13)

106. pantu aizstāj ar šādu: “106. pants Izslēgšanas kritēriji un administratīvās sankcijas 1. Līgumslēdzēja iestāde izslēdz ekonomikas dalībnieku no dalības iepirkuma procedūrās, kuras reglamentē ar šo regulu, ja: a) ekonomikas dalībnieks ir bankrotējis vai tam tiek piemērota maksātnespējas vai likvidācijas procedūra, ja tā aktīvus pārvalda likvidators vai tiesa, ja tam ir mierizlīgums ar kreditoriem, ja tā darījumdarbība ir pārtraukta vai ja tas ir nonācis citā analogā situācijā, kas izriet no līdzīgas procedūras, kura paredzēta saskaņā ar valsts normatīvajiem aktiem; b) ar galīgo spriedumu vai galīgo administratīvo lēmumu ir atzīts, ka ekonomikas dalībnieks nav izpildījis savus pienākumus, kas attiecas uz nodokļu maksājumiem vai sociālā nodrošinājuma iemaksu maksājumiem saskaņā ar tās valsts tiesību aktiem, kurā šis dalībnieks veic uzņēmējdarbību vai kurā atrodas līgumslēdzēja iestāde, vai līguma izpildes valsts tiesību aktu noteikumiem; c) ar galīgo spriedumu vai galīgo administratīvo lēmumu ir atzīts, ka ekonomikas dalībnieks ir vainīgs smagā pārkāpumā saistībā ar profesionālo rīcību, pārkāpjot piemērojamos normatīvos aktus vai tādus ētikas standartus, ko piemēro profesijā, kurā darbojas attiecīgais ekonomikas dalībnieks, vai arī iesaistoties jebkurā prettiesiskā rīcībā, kurai ir ietekme uz tā profesionālo uzticamību, ja šāda rīcība liecina par ļaunprātīgu nodomu vai rupju neuzmanību, tostarp jo īpaši kādu no šādām rīcībām: i) tādas informācijas sagrozīšana krāpnieciskos nolūkos vai nolaidības rezultātā, kas jāsniedz, lai pārbaudītu, vai nepastāv izslēgšanas iemesli un vai ir izpildīti atlases kritēriji, vai kas jāsniedz, pildot līgumu; ii) līguma slēgšana ar citiem ekonomikas dalībniekiem ar mērķi izkropļot konkurenci; iii) intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpšana; iv) mēģinājums iepirkuma procedūras laikā ietekmēt līgumslēdzējas iestādes lēmumu pieņemšanas procesu; v) mēģinājums iegūt konfidenciālu informāciju, kas tam varētu sniegt nepamatotas priekšrocības iepirkuma procedūrā; d) ar galīgo spriedumu tiek atzīts, ka ekonomikas dalībnieks ir vainīgs kādā no šādām rīcībām: i) krāpšana 1. panta nozīmē Konvencijā par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību, kas sastādīta ar Padomes 1995. gada 26. jūlija Aktu (9); ii) korupcija, kā definēts 3. pantā Konvencijā par cīņu pret korupciju, kurā iesaistītas Eiropas Kopienas amatpersonas vai Eiropas Savienības dalībvalstu amatpersonas, kas izstrādāta ar Padomes 1997. gada 26. maija Aktu (10), un Padomes Pamatlēmuma 2003/568/TI (11) 2. panta 1. punktā, kā arī korupcija, kā definēts tās valsts tiesību aktiem, kurā atrodas līgumslēdzēja iestāde vai kurā ekonomikas dalībnieks veic uzņēmējdarbību, vai līguma izpildes valsts tiesību aktu noteikumos; iii) līdzdalība noziedzīgā organizācijā, kā definēts Padomes Pamatlēmuma 2008/841/TI (12) 2. pantā; iv) nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana vai teroristu finansēšana, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2005/60/EK (13) 1. pantā; v) teroristu nodarījumi vai nodarījumi, kas saistīti ar teroristu darbībām, kā definēts attiecīgi Padomes Pamatlēmuma 2002/475/TI (14) 1. un 3. pantā, vai kūdīšana, atbalstīšana, līdzdalība vai mēģinājums izdarīt šādus nodarījumus, kā minēts minētā lēmuma 4. pantā; vi) bērnu darbs vai citi cilvēku tirdzniecības veidi, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/36/ES (15) 2. pantā; e) ekonomikas dalībnieks ir pieļāvis būtiskus trūkumus saistībā ar būtisku prasību ievērošanu, pildot no budžeta finansētu līgumu, kuri ir noveduši pie šāda līguma priekšlaicīgas izbeigšanas vai līgumsodu vai citu līgumā noteiktu sankciju piemērošanas vai kuri ir atklāti kredītrīkotāja, OLAF vai Revīzijas palātas veiktās pārbaudēs, revīzijās vai izmeklēšanās; f) ar galīgo spriedumu vai galīgo administratīvo lēmumu ir atzīts, ka ekonomikas dalībnieks ir veicis pārkāpumu Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (16) 1. panta 2. punkta nozīmē. 2. Ja nav galīga sprieduma vai attiecīgā gadījumā galīga administratīva lēmuma gadījumos, kas minēti 1. punkta c), d) un f) apakšpunktā, vai arī 1. punkta e) apakšpunktā minētajā gadījumā līgumslēdzēja iestāde izslēdz ekonomikas dalībnieku, ņemot par pamatu šajos apakšpunktos minētās rīcības provizorisku juridisku klasifikāciju, ņemot vērā konstatētos faktus vai citus konstatējumus, kas iekļauti 108. pantā minētās darba grupas ieteikumā. Pirmajā daļā minētā provizoriskā klasifikācija neskar attiecīgā ekonomikas dalībnieka rīcības izvērtējumu, ko veic dalībvalstu kompetentās iestādes saskaņā ar valsts tiesību aktiem. Nekavējoties pēc tam, kad ir paziņots par galīgo spriedumu vai galīgo administratīvo lēmumu, līgumslēdzēja iestāde pārskata savu lēmumu izslēgt ekonomikas dalībnieku un/vai tam piemērot finansiālu sankciju. Ja galīgajā spriedumā vai galīgajā administratīvajā lēmumā nav noteikts izslēgšanas ilgums, līgumslēdzēja iestāde nosaka šo ilgumu, ņemot par pamatu konstatētos faktus un konstatējumus un ņemot vērā 108. pantā minētās darba grupas ieteikumu. Ja šādā galīgā spriedumā vai galīgajā administratīvajā lēmumā noteikts, ka ekonomikas dalībnieks nav vainīgs rīcībā, uz ko attiecas provizoriska juridiska klasifikācija, kura bijusi pamatā tam, ka tas ir izslēgts, līgumslēdzēja iestāde nekavējoties pārtrauc šādu izslēgšanu un/vai attiecīgā gadījumā atlīdzina visas noteiktās finansiālās sankcijas. Pirmajā daļā minētie fakti un konstatējumi ietver jo īpaši šādus: a) faktus, kas konstatēti Revīzijas palātas, OLAF vai iekšējās revīzijas veiktās revīzijās vai izmeklēšanās vai jebkādās citās pārbaudēs, revīzijās vai kontrolēs, kas veiktas kredītrīkotāja uzdevumā; b) tādus administratīvus lēmumus, kas nav galīgi, kuros var ietilpt disciplināri pasākumi, ko veikusi kompetentā uzraudzības iestāde, kura ir atbildīga par profesionālās ētikas standartu piemērošanas pārbaudi; c) lēmumus, kurus pieņēmusi ECB, EIB, Eiropas investīciju fonds vai starptautiskas organizācijas; d) Komisijas lēmumus saistībā ar Savienības konkurences noteikumu pārkāpumu vai valsts kompetentās iestādes pieņemti lēmumus saistībā ar Savienības vai valsts konkurences tiesību aktu pārkāpumu. 3. Jebkurš līgumslēdzējas iestādes saskaņā ar 106.līdz 108. pantu pieņemts lēmums vai attiecīgā gadījumā – jebkurš 108. pantā minētās darba grupas ieteikums tiek izstrādāts, ievērojot proporcionalitātes principu un jo īpaši ņemot vērā situācijas nopietnību, arī ietekmi uz Savienības finanšu interesēm un tēlu, laiku, kas pagājis kopš attiecīgās rīcības, tās ilgumu un atkārtošanos, nodomu vai neuzmanības smaguma pakāpi, riskam pakļauto ierobežoto summu attiecībā uz šā panta 1. punkta b) apakšpunktu vai visus citus vainu mīkstinošus apstākļus, piemēram, pakāpe, kādā ekonomikas dalībnieks sadarbojas ar attiecīgo kompetento iestādi, ekonomikas dalībnieka sniegtais ieguldījums izmeklēšanā, kā atzīst līgumslēdzēja iestāde, vai izslēgšanas situācijas izpaušana, izmantojot šā panta 10. punktā minēto paziņojumu. 4. Līgumslēdzēja iestāde izslēdz ekonomikas dalībnieku, ja persona, kas ir ekonomikas dalībnieka pārvaldes, vadības vai uzraudzības struktūras loceklis vai kam ir pārstāvības, lēmumu pieņemšanas vai kontroles pilnvaras attiecībā uz minēto ekonomikas dalībnieku, ir nonākusi vienā vai vairākās 1. punkta c) līdz f) apakšpunktā minētajās situācijās. Līgumslēdzēja iestāde ekonomikas dalībnieku izslēdz arī tad, ja fiziska vai juridiska persona, kas uzņemas neierobežotu atbildību par attiecīgā ekonomikas dalībnieka parādiem, ir nonākusi vienā vai vairākās 1. punkta a) vai b) apakšpunktā minētajās situācijās. 5. Ja budžetu izpilda netieši, uzticot tā izpildi trešām valstīm, Komisija var, attiecīgā gadījumā ņemot vērā 108. pantā minētās darba grupas ieteikumu, pieņemt lēmumu par izslēgšanu un/vai piemērot finansiālas sankcijas saskaņā ar šajā pantā paredzētajiem nosacījumiem, ja saskaņā ar 58. panta 1. punkta c) apakšpunktu pilnvarotā trešā valsts to nav izdarījusi. Minētais neskar 60. panta 3. punktā paredzēto trešās valsts pienākumu novērst, atklāt, labot pārkāpumus un krāpšanu un paziņot par tiem vai pieņemt lēmumu par izslēgšanu vai piemērot finansiālas sankcijas. 6. Gadījumos, kas minēti šā panta 2. punktā, līgumslēdzēja iestāde var izslēgt ekonomikas dalībnieku provizoriski bez iepriekšēja 108. pantā minētās darba grupas ieteikuma, ja attiecīgā ekonomikas dalībnieka dalība iepirkuma procedūrās veidotu nopietnu un tiešu apdraudējumu Savienības finanšu interesēm. Šādos gadījumos līgumslēdzēja iestāde nekavējoties ziņo par šo gadījumu darba grupai un pieņem galīgo lēmumu ne vēlāk kā 14 dienas pēc darba grupas ieteikuma saņemšanas. 7. Līgumslēdzēja iestāde, attiecīgā gadījumā ņemot vērā 108. pantā minētās darba grupas ieteikumu, neizslēdz ekonomikas dalībnieku no dalības iepirkuma procedūrās, ja: a) ekonomikas dalībnieks ir īstenojis šā panta 8. punktā minētos korektīvos pasākumus, tādējādi pierādot savu uzticamību. Šis apakšpunkts netiek piemērots šā panta 1. punkta d) apakšpunktā minētajā gadījumā; b) tas ir absolūti nepieciešams, lai nodrošinātu pakalpojuma nepārtrauktību – uz ierobežotu laikposmu un kamēr tiek pieņemti šā panta 8. punktā noteiktie korektīvie pasākumi; c) šāda izslēgšana būtu nesamērīga, ņemot par pamatu šā panta 3. punktā minētos kritērijus. Turklāt šā panta 1. punkta a) apakšpunktu nepiemēro piegāžu iepirkumiem ar īpaši izdevīgiem noteikumiem vai nu no piegādātāja, kas pilnībā izbeidz saimniecisko darbību, vai arī no likvidatoriem maksātnespējas procedūrā, vai mierizlīgumā ar kreditoriem vai līdzīgā procedūrā saskaņā ar valsts tiesību aktiem. Šā punkta pirmajā un otrajā daļā minētajos neizslēgšanas gadījumos līgumslēdzēja iestāde precizē ekonomikas dalībnieka neizslēgšanas iemeslus un par minētajiem iemesliem informē 108. pantā minēto darba grupu. 8. Pasākumi, kas minēti 7. punktā un kas koriģē izslēgšanas situāciju var ietvert jo īpaši: a) pasākumus, lai konstatētu izslēgšanu izraisošās situācijas izcelsmi un konkrētus un atbilstīgus tehniskus, organizatoriskus un ar personālu saistītus pasākumus ekonomikas dalībnieka attiecīgajā darījumdarbības jomā, lai labotu rīcību un novērstu tās turpmāku atkārtošanos; b) pierādījumus, ka ekonomikas dalībnieks ir veicis pasākumus, lai kompensētu vai atlīdzinātu zaudējumu vai kaitējumu, kas nodarīts Savienības finanšu interesēm izslēgšanas situāciju izraisošo faktu rezultātā; c) pierādījumus, ka ekonomikas dalībnieks ir samaksājis vai nodrošinājis, ka tiek samaksātas visas kompetentās iestādes noteiktās sodanaudas vai visi 1. punkta b) apakšpunktā minētie nodokļi vai sociālā nodrošinājuma iemaksas. 9. Līgumslēdzēja iestāde, attiecīgā gadījumā ņemot vērā 108. pantā minētās darba grupas pārskatīto ieteikumu, nekavējoties pārskata savu lēmumu izslēgt ekonomikas dalībnieku ex officio, vai pēc minētā ekonomikas dalībnieka lūguma, ja tas ir veicis pietiekamus korektīvus pasākumus, lai pierādītu savu uzticamību, vai ir iesniedzis jaunus elementus, kas pierāda, ka šā panta 1. punktā minētā izslēgšanas situācija vairs nepastāv. 10. Kandidāts vai pretendents, iesniedzot dalības pieteikumu vai piedāvājumu, paziņo, vai tas ir nonācis kādā no šā panta 1. punktā vai 107. panta 1. punktā minētajām izslēgšanas situācijām vai attiecīgā gadījumā tas ir īstenojis jebkuru no šā panta 7. punktā minētajiem korektīvajiem pasākumiem. Attiecīgā gadījumā kandidāts vai pretendents sniedz tādu pašu paziņojumu, ko parakstījusi vienība, kuras resursus tas plāno izmantot. Tomēr līgumslēdzēja iestāde var nepiemērot šīs prasības ļoti mazas vērtības līgumiem, kas jādefinē deleģētajos aktos, kurus pieņem, ievērojot 210. pantu. 11. Ja līgumslēdzēja iestāde to prasa un tas ir vajadzīgs procedūras pareizai norisei, kandidāts vai pretendents, kā arī vienība, kuras resursus kandidāts vai pretendents plāno izmantot, nodrošina: a) atbilstīgus pierādījumus, ka kandidāts, pretendents vai vienība nav nonākuši kādā no 1. punktā minētajām izslēgšanas situācijām; b) informāciju par personām, kas ir kandidāta pretendenta vai vienības pārvaldes, vadības vai uzraudzības struktūras locekļi vai kam ir pārstāvības, lēmumu pieņemšanas vai kontroles pilnvaras attiecībā uz minēto kandidātu, pretendentu vai vienību, un atbilstīgus pierādījumus, ka viena vai vairākas no minētajām personām nav nonākušas kādā no 1. punkta c) līdz f) apakšpunktā minētajām izslēgšanas situācijām; c) atbilstīgus pierādījumus, ka fiziska vai juridiska persona, kas uzņemas neierobežotu atbildību par minētā kandidāta, pretendenta vai vienības parādiem, nav nonākusi 1. punkta a) vai b) apakšpunktā minētajā izslēgšanas situācijā. 12. Līgumslēdzēja iestāde var šā panta 1.līdz 11. punktu piemērot arī apakšuzņēmējam. Šādā gadījumā līgumslēdzēja iestāde prasa, lai kandidāts vai pretendents aizstāj apakšuzņēmēju vai vienību, kā resursus kandidāts vai pretendents plāno izmantot un kas ir nonākusi izslēgšanas situācijā. 13. Lai panāktu preventīvu ietekmi, līgumslēdzēja iestāde var, attiecīgā gadījumā ņemot vērā 108. pantā minētās darba grupas ieteikumu, noteikt finansiālu sankciju ekonomikas dalībniekam, kas ir centies iegūt piekļuvi Savienības līdzekļiem, piedaloties vai iesniedzot dalības pieteikumu iepirkuma procedūrā, vienlaikus esot kādā no šādām izslēgšanas situācijām, to nepaziņojot saskaņā ar šā panta 10. punktu: a) attiecībā uz šā panta 1. punkta c), d), e) un f) apakšpunktā minētajām situācijām – kā alternatīvu lēmumam izslēgt ekonomikas dalībnieku, ja šāda izslēgšana būtu nesamērīga, ņemot par pamatu šā panta3. punktā minētos kritērijus; b) attiecībā uz šā panta 1. punkta c), d) un e) apakšpunktā minētajām situācijām – papildus izslēgšanai, kas ir vajadzīga Savienības finanšu interešu aizsardzībai, ja ekonomikas dalībnieks sistēmiski un pastāvīgi rīkojas ar nodomu nepamatoti iegūt Savienības līdzekļus. Finansiālās sankcijas summa ir starp 2 % un 10 % no līguma kopējās vērtības. 14. Izslēgšanas ilgums nepārsniedz nevienu no turpmāk minētajiem: a) ilgumu, kas noteikts dalībvalsts galīgajā spriedumā vai galīgajā administratīvajā lēmumā, ja tādi ir; b) piecus gadus 1. punkta d) apakšpunktā minētajos gadījumos; c) trīs gadus 1. punkta c), e) un f) apakšpunktā minētajos gadījumos. Ekonomikas dalībnieku izslēdz tik ilgi, kamēr tas ir kādā no 1. punkta a) un b) apakšpunktā minētajām situācijām. 15. Noilguma termiņš izslēgšanai un/vai finansiālu sankciju piemērošanai ekonomikas dalībniekam ir pieci gadi, ko aprēķina, skaitot no vienas no šādām dienām: a) no izslēgšanu izraisošās rīcības dienas vai nepārtrauktu vai atkārtotu darbību gadījumos no dienas, kad izbeigta rīcība – šā panta 1. punkta b), c), d) un e) apakšpunktā minētajos gadījumos; b) no valsts tiesas galīgā sprieduma vai galīgā administratīvā lēmuma dienas – šā panta 1. punkta b), c) un d) apakšpunktā minētajos gadījumos. Noilguma termiņu pārtrauc Komisijas, OLAF, 108. pantā minētās darba grupas vai jebkuras budžeta izpildē iesaistītas vienības akts, par ko ir paziņots ekonomikas dalībniekam un kas ir saistīts ar izmeklēšanu vai tiesvedību. Jauns noilguma termiņš sākas nākamajā dienā pēc pārtraukuma beigām. Piemērojot šā panta 1. punkta f) apakšpunktu, ir spēkā Regulas (EK, Euratom) Nr. 2988/95 3. pantā noteiktais noilguma termiņš ekonomikas dalībnieka izslēgšanai un/vai finansiālu sankciju piemērošanai ekonomikas dalībniekam. Ja ekonomikas dalībnieka rīcību raksturo vairāki šā panta 1. punktā minētie iemesli, piemēro noilguma termiņu, kas attiecas uz visnopietnāko no minētajiem iemesliem. 16. Lai vajadzības gadījumā pastiprinātu izslēgšanas un/vai finansiālas sankcijas preventīvo ietekmi, Komisija saskaņā ar līgumslēdzējas iestādes lēmumu savā tīmekļa vietnē publisko šādu informāciju, kas saistīta ar izslēgšanu un attiecīgā gadījumā ar finansiālu sankciju šā panta 1. punkta c), d), e) un f) apakšpunktā minētajos gadījumos: a) attiecīgā ekonomikas dalībnieka vārds; b) izslēgšanas situācija, atsaucoties uz šā panta 1. punktu; c) izslēgšanas ilgums un/vai finansiālās sankcijas apjoms. Ja lēmums par izslēgšanu un/vai finansiālu sankciju ir pieņemts, ņemot par pamatu šā panta 2. punktā minēto provizorisko klasifikāciju, publikācijā norāda, ka galīga sprieduma vai attiecīgā gadījumā – galīgā administratīvā lēmuma nav. Minētajos gadījumos informāciju par visām apelācijām, to statusu un to rezultātiem, kā arī visiem līgumslēdzējas iestādes pārskatītajiem lēmumiem publicē nekavējoties. Ja ir piemērota finansiāla sankcija, publikācijā norāda arī to, vai ir veikts sankcijas maksājums. Lēmumu par informācijas publicēšanu pieņem līgumslēdzēja iestāde vai nu pēc galīgā sprieduma, vai attiecīgā gadījumā – pēc galīgā administratīvā lēmuma vai arī pēc 108. pantā minētās darba grupas ieteikuma – atkarībā no konkrētā gadījuma. Minētais lēmums stājas spēkā trīs mēnešus pēc tam, kad tas ir paziņots ekonomikas dalībniekam. Publicēto informāciju dzēš, tiklīdz izslēgšana ir beigusies. Finansiālas sankcijas gadījumā publikāciju dzēš sešus mēnešus pēc sankcijas maksājuma. Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 45/2001 attiecībā uz personas datiem līgumslēdzēja iestāde informē ekonomikas dalībnieku par tā tiesībām, kas paredzētas piemērojamos datu aizsardzības noteikumos, un par procedūrām, kas pieejamas minēto tiesību izmantošanai. 17. Šā panta 16. punktā minēto informāciju nepublicē, ja pastāv kādi no turpmāk minētajiem apstākļiem: a) ja tas ir vajadzīgs, lai aizsargātu izmeklēšanas vai valsts tiesvedības konfidencialitāti; b) ja publicēšana izraisītu nesamērīgu zaudējumu attiecīgajam ekonomikas dalībniekam vai būtu citādi nesamērīga, ņemot par pamatu šā panta 3. punktā paredzēto proporcionalitātes kritēriju un finansiālās sankcijas apjomu; c) attiecībā uz fizisku personu, izņemot, ja personas datu publicēšana ir izņēmuma kārtā pamatota inter alia ar rīcības svarīgumu un tās ietekmi uz Savienības finanšu interesēm; šādos gadījumos lēmumā publicēt informāciju tiek pienācīgi ņemtas vērā tiesības uz privātumu un citas Regulā (EK) Nr. 45/2001 paredzētās tiesības. 18. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 210. pantu attiecībā uz sīki izstrādātiem noteikumiem par šā panta 10. punktā minētā paziņojuma saturu un šā panta 11. punkta a) apakšpunktā minētajiem pierādījumiem par to, ka ekonomikas dalībnieks nav nonācis kādā no izslēgšanas situācijām, tostarp atsaucoties uz Eiropas vienoto iepirkuma procedūras dokumentu, kā tas paredzēts Direktīvas 2014/24/ES 59. panta 2. punktā, un par situācijām, kurās līgumslēdzēja iestāde var vai nevar prasīt šāda paziņojuma vai pierādījumu sniegšanu. (9) OV C 316, 27.11.1995., 48. lpp." (10) OV C 195, 25.6.1997., 1. lpp." (11) Padomes Pamatlēmums 2003/568/TI (2003. gada 22. jūlijs) par korupcijas apkarošanu privātajā sektorā (OV L 192, 31.7.2003., 54. lpp.)." (12) Padomes Pamatlēmums 2008/841/TI (2008. gada 24. oktobris) par cīņu pret organizēto noziedzību (OV L 300, 11.11.2008., 42. lpp.)." (13) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/60/EK (2005. gada 26. oktobris) par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un teroristu finansēšanai (OV L 309, 25.11.2005., 15. lpp.)." (14) Padomes Pamatlēmums 2002/475/TI (2002. gada 13. jūnijs) par terorisma apkarošanu (OV L 164, 22.6.2002., 3. lpp.)." (15) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/36/ES (2011. gada 5. aprīlis) par cilvēku tirdzniecības novēršanu un apkarošanu un cietušo aizsardzību, un ar kuru aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2002/629/TI (OV L 101, 15.4.2011., 1. lpp.)." (16) Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.).”;"