LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 206/1

EIROPAS SAVIENĪBAS CIVILDIENESTA TIESAS REGLAMENTS

Satura rādītājs

IEVADA NOTEIKUMI 6

1. pants Definīcijas 6

I SADAĻA CIVILDIENESTA TIESAS STRUKTŪRA UN DARBA ORGANIZĀCIJA 7

1. NODAĻA Civildienesta tiesas priekšsēdētājs un locekļi 7

2. pants Tiesnešu pilnvaru termiņš 7

3. pants Zvēresta nodošana 7

4. pants Svinīgais solījums 7

5. pants Tiesneša atlaišana no amata 7

6. pants Rangs 8

7. pants Civildienesta tiesas priekšsēdētāja ievēlēšana 8

8. pants Civildienesta tiesas priekšsēdētāja pilnvaras 8

9. pants Civildienesta tiesas priekšsēdētāja aizstāšana 9

2. NODAĻA Iztiesāšanas sastāvi 9

10. pants Iztiesāšanas sastāvi 9

11. pants Palātu izveide 9

12. pants Palātu priekšsēdētāji 9

13. pants Parastais iztiesāšanas sastāvs – Lietu nodošana palātām 9

14. pants Lietas nodošana plēnumam vai piecu tiesnešu palātai 10

15. pants Lietas nodošana tiesnesim vienpersoniski 10

3. NODAĻA Kanceleja un citi dienesti 10

1. iedaļa – Kanceleja 10

16. pants Sekretāra iecelšana 10

17. pants Sekretāra amata atbrīvošanās 11

18. pants Sekretāra palīgs 11

19. pants Sekretāra prombūtne vai nespēja piedalīties 11

20. pants Sekretāra pilnvaras 11

21. pants Reģistrs 12

22. pants Iepazīšanās ar reģistru un lietas materiāliem 12

2. iedaļa – Citi dienesti 12

23. pants Ierēdņi un pārējie darbinieki 12

4. NODAĻA Civildienesta tiesas darbs 12

24. pants Civildienesta tiesas sēžu datumi, laiki un vieta 12

25. pants Tiesas darba kalendārs 13

26. pants Kvorums 13

27. pants Tiesneša prombūtne vai nespēja piedalīties 13

28. pants Piecu tiesnešu palātas tiesneša prombūtne vai nespēja piedalīties pirms tiesas sēdes 13

29. pants Apspriežu kārtība 13

30. pants Tiesnešu, kuri piedalās apspriedēs, skaits 14

II SADAĻA PROCESUĀLIE NOTEIKUMI 14

1. NODAĻA Vispārīgi noteikumi 14

1. iedaļa – Pārstāvji, padomdevēji un advokāti 14

31. pants Pārstāvja, padomdevēja vai advokāta statuss 14

32. pants Privilēģijas, imunitāte un atvieglojumi 14

33. pants Imunitātes atcelšana 15

34. pants Aizliegums piedalīties tiesvedībā 15

35. pants Augstskolu pasniedzēji 15

2. iedaļa – Dokumentu izsniegšana 15

36. pants Dokumentu izsniegšana 15

3. iedaļa – Termiņi 16

37. pants Termiņu aprēķināšana 16

38. pants Termiņš, kas noteikts, pamatojoties uz apsvērumiem par attālumu 16

39. pants Termiņu noteikšana un pagarināšana 16

4. iedaļa – Lietu izskatīšanas veidi 17

40. pants Lietu izskatīšanas veidi 17

41. pants Lietu izskatīšanas kārtība 17

42. pants Tiesvedības apturēšanas gadījumi 17

43. pants Apturēšanas ilgums un sekas 17

44. pants Apvienošana, sadalīšana un nodalīšana 18

5. iedaļa – Procesuālie dokumenti, dokumenti un materiāli 18

45. pants Procesuālo dokumentu iesniegšana 18

46. pants Procesuālo dokumentu apjoms 19

47. pants Dokumentu un materiālu konfidencialitāte 19

48. pants Anonimitāte 19

2. NODAĻA Parastā tiesvedība 19

1. iedaļa – Tiesvedības rakstveida daļa 19

49. pants Vispārīgs noteikums 19

50. pants Prasības pieteikums 20

51. pants Prasības pieteikuma izsniegšana un paziņojums Oficiālajā Vēstnesī 20

52. pants Lietas sākotnējā nodošana iztiesāšanas sastāvam 20

53. pants Iebildumu raksts 21

54. pants Dokumentu nosūtīšana 21

55. pants Otrreizēja procesuālo rakstu apmaiņa 21

2. iedaļa – Pamati un pierādījumi tiesvedības laikā 22

56. pants Jauni pamati 22

57. pants Jauni pierādījumi un piedāvātie pierādījumi 22

3. iedaļa – Ievadziņojums 22

58. pants Ievadziņojums 22

4. iedaļa – Tiesvedības mutvārdu daļa 22

59. pants Tiesas sēdes noturēšana 22

60. pants Tiesas sēdes datums 22

61. pants Kopīga tiesas sēde mutvārdu paskaidrojumu uzklausīšanai 23

62. pants Lietas dalībnieku klātneesamība tiesas sēdē 23

63. pants Tiesas sēdes norise 23

64. pants Mutvārdu daļas pabeigšana un atkārtota sākšana 23

65. pants Tiesas sēdes protokols 23

66. pants Tiesas sēdes ieraksts 23

3. NODAĻA Procesa organizatoriskie pasākumi un pierādījumu savākšanas pasākumi 24

1. iedaļa – Mērķi 24

67. pants Mērķi 24

2. iedaļa – Procesa organizatoriskie pasākumi 24

68. pants Mērķis 24

69. pants Process 24

3. iedaļa – Pierādījumu savākšanas pasākumi 25

70. pants Mērķis 25

71. pants Process 25

72. pants Liecinieku izsaukšana 25

73. pants Liecinieku nopratināšana 26

74. pants Liecinieku pienākumi 26

75. pants Ekspertīze 26

76. pants Nepatiess zvērests un zvēresta pārkāpums 27

77. pants Liecinieka vai eksperta noraidījums 27

78. pants Liecinieku un ekspertu izmaksas 27

79. pants Tiesas uzdevums 28

4. NODAĻA Iebildes un procesa jautājumi 28

80. pants Atteikšanās izskatīt lietu 28

81. pants Acīmredzami noraidāma prasība 28

82. pants Absolūts šķērslis tiesas procesam 28

83. pants Pieteikums pieņemt nolēmumu, neaplūkojot lietu pēc būtības 29

84. pants Atteikšanās no prasības 29

85. pants Tiesvedības izbeigšana pirms sprieduma taisīšanas 29

5. NODAĻA Iestāšanās lietā 29

86. pants Pieteikums par iestāšanos lietā 29

87. pants Lēmums attiecībā uz pieteikumu par iestāšanos lietā 30

88. pants Procesuālo rakstu un apsvērumu par tiem iesniegšana 30

89. pants Uzaicinājums iestāties lietā 31

6. NODAĻA Strīdu izšķiršana ar izlīgumu 31

90. pants Kārtība 31

91. pants Pušu vienošanās 32

92. pants Izlīgums un tiesvedība tiesā 32

7. NODAĻA Spriedumi un rīkojumi 32

93. pants Sprieduma pasludināšanas datums 32

94. pants Sprieduma saturs 32

95. pants Sprieduma pasludināšana un izsniegšana 33

96. pants Rīkojuma saturs 33

97. pants Rīkojuma parakstīšana un izsniegšana 33

98. pants Spriedumu un rīkojumu saistošais spēks 34

99. pants Publicēšana Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī 34

8. NODAĻA Tiesāšanās izdevumi un Civildienesta tiesai radītie izdevumi 34

100. pants Lēmums par tiesāšanās izdevumiem 34

101. pants Vispārīgs noteikums par tiesāšanās izdevumu atlīdzināšanu 34

102. pants Taisnīgums un nepamatoti vai ļaunprātīgi radīti izdevumi 34

103. pants Tiesāšanās izdevumu atlīdzināšanas īpašie noteikumi 34

104. pants Izdevumi par piespiedu izpildi 35

105. pants Atlīdzināmie tiesāšanās izdevumi 35

106. pants Domstarpības par atlīdzināmajiem tiesāšanās izdevumiem 35

107. pants Maksājuma veikšanas noteikumi 35

108. pants Civildienesta tiesai radītie izdevumi 36

109. pants Drošības nauda par ļaunprātīgām prasībām 36

9. NODAĻA Juridiskā palīdzība 36

110. pants Materiālie nosacījumi 36

111. pants Procesuālie nosacījumi 36

112. pants Procedūra un lēmums 37

113. pants Avanss un tiesāšanās izdevumu segšana 37

114. pants Juridiskās palīdzības pārtraukšana 38

10. NODAĻA Sevišķā tiesāšanas kārtība 38

1. iedaļa – Piemērošanas un izpildes apturēšana un citi pagaidu noregulējuma pasākumi 38

115. pants Pieteikums par piemērošanas apturēšanu vai citu pagaidu pasākumu noteikšanu 38

116. pants Procedūra 38

117. pants Lēmums par pieteikumu 39

118. pants Apstākļu izmaiņas 39

119. pants Jauns pieteikums 39

120. pants Piespiedu izpildes apturēšana 39

2. iedaļa – Aizmugurisks spriedums 39

121. pants Aizmugurisks spriedums 39

11. NODAĻA Pieteikumi un prasības par spriedumiem un rīkojumiem 40

1. iedaļa – Labošana 40

122. pants Nolēmumu labošana 40

2. iedaļa – Lēmuma nepieņemšana 40

123. pants Lēmuma par tiesāšanās izdevumiem nepieņemšana 40

3. iedaļa – Protests 40

124. pants Protests 40

4. iedaļa – Trešās personas protests 41

125. pants Trešās personas protests 41

5. iedaļa – Civildienesta tiesas nolēmumu interpretēšana 42

126. pants Civildienesta tiesas nolēmumu interpretēšana 42

6. iedaļa – Pārskatīšana 42

127. pants Pārskatīšana 42

7. iedaļa – Civildienesta tiesai atpakaļ nodotās lietas pēc tās nolēmumu atcelšanas 43

128. pants Lietas nodošana atpakaļ pēc Civildienesta tiesas nolēmuma atcelšanas 43

129. pants Atpakaļ nodotās lietas nodošana iztiesāšanas sastāvam 43

130. pants Atpakaļ nodotās lietas izskatīšanas procedūra 44

131. pants Tiesāšanās izdevumi pēc lietas nodošanas atpakaļ 44

III SADAĻA NOBEIGUMA NOTEIKUMI 44

132. pants Izpildes noteikumi 44

133. pants Atcelšana 44

134. pants Reglamenta publicēšana un stāšanās spēkā 45

EIROPAS SAVIENĪBAS CIVILDIENESTA TIESAS REGLAMENTS

EIROPAS SAVIENĪBAS CIVILDIENESTA TIESA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, it īpaši tā 257. panta piekto daļu,

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu, it īpaši tā 106.a panta 1. punktu,

ņemot vērā Protokolu par Eiropas Savienības Tiesas Statūtiem (1), it īpaši tā 62.c pantu, kā arī tā I pielikuma 7. panta 1. punktu,

tā kā:

(1) Ir jāņem vērā Tiesas Reglamenta pārstrādātā redakcija, kas pieņemta 2012. gada 25. septembrī (2), vienlaikus ievērojot Civildienesta tiesas izskatīšanai pakļauto strīdu īpašo raksturu.

(2) Turklāt Civildienesta tiesas Reglamenta, kas pieņemts 2007. gada 25. jūlijā (3), piemērošana ir atklājusi nepieciešamību pielāgot vairākas tā normas.

(3) Konkrēti, ņemot vērā iegūto pieredzi, šķiet, arī jāpapildina vai jāprecizē atsevišķas normas, kas piemērojamas tostarp konfidencialitātes un anonimitātes jautājumos.

(4) Lai nodrošinātu tiesas kapacitāti, saskaroties ar strīdu skaita pieaugumu, un izlemtu tās izskatīšanā esošās lietas saprātīgā termiņā, ir arī jāturpina uzsāktie centieni, lai samazinātu tajā notiekošās tiesvedības ilgumu, tostarp samazinot, kad tas izrādās vajadzīgs, procesuālo rakstu apjomu, izņemot gadījumus, kad to pamato lietas īpašie apstākļi, un padarot striktāku noteikumu par Civildienesta tiesai radušos tiesāšanās izdevumu atmaksāšanu acīmredzami ļaunprātīgi celtas prasības gadījumā.

(5) Visbeidzot, labākai Civildienesta tiesas piemērojamo normu uztveramībai ir jāpārskata Reglamenta struktūra, jāizskaidro vairākas normas vai to piemērojamība, tostarp attiecībā uz procesa organizatoriskajiem pasākumiem, pierādījumu savākšanas pasākumiem, protestu un trešās personas protestu, kā arī jāsvītro dažas novecojušas vai nepiemērojamas normas,

ar Tiesas piekrišanu,

ar Padomes apstiprinājumu, kas sniegts 2014. gada 14. aprīlī,

PIEŅEM ŠO REGLAMENTU.

IEVADA NOTEIKUMI

1. pants

Definīcijas

1. Šajā Reglamentā:

a) Līguma par Eiropas Savienību normas ir apzīmētas ar abreviatūru “LES”, kam seko šī līguma attiecīgā panta numurs;

b) Līguma par Eiropas Savienības darbību normas ir apzīmētas ar abreviatūru “LESD”, kam seko šī līguma attiecīgā panta numurs;

c) Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma normas ir apzīmētas ar abreviatūru “EAEKL”, kam seko šī līguma attiecīgā panta numurs;

d) “Statūti” ir Protokols par Eiropas Savienības Tiesas Statūtiem;

e) “Civildienesta noteikumi” ir Regula, ar kuru nosaka Eiropas Savienības Civildienesta noteikumus, kā arī Eiropas Savienības Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību.

2. Šajā Reglamentā:

a) “Civildienesta tiesa” ir Eiropas Savienības Civildienesta tiesa vai – lietās, kuras izskata palāta vai tiesnesis vienpersoniski, – šī palāta vai šis tiesnesis;

b) “Civildienesta tiesas priekšsēdētājs” ir tikai un vienīgi tiesas priekšsēdētājs, savukārt “priekšsēdētājs” ir iztiesāšanas sastāva priekšsēdētājs;

c) “pilnsapulce” ir koleģiāla institūcija, ko veido Civildienesta tiesas tiesneši un kuras kompetencē ir lemt par visiem administratīvajiem jautājumiem, kā arī ar tiesas spriešanu saistītiem jautājumiem attiecībā uz lietu nodošanu dažādiem iztiesāšanas sastāviem vai strukturāliem jautājumiem; šajā pēdējā no minētajiem gadījumiem šiem iztiesāšanas sastāviem nav saistošs pilnsapulces lēmums;

d) “iestādes” ir Savienības iestādes, kas ir minētas LES 13. panta 1. punktā, un struktūras, kas ir izveidotas ar Līgumiem vai ar to īstenošanai pieņemtu aktu un kas var būt lietas dalībnieki Civildienesta tiesā.

I SADAĻA

CIVILDIENESTA TIESAS STRUKTŪRA UN DARBA ORGANIZĀCIJA

1. NODAĻA

Civildienesta tiesas priekšsēdētājs un locekļi

2. pants

Tiesnešu pilnvaru termiņš

1. Tiesneša pilnvaru termiņš sākas no dokumentā par iecelšanu noteiktās dienas.

2. Ja dokumentā par iecelšanu nav norādīta šī diena, termiņš sākas šī dokumenta publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī dienā.

3. pants

Zvēresta nodošana

Pirms savu amata pienākumu izpildes uzsākšanas tiesnesis nodod Tiesai šādu Statūtu 2. pantā paredzētu zvērestu:

“Es zvēru pildīt savus pienākumus objektīvi un apzinīgi, es zvēru ievērot apspriežu slepenību.”

4. pants

Svinīgais solījums

Tūlīt pēc zvēresta nodošanas tiesnesis paraksta deklarāciju, kurā dod Statūtu 4. panta trešajā daļā paredzēto svinīgo solījumu.

5. pants

Tiesneša atlaišana no amata

1. Gadījumos, kad Tiesai saskaņā ar Statūtu 6. pantu pēc apspriešanās ar Civildienesta tiesu ir jālemj par to, vai Civildienesta tiesas tiesnesis vairs neatbilst vajadzīgajiem nosacījumiem vai nepilda amata pienākumus, Civildienesta tiesas priekšsēdētājs uzaicina attiecīgo tiesnesi sniegt savus apsvērumus.

2. Civildienesta tiesa lemj bez sekretāra piedalīšanās.

Balsošana ir aizklāta; attiecīgais tiesnesis apspriedē nepiedalās.

3. Civildienesta tiesa atzinumu motivē.

Atzinumam par to, ka tiesnesis vairs neatbilst vajadzīgajiem nosacījumiem vai nepilda amata pienākumus, jāsaņem Civildienesta tiesas tiesnešu balsu vairākums. Tādā gadījumā informāciju par balsu sadalījumu paziņo Tiesai.

6. pants

Rangs

1. Tiesnešu rangus nosaka šādi:

— Civildienesta tiesas priekšsēdētājs,

— palātu priekšsēdētāji atbilstīgi viņu kā Civildienesta tiesas locekļu amata stāžam,

— pārējie tiesneši atbilstīgi tādam pašam stāžam.

2. Vienāda amata stāža gadījumā rangus nosaka atbilstīgi vecumam.

3. Tiesneši, kurus amatā ieceļ atkārtoti, saglabā savu amata stāžu.

7. pants

Civildienesta tiesas priekšsēdētāja ievēlēšana

1. Saskaņā ar Statūtu I pielikuma 4. panta 1. punktu tiesneši no sava vidus uz trijiem gadiem ievēlē Civildienesta tiesas priekšsēdētāju. Viņu var ievēlēt atkārtoti.

2. Ja Civildienesta tiesas priekšsēdētāja amats kļūst brīvs pirms parastā pilnvaru termiņa beigām, Civildienesta tiesa uz atlikušo pilnvaru termiņu ievēlē amata pārņēmēju.

3. Šajā pantā noteiktās vēlēšanas notiek, balsojot aizklāti. Ievēlē tiesnesi, kurš iegūst vairāk nekā pusi no Civildienesta tiesas tiesnešu balsīm. Ja neviens no tiesnešiem neiegūst šo balsu vairākumu, notiek vēlēšanu nākamās kārtas, līdz tiek sasniegts šis balsu vairākums.

4. Civildienesta tiesas priekšsēdētāja uzvārdu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

8. pants

Civildienesta tiesas priekšsēdētāja pilnvaras

1. Civildienesta tiesas priekšsēdētājs vada tiesas sēdes un apspriedes:

— plēnumā,

— piecu tiesnešu palātā,

— trīs tiesnešu palātā, kurā viņš darbojas.

2. Civildienesta tiesas priekšsēdētājs vada Civildienesta tiesas darbu un nodrošina pienācīgu tās dienestu darbību. Viņš vada pilnsapulci.

3. Civildienesta tiesas priekšsēdētājs pārstāv Civildienesta tiesu.

9. pants

Civildienesta tiesas priekšsēdētāja aizstāšana

Civildienesta tiesas priekšsēdētāja prombūtnē vai ja viņš nevar piedalīties, vai ja priekšsēdētāja amats ir brīvs, viņa pienākumi tiek pildīti saskaņā ar 6. pantā noteikto rangu kārtību.

2. NODAĻA

Iztiesāšanas sastāvi

10. pants

Iztiesāšanas sastāvi

Saskaņā ar Statūtu I pielikuma 4. panta 2. punktu Civildienesta tiesā lietas izspriež plēnums, piecu tiesnešu palāta, trīs tiesnešu palāta vai tiesnesis vienpersoniski.

11. pants

Palātu izveide

1. Civildienesta tiesa izveido trīs tiesnešu palātas. Tā var izveidot piecu tiesnešu palātu.

2. Civildienesta tiesa lemj par tiesnešu norīkošanu darbam palātās. Ja tiesnešu, kuri norīkoti darbam vienā palātā, skaits pārsniedz to tiesnešu skaitu, kuri izskata lietu, Civildienesta tiesa lemj par kārtību, kādā izraugās iztiesāšanas sastāva tiesnešus.

3. Saskaņā ar šo pantu pieņemtos lēmumus publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

12. pants

Palātu priekšsēdētāji

1. Saskaņā ar Statūtu I pielikuma 4. panta 3. punktu tiesneši no sava vidus uz trijiem gadiem ievēlē trīs tiesnešu palātu priekšsēdētājus. Viņus var ievēlēt atkārtoti.

2. Piemēro 7. panta 2.–4. punkta noteikumus.

3. Palātu priekšsēdētāji vada savas palātas darbu, kā arī tiesas sēdes un apspriedes.

4. Palātas priekšsēdētāja prombūtnē vai ja viņš nevar piedalīties, vai ja priekšsēdētāja amats ir brīvs, palātu vada tās loceklis saskaņā ar 6. pantā noteikto rangu kārtību.

5. Ja Civildienesta tiesas priekšsēdētājs izņēmuma kārtā piedalās iztiesāšanas sastāvā, viņš ir tā priekšsēdētājs.

13. pants

Parastais iztiesāšanas sastāvs – Lietu nodošana palātām

1. Ievērojot 14. un 15. pantu, Civildienesta tiesa lietas izspriež trīs tiesnešu palātās.

2. Civildienesta tiesa nosaka kritērijus, pēc kuriem lietas nodod vai pārdala šīm palātām, tostarp lietu saistības dēļ vai lai nodrošinātu līdzsvarotu un saskaņotu darba slodzes sadalījumu starp šīm palātām.

3. Iepriekšējā punktā paredzēto lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

14. pants

Lietas nodošana plēnumam vai piecu tiesnešu palātai

1. Ja to prasa izvirzīto tiesību jautājumu sarežģītība vai lietas svarīgums, vai arī īpaši apstākļi, lietu var nodot plēnumam vai piecu tiesnešu palātai.

2. Civildienesta tiesa lēmumu par nodošanu pieņem pilnsapulcē pēc palātas, kas izskata lietu, vai jebkura Civildienesta tiesas locekļa priekšlikuma. Šo lēmumu var pieņemt jebkurā tiesvedības posmā.

15. pants

Lietas nodošana tiesnesim vienpersoniski

1. Lietas, kas nodotas trīs tiesnešu palātai, var izskatīt un izlemt tiesnesis referents vienpersoniski, ja to tiesību un faktiskie jautājumi nav sarežģīti, ja tās nav īpaši svarīgas, ja nepastāv citi īpaši apstākļi un ja tās ir piemērotas šādai izskatīšanai un izlemšanai.

Lietas, kurās rodas jautājums par vispārpiemērojama akta tiesiskumu, netiek nodotas izskatīšanai tiesnesim vienpersoniski, izņemot, ja Tiesa, Vispārējā tiesa vai Civildienesta tiesa jau ir lēmusi par šiem jautājumiem.

2. Lēmumu par nodošanu pēc lietas dalībnieku uzklausīšanas vienprātīgi pieņem palāta, kura izskata lietu. Šo lēmumu var pieņemt jebkurā tiesvedības stadijā.

3. Ja tiesneša, kuram lieta ir nodota izskatīšanai vienpersoniski, nav klāt vai viņš nevar piedalīties, priekšsēdētājs ieceļ citu tiesnesi attiecīgā tiesneša aizstāšanai.

4. Ja tiesnesis, kuram lieta ir nodota izskatīšanai vienpersoniski, konstatē, ka ir beiguši pastāvēt 1. punktā minētie apstākļi, viņš nodod lietu palātai.

5. Lietās, ko izskata tiesnesis vienpersoniski, priekšsēdētāja pilnvaras īsteno attiecīgais tiesnesis.

3. NODAĻA

Kanceleja un citi dienesti

1. iedaļa

Kanceleja

16. pants

Sekretāra iecelšana

1. Civildienesta tiesa ieceļ sekretāru.

2. Ja sekretāra amata vieta ir brīva, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicē sludinājumu. Ieinteresētās personas termiņā, kas nevar būt īsāks par trim nedēļām, tiek aicinātas iesniegt savu kandidatūru, pievienojot visas ziņas par saviem akadēmiskajiem grādiem, valodu zināšanām, pašreizējo un iepriekšējām darba vietām, pieredzi tieslietu un starptautiskajā jomā, ja tāda viņām ir, kā arī par savu valstspiederību.

3. Divas nedēļas pirms noteiktās iecelšanas dienas Civildienesta tiesas priekšsēdētājs informē tiesnešus par pieteikumiem, kas saņemti uz minēto amatu.

4. Balsošana notiek saskaņā ar 7. panta 3. punktā paredzēto procedūru.

5. Sekretāru ieceļ uz sešiem gadiem. Viņu var iecelt amatā atkārtoti. Civildienesta tiesa var nolemt esošo sekretāru iecelt šajā amatā atkārtoti, neizmantojot šā panta 2. un 3. punktā paredzēto procedūru. Šajā gadījumā piemēro 4. punktā paredzēto procedūru.

6. Pirms savu amata pienākumu izpildes uzsākšanas sekretārs nodod Civildienesta tiesai 3. pantā paredzēto zvērestu un paraksta 4. pantā paredzēto deklarāciju.

7. Sekretāra uzvārdu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

17. pants

Sekretāra amata atbrīvošanās

1. Sekretāru var atbrīvot no amata vienīgi tad, ja viņš vairs neatbilst vajadzīgajiem nosacījumiem vai nepilda amata pienākumus. Civildienesta tiesa lemj pēc tam, kad sekretāram ir dota iespēja izteikt savus apsvērumus.

2. Ja sekretāra amats kļūst brīvs pirms parastā pilnvaru termiņa beigām, Civildienesta tiesa uz sešiem gadiem ieceļ jaunu sekretāru.

18. pants

Sekretāra palīgs

Ievērojot procedūru, kas attiecas uz sekretāra iecelšanu, Civildienesta tiesa var iecelt sekretāra palīgu, lai palīdzētu sekretāram un aizstātu viņu, ja viņš ir prombūtnē vai nevar piedalīties.

19. pants

Sekretāra prombūtne vai nespēja piedalīties

1. Sekretāra un vajadzības gadījumā sekretāra palīga prombūtnē vai tad, ja viņi nevar piedalīties vai ja viņu amati ir brīvi, Civildienesta tiesas priekšsēdētājs norīko kādu ierēdni vai citu darbinieku pildīt sekretāra pienākumus.

2. Ja Civildienesta tiesa notur sēdi bez sekretāra klātbūtnes, tā vajadzības gadījumā uzdod tiesnesim, kas norīkots 6. pantā noteiktajai rangu kārtībai pretējā kārtībā, rakstīt protokolu, ko paraksta minētais tiesnesis un priekšsēdētājs.

20. pants

Sekretāra pilnvaras

1. Sekretārs Civildienesta tiesas priekšsēdētāja pakļautībā ir atbildīgs par kanceleju; viņš tostarp atbild par visu dokumentu pieņemšanu, nodošanu un glabāšanu, kā arī par to izsniegšanu atbilstīgi šim Reglamentam.

2. Sekretārs palīdz Civildienesta tiesas locekļiem visu viņu pienākumu izpildē. Sekretārs, ievērojot 5. pantu, 17. panta 1. punktu un 29. pantu, piedalās Civildienesta tiesas sēdēs un sagatavo to protokolus.

3. Sekretāra glabāšanā ir zīmogi, un viņš ir atbildīgs par arhīvu. Viņš atbild par Civildienesta tiesas publikācijām, tostarp par judikatūras krājumu publicēšanu.

4. Sekretārs, kuram palīdz iestādes dienesti, Civildienesta tiesas priekšsēdētāja pakļautībā nodrošina Civildienesta tiesas vadību un attiecīgo ieņēmumu un izdevumu īstenošanu.

21. pants

Reģistrs

1. Kancelejā sekretāra uzraudzībā tur reģistru, kurā iesniegšanas kārtībā reģistrē visus procesuālos dokumentus. Ierakstiem reģistrā un atzīmēm, ko sekretārs izdarījis uz šim nolūkam iesniegtiem dokumenta oriģināleksemplāriem vai kopijām, ir publiska ticamība.

2. Kanceleja atsevišķi reģistrē izlīguma nolūkā sagatavotos dokumentus 90. panta izpratnē.

22. pants

Iepazīšanās ar reģistru un lietas materiāliem

1. Ievērojot 44. panta 3. punktu, 47. pantu un 87. panta 3. punktu, ikviens lietas dalībnieks var:

— kancelejā iepazīties ar lietas materiāliem un izrakstiem no reģistra attiecībā uz viņa lietu,

— atbilstīgi kancelejas izcenojumiem, kurus pēc sekretāra priekšlikuma nosaka Civildienesta tiesa, saņemt procesuālo dokumentu, to pielikumu, rīkojumu un spriedumu papildu kopijas, kā arī citu lietas materiālos esošo dokumentu un izrakstu no reģistra kopijas; šīs kopijas attiecīgā gadījumā tiek apliecinātas.

2. Neviena trešā persona – nedz privātpersona, nedz publiskas varas pārstāvis – nevar iepazīties ar lietas materiāliem, ja nav saņemta tieša Civildienesta tiesas priekšsēdētāja atļauja pēc lietas dalībnieku uzklausīšanas. Šī atļauja var tikt piešķirta pilnībā vai daļēji vienīgi tad, ja tiek iesniegts rakstveida pieteikums, kuram pievienots detalizēts leģitīmās intereses iepazīties ar minētajiem lietas materiāliem pamatojums. Iepazīšanās tiek veikta kancelejā.

Ikvienai trešajai personai atbilstīgi kancelejas izcenojumiem var tikt piegādātas spriedumu un rīkojumu kopijas. Šīs kopijas tiek apliecinātas, ja to pamato leģitīma interese.

Ikvienai personai, kurai ir pamatota interese, Civildienesta tiesas priekšsēdētājs var atļaut kancelejā iepazīties ar reģistru un saņemt no tā kopijas vai izrakstus atbilstīgi kancelejas izcenojumiem.

Piegādājot spriedumu vai rīkojumu kopijas, kā arī piešķirot šī punkta pirmajā vai trešajā daļā paredzētās atļaujas, vajadzības gadījumā ir jāņem vērā 44. panta 3. punkts, 47. un 48. pants un 87. panta 3. punkts, kā arī uz to pamata pieņemtie lēmumi.

2. iedaļa

Citi dienesti

23. pants

Ierēdņi un pārējie darbinieki

Ierēdņus un pārējos darbiniekus, kuru pienākums ir tieši palīdzēt Civildienesta tiesas priekšsēdētājam, tiesnešiem un sekretāram, ieceļ saskaņā ar Civildienesta noteikumiem. Viņi ir sekretāra padotībā un Civildienesta tiesas priekšsēdētāja pakļautībā.

4. NODAĻA

Civildienesta tiesas darbs

24. pants

Civildienesta tiesas sēžu datumi, laiki un vieta

1. Civildienesta tiesas sēžu datumus un laikus nosaka priekšsēdētājs.

2. Vienu vai vairākas konkrētas sēdes Civildienesta tiesa var noturēt vietā, kas nav Civildienesta tiesas mītne.

25. pants

Tiesas darba kalendārs

1. Civildienesta tiesas oficiālais darba gads sākas kalendārā gada 1. oktobrī un beidzas nākamā gada 30. septembrī.

2. Uz Civildienesta tiesu attiecas Tiesas noteikto oficiālo brīvdienu datumi un Tiesas sagatavotais svētku dienu saraksts, kas publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

3. Civildienesta tiesas oficiālo brīvdienu laikā vietā, kur atrodas Civildienesta tiesas mītne, Civildienesta tiesas priekšsēdētāja pienākumus pilda vai nu pats priekšsēdētājs, vai kāds no palātu priekšsēdētājiem, vai arī kāds cits tiesnesis, kuram Civildienesta tiesas priekšsēdētājs ir lūdzis viņu aizstāt. Steidzamos gadījumos Civildienesta tiesas priekšsēdētājs var sasaukt tiesnešus.

4. Pamatotos gadījumos Civildienesta tiesa var tiesnešiem piešķirt atvaļinājumu.

26. pants

Kvorums

Civildienesta tiesa var likumīgi izskatīt lietas tikai tad, ja ir ievērots šāds kvorums:

— pieci tiesneši plēnumā,

— trīs tiesneši piecu tiesnešu palātā un trīs tiesnešu palātās atbilstoši Statūtu 17. panta otrajai daļai.

27. pants

Tiesneša prombūtne vai nespēja piedalīties

1. Ja kvoruma nav sakarā ar to, ka tiesnesis ir prombūtnē vai nevar piedalīties, priekšsēdētājs tiesas sēdi atliek līdz laikam, kad beigusies prombūtne vai nespēja piedalīties.

2. Lai palātā būtu kvorums, priekšsēdētājs, ja to prasa pareiza tiesvedība, var iekļaut iztiesāšanas sastāvā arī citu tās pašas palātas tiesnesi vai, ja tas nav iespējams, ieteikt Civildienesta tiesas priekšsēdētājam norīkot citas palātas tiesnesi. Aizstājējtiesnesi norīko rotācijas kārtībā un 6. pantā noteiktajai rangu kārtībai pretējā kārtībā.

3. Ja iztiesāšanas sastāvs ir izveidots saskaņā ar iepriekšējo punktu pēc tiesas sēdes, tiesvedības mutvārdu daļa tiek sākta atkārtoti, izņemot gadījumu, ja Civildienesta tiesa ar lietas dalībnieku piekrišanu, lai varētu izlemt lietu saprātīgā termiņā, nolemj neorganizēt jaunu tiesas sēdi. Tiesvedības mutvārdu daļas atkārtota sākšana ir obligāta gadījumā, kad ir prombūtnē vai nevar piedalīties vairāk nekā viens tiesnesis, kas ir piedalījies tiesas sēdē mutvārdu paskaidrojumu uzklausīšanai.

28. pants

Piecu tiesnešu palātas tiesneša prombūtne vai nespēja piedalīties pirms tiesas sēdes

Ja piecu tiesnešu palātā kāds no tiesnešiem pirms tiesas sēdes ir prombūtnē vai nevar piedalīties, Civildienesta tiesas priekšsēdētājs rotācijas kārtībā un 6. pantā noteiktajai rangu kārtībai pretējā kārtībā norīko citu tiesnesi. Ja nevar atjaunot piecu tiesnešu klātbūtni, tiesas sēde tomēr var notikt, ja ir kvorums.

29. pants

Apspriežu kārtība

1. Civildienesta tiesas apspriedes ir un paliek slepenas.

2. Neskarot 27. panta 3. punktu, ja ir notikusi tiesas sēde mutvārdu paskaidrojumu uzklausīšanai, vienīgi tiesneši, kas tajā ir piedalījušies, piedalās arī apspriedēs.

3. Ikviens tiesnesis, kas piedalās apspriedēs, izsaka savu viedokli un to motivē.

4. Civildienesta tiesas nolēmums ir atkarīgs no secinājumiem, pie kādiem tiesneši ar balsu vairākumu nonāk gala apspriedē.

5. Ja Civildienesta tiesas apspriedes attiecas uz iekšējiem administratīviem jautājumiem, tajās piedalās sekretārs, ja vien Civildienesta tiesa nelemj citādi.

30. pants

Tiesnešu, kuri piedalās apspriedēs, skaits

Atbilstoši Statūtu 17. panta pirmajai daļai un Statūtu I pielikuma 5. panta pirmajai daļai, ja piecu tiesnešu palātā vai plēnumā tiesneša prombūtnes dēļ vai tādēļ, ka tiesnesis nevar piedalīties, tiesneši ir pāra skaitā, tiesnesis, kurš ir pirmais 6. pantā noteiktajai rangu kārtībai pretējā kārtībā, atturas no dalības apspriedēs, izņemot gadījumu, kad viņš ir tiesnesis referents. Šādā gadījumā tiesnesis, kuram šajā pretējā rangu kārtībā ir nākamais rangs, atturas no dalības apspriedēs.

II SADAĻA

PROCESUĀLIE NOTEIKUMI

1. NODAĻA

Vispārīgi noteikumi

1. iedaļa

Pārstāvji, padomdevēji un advokāti

31. pants

Pārstāvja, padomdevēja vai advokāta statuss

1. Saskaņā ar Statūtu 19. panta pirmo daļu pārstāvjiem, padomdevējiem un advokātiem, kas rīkojas kādas dalībvalsts vai iestādes vārdā, ir jāpamato savs statuss, iesniedzot kancelejā dokumentu, kuram ir publiska ticamība, vai tā lietas dalībnieka pilnvarojumu, kuru viņi pārstāv vai kuram viņi palīdz.

2. Saskaņā ar Statūtu 19. panta pirmo, trešo un ceturto daļu advokātiem ir jāpamato savs statuss, iesniedzot kancelejā apliecinošu dokumentu par to, ka viņi ir tiesīgi praktizēt dalībvalsts vai citas valsts, kura ir Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu līgumslēdzēja puse, tiesā.

32. pants

Privilēģijas, imunitāte un atvieglojumi

1. Pārstāvjiem, padomdevējiem un advokātiem, kas piedalās tiesvedībā Civildienesta tiesā vai kādā citā tiesu iestādē, kurai Civildienesta tiesa devusi tiesas uzdevumu, ir imunitāte attiecībā uz visu, ko viņi teikuši vai rakstījuši par attiecīgo lietu vai tās dalībniekiem.

2. Pārstāvjiem, padomdevējiem un advokātiem turklāt ir arī šādas privilēģijas un atvieglojumi:

a) attiecībā uz materiāliem un dokumentiem, kas ir saistīti ar tiesvedību, neveic kratīšanu un konfiskāciju. Domstarpību gadījumā muitas vai policijas ierēdņi šādus materiālus un dokumentus var aizzīmogot; šādā gadījumā tos nekavējoties nogādā Civildienesta tiesā pārbaudei, ko veic sekretāra un attiecīgās personas klātbūtnē;

b) pārstāvjiem, padomdevējiem un advokātiem ir tiesības pienākumu izpildes vajadzībām netraucēti ceļot.

3. Pārstāvjiem, padomdevējiem un advokātiem ir atzītas tiesības uz 1. un 2. punktā minētajām privilēģijām, imunitāti un atvieglojumiem, iepriekš ievērojot 31. pantā paredzētās formalitātes. Vajadzības gadījumā Civildienesta tiesas sekretārs viņiem izsniedz apliecinošu dokumentu. Tā derīgums ir ierobežots līdz noteiktam termiņam; tas var tikt pagarināts vai saīsināts atbilstīgi tiesvedības ilgumam.

33. pants

Imunitātes atcelšana

1. Šā Reglamenta 32. pantā noteiktās privilēģijas, imunitāti un atvieglojumus piešķir vienīgi tiesvedības pienācīgas norises interesēs.

2. Civildienesta tiesa, ja tā uzskata, ka tas netraucēs pienācīgai tiesvedības norisei, imunitāti var atcelt.

Civildienesta tiesa lemj, uzklausījusi attiecīgo pārstāvi, padomdevēju vai advokātu.

34. pants

Aizliegums piedalīties tiesvedībā

1. Ja Civildienesta tiesa uzskata, ka kāda pārstāvja, padomdevēja vai advokāta attieksme pret Civildienesta tiesu nav saderīga ar cieņu pret Civildienesta tiesu vai ar pareizas tiesvedības prasībām vai ka šis pārstāvis, padomdevējs vai advokāts savas tiesības izmanto neatbilstīgi mērķiem, kādiem tās ir piešķirtas, Civildienesta tiesa par to informē attiecīgo personu. Civildienesta tiesas priekšsēdētājs var par to paziņot kompetentajām iestādēm, kurām ir pakļauta attiecīgā persona; šīm iestādēm adresētās vēstules kopiju nosūta attiecīgajai personai.

2. Šo pašu iemeslu dēļ Civildienesta tiesa, uzklausījusi attiecīgo personu un izdodot motivētu rīkojumu, jebkurā brīdī var liegt pārstāvim, padomdevējam vai advokātam piedalīties tiesvedībā. Šis rīkojums ir izpildāms nekavējoties.

3. Ja pārstāvim, padomdevējam vai advokātam liedz piedalīties tiesvedībā, to aptur uz laiku, ko nosaka priekšsēdētājs, lai ļautu attiecīgajam lietas dalībniekam iecelt jaunu pārstāvi, padomdevēju vai advokātu.

4. Saskaņā ar šo pantu pieņemtos nolēmumus var atcelt.

35. pants

Augstskolu pasniedzēji

Šīs iedaļas noteikumi attiecas uz augstskolu pasniedzējiem, kuriem saskaņā ar Statūtu 19. pantu ir tiesības uzstāties Civildienesta tiesā.

2. iedaļa

Dokumentu izsniegšana

36. pants

Dokumentu izsniegšana

1. Šajā Reglamentā paredzēto dokumentu izsniegšanu nodrošina sekretārs, uz adresi, ko persona ir norādījusi dokumentu izsniegšanai, tos vai nu nosūtot pa pastu ierakstītā sūtījumā ar paziņojumu par saņemšanu, vai arī nogādājot personiski un saņemot parakstu par saņemšanu. Sekretārs sagatavo un apliecina izsniedzamās dokumentu kopijas, izņemot gadījumus, kad lietas dalībnieki paši iesniedz kopijas atbilstoši 45. panta 2. punkta otrajai daļai.

2. Ja adresāts ir piekritis, ka viņam dokumentus izsniedz pa faksu, visus procesuālos dokumentus, tostarp Civildienesta tiesas spriedumus un rīkojumus, izsniedz, nosūtot attiecīgā dokumenta kopiju ar šī līdzekļa palīdzību.

3. Ja tehnisku iemeslu dēļ vai arī dokumenta veida vai apjoma dēļ šāda nosūtīšana nav iespējama vai nav izpildāma, dokumentu, ja adresāts nav norādījis izsniegšanas adresi, izsniedz, nosūtot to uz viņa adresi saskaņā ar šā panta 1. punktā noteikto kārtību. Adresātu par to informē pa faksu. Dokumentu par izsniegtu uzskata desmitajā dienā pēc ierakstīta sūtījuma iesniegšanas pastā vietā, kur atrodas Civildienesta tiesas mītne, izņemot gadījumus, kad ar paziņojumu par saņemšanu tiek pierādīts, ka sūtījums ir saņemts citā dienā, vai kad adresāts trīs nedēļu laikā pēc informācijas saņemšanas pa faksu informē sekretāru, ka izsniedzamais dokuments līdz viņam nav nonācis.

4. Civildienesta tiesa, pieņemot lēmumu, var paredzēt noteikumus, saskaņā ar kuriem procesuālo dokumentu var izsniegt elektroniski. Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

3. iedaļa

Termiņi

37. pants

Termiņu aprēķināšana

1. Termiņus, kas procesuālo darbību veikšanai ir noteikti Līgumos, Statūtos, Civildienesta noteikumos vai šajā Reglamentā, skaita šādi:

a) ja dienās, nedēļās, mēnešos vai gados izteiktu termiņu ir jāsāk skaitīt no kāda notikuma vai darbības brīža, tad dienu, kad notiek attiecīgais notikums vai darbība, attiecīgajā termiņā neiekļauj;

b) nedēļās, mēnešos vai gados izteikts termiņš beidzas termiņa pēdējās nedēļas, mēneša vai gada tās pašas nedēļas dienas vai arī tā paša datuma, kurā ir noticis notikums vai darbība, no kuras sāk skaitīt attiecīgo termiņu, beigās. Ja mēnešos vai gados izteikta termiņa pēdējā mēnesī nav datuma, kurā termiņam būtu jābeidzas, tad termiņš beidzas minētā mēneša pēdējās dienas beigās;

c) ja termiņš ir izteikts mēnešos un dienās, to vispirms skaita pilnos mēnešos un pēc tam – dienās;

d) termiņos iekļauj sestdienas, svētdienas un 25. panta 2. punktā minētās svētku dienas;

e) termiņu skaitīšanu neaptur Civildienesta tiesas oficiālajās brīvdienās.

2. Ja termiņa, kas pagarināts atbilstoši 38. pantam, pēdējā diena ir sestdiena, svētdiena vai svētku diena, termiņa pēdējā diena ir nākamā darba diena.

38. pants

Termiņš, kas noteikts, pamatojoties uz apsvērumiem par attālumu

Procesuālos termiņus pagarina par vienotu desmit dienu termiņu, kas noteikts, pamatojoties uz apsvērumiem par attālumu.

39. pants

Termiņu noteikšana un pagarināšana

1. Procesuālo dokumentu iesniegšanas datumus vai termiņus, kas nav noteikti Civildienesta noteikumos vai šajā Reglamentā, nosaka priekšsēdētājs. Viņš var tos arī pagarināt.

Atkāpjoties no pirmās daļas, datumus vai termiņus atbilžu iesniegšanai uz procesa organizatoriskajiem pasākumiem, kurus saskaņā ar 69. panta 2. punktu noteicis tiesnesis referents, nosaka un attiecīgā gadījumā pagarina šis tiesnesis.

2. Šā panta 1. punkta otrajā daļā paredzētajā gadījumā priekšsēdētājs vai tiesnesis referents var deleģēt sekretāram tiesības noteikt vai pagarināt termiņus, kurus saskaņā ar šo Reglamentu nosaka vai pagarina priekšsēdētājs vai tiesnesis referents.

3. Civildienesta tiesa pēc lietas dalībnieku uzklausīšanas lemj par to, vai datumu vai termiņu, kas nav noteikti Civildienesta noteikumos vai šajā Reglamentā, neievērošana nepadara attiecīgo procesuālo dokumentu vai atbildi nepieņemamu.

Pirmā daļa attiecas arī uz 88. panta 3. punkta pirmajā daļā paredzētā termiņa iestāšanās raksta iesniegšanai neievērošanu.

4. iedaļa

Lietu izskatīšanas veidi

40. pants

Lietu izskatīšanas veidi

1. Neskarot Statūtos vai šajā Reglamentā paredzētus īpašus noteikumus, tiesvedībai Civildienesta tiesā ir rakstveida un mutvārdu daļas.

2. Atkāpjoties no 1. punkta, lietai var tikt piemērota kāda no šīs sadaļas 4. nodaļā paredzētajām tiesvedībām. Civildienesta tiesa jebkurā brīdī var arī mēģināt veicināt strīda izšķiršanu ar izlīgumu.

41. pants

Lietu izskatīšanas kārtība

1. Civildienesta tiesa tai iesniegtās lietas izskata kārtībā, kādā tās ir gatavas iztiesāšanai.

2. Īpašos apstākļos priekšsēdētājs pēc lietas dalībnieku uzklausīšanas var nolemt, ka kāda lieta izskatāma prioritāri, it īpaši, ja to var izskatīt kā vienu pilotlietu no tādu lietu grupas, kurās analogā faktisko apstākļu kontekstā radies viens vai vairāki identiski tiesību jautājumi.

Priekšsēdētājs vajadzības gadījumā nodod šo jautājumu Civildienesta tiesas priekšsēdētājam.

3. Īpašos apstākļos, it īpaši, lai veicinātu strīda izšķiršanu ar izlīgumu, priekšsēdētājs pēc savas ierosmes vai pēc lietas dalībnieka pieteikuma un pēc lietas dalībnieku uzklausīšanas var atlikt lietas izskatīšanu uz vēlāku laiku.

42. pants

Tiesvedības apturēšanas gadījumi

1. Neskarot 125. panta 5. punktu, 126. panta 4. punktu un 127. panta 6. punktu, tiesvedību var apturēt:

a) ja Civildienesta tiesā un attiecīgi Vispārējā tiesā vai Tiesā ir iesniegtas lietas, kurās ir viens un tas pats interpretācijas jautājums vai kurās apstrīdēta viena un tā paša akta spēkā esamība;

b) ja Vispārējā tiesā ir iesniegta apelācijas sūdzība par Civildienesta tiesas nolēmumu, ar kuru tikai daļēji atrisināta lieta pēc būtības, atrisināti procesa jautājumi attiecībā uz iebildi par kompetences neesamību vai nepieņemamību vai ar kuru noraidīts pieteikums par iestāšanos lietā;

c) ja Civildienesta tiesā ir iesniegtas lietas, kurās analogā faktisko apstākļu kontekstā radies viens vai vairāki identiski tiesību jautājumi, un ja viena vai vairākas no šīm lietām var tikt izskatītas kā pilotlietas;

d) pēc lietas dalībnieku kopīga pieteikuma vai kāda lietas dalībnieka pieteikuma;

e) citos īpašos gadījumos, kad to prasa pareiza tiesvedība.

2. Priekšsēdētājs lemj pēc lietas dalībnieku uzklausīšanas. Viņš var nodot šo jautājumu Civildienesta tiesai. Iebildumu gadījumā jautājums par tiesvedības apturēšanu tiek izlemts, izdodot motivētu rīkojumu.

3. Jebkuru lēmumu par tiesvedības atjaunošanu pirms apturēšanas beigām vai 43. panta 3. punktā paredzēto lēmumu pieņem, ievērojot tos pašus noteikumus.

43. pants

Apturēšanas ilgums un sekas

1. Tiesvedība ir apturēta ar dienu, kas norādīta lēmumā vai rīkojumā par apturēšanu, vai, ja šādas norādes nav, ar dienu, ar kuru datēts šis lēmums vai rīkojums.

2. Kamēr tiesvedība ir apturēta, aptur visu termiņu skaitīšanu, izņemot 86. panta 1. punktā paredzēto termiņu saistībā ar iestāšanos lietā.

3. Ja lēmumā vai rīkojumā par tiesvedības apturēšanu nav norādīts tās ilgums, tad tiesvedību atjauno dienā, kas norādīta lēmumā vai rīkojumā par tiesvedības atjaunošanu, vai, ja šādas norādes nav, dienā, ar kuru datēts šis lēmums vai rīkojums par tiesvedības atjaunošanu.

4. No dienas, kad tiesvedība pēc apturēšanas atjaunota, pārtrauktos procesuālos termiņus aizstāj ar jauniem termiņiem, kurus sāk skaitīt no šīs tiesvedības atjaunošanas dienas.

44. pants

Apvienošana, sadalīšana un nodalīšana

1. Divas vai vairākas lietas to saistības dēļ var tikt apvienotas tiesvedības rakstveida vai mutvārdu daļā vai galīgā nolēmuma pieņemšanai.

Lēmumu par apvienošanu pēc lietas dalībnieku uzklausīšanas pieņem priekšsēdētājs jebkurā laikā. Iebildumu gadījumā šis lēmums tiek formulēts, izdodot motivētu rīkojumu. Priekšsēdētājs šo jautājumu var nodot Civildienesta tiesai.

2. Šī panta 1. punkta otrajā daļā paredzētajos apstākļos priekšsēdētājs var sadalīt iepriekš apvienotās lietas vai nodalīt viena vai vairāku prasītāju, kuri kopā ar citiem prasītājiem ir cēluši kolektīvu prasību, gadījumu.

3. Apvienoto lietu dalībnieku pārstāvji kancelejā var iepazīties ar procesuālajiem dokumentiem, kas izsniegti citu attiecīgo lietu dalībniekiem. Pēc lietas dalībnieka pieteikuma priekšsēdētājs, neskarot 47. panta 1. un 2. punktu, tomēr var liegt šo iepazīšanos attiecībā uz slepeniem vai konfidenciāliem dokumentiem.

5. iedaļa

Procesuālie dokumenti, dokumenti un materiāli

45. pants

Procesuālo dokumentu iesniegšana

1. Visiem procesuālajiem dokumentiem jābūt datētiem. Procesuālo termiņu skaitīšanai ņem vērā tikai to dienu un laiku, kad oriģināleksemplārs ir iesniegts kancelejā.

Katram procesuālajam dokumentam pievieno materiālus, kuros ir to apstiprinoši materiāli un dokumenti un šo materiālu un dokumentu saraksts.

Ja, ņemot vērā kāda materiāla vai dokumenta apjomu, procesuālajam dokumentam ir pievienoti tikai izraksti no tā, kancelejā iesniedz visu šo materiālu vai dokumentu vai pilnu tā kopiju.

Iestādes Civildienesta tiesas noteiktos termiņos papildus iesniedz to sagatavoto procesuālo dokumentu tulkojumus citās Padomes 1985. gada 15. aprīļa Regulas Nr. 1, ar ko nosaka Eiropas Ekonomikas kopienā lietojamās valodas, 1. pantā paredzētajās valodās.

2. Katra procesuālā dokumenta oriģināleksemplāru papīra formā ar roku paraksta lietas dalībnieka pārstāvis vai advokāts.

Oriģināleksemplāru, kam pievienoti visi tajā minētie pielikumi, iesniedz kopā ar piecām kopijām Civildienesta tiesas vajadzībām un vienu kopiju katram no lietas dalībniekiem. Kopijas apliecina lietas dalībnieks, kurš tās iesniedz.

Atkāpjoties no 1. punkta pirmās daļas otrā teikuma, dienu un laiku, kad parakstīta procesuālā dokumenta oriģināleksemplāra kopija, ieskaitot 1. punkta otrajā daļā minēto materiālu un dokumentu sarakstu, tiek saņemta kancelejā pa faksu, procesuālo termiņu ievērošanas nolūkos uzskata par dienu un laiku, kad dokumenti ir iesniegti kancelejā, ar nosacījumu, ka attiecīgā parakstītā procesuālā dokumenta oriģināleksemplārs, kam pievienoti iepriekš 1. punkta otrajā daļā minētie pielikumi un kopijas, tiek iesniegts kancelejā vēlākais desmit dienu laikā pēc oriģināleksemplāra kopijas saņemšanas. Uz šo desmit dienu termiņu neattiecina 38. pantu.

3. Civildienesta tiesa, pieņemot lēmumu, paredz nosacījumus, saskaņā ar kuriem procesuālo dokumentu, kas ir nosūtīts uz kanceleju elektroniski, uzskata par šī dokumenta oriģināleksemplāru. Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

46. pants

Procesuālo dokumentu apjoms

Neskarot citus šajā Reglamentā paredzētus īpašus noteikumus, Civildienesta tiesa, pieņemot lēmumu saskaņā ar 132. pantu, var noteikt tajā iesniedzamo procesuālo dokumentu maksimālo apjomu. Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

47. pants

Dokumentu un materiālu konfidencialitāte

1. Ievērojot 44. panta 3. punktu un 87. panta 3. punktu, Civildienesta tiesa ņem vērā tikai tos dokumentus un materiālus, kuri ir darīti pieejami lietas dalībnieku pārstāvjiem, padomdevējiem vai advokātiem un attiecībā uz kuriem viņiem ir bijusi iespēja izteikt savu viedokli.

2. Ja Civildienesta tiesai attiecībā uz vienu vai vairākiem lietas dalībniekiem ir jāpārbauda tāda dokumenta konfidencialitāte, kuram varētu būt nozīme lēmuma pieņemšanai lietā, pirms pārbaudes beigām šo dokumentu nenosūta lietas dalībniekiem.

3. Ja dokuments, kuram pieeju ir liegusi kāda iestāde, ir iesniegts Civildienesta tiesai lietā par šāda aizlieguma tiesiskumu, šo dokumentu citiem lietas dalībniekiem nenosūta.

48. pants

Anonimitāte

1. Tiklīdz ir celta prasība, prasītāju informē par to, ka Civildienesta tiesas nolēmumi tiek publicēti internetā. Civildienesta tiesa pēc motivēta pieteikuma vai savas ierosmes neiekļauj Civildienesta tiesas publikācijās prasītāja uzvārdu un, ja nepieciešams, citu informāciju, ja leģitīmi iemesli pamato šo anonimitāti.

Pirmā daļa ir piemērojama arī attiecībā uz fiziskām personām, kas iestājas lietā.

2. Civildienesta tiesa pēc motivēta pieteikuma vai savas ierosmes var neiekļaut Civildienesta tiesas sagatavotajos dokumentos citu tiesvedībā minēto personu uzvārdus vai organizāciju nosaukumus vai arī atsevišķu informāciju, kas uz tām attiecas, ja pastāv leģitīmi iemesli, kas pamato šo personu vai organizāciju identitātes vai šīs informācijas satura konfidencialitātes saglabāšanu.

2. NODAĻA

Parastā tiesvedība

1. iedaļa

Tiesvedības rakstveida daļa

49. pants

Vispārīgs noteikums

Tiesvedības rakstveida daļa sastāv no prasības pieteikuma un iebildumu raksta, kā arī – 55. pantā paredzētajos apstākļos – replikas raksta un atbildes raksta uz repliku iesniegšanas.

50. pants

Prasības pieteikums

1. Statūtu 21. pantā norādītajā prasības pieteikumā ietver:

a) prasības pieteikuma iesniedzēja uzvārdu vai nosaukumu un adresi;

b) ziņas par parakstītāju un viņa adresi;

c) ziņas par personu, pret kuru prasības pieteikums ir vērsts;

d) strīda priekšmetu un prasītāja prasījumus;

e) attiecīgo faktu, kas norādīti hronoloģiskā secībā, skaidru kopsavilkumu, kā arī atsevišķu, precīzu un strukturētu izvirzīto tiesību pamatu un argumentu kopsavilkumu;

f) attiecīgā gadījumā – ziņas par piedāvātajiem pierādījumiem.

2. Prasības pieteikumam vajadzības gadījumā pievieno:

a) aktu, kuru lūdz atcelt;

b) sūdzību Civildienesta noteikumu 90. panta 2. punkta nozīmē un lēmumu, kurā sniegta atbilde uz sūdzību, norādot sūdzības iesniegšanas un lēmuma paziņošanas datumus.

3. Tiesvedības vajadzībām prasības pieteikumā norāda:

— dokumentu izsniegšanas adresi un tās personas uzvārdu, kas ir pilnvarota pieņemt dokumentus, vai

— prasītāja advokāta piekrišanu pieņemt dokumentus elektroniski, kā tas ir paredzēts 36. panta 4. punktā, vai pa faksu, vai

— trīs iepriekš minētos dokumentu izsniegšanas veidus.

4. Ja prasības pieteikums neatbilst 3. punktā minētajām prasībām, tad līdz attiecīgo trūkumu novēršanai visus ar tiesvedību saistītos dokumentus attiecīgajam lietas dalībniekam izsniedz, nosūtot tos ierakstītā sūtījumā šā lietas dalībnieka pārstāvim. Atkāpjoties no 36. panta 1. punkta, par pienācīgi notikušu dokumentu izsniegšanu uzskata ierakstīta sūtījuma nodošanu pasta iestādē vietā, kur atrodas Civildienesta tiesas mītne.

5. Prasītāja advokātam ir jāpievieno prasības pieteikumam 31. panta 2. punktā paredzētais dokuments.

6. Ja prasības pieteikums neatbilst 45. panta 1. punkta otrajā un trešajā daļā, 45. panta 2. punkta otrajā daļā, 46. pantā vai šī panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā, 2. punktā vai 5. punktā noteiktajām prasībām, sekretārs nosaka termiņu, kurā prasītājam ir jānovērš trūkumi. Ja prasītājs noteiktajā termiņā nenovērš trūkumus, Civildienesta tiesa lemj par to, vai minēto prasību neievērošana prasības pieteikumu nepadara formāli nepieņemamu.

51. pants

Prasības pieteikuma izsniegšana un paziņojums Oficiālajā Vēstnesī

1. Prasības pieteikumu izsniedz atbildētājam. Gadījumos, kad piemēro 50. panta 6. punktu, prasības pieteikumu izsniedz, tiklīdz tajā ir novērsti trūkumi vai, ja trūkumi netiek novērsti, tiklīdz Civildienesta tiesa to ir atzinusi par pieņemamu.

2. Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicē paziņojumu, norādot prasības pieteikuma iesniegšanas dienu, atbildētāju, strīda priekšmetu un aprakstu un prasītāja prasījumus.

52. pants

Lietas sākotnējā nodošana iztiesāšanas sastāvam

Tiklīdz ir iesniegts prasības pieteikums, Civildienesta tiesas priekšsēdētājs saskaņā ar 13. panta 2. punktā noteiktajiem kritērijiem nodod lietu trīs tiesnešu palātai.

Šīs palātas priekšsēdētājs katrā nodotā lietā iesaka Civildienesta tiesas priekšsēdētājam norīkojamo tiesnesi referentu. Civildienesta tiesas priekšsēdētājs pieņem lēmumu.

53. pants

Iebildumu raksts

1. Divu mēnešu laikā pēc tam, kad atbildētājam ir izsniegts prasības pieteikums, viņš iesniedz iebildumu rakstu, kurā ietver:

a) atbildētāja uzvārdu vai nosaukumu un adresi;

b) ziņas par parakstītāju un viņa adresi;

c) atbildētāja prasījumus;

d) lietai atbilstošās tiesību normas, skaidru attiecīgo faktu, kas norādīti hronoloģiskā secībā, kopsavilkumu, kā arī atsevišķu, precīzu un strukturētu izvirzīto tiesību pamatu un argumentu kopsavilkumu;

e) attiecīgā gadījumā – ziņas par piedāvātajiem pierādījumiem.

2. Iebildumu rakstam piemēro 50. panta 3. un 4. punktu.

3. Atbildētāja pārstāvim, kā arī padomdevējam vai advokātam, kas tam palīdz, ne vēlāk kā kopā ar iebildumu rakstu ir jāiesniedz 31. pantā paredzētie dokumenti.

Iebildumu rakstam pievieno dokumentus, kas nav publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un ietver lietai atbilstošās tiesību normas, norādot to pieņemšanas, spēkā stāšanās un, attiecīgā gadījumā, to atcelšanas datumus.

4. Ja iebildumu raksts neatbilst 45. panta 1. punkta otrajā līdz ceturtajā daļā, 45. panta 2. punkta otrajā daļā, 46. pantā vai šī panta 3. punktā noteiktajām prasībām, sekretārs nosaka termiņu, kurā atbildētājam ir jānovērš trūkumi. Ja atbildētājs noteiktajā termiņā nenovērš trūkumus, Civildienesta tiesa lemj par to, vai minēto prasību neievērošana iebildumu rakstu nepadara formāli nepieņemamu.

5. Pēc atbildētāja pienācīgi motivēta pieteikuma vai pēc savas ierosmes priekšsēdētājs pareizas tiesvedības interesēs izņēmuma apstākļos iepriekš 1. punktā norādīto termiņu var pagarināt.

54. pants

Dokumentu nosūtīšana

Ja Eiropas Parlaments, Padome vai Eiropas Komisija nav lietas dalībnieki, Civildienesta tiesa tiem nosūta prasības pieteikuma un iebildumu raksta (bez to pielikumiem) kopijas, lai tie varētu izvērtēt, vai ir notikusi atsaukšanās uz to aktu nepiemērojamību saskaņā ar LESD 277. pantu.

55. pants

Otrreizēja procesuālo rakstu apmaiņa

1. Saskaņā ar Statūtu I pielikuma 7. panta 3. punktu Civildienesta tiesa vai nu pēc savas ierosmes, vai pēc prasītāja motivēta pieteikuma var nolemt, ka lietas materiālu pilnīgumam ir vajadzīga otrreizēja procesuālo rakstu apmaiņa.

2. Civildienesta tiesa var noteikt, ka otrreizējā procesuālo rakstu apmaiņa notiek vienīgi par tiesību vai faktu jautājumiem, kurus tā precizē.

3. Ja procesuālais raksts neatbilst 45. panta 1. punkta otrajā līdz ceturtajā daļā, 45. panta 2. punkta otrajā daļā, 46. pantā vai šī panta 2. punktā noteiktajām prasībām, sekretārs nosaka termiņu, kurā attiecīgajam lietas dalībniekam ir jānovērš trūkumi. Ja šis lietas dalībnieks noteiktajā termiņā nenovērš trūkumus, Civildienesta tiesa lemj par to, vai minēto prasību neievērošana procesuālo rakstu nepadara formāli nepieņemamu.

2. iedaļa

Pamati un pierādījumi tiesvedības laikā

56. pants

Jauni pamati

1. Pēc pirmās procesuālo rakstu apmaiņas nav atļauts izvirzīt jaunus pamatus, izņemot gadījumus, kad tie ir saistīti ar tādiem tiesiskiem vai faktiskiem apstākļiem, kas ir kļuvuši zināmi iztiesāšanas laikā.

2. Ja tiesvedības laikā kāda no pusēm izvirza jaunu pamatu, priekšsēdētājs, rīkojoties pēc tiesneša referenta ziņojuma, pēc parasto procesuālo termiņu beigām var noteikt otrai pusei termiņu atbildei uz šo pamatu.

3. Vērtējumu par to, vai jauni pamati ir pieņemami, ietver galīgajā nolēmumā.

57. pants

Jauni pierādījumi un piedāvātie pierādījumi

Līdz tiesas sēdes pabeigšanai lietas dalībnieki var sniegt papildu pierādījumus vai izteikt pierādījumu piedāvājumus, ar nosacījumu, ka to iesniegšanas kavējums ir atbilstoši pamatots. Pārējiem lietas dalībniekiem tiek dota iespēja izteikt viedokli par šiem pierādījumiem.

3. iedaļa

Ievadziņojums

58. pants

Ievadziņojums

1. Pēc tiesvedības rakstveida daļas pabeigšanas priekšsēdētājs nosaka dienu, kurā tiesnesim referentam ir jāsniedz ievadziņojums Civildienesta tiesai.

2. Ievadziņojumā ietver priekšlikumus par to, vai lietā ir jāveic procesa organizatoriskie pasākumi vai pierādījumu savākšanas pasākumi, par to, vai var atteikties no tiesas sēdes, par iespējām izšķirt strīdu ar izlīgumu, kā arī par to, vai lieta jānodod izskatīšanai plēnumam, piecu tiesnešu palātai vai tiesnesim referentam lietas vienpersoniskai izskatīšanai.

3. Civildienesta tiesa lemj par tiesneša referenta priekšlikumiem.

4. iedaļa

Tiesvedības mutvārdu daļa

59. pants

Tiesas sēdes noturēšana

1. Neskarot īpašus šā Reglamenta noteikumus, kas ļauj Civildienesta tiesai lemt, izdodot rīkojumu, un ievērojot šā panta 2. punktu, tiesvedība Civildienesta tiesā ietver tiesas sēdi.

2. Ja ir notikusi otrreizēja procesuālo rakstu apmaiņa un Civildienesta tiesa uzskata, ka tiesas sēde nav vajadzīga, tā ar lietas dalībnieku piekrišanu var nolemt lietu izskatīt bez tiesas sēdes.

60. pants

Tiesas sēdes datums

Priekšsēdētājs nosaka tiesas sēdes datumu.

61. pants

Kopīga tiesas sēde mutvārdu paskaidrojumu uzklausīšanai

Ja vairākās lietās esošās līdzības atļauj to darīt, Civildienesta tiesa šajās lietās var nolemt organizēt kopīgu tiesas sēdi mutvārdu paskaidrojumu uzklausīšanai.

62. pants

Lietas dalībnieku klātneesamība tiesas sēdē

1. Lietas dalībnieku pārstāvjiem, kas ir atbilstoši uzaicināti uz tiesas sēdi, ir savlaicīgi jāinformē Civildienesta tiesa par savu klātneesamību.

Atbilstoši uzaicināta lietas dalībnieka pārstāvja klātneesamība nerada šķērsli tiesas sēdes noturēšanai.

2. Ja visu lietas dalībnieku pārstāvji ir norādījuši, ka viņi nepiedalīsies tiesas sēdē, Civildienesta tiesa var nolemt, ka tiesvedības mutvārdu daļa ir pabeigta.

63. pants

Tiesas sēdes norise

1. Debates atklāj un vada priekšsēdētājs; viņš ir atbildīgs par kārtību tiesas sēdē.

2. Atbilstoši Statūtu 31. pantam slēgtā sēdē izskatītu lietu debašu saturu nepublisko.

3. Lietas dalībnieki Civildienesta tiesā mutvārdu paskaidrojumus var sniegt vienīgi ar savu pārstāvju vai advokātu starpniecību.

4. Debašu laikā priekšsēdētājs un jebkurš tiesnesis var:

a) uzdot jautājumus lietas dalībnieku pārstāvjiem, padomdevējiem vai advokātiem;

b) uzaicināt pašus lietas dalībniekus paust savu viedokli par atsevišķiem strīda aspektiem.

64. pants

Mutvārdu daļas pabeigšana un atkārtota sākšana

1. Priekšsēdētājs debašu beigās pasludina tiesvedības mutvārdu daļu par pabeigtu.

2. Civildienesta tiesa var izdot rīkojumu par atkārtotu tiesvedības mutvārdu daļas sākšanu.

65. pants

Tiesas sēdes protokols

Sekretārs sagatavo katras tiesas sēdes protokolu. Protokolu paraksta priekšsēdētājs un sekretārs. Tam ir publiska ticamība, un to izsniedz lietas dalībniekiem.

66. pants

Tiesas sēdes ieraksts

Priekšsēdētājs pēc pienācīgi pamatota lūguma lietas dalībniekam var atļaut Civildienesta tiesas telpās noklausīties tiesas sēdes skaņu ierakstu valodā, kuru šajā sēdē izmantojis runātājs.

3. NODAĻA

Procesa organizatoriskie pasākumi un pierādījumu savākšanas pasākumi

1. iedaļa

Mērķi

67. pants

Mērķi

Procesa organizatorisko pasākumu un pierādījumu savākšanas pasākumu mērķis ir nodrošināt lietu sagatavošanu iztiesāšanai vislabākajos apstākļos, pareizu tiesvedības mutvārdu un rakstveida daļu norisi, kā arī atvieglot pierādījumu iegūšanu un strīdu atrisināšanu.

2. iedaļa

Procesa organizatoriskie pasākumi

68. pants

Mērķis

Procesa organizatoriskie pasākumi tostarp var ietvert:

a) jautājumu uzdošanu lietas dalībniekiem;

b) lietas dalībnieku uzaicināšanu sniegt mutvārdu vai rakstveida paskaidrojumus par atsevišķiem strīda aspektiem un tostarp precizēt to prasījumu apjomu, to izvirzītos pamatus un argumentus vai izskaidrot jautājumus, par kuriem ir strīds;

c) lūgumu lietas dalībniekiem sniegt informāciju vai ziņas;

d) lūgumu lietas dalībniekiem iesniegt dokumentus vai citus materiālus, kas attiecas uz lietu;

e) lūgumu personām, kas piedalās tiesas sēdē, savos mutvārdu paskaidrojumos īpaši koncentrēties uz vienu vai vairākiem konkrētiem jautājumiem;

f) lietas dalībnieku uzaicināšanu uz sanāksmēm.

69. pants

Process

1. Procesa organizatoriskos pasākumus var veikt vai grozīt jebkurā tiesvedības stadijā. Lēmums par tiem attiecīgā gadījumā tiek pieņemts pēc savas ierosmes.

2. Lēmumu par procesa organizatoriskajiem pasākumiem pieņem tiesnesis referents, ja vien viņš, ņemot vērā plānoto pasākumu apjomu vai to nozīmīgumu strīda atrisināšanai, šo jautājumu nenodod Civildienesta tiesai.

3. Katrs lietas dalībnieks var iesniegt priekšlikumu procesa organizatorisko pasākumu veikšanai vai grozīšanai.

4. Sekretārs informē lietas dalībniekus par procesa organizatoriskajiem pasākumiem.

5. Ja lietas dalībnieku rakstveida apsvērumi neatbilst 45. panta 1. punkta otrajā līdz ceturtajā daļā, 45. panta 2. punkta otrajā daļā vai 46. pantā noteiktajām prasībām, sekretārs nosaka termiņu, kurā attiecīgajam lietas dalībniekam ir jānovērš trūkumi. Ja lietas dalībnieks noteiktajā termiņā nenovērš trūkumus, Civildienesta tiesa lemj par to, vai minēto prasību neievērošana šos apsvērumus nepadara formāli nepieņemamus.

3. iedaļa

Pierādījumu savākšanas pasākumi

70. pants

Mērķis

Neskarot Statūtu 24. un 25. pantu, pieļaujami šādi pierādījumu savākšanas pasākumi:

a) pašu lietas dalībnieku iztaujāšana;

b) informācijas vai ziņu pieprasīšana no trešām personām;

c) pieprasījums trešām personām iesniegt dokumentus vai citus materiālus, kas attiecas uz lietu;

d) liecinieku liecības;

e) ekspertīze;

f) attiecīgās vietas vai lietas apskate;

g) pieprasījums lietas dalībniekam iesniegt dokumentus vai citus materiālus, kas attiecas uz lietu, ja šis lietas dalībnieks atsakās izpildīt šim mērķim noteikto procesa organizatorisko pasākumu.

71. pants

Process

1. Strīda atrisināšanai nepieciešamos pierādījumu savākšanas pasākumus var veikt vai grozīt jebkurā tiesvedības stadijā. Lēmumu par tiem – attiecīgā gadījumā pēc savas ierosmes – pieņem Civildienesta tiesa.

2. Katrs lietas dalībnieks var iesniegt priekšlikumu pierādījumu savākšanas pasākumu veikšanai vai grozīšanai, precīzi norādot to priekšmetu un iemeslus, kas var tos pamatot. Šos pasākumus var veikt vienīgi pēc tam, kad ir uzklausīti pārējie lietas dalībnieki.

3. Ja to prasa tiesvedības apstākļi, lietas dalībniekus aicina sniegt savus apsvērumus par Civildienesta tiesas iecerētajiem pasākumiem, kas paredzēti 70. panta a), b), c) un g) punktā.

4. Lēmumu par:

— 70. panta a), b) un c) punktā minētajiem pasākumiem sekretārs dara zināmu lietas dalībniekiem,

— 70. panta d), e) un f) punktā minētajiem pasākumiem, uzklausot lietas dalībniekus, pieņem ar rīkojumu, kurā ir izklāstīti pierādāmie fakti,

— 70. panta g) punktā minēto pasākumu pieņem, izdodot rīkojumu.

5. Ja Civildienesta tiesa nolemj veikt pierādījumu savākšanas pasākumu un pati to neveic, tā šāda uzdevuma veikšanu uztic tiesnesim referentam.

6. Lietas dalībnieki ir tiesīgi piedalīties pierādījumu savākšanas pasākumos.

7. Lietas dalībnieks vienmēr var iesniegt pierādījumu atspēkojumus vai papildināt iepriekš iesniegtos pierādījumus.

72. pants

Liecinieku izsaukšana

Civildienesta tiesa izsauc liecinieku, kura nopratināšana atzīta par nepieciešamu. 71. panta 4. punkta otrajā ievilkumā paredzētajā rīkojumā norāda šādas ziņas:

a) liecinieka uzvārdu, vārdu, ziņas par liecinieku un viņa adresi;

b) nopratināšanas datumu un vietu;

c) norādi uz faktiem, par kuriem liecinieks ir jānopratina;

d) attiecīgā gadījumā – informāciju par Civildienesta tiesas atbilstoši 78. pantam veiktajiem pasākumiem, lai atlīdzinātu lieciniekam radušās izmaksas, kā arī informāciju par sodu, ko saskaņā ar 74. pantu var uzlikt lieciniekam, kas neierodas tiesā.

73. pants

Liecinieku nopratināšana

1. Pēc tam, kad ir pārbaudīta liecinieka identitāte, priekšsēdētājs vai tiesnesis referents, kam Civildienesta tiesa ir uzdevusi veikt liecinieku nopratināšanu, viņam dod norādījumu teikt vienīgi patiesību un vērš viņa uzmanību uz sekām, kādas liecinieka valsts tiesību aktos ir paredzētas par šī pienākuma neizpildi.

2. Ja vien pēc lietas dalībnieku uzklausīšanas liecinieki nav tikuši atbrīvoti no zvēresta nodošanas, liecinieks pirms liecības sniegšanas nodod šādu zvērestu:

“Es zvēru teikt tikai un vienīgi patiesību.”

3. Civildienesta tiesa vai tiesnesis referents nopratina liecinieku, pieaicinot lietas dalībniekus. Pēc tam, kad liecinieks ir beidzis liecināt, Civildienesta tiesa vai tiesnesis referents pēc lietas dalībnieku lūguma vai pēc savas ierosmes var uzdot lieciniekam jautājumus.

Jautājumus lieciniekiem priekšsēdētāja vai tiesneša referenta uzraudzībā var uzdot arī lietas dalībnieku pārstāvji, padomdevēji un advokāti.

4. Sekretārs sagatavo protokolu, kurā fiksē liecinieka liecību.

Protokolu paraksta priekšsēdētājs vai tiesnesis referents un sekretārs. Pirms šādas protokola parakstīšanas lieciniekam dod iespēju pārbaudīt protokola saturu un to parakstīt.

Protokolam ir publiska ticamība. To izsniedz lietas dalībniekiem.

74. pants

Liecinieku pienākumi

1. Lieciniekiem, kas ir izsaukti atbilstīgi prasībām, ir jāievēro izsaukums un jāierodas liecināt.

2. Ja liecinieks, kas ir izsaukts atbilstīgi prasībām, bez attaisnojoša iemesla neierodas Civildienesta tiesā, tad tā var uzlikt viņam naudas sodu līdz 5000 euro un izdot rīkojumu par jaunu liecinieka izsaukumu uz viņa rēķina.

3. Tādu pašu sodu var uzlikt arī lieciniekam, kas bez attaisnojoša iemesla atsakās liecināt vai nodot zvērestu.

4. Ja liecinieks Civildienesta tiesai norāda attaisnojošu iemeslu, kuru viņš iepriekš nevarēja norādīt, viņam uzlikto naudas sodu var atcelt. Uzlikto naudas sodu pēc liecinieka lūguma var samazināt, ja liecinieks pierāda tā nesamērīgumu ar viņa ienākumiem.

75. pants

Ekspertīze

1. Rīkojumā, ar ko Civildienesta tiesa ieceļ ekspertu, norāda viņa uzdevumu un atzinuma sniegšanas termiņu.

2. Eksperts saņem rīkojuma kopiju kopā ar visiem materiāliem, kas vajadzīgi viņa uzdevuma veikšanai. Viņam tiek dots norādījums teikt vienīgi patiesību un izpildīt savu uzdevumu apzinīgi un objektīvi, un viņa uzmanība tiek vērsta uz sekām, kādas viņa valsts tiesību aktos ir paredzētas par šo pienākumu neizpildi.

3. Eksperta darbību uzrauga tiesnesis referents, kurš drīkst piedalīties eksperta darbībās un kurš ekspertam ir jāinformē par viņa uzdevuma izpildes gaitu.

4. Pēc eksperta lūguma Civildienesta tiesa var nolemt veikt liecinieku nopratināšanu. Viņu nopratināšanu veic saskaņā ar 73. pantu.

5. Eksperts var sniegt savu viedokli vienīgi par jautājumiem, par kuriem tam ir skaidri lūgts.

6. Ja vien Civildienesta tiesa pēc lietas dalībnieku uzklausīšanas nav ekspertu atbrīvojusi no zvēresta nodošanas, eksperts, sniedzot atzinumu, nodod šādu zvērestu:

“Es zvēru, ka savu uzdevumu esmu veicis apzinīgi un objektīvi.”

7. Pēc eksperta atzinuma sniegšanas un tā izsniegšanas lietas dalībniekiem Civildienesta tiesa var nolemt, ka eksperts tiek nopratināts, pieaicinot lietas dalībniekus.

8. Priekšsēdētājs un jebkurš tiesnesis var uzdot jautājumus ekspertam. Jautājumus ekspertam priekšsēdētāja uzraudzībā var uzdot arī lietas dalībnieku pārstāvji.

9. Sekretārs sagatavo protokolu, kurā fiksē eksperta liecību. Protokolu paraksta priekšsēdētājs vai par eksperta nopratināšanu atbildīgais tiesnesis referents un sekretārs. Pirms šādas protokola parakstīšanas ekspertam dod iespēju pārbaudīt protokola saturu un to parakstīt. Šim protokolam ir publiska ticamība. To izsniedz lietas dalībniekiem.

76. pants

Nepatiess zvērests un zvēresta pārkāpums

1. Atbilstoši Tiesas Statūtu 30. pantam Civildienesta tiesa var nolemt ziņot kompetentajai iestādei, kas minēta Tiesas Reglamenta Papildu procesuālajos noteikumos, dalībvalstī, kuras tiesas ir kompetentas piespriest sodu, par visiem nepatiesas liecības gadījumiem, kuras kāds liecinieks vai eksperts pēc zvēresta nodošanas ir sniedzis Civildienesta tiesā.

2. Sekretārs ir atbildīgs par Civildienesta tiesas lēmuma paziņošanu. Lēmumā izklāsta faktus un apstākļus, ar kuriem pamatots ziņojums.

77. pants

Liecinieka vai eksperta noraidījums

1. Ja kāds lietas dalībnieks noraida kādu liecinieku vai ekspertu, pamatojoties uz to, ka viņš nav kompetents, piemērots vai arī kāda cita iemesla dēļ nedrīkst uzstāties kā liecinieks vai eksperts, vai arī ja liecinieks vai eksperts atsakās liecināt vai nodot zvērestu, jautājumu izšķir Civildienesta tiesa, izdodot motivētu rīkojumu.

2. Liecinieka vai eksperta noraidījumu piesaka divu nedēļu laikā pēc tam, kad ir izsniegts rīkojums par liecinieka izsaukšanu vai eksperta iecelšanu; noraidījuma pieteikumā norāda tā pamatojumu un ziņas par piedāvātajiem pierādījumiem.

78. pants

Liecinieku un ekspertu izmaksas

1. Civildienesta tiesa, izdodot rīkojumu par liecinieka nopratināšanu vai ekspertīzi, var prasīt, lai lietas dalībnieki vai kāds no dalībniekiem iemaksā Civildienesta tiesas kasē nodrošinājumu liecinieka vai eksperta izmaksu segšanai. Tā nosaka šīs summas apmēru.

2. Lieciniekiem un ekspertiem ir tiesības saņemt ceļa un uzturēšanās izdevumu kompensāciju. Civildienesta tiesas kase lieciniekiem un ekspertiem maksājamās summas var izmaksāt avansā.

3. Lieciniekiem ir tiesības saņemt kompensāciju par negūto peļņu, un ekspertiem ir tiesības saņemt samaksu par viņu pakalpojumiem. Civildienesta tiesas kase šīs summas izmaksā lieciniekiem un ekspertiem pēc tam, kad viņi ir izpildījuši savus pienākumus vai paveikuši uzdevumu.

79. pants

Tiesas uzdevums

1. Civildienesta tiesa pēc lietas dalībnieka pieteikuma vai pēc savas ierosmes var dot tiesas uzdevumu nopratināt lieciniekus vai ekspertus.

2. Tiesas uzdevumu dod, izdodot rīkojumu, kurā ir ietverts liecinieka vai eksperta uzvārds, vārds, ziņas par liecinieku vai ekspertu un viņa adrese, ir izklāstīti fakti, par kuriem liecinieks vai eksperts ir jānopratina, norādīti lietas dalībnieku uzvārdi vai nosaukumi, to pārstāvji, padomdevēji un advokāti, viņu adreses, kā arī īsi ir aprakstīts strīda priekšmets.

3. Sekretārs rīkojumu nosūta kompetentajai iestādei, kas minēta Tiesas Reglamenta Papildu procesuālajos noteikumos, dalībvalstī, kuras teritorijā liecinieks vai eksperts ir jānopratina. Vajadzības gadījumā rīkojumam pievieno tulkojumu tās dalībvalsts oficiālajā valodā vai valodās, kurai rīkojums ir adresēts.

Iestāde, kas noteikta saskaņā ar šā punkta pirmo daļu, rīkojumu nodod tiesu iestādei, kura ir kompetenta saskaņā ar valsts tiesību aktiem.

Kompetentā tiesu iestāde izpilda tiesas uzdevumu saskaņā ar valsts tiesību aktiem. Pēc izpildes kompetentā tiesu iestāde iestādei, kas noteikta saskaņā ar šā punkta pirmo daļu, nosūta rīkojumu par tiesas uzdevumu, izpildes dokumentus un detalizētu izdevumu uzskaitījumu. Šos dokumentus nosūta sekretāram.

4. Sekretārs ir atbildīgs par dokumentu tulkošanu tiesvedības valodā.

5. Civildienesta tiesa, dodot tiesas uzdevumu, var prasīt, lai lietas dalībnieki vai kāds no dalībniekiem iemaksā Civildienesta tiesas kasē nodrošinājumu minētā uzdevuma izmaksu segšanai. Tā nosaka šīs summas apmēru.

4. NODAĻA

Iebildes un procesa jautājumi

80. pants

Atteikšanās izskatīt lietu

1. Saskaņā ar Statūtu I pielikuma 8. panta 2. punktu, ja Civildienesta tiesa konstatē, ka tai iesniegtās prasības izskatīšana ir Tiesas vai Vispārējās tiesas kompetencē, tā nodod šo lietu Tiesai vai Vispārējai tiesai.

2. Civildienesta tiesa lēmumu pieņem, izdodot motivētu rīkojumu.

81. pants

Acīmredzami noraidāma prasība

Ja Civildienesta tiesas kompetencē acīmredzami nav izskatīt attiecīgo prasību vai dažus tās prasījumus vai ja prasība pilnībā vai daļēji ir acīmredzami nepieņemama vai acīmredzami juridiski nepamatota, Civildienesta tiesa, neveicot turpmākas procesuālās darbības, jebkurā brīdī var lemt, izdodot motivētu rīkojumu.

82. pants

Absolūts šķērslis tiesas procesam

Civildienesta tiesa jebkurā laikā pēc savas ierosmes, uzklausījusi lietas dalībniekus, var lemt, vai nepastāv kāds absolūts šķērslis tiesas procesam. Ja Civildienesta tiesa uzskata, ka tās rīcībā ir pietiekama informācija, tā, neveicot turpmākas procesuālas darbības, var lemt, izdodot motivētu rīkojumu.

83. pants

Pieteikums pieņemt nolēmumu, neaplūkojot lietu pēc būtības

1. Lietas dalībnieks, kas vēršas Civildienesta tiesā ar lūgumu, lai, neaplūkojot lietu pēc būtības, tiktu pieņemts lēmums par nepieņemamību, neesamību kompetencē vai procesa jautājumu, pieteikumu iesniedz kā atsevišķu dokumentu.

Pieteikumā norāda tā faktiskos un tiesību pamatus un pieteikuma iesniedzēja prasījumus; pieteikumam pievieno apliecinošus dokumentus.

2. Tiklīdz pieteikums ir iesniegts, priekšsēdētājs nosaka termiņu, kurā otrs lietas dalībnieks var rakstveidā iesniegt prasījumus un izvirzītos faktiskos un tiesību argumentus.

Ja vien Civildienesta tiesa nelemj citādi, pārējā procesa daļa notiek mutvārdos.

3. Civildienesta tiesa pēc iespējas ātrāk lemj par pieteikumu, izdodot motivētu rīkojumu, vai arī, ja to pamato īpaši apstākļi, atliek lēmuma par šo pieteikumu pieņemšanu līdz galīgā sprieduma taisīšanai.

Ja Civildienesta tiesa pieteikumu noraida vai arī atliek lēmuma pieņemšanu līdz galīgā sprieduma taisīšanai, priekšsēdētājs nosaka jaunus termiņus turpmākajām procesuālajām darbībām.

Ja lieta ir Tiesas vai Vispārējās tiesas kompetencē, Civildienesta tiesa atbilstoši 80. pantam nodod lietu attiecīgajai tiesai.

84. pants

Atteikšanās no prasības

Ja prasītājs rakstveidā vai tiesas sēdē informē Civildienesta tiesu par to, ka viņš vēlas atteikties no prasības, priekšsēdētājs pēc pārējo lietas dalībnieku uzklausīšanas izdod rīkojumu par lietas izslēgšanu no reģistra un saskaņā ar 103. panta 5. punktu pieņem lēmumu par tiesāšanās izdevumiem.

85. pants

Tiesvedības izbeigšana pirms sprieduma taisīšanas

1. Ja Civildienesta tiesa konstatē, ka strīda priekšmets vairs nepastāv un ka tiesvedība ir jāizbeidz, tā jebkurā laikā pēc pieteikuma vai pēc savas ierosmes, uzklausījusi lietas dalībniekus, var izbeigt tiesvedību, izdodot motivētu rīkojumu.

2. Ja prasītājs vairs neatbild uz Civildienesta tiesas lūgumiem, tā pēc pieteikuma vai pēc savas ierosmes, uzklausījusi lietas dalībniekus, var konstatēt, ka tiesvedība ir jāizbeidz, un izbeigt tiesvedību, izdodot motivētu rīkojumu.

5. NODAĻA

Iestāšanās lietā

86. pants

Pieteikums par iestāšanos lietā

1. Pieteikumu par iestāšanos lietā iesniedz sešu nedēļu laikā, sākot no 51. panta 2. punktā minētā paziņojuma publicēšanas dienas.

2. Pieteikumā par iestāšanos lietā norāda:

a) lietu;

b) puses;

c) personas, kas iestājas lietā, uzvārdu vai nosaukumu un adresi;

d) ziņas par parakstītāju un viņa adresi;

e) personas, kas iestājas lietā, adresi vai tās pārstāvja piekrišanu pieņemt dokumentus elektroniski, kā tas ir paredzēts 36. panta 4. punktā, vai pa faksu;

f) personas, kas iestājas lietā, prasījumus prasītāja prasījumu atbalstam vai noraidījumam;

g) apstākļus, kas dod tiesības iestāties lietā saskaņā ar Statūtu 40. panta otro daļu vai pamatojoties uz īpašu tiesību normu.

3. Ja pieteikums neatbilst 2. punkta e) apakšpunktā minētajām prasībām, tad līdz attiecīgo trūkumu novēršanai visus ar tiesvedību saistītos dokumentus attiecīgajam lietas dalībniekam izsniedz, nosūtot tos ierakstītā sūtījumā personas, kas iestājas lietā, pārstāvim. Atkāpjoties no 36. panta 1. punkta, par pienācīgi notikušu dokumentu izsniegšanu uzskata ierakstīta sūtījuma nodošanu pasta iestādē vietā, kur atrodas Civildienesta tiesas mītne.

4. Personas, kas iestājas lietā, pārstāvība notiek saskaņā ar Statūtu 19. pantu.

5. Personas, kas iestājas lietā, pārstāvim, padomdevējam vai advokātam ir jāpievieno pieteikumam 31. pantā minētie dokumenti.

6. Ja pieteikums neatbilst 45. panta 1. punkta otrajā līdz ceturtajā daļā, 45. panta 2. punkta otrajā daļā vai šī panta 5. punktā noteiktajām prasībām, sekretārs nosaka termiņu, kurā personai, kas iestājas lietā, ir jānovērš trūkumi. Ja persona, kas iestājas lietā, noteiktajā termiņā trūkumus nenovērš, Civildienesta tiesa lemj par to, vai minēto prasību neievērošana pieteikumu nepadara formāli nepieņemamu.

87. pants

Lēmums attiecībā uz pieteikumu par iestāšanos lietā

1. Pieteikumu par iestāšanos lietā izsniedz pusēm, dodot tām iespēju iesniegt rakstveida vai mutvārdu apsvērumus un attiecīgā gadījumā norādīt materiālus vai dokumentus, kurus tās uzskata par slepeniem vai konfidenciāliem un attiecībā uz kuriem tās līdz ar to nevēlas, lai tie tiktu paziņoti personām, kas iestājas lietā.

2. Ja puses noteiktajā termiņā nav iesniegušas iebildumus pret pieteikumu par iestāšanos lietā vai šajā pašā termiņā nav atsaukušās uz slepeniem vai konfidenciāliem materiāliem vai dokumentiem, kuru paziņošana personai, kas iestājas lietā, varētu tām nodarīt kaitējumu, iestāšanās lietā tiek atļauta ar priekšsēdētāja lēmumu.

3. Pārējos gadījumos priekšsēdētājs par pieteikumu par iestāšanos lietā un, attiecīgā gadījumā, par materiālu vai dokumentu, par kuriem tiek apgalvots, ka tie ir slepeni vai konfidenciāli, paziņošanu lemj, izdodot motivētu rīkojumu. Viņš var arī nodot šos jautājumus Civildienesta tiesai, kura lemj tādā pašā kārtībā.

88. pants

Procesuālo rakstu un apsvērumu par tiem iesniegšana

1. Ja iestāšanās lietā tiek atļauta, persona, kas iestājusies lietā, pieņem lietu tādu, kāda tā ir iestāšanās laikā.

2. Persona, kas iestājusies lietā, saņem visu pusēm izsniegto procesuālo dokumentu kopijas, izņemot materiālus un dokumentus, kas atzīti par slepeniem vai konfidenciāliem, pamatojoties uz 87. panta 3. punktu.

3. Persona, kas iestājusies lietā, var iesniegt iestāšanās rakstu viena mēneša laikā pēc 2. punktā minēto procesuālo dokumentu paziņošanas dienas. Priekšsēdētājs pēc personas, kas iestājusies lietā, pienācīgi motivēta pieteikuma šo termiņu var pagarināt.

Iestāšanās rakstā norāda:

a) personas, kas iestājusies lietā, prasījumus;

b) attiecīgo faktu, kas norādīti hronoloģiskā secībā, skaidru kopsavilkumu, kā arī personas, kas iestājusies lietā, izvirzīto tiesību pamatu un argumentu atsevišķu, precīzu un strukturētu kopsavilkumu;

c) attiecīgā gadījumā – ziņas par piedāvātajiem pierādījumiem.

4. Personas, kas iestājusies lietā, prasījumi ir pieņemami tikai tad, ja ar tiem pilnībā vai daļēji tiek atbalstīti kādas puses prasījumi.

5. Pēc tam, kad ir iesniegts iestāšanās raksts, priekšsēdētājs nosaka termiņu, kurā puses rakstveidā var atbildēt uz šo procesuālo rakstu, vai aicina tās sniegt savas atbildes tiesvedības mutvārdu daļas laikā.

6. Ja iestāšanās raksts vai pušu rakstveida apsvērumi neatbilst 45. panta 1. punkta otrajā līdz ceturtajā daļā, 45. panta 2. punkta otrajā daļā vai 46. pantā noteiktajām prasībām, sekretārs nosaka termiņu, kurā attiecīgajam lietas dalībniekam ir jānovērš trūkumi. Ja attiecīgais lietas dalībnieks noteiktajā termiņā nenovērš trūkumus, Civildienesta tiesa lemj par to, vai minēto prasību neievērošana minētos procesuālos rakstus nepadara formāli nepieņemamus.

89. pants

Uzaicinājums iestāties lietā

1. Priekšsēdētājs pēc lietas dalībnieku uzklausīšanas jebkurā tiesvedības stadijā var uzaicināt jebkuru strīda atrisinājumā ieinteresētu personu, iestādi vai dalībvalsti termiņā, ko viņš nosaka, norādīt Civildienesta tiesai, vai tā nevēlas iestāties lietā. Uzaicinājumā norāda 51. panta 2. punktā minēto paziņojumu.

2. Persona, iestāde vai dalībvalsts, kas vēlas iestāties lietā, termiņā, kas noteikts saskaņā ar 1. punktu, iesniedz Civildienesta tiesai attiecīgu pieteikumu. Attiecībā uz šo pieteikumu ir piemērojams 86. panta 2. punkta a) līdz f) apakšpunkts un 3.–6. punkts.

3. Pieteikumu par iestāšanos lietā izsniedz pusēm, dodot tām iespēju attiecīgā gadījumā norādīt materiālus vai dokumentus, kurus tās uzskata par slepeniem vai konfidenciāliem un attiecībā uz kuriem tās līdz ar to nevēlas, lai tie tiktu paziņoti personām, kas iestājas lietā.

Ja puses noteiktajā termiņā nav atsaukušās uz slepeniem vai konfidenciāliem materiāliem vai dokumentiem, kuru paziņošana personai, kas iestājas lietā, varētu tām nodarīt kaitējumu, iestāšanās lietā tiek atļauta ar priekšsēdētāja lēmumu.

Pārējos gadījumos priekšsēdētājs par pieteikumu par iestāšanos lietā un, attiecīgā gadījumā, par materiālu vai dokumentu, par kuriem tiek apgalvots, ka tie ir slepeni vai konfidenciāli, paziņošanu lemj, izdodot motivētu rīkojumu. Viņš var arī nodot šos jautājumus Civildienesta tiesai, kura lemj tādā pašā kārtībā.

4. Piemēro 88. pantu.

6. NODAĻA

Strīdu izšķiršana ar izlīgumu

90. pants

Kārtība

1. Civildienesta tiesa jebkurā tiesvedības stadijā var izskatīt iespējas ar izlīgumu pilnībā vai daļēji izšķirt strīdu starp prasītāju un atbildētāju.

Civildienesta tiesa uzdod tiesnesim referentam, kuram palīdz sekretārs, censties panākt izlīgumu strīdā.

2. Tiesnesis referents var piedāvāt vienu vai vairākus risinājumus strīda izbeigšanai, veikt attiecīgus pasākumus izlīguma veicināšanai un veikt pasākumus, par kuriem šajā sakarā viņš ir pieņēmis lēmumu.

Viņš tostarp var:

— lūgt lietas dalībniekus sniegt informāciju vai ziņas,

— lūgt lietas dalībniekus iesniegt dokumentus,

— uzaicināt uz sanāksmēm lietas dalībnieku pārstāvjus, pašus lietas dalībniekus vai jebkuru iestādes ierēdni vai darbinieku, kuram ir pilnvaras apspriest iespējamo vienošanos,

— trešajā ievilkumā minēto sanāksmju gadījumā atsevišķi sazināties ar katru no lietas dalībniekiem, ja tie tam piekrīt,

— piedāvāt lietas dalībniekiem iecelt mediatoru.

3. Šā panta 1. un 2. punkts ir piemērojami arī pagaidu noregulējuma tiesvedībā.

91. pants

Pušu vienošanās

1. Ja prasītājs un atbildētājs vienojas par risinājumu strīda izbeigšanai tiesneša referenta klātbūtnē, šīs vienošanās noteikumus var ierakstīt aktā, ko paraksta tiesnesis referents un sekretārs. Šo aktu izsniedz lietas dalībniekiem, un tam ir publiska ticamība.

Lietu izslēdz no reģistra ar motivētu priekšsēdētāja rīkojumu.

Pēc prasītāja un atbildētāja lūguma priekšsēdētājs vienošanās noteikumus ieraksta rīkojumā par lietas izslēgšanu no reģistra.

2. Ja prasītājs un atbildētājs informē Civildienesta tiesu, ka viņi ir vienojušies par strīda atrisināšanu ārpustiesas ceļā un atsakās no jebkādiem prasījumiem, priekšsēdētājs izdod rīkojumu par lietas izslēgšanu no reģistra.

3. Priekšsēdētājs lemj par tiesāšanās izdevumiem saskaņā ar vienošanos vai – ja šādas vienošanās nav – pēc saviem ieskatiem.

92. pants

Izlīgums un tiesvedība tiesā

Civildienesta tiesa un lietas dalībnieki nevar izmantot tiesvedībai tiesā izlīguma nolūkā izteiktos viedokļus, formulētos ieteikumus, iesniegtos priekšlikumus, panāktos kompromisus vai sagatavotos dokumentus.

7. NODAĻA

Spriedumi un rīkojumi

93. pants

Sprieduma pasludināšanas datums

Lietas dalībniekiem paziņo sprieduma pasludināšanas datumu.

94. pants

Sprieduma saturs

Spriedumā ietver:

— norādi, ka tas ir Civildienesta tiesas spriedums,

— norādi par iztiesāšanas sastāvu,

— pasludināšanas datumu,

— priekšsēdētāja un to tiesnešu uzvārdus, kuri piedalījušies apspriedēs, norādot tiesnesi referentu,

— sekretāra uzvārdu,

— ziņas par lietas dalībniekiem,

— lietas dalībnieku pārstāvju, padomdevēju un advokātu uzvārdus,

— lietas dalībnieku prasījumus,

— attiecīgā gadījumā – tiesas sēdes datumu,

— faktu kopsavilkumu,

— sprieduma motīvus,

— sprieduma rezolutīvo daļu, tostarp lēmumu par tiesāšanās izdevumiem.

95. pants

Sprieduma pasludināšana un izsniegšana

1. Spriedumu pasludina atklātā tiesas sēdē.

2. Sprieduma oriģināleksemplāru, ko paraksta priekšsēdētājs, tiesneši, kuri ir piedalījušies apspriedēs, un sekretārs, apzīmogo un nodod glabāšanā kancelejā; sekretārs lietas dalībniekiem izsniedz sprieduma kopijas.

96. pants

Rīkojuma saturs

1. Rīkojumā ietver:

— norādi, ka to ir izdevusi Civildienesta tiesa vai Civildienesta tiesas vai iztiesāšanas sastāva priekšsēdētājs,

— izdošanas datumu,

— norādi par juridisko pamatu, uz kuru tas ir balstīts,

— priekšsēdētāja uzvārdu un attiecīgā gadījumā – to tiesnešu uzvārdus, kuri piedalījušies rīkojuma taisīšanā, norādot tiesnesi referentu,

— sekretāra uzvārdu,

— ziņas par lietas dalībniekiem,

— lietas dalībnieku pārstāvju, padomdevēju un advokātu uzvārdus,

— rīkojuma rezolutīvo daļu, tostarp attiecīgā gadījumā – lēmumu par tiesāšanās izdevumiem.

2. Ja šajā Reglamentā ir paredzēts, ka rīkojumam ir jābūt motivētam, tajā papildus ietver:

— lietas dalībnieku prasījumus,

— faktu kopsavilkumu,

— rīkojuma motīvus.

97. pants

Rīkojuma parakstīšana un izsniegšana

Rīkojuma oriģināleksemplāru, ko paraksta priekšsēdētājs, apzīmogo un nodod glabāšanā kancelejā; sekretārs lietas dalībniekiem izsniedz rīkojuma kopijas.

98. pants

Spriedumu un rīkojumu saistošais spēks

1. Ievērojot Statūtu I pielikuma 12. panta 1. punktu, spriedums ir saistošs no tā pasludināšanas dienas.

2. Ievērojot Statūtu I pielikuma 12. panta 1. punktu, rīkojumi ir saistoši no to izsniegšanas dienas.

99. pants

Publicēšana Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Paziņojumu par Civildienesta tiesas nolēmumu, ar ko izbeidz tiesvedību, publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

8. NODAĻA

Tiesāšanās izdevumi un Civildienesta tiesai radītie izdevumi

100. pants

Lēmums par tiesāšanās izdevumiem

Lēmumu par tiesāšanās izdevumiem ietver spriedumā vai rīkojumā par tiesvedības izbeigšanu.

101. pants

Vispārīgs noteikums par tiesāšanās izdevumu atlīdzināšanu

Ievērojot citus šīs nodaļas noteikumus, lietas dalībnieks, kuram nolēmums ir nelabvēlīgs, sedz savus tiesāšanās izdevumus pats un viņam piespriež atlīdzināt lietas dalībnieka, kuram nolēmums ir labvēlīgs, tiesāšanās izdevumus, ja šis lietas dalībnieks to ir prasījis. Lietas dalībniekam, kuram nolēmums ir nelabvēlīgs, piespriež arī atlīdzināt tiesāšanās izdevumus, kas attiecīgā gadījumā maksājami saskaņā ar 105. panta a) vai b) punktu.

102. pants

Taisnīgums un nepamatoti vai ļaunprātīgi radīti izdevumi

1. Ja to prasa taisnīgums, Civildienesta tiesa var nolemt, ka lietas dalībnieks, kuram nolēmums ir nelabvēlīgs, sedz savus tiesāšanās izdevumus pats, bet piespriest tam atlīdzināt pretējās puses tiesāšanās izdevumus tikai daļēji vai pat vispār atbrīvot viņu no šā pienākuma.

2. Lietas dalībniekam, kuram nolēmums ir labvēlīgs, var piespriest segt savus tiesāšanās izdevumus pašam un daļēji vai pilnībā atlīdzināt pretējās puses tiesāšanās izdevumus, ja to pamato tā rīcība, tostarp pirms tiesvedības ierosināšanas, it īpaši, ja tā pretējai pusei ir radījusi izdevumus, kuri atzīti par nepamatotiem vai ļaunprātīgi radītiem.

3. Šī panta 1. un 2. punktā minētajos gadījumos Civildienesta tiesa var arī nolemt sadalīt tiesāšanās izdevumus, kas attiecīgā gadījumā ir maksājami saskaņā ar 105. panta a) vai b) punktu, vai pat piespriest pusei, kurai nolēmums ir labvēlīgs, pilnībā segt tos pašai.

103. pants

Tiesāšanās izdevumu atlīdzināšanas īpašie noteikumi

1. Ja nolēmums ir nelabvēlīgs vairākiem lietas dalībniekiem, Civildienesta tiesa lemj par tiesāšanās izdevumu sadali.

2. Ja lietas dalībniekiem nolēmums ir daļēji labvēlīgs un daļēji nelabvēlīgs, katrs lietas dalībnieks sedz savus tiesāšanās izdevumus pats. Tomēr Civildienesta tiesa, ja to pamato lietas apstākļi, var nolemt, ka lietas dalībniekam papildus savu tiesāšanās izdevumu segšanai tiek piespriests atlīdzināt daļu no pretējās puses tiesāšanās izdevumiem.

3. Ja tiesāšanās izdevumu atlīdzināšana netiek prasīta, lietas dalībnieki sedz savus tiesāšanās izdevumus paši.

4. Dalībvalstis un iestādes, kas iestājušās lietā, sedz savus tiesāšanās izdevumus pašas. Pārējie lietas dalībnieki, kas iestājušies lietā, sedz savus tiesāšanās izdevumus paši, ja vien Civildienesta tiesa nelemj citādi.

5. Puse, kas atsakās no prasības, sedz savus tiesāšanās izdevumus pati, un tai tiek piespriests atlīdzināt pretējās puses tiesāšanās izdevumus, kā arī tiesāšanās izdevumus, kas attiecīgā gadījumā ir maksājami saskaņā ar 105. panta a) vai b) punktu, ja šī pretējā puse to ir prasījusi apsvērumos par atteikšanos no prasības. Tomēr pēc tās puses pieteikuma, kura atsakās no prasības, minētos tiesāšanās izdevumus atlīdzina pretējā puse, ja to pamato šīs pretējās puses rīcība.

6. Ja tiesvedība lietā tiek izbeigta pirms sprieduma taisīšanas, Civildienesta tiesa lemj par tiesāšanās izdevumiem pēc saviem ieskatiem.

7. Ja lietas dalībnieki ir panākuši vienošanos par tiesāšanās izdevumiem, lēmumu par tiesāšanās izdevumiem pieņem saskaņā ar šo vienošanos.

104. pants

Izdevumi par piespiedu izpildi

Izdevumus, kas kādai no pusēm neizbēgami radušies, nodrošinot Civildienesta tiesas sprieduma vai rīkojuma piespiedu izpildi, atlīdzina pretējā puse atbilstīgi izcenojumiem, kuri ir spēkā valstī, kur notiek piespiedu izpilde.

105. pants

Atlīdzināmie tiesāšanās izdevumi

Neskarot 108. un 109. panta noteikumus, par atlīdzināmiem tiesāšanās izdevumiem uzskata šādus izdevumus:

a) maksājumus lieciniekiem un ekspertiem saskaņā ar 78. pantu;

b) izdevumus saistībā ar tiesas uzdevumu, ko Civildienesta tiesa devusi saskaņā ar 79. pantu;

c) nepieciešamos izdevumus, kas lietas dalībniekiem radušies saistībā ar lietu, tostarp ceļa un uzturēšanās izdevumus, kā arī atlīdzību pārstāvim, padomdevējam vai advokātam.

106. pants

Domstarpības par atlīdzināmajiem tiesāšanās izdevumiem

1. Ja pastāv domstarpības par atlīdzināmajiem tiesāšanās izdevumiem, Civildienesta tiesa pēc attiecīgā lietas dalībnieka pieteikuma, uzklausījusi pretējās puses apsvērumus, izdod motivētu rīkojumu.

Saskaņā ar Statūtu I pielikuma 11. panta 2. punktu šis rīkojums nav pārsūdzams.

2. Izpildes nolūkā puses var prasīt izsniegt apliecinātu rīkojuma kopiju.

107. pants

Maksājuma veikšanas noteikumi

1. Civildienesta tiesas kase un tās parādnieki maksājumus veic euro.

2. Ja atlīdzināmie izdevumi veikti valūtā, kas nav euro, vai ja pasākumi, uz kuriem attiecas veicamais maksājums, notikuši valstī, kuras valūta nav euro, valūtu konvertē pēc Eiropas Centrālās bankas noteiktā euro maiņas kursa, kāds tas ir maksājuma dienā.

108. pants

Civildienesta tiesai radītie izdevumi

Tiesvedība Civildienesta tiesā ir bezmaksas, izņemot šādus gadījumus:

a) ja ir bijis iespējams izvairīties no izdevumiem, kas Civildienesta tiesai radušies, izskatot prasības pieteikumu vai jebkādu citu procesuālo dokumentu, vai kurus radījusi kāda lietas dalībnieka uzvedība tiesvedības laikā, tostarp, ja tie radušies šī prasības pieteikuma, šī dokumenta vai šīs uzvedības acīmredzami ļaunprātīgā rakstura dēļ, Civildienesta tiesa var piespriest šim lietas dalībniekam segt minētos izdevumus pilnībā vai daļēji tā, lai šīs atlīdzības apmērs nepārsniegtu 8 000 euro;

b) ja pēc kāda lietas dalībnieka pieteikuma ir veikta kopēšana vai tulkošana, tad to izdevumu daļu, ko sekretārs uzskata par pārmērīgu, atbilstīgi 22. pantā paredzētajiem kancelejas izcenojumiem sedz attiecīgais lietas dalībnieks.

109. pants

Drošības nauda par ļaunprātīgām prasībām

1. Civildienesta tiesas priekšsēdētājs prasītājam, kurš jau ir iesniedzis vairākus prasības pieteikumus vai pieteikumus saskaņā ar 115. pantu, kuru acīmredzami ļaunprātīgais raksturs ir konstatēts galīgā nolēmumā, ja šī prasītāja jaunais prasības pieteikums vai pieteikums šķiet acīmredzami ļaunprātīgs, izņēmuma kārtā var uzdot iemaksāt Civildienesta kasē drošības naudu, kuras maksimālais apmērs ir 8 000 euro, lai segtu visus iespējamos maksājumus, kas var tikt piespriesti, pamatojoties uz 108. pantu.

Lēmumu, ar kuru uzdod drošības naudas iemaksu, pienācīgi motivē. Tajā nosaka summu, kuras apmērā jāveic šī iemaksa.

2. Tiesvedību aptur līdz drošības naudas iemaksai.

Drošības nauda, tai pieskaitot tās nopelnītos procentus, tiek atmaksāta pilnā apmērā, ja galīgajā nolēmumā prasītājam nav piespriests atlīdzināt izdevumus, pamatojoties uz 108. pantu, vai apmērā, kas pārsniedz piespriestās summas apmēru.

3. Gadījumā, ja Civildienesta tiesas priekšsēdētāja noteiktajā termiņā nav iemaksāta drošības nauda, tiesvedība tiek izbeigta atbilstoši 85. panta 2. punktam.

4. Civildienesta tiesas priekšsēdētājs, kas pieņēmis 1. punktā minēto lēmumu, atturas no dalības konkrētās lietas izspriešanā.

9. NODAĻA

Juridiskā palīdzība

110. pants

Materiālie nosacījumi

1. Ikvienai personai, kas tās ekonomiskā stāvokļa dēļ pilnībā vai daļēji nespēj segt tiesāšanās izmaksas, ir tiesības saņemt juridisko palīdzību.

Ekonomisko stāvokli novērtē, ņemot vērā objektīvus faktorus, tādus kā ienākumi, kapitāls un ģimenes stāvoklis.

2. Juridisko palīdzību atsaka, ja prasība, attiecībā uz kuru tā tiek lūgta, šķiet acīmredzami nepieņemama vai acīmredzami nepamatota vai ja tās izskatīšana acīmredzami nav Civildienesta tiesas kompetencē.

Gadījumā, kad Civildienesta tiesa konstatē, ka lieta ir Vispārējās tiesas kompetencē, pieteikumu par juridisko palīdzību nosūta šai tiesai.

111. pants

Procesuālie nosacījumi

1. Pieteikumu par juridisko palīdzību var iesniegt pirms prasības celšanas vai tās izskatīšanas laikā.

Pieteikums nav jāiesniedz ar advokāta starpniecību.

2. Pieteikums par juridisko palīdzību ir jānoformē atbilstoši veidlapai, kas izveidota saskaņā ar 132. pantu un ir pieejama Civildienesta tiesas interneta vietnē. Tas ir jāparaksta pieteikuma iesniedzējam vai, ja tas tiek pārstāvēts, advokātam.

3. Pieteikumam par juridisko palīdzību jāpievieno visa informācija un apliecinošie dokumenti, kas ļauj novērtēt pieteikuma iesniedzēja ekonomisko stāvokli, piemēram, kompetentas valsts iestādes izziņa, kas apliecina šo ekonomisko stāvokli.

Ja pieteikumu iesniedz pirms prasības celšanas, pieteikuma iesniedzējam īsi ir jāizklāsta iecerētās prasības priekšmets, lietas fakti un argumenti, kas pamato prasību. Pieteikumam jāpievieno dokumenti, kas apliecina minēto.

Ja pieteikuma iesniedzēju pārstāv advokāts, pieteikumam par juridisko palīdzību pievieno 31. panta 2. punktā paredzēto dokumentu.

112. pants

Procedūra un lēmums

1. Pirms Civildienesta tiesa lemj par pieteikumu par juridisko palīdzību, tā aicina otru pusi iesniegt rakstveida apsvērumus, ja vien no iesniegtajiem dokumentiem jau neizriet, ka tas ir jānoraida, pamatojoties uz 110. panta 1. punkta pirmo daļu vai šī paša panta 2. punktu.

2. Par pieteikumu par juridisko palīdzību lemj Civildienesta tiesas priekšsēdētājs vai, ja lieta jau ir nodota kādai palātai, tās priekšsēdētājs, izdodot rīkojumu. Šo jautājumu var nodot palātai. Jautājumu nodod palātai, ja pieteikumu ir paredzēts noraidīt, pamatojoties uz 110. panta 2. punkta pirmo daļu.

Rīkojumu, ar kuru atsaka juridisko palīdzību, motivē.

3. Rīkojumā, ar kuru piešķir juridisko palīdzību, attiecīgās personas pārstāvībai norīko advokātu.

Ja persona pati nav norādījusi advokātu vai ja personas izvēle nav pieņemama, sekretārs nosūta rīkojuma par juridiskās palīdzības piešķiršanu un pieteikuma par juridisko palīdzību kopiju attiecīgās valsts kompetentajai iestādei, kas minēta Tiesas Reglamenta Papildu procesuālajos noteikumos. Advokātu, kura uzdevums ir pārstāvēt pieteikuma iesniedzēju, norīko, ņemot vērā minētās iestādes sniegtos priekšlikumus.

4. Rīkojumā, ar ko piešķir juridisko palīdzību, var norādīt summu, kas maksājama advokātam, kurš ir iecelts pārstāvēt attiecīgo personu, vai noteikt maksimālo summu, kuru advokāta honorārs un izmaksas parasti nedrīkst pārsniegt. Rīkojumā var noteikt, ka attiecīgajai personai ir finansiāli jāpiedalās tiesāšanās izmaksu segšanā, ņemot vērā tās ekonomisko stāvokli.

5. Pieteikuma par juridisko palīdzību iesniegšana aptur prasības celšanai paredzēto termiņu līdz dienai, kad tiek izsniegts rīkojums par šo pieteikumu, vai – 3. punkta otrajā daļā minētajos gadījumos – kad tiek izsniegts rīkojums, ar kuru norīko advokātu, kam jāpārstāv pieteikuma iesniedzējs.

6. Rīkojumi, ko izdod saskaņā ar šo pantu, nav pārsūdzami.

113. pants

Avanss un tiesāšanās izdevumu segšana

1. Ja juridiskā palīdzība ir piešķirta, Civildienesta tiesas kase, attiecīgā gadījumā ievērojot 112. panta 2. un 4. punktā paredzētajā rīkojumā noteiktos maksimālos apmērus, sedz ar pieteikuma iesniedzēja pārstāvību Civildienesta tiesā saistītos izdevumus.

Priekšsēdētājs var nolemt, ka advokātam, kas norīkots atbilstoši 112. panta 3. punktam, pēc viņa pieteikuma izmaksā avansu.

2. Ja saskaņā ar galīgo nolēmumu juridiskās palīdzības saņēmējam savi tiesāšanās izdevumi ir jāsedz pašam, priekšsēdētājs motivētā rīkojumā, kas nav pārsūdzams, nosaka advokāta honorāra un izmaksu summu, ko sedz Civildienesta tiesas kase. Priekšsēdētājs šo jautājumu var nodot Civildienesta tiesai.

3. Ja saskaņā ar galīgo nolēmumu Civildienesta tiesa ir piespriedusi citam lietas dalībniekam atlīdzināt juridiskās palīdzības saņēmēja tiesāšanās izdevumus, šis cits lietas dalībnieks Civildienesta tiesas kasei atlīdzina avansu, kas izmaksāts kā juridiskā palīdzība.

Ja tas tiek apstrīdēts vai ja lietas dalībnieks atstāj bez ievērības sekretāra lūgumu atlīdzināt šīs summas, priekšsēdētājs izdod motivētu rīkojumu, kas nav pārsūdzams. Priekšsēdētājs šo jautājumu var nodot Civildienesta tiesai.

4. Ja juridiskās palīdzības saņēmējam nolēmums ir nelabvēlīgs, Civildienesta tiesa, ja taisnīgums to prasa, lemjot par tiesāšanās izdevumiem galīgajā nolēmumā, var noteikt, ka viens vai vairāki citi lietas dalībnieki sedz savus tiesāšanās izdevumus paši vai ka tos pilnībā vai daļēji sedz Civildienesta tiesas kase kā juridisko palīdzību.

114. pants

Juridiskās palīdzības pārtraukšana

1. Ja apstākļi, saskaņā ar kuriem tikusi piešķirta juridiskā palīdzība, tiesvedības laikā mainās, priekšsēdētājs pēc savas ierosmes vai pēc pieteikuma, uzklausījis attiecīgo personu, var pārtraukt juridisko palīdzību. Priekšsēdētājs šo jautājumu var nodot Civildienesta tiesai.

2. Rīkojumu, ar kuru pārtrauc juridisko palīdzību, motivē, un tas nav pārsūdzams.

10. NODAĻA

Sevišķā tiesāšanas kārtība

1. iedaļa

Piemērošanas un izpildes apturēšana un citi pagaidu noregulējuma pasākumi

115. pants

Pieteikums par piemērošanas apturēšanu vai citu pagaidu pasākumu noteikšanu

1. Saskaņā ar LESD 278. pantu un EAEKL 157. pantu iesniegts pieteikums apturēt kādas iestādes pieņemta akta piemērošanu ir pieņemams vienīgi tad, ja pieteikuma iesniedzējs šo aktu apstrīd Civildienesta tiesā.

Pieteikums par kāda cita pagaidu pasākuma noteikšanu, kas minēts LESD 279. pantā, ir pieņemams tikai tad, ja to iesniedz kāds no Civildienesta tiesā izskatāmas lietas dalībniekiem un ja pieteikums attiecas uz šo lietu.

Šā punkta pirmajā un otrajā daļā minētos pieteikumus var iesniegt no Civildienesta noteikumu 90. panta 2. punktā paredzētās sūdzības iesniegšanas brīža, ievērojot Civildienesta noteikumu 91. panta 4. punktā paredzētos nosacījumus.

2. Šā panta 1. punktā minētajos pieteikumos norāda strīda priekšmetu, apstākļus, kas nosaka steidzamību, kā arī faktiskos un tiesību pamatus, kuri pirmšķietami pamato prasītos pagaidu pasākumus.

Pieteikumu iesniedz kā atsevišķu dokumentu atbilstīgi 45. un 50. panta noteikumiem.

116. pants

Procedūra

1. Pieteikumu izsniedz pretējai pusei, un Civildienesta tiesas priekšsēdētājs nosaka īsu termiņu, kurā šī puse var iesniegt rakstveida vai mutvārdu apsvērumus.

2. Civildienesta tiesas priekšsēdētājs lemj par pieteikumiem, kas ir iesniegti saskaņā ar 115. panta 1. punktu.

Civildienesta tiesas priekšsēdētājs var pieteikumu apmierināt, pat pirms ir iesniegti pretējās puses apsvērumi. Šis pasākums vēlāk var tikt grozīts vai atcelts arī pēc priekšsēdētāja ierosmes.

Civildienesta tiesas priekšsēdētājs vajadzības gadījumā lemj par procesa organizatoriskajiem pasākumiem un pierādījumu savākšanas pasākumiem.

3. Dokumenti un apsvērumi, kas iesniegti ārpus šā panta 1. un 2. punktā paredzētās procedūras, netiek pievienoti lietas materiāliem, ja vien Civildienesta tiesas priekšsēdētājs, ņemot vērā īpašus apstākļus, nenolemj citādi.

117. pants

Lēmums par pieteikumu

1. Par pieteikumu lemj, izdodot motivētu rīkojumu. To nekavējoties izsniedz lietas dalībniekiem.

2. Uz rīkojuma izpildi var tikt attiecināts nosacījums, ka pieteikuma iesniedzējs iemaksā nodrošinājumu, kura apmērs un veids ir noteikti atbilstīgi apstākļiem.

3. Rīkojumā var noteikt dienu, kad beidzas pagaidu pasākuma darbība. Pretējā gadījumā pagaidu pasākuma darbība beidzas, kad ir pasludināts galīgais spriedums.

4. Rīkojumam ir vienīgi pagaidu raksturs, un tas nekādi neietekmē Civildienesta tiesas nolēmumu par lietas būtību.

118. pants

Apstākļu izmaiņas

Pēc lietas dalībnieka pieteikuma, ņemot vērā apstākļu izmaiņas, rīkojumu var jebkurā laikā grozīt vai atcelt.

119. pants

Jauns pieteikums

Ja pieteikums par pagaidu pasākuma noteikšanu tiek noraidīts, tas neliedz lietas dalībniekam, kas to iesniedzis, iesniegt jaunu pieteikumu, pamatojoties uz jauniem faktiem.

120. pants

Piespiedu izpildes apturēšana

1. Šīs nodaļas noteikumi attiecas uz tādiem pieteikumiem par Eiropas Savienības Tiesas sastāvā esošas tiesas nolēmuma vai Padomes, Eiropas Komisijas vai Eiropas Centrālās bankas pieņemta akta piespiedu izpildes apturēšanu, kuri iesniegti saskaņā ar LESD 280. un 299. pantu vai EAEKL 164. pantu.

2. Attiecīgā gadījumā rīkojumā par pieteikuma apmierināšanu nosaka dienu, kad beidzas pagaidu pasākuma darbība.

2. iedaļa

Aizmugurisks spriedums

121. pants

Aizmugurisks spriedums

1. Ja atbildētājs, kam atbilstoši noteikumiem ir izsniegts prasības pieteikums, noteiktā formā un laikā neatbild uz prasības pieteikumu, prasītājs Civildienesta tiesai var iesniegt pieteikumu par aizmuguriska sprieduma taisīšanu.

Šo pieteikumu izsniedz atbildētājam. Civildienesta tiesa var lemt par tiesvedības mutvārdu daļas sākšanu saistībā ar pieteikumu.

2. Pirms aizmuguriska sprieduma taisīšanas Civildienesta tiesa pārbauda, vai prasības pieteikums ir pieņemams, vai ir ievērotas attiecīgās formalitātes un vai prasītāja prasījumi šķiet pamatoti. Tā var veikt procesa organizatoriskos pasākumus vai izdot rīkojumu par pierādījumu savākšanas pasākumu veikšanu.

3. Aizmugurisks spriedums ir izpildāms.

Tomēr Civildienesta tiesa var apturēt tā izpildi līdz laikam, kad tā ir pieņēmusi lēmumu par protestu, kas ir iesniegts saskaņā ar Statūtu 41. pantu, vai arī tā izpildi padarīt atkarīgu no nodrošinājuma, kura apmērs un veids ir noteikti atbilstīgi apstākļiem, iemaksas; nodrošinājumu atmaksā, ja protesta pieteikums nav iesniegts vai ja protests tiek noraidīts.

11. NODAĻA

Pieteikumi un prasības par spriedumiem un rīkojumiem

1. iedaļa

Labošana

122. pants

Nolēmumu labošana

1. Civildienesta tiesa, izdodot rīkojumu, pēc savas ierosmes vai pēc lietas dalībnieka pieteikuma, kas iesniegts divu nedēļu laikā pēc labojamā nolēmuma izsniegšanas, var labot pārrakstīšanās vai matemātiskā aprēķina kļūdas un acīmredzamas neprecizitātes.

2. Ja labojumu izdarīšana attiecas uz rezolutīvo daļu vai kādu no motīviem, kas ir nepieciešams rezolutīvās daļas pamatojumam, lietas dalībnieki Civildienesta tiesas noteiktā termiņā var iesniegt rakstveida apsvērumus.

3. Par labojumiem izdotā rīkojuma oriģināleksemplāru pievieno labotā nolēmuma oriģināleksemplāram. Par šādu rīkojumu izdara atzīmi uz labotā nolēmuma oriģināleksemplāra malas.

2. iedaļa

Lēmuma nepieņemšana

123. pants

Lēmuma par tiesāšanās izdevumiem nepieņemšana

1. Ja Civildienesta tiesa nav lēmusi par tiesāšanās izdevumiem, lietas dalībniekiem ir tiesības viena mēneša laikā pēc nolēmuma izsniegšanas iesniegt Civildienesta tiesā pieteikumu par papildnolēmuma pieņemšanu.

2. Pieteikumu izsniedz pretējai pusei, un priekšsēdētājs nosaka termiņu, kurā tā var iesniegt rakstveida apsvērumus.

3. Pēc tam, kad šie apsvērumi ir iesniegti, Civildienesta tiesa lemj par to, vai pieteikums ir pieņemams un pamatots.

3. iedaļa

Protests

124. pants

Protests

1. Atbilstoši Statūtu 41. pantam par aizmugurisku spriedumu var iesniegt protestu.

2. Protesta pieteikumu iesniedz viena mēneša laikā, skaitot no dienas, kad ir izsniegts spriedums. Protesta pieteikumu iesniedz 45. un 50. pantā noteiktajā formā.

3. Protestu nodod tam iztiesāšanas sastāvam, kas pieņēmis apstrīdēto nolēmumu.

4. Pēc protesta pieteikuma izsniegšanas priekšsēdētājs nosaka termiņu, kurā pretējā puse var iesniegt rakstveida apsvērumus.

5. Tiesvedība noris saskaņā ar 36.–48., 56.–85. un 90.–114. pantu.

Ja protesta pieteikums neatbilst 45. panta 1. punkta otrajā līdz ceturtajā daļā, 45. panta 2. punkta otrajā daļā vai 46. pantā noteiktajām prasībām, sekretārs nosaka termiņu, kurā attiecīgajai pusei ir jānovērš trūkumi. Ja attiecīgā puse noteiktajā termiņā nenovērš trūkumus, Civildienesta tiesa lemj par to, vai minēto prasību neievērošana protestu nepadara formāli nepieņemamu. Šie paši noteikumi attiecas uz šajā pantā paredzētajiem rakstveida apsvērumiem.

6. Civildienesta tiesa lemj, taisot spriedumu, par kuru nevar iesniegt protestu. Šā sprieduma oriģināleksemplāru pievieno aizmuguriskā sprieduma oriģināleksemplāram. Uz aizmuguriskā sprieduma oriģināleksemplāra malas izdara atzīmi par spriedumu attiecībā uz protestu.

4. iedaļa

Trešās personas protests

125. pants

Trešās personas protests

1. Saskaņā ar Statūtu 42. pantu par nolēmumu, kas pieņemts, neuzklausot trešo personu, var tikt iesniegts trešās personas protests, ja nolēmums aizskar tās tiesības.

Pieteikumu iesniedz divu mēnešu laikā pēc nolēmuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

2. Trešās personas protesta pieteikumam piemēro 45. un 50. pantu. Turklāt šādā pieteikumā norāda:

a) nolēmumu, pret kuru iesniedz protestu;

b) to, kā šis nolēmums skar trešās