PIELIKUMS

“DEALURILE SĂTMARULUI”

AĢIN-RO-A0107-AM01

Pieteikuma iesniegšanas datums: 10.6.2015.

PRODUKTA SPECIFIKĀCIJAS GROZĪJUMA PIETEIKUMS

1. Grozījumam piemērojamie noteikumi

Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. pants. Grozījums nav maznozīmīgs

2. Grozījuma apraksts un pamatojums

2.1. Konkrētā ģeogrāfiskā apgabala robežu atkārtota noteikšana

Satu Mares tradicionālo vīnadārzu vīndaru apvienība ir iesniegusi pieteikumu grozīt ar ĢIN “Dealurile Sătmarului” apzīmētā produkta specifikāciju, lai noteikto ražošanas apgabalu paplašinātu, tajā iekļaujot apdzīvotās vietas, kurām raksturīgas Satu Mares apgabala specifiskās iezīmes.

Iepriekš minēto pamato informācija par tādiem “Dealurile Sătmarului” vīnogu audzēšanas reģiona un konkrēti Rătești apvidus vīniem, kurus jau ilgu laiku ražo un pazīst ar nosaukumu “Dealurile Răteștilor” vai “Vinul de Halmeu”.

Satu Mares pakalniem, piemēram, Ardud, Beltiug, Hurez, Hodod, Tășnad, u. c., specifiskie reljefa un klimatiskie faktori – stāvākas nogāzes ar to slīpuma mazināšanai ierīkotām terasēm, pleistocēna sarkanā māla augsnes un uz ziemeļiem vērstas, lēzenākas nogāzes, ko klāj podzolētākas augsnes, – un Vidusjūras ietekme nosaka to, ka vietējo vīnu īpašības līdzinās tām, kuras raksturīgas citām ar ĢIN “Dealurile Sătmarului” apzīmētajām apdzīvotajām vietām.

Šiem vīniem piemīt ziedu vai augļu aromāts (‘Pinot noir’, ‘Merlot’, ‘Burgund mare’ šķirnes dod meža ogu smaržu), kā arī piparu vai zāles aromāts ar patīkamām primārajām notīm (‘Fetească albă’, ‘Furmint’). Garša ir atkarīga no šķirnes: šie vīni ir apaļīgi, pilnmiesīgi, tanīnu piesātināti, samtaini un nedaudz savelkoši. Augsnes skābuma iespaidā baltvīniem piemīt izteikts svaigums.

Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes “Dealurile Crișanei” ģeogrāfiskā apgabala robežas tiek grozītas, lai iekļautu arī šādas Satu Mares žudecā atrodošās apdzīvotās vietas:

— Beltiug (Beltiug, Rătești un Șandra ciemats),

— Ardud (Ardud, Ardud-Vii un Gerăușa ciemats),

— Viile Satu Mare (Viile Satu Mare un Tătărăști ciemats),

— Socond (Socond un Hodișa ciemats),

— Supur (Dobra, Hurezu Mare un Racova ciemats),

— Acâș (Unimăt ciemats),

— Bogdand (Bogdand, Babța, Ser un Corund ciemats),

— Hodod (Hodod, Nadișu Hododului, Lelei un Giurtelecu Hododului ciemats),

— Carei pilsēta, Carei apdzīvotā vieta,

— Pir (Pir ciemats),

— Săuca (Săuca ciemats),

— Cehal (Cehal, Cehăluț un Orbău ciemats),

— Tășnad pilsēta, Tășnad apdzīvotā vieta,

— Sanislău (Sanislău ciemats).

2.2. Ģeogrāfiskā apgabala robežu atkārtota noteikšana

Kad ģeogrāfiskās izcelsmes norādes “Dealurile Sătmarului” ģeogrāfiskā apgabala robežas būs noteiktas no jauna, pievienojot iepriekš minētās Satu Mares žudecā atrodošās apdzīvotās vietas, ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi apzīmētajā vīna audzēšanas un ražošanas apgabalā ietilps:

1. Satu Mares žudecs ar šādām apdzīvotajām vietām: — Halmeu (Halmeu un Halmeu-Vii ciemats), — Orașu Nou (Orașu Nou-Vii, Remetea Oașului un Orașu Nou ciemats), — Târna Mare (Târna Mare ciemats), — Bătarci (Tămășeni ciemats), — Turulung (Turulung-Vii ciemats), — Beltiug (Beltiug, Rătești un Șandra ciemats), — Ardud (Ardud, Ardud-Vii un Gerăușa ciemats), — Viile Satu Mare (Viile Satu Mare un Tătărăști ciemats), — Socond (Socond un Hodișa ciemats), — Supur (Dobra, Hurezu Mare un Racova ciemats), — Acâș (Unimăt ciemats), — Bogdand (Bogdand, Babța, Ser un Corund ciemats), — Hodod (Hodod, Nadișu Hododului, Lelei un Giurtelecu Hododului ciemats), — Pir (Pir ciemats), — Săuca (Săuca ciemats), — Cehal (Cehal, Cehăluț un Orbău ciemats), — Tășnad pilsēta, Tășnad apdzīvotā vieta, — Carei pilsēta, Carei apdzīvotā vieta, — Sanislău komūna (Sanislău ciemats).

2. Maramurešas žudecs ar šādām apdzīvotajām vietām: — Seini pilsēta (Seini apdzīvotā vieta, Săbișa un Viile Apei ciemats), — Cicârlău (Cicârlău un Ilba ciemats), — Tăuții-Măgheruș (Tăuții-Măgheruș apdzīvotā vieta, Băița ciemats), — Baia Mare pilsēta (Săsar ciemats), — Remetea Chioarului (Remetea Chioarului ciemats), — Bicaz (Bicaz, Corni un Ciuta ciemats), — Băsești (Băsești un Odești ciemats), — Oarța de Jos (Ortița un Oarța de Sus ciemats), — Mânau, Arduzel, Someșu Uileac, Vilcea un Tohat ciemats, — Asuaju de Sus (Asuaju de Sus ciemats), — Șomcuta Mare (Vălenii Șomcutei un Finteușu Mare ciemats).

Komunistiskā režīma laikā Rumānijā administratīvo iedalījumu noteica vīnadārzu un vīnogu audzēšanas centru atrašanās vietas. Labi pazīstams bija vīnadārzs Valea lui Mihai, kas pletās divos žudecos, proti, Satu Mares un Bihoras žudecā.

Satu Mares žudeca vietas Valea lui Mihai nosaukums no iesūtītās ar ĢIN “Dealurile Crișanei” apzīmētā produkta specifikācijas (Regulas (EK) Nr. 1234/2007 118.s pants) ir svītrots, jo tas ir vīnogu audzēšanas centra nosaukums.

Tā kā apgabala robežas ir skaidri un precīzi noteiktas, norādot apdzīvotās vietas (pilsētas un ciematus), vīnogu audzēšanas centru un vīnadārzu atrašanās vietas vairs nav jāņem vērā. Satu Mares žudeca vietas nosaukums Valea lui Mihai no “Dealurile Crișanei” specifikācijas ir svītrots, jo tas ir vīnogu audzēšanas centra, nevis apdzīvotas vietas nosaukums.

VIENOTS DOKUMENTS

1. Reģistrējamais nosaukums

Dealurile Sătmarului

2. Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

AĢIN – aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde

3. Vīnkopības produktu kategorijas

1. Vīns

4. Vīna vai vīnu apraksts

Analītiskās un organoleptiskās īpašības (baltvīni)

‘Muscat Ottonel’: salmu dzeltena vai intensīvi dzeltena krāsa, ziedu nianses, raksturīga muskata smarža, izsmalcināti, maigi, apaļīgi, samtaini.

‘Sauvignon’: zaļgandzeltena krāsa, tīrs plūškoka ziedu aromāts, augļaini.

‘Traminer roz’: dzeltenzaļa krāsa, rožlapiņu aromāts, harmoniski, īpašības izpaužas līdz ar vīna izturēšanu pudelē.

‘Pinot gris’: zaļganbalta, dzeltenīga krāsa, patīkams primārais svaigi mizotu ābolu aromāts, ko papildina rudzu maizes garozas un akācijas ziedu notis.

‘Fetească regală’: zaļgandzeltena vai zeltaina krāsa, skābenu vasaras ābolu aromāts, ko nedaudz noturētā vīnā papildina svaigi pļauta siena un medus nianses, pilnmiesīgi, līdz ar izturēšanu kļūst nedaudz ēteriski.

‘Fetească albă’: zaļganbalta krāsa, patīkamas vasaras ābolu notis.

‘Riesling’ grupas šķirnes (‘Riesling de Rhin’, ‘Riesling Italian’): zaļganbalta krāsa, mineralitāte (nobriedušiem vīniem), augļaini, svaigi, patīkami skābeni.

‘Chardonnay’: zeltaindzeltena krāsa, akāciju aromāts, mīksti, krēmīgi, apaļīgi, samtaini.

‘Mustoasă de Măderat’: zaļgandzeltena (negatavu citronu) krāsa, kas (izturot pudelēs) kļūst gaiši dzeltena, svaigu zaļu ābolu aromāts ar vīnogulāju ziedu notīm, svaigi, dzīvīgi, ar augstu skābuma pakāpi, izturēšana nav obligāta.

‘Furmint’: zaļganbalta, gaišdzeltena krāsa, patīkams primārais eksotisku augļu aromāts.

‘Iordană’: zaļgandzeltena krāsa, svaigu zaļu ābolu aromāts, svaigi, dzīvīgi.

Vīna ražošanā šīs vīnogu šķirnes var izmantot gan kā pamatšķirnes, gan maisījumos kopā ar citām šķirnēm; pamatšķirnei jābūt vismaz 50 % no gatavā produkta. Vīni ir svaigi, ar augļainu primāro aromātu un ziedu notīm.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) 15,00 Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) 10,00 Minimālais kopējais skābums 4,5 grami uz litru, izteikts vīnskābē Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) 1,2 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) 300

Analītiskās un organoleptiskās īpašības (sarkanvīni)

‘Cabernet Sauvignon’: rubīnsarkana krāsa, izteikts augu un zāles aromāts, raupji, tanīnu piesātināti, stingri, līdz ar izturēšanu kļūst patīkami samtaini, apaļīgi un maigāki.

‘Merlot’: rubīnsarkana krāsa, spirgts, patīkams meža ogu un svaigu aveņu aromāts, savelkošā garša ir mērenāka nekā ‘Cabernet Sauvignon’, raksturīga samtaina konsistence.

‘Pinot noir’: tumšsarkana ķirškrāsa, līdz ar vīna izturēšanu saldo ķiršu aromāts pāriet gatavu skābo ķiršu smaržā, maigi, samtaini un delikāti.

‘Fetească neagră’: intensīvi granātsarkana krāsa, komplekss aromāts, pilnestīgi, patīkami un gana pilnmiesīgi, tīksmīgi.

‘Burgund mare’: intensīvi granātsarkana krāsa ar tumši violetu atblāzmu, aromāts atgādina nogatavojušās meža ogas – sarkanās jāņogas, brūklenes, kazenes un mellenes –, sabalansēti, saskanīgi un noturīgi.

‘Cadarcă’: spoži sarkana krāsa, izteikts, īpatns svaigu augļu aromāts, koncentrēti, saskanīgi, smagnēji, pilnmiesīgi, samtaini, reizēm skābi.

‘Syrah’: spoži sarkana krāsa, ziedu smaržas buķete ar ļoti jūtamu piparu aromātu, tanīnu piesātināti, pilnmiesīgi.

Maisījumos, kurus var veidot no sarkanvīnu specifikācijā minētajām vīnogu šķirnēm, pamatšķirnes īpatsvaram jābūt vismaz 50 %. Vīni ir intensīvā krāsā, līdz ar izturēšanu iegūst samtainumu, pilnmiesīgi, ar meža ogu aromātu.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) 15,00 Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) 10,00 Minimālais kopējais skābums 4,5 grami uz litru, izteikts vīnskābē Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) 1,2 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) 300

5. Vīndarības metodes

a) Galvenās vīndarības metodes

Attiecīgie ierobežojumi vīndarīšanā

Ražojot ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Dealurile Sătmarului” apzīmētus vīnus, saharozi pievienot nav atļauts.

b) Maksimālās ražas

Vīnogu produkcija, šķirnes ‘Fetească regală’, ‘Iordană’, ‘Mustoasă de Măderat’:

15 000 kg vīnogu no hektāra.

Vīnogu produkcija, šķirnes ‘Fetească albă’, ‘Furmint’, ‘Riesling de Rhin’ un ‘Riesling Italian’:

12 500 kg vīnogu no hektāra.

Vīnogu produkcija, šķirnes ‘Merlot’, ‘Fetească neagră’, ‘Cadarcă’ un ‘Burgund mare’:

12 500 kg vīnogu no hektāra.

Vīnogu produkcija, šķirnes ‘Muscat Ottonel’, ‘Pinot gris’, ‘Chardonnay’, ‘Sauvignon’, ‘Traminer roz’:

10 000 kg vīnogu no hektāra.

Vīnogu produkcija, šķirnes ‘Cabernet Sauvignon’, ‘Pinot noir’ un ‘Syrah’:

10 000 kg vīnogu no hektāra.

Vīna produkcija, baltvīni:

95 hl no hektāra.

Vīna produkcija, sarkanvīni un sārtvīni:

85 hl no hektāra.

6. Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

1. Satu Mares žudecs ar šādām apdzīvotajām vietām: — Halmeu (Halmeu un Halmeu-Vii ciemats), — Orașu Nou (Orașu Nou-Vii, Remetea Oașului un Orașu Nou ciemats), — Târna Mare (Târna Mare ciemats), — Bătarci (Tămășeni ciemats), — Turulung (Turulung-Vii ciemats), — Beltiug (Beltiug, Rătești un Șandra ciemats), — Ardud (Ardud, Ardud-Vii un Gerăușa ciemats), — Viile Satu Mare (Viile Satu Mare un Tătărăști ciemats), — Socond (Socond un Hodișa ciemats), — Supur (Dobra, Hurezu Mare un Racova ciemats), — Acâș (Unimăt ciemats), — Bogdand (Bogdand, Babța, Ser un Corund ciemats), — Hodod (Hodod, Nadișu Hododului, Lelei un Giurtelecu Hododului ciemats), — Pir (Pir ciemats), — Săuca (Săuca ciemats), — Cehal (Cehal, Cehăluț un Orbău ciemats), — Tășnad pilsēta, Tășnad apdzīvotā vieta, — Carei pilsēta, Carei apdzīvotā vieta, — Sanislău komūna (Sanislău ciemats).

2. Maramurešas žudecs ar šādām apdzīvotajām vietām: — Seini pilsēta (Seini apdzīvotā vieta, Săbișa un Viile Apei ciemats), — Cicârlău (Cicârlău un Ilba ciemats), — Tăuții-Măgheruș (Tăuții-Măgheruș apdzīvotā vieta, Băița ciemats), — Baia Mare pilsēta (Săsar ciemats), — Remetea Chioarului (Remetea Chioarului ciemats), — Bicaz (Bicaz, Corni un Ciuta ciemats), — Băsești (Băsești un Odești ciemats), — Oarța de Jos (Ortița un Oarța de Sus ciemats), — Mânau, Arduzel, Someșu Uileac, Vilcea un Tohat ciemats, — Asuaju de Sus (Asuaju de Sus ciemats), — Șomcuta Mare (Vălenii Șomcutei un Finteușu Mare ciemats).

7. Galvenās vīna vīnogu šķirnes

‘Burgund Mare N’ – ‘Grosser burgunder’, ‘Grossburgunder’, ‘Blaufrankisch’, ‘Kekfrankos’, ‘Frankovka’, ‘Limberger’

‘Cabernet Sauvignon N’ – ‘Petit Vidure’, ‘Bourdeos tinto’

‘Cadarcă N’ – ‘Schwarzer Kadarka’, ‘Rubinroter Kadarka’, ‘Lugojană’, ‘Gâmză’, ‘Fekete budai’

‘Merlot N’ – ‘Bigney rouge’

‘Syrah N’ – ‘Shiraz’, ‘Petit Syrah’

‘Pinot Noir N’ – ‘Blauer Spätburgunder’, ‘Burgund mic’, ‘Burgunder roter’, ‘Klävner’, ‘Morillon Noir’

‘Pinot noir N’ – ‘Spätburgunder’, ‘Pinot nero’

‘Fetească neagră N’ – ‘Schwarze Mädchentraube’, ‘Poama fetei neagră’, ‘Păsărească neagră’, ‘Coada rândunicii’

‘Muscat Ottonel B’ – ‘Muscat Ottonel blanc’

‘Sauvignon B’ – ‘Sauvignon verde’

‘Traminer Roz Rs’ – ‘Rosetraminer’, ‘Savagnin roz’, ‘Gewürztraminer’

‘Pinot Gris G’ – ‘Affumé’, ‘Grau Burgunder’, ‘Grauburgunder’, ‘Grauer Mönch’, ‘Pinot cendré’, ‘Pinot Grigio’, ‘Ruländer’

‘Fetească regală B’ – ‘Königliche Mädchentraube’, ‘Königsast’, ‘Kiralyleanka’, ‘Dănășană’, ‘Galbenă de Ardeal’

‘Fetească albă B’ – ‘Păsărească albă’, ‘Poama fetei’, ‘Mädchentraube’, ‘Leanyka’, ‘Leanka’

‘Riesling italian B’ – ‘Olasz Riesling’, ‘Olaszriesling’, ‘Welschriesling’

‘Riesling de Rhin B’ – ‘Weisser Riesling’, ‘White Riesling’

‘Chardonnay B’ – ‘Gentil blanc’, ‘Pinot blanc’, ‘Chardonnay’

‘Mustoasă de Măderat B’ – ‘Lampau’, ‘Lampor’, ‘Mustafer’, ‘Mustos Feher’, ‘Straftraube’

‘Furmint B’ – ‘Furmin’, ‘Şom szalai’, ‘Szegszolo’

‘Iordană B’ – ‘Iordovană’, ‘Iordan’

8. Saiknes apraksts

Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu: sīkāka informācija par ģeogrāfisko apgabalu

Apgabala īpašā iezīme ir Maramurešas pauguraine, kuras dēļ temperatūras ir nedaudz zemākas un nokrišņu daudzuma svārstības – lielākas. Ziemas šajā apgabalā ir maigākas, un vīna audzēšanas apgabalos ir ļoti liels saulesgaismas daudzums, taču vienlaikus tie ir pasargāti no vējiem un aukstām gaisa strāvām.

Šādi apstākļi izteiktāki ir uz saulainākām nogāzēm, kur vidējās temperatūras ir augstākas par 10,0 °C (Rătești apvidū var būt pat siltāks) un jūlijā sasniedz 20,0 °C, – uz pareizi pavērstas nogāzes vīnadārzs būs lielākā siltumā.

Daudzgadu vidējais nokrišņu daudzums apgabalā ir 650–700 mm.

Vīnogu nogatavošanos ietekmē saules spīdēšanas ilgums (2 000 stundu gadā), kā arī vēji, kas pavasarī pūš galvenokārt no ziemeļrietumiem, bet rudenī un ziemā – no austrumiem un ziemeļaustrumiem.

Ar vīnogulājiem apstādītās nogāzes ieskauj nozīmīgas ūdensteces, kas satek Krasnas, Somešas, Turas un Jeras upes baseinā, kurš veido noteiktā apgabala hidrogrāfisko tīklu.

Ardud-Beltiug-Huurez pakalnu (Beltiug, Rătești un Șandra, Ardud, Ardud Vii un Gherăușa, Hurez ciemats) apgabalā ir smilšmāla augsnes, bet apvidos, kurus erozija skārusi vairāk, ir arī dzeltenīgas vai iesarkanas brūnaugsnes ar granti un smilti.

Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu: savstarpējā saistība

Konkrētie klimatiskie apstākļi, proti, temperatūra, nodrošina to, ka vīnogās veidojas labs cukuru un skābuma saturs un uzlabojas aromāta kvalitāte, bet tas nogatavināšanās beigās garantē labas skaitliskās vērtības.

Kvalitatīviem vīniem piemīt ziedu vai (meža) augļu aromāts un patīkamas primārās piparu un zāles notis, kas ir šķirnei raksturīgas, bet aromāta noapaļotību un sabalansētību ietekmē veģetācijas periods, kad vidējā dienas temperatūra ir augstāka par 10,0 °C – pietiekami augsta, lai vīnogas nobriestu.

Sarkanvīnos ir jūtams augļains, pilnmiesīgs (meža ogu, sarkano jāņogu, kazeņu, melleņu) aromāts; jo sevišķi tas raksturīgs sarkanvīniem, kam vīnogas audzētas ar barības vielām bagātajās Hodod pakalnu (Hodod, Nadișu Hododului u. c. ciemati) smilšmāla un (bieži vien) karbonātu augsnēs, kurās uzkrājas daudz antocianīnu, kas uzlabo vīna kvalitāti.

Skābās augsnes un vērsums uz dienvidiem (Rătești apkaimē) kopā ar maigajām ziemām palīdz iegūt svaigus baltvīnus (ar dinamisku skābumu un raksturīgām plūškoka ogu, zaļu ābolu, medus un akāciju aromāta niansēm) un sabalansētus sarkanvīnus (ar šķirnei raksturīgo augļainuma aromātu, kas izveidojas, vīnu nogatavinot mucā) ar izturēšanas potenciālu (vīnu 12 mēnešus izturot ozolkoka mucās, iegūst izsmalcinātas vaniļas un citu garšvielu nianses).

9. Būtiski papildu nosacījumi

Tirdzniecības nosacījumi

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību aktos

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi attiecībā uz marķēšanu

Nosacījuma apraksts:

iepakotiem un marķētiem vīniem ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Dealurile Sătmarului” jābūt galvenajai etiķetei. Kontretiķetes nav obligātas.

Saite uz produkta specifikāciju

http://onvpv.ro/sites/default/files/caiet_de_sarcini_ig_dealurile_satmarului_cf_notific_din_24.07.2018_no_track_changes.pdf