1.

Siltumnīcefekta gāzu emisijas, kas rodas, ražojot un izmantojot biomasas kurināmo/degvielas, aprēķina šādi: a) Siltumnīcefekta gāzu emisijas, kas rodas biomasas kurināmo/degvielu ražošanā un izmantošanā pirms to pārveides elektroenerģijā, siltumā un aukstumā, aprēķina šādi: E = eec + el + ep + etd + eu – esca – eccs – eccr, kur: E = kopējās emisijas no kurināmā/degvielas ražošanas pirms enerģijas pārveides; eec = emisijas no izejvielu ieguves vai audzēšanas; el = gada emisijas, kas rodas, zemes izmantojuma maiņas ietekmē mainoties oglekļa uzkrājumam; ep = pārstrādes emisijas; etd = transportēšanas un realizācijas emisijas; eu = kurināmā/degvielas izmantošanas emisijas; esca = emisiju ietaupījums no oglekļa uzkrāšanās augsnē, pateicoties uzlabotām lauksaimniecības metodēm; eccs = emisiju ietaupījums, ko nodrošina CO2 uztveršana un ģeoloģiskā uzglabāšana; un eccr = emisiju ietaupījums, ko nodrošina CO2 uztveršana un aizstāšana. Iekārtu un aprīkojuma ražošanā radītās emisijas neņem vērā. b) Ja biogāzes stacijā biogāzes vai biometāna ražošanai notiek dažādu substrātu līdzdigestācija, siltumnīcefekta gāzu emisiju tipiskās un standartvērtības aprēķina šādi: , kur: E = siltumnīcefekta gāzu emisijas uz MJ biogāzes vai biometāna, kas saražots no konkrētā substrātu maisījuma līdzdigestācijas; Sn = izejvielas n īpatsvars enerģijas saturā; En = emisijas, izteiktas g CO2/MJ, n paņēmienam, kā noteikts šā pielikuma D daļā (*). , kur: Pn = energoatdeve [MJ] uz kilogramu mitras izejvielas n (**); Wn = substrāta n svēruma koeficients, ko definē šādi: kur: In = bioreaktorā gadā ievadītā substrāta n daudzums (tonnas svaigas masas); AMn = substrāta n vidējais gada mitrums (kg ūdens / kg svaigas masas); SMn = substrāta n standarta mitrums ***. (*) Ja kā substrātu izmanto dzīvnieku kūtsmēslus, pieskaita 45 g CO 2 eq/MJ kūtsmēslu (– 54 kg CO 2 eq/t svaigas masas) bonusu par uzlabotu lauksaimniecības un kūtsmēslu apsaimniekošanu. (**) Tipisko un standartvērtību aprēķināšanai izmanto šādas P n vērtības: P(kukurūza): 4,16 (MJbiogāze/kg mitra kukurūza @ 65 % mitruma) P(kūtsmēsli): 0,50 (MJbiogāze/kg šķidrmēsli @ 90 % mitruma) P(bioatkritumi): 3,41 (MJbiogāze/kg mitri bioatkritumi @ 76 % mitruma) (***) Izmanto šādas standarta mitruma vērtības substrātam SM n : SM(kukurūza): 0,65 (kg ūdens/kg svaigas masas) SM(kūtsmēsli): 0,90 (kg ūdens/kg svaigas masas) SM(bioatkritumi): 0,76 (kg ūdens/kg svaigas masas) c) Ja biogāzes stacijā elektroenerģijas vai biometāna ražošanai notiek n substrātu līdzdigestācija, biogāzes un biometāna faktiskās siltumnīcefekta gāzu emisijas aprēķina šādi: kur: E = kopējās emisijas no biogāzes vai biometāna ražošanas pirms enerģijas pārveides; Sn = izejvielas n īpatsvars bioreaktorā ievadītajā frakcijā; eec,n = emisijas no izejvielas n ieguves vai audzēšanas; etd,izejviela,n = emisijas no izejvielas n transportēšanas uz bioreaktoru; el,n = gada emisijas, kas rodas, zemes izmantojuma maiņas ietekmē mainoties oglekļa uzkrājumam, izejvielai n; esca = emisiju ietaupījums, ko nodrošina uzlabota lauksaimniecības prakse saistībā ar izejvielu n (*); ep = pārstrādes emisijas; etd,produkts = emisijas no biogāzes un/vai biometāna transportēšanas un realizācijas; eu = emisijas no izmantotā kurināmā, t. i., siltumnīcefekta gāzes, kas tiek emitētas sadedzināšanas laikā; eccs = emisiju ietaupījums, ko nodrošina CO2uztveršana un ģeoloģiskā uzglabāšana; un eccr = emisiju ietaupījums, ko nodrošina CO2 uztveršana un aizstāšana. (*) e sca piešķir bonusu 45 g CO 2 eq/MJ kūtsmēslu par uzlabotu lauksaimniecības un kūtsmēslu apsaimniekošanu, ja dzīvnieku kūtsmēslus izmanto kā substrātu biogāzes un biometāna ražošanai. d) Siltumnīcefekta gāzu emisijas, kas rodas no biomasas kurināmo/degvielu izmantošanas elektroenerģijas, siltuma un aukstuma ražošanā, tostarp ietverot enerģijas pārveidi elektroenerģijā, siltumā un aukstumā, aprēķina šādi: i) energoiekārtām, kas ražo tikai siltumu: ii) energoiekārtām, kas ražo tikai elektroenerģiju: kur: ECh,el = kopējās siltumnīcefekta gāzu emisijas no gala energoprecēm; E = kurināmā/degvielas kopējās siltumnīcefekta gāzu emisijas pirms beigu pārveides; ηel = elektriskais lietderības koeficients, kas definēts kā gadā saražotā elektroenerģija, dalīta ar gadā pievadīto kurināmo, pamatojoties uz tā enerģijas saturu; ηh = siltuma lietderības koeficients, kas definēts kā gadā saražotais lietderīgais siltums, dalīts ar gada kurināmā/degvielas ielaidi, pamatojoties uz tā enerģijas saturu. iii) elektroenerģijai vai mehāniskajai enerģijai, ko ražo energoiekārtās, kas ražo lietderīgo siltumu kopā ar elektroenerģiju un/vai mehānisko enerģiju: iv) lietderīgajam siltumam, ko ražo energoiekārtās, kas ražo siltumu kopā ar elektroenerģiju un/vai mehānisko enerģiju: kur: ECh,el = kopējās siltumnīcefekta gāzu emisijas no gala energoprecēm; E = kurināmā/degvielas kopējās siltumnīcefekta gāzu emisijas pirms beigu pārveides; ηel = elektriskais lietderības koeficients, kas definēts kā gadā saražotā elektroenerģija, dalīta ar gada enerģijas ielaidi, pamatojoties uz tās enerģijas saturu; ηh = siltuma lietderības koeficients, kas definēts kā gadā saražotais lietderīgais siltums, dalīts ar gada enerģijas ielaidi, pamatojoties uz tā enerģijas saturu; Cel = elektroenerģijas un/vai mehāniskās enerģijas ekserģijas daļa, pielīdzināta 100 % (Cel = 1); Ch = Karno cikla lietderības koeficients (lietderīgā siltuma ekserģijas daļa). Karno cikla lietderības koeficientu, Ch, lietderīgajam siltumam pie atšķirīgām temperatūrām aprēķina šādi: kur: Th = temperatūra, ko mēra kā lietderīgā siltuma absolūto temperatūru (kelvinos) punktā, kur to piegādā; T0 = apkārtējā temperatūra, noteikta kā 273,15 kelvini (0 oC). Ja siltuma pārpalikumu eksportē ēku siltumapgādei temperatūrā, kas ir zemāka par 150 oC (423,15 kelvini), Ch var alternatīvi definēt šādi: Ch = Karno cikla lietderības koeficients siltumam pie 150 oC (423,15 kelvini), kas ir 0,3546. Minētā aprēķina vajadzībām piemēro šādas definīcijas: i) “koģenerācija” ir siltumenerģijas un elektroenerģijas un/vai mehāniskās enerģijas vienlaicīga ražošana vienā procesā; ii) “lietderīgais siltums” ir siltums, kas saražots, lai apmierinātu ekonomiski pamatotu pieprasījumu pēc siltumenerģijas, siltumapgādes vai aukstumapgādes vajadzībām; iii) “ekonomiski pamatots pieprasījums” ir pieprasījums, kas nepārsniedz vajadzību pēc siltuma vai aukstuma un ko pretējā gadījumā apmierinātu atbilstīgi tirgus nosacījumiem.