32004D0884
7.6.2004. EIROPAS SAVIENĪBAS OFICIĀLAIS VĒSTNESIS L 167/1
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS Nr. 884/2004/EK
(2004. gada 29. aprīlis)
par grozījumiem Lēmumā Nr. 1692/96/EK par Kopienas pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla
attīstībai
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibinā šanas līgumu, un jo īpa šit ā
156. panta pirmo daļu,
ņemot vērā Komisijas priek šlikumu (1),
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzi-
numu (2),
ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (3),
saskaņā ar Līguma 251. pantā izklāstīto procedūru (4),
tā kā:
(1) Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 1692/96/
EK (5) noteiktas Kopienas pamatnostādnes Eiropas
satiksmes tīklam, nosaucot vispārējo intere šu projektus,
kuri veicinātu minētā tīkla attīstību, un III pielikumānosaucot konkrētos projektus, kuriem Eiropadomesanāksmēs 1994. gadā Esenē un 1996. gadā Dublinā ir
piešķīrusi īpa šu nozīmi.
(2) Satiksmes plūsmas pieaugums, jo īpa ši smago kravas
transportlīdzekļu pieaugo šā skaita dēļ, rada arvien
lielāku noslogotību un sastrēgumus starptautiskajos
transporta koridoros. Lai nodro šinātu preču un
pasa žieru starptautisko mobilitāti, ir svarīgi optimizēt
Eiropas satiksmes tīkla caurlaides spēju.(3) 2001. gadā Gēteborgā Eiropadome aicināja Kopienasiestādes pieņemt pārskatītās pamatnostādnes Eiropassatiksmes tīklam, lai attiecīgā gadījumā dotu priek šroku
ieguldījumiem infrastruktūrā dzelzceļiem, iek šējiem
ūdensceļiem, mazajai kabotā žai, vairākveidu satiksmei
un efektīviem savstarpējiem saslēgumiem. Šajā sakarā
nedrīkst par zemu novērtēt iek šējo ūdensceļu ostu un
reģionālo lidostu ieguldījumu Eiropas satiksmes tīklamērķu sasnieg šanā.
(4) Sakarā ar gaidāmo Eiropas Savienības papla šināšanos un
mērķi mainīt līdzsvaru starp transporta veidiem unpanākt, ka infrastruktūras tīkls spēj apmierināt augo šās
vajadzības, un ņemot vērā faktu, ka da žu prioritāro pro-
jektu pabeig šanai var būt vajadzīgs vairāk par
10 gadiem, jāpārskata Lēmuma Nr. 1692/96/EKIII pielikumā iekļauto projektu saraksts.
(5) Bulgārija, Čehija, Kipra, Igaunija, Ungārija, Latvija, Lie-tuva, Malta, Polija, Rumānija, Slovākija, Slovēnija un Tur-cija ir noslēgu šas asociācijas līgumus un Eiropas nolīgu-
mus un pieteiku šās dalībai Eiropas Savienībā. Transporta
administrācijas vienpadsmit valstīs no šīm ar Komisijas
atbalstu ir veiku šas transporta infrastruktūras vajadzību
novērtējumu, kura mērķis ir noteikt tīklu atbilstīgi tiempašiem principiem, kas noteikti Lēmumā Nr. 1692/96/
EK.
(6) 2002. gadā Eiropadomes sanāksmē Barselonā tikauzsvērts mērķis samazināt sastrēgumus tādos reģionoskā Alpi, Pireneji un Baltijas jūra.(1) OV C 362 E, 18.12.2001., 205. lpp., un OV C 20 E, 28.1.2003.,
27 4. lpp.
(2) OV C 125, 27.5.2002., 75. lpp.
(3) OV C 278, 14.11.2002., 7. lpp.
(4) Eiropas Parlamenta 2002. gada 30. maija Atzinums (OV C 187 E,
7.8.2003., 130. lpp.) un 2004. gada 11. marta Atzinums ( Oficiālajā
Vēstnesī vēl nav publicēts), Padomes 2004. gada 14. aprīļa Kopējā
nostāja ( Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Eiropas Parlamenta
2004. gada 21. aprīļa Nostāja ( Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).
(5) OV L 228 9.9.1996., 1. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar
2003. gada Pievieno šanās līgumu.254 07/8. sēj. Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis LV
(7) 2003. gadā Eiropadomes sanāksmē Briselē tika uzsvērts,
ka pamatnostādnēs norādītie prioritārie projekti irbūtiski iek šējā tirgus kohēzijas veicinā šanā, jo īpa ši
ņemot vērā gaidāmo Eiropas Savienības papla šināšanos
un vajadzību novērst sastrēgumus un/vai aizpildīt
trūksto šos posmus preču (tranzīta) kustībai pāri dabiska-
jiem vai citādiem šķēršļiem vai pāri robe žām.
(8) 1994. gadā Krētā otrajā Eiropas transporta konferencē
un 1997. gadā Helsinkos tre šajā Eiropas transporta kon-
ferencē par prioritātēm sadarbībai starp Eiropas Kopienuun attiecīgajām tre šām valstīm tika noteiktas četras Eiro-
pas zonas un desmit Eiropas transporta koridori.
(9) Eiropas transporta tīkla augstākā līmeņa grupa (turpmāk—“ Augstākā līmeņa grupa ”) ziņojumā, kas iesniegts
Komisijai 2003. gada 30. jūnijā, norādīja ierobe žota
skaita prioritāros projektus, lietojot metodes, kurupamatā ir kritēriji, kuri jo īpa ši iekļauj to potenciālo eko-
nomisko dzīvotspēju, attiecīgo dalībvalstu apņem šanos
ievērot grafiku, par kuru vienojās, iepriek šveidojot pro-
jektus, to ietekmi uz preču un pasa žieru iespējām
pārvietoties starp dalībvalstīm un ietekmi uz kohēzijuun noturīgu attīstību. Ziņojumā tika iekļauti arī projektijaunajās dalībvalstīs, kuras pievienosies Eiropas Savienī-bai 2004. gada 1. maijā. Jāņem vērā šādas sadarbības
rezultāti.
(10) Saskaņā ar Līguma 6. pantu vides aizsardzības prasībasir jāņem vērā, nosakot un īstenojot Kopienas politikuEiropas komunikāciju tīklu jomā. Tas nozīmē, ka prie-kšroka infrastruktūras izmanto šanā būs tādiem trans-
porta veidiem, kas rada mazāku kaitējumu videi, proti,dzelzceļa transportam, mazajai kabotā žai un pārvadāju-
miem pa iek šējiem ūdensceļiem.
(11) Par galveno mērķi jāizvirza transporta pieauguma
negatīvās ietekmes no šķiršana no IKP pieauguma, kā to
ir ierosinājusi Komisija savā paziņojumā par EiropasSavienības noturīgas attīstības stratēģiju.
(12) Vides novērtē šana atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Pado-
mes 2001. gada 27. jūnija Direktīvai 2001/42/EK pardažu plānu un programmu ietekmes uz vidi novērtē-
jumu (
1) nākotnē tiks veikta visiem plāniem un pro-
grammām, kuru rezultātā rodas vispārējo intere šu pro-jekti. Transporta infrastruktūras finansējumam jābūt arī
atkarīgam no atbilstības noteikumiem Kopienas tiesībuaktos vides jomā, jo īpa ši Padomes 1985. gada 27. jūnija
Direktīvā 85/337/EEK par da žu valsts un privāto pro-
jektu ietekmes uz vidi novērtējumu (
2) un Padomes
1979. gada 2. aprīļa Direktīvā 79/409/EEK par savvaļasputnu aizsardzību (
3), un Padomes 1992. gada 21. maija
Direktīvā 92/43/EEK par dabisko dzīvotņu un savvaļasdzīvnieku un augu aizsardzību (
4).
(13) Komisijas Baltajā grāmatā par Eiropas transporta poli-tiku aicināts ieviest integrētu pieeju, kurā cita starpāapvienoti pasākumi, kas atjauninātu dzelzceļa nozari, joīpaši kravu pārvadājumu gadījumā, lai veicinātu
pārvadājumus pa iek šējiem ūdensceļiem un mazo
kabotā žu, lai veicinātu lielāku komplementaritāti starp
ātrgaitas dzelzceļu un gaisa transportu un lai veicinātusavietojamu automatizētu transporta sistēmu attīstību,kas nodro šinās paaugstinātu tīkla efektivitāti un dro šību.
(14) Kopējās transporta politikas efektivitātecita starpā
atkarīga no to pasākumu saskanības, kas paredzēti dzelz-ceļa nozares atjauninā šanai un dzelzceļa infrastruktūras
izveido šanai. Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada
26. februāra Direktīvā 2001/12/EK, ar ko groza PadomesDirektīvu 91/440/EEK par Kopienas dzelzceļuattīstību (
5), noteikts, ka Eiropas dzelzceļa kravas
pārvadājumu tīkls no 2003. gada tiks atvērts starptauti-skajiem kravu pārvadājumiem. Eiropas dzelzceļa kravaspārvadājumu tīkla līnijas jāuzskata par daļu no dzelzceļu
tīkla, kas definēts Lēmuma Nr. 1692/96/EK pamat-
nostādnēs, lai tās varētu gūt labumu no ieguldījumiemun piesaistīt satiksmi no autotransporta.
(15) Saskaņā ar vispārējo mērķi nodro šināt personu un preču
noturīgu mobilitāti jāievie šmehānismi, kas atbalstītu
jūras transporta maģistrāļu attīstību starp dalībvalstīm,lai samazinātu autoceļu noslogotību un/vai uzlabotu pie-kļuvi nomaļiem un salu reģioniem un valstīm. Šādu
mehānismu izveidei, kuru cita starpāatbalsta ar konkursaprocedūrām, jābūt pārskatāmai un saskaņotai arvajadzībām, un tā nekādā veidā nedrīkst būt pretrunāKopienas konkurences vai valsts iepirkuma noteiku-miem.
(1) OV L 197, 21.7.2001., 30. lpp.(2) OV L 175, 5.7.1985., 40. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti
ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/35/EK (OVL 156, 25.6.2003., 17. lpp.).
(
3) OV L 103, 25.4.1979., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti
ar Regulu (EK) Nr. 807/2003 (OV L 122, 16.5.2003., 36. lpp.).
(4) OV L 206, 22.7 .1992., 7 . lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti
ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OVL 284, 31.10.2003., 1. lpp.).
(
5) OV L 75, 15.3.2001., 1. lpp.07/8. sēj. 255 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis LV
(16) Atbalsts jūras transporta maģistrāļu attīstībai jāuzskata
par papildinājumu Kopienas sniegtajai palīdzībai, kas irkā stimuls mazās kabotā žas pārvadājumu attīstībai
saskaņā ar programmu “Marko Polo ”, kura izveidota ar
Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. jūlija
Regulu (EK) Nr. 1382/2003 par Kopienas finansiālāspalīdzības pie šķiršanu, lai uzlabotu kravu pārvadājumu
sistēmas ekoloģisko efektivitāti (programma “Marko
Polo ”)(
1), un tam ir jābalstās uz tiem pa šiem kritērijiem.
Tomēr Kopienas finansiālās palīdzības pie šķiršana no
diviem instrumentiem nedrīkst būt kumulatīva.
(17) Ir vajadzība prioritāros projektus deklarēt par Eiropasintere šu projektiem, koncentrēt Kopienas finansējumu
šādiem projektiem un ieviest mehānismus, kas veicinātu
koordināciju starp dalībvalstīm un atvieglinātu projektupabeig šanu vajadzīgajā grafikā.
(18) Saskaņā ar Līguma 154. pantu Eiropas komunikāciju
tīkla politikai jāpalīdz stiprināt ekonomisko un sociālokohēziju Kopienā. Lai sasniegtu šo mērķi, jācen šas palie-
lināt atbilstību starp Kopienas pamatnostādnēm Eiropastransporta tīklam un attiecīgo Kopienas līmenī pieejamofinan šu instrumentu plāno šanu.
(19) Prioritāro projektu aposteriorai novērtē šanai jāatvieglina
pamatnostādņu un prioritāro projektu saraksta pārska-tīšana nākotnē un jāpalīdz uzlabot dalībvalstu izman-
totās apriorās novērtē šanas metodes.
(20) Situācija, kurā dalībvalstis atsevi šķi veic valsts pro-
cedūras projekta sociāli ekonomiskās ietekmes un ietek-mes uz vidi novērtē šanai, var izrādīties neatbilsto ša tādu
projektu starptautiskajai dimensijai, kuri deklarēti kāEiropas intere šu projekti. Lai to novērstu, papildus
kopīgām novērtē šanas metodēm jāizveido koordinētas
novērtē šanas un sabiedriskās apsprie šanas metodes vai
starptautiskās informācijas pieprasī šanas procedūras, kas
attiecas uz da žādām konkrētajām dalībvalstīm un kon-
centrētas uz sociāli ekonomiskajiem un vides aspektiem.Šīs procedūras jāpiemēro, neskarot saistības, kuras uzliek
Kopienas vides aizsardzības tiesību akti.
(21) Var būt vajadzīga cie šāka koordinācija starp valstīm, kas
iesaistītas attiecīgā mar šruta projektos, lai uzlabotu
ieguldījumu atdevi un veicinātu ieguldījumusaskaņo šanu un apvienotu finansē šanas paketi.(22) Dalībvalstīm jānorāda pārrobe žas posmi, pamatojoties
uz kritērijiem, ko definējusi komiteja, kura izveidotasaskaņā ar Lēmuma Nr. 1692/96/EK 18. panta 2. punktu.Esošās norādes uz prioritāro projektu pārrobe žas
posmiem, kuras iekļautas minētā Lēmuma III pielikumā,
nedrīkst skart pārrobe žas posmu definīciju atbilstīgi
šiem kritērijiem.
(23) Komisija analizēja Augstākā līmeņa grupas sniegto ietei-
kumu ietekmi. Rezultāti parādīja, ka Augstākā līmeņagrupas norādīto projektu realizācija, kas apvienota artādiem vairākiem kopējās transporta politikas pasāku-miem kā maksas iekasē šana par infrastruktūras lieto šanu
un dzelzceļa kravu atvēr šana konkurencei, radīs būtiskus
ieguvumus, ietaupot laiku, samazinot izmeti un noslo-gotību, nodro šinot labāku piekļuvi nomaļajām dalīb-
valstīm un jaunajām dalībvalstīm un lielāku vispārējo
labklājību.
(24) Lai ievērotu Eiropas transporta tīkla mērķus un atbilstu
Eiropas Savienības papla šināšanās radītajām transporta
prasībām, ir nepiecie šams būtisks asignējumu palielinā-
jums Eiropas komunikāciju tīkliem.
(25) Komisija var nolemt likt priek šā Eiropas Parlamentam
un Padomei pieņemt turpmākus projektus, kas nav
minēti Lēmuma Nr. 1692/96/EK III pielikumā, lai īste-
notu tādus mērķus kā palielināt pieaugumu, labākintegrēties papla šinātajā Eiropā un uzlabot Eiropas
uzņēmumu ra žīgumu un konkurētspēju pasaules tirgos,
kā arī palīdzēt sasniegt ekonomiskās, sociālās un terito-riālās kohēzijas mērķi un dot ieguldījumu pārvadātājusadarbībā. Šiem projektiem Kopienas finan šu instru-
mentu kontekstā jāpie šķir pienācīga prioritāte.
(26) Tādēļ Lēmums Nr. 1692/96/EK ir attiecīgi jāgroza,
IR PIEŅĒMU ŠIŠO LĒMUMU.
1. pants
Lēmumā Nr. 1692/96/EK tiek izdarīti šādi grozījumi:
1. Lēmuma 2. panta 1. punktā laiku “2010. gads ”aizstāj ar
“2020. gads ”.
2. Lēmuma 3. panta 2. punktu aizstāj ar šādu: “
2. Transporta infrastruktūra sastāv no autoceļu, dzelz-
ceļu un iek šējo ūdensceļu tīkliem, jūras transporta
maģistrālēm, jūras ostām un iek šējo ūdensceļu ostām,
lidostām un citiem da žādu transporta veidu saslēguma
punktiem. ” (1) OV L 196, 2.8.2003.256 07/8. sēj. Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis LV
3. Lēmuma 5. pantu aizstāj ar šādu:
“5. pants
Prioritātes
Ņemot vērā 2. pantā noteiktos mērķus un 4. pantā
noteikto pasākumu vispārīgās nostādnes, prioritātes ir:
a) galveno līniju un savstarpējo saslēgumu izveide un
attīstība, kas nepiecie šami, lai novērstu sastrēgumus,
aizpildītu trūksto šos posmus un pabeigtu galvenos
mar šrutus, jo īpa ši to pārrobe žas posmus, šķērsotu
dabiskos šķēršļus un uzlabotu savstarpējo izmanto-
jamību galvenajos mar šrutos;
b) infrastruktūras izveide un attīstība, kas veicina valsts
mēroga tīklu savstarpējo saslēgumu, lai atvieglinātu,pirmkārt, salu vai tām līdzīgu teritoriju, no šķirto,
nomaļo un attālāko reģionu savieno šanu un, otrkārt,
Kopienas centrālo reģionu savieno šanu, jo īpa ši, lai
samazinātu augstās transporta izmaksas šajās teritorijās;
c) nepiecie šamie pasākumi pakāpeniskai savstarpēji
izmantojamā dzelzceļa tīklā, ieskaitot, kur iespējams,mar šrutus, kas pielāgoti kravu transportam;
d) nepiecie šamie pasākumi, kas veicina pārvadājumus lie-
los attālumos, mazajā kabotā žāu np ai e k šējiem
ūdensceļiem;
e) nepiecie šamie pasākumi, lai vajadzības gadījumā
integrētu dzelzceļa un gaisa transportu, jo īpa šia r
dzelzceļa piekļuvi lidostām, un vajadzīgajām infra-struktūrām un iekārtām;
f) eso šās un jaunās infrastruktūras caurlaides spējas un
efektivitātes optimizācija, pārvadātāju sadarbības veici-
nāšana un tīkla dro šības un uzticamības uzlabo šana,
izveidojot un uzlabojot kombinētās satiksmes termi-nāļus un to piekļuvi infrastruktūrai un/vai izmantojotautomatizētās sistēmas;
g) dro šības un vides apsvērumu integrācija Eiropas trans-
porta tīkla projektē šanā un ievie šanā;
h) personu un preču pastāvīgu pārvieto šanās iespēju
attīstība atbilstīgi Eiropas Savienības noturīgas attīstībasmērķiem. ”
4. Lēmuma 8. pantu aizstāj ar šādu:
“8. pants
Vides aizsardzība
1. Projektu plāno šanā un īsteno šanā dalībvalstis ņem
vērā vides aizsardzību, atbilstīgi Padomes Direktīvai85/337/EEK veicot ietekmes uz vidi novērtē šanu ievie šama-jiem vispārējo intere šu projektiem un piemērojot
1979. gada 2. aprīļa Direktīvu 79/409/EEK par savvaļasputnu saudzē šanu (*) un Direktīvu 92/43/EEK.
No 2004. gada 21. jūlija vides novērtē šanu plāniem un
programmām, kuru rezultātā rodas šādi projekti, jo īpa ši
tad, ja tie attiecas uz jauniem mar šrutiem vai citu nozīmīgu
infrastruktūras mezglu attīstību, veic dalībvalstis atbilstīgiEiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 27. jūnijaDirektīvai 2001/42/EK par da žu plānu un programmu
ietekmes uz vidi novērtē šanu (**). Sagatavojot attiecīgos
plānus un programmas atbilstīgi minētās Direktīvas 8. pan-tam, dalībvalstis ņem vērā tādas vides novērtē šanas rezultā-
tus.
2. Līdz 2004. gada 21. jūlijam Komisija ar dalībvalstu
piekri šanu izveido atbilstīgas metodes vides stratēģiskās
novērtē šanas ievie šanai ar mērķi cita starpā nodro šināt
atbilstīgu koordināciju, izvairīties no darbu dublē šanas un
panākt pārrobe žu projektu un koridoru plāno šanas procesu
vienkār šošanu un paātrinā šanu.
Šā darba un dalībvalstu atbilstīgi Direktīvai 2001/42/EK
realizēto TEN projektu vides novērtē šanas rezultātus Komi-
sija pēc vajadzības ņem vērā savā ziņojumā par pamat-nostādnēm un iespējamajām papildu likumdo šanas ini-
ciatīvām pārskatīt šā lēmuma 18. panta 3. punktā noteiktās
pamatnostādnes.
(*) OV L 103, 25.4.1979., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozī-
jumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 807/2003 (OV L 122,16.5.2003., 36. lpp.).
(**) OV L 197, 21.7.2001., 30. lpp. ”
5. Lēmuma 9. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:
“3. Tīklā ietilpst arī infrastruktūra satiksmes vadībai, lie-
totāju informācijai, starpgadījumu un ārkārtas gadījumunovēr šanai un elektroniskajai maksas iekasē šanai, un šāda
infrastruktūra ir balstīta uz aktīvu sadarbību starp satiks-mes vadības sistēmām Eiropas, valsts un reģionālā līmenī
un ceļojumu un satiksmes informācijas un pievienotās
vērtības pakalpojumu sniedzējiem, kuri nodro šinās
vajadzīgo komplementaritāti ar lietojumiem, kuru izman-tošanu veicina saskaņā ar Eiropas elektrosakaru tīklu pro-
grammu. ”07/8. sēj. 257 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis LV
6. Lēmuma 10. pantu aizstāj ar šādu:
“10. pants
Īpašības
1. Dzelzceļa tīklu veido ātrgaitas dzelzceļu līnijas un
parasto dzelzceļu līnijas.
2. Ātrgaitas dzelzceļa tīklu neatkarīgi no tā, vai tajā ir
izmantotas pa šreizējās vai jaunās tehnoloģijas, veido:
a) īpa ši izbūvētas ātrgaitas līnijas, kuras aprīkotas kustībai
ar ātrumu, kas vienāds vai lielāks par 250 km/h;
b) īpa ši modernizētas ātrgaitas līnijas, kuras aprīkotas
kustībai ar ātrumu apmēram 200 km/h;
c) īpa ši modernizētas ātrgaitas līnijas, kas īpa ši būvētas
ātrgaitai un pievienotas ātrgaitas dzelzceļa tīklam, kamtopogrāfisku vai vides, reljefa vai pilsētplāno šanas iero-
bežojumu dēļ piemīt specifiskas īpa šības un kurās
ātrums jāpielāgo katrā konkrētā gadījumā.
Ātrgaitas dzelzceļa tīklu veido līnijas, kuras norādītas
I pielikumā. Būtiskās prasības un savstarpējās izmantojamī-bas tehniskās specifikācijas, kas piemērojamas ātrgaitasdzelzceļu līnijām, izmantojot pa šreizējās tehnoloģijas,
nosaka atbilstīgi Padomes 1996. gada 23. jūlija Direktīvai96/48/EK par Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas sav-starpējo izmantojamību (*). Dalībvalstis iepriek šinformē
Komisiju par ikvienas ātrgaitas dzelzceļa līnijas atklā šanu
un tās tehniskajiem parametriem.
3. Parastā dzelzceļa tīklu veido līnijas pasa žieru un kra-
vas parastajam transportam pa dzelzceļu, ieskaitot 14. pantāminētā Eiropas kombinētā transporta tīkla dzelzceļaposmus, pieslēgumus vispārēju intere šu jūras un iek šējām
ostām un kravas termināļiem, kuri ir pieejami visiempārvadātājiem. Būtiskās prasības un savstarpējās izmanto-jamības tehniskās specifikācijas, kas piemērojamas parastodzelzceļu līnijām, definē atbilstīgi Eiropas Parlamenta unPadomes 2001. gada 19. marta Direktīvai 2001/16/EK parEiropas parasto dzelzceļu sistēmas savstarpējo izmanto-jamību (**).
4. Dzelzceļa tīklā iekļauj infrastruktūras un iekārtas, kas
ļauj integrēt dzelzceļa transportu un autotransportu un, ja
vajadzīgs, jūras un gaisa transporta pakalpojumus. Šajā
sakarā īpa ša uzmanība veltāma reģionālo lidostu savienoju-
mam ar tīklu.5. Dzelzceļa tīkls veic vismaz vienu no šādām funk-
cijām:
a) tam ir nozīmīga loma tālsatiksmes pasa žieru pārvadāju-
mos;
b) tas attiecīgā gadījumā nodro šina savstarpējo saslēgumu
ar lidostām;
c) tas nodro šina piekļuvi reģionālajiem un vietējiem dzelz-
ceļu tīkliem;
d) tas veicina kravu pārvadājumus, nosakot un attīstot
maģistrālos ceļus, kas paredzēti kravu pārvadājumiem,vai mar šrutus, kuros preču vilcieniem ir priek šroka;
e) tam ir nozīmīga loma kombinētajā transportā;
f) tas nodro šina savstarpējo saslēgumu ar mazo kabotā žu
un iek šējiem ūdensceļiem caur vispārējo intere šu
ostām.
6. Dzelzceļa tīkls lietotājiem sniedz augsta līmeņa kva-
litāti un dro šību, pateicoties tā nepārtrauktībai un pakāpe-
niskai savstarpējās izmantojamības ievie šanai, kuru jo īpa ši
realizē ar tehnisko saskaņo šanu un ERTMS saskaņoto kon-
troles un vadības sistēmu, ko iesaka Eiropas dzelzceļutīklam. Tālab Komisija, apspriedusies ar dalībvalstīm,izveido ievie šanas plānu, kas koordinēts ar valstu plāniem.
(*) OV L 235, 17.9.1996., 6. lpp. Direktīvā jaunākie grozī-
jumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un PadomesRegulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003.,1. lpp.).
(**) OV L 110, 20.4.2001., 1. lpp. ”
7. Lēmuma 11. pantu groza šādi:
a) iekļauj šādu punktu:
“3b. Tīkla iek šējās ostas, kas aprīkotas ar pārkrau ša-
nas iekārtām vairākveidu pārvadājumiem vai arikgadējo kravu pārvadājuma apjomu vismaz 500 000tonnu apjomā, ir norādītas I pielikumā. ”;
b) 4. punktu aizstāj ar šādu:
“4. Tīklā iekļauj arī satiksmes vadības infrastruktūru.
Tas jo īpa ši nozīmē savstarpēji savietojamas, automa-
tizētas satiksmes un transporta sistēmas izveidi, kas
pazīstama kā “Upju informācijas pakalpojumi ”un
paredzēta, lai uzlabotu iek šējo ūdensceļu tīkla eso šo
caurlaides spēju un dro šību un uzlabotu savstarpējo
savietojamību ar citiem transporta veidiem. ”258 07/8. sēj. Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis LV
8. Iekļauj šādu pantu:
“12.a pants
Jūras transporta maģistrāles
1. Eiropas jūras transporta maģistrāļu tīkls ir paredzēts,
lai koncentrētu kravu plūsmas jūras loģistikas mar šrutos
tādā veidā, lai uzlabotu eso šos jūras transporta posmus vai
izveidotu jaunus, dzīvotspējīgus regulāra un bie ža jūras
transporta posmus preču pārvadā šanai starp dalībvalstīm,
kas samazinātu autoceļu noslogotību un/vai uzlabotu pie-kļuvi nomaļiem un salu reģioniem un valstīm. Jūras trans-porta maģistrāles nedrīkst būt šķērslis pasa žieru un kravu
kombinētajam transportam, ja vien dominē kravu pārva-dāšana.
2. Jūras transporta maģistrāļu Eiropas tīkls sastāv no
iekārtām un infrastruktūras, kurā iekļautas vismaz divasostas divās da žādās dalībvalstīs. Iekārtās un infrastruktūrā
vismaz vienā dalībvalstī iekļauj tādus elementus kā ostasiekārtas, elektroniskās loģistikas vadības sistēmas, dro šības
un administratīvās un muitas procedūras, kā arī infra-struktūru tie šai piekļuvei sauszemei un jūrai, ieskaitot vei-
dus, kā nodro šināt navigāciju visa gada laikā, jo īpa ši
padziļinā šanas iekārtas un ledlau žus piekļuvei ostām ziemā.
3. Ūdensceļi vai kanāli, kā norādīts I pielikumā, kuri
savieno divas Eiropas jūras transporta maģistrāles vai toposmus un sniedz būtisku ieguldījumu jūras mar šrutu saīsi-
nāšanā, efektivitātes palielinā šanā un nosūtī šanas laika
ietaupī šanā, veido daļu no jūras transporta maģistrāļu Eiro-
pas tīkla.
4. Jūras transporta maģistrāļu Eiropas tīkla vispārējo
intere šu projektus ierosina vismaz divas dalībvalstis, un tie
atbilst faktiskajām vajadzībām. Ierosinātajos projektos para-
sti iesaista gan valsts, gan privāto sektoru atbilstīgi pro-
cedūrām, kuras pirms tam, kad no valsts bud žeta pie šķirtā
palīdzība var, ja vajadzīgs, tikt papildināta ar palīdzību noKopienas, paredz konkursu vienā no šiem veidiem:
a) paziņojums par atklātu konkursu, ko kopīgi organizē
attiecīgās dalībvalstis un kas paredzēts, lai izveidotu
jaunas līnijas no A kategorijas ostām, kuras definētas12. panta 2. punktā un kuras šīs valstis iepriek šizvēlas
katrā jūras reģionā, kā norādīts projekta Nr. 21III pielikumā;b) paziņojums par atklātu konkursu, kuru kopīgi organizē
attiecīgās dalībvalstis un mērķa konsorciji, kuri apvienovismaz tās kuģniecības sabiedrības un ostas, kas atrodasvienā no jūras reģioniem, kā norādīts projekta Nr. 21III pielikumā, ciktāl ostu atra šanās vietas ir salīdzinā-
mas.
5. Jūras transporta maģistrāļu Eiropas tīkla vispārēju
intere šu projektos:
— darbību koncentrē uz iekārtām un infrastruktūru, kura
veido jūras transporta maģistrāļu tīklu,
— neskarot Līguma 87. un 88. pantu, var iekļaut sākuma
palīdzību, ja 4. punktā minētā konkursa rezultātā pro-
jekta finansiālajai dzīvotspējai ir nepiecie šams valsts
atbalsts. Sākuma palīdzības ilgums nepārsniedz divusgadus, un to pie šķir tikai pienācīgi pamatotu kapitāla
izmaksu atbalstam. Palīdzība nedrīkst pārsniegtminimālo aprēķināto apjomu, kas vajadzīgs, lai sāktuattiecīgo līniju darbību. Palīdzība nedrīkst izraisīt kon-kurences traucējumus attiecīgajos tirgos pretēji vis-pārējām interesēm,
— var arī iekļaut tādas darbības, no kurām ir pla šāks
labums un kuras nav saistītas ar konkrētām ostām,piemēram, padarot pieejamas iekārtas ledus lau šanas
un bagarē šanas darbībām, kā arī informācijas sistēmas,
ieskaitot satiksmes vadības un elektroniskās ziņo šanas
sistēmas.
6. Komisija trīs gadu laikā iesniedz 18. pantā minētajai
komitejai sākotnējo sarakstu ar konkrētajiem vispārējo inte-rešu projektiem, tādējādi konkretizējot jūras transporta
maģistrāļu jēdzienu. Šo sarakstu nosūta arī Eiropas Parla-
mentam.
7. Jūras transporta maģistrāļu Eiropas tīkla vispārējo
intere šu projektus nosūta Komisijai apstiprinā šanai. ”
9. Lēmuma 13. pantu papildina ar šādu punktu:
“3. Starptautiskos un Kopienas savienojuma punktus
vajadzības gadījumā pakāpeniski savieno ar dzelzceļa tīklaātrgaitas līnijām. Dzelzceļa tīklā iekļauj infrastruktūras uniekārtas, kas ļauj integrēt dzelzceļa transportu un gaisatransportu un, ja vajadzīgs, jūras transporta pakalpojumus. ”07/8. sēj. 259 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis LV
10. Lēmumu papildina ar šādu iedaļu:
“10.a IEDAĻA
KOORDINĀCIJA STARP DALĪBV ALSTĪM
17 .a pants
Eiropas koordinators
1. Lai veicinātu konkrētu projektu, jo īpa ši pārrobe žu
projektu vai pārrobe žu projektu posmu, kas iekļauti starp
19.a pantā minētajiem Eiropas intere šu projektiem, koor-
dinētu ievie šanu, Komisija pēc vieno šanās ar attiecīgajām
dalībvalstīm un apsprie šanās ar Eiropas Parlamentu var
iecelt personu, ko sauc par “Eiropas koordinatoru ”. Eiropas
koordinators rīkojas Komisijas vārdā. Eiropas koordinatorapārziņā parasti ir viens projekts, jo īpa ši pārrobe žu pro-
jekta gadījumā, bet, ja vajadzīgs, to var papla šināt, lai iet-
vertu visu galveno asi. Eiropas koordinators kopā ar attiecī-gajām dalībvalstīm izveido darba plānu savām darbībām.
2. Eiropas koordinatoru īpa ši izvēlas, pamatojoties uz
viņa pieredzi ar Eiropas iestādēm un zinā šanām par jautā-
jumiem, kas attiecas uz galveno projektu finansē šanu un
sociāli ekonomisko un vides novērtējumu.
3. Komisijas lēmumā iecelt Eiropas koordinatoru norāda,
kā viņ šveiks uzdevumus, kas norādīti 5. punktā.
4. Attiecīgās dalībvalstis sadarbojas ar Eiropas koordina-
toru un sniedz viņam visu informāciju, kas nepiecie šama,
lai izpildītu 5. punktā norādītos uzdevumus.
5. Eiropas koordinators:
a) sadarbībā ar attiecīgajām dalībvalstīm veicina kopīgas
metodes projektu novērtē šanai un attiecīgā gadījumā
sniedz padomu projektu virzītājiem par projektu finan-siālo paketi;
b) katru gadu sastāda ziņojumu Eiropas Parlamentam,
Komisijai un attiecīgajām dalībvalstīm par panākumiemtā/to projekta(-u) ievie šanā, par kuru/kuriem viņ šatbild,
reglamentējo šiem vai citādiem jaunievedumiem, kas var
ietekmēt projektu īpatnības, un visām grūtībām unšķēršļiem, kas var radīt būtisku aizkavē šanos attiecībā
uz datumiem, kuri norādīti III pielikumā;
c) kopā ar attiecīgajām dalībvalstīm apsprie žas ar reģionā-
lajām un vietējām iestādēm, pārvadātājiem, transporta
klientiem un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem, laigūtu pilnīgākas zinā šanas par transporta pakalpojumu
pieprasījumu, ieguldījumu finansē šanas iespējām un to,kāda veida pakalpojumi jāsniedz, lai atvieglinātu pie-
kļuvi šādam finansējumam.
6. Neskarot piemērojamās procedūras, kas noteiktas
Kopienas un valstu tiesību aktos, Komisija var lūgt Eiropaskoordinatora viedokli, kad tā pārbauda pieteikumus uzKopienas finansējumu projektiem vai to grupām, parkurām Eiropas koordinators atbild. ”
11. Lēmuma 18. pantu groza šādi:
a) virsrakstu aizstāj ar šādu:
“Pamatnostādņu uzraudzības un informācijas apmaiņas
komiteja ”;
b) 1. punktu aizstāj ar šādu:
“1. Dalībvalstis iesniedz Komisijai to valsts plānu un
programmu kopsavilkumus, ko tās izstrādā ar nolūkuattīstīt Eiropas transporta tīklu, jo īpa ši attiecībā uz
izsludinātajiem Eiropas intere šu projektiem, kas
norādīti 19.a pantā. Tiklīdz valsts plāni un programmasir pieņemtas, dalībvalstis tās nosūta Komisijai zinā ša-
nai.”.
c) 3. punktu aizstāj ar šādu:
“3. Komisija reizi divos gados iesniedz Eiropas Parla-
mentam, Padomei, Ekonomikas un sociālo lietu komite-jai un Reģionu komitejai ziņojumu par šajā Lēmumā
aprakstīto pamatnostādņu īsteno šanu. Komiteja, kas
izveidota saskaņā ar 2. punktu, palīdz Komisijai izvei-dot ziņojumu. Ziņojumam vajadzības gadījumā pie-vieno tiesību aktu projektus, kuros pārskata pamat-nostādnes; šajos tiesību aktu projektos var, ja vajadzīgs,
iekļaut grozījumus III pielikumā minētajā prioritāroprojektu sarakstā vai papildinājumus šim projektu
sarakstam, kas atbilst 19. panta 1. punkta noteikumiem.Pārskatī šanā īpa ši ņem vērā projektus, kas veicina Eiro-
pas Savienības teritoriālo kohēziju atbilstīgi 19. panta1. punkta e) apak špunkta noteikumiem. ”.
12. Lēmuma 19. pantu aizstāj ar šādu:
“19. pants
Prioritārie projekti1. Prioritāri projekti ir vispārējo intere šu projekti, kas
minēti 7. pantā, ja pārbaudē tiek apstiprināts, ka tie:
a) ir paredzēti, lai novērstu sastrēgumus vai aizpildītu
trūksto šos posmus Eiropas tīkla galvenajā mar šrutā, jo
īpaši projekti, kuri ir pārrobe žu projekti, šķērso dabi-
skos šķēršļus vai kuros ir pārrobe žas posms;260 07/8. sēj. Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis LV
b) ir tādos mērogos, ka būtiski palīdzēs ilgtermiņa
plāno šana Eiropas līmenī;
c) kopumā sniedz potenciālu tīru sociālekonomisku iegu-
vumu un citus sociālekonomiskus labumus;
d) būtiski uzlabo pasa žieru un kravu mobilitāti starp
dalībvalstīm un tādējādi veicina arī valsts mēroga tīklu
savstarpējo izmantojamību;
e) veicina Eiropas Savienības teritoriālo kohēziju, integrē-
jot jauno dalībvalstu tīklus un uzlabojot savienojumusar nomaļajiem un salu reģioniem;
f) veicina noturīgu transporta attīstību, uzlabojot dro šību
un samazinot transporta radīto kaitējumu videi, jo īpa ši
veicinot kravu novirzī šanu uz dzelzceļiem, vairākveidu
pārvadājumiem, iek šējiem ūdensceļiem un jūras trans-
portu;
g) pierāda attiecīgo dalībvalstu apņem šanos laikus veikt
pētījumus un novērtē šanas procedūras, lai pabeigtu
darbu līdz iepriek šsaskaņotam datumam, pamatojoties
uz valsts plāniem vai citu līdzvērtīgu dokumentu, kassaistīts ar attiecīgo projektu.
2. Prioritārie projekti, pie kuriem darbs sāksies pirms
2010. gada, to posmi un datumi, kas saskaņoti iepriek š, lai
pabeigtu 1. punkta g) apak špunktā minēto darbu, ir
noteikti III pielikumā.
3. Līdz 2010. gadam Komisija sastāda darba pārskatu
un, ja vajadzīgs, ierosina grozījumus prioritāro projektusarakstā, kas saskaņā ar 1. punktu dots III pielikumā. ”
13. Iekļauj šādus pantus:
“19.a pants
Eiropas intere šu deklarācija
1. Prioritārie projekti, kas norādīti III pielikumā, ir Eiro-
pas intere šu projekti. Šī deklarācija ir izveidota saskaņā ar
procedūru, kas noteikta Līgumā un tiesību aktos, kas uz tobalstīti.
2. Neskarot attiecīgā Kopienas finan šu instrumenta juri-
disko pamatu:
a) iesniedzot savus projektus saskaņā ar Kohēzijas fondu
atbilstīgi 10. pantam Padomes 1994. gada 16. maijaRegulā (EK) Nr. 1164/94 par Kohēzijas fonda izveidi (*),dalībvalstis pie šķir pienācīgu prioritāti Eiropas intere šu
projektiem;
b) iesniedzot projektus saskaņā ar bud žetu Eiropas komu-
nikāciju tīkliem atbilstīgi 9. un 10. pantam Padomes1995. gada 18. septembra Regulā (EK)Nr. 2236/95, arko nosaka vispārīgus noteikumus Kopienas finansiālāatbalsta pie šķiršanai Eiropas komunikāciju tīklu
jomā (**), dalībvalstis pie šķir pienācīgu prioritāti izslu-
dinātajiem Eiropas intere šu projektiem;
c) Komisija mudina dalībvalstis izsludinātos Eiropas inte-
rešu projektus ņemt vērā, plānojot struktūrfondu pro-
grammas, jo īpa ši reģionos, uz kuriem attiecas
1. mērķis, ņemot vērā valsts transporta plānus, uzkuriem attiecas eso šās Kopienas atbalsta shēmas;
d) Komisija gādā, lai valstis, kuras ir tiesīgas izmantot
Pirmspievieno šanās struktūrpolitikas instrumentu, ies-
niedzot projektus saskaņā ar minēto instrumentuatbilstīgi 2. un 7. pantam Padomes 1999. gada 21. jūnijaRegulā (EK)Nr. 1267/1999 par pirmspievieno šanās
struktūrpolitikas instrumenta izveidi (***), pie šķirtu
pienācīgu prioritāti izsludinātajiem Eiropas intere šu
projektiem.
3. Prognozējot savas finansiālās vajadzības, Komisija
piešķir pienācīgu prioritāti izsludinātajiem Eiropas intere šu
projektiem.
4. Būtiska kavējuma gadījumā attiecībā uz termiņu
2010. gadā, sākot darbu ar kādu no Eiropas intere šu pro-
jektiem, Komisija aicina attiecīgās dalībvalstis trīs mēne šu
laikā izskaidrot kavējuma iemeslus. Pamatojoties uzsaņemto atbildi, Komisija apsprie žas ar visām attiecīgajām
dalībvalstīm, lai atrisinātu problēmu, kas izraisījusi kavē ša-
nos.
Saziņā ar komiteju, kas izveidota saskaņā ar 18. panta
2. punktu, aktīvi uzraugot Eiropas intere šu projektu
ievie šanu un pienācīgi ievērojot proporcionalitātes prin-
cipu, Komisija var nolemt pieņemt attiecīgus pasākumus.Attiecīgajām dalībvalstīm dod iespēju iesniegt piezīmes paršādiem pasākumiem pirms to pieņem šanas.
Par ikvienu pieņemto pasākumu tūlīt informē Eiropas Par-
lamentu.07/8. sēj. 261 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis LV
Pieņemot šos pasākumus, Komisija pienācīgi ņem vērā
ikvienas attiecīgās dalībvalsts atbildības daļu par kavējumuun atturas no tādiem pasākumiem, kas varētu ietekmēt pro-jekta īsteno šanu dalībvalstīs, kas nav atbildīgas par kavē-
jumu.
5. Gadījumā, ja Eiropas intere šu projekts nav būtībā
pabeigts pieņemamā laikposmā pēc paredzamā pabeig šanas
datuma, kas norādīts III pielikumā, un visas attiecīgās dalīb-valstis ir atbildīgas par kavējumu, Komisija pārskata pro-jektu atbilstīgi 4. punktā minētajai procedūrai, laipārtrauktu to klasificēt kā Eiropas intere šu projektu ar
pārskatī šanas procedūras palīdzību, kas minēta 18. panta
3. punktā. Jebkurā gadījumā Komisija projektu pārskata
15 gadu laikposma beigās pēc tam, kad tas izsludināts par
Eiropas intere šu projektu šā lēmuma nozīmē.
6. Piecus gadus pēc Eiropas intere šu projekta vai tā
posmu pabeig šanas attiecīgās dalībvalstis novērtē tā sociāle-
konomisko ietekmi un ietekmi uz vidi, ieskaitot ietekmi uztirdzniecību un personu un preču brīvu pārvieto šanos starp
dalībvalstīm, teritoriālo kohēziju un pastāvīgu attīstību.Dalībvalstis informē Komisiju par minētās novērtē šanas
rezultātiem.
7. Ja projektā, kas izsludināts par Eiropas intere šu pro-
jektu, iekļauts pārrobe žas posms, kur štehniski un finansiāli
ir nedalāms, attiecīgās dalībvalstis koordinē savas pro-cedūras tā sociālekonomisko seku novērtē šanai un visiem
spēkiem cen šas pirms būvatļauju izsnieg šanas atbilstīgi
esošajam satvaram veikt starptautisku informācijas piepra-
sīšanu.
8. Citus Eiropas intere šu projektu posmus dalībvalstis
katrā konkrētā gadījumā koordinēs divpusēji vai daudz-pusēji.
9. Koordinētās darbības vai starptautisko informācijas
pieprasī šanu, kas minēta 7. punktā, īsteno, neskarot saistī-
bas, kuras uzliek Kopienas vides aizsardzības tiesību akti, joīpaši tās saistības, kuras attiecas uz ietekmes uz vidi novēr-
tēšanu. Attiecīgās dalībvalstis informē Komisiju par šādas
koordinētās darbības vai starptautiskās informācijas piepra-sīšanas uzsāk šanu un rezultātiem. Komisija iekļauj šo
informāciju ziņojumā, kas minēts 18. panta 3. punktā.19.b pants
Pārrobe žas posmi
Konkrētu prioritāro projektu sakarā dalībvalstis norāda
pārrobe žas posmus starp divām dalībvalstīm, ieskaitot jūras
transporta maģistrāles, pamatojoties uz kritērijiem, kodefinējusi komiteja, kura izveidota saskaņā ar 18. panta2. punktu, un par tām paziņo Komisijai. Tie jo īpa šii r
posmi, kas tehniski un finansiāli ir nedalāmi vai kurusattiecīgās dalībvalstis apņemas realizēt kopīgi un kuru gadī-jumā tās ieviesīs kopēju struktūru.
(*) OV L 130, 25.5.1994., 1. lpp. Regulā jaunākie grozī-
jumi izdarīti ar 2003. gada Pievieno šanās aktu.
(**) OV L 228, 23.9.1995., 1. lpp. Regulā jaunākie grozī-
jumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un PadomesRegulu (EK) Nr. 807/2004 (OV L 143, 30.4.2004.,45. lpp.).
(***) OV L 161, 26.6.1999., 1. lpp. Regulā jaunākie grozī-
jumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 769/2004 (OVL 123, 27.4.2004., 1. lpp.). ”
14. Svītro 20. un 21. pantu.
15. Pielikumus groza šādi:
1) I pielikuma 2., 3., 4. un 6. iedaļu un pievienotās kartes
aizstāj tā, kā norādīts šā lēmuma I pielikumā;
2) III pielikumā:
a) virsrakstu aizstāj ar šādu: “Prioritārie projekti, kuros
darbs sāksies pirms 2010. gada ”;
b) saturu aizstāj ar šā lēmuma II pielikuma tekstu.
2. pants
Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc publicē šanas
Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .
3. pants
Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.
Strasbūrā, 2004. gada 29. aprīlī
Eiropas Parlamenta vārdā —
priek šsēdētājs
P. COXPadomes vārdā —
priek šsēdētājs
M. McDOWELL262 07/8. sēj. Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis LV
I PIELIKUMS
Lēmuma 1692/96/EK I pielikumu groza šādi:
1. Ar šādu tekstu aizstāj 2., 3. un 4. iedaļu:
“2. iedaļa: Autoceļu tīkls
2.0. Eiropa
2.1. Beļģija
2.2. Dānija2.3. Vācija
2.4. Grieķija
2.5. Spānija2.6. Francija2.7. Īrija2.8. Itālija
2.9. Luksemburga2.10. Nīderlande2.11. Austrija
2.12. Portugāle
2.13. Somija2.14. Zviedrija2.15. Apvienotā Karaliste
3. iedaļa: Dzelzceļu tīkls
3.0. Eiropa
3.1. Beļģija
3.2. Dānija
3.3. Vācija3.4. Grieķija3.5. Spānija
3.6. Francija
3.7. Īrija3.8. Itālija
3.9. Luksemburga
3.10. Nīderlande
3.11. Austrija3.12. Portugāle3.13. Somija
3.14. Zviedrija
3.15. Apvienotā Karaliste
4. iedaļa: Iek šējo ūdensceļu tīkls un iek šējās ostas. ”
2. Ar šādu tekstu aizstāj 6. iedaļu:
“6. iedaļa: Lidostu tīkls
6.0. Eiropa
6.1. Beļģija/Dānija/Vācija/Luksemburga/Nīderlande/
Austrija
6.2. Grieķija6.3. Spānija/Portugāle6.4. Francija
6.5. Īrija/Apvienotā Karaliste
6.6. Itālija
6.7. Somija/Zviedrija ”
3. Tālāk dotās kartes aizstāj attiecīgās kartes Lēmumā Nr. 1692/96/EK.07/8. sēj. 263 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis LV
264 07/8. sēj. Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis LV
07/8. sēj. 265 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis LV
266 07/8. sēj. Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis LV
07/8. sēj. 267 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis LV
268 07/8. sēj. Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis LV
07/8. sēj. 269 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis LV
270 07/8. sēj. Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis LV
07/8. sēj. 271 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis LV
272 07/8. sēj. Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis LV
07/8. sēj. 273 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis LV
274 07/8. sēj. Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis LV
07/8. sēj. 275 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis LV
276 07/8. sēj. Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis LV
07/8. sēj. 277 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis LV
278 07/8. sēj. Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis LV
07/8. sēj. 279 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis LV
280 07/8. sēj. Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis LV
07/8. sēj. 281 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis LV
282 07/8. sēj. Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis LV
07/8. sēj. 283 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis LV
284 07/8. sēj. Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis LV
07/8. sēj. 285 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis LV
286 07/8. sēj. Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis LV
07/8. sēj. 287 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis LV
288 07/8. sēj. Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis LV
07/8. sēj. 289 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis LV
290 07/8. sēj. Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis LV
07/8. sēj. 291 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis LV
292 07/8. sēj. Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis LV
07/8. sēj. 293 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis LV
294 07/8. sēj. Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis LV
07/8. sēj. 295 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis LV
296 07/8. sēj. Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis LV
07/8. sēj. 297 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis LV
298 07/8. sēj. Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis LV
07/8. sēj. 299 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis LV
300 07/8. sēj. Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis LV
07/8. sēj. 301 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis LV
302 07/8. sēj. Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis LV
07/8. sēj. 303 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis LV
304 07/8. sēj. Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis LV
II PIELIKUMS
Lēmuma 1692/96/EK III pielikumu aizstāj ar šādu:
“III PIELIKUMS
PRIORITĀRIE PROJEKTI, KUROS DARBS SĀKSIES PIRMS 2010. GADA
1. Berlīnes –Veronas/Milānas –Boloņas –Neapoles –Mesīnas –Palermo dzelzceļa ass
— Halle/Leipciga –Nirnberga (2015. gads)
— Nirnberga –Minhene (2006. gads)
— Minhene –Kūfšteina (2015. gads)
— Kūfšteina –Insbruka (2009. gads)
— Brenneras tunelis (2015. gads), pārrobe žas posms
— Verona –Neapole (2007. gads)
— Milāna –Boloņa (2006. gads)
— Dzelzceļa/autotransporta tilts pār Mesīnas –Palermo šaurumu (2015. gads)
2. Parīzes –Briseles –Ķelnes –Amsterdamas –Londonas ātrgaitas dzelzceļa ass
— Laman ša tunelis –Londona (2007 . gads)
— Brisele –Lježa–Ķelne (2007. gads)
— Brisele –Roterdama –Amsterdama (2007. gads) (1)
3. Dienvidrietumu Eiropas ātrgaitas dzelzceļa ass
— Lisabona/Portu –Madride (2011. gads) (2)
— Madride –Barselona (2005. gads)
— Barselona –Figerasa –Perpiņāna (2008. gads)
— Perpiņāna –Monpelje (2015. gads)
— Monpelje –Nima (2010. gads)
— Madride –Vitorija –Inina/Andē (2010. gads)
— Inina/Andē –Daksa, pārrobe žas posms (2010. gads)
— Daksa –Bordo (2020. gads)
— Bordo –Tūra (2015. gads)
4. Austrumu ātrgaitas dzelzceļa ass
— Parīze –Bodrkūra (2007. gads)
— Meca –Luksemburga (2007. gads)
— Zārbrikene –Manheima (2007. gads)
5. Betīves līnija (2007 . gads).
(1) Ieskaitot divas ātrgaitas dzelzceļa stacijas Roterdamā un Amsterdamā, kuras netika iekļautas projektā, ko Eiropadome apstiprināja
Esenē 1994. gadā.
(2) Ieskaitot Lisabonas –Portu (2013. gads), Lisabonas –Madrides (2010. gads) un Aveiru –Salamankas (2015. gads) dzelzceļa līnijas.07/8. sēj. 305 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis LV
6. Lionas –Triestes –Divačas/Koperas –Divačas –Ļubļanas –Budape štas–Ukrainas robe žas dzelzceļa ass (1)
— Liona –Senžandemorjēna (2015. gads)
— Monsenī tunelis (2015. –2017. gads), pārrobe žas posms
— Busolēno –Turīna (2011. gads)
— Turīna –Venēcija (2010. gads)
— Venēcija –Dienvidronki –Trieste –Divača (2015. gads)
— Kopera –Divača –Ļubļana (2015. gads)
— Ļubļana –Budape šta (2015. gads)
7. Igumenicas/Patru –Atēnu –Sofijas –Budape štas automaģistrāles ass
—“ Via Egnatia ”(2006. gads)
— Pathe (2008. gads)
— Sofijas –Kulatas –Grieķijas/Bulgārijas robe žas automaģistrāle (2010. gads), ar Promahonu –Kulatu kā pārrobe žas
posmu
— Nedlakas –Sibiu automaģistrāle (atzarojums virzienā uz Bukaresti un Konstancu) (2007. gads)
8. Portugāles/Spānijas –pārējās Eiropas vairākveidu transporta ass (2)
— Lakoruņas –Lisabonas –Sinišas dzelzceļa līnija (2010. gads)
— Lisabonas –Vaļadolidas dzelzceļa līnija (2010. gads)
— Lisabonas –Faru dzelzceļa līnija (2004. gads)
— Lisabonas –Vaļadolidas automaģistrāle (2010. gads)
— Lakoruņas –Lisabonas automaģistrāle (2003. gads)
— Seviļas –Lisabonas automaģistrāle (pabeigta 2001. gadā)
— jaunā Lisabonas lidosta (2015. gads)
9. Korkas –Dublinas –Belfāstas –Strenrāras dzelzceļa ass (2001. gads) (3)
10. Malpensa (pabeigts 2001. gadā) (4)
11. Zunda pastāvīgais savienojums (pabeigts 2000. gadā) (5)
12. Ziemeļu trīsstūra dzelzceļa/autoceļu ass
— autoceļu un dzelzceļa projekti Zviedrijā (2010. gads) (6)
— Helsinku –Turku automaģistrāle (2010. gads)
— Keravas –Lahti dzelzceļa līnija (2006. gads)
— Helsinku –Vālimā automaģistrāle (2015. gads)
— Helsinku –Vainikalas (Krievijas robe ža) dzelzceļa līnija (2014. gads)
13. Apvienotās Karalistes/Īrijas/Beniluksa autoceļu ass (2010. gads)14. Rietumkrasta galvenā līnija (2007. gads)
15. “Galileo ”(2008. gads)
16. Sini šas–Madrides –Parīzes kravu pārvadā šanas dzelzceļa ass
— jauna lielas caurlaides spējas dzelzceļa ass pāri Pirenejiem
— Sinišas–Badahosas dzelzceļa līnija (2010. gads)
— Alhesirasas –Bobadiļas dzelzceļa līnija (2010. gads)
(1)Šā mar šruta daļas atbilst V Eiropas koridoram.
(2) Ieskaitot ostu un lidostu uzlabo šanu (2015. gads) atbilstīgi saturam, ko Eiropadome apstiprināja Esenē/Dublinā.
(3) Par turpmāku šās līnijas caurlaides spējas palielinājumu tika nolemts 2003. gadā, un tas tika pievienots kā atsevi šķs projekts.
(4) Projekts pabeigts.
(5) Projekts pabeigts.
(6)D a ži īsi autoceļu un dzelzceļa līniju posmi tiks pabeigti laikposmā no 2010. līdz 2015. gadam.306 07/8. sēj. Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis LV
17. Parīzes –Strasbūras –Štutgartes –Vīnes –Bratislavas dzelzceļa ass
— Bodrkūra –Strasbūra –Štutgarte (2015. gads) ar Kēlas tiltu kā pārrobe žas posmu
— Štutgarte –Ulma (2012. gads)
— Minhene –Zalcburga (2015. gads), pārrobe žas posms
— Zalcburga –Vīne (2012. gads)
— Vīne –Bratislava (2010. gads), pārrobe žas posms
18. Reinas/Māsas –Mainas –Donavas iek šējo ūdeņu ass (1)
— Reina –Māsa (2019. gads) ar Lanē slū žām kā pārrobe žas posmu
— Filshofene –Štraubinga (2013. gads)
— Vīne –Bratislava (2015. gads), pārrobe žas posms
— Palkovičova –Mohāča (2014. gads)
— Sastrēgumi Rumānijā un Bulgārijā (2011. gads)
19. Ātrgaitas dzelzceļa savstarpējā savietojamība Ibērijas pussalā
— Madride –Andalūzija (2010. gads)
— Ziemeļaustrumi (2010. gads)
— Madride –Levante un Vidusjūra (2010. gads)
— Ziemeļu/ziemeļrietumu koridors, ieskaitot Vigo –Portu (2010. gads)
— Estremadūra (2010. gads)
20. Fēmarnbelta dzelzceļa ass
— Fēmarnbelta pastāvīgais dzelzceļa/autoceļu savienojums (2014. gads)
— dzelzceļa līnija iebrauk šanai Dānijā no Zunda puses (2015. gads)
— dzelzceļa līnija iebrauk šanai Vācijā no Hamburgas puses (2015. gads)
— Hannoveres –Hamburgas/Brēmenes dzelzceļa līnija (2015. gads)
21. Jūras transporta maģistrāles
Vispārējo intere šu projekti, kas norādīti saskaņā ar 12.a pantu un attiecas uz šādām jūras transporta maģistrālēm:
— Baltijas jūras maģistrāle (savieno dalībvalstis Baltijas telpā ar dalībvalstīm Viduseiropā un Rietumeiropā, ieskai-
tot mar šrutu caur Ziemeļjūru/Baltijas jūras kanālu (Ķīles kanālu) (2010. gads),
— Rietumeiropas jūras transporta maģistrāle (no Portugāles un Spānijas caur Atlantijas loku uz Ziemeļjūru un
Īrijas jūru) (2010. gads),
— Dienvidaustrumu Eiropas jūras transporta maģistrāle (savieno Adrijas jūru ar Jonijas jūru un Vidusjūras aus-
trumiem, iekļaujot Kipru) (2010. gads)
— Dienvidrietumu Eiropas (Vidusjūras rietumu) jūras transporta maģistrāle, kas savieno Spāniju, Franciju, Itāliju
un iekļauj Maltu un savieno ar Dienvidaustrumu Eiropas jūras transporta maģistrāli (2010. gads) (2).
22. Atēnu –Sofijas –Budape štas–Vīnes –Prāgas –Nirnbergas/Drēzdenes dzelzceļa ass (3)
— Grieķijas/Bulgārijas robe žas–Kulatas –Sofijas –Vidinas/Kalafatas dzelzceļa līnija (2015. gads)
— Kurtičas –Brašovas dzelzceļa līnija (virzienā uz Bukaresti un Konstancu) (2010. gads)
— Budape štas–Vīnes dzelzceļa līnija (2010. gads), pārrobe žas posms
— Bržeclavas –Prāgas –Nirnbergas dzelzceļa līnija (2010. gads) ar Nirnbergu –Prāgu kā pārrobe žas posmu
— Prāgas –Lincas dzelzceļa ass (2016. gads)
(1) Daļa no šā mar šruta atbilst VII Eiropas koridora definīcijai.
(2) Ieskaitot virzienu uz Melno jūru.
(3)Šis galvenais mar šruts lielā mērā atbilst IV Eiropas koridora definīcijai.07/8. sēj. 307 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis LV
23. Gdaņskas –Varšavas –Brno/Bratislavas –Vīnes dzelzceļa ass (1)
— Gdaņskas –Varšavas –Katovices dzelzceļa līnija (2015. gads)
— Katovices –Bržeclavas dzelzceļa līnija (2010. gads)
— Katovices –Žilinas –Nove Mesto n.V. dzelzceļa līnija (2010. gads)
24. Lionas/D ženovas –Bāzeles –Duisburgas –Roterdamas/Antverpenes dzelzceļa ass
— Liona –Milūza –Mīlheima ar Milūzu –Mīlheimu kā pārrobe žas posmu (2018. gads) (2)
— Dženova –Milāna/Novāra –Šveices robe ža (2013. gads)
— Bāzele –Karlsrūe (2015. gads)
— Frankfurte –Manheima (2012. gads)
— Duisburga –Emeriha (2009. gads) (3)
—“ Dzelzs Reina ”, Reita –Antverpene, pārrobe žas posms (2010. gads)
25. Gdaņskas –Brno/Bratislavas –Vīnes automaģistrāles ass (4)
— Gdaņskas –Katovices automaģistrāle (2010. gads)
— Katovices –Brno/Žilinas automaģistrāle (2010. gads), pārrobe žas posms
— Brno –Vīnes automaģistrāle (2009. gads), pārrobe žu posms
26. Īrijas/Apvienotās Karalistes/kontinentālās Eiropas dzelzceļa/autoceļu ass
— dzelzceļa/autoceļu ass, kas savieno Dublinu ar ziemeļiem (Belfāsta –Lārna) un dienvidiem (Korka)
(2010. gads) (5)
— Hallas –Liverpūles dzelzceļa/autoceļu ass (2015. gads)
— Feliksstovas –Nanītonas dzelzceļa līnija (2011. gads)
— Krū–Holihedas dzelzceļa līnija (2008. gads)
27. “Rail Baltica ”Varšavas –Kauņas –Rīgas –Tallinas –Helsinku dzelzceļa ass
— Varšava–Kauņa (2010. gads)
— Kauņa –Rīga (2014. gads)
— Rīga –Tallina (2016. gads)
28. “Eurocaprail ”uz Briseles –Luksemburgas –Strasbūras dzelzceļa ass
— Brisele –Luksemburga –Strasbūra (2012. gads)
29. Jonijas/Adrijas kombinētā transporta koridora dzelzceļa ass
— Kozani –Kalambaka –Igumenica (2012. gads)
— Janina –Antirio –Rio–Kalamata (2014. gads)
30. Sēnas –Šeldas iek šējais ūdensceļ š
Kuģo šanas apstākļu uzlabo šana posmos Delmona –Gente (2012. –2014. –2016. gads) un Kompjeņa –Kambrē (2012. –
2014. –2016. gads)
Darbu pabeig šanas datums, kas saskaņots iepriek š, ir norādīts iekavās. Darbu pabeig šanas datumi projektiem Nr. 1 –20
un Nr. 30 un informācija par posmiem ir tāda, kāda norādīta Augstākā līmeņa grupas ziņojumā, ja tā faktiski ir tikusi
norādīta. “
(1)Šis galvenais mar šruts lielā mērā atbilst VI Eiropas koridora definīcijai.
(2) Ieskaitot TGV Reinas –Ronas līniju, bet izņemot rietumu atzarojumu.
(3) Projekts Nr. 5 (Betīves līnija) savieno Roterdamu un Emerihu.
(4)Šis galvenais mar šruts lielā mērā atbilst VI Eiropas koridora definīcijai.
(5) Ieskaitot Esenes projektu Nr. 13 —Īrijas/Apvienotās Karalistes/Beniluksa autoceļu ass.308 07/8. sēj. Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis LV