LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 39/12

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. 99/2013

(2013. gada 15. janvāris)

par Eiropas statistikas programmu 2013.–2017. gadam

(Dokuments attiecas uz EEZ un Šveici)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 338. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (1),

tā kā:

(1) Pamatotiem empīriskiem datiem un statistikas datiem neapšaubāmi ir būtiska nozīme, lai novērtētu progresu un izvērtētu Savienības politikas un programmu efektivitāti, jo īpaši saistībā ar stratēģiju “Eiropa 2020”, kas izklāstīta Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumā “Eiropa 2020. Stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (turpmāk “stratēģija “Eiropa 2020””).

(2) Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 223/2009 (2009. gada 11. marts) par Eiropas statistiku (2) būtu jāizveido daudzgadu Eiropas statistikas programma (turpmāk “daudzgadu programma”), kas nodrošina regulējumu Savienības darbību finansēšanai.

(3) Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 223/2009 daudzgadu programmai būtu jānodrošina regulējums Eiropas statistikas izstrādei, sagatavošanai un izplatīšanai, jānosaka galvenās paredzēto darbību jomas un mērķi uz laiku, kas nepārsniedz piecus gadus. Eiropas statistikas programmā būtu jānosaka prioritātes attiecībā uz informācijas vajadzībām Savienības darbību veikšanai. Minētās vajadzības būtu jāizvērtē attiecībā pret resursiem, kas Savienības un dalībvalstu līmenī nepieciešami, lai sagatavotu vajadzīgos statistikas datus, kā arī attiecībā pret informācijas sniegšanas slogu un respondentu saistītajām izmaksām, pievēršot īpašu uzmanību izmaksu efektivitātei.

(4) Eiropas statistikas izstrāde, sagatavošana un izplatīšana saskaņā ar daudzgadu programmas tiesisko regulējumu būtu jāveic, Savienības statistikas iestādei – Komisijai (Eurostat) – un valstu statistikas institūtiem un citām dalībvalstu izraudzītām valsts iestādēm (kopā “valstu statistikas iestādes”) cieši un saskaņoti sadarbojoties Eiropas Statistikas sistēmā (ESS) (3). Valstu statistikas institūtu un Komisijas (Eurostat) profesionālā neatkarība ir būtiska, lai sniegtie statistikas dati būtu ticami un kvalitatīvi.

(5) Ciešākai sadarbībai starp Komisiju (Eurostat) un valstu statistikas institūtiem neapšaubāmi ir būtiska nozīme, lai uzlabotu Eiropas statistikas kvalitāti. Īstenojot šādu ciešāku sadarbību, galvenokārt būtu jāpievēršas tam, lai tiktu nodrošināta turpmāka metodoloģiskā apmācība par statistiku un ar to saistītiem jautājumiem, pašreizējās labās prakses pilnveidošana un izplatīšana ESS, kā arī darbinieku apmaiņa starp dalībvalstīm un Komisiju (Eurostat).

(6) Daudzgadu programmas īstenošana ir iespēja saskaņot Eiropas statistikas sagatavošanu, lai veicinātu kopējas, salīdzināmas un uzticamas statistikas informācijas izstrādi, sagatavošanu un izplatīšanu Savienības līmenī.

(7) Augstas kvalitātes statistikai, kas izstrādāta, sagatavota un izplatīta saskaņā ar daudzgadu programmu, ir būtiska nozīme uz faktiem balstītu lēmumu pieņemšanā, tai vajadzētu būt laikus pieejamai un būtu jāpalīdz īstenot Savienības politikas jomas, kas atspoguļotas Līgumā par Eiropas Savienības darbību (LESD) un stratēģijā “Eiropa 2020”, un citas politikas jomas, kas minētas Komisijas stratēģiskajās prioritātēs 2010.–2014. gadam (piemēram, pastiprinātā un integrētā ekonomikas pārvaldība, klimata pārmaiņas, reformētā lauksaimniecības politika, izaugsme un sociālā kohēzija, dzimumu līdztiesība, tautu Eiropa un globalizācija). Tās būtu jāveicina, izmantojot saskaņā ar daudzgadu programmu finansētās darbības, kurās Savienība var piešķirt nepārprotamu pievienoto vērtību un kuru mērķis ir nodrošināt vienādu attieksmi pret visiem ekonomiskajiem, sociālajiem un vides rādītājiem.

(8) Nosakot statistikas jomas, kuras jāattīsta, būtu jāņem vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 691/2011 (2011. gada 6. jūlijs) par Eiropas vides ekonomiskajiem kontiem (4) minētie mērķi, kuri attiecas uz jaunu vides ekonomisko kontu moduļu izveidi.

(9) Turklāt statistikas pētījumos īpaša uzmanība būtu jāpievērš tam, kā darba ņēmējus un citus iedzīvotājus ietekmē budžeta konsolidācijas programmas. Statistikas dati būtu jāvāc tādā veidā, lai nodrošinātu pārskatāmību attiecībā uz notikumiem atsevišķās dalībvalstīs, piemēram, bezdarbu, sociālo transfertu apmēru un izmaiņām, darba vietu skaitu un kvalitāti, darbaspēka pārvietošanos dalībvalstīs un Savienībā un starp Savienību un trešām valstīm, kā arī attiecīgajām sociāli ģeogrāfiskajām izmaiņām atalgojuma struktūrā un apmācības pasākumos.

(10) Pēdējos gados ESS ir saskārusies ar daudzām grūtībām. Pirmkārt, kvalitatīvu valsts statistikas datu trūkums var negatīvi ietekmēt dalībvalstis un Savienību kopumā. Tādēļ konsekventi precīziem un kvalitatīviem statistikas datiem, kurus sagatavojuši profesionāli neatkarīgi valstu statistikas institūti, ir ārkārtīgi liela nozīme politikas veidošanā valsts un Savienības līmenī un jo īpaši eurozonas uzraudzības mehānismu veidošanas kontekstā.

(11) Otrkārt, vajadzība pēc Eiropas statistikas ir pastāvīgi palielinājusies, un maz ticams, ka tas nākotnē mainīsies. Ekonomikas globalizācija ir īpaša problēma, kas jārisina, izstrādājot jaunus parametrus, lai starptautiski saskaņotā veidā mērītu globālās vērtības ķēdes un tādējādi nodrošinātu labāku priekšstatu par ekonomisko izaugsmi un darba vietu radīšanu.

(12) Treškārt, vajadzību veids nepārtraukti mainās, un ir nepieciešama lielāka sinerģija starp statistikas nozarēm.

(13) Ceturtkārt, atbilstošs pieejamo datu dalījums var atvieglot ekonomikas un finanšu krīzes seku un īstenotās politikas ietekmes uz iedzīvotājiem, tostarp uz visneaizsargātākajiem iedzīvotājiem, uzraudzīšanu.

(14) Piektkārt, ir mainījusies statistikas būtība. Tā vairs nav tikai atsevišķs informācijas avots, ko ņem vērā politikas veidošanā; tagad tā ir kļuvusi par svarīgāko aspektu lēmumu pieņemšanas procesā. Uz faktiem balstīta lēmumu pieņemšana nosaka vajadzību pēc statistikas, kura atbilst augstas kvalitātes kritērijiem atkarībā no īpašajiem mērķiem, kam tie kalpo, un arvien vairāk vajadzīga visaptveroša daudzdimensiju statistika, kas atbalsta dažādas politikas jomas. Lai pareizi reaģētu uz politikas veidošanas prasībām, attiecīgos gadījumos ir nepieciešami dati pa dzimumiem.

(15) Sestkārt, informācijas tirgū parādās jauni dalībnieki, tostarp tādi, kas sniedz informāciju gandrīz reālajā laikā, tāpēc ESS prioritāte nākotnē būs augsta kvalitāte, tostarp savlaicīgums.

(16) Septītkārt, situāciju sarežģī budžeta ierobežojumi gan valstu, gan Savienības līmenī, kā arī vajadzība vēl vairāk samazināt slogu uzņēmumiem un iedzīvotājiem.

(17) Komisijas 2009. gada 10. augusta paziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei “ES statistikas sagatavošanas metode. Nākamās desmitgades redzējums” un ESS stratēģijā aplūkoti visi minētie septiņi uzdevumi, un mērķis ir pārveidot darba metodes ESS, lai padarītu to efektīvāku un elastīgāku. Šā paziņojuma īstenošana atbilstīgi kopīgajai ESS stratēģijai ir daudzgadu programmas pamats.

(18) Lai nodrošinātu integritāti un kvalitātes pārvaldību, saskaņā ar šo regulu izstrādājot, sagatavojot un izplatot Eiropas statistiku, valstu statistikas institūtiem un Komisijai (Eurostat) būtu jāveic visi nepieciešamie pasākumi, lai saglabātu sabiedrības uzticību statistikai un lai nodrošinātu iespēju stingrāk piemērot spēkā esošo Eiropas Statistikas prakses kodeksu un Komisijas 2011. gada 15. aprīļa paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Uzticama kvalitātes pārvaldība Eiropas statistikā”, vienlaikus ievērojot šajos dokumentos noteiktos principus.

(19) Lai ierobežotos resursus, kas valstu un Eiropas statistikas sagatavotājiem pieejami Eiropas statistikas sagatavošanai, labāk saskaņotu ar pieaugošo vajadzību pēc statistikas, Komisijas statistikas gada darba programmās, kurās detalizēti aprakstīta daudzgadu programma, būtu jāiekļauj sistemātiska un visaptveroša statistikas prioritāšu pārskatīšana, kuru veicot tiktu samazinātas mazsvarīgas prasības un vienkāršoti esošie procesi, vienlaikus palielinot ticamību un saglabājot oficiālās statistikas augstos kvalitātes standartus. Būtu jāņem vērā arī slogs respondentiem – neatkarīgi no tā, vai tie ir uzņēmumi, centrālās, reģionālās vai vietējās pārvaldes iestādes, mājsaimniecības vai indivīdi. Šajā procesā būtu jānodrošina cieša sadarbība gan ar Eiropas statistikas lietotājiem, gan ar tās sagatavotājiem.

(20) Šajā sakarībā būtu jāpanāk optimāls finanšu sloga dalījums starp Savienības budžetu un dalībvalstu budžetiem. Lai varētu veikt atsevišķas statistikas darbības, par kurām pieņemts lēmums, ka tās ir nepieciešamas daudzgadu programmas īstenošanai, papildus ar šo regulu noteiktajam finanšu piešķīrumam valstu statistikas iestādēm būtu jāsaņem pienācīgs finansējums valsts līmenī.

(21) Ņemot vērā slogu, ko atbilstības nodrošināšanas pienākums rada jo īpaši mazākajām dalībvalstīm, Komisijai (Eurostat) vajadzētu sniegt dalībvalstīm tehnisku palīdzību un specializētās zināšanas, lai palīdzētu tām pārvarēt grūtības, kas saistītas ar pētniecības veikšanu un būtiskākos metodoloģiskos šķēršļus, un lai nodrošinātu atbilstību un augstas kvalitātes datu sniegšanu.

(22) Daudzgadu programmas finansējums būtu jāpiešķir arī tā, lai tiktu segti izdevumi, kas saistīti ar augstas kvalitātes Eiropas statistikas sagatavošanas procesa uzlabošanu un veiktspējas palielināšanu, kā arī ar valstu statistiķu apmācību.

(23) Ar Savienības finansiālo ieguldījumu būtu jāatbalsta darbības Eiropas statistikas izstrādei, sagatavošanai un izplatīšanai, kā norādīts šajā regulā. Ieguldījumam vajadzētu būtu dotāciju, publiskā iepirkuma līgumu vai jebkādu citu intervenču veidā, kas vajadzīgas, lai sasniegtu daudzgadu programmas mērķus. Līdz ar to vienreizējo maksājumu izmantošanai vajadzētu būt galvenajam veidam, kā vienkāršot dotāciju pārvaldību.

(24) Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 223/2009 15. pantu būtu jāizveido atbilstoša finanšu struktūra sadarbības tīklu atbalstam.

(25) Būtu jāparedz iespēja, ka daudzgadu programmas īstenošanā var piedalīties arī Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas valstis, kuras ir Eiropas Ekonomikas zona valstis (turpmāk “EEZ/EBTA valstis”), kā arī Šveice. Būtu arī jāparedz, ka daudzgadu programmā var piedalīties arī citas valstis, jo īpaši Savienības kaimiņvalstis, tādas valstis, kas ir iesniegušas pieteikumu kļūt par Savienības dalībvalstīm, ir kandidātvalstis vai valstis, kas pievienojas tai.

(26) Īstenojot daudzgadu programmu, attiecīgā gadījumā būtu jāveicina sadarbība ar trešām valstīm, kas daudzgadu programmā nepiedalās, ņemot vērā visus attiecīgos vai jebkādus paredzamos šo valstu un Savienības nolīgumus.

(27) Lai gada darba programmas, ko Komisija pieņem daudzgadu programmas īstenošanai, tiktu uzskatītas par finansēšanas lēmumiem saskaņā ar 84. panta 3. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (2012. gada 25. oktobris) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam (5) (turpmāk “Finanšu regula”), tajās jāiekļauj izvirzītie mērķi, vēlamie rezultāti, izpildes metode un to kopējā summa. Tajās jāiekļauj arī finansējamo darbību apraksts, norāde par katrai darbībai piešķirto summu un indikatīvs īstenošanas grafiks. Tajās vēlams izklāstīt arī sasniedzamo mērķu atbilstību izmantotāju vajadzībām un projekta plānu. Attiecībā uz dotācijām tajās būtu jāiekļauj prioritātes, būtiskākie novērtēšanas kritēriji un maksimālā līdzfinansējuma likme. Turklāt gada darba programmās būtu jāiekļauj attiecīgi rādītāji rezultātu pārraudzībai.

(28) Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, daudzgadu programmas izveidošanu, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka minēto mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

(29) Saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu ir veikts ex ante novērtējums, lai daudzgadu programmā galvenā uzmanība tiktu veltīta efektivitātei un lietderībai tās mērķu sasniegšanā un tiktu iekļauti budžeta ierobežojumi, sākot no programmas plānošanas posma. Saskaņā ar daudzgadu programmu veikto pasākumu vērtība un ietekme būtu regulāri jāuzrauga un jānovērtē, iesaistot arī neatkarīgus pieaicinātus vērtētājus. Lai novērtētu daudzgadu programmu, tika noteikti kvantitatīvi mērķi un izstrādāti rādītāji.

(30) Attiecībā uz 2013. gadu ar šo regulu daudzgadu programmai nosaka finansējumu, kas budžeta lēmējinstitūcijai ikgadējās budžeta procedūras laikā ir galvenā atsauce, kā paredzēts 37. punktā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīgumā (2006. gada 17. maijs) par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (6).

(31) Papildus ar šo regulu noteiktajam finansējumam būtu jāpiešķir pēc iespējas pienācīgs valsts finansējums atsevišķām statistikas darbībām, kuras paredzētas daudzgadu programmas īstenošanai, tostarp arī darbībām, kuras īsteno uz valstu statistikas iestāžu un Komisijas (Eurostat) vienošanās pamata.

(32) Apņemšanās piešķirt daudzgadu programmai finansējumu pamatojas uz šīs regulas ietekmes novērtējumu, kurā ir norādīts Savienības un dalībvalstu izmaksu ietaupījums. Ņemot vērā attīstību informācijas un komunikācijas tehnoloģiju jomās, izmaksu ietaupījums radīsies, jo īpaši izmantojot jaunas Eiropas statistikas sagatavošanas metodes.

(33) Savienības finanšu intereses būtu jāaizsargā, piemērojot samērīgus pasākumus visā izdevumu ciklā, tostarp ar pārkāpumu novēršanu, atklāšanu un izmeklēšanu, zaudēto, nepamatoti izmaksāto vai nepareizi izlietoto līdzekļu atgūšanu, un vajadzības gadījumā izmantojot arī sodus.

(34) Lai nodrošinātu statistikas darbību nepārtrauktību atbilstīgi daudzgadu programmai attiecībā uz visu 2013. kalendāro gadu, kā arī juridiskās noteiktības labad, šai regulai būtu jāstājas spēkā no tās publicēšanas dienas un tā būtu jāpiemēro no 2013. gada 1. janvāra. Šīs regulas piemērošanas dienai jo īpaši būtu jāveido pamatojums līgumdarbinieku samaksai, kā arī visām darbībām atbilstīgi daudzgadu programmai.

(35) Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 223/2009 daudzgadu programmas projekts tika iesniegts iepriekšējai pārbaudei Eiropas Statistikas sistēmas komitejā, ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 234/2008/EK (7) izveidotajā Eiropas Statistikas padomdevēju komitejā un ar Padomes Lēmumu 2006/856/EK (8) izveidotajā Monetārās, finanšu un maksājumu bilances statistikas komitejā,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Eiropas statistikas programmas izveide

Ar šo izveido Eiropas statistikas programmu (turpmāk “programma”) laikposmam no 2013. līdz 2017. gadam.

2. pants

Pievienotā vērtība

Programma nodrošina pievienoto vērtību, proti, to, ka Eiropas statistika ir vērsta uz informāciju, kas nepieciešama Savienības politikas plānošanai, īstenošanai, pārraudzībai un novērtēšanai. Turklāt tā veicina resursu efektīvu izmantošanu, atbalstot darbības, kuras nodrošina būtisku ieguldījumu saskaņotas, salīdzināmas, ticamas, lietotājam draudzīgas un pieejamas statistikas informācijas izstrādē, sagatavošanā un izplatīšanā, pamatojoties uz Eiropas Statistikas sistēmas komitejas (ESSK) pieņemtajā Eiropas Statistikas prakses kodeksā (“prakses kodekss”) noteiktiem vienotiem standartiem un kopējiem principiem, jo īpaši tādiem kvalitātes kritērijiem kā atbilstība, precizitāte un ticamība, savlaicīgums un punktualitāte, pieejamība un skaidrība, un saskaņotība un salīdzināmība.

3. pants

Darbības joma

1. Šajā regulā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 223/2009 13. un 14. pantu paredz plānošanas regulējumu Eiropas statistikas izstrādei, sagatavošanai un izplatīšanai, paredzēto darbību galvenās jomas un mērķus laikposmā no 2013. līdz 2017. gadam.

2. Programmā nav iekļauti pasākumi, kuri paredzēti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1297/2008/EK (9) izveidotajā Eiropas uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikas modernizācijas programmā (“programma EUTSM”), līdz programmas EUTSM darbības beigām 2013. gada 31. decembrī, taču tajā paredzēti uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikas jomas mērķi, kurus plānots īstenot no 2014. līdz 2017. gadam.

4. pants

Mērķi

1. Programmas vispārīgais mērķis ir nodrošināt, lai Eiropas Statistikas sistēma (ESS) arī turpmāk būtu augstas kvalitātes statistikas vadošais sniedzējs par Eiropu.

2. Paturot prātā gan valstu, gan Savienības līmenī pieejamos resursus, kā arī informācijas sniegšanas slogu, statistikas darbībās, ko veic, lai īstenotu programmu, tiek ņemti vērā šādi konkrēti mērķi:

— mērķis Nr. 1: savlaicīgi nodrošināt statistikas informāciju, lai atbalstītu Savienības politikas jomu izstrādi, pārraudzību un novērtēšanu, pienācīgi atspoguļojot prioritātes un vienlaikus saglabājot līdzsvaru starp ekonomikas, sociālo un vides jomu, un izmaksu ziņā lietderīgā veidā apmierināt dažādāko Eiropas statistikas lietotāju, tostarp citu lēmumu pieņēmēju, pētnieku, uzņēmumu un Eiropas iedzīvotāju kopumā, vajadzības, neradot lieku darba dublēšanos,

— mērķis Nr. 2: īstenot jaunas Eiropas statistikas sagatavošanas metodes ar mērķi uzlabot efektivitāti un kvalitāti,

— mērķis Nr. 3: stiprināt partnerību ESS un ārpus tās, lai vēl vairāk uzlabotu tās produktivitāti un tās vadošo nozīmi oficiālajā statistikā pasaulē, un

— mērķis Nr. 4: nodrošināt, ka šāda statistika tiek sniegta konsekventi visā programmas darbības laikā, ar noteikumu, ka tas netraucē ESS prioritāšu noteikšanas mehānismu darbībai.

3. Šā panta 1. un 2. punktā minētie vispārīgie un konkrētie mērķi kopā ar programmas īstenošanas pārraudzībai izmantotajiem rādītājiem ir izklāstīti detalizētāk pielikumā. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 223/2009 13. un 14. pantu programma ik gadu tiek detalizēti plānota; tas nozīmē, ka procesa sastāvdaļa ir prioritāšu noteikšanas mehānisms. Programmas mērķi tiek sasniegti, izmantojot ciešu un koordinētu sadarbību ESS. Programmā iekļauj tādu piemērotu instrumentu izstrādi, kuru rezultātā tiek uzlabota kvalitāte, palielināta ESS elastība un spēja savlaicīgi apmierināt lietotāju vajadzības. Tā arī uzņemas vadošo lomu tādu ticamu rādītāju izstrādē, ar kuriem var atrisināt 21. gadsimta problēmas, proti, novērtēt vides ilgtspējību, dzīves kvalitāti un sociālo kohēziju un apzināt saimniecisko darbību terciārajā sektorā un sociālajā ekonomikā.

5. pants

Statistikas pārvaldība, neatkarība, pārredzamība un kvalitāte

1. Eiropas statistika tiek sagatavota profesionāli neatkarīgā un pārredzamā veidā.

2. Lai sagatavotu un izplatītu augstas kvalitātes, saskaņotu un salīdzināmu Eiropas statistiku saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 223/2009 12. pantu un nodrošinātu ESS pareizu darbību kopumā, programmu īsteno saskaņā ar prakses kodeksa principiem. Valstu statistikas institūti un Savienības statistikas iestāde (Komisija (Eurostat)), pamatojoties uz profesionālo neatkarību, nodrošina Eiropas statistikas atbilstību prakses kodeksam.

3. Dalībvalstu izraudzītie valstu statistikas institūti un citas valstu iestādes (kopā “valstu statistikas iestādes”) un Komisija (Eurostat), kas ir atbildīgas par Eiropas statistikas izstrādi, sagatavošanu un izplatīšanu:

— cenšas nostiprināt tādu institucionālo un organizatorisko vidi, kas veicina valstu statistikas iestāžu un Komisijas (Eurostat) sadarbību, efektivitāti Eiropas statistikas sagatavošanā un izplatīšanā un veicina uzticamību tām,

— liek uzsvaru uz Regulas (EK) Nr. 223/2009 2. panta 1. punktā noteiktajiem statistikas principiem un lietotāju vajadzībām,

— apmierina lietotāju – Savienības iestāžu – vajadzības saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 223/2009 un cenšas izstrādāt statistiku, kas noder dažādākajiem Eiropas statistikas lietotājiem, tostarp citiem lēmumu pieņēmējiem, pētniekiem, uzņēmumiem un Eiropas iedzīvotājiem kopumā, un

— sadarbojas ar statistikas iestādēm starptautiskā līmenī, lai veicinātu starptautisku koncepciju, klasifikācijas, metožu un citu standartu izmantošanu, jo īpaši lai nodrošinātu lielāku saskaņotību un labāku salīdzināmību pasaules līmenī.

4. Katra dalībvalsts cenšas nodrošināt, lai tās statistikas sagatavošanas procesi tiktu organizēti standartizēti un lai tie tiktu nostiprināti ar kontroles mehānismiem, ciktāl iespējams.

5. Lai nodrošinātu pārredzamību, Komisija (Eurostat), sniedzot ziņojumu par kvalitāti un veicot atbilstības pārraudzību, attiecīgā gadījumā publiski atklāj tajā savu Eiropas statistikai izmantotās valstu sniegtās statistikas kvalitātes izvērtējumu.

6. Komisija (Eurostat) apsver, kā savas publikācijas, jo īpaši tās, kuras ir pieejamas tās tīmekļa vietnē, padarīt lietotājdraudzīgākas cilvēkiem, kas nav profesionāļi, nodrošina vieglu piekļuvi pilnīgām datu sērijām un iekļauj tajās intuitīvi salīdzināmas diagrammas, lai iedzīvotājiem sniegtu lielāku pievienoto vērtību. Ja iespējams, Komisijas (Eurostat) periodiskās atjauninātās redakcijās sniedz informāciju par katru dalībvalsti un datu sērijas attiecīgos gadījumos pa gadiem un mēnešiem, un ilgtermiņa datu sērijas, ja ieguvumi ir lielāki par informācijas vākšanas izmaksām.

6. pants

Statistikas prioritāšu noteikšana

1. Programma nodrošina statistikas iniciatīvas, uz kurām pamatojas pašreizējo Savienības politikas jomu izstrāde, ieviešana un pārraudzība, un sniedz statistikas datus, tādējādi apmierinot būtiskas prasības, ko rada jaunas Savienības politikas iniciatīvas.

2. Sagatavojot 9. pantā minētās ikgadējās darba programmas, Komisija nodrošina prioritāšu noteikšanas efektivitāti, statistikas prioritāšu ikgadēju pārskatu un ziņojumu par tām. Tādējādi ikgadējo darba programmu mērķis būs panākt, lai Eiropas statistika tiktu sagatavota, izmantojot valsts un Savienības līmenī pieejamos resursus. Prioritāšu noteikšana ļauj mazināt ar jaunajām statistikas prasībām saistītās izmaksas un slogu, samazinot statistikas prasības pastāvošajās Eiropas statistikas jomās, un tas notiek ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm.

3. Komisija nodrošina instrumentu izstrādi un ieviešanu, lai katru gadu pārskatītu statistikas darbību prioritātes, tādējādi veicinot statistikas datu sniedzēju un sagatavotāju izmaksu un sloga mazināšanos.

4. Ierosinot jaunas darbības vai nosakot pašreizējo statistikas datu būtisku pārskatīšanu, Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 223/2009 14. panta 3. punktu pienācīgi pamato šādas darbības vai pārskatīšanu un sniedz ar dalībvalstu palīdzību sagatavotu informāciju par informācijas sniegšanas slogu un sagatavošanas izmaksām.

7. pants

Finansēšana

1. Programmas īstenošanai paredzētais Savienības finansējums 2013. gadam ir EUR 57,3 miljoni, aptverot 2007.–2013. gada plānošanas laikposmu.

2. Ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc daudzgadu finanšu shēmas 2014. līdz 2020. gadam (“DFS 2014–2020”) pieņemšanas Komisija tiek aicināta iesniegt Eiropas Parlamentam un Padomei leģislatīva akta priekšlikumu par finanšu piešķīrumu laikposmam no 2014. līdz 2017. gadam.

3. Komisija īsteno Savienības finansiālo atbalstu saskaņā ar Finanšu regulu.

4. Lēmumu par ikgadējām apropriācijām Komisija pieņem, ievērojot budžeta lēmējinstitūcijas prerogatīvas.

8. pants

Administratīvā un tehniskā palīdzība

No programmas finanšu piešķīruma var segt izdevumus, kas attiecas uz sagatavošanas, pārraudzības, kontroles, revīzijas un novērtēšanas darbībām, kas nepieciešamas programmas pārvaldībai un tās mērķu sasniegšanai, jo īpaši pētījumiem, ekspertu sanāksmēm, izmaksām saistībā ar atlīdzību statistikas ekspertiem, informācijas un komunikācijas pasākumiem, izmaksām saistībā ar IT tīkliem informācijas apstrādei un apmaiņai kopā ar visām citām tehniskās un administratīvās palīdzības izmaksām, kas Komisijai radušās, pārvaldot programmu. No piešķīruma var segt arī izmaksas par tehnisko palīdzību un specializētajām zināšanām, kas sniegtas dalībvalstīm, kuras īpašu apstākļu dēļ nespēj sagatavot konkrētu Eiropas statistiku vai sagatavot statistiku atbilstīgā kvalitātē.

9. pants

Gada darba programmas

Lai īstenotu programmu, Komisija saskaņā ar šīs regulas 4. panta 1. un 2. punktā minētajiem vispārīgajiem un konkrētajiem mērķiem pieņem gada darba programmas, kuras atbilst Regulas (EK) Nr. 223/2009 17. pantā noteiktajām prasībām un kurās izklāsta to izvirzītos mērķus un vēlamos rezultātus. Informācijas nolūkā Eiropas Parlamentam paziņo par katru gada darba programmu.

10. pants

Intervences veidi

Savienības finanšu ieguldījums var būt dotāciju vai publisko iepirkumu līgumu veidā vai citu intervenču veidā, kas vajadzīgas, lai sasniegtu 4. panta 1. un 2. punktā minētos vispārīgos un konkrētos mērķus.

11. pants

Attiecināmās darbības

1. Ar Savienības finanšu ieguldījumu atbalsta tādas darbības Eiropas statistikas izstrādei, sagatavošanai un izplatīšanai, kas vajadzīgas, lai sasniegtu 4. panta 1. un 2. punktā minētos vispārīgos un konkrētos mērķus. Par prioritārām saskaņā ar 2. pantu tiek noteiktas darbības ar augstu pievienoto vērtību Savienībai.

2. Finanšu ieguldījums, lai atbalstītu sadarbības tīklus, kā minēts Regulas (EK) Nr. 223/2009 15. pantā, var būt dotāciju veidā par darbību, un ar to var segt līdz pat 95 % no attiecināmajām izmaksām.

3. Attiecīgā gadījumā var piešķirt darbības dotācijas, kas nepārsniedz 50 % no attiecināmajām izmaksām, lai nodrošinātu 12. panta 3. punktā minēto organizāciju darbību.

4. Kā ieguldījumu to izmaksu segšanai, kuras dalībvalstīm radušās, veicot darbības, kas pamatojas uz datu vākšanu, par datu kopumu, kuru pilnīgi rezultāti jānosūta Komisijai, var izmaksāt vienreizēju maksājumu par datu kopu, kura apmērs nepārsniedz maksimālo summu, ko nosaka vienai datu vākšanai. Komisija nosaka vienreizējā maksājuma apmēru, pienācīgi ņemot vērā datu vākšanas sarežģītību.

12. pants

Uz dotācijām tiesīgie labuma guvēji

1. Saskaņā ar Finanšu regulas 128. panta 1. punktu Regulas (EK) Nr. 223/2009 5. panta 2. punktā noteiktajām valstu statistikas iestādēm var piešķirt dotācijas bez uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus.

2. Sadarbības tīklos var būt iesaistīti 1. punktā minētie saņēmēji un citas struktūras bez uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus saskaņā ar Finanšu regulas 128. panta 1. punktu.

3. Šīs regulas 11. panta 3. punktā minētās darbības dotācijas var piešķirt organizācijām, kuras atbilst abiem šādiem kritērijiem:

a) tās ir bezpeļņas organizācijas, neatkarīgas no nozares, komerciālām un darījumdarbības vai citām pretrunīgām interesēm un kā galvenos mērķus un darbības noteikušas prakses kodeksa īstenošanas veicināšanu un atbalstu un jaunu Eiropas statistikas sagatavošanas metožu īstenošanu, kuru mērķis ir palielināt efektivitāti un uzlabot kvalitāti Savienības līmenī; un

b) tās ir iesniegušas Komisijai apmierinošus pārskatus par dalību, iekšējiem noteikumiem un finansējuma avotiem.

13. pants

Savienības finansiālo interešu aizsardzība

1. Komisija veic atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka, īstenojot saskaņā ar šo regulu finansētas darbības, Savienības finansiālās intereses tiek aizsargātas, piemērojot aizsargpasākumus pret krāpšanu, korupciju un jebkādām citām nelikumīgām darbībām, veicot saskaņotas un efektīvas pārbaudes un, ja ir atklāti pārkāpumi, atgūstot nepamatoti izmaksātās summas un attiecīgā gadījumā piemērojot iedarbīgas, samērīgas un atturošas sankcijas.

2. Komisijai vai tās pārstāvjiem un Revīzijas palātai ir tiesības, pamatojoties uz dokumentiem un veicot pārbaudes uz vietas, revidēt visus dotāciju saņēmējus, līgumslēdzējus un apakšuzņēmējus, kuri atbilstīgi šai regulai ir saņēmuši finansējumu.

Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) vajadzības gadījumā veic pārbaudes un apskates uz vietas, pārbaudot ekonomikas dalībniekus, uz kuriem tieši vai netieši attiecas šāds finansējums, saskaņā ar kārtību, kas noteikta Padomes Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienas finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (10), lai noteiktu, vai saistībā ar dotāciju nolīgumu, dotāciju lēmumu vai līgumu, kas finansēts saskaņā ar šo regulu, ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finansiālās intereses.

Neskarot pirmo un otro daļu, sadarbības nolīgumos ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām, dotāciju nolīgumos, dotāciju lēmumos un līgumos, kas izriet no šīs regulas īstenošanas, nepārprotami nosaka Komisijas, Revīzijas palātas un OLAF pilnvaras veikt šādas revīzijas, pārbaudes un apskates uz vietas.

14. pants

Trešo valsu līdzdalība programmā

Programmā var piedalīties:

a) EEZ/EBTA valstis saskaņā ar Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu nosacījumiem;

b) Šveice saskaņā ar nosacījumiem, kas noteikti 2004. gada 26. oktobra Nolīgumā starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par sadarbību statistikas jomā (11); un

c) valstis, uz ko attiecas Eiropas kaimiņattiecību politika, valstis, kas ir iesniegušas pieteikumus, lai pievienotos Savienībai, vai ir Savienības kandidātvalstis vai valstis, kas pievienojas tai, un Rietumbalkānu valstis, kas ir iesaistītas stabilizācijas un asociācijas procesā saskaņā ar nosacījumiem, kas noteikti attiecīgos divpusējos vai daudzpusējos nolīgumos, kuri noslēgti ar minētajām valstīm, kas nosaka vispārējos principus to dalībai Savienības programmās.

15. pants

Programmas novērtēšana un pārskatīšana

1. Pēc apspriešanās ar ESSK Komisija līdz 2015. gada 30. jūnijam iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei starpposma progresa ziņojumu par programmas īstenošanu.

2. Ne vēlāk kā 2016. gada 31. decembrī Komisija, pamatojoties uz 1. punktā minēto starpposma progresa ziņojumu un pēc apspriešanās ar ESSK, var iesniegt Eiropas Parlamentam un Padomei priekšlikumu pagarināt programmu uz laikposmu no 2018. līdz 2020. gadam, vienlaikus ievērojot DFS 2014–2020.

3. Pēc apspriešanās ar ESSK un Eiropas Statistikas padomdevēju komiteju Komisija līdz 2018. gada 31. decembrim iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei galīgo novērtējuma ziņojumu par programmas īstenošanu.

16. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2013. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Strasbūrā, 2013. gada 15. janvārī Eiropas Parlamenta vārdā – priekšsēdētājs M. SCHULZ Padomes vārdā – priekšsēdētāja L. CREIGHTON

(1) Eiropas Parlamenta 2012. gada 12. decembra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2012. gada 20. decembra lēmums.

(2) OV L 87, 31.3.2009., 164. lpp.

(3) Neskarot 4. protokola par Eiropas Centrālo banku sistēmas statūtiem un Eiropas Centrālās bankas statūtiem 5. pantu.

(4) OV L 192, 22.7.2011., 1. lpp.

(5) OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

(6) OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

(7) OV L 73, 15.3.2008., 13. lpp.

(8) OV L 332, 30.11.2006., 21. lpp.

(9) OV L 340, 19.12.2008., 76. lpp.

(10) OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.

(11) OV L 90, 28.3.2006., 2. lpp.