KOMISIJAS LĒMUMS

(2007. gada 21. decembris)

par Eiropas parasto un ātrgaitas dzelzceļu sistēmas savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju “Personas ar ierobežotām pārvietošanās spējām”

(izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 6633)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/164/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 19. marta Direktīvu 2001/16/EK par Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību (1) un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1996. gada 23. jūlija Direktīvu 96/48/EK par Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību (2) un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

tā kā:

Direktīvas 2001/16/EK II pielikumā paredzēts, ka, izstrādājot infrastruktūras apakšsistēmas SITS (Direktīvas 2001/16/EK II pielikuma 2.1. punkts) un ritošā sastāva apakšsistēmas SITS (Direktīvas 2001/16/EK II pielikuma 2.6. punkts), jāņem vērā to personu vajadzības, kurām ir ierobežotas pārvietošanās spējas. Šādā saistībā Eiropas Dzelzceļu savstarpējas izmantojamības asociācijai (AEIF), kas izraudzīta par apvienoto pārstāvju komiteju, tika piešķirtas pilnvaras izstrādāt projektu savstarpējas izmantojamības tehniskajai specifikācijai (SITS) attiecībā uz “pieejamību personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām”, kurā būtu iekļauti noteikumi, kas piemērojami gan infrastruktūrai, gan ritošajam sastāvam.

Pirmā ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva apakšsistēmas SITS, ko pieņēma kā pielikumu Lēmumam 2002/735/EK, stājās spēkā 2002. gadā. Spēkā esošu līgumsaistību dēļ uz jaunām ritošā sastāva apakšsistēmām vai jauniem savstarpējas izmantojamības komponentiem, kā arī uz to atjaunošanu un modernizāciju var būt jāattiecina atbilstības novērtējums saskaņā ar minētās pirmās SITS noteikumiem. Tā kā šī SITS šā lēmuma pielikumā ir piemērojama visam jaunam, atjaunotam un modernizētam ātrgaitas un parasto dzelzceļu ritošajam sastāvam, ir svarīgi noteikt ar Lēmumu 2002/735/EK pieņemtās un tā pielikumā aprakstītās pirmās ātrgaitas ritošā sastāva SITS piemērošanas jomu. Dalībvalstis paziņo pilnīgu to apakšsistēmu un savstarpējas izmantojamības komponentu sarakstu, kas ir izstrādes beigu posmā un uz ko attiecas Direktīvas 96/48/EK 7. panta a) apakšpunkts. Dalībvalstis minēto sarakstu paziņo Komisijai ne vēlāk kā pēc sešiem mēnešiem no dienas, kad sāk piemērot šo lēmumu.

Galvenais Direktīvas 2001/16/EK un Direktīvas 96/48/EK pamatmērķis ir savstarpēja izmantojamība. SITS mērķis ir saskaņot noteikumus, kas jāparedz attiecībā uz personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām, kuras kā pasažieri izmanto parasto un ātrgaitas dzelzceļu sistēmu. Vilcieni, stacijas un saistītās infrastruktūras daļas, kas atbilst SITS aprakstītajiem noteikumiem, ļaus panākt savstarpēju izmantojamību un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām nodrošinās līdzīgu piekļuves līmeni visā Eiropas transporta tīklā. SITS neliedz dalībvalstīm ieviest papildu pasākumus piekļuves uzlabošanai, ja tas neiespaido savstarpēju izmantojamību vai nerada pārmērīgus izdevumus dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem. Ritošā sastāva un staciju labāka pieejamība invalīdiem un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām varētu potenciāli palielināt to pasažieru skaitu, kas patlaban ir spiesti izmantot cita veida transportu.

Ja tiek piedāvāti novatoriski risinājumi, ražotājs vai līgumslēdzējs subjekts norāda atkāpi no SITS attiecīgās iedaļas. Eiropas Dzelzceļu aģentūra izstrādā šādu risinājumu atbilstīgās funkcionālās un saskarnes specifikācijas un novērtēšanas metodes.

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Komisija pieņem Direktīvas 2001/16/EK 6. panta 1. punktā un Direktīvas 96/48/EK 6. panta 1. punktā minēto savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju (“SITS”) “Personas ar ierobežotām pārvietošanās spējām”.

SITS izklāstīta šā lēmuma pielikumā.

SITS ir pilnīgi piemērojama Direktīvas 2001/16/EK 2. pantā un I pielikumā definētajai Eiropas parasto dzelzceļu sistēmai un Direktīvas 96/48/EK 2. pantā un I pielikumā definētajai Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmai.

2. pants

Dalībvalstis var turpināt piemērot Komisijas Lēmumu 2002/735/EK tiem projektiem, uz kuriem attiecas Direktīvas 96/48/EK 7. panta a) apakšpunkts.

To apakšsistēmu un savstarpējas izmantojamības komponentu sarakstu, uz kuriem attiecas iepriekšminētais, dara zināmu Komisijai ne vēlāk kā pēc sešiem mēnešiem no dienas, kad sāk piemērot šo lēmumu.

3. pants

1. Attiecībā uz jautājumiem, kas klasificēti kā “atklātie punkti” un izklāstīti SITS C pielikumā, nosacījumi, kas izpildāmi savstarpējas izmantojamības verificēšanai atbilstīgi Direktīvas 2001/16/EK 16. panta 2. punktam un Direktīvas 96/48/EK 16. panta 2. punktam, ir piemērojamie tehniskie noteikumi, ko izmanto dalībvalstī, kura atļauj šajā lēmumā aprakstītās apakšsistēmas nodošanu ekspluatācijā.

2. Sešos mēnešos pēc šā lēmuma paziņošanas katra dalībvalsts pārējām dalībvalstīm un Komisijai dara zināmu:

(c)

4. pants

Šo Lēmumu piemēro no 2008. gada 1. jūlija.

5. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

(1) OV L 110, 20.4.2001., 1. lpp.

(2) OV L 235, 17.9.1996., 6. lpp.

(3) OV L 235, 17.9.1996. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2007/32/EK, (OV L 141, 2.6.2007., 63. lpp).

(4) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula par starptautisko dzelzceļa pārvadājumu pasažieru tiesībām un pienākumiem, COM (2004) 143, galīgā redakcija, 2004. gada 3. marts.

PIELIKUMS

EIROPAS PARASTO UN ĀTRGAITAS DZELZCEĻU SISTĒMA

SAVSTARPĒJAS IZMANTOJAMĪBAS TEHNISKĀ SPECIFIKĀCIJA

Darbības joma: Infrastruktūras apakšsistēma un ritošā sastāva apakšsistēma

Aspekts: Pieejamība personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām

1. IEVADS

1.1. Tehniskā joma

1.2. Ģeogrāfiskā darbības joma

1.3. Šīs SITS saturs

2. APAKŠSISTĒMAS DEFINĪCIJA/DARBĪBAS JOMA

2.1. Apakšsistēmu definīcijas

2.1.1. Infrastruktūra

2.1.2. Ritošais sastāvs

2.1.3. Pasažieru pārvadājumu telemātikas lietojumprogrammas

2.2. “Personu ar ierobežotām pārvietošanās spējām” definīcija

3. PAMATPRASĪBAS

3.1. Vispārīgi

3.2. Pamatprasības attiecas uz

3.3. Vispārīgas prasības

3.3.1. Drošība

3.3.2. Drošums un darbspēja

3.3.3. Veselības aizsardzība

3.3.4. Vides aizsardzība

3.3.5. Tehniskā saderība

3.4. Infrastruktūras apakšsistēmai raksturīgās prasības

3.4.1. Drošība

3.5. Ritošā sastāva apakšsistēmai raksturīgās prasības

3.5.1. Drošība

3.5.2. Drošums un darbspēja

3.5.3. Tehniskā saderība

3.6. Pārējām apakšsistēmām saistībā ar infrastruktūras un ritošā sastāva apakšsistēmu raksturīgās prasības

3.6.1. Energoapgādes apakšsistēma

3.6.1.1. Drošība 18

3.6.1.2. Vides aizsardzība

3.6.1.3. Tehniskā saderība

3.6.2. Vilcienu vadības nodrošināšana un signalizācija

3.6.2.1. Drošība

3.6.2.2. Tehniskā saderība

3.6.3. Tehniskā apkope

3.6.3.1. Veselības aizsardzība un drošība

3.6.3.2. Vides aizsardzība

3.6.3.3. Tehniskā saderība

3.6.4. Satiksmes nodrošināšana un vadība

3.6.4.1. Drošība

3.6.4.2. Tehniskā saderība

3.6.5. Tālvadības izmantošana kravu un pasažieru pārvadājumos

3.6.5.1. Tehniskā saderība

3.6.5.2. Veselības aizsardzība

3.7. Ar pamatprasībām saistīti SITS PRM apakšsistēmas elementi

4. APAKŠSISTĒMU RAKSTUROJUMS

4.1. Infrastruktūras apakšsistēma

4.1.1. Ievads

4.1.2. Funkcionālās un tehniskās specifikācijas

4.1.2.1. Vispārīgi

4.1.2.2. PRM paredzētās stāvvietas

4.1.2.3. Bezšķēršļu ceļš

4.1.2.3.1. Vispārīgi

4.1.2.3.2. Ceļa norādes

4.1.2.4. Durvis un ieejas

4.1.2.5. Grīdu virsmas

4.1.2.6. Caurredzami šķēršļi

4.1.2.7. Tualetes un bērnu pārtīšanas galdiņi

4.1.2.7.1. Prasības apakšsistēmai

4.1.2.7.2. Prasības savstarpējas izmantojamības komponentam

4.1.2.8. Mēbelējums un brīvi stāvošas ierīces

4.1.2.9. Biļešu iegāde, uzziņu dienesti un klientu palīdzības punkti

4.1.2.9.1. Prasības apakšsistēmai

4.1.2.9.2. Prasības savstarpējas izmantojamības komponentam

4.1.2.10. Apgaismojums

4.1.2.11. Vizuālā informācija: virziena norādes, piktogrammas un mainīgā informācija

4.1.2.11.1. Prasības apakšsistēmai

4.1.2.11.2. Prasības savstarpējas izmantojamības komponentam

4.1.2.12. Mutiskā informācija

4.1.2.13. Avārijas izejas, trauksmes signāli

4.1.2.14. Tiltu un apakšzemes pāreju ģeometrija

4.1.2.15. Kāpnes

4.1.2.16. Margas

4.1.2.17. Uzbrauktuves, eskalatori, pacēlāji, slīdceliņi

4.1.2.18. Perona augstums un nobīde

4.1.2.18.1. Perona augstums

4.1.2.18.2. Perona nobīde

4.1.2.18.3. Sliežu ceļu izvietojums gar peroniem

4.1.2.19. Perona platums un perona mala

4.1.2.20. Perona beigas

4.1.2.21. Iekāpšanas palīglīdzekļi pasažieriem, kas pārvietojas ratiņkrēslos

4.1.2.21.1. Prasības apakšsistēmai

4.1.2.21.2. Prasības savstarpējas izmantojamības komponentam

4.1.2.22. Gājēju ceļa un sliežu ceļa krustošanās vienā līmenī stacijās

4.1.3. Saskarņu funkcionālās un tehniskās specifikācijas

4.1.4. Tehniskie noteikumi

4.1.5. Tehniskās apkopes noteikumi

4.1.6. Profesionālā kvalifikācija

4.1.7. Veselības un drošības nosacījumi

4.1.8. Infrastruktūras reģistrs

4.2. Apakšsistēma “Ritošais sastāvs”

4.2.1. Ievads

4.2.2. Funkcionālās un tehniskās specifikācijas

4.2.2.1. Vispārīgi

4.2.2.2. Sēdvietas

4.2.2.2.1. Vispārīgi

4.2.2.2.2. Priekšrocību sēdvietas

4.2.2.2.2.1. Vispārīgi

4.2.2.2.2.2. Vienvirziena sēdvietas

4.2.2.2.2.3. Pretēji novietotu sēdvietu izkārtojums

4.2.2.3. Ratiņkrēslu vietas

4.2.2.4. Durvis

4.2.2.4.1. Vispārīgi

4.2.2.4.2. Ārdurvis

4.2.2.4.2.1. Prasības apakšsistēmai

4.2.2.4.2.2. Prasības savstarpējas izmantojamības komponentam

4.2.2.4.3. Iekšdurvis

4.2.2.4.3.1. Prasības apakšsistēmai

4.2.2.4.3.2. Prasības savstarpējas izmantojamības komponentam

4.2.2.5. Apgaismojums

4.2.2.6. Tualetes

4.2.2.6.1. Vispārīgi

4.2.2.6.2. Standarta tualete (prasības savstarpējas izmantojamības komponentiem)

4.2.2.6.3. Universālā tualete

4.2.2.6.3.1 Prasības savstarpējas izmantojamības komponentam (universālā tualete)

4.2.2.6.3.2 Prasības savstarpējas izmantojamības komponentam (bērnu pārtīšana)

4.2.2.7. Bezšķēršļu joslas

4.2.2.8. Informācija klientiem

4.2.2.8.1. Vispārīgi

4.2.2.8.2. Informācija (virziena norādes, piktogrammas, induktīvās cilpas un ārkārtas izsaukumu iekārtas)

4.2.2.8.2.1. Prasības apakšsistēmai

4.2.2.8.2.2. Prasības savstarpējas izmantojamības komponentiem

4.2.2.8.3. Informācija (maršruta apraksts un sēdvietu rezervēšana)

4.2.2.8.4. Informācija (prasības savstarpējas izmantojamības komponentiem)

4.2.2.9. Augstuma izmaiņas

4.2.2.10. Margas

4.2.2.11. Ar ratiņkrēslu pieejama guļamtelpa

4.2.2.12. Pakāpienu novietojums iekāpšanai vagonā un izkāpšanai no tā

4.2.2.12.1. Vispārīgās prasības

4.2.2.12.2. Pakāpieni iekāpšanai/izkāpšanai

4.2.2.12.3. Iekāpšanas palīglīdzekļi

4.2.2.12.3.1. Vispārīgi

4.2.2.12.3.2. Iekāpšanas palīglīdzekļu pieejamība ratiņkrēslu lietotājiem

4.2.2.12.3.3. Vispārīgās prasības attiecībā uz A kategoriju

4.2.2.12.3.4. Vispārīgās prasības attiecībā uz B kategoriju

4.2.2.12.3.5. Īpašas prasības pārvietojamām kāpnēm

4.2.2.12.3.6. Īpašas prasības pārvietojamām uzbrauktuvēm

4.2.2.12.3.7. Īpašas prasības pusautomātiskajām uzbrauktuvēm

4.2.2.12.3.8. Īpašas prasības paceļamām platformām

4.2.2.12.3.9. Īpašas prasības borta liftiem

4.2.3. Saskarņu funkcionālās un tehniskās specifikācijas

4.2.4. Tehniskie noteikumi

4.2.5. Tehniskās apkopes noteikumi

4.2.6. Profesionālā kvalifikācija

4.2.7. Veselības un drošības nosacījumi

4.2.8. Ritošā sastāva reģistrs

4.3. Šajā SITS izmantoto terminu definīcijas

5. SAVSTARPĒJAS IZMANTOJAMĪBAS KOMPONENTI

5.1. Definīcija

5.2. Novatoriski risinājumi

5.3. Komponentu saraksts

5.3.1. Infrastruktūra

5.3.2. Ritošais sastāvs

5.4. Komponentu darbības rādītāji un specifikācijas

5.4.1. Infrastruktūra

5.4.2. Ritošais sastāvs

6. ATBILSTĪBAS UN/VAI PIEMĒROTĪBAS LIETOŠANAI NOVĒRTĒJUMS

6.1. Savstarpējas izmantojamības komponenti

6.1.1. Atbilstības novērtēšana (vispārēji)

6.1.2. Atbilstības novērtēšanas procedūras (moduļi)

6.1.3. Novatoriski risinājumi

6.1.4. Piemērotības lietošanai novērtēšana

6.2. Apakšsistēmas

6.2.1. Atbilstības novērtēšana (vispārēji)

6.2.2. Atbilstības novērtēšanas procedūras (moduļi)

6.2.3. Novatoriski risinājumi

6.2.4. Tehniskās apkopes novērtējums

6.2.5. Ekspluatācijas noteikumu novērtējums

6.2.6. Atsevišķu vagonu novērtējums

6.3. Savstarpējas izmantojamības komponenti, kuriem nav EK atbilstības deklarācijas

6.3.1. Vispārīgi

6.3.2. Pārejas periods

6.3.3. Tādu apakšsistēmu sertificēšana pārejas periodā, kurās ir nesertificēti savstarpējas izmantojamības komponenti

6.3.3.1. Nosacījumi

6.3.3.2. Paziņošana

6.3.3.3. Dzīves cikla īstenošana

6.3.4. Uzraudzības pasākumi

7. SITS PRM ĪSTENOŠANA

7.1. Šīs SITS piemērošana jaunai infrastruktūrai/ritošajam sastāvam

7.1.1. Infrastruktūra

7.1.2. Ritošais sastāvs

7.1.2.1. Vispārīgi

7.1.2.2. No jauna ražots jaunas konstrukcijas ritošais sastāvs

7.1.2.2.1. Definīcijas

7.1.2.2.2. Vispārīgi

7.1.2.2.3. A posms

7.1.2.2.4. B posms

7.1.2.3. Pašreizējas konstrukcijas ritošais sastāvs

7.1.2.4. Pārejas periods

7.2. SITS grozījumi

7.3. Šīs SITS piemērošana pašreizējai infrastruktūrai/ritošajam sastāvam

7.3.1. Infrastruktūra

7.3.1.1. Vispārīgi

7.3.1.2. Bezšķēršļu ceļi – vispārīgi (4.1.2.4.1.)

7.3.1.3. Gājēju tiltiņu, kāpņu un apakšzemes pāreju ģeometrija (4.1.2.14. un 4.1.2.15.)

7.3.1.4. Uzbrauktuves, eskalatori, pacēlāji un slīdceliņi (4.1.2.17.)

7.3.1.5. Perona platums un perona mala (4.1.2.19.)

7.3.1.6. Perona augstums un nobīde (4.1.2.18.)

7.3.1.7. Vēsturiskas celtnes

7.3.2. Ritošais sastāvs

7.3.2.1. Vispārīgi

7.3.2.2. Sēdvietas

7.3.2.3. Ratiņkrēslu vietas

7.3.2.4. Ārdurvis

7.3.2.5. Iekšdurvis

7.3.2.6. Apgaismojums

7.3.2.7. Tualetes

7.3.2.8. Bezšķēršļu joslas

7.3.2.9. Informācija

7.3.2.10. Augstuma izmaiņas

7.3.2.11. Margas

7.3.2.12. Ar ratiņkrēslu pieejama guļamtelpa

7.3.2.13. Pakāpienu pozīcijas, pakāpieni un iekāpšanas palīglīdzekļi

7.4. Īpaši gadījumi

7.4.1. Vispārīgi

7.4.1.1. Perona augstums

7.4.1.2. Perona nobīde

7.4.1.3. Pakāpieni iekāpšanai un izkāpšanai

7.4.1.3.1. Vispārīgi

7.4.1.3.2. Īpašs gadījums ritošajam sastāvam, ko izmanto Lielbritānijā “P”

7.4.1.3.3. Īpašs gadījums ritošajam sastāvam, ko izmanto Somijā “P”

7.4.1.3.4. Īpašs gadījums ritošajam sastāvam, kas paredzēts ekspluatācijai pašreizējā parasto dzelzceļu tīklā Portugālē “P”

7.4.1.4. Bezšķēršļu joslas

7.4.1.5. Durvju skaņas signāli saskaņā ar 4.2.2.4.1. nodaļu “P”

7.4.1.6. Priekšrocību sēdvietas “P”

7.4.1.7. Bezšķēršļu ceļi “P” (4.1.2.3.1. punkts)

7.4.1.8. Pasažieru skaits

7.5. Ritošais sastāvs, ko ekspluatē saskaņā ar valsts, divpusēju, daudzpusēju vai starptautisku nolīgumu

7.5.1. Pašreizējie nolīgumi

7.5.2. Turpmākie nolīgumi

7.6. Infrastruktūras un ritošā sastāva nodošana ekspluatācijā

1. IEVADS

1.1. Tehniskā joma

Šī SITS attiecas tikai uz aspektu “Pieejamība personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām” parasto un ātrgaitas dzelzceļu infrastruktūras un pasažieru ritošā sastāva apakšsistēmās, kas izklāstītas I pielikumā Direktīvai 2001/16/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK. Tajā apskatīti arī daži pasažieru pārvadājumu telemātikas lietojumprogrammu apakšsistēmas elementi, piemēram, biļešu pārdošanas iekārtas.

Šīs SITS mērķis ir sekmēt pieejamību dzelzceļam personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām. Šeit ietverta pieejamība infrastruktūras (tai skaitā staciju) sabiedriskajām vietām, ko kontrolē dzelzceļa uzņēmums, infrastruktūras pārvaldītājs vai stacijas pārvaldītājs. Īpašu uzmanību pievērš:

(i) problēmām, kuras rada saskarne starp peronu un vilcienu, kas infrastruktūras ritošajā sastāvā ir jāaplūko kopumā;

(ii) evakuācijas vajadzībām bīstamu situāciju gadījumā.

Šajā SITS nav minēti tehniskie noteikumi evakuācijas gadījumā, bet tikai nepieciešamās tehniskās un profesionālās kvalifikācijas prasības. Tehnisko prasību mērķis ir nodrošināt evakuāciju visiem.

Daži ar evakuāciju nesaistīti tehniskie noteikumi ir minēti šīs SITS 4.1.4. un 4.2.4. punktā.

Šī SITS attiecas uz šādām apakšsistēmām.

— Parastā dzelzceļa infrastruktūras apakšsistēma, kas izklāstīta II pielikuma 1. punkta sarakstā Direktīvā 2001/16/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK.

— Parastā dzelzceļa ritošā sastāva apakšsistēma, kas izklāstīta II pielikuma 1. punkta sarakstā Direktīvā 2001/16/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, tikai attiecībā uz pasažieru pārvadāšanu. Tomēr mantotam ritošajam sastāvam nav īpaši jāatbilst modernizācijas vai atjaunošanas prasībām.

— Ātrgaitas dzelzceļa infrastruktūras apakšsistēma, kas izklāstīta II pielikuma 1. punkta sarakstā Direktīvā 96/48/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK.

— Ātrgaitas dzelzceļa ritošā sastāva apakšsistēma, kas izklāstīta II pielikuma 1. punkta sarakstā Direktīvā 96/48/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK.

— Mazākā mērā šī SITS attiecas uz ātrgaitas un parastā dzelzceļa pasažieru pārvadājumu telemātikas lietojumprogrammu apakšsistēmu, kā norādīts II pielikumā Direktīvai 96/48/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, un II pielikumā Direktīvai 2001/16/EK.

Papildu informācija par apakšsistēmām ir sniegta 2. nodaļā.

1.2. Ģeogrāfiskā darbības joma

Šīs SITS ģeogrāfiskā darbības joma ir Eiropas parasto dzelzceļu sistēma, kas izklāstīta I pielikumā Direktīvai 2001/16/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, un Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēma, kas izklāstīta I pielikumā Direktīvai 96/48/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK.

Atsauce izdarīta jo īpaši uz parasto un ātrgaitas dzelzceļu tīkla līnijām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes 1996. gada 23. jūlija Lēmumā Nr. 1692/96/EK par Kopienas pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai, vai tām līnijām, kas iekļautas visos šā lēmuma grozījumos, kuri izriet no lēmuma 21. pantā paredzētās pārskatīšanas, jo īpaši no Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Lēmuma Nr. 884/2004.

1.3. Šīs SITS saturs

Saskaņā ar 5. panta 3. punktu Direktīvā 2001/16/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, un 5. panta 3. punktu Direktīvā 96/48/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, šī SITS:

a) norāda tai paredzēto darbības jomu (direktīvas I pielikumā minēto tīkla vai ritošā sastāva daļu, direktīvas II pielikumā minēto apakšsistēmu vai apakšsistēmas daļu vai attiecīgo aspektu) (2. iedaļa);

b) nosaka pamatprasības attiecībā uz katru aplūkojamo apakšsistēmu un tās saskarnēm ar citām apakšsistēmām (3. iedaļa);

c) nosaka funkcionālās un tehniskās specifikācijas, kurām jāatbilst apakšsistēmai un tās saskarnēm ar citām apakšsistēmām (4. iedaļa);

d) nosaka savstarpējas izmantojamības komponentus un saskarnes, uz kurām attiecināmas Eiropas specifikācijas, kā arī Eiropas standarti, kas vajadzīgi, lai panāktu Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas savstarpējo izmantojamību (5. iedaļa);

e) katrā aplūkojamā gadījumā nosaka atbilstības vai piemērotības lietošanai novērtējuma kārtību. Tas jo īpaši paredz Lēmumā 93/465/EEK noteikto moduļu vai attiecīgā gadījumā īpašas kārtības izmantošanu, novērtējot savstarpējas izmantojamības komponentu atbilstību vai izmantošanas lietderību, kā arī apakšsistēmu “EK” verifikāciju (6. iedaļa);

f) norāda SITS īstenošanas stratēģiju. Jo īpaši jāprecizē, kādi starpposmi paredzēti, veicot pakāpenisku pāreju no pašreizējā stāvokļa uz galīgo stāvokli, kad atbilstība SITS būs kļuvusi par normu (7. iedaļa);

g) norāda attiecīgā personāla profesionālo kvalifikāciju, kā arī veselības aizsardzības un drošības nosacījumus darbā, kas ir nepieciešami apakšsistēmas darbībai un tehniskajai apkopei, kā arī SITS īstenošanai (4. iedaļa).

Turklāt saskaņā ar 5. panta 5. punktu katrai SITS var paredzēt īpašus gadījumus; tie ir norādīti 7. iedaļā.

Visbeidzot, šīs SITS 4. iedaļā ir arī iekļauti 1.1. un 1.2. punktā minētajai darbības jomai raksturīgie tehniskie un tehniskās apkopes noteikumi.

2. APAKŠSISTĒMAS DEFINĪCIJA/DARBĪBAS JOMA

2.1. Apakšsistēmu definīcijas

2.1.1. Infrastruktūra

Sliežu ceļi, pārmijas, inženierbūves (tilti, tuneļi u.c.), staciju infrastruktūra (peroni, piekļuves zonas, ieskaitot aprīkojumu, kas vajadzīgs personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām u.c.), drošības līdzekļi un aizsarglīdzekļi.

Te iekļauta pieejamība infrastruktūras (tostarp staciju) sabiedriskajām vietām, ko kontrolē dzelzceļa uzņēmums, infrastruktūras pārvaldītājs vai stacijas pārvaldītājs.

Šo SITS piemēro tikai staciju publiski pieejamām vietām un to piekļuves zonām, kuras kontrolē dzelzceļa uzņēmums, infrastruktūras pārvaldītājs vai stacijas pārvaldītājs.

2.1.2. Ritošais sastāvs

Jebkura vilcienu aprīkojuma struktūra, kontroles un vadības sistēma, vilces un enerģijas pārveides ierīces, bremžu un sakabes mehānisms, ritošā daļa (ratiņi, asis u.tml.), piekare, durvis, cilvēku un mašīnu saskarnes (mašīnisti, vilciena personāls un pasažieri, ieskaitot aprīkojumu, kas vajadzīgs personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām), pasīvās vai aktīvās aizsardzības līdzekļi un piederumi pasažieru un vilciena personāla veselības aizsardzībai.

2.1.3. Pasažieru pārvadājumu telemātikas lietojumprogrammas

Pasažieru pārvadājumiem paredzētas lietojumprogrammas, tostarp sistēmas, kas sniedz pasažieriem informāciju pirms brauciena un tā laikā, rezervācijas un maksājumu sistēmas, bagāžas apstrādes vadība un savienojumu vadība starp vilcieniem un ar citiem transporta veidiem.

2.2. “Personu ar ierobežotām pārvietošanās spējām” definīcija

“Personas ar ierobežotām pārvietošanās spējām” (PRM) ir visas personas, kurām ir grūtības izmantot vilcienus un saistīto infrastruktūru. Te ietvertas šādas kategorijas.

— Personas ratiņkrēslā (personas, kas nespēcīguma vai invaliditātes dēļ pārvietojas ratiņkrēslā).

— Personas ar citiem kustību ierobežojumiem, tostarp — personas ar locekļu darbības traucējumiem; — personas ar ambulatoriskiem traucējumiem; — personas ar bērniem; — personas ar smagu vai lielu bagāžu; — veci cilvēki; — grūtnieces.

— Vājredzīgi pasažieri.

— Akli pasažieri.

— Personas ar dzirdes traucējumiem.

— Kurlmēmas personas.

— Personas, kurām grūti sazināties (še domātas personas, kurām ir grūti sazināties vai saprast rakstītu vai runātu valodu, tai skaitā ārzemnieki bez vietējās valodas zināšanām, personas ar saziņas problēmām, cilvēki ar maņu orgānu, psiholoģiskiem un garīgiem traucējumiem).

— Maza auguma personas (tostarp bērni).

Traucējumi var būt ilglaicīgi vai pagaidu, redzami vai arī slēpti.

Tomēr PRM neattiecas uz personām, kas ir alkohola vai narkotisko vielu ietekmē, ja vien tās pamatā nav medicīniska ārstēšana.

Virsizmēra priekšmetu transportēšana (piemēram, velosipēdu un lielas bagāžas) nav iekļauta šīs SITS darbības jomā. To regulē infrastruktūras pārvaldītāja, stacijas pārvaldītāja vai dzelzceļa uzņēmuma noteikumi, drošības prasības un komerclēmumi attiecībā uz atļautā izmēra, svara un drošības pasākumiem.

3. PAMATPRASĪBAS

3.1. Vispārīgi

Šīs SITS darbības jomā attiecīgo pamatprasību izpilde, kuras noteiktas šīs SITS 3. iedaļā, tiks nodrošināta, ievērojot specifikācijas, kas raksturotas:

— 4. iedaļā attiecībā uz apakšsistēmu un

— 5. iedaļā attiecībā uz savstarpējas izmantojamības komponentiem,

ko pierāda

— savstarpējas izmantojamības komponentu atbilstības un/vai izmantošanas lietderīguma un

— apakšsistēmas verificēšanas novērtējuma

pozitīvs rezultāts saskaņā ar 6. iedaļu.

Uz pamatprasību daļām attiecas valstu tiesību normas saistībā ar:

— specifikācijas neesamību punktiem, kas minēti L pielikumā;

— izņēmumu saskaņā ar Direktīvas 2001/16/EK 7. pantu;

— īpašiem gadījumiem, kas izklāstīti šīs SITS 7.3. punktā.

Attiecīgu atbilstības novērtējumu veic saskaņā ar tās dalībvalsts noteiktajām procedūrām, kas ir paziņojusi valsts tiesību normas vai lūgusi piemērot izņēmumu vai īpašu gadījumu.

Saskaņā ar 4. panta 1. punktu Direktīvā 2001/16/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēma, apakšsistēmas un to savstarpējas izmantojamības komponenti atbilst pamatprasībām, kas vispārīgi noteiktas direktīvas III pielikumā.

Infrastruktūras un ritošā sastāva apakšsistēmas un to komponentu atbilstību pamatprasībām pārbauda saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti Direktīvā 2001/16/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, un šajā SITS.

3.2. Pamatprasības attiecas uz

— drošību;

— drošumu un darbspēju;

— veselības aizsardzību;

— vides aizsardzību;

— tehnisko saderību.

Šīs prasības ietver vispārējās prasības un katrai apakšsistēmai raksturīgās prasības. Saskaņā ar II pielikumu Direktīvā 2001/16/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, infrastruktūra un ritošais sastāvs ir apakšsistēmas, kas klasificētas sadaļā “strukturālais iedalījums”. Attiecīgie apakšsistēmas apraksti, kas abos gadījumos īpaši attiecas uz PRM vajadzībām, ir šādi.

Infrastruktūra:

“Sliežu ceļi, pārmijas, inženiertehniskās būves (gājēju tiltiņi, gājēju tuneļi u.c.), staciju infrastruktūra (peroni, pieejas zonas, ieskaitot aprīkojumu, kas vajadzīgs personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām u.c.), drošības līdzekļi un aizsarglīdzekļi.”

Ritošais sastāvs:

“Jebkura vilcienu aprīkojuma struktūra un vadības nodrošināšanas sistēma, vilces un enerģijas pārveides ierīces, bremžu un sakabes mehānisms, ritošā daļa (ratiņi, asis u.tml.), piekare, durvis, cilvēku un mašīnu saskarnes (mašīnisti, vilciena personāls un pasažieri, ieskaitot aprīkojumu, kas vajadzīgs personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām), pasīvās vai aktīvās aizsardzības līdzekļi un piederumi pasažieru un vilciena personāla veselības aizsardzībai.”

Turpmāk izklāstītās pamatprasības ir saskaņā ar jaunāko publicēto III pielikumu Direktīvai 2001/16/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK.

3.3. Vispārīgas prasības

3.3.1. Drošība

Trešā pielikuma 1.1.1. punkta pamatprasība Direktīvā 2001/16/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK:

“Drošībai izšķirīgo daļu projektēšana, izgatavošana vai montāža, tehniskā apkope un uzraudzība, jo īpaši ja tas skar ierīces, kas ietekmē vilcienu kustību, jāveic tā, lai arī noteiktos nelabvēlīgos apstākļos būtu garantēts drošības līmenis, kas atbilst tīkla izveides mērķiem.”

Šo pamatprasību nodrošina šādos punktos minētās funkcionālās un tehniskās specifikācijas:

— 4.1.2.4. (Infrastruktūra – Durvis un ieejas)

— 4.2.2.4. (Ritošais sastāvs – Durvis)

— 4.2.2.4.2. (Ritošais sastāvs – Ārdurvis)

— 4.2.2.4.3. (Ritošais sastāvs – Iekšdurvis)

— 4.2.2.9. (Ritošais sastāvs – Augstuma izmaiņas)

— 4.2.2.10. (Ritošais sastāvs – Margas)

— 4.2.2.12. (Ritošais sastāvs – Pakāpienu novietojums iekāpšanai vagonā un izkāpšanai no tā)

— 4.2.2.12.1. (Ritošais sastāvs – Vispārīgās prasības)

— 4.2.2.12.2. (Ritošais sastāvs – Pakāpieni iekāpšanai/izkāpšanai)

— 4.2.2.12.3. (Ritošais sastāvs – Iekāpšanas palīglīdzekļi)

— 4.1.2.21. (Infrastruktūra – Iekāpšanas palīglīdzekļi pasažieriem, kas pārvietojas ratiņkrēslos)

Trešā pielikuma 1.1.5. punkta pamatprasība Direktīvā 2001/16/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, :

“Visas ierīces, kas paredzētas pasažieru lietošanai, jāprojektē tā, lai netiktu apdraudēta šo ierīču droša ekspluatācija vai pasažieru veselība un drošība, ja tās izmanto iepriekš paredzamā veidā, kas ir pretrunā rakstiskiem norādījumiem.”

Šo pamatprasību nodrošina šādos punktos minētās funkcionālās un tehniskās specifikācijas:

— 4.2.2.4. (Ritošais sastāvs – Durvis)

— 4.2.2.4.2. (Ritošais sastāvs – Ārdurvis)

— 4.2.2.4.3. (Ritošais sastāvs – Iekšdurvis)

3.3.2. Drošums un darbspēja

Trešā pielikuma 1.2. punkta pamatprasība Direktīvā 2001/16/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK:

“Ja stacionāras un noņemamas sastāvdaļas ietekmē vilcienu kustību, to uzraudzību un apkopi organizē, veic un kvantitatīvi novērtē tā, lai nodrošinātu to darbību paredzētajos apstākļos.”

Šo pamatprasību nodrošina šādos punktos minētās funkcionālās un tehniskās specifikācijas:

— 4.2.2.4. (Ritošais sastāvs – Durvis (iekšdurvis un ārdurvis))

— 4.2.2.4.2. (Ritošais sastāvs – Ārdurvis)

— 4.2.2.4.3. (Ritošais sastāvs – Iekšdurvis)

3.3.3. Veselības aizsardzība

Trešā pielikuma 1.3.1. punkta pamatprasība Direktīvā 2001/16/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK:

“Vilcienos un dzelzceļa infrastruktūrā nedrīkst izmantot materiālus, kuru izmantošana var radīt veselības apdraudējumu cilvēkiem, kas nonāk saskarē ar šiem materiāliem.”

Šo pamatprasību nodrošina šādos punktos minētās funkcionālās un tehniskās specifikācijas:

— 4.2.2.2. (Ritošais sastāvs – Sēdvietas)

— 4.2.2.2.1. (Ritošais sastāvs – Vispārīgi)

— 4.2.2.2.2. (Ritošais sastāvs – Priekšrocību sēdvietas)

— 4.2.2.7. (Ritošais sastāvs – Bezšķēršļu joslas)

3.3.4. Vides aizsardzība

Neattiecas uz šo SITS.

3.3.5. Tehniskā saderība

Trešā pielikuma 1.5. punkta pamatprasība Direktīvā 2001/16/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK:

“Infrastruktūras un stacionāro iekārtu tehniskajiem parametriem jābūt saderīgiem savā starpā, kā arī saderīgiem ar Eiropas parasto dzelzceļu sistēmā izmantojamo vilcienu parametriem.” “Ja atsevišķos tīkla posmos šādu parametru atbilstību ir grūti panākt, drīkst ieviest pagaidu risinājumus, kas nodrošinās saderību nākotnē.”

Šo pamatprasību nodrošina šādos punktos minētās funkcionālās un tehniskās specifikācijas:

— 4.1.2.18. (Infrastruktūra – Perona augstums un nobīde)

— 4.2.2.12. (Ritošais sastāvs – Pakāpienu novietojums iekāpšanai vagonā un izkāpšanai no tā)

3.4. Infrastruktūras apakšsistēmai raksturīgās prasības

3.4.1. Drošība

Trešā pielikuma 2.1.1. punkta pamatprasība Direktīvā 2001/16/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK:

“Jāveic pasākumi, kas mazina cilvēku apdraudējumu, jo īpaši vilcieniem braucot cauri stacijām.”

Šo pamatprasību nodrošina šādā punktā minētās funkcionālās un tehniskās specifikācijas:

— 4.1.2.19. (Infrastruktūra – Perona platums un perona mala)

“Publiski pieejamus infrastruktūras objektus projektē un būvē tā, lai mazinātu jebkuras briesmas cilvēku drošībai (noturīgums, ugunsdrošība, piekļuves iespējas, evakuācija, peroni utt.).”

Šo pamatprasību nodrošina šādos punktos minētās funkcionālās un tehniskās specifikācijas:

— 4.1.2.3. (Infrastruktūra – Bezšķēršļu ceļš)

— 4.1.2.3.1. (Infrastruktūra – Vispārīgi)

— 4.1.2.3.2. (Infrastruktūra – Ceļa norādes)

— 4.1.2.4. (Infrastruktūra – Durvis un ieejas)

— 4.1.2.5. (Infrastruktūra – Grīdu virsmas)

— 4.1.2.6. (Infrastruktūra – Caurredzami šķēršļi)

— 4.1.2.8. (Infrastruktūra – Mēbelējums un brīvi stāvošas ierīces)

— 4.1.2.9. (Infrastruktūra – Biļešu iegāde, uzziņu dienesti un klientu palīdzības punkti)

— 4.1.2.10. (Infrastruktūra – Apgaismojums)

— 4.1.2.12. (Infrastruktūra – Mutiskā informācija)

— 4.1.2.13. (Infrastruktūra – Avārijas izejas, trauksmes signāli)

— 4.1.2.14. (Infrastruktūra – Tiltu un apakšzemes pāreju ģeometrija)

— 4.1.2.15. (Infrastruktūra – Kāpnes)

— 4.1.2.16. (Infrastruktūra – Margas)

— 4.1.2.17. (Infrastruktūra – Uzbrauktuves, eskalatori, pacēlāji, slīdceliņi)

— 4.1.2.18. (Infrastruktūra – Perona augstums un nobīde)

— 4.1.2.19. (Infrastruktūra – Perona platums un perona mala)

— 4.1.2.20. (Infrastruktūra – Perona beigas)

— 4.1.2.21. (Infrastruktūra – Iekāpšanas palīglīdzekļi pasažieriem, kas pārvietojas ratiņkrēslos)

— 4.1.2.22. (Infrastruktūra – Gājēju ceļa un sliežu ceļa krustošanās vienā līmenī stacijās)

3.5. Ritošā sastāva apakšsistēmai raksturīgās prasības

3.5.1. Drošība

Trešā pielikuma 2.4.1. punkta pamatprasība Direktīvā 2001/16/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK:

“Ritošā sastāva un starpvagonu pāreju konstrukcija jāprojektē tā, lai pasargātu pasažieru un mašīnistu nodalījumus vilcienu sadursmes gadījumā vai tam noskrienot no sliedēm.”

Šo pamatprasību nodrošina šādā punktā minētās funkcionālās un tehniskās specifikācijas:

— 4.2.2.3. (Ritošais sastāvs – Ratiņkrēslu vietas)

“Jāveic pasākumi, kas liedz piekļuvi sastāvdaļām, kuras ir zem sprieguma, lai novērstu briesmas cilvēku drošībai.”

Šī pamatprasība neattiecas uz šīs SITS piemērošanas jomu.

“Jābūt ierīcēm, kas briesmu gadījumā ļauj pasažieriem informēt mašīnistu un vilciena personālam sazināties ar viņu.”

Šo pamatprasību nodrošina šādos punktos minētās funkcionālās un tehniskās specifikācijas:

— 4.2.2.3. (Ritošais sastāvs – Ratiņkrēslu vietas)

— 4.2.2.6.3. (Ritošais sastāvs – Universālā tualete)

— 4.2.2.11. (Ritošais sastāvs – Ar ratiņkrēslu pieejama guļamtelpa)

“Ieejas durvīm jābūt aprīkotām ar atvēršanas un aizvēršanas mehānismu, kas garantē pasažieru drošību.”

Šo pamatprasību nodrošina šādā punktā minētās funkcionālās un tehniskās specifikācijas:

— 4.2.2.4.2. (Durvis – Ārdurvis)

“Jābūt avārijas izejām ar attiecīgu uzrakstu.”

Šo pamatprasību nodrošina šādos punktos minētās funkcionālās un tehniskās specifikācijas:

— 4.2.2.4.2. (Ritošais sastāvs – Ārdurvis)

— 4.2.2.8. (Ritošais sastāvs – Informācija klientiem)

“Vilcienos obligāti jābūt pietiekamas intensitātes un ilguma avārijas apgaismojumam.”

Šo pamatprasību nodrošina šādā punktā minētās funkcionālās un tehniskās specifikācijas:

— 4.2.2.5. (Ritošais sastāvs – Apgaismojums)

“Vilcieni jāaprīko ar skaļruņu sistēmu, kas vilcienu un dispečeru centru personālam kalpo kā saziņas līdzeklis ar pasažieriem.”

Šo pamatprasību nodrošina šādos punktos minētās funkcionālās un tehniskās specifikācijas:

— 4.2.2.8. (Ritošais sastāvs – Informācija klientiem)

— 4.2.2.8.2. (Ritošais sastāvs – Informācija (virziena norādes, piktogrammas, induktīvās cilpas un ārkārtas izsaukumu iekārtas))

3.5.2. Drošums un darbspēja

Trešā pielikuma 2.4.2. punkta pamatprasība Direktīvā 2001/16/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK:

“Īpaši svarīga aprīkojuma, ritošās daļas, vilces un bremžu iekārtu, kā arī vilcienu vadības nodrošināšanas sistēmas uzbūvei jābūt tādai, kas ļauj vilcienam turpināt kustību arī noteiktos nelabvēlīgos apstākļos, nekaitējot izmantojamam aprīkojumam.”

Šo pamatprasību nodrošina šādos punktos minētās funkcionālās un tehniskās specifikācijas:

— 4.2.2.12.3. (Ritošais sastāvs – Iekāpšanas palīglīdzekļi)

— 4.2.2.12.3.5. (Ritošais sastāvs – Īpašas prasības pārvietojamām kāpnēm)

3.5.3. Tehniskā saderība

Trešā pielikuma 2.4.3. punkta pamatprasība Direktīvā 2001/16/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK:

“Elektroiekārtām jābūt saderīgām ar vilcienu vadības nodrošināšanas un signalizācijas iekārtu darbību..”

Šī pamatprasība neattiecas uz šīs SITS piemērošanas jomu.

“Elektriskās vilces gadījumā strāvas noņēmēju parametriem jābūt tādiem, kas nodrošina vilcienu kustību, izmantojot Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas energoapgādes sistēmas.”

Šī pamatprasība neattiecas uz šīs SITS piemērošanas jomu.

“Ritošā sastāva parametriem jābūt tādiem, kas ļauj tam kursēt pa jebkuru sliežu ceļu, kur to paredzēts izmantot.”

Šo pamatprasību nodrošina šādā punktā minētās funkcionālās un tehniskās specifikācijas:

— 4.2.2.12. (Ritošais sastāvs – Pakāpienu novietojums iekāpšanai vagonā un izkāpšanai no tā)

3.6. Pārējām apakšsistēmām saistībā ar infrastruktūras un ritošā sastāva apakšsistēmu raksturīgās prasības

3.6.1. Energoapgādes apakšsistēma

3.6.1.1. Drošība

Trešā pielikuma 2.2.1. punkta pamatprasība Direktīvā 2001/16/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK:

“Energoapgādes sistēmas ekspluatācija nedrīkst apdraudēt vilcienu vai cilvēku (pasažieru, apkalpojošā personāla, apkārtējo iedzīvotāju un trešo personu) drošību.”

Šī pamatprasība neattiecas uz šīs SITS piemērošanas jomu.

3.6.1.2. Vides aizsardzība

Trešā pielikuma 2.2.2. punkta pamatprasība Direktīvā 2001/16/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK:

“Elektriskās vai termiskās energoapgādes sistēmu darbība nedrīkst radīt tādu kaitējumu videi, kas pārsniedz noteiktās robežas.”

Šī pamatprasība neattiecas uz šīs SITS piemērošanas jomu.

3.6.1.3. Tehniskā saderība

Trešā pielikuma 2.2.3. punkta pamatprasība Direktīvā 2001/16/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK:

“Izmantojamām elektriskās un termiskās energoapgādes sistēmām:

— jānodrošina vilcieniem noteiktie jaudas rādītāji,

— elektriskās energoapgādes sistēmām jābūt saderīgām ar vilcienos uzstādītajiem strāvas noņēmējiem.”

Šī pamatprasība neattiecas uz šīs SITS piemērošanas jomu.

3.6.2. Vilcienu vadības nodrošināšana un signalizācija

3.6.2.1. Drošība

Trešā pielikuma 2.3.1. punkta pamatprasība Direktīvā 2001/16/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK:

“Izmantojamajām vilcienu vadības nodrošināšanas un signalizācijas iekārtām un darba paņēmieniem jānodrošina vilcienu kustības drošības līmenis, kas atbilst tīkla izveides mērķiem. Vilcienu vadības nodrošināšanas un signalizācijas sistēmām jānodrošina vilcienu bezavārijas kustība arī nelabvēlīgos apstākļos”.

Šī pamatprasība neattiecas uz šīs SITS piemērošanas jomu.

3.6.2.2. Tehniskā saderība

Trešā pielikuma 2.3.2. punkta pamatprasība Direktīvā 2001/16/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK:

“Visiem jauniem infrastruktūras objektiem un jaunam ritošajam sastāvam, kas ražots vai pilnveidots pēc vilcienu vadības nodrošināšanas un signalizācijas sistēmu ieviešanas, jābūt piemērotiem šai sistēmai.”

Šī pamatprasība neattiecas uz šīs SITS piemērošanas jomu.

“Vilcienu vadības nodrošināšanas un signalizācijas aprīkojumam, kas uzstādīts vilcienu mašīnista kabīnē, jānodrošina normāla darbība visā Eiropas parasto dzelzceļu sistēmā iepriekš noteiktos apstākļos.”

Šī pamatprasība neattiecas uz šīs SITS piemērošanas jomu.

3.6.3. Tehniskā apkope

3.6.3.1. Veselības aizsardzība un drošība

Trešā pielikuma 2.5.1. punkta pamatprasība Direktīvā 2001/16/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK:

“Apkopes centru tehniskajām iekārtām un izmantojamiem darba paņēmieniem jāgarantē apakšsistēmu droša ekspluatācija, un tie nedrīkst apdraudēt veselību un drošību.”

Šī pamatprasība neattiecas uz šīs SITS piemērošanas jomu.

3.6.3.2. Vides aizsardzība

Trešā pielikuma 2.5.2. punkta pamatprasība Direktīvā 2001/16/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK:

“Tehniskās iekārtas un darba paņēmieni, kurus izmanto apkopes centros, nedrīkst radīt tādu kaitējumu apkārtējai videi, kas pārsniedz pieļaujamo līmeni.”

Šī pamatprasība neattiecas uz šīs SITS piemērošanas jomu.

3.6.3.3. Tehniskā saderība

Trešā pielikuma 2.5.3. punkta pamatprasība Direktīvā 2001/16/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK:

“Parastā ritošā sastāva tehniskās apkopes iekārtām jānodrošina drošības, higiēnas un komforta darbību veikšana jebkuram ritošajam sastāvam, kuram tās paredzētas.”

Šī pamatprasība neattiecas uz šīs SITS piemērošanas jomu.

3.6.4. Satiksmes nodrošināšana un vadība

3.6.4.1. Drošība

Trešā pielikuma 2.6.1. punkta pamatprasība Direktīvā 2001/16/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK:

“Tīkla ekspluatācijas noteikumu saskaņošanai, kā arī mašīnistu, vilcienu personāla un kontroles centru personāla kvalifikācijai jābūt tādai, lai garantētu drošu ekspluatāciju, ņemot vērā atšķirīgas prasības pret pārrobežu un iekšzemes pārvadājumiem.”

Šo pamatprasību nodrošina šādos punktos minētās funkcionālās un tehniskās specifikācijas:

— 4.1.4. (Infrastruktūra – Tehniskie noteikumi)

— 4.1.6. (Infrastruktūra – Profesionālā kvalifikācija)

— 4.2.4. (Ritošais sastāvs – Tehniskie noteikumi)

— 4.2.6. (Ritošais sastāvs – Profesionālā kvalifikācija)

“Tehniskās apkopes darbībām un to biežumam, apkopes un kontroles centru personāla sagatavošanai un kvalifikācijai, kā arī kvalitātes nodrošinājuma sistēmai, ko ieviesuši attiecīgie uzņēmēji kontroles un tehniskās apkopes centros, jābūt tādai, kas nodrošina augstu drošības līmeni.”

Šo pamatprasību nodrošina šādos punktos minētās funkcionālās un tehniskās specifikācijas:

— 4.1.4. (Infrastruktūra – Tehniskie noteikumi)

— 4.1.6. (Infrastruktūra – Profesionālā kvalifikācija)

— 4.2.4. (Ritošais sastāvs – Tehniskie noteikumi)

— 4.2.6. (Ritošais sastāvs – Profesionālā kvalifikācija)

3.6.4.2. Tehniskā saderība

Trešā pielikuma 2.6.3. punkta pamatprasība Direktīvā 2001/16/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK:

“Tīkla ekspluatācijas noteikumu saskaņošanai, kā arī mašīnistu, vilcienu personāla un dispečeru kvalifikācijai jābūt tādai, lai nodrošinātu Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas ekspluatācijas efektivitāti, ņemot vērā atšķirīgas prasības pret pārrobežu un iekšzemes pārvadājumiem.”

Šo pamatprasību nodrošina šādos punktos minētās funkcionālās un tehniskās specifikācijas:

— 4.1.4. (Infrastruktūra – Tehniskie noteikumi)

— 4.1.6. (Infrastruktūra – Profesionālā kvalifikācija)

— 4.2.4. (Ritošais sastāvs – Tehniskie noteikumi)

— 4.2.6. (Ritošais sastāvs – Profesionālā kvalifikācija)

3.6.5. Tālvadības izmantošana kravu un pasažieru pārvadājumos

3.6.5.1. Tehniskā saderība

Trešā pielikuma 2.7.1. punkta pamatprasība Direktīvā 2001/16/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK:

“Pamatprasības attiecībā uz tālvadības izmantošanu garantē pasažieriem un preču pārvadātājiem vismaz noteikta kvalitātes līmeņa pakalpojumus, piemēram, tehniskās saderības ziņā.”

Jāveic pasākumi, lai nodrošinātu:

— to, ka datubāzes, programmatūru un datu pārraides protokolus izstrādā tā, lai būtu iespējama maksimāla savstarpēja datu (izņemot konfidenciālus komercdatus) apmaiņa starp dažādām lietojumsistēmām un operatoriem;

— lietotājiem ērtu pieeju informācijai.”

Šo pamatprasību nodrošina šādos punktos minētās funkcionālās un tehniskās specifikācijas:

— 4.1.2.9. (Infrastruktūra – Biļešu iegāde, uzziņu dienesti un klientu palīdzības punkti)

— 4.1.2.11. (Infrastruktūra – Vizuālā informācija: virziena norādes, piktogrammas un mainīgā informācija)

— 4.1.2.12. (Infrastruktūra – Mutiskā informācija)

— 4.2.2.8. (Ritošais sastāvs – Informācija klientiem)

3.6.5.2. Veselības aizsardzība

Trešā pielikuma 2.7.3. punkta pamatprasība Direktīvā 2001/16/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK:

“Šo sistēmu un lietotāju saskarnēm jāatbilst obligātajiem ergonomikas un veselības aizsardzības normatīviem.”

Šo pamatprasību nodrošina šādos punktos minētās funkcionālās un tehniskās specifikācijas:

— 4.1.2.9. (Infrastruktūra – Biļešu iegāde, uzziņu dienesti un klientu palīdzības punkti)

— 4.1.2.12. (Infrastruktūra – Mutiskā informācija)

— 4.2.2.8. (Ritošais sastāvs – Informācija klientiem)

3.7. Ar pamatprasībām saistīti SITS PRM apakšsistēmas elementi

Infrastruktūra Atsauce uz punktu Direktīvā 2001/16/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK II pielikums III pielikuma pamatprasība SITS PRM darbības jomas elements Atsauces punkts Drošība Drošums un darbspēja Veselības aizsardzība Vides aizsardzība Tehniskā saderība Vispārīgi 4.1.2.1. 2.1. PRM paredzētās stāvvietas 4.1.2.2. 2.1. Bezšķēršļu ceļš 4.1.2.3. 2.1. 2.1.1. Vispārīgi 4.1.2.3.1. 2.1. 2.1.1. Ceļa norādes 4.1.2.3.2. 2.1. 2.1.1. Durvis un ieejas 4.1.2.4. 2.1. 1.1.1. 2.1.1. Grīdu virsmas 4.1.2.5. 2.1. 2.1.1. Caurredzami šķēršļi 4.1.2.6. 2.1. 2.1.1. Tualetes un bērnu pārtīšanas galdiņi 4.1.2.7. 2.1. 1.1.5. 2.1.1. Mēbelējums un brīvi stāvošas ierīces 4.1.2.8. 2.1. 2.1.1. Biļešu iegāde, uzziņu dienesti un klientu palīdzības punkti 4.1.2.9. 2.1. 2.1.1. 2.7.3. 2.7.1. Apgaismojums 4.1.2.10. 2.1. 2.1.1. Vizuālā informācija: norāžu uzstādīšana, piktogrammas un mainīgā informācija 4.1.2.11. 2.1. 2.7.1. Mutiskā informācija 4.1.2.12. 2.1. 2.1.1. 2.7.3. 2.7.1. Avārijas izejas, trauksmes signāli 4.1.2.13. 2.1. 2.1.1. Tiltu un apakšzemes pāreju ģeometrija 4.1.2.14. 2.1. 2.1.1. Kāpnes 4.1.2.15. 2.1. 2.1.1. Margas 4.1.2.16. 2.1. 2.1.1. Uzbrauktuves, eskalatori, pacēlāji, slīdceliņi 4.1.2.17. 2.1. 2.1.1. Perona augstums un nobīde 4.1.2.18. 2.1. 2.1.1. 1.5. Perona augstums 4.1.2.18.1 2.1. 2.1.1. 1.5. Perona nobīde 4.1.2.18.2 2.1 2.1.1. 1.5. Sliežu ceļu izvietojums gar peroniem 4.1.2.18.3 2.1. 2.1.1. 1.5. Perona platums un perona mala 4.1.2.19. 2.1. 2.1.1. Perona beigas 4.1.2.20. 2.1. 2.1.1. Iekāpšanas palīglīdzekļi pasažieriem, kas pārvietojas ratiņkrēslos 4.1.2.21. 2.1. 1.1.1. Gājēju ceļa un sliežu ceļa krustošanās vienā līmenī stacijās 4.1.2.22. 2.1. 2.1.1.





Ritošais sastāvs Atsauce uz punktu Direktīvā 2001/16/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK II pielikums III pielikuma pamatprasība SITS PRM darbības jomas elements Atsauces punkts Drošība Drošums un darbspēja Veselības aizsardzība Vides aizsardzība Tehniskā saderība Vispārīgi 4.2.2.1. 2.6. Sēdvietas 4.2.2.2. 2.6. 1.3.1. Vispārīgi 4.2.2.2.1. 2.6. 1.3.1. Priekšrocību sēdvietas 4.2.2.2.2. 2.6. 1.3.1. Ratiņkrēslu vietas 4.2.2.3. 2.6. 2.4.1. Durvis 4.2.2.4. 2.6. 1.1.1. 1.1.5 1.2. Ārdurvis 4.2.2.4.2. 2.6. 1.1.1. 1.1.5. 2.4.1. 1.2. Iekšdurvis 4.2.2.4.3. 2.6. 1.1.1. 1.1.5. 1.2. Apgaismojums 4.2.2.5. 2.6. 2.4.1. Tualetes 4.2.2.6. 2.6. 2.4.1. Vispārīgi 4.2.2.6.1. 2.6. 2.4.1. Standarta tualete 4.2.2.6.2. 2.6. 2.4.1. Universālā tualete 4.2.2.6.3. 2.6. 2.4.1. Bezšķēršļu joslas 4.2.2.7. 2.6. 1.3.1. Informācija klientiem 4.2.2.8. 2.6. 2.4.1. 2.7.3. 2.7.1. Vispārīgi 4.2.2.8.1. 2.6. Informācija (virziena norādes, piktogrammas, induktīvās cilpas un ārkārtas izsaukumu iekārtas) 4.2.2.8.2. 2.6. 2.4.1. Informācija (maršruta apraksts un sēdvietu rezervēšana) 4.2.2.8.3. 2.6. Augstuma izmaiņas 4.2.2.9. 2.6. 1.1.5. Margas 4.2.2.10. 2.6. 1.1.5. Ar ratiņkrēslu pieejama guļamtelpa 4.2.2.11. 2.6. 2.4.1. Pakāpienu novietojums iekāpšanai vagonā un izkāpšanai no tā 4.2.2.12. 2.6. 1.1.1. 1.5. 2.4.3. Vispārīgās prasības 4.2.2.12.1 2.6. 1.1.1. 1.5. 2.4.3. Pakāpieni iekāpšanai/izkāpšanai 4.2.2.12.2 2.6. 1.1.1. 1.5. 2.4.3. Iekāpšanas palīglīdzekļi 4.2.2.12.3 2.6. 1.1.1. 2.4.2. 1.5. 2.4.3.

4. APAKŠSISTĒMU RAKSTUROJUMS

4.1. Infrastruktūras apakšsistēma

4.1.1. Ievads

Eiropas parasto dzelzceļu sistēma, uz kuru attiecas Direktīva 2001/16/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, un kuras daļa ir apakšsistēma, ir integrēta sistēma, kurai pārbauda savstarpējo atbilstību. Jo īpaši savstarpējo atbilstību pārbauda attiecībā uz katras apakšsistēmas specifikācijām un tās saskarnēm ar sistēmu, kurā apakšsistēma ir integrēta, kā arī attiecībā uz tehniskajiem un tehniskās apkopes noteikumiem.

Apakšsistēmas un tās saskarņu funkcionālās un tehniskās specifikācijas, kas izklāstītas 4.1.2. iedaļā, nenosaka specifisku tehnoloģiju vai tehnisko risinājumu izmantošanu, izņemot, ja tas ir ļoti nepieciešams Eiropas parasto dzelzceļu tīkla savstarpējai izmantojamībai. Bet savstarpējas izmantojamības novatoriskajiem risinājumiem var būt nepieciešamas jaunas specifikācijas un/vai jaunas novērtēšanas metodes. Lai pieļautu tehnoloģisku inovāciju, šīs specifikācijas un novērtēšanas metodes izstrādās, izmantojot 6.1.4. un 6.2.4. iedaļā izklāstīto procesu.

Ņemot vērā visas piemērojamās pamatprasības, infrastruktūras apakšsistēmu raksturo šādas prasības.

4.1.2. Funkcionālās un tehniskās specifikācijas

4.1.2.1. Vispārīgi

Ņemot vērā 3. iedaļas pamatprasības, infrastruktūras apakšsistēmas funkcionālās un tehniskās specifikācijas attiecībā uz pieejamību personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām ir sakārtotas šādā secībā:

— PRM paredzētās stāvvietas,

— durvis un viena līmeņa ieejas,

— pasažieru ceļi, galvenie gājēju ceļi,

— grīdu virsmas,

— reljefa raksta informācija,

— norāžu sistēma,

— stikla durvju un sienu marķējumi,

— tualetes,

— mēbelējums,

— biļešu iegādes kases vai automāti/informācijas punkti,

— biļešu kontroles iekārtas,

— apgaismojums,

— vizuālā informācija: virziena norādes, piktogrammas un mainīgā informācija,

— mutiskā informācija,

— avārijas izejas, trauksmes signāli,

— tiltu un apakšzemes pāreju ģeometrija,

— kāpnes,

— margas,

— uzbrauktuves, eskalatori, pacēlāji, slīdceliņi,

— perona augstums un nobīde,

— perona platums un perona mala,

— perona beigas,

— iekāpšanas palīglīdzekļi,

— gājēju ceļa un sliežu ceļa krustošanās vienā līmenī.

Visiem pamatparametriem tēmu ievada vispārējs punkts.

Turpmākajos punktos sīki aprakstīti nosacījumi, kuri jāievēro, lai īstenotu vispārējā punktā izklāstītās prasības.

4.1.2.2. PRM paredzētās stāvvietas

Ja ir īpaša stacijas stāvvieta, jābūt paredzētām stāvvietām PRM, kas tiesīgi izmantot invalīdu automobiļu stāvvietas, tuvākajā sasniedzamajā vietā stāvvietas teritorijā pie visiem pieejamas ieejas.

Nav citu īpašu dzelzceļa prasību, jo attiecībā uz stāvvietām piemēro Eiropas vai valsts tiesību normas (tostarp arī – vietu skaits, piekļuve, atrašanās vieta, izmēri, materiāli, krāsas, norāžu izvietojums un apgaismojums).

4.1.2.3. Bezšķēršļu ceļš

4.1.2.3.1. Vispārīgi

Bezšķēršļu ceļš ir ceļš, pa kuru var brīvi pārvietoties visu kategoriju PRM. Tajā var iekļaut uzbrauktuves vai pacēlājus, ja tie ir būvēti un izmantoti saskaņā ar 4.1.2.17. punktu.

Paredz vismaz vienu bezšķēršļu ceļu, kas savieno šādus punktus un pakalpojumus (ja ir paredzēti):

— citu transporta veidu pieturvietas stacijas robežās (piemēram, taksometra, autobusa, tramvaja, metro, prāmja utt. pieturas),

— automobiļu stāvvietas,

— pieejamas ieejas un izejas,

— uzziņu dienestus,

— citas informācijas sistēmas,

— biļešu iegādes un pārbaudes mehānismus,

— palīdzības punktus klientiem,

— uzgaidāmās telpas,

— bagāžas glabātavas,

— tualetes,

— peronus.

Visiem bezšķēršļu ceļiem, kāpnēm, tiltiem un apakšzemes pārejām ir brīvas vismaz 1 600 mm platas joslas ar minimālo gabarītaugstumu 2 300 mm uz kopējo 1 600 mm platumu. Minimālā platuma prasībās nav iekļauts papildu platums, kas var būt nepieciešams pasažieru plūsmām. Šo prasību nepiemēro eskalatoriem, slīdceliņiem un pacēlājiem.

Bezšķēršļu ceļu garums ir visīsākais praktiski iespējamais attālums.

Bezšķēršļu ceļu grīdas virsmai ir jābūt neatstarojošai.

Jaunās stacijās ar caurlaidspēju līdz 1 000 pasažieriem dienā (to pasažieru kopskaits, kas izkāpj no vagoniem un iekāpj tajos) nav jābūt pacēlājiem vai uzbrauktuvēm, kas būtu nepieciešamas, lai nodrošinātu pilnīgu atbilstību šim punktam, ja cita stacija 30 km rādiusā tajā pašā maršrutā nodrošina pilnīgi atbilstošu bezšķēršļu ceļu. Šādā gadījumā jaunas stacijas projektā iekļauj pacēlāju un/vai uzbrauktuvju uzstādīšanas iespēju nākotnē, lai stacija būtu pieejama visām PRM kategorijām.

4.1.2.3.2. Ceļa norādes

Bezšķēršļu ceļus skaidri iezīmē ar 4.1.2.11. punktā minēto vizuālo informāciju.

Informācija par bezšķēršļu ceļu vājredzīgajiem tiek sniegta vismaz vienā no šādiem veidiem: piem., ceļa iezīmēšana ar reljefu rakstu, akustiski, ar reljefām norādēm, ar akustiskām norādēm, ar kartēm Braila rakstā.

Ja ceļš ir iezīmēts ar reljefu rakstu, tas atbilst valsts tiesību normām un ir uzstādīts visa bezšķēršļu ceļa garumā.

Ja bezšķēršļu ceļā līdz peronam ir aizsniedzamas margas vai sienas, uz tām – margas aizmugurē vai uz sienas augstumā no 850 mm līdz 1 000 mm – ir sniegta īsa informācija (piemēram, perona numurs vai virziena norāde) Braila rakstā un ar prizmatiskiem burtiem vai skaitļiem. Skaitļi un bultiņas var būt tikai kā reljefas piktogrammas.

4.1.2.4. Durvis un ieejas

Šo punktu piemēro visām durvīm un ieejām, kas atrodas bezšķēršļu ceļā.

Ierīko vismaz vienu pieejamu ieeju stacijā un vismaz vienu pieejamu izeju uz peroniem.

Durvīm un ieejām ir brīvs 800 mm plats atvērums un 2 100 mm gabarītaugstums.

Var izmantot manuālas, pusautomātiskas vai automātiskas durvis.

Durvju darbības ierīces atrodas augstumā no 800 mm līdz 1 200 mm.

Uzstāda manuālas, nebīdāmas durvis ar horizontāliem stieņiem visā durvju platumā abās to pusēs.

Automātiskas un pusautomātiskas durvis ir ar ierīcēm, kas neļauj iesprostot pasažierus durvju vēršanas laikā.

Ja durvju vēršanai ir paredzētas spiedpogas vai citas tālvadības ierīces, visas spiedpogas vai ierīces izceļas uz to fona un ir izmantojamas ar spēku, kas mazāks par 15 ņūtoniem.

Ja atvēršanas un aizvēršanas spiedpogas atrodas viena virs otras, ar augšējo spiedpogu durvis vienmēr atver.

Vadības centrs neatrodas zemāk par 800 mm un augstāk par 1 200 mm vertikāli virs grīdas līmeņa.

Šāda vadība ir viegli atrodama pieskaroties (piemēram, reljefi marķējumi) un norāda izmantojuma veidu.

Spēks, kas ir nepieciešams manuālu durvju atvēršanai vai aizvēršanai, bezvēja apstākļos nepārsniedz 25 ņūtonus.

Lai aizvērtu vai atvērtu manuālas durvis, rokturi kustina ar plaukstu, izmantojot spēku, kas nepārsniedz 20 ņūtonus.

Ja izmanto grozāmās durvis, uzstāda papildu negrozāmas durvis, kas ir brīvi pieejamas izmantošanai blakus grozāmām durvīm.

Durvju un ieeju sliekšņi nav augstāki par 25 mm. Ja sliekšņi ir uzstādīti, to krāsa kontrastē ar blakus fonu.

4.1.2.5. Grīdu virsmas

Neviena grīdu virsma saskaņā ar valsts tiesību normām attiecībā uz sabiedriskām ēkām nav slidena.

Nevienā stacijas ēku norādītajā vietā gājējiem paredzētās grīdas virsmas nelīdzenumi nepārsniedz 5 mm, izņemot ar reljefu rakstu iezīmēta ceļa norādes, drenāžas teknes un reljefas brīdinājuma norādes.

4.1.2.6. Caurredzami šķēršļi

Caurredzami šķēršļi, piemēram, stikla durvis vai caurspīdīga siena, pasažieru galvenokārt izmantotajā ceļā vai gar to ir marķēti ar vismaz divām labi redzamām zīmju, logotipu, emblēmu vai dekorējumu joslām – viena no tām atrodas augstumā no 1 500 mm līdz 2 000 mm, bet otra – no 850 mm līdz 1 050 mm. Šie marķējumi izceļas uz fona, uz kura tie ir redzami. Šie marķējumi ir vismaz 100 mm augsti.

Šie marķējumi nav obligāti uz caurspīdīgām sienām, ja pasažieri no sadursmes ar tām tiek pasargāti citādi, piemēram, ar margām vai vienlaidu soliem.

4.1.2.7. Tualetes un bērnu pārtīšanas galdiņi

4.1.2.7.1. Prasības apakšsistēmai

Ja stacijā ir tualetes, tad ar ratiņkrēslu ir pieejama vismaz viena kabīne, kuru var izmantot abu dzimumu pasažieri.

Ja stacijā ir tualetes, tajās atrodas gan sievietēm, gan vīriešiem pieejami bērnu pārtīšanas galdiņi. Tie atbilst 4.1.2.7.2. punkta prasībām.

Lai pasažieri ar lielu bagāžu varētu izmantot tualetes, visas tualetes kabīnes ir vismaz 900 mm platas un 1 700 mm garas, ja durvis veramas uz iekšpusi, un 1 500 mm garas, ja durvis veramas uz āru vai gadījumā, ja ir bīdāmās durvis. Durvis un visas ieejas uz tualetēm ir vismaz 650 mm platas.

Eiropas un valsts tiesību normas piemēro attiecībā uz izmēriem un aprīkojumu tualetēm, kuras izmanto personas ratiņkrēslos.

4.1.2.7.2. Prasības savstarpējas izmantojamības komponentam

Bērnu pārtīšanas galdiņi

Pārtīšanas galdiņš izmantošanas stāvoklī atrodas no 800 mm līdz 1 100 mm virs grīdas līmeņa. Tas ir vismaz 500 mm plats un 700 mm garš.

Tas ir veidots tā, lai bērns nevarētu netīšām noslīdēt, tam nav asu malu, un tas var noturēt vismaz 80 kg svaru.

Ja bērnu pārtīšanas galdiņš izvirzās pieejamā tualetes vietā, jābūt iespējai to salocīt, piemērojot līdz 25 ņūtonus lielu spēku.

4.1.2.8. Mēbelējums un brīvi stāvošas ierīces

Viss mēbelējums un brīvi stāvošas ierīces stacijās izceļas uz fona un ir ar noapaļotām malām.

Stacijas robežās mēbelējumu un brīvi stāvošas ierīces novieto tā, lai tās netraucētu akliem vai vājredzīgiem cilvēkiem, kā arī akliem cilvēkiem tās jāvar konstatēt ar spieķi.

Konsoles elementus, kas nostiprināti zemāk par 2 100 mm un izvirzās vairāk par 150 mm, norāda ar maksimāli 300 mm augstu šķērsli, ko akls cilvēks var konstatēt ar spieķi.

Piekārti elementi nevar atrasties augstumā zem 2 100 mm.

Visos peronos, kur pasažieri var gaidīt vilcienus, un visās atpūtas zonās ir vismaz viena nojume ar ergonomiskām sēdvietām. Sēdekļi ir ar atzveltnēm, un vismaz viena trešdaļa to – ar roku balstiem. Ir arī vismaz 1 400 mm garš stienis, pret kuru atbalstīties stāvot, un vieta ratiņkrēslam.

4.1.2.9. Biļešu iegāde, uzziņu dienesti un klientu palīdzības punkti

4.1.2.9.1. Prasības apakšsistēmai

Ja nemehanizētās biļešu tirdzniecības kases, uzziņu dienesti un klientu palīdzības punkti ir izvietoti gar bezšķēršļu ceļu, vismaz viena nodalījuma augstums līdz tā apakšējai daļai ir vismaz 650 mm, kā arī tajā ir vismaz 300 mm dziļa un 600 mm plata vieta ceļiem. Augšējās virsmas augstums vai tā daļa, kas ir vismaz 300 mm plata un vismaz 200 mm dziļa, ir no 700 mm līdz 800 mm. Šī zona ir pieejama ratiņkrēslu lietotājiem, bet pārējiem PRM paredz alternatīvas sēdvietas.

Ja kasē starp pasažieri un kasieri ir stikla norobežojums, tas ir vai nu noņemams, vai tam ir atbilstoša iekšējo sakaru sistēma (ja nav noņemams). Jebkāds šāda veida stikla norobežojums ir no caurspīdīga stikla.

Vismaz vienā biļešu tirdzniecības vietā ir uzstādīts nepieciešamais aprīkojums, lai PRM ar dzirdes traucējumiem, ieslēdzot savu dzirdes aparātu “T” pozīcijā, varētu saprast, ko viņam saka.

Ja ierīkotās elektroniskās iekārtas uzrāda cenu kasierim, šādām iekārtām jāuzrāda cena arī biļetes pircējam.

Ja stacijā biļešu tirdzniecības automāti ir uzstādīti bezšķēršļu ceļā, vismaz viena no šīm iekārtām atbilst 4.1.2.9.2. punkta prasībām.

Ja ir uzstādītas biļešu kontroles iekārtas, pie vismaz vienas no šīm iekārtām ir jābūt vismaz 800 mm platai brīvai ejai un pie tās jāvar izvietoties ar 1 200 mm garu ratiņkrēslu.

Ja izmanto turniketus, darba laikā PRM rīcībā jābūt piekļuves punktam bez turniketa.

4.1.2.9.2. Prasības savstarpējas izmantojamības komponentam

Saskaņā ar 4.1.2.9.1. punktu stacijas bezšķēršļu ceļā uzstādītajiem biļešu automātiem ir vismaz no 700 mm līdz 1 200 mm augsta reljefa kontaktzona (tai skaitā tastatūra, maksājumu un biļešu pirkšanas zona). Vismaz vienu displeju un tastatūru redz gan ratiņkrēslā sēdošs cilvēks, gan arī automāta priekšā stāvošs cilvēks. Ja caur displeju tiek ievadīta informācija, tad tā atbilst šā punkta prasībām.

4.1.2.10. Apgaismojums

Stacijas pagalma apgaismojums ir saskaņā ar Eiropas vai valsts tiesību normām.

Bezšķēršļu ceļš no ēkas pieejamās ieejas līdz perona piekļuves punktam ir apgaismots ar vismaz 100 luksu gaismas intensitāti, mērot grīdas līmenī stacijas ēkas robežās. Minimāli nepieciešamā gaismas intensitāte pie galvenās ieejas, kāpnēm un uzbrauktuvju beigās ir vismaz 100 luksi, mērot grīdas līmenī. Ja mākslīgajam apgaismojumam jāsasniedz šī intensitāte, nepieciešamais apgaismojuma līmenis ir vismaz par 40 luksiem lielāks nekā apkārtējās vides apgaismojuma intensitāte, un tam ir aukstākas krāsas temperatūra.

Peronos un citās ārējās stacijas pasažieru zonās ir vismaz vidēji 20 luksu gaismas intensitāte, mērot grīdas līmenī, ar vismaz 10 luksu vērtību.

Ja mākslīgais apgaismojums ir nepieciešams, lai varētu izlasīt sīku informāciju, šīs vietas izgaismo, tajās pastiprinot gaismas intensitāti par vismaz 15 luksiem, salīdzinot ar blakus zonām. Šādam pastiprinātas intensitātes apgaismojumam, salīdzinot ar blakus zonām, ir citas krāsas temperatūra.

Avārijas apgaismojums ir saskaņā ar Eiropas vai valsts tiesību normām.

4.1.2.11. Vizuālā informācija: virziena norādes, piktogrammas un mainīgā informācija

4.1.2.11.1. Prasības apakšsistēmai

Stacijā visa informācija ir sistemātiska un saskaņā ar Eiropas vai valsts tiesību normām.

Visu rakstisko informāciju raksta Sans Serif fontos, ar lielajiem un mazajiem burtiem (proti, ne tikai ar lielajiem burtiem).

Samazināts burtu apakšgarums un virsgarums nav izmantojams.

Burtu virsgarums ir skaidri redzams, un to minimālā izmēra proporcija pret lielajiem burtiem ir 20 %.

Visa pieejamajā informācija ir saskaņota ar vispārēju maršruta shēmu un informācijas sistēmu, jo īpaši attiecībā uz krāsu un kontrastu peronos un ieejās.

Vizuālā informācija stacijas darbības laikā ir salasāma ikvienā apgaismojumā.

Vizuālā informācija izceļas uz tās fona.

Ja tiek sniegta mainīga vizuālā informācija, tā atbilst svarīgākajai mutiskajai informācijai, kas tiek sniegta turpmāk.

Sniedz šādu informāciju.

— Drošības informācija un drošības norādes saskaņā ar Eiropas vai valsts tiesību normām.

— Brīdinājuma, aizlieguma un obligātu darbību zīmes saskaņā ar Eiropas vai valsts tiesību normām.

— Informācija par vilcienu atiešanu.

— Stacijas labierīcības, ja ir nodrošinātas, identifikācija un piekļuves ceļi šīm labierīcībām.

Informāciju vismaz ik pa 100 m sniedz visās tajās vietās, kur pasažieriem ir iespēja izvēlēties vairākus virzienus. Apzīmējumus, simbolus un piktogrammas konsekventi izvieto visā ceļā.

Sniedz atbilstošu informācijas apjomu, lai personas varētu pieņemt pareizu lēmumu. Piemēram, ienākot stacijā, lai pieņemtu pirmo lēmumu, drīzāk atbilstoša informācija varētu būt norāde “Uz peroniem”, nevis īpašas norādes uz konkrētiem peroniem.

Reljefas informācijas norādes uzstāda:

— tualetēs – funkcionālai informācijai un ārkārtas izsaukumam, ja nepieciešams;

— pacēlājos saskaņā ar EN 81-70:2003 E.4. papildinājumu.

Sludinājumus neapvieno ar maršruta shēmas un informācijas sistēmām.

Piezīme. Šā punkta piemērošanai vispārēja informācija par sabiedriskā transporta pakalpojumiem netiek uzskatīta par sludinājumiem.

Uzstāda šādus īpašus PRM paredzētus grafiskus simbolus un piktogrammas:

— zīmi, kas atbilst starptautiskajam simbolam “invalīdu vai personu ar īpašām vajadzībām nodrošināšana” saskaņā ar N pielikuma N.2. un N.4. punktu;

— virzienu informāciju par bezšķēršļu ceļu un ar ratiņkrēsliem pieejamām labierīcībām;

— universālo tualešu norādi;

— ja uz perona ir informācija par vilciena konfigurāciju, uzstāda norādi par ratiņkrēsla iebraukšanas vietu.

Simbolus var apvienot ar citiem simboliem (piemēram, pacēlājs, tualete utt.).

Ja uzstādītas induktīvās cilpas, tās saskaņā ar N pielikuma N.2. un N.5. punktu norāda ar zīmi.

Ja ir nodrošināta smagas bagāžas un lielu mantu uzglabāšanas iespēja, šādu vietu norāda ar grafisku simbolu.

Ja ir palīdzības dienests vai informācijas dienests, tos saskaņā ar N pielikuma N.2. un N.6. punktu norāda ar zīmi.

Ja ir ārkārtas izsaukumu iekārta,

— to norāda vizuāli un reljefi simboli;

— to norāda ar zīmi atbilstīgi N pielikuma N.2. un N.7. punktam;

un ir jābūt:

— vizuālai un akustiskai norādei, ka ierīce ir tikusi iedarbināta;

— nepieciešamības gadījumā papildu ekspluatācijas informācijai.

Universālajās tualetēs un ar ratiņkrēsliem pieejamās tualetēs, kurās ir uzstādītas atbīdāmas margas, uzstāda grafisku simbolu, kurā margas ir attēlotas gan stateniski, gan arī nolaistā veidā.

Kopā ar virziena bultiņu vienkopus nevar būt vairāk par piecām vienu virzienu norādošām piktogrammām.

4.1.2.11.2. Prasības savstarpējas izmantojamības komponentam

Displeji ir atbilstošā izmērā, lai parādītu pilnus atsevišķu staciju nosaukumus vai ziņojumu vārdus. Ikvienas stacijas nosaukumu vai ziņojumu vārdus attēlo vismaz 2 sekundes. Ja displejā informāciju ritina (vai nu horizontāli, vai vertikāli), katru pilnu vārdu attēlo vismaz 2 sekundes, un horizontālās ritināšanas ātrums nepārsniedz 6 rakstzīmes sekundē.

Burtu minimālo augstumu aprēķina pēc šādas formulas: lasīšanas attālumu dala ar 250 = fontu izmērs (piemēram, 10 000 mm/250 = 40 mm).

Visās drošības, brīdinājuma, obligātas darbības un aizlieguma zīmēs iekļauj piktogrammas, kas izstrādātas saskaņā ar ISO 3864-1.

Maksimālais lasīšanas attālums ir savstarpējas izmantojamības komponenta raksturlielums.

4.1.2.12. Mutiskā informācija

Mutiskajai informācijai saskaņā ar IEC 60268-16 16. daļu visās zonās ir vismaz 0,5 RASTI līmenis.

Ja vien mutiskā informācija tiek sniegta, tā atbilst vizuālai pamatinformācijai, kas tiek attēlota.

Ja mutiskā informācija netiek sniega automātiski, nodrošina audiosakaru sistēmu, kas ļauj lietotājiem saņemt informāciju pēc pieprasījuma.

4.1.2.13. Avārijas izejas, trauksmes signāli

Avārijas izejas un trauksmes signālu sistēmas ir saskaņā ar Eiropas vai valsts tiesību normām.

4.1.2.14. Tiltu un apakšzemes pāreju ģeometrija

Ja tilti vai apakšzemes pārejas ietilpst ierastā pasažieru gājēju ceļa daļā stacijas robežās, tiem ir jābūt vismaz 1 600 mm platai zonai bez šķēršļiem ar vismaz 2 300 mm gabarītaugstumu visā garumā. Minimālajā platumā nav ņemts vērā papildu platums, kas var būt nepieciešams lielām pasažieru plūsmām, šie papildu platumi ir saskaņā ar valsts tiesību normām.

4.1.2.15. Kāpnes

Kāpņu telpas atbilst Eiropas vai valsts tiesību normām.

Galvenā ceļa kāpņu platums bez šķēršļiem ir vismaz 1 600 mm, mērot starp margām. Minimālajās platuma prasībās nav iekļauts papildu platums, kas var būt nepieciešams pasažieru plūsmām.

Neviena kāpņu posmu virsma nav slidena.

Pirms pirmā un arī pirms pēdējā pakāpiena ir reljefa josla visā kāpņu platumā. Šī josla ir vismaz 400 mm dziļa un izceļas, kā arī ir iestrādāta grīdas virsmā. Šī josla atšķiras no joslas, ko izmanto ceļa iezīmēšanai ar reljefu rakstu, ja šāda josla ir uzstādīta.

Vaļējas zonas zem kāpnēm ir nodrošinātas, lai pasažieri neuzmanības dēļ nesadurtos ar nesošiem balstiem un pazemināta gabarītaugstuma zonām.

4.1.2.16. Margas

Kāpnes un uzbrauktuves aprīko ar margām no abām pusēm un divos līmeņos. Augstākās margas novieto no 850 mm līdz 1 000 mm virs grīdas līmeņa, apakšējās margas novieto no 500 mm līdz 750 mm virs grīdas līmeņa.

Starp margām un citām konstrukcijas daļām, izņemot montāžas daļas, ir vismaz 40 mm brīva telpa.

Margas uzstādītas vienlaidus. Ja margas uzstādītas uz kāpnēm, tās vismaz par 300 mm pārsniedz pakāpienu augšējo un apakšējo daļu (šie paplašinājumi var būt izliekti, lai neveidotu šķēršļus).

Margas ir noapaļotas, un to šķērsgriezuma diametrs ir 30 mm līdz 50 mm.

Margas izceļas uz apkārtējo sienu krāsu fona.

4.1.2.17. Uzbrauktuves, eskalatori, pacēlāji, slīdceliņi

Ja nav ierīkoti pacēlāji, uzstāda uzbrauktuves tām PRM, kas nevar izmantot kāpnes.

Uzbrauktuves ir saskaņā ar Eiropas vai valsts tiesību normām.

Ja ir uzstādīti eskalatori, to maksimālais ātrums ir 0,65 m/s, un tie ir projektēti saskaņā ar Eiropas vai valsts tiesību normām.

Pacēlājus nodrošina tajās vietās, kur nav uzbrauktuvju, un tos konstruē saskaņā ar EN 81-70:2003 5.3.2.1. punkta 1. tabulu.

Ja ir uzstādīti slīdceliņi, to maksimālais ātrums ir 0,75 m/s, maksimālais slīpums 12 grādi (21,3 %), un tie ir konstruēti saskaņā ar Eiropas vai valsts tiesību normām.

4.1.2.18. Perona augstums un nobīde

4.1.2.18.1. Perona augstums

Parasto dzelzceļu tīkla peronu augstumam var būt divas nominālās vērtības: 550 mm un 760 mm no sliežu galviņas līmeņa. Pielaides šiem izmēriem ir –35 mm/+ 0 mm.

Parasto dzelzceļu tīkla peroniem, kur pietur arī tramvaji (piem., pilsētas dzelzceļš vai tramvajvilciens), pieļaujamais nominālais augstums ir no 300 mm līdz 380 mm. Pielaides šiem izmēriem ir +/–20 mm.

Līknēs ar rādiusu, kas ir mazāks par 500 mm, peronu augstums var būt lielāks vai mazāks par minēto, ja vagona pirmais izmantojamais pakāpiens atbilst 4.2.2.12.1. punkta 11. attēlam.

4.1.2.18.2. Perona nobīde

Piezīme, izņemama no CR SITS PRM procesa beigās. Ātrgaitas infrastruktūras SITS ir noteiktas prasības ātrgaitas dzelzceļu tīkla peroniem.

Parasto dzelzceļu tīkla peroniem peronu malas, kuru nominālais augstums ir 550 mm un 760 mm, atbilst minimālajam būvju tuvinājuma gabarītam, kas definēts EN (atklātais punkts, valsts tiesību normas piemēro minimālajam būvju tuvinājuma gabarītam līdz SITS grozījumiem pēc EN15273-3:2006 publicēšanas), un parasto vērtību bq0 no sliežu centra paralēli darba plaknei iegūst no formulas, neņemot vērā ietekmi no:

— sliežu ceļa paplašinājuma līknēs,

— sānsveres,

— pārmijām un dzelzceļa pārejām,

— kvazistatiskas noslieces,

— uzbūves un tehniskās apkopes pielaidēm,

kur:

R ir sliežu ceļa līknes rādiuss metros.

Aprēķinātā vērtība bqlim ir norādīta iepriekšējā EN15273-3:2006, ņemot vērā visas pārējās vērtības, kas nav ieļautas bq0 formulā. Faktiskā bq vērtība perona malu pozicionēšanai no sliežu centra paralēli darba plaknei var būt dažāda Tq pielaides dēļ attiecībā uz perona malu pozicionēšanu vai uzturēšanu: bqlim ≤ bq ≤ bqlim + Tq.

Tq pielaide ir 0 ≤ Tq ≤ 50 mm.

Slīpuma ietekmi daļai, kas pārsniedz 25 mm, ar perona malu, kas uzvirzās uz iedobes, kas nepieciešama būvju tuvinājuma gabarīta kvazistatiskai nosliecei perpendikulāri pret darba virsmu, kompensē ārpus līknes.

Rezultātā faktiskā atstarpe var būt lielāka nekā parastā atstarpe.

4.1.2.18.3. Sliežu ceļu izvietojums gar peroniem

Piezīme, izņemama no CR SITS PRM procesa beigās. Ātrgaitas dzelzceļu tīkla I kategorijas līnijas peroni atbilst ātrgaitas infrastruktūras SITS.

Piezīme, iekļaujama ātrgaitas infrastruktūras SITS. Ātrgaitas dzelzceļu tīkla II un III kategorijas līniju peroni atbilst CR SITS PRM 4.1.2.18.3. punktam.

Parasto dzelzceļu tīkla sliežu ceļam blakus peronam ieteicams būt taisnam, un tā rādiuss nekur nevar būt mazāks par 300 m.

4.1.2.19. Perona platums un perona mala

Perona platums visā perona garumā var atšķirties. Minimālais bezšķēršļu perona platums ir lielāks vai nu par:

— bīstamās zonas plus brīvā ceļa platumu katrā pusē pa 800 mm (kopā 1 600 mm); vai

2 500 mm – vienpusēja perona gadījumā, vai 3 300 mm – salas veida perona gadījumā (šis izmērs var sašaurināties līdz 2 500 mm perona beigās).

Minimālajā platumā nav iekļauts papildu platums, kas var būt nepieciešams pasažieru plūsmām.

Šajā 1 600 mm brīvajā ceļā var atrasties nelieli šķēršļi, kuru izmērs ir mazāks par 1 000 mm (piemēram, masti, balsti, stendi, sēdvietas). Attālums no perona malas līdz šķērslim ir vismaz 1 600 mm, un ir vismaz 800 mm brīvs ceļš no šķēršļa malas līdz bīstamai zonai.

Ja attālums starp jebkuriem diviem maziem šķēršļiem ir mazāks par 2 400 mm, tiek uzskatīts, ka tas ir viens liels šķērslis.

Minimālais attālums no šķēršļu malas, piemēram, sienām, sēdvietām, pacēlājiem un kāpnēm, kuras garākas par 1 000 mm, bet īsākas par 10 000 mm, līdz bīstamās zonas malas ir 1 200 mm. Attālums starp perona malu un šā šķēršļa malu ir vismaz 2 000 mm.

Minimālais attālums no šķēršļu malas, piemēram, sienām, sēdvietām, slīdceliņiem un kāpnēm, kuras garākas par 1 000 mm, līdz bīstamās zonas malai ir 1 600 mm. Attālums starp perona malu un šā šķēršļa malu ir vismaz 2 400 mm.

Ja vilcienos vai uz perona ir palīgierīces, ar kurām ratiņkrēslu lietotājiem palīdz iekļūt vilcienā vai izkļūt no tā, perona līmenī vietā, kurā šādas ierīces varētu izmantot, paredz 1 500 mm brīvu vietu no palīgierīces malas, kur ratiņkrēslu ieceļ vai izceļ, līdz nākamajam šķērslim uz perona vai līdz pretējai bīstamajai zonai. Jaunā stacijā šīs prasības ievēro attiecībā uz visiem vilcieniem, kuriem plānots apstāties pie perona.

Peronu bīstamā zona sākas pie perona sliežu puses malas un ir definēta kā zona, kur pasažieri var tikt pakļauti braucošu vilcienu triecienviļņa iedarbībai neatkarīgi no vilcienu ātruma. Parasto dzelzceļu sistēmā šī bīstamā zona ir saskaņā ar valsts tiesību normām.

Bīstamās zonas robežas, kas ir vistālāk no perona sliežu puses malas, atzīmē ar vizuāliem un reljefiem brīdinājumiem. Reljefs marķējums ir saskaņā ar valsts tiesību normām.

Vizuālie brīdinājumi ir uzkrītošā krāsā, nav slideni, brīdinājuma līnija ir vismaz 100 mm plata.

Materiāla krāsa pie perona sliežu puses malas atšķiras no atstarpes tumšā toņa. Šis materiāls nav slidens.

4.1.2.20. Perona beigas

Perona beigas apzīmētas gan ar vizuāliem, gan ar reljefiem marķējumiem.

4.1.2.21. Iekāpšanas palīglīdzekļi pasažieriem, kas pārvietojas ratiņkrēslos

4.1.2.21.1. Prasības apakšsistēmai

Ja pie perona stacijā, kurā saskaņā ar 4.1.2.3.1. punktu ir bezšķēršļu ceļš, paredzēts piebraukt vilcieniem, kas normālas darbības apstākļos pietur ar ieejām, pa kurām var iebraukt vai izbraukt ar ratiņkrēsliem, iekāpšanas palīglīdzekļus nodrošina izmantošanai no šīs ieejas līdz peronam, lai pasažieris ratiņkrēslā varētu iekāpt vilcienā vai izkāpt no tā,

— ja vien atstarpe starp šīs ieejas durvju sliekšņa malu un perona malu nav lielāka par 75 mm (horizontāli) un 50 mm (vertikāli); un

— ja vien stacijas pietura 30 km rādiusā tajā pašā maršrutā nenodrošina iekāpšanas palīglīdzekļus.

Atbildīgais infrastruktūras pārvaldītājs (vai stacijas pārvaldītājs(-i), ja tās ir atbildīgās institūcijas) un dzelzceļa uzņēmums saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu 1371/2007 par starptautiskā dzelzceļa pasažieru tiesībām un pienākumiem (1) vienojas par iekāpšanas palīglīdzekļu apsaimniekošanu, lai noteiktu, kura puse ir atbildīga par iekāpšanas palīglīdzekļu nodrošināšanu. Infrastruktūras pārvaldītājs (vai stacijas pārvaldītājs(-i)) un dzelzceļa uzņēmums nodrošina vispiemērotāko savstarpēji saskaņoto atbildības jomu sadalījumu.

Šādos nolīgumos definē:

— stacijas peronus, kuros infrastruktūras pārvaldītājam vai stacijas pārvaldītājam jānodrošina iekāpšanas palīglīdzeklis, un ritošo sastāvu, kam to izmantos,

— stacijas peronus, kuros dzelzceļa uzņēmumam jānodrošina iekāpšanas palīglīdzeklis, un ritošo sastāvu, kam to izmantos,

— ritošo sastāvu, kurā dzelzceļa uzņēmumam jānodrošina iekāpšanas palīglīdzeklis, un stacijas peronus, kam to izmantos,

— vilcienu apstāšanās īpašus noteikumus, lai atbilstu 4.1.2.19. punktam (ratiņkrēslu lietotāju iekāpšanas palīglīdzekļu zona).

Drošības pārvaldības sistēmā dzelzceļa uzņēmums norāda, kādas ir tā saistības atbilstoši šiem nolīgumiem un kā tas paredzējis tās pildīt.

Drošības pārvaldības sistēmā infrastruktūras pārvaldītājs norāda, kādas ir tā saistības atbilstoši šiem nolīgumiem un kā tas paredzējis tās pildīt.

Iepriekšminētajos punktos stacijas pārvaldītājs, kas ekspluatē peronus, ir infrastruktūras pārvaldītājs saskaņā ar Direktīvas 91/440/EK 3. panta infrastruktūras definīciju un Regulu 2598/70/EK.

Ja iepriekšminētā rezultātā visi ritošā sastāva, kas pietur pie perona, tipi ir aprīkoti ar peronam atbilstošiem iekāpšanas palīglīdzekļiem, šos palīglīdzekļus var nenodrošināt uz perona.

Iekāpšanas palīglīdzeklis atbilst 4.1.2.21.2. punkta prasībām. Ja ratiņkrēsla iekāpšanas pozīcija ir noteikta iepriekš, ratiņkrēsliem pieejamu(-as) ieeju(-as) perona pozīciju(-as) var atzīmēt ar starptautisku simbolu “paredzēts invalīdiem”. Šādas zīmes ir saskaņā ar N pielikuma N.2. un N.4. punktu.

Uzbrauktuves

Manuālas vai pusautomātiskas piekļuves uzbrauktuves, kuras ekspluatē personāls, ir pieejamas neatkarīgi no tā, vai tās tiek glabātas uz stacijas perona vai vilcienā.

Uzbrauktuve atbilst 4.1.2.21.2. punkta prasībām.

Perona pacēlāji

Ja izmanto perona pacēlāju, tas atbilst 4.1.2.21.2. punkta prasībām.

4.1.2.21.2. Prasības savstarpējas izmantojamības komponentam

Ja iekāpšanas palīglīdzekļi atrodas stacijās, tur atrodas ratiņkrēsls ar M pielikumā minētajām īpašībām.

Iekāpšanas palīglīdzekļu kravnesība ir vismaz 300 kg, tie novietoti iekārtas centrā un nosedz 660 mm × 660 mm laukumu.

Ja iekāpšanas ierīce ir elektriski darbināma, tajā iekļauj manuālas darbības mehānismu ārkārtas gadījumam, ja tiek pārtraukta elektroenerģijas padeve.

Uzbrauktuves

Uzbrauktuvju virsma nav slidena, un tās faktiskais brīvais platums ir vismaz 760 mm.

Uzbrauktuvēm no abām pusēm ir paaugstinātas malas, lai pārvietošanās palīglīdzekļi no tām nenoslīdētu.

Uzbrauktuves maliņas abās pusēs ir slīpi nogrieztas un nav augstākas par 20 mm. Tām ir skaidri redzamas riska brīdinājuma joslas.

Uzbrauktuves maksimālais slīpums ir 10,2 grādi (18 %).

Izmantojot uzbrauktuvi iekāpšanai vai izkāpšanai, to nostiprina, tādējādi noslogojot vai atslogojot to nevar pārvietot.

Lai nodrošinātu, ka uzbrauktuves, tai skaitā pārvietojamās, uzglabājot neradītu šķēršļus pasažieriem, paredz drošu uzglabāšanas metodi.

Perona pacēlāji

Ja izmanto perona pacēlājus, tie atbilst turpmāk minētajam.

Pacēlāja platformas virsma nav slidena. Virsmas līmenī perona pacēlāja minimālais brīvais platums ir 720 mm.

Pacēlāja konstrukcija nodrošina, ka vagons nevar izkustēties, ja pacēlājs nav nofiksēts uzglabāšanas pozīcijā.

Jebkuras vadības ierīces, ar ko pacēlāju darbina, nolaiž līdz zemei, paceļ un nofiksē uzglabāšanas pozīcijā, darbības nodrošināšanai nepieciešams, lai operators nepārtraukti manuāli spiestu vadības pogu, nepieļaujot nepareizu pacēlāja darbību, kad uz pacēlāja platformas kāds atrodas.

Pacēlāja mehānismā iekļauta avārijas darbības metode, lai elektroenerģijas padeves pārtraukšanas gadījumā nolaistu līdz lejai pilnu pacēlāju, kā arī paceltu un nofiksētu uzglabāšanas pozīcijā tukšu pacēlāju.

Neviena pacēlāja platformas daļa nedrīkst kustēties ar ātrumu, kas pārsniedz 150 mm/sekundē, paceļot vai nolaižot personu, un 300 mm/sekundē, platformu darbinot vai nofiksējot uzglabāšanas pozīcijā (izņemot, ja pacēlāju darbina vai nofiksē manuāli). Maksimālais pacēlāja platformas horizontālais un vertikālais paātrinājums, kad uz tā atrodas pasažieris, ir 0,3 g.

Pacēlāja platforma ir aprīkota ar norobežojumu, lai novērstu ratiņkrēsla riteņu noripošanu no pacēlāja platformas darbības laikā.

Pārvietojama barjera vai attiecīga konstrukcijas īpašība pasargā ratiņkrēslu no noripošanas pa malu, kas ir vistuvāk vagonam, līdz pacēlājs ir pilnīgi paceltā pozīcijā.

Katrā pacēlāja platformas pusē, kura ir ārpus vagona, atrodoties paceltā pozīcijā, ir vismaz 25 mm augsta barjera. Šādas barjeras netraucē iekļūšanu ejā vai izkļūšanu no tās.

Iekraušanas malas barjera (ārējā barjera), kura darbojas kā iekraušanas uzbrauktuve, kad pacēlājs ir zemes līmenī, ir pietiekama, kad tā ir pacelta vai noslēgta, vai to nodrošina ar papildu sistēmu, lai novērstu motorizēta ratiņkrēsla noripošanu vai atduršanos pret to.

Pacēlājs ļauj pasažieriem, kas pārvietojas ratiņkrēslos, atrasties gan virzienā ar seju pret iekāpšanas virzienu, gan ar muguru.

Jāparedz droša uzglabāšanas sistēma, lai uzglabāšanas pozīcijā nofiksēts pacēlājs neatdurtos pret pasažieru ratiņkrēsliem vai kustības palīglīdzekļiem vai neradītu apdraudējumu pasažieriem.

4.1.2.22. Gājēju ceļa un sliežu ceļa krustošanās vienā līmenī stacijās

Ja saskaņā ar valsts tiesību normām pasažieriem atļauts izmantot dzelzceļa pārejas (gājēju ceļa un sliežu ceļa krustošanās vienā līmenī), kurām ir jānodrošina bezšķēršļu ceļš, šīm pārejām jābūt pieejamām visu kategoriju PRM.

Tās konstruē tā, lai M pielikumam atbilstoša ratiņkrēsla vismazākais ritenis nevarētu iesprūst starp dzelzceļa pārejas virsmu un sliedi.

Lai norādītu dzelzceļa pārejas robežas, uzstāda vizuālus un reljefus marķējumus.

4.1.3. Saskarņu funkcionālās un tehniskās specifikācijas

Tā kā pašlaik nav parasto dzelzceļu SITS pasažieru ritošajam sastāvam un infrastruktūrai, šī iedaļa paliek atklātais punkts.

Nav saskarnes ar vilciena vadības ierīci un signalizācijas apakšsistēmu.

Saskarnes ar ekspluatācijas apakšsistēmu ir aprakstītas 4.1.4. iedaļā “Tehniskie noteikumi”.

4.1.4. Tehniskie noteikumi

Šie tehniskie noteikumi nav neviena infrastruktūras novērtējuma daļa.

Šī SITS nenosaka tehniskos noteikumus evakuācijai bīstamu situāciju gadījumā, tikai attiecīgas tehniskās prasības. Infrastruktūras tehnisko prasību mērķis ir sekmēt visu, tai skaitā PRM, evakuāciju.

Ņemot vērā 3. iedaļas pamatprasības, infrastruktūras apakšsistēmai piemērojamie tehniskie noteikumi saskaņā ar tehnisko darbības jomu, kas definēta 1.1. punktā, uz ko attiecas šī SITS, ir šādi.

— Vispārīgi Infrastruktūras pārvaldītājam vai stacijas pārvaldītājam ir jābūt rakstiskai politikai, lai nodrošinātu, ka visu kategoriju PRM ir piekļuve pasažieru infrastruktūrai jebkurā darba laikā saskaņā ar šīs SITS tehniskajām prasībām. Turklāt politika atbilst jebkurai dzelzceļa uzņēmuma politikai, kas var vēlēties atbilstoši izmantot tehniskās iekārtas (sk. 4.2.4. iedaļu). Politiku īsteno, sniedzot atbilstošu informāciju personālam, nodrošinot procedūras un apmācības. Infrastruktūras politikā cita starpā iekļauj tehniskos noteikumus šādām situācijām.

— Bezšķēršļu ceļi Ja jaunas, atjaunotas vai modernizētas stacijas, kuru ikdienas pasažieru plūsma ir 1 000 pasažieru vai mazāk (kopā skaitot iekāpušos un izkāpušos) vidēji 12 mēnešu periodā, neatbilst prasībām saistībā ar bezšķēršļu ceļa pacēlāja un/vai uzbrauktuves prasībām saskaņā ar 4.1.2.3.1. punktu, valsts tiesību normas piemēro ratiņkrēslu lietotājiem pieejama transporta organizēšanai no šīs PRM nepieejamās stacijas līdz nākamajai PRM pieejamajai stacijai tajā pašā maršrutā.

— Stacijas pieejamība Tehniskajos noteikumos paredz, lai būtu brīvi pieejama informācija par visu staciju pieejamības līmeni.

— Stacijas bez personāla – biļešu iegāde vājredzīgiem pasažieriem Tehniskie noteikumi ir rakstiskā formā un tiek īstenoti attiecībā uz stacijām bez personāla, kurās biļetes iegādājas tirdzniecības automātos (sk. 4.1.2.9. iedaļu). Šādos gadījumos vienmēr ir jābūt alternatīviem biļešu iegādes veidiem, kurus var izmantot vājredzīgi pasažieri (piemēram, iespēja iegādāties biļeti vai nu vilcienā, vai galastacijā).

— Biļešu iegādes kontrole – turniketi Ja biļešu iegādes kontrolei tiek izmantoti turniketi, īsteno tehniskos noteikumus, ar ko PRM piedāvā paralēlu piekļuvi caur šādiem kontroles punktiem. Šo PRM piekļuvi arī izmanto ratiņkrēslu lietotāji, pasažieri ar bērnu ratiņiem, smagu bagāžu utt., un to var kontrolēt vai nu personāls, vai automātiski.

— Vizuāla un mutiska informācija – atbilsmes panākšana Tehniskos noteikumus īsteno, lai panāktu atbilsmi starp būtisku vizuālu un mutisku informāciju (sk. 4.1.2.12. iedaļu). Personāls, sniedzot paziņojumus, ievēro standartprocedūras, lai panāktu pilnīgu pamatinformācijas atbilsmi.

— Mutiskā pasažieru informācijas sistēma pēc pieprasījuma Ja mutiskā pamatinformācija stacijā netiek sniegta pa skaļruņu sakaru sistēmu (sk. 4.1.2.12.), tehniskajos noteikumos paredz alternatīvu informācijas sistēmu, ar ko pasažieri var iegūt to pašu akustisko informāciju stacijā (piem., darbinieku sniegti vai automatizēti telefona informācijas pakalpojumi).

— Perons – ratiņkrēslu iekāpšanas palīglīdzekļu darbības zona Dzelzceļa uzņēmums un infrastruktūras pārvaldītājs vai stacijas pārvaldītājs kopā definē vietu uz perona, kurā šāda iekārta visticamāk tiks izmantota, un parāda tās derīgumu. Šai vietai jābūt savietojamai ar esošajiem peroniem, pie kuriem vilcieni visticamāk apstāsies. Minētā nosacījuma sekas ir tādas, ka vilciena apstāšanās vietas dažos gadījumos būtu jāpielāgo, lai izpildītu šo prasību. Tehniskos noteikumus īsteno, ņemot vērā vilciena sastāva formēšanas variantus (sk. 4.1.2.19. iedaļu), lai vilcienu apstāšanās vietu varētu noteikt, ievērojot iekāpšanas palīglīdzekļu darbības zonas. Uz perona katram iekāpšanas palīglīdzeklim paredz 1 500 mm brīvu vietu no perona malas (sk. 4.1.2.19.).

— Manuālu un mehanizētu ratiņkrēslu iekāpšanas palīglīdzekļu drošība Stacijas personāls īsteno iekāpšanas palīglīdzekļu darbības tehniskos noteikumus (sk. 4.1.2.21.1. un 2. iedaļu). Personāls atbilstoši tehniskajiem noteikumiem izmanto pārvietojamu drošības barjeru, kuru piestiprina ratiņkrēslu pacēlājiem (sk. 4.1.2.21.2. iedaļu). Tehniskajos noteikumos paredz, ka personāls var droši izmantot iekāpšanas uzbrauktuves, tās darbinot, nostiprinot, paceļot, nolaižot un nofiksējot uzglabāšanas pozīcijā (sk. 4.1.2.21.2. iedaļu).

— Palīdzība ratiņkrēslu lietotājiem Tehniskajos noteikumos paredz, ka personāls apzinās to, ka ratiņkrēslu lietotājiem var būt nepieciešama palīdzība iekļūt vilcienā un izkļūt no tā, un ka personāls sniedz šādu palīdzību, ja tā nepieciešama. Lai nodrošinātu attiecīgi apmācītu personālu, ratiņkrēslu lietotājiem var būt nepieciešams šāda veida palīdzību pieteikt iepriekš.

— Kontrolēta dzelzceļa pāreja Ja valsts tiesību normās ir atļautas kontrolētas dzelzceļa pārejas, tehniskajos noteikumos paredz, ka personāls pie kontrolētām dzelzceļa pārejām sniedz attiecīgu palīdzību PRM, tai skaitā norādes, kad ir droši šķērsot sliežu ceļu.

4.1.5. Tehniskās apkopes noteikumi

Ņemot vērā 3. iedaļas pamatprasības, infrastruktūras apakšsistēmai piemērojamie tehniskās apkopes noteikumi saskaņā ar tehniskās darbības jomu, kas definēta 1.1. punktā, uz ko attiecas šī SITS, ir šādi.

Infrastruktūras pārvaldītājam vai stacijas pārvaldītājam ir jābūt procedūrām, kurās iekļauta alternatīvas palīdzības sniegšana PRM tiem paredzētu palīgierīču tehniskās apkopes, nomaiņas vai remonta laikā.

4.1.6. Profesionālā kvalifikācija

Personāla profesionālā kvalifikācija, kas nepieciešama infrastruktūras apakšsistēmas darbībai saskaņā ar tehnisko jomu, kura definēta 1.1. punktā, un saskaņā ar 4.1.4. punktu, kurā ir minēts tehnisko noteikumu saraksts, uz ko attiecas šī SITS, ir šāda.

Veicot vilciena pavadoņu profesionālo apmācību sniegt pakalpojumus, palīdzēt pasažieriem stacijās un pārdot biļetes, apmācībās ietver izpratnes veidošanu par invaliditāti un vienlīdzību, tajā skaitā par īpašām katras PRM kategorijas vajadzībām.

Par infrastruktūras uzturēšanu un darbību atbildīgo inženieru un pārvaldītāju profesionālajā apmācībā ietver kursu saistībā ar izpratnes veidošanu par invaliditāti un vienlīdzību, tajā skaitā par īpašām katras PRM kategorijas vajadzībām.

4.1.7. Veselības un drošības nosacījumi

Šīs SITS darbības jomā attiecībā uz personāla veselības un drošības nosacījumiem nav īpašu prasību, kas vajadzīgas infrastruktūras apakšsistēmas darbībai, kā arī SITS īstenošanai.

4.1.8. Infrastruktūras reģistrs

Prasības infrastruktūras reģistram attiecībā uz SITS ir šādas.

— Ģeogrāfiskā darbības joma saskaņā ar 1.2. punktā definēto.

— Definētajā ģeogrāfiskās darbības jomā norāda stacijas, kurām piemēro šo SITS.

— Katrai norādītajai stacijai uzskaita peronus, kas iekļauti šīs SITS darbības jomā.

Katrai norādītajai stacijai un arī visiem peroniem, kas iekļauti šīs SITS darbības jomā, uzskaita un izklāsta šādas pazīmes par attiecīgajiem SITS punktiem.

— Stāvvietas saskaņā ar 4.1.2.2. punktu.

— Bezšķēršļu ceļš(-i) saskaņā ar 4.1.2.3. punktu.

— Reljefas virziena norādes, ja vien tādas ir, saskaņā ar 4.1.2.3.2. punktu.

— Tualetes, tai skaitā ratiņkrēslu lietotājiem pieejamas, saskaņā ar 4.1.2.7. punktu.

— Biļešu iegāde, uzziņu dienesti un klientu palīdzības punkti saskaņā ar 4.1.2.9. punktu.

— Vizuālās informācijas sistēmas saskaņā ar 4.1.2.11. punktu.

— Piemērotas uzbrauktuves, eskalatori, pacēlāji vai slīdceliņi saskaņā ar 4.1.2.17. punktu.

— Katra perona augstums, nobīde, platums un garums saskaņā ar 4.1.2.18. un 4.1.2.19. punktu.

— Iekāpšanas palīglīdzekļi un to apraksts, ja vien tāds ir, saskaņā ar 4.1.2.21. punktu.

— Dzelzceļa pārejas, ja tādas ir pieejamas PRM vajadzībām, saskaņā ar 4.1.2.22. punktu.

Ja šīs SITS atbilstības nodrošināšanai piemēro valsts tiesību normas, reģistrā atbilstošajās vietās norāda attiecīgos likumus un punktus.

4.2. Apakšsistēma “Ritošais sastāvs”

4.2.1. Ievads

Eiropas parasto dzelzceļu sistēma, uz kuru attiecas Direktīva 2001/16/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, un kuras daļa ir apakšsistēma, ir integrēta sistēma, kuras savstarpējo atbilstību pārbauda. Savstarpējo atbilstību jo īpaši pārbauda attiecībā uz katras apakšsistēmas specifikācijām un tās saskarnēm ar sistēmu, kurā apakšsistēma ir integrēta, kā arī attiecībā uz ekspluatācijas un tehniskās apkopes noteikumiem.

Apakšsistēmas un tās saskarņu funkcionālās un tehniskās specifikācijas, kas izklāstītas 4.2.2. iedaļā, nenosaka īpašu tehnoloģiju vai tehnisko risinājumu izmantojumu, izņemot, ja tas ir ļoti nepieciešams Eiropas parasto dzelzceļu tīkla savstarpējai izmantojamībai. Bet savstarpējas izmantojamības novatoriskiem risinājumiem var būt nepieciešamas jaunas specifikācijas un/vai jaunas novērtēšanas metodes. Lai pieļautu tehnoloģiskus jauninājumus, šīs specifikācijas un novērtēšanas metodes izstrādās, izmantojot 6.1.4. un 6.2.4. iedaļā izklāstīto procedūru.

Ņemot vērā visas piemērojamās pamatprasības, ritošā sastāva apakšsistēmu raksturo šādas prasības.

4.2.2. Funkcionālās un tehniskās specifikācijas

4.2.2.1. Vispārīgi

Ņemot vērā 3. iedaļas pamatprasības, ritošā sastāva apakšsistēmas funkcionālās un tehniskās specifikācijas saistībā ar pieejamību personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām ir sakārtotas šādā secībā:

— sēdvietas,

— ratiņkrēslu vietas,

— durvis,

— apgaismojums,

— tualetes,

— bezšķēršļu joslas,

— informācija klientiem,

— augstuma maiņa,

— margas,

— ar ratiņkrēslu pieejama guļamtelpa,

— pakāpienu novietojums iekāpšanai vagonā un izkāpšanai no tā.

Katra turpmāk izklāstītā pamatparametra punktu ievada vispārējā daļa.

Turpmākajos punktos ir sīki izklāstīti nosacījumi, kuri jāievēro, lai īstenotu vispārējā punktā iekļautās prasības.

4.2.2.2. Sēdvietas

4.2.2.2.1. Vispārīgi

Visu ejas puses sēdekļu atzveltnēm uzstāda turekļus, vertikālas margas vai citus priekšmetus, kurus, ejot pa eju, var izmantot personiskās stabilitātes nodrošināšanai, ja vien sēdeklis nepieskaras otra sēdekļa atzveltnei, kas atrodas pretējā virzienā un ir aprīkots ar turekli vai pieskaras starpsienai.

Turekļus vai citus priekšmetus, kurus var izmantot personiskās stabilitātes nodrošināšanai, novieto 800 mm līdz 1 200 mm augstumā virs grīdas, neizvirza uz āru šķēršļbrīvajās joslās, un tie atšķiras no sēdekļa.

Sēdvietu zonās ar garenvirzienā fiksētiem sēdekļiem margas izmanto personiskai stabilitātei. Šīs margas ir maksimāli 2 000 mm no sēdekļiem, un tās novieto no 800 mm līdz 1 200 mm virs grīdas, kā arī tās atšķiras no vagona iekšējās apdares.

Turekļi vai citi priekšmeti nav ar asām malām.

4.2.2.2.2. Priekšrocību sēdvietas

4.2.2.2.2.1. Vispārīgi

Fiksētā vilciena sastāvā vai atsevišķā vagonā un atbilstoši klasei ne mazāk par 10 procentiem sēdvietu ir paredzētas personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām izmantošanai kā priekšrocību sēdvietas.

Priekšrocību sēdvietas un vagonus, kuros tās atrodas, norāda ar zīmēm saskaņā ar N pielikuma N.3 un N.8 punktu un dara zināmu, ka citiem pasažieriem jāatbrīvo šīs sēdvietas tiem, kuri ir tiesīgi tās izmantot.

Priekšrocību sēdvietas novieto pasažieru salonā un tuvu pie ārdurvīm.

Ja sēdekļiem ir roku balsti, priekšrocību sēdvietas aprīko ar paceļamiem roku balstiem, izņemot tos roku balstus, kas atrodas gar vagona sānu malu. Paceļamo roku balstu var novietot vienā līnijā ar sēdekļa atzveltnes polsterējumu, lai bez ierobežojuma varētu piekļūt sēdeklim vai jebkurai priekšrocību sēdvietai.

Priekšrocību sēdekļi nevar būt nolaižami.

Visas priekšrocību sēdvietas un to lietotājiem pieejamā vieta atbilst 1. līdz 4. attēlā redzamajām diagrammām.

Priekšrocību sēdvietu izmantojamā sēdvirsma ir vismaz 450 mm plata (sk. 1. attēlu).

Ikviena priekšrocību sēdekļa polsterējuma augšējā daļa ir no 430 mm līdz 500 mm virs grīdas līmeņa sēdekļa priekšmalā. Brīvais gabarītaugstums virs katra sēdekļa ir vismaz 1 680 mm virs grīdas līmeņa (sk. 2. attēlu), izņemot divstāvu vilcienu, kuros virs sēdvietām atrodas bagāžas nodalījumi. Šādos gadījumos priekšrocību sēdvietām zem bagāžas nodalījumiem ir atļauts samazināts gabarītaugstums (1 520 mm) ar noteikumu, ka vismaz 50 % no priekšrocību sēdekļiem ir 1 680 mm gabarītaugstums.

Piezīme. Turpmākajā 2.– 4. attēlā parādītais šķērsgriezuma skats ir sēdekļu šķērsgriezums pa viduslīniju.

Ja ir uzstādīti sēdekļi ar atlokāmu atzveltni, tos mēra, kad sēdekļi ir pilnīgi pacelti.

4.2.2.2.2.2. Vienvirziena sēdvietas

Ja ir vienvirziena priekšrocību sēdvietas, atstarpe katra sēdekļa priekšā atbilst 2. attēlam.

Kā redzams 1.– 4. attēlā, attālums no sēdekļa atzveltnes priekšējās virsmas līdz vertikālajai plaknei sēdekļa vistālākajā daļā priekšpusē ir vismaz 680 mm, ņemot vērā, ka nepieciešamo sēdekļa slīpumu mēra no sēdekļa centra 70 mm virs vietas, kur polsterējums saskaras ar atzveltni. Tāpat arī sēdekļa priekšā jābūt vismaz 230 mm brīvai telpai starp sēdekļa polsterējuma malu un to pašu vertikālo plakni.

4.2.2.2.2.3. Pretēji novietotu sēdvietu izkārtojums

Ja priekšrocību sēdvietas atrodas viena pret otru, attālums no sēdekļa polsterējuma priekšējām malām ir vismaz 600 mm (sk. 4. attēlu).

Ja pretēji novietotas priekšrocību sēdvietas ir ar galdiņu, no sēdekļa polsterējuma priekšējās malas līdz galda izvirzītajai malai ir vismaz 230 mm (sk. 3. attēlu) brīvs horizontāls attālums.

4.2.2.3. Ratiņkrēslu vietas

Ņemot vērā vilciena garumu, izņemot lokomotīvi vai vilces līdzekli, šajā vilcienā nevar būt mazāk ratiņkrēslu vietu par tabulā uzrādītajām.

Vilciena garums Vilciena ratiņkrēslu vietu skaits Mazāk par 250 metriem 2 ratiņkrēslu vietas 250 līdz 300 metri 3 ratiņkrēslu vietas Vairāk nekā 300 metri 4 ratiņkrēslu vietas

Stabilitātes nodrošināšanai ratiņkrēslu vieta ir projektēta tā, lai ratiņkrēsls atrastos vai nu braukšanas virzienā, vai pretēji tam.

Ratiņkrēsla vietā, kas paredzēta vienam pasažierim, kas pārvietojas ratiņkrēslā, var novietot ratiņkrēslu ar šādām īpašībām.

Ja iekāpšanas palīglīdzekļi atrodas stacijās, tie ir piemēroti ratiņkrēslam ar M pielikumā minētajām īpašībām.

Šajā paredzētajā vietā no vagona grīdas līdz griestiem nav šķēršļu, izņemot augšējo bagāžas nodalījumu, pie vagona sienas vai griestiem piestiprinātu horizontālu margu vai galdu saskaņā ar 4.2.2.10. punkta prasībām.

Minimālais attālums gareniskā plaknē no ratiņkrēsla vietas līdz priekšējai 2. virsmai ir saskaņā ar 5. attēlu. 1. virsma var būt noslēgts nolaižams vai salokāms sēdeklis vai starpsiena.

Ja 2. virsma ir pasažieru sēdekļa polsterējuma priekšējā mala, kas novietota iepretim, un ja šo sēdekli var aizņemt pasažieris, minimālais attālums nevar būt mazāks par 300 mm.

Ja 2. virsma ir pasažiera sēdekļa atzveltne vienā virzienā vai starpsiena, vai savietots nolaižams vai salokāms sēdeklis ratiņkrēsla vietas priekšā, minimālais attālums nevar būt mazāks par 200 mm.

Nolaižamus vai salokāmus sēdekļus var uzstādīt ratiņkrēsla vietā, bet, kad tie ir nolaisti, tie nevar ievirzīties ratiņkrēsla vietai paredzētajā laukumā.

Ratiņkrēsla vietas vienā galā atrodas konstrukcija vai cits atbilstošs 700 mm plats stiprinājums (kā redzams 6. attēlā). Konstrukcijas vai stiprinājuma augstums novērš ratiņkrēsla, kas atrodas ar atzveltni pret konstrukciju vai stiprinājumu, sasvēršanos atpakaļ.

Vismaz vienam sēdeklim, kas paredzēts pasažiera, kas pārvietojas ratiņkrēslā, pavadonim, ir jābūt vai nu blakus, vai iepretim ratiņkrēsla vietām. Šis sēdeklis ir tikpat ērts kā pārējie sēdekļi un arī var atrasties šķēršļbrīvās joslas pretējā pusē.

Ratiņkrēsla vietā ir trauksmes poga, kas briesmu gadījumā ļauj pasažierim, kas pārvietojas ratiņkrēslā, informēt personu, kas var atbilstoši rīkoties. To novieto personai, kas sēž noteiktajā ratiņkrēslā, aizsniedzamā attālumā.

Kad aktivizē trauksmi, nodrošina vizuālu un akustisku norādi, ka trauksmes signāls funkcionē.

Trauksmes pogu nenovieto šaurā vietā vai jebkādā citā grūti pieejamā vietā, kas neļauj tai nekavējoties pieskarties ar plaukstu.

Trauksmes pogu drīzāk novieto personai ar ratiņkrēslu ērti sasniedzamā vietā, nevis maksimāli pieļaujamajā attālumā.

Tieši blakus ratiņkrēsla vietai vai uz tās novieto zīmi atbilstīgi N pielikuma N.3 un N.4 punktam, ar ko apzīmē ratiņkrēsla novietošanas vietu.

4.2.2.4. Durvis

4.2.2.4.1. Vispārīgi

Lai manuāli atvērtu vai aizvērtu pasažieru durvis, durvju vēršanai paredzētā ierīce ir darbināma ar plaukstu, izmantojot spēku, kas nepārsniedz 20 ņūtonus.

Durvju noslēgi (manuāli vai spiedpogas) izceļas uz uzmontētās virsmas.

Ja durvju vēršanai ir paredzētas spiedpogas vai citas tālvadības ierīces, tad katra spiedpoga vai iekārta ir izmantojama ar spēku, kas nav lielāks par 15 ņūtoniem.

Ja atvēršanas un aizvēršanas spiedpogas atrodas viena virs otras, ar augšējo spiedpogu durvis vienmēr atver.

4.2.2.4.2. Ārdurvis

4.2.2.4.2.1. Prasības apakšsistēmai

Gan automātiskajām, gan pusautomātiskajām pasažieru ieejas ārdurvīm ir iekārtas, kas fiksē, ka durvīs ir pasažieris; ja pasažieris tiek fiksēts, durvis automātiski apstājas un noteiktu laiku paliek pavērtas.

Visu pasažieru ārdurvju, kad tās ir atvērtas, izmantojamā telpa ir vismaz 800 mm plata.

Ārdurvju krāsojums vai marķējums no ārpuses izceļas uz pārējā vagona sāna fona.

Ratiņkrēslam paredzētās ārdurvis ir tuvākās durvis līdz paredzētajām ratiņkrēslu vietām.

Ratiņkrēslam izmantojamās durvis ir skaidri atzīmētas saskaņā ar N pielikuma N.3. un N.4. punktu.

Vagona iekšpusē ārdurvju atrašanās vieta ir skaidri atzīmēta, izmantojot kontrastu uz grīdas, kas robežojas ar durvīm, salīdzinot ar pārējo vagona grīdu.

Ja durvis ir atbloķētas atvēršanai, tiek izdots signāls, ko var skaidri sadzirdēt personas vilciena iekšienē un ārpus tā. Šis brīdinājuma signāls atskan vismaz piecas sekundes, ja vien durvis netiek vērtas. Šādā gadījumā signālu var pārtraukt pēc 3 sekundēm. Šo prasību nepiemēro ārējiem skaņas signāliem 1. klases un 2. klases ātrgaitas vilcienos.

Ja durvis automātiski vai ar tālvadību atver mašīnists vai cits vilciena apkalpes loceklis, brīdinājuma signāls skan vismaz 3 sekundes no brīža, kad durvis sāk vērties.

Ja durvis, kas aizveras automātiski vai ar tālvadību, darbojas, akustisku brīdinājumu sniedz personām vilciena iekšpusē un ārpus tā. Brīdinājums skan vismaz 2 sekundes, pirms durvis sāk aizvērties, un atšķiras no toņa, ko izmanto, durvis atbloķējot. Brīdinājums turpina skanēt, kamēr durvis aizveras.

Durvju brīdinājumu skaņas avots atrodas netālu no kontroles iekārtas vai, ja tādas nav, blakus durvīm.

Pasažieru durvju akustiskie brīdinājumi – durvis atbloķētas atvēršanai

(a) Raksturlielums — pastāvīgs vai lēni pulsējošs (līdz 2 impulsiem sekundē) vairāku skaņu tonis no 2 kombinētiem toņiem

(b) Frekvences — 3 000 Hz+/-500 Hz un — 1 750 Hz +/-500 Hz

(c) Skaņas spiediena līmenis 70 dB LAeq, T +/-2, mērot vestibila centra punktā 1,5 m augstumā virs grīdas līmeņa (T = skaņas kopējais ilgums).

Pasažieru durvju akustiskie brīdinājumi – durvju aizvēršanās brīdinājums

(d) Raksturlielums — ātrs pulsējošs tonis (6–10 impulsi sekundē)

(e) Biežums — 1 900 Hz +/-500 Hz

(f) Skaņas spiediena līmenis 70 dB LAeq, T +/-2, mērot ārpus vagona, 1,5 m attālumā no durvju ārmalas viduslīnijas 1,5 m augstumā virs perona līmeņa. Iekšējais mērījums kā atvērts signāls (T = skaņas kopējais ilgums).

Durvis aktivizē vilciena apkalpe vai pusautomātiski (t. i., kad pasažieris nospiež pogu).

Durvju vēršanas vadība atrodas vai nu pie durvju vērtnes, vai uz tās.

Viduspunkts ārdurvju vēršanas vadības ierīcei, ko izmanto no perona, uz visiem tiem peroniem, pie kuriem pietur vilcieni, atrodas augstumā no 800 mm līdz 1 200 mm, mērot vertikāli virs peroniem. Viduspunkts iekšdurvju vēršanas vadības ierīcei atrodas augstumā no 800 mm līdz 1 200 mm, mērot vertikāli virs vagona grīdas līmeņa.

4.2.2.4.2.2. Prasības savstarpējas izmantojamības komponentam

Ja durvju vēršanai ir paredzētas spiedpogas, tad uz katras spiedpogas vai ap to ir vizuāla norāde, un tās ir izmantojamas ar spēku, kas nepārsniedz 15 ņūtonus. Ja vilciena apkalpe durvis aizver ar tālvadību, vizuālā norāde pazūd ne ātrāk kā 2 sekundes, pirms durvis sāk aizvērties.

Šādas spiedpogas ir viegli atrodamas pieskaroties (piemēram, reljefi marķējumi), kā arī jānorāda to izmantojuma veids.

4.2.2.4.3. Iekšdurvis

4.2.2.4.3.1. Prasības apakšsistēmai

Automātiskajām un pusautomātiskajām iekšdurvīm ir iekārtas, kas neļauj iesprostot pasažierus durvju vēršanas laikā.

Ja iekšdurvis ir uzstādītas, tās atbilst šā punkta prasībām.

Durvju ailas, pa kurām var iebraukt ratiņkrēslu lietotāji, ir vismaz 800 mm platas.

Lai manuāli atvērtu vai aizvērtu pasažieru durvis, durvju vēršanai paredzētā ierīce ir darbināma ar plaukstu, izmantojot spēku, kas nepārsniedz 20 ņūtonus.

Spēks, kas ir nepieciešams manuālu durvju atvēršanai vai aizvēršanai, nepārsniedz 60 ņūtonus.

Viduspunkts iekšdurvju vēršanas vadības ierīcei atrodas augstumā no 800 mm līdz 1 200 mm, mērot vertikāli virs vagona grīdas līmeņa.

Automātiskas vagona un secīgas savienojošās durvis darbojas vai nu sinhroni kā pāris, vai otras durvis automātiski fiksē personas virzību uz tām un atveras.

Ja vairāk nekā 75 % no durvju virsmas ir izgatavotas no caurspīdīga materiāla, to marķē ar vismaz divām labi redzamām zīmju, logotipu, emblēmu vai dekorējumu joslām. Augšējā josla atrodas augstumā no 1 500 mm līdz 2 000 mm, bet apakšējā – no 850 mm līdz 1 100 mm, un tā izceļas visā durvju platumā. Šīs joslas ir vismaz 100 mm augstas.

4.2.2.4.3.2. Prasības savstarpējas izmantojamības komponentam

Ja durvju vēršanai ir paredzētas spiedpogas, tad katra no tām ir apgaismota (vai apgaismota tās apkārtne), un tās ir izmantojamas ar spēku, kas nepārsniedz 15 ņūtonus.

Vadības ierīces viduspunkts atrodas augstumā no 800 mm līdz 1 200 mm vertikāli virs grīdas līmeņa.

Šāda vadības ierīce ir viegli atrodama pieskaroties (piemēram, reljefi marķējumi), kā arī jānorāda tās izmantojuma veids.

4.2.2.5. Apgaismojums

Pakāpienus iekāpšanai vagonā izgaismo ar vismaz 75 luksu intensitāti 80 % no pakāpiena platuma ar gaismas ķermeni, kas atrodas pakāpienos vai tieši blakus tiem.

4.2.2.6. Tualetes

4.2.2.6.1. Vispārīgi

Ja vilcienā ir uzstādītas tualetes, no ratiņkrēsla vietas ir pieejama universālā tualete, un tā atbilst gan standarta, gan universālo tualešu prasībām.

4.2.2.6.2. Standarta tualete (prasīb