2013/106/ES: Eiropadomes Lēmums ( 2012. gada 11. maijs ) par to, lai dalībvalstu valdību pārstāvju konferencē izskatītu Īrijas valdības ierosināto Līgumu grozījumu Protokola par Īrijas tautas bažām saistībā ar Lisabonas līgumu veidā, kas jāpievieno Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, un par to, lai nesasauktu Konventu - Protokols par Īrijas tautas bažām saistībā ar Lisabonas līgumu



Oficiālais Vēstnesis L 060 , 02/03/2013 Lpp. 0129 - 0139



Eiropadomes Lēmums ( 2012. gada 11. maijs) par to, lai dalībvalstu valdību pārstāvju konferencē izskatītu Īrijas valdības ierosināto Līgumu grozījumu Protokola par Īrijas tautas bažām saistībā ar Lisabonas līgumu veidā, kas jāpievieno Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, un par to, lai nesasauktu Konventu (2013/106/ES) EIROPADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 48. panta 3. punktu, ņemot vērā Īrijas valdības 2011. gada 20. jūlijā Padomei iesniegto priekšlikumu Līgumu grozījumam, kuru Padome 2011. gada 12. oktobrī iesniedza Eiropadomei, ņemot vērā, ka Eiropas Parlaments ir piekritis nesasaukt Konventu [1], ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [2], pēc priekšlikuma paziņošanas valstu parlamentiem, ņemot vērā Eiropas Komisijas atzinumu [3], tā kā: (1) 2009. gada 18.– 19. jūnijā Eiropadomē sanākušie 27 Eiropas Savienības dalībvalstu valstu vai valdību vadītāji pieņēma Lēmumu par Īrijas tautas bažām saistībā ar Lisabonas līgumu un paziņoja, ka, noslēdzot nākamo pievienošanās līgumu, viņi minētā lēmuma noteikumus izklāstīs protokolā, kas saskaņā ar to attiecīgajām konstitucionālajām prasībām jāpievieno Līgumam par Eiropas Savienību (LES) un Līgumam par Eiropas Savienības darbību (LESD). (2) 2011. gada 20. jūlijā Īrijas valdība saskaņā ar LES 48. panta 2. punkta pirmo teikumu iesniedza priekšlikumu veikt grozījumu Līgumos Protokola par Īrijas tautas bažām saistībā ar Lisabonas līgumu veidā. (3) 2011. gada 12. oktobrī Padome saskaņā ar LES 48. panta 2. punkta trešo teikumu iesniedza Īrijas valdības priekšlikumu Eiropadomei. Par to paziņoja arī valstu parlamentiem. (4) 2011. gada 23. oktobra sanāksmē Eiropadome saskaņā ar LES 48. panta 3. punkta pirmo daļu nolēma par ierosinātajiem grozījumiem apspriesties ar Eiropas Parlamentu un Komisiju. Saskaņā ar LES 48. panta 3. punkta otro daļu Eiropadome arī nolēma lūgt Eiropas Parlamentam piekrišanu nesasaukt Konventu, jo tā uzskatīja, ka ierosināto grozījumu apjoms neattaisno Konventa sasaukšanu. (5) 2012. gada 18. aprīlī Eiropas Parlaments pieņēma labvēlīgu atzinumu par ierosinātajiem grozījumiem. Tas arī deva piekrišanu nesasaukt Konventu, jo to neattaisno ierosināto grozījumu apjoms. 2012. gada 4. maijā Komisija pieņēma labvēlīgu atzinumu par ierosinātajiem grozījumiem. (6) Tādēļ ir lietderīgi, ja saskaņā ar LES 48. panta 3. punkta otro daļu Eiropadome pieņem lēmumu, ka dalībvalstu valdību pārstāvju konferencei būtu jāizskata Īrijas valdības ierosinātie grozījumi, nosaka konferences darba uzdevumu un nolemj nesasaukt Konventu, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants Eiropadome ar šo nolemj, ka dalībvalstu valdību pārstāvju konference izskata Īrijas valdības ierosināto Līgumu grozījumu Protokola par Īrijas tautas bažām saistībā ar Lisabonas līgumu veidā, kas jāpievieno Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību tādā redakcijā, kas ir pievienota šim lēmumam; tas būs minētās konferences darba uzdevums. Ņemot vērā ierosināto grozījumu apjomu, nesasauc Konventu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 48. panta 3. punktu. 2. pants Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā. Briselē, 2012. gada 11. maijā Eiropadomes vārdā – priekšsēdētājs H. van Rompuy [1] 2012. gada 18. aprīļa piekrišana (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta). [2] 2012. gada 18. aprīļa atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts). [3] 2012. gada 4. maija atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts). -------------------------------------------------- Protokols par Īrijas tautas bažām saistībā ar Lisabonas līgumu BEĻĢIJAS KARALISTE, BULGĀRIJAS REPUBLIKA, ČEHIJAS REPUBLIKA, DĀNIJAS KARALISTE, VĀCIJAS FEDERATĪVĀ REPUBLIKA, IGAUNIJAS REPUBLIKA, ĪRIJA, GRIEĶIJAS REPUBLIKA, SPĀNIJAS KARALISTE, FRANCIJAS REPUBLIKA, ITĀLIJAS REPUBLIKA, KIPRAS REPUBLIKA, LATVIJAS REPUBLIKA, LIETUVAS REPUBLIKA, LUKSEMBURGAS LIELHERCOGISTE, UNGĀRIJA, MALTA, NĪDERLANDES KARALISTE, AUSTRIJAS REPUBLIKA, POLIJAS REPUBLIKA, PORTUGĀLES REPUBLIKA, RUMĀNIJA, SLOVĒNIJAS REPUBLIKA, SLOVĀKIJAS REPUBLIKA, SOMIJAS REPUBLIKA, ZVIEDRIJAS KARALISTE, LIELBRITĀNIJAS UN ZIEMEĻĪRIJAS APVIENOTĀ KARALISTE, turpmāk "AUGSTĀS LĪGUMSLĒDZĒJAS PUSES", ATGĀDINOT Eiropadomē sanākušo Eiropas Savienības 27 dalībvalstu valstu vai valdību vadītāju 2009. gada 18. un 19. jūnija lēmumu par Īrijas tautas bažām saistībā ar Lisabonas līgumu, ATGĀDINOT Eiropadomē sanākušo valstu vai valdību vadītāju 2009. gada 18. un 19. jūnija deklarāciju, ka, noslēdzot nākamo pievienošanās līgumu, viņi minētā lēmuma noteikumus izklāstīs protokolā, kas saskaņā ar to attiecīgajām konstitucionālajām prasībām jāpievieno Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, ŅEMOT VĒRĀ to, ka Augstās līgumslēdzējas puses ir parakstījušas Līgumu starp Augstajām līgumslēdzējām pusēm un Horvātijas Republiku par Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai, IR VIENOJUŠĀS par šādiem noteikumiem, ko pievieno Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību. I SADAĻA TIESĪBAS UZ DZĪVĪBU, ĢIMENI UN IZGLĪTĪBU 1. pants Lisabonas līguma noteikumi, ar kuriem piešķir juridisku statusu Eiropas Savienības Pamattiesību hartai, un minētā Līguma noteikumi brīvības, drošības un tiesiskuma jomā nekādi neiespaido apjomu un piemērojamību Īrijas Konstitūcijas 40.3.1., 40.3.2. un 40.3.3. pantā paredzētajai aizsardzībai saistībā ar tiesībām uz dzīvību, 41. pantā paredzētajai ģimenes aizsardzībai un 42. pantā un 44.2.4. un 44.5.5. pantā paredzētajai aizsardzībai saistībā ar tiesībām uz izglītību. II SADAĻA NODOKĻU POLITIKA 2. pants Lisabonas līguma noteikumi neko un nevienai dalībvalstij nemaina Eiropas Savienības kompetences apjomā vai īstenošanā nodokļu jomā. III SADAĻA DROŠĪBA UN AIZSARDZĪBA 3. pants Savienības starptautiskās darbības virzītājspēks ir šādi principi – demokrātija, tiesiskums, cilvēktiesību un pamatbrīvību universālums un nedalāmība, cilvēka cieņas neaizskaramība, vienlīdzības un solidaritātes princips, kā arī Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtu un starptautisko tiesību principu ievērošana. Savienības kopējā drošības un aizsardzības politika ir kopējās ārpolitikas un drošības politikas sastāvdaļa, un tā nodrošina Savienības darbības spēju, lai veiktu misijas ārpus Savienības nolūkā nodrošināt miera uzturēšanu, novērst konfliktus un stiprināt starptautisko drošību saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtu principiem. Tā neskar ne dalībvalstu, tostarp Īrijas, drošības un aizsardzības politiku, ne dalībvalstu pienākumus. Lisabonas līgums neietekmē un neskar Īrijas tradicionālo militārās neitralitātes politiku. Dalībvalstu – tostarp Īrijas, kas rīkojas solidaritātes gaisotnē, un neskarot tās tradicionālo militārās neitralitātes politiku – kompetencē būs noteikt, kāda veida palīdzību vai atbalstu sniegt dalībvalstij, kura ir teroristu uzbrukuma upuris vai bruņotas agresijas upuris savā teritorijā. Jebkāds lēmums pāriet uz kopēju aizsardzību būs jāpieņem ar Eiropadomes vienprātīgu lēmumu. Dalībvalstīm, tostarp Īrijai, saskaņā ar Lisabonas līguma noteikumiem un savām attiecīgajām konstitucionālajām prasībām būtu jālemj par kopējas aizsardzības pieņemšanu vai nepieņemšanu. Šīs sadaļas noteikumi neskar un neietekmē nevienas citas dalībvalsts nostāju vai politiku drošības un aizsardzības jomā. Tāpat katras dalībvalsts kompetencē ir saskaņā ar Lisabonas līguma noteikumiem un jebkādām savām iekšējām juridiskajām prasībām izlemt, vai piedalīties pastāvīgā strukturētā sadarbībā vai Eiropas Aizsardzības aģentūrā. Lisabonas līgumā nav paredzēts ne veidot Eiropas armiju, ne arī noteikt dienestu kādos militāros formējumos. Tas neiespaido Īrijas vai ikvienas citas dalībvalsts tiesības noteikt savu aizsardzības un drošības izdevumu būtību un apjomu, kā arī savu aizsardzības spēju būtību. Īrijas vai ikvienas citas dalībvalsts kompetencē būs saskaņā ar savām iekšējām juridiskajām prasībām lemt par piedalīšanos vai nepiedalīšanos kādā militārā operācijā. IV SADAĻA NOBEIGUMA NOTEIKUMI 4. pants Šis protokols paliek atklāts parakstīšanai Augstajām līgumslēdzējām pusēm līdz 2012. gada 30. jūnijam. Augstās līgumslēdzējas puses un, ja šis protokols nav stājies spēkā dienā, kad Horvātijas Republika pievienojas Eiropas Savienībai, Horvātijas Republika šo protokolu ratificē saskaņā ar savām attiecīgajām konstitucionālajām prasībām. Ratifikācijas instrumentus deponē Itālijas Republikas valdībai. Šis protokols, ja iespējams, stājas spēkā 2013. gada 30. jūnijā ar noteikumu, ka ir deponēti visi ratifikācijas instrumenti, vai – ja tas nav noticis – nākamā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad ratifikācijas instrumentu deponējusi pēdējā dalībvalsts. 5. pants Šā protokola oriģinālu vienā eksemplārā angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, nīderlandiešu, igauņu, itāļu, īru, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā deponē Itālijas Republikas valdības arhīvā; visi teksti ir vienlīdz autentiski, un Itālijas Republikas valdība izsniedz apliecinātu kopiju visu pārējo dalībvalstu valdībām. Kad Horvātijas Republika uzņēmusies šā protokola saistības, ievērojot 2. pantu Aktā par Horvātijas Republikas pievienošanās nosacījumiem, tekstu horvātu valodā, kas ir vienlīdz autentisks tāpat kā teksti, kas minēti pirmajā daļā, arī deponē Itālijas Republikas valdības arhīvā, un Itālijas Republika izsniedz apliecinātu kopiju visām pārējo dalībvalstu valdībām. TO APLIECINOT, pilnvarotie ir parakstījuši šo protokolu. Съставено в Брюксел на тринадесети юни две хиляди и дванадесета година. Hecho en Bruselas, el trece de junio de dos mil doce. V Bruselu dne třináctého června dva tisíce dvanáct. Udfærdiget i Bruxelles den trettende juni to tusind og tolv. Geschehen zu Brüssel am dreizehnten Juni zweitausendzwölf. Kahe tuhande kaheteistkümnenda aasta juunikuu kolmeteistkümnendal päeval Brüsselis. Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα τρεις Ιουνίου δύο χιλιάδες δώδεκα. Done at Brussels on the thirteenth day of June in the year two thousand and twelve. Fait à Bruxelles, le treize juin deux mille douze. Arna dhéanamh sa Bhruiséil, an tríú lá déag de Mheitheamh an bhliain dhá mhíle agus a dó dhéag. Fatto a Bruxelles, addì tredici giugno duemiladodici. Briselē, divi tūkstoši divpadsmitā gada trīspadsmitajā jūnijā. Priimta du tūkstančiai dvyliktų metų birželio tryliktą dieną Briuselyje. Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenkettedik év június havának tizenharmadik napján. Magħmul fi Brussell, fit- tlettax-il jum ta’ Ġunju tas-sena elfejn u tnax. Gedaan te Brussel, de dertiende juni tweeduizend twaalf. Sporządzono w Brukseli dnia trzynastego czerwca roku dwa tysiące dwunastego. Feito em Bruxelas, em treze de junho de dois mil e doze. Întocmit la Bruxelles la treisprezece iunie două mii doisprezece. V Bruseli dňa trinásteho júna dvetisícdvanásť. V Bruslju, dne trinajstega junija leta dva tisoč dvanajst. Tehty Brysselissä kolmantenatoista päivänä kesäkuuta vuonna kaksituhattakaksitoista. Som skedde i Bryssel den trettonde juni tjugohundratolv. Voor het Koninkrijk België Pour le Royaume de Belgique Für das Königreich Belgien +++++ TIFF +++++ Deze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brussels Hoofdstedelijk Gewest. Cette signature engage également la Communauté française, la Communauté flamande, la Communauté germanophone, la Région wallone, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale. Diese Unterschrift bindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt. За Република България +++++ TIFF +++++ Za Českou republiku +++++ TIFF +++++ For Kongeriget Danmark +++++ TIFF +++++ Für die Bundesrepublik Deutschland +++++ TIFF +++++ Eesti Vabariigi nimel +++++ TIFF +++++ Thar cheann Na hÉireann For Ireland +++++ TIFF +++++ Για την Ελληνική Δημοκρατία +++++ TIFF +++++ Por el Reino de España +++++ TIFF +++++ Pour la République française +++++ TIFF +++++ Per la Repubblica italiana +++++ TIFF +++++ Για την Κυπριακή Δημοκρατία +++++ TIFF +++++ Latvijas Republikas vārdā – +++++ TIFF +++++ Lietuvos Respublikos vardu +++++ TIFF +++++ Pour le Grand-Duché de Luxembourg +++++ TIFF +++++ Magyarország részéről +++++ TIFF +++++ Għal Malta +++++ TIFF +++++ Voor het Koninkrijk der Nederlanden +++++ TIFF +++++ Für die Republik Österreich +++++ TIFF +++++ W imieniu Rzeczypospolitej Polskiej +++++ TIFF +++++ Pela República Portuguesa +++++ TIFF +++++ Pentru România +++++ TIFF +++++ Za Republiko Slovenijo +++++ TIFF +++++ Za Slovenskú republiku +++++ TIFF +++++ Suomen tasavallan puolesta För Republiken Finland +++++ TIFF +++++ För Konungariket Sverige +++++ TIFF +++++ For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland +++++ TIFF +++++ --------------------------------------------------