ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(2)

Vajadzība pēc tiesību aktiem, lai apkarotu narkotisko vielu nelikumīgu tirdzniecību, ir jo īpaši atzīta Padomes un Komisijas Rīcības plānā par to, kā labāk īstenot Amsterdamas Līguma noteikumus par brīvības, drošības un tiesiskuma telpu (3), kuru 1998. gada 3. decembrī pieņēma Tieslietu un iekšlietu padomes Vīnes sanāksmē, Tamperē 1999. gada 15. un 16. oktobrī sanākušās Eiropadomes secinājumos, jo īpaši to 48. punktā, Eiropas Savienības Narkotiku apkarošanas stratēģijā (2000.–2004.), kuru atbalstīja Helsinkos no 1999. gada 10. līdz 12. decembrim sanākusī Eiropadome, un Eiropas Savienības Narkotiku apkarošanas rīcības plānā (2000.–2004.), kuru atbalstīja Santamarija da Fērā 2000. gada 19. un 20. jūnijā sanākusī Eiropadome.
Oficiālais Vēstnesis C 313 , 23/10/1996 Lpp. 0011 - 0011



Padomes Akts (1996. gada 27. septembris), ar ko izstrādā Konvenciju par izdošanu starp Eiropas Savienības dalībvalstīm (96/C 313/02) EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā K3. panta 2. punkta c) apakšpunktu, tā kā, lai sasniegtu Savienības mērķus, dalībvalstis uzskata, ka uzlabojumi attiecībā uz izdošanu starp dalībvalstīm ir vispārsvarīgs jautājums, kas ir daļa no Līguma VI sadaļā paredzētās sadarbības; NOLEMJ, ka ar šo tiek izstrādāta Konvencija, tostarp tās pielikums, kuras teksts pievienots pielikumā un kuru šodien parakstījuši Savienības dalībvalstu valdību pārstāvji; IESAKA to pieņemt dalībvalstīm saskaņā ar to attiecīgajām konstitucionālajām prasībām. Briselē, 1996. gada 27. septembrī Padomes vārdā — priekšsēdētājs M. Lowry --------------------------------------------------
1)

vienotās rīcības 2. panta a) līdz e) apakšpunktu aizstāj ar šādiem apakšpunktiem: “a) sniegt padomus un palīdzību Kongo iestādēm to darbā, kas vērsts uz Kongo bruņoto spēku integrāciju, pārstrukturēšanu un atjaunošanu, jo īpaši: — palīdzēt attīstīt dažādas valsts koncepcijas un politikas, tostarp attiecībā uz darbu, kas veicams saistībā ar horizontālajiem aspektiem, kuri ietver visas KDR drošības sektora reformā iesaistītās jomas; — sniegt atbalstu minētajā darbā iesaistītajām komitejām un struktūrām, kā arī palīdzēt noteikt prioritātes un Kongo iedzīvotāju konkrētās vajadzības; — palīdzēt – tostarp sniedzot savas zināšanas attiecībā uz darbinieku atlasi un mācībām, izvērtējumu par infrastruktūras un materiālām vajadzībām – izstrādāt noteikumus par ātrās reaģēšanas spēku izveidi un to pakāpenisku īstenošanu saistībā ar vispārējo armijas reformas plānu un ievērojot principus cilvēktiesību, starptautisko humanitāro tiesību jomā, kā arī tos, kas attiecas uz bērniem, kuri cieš bruņotos konfliktos; b) vadīt un īstenot tehniskās palīdzības projektu par KDR Aizsardzības ministrijas maksājumu sistēmas modernizāciju (turpmāk “maksājumu sistēmas projekts”), lai pildītu šā projekta vispārējā koncepcijā noteiktos uzdevumus; c) pamatojoties uz maksājumu sistēmas projektu, sniegt atbalstu cilvēkresursu funkcijai un cilvēkresursu vispārējas politikas attīstībai; d) noteikt un palīdzēt izstrādāt dažādus projektus un iespējas, ko ES un tās dalībvalstis var nolemt atbalstīt drošības sektora reformas jomā; e) pārraudzīt un nodrošināt dalībvalstu finansētu vai uzsāktu konkrētu projektu īstenošanu attiecībā uz misijas mērķiem, sadarbībā ar Komisiju; f) vajadzības gadījumā sniegt atbalstu ESĪP saistībā ar Kivu miera procesa komitejās veikto darbu; un g) veicināt visa DSR jomā veiktā darba saskaņotības nodrošināšanu.”;
5)

Dalībvalstis tiek aicinātas ne vēlāk kā līdz 2008. gada 31. augustam nosūtīt Komisijai un visām pārējām dalībvalstīm Direktīvas 86/362/EEK 7. panta 3. punktā un Direktīvas 90/642/EEK 4. panta 3. punktā prasīto informāciju par 2007. gada uzraudzības rezultātiem, lai vismaz ar pārbaudes paraugiem nodrošinātu atbilstību pesticīdu atlieku maksimāli pieļaujamajam daudzumam: a) nacionālo programmu rezultātus par pesticīdu atliekām; b) informāciju par kvalitātes kontroles procedūrām to laboratorijās un īpaši informāciju par atsevišķiem aspektiem vadlīnijās par pesticīdu atlieku analīzes kvalitātes kontroles procedūrām, kurus tās nav spējušas ievērot vai kuru ievērošana ir sagādājusi grūtības; c) informāciju par to laboratoriju akreditāciju, kuras veic analīzes, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 882/2004 12. panta noteikumiem (norādot analīžu veicēju laboratoriju akreditācijas jomu, akreditācijas iestādi un pievienojot akreditācijas apliecības kopiju); d) informāciju par kvalifikācijas pārbaudēm un starplaboratoriju salīdzinošajiem testiem, kur laboratorija piedalījusies.
(36)

Lēmumā ir apsvērts, ka piegādes tirgus(i) uzņēmumiem un mājsaimniecībām Dānijā ir tikai valsts līmenī un iespējams reģionālā apmērā. Jautājums par tirgus(u) valsts vai reģionālo statusu var palikt atklāts. No vienas puses, tirdzniecībai šajā tirgū ir nepieciešams pārdošanas un pakalpojumu birojs, visi piegādātāji patērētājiem bez skaitītājiem Dānijā ir Dānijas uzņēmumi, kā arī pastāv lielas cenu atšķirības valsts tirgos. No otras puses, tikai mazāk par 1 % no patērētājiem līdz šim ir izlēmuši mainīt piegādātāju. Tāpēc reģionālajiem izplatīšanas uzņēmumiem joprojām ir lielas tirgus daļas to attiecīgajos apgabalos un cenas galapatērētājiem atšķiras trijos reģionālajos apgabalos. Liela tirgus daļu atšķirība, kā arī cenu atšķirība reģionos parasti norādītu uz to, ka reģionālie tirgi nav integrēti.
Oficiālais Vēstnesis L 083 , 30/03/1976 Lpp. 0008 - 0008

Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 11 Sējums 3 Lpp. 0008

Speciālizdevums grieķu valodā Nodaļa 03 Sējums 14 Lpp. 0219

Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 11 Sējums 3 Lpp. 0008

Speciālizdevums spāņu valodā: Nodaļa 03 Sējums 10 Lpp. 0003

Speciālizdevums portugāļu valodā Nodaļa 03 Sējums 10 Lpp. 0003



Padomes Regula (EEK) Nr. 696/76 (1976. gada 25. marts), ar ko atkāpjas no Regulas (EEK) Nr. 2750/75 attiecībā uz sagādes procedūrām labībai, kura paredzēta kā pārtikas atbalsts EIROPAS KOPIENU PADOME, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 1975. gada 29. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2727/75 par labības tirgus kopīgo organizāciju [1], kurā izdarīti grozījumi ar Regulu (EEK) Nr. 3058/75 [2], un jo īpaši tās 28. pantu, ņemot vērā Padomes 1967. gada 25. jūlija Regulu Nr. 359/67 EEK par rīsu tirgus kopīgo organizāciju [3], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EEK) Nr. 668/75 [4], un jo īpaši tās 23.a pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, tā kā izsoles procedūras izmantošana saskaņā ar 4. panta 1. un 3. punktu Padomes 1975. gada 29. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2750/75, ar ko nosaka kritērijus labības sagādei, kura paredzēta kā pārtikas atbalsts [5], ne vienmēr ļauj rīkoties elastīgi un ātri; tā kā tādēļ būtu jāparedz noteikumi, kas ļautu atsevišķos izņēmuma gadījumos izmantot citu procedūru, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Atkāpjoties no Regulas (EEK) Nr. 2750/75 4. panta 1. un 3. punkta, procedūru, kas atšķiras no izsoles procedūras, var izmantota izņēmuma gadījumos produktu piegādei, uz kuriem attiecas uz minētā Regula un kuri piegādāti kā pārtikas atbalsts, un ir piegādāti FOB (vai kādā atbilstošā stadijā), vai arī kādā vēlākā stadijā pēc FOB (vai kādā atbilstošā stadijā). 2. pants Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. Regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 1976. gada 25. martā Padomes vārdā — priekšsēdētājs M. Mart [1] OV L 281, 1.11.1975., 1. lpp. [2] OV L 306, 26.11.1975., 3. lpp. [3] OV 174, 31.7.1967., 1. lpp. [4] OV L 72, 20.3.1975., 18. lpp. [5] OV L 281, 1.11.1975., 89. lpp. --------------------------------------------------
b)

mainīga summa 60 % apmērā no Euro-BioImaging ERIC dalībvalstu kopējām gada iemaksām, kas ir balstīta uz Euro-BioImaging ERIC dalībvalsts vidējo nominālo iekšzemes kopproduktu to trīs iepriekšējo kalendāro gadu laikā, par kuriem pieejama statistikas informācija no Eurostat (vai – attiecībā uz valstīm, kas nav iekļautas Eurostat statistikā – no Starptautiskā Valūtas fonda).
(4)

No 2018. gada 30. aprīļa uz kredītiestādēm, kas licencētas Beļģijā un regulatīvo kapitāla prasību aprēķināšanai izmanto uz iekšējiem reitingiem balstītu metodi, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta vi) punktu attiecas riska svēruma palielinājums, kuru piemēro ar Beļģijā atrodošos mājokļa nekustamo īpašumu nodrošinātiem riska darījumiem ar privātpersonām un kurš sastāv no: a) fiksēta 5 procentu punktu riska svēruma palielinājuma; un b) proporcionāla riska svēruma palielinājuma, kas ir daļa (33 %) no riska darījumu svērtās vidējās riska pakāpes.
a)

maksātspējas rādītāji: 1. līmeņa kapitāla radītājs, kopējais kapitāla rādītājs, 1. līmeņa kapitāla rādītājs (izņemot hibrīdinstrumentus), kredītriska kapitāla prasības no kopējām kapitāla prasībām, standartizētas pieejas kapitāla prasības no kopējām kapitāla prasībām, vērtspapīrošanas kapitāla prasības no kopējām kapitāla prasībām, “uz iekšējiem reitingiem balstītas” pieejas kapitāla prasības no kopējām kapitāla prasībām, tirgus riska kapitāla prasības no kopējām kapitāla prasībām, operacionālā riska kapitāla prasības no kopējām kapitāla prasībām, norēķinu un piegādes riska kapitāla prasības no kopējām kapitāla prasībām, pārējās kapitāla prasības no kopējām kapitāla prasībām;
(18)

Lai arī neviens no kritērijiem viens pats nebūtu pietiekams, lai novērstu kaitējuma risku ieguldītājam, pārskatīšanas periodā ESMA ir saņēmusi jaunus pierādījumus, ka binārā opcija, kas gūst labumu no apstiprināta prospekta kumulatīvās ietekmes, pietiekami ilga termiņa un kuras risku pilnībā ierobežo sniedzējs vai cita struktūrvienība tā grupā, visticamāk, neizraisīs būtiskas bažas par ieguldītāju aizsardzību, kas noteikti Lēmumā (ES) 2018/795. Līdz ar to binārās opcijas, kas atbilst visiem šiem trim kritērijiem, būtu nepārprotami jāizņem no ESMA pagaidu produktu intervences pasākuma tvēruma.
4.

Padomes 2008. gada 8. jūlija Lēmuma 2008/608/EK saskaņā ar Līguma 122. panta 2. punktu par vienotās valūtas ieviešanu Slovākijā 2009. gada 1. janvārī (4) 1. pants nosaka, ka 2003. gada Pievienošanās akta 4. pantā minētais Slovākijas izņēmuma statuss tiek atcelts no 2009. gada 1. janvāra. No 2009. gada 1. janvāra Slovākijas valūta būs euro, un no šīs dienas Národná banka Slovenska vairs nav jābūt VKM II Centrālo banku līguma dalībniecei.
PIELIKUMS

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1922/2006 (2006. gada 20. decembris) par Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta izveidi

(“Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 403, 2006. gada 30. decembris).

Regulai pievieno šādu deklarāciju:

“PADOMES, EIROPAS PARLAMENTA UN KOMISIJAS DEKLARĀCIJA

Vīriešu un sieviešu līdztiesība ir Eiropas Savienības pamatprincips. Padomes, Eiropas Parlamenta un Komisijas mērķis ir panākt lielāku izpratni, apvienot resursus un apmainīties ar pieredzi dzimumu līdztiesības jomā, jo īpaši izveidojot Eiropas Dzimumu līdztiesības institūtu.

Attiecībā uz Institūta organizāciju Padome, Eiropas Parlaments un Komisija paziņo, ka vadības struktūra, jo īpaši dalībvalstu pārstāvju skaits valdē, ir noteikta saskaņā ar Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta specifiku, un tādēļ tas nav precedents citu aģentūru izveidei nākotnē.

Lai nodrošinātu pareizu Padomes iecelto locekļu rotāciju, dalībvalstis iedala trīs grupās pa deviņiem locekļiem katrā, ņemot vērā nākamo prezidentvalstu secību. Pirmajam pilnvaru termiņam Padomes pārstāvjus izvēlas no dalībvalstu pirmo divu grupu locekļiem; otrajam pilnvaru termiņam Padomes pārstāvjus izvēlas no trešās un pirmās grupas, un trešajam pilnvaru termiņam – no otrās un trešās grupas, un tā joprojām turpmākiem pilnvaru termiņiem (1). Ja nākotnē notiks jauna paplašināšanās, rotācijas sistēmu attiecīgi pielāgos.”
—

Ja notiek intervence pie koridora robežas, attiecīgā VCB vai ECB savu maksājumu attiecīgajā darījumā izdara tikai pēc apstiprinājuma saņemšanas no tās korespondentbankas par to, ka pienākošās summa ir kreditēta tās kontā. Darījuma partneriem maksājumi jāveic laikus, lai VCB un ECB varētu izpildīt to attiecīgos maksāšanas pienākumus. Attiecīgi darījumu partnerus jālūdz veikt maksājumus pirms iepriekš noteiktā termiņa.
o)

saskaņā ar ESDAR 25. panta 1. punkta b), c), g) un h) apakšpunktu, ja Komiteja sniedz palīdzību dalībvalstu vai trešo valstu iestādēm vai starptautiskām organizācijām vai saņem palīdzību no tām un sadarbojas ar šādām iestādēm vai organizācijām pēc to pieprasījuma vai pēc savas iniciatīvas;
b)

saskaņā ar Regulas 25. panta 1. punkta b), c), f), g) un h) apakšpunktu, kad tā sadarbojas ar OLAF, it īpaši, kad tā sniedz OLAF informāciju un dokumentus, paziņo par gadījumiem OLAF un apstrādā no OLAF saņemto informāciju un dokumentus;
(5)

Noteiktos gadījumos ir nepieciešams panākt līdzsvaru starp datu subjektu tiesībām saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1725 (turpmāk – “Regula”) un IG/IN un OCCO attiecīgo uzdevumu mērķiem un vajadzībām, kā arī citu datu subjektu pamattiesību un pamatbrīvību pilnīgu ievērošanu. Šajā nolūkā Regulas 25. pantā ir noteikts, ka saskaņā ar to attiecīgajām pilnvarām IG/IN un OCCO var ierobežot Regulas 14.–22., 35. un 36. panta piemērošanu, kā arī tās 4. panta piemērošanu, ciktāl to normas atbilst 14.–22. pantā noteiktajām tiesībām un pienākumiem. Lai to darītu, jāpieņem iekšēji noteikumi, saskaņā ar kuriem attiecīgais datu pārzinis var ierobežot datu subjektu tiesības, kā paredzēts Regulas 25. pantā.
—

pielikumiem ir jābūt ietvertiem vienā vai vairākās datnēs, kuras ir nodalītas no procesuālā dokumenta datnes. Vienā datnē drīkst būt ietverti vairāki pielikumi. Nav obligāti katram pielikumam jāveido atsevišķa datne. Iesniegšanas procesā pielikumus ir ieteicams pievienot augošā secībā un to datņu nosaukumiem ir jābūt pietiekami precīziem (piemēram, Pielikumi no 1 līdz 3, Pielikumi no 4 līdz 6 utt.).
c)

to personu skaits (dalībnieki, darbinieki u. c.), kas iesaistītas darbībās, uz kurām attiecas reģistra izmantošanas joma, un to personu skaits, kas saņēmušas ieejas caurlaidi, lai varētu iekļūt Eiropas Parlamenta telpās, kā arī laiks, ko ikviena persona pavadījusi šādu darbību veikšanai atbilstoši šādiem procentiem no pilnslodzes darbības: 25 %, 50 %, 75 % vai 100 %;
—

2. punktā, kas kļūst par 3. punktu, teksts tiek aizstāts ar šādu tekstu: “Kanceleja ir atvērta šādā laikā: — no rīta no pirmdienas līdz piektdienai – no 9.30 līdz 12.00, — pēcpusdienā no pirmdienas līdz ceturtdienai – no 14.30 līdz 17.30 un piektdienās – no 14.30 līdz 16.30. Reglamenta 34. panta 1. punktā paredzēto brīvdienu laikā piektdienu pēcpusdienās kanceleja ir slēgta. Pusstundu pirms mutvārdu paskaidrojumu uzklausīšanas sākuma kanceleja ir atvērta to lietas dalībnieku pārstāvjiem, kas ir uzaicināti piedalīties šajā uzklausīšanā.”;
42.

Attiecībā uz KĀDP izdevumiem, ko saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 28. pantu sedz no Eiropas Kopienu vispārējā budžeta, iestādes — izmantojot II pielikuma C daļā paredzēto saskaņošanas procedūru un pamatojoties uz Komisijas sagatavoto provizorisko budžeta projektu — centīsies katru gadu panākt vienošanos par darbības izdevumu summu, kas jāsedz no Kopienas budžeta, kā arī par šīs summas sadalījumu starp KĀDP budžeta sadaļas pantiem, kā ierosināts šā punkta ceturtajā daļā. Ja vienošanās netiek panākta, uzskata, ka Eiropas Parlaments un Padome budžetā iekļaus iepriekšējā budžetā paredzēto summu vai provizoriskajā budžeta projektā ierosināto summu, atkarībā no tā, kura no tām ir mazāka. KĀDP darbības izdevumu kopsummu pilnībā iekļaus vienā budžeta sadaļā (KĀDP) un sadalīs starp šīs nodaļas pantiem, kā tas ierosināts šā punkta ceturtajā daļā. Šī summa aptver faktiskās paredzamās vajadzības, kas izvērtētas, izstrādājot provizorisko budžeta projektu, pamatojoties uz prognozēm, ko katru gadu sagatavo Padome, un pietiekamu rezervi neparedzētām darbībām. Rezervē neiekļaus fondus. Katrs pants attieksies uz jau pieņemtiem instrumentiem, uz instrumentiem, kas ir paredzēti, bet vēl nav pieņemti, un uz visām turpmākiem — proti, neparedzētiem — instrumentiem, ko attiecīgajā finanšu gadā pieņems Padome. Tā kā saskaņā ar Finanšu regulu Komisija ir pilnvarota autonomi pārvietot apropriācijas starp KĀDP budžeta sadaļas pantiem, tiks attiecīgi nodrošināts elastīgums, kas vajadzīgs KĀDP darbību ātrai īstenošanai. Ja KĀDP budžeta sadaļas apjoms finanšu gadā nebūs pietiekams, lai segtu nepieciešamos izdevumus, Eiropas Parlaments un Padome pēc Komisijas priekšlikuma steidzami meklēs risinājumu, ņemot vērā 25. punktu. KĀDP budžeta sadaļā varētu būt šādi panti, kas aptvertu KĀDP darbības: — krīzes pārvarēšanas operācijas, konfliktu novēršana, atrisināšana un stabilizācija, miera un drošības procesu uzraudzība un īstenošana; — ieroču neizplatīšana un atbruņošanās; — ārkārtas pasākumi; — sagatavošanās un papildu pasākumi; — Eiropas Savienības īpašie pārstāvji. Iestādes vienojas par to, ka laika posmā no 2007.—2013. gadam KĀDP būs pieejami vismaz 1 740 miljoni EUR un ka summa darbībām, kas iekļautas trešajā ievilkumā minētajā pantā, nedrīkst pārsniegt 20 % no KĀDP budžeta sadaļas kopsummas.
Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīga deklarācija par to, ka atmaksājumi no ĀKK ieguldījumu mehānisma tiek izmantoti Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumenta labā

(2020/C 444 I/02)

Padome piekrīt, ka laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumenta labā tiks izmantota summa līdz 1 miljardam EUR (2018. gada cenās), kas izriet no atmaksājumiem saskaņā ar ĀKK ieguldījumu mehānismu no darbībām saskaņā ar 9., 10. un 11. Eiropas Attīstības fondu. Visas trīs iestādes piekrīt, ka Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentam būtu jāļauj saņemt minētos līdzekļus.
C 358/1

Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgais paziņojums par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1475, ar ko paredz Eiropas Solidaritātes korpusa tiesisko regulējumu un groza Regulu (ES) Nr. 1288/2013, Regulu (ES) Nr. 1293/2013 un Lēmumu Nr. 1313/2013/ES (1)

(2018/C 358/01)

Neskarot budžeta lēmējinstitūcijas pilnvaras, 80 % no programmas īstenošanai atvēlētā budžeta 2019. un 2020. gadā būtu jādara pieejami, izmantojot konkrētas pārdales saskaņā ar 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmas (DFS) 1.a apakškategoriju (Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai) un pārdales no Savienības civilās aizsardzības mehānisma un programmas LIFE. Tomēr no programmas Erasmus+ netiek veiktas nekādas turpmākas pārdales papildus Komisijas priekšlikumā (COM(2017) 262) minētajai summai 231 800 000 EUR.

Atlikušie 20 % no budžeta programmas īstenošanai 2019. un 2020. gadā būtu jāgūst no pieejamām rezervēm saskaņā ar 2014.–2020. gada DFS 1.a apakškategoriju.

Pastāv vienota izpratne par to, ka Komisija nodrošinās, ka vajadzīgās apropriācijas tiek darītas pieejamas, izmantojot parasto ikgadējo budžeta procedūru līdzsvarotā un pārdomātā veidā.

Komisijas paziņojums

Komisija apstiprina, ka apropriāciju no tehniskās palīdzības resursiem izmantošana pēc Komisijas iniciatīvas saskaņā ar Kopīgo noteikumu regulu (jo īpaši saistībā ar pārvietojumiem no Eiropas Sociālā fonda un Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai), lai finansētu Eiropas Solidaritātes korpusu 2018. gadā, Komisija neizmantos kā precedentu laikposma pēc 2020. gada priekšlikumam par Eiropas Solidaritātes korpusu (COM(2018) 440).

(1) OV L 250, 4.10.2018., 1. lpp.
3.

Cietos radioaktīvos atkritumus īslaicīgi uzglabā pašā objektā pirms to pārvešanas uz licencētajām apstrādes vai apglabāšanas iekārtām, kas atrodas Vācijā. Cietie materiāli un materiālu atlikumi, kas nav radioaktīvi un atbilst atbrīvojuma līmeņiem, tiks atbrīvoti no regulatīvās kontroles, un tos varēs vai nu nodot apglabāšanai kā konvencionālos atkritumus, vai nodot atkalizmantošanai vai reciklēšanai. Atbrīvošanu no kontroles veic atbilstoši kritērijiem, kas noteikti Drošības pamatstandartu direktīvā.
(6)

Programmas mērķis ir 2010. gadā nodrošināt valsts budžeta deficītu 4,8 % apmērā no IKP, kas atbilst Padomes 2009. gada 2. decembra ieteikumam saskaņā ar 126. panta 7. punktu. 2010. gada federālajā budžetā deficīts bija prognozēts 5,6 % apmērā no IKP. Šāda 2010. gada budžeta mērķa samazināšana atspoguļo atjauninājumā iekļautas labvēlīgākas makroekonomiskās perspektīvas (deficīts samazināts par aptuveni 0,3 % no IKP), kā arī to, ka federālajā budžetā nav ņemti vērā citu valsts pārvaldes līmeņu plānotie konsolidācijas pasākumi 0,5 % apmērā no IKP. Saskaņā ar atjauninājumu ieņēmumu attiecība pieaug no 47,7 % no IKP 2009. gadā līdz 49,1 % 2010. gadā, bet izdevumu attiecība palielinās attiecīgi no 53,7 % līdz 53,9 % no IKP. Programmā paredzēts, ka strukturālais deficīts (t. i., cikliski koriģētā bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus, ko Komisijas dienesti pārrēķinājuši, pamatojoties uz programmā iekļauto informāciju un izmantojot kopīgi saskaņotu metodoloģiju) uzlabosies no 3,8 % no IKP 2009. gadā līdz 3,4 % no IKP 2010. gadā. Ņemot vērā to, ka programmā daži stimulējošie pagaidu pasākumi 2009. gadā (0,2 % apmērā no IKP) klasificēti kā vienreizēji pasākumi, kopējā korekcija sasniegtu 0,5 % no IKP. Strukturālās bilances uzlabojums 2010. gadā saistīts ar konsolidācijas pasākumiem, kas sasniedz aptuveni 1 % no IKP. Starp šiem pasākumiem ir iedzīvotāju ienākuma nodokļa palielinājums Flandrijā, akcīzes nodokļu palielinājums, augstāki uzņēmumu ienākuma nodokļi, ar nodokļiem nesaistīti ieņēmumi, kurus iegūst no banku nozares un atomenerģijas ražotājiem, kā arī starppatēriņa un algu izdevumu ietaupījumi. To daļēji kompensē ekspansīvā izdevumu pieauguma tendence, ko nosaka agrāk veiktie pasākumi un sabiedrības novecošanas ietekme uz budžetu (aptuveni 0,5 % no IKP). Vienreizējo pasākumu nozīme ir ļoti ierobežota (zem 0,1 % no IKP).
(7)

Programmas vidēja termiņa budžeta stratēģijas galvenais mērķis ir līdz 2013. gadam samazināt budžeta deficītu zem 3 % no IKP. Ja izaugsmes prognozes būs labvēlīgas, tad konsolidācijai saskaņā ar programmu būtu jāsākas 2011. gadā. Pašreiz šis mērķis atbilstu ieteikumam saskaņā ar LESD 126. panta 7. punktu. Lai gan programmā ir minēta apņemšanās, veicot papildu pasākumus, iekļauties 2013. gada termiņā, tādu pasākumu apjoms un būtība nav precizēti. Turklāt programma neaptver 2013. gadu. Programmā ir parādīts nominālā budžeta deficīta uzlabojums līdz 5,0 % no IKP 2011. gadā (no 6,1 % iepriekšējā gadā) un 4,5 % 2012. gadā. Attiecībā uz primāro bilanci tiek prognozēta līdzīga notikumu gaita. Gaidāmie 2012. gada rezultāti būtu jāuzskata nevis par mērķi, bet par ekonomikas norišu tehnisku iznākumu, kura pamatā ir pieņēmums par politikas nemainīšanu. Programmas budžeta prognozes liecina, ka, lai samazinātu budžeta deficītu zem 3 % no IKP, 2013. gadā būs vajadzīgs papildu nomināls valsts kopbudžeta bilances uzlabojums par vairāk nekā 1,5 % no IKP. Sagaidāms, ka (pārrēķinātā) strukturālā bilance 2010. gadā pasliktināsies līdz – 4,75 % no IKP un pēc tam uzlabosies – līdz – 4 % no IKP 2011. gadā un – 3,5 % no IKP 2012. gadā. Valdības budžeta stratēģiju 2011. gadam veido galvenokārt stimulēšanas pasākumu (daļēja) atcelšana (aptuveni 0,5 % no IKP) un konsolidācijas pasākumi, kuru apjoms ir 0,25 % no IKP (EUR 1,8 miljardi). Prognozē, ka labākas makroekonomiskās vides un stimulēšanas pasākumu (daļējas) atcelšanas dēļ uzlabosies ieņēmumu attiecība, savukārt izdevumu attiecība samazināsies konsolidācijas pasākumu, labākas makroekonomiskās vides un stimulēšanas pasākumu (daļējas) atcelšanas dēļ. Programmā minēts, ka 2012. gadā ieņēmumu attiecība palielināsies un izdevumu attiecība nostabilizēsies, pamatojoties uz pieņēmumu par politikas nemainīšanu. Programmā ir apstiprināta apņemšanās sasniegt jauno vidēja termiņa budžeta mērķi (VTM) – budžeta stāvokli – 0,5 % no IKP strukturālā izteiksmē. Ņemot vērā jaunākās prognozes un parāda līmeni, VTM ir saskaņā ar pakta mērķiem. Tomēr programma neparedz to sasniegt programmas darbības laikā.