LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 141/1

PADOMES REGULA (EK) Nr. 764/2006

(2006. gada 22. maijs)

par to, lai noslēgtu Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Marokas Karalisti

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 37. pantu saistībā ar 300. panta 2. punktu un 300. panta 3. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),

tā kā:

(1) Kopiena un Marokas Karaliste pēc sarunām ir parafējusi Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē, ar ko Kopienas zvejniekiem dod iespējas zvejot ūdeņos, uz kuriem attiecas Marokas Karalistes suverenitāte vai jurisdikcija.

(2) Kopienas interesēs ir apstiprināt šo nolīgumu.

(3) Būtu jānosaka zvejas iespēju sadalījums starp dalībvalstīm,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo Kopienas vārdā apstiprina Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Marokas Karalisti.

Nolīguma teksts ir pievienots šai regulai.

2. pants

Nolīguma protokolā noteiktās zvejas iespējas starp dalībvalstīm ir sadalītas šādi:

Zvejas kategorija Kuģa veids Dalībvalsts Zvejas licences vai kvotas Nerūpnieciskā zveja ziemeļos, pelaģiskās sugas seineri Spānija 20 Nerūpnieciskā zveja ziemeļos grunts āķu zvejas kuģi, <40 GT Spānija 20 Portugāle 7 grunts āķu zvejas kuģi, >40 GT<150 GT Portugāle 3 Nerūpnieciskā zveja dienvidos Spānija 20 Bentālo zivju sugu zveja grunts āķu zvejas kuģi Spānija 7 Portugāle 4 traleri Spānija 10 Itālija 1 Tunzveja kuģi tunču zvejai ar āķiem no borta un jedām Spānija 23 Francija 4 Rūpnieciskā pelaģiskā zveja Vācija 4 850 t Lietuva 15 520 t Latvija 8 730 t Nīderlande 19 400 t Īrija 2 500 t Polija 2 500 t Apvienotā Karaliste 2 500 t Spānija 400 t Portugāle 1 333 t Francija 2 267 t

Zvejas iespēju pārvaldību veic pilnīgā saskaņā ar 20. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 2371/2002 (2002. gada 20. decembris) par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (2). Ja šo dalībvalstu pieteikumi par licenču izsniegšanu neizsmeļ visas zvejas iespējas, kas noteiktas nolīguma protokolā, Komisija var ņemt vērā jebkuras citas dalībvalsts pieteikumus par licenču izsniegšanu.

3. pants

Dalībvalstīm, kuru kuģi zvejo saskaņā ar šo nolīgumu, ir jāpaziņo Komisijai par katru nozveju, kas iegūta Marokas zvejas zonā saskaņā ar kārtību, kāda paredzēta Komisijas 2001. gada 14. marta Regulā (EK) Nr. 500/2001, kas nosaka sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2847/93 par to lomu pārraudzību, kurus nozvejojuši Kopienas zvejas kuģi trešo valstu ūdeņos un atklātā jūrā (3).

4. pants

Regula stājas spēkā tās publicēšanas dienā Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 2006. gada 22. maijā Padomes vārdā — priekšsēdētājs J. PRÖLL

(1) Eiropas Parlamenta 2006. gada 16. maija atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

(2) OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.

(3) OV L 73, 15.3.2001., 8. lpp.

PROTOKOLS

par zvejas iespējām un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Marokas Karalisti

1. pants

Piemērošanas laikposms un zvejas iespējas

1. Saskaņā ar nolīguma 5. pantu no 2006. gada 1. marta uz četriem gadiem piešķirtās zvejas iespējas ir noteiktas šim protokolam pievienotajā tabulā.

2. Šā panta 1. punktu piemēro saskaņā ar šā protokola 4. un 5. pantu.

3. Saskaņā ar nolīguma 6. pantu kuģi ar Eiropas Kopienas dalībvalsts karogu var veikt zvejas darbības Marokas zvejas zonās tikai tad, ja tiem ir zvejas licence, kas izdota saskaņā ar šo protokolu un tam pievienotajā pielikumā izklāstīto kārtību.

2. pants

Finansiālais ieguldījums – maksāšanas kārtība

1. Nolīguma 7. pantā minētais finansiālais ieguldījums par šā protokola 1. pantā minēto laikposmu ir EUR 144 400 000 (1).

2. Šā panta 1. punktu piemēro atbilstīgi šā protokola 4., 5., 6. un 10. pantam.

3. Šā panta 1. punktā minēto finansiālo ieguldījumu Kopiena sniedz, katru gadu izdarot maksājumu EUR 36 100 000 apmērā šā protokola piemērošanas laikā.

4. Finansiālo ieguldījumu Kopiena izmaksā vēlākais 2006. gada 30. jūnijā pirmajā gadā un vēlākais 1. martā turpmākajos gados.

5. Finansiālo ieguldījumu iemaksā Marokas Karalistes Galvenajam kasierim kontā, kurš atvērts Karalistes valsts kasē un kura rekvizītus paziņo Marokas iestādes.

6. Atbilstīgi šā protokola 6. pantam finansiālā ieguldījuma izmantošana ir vienīgi Marokas iestāžu kompetencē.

3. pants

Zinātniskā koordinēšana

1. Abas Puses apņemas sekmēt atbildīgu zveju Marokas zvejas zonās, pamatojoties uz principu par nediskriminējošu attieksmi pret dažādajām flotēm, kas zvejo šajos ūdeņos.

2. Šā protokola darbības laikā, Kopiena un Maroka sadarbojas resursu stāvokļa pārraudzībā Marokas zvejas zonās; šim nolūkam saskaņā ar nolīguma 4. panta 1. punktu pārmaiņus Kopienā un Marokā tiek rīkotas kopējas ikgadējas zinātniskas sanāksmes.

3. Pamatojoties uz ikgadējās zinātniskās sanāksmes secinājumiem un atbilstīgi pieejamajiem labākajiem zinātniskajiem atzinumiem, Puses savstarpēji apspriežas Apvienotajā komitejā, kas paredzēta 10. pantā, lai vajadzības gadījumā un pēc savstarpējas vienošanās veiktu pasākumus zivsaimniecības resursu ilgtspējīgas pārvaldības nodrošināšanā.

4. pants

Zvejas iespēju pārskatīšana

1. Zvejas iespējas, kas minētas 1. pantā, pēc savstarpējas vienošanās var palielināt, ciktāl 3. panta 2. punktā minētās kopīgās zinātniskās sanāksmes secinājumi apstiprina, ka šāds palielinājums neapdraudēs Marokas resursu ilgtspējīgu pārvaldi. Tādā gadījumā 2. panta 1. punktā minēto finansiālo ieguldījumu proporcionāli un atbilstīgi iesaistītajam laikam palielina. Tomēr Eiropas Kopienas maksātā finansiālā ieguldījuma kopējā summa nedrīkst pārsniegt 2. panta 1. punktā minēto summu vairāk par divām reizēm.

2. Un pretēji, ja Puses vienojas veikt pasākumus, kas minēti 3. panta 3. punktā un kas ietver 1. pantā minēto zvejas iespēju samazināšanu, finansiālo ieguldījumu proporcionāli un atbilstīgi iesaistītajam laikam samazina. Neskarot šā protokola 6. pantā paredzētos noteikumus, Kopiena var apturēt šo finansiālo ieguldījumu, ja šajā protokolā noteikto zvejas piepūli nevar sasniegt pilnībā.

3. Var pārskatīt arī zvejas iespēju sadalījumu starp dažādu tipu kuģiem, Pusēm savstarpēji vienojoties un ar nosacījumu, ka jebkuras pārmaiņas notiek atbilstīgi visiem ikgadējā zinātniskajā sanāksmē izteiktajiem ieteikumiem par to krājumu pārvaldi, ko šāda pārdale var ietekmēt. Ja zvejas iespēju pārdale to pamato, Puses vienojas attiecīgi pielāgot finansiālo ieguldījumu.

4. Par to zvejas iespēju pārdali, kas paredzētas 1. punktā, 2. punkta pirmajā teikumā un 3. punktā, puses izlemj, savstarpēji vienojoties Apvienotajā komitejā, kas minēta nolīguma 10. pantā.

5. pants

Eksperimentālā zveja

Pamatojoties uz pētījumu rezultātiem, kuri veikti šajā nolīgumā minētās Apvienotās zinātniskās komitejas vadībā, Puses sekmē eksperimentālo zveju Marokas zvejas zonās. Šajā nolūkā pēc vienas Puses lūguma Puses savstarpēji apspriežas un katrā gadījumā atsevišķi lemj par sugām (piemēram, sūkļiem), nosacījumiem un citiem atbilstīgiem parametriem.

Eksperimentālās zvejas licences izmēģinājuma nolūkiem var izdot ne ilgāk kā uz 6 mēnešiem.

Ja Puses secina, ka eksperimentālā zveja ir devusi pozitīvus rezultātus, pēc 4. pantā paredzētās vienošanās procedūras un līdz šā protokola termiņa beigām Kopienai var piešķirt jaunas zvejas iespējas. Rezultātā finansiālo ieguldījumu palielina.

6. pants

Partnerattiecību nolīguma ieguldījums Marokas zivsaimniecības nozares politikas izveidošanā

1. Šā protokola 2. panta 1. punktā paredzētais finansiālais ieguldījums – EUR 13 500 000 gadā – sekmē Marokas zivsaimniecības nozares politikas attīstību un īstenošanu ar mērķi ieviest atbildīgu zveju tās ūdeņos. No šā finansiālā ieguldījuma summas EUR 10 050 000 lielu summu gadā Kopiena piešķir kā atbalstu, kas paredzēts nolīguma 7. panta 1. punkta b) apakšpunktā.

2. Ieguldījumu piešķir Marokai, un tā to pārvalda saskaņā ar abu Pušu savstarpējas vienošanās rezultātā noteiktajiem mērķiem un ar tiem saistītajām gada un daudzgadu programmām.

3. Neskarot šo mērķu noteikšanu, ko veikušas abas Puses, un saskaņā ar pašreizējām Marokas zivsaimniecības politikas prioritātēm nolūkā nodrošināt ilgtspējīgu un atbildīgu nozares pārvaldību:

a) vismaz 4,75 miljoni euro gadā no 1. punktā paredzētās summas Marokai ir jāizlieto piekrastes flotes modernizācijai un atjaunošanai;

b) summa 1,25 miljonu euro apmērā piešķirama driftertīklu likvidēšanai;

c) atlikušo summu Maroka izlieto citām savas zivsaimniecības politikas vajadzībām, proti: — zinātniskajai izpētei, — nerūpnieciskās zvejas atjaunošanai, — tirdzniecības tīklu atjaunošanai un vietējā patēriņa veicināšanai, — zivju izkraušanas un apstrādes paņēmienu mehanizācijai, — apmācībai, — arodapvienību atbalstam.

7. pants

Atbalsts atbildīgas zvejas veicināšanai

1. Pēc Marokas priekšlikuma un šā protokola 6. panta noteikumu īstenošanai Kopiena un Maroka tūlīt pēc šā protokola stāšanās spēkā un vēlākais trīs mēnešus pēc tā spēkā stāšanās dienas nolīguma 10. pantā paredzētajā Apvienotajā komitejā vienojas par to:

a) kādas būs gada un daudzgadu pamatnostādnes, pēc kurām vadīsies, lai īstenotu Marokas zivsaimniecības politikas prioritātes ar mērķi panākt atbildīgu zveju un jo īpaši tās prioritātes, kas minētas 6. panta 2. punktā;

b) kādi būs gada un daudzgadu mērķi, kas jāsasniedz, kā arī kritēriji un rādītāji, kas jāizmanto, lai ik gadu varētu izvērtēt iegūtos rezultātus.

2. Šo pamatnostādņu, mērķu, kritēriju un novērtēšanas rādītāju grozījumus abas Puses apstiprina Apvienotajā komitejā.

3. Protokola piemērošanas pirmajā gadā brīdī, kad Apvienotajā komitejā notiek pamatnostādņu, mērķu, kritēriju un novērtēšanas rādītāju apstiprināšana, Kopiena ir jāinformē par to, kā Maroka izlieto 6. panta 2. punktā minēto finansiālo ieguldījumu. Par katra nākamā gada līdzekļu izlietojumu Maroka informē Kopienu ne vēlāk kā līdz iepriekšējā gada 30. septembrim.

4. Ja tas ir pamatots ar protokola darbības vidus posmā sasniegtajiem rezultātiem un pēc apspriešanās Apvienotajā komitejā, Kopiena var pieprasīt pārskaitīt ne vairāk par 50 % no protokola 6. panta 1. punktā paredzētās summas, lai šos naudas līdzekļus, ko Maroka izlieto, pielāgotu zivsaimniecības politikas īstenošanas gaitā gūtajiem faktiskajiem rezultātiem.

8. pants

Kopienas uzņēmumu ekonomiskā integrācija Marokas zivsaimniecības nozarē

1. Abas Puses apņemas veicināt Kopienas uzņēmumu integrāciju Marokas zivrūpniecībā kopumā.

2. Protokola spēkā esības pirmajā gadā tiek uzsākta Eiropas Komisijas atbalstīta iniciatīva, arī tiešu investīciju veidā, ar mērķi informēt privātos Kopienas uzņēmumus par tirdzniecības un rūpniecības iespējām Marokas zivrūpniecībā kopumā.

3. Turklāt stimulējošā nolūkā Maroka saskaņā ar pielikumā izklāstītajiem noteikumiem samazina nodevas Kopienas uzņēmumiem par zivju izkraušanu Marokas ostās, jo īpaši nolūkā tās pārdot vietējiem ražotājiem, minētajiem uzņēmumiem veicinot šo produktu pārdošanu Marokā, vai par Marokas zvejas zonās iegūto nozveju pārvadāšanu pa sauszemi.

4. Abas Puses nolemj arī izveidot refleksijas grupu, lai noteiktu, kādi šķēršļi kavē tiešu Kopienas investīciju ieguldīšanu šajā nozarē, un kādi pasākumi jāveic, lai atvieglotu šo investīciju ieguldīšanas nosacījumus.

9. pants

Domstarpības – protokola piemērošanas apturēšana

1. Visas domstarpības starp Pusēm saistībā ar šā protokola interpretāciju vai piemērošanu risina, Pusēm savstarpēji apspriežoties Apvienotajā komitejā, kā paredzēts nolīguma 10. pantā, vajadzības gadījumā rīkojot īpašas sanāksmes.

2. Protokola piemērošanu var apturēt pēc vienas Puses iniciatīvas, ja domstarpības starp Pusēm uzskata par nopietnām un ja apspriedes Apvienotajā komitejā saskaņā ar 1. punktu nav novedušas pie izlīguma.

3. Lai apturētu protokola piemērošanu, ieinteresētajai Pusei ir rakstiski jāziņo par savu nodomu vismaz trīs mēnešus pirms dienas, kad apturēšanai ir jāstājas spēkā.

4. Apturēšanas gadījumā Puses turpina apspriedes nolūkā atrisināt domstarpības izlīguma ceļā. Ja tas izdodas, protokola piemērošanu atsāk un finansiālo ieguldījumu proporcionāli un atbilstīgi iesaistītajam laikam samazina saskaņā ar laikposmu, kurā protokola piemērošana ir bijusi apturēta.

10. pants

Protokola piemērošanas apturēšana nemaksāšanas gadījumā

Saskaņā ar 4. panta noteikumiem, ja Kopiena neveic 2. pantā paredzētos maksājumus, protokola darbību var apturēt, ievērojot šādus nosacījumus:

a) kompetentās Marokas iestādes paziņo Eiropas Komisijai par nemaksāšanu. Pēdējā veic nepieciešamo pārbaudi un, ja vajadzīgs, veic maksājumu ne vēlāk kā 30 darba dienās pēc paziņojuma saņemšanas dienas;

b) ja maksājumu neveic un maksājuma neveikšana nav pienācīgi pamatota 2. panta 4. punktā paredzētajā laikā, kompetentās Marokas iestādes ir tiesīgas apturēt protokola piemērošanu. Par šādu darbību tās nekavējoties informē Eiropas Komisiju;

c) protokola piemērošanu atsāk, tiklīdz ir veikts attiecīgais maksājums.

11. pants

Piemērojamie valsts tiesību akti

Kuģu darbības, kuras tie veic, piemērojot šo protokolu un tā pielikumu, proti, pārkraušanu, ostu pakalpojumu izmantošanu, aprīkojuma iegādi utt., reglamentē Marokas valsts tiesību akti.

12. pants

Stāšanās spēkā

Šis protokols un tā pielikums stājas spēkā nolīguma spēkā stāšanās dienā.

1. tabula: Zvejas iespējas

Zvejas veids Nerūpnieciskā zveja Dziļūdens zveja Rūpnieciskā pelaģiskā zveja Pelaģiskā zveja ziemeļos: riņķvadu tīkli Nerūpnieciskā zveja dienvidos: jedas, makšķerrīki, murdi Nerūpnieciskā zveja ziemeļos: grunts āķu jedu kuģi Nerūpnieciskā tunzveja: kuģi tunču zvejai ar āķiem no borta un jedām Grunts āķu jedu kuģi un grunts traleri, un dziļūdens daudzšķiedru nostiprinātie žaunu tīkli C nozveja — tilpība – 60 000 tonnas 20 kuģi 20 kuģi 30 kuģi 27 kuģi 22 kuģi

(1) Šo summu papildina šādi resursi:

— Pašreiz realizēto MEDA programmu ietvaros (uzņēmējdarbības atbalsta programma, arodapvienību atbalsta programma, asociācijas nolīguma īstenošanas atbalsta programma) kopsumma aptuveni 3 miljoni euro apmērā (četrus gadus ilgā periodā) tiks piešķirta, lai palīdzētu uzņēmumu darbībai zivsaimniecības nozarē (uzņēmumu un asociāciju konsultēšana, mazo un vidējo uzņēmumu piekļuve aizdevumiem, utt.) un institucionālā vai tiesiskā pamata piemērošanai sadarbībā ar dalībvalstu institūcijām un administrācijām.

— Samaksas summa, kas ir novērtēta aptuveni EUR 3 400 000 gadā un kas jāmaksā kuģu īpašniekiem saskaņā ar pielikuma I nodaļas 4. punktu, maksājama tieši Marokai kontā, kas minēts pielikuma I nodaļas 5. punktā.

PIELIKUMS

Nosacījumi kopienas kuģu zvejas darbībām marokas zvejas zonās

I NODAĻA

ZVEJAS LICENČU PIETEIKUMU IESNIEGŠANAS UN IZDOŠANAS KĀRTĪBA

1. Licenču pieteikšanas kārtība

1. Marokas zvejas zonās zvejas licenci var iegūt tikai tie kuģi, kam uz to ir tiesības.

2. Lai kuģis varētu pretendēt uz licenci, nedz kuģa īpašniekam, nedz tā kapteinim, nedz pašam kuģim nedrīkst būt aizliegts zvejot Marokā. Tiem ir jāatbilst Marokas iestāžu prasībām, proti, tiem jābūt izpildījušiem visas saistības, kas skar to zvejas darbības Marokā atbilstīgi zvejas nolīgumiem, kuri noslēgti ar Kopienu.

3. Attiecīgās Kopienas iestādes vismaz 20 dienas pirms pieprasīto licenču derīguma termiņa sākuma iesniedz Lauksaimniecības, lauku attīstības un jūras zvejniecības ministrijas Jūras zvejniecības departamentam (departamentam) to kuģu sarakstu, kuri vēlas veikt zvejas darbības protokolam pievienotajā tehnisko datu lapā noteiktajās robežās.

4. Sarakstos iekļaujama zvejas kategorija un zona, kuģu tilpība, kuģu skaits un katra kuģa galvenie parametri, kā arī par katru kuģi maksātā summa. Katram kuģim ir jānorāda arī, vai tas ir “āķu jedu zvejas kuģis” vai “nerūpnieciskās zvejas kategorijas kuģis”, kā arī zvejas rīks vai zvejas rīki, ko tie lietos pieteikumā norādītajā laikposmā. Zvejas licences pieteikumam pievieno arī visu tās sagatavošanai nepieciešamo informāciju tādā formātā, kas ir savietojams ar programmatūru, kuru izmanto departaments.

5. Individuālus pieteikumus departamentam iesniedz, izmantojot veidlapu, kuras paraugs ir atrodams 1. papildinājumā.

6. Katram licences pieteikumam jāpievieno šādi dokumenti: — tilpības sertifikāta kopija, kuru atbilstīgi apstiprinājusi karoga dalībvalsts un kurā norādīta kuģa tilpība, — nesena apliecināta krāsaina fotogrāfija, kuras izmērs ir vismaz 15 cm × 10 cm un kurā kuģis redzams sānskatā tā pašreizējā stāvoklī, — apliecinājums, ka ir samaksāta zvejas licences saņemšanas maksa, nodevas un novērošanas izdevumi, — jebkuri citi dokumenti vai sertifikāti, kas jāuzrāda saskaņā ar īpašiem noteikumiem, kuri attiecas uz konkrētā tipa kuģiem atbilstīgi šā protokola noteikumiem.

2. Licenču izsniegšana

1. Departaments izsniedz zvejas licences Eiropas Kopienu Komisijas delegācijai Marokā (delegācijai) 15 dienu laikā pēc visu 1. punkta 6. daļā uzskaitīto dokumentu iesniegšanas.

2. Zvejas licences sagatavo saskaņā ar informāciju, kas atrodama protokolam pievienotajās tehnisko datu lapās, kurās konkrēti jānorāda zvejas zona, attālums no krasta, atļautie zvejas rīki, galvenās sugas, atļautais tīkla acu lielums, pieļaujamā piezveja un nozvejas kvotas pelaģiskās zvejas traleriem.

3. Zvejas licences izdod tikai tiem kuģiem, kas nokārtojuši visas nepieciešamās administratīvās formalitātes.

4. Abas Puses vienojas par elektroniskās licencēšanas sistēmas ieviešanas veicināšanu.

3. Zvejas licenču derīguma termiņš un izmantošana

1. Licenču derīguma termiņi ir šādi: — pirmais laikposms: no spēkā stāšanās brīža līdz 2006. gada 31. decembrim, — otrais laikposms: no 2007. gada 1. janvāra līdz 2007. gada 31. decembrim, — trešais laikposms: no 2008. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 31. decembrim, — ceturtais laikposms: no 2009. gada 1. janvāra līdz 2009. gada 31. decembrim, — piektais laikposms: no 2010. gada 1. janvāra līdz protokola spēkā esības laika beigām.

2. Zvejas licences ir derīgas tikai attiecībā uz laikposmu, par kuru ir nomaksāta nodeva, un tajā zvejas zonā, tam zvejas rīku veidam un tai zvejas kategorijai, kas norādīta konkrētajā licencē.

3. Zvejas licences izdod konkrētam kuģim, un tās nevar izmantot citi kuģi; tomēr pēc Kopienas pieprasījuma gadījumā, ja karoga dalībvalsts kompetentās iestādes pierāda nepārvaramas varas apstākļu esamību, kuģa licenci, kas izdota vienam kuģim, cik ātri vien iespējams aizstāj ar licenci citam tādas pašas kategorijas kuģim ar noteikumu, ka netiek pārsniegta šai kategorijai atļautā tilpība. Pirmā kuģa īpašnieks vai aģents nogādā anulēto zvejas licenci departamentam ar delegācijas starpniecību.

4. Zvejas licence ir pastāvīgi jāglabā uz konkrētā kuģa un pārbaudes gadījumā jāuzrāda pārbaudītājiem.

5. Zvejas licences derīguma termiņš ir viens gads, seši mēneši vai trīs mēneši. Taču rūpnieciskajai pelaģiskajai zvejai var piešķirt un atjaunot mēneša zvejas licences.

4. Zvejas licences maksa un nodevas

1. Zvejas licences gada maksu nosaka spēkā esošie Marokas tiesību akti.

2. Maksa par licenci attiecas uz to kalendāro gadu, kurā licenci izsniedz, un to maksā tad, kad pieprasa kārtējā gada pirmo licenci. Šajā licences maksas summā ietilpst visas saistītās maksas un nodevas, izņemot ostas nodevas un samaksu par sniegtajiem pakalpojumiem.

3. Tāpat kā maksu par zvejas licencēm, arī nodevas katram kuģim aprēķina, pamatojoties uz protokolam pievienotajām tehnisko datu lapām.

4. Nodevas par nolīguma spēkā esības laika pirmo un pēdējo gadu aprēķina proporcionāli faktiskajam licences derīguma laikam.

5. Par katrām izmaiņām tiesību aktos, kas reglamentē zvejas licenču izsniegšanu, delegāciju informē ne vēlāk kā divus mēnešus pirms to stāšanās spēkā.

5. Maksāšanas kārtība

Zvejas licenču maksas, nodevas un samaksa par novērošanu iemaksājamas Marokas valsts kasē kontā ar numuru 290130 0065 Al Maghrib bankā (Marokā) pirms zvejas licenču izsniegšanas.

Pelaģiskās zvejas traleriem maksa par nozvejām maksājama ar kvartāla iemaksām nākamā kvartāla beigās pēc kvartāla, kurā šīs nozvejas tika iegūtas.

II NODAĻA

NOTEIKUMI, KAS PIEMĒROJAMI KUĢIEM, KURI ZVEJO ĀTRI MIGRĒJOŠAS SUGAS (TUNZIVJU KUĢI)

1. Maksa ir EUR 25 par tonnu nozvejas, kas iegūta Marokas zvejas zonās.

2. Licences izdod uz vienu kalendāro gadu pēc tam, kad par katru kuģi nomaksāts avanss EUR 5 000 apmērā.

3. Pirmajā un pēdējā nolīguma gadā avansu aprēķina proporcionāli faktiskajam licences derīguma termiņam.

4. Ātri migrējošu sugu zvejas kuģu kapteinim, kam ir zvejas licence šo sugu zvejošanai, jāiekārto kuģa zvejas žurnāls un jāizdara ieraksti tajā pēc pielikuma 6. papildinājumā dotā parauga.

5. Viņam jānosūta arī šā kuģa zvejas žurnāla kopiju savas valsts kompetentajām iestādēm ne vēlāk kā 15 dienas pirms trešā mēneša beigām pēc mēneša, uz kuru žurnāla ieraksti attiecas. Šīs iestādes nekavējoties nosūta kopijas delegācijai, kas nosūta tās departamentam pirms trešā mēneša beigām pēc mēneša, uz kuru tās attiecas.

6. Katru gadu līdz 30. aprīlim delegācija iesniedz departamentam aprēķinu par nodevām, kas nomaksājamas par iepriekšējo zvejas gadu, pamatojoties uz deklarācijām par nozveju, kuras iesniedzis katrs kuģa īpašnieks un kuras apstiprinājuši zinātniskie institūti, kas ir atbildīgi par nozvejas datu pārbaudi dalībvalstīs, piemēram, IRD (Institut de recherche pour le développement), IEO (Instituto Español de Oceanografía), INIAP (Instituto Nacional de Investigação Agrária e das Pescas) un INRH (Institut national de recherche halieutique).

7. Pēdējā nolīguma piemērošanas gadā aprēķinu par nodevām, kas nomaksājamas par iepriekšējo zvejas gadu, nosūta 4 mēnešu laikā no nolīguma izbeigšanās dienas.

8. Galīgais aprēķins nosūtāms attiecīgajiem kuģu īpašniekiem, kuriem ir dotas 30 dienas, sākot no dienas, kad saņemts paziņojums par departamenta apstiprinātajiem skaitliskajiem datiem, lai nokārtotu savas finanšu saistības ar kompetentajām valsts iestādēm. Informāciju par izdarīto maksājumu euro Marokas valsts kasē I nodaļas 5. punktā minētajā kontā delegācija nosūta departamentam ne vēlāk kā pusotru mēnesi pēc šā paziņojuma saņemšanas.

9. Taču, ja galīgā aprēķinātā summa ir mazāka par avansu, starpību neatmaksā.

10. Kuģu īpašnieki veic visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu kuģa zvejas žurnāla kopiju nosūtīšanu un iespējamo papildu maksājumu veikšanu termiņos, kas norādīti 6. un 7. punktā.

11. Ja kuģu īpašnieks neizpilda saistības, kas paredzētas 6. un 7. punktā, tad zvejas licences darbību automātiski aptur, līdz šīs saistības ir izpildītas.

III NODAĻA

ZVEJAS ZONAS

Visu veidu zvejas zonas Marokai piederošajā Atlantijas okeāna zonā ir noteiktas tehnisko datu lapās (2. papildinājums). Marokai piederošā Vidusjūras zona, kas atrodas uz austrumiem no 35o48'N – 6o20'W (Spartela zemesrags), no šā protokola ir izslēgta.

IV NODAĻA

EKSPERIMENTĀLĀS ZVEJAS IEVIEŠANAS KĀRTĪBA

Puses kopīgi nosaka Kopienas uzņēmējus, kas veiks eksperimentālo zveju, vislabvēlīgāko laikposmu šādai zvejai un piemērojamos nosacījumus. Lai atvieglotu kuģiem pētniecisko zveju, Marokas Karalistes valdība nosūta visu pieejamo zinātnisko informāciju un citu pieejamo pamatinformāciju.

Marokas zivsaimniecības nozare ir cieši iesaistīta (saskaņošana un dialogs par eksperimentālās zvejas ieviešanas nosacījumiem).

Eksperimentālās zvejas reisi norit ilgākais sešus mēnešus un vismaz trīs mēnešus, ja vien pēc abpusējas vienošanās Puses šo laikposmu nemaina.

Kandidātu izvēle eksperimentālās zvejas reisu veikšanai

Eiropas Komisija paziņo Marokas valsts iestādēm informāciju par licenču pieprasījumiem eksperimentālajai zvejai. Tā nodrošina tās ar tehnisku dokumentāciju par:

— kuģa tehniskajiem parametriem,

— kuģa apkalpes pieredzes līmeni šajā zvejā,

— priekšlikumu reisa tehniskajiem parametriem (ilgums, zvejas rīki, izpētes reģioni, utt.).

Marokas Karalistes valdība organizē dialogu ar Eiropas Komisiju par tehniskajiem aspektiem, no vienas puses, un ar attiecīgajiem kuģu īpašniekiem, no otras puses, ja tā uzskata to par nepieciešamu.

Pirms reisa sākuma kuģa īpašnieki iesniedz Marokas iestādēm un Eiropas Komisijai:

— deklarāciju par jau uz borta esošo nozveju,

— reisa laikā izmantojamo zvejas rīku tehnisko raksturojumu,

— garantiju, ka tie atbilst Marokas zivsaimniecību reglamentējošajiem tiesību aktiem.

Eksperimentālās zvejas reisa laikā attiecīgo kuģu īpašnieki:

— sūta Marokas iestādēm un Eiropas Komisijai iknedēļas atskaites ar detalizētu informāciju par katras dienas un katra iemetiena nozveju un norāda tehniskos parametrus katram reisam (vieta, dziļums, datums un laiks, nozveja un citi novērojumi vai komentāri),

— ar kuģu novērošanas sistēmas palīdzību (VMS) paziņo kuģa atrašanās vietu, ātrumu un kursu,

— nodrošina, ka uz kuģa atrodas viens Marokas zinātniskais novērotājs vai novērotājs, ko izvēlējušās Marokas iestādes. Novērotāja uzdevums ir vākt zinātnisku informāciju par nozvejām, kā arī ņemt nozveju paraugus. Novērotāju statuss ir tāds pats kā kuģa virsniekiem, un kuģa īpašnieks sedz viņu uzturēšanās izdevumus viņu atrašanās laikā uz kuģa. Lēmumu par novērotāja atrašanās laiku uz klāja, viņa palikšanas ilgumu un iekāpšanas un izkāpšanas ostu nosaka pēc vienošanās ar Marokas iestādēm. Ja vien nepastāv vienošanās starp Pusēm par pretējo, kuģi nevar piespiest piestāt ostā biežāk nekā vienu reizi divu mēnešu laikā,

— nodod savu kuģi pārbaudei, pirms tas atstāj Marokas ūdeņus, ja Marokas iestādes to pieprasa,

— ievēro Marokas Karalistes zivsaimniecības tiesību aktus.

Nozveja, arī piezveja, kas iegūta zinātniskā reisa laikā, paliek kuģa īpašnieka īpašumā, ar noteikumu, ka tā atbilst noteikumiem, ko šajā sakarā pieņēmusi Apvienotā komiteja.

Marokas iestādes ieceļ kontaktpersonu, kas ir atbildīga par visu neparedzēto problēmu risināšanu, kuras var kavēt eksperimentālās zvejas attīstību.

V NODAĻA

NOTEIKUMI PAR TO KOPIENAS ZVEJAS KUĢU NOVĒROŠANU, KURI DARBOJAS MAROKAS ZVEJAS ZONĀ UZ ŠĀ NOLĪGUMA PAMATA

1. Visus zvejas kuģus, kuru kopgarums pārsniedz 15 metrus un kuri darbojas saskaņā ar šo nolīgumu laikā, kamēr tie zvejo Marokas zvejas zonās, uzrauga ar satelītu.

2. Lai kuģus varētu uzraudzīt ar satelītu, Marokas iestādes paziņo Kopienai Marokas zvejas zonu koordinātas (ģeogrāfisko platumu un garumu). Šo informāciju, kas izteikta grādos, minūtēs un sekundēs, Marokas iestādes nosūta elektroniskā veidā.

3. Puses apmainās ar informāciju par X.25 adresēm un precizējumiem elektroniskai informācijas apmaiņai starp to kontroles centriem saskaņā ar 5. līdz 7. punktu. Šī informācija ietver šādus datus, ja tie pastāv: nosaukumi, tālruņa un faksa numuri un e-pasta adreses (tīmekļa vietnē vai X.400), ko var izmantot vispārējai saziņai starp kontroles centriem.

4. Kuģu atrašanās vietas noteikšanas kļūda var būt līdz 500 metriem un ticamības intervāls –99 %.

5. Kuģim, kas zvejo saskaņā ar nolīgumu un kas saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem ir pakļauts novērošanai ar satelītu, ienākot Marokas zvejas zonās, kuģa karoga valsts kontroles centrs nekavējoties nosūta ziņojumus par kuģa atrašanās vietu (kuģa identifikācija, ģeogrāfiskais platums, garums, kurss un ātrums) Marokas Zivsaimniecības uzraudzības un kontroles centram (FMC) ar intervāliem, kas nav ilgāki par divām stundām. Minētie ziņojumi identificējami kā ziņojumi par kuģa atrašanās vietu.

6. Ziņojumus, kas minēti 5. pantā, nosūta elektroniski X.25 formātā vai jebkurā citā drošā protokolā. Tos nosūta saprātīgā laikā un formātā, kas dots II tabulā.

7. Ja nepārtrauktās satelītnovērošanas aprīkojumam uz zvejas kuģa rodas tehnisks defekts vai tas sabojājas, kuģa kapteinis savlaicīgi sūta pa faksu 5. punktā noteikto informāciju kuģa karoga valsts kontroles centram un Marokas FMC. Šādos apstākļos jāsūta globālās pozīcijas ziņojums par atrašanās vietu ik pēc četrām stundām. Šajā globālās pozīcijas ziņojumā iekļauj atskaites par kuģa kapteiņa ik pēc divām stundām fiksēto atrašanās vietu saskaņā ar prasībām, kas noteiktas 5. punktā. Kuģa karoga valsts kontroles centrs nekavējoties nosūta ziņojumus Marokas FMC. Bojātās iekārtas salabo vai nomaina laikposmā, kas nav ilgāks par vienu mēnesi. Pēc šā termiņa attiecīgajam kuģim ir jāatstāj Marokas zvejas zonas vai jāatgriežas Marokas ostā.

8. Kuģu karoga valstu kontroles centri uzrauga savu kuģu kustību Marokas ūdeņos ar stundas intervālu. Ja kuģus neuzrauga saskaņā ar minētajiem nosacījumiem, nekavējoties informē Marokas FMC un piemēro 7. punktā noteikto procedūru.

9. Ja Marokas FMC konstatē, ka kuģa karoga valsts nenosūta informāciju, kas noteikta 5. punktā, par to nekavējoties paziņo kompetentajiem Eiropas Komisijas dienestiem.

10. Informācija par uzraudzību, kas nodota otrai Pusei saskaņā ar šiem noteikumiem, ir paredzēta vienīgi Marokas iestādēm Kopienas zvejas flotes kontrolei un uzraudzībai saskaņā ar EK un Marokas nolīgumu par zveju. Šo informāciju nekādos apstākļos nedrīkst nodot citām pusēm.

11. Satelīta uzraudzības programmatūras un aparatūras sastāvdaļām jābūt teicamā tehniskā stāvoklī, kas izslēdz iespēju sagrozīt atrašanās vietas datus un tehniski manipulēt. Sistēma ir pilnībā automātiska, un tai jādarbojas nevainojami jebkurā brīdī, neatkarīgi no vides un laika apstākļiem. Aizliegts iznīcināt, bojāt un izslēgt satelītnovērošanas sistēmu vai traucēt tās darbību. Kapteinis nodrošina to, ka: — informācija nekādā veidā netiek izmainīta, — satelītnovērošanas aparatūras antena vai antenas nekādā veidā nav nobloķētas, — strāvas pievade satelītnovērošanas aparatūrai nekādā veidā netiek pārtraukta, un — satelītnovērošanas aparatūra netiek aizvākta no kuģa.

12. Puses vienojas, ka pēc pieprasījuma tās apmainīsies ar informāciju par aprīkojumu, ko izmanto satelītuzraudzībai, lai nodrošinātu, ka katrs aparatūras elements pilnībā atbilst otras Puses prasībām atbilstīgi šiem noteikumiem. Pirmo sanāksmi par šo jautājumu organizē pirms protokola stāšanās spēkā.

13. Visas domstarpības par šo noteikumu interpretāciju vai piemērošanu izskata Pušu apspriedēs Apvienotajā komitejā, kas paredzēta nolīguma 10. pantā.

14. Vajadzības gadījumā Puses vienojas par šo noteikumu grozīšanu Apvienotajā komitejā, kas paredzēta nolīguma 10. pantā.

VI NODAĻA

ZIŅOŠANAS KĀRTĪBA PAR NOZVEJU

1) Kuģa zvejas žurnāls

1. Kuģu kapteiņiem zvejošanai Marokas zvejas zonā jāizmanto īpaši šim nolūkam sagatavots kuģa zvejas žurnāls un pastāvīgi jāizdara ieraksti šajā žurnālā saskaņā ar šā žurnāla lietošanas pamācībā minētajiem noteikumiem.

2. Kuģu īpašnieki nosūta kuģa zvejas žurnāla kopiju savām kompetentajām iestādēm ne vēlāk kā 15 dienas pirms trešā mēneša beigām pēc mēneša, uz kuru tā attiecas. Šīs iestādes nekavējoties nosūta kopijas delegācijai, kura tās nosūta departamentam pirms trešā mēneša beigām pēc mēneša, uz kuru tās attiecas.

3. Ja kuģu īpašnieks neizpilda saistības, kas paredzētas 1. un 2. punktā, tad zvejas licences darbību automātiski aptur, līdz šīs saistības ir izpildītas.

2) Deklarācijas par kvartāla nozveju

1. Līdz katra kvartāla trešā mēneša beigām delegācija ziņo departamentam par visu Kopienas kuģu iepriekšējā kvartāla nozvejas apjomu.

2. Šajā informācijā iekļaujams mēnesis, zvejas veids, kuģis un sugas, kas uzrādītas kuģa zvejas žurnālā.

3. Šo informāciju nosūta arī departamentam elektroniski tādā formātā, kas ir savietojams ar ministrijas izmantoto programmatūru.

3) Informācijas uzticamība

Informācijai dokumentos, kas minēti 1. un 2. punktā, ir jāatspoguļo faktiskā nozvejas situācija, lai veidotu vienu no pamatiem krājumu izmaiņu uzraudzībai.

VII NODAĻA

MAROKAS JŪRNIEKU NODARBINĀŠANAS KĀRTĪBA

1. Kuģu īpašnieki ar šajā nolīgumā paredzētajām zvejas licencēm visā savas atrašanās laikā Marokas ūdeņos šādi nodarbina Marokas zvejniekus uz kuģa: a) pelāģiskās zvejas traleri — ar mazāk nekā 150 GT – Marokas jūrniekus nodarbina pēc brīvas izvēles, — ar mazāk nekā 5 000 GT – 6 jūrnieki, — vienāds vai lielāks par 5 000 GT – 8 jūrnieki. Taču, ja šie kuģi Marokas zvejas zonā darbojas mazāk par vienu mēnesi gadā, tie ir atbrīvoti no pienākuma nodarbināt Marokas jūrniekus. Bez tam, ja šo kuģu zvejas licences ir atjaunotas uz laikposmu, kas ilgāks par vienu mēnesi gadā, attiecīgie kuģu īpašnieki par pirmo mēnesi maksā naudas summu, kas paredzēta šīs nodaļas 10. punktā. Sākot no zvejas licences otrā mēneša pirmās dienas, viņi pilda savas saistības attiecībā uz Marokas jūrnieku nodarbināšanu; b) nerūpnieciskā zveja ziemeļos – Marokas jūrniekus nodarbina pēc brīvas izvēles; c) nerūpnieciskā zveja dienvidos – 2 jūrnieki; d) seineri ziemeļos – 2 jūrnieki; e) dziļūdens traleri un āķu jedu kuģi – 8 jūrnieki; f) kuģi tunču zvejai ar āķiem no borta un jedām – 3 jūrnieki.

2. Kuģu īpašnieki brīvi izvēlas zvejniekus, kurus uzņemt uz savu kuģu klāja.

3. Kuģu īpašnieki vai viņu pārstāvji ar zvejniekiem noslēdz zvejnieku darba līgumus.

4. Kuģa īpašnieks departamentam dara zināmus uz attiecīgā kuģa darbā pieņemto Marokas jūrnieku uzvārdus, minot viņu amatu kuģa komandā.

5. Saistībā ar darbā uz Kopienas kuģiem pieņemto jūrnieku tiesībām piemēro Starptautiskās darba organizācijas (SDO) Deklarāciju par darba pamatprincipiem un pamattiesībām. Tas jo īpaši attiecas uz apvienošanās brīvību un faktisku kolektīvo līgumu slēgšanas tiesību atzīšanu, kā arī diskriminācijas novēršanu attiecībā uz nodarbinātību un profesijām.

6. Marokas jūrnieku darba līgumus, vienu kopiju atdodot katram parakstītājam, noslēdz starp kuģa īpašnieka aģentu/iem un jūrniekiem un/vai viņu arodbiedrībām vai pārstāvjiem, konsultējoties ar Marokas kompetentajām iestādēm. Šajos līgumos jūrniekiem ir paredzētas attiecīgās sociālā nodrošinājuma garantijas, ietverot dzīvības, veselības un nelaimes gadījumu apdrošināšanu.

7. Kuģu īpašnieki vai viņu aģenti divu mēnešu laikā kopš licences izdošanas šā līguma kopiju, ko pienācīgā kārtībā parakstījušas attiecīgās dalībvalsts kompetentās iestādes, nosūta tieši departamentam.

8. Algas Marokas jūrniekiem maksā kuģu īpašnieki. Par tām pirms licences izdošanas vienojas kuģu īpašnieki vai viņu aģenti un attiecīgie Marokas jūrnieki vai viņu pārstāvji. Tomēr Marokas jūrniekiem maksājamās algas nedrīkst būt zemākas par algām, ko maksā Marokas kuģu komandām, un tās nekādā gadījumā nedrīkst būt zemākas par SDO noteiktajiem standartiem.

9. Ja viens vai vairāki jūrnieki, kas pieņemti darbā, nepaziņo par savu ierašanos līdz laikam, kad ir paredzēta kuģa atiešana, kuģim, pēc ostas kompetento iestāžu informēšanas par nepilnīgu kuģa komandas sarakstā pieprasīto un precizēto jūrnieku skaitu, ir atļauts uzsākt plānoto reisu. Iestādes par to informē departamentu. Kuģu īpašnieki veic nepieciešamās darbības, lai nodrošinātu, ka šajā nolīgumā paredzētais jūrnieku skaits uz kuģa būtu uz kuģa vēlākais līdz nākamajam reisam.

10. Ja Marokas jūrniekus nepieņem uz kuģa citu iemeslu dēļ, izņemot 9. punktā minētos iemeslus, kuģu īpašniekiem cik ātri vien iespējams ir jāsamaksā vienotas likmes summa EUR 20 apmērā par katru zvejas dienu Marokas zvejas zonā un par katru zvejnieku; tas jāizdara trīs mēnešu laikā. Šo summu izmanto Marokas zvejnieku apmācībai un to iemaksā I nodaļas 5. punktā norādītajā kontā.

11. Divreiz gadā – 1. janvārī un 1. jūlijā – delegācija nosūta departamentam to Marokas jūrnieku sarakstu, kuri ir nodarbināti uz Kopienas kuģiem, norādot detalizētu informāciju par viņu reģistrēšanu komandas locekļu sastāvā un par attiecīgajiem kuģiem.

12. Izņemot gadījumus, kas paredzēti 9. punktā, ja atkārtojas kuģu īpašnieku nepakļaušanās prasībai uzņemt vajadzīgo Marokas jūrnieku skaitu, tad kuģa zvejas licences darbību automātiski aptur, līdz šīs saistības tiek izpildītas.

VIII NODAĻA

ZVEJAS UZRAUDZĪBA UN NOVĒROŠANA

A. Zvejas novērošana

1. Kuģi, kam saskaņā ar nolīgumu ir atļauts zvejot Marokas zvejas zonās, uzņem Marokas ieceltus novērotājus saskaņā ar turpmāk izklāstītajiem nosacījumiem. 1.1. 25 % no autorizētajiem kuģiem, kuriem ir pāri par 100 GT, uzņem novērotājus uz klāja katru kvartālu. 1.2. Rūpnieciskās pelaģiskās zvejas kuģi uzņem vienu zinātnisko novērotāju uz visu to darbības laiku Marokas ūdeņos. 1.3. Citus Kopienas zvejas kuģus ar tilpību, kas ir mazāka vai vienāda ar 100 GT, uzrauga maksimāli desmit reisus gadā un pa zvejas kategorijām. 1.4. Departaments izveido to kuģu sarakstu, kuriem ir jāuzņem novērotāji, kā arī iecelto novērotāju sarakstu. Tiklīdz šie saraksti ir izveidoti, tos nosūta delegācijai. 1.5. Departaments ar delegācijas palīdzību, izdodot licenci, vēlākais 15 dienas pirms novērotāja plānotās uzņemšanas dienas paziņo attiecīgajam kuģa īpašniekam tā ieceltā novērotāja vārdu, kam jāierodas uz kuģa.

2. Uz pelaģiskās zvejas traleriem novērotāji atrodas pastāvīgi. Citās zvejas kategorijās novērotāji pavada vienu reisu uz katra kuģa.

3. Par novērotāju uzņemšanas nosacījumiem vienojas kuģu īpašnieki vai to aģenti un Marokas iestādes.

4. Pēc izvēlēto kuģu saraksta izziņošanas novērotājus uzņem uz kuģa klāja tā īpašnieka izvēlētajā ostā pirmā ceļojuma sākumā Marokas ūdeņos.

5. Divu nedēļu laikā, par to brīdinot desmit dienas iepriekš, attiecīgo kuģa īpašnieki dara zināmu, kurās Marokas ostās un kurās dienās tie plāno uzņemt novērotājus.

6. Ja novērotāji ierodas uz kuģa ārzemju ostā, viņu ceļošanas izmaksas sedz kuģa īpašnieks. Ja kuģis, uz kura atrodas Marokas novērotājs, dodas prom no Marokas zvejas zonas, ir jādara viss, lai nodrošinātu novērotāja atgriešanos Marokā pēc iespējas ātrāk, attiecīgās izmaksas sedzot kuģa īpašniekam.

7. Ja zinātniskie novērotāji ir ceļojuši veltīgi, jo kuģu īpašnieki nav izpildījuši savas saistības, kuģu īpašnieki apmaksā viņu ceļošanas izmaksas un dienas naudu par novērotāju bezdarbības dienām tādā pat apmērā, kādu saņem Marokas valsts tādas pašas kategorijas ierēdņi. Līdzīgā kārtā, ja kuģa īpašnieka dēļ kavējas novērotāja uzņemšana, kuģa īpašnieks maksā novērotājam iepriekšminēto dienas naudu. Par katrām izmaiņām likumos un noteikumos par dienas naudām ir jāinformē delegācija ne vēlāk kā divus mēnešus pirms šo izmaiņu stāšanās spēkā.

8. Ja novērotājs neierodas norunātajā laikā un vietā vēlākais divpadsmit stundas pēc norunātā laika, kuģa īpašnieks līdz ar to ir atbrīvots no pienākuma uzņemt novērotāju uz kuģa.

9. Novērotājiem uz kuģa ir virsnieka statuss. Viņu uzdevumi ir šādi: 9.1. Novērot kuģu zvejas darbības; 9.2. Pārbaudīt zvejas darbībās iesaistīto kuģu atrašanās vietas koordinātes; 9.3. Ņemt bioloģiskos paraugus saskaņā ar zinātniskām programmām; 9.4. Sagatavot izmantojamo zvejas rīku sarakstu; 9.5. Pārbaudīt kuģa zvejas žurnālā reģistrētos datus par nozveju Marokas ūdeņos; 9.6. Pārbaudīt, cik procentu veido piezveja, un novērtēt, cik liels ir jūrā izgāzto tirdzniecībai derīgo zivju, vēžveidīgo un galvkāju daudzums; 9.7. Pa faksu vai radio pārraidīt nozvejas datus, ietverot uz kuģa esošās nozvejas un piezvejas apjomu.

10. Kapteiņi dara visu iespējamo, lai nodrošinātu novērotāju fizisko drošību un labklājību viņu pienākumu izpildes laikā.

11. Novērotājiem iespēju robežās piedāvā izmantot jebkādus viņu pienākumu veikšanai vajadzīgos līdzekļus. Kapteiņi nodrošina novērotāju piekļuvi sakaru līdzekļiem, kas vajadzīgi viņu pienākumu izpildei, dokumentiem, kam ir tiešs sakars ar kuģa zvejas darbībām, jo īpaši kuģa zvejas žurnālam un navigācijas žurnālam, kā arī tām kuģa daļām, kurām piekļūstot, ir atvieglināta novērotāju pienākumu izpilde.

12. Atrodoties uz kuģa, novērotāji: 12.1. Veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka viņu ierašanās un uzturēšanās uz kuģa nepārtrauc un nekavē zveju; 12.2. Saudzē materiālus un aprīkojumu, kas atrodas uz kuģa, un respektē visu to kuģa dokumentu konfidencialitāti, kuri pieder attiecīgajam kuģim.

13. Novērošanas laika beigās pirms nokāpšanas no kuģa novērotāji sagatavo ziņojumu par savu darbību, ko nosūta Marokas kompetentajām iestādēm, kā arī kopiju Eiropas Komisijas delegācijai. Viņi to paraksta kapteiņa klātbūtnē, kurš tam var pievienot vai likt pievienot jebkādas piezīmes, kuras viņš uzskata par būtiskām, aiz kurām seko kapteiņa paraksts. Ziņojuma kopiju nodod kapteinim, kad novērotājs atstāj kuģi.

14. Kuģa īpašnieks sedz izmaksas, kas rodas, nodrošinot novērotājiem uz kuģa tādus pašus sadzīves apstākļus kā kuģa virsniekiem.

15. Novērotāju algu un sociālās iemaksas maksā Marokas kompetentās iestādes.

16. Lai segtu Marokas izdevumus, kas rodas sakarā ar novērotāju atrašanos uz kuģiem, papildus kuģu īpašnieku maksātajai maksai ir jāmaksā “maksa par zinātniskajiem novērotājiem”3,5 euro apmērā uz GT par kvartālu vienam kuģim, kas zvejo Marokas zvejas zonās. Saskaņā ar pielikuma I nodaļas 5. punkta noteikumiem, šo maksu nomaksā kopā ar kvartāla maksājumiem.

17. Ja kuģa īpašnieks neizpilda saistības, kas paredzētas 4. punktā, zvejas licences darbību automātiski aptur līdz šo saistību izpildei.

B. Kopīgā zvejas pārraudzība

Līgumslēdzējas puses izveido kopīgu pārraudzības un novērošanas sistēmu par kuģu izkraušanu ar mērķi uzlabot kontroles efektivitāti tā, lai nodrošinātu tās atbilstību nolīguma noteikumiem.

Šajā nolūkā katras līgumslēdzējas puses kompetentās iestādes ieceļ savu pārstāvi, paziņojot viņa vārdu otrajai Līgumslēdzējai pusei; šis pārstāvis novēro kuģa izkraušanu un šīs izkraušanas kārtību.

Marokas iestādes pārstāvis kā novērotājs seko dalībvalstu valsts inspekcijas dienestu veiktajai to kuģu izkraušanas pārbaudei, kuri darbojušies Marokas zvejas zonās.

Pārstāvis pavada valsts inspekcijas amatpersonas, kad tās apmeklē ostas, uz kuģiem, dokos, izsolēs, zivju vairumtirdzniecības veikalos, saldētavās un citās telpās zivju uzglabāšanai pirms tās tiek laistas tirgū, un viņam ir pieeja pārbaudāmajiem dokumentiem.

Marokas iestādes pārstāvis sagatavo un iesniedz ziņojumu ar detalizētu informāciju par pārbaudēm, kurās viņš ir piedalījies.

Departaments uzaicina delegāciju piedalīties ieplānotajās pārbaudes vizītēs kuģu izkraušanas ostās, nosūtot par to paziņojumu desmit dienas iepriekš.

Pēc Eiropas Komisijas pieprasījuma Kopienas zvejas inspektori var kā novērotāji piedalīties Marokas iestāžu veiktajās Kopienas kuģu izkraušanas pārbaudēs Marokas ostās.

Abu Pušu kompetentās iestādes vienojas par šo darbību praktisko pusi.

IX NODAĻA

PĀRRAUDZĪBA

1. Eiropas Kopienas rīcībā ir pastāvīgi atjaunināts to kuģu saraksts, kam saskaņā ar šo protokolu ir izsniegtas zvejas licences. Tūlīt pēc šā saraksta izveidošanas un vienmēr, kad to atjaunina, to dara zināmu Marokas iestādēm, kas atbild par zvejas vietu pārbaudi.

2. Tehniskā pārbaude 2.1. Reizi gadā, kā arī pēc katrām izmaiņām tilpībā vai zvejas kategorijas maiņas, pēc kuras ir nepieciešams izmantot cita veida zvejas rīkus, 1. punktā minētajiem Kopienas kuģiem jāierodas Marokas ostā, lai tiem veiktu spēkā esošajos tiesību aktos paredzēto pārbaudi. Šādām pārbaudēm noteikti jānotiek 48 stundu laikā pēc kuģa ierašanās ostā. 2.2. Ja pārbaude ir pabeigta ar apmierinošiem rezultātiem, kuģa kapteinim izsniedz sertifikātu, kura derīguma termiņš ir tāds pats kā zvejas licencei un kurš tiek automātiski atjaunots, ja kuģa licenci atjauno gada laikā. Taču maksimālais derīguma termiņš nedrīkst pārsniegt vienu gadu. Šis sertifikāts vienmēr jāglabā uz kuģa. 2.3. Tehniskā inspekcija pārbauda kuģa tehniskos datus un zvejas rīku atbilstību nolīguma noteikumiem un to, vai ir ievēroti noteikumi, kas attiecas uz kuģa marokāņu komandu. 2.4. Kuģa īpašnieks sedz maksu par pārbaudi pēc Marokas tiesību aktos noteiktā tarifa. Tā nevar būt lielāka kā summa, ko citi kuģi parasti maksā par tiem pašiem pakalpojumiem. 2.5. Ja kuģu īpašnieks neizpilda saistības, kas paredzētas šīs nodaļas 2.1. punktā un 2.2. punktā, tad zvejas licences darbība tiek automātiski apturēta līdz šo saistību izpildei.

3. Ienākšana zonā un iziešana no tās: 3.1. Kopienas kuģi ziņo departamentam par plānoto ienākšanu Marokas zvejas zonās vai to atstāšanu vismaz 4 stundas iepriekš. 3.2. Ziņojot par zonas atstāšanu, kuģi dara zināmas arī savas atrašanās vietas koordinātes un uz kuģa esošās nozvejas apjomu pa sugām. Šo informāciju visieteicamāk sniegt pa faksu vai – kuģiem, kuri nav aprīkoti ar faksu – pa radio, ievērojot pielikuma 8. papildinājumā norādīto detalizēto informāciju. 3.3. Ja kāds kuģis zvejo, neinformējot par to departamentu, uzskata, ka šis kuģis zvejo bez licences. 3.4. Kopā ar zvejas licences izdošanu kuģiem dara zināmus arī faksa un tālruņa numurus un e-pasta adresi.

4. Kontroles procedūras. 4.1. Marokas ūdeņos zvejojošo Kopienas kuģu kapteiņi sadarbojas ar katru Marokas oficiālo pārstāvi, kas veic zvejas darbību inspekciju un kontroli. 4.2. Minētie ierēdņi neuzturas uz kuģa ilgāk, kā to prasa viņu pienākumu izpilde. 4.3. Inspekciju beidzot, kuģa kapteinim izdod apliecinājumu.

5. Kuģu pārbaude 5.1. Departaments informē Eiropas Komisiju ne vēlāk kā 48 stundu laikā par visām kuģu pārbaudēm un Kopienas kuģiem uzliktajiem sodiem Marokas ūdeņos. 5.2. Eiropas Komisija tajā pašā laikā saņem īsu ziņojumu par pārbaudes veikšanas apstākļiem un iemesliem.

6. Pārbaudes protokols 6.1. Pēc tam, kad Marokas iestāžu atbildīgais par inspekcijas veikšanu ir sastādījis protokolu, kuģa kapteinis to paraksta. 6.2. Šī parakstīšana neskar kapteiņa tiesības vai jebkuras aizstāvības iespējas, ko viņš var izmantot viņam piedēvēta pārkāpuma gadījumā. 6.3. Kapteinis nogādā kuģi ostā, kuru norādījušas par inspekciju atbildīgās Marokas iestādes. Kuģi, kas pārkāpj Marokas tiesību aktus par jūras zveju, patur ostā, līdz tiek pabeigtas parastās administratīvās formalitātes, kas saistītas ar kuģa pārbaudi.

7. Pārbaudes izbeigšana 7.1. Pirms ikvienas juridiskas procedūras notiek mēģinājums atrisināt iespējamo pārkāpumu izlīguma procedūras ceļā. Šī procedūra beidzas ne vēlāk kā trīs darba dienu laikā pēc kuģa pārbaudes. 7.2. Ja izmanto izlīguma procedūru, naudassoda apjomu nosaka saskaņā ar Marokas tiesību aktiem par zvejniecību. 7.3. Ja lietu nevar nokārtot ar izlīguma procedūru un tā ir jāiesniedz kompetentā tiesas iestādē, kuģu īpašnieki Marokas kompetento iestāžu noteiktajā kontā iemaksā drošības naudu, kas sastāv no kuģa pārbaudes izmaksām un sodiem un kompensācijām, kuras jāmaksā tam, kas ir atbildīgs par pārkāpumu. 7.4. Drošības nauda nav atgūstama līdz tiesvedības beigām. To atdod atpakaļ, ja tiesvedība beidzas bez notiesāšanas. Līdzīgi, ja notiesāšanas rezultātā ir jāmaksā sods, kas ir mazāks par iemaksāto drošības naudu, kompetentās Marokas iestādes atdod starpību. 7.5. Kuģim atļauj atstāt ostu: — ja ir izpildītas saistības, kas radušās izlīguma rezultātā, vai — pirms tiesvedības pabeigšanas – ja ir iemaksāta 7.3. punktā minētā drošības nauda un to ir pieņēmusi kompetentā Marokas iestāde.

8. Nozvejas pārkraušana 8.1. Jebkāda nozvejas pārkraušana jūrā Marokas zvejas zonā ir aizliegta. Taču Kopienas pelaģiskās zvejas traleri, kas vēlas pārkraut nozvejas Marokas ūdeņos, pēc departamenta licences to var darīt kādā Marokas ostā vai citā Marokas kompetento iestāžu noteiktā vietā. Šāda pārkraušana notiek novērotāja vai jūras zvejas delegācijas pārstāvja un kontroles iestāžu uzraudzībā. Jebkura persona, kas pārkāpj šo noteikumu, var saņemt sodu, ko paredz Marokas tiesību akti. 8.2. Minēto kuģu īpašnieki pirms jebkuras pārkraušanas vismaz 24 stundas iepriekš sniedz departamentam šādu informāciju: — to zvejas kuģu nosaukumi, kam jāpārkrauj nozveja, — kravas kuģu nosaukumi, to karogi, reģistrācijas numuri un signāli, — pārkraujamās nozvejas apjoms tonnās pa sugām, — nozvejas galamērķis, — pārkraušanas datums un diena. Marokas puse patur tiesības atteikt nozvejas pārkraušanu, ja transportkuģis ir pārvadājis nelegālu, nedeklarētu vai neregulētu nozveju gan Marokas jurisdikcijā esošajos jūras apgabalos, gan ārpus tiem. 8.3. Pārkraušanu uzskata par došanos projām no Marokas zvejas zonas. Tādēļ kuģiem ir jāiesniedz departamentam nozvejas ziņojumi un jāpaziņo, vai tie vēlas turpināt zvejot Marokas zvejas zonā vai atstāt šo zonu. Kopienas pelaģiskās zvejas kuģu kapteiņi, no kuru kuģiem Marokas ostā izkrauj vai pārkrauj nozveju, atļauj Marokas inspektoriem veikt pārkraušanas darbību kontroli un atvieglo to veikšanu. Pēc inspekcijas un kontroles pabeigšanas ostā kuģa kapteinim izsniedz apliecinājumu.

X NODAĻA

NOZVEJAS IZKRAUŠANA

Līgumslēdzējas puses, apzinoties, ko iegūst ar labāku integrāciju nolūkā kopīgi attīstīt katra savu zivsaimniecības nozari, ir vienojušās pieņemt šādus noteikumus attiecībā uz Kopienas kuģu Marokas ūdeņos iegūtās nozvejas vienas daļas izkraušanu Marokas ostās.

Obligāti izkraujamās nozvejas proporcija ir noteikta nolīgumam pievienotajās tehnisko datu lapās.

Finansiālie stimuli:

1. Izkraušana: Kopienas tunzivju kuģi, kas izvēlas izkraut savas nozvejas Marokas ostā, par katru Marokas ūdeņos nozvejoto tonnu saņem 2,50 euro lielu nodevas atlaidi, ko atrēķina no tehnisko datu lapā Nr. 5 norādītās summas. Papildus samazinājumu 2,50 euro par tonnu piešķir, ja zivju produkciju pārdod zivju tirgos. Šo mehānismu piemēro visiem Kopienas kuģiem maksimāli līdz 50 % apmērā no galīgi aprēķinātā nozvejas apjoma (kā noteikts pielikuma II nodaļā), sākot no pirmā šā protokola darbības gada. Kopienas pelaģiskās zvejas kuģi, kuri izvēlas Marokas ostā izkraut daudzumu virs 25 % no obligātās nozvejas, kas noteikta tehnisko datu lapā Nr. 6, saņem 10 % nodevas samazinājumu par katru tonnu, kas izkrauta brīvprātīgi.

2. Īstenošanas kārtība Zivju tirgos, veicot izkraušanas operācijas, tiek izpildītas svēršanas veidlapas, lai nodrošinātu produktu izsekojamību. Pārdošanai zivju tirgos sagatavo atskaiti par pārdodamajām zivīm un atskaitījumiem. Minēto svēršanas veidlapu un atskaišu kopijas nosūta jūras zvejas delegācijai izkraušanas ostā. Kad departaments tās ir apstiprinājis, attiecīgajiem kuģu īpašniekiem dara zināmas summas, kas tiem tiks atmaksātas. Šīs summas atskaita no nodevām, kas jāmaksā par turpmākajiem licences pieteikumiem.

3. Novērtēšana Finansiālo stimulu līmeni regulē Apvienotā komiteja, ņemot vērā izkrauto nozveju sociāli ekonomisko ietekmi attiecīgajā gadā.

Papildinājumi

1) Licences pieteikuma veidlapa

2) Tehnisko datu lapas

3) Ziņojumu nosūtīšana Marokai caur VMS, atrašanās vietas koordinātu paziņošana

4) Marokas zvejas zonu robežas, zvejas zonu koordinātas

5) Marokas FMC adrese

6) Kuģa zvejas žurnāls

7) Atskaites veidlapa par nozveju. Saskaņojamais paraugs

8) Marokas radio stacijas tehniskie parametri

LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 141/4

Partnerattiecību nolīgums

zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Marokas Karalisti

EIROPAS KOPIENA,

turpmāk “Kopiena”, un

MAROKAS KARALISTE,

turpmāk “Maroka”,

turpmāk “Puses”,

ŅEMOT VĒRĀ ciešo sadarbību starp Kopienu un Maroku, jo īpaši saistībā ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses, un Pušu kopīgo vēlmi padarīt šo sadarbību ciešāku,

ŅEMOT VĒRĀ Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvenciju,

APZINOTIES to, cik svarīgi ir principi, kas izveidoti ar Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas 1995. gada konferencē pieņemto Atbildīgas zivsaimniecības rīcības kodeksu,

APŅĒMUŠĀS sadarboties abpusējās interesēs, veicinot atbildīgas zvejas ieviešanu, lai nodrošinātu jūras ūdeņu dzīvo resursu ilgstošu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu, un jo īpaši ieviešot kontroles sistēmu pār zvejas darbību kopumā, lai nodrošinātu šo resursu izmantojuma plānošanas un saglabāšanas efektivitāti,

PĀRLIECINĀTAS, ka šādai sadarbībai jāizpaužas tādu iniciatīvu un pasākumu veidā, kas gan kopā, gan atsevišķi viens otru papildina, notiek saskaņā ar pieņemto politiku un nodrošina vienotu darbību,

APŅEMUŠĀS minētajā nolūkā Marokas zivsaimniecības nozares politikā sekmēt partnerattiecību attīstīšanu, jo īpaši ar mērķi noteikt piemērotākos līdzekļus šīs politikas efektīvai īstenošanai, kā arī uzņēmēju un pilsoniskās sabiedrības iesaisti šajā procesā,

VĒLOTIES pieņemt sīki izstrādātus noteikumus un nosacījumus, ar kādiem Kopienas kuģi veic zvejas darbības Marokas zvejas zonās un ar kādiem var saņemt Kopienas atbalstu atbildīgas zvejas ieviešanai šajās zvejas zonās,

APŅĒMĪBĀ tiekties pēc ciešākas ekonomiskās sadarbības zivrūpniecībā un ar to saistītās darbībās, pateicoties ieguldījumiem, kuru palielināšanā iesaistās abu Pušu uzņēmumi,

IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.

1. pants

Darbības joma

Ar šo nolīgumu nosaka principus, noteikumus un procedūras, kas reglamentē:

— ekonomisko, finansiālo, tehnisko un zinātnisko sadarbību zivsaimniecības nozarē ar nolūku ieviest atbildīgu zveju Marokas zvejas zonās, lai nodrošinātu zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu, un attīstīt Marokas zivsaimniecības nozari,

— nosacījumus, ar kādiem Kopienas zvejas kuģi piekļūst Marokas zvejas zonām,

— zvejniecības kontroles kārtību Marokas ūdeņos, lai nodrošinātu iepriekšminēto noteikumu un nosacījumu ievērošanu, lai zivju krājumu saglabāšanas un pārvaldības pasākumi būtu efektīvi un lai novērstu nelegālu, nedeklarētu un nereglamentētu zveju,

— partnerattiecības starp uzņēmumiem ar mērķi kopējās interesēs izvērst saimnieciskas darbības zivsaimniecības nozarē un ar to saistītās jomās.

2. pants

Definīcijas

Šajā nolīgumā, protokolā un pielikumā:

a) “Marokas zvejas zona” ir ūdeņi, uz kuriem attiecas Marokas Karalistes suverēnās tiesības vai jurisdikcija;

b) “Marokas iestādes” ir Lauksaimniecības, lauku attīstības un jūras zvejniecības ministrija – Jūras zvejniecības departaments;

c) “Kopienas iestādes” ir Eiropas Komisija;

d) “Kopienas kuģis” ir Kopienā reģistrēts zvejas kuģis, kas kuģo ar Kopienas dalībvalsts karogu;

e) “Apvienotā komiteja” ir komiteja, kuras locekļi ir Kopienas un Marokas pārstāvji un kura veic šā nolīguma 10. pantā izklāstītās funkcijas.

3. pants

Nolīguma īstenošanas pamatā esošie principi un mērķi

1. Ar šo Puses apņemas sekmēt atbildīgu zveju Marokas zvejas zonās, pamatojoties uz nediskriminācijas principu starp dažādajām flotēm, kas zvejo minētajos ūdeņos.

2. Puses apņemas iedibināt dialoga un iepriekšēju apspriežu principus, jo īpaši attiecībā uz zivsaimniecības nozares politikas īstenošanu, no vienas puses, un Kopienas politiku un pasākumiem, kuri var ietekmēt Marokas zivsaimniecības nozares politiku, no otras puses.

3. Līdzīgā kārtā Puses sadarbojas, veicot kā kopējus, tā vienpusējus iepriekšējus, pastāvīgus un retrospektīvus to pasākumu, programmu un darbību novērtējumus, kas īstenotas, ievērojot šā nolīguma noteikumus.

4. Puses apņemas nodrošināt, ka šis nolīgums tiek īstenots saskaņā ar labas ekonomiskās un sociālās vadības principiem.

5. Marokas jūrnieku nodarbināšanu uz Kopienas kuģiem reglamentē ar Starptautiskās darba organizācijas (ILO) Deklarāciju par pamatprincipiem un pamattiesībām darbā, kura automātiski attiecas uz atbilstīgajiem darba līgumiem un vispārējiem darba nosacījumiem. Tas jo īpaši attiecas uz biedrošanās brīvību un koplīguma slēgšanas tiesību faktisku atzīšanu, kā arī diskriminācijas novēršanu attiecībā uz nodarbinātību un profesiju.

4. pants

Zinātniskā sadarbība

1. Šā nolīguma darbības laikā Kopiena un Maroka sadarbojas resursu stāvokļa pārraudzībā Marokas zvejas zonās. Šim nolūkam pārmaiņus Kopienā un Marokā tiek rīkotas kopējas ikgadējas zinātniskas sanāksmes.

2. Pamatojoties uz ikgadējās zinātniskās sanāksmes secinājumiem un atbilstīgi pieejamajiem labākajiem zinātniskajiem atzinumiem, Puses savstarpēji apspriežas apvienotajā komitejā, kas paredzēta 10. pantā, lai vajadzības gadījumā un pēc savstarpējas vienošanās veiktu pasākumus zivsaimniecības resursu ilgtspējīgas pārvaldības nodrošināšanā.

3. Lai nodrošinātu dzīvo resursu pārvaldību un saglabāšanu un lai sadarbotos attiecīgajā zinātniskajā izpētē, ar šo Puses apņemas savstarpēji apspriesties vai nu tieši, vai attiecīgajās starptautiskajās organizācijās.

5. pants

Kopienas kuģu piekļuve Marokas zvejas zonām

1. Ar šo Maroka apņemas atļaut Kopienas kuģiem veikt zvejas darbības tās zvejas zonās saskaņā ar šo nolīgumu, ietverot tam pievienoto protokolu un pielikumu.

2. Zvejas darbības, uz kurām attiecas šis nolīgums, veic atbilstīgi Marokā spēkā esošajiem tiesību aktiem un noteikumiem. Marokas iestādes paziņo Komisijai par visiem minētajos tiesību aktos un noteikumos izdarītajiem grozījumiem. Neskarot noteikumus, par kuriem puses varētu vienoties, uz Kopienas kuģiem šie tiesību akti tiek attiecināti pēc viena mēneša.

3. Maroka uzņemas atbildību par protokolā noteikto zvejas pārraudzības noteikumu efektīvu piemērošanu. Kopienas kuģi sadarbojas ar Marokas iestādēm, kas atbild par minēto pārraudzību.

4. Kopiena apņemas veikt visus attiecīgos pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka tās kuģi ievēro šā nolīguma prasības un tiesību aktus par zveju Marokas jurisdikcijā ietilpstošajos ūdeņos saskaņā ar Apvienoto Nāciju Jūras tiesību konvenciju.

6. pants

Noteikumi, kas regulē zvejas darbību

1. Kopienas kuģi var zvejot Marokas zvejas zonās tikai tad, ja tiem ir saskaņā ar šo nolīgumu izsniegta zvejas licence. Kopienas kuģi zvejas darbības veic tikai ar nosacījumu, ja tiem ir Marokas kompetento iestāžu izdota licence pēc Kopienas kompetento iestāžu pieprasījuma.

2. Attiecībā uz zvejas kategorijām, kuras neietilpst spēkā esošajā protokolā, licences Kopienas kuģiem var izdot Marokas iestādes. Taču, ņemot vērā ar šo nolīgumu nodibināto partnerattiecību raksturu, licenču izdošana ir atkarīga no Eiropas Komisijas labvēlīga atzinuma. Kuģu zvejas licences iegūšanas procedūra, piemērojamā maksa un samaksas veids, kas jāievēro kuģu īpašniekiem, tiek noteikts uz savstarpējas vienošanās pamata.

3. Līgumslēdzējas puses nodrošina pareizu šo procedūru un nosacījumu īstenošanu, pateicoties atbilstīgai sadarbībai administratīvā līmenī starp to kompetentajām iestādēm.

7. pants

Finansiālais ieguldījums

1. Kopiena piešķir Marokai finansiālu ieguldījumu saskaņā ar protokolā un pielikumos paredzētajiem noteikumiem un nosacījumiem. Šo ieguldījumu veido divi saistīti komponenti, proti:

a) finansiāla kompensācija Kopienas kuģu piekļuvei Marokas zvejas zonām, neskarot nodevas, kas Kopienas kuģiem jāmaksā par zvejas licencēm;

b) Kopienas finansiāls atbalsts nacionālās zivsaimniecības politikas izveidošanai, kas balstīta uz atbildīgu zveju un ilgtspējīgu zivsaimniecības resursu izmantošanu Marokas ūdeņos.

2. Šā panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto finansiālā ieguldījuma komponentu nosaka, ņemot vērā mērķus, ko Puses, savstarpēji vienojoties, izvirza saskaņā ar protokolu un ko ir paredzēts sasniegt ar Marokas zivsaimniecības nozares politiku un ar tās īstenošanas gada un daudzgadu programmu.

8. pants

Sadarbības veicināšana uzņēmēju vidū

1. Puses atbalsta ekonomisku, komerciālu, zinātnisku un tehnisku sadarbību zivsaimniecības nozarē un ar to saistītās nozarēs. Tās savstarpēji apspriežas, lai saskaņotu dažādos iespējamos šajā nolūkā veicamos pasākumus.

2. Puses atbalsta informācijas apmaiņu par zvejas paņēmieniem un rīkiem, zivju uzglabāšanas veidiem un zivsaimniecības produktu rūpniecisko pārstrādi.

3. Puses cenšas radīt labvēlīgus apstākļus uzņēmumu tehniskās, ekonomiskās un komerciālās sadarbības veicināšanai, atbalstot uzņēmējdarbības attīstībai un ieguldījumiem labvēlīgas vides radīšanu.

4. Puses jo īpaši atbalsta abpusēji izdevīgu investīciju veicināšanu saskaņā ar spēkā esošajiem Marokas un Kopienas tiesību aktiem.

9. pants

Administratīva sadarbība

Līgumslēdzējas puses, vēloties nodrošināt zivju resursu izmantojuma plānošanas un saglabāšanas efektivitāti:

— katra no savas puses iesaistās administratīvā sadarbībā ar mērķi nodrošināt, lai to kuģi atbilstu šā nolīguma noteikumiem un Marokas jūras zvejniecības noteikumiem;

— sadarbojas, lai novērstu nelikumīgu zveju un cīnītos pret to, jo īpaši ar informācijas apmaiņu un ciešu sadarbību administratīvajā līmenī.

10. pants

Apvienotā komiteja

1. Šā nolīguma izpildes pārraudzībai izveido apvienoto komiteju. Apvienotā komiteja veic šādas funkcijas:

a) pārrauga šā nolīguma izpildi, interpretāciju un pareizu piemērošanu;

b) nosaka un novērtē 7. panta 2. punktā minēto gada un daudzgadu programmu īstenošanu;

c) nodrošina nepieciešamo saziņu abpusēji interesējošos jautājumos, kas saistīti ar zivsaimniecību;

d) darbojas kā forums, lai panāktu draudzīgu izlīgumu domstarpību gadījumā par šā nolīguma interpretēšanu vai piemērošanu;

e) vajadzības gadījumā no jauna novērtē zvejas iespēju izmantošanu un līdz ar to finansiālā ieguldījuma apmēru;

f) veic visas citas funkcijas, par kurām Puses nolemj, abpusēji vienojoties, tostarp saistībā ar nelikumīgas zvejošanas apkarošanu, kā arī sadarbību administratīvajā līmenī.

2. Apvienotā komiteja sanāk vismaz reizi gadā, pārmaiņus Marokā un Kopienā, un sanāksmes vada tā Puse, kas sanāksmi rīko. Ja kāda no Pusēm to pieprasa, Apvienotā komiteja sanāk ārkārtējā sanāksmē.

11. pants

Nolīguma darbības ģeogrāfiskais apgabals

No vienas puses, šo nolīgumu piemēro teritorijām, kurās ir spēkā Eiropas Kopienas dibināšanas līgums, saskaņā ar minētajā līgumā paredzētajiem nosacījumiem un, no otras puses, Marokas teritorijai un Marokas jurisdikcijā esošo ūdeņu teritorijai.

12. pants

Darbības ilgums

Šo nolīgumu piemēro četrus gadus, sākot no tā spēka stāšanās dienas. To pagarina uz turpmākiem četru gadu laikposmiem, ja vien saskaņā ar 14. pantu nav saņemts paziņojums par nolīguma izbeigšanu.

13. pants

Domstarpību risināšana

Līgumslēdzējas puses savstarpēji apspriežas par katru domstarpību, kas skar šā nolīguma interpretāciju vai piemērošanu.

14. pants

Nolīguma izbeigšana

1. Šo nolīgumu var izbeigt jebkura no Pusēm nopietnu apstākļu dēļ, piemēram, ja ir samazinājušies attiecīgie krājumi, ja ir konstatēts, ka samazinājusies Kopienas kuģiem piešķirto zvejas iespēju izmantošana, vai ja Puses nepilda savu apņemšanos apkarot nelegālu, nedeklarētu un nereglamentētu zveju.

2. Ja viena no Pusēm vēlas atkāpties no šā nolīguma, tā vismaz sešus mēnešus pirms sākotnējā termiņa vai katra nākamā termiņa pēdējās dienas par savu nodomu rakstiski paziņo otrai Pusei.

3. Ar 2. punktā minētā paziņojuma nosūtīšanu tiek atklātas Pušu apspriedes.

4. Proporcionāli un atbilstīgi iesaistītajam laikam samazina 7. pantā minēto finansiālā ieguldījuma maksājumu gadā, kurā nolīgums tiek izbeigts.

15. pants

Apturēšana

1. Pēc vienas Puses pieprasījuma šā nolīguma piemērošanu var apturēt, ja ir nopietnas nesaskaņas par nolīgumā paredzēto noteikumu piemērošanu. Lai nolīgumu apturētu, attiecīgajai Pusei vismaz trīs mēnešus pirms dienas, kad apturēšanai jāstājas spēkā, par savu nodomu jānosūta rakstisks paziņojums. Saņemot šo paziņojumu, Puses sāk apspriedes, lai nesaskaņas atrisinātu izlīguma ceļā.

2. Atkarībā no apturēšanas ilguma proporcionāli un atbilstīgi iesaistītajam laikam samazina 7. pantā minēto finansiālā ieguldījuma maksājumu, neskarot protokola 7. panta 4. punktu.

16. pants

Protokols un pielikums ir šā nolīguma sastāvdaļa.

17. pants

Valoda un stāšanās spēkā

Šis nolīgums, kas sagatavots divos eksemplāros arābu, angļu, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāliešu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā, visiem tekstiem esot vienlīdz autentiskiem, stājas spēkā dienā, kurā Puses viena otrai paziņo par šim nolūkam veikto pieņemšanas procedūru pabeigšanu.