LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 319/1

PADOMES LĒMUMS

2009. gada 5. maijs

par to, lai parakstītu un provizoriski piemērotu pagaidu nolīgumu, pirms noslēdz Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un DAK EPN valstīm, no otras puses

(2009/850/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 57. panta 2. punktu, 133. pantu un 181. pantu, saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

(1) Padome 2002. gada 12. jūnijā pilnvaroja Komisiju sākt sarunas par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem ar ĀKK valstīm.

(2) Šīs sarunas par pagaidu nolīgumu, pirms noslēdz ekonomisko partnerattiecību nolīgumu (turpmāk “pagaidu nolīgums, pirms noslēdz EPN”), ir pabeigtas, un 2007. gada 23. novembrī parafēja pagaidu nolīgumu, pirms noslēdz EPN starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un DAK EPN valstīm (Botsvānu, Lesoto, Namībiju, Svazilendu un Mozambiku), no otras puses, un 2007. gada 12. decembrī — ar Namībiju.

(3) Pagaidu nolīguma, pirms noslēdz EPN, 105. panta 4. punkts paredz tā provizorisku piemērošanu līdz tas stāsies spēkā.

(4) Pagaidu nolīgumu, pirms noslēdz EPN, būtu jāparaksta Kopienas vārdā un tas būtu provizoriski jāpiemēro attiecībā uz elementiem, kas ir Kopienas kompetencē, ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Kopienas vārdā apstiprina pagaidu nolīguma, pirms noslēdz ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm un DAK EPN valstīm, parakstīšanu, ņemot vērā Padomes lēmumu par minētā pagaidu nolīguma noslēgšanu, pirms noslēdz EPN.

Pagaidu nolīguma, pirms noslēdz EPN, teksts ir pievienots šim lēmumam.

2. pants

Nostāju, kas Kopienai jāieņem Apvienotajā DAK EPN valstu un EK padomē, kā arī DAK EPN valstu un EK Tirdzniecības un attīstības komitejā, pieņem Padome, balstoties uz Komisijas priekšlikumu saskaņā ar attiecīgajiem Līguma noteikumiem.

3. pants

Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots izraudzīties personu vai personas, kas tiesīgas Eiropas Kopienas vārdā parakstīt pagaidu nolīgumu, pirms noslēdz EPN, ņemot vērā tā noslēgšanu.

4. pants

Attiecībā uz elementiem, kas ir Kopienas kompetencē, pagaidu nolīgumu, pirms noslēdz EPN, saskaņā ar tā 105. panta 4. punktu piemēro provizoriski, kamēr tiek pabeigtas tā noslēgšanai vajadzīgās procedūras. Komisija publicēs paziņojumu, norādot provizoriskās piemērošanas datumu.

Briselē, 2009. gada 5. maijs. Padomes vārdā — priekšsēdētājs M. KALOUSEK

PAGAIDU NOLĪGUMS,

pirms noslēdz Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un DAK EPN valstīm, no otras puses

PREAMBULA

BEĻĢIJAS KARALISTE,

BULGĀRIJAS REPUBLIKA,

ČEHIJAS REPUBLIKA,

DĀNIJAS KARALISTE,

VĀCIJAS FEDERATĪVĀ REPUBLIKA,

IGAUNIJAS REPUBLIKA,

ĪRIJA,

GRIEĶIJAS REPUBLIKA,

SPĀNIJAS KARALISTE,

FRANCIJAS REPUBLIKA,

ITĀLIJAS REPUBLIKA,

KIPRAS REPUBLIKA,

LATVIJAS REPUBLIKA,

LIETUVAS REPUBLIKA,

LUKSEMBURGAS LIELHERCOGISTE,

UNGĀRIJAS REPUBLIKA,

MALTA,

NĪDERLANDES KARALISTE,

AUSTRIJAS REPUBLIKA,

POLIJAS REPUBLIKA,

PORTUGĀLES REPUBLIKA,

RUMĀNIJA,

SLOVĒNIJAS REPUBLIKA,

SLOVĀKIJAS REPUBLIKA,

SOMIJAS REPUBLIKA,

ZVIEDRIJAS KARALISTE,

LIELBRITĀNIJAS UN ZIEMEĻĪRIJAS APVIENOTĀ KARALISTE un

EIROPAS KOPIENA (EK),

(turpmāk kopā - “EK puse”),

no vienas puses, un

BOTSVĀNAS REPUBLIKA,

LESOTO KARALISTE,

MOZAMBIKAS REPUBLIKA,

NAMĪBIJAS REPUBLIKA

SVAZILENDAS KARALISTE,

(turpmāk “DAK EPN valstis”),

no otras puses (1),

ŅEMOT VĒRĀ Pušu vēlēšanos turpmāk stiprināt tirdzniecības saiknes un nodibināt ciešas un ilgstošas uz partnerattiecībām un sadarbību balstītas attiecības;

ATBALSTOT DAK EPN valstu centienus nodrošināt Dienvidāfrikas Attīstības kopienas (DAK) reģiona tautu ekonomisko un sociālo attīstību;

ATGĀDINOT par nozīmi, kuru Puses piešķir principiem un noteikumiem, kas reglamentē daudzpusēju tirdzniecības sistēmu, un nepieciešamību šos principus un noteikumus piemērot pārskatāmā un nediskriminējošā veidā;

ŅEMOT VĒRĀ Pušu kā Pasaules Tirdzniecības organizācijas (“PTO”) dalībnieku tiesības un pienākumus un atkārtoti apliecinot daudzpusējas tirdzniecības sistēmas nozīmi;

ATZĪSTOT DAK EPN valstu īpašās vajadzības un intereses, kā arī nepieciešamību ņemt vērā to atšķirīgos ekonomiskās attīstības līmeņus, ģeogrāfiskās situācijas un sociāli ekonomiskās problēmas;

PATUROT PRĀTĀ Partnerattiecību nolīgumu, ko Āfrikas, Karību jūras un Klusā okeāna valstu grupas dalībnieki, no vienas puses, un Eiropas Kopiena un tās dalībvalstis, no otras puses (turpmāk “Kotonū nolīgums”), parakstīja 2000. gada 23. jūnijā;

PATUROT PRĀTĀ Tirdzniecības, attīstības un sadarbības nolīgumu (TASN) starp Dienvidāfriku un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, ko parakstīja 1999. gada 11. oktobrī;

APSTIPRINOT Pušu atbalstu tirdzniecības liberalizācijas procesam;

APSTIPRINOT Pušu apņemšanos atbalstīt DAK EPN valstu ekonomisko attīstību, lai sasniegtu Tūkstošgades attīstības mērķus (TAM);

APSTIPRINOT Pušu apņemšanos veicināt reģionālo sadarbību un ekonomisko integrāciju DAK EPN valstīs, kā arī tirdzniecības liberalizāciju starp Pusēm;

PATUROT PRĀTĀ Pušu apņemšanos nodrošināt to savstarpējo pasākumu atbalstu reģionālās integrācijas procesam atbilstoši DAK līgumam;

VĒLOTIES radīt jaunas nodarbinātības iespējas, piesaistīt investīcijas un uzlabot dzīves līmeni Pušu teritorijās, vienlaikus veicinot ilgtspējīgu attīstību;

UZSVEROT lauksaimniecības un ilgtspējīgas attīstības nozīmi cīņā pret nabadzību DAK EPN valstīs;

ATZĪSTOT Botsvānas, Lesoto, Namībijas un Svazilendas īpašos apstākļus Ekonomisko partnerattiecību nolīgumā (EPN) un nepieciešamību ņemt vērā tirdzniecības liberalizācijas ietekmi uz šīm valstīm saskaņā ar TASN;

ATZĪSTOT saskaņā ar 2002. gada Dienvidāfrikas Muitas savienības nolīgumu nodibinātās Dienvidāfrikas Muitas savienības (SACU) īpašo stāvokli;

ATZĪSTOT DAK EPN vismazāk attīstīto valstu īpašos apstākļus un vajadzības, piemērojot gan īpašu un atšķirīgu režīmu, gan asimetriju;

PĀRLIECĪBĀ par to, ka šis Nolīgums padziļinās un veicinās ekonomiskās un tirdzniecības attiecības starp Pusēm;

ATZĪSTOT attīstības finansiālās sadarbības nozīmi šā Nolīguma īstenošanā;

IR VIENOJUŠĀS iepriekšminētā sasniegšanai noslēgt šo Nolīgumu (turpmāk “šis Nolīgums”):

I DAĻA

TIRDZNIECĪBAS PARTNERATTIECĪBAS ILGTSPĒJĪGAI ATTĪSTĪBAI

1. NODAĻA

Vispārīgi noteikumi

1. Pants

Mērķi

Šā Nolīguma mērķi ir:

a) veicināt nabadzības mazināšanu un galīgu izskaušanu, nodibinot tirdzniecības partnerattiecības, kas atbilst ilgtspējīgas attīstības mērķim, Tūkstošgades attīstības mērķiem un Kotonū nolīgumam;

b) veicināt reģionālo integrāciju, ekonomisko sadarbību un labu pārvaldību, tādējādi izveidojot un ieviešot efektīvu, paredzamu un pārskatāmu reglamentējošu struktūru reģionālai tirdzniecībai un investīcijām starp Pusēm un starp DAK EPN valstīm;

c) veicināt pakāpenisku DAK EPN valstu integrāciju pasaules ekonomikā, atbilstoši to politiskai izvēlei un attīstības prioritātēm;

d) uzlabot DAK EPN valstu spēju risināt ar tirdzniecības politiku un tirdzniecību saistītus jautājumus;

e) veicināt apstākļus, kuros palielinās investīciju un privātā sektora iniciatīva, un paaugstinās piegādes spējas, konkurētspēja un ekonomiskā izaugsme DAK EPN valstīs;

f) stiprināt pastāvošās attiecības starp Pusēm, pamatojoties uz solidaritāti un savstarpējām interesēm. Tādēļ, atbilstīgi PTO pienākumiem, Nolīgums uzlabo komerciālās un ekonomiskās attiecības, stiprina DAK protokola par tirdzniecību īstenošanu un atbalsta jaunu tirdzniecības dinamiku starp Pusēm, izmantojot progresīvu, asimetrisku savstarpējās tirdzniecības liberalizāciju, kā arī stiprina, paplašina un padziļina sadarbību visās ar tirdzniecību saistītās jomās.

2. Pants

Principi

1. Šā Nolīguma pamatā ir pamatprincipi, kā arī būtiskie Kotonū nolīguma pamatelementi, kā noteikts šā Nolīguma 2. un 9. pantā. Šis Nolīgums pamatojas uz Kotonū un iepriekšējo ĀKK un EK partnerattiecību nolīgumu sasniegumiem reģionālajā sadarbībā un integrācijā, kā arī ekonomiskajā un tirdzniecības sadarbībā.

2. Kotonū nolīgumu un šo Nolīgumu īsteno veidos, kas viens otru papildina un pastiprina.

3. Puses vienojas sadarboties, lai īstenotu šo Nolīgumu atbilstoši attīstības politikai un reģionālajām integrācijas programmām, kurās DAK EPN valstis ir vai var būt iesaistītas.

4. Puses vienojas sadarboties, lai pildītu savas saistības un pienākumus, kā arī veicinātu DAK EPN valstu spēju īstenot šo Nolīgumu.

3. Pants

Ilgtspējīga attīstība

1. Puses atkārtoti apliecina, ka ilgtspējīgas attīstības mērķis jāpiemēro un jāintegrē katrā ekonomisko partnerattiecību līmenī, tādējādi pildot gan primārās saistības, kas noteiktas Kotonū nolīguma 1., 2. un 9. pantā, gan jo īpaši vispārējo saistību, kas atbilstoši ilgtspējīgas attīstības mērķiem paredz samazināt un galīgi izskaust nabadzību.

2. Šajā Nolīgumā Puses vienojas piemērot minēto mērķi kā saistību:

a) ņemt vērā, piemērojot šo Nolīgumu, visu iedzīvotāju un nākošo paaudžu cilvēciskās, kulturālās, ekonomiskās, sociālās, veselības un vides intereses;

b) ietvert lēmuma pieņemšanas metodēs atbildības, līdzatbildības un dialoga pamatprincipus.

3. Tādējādi Puses vienojas vienoti strādāt, lai īstenotu uz cilvēkiem orientētu ilgtspējīgu attīstību.

4. Pants

Reģionālā integrācija

1. Puses atzīst, ka reģionālā integrācija ir būtisks partnerattiecību elements, kā arī iedarbīgs instruments, lai sasniegtu šā Nolīguma mērķus.

2. Puses atkārtoti apliecina reģionālās un apakšreģionālās integrācijas nozīmi DAK EPN valstu vidū, lai iegūtu plašākas ekonomiskās iespējas, stiprinātu politisko stabilitāti un veicinātu jaunattīstības valstu efektīvu integrāciju pasaules ekonomikā. Neskarot šajā Nolīgumā paredzētās saistības, vienīgi DAK EPN valstis, īstenojot savu suverenitāti, nosaka savas reģionālās integrācijas gaitu un būtību.

3. Puses jo īpaši atbalsta integrācijas procesus, saistītās attīstības politikas un politiskās programmas, kuru pamatā ir 2002. gada 21. oktobrī parakstītais Dienvidāfrikas Muitas savienības nolīgums, 1992. gada 17. augustā parakstītais Dienvidāfrikas Attīstības kopienas līgums un 2000. gada 11. jūlijā pieņemtais Āfrikas Savienības dibināšanas akts. Pušu mērķis ir veidot un padziļināt partnerattiecības, pamatojoties uz šiem procesiem, kā arī īstenot šo Nolīgumu, ar minētajiem instrumentiem sniedzot savstarpēju atbalstu un ņemot vērā Pušu attiecīgos attīstības līmeņus, vajadzības, ģeogrāfisko stāvokli un ilgtspējīgas attīstības stratēģijas.

5. Pants

Uzraudzība

1. Puses vienojas attiecīgajos līdzdalības procesos un iestādēs, tostarp tajās, kas paredzētas šajā Nolīgumā, pastāvīgi uzraudzīt šā Nolīguma darbību un ietekmi, izmantojot atbilstošus mehānismus un nosakot termiņus, lai nodrošinātu šā Nolīguma mērķu sasniegšanu, šā Nolīguma pareizu īstenošanu un to tautām, jo īpaši visneaizsargātākajām grupām, Nolīgumā paredzētā atbalsta palielināšanu.

2. Puses arī vienojas nekavējoties apspriesties par jebkuru jautājumu, kas skar šā Nolīguma īstenošanu.

6. Pants

Sadarbība starptautiskos forumos

Puses cenšas sadarboties visos starptautiskajos forumos, kuros apspriež ar šo Nolīgumu saistītus jautājumus.

2. NODAĻA

Attīstības sadarbība

7. Pants

Attīstības sadarbības struktūra

Puses apņemas sadarboties, lai īstenotu šo Nolīgumu un atbalstītu DAK EPN valstu tirdzniecības un attīstības stratēģijas kopējā DAK reģionālā integrācijas procesā. Sadarbībai var būt gan finansiāls, gan nefinansiāls raksturs.

8. Pants

Finansiālā attīstības sadarbība

1. Puses atzīst, ka attīstības sadarbība ir svarīgs partnerattiecību elements un būtisks faktors šā Nolīguma 1. pantā paredzēto mērķu īstenošanā. Kā noteikts Kotonū nolīgumā, finansiālo attīstības sadarbību, kas paredzēta reģionālai ekonomiskai sadarbībai un integrācijai, īsteno tā, lai atbalstītu un veicinātu DAK EPN valstu centienus sasniegt mērķus un palielināt ieguvumus, kurus sagaida no šā Nolīguma. Sadarbības un tehniskās palīdzības jomas norādītas attiecīgi šā Nolīguma 3. nodaļā un citās nodaļās. Sadarbību īsteno saskaņā ar šajā pantā paredzētiem noteikumiem, nepārtraukti pārbauda un vajadzības gadījumā pārskata saskaņā ar šā Nolīguma 108. pantu.

2. Eiropas Kopiena (2) finansēšanu, kas paredzēta attīstības sadarbībai starp DAK EPN valstīm un Eiropas Kopienu atbalstot šā Nolīguma īstenošanu, veic saskaņā ar Kotonū nolīgumā paredzētajiem noteikumiem un attiecīgajām procedūrām, jo īpaši saskaņā ar Eiropas Attīstības fonda plānošanas procedūrām, kā arī saskaņā ar attiecīgajiem, no Eiropas Savienības kopbudžeta finansētajiem instrumentiem. Šajā sakarā atbalsts šā pagaidu Nolīguma, pirms noslēdz EPN, īstenošanai ir prioritāte.

3. Ar savu atbilstošo attīstības politiku un instrumentiem Eiropas Savienības dalībvalstis kolektīvi vienojas atbalstīt pasākumus, kas vērsti uz attīstības sadarbību, lai saskaņā ar savstarpējās papildinātības un palīdzības efektivitātes principiem DAK EPN valstīs un reģionālajā līmenī īstenotu gan reģionālo ekonomisko sadarbību un integrāciju, gan šo Nolīgumu.

4. Puses atzīst, ka, lai īstenotu šo Nolīgumu un pilnībā izmantotu tā sniegto atbalstu, būs vajadzīgi atbilstoši resursi. Tādējādi Puses sadarbojas, lai veicinātu DAK EPN valstu piekļuvi citiem finanšu instrumentiem un citiem palīdzības sniedzējiem, kas vēlas atbalstīt DAK EPN valstu centienus sasniegt šā Nolīguma mērķus.

5. Puses vienojas, ka tāds reģionālais attīstības finansēšanas mehānisms kā EPN fonds būtu noderīgs instruments, lai efektīvi novirzītu attīstības finanšu resursus un īstenotu EPN atbalsta pasākumus. EK puse vienojas atbalstīt reģiona centienus izveidot šādu mehānismu. EK puse pēc apmierinošas revīzijas izdarīs iemaksu fondā.

3. NODAĻA

Sadarbības jomas

9. Pants

Mērķi

Lai īstenotu šo Nolīgumu un ņemtu vērā DAK EPN valstu attīstības politiku, Puses vienojas, ka šādas tirdzniecības un ekonomiskās sadarbības jomas ir prioritāras.

10. Pants

Sadarbība preču tirdzniecības jomā

Sadarbības mērķis šajā jomā ir veicināt preču tirdzniecību un DAK EPN valstu tirdzniecības spējas, arī atcelt tarifus un muitas nodokļus, pienācīgi īstenot izcelsmes noteikumus, tirdzniecības aizsardzības instrumentus, ārpustarifa pasākumus, tostarp sanitāros un fitosanitāros (SFS) pasākumus, tehniskos šķēršļus tirdzniecībai (TBT), kā arī veicināt muitu sadarbību un tirdzniecību.

11. Pants

Sadarbība piedāvājuma konkurētspējas jomā

Šajā pantā paredzētās sadarbības mērķis ir palielināt DAK EPN valstu konkurētspēju un likvidēt ierobežojumus piedāvājuma jomā valsts, iestāžu un jo īpaši uzņēmumu līmenī. Šī sadarbība, cita starpā, ietver tādas jomas kā ražošana, tehnoloģiskā attīstība un jauninājumi, tirdzniecība, finansēšana, izplatīšana, transportēšana, ekonomiskā pamata diversifikācija, kā arī privātā sektora attīstība, tirdzniecības un uzņēmējdarbības vides uzlabošana un atbalsts mazajiem un vidējiem uzņēmumiem lauksaimniecības, zivsaimniecības, rūpniecības un pakalpojumu jomās.

12. Pants

Sadarbība uzņēmējdarbību veicinošas infrastruktūras jomā

Saskaņā ar šo pantu sadarbības mērķis ir konkurētspējīgas uzņēmējdarbību veicinošas vides attīstība tādās jomās kā informācijas un komunikāciju tehnoloģijas (ICT), transports un enerģētika.

13. Pants

Sadarbība pakalpojumu tirdzniecības jomā

Puses vienojas sadarboties, lai attīstītu un veicinātu šā Nolīguma 67. panta IV sadaļā paredzēto pakalpojumu tirdzniecību.

14. Pants

Sadarbība ar tirdzniecību saistītu jautājumu jomā

Puses vienojas sadarboties, lai attīstītu un veicinātu ar tirdzniecību saistītos jautājumus, kas paredzēti šā Nolīguma 67. panta IV sadaļā.

15. Pants

Sadarbība tirdzniecības datu jomā

Saskaņā ar šo pantu sadarbības mērķis ir DAK EPN valstu spēju uzlabošana tirdzniecības datu iegūšanas, analīzes un izplatīšanas jomā.

16. Pants

Sadarbība EPN institucionālo spēju veidošanas jomā

Saskaņā ar šo pantu sadarbības mērķis ir atbalstīt institucionālās struktūras EPN īstenošanas pārvaldībai, spēju veidošanai tirdzniecības pārrunu un tirdzniecības politikas jomā.

17. Pants

Sadarbība fiskālās pielāgošanās jomā

1. Puses atzīst, ka šajā Nolīgumā paredzētā muitas nodokļu atcelšana vai samazināšana var ietekmēt DAK EPN valstu fiskālos ieņēmumus, un vienojas sadarboties šajā jautājumā.

2. Puses vienojas sadarboties saskaņā ar 8. panta noteikumiem, jo īpaši:

a) atbalstot fiskālās reformas;

b) atbalstot šā Nolīguma neto fiskālās ietekmes mazināšanas fiskālo reformu papildu pasākumus, kurus noteiks saskaņā ar mehānismu, par ko vienosies kopīgi.

18. Pants

Intervences veidi

Saskaņā ar šo Nolīgumu attīstības sadarbība var ietvert vismaz šādus EPN intervences pasākumus:

1. politikas izstrāde;

2. tiesību aktu un reglamentējošas struktūras izstrāde;

3. institucionālā/organizatoriskā attīstība;

4. spēju veidošana un apmācība (3);

5. tehnisko konsultāciju pakalpojumi;

6. administratīvie pakalpojumi;

7. atbalsts SFS un TBT jomās;

8. darbības atbalsts, ietverot iekārtas, materiālus un ar tiem saistītus darbus.

II DAĻA

I SADAĻA

PREČU TIRDZNIECĪBA

4. NODAĻA

Vispārīgi noteikumi

19. Pants

Brīvās tirdzniecības zona

1. Šis Nolīgums nosaka brīvās tirdzniecības zonu (BTZ) starp Pusēm saskaņā ar Vispārējo vienošanos par tarifiem un tirdzniecību (turpmāk “1994. gada VVTT”) un jo īpaši tā XXIV pantu.

2. BTZ ievēro asimetrijas principu atbilstoši DAK EPN valstu īpašajām vajadzībām un ierobežotajām spējām attiecībā uz saistību līmeņiem un termiņu saskaņā ar šo Nolīgumu.

3. BTZ piemēros tirdzniecībai starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un DAK EPN valstīm, no otras puses.

20. Pants

Darbības joma

Šo nodaļu piemēro izstrādājumiem:

1. kas noteikti no 1. līdz 97. nodaļai, izņemot 93. nodaļu, katras Puses attiecīgajā tarifu nomenklatūrā saskaņā ar Harmonizētās preču apraksta un kodēšanas sistēmas (HS) klasifikācijas noteikumiem;

2. ar Eiropas Kopienas vai DAK EPN valstu izcelsmi.

21. Pants

Izcelsmes noteikumi

1. Šajā nodaļā “izcelsme” ir atbilstība izcelsmes noteikumiem, kas noteikti 1. protokolā.

2. Pirmo trīs gadu laikā pēc šā Nolīguma stāšanās spēkā Puses pārskata 1. protokola noteikumus, ņemot vērā turpmāku izcelsmes noteikšanas jēdzienu un metožu vienkāršošanu. Šādā pārskatā Puses ņem vērā tehnoloģiju, ražošanas procesu un visu citu faktoru attīstību, tostarp notiekošās izcelsmes noteikumu reformas, kas var izmainīt šā protokola noteikumus. Kā noteikts 93. pantā, jebkuras izmaiņas var veikt ar Apvienotās padomes lēmumu.

3. Šiem noteikumiem pievērš īpašu uzmanību saistībā ar 2. punktā paredzēto pārskatīšanu.

22. Pants

Muitas nodokļi

1. Muitas nodoklis ir jebkurš nodoklis vai maksājums, kuru uzliek vai kurš ir saistībā ar preču importu, tostarp jebkādus papildnodokļus vai uzcenojumus, bet tajā neietilpst:

a) iekšējie nodokļi vai citi iekšējie maksājumi, kurus uzliek atbilstīgi 1994. gada VVTT III pantam;

b) jebkādi antidempinga, kompensācijas vai aizsardzības pasākumi, kas veikti atbilstīgi II sadaļai;

c) nodevas un maksājumi par konsulāriem pakalpojumiem, kas uzlikti atbilstīgi 2. punktam;

d) nodevas vai citi maksājumi, kas uzlikti atbilstīgi 2. punktam.

2. Nodevas un maksājumi, kas minēti 1. punkta c) un d) apakšpunktā, nepārsniedz sniegto pakalpojumu aptuvenās izmaksas, un tie nav paredzēti vietējo izstrādājumu netiešai aizsardzībai vai importa aplikšanai ar nodokli fiskālām vajadzībām. To pamatā ir īpašas likmes, kas atbilst sniegtā pakalpojuma patiesajai vērtībai.

3. Izstrādājumu pamatnodoklis, kam piemēro šajā Nolīgumā noteikto secīgo samazinājumu, ir vislielākās labvēlības (turpmāk “MFN”) nodokļu likme, kuru efektīvi piemēro no šī Nolīguma spēkā stāšanās dienas.

4. Gadījumos, kad tarifu atcelšanas process nesākas vienlaikus ar šā Nolīguma stāšanos spēkā, nodoklis, kam jāpiemēro secīgais samazinājums, ir šā panta 3. punktā minētais pamatnodoklis vai arī nodoklis, kuru piemēro, pamatojoties uz erga omnes, attiecīgās tarifu atcelšanas shēmas sākuma datumā, ņemot vērā, kurš ir zemākais nodoklis.

5. Samazinātos nodokļus, kurus aprēķina saskaņā ar šajā Nolīgumā ietvertajām samazinājuma shēmām, piemēro noapaļotus līdz pirmajai zīmei aiz komata vai īpašo nodokļu gadījumā līdz otrajai zīmei aiz komata.

23. Pants

Atturēšanās no darbības

No šā Nolīguma stāšanās spēkā tirdzniecībā starp Pusēm neievieš jaunus muitas nodokļus un nepalielina jau piemērotos nodokļus izstrādājumiem, uz kuriem attiecas liberalizācija.

24. Pants

Eksporta nodokļi vai citas nodevas un maksājumi

1. No šā Nolīguma spēkā stāšanās datuma tirdzniecībā starp Eiropas Kopienu un DAK EPN valstīm neievieš jaunus eksporta muitas nodokļus vai maksājumus, kuriem ir līdzvērtīga ietekme, un nepalielina jau piemērotos nodokļus.

2. Izņēmuma gadījumos, kad DAK EPN valstis var pamatot īpašas ieņēmumu vajadzības, jaunu nozaru vai vides aizsardzības nepieciešamību, šīs DAK EPN valstis pēc apspriedes ar EK pusi var ieviest pagaidu eksporta nodokļus vai maksājumus, kuriem ir līdzvērtīga ietekme uz noteiktu papildu izstrādājumu skaitu.

3. Puses vienojas pārskatīt šā panta noteikumus Apvienotajā padomē vēlākais trīs gadus pēc šā Nolīguma stāšanās spēkā, ņemot vērā jebkādu to ietekmi uz DAK EPN valstu ekonomikas attīstību un diversifikāciju.

25. Pants

DAK EPN valstu izcelsmes izstrādājumu muitas nodokļi

1. EK puse nodrošina visiem izstrādājumiem beznodokļu un bezkvotu (DFQF) režīmu, izņemot 3. punktā minētos izstrādājumus, uz kuriem attiecas šā Nolīguma darbības joma un to izcelsmes valsts ir Botsvāna, Lesoto, Mozambika, Namībija un Svazilenda.

2. DAK EPN valstu izcelsmes izstrādājumu importa muitas nodokļus samazina vai likvidē saskaņā ar 1. pielikumā paredzētiem noteikumiem.

3. Kā noteikts 2. pielikumā, uz izstrādājumu importu attiecas pārejas režīms, kas paredzēts šajā pielikumā.

26. Pants

EK izcelsmes izstrādājumu muitas nodokļi

1. EK puses izcelsmes izstrādājumus importē Botsvānā, Lesoto, Namībijā un Svazilendā saskaņā ar 3. pielikumā aprakstīto režīmu.

2. EK puses izcelsmes izstrādājumus importē Mozambikā saskaņā ar 4. pielikumā aprakstīto režīmu.

3. Puses vienojas apvienot abus minētos pielikumus vienā DAK EPN tarifu shēmā, kad Mozambika ieviesīs 2007. gada Harmonizēto sistēmu. Apvienošanai jāstājas spēkā ar Apvienotās padomes lēmumu.

27. Pants

Brīva preču aprite

1. EK puses vai DAK EPN valstu izcelsmes preces otras Puses teritorijā ar muitas nodokļiem apliek tikai vienreiz.

2. Jebkuru nodokli, kas samaksāts importējot DAK EPN valstī, pilnīgi atmaksā, kad preces reeksportē no DAK EPN valsts muitas teritorijas, kurp tās sākotnēji importētas. Pēc tam šādus izstrādājumus apliek ar nodokli patēriņa valstī.

3. Puses vienojas sadarboties, lai veicinātu preču apriti un vienkāršotu muitas procedūras.

28. Pants

Labvēlīgāks režīms, kas izriet no brīvās tirdzniecības nolīgumiem

1. Attiecībā uz šīs nodaļas priekšmetu EK puse piešķir DAK EPN valstīm jebkuru labvēlīgāku režīmu, kas piemērojams pēc tam, kad EK puse pēc šā Nolīguma parakstīšanas kļuvusi par pusi brīvās tirdzniecības nolīgumā ar trešām personām.

2. Attiecībā uz šīs nodaļas jautājumu loku DAK EPN valstis piešķir EK pusei jebkuru labvēlīgāku režīmu, kas piemērojams pēc tam, kad DAK EPN valstis vai jebkura DAK EPN parakstītājvalsts pēc šā Nolīguma parakstīšanas kļuvusi par pusi brīvās tirdzniecības nolīgumā ar jebkuru ievērojamu tirdzniecības ekonomiku.

3. Ja DAK EPN valsts var pierādīt, ka trešā persona tai ir piešķīrusi ievērojami labvēlīgāku režīmu nekā piedāvā EK puse, Puses apspriedīsies un kopīgi lems, kā vislabāk īstenot 2. punkta noteikumus.

4. Šīs nodaļas noteikumi neuzliek EK pusei vai jebkurai DAK EPN valstij pienākumu attiecināt jebkādu savstarpēji preferenciālu režīmu, kas piemērojams pēc tam, kad EK puse vai jebkura DAK EPN valsts pēc šā Nolīguma parakstīšanas datuma kļuvusi par pusi brīvās tirdzniecības nolīgumā ar trešām personām.

5. Šajā pantā “ievērojama tirdzniecības ekonomika” ir jebkura attīstīta valsts vai jebkura valsts, kuras apgrozījums pasaules preču eksportā veido vairāk kā vienu procentu tajā gadā, kad vēl nav stājies spēkā 2. punktā minētais ekonomiskās integrācijas nolīgums, vai jebkura valstu grupa, kas darbojas individuāli, kolektīvi vai ar ekonomiskās integrācijas nolīguma palīdzību un kuras kolektīvais apgrozījums pasaules preču eksportā veido vairāk kā pusotru procentu tajā gadā, kad vēl nav stājies spēkā 2. punktā minētais ekonomiskās integrācijas nolīgums.

29. Pants

Administratīvās sadarbības īpašie noteikumi

1. Puses vienojas, ka administratīvā sadarbība ir svarīga šajā sadaļā noteiktā preferenciālā režīma īstenošanai un kontrolei, un uzsver savu apņemšanos cīnīties pret pārkāpumiem un krāpšanu muitas un ar to saistītos jautājumos.

2. Puses arī vienojas sadarboties, lai nodrošinātu, ka vajadzīgās institucionālās struktūras rosina atbildīgās iestādes efektīvi un savlaicīgi atbildēt uz palīdzības lūgumiem.

3. Šajā pantā, neskarot 2. protokola 9. pantu, administratīvās sadarbības nenodrošināšana ir, inter alia:

a) atkārtota saistību neizpilde, pārbaudot attiecīgā izstrādājuma vai izstrādājumu izcelsmes statusu, kā noteikts 1. protokola 34. pantā;

b) atkārtota atteikšanās vai nepamatota kavēšanās, veicot sekojošu izcelsmes apliecinājuma pārbaudi un/vai paziņojot tās rezultātus, kā noteikts 1. protokola 34. pantā;

c) atkārtota atteikšanās vai nepamatota kavēšanās, iegūstot atļauju veikt administratīvas sadarbības uzdevumus, lai pārbaudītu ar attiecīgā preferenciālā režīma piešķiršanu saistītu dokumentu autentiskumu vai informācijas pareizību, kā noteikts 2. protokola 7. pantā.

4. Šajā pantā pārkāpumus vai krāpšanu var konstatēt, inter alia, ja bez pamatota iemesla strauji palielinās preču imports, pārsniedzot otras Puses parasto ražošanas līmeni un eksporta jaudu, un saistībā ar objektīvu informāciju par pārkāpumiem vai krāpšanu.

5. Ja Puse vai DAK EPN valsts, pamatojoties uz objektīvu informāciju, konstatējusi administratīvās sadarbības nenodrošināšanu un/vai pārkāpumus vai krāpšanu, attiecīgā Puse var, ārkārtas apstākļos, pagaidu kārtā apturēt attiecīgā izstrādājuma vai izstrādājumu un to īpašās izcelsmes preferenciālo režīmu saskaņā ar šo pantu. Šajā pantā ārkārtas apstākļi ir tādi apstākļi, kuriem ir vai varētu būt ievērojama negatīva ietekme uz Pusi vai DAK EPN valsti, ja attiecīgais konkrētā izstrādājuma vai izstrādājumu preferenciālais režīms turpinās.

6. Uz pagaidu apturēšanas piemērošanu attiecas šādi noteikumi:

a) Puse vai DAK EPN valsts, kas konkrētos gadījumos, pamatojoties uz objektīvu informāciju, konstatējusi administratīvās sadarbības nenodrošināšanu un/vai pārkāpumus vai krāpšanu, bez nepamatotas kavēšanās paziņo to Tirdzniecības un attīstības komitejai, sniedzot arī objektīvu informāciju, un, pamatojoties uz visu attiecīgo informāciju un objektīviem konstatējumiem, sāk apspriešanos minētajā komitejā, lai rastu abām Pusēm pieņemamu risinājumu.

b) Ja Puses saskaņā ar iepriekš minēto ir sākušas apspriešanos Tirdzniecības un attīstības komitejā un trīs mēnešu laikā pēc minētās paziņošanas nav spējušas vienoties par pieņemamu risinājumu, attiecīgā Puse vai DAK EPN valsts var pagaidu kārtā apturēt attiecīgā izstrādājuma vai izstrādājumu un tā īpašās izcelsmes preferenciālo režīmu. Par pagaidu apturēšanu bez nepamatotas kavēšanās paziņo Tirdzniecības un attīstības komitejai.

c) Šajā pantā paredzētā pagaidu apturēšana nepārsniedz to, kas nepieciešams skartās Puses vai DAK EPN valsts finansiālo interešu aizsardzībai. Tā nepārsniedz sešu mēnešu periodu, kuru var pagarināt. Par pagaidu apturēšanu tūlīt pēc tās pieņemšanas paziņo Tirdzniecības un attīstības komitejai. Par to periodiski apspriežas Tirdzniecības un attīstības komitejā jo īpaši, lai to atceltu, tiklīdz vairs nepastāv to pamatojošie apstākļi.

30. Pants

Administratīvu kļūdu pārvaldība

Puses atzīst abu pušu tiesības labot administratīvas kļūdas šā Nolīguma īstenošanas gaitā. Ja atklāj kļūdas, jebkura Puse var lūgt Tirdzniecības un attīstības komiteju izskatīt iespēju veikt visus vajadzīgos pasākumus problēmas atrisināšanai.

31. Pants

Muitas savienības un brīvās tirdzniecības zonas

1. Šis Nolīgums neaizliedz saglabāt vai veidot muitas savienības, brīvās tirdzniecības zonas vai citus režīmus starp jebkuru no Pusēm un trešām valstīm, ja vien tas neietekmē šajā Nolīgumā paredzētās tiesības un pienākumus.

2. Par nolīgumiem, kas attiecas uz šādu muitas savienību vai brīvās tirdzniecības zonu izveidi vai pielāgošanu, EK puse vai DAK EPN valstis apspriežas Apvienotajā padomē, vajadzības gadījumā aplūkojot arī citus svarīgākos jautājumus par savu tirdzniecības politiku ar trešām valstīm.

II SADAĻA

TIRDZNIECĪBAS AIZSARDZĪBAS INSTRUMENTI

5. NODAĻA

32. Pants

Antidempinga un kompensācijas pasākumi

EK puses vai DAK EPN valstu tiesības un pienākumus attiecībā uz antidempinga un kompensācijas pasākumu veikšanu reglamentē attiecīgie PTO nolīgumi. Jebkuras ar šiem pasākumiem saistītās domstarpības var izšķirt vienīgi atbilstoši PTO domstarpību izšķiršanas procedūrām.

33. Pants

Daudzpusēji aizsardzības pasākumi

1. Ņemot vērā šā panta noteikumus, šis Nolīgums nekavē DAK EPN valstis un EK pusi veikt pasākumus saskaņā ar 1994. gada VVTT XIX pantu, PTO nolīgumu par aizsargpasākumiem, Marrākešas nolīgumam pievienotā Nolīguma par lauksaimniecību 5. pantu un jebkuriem citiem atbilstošiem PTO nolīgumiem.

2. Neatkarīgi no 1. punkta EK puse, ņemot vērā šā Nolīguma kopējos attīstības mērķus un DAK EPN valstu ekonomikas nelielos apjomus, izslēdz jebkuras DAK EPN valsts importu no jebkuriem pasākumiem, kas veikti saskaņā ar 1994. gada VVTT XIX pantu, PTO nolīgumu par aizsargpasākumiem un Nolīguma par lauksaimniecību 5. pantu.

3. Šā panta 2. punkta noteikumus piemēro piecus gadus, sākot ar datumu, kad šis Nolīgums stājas spēkā. Vēlākais 120 dienas pirms šā perioda beigām Apvienotā DAK EPN valstu un EK padome pārskata šo noteikumu darbību, ņemot vērā DAK EPN valstu attīstības vajadzības, lai noteiktu, vai pagarināt šo noteikumu piemērošanu uz turpmāku periodu.

4. Šā panta 1. punkts neattiecas uz šā Nolīguma domstarpību izšķiršanas noteikumiem.

34. Pants

Divpusēji aizsardzības pasākumi

1. Neatkarīgi no 33. panta pēc alternatīvu risinājumu izskatīšanas Puse var veikt laikā ierobežotus aizsardzības pasākumus, kas paredz atkāpes no 25. un 26. panta noteikumiem, saskaņā ar šā panta nosacījumiem un tajā noteikto procedūru.

2. Šā panta 1. punktā minētos aizsardzības pasākumus var veikt, ja vienas Puses izcelsmes izstrādājums tiek importēts uz otras Puses teritoriju tik lielā apjomā un saskaņā ar tādiem nosacījumiem, kas rada vai var radīt:

a) nopietnus zaudējumus iekšzemes rūpniecībai, kas ražo līdzīgus vai tieši konkurējošus izstrādājumus importējošās Puses teritorijā;

b) traucējumus ekonomikas nozarē, kas ražo līdzīgus vai tieši konkurējošus izstrādājumus, īpaši, ja šie traucējumi rada lielas sociālās problēmas vai grūtības, kas varētu izraisīt nopietnu importējošās Puses ekonomiskās situācijas pasliktināšanos;

c) traucējumus līdzīgu vai tieši konkurējošu lauksaimniecības produktu (4) tirgos vai minētos tirgus regulējošos mehānismos.

3. Šajā pantā minētie aizsardzības pasākumi nepārsniedz to, kas vajadzīgs, lai labotu vai novērstu nopietnos zaudējumus vai traucējumus, kā noteikts šā panta 2. punktā.

4. Aizsardzības pasākumi, kurus var veikt importējošā Puse, var sastāvēt no viena vai vairākiem šādiem pasākumiem:

a) turpmākas attiecīgā izstrādājuma importa nodokļa likmes samazināšanas apturēšana, kā paredzēts šajā Nolīgumā;

b) attiecīgā izstrādājuma muitas nodokļa paaugstināšana līdz līmenim, kas nepārsniedz PTO saistošo nodokļa likmi;

c) tarifu kvotu ieviešana uz attiecīgo izstrādājumu.

5. Neskarot šā panta 1., 2. un 3. punktu, ja jebkurš vienas vai vairāku DAK EPN valstu izcelsmes izstrādājums tiek importēts uz līdzīgu vai tieši konkurējošu ražošanas nozari vienā vai vairākos EK puses visattālākos reģionos tik lielā apjomā un saskaņā ar tādiem nosacījumiem, kas rada vai var radīt vienu no šā panta 2. punkta a), b) un c) apakšpunktos minētajām situācijām, EK puse var veikt uzraudzības vai aizsardzības pasākumus attiecīgā reģiona vai reģionu robežās saskaņā ar 6.–9. punktā noteikto procedūru.

6. a) Neskarot šā panta 1., 2. un 3. punktu, ja jebkurš EK puses izcelsmes izstrādājums tiek importēts uz DAK EPN valsti tik lielā apjomā un saskaņā ar tādiem nosacījumiem, kas rada vai var radīt vienu no šā panta 2. punkta a), b) un c) apakšpunktos minētajām situācijām, tad attiecīgā DAK EPN valsts var veikt uzraudzības vai aizsardzības pasākumus savas teritorijas robežās saskaņā ar šā panta 7. līdz 10. punktā noteikto procedūru. b) DAK EPN valsts var veikt aizsardzības pasākumus, kas paredzēti šā panta 2. punktā, ja EK puses izcelsmes izstrādājums nodokļu samazināšanas rezultātā tiek importēts tās teritorijā tik lielā apjomā un saskaņā ar tādiem nosacījumiem, kas rada vai var radīt traucējumus jaunām nozarēm, kas ražo līdzīgus vai tieši konkurējošus izstrādājumus. Šo noteikumu piemēro 12 gadus Botsvānai, Namībijai un Svazilendai vai 15 gadus vismazāk attīstītajām valstīm, sākot no datuma, kad stājas spēkā šis Nolīgums. Apvienotās padomes kontrolē šo piemērojuma periodu var turpmāk pagarināt, ņemot vērā DAK EPN valstīs sasniegtās attīstības kopējo līmeni. Pasākumi jāveic saskaņā ar šā panta 6. un 9. punktā noteikto procedūru.

7. a) Šajā pantā minētos aizsardzības pasākumus veic tikai tik ilgi, cik vajadzīgs, lai novērstu vai labotu nopietnus zaudējumus vai traucējumus, kā noteikts šā panta 2., 5. un 6. punktā. b) Šajā pantā minētos aizsardzības pasākumus veic tikai uz periodu, kas nepārsniedz divus gadus. Ja turpina pastāvēt apstākļi, ar ko ir pamatota aizsardzības pasākumu izmantošana, šos pasākumus var pagarināt uz turpmāko periodu, kas nepārsniedz divus gadus. Ja viena vai vairākas DAK EPN valstis veic aizsardzības pasākumus vai ja EK puse veic pasākumus tās viena vai vairāku visattālāko reģionu teritorijās, tad šos pasākumus var veikt ne ilgāk kā četrus gadus un, ja turpina pastāvēt apstākļi, kas pamato aizsardzības pasākumu izmantošanu, tos var pagarināt uz nākamajiem četriem gadiem. c) Šajā pantā minētie aizsardzības pasākumi, kas pārsniedz vienu gadu, ietver skaidri noteiktus elementus šo pasākumu pakāpeniskai izbeigšanai ne vēlāk kā noteiktā perioda beigās. d) Šajā pantā minētos aizsardzības pasākumus neveic tādu izstrādājumu importam, kuri iepriekš jau bijuši pakļauti šādiem pasākumiem vismaz vienu gadu pēc šo pasākumu veikšanas.

8. Īstenojot iepriekšminētos punktus, piemēro šādus noteikumus:

a) Ja Puse uzskata, ka pastāv viens no apstākļiem, kas noteikti 2., 5. un/vai 6. punktā, tā nekavējoties nodod lietu izskatīšanai Tirdzniecības un attīstības komitejā.

b) Tirdzniecības un attīstības komiteja var sniegt jebkurus vajadzīgos ieteikumus, lai novērstu radušos apstākļus. Ja Tirdzniecības un attīstības komiteja apstākļu novēršanai nav sniegusi ieteikumus vai trīsdesmit dienu laikā no lietas nodošanas Tirdzniecības un attīstības komitejā nav atrasts cits apmierinošs risinājums, importējošā Puse saskaņā ar šo pantu var pieņemt attiecīgus pasākumus, lai novērstu šos apstākļus.

c) Pirms jebkādu šajā pantā paredzēto pasākumu veikšanas vai, iestājoties apstākļiem, uz kuriem attiecas šā panta 9. punkts, attiecīgā Puse vai DAK EPN valsts pēc iespējas ātrāk sniedz Tirdzniecības un attīstības komitejai visu attiecīgo informāciju, kas vajadzīga situācijas pilnīgai izpētei, lai rastu iesaistītajām pusēm pieņemamu risinājumu.

d) Izvēloties aizsardzības pasākumus saskaņā ar šo pantu, priekšroka jādod tiem pasākumiem, kas vismazāk traucē šā Nolīguma darbību.

e) Par jebkādiem aizsardzības pasākumiem, kurus veic saskaņā ar šo pantu, nekavējoties paziņo Tirdzniecības un attīstības komitejai, un par tiem šajā komitejā regulāri apspriežas jo īpaši, lai izstrādātu grafiku to atcelšanai, tiklīdz apstākļi to ļauj.

9. Kritiskos apstākļos, kad kavēšanās radītu zaudējumus, ko grūti atlīdzināt, attiecīgā importējošā Puse, EK puse vai arī viena vai vairākas DAK EPN valstis var veikt provizoriskus pasākumus, kas paredzēti 3., 5. un/vai 6. punktā, neievērojot 8. punkta prasības. Šādu pasākumu ilgums nevar pārsniegt 180 dienas, ja pasākumus veic EK puse, un 200 dienas, ja pasākumus veic viena vai vairākas DAK EPN valstis vai, ja EK puses veiktie pasākumi notiek tikai tās vienā vai vairākos visattālākos reģionos. Jebkura šāda provizoriska pasākuma ilgumu skaita kā daļu no sākuma perioda un jebkura pagarinājuma, kas minēti 6. punktā. Veicot šādus provizoriskus pasākumus, ņem vērā visu iesaistīto pušu intereses. Attiecīgā importējošā Puse informē otru iesaistīto Pusi un nekavējoties nodod lietu izskatīšanai Tirdzniecības un attīstības komitejā.

10. Ja importējošā Puse uz izstrādājuma importu attiecina administratīvo procedūru, kuras mērķis ir ātri sniegt informāciju par tirdzniecības plūsmu tendencēm, kas varētu izraisīt šajā pantā minētās problēmas, tā nekavējoties informē Tirdzniecības un attīstības komiteju.

11. Uz aizsardzības pasākumiem, ko pieņem saskaņā ar šā panta noteikumiem, neattiecina PTO domstarpību izšķiršanas noteikumus.

6. NODAĻA

Ārpustarifa pasākumi

35. Pants

Kvantitatīvo ierobežojumu aizliegums

Visus aizliegumus un ierobežojumus, kurus piemēro preču importam un eksportam starp Pusēm, izņemot muitas nodokļus, nodevas un citus maksājumus, kas paredzēti šā Nolīguma 22. pantā vai ieviesti ar kvotām, importa vai eksporta licencēm vai citiem pasākumiem, atceļ pēc šā Nolīguma stāšanās spēkā, ja vien neatcelšana nav pamatota saskaņā ar 1994. gada VVTT XI pantā paredzētiem izņēmumiem. Neievieš nevienu šādu jaunu pasākumu. Šā panta noteikumi neskar 32. panta II sadaļas noteikumus par antidempinga un kompensācijas pasākumiem.

36. Pants

Valsts politika iekšējo nodokļu jomā un noteikumi

1. Otras Puses izcelsmes importa izstrādājumiem ne tieši, ne netieši nepiemēro iekšējos nodokļus vai jebkādus citus iekšējos maksājumus, kas pārsniedz tos, ko tieši vai netieši piemēro līdzīgiem vietējiem izstrādājumiem. Turklāt Puses un DAK EPN valstis arī citādi nepiemēro iekšējos nodokļus vai citus iekšējos maksājumus, kas sniegtu vietējai ražošanai aizsardzību.

2. Otras Puses izcelsmes importa izstrādājumiem piešķir ne mazāk labvēlīgu režīmu par to, kas piešķirts līdzīgiem vietējiem izstrādājumiem saistībā ar visiem normatīvajiem aktiem un prasībām, kas ietekmē to iekšējo pārdošanu, piedāvāšanu pārdošanai, pirkšanu, transportēšanu, izplatīšanu vai izmantošanu. Šā punkta noteikumi neaizkavē atšķirīgu iekšzemes transporta maksājumu piemērošanu, kas pamatojas tikai uz transportlīdzekļa ekonomisko darbību, nevis izstrādājuma valstspiederību.

3. Puse vai DAK EPN valsts neveido un neuztur nekādus iekšējos kvantitatīvos noteikumus attiecībā uz izstrādājumu maisīšanu, pārstrādi vai izmantošanu noteiktos daudzumos vai proporcijās, kas tieši vai netieši nosaka, ka jebkādu noteiktu jebkura izstrādājuma daudzumu vai proporciju, uz ko attiecas noteikumi, jāpiegādā no iekšējiem avotiem. Turklāt ne Puse, ne DAK EPN valsts arī citādi nepiemēro iekšējos kvantitatīvos noteikumus, kas sniegtu vietējās ražošanas aizsardzību.

4. Šā panta noteikumi nekavē subsīdiju izmaksu tikai vietējiem ražotājiem, tostarp vietējiem ražotājiem paredzētos maksājumus, kas iegūti kā ieņēmumi no iekšējiem nodokļiem un maksājumiem, kas piemēroti atbilstoši šā panta noteikumiem, un subsīdijas, kas realizētas ar vietējo izstrādājumu valsts iepirkuma starpniecību.

7. NODAĻA

Muitas un tirdzniecības veicināšana

37. Pants

Mērķi

Šajā nodaļā Pušu mērķi ir šādi.

1. Stiprināt sadarbību muitas un tirdzniecības veicināšanas jomā, lai nodrošinātu, ka attiecīgie tiesību akti un procedūras, kā arī muitas dienestu administratīvās spējas pilda efektīvas kontroles un tirdzniecības veicināšanas mērķus.

2. Veicināt muitas tiesību aktu un procedūru saskaņošanu.

3. Nodrošināt, ka likumīgi valsts politikas mērķi, tostarp tie, kas saistīti ar drošību un krāpšanas novēršanu muitas un tirdzniecības veicināšanas jomā, nav nekādā veidā apdraudēti.

4. Sniegt DAK EPN valstu muitas administrācijām vajadzīgo atbalstu, lai efektīvi īstenotu šo Nolīgumu.

38. Pants

Muita un administratīvā sadarbība

1. Lai nodrošinātu atbilstību šīs sadaļas noteikumiem un efektīvi atbilstu 37. pantā noteiktajiem mērķiem, Puses:

a) apmainās ar informāciju par tiesību aktiem un procedūrām muitas jomā;

b) kopīgi izstrādā iniciatīvas, kas saistītas ar muitu, tirdzniecības veicināšanu un administratīvās spējas stiprināšanu;

c) dalās pieredzē un paraugpraksē par korupcijas un krāpšanas apkarošanu ar šo nodaļu saistītajos jautājumos;

d) dalās pieredzē un paraugpraksē par jautājumiem, kas saistīti ar importu, eksportu un tranzīta procedūrām, kā arī par jautājumiem, kas saistīti ar darījumu aprindām sniedzamo pakalpojumu uzlabošanu;

e) dalās pieredzē un paraugpraksē par tranzīta veicināšanu;

f) veicina ekspertu apmaiņu starp muitas administrācijām;

g) veicina koordināciju starp visām iesaistītajām iestādēm gan iekšēji, gan starpvalstu līmenī.

2. EK puse un DAK EPN valstis sagatavo un izstrādā ciešu sadarbību, lai īstenotu Pasaules Muitas organizācijas starptautiskās tirdzniecības drošības un veicināšanas standartu sistēmu. Nosacījumi jāizpilda, kā noteikusi Pasaules Muitas organizācija, jo īpaši EK pusē un minētajās DAK EPN valstīs jāīsteno šīs jomas attiecīgie tiesību akti un pasākumi. Šī sadarbība ietver iniciatīvas, kuru mērķis ir atzītā ņēmēja (AEO) statusa savstarpējā atzīšana un sākotnējās informācijas apmaiņa, sniedzot efektīvu risku novērtējumu un pārvaldību drošības mērķu sasniegšanai.

3. Neatkarīgi no 1. un 2. punkta Puses sniedz savstarpēju administratīvo palīdzību muitas lietās saskaņā ar 2. protokola noteikumiem par savstarpēju administratīvo palīdzību muitas lietās.

39. Pants

Muita un likumdošanas procedūras

1. Puses vienojas, ka pamatā attiecīgajiem tiesību aktiem un procedūrām tirdzniecības un muitas ir:

a) pārskatītā Kioto konvencija par muitas procedūru vienkāršošanu un saskaņošanu, Pasaules Muitas organizācijas starptautiskās tirdzniecības drošības un veicināšanas standartu sistēmas būtiskie elementi, Starptautiskās konvencijas par Harmonizēto sistēmu un citiem starptautiskiem instrumentiem un standartiem, ko piemēro muitas un tirdzniecības jomā;

b) vajadzība aizsargāt un veicināt likumīgu tirdzniecību;

c) vajadzība izvairīties no lieka un diskriminējoša uzņēmēju apgrūtinājuma, vajadzību aizsargāties no krāpšanas un korupcijas, kā arī vajadzību sniegt turpmāku atbalstu uzņēmējiem, kuru atbilstības līmenis ir augsts;

d) vajadzība katrai Pusei iesniegt vienotu administratīvo dokumentāciju vai tās elektronisko ekvivalentu;

e) modernu muitas metožu piemērošana, tostarp riska novērtējums, vienkāršotas procedūras preču ievešanai un izlaišanai, pēcizlaišanas kontrole un uzņēmumu revīzija;

f) pārredzamība, efektivitāte un proporcionalitāte, lai samazinātu uzņēmēju izmaksas un palielinātu pārredzamību;

g) vajadzība pēc nediskriminējošām importa, eksporta un preču tranzīta prasībām un procedūrām, lai arī tiek atzīts, ka kravas saskaņā ar objektīviem riska novērtējuma kritērijiem var vērtēt atšķirīgi;

h) pakāpeniska eksporta un importa operāciju sistēma, tostarp arī uz informācijas tehnoloģijām balstīta sistēma, attīstība, lai veicinātu informācijas apmaiņu starp uzņēmējiem, muitas administrācijām un citām iestādēm;

i) tādu sistēmu apgūšana, kuras veicina preču importu, vienkāršojot muitas procedūras un procesus, tostarp, izmantojot pirmsierašanās pārbaudes;

j) jebkādu prasību par obligātajām pirmsnosūtīšanas pārbaudēm atcelšana, kā noteikts PTO nolīgumā par pirmsnosūtīšanas pārbaudēm vai par to ekvivalentu;

k) noteikumu piemērošana tādā veidā, kas nodrošina, ka jebkuras par nelieliem muitas noteikumu vai procedūras prasību pārkāpumiem uzliktas sankcijas ir samērīgas un to piemērošana nerada nepamatotu muitošanas kavēšanos;

l) saistoša muitas noteikumu sistēmu, jo īpaši tarifu klasifikācijas un izcelsmes noteikumu jomā saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti šīm jomām atbilstošos tiesību aktos;

m) tranzīta kustības veicināšana;

n) visu prasību atcelšana attiecībā uz obligātu muitas brokeru piesaistīšanu;

o) pārredzami, nediskriminējoši un samērīgi muitas brokeru licencēšanas noteikumi.

2. Lai uzlabotu darba metodes un nodrošinātu muitas operāciju pārredzamību un efektivitāti, Puses:

a) nodrošina, lai tiktu uzturēti visaugstākie godīguma standarti, veicot pretkorupcijas pasākumus šajā jomā;

b) veic turpmākus pasākumus, kas vērsti uz datu apjoma samazināšanu, vienkāršošanu un standartizēšanu muitas un citu saistīto iestāžu pieprasītajā dokumentācijā;

c) pēc iespējas vienkāršo prasības un formalitātes attiecībā uz ātru preču izlaišanu un muitošanu;

d) nodrošina efektīvas, ātras un nediskriminējošas procedūras, kuras dod apelācijas tiesības apstrīdēt muitas un citu iestāžu administratīvās darbības, nolēmumus un lēmumus, kas ietekmē importu, eksportu vai preču tranzītu. Apelācijas procedūras ir viegli pieejamas visiem, tostarp mazajiem un vidējiem uzņēmumiem;

e) rada vidi efektīvai tiesību aktu prasību īstenošanai.

40. Pants

Tranzīta kustības veicināšana

1. Puses vai DAK EPN valstis nodrošina brīvu tranzītu caur to teritorijām pa tranzītam visērtāko maršrutu. Jebkurai kontrolei vai prasībām jābūt nediskriminējošām, samērīgām un vienādi piemērotām.

2. Neskarot likumīgu muitas kontroli, Puses piešķir tranzīta transportlīdzekļiem režīmu, kas nav mazāk labvēlīgs kā tas, kurš piešķirts iekšzemes precēm, eksportam, importam un to kustībai.

3. Puses vai DAK EPN valstis lieto muitas transporta režīmu, kas pieļauj preču tranzītu bez nodokļu vai citu maksājumu nomaksas, uzrādot attiecīgu garantiju.

4. Puses vai DAK EPN valstis veicina un īsteno reģionālos tranzīta pasākumus.

5. Puses vai DAK EPN valstis attiecībā uz tranzītu lieto starptautiskos standartus un instrumentus.

6. Puses vai DAK EPN valstis veicina koordināciju starp iesaistītajām iestādēm gan iekšēji, gan starpvalstu līmenī.

41. Pants

Nodevas un maksājumi

1. Nodevas un maksājumi ir samērīgi un nepārsniedz tā pakalpojuma izmaksas, ko sniedz saistībā ar jebkādu konkrētu darījumu. Tos neaprēķina, pamatojoties uz ad valorem principu.

2. Nodevas un maksājumus nepiemēro konsulārajiem pakalpojumiem.

42. Pants

Attiecības ar darījumu aprindām

Puses vienojas:

1. nodrošināt, ka visa muitas likumdošana, procedūras, nodevas un maksājumi, kā arī nepieciešamie skaidrojumi pēc iespējas ir pieejami publiski un, ja vien iespējams, elektroniski;

2. par vajadzību iespēju robežās savlaicīgi un regulāri apspriesties ar tirdzniecības pārstāvjiem par likumdošanas priekšlikumiem un procedūrām, kas saistītas ar muitu, kā arī par muitu saistībā ar tirdzniecības jautājumiem;

3. ka vajadzības gadījumā jauni vai grozīti tiesību akti un procedūras un to stāšanās spēkā tiek ieviesta tādā veidā, kas ļauj tirgotājiem labi sagatavoties to izpildei. Puses padara publiski pieejamus attiecīgos administratīva rakstura paziņojumus, tostarp iestāžu prasības un iestāšanās procedūras, kā arī ostu muitas posteņu, robežšķērsošanas punktu un informācijas kontaktpunktu darba laikus un procedūras;

4. veicināt sadarbību starp uzņēmējiem un attiecīgajām administrācijām, izmantojot tādus instrumentus kā Saprašanās memorands.

43. Pants

Muitas vērtības noteikšana

1. Nolīgums par 1994. gada VVTT VII panta īstenošanu reglamentē muitas vērtības noteikšanas noteikumus, ko piemēro tirdzniecībā, uz kuru attiecas šis Nolīgums.

2. Puses sadarbojas, lai sasniegtu kopīgu nostāju jautājumos, kas saistīti ar muitas vērtības noteikšanu.

44. Pants

Muitas standartu saskaņošana reģionālā līmenī

Puses veicina muitas tiesību aktu, procedūru, standartu un prasību saskaņošanu. Katra Puse nosaka šā procesa būtību un gaitu.

45. Pants

Atbalsts DAK EPN muitas administrācijām

1. Puses atzīst DAK EPN valstu muitas administrāciju atbalstīšanas nozīmi šīs nodaļas īstenošanā saskaņā ar šā Nolīguma I daļas 2. nodaļu.

2. Prioritārās atbalsta jomas ir:

a) modernu muitas metožu piemērošana, tostarp: i) riska pārvaldība, ii) pēcizlaišanas kontrole, iii) muitas procedūru automatizācija;

b) muitas vērtības noteikšanas, klasifikācijas un izcelsmes noteikumu kontrole, tostarp, ņemot vērā atbilstību šā Nolīguma 39. panta 1. punkta j) apakšpunkta prasībām;

c) tranzīta veicināšana un reģionālo tranzīta pasākumu efektivitātes uzlabošana;

d) visu ar tirdzniecības noteikumu, kā arī ar attiecīgo nodevu un formalitāšu publicēšanu un administrēšanu saistīto jautājumu pārredzamība;

e) to procedūru un prakšu ieviešana un īstenošana, kuras atspoguļo starptautiskos muitas un tirdzniecības jomā pielietojamos instrumentus un standartus, inter alia, pārskatītā Kioto konvencija par muitas procedūru vienkāršošanu un saskaņošanu, PMO starptautiskās tirdzniecības drošības un veicināšanas standartu sistēma.

3. Puses atzīst, ka jāveic īpašo vajadzību novērtējuma pētījums, kurā ņem vērā situāciju katrā valstī, izmantojot PTO un PMO vajadzību novērtējuma instrumentus vai jebkurus citus savstarpēji saskaņotus instrumentus.

46. Pants

Pārejas pasākumi

1. Puses atzīst, ka vajadzīgi pārejas pasākumi, lai nodrošinātu šīs nodaļas noteikumu sekmīgu īstenošanu.

2. Ņemot vērā vajadzību uzlabot savas spējas muitas un tirdzniecības veicināšanas jomā un neskarot savas PTO saistības, DAK EPN valstis izmanto piecu gadu pārejas periodu, lai izpildītu šīs nodaļas 39., 40., 41. un 42. pantā minētās prasības, ja šī vajadzība veidot spējas pastāv, šim Nolīgumam stājoties spēkā.

3. Apvienotā padome var piešķirt pārejas periodam divu gadu pagarinājumu, ja vajadzīgās spējas vēl nav tikušas sasniegtas.

47. Pants

Muitas un tirdzniecības veicināšanas īpašā komiteja

1. Ar šo Puses nodibina Muitas un tirdzniecības veicināšanas īpašo komiteju, kurā darbojas Pušu pārstāvji.

2. Muitas un tirdzniecības veicināšanas īpašās komitejas funkcijas, inter alia, ir šādas:

a) uzraudzīt šīs nodaļas un Protokola par izcelsmes noteikumiem īstenošanu un administrēšanu;

b) nodrošināt forumu, lai apspriestos un diskutētu par visiem jautājumiem, kas attiecas uz muitu, tostarp izcelsmes noteikumiem, vispārīgām muitas procedūrām, muitas vērtības noteikšanu, tarifu klasifikāciju, tranzītu un savstarpēju administratīvo palīdzību muitas lietās;

c) uzlabot sadarbību tādu jomu attīstībā, piemērošanā un nostiprināšanā kā izcelsmes noteikumi un ar to saistītās muitas procedūras, vispārīgās muitas procedūras un savstarpēja administratīvā palīdzības muitas lietās;

d) uzlabot sadarbību spēju veidošanas un tehniskās palīdzības jomā;

e) sekot šā Nolīguma 44. panta īstenošanai;

f) jebkuri citi jautājumi, par kuriem Puses vienojas attiecībā uz šo nodaļu.

3. Puses iepriekš vienojas par Muitas un tirdzniecības veicināšanas īpašās komitejas tikšanās datumu un dienas kārtību.

4. Muitas un tirdzniecības veicināšanas īpašās komitejas priekšsēdētāja posteni ieņem pārmaiņus katras Puses pārstāvis.

5. Muitas un tirdzniecības veicināšanas īpašā komiteja ziņo Tirdzniecības un attīstības komitejai.

8. NODAĻA

Tehniski šķēršļi tirdzniecībai

48. Pants

Daudzpusējas saistības

1. Puses apstiprina gatavību ievērot tiesības un pienākumus, kas paredzēti PTO nolīgumā par tehniskiem šķēršļiem tirdzniecībai (turpmāk “TBT” nolīgums).

2. Saskaņā ar šo nodaļu šīs tiesības un pienākumi ir Pušu darbības pamatā.

49. Pants

Mērķi

1. Puses vienojas sadarboties, lai veicinātu un palielinātu preču tirdzniecību starp tām, identificējot, novēršot un iznīcinot nevajadzīgus šķēršļus tirdzniecībai, kā tas norādīts TBT nolīgumā.

2. Puses vienojas sadarboties, lai stiprinātu reģionālo un īpaši DAK EPN valstu integrāciju un sadarbību jautājumos, kas saistīti ar tehniskiem šķēršļiem tirdzniecībai.

3. Puses vienojas izveidot un vairot DAK EPN valstu tehnisko spēju jautājumos, kas saistīti ar tehniskiem šķēršļiem tirdzniecībai.

50. Pants

Darbības joma un definīcijas

1. Šīs nodaļas noteikumus piemēro tehniskiem noteikumiem, standartiem un atbilstības novērtēšanas procedūrām, kā noteikts TBT nolīgumā, ciktāl tie ietekmē tirdzniecību, uz kuru attiecas šis Nolīgums.

2. Šajā nodaļā piemēro definīcijas, kuras izmanto TBT nolīgumā.

51. Pants

Sadarbība un reģionālā integrācija

Puses piekrīt, ka sadarbība starp valstu un reģionālajām iestādēm, kas strādā ar TBT lietām gan valsts, gan privātajā sektorā, ir svarīga, lai veicinātu tirdzniecību reģionā un starp Pusēm, kā arī reģionālās integrācijas kopējam procesam, un tādēļ vienojas sadarboties.

52. Pants

Pārredzamība

Puses atkārtoti apstiprina pārredzamības principa piemērošanu tehniskajos noteikumos un standartos saskaņā ar TBT nolīgumu.

Puses atzīst efektīvu apspriešanas, paziņošanas un informācijas apmaiņas mehānismu nozīmi saistībā ar tehniskajiem noteikumiem un standartiem saskaņā ar TBT nolīgumu.

53. Pants

Pasākumi, lai noteiktu, novērstu un likvidētu tehniskos šķēršļus tirdzniecībai

Puses vienojas noteikt un ieviest tos mehānismus, kurus atbalsta TBT nolīgums un kuri ir vispiemērotākie īpaši prioritāriem jautājumiem vai nozarēm. Šādi mehānismi var ietvert:

1. intensīvāku sadarbību, lai veicinātu piekļuvi saviem attiecīgajiem tirgiem, vairojot zināšanas vienam par otru un sapratni par savām attiecīgajām sistēmām tādās jomās kā tehniskie noteikumi, standarti, metroloģija, akreditācija un atbilstības novērtējums;

2. informācijas apmaiņu, nosakot un ieviešot attiecīgus mehānismus, kas piemēroti īpašiem jautājumiem un nozarēm, piemēram, saskaņošanu ar starptautiskiem standartiem, uzticēšanos piegādātāja atbilstības deklarācijai, starptautiski atzītas akreditācijas lietošanu, lai apmācītu atbilstības novērtēšanas iestādes, un starptautisku izstrādājumu testēšanas un sertificēšanas sistēmu lietošanu;

3. nozarei raksturīgu intervenču noteikšanu un organizēšanu tādās jomās kā tehniskie noteikumi un atbilstības novērtējums, lai veicinātu sapratni par saviem attiecīgajiem tirgiem un piekļuvi tiem. Šīs nozares izvēlas, ņemot vērā nozīmīgākās tirdzniecības jomas, tostarp prioritāros izstrādājumus;

4. sadarbības pasākumu izstrādāšanu, lai atbalstītu tiesību un pienākumu īstenošanu atbilstoši TBT nolīgumam;

5. kopīgu viedokļu un pieeju izstrādi par tehniski reglamentētām praksēm, tostarp pārredzamību, apspriešanos, vajadzību, proporcionalitāti, starptautisko standartu un atbilstības novērtējuma prasību izmantošanu, ietekmes un riska novērtējuma izmantošanu, izpildes un tirgus uzraudzību;

6. saskaņošanas ar starptautiskiem standartiem veicināšanu savstarpēju interešu jomās un šādu standartu izmantošanu tehnisko noteikumu un atbilstības novērtējuma procedūru izstrādē;

7. apņemšanos pienācīgi apsvērt pārrunas par savstarpējas atzīšanas nolīgumiem savstarpējas ekonomiskas intereses nozarēs;

8. sadarbības veicināšanu starp Pušu un DAK EPN valstu organizācijām, kas atbildīgas par tehniskajiem noteikumiem, metroloģiju, standartizāciju, testēšanu, sertificēšanu, pārbaudēm un akreditāciju;

9. DAK EPN valstu līdzdalības veicināšanu starptautiskās standartu noteicējinstitūcijās.

54. Pants

Īstenošana

Puses vienojas, ka atbilstoši šai nodaļai Tirdzniecības un attīstības komitejas kompetencē ir:

1. uzraudzīt un pārskatīt šīs nodaļas īstenošanu;

2. nodrošināt koordināciju un apspriešanos par TBT jautājumiem;

3. identificēt un pārskatīt prioritārās nozares un izstrādājumus, kā arī attiecīgās sadarbības prioritārās jomas;

4. vajadzības gadījumā gatavot ieteikumus par šīs nodaļas izmaiņām.

55. Pants

Spēju veidošana un tehniskā palīdzība tirdzniecības tehnisko šķēršļu jomā

1. Puses atzīst sadarbības nozīmi tehnisko noteikumu, standartu, metroloģijas, akreditācijas un atbilstības novērtējuma jomā, lai sasniegtu šīs nodaļas mērķus.

2. Puses vienojas, ka sadarbības prioritārās jomas ir šādas:

a) attiecīgas kārtības veidošana pieredzes apmaiņai, tai skaitā piemērota apmācība, kas nodrošina atbilstošu un ilgstošu DAK EPN valstu standartizācijas un atbilstības novērtēšanas iestāžu tehnisko kompetenci un šādu iestāžu savstarpēju sapratni Pušu teritorijās;

b) uzlabojot vai izveidojot laboratorijas un citu aprīkojumu, DAK EPN valstu spēju attīstīšana tādās jomās kā tehniskie noteikumi, metroloģija, standarti, akreditācija un atbilstības novērtējums. Šai sakarā Puses atzīst gan reģionālās sadarbības stiprināšanas nozīmi, gan vajadzību ņemt vērā prioritāros izstrādājumus un nozares;

c) uz attiecīgiem starptautiskiem standartiem balstītu saskaņotu tehnisko noteikumu, standartu, metroloģijas, akreditācijas un atbilstības novērtējuma procedūru izstrāde un pieņemšana DAK EPN valstīs;

d) atbalsts DAK EPN valstu līdzdalībai starptautiskajos standartizācijas, akreditācijas un metroloģijas pasākumos;

e) TBT informācijas punktu izveidošana DAK EPN valstīs.

9. NODAĻA

Sanitārie un fitosanitārie pasākumi

56. Pants

Daudzpusējie pienākumi

1. Puses atkārtoti apstiprina PTO SFS nolīguma (turpmāk “SFS nolīgums”), Starptautiskās Augu aizsardzības konvencijas (SAAK), Pārtikas kodeksa komisijas un Pasaules Dzīvnieku veselības organizācijas (PDVO) principus un saistības.

2. Saskaņā ar šo nodaļu šie principi un saistības ir Pušu un DAK EPN valstu darbības pamatā.

57. Pants

Mērķi

1. Puses vienojas veicināt tirdzniecību un investīcijas DAK EPN valstīs un starp Pusēm, vienlaikus nodrošinot, ka pieņemtos pasākumus veic tikai tādā apjomā, kāds vajadzīgs, lai aizsargātu cilvēku, dzīvnieku un augu veselību vai dzīvību saskaņā ar SFS nolīguma noteikumiem.

2. Puses vienojas sadarboties, lai stiprinātu reģionālo integrāciju un īpaši DAK EPN valstu sadarbību jautājumos, kas saistīti ar sanitārajiem un fitosanitārajiem pasākumiem (turpmāk “SFS pasākumi”), un lai risinātu problēmas, kas radušās apstiprinātajās prioritārajās nozarēs un izstrādājumos (5) SFS pasākumu iespaidā, vienlaicīgi pienācīgi izvērtējot reģionālo integrāciju.

3. Tādējādi Puses vienojas veicināt divpusēju reģionālo sadarbību, kuras mērķis ir atbilstošu aizsardzības līmeņu atzīšana SFS pasākumos.

4. Puses vienojas izveidot un veicināt DAK EPN valstu SFS pasākumu ieviešanas un uzraudzīšanas tehniskās spējas, tostarp veicināt starptautisko standartu un citu attiecīgu SFS jautājumu plašāku izmantošanu.

58. Pants

Darbības joma un definīcijas

Šajā nodaļā piemēro definīcijas, kuras izmanto SFS nolīgumā un starptautiskajās standartu noteicējinstitūcijās, proti, Pārtikas kodeksa komisijā, Starptautiskās Augu aizsardzības konvencijā (SAAK) un Pasaules Dzīvnieku veselības organizācijā (PDVO).

59. Pants

Kompetentās iestādes

1. Attiecīgās SFS iestādes ir tās kompetentās iestādes DAK EPN valstīs un EK pusē, kas īsteno šajā nodaļā minētos pasākumus.

2. Puses vai DAK EPN valstis saskaņā ar šo Nolīgumu savstarpēji informē par savām attiecīgajām kompetentajām SFS iestādēm un jebkādām izmaiņām šajā informācijā.

60. Pants

Pārredzamība

1. Puses atkārtoti apliecina pārredzamības principa piemērošanu SFS pasākumos saskaņā ar SFS nolīgumu.

2. Puses atzīst, ka efektīvi mehānismi SFS noteikumu apspriešanai, paziņošanai un informācijas apmaiņai ir nozīmīgi saskaņā ar SFS nolīgumu.

3. Importējošā Puse informē eksportējošo Pusi par jebkādām izmaiņām tās sanitārajās un fitosanitārajās importa prasībās, kas var ietekmēt tirdzniecību, uz kuru attiecas šīs nodaļas darbības joma. Puses vienojas pēc vajadzības izveidot mehānismus šādai informācijas apmaiņai.

4. Puses piemēro zonējuma vai nodalīšanas principu un ņem vērā starptautiskos standartus, izstrādājot importa nosacījumus. Konkrētā sanitārā vai fitosanitārā statusa zonas vai teritorijas Puses var arī noteikt un ierosināt kopīgi, katru šādu gadījumu izskatot pēc iespējas atsevišķi, lai izvairītos no tirdzniecības pārtraukumiem.

61. Pants

Informācijas apmaiņa

1. Puses vienojas izveidot agrīnās brīdināšanas sistēmu, lai nodrošinātu, ka DAK EPN valstis tiek informētas jau iepriekš par jauniem EK SFS pasākumiem, kas var ietekmēt DAK EPN eksportu uz ES. Vajadzības gadījumā šīs sistēmas pamatā ir esošais mehānisms.

2. Puses vai DAK EPN valstis vienojas sadarboties turpmākā dzīvnieku slimību un augu veselības epidemioloģiskā uzraudzības tīkla izstrādē. Puses apmainīsies ar informāciju par kaitēkļu parādīšanos, par zināmiem un tūlītējiem apdraudējumiem otrai Pusei.

62. Pants

Īstenošana

Puses vienojas, ka saskaņā ar šo nodaļu Tirdzniecības un attīstības komitejas kompetencē ir:

1. uzraudzīt un pārskatīt šīs nodaļas īstenošanu;

2. konsultēt un sniegt ieteikumus par šīs nodaļas īstenošanu, lai sasniegtu izvirzītos mērķus;

3. nodrošināt forumu, lai apmainītos ar viedokļiem, informāciju un sadarbības jautājumiem;

4. vajadzības gadījumā gatavot ieteikumus šīs nodaļas izmaiņām;

5. pārskatīt prioritāro nozaru un izstrādājumu sarakstu, kā arī izrietošās sadarbības prioritārās jomas;

6. uzlabot sadarbību SFS pasākumu izstrādāšanas, piemērošanas un ieviešanas jomās;

7. jebkādi citi ar šo nodaļu saistīti jautājumi.

63. Pants

Apspriešanās

Ja kāda no Pusēm vai DAK EPN valsts uzskata, ka otra Puse ir veikusi pasākumus, kas var ietekmēt vai ir ietekmējuši, piekļuvi tās tirgum, tiek rīkotas attiecīgas apspriedes, lai izvairītos no nepamatotas kavēšanās un atrastu pieņemamu, PTO SFS nolīgumam atbilstošu risinājumu. Šajā sakarā, lai veicinātu saziņu un informācijas apmaiņu, Puses apmainās ar to kontaktpunktu nosaukumiem un adresēm, kuriem ir sanitārā un fitosanitārā pieredze.

64. Pants

Sadarbība, spēju veidošana un tehniskā palīdzība sanitāro un fitosanitāro pasākumu jomā

1. Puses vienojas veicināt sadarbību starp DAK EPN valstu SFS iestādēm un līdzvērtīgām EK puses iestādēm.

2. Puses vienojas sadarboties, lai veicinātu pasākumu reģionālo saskaņošanu un attiecīgas reglamentējošas struktūras un politikas izstrādi DAK EPN valstīs un starp tām, tādējādi veicinot tirdzniecību un investīcijas reģionu robežās.

3. Puses vienojas, ka sadarbības prioritārās jomas ir šādas:

a) DAK EPN valstu tehnisko spēju veidošana publiskajā un privātajā sektorā, lai veicinātu sanitāro un fitosanitāro kontroli, tostarp mācību un informācijas pasākumi tādās jomās kā pārbaudes, sertifikācija, uzraudzība un kontrole;

b) DAK EPN valstu darījumspēju veidošana, lai uzturētu un paplašinātu piekļuves iespējas saviem tirgiem;

c) spēju veidošana, kas nodrošina, ka veiktie pasākumi nekļūst par nevajadzīgiem šķēršļiem tirdzniecībai, vienlaikus atzīstot Pušu tiesības noteikt savus atbilstošos aizsardzības līmeņus;

d) tehnisko spēju uzlabošana SFS pasākumu īstenošanai un uzraudzībai, tostarp starptautisko standartu plašāka pielietojuma veicināšana;

e) sadarbības veicināšana, īstenojot SFS nolīgumu, īpaši DAK EPN valstu informācijas punktu stiprināšana, kā arī citi jautājumi par attiecīgām starptautiskām standartu noteicējinstitūcijām;

f) riska analīzes, saskaņošanas, atbilstības, testēšanas, sertifikācijas, atliekvielu uzraudzības, izsekojamības un akreditācijas spēju attīstība, tostarp uzlabojot vai izveidojot laboratorijas un citu aprīkojumu, lai palīdzētu DAK EPN valstīm panākt atbilstību starptautiskajiem standartiem. Saistībā ar šo Puses atzīst reģionālās sadarbības stiprināšanas nozīmi un vajadzību ņemt vērā saskaņā ar šo nodaļu noteiktos prioritāros izstrādājumus un nozares;

g) atbalsts DAK EPN valstu līdzdalībai attiecīgās starptautiskās standartu noteicējinstitūcijās.

I A pielikums Prioritārie izstrādājumi un nozares DAK EPN valstu saskaņošanai Zivis, zivsaimniecības produkti, akvakultūras produkti, svaigi vai pārstrādāti Liellopi, aitas un mājputni Svaiga gaļa Pārstrādāti gaļas produkti Graudaugi Dārzeņi un garšvielas Eļļas augu sēklas Kokosrieksti Kopra Kokvilnas sēklas Zemesrieksti Manioka Alus, sulas Žāvēti un konservēti augļi

I B pielikums Prioritārie izstrādājumi un nozares eksportam no DAK EPN valstīm uz EK pusi Zivis, zivsaimniecības produkti un akvakultūras produkti, svaigi vai pārstrādāti Liellopu gaļa un liellopu gaļas produkti Citi gaļas produkti Augļi un rieksti Dārzeņi Griezti ziedi Kafija Cukurs

III SADAĻA

KĀRTĒJIE MAKSĀJUMI UN KAPITĀLA APRITE

10. NODAĻA

65. Pants

Kārtējie maksājumi

1. Ņemot vērā šā Nolīguma 66. panta noteikumus, DAK EPN valstis un EK puse vienojas nepiemērot ierobežojumus un atļaut visus kārtējo darījumu maksājumus starp EK puses un DAK EPN valstu iedzīvotājiem veikt brīvi konvertējamā valūtā.

2. DAK EPN valstis var veikt vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka iedzīvotāji nepielieto šā panta 1. punktu, kurš liberalizē kārtējos maksājumus, lai veiktu neatļautu kapitāla aizplūdi.

66. Pants

Aizsardzības pasākumi

1. Ja ārkārtas apstākļos maksājumi un kapitāla aprite starp Pusēm rada vai var radīt nopietnas grūtības monetārās politikas vai valūtas kursa politikas īstenošanai vienā vai vairākās DAK EPN valstīs, vai arī vienā vai vairākās Eiropas Savienības dalībvalstīs, EK Puse vai attiecīgā DAK EPN valsts var noteikt vajadzīgos kapitāla aprites aizsardzības pasākumus uz periodu, kas nepārsniedz sešus mēnešus.

2. Apvienoto padomi nekavējoties informē par jebkādu aizsardzības pasākumu pieņemšanu un, cik ātri vien iespējams, par to atcelšanas grafiku.

IV SADAĻA

11. NODAĻA

Notiekošās sarunas par pilnīgu EPN

67. Pants

Otrā sarunu kārta

Puses vienojas 2008. gadā turpināt sarunas, lai paplašinātu šā Nolīguma darbības jomu. Šajā sadaļā DAK EPN valstis veido Botsvāna, Lesoto, Mozambika un Svazilenda. Pārējās DAK EPN valstis var pievienoties sarunu procesam uz līdzīgiem noteikumiem. Tās paziņo rakstveidā par savu nolūku EK pusei un citām DAK EPN valstīm.

1. Pakalpojumu tirdzniecība a) Puses atzīst, ka pakalpojumu tirdzniecības nozīme viņu ekonomiku attīstībā pieaug un atkārtoti apliecina savas tiesības un pienākumus saskaņā ar Vispārējo vienošanos par pakalpojumu tirdzniecību (VVPT). b) Vēlākais 2008. gada 31. decembrī Puses pabeidz sarunas par pakalpojumu liberalizāciju, pamatojoties uz: i) vienas pakalpojumu nozares liberalizācijas shēmu katrai iesaistītajai DAK EPN valstij, ii) visu pakalpojumu nozaru saistībām atturēties no darbības kā paredzēts VVPT V panta 1. punkta b) apakšpunkta ii) daļā, iii) vienošanos veikt pārrunas par pakāpenisku liberalizāciju ar būtisku sektorālu segumu trīs gadu laikā pēc pilna EPN noslēgšanas.

2. Sadarbība pakalpojumu jomā a) Puses atzīst, ka tirdzniecības spēju veidošana var atbalstīt saimnieciskās darbības attīstību, jo īpaši pakalpojumu nozarēs. Tādējādi EK puse vienojas atbalstīt spēju veidošanu, lai stiprinātu iesaistīto DAK EPN valstu reglamentējošo struktūru. b) Nosakot pakalpojumu tirdzniecības liberalizācijai vajadzīgos pasākumus, Puses nosaka arī konkrētos sadarbības mērķus, principus un procedūras, kas papildinās tirdzniecības liberalizāciju.

3. Investīcijas Vēlākais 2008. gada 31. decembrī Puses vienojas sākt sarunas par investīciju nodaļu, ņemot vērā attiecīgos nosacījumus DAK Protokolā par finansēm un investīcijām.

4. Sadarbība investīciju jomā EK puse vienojas nodrošināt atbilstošu tehnisko palīdzību, lai veicinātu sarunas un investīciju nodaļas īstenošanu.

5. Konkurence un valsts iepirkums EK puse vienojas sadarboties, lai stiprinātu reģionālās spējas konkurences un valsts iepirkuma jomā. Sarunas paredzētas tikai tad, kad būs izveidotas atbilstošas reģionālās spējas.

III DAĻA

12. NODAĻA

Domstarpību novēršana un izšķiršana

68. Pants

Mērķis

Šīs daļas mērķis ir novērst vai izšķirt jebkuras domstarpības starp Pusēm.

69. Pants

Darbības joma

1. Šo daļu piemēro jebkurām domstarpībām par šā Nolīguma interpretāciju un piemērošanu, ja vien šajā Nolīgumā nav skaidri noteikts citādi.

2. Neatkarīgi no 1. punkta, Kotonū nolīguma 98. pantā paredzēto procedūru piemēro gadījumā, ja domstarpības skar finansēšanu, kas attiecas uz attīstības sadarbību starp DAK EPN valstīm un EK pusi.

I Iedaļa

Apspriešanās un mediācija

70. Pants

Apspriešanās

1. Puses cenšas atrisināt jebkuru 69. pantā minēto domstarpību, godprātīgi sākot apspriešanos ar mērķi sasniegt izlīguma risinājumu.

2. Puse lūdz apspriešanos, iesniedzot rakstisku pieprasījumu otrai Pusei un kopiju Tirdzniecības un attīstības komitejai, norādot apstrīdēto pasākumu un šā Nolīguma noteikumus, saistībā ar kuriem tā uzskata, ka pasākums nav saskaņots.

3. Apspriedes notiek 40 dienu laikā pēc pieprasījuma saņemšanas. Apspriedes uzskata par pabeigtām 60 dienu laikā pēc pieprasījuma saņemšanas, ja vien abas Puses nenolemj turpināt apspriešanos. Visa apspriežu laikā izpaustā informācija ir konfidenciāla.

4. Apspriedes par neatliekamiem jautājumiem, tostarp par ātrbojīgām vai sezonas precēm, notiek 15 dienu laikā pēc pieprasījuma saņemšanas, un tās uzskata par pabeigtām 30 dienu laikā pēc pieprasījuma saņemšanas.

5. Ja apspriešanās nenotiek attiecīgi 3. vai 4. punktā noteiktajā termiņā vai ja apspriešanās ir pabeigta un nav panākts savstarpēji saskaņots risinājums, sūdzības iesniedzēja Puse var pieprasīt šķīrējtiesas grupas izveidi saskaņā ar 73. pantu.

71. Pants

Mediācija

1. Ja apspriedēs nerod savstarpēji saskaņotu risinājumu, tad Puses pēc vienošanās var izmantot mediatoru. Ja vien Puses nevienojas citādi, starpniecības kompetence ir jautājumi, kas minēti apspriedes pieprasījumā.

2. Mediatora viedoklis var ietvert ieteikumu, kā atrisināt domstarpības saskaņā ar šā Nolīguma noteikumiem. Mediatora viedoklis nav saistošs.

3. Lietas izskatīšana, kas saistīta ar mediāciju, jo īpaši visa publiskotā informācija un Pušu nostāja šīs izskatīšanas laikā, ir konfidenciāla.

II Iedaļa

Domstarpību izšķiršanas procedūras – šķīrējtiesas Procedūra

72. Pants

Šķīrējtiesas procedūras sākšana

1. Ja Pusēm nav izdevies atrisināt domstarpības, izmantojot 70. pantā paredzētās apspriedes vai 71. pantā paredzēto starpniecību, sūdzības iesniedzēja Puse var pieprasīt izveidot šķīrējtiesas grupu.

2. Pieprasījumu izveidot šķīrējtiesas grupu iesniedz rakstiski Pusei, pret kuru celta sūdzība, un Tirdzniecības un attīstības komitejai. Sūdzības iesniedzēja Puse savā pieprasījumā norāda konkrēto apstrīdēto pasākumu un paskaidro, kā ar šādu pasākumu tiek pārkāpts šā Nolīguma noteikumus.

73. Pants

Šķīrējtiesas grupas izveidošana

1. Šķīrējtiesas grupas sastāvā ietilpst trīs šķīrējtiesneši.

2. Katra domstarpībās iesaistītā Puse nozīmē vienu šķīrējtiesnesi 10 dienu laikā pēc pieprasījuma saņemšanas par šķīrējtiesas grupas izveidi. Šie divi šķīrējtiesneši 20 dienu laikā pēc pieprasījuma saņemšanas par šķīrējtiesas grupas izveidi nozīmē trešo šķīrējtiesnesi, kurš ir šķīrējtiesas grupas priekšsēdētājs. Priekšsēdētājs nav nedz Pušu valstspiederīgais, nedz pastāvīgi dzīvo Pušu teritorijā.

3. Ja visi trīs šķīrējtiesneši nav nozīmēti 20 dienu laikā vai ja 10 dienu laikā pēc trešā šķīrējtiesneša nozīmēšanas jebkura Puse iesniedz pamatotu, rakstisku iebildumu šķīrējtiesnešiem, kas izvēlēti Tirdzniecības un attīstības komitejā, jebkura Puse var pieprasīt Tirdzniecības un attīstības komitejas priekšsēdētājam vai arī viņa vai viņas pilnvarotai personai izvēlēties visus trīs locekļus, lozējot no šā Nolīguma 87. pantā iekļautā saraksta, ņemot vienu šķīrējtiesnesi, kuru sarakstā iekļāvusi sūdzības iesniedzēja Puse, vienu šķīrējtiesnesi, kuru sarakstā iekļāvusi Puse, pret kuru celta sūdzība, un vienu no tiem, kurus Puses izvēlas par priekšsēdētāju. Ja Puses vienojas par vienu vai vairākiem šķīrējtiesas grupas locekļiem, pārējos locekļus izvēlas saskaņā ar šajā punktā noteikto procedūru.

4. Tirdzniecības un attīstības komitejas priekšsēdētājs vai arī viņa pilnvarota persona izvēlas šķīrējtiesnešus piecu dienu laikā pēc pieprasījuma saņemšanas, kuru iesniegusi jebkura Puse, kas minēta šā panta 3. punktā. Izvēli izdara, piedaloties katras Puses pārstāvim.

5. Šķīrējtiesas grupa ir uzskatāma par izveidotu datumā, kad ir izvēlēti trīs šķīrējtiesneši.

74. Pants

Grupas starpziņojums

Šķīrējtiesas grupa sniedz Pusēm starpziņojumu, kas ietver gan aprakstošo daļu, gan konstatējumus un secinājumus, parasti ne vēlāk kā 120 dienas pēc šķīrējtiesas grupas izveidošanas. Neatliekamos gadījumos noteikto termiņu samazina līdz 60 dienām. Jebkura Puse var iesniegt šķīrējtiesas grupai rakstiskus komentārus par starpziņojuma konkrētiem viedokļiem 15 dienu laikā pēc ziņojuma sniegšanas.

75. Pants

Šķīrējtiesas grupas nolēmums

1. Šķīrējtiesas grupa paziņo savu nolēmumu Pusēm un Tirdzniecības un attīstības komitejai 150 dienu laikā pēc šķīrējtiesas grupas izveidošanas. Ja tā uzskata, ka minēto termiņu nevar ievērot, tad grupas priekšsēdētājam tas rakstiski jāpaziņo Pusēm un Tirdzniecības un attīstības komitejai, norādot kavējuma iemeslus un datumu, kurā grupa plāno pabeigt šo darbu. Par nolēmumu nedrīkst paziņot vēlāk kā 180 dienas pēc šķīrējtiesas grupas izveidošanas.

2. Neatliekamos gadījumos, tostarp gadījumos ar ātrbojīgām vai sezonas precēm, šķīrējtiesas grupa dara visu iespējamo, lai paziņotu par nolēmumu 90 dienu laikā pēc šķīrējtiesas grupas izveidošanas. Šķīrējtiesas grupa var sniegt iepriekšēju nolēmumu par to, vai tā uzskata konkrēto lietu par steidzamu, 10 dienu laikā pēc šķīrējtiesas grupas izveidošanas.

3. Jebkura Puse var pieprasīt šķīrējtiesas grupai sniegt ieteikumus, par to kā Puse, pret kuru celta sūdzība, vai attiecīgā DAK EPN valsts varētu nodrošināt savu atbilstību.

III Iedaļa

Nolēmuma izpilde

76. Pants

Šķīrējtiesas nolēmuma izpilde

Puse, pret kuru celta sūdzība, vai attiecīgā DAK EPN valsts veic visus vajadzīgos pasākumus, lai izpildītu šķīrējtiesas nolēmumu, kā arī Puses cenšas vienoties par termiņu, kurā panākt nolēmuma izpildi.

77. Pants

Saprātīgs nolēmuma izpildes termiņš

1. Vēlākais 30 dienas pēc šķīrējtiesas nolēmuma paziņošanas Pusēm tā Puse, pret kuru celta sūdzība, paziņo sūdzības iesniedzējai Pusei un Tirdzniecības un attīstības komitejai par saprātīgu termiņu, ko tā pieprasīs, lai nodrošinātu šķīrējtiesas nolēmuma izpildi.

2. Pēc Puses, pret kuru celta sūdzība, paziņojuma Puses cenšas vienoties par šādu saprātīgu termiņu. Ja Puses nevar vienoties par saprātīgu termiņu, kurā nodrošināt šķīrējtiesas nolēmuma izpildi, sūdzības iesniedzēja Puse 30 dienu laikā pēc paziņojuma, kas izdarīts saskaņā ar šā panta 1. punktu, rakstveidā pieprasa šķīrējtiesai noteikt attiecīgu saprātīgu termiņu. Vienlaikus par šādu pieprasījumu paziņo otrai Pusei un Tirdzniecības un attīstības komitejai. Šķīrējtiesa 30 dienu laikā pēc pieprasījuma saņemšanas paziņo savu nolēmumu Pusēm un Tirdzniecības un attīstības komitejai.

3. Šķīrējtiesas grupa, nosakot saprātīgu termiņu, ņems vērā laika ilgumu, kas parasti nepieciešams Pusei, pret kuru celta sūdzība, vai attiecīgajai DAK EPN valstij, lai veiktu tos normatīvos vai administratīvos pasākumus, kurus Puse, pret kuru celta sūdzība, vai attiecīgā DAK EPN valsts norādījusi kā vajadzīgus, lai nodrošinātu atbilstību. Šķīrējtiesas grupa ņem vērā arī spēju ierobežojumus un dažādos attīstības līmeņus, kas var iespaidot vajadzīgo pasākumu pieņemšanu.

4. Ja sākotnējā šķīrējtiesas grupa vai daži tās locekļi nevar atkārtoti noturēt sēdi, tad piemēro šā Nolīguma 73. pantā paredzētās procedūras. Nolēmuma paziņošanas termiņš ir 45 dienas pēc šā panta 2. punktā minētā pieprasījuma saņemšanas.

5. Saprātīgo termiņu var pagarināt, iesaistītajām pusēm vienojoties.

78. Pants

Pasākumi, lai panāktu šķīrējtiesas nolēmuma izpildi

1. Puse, pret kuru celta sūdzība, paziņo otrai Pusei un Tirdzniecības un attīstības komitejai līdz saprātīgā termiņa beigām par jebkuriem pasākumiem, ko tā veikusi, lai panāktu šķīrējtiesas nolēmuma izpildi.

2. Ja Puses nevar vienoties par šā Nolīguma noteikumu un jebkuru pasākumu, kas paziņoti saskaņā ar šā panta 1. punktu, saderību, sūdzības iesniedzēja Puse var rakstveidā pieprasīt šķīrējtiesas grupu izskatīt šo lietu. Šādā pieprasījumā norāda konkrēto apstrīdēto pasākumu un paskaidro šāda pasākuma nesaderību ar šā Nolīguma noteikumiem. Šķīrējtiesas grupa paziņo savu nolēmumu 90 dienu laikā pēc pieprasījuma saņemšanas. Neatliekamos gadījumos, tostarp gadījumos ar ātrbojīgām vai sezonas precēm, šķīrējtiesas grupa paziņo savu nolēmumu 45 dienu laikā pēc pieprasījuma saņemšanas.

3. Ja sākotnējā šķīrējtiesas grupa vai daži tās locekļi nevar atkārtoti noturēt sēdi, tad piemēro šā Nolīguma 73. pantā paredzētās procedūras. Nolēmuma paziņošanas termiņš ir 105 dienas pēc šā panta 2. punktā minētā pieprasījuma saņemšanas.

79. Pants

Pagaidu tiesiskās aizsardzības līdzekļi nolēmuma neizpildes gadījumā

1. Ja Puse, pret kuru celta sūdzība, nepaziņo par pasākumiem, kas veikti, lai līdz saprātīgā termiņa beigām panāktu šķīrējtiesas nolēmuma izpildi vai ja šķīrējtiesa nolemj, ka pasākums, kas paziņots saskaņā ar 78. panta 1. punktu, nav saderīgs ar šā Nolīguma noteikumiem, Puse, pret kuru celta sūdzība, vai attiecīgā DAK EPN valsts, ja to pieprasījusi sūdzības iesniedzēja Puse, iesniedz kompensācijas piedāvājumu. Šāda kompensācija var ietvert vai sastāvēt no finansiālas kompensācijas, lai arī šis Nolīgums neuzliek Pusei, pret kuru celta sūdzība, vai attiecīgajai DAK EPN valstij pienākumu piedāvāt šādu finansiālu kompensāciju.

2. Ja vienošanās par kompensāciju nav panākta 30 dienu laikā pēc saprātīgā termiņa beigām vai pēc šķīrējtiesas grupas nolēmuma par to, ka pasākums, kas veikts atbilstības panākšanai, nav saderīgs ar šo Nolīgumu saskaņā ar 78. pantu, tad sūdzības iesniedzējai Pusei ir tiesības, darot zināmu to otrai Pusei, pieņemt attiecīgus pasākumus. Šādus pasākumus var pieņemt sūdzības iesniedzēja Puse vai attiecīgā DAK EPN valsts.

3. Pieņemot šādus pasākumus, sūdzības iesniedzēja Puse vai attiecīgā DAK EPN valsts cenšas izvēlēties ar pārkāpumu samērīgus pasākumus, kas vismazāk ietekmē šā Nolīguma mērķu sasniegšanu, un ņem vērā šo pasākumu ietekmi uz Puses, pret kuru celta sūdzība, un uz atsevišķas DAK EPN valsts ekonomiku.

4. Ja EK puse nepaziņo par pasākumiem, kas veikti, lai panāktu atbilstību šķīrējtiesas grupas nolēmumam, vēlākais līdz saprātīgā termiņa beigām vai, ja šķīrējtiesas nolemj, ka pasākums, kas paziņots saskaņā ar 78. panta 1. punktu, nav saderīgs ar šīs Puses saistībām saskaņā ar šo Nolīgumu, un sūdzības iesniedzēja Puse apgalvo, ka attiecīgu pasākumu pieņemšana nodarītu nopietnu kaitējumu tās ekonomikai, EK puse apsver finansiālas kompensācijas piešķiršanu.

5. EK puse ievēro pienācīgu atturību, pieprasot kompensāciju vai pieņemot attiecīgus pasākumus saskaņā ar šā panta 1. un 2. punktu.

6. Kompensācijai vai attiecīgiem pasākumiem ir pagaidu raksturs un tos piemēro tikai līdz pasākums, kurš, kā konstatēts, pārkāpj šā Nolīguma noteikumus, ir atcelts vai grozīts tā, lai nodrošinātu atbilstību šiem noteikumiem, vai arī līdz Puses ir vienojušās par domstarpību izšķiršanu.

80. Pants

Pasākumi, lai panāktu nolēmuma izpildi pēc attiecīgu pasākumu pieņemšanas

1. Puse, pret kuru celta sūdzība, paziņo otrai Pusei un Tirdzniecības un attīstības komitejai par pasākumiem, kas veikti, lai panāktu atbilstību šķīrējtiesas nolēmumam, un par savu pieprasījumu sūdzības iesniedzējai Pusei vai attiecīgajai DAK EPN valstij izbeigt attiecīgo pasākumu veikšanu.

2. Ja Puses 30 laikā pēc paziņojuma nevienojas par paziņotā pasākuma saderību ar šā Nolīguma noteikumiem, sūdzības iesniedzēja Puse rakstveidā pieprasa šķīrējtiesai izskatīt šo lietu. Par šādu pieprasījumu paziņo otrai Pusei un komitejai. Šķīrējtiesas nolēmumu paziņo Pusēm un komitejai četrdesmit piecu dienu laikā pēc pieprasījuma saņemšanas. Ja šķīrējtiesa nolemj, ka jebkuri pasākumi, kas veikti, lai panāktu nolēmuma izpildi, neatbilst šā Nolīguma noteikumiem, šķīrējtiesa nosaka, vai sūdzības iesniedzēja Puse, vai arī attiecīgā DAK EPN valsts var turpināt attiecīgo pasākumu veikšanu. Ja šķīrējtiesas grupa nolemj, ka jebkuri pasākumi, kas veikti, lai panāktu nolēmuma izpildi, atbilst šā Nolīguma noteikumiem, tad attiecīgos pasākumus pārtrauc.

3. Ja sākotnējā šķīrējtiesas grupa vai daži tās locekļi nevar atkārtoti noturēt sēdi, tad piemēro šā Nolīguma 73. pantā noteiktās procedūras. Nolēmuma paziņošanas termiņš ir 60 dienas pēc šā panta 2. punktā minētā pieprasījuma saņemšanas.

IV Iedaļa

Kopīgi noteikumi

81. Pants

Savstarpēji saskaņots risinājums

Saskaņā ar šo nodaļu Puses var nonākt pie domstarpību savstarpēji saskaņota risinājuma jebkurā laikā. Puses paziņo Tirdzniecības un attīstības komitejai par jebkuru risinājumu. Domstarpību izšķiršanas procedūru pārtrauc pēc savstarpēji saskaņota risinājuma pieņemšanas.

82. Pants

Reglaments un rīcības kodekss

1. Līdz 2008. gada 1. jūlijam Puses vienojas par reglamentu un rīcības kodeksu, kurus pieņem Apvienotā padome. Reglaments risina jautājumu par šķīrējtiesas grupas lietu izskatīšanas publisko pieejamību.

2. Saskaņā ar reglamentu katra šķīrējtiesas grupas sanāksme ir publiski pieejama, ja vien pēc savas iniciatīvas vai pēc Pušu pieprasījuma šķīrējtiesas grupa nenolemj citādi. Šķīrējtiesas grupa sapulcējas slēgtā sesijā, ja kādas Puses pieteikumi vai argumenti satur konfidenciālu informāciju.

83. Pants

Informācija un tehniskas konsultācijas

Pēc Puses pieprasījuma vai pēc savas iniciatīvas šķīrējtiesas grupa var iegūt informāciju no jebkura avota, ko uzskata par piemērotu šķīrējtiesas tiesvedībai, tostarp no iesaistītajām Pusēm. Ja tā uzskata par vajadzīgu, šķīrējtiesas grupai ir tiesības pieprasīt attiecīgu ekspertu atzinumu. Saskaņā ar reglamentu ieinteresētiem pārstāvjiem atļauts iesniegt šķīrējtiesas grupai amicus curiae īsus lietas izklāstus. Jebkura informācija, kas iegūta šādā veidā, ir jāizpauž iesaistītajām Pusēm un jāiesniedz tām komentāru sagatavošanai.

84. Pants

Pieteikumu valoda

1. Pušu rakstiskie un mutiskie pieteikumi ir jebkurā Pušu oficiālajā valodā.

2. Puses cenšas vienoties par kopīgu darba valodu jebkurai konkrētai tiesvedībai saskaņā ar šo daļu. Ja Puses nevar vienoties par kopīgu darba valodu, katra Puse organizē un uzņemas izmaksas par savu rakstisko pieteikumu un izskatīšanas procesu tulkošanu tajā valodā, kuru izvēlējusies Puse, pret kuru celta sūdzība, ja vien šī valoda ir šīs Puses oficiālā valoda. EK puse, cenšoties panākt vienošanos par kopīgu darba valodu, ņem vērā šādu izmaksu iespējamo ietekmi uz DAK EPN valstīm.

85. Pants

Interpretācijas noteikumi

Šķīrējtiesas kolēģija izšķir domstarpības saskaņā ar šā Nolikuma noteikumiem un vispārpieņemtajiem starptautisko publisko tiesību interpretācijas noteikumiem, tostarp Vīnes konvencijā par līgumu tiesībām paredzētajiem noteikumiem. Šķīrējtiesas nolēmumi nevar palielināt un samazināt tiesības un pienākumus, kas paredzēti šajā Nolīgumā.

86. Pants

Šķīrējtiesas nolēmumi

1. Šķīrējtiesa dara visu iespējamo, lai pieņemtu lēmumu vienojoties. Ja lēmumu vienojoties nevar pieņemt, apstrīdēto jautājumu izlemj ar balsu vairākumu.

2. Nolēmumā izklāsta faktiskos konstatējumus, šā Nolīguma attiecīgo noteikumu piemērojamību un argumentāciju, uz kuras pamatojas jebkurš tās konstatējums vai secinājums. Tirdzniecības un attīstības komiteja dara šķīrējtiesas nolēmumus publiski pieejamus, ja vien tā nelemj citādi.

87. Pants

Šķīrējtiesnešu saraksts

1. Vēlākais trīs mēnešus pēc šā Nolīguma provizoriskas piemērošanas Tirdzniecības un attīstības komiteja izveido 21 personas sarakstu, kas vēlas un spēj strādāt par šķīrējtiesnešiem. Katra Puse izvēlas astoņas personas šķīrējtiesnešu amatam. Puses vienojas arī par piecām personām, kas nav nevienas Puses valstspiederīgie, šķīrējtiesas kolēģijas priekšsēdētāja amatam. Komiteja nodrošina, ka saraksts vienmēr tiek uzturēts saskaņā ar šo pantu.

2. Šķīrējtiesnešiem ir specializētas zināšanas vai pieredze tiesību un starptautiskās tirdzniecības jomā. Viņi ir neatkarīgi, strādā pēc savām individuālajām spējām un nesaņem norādes ne no vienas organizācijas vai valdības, un nav saistīti ar kādas Puses valdību, kā arī viņi rīkojas atbilstoši rīcības kodeksam, kas pievienots reglamentam.

3. Komiteja var izveidot tādu 15 personu papildu sarakstu, kam ir nozaru pieredze konkrētos jautājumos, uz kuriem attiecas šis Nolīgums. Ja piemēro šā Nolīguma 73. panta atlases procedūru, komitejas priekšsēdētājs, abām Pusēm vienojoties, var izmantot šādu nozaru sarakstu.

88. Pants

Saistība ar PTO pienākumiem

1. Šķīrējtiesas iestādes, kas izveidotas ar šo Nolīgumu, neizšķir Pušu vai attiecīgās DAK EPN valsts domstarpības par PTO dibināšanas līgumā paredzētajām tiesībām un pienākumiem.

2. Šajā Nolīgumā paredzēto domstarpību izšķiršanas noteikumu izmantošana neskar nevienu darbību PTO sistēmā, tostarp domstarpību izšķiršanu. Tomēr, ja kāda Puse vai attiecīgā DAK EPN valsts ir ierosinājusi tiesā izšķirt domstarpības par konkrētu pasākumu saskaņā ar šo Nolīgumu vai PTO nolīgumu, tad tā nevar ierosināt domstarpību izšķiršanas tiesvedību par šo pašu pasākumu, kamēr pirmā tiesvedība ir pabeigta. Šajā punktā saskaņā ar PTO nolīgumu domstarpību izšķiršanu tiesā uzskata par sāktu ar Puses vai attiecīgās DAK EPN valsts pieprasījumu izveidot kolēģiju saskaņā ar 6. pantu PTO memorandā par domstarpību izšķiršanas normatīvajiem aktiem un procedūru.

3. Šā Nolīguma noteikumi neliedz Pusei vai DAK EPN valstij īstenot pienākumu apturējumu, ko atļāvusi PTO Domstarpību izšķiršanas organizācija.

89. Pants

Termiņi

1. Visus šā Nolīguma III daļā noteiktos termiņus, tostarp šķīrējtiesas grupas nolēmuma paziņošanas termiņus, skaita kalendārajās dienās no datuma, kas seko pēc darbības vai fakta, uz ko tie attiecas.

2. Jebkuru termiņu, uz ko attiecas šī daļa, var pagarināt, Pusēm savstarpēji vienojoties.

IV DAĻA

13. NODAĻA

Vispārīgi izņēmumi

90. Pants

Vispārējā izņēmuma atruna

Ievērojot noteikumu, ka šos pasākumus veic tādā veidā, kas neizraisa ne Pušu patvaļīgu vai nepamatotu diskrimināciju vienādos apstākļos, ne slēptu ierobežojumu preču, pakalpojumu vai uzņēmumu tirdzniecībai, nekas šajā Nolīgumā neliedz EK Pusei vai DAK EPN valstij pieņemt vai īstenot pasākumus, kuri:

a) vajadzīgi sabiedrības morāles aizsardzībai vai sabiedriskās kārtības un drošības uzturēšanai;

b) vajadzīgi, lai nodrošinātu normatīvu aktu ievērošanu, kuri nav pretrunā šim Nolīgumam, tostarp normatīvajiem aktiem, kas attiecas uz tiesību aktu izpildi muitas jomā, intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību un maldinošas prakses novēršanu;

c) vajadzīgi, lai nodrošinātu atbilstību normatīvajiem aktiem, kuri nav pretrunā šā Nolīguma noteikumiem, tostarp normatīvajiem aktiem, kas attiecas uz: i) viltus un krāpšanas gadījumu vai līgumsaistību neizpildes seku novēršanu, ii) personu privātuma aizsardzību attiecībā uz personas datu iegūšanu un izplatīšanu, kā arī personisko dokumentu un rēķinu konfidencialitātes aizsardzību, iii) drošību;

d) attiecas uz zelta vai sudraba importu vai eksportu;

e) attiecas uz valsts mākslas, vēstures vai arheoloģisko vērtību aizsardzību;

f) attiecas uz noplicinātu dabas resursu saglabāšanu, ja šādi pasākumi stājas spēkā kopā ar ierobežojumiem uz iekšzemes preču ražošanu vai patēriņu, iekšzemes pakalpojumu piedāvājumu vai patēriņu, kā arī iekšzemes investoriem;

g) attiecas uz izstrādājumiem, kuru izgatavošanā izmantots ieslodzīto darbaspēks;

h) nav saderīgi ar šā Nolīguma 36. pantu, ja atšķirīgā režīma mērķis ir nodrošināt efektīvu vai līdzvērtīgu tiešo nodokļu noteikšanu vai iekasēšanu attiecībā uz citas Puses saimniecisko darbību vai investoriem.

91. Pants

Drošības izņēmumi

1. Šis Nolīgums:

a) neparedz, ka EK pusei vai DAK EPN valstīm jāsniedz jebkāda informācija, kuras izpaušana pēc to uzskatiem ir pretrunā būtiskajām drošības interesēm;

b) neattur EK pusi vai DAK EPN valstis no tādas darbības veikšanas, kuru tās uzskata par nepieciešamu savu būtisko drošības interešu aizsardzībai: i) attiecībā uz radioaktīvajiem materiāliem un to savienojumiem vai materiāliem, no kuriem tie ir atvasināti, ii) attiecībā uz saimniecisko darbību, ko tieši vai netieši veic ar nolūku apgādāt militāru iestādi, iii) attiecībā uz valsts iepirkumu, kas nepieciešams valsts drošības vai valsts aizsardzības mērķiem, iv) kas veikta, valstij esot kara stāvoklī, vai citos ārkārtējos starptautisko attiecību apstākļos;

c) neattur EK pusi vai DAK EPN valstis no jebkuras darbības, kas tām jāveic saskaņā ar Apvienoto Nāciju Hartu starptautiskās miera un drošības uzturēšanas nolūkā.

2. Tirdzniecības un attīstības padomi pēc iespējas plašāk informē par pasākumiem, kuri tiek veikti saskaņā ar 1. punkta b) un c) apakšpunktiem, kā arī par šo pasākumu izbeigšanu.

92. Pants

Nodokļi

1. Šis Nolīgums vai jebkura vienošanās, kas panākta saskaņā ar šo Nolīgumu, neliedz EK pusei vai DAK EPN valstij piemērot savu nodokļu tiesību aktu attiecīgos noteikumus atšķirīgi pret nodokļu maksātājiem dažādās situācijās, jo īpaši attiecībā uz šo personu dzīvesvietu vai vietu, kur ieguldīts to kapitāls.

2. Šis Nolīgums vai jebkura vienošanās, kas panākta saskaņā ar šo Nolīgumu, neliedz pieņemt vai īstenot jebkādus pasākumus, kuru mērķis ir novērst nodokļu nemaksāšanu vai izvairīšanos no to maksāšanas saskaņā ar noteikumiem nolīgumos par nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanu vai citos nodokļu noteikumos, vai vietējos nodokļu tiesību aktos.

3. Šis Nolīgums neietekmē EK Puses un DAK EPN valstu tiesības un pienākumus saskaņā ar jebkuru nodokļu konvenciju. Jebkādas neatbilstības gadījumā starp šo Nolīgumu un jebkuru šādu konvenciju, ciktāl tas attiecas uz neatbilstību, lielāks juridisks spēks ir konvencijai.

V DAĻA

INSTITUCIONĀLIE NOTEIKUMI

14. NODAĻA

Institucionālie noteikumi

93. Pants

Kopīgas iestādes izveide

Ar šo Nolīgumu tiek izveidota Apvienotā DAK EPN valstu un EK padome (“Apvienotā padome”), kas uzrauga un pārvalda šā Nolīguma īstenošanu.

94. Pants

Sastāvs un funkcijas

1. Apvienotajā padomē ir Eiropas Savienības Padomes locekļi un Eiropas Komisijas attiecīgie locekļi vai to pārstāvji, no vienas puses, un DAK EPN valstu ministri vai to pārstāvji, no otras puses.

2. Neskarot Ministru padomes funkcijas, kā noteikts Kotonū nolīguma 15. pantā, Apvienotās padomes funkcijas ir:

a) atbildēt par šā Nolīguma darbību un īstenošanu, kā arī uzraudzīt tā mērķu izpildi;

b) izskatīt visus svarīgos jautājumus saistībā ar šo Nolīgumu, kas skar kopējās intereses un tirdzniecību starp Pusēm;

c) izskatīt Pušu priekšlikumus un ieteikumus par šā Nolīguma pārskatīšanu;

d) sniegt attiecīgus ieteikumus;

e) uzraudzīt Pušu ekonomisko un tirdzniecības attiecību attīstību;

f) uzraudzīt un novērtēt šā Nolīguma sadarbības noteikumu ietekmi uz ilgtspējīgu attīstību;

g) uzraudzīt un izskatīt sasniegto visās lietās, uz kurām attiecas šis Nolīgums;

h) izstrādāt Tirdzniecības un attīstības komitejas reglamentu;

i) uzraudzīt Tirdzniecības un attīstības komitejas darbu;

j) pildīt jebkurus citus pienākumus saskaņā ar šo Nolīgumu.

3. Apvienotā padome var iesniegt Ministru padomei, kas izveidota saskaņā ar Kotonū nolīguma 15. pantu, regulārus ziņojumus par šā Nolīguma darbību.

95. Pants

Lēmumu pieņemšanas pilnvaras un procedūras

1. Lai sasniegtu šā Nolīguma mērķus, Apvienotā padome ir pilnvarota pieņemt lēmumus par visām lietām, uz kurām attiecas šis Nolīgums.

2. Lēmumus pieņem, vienojoties starp visām Pusēm, un šādi lēmumi ir saistoši Pusēm un katrai DAK EPN valstij. Puses veic visus vajadzīgos pasākumus, lai īstenotu šos lēmumus saskaņā ar katras Puses un DAK EPN valstu iekšējiem noteikumiem.

3. Procesuālos jautājumos un domstarpību izšķiršanas procedūrās DAK EPN valstis vienojas rīkoties kolektīvi, bet Apvienotā padome pieņem lēmumus un ieteikumus, Pusēm savstarpēji vienojoties. Jautājumos, kuros DAK EPN valstis nav vienojušās rīkoties kolektīvi, lēmuma pieņemšanai vajadzīga attiecīgās DAK EPN valsts piekrišana.

4. Apvienotā padome tiekas regulāri – ne retāk kā reizi divos gados, un ārpus kārtas, kad to prasa apstākļi un ja Puses par to vienojas.

5. Apvienotā padome nosaka savu reglamentu.

96. Pants

Tirdzniecības un attīstības komiteja (“Komiteja”)

1. Apvienotai padomei tās darbā palīdz Komiteja, kurā ir Pušu pārstāvji – parasti augstāko amatpersonu līmenī.

2. Komiteja var izveidot jebkādas īpašas tehniskas grupas, lai risinātu īpašus jautājumus, kuri ir šo grupu kompetencē.

3. Komiteja nosaka reglamentu īpašajām tehniskajām grupām, kuras izveidotas saskaņā ar šā panta 2. punktu.

4. Komiteja atskaitās Apvienotajai padomei un ir atbildīga tās priekšā.

5. Komiteja pieņem lēmumus vai sniedz ieteikumus gadījumos, kas paredzēti šajā Nolīgumā, vai tad, ja šādas pilnvaras tai ir deleģējusi Apvienotā padome. Šajā gadījumā Komiteja pieņem lēmumus vienojoties.

6. Komitejai ir šādas funkcijas:

a) tirdzniecības jomā: i) uzraudzīt un izvērtēt Apvienotās padomes lēmumu īstenošanu, ii) veicināt un pārraudzīt šā Nolīguma noteikumu īstenošanu, iii) izskatīt un ieteikt sadarbības prioritātes Apvienotajai padomei, iv) sniegt attiecīgus ieteikumus Apvienotajai padomei, lai izvairītos no iespējamiem konfliktiem, kas varētu veidoties jomās, uz kurām attiecas šis Nolīgums, v) veikt jebkuras citas funkcijas, kuras tai uztic Apvienotā padome, vi) pārraudzīt šā panta 2. punktā minēto īpašo tehnisko grupu darbu, vii) uzraudzīt reģionālās integrācijas, kā arī Pušu ekonomisko un tirdzniecības attiecību attīstību, viii) pārrunāt un veikt darbības, kas var veicināt tirdzniecību, investīcijas un uzņēmējdarbības iespējas starp Pusēm, ix) pārrunāt jebkurus jautājumus, kas attiecas uz šo Nolīgumu, un jebkuru jautājumu, kas var ietekmēt tā mērķu sasniegšanu;

b) attīstības sadarbības jomā: i) uzraudzīt šajā Nolīgumā noteikto sadarbības noteikumu īstenošanu un koordinēt šādu darbību saistībā ar trešās personas palīdzības sniedzējiem, ii) sniegt ieteikumus Pušu sadarbībai, kas saistīta ar tirdzniecību, iii) regulāri pārskatīt šajā Nolīgumā noteiktās sadarbības prioritātes un pēc vajadzības sniegt ieteikumus jaunu prioritāšu iekļaušanai, iv) pārskatīt un pārrunāt sadarbības jautājumus, kas attiecas uz reģionālo integrāciju un šā Nolīguma īstenošanu, v) uzraudzīt un novērtēt šā Nolīguma īstenošanas ietekmi uz Pušu ilgtspējīgu attīstību.

VI DAĻA

15. NODAĻA

Vispārīgi un nobeiguma noteikumi

97. Pants

Pušu definīcijas un saistību izpilde

1. Šā Nolīguma līgumslēdzējas Puses ir Botsvāna, Lesoto, Namībija, Svazilenda un Mozambika, turpmāk atsauces atvieglošanai “DAK EPN valstis”, no vienas puses, un Eiropas Kopiena vai tās dalībvalstis, vai Eiropas Kopiena un tās dalībvalstis, to attiecīgajās kompetences jomās, kas izriet no Eiropas Kopienas dibināšanas līguma, turpmāk “EK puse”, no otras puses.

2. Šajā Nolīgumā:

a) termins “Puses” attiecas uz DAK EPN valstīm, kas darbojas kolektīvi, un EK pusi. Termins “Puse” attiecas uz DAK EPN valstīm, kas darbojas kolektīvi, vai EK pusi;

b) termins “DAK EPN valstis” attiecas uz DAK EPN valstīm, kas darbojas individuāli.

3. DAK EPN valstis un EK puse veic visus vispārējos vai īpašos pasākumus, kas tām vajadzīgi šā Nolīguma uzlikto saistību izpildei, un nodrošina, ka tās atbilst šajā Nolīgumā izvirzītajiem mērķiem.

98. Pants

Informācijas apmaiņa

1. Lai veicinātu saziņu šā Nolīguma efektīvai īstenošanai, Puses, šim Nolīgumam stājoties spēkā, izveido informācijas apmaiņas kontaktiestādi. Informācijas apmaiņas kontaktiestādes izveidošana neskar īpašu kompetentu iestāžu izveidošanu, ko nosaka šā Nolīguma attiecīgās iedaļas un nodaļas.

2. Pēc informācijas apmaiņas kontaktiestādes pieprasījuma katra Puse norāda biroju vai oficiālo pārstāvi, kurš atbild par jebkuru jautājumu, kas attiecas uz šā Nolīguma īstenošanu, un nodrošina nepieciešamo atbalstu, lai veicinātu saziņu ar pieprasījuma iesniedzēju Pusi.

3. Pēc otras Puses pieprasījuma un ciktāl tas juridiski iespējams, katra Puse vai DAK EPN valstis nodrošina informāciju un nekavējoties atbild uz jebkuru otras Puses jautājumu, kas saistīts ar faktisku vai ierosinātu pasākumu, kurš varētu ietekmēt tirdzniecību starp Pusēm.

99. Pants

Pārredzamība

1. Puse vai DAK EPN valsts publicē vai padara publiski pieejamus tās normatīvos aktus, procedūras un vispārpiemērojamus administratīvos nolēmumus, kā arī jebkuras citas saistības, ko nosaka starptautiskais nolīgums par jebkuru tirdzniecības jautājumu, uz kuru attiecas šis Nolīgums. Jebkurus šādus pasākumus, kas pieņemti pēc šā Nolīguma stāšanās spēkā, dara zināmus otrai Pusei.

2. Neskarot īpašos šā Nolīguma pārredzamības noteikumus, šajā pantā minēto informāciju uzskata par darītu zināmu otrai Pusei, ja informācija ir padarīta pieejama:

a) ar attiecīgu paziņojumu PTO;

b) oficiālā, bezmaksas un publiski pieejamā tīmekļa vietnē;

c) otras Puses kontaktpunktam.

Tomēr, ja EK puse sniegusi šādu informāciju, izmantojot oficiālu, bezmaksas un publiski pieejamu tīmekļa vietni, un par to nav paziņots PTO, DAK EPN valsts, kurai ierobežotu spēju dēļ ir grūti piekļūt šādai tīmekļa vietnei, var pieprasīt, lai EK puse sniedz šo informāciju attiecīgajam kontaktpunktam.

3. Šajā Nolīgumā nav paredzēts noteikums jebkurai Pusei sniegt konfidenciālu informāciju, kuras publiskošana varētu traucēt likuma ievērošanu, vai citādi būtu pretrunā sabiedrības interesēm, vai kaitētu noteiktu valsts vai privātu uzņēmumu likumīgām komercinteresēm, izņemot ciktāl tas var būt vajadzīgs domstarpību izšķiršanas tiesvedībai saskaņā ar šo Nolīgumu. Ja šķīrējtiesas kolēģija, kas izveidota saskaņā ar šo Nolīgumu, šādu izpaušanu uzskata par vajadzīgu, grupa nodrošina konfidencialitātes pilnīgu aizsardzību.

100. Pants

Īstenošanas pagaidu grūtības

Ja Pusei rodas grūtības tādu faktoru ietekmē, kas ir ārpus tās kontroles, izpildīt savas saistības saskaņā ar šo Nolīgumu, tā nekavējoties dara zināmu šo jautājumu Apvienotajai padomei.

101. Pants

Reģionālās preferences

1. Ar šo Nolīgumu Pusei netiek uzlikts pienākums paplašināt jebkuru otras šā Nolīguma Puses labvēlīgāku režīmu, kuru Puse piemērojusi kā sava reģionālā integrācijas procesa daļu.

2. Jebkuru labvēlīgāku režīmu un priekšrocības, ko saskaņā ar šo Nolīgumu var piešķirt jebkura DAK EPN valsts EK pusei, bauda arī citas DAK EPN valstis.

102. Pants

Eiropas Kopienas visattālākie reģioni

1. Ņemot vērā Eiropas Kopienas visattālāko reģionu un DAK EPN valstu ģeogrāfisko tuvumu, kā arī lai nostiprinātu ekonomiskās un sociālās saiknes starp šiem reģioniem un DAK EPN valstīm, Puses cenšas veicināt sadarbību starp Eiropas Kopienas visattālākajiem reģioniem un DAK EPN valstīm visās jomās, uz kurām attiecas šis Nolīgums.

2. Šā panta 1. punktā izklāstītos mērķus pēc iespējas īsteno, arī veicinot DAK EPN valstu un Eiropas Kopienas visattālāko reģionu kopējo līdzdalību Eiropas Kopienas īpašajās programmās tajās jomās, uz kurām attiecas šis Nolīgums.

3. EK Puse cenšas nodrošināt koordināciju starp Eiropas Kopienas kohēzijas un attīstības politikas dažādajiem finanšu instrumentiem, lai veicinātu sadarbību starp DAK EPN valstīm un Eiropas Kopienas visattālākajiem reģioniem tajās jomās, uz kurām attiecas šis Nolīgums.

4. Nekas šajā Nolīgumā neliedz EK pusei veikt pastāvošos pasākumus, pievēršoties savu visattālāko reģionu strukturāli sociāli ekonomiskajam stāvoklim saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 299. panta 2. punktu. Šis noteikums liedz citu tirdzniecības tarifu uzturēšanu, izņemot tikai tos, kas atļauti saskaņā ar šā Nolīguma 2. pielikuma 9. punktu.

103. Pants

Attiecības ar Kotonū nolīgumu

1. Izņemot attīstības sadarbību, kas paredzēta Kotonū nolīguma III daļas II sadaļā, jebkuras neatbilstības gadījumā starp šā Nolīguma noteikumiem un Kotonū nolīguma III daļas II sadaļas noteikumiem, ciktāl tas attiecas uz šo neatbilstību, šā Nolīguma noteikumiem ir lielāks juridiskais spēks.

2. Šis Nolīgums neliedz EK pusei vai DAK EPN valstij veikt attiecīgus pasākumus saskaņā ar Kotonū nolīgumu.

104. Pants

Attiecības ar PTO nolīgumu

Puses vienojas, ka šajā Nolīgumā nav noteikumu, kas paredz tām vai DAK EPN valstīm rīkoties neatbilstīgi savām saistībām PTO.

105. Pants

Stāšanās spēkā

1. Šo Nolīgumu paraksta, ratificē vai apstiprina saskaņā ar katrā Pusē vai DAK EPN valstī piemērojamiem konstitucionālajiem vai iekšējiem noteikumiem un procedūrām.

2. Šis Nolīgums stājas spēkā otrā mēneša pirmajā dienā pēc pēdējā ratifikācijas, pieņemšanas vai apstiprināšanas instrumenta deponēšanas.

3. Paziņojumus nosūta Eiropas Savienības Padomes ģenerālsekretāram, kurš ir šā Nolīguma depozitārs.

4. Pirms stājas spēkā šis Nolīgums Eiropas Kopiena un DAK EPN valstis vienojas piemērot tos šā Nolīguma noteikumus, kuri ietilpst to attiecīgajā kompetencē (“provizoriska piemērošana”). To var veikt, ja iespējams, ar provizorisku piemērošanu vai arī ar šā Nolīguma ratifikāciju.

5. Depozitāram pa