Oficiālais Vēstnesis L 125 , 26/05/2000 Lpp. 0003 - 0012



Padomes Regula (EK) Nr. 1100/2000 (2000. gada 22. maijs), ar ko piemēro galīgos antidempinga maksājumus par tāda silīcija karbīda importu, kura izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā, Krievijas Federācijā un Ukrainā, kā arī pagarina saistības, kas pieņemtas saskaņā ar Komisijas Lēmumu 94/202/EK EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 384/96 (1995. gada 22. decembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis [1], un jo īpaši tās 9. pantu un 11. panta 2. punktu, ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju, tā kā: A. IEPRIEKŠĒJĀ IZMEKLĒŠANA (1) Ar Regulu (EK) Nr. 821/94 [2], pēc termiņa pārskatīšanas, Padome uzlika galīgos antidempinga maksājumus par tāda silīcija karbīda importu, kura KN kods ir 28492000 un kura izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā (še turpmāk – "Ķīna"), Krievijas Federācijā (še turpmāk – "Krievija") un Ukrainā. Komisija vienlaicīgi pieņēma saistības, ko piedāvāja Krievijas valdība sadarbībā ar V/O Stankoimport, Maskavā, Krievijā. B. PAŠREIZĒJĀ IZMEKLĒŠANA (2) Pēc paziņojuma par spēkā esošo pasākumu gaidāmo izbeigšanos publicēšanas 1998. gada oktobrī [3] Komisija saņēma pārskatīšanas pieprasījumu, ko iesniedza Eiropas Ķīmijas rūpniecības padome (CEFIC) to ražotāju vārdā, kuri pārstāv lielāko daļu Kopienas silīcija karbīda ražošanas (še turpmāk – "Kopienas ražotāji, kas iesniedza pieprasījumu"). Pieprasījumu pamatoja ar to, ka pasākumu izbeigšana varētu izraisīt dempinga un kaitējuma turpināšanos vai atkārtošanos Kopienas ražošanas nozarē. (3) Komisija, pēc konsultācijām ar padomdevēju komiteju noteikusi, ka pārskatīšanas uzsākšanai ir pietiekami pierādījumi, uzsāka izmeklēšanu, saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 384/96 (še turpmāk – "pamatregula") 11. panta 2. punktu, publicējot paziņojumu par pārskatīšanas uzsākšanu [4]. (4) Izmeklēšana attiecībā uz dempinga turpināšanās un/vai atkārtošanās iespējamību ietvēra laika posmu no 1998. gada 1. janvāra līdz 1998. gada 31. decembrim (še turpmāk – "izmeklēšanas laika posms" vai "IP"). To tendenču pārbaude, kas ir būtiskas, lai izvērtētu kaitējuma turpināšanos un/vai atkārtošanos, ietvēra laika posmu no 1995. gada 1. janvāra līdz 1998. gada 31. decembrim (še turpmāk – "kaitējuma izmeklēšanas laika posms" vai "KIP"). (5) Par pārskatīšanas uzsākšanu Komisija oficiāli informēja Kopienas ražotājus, kas iesniedza pieprasījumu, eksportētājus un ražotājus eksportētājus Ķīnā, Krievijā un Ukrainā, zināmos ieinteresētos importētājus, kā arī attiecīgo eksportētājvalstu pārstāvjus. Komisija nosūtīja anketas visām šīm personām, personām, kas pieteicās uzsākšanas paziņojumā noteiktajā termiņā, kā arī ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, analogajā valstī, Brazīlijā. Komisija arī deva iespēju tieši iesaistītajām personām izteikt viedokli rakstiski un lūgt uzklausīšanu. (6) Uz anketu atbildēja visi Kopienas ražotāji, kas iesniedza pieprasījumu, kā arī četri importētāji, divi tirgotāji, kuri saistīti ar saistīto importētāju, un seši lietotāji. Turklāt trīs citi importētāji izteica viedokli rakstiski. (7) Attiecībā uz attiecīgajām eksportētājvalstīm, izmeklēšanā sadarbojās šādi uzņēmumi: a) ražotāji eksportētāji: - Zaporozhsky Abrasivny Combinat, Zaporožje, Ukraina, - Volzhsky Abrasive, Volžska, Volgogradas apgabals, Krievija; b) eksportētājs: - Stankimport, Maskava, Krievija; c) saistītais importētājs: - Mineral Abrasive Rohstoff, Kupenheima, Vācija; d) ražotājs analogajā valstī: - Casil S/A Carbureto de Silício, Sanpaulu, Brazīlija. (8) Izmeklēšanā nesadarbojās neviens Ķīnā izvietots ražotājs eksportētājs. (9) Komisija vāca un pārbaudīja visas ziņas, ko tā uzskatīja par vajadzīgām, lai noteiktu dempinga un zaudējumu turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Kopienas intereses šajā sakarā. Pārbaudes apmeklējumi notika turpmāk norādīto uzņēmējsabiedrību telpās. a) Kopienas ražotāji, kas iesniedza pieprasījumu: - Elektroschmelzwerk Kempten GmbH, Minhene, Vācija, - Navarro SA, Madride, Spānija; b) nesaistītie importētāji Kopienā: - Intermat SA, Hody, Beļģija, - Imexco Ullrich GmbH, Zārbrikene, Vācija; c) tirgotāji, kas saistīti ar saistīto importētāju: - Mineralien–Werke GmbH Kuppenheim, Kupenheima, Vācija, - Mineralien–Werke Duisberg GmbH, Duisberga, Vācija; d) lietotāji Kopienā: - Carborundum Schleifmittelwerke GmbH, Diseldorfa, Vācija, - Sebald & Co. GmbH, Marktredwitz, Vācija, - Werner Kessl Giessereibedarf, Trabitz, Vācija. C. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGI RAŽOJUMI (10) Ražojums, uz ko attiecas šī procedūra, ir silīcija karbīds ar KN kodu 28492000 (še turpmāk – "silīcija karbīds" vai "attiecīgais ražojums"). (11) Silīcija karbīda ražošanas procesā izlaide automātiski ietver dažādas kvalitātes silīcija karbīdu, ko var iedalīt divās galvenajās kategorijās: kristāliskajā un metalurģiskajā. Kristāliskās kategorijas silīcija karbīdu, ko sīkāk iedala melnajā un zaļajā veidā, parasti izmanto abrazīvu instrumentu, tecīlu, augstas kvalitātes ugunsizturīgu ražojumu, keramikas, plastmasas materiālu u.c. ražošanā, savukārt metalurģiskās kategorijas silīcija karbīdu parasti izmanto liešanas un domnu krāšņu darbībās kā silīcija nesēju. Tāpat kā iepriekšējās izmeklēšanās, šajā izmeklēšanā abas kategorijas ir jāuzskata par tādām, kas veido vienu ražojumu. (12) Šajā sakarā Komisija ir arī pārbaudījusi, vai nitrificēti silīcija karbīda bloki ir jāuzskata par tādiem, uz ko attiecas iepriekš dotais ražojuma apraksts. Konstatēja, ka pat gadījumā, ja šie nitrificētie silīcija karbīda bloki ir izgatavoti no silīcija karbīda, šim silīcija karbīdam veic īpašu papildu ražošanas procesu, kas dod blokiem atšķirīgas fizikālās un ķīmiskās īpašības, salīdzinot ar silīcija karbīdu. Pamatojoties uz to, ir secināts, ka iepriekš dotā ražojuma definīcija uz tiem neattiecas. Šo secinājumu apstiprina tas, ka nitrificētus silīcija karbīda blokus importē ar atsevišķu muitas pozīciju, t.i., KN kodu 69029000. (13) Kā liecina iepriekšējā izmeklēšana, ražojums, kuru ražo un pārdod Kopienas tirgū Kopienas ražotāji, kas iesniedza pieprasījumu, ir tieši tāds pats kā silīcija karbīds, kuru importē no attiecīgajām trešām valstīm, un kā ražojums, ko pārdod tirgus ekonomikas trešās valsts, t.i., Brazīlijas, vietējā tirgū. Tādēļ visi šie ražojumi ir jāuzskata par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. D. DEMPINGA TURPINĀŠANĀS UN/VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA a) Iepriekšējas piezīmes (14) Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu šādas pārskatīšanas mērķis ir noteikt, vai pasākumu izbeigšanas dēļ ir iespējams, ka varētu turpināties vai atkārtoties dempings, kas nodara kaitējumu, vai arī šādas iespējamības nav. (15) Aplūkojot jautājumu, vai dempings varētu turpināties, ja pasākumus atceltu, jāpārbauda, vai dempings šobrīd pastāv un vai šāds dempings varētu turpināties. Šajā sakarā būtu jānorāda, ka visas trīs eksportētājvalstis IP turpināja eksportu uz Kopienu. Importa apjomu no Krievijas, kas bija tikai mazliet zemāks, nekā iepriekšējās izmeklēšanas laikā, uzskatīja par pietiekamu, lai gūtu IP ticamu un reprezentatīvu ieskatu, kā arī prognozētu, vai šādus atzinumus varētu piemērot turpmāk ("turpināšanās pārbaude"). Attiecībā uz Ķīnu un Ukrainu, kuru importa apjoms bija relatīvi zems, secinājumus par dempingu IP papildināja ar pārbaudi, vai pasākumu atcelšanas rezultātā dempings atkārtotos ("atkārtošanās pārbaude"). b) Analogā valsts (16) Tā kā trīs attiecīgās valstis uzskata par valstīm, kurās nav tirgus ekonomikas, bija jānosaka normālā vērtība saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu, t.i., pamatojoties uz informāciju, kas iegūta tirgus ekonomikas trešā valstī, kur ražojumu izgatavoja un pārdeva. (17) Pārbaudot silīcija karbīda tirgu pasaules mērogā, Komisija secināja, ka Brazīlija ir piemērota analogā valsts šādu iemeslu dēļ: - vietējā tirgus lielums padara Brazīliju par reprezentatīvu valsti, lai noteiktu normālo vērtību attiecīgajām valstīm, - vietējās cenas Brazīlijā nosaka parasta tirgus konjunktūra, ņemot vērā pieprasījuma līmeni tirgū un konkurējošu ražotāju esamību, - ņemot vērā silīcija karbīda īpašību dažādību un tā pamata fizikālās un ķīmiskās īpašības, Brazīlijā izgatavoto ražojumu var uzskatīt par identisku ražojumam, ko eksportē no attiecīgajām valstīm. (18) Pamatojoties uz to, secināja, ka Brazīlija ir pamatota un piemērota analogās valsts izvēle, lai noteiktu normālo vērtību tāda silīcija karbīda importam, kura izcelsme ir Ķīnā, Krievijā un Ukrainā. c) Normālā vērtība (19) Normālo vērtību aprēķināja, pamatojoties uz datiem, kurus sniedza Brazīlijas uzņēmējsabiedrība, kas sadarbojās. (20) Vispirms pārbaudīja, vai Brazīlijas uzņēmējsabiedrības, kas sadarbojās, norādītais pārdošanas apjoms vietējā tirgū ir reprezentatīvs, salīdzinot ar importu Kopienā no attiecīgajām trim valstīm. Atklāja, ka tas attiecas uz abām silīcija karbīda kategorijām, t.i., kristālisko un metalurģisko, ko Kopienā eksportēja no valstīm, uz kurām attiecās izmeklēšana. (21) Tad pārbaudīja, vai attiecīgo pārdošanu varēja uzskatīt par tādu, kas veikta parastā tirdzniecības gaitā, salīdzinot vietējās cenas un ražošanas izmaksas katrai silīcija karbīda kategorijai. (22) Kristāliskā silīcija karbīda pārdošanu veica parastā tirdzniecības apritē, un tādēļ normālās vērtības pamatā bija faktiskā cena Brazīlijas tirgū. (23) Tā kā metalurģisko silīcija karbīdu Brazīlijas vietējā tirgū pārdeva par neto pārdošanas cenu, kas bija zemāka nekā ražošanas izmaksas, šīs faktiskās cenas nevarēja izmantot normālās vērtības noteikšanā. Pēc tam vajadzēja aprēķināt salikto normālo vērtību attiecīgajai kategorijai saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu. Aprēķinus izdarīja, pamatojoties uz Brazīlijas ražotāja eksportētāja ražošanas izmaksām, pieskaitot samērīgu realizācijas, vispārējo un administratīvo izmaksu summu (SGA) un peļņu. Šim nolūkam Komisija izmantoja faktiskās SGA izmaksas un vietējo peļņas normu, ko iegūst, pamatojoties uz to kristāliskā silīcija karbīda pārdošanas apjomu vietējā tirgū, kurš sasniegts parastā tirdzniecības apritē. d) Eksporta cena (24) Visos gadījumos, kad silīcija karbīdu eksportēja neatkarīgiem pircējiem Kopienā, eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, t.i., ievērojot faktiski samaksātās vai maksājamās eksporta cenas. (25) Lai noteiktu eksporta cenu, Komisija neņēma vērā Krievijas ražotāja eksportētāja pārdošanas apjomu tā saistītajam importētājam Kopienā, ievērojot nepietiekamo sadarbību attiecībā uz dempinga aspektiem. Tādējādi eksporta cena ir noteikta saskaņā ar 18. panta 1. punktu, pamatojoties uz atlikušo pārdošanas apjomu. (26) Tā kā nesadarbojās neviens Ķīnas ražotājs, eksporta cenu vajadzēja noteikt saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu. Komisija secināja, ka Eurostat dati ir vislabākā pieejamā informācija, un eksporta cenas noteica, pamatojoties uz tiem. e) Salīdzinājums (27) Lai nodrošinātu pienācīgu salīdzinājumu starp normālo vērtību un eksporta cenu, vērtību pienācīgi koriģēja, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenu salīdzināmību, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu. Pamatojoties uz to, normālo vērtību koriģēja, ņemot vērā iepakošanas izmaksas, savukārt eksporta cenu koriģēja, ņemot vērā fraktēšanu, atlaides, iepakošanas izdevumus un komisijas naudu. f) Dempinga starpība (28) Krievijai un Ukrainai attiecīgi noteica dempinga starpību, salīdzinot vidējo svērto normālo vērtību un vidējo svērto eksporta cenu uz Kopienu. (29) Salīdzinājums parādīja, ka pastāv ievērojamas dempinga starpības attiecībā uz importu, kura izcelsme ir abās minētajās valstīs. Šīs starpības bija pat lielākas nekā iepriekšējā izmeklēšanā konstatētās. (30) Attiecībā uz Ķīnu salīdzinājums starp vidējo vienas silīcija karbīda tonnas normālo vērtību Brazīlijā un vidējo vienas tonnas eksporta cenu, pamatojoties uz Eurostat datiem par silīcija karbīdu, kura izcelsme ir Ķīnā, parādīja ievērojamu dempinga starpību. g) Dempinga turpināšanās un/vai atkārtošanās iespējamība (31) Kā izklāstīts iepriekš, importam Kopienā no attiecīgajām valstīm joprojām bija ievērojams dempinga līmenis, kas nozīmē dempinga turpināšanās iespējamību, jo īpaši attiecībā uz Krieviju. Tomēr attiecībā uz Ukrainu un Ķīnu importa apjomi IP bija salīdzinoši mazi (mazāk kā 1 % no Kopienas patēriņa). Tādēļ turpināja pārbaudīt, vai, palielinoties importam, pastāv arī dempinga atkārtošanās iespējamība. i) Ķīna (32) Tā kā Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, Komisija pamatoja savu analīzi ar informāciju, kas bija sniegta pārskatīšanas pieprasījumā, kā arī ar informāciju, ko ieguva īpašā preses un tirgus izpētē, kuru izmeklēšanas gaitā iesniedza ieinteresētās personas. (33) Saskaņā ar iepriekš minētajiem avotiem, Ķīnai ir liela silīcija karbīda ražošanas jauda, kas IP veidoja apmēram 40 % no ražošanas jaudas pasaulē. Tie paši avoti lēš, ka faktiskā Ķīnas ražošana izmanto apmēram 70 % no sava potenciāla. (34) Šādos apstākļos Ķīnas ražotāji spēj saražot papildu daudzumus, kas IP veidotu apmēram 70 % no Kopienas patēriņa. (35) Pašreiz Ķīnas silīcija karbīda eksports jau ievērojami dominē Amerikas un Japānas tirgos, un nav paredzams, ka to vietējais patēriņš tuvākajos gados ievērojami pieaugs. Tādēļ šie tirgi nevar uzņemt nekādus papildu daudzumus. (36) Attiecībā uz Ķīnas eksportu uz trešām valstīm, Komisija analizēja situāciju Amerikas tirgū, kas apjoma ziņā ir vissvarīgākais eksporta tirgus Ķīnas silīcija karbīdam. (37) Attiecībā uz eksporta cenām, izmeklēšanā noskaidroja, ka Ķīna eksportē uz Amerikas Savienotajām Valstīm galvenokārt metalurģiskās, t.i., zemākās kategorijas silīcija karbīdu. Atklāja arī, ka Amerikas tirgū pārdotā Ķīnas materiāla cena bija ievērojami zemāka nekā Brazīlijā noteiktā normālā vērtība, kā arī zemāka nekā tā metalurģiskās kategorijas silīcija karbīda cena, kuru Kopienas ražotāji pārdeva Kopienas tirgū. Tā bija zemāka arī par Ķīnas importam Kopienā faktiski piedāvātajām CIF cenām. Tādējādi dempings importam Amerikas Savienotajās Valstīs ir lielāks nekā Ķīnas importam Kopienā. Šajā sakarā visbeidzot būtu jāpiebilst, ka ievērojamu Kopienas patēriņa daļu arī veido metalurģiskā kategorija. (38) Tādējādi galvenie konstatētie faktori ir lielā neizmantotā ražošanas jauda, ievērojamie Ķīnas eksporta apjomi uz Amerikas Savienotajām Valstīm un zemais eksporta cenu līmenis uz Amerikas Savienotajām Valstīm (pat zemāks nekā Ķīnas eksporta cenām uz Kopienu). Pamatojoties uz to, ir ļoti iespējams, ka gadījumā, ja pasākumus atcels, eksports ievērojamos daudzumos atkārtosies (izmantojot neizlietotās ražošanas jaudas un/vai novirzot citur Amerikas Savienotajām Valstīm paredzēto eksportu). Pašreizējās Ķīnas eksporta cenas Amerikas Savienotajām Valstīm var kalpot kā cenu līmeņa norāde jebkādam turpmākam eksportam uz Kopienu. Tādējādi ir liela dempinga līmeņa atkārtošanās iespējamība ievērojamos apjomos. ii) Ukraina (39) Zināmais ražotājs eksportētājs no Ukrainas sadarbojās izmeklēšanā un sniedza informāciju, ko Komisija izmantoja izmeklēšanā. Komisija arī pamatoja savu analīzi ar informāciju, kas bija sniegta pārskatīšanas pieprasījumā, kā arī uz informāciju, kas iegūta īpašā preses un tirgus izpētē. (40) Izmeklēšanā noskaidroja, ka šā ražotāja eksportētāja jaudas izmantojums IP bija mazāk nekā 60 %. Daudzumu ziņā, un ņemot vērā Kopienas kopējo patēriņu, tas varētu ražot papildu daudzumus, kuri veidotu apmēram 6 % no Kopienas patēriņa IP. (41) Izmeklēšanā konstatēja, ka lielākais Ukrainas eksporta tirgus ir Čehijas Republika. IP eksports uz Čehijas Republiku bija daudzumā, kas atbilst no 2 % līdz 5 % no Kopienas patēriņa. Tā kā Ukrainas ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, tieši pārdeva tikai daļu šā eksporta, tad vidējo Ukrainas eksporta cenu noteikšanai izmantoja šo valstu oficiālo statistiku. Konstatēja, ka tās ir ievērojami zemākas nekā tā silīcija karbīda cenas, ko ražo un pārdod Kopienas ražošanas nozare Kopienas tirgū, kā arī zemākas nekā Ukrainas eksporta cenas Kopienā. (42) Ukrainas eksports uz Čehijas Republiku skaidri parāda tā iespējamo eksporta režīmu Kopienas tirgū gan apjoma, gan vērtības ziņā, ja pasākumus atceltu. (43) Ņemot vērā piesaistošās cenas Kopienas tirgū, salīdzinot ar citiem tirgiem, secina, ka gadījumā, ja pasākumus atceltu, pašreizējie importa apjomi Kopienā no Ukrainas varētu ievērojami palielināties. Nav norāžu, ka eksporta cenas nākotnē būs augstākas nekā pašreizējās Ukrainas eksporta dempinga cenas Kopienā. Tādēļ ir jāsecina, ka attiecībā uz Ukrainu pastāv dempinga atkārtošanās iespējamība ievērojamā apjomā. h) Secinājums (44) Ievērojot iepriekš minēto, konstatē, ka pastāv dempinga turpināšanās iespējamība attiecībā uz Krieviju, savukārt Ukrainas un Ķīnas gadījumā šāda iespējamība ir gadījumā, ja pasākumus atceltu. E. KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA (45) Izmeklēšana apstiprināja, ka IP abi ražotāji, kas iesniedza pieprasījumu, veidoja Kopienas silīcija karbīda ražošanas kopumu. Tādējādi tie veido attiecīgo Kopienas ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē. (46) Jānorāda, ka divi no četriem Kopienas ražotājiem, kas pārstāvēja Kopienas ražošanas nozari iepriekšējās izmeklēšanās, pārtrauca ar silīcija karbīdu saistītās darbības dažus mēnešus pēc pašreiz spēkā esošo pasākumu ieviešanas. Šie divi ražotāji bija Pechiney Electrometallurgie Francijā un Samatec Itālijā. F. STĀVOKLIS KOPIENAS TIRGŪ 1. PATĒRIŅŠ KOPIENĀ (47) Šķietamo Kopienas silīcija karbīda patēriņu noteica, ņemot vērā Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjomu Kopienas tirgū, kā arī silīcija karbīda importu Kopienā no attiecīgajām valstīm un visām citām trešām valstīm. (48) Pamatojoties uz to, KIP laikā patēriņš palielinājās par 8 %. Šajā sakarā būtu jānorāda, ka silīcija karbīda tirgus izmeklēšanas laika posmā kopumā ir bijis stabils. Tikai 1998. gadā (IP) bija redzams patēriņa pieaugums, ko var izskaidrot ar tērauda rūpniecības darbības pieaugumu un kas tādējādi būtu jāuzskata par izņēmumu. Patēriņa izņēmuma raksturu 1998. gadā apstiprina skaitļi, kas ir pieejami par 1999. gada pirmajiem sešiem mēnešiem, kuri ir salīdzināmi ar 1996. un 1997. gadā sasniegto līmeni. 2. IMPORTS NO ATTIECĪGAJĀM VALSTĪM a) Attiecīgā importa apjoms un tirgus daļa (49) Importa apjoms silīcija karbīdam, kura izcelsme ir attiecīgajās valstīs, ievērojami saruka no 37886 tonnām 1995. gadālīdz 15492 tonnām IP, kas atbilst apmēram 59 % kritumam KIP laikā. Šis samazinājums jo īpaši izteikts ir Ķīnai un Ukrainai. Salīdzinājumam Krievijas importa apjoma relatīvi mazo samazinājumu (– 7 %) var skaidrot ar pieņemtajām Krievijas eksportētāja Stankoimport saistībām ierobežot Krievijas importu līdz līmenim, kas nenodara kaitējumu, uz visu pārējo Krievijas izcelsmes importu attiecinot antidempinga pasākumus. (50) Kopējā tirgus daļa, ko veidoja attiecīgo valstu imports Kopienā, samazinājās par 39 % laika posmā no 1995. gadu un IP. Ķīnas un Ukrainas tirgus daļa kļuva mazāka par 1 %, savukārt tirgus daļa importam no Krievijas palika relatīvi stabila robežās no 5 % līdz 10 %. b) Attiecīgā importa cenu attīstība un ar to saistītais cenu režīms i) Attiecīgā importa cenu attīstība (51) Pamatojoties uz Eurostat datiem, KIP ir noteikta cenu attīstība. Šo analīzi tomēr traucēja tas, ka attiecīgajā KN kodā nav nošķirtas dažādās silīcija karbīda kategorijas. Pamatojoties uz izmeklēšanas gaitā savākto informāciju, ir noskaidrots, ka imports, kura izcelsme ir Ķīnā, galvenokārt ietver metalurģiskās (t.i., zemākās) kategorijas, savukārt imports, kura izcelsme ir abās pārējās attiecīgajās valstīs ietver gan metalurģisko, gan kristālisko kategoriju. (52) Pamatojoties uz to, Eurostat dati parādīja, ka Krievijas cenas laika posmā no 1995. gada līdz IP palielinājās par 11 %, savukārt vidējās cenas eksportam no Ķīnas un Ukrainas samazinājās attiecīgi par 28 % un 8 %. ii) Cenu režīms (53) Lai pārbaudītu eksportētāju cenu režīmu saistībā ar Kopienas ražošanas nozares cenu režīmu, salīdzināja cenas un konstatēja, ka IP attiecīgā importa vidējās cenas (pēc muitas nodokļu un antidempinga maksājumu nomaksas) bija ievērojami zemākas nekā Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenas. Īpaši konstatēja, ka importam no Krievijas, ko veica saskaņā ar saistībām (t.i., atbrīvojot no antidempinga maksājumiem), cenas bija ievērojami zemākas nekā Kopienas ražošanas nozares cenas. Visa šī pārdošana attiecās uz kristāliskajām kategorijām. Tomēr konstatēja, ka aplūkojamā ražojuma ar izcelsmi Krievijā papildu importa apjoma cena, galvenokārt metalurģiskajai kategorijai, ir augstāka nekā Kopienas ražošanas nozares cenas, pat atrēķinot antidempinga maksājumu. 3. KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZARES EKONOMKAS STĀVOKLIS a) Ražošana (54) Silīcija karbīda ražošana Kopienas ražošanas nozarē no 1995. gada līdz IP samazinājās par 13,4 %. Lielākais pieaugums notika 1996. gadā, pēc pašreiz spēkā esošo pasākumu ieviešanas. Pēc tam ražošana palika relatīvi stabila. Tomēr būtu jānorāda, ka ražošanas attīstībai 1996. gadā neatbilda līdzīgs pārdošanas apjoma pieaugums. b) Ražošanas jauda (55) Ražošanas jauda KIP saglabājās stabila. Šajā ziņā būtu jānorāda, ka aplūkojamo ražošanas jaudu izmanto vienīgi silīcija karbīda ražošanai. c) Jaudas izmantošana (56) Jaudas izmantošana KIP pieauga par 13,4 %, atbilstoši ražošanas palielinājumam. d) Pārdošanas apjoms (57) Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms Kopienas tirgū KIP palielinājās par 14,5 %. Visievērojamākais pieaugums bija laika posmā no 1997. gada līdz IP, kad palielinājās Kopienas patēriņš. Šajā sakarā būtu jāpiebilst, ka pārdošanas apjoma palielinājums attiecās galvenokārt uz zemākajām kategorijām. e) Tirgus daļa (58) Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa KIP mazliet palielinājās – par aptuveni diviem procentu punktiem, sasniedzot apmēram 30 % no kopējā Kopienas tirgus. f) Cenu attīstība (59) Kopienas ražošanas nozares vidējās pārdošanas cenas, kas redzami pieauga pēc pašreiz spēkā esošo pasākumu ieviešanas 1995. un 1996. gadā, IP atkal samazinājās, tādējādi kopā samazinoties par 7 %. (60) Šī attīstība būtu jāaplūko, ņemot vērā ražojumu klāsta izmaiņas Kopienas ražošanas nozares pārdošanā. Izmeklēšanā ir noskaidrots, ka Kopienas ražotāji palielināja savu zemāko kategoriju pārdošanas īpatsvaru, kā rezultātā samazinājās vidējā pārdošanas cena. Ja neņem vērā šo ražojumu klāsta ietekmi, cenas 1996. gadā faktiski palielinājās, savukārt pēc tam zemākajai kategorijai samazinājās, bet augstākajai kategorijai saglabājās stabilas. Cenu attīstība visā KIP attiecīgi bija stabila, ar visaugstāko rādītāju 1996. gadā. (61) Būtu arī jānorāda, ka, lai gan vidējā Kopienas ražošanas nozares cena ir ievērojami augstāka nekā attiecīgā importa cena, Kopienas ražošanas nozares pārdošanā ir iekļautas ļoti specifiskas kategorijas, kuru cenas ievērojami pārsniedz vidējo cenu, kas ievērojami ietekmē vidējo pārdošanas cenu. g) Nodarbinātība (62) Nodarbinātība KIP samazinājās par 9 %. h) Ieguldījumi (63) Ieguldījumi bija īpaši lieli 1995. un 1996. gadā, kad Kopienas ražošanas nozarei bija jāmaina ražošanas procesi, lai izpildītu Kopienas ekoloģiskās prasības. 1997. gadā un IP ieguldījumi galvenokārt bija saistīti ar esošo iekārto uzlabošanu un atjaunošanu. Tādēļ secina, ka Kopienas ražošanas nozare turpināja ieguldīt, lai turpinātu uzlabot savus ražošanas procesus. i) Rentabilitāte (64) Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte, kas izteikta procentos no neto pārdošanas ienākumiem, laika posmā no 1995. līdz 1996. gadam pieauga, taču vēlāk IP tā nokritās mazliet zemāk par peļņas un zaudējumu slieksni. Šo tendenci var saistīt ar cenu attīstību. 4. IMPORTA APJOMS, TIRGUS DAĻAS UN IMPORTA CENAS NO CITĀM TREŠĀM VALSTĪM a) Importa apjoms un tirgus daļas (65) Silīcija karbīda importa apjoms no citām trešām valstīm KIP palielinājās apmēram par 30000 tonnām, kas veidoja 27 % pieaugumu. Šo trešo valstu tirgus daļas palielinājās apmēram par deviņiem procentu punktiem. (66) Būtu jānorāda, ka 80 % no šā importa bija ar izcelsmi tikai trijās valstīs, t.i., Norvēģijā, Venecuēlā un Čehijas Republikā. Daudzumu ziņā Norvēģija ir visnozīmīgākā, taču tās importa apjoms, kā arī tirgus daļa KIP palika stabila. Tomēr imports no Venecuēlas KIP pieauga par 163 %, vairāk nekā divkāršojot savu tirgus daļu, kura IP sasniedza apmēram 10 %. Attiecībā uz Čehijas importu un tirgus daļu, tā palielinājās piecas reizes tajā pašā laika posmā, IP sasniedzot apmēram 6 %. Šo valstu tirgus daļas palielinājās par 35 % un svārstījās no 30 % un 50 % no Kopienas tirgus. b) Pārdošanas cenas importam no trešām valstīm. (67) Triju vissvarīgāko eksportētājvalstu importa cenu attīstība ir šāda. Norvēģijas cenas KIP visu laiku palika augstā līmenī, kas atbilst tam, ka tās eksports galvenokārt attiecas uz augstākajām kategorijām. Cenas attiecīgajam ražojumam ar izcelsmi Čehijas Republikā KIP ievērojami samazinājās (– 35 %), savukārt Venecuēlas importa cenu kritums bija 9 %, un šo abu valstu cenas bija ļoti zemā līmenī, salīdzinot ar Kopienas ražošanas nozares cenām. 5. SECINĀJUMS PAR STĀVOKLI KOPIENAS TIRGŪ (68) Pašreiz spēkā esošajiem pasākumiem ir bijusi ievērojama pozitīva ietekme uz Kopienas ražošanas nozari kopš 1995. gada. Protams, lielākā daļa analizēto ekonomisko faktoru liecināja par pozitīvu attīstību no 1995. gada līdz IP: ražošanas apjoms un ražošanas jaudas izmantojums palielinājās par 13 %, pārdošanas apjoms palielinājās par 15 %, un nedaudz palielinājās tirgus daļa. Tomēr šo pozitīvo tendenci jo īpaši mazināja Kopienas ražošanas nozares zemās pārdošanas cenas. Tas izskaidro, kādēļ Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte neuzlabojās līdz ar šīm tendencēm un saglabājās atbilstoši peļņas un zaudējumu slieksnim. (69) Divas no attiecīgajām eksportētājvalstīm (Ķīna un Ukraina) zaudēja ievērojamu pārdošanas apjomu, un to tirgus cenas tagad ir minimālas. Krievijas imports ir sarucis mazāk krasi un ir palicis stabils ar tirgus daļu ap 5 % līdz 10 %. Cenu ziņā imports no attiecīgajām valstīm ir veikts par zemām cenām, salīdzinot ar Kopienas ražošanas nozares cenām. (70) Šajā laika posmā imports no citām trešām valstīm pieauga. Tas jo īpaši attiecas uz importu no Venecuēlas un Čehijas Republikas, kuru tirgus daļas pēdējos divos KIP gados ievērojami palielinājās, un tas notika ar zemām un krītošām pārdošanas cenām. (71) Tādējādi var secināt, ka Kopienas ražošanas nozare iepriekš minēto iemeslu dēļ nav varējusi pilnībā atgūties no dempinga, kas nodara kaitējumu, un tāpēc tās stāvoklis joprojām ir nestabils. G. DEMPINGA, KAS NODARA KAITĒJUMU, TURPINĀŠANĀS UN/VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA 1. ATTIECĪGO VALSTU STĀVOKLIS (72) Lai izvērtētu spēkā esošo pasākumu izbeigšanas iespējamo ietekmi, un ņemot vērā to, ka Kopienas ražošanas nozare joprojām ir smagā situācijā, jo īpaši ņemot vērā tās rentabilitāti, aplūkoja turpmāk minētos elementus. a) Ķīna (73) Saskaņā ar 30. līdz 36. apsvērumā izskaidrotajiem secinājumiem lielā un neizmantotā ražošanas jauda dod Ķīnas eksportētājiem iespēju turpmāk palielināt ražošanas un eksporta apjomus uz Kopienu. Turklāt, ņemot vērā šos secinājumus attiecībā uz eksporta režīmu trešo valstu tirgos, proti, Amerikas Savienotajās Valstīs, gan apjoma, gan cenu ziņā, šķiet, ka pasākumu izbeigšanas gadījumā Kopienas tirgus Ķīnas eksportētājiem būs ļoti piesaistošs. (74) Apsvēra arī, vai tam, ka kopš 1999. gada sākuma uz silīcija karbīda eksportu no Ķīnas attiecas vietēja licenču sistēma, kuru piemēro noteiktiem minerāliem un retzemju metāliem, varētu būt kāda ietekme uz Ķīnas eksportētāju cenu noteikšanu turpmāk. Šajā sakarā uzskata, ka iepriekš aprakstīto sistēmu autonomi vada eksportētājvalsts valdība un ka tās esamība noteikti nav ietekmējusi Kopienas iestāžu lēmumu par to, vai dempings, kas nodara kaitējumu, varētu atkārtoties vai ne. b) Krievija un Ukraina (75) Saskaņā ar 37. līdz 42. apsvērumā izskaidrotajiem secinājumiem neizmantotā ražošanas jauda abās valstīs dod Krievijas un Ukrainas eksportētājiem iespēju turpmāk palielināt ražošanas un eksporta apjomus uz Kopienu. Turklāt, ņemot vērā to eksporta režīmu trešo valstu tirgos, galvenokārt Čehijas Republikā, gan apjoma, gan cenu ziņā, šķiet, ka pasākumu pārtraukšanas gadījumā Kopienas tirgus šiem eksportētājiem būtu ļoti piesaistošs. (76) Kopš pasākumu ieviešanas imports Čehijas Republikā ar izcelsmi Krievijā un Ukrainā apjoma ziņā ir pieaudzis 6,5 reizes, sasniedzot apjomu, kas atbilst 6 % no Kopienas patēriņa. (77) Ja pasākumus atceltu, Krievijas un Ukrainas eksportētāji varētu novirzīt daļu sava nozīmīgākā eksporta uz Kopienu un laist tirgū savu ražošanas pārpalikumu, un tas notiktu par cenām, kuras izraisītu dempingu Kopienas ražošanas nozares cenām, kā norāda to cenu režīms trešo valstu tirgos. Turklāt būtu jāpiebilst, ka vislabākās kvalitātes (kristāliskās kategorijas) silīcija karbīdu, kādu Kopienā importē no Krievijas bez antidempinga maksājumiem saskaņā ar saistībām, pašreiz pārdod par ievērojami zemāku cenu, nekā attiecīgajām kategorijām, kas ražotas Kopienas ražošanas nozarē. 2. SECINĀJUMS PAR DEMPINGA, KAS NODARA KAITĒJUMU, TURPINĀŠANĀS UN/VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBU (78) Ņemot vērā iepriekš minēto, proti, šādus faktorus: - atceļot pasākumus, ir iespējamība, ka imports no trim attiecīgajām valstīm turpinātos par dempinga cenām, jo dempings ir turpinājies un nav iemeslu, kas liecinātu par dempinga izbeigšanos tuvākajā laikā, - ir iespējamība, ka importa apjomi ievērojami pieaugtu, jo ir skaidras norādes, ka trīs attiecīgās valstis varētu palielināt ražošanu un eksporta apjomus, ņemot vērā to lielo neizmantoto ražošanas jaudu un ievērojamo eksportu uz trešo valstu tirgiem, - turklāt importa apjomu ievērojama pieauguma iespējamību palielina to eksporta režīms šajos trešo valstu tirgos pēc pašreiz spēkā esošo antidempinga pasākumu ieviešanas, - turklāt ir iespējams arī, ka attiecīgo valstu eksportētāju noteiktās cenas antidempinga pasākumu neesamības gadījumā būtu ievērojami zemākas nekā Kopienas ražošanas nozarei, ņemot vērā no vienas puses, šo eksportētāju cenu režīmu to galvenajos eksporta tirgos un, no otras puses, zemās cenas (pat kopā ar nodokli), kādas tie pašreiz piemēro eksportam uz Kopienas tirgu. Turklāt, tā kā Kopienas tirgus ir stabils pieprasījuma ziņā, silīcija karbīda piedāvājuma pieaugumam tirgū noteikti būtu cenas samazinoša ietekme, - lai gan Kopienas ražošanas nozares stāvoklis ievērojami uzlabojās pēc aplūkojamo pasākumu ieviešanas, tā nevarēja saglabāt rentabilitāti un joprojām ir sarežģītā situācijā, secina, ka, pasākumu atcelšanas gadījumā pastāv dempinga, kas nodara kaitējumu, atkārtošanās iespējamība. H. KOPIENAS INTERESES 1. IEPRIEKŠĒJA PIEZĪME (79) Komisija pieprasīja informāciju no visām ieinteresētajām personām, kas minētas iepriekš, lai novērtētu pasākumu turpināšanas vai pārtraukšanas iespējamo ietekmi. Komisija nosūtīja anketas 40 importētājiem (to skaitā diviem saistītiem tirgotājiem) un 22 attiecīgā ražojuma lietotājiem. Seši importētāji atbildēja uz anketām, savukārt četri no tiem sniedza Komisijai informāciju. No lietotājiem seši atbildēja uz anketām, un datus pārbaudīja. (80) Jāatgādina, ka iepriekšējā izmeklēšanā neatzina, ka aizsardzības pasākumu pieņemšana būtu pretrunā Kopienas interesēm. Turklāt būtu jānorāda, ka pašreizējā izmeklēšana ir atkārtota izmeklēšana, kas analizē situāciju, kurā antidempinga pasākumi jau ir bijuši spēkā. Līdz ar to šai izmeklēšanai būtu jāļauj identificēt jebkādu pašreizējo antidempinga maksājumu neparedzētu negatīvu ietekmi uz attiecīgajām personām. (81) Pamatojoties uz šo informāciju, pārbaudīja, vai, neskatoties uz slēdzieniem par dempingu, Kopienas ražošanas nozares stāvokli un dempinga, kas nodara kaitējumu, atkārtošanās iespējamību, ir kādi būtiski iemesli, kuri liek secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā pasākumu saglabāšana neatbilst Kopienas interesēm. 2. KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZARES INTERESES (82) Uzskata, ka iepriekšējā izmeklēšanā piemēroto antidempinga pasākumu atcelšana, iespējams, izraisītu dempinga, kas nodara kaitējumu, atkārtošanos, un ka līdz ar to pasliktinātos Kopienas ražošanas nozares stāvoklis, kurš ir uzlabojies, bet joprojām nestabils. (83) Kopienas ražošanas nozare ir attīstījusi ļoti augstas kvalitātes silīcija karbīda ražošanu. Līdzās vienam ražotājam ārpus Kopienas, tā pašreiz vienīgā spēj ražot un apgādāt Kopienas tirgu ar šādiem augstas kvalitātes ražojumiem. To izmanto ļoti specifiskiem un jaunieviestiem pielietojumiem elektronikas un augsta līmeņa keramikas nozarē. Šie divi tirgus segmenti ir vislielākā izaugsmes joma, no kuras Kopienas ražošanas nozare noteikti turpinās gūt labumu turpmākajos gados. Tomēr pat tad, ja tie pārstāv tirgus ar augstu pievienoto vērtību, tie nozīmē zemu pārdošanas apjomu, kas ir nepietiekams, lai nosegtu pilnīgi visas ražošanas izmaksas, ņemot vērā to, ka gan augstas kategorijas, gan zemas kategorijas silīcija karbīds rodas vienā ražošanas procesā. Tādēļ ir svarīgi nodrošināt, lai negodīga tirdzniecības prakse neietekmētu liela apjoma tirgus segmentu zemākām kategorijām, kas arī ir jāpārdod par saprātīgu cenu, lai saglabātu Kopienas ražošanas nozares dzīvotspēju. (84) Protams, šķiet, ka visi nozares dalībnieki piekrīt tam, ka pasākumu atcelšanas gadījumā konkurence būtu īpaši sīva attiecībā uz zemo kategoriju. Attiecīgi ir sagaidāms, ka Kopienas ražošanas nozare zaudētu ievērojamu apjomu un tirgus daļas šajā segmentā, kā rezultātā būtu nopietni apdraudēts tās stāvoklis. (85) Ņemot vērā iepriekš minēto, šķiet pamatoti pagarināt esošos pasākumus, lai novērstu nevēlamo importa dempinga ietekmi, kas varētu apdraudēt Kopienas ražošanas nozares pastāvēšanu. Jāņem vērā arī tas, ka ražošanas nozares izzušanas gadījumā tiks negatīvi ietekmēta pakārtotā rūpniecība, jo tā kļūs pilnībā atkarīga no importa no trešām valstīm. 3. IMPORTĒTĀJU INTERESES (86) No četrdesmit importētājiem (to skaitā diviem saistītajiem tirgotājiem), kuri saņēma anketas, atbildēja pieci. Četri no tiem skaidri atbalsta pasākumu turpināšanu, apgalvojot, ka pasākumu atcelšanas gadījumā tirgus tiktu pārpludināts ar lētiem un zemas kvalitātes ražojumiem, kas izraisītu tirgus traucējumus. Viens importētājs izvēlējās neitrālu pozīciju. (87) Vājās sadarbības dēļ un, ievērojot iepriekš minētās piezīmes, secina, ka pasākumu turpināšana kopumā neatstātu pārmērīgu negatīvu ietekmi uz attiecīgā ražojuma importētāju ekonomisko stāvokli. 4. LIETOTĀJU INTERESES (88) Pakārtotā rūpniecība ir aktīva galvenokārt trijos dažādos tirgus segmentos: abrazīvajā segmentā (t.i., pulēšanas instrumenti), ugunsizturīgajā segmentā (t.i., krāšņu iekšējais segums) un metalurģiskajā segmentā, kur silīcija karbīdu izmanto kā sakausējumu. Šis pēdējais segments ir Kopienā vislielākais, taču attiecas uz viszemākās kvalitātes kategorijas silīcija karbīdu. (89) Attiecībā uz antidempinga maksājumu ietekmi uz lietotājiem, vājā sadarbība, kā arī uzņēmumu, kas sadarbojās, iesniegtās piezīmes norāda, ka pašreiz spēkā esošajiem pasākumiem nav bijusi būtiska negatīva ietekme uz silīcija karbīda lietotājiem. Šajā sakarā būtu jānorāda, ka neviens no lietotājiem neapgalvoja, ka no brīža, kad pirms pieciem gadiem ieviesa pasākumus, būtu notikusi vispārēja cenu paaugstināšanās un/vai viņu darbības rentabilitātes samazināšanās. (90) Konkrētāk, attiecībā uz sešiem lietotājiem, kas sadarbojās, viens neizteica viedokli par stāvokli, savukārt trīs skaidri apliecināja, ka atbalsta pasākumu turpināšanu. Viņi uzskatīja, ka pasākumu atcelšanas gadījumā Kopienas ražošanas nozarei būtu jāpārtrauc darbība un līdz ar to viņi zaudētu piegādes avotu augstās kategorijas silīcija karbīdam, ko izmanto progresīvās tehnoloģijas ražojumiem. Šajā sakarā, kā jau paskaidrots iepriekš, ārpus Kopienas ražošanas nozares tikai viens trešās valsts ražotājs var ražot un pārdot Kopienas tirgū salīdzināmas kategorijas ražojumus. Tas paliktu vienīgais ražotājs, kas apgādā Kopienas tirgu, radot monopolstāvokļa risku. Turklāt šis minētais ražotājs pieder starptautiskai grupai, kura spēcīgi darbojas arī pakārtotajos tirgos. Tādēļ varētu pastāvēt risks, ka "neatkarīgiem" lietotājiem konkurence nozarē kļūtu aizvien smagāka. (91) Divi lietotāji atbalstīja pasākumu atcelšanu. Viens, abrazīvo instrumentu ražotājs, apgalvoja, ka bez antidempinga pasākumiem būtu iespējams atrast lētākas izejvielas, lai labāk konkurētu ar salīdzināmiem importētiem instrumentiem, kur izmantots vislētākais silīcija karbīds. Otrs, kas darbojas metalurģijas tirgū, apgalvoja, ka Kopienā ir materiālu trūkums. Iepriekš minēto vajadzētu analizēt, ņemot vērā to, ka silīcija karbīds vidēji veido 20 % no abrazīvo instrumentu ražošanas izmaksām un ka tas pašreiz ir pieejams bez antidempinga maksājuma no vairākiem citiem avotiem, kuri apmierina ievērojamu daļu Kopienas patēriņa, tostarp no Kopienas ražotājiem, trešām valstīm un pat daļēji bez šā maksājuma no Krievijas. (92) Ņemot vērā iepriekš minēto, var secināt, ka pasākumu turpināšana nav pretrunā silīcija karbīda lietotāju interesēm. 5. SECINĀJUMS PAR KOPIENAS INTERESĒM (93) Ja Kopienas ražošanas nozarei nenodrošinās nekādu aizsardzību, tad ir iespējama ne vien tās pozīcijas vājināšanās, bet pat izzušana, kā ir noticis ar diviem iepriekšējā izmeklēšanā iesaistītiem Kopienas ražotājiem. (94) Attiecībā uz silīcija karbīda lietotājiem un importētājiem, šķiet, ka pasākumu ieviešana kopumā nav atstājusi pārmērīgu negatīvu ietekmi uz to ekonomisko stāvokli. Ievērojams tādu lietotāju un importētāju skaits, kas sadarbojās, pat atbalsta pasākumu turpināšanu. (95) Tādēļ secina, ka nav ar Kopienas interesēm saistītu būtisku iemeslu, lai attiecīgos pasākumus neturpinātu. I. ANTIDEMPINGA PASĀKUMI (96) Informēja visas ieinteresētās personas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem saglabā esošos pasākumus. Informētajām personām arī deva laiku, lai tās pēc šā paziņojuma varētu sniegt savas piezīmes. Tādas piezīmes, kuru dēļ iepriekš minētie slēdzieni būtu jāmaina, nesaņēma. (97) Jāatgādina, ka ar Lēmumu 94/202/EK pieņēma Krievijas valdības piedāvātās saistības attiecībā uz uzņēmējsabiedrību Stankoimport. Šīs saistības joprojām ir spēkā. (98) Attiecīgais eksportētājs, kā arī eksportētājvalsts iestādes ir informētas, ka galīgo antidempinga pasākumu turpināšanās, ievērojot pamatregulas 11. panta 2. punktu, arī nozīmē, ka uzņēmējsabiedrībai būtu jāturpina pildīt savas saistības. Šajā sakarā piezīmes nesaņēma. (99) No iepriekš minētā var secināt, – kā noteikts pamatregulas 11. panta 2. punktā, spēkā esošie antidempinga pasākumi attiecībā uz Ķīnas, Krievijas un Ukrainas izcelsmes silīcija karbīdu, kas uzlikti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 821/94, kura grozīta ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1786/97, ir jāsaglabā, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants 1. Ar šo uzliek galīgo antidempinga maksājumu par tāda silīcija karbīda importu, kura KN kods ir 28492000 un kura izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā, Krievijas Federācijā un Ukrainā. 2. Maksājuma apmērs, ko piemēro Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenai pirms muitošanas, ir šāds: - Ķīnas Tautas Republika: 52,6 %, - Krievijas Federācija: 23,3 % (TARIC papildu kods 8747), - Ukraina: 24 %. 3. Maksājumu nepiemēro 1. punktā aprakstītā attiecīgā ražojuma importam, ko uz Kopienu eksportē uzņēmējsabiedrība V/O Stankoimport, Maskava, Krievija (TARIC papildu kods 8746). 2. pants Ja nav paredzēts citādi, minētajiem maksājumiem piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem. 3. pants Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. Regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 2000. gada 22. maijā Padomes vārdā — priekšsēdētājs J. Gama [1] OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 905/98 (OV L 128, 30.4.1998., 18. lpp.). [2] OV L 94, 13.4.1994., 21. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1786/97 (OV L 254, 17.9.1997., 6. lpp.). [3] OV C 316, 14.10.1998., 4. lpp. [4] OV C 99, 10.4.1999., 18. lpp. --------------------------------------------------