KOMISIJAS LĒMUMS

(2005. gada 7. janvāris)

par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/17/EK, ar ko koordinē līgumu piešķiršanas procedūras ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarē, 30. pantā paredzētās procedūras piemērošanas noteikumiem

(izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 5769)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2005/15/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīvas 2004/17/EK, ar ko koordinē līgumu piešķiršanas procedūras ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarē (1) un, jo īpaši tās 30. panta 6. punktu,

tā kā:

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1. Prasībās par Direktīvas 2004/17/EK 30. panta 1. punkta piemērošanu ir jāatspoguļo vismaz šā lēmuma I pielikumā minētā informācija.

2. Ja neatkarīga iestāde, kura ir tiesīga veikt šo darbību, ir pieņēmusi pamatotu nostāju attiecībā uz jautājumiem saskaņā ar Direktīvas 2004/17/EK 30. panta 1. un 2. punktu, šī nostāja tiek pievienota prasībām.

3. 1. un 2. punktā minētās prasības un nostājas, nosūta uz šādu e-pasta adresi:

Markt-C3@cec.eu.int.

Ja šīs prasības un nostājas nav iespējams nosūtīt elektroniski, tās trīs eksemplāros nosūta uz šādu adresi:

2. pants

1. Ja Komisija saņem prasību par Direktīvas 2004/17/EK 30. panta 1. punkta piemērošanu, tā publicē paziņojumu, kas atspoguļo šā lēmuma II pielikuma A un B daļā minēto informāciju atkarībā no prasības izcelsmes.

2. Ja saskaņā ar 30. panta 6. punkta 1. daļas 2. un 3. teikumā paredzētajiem gadījumiem Komisijai dotais termiņš lēmuma pieņemšanai attiecībā uz kādu prasību ir pagarināts, Komisija publicē paziņojumu, kas ietver šā lēmuma III pielikuma A un B daļās paredzēto informāciju atkarībā no prasības izcelsmes.

3. Komisija publicē paziņojumu par Direktīvas 2004/17/EK 30. panta 1. punkta piemērošanu atbilstīgi šīs direktīvas 30. panta 4. punkta 2. vai 3. daļai vai 30. panta 5. punkta 4. daļai, ietverot šā lēmuma IV pielikuma A un B daļā paredzēto informāciju atkarībā no prasības izcelsmes.

4. 1., 2. un 3. punktā paredzētos paziņojumus publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts visām dalībvalstīm.

(1) OV L 134, 30.4.2004., 1. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1874/2004 (OV L 326, 29.10.2004., 17. lpp.)

I PIELIKUMS

Direktīvas 2004/17/EK 30. panta 1. daļas piemērošanas prasībās sniedzamā informācija

1. 1. punkts – Prasītāja identitāte un nodarbošanās

Direktīvas 2004/17/EK 30. pants paredz, ka 30. panta 1. daļas piemērošanas prasības izvirza dalībvalstis vai arī, ja dalībvalsts likumdošana to paredz, to dara līgumslēdzējs. Atkarībā no situācijas termins“prasītājs” var nozīmēt gan dalībvalsti, gan līgumslēdzēju. To izmanto tikai teksta vienkāršošanai.

1.1. Prasītāja pilns vārds un adrese.

Gadījumā, kad ar šeit minēto prasītāju saistītie uzņēmumi (1) veic darbību uz kuru ir attiecināma šī prasība, termins “prasītājs” tiek saprasts kā norāde uz 1.1. punktā minēto iestādi, gan uz saistītajiem uzņēmumiem. Līdz ar to, jo sevišķi attiecībā uz tālāk minēto 5. un 6. daļu, ir jāsniedz nepieciešamā informācija prasītājam, kāds tas tika definēts iepriekš.

1.2. Prasītāja statuss: līguma piešķīrēja iestāde (2), publisks uzņēmums (3) vai privāts uzņēmums?

1.3. Līguma piešķīrējai iestādei: vai Jūs veicat prasību savas dalībvalsts vārdā?

Apstiprinošas atbildes gadījumā, lūdzu, sniedziet informāciju, kas paredzēta katrā punktā no 2. līdz 6. daļai ieskaitot. Galvenokārt attiecībā uz katru 5. un 6. daļas punktu, lūdzu, sniedziet nepieciešamo informāciju par katru uzņēmumu, kurš veic darbību, kas skar šo prasību. Tomēr, ja to skaits ir ievērojams, šī informācija var tikt ierobežota līdz to uzņēmumu uzskaitei, kuriem pieder vismaz 10 % no konkrētā ģeogrāfiskā tirgus (4). Ja informācija ir līdzīga vai vienāda vairāk kā vienam no uzskaitāmajiem uzņēmumiem, tad tā var tikt apvienota, ja šo apvienošanu precizē.

1.4. Līgumslēdzējiem (līguma piešķīrējas iestādes, publiski un privāti uzņēmumi, kas veic vienu no Direktīvā 2004/17/EK (5) minētajām darbībām): Lūdzu, uzrādiet valsts tiesību aktu noteikumus, kas paredz, ka līgumslēdzēji var iesniegt prasību saskaņā ar 30. pantu.

2. 2. punkts – Šajā prasībā minētās darbības apraksts

2.1. Raksturojiet darbību, kurai, jūsuprāt, ir piemērojami 30. panta, 1. daļas (6) noteikumi.

2.2. Ja darbība netiek veikta valsts teritorijā, norādiet teritoriju, kurā notiek darbība, kas attiecināma uz šo prasību. Norādiet vienīgi to teritoriju, kurā, jūsuprāt, tiek izpildīti 30. panta 1. daļas noteikumi.

3. 3. punkts – Konkrētais tirgus

Konkrētais tirgus ietver visas preces un/vai pakalpojumus, ko patērētājs uzskata par apmaināmiem vai aizvietojamiem to īpašību, cenu, darbības mērķa (7)

Tālāk minētie faktori parasti tiek uzskatīti par svarīgiem, lai definētu šo konkrēto tirgu, un tie ir jāņem vērā, veicot izpēti (8):

— fiziskās līdzības pakāpe starp attiecīgajiem produktiem un/vai pakalpojumiem,

— jebkāda atšķirība preču mērķa izmantošanā,

— cenu atšķirība starp divām precēm,

— izmaksas, kas rodas pārejot no vienas preces uz otru, ja tas attiecas uz divām potenciāli konkurējošām precēm,

— patērētāju izveidota vai fiksēta priekšroka kādam preces tipam vai kategorijai,

— preču klasifikācija (profesionālo asociāciju nomenklatūras utt.).

Konkrētais ģeogrāfiskais tirgus atbilst teritorijai, kur konkrētie uzņēmumi labvēlīgi ietekmē preču un pakalpojumu piedāvājumu, kas atspoguļo pietiekami viendabīgus konkurences apstākļus un var tikt nošķirts no kaimiņu teritorijām tādējādi, ka tā konkurences apstākļi ir ievērojami atšķirīgi.

Starp faktoriem, kas jāņem vērā, lai definētu šo ģeogrāfisko tirgu, ir jāpiemin (8):

— minēto preču un pakalpojumu īpašības un raksturojums,

— grūtību pārvarēšana, lai ieietu tirgū,

— patērētāju preferences,

— ievērojamas tirgus sektoru atšķirības vai būtiskas cenu atšķirības kaimiņu teritorijās,

— transporta izmaksas.

3.1. Ņemot vērā iepriekš minēto, lūdzu, izskaidrojiet šī preču tirgus vai tirgu definīciju, uz kuru balstoties, jūsuprāt, Komisijai ir jāveido sava analīze.

Atbildot, lūdzu, motivējiet savus uzskatus vai slēdzienus un paskaidrojiet, kādā veidā iepriekš uzrādītie faktori tiek ņemti vērā. Galvenokārt norādiet pašreizējās prasības, tieši vai netieši ietekmētos specifiskos pakalpojumus vai preces un, balstoties uz Jūsu tirgus definīciju, identificējiet iespējami aizvietojamo preču kategorijas.

Turpmākajos jautājumos šī vai šīs definīcijas tiek apzīmētas šādi: “konkrētais(-tie) preču tirgus(-i)”.

3.2. Lūdzu, paskaidrojiet konkrētajam(-iem) ģeogrāfiskajam(-iem) tirgum(-iem) piešķirto definīciju, uz kuras pamatojoties, jūsuprāt, Komisijai ir jāveido sava analīze. Atbildot, lūdzu, motivējiet savus uzskatus vai slēdzienus un paskaidrojiet, kādā veidā iepriekš uzrādītie faktori tiek ņemti vērā. Galvenokārt identificējiet ģeogrāfisko vietu, kur pašreizējās prasības skartais(-ie) uzņēmums(-i) ietekmē attiecīgo preču tirgu; gadījumā, ja Jūs uzskatāt, ka konkrētais ģeogrāfiskais tirgus neatrodas vienas dalībvalsts robežās, lūdzu, pamatojiet to.

Turpmākajos jautājumos šī vai šīs definīcijas tiek apzīmētas šādi: “konkrētais(-ie) ģeogrāfiskais(-ie) tirgus(-i)”.

4. 4. punkts – Direktīvas 2004/17/EK XI pielikumā minēto likumdošanas aktu piemērošana

4.1. Vai darbība, kuru skar šī prasība, ir pakļauta vienam no Direktīvas 2004/17/EK (9) XI pielikumā minētajiem likumdošanas aktiem? Ja atbilde ir apstiprinoša, norādiet valsts tiesību aktu vai aktus, kas atspoguļo attiecīgo Kopienas likumdošanu.

5. 5. punkts – Informācija par konkrēto tirgu un pieeju tirgum

Šī daļa jāaizpilda neatkarīgi no sniegtās atbildes iepriekš minētajā 4.1. punktā.

5.1. Lūdzu, paskaidrojiet iemeslus, kādēļ Jūs uzskatāt, ka pieeja konkrētajam tirgum nav ierobežota.

5.2. Par katru konkrēto tirgu, par katru no trim pēdējiem jautājumiem (10), un par katru tālāk minēto teritoriju:

a) EEZ teritorija;

b) Kopiena;

c) EBTA valstis un teritorijas;

d) katra dalībvalsts un katra EBTA valsts, kur prasītājs veic kādu darbību, un

e) konkrētais ģeogrāfiskais tirgus (11), ja prasītājs uzskata, ka runa ir par cita veida tirgu;

lūdzu, sniedziet no 5.2.1 līdz 5.2.9. punktā minēto informāciju:

5.2.1. Tirgus svarīguma novērtējumu vērtībā (euro) un apjomā (vienības) (12), saskaņā ar pārdoto preču daudzumu, norādot šim nolūkam izmantoto aprēķina bāzi un izmantotos avotus un pievienojot, līdzko tie ir pieejami, nepieciešamos dokumentus aprēķina apstiprināšanai;

5.2.2. Realizētās preces, naudā un apjomā, kā arī prasītājam piederošo tirgus sektoru vērtējumu;

5.2.3. Tirgus sniegtu vērtējumu, vērtībā (un sliktākajā gadījumā apjomā), par visiem konkurentiem (tai skaitā importētājiem), kuriem pieder vismaz 10 % no konkrētā ģeogrāfiskā tirgus. Lūdzu, sniedziet, līdzko tie ir pieejami, nepieciešamos dokumentus, lai apstiprinātu šo tirgus sektoru vērtības un apjoma aprēķinu un sniegtu šo konkurentu vārdu, adresi, telefona un faksa numuru, kā arī par konkurentiem atbildīgās kompetentās personas vārdu vai amatu;

5.2.4. Kopējais vērtējums, apjomā un vērtībā, EEZ teritorijā importētajām precēm, kā arī to eksportētājvalstis, precizējot:

a) importēto preču daļu, kura ir attiecināma uz prasītāju;

b) kādā apjomā, jūsuprāt, tirdzniecības kvotas, tarifi un beztarifu barjeras traucē šīm importa precēm;

c) kādā apjomā, jūsuprāt, transporta izmaksas un citas izmaksas ietekmē tās importu;

5.2.5. Traucēkļus tirdzniecībai starp valstīm EEZ teritorijā rada:

a) transporta un citas izmaksas;

b) citas beztarifu barjeras;

5.2.6. Veids, kādā prasītājs ražo un pārdod pakalpojumus un preci; lūdzu, precizējiet, piemēram, vai veikto lokālo ražošanu un veikto tirdzniecību realizē kāds no lokālajiem piegādes uzņēmumiem;

5.2.7. Tirgus cenu līmeņu salīdzinājums, kuru veic prasītājs, katrā dalībvalstī un katrā EBTA valstī un līdzīgu tirgus cenu salīdzinājumu starp Kopienu, EBTA valstīm un citām teritorijām, kurās šīs preces tiek ražotas (piemēram, Austrumeiropas valstis, Amerika, Japāna vai jebkurš cits piemērots reģions);

5.2.8. Prasītāja vertikālās integrācijas pakāpe un daba attiecībā pret tā galvenajiem konkurentiem;

5.2.9. Lūdzu, norādiet iespējamus aktīvus vai infrastruktūras, kas tiek lietoti kopā ar citiem uzņēmumiem vai, lai apsekotu vairāk kā vienu Direktīvā 2004/17/EK apskatīto darbību. Gadījumā, ja šādu aktīvu vai infrastruktūru izmantošana ir pakļauta speciāliem apstākļiem, piemēram, universālo pakalpojumu saistībām vai speciālajām tiesībām, lūdzu, norādiet šos apstākļus.

5.3. Lūdzu, sniedziet šo informāciju:

5.3.1. Vai pēdējo piecu gadu laikā ir bijusi nopietna iejaukšanās attiecīgo preču (11) ģeogrāfiskajā tirgū? Ja atbilde ir apstiprinoša, lūdzu, norādiet, iespēju robežās, attiecīgā uzņēmuma nosaukumu, adresi, telefona un faksa numuru, kā arī tās atbildīgās personas vārdu un nodarbošanos, pie kuras vērsties, un novērtējiet tirgus sektoru, par kuru šī persona ir atbildīga.

5.3.2. Pēc prasītāja domām, vai ir uzņēmumi (tai skaitā tie, kuri šobrīd veic darbību tikai tajos tirgos, kas ir ārpus Kopienas vai EEZ robežām), kuri varētu ienākt tirgū? Ja atbilde ir apstiprinoša, lūdzu, pamatojat to, precizējiet šo uzņēmumu vārdu, adresi, telefona un faksa numuru, kā arī tās atbildīgās personas vārdu vai nodarbošanos, pie kuras vērsties, un dodiet iespējamo laika periodu, kurā šie uzņēmumi varētu ienākt tirgū.

5.3.3. Lūdzu, aprakstiet gan ģeogrāfiskos, gan preces ietekmējošos faktorus, kuri, šajā gadījumā, iespaido ienākšanu konkrētajā tirgū. Lai to izdarītu, lūdzu, ņemiet vērā tālāk minētos punktus:

a) vispārējās izmaksas, lai ienāktu tirgū (izpēte un attīstība, nepieciešamās piegādes sistēmas, veicināšana, reklāma, pēcpārdošanas pakalpojumi utt.), kas ir līdzvērtīgas ar perspektīva un nopietna konkurenta preču tirgus vērtību, norādot tirgus nozari, kuru pārstāv šis konkurents;

b) legālas vai atbilstošas barjeras ieejai tirgū, piemēram, valsts iestāžu atļauju nepieciešamība vai jebkādu normu pastāvēšana;

c) jebkādi patentu radīti ierobežojumi, zinātība (know-how) un citas īpašuma tiesības šajos tirgos, kā arī jebkurš ierobežojums, kuru rada šo tiesību licences piešķiršana;

d) apjoms, kādā prasītājs ir patenta licences devējs un ņēmējs, spēja prasmīgi rīkoties un citi noteikumi attiecībā uz konkrēto tirgu;

e) pašizmaksu samazināšanas svarīgums preču ražošanai konkrētajos tirgos;

f) pieeja piegādes avotiem, piemēram, izejvielām.

Izpēte un attīstība

5.3.4. Lūdzu, precizējiet izpētes un attīstības svarīgumu attiecībā uz vienu uzņēmumu, kurš darbojas konkrētajos tirgos, lai ilgstoši veicinātu konkurenci. Lūdzu, paskaidrojiet prasītāja realizēto izpētes un attīstības darbu būtību konkrētajā tirgū. Lai to izdarītu, ņemiet vērā tālāk minētos punktus, ja tādi pastāv: a) izpētes un attīstības (13) intensitāti un progresu šajos tirgos un prasītājam; b) tehnoloģijas attīstību šajos tirgos konkrētā laika periodā (proti, preču un/vai pakalpojumu, piegādes sistēmu, ražošanas tehnikas attīstība utt.); c) galvenos jauninājumus, kas ir parādījušies šajos tirgos, un projekti, kuri ir šo jauninājumu pamatā; d) jauninājumu ciklu šajos tirgos un cikla fāze, kurā atrodas prasītājs.

Sadarbības līgumi

5.3.5. Kādā mērā pastāv sadarbības līgumi (horizontālie vai vertikālie) konkrētajos tirgos?

5.3.6. Lūdzu, sniedziet precīzu informāciju par prasītāja noslēgtajiem galvenajiem sadarbības līgumiem konkrētajā tirgū; piemēram, par izpētes un attīstības līgumiem, līgumiem par licencēm, par vienotu ražošanu, novirzienu, piegādi, ilglaicīgu apgādi un informācijas apmaiņu.

6. 6. punkts – Pakļautība konkurencei

Balstoties uz Direktīvas 2004/17/EK 30. panta 2. daļu, lai noteiktu, vai darbība ir tieši pakļauta konkurencei, ir jāpamatojas uz kritērijiem, kas atbilst līguma pantiem attiecībā uz konkurenci; tādiem kritērijiem kā minētās preces vai pakalpojumu raksturojums, alternatīvu preču vai pakalpojumu esamība, cenas un reāla vai potenciāla minēto pakalpojumu vai preču piegādātāja klātesamība.

6.1. Lūdzu, izskaidrojiet iemeslus, kuru dēļ uzskatāt, ka pašreizējās prasības skartā darbība ir pilnībā pakļauta tirgus konkurencei attiecīgajā preču tirgū un konkrētajā(-os) ģeogrāfiskajā(-os) tirgū(-os). Lūdzu, norādiet sekojošo:

Vispārīgie noteikumi konkrētajā tirgū

6.1.1. Lūdzu, norādiet piecus galvenos neatkarīgos prasītāja piegādātājus (14), kā arī katra piegādātāja dalības apjomu prasītāja pirkumos (izejvielas vai preces, kuras izmanto minēto preču ražošanai). Lūdzu, precizējiet šo piegādātāju vārdus, adreses, telefona un faksa numurus, kā arī par šiem piegādātājiem atbildīgās personas vārdu vai nodarbošanos, lai varētu ar viņu sazināties. Lūdzu, norādiet arī prasītājam piesaistītos uzņēmumus, kā arī katra uzņēmuma dalības apjomu prasītāja pirkumos (izejvielas vai preces, kuras izmanto minēto preču ražošanai). Lūdzu, precizējiet šo uzņēmumu nosaukumus, adreses, telefona un faksa numurus, kā arī par uzņēmumiem atbildīgās personas vārdu vai nodarbošanos, lai varētu ar viņu sazināties.

Piedāvājuma struktūra konkrētajos tirgos

6.1.2. Lūdzu, aprakstiet piegādes kanālus un pēcpārdošanas pakalpojumu tīklu, kuri pastāv konkrētajos tirgos. Lai to izdarītu, lūdzu, sliktākajā gadījumā, ņemt vērā tālāk minētos punktus: a) esošās piegādes sistēmas un to svarīgums tirgos. Kādā mērā piegāde ir nodrošināta no trešo personu un prasītāja piesaistīto uzņēmumu puses? b) esošie pēcpārdošanas pakalpojumi (piemēram, uzturēšanas un labošanas pakalpojumi) un to nozīme tirgos. Kādā mērā šie pakalpojumi ir nodrošināti no trešo personu un prasītāja piesaistīto uzņēmumu puses?

6.1.3. Sliktākajā gadījumā, lūdzu, sniedziet novērtējumu pēdējo trīs gadu vispārīgajām iespējām Kopienas un EBTA līmenī. Kādas ir šā perioda prasītāja darbības spējas un cik daudz tās tika izmantotas?

6.1.4. Lūdzu, sniedziet visu pārējo informāciju, kas attiecas uz piedāvājumiem, kas Jums šķiet saistoši.

Pieprasījuma struktūra konkrētajos tirgos

6.1.5. Lūdzu, norādiet piecus galvenos neatkarīgos prasītāja klientus konkrētajā tirgū, kā arī katra klienta dalības apjomu pārdoto preču kopumā, kuras ir realizējis prasītājs. Lūdzu, precizējiet klientu vārdu vai nodarbošanos, lai ar viņu varētu sazināties.

6.1.6. Lūdzu, raksturojiet pieprasījuma struktūru un precizējiet: a) dažādās fāzes tirgus attīstībā, piemēram, attīstības sākumu, paplašināšanos, briedumu un norietu, kā arī paredzamo pieprasījuma pieauguma procentu; b) klientu prioritāro vēlmju svarīgumu attiecībā uz uzticību kādai uzņēmuma zīmei, attiecībā uz preču dažādību un pilnu preču klāsta pieejamību; c) tirgus pieprasījuma koncentrēšanās vai sadalīšanās pakāpi; d) klientu iedalīšanu dažādās grupās, aprakstot “klienta tipu” katrā grupā; e) ekskluzīvās piegādes līgumu būtisko nozīmi un citus ilgtermiņa līgumus; f) cik svarīga pieprasījuma daļa ir valsts iestādes, valsts ağentūras, valsts uzņēmumi vai līdzīgas organizācijas.

6.1.7. Lūdzu, sniedziet patērētāju aktivitātes pakāpes novērtējumu pēdējo piecu gadu laikā saskaņā ar piegādātāju maiņu vai atkārtotu līguma pārrunu uzsākšanu. Lūdzu, norādiet arī šim nolūkam izmantotos avotus un sniedziet, līdzko tie ir pieejami, nepieciešamos dokumentus, lai apstiprinātu novērtējumu.

(1) Saskaņā ar Direktīvas 2004/17/EK 23. panta 1. punktu par saistītiem uzņēmumiem ir uzskatāms “jebkurš uzņēmums, kura gada pārskats tiek konsolidēts ar līgumslēdzēja pārskatu saskaņā ar Padomes 1983. gada 13. jūnija Septītās direktīvas 83/349/EEK prasībām, pamatojoties uz līguma 44. panta 2. punkta g) apakšpunktu par konsolidētajiem pārskatiem; vai attiecībā uz līgumslēdzējiem, kuri nav pakļauti šai direktīvai; tā ir jebkurš uzņēmums, uz kuru līgumslēdzējs var tieši vai netieši īstenot dominējošu ietekmi, balstoties uz 2. panta 1. punkta b) apakšpunktu, vai kurš var īstenot dominējošu ietekmi uz uzņēmumu, jo uzņēmuma īpašums, finanšu sistēma vai pārvaldes noteikumi ir pakļauti jebkuram citam uzņēmumam.”

(2) Saskaņā ar Direktīvas 2004/17/EK 2. panta 1. punkta a) apakšpunktu līguma piešķīrējas iestādes ir: “valsts, reğionālās vai vietējās iestādes, sabiedrisko tiesību organizācijas, asociācijas, kuras izveidojušas viena vai vairākas no minētajām iestādēm vai sabiedrisko tiesību organizācijām.

Par “sabiedrisko tiesību organizāciju” uzskata jebkuru organizāciju, kura:

— ir radīta, lai apmierinātu vispārējas vajadzības, kas nav ar industriālu vai komerciālu ievirzi;

— kurai ir juridiskas personas statuss un

— kuras darbība ir galvenokārt valsts, reğionālo vai vietējo iestāžu vai citu sabiedrisko tiesību organizāciju finansēta, vadība ir pakļauta kādai no minētajām iestādēm, vadības vai pārraudzības administrācijas daļas ir veidotas no locekļiem, kuru lielākā daļa ir valsts, reğionālo vai vietējo iestāžu vai citu sabiedrisko tiesību organizāciju ievēlēti.”

(3) Saskaņā ar Direktīvas 2004/17/EK 2. panta 1. punkta b) apakšpunktu publisks uzņēmums ir: “jebkurš uzņēmums, uz kuru līguma piešķīrējas iestādes var tieši vai netieši īstenot dominējošu ietekmi attiecībā uz īpašuma lietām, finansiālo līdzdalību vai pārvaldes noteikumiem.

Dominējošā ietekme tiek pieļauta, ja līguma piešķīrējām iestādēm tieši vai netieši attiecībā uz uzņēmumu:

— pieder lielākā daļa no uzņēmuma parakstītā kapitāla vai

— ir balsu vairākums lēmumu pieņemšanā, vai

— ir iespēja ievēlēt vairāk kā pusi no uzņēmuma administrācijas, vadības vai uzraudzības locekļiem.”

(4) Sk. 3. iedaļu.

(5) Šīs darbības un nozares var apkopot šādi:

Elektrība (ražošana, transports, piegāde); gāze (ražošana, transports, piegāde); siltums (ražošana, transports, piegāde); ogļūdeņraži (izpēte un ieguve); ogles un citas degošas vielas (izpēte un ieguve); dzeramais ūdens (ražošana, transports, piegāde); pilsētas transports (autobuss, metro u.tml.); dzelzceļš (personu un preču transports; kuru nodod ekspluatācijā infrastruktūras; vadīšana/darījumi ar transporta pakalpojumiem); ostas (ārējās vai iekšējās, ko nodod ekspluatācijā infrastruktūras; vadīšana/darījumi); lidostas (kuru nodod ekspluatācijā infrastruktūras; vadīšana/darījumi); un pasta pakalpojumi. Lai iegūtu minēto darbību precīzas definīcijas, skatīt Direktīvas 2004/17/EK 3. līdz 7. pantu.

(6)

“Tirgi, kas paredzēti no 3. – 7. pantam minēto darbību pakalpojumu sniegšanai, nav pakļauti šai direktīvai, ja valstī, kur notiek šī darbība, tie ir tieši pakļauti konkurencei brīvajos tirgos.”

(7) Sliktākajā gadījumā ir jāprecizē, vai runa ir par viegli aizvietojamām precēm; par augstākās kvalitātes aizvietojamām precēm; par zemākas kvalitātes aizvietojamām precēm vai par daļēji aizvietojamām precēm.

Jebkurai precei (šīs definīcijas vajadzībām, termins “prece” attiecas uz precēm vai pakalpojumiem) ir aizvietotāji. Šo aizvietotāju grupu veido visi aizvietotāji, uz kuriem varam attiecināt aizvietojamo preci, proti, kuri no visiem aizvietotājiem lielākā vai mazākā mērā apmierinās patērētāja vajadzības. Aizvietotāju klāsts sākas ar ļoti tuviem (vai absolūtiem) aizvietotājiem (preces, ko patērētāji nekavējoties pirks vajadzības gadījumā, piemēram, minētās preces cenas ievērojamas paaugstināšanās gadījumā) līdz ļoti attāliem aizvietotājiem (vai nepilnīgiem) (preces, ko patērētāji pirks tikai vajadzības gadījumā, ja minētās preces cena pārmērīgi paaugstināsies).

Definējot šo tirgu, Komisija ņem vērā tikai tās preces, ar kurām ir viegli aizvietot minētās preces. Viegli aizvietojamās preces ir tās, kuras patērētāji pirktu mērena, bet jūtama minētās preces cenas paaugstināšanās gadījumā (apmēram 5 %). Tādējādi Komisija var novērtēt konkurenci attiecībā uz šo tirgu, kurā ir visas preces, kuras minēto preču patērētāji iegādātos.

Tomēr tas nenozīmē, ka Komisija neņem vērā minēto uzņēmumu radīto konkurenci, ierobežojumus, kurus veido nepilnīgi aizvietotāji (tos, kurus patērētāji nepirktu mērena, bet jūtama minētās preces cenas paaugstināšanās gadījumā (apmēram 5 %)). Šie apstākļi tiek ņemti vērā, ja tirgus un tā daļas tiek definētas.

Tādējādi Komisijai ir svarīgi iegūt informāciju attiecībā gan uz minēto preču viegli aizvietojamām precēm, gan uz sliktākiem aizvietotājiem.

(Absolūtas aizvietošanas piemērs: elektrība, ko ražo ar ogļu palīdzību, un elektrība, ko ražo no atjaunināmiem resursiem.)

Par daļēji aizvietojamiem tiek uzskatīti tie pakalpojumi un preces, kuri viens otru var aizstāt noteiktā ģeogrāfiskā teritorijā, tikai uz kādu periodu gada laikā vai tikai ierobežotai lietošanai. (Piemēri: gadījumi attiecībā uz pasažieru transportu, dzelzceļa transportu, metro, tramvaju un autobusu būtu daļēji aizstājami valsts teritorijā, jo šie transporta veidi pastāv tikai konkrētās ģeogrāfiskās teritorijās. Turpretī šīs teritorijas iekšienē tos var uzskatīt par absolūtiem aizvietotājiem.)

(8) Šis saraksts nav galējs, prasītājs var atsaukties arī uz citiem faktoriem.

(9) Pielikums XI ir izveidots šādi:

“A. TRANSPORTS VAI SILTUMA VAI GĀZES PIEGĀDE: Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 22. jūnija Direktīva 98/30/EK par kopīgiem noteikumiem dabasgāzes iekšējam tirgum (OV L 204, 21.7.1998., 1. lpp.)

B. RAŽOŠANA, TRANSPORTS VAI ELEKTRĪBAS PIEGĀDE: Eiropas Parlamenta un Padomes 1996. gada 19. decembra Direktīva 96/92/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu (OV L 27, 30.1.1997., 20. lpp.)

C. RAŽOŠANA, TRANSPORTS VAI DZERAMĀ ŪDENS PIEGĀDE –

D. PASŪTĪTĀJORGANIZĀCIJAS DZELZCEĻA NOZARĒ –

E. PASŪTĪTĀJORGANIZĀCIJAS PILSĒTAS DZELZCEĻA, TRAMVAJU, TROLEJBSU VAI AUTOBUSU NOZARĒ –

F. LĪGUMSLĒDZĒJI PASTA PAKALPOJUMU NOZARĒ – Eiropas Parlamenta un Padomes 1997. gada 15. decembra Direktīva 97/67/EK par kopīgiem noteikumiem Kopienas pasta pakalpojumu iekšējā tirgus attīstībai un pakalpojumu kvalitātes uzlabošanai (OV L 15, 21.1.1998., 14. lpp.). Jaunākie grozījumi direktīvā izdarīti ar Direktīvu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.)

G. IZPĒTE, LAI IEGŪTU UN EKSTRAHĒTU DABASGĀZI UN NAFTU – Eiropas Parlamenta un Padomes 1994. gada 30. maija Direktīva 94/22/EK par atļauju piešķiršanas un izmantošanas noteikumiem ogļūdeņražu meklēšanai, izpētei un ieguvei (OV L 164, 30.6.1994., 3. lpp.)

H. IZPĒTE, LAI IEGŪTU UN IZMANTOTU OGLES UN CITUS CIETOS KURINĀMOS –

I. LĪGUMSLĒDZĒJI ĀRĒJO VAI IEKŠĒJO OSTU NOZARĒ VAI CITA OSTAS APRĪKOJUMA NOZARĒ –

J. LĪGUMSLĒDZĒJI LIDOSTU APRĪKOJUMA NOZARĒ – .”.

(10) Sadaļās 5.2.1 un 5.2.2 prasītā informācija ir jāiesniedz par visām teritorijām, kuras ir minētas a), b), c), d) un e) apakšpunktā.

(11) Sk. 3. iedaļu.

(12) Tirgus vērtībai un apjomam minētajās ģeogrāfiskajās teritorijās ir jāatbilst ražošanai, kurai pieskaita importu un atņem eksportu.

(13) Izpētes un attīstības intensitāti nosaka attiecība starp izpētes, attīstības izdevumiem un apgrozījumu.

(14) Neatkarīgie piegādātāji ir piegādātāji, kuri nav saistīti ar prasītāju. Saistīto uzņēmumu definīciju skatīt 1.1 punkta piezīmē Nr. 1.