ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 219/3

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5114 — Pernod Ricard/V&S)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/C 219/05)

Komisija 2008. gada 17. jūlijā nolēma neiebilst pret iepriekšminēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar kopējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punktu saistībā ar 6. panta 2. punktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

— Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem;
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 127/2

Nav iebildumu pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta COMP/M.4961 — Cookson/Foseco)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/C 127/03)

Komisija 2008. gada 4. martā nolēma neiebilst pret iepriekšminēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar kopējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punktu saistībā ar 6. panta 2. punktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

— Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem;
(10)

Attiecībā uz Šveici – saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (7) šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta B, C, D un F punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2008/146/EK (8) 3. pantu.
(11)

Darbības uzlabošanas mērķi, kurus ierosināja Latvija attiecībā uz drošības pārvaldības efektivitāti, dalījumā pa katru drošības pārvaldības mērķi un izteikti kā īstenošanas līmenis, ir šādi: Latvija Drošības pārvaldības efektivitātes mērķi, kas izteikti kā īstenošanas līmenis, sākot no EASA A līmeņa līdz D līmenim Attiecīgais aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējs Drošības pārvaldības mērķis 2022 2023 2024 Savienības mēroga mērķi (2024) LGS Drošības politika un mērķi C D D C Drošības riska pārvaldība C D D D Drošības garantija C D D C Drošības veicināšana C D D C Drošības kultūra C D D C
3.

Procedūra ir šāda: a) EU-SOLARIS ERIC rīkotājdirektors desmit (10) dienu laikā pēc rezolūcijas pieņemšanas informē Eiropas Komisiju par kopsapulces lēmumu izbeigt EU-SOLARIS ERIC darbību un to likvidēt; b) neskarot statūtu 5. pantu, pēc EU-SOLARIS ERIC parādu samaksas palikušos aktīvus un pasīvus sadala starp dalībniekiem proporcionāli to faktiskajam uzkrātajam EU-SOLARIS ERIC iemaksātajam apjomam darbības izbeigšanas brīdī, c) EU-SOLARIS ERIC rīkotājdirektors desmit (10) dienu laikā pēc šā procesa pabeigšanas informē Eiropas Komisiju par EU-SOLARIS ERIC darbības izbeigšanas un likvidācijas pabeigšanu; d) EU-SOLARIS ERIC beidz pastāvēt dienā, kad Eiropas Komisija publicē attiecīgu paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; e) ja kādā pastāvēšanas brīdī EU-SOLARIS ERIC nespēj nokārtot parādsaistības, tas nekavējoties informē Eiropas Komisiju saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 723/2009 16. panta 4. punktu.
(14)

Saskaņotie standarti EN 301 908-14 V13.1.1, EN 301 908-15 V11.1.2 un EN 301 908-18 V13.1.1 ir svītroti no Īstenošanas lēmuma (ES) 2020/167 I pielikuma, kurā uzskaitītas atsauces uz saskaņotajiem standartiem, kas ļauj prezumēt atbilstību Direktīvai 2014/53/ES. Lai gan atsauces uz minētajiem standartiem ir svītrotas no Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša L sērijas, pārejas periods attiecībā uz minētajām atsaucēm ir iekļauts Īstenošanas lēmuma (ES) 2020/167 III pielikumā. Tomēr minētajā pielikumā ir uzskaitītas atsauces uz saskaņotajiem standartiem, kas ir svītroti no Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijas. Lai nodrošinātu skaidrību un juridisko noteiktību, Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša L sērijā ir skaidri jānorāda atsauču uz minētajiem saskaņotajiem standartiem svītrošanas datums.
PADOMES LĒMUMS (ES) 2022/1994

(2022. gada 17. oktobris)

par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu apakškomitejā, kura izveidota ar Visaptverošu un pastiprinātu partnerības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses, attiecībā uz tās reglamenta pieņemšanu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

(1) Visaptverošu un pastiprinātu partnerības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses (1) (“nolīgums”), Savienība noslēdza ar Padomes Lēmumu (ES) 2018/104 (2), un to provizoriski piemēroja no 2018. gada 1. jūnija un tas stājās spēkā 2021. gada 1. martā.

(2) Ievērojot nolīguma 240. panta 2. punktu, Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu apakškomitejai (“apakškomiteja”) ir jāizstrādā savs reglaments.

(3) Ņemot vērā to, ka reglaments Savienībai būs saistošs, ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem apakškomitejā attiecībā uz minēto reglamentu.

(4) Lai nodrošinātu nolīguma efektīvu īstenošanu, apakškomitejas reglaments būtu jāpieņem.

(5) Tāpēc Savienības nostājas apakškomitejā pamatā vajadzētu būt minētās apakškomitejas lēmuma projektam, kas pievienots šim lēmumam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants Nostājas, kas Savienības vārdā jāieņem Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu apakškomitejā attiecībā uz tās reglamenta pieņemšanu, pamatā ir minētās apakškomitejas lēmuma projekts, kas pievienots šim lēmumam.

2. pants Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Luksemburgā, 2022. gada 17. oktobrī Padomes vārdā – priekšsēdētājs J. BORRELL FONTELLES

(1) OV L 23, 26.1.2018., 4. lpp.

(2) Padomes Lēmums (ES) 2018/104 (2017. gada 20. novembris) par to, lai Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Visaptverošu un pastiprinātu partnerības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses (OV L 23, 26.1.2018., 1. lpp.).
(9)

Eurostat statistika par laikposmu līdz 2021. gada beigām liecina, ka UAN imports kopš pasākumu noteikšanas strauji samazinājās. Imports no attiecīgajām valstīm samazinājās par 69 % salīdzinājumā ar sākotnējās izmeklēšanas periodu, un to tikai daļēji aizstāja imports no citām valstīm. Tā rezultātā imports no visām izcelsmes valstīm samazinājās par gandrīz 60 % salīdzinājumā ar sākotnējās izmeklēšanas periodā importēto apjomu. Arī importa tirgus daļa samazinājās no 43 % līdz 19 %, balstoties uz pieņēmumu, ka pieprasījums Savienībā saglabājās stabils, uz ko norādīja Copa-Cogeca. Salīdzinot sākotnējās izmeklēšanas periodu un 2021. gadu, izveidojās 1,14 milj. t piedāvājuma iztrūkums.
(186)

Kas attiecas uz CO2 kvotu izmaksām, jāuzsver, ka sākotnējais pārstrukturēšanas plāns, attiecībā uz kuru Komisija ir sākusi oficiālu izmeklēšanas procedūru, tika balstīts uz pārāk zemām CO2 kvotu cenām (61). Šis plāns tika izveidots, izmantojot CO2 kvotu cenas robežās no 25,3 līdz 31,2 EUR par tonnu laikposmam no 2020. līdz 2030. gadam, tomēr 2021. gada 24. janvārī cena jau bija sasniegusi 33 EUR par tonnu (45. apsvērums). Pārskatītais pārstrukturēšanas plāns no 2021. gada jūnija tika balstīts uz cenām no 44 līdz 63 EUR par tonnu laikposmam no 2021. līdz 2026. gadam (100. apsvērums). Ilgtermiņa perspektīvā, kurā plānots izvērtēt plānu, CO2 kvotu cenu prognozes 2026. gadam ir par 57 % augstākas nekā vidējās cenas laikposmam no 2017. līdz 2021. gadam. Tādēļ Komisija uzskata, ka šīs prognozes ir pamatotas. Ja CO2 kvotu cenas pieaugs vēl vairāk, Komisija uzskata, ka tas neietekmēs CE Oltenia dzīvotspēju, jo CE Oltenia varētu pārnest pieaugumu uz saviem klientiem, palielinot elektroenerģijas cenu (102. apsvērums), un to apstiprina iesniegtā jutīguma analīze (101. un 191. apsvērums).
7)

“organiskais komponents” ir komponents, kas sastāv galvenokārt no oglekļa un molekulām, kuras nāk no dzīviem organismiem, un nav fosilais kurināmais vai no tā iegūts materiāls;
PADOMES LĒMUMS (ES) 2022/967

(2022. gada 13. jūnijs)

par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Asociācijas padomē, kura izveidota ar Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses, attiecībā uz ES un Moldovas Republikas asociācijas programmas pieņemšanu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 217. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

(1) Asociācijas nolīgums starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses (1) (“nolīgums”), tika parakstīts 2014. gada 27. jūnijā un stājās spēkā 2016. gada 1. jūlijā.

(2) Ievērojot nolīguma 436. panta 1. punktu, Asociācijas padomei ir pilnvaras pieņemt ieteikumus nolīguma mērķu sasniegšanai.

(3) Lai sekmētu nolīguma piemērošanu, Puses ir vienojušās izveidot asociācijas programmu ar mērķi noteikt prioritāšu sarakstu kopīgam darbam katrā no jomām.

(4) Asociācijas padomei rakstiskā procedūrā ir jāpieņem ieteikums par ES un Moldovas Republikas asociācijas programmu 2021.–2027. gadam.

(5) Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Asociācijas padomē, jo ES un Moldovas Republikas asociācijas programma 2021.–2027. gadam būs pamats plānošanai saskaņā ar Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu.

(6) Tāpēc Savienības nostājas Asociācijas padomē attiecībā uz ES un Moldovas Republikas asociācijas programmas 2021.–2027. gadam pieņemšanu pamatā vajadzētu būt Asociācijas padomes ieteikuma projektam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants Nostājas, kas Savienības vārdā jāieņem Asociācijas padomē, kura izveidota ar Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses, attiecībā uz ES un Moldovas Republikas asociācijas programmas 2021.–2027. gadam pieņemšanu, pamatā ir Asociācijas padomes ieteikuma projekts, kas pievienots šim lēmumam.

2. pants Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Luksemburgā, 2022. gada 13. jūnijā Padomes vārdā – priekšsēdētājs M. FESNEAU

(1) OV L 260, 30.8.2014., 4. lpp.
(11)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 54. panta 3. punktu dalībvalstis, pienācīgi to pamatojot, var pieņemt lēmumu neturpināt atgūšanu. Šādu lēmumu var pieņemt vienīgi tādos gadījumos, ja līdzekļu atgūšanas izmaksas, kas jau radušās vai kas varētu rasties, kopā pārsniedz atgūstamo līdzekļu summu vai ja atgūšana izrādās neiespējama debitora vai par pārkāpumu juridiski atbildīgās personas maksātnespējas dēļ, kas ir konstatēta un apstiprināta saskaņā ar valsts tiesību aktiem. Ja šādu lēmumu pieņem četru gadu laikā pēc atgūšanas pieprasījuma dienas vai astoņu gadu laikā pēc prasības iesniegšanas valsts tiesā, neatgūšanas finansiālās sekas 100 % apmērā būtu jāsedz no Savienības budžeta. Gan summas, par kurām dalībvalsts pieņem lēmumu neturpināt atgūšanu, gan tās lēmuma pamatojums ir norādīts kopsavilkuma ziņojumā, kas minēts minētās regulas 54. panta 4. punktā saistībā ar tās 102. panta 1. punkta pirmās daļas c) apakšpunkta iv) punktu. Tātad šīs summas nebūtu jāsedz attiecīgajām dalībvalstīm, un tāpēc tās būtu jāsedz no Savienības budžeta.
(10)

Darbības uzlabošanas mērķu projekti galvenajā darbības jomā “drošība”, kurus ierosināja Portugāle attiecībā uz drošības pārvaldības efektivitāti, dalījumā pa katru drošības pārvaldības mērķi un izteikti kā īstenošanas līmenis, ir šādi: Portugāle Drošības pārvaldības efektivitātes mērķi, kas izteikti kā īstenošanas līmenis, sākot no EASA A līmeņa līdz D līmenim Attiecīgais aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējs Drošības pārvaldības mērķis 2021 2022 2023 2024 NAV Portugal Drošības politika un mērķi C C C C Drošības riska pārvaldība C C C D Drošības garantija C C C C Drošības veicināšana C C C C Drošības kultūra C C C C
(11)

Darbības uzlabošanas mērķu projekti galvenajā darbības jomā “drošība”, kurus ierosināja Horvātija attiecībā uz drošības pārvaldības efektivitāti, dalījumā pa katru drošības pārvaldības mērķi un izteikti kā īstenošanas līmenis, ir šādi: Horvātija Drošības pārvaldības efektivitātes mērķi, kas izteikti kā īstenošanas līmenis, sākot no EASA A līmeņa līdz D līmenim Attiecīgais aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējs Drošības pārvaldības mērķis 2021 2022 2023 2024 Croatia Control Drošības politika un mērķi B B B C Drošības riska pārvaldība C C C D Drošības garantija C C C C Drošības veicināšana C C C C Drošības kultūra C C C C
(3)

Lai pārliecinātos, ka ir panākta atbilstība noteikumiem par biodegvielām, bioloģiskajiem šķidrajiem kurināmajiem, biomasas kurināmajiem/degvielām, nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgajām šķidrajām un gāzveida degvielām un reciklēta oglekļa degvielām, dalībvalstis var izmantot brīvprātīgas shēmas. Brīvprātīgajām shēmām ir bijusi liela loma ar to, ka tās palīdzējušas pierādīt atbilstību ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma kritērijiem, kas biodegvielām un bioloģiskajiem šķidrajiem kurināmajiem noteikti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/28/EK (3). Ar Direktīvu (ES) 2018/2001 brīvprātīgo shēmu loma ir vēl paplašināta. Pirmkārt, ar tām tagad var apliecināt visu no biomasas ražoto kurināmo/degvielu, arī gāzveida un cieto kurināmo/degvielas, atbilstību Direktīvā (ES) 2018/2001 noteiktajiem ilgtspējas kritērijiem, un tās sniedz precīzus datus par to sagādāto siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījumu. Otrkārt, ar tām var apliecināt nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgo šķidro un gāzveida transporta degvielu un reciklēta oglekļa degvielu atbilstību tām noteiktajiem siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma kritērijiem. Treškārt, ar tām var pierādīt atbilstību Direktīvas (ES) 2018/2001 27. panta 3. punkta noteikumiem par to, kā aprēķināt atjaunīgo elektroenerģiju transporta nozarē. Ceturtkārt, attiecībā uz dažām atjaunīgajām degvielām un reciklēta oglekļa degvielām, ko izmanto transportā, tās var palīdzēt pierādīt, ka uzņēmēji Savienības vai valsts datubāzē ievada precīzu informāciju saskaņā ar Direktīvas (ES) 2018/2001 28. panta 4. punktu. Piektkārt, tās var izmantot, lai sertificētu biodegvielas, bioloģiskos šķidros kurināmos un biomasas kurināmos/degvielas ar zemu netiešās zemes izmantošanas maiņas risku. Komisija var nolemt, ka brīvprātīgas valsts vai starptautiskas shēmas var izmantot visiem šiem mērķiem vai dažiem no tiem.
(3)

Lai pārliecinātos, ka ir panākta atbilstība noteikumiem par biodegvielām, bioloģiskajiem šķidrajiem kurināmajiem, biomasas kurināmajiem/degvielām, nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgajām šķidrajām un gāzveida degvielām un reciklēta oglekļa degvielām, dalībvalstis var izmantot brīvprātīgas shēmas. Brīvprātīgajām shēmām ir bijusi liela loma ar to, ka tās palīdzējušas pierādīt atbilstību ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma kritērijiem, kas biodegvielām un bioloģiskajiem šķidrajiem kurināmajiem noteikti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/28/EK (3). Ar Direktīvu (ES) 2018/2001 brīvprātīgo shēmu loma ir vēl paplašināta. Pirmkārt, ar tām tagad var apliecināt visu no biomasas ražoto kurināmo/degvielu, arī gāzveida un cieto kurināmo/degvielas, atbilstību Direktīvā (ES) 2018/2001 noteiktajiem ilgtspējas kritērijiem, un tās sniedz precīzus datus par to sagādāto siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījumu. Otrkārt, ar tām var apliecināt nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgo šķidro un gāzveida transporta degvielu un reciklēta oglekļa degvielu atbilstību tām noteiktajiem siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma kritērijiem. Treškārt, ar tām var pierādīt atbilstību Direktīvas (ES) 2018/2001 27. panta 3. punkta noteikumiem par to, kā aprēķināt atjaunīgo elektroenerģiju transporta nozarē. Ceturtkārt, attiecībā uz atjaunīgajām degvielām un reciklēta oglekļa degvielām, ko izmanto transportā, tās var palīdzēt pierādīt, ka uzņēmēji Savienības vai valsts datubāzē ievada precīzu informāciju saskaņā ar Direktīvas (ES) 2018/2001 28. panta 4. punktu. Piektkārt, tās var izmantot, lai sertificētu biodegvielas, bioloģiskos šķidros kurināmos un biomasas kurināmos/degvielas ar zemu netiešās zemes izmantošanas maiņas risku. Komisija var nolemt, ka brīvprātīgas valsts vai starptautiskas shēmas var izmantot visiem šiem mērķiem vai dažiem no tiem.
(4)

Tāpēc šajā lēmumā ir jānosaka saraksts ar trešām valstīm vai teritorijām, no kurām ir atļauts Savienībā ievest siena un salmu sūtījumus. Šāda saraksta izveidē būtu jāņem vērā Regulas (EK) Nr. 136/2004 V pielikumā dotais saraksts un Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2021/404 (5) II pielikumā dotais saraksts ar trešām valstīm vai teritorijām vai to zonām, no kurām Savienībā ir atļauts ievest nagaiņu sūtījumus, ņemot vērā labvēlīgu šo dzīvnieku veselības stāvokli, arī attiecībā uz MNS. Lai neradītu nekādus tirdzniecības traucējumus un skaidrības labad būtu jāizveido arī atsevišķs saraksts ar trešām valstīm vai teritorijām, no kurām Savienībā ir atļauts ievest sadedzināšanai iekārtā paredzētu granulētu salmu sūtījumus.
(15)

Komisijas dienesti pārbaudes laikā konstatēja, ka: a) Rowerland ir izpildījis 13. apsvērumā minēto de minimis noteikumu gan attiecībā uz iepirkto, gan montāžai izmantoto velosipēdu daļu apjomu; tas tika pārbaudīts, izmantojot samontēto velosipēdu apjomu; b) skaitļi, ko uzņēmums izmantoja, lai pierādītu atbilstību pretapiešanas noteikumiem, atbilda grāmatvedības sistēmā reģistrētajiem skaitļiem; c) Rowerland izmantotā grāmatvedības sistēma neļāva uzņēmumam izsekot to velosipēda daļu izcelsmi, kuras iegādātas un izmantotas montāžas procesā, tāpēc nebija iespējams novērtēt atbilstību 60–40 % kritērijam; d) izmeklēšanā tika konstatēts, ka, izņemot riteņus, Rowerland neražo velosipēdu daļas; e) saskaņā ar uzņēmuma Rowerland pārbaudes procesa laikā sniegtajiem dokumentiem un paskaidrojumiem vairākas izmaksas, kuras Rowerland paziņojis kā pievienoto vērtību, ir grozītas, kā sīkāk aprakstīts i) un ii) punktā, savukārt citas izmaksas, kas sīkāk aprakstītas iii)–v) punktā, netika akceptētas kā izmaksas, kuras tieši saistītas ar montāžas darbībām: i) summu, kas paziņota kā tiešās enerģijas izmaksas, Rowerland aprēķinājis, pamatojoties uz montāžas operācijās iesaistīto darbinieku skaitu, savukārt summu, kura paziņota kā netiešās enerģijas izmaksas, tas aprēķinājis, pamatojoties uz administratīvo darbinieku skaitu. Šī metode netika uzskatīta par piemērotu, jo enerģijas izmaksas ir saistītas ar telpām, kurās tiek veiktas montāžas operācijas, nevis ar darbinieku skaitu. Tāpēc enerģijas izmaksas tika pārrēķinātas un sadalītas, pamatojoties uz to telpu platību kvadrātmetros, kurās tika veiktas montāžas operācijas (tiešās enerģijas izmaksas), kā arī uz biroja un to noliktavu platību kvadrātmetros, kurās tika uzglabātas velosipēdu daļas (netiešās enerģijas izmaksas); ii) summa, ko Rowerland bija norādījis kā īres/nomas maksu un iekļāvis pie netiešajām ražošanas izmaksām, tika grozīta pārrakstīšanās kļūdas dēļ; iii) summa, ko Rowerland paziņojis kā netiešās enerģijas izmaksas, ietvēra enerģijas izmaksas par telpām, kas nav saistītas ar uzņēmuma veiktajām montāžas operācijām. Tāpēc šīs izmaksas netika ņemtas vērā velosipēdu ražošanas izmaksās; iv) summa, kuru Rowerland paziņojis kā “citas tiešās ražošanas izmaksas”, ietvēra izmaksas, kas saistītas ar tādu velosipēda daļu krāsošanu, kuras netika izmantotas izmeklēšanas laikposmā. Tāpēc arī šīs izmaksas netika ņemtas vērā izmeklēšanas laikposmā samontēto velosipēdu ražošanas izmaksās; v) summa, ko Rowerland paziņojis kā amortizāciju, ietvēra visu uzņēmuma ēku, iekārtu un telpu amortizāciju. Uzņēmums nepaziņoja iekārtu amortizāciju, jo uzņēmumam piederošās nedaudzās iekārtas jau bija amortizētas. Tā kā komerciālās ēkas (veikala) un ar to saistīto noliktavu amortizācija nebija saistīta ar montāžas operācijām, tā tika uzskatīta par administratīvajiem izdevumiem, nevis par daļu no ražošanas izmaksām; f) saskaņā ar pārrēķiņu Rowerland montāžas procesā iegūtā daļu pievienotā vērtība bija mazāka par 25 % no ražošanas izmaksām.
Design and Manufacturing of Aircraft Engines (DAMA) ir Irānas uzņēmums.

Design and Manufacturing of Aircraft Engines (DAMA)

125.

Paravar Pars Company شرکت پراور پارس jeb: Paravar Pars Aerospace Research and Engineering Services; Paravar Pars Aerospace Research Institute; Paravar Pars Engineering and Services Aerospace Research Company; Paravar Pars; ParavarPars; Pravarpars Engineering Research and Design Company.

Galvenā uzņēmējdarbības vieta: 13 km of Shahid Babaei Highway, after Imam Hossein University, next to Telo Road, Tehran, Irāna E-pasts: info@paravar-pars.com

Paravar Pars Company ir cieši saistīts ar Imam Hossein universitāti, kuru kontrolē Islāma revolucionāro gvardu korpuss (IRGC). Paravar Pars Company ir ražojis bezpilota lidaparātus (UAV) IRGC Gaisa un kosmosa spēkiem (IRGC AF) un ir testējis UAV IRGC Jūras spēkiem. Jo īpaši Paravar Pars Company bija iesaistīts IRGC AF izstrādātā Irānas Shahed-171 UAV pētniecībā, izstrādē un ražošanā. Irānā ražotos Shahed-171 UAV Krievijas Federācija izmanto agresijas karā pret Ukrainu. Tāpēc Paravar Pars Company atbalsta darbības, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība.”
lēmuma 2. panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4. Izdevumi, kas saistīti ar palīdzības pasākuma īstenošanu, ir attiecināmi no 2022. gada 1. janvāra līdz Padomes noteiktai dienai. Maksimālie attiecināmie izdevumi, kas radušies pirms 2022. gada 11. marta, ir 50 000 000 EUR. Summa 20 000 000 EUR apmērā ir attiecināma no 2022. gada 21. jūlija. Ar uzturēšanu un remontu saistītie izdevumi ir attiecināmi no 2022. gada 17. oktobra.”
(6)

Pagarinātā algu subsīdija tiek piešķirta uzņēmumiem, kuri Covid-19 uzliesmojuma dēļ ir cietuši ieņēmumu samazinājumu par vismaz 30 % sakarā ar to darbības ierobežojumiem laikā no 2020. gada 13. marta līdz 2020. gada 31. decembrim. Darbinieku darbvietas ir jāsaglabā visu laiku, kamēr uzņēmums piedalās shēmā, un tikpat ilgu laiku pēc tam. Mēneša algas subsīdija atbilstīgajiem uzņēmumiem ir no 50 % līdz 60 % no darbinieku mēneša bruto algas (ieskaitot darba devēju sociālās nodrošināšanas iemaksas) atkarībā no ieņēmumu samazinājuma apmēra. Šis pasākums ir Īstenošanas lēmuma (ES) 2020/1343 3. panta b) punktā aprakstītā pasākuma pagarinājums un ir paredzēts Ministru padomes 2020. gada 3. jūlija Dekrētā Nr. 151, kā tas grozīts ar 2020. gada 12. oktobra Dekrētu Nr. 278, 2020. gada 30. decembra Dekrētu Nr. 416, 2021. gada 18. marta Dekrētu Nr. 93, 2021. gada 1. jūlija Dekrētu Nr. 213, 2021. gada 7. oktobra Dekrētu Nr. 322, 2021. gada 30. decembra Dekrētu Nr. 482 un 2022. gada 31. marta Dekrētu Nr. 40 (3).