L 400/400 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 KPC sniegs zin ātniski tehnisku atbalstu saist ībā ar stabilit ātes instrument ā paredzēto pasākumu 
īstenošanu, risinot p ārrobežu uzdevumus un ilgtermi ņa globālās stabilitātes un droš ības jautājumus. 
KPC strādās pie jautājumiem par masu izn īcināšanas iero ču neizplat īšanu un div ējāda lietojuma 
precēm un tehnolo ģijām, tostarp izvedumu kontroli, robežkontroli, pieg ādes ķēžu drošību un valstu 
profilu. Sist ēmas, kas min ētā mērķa īstenošanai ir izstr ādājamas turpm āk, ir arī izvedumu kontroles 
klasifikācijas sistēmas, inform ācijas apkopošanas sist ēmas, datu glab āšanas sistēmas un 
daudzvalodu r īki datu ieg ūšanai tīmeklī. Paredzama sp ēcīga integrācija ar attiec īgiem KPC 
pasākumiem, kas noteikti Euratom īpašajā programm ā. 
Attiecībā uz šo pieeju galven ās ir attālas uzrādes analīzes metodes un daž ādas izcelsmes datu 
integrācijas un anal īzes sistēmas (tostarp zemes nov ērošana un atv ērtais avots); t ās izmantos, lai 
atbalstītu Kopienas ārpolitikas pas ākumus, piem ēram tos, kas attiecas uz Kimberl ī procesu, un 
mehānismiem, ar ko kontrol ē nelegālo tirdzniec ību, tostarp tirdzniec ību ar kokmateri āliem un 
divējāda lietojuma prec ēm. Šie pas ākumi būs ieguldījums GMES  iniciatīvas globālajā dimensijā. 
3.4.2. Darba kart ības 4.2.punkts. Sadarb ība attīstības jomā 
Sākotnēji Āfrikā, Karību jūras reģiona un Klus ā okeāna valstīs izveidos ilgtsp ējīgas attīstības un 
vides observatoriju. Vides diagnostika un valstu profili, scen āriju izstrāde un politikas virzienu 
mijiedarb ība būs trīs jomas, kur ās noderēs informācijas apkopošana un sakaru sist ēmas, kas ir 
Observatorijas pamat ā. Ilgstoša resursu un vides parametru nov ērošana (piem., zemes plat ības, 
mežu plat ības, ugunsgr ēki, bioloģiskā dažādība, piekrastes zonas, klimata neaizsarg ātība, utt.) 
veicinās tendenču analīzi. Attīstību nodrošin ās ciešā saistībā ar GMES  iniciatīvu un Āfrikas Vides 
monitoringa un ilgtsp ējīgas attīstības programmu. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/401 
 Observatorijas glob ālā kultūraugu monitoringa jomu att īstīs saistībā ar pārtikas droš ību un Kopienas 
iniciatīvu nabadz ības izskaušanai un ilgtsp ējīgai attīstībai. Pētniecības darbs b ūs veltīts galvenok ārt 
jaunām pārtikas pieg ādes un pārtikas vajadz ību novērtēšanas metod ēm, pārtikas nodrošin ātības 
informācijas sistēmām un neaizsarg ātības novērtējumiem. 
Piegādātie galaprodukti b ūs "orientēti uz klientu", t.i., šaj ā konkrētajā gadījumā izstrādāti tā, lai 
atbilstu jaunatt īstības valstu vajadz ībām un lai t ās tos varētu pārvaldīt. 
Stiprinās sadarbību ar galvenajiem dal ībniekiem ( UNEP, FAO, EUMETSAT, WFP, ESA GMES-
GMFS ). 
Ētikas aspekti 
Īstenojot šo īpašo programmu un no t ās izrietošos p ētījumus, jāievēro ētikas pamatprincipi. Cita 
starpā tie ietver prin cipus, kas min ēti Eiropas Savien ības Pamatties ību hartā, tostarp š ādus: cilvēka 
cieņas un cilv ēka dzīvības aizsardz ība, personas datu un priv ātās dzīves aizsardz ība, kā arī 
dzīvnieku un vides aizsardz ība saskaņā ar Kopienas ties ību aktiem un attiec īgo starptautisko 
konvenciju un r īcības kodeksu jaun ākajām redakcij ām, piemēram, Helsinku Deklar āciju, Eiropas 
Padomes Konvenciju par cilv ēktiesībām un biomedic īnu, kas parakst īta 1997. gada 4. apr īlī Ovjedo, 
un tās papildu protokolus, ANO Konvenciju par b ērnu tiesībām, UNESCO pie ņemto Visp ārējo 
deklarāciju par cilv ēka genomu un cilv ēktiesībām, ANO Biolo ģisko un toksisko iero ču konvenciju 
(BTWC ), Starptautisko l īgumu par p ārtikas un lauksaimniec ības augu ģenētiskajiem resursiem un 
attiecīgās Pasaules vesel ības organiz ācijas (PVO) rezol ūcijas. 
L 400/402 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Ņems vērā arī atzinumus, ko izteikusi Eiropas Padomdev ēju grupa biotehnolo ģijas ētikas 
jautājumos (no 1991. gada l īdz 1997. gadam) un Eiropas Dabaszin ātņu un jauno tehnolo ģiju ētikas 
grupa (no 1998. gada). 
Saskaņā ar subsidiarit ātes principu un Eirop ā spēkā esošo pieeju daž ādību pētniecības projektu 
dalībniekiem j āievēro tiesību akti, noteikumi un ētikas kodeksi, kas ir sp ēkā valstīs, kurās veic 
pētījumus. Katr ā ziņā piemēro valstu noteikumus un konkr ētā dalībvalstī vai citā valstī aizliegtu 
pētījumu veikšanu neatbalsta ar Kopienas finans ējumu ne šaj ā dalībvalstī, ne citā valstī. 
Vajadzības gadījumā pētniekiem, kas piedal ās pētniecības projektos, no attiec īgās valsts vai viet ējās 
ētikas komitejas pirms p ētniecības un tehnolo ģiju izstrādes darbību uzsākšanas jāsaņem 
apstiprinājums. Komisija no ētikas viedok ļa sistemātiski pārbaudīs priekšlikumus, kas saist īti ar 
ētiski delik ātiem jautājumiem vai ar ī priekšlikumus, kuros ētikas aspektiem nav piev ērsta pienācīga 
uzmanība. Īpašos gad ījumos ētikas pārbaudi var veikt projekta īstenošanas laik ā. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/403 
 Līgumam pievienotais Protokols par dz īvnieku aizsardz ību un labtur ību paredz, ka Kopiena, 
izstrādājot un īstenojot Kopienas politiku, ar ī pētniecībā, pilnībā ievēro dzīvnieku labtur ības 
prasības. Padomes Direkt īvā 86/609/EEK (1986. gada 24. novembris) par dal ībvalstu normat īvo un 
administrat īvo aktu tuvin āšanu attiec ībā uz to dzīvnieku aizsardz ību, kurus izmanto izm ēģinājumos 
un citiem zin ātniskiem m ērķiem 1, noteikts, ka visi izm ēģinājumi jāplāno tā, lai izvair ītos no stresa, 
nevajadzīgu ciešanu un s āpju sagādāšanas izm ēģinājuma dzīvniekiem; tajos izmanto minim ālu 
dzīvnieku daudzumu; iek ļauj dzīvniekus ar zem āko neiropsiholo ģisko jutīgumu; tie rada 
vismazākās iespējamās sāpes, ciešanas, stresu vai ilgstošu kait ējumu. Dzīvnieku ģenētiskā 
mantojuma izmain īšanu un dz īvnieku klon ēšanu var apsv ērt vienīgi tad, ja š ādu pasākumu mērķi ir 
ētiski attaisnojami un apst ākļi ir tādi, ka ir nodrošin āta dzīvnieku labtur ība un ievēroti bioloģiskās 
daudzveid ības principi. 
Īstenojot šo programmu, Komisija regul āri pārraudzīs zinātnes sasniegumus, k ā arī valstu un 
starptautiskos noteikumus, lai ņemtu vērā visas jaun ākās norises šaj ā jomā. 
 
                                                 
1 OV L 358, 18.12.1986., 1. lpp. Direkt īvā grozījumi izdar īti ar Eiropas Parlamenta un 
Padomes Direkt īvu 2003/65/EK (OV L 230, 16.9.2003., 32. lpp.). 
L 400/404 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 PADOMES L ĒMUMS 
(2006. gada 19. decembris) 
par Īpašo programmu, ar ko īsteno  
Eiropas Atomener ģijas kopienas ( Euratom ) Septīto pamatprogrammu  
kodolpētniecības un apm ācību pasākumiem (2007.-2011.) 
(2006/976/ Euratom ) 
EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME, 
ņemot vērā Eiropas Atomener ģijas kopienas dibin āšanas līgumu un jo īpaši tā 7. panta pirmo da ļu, 
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, 
ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu 1, 
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu komitejas atzinumu 2, 
apspriedusies ar Zin ātnes un tehnikas komiteju, 
                                                 
1 2006. gada 30. novembra atzinums ( Oficiālajā Vēstnesī vēl nav public ēts). 
2 OV C 185, 8.8.2006., 10. lpp. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/405 
 tā kā: 
(1) Saska ņā ar Padomes L ēmumu Nr. 2006/970/ Euratom  (2006. gada 18. decembris) par 
Eiropas Atomener ģijas kopienas ( Euratom ) Septīto pamatprogrammu kodolp ētniecības un 
apmācību pasākumiem (2007.–2011.) 1 (turpmāk — "pamatprogramma") pamatprogramma 
jāīsteno ar īpašām programm ām, kurās ietverti s īki izstrādāti īstenošanas noteikumi, 
noteikts to ilgums un paredz ēti vajadzīgie līdzekļi. 
(2) Pamatprogramas strukt ūru veido divu veidu pas ākumi: i) netieš ās darbības kodoltermisk ās 
enerģijas pētniecības un kodola skald īšanas jom ā, kā arī aizsardzības pret radi āciju jomā un 
ii) tiešās darbības Kopīgā pētniecības centra pas ākumiem kodolener ģētikas jomā. Ar šo 
īpašo programmu b ūtu jāīsteno pasākumi, kas min ēti i) punkt ā. 
(3) Šai programmai b ūtu jāpiemēro pamatprogrammas noteikumi par uz ņēmumu, pētniecības 
centru un universit āšu dalību un pētījumu rezult ātu izplatīšanu (turpm āk -"līdzdalības un 
pētījumu rezult ātu izplatīšanas noteikumi"). 
(4) Ar šo pamatprogrammu b ūtu jāpapildina citas ES darb ības pētniecības politikas jom ā, kas 
ir nepieciešamas visp ārējiem strat ēģiskiem centieniem Lisabon ā izvirzīto mērķu 
sasniegšanai, jo īpaši tādās jomās kā izglītība, apmācības, kultūra, konkur ētspēja un 
inovācijas, rūpniecība, veselība, patērētāju aizsardz ība, nodarbin ātība, enerģētika, 
transports un vide. 
                                                 
1 Skat. š ā Oficiālā Vēstneša  …. lpp. 
L 400/406 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 (5) Atsaucoties uz Padomes 2004. gada 26. novembra l ēmumu, ar ko groza ITER  sarunu 
norādījumus, ITER  īstenošana Eirop ā, izmantojot plaš āku pieeju kodoltermiskajai 
enerģijai, būs galvenā iezīme pamatprogramm ā kodolpētniecības jomā veiktajām 
darbībām. 
(6) ES pas ākumi ITER īstenošanas sekm ēšanai, jo īpaši tie, kas vajadz īgi, lai sāktu ITER  
celtniecību Karadaš ā (Caradache ), un ITER  tehnoloģiju pētniecībai un attīstībai 
pamatprogrammas laik ā, būtu jāvada kopuz ņēmumam L īguma II sada ļas 5. noda ļas 
nozīmē. 
(7) P ētniecības un tehnolo ģiju attīstības aspekti kodolzin ātnes un tehnolo ģiju jomā arī var būt 
grozāmi īstenošanai kopuz ņēmumos, kas izveidoti atbilst īgi Līguma II sada ļas 5. noda ļai. 
(8) K ā paredzēts Līguma 101. pant ā, Kopiena ir nosl ēgusi vairākus starptautiskus nol īgumus 
kodolpētniecības jomā, tādēļ būtu jācenšas stiprin āt starptautisko sadarb ību zinātniskajā 
izpētē, lai turpin ātu Kopienas integr āciju pasaules zin ātnieku aprind ās. Tālab būtu jādod 
iespēja šajā īpašajā programm ā piedalīties valstīm, kas šaj ā nolūkā ir noslēgušas 
nolīgumus, savuk ārt projektu l īmenī uz savstarp ēja izdevīguma pamata b ūtu jādod iespēja 
tajā piedalīties arī trešo valstu person ām un starptautisk ām zinātniskās sadarbības 
organizācijām. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/407 
 (9) P ētījumos, kas veikti saska ņā ar šo programmu, b ūtu jāievēro ētikas pamatprincipi, tostarp 
tie, kuri iek ļauti Eiropas Savien ības Pamatties ību hartā. 
(10) Š īs pamatprogrammas īstenošanai b ūtu jāsekmē ilgtspējīga attīstība. 
(11) Pamatprogrammas pareiza finanšu p ārvaldība un tās īstenošana b ūtu jānodrošina 
visefektīvākajā un lietotājam draudz īgākajā veidā, vienlaikus nodrošinot juridisko 
noteiktību un programmas pieejam ību visiem dal ībniekiem, atbilst īgi Padomes Regulai 
(EK, Euratom ) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. j ūnijs) par Finanšu regulu, ko piem ēro 
Eiropas Kopienu visp ārējam budžetam 1, Komisijas Regulai (EK, Euratom ) 
Nr. 2342/2002 2, ar ko paredz s īki izstrādātus noteikumus min ētās Finanšu regulas 
īstenošanai, un jebkuriem turpm ākiem groz ījumiem. 
                                                 
1 OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. 
2 OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp., Regul ā jaunākie grozījumi izdar īti ar Komisijas Regulu (EK, 
Euratom ) Nr. 1261/2005 (OV L 201, 2.8.2005., 3. lpp.). 
L 400/408 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 (12) B ūtu jāveic atbilst īgi pasākumi, kas ir sam ērīgi ar Eiropas Kopienas finanšu interes ēm, lai 
uzraudzītu piešķirtā finanšu atbalsta efektivit āti un šo līdzekļu izlietojuma efektivit āti, lai 
novērstu nelikum ības un krāpšanu, kā arī pasākumi, lai atg ūtu zaudētos, nepamatoti 
izmaksātos vai nepareizi izlietotos l īdzekļus saskaņā ar Regulu (EK, Euratom ) Nr. 
1605/2002, Komisijas Regulu (EK, Euratom ) Nr. 2342/2002, Padomes Regulu (EK, 
Euratom ) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu 
aizsardzību 1, Padomes Regulu ( Euratom , EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par 
pārbaudēm un apskat ēm uz vietas, ko Komis ija veic, lai aizsarg ātu Eiropas Kopienu 
finanšu intereses pret kr āpšanu un cit ām nelikum ībām 2, un Eiropas Parlamenta un 
Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 (1999. gada 25. maijs) par izmekl ēšanu, ko veic 
Eiropas Birojs kr āpšanas apkarošanai ( OLAF ) 3. 
(13) Katrai tematiskajai jomai vajadz ētu būt savai budžeta poz īcijai Eiropas Kopienu visp ārējā 
budžetā. 
(14) Īstenojot šo programmu, attiec ībā uz pētniekiem, kas pie ņemti darb ā projektos un 
programm ās, ko finans ē saskaņā ar šīs programmas darb ībām, pienācīga uzman ība 
jāpievērš dzimumu l īdztiesības jautājumiem, k ā arī, inter alia , šo pētnieku darba 
apstākļiem, darb ā pieņemšanas procesa p ārskatāmībai un viņu profesion ālajai izaugsmei, 
kam pamatprincipu kopumu veido Komisijas 2005. gada 11. marta Ieteikums par Eiropas 
Pētnieku hartu un R īcības kodeksu par p ētnieku pie ņemšanu darb ā, vienlaikus respekt ējot 
brīvprātīgas dalības aspektu, 
                                                 
1 OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp. 
2 OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp. 
3 OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/409 
 IR PIEŅĒMUSI ŠO L ĒMUMU. 
1. pants 
Ar šo uz laiku no 2007. gada 1. janv āra līdz 2011. gada 31. decembrim pie ņem Īpašo programmu 
kodolpētniecības un apm ācību pasākumiem kodolener ģijas, kodola skald īšanas un aizsardz ības pret 
radiāciju jomā, uz ko attiecas Euratom  Septītā pamatprogramma, (turpm āk — "īpašā programma"). 
2. pants 
Ar īpašo programmu atbalsta kodolener ģijas pētniecības un apm ācību pasākumus, sniedzot atbalstu 
visām pētniecības darbībām šādās tematisk ās jomās: 
a) kodolsint ēzes enerģijas pētniecība; 
b) kodoldal īšanas un pretradi ācijas aizsardz ības pētniecība. 
Minēto darbību mērķi un vispārējas pamatnost ādnes ir izkl āstītas I pielikum ā. 
L 400/410 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 3. pants 
Saskaņā ar pamatprogrammas 3. pantu summa, k ādu uzskata par nepieciešamu īpašās programmas 
īstenošanai, ir EUR 2234 m iljoni, no kuriem ne vair āk kā 15 % atv ēlēti Komisijas 
administrat īvajiem izdevumiem. Min ētās summas sadal ījums ir šāds: 
Kodolsint ēzes enerģijas pētniecība 1 1947
Kodoldalīšanās un aizsardz ība pret radi āciju 287
 
4. pants 
1. Visus atbilst īgi īpašajai programmai veiktos p ētniecības pasākumus veic saska ņā ar ētikas 
pamatprincipiem. 
5. pants 
1. Īpašo programmu īsteno, izmantojot finans ēšanas shēmas, kas noteiktas pamatprogrammas 
II pielikum ā. 
2. Šai īpašajai programmai piem ēro dalības un pētījumu rezult ātu izplatīšanas noteikumus. 
                                                 
1 Iev ērojot summu, kas paredz ēta kodolsint ēzes enerģijas pētniecībai, vismaz EUR 900 
miljoni būs atlikti darb ībām, kas nav saist ītas ar ITER un ir uzskait ītas pielikum ā. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/411 
 6. pants 
1. Komisija izstr ādā darba programmu š īs īpašās programmas īstenošanai, s īkāk izklāstot 
pielikumā noteiktos m ērķus un zinātnes un tehnolo ģijas priorit ātes, finans ēšanas shēmu, 
kas lietojama attiec ībā uz tematu, par kuru public ēts uzaicin ājums iesniegt priekšlikumus, 
kā arī īstenošanas grafiku. 
2. Darba programm ā ņem vērā attiecīgos pētījumus, ko veic dal ībvalstis, asoci ētās valstis un 
Eiropas un starptautisk ās organizācijas. Vajadz ības gadījumā programmu atjaunina. 
3. Darba programm ā norādīs kritērijus, ko izmanto, nov ērtējot priekšlikumus netieš ām 
darbībām atbilstīgi finansēšanas shēmām, kā arī izraugoties projek tus. Izmanto krit ērijus, 
kas saistīti ar izcilību, ietekmi un īstenošanu, un šaj ā sakarā darba programm ā tos var 
precizēt vai papildin āt ar papildu pras ībām, svarīguma krit ērijiem un robežlielumiem. 
4. Darba programm ā var norādīt: 
a) organiz ācijas, kas sa ņem dalības maksu; 
b) atbalsta pas ākumus īpašu juridisko vien ību darbībām. 
L 400/412 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 7. pants 
1. Par īpašās programmas īstenošanu atbild Komisija. 
2. Īpašās programmas īstenošanā Komisijai pal īdz padomdev ēja komiteja. Š īs komitejas 
locekļu sastāvs var main īties atbilst īgi komitejas darba k ārtībā izskatāmajiem jaut ājumiem. 
To jautājumu risin āšanai, kas saist īti ar kodoldal īšanos, šīs komitejas sast āvs un attiec īgie 
sīki izstrādātie darbības noteikumi un proced ūras ir tādas, kā noteiktas Padomes L ēmumā 
84/338/ Euratom , EOTK, EEK (1984. gada 29. j ūnijs) par strukt ūrām un kārtību Kopienas 
pētniecības, tehnolo ģijas attīstības un demonstr ācijas pasākumu vad ībai un 
koordinēšanai 1. To jautājumu risin āšanai, kas saist īti ar kodolsint ēzi, tie ir tādi, kā noteikts 
Padomes L ēmumā (1980. gada 16. decembris), ar kuru izveido Padomdev ēju komiteju 
kodolsintēzes programmai  2. 
3. Komisija regul āri informē komiteju par īpašās programmas īstenošanas visp ārējo norisi, k ā 
arī laikus sniedz inform āciju par vis ām pētniecības un tehnolo ģiju attīstības darbībām, kas 
ir ierosinātas vai ko finans ē saskaņā ar šo programmu. 
                                                 
1 OV L 177, 4.7.1984., 25. lpp. 
2 Nav public ēts; lēmumā jaunākie grozījumi izdar īti ar Lēmumu 2005/336/ Euratom  
(OV L 108, 29.4.2005., 64. lpp.). 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/413 
 8. pants 
Komisija nodrošina neatkar īgu uzraudz ību, novērtējumu un p ārskatīšanu, kā noteikts 
pamatprogrammas 6. pant ā, kas jāveic attiec ībā uz pasākumiem, kuri īstenoti jom ās, uz ko attiecas 
šī īpašā programma. 
9. pants 
Šis lēmums stājas spēkā trešajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savien ības Oficiālajā Vēstnesī. 
Šis lēmums ir adres ēts dalībvalstīm. 
Briselē, 2006. gada 19. decembr ī 
 Padomes v ārdā – 
 priekšs ēdētājs 
                                                                     J. KORKEAOJA 
 
L 400/414 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 PIELIKUMS  
ZINĀTNES UN TEHNOLO ĢIJAS MĒRĶI,  
TEMATU UN DARB ĪBU VISP ĀRĪGAS NOST ĀDNES 
1. IEVADS 
Kodolener ģija šobrīd rada vienu trešda ļu no visas ES pat ērētās elektroener ģijas un, būdama 
nozīmīgākais bāzes elektroener ģijas avots, kas kodolsp ēkstacijas darb ības laikā neemitē CO 2, tā ir 
svarīgs elements debat ēs par līdzekļiem cīņā pret klimata p ārmaiņām un to, k ā mazināt Eiropas 
atkarību no ener ģijas importa. 
Kodolsint ēze var būt potenciāli nozīmīgs veids, k ā ES tuvāko desmitgažu laik ā palīdzēt īstenot 
ilgtspējīgu un drošu energoapg ādi, komerci āliem kodolreaktoriem ieejot tirg ū un ITER  spēlējot 
nākamā svarīgā posma lomu š ā mērķa sasniegšan ā. Tādēļ ITER  projekta īstenošana ir pašreiz ējās 
ES stratēģijas pamat ā, lai gan tā jāpapildina ar sp ēcīgu un mērķtiecīgu Eiropas p ētniecības un 
attīstības programmu, lai sagatavotos ITER  izmantošanai un izstr ādātu tehnolo ģijas un zin āšanu 
bāzi, kas būs vajadzīga tā darbības laikā un pēc tam. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/415 
 No otras puses kodolsint ēze joprojām ir dzīvotspējīgs risinājums dalībvalstīm, kas vēlas izmantot šo 
tehnoloģiju, lai sabalans ētu savu energoapg ādi. Pētniecības un mācību pasākumi ir ārkārtīgi svarīgi, 
nodrošinot past āvīgi augstu kodoldroš ību gan tagad, gan n ākotnē, saglabājot progresu attiec ībā uz 
ilgtspējīgas atkritumu apsaimniekošanas risin ājumu īstenošanu, un kopum ā uzlabojot nozares 
efektivitāti un konkur ētspēju. Pretradi ācijas aizsardz ības pētniecība ir būtisks šīs politikas aspekts, 
nodrošinot optim ālu sabiedr ības un darbasp ēka drošību visos medic īniskos un r ūpnieciskos 
lietojumos. 
Pareizs ieguld ījumu apjoms p ētniecībā visās jomās ir būtisks, lai Eiropa paliktu konkur ētspējīga; lai 
panāktu iespējami lielāku efektivit āti, tam vajadz īga saskaņota pieeja ES m ērogā un pastāvīga 
dalībvalstu sadarb ība, kā arī ievērojamas p ūles, lai saglab ātu infrastrukt ūras, pieredzi un zin ātību. 
Būs vajadzīgi arī pētījumi, lai izp ētītu jaunas zin ātniskās un tehnolo ģiskās iespējas un elast īgi 
reaģētu uz jaun ām politikas vajadz ībām, kas rodas pamatprogrammas darb ības laikā. 
L 400/416 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 2. P ētniecības tematisk ās jomas 
2.1. Kodolsint ēzes enerģija 
Lai paātrinātu kodolsint ēzes enerģijas attīstību, būvēs ITER  Kadarašā (Cadarache), Francijā un 
veiks "plaš ākas pieejas" projektus,  starptautiski sadarboj oties. Ar starptautisku ITER  nolīgumu 
izveidos ITER  organizāciju. ITER  celtniecība un "plaš ākas pieejas" projektu veikšana un to 
izmantošana kop ā ar citām starptautiskas sadarb ības līdzekļiem izvērsīs vēl nebijušu š āda veida 
sadarbību. Tas būs ļoti izdevīgi Eiropai, jo īpaši attiec ībā uz efektivit āti un iespējamu izmaksu 
dalīšanu. Saska ņā ar EURATOM  līgumu kā kopuzņēmumu izveidos ITER  vietējo aģentūru. Tā 
nodrošinās līdzekļus EURATOM , lai izpild ītu starptautisk ās saistības atbilst īgi ITER  nolīgumam un 
panāktu to, ka EURATOM  efektīvi un saska ņoti nodrošina Eiropas ieguld ījumu ITER  un "plašākas 
pieejas" projektiem, tostarp p ētniecības un pētniecības un att īstības pasākumiem šo projektu 
atbalstam. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/417 
 Eiropa ir izvirz ījusies vad ībā kodolsint ēzes enerģijas pētniecībā, īstenojot Eiropas p ētniecības telpai 
(ERA) paredzētu vienotu un piln ībā integrētu Eiropas kodolsint ēzes programmu, stipru past āvīgu 
Kopienas atbalstu, EURATOM  koordināciju un EURATOM  cilvēku kapitāla veidošanu EURATOM  
kodolsintēzes asociācijās. Kodolsint ēzes asociācijas ir izcil ības centri kodolsint ēzes pētniecībā, un 
tām ir plašs sadarb ības tīkls, kas liel ākoties balst ās uz to eksperiment ālajām iekārtām. EURATOM  
izcilie pan ākumi tehnolo ģiju attīstībā, piedaloties ITER  inženiertehniskaj ā projektēšanā, un 
veiksmīgā JET iekārtu izmantošan ā ir devusi iev ērojamu ieguld ījumu Eiropas kodolsint ēzes 
programmas cieš ās kohēzijas turpm ākā stiprināšanā. Tas arī ir devis Eiropai zin āšanas un pieredzi, 
kas vajadz īga plašiem sadarb ības pasākumiem visos kodolsint ēzes enerģijas pētniecības aspektos, 
tostarp ITER  un "plašas pieejas" projektu īstenošanā. Uz šo sasniegumu pamata Sept ītās 
pamatprogrammas organiz ācija un vad ība nodrošin ās pētniecības un att īstības efektīvu 
koordināciju, lai sasniegtu programmas īsākā un ilgākā laikā īstenojamos m ērķus. 
Kodolsint ēzes straujā attīstība prasa ar ī plašu rūpniecisko b āzi, lai nodrošin ātu savlaic īgu 
kodolsintēzes enerģijas ieviešanu. Attiec īgā nozare Eirop ā jau ir devuši iev ērojamu ieguld ījumu 
ITER  inženiertehniskaj ā projektēšanā. Septītās pamatprogrammas darb ības laikā attiecīgai nozarei 
Eiropā, tostarp maziem un vid ējiem uzņēmumiem, b ūs būtiska nozīme ITER  celtniecībā un varēs 
pilntiesīgi piedalīties to kodolsint ēzes enerģijas tehnolo ģiju izstrādē, kas paredz ētas demonstr ācijas 
kodolspēkstacijai ( DEMO ) un nākamajām kodolsint ēzes spēkstacijām. 
L 400/418 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 ITER  un Eiropas kodolsint ēzes enerģijas pētniecības programma b ūs ieguldījums dažās steidzam ās 
darbībās, kas augsta l īmeņa grupas zi ņojumā ("Koka zi ņojums") nor ādītas kā vajadzīgas Lisabonas 
stratēģijas īstenošanai. Konkr ēti, ITER  piesaistīs labākos kodolsint ēzes zinātniekus un inženierus un 
augsto tehnolo ģiju uzņēmumus. Tas b ūs izdevīgi gan attiec ībā uz Eiropas kodolsint ēzes 
programmu, gan uz kop ējo zinātnes un tehnikas zin āšanu bāzi. Iemaņas un zināšanas, ko Eiropas 
ražotāji gūs, būvējot sistēmas un deta ļas, lai pan āktu atbilst ību ITER  ļoti augstaj ām tehniskaj ām 
prasībām, veicinās Eiropas ražot āju konkur ētspēju. 
Vispārējais uzdevums 
Izstrādāt zināšanu bāzi un īstenot ITER  kā galveno pas ākumu, lai izveidotu drošu, ilgtsp ējīgu, videi 
nekaitīgu un ekonomiski stabilu sp ēkstaciju reaktoru prototipus. 
Darbības 
i) ITER  īstenošana 
Tā ietver pas ākumus kop īgai ITER  kā starptautiskas p ētniecības infrastrukt ūras projekta īstenošanai: 
Kopienai k ā projekta uz ņēmējai būs īpašs pienākums ITER  organizācijā, un ES būs būtiska nozīme, 
jo īpaši attiec ībā uz būvlaukuma sagatavošanu, ITER  organizācijas izveidi, vad ību un person āla 
komplekt ēšanu, kā arī vispārīgo tehnisko un administrat īvo atbalstu. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/419 
 Kopienas k ā puses dal ība ITER  ietvers iemaksas to ier īču un iekārtu celtniec ībai, kas atrodas ITER  
būvlaukuma robež ās un ir vajadz īgas ITER  izmantošanai, un projekta atbalstu celtniec ības laikā. 
Pētniecības un att īstības pasākumi ITER  celtniecības atbalstam tiks veikti kodolsint ēzes asociācijās 
un Eiropas r ūpniecības nozar ēs. Tie būs arī detaļu un sistēmu izstrāde un pārbaudīšana. 
ii) P ētniecība un att īstība ITER  darbības sagatavošanai 
Specializētas fizikas un tehnolo ģiju programmas m ērķis būs ITER  projekta variantu konsolid ācija 
un sagatavošan ās ātrai ITER  darbības uzsākšanai, iev ērojami samazinot laiku un izmaksas, kas 
vajadzīgas, lai ITER  sasniegtu savus s ākotnējos mērķus. To veiks ar koordin ētām eksperimentu, 
teorijas un model ēšanas darb ībām, izmantojot JET iekārtas un citas magn ētiskās hermetiz ācijas 
ierīces, kas jau past āv, parādīsies nākotnē vai tiek izstr ādātas (Tokamak, Stellarator, RFP ierīces), 
kā arī citas asoci āciju ierīces, nodrošinot Eiropai vajadz īgo ietekmi ITER  projektā un sagatavojot 
Eiropai stipras poz īcijas tā izmantošan ā. Šajā programm ā ietilps: 
– specifisku ITER  darbības pamattehnolo ģiju novērtējums, pabeidzot un izmantojot JET 
uzlabojumus (pirm ā siena, siltumener ģijas sistēmas, diagnostika); 
– ITER  darbības scenāriju izpēte, izdarot m ērķtiecīgus eksperimentus ar JET un citām 
iekārtām, kā arī veicot koordin ētus model ēšanas pasākumus. 
L 400/420 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Septītās pamatprogrammas darb ības laika agr īnajā stadijā sagatavos p ārskatu par programm ā 
paredzētajām iekārtām, kurā izskatīs iespēju pārtraukt esošo iek ārtu darbību un apsv ērs jaunu ier īču 
vajadzību līdztekus ITER  izmantošanai. P ārskats būs pamats iesp ējamam atbalstam jaun ām vai 
uzlabotam ier īcēm, lai nodrošin ātu, ka programmai ir attiec īgajai pētniecībai un attīstībai atbilst īgs 
kodolsintēzes iekārtu komplekts. 
iii) Tehnolo ģiskās darbības DEMO  sagatavošanai 
Pamattehnolo ģijas un materi ālus, kas vajadz īgi DEMO  spēkstacijas licenc ēšanai, celtniec ībai un 
darbībai, pilnveidos asoci ācijas un ražot āji, lai tos p ārbaudītu ITER  un lai Eiropas ražot āji varētu 
uzcelt DEMO  un izstrādāt nākamo kodolsint ēzes spēkstaciju projektus. Īstenos šādus pasākumus: 
– īpašas projekta grupas izveide un inženiertehnisk ās izvērtēšanas un projekt ēšanas 
(EVEDA ) īstenošana ar m ērķi sagatavot Starptautiskas kodolsint ēzes materi ālu 
apstarošanas iek ārtas ( IFMIF ) celtniecībai, kuru izmantos kodolsp ēkstacijas materi ālu 
pārbaudei, kas ir b ūtisks DEMO  licencēšanas priekšnoteikums; 
– grūti aktivējamu un pret radi āciju notur īgu materi ālu izstrāde, starojuma p ārbaude un 
modelēšana; tādu pamattehnolo ģiju izstrāde, kas vajadz īgas kodolsint ēzes spēkstacijas 
darbības nodrošin āšanai, tostarp p ārsegu izstr āde; DEMO  projekta koncepcijas izstr ādes 
pasākumi, tostarp droš ības un vides aspektus. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/421 
 iv) P ētniecības un att īstības darbības ilgākā termiņā 
Pamatojoties uz pas ākumiem, kas paredz ēti tieši ITER  un DEMO , ar kodolsint ēzes programmu g ūs 
lielāku pieredzi un paplašin ās zināšanu bāzi jomās, kas ir strat ēģiski svarīgas attiecībā uz 
nākamajām kodolsint ēzes spēkstacijām. Šie zin ātniskās izpētes pasākumi vairos kodolsint ēzes 
enerģijas tehnisk ās īstenošanas iesp ējas un saimniecisko dz īvotspēju. Konkr ēta rīcība šo Sept ītās 
pamatprogrammas m ērķu īstenošanai ietvers š ādas darbības: 
– pētīs magnētiskās hermetiz ācijas shēmu uzlabot ās koncepcijas, kas vairotu reaktora 
potenciālu, tostarp stellaratorus. Koncentr ēsies uz W7-X  stellaratora pabeigšanu; izmantos 
pašreizējās iekārtas eksperiment ālo datu bāzu paplašin āšanai; nov ērtēs šo konfigur āciju 
nākotnes perspekt īvas; 
– izvērsīs eksperiment ālu kodolsint ēzes fizikas programmu, kuras m ērķis ir kodolsint ēzes 
plazmas vispus īga izpratne sp ēkstacijas projekta optimiz ācijas nolūkā; 
– izstrādās teoriju un veiks turpm āku model ēšanu, kuras gal īgais mērķis ir visaptveroša 
izpratne par reakto ra klases kodolsint ēzes plazm ām; 
– veiks pētījumus par kodolsint ēzes enerģijas ražošanas sociolo ģiskajiem aspektiem un 
saimniecisko organiz āciju, kā arī veiks darb ības, lai sekm ētu sabiedr ības inform ētību un 
izpratni par kodolsint ēzi. 
Inerciālās kodolsint ēzes enerģijas jomā turpināsies pašreiz ēja darbība, kas nov ēro dalībvalstu 
veiktajiem valsts zin ātniskās izpētes pasākumus inerci ālās hermetiz ācijas jomā. 
L 400/422 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 v) Cilv ēkresursi, izgl ītība un mācības 
Nodrošinot pietiekamus cilv ēkresursus un augsta l īmeņa sadarbību saistībā ar programmu, attiec ībā 
uz tūlītējām un vidēja termiņa vajadzībām saistībā ar ITER , kā arī kodolsint ēzes tālākai pilnveidei 
izmantos: 
– atbalstu p ētnieku mobilit ātei starp organiz ācijām, kas piedal ās programm ā, lai sekm ētu 
ciešāku sadarb ību un programmas integr āciju, kā arī veicinātu starptautisko sadarb ību; 
– kvalitatīvu pēcdiploma un p ēcdoktorant ūras apmācību inženieriem un p ētniekiem, tostarp, 
izmantojot programm ā paredzētās iekārtas kā mācību bāzes, kā arī specializētus semin ārus 
un darbsemin ārus. Veic pas ākumus, lai sekm ētu sadarbību starp programmas dal ībniekiem 
augstākās izglītības līmenī, tostarp attiec ībā uz maģistratūras un doktorant ūras kursiem 
fizikā un kodolsint ēzes inženierzin ātnēs; 
– jauninājumu un zin ātības apmai ņas sekmēšanu ar saist ītām universit ātēm, pētniecības 
institūtiem un ražot ājiem. 
– patentu rad īšanas veicin āšanu. 
vi) Infrastrukt ūras 
ITER  īstenošana Eirop ā saistībā ar starptautisko ITER  organizāciju būs jaunās pētniecības 
infrastrukt ūru elements ar sp ēcīgu Eiropas dimensiju. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/423 
 vii) Tehnolo ģiju nodošanas process 
ITER  būs vajadzīga jauna un elast īgāka organizatorisk ā struktūra, lai inov āciju un tehnolo ģiskā 
progresa procesu, ko tas izrais īs, ļautu ātri pārnest uz rūpniecību, tādējādi ļaujot stāties pretī 
izaicinājumiem un padarot Eiropas r ūpniecību konkur ētspējīgāku. 
viii) Rea ģēšana uz jaun ām vajadz ībām un neparedz ētām politikas vajadz ībām 
Kodolsint ēzes enerģiju varētu ātrāk laist tirg ū ar operat īvu kodolsint ēzes attīstības programmas 
palīdzību kā daļu no plašākas politikas, kas velt īta jautājumu risin āšanai saist ībā ar Eiropas 
energoapg ādes drošību, klimata p ārmaiņām un ilgtsp ējīgu attīstību. Operativit ātes galvenais m ērķis 
un atskaites punkts b ūtu ātrāka DEMO  īstenošana. Attiec ībā uz Septīto pamatprogrammu tas b ūtu 
saistīts ar pasākumiem un projektiem, kas ietverti starptautiskaj ā plašākajā pieejā kodolsint ēzes 
enerģijai, ko sadarb ībā ar ITER  partneriem īsteno EURATOM . 
2.2. Kodoldal īšanās un aizsardz ība pret radi āciju 
Netiešas darb ības veiks piec ās galvenaj ās darbības jomās, kas sīki raksturotas turpm āk. Vispārīgais 
mērķis ir īpaši uzlabot kodoldal īšanas un starojuma izmantošanas medic īnā un rūpniecībā drošību, 
resursu izmantošanas efektivit āti un izmaksu efektivit āti. Tomēr svarīgas sakarības ir visā 
programm ā, un savstarp ēja dažādu pasākumu saist ība ir atbilst īgi jānodrošina. Šaj ā ziņā izšķiroša 
nozīme ir mācību pasākumu un p ētniecības infrastrukt ūru atbalstam. M ācību vajadz ībām jābūt visu 
šajā nozarē Kopienas finans ēto projektu b ūtiskam aspektam, un t ās kopā ar infrastrukt ūru atbalstu 
būs būtiskas, risinot jaut ājumus saist ībā ar pieredzi kodolener ģijas jomā. 
L 400/424 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Kopējs Eiropas viedok lis par galvenaj ām problēmām un pieej ām vajadzīgs atbilstīgi vajadzībām 
stiprināt Eiropas p ētniecības telpu. Tiks izveidota sa ikne starp valstu programm ām un sekm ēta 
sakaru dibin āšana ar starptautisk ām organiz ācijām un trešām valstīm, tostarp ASV, jaunaj ām 
neatkarīgajām valstīm, Kanādu un Jap ānu. Ja tas ir Kopienas interes ēs, EURATOM  jābūt ļoti aktīvai 
esošajos forumos, kas koordin ē PTA (pētniecības un tehnolo ģiju attīstības) pasākumus starptautisk ā 
līmenī. Attiecīgā gadījumā tiks nodrošin āta koordin ācija arī ar šajā jomā veikto KPC tiešo darb ību 
programmu, k ā arī ar kodolsint ēzes enerģijas pētniecības netiešaj ām darbībām. 
Tikpat svar īgas saites j āizveido ar p ētniecību EK pamatprogramm ā, jo īpaši ar Eiropas standartu, 
izglītības, mācību, vides aizsardz ības, materi ālzinātnes, pārvaldes, kop ējo infrastrukt ūru, drošības, 
drošības kultūras un ener ģētikas pasākumiem. Daudz ās tematiskaj ās jomās attiecībā uz pasākumiem 
būtiska būs starptautisk ā sadarbība. 
i) Radioakt īvo atkritumu apsaimniekošana 
Mērķi 
Balstoties uz PTA, kas orient ēta uz īstenošanu, šo pas ākumu mērķis ir izveidot labu zin ātnisku un 
tehnisku b āzi, lai demonstr ētu tehnolo ģijas un droš ību attiecībā uz izmantot ās kodoldegvielas un 
radioaktīvo atkritumu ar ilgu pussabrukšanas periodu apglab āšanu ģeoloģiskos veidojumos, lai liktu 
pamatus vienotam Eiropas viedoklim galvenajos jaut ājumos saist ībā ar atkritumu apsaimniekošanu 
un apglab āšanu, kā arī pētītu iespējas samazin āt atkritumu daudzumu un/vai b īstamību ar 
radionukl īdu nošķiršanu un kodola p ārveidi vai citiem pa ņēmieniem. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/425 
 Darbības 
Apglabāšana ģeoloģiskos veidojumos: PTA radioakt īvo atkritumu ar augstu aktivit āti un/vai ilgu 
pussabrukšanas periodu ģeoloģiskās apglabāšanas jom ā, tostarp glab ātavu projektu 
inženiertehniskus p ētījumus un demonstr ējumus, glab ātavas saņēmēju iežu raksturošanu uz vietas 
(gan vispārējās, gan konkr ētās vietas pazemes p ētniecības laboratorij ās), izpratni par glab ātuvju 
vidi, pētījumus par attiec īgajiem procesiem blakus viet ās (atkritumu veids un projekt ētās barjeras) 
un attālākās vietās (pamatiezis un izplat īšanās ceļi biosfērā), robustas metodikas izstr ādāšanu 
darbības un droš ības novērtēšanai, kā arī tādu pārvaldības un sabiedriski aktu ālu jautājumu 
pētīšanu, kas saist īti ar pieņemamību sabiedr ībai. 
Radionukl īdu nošķiršana un kodola p ārveidošana: PTA vis ās radionukl īdu nošķiršanas un kodola 
pārveidošanas tehniskaj ās jomās, kas var ētu būt pamats eksperiment ālas iekārtas un demonstr ējumu 
sistēmas izstrādāšanai visprogres īvākajiem noš ķiršanas procesiem un p ārveidošanas sist ēmām, 
tostarp kritisk ām un nekritisk ām sistēmām, lai samazin ātu daudzumus un b īstamību attiecībā uz 
izmantotās kodoldegvielas apstr ādes augstas aktivit ātes atkritumiem ar ilgu pussabrukšanas periodu. 
Tiks pētīts arī potenciāls, ko pied āvā tās koncepcijas par kodolener ģijas ražošanu, kas rada maz āk 
atkritumu, tostarp efekt īvāku skaldmateri āla izmantošanu pašreiz ējos reaktoros. 
ii) Reaktoru sist ēmas 
Mērķi 
Šo pasākumu mērķis ir nodrošin āt visu attiec īgo pašreiz ējo iekārtu tipu drošu nep ārtrauktu darb ību 
un, sekmējot energoapg ādes dažādību un droš ību, un cīņu ar atmosf ēras sasilšanu, p ētīt 
progresīvāku tehnolo ģiju potenci ālu, lai nodrošin ātu vēl drošāku, resursu izmantošanas zi ņā 
efektīvāku un konkur ētspējīgāku kodolener ģijas izmantojumu. 
L 400/426 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Darbības 
Kodoliekārtu drošība: PTA attiec ībā uz pašreiz ējo un nākamo kodoliek ārtu darbības drošumu, jo 
īpaši attiec ībā uz kodolsp ēkstacijas darbm ūža un vad ības novērtējumu, droš ības kultūru (samazinot 
apdraudējumu cilv ēka izdarītas kļūdas vai organizatoriskas k ļūdas dēļ), progres īvu drošības 
novērtēšanas metodiku, skaitlisk ās simulācijas rīkiem, instrumentiem un kontroli, k ā arī smagu 
negadījumu nov ēršanu un mazin āšanu, kop ā ar saistītiem pasākumiem zin āšanu pārvaldības 
optimizācijai un kompetences saglab āšanai. 
Modernas kodolsist ēmas: PTA ar m ērķi uzlabot pašreiz ējo sistēmu un degvielu efektivit āti, un 
sadarbībā ar starptautiskiem pas ākumiem šaj ā jomā – piemēram, Ceturt ās paaudzes starptautisko 
forumu – p ētīt konkrētu progres īvo reaktoru sist ēmu aspektus, lai nov ērtētu to potenci ālu, 
izplatīšanās aizkavēšanas apjomu un to ietekmi uz ilglaic īgu ilgtspējību, tostarp pas ākumi 
fundament ālo pētījumu jom ā 1 (īpaši materi ālzinātnē) un degvielas cikla un jaunu degvielu un 
atkritumu apsaimniekošanas izp ēte. 
iii) Aizsardz ība pret radi āciju 
Mērķi 
Starojuma droša izmantošana medic īnā un rūpniecībā pamatota uz stingru pretradi ācijas 
aizsardzības politiku un t ās efektīvu īstenošanu, un t ā joprojām ir programmas priorit āte. Pētniecībai 
ir būtiska nozīme aizsardz ības standartu saglab āšanā un uzlabošan ā, kas ir visu programmas 
pasākumu kop ējais mērķis. Pētniecībai ir arī svarīgs mērķis būt par pamatu Kopienas politikai un 
tās efektīvai īstenošanai, k ā arī ātri un efekt īvi reaģēt uz jaunām vajadzībām. 
                                                 
1 Jāatgādina, ka saist ībā ar EK īpašo programmu "Idejas" EPP atbalsta progres īvus pētījumus 
jebkurā fundament ālā zinātniskās un tehnolo ģiskās izpētes jomā. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/427 
 Šīs pētniecības būtisks mērķis ir palīdzēt atrisināt strīdu par iedarb ības risku attiec ībā uz maza 
daudzuma un ilgstošu starojumu. Š ā zinātniskā un normat īvā jautājuma atrisin āšanai var b ūt būtiska 
nozīme attiecībā uz izmaks ām un/vai vesel ību saistībā ar starojuma izmantošanu gan medic īnā, gan 
rūpniecībā. 
Darbības 
– To risku noteikšana, kuri saist īti ar ilgstošu apstaroša nu nelielos daudzumos: Lab āka to 
risku noteikšana, kuri saist īti ar ilgstošu apstarošanu nelielos daudzumos, tostarp 
individuālas atšķirības, veicot epidemiolo ģiskus pētījumus un izmantojot lab āku iedarbības 
mehānisma izpratni, ko dod š ūnu un molekulu biolo ģiskie pētījumi. 
– Starojuma izmantošana medic īnā: Paaugstin āt starojuma izmantošanas medic īnā drošību 
un iedarbīgumu diagnostic ēšanā un terapij ā (arī kodolmedic īnā) ar tehnisko jaunin ājumu 
palīdzību, panākot atbilst īgu līdzsvaru starp š ādu izmantojumu ieguvumiem un riskiem. 
– Ārkārtēju situāciju vadība un rehabilit ācija: Uzlabot ārkārtēju situāciju vadības saskan ību 
un integrāciju (tostarp pies ārņotības raksturojumu un nejauši pies ārņoto apvidu 
rehabilitācija) Eirop ā, izstrādājot kopīgus mehānismus un strat ēģijas, un pier ādīt to 
efektivitāti darba vid ē. 
L 400/428 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 – Starojuma vai radioakt īva materiāla ļaunprātīga izmantošana: Izstr ādāt robustas un 
praktiskas pieejas, lai kontrol ētu starojuma vai radioakt īva materiāla ļaunprātīgas 
izmantošanas (tostarp novirz īšanas) ietekmi attiec ībā uz tiešu un netiešu ietekmi uz 
veselību un vides pies ārņošanu, jo īpaši apdzīvotās vietās, un uz p ārtikas un ūdens apgādi. 
 Tiks nodrošin āta papildin āmība un nov ērsta darbību pārklāšanās ar "Sadarb ības" īpašās 
programmas t ēmu "drošība" 
1, tādējādi arī tā gūs labumu no attiec īgām zināšanām, kas 
iegūtas iepriekš ējās Euratom  darbībās. 
– Citi temati: Valsts p ētniecības pasākumi citās jomās (piem. dabisk ā radiācija, 
radioekolo ģija, vides aizsardz ība, dozimetrija, starojuma iedarb ība darba viet ā, riska 
pārvaldība utt.) tiks efekt īvāk integrēti. 
                                                 
1 Tā ir ietverta Eiropas Kopienas Sept ītajā pamatprogramm ā. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/429 
 iv) Infrastrukt ūras 
Mērķi 
Pētniecības infrastrukt ūras ir būtiska PTA da ļa kodolzin ātnē un kodoltehnolo ģijā, kā arī ar 
radioaktivit āti saistītajās zinātnēs, un ir daž ādas lieluma zi ņā — sākot no ļoti lieliem un d ārgiem 
uzņēmumu un laboratoriju t īkliem, līdz pat daudz maz ākām sistēmām, piemēram, datub āzēm, 
skaitliskās simulācijas rīkiem un audu bank ām. Programmas m ērķi ir nodrošin āt atbalstu 
galvenajām infrastrukt ūrām, ja ES pievienot ā vērtība ir acīmredzama, jo īpaši, lai sasniegtu kritisko 
masu un lai aizst ātu novecojošas iek ārtas, piem ēram, pētniecības reaktorus. T ādējādi nostiprin āsies 
iepriekšējo Kopienas programmu pan ākumi, kas sekm ēja starptautisku pieeju š ādām 
infrastrukt ūrām, kā arī sadarbību starp tām, un Eiropas kodolener ģētikas nozar ē palīdz saglabāt 
augstus standartus attiec ībā uz tehniskajiem sasniegumiem, jaunin ājumiem un droš ību. 
Infrastrukt ūras dod ar ī svarīgu ieguldījumu zinātnieku un inženieru izgl ītošanā. 
Darbības 
– Atbalsta infrastrukt ūras: Atbalsts to b ūtiskāko pētniecības infrastrukt ūru projekt ēšanai, 
renovācijai, celtniec ībai un/vai darb ībai, kas vajadz īga jebkurā no minētajām tematiskaj ām 
jomām; piemēram: apakšzemes laboratorijas radioakt īvo atkritumu ģeoloģiskas 
apglabāšanas pētniecībai, eksperiment ālās/pārbaudes iek ārtas radionukl īdu nošķiršanas un 
kodola pārveidošanas ier īcēm, reaktoru deta ļas un apakšsist ēmas, karst ās kameras, iek ārtas 
smagu negad ījumu pārbaudei un termiski hidrauliskai p ārbaudei, materi ālu pārbaudes 
iekārtas, skaitlisk ās simulācijas rīki un radiobiolo ģijas iekārtas, datub āzes un audu bankas, 
kuras paredz ētas izmantot pretradi āciju aizsardz ības pētniecībā. 
L 400/430 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 – Piekļuve infrastrukt ūrām: atseviš ķiem pētniekiem un p ētniecības grupām veicināt 
starptautisku piek ļuvi pašreiz ējām un nākamām infrastrukt ūrām. 
v) Cilv ēkresursi, mobilit āte un mācības 
Mērķi 
Tā kā visās kodola skald īšanas un pretradi ācijas aizsardz ības jomās ir bažas par vajadz īgā augstā 
līmeņa speciālo zināšanu un cilv ēkresursu saglab āšanu un to, k ā tas var ietekm ēt jo īpaši spēju 
saglabāt pašreizējo kodoldroš ības augsto l īmeni, programmas m ērķis būs ar visdaž ādākajiem 
pasākumiem atbalst īt dalīšanos zinātniskajā pieredzē un zinātībā visā nozarē. Šo pasākumu mērķis 
ir garantēt atbilstīgi kvalific ētu pētnieku, inženieru un tehni ķu pēc iespējas drīzāku pieejam ību, 
piemēram, izmantojot kop īgas mācības un uzlabotu koordin āciju starp ES izgl ītības iestādēm, lai 
nodrošinātu līdzvērtīgas kvalifik ācijas visās dalībvalstīs, vai veicinot studentu un zin ātnieku 
izglītošanu un mobilit āti. Tikai patiesi eiropeiska pieeja var nodrošin āt vajadzīgo augstākās 
izglītības un mācību stimulu un saska ņotību, tādejādi veicinot jaun ās paaudzes zin ātnieku mobilit āti 
un nodrošinot tiem inženieriem nepieciešamo izgl ītošanu to karjeras laik ā, kuriem j ārisina rītdienas 
zinātniskie un tehnolo ģiskie uzdevumi kodolener ģētikas nozar ē, kas kļūst arvien integr ētāka. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/431 
 Darbības 
– Mācības: Valsts programmu koordin ācija un visp ārējās mācības vajadz ību kodolzin ātnē un 
kodoltehnolo ģijā, izmantojot daž ādus instrumentus, tostarp konkur ējošus, kā daļu no 
vispārēja atbalsta cilv ēkresursiem vis ās tematiskaj ās jomās. Ietver atbalstu m ācību kursiem 
un mācību tīkliem, un pas ākumiem, lai nozari padar ītu pievilcīgāku jauniem zin ātniekiem 
un inženieriem. 
– Pētnieku mobilit āte: Atbalsts galvenok ārt ar piešķīrumiem un stipendij ām, kas paredz ētas 
lielākai zinātnieku un inženieru mobilit ātei starp daž ādām universit ātēm un instit ūtiem 
dalībvalstīs un arī valstīs ārpus ES. Īpašu palīdzību var sniegt, ja p ētnieki ir no jaunaj ām 
neatkarīgajām valstīm. 
L 400/432 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 3. Ētikas aspekti 
Šīs programmas un no t ās izrietošo p ētniecības pasākumu īstenošanas laik ā ir jāievēro ētikas 
pamatprincipi. Tie ietver, inter alia,  principus, kas ietverti Eiropas Savien ības Pamatties ību hartā, 
tostarp šādus principus: cilv ēka cieņas un cilv ēka dzīvības aizsardz ība, personas datu un priv ātās 
dzīves aizsardz ība, kā arī dzīvnieku un vides aizsardz ība saskaņā ar Kopienas ties ību aktiem un 
attiecīgo starptautisko konvenciju, pamatnost ādņu un rīcības kodeksu jaun ākajām versijām, 
piemēram, Helsinku Deklar āciju, Eiropas Padomes Konvenciju par cilv ēktiesībām un biomedic īnu, 
kas parakst īta Ovjedo, 1997. gada 4. apr īlī, un tās Papildprotokolus, ANO Konvenciju par b ērnu 
tiesībām, UNESCO pie ņemto Visp ārējo deklarāciju par cilv ēka genomu un cilv ēktiesībām, ANO 
Bioloģisko un toksisko iero ču konvenciju ( BTWC ), Starptautisko l īgumu par p ārtikas un 
lauksaimniec ības augu ģenētiskajiem resursiem un attiec īgās Pasaules vesel ības organiz ācijas 
(PVO) rezol ūcijas. 
Ņems vērā arī atzinumus, ko izteikusi Eiropas padomdev ēju grupa biotehnolo ģijas ētikas 
jautājumos (1991.–1997.) un Eiropas grupa par dabaszin ātņu ētiku un jaun ām tehnolo ģijām (sākot 
no 1998. gada). 
Saskaņā ar subsidiarit ātes principu un Eirop ā spēkā esošo pieeju daž ādību pētniecības projektu 
dalībniekiem j āievēro tiesību akti, noteikumi un ētikas kodeksi, kas ir sp ēkā valstīs, kurās veic 
pētījumus. Katr ā ziņā piemēro valstu noteikumus un konkr ētā dalībvalstī vai citā valstī aizliegtu 
pētījumu veikšanu neatbalsta ar Kopienas finans ējumu ne šaj ā dalībvalstī, ne citā valstī. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/433 
 Vajadzības gadījumā pētniekiem, kas piedal ās pētniecības projektos, no attiec īgās valsts vai viet ējās 
ētikas komitejas pirms p ētniecības un tehnolo ģiju izstrādes darbību uzsākšanas jāsaņem 
apstiprinājums. Komisija no ētikas viedok ļa sistemātiski pārbaudīs priekšlikumus, kas saist īti ar 
ētiski delik ātiem jautājumiem vai ar ī priekšlikumus, kuros ētikas aspektiem nav piev ērsta pienācīga 
uzmanība. Īpašos gad ījumos ētikas pārbaudi var veikt projekta īstenošanas laik ā. 
Līgumam pievienotais Protokols par dz īvnieku aizsardz ību un labtur ību paredz, ka Kopiena, 
izstrādājot un īstenojot Kopienas politiku, ar ī pētniecībā, pilnībā ievēro dzīvnieku labtur ības 
prasības. Padomes Direkt īvā 86/609/EEK (1986. gada 24. novembris) par dal ībvalstu normat īvo un 
administrat īvo aktu tuvin āšanu attiec ībā uz to dzīvnieku aizsardz ību, kurus izmanto izm ēģinājumos 
un citiem zin ātniskiem m ērķiem 1, noteikts, ka visi izm ēģinājumi jāplāno tā, lai izvair ītos no stresa, 
nevajadzīgu ciešanu un s āpju sagādāšanas izm ēģinājuma dzīvniekiem; tajos izmanto minim ālu 
dzīvnieku daudzumu; iek ļauj dzīvniekus ar zem āko neiropsiholo ģisko jutīgumu; tie rada 
vismazākās iespējamās sāpes, ciešanas, stresu vai ilgstošu kait ējumu. Dzīvnieku ģenētiskā 
mantojuma main īšanu un dz īvnieku klon ēšanu var apsv ērt vienīgi tad, ja š ādu pasākumu mērķi ir 
ētiski attaisnojami un apst ākļi ir tādi, ka ir nodrošin āta dzīvnieku labtur ība un ievēroti bioloģiskās 
daudzveid ības principi. Īstenojot šo programmu, Komisija regul āri pārraudzīs zinātnes 
sasniegumus, k ā arī valstu un starptautiskos noteikumus, lai ņemtu vērā jebkādu situācijas attīstību. 
 
                                                 
1 OV L 358, 18.12.1986., 1. lpp. Direkt īvā grozījumi izdar īti ar Eiropas Parlamenta un 
Padomes Direkt īvu 2003/65/EK (OV L 230, 16.9.2003., 32. lpp.).