IV PIELIKUMS

Jēdzienu un mainīgo lielumu definīcijas

I. JĒDZIENI

Statistikas rezidentvienības

Statistikas vienības, kas ir valsts rezidentvienības saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 549/2013 (1).

Ekonomiskā teritorija

Ekonomiskā teritorijā tiek ieskaitītas šādas teritorijas:

a) teritorija (ģeogrāfiska teritorija), kurā pārvaldi un ekonomisko kontroli īsteno viena valdība;

b) jebkura brīvā zona, ieskaitot muitas noliktavas un muitas kontrolētās rūpnīcas;

c) nacionālā gaisa telpa, teritoriālie ūdeņi un starptautisko ūdeņu apskalots kontinentālais šelfs, uz kuru valstij ir ekskluzīvas tiesības;

d) teritoriālie anklāvi, kas ir pārējā pasaulē izvietotas ģeogrāfiskās teritorijas, kuras saskaņā ar starptautiskajiem līgumiem vai starpvalstu vienošanos izmanto vispārējās valdības institūcijas (piemēram, vēstniecības, konsulāti, militārās bāzes, zinātniskās bāzes u. tml.);

e) naftas, dabasgāzes u. tml. iegulas starptautiskajos ūdeņos ārpus valsts kontinentālā šelfa, kuras izstrādā a)–d) apakšpunktā minētās teritorijas rezidentvienības.

Ekonomiskā teritorijā netiek ieskaitītas šādas teritorijas:

— ekstrateritoriāli anklāvi (t. i., attiecīgās valsts ģeogrāfiskās teritorijas daļas, ko saskaņā ar starptautiskiem līgumiem vai starpvalstu nolīgumiem izmanto citu valstu pārvaldes iestādes, Eiropas Savienības iestādes un struktūras vai starptautiskas organizācijas).

Vietējais un ārējais tirgus

Atšķirība starp vietējo un ārējo tirgu īstermiņa uzņēmējdarbības statistikas vajadzībām interpretējama atbilstīgi dalībvalstu ekonomiskajām teritorijām.

II. MAINĪGIE LIELUMI

A. UZŅĒMUMU POPULĀCIJA

1) Mainīgais lielums 110101: Reģistrācijas

Reģistrācijas reģistrā reģistrētu juridisku vienību skaits jebkurā laikā pārskata ceturksnī q saskaņā ar attiecīgo administratīvo vai juridisko procedūru.

2) Mainīgais lielums 110102: Bankroti

To juridisku vienību skaits, kurām sākta bankrota atzīšanas procedūra, izdodot tiesas deklarāciju, jebkurā laikā pārskata ceturksnī q (kas bieži ir provizoriska un ne vienmēr nozīmē darbības izbeigšanu).

3) Mainīgais lielums 210101: Aktīvo uzņēmumu skaits

Aktīvo uzņēmumu skaits ir visu to statistikas vienību skaits, kuras jebkurā laikā pārskata periodā bija “uzņēmumi”, kā definēts Padomes Regulā (EEK) Nr. 696/93 (2), un kuras arī aktīvi darbojās minētajā pārskata periodā.

Uzskata, ka statistikas vienība ir bijusi aktīva pārskata periodā, ja minētajā periodā tai bija pozitīvs neto apgrozījums, tā radīja izlaidi, tai bija darbinieki vai tā veica ieguldījumus.

4) Mainīgais lielums 210102: To uzņēmumu skaits, kam ir vismaz viens darbinieks

To uzņēmumu skaits, kam ir bijis vismaz viens darbinieks pārskata perioda t jebkurā laikā.

5) Mainīgais lielums 210103: Lielas izaugsmes uzņēmumu skaits

To uzņēmumu skaits, kam ir vismaz 10 darbinieku laikposmā t-3 un kam trīs gadu laikposmā (t-3 līdz t) darbinieku skaits pieaudzis vidēji vairāk nekā par 10 % gadā. Minētais neietver uzņēmumus, kas definēti mainīgajā lielumā 210201 “uzņēmumu dibināšana”, laikposmā t-3.

6) Mainīgais lielums 210104: Jaunizveidotu lielas izaugsmes uzņēmumu skaits

Jaunizveidotiem lielas izaugsmes uzņēmumiem (“gazeles”) kā augstas izaugsmes uzņēmumu apakškopai jāatbilst papildu nosacījumiem, proti, ir nepieciešams, lai tie būtu bijuši uzņēmumi, kā definēts mainīgajā lielumā 210201 “uzņēmumu dibināšana”, t-4 vai t-5 laikposmā.

7) Mainīgais lielums 210201: Uzņēmumu dibināšana

To jaundibināto uzņēmumu skaits, kas attiecīgajā populācijā reģistrēti komercreģistrā, pēc kļūdu izlabošanas. Uzņēmuma dibināšana ir ražošanas faktoru kombinācijas izveidošana, ievērojot to, ka šajā procesā nevar būt iesaistīti citi uzņēmumi. Jaundibināto uzņēmumu skaitā neiekļauj populācijas ierakstus, kas izdarīti uzņēmumu grupas apvienošanās, sašķelšanas, nodalīšanas vai pārstrukturēšanas dēļ. Neiekļauj tās apakšpopulācijas ierakstus, kuri izdarīti, uzņēmumam tikai mainot savu darbību.

8) Mainīgais lielums 210202: Uzņēmumu likvidēšana

To likvidēto uzņēmumu skaits, kas attiecīgajā populācijā reģistrēti komercreģistrā, pēc kļūdu izlabošanas. Uzņēmuma likvidēšana ir ražošanas faktoru kombinācijas izbeigšanās, ievērojot to, ka šajā procesā nevar būt iesaistīti citi uzņēmumi. Likvidēto uzņēmumu skaitā neiekļauj ierakstus, kas no populācijas ir svītroti uzņēmumu grupas apvienošanās, pārņemšanas, sašķelšanās vai pārstrukturēšanas dēļ. Neiekļauj apakšpopulācijas ierakstus, kas no tās dzēsti, uzņēmumam tikai mainot savu darbību.

9) Mainīgais lielums 210203: Uzņēmumu izdzīvošana

Uzņēmums izdzīvo, ja tas ir aktīvs tā dibināšanas gadā (t-1 līdz t-5) un nākamajā(-os) gadā(-os). Var nošķirt divus izdzīvošanas veidus.

Uzņēmums, kas dibināts gadā t-1, tiek uzskatīts par izdzīvojušu gadā t, ja tas ir aktīvs jebkurā gada t laikposmā (tā ir izdzīvošana bez izmaiņām).

Uzņēmumu uzskata par izdzīvojušu arī tad, ja saistītā(-ās) juridiskā(-ās) vienība(-as) ir pārstājusi(-šas) aktīvi darboties, bet to darbības ir pārņēmusi jauna juridiska vienība, kas izveidota tieši tāpēc, lai pārņemtu attiecīgā uzņēmuma ražošanas faktorus (tā ir izdzīvošana ar uzņēmumu pārņemšanas starpniecību).

10) Mainīgais lielums 210204: Uzņēmumi, kam ir pirmais darbinieks

To uzņēmumu skaits, kam ir bijis pirmais darbinieks pārskata perioda t jebkurā laikā. Tas var attiekties uz jaunizveidotajiem uzņēmumiem, kas definēti attiecībā uz mainīgo lielumu 210201, kā arī uz uzņēmumiem, kas definēti attiecībā uz mainīgo lielumu 210101, ja uzņēmumi jau bijuši aktīvi iepriekšējos pārskata periodos, taču tiem nav bijis neviena darbinieka divos iepriekšējos pārskata periodos.

11) Mainīgais lielums 210205: Uzņēmumi, kam vairs nav darbinieku

To uzņēmumu skaits, kam vairs nav darbinieku no pārskata perioda t jebkura laika un kam ir bijis vismaz viens darbinieks pārskata perioda t agrākā laikā. Tas var attiekties uz likvidētajiem uzņēmumiem, kas definēti attiecībā uz mainīgo lielumu 210202 un kam ir vismaz viens darbinieks, kā arī uz uzņēmumiem, kas definēti attiecībā uz mainīgo lielumu 210102, ja uzņēmumi joprojām ir aktīvi, taču tiem vairs nav darbinieku no laikposma t jebkura laika un šajos divos sekojošajos pārskata periodos: t+1 un t+2. Tas pats ir piemērojams, ja pēdējā darbinieka nodarbinātības līgums beidzas 31. decembrī laikposmā t.

12) Mainīgais lielums 210206: Izdzīvojušie uzņēmumi, kam ir vismaz viens darbinieks

To uzņēmumu skaits, kam ir bijis vismaz viens darbinieks jebkurā laikā katru gadu, sākot no gada, kad tiem ir bijis pirmais darbinieks (t-1 līdz t-5), līdz pārskata periodam t. To uzņēmumu populāciju, kam pirmais darbinieks ir laikposmā t, definē tāpat kā mainīgajam lielumam 210204. Uzņēmumu uzskata par izdzīvojušu arī tad, ja saistītā(-ās) juridiskā(-ās) vienība(-as) ir pārstājusi(-šas) aktīvi darboties, bet to darbības ir pārņēmusi jauna juridiska vienība, kas izveidota tieši tāpēc, lai pārņemtu attiecīgā uzņēmuma ražošanas faktorus (tā ir izdzīvošana ar uzņēmumu pārņemšanas starpniecību).

13) Mainīgais lielums 210301: Ārvalstu kontrolētu uzņēmumu skaits

Valsts līmeņa uzņēmējdarbības statistikā “ārvalstu kontrolēts uzņēmums” ir uzņēmums, kas ir rezidents valstī, kura apkopo informāciju, un ko kontrolē galīgā kontrolējošā institucionāla vienība, kura nav informāciju apkopojošās valsts rezidents. “Uzņēmumi” ir aktīvi uzņēmumi, kas definēti attiecībā uz mainīgo lielumu 210101 A punkta 3. apakšpunktā.

“Kontrole” ir spēja noteikt uzņēmuma vispārējo politiku, piemēram, nepieciešamības gadījumā izvēloties atbilstīgus direktorus. Šajā saistībā tiek uzskatīts, ka institucionālā vienība B kontrolē uzņēmumu A, ja B vai nu tieši, vai netieši kontrolē vairāk nekā pusi no akcionāru balsstiesībām vai citiem līdzekļiem nodrošina kontroli pār A.

“Ārvalstu kontrole” nozīmē, ka galīgā kontrolējošā institucionālā vienība atrodas citā valstī, nevis tajā, kurā rezidents ir tā institucionālā vienība, ko tā kontrolē.

“Filiāles” ir vietējās vienības, kas neveido atsevišķas juridiskas vienības. Pret tām attiecas kā pret kvazikapitālsabiedrībām Regulas (ES) Nr. 549/2013 pielikuma nozīmē, un tās uzskata par uzņēmumiem ārvalstu saistīto uzņēmumu statistikas nolūkos.

“Galīgā saistīta uzņēmuma kontrolējošā institucionālā vienība” ir institucionāla vienība, kas ir viena no saistītu uzņēmumu kontrolējošajām vienībām, kuru nekontrolē cita institucionālā vienība.

“Ārvalstu saistīts uzņēmums” ir uzņēmums, kas ir rezidents valstī, kura apkopo informāciju, un ko galīgi kontrolē institucionāla vienība, kura nav rezidents šajā valstī, kas apkopo informāciju, vai arī uzņēmums, kas nav rezidents valstī, kura apkopo informāciju, un ko galīgi kontrolē institucionālā vienība, kura ir rezidents valstī, kas apkopo informāciju.

“Galīgās kontroles valsts” ir galīgās kontrolējošās institucionālās vienības vai saskaņoti darbojošos vienību grupas rezidentvalsts.

Jēdzieniem “institucionāla vienība” un “vietēja vienība” tāda pati nozīme kā Regulā (EEK) Nr. 696/93.

“Iekšējā statistika par ārvalstu saistītiem uzņēmumiem” nozīmē statistiku, kas raksturo to ārvalstu saistītu uzņēmumu darbību, kuri ir rezidenti valstī, kas apkopo informāciju.

14) Mainīgais lielums 210401: Ārvalstu kontrolējošo uzņēmumu (UCI jēdziens) un iekšzemes saistīto uzņēmumu skaits

“Ārvalstu kontrolējošs uzņēmums” ir galīgā kontrolējošā institucionālā rezidentvienība, kam ir vismaz viens ārvalstu saistīts uzņēmums un kas ir aktīvs uzņēmums, kas definēts attiecībā uz mainīgo lielumu 210101 A punkta 3. apakšpunktā. Jēdzieniem “kontrole” un “galīgā kontrolējošā institucionālā vienība”(UCI) ir tāda nozīmē, kā definēts attiecībā uz ārvalstu kontrolētiem uzņēmumiem.

“Iekšzemes saistīts uzņēmums” ir uzņēmums, kas ir rezidents valstī, kura apkopo statistiku, un ko kontrolē UCI, kas ir rezidente tajā pašā valstī, kura apkopo statistiku. Jēdzieniem “uzņēmums” un “filiāle” ir tāda nozīme, kā definēts attiecībā uz ārvalstu kontrolētiem uzņēmumiem.

Valsts līmeņa uzņēmējdarbības statistikā “ārējā statistika par ārvalstu saistītiem uzņēmumiem” ir statistika, kas raksturo iekšzemes saistīto uzņēmumu darbību katrā galīgajā kontrolējošā institucionālajā rezidentvienībā, kam ir vismaz viens ārvalstu saistīts uzņēmums, un to ārvalstu kontrolējošo uzņēmumu darbību, kas ir rezidenti valstī, kura apkopo statistiku.

15) Mainīgais lielums 310101: Vietējo vienību skaits

To vietējo vienību skaits atbilstoši Padomes Regulai Nr. 696/93, kas attiecīgajā populācijā reģistrēti komercreģistrā, pēc kļūdu, it īpaši apsekojuma sistēmas kļūdu, izlabošanas. Vietējās vienības jāiekļauj arī tad, ja tām nav algotu darbinieku. Šajā statistikā būtu jāietver visas vienības, kas bijušas aktīvas vismaz kādu daļu laika pārskata periodā.

16) Mainīgais lielums 310102: Aktīvo uzņēmumu skaits

Tāda pati definīcija kā mainīgajam lielumam 210101 A punkta 3. apakšpunktā.

17) Mainīgais lielums 310103: To uzņēmumu skaits, kam ir vismaz viens darbinieks

Tāda pati definīcija kā mainīgajam lielumam 210102 A punkta 4. apakšpunktā.

18) Mainīgais lielums 310104: Lielas izaugsmes uzņēmumu skaits

Tāda pati definīcija kā mainīgajam lielumam 210103 A punkta 5. apakšpunktā.

19) Mainīgais lielums 310201: Uzņēmumu dibināšana

Tāda pati definīcija kā mainīgajam lielumam 210201 A punkta 7. apakšpunktā.

20) Mainīgais lielums 310202: Uzņēmumu likvidēšana

Tāda pati definīcija kā mainīgajam lielumam 210202 A punkta 8. apakšpunktā.

21) Mainīgais lielums 310203: Izdzīvojušie uzņēmumi (tikai izdzīvošana trīs kalendāros gadus)

Tāda pati definīcija kā mainīgajam lielumam 210203 A punkta 9. apakšpunktā.

22) Mainīgais lielums 310204: Uzņēmumi, kam ir pirmais darbinieks

Tāda pati definīcija kā mainīgajam lielumam 210204 A punkta 10. apakšpunktā.

23) Mainīgais lielums 310205: Uzņēmumi, kam vairs nav darbinieku

Tāda pati definīcija kā mainīgajam lielumam 210205 A punkta 11. apakšpunktā.

24) Mainīgais lielums 310206: Izdzīvojušie uzņēmumi, kam ir vismaz viens darbinieks (tikai attiecībā uz uzņēmumiem, kas izdzīvojuši trīs kalendāros gadus)

Tāda pati definīcija kā mainīgajam lielumam 210206 A punkta 12. apakšpunktā.

25) Mainīgais lielums 410101: Tādu uzņēmumu skaits ārvalstīs, kurus galīgi kontrolē ziņojošās valsts institucionālās vienības

“Uzņēmums ārvalstīs, ko galīgi kontrolē ziņojošās valsts institucionālās vienības” ir uzņēmums, kas nav rezidents valstī, kura apkopo statistiku, un ko galīgi kontrolē institucionāla vienība, kura ir rezidente valstī, kas apkopo statistiku. Jēdzieniem “kontrole”, “uzņēmums”, “filiāle” un “galīgā kontrolējošā institucionālā vienība”(UCI) ir tāda nozīmē, kā definēts attiecībā uz ārvalstu kontrolētiem uzņēmumiem.

Statistikā par ārējām darbībām “ārējā statistika par ārvalstu saistītiem uzņēmumiem” ir statistika, kas raksturo to ārvalstu saistīto uzņēmumu darbību ārvalstīs, kurus galīgi kontrolē institucionāla vienība, kas ir rezidente valstī, kura apkopo statistiku.

B. DARBASPĒKA IZLIETOJUMS

1) Mainīgais lielums 120101: Darbinieku un pašnodarbināto personu skaits

Darbinieku un pašnodarbināto personu skaits ir mainīgo lielumu “darbinieku skaits” un “pašnodarbināto personu skaits” summa. “Darbinieku skaitu” definē tāpat kā mainīgajam lielumam 220102 B punkta 5. apakšpunktā. Pašnodarbināto personu skaits ir to personu vidējais skaits, kuras jebkurā laikā pārskata periodā ir bijušas statistikas vienības, kurā viņi strādā, vienīgie īpašnieki vai kopīpašnieki. Tas attiecas arī uz ģimenē strādājošajiem un mājražotājiem, kuru ienākumi ir statistikas vienības izlaides vērtības funkcija.

2) Mainīgais lielums 120201: Darbinieku nostrādātās stundas

Darbinieku nostrādāto stundu kopējais skaits ir to stundu skaits, ko darbinieki faktiski nostrādājuši statistikas vienības izlaides veidošanai pārskata periodā.

Tas ietver laiku, kas veltīts blakusdarbam, netieši veicinot izlaidi (piemēram, plānošanai, sagatavošanai, administratīvām darbībām un tamlīdzīgi), kā arī laiku, kas pavadīts, neveicot faktisku darbu, bet ko statistikas vienība uzskata un atalgo kā tādu (piemēram, īsi pārtraukumi, īsi pārtraukumi ražošanas samazināšanas dēļ, apmācība un tamlīdzīgi).

Tas ietver arī laiku, kas veltīts darbam (arī ja tas ir blakusdarbs) bez faktiska atalgojuma (piemēram, neapmaksātas virsstundas).

Tas neietver atalgotu laiku, kas pavadīts, neveicot faktisku darbu, un ko statistikas vienība neuzskata par tādu (piemēram, ikgadējo atvaļinājumu, slimības atvaļinājumu, grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu, svētku dienas, ilgākus pārtraukumus, pusdienu pārtraukumus, streikus, svārstmigrāciju un tamlīdzīgi).

Statistikā, ko apkopo biežāk nekā reizi gadā, var nebūt iespējams ņemt vērā visas šīs pozīcijas, piemēram, neapmaksātas virsstundas.

3) Mainīgais lielums 120301: Darba samaksa un alga

Mainīgais lielums “darba samaksa un alga” ietver visus izdevumus, kas rodas pārskata periodā saistībā ar visu statistikas vienības darbinieku kopējo bruto atalgojumu naudā vai natūrā. Darba samaksa un alga ir daļa no mainīgā lieluma 220301 “darbinieku pabalstu izmaksas”.

Kopējais bruto atalgojums naudā vai natūrā cita starpā ietver, piemēram, šādas pozīcijas: tiešais atalgojums, piemaksas, pabalsti, naudas balvas, dzeramnaudas, komisijas maksas, iemaksas darbinieku uzkrājumu shēmās, maksājumi par nenostrādātām dienām, darba samaksa un alga natūrā, uzņēmuma produkti, darbinieku izmitināšana, dienesta automobiļi, akciju iegādes iespējas un pirkuma shēmas, darba devēja ieturamās summas (darbinieku sociālā nodrošinājuma iemaksas, iedzīvotāju ienākuma nodoklis u. c.). Statistikā, ko apkopo biežāk nekā reizi gadā, var nebūt iespējams ņemt vērā visas šīs pozīcijas.

Minētais neietver izdevumus, kas saistīti ar pakalpojumiem, kurus sniedz ar aģentūru darbinieku starpniecību, un citus tamlīdzīgus fiskālos pienākumus (kas tieši vai netieši saistīti ar darba samaksu un algu), ja tie rodas darba devējam.

4) Mainīgais lielums 220101: Darbinieku un pašnodarbināto personu skaits

Tāda pati definīcija kā mainīgajam lielumam 120101 B punkta 1. apakšpunktā.

5) Mainīgais lielums 220102: Darbinieku skaits

“Darbinieku skaits” ir to personu vidējais skaits, kuras jebkurā laikā pārskata periodā ir bijušas statistikas vienības darbinieki.

Paskaidrojums

Lai gan darba attiecības, pēc kurām klasificē puses (kā darbinieku un darba devēju), definē konkrētā tiesību aktā vai līgumā, jēdziens “darbinieks” parasti nozīmē personu, kuru statistikas vienība nolīgst, lai viņa tai regulāri sniegtu pakalpojumus apmaiņā pret ieguvumiem, ja sniegtie pakalpojumi nav daļa no neatkarīgas uzņēmējdarbības. Skaidrības labad mācekļus uzskata par darbiniekiem, ja viņi tiek nolīgti ar šādiem nosacījumiem.

Vidējais skaits būtu jāaprēķina kā darbinieku skaita vidējais aritmētiskais visīsākajos vienādi ilgos laika periodos, kuri iekļaujas pārskata periodā un par kuriem ir praktiski iespējams veikt regulārus novērojumus (piemēram, katru dienu, nedēļu, mēnesi, ceturksni utt.).

6) Mainīgais lielums 220103: Darbinieku skaits, izteikts pilnslodzes ekvivalenta vienībās

Darbinieku skaits, kas pārrēķināts pilnslodzes ekvivalentos (FTE).

To personu skaitu, kuras strādā mazāku laiku nekā pastāvīgo pilnas slodzes darbinieku standarta darba laiks, būtu jāpārrēķina pilnslodzes ekvivalentos atbilstoši attiecīgā uzņēmuma pastāvīgo pilnas slodzes darbinieku darba laikam. To dara, izdalot kopējo nostrādāto stundu skaitu ar ikgadējo vidējo nostrādāto stundu skaitu pilnas slodzes darbā ekonomiskajā teritorijā. Tā kā pilnas slodzes darba ilgums ir mainījies laikā un atšķiras dažādās nozarēs, jāizmanto metodes, kas nosaka vidējo proporciju un vidējās stundas, kuras mazākas par pilnas slodzes darbiem katrā darba grupā. Vispirms katrā darba grupā jāaplēš normāla pilnas slodzes nedēļa. Ja iespējams, darba grupu var noteikt nozares ietvaros atbilstīgi cilvēku dzimumam un (vai) darba veidam. Līgumā noteiktās stundas attiecībā uz darbinieku darbiem veido atbilstošu kritēriju tādu skaitļu noteikšanai. Pilnslodzes ekvivalentu aprēķina atsevišķi katrā darba grupā, tad sasummē.

Šajā kategorijā iekļauj cilvēkus, kuri strādā mazāk nekā standarta darbdienu, mazāk darbdienu nekā standarta darbdienu skaits nedēļā vai mazāk nedēļu/mēnešu nekā standarta nedēļu/mēnešu skaits gadā. Pārrēķināšana jāveic, ņemot vērā nostrādāto stundu, dienu, nedēļu vai mēnešu skaitu.

7) Mainīgais lielums 220104: Darbinieku un pašnodarbināto personu skaits uzņēmumos, kam ir vismaz viens darbinieks

“Darbinieku un pašnodarbināto personu skaitu” definē tāpat kā mainīgajam lielumam 120101 B punkta 1. apakšpunktā, un “to uzņēmumu skaitu, kam ir vismaz viens darbinieks” definē tāpat kā mainīgajam lielumam 210102 A punkta 4. apakšpunktā.

8) Mainīgais lielums 220105: Darbinieku skaits uzņēmumos, kam ir vismaz viens darbinieks

“Darbinieku skaitu” definē tāpat kā mainīgajam lielumam 220102 B punkta 5. apakšpunktā, un “to uzņēmumu skaitu, kam ir vismaz viens darbinieks” definē tāpat kā mainīgajam lielumam 210102 A punkta 4. apakšpunktā.

9) Mainīgais lielums 220106: Darbinieku skaits lielas izaugsmes uzņēmumos

“Darbinieku skaitu” definē tāpat kā mainīgajam lielumam 220102 B punkta 5. apakšpunktā. “Lielas izaugsmes uzņēmumu populāciju” definē tāpat kā mainīgajam lielumam 210103 A punkta 5. apakšpunktā.

10) Mainīgais lielums 220107: Darbinieku skaits jaunizveidotos lielas izaugsmes uzņēmumos

“Darbinieku skaitu” definē tāpat kā mainīgajam lielumam 220102 B punkta 5. apakšpunktā. “Jaunizveidotu lielas izaugsmes uzņēmumu populāciju” definē tāpat kā mainīgajam lielumam 210104 A punkta 6. apakšpunktā.

11) Mainīgais lielums 220201: Darbinieku nostrādātās stundas

Tāda pati definīcija kā mainīgajam lielumam 120201 B punkta 2. apakšpunktā.

12) Mainīgais lielums 220301: Darbinieku pabalstu izmaksas

Šis mainīgais lielums ietver visus izdevumus, kas rodas saistībā ar darbinieku pabalstiem un ko statistikas vienība atzinusi pārskata periodā.

Darbinieku pabalsti ir visu veidu atlīdzība, ko statistikas vienība nodrošina apmaiņā pret darbinieku sniegtajiem pakalpojumiem vai par darba attiecību izbeigšanu.

13) Mainīgais lielums 220302: Darba samaksa un alga

Tāda pati definīcija kā mainīgajam lielumam 120301 B punkta 3. apakšpunktā.

14) Mainīgais lielums 220303: Sociālā nodrošinājuma izmaksas

Darba devēju sociālās nodrošināšanas izmaksas atbilst summai, kas vienāda ar darba devēja sociālajiem maksājumiem, lai saviem darbiniekiem nodrošinātu tiesības uz sociālajiem pabalstiem.

Darba devēja sociālās nodrošināšanas izmaksas ietver darba devēja sociālās nodrošināšanas maksājumus attiecībā uz izdienas pensiju, slimības gadījumiem, maternitātes pabalstiem, darba nespēju, bezdarbu, nelaimes gadījumiem darbā un arodslimībām, ģimenes pabalstiem, kā arī maksājumus citām sociālās nodrošināšanas sistēmām.

Ieskaita izmaksas attiecībā uz visiem darbiniekiem, tostarp mājās strādājošajiem un stažieriem.

Šīs izmaksas iekļauj neatkarīgi no tā, vai tās ir noteiktas ar likumu, koplīgumā, līgumā vai ir brīvprātīgas. Algas, ko darba devējs turpina maksāt darbinieku slimības, nelaimes gadījuma darbā, grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma vai īsākas darba dienas gadījumā, var reģistrēt pie sociālās nodrošināšanas izmaksām vai pie algām atkarībā no uzņēmuma grāmatvedības prakses.

15) Mainīgais lielums 220401: Darbinieku un pašnodarbināto personu skaits jaundibinātos uzņēmumos

“Darbinieku un pašnodarbināto personu skaitu” definē tāpat kā mainīgajam lielumam 120101 B punkta 1. apakšpunktā, un “jaundibinātos uzņēmumus” (uzņēmumu dibināšanu) definē tāpat kā mainīgajam lielumam 210201 A punkta 7. apakšpunktā.

16) Mainīgais lielums 220402: Darbinieku skaits jaundibinātos uzņēmumos

“Darbinieku skaitu” definē tāpat kā mainīgajam lielumam 220102 B punkta 5. apakšpunktā, un “jaundibinātos uzņēmumus” (uzņēmumu dibināšanu) definē tāpat kā mainīgajam lielumam 210201 A punkta 7. apakšpunktā.

17) Mainīgais lielums 220403: Darbinieku un pašnodarbināto personu skaits likvidētos uzņēmumos

“Darbinieku un pašnodarbināto personu skaitu” definē tāpat kā mainīgajam lielumam 120101 B punkta 1. apakšpunktā, un “uzņēmumu likvidēšanu” definē tāpat kā mainīgajam lielumam 210202 A punkta 8. apakšpunktā.

18) Mainīgais lielums 220404: Darbinieku skaits likvidētos uzņēmumos

“Darbinieku skaitu” definē tāpat kā mainīgajam lielumam 220102 B punkta 5. apakšpunktā, un “uzņēmumu likvidēšanu” definē tāpat kā mainīgajam lielumam 210202 A punkta 8. apakšpunktā.

19) Mainīgais lielums 220405: Darbinieku un pašnodarbināto personu skaits izdzīvojušos uzņēmumos

“Darbinieku un pašnodarbināto personu skaitu” definē tāpat kā mainīgajam lielumam 120101 B punkta 1. apakšpunktā, un “uzņēmumu izdzīvošanu” definē tāpat kā mainīgajam lielumam 210203 A punkta 9. apakšpunktā.

20) Mainīgais lielums 220406: Darbinieku un pašnodarbināto personu skaits izdzīvojušos uzņēmumos dibināšanas gadā

“Darbinieku un pašnodarbināto personu skaitu” definē tāpat kā mainīgajam lielumam 120101 B punkta 1. apakšpunktā, un “uzņēmumu izdzīvošanu” definē tāpat kā mainīgajam lielumam 210203 A punkta 9. apakšpunktā. Šim mainīgajam lielumam “darbinieku un pašnodarbināto personu skaits” ir to skaits uzņēmuma jaundibināšanas gadā, kā definēts A punkta 7. apakšpunktā.

21) Mainīgais lielums 220407: Darbinieku un pašnodarbināto personu skaits uzņēmumos, kam ir pirmais darbinieks

“Darbinieku un pašnodarbināto personu skaitu” definē tāpat kā mainīgajam lielumam 120101 B punkta 1. apakšpunktā, un “uzņēmumus, kam ir pirmais darbinieks” definē tāpat kā mainīgajam lielumam 210204 A punkta 10. apakšpunktā.

22) Mainīgais lielums 220408: Darbinieku skaits uzņēmumos, kam ir pirmais darbinieks

“Darbinieku skaitu” definē tāpat kā mainīgajam lielumam 220102 B punkta 5. apakšpunktā, un “uzņēmumus, kam ir pirmais darbinieks” definē tāpat kā mainīgajam lielumam 210204 A punkta 10. apakšpunktā.

23) Mainīgais lielums 220409: Darbinieku un pašnodarbināto personu skaits uzņēmumos, kam vairs nav darbinieku

“Darbinieku un pašnodarbināto personu skaitu” definē tāpat kā mainīgajam lielumam 120101 B punkta 1. apakšpunktā, un “uzņēmumus, kam vairs nav darbinieku” definē tāpat kā mainīgajam lielumam 210205 A punkta 11. apakšpunktā.

24) Mainīgais lielums 220410: Darbinieku skaits uzņēmumos, kam vairs nav darbinieku

“Darbinieku skaitu” definē tāpat kā mainīgajam lielumam 220102 B punkta 5. apakšpunktā, un “uzņēmumus, kam vairs nav darbinieku” definē tāpat kā mainīgajam lielumam 210205 A punkta 11. apakšpunktā.

25) Mainīgais lielums 220411: Darbinieku un pašnodarbināto personu skaits izdzīvojušos uzņēmumos, kam ir vismaz viens darbinieks

“Darbinieku un pašnodarbināto personu skaitu” definē tāpat kā mainīgajam lielumam 120101 B punkta 1. apakšpunktā, un “izdzīvojušus uzņēmumus, kam ir vismaz viens darbinieks” definē tāpat kā mainīgajam lielumam 210206 A punkta 12. apakšpunktā.

26) Mainīgais lielums 220412: Darbinieku un pašnodarbināto personu skaits izdzīvojušos uzņēmumos, kam ir vismaz viens darbinieks, dibināšanas gadā

“Darbinieku un pašnodarbināto personu skaitu” definē tāpat kā mainīgajam lielumam 120101 B punkta 1. apakšpunktā, un “izdzīvojušus uzņēmumus, kam ir vismaz viens darbinieks” definē tāpat kā mainīgajam lielumam 210206 A punkta 12. apakšpunktā. Šim mainīgajam lielumam “darbinieku un pašnodarbināto personu skaits” ir to skaits uzņēmuma jaundibināšanas gadā, kas ir gads, kad uzņēmumam bija tā pirmais darbinieks, kā definēts attiecībā uz mainīgo lielumu 210204 A punkta 10. apakšpunktā.

27) Mainīgais lielums 220501: Darbinieku un pašnodarbināto personu skaits ārvalstu kontrolētos uzņēmumos

“Darbinieku un pašnodarbināto personu skaitu” definē tāpat kā mainīgajam lielumam 120101 B punkta 1. apakšpunktā, un “ārvalstu kontrolētus uzņēmumus” definē tāpat kā mainīgajam lielumam 210301 A punkta 13. apakšpunktā.

28) Mainīgais lielums 220601: Darbinieku un pašnodarbināto personu skaits ārvalstu kontrolējošos uzņēmumos (UCI jēdziens) un iekšzemes saistītos uzņēmumos

“Darbinieku un pašnodarbināto personu skaitu” definē tāpat kā mainīgajam lielumam 120101 B punkta 1. apakšpunktā, un “ārvalstu kontrolējošus uzņēmumus (UCI jēdziens) un iekšzemes saistītos uzņēmumus” definē tāpat kā mainīgajam lielumam 210401 A punkta 14. apakšpunktā.

29) Mainīgais lielums 220701: Darbinieku pabalstu izmaksas ārvalstu kontrolētos uzņēmumos

“Darbinieku pabalstu izmaksas” definē tāpat kā mainīgajam lielumam 220301 B punkta 12. apakšpunktā, un “ārvalstu kontrolētu uzņēmumu skaitu” definē tāpat kā mainīgajam lielumam 210301 A punkta 13. apakšpunktā.

30) Mainīgais lielums 320101: Darbinieku un pašnodarbināto personu skaits vietējās vienībās

“Darbinieku un pašnodarbināto personu skaitu” definē tāpat kā mainīgajam lielumam 120101 B punkta 1. apakšpunktā, un “vietējās vienības” definē tāpat kā mainīgajam lielumam 310101 A punkta 15. apakšpunktā.

31) Mainīgais lielums 320102: Darbinieku un pašnodarbināto personu skaits

Tāda pati definīcija kā mainīgajam lielumam 120101 B punkta 1. apakšpunktā.

32) Mainīgais lielums 320103: Darbinieku skaits

Tāda pati definīcija kā mainīgajam lielumam 220102 B punkta 5. apakšpunktā.

33) Mainīgais lielums 320301: Darba samaksa un algas vietējās vienībās

“Darba samaksu un algas” definē tāpat kā mainīgajam lielumam 120301 B punkta 3. apakšpunktā, un “vietējo vienību skaitu” definē tāpat kā mainīgajam lielumam 310101 A punkta 17. apakšpunktā.

34) Mainīgais lielums 320104: Darbinieku un pašnodarbināto personu skaits uzņēmumos, kam ir vismaz viens darbinieks

Tāda pati definīcija kā mainīgajam lielumam 220104 B punkta 7. apakšpunktā.

35) Mainīgais lielums 320105: Darbinieku skaits uzņēmumos, kam ir vismaz viens darbinieks

Tāda pati definīcija kā mainīgajam lielumam 220105 B punkta 8. apakšpunktā.

36) Mainīgais lielums 320201: Darbinieku un pašnodarbināto personu skaits jaundibinātos uzņēmumos

Tāda pati definīcija kā mainīgajam lielumam 220401 B punkta 15. apakšpunktā.

37) Mainīgais lielums 320202: Darbinieku skaits jaundibinātos uzņēmumos

Tāda pati definīcija kā mainīgajam lielumam 220402 B punkta 16. apakšpunktā.

38) Mainīgais lielums 320203: Darbinieku un pašnodarbināto personu skaits likvidētos uzņēmumos

Tāda pati definīcija kā mainīgajam lielumam 220403 B punkta 17. apakšpunktā.

39) Mainīgais lielums 320204: Darbinieku skaits likvidētos uzņēmumos

Tāda pati definīcija kā mainīgajam lielumam 220404 B punkta 18. apakšpunktā.

40) Mainīgais lielums 320205: Darbinieku un pašnodarbināto personu skaits izdzīvojušos uzņēmumos (tikai attiecībā uz uzņēmumiem, kas izdzīvojuši trīs kalendāros gadus)

Tāda pati definīcija kā mainīgajam lielumam 220405 B punkta 19. apakšpunktā.

41) Mainīgais lielums 320206: Darbinieku un pašnodarbināto personu skaits izdzīvojušos uzņēmumos dibināšanas gadā (tikai attiecībā uz uzņēmumiem, kas izdzīvojuši trīs kalendāros gadus)

Tāda pati definīcija kā mainīgajam lielumam 220406 B punkta 20. apakšpunktā.

42) Mainīgais lielums 320207: Darbinieku un pašnodarbināto personu skaits uzņēmumos, kam pirmais darbinieks ir laikposmā t

Tāda pati definīcija kā mainīgajam lielumam 220407 B punkta 21. apakšpunktā.

43) Mainīgais lielums 320208: Darbinieku skaits uzņēmumos, kam ir pirmais darbinieks

Tāda pati definīcija kā mainīgajam lielumam 220408 B punkta 22. apakšpunktā.

44) Mainīgais lielums 320209: Darbinieku un pašnodarbināto personu skaits uzņēmumos, kam vairs nav darbinieku

Tāda pati definīcija kā mainīgajam lielumam 220409 B punkta 23. apakšpunktā.

45) Mainīgais lielums 320210: Darbinieku skaits uzņēmumos, kam vairs nav darbinieku

Tāda pati definīcija kā mainīgajam lielumam 220410 B punkta 24. apakšpunktā.

46) Mainīgais lielums 320211: Darbinieku un pašnodarbināto personu skaits izdzīvojušos uzņēmumos, kam ir vismaz viens darbinieks (tikai attiecībā uz uzņēmumiem, kas izdzīvojuši trīs kalendāros gadus)

Tāda pati definīcija kā mainīgajam lielumam 204011 B punkta 25. apakšpunktā.

47) Mainīgais lielums 320212: Darbinieku un pašnodarbināto personu skaits izdzīvojušos uzņēmumos, kam ir vismaz viens darbinieks, dibināšanas gadā (tikai attiecībā uz uzņēmumiem, kas izdzīvojuši trīs kalendāros gadus)

Tāda pati definīcija kā mainīgajam lielumam 241012 B punkta 26. apakšpunktā.

48) Mainīgais lielums 420101: Darbinieku un pašnodarbināto personu skaits tādos uzņēmumos ārvalstīs, kurus galīgi kontrolē ziņojošās valsts institucionālās vienības

“Darbinieku un pašnodarbināto personu skaitu” definē tāpat kā mainīgajam lielumam 120101 B punkta 1. apakšpunktā, un “uzņēmumus ārvalstīs, kurus galīgi kontrolē ziņojošās valsts institucionālās vienības” definē tāpat kā mainīgajam lielumam 410101 A punkta 25. apakšpunktā.

49) Mainīgais lielums 420201: Uzņēmumu ārvalstīs, kurus galīgi kontrolē ziņojošās valsts institucionālās vienības, darbinieku pabalstu izmaksas

“Darbinieku pabalstu izmaksas” definē tāpat kā mainīgajam lielumam 220301 B punkta 12. apakšpunktā, un “uzņēmumus ārvalstīs, kurus galīgi kontrolē ziņojošās valsts institucionālās vienības” definē tāpat kā mainīgajam lielumam 410101 A punkta 25. apakšpunktā.

C. CENAS

1) Mainīgais lielums 130101: Importa cenas

Importa cenu indeksa mērķis ir mērīt to preču cenu ikmēneša darījumu pārmaiņas, kuras rezidenti iepirkuši no nerezidentiem. Visus saistītos pakalpojumus sākotnēji neieskaita, izņemot tos, uz kuriem attiecas CIF (cost, insurance, freight) tirdzniecības nolīgums. Cenu indeksiem jāatspoguļo salīdzināmu preču cenu pārmaiņas laika gaitā.

Ir svarīgi, lai tiktu ņemti vērā visi konkrētu ražojumu cenu ietekmējoši faktori, ieskaitot pārdoto vienību daudzumu, nodrošināto transportu, rabatus, apkalpošanas nosacījumus, garantiju nosacījumus, izcelsmes vietu un galamērķi. Aprakstam jābūt tādam, lai novērojamā vienība nākamajos pārskata periodos spētu viennozīmīgi noteikt ražojumu un sniegt atbilstošo vienības cenu.

Uz importa cenām attiecas šādi ierobežojumi:

— mājsaimniecību, valdības struktūru un nevalstisku organizāciju importu neieskaita,

— piemērojamā tirdzniecības sistēma ir īpašā tirdzniecības sistēma, tāpēc ir iekļauts parastais imports, kā arī imports ievešanai pārstrādei un izvešanai pārstrādei, kad ziņojošā vienība iegūst īpašumtiesības uz precēm. Imports remontam nav iekļauts,

— ietver tikai CPA B, C un D sadaļas ražojumus. Saistītos pakalpojumus neietver.

Importa cenas definē saskaņā ar šādiem noteikumiem:

— atbilstošā cena ir CIF (cost, insurance, freight) cena pie robežas, neieskaitot visas nodevas un nodokļus, kas ziņojošajai vienībai jāmaksā par precēm un pakalpojumiem.

— Lai atspoguļotu cenu pārmaiņu patiesās tendences, ņem vērā darījuma faktisko cenu, nevis cenrāžu cenu, tāpēc no cenas ir jāatskaita atlaides.

— Lai atspoguļotu tīrās cenu pārmaiņas, produkcijas izlaides cenu indeksā jāņem vērā ražojumu kvalitātes pārmaiņas.

— Līdzīgi jāņem vērā arī citas ražojumu cenu ietekmējošas pazīmes.

— Importu reģistrē, kad tiek nodotas preču īpašumtiesības (proti, kad personas reģistrē darījumu grāmatvedības dokumentos vai kontā).

— Ja kuģu un gaisa kuģu, kā arī kosmosa kuģu īpašumtiesības nodod persona, kas veic uzņēmējdarbību citā valstī, personai, kas veic uzņēmējdarbību attiecīgajā dalībvalstī, uzskata, ka tas ir imports.

Principā indeksam būtu jāatspoguļo vidējā cena pārskata periodā. Praksē faktiski iegūtā informācija var attiekties uz konkrētu dienu pārskata perioda vidū, kura jānosaka par raksturojošu pārskata periodam. Ražojumiem, kuriem ir ievērojama ietekme uz valsts tautsaimniecību un par kuriem ir zināms, ka tie vismaz dažkārt ir pakļauti cenu svārstībām, svarīgi, lai indekss patiešām atspoguļotu vidējās cenas.

2) Mainīgais lielums 130102: Importa cenas (eurozona) (pēc izvēles valstīm ārpus eurozonas)

3) Mainīgais lielums 130103: Importa cenas (ārpus eurozonas) (pēc izvēles valstīm ārpus eurozonas)

Importa cenu indeksiem nepieciešams atsevišķs aprēķins preču nosūtīšanas valstu dalījumā (eurozona un ārpus eurozonas). Nosūtīšanas valsti nosaka atbilstoši tiesību aktiem muitas jomā.

4) Mainīgais lielums 130201: Ražotāju cenas

Ražotāju cenu indeksa mērķis ir mērīt saimniecisko darījumu cenu pārmaiņas rūpniecības, būvniecības un pakalpojumu jomā.

Ražotāju cenas definē saskaņā ar turpmāk izklāstītajiem noteikumiem.

Ņem vērā visus konkrētu ražojumu cenu ietekmējošus faktorus, ieskaitot, piemēram, pārdoto vienību daudzumu, nodrošināto transportu, uzcenojumus, atlaides, rabatus, apkalpošanas nosacījumus, garantiju nosacījumus, galamērķi u. c.

Pēc ražotāju cenām mēra cenu pārmaiņas no ražotāja/pārdevēja viedokļa. Atbilstošā cena ir pamatcena, izņemot PVN un līdzīgus atskaitāmus nodokļus, kas tieši saistīti ar apgrozījumu, kā arī visas nodevas un nodokļus par precēm un pakalpojumiem, par ko vienība izrakstījusi rēķinu, turklāt būtu jāpieskaita ražotāja saņemtās subsīdijas par ražojumiem, ja tādas ir.

Lai atspoguļotu cenu pārmaiņu patiesās tendences, ņem vērā darījuma faktisko cenu, nevis cenrāžu cenu.

Lai atspoguļotu tīrās cenu pārmaiņas, ražotāju cenu indeksa apkopošanā būtu jāņem vērā ražojumu kvalitātes pārmaiņas.

Aprakstam jābūt tādam, lai novērojamā vienība nākamajos pārskata periodos spētu viennozīmīgi noteikt ražojumu un sniegt atbilstošo vienības cenu.

Principā indeksam būtu jāatspoguļo vidējā cena pārskata periodā. Praksē faktiski iegūtā informācija var attiekties uz konkrētu dienu pārskata perioda vidū, kura jānosaka par raksturojošu pārskata periodam. Ražojumiem, kuriem ir ievērojama ietekme uz valsts tautsaimniecību un par kuriem ir zināms, ka tie vismaz dažkārt ir pakļauti cenu svārstībām, svarīgi, lai indekss patiešām atspoguļotu vidējās cenas.

Cenu datiem būtu jāatspoguļo cenas, kādas tās ir faktiskā darījuma brīdī, t. i., kad tiek radīti, pārveidoti vai dzēsti prasījumi un saistības.

Pakalpojumu cenas principā būtu jāreģistrē, kad tiek sniegts pakalpojums. Ja pakalpojuma sniegšana aptver vairākus laikposmus vai ja pakalpojumi tiek nopirkti pirms pakalpojumu sniegšanas, jāveic attiecīgas korekcijas.

Biznesa pakalpojumu cenu indekss attiecībā uz saimnieciskām darbībām mēra vidējās cenu pārmaiņas visiem pakalpojumiem jeb “uzņēmumu darījumiem ar visiem” (Business-to-All), kas sastāv no uzņēmumu darījumiem ar uzņēmumiem (B2B) un uzņēmumu darījumiem ar patērētājiem (B2C). B2B ir ietverta arī pārdošana publiskajam sektoram jeb uzņēmumu darījumi ar valdību (B2G).

5) Mainīgais lielums 130202: Vietējās ražotāju cenas

6) Mainīgais lielums 130203: Ārējās ražotāju cenas

7) Mainīgais lielums 130204: Ārējās ražotāju cenas (eurozona) (pēc izvēles valstīm ārpus eurozonas)

8) Mainīgais lielums 130205: Ārējās ražotāju cenas (ārpus eurozonas) (pēc izvēles valstīm ārpus eurozonas)

Vietējo ražotāju cenu indekss attiecībā uz saimnieciskām darbībām mēra vidējās cenu pārmaiņas visām precēm un saistītiem pakalpojumiem, kas ir konkrētās saimnieciskās darbības rezultāts un ko pārdod vietējā tirgū. Ārējo cenu indekss atspoguļo vidējās cenu (konvertētas vietējā valūtā) pārmaiņas visām precēm un saistītiem pakalpojumiem, kas ir konkrētās saimnieciskās darbības rezultāts un ko pārdod ārpus vietējā tirgus.

Abi šie indeksi kopā atspoguļo vidējās cenu pārmaiņas visām precēm un pakalpojumiem, kas ir kādas saimnieciskas darbības rezultāts. Ārējā tirgus ražotāju cenas būtu jāaprēķina pie valstu robežām pēc FOB (free on board) principa.

Vietējo un ārējo cenu indeksiem nepieciešami atsevišķi ražotāju cenu indeksi, kas jāapkopo atbilstoši ražojumu galamērķim. Galamērķi nosaka pēc tās trešās personas dzīvesvietas, kas pasūtījusi vai iegādājusies produktu.

Ražotāju cenas vai jaunu dzīvojamo ēku izmaksas

Ražotāju cenu indeksi attiecībā uz būvniecību mēra tikai jaunu dzīvojamo ēku būvniecības cenu pārmaiņas, neieskaitot komūnām būvētas ēkas, nedzīvojamās ēkas, zemes cenas, arhitektu u. tml. honorārus. Šajos indeksos atspoguļo cenas, ko klients maksā būvniecības uzņēmumam. Tādējādi šie indeksi atspoguļo ne tikai būvniecības izmaksu faktoru pārmaiņas, bet arī ražības un peļņas normas pārmaiņas. Turklāt pastāv laika atšķirība starp izlaides cenām un attiecīgajām ražošanas izmaksām. Jaunu dzīvojamo ēku kopējās būvniecības izmaksas var izmantot kā ražotāju cenu aptuveno vērtību.

Būvniecības izmaksu indeksa mērķis ir atspoguļot to izmaksu pārmaiņas, kas rodas darbuzņēmējam, veicot būvniecības darbus.

Izmaksas, kas veido jaunu dzīvojamo ēku kopējās būvniecības izmaksas, ir materiālu izmaksas, darbaspēka izmaksas, iekārtu un aprīkojuma, transporta, enerģijas un citas izmaksas. Izmaksas saistībā ar komūnām būvētām ēkām, nedzīvojamām ēkām, zemes cenas, arhitektu u. tml. honorāri nav būvniecības izmaksu daļa.

Materiālu izmaksas parasti aprēķina, izmantojot materiālu cenas. Par materiālu cenām pieņem faktiskās cenas, nevis cenrāžu cenas. Izmanto cenas, kas iegūtas, pamatojoties uz ražojumu un piegādātāju reprezentatīvu izlasi. Cenās neieskaita PVN.

Darbaspēka izmaksās būtu ieskaita visām nodarbinātām personām maksāto darba samaksu un algas, un sociālās nodrošināšanas maksājumus. Sociālās nodrošināšanas maksājumos tiek ieskaitīti šādi maksājumi: i) ar likumu noteiktas sociālās iemaksas, ko maksā darba devējs, ii) darba devēja segtas sociālās drošības iemaksas, par ko pastāv kopējas vienošanās, kas noteiktas līgumos vai kas ir brīvprātīgas, un iii) citas piemērojamas sociālās iemaksas (sociālie pabalsti, ko tieši sedz darba devējs).

Jauna dzīvojamā ēka ir jebkura ēka, kuru uzbūvē pastāvīgai vai īslaicīgai dzīvošanai, vai ēka, kuru no cita lietojuma veida pārveido par pastāvīgai vai īslaicīgai dzīvošanai piemērotu ēku un attiecībā uz kuru valsts tiesību aktos ir prasīta būvatļauja vai plānošanas atļauja.

D. P&I IEGULDĪJUMI

1) Mainīgais lielums 230101: Iekšējie P&I izdevumi

Pētniecība un izstrāde (P&I) ietver radošu un sistemātisku darbu, ko veic, lai vairotu zināšanas, tostarp zināšanas par cilvēci, kultūru un sabiedrību, un lai izstrādātu jaunu pielietojumu pieejamām zināšanām.

Iekšējie P&I izdevumi ir naudas summa, ko tērē P&I, kuru veic ziņojošajā vienībā.

Iekšējie P&I izdevumi ir visi kārtējie izdevumi, kam pieskaitīti bruto pamatkapitāla izdevumi par P&I, kuru veic statistikas vienībā konkrētā pārskata periodā, neatkarīgi no līdzekļu avota. Kārtējie P&I izdevumi ietver darbaspēka izmaksas par iekšējo P&I personālu un citas kārtējās izmaksas (izmaksas par ārējo P&I personālu, pakalpojumu pirkšanu). Bruto pamatkapitāla izdevumi par P&I ietver: zemes iegādi, ēku iegādi, informācijas un komunikācijas aprīkojuma iegādi, transporta aprīkojuma iegādi, citu iekārtu un aprīkojuma iegādi, kapitalizētas datorprogrammatūras iegādi, citu intelektuālā īpašuma produktu iegādi.

2) Mainīgais lielums 230201: P&I personāls

Pētniecība un izstrāde (P&I) ietver radošu un sistemātisku darbu, ko veic, lai vairotu zināšanas, tostarp zināšanas par cilvēci, kultūru un sabiedrību, un lai izstrādātu jaunu pielietojumu pieejamām zināšanām.

P&I personāls statistikas vienībā ietver visas personas, kuras ir tieši iesaistītas P&I, neatkarīgi no tā, vai viņas nodarbina statistikas vienība vai ārēji ieguldījuma sniedzēji, kuri ir pilnībā integrēti statistikas vienības P&I darbībās, kā arī personas, kuras sniedz tiešus pakalpojumus saistībā ar P&I darbībām (piemēram, P&I vadītāji, administratori, tehniķi un ierēdņi).

Nebūtu iekļaujamas personas, kuras sniedz netiešus atbalsta pakalpojumus un palīgpakalpojumus, piemēram, ēdnīcas, uzkopšanas, administratīvie un apsardzes darbinieki, lai gan viņu darba samaksu un algu iekļauj “citās kārtējās izmaksās”, kad mēra iekšējos P&I izdevumus saskaņā ar D punkta 1. apakšpunktā sniegto definīciju.

P&I personāls ietver divas personu pamatgrupas:

— personas, kuras nodarbina statistikas vienība un kuras sniedz ieguldījumu vienības iekšējās P&I darbībās (iekšējais P&I personāls);

— ārējie ieguldījuma sniedzēji, kas ir pilnībā integrēti vienības iekšējās P&I darbībās (ārējais P&I personāls) un kas var būt vai nu neatkarīgi (pašnodarbinātas personas), vai arī atkarīgi (saņem darba samaksu/algu, bet ne no statistikas vienības, kura veic P&I).

3) Mainīgais lielums 230202: Pētnieki

Pētnieki ir speciālisti, kuri iesaistās jaunu zināšanu koncepcijā vai radīšanā. Viņi veic pētniecību un uzlabo vai izstrādā koncepcijas, teorijas, paraugus, metodes, instrumentāciju, programmatūru vai darbības modeļus.

Arī vadītājus un administratorus, kuri iesaistīti pētnieka darba zinātnisko un tehnisko aspektu plānošanā un pārvaldībā, klasificē kā “pētniekus”.

4) Mainīgais lielums 230301: Iekšējie P&I izdevumi ārvalstu kontrolētos uzņēmumos

“Iekšējos P&I izdevumus” definē tāpat kā mainīgajam lielumam 230101 D punkta 1. apakšpunktā, un “ārvalstu kontrolētus uzņēmumus” definē tāpat kā mainīgajam lielumam 210301 A punkta 13. apakšpunktā.

5) Mainīgais lielums 230401: P&I personāls ārvalstu kontrolētos uzņēmumos

“P&I personālu” definē tāpat kā mainīgajam lielumam 230201 D punkta 2. apakšpunktā, un “ārvalstu kontrolētus uzņēmumus” definē tāpat kā mainīgajam lielumam 210301 A punkta 13. apakšpunktā.

6) Mainīgais lielums 230501: Valsts budžeta piešķīrumi pētniecībai un izstrādei (GBARD)

Valsts budžeta piešķīrumi P&I (GBARD) visi ir apropriācijas, ko piešķir P&I finansējumam (visiem sektoriem) valsts sektora budžetos. Valsts sektors ietver centrālo (federālo) valdību, reģionālo (valsts) valdību un vietējās valdības (pašvaldības) apakšsektorus (minēto apakšsektoru P&I finansējumu nevar iekļaut GBARD, ja to neuzskata par būtisku vai ja datus nevar apkopot). GBARD attiecas uz budžeta datiem, no budžeta prognozēm līdz faktiskajiem izdevumiem, taču datu apkopošanā parasti koncentrējas uz “sākotnējām budžeta apropriācijām” un “galīgajām budžeta apropriācijām”.

7) Mainīgais lielums 230502: Valsts publiskais finansējums transnacionāli koordinētai P&I

“Valsts publisko finansējumu transnacionāli koordinētai P&I” definē kā valsts sektora kopējo budžeta finansējumu, ko mēra pēc GBARD un kas ir paredzēts, lai atbalstītu transnacionālos publiskos P&I veicējus, Eiropas mēroga transnacionālās publiskās P&I programmas un divpusējās vai daudzpusējās publiskās P&I programmas, kas izveidotas starp ES dalībvalstīm, kandidātvalstīm vai EBTA valstīm.

8) Mainīgais lielums 330101: Iekšējie P&I izdevumi

Tāda pati definīcija kā mainīgajam lielumam 230101 D punkta 1. apakšpunktā.

9) Mainīgais lielums 330201: P&I personāls

Tāda pati definīcija kā mainīgajam lielumam 230201 D punkta 2. apakšpunktā.

10) Mainīgais lielums 330202: Pētnieki

Tāda pati definīcija kā mainīgajam lielumam 230202 D punkta 3. apakšpunktā.

E. IEPIRKUMI

1) Mainīgais lielums 240101: Preču un pakalpojumu kopējie iepirkumi

Preču un pakalpojumu kopējie iepirkumi ietver preču un pakalpojumu kopējo apjomu, ko iepērk statistikas vienība un ko grāmatvedībā atzīst vai nu kā apgrozāmos līdzekļus, vai arī kā izdevumus pārskata periodā.

Šajos preču iepirkumos iekļauj, piemēram (uzskaitījums nav izsmeļošs): izejmateriālus, palīgmateriālus un iepakojuma materiālus, plašpatēriņa preces, degvielu, rezerves detaļas, sēklas un rupjo lopbarību, dzīvniekus, mazas inventāra vienības un tālākpārdošanai iegādātas preces.

Pakalpojumu iepirkumos ietver, piemēram (uzskaitījums nav izsmeļošs), pakalpojumus saistībā ar elektroapgādi, apkuri, ūdeni, apkopi, remontdarbus, honorārus, nomu, apdrošināšanu, pētniecību (ja to veic trešās personas), starpniecības darbu, reklāmu, popularizēšanu, transportu, komunikāciju, banku pakalpojumus, juridiskos, grāmatvedības un jebkurus citus pakalpojumus, ko veic trešās personas un atzīst par izdevumiem pārskata periodā.

Neiekļauj gatavās un nepabeigtās produkcijas palielinājumu, kā arī jebkurus finanšu aktīvus un ilgtermiņa aktīvus. Izņēmuma kārtā ietver arī aktīvus no citām klasēm, kas pārklasificēti jebkurā no iepriekš uzskaitītajām pozīcijām kā iekļauti.

Šajā definīcijā minēto preču un pakalpojumu iepirkumu vērtību nosaka saskaņā ar noteikumiem, kas šajā sakarā paredzēti grāmatvedības standartos, uz kuru pamata atzīti iepriekš minētie aktīvi un izdevumi.

2) Mainīgais lielums 240102: Preču un pakalpojumu iepirkumi tālākpārdošanai

Preču un pakalpojumu iepirkumi tālākpārdošanai tādā pašā stāvoklī, kādā tie saņemti, ir preču iepirkumi to tālākpārdošanai trešām personām bez papildu apstrādes. Tie ietver arī pakalpojumu pirkumus no tiem pakalpojumu sniedzējiem uzņēmumiem, kas par sniegtajiem pakalpojumiem rēķinus piesūta vēlāk, t. i., no uzņēmumiem, kuru apgrozījumu veido ne tikai starpniecības maksājumi, ko iekasē par pakalpojumu (kā tas ir attiecībā uz nekustamā īpašuma aģentiem), bet arī faktiskā summa, kas iekļauta pakalpojumā, piemēram, pārvadājumu pirkumi, ko veic ceļojumu aģenti.

Neieskaita to preču un pakalpojumu vērtību, ko pārdod trešām personām, iekasējot komisijas maksu, jo starpnieks, kas saņem komisijas maksu, šīs preces neiepērk un nepārdod.

Preču un pakalpojumu iepirkumi tālākpārdošanai tādā pašā stāvoklī, kādā tie saņemti, ir daļa no preču un pakalpojumu kopējiem iepirkumiem, un tos izmanto citu agregātu un atlikumu aprēķināšanā.

3) Mainīgais lielums 240103: Ar aģentūru darbinieku starpniecību sniegto pakalpojumu izdevumi

Šis mainīgais lielums ietver visus izdevumus, kurus statistikas vienība atzinusi pārskata periodā un kuri attiecas uz pakalpojumiem, kas tai sniedz pagaidu nodarbinātības aģentūras un līdzīgas organizācijas, kuras nodrošina klientu uzņēmumiem strādniekus uz noteiktu laika periodu klienta darbaspēka pagaidu papildināšanai vai aizvietošanai un kuru nodrošinātais personāls ir pagaidu palīdzības dienesta struktūrvienības darbinieki. Ar aģentūru darbinieku starpniecību sniegto pakalpojumu izdevumi ir daļa no mainīgā lieluma “preču un pakalpojumu kopējie iepirkumi”.

Tomēr šīs aģentūras un organizācijas nenodrošina šo darbinieku tiešu uzraudzību klienta darba vietās. Šajā mainīgajā lielumā iekļauj tikai izdevumus, kuri rodas par tādu nodrošināšanu ar personālu, kas nav saistīta ar konkrēta rūpnieciska vai cita, nerūpnieciska, pakalpojuma nodrošināšanu.

4) Mainīgais lielums 240104: Ilgtermiņa nomas un operatīvā līzinga izdevumi

Ilgtermiņa nomas izdevumi ietver visus izdevumus, ko statistikas vienība atzinusi pārskata periodā un kas saistīti ar ilgtermiņa aktīvu nomu. Šajā mainīgajā lielumā ir iekļauti maksājumi, ko veic saskaņā ar operatīvās nomas līgumu saistībā ar ilgtermiņa aktīviem.

Šim mainīgajam lielumam nomu klasificē kā operatīvo nomu, ja tā nenodod būtībā visus riskus un atlīdzības saistībā ar pamatā esoša aktīva īpašuma tiesībām.

5) Mainīgais lielums 240105: Enerģētikas produktu iepirkumi

Šajā mainīgajā lielumā būtu jāiekļauj visu enerģētikas produktu pirkumi pārskata periodā, bet tikai tādā gadījumā, ja tie ir iepirkti, lai tos izmantotu kā degvielu. Neieskaita enerģētikas produktus, kas iepirkti kā izejvielas vai tālākpārdošanai bez pārveidošanas. Šis lielums būtu jāizsaka tikai vērtības izteiksmē.

6) Mainīgais lielums 240106: Maksājumi apakšuzņēmējiem

Attiecībā uz darbībām, kas klasificētas NACE B–E sadaļā, maksājumi apakšuzņēmējiem ir maksājumi, ko uzņēmums veic trešām personām apmaiņā pret rūpniecības precēm un pakalpojumiem, kuri piegādāti saskaņā ar apakšuzņēmuma līguma attiecībām, ko definē šādi:

divus uzņēmumus saista apakšuzņēmuma līguma attiecības, ja vienlaicīgi izpildās šādi divi nosacījumi A un B:

A. pircēja uzņēmums, saukts arī par galveno darbuzņēmēju, piedalās produkta izstrādē, sniedzot piegādātājam uzņēmumam, sauktam arī par apakšuzņēmēju, tehniskos parametrus (visus vai daļu), un/vai piegādā tam pārstrādājamos materiālus;

B. pircēja uzņēmums pārdod apakšuzņēmuma līgumā paredzēto produktu vai nu vienu pašu vai kā kompleksa produkta daļu un uzņemas produkta garantijas saistības.

Piezīme. Tikai produkta krāsas, izmēra vai kataloga numura norādīšana nav attiecināma uz tehniskajiem parametriem. Produktu ražošana pēc pasūtījuma pati par sevi nenozīmē apakšuzņēmuma līguma attiecības.

Attiecībā uz statistiku par darbībām, kas klasificētas NACE F sadaļā, maksājumi apakšuzņēmējiem ir maksājumi, ko uzņēmums veic trešām personām apmaiņā pret būvniecības darbiem, kas izpildīti saskaņā ar apakšuzņēmuma līguma attiecībām.

Divus uzņēmumus saista apakšuzņēmuma līguma attiecības, ja vienlaicīgi izpildās šādi nosacījumi A, B, C un D:

A. pircēja uzņēmums noslēdz līgumu ar piegādātāju uzņēmumu, turpmāk sauktu par “apakšuzņēmēju”, par tādu darbu un pakalpojumu izpildi, kuri ir īpaši iekļauti būvniecības procesā;

B. pircēja uzņēmums atbild par būvniecības procesa galaproduktu, šai atbildībai attiecoties arī uz apakšuzņēmēju izpildītajām darba daļām; apakšuzņēmējs dažos gadījumos var uzņemties zināmu daļu atbildības;

C. pircēja uzņēmums dod apakšuzņēmējam norādījumus, piemēram, apakšuzņēmēja izpildītajam darbam vai pakalpojumam jābūt pielāgotam individuālām vajadzībām atbilstoši konkrētajam projektam, un tādējādi tas nevar būt standartveida vai katalogā iekļauts darbs vai pakalpojums;

D. pretējā gadījumā abpusējs līgums nebalstās uz asociatīvu vienošanos, tādu kā tipiska atbilde uz aicinājumu piedalīties konkursā, konsorcijs vai kopuzņēmums u. c.

7) Mainīgais lielums 240201: Izmaiņas preču krājumos

Izmaiņas preču krājumos ir starpība starp statistikas vienības atzīto krājumu kopējo vērtību pārskata perioda beigās un sākumā. Minēto krājumu vērtība ir vērtība, ar kādu tie atzīti finanšu pārskatos.

8) Mainīgais lielums 240202: Izmaiņas gatavās un nepabeigtās produkcijas krājumos

Šo mainīgo lielumu definē kā starpību starp uzņēmumā saražotās un vēl nepārdotās gatavās vai nepabeigtās produkcijas krājumu vērtību pārskata perioda pirmajā un pēdējā dienā. Tas ir daļa no mainīgā lieluma “izmaiņas preču krājumos”.

Šī produkcija ietver statistikas vienībai piederošo nepabeigto produkciju, pat ja attiecīgā produkcija ir trešo personu valdījumā. Tāpat neieskaita produkciju, kas ir statistikas vienības valdījumā, bet pieder trešām personām.

Krājumus novērtē atbilstoši ražošanas izmaksām un pirms vērtības korekcijām (piemēram, amortizācijas dēļ).

9) Mainīgais lielums 240203: Izmaiņas talākpārdošanai paredzētu preču krājumos

Izmaiņas tālākpārdošanai paredzētu preču krājumos ir starpība starp statistikas vienības atzīto krājumu kopējo vērtību pārskata perioda beigās un sākumā, jo priekšmeti ir paredzēti tālākpārdošanai trešām personām, neveicot to turpmāku pārstrādi. Minēto krājumu vērtība ir vērtība, ar kādu tie atzīti finanšu pārskatos. Izmaiņas tālākpārdošanai paredzētu preču krājumos ir daļa no mainīgā lieluma “izmaiņas preču krājumos”.

10) Mainīgais lielums 240301: Ārvalstu kontrolētu uzņēmumu preču un pakalpojumu kopējie iepirkumi

“Preču un pakalpojumu kopējos iepirkumus” definē tāpat kā mainīgajam lielumam 240101 E punkta 1. apakšpunktā, un “ārvalstu kontrolētus uzņēmumus” definē tāpat kā mainīgajam lielumam 210301 A punkta 13. apakšpunktā.

11) Mainīgais lielums 240302: Ārvalstu kontrolētu uzņēmumu preču un pakalpojumu iepirkumi tālākpārdošanai

“Preču un pakalpojumu iepirkumus tālākpārdošanai” definē tāpat kā mainīgajam lielumam 240102 E punkta 2. apakšpunktā, un “ārvalstu kontrolētus uzņēmumus” definē tāpat kā mainīgajam lielumam 210301 A punkta 13. apakšpunktā.

F. DARBĪBAS REZULTĀTI

1) Mainīgais lielums 140101: Ražošana (apjoms)

Ražošana īstermiņa uzņēmējdarbības statistikā ir vajadzīga kā indekss. Ražošanas apjoma indekss ir atsauces rādītājs ekonomikas attīstībai, un to jo īpaši izmanto, lai agrīnā posmā identificētu pagrieziena punktus ekonomikas attīstībā. Tas būtu jāatspoguļo kā Laspeiresa tipa indekss, salīdzinot pašreizējo ražošanas apjomu ar atbilstošo ražošanas apjomu bāzes periodā.

Ražošanas apjoma indeksa teorētiskais mērķis:

— ņemot vērā ekonomikas attīstības cikla statistiku, būtu jāmēra pašu izlaide. Jēdzieni “produkcija” vai “izlaide” ekonomikas attīstības cikla statistikas nozīmē neietver citu vienību ielaidi;

— tāpēc ražošanas apjoma indeksa mērķis ir ar tuviem un regulāriem intervāliem izmērīt pievienotās vērtības apjoma izmaiņas.

— Izmērītās pievienotās vērtības apjoma izmaiņām parasti būtu aptuveni jāatspoguļo pievienotā vērtība, kas izmērīta, izmantojot nacionālajos kontos lietotos pievienotās vērtības jēdzienus.

Ražošanas apjoma indeksa aprēķināšanas principi:

— dati, kas nepieciešami šā indeksa apkopošanai, kā to nosaka teorētiskais mērķis, parasti nav pieejami katru mēnesi.

— Tāpēc pievienoto vērtību pamatcenās aprēķina tikai bāzes periodam, it īpaši svērumu atjaunināšanai. Ja pievienotā vērtība pamatcenās nav pieejama, kā aizstājēju var izmantot bruto pievienoto vērtību, pamatojoties uz ražošanas faktoru izmaksām.

— Pievienotās vērtības ikmēneša noteikšanu bāzes periodā nodrošina, piemērojot atbilstošas aizstājējvērtības.

Aizstājējvērtību noteikšana. Praksē indeksu noteikšanai izmanto šādas piemērotas aizstājējvērtības:

— bruto produkcijas vērtība (indeksēta),

— ražošanas apjomi,

— apgrozījums (indeksēts),

— ieguldītais darbs,

— izmantotie izejmateriāli,

— izmantotā enerģija.

Šo aptuveno vērtību korelācija ar pievienotās vērtības izmaiņām var atšķirties atkarīgā no tirgus darbības. Katrai tirgus darbībai būtu jāizvēlas aizstājējvērtība ar augstu korelāciju.

Saistība ar nacionālajiem kontiem:

— jēdziena “ražošanas indekss” parastā izpratne kā “pievienotās vērtības izmaiņas” ir pretrunā “ražošanas” definīcijai valstu nacionālo kontu vai uzņēmumu strukturālās uzņēmējdarbības statistikas sistēmā;

— nacionālajos kontos “ražošanas indekss” attiecas uz “pievienotās vērtības” attīstību nemainīgās cenās, savukārt pievienotā vērtība principā ir izlaide, no kuras atskaitīts starppatēriņš pamatcenās.

2) Mainīgais lielums 140201: Pārdošanas apjoms

Pārdošanas apjoms atspoguļo neto apgrozījuma vērtību salīdzināmajās cenās, un kā tāds tas ir kvantitatīvs indekss. To var aprēķināt kā neto apgrozījumu faktiskajās cenās, ko indeksē ar atbilstošu cenas rādītāju, vai kā kvantitatīvu indeksu, ko atvasina tieši no pārdoto preču daudzuma.

3) Mainīgais lielums 140301: Neto apgrozījums

Visām darbībām, izņemot NACE 64, 65 darbības un dažas NACE 66 darbības, neto apgrozījums ir visi ienākumi, kas gūti pārskata periodā statistikas vienības parasto darbību gaitā, un to norāda, atskaitot visus tās piešķirtos cenu samazinājumus, atlaides un rabatus.

Ienākumus definē kā saimniecisko labumu pieaugumu pārskata periodā, kas nozīmē aktīvu ieplūdi vai to vērtības palielināšanos, vai saistību samazināšanos, kā rezultātā palielinās pašu kapitāls, taču tas nenotiek saistībā ar iemaksām no pašu kapitāla dalībnieku ieguldījumiem.

Iepriekš minētā aktīvu ieplūde izriet no līgumiem ar klientiem un tiek realizēta, statistikas vienībai izpildot minētajos līgumos paredzētās izpildes saistības. Parasti izpildes saistības izpaužas kā preču pārdošana (nodošana) vai pakalpojumu sniegšana, tomēr bruto aktīvu ieplūdes var ietvert arī ieņēmumus, ko gūst kā ienesīgumu, citiem izmantojot statistikas vienības aktīvus.

Neto apgrozījumā neietver:

— visus nodokļus, nodevas vai maksājumus, kas tieši saistīti ar ieņēmumiem;

— summas, kas iekasētas jebkura principāla vārdā, ja statistikas vienība darbojas kā aģents tas attiecībās ar minēto principālu;

— visus ieņēmumus, kas tiek gūti ārpus statistikas vienības parastās darbības. Parasti šos ieņēmumu veidus klasificē kā “citus (saimnieciskās darbības) ieņēmumus”, “finanšu ieņēmumus”, “ārkārtas ieņēmumus” vai tamlīdzīgā pozīcijā atkarībā no attiecīgā vispārpieņemto grāmatvedības standartu kopuma, kas izmantots finanšu pārskatu sagatavošanai.

Statistiskā, ko apkopo biežāk nekā reizi gadā, var nebūt iespējams ņemt vērā tādus aspektus kā ikgadējie cenu samazinājumi, subsīdijas, rabati un atlaides.

Attiecībā uz darbībām, kas klasificētas NACE K6411, K6419 un K649, neto apgrozījumu definē kā izlaides vērtību, no kuras atskaitītas subsīdijas vai valdības dotācijas.

Attiecībā uz darbībām, kas klasificētas NACE K642 un K643, neto apgrozījumu var noteikt aptuveni pēc kopējām pamatdarbības izmaksām, ja neto apgrozījums nav pieejams finanšu pārskatos.

Attiecībā uz darbībām, kas klasificētas NACE K6511, K6512 un K652, neto apgrozījumu definē kā “bruto nopelnītās prēmijas”.

Attiecībā uz darbībām, kas klasificētas NACE K653, neto apgrozījumu definē kā “kopējās pensiju iemaksas”.

Attiecībā uz darbībām, kuras klasificētas NACE K66 un par kurām neto apgrozījums nav pieejams finanšu pārskatos, neto apgrozījumu definē kā izlaides vērtību, no kuras atskaitītas subsīdijas vai valdības dotācijas. Attiecībā uz darbībām, kuras klasificētas NACE K66 un par kurām neto apgrozījums ir pieejams finanšu pārskatos, piemēro neto apgrozījuma standarta definīciju.

4) Mainīgais lielums 140302: Vietējais neto apgrozījums

5) Mainīgais lielums 140303: Ārējais neto apgrozījums

6) Mainīgais lielums 140304: Ārējais neto apgrozījums (eurozona)

7) Mainīgais lielums 140305: Ārējais neto apgrozījums (ārpus eurozonas)

Vietējā un ārējā neto apgrozījuma indeksos neto apgrozījumu iedala saskaņā ar ražojuma pirmo galamērķi, pamatojoties uz īpašumtiesību maiņu (neņemot vērā to, vai preces reāli pārved pāri robežai vai ne). Galamērķi nosaka pēc tās trešās personas dzīvesvietas, kas ir iegādājusies preces vai pakalpojumus.

8) Mainīgais lielums 250101: Neto apgrozījums

Tāda pati definīcija kā mainīgajam lielumam 140301 F punkta 3. apakšpunktā.

9) Mainīgais lielums 250102: Neto apgrozījums no lauksaimniecības, mežsaimniecības, zvejas un rūpnieciskām darbībām

Neto apgrozījuma daļa, kas iegūta, veicot NACE A–F sadaļā klasificētās darbības.

Neieskaita neto apgrozījumu, kas iegūts, pārdodot tālāk preces un pakalpojumus, kuri iepirkti tālākpārdošanai tādā pašā stāvoklī.

10) Mainīgais lielums 250103: Neto apgrozījums no rūpnieciskām darbībām

Neto apgrozījuma daļa, kas iegūta, veicot NACE B–F sadaļā klasificētās darbības.

Ieskaita neto apgrozījumu, kas iegūts, pārdodot preces un pakalpojumus saskaņā ar apakšuzņēmuma līgumattiecībām.

Neieskaita neto apgrozījumu, kas iegūts, pārdodot tālāk preces un pakalpojumus, kuri iepirkti tālākpārdošanai tādā pašā stāvoklī.

11) Mainīgais lielums 250104: Neto apgrozījums no rūpnieciskām darbībām, izņemot būvniecību

Neto apgrozījuma daļa, kas iegūta, veicot NACE B–E sadaļā klasificētās darbības.

Ieskaita neto apgrozījumu, kas iegūts, pārdodot preces un pakalpojumus saskaņā ar apakšuzņēmuma līgumattiecībām.

Neieskaita neto apgrozījumu, kas iegūts, pārdodot tālāk preces un pakalpojumus, kuri iepirkti tālākpārdošanai tādā pašā stāvoklī.

12) Mainīgais lielums 250105: Neto apgrozījums no būvniecības

Neto apgrozījuma daļa, kas iegūta, veicot NACE F sadaļā klasificētās darbības.

Ieskaita neto apgrozījumu, kas iegūts, pārdodot preces un pakalpojumus saskaņā ar apakšuzņēmuma līgumattiecībām.

Neieskaita neto apgrozījumu, kas iegūts, pārdodot tālāk preces un pakalpojumus, kuri iepirkti tālākpārdošanai tādā pašā stāvoklī.

13) Mainīgais lielums 250106: Neto apgrozījums no pakalpojumu sniegšanas darbībām

Ieņēmumi no visiem sniegtajiem pakalpojumiem (banku un apdrošināšanas pakalpojumiem, uzņēmējdarbības un personiskiem pakalpojumiem).

Šis mainīgais lielums ietver tādu pakalpojumu sniegšanas darbību neto apgrozījumu, kas saistītas ar galveno vai sekundāro darbību jomu; dažus pakalpojumus var sniegt rūpniecības uzņēmumi. Šīs darbības klasificē NACE H–N un P–S sadaļā un arī NACE G sadaļas apkopes un remonta grupās, t. i., 45.2. un 45.4. grupā.

14) Mainīgais lielums 250107: Neto apgrozījums no pirkšanas un tālākpārdošanas tirdzniecības darbībām un no starpniecības darbībām

Neto apgrozījuma daļa, kas iegūta, vienībai veicot pirkšanas un tālākpārdošanas tirdzniecības darbības un starpniecības darbības. Tā atbilst to preču realizācijas summai, kuras vienība iepirkusi uz sava vārda un uz sava rēķina un pārdevusi tālāk tādā pašā stāvoklī, kādā tās iepirktas, vai arī pēc tādu marķēšanas un iesaiņošanas darbību veikšanas, kādas parasti veic tirdzniecības uzņēmumos, kā arī visai komisijas naudai par trešo personu vārdā un uzdevumā veiktu pirkšanu un pārdošanu un ieņēmumiem no līdzīgām darbībām.

Tālākpārdošanu var iedalīt šādi:

— tālākpārdošana citiem tirgotājiem, profesionāliem lietotājiem utt. (vairumtirdzniecība);

— tālākpārdošana mājsaimniecībām vai mazajiem patērētājiem (mazumtirdzniecība).

Šīs darbības klasificē NACE G sadaļā (izņemot apkopes un remontdarbu grupas, t. i., 45.2. un 45.4. grupu).

15) Mainīgais lielums 250108: Neto apgrozījums no būvniecības

Neto apgrozījuma daļa, kas iegūta, veicot NACE F41. nodaļā klasificētās darbības.

Ieskaita neto apgrozījumu, kas iegūts, pārdodot preces un pakalpojumus saskaņā ar apakšuzņēmuma līgumattiecībām.

Neieskaita neto apgrozījumu, kas iegūts, pārdodot tālāk preces un pakalpojumus, kuri iepirkti tālākpārdošanai tādā pašā stāvoklī.

16) Mainīgais lielums 250109: Neto apgrozījums no inženiertehniskās būvniecības

Neto apgrozījuma daļa, kas iegūta, veicot NACE F42. nodaļā klasificētās darbības.

Ieskaita neto apgrozījumu, kas iegūts, pārdodot preces un pakalpojumus saskaņā ar apakšuzņēmuma līgumattiecībām.

Neieskaita neto apgrozījumu, kas iegūts, pārdodot tālāk preces un pakalpojumus, kuri iepirkti tālākpārdošanai tādā pašā stāvoklī.

17) Mainīgais lielums 250110: Neto apgrozījums no pamatdarbības NACE trīsciparu līmenī

Neto apgrozījuma daļa, kas iegūta vienības galvenajā darbības jomā. Vienības galveno darbības jomu nosaka saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti Padomes Regulā (EK) Nr. 696/93.

Ieskaita neto apgrozījumu, kas iegūts, pārdodot preces un pakalpojumus saskaņā ar apakšuzņēmuma līgumattiecībām.

Neieskaita neto apgrozījumu, kas iegūts, pārdodot tālāk preces un pakalpojumus, kuri iepirkti tālākpārdošanai tādā pašā stāvoklī.

18) Mainīgais lielums 250111: Neto apgrozījums no apakšuzņēmuma līgumiem

Attiecībā uz statistiku par darbībām, kas klasificētas NACE F sadaļā, neto apgrozījums no apakšuzņēmuma līgumiem ir apgrozījums no vienības pašas būvniecības darbiem, kas nodrošināti trešai personai saskaņā ar apakšuzņēmuma līguma attiecībām.

Divus uzņēmumus saista apakšuzņēmuma līguma attiecības, ja vienlaicīgi izpildās šādi nosacījumi A, B, C un D:

A. pircēja uzņēmums noslēdz līgumu ar piegādātāju uzņēmumu, turpmāk sauktu par “apakšuzņēmēju”, par tādu darbu un pakalpojumu izpildi, kuri ir īpaši iekļauti būvniecības procesā;

B. pircēja uzņēmums atbild par būvniecības procesa galaproduktu, šai atbildībai attiecoties arī uz apakšuzņēmēju izpildītajām darba daļām; apakšuzņēmējs dažos gadījumos var uzņemties zināmu daļu atbildības;

C. pircēja uzņēmums dod apakšuzņēmējam norādījumus, piemēram, apakšuzņēmēja izpildītajam darbam vai pakalpojumam jābūt pielāgotam individuālām vajadzībām atbilstoši konkrētajam projektam, un tādējādi tas nevar būt standartveida vai katalogā iekļauts darbs vai pakalpojums;

D. pretējā gadījumā abpusējs līgums nebalstās uz asociatīvu vienošanos, tādu kā tipiska atbilde uz aicinājumu piedalīties konkursā, konsorcijs vai kopuzņēmums u. c.

19) Mainīgais lielums 250112: Neto apgrozījums iedalījumā pēc klientu atrašanās vietas

“Neto apgrozījums” ir neto apgrozījums, kas definēts mainīgajam lielumam 140301 F punkta 3. apakšpunktā. Jēdzienu “atrašanās vieta” interpretē saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 549/2013.

20) Mainīgais lielums 250113: Neto apgrozījums iedalījumā pēc produkta

“Neto apgrozījums” ir neto apgrozījums, kas definēts mainīgajam lielumam 140301 F punkta 3. apakšpunktā. Iedalījums pēc produkta ir balstīts uz CPA.

21) Mainīgais lielums 250201: Bruto peļņas norma tālākpārdošanai paredzētām precēm

Tā atbilst ienākumam, ko gūst, preces nopērkot un pārdodot tālāk bez turpmākas pārstrādes. To aprēķina no neto apgrozījuma, kas saistīts ar tirdzniecības darbībām, kuras ietver pirkšanu un tālākpārdošanu bez turpmākas apstrādes, kopējiem pirkumiem tālākpārdošanai un izmaiņām tālākpārdošanai iepirktu preču un pakalpojumu krājumos.

Bruto peļņas normā tālākpārdošanai paredzētām precēm ieskaita to preču un pakalpojumu pārdošanu, pirkšanu un krājumu izmaiņas, kas iepirkti tālākpārdošanai tādā pašā stāvoklī trešām personām.

To sauc arī par tirdzniecības peļņas bruto normu.

22) Mainīgais lielums 250301: Izlaides vērtība

Izlaides vērtība ir pārskata periodā saražotās statistikas vienības kopējās izlaides vērtība.

Attiecībā uz visām darbībām, izņemot darbības, kas klasificētas NACE 64, 65 un 66, tā ir šādu lielumu summa:

+ neto apgrozījums,

± gatavās un nepabeigtās produkcijas krājumu izmaiņas,

± izmaiņas talākpārdošanai paredzētu preču krājumos,

+ ienākumi no subsīdijām, kas saistītas ar produktiem vai apgrozījumu, un

+ kapitalizētā izlaide,

– preču un pakalpojumu iepirkumi tālākpārdošanai.

Ienākumi no subsīdijām, kas saistītas ar produktiem vai apgrozījumu, ir jebkuri ienākumi, kas izriet no valdības palīdzības, kuru sniedz statistikas vienībai un kuru statistikas vienība atzīst kā tādu pārskata periodā.

Kapitalizētā izlaide ir visu pašradīto ilgtermiņa aktīvu kopējais palielinājums, ko statistikas vienība atzīst kā tādu pārskata periodā.

Attiecībā uz darbībām, kas klasificētas NACE K6411, izlaides vērtību definē kā citus administratīvos izdevumus, kas nav personāla izmaksas, pieskaitot nodevas un komisijas izdevumus, personāla izdevumus un materiālo un nemateriālo pamatlīdzekļu nolietojumu.

Attiecībā uz darbībām, kas klasificētas NACE K6419 un K649, izlaides vērtību definē kā procentu ieņēmumus un tamlīdzīgus ieņēmumus, no kuriem atskaitīti procentu izdevumi un tamlīdzīgi maksājumi, pieskaitot komisijas naudas ieņēmumus, ieņēmumus no akcijām un citiem mainīga ienākuma vērtspapīriem, neto peļņu vai neto zaudējumus no finanšu operācijām un ienākumus no subsīdijām, kas saistītas ar produktiem vai apgrozījumu. Attiecībā uz dažām darbībām, kas klasificētas NACE K6499, izlaides vērtība ir neto apgrozījums, kam pieskaitītas subsīdijas vai valdības dotācijas, var arī to var noteikt aptuveni pēc kopējām pamatdarbības izmaksām, ja neto apgrozījums nav pieejams finanšu pārskatos.

Attiecībā uz darbībām, kas klasificētas NACE K642 un K643, izlaides vērtība ir neto apgrozījums, kam pieskaitītas subsīdijas vai valdības dotācijas, var arī to var noteikt aptuveni pēc kopējām pamatdarbības izmaksām, ja neto apgrozījums nav pieejams finanšu pārskatos.

Attiecībā uz darbībām, kas klasificētas NACE K6511, izlaides vērtību definē kā bruto nopelnītās prēmijas, kam pieskaitīti

ienākumi no ieguldījumiem, atskaitot ienākumus no līdzdalības procentiem, atskaitot ieguldījumu atkārtotu pārvērtēšanu, pieskaitot pārapdrošinātāju ieguldījumu ienākums no viņu uzņēmuma bruto tehnisko uzkrājumu daļas, pieskaitot nerealizēto peļņu no ieguldījumiem, pieskaitot citus tehniskos ienākumus (neieskaitot pārapdrošināšanu), atskaitot izmaksātās atlīdzības, pieskaitot/atskaitot izmaiņas apdrošināšanas atlīdzību rezervē (jāatskaita palielināšanas vajadzības, jāpieskaita samazināšanas vajadzības), pieskaitot/atskaitot izmaiņas pārējās tehniskajās rezervēs (neieskaitot pārapdrošināšanu) (izmaksas jāatskaita, ienākumi jāpieskaita), pieskaitot/atskaitot (ja pieejams) izmaiņas citos tehniskajos uzkrājumos, pārapdrošinātāju daļu (izmaksas jāatskaita, ienākumi jāpieskaita), pieskaitot/atskaitot (ja pieejams) izmaiņas rezervē paredzamajām apropriācijām (izmaksas jāatskaita, ienākumi jāpieskaita), atskaitot gratifikācijas un atlaides (neieskaitot pārapdrošināšanu), atskaitot zaudējumus no ieguldījumu veikšanas, atskaitot nerealizētos zaudējumus no ieguldījumiem un pieskaitot citus ienākumus.

Attiecībā uz darbībām, kas klasificētas NACE K6512 un K652, izlaides vērtību definē kā bruto nopelnītās prēmijas, pieskaitot ienākumus no ieguldījumiem, atskaitot ienākumus no līdzdalības procentiem, atskaitot ieguldījumu atkārtotu pārvērtēšanu, pieskaitot pārapdrošinātāju ieguldījumu ienākumu no viņu uzņēmuma bruto tehnisko uzkrājumu daļas, pieskaitot citus tehniskos ienākumus (neieskaitot pārapdrošināšanu), pieskaitot citus ienākumus, atskaitot izmaksātās atlīdzības, pieskaitot/atskaitot izmaiņas apdrošināšanas atlīdzību rezervē (palielinājums jāatskaita, samazinājums jāpieskaita), atskaitot zaudējumus no ieguldījumu realizācijas, atskaitot gratifikācijas un atlaides (neieskaitot summu), pieskaitot/atskaitot izmaiņas izlīdzināšanas rezervē (izmaksas jāatskaita, ienākumi jāpieskaita), pieskaitot/atskaitot izmaiņas citās tehniskajās rezervēs, kas neuzrādās citās pozīcijās (izmaksas jāatskaita, ienākumi jāpieskaita).

Attiecībā uz darbībām, kas klasificētas NACE K653, izlaides vērtību definē kā neto apgrozījumu, no tā atskaitot apdrošināšanas prēmiju maksājumus, pieskaitot ienākumus no ieguldījumiem, pieskaitot citus ienākumus, pieskaitot ieņēmumus no apdrošināšanas atlīdzībām, atskaitot kopējos pensiju izdevumus, atskaitot neto izmaiņas tehniskajās rezervēs (tehnisko rezervju palielinājums jāatskaita no izlaides vērtības, bet samazinājums jāpieskaita izlaides vērtībai). Alternatīvi izlaides vērtību var aprēķināt kā izmaksu summu.

Attiecībā uz darbībām, kuras klasificētas NACE K66 un par kurām neto apgrozījums nav pieejams finanšu pārskatos, izlaides vērtību definē kā procentu ieņēmumus un tamlīdzīgus ieņēmumus, no kuriem atskaitīti procentu izdevumi un tamlīdzīgi maksājumi, pieskaitot komisijas naudas ieņēmumus, pieskaitot ieņēmumus no akcijām un citiem mainīga ienākuma vērtspapīriem, pieskaitot neto peļņu vai neto zaudējumus no finanšu operācijām un pieskaitot ienākumus no subsīdijām, kas saistītas ar produktiem vai apgrozījumu.

Attiecībā uz darbībām, kuras klasificētas NACE K66 un par kurām neto apgrozījums ir pieejams finanšu pārskatos, izlaides vērtību definē kā neto apgrozījumu, tam pieskaitot kapitalizēto izlaidi un pieskaitot ienākumus no subsīdijām, kas saistītas ar produktiem vai apgrozījumu.

23) Mainīgais lielums 250401: Pievienotā vērtība

Pievienotā vērtība ir salikts neto saimnieciskās darbības ienākumu rādītājs, kas koriģēts, lai ņemtu vērā nolietojumu, amortizāciju un darbinieku pabalstus, un statistikas vienība visus šos komponentus atzīst kā tādus pārskata periodā. Šo vērtību aprēķina pēc šādas formulas:

+ neto apgrozījums,

+ ienākumi no subsīdijām, kas saistītas ar produktiem vai apgrozījumu,

+ kapitalizētā izlaide,

± izmaiņas preču krājumos,

– preču un pakalpojumu kopējie iepirkumi.

24) Mainīgais lielums 250501: Bruto pamatdarbības pārpalikums

Bruto darbības rezultāts ir saimnieciskās darbības radītais atlikums pēc iesaistītā darbaspēka faktora apmaksāšanas.

To var aprēķināt, no pievienotās vērtības atskaitot darbinieku pabalstu izmaksas. Tas ir uzņēmumam pieejamais atlikums, kas ļauj atlīdzināt pašu kapitāla nodrošinātāju ieguldījumu un atmaksāt parādus, nomaksāt nodokļus un galu galā finansēt visus ieguldījumus vai to daļu.

25) Mainīgais lielums 250601: Ārvalstu kontrolētu uzņēmumu neto apgrozījums

“Neto apgrozījumu” definē tāpat kā mainīgajam lielumam 140301 F punkta 3. apakšpunktā, un “ārvalstu kontrolētus uzņēmumus” definē tāpat kā mainīgajam lielumam 210301 A punkta 13. apakšpunktā.

26) Mainīgais lielums 250701: Ārvalstu kontrolētu uzņēmumu izlaides vērtība

“Izlaides vērtību” definē tāpat kā mainīgajam lielumam 250301 F punkta 22. apakšpunktā, un “ārvalstu kontrolētus uzņēmumus” definē tāpat kā mainīgajam lielumam 210301 A punkta 13. apakšpunktā.

27) Mainīgais lielums 250801: Ārvalstu kontrolētu uzņēmumu pievienotā vērtība

“Pievienoto vērtību” definē tāpat kā mainīgajam lielumam 250401 F punkta 23. apakšpunktā, un “ārvalstu kontrolētus uzņēmumus” definē tāpat kā mainīgajam lielumam 210301 A punkta 13. apakšpunktā.

28) Mainīgais lielums 250901: Ārvalstu kontrolējošo uzņēmumu (UCI jēdziens) un iekšzemes saistītu uzņēmumu neto apgrozījums

“Neto apgrozījumu” definē tāpat kā mainīgajam lielumam 140301 F punkta 3. apakšpunktā, un “ārvalstu kontrolējošus uzņēmumus (UCI jēdziens) un iekšzemes saistītus uzņēmumus” definē tāpat kā mainīgajam lielumam 210401 A punkta 14. apakšpunktā.

29) Mainīgais lielums 440101: Neto apgrozījums uzņēmumos ārvalstīs, kurus galīgi kontrolē ziņojošās valsts institucionālās rezidentvienības

“Neto apgrozījumu” definē tāpat kā mainīgajam lielumam 140301 F punkta 3. apakšpunktā, un “uzņēmumus ārvalstīs, kurus galīgi kontrolē ziņojošās valsts institucionālās vienības” definē tāpat kā mainīgajam lielumam 410101 A punkta 25. apakšpunktā.

30) Mainīgais lielums 251001: Pārdotā produkcija

“Pārdoto produkciju” definē kā produkciju, kas saražota jebkurā laikā un katras valsts ekonomiskajā teritorijā un kas ir pārdota (par ko izrakstīts rēķins) pārskata periodā. Produkcija var tikt saražota uzņēmuma primāro vai sekundāro darbību ietvaros. Tā ietver produkciju, kas pārdota (par ko izrakstīts rēķins) starp dažādām pie viena uzņēmuma piederošām darbības veida vienībām.

31) Mainīgais lielums 251002: Apakšuzņēmēju saražotā produkcija

Produkcija, ko saražojis apakšuzņēmējs katras valsts ekonomiskajā teritorijā un kas pārdota (par ko izrakstīts rēķins) principālam pārskata periodā atbilstoši nosacījumiem attiecībā uz apakšuzņēmējiem uzticētām darbībām, kā paredzēts CPA pamatnostādnēs. Produkcija var tikt saražota uzņēmuma primāro vai sekundāro darbību ietvaros.

32) Mainīgais lielums 251003: Faktiskā produkcija

Faktiskā produkcija ietver jebkuru produkciju, kas saražota pārskata periodā un katras valsts ekonomiskajā teritorijā un ir iekļauta citu produktu ražošanā. Tā ietver produktus, kas vai nu pašā darbības veida vienībā, vai citā tam pašam uzņēmumam piederošā darbības veida vienībā:

— ir paredzēti pārdošanai,

— tiek pārstrādāti citā produktā,

— tiek iestrādāti citā produktā vai

— tiek pievienoti krājumiem.

G. IEGULDĪJUMI

1) Mainīgais lielums 260101: Bruto ieguldījumi ilgtermiņa materiālajos aktīvos

Bruto ieguldījumi ilgtermiņa materiālajos aktīvos ietver visus ilgtermiņa materiālo aktīvu papildinājumus, ko par tādiem atzinusi statistikas vienība pārskata periodā, izņemot palielinājumus, ko gūst no iepriekš atzītu zaudējumu no vērtības samazināšanās pārvērtēšanas vai apvērses vai no citu ilgtermiņa materiālo aktīvu pārklasificēšanas (pārvešanas).

Papildinājumi cita starpā ietver iegādes, finanšu nomu, uzlabojumus, pārveidojumus, renovāciju, būvniecību, pašbūvniecību un jebkurus kapitalizētos izdevumus, kā to atļauj piemērojamie grāmatvedības standarti, kuros noteikti atzīšanas un vērtēšanas kritēriji.

2) Mainīgais lielums 260102: Bruto ieguldījumi zemesgabalos

Bruto ieguldījumi zemesgabalos ietver visus papildinājumus zemei, pazemes atradnēm, mežiem un iekšējiem ūdeņiem, materiālajiem izpētes un novērtēšanas aktīviem, ieguvei, naftas un gāzes aktīviem un tamlīdzīgi, ko par tādiem atzinusi statistikas vienība pārskata periodā. Bruto ieguldījumi zemesgabalos ir daļa no mainīgā lieluma “bruto ieguldījumi ilgtermiņa materiālajos aktīvos”.

3) Mainīgais lielums 260103: Bruto ieguldījumi esošu ēku iegādē

Bruto ieguldījumi esošu ēku iegādē ietver visus papildinājumus ēkām un tamlīdzīgām struktūrām, ko jau izmanto (t. i., kas nav jaunas) iegādes brīdī un ko statistikas vienība atzinusi par tādām pārskata periodā, vai šādu ēku un struktūru iegādes.

Bruto ieguldījumi esošu ēku iegādē ir daļa no mainīgā lieluma “bruto ieguldījumi ilgtermiņa materiālajos aktīvos”.

4) Mainīgais lielums 260104: Bruto ieguldījumi ēku būvniecībā un labiekārtošanā

Bruto ieguldījumi ēku būvniecībā un labiekārtošanā ietver:

— visus papildinājumus savai lietošanai paredzētu (pašbūvētu) jaunu ēku būvniecībai,

— visas jaunu ēku iegādes (kas parasti ir rezultāts būvniecības līgumam, kura beneficiārs ir ziņojošā statistikas vienība),

— visus esošu ēku kapitalizētos papildinājumus, pārveidojumus, uzlabojumus un renovācijas (ja ar tiem saistītie ekonomiskie papildu ieguvumi, visticamāk, ieplūdīs statistikas vienībā), ko par tādām atzinusi statistikas vienība pārskata periodā.

Bruto ieguldījumi ēku būvniecībā un labiekārtošanā ir daļa no mainīgā lieluma “bruto ieguldījumi ilgtermiņa materiālajos aktīvos”.

5) Mainīgais lielums 260105: Bruto ieguldījumi mašīnās un iekārtās

Bruto ieguldījumi mašīnās un iekārtās ietver visus papildinājumus mašīnām, transportlīdzekļiem, palīgierīcēm un armatūrai, biroja aprīkojumam, datoru, sakaru un tīkla aprīkojumam un tamlīdzīgi, ko par tādiem atzinusi statistikas vienība pārskata periodā.

Bruto ieguldījumi mašīnās un iekārtās ir daļa no mainīgā lieluma “bruto ieguldījumi ilgtermiņa materiālajos aktīvos”.

6) Mainīgais lielums 260106: Bruto ieguldījumi ilgtermiņa nemateriālajos aktīvos, izņemot nemateriālo vērtību

Bruto ieguldījumi ilgtermiņa nemateriālajos aktīvos, izņemot nemateriālo vērtību, ietver visus ilgtermiņa nemateriālo aktīvu papildinājumus, ko par tādiem atzinusi statistikas vienība pārskata periodā, izņemot nemateriālo vērtību.

Šādi papildinājumi cita starpā ietver iegādes, finanšu nomu, uzlabojumus, papildinājumus, pārveidojumus, renovāciju, būvniecību, pašbūvniecību un jebkurus kapitalizētos izdevumus, kā to atļauj piemērojamie grāmatvedības standarti, kuros noteikti atzīšanas un vērtēšanas kritēriji un kuros ir arī definēts jēdziens “nemateriālā vērtība”.

7) Mainīgais lielums 260107: Ieguldījumi programmatūras iepirkšanā

Ieguldījumi programmatūras iepirkšanā tiek uzskatīti par nemateriālajiem aktīviem tad un vienīgi tad, ja ir iespējams, ka uz aktīvu attiecināmie nākotnes ekonomiskie ieguvumi ieplūdīs uzņēmumā, un ja aktīva izmaksas var tikt ticami novērtētas. Ja programmatūras iepirkšana neatbilst šiem nosacījumiem, tā tiek uzskatīta par izmaksām, kad tās radušās un iekļautas mainīgajā lielumā “preču un pakalpojumu kopējie iepirkumi”.

Ieguldījumi programmatūras iepirkšanā ietver tās iepirkuma cenu, tostarp jebkādus ievedmuitas nodokļus un neatmaksājamos pirkšanas nodokļus un jebkuras tieši attiecināmās izmaksas programmatūras sagatavošanai atbilstīgi tās paredzētajai lietošanai. Tieši attiecināmās izmaksas ietver, piemēram, samaksu par profesionāliem programmatūras uzstādīšanas pakalpojumiem. Lai noteiktu izmaksas, atskaita jebkuras tirdzniecības atlaides un rabatus.

8) Mainīgais lielums 260108: Materiālu ieguldījumu pārdošanas ieņēmumi

Materiālo ieguldījumu pārdošanas ieņēmumi ietver to esošo materiālo ražošanas līdzekļu vērtību, kas pārdoti trešām personām. Materiālo ražošanas līdzekļu pārdošanas vērtību nosaka pēc faktiski saņemtās summas (atskaitot PVN), nevis pēc uzskaites vērtības, pēc tam, kad atskaitītas visas izmaksas, kas pārdevējam radušās saistībā ar īpašumtiesību nodošanu. Neieskaita vērtības korekcijas un citas nodošanas darbības, kas nav pārdošana.

9) Mainīgais lielums 260201: Ārvalstu kontrolētu uzņēmumu bruto ieguldījumi ilgtermiņa materiālajos aktīvos

“Bruto ieguldījumus ilgtermiņa materiālajos aktīvos” definē tāpat kā mainīgajam lielumam 260101 G punkta 1. apakšpunktā, un “ārvalstu kontrolētus uzņēmumus” definē tāpat kā mainīgajam lielumam 210301 A punkta 13. apakšpunktā.

10) Mainīgais lielums 430101: Uzņēmumu ārvalstīs, kurus galīgi kontrolē ziņojošās valsts institucionālās vienības, bruto ieguldījumi ilgtermiņa materiālajos aktīvos

“Bruto ieguldījumus ilgtermiņa materiālajos aktīvos” definē tāpat kā mainīgajam lielumam 260101 G punkta 1. apakšpunktā, un “uzņēmumus ārvalstīs, kurus galīgi kontrolē ziņojošās valsts institucionālās vienības” definē tāpat kā mainīgajam lielumam 410101 A punkta 25. apakšpunktā.

H. NEKUSTAMAIS ĪPAŠUMS

1) Mainīgais lielums 150101: Būvatļaujas – mājokļu skaits

Ar būvatļauju saprot pilnvarojumu sākt būvniecības projekta īstenošanu. Tādējādi būvatļauja ir noslēdzošais posms stadijā, kurā pirms darbu sākšanas no valsts iestādēm jāsaņem plānošanas un būvniecības pilnvarojums. Lai papildinātu datu avotus par jauniem būvniecības projektiem, var izmantot citu informāciju, piemēram, detalizētu piešķirto plānošanas apstiprinājumu un būvniecības sākšanas atļaujas.

Šīm būvatļaujām būtu jāsniedz pienācīgs ieskats par būvniecības nozares noslogotību tuvākajā nākotnē, lai gan tas tā var nebūt gadījumos, kad liela daļa atļauju paliek neizmantotas vai kad darbi pēc atļaujas saņemšanas tiek sākti ar novēlošanos.

Saskaņā ar Regulu (ES) 2019/2152 jāiesniedz dati tikai par jaunām ēkām un nedzīvojamo ēku pārveidojumiem par dzīvojamām ēkām, pat ja būvatļaujas var būt piešķirtas par citu būvniecību un darbiem.

Ēkas iedala dzīvojamās un nedzīvojamās ēkās.

Dzīvojamās ēkas ir būves, no kurām vismaz pusi izmanto dzīvošanai. Ja dzīvošanai izmanto mazāk nekā pusi no kopējās izmantojamās platības, ēku klasificē kā nedzīvojamo ēku atbilstoši tās konkrētajam projektējumam.

Mainīgā lieluma “būvatļaujas – mājokļu skaits” mērķis ir atspoguļot, kā turpmāk saistībā ar saražoto vienību skaitu attīstīsies būvniecības nozares darbība.

Šo mainīgo lielumu apkopo no mājokļu skaita jaunās dzīvojamās ēkās, par kurām piešķirtas būvatļaujas (aptverot viena mājokļa dzīvojamās ēkas un dzīvojamās ēkas ar diviem vai vairākiem mājokļiem). Ar mājokli saprot vienu vai vairākas istabas kopā ar palīgtelpām pastāvīgā ēkā vai tās strukturāli atdalītā daļā, kas pēc veida, kādā tā būvēta, pārbūvēta, konvertēta u. tml. ir paredzēta privātai apdzīvošanai. Mājoklim vajadzētu būt nodalītai izejai uz ielas (tiešai izejai vai caur dārzu vai pagalmu) vai uz ēkas koplietošanas telpām (uz kāpņu telpām, gaiteņiem u. tml.). Nodalītas istabas, par kurām skaidrs, ka tās izmantojamas kā mājokļa daļa, uzskatāmas par mājokļa daļu. Tātad mājokli var veidot atsevišķas ēkas vienā teritorijā ar nosacījumu, ka tās skaidri paredzētas, lai tās apdzīvotu tā pati privātā mājsaimniecība.

Tādu esošu dzīvojamo ēku paplašinājumus, kurām būvatļauja nav vajadzīga, neuzskata par mājokļiem šīs statistikas nolūkā.

2) Mainīgais lielums 150102: Būvatļaujas – (izmantojamās platības) kvadrātmetri (vai alternatīva mērvienība)

“Būvatļaujas” definē tāpat kā mainīgajam lielumam 150101 H punkta 1. apakšpunktā. Mainīgā lieluma “būvatļaujas – izmantojamās platības kvadrātmetri” mērķis ir atspoguļot, kā turpmāk apjoma ziņā attīstīsies būvniecības nozares darbība.

Šajā mainīgajā lielumā ieskaita izmantojamo platību kvadrātmetrus jaunās dzīvojamās un nedzīvojamās ēkās, kam piešķirtas būvatļaujas. Ēkas izmantojamo platību mēra starp ārējām sienām, izņemot:

— būvniecības platības (piemēram, robežu atzīmes, balsti, kolonnas, pīlāri, šahtas, skursteņi),

— funkcionālas palīgtelpas (piemēram, telpas, kurās izvietotas apkures un gaisa kondicionēšanas iekārtas vai elektroģeneratori),

— pārvietošanās telpas (piemēram, kāpnes, lifti, eskalatori).

Dzīvošanai izmantojamā platībā ieskaita dzīvojamo ēku virtuves, dzīvojamās istabas, guļamistabas un papildistabas, pagrabus un kopējas istabas.

Ja informācija par izmantojamo platību nav tieši pieejama no apkopotajiem datiem, to var aplēst, pamatojoties uz pieejamajiem avotiem.

(1) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 549/2013 (2013. gada 21. maijs) par Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu Eiropas Savienībā (OV L 174, 26.6.2013., 1. lpp.).

(2) Padomes Regula (EEK) Nr. 696/93 (1993. gada 15. marts) par statistikas vienībām ražošanas sistēmas novērošanai un analīzei Kopienā (OV L 76, 30.3.1993., 1. lpp.).