(7)

Šis nesenais novērtējums attiecībā uz Slovākiju atklājis tālāk minēto. a. Pēdējos piecos gados Slovākijā mājokļu cenas reālā izteiksmē ir pastāvīgi palielinājušās. Neraugoties uz to, ka ir noteikts stingrāks juridiski saistošs kredīta/nodrošinājuma attiecības ierobežojums, mājokļu cenu pieauguma temps kopš 2019. gada sākuma ir palielinājies. Covid-19 pandēmijas laikā cenu pieaugums ir vēl vairāk paātrinājies, un mājokļu cenu reālais ikgadējais pieaugums 2021. gada otrajā ceturksnī sasniedza gandrīz 16 %, kas ir otrais augstākais līmenis Savienībā. Turklāt mājokļu pieejamība laika gaitā ir samazinājusies, jo mājokļu cenas pieaug straujāk nekā mājsaimniecību ienākumi. Pārmērīgi augstu cenu rādītāji liecina, ka pastāv pārmērīgi augstu mājokļu cenu risks. Cenu dinamiku veicināja tautsaimniecība ekspansīvajā posmā, zemās procentu likmes, mājsaimniecību uzkrājumu palielināšanās un spēcīgs mājsaimniecību pieprasījums pēc jauniem mājokļiem, kas notika piedāvājuma trūkuma apstākļos. b. Neraugoties uz politikas pasākumiem, hipotekāro kredītu pieaugums Slovākijā pēdējo trīs gadu laikā ir bijis viens no augstākajiem Savienībā, un tas izturēja arī Covid-19 satricinājumu. Slovākijas hipotekāro kredītu tirgum ir raksturīgas zemas procentu likmes, liels pieprasījums pēc hipotekārajiem kredītiem, ko pastiprina mājokļu cenu pieaugums, kā arī intensīva konkurence aizdevēju starpā. Turklāt salīdzinājumā ar pārējām EEZ valstīm Slovākijas banku sektors ir viens no tiem, kas visvairāk iesaistījušies nekustamo īpašumu aktivitātēs. c. Mājsaimniecību parādu slogs Slovākijā pēdējos gados ir palielinājies intensīvās kreditēšanas aktivitātes dēļ. Pēc vairāku gadu ilguša mājsaimniecību reālā parāda pieauguma divciparu skaitļos, mājsaimniecību parādu sloga pieaugums ir palēninājies, stabilizējoties aptuveni 4 % apjomā 2020. gadā. Neraugoties uz šo palēnināšanos, ko sekmēja arī makroprudenciālās politikas pasākumi (parāda/ienākumu attiecības ierobežojuma ieviešana un stingrāka parāda apkalpošanas/ienākumu ierobežojuma noteikšana), mājsaimniecību parādu sloga pieaugums joprojām ir viens no augstākajiem Savienībā, un tas ir veicinājis parāda/IKP attiecības palielināšanos. Lai gan Covid-19 pandēmijas laikā mājsaimniecību patēriņš samazinājās, to pieprasījums pēc kredītiem mājokļa iegādei joprojām bija liels. Hipotēku kredītu pārfinansēšana pēdējā laikā faktiski ir palielinājusies, un tas bieži ir saistīts ar sākotnējās nosacītās kredīta summas papildināšanu. Citas ievainojamības pamatā ir tas, ka ievērojamai daļai kredītu termiņš pārsniedz aizņēmēju pensionēšanās vecumu. Turpmāk ir cieši jāuzrauga gan šīs norises, gan atsevišķās ievainojamības. d. Iepriekš minēto ievainojamību veidošanās iemesls varētu būt arī vairāki strukturālie faktori, piemēram, labvēlīgs nodokļu režīms attiecībā uz nekustamā īpašuma tirgu, kā arī īres tirgus darbības ierobežojumi. e. ESRK atzīst, ka Slovākijā ir ieviesti vairāki pasākumi, kuru mērķis ir mazināt pašreizējās MNĪ ievainojamības, tostarp jo īpaši visaptverošs ar aizņēmējiem saistītu pasākumu kopums, lai pienācīgi novērstu pamatā esošos riskus, kas saistīti ar hipotekāro kreditēšanu un aizņēmēju ievainojamībām. Turklāt pozitīvā pretciklisko kapitāla rezervju (PKR) norma ir piemērots instruments, lai novērstu ievainojamības saistībā ar ļoti straujo kreditēšanas pieaugumu, kas plaši vērojams visās nozarēs, un palielinātu banku sektora noturību. f. Nākotnes perspektīvā un ņemot vērā vidēja termiņa riska perspektīvu, pašreizējais makroprudenciālās politikas pasākumu kopums tiek uzskatīts par piemērotu un daļēji pietiekamu. Ņemot vērā atsevišķu ievainojamību pastāvīgo veidošanos, būtu lietderīgi precizēt spēkā esošos ar aizņēmējiem saistītos pasākumus. Ja turpināsies ciklisko risku uzkrāšanās vai pastiprināsies strukturālās ievainojamības, Slovākijas iestādes varētu apsvērt iespēju atjaunot pretciklisko kapitāla rezervju normu vai ieviest nozares sistēmiskā riska rezervi, lai vēl vairāk palielinātu noturību pret MNĪ sektorā pastāvošajiem riskiem. Turklāt riska svēruma zemākās robežvērtības aktivizēšana uz iekšējiem reitingiem balstītiem MNĪ riska darījumiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 575/2013 (3) 458. pantu arī ir iespēja, kas palielinātu banku nozares noturību. Papildus makroprudenciālās uzraudzības pasākumiem ar Slovākijas MNĪ sektoru saistīto sistēmisko risku avotus varētu mazināt, apsverot ar MNĪ saistītā labvēlīgā nodokļu režīma korekcijas un pasākumus īres tirgus darbības uzlabošanai.