LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 183/29

KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2015/1092

(2014. gada 23. jūlijs)

par valsts atbalstu SA.34824 (2012/C), SA.36007 (2013/NN), SA.36658 (2014/NN), SA.37156 (2014/NN), SA.34534 (2012/NN), ko Grieķija sniegusi Grieķijas Nacionālās bankas grupai saistībā ar:

— National Bank of Greece S.A. rekapitalizāciju un pārstrukturēšanu,

— First Business Bank S.A. noregulējumu, īstenojot pārveduma rīkojumu uz National Bank of Greece S.A.,

— Probank S.A. noregulējumu, īstenojot pārveduma rīkojumu uz National Bank of Greece S.A.,

— kooperatīvās bankas Lesvos-Limnos, kooperatīvās bankas Achaia un kooperatīvās bankas Lamia noregulējumu

(izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 5201)

(Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc uzaicinājuma dalībvalstīm un citām ieinteresētajām personām iesniegt piezīmes saskaņā ar minētajiem noteikumiem,

tā kā:

1. PROCEDŪRA

1.1. PROCEDŪRA SAISTĪBĀ AR GRIEĶIJAS NACIONĀLĀS BANKAS GRUPU (1) (TURPMĀK – “BANKA”)

(1) Komisija ar 2008. gada 19. novembra lēmumu apstiprināja shēmu “Atbalsta pasākumi kredītiestādēm Grieķijā” (turpmāk – “Grieķijas banku atbalsta shēma”) ar mērķi nodrošināt Grieķijas finanšu sistēmas stabilitāti. Grieķijas banku atbalsta shēma ļauj piešķirt atbalstu, izmantojot tās trīs pamatpasākumus – rekapitalizācijas pasākumu, garantijas pasākumu un valsts obligāciju aizdevumu pasākumu (2).

(2) 2008. gada 19. novembra lēmuma 14. apsvērumā minēts, ka pārstrukturēšanas plāns jāpaziņo Komisijai, norādot rekapitalizācijas pasākuma saņēmējus.

(3) Banka 2009. gada maijā tika rekapitalizēta atbilstoši Grieķijas banku atbalsta shēmas rekapitalizācijas pasākumam.

(4) Grieķijas iestādes 2010. gada 2. augustā iesniedza Komisijai pārstrukturēšanas plānu attiecībā uz Banku. Komisija reģistrēja šo plānu, tā turpmākos atjauninājumus, kā arī Grieķijas iestāžu iesniegto papildu informāciju kā lietu SA.30342 (PN 26/2010) un pēc tam – kā lietu SA.32788 (2011/PN).

(5) Grieķija 2011. gada decembrī vēlreiz rekapitalizēja Banku, veicot rekapitalizācijas pasākumu. Komisija 2011. gada 22. decembrī apstiprināja Bankas otro rekapitalizāciju (3).

(6) Banka vairākkārt saņēma valsts garantijas parāda instrumentiem un valsts obligāciju aizdevumus saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmu (4). Tā izmantoja arī valsts garantētu ārkārtas likviditātes palīdzību (turpmāk – “valsts garantētā ELA”).

(7) Grieķijas Banka 2012. gada 18. martā uzsāka licenču anulēšanu trim kooperatīvajām bankām (turpmāk – “trīs kooperatīvās bankas”), proti, kooperatīvajai bankai Lesvos-Limnos (turpmāk – “Lesvos-Limnos banka”), kooperatīvajai bankai Achaia (turpmāk – “Achaia banka”) un kooperatīvajai bankai Lamia (turpmāk – “Lamia banka”), un nodeva tās likvidācijai.

(8) Komisija reģistrēja no Grieķijas neoficiāli saņemto informāciju par kooperatīvo banku noregulējumu kā lietu SA.34534 (2012/NN).

(9) Grieķijas Banka 2012. gada 23. martā uzsāka minēto trīs kooperatīvo banku atsevišķu saistību pārvešanu uz Banku un noteica finansējuma deficīta (5) summu, ko segtu, izmantojot Grieķijas Finanšu stabilitātes fondu (turpmāk – “HFSF”), atbilstoši Likumam 4051/2012 (6). Finansējuma deficīts bija vienāds ar pārvesto saistību vērtību, jo minēto trīs kooperatīvo banku aktīvi netika pārvesti.

(10) HFSF2012. gada 20. aprīlī iesniedza Bankai vēstuli, apņemoties piedalīties plānotajā Bankas akciju kapitāla palielināšanā. HFSF2012. gada 28. maijā piešķīra Bankai pagaidu rekapitalizāciju EUR 7 430 miljonu apmērā (turpmāk – “pirmā pagaidu rekapitalizācija”).

(11) Grieķijas iestādes 2012. gada maijā paziņoja Komisijai par saistību vēstuli, ko HFSF bija iesniegusi Bankai. Komisija to reģistrēja kā nepaziņotu atbalstu (lieta SA.34824 (2012/NN)), jo pasākums jau bija īstenots.

(12) Komisija 2012. gada 27. jūlijā uzsāka formālu izmeklēšanas procedūru par pirmo pagaidu rekapitalizāciju (turpmāk – “NBG lēmums par procedūras sākšanu”) (7).

(13) HFSF 2012. gada decembrī piešķīra Bankai otru pagaidu rekapitalizāciju EUR 2 326 miljonu apmērā (turpmāk – “otrā pagaidu rekapitalizācija”) (8). Grieķijas iestādes šo pasākumu paziņoja Komisijai 2012. gada 27. decembrī. Komisija reģistrēja šos pasākumus kā lietu SA.36007 (2013/NN).

(14) Banka 2013. gada jūnijā izziņoja, ka sekmīgi pabeigta tās tiesību emisija EUR 1 079 miljonu apmērā (9), bet HFSF daļēji konvertēja pirmo un otro pagaidu rekapitalizāciju pašu kapitālā (turpmāk – “2013. gada pavasara rekapitalizācija”, kas ietver gan tiesību emisiju EUR 1 079 miljonu apmērā, gan pirmās un otrās pagaidu rekapitalizācijas pārvēršanu). 2013. gada pavasara rekapitalizācijas kopsumma bija EUR 9 756 miljoni, no kuriem EUR 8 677 miljonus iepludināja HFSF (turpmāk – “HFSF dalība 2013. gada pavasara rekapitalizācijā”).

(15) Grieķijas iestādes 2013. gada 19. decembrī iesniedza Komisijai informāciju par 2013. gada pavasara rekapitalizācijas noteikumiem.

(16) Grieķijas iestādes 2014. gada 25. jūnijā iesniedza Komisijai galīgo Bankas pārstrukturēšanas plānu (turpmāk – “pārstrukturēšanas plāns”). Tajā pašā dienā tās iesniedza informāciju par valsts garantēto ELA. Iestādes norādīja, ka vēlas turpināt sniegt Bankai šādu likviditātes atbalstu, kā arī valsts garantijas par parāda instrumentiem un valsts obligāciju aizdevumiem saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmu. Komisija reģistrēja šo paziņojumu ar numuru SA.34824 (2012/C).

(17) Komisijai bija daudzas tikšanās, telekonferences un elektroniskā pasta vēstuļu apmaiņas ar Grieķijas iestāžu un Bankas pārstāvjiem.

(18) Grieķija piekrīt, ka izņēmuma kārtā šis lēmums tiek pieņemts tikai angļu valodā.

1.2. PROCEDŪRA SAISTĪBĀ AR UZŅĒMUMU IEGĀDI

1.2.1. Procedūra saistībā ar First Business Bank S.A.

(19) Grieķija 2009. gada jūlijā rekapitalizēja First Business Bank S.A. (turpmāk – “FB Bank”) atbilstoši Grieķijas banku atbalsta shēmas (10) rekapitalizācijas pasākumam par EUR 50 miljoniem.

(20) Grieķijas Banka 2013. gada pavasarī nolēma uzsākt FB Bank noregulējumu, īstenojot iegādes un pārņemšanas procedūru (11).

(21) Grieķijas Banka 2013. gada 1. maijā uzaicināja četras lielākās Grieķijas bankas iesniegt nesaistošus piedāvājumus par FB Bank aktīvu un saistību portfeli. Grieķijas Banka savā vēstulē pretendentiem norādīja, ka HFSF papildus finansējuma deficītam segtu ieguvēja kapitāla vajadzības, kas attiecās uz aktīviem, kuri pārvesti no FB Bank.

(22) Banka un vēl kāda banka 2013. gada 8. maijā iesniedza savus sākotnējos piedāvājumus.

(23) Banka 2013. gada 10. maijā laboja savu piedāvājumu.

(24) Tajā pašā dienā Grieķijas Banka uzsāka FB Bank noregulējumu un noteiktu aktīvu un saistību pārvešanu uz Banku.

(25) Grieķijas iestādes 2013. gada 11. maijā iesniedza Komisijai informāciju par FB Bank noregulējumu. Komisija reģistrēja minēto informāciju un turpmāko Grieķijas iestāžu sniegto informāciju kā lietu SA.36658 (2014/NN).

(26) HFSF2013. gada 28. jūnijā apmaksāja divas trešdaļas finansējuma deficīta, kā tas bija aplēsts sākotnēji.

(27) Grieķijas iestādes 2013. gada 29. jūlijā paziņoja Komisijai par finansējuma deficīta finansēšanu kopsummā par aptuveni EUR 524 miljoniem, kā tas tika aplēsts noregulējuma laikā, pamatojoties uz 2013. gada 31. marta datiem.

(28) Grieķijas Banka 2013. gada 7. novembrī pabeidza kopējā finansējuma deficīta aprēķinu, summai sasniedzot EUR 457 miljonus (12).

(29) HFSF2013. gada 13. novembrī apmaksāja Bankai finansējuma deficīta atlikumu.

(30) Grieķijas iestādes 2014. gada 25. jūnijā paziņoja Komisijai, ka Bankai nav nodoma lūgt HFSF iepludināt Bankā kapitāla vajadzību summu, ko radījusi FB Bank aktīvu iegāde.

1.2.2. Procedūra saistībā ar Probank S.A.

(31) Grieķijas Banka 2013. gada 10. maijā iecēla amatā Probank S.A. (turpmāk – “Probank”) pilnvaroto.

(32) Grieķijas Banka 2013. gada jūlijā nolēma uzsākt Probank noregulējumu, īstenojot iegādes un pārņemšanas procedūru.

(33) Grieķijas Banka 2013. gada 22. jūlijā uzaicināja četras lielākās Grieķijas bankas iesniegt piedāvājumus par Probank aktīvu un saistību portfeli. Grieķijas Banka savā vēstulē potenciālajiem pretendentiem norādīja, ka HFSF papildus finansējuma deficītam segtu ieguvēja kapitāla vajadzības, kas attiecās uz aktīviem, kuri pārvesti no Probank.

(34) Kāda banka 2013. gada 24. jūlijā iesniedza piedāvājuma projektu, un 2013. gada 25. jūlijā Banka iesniedza savu saistošo piedāvājumu.

(35) Grieķijas Banka 2013. gada 26. jūlijā uzsāka Probank noregulējumu un noteiktu aktīvu un saistību pārvešanu uz Banku.

(36) Grieķijas iestādes 2013. gada 29. jūlijā paziņoja Komisijai par finansējuma deficīta finansēšanu kopsummā par EUR 238 miljoniem, kā bija aplēsusi Grieķijas Banka, pamatojoties uz 2013. gada 31. marta datiem. Komisija reģistrēja minēto paziņojumu un turpmāko Grieķijas iestāžu sniegto informāciju kā lietu SA.37156 (2014/NN).

(37) HFSF2013. gada 9. augustā apmaksāja divas trešdaļas finansējuma deficīta, kā tas bija aplēsts sākotnēji.

(38) Grieķijas Banka 2013. gada 30. decembrī pabeidza kopējā finansējuma deficīta aprēķinu, summai sasniedzot EUR 563 miljonus.

(39) HFSF2013. gada 31. decembrī apmaksāja Bankai finansējuma deficīta atlikumu.

(40) Tajā pašā dienā Grieķijas Banka sniedza Komisijai sīkāku informāciju par finansējuma deficīta lietas pabeigšanu.

(41) Grieķijas iestādes 2014. gada 25. jūnijā paziņoja Komisijai, ka Bankai nav nodoma lūgt HFSF iepludināt Bankā kapitāla vajadzību summu, ko radījusi Probank aktīvu iegāde.

2. APRAKSTS

2.1. BANKA UN TĀS GRŪTĪBAS

2.1.1. Grieķijas banku sektora vispārīgā situācija

(42) Grieķijas reālais iekšzemes kopprodukts (turpmāk – “IKP”) no 2008. līdz 2012. gadam samazinājās par 20 %, kā redzams 1. tabulā. Rezultātā Grieķijas bankas saskārās ar strauji augošu saistību neizpildes rādītāju attiecībā uz aizdevumiem Grieķijas mājsaimniecībām un uzņēmumiem (13). Šāda notikumu gaita nelabvēlīgi ietekmēja Grieķijas banku aktīvu kvalitāti un radīja lielus aizdevumu zaudējumus. 1. tabula Reālais IKP pieaugums Grieķijā 2008.–2013. gadā Grieķija 2008. g. 2009. g. 2010. g. 2011. g. 2012. g. 2013. g. Reālais IKP pieaugums (%) – 0,2 – 3,1 – 4,9 – 7,1 – 6,4 – 3,9 Avots: Eurostat, pieejams tiešsaistē vietnē: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115.

(43) Turklāt 2012. gada februārī Grieķija īstenoja privātā sektora obligāciju apmaiņu, kas zināma kā privātā sektora iesaiste (turpmāk – “PSI programma”). Grieķijas bankas tika iesaistītas PSI programmā, kuras gaitā Grieķijas valdība piedāvāja esošajiem privātajiem obligāciju turētājiem jaunus vērtspapīrus (tostarp jaunas Grieķijas valsts obligācijas (turpmāk – “GGB”), ar IKP saistītus vērtspapīrus un PSI parādzīmes, ko izdeva Eiropas Finanšu stabilitātes fonds (turpmāk – “EFSF”)) apmaiņā pret esošajām GGB, paredzot nominālo diskontu 53,5 % un ilgākus termiņus (14). Minētās obligāciju apmaiņas rezultātus Grieķijas iestādes paziņoja 2012. gada 9. martā (15). Šī apmaiņa obligāciju turētājiem radīja ievērojamus zaudējumus (pēc Grieķijas Bankas aplēsēm, vidēji attiecībā uz Grieķijas bankām – 78 % no veco GGB nominālās summas) un kapitāla vajadzības, kas tika retrospektīvi iegrāmatotas Grieķijas banku 2011. gada finanšu pārskatos. 2. tabula Grieķijas galveno banku kopējie PSI zaudējumi (miljonos EUR) Bankas GGB nominālā summa (1) Ar valsti saistīto aizdevumu nominālā summa (2) Kopējā nominālā summa (3) = (1) + (2) GGB PSI zaudējumi (4) Ar valsti saistīto aizdevumu PSI zaudējumi (5) Kopējie bruto PSI zaudējumi (6) = (4) + (5) Kopējie bruto PSI zaudējumi/pirmā līmeņa pamata kapitāls (16) (2011. gada decembris) (%) Kopējie bruto PSI zaudējumi/kopējie aktīvi (2011. gada decembris) (%) NBG 13 748 1 001 14 749 10 985 751 11 735 161,0 11,0 Eurobank 7 001 335 7 336 5 517 264 5 781 164,5 7,5 Alpha 3 898 2 145 6 043 3 087 1 699 4 786 105,7 8,1 Piraeus 7 063 280 7 343 5 686 225 5 911 226,0 12,0 Probank 415 0 415 295 0 295 105,1 8,7 FB Bank 70 0 70 49 0 49 33,8 3,1 Avots: Grieķijas Banka. Ziņojums par Grieķijas banku sektora rekapitalizāciju un pārstrukturēšanu, 2012. gada decembris, 14. lpp.

(44) Tā kā Grieķijas bankas saskārās ar būtisku kapitāla nepietiekamību PSI programmas un pastāvīgās recesijas rezultātā, Otrās stabilizācijas programmas Grieķijai 2012. gada 11. marta Memorands par ekonomikas un finanšu politiku (turpmāk – “MEFP”) starp Grieķijas valdību, Eiropas Savienību, Starptautisko Valūtas fondu (turpmāk – “SVF”) un Eiropas Centrālo banku (turpmāk – “ECB”) nodrošināja līdzekļus minēto banku rekapitalizācijai. Grieķijas iestādes lēsa, ka kopējās banku rekapitalizācijas vajadzības un noregulējuma izmaksas, kas jāfinansē saskaņā ar minēto programmu, ir EUR 50 miljardi (17). Minētā summa tika aprēķināta, pamatojoties uz spriedzes testu, ko Grieķijas Banka veica par laikposmu no 2011. gada decembra līdz 2014. gada decembrim (turpmāk – “2012. gada spriedzes tests”), izmantojot aizdevumu zaudējumu prognozes, ko piedāvāja Blackrock (18). Līdzekļi Grieķijas banku rekapitalizācijai ir pieejami ar HFSF starpniecību. Aprēķini par Grieķijas galveno banku kapitāla vajadzībām, kas izriet no 2012. gada spriedzes testa, ir apkopoti 3. tabulā. 3. tabula 2012. gada spriedzes tests – Grieķijas galveno banku kapitāla vajadzības (miljonos EUR) Bankas Pirmā līmeņa pamata kapitāla atsauces vērtība (2011. gada decembris) (1) Kopējie bruto PSI zaudējumi (2011. gada decembris) (2) Ar PSI saistītie noteikumi (2011. gada jūnijs) (3) Bruto kumulatīvie zaudējumi Kredītriska prognozes (4) Aizdevumu zaudējumu rezerves (2011. gada decembris) (5) Iekšējā kapitāla radīšana (6) Pirmā līmeņa pamata kapitāla mērķis (2014. gada decembris) (7) Kapitāla vajadzības (8) = (7) – (1) – (2) – (3) – (4) – (5) – (6) NBG 7 287 – 11 735 1 646 – 8 366 5 390 4 681 8 657 9 756 Eurobank 3 515 – 5 781 830 – 8 226 3 514 2 904 2 595 5 839 Alpha 4 526 – 4 786 673 – 8 493 3 115 2 428 2 033 4 571 Piraeus 2 615 – 5 911 1 005 – 6 281 2 565 1 080 2 408 7 335 Probank 281 – 295 59 – 462 168 147 180 282 FB Bank 145 – 49 0 – 285 167 – 29 116 168 Avots: Grieķijas Banka. Ziņojums par Grieķijas banku sektora rekapitalizāciju un pārstrukturēšanu, 2012. gada decembris, 8. lpp.

(45) Saskaņā ar MEFP“bankām, kas iesniegs dzīvotspējīgus kapitāla palielināšanas plānus, tiks dota iespēja pieteikties un saņemt valsts atbalstu tādā veidā, lai saglabātu stimulus privātajam sektoram iepludināt kapitālu un tādējādi līdz minimumam samazinātu slogu nodokļu maksātājiem” (19). Grieķijas Banka par dzīvotspējīgām atzina tikai četras lielākās bankas (Eurobank, Grieķijas Nacionālo banku, Piraeus Bank un Alpha Bank) (20). Tās saņēma pirmo rekapitalizāciju no HFSF 2012. gada maijā.

(46) Recesijas un politiskās nenoteiktības dēļ laikā no 2009. gada beigām līdz 2012. gada jūnijam iekšzemes noguldījumi Grieķijas bankās samazinājās kopumā par 37 %. Minētajām bankām bija jāmaksā augstākas procentu likmes, lai mēģinātu saglabāt noguldījumus. Noguldījumu izmaksas pieauga, samazinot banku neto procentu rezervi. Tā kā Grieķijas bankas bija izslēgtas no finansējuma vairumtirdzniecības tirgiem, tās kļuva pilnībā atkarīgas no Eurosistēmas finansējuma (21), no kura arvien lielāka daļa tika sniegta kā valsts garantēta ELA, ko piešķīra Grieķijas Banka.

(47) Grieķija 2012. gada 3. decembrī uzsāka atpirkšanas programmu attiecībā uz jaunajām GGB, ko investori saņēma atbilstoši PSI programmai, par cenām no 30,2 % līdz 40,1 % no to nominālvērtības (22). Grieķijas bankas piedalījās minētajā atpirkšanas programmā, un tas šo banku bilancēs radīja papildu zaudējumus, jo lielākā daļa grāmatvedības zaudējumu (proti, starpība starp tirgus vērtību un nominālvērtību), kas iegrāmatota šajās jaunajās GBB PSI programmas laikā, kļuva galīgi un neatgriezeniski (23).

(48) Četras lielākās Grieķijas bankas 2012. gada decembrī saņēma otro pagaidu rekapitalizāciju no HFSF.

(49) Minēto četru banku pagaidu rekapitalizācija 2013. gada pavasarī tika pārvērsta par pastāvīgu rekapitalizāciju parastajās akcijās, turklāt HFSF piederošā daļa pārsniedza 80 % katrā no četrām bankām. Attiecībā uz bankām, kam izdevās piesaistīt iepriekš noteiktu privātā kapitāla summu, HFSF saņēma akcijas bez balsstiesībām, un privātajiem investoriem, kas iepludināja jaunu naudu līdz ar HFSF, piešķīra garantijas par HFSF iegādātajām akcijām.

(50) Grieķijas Banka 2013. gada jūlijā nolīga konsultantu diagnostiska pētījuma veikšanai par visu Grieķijas banku aizdevumu portfeļiem. Minētais konsultants izstrādāja kredīta zaudējumu prognozes (turpmāk – “CLP”) par visiem Grieķijas banku iekšzemes aizdevumu portfeļiem, kā arī par aizdevumiem, uz ko attiecās Grieķijas risks ārvalstu filiālēs un meitasuzņēmumos, trīsarpus gadu ilgā laikā un aizdevumu termiņu perspektīvā. Šī analīze nodrošināja CLP divu makroekonomikas scenāriju apstākļos – pamata scenārija un nelabvēlīgā scenārija gadījumā. CLP ārvalstu aizdevumu portfeļiem aplēsa Grieķijas Banka, pamatojoties uz konkrētiem konsultanta sniegtiem datiem.

(51) Pamatojoties uz konsultanta novērtējumu par CLP, Grieķijas Banka 2013. gada rudenī uzsāka jaunu spriedzes testa pasākumu (turpmāk – 2013. gada spriedzes tests), lai novērtētu Grieķijas banku kapitāla stāvokļa stingrību gan pamata scenārija, gan nelabvēlīga scenārija gadījumā. Grieķijas Banka veica kapitāla vajadzību novērtējumu, izmantojot otra konsultanta tehnisko atbalstu.

(52) Kapitāla vajadzību novērtējuma galvenās sastāvdaļas 2013. gada spriedzes testa gaitā bija: i) CLP (24) par banku aizdevumu portfeļiem, pamatojoties uz Grieķijas riska un ārvalstu riska konsolidētā pamata un atskaitot esošās aizdevumu rezerves; un ii) aplēstā banku darbības rentabilitāte laikā no 2013. gada jūnija līdz 2016. gada decembrim, pamatojoties uz to pārstrukturēšanas plānu piesardzīgu pielāgošanu, kuri tika iesniegti Grieķijas Bankai 2013. gada 4. ceturksnī. Aprēķini par Grieķijas galveno banku konsolidētā kapitāla vajadzībām pamata scenārija gadījumā, pamatojoties uz minēto 2013. gada spriedzes testu, ir apkopoti 4. tabulā. 4. tabula 2013. gada spriedzes tests – Grieķijas banku konsolidētās kapitāla vajadzības pamata scenārija gadījumā (miljonos EUR) Bankas Pirmā līmeņa pamata kapitāla atsauces vērtība (2013. gada jūnijs) (1) Aizdevumu zaudējumu rezerves (2013. gada jūnijs) (2) CLP – Grieķijas risks (3) CLP – ārvalstu risks (25) (4) Iekšējā kapitāla radīšana (5) Spriedzes tests, pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītājs (2016. gada decembris) (6) Kapitāla vajadzības (7) = (6) – (1) – (2) – (3) – (4) – (5) NBG (26) 4 821 8 134 – 8 745 – 3 100 1 451 4 743 2 183 Eurobank (27) 2 228 7 000 – 9 519 – 1 628 2 106 3 133 2 945 Alpha 7 380 10 416 – 14 720 – 2 936 4 047 4 450 262 Piraeus 8 294 12 362 – 16 132 – 2 342 2 658 5 265 425 Avots: Grieķijas Banka. Grieķijas banku sektora 2013. gada spriedzes tests, 2014. gada marts, 42. lpp.

(53) Grieķijas Banka 2014. gada 6. martā izsludināja 2013. gada spriedzes testa rezultātus un lūdza bankas līdz 2014. gada aprīļa vidum iesniegt kapitāla palielināšanas plānus, lai iekļautu kapitāla vajadzības saskaņā ar pamata scenāriju.

(54) Laikā no 2013. gada marta beigām līdz 2014. gada maija sākumam minētās četras bankas uzsāka kapitāla palielināšanu.

2.1.2. Atbalsta saņēmējs

(55) Banka sniedz vispārējus banku pakalpojumus galvenokārt Grieķijā, Turcijā un citās Viduseiropas, Austrumeiropas un Dienvidaustrumeiropas valstīs (Kiprā, Rumānijā, Bulgārijā, Serbijā, Albānijā un bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā (FYROM)). Tā piedāvā banku un finanšu produktu un pakalpojumu pilnu klāstu mājsaimniecībām un uzņēmumiem. Tā nodarbojas ar privātpersonu, uzņēmumu un privātbanku darbību, aktīvu pārvaldību un apdrošināšanu, sniedz valsts kases, kapitāla tirgu un citus pakalpojumus. Banka ir reģistrēta Grieķijā, un tās akcijas tiek kotētas Atēnu biržā. 2012. gada 30. septembrī Bankā strādāja kopumā 37 831 cilvēks (28), no kuriem aptuveni viena trešdaļa strādāja Grieķijā, viena trešdaļa – Turcijā, bet atlikusī trešdaļa strādāja citās valstīs, galvenokārt Dienvidaustrumeiropā.

(56) Banka piedalījās PSI programmā, apmainot GGB un ar valsti saistītos aizdevumus ar nominālvērtību EUR 14 749 miljoni. Bankas kopējā ar PSI saistītā vērtība bija aptuveni EUR 11 735 miljoni pirms nodokļiem, un tā pilnībā tika iegrāmatota 2011. gada pārskatos (29). 2012. gada decembra atpirkšanas programmas laikā Banka pārdeva jaunās GGB, ko bija saņēmusi atbilstoši PSI, piemērojot nominālvērtībai lielu diskontu. Minētā pārdošana radīja zaudējumus saistībā ar jaunajām GGB.

(57) Bankas galvenie rādītāji 2010. gada decembrī, 2011. gada decembrī, 2012. gada decembrī un 2013. gada decembrī (konsolidētie dati atbilstoši gada finanšu pārskatiem) ir apkopoti 5. tabulā. 5. tabula Grieķijas Nacionālās bankas galvenie rādītāji 2010., 2011., 2012. un 2013. gadā (30) Peļņa un zaudējumi (miljonos EUR) 2010. g. 2011. g. 2012. g. 2013. g. Neto ienākumi no procentiem 4 148 3 843 3 365 3 157 Kopējie ienākumi no pamatdarbības 4 639 4 372 3 527 3 771 Kopējie izdevumi no pamatdarbības – 2 512 – 2 541 – 2 322 – 2 547 Ienākumi pirms dalības 2 127 1 833 1 205 1 224 Zaudējumi no vērtības samazināšanās, sedzot kredītrisku – 1 450 – 3 439 – 2 966 – 1 373 Zaudējumi no vērtības samazināšanās par GGB un aizdevumiem, kas atbilstīgi PSI 0 – 11 783 – 187 0 Neto peļņa/zaudējumi 440 – 12 325 – 2 131 807 Selektīvā apjoma dati (miljonos EUR) 2010. gada 31. decembris 2011. gada 31. decembris 2012. gada 31. decembris 2013. gada 31. decembris Kopējie neto aizdevumi un avansa maksājumi klientiem 77 262 71 496 69 135 67 250 Noguldījumi 68 039 59 544 58 722 62 876 Kopējie aktīvi 120 745 106 870 104 798 110 930 Kopējais pašu kapitāls (31) 10 905 – 253 – 2 042 7 874

(58) 5. tabula liecina, ka papildus milzīgajiem zaudējumiem, ko Banka iegrāmatoja 2011. gadā saistībā ar PSI programmu (EUR 11 735 miljoni (32)), Banka cieta arī no ienākumu samazināšanās (cita starpā, to radīja arī augstākas noguldījumu izmaksas) un lieliem un augošiem zaudējumiem no tās aizdevumu portfeļu vērtības samazināšanās Grieķijā un ārvalstīs. Bankas likviditātes stāvokli ietekmēja noguldījumu aizplūšana, bet tās aizdevumu attiecība pret noguldījumiem saglabājās samērā zema salīdzinājumā ar pārējām Grieķijas bankām (118 % 2012. gada 31. decembrī (33)).

(59) Atbilstoši 2013. gada spriedzes testam, saskaņā ar kuru Bankas kapitāla vajadzības tika aplēstas EUR 2 183 miljonu apmērā pamata scenārija gadījumā, Banka mēģināja piesaistīt tirgū kapitālu EUR 2,5 miljardu apmērā.

(60) Banka 2014. gada 6. maijā izziņoja rezervācijas darbības (34) uzsākšanu EUR 2,5 miljardu apmērā (35).

(61) Banka 2014. gada 9. maijā izziņoja 1 136,4 miljonu jaunu parasto akciju emisiju un izvietošanu (cena par vienu akciju EUR 2,20) par kopējiem bruto ieņēmumiem EUR 2,5 miljardu apmērā (36). Akciju kapitāla palielināšana tika veikta, anulējot esošo akcionāru pirmpirkuma tiesības, kā tas tika nolemts akcionāru pilnsapulcē, kura norisinājās Atēnās 2014. gada 10. maijā (37). HFSF apstiprināja akciju kapitāla palielināšanu, pamatojoties uz diviem novērtējuma ziņojumiem, ko veica neatkarīgi eksperti atbilstoši Likumam 3864 (38).

2.2. BANKAS VEIKTĀS IEGĀDES ATTIECĪBĀ UZ GRIEĶIJAS BANKU DARBĪBĀM

2.2.1. Trīs kooperatīvo banku atsevišķu saistību iegāde

(62) Grieķijas Banka 2012. gada 18. martā norādīja, ka trīs kooperatīvās bankas neatbilda kapitāla pietiekamības prasībām, un secināja, ka tās nespētu palielināt savu kapitālu. Tāpēc Grieķijas Banka nolēma anulēt to licences un nodeva tās likvidācijai.

(63) Grieķijas Banka uzskatīja, ka noregulējuma pasākumu veikšanai un jo īpaši noguldījumu pārdošanai izsolē atbilstoši noregulējuma sistēmai (Likuma 3601/2007 63.D pants) un attiecīgā finansējuma deficīta finansēšanai bija izšķiroša nozīme, lai saglabātu noguldītāju uzticēšanās palielinājumu, kas bija vērojams pēc sekmīgas PSI un Otrās stabilizācijas programmas pabeigšanas, un ka, neraugoties uz tirgus noskaņojuma neseno maiņu, šāds noskaņojums bija nestabils. Grieķijas Banka aplēsa, ka 2012. gada 19. martā klientu noguldījumu kopsumma (pamatojoties uz nerevidētiem datiem 2013. gada 30. septembrī) minētajās trijās kooperatīvajās bankās bija aptuveni EUR 325 miljoni.

(64) Grieķijas Banka uzsāka iegādes un pārņemšanas procedūru, saskaņā ar kuru visi noguldījumi, tostarp starpbanku noguldījumi, kā arī prasības un saistības pret Grieķijas Noguldījumu un investīciju garantiju fondu (turpmāk – “HDIGF”), izņemot aizdevumus, tiktu nodoti vienam ieguvējam. Grieķijas Banka 2012. gada 20. martā uzaicināja piecas tolaik lielākās Grieķijas kredītiestādes iesniegt savus piedāvājumus. Banka un trīs citas bankas iesniedza saistošus piedāvājumus. Bankas piedāvājums tika atzīts par vēlamo attiecībā uz atlīdzību un laiku, kas vajadzīgs pārvešanas pabeigšanai. Banka piedāvāja maksāt kā atlīdzību summu, kas atbilst […] (39) % no pārvestajiem noguldījumiem, un aplēsa, ka pārvešanu varētu pabeigt vienas darbdienas laikā.

2.2.1.1. Kooperatīvā banka Lesvos-Limnos (turpmāk – “Lesvos-Limnos banka)”

(65) Grieķijas Banka 2012. gada 23. martā nolēma, ka Lesvos-Limnos bankas noguldījumi, kā arī prasības un saistības pret HDIGF jānodod Bankai (40). Saskaņā ar Grieķijas Banku (41) pārvesto saistību patiesās vērtības summa bija EUR […] miljoni, bet aktīvu pārvešana netika veikta. Atlīdzība tika aprēķināta (42) EUR […] miljonu apmērā, tas ir, […] % no pārvestajiem noguldījumiem. Finansējuma deficītu sedza HFSF atbilstoši Likuma 3601/2007 63.D panta 13. punktam. HFSF2012. gada 10. aprīlī apmaksāja divas trešdaļas no kopējā finansējuma deficīta ar EFSF parādzīmēm, vienlaikus apņemoties, ka atlikusī summa tiks samaksāta, kad galīgi tiks noteikts finansējuma deficīts. Grieķijas Banka 2012. gada 22. jūnijā noteica, ka Lesvos-Limnos bankas galīgā finansējuma deficīta summa bija EUR 56,6 miljoni. HFSF sedza finansējuma deficīta neapmaksāto daļu 2012. gada 20. jūlijā.

(66) Noregulējuma laikā Lesvos-Limnos bankā strādāja 37 cilvēki un tai bija 3 filiāles. Banka nepārņēma nevienu Lesvos-Limnos bankas filiāli, un tās darbinieki tika atlaisti.

2.2.1.2. Kooperatīvā banka Achaia (turpmāk – “Achaia banka)”

(67) Grieķijas Banka 2012. gada 23. martā nolēma, ka Achaia bankas noguldījumi, kā arī prasības un saistības pret HDIGF jānodod Bankai (43). Saskaņā ar Grieķijas Banku (44) pārvesto saistību patiesās vērtības summa bija EUR […] miljoni, bet aktīvu pārvešana netika veikta. Atlīdzība tika aprēķināta (45) EUR […] miljonu apmērā, tas ir, […] % no pārvesto noguldījumu kapitāla. Finansējuma deficītu sedza HFSF atbilstoši Likuma 3601/2007 63.D panta 13. punktam. HFSF2012. gada 10. aprīlī apmaksāja divas trešdaļas no kopējā finansējuma deficīta ar EFSF parādzīmēm, vienlaikus apņemoties, ka atlikusī summa tiks samaksāta, kad galīgi tiks noteikts finansējuma deficīts. Grieķijas Banka 2012. gada 22. jūnijā noteica, ka Achaia bankas galīgā finansējuma deficīta summa bija EUR 212,9 miljoni. HFSF sedza finansējuma deficīta neapmaksāto daļu 2012. gada 20. jūlijā.

(68) Noregulējuma laikā Achaia bankā strādāja 103 cilvēki un tai bija 13 filiāles. Banka nepārņēma nevienu Achaia bankas filiāli, un tās darbinieki tika atlaisti.

2.2.1.3. Kooperatīvā banka Lamia (turpmāk – “Lamia banka”)

(69) Grieķijas Banka 2012. gada 23. martā nolēma, ka Lamia bankas noguldījumi, kā arī prasības un saistības pret HDIGF jānodod Bankai (46). Saskaņā ar Grieķijas Banku pārvesto saistību patiesās vērtības summa bija EUR […] miljoni, bet aktīvu pārvešana netika veikta. Atlīdzība tika aprēķināta (47) EUR […] miljonu apmērā, tas ir, […] % no pārvesto noguldījumu kapitāla. Finansējuma deficītu sedza HFSF atbilstoši Likuma 3601/2007 63.D panta 13. punktam. HFSF2012. gada 10. aprīlī apmaksāja divas trešdaļas no kopējā finansējuma deficīta ar EFSF parādzīmēm, vienlaikus apņemoties, ka atlikusī summa tiks samaksāta, kad galīgi tiks noteikts finansējuma deficīts. Grieķijas Banka 2012. gada 22. jūnijā noteica, ka Lamia bankas galīgā finansējuma deficīta summa bija EUR 56,3 miljoni. HFSF sedza finansējuma deficīta neapmaksāto daļu 2012. gada 20. jūlijā.

(70) Noregulējuma laikā Lamia bankā strādāja 47 cilvēki un tai bija 5 filiāles. Banka nepārņēma nevienu Lamia bankas filiāli, un tās darbinieki tika atlaisti.

(71) Trīs kooperatīvo banku finansējuma deficīta summas ir norādītas 6. tabulā. 6. tabula Trīs kooperatīvo banku galīgais finansējuma deficīts Galīgais finansējuma deficīts (miljonos EUR) Lesvos-Limnos banka 56,6 Achaia banka 212,9 Lamia banka 56,3 Kopā 325,8 Avoti: Grieķijas Bankas Noregulējuma pasākumu komitejas 2012. gada 22. jūnija Lēmumi 3/1, 3/2, 3/3.

2.2.2. First Business Bank atsevišķu aktīvu un saistību iegāde

(72) FB Bank bija maza banka, kuras kopējais bilances lielums tās noregulējuma laikā bija EUR 1,4 miljardi, un tirgus daļa mazāka nekā 1 % aizdevumos un noguldījumos. FB Bank2012. gada 31. decembrī bija 19 filiāles visā Grieķijā, un tajā strādāja 260 darbinieku.

(73) Saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmu FB Bank saņēma: i) kapitāla iepludināšanu EUR 50 miljonu apmērā no Grieķijas valsts 2009. gada jūlijā; ii) Grieķijas valsts vērtspapīrus EUR 60 miljonu apmērā 2012. gada maijā (48); un iii) valsts garantiju emitētajām obligācijām ar nominālvērtību EUR 50 miljoni 2011. gada martā.

(74) FB Bank piedalījās PSI programmā, apmainot GGB ar nominālvērtību EUR 70 miljoni. Kā norādīts 2. tabulā, tās kopējā ar PSI saistītā vērtība sasniedza aptuveni EUR 49 miljonus pirms nodokļiem. Kā norādīts 3. tabulā, FB Bank kapitāla vajadzības 2012. gada spriedzes testā bija aplēstas EUR 168 miljonu apmērā.

First Business Bank iegāde

(75) Grieķijas Banka 2012. gada 8. novembrī lūdza FB Bank pabeigt kapitāla palielināšanu līdz 2013. gada 30. aprīlim, lai atjaunotu tās pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītāju.

(76) Tā kā FB Bank līdz 2013. gada 30. aprīlim nepiesaistīja vajadzīgo kapitālu, Grieķijas Banka nolēma uzsākt FB Bank licences anulēšanu un nodeva to likvidācijai.

(77) Grieķijas Banka uzskatīja, ka ļoti svarīga bija noregulējuma pasākumu uzsākšana, īstenojot iegādes un pārņemšanas procedūru, jo īpaši attiecīgā finansējuma deficīta finansēšana un saistīto kapitāla vajadzību segšana attiecībā uz pārvestajiem aktīviem, lai saglabātu noguldītāju uzticēšanos Grieķijas banku sistēmai un tādējādi saglabātu finanšu stabilitāti. Grieķijas Banka aplēsa, ka 2012. gada 31. decembrī klientu noguldījumu kopsumma FB Bank sasniedza aptuveni EUR 1 278 miljonus, no kuriem tikai EUR 830 miljonus garantēja HDIGF. Tādējādi, ja FB Bank tiktu nodota likvidācijai, nepiemērojot noregulējuma pasākumus, noguldījumi aptuveni EUR 448 miljonu apmērā paliktu bez seguma.

(78) Minēto finanšu stabilitātes apsvērumu dēļ Grieķijas Banka uzsāka FB Bank atsevišķu aktīvu un saistību, tostarp noguldījumu, pārdošanu izsolē. Tomēr FB Bank aktīvu iegāde varētu radīt papildu kapitāla vajadzības ieguvējam, un tāpēc neviena banka nepiekristu iegādāties minētos aktīvus un saistības. Grieķijas Banka savā 2013. gada 8. maija vēstulē HFSF norādīja, ka tā uzskata par atbilstošu, ka HFSF segtu šīs kapitāla vajadzības kā daļu no noregulējuma izmaksām. Savā 2013. gada 10. maija galīgajā saistošajā piedāvājumā Banka lūdza, lai HFSF sedz kapitāla vajadzības, ko radīja no FB Bank pārvesto aktīvu iegāde. Noregulējuma laikā Grieķijas Banka aplēsa šo kapitāla vajadzību summu aptuveni EUR 100 miljonu apmērā (49).

(79) Tikai Banka un vēl kāda banka 2013. gada 8. maijā iesniedza nesaistošus piedāvājumus. Abu banku piedāvājumu pamatā bija nosacījums, ka HFSF segtu gan finansējuma deficītu, gan kapitāla vajadzības saistībā ar pārvestajiem aktīviem. Banka 2013. gada 10. maijā iesniedza savu galīgo piedāvājumu. Grieķijas Banka nolēma pārvest FB Bank aktīvus un saistības uz Banku, kuras piedāvājums tika uzskatīts par vēlamo.

(80) Uz Banku tika pārvesti klientu aizņēmumi (izņemot aizņēmumus, kuru maksājumi pastāvīgi tika kavēti) un lielākā daļa skaidras naudas, kā arī nemateriālie aktīvi un nemateriālās vērtības, īpašumtiesības, līgumi par īpašuma nomu vai iegādi, starpbanku saistības un klientu noguldījumi.

(81) Saskaņā ar Grieķijas Bankas sākotnējo novērtējumu noregulējuma laikā (50) no FB Bank uz Banku pārvesto saistību vērtība tika aplēsta EUR 1 402 miljonu apmērā, turpretī pārvesto aktīvu vērtība tika aplēsta EUR 878 miljonu apmērā, un starpība bija finansējuma deficīts EUR 524 miljonu apmērā. Finansējuma deficītu atbilstoši Likuma 3601/2007 63.D panta 13. punktam sedza HFSF, kas 2013. gada 28. jūnijā apmaksāja divas trešdaļas aplēstā finansējuma deficīta, t. i., EUR 349,6 miljonus. Pēc tam, kad Grieķijas Banka 2013. gada 7. novembrī (51) pabeidza aprēķināt finansējuma deficītu EUR 457 miljonu apmērā, HFSF2013. gada 13. novembrī (52) samaksāja Bankai atlikumu EUR 107,4 miljonu apmērā.

2.2.3. Probank atsevišķu aktīvu un saistību iegāde

(82) Probank2013. gada 31. martā bija 112 filiāļu tīkls visā Grieķijā, un tajā strādāja 1 087 darbinieki (53).

(83) Probank bilances lielums 2013. gada 30. jūnijā bija aptuveni EUR 3,2 miljardi (54). 2013. gada 31. martāProbank bija 1,1 % tirgus daļa aizdevumos un 1,7 % tirgus daļa noguldījumos.

(84) Probank piedalījās PSI programmā, apmainot GGB ar nominālvērtību EUR 415 miljoni. Kā norādīts 2. tabulā, tās kopējā ar PSI saistītā vērtība sasniedza aptuveni EUR 295 miljonus pirms nodokļiem. Kā norādīts 3. tabulā, Probank kapitāla vajadzības 2012. gada spriedzes testā bija aplēstas EUR 282 miljonu apmērā.

Probank iegāde

(85) Grieķijas Banka 2012. gada 26. oktobrī lūdza Probank palielināt tās kapitālu par EUR 282 miljoniem.

(86) Tā kā Probank nepalielināja savu kapitālu, 2013. gada jūlijā Grieķijas Banka nolēma uzsākt Probank licences anulēšanu un nodeva to likvidācijai (55). Konkrētāk, Probank pašu kapitāls bija negatīvs un tika aplēsts aptuveni EUR –16 miljonu apmērā, pamatojoties uz konsolidētajiem datiem 2013. gada 31. martā. Tādējādi Probank neatbilda tās minimālajām kapitāla prasībām, un tās pašu kapitāls bija zemāks nekā jebkuras bankas minimālais akciju kapitāls, kā norādīts Likuma 3601/2007 5. panta 4. punkta a) apakšpunktā.

(87) Grieķijas Banka uzskatīja, ka noregulējuma pasākumi bija izšķiroši, lai saglabātu noguldītāju uzticēšanos Grieķijas banku sistēmai un tādējādi saglabātu finanšu stabilitāti. Grieķijas Banka aplēsa, ka 2013. gada 31. martā klientu noguldījumu kopsumma Probank sasniedza aptuveni EUR 3 123 miljonus, no kuriem tikai EUR 1 998 miljonus garantēja HDIGF. Tādējādi, ja Probank tiktu nodota likvidācijai, nepiemērojot noregulējuma pasākumus, noguldījumi aptuveni EUR 1 125 miljonu apmērā paliktu bez seguma.

(88) Minēto finanšu stabilitātes apsvērumu dēļ Grieķijas Banka uzsāka Probank atsevišķu aktīvu un saistību, tostarp noguldījumu, pārdošanu izsolē. Tomēr Probank aktīvu iegāde varētu radīt papildu kapitāla vajadzības ieguvējam, un tāpēc neviena banka nepiekristu iegādāties minētos aktīvus un saistības. Tāpēc savā 2013. gada 25. jūlija galīgajā saistošajā piedāvājumā Banka lūdza, lai HFSF sedz kapitāla vajadzības, ko radīja no Probank pārvesto aktīvu iegāde. Novērtējot saņemtos piedāvājumus, HFSF ņēma vērā pieprasītās saistības segt minētās kapitāla vajadzības. Šīs kapitāla vajadzības tika aplēstas EUR [180–280] miljonu apmērā (56).

(89) Kāda cita liela Grieķijas banka 2013. gada 24. jūlijā iesniedza piedāvājuma projektu, un 2013. gada 25. jūlijā Banka iesniedza savu piedāvājumu. Abu banku piedāvājumu pamatā bija nosacījums, ka HFSF segtu gan finansējuma deficītu, gan kapitāla vajadzības, ko radīja pārvestie aktīvi. Grieķijas Banka nolēma pārvest Probank aktīvus un saistības uz Banku, kuras piedāvājums tika uzskatīts par vēlamo.

(90) Uz Banku tika pārvesti klientu aizņēmumi (izņemot aizņēmumus, kuru maksājumi pastāvīgi tika kavēti) un lielākā daļa skaidras naudas, kā arī nemateriālie aktīvi un nemateriālās vērtības, īpašumtiesības, līgumi par īpašuma nomu vai iegādi, starpbanku saistības un klientu noguldījumi.

(91) Saskaņā ar Grieķijas Bankas sākotnējo novērtējumu noregulējuma laikā (57) no Probank uz Banku pārvesto saistību vērtība tika aplēsta EUR 3 198,9 miljonu apmērā, turpretī pārvesto aktīvu vērtība tika aplēsta EUR 2 961,4 miljonu apmērā, un starpība bija finansējuma deficīts EUR 237,6 miljonu apmērā. Finansējuma deficītu atbilstoši Likuma 3601/2007 63.D panta 13. punktam sedza HFSF, kas 2013. gada 9. augustā apmaksāja skaidrā naudā divas trešdaļas aplēstā finansējuma deficīta, t. i., EUR 158,4 miljonus. Finansējuma deficīta, kura aprēķinu Grieķijas Banka pabeidza 2013. gada 30. decembrī, summa bija EUR 562,7 miljoni (58). HFSF2013. gada 31. decembrī apmaksāja Bankai atlikumu EUR 404,4 miljonu apmērā skaidrā naudā (59).

2.3. ATBALSTA PASĀKUMI

2.3.1. Atbalsta pasākumi, kas piešķirti Bankai saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmu (L1 un A pasākums)

(92) Banka saņēma vairāku veidu atbalstu, izmantojot rekapitalizācijas pasākumu, garantiju pasākumu un valsts obligāciju aizdevumu pasākumu, saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmu.

2.3.1.1. Valsts likviditātes atbalsts, kas piešķirts saskaņā ar garantiju pasākumu un valsts obligāciju aizdevumu pasākumiem (L1 pasākums)

(93) Banka izmantoja un turpina izmantot atbalstu saskaņā ar garantiju pasākumu un valsts obligāciju aizdevumu pasākumiem. Minētais atbalsts šajā lēmumā ir raksturots kā “L1 pasākums”. Uz 2013. gada 30. novembri (60) Bankai piešķirtās garantijas veidoja aptuveni EUR 14,8 miljardus. Minētajā datumā Bankai sniegto valsts obligāciju neatmaksāto aizņēmumu summa bija EUR 847 miljoni. 2011. gada 15. aprīlī Banka bija saņēmusi valsts obligāciju aizdevumus par summu EUR 787 miljoni un EUR 12,9 miljardus vērtas valsts garantijas.

(94) Bankas pārstrukturēšanas plānā, ko Grieķijas iestādes iesniedza Komisijai 2014. gada 25. jūnijā, Grieķijas iestādes informēja par nodomu pārstrukturēšanas posmā turpināt garantiju piešķiršanu un valsts obligāciju aizdošanu Bankai saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmu.

2.3.1.2. Valsts rekapitalizācija, kas piešķirta saskaņā ar rekapitalizācijas pasākumu (A pasākums)

(95) Grieķija atbilstoši rekapitalizācijas pasākumam 2009. gada maijā un 2011. gada decembrī iepludināja Bankā kapitālu attiecīgi EUR 350 miljonu un EUR 1 000 miljonu apmērā, kopumā EUR 1 350 miljonu apmērā (A pasākums), kas līdzvērtīgs aptuveni 2 % no Bankas riska svērtajiem aktīviem (turpmāk – “RWA”) tajā laikā.

(96) Rekapitalizācija tika īstenota, emitējot priekšrocību akcijas, ko parakstīja Grieķija, ar 10 % kuponu un piecu gadu termiņu. Priekšrocību akciju termiņš 2010. gadā tika pagarināts, palielinot arī atlīdzību. No sākotnējā piecu gadu laikposma beigām, ja priekšrocību akcijas netiek izpirktas un akcionāru pilnsapulce nepieņem nekādu lēmumu par šo akciju izpirkšanu, Grieķijas finanšu ministrs kumulatīvi palielina kuponu par 2 % gadā (proti, uz 12 % kuponu sestajā gadā, 14 % kuponu septītajā gadā utt.).

2.3.2. Valsts garantētā ELA (L2 pasākums)

(97) ELA ir ārkārtas pasākums, kas ļauj maksātspējīgai finanšu iestādei, kurai radušās pagaidu likviditātes problēmas, saņemt Eurosistēmas finansējumu, neprasot, lai šāds darījums atbilstu vienotajai monetārajai politikai. Procentu likme, kas šādai finanšu iestādei jāmaksā par ELA, ir par […] bāzes punktiem augstāka nekā procenti par parasto ECB refinansējumu.

(98) Grieķijas Banka ir atbildīga par ELA programmu, un tas nozīmē, ka visas ELA izmaksas un riski, ko tā izraisa, jāsedz Grieķijas Bankai (61). Grieķija ir piešķīrusi Grieķijas Bankai valsts garantiju, ko piemēro Grieķijas Bankas piešķirtās ELA kopsummai. Likuma 3943/2011 50. panta 7. punkta pieņemšana, grozot Likuma 2362/1995 65. panta 1. punktu, atļāva finanšu ministram valsts vārdā piešķirt garantijas Grieķijas Bankai, lai nodrošinātu Grieķijas Bankas prasījumus pret kredītiestādēm. Bankām, kas izmanto ELA, jāmaksā valstij maksa par garantiju […] bāzes punktu apmērā.

(99) Uz 2012. gada 31. janvāri Banka bija saņēmusi EUR 8,6 miljardus kā valsts garantētu ELA (62), bet uz 2012. gada 31. decembri Banka bija saņēmusi EUR 30,9 miljardus kā valsts garantētu ELA (63).

2.3.3. Atbalsta pasākumi, kas Bankai piešķirti ar HFSF starpniecību (B1, B2 un B3 pasākumi)

(100) Kopš 2012. gada Banka ir izmantojusi vairākus HFSF piešķirtos kapitāla atbalsta pasākumus. Pārskats par šiem atbalsta pasākumiem ir sniegts 7. tabulā. 7. tabula Atbalsta pasākumi, kas Bankai piešķirti ar HFSF starpniecību Pirmā pagaidu rekapitalizācija 2012. gada maijā (miljonos EUR) Otrā pagaidu rekapitalizācija 2012. gada decembrī (miljonos EUR) 2013. gada pavasara rekapitalizācija 2013. gada maijā (miljonos EUR) Pasākums B1 B2 B3 Summa (miljonos EUR) 7 430 2 326 8 677

2.3.3.1. Pirmā pagaidu rekapitalizācija (B1 pasākums)

(101) NBG lēmuma par procedūras sākšanu 14.–33. apsvērumā ir sniegts detalizēts apraksts par 2012. gada maija (64) pirmo pagaidu rekapitalizāciju (B1 pasākumu). Minētā pasākuma pamatojums un galvenās iezīmes ir izklāstītas šajā iedaļā.

(102) HFSF2012. gada 20. aprīlī iesniedza Bankai vēstuli, apņemoties piedalīties plānotajā Bankas akciju kapitāla palielinājumā par summu līdz EUR 6,9 miljardiem.

(103) Atbilstoši B1 pasākumam HFSF2012. gada 28. maijā pārskaitīja Bankai EUR 7,4 miljardus kā EFSF obligācijas saskaņā ar pagaidu rekapitalizācijas noteikumiem, kas paredzēti Likumā 3864/2010, ar ko izveido HFSF (turpmāk – “HFSF likums”). Komisija jau konstatēja NBG lēmuma par procedūras sākšanu 50. apsvērumā, ka “pagaidu rekapitalizācija, kas tika pabeigta 2012. gada 28. maijā, ir saistību vēstulē paredzēta pienākuma izpilde un tādējādi – tā paša atbalsta turpinājums”. Saistību vēstulē minētās summas un pirmo pagaidu rekapitalizāciju Grieķijas Banka aprēķināja, lai nodrošinātu, ka Banka sasniedz kopējo kapitāla rādītāju 8 % 2011. gada 31. decembrī, dienā, kad pagaidu rekapitalizācija retrospektīvi jāiegrāmato Bankas uzskaites dokumentos. Kā liecina 3. tabula, B1 pasākums neattiecās uz visām kapitāla vajadzībām, kas apzinātas 2012. gada spriedzes testā. Bankas kapitāla piesaiste tika plānota, turpinot kapitāla palielināšanu, un pagaidu rekapitalizācija bija paredzēta tikai, lai saglabātu Bankas piemērotību ECB finansējumam līdz brīdim, kad notiks minētā kapitāla palielināšana.

(104) Attiecībā uz laikposmu starp pirmās pagaidu rekapitalizācijas datumu un datumu, kad pirmā pagaidu rekapitalizācija tika pārvērsta parastajās akcijās un citos konvertējamos finanšu instrumentos, pirmsparakstīšanas nolīgums starp Banku un HFSF paredzēja, ka Bankai ir jāmaksā HFSF gada maksa 1 % apmērā no EFSF parādzīmju nominālvērtības un ka jebkuri kuponu maksājumi un uzkrātie procenti par EFSF parādzīmēm minētajā periodā būs uzskatāmi par papildu kapitāla iemaksu, ko HFSF veic Bankā (65).

2.3.3.2. Otrā pagaidu rekapitalizācija (B2 pasākums)

(105) Banka 2012. gada rudenī iegrāmatoja papildu zaudējumus. Tādējādi tās kapitāls atkal samazinājās zemāk par minimālajām kapitāla prasībām, lai Banka joprojām būtu piemērota ECB refinansējumam.

(106) Tādēļ radās vajadzība pēc otrās pagaidu rekapitalizācijas. HFSF2012. gada 21. decembrī īstenoja otro pagaidu rekapitalizāciju EUR 2 326 miljonu apmērā (B2 pasākumu), kas atkal tika apmaksāts, pārskaitot EFSF obligācijas Bankai.

(107) Abas pagaidu rekapitalizācijas (B1 un B2 pasākums) kopumā nozīmēja to, ka 2012. gada spriedzes testā noteiktās kopējās kapitāla vajadzības (EUR 9,76 miljonu apmērā (66)) HFSF jau bija apmaksājusi 2012. gada 21. decembrī.

2.3.3.3. HFSF dalība 2013. gada pavasara rekapitalizācijā (B3 pasākums)

(108) Bankas Direktoru padome 2013. gada 22. maijā izziņoja 2 274,1 miljona jaunu akciju emisiju ar nominālvērtību EUR 0,30 par cenu EUR 4,29 par vienu akciju (67).

(109) Banka 2013. gada 21. jūnijā (68) izziņoja, ka pilnībā apmaksāts kopējais akciju palielinājums par kopējo summu EUR 9 756 miljoni, ieskaitot prēmijas summas. Kopējā privātā līdzdalība Bankas akciju kapitāla palielināšanā bija EUR 1 079 miljoni (69). Tādējādi HFSF līdzdalība Bankas akciju kapitāla palielināšanā bija EUR 8 677 miljoni (B3 pasākums).

(110) Minētā summa ir vienāda ar B1 un B2 pasākumu summu pēc summas par privāto līdzdalību atņemšanas. Izmantojot Bankas akciju kapitāla palielinājumu, pirmo un otro pagaidu rekapitalizāciju (B1 un B2 pasākumu) daļēji pārvērta pastāvīgā rekapitalizācijā.

(111) Jauno akciju cena tika noteikta kā 50 % no pēc apjoma svērtās vidējās biržas cenas 50 tirdzniecības dienu laikā pirms piedāvājuma cenas noteikšanas. Reversās akciju sadalīšanas un Bankas akciju kapitāla samazināšanas rezultātā, par ko akcionāru ārkārtas pilnsapulce pieņēma lēmumu 2012. gada 29. aprīlī (70), jauno akciju cena tika noteikta EUR 4,29 apmērā par vienu akciju.

(112) Uzreiz pēc 2013. gada pavasara rekapitalizācijas HFSF kļuva par Bankas lielāko akcionāru, kura daļa sasniedza 84,39 % (71). HFSF emitēja 245 779,6 miljonus garantijas vērtspapīru un piešķīra privātajiem investoriem vienu garantiju par katru parakstīto akciju bez atlīdzības (72). Katra garantija ietvēra tiesības pirkt 8,23 HFSF akcijas norādītos intervālos un norunas cenās. Pirmā īstenošanas diena bija 2013. gada 26. decembris, un pēc tam garantijas realizējamas ik pēc sešiem mēnešiem līdz 2017. gada 26. decembrim. Norunas cena ir vienāda ar parakstīšanās cenu EUR 4,29, kas palielināta par gada procentu likmi (4 % par pirmo gadu, 5 % par otro gadu, 6 % par trešo gadu, 7 % par ceturto gadu un pēc tam 8 % gada likme par pēdējiem sešiem mēnešiem) (73).

(113) Likumā par HFSF atbilstoši 2014. gada grozījumiem paredzēts, ka tiesību emisijas gadījumā var pielāgot tikai garantijas vērtspapīru norunas cenas. Turklāt pielāgošana jāveic ex post un tikai līdz to ieņēmumu summai, kas iegūti, pārdodot HFSF pirmpirkuma tiesības. Pielāgošana nav paredzēta ne-pirmpirkuma akciju kapitāla palielināšanas gadījumā.

2.3.4. Atbalsta pasākumi iegādātajiem uzņēmumiem

2.3.4.1. Valsts atbalsts trim kooperatīvajām bankām

(114) Kā jau norādīts 2.2.1. iedaļā, Lesvos-Limnos bankas, Achaia bankas un Lamia bankas finansējuma deficītus attiecīgi EUR 56,6 miljonu, EUR 212,9 miljonu un EUR 56,3 miljonu apmērā sedza HFSF. Tādējādi finansējuma deficīta kopsumma bija 325,8 miljoni.

2.3.4.2. Atbalsta pasākumi FB Bank

(115) Kopš 2009. gada FB Bank ir izmantojusi vairākus atbalsta pasākumus. Pārskats par šiem atbalsta pasākumiem ir sniegts 8. tabulā. 8. tabula Pārskats par atbalsta pasākumiem FB Bank Atbalsta saņēmējs Pasākums Apraksts Struktūra, kas piešķīrusi atbalstu Datums Valsts atbalsta summa (miljonos EUR) FB Bank darbības FB1 Priekšrocību akcijas, kas piešķirtas atbilstoši Grieķijas banku atbalsta shēmai Valsts 2009. gada jūlijs 50 FB2 Grieķijas valsts obligāciju aizdošana saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmu Valsts No 2009. gada janvāra 60 FB3 Valsts garantija emitētajām obligācijām saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmu Valsts 2011. gada marts 50 FB4 Trūkstošā finansējuma nodrošināšana aktīviem, kas pārvesti no FB Bank uz Banku HFSF 10.5.2013. (noregulējuma diena) 456,97 FB5 Saistības segt kapitāla vajadzības attiecībā uz aktīviem, kas pārvesti no FB Bank uz Banku HFSF 10.5.2013. (noregulējuma diena) 100 FB4 un FB5 kopsumma 556,97

2.3.4.2.1. Valsts rekapitalizācija, ko saņēma FB Bank (FB1 pasākums)

(116) Grieķija 2009. gada jūlijā iepludināja EUR 50 miljonus FB Bank, un tolaik tas līdzinājās aptuveni 3 % no tās RWA. Minētā kapitāla iepludināšana tika veikta saskaņā ar rekapitalizācijas pasākumu, kas ietilpst Grieķijas banku atbalsta shēmā. Rekapitalizācija notika, emitējot priekšrocību akcijas.

2.3.4.2.2. Valsts likviditātes atbalsts, ko saņēma FB Bank (FB2 un FB3 pasākumi)

(117) FB Bank izmantoja arī likviditātes atbalstu saskaņā ar garantijas pasākumu un valsts obligāciju aizdevumu pasākumiem, kas ietilpst Grieķijas banku atbalsta shēmā. 2009. gada janvārī FB Bank saņēma Grieķijas valsts vērtspapīrus EUR 60 miljonu apmērā, kuru termiņš iestājās 2011. gada decembrī (FB2 pasākums). 2012. gada maijā tā saņēma Grieķijas valsts vērtspapīrus EUR 60 miljonu apmērā, kuru termiņš bija paredzēts 2015. gada aprīlī, taču tie tika anulēti 2013. gada 23. maijā (FB3 pasākums) (74). 2011. gada martā FB Bank saņēma arī valsts garantiju emitētajām obligācijām, kuru nominālvērtība bija EUR 50 miljoni.

2.3.4.2.3. Pasākumi saistībā ar FB Bank noregulējumu (FB4 un FB5 pasākumi)

i) No FB Bank uz Banku pārvesto aktīvu finansējuma deficīta segšana EUR 456,97 miljonu apmērā (FB4 pasākums)

(118) HFSF sedza finansējuma deficītu (75) aktīviem, kas pārvesti no FB Bank uz Banku. Saskaņā ar Grieķijas Bankas 2013. gada 10. maija un 7. novembra lēmumiem HFSF apmaksāja kopsummu EUR 456,97 miljonu apmērā divos maksājumos – 2013. gada 26. jūlijā un 13. novembrī (76).

ii) HFSF saistības segt kapitāla vajadzības saistībā ar pārvestajiem aktīviem (FB5 pasākums)

(119) Atbilstoši noregulējuma procedūrai HFSF apņēmās segt kapitāla vajadzības saistībā ar to aktīvu iegādi, kas pārvesti no FB Bank. Tādējādi HFSF bija jāiepludina kapitāla summa, kas līdzvērtīga 9 % uz Banku pārvesto RWA. Noregulējuma laikā ar pārvestajiem aktīviem saistītās kapitāla vajadzības tika aplēstas aptuveni EUR 100 miljonu apmērā.

(120) Kā jau minēts 30. apsvērumā, HFSF neiepludinās Bankā papildu kapitālu, jo Banka savā pārstrukturēšanas plānā atsakās no savām tiesībām lūgt HFSF segt iespējamās kapitāla vajadzības saistībā ar pārvestajiem aktīviem.

2.3.4.3. Atbalsta pasākumi Probank

(121) Probank neizmantoja nevienu atbalsta pasākumu saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmu. Pārskats par citiem atbalsta pasākumiem, ko izmantoja Probank, ir sniegts 9. tabulā. 9. tabula Pārskats par atbalsta pasākumiem Probank Atbalsta saņēmējs Pasākums Apraksts Struktūra, kas piešķīrusi atbalstu Datums Valsts atbalsta summa (miljonos EUR) Probank darbības PB1 Trūkstošā finansējuma nodrošināšana aktīviem, kas pārvesti no Probank uz Banku HFSF 26.7.2013. (noregulējuma diena) 562,73 PB2 Saistības segt kapitāla vajadzības attiecībā uz aktīviem, kas pārvesti no Probank uz Banku HFSF 26.7.2013. (noregulējuma diena) [180–280] PB1 un PB2 kopsumma [742,73–842,73]

2.3.4.3.1. No Probank uz Banku pārvesto aktīvu finansējuma deficīta segšana EUR 562,73 miljonu apmērā (PB1 pasākums)

(122) HFSF sedza finansējuma deficītu aktīviem, kas pārvesti no Probank uz Banku. Saskaņā ar Grieķijas Bankas 2013. gada 26. jūlija un 30. decembra lēmumiem HFSF apmaksāja kopsummu EUR 562,73 miljonu apmērā divos maksājumos – 2013. gada 9. augustā un 31. decembrī.

2.3.4.3.2. HFSF saistības segt kapitāla vajadzības saistībā ar pārvestajiem aktīviem (PB2 pasākums)

(123) Atbilstoši noregulējuma procedūrai HFSF apņēmās segt pircēja kapitāla vajadzības saistībā ar Probank aktīvu iegādi. Tādējādi HFSF bija jāiepludina kapitāla summa, kas līdzvērtīga 9 % uz Banku pārvesto RWA. Noregulējuma laikā ar pārvestajiem aktīviem saistītās kapitāla vajadzības tika aplēstas aptuveni EUR [180–280] miljonu apmērā.

(124) Kā jau minēts 41. apsvērumā, HFSF neiepludinās Bankā papildu kapitālu, jo Banka savā pārstrukturēšanas plānā atsakās no savām tiesībām lūgt HFSF segt iespējamās kapitāla vajadzības saistībā ar pārvestajiem aktīviem.

2.4. PĀRSTRUKTURĒŠANAS PLĀNS

(125) Grieķija 2014. gada 25. jūnijā iesniedza Bankas pārstrukturēšanas plānu, kurā izskaidroja, kā Banka, esot kombinēta struktūra, kas izveidota, iegādājoties FB Bank, Probank un trīs kooperatīvās bankas, plāno atjaunot tās dzīvotspēju ilgtermiņā.

2.4.1. Iekšzemes operācijas

(126) Atbilstoši pārstrukturēšanas plānam Banka galvenās banku darbības izvērsīs lielākoties Grieķijā un Turcijā.

(127) Attiecībā uz Grieķiju Bankas galvenā prioritāte ir atjaunot banku operāciju stabilu rentabilitāti un dzīvotspēju Grieķijā līdz pārstrukturēšanas perioda beigām, proti, līdz 2018. gada 31. decembrim. Šajā nolūkā pārstrukturēšanas plānā paredzēti vairāki pasākumi ar mērķi uzlabot Bankas darbības efektivitāti un neto procentu rezervi, kā arī pasākumi, kas stiprina tās kapitāla stāvokli un bilances struktūru.

(128) Attiecībā uz darbības efektivitāti Banka jau bija uzsākusi plašu racionalizācijas programmu. No 2009. gada 31. decembra līdz 2012. gada 30. decembrim Banka samazināja savu fizisko klātbūtni Grieķijā. Tā samazināja savu filiāļu skaitu no 575 (2009. gadā) (77) līdz 511 (2012. gadā) (78), kā arī samazināja darbinieku skaitu Grieķijas banku darbību jomā (no 12 534 darbiniekiem 2009. gada decembrī (79) līdz 11 230 darbinieku 2012. gada decembrī (80)).

(129) No 2012. gada decembra līdz 2017. gada beigām Banka plāno turpināt darbinieku skaita samazināšanu Grieķijā (no 13 675 līdz […]) (81), neraugoties uz ietekmi saistībā ar FB Bank un Probank iegādi, kurās strādāja attiecīgi 260 un 1087 darbinieki (82). Starpība starp darbinieku skaitu Grieķijas banku darbību jomā 2012. gada 31. decembrī (11 230) un kopējo Grieķijas darbinieku skaitu 2012. gada beigās (13 675) ir saistīta ar to, ka pieskaitītas tādas nebanku darbības jomas kā apdrošināšana (Ethniki Hellenic General Insurance S.A.), tūrisms (Astir Palace Vouliagmenis S.A.) vai nekustamais īpašums (NBG Pangaea Reic).

(130) No 2012. gada decembra līdz 2017. gada beigām Banka turpinās sava iekšzemes tīkla racionalizāciju. Filiāļu skaits palielināsies par […] – no 511 līdz […]. Jāatceras, ka 2013. gadā Banka iegādājās FB Bank un Probank tīklus attiecīgi ar 19 un 112 filiālēm.

(131) Paaugstināta efektivitāte filiāļu un darbinieku izmantošanā palīdzēs samazināt tās Grieķijas darbību kopējās izmaksas par […] %, no EUR 1 301 miljona, rēķinot proporcionāli, 2012. gadā līdz EUR […] miljoniem 2017. gadā (83). Tādējādi tās banku darbību Grieķijā paredzamā izmaksu un ienākumu attiecība pārstrukturēšanas perioda beigās nokritīsies zem […] %.

(132) Pārstrukturēšanas plāns arī raksturo, kā Banka samazinās savas finansēšanas izmaksas, kas ir dzīvotspējas atjaunošanas pamats. Banka plāno, ka spēs maksāt zemākas procentu likmes par saviem noguldījumiem, pamatojoties uz stabilāku vidi un jo īpaši uz Grieķijas ekonomikas paredzamo stabilizāciju un atveseļošanos, kurai atkal tiek gaidīta izaugsme no 2014. gada. Paredzams, ka noguldījumu izkliede (termiņnoguldījumu, beztermiņa noguldījumu un uzkrājumu likmju vidējais rādītājs) Grieķijā samazināsies. Tāpat pārstrukturēšanās periodā samazināsies Bankas atkarība no valsts garantētās ELA un plašākā Eurosistēmas finansējuma.

(133) Pārstrukturēšanas plāns paredz, ka Banka nostiprinās arī savu bilanci. Tās neto aizdevumu un noguldījumu attiecība Grieķijā turpinās samazināties, bet tās kapitāla pietiekamība uzlabosies (no pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītāja 8,4 % grupas līmenī 2013. gada 31. decembrī).

(134) Cita Bankas prioritāte ir ieņēmumus nenesošo aizdevumu pārvaldība. Banka uzlabos savus kredītprocesus gan attiecībā uz aizdevumu rašanos (labāks nodrošinājuma segums, samazināti ierobežojumi), gan attiecībā uz ieņēmumus nenesošo aizdevumu pārvaldību. Ieņēmumus nenesošo aizdevumu attiecība […], pārstrukturēšanas perioda beigās sasniedzot plānoto rādītāju […] % (84). Riska izmaksas (aizdevumu zaudējumu vērtības samazināšanās) samazināsies no EUR 2 miljardiem 2012. gadā līdz EUR […] miljardiem 2018. gadā (85).

(135) Darbības efektivitātes uzlabošanās, neto procentu rezerves palielinājums un riska izmaksu samazināšanās ļaus Bankai palielināt tās rentabilitāti. Banka prognozē, ka tās peļņa Grieķijā sasniegs EUR […] miljonus 2014. gadā un EUR […] miljonus 2018. gadā. Kapitāla atdeve sasniegs […] % 2017. gadā attiecībā uz Grieķijas darbībām (86), kas ir pietiekami, ņemot vērā Bankas riska profilu attiecīgajā laikā (87).

2.4.2. Starptautiskā banku darbība (izņemot Turciju)

(136) Banka jau ir sākusi samazināt aizņemto līdzekļu īpatsvaru starptautiskajā tīklā un to pārstrukturēt. Filiāļu skaits Dienvidaustrumeiropā kopš 2009. gada ir samazināts par 170 (88).

(137) Banka turpinās sava starptautiskā tīkla pārstrukturēšanu un aizņemto līdzekļu īpatsvara samazināšanu. Jo īpaši Banka pārdos savus ārvalstu meitasuzņēmumus […] un pārtrauks savu filiāļu darbību […]. Minētā darbības pārtraukšana veido […] % no Bankas aktīviem ārpus Grieķijas un Turcijas, t. i., EUR […] miljonus no EUR 12,101 miljoniem 2012. gada beigās.

(138) Filiāles […] un […], kā arī meitasuzņēmums […] tiks […].

(139) Minētās darbības pārtraukšanas rezultātā neto mātesuzņēmuma finansējums līdz pārstrukturēšanas perioda beigām tiks ierobežots.

2.4.3. Turcija

(140) Banka plāno samazināt savu īpašuma daļu Finansbank līdz 60 % […].

(141) […] nodrošinās Finansbank […] un uzlabos Bankas saistības nodrošināt […] Finansbank pārstrukturēšanas periodā.

(142) Banka plāno, ka pārstrukturēšanas periodā Finansbank būtiski augs. Tā arī īstenos izmaksu kontroles plānu. 2014. gadā Finansbank plāno […] un […]. Turpmākajos gados […], nodrošinot izmaksu un ienākumu attiecības samazinājumu no […] līdz […] pārstrukturēšanas perioda beigās (89).

(143) Pārstrukturēšanas plānā paredzēta Finansbank uzņemto risku stingra pārbaude. Gaidāms, ka vērtības samazināšanās būs mazāka nekā […] % no klientu aizņēmumiem laikā no 2014. līdz 2018. gadam, un aktīvu atdeve 2018. gadā gaidāma […] % apjomā. Finansbank kapitāla atdeve visā periodā saglabāsies augsta.

(144) Banka pārdeva savu Turcijas apdrošināšanas uzņēmējdarbību (dzīvības un nedzīvības) 2012. gadā, kapitāla peļņai sasniedzot EUR […] miljonus (90).

2.4.4. Nebanku darbības – […] nekustamā īpašuma darbību pārdošana

(145) Banka samazināja savu īpašuma daļu nekustamā īpašuma meitasuzņēmumā Pangea zem 35 %, un tas pozitīvi ietekmēja Bankas pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītāju (91). Banka plāno arī pārdot […] līdz […] un tās privātā akciju kapitāla meitasuzņēmumu līdz […].

2.4.5. Privātā kapitāla piesaiste un esošo akcionāru un subordinēto kreditoru iemaksas

(146) Banka ir sekmīgi piesaistījusi ievērojamu kapitāla apjomu tirgū un tādējādi samazinājusi tai nepieciešamo valsts atbalstu.

(147) Vispirms Banka 2009. gadā piesaistīja privāto kapitālu, veicot tiesību emisiju EUR 1 247 miljonu apmērā. 2010. gadā Banka vēlreiz veica privātā kapitāla piesaisti tirgū EUR 1 815 miljonu (92) apmērā. Kā norādīts 109. apsvērumā, Bankai izdevās arī piesaistīt kapitālu EUR 1 079 miljonu apmērā no privātajiem investoriem, īstenojot 2013. gada pavasara rekapitalizāciju. Akcionārus, kuru vidū bija akcionāri, kas piedalījās 2009. un 2010. gada kapitāla palielināšanā, lielā mērā izšķīdināja 2013. gada pavasara rekapitalizācija: HFSF saņēma 84,4 % Bankas akciju, un jaunie investori ieguva 10,5 % akciju, atstājot iepriekšējiem akcionāriem tikai 5,1 % akciju. Nekādas dividendes kopš 2007. gada netika maksātas parastajiem akcionāriem, un kopš 2009. gada – ASV priekšrocību akciju turētājiem (93).

(148) Banka 2014. gada maijā veica kapitāla piesaisti tirgū EUR 2,5 miljardu apmērā. Banka plāno […].

(149) Kas attiecas uz hibrīda un subordinētā parāda turētāju ieguldījumu, 2012. gada 3. janvārī Banka piedāvāja atpirkt priekšrocību vērtspapīrus par cenām robežās no 45 % līdz 70 % no minēto vērtspapīru nominālvērtības. Šajā gadījumā Banka atpirka arī segtās obligācijas. Katrā no šiem atpirkšanas gadījumiem cenu noteica, pamatojoties uz instrumentu tirgus vērtību, un tā ietvēra prēmiju ne vairāk kā desmit procentpunktu apmērā, kas tika pievienota, lai pamudinātu investorus piedalīties atpirkšanā. Piekrišanas rādītājs bija 44 %, un kopējā kapitāla palielināšanas summa bija aptuveni EUR 302 miljoni (94).

(150) Vēlāk 2012. un 2013. gadā Banka uzsāka papildu saistību pārvaldības pasākumus attiecībā uz vērtspapīriem, kas izsniegti investoriem, tostarp segtajām obligācijām, hibrīdinstrumentiem, otrā līmeņa instrumentiem un priekšrocību akcijām, kas emitētas ASV. Šīs atpirkšanas darbības radīja papildu kapitālu EUR […] miljonu apmērā. Kopumā Banka norāda, ka pēdējos gados saistību pārvaldības pasākumos radītā kapitāla summa sasniedz aptuveni EUR […] miljonus (95). Šo atpirkšanas darbību rezultātā subordinētā un hibrīda parāda nenokārtotā summa samazinājās līdz EUR 293 miljoniem 2013. gada 31. decembrī.

2.5. GRIEĶIJAS IESTĀŽU SAISTĪBAS

(151) Grieķija 2014. gada 25. jūnijā apņēmās, ka Banka un tās filiāles īstenos pārstrukturēšanas plānu, kas tika iesniegts 2014. gada 25. jūnijā, un uzņēmās papildu saistības attiecībā uz šā pārstrukturēšanas plāna īstenošanu (turpmāk – “Saistības”). Saistības, kas uzskaitītas pielikumā, ir apkopotas šajā iedaļā.

(152) Vispirms Grieķija apņēmās, ka Banka pārstrukturēs savu komercdarbību Grieķijā, nosakot maksimālo filiāļu un darbinieku skaitu, kā arī kopējo izmaksu maksimālo summu, kas jāsasniedz līdz 2017. gada 31. decembrim (96).

(153) Grieķija arī apņēmās, ka Banka samazinās Grieķijā iekasējamās noguldījumu izmaksas un ievēros maksimālo attiecību starp neto aizdevumiem un noguldījumiem (97) līdz 2017. gada 31. decembrim (98).

(154) Attiecībā uz Bankas ārvalstu meitasuzņēmumiem Grieķija apņēmās, ka Banka nesniegs […] un ka tā atbrīvosies no mazākuma akcijām minētajā meitasuzņēmumā. Grieķija arī apņēmās, ka Banka samazinās ārvalstu meitasuzņēmumu skaitu līdz 2018. gada 30. jūnijam (99).

(155) Grieķija apņēmās, ka Banka atbrīvosies no […] un privātā akciju kapitāla meitasuzņēmuma, kā arī vairākiem vērtspapīriem. Turklāt Banka neiegādāsies neinvestīciju kategorijas vērtspapīrus, neskaitot dažus izņēmumus (100).

(156) Grieķija uzņēmās daudzas saistības attiecībā uz Bankas korporatīvo pārvaldību. Tā apņēmās ierobežot atalgojumu Bankas darbiniekiem un vadītājiem, […] (101).

(157) Grieķija arī apņēmās, ka Banka uzlabos savu kredītpolitiku, lai nodrošinātu, ka lēmumi par aizdevumu piešķiršanu un pārstrukturēšanu tiecas maksimāli palielināt Bankas dzīvotspēju un rentabilitāti. Grieķija apņēmās, ka Banka ievēros augstus standartus attiecībā uz kredītriska uzraudzību un aizdevumu pārstrukturēšanu (102).

(158) Vairākas saistības attiecās uz Bankas operācijām ar saistītajiem aizņēmējiem. Šo saistību mērķis bija nodrošināt, lai Banka neatkāpjas no piesardzīgas banku prakses, piešķirot vai pārstrukturējot aizdevumus darbiniekiem, vadītājiem un akcionāriem, kā arī publiskajām struktūrām, politiskajām partijām un plašsaziņas līdzekļu uzņēmumiem (103).

(159) Visbeidzot, Grieķija apņēmās, ka Banka ievēros dažus rīcības ierobežojumus, piemēram, kuponu un dividenžu aizliegumu, iegādes aizliegumu un aizliegumu reklamēt valsts atbalstu (104).

(160) Šīs saistības līdz 2018. gada 31. decembrim uzraudzīs uzraudzības pilnvarnieks.

(161) Atsevišķi Grieķija norādīja, ka tā lūgtu Komisijas apstiprinājumu, pirms Banka vai jebkura valsts struktūra, tostarp HFSF, veiktu garantijas vērtspapīru atpirkšanu (105).

3. FORMĀLĀS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS IEROSINĀŠANAS PAMATOJUMS ATTIECĪBĀ UZ PIRMO PAGAIDU REKAPITALIZĀCIJU

(162) Komisija 2012. gada 27. jūlijā uzsāka formālu izmeklēšanas procedūru, lai pārbaudītu, vai ir ievēroti 2008. gada banku paziņojuma (106) nosacījumi attiecībā uz HFSF Bankai nodrošinātās pirmās pagaidu rekapitalizācijas piemērotību, nepieciešamību un samērīgumu (B1 pasākums).

(163) Kas attiecas uz šā pasākuma piemērotību, tā kā atbalsts tika sniegts pēc iepriekšējām rekapitalizācijām un likviditātes atbalsta un ņemot vērā ilgstošo glābšanas laikposmu, Komisija apšaubīja, vai Banka bija veikusi visas iespējamās darbības, lai novērstu atbalsta nepieciešamību nākotnē (107). Turklāt Komisijai nebija skaidrs, kas kontrolētu Banku, kad pirmā pagaidu rekapitalizācija tiktu aizstāta ar pastāvīgu rekapitalizāciju (108), jo Banka varēja nonākt vai nu valsts, vai mazākuma privāto īpašnieku kontrolē. Komisija atzīmēja, ka tā vēlētos nodrošināt, lai nevienā gadījumā nepasliktinātos Bankas vadības un jo īpaši tās kreditēšanas procesa kvalitāte.

(164) Attiecībā uz pirmās pagaidu rekapitalizācijas nepieciešamību NBG lēmuma par procedūras sākšanu 67. apsvērumā Komisija apšaubīja, vai ir veikti visi iespējamie pasākumi, lai nākotnē vēlreiz novērstu atbalsta nepieciešamību Bankai. Turklāt, tā kā pagaidu rekapitalizācijas perioda ilgums nebija noteikts, Komisija nevarēja secināt, vai atlīdzība bija pietiekama un atbilda atlīdzības un sloga sadales principiem valsts atbalsta noteikumos. Turklāt, tā kā NBG lēmuma par procedūras sākšanu pieņemšanas laikā nebija zināmi noteikumi par pirmās pagaidu rekapitalizācijas pārvēršanu pastāvīgā rekapitalizācijā, Komisija nevarēja tos novērtēt.

(165) Attiecībā uz pasākuma samērīgumu Komisija pauda šaubas par to, vai piesardzības pasākumi (ar valsts atbalstu sniegtas reklāmas aizliegums, kuponu un dividenžu aizliegums, pirkšanas iespējas aizliegums un atpirkšanas aizliegums, kā minēts NBG lēmuma par procedūras sākšanu 71. apsvērumā) bija pietiekami attiecībā uz pirmo pagaidu rekapitalizāciju. Turklāt NBG lēmuma par procedūras sākšanu 72. apsvērumā Komisija norādīja, ka konkurences traucējumus var izraisīt tādu noteikumu trūkums, kas liegtu HFSF koordinēt četras lielākās Grieķijas bankas (proti, Banku, Alpha Bank, Eurobank un Piraeus Bank), un atbilstošu aizsargpasākumu neesība, kas novērstu iespēju izpaust komerciāli sensitīvu informāciju. Tādēļ Komisija piedāvāja iecelt uzraudzības pilnvarnieku, kurš fiziski atrastos Bankā.

4. IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES PAR FORMĀLO IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRU ATTIECĪBĀ UZ PIRMO PAGAIDU REKAPITALIZĀCIJU

Kādas grieķu bankas sagatavotās piezīmes

(166) Komisija 2013. gada 3. janvārī saņēma piezīmes, ko kāda grieķu banka iesniedza saistībā ar NBG lēmumu par procedūras sākšanu. Minētā grieķu banka norādīja, ka Grieķijas banku rekapitalizācija, ko veic HFSF, principā ir apsveicams solis ceļā uz veselīgāku un dzīvotspējīgāku banku sistēmu, un neiebilda pret Bankas rekapitalizāciju.

(167) Tomēr, paužot pilnīgu atbalstu principam, ka Grieķijas banku rekapitalizāciju veic HFSF, minētā grieķu banka paskaidroja, ka, lai mazinātu konkurences izkropļojumus un novērstu diskrimināciju, tā cer, ka HFSF veiktā rekapitalizācija uz līdzīgiem noteikumiem būs pieejama visām bankām, kas darbojas Grieķijā.

5. GRIEĶIJAS PIEZĪMES PAR FORMĀLO IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRU ATTIECĪBĀ UZ PIRMO PAGAIDU REKAPITALIZĀCIJU

(168) Grieķija 2012. gada 5. septembrī iesniedza piezīmes, ko bija sagatavojuši Grieķijas Banka un HFSF.

5.1. GRIEĶIJAS BANKAS SAGATAVOTĀS PIEZĪMES

(169) Attiecībā uz pirmās pagaidu rekapitalizācijas piemērotību Grieķijas Banka atzīmēja, ka kapitāla summa EUR 18 miljardu apmērā, ar kuru HFSF rekapitalizēja četras lielākās Grieķijas bankas 2012. gada maijā, bija mazāka nekā galīgā summa, kas bija nepieciešama, lai šīs bankas pakāpeniski sasniegtu un uzturētu pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītāju, kas bija noteikts 10 % apjomā, un pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītāju, kas bija noteikts 7 % apjomā saskaņā ar trīs gadu nelabvēlīgo spriedzes scenāriju. Tā arī atzīmēja, ka pirmā pagaidu rekapitalizācija bija pagaidu pasākums, ņemot vērā to, ka rekapitalizācijas procesam bija jābeidzas līdz ar minēto četru banku akciju kapitāla palielināšanos.

(170) Grieķijas Banka arī konstatēja, ka lielāko Grieķijas banku rekapitalizācija ir daļa no Grieķijas banku nozares ilgāka termiņa pārstrukturēšanas. Tā atzīmēja, ka banku vadība, ja tās paliks privātīpašumā, visticamāk, nemainīsies, bet bankām valsts īpašumā (proti, HFSF īpašumā) HFSF var iecelt jaunu vadību, kuru jebkurā gadījumā novērtēs Grieķijas Banka. Grieķijas Banka norādīja, ka tā regulāri novērtē visu banku korporatīvās pārvaldības sistēmas, vadības atbilstību un riska profilus, lai novērstu pārmērīgu risku uzņemšanos. Tā arī minēja, ka HFSF jau ir iecēlis pārstāvjus rekapitalizēto banku Direktoru padomēs.

(171) Attiecībā uz pirmās pagaidu rekapitalizācijas nepieciešamību Grieķijas Banka konstatēja, ka Bankas rekapitalizācija bija ierobežota, lai varētu nodrošināt tolaik spēkā esošo minimālā kapitāla prasību (8 %) ievērošanu. Tā arī apgalvoja, ka ilgstošais laikposms pirms rekapitalizācijām bija nepieciešams tādēļ, ka krasi pasliktinājās darbības vide Grieķijā, un PSI programmas ietekmes rezultātā, kā arī visa projekta sarežģītības dēļ un tādēļ, ka bija maksimāli jāpalielina privāto investoru līdzdalība akciju kapitāla palielināšanā.

(172) Attiecībā uz pirmās pagaidu rekapitalizācijas samērīgumu Grieķijas Banka norādīja, ka Komisijai iesniedzamā pārstrukturēšanas plāna pilnīgu īstenošanu nodrošinās tas, ka HFSF balsstiesību apturēšana tiks atcelta, ja cita starpā būtiski tiks pārkāpts pārstrukturēšanas plāns. Grieķijas Banka arī konstatēja, ka Bankas grūtības neizraisīja ne Bankas vadības nepietiekams risku novērtējums, ne arī komerciāli agresīvas darbības.

5.2. HFSF SAGATAVOTĀS PIEZĪMES

(173) Attiecībā uz pirmās pagaidu rekapitalizācijas piemērotību potenciālās valsts iejaukšanās problēmas risināšanai, ja valsts nodrošinās lielas valsts atbalsta summas ar HFSF starpniecību un HFSF būs pilnas balsstiesības, HFSF apgalvoja, ka HFSF finansētās bankas nav uzskatāmas par publiskām struktūrām vai valsts kontrolē esošiem uzņēmumiem un ka valsts tās vairs nekontrolēs pēc tam, kad HFSF tām būs veicis pastāvīgu rekapitalizāciju. HFSF norādīja, ka tas ir pilnīgi neatkarīga privāttiesību juridiskā persona ar lēmumu pieņemšanas autonomiju. Tas neatrodas valsts kontrolē saskaņā ar HFSF likuma 16.C panta 2. punktu, atbilstoši kuram kredītiestādes, kam HFSF ir sniedzis kapitāla atbalstu, neietilpst plašākā publiskā sektorā. Tas arī atsaucās uz HFSF pārvaldības struktūru.

(174) Attiecībā uz HFSF intervenci Bankas vadībā HFSF atzīmēja, ka tas ievēro Bankas autonomiju un neiejaucas ikdienas vadībā, ņemot vērā, ka tā funkcijas aprobežojas ar HFSF likumā minētajām funkcijām. Tas norādīja, ka nav iespējama nekāda valsts iejaukšanās vai koordinācija un ka Bankas lēmumi par kreditēšanas procesu (cita starpā par nodrošinājumu, cenu noteikšanu un aizņēmēju maksātspēju) tiek pieņemti, pamatojoties uz komerciāliem kritērijiem.

(175) HFSF norādīja, ka HFSF likums un pirmsparakstīšanas nolīgums paredz atbilstošus aizsargpasākumus, lai neļautu esošajiem privātajiem akcionāriem uzņemties pārmērīgu risku. Tas minēja tādus elementus kā: i) HFSF pārstāvju iecelšana par neatkarīgiem Bankas Direktoru padomes locekļiem bez izpildfunkcijām un viņu piedalīšanās komiteju darbā; ii) HFSF veiktā rūpīgā izpēte Bankā; un iii) fakts, ka pēc galīgās rekapitalizācijas tā balsstiesības tiktu ierobežotas tikai tik ilgi, kamēr Banka izpildītu pārstrukturēšanas plāna noteikumus.

(176) Attiecībā uz pirmās pagaidu rekapitalizācijas nepieciešamību un jo īpaši atbalsta atlīdzības līmeni HFSF norādīja, ka šī atlīdzība ir saskaņota ar Komisijas, ECB un SVF pārstāvjiem. Minētajā saskaņotajā līmenī ir ņemts vērā, ka pirmā pagaidu rekapitalizācija tiktu pārvērsta pastāvīgā rekapitalizācijā pirms 2012. gada 30. septembra – termiņa, kas tika noteikts 2012. gada martā MEFP starp Komisiju, ECB, SVF un Grieķiju.

(177) Attiecībā uz pirmās pagaidu rekapitalizācijas samērīgumu HFSF atzīmēja, ka tā pieņemtie pasākumi, piemēram, 175. apsvērumā minētie pasākumi, ir pietiekami aizsargpasākumi, ņemot vērā lielās saņemtā atbalsta summas un ilgstošo glābšanas laikposmu. Turklāt HFSF apgalvoja, ka ir veikti atbilstoši pasākumi, lai nodrošinātu, ka bankas, kurās piedalās HFSF, savstarpēji neizpaustu komerciāli sensitīvu informāciju. Šādi pasākumi ir, piemēram, dažādu HFSF pārstāvju iecelšana minētajās bankās, pilnvaru piešķiršana šiem pārstāvjiem ar īpašu aizsardzību pret informācijas plūsmu no viena pārstāvja citam, kā arī nepārprotamas iekšējās instrukcijas minētajām amatpersonām neizplatīt banku komerciāli sensitīvo informāciju. Turklāt HFSF apgalvoja, ka tas neizmanto savas tiesības bankās tādā veidā, lai novērstu, ierobežotu, traucētu vai būtiski kavētu vai apgrūtinātu efektīvu konkurenci. Visbeidzot, HFSF norādīja, ka uz tā Direktoru padomes locekļiem un darbiniekiem attiecas stingri konfidencialitātes noteikumi un fiduciāri pienākumi, un viņiem ir saistoši noteikumi par profesionālo noslēpumu attiecībā uz darba pienākumiem.

6. AR UZŅĒMUMU IEGĀDI SAISTĪTĀ ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS

6.1. VALSTS ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS SAISTĪBĀ AR TRĪS KOOPERATĪVO BANKU NOREGULĒJUMU

6.1.1. Atbalsta esība un apjoms

(178) Komisijai vispirms ir jānovērtē, vai valsts atbalsts saistībā ar trīs kooperatīvo banku noregulējumu (t. i., finansējuma deficīta segšana, kas ļāva pārvest noguldījumus) ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. Saskaņā ar šo punktu valsts atbalsts ir atbalsts, ko piešķir dalībvalsts vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem, ciktāl šāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.

(179) Komisija sākumā novērtēs, vai turpmāk minētajiem potenciālajiem saņēmējiem bija vai nebija priekšrocība: i) kooperatīvās bankas un, iespējams, uz Banku pārvestās “darbības”; un ii) Banka.

i) Atbalsta esība attiecībā uz trim kooperatīvajām bankām un, iespējams, uz Banku pārvestajām darbībām

(180) Attiecībā uz trim kooperatīvajām bankām Komisija konstatē, ka Lesvos-Limnos banka, Achaia banka un Lamia banka tika nodotas likvidācijai un to banku licences tika anulētas. Tāpēc tās vairs neveiks saimnieciskās darbības banku tirgū.

(181) Valsts atbalsts, t. i., finansējuma deficītu segšana, būtu valsts atbalsts attiecībā uz pārvestajām prasībām un saistībām Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē tikai tad, ja tie kopā veido uzņēmumu. Jēdziens “uzņēmums” aptver jebkuru struktūrvienību, kas ir iesaistīta saimnieciskā darbībā, neatkarīgi no tās juridiskā statusa un veida, kādā tā tiek finansēta. Saimnieciskā darbība ir jebkura darbība, kas ietver preču vai pakalpojumu piedāvāšanu konkrētajā tirgū. Tāpēc, lai secinātu, vai ir atbalsts uzņēmumam, būtu jānovērtē, vai prasību un saistītu pārvešana ir saistīta ar saimnieciskās darbības nodošanu.

(182) Kā jau norādīts 2.2.1. iedaļā, pēc trīs kooperatīvo banku noregulējuma uz Banku tika pārvesti tikai noguldījumi, kā arī prasības un saistības pret HDIGF. Trijās kooperatīvajās bankās strādāja 187 darbinieki, un tām bija pavisam 21 filiāle. Būtu jāatzīmē, ka nenotika automātiska filiāļu, darba līgumu vai aizdevumu nodošana starp trim kooperatīvajām bankām un Banku. Tāpēc tas, ka aizdevumi netika pārvesti uz Banku, bet palika trijās likvidējamās kooperatīvajās bankās, tas, ka filiāles netika nodotas, un darba līgumu automātiska nenodošana liek (109) secināt, ka nav saimnieciskās darbības nodošanas. Pārvestās saistības (t. i., noguldījumus) nevar uzskatīt par valsts atbalsta saņēmēju, jo tās neveido uzņēmumu.

(183) Īsumā, trīs esošās juridiskās struktūras tika nodotas likvidācijai, un tās vairs neveic nekādas banku darbības. Vienlaikus, pārvestās saistības neveido saimniecisko darbību.

(184) Tāpēc tika secināts, ka EFSF obligācijas, ko HFSF piešķīra Bankai, lai segtu finansējuma deficītu par iegādātajiem trīs kooperatīvo banku aktīviem un saistībām, neļauj turpināt minēto kooperatīvo banku saimnieciskās darbības. Tāpēc HFSF atbalsts nav ne atbalsts likvidējamām struktūrām, ne atbalsts pārvestajiem aktīviem un saistībām.

ii) Atbalsta esība attiecībā uz Banku

(185) Attiecībā uz to, vai trīs kooperatīvo banku aktīvu un saistību pārdošana ir valsts atbalsts Bankai, Komisijai jānovērtē, vai ir ievērotas konkrētas prasības un jo īpaši vai: i) pārdošanas process bija atklāts, beznosacījumu un nediskriminējošs; ii) pārdošana notika atbilstoši tirgus nosacījumiem; un iii) valsts maksimāli palielināja pārdošanas cenu par attiecīgajiem aktīviem un saistībām (110).

(186) Kā jau norādīts 64. apsvērumā, Grieķijas Banka sazinājās tikai ar piecām lielākajām Grieķijas kredītiestādēm, kas tolaik darbojās Grieķijā. Ierobežotais pircēju kopums, ar ko sazinājās, nevar izslēgt to, ka konkurss bija atklāts, ņemot vērā to, ka tās bija vienīgās kredītiestādes, kas varēja būt ieinteresētas piedāvājuma iesniegšanā. Pārdošanas paketē faktiski bija iekļauti tikai noguldījumi. Tāpēc, lai izmantotu ar šiem noguldījumiem saistīto sinerģiju, ir jādarbojas attiecīgajā ģeogrāfiskajā teritorijā. Banka, kas nebija pārstāvēta minētajās teritorijās, nevarētu piedāvāt pakalpojumus noguldītājiem, tādējādi noguldījumu saglabāšana būtu minimāla un ieguvējs segtu izmaksas par noguldījumu iegādi, negūstot nekādu labumu. Tāpēc īsajā laikposmā, kas pieejams trīs kooperatīvo banku noregulēšanai, Grieķijas Banka varētu pamatoti pieņemt, ka tikai tām kredītiestādēm, kuru uzņēmējdarbības modeļi bija saderīgi ar spēju apkalpot minētos noguldītājus, būtu interese iegūt minētos aktīvus. Banka un trīs citas bankas iesniedza saistošus piedāvājumus. Bankas piedāvājums tika atzīts par vēlamo attiecībā uz atlīdzību un laiku, kas vajadzīgs pārvešanas pabeigšanai. Banka piedāvāja maksāt kā atlīdzību summu, kas atbilst […] % no pārvestajiem noguldījumiem, un aplēsa, ka pārvešanu varētu pabeigt vienas darbdienas laikā.

(187) Pamatojoties uz iepriekšminēto, Komisija secina, ka valsts atbalstu Bankai var izslēgt saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 20. punktu un Komisijas lēmumu pieņemšanas praksi (111).

iii) Secinājums par atbalsta esību

(188) Ar trīs kooperatīvo banku pārdošanu saistītais valsts atbalsts nav valsts atbalsts trim kooperatīvajām bankām, pārvestajiem aktīviem vai Bankai. Tāpēc šis pasākums nav uzskatāms par atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē.

6.2. AR FIRST BUSINESS BANK SAISTĪTĀ ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS

6.2.1. Atbalsta esība un apjoms

(189) Komisijai ir jānovērtē, vai pasākumi ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.

6.2.1.1. Atbalsta esība pasākumos, kas piešķirti saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmu (FB1, FB2 un FB3 pasākums)

(190) Grieķijas veiktā kapitāla iepludināšana FB Bank 2009. gada jūlijā EUR 50 miljonu apmērā (FB1 pasākums), Grieķijas valsts vērtspapīri par EUR 60 miljoniem 2012. gada maijā (FB2 pasākums) un valsts garantija, kas 2011. gada martā tika dota FB Bank par emitētajām obligācijām ar nominālvērtību EUR 50 miljoni (FB3 pasākums), tika īstenoti saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmu (112). Lēmumā par minētās shēmas apstiprināšanu Komisija secināja, ka saskaņā ar minēto shēmu piešķirtie pasākumi būtu uzskatāmi par valsts atbalstu.

(191) Tāpēc Komisija atzīmē, ka nodotās darbības vairs neeksistētu bez minētajiem pasākumiem. Minētie pasākumi sekmēja stabilizāciju un to saimniecisko darbību turpināšanu, kas vēlāk tika nodotas Bankai, un tāpēc Komisija uzskata, ka tie deva labumu FB Bank saimnieciskajām darbībām, kas vēlāk tika nodotas Bankai, un ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē.

6.2.1.2. Atbalsta esība pasākumos, kas piešķirti, ņemot vērā FB Bank noregulējumu (FB4 un FB5 pasākums)

(192) Komisija norāda, ka HFSF ir struktūra, ko izveidojusi un finansējusi Grieķija, lai atbalstītu bankas, un tādējādi FB4 un FB5 pasākumi ir saistīti ar valsts līdzekļiem. Komisija norāda arī, ka FB4 un FB5 pasākumi pēc būtības ir selektīvi, jo tie dod labumu tikai FB Bank darbībām.

(193) Turklāt Komisija uzskata, ka FB4 un FB5 pasākumi nodrošināja FB Bank darbībām skaidras priekšrocības, jo ļauj tās turpināt. Šajā gadījumā pārveduma rīkojums faktiski ir pārdošana “vienā partijā”. Lai gan pašu kapitāls un subordinētais parāds netiek pārvests, galvenie produktīvie banku aktīvi tiek pārvesti (filiāles, noguldījumi un aizdevumi). Tāpēc FB4 pasākums nodrošina pārvestajām darbībām priekšrocības, jo tās nodrošina pietiekamus aktīvus, lai segtu tās noguldījumus, un pārvestās darbības turpinās, pamatojoties uz FB Bank aktīvu pārdošanu “vienā partijā”.

(194) Turklāt bez FB5 pasākuma pārdošana nebūtu iespējama, jo nodošana, iespējams, negatīvi ietekmētu ieguvēja kapitāla pietiekamības rādītāju. Tāpēc nodotās darbības vairs neeksistētu, un FB4 un FB5 pasākumi tādējādi nodrošina tām skaidras priekšrocības.

(195) Komisija uzskata, ka FB4 un FB5 pasākumi neatbilst tirgus ekonomikas investoru principam. HFSF faktiski nav izredžu gūt peļņu no saviem ieguldījumiem: apmaiņā par saviem ieguldījumiem tas saņēma nevis prasījumu pret Banku, bet tikai prasījumu pret likvidējamu struktūru, t. i., FB Bank (113). Tādējādi HFSF, iespējams, pilnībā neatgūs ieguldīto naudu.

(196) FB4 un FB5 pasākumu selektīvās priekšrocības izkropļo konkurenci, ļaujot turpināt vienu bankas darbību, ļaujot tai darboties tirgū un konkurēt ar citām bankām, tostarp ārvalstu banku meitasuzņēmumiem, kas darbojas Grieķijā vai arī, iespējams, interesējas par iekļūšanu Grieķijas tirgū. Tādējādi FB4 un FB5 pasākumi ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm un, iespējams, izkropļo konkurenci.

(197) Tāpēc Komisija secina, ka HFSF veiktā finansējuma deficīta segšana EUR 456,97 miljonu apmērā saistībā ar aktīviem, kas no FB Bank pārvesti uz Banku, un HFSF saistības segt kapitāla vajadzības saistībā ar minētajiem aktīviem, kuru summa var sasniegt EUR 100 miljonus, ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.

FB4 un FB5 pasākumu saņēmējs

(198) Kā jau paskaidrots 193. apsvērumā, Komisija uzskata FB Bank darbības kā FB4 un FB5 pasākumu saņēmēju, jo atbalsts ļāva turpināt minētās saimnieciskās darbības Bankā.

(199) Attiecībā uz jautājumu par to, vai FB Bank darbību pārdošana nozīmē valsts atbalstu Bankai saskaņā ar 2008. gada banku paziņojuma 49. punktu, Komisijai jānovērtē noteiktu prasību izpilde. Tai jo īpaši jāpārbauda, vai: i) pārdošanas process bija atklāts un nediskriminējošs; ii) pārdošana norisinājās atbilstoši tirgus nosacījumiem; un iii) finanšu iestāde vai valsts maksimāli palielināja pārdošanas cenu par attiecīgajiem aktīviem un saistībām.

(200) Banka iegādājās FB Bank aktīvu un saistību kopumu, jo tā iesniedza vēlamo piedāvājumu atbilstoši nediskriminējošai konkursa procedūrai, kas bija pieejama citām bankām. Grieķijas Banka nolēma sazināties tikai ar četrām lielākajām bankām, kas darbojās Grieķijā, un no tām nesaistošus piedāvājumus iesniedza tikai Banka un vēl viena banka. Grieķijas Banka aicināja abus pretendentus iesniegt uzlabotus piedāvājumus. Grieķijas Banka izraudzījās NBG, jo tās piedāvājums ietvēra zemākas noregulējuma izmaksas (114).

(201) Komisija novēroja, ka Grieķijas Banka sazinājās tikai ar četrām bankām (115). Ierobežotais pircēju kopums, ar ko sazinājās, nevar izslēgt to, ka konkurss bija atklāts, ņemot vērā to, ka nebija citu Grieķijā darbojošos banku, kas bija pietiekami lielas, lai pārņemtu konkursā piedāvātos aktīvus, un ar atbilstošu kapitālu noregulējuma laikā, kā arī ņemot vērā ierobežoto interesi noregulējuma laikā, ko izrādīja ārvalstu kredītiestādes un finanšu iestādes attiecībā uz iesaistīšanos banku darbībās Grieķijā. Turklāt Grieķijas Banka iepriekš noteica pārvedamo aktīvu un saistību portfeli un grafiku, kas jāievēro piedāvājumos, lai tie būtu derīgi. Komisija uzskata, ka pārdošanas process bija atklāts un nediskriminējošs.

(202) Negatīvā cena (t. i., ņemot vērā finansējuma deficītu un iepriekšminēto kapitāla vajadzību segšanu) attiecībā uz FB Bank aktīviem un saistībām nenozīmē to, ka pārdošanas cena neatbilst uzņēmuma tirgus vērtībai (116). Komisijai nav iemesla uzskatīt, ka izteiktais piedāvājums un samaksātā cena neatbilst uzņēmuma tirgus cenai. Jāatceras, ka saskaņā ar Grieķijas tiesību aktiem pārvesto aktīvu patieso vērtību sākotnēji aplēsa Grieķijas Banka un pēc tam pārbaudīja un pielāgoja ārējie eksperti turpmāko sešu mēnešu laikā. Tādējādi Komisija uzskata, ka pārdošana norisinājās saskaņā ar tirgus nosacījumiem. Pamatojoties uz iepriekšminēto, saskaņā ar 2008. gada banku paziņojuma 49. punktu, Pārstrukturēšanas paziņojuma 20. punktu un Komisijas lēmumu pieņemšanas praksi (117) Komisija secina, ka valsts atbalstu Bankai var izslēgt.

6.2.1.3. Secinājums par saņemtā atbalsta esību un kopsummu

(203) Pamatojoties uz 190.–197. apsvērumu, Komisija uzskata, ka FB1, FB2, FB3, FB4 un FB5 pasākumi atbilst nosacījumiem, kas minēti Līguma 107. panta 1. punktā, un ir uzskatāmi par valsts atbalstu.

(204) Tādēļ Komisija secina, ka par FB Bank darbībām ir saņemts valsts atbalsts kā kapitāla atbalsts EUR 606,97 miljonu apmērā (FB1, FB4 un FB5 pasākums), papildus Grieķijas valsts vērtspapīru aizdevumam EUR 60 miljonu apmērā (FB2 pasākums) un valsts garantijām EUR 50 miljonu apmērā (FB3 pasākums), kā apkopots 10. tabulā. 10. tabula Pārskats par kopējo atbalstu FB Bank darbībām Atbalsta saņēmējs Pasākums Atbalsta veids Atbalsta summa (miljonos EUR) FB Bank darbības FB1 Rekapitalizācija 50 FB4 Trūkstošā finansējuma nodrošināšana, pārejot no FB Bank uz Banku 456,97 FB5 Saistību vēstule par kapitāla vajadzību segšanu attiecībā uz FB Bank aktīviem, kas pārvesti uz Banku 100 Piešķirtā kapitāla atbalsta kopsumma 606,97 Kapitāla atbalsta kopsumma, kas apmaksāta 506,97 Atbalsta saņēmējs Pasākums Atbalsta veids FB Bank darbības FB2 Obligāciju aizdevums 60 FB3 Garantija 50 Piešķirtā likviditātes atbalsta kopsumma 110

6.2.2. Saderības novērtējuma juridiskais pamats

(205) Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktā paredzēts, ka Komisija var atzīt atbalstu par saderīgu ar iekšējo tirgu, ja tā sniegšana “novērš nopietnus traucējumus kādas dalībvalsts tautsaimniecībā”.

(206) Komisija ir atzinusi, ka globālā finanšu krīze var radīt nopietnus traucējumus dalībvalsts tautsaimniecībā un banku atbalsta pasākumi var novērst šos traucējumus. Tas tika apstiprināts 2008. gada banku paziņojumā, Rekapitalizācijas paziņojumā un Pārstrukturēšanas paziņojumā. Komisija joprojām uzskata, ka prasības valsts atbalsta apstiprināšanai saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu ir izpildītas attiecībā uz spriedzes atkārtošanos finanšu tirgos. Komisija apstiprināja šādu uzskatu, pieņemot 2011. gada pagarināšanas paziņojumu (118) un 2013. gada banku paziņojumu (119).

(207) Attiecībā uz Grieķijas ekonomiku Komisijas lēmumos par Grieķijas banku atbalsta shēmas apstiprināšanu un pagarināšanu, kā arī valsts atbalsta pasākumu apstiprinājumos, kurus Grieķija piešķīra atsevišķām bankām, Komisija atzina, ka Grieķijas ekonomikā ir nopietnu traucējumu risks un valsts atbalsts bankām var šādus traucējumus novērst. Tādējādi juridiskais pamats, novērtējot atbalsta pasākumus, ir Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunkts.

(208) Saskaņā ar 2008. gada banku paziņojuma 15. punktu, lai atbalsts būtu saderīgs atbilstoši Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktam, tam jāatbilst vispārīgajiem saderības kritērijiem: a) piemērotība– atbalstam jābūt pareizi orientētam, lai varētu efektīvi sasniegt mērķi novērst nopietnus traucējumus ekonomikā; tas nenotiks, ja pasākums nebūs piemērots traucējumu novēršanai; b) nepieciešamība– atbalsta pasākumam gan pēc apjoma, gan veida ir jābūt nepieciešamam mērķa sasniegšanai; tādējādi tas jāsniedz minimālā apjomā, kāds nepieciešams mērķa sasniegšanai, un veidā, kas ir piemērotākais traucējumu novēršanai; c) samērīgums– pasākuma pozitīvā ietekme pienācīgi jālīdzsvaro ar konkurences traucējumiem, lai šādi traucējumi aprobežotos ar pasākuma mērķu sasniegšanai nepieciešamo minimumu.

(209) Finanšu krīzes laikā Komisija izstrādāja saderības kritērijus dažādiem atbalsta pasākumu veidiem. Atbalsta pasākumu novērtēšanas principi pirmoreiz tika izklāstīti 2008. gada banku paziņojumā.

(210) Rekapitalizācijas paziņojums deva papildu norādījumus par atlīdzības līmeni, kas nepieciešams valsts kapitāla iepludināšanai.

(211) Visbeidzot, Komisija Pārstrukturēšanas paziņojumā paskaidroja, kā tā vērtēs pārstrukturēšanas plānus. Novērtējot Bankas pārstrukturēšanas plānu saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojumu, Komisija ņems vērā visus 10. tabulā minētos pasākumus.

6.2.3. Atbalsta pasākumu atbilstība 2008. gada banku paziņojumam un Rekapitalizācijas paziņojumiem

6.2.3.1. FB1, FB2 un FB3 pasākumu atbilstība 2008. gada banku paziņojumam

(212) FB1, FB2 un FB3 pasākums tika piešķirts saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmu. Minētajā shēmā iekļautie pasākumi jau bija novērtēti kā saderīgi ar iekšējo tirgu Komisijas 2008. gada 19. novembra lēmumā.

6.2.3.2. FB4 un FB5 pasākumu atbilstība 2008. gada banku paziņojumam un Rekapitalizācijas paziņojumiem

6.2.3.2.1. Piemērotība

(213) Kas attiecas uz FB4 un FB5 pasākumu piemērotību, Komisija uzskata, ka minētie pasākumi ir piemēroti, jo tie aizsargāja FB Bank noguldītājus un tādējādi aizsargāja finanšu stabilitāti. Minētās darbības nebūtu iespējams turpināt bez HFSF atbalsta, jo noregulējuma laikā FB Bank bija negatīvs pašu kapitāls un tolaik dominējošos sarežģītajos tirgus apstākļos neviena banka nebūtu iegādājusies aktīvu un saistību portfeli ar negatīvu vērtību, un tas būtu pasliktinājis tās kapitāla pietiekamības stāvokli. Tādējādi šie pasākumi nodrošināja Grieķijas finanšu stabilitātes saglabāšanu. Pamatojoties uz to, Komisija secina, ka minētie pasākumi ir piemēroti kā glābšanas atbalsts.

6.2.3.2.2. Nepieciešamība

(214) Saskaņā ar 2008. gada banku paziņojumu atbalsta pasākumam pēc apjoma un veida ir jābūt nepieciešamam šā pasākuma mērķa sasniegšanai. Tas nozīmē, ka kapitāla iepludināšanai ir jāatbilst minimālajam apjomam, kas nepieciešams minētā mērķa sasniegšanai.

(215) Kā Grieķijas Banka norādīja savā 2013. gada 8. maija vēstulē, neraugoties uz FB Bank nelielo izmēru, tās licences anulēšana, nepiemērojot noregulējuma pasākumus, varētu iedragāt noguldītāju uzticēšanos Grieķijas banku sistēmai un tādējādi ietekmēt finanšu stabilitāti. Turklāt Grieķijas Banka piebilda, ka no dažādām noregulējuma iespējām tā deva priekšroku FB Bank noregulējumam, piemērojot iegādes un pārņemšanas procedūru saskaņā ar 2012. gada decembra MEFP. Tā uzskatīja, ka minētā procedūra sniedza tūlītēju un skaidru risinājumu problēmām, ar ko saskārās FB Bank. Komisija uzskata, ka šie finanšu stabilitātes elementi apliecina FB4 un FB5 pasākumu nepieciešamību.

(216) Kas attiecas uz intervences apmēru, Grieķijas Banka savā Lēmumā 10/1/10.5.2013. norādīja, ka pārveduma rīkojums par noteiktiem aktīviem un saistībām bija vēlamais risinājums, jo tas līdz minimumam samazināja noregulējuma izmaksas. Minētais lēmums atbilda arī 2012. gada marta MEFP. Turklāt Komisija konstatē, ka finansējuma deficīta galīgo summu bija rūpīgi novērtējušas Grieķijas iestādes, ņemot vērā novērtējuma ziņojumu, ko sagatavojis auditors likumā noteiktā audita veikšanai. Ieguldījums precīzi sedza starpību starp pārvesto aktīvu patieso vērtību un saistību vērtību. Turklāt HFSF apņēmās segt kapitāla vajadzības tikai līdz 9 % no pārvestajiem aktīviem, kā aplēsusi Grieķijas Banka. Tas, ka no abiem pretendentiem tikai Banka piekrita pārskatīt savu piedāvājumu, apstiprina secinājumu, ka ieguldījums nebija pārmērīgs.

(217) Turklāt FB Bank pašu kapitāls netika pārvests, un tādējādi tas palika likvidējamā struktūrā, t. i., FB Bank. Tāpēc akcionāri cietīs zaudējumus pilnā apjomā, un HFSF ieguldījums nav uzpūsts ar to glābšanas izmaksām.

(218) Kas attiecas uz atbalsta atlīdzināšanu, kā norādīts iepriekš 195. apsvērumā, HFSF, visticamāk, pilnībā neatgūs ieguldīto naudas summu (120). Tāpēc skaidrs, ka tas nesaņems nekādu atlīdzību, un tā ieguldījums ir līdzīgs dotācijai. Kā norādīts Rekapitalizācijas paziņojuma 44. punktā, nepietiekami atlīdzināta rekapitalizācija ir pieņemama tikai attiecībā uz grūtībās nonākušām bankām, kas nespēj maksāt nekādu atlīdzību. Komisija uzskata, ka tā ir arī FB Bank gadījumā. Atlīdzības neesība rada nepieciešamību pēc padziļinātas pārstrukturēšanas saskaņā ar Rekapitalizācijas paziņojumu.

(219) Tātad FB4 un FB5 pasākums bija nepieciešams kā glābšanas atbalsts gan pēc apjoma, gan veida, lai varētu sasniegt mērķus ierobežot traucējumus Grieķijas banku sistēmā un ekonomikā kopumā.

6.2.3.2.3. Samērīgums

(220) Komisija atzīmē, ka FB Bank vairs neeksistē tās iepriekšējā veidolā. Fakts, ka atbalsts izglāba pārvestās darbības, teorētiski varēja radīt konkurences izkropļojumus. Tomēr Komisija kā pozitīvu faktoru atzīmē FB Bank nelielo izmēru un pārdošanas procesu, kurā konkurentiem bija iespēja iesniegt piedāvājumu par FB Bank atsevišķiem aktīviem un saistībām. Turklāt uzreiz pēc FB Bank saimniecisko darbību nodošanas tās tika pilnībā integrētas Bankā un pārtrauca eksistēt kā atsevišķa saimnieciskā darbība vai konkurents. Tādēļ Komisija secina, ka šis atbalsts neradīja liekus konkurences izkropļojumus.

Secinājums par FB4 un FB5 pasākumu atbilstību

(221) Secināts, ka FB4 un FB5 pasākumi ir piemēroti un nepieciešami un ka, ņemot vērā FB Bank nelielo izmēru un tās kā atsevišķa konkurenta izzušanu, veicot tās pilnīgu integrāciju Bankā, tie ir samērīgi ar paredzēto mērķi saskaņā ar 2008. gada banku paziņojumu un Rekapitalizācijas paziņojumu.

6.2.4. Atbalsta pasākumu atbilstība Pārstrukturēšanas paziņojumam

(222) Kas attiecas uz atlīdzību par FB4 pasākumu, Komisija 218. apsvērumā atzīmēja, ka HFSF, iespējams, pilnībā neatgūs EUR 456,97 miljonus, kas iepludināti FB Bank noregulējuma vajadzībām (FB4 pasākums). Atlīdzības neesība rada nepieciešamību pēc padziļinātas pārstrukturēšanas gan attiecībā uz dzīvotspējas pasākumiem, gan konkurences izkropļojumu ierobežošanas pasākumiem.

6.2.4.1. FB Bank darbību ilgtermiņa dzīvotspēja pārdošanas ceļā

(223) Pārstrukturēšanas paziņojuma 21. punktā paredzēts, ka gadījumā, ja grūtībās nonākusi kredītiestāde nevar ticami atjaunot ilgtermiņa dzīvotspēju, jāapsver tās likumīga likvidācija vai pārdošana izsolē. Tādējādi dalībvalstis var sekmēt dzīvotnespējīgo dalībnieku izstāšanos, nodrošinot šā izstāšanās procesa norisi atbilstošā termiņā, lai saglabātu finanšu stabilitāti.

(224) Tomēr FB Bank nebija dzīvotspējīga kā atsevišķa struktūra un tika nodota likvidācijai. Šajā jomā Pārstrukturēšanas paziņojuma 17. punktā paskaidrots, ka “neveiksmīgas bankas pārdošana citai finanšu iestādei var sekmēt ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu, ja pircējs ir dzīvotspējīgs un var absorbēt neveiksmīgas bankas pieņemšanu, un var palīdzēt atjaunot uzticību tirgū”.

(225) Kā minēts 7.5.2. iedaļā, pamatojoties uz Bankas pārstrukturēšanas plānu, Banka ir uzskatāma par dzīvotspējīgu struktūru. Tādējādi fakts, ka FB Bank darbības tika nodotas Bankai, ļauj atjaunot tās ilgtermiņa dzīvotspēju. Turklāt fakts, ka FB Bank darbības tika pilnībā integrētas (121) Bankā un tā beidza darboties kā atsevišķs konkurents, ir uzskatāms par padziļinātu pārstrukturēšanu, kas nepieciešama saistībā ar valsts atbalsta nepietiekamu atlīdzību.

6.2.4.2. Pašu ieguldījums un sloga sadale

(226) Kā paskaidrots 216. apsvērumā, FB Bank noregulējumam izraudzītais veids nodrošina pārstrukturēšanas izmaksu ierobežošanu līdz minimumam. Vispirms Grieķijas iestādes rūpīgi novērtēja finansējuma deficītu, ņemot vērā neatkarīgo revidentu ziņojumu. Turklāt HFSF apņēmās segt pircēja kapitāla vajadzības, kas izrietēja no pārvestajām darbībām, tikai līdz likumā prasītajam minimālajam apmēram. Turklāt FB Bank saimniecisko darbību iekļaušana lielākā struktūrvienībā un sinerģijas vienlaicīgā īstenošana, veicot FB Bank filiāļu tīklu racionalizāciju, IT infrastruktūras apvienošanu un finansējuma izmaksu samazināšanu, palīdz ierobežot pārstrukturēšanas izmaksas līdz minimumam salīdzinājumā ar scenāriju, kurā valsts būtu mēģinājusi atjaunot FB Bank kā atsevišķas struktūras dzīvotspēju.

(227) Pašu kapitāls un subordinētais parāds netika pārvesti uz Banku, bet palika FB Bank – likvidējamā struktūrvienībā. Tāpēc Komisija uzskata, ka tika panākts pietiekams akcionāru sloga sadalījums, jo akcionāriem bija tiesības uz ieņēmumiem no likvidācijas tikai tad, ja ieņēmumi būtu pietiekami, lai atmaksātu vispirms HFSF, kam bija prasījuma prioritāte, salīdzinot ar citiem kreditoriem. Tādējādi, ņemot vērā likvidējamo aktīvu nepietiekamību, maz ticams, ka akcionāri varētu atgūt savus ieguldījumus.

6.2.4.3. Pasākumi konkurences izkropļojumu ierobežošanai

(228) Attiecībā uz pasākumiem konkurences izkropļojumu ierobežošanai Pārstrukturēšanas paziņojuma 30. punktā paredzēts, ka “Komisija kā izejas punktu šādu pasākumu nepieciešamības novērtēšanai izmanto to darbību lielumu, mērogu un apjomu, kas attiecīgai bankai būtu, īstenojot ticamu pārstrukturēšanas plānu […]. Šādu pasākumu raksturs un veids būs atkarīgs no diviem kritērijiem – pirmkārt, no atbalsta summas un nosacījumiem, un apstākļiem, kuros tas piešķirts, un, otrkārt, no tā tirgus vai tirgu īpašībām, kurā(-os) saņēmēja banka darbosies”.

(229) Kopējais atbalsts, kas saņemts kapitāla veidā, ir EUR 606,97 miljoni (FB1, FB4 un FB5 pasākumi) papildus Grieķijas valsts vērtspapīriem EUR 60 miljonu apmērā (FB2 pasākums) un valsts garantijām EUR 50 miljonu apmērā (FB3 pasākums). FB1 pasākums 2008. gada 31. decembrī atbilda 3,25 % no FB Bank RWA. FB4 pasākums – finansējuma deficīta segšana, pārejot no FB Bank uz Banku, – 2013. gada 31. martā atbilda aptuveni 33,44 % no FB Bank RWA. FB5 pasākums pēc definīcijas atbilda 9 % no FB Bank uz Banku pārvesto RWA. Šādas atbalsta summas apvienojumā ar atlīdzības neesību mudina būtiski samazināt saņēmēja klātbūtni tirgū.

(230) Attiecībā uz tirgu, kurā darbojās FB Bank, Komisija norādīja, ka FB Bank bija ļoti maza banka (mazāk nekā 0,5 % īpatsvars no Grieķijas banku kopējiem aktīviem un mazāk nekā 1 % tirgus daļas attiecībā uz aizdevumiem un noguldījumiem Grieķijā), un attiecīgi FB Bank aktīvi un saistības, kas tika pārvesti uz Banku, bija salīdzinoši nelieli Grieķijas banku sistēmas mērogā.

(231) Turklāt FB Bank darbības tika piedāvātas konkurentiem atklātā izsolē. Pēc pārdošanas FB Bank vairs neeksistēja kā atsevišķs konkurents, jo pārvestās darbības tika pilnībā integrētas Bankā.

(232) Secināts, ka, ņemot vērā pārvesto darbību nelielo apjomu, atklāto pārdošanas procesu un FB Bank darbību pilnīgu integrāciju Bankā, nav notikusi nepamatota konkurences izkropļošana, neraugoties uz ļoti lielo atbalsta summu un atlīdzības neesību.

6.2.4.4. Secinājums par atbilstību Pārstrukturēšanas paziņojumam

(233) Pamatojoties uz šo analīzi, secināts, ka atbilstoši Pārstrukturēšanas paziņojumam FB Bank atsevišķu aktīvu un saistību pārdošana un to integrācija Bankā nodrošina FB Bank darbību ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu, ka atbalsts ir ierobežots līdz nepieciešamajam minimumam un ka nenotiek nepamatoti konkurences izkropļojumi.

6.2.5. Secinājums par atbalsta, kas attiecas uz FB Bank, saderību ar iekšējo tirgu

(234) Tādējādi visi 10. tabulā minētie atbalsta pasākumi ir saderīgi ar iekšējo tirgu.

6.3. AR PROBANK SAISTĪTĀ ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS

6.3.1. Atbalsta esība un apjoms

(235) Komisijai vispirms ir jānovērtē, vai pasākumi ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.

6.3.1.1. Atbalsta esība pasākumos, kas piešķirti, ņemot vērā Probank noregulējumu (PB1 un PB2 pasākums)

(236) HFSF ir struktūra, ko banku atbalsta nolūkā izveidojusi un finansējusi Grieķija. Tādējādi PB1 un PB2 pasākumā tiek izmantoti valsts līdzekļi. PB1 un PB2 pasākumi pēc būtības arī ir selektīvi, jo tie dod labumu tikai Probank darbībām.

(237) Turklāt PB1 un PB2 pasākumi nodrošina Probank darbībām skaidras priekšrocības, jo ļauj tās turpināt. Šajā gadījumā pārveduma rīkojums ir pārdošana “vienā partijā”, jo, lai gan pašu kapitāls netiek pārvests, galvenie produktīvie banku aktīvi tiek pārvesti (filiāles, noguldījumi un aizdevumi).

(238) PB1 un PB2 pasākumi neatbilst MEIP. HFSF faktiski nav izredžu gūt peļņu no saviem ieguldījumiem: apmaiņā par saviem ieguldījumiem tas saņēma nevis prasījumu pret Banku, bet tikai prasījumu pret likvidējamu struktūru, t. i., Probank (122). Tādējādi HFSF, iespējams, pilnībā neatgūs ieguldīto naudu.

(239) PB1 un PB2 sniegto pasākumu selektīvās priekšrocības izkropļo konkurenci, ļaujot turpināt vienu bankas darbību, ļaujot tai darboties tirgū un konkurēt ar citām bankām, kas darbojas Grieķijā vai arī, iespējams, interesējas par iekļūšanu Grieķijas tirgū. Tādējādi PB1 un PB2 pasākumi ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm un, iespējams, izkropļo konkurenci.

(240) Tādējādi secināts, ka HFSF veiktā finansējuma deficīta segšana, pārejot no Probank un Banku, EUR 562,73 miljonu apmērā un HFSF saistības segt kapitāla vajadzības attiecībā uz pārvestajiem aktīviem, kuru summa var sasniegt EUR [180–280] miljonus, ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.

PB1 un PB2 pasākumu saņēmējs

(241) PB1 un PB2 pasākumu saņēmējs ir Probank darbības, jo minētie pasākumi ļāva turpināt šīs darbības Bankā.

(242) Attiecībā uz jautājumu par to, vai Probank darbību pārdošana ir valsts atbalsts Bankai saskaņā ar 2008. gada banku paziņojuma 49. punktu, Komisijai jānovērtē noteiktu prasību izpilde. Tai jo īp