PADOMES REGULA (ES) Nr. 219/2010

(2010. gada 15. marts),

ar ko Regulu (ES) Nr. 53/2010 groza attiecībā uz konkrētu zivju krājumu zvejas iespējām pēc tam, kad ar Norvēģiju un Fēru salām ir noslēgta divpusēja vienošanās zvejniecības jomā 2010. gadam

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (ES) Nr. 53/2010 groza šādi.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2010. gada 1. janvāra.

(1) OV L 21, 26.1.2010., 1. lpp.

(2) OV L 226, 29.8.1980., 48. lpp. (Norvēģija); OV L 226, 29.8.1980., 12. lpp. (Fēru salas).

I PIELIKUMS

Regulas (ES) Nr. 53/2010 IA pielikumu groza šādi.

1. Ierakstu par tūbītēm ES ūdeņos IIa, IIIa un IV zonā aizstāj ar šādu ierakstu: “Suga: Tūbītes Ammodytidae Zona: ES ūdeņi IIa, IIIa un IV zonā (1) (SAN/2A3A4.) Dānija 167 436 Apvienotā Karaliste 3 660 Vācija 256 Zviedrija 6 148 ES 177 500 Norvēģija 20 000 (2) Fēru salas 2 500 (2) KPN 200 000

2. Ierakstu par brosmi ES un starptautiskajos ūdeņos V, VI un VII zonā aizstāj ar šādu ierakstu: “Suga: Brosme Brosme brosme Zona: ES un starptautiskie ūdeņi V, VI un VII zonā (USK/567EI) Vācija 4 Spānija 14 Francija 172 Īrija 17 Apvienotā Karaliste 83 Citi 4 (3) ES 294 Norvēģija (4) 2 923 (5) (6) KPN 3 217

3. Ierakstu par brosmi Norvēģijas ūdeņos IV zonā aizstāj ar šādu ierakstu: “Suga: Brosme Brosme brosme Zona: Norvēģijas ūdeņi IV zonā (USK/04-N.) Beļģija 0 Dānija 165 Vācija 1 Francija 0 Nīderlande 0 Apvienotā Karaliste 4 ES 170 KPN Nepiemēro

4. Ierakstu par siļķi IIIa zonā aizstāj ar šādu ierakstu: “Suga: Siļķe (7) Clupea harengus Zona: IIIa (HER/03A.) Dānija 14 010 Vācija 224 Zviedrija 14 656 ES 28 890 Fēru salas 450 (8) KPN 33 855

5. Ierakstu par siļķi ES ūdeņos IV zonā uz ziemeļiem no 53° 30′ N aizstāj ar šādu ierakstu: “Suga: Siļķe (9) Clupea harengus Zona: ES un Norvēģijas ūdeņi IV zonā uz ziemeļiem no 53° 30′ N (HER/4AB.) Dānija 22 497 Vācija 14 147 Francija 9 653 Nīderlande 21 581 Zviedrija 1 672 Apvienotā Karaliste 24 223 ES 93 773 Norvēģija 47 647 (10) KPN 164 300

Īpašs nosacījums Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem: Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (HER/*04N-) ES 50 000”

6. Ierakstu par siļķi Norvēģijas ūdeņos uz dienvidiem no 62° N aizstāj ar šādu ierakstu: “Suga: Siļķe Clupea harengus Zona: Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (HER/04-N.) Zviedrija 846 (11) ES 846 KPN 164 300

7. Ierakstu par siļķes piezveju IIIa zonā aizstāj ar šādu ierakstu: “Suga: Siļķe (12) Clupea harengus Zona: Piezveja IIIa zonā (HER/03A-BC) Dānija 6 424 Vācija 57 Zviedrija 1 034 ES 7 515 KPN 7 515

8. Ierakstu par siļķes piezveju ES ūdeņos IIa un IV zonā un VIId zonā aizstāj ar šādu ierakstu: “Suga: Siļķe (13) Clupea harengus Zona: Piezveja IV, VIId zonā un ES ūdeņos IIa zonā (HER/2A47DX) Beļģija 67 Dānija 13 008 Vācija 67 Francija 67 Nīderlande 67 Zviedrija 64 Apvienotā Karaliste 247 ES 13 587 KPN 13 587

9. Ierakstu par siļķi VIId zonā un IVc zonā aizstāj ar šādu ierakstu: “Suga: Siļķe (14) Clupea harengus Zona: VIId; IVc (15) (HER/4CXB7D) Beļģija 7 100 (16) Dānija 321 (16) Vācija 202 (16) Francija 5 235 (16) Nīderlande 8 193 (16) Apvienotā Karaliste 1 830 (16) ES 22 881 KPN 164 300

10. Ierakstu par siļķi ES un starptautiskajos ūdeņos Vb, VIb un VIaN zonā aizstāj ar šādu ierakstu: “Suga: Siļķe Clupea harengus Zona: ES un starptautiskie ūdeņi Vb, VIb un VIaN zonā (17) (HER/5B6ANB) Vācija 2 656 Francija 503 Īrija 3 589 Nīderlande 2 656 Apvienotā Karaliste 14 356 ES 23 760 Fēru salas 660 (18) KPN 24 420

11. Ierakstu par mencu Skagerakā aizstāj ar šādu ierakstu: “Suga: Menca Gadus morhua Zona: Skageraks (COD/03AN.) Beļģija 12 (19) (20) Dānija 3 835 (19) (20) Vācija 96 (19) (20) Nīderlande 24 (19) (20) Zviedrija 671 (19) (20) ES 4 638 KPN 4 793

12. Ierakstu par mencu ES ūdeņos IIa un IV zonā un tajā IIIa zonas daļā, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā, aizstāj ar šādu ierakstu: “Suga: Menca Gadus morhua Zona: IV; ES ūdeņi IIa zonā; tā IIIa zonas daļa, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā (COD/2A3AX4) Beļģija 991 (21) (22) Dānija 5 696 (21) (22) Vācija 3 612 (21) (22) Francija 1 225 (21) (22) Nīderlande 3 219 (21) (22) Zviedrija 38 (21) (22) Apvienotā Karaliste 13 067 (21) (22) ES 27 848 (21) Norvēģija 5 704 (23) KPN 33 552

Īpašs nosacījums Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem: Norvēģijas ūdeņi IV zonā (COD/*04N-) ES 24 204”

13. Ierakstu par mencu Norvēģijas ūdeņos uz dienvidiem no 62° N aizstāj ar šādu ierakstu: “Suga: Menca Gadus morhua Zona: Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (COD/04-N.) Zviedrija 382 (24) ES 382 KPN Nepiemēro

14. Ierakstu par mencu VIId zonā aizstāj ar šādu ierakstu: “Suga: Menca Gadus morhua Zona: VIId (COD/07D.) Beļģija 84 (25) (26) Francija 1 641 (25) (26) Nīderlande 49 (25) (26) Apvienotā Karaliste 181 (25) (26) ES 1 955 KPN 1 955

15. Ierakstu par jūrasvelnu dzimtas zivīm Norvēģijas ūdeņos IV zonā aizstāj ar šādu ierakstu: “Suga: Jūrasvelni Lophiidae Zona: Norvēģijas ūdeņi IV zonā (ANF/04-N.) Beļģija 46 Dānija 1 182 Vācija 19 Nīderlande 17 Apvienotā Karaliste 276 ES 1 540 KPN Nepiemēro

16. Ierakstu par pikšu IIIa zonā, ES ūdeņos IIIb, IIIc un IIId zonā aizstāj ar šādu ierakstu: “Suga: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: IIIa; ES ūdeņi IIIb, IIIc un IIId zonā (HAD/3A/BCD) Beļģija 9 Dānija 1 551 Vācija 99 Nīderlande 2 Zviedrija 183 ES 1 844 (27) KPN 2 201

17. Ierakstu par pikšu ES ūdeņos IIa un IV zonā aizstāj ar šādu ierakstu: “Suga: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: IV; ES ūdeņi IIa zonā (HAD/2AC4.) Beļģija 200 Dānija 1 376 Vācija 876 Francija 1 526 Nīderlande 150 Zviedrija 139 Apvienotā Karaliste 22 698 ES 26 965 (28) Norvēģija 8 083 KPN 35 794

Īpašs nosacījums Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem: Norvēģijas ūdeņi IV zonā (HAD/*04N-) ES 20 613”

18. Ierakstu par pikšu Norvēģijas ūdeņos uz dienvidiem no 62° N aizstāj ar šādu ierakstu: “Suga: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (HAD/04-N.) Zviedrija 707 (29) ES 707 KPN Nepiemēro

19. Ierakstu par merlangu IIIa zonā aizstāj ar šādu ierakstu: “Suga: Merlangs Merlangius merlangus Zona: IIIa (WHG/03A.) Dānija 232 Nīderlande 1 Zviedrija 25 ES 258 (30) KPN 1 050

20. Ierakstu par merlangu ES ūdeņos IIa un IV zonā aizstāj ar šādu ierakstu: “Suga: Merlangs Merlangius merlangus Zona: IV; ES ūdeņi IIa zonā (WHG/2AC4.) Beļģija 236 (31) Dānija 1 022 (31) Vācija 266 (31) Francija 1 536 (31) Nīderlande 591 (31) Zviedrija 2 (31) Apvienotā Karaliste 7 391 (31) ES 11 044 (32) Norvēģija 790 (33) KPN 12 897

Īpašs nosacījums Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem: Norvēģijas ūdeņi IV zonā (WHG/*04N-) ES 8 203”

21. Ierakstu par merlangu un pollaku Norvēģijas ūdeņos uz dienvidiem no 62° N aizstāj ar šādu ierakstu: “Suga: Merlangs un pollaks Merlangius merlangus un Pollachius pollachius Zona: Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (W/P/04-N.) Zviedrija 190 (34) ES 190 KPN Nepiemēro

22. Ierakstu par putasu Norvēģijas ūdeņos II un IV zonā aizstāj ar šādu ierakstu: “Suga: Putasu Micromesistius poutassou Zona: Norvēģijas ūdeņi II un IV zonā (WHB/4AB-N.) Dānija 1 900 Apvienotā Karaliste 100 ES 2 000 KPN 540 000

23. Ierakstu par putasu ES un starptautiskajos ūdeņos I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII un XIV zonā aizstāj ar šādu ierakstu: “Suga: Putasu Micromesistius poutassou Zona: ES un starptautiskie ūdeņi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII un XIV zonā (WHB/1X14) Dānija 10 128 (35) (36) Vācija 3 938 (35) (36) Spānija 8 586 (35) (36) Francija 7 048 (35) (36) Īrija 7 843 (35) (36) Nīderlande 12 350 (35) (36) Portugāle 798 (35) (36) Zviedrija 2 505 (35) (36) Apvienotā Karaliste 13 141 (35) (36) ES 66 337 (35) (36) Norvēģija 59 900 (37) (38) Fēru salas 9 000 (39) (40) KPN 540 000

24. Ierakstu par putasu VIIIc, IX un X zonā un ES ūdeņos CECAF 34.1.1. zonā aizstāj ar šādu ierakstu: “Suga: Putasu Micromesistius poutassou Zona: VIIIc, IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (WHB/8C3 411) Spānija 11 096 Portugāle 2 774 ES 13 870 (41) (42) KPN 540 000

25. Ierakstu par putasu ES ūdeņos II, IVa, V zonā, VI zonā uz ziemeļiem no 56° 30′ N un VII zonā uz rietumiem no 12° W aizstāj ar šādu ierakstu: “Suga: Putasu Micromesistius poutassou Zona: ES ūdeņi II, IVa, V zonā, VI zonā uz ziemeļiem no 56° 30′ N un VII zonā uz rietumiem no 12° W (WHB/24A567) Norvēģija 88 701 (43) (44) Fēru salas 14 000 (45) (46) KPN 540 000

26. Ierakstu par zilo jūras līdaku ES un starptautiskajos ūdeņos VI, VII zonā aizstāj ar šādu ierakstu: “Suga: Zilā jūras līdaka Molva dypterygia Zona: ES un starptautiskie ūdeņi VI, VII zonā (BLI/67-) Vācija 18 Igaunija 3 Spānija 57 Francija 1 309 Īrija 5 Lietuva 1 Polija 1 Apvienotā Karaliste 333 Citi 5 (47) ES 1 732 Norvēģija 150 (48) Fēru salas 150 (49) KPN 2 032

27. Ierakstu par jūras līdaku ES un starptautiskajos ūdeņos VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV zonā aizstāj ar šādu ierakstu: “Suga: Jūras līdaka Molva molva Zona: ES un starptautiskie ūdeņi VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV zonā (LIN/6X14.) Beļģija 29 Dānija 5 Vācija 107 Spānija 2 156 Francija 2 299 Īrija 576 Portugāle 5 Apvienotā Karaliste 2 646 ES 7 824 Norvēģija 6 140 (50) (51) Fēru salas 200 (52) (53) KPN 14 164

28. Ierakstu par jūras līdaku Norvēģijas ūdeņos IV zonā aizstāj ar šādu ierakstu: “Suga: Jūras līdaka Molva molva Zona: Norvēģijas ūdeņi IV zonā (LIN/04-N.) Beļģija 6 Dānija 747 Vācija 21 Francija 8 Nīderlande 1 Apvienotā Karaliste 67 ES 850 KPN Nepiemēro

29. Ierakstu par Norvēģijas omāru Norvēģijas ūdeņos IV zonā aizstāj ar šādu ierakstu: “Suga: Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus Zona: Norvēģijas ūdeņi IV zonā (NEP/04-N.) Dānija 1 135 Vācija 1 Apvienotā Karaliste 64 ES 1 200 KPN Nepiemēro

30. Ierakstu par ziemeļu garneli IIIa zonā aizstāj ar šādu ierakstu: “Suga: Ziemeļu garnele Pandalus borealis Zona: IIIa (PRA/03A.) Dānija 3 401 Zviedrija 1 832 ES 5 233 KPN 9 800

31. Ierakstu par ziemeļu garneli Norvēģijas ūdeņos uz dienvidiem no 62° N aizstāj ar šādu ierakstu: “Suga: Ziemeļu garnele Pandalus borealis Zona: Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (PRA/04-N.) Dānija 420 Zviedrija 138 (54) ES 558 KPN Nepiemēro

32. Ierakstu par jūras zeltpleksti Skagerakā aizstāj ar šādu ierakstu: “Suga: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: Skageraks (PLE/03AN.) Beļģija 56 Dānija 7 280 Vācija 37 Nīderlande 1 400 Zviedrija 390 ES 9 163 KPN 9 350

33. Ierakstu par jūras zeltpleksti Kategatā aizstāj ar šādu ierakstu: “Suga: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: Kategats (PLE/03AS.) Dānija 2 039 Vācija 23 Zviedrija 229 ES 2 291 KPN 2 291

34. Ierakstu par jūras zeltpleksti ES ūdeņos IIa un IV zonā; tajā IIIa zonas daļā, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā, aizstāj ar šādu ierakstu: “Suga: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: IV; ES ūdeņi IIa zonā; tā IIIa zonas daļa, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā (PLE/2A3AX4) Beļģija 3 665 Dānija 11 911 Vācija 3 436 Francija 687 Nīderlande 22 907 Apvienotā Karaliste 16 951 ES 59 557 Norvēģija 4 268 KPN 63 825

Īpašs nosacījums Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem: Norvēģijas ūdeņi IV zonā (PLE/*04N-) ES 24 439”

35. Ierakstu par saidu IIIa zonā un ES ūdeņos IIa, IIIb, IIIc, IIId un IV zonā aizstāj ar šādu ierakstu: “Suga: Saida Pollachius virens Zona: IIIa un IV; ES ūdeņi IIa, IIIb, IIIc un IIId zonā (POK/2A34.) Beļģija 37 Dānija 4 357 Vācija 11 002 Francija 25 891 Nīderlande 110 Zviedrija 599 Apvienotā Karaliste 8 435 ES 50 431 Norvēģija 56 613 (55) KPN 107 044

36. Ierakstu par saidu VI zonā, ES un starptautiskajos ūdeņos Vb zonā un ES un starptautiskajos ūdeņos XII un XIV zonā aizstāj ar šādu ierakstu: “Suga: Saida Pollachius virens Zona: VI; ES un starptautiskie ūdeņi Vb, XII un XIV zonā (POK/561 214) Vācija 660 Francija 6 556 Īrija 447 Apvienotā Karaliste 3 443 ES 11 106 KPN 11 106

37. Ierakstu par saidu Norvēģijas ūdeņos uz dienvidiem no 62° N aizstāj ar šādu ierakstu: “Suga: Saida Pollachius virens Zona: Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (POK/04-N.) Zviedrija 880 (56) ES 880 KPN Nepiemēro

38. Ierakstu par Grenlandes paltusu ES ūdeņos IIa un IV zonā un ES un starptautiskajos ūdeņos Vb un VI zonā aizstāj ar šādu ierakstu: “Suga: Grenlandes paltuss Reinhardtius hippoglossoides Zona: ES ūdeņi IIa un IV zonā; ES un starptautiskie ūdeņi Vb un VI zonā (GHL/2A-C46) Dānija 3 Vācija 5 Igaunija 3 Spānija 3 Francija 49 Īrija 3 Lietuva 3 Polija 3 Apvienotā Karaliste 189 ES 262 (57) KPN 612

39. Ierakstu par makreli IIIa zonā un ES ūdeņos IIa, IIIb, IIIc, IIId un IV zonā aizstāj ar šādu ierakstu: “Suga: Makrele Scomber scombrus Zona: IIIa un IV; ES ūdeņi IIa, IIIb, IIIc un IIId zonā (MAC/2A34.) Beļģija 475 Dānija 12 529 (58) Vācija 495 Francija 1 496 Nīderlande 1 507 Zviedrija 4 485 (59) (60) Apvienotā Karaliste 1 395 ES 22 382 (59) (61) Norvēģija 103 374 (62) KPN Nepiemēro

Īpašs nosacījums Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem: IIIa (MAC/*03A.) IIIa un IVbc (MAC/*3A4BC) IVb (MAC/*04B.) IVc (MAC/*04C.) VI; starptautiskie ūdeņi IIa zonā, no 2010. gada 1. janvāra līdz 31. martam un 2010. gada decembrī (MAC/*2A6.) Dānija 4 130 5 012 Francija 490 Nīderlande 490 Zviedrija 390 10 Apvienotā Karaliste 490 Norvēģija 3 000”

40. Ierakstu par makreli VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zonā, ES un starptautiskajos ūdeņos Vb zonā un starptautiskajos ūdeņos IIa, XII un XIV zonā aizstāj ar šādu ierakstu: “Suga: Makrele Scomber scombrus Zona: VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi IIa, XII un XIV zonā (MAC/2CX14-) Vācija 18 793 Spānija 20 Igaunija 156 Francija 12 530 Īrija 62 641 Latvija 115 Lietuva 115 Nīderlande 27 405 Polija 1 323 Apvienotā Karaliste 172 268 ES 295 366 Norvēģija 11 626 (63) Fēru salas 4 536 (64) KPN Nepiemēro

Īpašs nosacījums Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā drīkst nozvejot ne vairāk par šādiem daudzumiem un tikai no 1. janvāra līdz 15. februārim un no 1. septembra līdz 31. decembrim. IVa (MAC/*04A-C) Norvēģijas ūdeņi IVa zonā (MAC/*04N-) Vācija 7 561 5 183 Francija 5 041 3 456 Īrija 25 204 17 278 Nīderlande 11 027 7 559 Apvienotā Karaliste 69 313 47 516 ES 118 146 80 992”

41. Ierakstu par makreli VIIIc, IX un X zonā un ES ūdeņos CECAF 34.1.1. zonā aizstāj ar šādu ierakstu: “Suga: Makrele Scomber scombrus Zona: VIIIc, IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (MAC/8C3 411) Spānija 27 919 (65) Francija 185 (65) Portugāle 5 771 (65) ES 33 875 KPN Nepiemēro

Īpašs nosacījums Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem: VIIIb (MAC/*08B.) Spānija 2 345 Francija 16 Portugāle 484”

42. Ierakstu par parasto jūrasmēli ES ūdeņos II un IV zonā aizstāj ar šādu ierakstu: “Suga: Parastā jūrasmēle Solea solea Zona: ES ūdeņi II un IV zonā (SOL/24.) Beļģija 1 171 Dānija 535 Vācija 937 Francija 234 Nīderlande 10 571 Apvienotā Karaliste 602 ES 14 050 Norvēģija 50 (66) KPN 14 100

43. Ierakstu par brētliņu IIIa zonā aizstāj ar šādu ierakstu: “Suga: Brētliņa Sprattus sprattus Zona: IIIa (SPR/03A.) Dānija 34 843 Vācija 73 Zviedrija 13 184 ES 48 100 KPN 52 000”

44. Ierakstu par brētliņu ES ūdeņos IIa un IV zonā aizstāj ar šādu ierakstu: “Suga: Brētliņa Sprattus sprattus Zona: ES ūdeņi IIa un IV zonā (SPR/2AC4-C) Beļģija 1 730 Dānija 136 883 Vācija 1 730 Francija 1 730 Nīderlande 1 730 Zviedrija 1 330 (67) Apvienotā Karaliste 5 707 ES 150 840 Norvēģija 10 000 (68) Fēru salas 9 160 (69) (70) KPN 170 000 (71)

45. Ierakstu par stavridām ES ūdeņos IVb, IVc un VIId zonā aizstāj ar šādu ierakstu: “Suga: Stavridas Trachurus spp. Zona: ES ūdeņi IVb, IVc, VIId zonā (JAX/4BC7D) Beļģija 48 Dānija 20 875 Vācija 1 843 (72) Spānija 388 Francija 1 732 (72) Īrija 1 313 Nīderlande 12 568 (72) Portugāle 44 Zviedrija 75 Apvienotā Karaliste 4 968 (72) ES 43 854 Norvēģija 3 600 (73) KPN 47 454

46. Ierakstu par stavridām ES ūdeņos IIa, IVa, VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe zonā, ES un starptautiskajos ūdeņos Vb zonā un starptautiskajos ūdeņos XII un XIV zonā aizstāj ar šādu ierakstu: “Suga: Stavridas Trachurus spp. Zona: ES ūdeņi IIa, IVa, VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe zonā; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (JAX/2A-14) Dānija 15 691 (74) Vācija 12 243 (74) (75) Spānija 16 699 Francija 6 301 (74) (75) Īrija 40 775 (74) Nīderlande 49 123 (74) (75) Portugāle 1 609 Zviedrija 675 (74) Apvienotā Karaliste 14 765 (74) (75) ES 157 881 Fēru salas 2 000 (76) KPN 159 881

47. Ierakstu par Esmarka mencu IIIa zonā un ES ūdeņos IIa un IV zonā aizstāj ar šādu ierakstu: “Suga: Esmarka menca Trisopterus esmarki Zona: IIIa; ES ūdeņi IIa un IV zonā (NOP/2A3A4.) Dānija 74 931 Vācija 14 (77) Nīderlande 55 (77) ES 75 000 Norvēģija 6 000 (78) KPN 81 000

48. Ierakstu par Esmarka mencu Norvēģijas ūdeņos IV zonā aizstāj ar šādu ierakstu: “Suga: Esmarka menca Trisopterus esmarki Zona: Norvēģijas ūdeņi IV zonā (NOP/04-N.) Dānija 950 (79) Apvienotā Karaliste 50 (79) ES 1 000 (79) KPN Nepiemēro

49. Ierakstu par rūpnieciskajām zivīm Norvēģijas ūdeņos IV zonā aizstāj ar šādu ierakstu: “Suga: Rūpnieciskās zivis Zona: Norvēģijas ūdeņi IV zonā (I/F/04-N.) Zviedrija 800 (80) (81) ES 800 KPN Nepiemēro

50. Ierakstu par apvienoto kvotu ES ūdeņos Vb, VI un VII zonā aizstāj ar šādu ierakstu: “Suga: Apvienotā kvota Zona: ES ūdeņi Vb, VI un VII zonā (R/G/5B67-C) ES Nepiemēro Norvēģija 140 (82) KPN Nepiemēro

51. Ierakstu par citām sugām Norvēģijas ūdeņos IV zonā aizstāj ar šādu ierakstu: “Suga: Citas sugas Zona: Norvēģijas ūdeņi IV zonā (OTH/04-N.) Beļģija 27 Dānija 2 500 Vācija 282 Francija 116 Nīderlande 200 Zviedrija Nepiemēro (83) Apvienotā Karaliste 1 875 ES 5 000 (84) KPN Nepiemēro

52. Ierakstu par citām sugām ES ūdeņos IIa, IV un VIa zonā uz ziemeļiem no 56° 30′ N aizstāj ar šādu ierakstu: “Suga: Citas sugas Zona: ES ūdeņi IIa, IV un VIa zonā uz ziemeļiem no 56° 30′ N (OTH/2A46AN) ES Nepiemēro Norvēģija 2 720 (85) (86) Fēru salas 150 (87) KPN Nepiemēro

(1) Izņemot ūdeņus līdz sešu jūdžu attālumam no Apvienotās Karalistes bāzes līnijām pie Šetlandes, Fēras salas un Fūlas.

(2) Jāzvejo IV zonā.”

(3) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.

(4) Jāzvejo ES ūdeņos IIa, IV, Vb, VI un VII zonā.

(5) No tās Vb, VI un VII zonā vienam kuģim jebkurā laikā ir atļauta citu sugu nejauša nozveja 25 % apmērā. Tomēr pirmajās 24 stundās pēc zvejas sākuma konkrētā zvejas vietā šo procentuālo daļu drīkst pārsniegt. Kopējā citu sugu nejauša nozveja Vb, VI un VII zonā nedrīkst pārsniegt 3 000 tonnu.

(6) Ieskaitot jūras līdakas. Norvēģijai iedalītās kvotas jūras līdakas nozvejai ir 6 140 tonnu un brosmes nozvejai – 2 923 tonnas; tās ir savstarpēji aizstājamas līdz 2 000 tonnām, un tās drīkst zvejot tikai ar āķu jedām Vb, VI un VII zonā.”

(7) To siļķu izkrāvumi, kas nozvejotas ar zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks.

(8) Jāzvejo Skagerakā.”

(9) To siļķu izkrāvumi, kas nozvejotas ar zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks. Dalībvalstīm ir jāinformē Komisija, atsevišķi norādot IVa un IVb zonā nozvejotu siļķu izkrāvumus.

(10) Drīkst zvejot ES ūdeņos. Saskaņā ar šo kvotu gūtā nozveja jāatskaita no Norvēģijas KPN daļas.

(11) Mencas, pikšas, pollaka un merlanga un saidas piezveju atskaita no šo sugu kvotas.”

(12) To siļķu izkrāvumi, kas nozvejotas ar zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 32 mm.”

(13) To siļķu izkrāvumi, kas nozvejotas ar zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 32 mm.”

(14) To siļķu izkrāvumi, kas nozvejotas ar zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks.

(15) Izņemot Blekvoteras krājumu: siļķu krājums Temzas estuāra jūras reģionā, zonā, ko ierobežo līnija, kas novilkta taisni uz dienvidiem no Lendgārdas raga (51° 56′ N, 1° 19,1′ E) līdz 51° 33′ N un no šā punkta taisni uz rietumiem līdz punktam Apvienotās Karalistes krastā.

(16) Līdz 50 % no šīs kvotas drīkst apgūt IVb zonā. Tomēr par šā īpašā nosacījuma izmantošanu iepriekš jāpaziņo Komisijai (HER/*04B.).”

(17) Attiecas uz siļķu krājumu VIa zonā uz ziemeļiem no 56° 00′ N un tajā VIa zonas daļā, kas atrodas uz austrumiem no 07° 00′ W un uz ziemeļiem no 55° 00′ N, izņemot Klaidu.

(18) Šo kvotu drīkst izmantot tikai VIa zonā uz ziemeļiem no 56° 30′ N.”

(19) Šī kvota izmantojama saskaņā ar šā pielikuma papildinājuma 1. punkta nosacījumiem.

(20) Papildus šai kvotai dalībvalstis var atļaut kuģiem, kas piedalās iniciatīvās par pilnībā dokumentētām zvejniecībām, iegūt papildu nozvejas, kas nepārsniedz 5 % no attiecīgajai dalībvalstij iedalītās kvotas, ja tiek ievēroti šādi nosacījumi:

— kuģis izmanto slēgta tīkla televīzijas (CCTV) kameras, kuras savienotas ar devēju sistēmu, kas reģistrē visas zvejas un apstrādes darbības uz kuģa,

— visas minētā kuģa gūtās mencu nozvejas, tostarp minimālo izkrāvumu izmēru nesasniegušu zivju nozveju, atskaita no kvotas,

— papildu nozveja nepārsniedz 30 % no šādam kuģim piemērojamā parastā nozvejas limita vai nepārsniedz apjomu, kuru var pamatoti uzskatīt par tādu, kas nodrošinās to, ka minētā mencu krājuma zvejas izraisītā mirstība nepalielināsies,

— ja dalībvalsts konstatē, ka kuģis, kas piedalās iniciatīvā, neatbilst iepriekš minētajiem nosacījumiem, dalībvalsts atsauc minētajam kuģim piešķirto papildu nozvejas apjomu un aizliedz tam turpināt dalību attiecīgajā iniciatīvā.”

(21) Šī kvota izmantojama saskaņā ar šā pielikuma papildinājuma 1. punkta nosacījumiem.

(22) Papildus šai kvotai dalībvalstis var atļaut kuģiem, kas piedalās iniciatīvās par pilnībā dokumentētām zvejniecībām, iegūt papildu nozvejas, kas nepārsniedz 5 % no attiecīgajai dalībvalstij iedalītās kvotas, ja tiek ievēroti šādi nosacījumi:

— kuģis izmanto slēgta tīkla televīzijas (CCTV) kameras, kuras savienotas ar devēju sistēmu, kas reģistrē visas zvejas un apstrādes darbības uz kuģa,

— visas minētā kuģa gūtās mencu nozvejas, ieskaitot minimālo izkrāvumu izmēru nesasniegušu zivju nozveju, atskaita no kvotas,

— papildu nozveja nepārsniedz 30 % no šādam kuģim piemērojamā parastā nozvejas limita vai apjomu, kuru var pamatoti uzskatīt par tādu, kas nodrošinās to, ka minētā mencu krājuma zvejas izraisītā mirstība nepalielināsies,

— ja dalībvalsts konstatē, ka kuģis, kas piedalās iniciatīvā, neatbilst iepriekš minētajiem nosacījumiem, dalībvalsts atsauc minētajam kuģim piešķirto papildu nozvejas apjomu un aizliedz tam turpināt dalību attiecīgajā iniciatīvā.

(23) Drīkst zvejot ES ūdeņos. Saskaņā ar šo kvotu gūtā nozveja jāatskaita no Norvēģijas KPN daļas.

(24) Pikšas, pollaka un merlanga un saidas piezveju atskaita no šo sugu kvotas.”

(25) Šī kvota izmantojama saskaņā ar šā pielikuma papildinājuma 2. punkta nosacījumiem.

(26) Papildus šai kvotai dalībvalstis var atļaut kuģiem, kas piedalās iniciatīvās par pilnībā dokumentētām zvejniecībām, iegūt papildu nozvejas, kas nepārsniedz 5 % no attiecīgajai dalībvalstij iedalītās kvotas, ja tiek ievēroti šādi nosacījumi:

— kuģis izmanto slēgta tīkla televīzijas (CCTV) kameras, kuras savienotas ar devēju sistēmu, kas reģistrē visas zvejas un apstrādes darbības uz kuģa,

— visas minētā kuģa gūtās mencu nozvejas, ieskaitot minimālo izkrāvumu izmēru nesasniegušu zivju nozveju, atskaita no kvotas,

— papildu nozveja nepārsniedz 30 % no šādam kuģim piemērojamā parastā nozvejas limita vai apjomu, kuru var pamatoti uzskatīt par tādu, kas nodrošinās to, ka minētā mencu krājuma zvejas izraisītā mirstība nepalielināsies,

— ja dalībvalsts konstatē, ka kuģis, kas piedalās iniciatīvā, neatbilst iepriekš minētajiem nosacījumiem, dalībvalsts atsauc minētajam kuģim piešķirto papildu nozvejas apjomu un aizliedz tam turpināt dalību attiecīgajā iniciatīvā.”

(27) Neskaitot rūpniecisko piezveju, kas novērtēta 264 tonnu apmērā.”

(28) Neskaitot rūpniecisko piezveju, kas novērtēta 746 tonnu apmērā.

(29) Mencas, pollaka un merlanga un saidas piezveju atskaita no šo sugu kvotas.”

(30) Neskaitot rūpniecisko piezveju, kas novērtēta 773 tonnu apmērā.”

(31) Šī kvota izmantojama saskaņā ar šā pielikuma papildinājuma 3. punktā izklāstītajiem nosacījumiem.

(32) Neskaitot rūpniecisko piezveju, kas novērtēta 1 063 tonnu apmērā.

(33) Drīkst zvejot ES ūdeņos. Saskaņā ar šo kvotu gūtā nozveja jāatskaita no Norvēģijas KPN daļas.

(34) Mencas, pikšas un saidas piezveju atskaita no šo sugu kvotas.”

(35) No tās līdz 68 % drīkst nozvejot Norvēģijas ekonomiskajā zonā vai zvejas zonā ap Jana Majena salu (WHB/*NZJM1).

(36) Drīkst zvejot Fēru salu ūdeņos, nepārsniedzot kopējo piekļuves apjomu, t. i., 14 000 tonnu, kas pieejami ES (WHB/*05B-F).

(37) Jāzvejo ES ūdeņos II, IVa zonā, VIa zonā uz ziemeļiem no 56° 30′ N, VIb zonā un VII zonā uz rietumiem no 12° W (WHB/*8CX34). Nozveja IVa zonā nedrīkst pārsniegt 40 000 tonnu.

(38) No tās līdz 500 tonnām drīkst būt argentīnas (Argentina spp.).

(39) Putasu nozveja drīkst ietvert argentīnu (Argentina spp.) nenovēršamu nozveju.

(40) Jāzvejo ES ūdeņos II, IVa, V zonā, VIa zonā uz ziemeļiem no 56° 30′ N, VIb zonā un VII zonā uz rietumiem no 12° W. Nozveja IVa zonā nedrīkst pārsniegt 2 250 tonnu.”

(41) No tās līdz 68 % drīkst nozvejot Norvēģijas ekonomiskajā zonā vai zvejas zonā ap Jana Majena salu (WHB/*NZJM2).

(42) Drīkst zvejot Fēru salu ūdeņos, nepārsniedzot kopējo piekļuves apjomu, t. i., 14 000 tonnu, kas pieejami ES (WHB/*05B-F).”

(43) Jāatskaita no Norvēģijas nozvejas limitiem, kas noteikti saskaņā ar Piekrastes valstu nolīgumu.

(44) Nozveja IV zonā nedrīkst pārsniegt 21 753 tonnas, t. i., 25 % no Norvēģijas piekļuves limita.

(45) Jāatskaita no Fēru salu nozvejas limitiem, kas noteikti saskaņā ar Piekrastes valstu nolīgumu.

(46) Drīkst zvejot arī VIb zonā. Nozveja IV zonā nedrīkst pārsniegt 3 500 tonnu.”

(47) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.

(48) Jāzvejo ES ūdeņos IIa, IV, Vb, VI un VII zonā.

(49) Strupdeguna garastes un matastes piezveja jāatskaita no šīs kvotas. Jāzvejo ES ūdeņos VIa zonā uz ziemeļiem no 56° 30′ N un VIb zonā.”

(50) No tās Vb, VI un VII zonā vienam kuģim jebkurā laikā ir atļauta citu sugu nejauša nozveja 25 % apmērā. Tomēr pirmajās 24 stundās pēc zvejas sākuma konkrētā zvejas vietā šo procentuālo daļu drīkst pārsniegt. Kopējā citu sugu nejauša nozveja VI un VII zonā nedrīkst pārsniegt 3 000 tonnu.

(51) Ieskaitot brosmes. Norvēģijai iedalītās kvotas jūras līdakas nozvejai ir 6 140 tonnu un brosmes nozvejai – 2 923 tonnas; tās ir savstarpēji aizstājamas līdz 2 000 tonnām, un tās drīkst zvejot tikai ar āķu jedām Vb, VI un VII zonā.

(52) Ieskaitot brosmes. Jāzvejo VIb un VIa zonā uz ziemeļiem no 56° 30′ N.

(53) No tās VIa un VIb zonā vienam kuģim jebkurā laikā ir atļauta citu sugu nejauša nozveja 20 % apmērā. Tomēr pirmajās 24 stundās pēc zvejas sākuma konkrētā zvejas vietā šo procentuālo daļu drīkst pārsniegt. Kopējā citu sugu nejauša nozveja VI zonā nedrīkst pārsniegt 75 tonnas.”

(54) Mencas, pikšas, pollaka, merlanga un saidas piezveju atskaita no šo sugu kvotas.”

(55) Drīkst zvejot tikai ES ūdeņos IV zonā un IIIa zonā. Saskaņā ar šo kvotu gūtā nozveja jāatskaita no Norvēģijas KPN daļas.”

(56) Mencas, pikšas, pollaka un merlanga piezveju atskaita no šo sugu kvotas.”

(57) No tās 350 tonnu ir iedalīts Norvēģijai, un tās jāzvejo ES ūdeņos IIa un VI zonā. Šo daudzumu VI zonā drīkst zvejot tikai ar āķu jedām.”

(58) Saskaņā ar Zivsaimniecības ministru padomes 2009. gada 14. un 15. decembra sanāksmē pieņemto Padomes un Komisijas paziņojumu par zveju Norvēģijas ūdeņos papildus šai kvotai šā KPN apgabala ES ūdeņos drīkst nozvejot 7 234 tonnas, kas atbilst šīs sugas 2009. gadam iedalītās kvotas neizmantotajam apjomam zvejai Norvēģijas ūdeņos IV zonā.

(59) Ieskaitot 242 tonnas, kas jāzvejo Norvēģijas ūdeņos uz dienvidiem no 62° N (MAC/*04N-).

(60) Zvejojot Norvēģijas ūdeņos, mencas, pikšas, pollaka un merlanga un saidas piezveju atskaita no šo sugu kvotas.

(61) Drīkst zvejot arī Norvēģijas ūdeņos IVa zonā.

(62) Jāatskaita no Norvēģijas KPN daļas (piekļuves kvota). Šis apjoms ietver Ziemeļjūras KPN Norvēģijas daļu 39 054 tonnu apmērā. Šo kvotu drīkst izmantot tikai IVa zonā, izņemot 3 000 tonnu, ko drīkst iegūt IIIa zonā.

(63) Drīkst zvejot IIa zonā, VIa zonā uz ziemeļiem no 56° 30′ N, IVa, VIId, VIIe, VIIf un VIIh zonā.

(64) Drīkst zvejot VIa zonā uz ziemeļiem no 56° 30′ N, VIIe, VIIf un VIIh zonā. No 1. janvāra līdz 15. februārim un no 1. septembra līdz 31. decembrim drīkst zvejot arī ES ūdeņos IVa zonā uz ziemeļiem no 59° N.

(65) Daudzumus, kas paredzēti apmaiņai ar citām dalībvalstīm, drīkst iegūt VIIIa, VIIIb un VIIId zonā (MAC/*8ABD.). Tomēr daudzumi, ko apmaiņai nodevusi Spānija, Portugāle vai Francija un kas jāzvejo VIIIa, VIIIb un VIIId zonā, nedrīkst pārsniegt 25 % no nododošās dalībvalsts kvotas.

(66) Drīkst zvejot tikai ES ūdeņos IV zonā.”

(67) Ieskaitot tūbītes.

(68) Drīkst zvejot tikai ES ūdeņos IV zonā.

(69) Drīkst zvejot IV un VIa zonā uz ziemeļiem no 56° 30′ N. Putasu piezveju atskaita no putasu kvotas, kas noteikta VIa, VIb un VII zonai.

(70) 1 832 tonnas var nozvejot kā siļķes, izmantojot zvejas rīkus, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 32 mm. Ja siļķes kvota 1 832 tonnu apmērā ir pilnībā apgūta, aizliedz jebkādu zveju ar zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 32 mm.

(71) Pagaidu KPN. Galīgo KPN noteiks, ņemot vērā jaunākos zinātniskos ieteikumus 2010. gada pirmajā pusē.”

(72) Līdz 5 % no šīs kvotas, kas apgūti VIId rajonā, drīkst uzskatīt par nozvejotiem saskaņā ar šādu zonu kvotu: ES ūdeņi IIa, IVa, VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zonā; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā. Tomēr par šā īpašā nosacījuma izmantošanu iepriekš jāpaziņo Komisijai (JAX/*2A-14).

(73) Drīkst zvejot tikai ES ūdeņos IV zonā.”

(74) Līdz 5 % no šīs kvotas, kas apgūti ES ūdeņos IIa vai IVa rajonā līdz 30. jūnijam, drīkst uzskatīt par nozvejotiem saskaņā kvotu, kas attiecas uz ES ūdeņiem IVb, IVc un VIId zonā. Tomēr par šā īpašā nosacījuma izmantošanu iepriekš jāpaziņo Komisijai (JAX/*4BC7D).

(75) Līdz 5 % no šīs kvotas drīkst apgūt VIId rajonā. Tomēr par šā īpašā nosacījuma izmantošanu iepriekš jāpaziņo Komisijai (JAX/*07D.).

(76) Drīkst zvejot IVa zonā, VIa zonā uz ziemeļiem no 56° 30′ N, VIIe, VIIf un VIIh zonā.”

(77) Kvotu drīkst izmantot tikai ES ūdeņos IIa, IIIa un IV zonā.

(78) Šo kvotu drīkst izmantot tikai IV un VIa zonā uz ziemeļiem no 56° 30′ N.”

(79) Ieskaitot stavridu nenovēršamo piezveju.”

(80) Mencas, pikšas, pollaka un merlanga un saidas piezveja jāatskaita no šo sugu kvotas.

(81) No tās stavridas ne vairāk par 400 tonnām.”

(82) Nozvejotas tikai ar āķu jedām, arī makrūrzivis, Mora moro un lielās diegspuru vēdzeles.”

(83) Kvota, ko Norvēģija iedalījusi Zviedrijai “citām sugām” parastajā apmērā.

(84) Tostarp zveja, kas nav īpaši minēta, attiecīgajā gadījumā pēc apspriešanās var paredzēt izņēmumus.”

(85) Tikai IIa un IV zonā.

(86) Tostarp zveja, kas nav īpaši minēta, attiecīgajā gadījumā pēc apspriešanās var paredzēt izņēmumus.

(87) Tikai “balto zivju” piezvejai IV un VIa zonā uz ziemeļiem no 56° 30′ N.”