PIELIKUMS

1.pozīcija. Atbalstīt pārbaudes tehnoloģijas un uzraudzības sistēmu

1. komponents. 1. projekts. Sertificētu IMS seismisko palīgstaciju pastāvīga uzturēšana

1. projekts. Sertificētu IMS seismisko palīgstaciju pastāvīga uzturēšana

Vispārīga informācija

Šā projekta uzmanības centrā būs turpināt pievērsties sliktā stāvoklī esošām palīgstacijām, kurām ir nepieciešama steidzama apkope, vēlams valstīs, kas saskaras ar finansiālām grūtībām, vienlaikus turpinot preventīvu uzturēšanu. To dara, pievēršoties novecojuša aprīkojuma problēmām un veicot attiecīgus jauninājumus, kā arī uzlabojot aprīkojuma taupīšanas līmeni.

Mērķi un sagaidāmie rezultāti

Galvenais mērķis ir panākt, lai attiecīgās palīgstacijas ilgtspējīgā veidā sasniegtu tādu tehnisko līmeni, kas atbilst IMS prasībām. Šo mērķi palīdz sasniegt atbilstīga preventīvā apkope un attiecīgā aprīkojuma taupīšanas pasākumi. Tāpat atbalsts stacijām un to operatoram(-iem) steidzamas korektīvas apkopes gadījumā, t. sk. vajadzības gadījumā staciju apmeklējumi uz vietas, maksimāli samazinās dīkstāvi un palīdzēs staciju(-as) uzturēt. Uzmanība tiek vērsta uz faktu, ka tas tiek panākts ar citiem uzdevumiem, piemēram, staciju operatoru apmācību un darbsemināriem nolūkā pēc iespējas palielināt ilgtspēju. Tāpat kā iepriekšējos projektos, kurus finansēja Savienība, tiks nodarbināts pilnslodzes, pagaidu personāls nolūkā plānot un realizēt darba projektus attiecīgajās stacijās.

Lielāka palīgstaciju datu pieejamība un datu kvalitāte, jo ir pastiprināta uzturēšanas struktūra, no kā izriet lielāka ES pamanāmība.

2. komponents. 2.–8. projekts.

2. projekts. Iesaiste ar parakstītājvalstīm, tostarp tehnisko sistēmu validācija un testēšana, izmantojot mākoņu tehnoloģiju SDC pārstrukturizācijas 3. posmam

Vispārīga informācija

SDC ir uzsācis SDC pārstrukturizācijas projekta (RP3) 3. posmu ar mērķi izstrādāt visaptverošu programmatūras sistēmu SHI apstrādei nākamajā desmitgadē.

Projekts nesīs ievērojamus uzlabojumus salīdzinājumā ar esošo SHI sistēmu, piemēram, šādus:

— uzlabota lietotāja saskarnes elastība analītiķu rīkiem, uzlabota analītiķu pārskata darbplūsma, notikumu pārvaldība, notikumu savstarpēja korelācija un salīdzināšana, karšu rīks un karšu integrācija, viļņformas kvalitātes kontroles maskēšanas vizualizācija un rediģēšana, frekvences viļņu skaita parādīšana, kā arī atbalsts analītiķu apmācībai,

— datu izcelsmes visaptveroša uztveršana nolūkā saprast, kā panākti apstrādes rezultāti, un izpētīt rezultātu attīstību, mainoties pieejamajai informācijai,

— paplašināmība kā būtiska funkcija, kas iestrādāta visos komponentos,

— elastīga SHI konveijera konfigurācija, kas papildināta ar grafiskiem rīkiem,

— ievērojot atklātā pirmkoda programmatūras izstrādes paraugpraksi, tiek veicināts jauns modelis sadarbīgas programmatūras izstrādei,

— uzlabotas uzraudzības un testēšanas spējas – testa datu kopuma reproducēšana (Test Data Set Replay).

Pārstrukturizācijas projekta 2. posmu (RP2) veica ar ASV atbalstu natūrā, kā arī finansējumu saskaņā ar Lēmumu (KĀDP) 2015/1837. Līdzekļi tika izmantoti jo īpaši tam, lai rīkotu tehniskas sanāksmes ar ekspertiem no dalībvalstīm nolūkā nodrošināt plašu dalību RP2. Ar šiem līdzekļiem arī atbalstīja prototipu izstrādes darbības, lai parādītu, kā VDC nodrošinātu programmatūru var integrēt pārstrukturētajā arhitektūrā.

Gatavojoties RP3, līdzekļi saskaņā ar Lēmumu (KĀDP) 2018/298 tika izmantoti, lai paaugstinātu tehnoloģiju gatavības līmeni vairākiem algoritmiem, kurus varētu apsvērt iekļaušanai pārstrukturētajā programmatūrā un konkrēti – nolūkā nodrošināt labākus veidus, kā apstrādāt seismisko pēcgrūdienu sekvences automātiskā vai pusautomātiskā režīmā.

Mērķi

— Atbalstīt pārstrukturētās sistēmas attīstību nolūkā apmierināt VDC vajadzības no paša sākuma, atbalstot VDC lūgumus pēc programmatūras un attiecīgiem atjauninājumiem un funkcionalitātēm dažādu VDC darbību veikšanai.

— Piedāvāt parakstītājvalstīm piekļuvi bez lieliem šķēršļiem SDC pārstrukturizācijas projekta virzības atbalstam, novērtēšanai un validācijai.

— Uzlabot VDC aprindu iesaisti SDK pārstrukturizācijas projekta 3. posmā.

— Izvērtēt, cik īstenojams nākotnē būtu piedāvājums “VDC kā pakalpojums”, izmantojot mākoņu tehnoloģiju.

Sasniedzamie rezultāti

— Uz mākoni balstīta izvērtēšanas un testēšanas platforma valsts datu centriem nolūkā izvērtēt SHI sistēmas funkcionalitāti, kā arī tās ar funkcijām nesaistītās prasības.

— Platforma vairākos mitinātos eksemplāros, lai atļautu dažādu VDC neiejaukšanos.

— “VDC kā pakalpojums” prototipa sistēma, kas mitināta mākonī.

Rezultāti

Projekta galvenais ieguvums ir nodrošināt parakstītājvalstu un VDC piekļuvi bez lieliem šķēršļiem pārstrukturizētās sistēmas pašreizējam stāvoklim, jo īpaši VDC bez plašas skaitļošanas jaudas un sistēmas atbalsta zināšanām. Pamatojoties uz šo darbu, tiks nodrošināta iespējamā nākotnes piedāvājuma “VDC kā pakalpojums” priekšizpēte, kā arī ietekme uz izmaksām.

3. projekts. Augstas izšķirtspējas atmosfēras pārneses modeļa uzlabošana

Vispārīga informācija

Lai modelētu transportēšanu lielos attālumos, CTBTO izmanto modernu pārneses atmosfērā modelēšanas (ATM) sistēmu, kuras pamatā ir Lagranža daļiņu dispersijas modelis FLEXPART. Šī sistēma ļauj modelēt globālā mērogā. Tomēr attiecībā uz īpašiem notikumiem ir jāveic simulācijas vietējā mērogā (ar augstu izšķirtspēju). Ar Savienības finansējumu, kas noteikts iepriekšējos Padomes lēmumos, tika izstrādāta augstas izšķirtspējas pārneses atmosfērā modeļa (HRATM) bāzes versija, pamatojoties uz FLEXPART-WRF. Sākotnējos testos atklājās, kuri no elementiem ir jāuzlabo vai jāīsteno citādi, lai sistēma būtu pilnībā uzticama.

Mērķi

Uzlabot esošo augstas izšķirtspējas atmosfēras pārneses modeli (EHRAT) un izstrādāt saskarni tā palaišanai.

— Iepazīšanās ar CTBTO uzstādītā augstas izšķirtspējas ATM pašreizējo versiju un ierosināto uzlabojumu saraksts.

— Iepazīšanās ar ATM konveijeru, konkrēti, ar meteoroloģisko datu formātu.

— Ierosināt, izstrādāt un testēt risinājumus šo uzlabojumu sakarā.

— Ņemot vērā to, ka pašreizējā versija darbojas tikai ar nacionālo vides prognožu centru (NCEP) datiem, ierosināt un īstenot izmaiņas, kas ļautu augstas izšķirtspējas ATM izmantot ar Eiropas Vidēja termiņa laika prognožu centra (ECMWF) datiem.

— Izmēģināt dažādus gadījumus.

— Izstrādāt saskarni EHRAT palaišanai esošajā ATM konveijerā; ja tiks panākta vienošanās, tā var būt daļa no pašreizējās palaišanas saskarnes, ko izmanto, lai veiktu ATM simulācijas ekspertu analīzei CTBTO.

Iznākums

EHRAT kļūs par vienu no ATM rīkiem, ko ATM eksperti un VDC izmanto, lai testētu un validētu hipotēzes, kas saistītas, piemēram, ar radioaktivitātes avota atrašanās vietas noteikšanu.

4. projekts. Pētījums par FLEXPART grafikas apstrādes bloku (GPU) paātrinājumu (FLEX-GPU)

Vispārīga informācija

Lai modelētu transportēšanu lielos attālumos, CTBTO izmanto modernu atmosfēras pārneses modelēšanas (ATM) sistēmu, kuras pamatā ir Lagranža daļiņu dispersijas modelis FLEXPART.

Ņemot vērā, ka nākotnē arī kopuma modelēšana varētu būt daļa no operāciju izpildes, ko veic ATM konveijers, tiek pētīts jauns veids, kā paātrināt simulācijas.

CTBTO ir iegādājusies NVIDIA DGX STATION ar 4X Tesla V100 GPU, kas nodrošina 500 TFLOPS (jaukta precizitāte). Tā darbojas ar Linux un tās komplektācijā ietilpst PGI FORTRAN kompilators, kas atbalsta OpenACC un ko izmanto, lai paralelizētu piemērotus algoritmus, piemēram, cilpas un matricas aprēķinus, kas izstrādāti GPU sistēmām.

Mērķi

Pētījums nolūkā noskaidrot, kādus iespējamus FLEXPART simulāciju veiktspējas uzlabojumus varētu panākt ar GPU paātrinājumu un nodrošināt gatavu un dokumentētu FLEXPART kodu pakotni ar OpenACC atbalstu.

— Iepazīties ar FLEXPART pašreizējo versiju (9.3.2.), kas uzstādīta CTBTO, un izvērtēt, vai ir iespējams to kompilēt ar PGI FORTRAN kompilatoru; izvērtēt, kādas priekšrocības ir FLEXPART 10 izmantošanai FLEXPART 9.3.2. vietā.

— Profilēt FLEXPART izpildes gaitu, lai konstatētu, kuri algoritmi/cilpas ir vispiemērotākie sākotnējam mēģinājumam paralelizēšanai un GPU izmantošanai.

— Izvērtēt veiktspējas uzlabojumu.

— Nodrošināt gatavu un dokumentētu FLEXPART kodu pakotni ar OpenACC atbalstu, kas būtu viegli integrējama ar ATM konveijeru.

Rezultāti

Ja šā pētījuma rezultāts būs pozitīvs, modificētais FLEXPART varētu nodrošināt jaunu veidu ATM simulāciju paātrināšanai. Nākamajā posmā minēto varētu integrēt ar ATM konveijeru un rezultātus varētu darīt pieejamus VDC.

5. projekts. Ksenona fona novērtēšanas rīks (XeBET)

Vispārīga informācija

Pastāvīgi mainīga cēlgāzu fona klātbūtne atmosfērā sarežģī ar kodolizmēģinājumu saistīta parauga pozitīvu identificēšanu. Ar ksenona fona novērtēšanas rīku tiks aplēsta radioaktīvā ksenona klātbūtne no zināmiem avotiem katrā no paraugiem, kas ievākti, izmantojot cēlgāzu sistēmas IMS stacijās. Šī aplēse palīdzēs izlemt, vai atklāto tā klātbūtni var izskaidrot ar zināmiem avotiem.

Mērķi

Izstrādāt fona novērtēšanas rīku (BET) nolūkā kvantificēt radioaktīvā ksenona klātbūtni no zināmiem avotiem IMS staciju veiktajos atklājumos. Šis rīks balstīsies uz IMS atklājumiem, zināšanām par zināmiem avotiem un CTBTO SRS. Jaunajam rīkam jābūt uzticamam, optimizētam, savlaicīgam un viegli testējamam, uzturamam un jaunināmam. Sākotnēji tas darbosies izstrādes lokālajā tīklā.

— Veikt literatūras apskatu, lai noskaidrotu vislabāko pieeju civilo ksenona atklājumu kategorizēšanai un kvantificēšanai IMS stacijās, un sagatavot projekta plānu prototipu izstrādei.

— Ievākt informāciju no zināmiem avotiem un darīt to pieejamu ar SWP starpniecību.

— Izstrādāt tiešsaistes datubāzi informācijas vākšanai no zināmiem avotiem.

— Izstrādāt un testēt prototipu IMS staciju apakškopā. Prototips ir jāizstrādā tā, lai to varētu ērti pārcelt uz CTBTO SDC izstrādes lokālo tīklu, un jādara pieejams VDC.

— Darbināt prototipu izvēlētās sarežģītās atklāšanas darbībās (piemēram, Korejas Tautas Demokrātiskās Republikas izmēģinājumi vai citi gadījumi) un ierosināt vizualizācijas variantus.

— Noregulēt un darbināt BET lielā skaitā IMS staciju.

— Sekmēt IT pārvešanu uz CTBTO.

— Dokumentācijā būs aprakstīti visi pieņēmumi, kas izdarīti rīka izstrādei un darbināšanai.

Rezultāti

BET nodrošinās objektīvu informāciju attiecībā uz katru IMS cēlgāzes paraugu, lai palīdzētu izlemt, ciktāl konkrēts atklājums drīzāk būtu saistāms ar kodolizmēģinājumu vai ar zināmiem avotiem. Šī informācija savukārt tiks izmantota kā ievaddati radioaktivitātes avota rekonstrukcijas rīkā. Veikto pētījumu rezultātus un secinājumus varētu bāzēt vai ar tiem dalīties ar Darbsemināra par cilvēka radītu izotopu izstrādes pazīmēm (Workshop on Signatures of Man-Made Isotope Production – WOSMIP) kopienu.

6. projekts. Avota apzināšanas rīks

Vispārīga informācija

Pēdējos dažos gados ir parādījušās vairākas daudzsološas pieejas, kā apzināt radioaktivitātes avota parametrus (atrašanās vieta, izmetes laika profils, kopējais radioaktivitātes izmetes daudzums) no atklājumiem. Šī informācija par avota parametriem ir ļoti svarīga CTBTO Līguma izpratnē būtiska notikuma gadījumā. Tiek ierosināts pielāgot vienu no šīm pieejām CTBTO vajadzībām. Jaunajam rīkam jābūt uzticamam, optimizētam, savlaicīgam un viegli testējamam, uzturamam un jaunināmam. Sākotnēji tas darbosies SDC izstrādes lokālajā tīklā.

Mērķi

Avota apzināšanas rīks (STE) ģenerēs sākotnēju automātisko aplēsi par radioaktivitātes avota parametriem, izmantojot pozitīvos un negatīvos atklājumus no IMS stacijām. SDC un VDC ekspertu vajadzībām tiks izstrādāta saskarne interaktīvai dažādu hipotēžu kopumu testēšanai.

Sasniedzamie rezultāti

— Veikt literatūras apskatu, lai noskaidrotu vislabāko pieeju radioaktivitātes avotu atrašanās vietas noteikšanai un kvantificēšanai, un sagatavot projekta plānu STE izstrādei un testēšanai.

— Izstrādāt un testēt prototipu dažādiem gadījumiem, ierosināt un izstrādāt vizualizācijas un saskarnes variantus. Prototips ir jāizstrādā tā, lai to varētu ērti pārcelt uz CTBTO SDC rīkiem, un jādara pieejams VDC.

— Sekmēt IT pārvešanu uz CTBTO.

— Dokumentācijā būs aprakstīti visi pieņēmumi, kas izdarīti rīka izstrādei un darbināšanai.

Rezultāti

STE nodrošinās objektīvu informāciju, lai palīdzētu noskaidrot iespējamu izmēģinājuma vietu un novērtētu tā stiprumu. Šāds rīks var norādīt ierobežotāku teritoriju, kurā varētu atrasties avots, un palīdzēt aplēst varbūtību laika gaitā atklāt radionuklīdus, kas ir ievērojama priekšrocība, ja ir vajadzīga inspekcija uz vietas (OSI)

7. projekts. Palīdzības dienesta atbalsts virtuālās izmantošanas datu centram (vDEC)

Vispārīga informācija

vDEC platforma ļauj pētniecības un akadēmiskām iestādēm, kuras strādā pie zinātniskiem projektiem, piekļūt CTBTO arhivētajiem datiem. Piekļuve attiecas tikai uz datiem, kas ir konkrēti vajadzīgi projekta mērķiem, un līgumisks satvars nosaka savstarpējo vienošanos starp CTBTO un vDEC lietotāju. Konkrēti, zinātnisku darbu drīkst publicēt, bet ar noteikumu, ka CTBTO publikācijā tiek norādīta kā datu avots.

Platforma eksistē jau astoņus gadus, un vDEC lietotāji ir publicējuši daudzus zinātniski recenzētus rakstus respektablos zinātniskos žurnālos.

Kaut arī daudzi vDEC platformas atbalsta tehniskie aspekti ir iekļauti SDC personāla vispārīgajās atbalsta darbībās, ir nepieciešams papildu specifiskāks atbalsts. Tas sevī ietver arī palīdzības dienesta funkciju, kas attiecas ne tikai uz piekļuvi datorplatformai, kurā arhīvs ir uzstādīts, un uz piekļuvi datubāzei ar datiem, bet arī uz aspektiem, kas vairāk attiecas uz konkrētām jomām, piemēram, palīdzība izprast datu modeli, staciju specifikācijas, staciju kalibrāciju u. tml. Atbalstā ietilpst arī vDEC platformas un platformā instalētās programmatūras jaunināšana un konfigurēšana.

Tā kā lietotāji sagaida, ka platforma ar laiku attīstīsies, un arhivēto datu apjoms pieaug, ir vajadzīga arī plānošanas funkcija, kas izstrādātu redzējumu par platformas attīstību tuvākajā laikā. Visbeidzot, atbalsts nodrošinās to, ka tiek uzturēta publiskā to publikāciju datubāze, kas pamatojas uz CTBTO datiem, kuri iegūti, izmantojot piekļuvi vDEC.

Mērķi

— Atbalstīt vDEC lietotāju ikdienas darbības, izmantojot palīdzības dienesta funkciju.

— Ieplānot jauninājumu un jaunu funkcionalitāšu uzstādīšanu.

— Uzturēt publisku datubāzi ar publikācijām, kuru pamatā ir CTBTO dati, kas iegūti, izmantojot piekļuvi vDEC.

Sasniedzamie rezultāti

— Ceturkšņa ziņojums par atbalsta pasākumiem.

— Jauninājumu un uzlabojumu plāns.

— Publiska datubāze ar publikācijām, kuru pamatā ir CTBTO dati, kas iegūti, izmantojot piekļuvi vDEC.

Rezultāti

— Uzlabots atbalsts vDEC lietotājiem, tādējādi vairojot viņu pozitīvo pieredzi.

— Uzlabota vDEC platforma.

— vDEC zinātnisko rezultātu dokumentēšana.

8. projekts. Turpināt radioaktīvā ksenona mobilo mērījumu kampaņas dažādos pasaules reģionos

Vispārīga informācija

CTBTO sagatavošanas komisija veic radioaktīvā ksenona mērīšanu ar ļoti jutīgām sistēmām. Ar ieguldījumu, kas saņemts no Savienības saistībā ar Vienoto rīcību 2008/588/KĀDP, Komisija izstrādāja un iegādājās divas pārvietojamas sistēmas: SAUNA TXL-2 un SPALAX-DR 133Xe, 135Xe, 133mXe un 131mXe mērīšanai. Saskaņā ar Lēmumiem 2012/699/KĀDP, (KĀDP) 2015/1837 un (KĀDP) 2018/298 visā pasaulē tika veiktas vairākas mobilās radioaktīvā ksenona mērīšanas kampaņas.

Ar ieguldījumu, kas 2017. gadā saņemts no Japānas valdības, Komisija iegādājās trešo pārvietojamo sistēmu. Šī sistēma šobrīd ir izvietota Horonobe, Japānā. Divu gadu ekspluatācijas periods ar Japānas finansējumu beidzas 2020. gada janvārī.

Lēmuma (KĀDP) 2018/298 satvarā notiek viena mērījumu kampaņa Mutsu, Japānā. Otra sistēma ir tikusi atjaunota un tiks izvietota Fukuoka, Japānā.

Mērķi

Pēc trešās mobilās sistēmas izvietošanas Fukuoka augsta blīvuma konfigurācija ap IMS cēlgāzu sistēmu JPX38 Takasaki ir pabeigta. CTBTO plāno turpināt ekspluatēt sistēmas to pašreizējā atrašanās vietā pēc vienošanās ar vietējo uzņemošo pusi, līdz savākto datu kopu ekspertu aprindas un VDC uzskatīs par zinātniski un statistiski produktīvu turpmākiem pētījumiem. Trīs mobilās sistēmas ekspluatētu šajā konfigurācijā vismaz vienu gadu. Tad mobilās sistēmas tiktu pārvietotas saskaņā ar skaidru izvietošanas stratēģiju. Katrai no trim sistēmām tiks apsvērta iespējama jauna atrašanās vieta, pamatojoties uz sagaidāmo zinātnisko devumu, kas ir nepieciešams IMS cēlgāzu sistēmu kalibrēšanai un darbībai atbilstīgi CTBT aprakstītajam.

Visi jauninājumi vai atjaunošanas darbi tiks veikti pēc vajadzības kampaņas beigās. Tiek apspriesti sadarbības nolīgumi ar turpmākajām valstīm, kurās mērīšanas sistēmas tiks izvietotas.

Lai turpinātu šīs mērījumu kampaņas, ir nepieciešami līdzekļi mobilo cēlgāzu sistēmu transportēšanai uz jaunām atrašanās vietām un šo trīs sistēmu darbināšanai un uzturēšanai divu gadu garumā. Būs arī pieejami līdzekļi ekspertu sanāksmju rīkošanai nolūkā pārskatīt rezultātus. Tiks pieliktas īpašas pūles, lai šīs ekspertu sanāksmes tiktu izmantotas kā iespēja spēju veidošanai un turpmāku pētījumu apspriešanai, pamatojoties uz mērījumu kampaņas datiem. Pēc uzņemošās valsts pieprasījuma projekts atbalstīs arī spēju veidošanu attiecībā uz cēlgāzu monitoringu, tostarp attiecīgiem civiliem un zinātniskiem lietojumiem.

Rezultāti

Galvenie ieguvumi, ko sniedz pagaidu mērījumu kampaņas ar mobilajām radioaktīvā ksenona sistēmām, ir izstrādāt un attīstīt zinātniskas metodes, kas vērstas uz pārbaudes sistēmas kalibrēšanu, kā aprakstīts CTBT, un attiecīgā gadījumā uz saistīto spēju veidošanu.

2.pozīcija. Tehniskā palīdzība, tostarp integrēta spēju veidošana un saziņa

Attiecībā uz visiem šīs sadaļas projektiem PTS tiek mudināts prioritāti piešķirt ekspertiem no CTBTO dalībvalstīm, kuras vismaz daļēji veic tām noteiktās iemaksas.

1. DAĻA. Tehniskā palīdzība un spēju veidošana

1. projekts. SHI automātiskās apstrādes spēju uzlabošana VDC programmatūrā (NDC-in-a-Box) [SeisComp3 SEEDLink un NET-VISA komponenti] un vienkāršota, standartiem atbilstoša VDC piekļuve SDC produktiem un pakalpojumiem

Vispārīga informācija

SDC ir ieviesis automātiskas apstrādes spējas SHI VDC programmatūras SeisComp3, kas balstās uz NET-VISA asociatoru. Šīs jaunās spējas, ko šobrīd testē VDC, ļauj lietotājiem reproducēt VSEL biļetena rezultātus, kas iegūti SDC. Uz šī sasnieguma pamata SDC ierosina uzlabot NET-VISA SeisComp3 komponentu, lai atbalstītu arī ar konkrētiem VDC saistītu vietējo staciju un reģionālo tīklu izmantošanu.

Papildus tam SDC veido jaunas spējas uzlabot atbalstu atklātā pirmkoda seismiskās analīzes pakotnēm, piemēram, SEISAN, piedāvājot reāllaika viļņformas datu pārraidi uz VDC, izmantojot standarta SEEDLink protokolu. Šis pakalpojums būs pieejams tikai tiem VDC, kas ir savienoti ar globālās sakaru infrastruktūras (GCI) tīklu. Šo ierobežojumu nosaka tehniskas nepilnības SeisComp3 SEEDLink servera komponentā. SDC ierosina uzlabot SeisComp3 SEEDLink serveri, ieviešot stingrus autentifikācijas un šifrēšanas mehānismus, lai pakalpojumu varētu piedāvāt arī autorizētiem lietotājiem, izmantojot drošu interneta savienojumu.

Lai uzlabotu atbalstu piekļuvē SDC produktiem, SDC ierosina īstenot Digitālo seismogrāfu tīklu federācijai (FDSN) atbilstīgus tīmekļa pakalpojumus. Šī jaunā, standartiem atbilstošā datu piekļuves metode ļaus daudziem atvērtā pirmkoda seismiskās analīzes pakotņu, piemēram, SEISAN, lietotājiem viegli izgūt produktus un datus no SDC lietojumprogrammās, kas atbalsta šo standartu. Tā papildinās, bet neaizstās virtuālo datu ziņošanas sistēmu (VDMS), jo daudzi VDMS ziņojumi nav definēti FDSN tīmekļa pakalpojumu (piemēram, pamatpieprasījumu) standartā. Tiks ieviesti visi FDSN standartā definētie tīmekļa pakalpojumi (fdsnws-station, fdsnws-dataselect, fdsnws-event un fdsnws-availability).

Mērķi

Nodrošināt tiešsaistes materiālus VDC par IMS datu integrēšanu vietēji izmantotās atklātā pirmkoda seismiskās analīzes pakotnēs, piemēram, SEISAN.

— Uzlabot SHI VDC programmatūras automātiskās apstrādes spējas, atbalstot ar konkrētiem VDC saistītas vietējās stacijas un reģionālos tīklus NET-VISA.

— Vienkāršot un modernizēt autorizēto lietotāju piekļuvi reāllaika IMS viļņformas datiem.

Sasniedzamie rezultāti

Visi šā projekta sasniedzamie rezultāti ir uzlabojumi programmatūras moduļos, kas ir daļa no VDC programmatūras (tostarp jaunie programmatūras moduļi turpmākajām VDC programmatūras versijām).

Rezultāti

— Turpināt darbu, pamatojoties uz centieniem saistībā ar VDC programmatūru, kuri aizsākās Lēmuma 2012/699/KĀDP satvarā un turpinājās Lēmumu (KĀDP) 2015/1837 un (KĀDP) 2018/298 satvarā, ļaujot VDC apstrādāt datus, kas pieejami no IMS un vietējām stacijām, kā arī reģionālajiem tīkliem.

— Sadarboties ar VDC, lai vienkāršotu autorizēto un drošo piekļuvi reāllaika IMS viļņformas datiem.

2. projekts. Apmācība, darbsemināri un pēcpasākumi jauniem VDC (jaunattīstības valstis visā pasaulē), spēju veidošanas sistēmu (CBS) iegāde un uzturēšana VDC vajadzībām

Vispārīga informācija

Spēju veidošana ir izrādījusies būtiski svarīga CTBT pārbaudes režīma nostiprināšanai.

Komisija ir veiksmīgi turpinājusi sniegt atbalstu parakstītājvalstīm, nodrošinot līdzekļus, lai izveidotu spējas aktīvai dalībai CTBT pārbaudēs. Jaunattīstības valstis dažādos kontinentos ir sākušas izmantot Starptautiskā datu centra sniegtos datus un produktus, jo tie ir noderīgi ne tikai pārbaudes vajadzībām, bet arī civilām, zinātniskām un rūpnieciskām vajadzībām.

Komisijas spēju veidošanas stratēģiju ir atzinusi darba grupa B (WGB). Savienības finansējuma darbības laikā zinātniskais un tehniskais personāls (kas ir simtiem personu) ir izgājis specializētu apmācību par VDC programmatūras pakotnes izmantošanu, kā arī par zināšanām, kas saistītas ar CTBT un kas tiešā veidā dod labumu potenciālajām nacionālajām iestādēm katrā valstī.

Jaunattīstības valstu institūcijas, kas uzņem valsts datu centrus (VDC), ir arī varējušas saņemt pamataprīkojumu, lai izveidotu vai pilnveidotu savas datu apstrādes laboratorijas.

Mērķi

Komisijas spēju veidošanas pasākumu mērķi ir šādi:

— programmatūras un infrastruktūras izstrāde,

— tehniski darbsemināri,

— apmācība jauniem VDC par piekļuvi IMS datiem un par IMS un SDC rīkiem,

— jauno VDC ekspertu apmācība, izmantojot vizītes ES valsts datu centros,

— sistemātiska apmācība paplašinātai VDC programmatūrai (extended NDC-in-a-box (eNIAB)),

— atbalsts darbībām nolūkā integrēt IMS datu apstrādi valstu un reģionālajos seismiskajos tīklos,

— atbalsts VDC IMS datu integrēšanā vietēji izmantotās atklātā pirmkoda seismiskās analīzes pakotnēs, piemēram, SEISAN,

— korektīvas tehniskas palīdzības sniegšana, nodrošinot CBS aprīkojumu un attiecīgo apkopi un nomaiņu.

Rezultāti

Parakstītājvalstu, jo īpaši jaunattīstības valstu, spējas piedalīties CTBT pārbaudes režīmā tiks uzlabotas.

3. projekts. Daudzkāršās viļņformas (multi-waveform) tehnoloģijas apstrādes un interaktīvās sistēmas attīstība un homogenizācija

Vispārīga informācija

SDC ir no jauna izstrādājis infraskaņas automātisko sistēmu un izstrādājis paplašinātas VDC programmatūras projektus, sākotnēji izlaižot programmatūru 2016. gadā un veicot nozīmīgus atjauninājumus 2018. un 2019. gadā. Infraskaņas apstrādes sistēmas centieni bija šādi: automātiskas masīvas datu apstrādes staciju sistēmas izstrāde un mijiedarbīgas pārskata programmatūras izstrāde. Izstrādātie rīki ir integrēti VDC programmatūrā (tostarp jaunākajā, proti, 5.0 versijā, 2019. gadā) un SDC apstrādes vidē. Turklāt hidroakustiskās apstrādes sistēmai ir potenciāls lielā mērā likt lietā infraskaņas tehnoloģijas izstrādē īstenotos centienus, jo daudzi šo abu tehnoloģiju komponenti ir plaši savietojami. Tomēr, ir jācenšas homogenizēt programmatūras komponentus un procesus, vienlaikus ņemot vērā vairākas atsevišķas un specifiskas tehnoloģiskas vajadzības.

Pateicoties VDC programmatūrai un specializētai apmācībai par infraskaņu, kas tika nodrošināta ar iepriekšējo Savienības finansējumu, VDC ir ieguvušas infraskaņas tehnoloģiju spējas un intensīvi izmanto VDC programmatūru. SDC pastāvīgi saņem pieprasījumus pēc specializētām viļņformas tehnoloģiju apmācībām, tostarp par infraskaņas un hidroakustiskajām tehnoloģijām, un pieprasījumus pēc jaunas vai uzlabotas specializētās programmatūras.

SDC ierosina turpināt centienus pabeigt infraskaņas un hidroakustiskās apstrādes sistēmas, lai atbalstītu SDC un IMS vajadzības un pievērstos VDC pieprasījumiem pēc modernas programmatūras. Projekta mērķis ir hidroakustiskās apstrādes sistēmu pacelt vienādā līmenī ar no jauna izstrādāto infraskaņas sistēmu un homogenizēt kopīgos programmatūras komponentus un pilnveidot konkrētas individuālās tehnoloģiskās atkarības, vienlaikus turpinot attīstīt apstrādi, lai turētos līdzi jaunākajām tehnoloģiju attīstības tendencēm. Šim projektam būtu arī jāļauj SDC plānot ar SDC saistīto rīku raitu integrāciju SDC pārstrukturizētajā sistēmā, kas šobrīd ir izstrādes stadijā.

Mērķi

— Atbalstīt stacijas apstrādes sistēmas attīstīšanu, lai pastāvīgi apmierinātu IMS un SDC darbību uzturēšanas vajadzības.

— Atbalstīt VDC pieprasījumus pēc programmatūras, programmatūras atjauninājumiem un funkcijām VDC darbību veikšanai.

— Turpināt ieviest mūsdienīgu funkcionalitāti nolūkā uzlabot infraskaņas un hidroakustisko signālu analīzi un interpretāciju avotu identificēšanai, lai saglabātu CTBTO hidroakustisko un infraskaņas tehnoloģiju zinātnisko integritāti.

— Censties iekļaut viļņu izplatīšanās modeļus ar nenoteiktības kvantifikāciju, jo īpaši attiecībā uz infraskaņas tehnoloģiju, ņemot vērā augstas izšķirtspējas atmosfēriskās specifikācijas tīkla apstrādei un padziļinātai notikumu analīzei, lai sasniegtu vidusposma stratēģijas mērķus.

Sasniedzamie rezultāti

Visi šā projekta sasniedzamie rezultāti ir uzlabojumi programmatūras moduļos, kas ir daļa no SDC apstrādes sistēmas un VDC programmatūras (tostarp jaunie programmatūras moduļi turpmākajām VDC programmatūras versijām).

Rezultāti

— Turpināt veidot SDC infraskaņas un hidroakustisko sistēmu tehnisko un zinātnisko ticamību un nodrošināt SDC un IMS darbību uzturēšanu, kā izklāstīts vidēja termiņa stratēģijas 2018.–2021. gadam 1. stratēģiskajā mērķī.

— Turpināt balstīties uz VDC programmatūrai veltītajiem centieniem, kas sākti un ir attīstījušies, pateicoties iepriekšējam Savienības finansējumam, ļaujot VDC apstrādāt datus, kuri pieejami no IMS gan CTBT uzraudzības mērķiem, gan nacionāliem mērķiem. Minētie centieni ir radījuši spēcīgu VDC lietotāju bāzi, un ierosinātais projekts vēl vairāk palielinātu VDC paļāvību, ka pārbaudes sistēmas ir uzticamas. Tas arī nodrošina VDC papildu spējas automātiski apstrādāt SDC datus, kombinējot datus no IMS un ne-IMS stacijām VDC programmatūrā un reproducējot SDC rezultātus VDC programmatūras automātiskajā apstrādē.

— Sadarboties ar VDC, lai veidotu modernas infraskaņas un hidroakustiskās sistēmu kā daļu no SDC pārstrukturizācijas centieniem.

2. DAĻA. 1. projekts. Spēju veidošana attiecībā uz OSI tehnoloģijām

Projekts. OSI reģionālie ievadkursi diviem CTBT ģeogrāfiskajiem reģioniem

Vispārīga informācija

OSI reģionālie ievadkursi (RIC) ir izrādījušies būtiski svarīgi CTBT pārbaudes režīma nostiprināšanā, konkrēti OSI inspektorāta apmācības programmas attīstīšanā un aizstājējinspektoru – stažieru izvirzīšanā minētajai programmai no parakstītājvalstīm.

Komisija ir OSI aizstājējinspektoru 3. apmācības cikla nobeiguma posmā. Pašreizējais apmācības cikls ģeogrāfiskā un dzimumu sadalījuma ziņā statistiski ir visdaudzveidīgākais stažieru kopums salīdzinājumā ar 1. un 2. apmācības ciklu.

Uzskaite parāda kopsakarību starp lielāku skaitu izvirzīto personu no ģeogrāfiskā reģiona pēc tam, kad ir noticis RIC. Divos pēdējos RIC (kas notika Argentīnā 2019. gadā un Dienvidāfrikā 2016. gadā) bija vērojams būtisks palielinājums izvirzīto ekspertu skaitā attiecīgi no Latīņamerikas un Karību jūras reģiona un Āfrikas – iepriekš abi šie reģioni OSI apmācību pasākumos nebija pietiekami pārstāvēti. Tomēr procentuālā pārstāvība no Latīņamerikas un Karību jūras reģiona pēc RIC norises nebija tāda pati kā Āfrikai, gluži vienkārši tāpēc, ka RIC Āfrikā notika uzreiz pirms 3. apmācības cikla sākuma, savukārt RIC Argentīnā tika rīkots divus gadus vēlāk, apmācības cikla vidusposmā.

Kaut gan iepriekš RIC tika rīkoti ik pa diviem gadiem, šajā projektā tiek ierosināts rīkot divus RIC divos dažādos CTBT ģeogrāfiskajos reģionos ar 12 mēnešu intervālu starp tiem, lai panāktu plašāko iespējamo stažieru kopu pēc ģeogrāfiskās izcelsmes un dzimuma, pirms sākas 4. OSI aizstājējinspektoru apmācības programma.

Mērķi

OSI reģionālajiem ievadkursiem ir divi mērķi:

— iepazīstināt reģiona parakstītājvalstu tehniskos ekspertus un personālu ar OSI režīmu,

— paplašināt to ekspertu loku no reģiona parakstītājvalstīm, kas ir pieejami dalībai ar OSI saistītās darbībās, un apzināt potenciālos kandidātus pagaidu tehniskā sekretariāta (PTS) aizvietotājinspektoru sarakstam.

Rezultāti

Sniegt pamatzināšanas par CTBT un tā noteikumiem, kas saistīti ar OSI, kā arī pārskatu par OSI darbībām un aprīkojumu, izmantojot praktisku apmācību parakstītājvalstu ekspertiem, jo īpaši no jaunattīstības valstīm, kā rezultātā palielinātos izvirzīto kandidātu un dalībnieku skaits turpmākajās OSI apmācības programmās.

3. DAĻA. Saziņa ar valstīm, kas nav parakstītājvalstis un kas Līgumu nav ratificējušas, tostarp 2. pielikuma valstis, un spēju veidošana jaunatnei, parlamentāriešiem, žurnālistiem un zinātniekiem jaunattīstības valstīs vai jaunietekmes valstīs

1. projekts. Kontaktu veidošana ar zinātniekiem, akadēmisko aprindu pārstāvjiem, pilsonisko sabiedrību, starptautiskajām un nevalstiskajām organizācijām, parlamentāriešiem un citiem politikas veidotājiem virzībā uz CTBT stāšanos spēkā

Vispārīga informācija

Ekspertu līmeņa mijiedarbība ar sagatavošanas komisiju ir neaizvietojams līdzeklis, lai saglabātu gan politisko atbalstu, gan tehniskās priekšrocības un prognozētspēju attiecībā uz visiem CTBT aspektiem.

Pēdējos gados vairākas konferences un akadēmiski, diplomātiski un zinātniski informatīvi pasākumi (piemēram, reizi divos gados notiekošā CTBT zinātnes un tehnoloģiju konference, reģionālie CTBT darbsemināri un konferences, simpoziji) ir bijuši ļoti svarīgi, lai veidotu, uzturētu un paplašinātu uzticēšanos CTBTO pārbaudes režīmam. Pateicoties tiem, ir pieaugusi arī sabiedrības informētība par CTBTO lomu, un šajos pasākumos ir uzsvērts, ka CTBT ir pasaules ieroču neizplatīšanas un atbruņošanās režīma stūrakmens.

Turpmāk izklāstītais projekts balstās uz iepriekšējām darbībām, kuras iepriekš finansēja Savienība un ar agrākām kopīgajām rīcībām, un tas vēl vairāk stiprina PTS piekļuvi stratēģiskām zināšanām un kompetencēm.

Projektā tiks izmantotas starporganizāciju sinerģijas un saikne ar PTS plašāko saziņas stratēģiju.

Mērķi

i) punkts

SnT procesa stiprināšana, iesaistoties ar vadošajiem zinātnes un tehnoloģiju centriem visā pasaulē

Pastāvīga piekļuve zinātniskajām un tehnoloģiskajām zināšanām ir vitāli svarīga, lai PTS varētu saglabāt tehniskās priekšrocības un būt precīzi sagatavotam jebkādiem jauniem tehnoloģiskiem izaicinājumiem. Turklāt sadarbības veicināšana ar vadošajiem zinātniskajiem centriem ļautu CTBTO vairot informētību par CTBT un tā nozīmi jaunā, transnacionālā zinātnieku un tehnisko ekspertu paaudzē.

Sasniedzamie rezultāti

Šajā projektā ierosināts organizēt līdz pat četriem dažāda lieluma kursiem un apmācības programmām par CTBT jautājumiem, jo īpaši par CTBT zinātniskajiem un tehniskajiem aspektiem.

Īpaša mērķgrupa būs jaunattīstības valstis un 2. pielikuma valstis saskaņā ar PTS stratēģijām attiecībā uz spēkā stāšanos un vispārināšanu. Turpinot iesākto plānotajā 2020. gada zinātnes un diplomātijas simpozijā, kuru paredzēts finansēt saskaņā ar Lēmumu (KĀDP) 2018/298, projekts nodrošinās sākotnējo finansējumu nākamajam simpozijam simpoziju sērijā un 2021. gada zinātnes un tehnoloģiju konferencei, ar īpašu uzsvaru uz sieviešu un jaunattīstības valstu, kā arī Līgumu neratificējušo 2. pielikuma valstu dalībnieku līdzdalības veicināšanu, t. sk. CTBTO jauniešu grupas un Izcilu personību grupas locekļu līdzdalības veicināšanu.

ii) punkts

Līguma vispārēja piemērošana, izmantojot reģionālus un apakšreģionālus darbseminārus

Panākt pasauli, kas ir brīva no kodolizmēģinājumiem, piemērojot juridiski saistošu un izpildāmu režīmu, ir visas starptautiskās sabiedrības pienākums.

Lai sasniegtu šo mērķi, ir jāīsteno proaktīva stratēģija informētības palielināšanai, uzticības veidošanai un reģionālajai sadarbībai.

Piemēram, 2018. gadā rīkotais Klusā okeāna salu valstu reģionālais darbseminārs un 2014. gadā notikušais Dienvidaustrumāzijas reģionālais seminārs nesa augļus, panākot, ka CTBT paraksta un ratificē jaunas valstis, piemēram, Taizeme un Tuvalu.

Sasniedzamie rezultāti

Šis konkrētais projekta segments būs vērsts uz vismaz četru apakšreģionālu konferenču sasaukšanu. Divas no tām notiks Āfrikas kontinentā ar mērķi mudināt atlikušās Āfrikas valstis ratificēt CTBT. Viens darbseminārs tiks organizēts angliski runājošajām Āfrikas valstīm. Otrs pievērsīsies franciski runājošajām loceklēm.

Pārējos divos darbsemināros savukārt tiks iesaistīti jaunie zinātnieki un tiks mēģināts dot impulsu reģionālam zinātniskajam dialogam attiecīgi Āzijā un Eiropā.

iii) punkts

Akadēmiskas intereses par CTBT atdzīvināšana

1980. un 1990. gados akadēmiskajās aprindās norisinājās spraiga diskusija par to, kā apturēt kodolizmēģinājumus pasaulē. Intelektuālo impulsu iedvesmoja un lielā mērā uzturēja arī jauno vides aktīvistu sociālās kustības, kas bija ieinteresētas panākt spēcīgāku globālo sadarbību virzībā uz ilgtspējīgāku dzīvesveidu. Mūsdienās gandrīz vairs nenotiek akadēmisks darbs attiecībā uz CTBT un kodolizmēģinājumu aizliegšanu. Attiecīgi izglītības programmās reti tiek apspriesta CTBT nozīme un tā svarīgā funkcija. Šis projekts situāciju var labot, nodrošinot nelielu sākuma finansējumu, ar ko segtu turpmāk uzskaitīto.

Sasniedzamie rezultāti

— Trīs akadēmisku darbsemināru rīkošana – Londonā, Parīzē, Maskavā, Vašingtonā, Berlīnē vai Alžīrā.

— Vismaz piecu akadēmisku rakstu pasūtīšana, kuros tiktu iztirzāts tas, kā CTBT ir izšķiroša nozīme stratēģiskās uzticēšanās un paļāvības veidošanā gan reģionālā, gan globālā līmenī.

— Kontaktu izveide ar vismaz 10 augstskolām, kurās tiek pasniegti jautājumi, kas saistīti ar ieroču kontroli un ieroču neizplatīšanu, lai mudinātu tās iekļaut CTBT savā izglītības programmā gan pirmsdiploma, gan pēcdiploma līmenī.

iv) punkts

CTBT publikācijas izveide jauniem zinātniekiem

Kopš 2016. gadā tika izveidota jauniešu grupa, CTBTO ir īstenojusi mērķtiecīgus centienus, lai nodrošinātu pastāvīgu jauniešu klātbūtni visos tās darbsemināros un pasākumos. Turklāt zinātnes un tehnoloģiju konferences laikā 2017. un 2019. gadā tika izdots žurnāls Newsroom Project, lai izceltu jauno zinātnieku skatījumu par to, kā panākt CTBT stāšanos spēkā.

Sasniedzamie rezultāti

Ņemot vērā saņemtās pozitīvās atsauksmes, šis projekts nodrošinātu žurnāla konsekventu un regulāru (ideālā variantā – divreiz gadā) publicēšanu. Vissvarīgākais ir tas, ka šā projekta finansēšana uzlabotu izdevuma kvalitāti un pārveidotu to par vietu dialogam un ideju apmaiņai starp jaunajiem zinātniekiem saistībā ar CTBT.

Rezultāti

Papildus pastiprinātai vispārējai drošībai Savienības atbalsts šim projektam stiprinās ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai un Eiropas Savienības Padomes Kopējo nostāju par daudzpusēju nolīgumu masveida iznīcināšanas ieroču neizplatīšanas un ieroču nogādes līdzekļu jomā vispārināšanu un pastiprināšanu. Projekti ar CTBT saistītos jautājumos iesaistīs plašu ieinteresēto personu loku; veicinās organizācijas iekšējo sinerģiju, efektivitāti un iedarbīgumu PTS iekšienē un vēl vairāk pastiprinās saziņu ar svarīgākajām ieinteresētajām personām valstīs, kuras vēl nav parakstījušas un/vai ratificējušas CTBT, tostarp II pielikuma valstīs, lai panāktu CTBT stāšanos spēkā un vispārēju piemērošanu.

2. projekts. Projekts jaunattīstības valstu tehnisko ekspertu dalībai sagatavošanas komisijas oficiālajās tehniskajās sanāksmēs (neoficiālā atsauce “Pilotprojekts”)

Jaunattīstības un jaunietekmes valstu ekspertu lielāka dalība Komisijas oficiālajās tehniskajās sanāksmēs un PTS rīkotajās zinātniskajās un tehniskajās sanāksmēs. Ekspertiem tiek dota iespēja uzlabot savas zinātniskās un tehniskās zināšanas un prasmes attiecībā uz pārbaudes tehnoloģijām (seismiskajām, hidroakustiskajām, infraskaņas un radionuklīdu).

Vispārīga informācija

Daudzām jaunattīstības un jaunietekmes valstīm trūkst finanšu resursu, lai to eksperti varētu piedalīties zinātniskajā un tehniskajā darbā, kas tiek veikts sagatavošanas komisijas oficiālajās tehniskajās sanāksmēs. Tas nozīmē, ka līmenis, kādā jaunattīstības valstu pārstāvji iesaistās ieteikumu sniegšanā un lēmumu pieņemšanā par svarīgākajiem tehniskajiem jautājumiem attiecībā uz CTBT pārbaudes režīmu, ir nepārprotami nepietiekams. Šis deficīts ir problemātisks, jo daudzas no CTBT Starptautiskās uzraudzības sistēmas stacijām ir vai būs izvietotas jaunattīstības un jaunietekmes valstu teritorijā, un tās pārvalda šo valstu iestādes. Turklāt daudzas jaunattīstības valstis šobrīd veido un uzlabo savus valsts datu centrus, lai tās pilnībā varētu izmantot pārbaudes sistēmas ģenerētos datus un produktus.

Šis līdzdalības trūkums nozīmē arī to, ka daudzām valstīm nav iespēju izmantot svarīgus līdzekļus, lai uzlabotu to spējas, zināšanas un prasmes saistībā ar CTBT noteiktajām pārbaudes tehnoloģijām. Šīs tehnoloģijas ir būtiskas ne tikai CTBT atbruņošanās un neizplatīšanas mērķiem, bet arī svarīgiem civiliem un zinātniskiem lietojumiem, kas sniedz plašāku labumu kopienām šajās valstīs, piemēram, katastrofu brīdinājumiem saistībā ar cunami, zemestrīcēm un vulkānu izvirdumiem.

Tādējādi savas 27. sesijas II daļā (2006. gada 13.–17. novembris) Komisija vienojās izveidot pilotprojektu, kas vērsts uz šīs problēmas risināšanu. Savā 51. sesijā (2018. gada 7.–9. novembris) Komisija nolēma turpināt projektu vēl trīs gadus, proti, no 2019. līdz 2021. gadam.

Līdz šim ir bijis iespējams saglabāt finansējumu līdz pat 12 ekspertiem. Ar šo papildu finansējumu varētu atlasīt vairāk ekspertu no izvirzīto kandidātu kopuma, kas parasti ir lielāks.

Mērķi

Stiprināt CTBTO sagatavošanas komisijas vispārējo raksturu un spēju veidošanu jaunattīstības un jaunietekmes valstīs, vairāk iesaistot šos valstu ekspertus CTBTO politikas veidošanas procesos un palielinot viņu spējas attiecībā uz CTBTO pārbaudes tehnoloģijām un tās plašākiem civiliem un zinātniskiem pielietojumiem.

Rezultāti

Jaunattīstības un jaunietekmes valstu ekspertu lielāka dalība Komisijas oficiālajās tehniskajās sanāksmēs un PTS rīkotajās zinātniskajās un tehniskajās sanāksmēs. Ekspertiem tiek dota iespēja uzlabot savas zinātniskās un tehniskās zināšanas un prasmes attiecībā uz pārbaudes tehnoloģijām (seismiskajām, hidroakustiskajām, infraskaņas un radionuklīdu).