L 400/86 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 PADOMES L ĒMUMS 
(2006. gada 19. decembris) 
par Īpašo programmu "Sadarb ība", ar ko īsteno  
Eiropas Kopienas Sept īto pamatprogrammu  
pētniecībai, tehnolo ģiju attīstībai un demonstr āciju pasākumiem (2007.-2013.) 
 
(Dokuments attiecas uz EEZ) 
(2006/971/EK) 
EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME, 
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibin āšanas līgumu un jo īpaši tā 166. panta 4. punktu, 
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, 
ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu 1, 
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu komitejas atzinumu 2, 
                                                 
1 2006. gada 30. novembra atzinums ( Oficiālajā Vēstnesī vēl nav public ēts). 
2 OV C 185, 8.8.2006., 10. lpp. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/87 
 tā kā: 
(1) Saska ņā ar Līguma 166. panta 3. punktu Eiropa s Parlamenta un Padomes L ēmums 
Nr. 1982/2006/EK (2006. gada 20. decembr is) par Eiropas Kopienas Sept īto 
pamatprogrammu p ētniecības, tehnolo ģiju attīstības un demonstr āciju pasākumiem (2007. - 
2013.)1 (turpmāk – "pamatprogramma") j āīsteno ar īpašām programm ām, kurās ietverti s īki 
izstrādāti īstenošanas noteikumi, not eikts to ilgums un paredz ēti vajadzīgie līdzekļi. 
(2) Pamatprogramma ir sadal īta četru veidu darb ībās: starpvalstu sadarb ība par politik ā 
apzinātām tēmām ("Sadarb ība"), pētnieku ierosin āti pētījumi, kas pamatojas uz p ētnieku 
aprindu ierosmi ("Idej as"), atbalsts p ētnieku sagatavošanai un profesion ālajai izaugsmei 
("Cilvēki") un pētniecības iespēju atbalsts ("Iesp ējas"). Pasākumi sada ļā "Sadarbība" 
attiecībā uz netieš ām darbībām būtu jāīsteno ar šo īpašo programmu. 
(3) Šai īpašajai programmai b ūtu jāpiemēro pamatprogrammas noteikumi par uz ņēmumu, 
pētniecības centru un universit āšu dalību un pētījumu rezult ātu izplatīšanu (turpm āk – 
"dalības un pētījumu rezult ātu izplatīšanas noteikumi"). 
                                                 
1 OV L 412, 30.12.2006., 1. lpp.  
L 400/88 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 (4) Ar šo pamatprogrammu b ūtu jāpapildina dal ībvalstīs veiktie pas ākumi, kā arī citas 
Kopienas darb ības, kas ir nepieciešamas visp ārējiem stratēģiskiem centieniem Lisabon ā 
izvirzīto mērķu sasniegšanai, k ā arī darbības jo īpaši tādās jomās kā struktūrfondi, 
lauksaimniec ība, izglītība, apmācības, kultūra, konkur ētspēja un inov ācijas, rūpniecība, 
veselība, patērētāju aizsardz ība, nodarbin ātība, enerģētika, transports un vide. 
(5) Inov ācijām un ar MVU saist ītām darbībām, ko atbalsta saska ņā ar šo pamatprogrammu, 
būtu jāpapildina darb ības, ko veic saska ņā ar Konkur ētspējas un inov āciju 
pamatprogrammu, kas pal īdzēs mazināt plaisu starp p ētniecību un inov ācijām un veicin ās 
visdažādākās inovācijas. 
(6) Īstenojot šo pamatprogrammu var veidoties situ ācija, ka izstr ādā papildprogrammas, kur ās 
piedalās tikai dažas dal ībvalstis, ka Kopiena piedal ās dažu dal ībvalstu sāktās programm ās 
vai ka izveido kopuz ņēmumus, vai pan āk citas vienošan ās Līguma 168., 169. un 171. panta 
nozīmē. 
(7) Ar šo īpašo programmu b ūtu jāsniedz ieguld ījums Eiropas Invest īciju bankai (EIB), lai 
izveidotu "Riska dal īšanas finanšu meh ānismu", ar ko uzlabotu EIB aizdevumu 
pieejamību. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/89 
 (8) Saska ņā ar šo īpašo programmu, papildus cit ām Kopienas programm ām, ar konkr ētiem 
pasākumiem un īpašām darbībām MVU lab ā būtu jāatbalsta atbilst īga MVU iesaist īšanās. 
(9) K ā paredzēts Līguma 170. pant ā, Kopiena ir nosl ēgusi vairākus starptautiskus nol īgumus 
pētniecības jomā, tādēļ jācenšas stiprin āt starptautisko sadarb ību zinātniskajā izpētē, lai 
turpinātu Kopienas integr āciju pasaules zin ātnieku aprind ās. Tālab būtu jādod iespēja šajā 
īpašajā programm ā piedalīties valstīm, kas šaj ā nolūkā ir noslēgušas nolīgumus, savuk ārt 
projektu l īmenī un uz savstarp ēja izdevīguma pamata b ūtu jādod iespēja tajā piedalīties arī 
trešo valstu person ām un starptautisk ām zinātniskās sadarbības organiz ācijām. 
(10) P ētījumos, kas veikti saska ņā ar šo programmu, b ūtu jāievēro ētikas pamatprincipi, tostarp 
tie, kuri iek ļauti Eiropas Savien ības Pamatties ību hartā. 
(11) Š īs pamatprogrammas īstenošanai b ūtu jāsekmē ilgtspējīga attīstība. 
L 400/90 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 (12) Pamatprogrammas pareiza finanšu p ārvaldība un tās īstenošana b ūtu jānodrošina 
visefektīvākajā un lietotājam draudz īgākajā veidā, vienlaikus nodrošinot juridisko 
noteiktību un programmas pieejam ību visiem dal ībniekiem, atbilst īgi Padomes Regulai 
(EK, Euratom ) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. j ūnijs) par Finanšu regulu, ko piem ēro 
Eiropas Kopienu visp ārējam budžetam 1, un Komisijas Regulai (EK, Euratom ) 
Nr. 2342/2002 2, ar ko paredz s īki izstrādātus noteikumus min ētās Finanšu regulas 
īstenošanai, un jebkuriem turpm ākiem groz ījumiem. 
(13) B ūtu jāveic atbilst īgi pasākumi, kas ir sam ērīgi ar Eiropas Kopienu finanšu interes ēm, lai 
uzraudzītu piešķirtā finanšu atbalsta efektivit āti un šo līdzekļu izlietojuma efektivit āti, lai 
novērstu nelikum ības un krāpšanu, kā arī pasākumi, lai atg ūtu zaudētos, nepamatoti 
izmaksātos vai nepareizi izlietotos l īdzekļus saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom ) 
Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu 
aizsardzību 3, Padomes Regulu ( Euratom , EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par 
pārbaudēm un apskat ēm uz vietas, ko Komis ija veic, lai aizsarg ātu Eiropas Kopienu 
finanšu intereses pret kr āpšanu un cit ām nelikum ībām 4, un Eiropas Parlamenta un 
Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 (1999. gada 25. maijs) par izmekl ēšanu, ko veic 
Eiropas Birojs kr āpšanas apkarošanai ( OLAF ) 5. 
                                                 
1 OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. 
2 OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp., Regul ā jaunākie grozījumi izdar īti ar Komisijas Regulu 
(EK, Euratom ) Nr. 1261/2005 (OV L 201, 2.8.2005., 3. lpp.). 
3 OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp. 
4 OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp. 
5 OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/91 
 (14) Ņemot vērā to, ka šā lēmuma īstenošanai vajadz īgie pasākumi būtībā ir vadības pasākumi, 
tie būtu jāpieņem saskaņā ar vadības proced ūru, kas paredz ēta 4. pantā Padomes L ēmumā 
1999/468/EK (1999. gada 28. j ūnijs), ar ko nosaka Komisijai pieš ķirto ieviešanas pilnvaru 
īstenošanas k ārtību 1. No otras puses, p ētniecība, kura saist īta ar cilvēku embriju un cilv ēku 
embrionālo cilmes š ūnu izmantošanu, rada īpašas ētiskas probl ēmas, kā aprakstīts šā 
lēmuma 4. pant ā. Turklāt PTA darb ības, kurās notiek p ētniecība saistībā ar "Drošības" 
tēmu, ir jauna un strat ēģiski nozīmīga joma, jo īpaši attiec ībā uz iespējamiem draudiem un 
drošības starpgad ījumiem. T ādēļ pasākumi šādu projektu finans ēšanai būtu jāpieņem 
saskaņā ar regulat īvo proced ūru, kas paredz ēta Lēmuma 1999/468/EK 5. pant ā. 
(15) Katrai tematiskajai jomai vajadz ētu būt savai budžeta poz īcijai Eiropas Kopienu visp ārējā 
budžetā. 
(16) Īstenojot šo programmu, attiec ībā uz pētniekiem, kas pie ņemti darb ā projektos un 
programm ās, ko finans ē saskaņā ar šīs programmas darb ībām, pienācīga uzman ība 
jāpievērš dzimumu l īdztiesības jautājumiem, k ā arī, inter alia , šo pētnieku darba 
apstākļiem, darb ā pieņemšanas procesa p ārskatāmībai un viņu profesion ālajai izaugsmei, 
kam pamatprincipu kopumu veido Komisijas 2005. gada 11. marta Ieteikums par Eiropas 
Pētnieku hartu un R īcības kodeksu par p ētnieku pie ņemšanu darb ā, vienlaikus respekt ējot 
brīvprātīgas dalības aspektu, 
IR PIEŅĒMUSI ŠO L ĒMUMU. 
                                                 
1 OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. L ēmumā grozījumi izdar īti ar Lēmumu 2006/512/EK 
(OV L 200, 22.7.2006., 11. lpp.). 
L 400/92 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 1. pants 
Ar šo laikposmam no 2007. gada 1. janv āra līdz 2013. gada 31. decembrim pie ņem Īpašo 
programmu "Sadarb ība" Kopienas darb ībām pētniecības un tehnolo ģiju attīstības jomā, tostarp 
demonstrāciju pasākumu jom ā, turpmāk – "īpašā programma". 
2. pants 
Ar īpašo programmu atbalsta sadarb ības pasākumus, sniedzot atbalstu plašu p ētījumu darb ību 
klāstam, ko starpvalstu sadarb ībā veic šādās tematisk ās jomās: 
a) vesel ība; 
b) pārtika, lauksaimniec ība un zivsaimniec ība, biotehnolo ģija; 
c) inform ācijas un komunik āciju tehnolo ģijas; 
d) nanozin ātnes, nanotehnolo ģijas, materi āli un jaunas ražošanas tehnolo ģijas; 
e) ener ģētika; 
f) vide (tostarp klimata p ārmaiņas); 
g) transports (tostarp aeronautika); 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/93 
 h) soci ālekonomisk ās zinātnes un humanit ārās zinātnes; 
i) kosmoss; j) droš ība. 
Īstenojot šo īpašo programmu, var veidoties situ ācija, ka izstr ādā papildprogrammas, kur ās piedalās 
tikai dažas dal ībvalstis, ka Kopiena piedal ās dažu dal ībvalstu sāktās programm ās vai ka izveido 
kopuzņēmumus, vai pan āk citas vienošan ās Līguma 168., 169. un 171. panta noz īmē. 
Šo darbību mērķi un vispārējas pamatnost ādnes ir izkl āstītas I pielikum ā. 
3. pants 
Saskaņā ar pamatprogrammas II pielikumu summa, k ādu uzskata par nepieciešamu īpašās 
programmas īstenošanai, ir EUR 32 413 miljoni, no kuriem maz āk nekā 6 % atvēlēti Komisijas 
administrat īvajiem izdevumiem. Š
īs summas indikat īvs sadalījums norādīts II pielikum ā. 
4. pants 
1. Visus atbilst īgi īpašajai programmai veiktos p ētniecības pasākumus veic saska ņā ar ētikas 
pamatprincipiem. 
L 400/94 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 2. Saska ņā ar šo programmu nefinans ē šādas pētniecības jomas: 
– pētniecības pasākumus, kuru m ērķis ir cilvēku klonēšana reprodukt īvos nolūkos; 
– pētniecības pasākumus, kuru m ērķis ir pārveidot cilv ēku ģenētisko mantojumu, kas 
varētu šādas izmai ņas padarīt pārmantojamas 1; 
– pētniecības pasākumus, kas paredz ēti cilvēku embriju rad īšanai vien īgi pētniecības 
nolūkā, vai cilmes š ūnu ieguvei, tostarp veicot somatisko š ūnu kodola p ārstādīšanu. 
3. Gan pieaugušo, gan embriju cilv ēka cilmes š ūnu pētniecību var finans ēt, ņemot vērā gan 
zinātnisko ierosin ājumu saturu, gan iesaist ītās(-o) dalībvalsts(-u) tiesisko regul ējumu. 
Jebkurā pieteikum ā, lai saņemtu finans ējumu cilv ēka embrion ālo cilmes š ūnu pētniecībai, 
ir attiecīgi jāiekļauj sīka inform ācija par licenc ēšanas un kontroles pas ākumiem, ko veiks 
dalībvalsts kompetent ās iestādes, kā arī sīka inform ācija par sniegto ētisko 
apstiprinājumu(-iem). 
Cilvēka embrija cilmes š ūnu pētniecības jomā uz iestādēm, organiz ācijām un pētniekiem 
attiecas stingra licenc ēšana un kontrole atbilst īgi iesaistītās(o) dalībvalsts(u) tiesiskajam 
regulējumam. 
                                                 
1 Var finans ēt pētniecību, kas saist īta ar dzimumdziedzeru v ēža ārstēšanu. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/95 
 4. Iepriekšmin ētās pētniecības jomas p ārskata šīs programmas otraj ā posmā (2010. - 2013.), 
ņemot vērā zinātnes attīstību. 
5. pants 
1. Īpašo programmu īsteno, izmantojot finans ēšanas shēmas, kas noteiktas pamatprogrammas 
III pielikum ā. 
2. Š īs īpašās programmas III pielikum ā izklāstīta kārtība, kādā dod subs īdiju Eiropas 
Investīciju bankai, lai izveidotu Riska dal īšanas finanšu meh ānismu. 
3. Š īs īpašās programmas IV pielikum ā iekļauts to iesp ējamo kopīgo tehnolo ģijas ierosmju 
indikatīvs saraksts, par ko var ētu pieņemt atseviš ķus lēmumus, k ā arī to ierosmju indikat īvs 
saraksts, kuras attiecas uz iesp ējamu valsts zin ātniskās izpētes programmu kop īgu 
īstenošanu un par kur ām varētu pieņemt atseviš ķu lēmumu, pamatojoties uz L īguma 169. 
pantu. 
4. Šai īpašajai programmai piem ēro dalības un pētījumu rezult ātu izplatīšanas noteikumus. 
6. pants 
1. Komisija izstr ādā darba programmu š īs īpašās programmas īstenošanai, s īkāk izklāstot 
I pielikum ā noteiktos m ērķus un zinātnes un tehnolo ģijas priorit ātes, finans ēšanas shēmu, 
kas lietojama attiec ībā uz tematu, par kuru public ēts uzaicin ājums iesniegt priekšlikumus, 
kā arī īstenošanas grafiku. 
L 400/96 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 2. Darba programm ā ņem vērā attiecīgos pētījumus, ko veic dal ībvalstis, asoci ētās valstis un 
Eiropas un starptautisk ās organizācijas, un Eiropas sasniegumus ar pievienoto v ērtību, kā 
arī ietekmi uz r ūpniecības konkur ētspēju un saist ību ar citām Kopienas politikas jom ām. 
Vajadzības gadījumā programmu atjaunina. 
3. Priekšlikumus par netieš ām darbībām saskaņā ar finansēšanas shēmām izvērtē un projektus 
izvēlas, ņemot vērā kritērijus, kas izkl āstīti dalības un pētījumu rezult ātu izplatīšanas 
noteikumu 15. panta 1.a punkt ā. 
4. Darba programm ā var norādīt: 
a) organiz ācijas, kas sa ņem dalības maksu; 
b) atbalsta pas ākumus īpašu juridisko vien ību darbībām. 
7. pants 
1. Par īpašās programmas īstenošanu atbild Komisija. 
2. Š ā lēmuma 8. panta 2. punkt ā noteikto vad ības proced ūru piemēro, lai pie ņemtu šādus 
pasākumus: 
a) 6. pant ā minēto darba programmu, tostarp izmantojam ās finansēšanas shēmas, 
priekšlikumu iesniegšanas uzaicin ājumu saturu, k ā arī piemērojamos izv ērtēšanas un 
atlases krit ērijus; 
b) jebkurus piel āgojumus II pielikum ā izklāstītajā indikatīvajā summu sadal ījumā; 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/97 
 c) to darb ību finansēšanas apstiprin āšanu, kuras veic 2. panta a) l īdz g) un i) punkt ā 
minētajās tematiskaj ās jomās, ja paredzamais Kopienas ieguld ījuma apjoms saska ņā 
ar šo programmu ir EUR 1,5 miljoni vai liel āks; 
d) to darb ību finansēšanas apstiprin āšanu, kuras nav min ētas šā punkta c) apakšpunkt ā 
un kuras nav 2. panta j) punkt ā minētajā tematiskaj ā jomā, ja paredzamais Kopienas 
ieguldījuma apjoms saska ņā ar šo programmu ir EUR 0,6 miljoni vai liel āks; 
e) darba uzdevumu sagatavošanu pamatprogrammas 7. panta 2. un 3. punkt ā 
paredzētajiem nov ērtējumiem. 
3. Š ā lēmuma 8. panta 3. punkt ā noteikto regulat īvo proced ūru piemēro, lai pie ņemtu šādus 
pasākumus: 
a) darba programmu attiec ībā uz 2. panta j) punkt ā minēto tematisko jomu un to 
darbību finansēšanas apstiprin āšanu, kuras veic šaj ā tematiskaj ā jomā; 
b) to darb ību finansēšanas apstiprin āšanu, kurās izmanto cilv ēku embrijus un cilv ēku 
embrionālās cilmes š ūnas. 
8. pants 
1. Komisijai pal īdz komiteja. 
L 400/98 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piem ēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu. 
Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punkt ā paredzētais termiņš ir divi m ēneši 
3. Ja ir atsauce uz šo punktu, piem ēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu. 
Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punkt ā paredzētais termiņš ir divi m ēneši. 
4. Komisija regul āri informē komiteju par īpašās programmas īstenošanas visp ārējo norisi, k ā 
arī laikus sniedz inform āciju par vis ām PTA darb ībām, kas ir ierosin ātas vai ko finans ē 
saskaņā ar šo programmu, k ā izklāstīts V pielikum ā. 
5. Komiteja pie ņem savu reglamentu. 
9. pants 
Komisija nodrošina neatkar īgu uzraudz ību, novērtējumu un p ārskatīšanu, kā noteikts 
pamatprogrammas 7. pant ā, kas jāveic attiec ībā uz tiem pas ākumiem, kuri īstenoti jom ās, uz ko 
attiecas šī īpašā programma. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/99 
 10. pants 
Šis lēmums stājas spēkā trešajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savien ības Oficiālajā Vēstnesī. 
Šis lēmums ir adres ēts dalībvalstīm. 
Briselē, 2006. gada 19. decembr ī 
 Padomes v ārdā – 
 priekšs ēdētājs 
                                                                       J. KORKEAOJA 
 
L 400/100 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 I PIELIKUMS  
ZINĀTNISKIE UN TEHNOLO ĢISKIE MĒRĶI,  
TĒMU UN DARB ĪBU VISP ĀRĪGAS NOST ĀDNES 
Šajā īpašajā programm ā sniegs atbalstu jebkura m ēroga starpvalstu sadarb ībai visā Eiropas 
Savienībā un ārpus tās robežām vairākās tematisk ās jomās, kas atbilst galvenaj ām zināšanu un 
tehnoloģiju izstrādes sfērām, kurās jāatbalsta un j ānostiprina p ētniecība, lai risin ātu Eiropas 
sociālās, ekonomikas, sabiedr ības veselības, vides un r ūpniecības problēmas. 
Galvenais m ērķis ir dot ieguld ījumu ilgtsp ējīgā izstrādē, visaugst ākajā izcilības līmenī veicinot 
pētniecību, kuras svar īgākais nolūks ir vairot zin āšanas. 
Desmit tēmas, kas noteiktas Kopienas darb ībai, ir šādas: 
1) vesel ība; 
2) p ārtika, lauksaimniec ība un zivsaimniec ība, biotehnolo ģija; 
3) inform ācijas un komunik āciju tehnolo ģijas; 
4) nanozin ātnes, nanotehnolo ģijas, materi āli un jaunas ražošanas tehnolo ģijas; 
5) ener ģētika; 
6) vide (tostarp klimata p ārmaiņas); 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/101 
 7) transports (tostarp aeronautika); 
8) soci ālekonomisk ās zinātnes un humanit ārās zinātnes; 
9) kosmoss; 10) droš ība. 
Katra tēma raksturota, izkl āstot tās mērķi, pieeju īstenošanai, k ā arī darbības, tostarp liela m ēroga 
ierosmes (kas indikat īvi izklāstītas IV pielikum ā), starptautisko sadarb ību, jaunas vajadz ības un 
neparedzētas politikas vajadz ības. 
Pienācīgi ņems vērā ilgtspējīgas attīstības principu. Saska ņā ar Eiropas politiku par vienl īdzīgām 
iespējām sievietēm un vīriešiem, kas izkl āstīta Līguma 2. un 3. pant ā, 
īpašās programmas darb ības 
nodrošinās atbilstīgu pasākumu īstenošanu, lai sekm ētu dzimumu l īdztiesību un pētnieču sieviešu 
līdzdalību. Turklāt gadījumos, kad tas ir b ūtiski, saist ībā ar darbībām šajā īpašajā programm ā ņems 
vērā apsvērumus par veicam ā pētījuma un t ā potenciālā pielietojuma ētiskajiem, soci ālajiem, 
tiesiskajiem un plaš ākiem kult ūras aspektiem, k ā arī zinātnes un tehnolo ģiju izstrādes un tās 
prognožu soci āli ekonomisko ietekmi. 
L 400/102 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Daudzdiscipl īnu un starptematisk ā pētniecība, tostarp kop ēji uzaicin ājumi 
Īpašu uzman ību pievērsīs prioritārām zinātnes un tehnolo ģiju jomām, kas apvieno vair ākas tēmas, 
piemēram, jūras zinātnēm un tehnolo ģijām. Daudzdisciplinarit āti veicinās ar kopēju starptematisku 
pieeju pētniecības un tehnolo ģiju jomām, kas saist ītas ar vair āk nekā vienu tēmu. Šādu 
starptematisku pieeju, cita starp ā, īstenos: 
– izmantojot kop īgus uzaicin ājumus vair ākām tēmām, ja pētījuma temats noteikti ir b ūtisks 
darbībām saistībā ar katru no attiec īgajām tēmām; 
– starpdiscipl īnu pētniecībā īpaši uzsverot darb ības, kas saist ītas ar "jaun ām vajadzībām"; 
– izmantojot daudzu un daž ādu discipl īnu pārstāvju – tostarp p ētnieku – konsult ācijas un 
viņu pieredzi darba programmu izstr ādē; 
– kā daļu no vispārējās uzraudz ības, novērtējuma un p ārskatīšanas programmas regul āri 
sniedzot atskaites par starptematisk ām pētniecības jomām; 
– attiecībā uz politiski svar īgiem pētījumiem, kas nodrošina saskan ību ar Kopienas politikas 
jomām. 
Eiropas Komisija nodrošin ās šīs īpašās programmas t ēmu saskaņošanu ar darb ībām, ko veic cit ās 
Septītās pamatprogrammas īpašajās programm ās, piemēram, tām, kas saist ītas ar pētniecības 
infrastrukt ūru īpašajā programm ā "Iespējas" 1. 
                                                 
1 Lai veicin ātu programmas īstenošanu, Komisija par ka tru programmas komitejas san āksmi, 
kā noteikts darba k ārtībā un saskaņā ar noteiktaj ām pamatnost ādnēm, kompens ēs viena 
pārstāvja izdevumus par katru dal ībvalsti, kā arī viena eksperta/padomdev ēja izdevumus par 
katru dalībvalsti par tiem darba k ārtības punktiem, par kuriem dal ībvalstij nepieciešamas 
īpašas speci ālās zināšanas. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/103 
 Pielāgošanās mainīgām vajadz ībām un iesp ējām 
To, ka tēmas nezaud ē rūpniecisko noz īmīgumu, kā arī to, ka rūpniecības nozares taj ās nepārtraukti 
piedalās, nodrošin ās, cita starp ā, izmantojot daž ādu "Eiropas tehnolo ģiju platformu" darbu. 
Tādējādi šī īpašā programma, l īdz ar rūpniecības doto ieguld ījumu, pal īdzēs īstenot attiec īgās 
Stratēģiskās pētniecības programmas, piem ēram, Eiropas tehnolo ģiju platformu izveidot ās un 
izstrādātās Stratēģiskās pētniecības programmas, kas veido pa tiesu Eiropas pievienoto v ērtību. 
Plašās pētījumu vajadz ības, kas apzin ātas pastāvošajās Stratēģiskās pētniecības programm ās, jau ir 
pietiekami atspogu ļotas desmit t ēmās. Eiropas tehnolo ģiju platformas, ar re ģionālo pētniecības kopu 
iespējamu dalību, var būt nozīmīgas, lai sekm ētu un organiz ētu rūpniecības pārstāvju, tostarp MVU, 
dalību pētniecības projektos saist ībā ar to specifisko nozari, tostarp ar ī projektos, kas ir ties īgi 
saņemt finans ējumu saska ņā ar pamatprogrammu. To tehnisk ās informācijas pilnīgāka iekļaušana 
atspoguļosies pakāpeniski, izstr ādājot detaliz ētu darba programmu konkr ētiem uzaicin ājumiem 
iesniegt priekšlikumus. 
Tāpat nodrošin ās, lai, formul ējot, īstenojot un nov ērtējot Kopienas politiku un noteikumus, t ēmas 
nezaudētu savu noz īmīgumu . Tas attiecas uz t ādām politikas jom ām kā veselība, drošība, patērētāju 
aizsardzība, enerģētika, vide, atbalsts att īstībai, zivsaimniec ība, jūrlietas, lauksaimniec ība, 
dzīvnieku vesel ība un labtur ība, transports, izgl ītība un mācības, inform ācijas sabiedr ība un 
plašsaziņas līdzekļi, nodarbin ātība, sociālās lietas, koh ēzija un br īvības, drošības un tiesiskuma 
telpas izveide, k ā arī uz pirmsnormat īvajiem un normat īvajiem pētījumiem, kas ir b ūtiski, lai 
uzlabotu savstarp ēju izmantojam ību, kā arī standartu kvalit āti un to iev ērošanu. Šaj ā sakarā būtiska 
nozīme ir platform ām, kurās ieinteres ētās personas sastopas ar zin ātnieku aprind ām, lai apspriestu 
stratēģiskās pētījumu programmas, kas noz īmīgas sociālās, vides vai cit ās politikas jom ās. 
L 400/104 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Katrā tēmā līdztekus nor ādītajām darbībām atvērti un elast īgi īstenos arī īpašus pas ākumus, lai 
reaģētu uz "jaun ām vajadzībām" un "neparedz ētām politikas vajadz ībām". Šādu pasākumu 
īstenošana nodrošin ās vienkāršu, atbilst īgu un saska ņotu pieeju vis ā īpašajā programm ā un to 
starpdisciplin āro pētījumu finans ēšanu, kas saist īti ar vairākām tēmām vai atrodas ārpus tām. 
• Nākotnes un jaun ās tehnolo ģijas: īpaši atbalst īt pētījumus, kuru m ērķis ir apzin āt vai turpm āk 
pētīt jaunas zin ātniskās un tehnolo ģiskās iespējas konkrētā jomā un/vai kop ā ar citām saistītām 
jomām un discipl īnām, sniedzot īpašu atbalstu spont āniem pētījumu priekšlikumiem, tostarp 
kopīgiem uzaicin ājumiem; att īstīt novatoriskas idejas un radik āli jaunus izmantojuma veidus, k ā 
arī pētīt jaunas iesp ējas pētniecības virzienos, jo īpaši saistībā ar potenci āli nozīmīgiem 
atklājumiem; b ūs nodrošin āta pienācīga koordin ācija ar pas ākumiem, ko veiks saist ībā ar 
programmu "Idejas", lai nov ērstu pārklāšanos un nodrošin ātu finansējuma optim ālu izmantošanu 
To īstenos šādi: 
– veikt atvērtus pašu p ētnieku defin ētus pētījumus ( "bottom up" research ) par 
tematiem, ko p ētnieki paši ir apzin ājuši, lai izstr ādātu jaunas zin ātnes un tehnolo ģiju 
iespējas (" Adventure"  darbības) vai ar ī lai novērtētu jaunus atkl ājumus vai 
jaunatklātas parādības, kas sabiedr ībai varētu norādīt riskus vai probl ēmas (" Insight " 
darbības); 
– atbalstīt ierosmes, kas v ērstas uz īpašiem, gr ūti sasniedzamiem m ērķiem jaunās 
zinātnes un tehnolo ģiju jomās, kas sola b ūtiskas priekšroc ības un lielu potenci ālo 
ietekmi uz ekonomisko un soci ālo attīstību, un kur ās var būt iesaistītas papildu 
projektu grupas (" Pathfinder " darbības). 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/105 
 • Politikas neparedz ētās vajadzības: lai elastīgi reaģētu uz jaun ām politikas vajadz ībām, kas 
rodas pamatprogrammas darb ības laikā, tādām kā neparedz ēta situācijas attīstība vai notikumi, 
kuros nepieciešams ātri reaģēt, piemēram, jaunas epid ēmijas, jaunas probl ēmas pārtikas droš ības 
jomā, dabas katastrofu seku likvid ēšana vai solidarit ātes pasākumi. To īstenos cieš ā saistībā ar 
attiecīgajām Kopienas politikas jom ām. Gadsk ārtējo darba programmu var main īt gadījumos, ja 
rodas steidzamas p ētījumu vajadz ības. 
Pētījumu rezult ātu izplatīšana, zināšanu nodošana un plaš ākas sabiedr ības iesaist īšana 
Pētījumu rezult ātu izplatīšana un zin āšanu nodošana sniedz b ūtisku pievienoto v ērtību Eiropas 
pētniecības darbībām, un tiks veikti pas ākumi, lai r ūpniecības nozares, politikas veidot āji un 
sabiedrība plašāk izmantotu rezult ātus, kā arī lai rezult ātiem būtu lielāka ietekme. P ētījumu 
rezultātu izplatīšana tiks uzskat īta par būtisku uzdevumu vis ās tematiskaj ās jomās, piemērojot 
jomas "Droš ība" pasākumiem vajadz īgos ierobežojumus sakar ā ar konfidencialit ātes aspektu, 
tostarp arī, finansējot sadarb ības tīklu/starpnieku t īklu veidošanas ierosmes, semin ārus un 
pasākumus, ārējo ekspertu pal īdzību un elektroniskos inform ācijas pakalpojumus. Katr ā tematiskaj ā 
jomā to īstenos šādi: 
– integrējot pētījumu rezult ātu izplatīšanas un zin āšanu nodošanas darb ības projektos un 
konsorcijos, finans ēšanas shēmās paredzot atbilst īgus noteikumus un pras ības ziņojumu 
sniegšanai; 
– piedāvājot mērķtiecīgu atbalstu projektiem un konsorcijiem, lai nodrošin ātu to piek ļuvi 
vajadzīgajām prasmēm, tādējādi optimiz ējot rezultātu izmantošanu; 
L 400/106 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 – veicot īpašus izplat īšanas pasākumus, ar ko veido pozit īvu un aktīvu pieeju vair āku 
projektu rezult ātu izplatīšanai, tostarp ar ī tādu projektu, kas veikti iepriekš ējās 
pamatprogramm ās vai citās pētniecības programm ās, un kuras v ērstas uz īpašiem 
sektoriem vai ieinteres ētu personu grup ām, īpaši uzsverot potenci ālos rezultātu lietotājus; 
– izplatot rezult ātus politikas veidot āju, tostarp standartiz ācijas iestāžu vidū, lai veicin ātu 
politikai svar īgu rezultātu izmantošanu attiec īgajās iestādēs starptautisk ā, Eiropas, valstu 
un reģionālā līmenī; 
– ar CORDIS  pakalpojumu pal īdzību, lai sekm ētu zināšanu izplat īšanu lietot ājiem draudz īgā 
veidā un pētījumu rezult ātu izmantošanu; 
– rosinot ierosmes, lai sekm ētu dialogu un debates par zin ātniskiem jaut ājumiem un p ētījumu 
rezultātiem plašākā sabiedrībā ārpus zinātnieku aprind ām, tostarp pilsonisk ās sabiedrības 
organizācijās. 
Nodrošinās pētījumu rezult ātu izplatīšanu un zin āšanu nodošanas koordin ēšanu visā 
pamatprogramm ā. Nodrošin ās papildin āmību un siner ģiju starp šo programmu un cit ām Kopienas 
programm ām, jo īpaši izglītības jomā, lai populariz ētu karjeras iesp ējas pētniecībā. Īstenos 
pasākumus inov āciju atbalstam, izmantojot Konkur ētspējas un inov āciju programmu. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/107 
 MVU dal ība 
Visās tematiskaj ās jomās sekmēs optimālu mazo un vid ējo uzņēmumu (MVU) dal ību, jo īpaši, 
uzlabojot finanšu un p ārvaldības proced ūras un pied āvājot lielāku elastību piemērotas finans ēšanas 
shēmas izvēlē. Turklāt pētniecības vajadz ības un MVU potenci ālu pienācīgi ņems vērā, izstrādājot 
šīs īpašās programmas tematisko jomu saturu un iek ļaujot darba programm ās jomas, kas īpaši 
svarīgas MVU. Programm ā saistībā ar katras t ēmas stratēģijas izveidošanu veiks konkr ētus 
pasākumus, tostarp atbalsta pas ākumus, lai atvieglotu MVU dal ību. Papildus š īm stratēģijām tiks 
veikta kvantitat īva un kvalitat īva uzraudz ība attiecībā uz nosprausto m ērķu sasniegšanu. M ērķis būs 
panākt, lai vismaz 15 % no šaj ā programm ā pieejamā finansējuma novirz ītu MVU. 
Īpašas darb ības, lai atbalst ītu pētniecību atseviš ķu MVU un to asoci āciju vajadz ībām, paredz ētas 
īpašajā programm ā "Iespējas", savuk ārt darbības, lai veicin ātu MVU l īdzdalību visā 
pamatprogramm ā, finansēs saskaņā ar Konkur ētspējas un inov āciju programmu. 
L 400/108 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Ētikas aspekti 
Īstenojot šo īpašo programmu un no t ās izrietošos p ētījumus, jāievēro ētikas pamatprincipi. Cita 
starpā tie ietver prin cipus, kas min ēti Eiropas Savien ības Pamatties ību hartā, tostarp š ādus: cilvēka 
cieņas un cilv ēka dzīvības aizsardz ība, personas datu un priv ātās dzīves aizsardz ība, kā arī 
dzīvnieku un vides aizsardz ība saskaņā ar Kopienas ties ību aktiem un attiec īgo starptautisko 
konvenciju, pamatnost ādņu un rīcības kodeksu jaun ākajām versijām, piemēram, Helsinku 
Deklarāciju, Eiropas Padomes Konvenciju par cilv ēktiesībām un biomedic īnu, kas parakst īta 
1997. gada 4. apr īlī Ovjedo un t ās Papildu protokolus, ANO Konvenciju par b ērnu tiesībām, 
UNESCO pie ņemto Visp ārējo deklarāciju par cilv ēka genomu un cilv ēktiesībām, ANO Biolo ģisko 
un toksisko iero ču konvenciju ( BTWC ), Starptautisko l īgumu par p ārtikas un lauksaimniec ības augu 
ģenētiskajiem resursiem un attiec īgās Pasaules vesel ības organiz ācijas (PVO) rezol ūcijas. 
Ņems vērā arī atzinumus, ko izteikusi Eiropas Padomdev ēju grupa biotehnolo ģijas ētikas 
jautājumos (1991. l īdz 1997. gads) un Eiropas Dabaszin ātņu un jauno tehnolo ģiju ētikas grupa (no 
1998. gada). 
Saskaņā ar subsidiarit ātes principu un Eirop ā spēkā esošo pieeju daž ādību pētniecības projektu 
dalībniekiem j āievēro tiesību akti, noteikumi un ētikas kodeksi, kas ir sp ēkā valstīs, kurās veic 
pētījumus. Noteikti piem ēro attiecīgo valstu noteikumus, un konkr ētā dalībvalstī vai citā valstī 
aizliegtu p ētījumu veikšanu neatbalsta ar Kopienas finans ējumu ne attiec īgajā dalībvalstī, ne citā 
valstī. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/109 
 Vajadzības gadījumā pētniekiem, kas piedal ās pētniecības projektos, no attiec īgās valsts vai viet ējās 
ētikas komitejas pirms p ētniecības un tehnolo ģiju izstrādes darbību uzsākšanas jāsaņem 
apstiprinājums. Komisija no ētikas viedok ļa sistemātiski pārbaudīs priekšlikumus, kas saist īti ar 
ētiski delik ātiem jautājumiem vai ar ī priekšlikumus, kuros ētikas aspektiem nav piev ērsta pienācīga 
uzmanība. Īpašos gad ījumos ētikas pārbaudi var veikt projekta īstenošanas laik ā. 
Pētniecības pasākumus, kas ir aizliegti vis ās dalībvalstīs, nefinans ēs. 
Līgumam pievienotais Protokols par dz īvnieku aizsardz ību un labtur ību paredz, ka Kopiena, 
izstrādājot un īstenojot Kopienas politiku, ar ī pētniecībā, pilnībā ievēro dzīvnieku labtur ības 
prasības. Padomes Direkt īvā 86/609/EEK (1986. gada 24. novembris) par dal ībvalstu normat īvo un 
administrat īvo aktu tuvin āšanu attiec ībā uz to dzīvnieku aizsardz ību, kurus izmanto izm ēģinājumos 
un citiem zin ātniskiem m ērķiem 1, noteikts, ka: 
- visi izm ēģinājumi jāplāno tā, lai izvair ītos no stresa, nevajadz īgu ciešanu un s āpju 
sagādāšanas izm ēģinājuma dzīvniekiem; 
- tajos izmanto minim ālu dzīvnieku daudzumu;  
- izm ēģinājumos iek ļauj dzīvniekus ar zem āko neiropsiholo ģisko jutīgumu;  
- tie rada vismaz ākās iespējamās sāpes, ciešanas, stresu vai ilgstošu kait ējumu.  
                                                 
1 OV L 358, 18.12.1986., 1. lpp. Direkt īvā jaunākie grozījumi izdar īti ar Eiropas Parlamenta 
un Padomes Direkt īvu 2003/65/EK (OV L 230, 16.9.2003., 32. lpp.). 
L 400/110 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Dzīvnieku ģenētiskā mantojuma main īšanu un dz īvnieku klon ēšanu var apsv ērt vienīgi tad, ja š ādu 
pasākumu mērķi ir ētiski attaisnojami un apst ākļi ir tādi, ka ir nodrošin āta dzīvnieku labtur ība un 
ievēroti bioloģiskās daudzveid ības principi. 
Īstenojot šo programmu, Komisija regul āri pārraudzīs zinātnes sasniegumus, k ā arī valstu un 
starptautiskos noteikumus, lai ņemtu vērā jebkādu situācijas attīstību. 
Ētikas pētījumus saist ībā ar zinātnes un tehnolo ģijas izstrādi veic īpašās programmas "Iesp ējas" daļā 
"Zinātne sabiedr ībā". 
Kopīgi pētījumi 
Kopienas p ētniecības finans ējums galvenok ārt būs paredzēts kopīgiem pētījumiem. M ērķis ir 
zināšanu attīstības galvenaj ās jomās izveidot izcilus p ētniecības projektus un t īklus, kuri sp ētu 
piesaistīt pētniekus un ieguld ījumus no Eiropas un visas pasaules, t ādējādi stiprinot Eiropas 
rūpniecības un tehnolo ģiju bāzi un atbalstot Kopienas politikas īstenošanu. 
To panāks, atbalstot kop īgus pētījumus, kuros akt īvi iesaistīsies nozaru p ārstāvji, izmantojot 
vairākas finans ēšanas shēmas: kopīgus projektus, vadošo p ētniecības centru t īklus un 
koordinēšanas/atbalsta pas ākumus. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/111 
 Kopīgas tehnolo ģiju ierosmes 
Ļoti nedaudzos gad ījumos PTA m ērķa darbības jomas un iesaist īto resursu apjoma d ēļ ir lietderīgi 
ar valsts un priv āto sektoru s ākt ilgtermi ņa partnerību, veidojot kop īgas tehnolo ģiju ierosmes. Šaj ās 
ierosmēs, galvenok ārt Eiropas tehnolo ģiju platformu darba rezult ātā, kas aptver vienu vai 
nedaudzus izv ēlētus pētniecības aspektus attiec īgajā jomā, apvienos priv ātā sektora ieguld ījumus un 
valsts un Eiropas publisko finans ējumu, tostarp dot ācijas no P ētniecības pamatprogrammas un 
Eiropas Invest īciju bankas aizdevumus. L ēmumus par ikvienu kop īgu tehnolo ģiju ierosmi pie ņems 
individuāli, pamatojoties vai nu uz L īguma 171. pantu (tas var ietvert kopuz ņēmuma izveidi), vai 
pamatojoties uz groz ījumiem šaj ā īpašajā programm ā saskaņā ar Līguma 166. panta 3. punktu. 
Kopīgas tehnolo ģiju ierosmes nosaka atkl āti un pārskatāmi, pamatojoties uz vair ākiem kritērijiem, 
tostarp: 
– pašreiz ējo instrumentu nesp ēju sasniegt m ērķi; 
– ietekmi uz nozares konkur ētspēju un izaugsmi; 
– Eiropas m ēroga intervences  pievienoto v ērtību; 
– izvirz ītā mērķa un sasniedzamo rezult ātu definīcijas pakāpi un skaidr ību; 
– nozares sniegt ā finansējuma un atv ēlēto resursu apjomu; 
L 400/112 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 – plaš āku politikas m ērķu veicināšanas pak āpi, tostarp labumu, ko no t ā gūs sabiedrība; 
– sp ēju piesaist īt papildu valsts atbalstu un pan ākt lielāku esošo vai gaid āmo finans ējumu no 
rūpniecības nozar ēm. 
Kopīgo tehnolo ģiju ierosmju veids ir skaidri j ādefinē, it īpaši attiec ībā uz šādiem jautājumiem: 
– finanšu saist ības; 
– dalībnieku saist ību ilgums; 
– noteikumi, ar kuriem uz ņemas līgumsaistības un tās pārtrauc; 
– intelektuālā īpašuma ties ības. 
Ņemot vērā kopīgo tehnolo ģiju ierosmju īpašo piem ērošanas jomu un sarež ģītību, tiks pieliktas 
lielas pūles, lai nodrošin ātu to pārskatāmu darbību un to, lai Kopienas finans ējumu kop īgajām 
tehnoloģiju ierosm ēm piešķirtu, balstoties uz pamatprogrammas izcil ības un konkur ētspējas 
principiem. 
Īpašu uzman ību pievērsīs vispārējai saskaņotībai un koordin ācijai starp kop īgām tehnolo ģiju 
ierosmēm un valsts programm ām, un projektiem vien ā un tajā pašā jomā 1, ņemot vērā to 
pašreizējās īstenošanas proced ūras, kā arī nodrošinot, lai projektos var ētu piedalīties daudzi 
dalībnieki vis ā Eiropā, jo īpaši mazie un vid ējie uzņēmumi. 
                                                 
1 Jo īpaši darbībās, ko veic starpvald ību struktūra EUREKA . Turklāt saistībā ar EUREKA 
grupām gūtā pieredze var ētu būt svarīga kopīgajām tehnolo ģiju ierosm ēm saistītajās jomās. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/113 
 Šīs īpašās programmas IV pielikum ā iekļauts kopīgās tehnoloģijas ierosmju indikat īvs saraksts. 
Turpmākas kopīgas tehnolo ģiju ierosmes var identific ēt, pamatojoties uz iepriekšmin ētajiem 
kritērijiem un ierosin āt tās Septītās pamatprogrammas īstenošanas laik ā. 
Ārpuskopienas p ētniecības programmu koordin ēšana 
Šajā jomā veiktajās darbībās tiks izmantoti divi galvenie l īdzekļi: ERA-NET  shēma un Kopienas 
dalība kopīgi veiktajās valstu p ētniecības programm ās (Līguma 169. pants). Darb ības izmantos ar ī 
tam, lai veicin ātu savstarp ēju papildin āmību un siner ģiju starp pamatprogrammu un pas ākumiem, 
ko veic saska ņā ar starpvald ību struktūrām, tādām kā EUREKA , EIROforum  un COST . Finansiālo 
atbalstu COST  administr ēšanas un koordin ēšanas darb ībām sniegs t ā, lai COST  arī turpmāk varētu 
veicināt valstu finans ētu pētniecības grupu darba koordin ēšanu un p ētnieku apmai ņu. 
Ja pasākumi ir atbilst īgi vienai no k ādas tēmas darbību jomām, tos atbalst īs kā šīs tēmas darbību 
neatņemamu da ļu. Ja darb ībām būs horizont āls raksturs vai ja t ās nebūs tieši saist ītas ar desmit 
tēmām, tās atbalstīs kopīgi visās attiecīgās tēmās 1. 
Ja pasākumi ir atbilst īgi kādas citas īpašās programmas darb ības jomai, ar ko īsteno Sept īto 
pamatprogrammu, tos atbalst īs saskaņā ar attiecīgo īpašo programmu. 
                                                 
1 Šeit var ētu iekļaut varbūtēju kopīgu programmu īstenošanu metrolo ģijas jomā. 
L 400/114 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 ERA-NET  shēmā tiks attīstīta un nostiprin āta valstu un re ģionālu pētniecības pasākumu 
koordinēšana: 
– sniedzot pamatu dal ībniekiem, kas īsteno sabiedriskas p ētniecības programmas, lai 
palielinātu viņu veikto pas ākumu koordin āciju. Tas ietvers atbalstu jauniem ERA-NET  
tīkliem, kā arī pastāvošo ERA-NET  tīklu darbības jomas paplašin āšanu un padzi ļināšanu, 
piemēram, paplašinot partner ību, kā arī savstarpēji atverot savas programmas citu 
dalībnieku līdzdalībai. Vajadz ības gadījumā ERA-NET  tīklus varētu piemērot programmu 
koordinācijai starp Eiropas re ģioniem un starp dal ībvalstīm, lai rad ītu iespēju tām 
sadarboties saist ībā ar plaša apjoma ierosm ēm; 
– ierobežot ā skaitā gadījumu sniedzot papildu Kopienas finansi ālo atbalstu tiem 
dalībniekiem, kas apvieno resursus kop īgiem uzaicin ājumiem iesniegt priekšlikumus 
attiecīgajām valsts un re ģionālajām programm ām ("ERA-NET PLUS "). 
Kopienas dal ība valsts p ētniecības programm ās, kas tiek kop īgi īstenotas saska ņā ar Līguma 
169. pantu, ir jo īpaši svarīga Eiropas to dal ībvalstu plaša m ēroga sadarb ībai dažādos līmeņos, 
kurām ir kopīgas vajadz ības un/vai intereses. Prec īzi identific ētos gadījumos šādas ierosmes 
atbilstīgi 169. pantam uzs āks jomās, kas identific ētas ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm, tostarp 
iespējamo sadarb ību ar starpvald ību programm ām, pamatojoties uz krit ērijiem, kas paredz ēti 
lēmumā par Septīto pamatprogrammu. 
Indikatīvs saraksts ar ierosm ēm kopīgai valstu p ētniecības programmu īstenošanai ir noteikts 
aprakstā, kas iekļauts IV pielikum ā, un uz tām atbilstīgi Līguma 169. pantam var ētu attiekties 
atsevišķi lēmumi. Turpm ākas ierosmes var noteikt un ierosin āt Septītās pamatprogrammas 
īstenošanas laik ā. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/115 
 Starptautiska sadarb ība 
Starptautisk ās sadarbības pasākumi, kas demonstr ē Eiropas pievienoto v ērtību un ir savstarp ēji 
izdevīgi, atbalst īs starptautisko zin ātnes un tehnolo ģiju politiku, kurai ir divi savstarp ēji saistīti 
mērķi: 
– atbalst īt un veicin āt Eiropas konkur ētspēju, veidojot strat ēģiskas pētniecības partner ības 
zinātnē un tehnolo ģijā ar trešām valstīm, tostarp augsti industrializ ētām valstīm un valst īm 
ar strauji augošu ekonomiku, uzaicinot lab ākos trešo valstu zin ātniekus str ādāt Eiropā un 
iesaistot sadarb ībā ar Eiropu; 
– risin āt specifiskas treš ām valstīm aktuālas vai glob āla rakstura probl ēmas, pamatojoties uz 
abpusēju interesi un abpus ēju izdevīgumu. 
Ar Kopienas starptautisk ās zinātniskās sadarbības politiku uzsv ērs un attīstīs sadarbību, lai rad ītu un 
izmantotu zin āšanas, kā arī dalītos tajās ar vienlīdzīgu pētniecības partner ību palīdzību, ņemot vērā 
starptautisko, valsts, re ģionālo un soci āli ekonomisko kontekstu un partnervalstu zin āšanu bāzi. 
Stratēģiskajai pieejai j āveicina ES konkur ētspēja un glob āla ilgtspējīga attīstība, sekmējot 
partnerību starp ES un treš ām valstīm divpusējā, reģionālā un globālā līmenī, pamatojoties uz 
abpusēju interesi un abpus ēju izdevīgumu. Šaj ā nolūkā arī jāveicina ES k ā globāla sadarbības 
partnera noz īme, iesaistoties daudzpus ējās starptautisk ās pētniecības programm ās. Atbalst ītie 
starptautisk ās sadarbības pasākumi būs saistīti ar galvenajiem politikas jaut ājumiem, lai sekm ētu ES 
starptautisko saist ību izpildi un veicin ātu Eiropas v ērtību izplatīšanu, konkur ētspēju, sociāli 
ekonomiskos sasniegumus, vides aizsardz ību un labkl ājību saskaņā ar ilgtspējīgas attīstības ideju. 
L 400/116 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Šajā īpašajā programm ā starptautisko sadarb ību katrā tematiskaj ā jomā un visās jomās kopā īstenos 
šādi: 
• palielinot tematiskaj ās jomās zinātnieku un p ētniecības iestāžu dalību no visām starptautiskaj ā 
sadarbībā iesaistītajām partnervalst īm un industrializ ētajām valstīm 1, konfidencialit ātes aspektu 
dēļ ievērojot atbilst īgus drošības tēmas ierobežojumus vis ām trešām valstīm, kas nav asoci ētās 
valstis. Papildus īpašu uzman ību pievērsīs trešo valstu l īdzdalības veicin āšanai noteikt ās jomās, 
kas atzītas par savstarp ēji nozīmīgām; 
• ja ir savstarp ēja interese sadarboties par konkr ētiem jautājumiem, ko izv ēlēsies, pamatojoties uz 
zinātnes un tehnolo ģijas līmeni un vajadz ībām, – veicot īpašus sadarb ības pasākumus katr ā 
tematiskaj ā jomā, kas paredz ētas trešām valstīm. Īpašo vajadz ību un priorit āšu apzināšana būs 
cieši saist īta ar attiec īgiem divpus ējiem sadarb ības nolīgumiem un ar pašreiz noritoš ām ES un 
minēto valstu vai valstu grupu daudzpus ējām un divpus ējām reģionālām sarunām. Priorit ātes 
noteiks, pamatojoties uz konkr ētām vajadzībām, kā arī reģiona vai valsts ekonomisk ās attīstības 
iespējām un līmeni. 
Šajā sakarā starptautisk ās sadarbības stratēģisko plānu un īstenošanas pl ānu izstrādās, paredzot 
īpašas mērķtiecīgi vērstas darb ības visās tēmās, piemēram, vesel ības, lauksaimniec ības, sanitārās 
apstrādes, ūdens, pārtikas droš ības, sociālās kohēzijas, ener ģētikas, vides, zivsaimniec ības, 
akvakultūras un dabas resursu, ilgtsp ējīgas ekonomisk ās politikas, k ā arī informācijas un 
komunikācijas tehnolo ģiju jomā. 
                                                 
1 Saska ņā ar dalības un pētījumu rezult ātu izplatīšanas noteikumiem. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/117 
 Šīs darbības kalpos k ā prioritāri līdzekļi, lai īstenotu sadarb ību starp Kopienu un min ētajām valstīm. 
Šādas darbības galvenok ārt ir pasākumi, kuru m ērķis ir veicin āt kandidātvalstu, kaimi ņvalstu, 
jaunattīstības un jaunizveidotu valstu p ētniecības un sadarb ības iespējas. Uz šīm darbībām attieksies 
atsevišķi mērķtiecīgi uzaicin ājumi, un īpašu uzman ību pievērsīs tam, lai veicin ātu darbību 
pieejamību attiecīgām trešām valstīm, galvenok ārt jaunattīstības valstīm. 
Šos pasākumus veiks, saska ņojot tos ar starptautisk ās sadarbības pasākumiem īpašajās programm ās 
"Cilvēki" un "Iesp ējas". Pamatprogrammai atbilst īga vispārēja starptautiskas sadarb ības stratēģija 
veidos pamatu šim pas ākumam. 
 
TĒMAS 
1. Vesel ība 
Mērķis 
Uzlabot Eiropas iedz īvotāju veselību un palielin āt ar veselību saistītu nozaru un uz ņēmumu 
konkurētspēju Eiropā un palielin āt spēju radīt inovācijas, risinot glob ālas veselības problēmas, 
tostarp jaun ās epidēmijas. Uzsvaru liks uz praktisko izp ēti (pamatatkl ājumu izmantošana kl īniskajā 
praksē, tostarp eksperimentu rezult ātu zinātniska apstiprin āšana), jaunu terapiju izstr ādi un 
apstiprināšanu, vesel ības veicin āšanas un profilakses metod ēm, tostarp b ērnu veselības, vesel īgas 
novecošanas veicin āšanu, diagnostikas instrumentiem un medic īnas tehnolo ģijām, kā arī 
ilgtspējīgām un efekt īvām veselības aprūpes sistēmām. 
L 400/118 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Metode 
Šī pētniecība palīdzēs veidot dzi ļāku izpratni par to, k ā efektīvāk veicināt labu vesel ību, samazin āt 
atšķirības veselības stāvoklī Eiropā, novērst un ārstēt nopietnas slim ības, kā arī sniegt vesel ības 
aprūpes pakalpojumus. Biomedic īnas pamatp ētījumi būs nozīmīga šīs tēmas daļa; daudzdiscipl īnu 
pieejai ir īpaša nozīme veselības tēmā. 
Šie pētījumi palīdzēs integrēt milzīgo genomikas, epidemiolo ģisko, biolo ģisko un biotehnolo ģijas 
datu apjomu un izstr ādāt svarīgas tehnolo ģijas ar vesel ību saistītajai rūpniecībai, lai att īstītu 
zināšanas un intervences iesp ējas. Tā sekmēs ar veselību saistītu pētniecību, kas ir b ūtiski, lai g ūtu 
praktisku labumu no biomedic īnas pētījumiem, tostarp dz īves kvalit ātes uzlabošanu. T ā ļaus Eiropai 
efektīvāk iesaistīties starptautiskos centienos, kas saist īti ar pasaules m ēroga slimību apkarošanu; 
labs piem ērs tam ir uzs āktā programma "Eiropas un jaunatt īstības valstu partner ībai klīnisko 
pētījumu jom ā" (EDCTP ), kuras m ērķis ir HIV/AIDS, mal ārijas un tuberkulozes apkarošana (169. 
pants) 1. Tā stiprinās veselības politikas rosin ātu pētniecību Eiropas l īmenī, jo īpaši valstu datu b āzu 
modeļu, sistēmu un datu sal īdzināšanu. Šajā sakarā īpaši nozīmīga ir attiec īgo datubāzu tīklu 
veidošana. 
                                                 
1 Vajadz ības gadījumā var atbalst īt citas jaunas noz īmīgas ierosmes saist ībā ar valstu 
pētniecības programmu koordin ēšanu. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/119 
 Pētījumi šajā nozarē palīdzēs uzlabot Eiropas vesel ības aprūpes biotehnolo ģijas un medic īnas 
tehnoloģiju nozaru — galvenais ekonomiskais virz ītājspēks tajās ir mazie un vid ējie uzņēmumi —, 
kā arī farmaceitisk ās rūpniecības konkur ētspēju. Tajā var paredz ēt atbalstu Eiropas tehnolo ģiju 
platformai jauno z āļu jomā 1, kuras mērķis ir pārvarēt galvenās pētniecības grūtības, kas rodas z āļu 
izstrādes proces ā. Īpašu uzman ību pievērsīs tam, kā mazināt plaisu starp p ētījumiem un to rezult ātu 
izmantošanu, nodrošinot atbalstu koncepcijas pamatojuma demonstr ēšanai un kl īniskās 
izmantošanas apstiprin āšanai. Šie p ētījumi vienlaikus sekm ēs normu un standartu izstr ādi jaunām, 
uzlabotām ārstniecības metod ēm (piemēram, reģeneratīvai medic īnai), kas vajadz īgas, lai pal īdzētu 
šai ES nozarei sekm īgi konkur ēt pasaulē. Alternat īvu testēšanas strat ēģiju jomā būtu jānodrošina 
Eiropas p ētniecības un inov āciju galven ā loma pasaules l īmenī, jo īpaši attiec ībā uz metod ēm, kurās 
neizmanto dz īvniekus. 
Vajadzības gadījumā projektos apl ūkos un integr ēs dzimumu aspektus 2. Īpašu uzman ību pievērsīs 
tam, lai iesp ējami agri izplat ītu pētījumu rezult ātus un ar pilsonisko sabiedr ību, jo īpaši ar pacientu 
grupām, un uzs āktu dialogu par jaunumiem saist ībā ar biomedic īnas un ģenētiskajiem p ētījumiem. 
Nodrošinās plašu rezult ātu izplatīšanu un izmantošanu. 
                                                 
1 Var atbalst īt citu Eiropas tehnolo ģiju platformu strat ēģiskās pētniecības programmas, ja t ām 
ir liela noz īme ar vesel ību saistītās nozarēs. 
2 Slim ību un vesel ības traucējumu riska faktori, biolo ģiskie meh ānismi, cēloņi, klīniskās 
izpausmes, sekas un ārstēšana sieviet ēm un vīriešiem bieži vien atš ķiras. Tādēļ visām 
darbībām, ko finans ē šā temata ietvaros, p ētījumu protokolos, metodolo ģijā un rezult ātu 
analīzē jāatspoguļo šādu atšķirību iespēja. 
L 400/120 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Stratēģiskiem jaut ājumiem, proti, b ērnu veselībai 1 un novecojošas sabiedr ības veselībai, pievērsīs 
īpašu uzman ību, un tie atbilst īgos gadījumos būs jāņem vērā visos pas ākumos šaj ā tēmā, darba 
programm ā iezīmējot konkrētas priorit ātes. Iekļaus arī citas daudzdiscipl īnu jomas. Tas nodrošin ās 
pārskatāmu un saskan īgu pieeju šiem jaut ājumiem vis ā tēmā, novēršot dublēšanos. 
Ikvienā no turpm āk minētajiem pas ākumiem iev ēros ētiskos, tiesiskos un soci ālekonomiskos 
jautājumus 2. 
Darbības 
• Biotehnolo ģija, vispārēji instrumenti un medic īnas tehnolo ģijas cilvēku veselībai 
Šīs darbības mērķis ir izstrādāt un apstiprin āt vajadzīgos instrumentus un tehnolo ģijas, kas pav ērs 
iespēju radīt jaunas zin āšanas un t ās praktiski izmantot vesel ības un medic īnas jomās. 
– Augstas iedarb ības pētniecība: Lai sekm ētu progresu, izstr ādājot jaunus p ētniecības 
instrumentus modernajai biolo ģijai, tostarp fundament ālajai genomikai, kas noz īmīgi 
veicinātu datu rad īšanu un uzlabotu datu un para ugu (biobanku) standartiz āciju, ieguvi un 
analīzi. Uzman ības lokā būs jaunās tehnoloģijas, kas saist ītas ar: sekvenc ēšanu; gēnu 
ekspresiju, genotipiem un fenotipiem; struktur ālo un funkcion ālo genomiku; 
bioinform ātiku un sist ēmu bioloģiju; kā arī citām radniec īgām jomām. 
                                                 
1 Galvenok ārt atbalstīs īpašus klīniskos pētījumus, kuri sniegs pier ādījumus tam, ka lietprat īgi 
tiek lietoti nepatent ētie produkti, ko pediatrij ā pašlaik izmanto bez konkr ētiem 
priekšrakstiem. 
2 Saska ņā ar īpašajām programm ām "Sadarb ība" un "Iesp ējas" sociālekonomisko zin ātņu un 
humanitāro zinātņu tēmā veiks ētisko, tiesisko un soci ālekonomisko jaut ājumu īpašu izpēti. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/121 
 – Konstatēšana, diagnostika un kontrole: Att īstīt jaunus vizualiz ācijas, attēlu veidošanas, 
konstatēšanas un anal īzes instrumentus un tehnolo ģijas biomedic īniskajai p ētniecībai, 
slimību paredz ēšanai, diagnostikai, kontrolei un prognoz ēšanai, kā arī ārstniecisk ās 
iejaukšan ās atbalstam un vad ībai. Uzman ības lokā būs daudzdiscipl īnu pieeja, kur ā 
integrētas tādas jomas k ā: molekul ārā un šūnu bioloģija, fiziolo ģija, ģenētika, fizika, 
ķīmija, biomedic īniskā inženierzin ātne, tostarp nanotehnolo ģijas, mikrosist ēmas, ierīces un 
informācijas tehnolo ģijas. Tiks uzsv ērtas arī neinvazīvās vai minim āli invazīvās un 
kvantitatīvās metodes, k ā arī kvalitātes nodrošin āšanas aspekti. 
– Terapiju piem ērotības, drošuma un efektivit ātes prognoz ēšana: izstr ādāt un apstiprin āt 
parametrus, instrumentus, met odes un standartus, kas vajadz īgi, lai līdz pacientam non āktu 
droši un efekt īvi jauni vai uzlaboti biomedikamenti 1. Uzmanības lokā būs tādas pieejas k ā 
farmakogenomika, biolo ģisko marķieru, mērķorientētas pieejas un īstenošanas pieejas, in 
silico, in vitro  (tostarp alternat īvas izmēģinājumiem ar dz īvniekiem) un in vivo  metožu un 
modeļu attīstīšana un apstiprin āšana 2. 
– Novatoriskas ārstniecisk ās metodes un iejaukšan ās: pētīt, konsolid ēt un nodrošin āt 
turpmāku izstrādi progres īvām terapijām un tehnolo ģijām ar plašu lietojumu spektru. 
Uzmanības lokā būs gēnu un šūnu terapija, re ģeneratīvā medicīna, transplant ācija, 
imunoterapija un vakc īnas, kā arī citas zāles. Uzman ību pievērsīs arī saistītām 
tehnoloģijām, piemēram, augsti att īstītām sistēmām zāļu padevei m ērķorgāniem, 
uzlabotiem implantiem un prot ēzēm, kā arī neinvazīvām vai minim āli invazīvām 
iejaukšan ās metodēm, kurās izmanto tehnolo ģiju atbalstu. 
                                                 
1 Šos jaut ājumus saist ībā ar konvencion ālajām zālēm (farmaceitiskiem un biofarmaceitiskiem 
līdzekļiem) aplūkos ierosin ātajā Kopīgajā tehnoloģiju ierosm ē jauno zāļu jomā. 
2 Aizst āšanas, uzlabojumu un samazin āšanas alternat īvas dzīvnieku izmantošanai 
biomedicīnas pētījumos. 
L 400/122 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 • Pētniecības atklājumu praktiska izmantošana cilv ēku veselībai 
Šīs darbības mērķis ir paplašin āt zināšanas par biolo ģiskajiem procesiem un meh ānismiem, kas 
saistīti ar norm ālu veselības stāvokli un īpašām slimībām, lai izmantotu š īs zināšanas klīniskajā 
praksē, tostarp slim ību kontrol ē un ārstēšanā, un nodrošin ātu, ka klīniskie dati (tostarp 
epidemolo ģiskie dati) ir pamat ā turpmākiem pētījumiem. 
– Bioloģisku datu un procesu integr ēšana: liela m ēroga datu v ākšana, sist ēmu bioloģija. 
• Liela mēroga datu apkopošana:  lietot augstas iedarb ības tehnolo ģijas, lai rad ītu datus, ar 
kuru palīdzību iespējams izskaidrot g ēnu un gēnu produktu funkcijas un to mijiedarb ību 
kompleksos g ēnu tīklos svarīgos bioloģiskos procesos. Uzman ības lokā būs: genomika; 
proteomika, "RNS-omika"; popul āciju ģenētika; salīdzinošā, strukturālā un funkcion ālā 
genomika. 
• Sistēmu bioloģija: uzman ības lokā būs daudzdiscipl īnu pētījumi, kuros integr ēs plašu 
bioloģisko datu kl āstu un izstr ādās un izmantos sist ēmu pieeju, lai visos attiec īgos 
organismos un visos organiz ācijas līmeņos izprastu un model ētu bioloģisko procesu. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/123 
 – Smadzeņu un saist īto slimību, cilvēka attīstības un novecošanas p ētniecība. 
• Smadzenes un ar t ām saistītās slimības: labāk izprast smadze ņu dinamiku un integr ēto 
struktūru, izpētīt smadzeņu slimības, tostarp attiec īgās ar vecumu saist ītās slimības 
(piemēram, plānprātību, Parkinsona slim ību), un mekl ēt jaunas terapijas. Uzman ības 
lokā būs gūt vispārēju izpratni par smadzen ēm, izpētot smadze ņu funkcijas, no 
molekulām līdz izziņas procesiem, ietverot neiroinform ātiku, kā arī smadzeņu 
disfunkciju, no sinaptiskas pav ājināšanās līdz neirode ģenerācijai. Pētījumos piev ērsīsies 
neiroloģiskām un psihisk ām slimībām un trauc ējumiem, tostarp re ģeneratīvām un 
atjaunojoš ām ārstniecības metod ēm. 
• Cilvēka attīstība un novecošana: izmantot daudzas daž ādas metodes un l īdzekļus, lai 
labāk izprastu cilv ēka attīstību mūža garumā un veselīgas novecošanas procesus. 
Uzmanības lokā būs cilvēka sistēmu un model ētu sistēmu pētījumi, tostarp to 
mijiedarb ību ar tādiem faktoriem k ā vide, ģenētika, paradumi un dzimums. 
– Pētniecības atklājumu izmantošana kl īniskajā praksē nopietnu infekcijas slim ību gadījumā: 
cīnīties pret nopietniem draudiem sabiedr ības veselībai. 
• Mikrobu rezistence pret z ālēm, tostarp s ēnīšu patogēni: īpašu uzman ību pievērsīs tam, 
lai apvienotu molekul āro rezistences meh ānismu, mikrobu ekolo ģijas un 
saimniekorganismu un patog ēnu mijiedarb ības pamatp ētījumus ar kl īniskiem 
pētījumiem, kuru m ērķis ir atklāt jaunus ārstniecisk ās iejaukšan ās veidus, lai samazin ātu 
multirezistentu infekciju rašanos un izplat ību. 
L 400/124 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 • HIV/AIDS, mal ārija un tuberkuloze: uzman ības lokā būs jaunu terapiju, diagnostikas 
instrumentu, profilaktisko instrumentu, piem ēram, vakc īnu un ķīmisko slim ību 
pārnēsāšanas barjeru, piem ēram, HIV mikrobic īdu izstrāde. Pētījumos cent īsies rast 
risinājumu šo tr īs slimību izplatībai pasaules m ērogā, vienlaikus uzsverot ar ī īpaši 
Eiropai rakstur īgus šo triju slim ību un hepat īta aspektus. Tiks uzsv ērta pirmskl īnisko un 
agrīno klīnisko pētījumu nozīme, vajadz ības gadījumā paredzot sadarb ību ar pasaules 
mēroga ierosm ēm (piemēram, HIV/AIDS vakc īnu izstrāde). 
• Potenciāli jaunas un no jauna par ādījušās epidēmijas: uzman ības lokā būs tādu jaunu 
patogēnu apkarošana, kas potenci āli var izrais īt pandēmijas, tostarp zoonozes 
(piemēram, SARS  un augsti patog ēna gripa). Vajadz ības gadījumā tiks nodrošin āti 
līdzekļi, lai ātri uzsāktu kopīgus pētījumus, kuru m ērķis ir paātrināt jaunu diagnostikas 
metožu, z āļu un vakc īnu izstrādi infekcijas slim ību profilaksei, ārstēšanai un kontrolei 
minēto slimību spēcīgu uzliesmojumu gad ījumos. 
– Pētniecības atklājumu praktiska izmantošana citu nopietnu slim ību gadījumā 1. 
• Vēzis: uzman ības lokā būs slimības etiolo ģija, jaunas z āles un terapijas; biolo ģisko 
marķieru un zāļu iedarbības mērķaudu noteikšana un apstiprin āšana, kas pal īdz slimības 
profilaksē, agrīnā diagnostic ēšanā un ārstēšanā; kā arī profilaktisko prognostisk ās, 
diagnostisk ās un ārstniecisk ās iejaukšan ās metožu efektivit ātes novērtēšana. 
                                                 
1 Tiks ņemti vērā paliatīvās medicīnas un akt īvo sastāvdaļu izmantošanas aspekti. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/125 
 • Sirds un asinsvadu slim ības: uzman ības lokā būs sirds un asinsvadu slim ību (tostarp ar 
asinsvadiem saist īto triekas c ēloņu) diagnostika, profilakse, ārstēšana un uzraudz ība, 
izmantojot plašu daudzdiscipl īnu pieeju. 
• Diabēts un aptaukošan ās: attiecībā uz pirmo min ēto slimību īpašu uzman ību pievērsīs 
dažādu diabēta veidu etiolo ģijai un to atbilst īgai profilaksei un ārstēšanai. Attiec ībā uz 
otru minēto slimību īpaša uzman ību veltīs daudzdiscipl īnu pieejai, tostarp ģenētikas, 
dzīvesveida un epidemiolo ģijas pētījumus. Attiec ībā gan uz diab ētu, gan uz 
aptaukošanos, īpašu uzman ību veltīs jauniešu slim ībām un faktoriem, kas darbojas 
bērnībā. 
• Retas slim ības: uzman ības lokā būs dabas vēstures, patofiziolo ģijas, kā arī 
profilaktisk ās, diagnostisk ās un ārstniecisk ās iejaukšan ās metožu att īstības pētījumi visā 
Eiropā. Šajā jomā ietilpst ar ī pētījumi par izplat ītu slimību retiem Mende ļa fenotipiem. 
• Citas hroniskas slim ības: Uzman ības lokā būs neletālas slimības, kas b ūtiski ietekm ē 
dzīves kvalit āti lielā vecumā, piemēram, funkcion ālie un sensorie trauc ējumi, kā arī 
citas hroniskas slim ības (piem ēram, artrīts, reimatisk ās slimības un musku ļu un kaulu 
slimības, kā arī elpošanas ce ļu slimības, tostarp t ādas, ko izraisa aler ģijas). 
• Eiropas iedz īvotājiem sniegt ās veselības aprūpes optimiz ācija 
Šīs darbības mērķis ir nodrošin āt vajadzīgo pamatu gan informat īvi pamatotiem politikas l ēmumiem 
veselības sistēmu jomā, gan arī efektīvākai un produkt īvai ar pier ādījumiem pamatotai vesel ības 
veicināšanai, slim ību profilaksei, diagnostikai un ārstēšanas strat ēģijām. 
L 400/126 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 – Izmantot kl īnisko pētījumu rezult ātus klīniskajā praksē, tostarp lab āk izmantot z āles, 
pienācīgi izmantot paradumus ietekm ējošas un organizatoriskas p ārmaiņas, jaunas 
veselības terapijas un tehnolo ģijas. Īpašu uzman ību veltīs pacientu droš ībai, tostarp 
medikamentu nelabv ēlīgai ietekmei: lai apzin ātu labāko klīnisko praksi; izprastu l ēmumu 
pieņemšanas procesus prim ārajā un specializ ētajā klīniskajā aprūpē; kā arī, lai veicin ātu uz 
faktiem balst ītu medicīnu un pacienta ties ību ievērošanu. Uzman ību pievērsīs stratēģiju 
salīdzinošai nov ērtēšanai; izp ētot rezultātus, ko ieg ūst ar dažāda veida ārstniecisku 
iejaukšanos, tostarp ar z ālēm, zinātniski pārbaudītiem papildu un alternat īviem 
medikamentiem, k ā arī jaunām veselības terapij ām un tehnolo ģijām, ņemot vērā recepšu 
izrakstīšanas strat ēģijas, dažus z āļu lietošanas izrais īto blakuspar ādību uzraudz ības datu 
aspektus, pacienta īpatnības (piem ēram, ģenētiski noteikto uz ņēmību, vecumu, dzimumu 
un ārsta norādījumu stingru iev ērošanu), k ā arī rentabilit āti. 
– Veselības sistēmu, tostarp p ārejas posma vesel ības sistēmu kvalit āte, efektivit āte un 
solidaritāte, lai ļautu valst īm mācīties no citu vesel ības sistēmu pieredzes un ilgtsp ējības, 
ņemot vērā valsts apst ākļu un iedzīvotāju raksturojuma (novecošana, mobilit āte, migrācija, 
izglītība, sociāli ekonomiskais statuss un main īgā darba pasaule utt.) noz īmību. Uzman ības 
lokā būs veselības sistēmu organizatoriskie, finansi ālie un regulat īvie aspekti (nov ērtējot 
izmaksas, efektivit āti un ieguvumu no daž āda veida ārstniecisk ās iejaukšan ās, tostarp 
saistībā ar pacientu droš ību), to ieviešana un rezult āti, ko vērtēs, nosakot sist ēmas 
efektivitāti, lietderību un taisn īgumu (ietverot grupas ar soci āli nelabvēlīgiem apst ākļiem). 
Īpašu uzman ību pievērsīs ieguldījumiem un cilv ēkresursiem, tostarp m ājas aprūpes 
stratēģijām. Ietvers jaut ājumu par novecojoš ās populācijas neatkar ību, dzīves kvalit āti un 
mobilitāti. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/127 
 – Uzlabota vesel ības veicin āšana un slim ību profilakse: sniegt pier ādījumus par lab ākajiem 
sabiedrības veselības pasākumiem, tostarp ar ī dzīvesveidu, darba un dz īves apstākļiem un 
citām pārmaiņām, ko iesp ējams veikt daž ādos līmeņos un daž ādos apstākļos. Uzman ības 
lokā būs veselību ietekm ējoši faktori plaš ākā nozīmē un to mijiedarb ība indivīda un 
sabiedrības līmenī (piemēram, uzturs, stress, tabaka, alkohols un citas vielas, fizisk ās 
aktivitātes, kultūrvide, soci āli ekonomiskie un vides faktori). Īpašu uzman ību veltīs 
garīgajai vesel ībai, aplūkojot to m ūža garumā. 
Starptautisk ā sadarbība 
Starptautisk ā sadarbība ir šīs tēmas neatņemama sast āvdaļa, un tā ir īpaši nozīmīga tādās jomās, kas 
saistītas ar glob ālām veselības problēmām, piemēram, mikrobu rezistence, HIV/AIDS, mal ārija, 
tuberkuloze, nov ārtā atstātas slimības un jaunas pand ēmijas. Var noteikt ar ī prioritātes saistībā ar 
starptautisk ām ierosmēm, tādām kā globālā HIV vakc īnas ierosme. Lai stiprin ātu ilgtermi ņa 
ilgtspējīgu partner ību starp Eiropu un jaunatt īstības valstīm klīnisko pētījumu jom ā un, ņemot vērā 
valstu programmu vai iesaist īto valstu pas ākumu integr āciju, turpm āk īpašs atbalsts var tikt atv ēlēts 
Eiropas un jaunatt īstības valstu partner ībai klīnisko pētījumu jom ā (EDCTP ), ņemot vērā tās 
sasniegumus un vajadz ības nākotnē 1. EDCTP  programm ā arī turpmāk galveno uzman ību pievērsīs 
augsta līmeņa klīniskajiem testiem, lai izstr ādātu jaunas vakc īnas, mikrobic īdus un zāles pret trim 
slimībām Āfrikas valst īs, kas atrodas uz dienvidiem no Sah āras. Šajā nolūkā darba programm ā var 
paredzēt Kopienas ieguld ījumu  EDCTP Eiropas Ekonomisko interešu grupai, lai īstenotu 
programmu, par ko vienojas Komis ija, ietverot Kopienas ieguld ījuma pārdali. 
                                                 
1 Komisija veiks EDCTP  izvērtējumu. 
L 400/128 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Īpašus sadarb ības pasākumus īstenos jom ās, kuras noteiktas re ģionu divpus ējo sarunu laik ā trešajās 
valstīs/ reģionos un starptautiskos forumos, k ā arī saistībā ar Tūkstošgades att īstības mērķiem. 
Šādas priorit āras jomas, kas piel āgotas viet ējām vajadzībām, kā arī partnerību rezultātā, var ietvert: 
veselības politikas p ētījumus, vesel ības sistēmu un vesel ības aprūpes pakalpojumu izp ēti, mātes un 
bērna veselību, reprodukt īvo veselību, līdz šim nov ārtā atstāto infekcijas slim ību kontroli un 
uzraudzību, kā arī jaunas neparedz ētas politikas vajadz ības šajos re ģionos. 
Gadskārtējo pieteikšanos l īdzdalībai starptautiskaj ā organizācijā Human Frontier Science 
Programme Organisation (HFSPO) 1 veiks, ņemot vērā tēmu "Inform ācijas un komunik ācijas 
tehnoloģijas". Tas ļaus tām ES dalībvalstīm, kas nav G-8 valstis, piln ībā gūt labumu no Human 
Frontier Science Programme (HFSP)  un nodrošin ās labāku pārskatāmību Eiropas p ētniecībā. 
Reaģēšana uz jaun ām vajadz ībām un neparedz ētām politikas vajadz ībām 
Pētniecību saistībā ar jaunām vajadzībām veiks, pamatojoties uz pašu p ētnieku ierosin ātām 
("bottom up ") un "fokus ētām" iniciat īvām, saskaņojot tās ar citām tēmām, un tā aptvers plašu 
starpdisciplin āru pētījumu kopumu. Atbalstu neparedz ētām politikas vajadz ībām var izmantot, 
piemēram, pētījumiem par dz īves un darba apst ākļiem, vesel ības ietekm ējuma novērtējumam, riska 
novērtējumam, statistikas r ādītājiem, pārvaldībai un komunik ācijai sabiedr ības veselības jomā, kā 
arī saistību izpildei saist ībā ar starptautiskiem vesel ības nolīgumiem, tostarp Pamatkonvenciju par 
tabakas kontroli 2 un Starptautiskajiem vesel ības noteikumiem 3. Tas papildin ās veselības politikas 
rosinātos pētījumus, kuriem paredz ētais atbalsts min ēts iepriekš. 
                                                 
1 Eiropas Kopiena ir HFSP  organizācijas ( HFSPO ) locekle un ir finans ējusi HFSP  iepriekšējo 
pamatprogrammu darb ības laikā. 
2 Pamatkonvencija par tabakas kontroli, 2004/513/EK. 
3 Starptautiskie vesel ības noteikumi 2005 – 58. Pasaules vesel ības asamblejas Rezol ūcija Nr. 
58.3., 2005. gada 23. maijs. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/129 
 2. P ārtika, lauksaimniec ība un zivsaimniec ība, un biotehnolo ģija 
Mērķis 
Izveidot Eirop ā uz zināšanām balstītu bioekonomiku 1, apvienojot zin ātnes, šīs nozares un citu jomu 
ieinteresētās personas, lai izmantotu jaunas p ētniecības iespējas, risinot soci ālas, ar vidi saist ītas un 
ekonomikas probl ēmas: pieaugošs piepras ījums pēc drošākas, vesel īgākas, kvalitat īvākas pārtikas 
un pēc atjaunojamu bioresursu ilgtsp ējīgas izmantošanas un ražošana s, pieaugošs epizootijas un 
zoonozes slim ību, kā arī ar pārtiku saist ītu traucējumu risks; draudi lauksaimniec ības, akvakult ūras 
un zivsaimniec ības ražošanas ilgtsp ējībai un droš ībai; un pieaugošais piepras ījums pēc augstas 
kvalitātes pārtikas, ņemot vērā dzīvnieku labtur ības un lauku apst ākļus, un saist ībā ar patērētāju 
īpašām uztura vajadz ībām. 
                                                 
1 Termins "bioekonomika" ietver visas nozares un tautsaimniec ības sektorus, kuros ražo, 
apsaimnieko un cit ādi izmanto biolo ģiskos resursus (un ar tiem saist ītos pakalpojumus, 
piegādes vai pat ērētāju nozares), t ādas kā lauksaimniec ība, pārtikas nozare, zivsaimniec ība, 
mežsaimniec ība utt. 
L 400/130 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Metode 
Šī tēma galvenok ārt nostiprin ās zināšanu bāzi, ieviesīs praksē inovācijas un nodrošin ās politikas 
atbalstu, lai izveidotu un att īstītu uz zināšanām balstītu Eiropas bioekonomiku. P ētniecībā īpašu 
uzmanību pievērsīs ilgtspējīgai bioloģisko resursu apsaimniekošanai, ražošanai un izmantošanai, 
galvenokārt balstoties uz zin ātni par dz īvību un biotehnolo ģiju, kā arī konverģenci ar cit ām 
tehnoloģijām, lai nodrošin ātu jaunus, droš ākus, cenas zi ņā pieejamus, ekolo ģiski efektīvus un 
konkurētspējīgus produktus Eiropas lauksaimniec ībā, zivsaimniec ībā, akvakult ūrā, lopbarības, 
pārtikas 1, veselības, meža, k ā arī citās radniecīgās nozarēs. Pētniecība dos būtisku ieguld ījumu 
Kopienas politikas un noteikumu izstr ādē un īstenošanā, tajā īpaši pievērsīsies turpm āk 
uzskaitītajām jomām vai atbalst īs tās: kopējai lauksaimniec ības politikai; lauksaimniec ības un 
tirdzniecības jautājumiem; ĢMO drošības aspektiem; noteikumiem par p ārtikas droš ību; Kopienas 
augu vesel ības tiesību aktiem; Kopienas dz īvnieku vesel ības politikas, slim ību kontroles un 
labturības standartiem; dabai un biolo ģiskai daudzveid ībai: Eiropas Mežsaimniec ības stratēģijai; un 
kopējai zivsaimniec ības politikai, ar ko cenšas nodrošin āt zvejniec ības un akvakult ūras ilgtspējīgu 
attīstību un zivsaimniec ības produktu nekait īgumu. Veicot p ētījumus, cent īsies izstrādāt jaunus un 
pilnveidot esošos indikatorus, kas pal īdz analizēt, attīstīt un kontrol ēt minēto politiku. 
Atzīstot lauksaimniec ības daudzfunkcion ālo nozīmi, pētījumos atbalst īs lauku ekonomikas noz īmi 
un tās iespējas, lai izveidotu ilgtsp ējīgas attīstības mērķus. 
                                                 
1 Pārtikas nozare ietver ar ī pārtiku no jūras dzīvniekiem un augiem. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/131 
 Lauksaimniec ības pārtikas nozare, kur ā 90% uzņēmumu ir MVU, g ūs īpašu labumu no daudziem 
pētījumiem, tostarp m ērķtiecīgām pētījumu rezult ātu izplatīšanas un tehnolo ģiju pārņemšanas 
darbībām, īpaši saistībā ar augsti att īstītu ekoloģiski efektīvu tehnolo ģiju, metodolo ģiju un procesu 
integrēšanu un p ārņemšanu praks ē, kā arī standartu izstr ādi. Uzsākot lietot augst ās tehnoloģijas no 
tādām sfērām kā biotehnolo ģijas, nanotehnolo ģijas un inform ācijas un komunik ācijas tehnolo ģijas, 
panāks būtisku ieguld ījumu tādās jomās kā augu selekcija, uzlabota kult ūraugu un augu aizsardz ība, 
progresīvas noteikšanas un uzraudz ības tehnolo ģijas, ko izmanto p ārtikas nekait īguma un kvalit ātes 
nodrošināšanai, kā arī jauni rūpnieciskie bioprocesi. 
Vairākas Eiropas tehnolo ģiju platformas, kas darbojas t ādās jomās kā augu genomika un 
biotehnolo ģija, mežsaimniec ība un ar mežu saist ītās nozares, dz īvnieku vesel ība pasaulē, 
lauksaimniec ības dzīvnieku selekcija, p ārtika, akvakult ūra un rūpnieciskā biotehnolo ģija, var 
palīdzēt noteikt š īs tēmas pētījumu priorit ātes, norādot uz iesp ējamām liela m ēroga nākotnes 
ierosmēm, tādām kā demonstr ācijas projekti, k ā arī panākt visu ieinteres ēto personu akt īvu 
līdzdalību un iesaist īšanu. Vajadz ības gadījumā veiks pas ākumus, lai sekm ētu valstu p ētniecības 
programmu koordin ēšanu, cieš ā sadarbībā ar ERA-NET  projektiem, tehnolo ģiju platform ām un 
citiem noz īmīgiem dalībniekiem, piem ēram, Lauksaimniec ības zinātniskās pētniecības pastāvīgo 
komiteju ( SCAR ) vai turpm ākām Eiropas j ūras izpētes koordin ēšanas strukt ūrām. 
Turklāt attiecīgos gadījumos daļā no darbībām aplūkos zinātnes un tehnolo ģiju izstrādes sociālos, 
ētiskos, dzimumu, tiesiskos, vides, ekonomikas un plaš ākus kultūras aspektus, k ā arī iespējamos 
riskus un ietekmi (prognozes). 
L 400/132 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Darbības 
• Zemes, meža un ūdens vides biolo ģisko resursu ilgtsp ējīga ražošana un apsaimniekošana 1 
– Veicināt pētniecību saistībā ar bioloģisko resursu ilgtsp ējīgas ražošanas un 
apsaimniekošanas galvenajiem ilgtermi ņa virzītājspēkiem (mikroorganismu, augu un 
dzīvnieku), tostarp biolo ģiskās daudzveid ības un jaunu bioakt īvo molekulu izmantojumu 
šajās bioloģiskajās sistēmās. Pētījumos apl ūkos arī tā sauktās "-omiku" tehnolo ģijas, 
piemēram, genomiku, proteomiku, metabolomiku, un konver ģējošās tehnoloģijas, to 
integrēšanu sistēmu bioloģijas metod ēs, pamatinstrumentu un tehnolo ģiju izstrādi, tostarp 
bioinform ātiku un attiec īgās datubāzes, kā arī metodolo ģiju šķirņu noteikšanai sugu 
grupās. 
– Lauksaimniec ības, dārzkopības, mežsaimniec ības, zivsaimniec ības un akvakult ūras 
ilgtspējības un konkur ētspējas paaugstin āšana, vienlaikus aizsarg ājot patērētāju veselību, 
samazinot ietekmi uz vidi un ņemot vērā klimata p ārmaiņas, ko pan āk, izstrādājot jaunas 
tehnoloģijas, iekārtas, uzraudz ības sistēmas, jaunas ražotnes un ražošanas sist ēmas, veicot 
kultūraugu pārvaldību ar izraudz ītām augu selekcijas, augu vesel ības un optimiz ētas 
ražošanas sist ēmām, uzlabojot zin ātnisko un tehnisko b āzi zivsaimniec ības pārvaldībai, kā 
arī veicinot lab āku izpratni par mijiedarb ību starp daž ādām sistēmām (lauksaimniec ība un 
mežsaimniec ība, zivsaimniec ība un akvakult ūra), izmantojot vienotas ekosist ēmas pieeju. 
Veiks pētījumus par autohonu ekosist ēmu saglab āšanu, biolo ģiskās kontroles l īdzekļu 
attīstīšanu un biolo ģiskās daudzveid ības un metagenomikas mikrobiolo ģisko nozīmi. 
                                                 
1 Papildu p ētījumi, kas saist īti ar ilgtsp ējīgu apsaimniekošanu un saglab āšanu, aplūkoti sadaļā 
"Vide (tostarp klimata p ārmaiņas)". Pētījumus saist ībā ar citiem instrumentiem un 
tehnoloģijām, kas atbalsta ilgtsp ējīgu ražošanu un apsaimniekošanu, veiks atbilst īgi 
attiecīgām tēmām. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/133 
 • Attiecībā uz bioloģiskajiem resursiem, kas saist īti ar zemi, īpašu uzman ību veltīs 
ražošanas sist ēmām ar nelielu izejvielu pat ēriņu (piemēram, pestic īdu un mēslojumu) un 
bioloģiskās ražošanas sist ēmām, uzlabotai resursu apsaimniekošanai, jauniem p ārtikas 
un lopbar ības veidiem, jauniem augiem (kult ūraugi un koki), ņemot vērā to sastāvu, 
noturību pret stresu, ekolo ģisko ietekmi, bar ības vielu un ūdens izmantošanas 
efektivitāti un strukt ūru. To atbalst īs, veicot p ētījumus par jaunu augu sist ēmu un 
produktu biolo ģisko nekait īgumu, līdzās pastāvēšanu un izsekojam ību, uzraudz ību un 
novērtējumu tam, k ā ģenētiski modific ēti kultūraugi ietekm ē vidi un cilv ēku veselību, 
kā arī iespēju sabiedr ībai gūt lielāku labumu no šiem p ētījumiem. 
• Augu vesel ību un kult ūraugu aizsardz ību uzlabos, veicinot lab āku izpratni par 
ekoloģiju, kaitēkļu bioloģiju, slimībām, nezālēm un citiem fitosanit āras nozīmes 
apdraudējumiem, k ā arī sniedzot atbalstu slim ību uzliesmojumu kontrolei un 
ilgtspējīgas kaitēkļu un nezāļu apkarošanas l īdzekļu un metožu uzlabošanai. Izstr ādās 
uzlabotas metodes augsnes augl ības uzraudz ībai, saglab āšanai un palielin āšanai. 
• Attiecībā uz ūdens vides biolo ģiskajiem resursiem īpašu uzman ību veltīs būtiskām 
bioloģiskām funkcij ām, drošām un videi nekait īgām audzēšanas sist ēmām un kultiv ēto 
sugu barībai, zivsaimniec ības bioloģijai, jauktu sugu zivsaimniec ības dinamikai, 
zivsaimniec ības darbību un jūras ekosist ēmas mijiedarb ībai, kā arī uz zvejas flot ēm 
balstītām, reģionālām, daudzgad īgām pārvaldības sistēmām. 
L 400/134 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 – Optimizēta dzīvnieku vesel ība, audzēšana un labtur ība visās lauksaimniec ības, 
zivsaimniec ības un akvakult ūras jomās, inter alia , izmantojot: 
• ģenētiskās zināšanas, jaunas selekcijas met odes, uzlabotu izpratni par dz īvnieku 
fizioloģiju un uzved ību; un 
• labāku izpratni par kait ēkļiem, paraz ītiem un dz īvnieku infekcijas slim ībām, un citiem 
draudiem p ārtikas ražošanas ilgtsp ējībā un drošībā, tostarp zoonoz ēm, un to kontroli.  
Pēdējo minēto problēmu risinās arī, izstrādājot instrumentus to uzraudz ībai, profilaksei un 
kontrolei, veicot atbalsta izp ēti un lietiš ķus pētījumus par vakc īnām un diagnostiku, p ētot 
jau zināmu un jaunu infekciju izrais ītāju ekoloģiju un citus apdraud ējuma faktorus, tostarp 
ļaunprātīgas darbības, kā arī dažādu lauksaimniec ības sistēmu un klimata ietekmi.  
Radīs arī jaunas zin āšanas dzīvnieku atkritumu drošai izn īcināšanai un ražošanas 
blakusproduktu lab ākai apsaimniekošanai. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/135 
 – Nodrošinās instrumentus, kas vajadz īgi politikas veidot ājiem un citiem dal ībniekiem, lai 
atbalstītu attiecīgo stratēģiju, politikas un ties ību aktu īstenošanu, un jo īpaši, lai atbalst ītu 
uz zināšanām balstītas Eiropas bioekonomikas izve idošanu lauku un piekrastes re ģionu 
attīstības vajadz ībām. Atbalst īs Kopīgo zivsaimniec ības politiku, izstr ādājot adaptīvas 
metodes vienotas ekosist ēmas pieejai j ūras resursu ieguvei. P ētniecība visās politikas 
jomās, tostarp kop ējās lauksaimniec ības politik ā, ietvers soci āli ekonomiskos p ētījumus un 
izmaksu un ieguvumu anal īzi, dažādu lauksaimniec ības sistēmu, arī daudzfunkcion ālo, 
rentablu zivsaimniec ības pārvaldības sistēmu, nepārtikas dzīvnieku audz ēšanas un 
lauksaimniec ības un mežsaimniec ības mijiedarb ības salīdzinošo izp ēti, kā arī pētījumus 
lauku un piekrastes re ģionu iedzīvotāju pārticības uzlabošanai. 
• Princips "no galda uz saimniec ību": pārtika (tostarp p ārtika no j ūras dzīvniekiem un 
augiem), vesel ība un labkl ājība 
– Izpratne par pat ērētāju uzvedību un patērētāju izvēli kā noteicošo p ārtikas nozares 
konkurētspējas faktoru, k ā arī izpratne par p ārtikas ietekmi uz vesel ību un Eiropas 
iedzīvotāju labklājību. Uzman ības lokā būs patērētāju uzskati un attieksme pret p ārtiku, 
tostarp tradicion ālo pārtiku, sabiedrisko un kult ūras tenden ču izprašana, galveno p ārtikas 
izvēles faktoru noteikšana un p ārtikas pieejam ība patērētājiem. Pētījumos ietvers datu b āzu 
izveidi par p ārtikas un uztura izp ēti. 
L 400/136 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 – Izpratne par popul ācijas grupu labv ēlīgiem un kait īgiem uztura izv ēles faktoriem, k ā arī 
īpašām vajadzībām un paradumiem, kas ir galvenais kontrol ējamais faktors, kurš nosaka ar 
uzturu un slim ībām saistīto traucējumu rašan ās biežumu un att īstību, tostarp aptaukošanos 
un alerģijas. Tas ietvers jaunu uztura strat ēģiju izpēti, uztura genomikas un sist ēmu 
bioloģijas attīstību un izmantošanu, k ā arī uztura, fiziolo ģisko un psiholo ģisko funkciju 
mijiedarb ības pētījumus. Pētījumu rezult āti var būt par iemeslu, lai p ārveidotu p ārtikas 
pārstrādes produktus un izveidotu jaunus produktus un sast āvdaļas, diētiskus pārtikas 
produktus un p ārtikas produktus ar izcil ām uzturvērtības un vesel īguma īpašībām. 
Tradicion ālās, vietējās un sezon ālās pārtikas un uztura p ētījumi arī būs nozīmīgi, lai 
iezīmētu konkrētu pārtikas produktu ietekmi uz vesel ību un izstr ādātu integrētus 
norādījumus attiec ībā uz pārtiku. 
– Optimizēt inovācijas Eiropas p ārtikas nozar ē, integrējot progres īvas tehnolo ģijas 
tradicionālajā pārtikas ražošan ā, tostarp ferment ētas pārtikas un piel āgotas ražošanas 
tehnoloģijas, lai uzlabotu p ārtikas funkcionalit āti, kvalitāti un uzturv ērtību, tostarp 
organoleptiskos aspektus p ārtikas ražošan ā, tostarp jaunus p ārtikas produktus. T ādu 
pārstrādes un iepakošanas sist ēmu izstrāde un demonstr ējumi, kuros izmanto augst ās 
tehnoloģijas un kas ir ekolo ģiski efektīvas; inteli ģentas kontroles sist ēmas un efekt īvāka 
ražošanas blakusproduktu, atkritumu, ūdens un ener ģijas vērtības celšana un 
apsaimniekošana. Jaunos p ētījumos arī izstrādās ilgtspējīgas un jaunas tehnolo ģijas 
dzīvnieku barošanai, tostarp drošai bar ības pārstrādei, un bar ības kvalit ātes kontrolei. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/137 
 – Nodrošināt ķīmisko un mikrobiolo ģisko nekait īgumu un uzlabot kvalit āti Eiropas apg ādē 
ar pārtiku. Tas ietvers ar ī izpratni par saikni  starp mikrobu ekolo ģiju un pārtikas droš ību; 
metožu un mode ļu izstrādi saistībā ar pārtikas pieg ādes ķēžu integrit āti; jaunas noteikšanas 
metodes, izsekojam ību un tās turpmāko izstrādi, tehnolo ģijas un instrumentus riska 
novērtēšanai, pārvaldībai un pazi ņošanai, kā arī veicinās riska uztveri. Tas ar ī ietvers 
zinātniski pamatotas metodes, lai sal īdzinoši nov ērtētu risku p ārtikas droš ības jomā. 
– Aizsargāt gan cilvēku, gan vides vesel ību, veicinot lab āku izpratni par p ārtikas/ bar ības 
ķēžu un vides savstarp ējo ietekmi. Veiks p ētījumus par p ārtikas pies ārņotājiem un 
veselības stāvokli, vides ietekm ējuma uzraudz ību, pilnveidojot instrumentus un metodes, 
lai novērtētu un pārvaldītu pārtikas un bar ības ķēžu ietekmi uz glob ālām pārmaiņām, jo 
īpaši vides p ārmaiņām, un notur ību pret tām. Pārtikas ķēžu kvalitātes un integrit ātes 
nodrošināšanai vajadz īgi jauni pre ču ķēžu analīzes modeļi un visaptverošas p ārtikas ķēdes 
pārzināšanas koncepcijas, kas ietver ar ī patērētāju aspektu. 
L 400/138 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 • Zinātnes par dz īvību, biotehnolo ģija un bio ķīmija ilgtsp ējīgiem nep ārtikas produktiem un 
procesiem 
– Nostiprin āt zināšanu bāzi un pilnveidot augsti att īstītās tehnoloģijas sauszemes un j ūras 
biomasas ražošanai, ko iesp ējams lietot r ūpnieciskos procesos un ener ģijas ražošan ā. Šeit 
iekļauta augu, dz īvnieku un mikrobu genomika un metabolomika, ar m ērķi uzlabot 
izejvielu un biomas as izejvielu sast āvu un produktivit āti, lai optim āli varētu pāriet uz 
augstas pievienot ās vērtības produktu, tostarp farmaceitiskaj ā nozarē un medic īnā 
izmantojamu biolo ģisko resursu ražo šanu, vienlaikus k ā jaunus avotus izmantojot dabiskus 
vai uzlabotus sauszemes un ūdens organismus. P ētniecība pilnībā ietvers biomasas 
ražošanas prakses dz īves cikla anal īzi, kas iek ļauj bioproduktu lauksaimniecisko ražošanu, 
transportēšanu, uzglab āšanu un ien ākšanu tirg ū. 
– Aplūkot arī rūpnieciskās biotehnolo ģijas izmantošanu vis ās kultūraugu un meža biomasas 
ķēdēs, lai pilnībā apzinātos biorafin ēšanas iesp ējas (piemēram, zaļās ķimikālijas), tostarp 
sociāli ekonomiskos, agronomiskos, ekolo ģiskos un pat ērētāju aspektus. To veicin ās, 
sekmējot zināšanas par augu un mikrobu vielmai ņu šūnu un šūnu komponentu l īmenī, un 
to, kā tās integrē visas sist ēmas darbībā, augstvērtīgu preču ražošan ā iesaistot biolo ģiskos 
procesus, tostarp biokatal īzes procesu, t ādējādi panākot pārstrādes produktu augst āku 
produktivit āti, kvalitāti un tīrību. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/139 
 – Izmantot un pilnveidot biotehnolo ģijas, lai izveidotu jaunus un uzlabotus, re ģeneratīvus 
meža nozares produktus un procesus ar augstu kvalit āti un lielu pievienoto v ērtību, kas 
savukārt paaugstin ās meža un koksnes ieguves ilgtsp ējību, tostarp kokmateri ālu un 
neizsīkstošo izejvielu un bioener ģiju krājumus. 
– Pētījumos izzin āt biotehnolo ģijas potenci ālu piesārņojuma noteikšan ā, pārraudzīšanā, 
novēršanā, pārstrādē un attīrīšanā. 
– Īpaši uzsvērt atkritumu un ražošanas blakusproduktu tautsaimniecisk ās nozīmes 
palielināšanu, ko pan āk, izmantojot jaunus un potenci āli enerģiju taupošus bioprocesus, 
gan atseviš ķi, gan apvienojot tos ar att īrīšanas sistēmām un/vai ķīmiskiem katalizatoriem. 
Starptautisk ā sadarbība 
Starptautisk ā sadarbība ir viens no p ārtikas, lauksaimniec ības un biotehnolo ģiju pētniecības 
prioritārajiem aspektiem, ko akt īvi veicinās visā jomā. Atbalstīs pētījumus, kas ir īpaši noder īgi 
jaunattīstības valstīm un valst īm ar strauji augošu ekonomiku, ņemot vērā Tūkstošgades att īstības 
mērķus un jau uzs āktās darbības. Veiks īpašus pas ākumus, lai sekm ētu sadarbību starp priorit ārām 
partnervalst īm un reģioniem, jo īpaši tiem, kas iesaist īti divpusējās reģionu sarun ās un divpus ējos 
zinātnes un tehnolo ģiju nolīgumos, kā arī starp kaimi ņvalstīm, jaunatīstības valstīm un valst īm ar 
strauji augošu ekonomiku. 
L 400/140 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Turklāt uzsāks daudzpus ēju sadarbību, lai risin ātu gan probl ēmas, kam vajadz īgi plaši starptautiski 
centieni, t ādi kā augu un mikroorganismu sist ēmu bioloģijas mērogi un sarež ģītība, gan piev ērstos 
globālām problēmām un ES starptautiskaj ām saistībām (pārtikas un dzeram ā ūdens droš ība un 
nekaitīgums, dzīvnieku slim ību globāla izplatīšanās, bioloģiskās daudzveid ības vienlīdzīga 
izmantošana, pasaules zivsaimniec ības resursu atjaunošana – sadarb ībā ar ANO P ārtikas un 
lauksaimniec ības organiz āciju –, līdz 2015. gadam sasniedzot maksim ālo ilgtspējīgo produktivit āti, 
klimata pārmaiņu ietekme un ietekme uz klimatu). 
Reaģēšana uz jaun ām vajadz ībām un neparedz ētām politikas vajadz ībām 
Pētījumos par jaun ām vajadzībām var, piem ēram, izstr ādāt jaunas koncepcijas un tehnolo ģijas, kas 
saistītas ar krīžu pārvarēšanas sist ēmām un pārtikas ķēdes integrit āti. 
Elastīgi reaģējot uz neparedz ētām politikas vajadz ībām, īpaši ņems vērā to politiku, kas noz īmīga 
uz zināšanām balstītas Eiropas bioekonomi kas izveidošanai. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/141 
 3. Inform ācijas un komunik ācijas tehnolo ģijas 
Mērķis 
Uzlabot Eiropas r ūpniecības konkur ētspēju un dot Eiropai iesp ēju apgūt un pielāgot inform ācijas un 
komunikācijas tehnolo ģiju (IKT) n ākotnes att īstību, lai izpild ītu sabiedr ības un ekonomikas 
prasības. IKT ir uz zin āšanām balstītas sabiedr ības pamat ā. Pasākumi stiprin ās Eiropas zin ātnes un 
tehnoloģiju bāzi un nodrošin ās tās globāli vadošo lomu IKT jom ā, palīdzēs virzīt un veicin āt 
produktu, pakalpojumu un procesu inov ācijas un radošu pieeju, iz mantojot IKT, un nodrošin ās, ka 
IKT attīstība tiek ātri pārvērsta jaunās priekšroc ībās Eiropas iedz īvotāju, uzņēmumu, rūpniecības 
nozaru un vald ību interes ēs. Šīs darbības arī palīdzēs samazin āt digitālo plaisu un soci ālo 
atstumtību. 
Metode 
Informācijas un komunik ācijas tehnolo ģijām (IKT) ir svar īga un pier ādīta nozīme inovāciju un 
jaunrades, k ā arī konkurētspējas veicin āšanā visās ražošanas un pakalpojumu nozar ēs. Tām ir liela 
nozīme galveno sabiedr ības problēmu risināšanā un sabiedrisko pakalpojumu moderniz ēšanā, uz 
tām balstās arī progress vis ās zinātnes un tehnolo ģiju jomās. Tādēļ Eiropai jāapgūst un jāpielāgo 
IKT turpm āka attīstība un jāpanāk, ka ar IKT saist ītos pakalpojumus un produktus ievieš un 
izmanto, lai iedz īvotājiem un uz ņēmumiem sag ādātu iespējami lielākas priekšroc ības. 
Tie ir Kopienas inform ācijas sabiedr ības politikas m ērķi, kas akcent ēti i2010 ierosm ē, kura uzs ākta, 
lai Eiropā izveidotu konkur ētspējīgu, konver ģentu inform ācijas ekonomiku, iev ērojami paaugstin ātu 
Eiropas ieguld ījumus IKT p ētniecībā un jaunin ājumos un nodrošin ātu augstu pieejam ības līmeni 
informācijas sabiedr ībā. 
L 400/142 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Jaunas IKT tehnolo ģijas pavērs daudzas jaunas iesp ējas piedāvāt augstvērtīgākus produktus un 
pakalpojumus, turkl āt daudzās tādās jomās, kurās Eiropa jau šobr īd ieņem rūpnieciski un 
tehnoloģiski galveno lomu. Partner ība Eiropas l īmenī ir visoptim ālākais veids ieguld ījumiem IKT. 
IKT pētniecība, kuras pamat ā ir "atvērtā koda" izstr ādes modelis, pier āda savu lietder ību kā 
inovatīva metode sadarb ības uzlabošanai. Vair āk nekā jebkad agr āk ir vajadz īgi šādi centieni, lai 
pielāgotos arvien pieaugoš ām pētniecības izmaks ām globālas konkurences laikmet ā un arvien 
sarežģītākām un savstarp ēji saistītām tehnolo ģijām. 
IKT tēmā par priorit āriem izvirz īti stratēģiskie pētījumi saist ībā ar galvenajiem tehnolo ģiju 
pīlāriem, tajā nodrošin āta tehnolo ģiju tiešā savienojuma ( end-to-end ) integrācija un paredz ētas 
zināšanas un l īdzekļi, lai izstrādātu plašu novatorisku IKT lietojumu spektru. Šie pas ākumi veicin ās 
rūpnieciskos un tehnolo ģiskos sasniegumus IKT nozar ē un uzlabos to nozaru konkur ētspēju, kurās 
intensīvi izmanto IKT, gan ievi ešot novatoriskus, augstv ērtīgus uz IKT balst ītus produktus un 
pakalpojumus, gan veidojot jaunus vai uz labotus organizatori skos procesus uz ņēmumos un 
pārvaldes iest ādēs. Šajā tēmā atbalstīs citas Kopienas politikas jomas, piem ēram, vesel ību un vides 
aizsardzību, mobiliz ējot IKT, lai apmierin ātu valstisk ās un sabiedrisk ās vajadzības, jo īpaši 
prasības, kas ir cilv ēkiem ar īpašām vajadzībām, tostarp novecojošiem iedz īvotājiem un inval īdiem. 
Darbības aptvers sadarb ības un sakaru t īklu veidošanas pas ākumus, un var atbalst īt kopīgās 
tehnoloģiju ierosmes 1 un valstu programmu koordin ēšanas ierosmes 2. Starp darb ību prioritātēm 
būs tēmas, kas cita starp ā pamatojas uz Eiropas tehnolo ģiju platformu darbu. Veicin ās arī tematisku 
sinerģiju ar citu īpašo programmu darb ībām. 
                                                 
1 Tajās varētu iekļaut izvēlētus pētījumu aspektus nanoelektronikas tehnolo ģiju un iegulto 
datorsistēmu jomās.  
2 Šeit var ētu ietvert varb ūtēju programmu kop īgu īstenošanu interakt īvas automatiz ētas dzīves 
vides jom ā. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/143 
 Mazo un vid ējo uzņēmumu, kā arī citu mazu organizatorisko un ekonomisko vien ību aktīva 
līdzdalība minētajās darbībās ir ļoti būtiska, ja ņem vērā to lomu jaunin ājumu veicin āšanā. Tiem ir 
vitāli svarīga nozīme jaunu IKT redz ējumu veidošan ā un attīstīšanā, kā arī to izmantošan ā un 
pārvēršanā apgrozāmajos līdzekļos. 
Darbības 
• IKT tehnolo ģiju pīlāri: 
– Nanoelektronika, fotonika un integr ētas mikro/ nanosist ēmas: Procesu, iek ārtu, projektu un 
testēšanas tehnolo ģijas un metodolo ģija, lai uzlabotu sast āvdaļu, vienkrist ālshēmu, 
pakotnes sist ēmu un integr ēto sistēmu apjomu, bl īvumu, veiktsp ēju, energoefektivit āti, 
ražošanu un rentabilit āti; fotoniskie pamatkomponenti plašam lietojumu kl āstam, tostarp 
sevišķi ātri komponenti; radiofrekven ču (RF) sist ēmas; augstas veiktsp ējas/lielblīvuma 
datu uzglab āšanas sist ēmas; lielform āta displeja mode ļi ar augstu integrit ātes pakāpi; 
uztverošās, aktivējošās, redzam ības uzlabošanas un att ēlu veidošanas ier īces; sistēmas ar 
ārkārtīgi zemu jaudu, elektriskie komponenti, alternat īvie enerģijas avoti/ uzglab āšana; 
heterogēno tehnolo ģiju/sistēmu integr ēšana; vied ās sistēmas; daudzfunkcion ālas integrētas 
mikro-nano-bio-info sist ēmas; lielform āta elektronika; integr ēšana dažādos materi ālos/ 
priekšmetos; saskarsme ar dz īviem organismiem; molekulu vai atomu apkopošana 
(apvienošan ās) stabilās struktūrās. 
L 400/144 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 – Plaši pieejami neierobežotas jaudas sakaru t īkli: rentablas, p ārkonfigur ējamas un elast īgas 
mobilo un platjoslas t īklu tehnolo ģijas un sist ēmas un arhitekt ūras, tostarp virszemes un 
satelītu tīkli, kā arī optiskās komutācijas tehnolo ģijas un citas tehnolo ģijas ātrdarbīgiem 
tiešajiem savienojumiem; daž ādu fiksēto, mobilo, bezvadu un apraides t īklu un 
pakalpojumu konver ģence, kas sniedzas no personiska l īdz reģionālam un glob ālam 
mērogam; kabe ļu un bezvadu sakaru pakalpoj umu un lietojumu savietojam ība, tīkla 
resursu pārvaldība, pakalpojumu konfigur ācijas maiņas iespējas; īpaši intelektu ālu 
multimēdiju ierīču, sensoru un mikrosh ēmu kompleksu t īklu veidošana. 
– Integrētas sistēmas, skait ļošanas tehnika un kontrole: jaud īgākas, drošākas, izplat ītākas, 
uzticamākas un efekt īvākas datortehnikas un programmat ūras sistēmas, kuras var uztvert 
un kontrol ēt vidi, un piel āgoties tai, t ādējādi optimiz ējot resursu izmantošanu; metodes un 
instrumenti sist ēmu model ēšanai, anal īzei, projekt ēšanai, tehniskajiem p ētījumiem un 
apstiprināšanai, lai sekm īgi pārvarētu sarežģītību; atvērtas saliktas strukt ūras un 
neierobežotas platformas, starpprogrammat ūra un dalītas operētājsistēmas, lai pan āktu 
patiešām viengabalainu sadarb īgu un visaptverošu augsti att īstītu vidi uztveršanai, 
aktivizēšanai, sazi ņai, glabāšanai un pakalpojumu sniegšanai; skait ļošanas tehnikas 
struktūras, kas ietver heterog ēnas, tīklā savienotas un p ārkonfigur ējamas sast āvdaļas, 
tostarp kompil ēšanu, programm ēšanu un izpildes laika atbalstu, augstas veiktsp ējas 
sistēmas un pakalpojumus; lielform āta, dalītu un nenoteiktu sist ēmu kontrole. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/145 
 – Programmat ūra, tīkli (Grids ), drošība un uzticam ība: tehnolo ģijas, instrumenti un metodes 
dinamisku un uzticamu programmat ūru, struktūru un starpprogrammat ūru sistēmu izveidei, 
kas veido pamatu uz zin āšanām balstītiem pakalpojumiem, tostarp min ēto sistēmu 
piedāvājums komun ālo pakalpojumu veid ā; uz pakalpojumiem orient ētas, savietojamas un 
neierobežotas infrastrukt ūras, resursu t īklveida virtualiz ācija, tostarp dom ēnspecifiskas 
platformas, oper ētājsistēmas, kuru centr ālais elements ir t īkls; atklātā pirmkoda 
programmat ūra; atvērtu standartu platformas un kooperat īvas metodes programmat ūru, 
pakalpojumu un sist ēmu izstrādei un apstiprin āšanai; programm ēšanas rīki, tostarp 
programm ēšanas valodas; risin ājumu mekl ēšana kompleksu sist ēmu jaunas uzved ības 
gadījumos; lielform āta, dalītu un periodiski savienotu sist ēmu un pakalpojumu uzticam ības 
un elastīguma uzlabošana; drošas un uzticamas sist ēmas un pakalpojumi, tostarp priv ātumu 
respektējoša piekļuves kontrole un autentific ēšana, dinamiskas droš ības un uzticam ības 
politikas, uzticam ības un uztic ēšanās metamode ļi. 
– Zināšanas, izzi ņas un mācību sistēmas: tādas metodes un pa ņēmieni zināšanu apguvei, 
radīšanai un interpret ēšanai, reprezent ēšanai un personaliz ēšanai, navig ācijai 
(pārlūkošanai) un ieguvei, apmai ņai un nodošanai, kuras satur ā atpazīst semantisk ās 
attieksmes un kuras var izmantot gan cilv ēki, gan tehnika; m ākslīgas sistēmas, kas uztver, 
interpretē un izvērtē informāciju un var sadarboties, darboties autonomi un m ācīties; 
teorijas un eksperimenti, kuros sasniedz vair āk nekā nelielu, pak āpenisku progresu, 
izmantojot ieskatu dabisk ās izziņas procesos, galvenok ārt attiecībā uz mācīšanos un 
atmiņu, un kuri var noder ēt arī cilvēka mācīšanās sistēmu turpm ākai izstrādei. 
L 400/146 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 – Imitēšana, vizualiz ācija, mijiedarb ība un jaukt ā realitāte: instrumenti model ēšanai, 
imitēšanai, vizualiz ācijai, mijiedarb ībai, virtuālajai, paplašin ātajai un jauktajai realit ātei un 
to integrēšanai tiešo savienojumu ( end-to-end ) vidēs; instrumenti produktu, pakalpojumu 
un digitālo audiovizu ālo plašsazi ņas līdzekļu novatoriskai izveidei un jaunradei; 
dabiskākas, intuit īvākas un viegl āk lietojamas saskarnes un jauni veidi, k ā sadarboties ar 
tehnoloģijām, aparatūru, iekārtām un citiem artefaktiem; valodas tehnolo ģijas, tostarp 
daudzvalodu un autom ātiskas maš īntulkošanas sist ēmas. 
– Jaunas perspekt īvas IKT jom ā, pateicoties citu zin ātņu un tehnolo ģiju discipl īnu attīstībai 
(matemātika un fizika, materi ālzinātnes, biotehnolo ģija, zinātnes par dz īvību, ķīmija, 
kognitīvās un sociālās zinātnes, humanit ārās zinātnes utt.) tiks apl ūkotas visā IKT tēmā. 
Tās rosina noz īmīgus atklājumus, kā rezultātā rodas jaunin ājumi IKT jom ā un pilnīgi 
jaunas rūpniecības un pakalpojumu nozares. T ās sniedzas no IKT ier īču miniaturiz ācijas, 
sasniedzot izm ērus, kas savietojami un sp ēj sadarboties ar dz īviem organismiem (k ā jaunās 
IKT sastāvdaļas un datorsist ēmas, kas balst ās uz sintētiskām biomolekul ārām struktūrām), 
līdz pat jaun ām datorzin ātnēm un komunik ācijas zinātnēm, kuras ierosin ājusi dzīvā 
pasaule, IKT ier īcēm, kuras ir piln īgi nekaitīgas videi un kuras ierosin ājušas dabisk ās 
sistēmas, un beidzot ar dz īvās pasaules model ēšanu un imit ēšanu (piem ēram, cilvēka 
fizioloģijas imitēšana vairākos bioloģiskos līmeņos). 
• Tehnoloģiju integr ēšana: 
– Personālā vide: multimod ālo saskarņu integrēšana, uztveroš ās metodes un mikrosist ēmas, 
personālās sakaru ier īces un datortehnika, IKT sist ēmas, kas integr ētas person ālajās ierīcēs, 
valkājamās sistēmas un implanti un to savienojumi ar pakalpojumiem un resursiem, 
uzsverot visu personas kl ātbūtnes un identit ātes elementu integr ēšanu. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/147 
 – Mājas vide: sazi ņa, uzraudz ība, kontrole un pal īdzība mājās, ēkās un sabiedrisk ās vietās; 
visu ierīču netraucēta savietojam ība un izmantošana, ņemot vērā rentabilit āti, pieejam ību, 
izmantojam ību un droš ību; jauni pakalpojumi un jauni interakt īvā digitālā satura un 
pakalpojumu veidi, tostar p izklaide; pieeja inform ācijai un zin āšanu pārvaldībai. 
– Robotu sist ēmas: elast īgas un uzticamas robotu sist ēmas, kas darbojas cilv ēku vidē un 
nestruktur ētā vidē un sadarbojas ar cilv ēkiem; roboti; kas savienoti t īklā un sadarbojas; 
miniaturiz ēti roboti; humano īdu tehnolo ģijas; integr ētu robotikas sist ēmu modul āra 
projektēšana un model ēšana. 
– Automatiz ēta infrastrukt ūra: IKT rīki, kas svar īgākās infrastrukt ūras padara efekt īvākas un 
lietotājam draudz īgākas, viegl āk pielāgojamas un uzturamas, iztur īgākas lietošan ā un 
aizsargātākas pret k ļūmēm; datu integr ēšanas rīki; IKT risku nov ērtēšanas, agr ās 
brīdināšanas un automatiz ētā brīdinājuma sistēmām, plānošanai un atbalstam l ēmumu 
pieņemšanā. 
• Lietojumprogrammu p ētniecība: 
– IKT, ar ko risina sabiedr ībai nozīmīgus jautājumus: Nodrošin āt, lai visi Eiropas iedz īvotāji 
gūtu maksim ālu labumu no IKT produktiem un pakalpojumiem, uzlabot sabiedriski 
nozīmīgo pakalpojumu piln īgumu, netrauc ētu pieejam ību un interaktivit āti, kā arī 
nostiprināt inovāciju nozīmi sabiedrisk ā sektora pakalpojumos, lai uzlabotu to efektivit āti. 
L 400/148 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 – Veselībai: person ālas, nekait īgas sistēmas, kas ļauj iedzīvotājiem pašiem regul ēt savu 
labsajūtu, tādas kā valkājamas vai implant ējamas kontroles ier īces un autonomas sist ēmas 
laba vesel ības stāvokļa saglabāšanai; jaunas metodes, piem ēram, molekul ārā attēlu 
veidošana, lai uzlabotu pr ofilaksi un individualiz ētu medicīnu; jaunu zin āšanu par vesel ību 
atklāšana, pārvaldība un to izmantošana kl īniskajā praksē; orgānu funkciju model ēšana un 
imitēšana; mikro- un nanorobotikas ier īces minim āli invazīvai ķirurģiskai un ārstnieciskai 
darbībai. 
– Valsts pārvaldēm visos līmeņos: izmantot IKT starpdisciplin ārai pieejai sabiedr ības 
pārvaldē, apvienojot t ās ar organizatorisk ām pārmaiņām un jaun ām prasmēm, lai visiem 
piedāvātu novatoriskus, iedz īvotājiem noder īgus pakalpojumus; progres īvi IKT balst īti 
pētījumi un risin ājumi, lai uzlabotu demokr ātijas un līdzdalības procesus, sabiedrisk ā 
sektora pakalpojumu efektivit āti un kvalit āti, sadarbību ar pārvaldēm un vald ībām un to 
savstarpējo sadarbību, kā arī atbalstītu likumu un politikas izstr ādes procesus vis ās 
demokrātijas pakāpēs. 
– Integrācijai: sniegt indiv īdiem un to grup ām iespēju iesaistīties inform ācijas sabiedr ībā un 
nodrošināt visu iedz īvotāju vienlīdzīgu iesaistīšanos tajā, novēršot digitāla rakstura 
šķēršļus, kuru iemesls ir invalidit āte, zems prasmju l īmenis, nabadz ība, ģeogrāfiskā 
nošķirtība, kultūra, dzimums vai vecums, cita starp ā veicinot atbalsta tehnolo ģijas, 
sekmējot neatkar īgu dzīvesveidu, paaugstinot e-prasmju l īmeni, kā arī piedāvājot 
produktus un pakalpojumus, kas izstr ādāti, ņemot vērā visu vajadz ības. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/149 
 – Mobilitātei: integr ētas uz IKT balst ītas drošības sistēmas transportl īdzekļiem, kurās 
izmantotas atv ērtas, drošas un uzticamas arhitekt ūras un saskarnes; savietojamas 
kooperatīvas sistēmas efekt īvam, drošam un videi nekait īgam transportam, kuras balst ās uz 
sakariem starp transportl īdzekļiem un ar transporta infrastrukt ūru un kurās integrētas 
precīzas un iztur īgas tehnolo ģijas atrašan ās vietas noteikšanai un navig ācijai; personaliz ēti, 
ar atrašan ās vietu saist īti informācijas mobilit ātes un multimod ālie pakalpojumi, tostarp 
intelektuāli pakalpojumu risin ājumi tūrisma jom ā. 
– Vides, riska p ārvaldības un ilgtsp ējīgas attīstības atbalstam: riska un ārkārtas situāciju 
pārvaldība; viedsensoru t īkli, kas uzlabo apdraud ējuma prognoz ēšanu un dabas resursu 
apsaimniekošanu, tostarp pies ārņojuma samazin āšanas sist ēmas; efekt īvāka enerģijas 
izmantošana; cilv ēka reakcijas uz vides stresu p ārvaldīšana un biolo ģiskās daudzveid ības 
saglabāšana; brīdinājuma sistēmas un savlaic īgas un uzticamas sakaru sist ēmas sabiedr ības 
drošībai; atbalsta tehnolo ģijas un atbalsta sist ēmas darbībai skarbos, kait īgos vai bīstamos 
apstākļos; ekoloģiski efektīvu un ilgtsp ējīgu IKT, tostarp elektronikas, ražošana; 
progresīva datu un inform ācijas pārvaldība vides uzraudz ībai un riska nov ērtēšanai, kas 
papildina INSPIRE ; GMES  un GEOSS . 
– IKT saturam, jaunradei un person īgai attīstībai: 
• Jauni mijiedarb īga, neline āra un pašadapt īva satura veidi, tostarp izklaidei un 
projektēšanai; jaunrade un bag ātināta lietotāju pieredze; starpmediju satura piel āgošana 
un sniegšana; digit āla satura rad īšanas un p ārvaldības apvienošana ar jaun ām 
semantisk ām tehnolo ģijām; uz lietot āju orientēta satura rad īšana, pieejam ība un 
izmantošana.  
L 400/150 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 • Ar tehnolo ģijām uzlabotas m ācību sistēmas, līdzekļi un pakalpojumi, kas piel āgoti 
dažādu izglītojamo vajadz ībām dažādos apstākļos; jautājumi, kas ir cilv ēka mācīšanās 
pamatā, tostarp pedago ģijas teorijas, gad ījumos, kad m ācību process norit ar IKT 
starpniecību; uzlabotas cilv ēku spējas uzsākt aktīvu mācīšanos. 
• Intelektuālie pakalpojumi, lai kult ūras mantojums b ūtu pieejams digit ālā formā; 
piekļuve zinātniskiem resursiem un to lietošana; instrumenti iedz īvotāju grupām, lai tās 
varētu radīt jaunu kult ūras atmiņu, balstītu uz dzīvo mantojumu; metodes un instrumenti 
digitālā satura saglab āšanai; veidi, k ā padarīt digitālos objektus izmantojamus ar ī 
nākotnes lietot ājiem, vienlaikus saglab ājot to sākotnējā tēla un izmantošanas apst ākļu 
autentiskumu un integrit āti. 
– IKT uzņēmumu un r ūpniecības atbalstam: 
• Dinamiskas, uz sadarb ības tīkliem orient ētas uzņēmējdarbības sistēmas, tostarp to 
uzraudzība reālā laikā, produktu un pakalpojumu rad īšanai un sniegšanai; decentraliz ēta 
intelektuālo elementu kontrole un vad ība; digitālas uzņēmējdarbības ekosist ēmas, jo 
īpaši programmat ūras risinājumi (arī uz grid tīkliem balst ītie), kas piel āgojami mazu un 
vidēju organiz āciju vajadz ībām; sadarb ības pakalpojumi dal ītām kontekstjut īgām 
darbavietām; paplašin āta grupu kl ātbūtne, grupu vad ība un kop īgs atbalsts; zin āšanu 
apmaiņa un interakt īvie pakalpojumi. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/151 
 • Ražošana, tostarp tradicion ālās rūpniecības nozares: t īklā savienotas intelektu ālas 
kontroles ier īces, lai ražošan ā panāktu augstu precizit āti un zemu resursu pat ēriņu; 
bezvadu automatiz ācija un loģistika ražot ņu ātrai pārkonfigur ēšanai; integr ēta vide 
modelēšanai, imit ēšanai, prezent ēšanai, optimiz ēšanai un virtu ālai ražošanai; ražošanas 
tehnoloģijas miniaturiz ētām IKT sist ēmām un tādām sistēmām, kas cieši saist ītas ar 
dažādiem materi āliem un objektiem. 
– IKT uzticam ībai un ticam ībai: 
• instrumenti, kas sekm ē IKT un to lietojuma uzticam ību un ticam ību; daudzveid īgas un 
apvienotas identit ātes pārvaldības sistēmas; autentific ēšanas un pilnvarošanas metodes; 
sistēmas, kas respekt ē privātuma vajadz ības, kuras rodas jaunu tehnolo ģiju izstrādes 
rezultātā; tiesību un aktīvu pārvaldība; rīki aizsardz ībai pret kiberdraudiem, saska ņojot 
ar citām tēmām, jo īpaši "Droš ības" tēmu. 
Starptautisk ā sadarbība 
Starptautisko sadarb ību IKT tēmā veicinās, lai tā risinātu jautājumus, kas skar kop īgas intereses, ar 
mērķi rast savietojamus risin ājumus ar strat ēģiskiem partneriem un lielu abpus ējo izdevīgumu, kā 
arī, lai palīdzētu informācijas sabiedr ībai izplatīties arī jaunattīstības valstīs un valst īs ar strauji 
augošu ekonomiku. Izvirz īs īpašus pas ākumus valst īm un reģioniem, ar kuriem Eiropai j āpastiprina 
sadarbība, īpaši uzsverot sadarb ību ar jaunatt īstības valstīm, valstīm ar strauji augošu ekonomiku un 
kaimiņvalstīm. 
L 400/152 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Kopīgi ar pirmo t ēmu "Vesel ība" nodrošin ās iespēju dalībai starptautiskaj ā programm ā Human 
Frontier Science Programme (HFSP) , lai veicin ātu starpdiscipl īnu pētniecību un jaunu sadarb ību 
starp zinātniekiem, kas darbojas daž ādās jomās, kā arī, lai radītu iespēju dalībvalstīm, kas nav G8 
valstis, pilnv ērtīgi izmantot min ētās programmas priekšroc ības. 
Ar šīs tēmas darbībām sniedz atbalstu Inteli ģentu ražošanas sist ēmu (IRS) sh ēmai, kas nodrošina 
minētajā shēmā iesaistīto reģionu sadarb ību pētniecības un tehnolo ģiju izstrādes jomā 1. 
Reaģēšana uz jaun ām vajadz ībām un neparedz ētām politikas vajadz ībām 
Darbības nākotnes un jauno tehnolo ģiju jomā piesaistīs un veicin ās starpdiscipl īnu pētniecības 
izcilību jaunās, ar IKT saist ītās pētniecības sfērās. Pētījumu uzman ības lokā cita starp ā būs šādas 
tēmas: jaunu miniaturiz ācijas un datoriz ācijas robežu izp ēte, tostarp, piem ēram, kvantu efekta 
izmantošanu; t īklā savienoto datorsist ēmu un sakaru sist ēmu, tostarp programmat ūras, sarežģītības 
izmantošana; jaunu intelektu ālo sistēmu koncepciju izp ēte un eksperimenti ar t ām, lai izveidotu 
jaunus personaliz ētus produktus un pakalpojumus. 
Pētījumos, kuru m ērķis ir labāk izprast IKT tendences un ietekmi  sabiedrībā un ekonomik ā, var 
ietvert, piem ēram: IKT ietekmi uz raž īgumu, nodarbin ātību, prasm ēm un atalgojumu; IKT k ā 
inovāciju virzītājspēku sabiedrisko un uz ņēmējdarbības pakalpojumu jom ā; šķēršļus plašākai un 
straujākai IKT izmantošanai un jaunin ājumiem šaj ā jomā; jaunus uz ņēmējdarbības mode ļus un 
izmantošanas ce ļus, saskaņojot ar cit ām tēmām, kur IKT b ūs svarīga loma, mainot attieksmi pret 
ražošanu un pakalpojumiem; uz IKT balst ītu risinājumu izmantojam ību, lietder ību un 
pieņemamību; IKT infrastrukt ūras privātumu, droš ību un uzticam ību; IKT att īstības ētiskos 
jautājumus; saikni ar tiesisk ām, reglament ējošām un vald ības strukt ūrām, kas saist ītas ar IKT; 
analīzi, kā IKT atbalsta un ietekm ē Kopienas politikas jomas. 
                                                 
1 Nol īgumu par zin ātnisko un tehnisko sadarb ību IRS jom ās ir noslēgušas Eiropas Kopiena un 
Amerikas Savienot ās Valstis, Jap āna, Austrālija, Kanāda, Koreja un EBTA valstis Norv ēģija 
un Šveice. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/153 
 4. Nanozin ātnes, nanotehnolo ģijas, materi āli un jaunas ražošanas tehnolo ģijas 
Mērķis 
Uzlabot Eiropas r ūpniecības nozares konkur ētspēju un radīt zināšanas, lai nodrošin ātu tās 
pārveidošanu no resursu ietilp īgas nozares zin āšanu ietilp īgā nozarē, radot radik ālas pārmaiņas 
zināšanās un ieviešot progres īvas zināšanas jauniem lietojumiem, kas ietver daž ādas tehnolo ģijas un 
disciplīnas. Tā labumu ieg ūs gan jaun ās rūpniecības nozares, kur ās izmanto augst ās tehnoloģijas, 
gan augstv ērtīgākas, uz zin ātnes atziņām balstītas tradicion ālās rūpniecības nozares, īpaši uzman ību 
veltot PTA rezult ātu izplatīšanai MVU. Š īs darbības galvenok ārt palīdzēs sekmēt tehnoloģijas, kas 
ietekmē visas rūpniecības nozares un daudzas citas Sept ītās pamatprogrammas t ēmas. 
Metode 
Eiropas rūpniecībai vajadz īgas radikālas inovācijas, lai uzlabotu konkur ētspēju. Tai jākoncentrē 
visas spējas uz augstv ērtīgiem produktiem, attiec īgiem procesiem un tehnolo ģijām, lai apmierin ātu 
patērētāju prasības, kā arī piepildītu sabiedr ības cerības vides, vesel ības un cit ās jomās. Pētniecībai 
ir būtiska nozīme šo savstarp ēji konkurējošo probl ēmu risināšanā. Rūpniecības konkur ētspēja 
nākotnē lielā mērā būs atkarīga no nanotehnolo ģijām un to izmantošanas. PTA nanozinatn ēs un 
nanotehnolo ģijās, ko iekļauj vairākās jomās, var paātrināt Eiropas r ūpniecības transform āciju. ES 
pieder atz īta vadošā loma tādās jomās kā nanozinātnes, nanotehnolo ģijas, materi āli un ražošanas 
tehnoloģijas, kas j ānostiprina, lai nodrošin ātu un palielin ātu ES ietekmi augstas glob ālās 
konkurences apst ākļos. Nobrieduš āku rūpniecības nozaru konkur ētspēja ir ļoti atkarīga arī no to 
spējas integrēt jaunas tehnolo ģijas. 
L 400/154 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Galvenā šā temata da ļa ir nanotehnolo ģijas, materi ālzinātnes, projekt ēšana un jaunu ražošanas 
metožu integr ācija, lai pan āktu un kāpinātu ietekmi r ūpniecības pārveidošanas proces ā, vienlaikus 
sekmējot ilgtspējīgu ražošanu un pat ēriņu. Šajā sakarā materiāli ar jaunām īpašībām ir jo īpaši 
svarīgi Eiropas r ūpniecības konkur ētspējai nākotnē, un tie ir tehnolo ģiskā progresa pamats daudz ās 
jomās. Atbilstīgi tēmai atbalst īs visas rūpnieciskās darbības, panākot sinerģiju ar citām tēmām. 
Atbalstīs lietojumus vis ās nozarēs un jomās, tostarp materi ālzinātnes un tehnolo ģijas, augstas 
efektivitātes ražošanas un p ārstrādes tehnolo ģijas, nanobiotehnolo ģiju un nanoelektroniku. 
Vidēji ilgā termiņā lielāko uzman ību pievērsīs dažādās disciplīnās apgūto zināšanu un prasmju 
konverģencei, izmantojot uz lietojumu orient ētas zinātnes un tehnolo ģijas sinerģijas. Šīs tēmas 
ilgtermiņa mērķis ir uzsvērt nanozin ātnes un nanotehnolo ģiju milzīgās iespējas īstas uz zin āšanām 
balstītas rūpniecības un ekonomikas veidošan ā. Abos gad ījumos būtiski ir nodrošin āt zināšanu 
pārņemšanu praks ē, ko panāk, efektīvi izplatot un lietojot p ētījumu rezult ātus. 
Īstenojot ierosmes un finans ētus projektus, nodrošin ās būtisku ieguld ījumu rūpniecības vajadz ībās 
un savstarp ējā papildināmībā galvenok ārt ar Eiropas Tehnolo ģiju platformu pas ākumiem 
(piemēram, ilgtsp ējīgas ķīmijas, ener ģētikas, jaun ās ražošanas, ener ģijas ražošanas, r ūpniecības 
drošuma, nanomedic īnas, tērauda, tekstila, kerami kas, ar mežu saist ītā nozarē un citās potenciālās 
jomās) un ar iesp ējamu atbalstu Kop īgo tehnolo ģiju ierosm ēm. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/155 
 Tēma ir īpaši svarīga MVU, ņemot vērā to vajadz ības un noz īmi tehnolo ģiju attīstīšanā un 
izmantošan ā. Īpaši svarīgas jomas šaj ā tēmā ir: nanoinstrumenti, nanol īdzekļi un nanoier īces, kā arī 
kosmosa sist ēmas (sakar ā ar strauji augošu zin āšanu ietilp īgu MVU koncentr āciju šajās nozarēs); 
tehniskie audumi, tostarp to p ārklājums (tipisks tradicion ālas nozares piem ērs, kurā notiek straujš 
pārmaiņu process, kas skar daudzus MVU); meh āniskās rūpniecības nozares (piem ēram, darbgaldi 
— nozare, kur ā Eiropas MVU ir vadošie pasaul ē); ķimikālijas ar augstu pievienoto v ērtību, kā arī 
citas nozares, kur ās iesaistīti daudzi MVU, kas g ūs labumu no jaunu uz ņēmējdarbības mode ļu, 
materiālu un produktu ieviešanas. 
Īpašas darb ības, lai koordin ētu programmas un kop īgos pasākumus, ko veic valstu vai re ģionālā 
līmenī, veiks ar ERA-NET un ERA-NET+  shēmu palīdzību, lai sekm ētu pētniecības programmu 
konverģenci un nostiprin ātu kritisko masu un siner ģiju Eiropas Tehnolo ģiju platform ās. 
Rūpniecisko p ētniecību sekmēs arī darbību koordin ēšana tādās jomās kā metroloģija, toksikolo ģija, 
standarti un nomenklat ūra. 
Darbības 
• Nanozinātnes un nanotehnolo ģijas 
Darbības mērķis ir radīt materiālus un sist ēmas ar iepriekš paredz ētām īpašībām un uzved ību, 
balstoties uz liel ākām zināšanām un pieredzi ar mat ēriju nanol īmenī. Tā rezultātā virknē lietojumu 
radīsies jauna konkur ētspējīgu produktu un pakalpojumu paa udze ar lielu pievienoto v ērtību, kā arī 
augstu veiktsp ēju, vienlaikus samazinot iesp ējamo negat īvo ietekmi uz vidi un vesel ību. Veicin ās 
starpdiscipl īnu pieeju, kas apvienos teor ētiskas un eksperiment ālas metodes. 
L 400/156 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Uzmanības lokā būs: 
– jaunas zin āšanas par atomu, molekulu un to kopumu mijiedarb ību gan ar dab īgām, gan 
mākslīgām vienībām; 
– šo zināšanu lietošana, radot nanostrukt ūras, sistēmas vai materi ālus; 
– darbības, kuru m ērķis ir izprast vai imit ēt dabas procesus nanometrisk ā mērogā; 
– procesi, lai veiktu  nanoražošanu, padar ītu virsmu funkcion ālu, kā arī radītu plānus slāņus 
un paškomplekt ējošas īpašības; 
– metodes un procesi, lai veiktu m ērījumus un raksturošanu. 
Pētījumos apl ūkos arī tādus jautājumus kā svarīgi instrumenti, l īdzekļi, eksperiment ālās (ražošanas) 
līnijas un demonstr ācijas pasākumi, kas vajadz īgi pilnīgi jaunai pieeja i uz nanotehnolo ģiju balstītai 
ražošanai visdaudzsološ ākajās rūpniecības nozar ēs. 
Papildus tam darb ības uzman ības lokā būs radniecīgās problēmas, sabiedr ības konteksts un 
attieksme pret nanotehnolo ģiju izmantošanu. Tas ietvers p ētījumus par visiem riska nov ērtēšanas 
aspektiem (piem ēram, nanotoksikolo ģiju un ekotoksikolo ģiju), kā arī drošumu, nomenklat ūru, 
metroloģiju un standartiem, kas k ļūst aizvien noz īmīgāki, lai pav ērtu ceļu rūpnieciskiem 
lietojumiem. Var uzs ākt arī īpašus pas ākumus uzticamu zin āšanu un kompetences centru, k ā arī 
kontaktpunkta izveidošanai, lai īstenotu Komisijas integr ēto un atbild īgo pieeju nanotehnolo ģijai, kā 
tas norādīts attiecīgajā rīcības plānā 1. 
                                                 
1 Komisijas pazi ņojums, Nanozin ātnes un nanotehnolo ģijas: Rīcības plāns Eiropai 2005.-
2009. gadam - COM(2005) 243. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/157 
 • Materiāli 
Rūpniecības konkur ētspējai un ilgtsp ējīgai attīstībai ārkārtīgi būtiski ir jauni, augsti att īstīti materiāli 
un virsmas ar liel āku ieguldīto zināšanu apjomu, jaun ām funkcij ām un uzlabotu veiktsp ēju. Jaunajos 
ražojošās rūpniecības mode ļos tieši paši materi āli, nevis to apstr āde kļūst par galveno elementu, lai 
paaugstin ātu produktu v ērtību un veiktsp ēju. 
Pētniecībā īpaši pievērsīsies tam, lai izstr ādātu jaunas, uz zin āšanām balstītas, daudzfunkcion ālas 
virsmas un materi ālus ar piel āgotām īpašībām, kā arī prognozējamu darb ību jauniem produktiem un 
procesiem, k ā arī to labošanai. Īpaši uzsvērs augstas veiktsp ējas daudzfunkcion ālus materi ālus, kam 
ir plašs lietojums. 
Tam nepieciešama rakstur īgo īpašību un darb ības, apstr ādes un ražošanas kontrole, k ā arī jāņem 
vērā potenciālā ietekme uz vesel ību un vidi vis ā to dzīves ciklā. Uzsvaru liks uz jauniem augsti 
attīstītiem materi āliem, kā arī sistēmām, kas ieg ūtas, lietojot nanotehnolo ģiju un biotehnolo ģiju 
potenciālu un/vai "m ācīšanos no dabas", jo īpaši uzsvērs augstas veiktsp ējas nanomateri ālus, 
biomateri ālus, hibrīdu materi ālus un mākslīgus materi ālus ar dab ā nesastopam ām 
elektromagn ētiskām īpašībām. 
L 400/158 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Veicinās daudzdiscipl īnu pieeju, ietverot ķīmiju, fiziku, inženierzin ātnes, tostarp skait ļojošo 
modelēšanu, un – arvien vair āk – bioloģijas zinātnes. Materi ālu īpašības, izstrādāšana un imit ēšana 
ir būtiski, arī lai labāk izprastu materi ālu īpatnības, jo īpaši strukt ūras un īpašību attiecības dažādos 
līmeņos; lai uzlabotu materi ālu novērtēšanu un drošumu, tostarp notur ību pret novecošanos, k ā arī 
tālāk attīstītu virtuālo materiālu koncepciju jaunu materi ālu izstrādāšanā. Ķīmiskajās un materi ālu 
tehnoloģijās atbalstīs integrāciju nano-, molekul ārajā un makrol īmenī, lai izstrādātu jaunas 
koncepcijas un procesus, piem ēram, katal īzi, un veicin ātu procesu intensifik āciju un optimiz āciju. 
Pievērsīsies arī jautājumiem, kas saist īti ar jaunu materi ālu procesa izstr ādi un paaugstin āšanu, kā 
arī industrializ āciju. 
• Jauna ražošana 
Jauna pieeja ražošanai ir vajadz īga, lai pārveidotu ES r ūpniecību no resursu ietilp īgas nozares uz 
ilgtspējīgu un uz zin āšanām balstītu industri ālu vidi; tas b ūs atkarīgs no tā, vai tiks pie ņemta piln īgi 
jauna attieksme pret turpm āku jaunu zin āšanu apgūšanu, ieviešanu, aizsardz ību un finans ēšanu un 
to izmantošanu, k ā arī pret ilgtsp ējīgas ražošanas un pat ēriņa modeļiem. Tas ietver pareizu apst ākļu 
radīšanu, lai r ūpniecību varētu iesaistīt nepārtrauktā inovāciju proces ā (rūpniecības darbībās un 
ražošanas sist ēmās, tostarp projekt ēšanā, celtniecībā, iekārtu un pakalpojumu sf ērā) un plaša 
pielietojuma ražošanas "pamatl īdzekļu" izstrādei (tehnolo ģijas, organiz ācija un ražošanas iek ārtas, 
kā arī cilvēkresursi), vienlaikus pan ākot atbilst ību drošības un vides pras ībām. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/159 
 Pasākumos galvenok ārt pievērsīsies: 
– jaunu rūpniecisko mode ļu un stratēģiju izstrādei un apstiprin āšanai, kas aptver visus 
produkta un apstr ādes pilna cikla aspektus; 
– pielāgoties spējīgām ražošanas sist ēmām, kas pārsniedz esošos apstr ādes ierobežojumus un 
paver jaunas iesp ējas ražošanas un apstr ādes metod ēm; 
– vienotu ražošanas t īklu izveidei, lai izstr ādātu instrumentus un metodes sadarb ībai un 
pievienotās vērtības kāpināšanai glob ālā mērogā; 
– instrumentiem ātrai jauno tehnolo ģiju pārņemšanai un integr ēšanai ražošanas procesu 
projektēšanā un norisē; 
– daudzdiscipl īnu pētniecības tīklu izmantošanai un nanotehnolo ģiju, mikrotehnolo ģiju, 
biotehnolo ģiju, ģeotehnolo ģiju, inform ācijas tehnolo ģiju, optisko un kognit īvo tehnolo ģiju 
konverģences izmantošanai, la i izveidotu jaunas hibr īdās tehnoloģijas, produktus, 
tehniskas koncepcija s ar pievienoto v ērtību un pav ērtu iespējas jaunām nozarēm. 
Īpašu uzman ību vajadz ētu veltīt, lai veicin ātu darbības, kas sekm ē MVU piel āgošanu un integr āciju 
jaunajām piegādes ķēdes vajadz ībām, kā arī stimulētu progres īvo tehnolo ģiju MVU dibin āšanu. 
L 400/160 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 • Tehnoloģiju integr ēšana rūpnieciskiem lietojumiem 
Triju iepriekšmin ēto pētniecības jomu zin āšanu un tehnolo ģiju integrācija ir būtiska, lai pa ātrinātu 
Eiropas rūpniecības un tās ekonomikas p ārveidošanu, īstenojot drošu, soci āli atbildīgu un 
ilgtspējīgu pieeju. 
Pētniecības uzman ības lokā būs jauni lietojumi un jauni , uzlaboti galveno probl ēmu risinājumi, kā 
arī pētniecības un tehnolo ģiju izstrādes vajadz ības, tostarp t ās, ko iezīmējušas dažādas Eiropas 
Tehnoloģiju platformas. Jaunu zin āšanu integr ēšanu no nanotehnolo ģijām, materi āliem un 
ražošanas tehnolo ģijām atbalstīs lietojumos, kas paredz ēti vienā vai vairākās nozarēs, tādās kā, 
piemēram, vesel ība, pārtika, celtniec ība un būvniecība, tostarp kult ūras mantojums, kosmosa 
nozare, transports, ener ģētika, ķīmija, vide, inform ācija un komunik ācijas, tekstilpreces, ap ģērbi un 
apavi, ar mežu saist ītā nozare, tērauds, maš īnbūve un ķīmiskās tehnoloģijas, kā arī vispārīgi 
rūpniecības drošuma, m ērījumu un p ārbaužu jaut ājumi. 
Starptautisk ā sadarbība 
Pieaugošie r ūpnieciskās pētniecības starptautiskie m ērogi prasa labi koordin ētu pieeju sadarb ībai ar 
trešām valstīm. Tādēļ starptautisk ā sadarbība būs svarīga visā tēmā. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/161 
 Īpašās darbības var ietvert: pas ākumus ar industrializ ētajām valstīm un tām valstīm, kas 
parakstījušas zinātnes un tehnolo ģiju sadarb ības nolīgumus jom ās, kas ietilpst šai t ēmā; īpašas 
ierosmes ar att īstības valstīm un valst īm ar strauji augošu ekonomiku, lai nodrošin ātu to piek ļuvi 
zināšanām; sarunas ar galvenaj ām lielākajām valstīm par "rīcības kodeksu", lai nodrošin ātu 
atbildīgu un drošu nanotehnolo ģijas attīstību; kā arī Inteliģentu ražošanas sist ēmu (IRS) sh ēmu, kas 
nodrošina sadarb ību pētniecības un tehnolo ģiju izstrādes jomā starp tajā iesaistītajiem reģioniem 1. 
Veicinās pētniecības datu koordin ēšanas un apmai ņas ierosmes (t ādas kā vides un vesel ības 
drošības jautājumi saist ībā ar nanotehnolo ģijām), kas pav ērs ceļu kopējai izpratnei par politikas 
veidotāju regulat īvajām vajadzībām visā pasaulē. 
Reaģēšana uz jaun ām vajadz ībām un neparedz ētām politikas vajadz ībām 
Pētniecību saistībā ar jaunām vajadzībām galvenok ārt īstenos tādēļ, lai attīstītu un apvienotu 
Eiropas iesp ējas jomās, kas saist ītas ar jaun ām un starpdiscipl īnu pētniecības jomām ar augstu 
nākotnes potenci ālu. Jebkur ām neparedz ētām politikas vajadz ībām meklēs elastīgu pieeju; t ās var, 
piemēram, būt saistītas ar standartiz āciju, atbalstu drošai p ārejai uz rūpniecību, kas balst īta uz 
zināšanām, vai arī iespējamu nanotehnolo ģiju izraisītu ietekmi uz vidi vai vesel ību. 
                                                 
1 Nol īgumu par zin ātnisko un tehnisko sadarb ību IRS jom ās ir noslēgušas Eiropas Kopiena un 
Amerikas Savienot ās Valstis, Jap āna, Austrālija, Kanāda, Koreja un EBTA valstis Norv ēģija 
un Šveice. 
L 400/162 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 5. Ener ģētika 
Mērķis 
Pielāgot pašreiz ējo enerģētikas sistēmu ilgtsp ējīgākā sistēmā, kas mazāk būtu atkarīga no 
importētas degvielas un balst ītos uz daž ādiem ener ģijas avotiem, jo īpaši uz atjaunojam ās enerģijas 
avotiem, ener ģijas nesējiem un nepies ārņojošiem avotiem; uzlabot energoefektivit āti, tostarp, 
racionaliz ējot enerģijas izmantošanu un uzglab āšanu; risin āt īpaši aktuālos jautājumus saist ībā ar 
enerģijas piegādes drošību un klimata p ārmaiņām, vienlaikus uzlabojot Eiropas uz ņēmumu 
konkurētspēju. 
Metode 
Pašreizējās prognozes attiec ībā uz ES un visu pasauli liecina, ka b ūtiskākie enerģētikas nozares 
indikatori (piem ēram, ener ģijas patēriņš, atkarība no fosil ās degvielas, parasto naftas un dabasg āzes 
krājumu izsīkums, atkar ība no importa, CO 2 emisija, ener ģijas cenas) virz ās projām no ilgtsp ējīgas 
un uzticamas ener ģijas sistēmas. Pētniecība enerģētikas jomā centīsies pavērst šīs tendences pret ējā 
virzienā, panākot līdzsvaru starp pašreiz ējo tehnolo ģiju un ener ģijas avotu efektivit ātes 
paaugstin āšanu, pieejam ību cenas zi ņā, pieņemamību un droš ību, vienlaikus k ā ilgtermiņa mērķi 
izvirzot ener ģijas ražošanas un pat ēriņa modeļa maiņu Eiropā. Pētījumi ener ģētikas jomā tādējādi 
tieši sekm ēs Kopienas politikas pan ākumus un jo īpaši ES pašreiz ējo un nākotnes mērķu 
sasniegšanu ener ģētikas un siltumn īcefekta gāzu emisijas samazin āšanas jom ā. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/163 
 Izmantojot plašu tehnolo ģiju portfeli, atbilst īgi secinājumiem 2000. gada Za ļajā grāmatā "Ceļā uz 
Eiropas strat ēģiju drošai energoapg ādei" 1, 2005. gada Za ļajā grāmatā par energoefektivit āti 2 un 
2006. gada Za ļajā grāmatā par Eiropas strat ēģiju stabilam, konkur ētspējīgam un drošam ener ģētikas 
tirgum 3, pētniecībā liela uzman ība tiks piev ērsta tam, lai apzin ātu un izstr ādātu rentablas 
tehnoloģijas ilgtsp ējīgākai enerģijas ekonomijai Eirop ā (un visā pasaulē), pamatojoties uz t ādām 
enerģijas cenām, ko mūsu iedzīvotāji un uzņēmumi var at ļauties, kā arī ļautu šai Eiropas nozarei 
sekmīgi konkur ēt pasaulē. Darbības atseviš ķi vai kopum ā veiks daž ādos laikposmos un t ās aptvers 
visu pētījumu spektru, s ākot ar fundament āliem pētījumiem, lietiš ķo pētniecību un tehnolo ģiju 
izstrādi, līdz liela m ēroga tehnolo ģiju demonstr ācijām, ko atbalst īs starpdiscipl īnu un 
sociālekonomiski p ētījumi, lai apstiprin ātu pētījumu datus un rad ītu racionālu pamatu politisku 
lēmumu pie ņemšanai un tirgus strukt ūras attīstībai. 
Kur vien iesp ējams, tiks izmantota integr ēta pieeja, kas veicin ās nepieciešamo atgriezenisko saiti un 
sadarbību starp daž ādām ieinteres ētajām personām. Tiks veicin ātas integrētas darbības, kas skar 
vairākas pētniecības jomas vai izmanto to siner ģiju. 
Svarīgs šīs tēmas mērķis ir Eiropas ener ģētikas nozares konkur ētspējas nostiprin āšana skarbas 
globālās konkurences apst ākļos, kas sag ādās Eiropai iesp ēju saglabāt un attīstīt vadošo lomu 
pasaulē galvenajās enerģijas ražošanas un energoefektivit ātes tehnolo ģiju un materi ālu jomās. Tam 
būs nepieciešami plaši centieni p ētniecības un att īstības jomā, kā arī starptautiska sadarb ība. Īpaši 
MVU ir svar īgas ieinteres ētās puses ener ģētikas nozar ē, tiem ir b ūtiska loma ener ģijas ķēdē, un tie 
būs galvenie inov āciju veicin ātāji. To aktīva līdzdalība pētniecības un demonstr ējumu darb ībās ir 
būtiska, tādēļ tā tiks aktīvi sekmēta. 
                                                 
1 COM(2002) 279, 29.11.2000. 
2 COM(2005) 265. 
3 COM(2006) 105. 
L 400/164 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Eiropas Tehnolo ģiju platformu izstr ādātās stratēģiskās pētniecības programmas un rezult ātu 
ieviešanas strat ēģijas ir būtisks ieguld ījums šīs tēmas priorit ārajās pētniecības jomās. Šādas 
platformas ir izveidotas t ādās sfērās kā ūdeņradis, kurin āmā elementi un saules ener ģētika, taču šo 
koncepciju p ārņem arī citās jomās, tādās kā biodegviela, nulles emisijas elektroener ģijas ražošana 
un nākotnes elektr ības tīkli, kā arī citās ar enerģētiku saistītās jomās. Vajadzības gadījumā tiks 
veikti pas ākumi valstu programmu koordin ēšanai. 
Efektivitātes palielin āšana visā enerģētikas sistēmā, no avota l īdz lietotājam, ir būtiska, un t ā ir 
visas ener ģētikas tēmas pamat ā. Atzīstot galapat ēriņa energoefektivit ātes un atjaunojamu ener ģijas 
avotu ievērojamo ieguld ījumu nākotnes ilgtsp ējīgās enerģētikas sistēmās, tām būs galvenā vieta šajā 
tēmā. Īpaša uzman ība tiks piev ērsta pētniecības, attīstības un demonstr ācijas veicin āšanai, kā arī 
spēju palielin āšanas sekm ēšanai šajā jomā. Šajā sakarā pilnībā izmantos siner ģiju ar Konkur ētspējas 
un inovāciju pamatprogrammas sast āvdaļu – programmu "Sapr ātīga enerģija Eiropai". Tiks ar ī 
pētītas iespējas turpmākām liela m ēroga ierosm ēm, kas integr ētu finansējumu no daž ādiem avotiem 
(piem., KTI). 
Lai sekmētu pētniecības rezult ātu izplatīšanu un izmantošanu, zin āšanu izplat īšana un rezult ātu 
nodošana tiks atbalst īta visās jomās, tostarp ar ī attiecībā uz politiku veidojošaj ām personām. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/165 
 Darbības 
• Ūdeņradis un kurin āmā elementi 
Integrētā pētniecības un ieviešanas strat ēģija, ko izstr ādājusi Ūdeņraža un kurin āmā elementu 
Eiropas Tehnolo ģiju platforma, nodrošina pamatu strat ēģiskai, integr ētai programmai stacion āriem 
un pārnēsājamiem, k ā arī transporta lietojumiem, kuras m ērķis ir izveidot stabilu tehnolo ģisko bāzi 
konkurētspējīgas kurināmā elementu un ūdeņraža piegādes un iek ārtu nozares izveidošanai ES. 
Programm ā būs iekļauts: fundament āli un lietiš ķi pētījumi un tehnolo ģiju izstrāde; atbilst īga mēroga 
demonstrācijas projekti, lai apstiprin ātu pētījumu rezult ātus un nodrošin ātu atgriezenisko saiti 
citiem pētījumiem; starpdiscipl īnu un soci ālekonomiskas p ētnieciskas darb ības, tostarp saist ībā ar 
infrastrukt ūras jautājumiem, lai atbalst ītu saprātīgas pārejas strat ēģijas un nodrošin ātu racionālu 
pamatu politiskiem l ēmumiem un tirgus strukt ūras attīstībai. 
Ar rūpnieciskiem lietiš ķiem pētījumiem, demonstr ācijām un transvers ālām demonstr ācijām saistītas 
programmas darb ības, kā arī starpdiscipl īnu programmas darb ības varētu īstenot ar Kop īgas 
tehnoloģiju ierosmes pal īdzību. Šīs stratēģiski vadītās, mērķtiecīgās darbības tiks papildin ātas un 
saskaņotas ar augšup ēju kopīgu pētījumu centieniem, kuru m ērķis ir panākt nozīmīgus zinātniskus 
atklājumus izš ķirīgi svarīgu materi ālu, procesu un jaunu tehnolo ģiju jomā. 
L 400/166 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 • Elektroener ģijas ražošana no atjaunojamiem ener ģijas avotiem 
Pētīt, izstrādāt un demonstr ēt integrētas tehnolo ģijas elektroener ģijas ražošanai no atjaunojamiem 
enerģijas avotiem, kuras ir piem ērotas dažādiem reģionāliem apstākļiem, kuros var konstat ēt 
pietiekamu ekonomisko un tehnisko potenci ālu, lai rad ītu iespējas ievērojami palielin āt 
atjaunojam ās elektroener ģijas ražošanas īpatsvaru ES. P ētniecībai būtu jāpaaugstina p ārveides 
efektivitāte, rentabilit āte, būtiski jāsamazina elektroener ģijas ražošanas izmaksas no iekšzemes 
atjaunojamiem ener ģijas resursiem, tostarp no biolo ģiski noārdāmiem atkritumiem, j āpaaugstina 
ražošanas procesa uzticam ība un vēl vairāk jāsamazina ietekme uz vidi, k ā arī jālikvidē pašreizējie 
šķēršļi. Īpaši tiks uzsv ērta saules bateriju, v ēja un biomasas noz īme, tostarp kombin ētās siltuma – 
elektroener ģijas ražošanas sist ēmās. Papildus tam, p ētniecības mērķis būs pilnībā realizēt citu šādu 
atjaunojamo ener ģijas avotu potenci ālu: ģeotermālie avoti, saules siltums, oke āns (piemēram, viļņu, 
paisuma un b ēguma spēks) un hidroener ģija. 
• Degvielas ražošana no atjaunojam ām izejviel ām 
Pētīt, izstrādāt un demonstr ēt uzlabotas degvielas ražošanas sist ēmas un pārveides tehnolo ģijas 
cietā, šķidrā un gāzveida biomasas kurin āmā ilgtspējīgai ražošanai (tostarp biolo ģiski noārdāmās 
atkritumu frakcijas), k ā arī minētā kurināmā piegādes ķēdes. Īpaša uzman ība būtu jāpievērš jauniem 
biodegvielas veidiem, jo īpaši transporta un elektroener ģētikas nozar ē, kā arī esošo biodegvielu 
jauna veida ražošanas, uzglab āšanas un izplat īšanas veidiem, tostarp ener ģijas un citu lielas 
pievienotās vērtības produktu integr ētai ražošanai biorafin ēšanas ceļā. Izvirzot par m ērķi radīt "no 
avota uz lietot āju" orient ētas priekšroc ības saistībā ar oglekļa dioksīdu, pētījumu uzman ības lokā 
būs energoefektivit ātes, tehnolo ģiju integrācijas un izejvielu izmantošanas uzlabošana. Tas ietvers 
arī tādus jautājumus kā izejvielu lo ģistika, pirmsnormat īvā pētniecība un standartiz ācija drošiem un 
uzticamiem stacion āriem un transporta lietojumiem. Lai piln ībā izmantotu ūdeņraža ražošanas 
potenciālu no atjaunojamiem ener ģijas avotiem, tiks atbalst īti procesi, kuros izmanto biomasu, 
elektroener ģiju no atjaunojamiem avotiem un saules ener ģiju.  
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/167 
 • Atjaunojamie ener ģijas avoti apkurei un dzes ēšanai 
Pētīt, izstrādāt un demonstr ēt daudzveid īgas tehnolo ģijas un ier īces, tostarp uzglab āšanas 
tehnoloģijas, lai paaugstin ātu atjaunojamo ener ģijas resursu potenci ālu aktīvās un pasīvās apkures 
un dzesēšanas vajadz ībām, tādējādi dodot ieguld ījumu ilgtsp ējīgā enerģētikā. Mērķis ir panākt 
būtisku izmaksu samazin āšanu, augst āku efektivit āti, turpmāku vides ietekm ējuma samazin āšanu un 
optimizēt tehnoloģiju izmantošanu daž ādu reģionu apstākļos, kuros var konstat ēt pietiekamu 
ekonomisku un tehnisku potenci ālu. Pētījumiem un demonstr ējumiem jāietver jaunas sist ēmas un 
detaļas lietojumiem r ūpniecībā (ietverot term ālo jūras ūdens atsāļošanu), centraliz ētai siltumapg ādei 
un/vai individu ālai telpu apsildei un kondicion ēšanai, ēku integrēšanai un ener ģijas uzkrāšanai. 
• CO 2 uztveršanas un uzglab āšanas tehnolo ģijas nulles emisijas l īmeņa elektroener ģijas 
ražošanai 
Fosilās degvielas neizb ēgami arī nākamajos gadu desmitos b ūs nozīmīga energoresursu da ļa. Lai šo 
situāciju saska ņotu ar ekolo ģiskām interesēm, jo īpaši saistībā ar klimata p ārmaiņām, ievērojami 
jāsamazina fosilo degvielu negat īvā ietekme uz vidi, k ā galveno m ērķi izvirzot augsti efekt īvu un 
rentablu ener ģijas un/vai siltuma ražošanu ar nullei tuvu emisijas l īmeni. Būtiski ir pētīt, izstrādāt 
un demonstr ēt efektīvas, rentablas un uzticamas CO 2 uztveršanas un uzglab āšanas tehnolo ģijas, jo 
īpaši uzglab āšanai zem zemes, daž ādiem CO 2 ģeoloģisko rezervu āru tipiem, tiecoties pan ākt CO 2 
uztveršanas un uzglab āšanas izmaksas, kas ir zem ākas par EUR 20/tonn ā, uztveršanas intensit ātei 
pārsniedzot 90 %, k ā arī pierādīt CO 2 uzglabāšanas ilgtermi ņa stabilitāti, drošumu un uzticam ību. 
L 400/168 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 • Tīrās ar oglēm saistītās tehnolo ģijas 
Spēkstacijas, kur ās kā kurināmo izmanto ogles, v ēl arvien ir galven ās elektroener ģijas ražotājas 
pasaulē, taču tām ir ievērojams potenci āls turpmākai efektivit ātes paaugstin āšanai un emisiju 
samazināšanai, īpaši attiec ībā uz CO 2 emisiju. Lai saglab ātu konkur ētspēju un veicin ātu resursu 
saglabāšanu un CO 2 emisiju p ārvaldību, atbalst īs tīru ar oglēm un citiem cietajiem og ļūdeņražiem 
saistītu pārveides tehnolo ģiju izpēti, izstrādi un demonstr ēšanu, gan attiec ībā uz pašreiz esošaj ām 
spēkstacijām, gan uz sp ēkstacijām nākotnē. Atbalstīs arī pārveides tehnolo ģijas, tostarp ķīmiskus 
procesus, ar kur ām ražo sekund ārus enerģijas nesējus (tostarp ūdeņradi) un g āzveida vai š ķidros 
kurināmos. Tas b ūtiski palielin ās spēkstaciju efektivit āti un uzticam ību, samazin ās piesārņojuma 
emisijas un samazin ās vispārējas izmaksas daž ādos ekspluat ācijas apstākļos. Orient ējoties uz nulles 
emisijas ener ģijas ražošanu n ākotnē, šīs darbības būs saistītas ar CO 2 uztveršanas un uzglab āšanas 
tehnoloģijām un biomasas izmantošanu, k ā arī sagatavos š īs tehnoloģijas un šo izmantošanu. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/169 
 • Viedi ener ģētikas tīkli 
Lai veicin ātu pāreju uz ilgtsp ējīgākām enerģētikas sistēmām, vajadz īgi plaša m ēroga centieni 
pētniecības un izstr ādes jomā, kas paaugstin ātu Eiropas elektroener ģijas un gāzes apgādes sistēmu 
un tīklu efektivit āti, elastīgumu, drošumu, uzticam ību un kvalit āti, jo īpaši integr ētāka Eiropas 
enerģijas tirgus kontekst ā. Attiecībā uz elektroapg ādes tīkliem, mērķi pārveidot pašreiz ējo 
elektroapg ādes tīklu elastīgā un mijiedarb īgā (patērētāji/operatori) pakalpojumu t īklā, kontrolēt 
plūsmas reālā laikā un novērst šķēršļus plašai atjaunojamo ener ģijas avotu un dal ītās ģenerācijas 
(piemēram, kurin āmā elementu, mikroturb īnu, virzuļdzinēju) ieviešanai un efekt īvai integr ēšanai 
nosaka vajadz ību arī pētīt, izstrādāt un demonstr ēt svarīgākās pamattehnolo ģijas (piem ēram, 
novatoriskus IKT risin ājumus, atjaunojamu energoresursu uzkr āšanas tehnolo ģijas, 
energoelektroniku, supravad ītāju ierīces), tostarp izstr ādāt jaunus kontroles un uzticam ības rīkus 
elektroener ģijas sistēmām. Gāzes tīklu jomā mērķis ir demonstr ēt viedākus un efekt īvākus gāzes 
pārvades un sadales procesus un sist ēmas, tostarp efekt īvu atjaunojamo ener ģijas avotu integr ēšanu 
un biogāzes izmantošanu esošajos t īklos. 
L 400/170 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 • Energoefektivit āte un ener ģijas taupīšana 
Ir jāmobilizē milzīgais enerģijas galapat ēriņa un prim ārā patēriņa taupīšanas un energoefektivit ātes 
paaugstin āšanas potenci āls 1, pētot, optimiz ējot, apstiprinot un demonstr ējot jaunas koncepcijas, 
optimizējot jau pārbaudītas un jaunas koncepcijas un tehnolo ģijas ēkām, pakalpojumiem un 
rūpniecībai. Tas ietver ilgtsp ējīgu stratēģiju un tehnolo ģiju apvienošanu augst ākai 
energoefektivit ātei, atjaunojamas ener ģijas, koģenerācijas un poli ģenerācijas izmantošanu, k ā arī 
pieprasījuma pārvaldības pasākumu un iek ārtu plašu integr ēšanu pilsētās un lauku pašvald ībās, kā 
arī tādu ēku demonstr ēšanu, kas minim āli ietekmē klimatu, (ekolo ģiskas ēkas). Šos liela m ēroga 
pasākumus var atbalst īt ar novatorisk ām pētniecības un izstr ādes darbībām, kas piev ēršas 
atsevišķām sastāvdaļām vai tehnolo ģijām, piemēram, poliģenerācijai un ekolo ģiskām ēkām (tostarp 
apgaismojumam). Galvenais m ērķis ir vietējo pašvald ību energoapg ādes sistēmu optimiz ācija, 
panākot līdzsvaru starp b ūtisku ener ģijas patēriņa samazin āšanu un cenas zi ņā pieejamu un 
ilgtspējīgu apgādes sistēmas risinājumu, tostarp jaunu degviel as veidu izmantošana īpašos 
transportl īdzekļu parkos 2. 
• Zināšanas ener ģētikas politikas veidošanai 
Izstrādāt instrumentus, metodes un mode ļus, lai izv ērtētu galvenos ekonomiskos un soci ālos 
jautājumus, kas saist īti ar enerģētikas tehnolo ģijām. Darbības ietvers datu b āzu un scen āriju izstrādi 
paplašinātajai ES, k ā arī novērtējumu par ener ģētikas un ar to saist īto politikas jomu ietekmi uz 
piegādes drošību, vidi, sabiedr ību, enerģētikas nozares konkur ētspēju un jaut ājumiem par to, ko var 
vai nevar pie ņemt sabiedr ība. Īpaša uzman ība tiks piev ērsta tehnolo ģiju progresa ietekmei uz 
Kopienas politiku. Pas ākumi ietvers zin ātnisku atbalstu politikas izstr ādei. 
                                                 
1 Kā norādīts Zaļajā grāmatā par energoefektivit āti jeb "Dar īt vairāk, patērējot mazāk", 
COM(2005)265, 22.06.2005. 
2 Pamatojoties uz pieredzi, kas g ūta CONCERTO  un CIVITAS  iniciatīvās, kuras atbalst īja 
Sestajā pamatprogramm ā. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/171 
 Starptautisk ā sadarbība 
Ņemot vērā problēmu, apdraud ējumu un iesp ēju globālo raksturu, starptautisk ā sadarbība ir 
enerģētikas pētniecības elements ar aizvien pieaugošu noz īmi. Īpašos pas ākumos atbalst īs 
stratēģiski svarīgas daudzpus ējas sadarb ības ierosmes, t ādas kā Starptautisk ā partnerība ūdeņraža 
saimniecībai (IPHE ), Vadošais forums oglek ļa atdalīšanas jaut ājumos ( CSLF ) un Johannesburgas 
Atjaunojam ās enerģijas koalīcija ( JREC ). Tiks atbalst ītas arī citas īpašas darb ības, kas risin ās tādus 
jautājumus kā enerģētikas politikas ietekme uz vidi, energoapg ādes savstarp ējā atkarība, tehnolo ģiju 
nodošana un kapacit ātes paaugstin āšana, iesaistot jaun ās ekonomikas valstis, kur ām ir būtiska 
vajadzība pēc enerģijas. 
Starptautisk ā zinātniskā sadarbība enerģētikas jomā arī atbalstīs mērķi, kas izvirz īts ES Ener ģētikas 
ierosmē nabadzības izskaušanai un ilgtsp ējīgai attīstībai (EUEI ), kuru aizs āka Pasaules augst ākā 
līmeņa sanāksme par ilgtsp ējīgu attīstību (WSSD ), proti, dot ieguld ījumu Tūkstošgades att īstības 
mērķu sasniegšan ā, nodrošinot nabadz īgajai iedz īvotāju daļai uzticamu un pieejamu piek ļuvi 
ilgtspējīgai enerģijai. 
Reaģēšana uz jaun ām vajadz ībām un neparedz ētām politikas vajadz ībām 
Pētījumi saist ībā ar jaunām vajadzībām palīdzēs noteikt un izp ētīt jaunas zin ātnes un tehnolo ģiju 
iespējas energoapg ādes jomā, pārveides izmantošan ā un ilgtspējībā, bieži vien saist ībā ar citām 
sfērām un discipl īnām, tādām kā biotehnolo ģija un jaunie materi āli un ražošanas procesi. Piem ēri 
neparedzētām politikas vajadz ībām, uz kur ām varētu rasties nepieciešam ība ātri reaģēt, varētu būt 
izmaiņas starptautiskaj ās darbībās, kas saist ītas ar klimata p ārmaiņām, kā arī pēkšņi ievērojami 
pārtraukumi vai nestabilit āte energoapg ādē vai cenu veidošan ās procesā. 
L 400/172 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 6. Vide (tostarp klimata p ārmaiņas) 
Mērķis 
Vides un t ās resursu ilgtsp ējīga apsaimniekošana, padzi ļinot mūsu zināšanas par mijiedarb ību starp 
klimatu, biosf ēru, ekosist ēmām un cilv ēka darbībām un izstr ādājot jaunas tehnolo ģijas, līdzekļus un 
pakalpojumus, lai integr ēti risinātu globālus ar vidi saist ītos jautājumus. Uzsvars tiks likts uz 
klimata, ekolo ģisko, zemes un oke āna sistēmu izmaiņu prognoz ēšanu, uz instrumentiem un 
tehnoloģijām, lai kontrol ētu, novērstu un mazin ātu ietekmi uz vidi un t ās apdraud ējumu, tostarp 
veselības apdraud ējumu, un piel āgotos šai ietekmei un apdraud ējumam, k ā arī, lai saglab ātu dabas 
un cilvēka radīto vidi. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/173 
 Metode 
Vides aizsardz ība ir būtiska mūsdienu un n ākotnes paaudžu dz īves kvalit ātei, kā arī ekonomiskajai 
izaugsmei. Ņemot vērā, ka zemes dabas resursus un cilv ēka veidoto vidi arvien sp ēcīgāk ietekmē 
pieaugošs iedz īvotāju skaits, urbaniz ācija, būvniecība, nepārtraukta lauksaimniec ības, akvakult ūras 
un zivsaimniec ības, transporta un ener ģētikas nozares paplašin āšanās, zemju izmantošana, k ā arī 
klimata pārmaiņas un sasilšana viet ējā, reģionālā un globālā mērogā, problēma, kas jārisina ES, ir 
nodrošināt nepārtrauktu un ilgtsp ējīgu izaugsmi, vienlaikus samazinot negat īvo ietekmi uz vidi. 
Sadarbību visā ES rosina tas, ka valstis, re ģioni un pils ētas saskaras ar kop ējām vides probl ēmām 
un ka ir nepieciešama p ētniecības kritisk ā masa, ņemot vērā vides pētījumu mērogu, apjomu un 
augsto sarež ģītības pakāpi. Šāda sadarb ība arī sekmē kopīgu plānošanu, savienotu un savstarp ēji 
savietojamu datub āzu izmantošanu, k ā arī kopēju indikatoru, nov ērtēšanas metodolo ģiju, saskan īgu 
lielapjoma nov ērošanas un prognoz ēšanas sist ēmu izstrādi. Turklāt starptautisk ā sadarbība ir 
nepieciešama, lai papildin ātu zināšanas un veicin ātu labāku pārvaldību globālā mērogā. 
L 400/174 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Pētniecība šajā tēmā 1 sekmēs ES un tās dalībvalstu starptautisko saist ību izpildi, kas noteiktas 
Apvienoto N āciju Organiz ācijas Pamatkonvencij ā par klimata p ārmaiņām, Kioto un Monre ālas 
protokolos, Kioto protokolam sekojošaj ās ierosmēs, ANO konvencij ā par biolo ģisko daudzveid ību, 
ANO Konvencij ā par cīņu pret pārtuksnešošanos, Stokholmas Konvencij ā par notur īgiem 
organiskajiem pies ārņotājiem, Pasaules 2002. gada augst ākā līmeņa sanāksmē par ilgtsp ējīgu 
attīstību, tostarp ES Ūdens ierosm ē (kā arī veicinās ilgtspējīgu ražošanu un pat ēriņu). Tā arī 
palīdzēs darbam, ko veic Starpvald ību ekspertu grupa klimata p ārmaiņu jautājumos un Zemes 
novērošanas grupa ( GEO ), kā arī ņems vērā Tūkstošgades ekosist ēmas novērtējumu. Papildus tam 
tiks atbalst ītas pētniecības vajadz ības, kas izriet no esošie m un jauniem Kopienas ties ību aktiem un 
politikas jom ām (piem, Natura 2000, Reach ) un īstenojot Sesto vides r īcības programmu, saist ītas 
tematiskas strat ēģijas (piem, ar j ūru, augsni saist ītas stratēģijas) un citas jaunas strat ēģijas 
(piemēram, dzīvsudraba strat ēģiju), kā arī vides tehnolo ģiju un vides un vesel ības rīcības plānus. 
Novatorisku vides tehnolo ģiju veicināšana palīdzēs panākt ilgtspējīgu resursu izmantošanu, 
samazināt klimata p ārmaiņas un piel āgoties tām, kā arī aizsargāt ekosistēmas un cilv ēka veidoto 
vidi. Pētniecība arī sekmēs tehnoloģiju izstrādi, kas, savuk ārt, uzlabos Eiropas uz ņēmumu, īpaši 
MVU, vietu tirg ū tādās jomās kā vides tehnolo ģijas. Eiropas Tehnolo ģiju platformas t ādos 
jautājumos kā ūdens apgāde un kanaliz ācija, ilgtsp ējīga ķīmija, celtniec ība un mežsaimniec ība 
apstiprina, ka past āv vajadzība pēc darbībām ES līmenī, tādēļ turpmāk ar minētām darbībām 
atbalstīs nozīmīgas to pētniecības programmu da ļas. 
                                                 
1 Papildu p ētījumi, kas saist īti ar biolo ģisko resursu izmantošanu un ražošanu, apl ūkoti temat ā 
"Pārtika, lauksaimniec ība un biotehnolo ģija". 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/175 
 Valsts programmu koordin āciju uzlabos, paplašinot un padzi ļinot esošo ERA-NET tīklu darbības 
jomu vides p ētniecības jomā 1. 
Īpaša uzman ība tiks piev ērsta tam, lai nostiprin ātu Kopienas p ētniecības rezult ātu izplatīšanu, arī 
izmantojot siner ģiju ar papildu finans ēšanas meh ānismiem Kopienas un dal ībvalstu līmenī, kā arī 
lai veicinātu to, ka rezult ātus izmanto tiešie lietot āji, galvenok ārt politikas veidot āji. 
Attiecīgā gadījumā saskaņā ar turpmāk izklāstītajām darbībām izstrādās integrētas koncepcijas, 
rīkus un vad ības stratēģijas. Nodrošin ās koordin āciju ar starpdisciplin ārām tēmām 2. Pasākumos 
attiecīgā gadījumā ņems vērā politikas un tehnolo ģijas sociāli ekonomiskos aspektus. 
                                                 
1 Tas var ētu attiekties uz p ētniecības programmu kop ēju īstenošanu Baltijas j ūrā, kā arī jaunu 
ERA-NET  tīklu izveidi. 
2 Attiec ībā uz vides tehnolo ģijām īpaši svarīga ir koordin ācija ar CIP. 
L 400/176 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Darbības 
• Klimata p ārmaiņas, piesārņojums un riski 
– Ietekme uz vidi un klimatu 
Ir vajadzīga integrēta pētniecība par klimata darb ību un par sauszemes un j ūras sistēmas, tostarp 
polāro reģionu, darb ību, lai nov ērotu un analiz ētu, kā šīs sistēmas attīstījās pagātnē, un lai 
prognozētu to attīstību nākotnē, iekļaujot novērojumus, eksperiment ālus pētījumus un progres īvu 
modelēšanu, kā arī, ņemot vērā antropog ēno spiedienu. Tas dos iesp ēju izstrādāt efektīvus 
pasākumus, lai piel āgotos vides p ārmaiņām un to rad ītajai ietekmei, k ā arī mazinātu tās. Izstrādās 
un apstiprin ās globāla līdz vietēja mēroga progres īvus klimata p ārmaiņu modeļus. Šos mode ļus 
piemēros, lai nov ērtētu izmaiņas, potenci ālo ietekmi un kritiskas robežv ērtības (piem., attiec ībā uz 
okeāna skābumu). Ņemot vērā pārmaiņas sausuma, v ētru un plūdu tipiskās norises mode ļos, tiks 
pētītas pārmaiņas atmosf ēras sastāvā un ūdens ciklā un izstrādātas uz risku orient ētas metodes. Tiks 
veikta siltumn īcas efekta g āzu (tostarp aerosolu) budžeta noteikšana un izp ēte. Tiks pētīta ietekme 
uz vides kvalit āti un klimatu, ko rada gaisa, ūdens un augsnes dabisks un cilv ēka izraisīts 
piesārņojums, kā arī atmosfēras, stratosf ēras ozona sl āņa, zemes virsas, led āju un okeānu 
mijiedarb ība. Tiks ņemti vērā arī atgriezenisk ās saites meh ānismi un p ēkšņas pārmaiņas (piemēram, 
okeāna apritē), kā arī ietekme uz biolo ģisko daudzveid ību un ekosist ēmām, tostarp j ūras līmeņa 
paaugstin āšanās ietekme uz piekrastes zon ām un ietekme uz j ūtīgiem apgabaliem, piem ēram, kalnu 
reģioniem. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/177 
 – Vide un vesel ība 
Ir nepieciešama daudzdiscipl īnu pētniecība par vides un klimata riska faktoru un cilv ēku veselības 
mijiedarb ību, lai atbalst ītu Vides un vesel ības rīcības plānu un integr ētu tajā apsvērumus par 
sabiedrības veselību un slim ību aprakstus, kas saist īti ar jauniem vides riskiem. P ētniecībā īpaša 
uzmanība tiks piev ērsta globālo pārmaiņu (klimata p ārmaiņas, zemes izmantojums, globaliz ācija) 
ietekmes vienlaic īgai iedarb ībai dažādos veidos, pies ārņojuma avotu noteikšanai, jauniem vai 
aktuāliem vides apdraud ējuma faktoriem un vektoriem (piem ēram, iekštelpu un āra vide, ar 
pilsētvidi saist īti jautājumi, gaisa pies ārņojums, elektromagn ētiskie lauki, troksni s un toksisku vielu 
iedarbība, tostarp integr ēta riska nov ērtējuma izstr āde un metodiku izstr āde bīstamām vielām), un to 
potenciālajai ietekmei uz vesel ību. Pētījumu mērķis būs arī integrēt cilvēku biomonitoringa 
pētījumu zinātniskos aspektus, metodolo ģiju un instrumentus koordin ētas un saskan īgas pieejas 
izstrādei. Darbības ietvers Eiropas kohortu p ētījumus, kuros galven ā uzmanība tiks piev ērsta 
neaizsarg ātākajām iedzīvotāju grupām, kā arī metodēm un instrumentiem uzlabotai riska 
raksturošanai, nov ērtēšanai un risku un vesel ības ietekm ējumu salīdzināšanai. Pētījumu gait ā tiks 
izstrādāti bioloģiskie marķieri un model ēšanas instrumenti, ņemot vērā apvienoto iedarb ību, 
neaizsarg ātības un nenoteikt ības variācijas. Tiks izstr ādātas arī progresīvas metodes un instrumenti 
lēmumu pie ņemšanas atbalstam (indikatori, datub āzes, izmaksu un ieguvumu anal īzes un 
daudzkrit ēriju analīzes metodes, vesel ības ietekm ējuma novērtēšana, slim ību radīto apgrūtinājumu 
un ilgtspējības analīze), riska anal īzei, mode ļu un sistēmu apstiprin āšanai un savstarp ējai saistīšanai , 
kā arī pārvaldībai un pazi ņošanai, atbalstot politikas izstr ādi, novērtējumu un uzraudz ību. 
L 400/178 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 – Dabas rad ītais apdraud ējums 
Veiksmīgai dabas katastrofu p ārvarēšanai ir nepieciešama pieeja, kas ņem vērā daudzus riskus, 
apvienojot ar risku saist ītas specifiskas vajadz ības un visaptverošu pl ānošanu. Ir nepieciešamas 
labākas zināšanas, metodes un integr ēta struktūra, lai nov ērtētu apdraud ējumu, neaizsarg ātību un 
riskus. Turkl āt jāizstrādā kartograf ēšanas, nov ēršanas, noteikšanas un risku mazinošas strat ēģijas, 
kas ņem vērā ekonomiskos un soci ālos faktorus. Tiks p ētītas ar klimatu saist ītās katastrofas 
(piemēram, vētras, sausums, meža ugunsgr ēki, zemes nogruvumi, lav īnas un plūdi, kā arī cita veida 
ārkārtas situācijas) un ģeoloģiskās katastrofas (piem ēram, zemestr īces, vulkānu izvirdumi un 
cunami), k ā arī to ietekme. Šie p ētījumi ļaus labāk izprast šo katastrofu pamat ā esošos procesus. Tie 
ļaus arī uzlabot noteikšanas, paredz ēšanas un prognoz ēšanas metodes, izmantojot determin ēšanas 
un varbūtības metodes. Tie b ūs pamatā arī agrās brīdināšanas un inform ācijas sistēmu, kā arī ātrās 
reaģēšanas sistēmu izstrādei, kuru m ērķis ir samazin āt cilvēku apdzīvotu vietu neaizsarg ātību. Tiks 
kvantitatīvi novērtētas arī lielo dabas katastrofu soci ālās sekas, tostarp ietekme uz ekosist ēmām. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/179 
 • Resursu ilgtsp ējīga apsaimniekošana 
– Dabas un cilv ēka veidotu resursu saglab āšana un ilgtsp ējīga apsaimniekošana un 
bioloģiskā daudzveid ība 
Pētījumu mērķis būs uzlabot zin āšanu pamatu un izstr ādāt progresīvus mode ļus un instrumentus, 
kas vajadz īgi resursu ilgtsp ējīgai apsaimniekošanai un ilgtsp ējīga patēriņa modeļu radīšanai. Tas 
savukārt palīdzēs paredzēt ekosistēmu uzved ību un to atjaunošanas norisi, k ā arī samazināt 
nozīmīgu struktur ālo un funkcion ālo ekosist ēmu elementu degrad ēšanos un izzušanu (attiecas uz 
bioloģiskās daudzveid ības, ūdens, augsnes un j ūras resursiem). Ekosist ēmu model ēšanas pētījumos 
tiks ņemta vērā dabas aizsardz ības un saglab āšanas prakse. Tiks veicin ātas novatoriskas koncepcijas 
tādas saimniecisk ās darbības uzsākšanai, kas saist īta ar ekosist ēmu devumu. Izstr ādās integrētas 
pieejas, lai nov ērstu un cīnītos pret pārtuksnešošanos, augsnes degrad āciju un eroziju (tostarp ūdens 
racionāla izmantošana), lai aptur ētu bioloģiskās dažādības samazin āšanos un lai samazin ātu cilvēka 
darbības negatīvās sekas. P ētniecība koncentr ēsies arī uz mežu, ainavu un pils ētu vides ilgtsp ējīgu 
izmantošanu un apsaimniekošanu, iek ļaujot arī pēcindustrializ ētas zonas, jo īpaši risinot jaut ājumus 
saistībā ar plānošanu un ilgtsp ējīgu atkritumu apsaimniekošanu.  Pētījumos izmantos atkl ātu, dalītu, 
savstarpēji savietojamu datu p ārvaldes un inform ācijas sistēmu, kā arī veicinās tās izstrādi, atbalst īs 
novērtējumus, prognozes un pakalpojumus, kas saist īti ar dabas resursiem un to izmantošanu. 
L 400/180 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 – Jūras vides apsaimniekošana 
Ir vajadzīgi īpaši pētījumi, lai uzlabotu m ūsu izpratni par cilv ēka darbības ietekmi uz oke āniem un 
jūrām, un uz j ūras vides resursiem, tostarp re ģionālo jūru un piekrastes zonu pies ārņojumu un 
eitrofikāciju. Tiks veikti p ētījumi akvatisk ā vidē, tostarp piekrastes, re ģionālās un dziļjūras 
ekosistēmās un jūras gultnē, lai novērotu, uzraudz ītu un paredz ētu šīs vides uzved ību un veicin ātu 
izpratni par j ūru un oke āna resursu ilgtsp ējīgu izmantošanu. Cilv ēka darbību ietekmi uz oke ānu 
novērtēs ar integr ētu metožu pal īdzību, ņemot vērā jūras bioloģisko daudzveid ību, ekosist ēmu 
procesus un devumu, ūdens cirkul āciju okeānā un jūras gultnes ģeoloģiju. Tiks izstr ādātas 
koncepcijas un instrumenti, atbalstot strat ēģijas saistībā ar okeāna un tā resursu ilgtsp ējīgu 
izmantošanu. Tas attieksies uz metodik ām, inform ācijas sistēmām un datu b āzēm, politikas un 
instrumentu nov ērtējuma rīkiem. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/181 
 • Vides tehnolo ģijas 
– Vides tehnolo ģijas dabas un cilv ēka veidotās vides nov ērošanai, imit ācijai, profilaksei, 
ietekmes mazin āšanai, piel āgošanai, atvese ļošanai un atjaunošanai 
Jaunas vai uzlabotas vides tehnolo ģijas ir nepieciešamas, lai samazin ātu cilvēka darbības ietekmi uz 
vidi, aizsarg ātu vidi un efekt īvāk apsaimniekotu resursus, lai izstr ādātu jaunus produktus, procesus 
un pakalpojumus, kas b ūtu labvēlīgāki videi nek ā to pašreiz ējās alternatīvas. Izpēte galvenok ārt 
pievērsīsies tādām jomām: tehnolo ģijas, kas nov ērš vai samazina vides riskus, samazina dabas 
katastrofu un stihiju ietekmi, samazina klimata p ārmaiņu risku un biolo ģiskās daudzveid ības 
izzušanu; tehnolo ģijas, kas veicina ilgtsp ējīgu ražošanu un pat ēriņu; tehnolo ģijas dabas resursu 
apsaimniekošanai un pies ārņojuma efekt īvākai likvid ēšanai, kas saist ītas ar ūdeni, augsni, gaisu, 
jūru un citiem dabas resursiem, tostarp pils ētvidi, un atkritumiem (tostarp atkritumu p ārstrāde). Tiks 
nodrošināta starpdisciplin āra koordin ācija ar citām saistītām tēmām. 
– Kultūras mantojuma, tostarp cilv ēka apdzīvotu vietu aizsarg āšana, saglab āšana un 
uzlabošana 
Tehnoloģijas ekolo ģiski nekait īgai un ilgtsp ējīgai cilvēka veidotās vides apsaimniekošanai, 
iekļaujot arī apbūvēto vidi, pils ētu teritorijas, ainavas, k ā arī kultūras mantojuma saglab āšanai, 
restaurācijai un aizsardz ībai no vides pies ārņošanas, iek ļaujot riska nov ērtējumu attiec ībā uz vidi, 
modeļus un rīkus riska nov ērtēšanai, progres īvas un nesagraujošas metodikas kait ējuma 
diagnostic ēšanai, jaunus restaur ācijas produktus un metodikas, samazin āšanas un piel āgošanas 
stratēģijas kustamo un nekustamo kult ūras resursu ilgtsp ējīgai apsaimniekošanai. 
L 400/182 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 – Tehnoloģiju novērtēšana, apstiprin āšana un test ēšana 
Pētniecības uzman ības lokā būs tehnoloģiju, tostarp procesu, produkt u un pakalpojumu riska un 
efektivitātes novērtēšana, kā arī saistīto metožu, piem ēram, dzīves cikla anal īzes, tālāka 
pilnveidošana. Papildus tam uzman ību pievērsīs šādiem aspektiem: vides tehnolo ģiju ilgtermi ņa 
iespējas, tirgus potenci āls un soci āli ekonomiskie aspekti; tehnolo ģijas meža jom ā, ūdens pieg ādes 
un sanitārās apstrādes platforma, ilgtsp ējīgas ķīmijas platforma; ķīmisko vielu riska nov ērtēšana, 
koncentrējoties uz vied ām testēšanas strat ēģijām un metod ēm, lai samazin ātu izmēģinājumus ar 
dzīvniekiem, riska kvantitat īvas noteikšanas metodes; k ā arī pētnieciskais atbalsts Eiropas Vides 
tehnoloģiju apstiprin āšanas un test ēšanas sistēmas izstrādei, papildinot trešo pušu nov ērtēšanas 
instrumentus. 
• Zemes nov ērošanas un nov ērtēšanas instrumenti ilgtsp ējīgai attīstībai 
– Zemes un oke āna novērošanas sist ēmas un monitoringa metodes videi un ilgtsp ējīgai 
attīstībai 
Pētījumos piev ērsīsies Globālās zemes nov ērošanas sist ēmu sistēmas ( GEOSS ) izstrādei un 
integrēšanai vides un ilgtsp ējīgas attīstības jautājumos, ko risina saist ībā ar GEO  ierosmi 1, ko 
papildinās ar Globālo monitoringu par vidi un droš ību (GMES ). Pētījumos tiks apl ūkota 
novērošanas sist ēmu savstarp ējā saderība, inform ācijas pārvaldība un datu apmai ņa, kā arī vides 
parādību un ar to saist īto cilvēku darbību izprašanai, model ēšanai un paredz ēšanai noder īgās 
informācijas optimiz ēšana. Šo p ētījumu uzman ības lokā būs dabas katastrofas, klimata p ārmaiņas, 
laika apst ākļi, ekosistēmas, dabas resursi, ūdens, zemes izmantojums, vide un vesel ība, kā arī 
bioloģiskā daudzveid ība (ietverot riska nov ērtēšanu, prognoz ēšanas metodes un nov ērtēšanas 
līdzekļus), lai rad ītu priekšroc ības, kas saist ītas ar GEOSS  izmantošanu sabiedr ības labā, un 
veicinātu GMES . 
                                                 
1 Tostarp finansi āls atbalsts GEO  sekretariātam. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/183 
 – Ilgtspējīgas attīstības prognoz ēšanas metodes un nov ērtēšanas instrumenti, ņemot vērā 
dažādus novērošanas m ērogus 
Ir vajadzīgi instrumenti, lai kvantitat īvi novērtētu vides un p ētniecības politikas ieguld ījumu 
konkurētspējā un ilgtspējīgā attīstībā, ietverot uz tirgus procesiem balst ītas un regulat īvas pieejas, 
kā arī pašreizējo ražošanas un pat ēriņa modeļu attīstības tenden ču efekta nov ērtēšanu. Šādi 
instrumenti ietvers mode ļus, kas respekt ē saiknes starp ekonomiku, vidi un sabiedr ību, līdz ar to ar ī 
veiksmīgas un efekt īvas pielāgošanās un novēršanas strat ēģijas. Šajos starpdiscipl īnu pētījumos 
iekļaus globālo klimata izmai ņu vispārēju novērtējumu, iek ļaujot nov ērtējumu par ekosist ēmu un 
sociālekonomisko sist ēmu mijiedarb ību. Pētījumos arī centīsies uzlabot esošos un izstr ādāt jaunus 
indikatorus, kas vajadz īgi, lai nov ērtētu ilgtspējīgas attīstības politikas priorit ātes un analiz ētu saikni 
starp tām, ņemot vērā ES pašreiz ējo ilgtspējīgas attīstības indikatoru kopumu. P ētījumos ietvers ar ī 
tehnoloģiju, sociālekonomisko virz ītājspēku, ārējo faktoru un p ārvaldības analīzi, ilgtspējīguma 
ietekmes nov ērtējumu, kā arī prognozējošus pētījumus. Pētījumu rezult ātu lietojuma sf ēras ietver 
zemes izmantojumu un j ūras politiku, pils ētvides attīstību, bioloģisko daudzveid ību un ekonomiku, 
ar klimata p ārmaiņām saistītos politiskos un soci ālos konfliktus. 
L 400/184 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Starptautisk ā sadarbība 
Vides probl ēmas neizb ēgami ir pārrobežu, re ģionāla vai glob āla mēroga probl ēmas, līdz ar to 
starptautiskajai sadarb ībai šajā tēmā ierādīta būtiska vieta. Konkr ētas jomas ir saist ītas ar ES 
starptautiskaj ām saistībām, tādām kā konvencijas par klimata p ārmaiņām, bioloģisko daudzveid ību, 
pārtuksnešošanos, ūdens resursu p ārvaldību un ķīmiskajām vielām un atkritumiem, Johannesburgas 
augstākā līmeņa sanāksmes lēmumi par ilgtsp ējīgu attīstību, kā arī citas reģionālas konvencijas. 
Tiks piev ērsta uzman ība nozīmīgiem pētījumiem, kas izriet no ES vides strat ēģijas un rīcības 
plāniem 1. 
Zinātnes un tehnolo ģiju partner ība ar jaunatt īstības un jaun ās ekonomikas valst īm dos ieguld ījumu 
Tūkstošgades att īstības mērķu sasniegšan ā vairākās jomās (piemēram, klimata p ārmaiņu un dabas 
katastrofu nov ēršana un ietekmes mazin āšana, vides resursu izzušanas aptur ēšana, ūdens 
saimniecības, apgādes un kanaliz ācijas uzlabošana, p ārtuksnešošan ās novēršana un apkarošana, 
ilgtspējīga ražošana un pat ēriņš, kā arī urbanizācijas izrais īto vides probl ēmu risinājumi), kur ās 
svarīga nozīme varētu būt arī MVU. Īpaša uzman ība tiks piev ērsta saistībai starp glob āliem vides 
jautājumiem un re ģionāla un vietēja mēroga attīstības problēmām, kas saist ītas ar zemes 
izmantošanu dabas resursiem, biolo ģisko daudzveid ību, ekosist ēmām, dabiskiem un cilv ēku 
izraisītiem apdraud ējumiem un riskiem, klimata p ārmaiņām, vides tehnolo ģijām, vides un vesel ības, 
kā arī politikas anal īzes instrumentiem. Sadarb ība ar industrializ ētajām valstīm veicinās pieeju 
izciliem pasaules m ēroga pētījumiem; b ūtu aktīvi jāiesaista zin ātniekus no jaunatt īstības valstīm, jo 
īpaši saistībā ar labāku zinātnisku izpratni par ilgtsp ējīgas attīstības aspektiem. 
                                                 
1 Šādi piemēri ir Kilarnijas rekomend ācijas par biolo ģiskās daudzveid ības izpētes priorit ātēm 
2010. gada m ērķu sasniegšanai (Malahidas 2004. gada konference), ES R īcības plāns par 
klimata pārmaiņām attīstības sadarb ības kontekst ā (2004. gads), priorit ārās darbības, ko 
noteikusi ANO konvencijas p ārtuksnešošan ās apturēšanai Zinātnes un tehnolo ģiju komiteja, 
ES un vispasaules strat ēģijas ķīmisku vielu un pestic īdu drošai apsaimniekošanai u.c. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/185 
 GEOSS  izveidošana zemes nov ērošanai sekm ēs starptautisko sadarb ību, lai izprastu zemes sist ēmas 
un ilgtspējības jautājumus, kā arī koordinētu datu vākšanu zin ātnes un politikas vajadz ībām, 
iesaistot publisk ās un privātās ieinteres ētās personas. 
Reaģēšana uz jaun ām vajadz ībām un neparedz ētām politikas vajadz ībām 
Ar jaunām vajadzībām saistītos šīs tēmas pētījumos var apl ūkot tādus jautājumus kā cilvēku, 
ekosistēmu un biosf ēras mijiedarb ība vai jauni riski, kas saist īti ar dabas, cilv ēka vai tehnolo ģiju 
izraisītām katastrof ām. 
Atbalsts rea ģēšanai uz neparedz ētām vides politikas vajadz ībām var būt saistīts, piemēram, ar jauno 
politikas sf ēru — vides, j ūras politikas, standart u un noteikumu — ilgtsp ējības ietekmes 
novērtējumu. 
7. Transports (tostarp aeronautika) 
Mērķis 
Pamatojoties uz tehnolo ģisko un operat īvo attīstību un uz Eiropas transp orta politiku, visu 
iedzīvotāju, sabiedr ības un klimata politikas lab ā izstrādāt integrētas drošākas, videi nekait īgākas un 
"viedākas" Eiropas transporta sist ēmas, kas atbilstu dabas un vides resursu saglab āšanas pras ībām; 
kā arī nostiprin āt un turpm āk attīstīt konkurētspēju, kāda pasaules tirg ū ir Eiropas nozares 
pārstāvjiem. 
L 400/186 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Metode 
Eiropas transporta sist ēma ir vitāli svarīgs Eiropas ekonomisk ās un sociālās izaugsmes faktors. Tam 
ir galvenā nozīme cilvēku un pre ču pārvadāšanā vietējā, reģionālā, valstu, Eiropas un starptautisk ā 
mērogā. Šajā tēmā tiks risinātas vairākas aktuālas problēmas, kas nor ādītas Baltajā grāmatā par 
transportu 1, lai paaugstin ātu transporta sist ēmu devumu sabiedr ībai un ieguld ījumu rūpniecības 
konkurētspējā paplašinātajā ES, vienlaikus samazinot transporta negat īvo ietekmi un sekas attiec ībā 
uz vidi, ener ģijas izmantošanu, droš ību un sabiedr ības veselību. 
Tiks ieviesta jauna, integr ēta pieeja, kas saista visus p ārvadājumu veidus, respekt ē pētniecības un 
zināšanu attīstības sociāli ekonomiskos un tehnolo ģiskos aspektus un iek ļauj gan jaunin ājumus, gan 
politikas pamatnost ādnes. 
Daudzās tehnoloģiju platformas, kas izveidotas šaj ā jomā (ACARE  aeronautikai un gaisa 
transportam, ERRAC  dzelzceļa transportam, ERTRAC  autoceļu transportam, WATERBORNE  ūdens 
transportam, ūdeņradim un kurin āmā elementiem), ir izstr ādājušas ilgtermi ņa redzējumus un 
stratēģiskās pētniecības programmas ( SRA), kas lieti noder š īs tēmas formul ēšanā un atbilst 
politikas veidot āju vajadzībām un sabiedr ības cerībām. Izraudz īti SRA aspekti var b ūt par pamatotu 
iemeslu Kop īgu tehnolo ģiju ierosmju aizs ākšanai. ERA-NET  darbības paver iesp ējas veicin āt 
atsevišķu transporta nozares t ēmu turpm āku starpvalstu koordin ēšanu, un t ās atbalstīs gadījumos, 
kad tas tiks atz īts par lietder īgu. 
                                                 
1 "Eiropas transporta politika 2010. gadam: laiks pie ņemt lēmumu" COM(2001) 370. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/187 
 Darbības, kas ir īpaši nozīmīgas MVU, ietver centienus nodrošin āt drošas uz tehnolo ģijām balstītas 
piegādes ķēdes dažādās nozarēs; pavērt MVU pieeju p ētniecības ierosm ēm; veicināt MVU noz īmi 
un progres īvo tehnolo ģiju MVU dibin āšanu, jo īpaši attīstītu transporta tehnolo ģiju jomā, "ar 
pakalpojumiem saist ītās" darbībās, kas rakstur īgas transporta nozarei, k ā arī sistēmu un lietojumu 
izveidi satel ītnavigācijas jomās. 
Aktuālās politikas vajadz ības, kā arī jaunu politiku (piem ēram, jūras politika un vienot ās Eiropas 
gaisa telpas īstenošana) izstr āde, novērtēšana un īstenošana tiks risin ātas dažādos pasākumu 
kopumos, ar ī starptematisk ā aspektā. Pētnieciskais darbs ietvers p ētījumus, mode ļus un 
instrumentus, ko izmanto strat ēģiskajā uzraudzībā un prognoz ēšanā, un tajā ir integrētas zināšanas, 
kas saistītas ar galvenajiem transporta nozares ekonomiskajiem, soci ālajiem, droš ības, drošuma un 
vides jaut ājumiem. Darb ībās, kas saist ītas ar starptematisk ām pētījumu jom ām, īpaša uzman ība tiks 
pievērsta transporta īpatnībām, piemēram, droš ības aspektiem k ā transporta sist ēmas neatņemamai 
prasībai; alternat īvo enerģijas avotu izmantošanai transporta  lietojumos; un transporta vides 
ietekmējuma, tostarp klimata p ārmaiņu, uzraudz ībai; kā arī pasākumiem ekonomisk ās integrācijas 
uzlabošanai. Vides p ētniecībā būtu jāietver veidi, k ā samazināt transporta negat īvo ietekmi un 
optimizēt satiksmi, un taj ā būtu jāiekļauj transporta efektivit ātes paaugstin āšana. 
Tiks atbalst ītas arī darbības pētījumu rezult ātu izplatīšanai un izmantošanai, k ā arī ietekmes 
novērtēšanai, piev ēršot galveno uzman ību īpašām lietotāju, jo īpaši nelabv ēlīgā situācijā esošo 
grupu vajadz ībām un politikas pras ībām transporta nozar ē. 
L 400/188 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Darbības 
• Aeronautika un gaisa transports 
Darbības dos ieguld ījumu galveno Kopienas politiku jom ā, kā arī ACARE  stratēģiskās pētniecības 
programmas īstenošanā. Kvantitat īvie mērķi atbilst tiem m ērķiem, kas min ētajā programm ā izvirzīti 
laikposmam l īdz 2020. gadam. Š īs pētniecības joma ietver visus ar lidapar ātiem, pasažieru 
pārvadājumiem un lidostas kontrol ējamo teritoriju saist ītos gaisa transporta sist ēmas aspektus. 
– Videi nekait īgāks gaisa transports: Izstr ādāt tehnoloģijas, lai samazin ātu aviācijas ietekmi 
uz vidi, izvirzot m ērķi uz pusi samazin āt oglekļa dioksīda (CO 2) emisiju, par 80% 
samazināt noteiktas sl āpekļa oksīdu (NOx) emisijas, uz pusi samazin āt dzirdamo troksni. 
Pētniecības uzman ības lokā būs videi nekait īgāku dzinēju tehnolo ģiju izstrāde, ietverot 
alternatīvo degvielu tehnolo ģijas, kā arī uzlabota fiks ētu spārnu un rot ējošu spārnu 
lidaparātu (tostarp he likopteru un lidapar ātu ar main āmu rotora le ņķi) efektivit āte, jaunas 
"viedas" viegl ās konstrukcijas un uzlabota aerodinamika. P ētījumi aptvers ar ī tādus 
jautājumus kā uzlabota lidapar ātu ekspluat ācija lidost ās (kontrol ējamajā teritorijā un 
atklātajā teritorijā), gaisa satiksmes vad ība, lidapar ātu ražošana, apkope, k ā arī otrreizējās 
pārstrādes procesi. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/189 
 – Laika efektivit ātes palielin āšana: Īstenot būtiskas pārmaiņas aviācijā, lai sasniegtu pl ānoto 
izaugsmi, proti, tr īs reizes liel āku gaisa ku ģu kustību, vienlaikus uz labojot precizit āti 
jebkuros laika apst ākļos un ievērojami samazinot laiku, kas pavad īts lidostās, kārtojot ar 
lidojumiem saist ītās formalit ātes, bet vienlaikus saglab ājot drošības līmeni. Pētījumos 
izstrādās un ievies īs novatorisku gaisa satiksmes p ārvaldības ( ATM ) sistēmu saistībā ar 
SESAR 1 ierosmi, apvienojot gaisa, zemes un kosmosa elementus, satiksmes pl ūsmas 
pārvaldību un gaisa ku ģu lielāku autonomiju. Tiks apl ūkoti arī lidaparātu konstrukcijas 
aspekti, lai uzlabotu pasažieru un kravas p ārvadājumus, mekl ēti jauni risin ājumi efekt īvai 
lidostu izmantošanai un gaisa transporta iek ļaušanai visp ārējā transporta sist ēmā. Gaisa 
satiksmes p ārvaldības sistēmu pilnveides efekt īvāko koordin ēšanu Eirop ā nodrošinās ar 
SESAR ierosmes 2 palīdzību. 
– Patērētāju apmierin ātības un droš ības garant ēšana: Ievērojami uzlabot pasažieru izv ēles 
iespējas un lidojumu saraksta elast ību, vienlaikus pan ākot pieckāršu negad ījumu īpatsvara 
samazinājumu. Jaunas tehnolo ģijas nodrošin ās lidaparātu/dzinēju konfigur āciju lielāku 
izvēli, sākot no liela korpusa l īdz mazāka izmēra lidapar ātiem, iekļaujot rotorlidapar ātus, 
augstāku visu sist ēmas elementu, tostarp vad ības, automatiz ācijas līmeni. Uzman ības lokā 
būs arī pasažieru komforta un labsaj ūtas uzlabošana, jauni pakalpojumi, salona lo ģistikas 
sistēmas un akt īvie un pas īvie drošības pasākumi, īpaši uzsverot cilv ēka faktoru. P ētījumos 
būs ietverta ar ī lidostu un gaisa satiksmes darb ību pielāgošana daž āda tipa lidapar ātiem un 
to izmantošana 24 stundas diennakt ī, nepārsniedzot sabiedr ībai pieņemamu trokš ņa līmeni. 
                                                 
1 SESAR (Single European Sky ATM Research)  - Eiropas gaisa satiksmes kontroles 
infrastrukt ūras moderniz ācija, kas saist īta ar Vienoto Eiropa s debesu politikas īstenošanu. 
2 Šim nol ūkam paredz ēts izveidot kopuz ņēmumu ATM  darbību koordin ēšanai. 
L 400/190 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 – Rentabilit ātes uzlabošana: Veicin āt konkurētspējīgu piegādes ķēdi, kas nodrošina iesp ēju 
uz pusi samazin āt laiku, kas nepieciešams, l īdz produkts non āk tirgū, kā arī samazināt 
produktu izstr ādes un ekspluat ācijas izmaksas, k ā rezultātā gaisa transports k ļūtu 
pieejamāks iedzīvotājiem. Pētījumu uzman ības lokā būs uzlabojumi vis ā uzņēmējdarbības 
procesā, sākot no koncepcijas izstr ādes līdz produkta izstr ādei, ražošanai un ekspluat ācijai, 
tostarp pieg ādes ķēdes integr ēšana. Tie ietvers uzlabotas imit ēšanas iesp ējas un augst āku 
automatiz ācijas līmeni, tehnolo ģijas un metodes, lai konstru ētu inovatīvus gaisa ku ģus, 
kam nav nepieciešama apkope, tostarp remonts un kapit ālais remonts, k ā arī racionaliz ētu 
gaisa kuģu, lidostu un gaisa satiksmes p ārvaldības darbības. 
– Gaisa kuģu un pasažieru aizsardz ība: Novērst jebkāda veida naid īgas darbības, kuru 
rezultātā ceļotāji vai citi cilv ēki varētu tikt ievainoti, vi ņiem varētu rasties zaud ējumi, tikt 
nodarīts kaitējums vai sag ādātas neērtības lidapar āta ļaunprātīgas izmantošanas d ēļ. 
Pētījumu uzman ības lokā būs būtiski gaisa transporta sist ēmas elementi, tostarp droš ības 
pasākumi, projekt ējot lidapar ātu salonus un pilotu kab īnes, autom ātiskā kontrole un 
piezemēšanās lidaparāta neatļautas izmantošanas gad ījumā, aizsardz ība pret ārējiem 
uzbrukumiem, k ā arī drošības aspekti gaisa telpas p ārvaldībā un lidostu ekspluat ācijā. 
– Vadošā loma nākotnes gaisa transport ā: Izpētīt radikālākas, videi nekait īgākas, 
pieejamākas un novatorisk ākas tehnolo ģijas, kuras var ētu veicināt būtiskas pārmaiņas, kas 
nepieciešamas gaisa transportam š ā gadsimta otraj ā pusē un pēc tam. Pētniecībā aplūkos 
tādus aspektus k ā jaunas piedzi ņas un pacelšan ās koncepcijas, jaunas idejas gaisa 
transportl īdzekļu iekštelp ām, tostarp dizainam, jaunas lidostu koncepcijas, jaunas 
lidaparātu vadības un kontroles metodes, alternat īvas metodes gaisa transporta sist ēmu 
ekspluatācijā un to integr ēšana ar citiem transporta veidiem. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/191 
 • Ilgtspējīgs virszemes transports (dzelzce ļš, autotransports un ku ģi) 
– Videi nekait īgāks virszemes transports: Att īstīt tehnoloģijas un zin āšanas, lai samazin ātu 
piesārņojumu (gaisa, tostarp saist ībā ar siltumn īcefekta gāzēm, ūdens un augsnes) un 
ietekmi uz vidi t ādās jomās kā klimata p ārmaiņas, veselība, bioloģiskā daudzveid ība un 
troksnis. P ētījumu rezult ātā uzlabosies piedzi ņas mehānismu tīrība un energoefektivit āte 
(piem, hibr īda piedziņas veidiem), tiks veicin āta alternat īvā kurināmā izmantošana, tostarp, 
vidējā termiņā un ilgtermi ņā, ūdeņraža un kurin āmā elementu izmantošana, ņemot vērā 
rentabilitātes un energoefektivit ātes apsvērumus. Darb ības būs saistītas ar infrastrukt ūras, 
transportl īdzekļu, kuģu un to sast āvdaļu tehnoloģijām, ietverot visp ārēju sistēmas 
optimizēšanu. Pētījumi, kas saist īti ar transportam rakstur īgajām tendenc ēm, ietvers 
ražošanu, konstru ēšanu, ekspluat āciju, apkopi, diagnostiku, remontu, kontroli, demont āžu, 
utilizēšanu, otrreiz ējo pārstrādi, nolietoto transportl īdzekļu izmantošanas strat ēģijas, kā arī 
veicamos pas ākumus, ja j ūrā notikusi av ārija. 
L 400/192 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 – Kravu novirz īšanas uz citiem transporta veidiem veicin āšana un palielin āšana un transporta 
koridoru atslogošana 1: Izstrādāt un demonstr ēt raitus cilv ēku un pre ču pārvadājumus "no 
durvīm līdz durvīm", kā arī tehnoloģijas un sist ēmas, kas nodrošina efekt īvu dažādu veidu 
pārvadājumu sadarb ību, arī saistībā ar dzelzce ļa transporta un ūdens transporta 
konkurētspēju. Šajā tēmā ietilpst darb ības, kas risin ās jautājumus saist ībā ar vietēja, 
reģionāla, valsts un Eiropas m ēroga transporta t īklu, sistēmu un pakalpojumu 
savietojam ību un darb ības optimiz ēšanu, kā arī vairāku pārvadājumu veidu integr ēšanu 
integrētā pieejā. Pasākumu mērķis būs stratēģijas Eiropas l īmenī, infrastrukt ūras, tostarp 
terminālu un specializ ēto tīklu optimiz ēta izmantošana, lab āka transporta, satiksmes un 
informācijas pārvaldība, uzlabota kravu lo ģistika, pasažieru p ārvadātāju veidu sadarb ība, 
kā arī stratēģijas par pārvadājumu novirz īšanu uz citiem transporta veidiem, lai veicin ātu 
energoefekt īvu transporta veidu izmantošanu. Tiks izstr ādātas viedas sist ēmas, jaunas 
transportl īdzekļu/kuģu koncepcijas un tehnolo ģijas, tostarp iekraušanas un izkraušanas 
darbības un lietot āju saskarnes. Zin āšanas, kas vajadz īgas politikas veidošanai, ietvers cenu 
veidošanu un iekas ēšanu transporta infrastrukt ūrā, Kopienas transporta politikas pas ākumu 
novērtēšanu un Eiropas sadarb ības tīklu politiku un projektus. 
                                                 
1 Ņemot vērā mērķi atkal atjaunot 1998. gada transporta veidu sadal ījumu, darb ības, kas 
attieksies uz vienu p ārvadājuma veidu, koncentr ēsies uz dzelzce ļa vai ūdens transportu. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/193 
 – Nodrošināt ilgtspējīgu mobilit āti pilsētās visiem iedz īvotājiem, iekļaujot nelabv ēlīgā 
situācijā esošās grupas: Galven ā uzmanība tiks piev ērsta cilvēkiem un prec ēm, veicot 
pētījumus par "n ākamās paaudzes transportl īdzekļiem" un to ien ākšanu tirg ū, apvienojot 
visus tīras, energoefekt īvas, drošas un inteli ģentas transporta sist ēmas elementus. Jaunu 
transporta un mobilit ātes koncepciju, novatori sku organizatorisk ās un pārvietošanās 
pārvaldības shēmu un kvalitat īva sabiedrisk ā transporta p ētījumu mērķis būs nodrošin āt 
visiem pieejamu augsta l īmeņa vairāku pārvadājumu veidu integr ēšanu. Tiks izstr ādātas un 
izmēģinātas novatoriskas strat ēģijas tīram pilsētas transportam 1. Īpaša uzman ība tiks 
pievērsta nepies ārņojošiem transportl īdzekļiem, piepras ījuma pārvaldībai, person īgā 
transporta racionaliz ācijai, kā arī informācijas un komunik ācijas strat ēģijām, 
pakalpojumiem un infrastrukt ūrai. Instrumenti un mode ļi politikas izstr ādes un īstenošanas 
atbalstam ietvers transporta un zemes izmantošanas pl ānošanu, ietverot saist ību ar 
ekonomikas izaugsmi un nodarbin ātību. 
                                                 
1 Pamatojoties uz CIVITAS ierosmes pieredzi. 
L 400/194 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 – Drošuma un droš ības uzlabošana: Izstr ādāt tehnoloģijas un viedsist ēmas, lai aizsarg ātu 
neaizsarg ātas personas, piem ēram, transportl īdzekļu vadītājus, brauc ējus, pasažierus, 
apkalpes locek ļus un gājējus. Tiks izstr ādātas progres īvas tehniskas sist ēmas un riska 
analīzes metodes sauszemes transportl īdzekļu, kuģu un transporta infrastrukt ūras izveidei 
un ekspluat ācijai. Uzsvaru liks uz integr ējošām pieejām, kas apvieno cilv ēka faktoru, 
strukturālo integrit āti, profilaksi, pas īvos un akt īvos drošības pasākumus, tostarp 
uzraudzības sistēmas, glābšanas un kr īžu pārvaldību. Drošums tiks apl ūkots kā 
neatņemama sast āvdaļa kopējā transporta sist ēmā, kas ietver infrastrukt ūru, kravas (preces 
un konteinerus), transporta lietot ājus un pārvadātājus, virszemes transportl īdzekļus un 
kuģus, pasākumus politikas veidošanas un likumdošanas l īmenī, ieskaitot instrumentus 
lēmumu pie ņemšanas atbalstam un apstiprin āšanai; droš ība tiks apl ūkota visos gad ījumos, 
kad tā ir neatņemama pras ība transporta sist ēmai. 
– Konkurētspējas stiprin āšana: Uzlabot transporta nozares konkur ētspēju, nodrošinot 
ilgtspējīgus, efekt īvus un cenas zi ņā pieejamus transporta paka lpojumus un radot jaunas 
prasmes un darba iesp ējas pētniecības un att īstības ceļā. Tehnolo ģijas progres īviem 
industriālajiem procesiem ietvers projekt ēšanu, ražošanu, mont āžu, konstru ēšanu un 
apkopi, un to m ērķis būs samazin āt dzīves cikla izmaksas un sa īsināt izstrādei 
nepieciešamo laiku. Uzsvars tiks likts uz novatorisk ām un uzlabot ām produktu un sist ēmu 
koncepcij ām un uzlabotiem transporta paka lpojumiem, nodrošinot augst āku pasažieru 
apmierinātības pakāpi. Tiks izstr ādāta jauna veida ražošanas organiz ācija, iekļaujot 
piegādes ķēdes pārvaldību un izplat īšanas sist ēmas. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/195 
 • Atbalsts Eiropas Glob ālajai satel ītnavigācijas sistēmai ( Galileo  un EGNOS ): 
Eiropas Glob ālā satelītnavigācijas sistēma ir sistēmas EGNOS  un Galileo , un tās nodrošina pasaules 
mēroga pozicion ēšanas un momenta iestat īšanas iesp ējas 1. 
– Pilnīga iespēju izmantošana: veicin āt dažāda veida pakalpojumu izmantošanas 
paplašināšanos, sākot no brīvi pieejamiem un komerci āliem pakalpojumiem l īdz "dzīvības 
drošības", "mekl ēšanas un gl ābšanas" un sabiedriski regul ējamiem pakalpojumiem; 
transporta p ārvaldības lietojumi, tostarp saist ībā ar kravas un b īstamo materi ālu 
transportēšanu; izmantojot blakuspakalpojumus; par ādīt satelītnavigācijas priekšroc ības un 
efektivitāti. 
– Instrumentu nodrošin āšana un piem ērotas vides rad īšana: garant ēt drošu pakalpojumu 
izmantošanu, pamat ā ieviešot sertifik āciju galvenaj ās lietojuma jom ās; sagatavot un 
apstiprināt pakalpojumu atbilst ību jaunajām politikas jom ām un tiesību aktiem, k ā arī 
ieviest tos; izmantot sabiedriski regul ējamos pakalpojumus saska ņā ar apstiprin āto 
piekļuves politiku; rad īt svarīgus digitālus topolo ģijas, kartogr āfijas, ģeodēzijas datus un 
sistēmas izmantošanai navig ācijā; risināt jautājumus par drošuma un droš ības vajadz ībām 
un prasībām. 
– Uztvērēju pielāgošana pras ībām un pamattehnolo ģiju uzlabošana: uzlabot uztv ērēju 
veiktspēju, integrējot neliela ener ģijas patēriņa un miniaturiz ācijas tehnolo ģijas; izveidot 
pilnīgu iekštelpu navig ācijas tīkla pārklājumu, savienojot ar radiofrekven ču identifik ācijas 
ierīcēm; izmantot programm ējamu uztv ērēju tehnolo ģiju, apvienojot to ar cit ām funkcij ām, 
piemēram, telekomunik ācijām; atbalst īt galveno navig ācijas zemes infrastrukt ūras 
tehnoloģiju, lai nodrošin ātu uzticam ību un elast īgumu. 
                                                 
1 Pētījumus pārvaldīs Eiropas Glob ālās satelītnavigācijas sistēmas ( GNSS ) uzraudzības 
iestāde. 
L 400/196 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 – Atbalsts infrastrukt ūras attīstībai: sagatavot otr ās paaudzes sist ēmu, pielāgojoties 
mainīgajam lietot āju piepras ījumam un tirgus prognoz ēm, izmantot infrastrukt ūras 
internacionaliz ācijas priekšroc ības, lai orient ētos uz glob āliem tirgiem un izstr ādātu 
vispasaules standartus. 
Starptautisk ā sadarbība 
Starptautisk ā sadarbība šajā jomā ir svarīga PTA pas ākumu daļa, un tā tiks rosin āta, tiklīdz nozares 
pārstāvji vai politikas veidot āji izrādīs attiecīgu ieinteres ētību. Apsvērs īpašus pas ākumus plaš ās 
tematiskās jomās, kur vien tie var ētu piesaist īt tirgus intereses (piem ēram, glob āla tirdzniec ības 
attīstība un tīklu un pakalpojumu sasaiste kontinent ālā un starpkontinent ālā mērogā); iespējas 
piekļūt zinātnes un tehnolo ģiju sasniegumiem un iesaist īt tos, tādējādi papildinot pašreiz ējās 
zināšanas Eirop ā un nodrošinot savstarp ēju izdevīgumu; jom ās, kurās Eiropa rea ģē uz globālām 
vajadzībām (piemēram, klimata p ārmaiņas) vai dod ieguld ījumu starptautisko standartu un glob ālu 
sistēmu izveid ē (piemēram, lietiš ķā loģistika un satel ītnavigācijas infrastrukt ūra). 
Reaģēšana uz jaun ām vajadz ībām un neparedz ētām politikas vajadz ībām 
Ar jauno vajadz ību ierosm ēm atbalstīs pētījumus, kas risin ās nākotnes transporta sist ēmu problēmas 
un izšķirīgi svarīgos faktorus, piem ēram, jaunas transporta un transportl īdzekļu koncepcijas, 
automatiz āciju, mobilit āti vai organiz āciju. 
Neparedz ētas vajadz ības saistībā ar politiku kur ām, iespējams, būs vajadzīgi specifiski p ētījumi 
transporta jom ā, varētu attiekties uz jaut ājumiem, kas saist īti ar sabiedr ību, piemēram, 
demogrāfiskas izmai ņas, izmaiņas sabiedr ības dzīves veidā un cerībās, ko tā saista ar transporta 
sistēmām; kā arī jaunos riskus vai probl ēmas, kas ir ļoti svarīgas Eiropas sabiedr ībai. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/197 
 8. Soci ālekonomisk ās zinātnes un humanit ārās zinātnes 
Mērķis 
Radīt dziļu kopīgu izpratni par sarež ģītajām un savstarp ēji saistītām sociālekonomisk ām 
problēmām, ar kurām saskaras Eiropa, piem ēram, izaugsme, nodarbin ātība un konkur ētspēja, 
sociālā kohēzija, paplašin ātās ES sociālās, kultūras un izgl ītības problēmas, ilgtsp ējība, ekoloģiskās 
problēmas, demogr āfiskās pārmaiņas, ieceļošana un integr ācija, dzīves kvalit āte un savstarp ēja 
atkarība pasaul ē, jo īpaši, lai nodrošin ātu uzlabotu zin āšanu bāzi politikām attiecīgajās jomās. 
Metode 
Pētniecības priorit ātes saistītas ar galvenaj ām sabiedr ības, ekonomikas un kult ūras problēmām, ar 
ko Eiropa un pasaule saskar as tagad un saskarsies ar ī nākotnē. Ierosinātā pētniecības programma 
piedāvā saskanīgu pieeju šo jaut ājumu risin āšanā. Sociālekonomisko un humanit āro zināšanu bāzes 
pilnveidošana attiec ībā uz minētajām problēmām būtiski palīdzēs veicināt visā Eiropā kopīgu 
izpratni un risin āt plašākas starptautiskas probl ēmas. Pētniecības priorit ātes palīdzēs uzlabot 
politikas, tostarp regulat īvu pasākumu, izstr ādi, īstenošanu, iedarb īgumu un nov ērtēšanu daudz ās 
Kopienas politikas jom ās Eiropas, valstu, re ģionālā un vietējā mērogā; lielākā daļa pētījumu ietver 
arī nozīmīgus starptautiskus aspektus. 
L 400/198 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Papildus soci ālekonomiskajai un soci āli kultūras pētniecībai un prognoz ēm īpašs uzsvars tiks likts 
uz humanit āro pētniecību, kas savuk ārt pavērs dažādas perspekt īvas un dos noz īmīgu ieguld ījumu 
visās tēmā veiktajās darbībās, piemēram, vēstures, kult ūras un filozofijas aspektu izp ētē, ietverot 
būtiskus ar valodu, identit āti un vērtībām saistītus jautājumus. 
Pētniecība varētu balstīties arī uz attiecīgajām valstu p ētniecības programm ām, ar ko papildina 
turpmāk uzskaitītās pētniecības darbības, izmantojot ERA-NET  shēmas sniegt ās iespējas un, 
vajadzības gadījumā, izmantojot L īguma 169. pantu. Lai apspriestu n ākotnes pētniecības 
programmas, vair āku jautājumu sakar ā var izmantot ar ī sociālās platformas; taj ās iesaistīsies 
zinātnieku aprindas un ieinteres ētie sabiedr ības pārstāvji. 
Pētniecību sekmēs zinātnes infrastrukt ūra, radot jaunus p ētījumu datus, tostarp ve icot aptaujas (gan 
kvantitātes, gan kvalit ātes aspektos), k ā arī nodrošinot esošo datu pieejam ību starptautiska m ēroga 
salīdzinošai p ētniecībai, nodrošinot piek ļuvi izejmateri āliem un augsti att īstītiem pētniecības 
instrumentiem, k ā arī uzsāktās pētniecības rezult ātu pieejam ību daudzās jomās. Vairākas darbības 
veiks, iesaistot programmas "Iesp ējas" Infrastrukt ūras sadaļu, savukārt citas – izstr ādājot šīs tēmas 
projektus. P ētniecība balstīsies uz ofici ālās statistikas pieejam ību un izmantošanu. 
Tiks veikti īpaši pasākumi pētniecības rezult ātu izplatīšanai konkr ētām grupām un plašai 
sabiedrībai, ietverot semin ārus un konferences, kuros p ētnieki apmain īsies ar viedok ļiem ar 
politikas veidot ājiem un cit ām ieinteres ētajām personām, kā arī rezultātu izplatīšanu, izmantojot 
dažādus plašsazi ņas līdzekļus. 
Tiks nodrošin āta sociālekonomisk ās un humanit ārās pētniecības un prognoz ēšanas elementu 
saskaņošana programm ā "Sadarbība" un ar cit ām īpašajām programm ām. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/199 
 Darbības 
• Izaugsme, nodarbin ātība un konkur ētspēja zināšanu sabiedr ībā 
Mērķis būs izstrādāt un integr ēt pētījumus par jaut ājumiem, kas ietekm ē ekonomikas izaugsmi, 
nodarbinātību un konkur ētspēju, tādējādi panākot uzlabotu un integr ētu šo jautājumu izpratni 
nepārtrauktai zin āšanu sabiedr ības attīstībai. Tas labv ēlīgi ietekmēs politikas veidošanu un sekm ēs 
šo mērķu sasniegšanu. P ētījumos tiks integr ēti šādi problēmas aspekti: 
– zināšanu main īgā loma tautsaimniec ībā, ietverot daž āda veida zin āšanu, prasmju un 
kompeten ču nozīmi vispasaules m ērogā, formālās un neform ālās izglītības un 
mūžizglītības, kā arī nemateriālo preču un ieguld ījumu nozīmi; 
– ekonomisk ās struktūras, struktur ālās pārmaiņas, iekļaujot telpiskos jaut ājumus, piem ēram, 
reģionalizāciju un internacionaliz āciju, un ar produktivit āti saistītie jautājumi, ietverot 
pakalpojumu sektora, finansi ālās un demogr āfiskās situācijas, piepras ījuma, kā arī ilgstošu 
pārmaiņu procesu noz īmi; 
– institucion āli un politikas jaut ājumi, ietverot makroekonomikas politiku, darba tirgu, 
sociālās sistēmas un labkl ājības sistēmas, valstu un re ģionu institucion ālo kontekstu, k ā arī 
politiku vienot ību un saskan ību. 
L 400/200 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Pētījumus koncentr ēs uz būtiskām jaunām problēmām un iesp ējām, kuru c ēlonis ir pieaugoša 
globalizācija, valstis ar strauji augošu ekonomiku, uz ņēmuma pārvietošana un ES paplašin āšanās; 
kā arī uz sociāli ekonomisko stabilit āti, tehnolo ģiju lomu un tehnolo ģiju pārnesi starptautisk ā 
mērogā, inovāciju un ekonomikas atjaunošanas daž ādiem veidiem, ārējo un iekš ējo pakalpojumu 
piesaistīšanu, jaunatnes liet ām un jaunatnes politiku, ekonomisko un soci ālo uzņēmējdarbību, kā arī 
uz Eiropas kult ūras mantojuma un radoš ā sektora ekonomisko potenci ālu. Saistībā ar nodarbin ātības 
jautājumiem apl ūkos arī bezdarbu un nepietiekamu nodarbin ātību. 
• Ekonomikas, soci ālo un vides m ērķu apvienošana Eiropas perspekt īvā 
Mērķis ir atbalst īt sociālos centienus, kas v ērsti uz ekonomikas, soci ālo un vides m ērķu 
apvienošanu, t ādējādi uzlabojot ilgtsp ējīgas attīstības pamatu. Š īs darbības pētījumi koncentr ēsies 
uz diviem savstarp ēji saistītiem jautājumiem: 
– kā sociālekonomiskajiem mode ļiem Eirop ā un ārpus tās ir veicies šo m ērķu apvienošan ā, 
kādos apstākļos tas ir izdevies, ietverot dialoga, soci ālās partnerības, nozares p ārmaiņu, 
institucion ālo pārmaiņu nozīmi, kā arī to spēja stāties pretī jaunām problēmām; 
– reģionu ekonomisk ā kohēzija un pils ētu un reģionu attīstība paplašin ātajā ES; sociālā 
kohēzija (ietverot nevienl īdzību, sociālo aizsardz ību un soci ālos pakalpojumus, nodok ļu 
politiku, etnisk ās attiecības un migr āciju, izglītību, sociālo atstumt ību un vesel ību), kā arī 
tās saistība ar tādām sociālām problēmām kā nabadzība, mājokļu problēmas, noziegumi, 
likumpārkāpumi un narkotikas. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/201 
 – Risinot šos jaut ājumus, apsv ērs šādus jautājumus: 
– kompromisu vai siner ģiju esamība starp ekonomiskajiem, soci ālajiem, vides 
mērķiem pasaules m ērogā; 
– vides 1, enerģijas un sabiedr ības mijiedarb ība; 
– ilgtspēja ilgtermi ņā; 
– ar attīstības valstīm saistīti jautājumi; 
– telpiskie aspekti, tostarp pils ētvides plānošana, pils ētu, metropoles re ģionu un citu 
pilsētreģionu nozīme, kā arī saistītie pārvaldības jautājumi; 
– kultūras jautājumi; kā arī Eiropas politikas un ties ību aktu soci ālā un ekonomisk ā 
ietekme. 
Izskatīs arī jautājumu par labkl ājības valstīm kā attīstības resursu, k ā arī par ieceļotāju un viņu 
pēcteču nodarbin ātību un mājokli. 
                                                 
1 Glob ālās izmaiņas saistībā ar vidi iztirz ās pārsvarā tēmā "Vide". 
L 400/202 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 • Galvenās tendences un to sekas sabiedr ībā 
Mērķis ir izprast un nov ērtēt konkrētu galveno tenden ču cēloņus un ietekmi Eiropas sabiedr ībā, 
kuras būtiski ietekm ē Eiropas iedz īvotājus, viņu dzīves kvalit āti, kā arī politiku, lai t ādējādi 
nodrošinātu pamatu daudz ām politikas jom ām. Empīriskos un teor ētiskos pētījumos izskat īs trīs 
galvenās tendences: 
– demogrāfiskās pārmaiņas, tostarp novecošana, dzimst ība un iece ļošana. Izskat īs jautājumus 
saistībā ar sabiedr ību un ekonomiku, k ā arī par ietekmi uz t ām, tostarp saist ībā ar aktīvo 
vecumdienu sabiedrisko un ekonomisko potenci ālu, kā arī to ietekmi uz pensijas sist ēmām, 
migrācijas un integr ācijas probl ēmas un ietekmi uz pils ētu attīstību; 
– pārmaiņas saistītos dzīvesveida, ģimenes, darba, pat ēriņa (tostarp saist ībā ar patērētāju 
aizsardzības aspektiem), vesel ības un dz īves kvalit ātes aspektos, tostarp ar b ērniem, 
jauniešiem un darbnesp ēju saistītie jautājumi, kā arī darba un ģimenes dz īves apvienošana; 
– kultūras mijiedarb ība starptautisk ā skatījumā, ietverot trad īcijas dažādās sabiedrībās, 
iedzīvotāju daudzveid ību, tostarp etnisk ās grupas, kult ūru daudzveid ību, atšķirīgas 
identitātes, valodas un praktiz ētās reliģijas, kā arī iespējamos ar to saist ītos jautājumus, 
tostarp diskrimin āciju, rasismu, ksenofobiju un neieciet ību. 
Iekļaus arī jautājumus saist ībā ar dzimumu l īdztiesību, nevienl īdzību un vērtību maiņu. Papildus 
tiks pētītas pārmaiņas noziedz ībā un attieksm ē pret noziegumiem, t āpat arī korporatīvajā sociālajā 
atbildībā. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/203 
 • Eiropa pasaul ē 
Mērķis ir izprast pasaules re ģionu, tostarp jauno un att īstības reģionu main īgo mijiedarb ību un 
savstarpējo atkarību un to ietekmi uz attiec īgajiem reģioniem, īpaši uz Eiropu, k ā arī ar to saist īto 
jautājumu, proti, rea ģējot uz jauniem apdraud ējumiem un riskiem pasaules kontekst ā un to saist ību 
ar cilvēktiesībām, brīvībām un labkl ājību. Pētījumi ietvers divus saist ītus jautājumu kopumus: 
– tirdzniecības, finanšu, invest īciju un migr ācijas plūsmas un to ietekme; nevien āda attīstība, 
nabadzība un ilgtsp ējība; ekonomisk ās un politisk ās attiecības, globālā pārvaldība, tostarp 
starptautisk ās iestādes. Šajā sakarā pētīs kultūru, tostarp plašsazi ņas līdzekļu un reliģiju 
mijiedarb ību un atšķirīgas koncepcijas ārpus Eiropas; 
– konflikti, to c ēloņi un atrisin āšana, kā arī miera veicin āšana; attiec ības starp droš ību 
veicinošiem un destabiliz ējošiem faktoriem, t ādiem kā nabadzība, noziedz ība, vides 
degradēšanās, resursu nepietiekam ība, nevienl īdzīga attīstība, finanšu nestabilit āte un 
parādi; terorisms, t ā cēloņi un sekas; ar droš ību saistītās politikas jomas, viedoklis par 
nedrošību un civilmilit ārās attiecības. 
Abos gad ījumos pētījumu uzman ības lokā būs Eiropas noz īme pasaul ē, daudzpus ēju attiecību un 
starptautisku ties ību populariz ēšana, demokr ātijas un pamatties ību veicināšana, ietverot daž ādu 
izpratni par t ām, kā arī jautājums, kāda Eiropa ir p ārējās pasaules skat ījumā. 
L 400/204 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 • Pilsonis Eiropas Savien ībā 
ES nākotnes att īstības kontekst ā šīs darbības mērķis ir uzlabot izpratni, pirmk ārt, par jaut ājumiem, 
kas saistīti ar demokr ātiskās "piederības" izjūtas veidošanu un akt īvu pilsoņu līdzdalību, kā arī 
efektīvu un demokr ātisku pārvaldību visos l īmeņos, ietverot inovat īvus pārvaldības procesus, lai 
uzlabotu pilso ņu līdzdalību un sadarb ību starp valsts un priv ātā sektora dal ībniekiem, un, otrk ārt, 
par kopīgo un atšķirīgo Eiropā, iztirzājot to kult ūras, reliģijas, institucion ālā, tiesiskā, vēsturiskā, 
valodu un v ērtību aspekt ā. Pētniecībā aplūkos šādus jautājumus: 
– līdzdalība (tostarp jauniešu, minorit āšu līdzdalība, kā arī saistībā ar dzimumu l īdztiesību), 
pārstāvība, atbildība un likum ība; publisk ā sfēra, plašsazi ņas līdzekļi un demokr ātija 
Eiropā; dažāda veida valsts p ārvaldība ES, tostarp ekonomikas un tiesisk ā pārvaldība un 
publiskā un privātā sektora joma, politikas procesi un iesp ējas politikas veidošan ā; 
pilsoniskās sabiedrības nozīme; pilson ība un ties ības; paplašin āšanās ietekme; k ā arī ar 
šiem jautājumiem saist ītās vērtības sabiedr ībā; 
– Eiropas atš ķirības un kop īgās iezīmes, tostarp v ēsturiskā izcelsme un att īstība; 
institucion ālas atšķirības (tostarp standarti, prakse, ties ību akti); kult ūras mantojums; 
dažādi Eiropas integr ācijas un paplašin āšanās redzējumi un perspekt īvas, tostarp 
iedzīvotāju viedoklis; identit ātes, tostarp Eiropas identit āte; pieeja daudz ām līdzās 
pastāvošām kultūrām; valodas, m ākslas un reli ģijas nozīme; attieksmes un v ērtības. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/205 
 • Sociālekonomiskie un zin ātniskie indikatori 
Lai uzlabotu indikatoru iz mantošanu politikas veidošan ā, šīs darbības mērķis ir izveidot dzi ļāku 
izpratni par indikatoru iz mantošanu politikas izstr ādē un īstenošanā, kā arī ierosināt indikatoru un to 
izmantošanas metožu uzlabojumus. P ētniecībā aplūkos šādus jautājumus: 
– veidi, kā indikatorus izmanto politikas m ērķu izvirzīšanai, politikas veidošanai un 
īstenošanai daž ādās jomās un visos l īmeņos, sākot no mikrol īmeņa līdz pat makrol īmenim, 
esošo indikatoru un to izmantošanas piem ērotība, metodikas to anal īzei, ierosin ājumi par 
jauniem indikatoriem un indikatoru kopumiem; 
– iespējas, kā uz faktiem pamatotai politikai var lieti noder ēt indikatori un to izmantošanas 
metodes; indikatori politikai, kas orient ēta uz dažādiem mērķiem, politikas koordin ēšanai 
un reglament ēšanai; ofici ālās statistikas atbalsts š ādiem indikatoriem; 
– indikatoru un ar tiem saist īto metožu izmantošana p ētniecības programmu izv ērtēšanā, 
ietverot ietekmes nov ērtējumu. 
L 400/206 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 • Prognozēšanas darb ības 
To mērķis ir sniegt valstu, re ģionālās un Kopienas politikas veidot ājiem, kā arī citām personām 
prognožu veid ā iegūtas zināšanas, lai iesp ējami agri noteiktu ilgstošas probl ēmas un kop īgi 
interesējošas jomas, kas var ētu palīdzēt politikas ideju formul ēšanā. Tiks veiktas četru veidu 
darbības: 
– plašas soci ālekonomisk ās prognozes daž ām galvenaj ām Kopienas probl ēmām un iesp ējām, 
pētot tādus jautājumus kā novecošanas, migr ācijas, zināšanu izveides un izplat īšanas 
globalizācijas nākotne un ietekme, k ā arī pārmaiņas noziedz ībā un galvenie riski; 
– tematiski šaur ākas prognozes par att īstību jaunās pētniecības jomās vai arī jomās, kas 
saistītas ar vair ākām jau esoš ām disciplīnām, kā arī par zinātnes discipl īnu nākotni; 
– prognozes par p ētniecības sistēmu un politiku Eirop ā un citur pasaul ē un par galveno taj ās 
iesaistīto dalībnieku nākotni; 
– savstarpēja mācīšanās un sadarb ība valsts un/vai re ģionālo prognožu ierosmju starp ā; 
sadarbība starp ES, trešo valstu un starptautisk ām prognožu ierosm ēm. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/207 
 Starptautisk ā sadarbība 
Ņemot vērā pētniecības izteikti starptautisko raksturu, starptautisk ā sadarbība tiks veicin āta visās šīs 
tēmas jomās. Īpašus starptautisk ās sadarbības pasākumus uz daudzpus ējas un divpus ējas vienošan ās 
pamata veiks saist ībā ar vairākiem izraudz ītiem priekšmetiem, nosakot tos, balstoties uz 
partnervalstu un Eiropas vajadz ībām. 
Reaģēšana uz jaun ām vajadz ībām un neparedz ētām politikas vajadz ībām 
Pētniecība saistībā ar jaunām vajadzībām pavērs pētniekiem iesp ējas atklāt un risināt tās problēmas, 
kas nav nor ādītas iepriekš. T ā rosinās novatorisku dom āšanu par probl ēmām, ar ko saskaras Eiropa, 
bet kas līdz šim nav plaši iztirz ātas, vai ar ī par būtiskām jautājumu, skata punktu un discipl īnu 
kombinācijām. Jāveic arī pētniecība, lai rea ģētu uz neparedz ētām politikas vajadz ībām, cieši 
sadarbojoties ar politik ā iesaistītajām personām. 
9. Kosmoss 
Mērķis 
Atbalstīt Eiropas Kosmosa programmu, kas koncentr ētos uz tādiem lietojumiem k ā globālais 
monitorings par vidi un droš ību (GMES ), sniedzot labumu iedz īvotājiem un Eiropas kosmosa 
nozares konkur ētspējai. Tas veicin ās Eiropas Kosmosa politikas izstr ādi, papildinot dal ībvalstu un 
citu galveno dal ībnieku, tostarp Eiropas Kosmosa a ģentūras (ESA), centienus. 
L 400/208 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Metode 
Šajā jomā Kopiena sniegs ieguld ījumu kop ēju mērķu noteikšan ā, kuru pamat ā ir lietotāju izvirzītas 
prasības un politikas m ērķi; kā arī sniegs ieguld ījumu darb ību koordin ēšanā, izvairoties no 
duplikācijas, savstarp ējas izmantojam ības veicin āšanā, kā arī rentabilit ātes uzlabošan ā. Tā sekmēs 
arī standartu noteikšanu. Ei ropas Kosmosa politika 1 palīdzēs īstenot publisku iest āžu un lēmumu 
pieņēmēju mērķus, stiprinot š īs Eiropas nozares konkur ētspēju. To īstenos ar Eiropas Kosmosa 
programmas pal īdzību, savuk ārt ar Septīto pamatprogrammu nodrošin ās iespēju atbalstīt vai 
papildināt pētniecības un tehnolo ģijas izstrādes darbības, ko Eirop ā veic citas ieinteres ētās personas 
un organiz ācijas — gan publisk ās, gan priv ātās. 
Darbības šajā tēmā atbalstīs Kopienas politikas m ērķu īstenošanu, piem ēram, lauksaimniec ības, 
mežsaimniec ības, zivsaimniec ības, vides, telekomunik āciju, drošības, attīstības, vesel ības, humānās 
palīdzības, transporta, zin ātnes, izglītības jomā, kā arī nodrošinās Eiropas iesaist īšanos reģionālajā 
un starptautiskaj ā sadarbībā. Paredzēts, ka kosmosa l īdzekļi palīdzēs arī tiesību aizsardz ībai dažās 
no šīm jomām. 
Īpašu uzman ību pievēršot esošo iesp ēju izmantošanai Eirop ā, šajā prioritārajā jomā izklāstīto 
darbību mērķis galvenok ārt ir: kosmosa resursu izmantošan a, lai ieviestu lietojumus, jo īpaši GMES 
(Globālais monitorings videi un droš ībai), kas kop ā ar Galileo  ir Eiropas Kosmosa politikas 
priekšgalā, kā arī kosmosa izp ētes centieni; k ā arī veicinošas tehnolo ģijas, kas nostiprina Eiropas 
Savienības stratēģisko nozīmi. 
                                                 
1 "Eiropas Kosmosa politika: s ākotnējie elementi" - COM(2005)208. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/209 
 Darbības, kas v ērstas uz rezult ātu izmantošanu, papildin ās tās darbības, ko veic cit ās īpašās 
programmas "Sadarb ība" tēmās (proti, tās, kas ietvertas t ēmā "Vide" un saist ītas ar zemes 
novērošanu un GEOSS , un tās, kas ietvertas t ēmā "Informācijas un komunik ācijas tehnolo ģijas"). 
Tiks veicin āta arī tematiska siner ģija ar darb ībām citās īpašajās programm ās. Papildu darb ības ir 
paredzētas arī Konkurētspējas un inov āciju pamatprogramm ā un Izglītības un mācību programm ā. 
Pētniecības un tehnolo ģiju pārņemšanas darb ības šajā tēmā var būt īpaši interesantas MVU, kas 
izstrādā novatoriskas tehnolo ģijas un kam t ādēļ nepieciešams iepaz īties ar jaun ām kosmosa 
tehnoloģiju iespējām (spin-in ), vai arī kas izstrādā savus kosmosa tehnolo ģiju lietojumus, ko 
piedāvā tirgū (spin-off ). 
Konkrētu kosmosa darb ību daļu pārvaldību varētu uzticēt esošām ārējām vienībām, piemēram, 
ESA 1 un citām Eiropas vai valsts m ēroga organiz ācijām un aģentūrām. Attiecībā uz GMES  
pētījumus var ētu īstenot ar Kop īgas tehnolo ģiju ierosmes pal īdzību (skat. III pielikumu). 
                                                 
1 Atbilst īgi Eiropas Kopienas un Eiropas Kosmosa a ģentūras pamatnol īgumam (OV L 261, 
6.8.2004., 64. lpp). 
L 400/210 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Darbības 
• Uz kosmosu balst īti lietojumi Eiropas sabiedr ības rīcībā 
– Globālais monitorings par vidi un droš ību (GMES ). 
Mērķis ir izstrādāt uz satelītiem balst ītas monitoringa un agr ās brīdināšanas sistēmas, tostarp 
saistībā ar iedzīvotāju drošību, kas būtu unikāli un glob āli pieejami datu avoti, k ā arī konsolidēt un 
veicināt to operat īvās izmantošanas att īstību. Ar šo programmu sniegs ar ī atbalstu operat īvo GMES  
pakalpojumu izstr ādei, kas savuk ārt dos iesp ēju lēmumu pie ņēmējiem labāk sagatavoties kr īzes 
situācijām vai mazin āt to sekas, k ā arī risināt jautājumus, kas saist īti ar vides un droš ības pārvaldību 
un rīcību dabas katastrofu gad ījumā, sākot ar "operat īviem" pakalpojumiem Ārkārtas situāciju, 
Zemes nov ērošanas un j ūras dienestam. P ētījumiem galvenok ārt jāveicina no kosmosa avotiem 
iegūtu GMES  datu izmantošana un to integr ēšana ar datiem no cit ām novērošanas sist ēmām, 
tādējādi iegūstot kompleksus produktus, kas iz veidoti, lai tiešajiem lietot ājiem sniegtu inform āciju 
un individu ālus pakalpojumus ar efekt īvas datu integr ācijas un inform ācijas pārvaldības palīdzību. 
GMES  pakalpojumos attiec īgā gadījuma integr ēs citas satel ītu tehnolo ģijas (piem. komunik ācija, 
navigācija). Pētījumiem b ūtu jāpalīdz arī attīstīt uzraudzības metodes un saist ītās instrumentu 
tehnoloģijas, vajadz ības gadījumā izstrādāt jaunas uz kosmosu balst ītas sistēmas vai uzlabot esošo 
sistēmu savietojam ību, kā arī nodrošināt to izmantošanu operat īvo dienestu un operat īvās darbības 
sagatavošanas dienestu vajadz ībām atbilstīgi dažāda veida piepras ījumam. P ētniecībai būtu 
jāatbalsta ilgtsp ējīgu kosmos ā izvietotu un in situ  (tostarp uz zemes un gais ā izvietotu ) sist ēmu 
izstrāde, jo īpaši: zemes nov ērošanai, oke ānu novērošanai un kr īžu pārvaldībai, bieži uz ņemot 
sevišķi svarīgu zonu –tostarp j ūtīgu zonu, pils ētu zonu un zonu, kas strauji att īstās, – attēlus ar 
augstu izš ķirtspēju; riska nov ēršanai un riska p ārvaldībai un visdaž ādākajām ārkārtas situācijām, 
veicinot konver ģenci ar sist ēmām, kas nav kosmos ā. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/211 
 • Vides jom ā pieprasījums ietver neatkar īgu zināšanu ieguvi par st āvokli un notikumu att īstību 
saistībā ar atjaunojamo resursu (piem ēram, veģetācijas un mežu) ilgtsp ējīgu izmantošanu, 
mitrājiem, pārtuksnešošanos, zemes apaugumu, tostar p ar sniegu un ledu, un izmantojumu, 
pārtikas krājumiem, lauksaimniec ības vidi un zveju, oglekli absorb ējošām ekosist ēmām un 
oglekļa dioksīda piesaisti un kr ājumiem; atmosf ēras procesiem un ķīmiju; kā arī situāciju jūrā. 
Ņems vērā Eiropas Kopienu Sesto vides r īcības plānu par vides politiku klimata p ārmaiņu, gaisa, 
augsnes un ūdens kvalit ātes uzraudz ībai. 
• Drošības jomā pieprasījums ietver to datu un inform ācijas ieguves, pieejam ības un apmai ņas 
uzlabošanu, kas nepieciešami neatliekam ās palīdzības sniegšanai ārkārtas situācijās un šo 
situāciju pārvaldībai. Jāatbalsta ar ī dabisko un tehnolo ģisko apdraud ējumu 
novēršana/mazin āšana, uzraudz ībai, riska p ārvaldībai un nov ērtēšanai, kā arī humānā palīdzība, 
lai atbilstīgi novērtētu vajadzības un plānotu operat īvo rīcību dabas katastrofu (piem ēram, meža 
ugunsgrēku, plūdu un zemestr īču) un humanit āro krīžu gadījumos (bēgļi, starptautiski 
pārvietotās personas u.c.). J āizskata ar ī atbalsts Kopienas politikas jomu, piem ēram, brīvības, 
drošības un tiesiskuma telpas izveides īstenošanai k ā arī robežkontroles jom ā. 
L 400/212 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 – Drošības aspekti (papildus droš ības pētniecībai un GMES  darbībām) 
EK SPASEC  ziņojumā 1 uzsvērts, ka ar kosmosu saist ītiem pakalpojumiem ir svar īga loma Eiropas 
sabiedrības labklājībā un ka izš ķirīgi svarīgās infrastrukt ūras aizsardz ība ir kosmosa nozares 
prioritāte. Šim nol ūkam būs nepieciešami dienesti un iesp ējas kosmosa resursu uzraudz ībai un 
zemes infrastrukt ūras aizsardz ībai. Kosmosa uzraudz ības sistēmas varētu, piemēram, sniegt 
informāciju saistībā ar galvenajiem satel ītu parametriem (piem ēram, orbit ālie parametri, aktivit āte), 
potenciāli draudīgu atlūzu galvenajiem parametriem (piem ēram, trajektorija, fiziskie parametri) un 
noderīgu inform āciju par laika apst ākļiem visum ā un zemei tuviem objektiem. Šaj ā jomā var 
paredzēt arī tehniski ekonomisk ā pamatojuma izp ēti un atvēlēt finansējumu demonstr ācijas 
projektiem. 
– Satelītkomunik āciju lietojumi 
Mērķis ir atbalst īt novatoriskus satel ītkomunik āciju lietojumus un pakalp ojumus, kas vienlaidus 
integrēti globālajos elektronisk ās komunik ācijas tīklos, pied āvājot tos gan iedz īvotājiem, gan 
uzņēmumiem jom ās, kas ietver civilo aizsardz ību, drošību, e-pārvaldību, tālmedicīnu, tālmācību, 
"meklēšanu un gl ābšanu", tūrismu un br īvā laika nodarbes, transportu, tostarp transportl īdzekļu 
parku pārvaldību un person ālo navigāciju, lauksaimniec ību, mežsaimniec ību un meteorolo ģiju. 
Pētījumos īpaša uzman ība tiks piev ērsta jaunu lietojumu izstr ādei, kā arī demonstr āciju un 
operatīvās darbības sagatavošanas sist ēmu ieviešanai jom ās, kurās satelītkomunik ācijas ļauj efektīvi 
reaģēt uz šīm vajadzībām GMES lejupējo pakalpojumu izteiksm ē. 
                                                 
1 Kosmosa un droš ības ekspertu grupas zi ņojums (2005. gada marts). 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/213 
 • Kosmosa izp ēte 
– Mērķis ir sniegt atbalstu p ētniecības un izstr ādes jomā, kā arī maksimāli izmantot papildu 
vērtību, pielietojot siner ģijas starp ESA un citu Eiropas un valstu m ēroga organiz āciju un 
aģentūru ierosm ēm kosmosa izp ētes jomā, tostarp saist īto tehnolo ģiju nodošanas sekas, k ā 
arī atvieglināt zinātniskajai sabiedr ībai piekļuvi rezult ātiem un datiem, kas ieg ūti, veicot 
izpētes uzdevumus Eiropas Kosmosa programm ā . Pētījumi tiks veikti galvenok ārt atbalsta 
pasākumu, tehniski ekonomisk ā pamata p ētījumu un darb ības sagatavošanas projektu 
veidā. Tiks apsv ērti arī papildus aspekti: b ūtiskas starptautisk ās sadarbības iespējas, kā arī 
pastāvīgas inform ētības nodrošin āšanas un rezult ātu izplatīšanas noz īmīgums. 
– Ir paredzētas arī atbalsta darb ības un tehniski ekonomisk ā pamatojuma p ētījumi kā 
līdzeklis, lai lab āk koordin ētu centienus pilnveidot kosmosa teleskopus un uztv ērējus, kā 
arī veikt datu anal īzi kosmosa zin ātnēs. Darbības šajās jomās papildin ās attiecīgās valstu 
un starptautisk ās programmas (jo īpaši tās, ko veic ESA), un to m ērķis būs izpētīt 
starptautisk ās sadarbības iespējas. 
• PTA kosmosa p ētniecības pamatu nostiprin āšanai 
– Kosmosa tehnolo ģija 
Kopumā mērķis ir atbalst īt Eiropas kosmosa nozares konkur ētspējas, rentabilit ātes 
pieaugumu un neatkar īgas pieejas uzlabošanu. 
L 400/214 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Šo mērķi jo īpaši varētu sasniegt, veicot ar kosmosu saist ītu izpēti un attīstību ilgtermi ņa 
vajadzībām, tostarp attiec ībā uz pārvadājumiem kosmos ā, piemēram, novērtējot ilgtermi ņa 
vajadzības; rosinot sist ēmu pētījumus, ņemot vērā tiešo lietot āju prasības; sekm ējot 
augšupēju tehnolo ģiju pētniecību nākamajai kosmosa p ārvadājumu un vilces sist ēmu 
paaudzei. 
– Kosmosa zin ātnes 
Mērķis ir veicin āt progresīvo tehnolo ģiju izstrādi, lai tās varētu izmantot kosmosa zin ātnēs. 
Kosmosa zin ātnes ne vien sniedz dzi ļu ieskatu visuma strukt ūrā, labāku izpratni par 
planētu Zeme un Saules sist ēmu un jaunu pieeju biomedic īnai un zin ātnēm par dzīvību un 
eksaktajām dabaszin ātnēm, bet tās ir arī spēcīgs virzītājspēks jaunu tehnolo ģiju izstrādei, 
kurām varētu rast turpm ākus lietojumus sabiedr ības labā. Septītajai pamatprogrammai 
jāpapildina ar ī aizsāktās zinātniskās programmas, ja taj ās atklātas kādas nepiln īgas jomas, 
un jāatbalsta zin ātniskās darbības, tostarp Starptautiskaj ā kosmosa stacij ā (ISS). Paredzēts 
veikt arī atbalsta darb ības, kas sekm ētu zinātnisko datu pieejam ību, tostarp attiec ībā uz 
datiem, kas ir ieg ūti iepriekš ējās misijās. 
Starptautisk ā sadarbība 
Kosmosa izp ēte un izmantošana b ūtībā ir globāli pasākumi. Efekt īva starptautisk ā sadarbība 
kosmosa jom ā palīdzēs uzlabot Eiropas Savien ības politisko st āvokli pasaul ē, stiprināt tās 
ekonomisko konkur ētspēju un paaugstin āt tās zinātniskās izcilības reputāciju. Sadarb ība kosmosa 
nozarē sniegs atbalstu ar ī Kopienas ārpolitikas m ērķiem (piem ēram, atbalstu jaunatt īstības valstīm, 
kaimiņvalstīm). 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/215 
 Šajā ziņā uzsvaru liks uz visp ārējas stratēģijas izstrādi starptautiskajai sadarb ībai kosmosa jom ā, kā 
arī efektīvam koordin ēšanas meh ānismam, iesaistot tajos visas atbilst īgas ieinteres ētās personas 
Eiropā. 
Kosmoss ir j āuzskata par privili ģētu sektoru starptautiskaj ām darbībām, jo īpaši sadarbojoties ar 
galvenajām un jaunaj ām kosmosa lielvalst īm, piemēram, Krieviju, Amerikas Savienotaj ām Valstīm, 
Ķīnu, Indiju, Kan ādu, Japānu, Ukrainu un cit ām valstīm, kas veic darb ības saistībā ar kosmosu. 
Turpinās centienus, lai veicin ātu ar kosmosu saist ītu risinājumu izmantošanu, atbalstot ilgtsp ējīgu 
attīstību un nov ēršot riskus saist ībā ar dabas katastrof ām un hum ānajām krīzēm, jo īpaši Āfrikā. Tas 
ir saskaņā ar GMES  globālo pieeju saist ībā ar vides monitoringu 1
 un drošību. 
Lai nodrošin ātu labākas iespējas efektīvai sadarb ībai un pan āktu, ka lab ākā starptautisk ā pieredze 
kosmosa jom ā ir integrēta Eiropas Kosmosa programm ā, tiks izmantoti īpaši sadarb ības pasākumi 
divpusējiem vai daudzpus ējiem projektiem, starptautisk ām un glob ālām ierosmēm, kā arī sadarbībai 
ar jaunattīstības valstīm un valst īm ar strauji augošu ekonomiku. Pas ākumos ietilps starptautisko 
saistību novērtēšana un uzraudz ība. 
Reaģēšana uz jaun ām vajadz ībām un neparedz ētām politikas vajadz ībām 
Pētniecība saistībā ar jaunām vajadzībām pavērs iespēju tehnolo ģiskās attīstības novatoriskiem 
risinājumiem kosmosa p ētniecības jomā, kā arī iespējamiem piel āgojumiem un lietojumiem cit ās 
jomās (piemēram, resursu p ārvaldībā, bioloģiskajos procesos un jaunos materi ālos). Pētījumos 
saistībā ar neparedz ētām politikas vajadz ībām pievērsīsies tādiem tematiem k ā uz kosmosu balst īti 
risinājumi jaunatt īstības valstu atbalstam, jaunu kosmosa nov ērošanas un sazi ņas līdzekļu un 
metožu izstr āde, kas saist īti ar svarīgām Kopienas politikas jom ām, kā arī ieguldījumiem soci ālajā 
integrācijā. 
                                                 
1 Piem ēram, Kioto protokols, Apvienoto N āciju konvencija p ārtuksnešošan ās apturēšanai, 
ANO biolo ģiskās daudzveid ības konvencija, secin ājumi 2002. gada pasaules augst ākā 
līmeņa sanāksmē par ilgtsp ējīgu attīstību un 2005. gada G-8 valstu augst ākā līmeņa 
sanāksmes secin ājumi. 
L 400/216 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 10. Droš ība 
Mērķis 
Izstrādāt tehnoloģijas un vairot zin āšanas, lai izveidotu kapacit āti, kas vajadz īga, lai garant ētu 
iedzīvotāju drošību no tādiem draudiem k ā terorisms, dabas katastrofas un noziedz ība, vienlaic īgi 
ievērojot cilvēka pamatties ības; nodrošin āt optimālu un saska ņotu pieejamo un topošo tehnolo ģiju 
izmantošanu Eiropas pilsonisk ās sabiedrības drošībai, veicin āt pakalpojumu sniedz ēju un lietot āju 
sadarbību civilās drošības risinājumiem, uzlabot Eiropas droš ības industrijas konkur ētspēju un 
sasniegt uz misiju orient ētus pētniecības rezult ātus, lai samazin ātu robus saist ībā ar drošību. 
Metode 
Drošība Eiropā ir priekšnosac ījums labkl ājībai un brīvībai. Drošības pētniecības tēma ir koncentr ēta 
vienīgi uz civilajiem pielietojumiem un ar to atbalsta to Kopienas politiku un ierosmju īstenošanu, 
kas ir saist ītas ar droš ību, piemēram, brīvības, drošības un tiesiskuma telpas izveidošana, transports, 
veselība (tostarp ES vesel ības drošības programma 1), civilā aizsardzība (tostarp saist ībā ar dabas un 
tehnoloģijas radītām katastrof ām), enerģija, vide un ārpolitika. T ādējādi šī tēma sekmēs ekonomikas 
izaugsmi un nodarbin ātību un Eiropas droš ības nozares konkur ētspēju. Tā rosinās dažādu valstu un 
starptautisku dal ībnieku sadarb ību un to darb ību saskaņošanu, lai nov ērstu nevajadz īgu pārklāšanos 
un, kur vien iesp ējams, izmantotu siner ģiju. Tās mērķis būs aizpildīt robus saist ībā ar spējām, un ar 
to sniegs tiešu papildu v ērtību drošības vajadz ībām Eiropā. Tēmas pamatprincips b ūs privātuma un 
pilsoņu brīvības respekt ēšana. Šīs tēmas robež ās nenotiks darbi pie jebk ādas tehnolo ģijas saistībā ar 
nāvējošiem un/vai izn īcinošiem iero čiem. 
                                                 
1 Mērķis ir uzlabot sagatavot ību un reaģētspēju tīšas bioloģisko un/vai ķīmisko kaujas vielu 
lietošanas gad ījumā. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/217 
 Īpašās prasības attiec ībā uz konfidencialit āti ir jāievēro, tomēr pētījumu rezult ātu izplatīšanas 
pārskatāmība nebūtu nevajadz īgi jāierobežo. Turkl āt ir jāapzina jomas, kas pie ļauj pētījumu 
rezultātu pašreiz ējo pārskatāmības līmeni. 
Šie ar aizsardz ības sfēru nesaist ītie pasākumi Kopienas l īmenī pievērsīsies četrām civilās drošības 
pamatuzdevumu jom ām, kas noteiktas, risinot īpašus jaut ājumus ar lielu politisko noz īmi un augstu 
Eiropas pievienoto v ērtību attiecībā uz draudiem un iesp ējamiem droš ības pārkāpumiem, un trim 
kopīgu interešu jom ām. Katrai darb ības jomai ir seši posmi, kuri atš ķiras laika un uzsv ērtā aspekta 
ziņā. Šie seši posmi ir š ādi: identific ēt (attiecas uz negad ījumu), nov ērst (attiecas uz draudiem), 
aizsargāt (attiecas uz m ērķi), sagatavoties (attiecas uz darb ību), reaģēt (attiecas uz kr īzi) un atjaunot 
(attiecas uz sek ām); tie par āda, kādi centieni tiek veikti attiec īgajā posmā. Pirmie četri posmi saist īti 
ar mērķi novērst negadījumu un mazin āt tā iespējamo negat īvo ietekmi, p ēdējie divi – ar p ūliņiem 
rīkoties negad ījuma situācijā un pārvarēt ilgtermiņa sekas. 
Katrā atsevišķās pamatuzdevumu jomas posm ā kļūst svarīga īpaša iespēju grupa, kas nepieciešama 
par civiliedz īvotāju drošību atbildīgajiem, lai efekt īvi tiktu gal ā ar draudiem un negad ījumiem. 
Iespējas norāda, kādi centieni tiks veikti, un vair ākos gadījumos tās būs noderīgas vairāk nekā vienā 
posmā un/vai pamatuzdevumu jom ā. Spēju izveide pamatojas uz zin āšanu, tehnolo ģiju un 
organizatorisko pas ākumu apvienošanu. Saist ībā ar šo tēmu izskat īs arī veidus, lai nodrošin ātu 
efektīvu saikni starp paplašin ātajām zināšanām un tehnolo ģijām, parasto IKT sist ēmu labāku 
izmantošanu daž ādo operāciju jomās un izstrādātajiem procesiem, un to, k ā tos īsteno dažādi tiešie 
lietotāji, lai sasniegtu uzlabojumus Eiropas droš ības spējās. 
L 400/218 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Pētījumus jo īpaši koncentr ēs uz trūkumu nov ēršanu saist ībā ar spējām, izstrādājot tehnolo ģijas un 
attīstot prasmes, kas vajadz īgas īpašām uzdevumu jom ām, un kas ir apzin ātas saistībā ar pieeju "no 
augšas uz leju" ( "top-down" approach ), vadoties p ēc dialoga ar tiešajiem lietot ājiem, saska ņā ar 
mērķiem un priorit ātēm. Valsts iest ādes, privātais sektors un ES iedz īvotāji kā tiešie lietot āji tiks 
pilnībā iesaistīti to pētījumu pras ību noteikšanai droš ības jomā, kam ir jāpievērš uzmanība. Lai 
katrā no uzdevumu jom ām veiktu anal īzi par civil ās drošības nepiln ībām un to nov ēršanai 
nepieciešam ām pētniecības un izstr ādes prasībām, pieņems "sistēmanalīzes" pieeju. Darb ībās veiks 
arī analīzi par civilo uz ņēmumu droš ības prasībām. Šādai pētījumu pras ību noteikšanai b ūtu jābūt 
pastāvīgam svarīgam izpētes elementam saska ņā ar šo tēmu. 
Uz spēju nepilnībām balstītu pieeju papildin ās ar pieeju, kas paredz pašu p ētnieku iesaist īšanu 
("bottom-up" approach ), saskaņā ar kuru piev ērsīsies un izp ētīs tehnoloģijas, lai izv ērtētu, kā tās 
varētu izmantot Eiropas droš ības uzlabošanai. B ūtisks aspekts ir izmantot pieg ādātāju (piemēram, 
rūpniecības, universit āšu, pētniecības centru) zin āšanas un prasmes, lai att īstītu novatoriskus 
risinājumus droš ības jomā. 
Tiks veikta daudzdiscipl īnu pētniecība, kas orient ēta uz pamatuzdevumiem, t ā sniegsies no 
tehnoloģiju un metodolo ģiju izstrādes līdz tehnolo ģiju un sist ēmu integr ēšanai, demonstr ēšanai un 
apstiprināšanai. Tiks veicin āta tehnolo ģiju daudzfunkcionalit āte, lai paplašin ātu to lietojuma sf ēru 
un sekmētu savstarp ējo izdevīgumu, kā arī stimulēta esošo un topošo tehnolo ģiju ieviešana civil ās 
drošības nozar ē. Drošības pētniecības tēmas mērķis būs sagatavot efekt īvus vidēja līdz ilgtermi ņa 
risinājumus, kas ir novatoriski un ko var pien ācīgi pielāgot, lai rea ģētu uz atbilst īgiem 
apdraudējumiem. T ā arī papildinās un integr ēs uz tehnolo ģijām un sistēmām orientēto ar civilo 
drošību saistīto pētniecību, ko veic saska ņā ar citām tēmām. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/219 
 Drošības pētniecībai ir vajadz īgi īpaši īstenošanas noteikumi, lai ņemtu vērā tās īpašo būtību un lai 
aizsargātu ar droš ību saistītu konfidenci ālu informāciju, kā arī lai sniegtu pietiekamu inform āciju 
par sasniegtajiem rezult ātiem dalībvalstīm un tiešajiem lietot ājiem. 
Pētniecība koncentr ēsies tikai uz lietojumiem civiliedz īvotāju drošībai. Apzinoties, ka past āv 
tehnoloģiju jomas, kur ām var rast div ējādu pielietojumu — gan civiliem, gan milit āriem mērķiem, 
— tiks izveidota piem ērota strukt ūra, lai koordin ētu darbības ar Eiropas Aizsardz ības aģentūras 
(EDA ) darbībām. Turklāt, lai savstarp ēji apmainītos ar inform āciju un lai izvair ītos no nevajadz īgas 
finansējuma pārklāšanās, izveidos droš ības pētniecības koordin āciju ar cit ām valstu un Eiropas 
mēroga darb ībām. 
Pastiprināti tiks veicin āta mazo un vid ējo uzņēmumu (MVU), k ā arī par iedzīvotāju drošību 
atbildīgo iestāžu un organiz āciju iesaist īšana. Pētniecības programma, ko ilg ākam termi ņam 
izstrādājusi Eiropas Droš ības pētniecības padomdev ēja padome ( ESRAB ) 1, palīdzēs noteikt saist ībā 
ar šo tēmu veikto p ētījumu saturu un strukt ūru. 
                                                 
1 Izveidota triju gadu ilg ās Drošības pētniecības sagatavošanas darb ības laikā (PASR  2004–
2006). 
L 400/220 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Darbības 
Darbības aptvers š ādas pamatuzdevumu jomas. 
• Iedzīvotāju drošība: Darbības koncentr ēsies uz iesp ējamo starptautiska m ēroga negad ījumu 
draudu aspektiem, proti, uzbruc ēji, ierīces un resursi, ko tie izmanto sav ām vajadzībām vai 
uzbrukumam. Ir vajadz īga virkne sp ēju, lai sekm īgi darbotos šaj ā pamatuzdevumu jom ā, daudzas 
no tām pirmām kārtām saistītas ar posmiem "identific ēt", "novērst", "sagatavoties" un "rea ģēt". 
Mērķis ir gan nov ērst negadījumu, gan mazin āt tā iespējamās sekas. Lai izveidotu vajadz īgās 
spējas, tiecoties nodrošin āt civiliedz īvotāju aizsardz ību, tostarp biolo ģisko drošību un 
aizsardzību no noziedz ības un teroristu uzbrukumu rad ītiem apdraud ējumiem, uzsvaru liks uz 
šādiem jautājumiem: apdraud ējums (piem. ķīmiskais, biolo ģiskais, radiolo ģiskais un 
kodolapdraud ējums, CBRN ), izpratne (piem., izl ūkdatu iegūšana, apkopošana, izmantošana, 
kopēja izmantošana; br īdinājumi), atkl āšana (piem., b īstamo vielu, spr āgstvielu, biolo ģisko vai 
ķīmisko rea ģentu, indiv īdu vai grupu, aizdom īgas uzved ības atklāšana), identifik ācija un 
autentifik ācija (piem ēram, personu, vielu veida vai daudzuma), nov ēršana (piem ēram, piek ļuves 
vai aprites kontrole – attiec ībā uz finanšu resursiem, finanšu strukt ūru kontrole), sagatavot ība 
(piemēram, riska nov ērtēšana; CBRN  aizsardzība, tīši izplatītu bioloģisko un ķīmisko rea ģentu 
kontrole; t ādu stratēģisko rezervju l īmeņa novērtēšana kā darbaspēks, prasmes, iek ārtas, patēriņa 
materiāli; ņemot vērā liela mēroga notikumu iesp ēju utt.), teroristu uzbrukumu un noziegumu 
ietekmes neitraliz ācija (piem ēram, attiec ībā uz raķetēm, komunik āciju, transportl īdzekļiem un 
iznīcināšanas sistēmām) un ierobežošana, ties ībaizsardz ības datu apstr āde. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/221 
 • Infrastrukt ūras un komun ālo pakalpojumu droš ība: Galvenā uzmanība pētījumos tiks 
pievērsta starptautisku incidentu vai katastrofu fiziskiem m ērķiem; šāda infrastrukt ūra ir, 
piemēram, liela m ēroga pasākumu vietas, iev ērojamas vietas ar politisku noz īmi (piemēram, 
parlamenta ēkas) vai simbolisku v ērtību (piemēram, konkr ēti pieminek ļi), savukārt komunālie 
pakalpojumi – tie, kas saist īti ar enerģētiku (ietverot naftas produktus, elektr ību, gāzi), ūdeni, 
transportu (tostarp gaisa, j ūras un sauszemes), sakariem (ietverot apraidi), finans ēm, pārvaldi, 
sabiedrības veselību utt. Ir vajadz īga virkne sp ēju, lai sekm īgi darbotos šaj ā pamatuzdevumu 
jomā, daudzas no t ām pirmām kārtām ir saistītas ar posmiem "aizsarg āt", kā arī "sagatavoties". 
Mērķis ir gan nov ērst negadījumu, gan mazin āt tā iespējamās sekas. Lai izveidotu vajadz īgās 
spējas, uzsvaru liks uz š ādiem jautājumiem: neaizsarg āto vietu anal īze, model ēšana un 
novērtēšana saist ībā ar fizisko infrastrukt ūru un tās ekspluat āciju; esošo un turpm āko, 
sabiedrisko un priv āto, izšķirīgi svarīgo infrastrukt ūras tīklu, sistēmu un pakalpojumu droš ības 
garantēšana, ņemot vērā to fiziskos, lo ģiskos un funkcion ālos aspektus; kont roles un trauksmes 
sistēmas, kas ļautu ātri reaģēt negadījuma gadījumā; aizsardz ība pret negad ījuma lavīnveida 
sekām, nosakot un izstr ādājot kritērijus jaunas drošas infrastrukt ūras un pakalpojumu izveidei. 
L 400/222 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 • "Vieda" p ārraudzība un robežu droš ība: Darbībās iztirzās jautājumus, kas saist īti ar visām 
Eiropas robežu droš ības stratēģijas secīgajiem līmeņiem, sākot ar vīzas pieteikumu proced ūrām 
vēstniecībās un konsul ārajos punktos (1. l īmenis), pārrobežu sadarb ību (2. līmenis), pas ākumiem 
robežšķērsošanas punktos iekšzem ē, ostās un lidost ās, kā arī starp robežš ķērsošanas punktiem uz 
zaļās un zilās robežas (3. l īmenis), un visbeidzot darb ības Eiropas ārējo robežu iekšien ē (4. 
līmenis), piem ēram, inform ācijas apmaina, kompens ējošie pasākumi, Šengenas Inform ācijas 
sistēma (SIS), tiesu iest āžu un policijas, muitas un robežapsardzes sadarb ība (PCB ). Ir vajadz īga 
virkne spēju, lai sekm īgi darbotos šaj ā pamatuzdevumu jom ā, daudzas no t ām pirmām kārtām 
saistītas ar posmiem "identific ēt", "novērst" un "aizsarg āt". Mērķis ir gan nov ērst negadījumu, 
gan mazin āt tā iespējamās sekas. 
 Lai izveidotu vajadz īgās spējas, uzsvaru liks uz š ādiem jautājumiem: uzlabot visu ar droš ību 
saistīto sistēmu, iekārtu, instrumentu un procesu efektivit āti, ko izmanto robežš ķērsošanas 
punktos (piem. to cilv ēku identific ēšana, kam ir piek ļuve, cilvēku un pre ču atklāšana ar 
neinvazīvām metod
ēm, vielu p ārvietošanās izsekošana, paraugu ņemšana, vietas noteikšana, 
ietverot datu ieguvi un anal īzi, u.tml.); Eiropas sauszemes un j ūras robežu droš ības uzlabošana 
(piemēram, ar neinvaz īvām un zem ūdens metod ēm transportl īdzekļu atklāšanai, 
transportl īdzekļu izsekošanai, vietas noteikšanai , ietverot datu ieguvi un anal īzi, uzraudz ību, 
tālvadības darbībām utt.); droš ība uz jūras; (neleg ālās) migrācijas plūsmu novērtēšana un 
pārvaldība. Izveidos piem ērotu sistēmu, lai nodrošin ātu darbību koordin āciju ar Eiropas 
Aģentūru operatīvās sadarbības vadībai pie ārējām robežām. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/223 
 • Drošības un drošuma atjaunošana kr īzes gadījumā: Pētījumos piev ērsīsies tehnolo ģijām, kas 
sniedz pārskatu par daž ādām ārkārtas situāciju pārvaldības darbībām, kā arī atbalstu t ām, 
piemēram, civilajai aizsardz ībai (tostarp dabas un r ūpnieciskas izcelsmes katastrofu gad ījumā), 
humānās palīdzības un glābšanas uzdevumiem. Ir vajadz īga virkne sp ēju, lai sekm īgi darbotos 
šajā pamatuzdevumu jom ā, daudzas no t ām pirmām kārtām saistītas ar posmiem "sagatavoties", 
"reaģēt" un "atjaunot". M ērķis ir mazin āt negadījuma sekas. Lai izveidotu vajadz īgās spējas, 
uzsvaru liks uz š ādiem jautājumiem: visp ārējā organizatorisk ā un operat īvā sagatavot ība rīcībai 
drošības incidentu laik ā (piemēram, koordin ācija un komunik ācija organiz āciju līmenī ārkārtas 
situācijās, stratēģisko rezervju nov ērtēšana, strat ēģiskās rezerves utt.), kr īžu pārvaldība 
(piemēram, trauksmes izsludin āšanas un p ārvaldības integr ēti pasākumi, incidenta un priorit āro 
vajadzību novērtēšana, dažādu dalībnieku un resursu iesaist īšana, evaku ācija un izol ācija, 
teroristu uzbrukumu un noziegumu ietekmes neitraliz ācija un ierobežošana utt.) darb ības naidīgā 
vidē, neatliekam ā humānā palīdzība un incidenta seku un lav īnveida efekta p ārvaldība 
(piemēram, sabiedr ības veselības aprūpes sistēmas darbība, uzņēmējdarbības nepārtrauktība, 
uzticības veidošanas pas ākumi, sabiedr ības traucētās vai izjaukt ās darbības atjaunošana utt.). 
L 400/224 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Iepriekš min ētās darbības atbalst īs ar pētījumiem, ko veiks turpm āk norādītajās kopīgo interešu 
jomās. 
• Drošības sistēmu integr ācija, savietojam ība un savstarp ēja izmantojam ība: Ar izlūkošanu, 
informācijas vākšanu un civilo droš ību saistītās darbības nodrošin ās un/vai sekm ēs to tehnolo ģiju 
veiktspēju, kas nepieciešamas, la i izveidotu iepriekš min ētās spējas, tādēļ tās pievērsīsies šādiem 
starpdiscipl īnu jautājumiem: sist ēmu, iekārtu, pakalpojumu un procesu, tostarp ties ībaizsardz ības 
iestāžu, ugunsdz ēsēju, civilās aizsardz ības un medic īnas inform āciju infrastrukt ūras savstarp ējas 
izmantojam ības un savstarp ējās komunik ācijas uzlabošana, vienlaikus g ādājot par to uzticam ību, 
informācijas konfidencialit ātes un integrit ātes aizsardz ību, visu darb ību izsekojam ību un to 
apstrādi u.t.t. Darb ības attieksies ar ī uz jautājumiem, kas saist īti ar standartiz āciju un apm ācībām 
(iekļaujot jautājumus saist ībā ar savstarp ēju savietojam ību kultūras, cilvēciskā faktora un 
organizatorisk ā ziņā). 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/225 
 • Drošība un sabiedr ība: Šīs starpdiscipl īnu darbības jāveic, sadarbojoties dabaszin ātņu, 
tehnoloģiju un citās, galvenok ārt politikas, soci ālo un humanit āro zinātņu, jomās. Uzman ības 
lokā būs mērķētas kultūras un soci ālekonomisk ās situācijas, kā arī sistēmas riska anal īze, 
scenārija izstrāde un citi p ētījumi, kas saist īti ar šādiem tematiem: droš ība kā mainīgs jēdziens 
(ar drošību saistīto vajadzību salīdzinošā analīze galveno funkcion ālo prasību noteikšanai, lai 
pielāgotos main īgajai droš ības ainai); savstarp ēja atkarība, neaizsarg ātība saistībā ar katastrof ām 
un jauniem draudiem (piem ēram, terorisma un organiz ētās noziedzības jomās); iedzīvotāju 
izturēšanās krīzes situācijās (piemēram, attieksme pret terorismu un noziedz ību, pūļa uzvedība, 
sabiedrības izpratne par cilv ēktiesībām un aizsardz ības sociāli kulturālajiem veidiem un 
attieksme pret droš ības (un drošuma) kontrol ēm); iedzīvotāju fiziskā un psiholo ģiskā 
sagatavot ība teroristu uzbrukuma gad ījumos; jaut ājumi, kas saist īti ar saziņu starp iest ādēm un 
iedzīvotājiem krīzes situācijās; draudu apzin āšanās līmeņa paaugstin āšana sabiedr ībā; 
iedzīvotāju iepazīstināšana ar starptautisk ās drošības un atbalsta sist ēmām dalībvalstu un ES 
līmenī; teroristu uzbruc ēju uzvedības, psiholo ģijas un citu svar īgu faktoru anal īze; ētiskie 
jautājumi, kas attiecas uz personas datu aizsardz ību un inform ācijas integrit āti. Pētījumos 
pievērsīsies arī noziegumu statistik as indikatoru t ālākai izstrādei, lai var ētu novērtēt izmaiņas 
noziedzībā. 
• Drošības pētniecības koordin ācija un struktur ēšana : Šī joma veido platformu t ādām 
darbībām, kas koordin ē un struktur ē valstu, Eiropas un starptautiskos droš ības pētniecības 
centienus, veicina siner ģiju starp civilo, droš ības un aizsardz ības pētniecību, kā arī koordinē 
nepieciešam ību pēc pētījumiem droš ības sfērā un šādu pētījumu pied āvājumu. Pētījumos tiks 
pievērsta uzman ība arī attiecīgo tiesisko nosac ījumu un proced ūru uzlabošanai. 
L 400/226 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Starptautisk ā sadarbība 
Starptautisko sadarb ību drošības pētniecībā īstenos saska ņā ar Kopienas politikas iekš ējiem un 
ārējiem aspektiem. Ņemot vērā šīs jomas īpašo jūtīgumu, par starptautisku sadarb ību lems katram 
gadījumam atseviš ķi, ņemot vērā iesaistītās valstis. Darba programm ās iespējams sīkāk norādīt 
īpašas pras ības un krit ērijus attiec ībā uz starptautisko sadarb ību. 
Tiks apsv ērta iespēja veikt īpašus starptautisk ās sadarbības pasākumus, ja vien tas ir savstarp ēji 
izdevīgi, piemēram, pētījumi, kas saist īti ar drošības pasākumiem, ko iesp ējams piem ērot globālā 
mērogā, piem., liela m ēroga katastrofu p ārvarēšana. 
Reaģēšana uz jaun ām vajadz ībām un neparedz ētām politikas vajadz ībām 
Drošības pētniecības tēma pēc būtības un strukt ūras ir elast īga. Līdz ar to tiek nodrošin āta iespēja 
uzsākt arī pētījumus saist ībā ar vēl nezināmiem nākotnes draudiem, tostarp katastrof ām, un ar t ām 
saistītām iespējamām politikas vajadz ībām. Šis elast īgums sekm īgi papildin ās arī iepriekš uzskait īto 
pētījumu orient ēšanos uz pamatuzdevumu izpildi. 
 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/227 
 II PIELIKUMS  
SUMMAS INDIKAT ĪVS SADAL ĪJUMS 
Indikatīvais sadal ījums miljonos euro ir š āds: 
 Vesel ība 6 100 
 Pārtika, lauksaimniec ība un zivsaimniec ība, biotehnolo ģija 1 935 
 Inform ācijas un komunik ācijas tehnolo ģijas 9 050 
 Nanozin ātnes, nanotehnolo ģijas, materi āli un jaunas ražošanas tehnolo ģijas  3 475 
 Ener ģētika 2 350 
 Vide (tostarp klimata p ārmaiņas) 1 890 
 Transports (tostarp aeronautika) 4 160  Soci ālekonomisk ās zinātnes un humanit ārās zinātnes 623 
 Kosmoss 1 430  Droš ība 1 400 
  
KOPĀ 
1, 2, 1, 2 32 413 
                                                 
1 Tostarp Kop īgās tehnoloģiju ierosmes (tostarp finanšu pl āns u.c.) un to koordin ācijas un 
starptautisk ās sadarbības pasākumu daļa, kas finans ējama saist ībā ar tēmām. 
2 Tās mērķis būs panākt, lai vismaz 15 % no programmas finans ējuma novirz ītu uz MVU. 
L 400/228 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
                                                                                                                                                                   
1 Tostarp iemaksu l īdz 800 miljonu euro apm ērā Eiropas Invest īciju bankai III pielikum ā 
minētajam Riska dal īšanas finanšu meh ānismam. T ēmas sniegs ieguld ījumu proporcion āli, 
izņemot tēmu "Sociālekonomisk ās zinātnes un humanit ārās zinātnes", kas nepiedal ās 
RDFM. Summa 400 miljonu EUR apm ērā tiks pakāpeniski izmaks āta ikgadējos maksājumos 
laikposmā no 2007. l īdz 2010. gadam. 
2 No kuriem vismaz 210 miljoni EUR un l īdz 250 miljoniem EUR paredz ēti COST , atkarībā 
no vidusposma izv ērtējuma. Šo finansi ālo atbalstu sniegs pieš ķīruma veid ā, ko izmaks ās, 
pamatojoties uz pieš ķīruma nolīgumu starp Komisiju un juridisku personu, kuru COST  
izraudzījusi par savu izpildes p ārstāvi un kuru Padomes Ģenerālsekretariāts darījis zināmu 
Komisijai, un kura ir nor ādīta darba programm ā. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/229 
 III PIELIKUMS  
Riska dalīšanas finanšu meh ānisms 
Saskaņā ar II pielikumu Kopiena sniegs ieguld ījumu (koordin ācijas un atbalsta darb ība) Eiropas 
Investīciju bankai (EIB), kas b ūs riska dal īšanas partneris Riska dal īšanas finanšu meh ānismam 
(RDFM). Kopienas un EIB l īdzfinansētā RDFM m ērķis ir sekm ēt visā Eiropā privātā sektora 
ieguldījumus pētniecībā, tehnoloģiju attīstībā un demonstr ācijās (PTA), k ā arī inovācijās. 
Kopienas ieguld ījums palielin ās bankas riska p ārvaldības spējas, tādējādi nodrošinot i) liel āku EIB 
aizdevumu un galvojumu apjomu konkr ētam riska l īmenim un ii) riskant āku Eiropas PTA darb ību 
finansēšanu, kas neb ūtu iespējams bez š āda Kopienas atbalsta, t ādējādi palīdzot pārvarēt tirgus 
nepilnības. Tā mērķis būs: 
• sniegt pievienoto v ērtību jomās, kur tirgus nevar nodrošin āt vajadzīgo finansējumu; un 
• radīt katalizatora efektu, piesaistot priv ātus ieguld ījumus. 
Kopienas ieguld ījumu paredz ēs RDFM saska ņā ar II pielikum ā izklāstītajiem noteikumiem. 
EIB aizdos l īdzekļus, kas ieg ūti starptautiskos finanšu tir gos, un sniegs galvojumus finans ēšanas 
partneriem saska ņā ar saviem standarta prie kšrakstiem, noteikumiem un k ārtību. 
L 400/230 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Tā, pamatojoties uz rindas k ārtības principu, šo ieguld ījumu izmantos rezerv ēm un kapit āla sadalei 
bankā, lai segtu da ļu no riskiem, kas saist īti ar tās darbībām, atbalstot atbilst īgas PTA darb ības 
Eiropā. 
Pamatojoties uz savu finanšu nov ērtējumu, EIB izv ērtēs finanšu riska pak āpi un pieņems lēmumu 
par rezervju un kapit āla sadalījuma vērtību. 
Riska nov ērtējumā un klasific ēšanā, kā arī no tā izrietošajos l ēmumos par rezervju veidošanos un 
kapitāla sadali iev ēros bankas standarta proced ūras saskaņā ar tās Struktur ēto finanšu meh ānismu, 
ko apstiprin ājuši un pārrauga tās akcionāri un ko laiku pa laikam a tjaunina un groza. Tos nemain īs 
Kopienas ieguld ījuma rezult ātā. 
Risks Kopienas budžetam nep ārsniedz summas, kas izmaks ātas vai par kur ām ir apstiprin ātas 
saistības. Kopiena neuz ņemsies neparedz ēto izdevumu saist ības, jo visus atlikušos riskus uz ņemsies 
EIB. 
Kopienas ieguld ījumu izmaks ās katru gadu, pamatojoties uz daudzgadu pl ānu un ņemot vērā 
pieprasījuma attīstību. Gadsk ārtējo summu noteiks darba programm ā, pamatojoties uz darb ības 
pārskatu un EIB sniegtaj ām prognoz ēm. 
Daudzgadu pl ānu finansēs no katras t ēmas, kas sniedz ieguld ījumu, un vajadz ības gadījumā 
pielāgos saska ņā ar ieguld ījumu proporcionalit ātes principu. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/231 
 Piešķīruma nolīgumā, ko noslēgs ar EIB, p ēc intensīvām konsult ācijām ar dalībvalstīm, būs 
paredzēti noteikumi, saska ņā ar kuriem Kopienas l īdzekļus var izmantot rezervju veidošanai un 
kapitāla sadalei. Taj ā, cita starp ā, būs ietverti š ādi noteikumi: 
• Kopienas PTA darb ību atbilstība, lai saņemtu finans ējumu. Autom ātiski atbilst īgas ir "Kop īgās 
tehnoloģiju ierosmes", sadarb ības projekti, izcil ības tīkli un pētniecība MVU vajadz ībām, ko 
finansē Kopiena, ja to m ērķi ietilpst to š īs īpašās programmas t ēmu darbības jomā, kas sniedz 
ieguldījumu. Juridisk ās vienības, kas nodibin ātas trešās valstīs, kuras nav asoci ētās valstis, ar ī ir 
atbilstīgas, ja tās piedalās Septītās pamatprogrammas netiešaj ās darbībās un to izdevumi ir ties īgi 
saņemt Kopienas finans ējumu. 
 Citas Eiropas darb ības (piem ēram, EUREKA ) ir atbilst īgas, lai sa ņemtu finans ējumu, ja t ās 
attiecas uz Eiropas p ētniecības principiem un krit ērijiem atbilst īgu pētniecību, tehnolo ģiju 
attīstību vai demonstr ācijas pasākumiem to t ēmu darbības jomā, kas sniedz ieguld ījumu, un ja 
kredītņēmēji vai galvojumu labuma guv ēji ir dalībvalst
īs vai asoci ētajās valstīs nodibinātas 
juridiskās vienības. 
 RDFM pied āvās visās dalībvalstīs un asoci ētajās valstīs, lai nodrošin ātu to, ka visas juridisk ās 
vienības, neatkar īgi no to lieluma (tostarp MVU un p ētniecības organiz ācijas, ietverot 
universitātes) visās dalībvalstīs var gūt labumu no š ā mehānisma, lai finans ētu pasākumus, ko t ās 
veic atbilst īgās darbībās. 
 Komerciālas nozīmes inovat īvi pasākumi ir ties īgi uz RDFM tikai, izmantojot EIB pašas 
ieguldījumu. 
L 400/232 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Saskaņā ar regulu par dal ības noteikumiem, kas pie ņemta atbilst īgi Līguma 167. pantam, 
nolīgumā būs arī paredzētas proced ūras, kā Kopiena var pien ācīgi pamatotos gad ījumos iebilst 
pret to, ka EIB izmanto Kopienas ieguld ījumu. 
 Noteikumi par to, k ā noteikt finanšu riska da ļu, ko segs Kopienas ieguld ījums, un riska slieksni, 
kuru pārsniedzot, EIB var izmantot Kopienas ieguld ījumu, kā arī attiecīgo ienākumu sadali. 
 Kopienas ieguld ījuma līmenis katrai oper ācijai ir atkar īgs no EIB veikt ā finanšu riska 
novērtējuma. Ir sagaid āms, ka liel ākajai daļai RDFM oper āciju kopējais rezervju un kapit āla 
sadales līmenis iek ļausies 15 % l īdz 25 % robež ās no šādu operāciju nomin ālvērt
ības. Nekādā 
ziņā Kopienas ieguld ījuma kopējo rezervju un kapit āla sadales summu l īmenis nep ārsniedz 50 % 
no aizdevuma vai galvojuma nomin ālvērtības. Katrā operācijā notiks riska dal īšana. 
 Kārtība, kādā Kopiena p ārraudzīs ar Kopienas ieguld ījumu saist ītās EIB aizdevumu un 
galvojumu oper ācijas, tostarp oper ācijas, kas veiktas ar EIB finans ēšanas partneru starpniec ību. 
EIB drīkst izmantot Kopienas ieguld ījumu tikai t ām operācijām, kas apstiprin ātas laikposm ā no 
dienas, kad st ājas spēkā šī īpašā programma, l īdz 2013. gada 31. decembrim. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/233 
 Procentus un ien ākumus, ko rad ījis Kopienas ieguld ījums šajā laikposm ā, EIB katru gadu dara 
zināmus Komisijai, kas inform ē Eiropas Parlamentu un Padomi. Saska ņā ar finanšu regulas 18. 
panta 2. punktu tos uzskata par ie ņēmumiem, kas pieš ķirti RDFM, un tos iek ļauj budžet ā. 
Pieņemot darba programmu, Komisija var nolemt p ārdalīt jebkuru citu netiešo darb ību labā tajās šīs 
īpašās programmas t ēmās, kas sniedz ieguld ījumu, jebkuru summu, kas nav izlietota RDFM, un 
tāpēc ir atgūta no EIB, p ēc tam, kad ir veikts pamatprogrammas II pielikum ā minētais vidusposma 
novērtējums. Vidusposma nov ērtējumā būs iekļauts ārējs izvērtējums par RDFM ietekmi. 
Komisija r ūpīgi uzraudz īs Kopienas ieguld ījuma efekt īvu izmantojumu, ietverot darb ības veiksm īgo 
elementu ex-post  izvērtējumus, un regul āri sniegs zi ņojumus programmas komitejai. Turkl āt 
Komisija galvenos secin ājumus šaj ā sakarā iekļaus gadsk ārtējā ziņojumā par darbībām pētniecības 
un tehnolo ģiju attīstības jomā, ko tā nosūtīs Eiropas Parlamentam un Padomei saska ņā ar Līguma 
173. pantu. 
 
L 400/234 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 IV PIELIKUMS  
Kopīgas tehnolo ģiju ierosmes un ārpuskopienas p ētniecības programmu koordin ēšana 
Kopīgas tehnolo ģiju ierosmes  1 
Turpinājumā ir norādītas pētniecības jomas Kop īgo tehnolo ģiju ierosmju indikat īvajam sarakstam, 
kas noteiktas, balstoties uz I pielikum ā izklāstītajiem krit ērijiem. Šīs Kopīgās tehnoloģiju ierosmes 
pievēršas plašam probl ēmu klāstam. Attiec īgi jāizveido strukt ūras katram atseviš ķam gadījumam tā, 
lai tās atbilstu attiec īgās pētniecības jomas rakstur īgajām īpatnībām. Katrā atsevišķā gadījumā tiktu 
noteikta specifiska strukt ūra Kopīgās tehnoloģiju ierosmes apstiprin āto pētniecības programmu 
īstenošanai un vajadz īgo publisko un priv āto investīciju apvienošanai, k ā arī Eiropas centienu 
koordinēšanai. Kopiena var ētu piešķirt noteiktu l īdzekļu summu p ētījumu programmas īstenošanai, 
balstoties uz atseviš ķiem priekšlikumiem. Turpm ākas Kopīgas tehnolo ģiju ierosmes var noteikt, 
pamatojoties uz I pielikum ā norādītajiem krit ērijiem, un ierosin āt tās Septītās pamatprogrammas 
īstenošanas laik ā. 
• Ierosme jauno z āļu jomā 
Mērķis Kopīgajai tehnolo ģiju ierosmei jauno z āļu jomā ir Eiropas farm ācijas nozares 
konkurētspējas uzlabošana, nodrošinot koordin ētu pieeju, lai p ārvarētu ar pētniecību saistītas 
grūtības, kas rodas z āļu izstrādes proces ā, samazin ātu zāļu izstrādes laiku un kl īniskajos p ētījumos 
nepieņemto jauno z āļu īpatsvaru. Tas pav ērs iespēju ātrāk iegūt mērķētākas iedarb ības zāles un 
ātrāk atgūt pētniecībā ieguldītos līdzekļus, tādējādi veicinot liel ākus finanšu ieguld ījumus 
turpmākajos pētījumos. 
                                                 
1 Ierosin āto KTI saraksts ir tikai indikat īvs un to var groz īt, ņemot vērā norises n ākotnē. Par 
katru KTI lems atseviš ķi (skatīt I pielikumu, noda ļu "Zinātniskie un tehnolo ģiskie mērķi, 
tēmu un darb ību vispārīgas nostādnes"). 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/235 
 Saskaņā ar jauno z āļu jomā izveidotās ierosmes strat ēģiskās pētniecības programmu ( SRA) 
pirmskonkurences p ētniecība ietvers: l īdzekļu un metožu izstr ādi, lai labāk prognoz ētu zāļu 
piemērotību, drošumu un efektivit āti, viedas infrastrukt ūras datu integr ācijai un zin āšanu 
pārvaldībai, visos nepieciešamajos posmos no zarei cieši sadarbojoties ar akad ēmiskajiem un 
klīniskajiem centriem. T ā pievērsīsies arī trūkumiem izgl ītības un mācību proces ā, lai panāktu, ka 
Eiropai ir vajadz īgās prasmes, lai p ētījumu rezult ātus izmantotu pacientu lab ā. Tiks nodrošin āta 
cieša sadarb ība starp Eiropas Kopienu un nozari, k ā arī citām ieinteres ētajām personām un 
organizācijām, piemēram, reglament ējošām aģentūrām, pacientiem, akad ēmiskajām aprindām, 
praktizējošiem ārstiem utt., k ā arī piesaistīti valsts un priv ātie līdzekļi. Stratēģisko pētniecības 
programmu īstenošanu veiks ar Ierosmes jauno z āļu jomā (IMI) palīdzību, tieši šim nol ūkam 
izveidojot atbilstošu publisk ā un privātā sektora partner ības strukt ūru. 
• Nanoelektronisk ās tehnoloģijas 2020 
Nanoelektronika ir strat ēģiski ļoti nozīmīga Eiropas konkur ētspējai, jo tās produkti ir galvenais 
faktors, kas paver jaunin ājumu iesp ējas citās nozarēs (multivide, sakaru l īdzekļi, transports, 
veselība, vide, r ūpnieciskā pārstrāde utt.). Tam ir nepieciešams lab āk struktur ēt, optimiz ēt centienus 
pētniecības un att īstības, kā arī inovāciju jomā, kā arī integrēt šos centienus plaš ākā procesā, kurā 
iesaistīti visi dalībnieki, kas ir b ūtiski, lai šaj ā sfērā sasniegtu sekm īgus rezult ātus. 
Ar šo ierosmi piev ērsīsies vajadz ībai pēc silikona tehnolo ģijām četrās tehnoloģiju jomās: i) loģisko 
elementu un atmi ņas ierīču izmēru samazin āšana, lai palielin ātu to veiktsp ēju un samazin ātu 
izmaksas, ii) funkciju ar pievienoto v ērtību attīstīšana, ietverot uztveršanas, aktiviz ēšanas un 
pakotnē apvienošanas funkcijas, un to integr ēšana programmu lo ģikā un atmiņā, izveidojot 
sarežģītus vienkrist ālshēmu un pakotnes sist ēmu risinājumus, iii) iek ārtas un materi āli un 
iv) projekt ēšanas automatiz ācija. 
L 400/236 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 • Integrētās datorsist ēmas 
Integrētās datorsist ēmas – neredzam ā elektronika un programmat ūra, kas nodrošina produktu un 
procesu "intelektu" – ir strat ēģiski svarīgas tādu būtisku Eiropas nozaru konkur ētspējai kā 
automobi ļu rūpniecība, aviācijas elektronika, plaša pat ēriņa elektronika, telekomunik ācija, 
medicīnas sistēmas un ražošana. Turkl āt arvien plaš ākas šo iek ārtu savienošanas iesp ējas rada 
pilnīgi jaunu tirgu un sabiedrisko lietojumu potenci ālu, kuros Eiropai j ānodrošina izdev īga pozīcija, 
lai izmantotu to priekšroc ības. 
Kopīgā tehnoloģiju ierosme integrēto datorsist ēmu jomā apvienos un koncentr ēs pētnieku 
centienus, veicin ās privātās un publisk ās investīcijas, tādējādi nodrošinot paaugstin ātā riska 
dalīšanu un augst āku mērķu līmeni. Ar šo ierosmi piev ērsīsies univers ālu, savietojamu un rentablu, 
tajā pašā laikā jaudīgu, nebīstamu un drošu elektronikas un programmat ūras sistēmu projekt ēšanai, 
izstrādei un ieviešanai. Ar ierosmi izstr ādās etalonprojektus, kuri pied āvās standarta struktur ālas 
pieejas virknei konkr ētu lietojumu, starpprogrammat ūru, kas nodrošina netrauc ētu savienojam ību 
un savietojam ību, integr ētus projekt ēšanas programmat ūras rīkus un metodes ātrai projektu un 
prototipu izstr ādei, kā arī jaunas metodes sadarb ībai starp datoriem un re ālo pasauli. 
• Ierosme ūdeņraža un kurin āmā elementu jom ā 
Ūdeņradis un kurin āmā elementi ir ener ģētikas tehnolo ģijas, kas var izrais īt ievērojamu ener ģijas 
ražošanas un pat ēriņa modeļa maiņu Eiropā, piedāvājot milzīgu attīstības potenci ālu, lai pan āktu 
ilglaicīgu neatkar īgu, stabilu ener ģijas piegādi un nodrošin ātu būtisku faktoru Eiropas 
konkurētspējai. Pāreja uz ekonomiku, kas balst ās uz ūdeņraža izmantošanu, nosaka nepieciešam ību 
pēc lieliem p ētnieciskā darba un kapit āla ieguldījumiem jaunu uz ņēmumu rad īšanā, jaunās piegādes 
ķēdes strukt ūrās, infrastrukt ūrā un cilvēku resursos. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/237 
 Ar Kopīgo tehnolo ģiju ierosmi defin ēs un īstenos mērķtiecīgu Eiropas r ūpnieciskās pētniecības, 
tehnoloģiju attīstības un demonstr ācijas programmu, lai izveidotu notur īgas ūdeņraža un kurin āmā 
elementu tehnolo ģijas, kas att īstītas līdz iespējai uzsākt to komerci ālu izmantošanu. Galven ās tēmas 
KTI pētniecības programm ā būs šādas: kurin āmā elementu izveidošana lietojumiem vis ās nozarēs 
un darbības laukos; ūdeņraža ilgtsp ējīga piegāde, ietverot ražo šanu, sadali, uzglab āšanu un pieg ādi; 
integrēti, plaša m ēroga vēl izstrādājamu un jau augsti att īstītu tehnolo ģiju demonstr ējumi reālas 
darbības apstākļos; darbības tirgus strukt ūras sagatavošanai. To īstenos, balstoties uz atbilst īgu un 
nepārtraukti progres ējošu ES tehnolo ģiju plānu un ekonomisko pamatojumu, kuros s īki noteiktas 
pārejas strat ēģijas un ilgtermi ņa mērķi, kā arī galvenie pieturas punkti to īstenošanai. 
• Aeronautika un gaisa transports 
Eiropai jāsaglabā vadošās pozīcijas galveno tehnolo ģiju jomā, ja tā arī nākotnē vēlas ilgtspējīgu, 
novatorisku un konkur ētspējīgu aeronautikas un gaisa transp orta nozari. Videi nekait īgu tehnolo ģiju 
izstrāde ir būtiski svarīga, lai nodrošin ātu visas gaisa transporta nozares konkur ētspēju. Inovat īvām 
tehnoloģijām ir ārkārtīgi liela noz īme, lai saglab ātu konkur ētspēju jomās, kurās pieaug konkurences 
spiediens, un lai atg ūtu konkur ētspēju jomās, kurās Eiropai ir potenci āls iegūt ievērojamu tirgus 
daļu, piemēram, reģionālā transporta jom ā. Šī nozare ir saist īta ar intens īvu pētniecību un 
tehnoloģiju attīstību, un pašreiz ējā Eiropas aeronautikas un gaisa transporta uz ņēmumu 
konkurētspēja pasaules tirg ū ir panākta, pateicoties iev ērojamām privātām investīcijām tajā (parasti 
13–15% no apgroz ījuma) vair āku gadu desmitu laik ā. Ņemot vērā nozares specifiku, t ās attīstība 
bieži vien ir atkar īga no efekt īvas publisk ā un privātā sektora sadarb ības. 
L 400/238 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Vairākiem ACARE  stratēģiskās pētniecības programmas aspektiem vajadz īga plaša m ēroga ietekme 
un mērķa nepārtrauktība, kam savuk ārt nepieciešama Kop īga tehnolo ģiju ierosme, kas koncentr ējas 
uz saskan īgu un specializ ētu pētniecības un progres īvo tehnolo ģiju programmu un veicina t ādus 
aspektus k ā integrācija, plaša m ēroga apstiprin āšana un demonstr ējumi. 
Aeronautikas un gaisa transporta jom ā pievērsīsies dažādām sfērām, piemēram, videi nekait īga un 
rentabla gaisa transporta sist ēma ("Zaļā gaisa transporta sist ēma") un gaisa satiksmes p ārvaldība 
Vienoto Eiropas debesu politikas un SESAR  ierosmes atbalstam. 
• Globālais monitorings par vidi un droš ību (GMES ) 
Eiropai ir nepieciešamas autonomas monitoringa sp ējas, kas balst ās uz Eiropas standartu glob ālajam 
monitoringam. Tas iev ērojami pal īdzētu Eiropai un t ās nozarēm šajā jomā laikā, kad tās konkurenti 
veic nozīmīgus ieguld ījumus glob ālā monitoringa sist ēmu standartu izstr ādē. 
GMES  jāpilda tās politiskās pilnvaras, kuras noteiktas Padomes 2001. gada 13. novembra 
Rezolūcijā par sākotnējo termiņu globālajam monitoringam par vidi un droš ību (GMES ) 1, kas 
pieņemta pēc 2001. gada j ūnija Gēteborgas augst ākā līmeņa sanāksmes, un 2004. gada febru ārī 
prezentētajā GMES  rīcības plānā 2, kā arī jāattaisno tā iekļaušana "Izaugsmes ierosm ē" un 
"Steidzamo pas ākumu" (" Quick-start ") sarakst ā. 
                                                 
1 OV C 350, 11.12.2001., 4. lpp. 
2 "Glob ālais monitorings par vidi un droš ību (GMES ): GMES  spēju izveidošana l īdz 2008. 
gadam – (R īcības plāns (2004–2008)" – COM(2004) 65, 03.02.2004. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/239 
 Nākotnē GMES  ir atkarīgs no būtiskām lietotāju un publisko un priv āto infrastrukt ūras 
nodrošinātāju veiktaj ām ilgtermi ņa investīcijām. Tādēļ ir svarīgi, ka GMES  nostiprina savu t ēlu kā 
skaidru un saskan īgu, tādu, ko viegli atpaz īst lietotāji, publiskas iest ādes un nozaru p ārstāvji. 
Līdztekus īpašām GMES lietojumu jom ām tas ietvers ar ī pieņemto standartu, apstiprin āšanas 
mehānismu un politiku kopumu, uz ņemoties vienotu politisku atbild ību. 
Šim nolūkam varētu izveidot GMES  pārvaldības strukt ūru Kopīgas tehnolo ģiju ierosmes (KTI) 
veidā, lai apvienotu visus svar īgos dalībniekus un to resursus, jo īpaši lietot ājorganizācijas gan 
valstu, gan Eiropas l īmenī. 
Kopīgai tehnolo ģiju ierosmei GMES  jomā būtu jānodrošina stabila ar GMES  saistīto darbību, 
tostarp šādu funkciju, stingra koordin ācija: 
– lietotāju prasību konsolid ācija katrā GMES  lietojumu jom ā, 
– GMES  operatīvo dienestu, saist īto resursu un infrastrukt ūras attīstības pārzināšana un 
atbalsts, 
– šādu pakalpojumu apstiprin āšana vajadz ības gadījumā, 
– tādu mehānismu izstr āde, kuru m ērķis ir nodrošin āt ilgtermiņa piekļuvi datiem ("datu 
iegāde"). 
L 400/240 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Kopīgā tehnoloģiju ierosme GMES  jomā būtu arī efektīvs veids, k ā veicināt aktīvu privātā sektora 
iesaistīšanos, tai darbojoties k ā koordinētājam un finans ētājam nozarei (tostarp MVU) un citiem 
iespējamiem līgumslēdzējiem, kas v ēlētos piedal īties GMES  ieviešanā ar attiecīgu konkur ētspējīgu 
procesu pal īdzību. 
GMES  nodrošin ās Eiropas vadošo poz īciju lielākās infrastrukt ūras pārvaldībā un izmantošan ā, 
ietverot strat ēģiskas kosmosa iesp ējas. Tas ar ī varētu būt pamats efekt īvai neatjaunojamu dabas 
resursu izmantošanai, gan priv ātām, gan publisk ām struktūrām. Tādējādi tā palīdzēs uzlabot 
produktivit āti daudzās nozarēs, kam vajadz īga saskaņota un aktu āla informācija par pieejamajiem 
resursiem. 
Ārpuskopienas p ētniecības programmu koordin ēšana 1 
Turpinājumā ir norādīts ierosmju indikat īvs saraksts kop īgai valstu p ētniecības programmu 
īstenošanai, un uz t ām atbilstīgi Līguma 169. pantam var ētu attiekties atseviš ķi lēmumi. Turpm ākas 
ierosmes var noteikt un ierosin āt Septītās pamatprogrammas īstenošanas laik ā. 
Katram lēmumam atseviš ķi, atkarībā no tā, vai tas ir pie ņemts un kad tas ir pie ņemts, izveidotu 
piemērotu īstenošanas strukt ūru, kā arī organizatorisko strukt ūru un piem ērotas vadības iestādes, 
kas nepieciešamas darb ības īstenošanai. Saska ņā ar II pielikumu Kopiena var ētu sniegt ierosm ēm 
finansiālu atbalstu un var ētu aktīvi piedalīties to īstenošanā, izmantojot t ādus līdzekļus, kas darb ībai 
ir vispiem ērotākie. 
                                                 
1 Saraksts ir tikai indikat īvs, un par ierosin ātajām iniciatīvām pieņem atseviš ķus lēmumus, 
pamatojoties uz 169. pantu (skat īt I pielikumu, noda ļu "Zinātniskie un tehnolo ģiskie mērķi, 
tēmu un darb ību vispārīgas nostādnes"). 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/241 
 • Līguma 169. panta ierosme Baltijas j ūras pētniecības jomā 
Mērķis ir uzsākt un īstenot kop īgu pētniecības un izstr ādes programmu, kur ā būtu integrētas 
vairākas valstu programmas j ūras zinātnes un Baltijas j ūras ilgtspējīgas attīstības jomā. Saskaņā ar 
vairākām starptautisk ām, Eiropas un re ģionālām konvencij ām, kas attiecas uz Baltijas j ūru, šī 
ierosme pav ērs iespēju izveidot platformu šaj ā jomā veikto pētījumu rezult ātu sintēzei un 
izplatīšanai un nodrošin ās vajadzīgo pētniecību un izstr ādi, lai atbalst ītu Baltijas j ūras ilgtspējīgu 
attīstību. 
• Līguma 169. panta ierosme interakt īvas automatiz ētas dzīves vides jom ā 
Mērķis Kopīgai pētniecības un izstr ādes programmai interakt īvas automatiz ētas dzīves vides jom ā ir 
apvienot valstu p ētnieciskos centienus, lai noskaidrotu, k ā IKT var veicin āt gados vec āku cilvēku 
dzīves kvalit āti un pagarin āt laiku, kuru vi ņi var dzīvot neatkar īgi savā mājas vidē un pierastaj ā 
apkārtnē. Tas ietver, piem ēram, palīdzību veikt ikdienas darb ības, sociālo kontaktu veicin āšanu, 
veselības un darb ības pārraudzību, kā arī drošuma un droš ības sekmēšanu. Uzman ību pievērsīs 
ierīču, sistēmu un pakalpojumu integr ēšanai rentablos, uzticamos un ticamos risin ājumos. Šīs 
ierosmes m ērķis ir plaša m ēroga sadarb ība Eiropā ar pietiekamu kritisko masu un ilgtermi ņa 
saistībām. 
• Līguma 169. panta ierosme metrolo ģijas jomā 
Mērķis ir uzsākt un īstenot saskan īgu kopīgu metrolo ģijas pētniecības un izstr ādes programmu, kur ā 
integrētas vairākas valstu programmas, kas ļautu Eiropai rea ģēt uz pieaugošo piepras ījumu pēc 
augsti attīstītas metrolo ģijas, kas savuk ārt būtu līdzeklis novatorismam, zin ātniskās pētniecības un 
politikas atbalstam. Š ī iniciatīva galvenok ārt sniegs atbalstu  Eiropas valstu m ērījumu sistēmu mērķu 
sasniegšanai, ko īstenos ar Valsts metrolo ģijas laboratoriju t īklu palīdzību. 
 
L 400/242 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 V PIELIKUMS  
Informācija, kas Komisijai j āsniedz saska ņā ar 8. panta 5. punktu 
1. Inform ācija par atseviš ķiem projektiem, ļaujot pārraudzīt katru priekšlikumu vis ā tā 
darbības laikā, jo īpaši izklāstot: 
– iesniegtos priekšlikumus; – izvērtēšanas rezult ātus katram priekšlikumam; 
– pieš ķīrumu nolīgumus; 
– pabeigtos projektus. 
2. Inform ācija par katra uzaicin ājuma un projekta īstenošanas rezult ātiem, jo īpaši izklāstot: 
– katra uzaicin ājuma rezult ātus; 
– sarunu par pieš ķīrumu nolīgumiem rezult ātus; 
– projekta īstenošanu, ietverot maks ājuma datumu un projektu izn ākumu. 
3. Inform ācija par programmas īstenošanu, tostarp attiec īga inform ācija pamatprogrammas, 
īpašās programmas un katras t ēmas līmenī. 
Šī informācija (jo 
īpaši par priekšlikumiem, to izv ērtēšanu un pieš ķīrumu nolīgumiem) b ūtu 
jāsniedz vienot ā, strukturētā, elektroniski las āmā un apstrādājamā formātā, kam var piek ļūt ar 
informācijas un zi ņošanas sist ēmu, kas balst īta uz IT un ļauj viegli veikt datu anal īzi.