Oficiālais Vēstnesis L 028 , 06/02/1996 Lpp. 0011 - 0013



Komisijas Regula (EK) Nr. 216/96 (1996. gada 5. februāris), ar ko paredz Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja (preču zīmes, paraugi un modeļi) Apelācijas padomes procesuālos noteikumus EIROPAS KOPIENU KOMISIJA, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 40/94 (1994. gada 20. decembris) par Kopienas preču zīmi [1], kas grozīta ar Regulu (EK) Nr. 3288/94 [2], un jo īpaši tās 140. panta 3. punktu, tā kā Regula (EK) Nr. 40/94 (še turpmāk "Regula") izveido preču zīmju jaunu sistēmu, kas atļauj iegūt visā Kopienā spēkā esošu preču zīmi, pamatojoties uz pieteikumu Iekšējā tirgus saskaņošanas (preču zīmes un noformējumi) birojam ("Birojs"); tā kā tādēļ Regula īpaši ietver nepieciešamos noteikumus procedūrai Kopienas preču zīmju reģistrēšanai, kā arī Kopienas preču zīmju piešķiršanai, apelācijām par Biroja lēmumiem un procesuālajiem noteikumiem attiecībā uz Kopienas preču zīmes atsaukšanu vai spēkā neesamību; tā kā saskaņā ar šīs regulas 130. pantu Apelācijas padomes ir atbildīgas par lēmumu pieņemšanu attiecībā uz apelācijām, kas iesniegtas par ekspertu, Iebildumu nodaļu, Preču zīmju piešķiršanas un Juridiskās nodaļas un Anulēšanas nodaļu lēmumiem; tā kā šīs regulas VII sadaļa ietver pamatprincipus, kas attiecas uz apelācijām par ekspertu, Iebildumu nodaļu, Preču zīmju piešķiršanas un Juridiskās nodaļas un Anulēšanas nodaļu lēmumiem; tā kā X sadaļa Komisijas Regulā (EK) Nr. 2868/95 (1995. gada 13. decembris), ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 40/94 par Kopienas preču zīmi [3], ietver šīs regulas VII sadaļas ieviešanas noteikumus; tā kā šī regula papildina minētos noteikumus, jo īpaši attiecībā uz padomju organizāciju un procesa mutisko daļu; tā kā pirms katra saimnieciskā gada sākuma šim nolūkam izveidotai iestādei būtu jānosaka struktūra pienākumu sadalei starp Apelācijas padomēm; tā kā, lai to panāktu, minētajai iestādei būtu jāpielieto tādi objektīvi kritēriji kā preču un pakalpojumu kategorijas vai pieteikuma iesniedzēju vārdu sākuma burti; tā kā, lai atvieglotu apelāciju apstrādi un nokārtošanu, katrai lietai būtu jānorīko referents, kas būtu atbildīgs inter alia par paziņojumu sagatavošanu pusēm un par lēmumu projektu izstrādi; tā kā puses Apelācijas padomju lietas izskatīšanas procesos var nebūt spējīgas vai var nevēlēties pacelt izskatāmās lietas vispārējas nozīmes jautājumus Apelācijas padomju izskatīšanai; tā kā tādēļ Apelācijas padomēm jābūt pilnvarām vai nu pēc pašu ierosmes vai, ievērojot priekšsēdētāja lūgumu, uzaicināt Biroja priekšsēdētāju iesniegt apsvērumus par vispārējas nozīmes jautājumiem attiecībā uz lietu, ko izskata Apelācijas padomes; tā kā šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Komitejas, kas izveidota saskaņā ar Regulas 141. pantu, atzinumu, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Pienākumu sadale un iestāde, kas ir kompetenta to darīt 1. Pirms katra saimnieciskā gada sākuma Apelācijas padomēm iedala pienākumus saskaņā ar objektīviem kritērijiem un ieceļ katras padomes locekļus un viņu vietniekus. Ikvienu Apelācijas padomes locekli var iecelt vairākās Apelācijas padomēs kā locekli vai tā vietnieku. Šos pasākumus vajadzības gadījumā konkrētā saimnieciskā gada laikā var grozīt. 2. Šā panta 1. punktā norādītos pasākumus veic iestāde, kurā darbojas Biroja priekšsēdētājs, kurš ir vadītājs, Biroja priekšsēdētāja vietnieks, kurš ir atbildīgs par Apelācijas padomēm, Apelācijas padomju priekšsēdētāji un trīs citi Apelācijas padomju locekļi, kurus ievēlē šo padomju locekļi pilnā sastāvā, izņemot priekšsēdētāju, konkrētajam saimnieciskajam gadam. Iestāde var pieņemt spēkā esošu lēmumu tikai tad, ja ir klāt vismaz pieci tās locekļi, ieskaitot Biroja priekšsēdētāju vai priekšsēdētāja vietnieku un divus Apelācijas padomju priekšsēdētājus. Lēmumus pieņem ar balsu vairākumu. Vienāda balsu skaita gadījumā priekšsēdētāja balss ir izšķirošā. Iestāde var noteikt savus iekšējos procesa noteikumus. 3. Šā panta 2. punktā paredzētā iestāde pieņem lēmumus par konfliktiem attiecībā uz pienākumu sadali starp dažādām Apelācijas padomēm. 4. Kamēr nav izveidotas vairāk kā trīs Apelācijas padomes, 2. punktā norādīto iestādi veido Biroja priekšsēdētājs, kurš ir vadītājs, Biroja priekšsēdētāja vietnieks, kurš ir atbildīgs par Apelācijas padomēm, jau izveidoto Apelācijas padomju priekšsēdētāji vai priekšsēdētājs un viens Apelācijas padomes loceklis, ko ievēlē šīs padomes locekļi konkrētajam saimnieciskajam gadam pilnā sastāvā, izņemot priekšsēdētāju vai priekšsēdētājus. Iestāde var pieņemt spēkā esošu lēmumu tikai tad, ja klāt ir vismaz trīs tās locekļi, ieskaitot Biroja priekšsēdētāju vai priekšsēdētāja vietnieku. 2. pants Padomju locekļu aizstāšana 1. Iemesli padomju locekļu aizstāšanai ar vietniekiem jo īpaši ietver atvaļinājumus, slimību, neizbēgamas saistības un izslēgšanas motīvus, kas izklāstīti Regulas 132. pantā. 2. Ikviens padomes loceklis, kas izsaka lūgumu, lai viņu aizvietotu, nekavējoties informē attiecīgās padomes priekšsēdētāju par to, ka viņa klātbūtne nav iespējama. 3. pants Izslēgšana un iebildes 1. Ja padomei ir zināms iespējams iemesls izslēgšanai vai iebildēm saskaņā ar Regulas 132. panta 3. punktu, kuru nerada pats padomes loceklis vai jebkura puse lietas izskatīšanas procesos, piemēro Regulas 132. panta 4. punktā noteikto procedūru. 2. Attiecīgo padomes locekli uzaicina iesniegt savus apsvērumus attiecībā uz to, vai pastāv iemesls izslēgšanai vai iebildēm. 3. Pirms pieņem lēmumu par ceļamo prasību, ievērojot Regulas 132. panta 4. punktu, lietas izskatīšanas procesā neturpinās. 4. pants Referenti 1. Katras padomes priekšsēdētājs katrai apelācijai norīko savas padomes locekli vai pats sevi par referentu. 2. Referents veic apelācijas iepriekšēju izpēti. Viņš var sagatavot paziņojumus pusēm saskaņā ar padomes priekšsēdētāja norādījumu. Paziņojumus paraksta referents padomes vārdā. 3. Referents sagatavo padomes iekšējās sanāksmes un procesa mutisko daļu. 4. Referents sagatavo lēmumu projektus. 5. pants Sekretāri 1. Apelācijas padomēm paredz sekretārus. Sekretāri ir atbildīgi par sekretāru funkciju izpildīšanu. Vienu no sekretāriem var iecelt par vecāko sekretāru. 2. Šīs regulas 1. panta 2. punktā paredzētā iestāde var uzticēt sekretāriem to funkciju izpildi, kas neietver juridiskus vai tehniskus sarežģījumus, jo īpaši attiecībā uz pārstāvniecību, tulkojumu iesniegšanu, dokumentu pārbaudi un paziņojumiem. 3. Sekretārs iesniedz attiecīgās padomes priekšsēdētājam ziņojumu par katras tikko reģistrētas apelācijas pieņemamību. 4. Procesa mutiskās daļas protokolu vai liecību pierakstu veic sekretārs vai, ja Biroja priekšsēdētājs tam piekritis, tāds Biroja darbinieks, kuru padomes priekšsēdētājs var norīkot. 6. pants Izmaiņas padomes sastāvā 1. Ja pēc procesa mutiskās daļas padomes sastāvu izmaina, lietas izskatīšanas procesā iesaistītām pusēm dara zināmu, ka pēc jebkuras puses lūguma jauna procesa mutiskā daļa padomē notiks tās jaunajā sastāvā. Jauna procesa mutiskā daļa notiek arī tad, ja to lūdz padomes jaunais loceklis un ja pārējie padomes locekļi ir devuši savu piekrišanu. 2. Jaunajam padomes loceklim jau pieņemtais pagaidu lēmums uzliek saistības tādā pašā mērā, kā pārējiem padomes locekļiem. 3. Ja tad, kad padome jau ir pieņēmusi galīgo lēmumu, tās loceklis nav spējīgs darboties, viņu neaizstāj ar vietnieku. Ja darboties nav spējīgs priekšsēdētājs, tad attiecīgās padomes loceklis, kurš visilgāk darbojas padomē, vai, ja locekļu darbības laiks ir vienāda ilguma, tās vecākais loceklis paraksta lēmumu priekšsēdētāja vārdā. 7. pants Apelācijas procesa apvienojums 1. Ja attiecībā uz lēmumu ir iesniegtas vairākas apelācijas, šīs apelācijas izskata vienā lietas izskatīšanas procesā. 2. Ja apelācijas ir iesniegtas par atsevišķiem lēmumiem un visas šīs apelācijas nosaka izskatīšanai vienai padomei tādā pašā sastāvā, šī padome ar pušu piekrišanu var izskatīt šīs apelācijas apvienotā lietas izskatīšanas procesā. 8. pants Nosūtīšana pirmās instances struktūrvienībai Ja pirmās instances struktūrvienības, kuras lēmums ir apelācijas objekts, lietas izskatīšanu atceļ būtisku nepilnību dēļ, padome lēmumu noraida un, ja vien nav iemeslu, kas liedz to darīt, nosūta lietu atpakaļ šai instancei vai izlemj jautājumu pati. 9. pants Procesa mutiskā daļa 1. Procesa mutiskās daļas gadījumā, padome nodrošina, lai puses pirms uzklausīšanas būtu iesniegušas visu attiecīgo informāciju un dokumentus. 2. Izsūtot pavēstes par piedalīšanos procesa mutiskajā daļā, padome var pievienot paziņojumu, kas vērš uzmanību uz jautājumiem, kuri šķiet īpaši svarīgi, vai uz faktu, ka konkrēti jautājumi vairs nav strīdīgi, vai arī kas ietver citus apsvērumus, kuri procesa mutiskās daļas laikā varētu palīdzēt koncentrēties uz jautājuma būtību. 3. Padome nodrošina, ka procesa mutiskās daļas noslēgumā lieta ir gatava lēmumam, ja vien nav īpašu iemeslu pretējam. 10. pants Paziņojumi pusēm Ja padome uzskata par lietderīgu sazināties ar pusēm attiecībā uz materiālu vai juridisku jautājumu iespējamu novērtējumu, šādu paziņojumu izdara tādā veidā, lai to nevarētu nekādā veidā attiecināt uz padomi kā saistošu. 11. pants Komentāri par jautājumiem, kas izraisa vispārēju ieinteresētību Padome vai nu pēc savas iniciatīvas, vai pēc Biroja priekšsēdētāja rakstiska, argumentēta lūguma var uzaicināt viņu sniegt rakstiskus vai mutiskus apsvērumus par jautājumiem, kas izraisa vispārēju ieinteresētību, kuri rodas lietas izskatīšanas procesu gaitā šajā padomē. Pusēm ir tiesības iesniegt savas piezīmes par priekšsēdētāja apsvērumiem. 12. pants Apspriedes pirms lēmumu pieņemšanas Referents iesniedz pārējiem padomes locekļiem pieņemamā lēmuma projektu un nosaka reālu termiņu, kurā izteikt iebildumus pret šo projektu vai lūgt tā izmaiņas. Padome sanāk, lai apspriestu pieņemamo lēmumu, ja izrādās, ka padomes locekļi visi nav vienisprātis. Apspriedēs piedalās tikai padomes locekļi; attiecīgās padomes priekšsēdētājs tomēr var pilnvarot piedalīties citus darbiniekus, kā sekretārus vai tulkus. Apspriedes ir turamas noslēpumā. 13. pants Balsošanas kārtība 1. Apspriedēs starp padomes locekļiem vispirms uzklausa referenta atzinumu un, ja referents nav priekšsēdētājs, kā pēdējo uzklausa priekšsēdētāja atzinumu. 2. Ja vajadzīga balsošana, balsis nodod tādā pašā kārtībā, izņemot, ja priekšsēdētājs ir arī referents, viņš balso pēdējais. Atturēšanās no balsošanas nav atļauta. 14. pants Stāšanās spēkā Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 1996. gada 5. februārī Komisijas vārdā — Komisijas loceklis Mario Monti [1] OV L 11, 14.1.1994., 1. lpp. [2] OV L 349, 31.12.1994., 83. lpp. [3] OV L 303, 15.12.1995., 1. lpp. --------------------------------------------------