2)

pievieno šādu 429.a un 429.b pantu: “429.a pants Atvasināto instrumentu riska darījuma vērtības 1. Iestādes nosaka riska darījuma vērtības līgumiem, kas uzskaitīti II pielikumā, un kredītu atvasinātajiem instrumentiem, tostarp tiem, kuri ir ārpusbilances posteņi, saskaņā ar 274. pantā noteikto metodi. Nosakot potenciālo nākotnes kredītriska darījumu vērtību kredītu atvasinātajiem instrumentiem, iestādes piemēro 299. panta 2. punkta a) apakšpunktu. Nosakot kredītu atvasināto instrumentu potenciālo nākotnes kredītriska darījumu vērtību, iestādes piemēro principus, kas minēti 299. panta 2. punkta a) apakšpunktā, visiem saviem kredītu atvasinātajiem instrumentiem, ne tikai tiem, kas iekļauti tirdzniecības portfelī. Nosakot riska darījumu vērtību, iestādes var ņemt vērā ietekmi, ko rada pārjaunojuma līgumi un citi savstarpējā ieskaita līgumi saskaņā ar 295. pantu. Dažādu produktu savstarpēju ieskaitu nepiemēro. Tomēr iestādes var veikt neto ieskaitu 272. panta 25. punkta c) apakšpunktā minēto produktu kategorijas ietvaros un kredītu atvasinātajiem instrumentiem, ja uz tiem attiecas dažādu produktu savstarpējo prasījumu līgumiskā ieskaita līgums, kā minēts 295. panta c) punktā. 2. Ja nodrošinājuma sniegšana saistībā ar atvasināto instrumentu līgumiem samazina aktīvu summu saskaņā ar piemērojamo grāmatvedības regulējumu, iestādes apvērš šo samazinājumu. 3. Piemērojot šā panta 1. punktu, iestādes no darījuma partnera skaidrā naudā saņemto mainīgo drošības rezervi var atskaitīt no riska darījuma vērtības pašreizējās aizvietošanas vērtības daļas, ciktāl saskaņā ar piemērojamo grāmatvedības regulējumu mainīgā drošības rezerve nav jau atzīta kā riska darījuma vērtības samazinājums, un ja ir izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi: a) attiecībā uz darījumiem, kuru tīrvērte nav veikta ar atbilstīga centrālā darījumu partnera starpniecību, netiek nošķirta saņēmēja darījumu partnera saņemtā skaidrā nauda; b) mainīgo drošības rezervi aprēķina un ar to apmainās katru dienu, pamatojoties uz atvasināto instrumentu pozīciju vērtēšanu pēc tirgus vērtības; c) skaidrā naudā saņemtā mainīgās drošības rezerve ir tajā pašā valūtā, kurā notiek atvasināto instrumentu līguma norēķins; d) mainīgā drošības rezerve, ar kuru apmainās, ir pilna summa, kāda būtu vajadzīga, lai pilnībā dzēstu atvasinātā instrumenta pēc tirgus vērtības noteikto riska darījuma vērtību, piemērojot darījuma partnerim piemērojamos sliekšņus un minimālās pārskaitījuma summas; e) atvasināto instrumentu līgums un mainīgā drošības rezerve starp iestādi un attiecīgā līguma darījuma partneri ir iekļauti vienā savstarpējo prasījumu ieskaita līgumā, ko iestāde var atzīt par risku mazinošu saskaņā ar 295. pantu. Piemērojot šā punkta pirmās daļas c) apakšpunktu, ja uz atvasināto instrumentu attiecas savstarpējo prasījumu ieskaita jumta līgums, norēķinu valūta ir jebkura norēķinu valūta, kas noteikta atvasināto instrumentu līgumā, atbilstīgā savstarpējo prasījumu ieskaita jumta līgumā vai saskaņā ar atbilstīga savstarpējo prasījumu ieskaita jumta līguma kredītatbalsta papildvienošanos. Ja saskaņā ar piemērojamo grāmatvedības regulējumu iestāde atzīst skaidrā naudā darījumu partnerim izmaksāto mainīgās drošības rezervi kā debitoru saistības, tā var attiecīgo aktīvu izslēgt no riska darījumu vērtības mēra, ja ir izpildīti a) līdz e) apakšpunktā minētie nosacījumi. 4. Šā panta 3. punkta nolūkos piemēro šādus nosacījumus: a) saņemtās mainīgās drošības rezerves summas atskaitīšana nedrīkst pārsniegt riska darījuma vērtības pozitīvo pašreizējās aizvietošanas vērtības daļu; b) iestāde neizmanto skaidrā naudā saņemto mainīgās drošības rezervi, lai samazinātu potenciālo nākotnes kredītriska darījumu vērtību, tostarp 298. panta 1. punkta c) apakšpunkta ii) punkta mērķiem. 5. Papildus 1. punktā paredzētajai procedūrai attiecībā uz pārdotajiem kredītu atvasinātajiem instrumentiem iestādes riska darījuma vērtībā ietver kredītu atvasinātajos instrumentos garantētās efektīvās nosacītās summas, kas samazinātas par jebkurām negatīvām patiesās vērtības izmaiņām, kas iekļautas 1. līmeņa kapitālā attiecībā uz kredītu atvasināto instrumentu. Rezultātā iegūto riska darījuma vērtību var samazināt vēl, atskaitot nopirktā kredītu atvasinātā instrumenta ar to pašu atsauces parādnieku efektīvo nosacīto summu, ja ir izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi: a) nopirktajiem viena parādnieka kredītu atvasinātajiem instrumentiem jābūt atsauces parādniekam, kas ir vai nu līdzvērtīgs, vai ar zemāku prioritāti attiecībā pret?pārdotā kredītu atvasinātā instrumenta atsauces saistību, un augstākas prioritātes aktīva gadījumā kredīta notikuma rezultāts būtu pakārtota aktīva kredīta notikums; b) ja iestāde pērk aizsardzību atsauces parādnieku portfelim, tad ar nopirkto aizsardzību var (savstarpēji) dzēst pārdoto aizsardzību atsauces parādnieku portfelim tikai tad, ja atsauces parādnieku portfelis un pakārtotības līmenis abos darījumos ir identisks; c) nopirktā kredītu atvasinātā instrumenta atlikušais termiņš ir vienāds vai ilgāks par pārdotā kredītu atvasinātā instrumenta atlikušo termiņu; d) nosakot papildu riska darījumu vērtību, nopirktā atvasinātā instrumenta nosacīto summu samazina, atskaitot jebkuras pozitīvas patiesās vērtības izmaiņas, kas ir iekļautas 1. līmeņa kapitālā attiecībā uz nopirkto kredītu atvasināto instrumentu; e) Attiecībā uz dalītiem produktiem kredītu atvasinātajam instrumentam, kas nopirkts kā aizsardzība, ir atsauces saistības, kas ir līdzvērtīgas ar tā pamatā esošajām pārdotā kredītu atvasinātā instrumenta atsauces saistībām. Ja pārdotā kredītu atvasinātā instrumenta nosacītā summa nav samazināta par nopirktā kredītu atvasinātā instrumenta nosacīto summu, iestādes var atskaitīt atsevišķu potenciālo nākotnes riska darījumu vērtību no kopējās potenciālās nākotnes riska darījumu vērtības, kas noteikta saskaņā ar šā panta 1. punktu saistībā ar attiecīgi 274. panta 2. punktu vai 299. panta 2. punkta a) apakšpunktu. Ja potenciālās nākotnes kredītriska darījuma vērtību nosaka saistībā ar 298. panta 1. punkta c) apakšpunkta ii) punktu, PCEgross var samazināt par pārdotā kredītu atvasinātā instrumenta atsevišķu potenciālo nākotnes riska darījumu vērtību, neveicot nekādas NGR korekcijas. 6. Ja iestādes pērk kredītaizsardzību kopējo ieņēmumu mijmaiņas darījumā un par mijmaiņu saņemtos neto maksājumus iegrāmato kā neto ienākumu, bet neiegrāmato attiecīgo pārdotā kredītu atvasinātā instrumenta vērtības pazemināšanos, kas atspoguļojas 1. līmeņa kapitālā, tad iestādes nesamazina pārdotā kredītu atvasinātā instrumenta efektīvo nosacīto summu. 7. Kredītu atvasināto instrumentu iegādes gadījumā attiecībā uz atsauces sabiedrību portfeli iestādes var atzīt samazinājumu saskaņā ar 5. punktu attiecībā uz pārdotajiem kredītu atvasinātajiem instrumentiem ar individuāliem atsauces parādniekiem tikai tad, ja nopirktā aizsardzība ir ekonomiski līdzvērtīga atsevišķi nopirktai aizsardzībai attiecībā uz katru atsevišķo parādnieku portfelī. Ja iestāde pērk kredītu atvasināto instrumentu attiecībā uz atsauces parādnieku portfeli, to var atzīt par samazinājumu attiecībā uz kredītu atvasināto instrumentu portfeli tikai tad, ja atsauces parādnieku portfelis un pakārtotības līmenis abos darījumos ir vienāds. 8. Atkāpjoties no šā panta 1. punkta, iestādes var izmantot 275. pantā izklāstīto metodi, lai noteiktu II pielikuma 1. un 2. punktā uzskaitīto līgumu riska darījumu vērtību, tikai tad, ja tās minēto metodi izmanto arī minēto līgumu riska darījumu vērtības noteikšanai, lai nodrošinātu atbilstību pašu kapitāla prasībām, kas noteiktas 92. pantā. Ja iestādes piemēro 275. pantā noteikto metodi, tās nesamazina riska darījumu vērtības mēru par skaidrā naudā saņemto mainīgās drošības rezerves summu. 429.b pants Darījuma partnera kredītriska palielinājums repo darījumos, vērtspapīru vai preču aizdevuma vai aizņēmuma darījumos, ilgstošo norēķinu darījumos un maržinālo aizdevumu darījumos 1. Papildus riska darījuma vērtībai repo darījumiem, vērtspapīru vai preču aizdevuma vai aizņēmuma darījumiem, ilgstošo norēķinu darījumiem un maržinālo aizdevumu darījumiem, tostarp tiem, kuri ir ārpusbilances posteņi saskaņā ar 429. panta 5. punktu, iestādes iekļauj riska darījumu vērtības mērā darījuma partnera kredītriska palielinājumu, kas noteikts saskaņā ar šā panta attiecīgi 2. vai 3. punktu. 2. Piemērojot šā panta 1. punktu, veicot darījumus ar darījumu partneri, uz kuriem neattiecas savstarpējo prasījumu ieskaita jumta līgums, kas atbilst 206. pantā noteiktajiem nosacījumiem, palielinājumu (Ei*) nosaka katram darījumam atsevišķi saskaņā ar šādu formulu: kur: Ei ir darījumu partnerim aizdoto vērtspapīru vai naudas patiesā vērtība saskaņā ar darījumu i; Ci ir no darījumu partnera saņemto vērtspapīru vai naudas patiesā vērtība saskaņā ar darījumu i. 3. Piemērojot šā panta 1. punktu, darījumiem ar darījumu partneri, uz kuriem attiecas savstarpējo prasījumu ieskaita jumta līgums, kas atbilst 206. pantā izklāstītajiem nosacījumiem, palielinājumu par šiem darījumiem (Ei*) nosaka katram darījumam atsevišķi saskaņā ar šādu formulu: kur: Ei ir darījumu partnerim aizdoto vērtspapīru vai naudas patiesā vērtība saskaņā ar savstarpējo prasījumu ieskaita jumta līgumu i; Ci ir no darījumu partnera saņemto vērtspapīru vai naudas patiesā vērtība saskaņā ar savstarpējo prasījumu ieskaita jumta līgumu i. 4. Atkāpjoties no šā panta 1. punkta, iestādes var izmantot 222. pantā izklāstīto metodi, piemērojot piemērojamās riska pakāpes zemāko līmeni 20 %, lai noteiktu palielinājumu repo darījumiem, vērtspapīru vai preču aizdevumu vai aizņēmuma darījumiem, ilgstošo norēķinu darījumiem un maržinālo aizdevumu darījumiem, tostarp tiem, kuri ir ārpusbilances posteņi. Iestādes šo metodi var izmantot tikai tad, ja tās to izmanto arī šo darījumu riska darījuma vērtības noteikšanai, lai atbilstu 92. pants noteiktajām pašu kapitāla prasībām. 5. Ja veic repo darījumu tirdzniecības uzskaiti saskaņā ar piemērojamo grāmatvedības regulējumu, iestāde apvērš visus ar tirdzniecību saistītos uzskaites ierakstus. 6. Ja iestāde darbojas kā starpnieks starp divām pusēm repo darījumos, vērtspapīru vai preču aizdevumu vai aizņēmumu darījumos, ilgstošo norēķinu darījumos un maržinālo aizdevumu darījumos, tostarp tādos, kuri ir ārpusbilances posteņi, piemēro šādas prasības: a) ja iestāde sniedz klientam vai darījumu partnerim kompensācijas garantiju vai saistību izpildes garantiju, kura nepārsniedz starpību starp klienta aizdotā vērtspapīra vai naudas vērtību un aizņēmēja sniegtā nodrošinājuma vērtību, tā iekļauj riska darījuma vērtības mērā tikai palielinājumu, kas noteikts saskaņā ar attiecīgi 2. vai 3. punktu; b) ja iestāde nesniedz nevienai iesaistītajai pusei kompensācijas garantiju vai saistību izpildes garantiju, darījumu neiekļauj riska darījuma vērtības mērā; c) ja iestādei bez papildinājuma segtā riska ekonomiski ir riska darījums attiecībā uz pamatā esošo vērtspapīru vai naudu, tā riska darījumu vērtības mērā iekļauj arī riska darījuma vērtību, kas vienāda ar visu vērtspapīra vai naudas summu.”