KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2022/303

(2021. gada 15. decembris),

ar ko attiecībā uz pasākumiem, kuru mērķis ir samazināt Baltijas jūrā pastāvīgi mītošās cūkdelfīnu (Phocoena phocoena) populācijas īpatņu nejaušas nozvejas Baltijas jūrā, groza Regulu (ES) 2019/1241

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/1241 (2019. gada 20. jūnijs) par zvejas resursu saglabāšanu un jūras ekosistēmu aizsardzību ar tehniskiem pasākumiem un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1967/2006, (EK) Nr. 1224/2009 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1380/2013, (ES) 2016/1139, (ES) 2018/973, (ES) 2019/472 un (ES) 2019/1022 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 894/97, (EK) Nr. 850/98, (EK) Nr. 2549/2000, (EK) Nr. 254/2002, (EK) Nr. 812/2004 un (EK) Nr. 2187/2005 (1), un jo īpaši tās 15. panta 2. punktu,

tā kā:

(1) Saskaņā ar Regulas (ES) 2019/1241 3. panta 2. punkta b) apakšpunktu ir jāpieņem tehniski pasākumi, kas palīdzētu līdz minimumam samazināt un, kad vien iespējams, izskaust jutīgu jūras sugu, to vidū Padomes Direktīvā 92/43/EEK (2) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/147/EK (3) uzskaitīto jūras sugu, nejaušas nozvejas, kas rodas zvejojot.

(2) Cūkdelfīns (Phocoena phocoena) ir stingri aizsargājama suga saskaņā ar Direktīvas 92/43/EEK IV pielikumu, kurā visi vaļveidīgie ir uzskaitīti pie Kopienā nozīmīgām sugām, kurām vajadzīga stingra aizsardzība, un šī suga ir iekļauta minētās direktīvas II pielikuma sarakstā kā Kopienā nozīmīga suga, kuras saglabāšanas nolūkā jānosaka īpaši aizsargājamas dabas teritorijas.

(3) Baltijas jūrā mītošā cūkdelfīnu populācija ģenētiski būtiski atšķiras no citām populācijām. Tāpēc Starptautiskā Jūras pētniecības padome (ICES) uzskata, ka Baltijas jūrā mītošā cūkdelfīnu populācija būtu jāpārvalda kā atsevišķa populācijas vienība (4) (turpmāk “Baltijas jūrā mītošie cūkdelfīni”).

(4) Regulas (ES) 2019/1241 XIII pielikumā ir izklāstīti reģionāla līmeņa noteikumi par mazināšanas pasākumiem, kuru mērķis ir samazināt jutīgu sugu, to vidū vaļveidīgo, nejaušas nozvejas, nosakot zvejai ierobežotos apgabalus, periodus un zvejas rīku ierobežojumus.

(5) Saskaņā ar Regulas (ES) 2019/1241 XIII pielikuma 3. punktu, ja ICES vai ZZTEK apstiprināti zinātniskie pierādījumi liecina, ka zvejas rīki negatīvi ietekmē jutīgās sugas, dalībvalstis, pamatojoties uz minētās regulas 15. pantu, iesniedz kopīgus ieteikumus par papildu mazināšanas pasākumiem, kas vajadzīgi, lai samazinātu attiecīgo sugu nejaušas nozvejas.

(6) To, ka Baltijas jūrā mītošā cūkdelfīnu populācija ir nopietni apdraudēta un ir jāveic atjaunojošas darbības, Vienošanās par mazo vaļveidīgo aizsardzību Baltijas jūrā, Ziemeļaustrumu Atlantijā, Īrijas jūrā un Ziemeļjūrā (ASCOBANS) puses atzina, pieņemot Baltijas jūrā mītošās cūkdelfīnu populācijas atjaunošanas plānu (“Jastarņas plāns”). Minētais plāns tika izstrādāts 2002. gadā un pārskatīts 2009. un 2016. gadā (5), un tajā norādīts, ka galvenais drauds Baltijas jūrā mītošās cūkdelfīnu populācijas izdzīvošanai ir nejaušas nozvejas, kas tiek gūtas zvejniecībās, kurās izmanto stacionārus tīklus.

(7) Baltijas jūras vides aizsardzības komisija (HELCOM) tās sarkanajā sarakstā (6) norādījusi, ka cūkdelfīnu populācija Baltijas jūrā pēdējos simts gados ir ārkārtīgi samazinājusies un ir skaidras norādes, ka tai draud izmiršana.

(8) Saskaņā ar projekta SAMBAH 2016. gadā sniegto jauno informāciju par Baltijas jūrā mītošās cūkdelfīnu populācijas stāvokli (7) šajā populācijā ir 497 īpatņi.

(9) Pēc ES lūguma sniegt ieteikumu par ārkārtas pasākumiem, kuru mērķis ir novērst parasto delfīnu (Delphinus delphis) un Baltijas jūrā mītošo cūkdelfīnu (Phocoena phocoena) piezveju Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā, Starptautiskā Jūras pētniecības padome (ICES) tās 2020. gada 26. maija ieteikumā (8) ir aprēķinājusi Baltijas jūrā mītošo cūkdelfīnu nejaušas nozvejas apjomu, kas ļautu populācijai 95 % laika ilgtermiņā atjaunoties līdz 50 % no tās ekoloģiskās ietilpības. Saskaņā ar aprēķiniem šis apjoms ir 0,7 piezvejoti īpatņi gadā. ICES paziņoja, ka, lai sasniegtu šo pārvaldības mērķi, visas attiecīgās zvejniecības būtu jāslēdz. Pat ja gadā tiktu nejauši nozvejots tikai viens īpatnis, populācijas izmiršanas risks palielinātos vēl vairāk. ICES savā ieteikumā norādīja, ka, ņemot vērā mazo vaļveidīgo dzīves cikla īpatnības, aizsardzības pasākumi var būt iedarbīgi tikai tad, ja tos piemēro nepārtraukti un ilgstoši.

(10) ICES2020. gada 26. maija ieteikumā ieteikusi virkni piezvejas mazināšanas pasākumu, kas – ja tie tiks īstenoti kopā – nekavējoties samazinās Baltijas jūrā mītošo cūkdelfīnu piezvejas risku. Šie pasākumi ietver atklātās jūras ziemeļu sēkļa slēgšanu visām zvejniecībām, izņemot zvejniecības, kurās izmanto zivju ķeramos grozos, krātiņveida lamatas un āķu jedas, un dažu Natura 2000 teritoriju un citu apgabalu slēgšanu zvejai ar stacionāriem tīkliem (t. i., vairāksienu tīkliem, žaunu tīkliem un daļēji dreifējošiem tīkliem). Tā arī iesaka noteikt prasību apgabalos, kur Baltijas jūrā mītošie cūkdelfīni ir reti vai potenciāli reti sastopami, kopā ar stacionāriem tīkliem izmantot akustiskās atbaidīšanas ierīces.

(11) Pamatojoties uz ICES ieteikumu (9), 2020. gada decembrī Dānija, Vācija, Igaunija, Latvija, Lietuva, Polija, Somija un Zviedrija (reģionālā grupa “BALTFISH”) iesniedza kopīgu ieteikumu, kurā ierosināti mazināšanas pasākumi ar mērķi samazināt Baltijas jūrā mītošo cūkdelfīnu nejaušas nozvejas. 2021. gada septembrī saskaņā ar to pašu ICES ieteikumu “BALTFISH” iesniedza jaunu kopīgu ieteikumu ar papildu mazināšanas pasākumiem, kas piemērojami Natura 2000 teritorijā Sydvästskånes utsjövatten (SE0430187).

(12) Baltijas jūras konsultatīvā padome kopīgos ieteikumus novērtēja 2020. gada oktobrī un 2021. gada jūlijā.

(13) Kopīgajā ieteikumā, ko 2020. gada decembrī iesniedza reģionālā grupa “BALTFISH”, ierosināts atklātās jūras ziemeļu sēkli, kas ir galvenais apgabals, kur Baltijas jūrā mītošie cūkdelfīni uzturas pārošanās sezonas laikā (10), slēgt visām zvejniecībām, izņemot zvejniecības, kurās izmanto zivju ķeramos grozos, krātiņveida lamatas un āķu jedas. Turklāt tajā ierosināts atbilstoši ICES2020. gada 26. maija ieteikumam aizliegt atklātās jūras dienvidu sēklī un vairākas Natura 2000 teritorijās zvejot ar stacionāriem tīkliem. Kopīgajā ieteikumā, kas iesniegts 2021. gada septembrī, ierosināts sezonāli (no 1. novembra līdz 30. aprīlim) aizliegt zveju ar stacionāriem tīkliem Natura 2000 teritorijā Sydvästskånes utsjövatten, kuru ICES arī ir noteikusi par Baltijas jūrā mītošajiem cūkdelfīniem svarīgu apgabalu. Papildus šajā ICES ieteikumā iekļautajiem apgabaliem 2020. gada decembrī iesniegtajā kopīgajā ieteikumā ierosināts no 1. novembra līdz 31. janvārim slēgt teritoriju Adler Grund un Rønne Bank (DK00VA261), kur cūkdelfīni dažkārt sastopami ziemas mēnešos (11).

(14) Turklāt 2020. gada decembra kopīgajā ieteikumā ierosināts Natura 2000 teritorijā Zatoka Pucka un Półwysep Helski (PLH220032), kas aptver visu Puckas līci (Polijā), un ārpus tās visu gadu obligāti izmantot akustiskās atbaidīšanas ierīces. ICES savu ieteikumu attiecināja tikai uz šajā Natura 2000 teritorijā esošu apgabalu. Tomēr ICES ieteica aizliegt zveju ar stacionāriem tīkliem apgabalā uz austrumiem no smilšu sēkļa Ryf Mew (ārējais Puckas sēklis), jo Baltijas jūrā mītošie cūkdelfīni tur ir sastopami biežāk. 2021. gada septembra kopīgajā ieteikumā ierosināts noteikt sezonāli (no 1. maija līdz 31. oktobrim) piemērojamu prasību Natura 2000 teritorijā Sydvästskånes utsjövatten kopā ar stacionāriem tīkliem izmantot akustiskās atbaidīšanas ierīces. Turklāt ICES ieteica stacionāros tīklus aprīkot ar akustiskām atbaidīšanas ierīcēm arī citos apgabalos, kur Baltijas jūrā mītošie cūkdelfīni ir reti vai potenciāli reti sastopami un ko minētie kopīgie ieteikumi neaptver.

(15) 2020. gada decembrī iesniegto kopīgo ieteikumu Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK) novērtēja tās 2021. gada marta plenārsēdē (12). ZZTEK norādīja, ka šajā kopīgajā ieteikumā ierosinātie pasākumi lielā mērā atbilst ICES ierosinātajiem pasākumiem, taču ne pilnīgi. Tomēr ZZTEK arī secināja, ka, ja šie pasākumi tiks faktiski īstenoti, tie palīdzēs samazināt neplānotas, nejaušas Baltijas jūrā mītošo cūkdelfīnu nozvejas. Pasākumi, kas saskaņā ar ICES ieteikumu iestrādāti 2021. gada septembra kopīgajā ieteikumā, vēl vairāk veicina minētā mērķa sasniegšanu.

(16) Abi kopīgie ieteikumi paredz, ka, lai īstenotu ierosinātos pasākumus, dalībvalstīm jānodrošina zvejas kuģu darbības kontrole. Novērtējot 2020. gada decembra kopīgajā ieteikumā ierosinātos pasākumus, ZZTEK secināja (13), ka šādi pasākumi var uzlabot aizsargājamo, apdraudēto un izzūdošo sugu piezvejas gadījumu reģistrēšanas precizitāti.

(17) Kopumā ZZTEK uzskata, ka 2020. gada decembra kopīgajā ieteikumā ierosināto pasākumu īstenošana palīdzēs samazināt neplānotas, nejaušas Baltijas jūrā mītošo cūkdelfīnu nozvejas un veicinās Regulas (ES) 2019/1241 mērķu sasniegšanu. Tāpēc ierosinātie pasākumi būtu jāiekļauj Regulas (ES) 2019/1241 XIII pielikumā.

(18) Komisija arī norāda, ka 2020. gada decembrī iesniegtajā kopīgajā ieteikumā dalībvalstis apņēmušās pēc iespējas drīz sākt darbu pie papildu mazināšanas pasākumiem, tai skaitā papildu pasākumiem, kas saistīti ar stacionāro tīklu aprīkošanu ar akustiskajām atbaidīšanas ierīcēm apgabalos, kur Baltijas jūrā mītošie cūkdelfīni ir reti vai potenciāli reti sastopami, un centīsies vienoties par detalizētākiem kontroles pasākumiem, kas saistīti ar mazināšanas pasākumu kontroli. Turklāt papildus jau aptvertajiem apgabaliem 2021. gada septembrī iesniegtajā kopīgajā ieteikumā dalībvalstis apņēmušās strādāt pie papildu pasākumiem ar mērķi apturēt zvejas darbības, kas tiek veiktas ar stacionāriem tīkliem apgabalos, kur ir konstatēti cūkdelfīni.

(19) Šī deleģētā regula neskar Baltijas jūrā mītošo cūkdelfīnu aizsardzības papildpasākumus, kurus Komisija saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1380/2013 (14) 12. pantu varētu pieņemt, tostarp tādu pienācīgi pamatotu, nenovēršamu un steidzamu iemeslu dēļ, kas saistīti ar jūras bioloģisko resursu saglabāšanas vai jūras ekosistēmas nopietnu apdraudējumu, un stingrākus valsts pasākumus, kurus dalībvalstis saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1380/2013 un Regulu (ES) 2019/1241 varētu minētajā nolūkā pieņemt attiecībā uz to ūdeņiem.

(20) Ņemot vērā steidzamību, kas saistīta ar nepieciešamību nekavējoties aizsargāt Baltijas jūrā mītošo cūkdelfīnu populāciju, šai regulai būtu jāstājas spēkā nekavējoties. Lai zvejniekiem dotu pietiekami daudz laika aprīkot savus kuģus ar akustiskām atbaidīšanas ierīcēm, pielikuma 1.1. punkta b) apakšpunkta piemērošana būtu jāatliek,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants Regulas (ES) 2019/1241 XIII pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Pielikuma 1.1. punkta b) apakšpunktā minētos pasākumus piemēro no 2022. gada 1. jūnijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 2021. gada 15. decembrī Komisijas vārdā – priekšsēdētāja Ursula VON DER LEYEN

(1) OV L 198, 25.7.2019., 105. lpp.

(2) Direktīva 92/43/EEK (1992. gada 21. maijs) par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību (OV L 206, 22.7.1992., 7. lpp.).

(3) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/147/EK (2009. gada 30. novembris) par savvaļas putnu aizsardzību (OV L 20, 26.1.2010., 7. lpp.).

(4) ICES, 2020. EU request on emergency measures to prevent bycatch of common dolphin (Delphinus delphis) and Baltic Proper harbour porpoise (Phocoena phocoena) in the Northeast Atlantic. ICES Padomdevējas komitejas 2020. gada ziņojumā. ICES 2020. gada ieteikums, http://ices.dk/sites/pub/Publication%20Reports/Advice/2020/Special_Requests/eu.2020.04.pdf.

(5) https://www.ascobans.org/sites/default/files/document/ASCOBANS_JastarniaPlan_MOP8.pdf.

(6) https://www.helcom.fi/wp-content/uploads/2019/08/HELCOM-Red-List-Phocoena-phocoena.pdf.

(7) NAMMCO–IMR. 2019. Report of Joint IMR/NAMMCO International Workshop on the Status of Harbour Porpoises in the North Atlantic. Rev 2020. Ziemeļatlantijas jūras zīdītāju komisija un Norvēģijas Jūras pētniecības institūts, Trumse, Norvēģija. SAMBAH pētījums.http://www.sambah.org/SAMBAH-Final-Report-FINAL-for-website-April-2017.pdf.

(8) ICES, 2020. EU request on emergency measures to prevent by-catch of common dolphin (Delphinus delphis) and Baltic Proper harbour porpoise (Phocoena phocoena) in the Northeast Atlantic. ICES Padomdevējas komitejas 2020. gada ziņojumā. ICES 2020. gada ieteikums.

(9) ICES, 2020. EU request on emergency measures to prevent by-catch of common dolphin (Delphinus delphis) and Baltic Proper harbour porpoise (Phocoena phocoena) in the Northeast Atlantic. ICES Padomdevējas komitejas 2020. gada ziņojumā. ICES 2020. gada ieteikums.

(10) https://www.ices.dk/sites/pub/Publication%20Reports/Advice/2020/Special_Requests/eu.2020.04.pdf.

(11) https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2850498/STECF-PLEN+21-01.pdf.

(12) https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2850498/STECF-PLEN+21-01.pdf.

(13) https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2850498/STECF-PLEN+21-01.pdf.

(14) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013 (2013. gada 11. decembris) par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.).