ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(10)

Pamatojoties uz konverģences programmas izvērtējumu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, Padome uzskata, ka minētās programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomiskais scenārijs šķiet ticams. Scenārijs, kas paredz 1,2 % un 1,5 % IKP pieaugumu attiecīgi 2012. gadā un 2013. gadā, lielā mērā saskan ar Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozētajiem rādītājiem – 1,1 % un 1,4 %. Līdz ar to konverģences programmā valdības budžeta deficīts ir nedaudz mazāks (4,0 % un 1,8 % no IKP attiecīgi 2012. gadā un 2013. gadā salīdzinājumā ar Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozē norādīto 4,1 % un 2,0 % no IKP). Konverģences programmā izklāstītās budžeta stratēģijas mērķis ir līdz 2013. gadam novērst pārmērīgu budžeta deficītu un sasniegt vidēja termiņa budžeta mērķi (VTM) par strukturālu deficītu ne vairāk kā 0,5 % no IKP. Valdības mērķis arī ir sasniegt vismaz strukturāli līdzsvarotu budžetu 2020. gadā. Līdz ar to konverģences programma apstiprina iepriekšējos VTM, kas pienācīgi atspoguļo Stabilitātes un izaugsmes paktā noteiktās prasības. Plānotais 2013. gada nominālais deficīts atbilst pārmērīga valdības budžeta deficīta novēršanas termiņam, un, pamatojoties uz (pārrēķināto) budžeta strukturālo bilanci (5), plānotie fiskālie pasākumi 2013. gadā atbilst Padomes 2010. gada jūlija ieteikumam, kas sniegts saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru. Tiek lēsts, ka konverģences programmā izklāstītie neto diskrecionārie pasākumi ļaus sasniegt konsolidāciju, kas kopumā atbilstu ieteikumam, kas sniegts saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru. Konsolidācijas pasākumi tiek plānoti vēlāk, nekā paredzēts iepriekš, un 2013. gadā jāveic vērā ņemami pasākumi, lai nodrošinātu vajadzīgo strukturālo korekciju. Risks, ka plānotā Līguma atsauces vērtība – 3 % no IKP – 2013. gadā netiks sasniegta, ir minimāls; Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozē valdības budžeta deficīts noteikts 2,0 % no IKP. Gaidāms, ka Dānija sasniegs savu VTM 2013. gadā. Tomēr, pamatojoties uz (pārrēķināto) budžeta strukturālo bilanci, tas tā vairs nav laikā no 2013. gada un turpmāk, un prognozētais budžeta uzlabojums budžeta strukturālajā bilancē ir mazāks par 0,5 % no IKP, nekā noteikts Stabilitātes un izaugsmes paktā. Tajā pašā laikā gaidāms, ka valsts izdevumu kāpums, ņemot vērā diskrecionāros ieņēmumu pasākumus, atbildīs Stabilitātes un izaugsmes pakta izdevumu kritērijiem. Daļu no budžeta deficīta finansēs, samazinot valsts aktīvus Dānijas Nationalbank. Plānots, ka Dānijas valsts kopējais parāds no 46,5 % no IKP 2011. gadā samazināsies līdz 42,1 % 2015. gadā, krietni zem 60 % no IKP.
1.

Dalībvalstis tiek aicinātas pēc vajadzības atjaunināt to kopējo redzējumu par to, kā Savienības līmeņa sadarbība un koordinācija pētniecības jomā var palīdzēt risināt problēmu – saglabāt jūras un okeānus veselīgus un produktīvus un maksimāli palielināt to piedāvātās iespējas (9).
2.

Šajā ieteikumā piemēro šādas definīcijas: a) “ārkārtas dienests” ir dienests, kuru par tādu atzinusi dalībvalsts un kurš sniedz tūlītēju un ātru palīdzību situācijās, kurās pastāv tiešs risks dzīvībai vai veselībai, personas vai sabiedrības veselībai vai drošībai, privātajam vai valsts īpašumam vai videi, bet ne tikai šajās situācijās; b) “ārkārtas izsaukumu centrāle” (ĀIC) ir fiziskā atrašanās vieta, kur ārkārtas zvani tiek saņemti vispirms saskaņā ar valsts iestādes vai valdības atzītas privātas organizācijas atbildību, un “vispiemērotāko ārkārtas izsaukumu centrāli” iepriekš ir noteikušas iestādes, lai tā apkalpotu ārkārtas zvanus noteiktā apgabalā vai noteikta veida ārkārtas zvanus (piemēram, eCall izsaukumus); c) “eCall” nozīmē neatliekamās palīdzības zvanu no transportlīdzekļa uz 112 zvanu dienestu, kuru veic automātiski, aktivējoties transportlīdzeklī iebūvētiem sensoriem, vai manuāli un kurš satur, izmantojot mobilo bezvadu sakaru tīklu, standarta minimālo datu kopumu un izveido audio kanālu starp transportlīdzekļa pasažieriem un vispiemērotāko ārkārtas izsaukumu centrāli; d) “neatliekamās palīdzības dienestu kategorijas vērtība” ir 8 bitu vērtība, kuru izmanto attiecībā uz ārkārtas zvaniem no mobilajiem tālruņiem, lai norādītu noteikta tipa ārkārtas zvanu (1 – policija, 2 – ātrā medicīniskā palīdzība, 3 – ugunsdzēsēji, 4 – jūras apsardze, 5 – glābšana kalnos, 6 – manuāls eCall, 7 – automātisks eCall, 8 – rezerves), kā norādīts ETSI TS 124.008 tabulā 10.5.135d; e) “eCall diskriminators” jeb “eCall karodziņš” nozīmē “neatliekamās palīdzības dienestu kategorijas vērtību”, kas piešķirta eCall izsaukumam saskaņā ar ETSI TS 124.008 (t. i., “6 – manuāls eCall” un “7 – automātisks eCall”) un kas ļauj atšķirt 112 zvanus, kuri veikti no mobilajiem termināļiem, un 112 eCall izsaukumus no transportlīdzekļa termināļiem, kā arī manuāli vai automātiski pārraidītus eCall izsaukumus; f) “minimālais datu kopums” ir informācija, kas jānosūta ārkārtas izsaukumu centrālei atbilstoši standartam EN 15722; un g) “mobilo telesakaru tīkla operators” jeb “mobilo sakaru tīkla operators” ir publisko mobilo bezvadu sakaru tīkla nodrošinātājs.
(8)

Pamatojoties uz atjauninātās stabilitātes programmas izvērtējumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punktu, Padome uzskata, ka budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs ir ticams un pārāk labvēlīgs, tuvojoties stabilitātes programmas laikposma nobeigumam. Vidēja termiņa budžeta stratēģijas galvenais mērķis, kas izklāstīts stabilitātes programmas jaunākajā atjauninājumā, ir pakāpeniski samazināt valsts budžeta deficītu no 4,6 % no IKP 2010. gadā līdz 2,4 % no IKP 2014. gadā un to galvenokārt panākt, ierobežojot izdevumus. Šo mērķu īstenošanu apdraud daži galvenokārt negatīvi riski, kas saistīti ar nekonkretizētiem pasākumiem konsolidācijas procesa atbalstam vietējā mērogā un faktu, ka ietaupījumi no dažiem federālā mērogā pieņemtiem pasākumiem, nematerializēsies, piemēram, ieņēmumi no kampaņas cīņai pret nodokļu nemaksāšanu, kuras paredzamā ietekme šķiet lielā mērā spekulatīva. No otras puses, pozitīvs riska faktors ir daudzgadu izdevumu satvars, ko federālās valdības vajadzībām ieviesa 2009. gadā un kas, šķiet, ir veicinājis budžeta procesa prognozējamību vidējā termiņā, lai gan tikai federālā mērogā. Stabilitātes programmā paredzēts, ka parāda attiecība pret IKP pieaugs no 72,3 % 2010. gadā līdz 75,5 % 2013. gadā un pēc tam samazināsies līdz 75,1 % 2014. gadā. Tomēr šo prognozi apdraud daži riski, kas saistīti ar ārpus valdības sektora klasificētu valstij piederošu uzņēmumu pieaugošo parādu un iespējamiem turpmākiem apgrūtinājumiem, kas izriet no banku nozares atbalsta pasākumiem. Vienlaikus parāda attiecība tomēr tikpat labi var izrādīties zemāka, jo ir iespējams, ka bankas, kuras saņēma valsts atbalstu krīzes laikā, to atmaksās ātrāk, nekā paredzēts stabilitātes programmā noteiktajā grafikā.
(7)

Pamatojoties uz atjauninātās konverģences programmas izvērtējumu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, Padome uzskata, ka makroekonomiskie pieņēmumi, uz kuriem konverģences programma pamatojas, ir ticami programmas pirmajos divos gados un labvēlīgi pēc tam, izvērtējot tos attiecībā pret Komisijas vidēja termiņa prognozēm par iespējamo ražošanu saskaņā ar vispārēji atzītu metodoloģiju. Konverģences programma pamatojas uz prognozēm par mazāku izaugsmi 2012. gadā salīdzinājumā ar Komisijas dienestu 2011. gada pavasara prognozi, galvenokārt saistot to ar turpmāku ilgstošu valdības reālo patēriņa izdevumu samazinājumu, kas nav ietverts Komisijas dienestu nemainīgas politikas prognozē 2012. gadam. Konverģences programmā paredzēts 2013. gadā samazināt vispārējās valdības deficītu zem 3 % no IKP un 2014. gadā – līdz 1,9 % no IKP. Plānotā konsolidācija galvenokārt pamatojas uz izdevumu ierobežošanu. Ierosinātie pasākumi kopumā ir pietiekami, lai līdz 2013. gadam sasniegtu mērķi, kā to ieteikusi Padome, tomēr, ņemot vērā konverģences programmā iekļautos pasākumus, pastāv risks, ka faktiski budžeta rezultāts var palikt nesasniegts. Turklāt, šķiet, ka konverģences programmas pēdējo gadu mērķu sasniegšana pamatojas uz labvēlīgiem cikliskajiem nosacījumiem un turpmāku valsts administrācijas efektivitātes uzlabošanu, kas var kļūt par aizvien grūtāk izpildāmu uzdevumu. Paredzēts, ka vidēja termiņa budžeta mērķi tiks sasniegti pēc konverģences programmas laikposma beigām. Vidējie ikgadējie fiskālie centieni laikposmā no 2010. līdz 2013. gadam ir nedaudz mazāki par 1 % no IKP, ko Padome saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru ieteica 2009. gada 2. decembrī.
10.

Dalībvalstīm, kuras pirms šā ieteikuma pieņemšanas frekvenču joslās vai apakšjoslās MCV sistēmu ekspluatācijai ir piešķīrušas ekskluzīvas individuālas lietošanas tiesības sauszemes mobilo elektronisko sakaru tīklu nodrošināšanai un/vai pakalpojumiem, kuri iesniedzas to teritoriālajās jūrās, pirmajā šādu ekskluzīvu lietošanas tiesību pārskatīšanas, modificēšanas, paplašināšanas vai atjaunināšanas gadījumā, balstoties attiecīgi uz ES vai valsts likumiem, ir jāmaina šīs lietošanas tiesības, lai ļautu to teritoriālajās jūrās darboties MCV sistēmām. Līdz šādai pirmajai pārskatīšanai, modificēšanai, paplašināšanai vai atjaunināšanai attiecīgajām dalībvalstīm ir jāveicina MCV pakalpojumu sniegšana to teritoriālajās jūrās, balstoties uz radiofrekvenču spektra tirdzniecību, radiofrekvenču spektra koplietošanu vai citu līdzvērtīgu izkārtojumu ar sauszemes mobilo sakaru operatoriem, kuriem ir attiecīgās ekskluzīvās tiesības.
11.

Jāuzrauga un jāvērtē tas, kā tiek īstenoti un izpildīti tiesību akti par no dūmiem brīvu vidi, kā arī jāuzrauga un jāvērtē to ietekme. Kā noteikts PVO pamatkonvencijas 20. panta 4. punktā, tajā ietilpst to tabakas rūpniecības pasākumu uzraudzīšana un reaģēšana uz tiem, kas traucē tiesību aktu īstenošanā un izpildē.
II.

Lai paaugstinātu izpildes spējas, dalībvalstīm jāveic šādas darbības: a) jāpieņem nacionālie rīcības plāni izpildes koordinēšanai; tajos jābūt skaidri noteiktiem mērķiem un termiņiem, un tie regulāri jāsaskaņo un jāpārskata; b) jānodrošina, ka visām attiecīgajām izpildaģentūrām ir piemēroti finanšu un personāla resursi Regulas (EK) Nr. 338/97 izpildei un ka tām ir pieejams īpašs aprīkojums un attiecīgas zināšanas un pieredze; c) jānodrošina, ka saskaņā ar Tiesas judikatūru uzliktie sodi par Regulas (EK) Nr. 338/97 pārkāpumiem attur no turpmākiem noziegumiem tirdzniecībā ar savvaļas augiem un dzīvniekiem, tiek saskanīgi piemēroti, un jo īpaši tas, ka to noteikšanā cita starpā tiek ņemta vērā īpatņu tirgus vērtība, ar pārkāpumu saistīto sugu saglabāšanas nozīme un radušās izmaksas; d) saistībā ar c) punktu – jāveic mācību vai informētības veicināšanas pasākumi izpildaģentūrām, prokuratūras dienestiem un tiesu iestādēm; e) jānodrošina, ka visām attiecīgajām izpildaģentūrām ir pieejami piemēroti mācību pasākumi par Regulu (EK) Nr. 338/97 un par sugu noteikšanu; f) jānodrošina piemērotas informācijas sniegšana sabiedrībai un ieinteresētajām personām, lai jo īpaši sekmētu informētību par negatīvo ietekmi, kāda ir nelegālai tirdzniecībai ar savvaļas augiem un dzīvniekiem; g) papildus Regulā (EK) Nr. 338/97 paredzētajām pārbaudēm robežšķērsošanas vietās – jānodrošina regulas izpilde valsts teritorijā, jo īpaši regulāri pārbaudot tirgotājus un turētājus, piemēram, zooveikalus, dzīvnieku audzētājus un stādaudzētavas; h) sistemātiski jāizmanto riska un operatīvās informācijas novērtējumi, lai nodrošinātu rūpīgas pārbaudes robežšķērsošanas vietās un valsts teritorijā; i) jānodrošina iespējas zināmu laiku aprūpēt aizturētus vai konfiscētus dzīvus īpatņus un – vajadzības gadījumā – mehānismi to ilglaicīgai izmitināšanai.
Papildus liellopu, cūku, mājputnu un aitu gaļai un gaļas produktiem ievērojams paraugu skaits jāņem arī no zirgu gaļas, ziemeļbriežu gaļas, kazu gaļas, trušu gaļas, un savvaļas medījamo dzīvnieku gaļas.

(****)

:

Piens

:
7.

Veicot sistemātisku to kinematogrāfisko darbu vākšanu, kuri veido daļu no valsts audiovizuālā mantojuma, tiesiski vai ar līgumu nosakot vismaz vienas šāda kinematogrāfiska darba augstas kvalitātes kopijas obligātu iesniegšanu izraudzītajām struktūrām. Nosakot iesniegšanas nosacījumus, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka: a) pārejas periodā tie attiecas uz tiem ražojumiem vai kopražojumiem, kas saņēmuši publisku finansējumu valsts vai reģionālā līmenī. Pēc šāda pārejas perioda beigām tiem cik vien praktiski iespējams būtu jāattiecas uz visiem ražojumiem, to skaitā tiem ražojumiem, kas nav saņēmuši publisku finansējumu; b) iesniegtie kinematogrāfiskie darbi ir labas tehniskās kvalitātes, lai atvieglotu saglabāšanu un reproducēšanu, un tiem attiecīgajā gadījumā standartizētā veidā ir pievienoti nepieciešamie metadati; c) darbu nodod tad, kad to padara pieejamu sabiedrībai, un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā divus gadus pēc tam;
1)

Dalībvalstis tiek aicinātas 2005. gadā ņemt un analizēt produkta/pesticīda atliekvielu paraugu kombinācijas, kas noteiktas I pielikumā, pamatojoties uz katra produkta paraugu skaitu, kas tām noteikts II pielikumā, attiecīgi atspoguļojot valsts, Kopienas un trešo valstu daļu dalībvalsts tirgū. Pesticīdiem, kuri rada akūtu risku, piemēram, OP-esteri, endosulfāns un N-metilkarbamāti, pamatots paraugu skaits attiecībā uz turpmāk minētajiem produktiem: bumbieri, kartupeļi, burkāni, apelsīni vai mandarīni un gurķi, būtu jāparedz atsevišķu vienību atsevišķām analīzēm otrajā laboratorijas paraugā, ja šādi pesticīdi tiek konstatēti un it īpaši ja šāda produkcija nāk no viena ražotāja. Vienību skaitam jāatbilst Komisijas Direktīvā 2002/63/EK (8) noteiktajām prasībām. Jāņem divi paraugi. Ja pirmajā laboratorijas paraugā meklējamo pesticīdu atliekvielas ir konstatējamā daudzumā, otrā parauga vienības jāanalizē atsevišķi. Katrai dalībvalstij jāņem vismaz desmit tādi bērnu pārtikas produktu paraugi, kuru pamatsastāvā ietilpst dārzeņi, augļi vai graudaugi. Paraugi jāņem no tādiem produktiem, kas ražoti bioloģiskās lauksaimniecības uzņēmumos. Paraugu skaitam jābūt proporcionālam bioloģiskās lauksaimniecības produkcijas tirgus daļai attiecīgajā dalībvalstī, taču šis skaits nedrīkst būt mazāk par vienu paraugu.
(3)

ECB Padome veica to nodrošinājuma atvieglojumu pagaidu pasākumu visaptverošu pārskatīšanu, kuri pieņemti kopš 2020. gada, reaģējot uz ārkārtējiem ekonomiskajiem un finanšu apstākļiem, kas saistīti ar koronavīrusa slimības (Covid-19) izplatīšanos, t. sk. novērtējuma diskontu pagaidu samazināšanu. Šajā pārskatīšanā ņēma vērā a) to, ka Eurosistēmas darījumu partneriem, kas piedalās ilgāka termiņa refinansēšanas mērķoperācijās, ko veic saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas Lēmumu (ES) 2019/1311 (ECB/2019/21) (2), būtu jāspēj turpināt mobilizēt šīm operācijām pietiekamu nodrošinājumu; b) nodrošinājuma ietekmi uz Eurosistēmas darījuma partneriem, kas saistīta ar katru no šādiem pasākumiem; c) riska apsvērumus, kas saistīti ar katru no šādiem pasākumiem; d) citus tirgus un politikas apsvērumus. Šajā kontekstā, lai palielinātu Eurosistēmas riska aizsardzību un riska efektivitāti, ECB Padome 2022. gada 23. martā cita starpā nolēma pakāpeniski atcelt iepriekš minēto diskonta samazinājumu divos posmos, no kuriem pirmais sāksies 2022. gada 8. jūlijā. Tas jāatspoguļo attiecīgajos noteikumos.
5)

ar šādu punktu aizstāj 2. panta 6. punktu: “6. Atkāpjoties no 1.–5. punkta prasībām, NCB netiek prasīts nosūtīt jebko no turpmāk norādītā: a) jebkurā laikā – dati par ceturkšņiem pirms tā gada pirmā ceturkšņa, kurā attiecīgā dalībvalsts pievienojās Savienībai; b) līdz 2022. gada jūnijam – “nacionālie dati” un “papilddati”, kas attiecas uz pārējo finanšu iestāžu (PFI) sektoru dalījumu (I pielikuma 1.–2. tabulas “E.1”, “E.2” un “E.3” ailes); c) līdz 2024. gada martam – “nacionālie dati” un “papilddati”, kas attiecas uz pārējo finanšu iestāžu sektoru dalījumu (I pielikuma 4.–9. tabulas “E.1”, “E.2.” un “E.3” aile, 3.–7. tabulas 8.–10. rinda un 22.–24. rinda, kā arī 8.–9. tabulas 7.–9. rinda un 20.–22. rinda); d) līdz 2023. gada martam – “nacionālie dati”, kas minēti 3. punkta a) apakšpunktā un attiecas uz ārvalstu tiešajām investīcijām (I pielikuma 1.–2. tabulas 2., 12., 16., 22., 24., 43. un 45. rinda); e) līdz 2023. gada martam – “nacionālie dati”, kas minēti 3. punkta a) apakšpunktā un attiecas uz dzīvības apdrošināšanas un pensiju tiesību papildu instrumentu dalījumiem (I pielikuma 1.–2. tabulas 33.–34. rinda un 37.–38. rinda); f) jebkurā laikā – dati, kas minēti b), c) un d) apakšpunktā, par periodu no 2012. gada pēdējā ceturkšņa līdz 2013. gada trešajam ceturksnim; g) jebkurā laikā – dati, kas minēti e) apakšpunktā, par periodu no 2012. gada pēdējā ceturkšņa līdz 2016. gada trešajam ceturksnim.”;
2)

šādi groza 4. pantu: a) ar šādu tekstu aizstāj 2. punkta pirmo teikumu: “NCB, kuras nolemj pieņemt kredītprasības saskaņā ar 1. punktu, šim nolūkam nosaka atbilstības kritērijus un riska kontroles pasākumus, precizējot atkāpes no Pamatnostādnes (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) prasībām.”; b) pievieno šādu punktu: “5. Ja nav izpildīts kāds no Pamatnostādnes (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) 154. panta 1. punkta c) apakšpunktā minētajiem pienākumiem, naudas sodu aprēķināšanai saskaņā ar minētās pamatnostādnes VII pielikumu ņem vērā visu to kredītprasību pūlā iekļauto kredītprasību vērtību summu, kuras neatbilst šādiem pienākumiem.”
3)

šādi groza 10. pantu: a) ar šādu punktu aizstāj 1. punktu: “1. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2533/98 8. pantā noteikto konfidencialitātes režīmu konfidenciālos atsauces datus nepublicē. Statistikas informāciju, kas iegūta no informācijas avotiem, kuri saskaņā ar nacionālajiem tiesību aktiem ir pieejama publiski, neuzskata par konfidenciālu, un RIAD reģistrēto informāciju parasti publicē juridiskās personas, uz kurām tā attiecas. Uz visiem atsauces datiem, kas nav sākotnēji savākti saskaņā ar ECBS statistikas tiesisko regulējumu, attiecas datiem piemērojamie konfidencialitātes noteikumi. Tie ietver, piemēram, nestatistiskā tiesiskā regulējuma konfidencialitātes noteikumus, saskaņā ar kuriem dati ir vākti, un līgumus ar attiecīgo struktūru, kura sniedza datus.”; b) ar šādu punktu aizstāj 2. punktu: “2. NCB nosaka konfidencialitātes statusu katrai struktūru raksturojošai raksturlielumu vērtībai, izvēloties vienu no iepriekšnoteiktām vērtībām: a) “F” nozīmē, ka tā ir brīvi pieejama, proti, nav konfidenciāla un var tikt publiskota; b) “N” nozīmē, ka raksturlieluma vērtību var izpaust vienīgi izmantošanai ECBS un tādās iestādēs, ar kurām ir noslēgts saprašanās memorands, t. i., tā nav paredzēta izpaušanai trešām personām; c) “C” nozīmē konfidenciālu statistisko informāciju vai informāciju, kas nav sākotnēji savākta saskaņā ar ECBS statistikas tiesisko regulējumu, uz kuru attiecas konfidencialitātes ierobežojumi; vai d) “R” nozīmē, ka papildus lietojumiem, kas atļauti saskaņā ar šī panta 2. punkta b) apakšpunktu, atribūta vērtību drīkst koplietot ar pārskatu sniedzēju, kas sniedza šo informāciju, un – ievērojot piemērojamos konfidencialitātes ierobežojumus – ar citiem pārskatu sniedzējiem, t. i., tikai ierobežota izmantošana.”; c) ar šādu punktu aizstāj 3. punktu: “3. ECB apstrādā sniegto informāciju, pienācīgi aizsargājot konfidencialitāti, lai ECB nepublicētu datus, kuriem ir “C”, “N” vai “R” apzīmējums. Attiecībā uz tiem kvantitatīviem rādītājiem, kuriem ir “C”, “N” vai “R” apzīmējums, ECB var tomēr publicēt vai izplatīt izmēru diapazona klases.”; d) ar šādu punktu aizstāj 4. punktu: “4. JPI un visiem publiski izmantotajiem identifikatoriem, tostarp administratīvajiem identifikatoriem, vienmēr ir vērtība “F”.”; e) ar šādu punktu aizstāj 6. punktu: “6. Turpmāk minētajiem raksturlielumiem vienmēr ir “F” vērtība attiecībā uz struktūrām, kuru raksturlielumi uzskaitīti I pielikumā, un “F”, “R” vai “N” vērtība attiecībā uz struktūrām, kuru raksturlielumi uzskaitīti II pielikumā: a) nosaukums; b) institucionālais sektors.”;
“(7)

Izvēles iespējas un rīcības brīvības attiecībā uz riska darījumu atbrīvošanu no lielo riska darījumu ierobežojumiem, kas noteikti Regulas (ES) Nr. 575/2013 395. panta 1. punktā, būtu konsekventi jāpiemēro gan nozīmīgām iestādēm, gan mazāk nozīmīgām iestādēm, lai nodrošinātu vienlīdzīgus kontroles apstākļus kredītiestādēm iesaistītajās dalībvalstīs, ierobežotu koncentrācijas riskus, kas izriet no noteiktiem riska darījumiem, un nodrošinātu, ka konkrētiem riska darījumiem visā VUM tiek piemēroti vienādi obligātie standarti, lai veiktu novērtējumu par to, kā tiek ievēroti nosacījumi, kas noteikti tās pašas regulas 400. panta 3. punktā. Cita starpā jāierobežo koncentrācijas riski, ko rada nodrošinātās obligācijas, kas atbilst Regulas (ES) Nr. 575/2013 129. panta 1., 3. un 6. punkta noteikumiem, riska darījumi ar dalībvalstu reģionālajām valdībām un vietējām varas iestādēm vai to garantēti darījumi, ja šīm prasībām tiktu piešķirta 20 % riska pakāpe saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 Trešās daļas II sadaļas 2. nodaļā. Attiecība uz riska darījumiem grupas iekšienē, kuri ietver līdzdalību vai cita veida turējumus, jānodrošina, ka lēmums pilnībā atbrīvot šos riska darījumus no lielu riska darījumu ierobežojumiem pamatojas uz rūpīgu novērtējumu, kas noteikts Regulas (ES) 2016/445 (ECB/2016/4) I pielikumā. Kopēju kritēriju piemērošana novērtējumam par to, vai riska darījums, ietverot līdzdalību vai cita veida turējumus, ar reģionālajām vai centrālajām kredītiestādēm, ar kurām kredītiestāde ir saistīta tīklā atbilstoši juridiskām vai tiesību aktu prasībām un kuras saskaņā ar šiem noteikumiem atbild par skaidrās naudas norēķinu operācijām šajā tīklā, atbilst atbrīvojuma no liela riska darījumu ierobežojumiem nosacījumiem, kas noteikti Regulas (ES) 2016/445 (ECB/2016/4) II pielikumā. Šādai piemērošanai būtu jānodrošina, ka vienā tīklā saistītas nozīmīgas un mazāk nozīmīgas iestādes tiek regulētas saskaņotā veidā. Regulas (ES) Nr. 575/2013 400. panta 2. punktā noteiktās izvēles iespējas īstenošana, kas noteikta šajā pamatnostādnē, tiek piemērota tikai tad, ja attiecīgā dalībvalsts nav īstenojusi izvēles iespēju, kas noteikta Regulas (ES) Nr. 575/2013 493. panta 3. punktā.”
12)

6.6.2. sadaļu aizstāj ar šādu tekstu: “Papildus CCBM tirgojamo aktīvu pārrobežu pārvedumiem var izmantot atbilstošas EEZ SSS savstarpējās saiknes. Tieša vai t. s. releja tipa saikne starp divām SSS dod iespēju vienas SSS dalībniekam turēt otrā SSS emitētos vērtspapīrus, nepiedaloties otrā SSS (13). Pirms šīs saiknes tiek izmantotas Eurosistēmas kredītoperāciju nodrošinājuma pārvedumiem, Eurosistēmai tās jānovērtē un jāapstiprina saskaņā ar standartiem un novērtēšanas procedūrām, kas aprakstītas Eurosistēmas lietotājnovērtējuma regulējumā (14). No Eurosistēmas viedokļa CCBM un EEZ SSS savstarpējām saiknēm ir vienāda loma – ļaut darījuma partneriem izmantot nodrošinājumu pārrobežu darījumos, t. i., tās ļauj darījuma partneriem izmantot nodrošinājumu, lai saņemtu kredītu no to vietējās NCB pat tad, ja šis nodrošinājums emitēts citas valsts SSS. CCBM un SSS saiknes veic šo funkciju dažādos veidos. CCBM pārrobežu attiecības pastāv starp NCB. Tās darbojas kā vērtspapīru kontu turētājas cita citai. Izmantojot saiknes, pārrobežu attiecības pastāv starp SSS. Tās cita citai atver kopējos kontus. Aktīvus, kas noguldīti centrālajā bankā korespondentbankā, var izmantot tikai Eurosistēmas kredītoperāciju nodrošināšanai. Aktīvus, kas noguldīti ar saiknes palīdzību, var izmantot gan Eurosistēmas kredītoperācijām, gan jebkuram citam darījuma partnera izvēlētam mērķim. Izmantojot saiknes starp SSS, darījuma partneri glabā aktīvus savā kontā, kas atrodas to vietējā SSS, un tiem nav nepieciešams vērtspapīru kontu turētājs. (13) Saikni starp divām SSS veido procedūru un pasākumu kopums vērtspapīru pārrobežu pārveduma veikšanai dematerializētā veidā. Saikne izveidota kā kopējs konts, kuru viena SSS (ieguldītāja SSS) atver otrā SSS (emitenta SSS). Tieša saikne nozīmē to, ka starp abām SSS nav starpnieku. Ar releja starpniecību izveidotu saikni starp SSS var izmantot arī vērtspapīru pārrobežu pārveduma veikšanai uz Eurosistēmu. Ar releja starpniecību izveidota saikne ir līgumiska un tehniska vienošanās, kas ļauj divām SSS, kas nav savienotas viena ar otru tieši, apmainīties ar vērtspapīru darījumiem vai veikt pārvedumus, izmantojot trešo SSS, kas darbojas kā starpnieks." (14) Atbilstošo saikņu saraksts publicēts ECB interneta vietnē www.ecb.europa.eu/paym/coll/coll/ssslinks/html/index.en.html.”;"