.

(89) Kā minēts 22. apsvērumā, neviens no ĶTR eksportētājiem/ražotājiem izmeklēšanā nesadarbojās. Tādējādi ražotāji eksportētāji neiesniedza atbildes uz anketas jautājumiem, tostarp datus par eksporta cenām un izmaksām, iekšzemes cenām un izmaksām, izejresursu patēriņu ražošanas procesā, ražošanas pieskaitāmajām izmaksām, jaudu, ražošanas apjomu, ieguldījumiem utt. Tāpat Ķīnas valdība (“ĶV”) un ražotāji eksportētāji neaplūkoja lietas materiālos iekļautos pierādījumus, tostarp Komisijas dienestu darba dokumentu par būtiskiem kropļojumiem Ķīnas Tautas Republikas ekonomikā tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanas vajadzībām (13) (“Ziņojums”).

(90) Tāpēc Komisija informēja ĶTR iestādes, ka sadarbības trūkuma dēļ Komisija varētu piemērot pamatregulas 18. pantu attiecībā uz konstatējumiem par ĶTR. Komisija piezīmes nesaņēma.

(91) Tā rezultātā saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu konstatējumi saistībā ar dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību attiecībā uz ĶTR tika balstīti uz pieejamajiem faktiem, jo īpaši uz informāciju, kas ietverta termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā un ieinteresēto personu iesniegtajos dokumentos, apvienojumā ar citiem informācijas avotiem, piemēram, tirdzniecības statistiku par importu un eksportu (Eurostat un GTA), statistikas datiem no Ķīnas nodokļu un muitas administrācijas tīmekļa vietnēm (14), Pasaules Bankas un ESAO ziņojumiem, kā arī neatkarīgiem uzņēmumiem, kas nodarbojas ar cenu izpēti, ziņām un datiem, analīzi un konferencēm dzelzs un tērauda ražošanas nozarē, piemēram, Deloitte (15), Transcustoms (16), Global Trade Alert (17) un Huajing Industry Research Institute (18).

3.2.2. Importa par dempinga cenām turpināšanās pārskatīšanas izmeklēšanas periodā

3.2.2.1. Pamatregulas 2. panta 6.a punktā paredzētā normālās vērtības noteikšanas procedūra

(92) Ņemot vērā izmeklēšanas sākumā pieejamos pietiekamos pierādījumus attiecībā uz ĶTR par to, ka varētu pastāvēt nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, Komisija sāka izmeklēšanu attiecībā uz šo valsti, pamatojoties uz pamatregulas 2. panta 6.a punktu.

(93) Lai iegūtu informāciju, kuru Komisija uzskatīja par nepieciešamu izmeklēšanai attiecībā uz apgalvojumiem par nozīmīgajiem kropļojumiem, Komisija nosūtīja anketu ĶV. Turklāt paziņojuma par procedūras sākšanu 5.3.2. punktā Komisija aicināja visas ieinteresētās personas 37 dienu laikā no paziņojuma par procedūras sākšanu publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī darīt zināmu savu viedokli, iesniegt informāciju un sniegt pierādījumus, kas to pamato, attiecībā uz pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošanu. No ĶV netika saņemta atbilde uz anketas jautājumiem, un noteiktajā termiņā netika saņemta informācija par pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošanu.

(94) Paziņojuma par procedūras sākšanu 5.3.2. punktā Komisija norādīja arī, ka, ņemot vērā pieejamos pierādījumus, tā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu, lai noteiktu normālo vērtību, pamatojoties uz neizkropļotām cenām vai atsauces vērtībām, par attiecīgu reprezentatīvo valsti ir provizoriski izvēlējusies Meksiku. Turklāt Komisija norādīja, ka pārbaudīs citas iespējamas attiecīgas reprezentatīvās valstis saskaņā ar kritērijiem, kas noteikti pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmajā ievilkumā.

(95) 2020. gada 11. maijā Komisija ar paziņojumu (“pirmais paziņojums”) informēja ieinteresētās personas par to, kurus attiecīgos avotus tā plāno izmantot normālās vērtības noteikšanai. Minētajā paziņojumā Komisija uzskaitīja visus ražošanas faktorus, proti, izejvielas, darbaspēku un enerģiju, ko varētu izmantot pārskatāmā ražojuma ražošanā. Turklāt, pamatojoties uz kritērijiem, pēc kuriem izvēlas neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības, Komisija identificēja iespējamās reprezentatīvās valstis (proti, Brazīliju, Malaiziju, Meksiku, Taizemi un Turciju). Komisija nesaņēma piezīmes par pirmo paziņojumu.

(96) 2020. gada 4. jūnijā Komisija ar otro paziņojumu (“otrais paziņojums”) informēja ieinteresētās personas par to, kurus attiecīgos avotus tā plāno izmantot normālās vērtības noteikšanai, par reprezentatīvo valsti izmantojot Taizemi (19). Tāpat Komisija informēja ieinteresētās personas, ka tā noteiks pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas (“PVA izmaksas”) un peļņu, pamatojoties uz informāciju, kas pieejama no reprezentatīvās valsts ražotājiem: Pacific Pipe Co., Ltd. un Asia Metal Co., Ltd. Piezīmes par otro paziņojumu netika saņemtas.

3.2.2.2. Normālā vērtība

(97) Pamatregulas 2. panta 1. punktā ir noteikts: “Normālo vērtību parasti nosaka, pamatojoties uz cenām, kādas eksportētājvalstī [parastā tirdzniecības apritē] ir maksājuši vai maksās neatkarīgie klienti.”

(98) Tomēr pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktā teikts: “Ja [..] tiek konstatēts, ka nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas eksportētājvalstī, jo minētajā valstī pastāv nozīmīgi kropļojumi b) apakšpunkta nozīmē, normālo vērtību nosaka, pamatojoties tikai un vienīgi uz ražošanas un pārdošanas izmaksām, kas atspoguļo neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības,” un tā “ietver neizkropļotas un samērīgas administratīvās, pārdošanas un vispārējās izmaksas un peļņu” (“pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas”, turpmāk tekstā “PVA izmaksas”).

(99) Kā sīkāk paskaidrots tālāk, Komisija pašreizējā izmeklēšanā secināja, ka, pamatojoties uz pieejamajiem pierādījumiem un ņemot vērā ĶV un ražotāju eksportētāju nesadarbošanos, ir pareizi piemērot pamatregulas 2. panta 6.a punktu.

a) Nozīmīgu kropļojumu pastāvēšana

1. Ievads

(100) Pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunktā ir definēts, ka “nozīmīgi kropļojumi ir kropļojumi, kas rodas, ja paziņotās cenas vai izmaksas, arī izejvielu un enerģijas izmaksas, nav noteiktas brīvā tirgus spēku ietekmē, jo tās ietekmē būtiska valdības iejaukšanās. Novērtējot to, vai pastāv nozīmīgi kropļojumi, ņem vērā, inter alia, iespējamo ietekmi, kas var būt vienam vai vairākiem no turpmāk minētajiem faktoriem: — attiecīgajā tirgū lielā mērā darbojas uzņēmumi, kuri pieder eksportētājvalsts iestādēm vai kuru darbību tās kontrolē, stratēģiski uzrauga vai sniedz tiem norādes, — valsts ir pārstāvēta uzņēmumos un tādējādi var iejaukties jautājumos par cenām vai izmaksām, — diskriminējoša valsts politika vai pasākumi, kuros priekšroka tiek dota iekšzemes piegādātājiem vai kuri kaut kā citādi ietekmē brīvā tirgus spēkus, — bankrota tiesību, uzņēmējdarbības tiesību vai īpašuma tiesību trūkums, diskriminējoša piemērošana vai neatbilstīga izpilde, — izkropļotas algu izmaksas, — piekļuve finansējumam, ko piešķir iestādes, kuras īsteno valsts politikas mērķus vai kuru darbība citādi ir atkarīga no valsts”.

(101) Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunktu, novērtējot to, vai pastāv nozīmīgi kropļojumi 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta nozīmē, citustarp ņem vērā faktoru neizsmeļošo sarakstu, kas iekļauts pirmajā minētajā noteikumā. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunktu, novērtējot, vai pastāv nozīmīgi kropļojumi, ņem vērā iespējamo ietekmi, kas var būt vienam vai vairākiem no šādiem faktoriem uz cenām un izmaksām pārskatāmā ražojuma eksportētājvalstī. Faktiski, tā kā minētais saraksts nav kumulatīvs, tad nozīmīgu kropļojumu konstatācijai nav jāņem vērā visi faktori. Turklāt, lai pierādītu, ka pastāv viens vai vairāki no sarakstā iekļautajiem faktoriem, var izmantot vienus un tos pašus faktiskos apstākļus. Tomēr ikviens secinājums par nozīmīgiem kropļojumiem 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta nozīmē ir jāizdara, pamatojoties uz visiem pieejamajiem pierādījumiem. Kopumā novērtējot, vai pastāv kropļojumi, var ņemt vērā arī vispārējo kontekstu un situāciju eksportētājvalstī, jo īpaši tad, ja eksportētājvalsts ekonomikas un administratīvās struktūras pamatelementi nodrošina valdībai ievērojamas pilnvaras iejaukties ekonomikā tādā veidā, ka cenas un izmaksas netiek noteiktas brīvas tirgus spēku attīstības ietekmē.

(102) Pamatregulas 2. panta 6.a punkta c) apakšpunktā ir noteikts, ka, “ja Komisijai ir pamatotas norādes par to, ka konkrētā valstī vai minētās valsts konkrētā nozarē, iespējams, pastāv nozīmīgi kropļojumi, kas minēti b) apakšpunktā, un attiecīgā gadījumā – šīs regulas efektīvas piemērošanas nolūkā Komisija izstrādā, publisko un regulāri atjaunina ziņojumu par b) apakšpunktā minētajiem tirgus apstākļiem minētajā valstī vai nozarē”.

(103) Ievērojot minēto noteikumu, Komisija ir publicējusi ziņojumu par valsti, kurš attiecas uz ĶTR (20), kurā norādīts, ka daudzos ekonomikas līmeņos pastāv būtiska valdības iejaukšanās, tostarp konkrēti kropļojumi attiecībā uz daudziem būtiskiem ražošanas faktoriem (piem., ar zemi, enerģiju, kapitālu, izejvielām un darbaspēku saistīti kropļojumi), kā arī konkrētām nozarēm (piem., tērauda un ķīmisko vielu nozarē). Sākot izmeklēšanu, ieinteresētās personas tika aicinātas atspēkot šīs izmeklēšanas materiālos ietvertos pierādījumus, sniegt piezīmes par tiem vai papildināt tos. Izmeklēšanas sākumposmā Ziņojums tika iekļauts izmeklēšanas materiālos.

(104) Pieprasījumā tika sniegti arī papildu pierādījumi tam, ka pastāv iepriekš minētie nozīmīgie kropļojumi 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, tā papildinot Ziņojumu.

(105) Jo īpaši pieprasījuma iesniedzējs atsaucās uz praksi, kas ietekmē izmaksas un cenas MCC nozarē un tērauda nozarē (MCC ražošanā galvenais izejresurss ir karsti velmēti tērauda ruļļi): — četri no pieciem lielākajiem tērauda ražotājiem Ķīnā ir valsts īpašumā esoši uzņēmumi (“VU”), un tādējādi tie darbojas, būdami ĶV īpašumā, kontrolē un stratēģiskā uzraudzībā, — izejvielu un enerģijas izmaksas ĶTR nenosaka brīvā tirgus spēki, jo tās ietekmē būtiska valdības iejaukšanās, kā tas tika apstiprināts arī nesenajā antisubsidēšanas izmeklēšanā attiecībā uz karsti velmētiem plakaniem velmējumiem (21), — karsti velmēta tērauda ražotāji gūst labumu no preferenciāliem aizdevumiem, kas veido subsīdijas, un arī tas tika apstiprināts iepriekš minētajā antisubsidēšanas procedūrā.

(106) Kā norādīts 93. apsvērumā, ĶV neatbildēja uz jautājumiem, kas iekļauti anketā, kuru tā saņēma. Kā minēts 22. un 89. apsvērumā, ražotāji eksportētāji nesadarbojās, kā arī nesniedza pierādījumus, kas atbalstītu vai atspēkotu pierādījumus, kuri iekļauti lietas materiālos, ieskaitot Ziņojumu un pieprasījuma iesniedzēja sniegtos papildu pierādījumus, par nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu un/vai par to, vai šajā lietā ir pareizi piemērot pamatregulas 2. panta 6.a punktu.

(107) Komisija pārbaudīja, vai, ņemot vērā to, ka pastāv nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, ir pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas Ķīnas Tautas Republikā. Komisija to darīja, pamatojoties uz lietas materiālos pieejamajiem pierādījumiem, tostarp Ziņojumā ietvertajiem pierādījumiem, kas balstās uz publiski pieejamiem avotiem. Šī analīze aptvēra pārbaudi par būtisku valdības iejaukšanos ĶTR ekonomikā vispār, kā arī par konkrēto tirgus situāciju attiecīgajā nozarē, kas aptver pārskatāmo ražojumu.

2. Nozīmīgi kropļojumi, kas ietekmē iekšzemes cenas un izmaksas Ķīnas Tautas Republikā

(108) Ķīnas ekonomikas sistēmas pamatā ir “sociālistiskās tirgus ekonomikas” koncepcija. Šī koncepcija ir ietverta Ķīnas konstitūcijā un nosaka ĶTR ekonomisko pārvaldību. Pamatprincips ir “ražošanas līdzekļu sociālistiskais sabiedriskais īpašums, t. i., visas tautas īpašums un darbaļaužu kopīpašums”. Valsts īpašumā esošā ekonomika ir “valsts ekonomikas vadošais spēks”, un valsts ir pilnvarota “nodrošināt tās nostiprināšanu un izaugsmi” (22). Tādējādi Ķīnas ekonomikas kopējā struktūra ne tikai ļauj valdībai būtiski iejaukties ekonomikā, bet šādi iejaukties tā ir tieši pilnvarota. Priekšstats par sabiedriskā īpašuma pārākumu pār privāto īpašumu aptver visu tiesību sistēmu, un visos galvenajos tiesību aktos tas ir uzsvērts kā vispārējs princips. Ķīnas īpašuma tiesības ir lielisks piemērs: tās attiecas uz sociālisma pirmo fāzi un uztic valstij atbalstīt pamata ekonomikas sistēmu, kurā dominē sabiedriskais īpašums. Tiek pieļauti citi īpašuma veidi – likums ļauj tiem attīstīties līdztekus valsts īpašumam (23).

(109) Turklāt saskaņā ar attiecīgajiem Ķīnas tiesību aktiem sociālistiskā tirgus ekonomika attīstās Ķīnas Komunistiskās partijas (“ĶKP”) vadībā. Ikvienā līmenī (juridiskajā, institucionālajā, personīgajā) Ķīnas valsts un ĶKP struktūras ir savstarpēji savijušās, veidojot visaptverošu struktūru, kurā nav atšķirama ĶKP un valsts loma. Pēc tam kad 2018. gada martā tika grozīta Ķīnas Konstitūcija, ĶKP vadošā loma kļuva vēl ievērojamāka, jo tā tika vēlreiz apstiprināta Konstitūcijas 1. panta tekstā. Minētajā noteikumā aiz jau esošā pirmā teikuma “Sociālistiskā sistēma ir Ķīnas Tautas Republikas pamatsistēma” tika iekļauts jauns otrais teikums šādā redakcijā: “Noteicošā iezīme Ķīnai raksturīgajā sociālismā ir Ķīnas Komunistiskās partijas vadošā loma” (24). Tas ilustrē neapstrīdamo un aizvien pieaugošo ĶKP kontroli pār ĶTR ekonomikas sistēmu. Šāda vadošā loma un kontrole ir raksturīga Ķīnas sistēmai, un tā ir ievērojami spēcīgāka, nekā ierasts citās valstīs, kurās valdības īsteno vispārēju makroekonomisko kontroli, kuras ietvaros darbojas brīvā tirgus spēki.

(110) Lai sasniegtu mērķus, kas sakrīt ar ĶKP noteikto politisko darba kārtību, nevis atbilst dominējošajiem ekonomikas apstākļiem brīvā tirgū, Ķīnas valsts īsteno intervencionistisku ekonomikas politiku (25). Ķīnas iestāžu izmantotie intervencionistiskie ekonomiskie instrumenti ir daudzveidīgi, ieskaitot rūpniecības plānošanas sistēmu, finanšu sistēmu, kā arī normatīvās vides līmeni.

(111) Pirmkārt, vispārējās administratīvās kontroles līmenī Ķīnas ekonomikas virzību reglamentē sarežģīta rūpniecības plānošanas sistēma, kas ietekmē visu saimniecisko darbību valstī. Šo plānu kopums aptver plašu un sarežģītu nozaru un starpnozaru politikas jomu matricu un pastāv visos valdības līmeņos. Provinču līmeņa plāni ir detalizēti, savukārt valsts plānos ir izvirzīti plašāki mērķi. Plānos ir precizēti arī līdzekļi attiecīgo nozaru atbalstam, kā arī termiņi, kuros mērķi ir jāsasniedz. Dažos plānos joprojām ir noteikti konkrēti produkcijas izlaides mērķi, savukārt iepriekšējos plānošanas ciklos tādi tika izvirzīti vienmēr. Minētajos plānos atbilstoši valdības prioritātēm kā (pozitīvas vai negatīvas) prioritātes tiek izceltas atsevišķas rūpniecības nozares un/vai projekti un tiem tiek izvirzīti konkrēti attīstības mērķi (rūpniecības modernizācija, darbības izvēršana starptautiskā mērogā utt.). Gan privātā, gan valsts īpašumā esošiem ekonomikas dalībniekiem ir efektīvi jāpielāgo sava saimnieciskā darbība plānošanas sistēmas noteiktajai realitātei. Tas skaidrojams ne tikai ar to, ka plāni ir saistoši, bet arī ar to, ka attiecīgās Ķīnas iestādes visos valdības līmeņos ievēro plānu sistēmu un attiecīgi izmanto tām piešķirtās pilnvaras, tādējādi mudinot ekonomikas dalībniekus ievērot plānos noteiktās prioritātes (sk. arī 3.2.2.2. iedaļas a) punkta 5. apakšpunktu tālāk) (26).

(112) Otrkārt, finanšu resursu sadales līmenī ĶTR finanšu sistēmā dominē valsts īpašumā esošas komercbankas. Veidojot un īstenojot savu aizdevumu politiku, šīm bankām ir jāpielāgojas valdības rūpniecības politikas mērķiem, nevis primāri jānovērtē konkrētā projekta ekonomiskais izdevīgums (sk. arī 3.2.2.2. iedaļas a) punkta 8. apakšpunktu tālāk) (27). Tas pats attiecas uz pārējiem Ķīnas finanšu sistēmas elementiem, tādiem kā kapitāla vērtspapīru tirgi, obligāciju tirgi, privātā kapitāla tirgi u. c. Arī šīs finanšu sektora daļas, kurās neietilpst banku sektors, institucionāli un darbības ziņā nav veidotas tā, lai panāktu finanšu tirgu maksimāli efektīvu darbību, bet gan lai nodrošinātu kontroli un ļautu iejaukties valstij un ĶKP (28).

(113) Treškārt, attiecībā uz normatīvo vidi valsts iejaukšanās ekonomikā notiek vairākos veidos. Piemēram, publiskā iepirkuma noteikumi regulāri tiek izmantoti, lai sasniegtu politikas mērķus, nevis ekonomisko efektivitāti, tādējādi apdraudot uz tirgu balstītus principus šajā jomā. Piemērojamajos tiesību aktos konkrēti ir paredzēts, ka publiskā iepirkuma uzdevums ir veicināt valsts politikā izvirzīto mērķu sasniegšanu. Tomēr šo mērķu raksturs nav noteikts, tādējādi lēmumu pieņemšanas struktūrām tiek dota liela rīcības brīvība (29). Līdzīgi arī ieguldījumu jomā ĶV saglabā nozīmīgu kontroli un ietekmi gan pār valsts, gan privāto ieguldījumu piesaisti un apjomu. Ieguldījumu izvērtēšanu, kā arī dažādus ar ieguldījumiem saistītus stimulus, ierobežojumus un aizliegumus iestādes izmanto par nozīmīgu instrumentu rūpniecības politikas mērķu atbalstam, piemēram, valsts kontroles saglabāšanai nozīmīgajās nozarēs vai iekšzemes rūpniecības stiprināšanai (30).

(114) Kopumā Ķīnas ekonomikas modelis ir balstīts uz noteiktām pamataksiomām, kas paredz un veicina valdības iejaukšanos dažādos veidos. Šāda ievērojama valdības iejaukšanās ir pretrunā brīvai tirgus spēku darbībai un tādējādi kropļo resursu efektīvu sadali atbilstoši tirgus principiem (31).

3. Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta pirmā ievilkuma nozīmē: attiecīgajā tirgū lielā mērā darbojas uzņēmumi, kuri pieder eksportētājvalsts iestādēm vai kuru darbību tās kontrolē, stratēģiski uzrauga vai sniedz tiem norādes

(115) ĶTR ekonomikā būtiskākā daļa ir uzņēmumi, kuri pieder valstij, kuru darbību tā kontrolē un/vai stratēģiski uzrauga vai kuriem tā sniedz norādes.

(116) ĶV un ĶKP uztur struktūras, kas nodrošina to pastāvīgu ietekmi uzņēmumos, it sevišķi valsts īpašumā esošajos uzņēmumos (“VU”). Valsts (un daudzējādā ziņā arī ĶKP) ne tikai aktīvi formulē un pārrauga vispārējās ekonomikas politikas īstenošanu atsevišķos VU, bet arī pastāv uz tiesībām piedalīties lēmumu pieņemšanā par to darbību. Parasti tas tiek darīts, veicot darbinieku rotāciju starp valdības iestādēm un VU, nodrošinot ĶKP biedru klātbūtni VU izpildstruktūrās un partijas pirmorganizāciju klātbūtni uzņēmumos (sk. arī 3.2.2.2. iedaļas a) punkta 4. apakšpunktu), kā arī veidojot VU sektora korporatīvo struktūru (32). Savukārt VU saņem pretī īpašu statusu Ķīnas ekonomikā, kas ietver virkni ekonomisku ieguvumu, jo īpaši aizsardzību pret konkurenci un preferenciālu piekļuvi attiecīgiem izejresursiem, ieskaitot finansējumu (33). Faktori, kas norāda uz valdības kontroli pār MCC nozares uzņēmumiem, ir sīkāk aplūkoti 3.2.2.2. iedaļas a) punkta 4. apakšpunktā tālāk.

(117) Konkrēti tērauda nozarē, kas ir galvenais izejmateriāls MCC ražošanai, ievērojama daļa īpašumu joprojām pieder Ķīnas valdībai. Lai gan tiek lēsts, ka nomināli VU un privātā īpašumā esošu uzņēmumu skaits ir gandrīz vienāds, no pieciem Ķīnas tērauda ražotājiem, kas ierindojas starp 10 pasaules lielākajiem tērauda ražotājiem, četri ir VU (34). Tajā pašā laikā, lai gan desmit lielākie ražotāji 2016. gadā veidoja tikai aptuveni 36 % no nozares kopējā saražotā apjoma, ĶV tajā pašā gadā ir izvirzījusi par mērķi līdz 2025. gadam konsolidēt 60–70 % no dzelzs un tērauda ražošanas apjoma aptuveni desmit lielos uzņēmumos (35). 2019. gada aprīlī ĶV šo nodomu ir paudusi atkārtoti, paziņodama, ka izdod pamatnostādnes par tērauda nozares konsolidāciju (36). Šāda konsolidācija var būt saistīta ar rentablu privātu uzņēmumu piespiedu apvienošanos ar darbībā nesekmīgiem VU (37).

(118) Kā paskaidrots iepriekš, tērauda nozarē, kas ir galvenais izejmateriālu piegādātājs MCC ražošanai, ir liels VU īpatsvars. Tā kā Ķīnas MCC eksportētāji nesadarbojās, nebija iespējams noteikt precīzu attiecību starp privātiem un valsts īpašumā esošajiem MCC ražotājiem. Tomēr izmeklēšanā atklājās, kā izklāstīts 3.2.2.2. iedaļas a) punkta 5. apakšpunktā tālāk, ka gan uz valsts, gan privātā īpašumā esošiem uzņēmumiem MCC nozarē arī attiecas stratēģiska uzraudzība un norādes.

4. Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta otrā ievilkuma nozīmē: valsts ir pārstāvēta uzņēmumos un tādējādi var iejaukties jautājumos par cenām vai izmaksām

(119) Papildus tam, ka ĶV īsteno kontroli pār ekonomiku, izmantojot īpašumtiesības uz VU un citus instrumentus, tā var iejaukties cenās un izmaksās, izmantojot valsts klātbūtni uzņēmumos. Var uzskatīt, ka Ķīnas tiesību aktos paredzētās attiecīgo valsts iestāžu tiesības iecelt un atcelt no amata VU galveno vadību atspoguļo atbilstīgās īpašuma tiesības (38), turklāt ĶKP pirmorganizācijas gan valsts, gan privātā īpašumā esošos uzņēmumos ir vēl viens nozīmīgs kanāls, pa kuru valsts var iejaukties darījumdarbības lēmumu pieņemšanā. Saskaņā ar ĶTR uzņēmumu tiesībām ĶKP organizācija ir jāizveido ikvienā uzņēmumā (ar vismaz trim ĶKP biedriem, kā noteikts ĶKP konstitūcijā (39)) un uzņēmums nodrošina partijas organizācijas darbībai vajadzīgos apstākļus. Izrādās, ka pagātnē šī prasība ne vienmēr tika ievērota vai stingri izpildīta. Tomēr vismaz kopš 2016. gada ĶKP politiska principa veidā ir pastiprinājusi pretenzijas uz darījumdarbības lēmumu kontroli valsts īpašumā esošajos uzņēmumos. Tiek ziņots arī, ka ĶKP izdara spiedienu uz privātiem uzņēmumiem, lai tie priekšplānā izvirzītu “patriotismu” un ievērotu partijas disciplīnu (40). Ir saņemta informācija, ka 2017. gadā partijas pirmorganizācijas bija 70 % no aptuveni 1,86 miljoniem privātā īpašumā esošo uzņēmumu un pieaug spiediens nodrošināt, lai ĶKP organizācijām būtu izšķirīga ietekme darījumdarbības lēmumu pieņemšanā attiecīgajos uzņēmumos (41). Minētie noteikumi ir vispārēji piemērojami visā Ķīnas ekonomikā – visās nozarēs, ieskaitot MCC ražotājus un to izejresursu piegādātājus.

(120) Daudzi MCC ražotāji savās tīmekļa vietnēs skaidri uzsver partijas veidošanas darbības, partijas biedru dalību uzņēmumu vadībā, kā arī savu piederību ĶKP. Izmeklēšanā tika atklātas partijas veidošanas darbības vairākos MCC ražošanas uzņēmumos, tostarp Jinghua Steel Pipe Group, Kingland Group un Jiangsu Guoqiang Zinc-plating Industrial Co., Ltd. Pierādījumi par vienu no pārskatāmā ražojuma ražotājiem atklāja, ka šādas darbības citustarp ietver ĶKP biedru dalību apspriedēs par uzņēmuma stāvokli, darījumdarbības modeli un attīstības stratēģiju, partijas biedru darbā pieņemšanas veicināšanu; lekcijas, simpozijus un citus izglītojošus pasākumus par ĶKP tematiku, komunistisko filozofiju utt.; oficiālus pasākumus, kas saistīti ar ĶKP darbībām, u. c. Turklāt izmeklēšanā Komisija konstatēja personiskus sakarus starp MCC ražotājiem un ĶKP, piemēram, ĶKP biedri darbojas augstākajā vadībā vai ir valdes locekļi vairākos uzņēmumos, kas ražo MCC, tostarp Jinghua Steel Pipe Group, Kingland Group, Fubo Group, Weifang East Steel Pipe Co., Ltd un Huludao City Steel Pipe Industrial Co., Ltd.

(121) Tērauda nozarē, kas ir galvenais izejmateriāls MCC ražošanai, daudzi lielākie ražošanas uzņēmumi ir valsts īpašumā. Daži no tiem ir īpaši minēti “Tērauda ražošanas nozares pielāgošanas un modernizācijas plānā 2016.–2020. gadam” (42). Piemēram, Ķīnas valsts īpašumā esošais uzņēmums Shanxi Taiyuan Iron & Steel Co., Ltd. (“TISCO”) savā tīmekļa vietnē norādījis, ka ir “izcils dzelzs un tērauda milzis”, kas “izaudzis par ārkārtīgi lielu dzelzs un tērauda kompleksu, kurš ir integrēts dzelzs ieguves, dzelzs un tērauda ražošanas, pārstrādes, piegādes un tirdzniecības darījumdarbībā” (43). Baosteel ir vēl viens nozīmīgs Ķīnas valsts īpašumā esošs uzņēmums, kas nodarbojas ar tērauda ražošanu un ir daļa no nesen konsolidētā China Baowu Steel Group Co., Ltd. (iepriekš – Baosteel Group un Wuhan Iron & Steel) (44).

(122) Valsts klātbūtne un iejaukšanās finanšu tirgos (sk. arī 3.2.2.2. iedaļas a) punkta 7. apakšpunktu tālāk), kā arī izejmateriālu un izejresursu nodrošināšanā kropļo tirgu vēl vairāk (45). Tādējādi valsts klātbūtne uzņēmumos, ieskaitot VU, tērauda un citās nozarēs (piem., finanšu un izejresursu sektoros), ļauj ĶV iejaukties cenās un izmaksās.

5. Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta trešā ievilkuma nozīmē: diskriminējoša valsts politika vai pasākumi, kuros priekšroka tiek dota iekšzemes piegādātājiem vai kuri kaut kā citādi ietekmē brīvā tirgus spēkus

(123) Ķīnas ekonomikas virzienu lielā mērā nosaka komplicēta plānošanas sistēma, kurā noteiktas prioritātes un izvirzīti mērķi, kam jābūt centrālās un vietējās valdības uzmanības centrā. Attiecīgi plāni ir visos valdības līmeņos un aptver praktiski visas ekonomikas nozares. Ar plānošanas instrumentiem noteiktie mērķi ir saistoši, un iestādes katrā pārvaldības līmenī uzrauga, kā attiecīgais zemākais valdības līmenis īsteno plānus. Kopumā plānošanas sistēma Ķīnas Tautas Republikā nodrošina, ka resursi tiek virzīti uz tām nozarēm, kuras valdība atzinusi par stratēģiskām vai citādi politiski nozīmīgām, nevis tiek sadalīti atbilstoši tirgus spēkiem (46).

(124) Lai gan MCC ražošana ir specializēta nozare un izmeklēšanā nebija iespējams identificēt konkrētus politikas dokumentus, ar kuriem tiek vadīta tieši MCC nozares attīstība, MCC nozare gūst labumu no valdības norādēm un iejaukšanās attiecībā uz galveno MCC ražošanas izejmateriālu, proti, tēraudu. Valdības iejaukšanās kropļojošo ietekmi uz MCC nozari ilustrē problēma, ka ir liels jaudas pārpalikums. Ziņojumā par metināto tērauda cauruļu ražošanas nozares stāvokli 2018. gadā apstiprināts, ka pastāv ievērojams jaudas pārpalikums (pilnu citātu sk. 209. apsvērumā) (47).

(125) Turklāt ĶV uzskata, ka tērauda ražošanas nozare ir nozīmīga nozare (48). Tas ir apstiprināts daudzos plānos, direktīvās un citos tērauda ražošanas nozarei veltītos dokumentos, kas izdoti valsts, reģionālā un municipālā līmenī, piemēram, Tērauda ražošanas nozares pielāgošanas un modernizācijas plānā 2016.–2020. gadam. Plānā noteikts, ka tērauda ražošanas nozare ir “būtisks Ķīnas ekonomikas pamatsektors un valsts stūrakmens” (49). Galvenie plānā izklāstītie uzdevumi un mērķi aptver visus nozares attīstības aspektus (50).

(126) Ekonomikas un sociālās attīstības 13. piecgades plānā (51) ir paredzēts atbalsts uzņēmumiem, kas ražo augstas kvalitātes tērauda izstrādājumu veidus (52). Tas ir vērsts arī uz to, lai nodrošinātu izstrādājumu kvalitāti, izturību un uzticamību, atbalstot uzņēmumus, kas izmanto tehnoloģijas, kuras saistītas ar tīra tērauda ražošanu, precīzo velmēšanu un kvalitātes uzlabošanu (53).

(127) Rūpniecības pārstrukturēšanas virzības katalogā (2011. gada redakcija) (2013. gada grozījumi) (54) (“Katalogs”) tērauda ražošanas nozare ir iekļauta veicināmo nozaru sarakstā.

(128) ĶV sniedz papildu norādījumus par nozares attīstību saskaņā ar daudziem dažādiem politikas instrumentiem un direktīvām, kas citustarp attiecas uz: tirgus struktūru un pārstrukturēšanu, izejvielām, ieguldījumiem, jaudas likvidēšanu, ražojumu klāstu, pārvietošanu, modernizāciju u. c. Ar šādiem un citādiem līdzekļiem ĶV dod rīkojumus par praktiski visiem nozares attīstības un darbības aspektiem un kontrolē tos (55). Pašreizējā problēma saistībā ar jaudas pārpalikumu, iespējams, ir pati uzskatāmākā ilustrācija ĶV politikas ietekmei un kropļojumiem, kas no tās izriet.

(129) Kopumā ĶV ir noteikusi pasākumus, kuru mērķis ir panākt, lai ekonomikas dalībnieki ievērotu valsts politikas mērķus, proti, atbalstīt veicināmās nozares, arī tērauda un dzelzs – pārskatāmā ražojuma ražošanas galvenā izejmateriāla – ražošanu. Šādi pasākumi traucē tirgus spēkiem brīvi darboties.

6. Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta ceturtā ievilkuma nozīmē: bankrota tiesību, uzņēmējdarbības tiesību vai īpašuma tiesību trūkums, diskriminējoša piemērošana vai neatbilstīga izpilde

(130) Lietas materiālos pieejamā informācija liecina, ka Ķīnas bankrota sistēma pietiekami nesasniedz savus galvenos mērķus, tādus kā prasījumu un parādu taisnīga segšana un kreditoru un debitoru likumīgo tiesību un interešu aizsardzība. Tā pamatā, šķiet, ir fakts, ka, lai gan Ķīnas bankrota tiesības formāli balstās uz līdzīgiem principiem kā atbilstīgie tiesību akti citās valstīs, Ķīnas sistēmai ir raksturīga sistemātiska nepietiekama tiesību aktu noteikumu izpilde. Vispārzināms, ka bankrotu joprojām ir maz attiecībā pret valsts ekonomikas lielumu, īpaši tāpēc, ka maksātnespējas procesā ir virkne nepilnību, kas faktiski attur no bankrota pieteikumu iesniegšanas. Turklāt maksātnespējas procesos joprojām ir spēcīga un aktīva valsts loma, un bieži vien tai ir tieša ietekme uz procesu rezultātu (56).

(131) Turklāt īpašuma tiesību sistēmas trūkumi ir īpaši acīmredzami saistībā ar īpašuma tiesībām uz zemi un zemes izmantošanas tiesībām Ķīnas Tautas Republikā (57). Visa zeme pieder Ķīnas valstij (kolektīvajā īpašumā esošā lauku zeme un valsts īpašumā esošā pilsētas zeme). Tās sadale joprojām ir atkarīga tikai no valsts. Pastāv tiesību aktu noteikumi, kuru mērķis ir pārredzamā veidā un par tirgus cenām piešķirt zemes izmantošanas tiesības, piemēram, ieviešot piedāvājumu procedūras. Tomēr minētie noteikumi tiek regulāri pārkāpti: daži pircēji iegūst zemi par velti vai par cenu, kas ir zemāka par tirgus cenu (58). Turklāt, piešķirot zemi, iestādes bieži vien cenšas sasniegt konkrētus politiskos mērķus, ieskaitot ekonomikas plānu īstenošanu (59).

(132) Ļoti līdzīgi kā citās Ķīnas ekonomikas nozarēs, uz MCC ražotājiem attiecas parastie Ķīnas noteikumi par bankrota tiesībām, uzņēmējdarbības tiesībām un īpašuma tiesībām. Tas nozīmē, ka arī uz šiem uzņēmumiem attiecas lejupējie kropļojumi, ko rada bankrota un īpašuma tiesību diskriminējoša piemērošana vai neadekvāta izpilde. Šajā izmeklēšanā netika atklāts nekas tāds, kas liktu šos konstatējumus apšaubīt. Komisija provizoriski secināja, ka Ķīnas bankrota un īpašuma tiesību akti pienācīgi nedarbojas un tā rezultātā, saglabājot maksātnespējīgus uzņēmumus un piešķirot zemes izmantošanas tiesības ĶTR, rodas kropļojumi. Pamatojoties uz pieejamajiem faktiem, minētie apsvērumi šķiet pilnībā attiecināmi arī uz MCC nozari.

(133) Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secināja, ka MCC nozarē bankrota un īpašuma tiesības tiek piemērotas diskriminējoši vai izpildītas neatbilstīgi, arī attiecībā uz pārskatāmo ražojumu.

7. Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta piektā ievilkuma nozīmē: izkropļotas algu izmaksas

(134) Uz tirgu balstīta algu sistēma Ķīnas Tautas Republikā nevar pilnībā attīstīties, jo tiek ierobežotas darba ņēmēju un darba devēju tiesības uz kolektīvu organizāciju. ĶTR nav ratificējusi vairākas būtiskas Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) konvencijas, proti, tās, kas attiecas uz biedrošanās brīvību un koplīgumu slēgšanu (60). Valsts tiesību aktos noteikts, ka darbojas tikai viena arodbiedrību organizācija. Tomēr šī organizācija nav neatkarīga no valsts iestādēm, un tās iesaistīšanās darba koplīgumu slēgšanā un darba ņēmēju tiesību aizsardzībā joprojām ir vāja (61). Turklāt Ķīnas darbaspēka mobilitāti ierobežo mājsaimniecību reģistrācijas sistēma, kas piekļuvi pilnam sociālā nodrošinājuma un citu pabalstu klāstam piešķir tikai konkrētās administratīvās teritorijas vietējiem iedzīvotājiem. Rezultātā darba ņēmēji, kuriem nav reģistrēta dzīvesvieta vietējā teritorijā, parasti nonāk neaizsargātā nodarbinātības situācijā un saņem mazākus ienākumus nekā personas, kam ir šāda reģistrēta dzīvesvieta (62). Šie konstatējumi liek secināt, ka algu izmaksas ĶTR ir izkropļotas.

(135) Netika iesniegti pierādījumi, kas liecinātu, ka uz MCC ražošanas nozari neattiecas iepriekš aprakstītā Ķīnas darba tiesību sistēma. Tādējādi MCC ražošanas nozari algu izmaksu kropļojumi skar gan tieši (pārskatāmā ražojuma ražošanā vai tā galvenā izejmateriāla ražošanā), gan netieši (kad nozarei ir pieejams kapitāls vai izejresursi no uzņēmumiem, uz kuriem attiecas tā pati ĶTR darba tiesību sistēma).

8. Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta sestā ievilkuma nozīmē: piekļuve finansējumam, ko piešķir iestādes, kuras īsteno valsts politikas mērķus vai kuru darbība citādi ir atkarīga no valsts

(136) Kapitāla pieejamība uzņēmumiem Ķīnas Tautas Republikā ir dažādos veidos izkropļota.

(137) Pirmkārt, Ķīnas finanšu sistēmu raksturo spēcīga valsts īpašumā esošu banku stāvoklis (63), un tās, piešķirot piekļuvi finansējumam, ņem vērā nevis projekta ekonomisko dzīvotspēju, bet citus kritērijus. Līdzīgi kā nefinanšu VU, bankas joprojām ir saistītas ar valsti ne tikai ar īpašuma tiesībām, bet arī ar personīgām attiecībām (lielu valsts īpašumā esošu finanšu iestāžu vadošos darbiniekus ieceļ amatā ĶKP) (64), un, tāpat kā nefinanšu VU, bankas regulāri īsteno valdības izstrādāto valsts politiku. Tādējādi bankas izpilda likumā skaidri noteiktu pienākumu veikt darījumus saskaņā ar valsts ekonomiskās un sociālās attīstības vajadzībām un vadoties pēc valsts rūpniecības politikas (65).

(138) Lai gan tiek atzīts, ka uz nepieciešamību ievērot normālu banku praksi un tādus prudenciālos noteikumus kā nepieciešamību pārbaudīt aizdevuma ņēmēja kredītspēju attiecas dažādi tiesību aktu noteikumi, pārliecinoši pierādījumi, ieskaitot tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanu konstatējumus, liecina, ka minētajiem noteikumiem dažādu juridisko instrumentu piemērošanā ir tikai sekundāra nozīme.

(139) Turklāt obligāciju reitings un kredītvērtējums dažādu iemeslu dēļ bieži vien ir izkropļoti – arī tāpēc, ka riska novērtējumu ietekmē uzņēmuma stratēģiskā nozīme Ķīnas valdībai un implicīto valdības garantiju spēks. Aplēses pārliecina, ka Ķīnas kredītreitingi sistemātiski atbilst zemākiem starptautiskajiem novērtējumiem (66).

(140) Šos aspektus pastiprina papildu noteikumi, kas virza finanses uz nozarēm, kuras valdība atzinusi par veicināmām vai citādi nozīmīgām (67). Rezultātā rodas nosliece par labu tam, lai aizdevumus piešķirtu valsts īpašumā esošiem uzņēmumiem, lieliem privātiem uzņēmumiem ar labiem sakariem un uzņēmumiem, kas darbojas nozīmīgajos rūpniecības sektoros, un tas nozīmē, ka kapitāla pieejamība un izmaksas nav vienādas visiem tirgus dalībniekiem.

(141) Otrkārt, lai stimulētu ieguldījumu pieaugumu, aizņemšanās izmaksas tiek mākslīgi uzturētas zemā līmenī. Tādējādi tiek pārmērīgi izmantoti kapitālieguldījumi ar aizvien mazāku ienākumu no ieguldījumiem. To ilustrē nesenais to līdzekļu īpatsvara pieaugums valsts sektorā, kurus uzņēmumi aizņēmušies, kaut arī strauji samazinājusies rentabilitāte, kas liecina, ka mehānismi, kuri darbojas banku sistēmā, neatbilst normālai komerciālai reakcijai.

(142) Treškārt, lai gan 2015. gada oktobrī tika panākta nominālās procentu likmes liberalizācija, cenu signāli vēl aizvien neizriet no brīvā tirgus spēkiem, bet tos ietekmē valsts izraisīti kropļojumi. Faktiski to aizdevumu daļa, kam nav pārsniegta atsauces likme, joprojām ir 45 % no visiem aizdevumiem, un šķiet, ka ir pastiprināta mērķtiecīgu kredītu izmantošana, jo kopš 2015. gada šī daļa ir ievērojami palielinājusies, kaut arī ekonomikas apstākļi ir pasliktinājušies. Mākslīgi zemo procentu likmju dēļ cenas ir nesamērīgi zemas, un tas izraisa pārmērīgu kapitāla izmantošanu.

(143) Kopējais kreditēšanas pieaugums Ķīnas Tautas Republikā liecina par mazāku kapitāla sadales efektivitāti, un nav pazīmju, ka kreditēšanas ierobežojumi kļūtu stingrāki, ko varētu gaidīt neizkropļotā tirgus vidē. Rezultātā pēdējos gados ir strauji palielinājies ienākumus nenesošu aizdevumu apjoms. Saskaroties ar situāciju, kad riskanto parādu kļūst aizvien vairāk, ĶV ir izvēlējusies izvairīties no maksājumu saistību neizpildes. Tāpēc ar sliktajiem parādiem saistītie jautājumi tiek risināti, refinansējot parādu un tādējādi radot tā sauktos zombijuzņēmumus vai nododot īpašumtiesības uz parādu (piem., izmantojot apvienošanos vai parādsaistību kapitalizāciju), bet ne vienmēr novēršot vispārējo parāda problēmu vai risinot tās pamatcēloņus.

(144) Būtībā, kaut arī nesen tika veikti tirgus liberalizācijas pasākumi, uzņēmumu kredītu sistēmu Ķīnas Tautas Republikā joprojām ietekmē nozīmīgi kropļojumi, ko rada pastāvīgi pieaugošā valsts loma kapitāla tirgos.

(145) Nav iesniegti pierādījumi, kas liecinātu, ka uz MCC nozari neattiecas iepriekš aprakstītā valdības iejaukšanās finanšu sistēmā. Tāpēc būtiskā valdības iejaukšanās finanšu sistēmā izraisa to, ka visos līmeņos tiek nopietni ietekmēti tirgus apstākļi.

9. Aprakstīto kropļojumu sistēmiskums

(146) Komisija norādīja, ka Ķīnas ekonomikai ir raksturīgi Ziņojumā aprakstītie kropļojumi. Pieejamie pierādījumi liecina, ka 3.2.2.2. iedaļas a) punkta 1.–5. apakšpunktā, kā arī Ziņojuma A daļā aprakstītie fakti un iezīmes, kas raksturo Ķīnas sistēmu, ir attiecināmi uz visu valsti un uz visām ekonomikas nozarēm. Tas pats sakāms par iepriekš 3.2.2.2. iedaļas a) punkta 6.–8. apakšpunktā un Ziņojuma B daļā aprakstītajiem ražošanas faktoriem.

(147) Komisija atgādina, ka MCC ražošanai ir vajadzīgs plašs izejresursu klāsts. Kad MCC ražotāji iegādājas šos izejresursus/slēdz līgumu par tiem, cenas, ko tie maksā (un kas tiek reģistrētas pie to izmaksām), ir nepārprotami pakļautas tiem pašiem sistēmiskajiem kropļojumiem, kas minēti iepriekš. Piemēram, kropļojumi skar izejresursu piegādātāju izmantoto darbaspēku. Tie var aizņemties naudu, kuru skar kropļojumi finanšu sektorā/kapitāla sadalē. Turklāt uz tiem attiecas plānošanas sistēma, kas tiek piemērota visos valdības līmeņos un visos sektoros.

(148) Tādējādi ne vien nav pareizi izmantot MCC iekšzemes pārdošanas cenas pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta nozīmē, bet arī visas izejresursu izmaksas (ieskaitot izejvielas, enerģiju, zemi, finansējumu, darbaspēku utt.) ir izkropļotas tāpēc, ka cenas veidošanu ietekmē būtiska valdības iejaukšanās, kā tā aprakstīta Ziņojuma A un B daļā. Valdības iejaukšanās, kas aprakstīta saistībā ar kapitāla, zemes, darbaspēka, enerģijas un izejvielu sadali, ir izplatīta visā ĶTR. Tas nozīmē, ka, piemēram, izejresursi, kas paši ir ražoti ĶTR, apvienojot vairākus ražošanas faktorus, ir pakļauti nozīmīgiem kropļojumiem. Tas pats attiecas uz izejresursu ražošanā izmantotajiem izejresursiem utt. Ne ĶV, ne ražotāji eksportētāji šajā izmeklēšanā nav snieguši pierādījumus vai argumentus par pretējo.

10. Secinājums

(149) Iepriekš 3.2.2.2. iedaļas a) punkta 2.–9. apakšpunktā aprakstītā analīze, kurā aplūkoti visi pieejamie pierādījumi par ĶTR iejaukšanos savā ekonomikā kopumā, kā arī MCC sektorā (kas aptver arī pārskatāmo ražojumu), liecina, ka pārskatāmā ražojuma cenas un izmaksas, tostarp izejmateriālu, enerģijas un darbaspēka izmaksas, nav noteiktas brīvā tirgus spēku ietekmē, tāpēc ka tās skar būtiska valdības iejaukšanās pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, kā liecina viena vai vairāku attiecīgo minētajā noteikumā uzskaitīto faktoru faktiskā vai potenciālā ietekme. Tādējādi, kā arī ņemot vērā ĶV un ĶTR ražotāju eksportētāju nesadarbošanos, Komisija secināja, ka šajā lietā normālās vērtības noteikšanai nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas.

(150) Tāpēc Komisija, kā izklāstīts nākamajā iedaļā, noteica salikto normālo vērtību, pamatojoties vienīgi uz ražošanas un pārdošanas izmaksām, kas atspoguļo neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības, t. i., šajā gadījumā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu pamatojoties uz atbilstošām ražošanas un pārdošanas izmaksām attiecīgā reprezentatīvā valstī. Komisija atgādināja, ka netika iesniegti apgalvojumi, ka kādas iekšzemes izmaksas nebūtu izkropļotas pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta trešā ievilkuma nozīmē.

b) Reprezentatīvā valsts

1. Vispārīgas piezīmes

(151) Reprezentatīvās valsts izvēle, ievērojot pamatregulas 2. panta 6.a punktu, tika balstīta uz šādiem kritērijiem: — līdzīgs ekonomiskās attīstības līmenis kā ĶTR. Šim nolūkam Komisija, pamatojoties uz Pasaules Bankas datubāzi (68), izmantoja valstis, kuru nacionālais kopienākums uz vienu iedzīvotāju ir līdzīgs kā ĶTR, — pārskatāmā ražojuma ražošana minētajā valstī (69), — attiecīgo datu publiska pieejamība reprezentatīvajā valstī, — ja bija vairākas iespējamās reprezentatīvās valstis, tad priekšroka attiecīgā gadījumā tika dota valstij ar pienācīga līmeņa sociālo un vides aizsardzību.

(152) Kā skaidrots 95. un 96. apsvērumā, Komisija 2020. gada 11. maijā un 4. jūnijā izdeva divus paziņojumus saistībā ar lietas materiāliem par normālās vērtības un ražošanas faktoru noteikšanas avotiem (“pirmais paziņojums” un “otrais paziņojums”). Otrajā paziņojumā Komisija informēja ieinteresētās personas par savu secinājumu, ka šajā lietā attiecīga reprezentatīvā valsts ir Taizeme.

2. Līdzīgs ekonomiskās attīstības līmenis kā ĶTR

(153) Pirmajā paziņojumā Komisija, ņemot vērā Pasaules Bankas datus, par valstīm ar līdzīgu ekonomiskās attīstības līmeni kā ĶTR atzina Brazīliju, Malaiziju, Meksiku, Taizemi un Turciju, proti, Pasaules Banka, pamatojoties uz nacionālo kopienākumu, tās visas klasificē pie valstīm ar vidēji augstiem ienākumiem.

(154) Pēc minētā paziņojuma netika saņemtas piezīmes par ekonomiskās attīstības līmeni.

3. Pārskatāmā ražojuma ražošana reprezentatīvajā valstī

(155) Pirmajā paziņojumā Komisija norādīja, ka pārskatāmā ražojuma ražošana ir konstatēta Brazīlijā, Malaizijā, Meksikā, Taizemē un Turcijā. Tomēr Malaizija kā potenciālā reprezentatīvā valsts tika noraidīta, jo tika konstatēts tikai viens pārskatāmā ražojuma ražotājs un nebija publiski pieejamu finanšu pārskatu par PIP.

(156) Pēc pirmā paziņojuma netika saņemtas piezīmes par pārskatāmā ražojuma ražošanu iespējamajās reprezentatīvajās valstīs.

4. Attiecīgo datu publiska pieejamība reprezentatīvajā valstī

(157) Attiecībā uz iepriekš minētajām aplūkotajām valstīm Komisija pārbaudīja, vai ir publiski pieejami dati un jo īpaši publiski pieejami pārskatāmā ražojuma ražotāju finanšu dati.

(158) Komisija meklēja MCC ražotājus, kuru finanšu dati ir publiski pieejami un varētu tikt izmantoti neizkropļotu un samērīgu PVA izmaksu un peļņas noteikšanai. Meklējumos Komisija aprobežojās ar tiem uzņēmumiem, kuru peļņas un zaudējumu pārskati par PIP bija publiski pieejami un kuri šajā periodā bija rentabli. Turklāt priekšroka tika dota tiem MCC ražotājiem, kuru finanšu pārskati bija publiski pieejami uzņēmuma līmenī, nevis konsolidētā līmenī visai attiecīgajai grupai. Tāpēc otrajā paziņojumā bija iekļauti tikai divi uzņēmumi Taizemē un viens uzņēmums Turcijā.

(159) Pamatojoties uz Taizemē un Turcijā publiski pieejamo finanšu datu kvalitāti un detalizētību, kā arī ņemot vērā ražošanas faktoru (70) atsauces vērtību pieejamību un reprezentativitāti, Komisija uzskatīja, ka Taizeme ir attiecīga reprezentatīvā valsts.

(160) Komisija rūpīgi analizēja visus lietas materiālos pieejamos attiecīgos datus par ražošanas faktoriem Taizemē un konstatēja tālāk minēto: — Komisija analizēja visu to ražošanas faktoru importa statistiku, kas uzskaitīti pirmajā paziņojumā, kurš atjaunināts ar otro paziņojumu, un secināja, ka PIP laikā ir importēti visi pārskatāmā ražojuma ražošanai nepieciešamie ražošanas faktori, — enerģētikas statistika (elektroenerģijas un dabasgāzes cenas) par PIP bija viegli pieejama attiecīgi Metropolitan Electricity Authority un Enerģētikas ministrijas sniegto datu veidā, — darbaspēka izmaksu statistika bija pieejama Valsts statistikas biroja tīmekļa vietnē.

(161) Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu saliktā normālā vērtība ietver neizkropļotas un samērīgas PVA izmaksas un peļņu. Kā minēts 96. apsvērumā, Komisija uzskatīja, ka Taizemes ražotāju – Pacific Pipe Co., Ltd. un Asia Metal Co., Ltd. – publiski pieejamos finanšu pārskatus var izmantot par aizstājēju, lai noteiktu neizkropļotas un samērīgas PVA izmaksas un peļņu.

5. Sociālās un vides aizsardzības līmenis

(162) Tā kā, pamatojoties uz šiem faktoriem, ir konstatēts, ka Taizeme ir attiecīga reprezentatīvā valsts, nav nepieciešams novērtēt sociālās un vides aizsardzības līmeni saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmā ievilkuma pēdējo teikumu.

6. Secinājums par reprezentatīvo valsti

(163) Ņemot vērā iepriekš minēto analīzi, Taizeme atbilst visiem kritērijiem, kas noteikti pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmajā ievilkumā, lai to uzskatītu par attiecīgu reprezentatīvo valsti. Konkrēti, Taizemei ir ievērojams pārskatāmā ražojuma ražošanas apjoms, kā arī ir pieejams pilnīgs datu kopums par visiem ražošanas faktoriem, PVA izmaksām un peļņu.

c) Avoti, kas izmantoti neizkropļotu izmaksu noteikšanai

(164) Otrajā paziņojumā Komisija norādīja – lai aprēķinātu salikto normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu, tā attiecībā uz lielāko daļu ražošanas faktoru neizkropļotu izmaksu noteikšanai reprezentatīvajā valstī izmantos GTA.

(165) Komisija arī norādīja, ka neizkropļotu darbaspēka izmaksu noteikšanai reprezentatīvajā valstī tiks izmantota SDO statistika un valsts statistika; savukārt neizkropļotu enerģijas izmaksu noteikšanai tiks izmantota 160. apsvērumā minētā valsts statistika.

(166) Lai aptvertu izmaksas, kas nav ietvertas iepriekš minētajos ražošanas faktoros, Komisija aprēķinā ietvēra arī uz ražošanas pieskaitāmajām izmaksām attiecināmu summu. Šīs summas noteikšanai Komisija izmantoja finanšu datus par vienu no Savienības ražotājiem, kas sadarbojās dempinga izmeklēšanā un sniedza konkrētu informāciju šim nolūkam (71), proti, par Polijas uzņēmumu Arcelor Mittal Tubular Products (“AMTP”). Metodika ir pienācīgi izskaidrota 3.2.2.2. iedaļas e) punktā.

(167) Visbeidzot, kā norādīts otrajā paziņojumā, PVA izmaksu un peļņas noteikšanai Komisija izmantoja finanšu datus no izraudzītajiem Taizemes uzņēmumiem, kas uzskaitīti 161. apsvērumā.

d) Neizkropļotas izmaksas un atsauces vērtības

(168) Ar abiem paziņojumiem par ražošanas faktoriem Komisija centās izveidot ražošanas faktoru un avotu sarakstu, kuru paredzēts izmantot attiecībā uz visiem ražošanas faktoriem, piemēram, materiāliem, enerģiju un darbaspēku, ko ražotāji Ķīnas Tautas Republikā izmanto pārskatāmā ražojuma ražošanā. Komisija nesaņēma piezīmes par ražošanas faktoru sarakstu, kas ieinteresētajām personām tika darīts pieejams abos paziņojumos.

(169) Tā kā Ķīnas ražotāji eksportētāji pārskatīšanas procedūrā nesadarbojās, Komisijai, lai noteiktu MCC ražošanā izmantotos ražošanas faktorus, bija jāpaļaujas uz Eiropas ražotāju AMTP. Pamatojoties uz datiem, kas sākotnējā izmeklēšanā tika savākti no Ķīnas uzņēmumiem, un informāciju, kas pieejama Ķīnas MCC ražotāju tīmekļa vietnēs, to ražošanas process un izmantotie materiāli šķiet līdzīgi tiem, ko norādījis AMTP.

(170) Sadarbības trūkuma dēļ Komisijai katram ražošanas faktoram nebija tarifu kodu, kas būtu detalizētāki nekā HS sešciparu kodi. HS kodi pilnībā atbilda Taizemes tarifa kodiem.

(171) Ņemot vērā visu AMTP sniegto informāciju un to, ka par abiem paziņojumiem, kuri attiecas uz avotiem, kas tika izmantoti ražošanas faktoru normālās vērtības noteikšanai, netika saņemtas piezīmes, tika noteikti šādi ražošanas faktori un (attiecīgā gadījumā) tarifa kodi. 1. tabula MCC ražošanas faktori Ražošanas faktors HS kods Datu avots Neizkropļota vienības vērtība Izejvielas Plakani dzelzs vai neleģētā tērauda velmējumi ar platumu ≥ 600 mm, ruļļos, tikai karsti velmēti, neplaķēti, bez elektrolītiska vai cita pārklājuma, ar biezumu ≥ 4,75 mm, bet < 10 mm, nekodināti, bez reljefa raksta 7208 37 GTA 4,34 CNY/kg Plakani dzelzs vai neleģētā tērauda velmējumi ar platumu ≥ 600 mm, ruļļos, tikai karsti velmēti, neplaķēti, bez elektrolītiska vai cita pārklājuma, ar biezumu ≥ 3 mm, bet < 4,75 mm, nekodināti, bez reljefa raksta 7208 38 GTA 3,96 CNY/kg Plakani dzelzs vai neleģētā tērauda velmējumi ar platumu ≥ 600 mm, ruļļos, tikai karsti velmēti, neplaķēti, bez elektrolītiska vai cita pārklājuma, ar biezumu < 3 mm, nekodināti, bez reljefa raksta 7208 39 GTA 4,05 CNY/kg Cinks 7901 11 GTA 20,69 CNY/kg Sērskābe 2807 00 GTA 0,56 CNY/kg Darbaspēks Darbaspēka algas apstrādes rūpniecībā [Neattiecas] Sk. 3.2.2.2. iedaļas d) punkta 2. apakšpunktu 19,91 CNY/h Enerģija Elektroenerģija [Neattiecas] Sk. 3.2.2.2. iedaļas d) punkta 3. apakšpunktu 0,88 CNY/kWh Dabasgāze [Neattiecas] Sk. 3.2.2.2. iedaļas d) punkta 4. apakšpunktu 2,73 CNY/m3 Blakusprodukti Neleģētā tērauda lūžņi 7204 41 GTA 3,12 CNY/kg Neleģētā tērauda lūžņi: lauztās skaidas 7204 41 GTA 3,12 CNY/kg Neleģētā tērauda lūžņi: plāva 7204 49 GTA 2,11 CNY/kg Cinka pelni 2620 19 GTA 8,11 CNY/kg Cietais cinks 2620 11 GTA 14,74 CNY/kg

1. Izejmateriāli un blakusprodukti

(172) Lai materiāliem ar piegādi līdz ražotāja rūpnīcas vārtiem noteiktu neizkropļotas cenas, kā paredzēts 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmajā ievilkumā, un ņemot vērā to, ka ĶTR nebija ražotāju, kas sadarbojās, Komisija izmantoja importa cenas reprezentatīvajā valstī katram materiālam, ko AMTP izmantoja MCC ražošanā. Komisija pārbaudīja pārskatāmā ražojuma ražošanā izmantotos izejmateriālus, par kuriem tika paziņots, radītos blakusproduktus un attiecīgos patēriņa koeficientus.

(173) Attiecībā uz visiem izejmateriāliem un blakusproduktiem Komisija paļāvās uz importa cenām reprezentatīvajā valstī. Importa cena reprezentatīvajā valstī tika noteikta kā vidējā svērtā vienības cena importam no visām trešām valstīm, izņemot ĶTR. Komisija nolēma neņemt vērā importu reprezentatīvajā valstī no ĶTR, jo, kā tā secinājusi 149. apsvērumā, nozīmīgu kropļojumu dēļ pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas Ķīnas Tautas Republikā. Ņemot vērā, ka nav pierādījumu tam, ka šie paši kropļojumi tādā pašā mērā neietekmē eksportam paredzētos ražojumus, Komisija uzskatīja, ka šie kropļojumi ietekmē eksporta cenas. Tikai izslēgtie sērskābes importa apjomi no Ķīnas bija ievērojami, proti, 4,7 % no kopējā importa apjoma reprezentatīvajā valstī. Visu pārējo izejmateriālu un blakusproduktu attiecīgā importa daļa bija 0–0,3 %.

(174) Parasti netiek iekļauti arī importa apjomi reprezentatīvajā valstī no Regulas (ES) 2015/755 1. pielikumā minētajām valstīm, kas nav PTO dalībvalstis. Pamatregulas 2. panta 7. punktā tiek uzskatīts, ka normālās vērtības noteikšanai nevar izmantot iekšzemes cenas šajās valstīs. Tomēr šajā gadījumā PIP laikā Taizemē netika reģistrēts izejmateriālu un blakusproduktu imports no šīm valstīm.

(175) Lai atbilstoši 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmajam ievilkumam noteiktu neizkropļotu cenu izejmateriāliem ar piegādi līdz ražotāja eksportētāja rūpnīcas vārtiem, Komisija importa cenai piemēroja reprezentatīvās valsts ievedmuitu attiecīgā līmenī atkarībā no importēto apjomu izcelsmes valsts. Turklāt Komisija pieskaitīja iekšzemes transportēšanas izmaksas, kas aprēķinātas par kilogramu, pamatojoties uz Pasaules Bankas ziņojumā (72) norādīto kotāciju piegādēm starp Laem Chabang ostu un Bangkoku.

2. Darbaspēks

(176) Darbaspēka izmaksu atsauces vērtības noteikšanai Komisija izmantoja SDO statistiku kopā ar publiski pieejamo Taizemes valsts statistiku un KPMG informāciju par nodokļiem un nodevām Taizemē (73).

(177) SDO statistika sniedza datus par vidējo nedēļā nostrādāto stundu skaitu uz vienu nodarbināto apstrādes rūpniecībā Taizemē PIP laikā (74).

(178) Lai gan dati par nodarbināto mēneša izpeļņu apstrādes rūpniecībā tika sniegti arī SDO statistikā, Komisija nolēma atsaukties uz Taizemes Valsts statistikas biroja statistiku, kas sniedza sīkāku informāciju par darba algām un ar darba algām nesaistītiem pabalstiem dažādās tautsaimniecības nozarēs pa ceturkšņiem (75).

(179) Visbeidzot, Komisija izmantoja KPMG sniegto informāciju, lai noteiktu sociālā nodrošinājuma nodokli, ko maksā darba devējs.

(180) Izmantojot šos datus, Komisija aprēķināja stundas likmi apstrādes rūpniecībā, kurai tika pieskaitītas ar darbaspēku saistītās papildu izmaksas, ko sedz darba devējs.

3. Elektroenerģija

(181) Lai noteiktu elektroenerģijas atsauces vērtību, Komisija izmantoja Metropolitan Electricity Authority tīmekļa vietnē (76) pieejamo elektroenerģijas cenas kotāciju uzņēmumiem, rūpniecības uzņēmumiem un valsts uzņēmumiem.

(182) Ņemot vērā to, ka Ķīnas ražotāji nesadarbojās, visi atlikušie parametri, kas nepieciešami vidējās neizkropļotās elektroenerģijas atsauces cenas aprēķināšanai, piemēram, sprieguma diapazons, pieprasījums intensīva patēriņa stundās un ārpus tām, tika balstīti uz AMTP sniegtajiem datiem.

4. Dabasgāze

(183) Dabasgāzes atsauces vērtības noteikšanai Komisija izmantoja (Enerģētikas ministrijas) Enerģētikas politikas un plānošanas biroja statistikas ziņojumu (77). Šis ziņojums aptvēra visu PIP, tomēr tajā bija sniegti kopējie skaitliskie rādītāji par dabasgāzes patēriņa daudzumu un vērtību neatkarīgi no lietotāja (mājsaimniecības, rūpniecība, transports) un visos veidos. Tomēr Komisija nevarēja identificēt avotu, kas ļautu šos skaitliskos rādītājus sašaurināt, attiecinot tos tikai uz apstrādes rūpniecību. (Enerģijas ministrijas) Alternatīvās enerģijas attīstības un efektivitātes departamenta gada ziņojumā (78), kurš ir detalizētāks, patēriņa dati ir sniegti tikai apjoma izteiksmē, tādējādi nav iespējams aprēķināt dabasgāzes cenu, pamatojoties uz šo ziņojumu. Saskaņā ar šo ziņojumu apstrādes rūpniecība veidoja 44 % no kopējā dabasgāzes patēriņa Taizemē PIP laikā.

e) Ražošanas pieskaitāmās izmaksas, PVA izmaksas un peļņa

(184) Papildus 171. apsvērumā apkopotajiem ražošanas faktoriem tika aprēķinātas ražošanas pieskaitāmās izmaksas. Ņemot vērā to, ka Ķīnas ražotāji nesadarbojās, šo pieskaitāmo ražošanas izmaksu aprēķina pamatā bija ražošanas pieskaitāmo izmaksu attiecība pret izgatavošanas izmaksām, par kurām ziņoja AMTP. Šī procentuālā daļa tika piemērota neizkropļotajām izgatavošanas izmaksām.

(185) Attiecībā uz PVA izmaksām un peļņu Komisija izmantoja finanšu datus, ko snieguši Taizemes ražotāji Pacific Pipe Co., Ltd. (79) un Asia Metal Co., Ltd. (80). Komisija vispirms katram no abiem uzņēmumiem attiecīgi aprēķināja PVA izmaksu un peļņas procentuālo daļu salīdzinājumā ar pārdoto preču izmaksām. Tad tika noteiktas vidējās PVA izmaksas un peļņa reprezentatīvajā valstī (svērtas attiecībā pret uzņēmumu apgrozījumu). Šo uzņēmumu publiski pieejamie revidētie pārskati tika darīti pieejami ieinteresētajām personām otrā paziņojuma papildinājumā.

f) Normālās vērtības aprēķins

(186) Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu aprēķināja normālo vērtību katram ražojuma pamatveidam EXW līmenī.

(187) Vispirms Komisija noteica neizkropļotas izgatavošanas izmaksas. Tā kā ražotāji eksportētāji nesadarbojās, Komisija izmantoja AMTP sniegto informāciju par katra ražošanas faktora (izejmateriālu, darbaspēka un enerģijas) patēriņu pārskatāmā ražojuma ražošanā. Šie patēriņa apjomi tika reizināti ar neizkropļotām vienības izmaksām, kas noteiktas Taizemē, kā aprakstīts iepriekš d) punktā.

(188) Aprēķins tika veikts atsevišķi diviem MCC pamatveidiem, t. i., melnajām caurulēm/cauruļvadiem un cinkotām caurulēm/cauruļvadiem. Cinkotas caurules/cauruļvadi ir melnas caurules/cauruļvadi, kam veikts galvanizācijas process, kurā caurule/cauruļvads tiek pārklāts ar cinka slāni. Tāpēc cinkotā ražojuma ražošanai ir nepieciešams papildu enerģijas un darbaspēka patēriņš, kā arī cinka un sērskābes papildu izmantošana, kas melno cauruļu/cauruļvadu ražošanā netiek patērēti nemaz.

(189) Otrkārt, lai iegūtu neizkropļotas ražošanas izmaksas, Komisija neizkropļotām izgatavošanas izmaksām pieskaitīja ražošanas pieskaitāmo izmaksu procentuālo daļu, kas tika noteikta, kā aprakstīts 184. apsvērumā.

(190) Visbeidzot, papildus ražošanas izmaksām, kas noteiktas, kā aprakstīts 189. apsvērumā, Komisija piemēroja PVA izmaksas un peļņu reprezentatīvajā valstī, kas noteiktas, kā paskaidrots 185. apsvērumā. PVA izmaksas un peļņa, kas izteikta procentos no pārdoto preču izmaksām un ko piemēroja neizkropļotām ražošanas izmaksām, bija attiecīgi 4,3 % un 3,0 %.

(191) No abu ražojuma veidu normālajām vērtībām, kas aprēķinātas, kā aprakstīts 187.–190. apsvērumā, tika atskaitītas neizkropļotas blakusproduktu vērtības, pamatojoties uz AMTP iesniegto blakusproduktu sarakstu. Neizkropļotas blakusproduktu vērtības tika noteiktas, reizinot pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pārdotos daudzumus, par kuriem ziņoja AMTP, ar neizkropļotām vienības izmaksām Taizemē, kas tika noteiktas, kā aprakstīts iepriekš d) punktā. Korekcija konkrētiem blakusproduktiem (cinka pelniem, cietajam cinkam) tika veikta tikai attiecībā uz normālo vērtību, kas noteikta cinkotiem ražojumiem, jo šie blakusprodukti tiek iegūti galvanizācijas procesā.

(192) Pamatojoties uz to, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu noteica normālo vērtību EXW līmenī. Tā kā neviens ražotājs eksportētājs nesadarbojās, normālā vērtība tika noteikta valsts mērogā.

3.2.2.3. Eksporta cena

(193) Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tāpēc eksporta cena tika noteikta, pamatojoties uz Eurostat datiem CIF līmenī, kas koriģēti EXW līmenī. Tādējādi no CIF eksporta cenas tika atskaitītas jūras pārvadājumu un apdrošināšanas izmaksas (81), kā arī iekšzemes transportēšanas izmaksas Ķīnā (82). Melnajiem un cinkotajiem ražojumiem tika noteiktas atsevišķas eksporta cenas.

3.2.2.4. Salīdzinājums un dempinga starpība

(194) Komisija katram ražojuma veidam salīdzināja salikto normālo vērtību, kas noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu, ar eksporta cenu, kas noteikta, kā aprakstīts iepriekš.

(195) Konkrētiem ražojumiem eksporta gadījumā PVN atmaksas politiku ĶTR piemēro tikai daļēji. Lai nodrošinātu, ka normālā vērtība ir izteikta tādā pašā nodokļu līmenī kā eksporta cena, normālo vērtību parasti koriģē uz augšu par to pārskatāmā ražojuma eksportam piemērotā PVN daļu, kura Ķīnas ražotājiem eksportētājiem netika atmaksāta. Tomēr statistikas dati no Ķīnas nodokļu un muitas administrācijas tīmekļa vietnes un Transcustoms dati (83) liecināja, ka PIP laikā par MCC eksportu iekasētais PVN tika pilnībā atmaksāts. Tāpēc PVN korekcija netika piemērota.

(196) Pamatojoties uz to, tika konstatēts, ka vidējā svērtā dempinga starpība, izteikta procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, bija negatīva.

3.2.2.5. Secinājums

(197) Komisija secināja, ka PIP laikā pārskatāmā ražojuma eksports no Ķīnas netika veikts par dempinga cenām. Tomēr attiecīgā importa apjoms bija ļoti neliels, proti, 0,2 % no kopējā importa Eiropas Savienībā un 0,1 % no Savienības tirgus daļas, tāpēc cenas tika uzskatītas par nereprezentatīvām. Tādēļ Komisija izmeklēja arī dempinga atkārtošanās iespējamību.

3.2.3. Dempinga atkārtošanās iespējamība pasākumu atcelšanas gadījumā

(198) Pēc tam kad tika konstatēts, ka PIP laikā demping nav bijis, Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu izmeklēja dempinga atkārtošanās iespējamību pasākumu atcelšanas gadījumā. Tika analizēti šādi papildu faktori: eksporta par dempinga cenām uz trešām valstīm esamība, ražošanas jauda un neizmantotā jauda ĶTR, citu tirgu pieejamība un Savienības tirgus pievilcīgums.

3.2.3.1. Eksports uz trešām valstīm

(199) Pamatojoties uz GTA importa statistiku, Komisija identificēja piecus lielākos MCC importētājus no ĶTR pārskatīšanas izmeklēšanas periodā: Filipīnas, Honkonga, Peru, Indonēzija un Singapūra (84). Komisija nolēma izslēgt Honkongu no analīzes, jo, salīdzinot attiecīgos GTA importa un eksporta ziņojumus, tika konstatētas lielas neatbilstības paziņotajos tirdzniecības apjomos starp ĶTR un Honkongu, kā arī tāpēc, ka Honkonga, šķiet, nav Ķīnas pārskatāmā ražojuma eksporta galamērķis. Attiecībā uz MCC eksportu no Ķīnas uz atlikušajiem četriem galvenajiem tirgiem dempinga aprēķini tika veikti, izmantojot tālāk aprakstīto metodiku.

a) Normālā vērtība

(200) Lai novērtētu dempingu no ĶTR uz trešām valstīm, Komisija izmantoja tādu pašu normālo vērtību kā dempinga aprēķinā attiecībā uz Savienības tirgu, kuras noteikšana ir aprakstīta 168.–192. apsvērumā.

b) Eksporta cena

(201) Tā kā Ķīnas ražotāji nesadarbojās, iespējamā eksporta cena uz Savienību tika aplēsta, analizējot pašreizējās Ķīnas eksporta cenas uz trešām valstīm, kuru pamatā bija attiecīgo valstu importa statistika GTA.

(202) Visas četras attiecīgās valstis paziņoja savu importa vērtību CIF līmenī. Tāpēc Komisija koriģēja paziņotās cenas, lai aprēķinātu eksporta cenu EXW līmenī, atskaitot jūras pārvadājumu un apdrošināšanas izmaksas (85) un iekšzemes transportēšanas izmaksas Ķīnā (86).

(203) Peru gadījumā iepriekš minētajā avotā netika norādītas jūras pārvadājumu un apdrošināšanas izmaksas piegādēm no ĶTR. Tāpēc Komisija nolēma izmantot tajā pašā avotā pieejamo kotāciju piegādēm no ĶTR uz Čīli.

c) Salīdzinājums un dempinga starpības

(204) Komisija salīdzināja salikto normālo vērtību un eksporta cenas uz trešām valstīm EXW līmenī. Kad vien bija iespējams (87), salīdzinājums tika veikts katram ražojuma veidam (melnais/cinkotais) un tika noteikts vidējais svērtais dempinga apjoms.

(205) Iepriekš minētais salīdzinājums liecināja, ka eksportam no Ķīnas uz šīm četrām valstīm ir valsts mēroga dempinga starpība, kas izteikta procentos no to attiecīgajām CIF vērtībām. Valsts % no kopējā pārskatāmā ražojuma “pasaules” importa no ĶTR Dempinga starpība (%) Filipīnas 19,3 71,7 Peru 5,3 25,6 Indonēzija 4,4 21,4 Singapūra 4,2 18,9

3.2.3.2. Ražošanas jauda un neizmantotā jauda ĶTR

(206) Ņemot vērā ĶV un Ķīnas ražotāju nesadarbošanos, ražošanas jauda un neizmantotā jauda ĶTR saskaņā ar pamatregulas 18. pantu tika noteikta, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem un jo īpaši uz pieprasījuma iesniedzēja un Huajing Industry Research Institute (88) (“HIRI”) sniegto informāciju.

(207) Saskaņā ar informāciju no abiem šiem avotiem ražošanas jauda ĶTR ievērojami pārsniedz pašreizējos ražošanas apjomus un iekšējo pieprasījumu Ķīnas tirgū. Tālāk 208. un 209. apsvērumā sniegtie skaitliskie rādītāji attiecas uz metinātu dzelzs un tērauda cauruļu un cauruļvadu kopējo ražošanas apjomu. Pieprasījuma iesniedzējs aplēsa, ka aptuveni 80 % no šā ražošanas apjoma ir “mazas caurules un cauruļvadi”, kuru ārējais diametrs ir 406,4 mm vai mazāks, kas atbilst pārskatāmajam ražojumam. Šo aplēsi apstiprina HIRI ziņojums. Lai gan minētajā ziņojumā nav sniegti precīzi skaitliskie rādītāji, tajā norādīts, ka “lielākā daļa metināto cauruļu, ko ražo metinātu cauruļu ražošanas nozare Ķīnā, ir ražojumi ar mazu diametru un biezām sienām”. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka tālāk parādītā neatbilstība starp ražošanas jaudu un faktisko ražošanas apjomu un pieprasījumu Ķīnas tirgū ir reprezentatīva attiecībā uz pārskatāmo ražojumu.

(208) Saskaņā ar pieprasījumā sniegtajiem datiem, kas vēlāk izmeklēšanas laikā tika atjaunināti, metinātu cauruļu un cauruļvadu ražošanas apjoms ĶTR PIP laikā bija 60 miljoni tonnu. HIRI ziņojumā ir sniegts nedaudz mazāks skaitliskais rādītājs – 56 miljoni tonnu. Turklāt minētajā ziņojumā norādīts, ka šis ražošanas apjoms, pat neņemot vērā neizmantoto jaudu, jau pārsniedz ĶTR iekšējo pieprasījumu, kas tiek lēsts 52,4 miljonu tonnu apmērā.

(209) Pieprasījuma iesniedzējs uzskata, ka pārskatāmā ražojuma neizmantotā ražošanas jauda ĶTR ir aptuveni 10 miljoni tonnu. HIRI ziņojumā netiek sniegti dati par faktisko jaudu. Tomēr tajā ir skaidri uzsvērts, ka ĶTR ir metinātu cauruļu pārprodukcija un pastāv ievērojams jaudas pārpalikums. Ziņojumā citustarp norādīts, ka “ņemot vērā Ķīnas ražošanas nozares straujo attīstību, lai gan Ķīnas pieprasījums pēc metinātām caurulēm ir ievērojami palielinājies, pieprasījuma pieauguma temps joprojām ir samērā zems un zemāks par metinātu cauruļu ražošanas apjomu. Tas ir izraisījis to, ka pašreiz ir metinātu cauruļu ražošanas jaudas pārpalikums. Tas neveicina metināto cauruļu nozares attīstību. Turklāt viens no jaudas pārpalikuma iemesliem ir tas, ka dažās iekšzemes nozarēs ir augstākas prasības metinātām caurulēm, tostarp prasības attiecībā uz kvalitāti, diametru un cauruļu sienām. Ķīnas metinātās caurules nevar apmierināt šo nozaru vajadzības, un tās ir jāiegādājas no ārvalstīm. Tas rada pašreizējo samazināto pieprasījumu, kas ir saasinājis iekšzemes jaudas pārpalikumu.” (89)

(210) Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka Ķīnas ražotājiem eksportētājiem ir ievērojama neizmantotā jauda, kuru tie varētu izmantot, lai ražotu MCC eksportēšanai uz Savienības tirgu, ja pasākumi zaudētu spēku.

3.2.3.3. Citu tirgu pieejamība

(211) Ir spēkā virkne tirdzniecības aizsardzības pasākumu un citu importa ierobežojumu pret ĶTR izcelsmes MCC eksportu. Kā liecina Global Trade Alert (90), šādus pasākumus piemēro Austrālijā (antidempinga un kompensācijas maksājumi), Kanādā (antidempinga un kompensācijas maksājumi), Kolumbijā (antidempinga pasākumi), Meksikā (antidempinga pasākumi), Pakistānā (importa aizliegums), Taizemē (antidempinga pasākumi), Turcijā (aizsardzības pasākumi) un ASV (antidempinga pasākumi un 232. iedaļas pasākumi). Šie pasākumi ne tikai ierobežo Ķīnas ražotāju piekļuvi minētajiem tirgiem, bet arī apstiprina, ka Ķīnas MCC ražotāji turpina negodīgo tirdzniecības praksi.

(212) Tāpēc Komisija secināja, ka tad, ja pašlaik spēkā esošie pasākumi tiktu atcelti, Ķīnas ražotāji eksportētāji, iespējams, novirzītu eksportu uz Savienību par dempinga cenām.

3.2.3.4. Savienības tirgus pievilcīgums

(213) Saskaņā ar GTA datiem Ķīnas ražotāji eksportētāji eksportēja uz saviem galvenajiem trešo valstu tirgiem par cenām, kas bija par 8–21 % zemākas nekā Savienības ražotāju vidējās pārdošanas cenas Savienības tirgū. Ņemot vērā šo cenu līmeni, eksports uz Savienību Ķīnas eksportētājiem potenciāli ir daudz pievilcīgāks nekā eksports uz gandrīz visām pārējām valstīm.

(214) Savienības tirgus Ķīnas ražotājiem ir pievilcīgs arī tā lieluma dēļ – kopējais patēriņš pārsniedz 540 000 tonnu.

3.2.3.5. Secinājums par dempinga atkārtošanās iespējamību

(215) Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secināja, ka neatkarīgi no tā, vai pārskatīšanas izmeklēšanas periodā notika dempings, ir iespējams, ka, pasākumiem zaudējot spēku, dempings no Ķīnas uz ES atkārtotos.

3.2.4. Vispārējs secinājums par dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību

(216) Lai gan izmeklēšanā netika konstatēts, ka PIP laikā Savienības tirgū turpinājies imports no Ķīnas par dempinga cenām, tas neļauj secināt, ka negodīga Ķīnas MCC ražotāju cenu noteikšanas prakse neatkārtotos, ja pasākumi zaudētu spēku.

(217) Ķīnas eksports uz tās MCC ražotāju galvenajiem trešo valstu tirgiem tik tiešām ietvēra pastāvīgu dempinga praksi. Ņemot vērā ievērojamos eksporta apjomus uz šīm valstīm (no 20 000 līdz 93 000 tonnām salīdzinājumā ar tikai 559 tonnām, kas eksportētas uz Savienību), šā eksporta cenas tiek uzskatītas par reprezentatīvākām iespējamās dempinga prakses konstatēšanai. To, ka eksistē pastāvīga negodīga cenu noteikšanas prakse, apstiprina arī vairāki citās valstīs spēkā esošie tirdzniecības aizsardzības pasākumi pret MCC eksportu no Ķīnas.

(218) Turklāt Komisija konstatēja arī citus rādītājus, kas liecina, ka, pasākumiem zaudējot spēku, dempings, visticamāk, atkārtosies.

(219) Neizmantotā jauda ĶTR ir ļoti ievērojama un vairāk nekā desmit reizes pārsniedz kopējo patēriņu Savienībā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Turklāt HIRI ziņojumā norādīts, ka tikai 2018./2019. gadā vien Ķīnas metināto cauruļu un cauruļvadu ražošanas jauda palielinājās par 10 miljoniem tonnu un paredzams, ka tā palielināsies vēl vairāk.

(220) Visbeidzot, Savienības tirgus pievilcīgums tā lieluma un cenu ziņā un tas, ka citi tirgi antidempinga pasākumu dēļ joprojām ir slēgti, liecina, ka tad, ja pasākumi zaudētu spēku, Ķīnas eksports un neizmantotā jauda varētu tikt novirzīti uz Savienības tirgu.

(221) Tādējādi Komisija secināja, ka tad, ja pasākumi netiks pagarināti, pastāv dempinga atkārtošanās iespējamība.

3.3. Krievija

3.3.1. Ievadpiezīmes

(222) Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pārskatāmā ražojuma imports no Krievijas turpinājās, lai gan ievērojami zemākā līmenī nekā sākotnējās izmeklēšanas periodā (t. i., laikposmā no 2006. gada jūlija līdz 2007. gada jūnijam). Saskaņā ar Comext (Eurostat) statistiku MCC imports no Krievijas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija mazāks par 2 000 tonnām salīdzinājumā ar vairāk nekā 36 000 tonnu sākotnējās izmeklēšanas periodā (laikposmā no 2006. gada jūlija līdz 2007. gada jūnijam). Līdzīgi zems importa līmenis tika konstatēts iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā. MCC imports no Krievijas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā veidoja aptuveni 0,4 % no Savienības tirgus salīdzinājumā ar tirgus daļu 2,7 % apmērā sākotnējās izmeklēšanas periodā un 0,7 % apmērā iepriekšējās termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.

(223) Divi Krievijas ražotāji eksportētāji – PAO Severstal un TMK – pieteicās procedūras sākumā un pauda vēlmi sadarboties. Tomēr TMK Group vēlāk informēja Komisiju, ka neplāno atbildēt uz ražotāja eksportētāja anketas jautājumiem.

(224) Turklāt PAO Severstal sniegtās informācijas attālinātās kontrolpārbaudes laikā, kas notika 2020. gada 11.–13. novembrī, Komisija konstatēja būtiskus un nopietnus trūkumus ziņošanā par pārskatāmā ražojuma iekšzemes pārdošanas apjomiem. Šie trūkumi ievērojami kavēja ierasto izmeklēšanas procesu attiecībā uz šo anketas atbilžu sadaļu. Konkrēti, PAO Severstal bija sniedzis nepareizu informāciju par paziņoto darījumu skaitu, kopējo pārdoto daudzumu, kopējo pārdošanas vērtību un paziņotajām korekcijām par pārskatāmā ražojuma iekšzemes pārdošanu nesaistītiem klientiem.

(225) PAO Severstal 13. novembrī vēlā pēcpusdienā iesniedza atjauninātu informāciju par iekšzemes pārdošanu. Taču laika trūkuma dēļ Komisija nevarēja veikt šīs pārskatītās informācijas kontr