10)

regulas III sadaļā pievieno šādas nodaļas: “III NODAĻA Koraļļu zvejniecību kontrole 22.a pants Sarkano koraļļu zvejas atļaujas 1. Kuģiem vai zvejniekiem, kam atļauts vākt sarkanos koraļļus Vidusjūrā, ir derīga zvejas atļauja, kurā norādīti tehniskie nosacījumi, ar kādiem zvejniecība drīkst notikt. 2. Bez 1. punktā minētās atļaujas sarkanos koraļļus ir aizliegts vākt, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, izkraut, pārvietot, uzglabāt, pārdot vai izstādīt, vai piedāvāt pārdošanai. 3. Dalībvalstis uztur atjauninātu 1. punktā minēto zvejas atļauju reģistru un katru gadu līdz 31. martam nosūta Komisijai sarakstu ar kuģiem, kam izdotas 1. punktā minētās atļaujas. Komisija katru gadu ne vēlāk kā 30. aprīlī minēto sarakstu paziņo GFCM sekretariātam. Minētajā sarakstā par katru kuģi ir iekļauta šāda informācija: a) kuģa nosaukums; b) kuģa reģistrācijas numurs (kods, ko piešķīrusi līgumslēdzēja puse); c) GFCM reģistrācijas numurs (valsts ISO trīsburtu kods un 9 cipari, piemēram, xxx000000001); d) reģistrācijas osta (pilns ostas nosaukums); e) iepriekšējais nosaukums (ja ir); f) iepriekšējais karogs (ja ir); g) ziņas par iepriekšēju svītrošanu no citiem reģistriem (ja ir); h) starptautiskais radio izsaukuma signāls (ja ir); i) VMS vai cits kuģa ģeolokalizācijas aprīkojums (norādīt, ir vai nav); j) kuģa tips, lielākais garums (LOA) un bruto tilpība (GT), un/vai reģistrētā bruto tilpība (GRT), un dzinēja jauda (kW); k) drošuma un drošības aprīkojums novērotāja(-u) uzņemšanai uz kuģa (norādīt, ir vai nav); l) periods, kurā atļauts zvejot sarkanos koraļļus; m) apgabals(-i), kurā(-os) atļauts zvejot sarkanos koraļļus: GFCM ģeogrāfiskie apakšapgabali un GFCM statistiskā koordinātu tīkla šūnas; n) līdzdalība pētniecības programmās, ko vada valsts/starptautiskie zinātniskie institūti (norādīt, ir vai nav, sniegt īsu aprakstu). 4. Dalībvalstis nepalielina zvejas atļauju skaitu, kamēr zinātniskais ieteikums neliecina par sarkano koraļļu populāciju labvēlīgu stāvokli. 22.b pants Sarkano koraļļu nozveju reģistrēšana 1. Tie zvejnieki vai to kuģu kapteiņi, kam ir atļauts vākt sarkanos koraļļus, pēc zvejas operācijas vai – pilnas dienas zvejas reisu gadījumā – ne vēlāk kā pēc izkraušanas ostā reģistrē nozvejas dzīvsvaru un, ja iespējams, audžu skaitu. 2. Uz zvejas kuģiem, kam ir atļauts vākt sarkanos koraļļus, ir zvejas žurnāls, kurā neatkarīgi no nozvejas dzīvsvara reģistrē sarkano koraļļu dienas nozvejas un katrā apgabalā un dziļumā veiktās zvejas darbības, cita starpā, ja iespējams, zvejas dienu un ieniršanas reižu skaitu. Minēto informāciju kompetentajām valsts iestādēm paziņo termiņā, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 1224/2009 14. panta 6. punktā. 22.c pants Iepriekšējs paziņojums par sarkanajiem koraļļiem Divas līdz četras stundas pirms paredzamā ostā ierašanās laika zvejas kuģu kapteiņi vai viņu pārstāvji paziņo attiecīgajām iestādēm šādu informāciju: a) paredzamais ierašanās laiks; b) zvejas kuģa ārējās identifikācijas numurs un nosaukums; c) aplēstais uz kuģa paturēto sarkano koraļļu daudzums (dzīvsvars) un, ja iespējams, audžu skaits; d) informācija par ģeogrāfisko apgabalu, kurā gūta nozveja. 22.d pants Sarkano koraļļu izkraušanai apstiprinātās ostas Atļauju saņēmušie zvejnieki vai zvejas kuģi sarkano koraļļu nozvejas izkrauj tikai apstiprinātās ostās. Šajā nolūkā katra dalībvalsts apstiprina ostas, kurās ir atļauta sarkano koraļļu izkraušana, un katru gadu līdz 30. aprīlim paziņo šo ostu sarakstu GFCM sekretariātam un Komisijai, izņemot gadījumus, kad jau paziņotās apstiprinātās ostas nav mainījušās. 22.e pants Sarkano koraļļu izkrāvumu kontrole Katra dalībvalsts izveido kontroles programmu, kas pamatota ar riska analīzi un jo īpaši paredzēta tam, lai verificētu izkrāvumus un validētu zvejas žurnālus. 22.f pants Sarkano koraļļu pārkraušana citā kuģī Pārkraut sarkanos koraļļus citā kuģī, atrodoties jūrā, ir aizliegts. 22.g pants Zinātniskā informācija par sarkanajiem koraļļiem Dalībvalstis, kurām ir zvejas flote, kas kā mērķsugu zvejo sarkanos koraļļus, nodrošina to, ka ir pienācīgi izveidots zvejniecību un nozveju zinātniskās uzraudzības mehānisms, kurš GFCM Zinātniskajai padomdevējai komitejai dod iespēju sniegt aprakstošu informāciju un ieteikumu vismaz par: a) īstenoto zvejas piepūli (piemēram, zvejas ieniršanas reižu skaitu nedēļā) un katra krājuma kopējās nozvejas apjomiem vietējā, valsts vai pārvalstiskā līmenī; b) saglabāšanas un pārvaldības references rādītājiem nolūkā vēl vairāk pilnveidot reģionālo pārvaldības plānu saskaņā ar mērķi panākt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu un zemu krājuma izsīkšanas risku; c) bioloģisko un sociālekonomisko ietekmi, kādu radītu alternatīvi pārvaldības scenāriji, cita starpā ielaides/izlaides kontrole un/vai tehniskie pasākumi, ko ierosinājušas GFCM līgumslēdzējas puses; d) iespējamajiem telpiskajiem/laiciskajiem aizliegumiem ar mērķi saglabāt zvejniecības ilgtspēju. IV NODAĻA Kontroles pasākumi dažos GFCM ģeogrāfiskajos apakšapgabalos I iedaļa Sarkanspuru pageles zvejniecību kontrole Alvoranas jūrā 22.h pants Ziņojumi par sarkanspuru pageles dienas nozveju un piezveju Neskarot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 14. pantu, dalībvalstis izveido mehānismu, kas nodrošina to, ka neatkarīgi no nozvejas dzīvsvara tiek ziņots par visām sarkanspuru pageles komerciālajām dienas nozvejām un piezvejām Alvoranas jūrā (GFCM 1., 2. un 3. ģeogrāfiskais apakšapgabals, kas definēti I pielikumā). Dalībvalstis cenšas reģistrēt vai aplēst minētās sugas nozvejas, kas gūtas atpūtas zvejā. 22.i pants Zvejas atļaujas un zvejas darbības 1. Dalībvalstis izveido reģistru ar zvejas kuģiem, uz kuriem atļauts pārvadāt vai no kuriem atļauts izkraut sarkanspuru pageles daudzumus, kas nozvejoti Alvoranas jūrā un pēc šķirošanas veido vairāk nekā 20 % no viena plūdmaiņu cikla laikā gūtās nozvejas dzīvsvara. Minēto reģistru uztur un atjaunina. 2. Zvejas kuģiem, kas kā mērķsugu zvejo sarkanspuru pageli, zvejas darbības ir atļauts veikt tikai tad, ja minētās zvejas darbības ir norādītas derīgā zvejas atļaujā, kuru izdevušas kompetentās iestādes un kurā norādīti tehniskie nosacījumi, saskaņā ar kādiem drīkst veikt šādas darbības. Atļaujā ir iekļauti VIII pielikumā norādītie dati. 3. Dalībvalstis: a) katru gadu līdz 31. janvārim paziņo Komisijai to darbojošos kuģu sarakstu, kam par kārtējo vai nākamo gadu vai gadiem ir izsniegta zvejas atļauja. Komisija katru gadu līdz februāra beigām šo sarakstu paziņo GFCM sekretariātam. Sarakstā ir iekļauti VIII pielikumā norādītie dati; b) katru gadu līdz novembra beigām, sākot ar 2018. gada 30. novembri, bet ne vēlāk kā no 2020. gada 30. novembra, Komisijai un GFCM sekretariātam sniedz ziņojumu par 1. punktā minēto kuģu veiktajām zvejas darbībām, kurš sagatavots agregētā formā un satur vismaz šādu informāciju: i) zvejas dienu skaits; ii) izmantošanas apgabals; un iii) sarkanspuru pageles nozvejas un piezvejas. 4. Visi kuģi, kuru lielākais garums pārsniedz 12 metrus un kuriem ir atļauts kā mērķsugu zvejot sarkanspuru pageli, ir aprīkoti ar VMS vai jebkādu citu ģeolokalizācijas sistēmu, kas dod kontroles iestādēm iespēju izsekot to darbības. 22.j pants Zinātniskā uzraudzība Dalībvalstis, kurām ir zvejas flotes, kas kā mērķsugu zvejo sarkanspuru pageli, nodrošina to, ka ir pienācīgi izveidots zvejniecību un nozveju uzraudzības mehānisms, kurš Zinātniskajai padomdevējai komitejai dod iespēju sniegt aprakstošu informāciju un ieteikumus vismaz par: a) zvejas rīka parametriem, cita starpā āķu jedas un nostiprināto tīklu maksimālo garumu un āķu skaitu, veidu un lielumu; b) īstenoto zvejas piepūli (piemēram, zvejas dienu skaitu nedēļā) un komerciālo zvejas flotu vispārējiem nozvejas apjomiem; būtu jāsniedz arī atpūtas zvejā gūto nozveju aplēses; c) saglabāšanas un pārvaldības references rādītājiem nolūkā izveidot daudzgadu pārvaldības plānus ilgtspējīgām zvejniecībām saskaņā ar mērķi panākt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu un zemu krājuma izsīkšanas risku; d) sociālekonomisko ietekmi, kādu radītu alternatīvi pārvaldības scenāriji, cita starpā ielaides/izlaides kontrole un/vai tehniskie pasākumi, uz ko norādījusi GFCM un/vai līgumslēdzējas puses; e) iespējamajiem telpiskajiem/laiciskajiem zvejas aizliegumiem ar mērķi saglabāt zvejniecības ilgtspēju; f) atpūtas zvejas iespējamo ietekmi uz sarkanspuru pageles krājuma(-u) stāvokli. II iedaļa Sicīlijas šaurums 22.k pants Atļauja ar grunts trali zvejot bentisko sugu krājumos Sicīlijas šaurumā 1. Kuģiem, kas ar grunts traļiem zvejo bentisko sugu krājumos Sicīlijas šaurumā (GFCM 12., 13., 14., 15. un 16. ģeogrāfiskais apakšapgabals, kas definēti I pielikumā), ir atļauts veikt tikai konkrētas zvejas darbības, kas norādītas derīgā zvejas atļaujā, kuru izdevušas kompetentās iestādes un kurā norādīti tehniskie nosacījumi, saskaņā ar kādiem veicamas šādas darbības. 2. Zvejas atļaujā, kas minēta 1. punktā, papildus Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2017/218 (*3) I pielikumā noteiktajiem datiem ir iekļauti šādi dati: a) GFCM reģistrācijas numurs; b) iepriekšējais nosaukums (ja ir); c) iepriekšējais karogs (ja ir); d) ziņas par iepriekšēju svītrošanu no citiem reģistriem (ja ir). 3. Dalībvalstis katru gadu līdz 31. oktobrim nosūta Komisijai sarakstu ar kuģiem, kuriem tās izdevušas 1. punktā minētās atļaujas. Komisija katru gadu ne vēlāk kā 30. novembrī minēto sarakstu paziņo pašas izraudzītajai struktūrai un GFCM sekretariātam. 4. Dalībvalstis katru gadu ne vēlāk kā 31. augustā Komisijai un GFCM sekretariātam sniedz ziņojumu agregētā formā par 1. punktā minēto kuģu veiktajām zvejas darbībām, kurā iekļauta vismaz šādu informācija: i) zvejas dienu skaits; ii) izmantošanas apgabals; un iii) heka un sārtās dziļūdens garneles nozvejas un piezvejas. 22.l pants Apstiprinātās ostas 1. Katra dalībvalsts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 43. panta 5. punktu apstiprina izkraušanas ostas, kurās var izkraut Sicīlijas šaurumā nozvejotus hekus un sārtās dziļūdens garneles. Dalībvalstis ne vēlāk kā 2018. gada 30. novembrī nosūta GFCM sekretariātam un Komisijai apstiprināto ostu sarakstu. Par visām izmaiņām šajā sarakstā nekavējoties paziņo GFCM sekretariātam un Komisijai. 2. No zvejas kuģiem izkraut vai pārkraut citā kuģī jebkādu daudzumu Sicīlijas šaurumā nozvejotu heku vai sārto dziļūdens garneļu ir aizliegts ikvienā citā vietā, kas nav dalībvalstu apstiprinātās izkraušanas ostas. 22.m pants Starptautiskā kopīgas inspekcijas un pārraudzības shēma Sicīlijas šaurumā 1. Dalībvalstis var veikt inspekcijas un pārraudzības pasākumus saskaņā ar starptautisku kopīgas inspekcijas un pārraudzības shēmu (“shēma”), kura aptver ārpus valstu jurisdikcijas esošos ūdeņus GFCM 12., 13., 14., 15. un 16. ģeogrāfiskajā apakšapgabalā, kas definēti I pielikumā (“inspekcijas un pārraudzības apgabals”). 2. Dalībvalstis var norīkot inspektorus un inspekcijas līdzekļus un veikt inspekcijas saskaņā ar shēmu. Komisija vai tās izraudzīta struktūra shēmas izpildei var norīkot arī Savienības inspektorus. 3. Komisija vai tās izraudzīta struktūra koordinē pārraudzības un inspekcijas darbības Savienībā un katru gadu kopā ar attiecīgajām dalībvalstīm var izstrādāt kopīgas resursu izmantošanas plānu, kas ļauj Savienībai izpildīt tās pienākumus saskaņā ar shēmu. Dalībvalstis pieņem pasākumus, kas vajadzīgi, lai veicinātu minēto plānu īstenošanu, jo īpaši attiecībā uz vajadzīgajiem cilvēkresursiem un materiālajiem resursiem un laikposmiem un ģeogrāfiskajiem apgabaliem, kuros minētie resursi jāizmanto. 4. Katra dalībvalsts katru gadu ne vēlāk kā 31. oktobrī paziņo Komisijai vai tās izraudzītai struktūrai sarakstu ar to pilnvaroto inspektoru vārdiem un uzvārdiem, kuriem atļauts veikt inspekciju un pārraudzību 1. punktā minētajā apgabalā, kā arī to inspekcijai un pārraudzībai izmantoto kuģu un gaisa kuģu nosaukumus, kurus tā plāno norīkot shēmas izpildei nākamajā gadā. Komisija vai tās izraudzīta struktūra katru gadu līdz 1. decembrim vai pēc iespējas ātrāk pirms inspekcijas darbību sākšanas nosūta minēto informāciju GFCM sekretariātam. 5. Shēmas izpildei norīkotie inspektori nēsā līdzi GFCM inspektora apliecību, ko izdevusi kompetentā iestāde un kas sagatavota IV pielikumā noteiktajā formātā. 6. Kuģiem, kuri saskaņā ar shēmu veic nogādāšanas uz kuģa un inspekcijas pienākumus, ir īpašs karogs vai vimpelis, kas aprakstīts V pielikumā. 7. Katra dalībvalsts nodrošina to, ka ikviena inspekcijas platforma, kam ir tiesības uz tās karogu un kas darbojas 1. punktā minētajā apgabalā, ja vien iespējams, katru dienu uztur drošus sakarus ar visām citām inspekcijas platformām, kas darbojas minētajā apgabalā, lai apmainītos ar darbību koordinēšanai vajadzīgo informāciju. 8. Katra dalībvalsts, kas veic inspekciju vai pārraudzību 1. punktā minētajā apgabalā, katrai inspekcijas platformai tūlīt pēc tās ieiešanas apgabalā iesniedz sarakstu, kurā uzskaitīti novērošanas gadījumi, kas konstatēti saskaņā ar VII pielikumu, inspektoru nogādāšanas uz kuģa un inspekcijas, ko tā veikusi iepriekšējā desmit dienu periodā, un norādīti datumi, koordinātas un visa cita attiecīgā informācija. 22.n pants Inspekciju veikšana 1. Shēmas izpildei norīkotie inspektori: a) pirms uzkāpšanas uz kuģa paziņo zvejas kuģim inspekcijas kuģa nosaukumu; b) uz inspekcijas kuģa un inspektoru nogādājošā kuģa izkar V pielikumā aprakstīto vimpeli; c) ierobežo katras inspekcijas grupas lielumu līdz ne vairāk kā trīs inspektoriem. 2. Tūlīt pēc uzkāpšanas uz kuģa inspektors zvejas kuģa kapteinim uzrāda IV pielikumā aprakstīto identitātes apliecību. Inspekcijas veic vienā no GFCM oficiālajām valodām un, ja iespējams, valodā, kuru pārvalda zvejas kuģa kapteinis. 3. Inspektori sagatavo inspekcijas ziņojumu VI pielikumā noteiktajā formātā. 4. Inspektori paraksta ziņojumu, klātesot kuģa kapteinim, kuram ir tiesības pievienot ziņojumam piezīmes, ko viņš uzskata par piemērotām un kas viņam arī jāparaksta. 5. Ziņojuma eksemplārus nodod kuģa kapteinim un inspicējošās puses iestādēm, kuras tos nosūta inspicētā kuģa karoga valsts iestādēm un Komisijai un/vai tās izraudzītajai struktūrai. Komisija ziņojuma kopiju nosūta GFCM sekretariātam. 6. Inspekcijas grupas lielumu un inspekcijas ilgumu nosaka inspekcijas kuģa komandieris, kurš ņem vērā visus attiecīgos apstākļus. 22.o pants Pārkāpumi 1. Šā panta piemērošanas nolūkā par pārkāpumiem uzskata šādas darbības: a) Regulas (EK) Nr. 1005/2008 3. panta 1. punkta a), b), c), e), f), g) un h) apakšpunktā minētās darbības; b) satelītnovērošanas sistēmas darbības traucēšanu; un c) darbošanos bez VMS. 2. Ikvienā gadījumā, kad inspektori, uzkāpdami uz zvejas kuģa un inspicēdami to, atklāj pārkāpumu, inspekcijas kuģa karoga dalībvalsts iestādes par to tūlīt paziņo Komisijai vai tās izraudzītajai struktūrai, kas par to paziņo inspicētā zvejas kuģa karoga valstij gan tieši, gan ar GFCM sekretariāta starpniecību. Viņi informē arī ikvienu zvejas kuģa karoga valsts inspekcijas kuģi, par kuru zināms, ka tas ir tuvumā. 3. Kuģa karoga dalībvalsts nodrošina to, ka pēc inspekcijas, kurā konstatēts pārkāpums, attiecīgais zvejas kuģis pārtrauc visas zvejas darbības. Karoga dalībvalsts pieprasa zvejas kuģim 72 stundu laikā doties uz tās apstiprinātu ostu, kurā tiek uzsākta izmeklēšana. 4. Gadījumā, ja inspekcijas laikā ir atklāts pārkāpums, karoga dalībvalsts veiktās darbības un turpmākus pasākumus paziņo Komisijai vai tās izraudzītai struktūrai. Komisija vai tās izraudzītā struktūra nosūta informāciju par darbībām un turpmākiem pasākumiem GFCM sekretariātam. 5. Uz 22.n panta 3. punktā minētajiem inspekcijas ziņojumiem un paziņojumiem, kas izriet no inspektoru veiktām dokumentu inspekcijām, dalībvalstu iestādes reaģē tāpat, kā tās reaģētu uz savas valsts inspektoru ziņojumiem un paziņojumiem. III iedaļa Melnā jūra 22.p pants Pasākumi ar mērķi aizkavēt, novērst un izskaust NNN zveju akmeņplekstes zvejniecībās Melnajā jūrā 1. Katru gadu līdz 20. janvārim katra dalībvalsts, izmantojot ierastos datu apstrādes atbalstrīkus, nosūta Komisijai atjauninātu sarakstu ar kuģiem, kuri izmanto grunts žaunu tīklus un kuriem atļauts zvejot akmeņpleksti Melnajā jūrā (GFCM 29. ģeogrāfiskais apakšapgabals, kas definēts I pielikumā). Komisija katru gadu līdz 31. janvārim nosūta minēto sarakstu GFCM sekretariātam. 2. Sarakstā, kas minēts 1. punktā, papildus Īstenošanas regulas (ES) 2017/218 I pielikumā noteiktajiem datiem ir iekļauti šādi dati: a) GFCM reģistrācijas numurs; b) iepriekšējais nosaukums (ja ir); c) iepriekšējais karogs (ja ir); d) ziņas par iepriekšēju svītrošanu no citiem reģistriem (ja ir); e) galvenās mērķsugas; f) galvenais(-ie) zvejas rīks(-i), ko izmanto akmeņplekstes zvejā, flotes segments un darbības vienība, kas definēta III pielikuma C iedaļā iekļautajā 1. uzdevuma statistikas datu matricā; g) periods, kurā atļauts zvejot ar žaunu tīklu vai jebkādiem citiem zvejas rīkiem, ar ko iespējams nozvejot akmeņplekstes (ja šāda atļauja ir). 3. Pēc GFCM pieprasījuma dalībvalstis sniedz informāciju par zvejas kuģiem, kam atļauts iesaistīties zvejas darbībā konkrētā periodā. Konkrēti, dalībvalstis paziņo attiecīgo zvejas kuģu nosaukumus, to ārējās identifikācijas numuru un zvejas iespējas, kas iedalītas katram no tiem. 4. Nemarķētus pamestus žaunu tīklus, kas izmantoti akmeņplekstes zvejniecībās un atrasti jūrā, savāc piekrastes dalībvalsts kompetentās iestādes. Pēc tam šie tīkli tiek izņemti līdz brīdim, kad ir pienācīgi identificēts to īpašnieks, vai iznīcināti, ja to īpašnieku identificēt nav iespējams. 5. Katra attiecīgā dalībvalsts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 43. panta 5. punktu apstiprina izkraušanas vietas, kurās izkrauj un pārkrauj citā kuģī Melnajā jūrā nozvejotas akmeņplekstes. Šādu vietu sarakstu katru gadu ne vēlāk kā 30. novembrī paziņo GFCM sekretariātam un Komisijai. 6. No zvejas kuģiem izkraut vai pārkraut citā kuģī jebkādu daudzumu Melnajā jūrā nozvejotu akmeņplekstu ir aizliegts ikvienā citā vietā, kas nav 5. punktā minētās izkraušanas vietas. 22.q pants Valsts uzraudzības, kontroles un pārraudzības plāni akmeņplekstu zvejniecībām Melnajā jūrā 1. Lai īstenotu 22.p panta noteikumus, cita starpā nodrošinot pienācīgu un pareizu ikmēneša nozvejas un/vai zvejas piepūles uzraudzību un reģistrēšanu, dalībvalstis izveido valsts uzraudzības, kontroles un pārraudzības plānus (“valsts plāni”). 2. Valsts plānos ir iekļauti šādi elementi: a) skaidri definēti kontroles līdzekļi un apraksts par cilvēkresursiem un tehniskajiem un finansiālajiem līdzekļiem, kas pieejami tieši valsts plānu īstenošanai; b) skaidri definēta inspekcijas stratēģija (cita starpā inspekcijas protokoli), kas vērsta uz zvejas kuģiem, kuri varētu nozvejot akmeņpleksti un saistītās sugas; c) tirgu un transporta kontroles rīcības plāni; d) definēti inspekcijas uzdevumi un procedūras, cita starpā paraugu ņemšanas stratēģija, ko izmanto, lai verificētu nozveju svēršanu pirmās pārdošanas laikā, un paraugu ņemšanas stratēģija, ko piemēro kuģiem, uz kuriem neattiecas noteikumi par zvejas žurnālu / izkraušanas deklarāciju; e) inspektoriem, ražotāju organizācijām un zvejniekiem adresētas skaidrojošas norādes par noteikumu kopumu, kas ieviests zvejniecībām, kurās iespējams nozvejot akmeņplekstes, cita starpā par šādiem aspektiem: i) noteikumi par to, kā aizpildāmi dokumenti, cita starpā inspekcijas ziņojumi, zvejas žurnāli, pārkraušanas deklarācijas, izkraušanas un pārņemšanas deklarācijas, transporta dokumenti un pārdošanas zīmes; ii) spēkā esošie tehniskie pasākumi, cita starpā linuma acs izmērs un/vai linuma acs dimensijas, nozvejoto īpatņu minimālais izmērs, pagaidu ierobežojumi; iii) paraugu ņemšanas stratēģijas; iv) kontrolpārbaudes mehānismi; f) valstu inspektoru apmācība II pielikumā minēto uzdevumu veikšanai. 3. Dalībvalstis katru gadu līdz 20. janvārim Komisijai vai tās izraudzītai struktūrai paziņo valsts plānus. Komisija vai tās izraudzītā struktūra katru gadu līdz 31. janvārim minētos plānus nosūta GFCM sekretariātam. 22.r pants Akmeņplekstes zvejniecību zinātniskā uzraudzība Melnajā jūrā Dalībvalstis katru gadu ne vēlāk kā 30. novembrī paziņo Zinātniskajai padomdevējai komitejai un Komisijai jebkādu papildu informāciju, kas noderētu akmeņplekstes zvejniecību zinātniskajai uzraudzībai Melnajā jūrā. (*3) Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/218 (2017. gada 6. februāris) par Savienības zvejas flotes reģistru (OV L 34, 9.2.2017., 9. lpp.).”;"