Oficiālais Vēstnesis L 288 , 15/11/2000 Lpp. 0001 - 0005



Eiropas Parlamenta un padomes Regula (EK) Nr. 2493/2000 (2000. gada 7. novembris) par pasākumiem, lai veicinātu vides aspekta pilnīgu iekļaušanu jaunattīstības valstu attīstības procesā EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 175. un 179. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [1], ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [2], apspriedušies ar Reģionu komiteju, saskaņā ar Līguma [3] 251. pantā paredzēto procedūru, ievērojot Samierināšanas komitejas 2000. gada 3. aprīlī apstiprināto kopīgo dokumentu, tā kā: (1) Dabas resursu noplicināšana un vides degradācija tieši ietekmē ekonomikas attīstību un jo īpaši vietējo kopienu, to skaitā pamatiedzīvotāju, iztikas līdzekļus un tādējādi vājina cīņu pret nabadzību ilgtspējīgā attīstībā. (2) Nav noliedzams, ka pašreizējie ražošanas un patēriņa apstākļi rada sekas, kas ir jūtamas visās valstīs un pasaulē, jo īpaši attiecībā uz atmosfēru, hidrosfēru, augsnes stāvokli un bioloģisko daudzveidību. (3) Kopiena un tās dalībvalstis parakstīja Rio deklarāciju un Darbības programmu 21, un tās atbalsta Apvienoto Nāciju Ģenerālās asamblejas ārkārtas sesijā pieņemto rezolūciju "Darbības 21 turpmākas īstenošanas programma". (4) Kopiena un tās dalībvalstis ir noslēgušas daudzpusējus vides līgumus, jo īpaši Konvenciju par bioloģisko daudzveidību, Pamatkonvenciju par klimatiskajām izmaiņām un Konvenciju par cīņu pret pārtuksnešošanos. Tādējādi tās ir apņēmības pilnas ņemt vērā kopīgo, bet atšķirīgo attīstīto valstu un jaunattīstības valstu atbildību šajos jautājumos. (5) Ir svarīgi saskaņot Eiropas Kopienas vides politikas iekšējos un ārējos aspektus, lai efektīvi varētu reaģēt uz problēmām, kas identificētas Apvienoto Nāciju konferencē par vidi un attīstību (ANKAVA) un turpmākajos pasākumos. (6) Kopiena un tās dalībvalstis noteikti atbalsta attīstības stratēģiju, ko pieņēmusi Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas Attīstības palīdzības komiteja (ESAO/APK), –"21. gadsimta stratēģijas izstrāde", kur ir aicinājums atbalstīt nacionālu noturīgas attīstības stratēģiju īstenošanu visās valstīs līdz 2005. gadam tā, lai līdz 2015. gadam pašreizējās vides resursu noplicināšanas tendences patiešām pilnīgi izmainītu kā pasaules, tā valstu līmenī. (7) Eiropas Parlaments un Padome 1998. gada 24. septembrī pieņēma Lēmumu Nr. 2179/98/EK par grozījumiem Eiropas Kopienas politikas un darbības programmā attiecībā uz vidi un noturīgu attīstību "Pretim noturīgai attīstībai" [4], kur izskan aicinājums nostiprināt Kopienas nozīmi starptautiskajā sadarbībā vides un noturīgas attīstības jomā. Programmas pamatstratēģija – vides politiku pilnīgi iekļaut politikā, ko īsteno citās jomās, to skaitā attīstības politikā. (8) 1998. gada jūnija Eiropadomē, kas sanāca Kardifā, pozitīvi tika novērtēts Komisijas paziņojums "Partnerattiecības integrācijai", kurā izklāstīta stratēģija vides apsvērumu iekļaušanai Eiropas Savienības politikā un apstiprināts princips, ka svarīgākie priekšlikumi politikā ir jāpapildina ar vērtējumu par to ietekmi uz vidi. (9) Padome un dalībvalstis 1996. gada 15. jūlijā pieņēma Rezolūciju par vides izvērtējumu attīstības sadarbībā. (10) 1998. gada 30. novembra rezolūcijā Padome atzīst, ka pamatiedzīvotājiem ir izšķiroša nozīme dabas resursu saglabāšanā un noturīgā izmantošanā. (11) Noturīga attīstība ir atkarīga no tā, vai vides aspekts ir ņemts vērā attīstības procesā. (12) Ņemot vērā to, ka resursi ir ierobežoti, politikas, stratēģiju un piemērotu instrumentu ieviešana un eksperimentālu shēmu īstenošana ir svarīgi elementi, lai īstenotu šo integrāciju ekonomiskajā sadarbībā un attīstības sadarbībā. (13) Būtu jāpapildina Kopienai pieejamo finanšu instrumentu klāsts noturīgas attīstības atbalstīšanai jaunattīstības valstīs. (14) Būtu jāuzlabo saskaņā ar Kopienas instrumentiem finansētu darbību koordinācija. (15) Padomes 1997. gada 22. aprīļa Regulā (EK) Nr. 722/97 par vides pasākumiem, kas jaunattīstības valstīs veikti sakarā ar noturīgu attīstību [5], tika definēti noteikumi Kopienas palīdzībai, kas paredzēta tam, lai jaunattīstības valstis attīstības procesā varētu iekļaut vides aspektu. Regula (EK) Nr. 722/97 bija spēkā līdz 1999. gada 31. decembrim. Pieredze, kas gūta, īstenojot Regulu (EK) Nr. 722/97, būtu jāatspoguļo šajā regulā. (16) Ir jāpieņem noteikumi šajā regulā minēto darbību finansēšanai. (17) Šī regula kopējam programmas darbības laikam nosaka kopējo finansējuma summu, kas ir galvenā atsauce atbilstīgi 33. punktam 1999. gada 6. maija starpiestāžu līgumā, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija savā starpā noslēgušas par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu [6], budžeta pārvaldības iestādei gada budžeta procedūras izpildes laikā. (18) Ir jāpieņem sīki izstrādātas izpildes normas, jo īpaši attiecībā uz darbības formu, sadarbības partneriem un lēmuma pieņemšanas procedūru. (19) Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto izpildes pilnvaru īstenošanas kārtību [7], IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. 1. pants 1. Kopiena atbalsta jaunattīstības valstu centienus, lai attīstības procesā iekļautu vides aspektu. Šajā nolūkā Kopiena sniedz finanšu palīdzību un attiecīgu ekspertīzi, lai izstrādātu uz noturīgu attīstību orientētu politiku, stratēģijas, instrumentus un tehnoloģijas un sekmētu to īstenošanu. 2. Kopiena atbalstu sniedz tieši ieinteresētajām personām jaunattīstības valstīs, kā arī netieši, Kopienas ekonomiskajā un attīstības sadarbībā nostiprinot vides aspektu, lai nodrošinātu, ka vides apsvērumi pilnā mērā tiktu ņemti vērā Kopienas programmās. 3. Saskaņā ar šo regulu sniegtā palīdzība un ekspertīze papildina un nostiprina to, ko sniedz ar citiem attīstības sadarbības instrumentiem. 2. pants Šajā regulā: "ilgtspējīga attīstība": attiecīgo iedzīvotāju dzīves līmeņa un labklājības uzlabošana atbilstīgi ekosistēmu kapacitātes limitiem, saglabājot dabas resursus un to bioloģisko daudzveidību pašreizējām un turpmākajām paaudzēm. 3. pants 1. Darbības, kas īstenojamas saskaņā ar šo regulu, jo īpaši ir saistītas ar: - globāliem, jo īpaši daudzpusējos līgumos par vidi paredzētiem vides jautājumiem, piemēram, klimatiskās izmaiņas, pārtuksnešošanās un bioloģiskā daudzveidība, - starpvalstiskiem vides jautājumiem, jo īpaši par gaisa, augsnes un ūdens piesārņojumu, - sekām, ko attiecībā uz vidi rada jaunattīstības valstu iekļaušanās pasaules ekonomikā, - to, lai attīstības jomā sāktajos projektos iekļautu vides apsvērumus, kas raksturo, identificē un novērtē šo darbību ilglaicīgumu, - sekām, ko attiecībā uz vidi rada makroekonomikas un nozaru politika jaunattīstības valstīs, - noturīgiem ražošanas un patēriņa modeļiem, - dabas un vides resursu noturīgu pārvaldību un izmantojumu visās ražojošajās nozarēs, piemēram, lauksaimniecībā, zivsaimniecībā un rūpniecībā, - vides problēmām, ko rada tuvredzīgs resursu izmantojums nabadzības dēļ, - enerģijas noturīgu ražošanu un izmantošanu, jo īpaši atjaunojamu enerģijas avotu izmantošanu, enerģijas efektivitātes palielināšanu, enerģijas taupīšanu un videi kaitīgu enerģijas avotu aizstāšanu ar citiem mazāk kaitīgiem enerģijas avotiem, - ķimikāliju, jo īpaši bīstamu un toksisku vielu noturīgu ražošanu un izmantošanu, - bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu, jo īpaši, aizsargājot ekosistēmas un dzīvotnes un saglabājot sugu daudzveidību, tās sastāvdaļu noturīgu izmantojumu, tādu personu iesaistīšanu, kurām ir tradicionālas zināšanas bioloģiskās daudzveidības izmantošanā, kā arī ar to, lai godīgi un vienādi sadalītu guvumus, ko rada ģenētikas resursu izmantojums, - tīrā ūdens resursu pārvaldību, - piekrastes zonu, estuāru un mitrzemju apsaimniekošanu, - pārtuksnešošanos, - pilsētvides problēmām, kas inter alia attiecas uz transportu, atkritumiem, notekūdeņiem, gaisa piesārņojumu un troksni, kā arī uz dzeramā ūdens kvalitāti, - vides problēmām, kas saistītas ar rūpnieciskām darbībām. 2. Darbības, kas ir tiesīgas saņemt finansējumu, cita starpā ietver: - atbalstu valsts, reģionu un vietēja līmeņa politikas, plānu un stratēģiju, programmu un projektu izstrādei noturīgas attīstības jomā, - shēmas, kas paredzētas tam, lai palielinātu attīstības procesa subjektu, t.i., valdības, nevalstisko organizāciju, privātā sektora, civiliedzīvotāju, pamatiedzīvotāju tiesībspēju un rīcībspēju valsts, reģionu un vietējā līmenī, - ievadprojektus, ko īsteno uz vietas, jo īpaši tos, kas paredzēti tam, lai ieviestu videi draudzīgas tehnoloģijas, kas pielāgotas vietēja rakstura ierobežojumiem un prasībām, - tādas tirdzniecības sekmēšanu, kas nodrošina pēc noturīga ražošanas modeļa ražotas produkcijas virzību no pārdevēja pie pircēja, - tādu instrumentu izveidi, kas sekmē noturīgu attīstību, inter alia, ar tirdzniecību saistītu instrumentu izveidi, piemēram, marķēšanas un sertificēšanas shēmas un videi draudzīgas produkcijas tirdzniecības iniciatīvas, - pamatnostādņu formulēšanu, rokasgrāmatu un darbības instrumentu izstrādi, kas paredzēta tam, lai sekmētu noturīgu attīstību un vides aspekta iekļaušanu, jo īpaši īstenojot tīklā Internets ievietotu atklātu (plašai sabiedrībai pieejamu) datu bāžu un datu banku projektus, - informācijas kampaņas par bīstamām vielām, jo īpaši toksiskiem atkritumiem un pesticīdiem, - atbalstu ar vides izvērtēšanu saistītu instrumentu attīstīšanai un piemērošanai politikas, stratēģiju, programmu un projektu sagatavošanā un īstenošanā, - izpratnes vairošanu vietējos iedzīvotājos un galvenajos attīstības procesa un sadarbības dalībniekos par to, ko nozīmē noturīga attīstība un ko no tās var gūt, jo īpaši šajā nolūkā izmantojot informācijas kampaņas un profesionālās mācības, - inventarizēšanas, grāmatvedības uzskaites un statistikas darbu, lai uzlabotu vides datu un vides rādītāju kvalitāti. 3. Darbību atlasē, sagatavošanā, īstenošanā un izvērtēšanā īpašu uzmanību veltī: - ieguldījumam vispārējas nabadzības novēršanas mērķa sasniegšanā, - vietējām iniciatīvām, ar ko ievieš jauninājumus, kuri orientēti uz noturīgu attīstību, - vietējo iedzīvotāju, jo īpaši pamatiedzīvotāju kopienu, aktīvai līdzdalībai, atbalstam un labvēlīgai nostājai, - tam uzdevumam, zināšanām, perspektīvām un ieguldījumam, ko dabas resursu noturīgā apsaimniekošanā un izmantošanā var dot gan vecāka gadu gājuma sievietes un vīrieši, gan meitenes un zēni, - iespējām iekļaut šīs darbības plašākā Kopienas attīstības sadarbības politikas un programmu kontekstā, - ekoloģisko izmaksu apzināšanai, to skaitā, izmantojot ekonomikas instrumentus, - ieguldījumam reģionālās sadarbības stiprināšanā noturīgas attīstības jomā. Piemērojot šo regulu, ir svarīgi mācīties no darbībām, kas tiek veiktas, kā arī darīt zināmus to rezultātus, to skaitā atbalstu starptautisku līgumu īstenošanai vides jomā. 4. pants Sadarbības partneri, kas saskaņā ar šo regulu var saņemt palīdzību, ir starptautiskas organizācijas, valstis, reģioni un reģionu iestādes, decentralizēti dienesti, publiskas institūcijas, privātuzņēmēji un rūpniecības nozares, kooperatīvi, vietējās kopienas, nevalstiskas organizācijas un asociācijas, kas pārstāv vietējos iedzīvotājus, jo īpaši pamatiedzīvotājus. 5. pants 1. Kopienas finansējums var aptvert studijas, tehnisku palīdzību, izglītības pakalpojumus, mācības un citus pasākumus, nenozīmīgas piegādes un darbus, ierobežota apjoma finansiāla atbalsta līdzekļus, kā arī kalkulācijas, revīzijas un vērtēšanas un uzraudzības uzdevumus. Ievērojot budžeta lēmējinstitūcijas reizi gadā noteiktos ierobežojumus, šis finansējums var aptvert tehniskās un administratīvās palīdzības izdevumus par labu Komisijai vai saņēmējam, kas saistīti ar citām darbībām nekā uzdevumi, kurus pastāvīgi veic valsts iestādes sakarā ar programmu vai projektu identificēšanu, sagatavošanu, vadīšanu, uzraudzīšanu, revidēšanu un kontroli. Kopienas finansējums var aptvert kā ieguldījumus, kas saistīti ar kādu īpašu darbību, izņemot nekustamā īpašuma iegādi, tā kārtējos izdevumus (to skaitā administratīvos, ekspluatācijas un darbības izdevumus). Izņemot mācību, izglītības un pētījumu programmas, vairākumā gadījumu kārtējos izdevumus var segt vienīgi sākuma posmā, un to finansējums pakāpeniski samazinās. 2. Katrai sadarbības darbībai mēģina iegūt ieguldījumu no 4. pantā minētajiem sadarbības partneriem. Partneru ieguldījumu lūdz atbilstīgi to līdzekļiem un attiecīgās darbības raksturam. 3. Var meklēt iespējas iegūt līdzfinansējumu no citiem donoriem, jo īpaši dalībvalstīm un attiecīgajām starptautiskajām organizācijām. Šajā sakarā ir jāpanāk saskaņotība ar pasākumiem, ko veikuši citi finansējuma donori. 4. Veic vajadzīgos pasākumus, lai uzsvērtu, ka palīdzība, ko sniedz saskaņā ar šo regulu, ir Kopienas pasākums. 5. Lai sasniegtu Līgumā paredzētos konsekvences un saskaņotības mērķus un nolūkā garantēt visu šo darbību optimālu efektivitāti, Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm veic visus koordinēšanas pasākumus, kas ir vajadzīgi, jo īpaši: a) sistemātisku informācijas apmaiņu un analīzi par finansētām darbībām un tām, kuru finansējumu ir paredzējusi Kopiena un dalībvalstis; b) šo darbību koordinēšanu uz vietas, īstenojot regulāras sanāksmes un informācijas apmaiņu starp Komisijas un dalībvalstu pārstāvjiem finansējuma saņēmējās valstīs. 6. Lai darbības būtu cik vien iespējams ietekmīgas pasaules, valsts un vietējā līmenī, Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm veic jebkuru iniciatīvu, kas ir vajadzīga, lai nodrošinātu pienācīgu koordināciju un ciešu sadarbību ar sadarbības partneriem, vietējiem partneriem (nevalstiskajām organizācijām, pamatiedzīvotāju kopienām un apvienībām), iesaistītajiem finansējuma donoriem un citām starptautiskām organizācijām, jo īpaši tām, kas ir daļa no Apvienoto Nāciju sistēmas. 6. pants Kopienas finansējuma forma saskaņā ar šo regulu ir bezatmaksas materiāla palīdzība. 7. pants Laikā no 2000. gada līdz 2006. gadam šīs regulas īstenošanai paredzētais finansējums ir EUR 93 miljoni. Gada asignējumus apstiprina budžeta lēmējinstitūcija, ievērojot finanšu perspektīvu. 8. pants 1. Komisijai ir jāizvērtē šajā regulā paredzētās darbības, jāpieņem lēmumi par to finansēšanu un jāvada tās saskaņā ar budžeta un citām spēkā esošajām procedūrām, jo īpaši tām, kas paredzētas Finanšu regulā, kas piemērojama Eiropas Kopienu kopbudžetam. 2. Reizi divos gados Komisija saskaņā ar 9. panta 2. punktā paredzēto procedūru pieņem stratēģiskās pamatnostādnes un prioritātes darbību īstenošanai turpmāk. Par to tā informē Eiropas Parlamentu. 3. Lēmumus par palīdzību, kas sasniedz vai pārsniedz 2,5 miljonus eiro, individuālajām darbībām, ko finansē saskaņā ar šo regulu, Komisija pieņem saskaņā ar 9. panta 2. punktā paredzēto procedūru. 4. Komisija īsumā informē 9. panta 1. punktā minēto komiteju par visiem finansēšanas lēmumiem, ko tā plāno pieņemt sakarā ar darbībām atbilstīgi šai regulai, ar kuriem tiek paredzēta palīdzība, kas nesasniedz EUR 2,5 miljonus. Šo informāciju dara pieejamu ne vēlāk kā vienu nedēļu pirms lēmuma pieņemšanas. 5. Komisija var apstiprināt papildu saistības, kas ir vajadzīgas tam, lai segtu plānotus vai faktiskus papildu izdevumus vai prasības saistībā ar šīm darbībām, ja vien minētie papildu izdevumi vai prasības nepārsniedz 20 % no sākotnējām saistībām, kas paredzētas finansēšanas lēmumā. 6. Visos finanšu nolīgumos vai līgumos, kas noslēgti saskaņā ar šo regulu, paredz, ka Komisija un Revīzijas tiesa veic pārbaudes uz vietas saskaņā ar parasto kārtību, ko Komisija ir izstrādājusi atbilstīgi spēkā esošajiem noteikumiem, jo īpaši tiem, kas paredzēti Finanšu regulā, ko piemēro Eiropas Kopienu kopbudžetam. 7. Ja darbības veic saskaņā ar finanšu nolīgumiem starp Kopienu un saņēmējvalsti, šajos nolīgumos paredz, ka Kopiena nesedz nodokļu, nodevu un citus maksājumus. 8. Dalība konkursos un līgumu slēgšana ar vienlīdzīgiem noteikumiem tiek piedāvāta visām fiziskām un juridiskām personām dalībvalstīs un saņēmējvalstī. To var piedāvāt citām jaunattīstības valstīm un pienācīgi pamatotos izņēmuma gadījumos – citām trešām valstīm. 9. Piegādes ir ar izcelsmi dalībvalstīs, saņēmējvalstīs vai citās jaunattīstības valstīs. Izņēmuma gadījumos, kad apstākļi to pamato, piegādes var būt ar izcelsmi citās valstīs. 10. Īpašu uzmanību pievērš: - tam, lai darbību izmaksas būtu lietderīgas un to rezultāti noturīgi, - skaidrai mērķu, kā arī rezultātu rādītāju definīcijai un uzraudzībai visos projektos. 9. pants 1. Komisijai palīdz attiecīga ģeogrāfiski izveidota komiteja, kas atbild par attīstību, še turpmāk saukta par "komiteju". 2. Ja atsaucas uz šo punktu, tad piemēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. panta noteikumus. Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā paredzētais laikposms ir viens mēnesis. 3. Komiteja apstiprina savu reglamentu. 10. pants 1. Katru gadu līdz 1. septembrim, kad ir beidzies budžeta gads, Komisija iesniedz ikgadēju ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei, kurā apkopo darbības, kas finansētas attiecīgajā gadā, un novērtē šīs regulas īstenošanu minētajā laikposmā. Šajā pārskatā jo īpaši ir ziņas par finansēto darbību skaitu un veidu, sadarbības partneriem un attiecīgajām valstīm. Ziņojumā norāda arī attiecībā uz īpašām darbībām veiktu ārēju novērtējumu skaitu. 2. Komisija regulāri novērtē Kopienas finansētās darbības, lai noteiktu, vai to mērķi ir sasniegti, un norādītu pamatnostādnes darbību efektivitātes uzlabošanai nākotnē. Komisija iesniedz veikto izvērtējumu pārskatu Komitejai, kas minēta 9. panta 1. punktā. Izvērtējuma ziņojumi ir pieejami dalībvalstīm, Eiropas Parlamentam un citām ieinteresētajām pusēm. 3. Komisija, vēlākais, mēnesi pēc lēmuma pieņemšanas informē dalībvalstis par apstiprinātām darbībām, norādot to izmaksas un veidu, attiecīgās valstis un sadarbības partnerus. 4. Komisijas dienesti publicē un nosūta ieinteresētajām personām, to skaitā Komisijas delegācijām attiecīgajās valstīs, finansēšanas rokasgrāmatu, kur norādītas pamatnostādnes un kritēriji, ko piemēro darbību atlasei. 11. pants 1. Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro līdz 2006. gada 31. decembrim. 2. Četrus gadus pēc šīs regulas stāšanās spēkā Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu, kur vispārējās sadarbības kontekstā, ko Kopiena īsteno attīstības jomā, izvērtē darbības, ko Kopiena finansējusi saskaņā ar šo regulu, kā arī ierosinājumus par šīs regulas nākotni, to skaitā par varbūtēju tās grozīšanu vai tās darbības izbeigšanu. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 2000. gada 7. novembrī Eiropas Parlamenta vārdā — priekšsēdētāja N. Fontaine Padomes vārdā — priekšsēdētājs L. Fabius [1] OV C 47, 20.2.1999., 10. lpp. unOV C 274 E, 26.9.2000., 1. lpp. [2] OV C 258, 10.9.1999., 16. lpp. [3] Eiropas Parlamenta 1999. gada 5. maija Atzinums (OV C 279, 1.10.1999., 173. lpp.), Padomes 1999. gada 16. decembra Kopējā nostāja (OV C 64, 6.3.2000., 47. lpp.) un Eiropas Parlamenta 2000. gada 15. marta Lēmums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts). Eiropas Parlamenta 2000. gada 20. septembra Lēmums un Padomes 2000. gada 7. septembra Lēmums. [4] OV L 275, 10.10.1998., 1. lpp. [5] OV L 108, 25.4.1997., 1. lpp. [6] OV C 172, 18.6.1999., 1. lpp. [7] OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. --------------------------------------------------