C 386/9

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2016. gada 19. oktobris)

par to, lai Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu vienoto dokumentu, kas minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 94. panta 1. punkta d) apakšpunktā, un atsauci uz produkta specifikācijas publikāciju attiecībā uz nosaukumu vīna nozarē

(Terrasses du Larzac (ACVN))

(2016/C 386/07)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 97. panta 3. punktu,

tā kā:

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

Vienīgais pants

Vienotais dokuments, kas minēts Regulas (ES) Nr. 1308/2013 94. panta 1. punkta d) apakšpunktā, un atsauce uz produkta specifikācijas publikāciju attiecībā uz nosaukumu Terrasses du Larzac (ACVN) ir iekļauti šā lēmuma pielikumā.

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 98. pantu šā lēmuma publikācija piešķir tiesības divu mēnešu laikā no tā publicēšanas celt iebildumus pret šā panta pirmajā daļā minētā nosaukuma aizsardzību.

(1) OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

PIELIKUMS

VIENOTS DOKUMENTS

1. Reģistrējamais nosaukums vai nosaukumi

Terrasses du Larzac

2. Ģeogrāfiskās norādes veids

ACVN – aizsargāts cilmes vietas nosaukums

3. Vīnkopības produktu kategorijas

1. Vīns

4. Vīna(-u) apraksts

Produkts ir sausie nedzirkstošie sarkanvīni purpura vai granātābolu krāsā, reizumis ar melnas krāsas atspulgiem. Vīnos, kas sagatavoti piedāvāšanai tirdzniecībā vaļējā tarā vai fasējumā, fermentējamu cukuru saturs ir < vai = 3 g/l. Šiem vīniem piemīt izsmalcināta un daudzveidīga aromātu buķete: pārsvarā sarkano ogu (saldo ķiršu, aveņu u. c.), melno ogu (kazeņu, upeņu) un garšvielu (piparu, krustnagliņu u. c.) aromāts, ko papildina lakricsaknes, melno olīvu un vijolīšu aromāts, kā arī grauzdējumu nianses un garigas smaržas (sarkanais kadiķis, timiāns, lauru koks u. c.). Reizumis šajos vīnos atrodamas arī apstrādātas ādas, siena vai tabakas nianses. Dzerot šos vīnus, sajūtams savdabīgs eļļainums un labs miecvielu sastāvs, taču tie saglabā garšas eleganci. Sajūtamas ienākušos augļu un garšvielu nianses.

Vispārīgie analītiskie parametri

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) 12 Minimālais kopējais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

5. Vīndarības metodes

a. Galvenās vīndarības metodes

Vīndarības metode

Novāktās vīnogu ražas termiska apstrāde temperatūrā, kas pārsniedz 40 °C, ir aizliegta;

koksnes gabalu izmantošana ir aizliegta.

Ražojot šos vīnus, līdztekus še iepriekš izklāstītajiem noteikumiem vīndarības metožu jomā jāievēro arī attiecīgo saistību kopums, kas minētas Savienības līmeņa tiesību aktos un Lauku un jūras zivsaimniecības kodeksā (Code rural et de la pêche maritime).

Vīnkoku stādījumu veidošana

— Vīnkoku stādījumu minimālā biezība ir 4 400 vīnkoku stādu uz hektāru platības,

— vīnkoku rindstarpu platums nedrīkst pārsniegt 2,25 metrus,

— katram vīnkokam ir ne vairāk par 2,25 kvadrātmetriem platības. Šo platību aprēķina, rindstarpu platumu reizinot ar attālumu starp vienā un tajā pašā rindā esošajiem vīnkokiem,

— apūdeņošana var tikt atļauta.

b. Maksimālās ražas

45 hektolitri no hektāra

6. Noteiktais apgabals

Vīnogu novākšana, vinifikācija un vīnu gatavošana un kopšana tiek veikta šādu Hérault departamenta pašvaldību teritorijā: Aniane, Arboras, Argelliers, Le Bosc, Brissac, Causse-de-la-Selle, Ceyras, Gignac, Jonquières, Lagamas, Lauroux, Mérifons, Montoulieu, Montpeyroux, Moulès-et-Baucels, Murles, Octon, Pégairolles-de-Buègues, Pégairolles-de-l’Escalette, Poujols, Puéchabon, Saint-André-de-Buègues, Saint-André-de-Sangonis, Saint-Félix-de-Lodez, Saint-Guiraud, Saint-Jean-de-Buèges, Saint-Jean-de-Fos, Saint-Jean-de-la-Blaquière, Saint-Privat, Saint-Saturnin-de-Lucian, Soubès un Usclas-du-Bosc.

Noteiktā apgabala platība ir 61 713 ha.

7. Galvenās vīna vīnogu šķirnes

“Grenache N”

“Carignan N”

“Mourvèdre N”

“Syrah N”

8. Saiknes apraksts

Ģeogrāfiskajā apgabalā ietilpst Hérault departamenta pašvaldības, un apgabala teritoriju norobežo:

— ziemeļos – kaļķakmens klintis, kas stiepjas gar Larzakas (Larzac) plakankalni, kuras augstums virs jūras līmeņa ir 700–800 metru,

— dienvidos – Lergas [Lergue] un Ero [Hérault] pieteka, kur jūras virzienā paveras plaša ainava uz Ero ieleju.

No ziemeļu vējiem vīndārzus pasargā Larzakas (Larzac) plakankalne. Gada vidējais nokrišņu daudzums vīndārzu platībās ir 800–900 milimetru, un vīnkoku kultūrai tas ir tikpat labvēlīgi kā temperatūras, kas ir zemākas salīdzinājumā ar pārējo Langdokas vīnkopības reģiona daļu. Vasaras mēnešos temperatūras svārstības ir ievērojamas un ietekmē vīnogu ienākšanos fenolu satura ziņā. Augsnes šajā apgabalā ir samērā mazauglīgas, tās ir labi drenētas, stipri vien oļainas, bet ūdens rezerves, kas atrodamas dziļākos grunts slāņos, nosaka noteiktus ierobežojumus.

Vīnogu audzēšana uz “Larzakas terasēm” aizsākusies jau romiešu laikā, taču nozīmīgāks vīndārzu uzplaukums pirmoreiz vērojams viduslaikos, tad 18. gadsimtā līdz ar tirdzniecības attīstību. “Larzakas terašu” vēsture pēcāk kļūst par daļu no Langdokas vīnkopības vēstures, taču ir bijis jākonstatē, ka produkcijas ražošanas modelis bija slikti pielāgots šim reģionam, kurā augsnes ir mazāk auglīgas un atrodas nedaudz augstāk virs jūras līmeņa, tādējādi dabiski ierobežojot ražas apjomu. “Larzakas terašu” vīnus iegūst no deviņām tradicionālajām Langdokas vīnogulāju šķirnēm, un vīnkopji pratuši lietderīgi izmantot šo dažādību, jo, labi pazīdami savu zemi līdz pat sīkumiem, katrai no tām ir izraudzījušies vislabāk pielāgotos apstākļus un savās vīna mucās likuši vismaz triju šķirņu vīnogas, lai šiem vīniem piemītošās īpašības būtu atrodamas katrā vīna gada produkcijā.

Nav lieki atgādināt, ka no “Larzakas terasēm” iegūto vīnu kvalitāte un specifika tikusi atzīta kopš pagājušā gadsimta 50. gadu beigām, apzīmējot šos vīnus ar cilmes vietas nosaukumu Coteaux du Languedoc un klasificējot par augstākās kvalitātes vīniem no norobežotiem apvidiem.

Terrasses du Larzac (“Larzakas terašu”) produkcijas ražotāji, apzinādamies savas dabas vides kvalitātes īpašības un specifiku, pirms gandrīz 20 gadiem sākuši pieteikt savu vīndārzu identitātes atzīšanu, kurā viens no svarīgākajiem posmiem bija tas, ka, sākot no 2004. vīnkopības gada, ģeogrāfiskais papildu nosaukums Terrasses du Larzac tiek atzīts par ietilpstošu kontrolētajā cilmes vietas nosaukumā Coteaux du Languedoc.

Šo vīnu tipiskumā liela nozīme ir arī apvidus augstumam virs jūras līmeņa un attālinājumam no jūras kā faktoriem, kas Vidusjūras klimatu bagātina ar noteiktām niansēm. Apstākļi, kad vīnogu nobriešanas laikā siltas dienas mijas ar vēsām naktīm, veicina aromātu sintezēšanos vīnogās, it īpaši garšvielu un sarkano ogu aromātu attīstību. Tā kā temperatūras šajā apvidū ir zemākas par piekrastes temperatūrām, tās dara iespējamu vēlīnāku ražas novākšanu, tādējādi nodrošinot, ka vīnos saglabājas šādai ražai piemītošā izsmalcinātība un svaigums. Spilgtais apgaismojums un maigais klimats ļauj vīnogulājiem izmantot visu savu potenciālu: šiem purpursarkanajiem vai granātsarkanajiem vīniem, kam reizumis piemīt melnas krāsas atspulgi, ir izsmalcināta un daudzveidīga aromātu buķete. Pārsvarā izdalās sarkano ogu, melno ogu un garšvielu aromāts, ko harmoniski papildina lakricsaknes, melno olīvu un vijolīšu aromāts, kā arī grauzdējumu nianses un garigas smaržas. Reizumis ar laiku attīstās apstrādātas ādas, siena vai tabakas, pat trifeļu aromāts. Dzerot šos vīnus, sajūtams savdabīgs eļļainums un labs miecvielu sastāvs, kā arī savdabīgs līdzsvars starp siltu devīgumu un vēsumu. Sajūtamas ienākušos augļu un garšvielu nianses.

Tie galvenokārt ir ilgi turami vīni, no kuriem daži savas īpašības dāsnāk izpauž pēc 15, pat 20 un vairāk gadu ilgas turēšanas.

Kopumā šie vīni izceļas ar līdzsvarotību, patīkamu daudzveidīgumu un lielu spēju tikt ilgi turētiem, turklāt visas šīs īpašības pavada raksturīga elegance.

Bagātā vīnkopības vēsture no paaudzes paaudzē ir ļāvusi smalki iepazīt apgabala dabas vidi. Šīs zināšanas ir veicinājušas dažādo šķirņu vīnogulāju pielāgošanos augsnei un to izvietojumu attiecīgās sīkākās platības vienībās. Tāpēc šie vīni ir dažādu (vismaz 3) vīnogu šķirņu maisījuma produkts un gatavoti, izmantojot tradicionālu vinifikācijas paņēmienu, turot tos raudzēšanas mucā ilgāk par 15 dienām, pat 30 dienas. Šie vīni savas struktūras dēļ pēc fermentācijas prasa kopšanas (élevage) periodu, ne tikai lai iegūtu daudzveidīgu aromātu buķeti, bet arī tāpēc, lai tanīni attīstītos līdz tādai pakāpei, kas rada izsmalcinātības iespaidu.

Aprakstīto produktu saskaņotība atkarīga vienlaikus gan no ražotāju panākumiem, gan izvēlētajiem vīnogulājiem un vīna pagraba, gan arī no viņu kolektīvās iesaistes, kas ļāvusi tiem veiksmīgi noteikt tāda vīna profilu un identitāti kopumā, kuru apzīmē ar nosaukumu Terrasses du Larzac.

Secinājumā – īpašajam ģeogrāfiskajam stāvoklim ar līdzsvaru starp Vidusjūras klimata silto dāsnumu un Larzakas plakankalnes vēsumu ir sava nozīme ar kontrolēto cilmes vietas nosaukumu Terrasses du Larzac apzīmēto vīnu specifiskā un ražotāju zinātības stiprinātā rakstura veidošanā.

9. Būtiski papildu nosacījumi

Tuvākā apkaime

Tiesiskais regulējums

Valsts tiesību akti

Papildu nosacījuma veids

Atkāpe attiecībā uz ražošanu noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

Nosacījuma apraksts

Tuvākās apkaimes apvidu, kas atkāpes kārtā noteikts vīnu vinifikācijai, gatavošanai un kopšanai, veido (Hérault departamenta) La Vacquerie-et-Saint-Martin-de-Castries pašvaldības teritorija.

Lielāka ģeogrāfiskā vienība

Tiesiskais regulējums

Valsts tiesību akti

Papildu nosacījuma veids

Papildu noteikumi attiecībā uz marķēšanu

Nosacījuma apraksts

Ar šo kontrolēto cilmes vietas nosaukumu apzīmēto vīnu marķējumā var norādīt lielākās ģeogrāfiskās vienības – Langdokas (Languedoc) – nosaukumu.

Šīs lielākās ģeogrāfiskās vienības nosaukumā izmantotie burti ne augstumā, ne platumā nedrīkst būt lielāki par pusi no tiem burtiem, kas izmantoti, atveidojot šo kontrolēto cilmes vietas nosaukumu.

Mazāka ģeogrāfiskā vienība

Tiesiskais regulējums

Valsts tiesību akti

Papildu nosacījuma veids

Papildu noteikumi attiecībā uz marķēšanu

Nosacījuma apraksts

Visas fakultatīvās norādes, kuru izmantošanu saskaņā ar Savienības noteikumiem var reglamentēt dalībvalstis, marķējumā ir rakstītas ar burtiem, kuru izmēri ne augstumā, ne platumā nav lielāki par pusi no to burtu izmēriem, kuri izmantoti, atveidojot šo kontrolēto cilmes vietas nosaukumu.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-28398d7f-8879-48ac-a46c-16573436bdbd