LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 148/1

KOMISIJAS LĒMUMS

(2011. gada 20. decembris)

par valsts atbalstu C 40/2009 un C 43/2008 WestLB AG pārstrukturēšanai

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 9395)

(Autentisks ir tikai teksts vācu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2013/245/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu (1),

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc tam, kad ieinteresētās personas ir aicinātas iesniegt savas piezīmes (2),

tā kā:

I. PROCEDŪRA

(1) Atsaucoties uz 2009. gada 30. aprīlī iesniegto pārstrukturēšanas plānu (turpmāk „2009. gada aprīļa pārstrukturēšanas plāns”), Komisija ar 2009. gada 12. maija lēmumu lietā C 43/2008 (3) (turpmāk „2009. gada maija lēmums”) ar konkrētiem nosacījumiem apstiprināja WestLB AG (4) (turpmāk „WestLB”), Landesbank Nordrhein-Westfalens, piešķiramo garantiju EUR 5 miljardu apmērā attiecībā uz strukturēto vērtspapīru portfeli (turpmāk „Phoenix portfelis”).

(2) Vācija 2009. gada 23. septembrī paziņoja Komisijai par papildu atbalstu WestLB pagaidu garantijas veidā attiecībā uz Phoenix portfeļa daļām EUR 6,4 miljardu apmērā un apņēmās iesniegt pārskatītu pārstrukturēšanas plānu.

(3) Ar 2009. gada 7. oktobra lēmumu lietā N 531/2009 (5) Komisija nolēma, ka pagaidu garantija kā glābšanas atbalsts ir saderīga ar iekšējo tirgu.

(4) Vācija 2009. gada 10. decembrī paziņoja par atbalsta pasākumu WestLB labā, kas īstenots kā aktīvu pārvedums uz jaunizveidoto Erste Abwicklungsanstalt (turpmāk „EAA”). Turpmāk tekstā šis pasākums tiks dēvēts par „pirmo aktīvu pārvedumu”. Tajā laikā Vācija iesniedza arī grozītu WestLB pārstrukturēšanas plānu (turpmāk„2009. gada decembra pārstrukturēšanas plāns”). Pirmais aktīvu pārvedums aizstāja 2009. gada 23. septembrī paziņoto pasākumu, un 2009. gada 7. oktobra lēmums kļuva lieks.

(5) Ar 2009. gada 22. decembra lēmumu lietā C 40/2009 (6) (turpmāk „2009. gada decembra lēmums”) Komisija finanšu stabilitātes apsvērumu dēļ uz sešiem mēnešiem apstiprināja pirmo aktīvu pārvedumu, tādējādi sniedzot pagaidu apstiprinājumu. Ar šo pašu lēmumu Komisija uzsāka oficiālu izmeklēšanu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 108. panta 2. punktu, jo tai radās šaubas par šī pasākuma saderību ar iekšējo tirgu.

(6) Komisija 2009. gada decembrī iesaistīja Société Générale, Bangert Research un profesoru Wim Schoutens kā ekspertus, lai izvērtētu samazinātas vērtības aktīvus, ko WestLB bija pārvedusi uz EAA.

(7) Vācija 2010. gada 1. februārī iesniedza komentārus par 2009. gada decembra lēmuma pamatā esošajiem apsvērumiem.

(8) Ar 2010. gada 22. jūnija lēmumu lietā N 249/2010 (7) (turpmāk „2010. gada jūnija lēmums”) Komisija finanšu stabilitātes apsvērumu dēļ pagarināja pagaidu apstiprinājumu pirmajam aktīvu pārvedumam līdz galīgā lēmuma pieņemšanai par pirmo aktīvu pārvedumu un 2009. gada decembra pārstrukturēšanas plānu.

(9) Komisija 2010. gada 29. oktobrī sniedza Vācijai sīki izstrādātu novērtējuma ziņojumu par pirmā aktīvu pārveduma aktīviem.

(10) Komisija 2010. gada 5. novembrī pieņēma lēmumu pagarināt oficiālās izmeklēšanas procedūru saistībā ar pirmo aktīvu pārvedumu lietā C 40/2009 (8) (turpmāk „2010. gada novembra lēmums”). Komisija 2010. gada novembra lēmumā izteica papildu šaubas par pirmā aktīvu pārveduma saderību ar iekšējo tirgu.

(11) Vācijas iestādes 2010. gada novembrī iesniedza piezīmes, kuras tika papildinātas 2010. gada 21. decembrī. Komisija nesaņēma ieinteresēto personu piezīmes par šo jautājumu.

(12) Komisija 2010. gada 21. decembrī nolēma atlikt dienu, līdz kurai Westdeutsche ImmobilienBank AG (9) (turpmāk „WestImmo”) būtu jāpārtrauc uzņemties jaunas darbības (10).

(13) Vācija 2011. gada 15. februārī iesniedza grozītu WestLB pārstrukturēšanas plānu (turpmāk „2011. gada februāra pārstrukturēšanas plāns”).

(14) Vācija 2011. gada 15. aprīlī iesniedza Komisijai atsavināšanas pilnvarnieka progresa ziņojumu; atsavināšanas pilnvarnieks bija iecelts atbilstīgi 2009. gada maija lēmumam un jaunajam WestLB pārstrukturēšanas plānam (turpmāk „jaunais pārstrukturēšanas plāns”).

(15) Vācijas Finanšu tirgus stabilizēšanas federālā aģentūra (turpmāk „FMSA”), visi WestLB akcionāri un EAA2011. gada 23. jūnijā panāca vienošanos (turpmāk „Eckpunktevereinbarung”) (11) par visiem svarīgajiem WestLB likvidēšanas aspektiem un par izmaksu sloga sadali starp bankas akcionāriem.

(16) Vācija 2011. gada 30. jūnijā iesniedza Komisijai jaunā pārstrukturēšanas plāna galīgo versiju (turpmāk „2011. gada jūnija pārstrukturēšanas plāns”), kuras pamatā bija Eckpunktevereinbarung.

(17) Vācija 2011. gada 28. oktobrī lūdza Komisijai līdz 2012. gada 29. februārim atlikt WestLB pienākumu pārtraukt jaunu darbību, jo 2009. gada maija lēmumā ir noteikta prasība WestLB izbeigt jaunu darbību 2012. gada 1. janvārī. Šī prasība tika iesniegta drošības nolūkos, gadījumā, ja līdz 2012. gada 1. janvārim 2009. gada maija lēmums netiktu aizstāts ar jaunu lēmumu.

(18) Vācija 2011. gada 28. oktobrī iesniedza sīki izstrādātu informāciju par turpmāko valsts atbalsta pasākumu WestLB labā, kas īstenots kā otrais aktīvu pārvedums uz EAA (šis pasākums turpmāk dēvēts par „papildinājumu”).

(19) Vācija 2011. gada 21. novembrī iesniedza atjauninātu informāciju par 2011. gada jūnija pārstrukturēšanas plānu.

(20) Vācija 2011. gada 1. decembrī iesniedza informāciju par pagaidu īstermiņa likviditātes palīdzības summu, kuru tā varētu sniegt WestLB līdz 2012. gada 30. jūnijam.

(21) Vācija 2011. gada 8. decembrī iesniedza Komisijai saistību galīgo sarakstu.

(22) Vācija 2011. gada 13. decembrī apstiprināja, ka Helaba Landesbank Hessen-Thüringen (turpmāk „Helaba”) plāno pārņemt Verbundbank, kas tiks nodalīta no WestLB saistībā ar WestLB pārstrukturēšanu.

II. FAKTI

1. SAŅĒMĒJS

(23) Saņēmējs ir WestLB. WestLB ir Landesbank Nordrhein-Westfalens ar reģistrētiem birojiem Diseldorfā. Tās akcionāri ir Vestfālenes-Lipes Krājbanku asociācija (turpmāk „SVWL”), Reinzemes Krājbanku un žiro asociācija (turpmāk „RSGV”, „SVWL” un „RSGV”, kopā sauktas „krājbanku asociācijas”), Ziemeļreinas-Vestfālenes federālā zeme (turpmāk „NRW”) un abas reģionālās Reinzemes un Vestfālenes-Lipes asociācijas (turpmāk attiecīgi „LVR” un „LWL”). Sonderfonds Finanzmarkstabilisierung (turpmāk „SoFFin”), kuru pārvalda FMSA, ir veicis ieguldījumu WestLB AG daļu bez balsstiesībām veidā.

(24) WestLB galvenie finanšu rādītāji ir apkopoti 1. tabulā. 1. tabula WestLB galvenie finanšu rādītāji 31.12.2008. 31. 12. 2009. 31.12.2010. 30.6.2011. Bilances rādītāji (miljardos EUR) Aktīvi kopā 288,1 242,3 191,5 160,4 Pašu kapitāls 3,8 3,7 4,1 4,2 Bankas regulatīvie kapitāla rādītāji (SolvV) Pamatkapitāls miljardos EUR 5,7 5,3 5,5 4,9 Pašu līdzekļi miljardos EUR 8,9 7,6 7,7 7,3 Riska svērtie aktīvi miljardos EUR 88,5 83,0 48,6 45,4 Pamatkapitāla līmenis % 6,4 6,4 11,4 10,7 Vispārējais līmenis % 10,1 9,1 15,9 16,0 Darbinieki Darbinieku skaits 5 957 5 214 4 712 4 622 Pilnas slodzes darbinieki 5 663 4 971 4 473 4 376

(25) WestLB darbojas kā krājbanku centrālā iestāde un kā saikne ar finanšu tirgiem reģionāli strādājošām krājbankām NRW un Brandenburgā. Tā piedāvā plašu produktu un pakalpojumu klāstu, tostarp aizdevumus, klientiem pielāgotus strukturētus finanšu pakalpojumus, darījumus kapitāla tirgos, aktīvu pārvaldību un darījumu pakalpojumus saviem klientiem Vācijā un citās pasaules valstīs, tostarp uzņēmumiem, institucionālajiem un valsts sektora klientiem.

(26) WestLB darbības uzsvars gadu gaitā ir mainījies. Lai gan sākotnēji tā bija tikai centrāla žiro iestāde krājbankām, WestLB aizvien vairāk ir kļuvusi par ieguldījumu banku. Kopš 2001. gada, kad tās publiskā sektora darbības tika atdalītas no ekonomikas darbībām, ir veikta WestLB pārstrukturēšana (12).

(27) Pēdējā laikā lieli ieguldījumi strukturētos vērtspapīros, kas daļēji tika grāmatoti īpašam nolūkam dibinātās sabiedrībās, kuras nebija konsolidētas līdz 2007. gadam, radīja ievērojamus zaudējumus un attiecīgi tika palielinātas kapitāla prasības, lai gan, reaģējot uz finanšu krīzi, tika pieņemti atviegloti grāmatvedības standarti. Tādēļ Vācija un WestLB akcionāri 2008. gadā piešķīra Phoenix garantiju (13) un 2009. gada novembrī vienojās par „sliktās bankas”, EAA, izveidi, uz kuru tika pārvesti aktīvi aptuveni EUR 77,5 miljardu un kapitāls aptuveni EUR 3 miljardu apmērā (nominālvērtībā).

2. ATBALSTA PASĀKUMI

a. PIRMAIS PASĀKUMU KOPUMS — GARANTIJA PHOENIX PORTFELIM

(28) WestLB 2008. gadā pārveda strukturētu vērtspapīru portfeli uz īpašam nolūkam dibinātu sabiedrību („SPV”) Phoenix Light, kas ir privāta sabiedrība ar ierobežotu atbildību un nodibināta saskaņā ar Īrijas tiesību aktiem, no WestLB bilances stingri nodalot vērtspapīrus (14) ar kopējo nominālapjomu aptuveni EUR 23 miljardi. SPV tika nodrošināta ar WestLB akcionāru galvojumiem, kas tika piešķirti 2008. gada 8. februārī faktisko neizpildīto maksājumu segšanai līdz pat EUR 5 miljardu apmērā (turpmāk „garantija Phoenix portfelim”) un kas tika apstiprināti ar 2009. gada maija lēmumu (15). Garantiju veido divi atsevišķi galvojumi: — galvojums attiecībā uz prasībām pret Phoenix Light līdz EUR 2 miljardu apmērā, par kuru visi WestLB akcionāri ir atbildīgi proporcionāli savām ieguldījumu daļām; — un subordinēts galvojums, ko izsniedza tikai NRW, lai segtu turpmākas prasības pret Phoenix Light līdz EUR 3 miljardu apmērā.

b. OTRAIS PASĀKUMU KOPUMS — PIRMAIS AKTĪVU PĀRVEDUMS UZ EAA

(29) Vācija un WestLB akcionāri 2009. gada 24. novembrī vienojās par „sliktās bankas”Erste Abwicklungsanstalt izveides principiem atbilstoši Vācijas Finanšu tirgus stabilizēšanas fonda likumam (Finanzmarktstabilisierungsfondsgesetz — „FMStFG”), lai nodalītu portfeli, kuru veido riska pozīcijas un stratēģiski nesvarīgās uzņēmējdarbības struktūrvienības. WestLB akcionāri tikās un oficiāli apstiprināja nepieciešamo līgumisko vienošanos 2009. gada 11. decembrī.

(30) Pirmā aktīvu pārveduma pasākums (16) ietvēra EUR 3 miljardu kapitāla iepludināšanu, turpmākus WestLB akcionāru galvojumus un aktīvu pārvedumu, kam bija jāīstenojas galvenokārt kā nodalīšanai. Turklāt EUR 5 miljardu Phoenix garantija netika pārtraukta — tā tika nodota EAA. Ja garantija nebūtu tikusi nodota, EAA būtu bijuši nepieciešami papildu EUR 5 miljardi kapitāla Phoenix portfeļa pārņemšanai.

i) SoFFin kapitāla iepludināšana WestLB

(31) Pirms EAA izveides SoFFin bija jāiepludina kapitāls WestLB EUR 3 miljardu apmērā (turpmāk „kapitāla iepludināšana”). Šī kapitāla iepludināšana tika veikta trīs daļās: 2009. gada 23. decembrī (EUR 672 miljoni), 2010. gada 4. janvārī (EUR 1,5 miljardi) un 2010. gada 30. aprīlī (EUR 828 miljoni). Kapitāls tika nodrošināts tādu neatpērkamu daļu bez balsstiesībām veidā, kuras pēc izvēles var konvertēt parastās akcijās pēc 2010. gada 1. jūlija. Atbilstīgi vienošanās nosacījumiem SoFFin nevar kļūt par uzņēmuma vairākuma akcionāru.

(32) Daļu bez balsstiesībām līgumiskie nosacījumi paredz atlīdzību 10 % apmērā gadā, ja WestLB saskaņā ar HGB (17) beidz gadu ar pietiekamu peļņas rādītāju. Tomēr, ja gads tiek noslēgts ar zaudējumiem, atlīdzība netiek izmaksāta un daļas bez balsstiesībām arī piedalās zaudējumu segšanā. Kopš tika iepludinātas daļas bez balsstiesībām, saskaņā ar HGB datiem WestLB ir strādājusi vai nu ar zaudējumiem (2009. gadā), vai nebeidzot gadu ar peļņu (2010. gadā). Tādējādi līdz šim brīdim atlīdzība nav maksāta un daļas bez balsstiesībām ir piedalījušās aptuveni EUR 1 miljona zaudējumu segšanā.

ii) Akcionāru izsniegtie galvojumi

(33) Nosacījums EAA izveidei ir WestLB akcionāru galvojums segt turpmākus zaudējumus, ko rada pārvestie aktīvi. Faktiski visi EAA zaudējumi, kas pārsniedz pārvesto kapitālu, saskaņā ar FMStFG būtu jāsedz WestLB akcionāriem un FMSA.

(34) Šajā nolūkā WestLB akcionāri izsniedza konkrētu galvojumu EUR 1 miljarda apmērā, kurš sadalīts starp NRW (EUR 482 miljoni), krājbanku asociācijām (EUR 501 miljons) un LVR un LWL (EUR 17 miljoni). Turklāt attiecībā uz jebkuru papildu zaudējumu segumu WestLB akcionāri vienojās noteikt maksimālo ierobežojumu EUR 4 miljardu apmērā attiecībā uz RSGV un WLSGV saistībām par turpmāko zaudējumu segšanu. Ņemot vērā EUR 501 miljona galvojumu, kuru piešķīra krājbanku asociācijas, maksimālā RSGV un WLSGV dalība zaudējumu segšanā ir ierobežota līdz EUR 4,5 miljardiem. Lai piesaistītu EUR 4 miljardus, RSGV un WLSGV ir atļauts 25 gadu laikā veidot atbilstīgas rezerves šīm saistībām. Jebkurus zaudējumus, kas pārsniedz EAA pašu kapitālu un piešķirtos galvojumus, segs FMSA un NRW. (18)

iii) Pirmais aktīvu pārvedums

(35) Bīstamo un nestratēģisko aktīvu (un pasīvu) pārvešana notika divos posmos. Pirmajā posmā, veicot nodalīšanu, uz EAA tika pārvesti (19) vērtspapīri (konkrēti nenodrošinātās un subordinētās parādzīmes un citi strukturētie vērtspapīri) ar kopējo bilances vērtību aptuveni EUR 6,2 miljardi un pasīvi ar bilances vērtību aptuveni EUR 5,5 miljardi; šis pārvedums reģistrēts komercreģistrā 2009. gada 23. decembrī. Otrajā posmā sadalītā portfeļa atlikusī daļa tika nodalīta jeb sintētiski pārvesta uz EAA2010. gada 30. aprīlī (20).

(36) Darījums bija strukturēts tā, lai WestLB gūtu labumu no pārveduma retroaktīvās ietekmes. 2009. gada 23. decembrī pārvesto vērtspapīru bilances vērtība tika noteikta faktiskās nodalīšanas dienā, t. i., 2008. gada 31. decembrī/ 2009. gada 1. janvārī, un arī 2010. gada 30. aprīlī pārvestā atlikušā portfeļa bilances vērtība tika noteikta faktiskās nodalīšanas dienā, t. i., 2009. gada 31. decembrī/2010. gada 1. janvārī.

(37) Portfelis ietver aktīvus ar nosacīto vērtību EUR 77 miljardi (bilances vērtība 2009. gada 31. decembrī EUR 68,117 miljardi (21)), tajā ir plaša klāsta aizdevumu produkti, tradicionālās obligācijas (22), strukturētie vērtspapīri un atvasinātie instrumenti. Portfelī ir arī pasīvi, uz kuriem attiecas iepriekš iegūtas tiesības EUR 22,1 miljarda apmērā (to bilances vērtība saskaņā ar „Spaltungsvertrag”). Uz EAA tika pārvesti trīs galvenie aktīvu veidi: — „strukturēto vērtspapīru portfelis”, ko veido EUR 22,9 miljardi Phoenix portfelis, EUR 2,8 miljardi „Eiropas visaugstākās kārtas ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru” laidienu portfelis un EUR 3,4 miljardi citu ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru; — „vērtspapīru portfelis”, kuru veido EUR 17,7 miljardi obligācijās, no kurām dažām riska ierobežošana ir veikta, izmantojot kredītriska mijmaiņas darījumus tā dēvētajā „negatīvas bāzes tirdzniecībā” (23); — „aizdevumu portfelis” ar aizdevumiem (ārpus bilances) un aizdevumu saistībām ar kopējo nosacīto vērtību aptuveni EUR 30,6 miljardi, kas pārmantoti no dažādām WestLB darbībām un filiālēm. Turklāt aktīviem daļēji ir piemērota mijmaiņa (procentu likme un/vai valūtas mijmaiņa, kas saistīta ar nodrošinājumu vai aizdevumu), un daži kredītriska mijmaiņas darījumi ir pārvesti, veidojot portfeļa atvasināto instrumentu daļu.

(38) Lai gan dažus aktīvus, to emitentus, darījumu partnerus vai apakštirgus varētu iedalīt samazinātas vērtības kategorijā, ievērojamai daļai tā tas nav. Vācija EUR 4,2 miljardus (aptuveni 6 % visu aktīvu) klasificējusi kā „likvīdus”, kas nozīmē, ka tie pieder tirgiem, kuros to vērtība nav samazināta (24).

(39) Sākotnēji EAA kapitālu veidoja neto aktīvi EUR 3,267 miljardu kopsummā. Šos aktīvus veidoja EUR 3 miljardi kapitāla un EUR 267 miljoni iekšējās saistības, kuru izcelsme bija ar kredītrisku saistītas parādzīmes „Eiropas visaugstākās kārtas ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru” laidiena portfelī.

(40) Attiecībā uz aktīvu pārvaldību EAA ar WestLB ir parakstījusi pakalpojumu līgumu uz trim gadiem. Saskaņā ar šo līgumu WestLB sniedz portfeļa pārvaldības pakalpojumus EAA, kuras galvenais mērķis ir laika gaitā likvidēt visu portfeli un samazināt riskus līdz minimumam. Sākotnēji WestLB rīkojās kā vienīgais EAA darījumu partneris saistībā ar finansējuma nodrošinājumu un atvasinātajiem instrumentiem.

iv) Aktīvu vērtēšana

(41) Vācija vērtēja abas nodalītā portfeļa daļas, pirmo daļu ar 2009. gada 30. septembri kā atsauces dienu un otro daļu ar 2010. gada 31. martu kā atsauces dienu (pārskatu skatīt 2. tabulā). Vācija norādīja, ka apvienoto portfeļu reālā ekonomiskā vērtība (turpmāk „REV”) ir EUR 62,727 miljardi, kas ir par EUR 5,389 miljardiem mazāk nekā to summētās bilances vērtības (25). Šo aprēķinu kā pietiekami konservatīvu apstiprināja gan Blackrock (26), gan Deutsche Bundesbank (27) . Lai noteiktu iesaistītā valsts atbalsta apmēru, Vācija no REV iztrūkuma (EUR 5,389 miljardi) atņēma EAA sākotnējo kapitalizāciju (28) (EUR 3,267 miljardi, šī summa ir starpība starp aktīvu un pasīvu bilances vērtībām) un tādējādi ieguva summu EUR 2,123 miljardi kā neto starpību starp pārveduma vērtību un REV.

(42) Tieši tāpat kā Vācija, lai aprēķinātu iesaistītā valsts atbalsta summu, Komisija uzmanību pievērsa neto starpībai starp aktīvu un pasīvu pārveduma vērtību un REV (turpmāk „pārveduma delta”).

(43) Komisija pārbaudīja Vācijas iesniegto novērtējumu, izmantojot ārējos ekspertus, proti, Société Générale, Bangert Research un profesoru Wim Schoutens. Šīs pārbaudes rezultāts, kurš sīki izklāstīts 2010. gada novembra lēmumā (29), ļāva secināt, ka, izmantojot piesardzīgu pieeju, pārveduma delta ir EUR 1,606 miljardi vairāk nekā Vācijas norādītais apjoms (EUR 5,389 miljardi). Citiem vārdiem sakot, REV ir par EUR 6,949 miljardiem zemāka nekā pārveduma vērtība (30). Eksperti secināja, ka galvenokārt apakšportfeļu līmenī atšķirība konkrētu obligāciju REV novērtējumā (visam vērtspapīru portfelim aptuveni EUR 60 miljoni) radusies tādēļ, ka atšķirīgi novērtēta vērtību samazināšanās šajos tirgos. Piemēram, atšķirībā no WestLB, eksperti dažus tradicionālo obligāciju tirgus uzskatīja par funkcionējošiem tirgiem, lai to tirgus vērtību uzskatītu par REV. Otrkārt, tika konstatētas starpības attiecībā uz WestLB pārvestajiem aizdevumiem (visā aizdevumu portfelī EUR 1 miljarda apmērā), to pamatā bija nopietnas neatbilstības saistību neizpildes radīto zaudējumu novērtējumā. Lielas starpības tika arī konstatētas dažās strukturētu vērtspapīru portfeļa apakškategorijās, bet šķiet, ka to tīrā ietekme ir izlīdzināta.

(44) Vācija ziņoja par iespējamiem nelabvēlīgo ietekmi mazinošiem faktoriem un argumentus, lai parādītu, ka pārveduma delta bija mazāka nekā nulle. Nākamajā tabulā, kas ņemta no 2010. gada novembra lēmuma, apkopoti secinājumi pa apakšportfeļiem. 2. tabula Secinājumi attiecībā uz pirmo aktīvu pārvedumu, kas norādīts 2010. gada novembra lēmumā Vācijas pozīcija Komisijas pozīcija Pārvesto aktīvu portfelis Dec uzsk. vērtība (pārved. vērt.) WestLB Dec REV "iespējamie" WestLB Dec REV - pārved. vērt. "iespējamie" ES ekspertu Dec REV aplēses ES ekspertu Dec REV-pārved. vērt. aplēses Strukturēto vērtspapīru portfelis Phoenix 22 764 20 323 (2 441) 19 786 (2 978) Eiropas augstākās kārtas aktīvi 2 918 1 751 (1 167) 2 276 (642) Citi ar aktīviem nodrošināti vērtspapīri 3 188 3 182 (6) 3 178 (10) Vērtspapīru portfelis Obligācijas 16 501 16 323 (178) 15 762 (739) Banque D'Orsay portfelis 2 749 2 733 (16) 2 770 21 Kredītriska mijmaiņas darījumi un atvasināti finanšu instrumenti (65) (45) 20 (102) (37) Kreditēšanas produkti Izmantotās pozīcijas 20 061 18 666 (1 395) 17 807 (2 254) Neizmantotās saistības — (205) (205) (310) (310) Kopā 68 116 62 727 (5 389) 61 167 (6 949) Avots 22.Feb.10 8.Jul.10 8.Jul.10 23.Sep.10 23.Sep.10 Nelabvēlīgo ietekmi mazinoši faktori EAA kapitāls (starpība starp aktīvu un pasīvu pārveduma vērtībām) 3 267 3 267 Tādu pasīvu pārvedums, uz kuriem attiecas iepriekš iegūtas tiesības 882 nepiemēro Pārvesto portfeļu nākotnes naudas plūsma 880 nepiemēro Ar kredītrisku saistīto parādzīmju pārvedums 268 268 Korekcijas saistībā ar kredītlīnijām, par kurām banka uzņēmusies saistības, bet kuras nav izmantotas 205 nepiemēro Korekcijas paredzamo zaudējumu dskontēšanai 75 nepiemēro Kopā "pārveduma delta" = pārevduma cena - REV - nelabvēlīgo ietekmi mazinoši faktori – 188 3 414

c. TREŠAIS PASĀKUMU KOPUMS — LIKVIDĀCIJAS PASĀKUMI

(45) 2011. gada pārstrukturēšanas plānā noteikta tiesiski pareiza WestLB likvidēšana, un šim nolūkam būs nepieciešami vairāki papildu atbalsta pasākumi. Vācija paredz pārvest atlikušos WestLB aktīvus un pasīvus uz EAA, aizstāt kapitālu, uzņemties attiecīgi WestLB vai tās pārdēvētā pārņēmēja (turpmāk „SPM banka”) darbības un likvidēšanas izmaksas un veikt atbilstīgus pasākumus, lai pārveides posmā nodrošinātu likviditāti.

i) Otrais aktīvu pārvedums uz EAA

(46) 2011. gada jūnija pārstrukturēšanas plānā paredzēta visu atlikušo aktīvu un pasīvu, tostarp ārpusbilances risku ietverošu pozīciju un atvasināto instrumentu, papildu pārvešana no WestLB uz EAA (turpmāk „otrais aktīvu pārvedums”). Visus šos WestLB aktīvus un pasīvus, kas nav ne pārdoti trešām personām, ne arī kļuvuši par Verbundsbank daļu, līdz 2012. gada 30. jūnijam pārņems EAA (31). Pēc pārveduma veikšanas WestLB vairs nebūs pašriska, turot banku darbības aktīvus (izņemot ieguldījumus, kas saistīti ar SPM bankas pašu kapitālu).

(47) Vispārējo portfeli Vācija ir apspriedusi ar Komisiju un pēc tam iesniegusi, par pamatu izmantojot sīki izstrādātus skaitļus, kuru kopsavilkumu var izteikt šādi: 3. tabula Secinājumi par otro aktīvu pārvedumu (miljardos EUR) Portfelis (32) HGB bilances vērtība Portfeļa tirgus vērtība Starpība Aktīvi [120–150] (33) [120–150] [0,8–1,3] Pasīvi [120–150] [120–150] [0,2–0,5] Kopā [1,0–1,8]

(48) Attiecībā uz to aktīvu un pasīvu tirgus vērtību, kuri tiks pārvesti uz EAA ar otro aktīvu pārvedumu, Vācija ir norādījusi, ka to attiecīgās tirgus vērtības, ja tās novērtē katru atsevišķi, ir lielākas nekā tās, kas norādītas 3. tabulā. Jo īpaši Vācija ir noteikusi, ka aktīviem atsevišķās tirgus vērtības veido līdz EUR [120–150] miljardiem, un pasīviem — līdz EUR [120–150] miljardiem. Vācija apgalvo, ka WestLB atlikušais portfelis jau ir „iztīrīts”, veicot pirmo aktīvu pārvedumu, un tajā ir tikai tādi aktīvi, kuru cena noteikta pēc atgūšanas vērtības. Jo īpaši Vācija apstiprināja, ka portfeli veido tikai vērtspapīri un atvasināti instrumenti, kuru cena tika noteikta pēc to attiecīgās tirgus vērtības vai aizdevumiem vai citiem finanšu instrumentiem, kuriem nepastāv konkrēts tirgus, un tādējādi to cena tika noteikta, izmantojot diskontētās naudas līdzekļu plūsmas metodi. Tādu aktīvu apjoms portfelī, kurus varētu klasificēt kā starptautisku publisko finansējumu vai starptautiskus valdības vērtspapīrus, ir ļoti ierobežots (mazāk nekā EUR 1 miljards).

(49) Tomēr pēc diskusijām ar Komisiju Vācija paziņoja, ka, ņemot vērā kopējā portfeļa apjomu, attiecībā uz dažām portfeļa daļām, t. i., aizdevumu portfeli un līdzīgiem nelikvīdiem aktīviem aptuveni EUR [40–70] miljardu vērtībā, ir jāņem vērā portfeļa ietekme. Ja WestLB līdz 2012. gada 30. jūnijam patiesi būtu tirgū jāpārdod viss portfelis, pārmērīgais piedāvājums samazinātu atsevišķās tirgus vērtības. Tādā gadījumā, pamatojoties uz saņemto informāciju, Vācija apgalvoja, ka portfeļa tirgus vērtības būtu jāaprēķina, diskontējot atsevišķās tirgus vērtības par [2–5] %.

(50) Saskaņā ar 2011. gada jūnija pārstrukturēšanas plānu otrais aktīvu pārvedums uz EAA var ietvert aktīvus no WestImmo, kas pārvedīs aktīvus uz EAA, lai uzlabotu savu rentabilitāti. WestImmo ar nosaukumu „Pfandbriefbank” (kas ir sākotnējais darba nosaukums) turpinās tikai tās darbības, kas saistītas ar Vācijas segtajām obligācijām (Pfandbriefe). Lai īstenotu šo koncepciju, lielu daļu WestImmo aktīvu un pasīvu var nodalīt un pārvest uz EAA 2012. gada pirmajā pusē. Nodalītā portfeļa apjoms būs aptuveni EUR [5–10] miljardi, tostarp — apakšportfeļa līmenī — to veidos nenodrošināts nekustamā komercīpašuma portfelis, portfelis ar aktīviem Japānā un obligāciju un mazumtirdzniecības hipotēku aizdevuma portfelis EUR [2–4] miljardu apmērā, kas jau ir pārvests uz EAA sintētiski saistībā ar pirmo pārvedumu un šobrīd tiek izmantots kā nodrošinājums segto obligāciju kopējā fondā. Pēc pārveduma WestImmo būs daudz mazāka banka, kuras aktīvi sākotnēji būs apmēram EUR [16–23] miljardi. Ja WestImmo nevar pārdot līdz 2012. gada 30. jūnijam, arī atlikušie aktīvi tiks pārvesti uz EAA. Tāpēc tie jāņem vērā papildus summai, kas norādīta 48. apsvērumā.

(51) Nodalāmo portfeli Vācija ir detalizēti apspriedusi ar Komisiju un pēc tam tai iesniegusi, par pamatu izmantojot sīki izstrādātus skaitļus, kuru kopsavilkumu var izteikt šādi: 4. tabula WestImmo nodalāmā portfeļa aktīvu novērtējums (miljardos EUR) Portfelis HGB bilances vērtības Tirgus vērtības Starpība Nekustamie īpašumi citās valstīs [3,5–4,0] [3,0–4,0] [0,1–0,4] Nekustamie īpašumi Vācijā [1,1–1,6] [1,1–1,6] [0,01–0,05] FI portfelis [0,7–1,3] [0,5–1,25] [0,1–0,3] Kopā [5,3–6,9] [4,6–6,85] [0,3–0,8]

(52) Vācija iesniedza sīki izstrādātu skaidrojumu tam, kāpēc novērtējums aktīviem WestImmo nodalītajā portfelī ir uzskatāms par pietiekami piesardzīgu. Tā norādīja, ka 1) aptuveni vienu trešdaļu portfeļa veido īstermiņa pozīcijas; 2) pamatā esošo nodrošinājumu struktūra ir pamatīga; un 3) nesen ir veikts nodrošinājuma vērtējums.

(53) Turklāt WestImmo paredz pārdot WestImmo Pfandbriefbank līdz 2012. gada 30. jūnijam. Tomēr, ja plānotā pārdošana nenotiks, visi WestImmo aktīvi un pasīvi būs jāpārved uz EAA. Aplēstā riska koriģētā bilances vērtība (tostarp nodalītais portfelis) 2011. gada jūnijā ir EUR [20–26] miljardi. Šo portfeli veido galvenokārt nekustamais komercīpašums un mazumtirdzniecības hipotēkas. Vācija informē, ka uz lielu daļu sākotnējā portfeļa jau attiecas izvēles procedūra pirmajam aktīvu pārvedumam, tādējādi atlikusī daļa ir tīra un tās tirgus vērtība ir vienāda ar bilances vērtību. Turklāt nekustamā komercīpašuma portfelis galvenokārt tiek izmantots segto obligāciju emitēšanai un tādējādi tā tirgus vērtība ir pietiekama, lai atbilstu pārveduma vērtībai.

(54) Visbeidzot Vācija informē, ka, lai veiktu WestImmo aktīvu pārvedumu un otro aktīvu pārvedumu no WestLB, to REV ir jābūt vienādai ar pārveduma vērtību.

ii) Papildu kapitāla instruments SPM bankai

(55) Atbilstīgi Eckpunktevereinbarung2012. gada 30. jūnijāWestLB nonāks pilnīgā NRW īpašumā un tā uzņemsies pilnu atbildību par WestLB. Tā kā WestLB atmaksās SoFFin EUR 1 miljardu par SoFFin līdzdalību bez balsstiesībām WestLB pārstrukturēšanas laikā, šo kapitāla daļu vajadzēs aizstāt. NRW šim nolūkam ir apņēmusies nodrošināt papildu kapitāla instrumentu atbilstīgi Eckpunktevereinbarung (34) EUR 1 miljarda apmērā (turpmāk „papildu kapitāla instruments SPM bankai”).

iii) SPM bankas nākotnes darbības izmaksu un likviditātes izmaksu pieņēmums

(56) 2011. gada jūnija pārstrukturēšanas plānā ietvertas divas atšķirīgas uzņēmējdarbības situācijas WestLB/SPM bankai, viena scenārijam, kas aprakstīts kā pamatscenārijs, otra scenārijam, kas raksturots kā negatīva iznākuma scenārijs. Pamatscenārijā aplēsts, ka SPM bankas darbības un likvidēšanas vispārējie zaudējumi piecu gadu periodā (Transformationskosten), tostarp pensiju saistību uzņemšanās, veidos EUR [3–6] miljardus. Negatīva iznākuma scenārijā, kura pamatā ir atšķirīgi pieņēmumi attiecībā uz darbinieku skaita samazināšanu, nepieciešamo vērtības samazināšanu ēkām un IT ieguldījumiem, pensiju saistībām un citām likvidācijas izmaksām, aplēsts, ka kopējie zaudējumi piecu gadu periodā veidos EUR [4–7] miljardus. WestLB nonāks pilnīgā NRW īpašumā, un tā uzņemsies pilnu atbildību par WestLB. Gan pamatscenārijs, gan negatīva iznākuma scenārijs paredz, ka tiks izmantots NRW nodrošinātais kapitāla instruments EUR 1 miljarda apmērā. Negatīva iznākuma scenārijā atbilstīgi Eckpunktevereinbarung NRW būs jānodrošina papildu līdzekļi.

iv) Saistības nodrošināt likviditātes atbalstu pārstrukturēšanas periodā

(57) 2011. gada jūnija pārstrukturēšanas plānā noteikts arī, ka krājbankām, NRW un EAA pārstrukturēšanas laikā ir jāsaglabā pašreizējā likviditāte. Ja pārstrukturēšanas periodā līdz 2012. gada 30. jūnijam ir nepieciešams papildu likviditātes atbalsts, WestLB, tās akcionāri un EAA atbilstīgi Eckpunktevereinbarung vienojas par piemērotiem pasākumiem likviditātes nodrošināšanai pārveides posmā. Saskaņā ar informāciju, ko Vācija iesniedza 2011. gada 1. decembrī, papildu likviditātes atbalsta izmantošana […] stresa scenārija gadījumā.

3. PĀRSTRUKTURĒŠANAS PLĀNI

a. IEVADS

(58) Vācija ir iesniegusi Komisijai vairākus pārstrukturēšanas plānus saistībā ar dažādiem valsts atbalsta pasākumiem un dažādām pārstrukturēšanas koncepcijām. Vainagojums pirmajam dokumentu kopumam, kurš attiecās tikai uz EUR 5 miljardu garantiju, bija 2009. gada pārstrukturēšanas plāns (35).

(59) Divi galvenie elementi 2009. gada aprīļa pārstrukturēšanas plānā (36) bija WestLB bilances samazināšana no EUR 250 miljardiem līdz EUR 125 miljardiem (tostarp atbrīvošanās no dažiem aktīviem, piemēram, WestImmo) un uzsvara nomaiņa no visu darbību riska samazināšanas, kam sekotu WestLB pārdošana, piemērojot atklātu, pārredzamu un nediskriminējošu konkursa procedūru. Ja šāda pārdošana nenotiktu, WestLB pēc 2011. gada būtu jāpārtrauc jaunās darbības. Lai gan WestLB akcionāri atsavināšanas pilnvarniekam un investīciju bankai piešķīra mandātu veikt pārdošanas procesu un 2010. gada 30. septembrī publiski izsludināja konkursu WestLB pārdošanai, konkursa procedūras rezultātā netika saņemti piedāvājumi, kurus WestLB akcionāri uzskatītu par pieņemamiem no ekonomiskā viedokļa.

(60) Jauni pārstrukturēšanas plāni tika iesniegti 2009. gada decembrī (37) un 2011. gada februārī. Turpmāka bankas apjoma samazināšana līdz bilancei ar aptuveno vērtību EUR 80 miljardi tika paredzēta 2011. gada februāra pārstrukturēšanas plānā, bet netika paredzēti zaudējumu apvērses maksājumi. Galīgais pārstrukturēšanas plāns tika paziņots 2011. gada jūnijā. Vācija skaidri apstiprināja, ka 2011. gada februāra pārstrukturēšanas plāns tiek atsaukts. Tādēļ šajā lēmumā tiks analizēts tikai 2011. gada jūnija pārstrukturēšanas plāns.

b. 2011. GADA JŪNIJA PĀRSTRUKTURĒŠANAS PLĀNS

(61) 2011. gada jūnija pārstrukturēšanas plānam ir četri galvenie elementi: a) 2011. gada laikā un vēlākais līdz 2012. gada 30. jūnijam tā saucamās Verbundbank darbības — t. i., tās darbības, kuru uzsvars likts uz sadarbību ar reģionālajām krājbankām, — tiks nodalītas, lai rezultātā izveidotajai Verbundbank rastu vietu krājbanku tīklā. Helaba ir izteikusi vēlmi pārņemt Verbundbank; b) kamēr iespējams slēgt pārdošanas līgumu, tas ir, līdz 2012. gada 30. jūnijam, tiks turpināti centieni pārdot visas pārējās WestLB daļas; c) EAA2012. gada 30. jūnijā pārņems tos portfeļus, kuri nebūs piešķirti Verbundbank, kurus nebūs pārņēmuši krājbanku finanšu grupas locekļi un kurus WestLB nebūs pārdevusi trešām personām līdz 2012. gada 30. jūnijam, un pēc 2012. gada 30. jūnijaWestLB neiesaistīsies jaunās bankas darbībās (izņemot darbības, kas saistītas ar aktīvu pārvaldību) un tiks pārveidota par apkalpošanas platformu, tostarp likvidēšanas uzņēmumu, kura turējumā ir t. s. „mantotās” pozīcijas, kas komerciāli pārvestas uz EAA vai kuru risku EAA ierobežo, un kurš nodarbojas ar darbinieku atlaišanas jautājumiem un nodrošina aktīvu pārvaldības pakalpojumus (saukta SPM banka); d) tiks nodalīta SPM bankas daļa (turpmāk „pakalpojumu sniedzējs uzņēmums”), kas nodrošina aktīvu pārvaldības pakalpojumus EAA, Verbundbank un trešām personām.

(62) Plānu īsumā var apkopot šādi: 5. tabula 2011. gada jūnija pārstrukturēšanas plānā paredzētā pamata struktūra Pašreizējā struktūra < 2011. gada 30. jūnijs Mērķa struktūra > 2012. gada 30. jūnijs WestLB Bilances apmērs: EUR 160 miljardi Riska svērtie aktīvi: 88,5 miljardi (2008. gadā, skatīt 1. tabulu) Pašu kapitāls: EUR 4 miljardi Darbinieki: 4 400 Akcionārs: NRW 48 %, reģioni 2 %, krājbankas: 50 % SPM bankas mātesuzņēmums Bilances apmērs: tiks konkretizēts (aktīvi sintētiski pārvesti uz EAA) Riska svērtie aktīvi: < 1 miljards Darbinieki: 4 400; <400 2016. gadā mātesuzņēmumā vai funkcionējošā uzņēmumā Pašu kapitāls: […] Akcionārs: NRW 100 % WestImmo un citi WestLB meitasuzņēmumi Meitasuzņēmums = SPM funkcionējošs uzņēmums Bilances apmērs: tiks konkretizēts (aktīvi sintētiski pārvesti uz EAA) Darbinieki: skatīt mātesuzņēmumu Meitasuzņēmums = SPM pakalpojumu sniedzējs uzņēmums Bilances apmērs: EUR <1 miljards Darbinieki: maksimums 1 000 2016. gadā Jāpārdod līdz 2016. gadam Verbundbank pārvešana uz Helaba Bilances apmērs EUR 40–45 miljardi Pašu kapitāls: EUR 1 miljards krājbankās Darbinieki: ~ 400 Akcionārs: pārvedums uz Helaba Aktīvu pārdošana līdz 2012. gada 30. jūnijam Jo īpaši WestImmo (Pfandbriefbank) WestImmo bilances apmērs EUR [16–23] miljardi EAA — sliktā banka no 2010. gada aprīļa Nominālais apjoms: EUR 77,5 miljardi (2011. gada oktobris: 53) Pašu kapitāls: EUR 3 miljardi Akcionāri: NRW 48 %, reģioni 2 %, krājbanku asociācijas 50 %. EAA (papildināta) — sliktā banka Bilances apmērs ~EUR [100–250] miljardi Pašu kapitāls: Pašu kapitāls 06/2012 plus papildu kapitāls 30.6.2012. pārvesto aktīvu likvidēšanai bez zaudējumiem. Akcionāri: NRW 48 %, reģioni 2 %, krājbanku asociācijas 50 %.

i) Verbundbank

(63) Verbundbank darbības tiks nodalītas, lai izveidotu struktūrvienību, kas apvienota ar citu banku. Šī lēmuma pieņemšanas procesa laikā krājbankas ir atteikušās no sākotnējā nodoma izveidot jaunu autonomu banku. Verbundbank darbosies kā pakalpojumu sniedzējs un centrālā banka krājbankām NRW un Brandenburgā un nodarbinās aptuveni 400 bijušos WestLB strādājošos. Pārejas periodā tā var noslēgt līgumu par dažu pakalpojumu saņemšanu no WestLB/SPM bankas.

(64) Verbundbank darbosies saskaņā ar zema riska darbības modeli. Tā piedāvās pakalpojumus un produktus krājbankām un to klientiem, vidēja lieluma uzņēmumiem un valsts iestādēm un institucionāliem klientiem. Tās produkti galvenokārt būs korporatīvās finanses un tradicionālās kapitāla tirgus darbības. Galvenie Verbundbank finanšu rādītāji ir riska svērtie aktīvi EUR 8,3 miljardu vērtībā un bilance ar kopējo vērtību EUR 40–45 miljardi. Darbības sākumā Verbundbank tiks nodrošināta ar kapitālu EUR 1 miljarda apjomā, lai tai būtu regulatora noteiktais pašu kapitāla rādītājs 12 %. Kapitālu nodrošinās krājbanku asociācijas NRW (50 %) un krājbanku asociācija valsts līmenī (DSGV — 50 %) (38). Tās pasīvus veidos krājbanku noguldījumi, obligācijas un segtās obligācijas, kā arī institucionālo ieguldītāju noguldījumi. Finansējuma lielākā daļa tiks nodrošināta, izmantojot krājbanku finanšu grupas locekļus.

(65) Pēc 2011. gada jūnija pārstrukturēšanas plāna iesniegšanas Landesbank Helaba norādīja uz gatavību pārņemt Verbundbank darbību. Helaba2011. gada 12. decembrī principā ar pozitīvu vērtējumu pabeidza WestLB aktīvu un pasīvu izlases portfeļa padziļinātu pārbaudi un atkārtoti izteica vēlmi pārņemt Verbundbank, uzdodot tās valdei sākt konkrētas pārrunas par Verbundbank darījumu integrēšanu (39). Verbundbank integrēšanu Helaba vai krājbanku sektorā organizēja krājbanku asociācijas pēc tam, kad kļuva skaidrs, ka Verbundbank paredzamā rentabilitāte — ja tā darbojas autonomi — būs salīdzinoši zema, ar ieņēmumiem no akciju kapitāla no [2,0–3,0] % līdz [4,0–5,0] %. Samazināti pieskaitāmie izdevumi un sinerģija, kas rodas, integrējot Verbundbank darbību Helaba vai krājbanku sektorā, uzlabotu paredzamo rentabilitāti un nostiprinātu to pieņemamā līmenī.

ii) Aktīvu pārdošana vai pārvešana

(66) Attiecībā uz tām WestLB daļām, kas neatbilst Verbundbank izveides nolūkam, 2011. gada jūnija pārstrukturēšanas plānā noteikts, ka līdz 2012. gada 30. jūnijam (līguma parakstīšanas dienai) tiks pārdots iespējami daudz daļu. Šis process ir sinhronizēts ar procesā esošajām pārdošanas darbībām, kas jau ir uzsāktas, lai tiktu izpildīti 2009. gada maija lēmuma nosacījumi. […].

(67) WestLB piedāvāja pārdošanā gan lielākas struktūrvienības, piemēram, Korporatīvo un strukturēto finanšu un kapitāla tirgus nodaļas, kuras ir nozīmīgākie WestLB ieņēmumu avoti, gan mazākas struktūrvienības, piemēram, Korporatīvo finanšu departamentu, Strukturēto finanšu departamentu, Pašu kapitāla vērtspapīru tirgu departamentu, Parāda tirgu departamentu un Turētājbanku pakalpojumu departamentu, kurus nepieciešamības gadījumā var iegādāties kopā ar to elektronisko datu apstrādes sistēmām un infrastruktūru.

(68) WestLB novērtēs piedāvājumus, izmantojot vairākus kritērijus, tostarp pārdošanas cenas un attiecīgo korekciju klauzulas, pārdošanas ietekmi uz WestLB bilanci un peļņas un zaudējumu pārskatu, piedāvājumu pamatotību, piemēram, attiecībā uz finansējuma koncepcijām un pircēja darījumu pieredzi, darījuma tiesiskajiem aspektiem un EAA papildinājumu.

(69) Visi WestLB aktīvi un pasīvi, kas nebūs pārdoti vai pārvesti uz Verbundbank, 2012. gada 30. jūnijā tiks pārvesti uz EAA. Piemērojamais tiesiskais regulējums (40) ļauj secīgi papildināt EAA ar nosacījumu, ka visa cita starpā ir pieejams pietiekams pašu kapitāls, visi raksturīgie aktīvu riski ir atklāti un ir iesniegts sīki izstrādāts likvidēšanas plāns.

(70) Pārvešanas metodes otrajai aktīvu pārvešanai būs tādas pašas kā tās, kas jau tika piemērotas 2009. gada decembrī un 2010. gada aprīlī, kad WestLB pirmā aktīvu pārveduma pirmās divas daļas tika pārvestas uz EAA. Priekšroka atkal tiks dota nodalīšanas metodei, un tikai tad, ja citas piemērotas pārvešanas metodes, piemēram, pārdošana vai pakārtota līdzdalība nebūs tiesiski vai tehniski iespējamas vai nozīmēs komerciāli nepamatotus riskus, fiziska pārvešana tiks aizstāta ar bāzes risku sintētisku pārvešanu.

(71) Pārvešanas nolūks ir nodrošināt, ka attiecīgi WestLB vai SPM banka neiesaistās jaunā banku darbībā (izņemot darbības, kas paredzētas saistībā ar pakalpojumu sniegšanas darbību) un tās vairs nav pakļautas kredītriskam vai tirgus riskam uz pašu rēķina, kas jāsedz ar regulatora noteikto minimālo pašu kapitālu, par pamatu ņemot pašlaik piemērojamo tiesisko regulējumu (41).

(72) Attiecībā uz aktīvu un pasīvu novērtējumu pārvešana notiks, izmantojot pienācīga riska bilances vērtības, kas nozīmē […].

iii) SPM banka

(73) Pēc 2012. gada 30. jūnijaWestLB neiesaistīsies jaunās bankas darbībās (izņemot darbības, kas saistītas ar tās pakalpojumu sniegšanas darbībām), atteiksies no zīmola nosaukuma WestLB un tiks pārdēvēta par SPM banku (sākotnējais darba nosaukums) WestLB tiks pārveidota par vienību, kuras turējumā likvidēšanas nolūkā ir t. s. „mantotās” pozīcijas, kas komerciāli pārvestas uz EAA, un kura parūpēsies par atlikušajiem darbiniekiem, un par apkalpošanas platformu, kura sniegs tikai aktīvu pārvaldības pakalpojumus.

(74) […].

(75) Būtībā SPM banka kļūs par mātesuzņēmumu (turpmāk „SPM bankas mātesuzņēmums”), kuram paredzēti divi meitasuzņēmumi, proti, SPM Betriebsgesellschaft un SPM Servicegesellschaft — pakalpojumu sniedzējs uzņēmums (turpmāk „pakalpojumu sniedzējs uzņēmums”).

(76) Aktīvi, ko nevar fiziski pārvest uz EAA nodokļu, tiesisku vai regulējošu iemeslu dēļ, tiks pārvesti tikai sintētiski. Šādi aktīvi tiks turēti SPM bankas mātesuzņēmuma vai SPM Betriebsgesellschaft bilancē, bet neatradīsies SPM Servicegesellschaft bilancē.

(77) Pēc papildinājuma pabeigšanas WestLB vai attiecīgā gadījumā SPM banka neturēs riska svērtos aktīvus kredītriskiem un tirgus riskiem (42) un turēs tikai salīdzinoši mazu apjomu riska svērto aktīvu, lai segtu regulējumā noteiktās kapitāla prasības attiecībā uz darbības riskiem (mazāk nekā EUR 1 miljards, ja rēķina, piemērojot pamata indikatoru pieeju) (43).

(78) SPM Betriebsgesellschaft turēs atlikušās pensiju saistības attiecībā pret WestLB esošajiem un bijušajiem darbiniekiem. Galvenais SPM mātesuzņēmuma/ SPM Betriebsgesellschaft uzdevums būs samazināt strādājošo skaitu no esošā līmeņa, kas ir aptuveni 4 400 darbinieku, līdz 1 400 darbiniekiem 2016. gadā, no kuriem 1 000 būs pakalpojumu sniedzējā uzņēmumā, un slēgt nevajadzīgās darbības vietas un sistēmas. SPM Betriebsgesellschaft nodrošinās tikai pamata blakusdarbības, piemēram, ēku un biroju uzturēšanu.

(79) Pakalpojumu sniedzējs uzņēmums tiks nodalīts laikposmā no 2012. gada 1. janvāra līdz 2014. gada 31. decembrim, lai sniegtu aktīvu pārvaldības pakalpojumus WestLB atlikušajiem aktīviem un pasīviem. Fakts, ka aktīvu portfelis ir pārvests uz EAA (un Verbundbank), rada nepieciešamību pēc aktīvu pārvaldības pakalpojumiem, jo ne EAA, ne Verbundbank nevar pašas veikt portfeļu apkalpošanu. Pakalpojumu sniedzējs uzņēmums piedāvās šos pakalpojumus EAA (un Verbundbank) par parastajām komerccenām. Visi ierobežojumi attiecībā uz pakalpojumu sniedzēja uzņēmuma darbības modeli (skatīt arī 80.–84. apsvērumu) beigsies pēc pakalpojumu sniedzēja uzņēmuma pārdošanas.

(80) SPM mātesuzņēmumam vai tā meitasuzņēmumiem būs visas banku darbības licences, kas joprojām nepieciešamas to darbības veikšanai. Vācija apņemas nodrošināt, ka darbības joma un skaits licencēm bankas darbību veikšanai tiks ierobežots līdz minimumam, kas nepieciešams aktīvu pārvaldības pakalpojumu sniegšanai.

(81) Ievērojamas EAA portfeļu daļas ir iegrāmatotas ārzemju filiālēs, un tām tur būs jāpaliek. WestLB2011. gada 31. oktobrī bija riska pozīcijas Ņujorkā aptuveni EUR [5–15] miljardi, Londonā aptuveni EUR [15–25] miljardi un Āzijā aptuveni EUR [5–10] miljardi. Fiziska šo portfeļu pārvešana uz EAA saistībā ar pirmo aktīvu pārvedumu nebija iespējama vai bija ekonomiski nepamatota nodokļu, tiesisku vai regulējošu iemeslu dēļ, un tādēļ tas varēja notikt tikai sintētiski. Šie aktīvi paliks SPM mātesuzņēmumā vai SPM Betriebsgesellschaft, daļēji ārvalstu filiālēs vai meitasuzņēmumos. Vācija skaidro, ka ārzemju filiāles vai meitasuzņēmumus nevar nekavējoties slēgt, bet tā apņemas nodrošināt, ka SPM mātesuzņēmums vai SPM Betriebsgesellschaft slēgs visas ārzemju filiāles vai meitasuzņēmumus līdz 2016. gada beigām, ja vien bankas regulatora prasību dēļ netiks aizkavēta kādas atsevišķas struktūrvienības slēgšana.

(82) Turklāt pakalpojumu sniedzējam uzņēmumam ir pienācīgi jāapkalpo šie portfeļi. Lai saglabātu aktīvu pārvaldības zinātību, pakalpojumu sniedzējam uzņēmumam būs filiāles Ņujorkā, Londonā un vienā vietā Āzijā. Aptuveni viena trešdaļa strādājošo, kuriem paredzēts strādāt pakalpojumu sniedzējā uzņēmumā, strādās kādā no ārvalstu filiālēm. Tādējādi Komisija saprot, ka pēc pakalpojumu sniedzēja uzņēmuma pārdošanas SPM bankai pēc 2016. gada vairs nebūs ārvalstu filiāļu vai meitasuzņēmumu, ja vien bankas regulatora prasību dēļ netiks aizkavēta kādas atsevišķas struktūrvienības slēgšana.

(83) Pakalpojumu sniedzējs uzņēmums būs ne tikai nodalīts, bet arī pēc tam tiks pārdots — vēlākais līdz 2016. gadam. Lai veicinātu pakalpojumu sniedzēja uzņēmuma pārdošanu, SPM banka laikposmā no 2012. līdz 2014. gadam drīkst slēgt līgumus par aktīvu pārvaldības pakalpojumu sniegšanu trešo personu portfeļiem, t. i., portfeļiem, kas nav saistīti ar WestLB iepriekšējiem portfeļiem. Tomēr ieņēmumi no šīm darbībām nedrīkst pārsniegt [40–60] % no pakalpojumu sniedzēja uzņēmuma kopējiem bruto ieņēmumiem. Šis ierobežojums beigsies pēc pakalpojumu sniedzēja uzņēmuma pārdošanas.

(84) Paredzams, ka pakalpojumu sniedzējs uzņēmums radīs vidējus ieņēmumus no pārdošanas aptuveni [8–12] % apmērā, kam būtu jābūt pietiekami, lai nodrošinātu tā rentabilitāti (44). Peļņas un zaudējumu aprēķins, uz kura pamata tika aplēsta pakalpojumu sniedzēja uzņēmuma rentabilitāte, liecina, ka līdz 2016. gadam ir jāsasniedz ievērojams izmaksu samazinājums (45).

(85) Tomēr, ja SPM banka nepārdod pakalpojumu sniedzēju uzņēmumu līdz 2016. gada 31. decembrim, Vācija apņemas nodrošināt, ka pakalpojumu sniedzējs uzņēmums tiks likvidēts. Tādā gadījumā visas esošās līgumiskās saistības tiks izbeigtas ar 2017. gada 31. decembri, kas ir pakalpojumu sniedzēja uzņēmuma pakāpeniskās likvidēšanas perioda (ja to nepārdod) beigu datums.

4. VĀCIJAS SAISTĪBAS

(86) Papildus 2011. gada jūnija pārstrukturēšanas plānam Vācija ir iesniegusi saistību sarakstu (skatīt pašreizējā lēmuma pielikumu), kuru īsumā var apkopot šādi: a) ZĪMOLA NOSAUKUMS — Attiecībā uz zīmola nosaukumu WestLB Vācija apņemas, ka nosaukums WestLB pēc 2012. gada 30. jūnija vairs netiks izmantots (iespējams piemērot trīs mēnešu pagarinājumu, ja tas izrādās nepieciešams tehnisku iemeslu dēļ). b) VERBUNDBANK — Vācija apņemas nodrošināt, ka Verbundbank darbības līdz 2016. gada 31. decembrim tiks ierobežotas līdz darbībām, kas uzskaitītas 2011. gada jūnija pārstrukturēšanas plānā, ja vien Verbundbank netiks apvienota ar citu Landesbank pirms 2016. gada 31. decembra. — Vācija apņemas nodrošināt, ka NRW nākotnē neiegādāsies Verbundbank akcijas, kā arī nesniegs tai jebkāda veida finanšu atbalstu. — Vācija apņemas nodrošināt, ka Verbundbank netiks nodalīta kā autonoma banka un ka Verbundbank aktīvus un pasīvus līdz 2012. gada 30. jūnijam pārņems krājbanku sektors. — Vācija apņemas nodrošināt, ka visas personas īstenos no Eckpunktevereinbarung izrietošās saistības, neveicot izmaiņas vai nekavējot termiņus, lai, jo īpaši par pamatu ņemot pārveduma subjektu un novērtējumu, ka struktūrvienības uzņēmuma vērtība ir nulle, tiktu nodrošināta pietiekama darījuma drošība, un ka atbrīvošanās no Verbundbank notiek līdz 2012. gada 30. jūnijam. — Vācija apņemas nodrošināt, ka padziļinātas pārbaudes pozitīva iznākuma rezultātā Landesbank Hessen-Thüringen (Helaba) pārņems Verbundbank. c) SPM BANKA — Vācija apņemas nodrošināt, ka SPM banka ierobežos darbību un sniegs tikai šādus pakalpojumus: i) EAA, Verbundbank un trešo personu portfeļu apkalpošana, ja nepieciešams, ietverot portfeļu darbības rezultātu pārvaldību, vērtspapīru mijieskaitu, apstrādi un izmantošanu, kredītu vērtēšanu, kredītu pārvaldību un kredītu uzraudzību, kredītriska kontroli, regulējumā paredzēto ziņojumu sagatavošanu, uzņēmumu kredīta nodrošinājuma pārvaldību, tostarp attiecīgo datu pārvaldību, tirgus risku pārvaldību, IT un uzskaites pakalpojumus, finansējuma, riska ierobežošanas un naudas plūsmas pārvaldību, finanšu pārskatu sniegšanu, līdzdalības uzņēmumos kontrolēšanu, atbilstības nodrošināšanu un pārvaldību; ii) tādu aktīvu gadījumā, kuri uz EAA pārvesti sintētiski, EAA savas likvidēšanas stratēģijas ietvaros var veikt arī šādu aktīvu termiņu pagarināšanu, pārdošanu vai pārvēršanu vērtspapīros; šādos gadījumos SPM banka rīkosies tikai EAA vārdā un tās uzdevumā (46). — Vācija ir iesniegusi aprakstu nepieciešamajām licencēm banku darbības veikšanai un apņemšanos nodrošināt, ka visas pārējās licences banku darbības veikšanai tiks atdotas atpakaļ līdz 2012. gada 31. decembrim. — Vācija apņemas nodrošināt, ka darbinieku skaits SPM bankā tiks samazināts no pašreizējā skaita 4 400 līdz 1 000 pakalpojumu sniedzējā uzņēmumā 2016. gadā. Ir iesniegti aptuveni skaitļi plānotajam darbinieku skaitam šī samazinājuma laikā. — Vācija apņemas nodrošināt, ka SPM banka ievēros konkrētus nosacījumus, piedāvājot pakalpojumus trešām personām. Trešo personu darījumu īpatsvars nedrīkst pārsniegt [40–60] % no kopējiem bruto ieņēmumiem. Trešās personas līgumus slēgs atsevišķa struktūrvienība (pakalpojumu sniedzējs uzņēmums, kas būs jānodala), kam būs licence banku darbības veikšanai, kas būs ierobežota līdz nepieciešamajam minimumam. — Vācija apņemas nodrošināt, ka pakalpojumu sniedzējs uzņēmums tiks pārdots līdz 2016. gada 31. decembrim. Trešo personu līgumi, kuru derīguma termiņš ir pēc 2017. gada, ir atļauti, ja līgums paredz klientam tiesības izbeigt līgumu kapacitātes iemeslu dēļ (sākot no 2017. gada 31. decembra). — Ja pakalpojumu sniedzēja uzņēmuma pārdošana nenotiek līdz paredzētajam datumam, Vācija nodrošinās, ka sākot no 2017. gada 31. decembra visas pakalpojumu sniedzēja uzņēmuma darbības tiks pārtrauktas vai nodotas. Ja pakalpojumu sniedzēja uzņēmuma pārdošana ir veiksmīga, visi ierobežojumi, kas noteikti attiecībā uz pakalpojumu sniedzēja uzņēmuma darbību, tiks atcelti. — Vācija apņemas nodrošināt, ka SPM banka nesniegs konkrēti šādus pakalpojumus: darījumi savā vārdā, jebkura veida sertifikātu emitēšana, projektu un komercdarījumu finansēšana, uz aktīviem balstītas finanses, aizdevumu pārvēršana vērtspapīros un sindicēto aizdevumu darījumi, un starptautiskie korporatīvie bankas darījumi. Sintētiski pārvestiem aktīviem, ko garantē EAA, SPM banka ir galvenais aizdevējs, kas var pieprasīt SPM bankai izsniegt aizdevumus, pārdot aizdevumus vai veikt parāda pārvēršanu vērtspapīros, bet tā var to darīt tikai tad, ja šīs darbības pieprasa EAA. — Vācija apņemas nodrošināt, ka SPM banka piedāvās aktīvu pārvaldības pakalpojumus tikai par godīgu tirgus cenu un ka piedāvātās cenas būs pietiekamas, lai pilnībā segtu pakalpojumu sniedzēja uzņēmuma izmaksas. — Vācija apņemas nodrošināt, ka pēc 2016. gada SPM bankai vairs nebūs ārvalstu filiāļu vai meitasuzņēmumu, ja vien bankas regulatora prasību dēļ netiks aizkavēta kādas atsevišķas struktūrvienības slēgšana. Tomēr pakalpojumu sniedzējam uzņēmumam var būt viena ārvalstu filiāle Londonā, viena — Ņujorkā un trešā Āzijā, lai izmantotu vietējo zinātību, nodrošinātu laika zonu segumu, samazinātu darbības riskus un spētu konkurēt. — Vācija apņemas nodrošināt, ka pilnvarnieka pienākumos ietilps SPM bankas uzraudzība. d) EAA — Vācija apņemas nodrošināt, ka pēc EAA pakalpojumu līguma pagarināšanas līdz 2016. gada 31. decembrimEAA nepieciešamos aktīvu pārvaldības pakalpojumus iegādāsies atbilstīgi saistībām par komerciālu cenu noteikšanu un izmantojot valsts iepirkuma procedūru. e) UZRAUDZĪBA — Vācija apņemas iesniegt Komisijai sīki izstrādātus ceturkšņa ziņojumus par pasākumiem, kas veikti, par pamatu ņemot 2011. gada 16. decembrī panākto saprašanos starp Komisiju un Vāciju.

III. OFICIĀLAS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS UZSĀKŠANA ATBILSTĪGI LESD 108. PANTA 2. PUNKTAM

1. 2009. GADA DECEMBRA LĒMUMS

(87) Komisija 2009. gada decembra lēmumā izteica šaubas atbilstīgi LESD 108. panta 2. punktam par šajā lēmumā minēto pārbaudīto aktīvu glābšanas pasākumu saderību ar Komisijas paziņojumu par samazinātas vērtības aktīviem piemērojamo režīmu Kopienas banku nozarē (47) (turpmāk „Samazinātas vērtības aktīvu paziņojums”). Turklāt Komisija uzskata, ka dzīvotspējas atjaunošana, pienācīga sloga sadale un mazinājums konkurences kropļojumam, ko rada (papildu) atbalsts, nav pārliecinoši parādīts atbilstoši Komisijas paziņojumam par finanšu nozares dzīvotspējas atjaunošanu un tās pārstrukturēšanas pasākumu novērtējumu pašreizējās krīzes apstākļos atbilstīgi valsts atbalsta noteikumiem (48) (turpmāk „Pārstrukturēšanas paziņojums”).

(88) Komisija norādīja, ka tā ne tikai izmeklēja jauno atbalstu, kas radās saistībā ar aktīvu pārvedumu uz EAA, bet tai bija arī no jauna jāapsver atbalsts, kas tika atļauts ar 2009. gada maija lēmumu (49).

(89) Komisija arī norādīja uz šaubām par krājbanku pienācīgu pašu ieguldījumu, ņemot vērā, ka krājbanku saistībām, kas izriet no aktīvu glābšanas pasākuma, tika noteikts maksimālais līmenis un ka kapitāls, kas nepieciešams EAA izveidei, tika iegūts tikai no Vācijas, bet nevis no krājbankām (50).

(90) Vācijai tika pieprasīts iesniegt pārskatītu pārstrukturēšanas plānu, ņemot vērā pilnu piešķirtā valsts atbalsta summu un ietverot pienācīgu atlīdzību un papildus padziļinātu pārstrukturēšanu.

2. 2010. GADA NOVEMBRA LĒMUMS

(91) Ar 2010. gada novembra lēmumu Komisija pagarināja procedūru, jo tai bija lielas šaubas attiecībā uz pirmā aktīvu pārveduma saderību ar Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumu un 2009. gada decembra pārstrukturēšanas plāna saderību, jo tajā nebija spēts parādīt, ka ar to iespējams nodrošināt saņēmēja dzīvotspējas atjaunošanu, kā arī to, kā nodrošināt pienācīgu sloga sadali un mazināt atbalsta radīto konkurences kropļojumu.

(92) Konkrēti attiecībā uz pirmo aktīvu pārvedumu Komisija izteica šaubas par samazinātas vērtības aktīvu atbilstīgumu. Komisija izdarīja secinājumu par valsts atbalsta esamību un atbalsta summu un novērtēja summas kā tādas, kas liecina, ka atbalsts nebūs saderīgs ar Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumu, ja netiks veikta zaudējumu apvērse vai kompensēšana, izmantojot papildu pārstrukturēšanu atbilstīgi Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 41. punktam.

(93) Komisija 2010. gada novembra lēmumā secināja, ka atbalsta summa, kas ir saistāma ar pirmo aktīvu pārvedumu, ir aptuveni EUR 6,9 miljardi, kā to noteikuši tās eksperti. Šī summa ir aprēķināta kā starpība starp aktīvu pārveduma vērtību un tirgus vērtību (aptuveni EUR 11 miljardi) (51), kas koriģēta ar sākotnējo akciju kapitālu, kas piešķirts EAA (aptuveni EUR 3,3 miljardi) (52), ar konkrētu ar kredītrisku saistītu parādzīmju bilances vērtību (aptuveni EUR 0,3 miljardi) (53) un ar atskaitījumu, pārvedot pasīvus, uz kuriem attiecas iepriekš iegūtas tiesības (aptuveni EUR 0,9 miljardi) (54).

(94) Komisija apstiprināja pārveduma deltu, kādu to bija aprēķinājuši tās eksperti, t. i., neto starpību starp aktīvu un pasīvu pārveduma vērtību un reālo ekonomisko vērtību. Tā uzskatīja, ka pārveduma delta ir EUR 3,4 miljardi, ja tiek koriģēts pašu kapitāls un kredītfaktori (55). Attiecībā uz vērtspapīru portfeli Komisija atzīmēja, ka, lai uzskatītu, ka pieprasītās aktīvu klases ir samazinātas vērtības (56), būtu bijuši nepieciešami papildu pierādījumi, lai secinātu, ka tirgus šiem aktīviem patiesi būtu bijis nefunkcionējošs, tiem nebūtu pircēju un pārdevēju. Turklāt, par pamatu ņemot savu lēmumu pieņemšanas praksi, Komisija piekrita ekspertiem, ka diskonta faktori, ko WestLB ir piemērojusi, nosakot REV, ir pārāk zemi, tādējādi dodot pārāk augstu rezultātu attiecībā uz reālo ekonomisko vērtību. Komisija piekrita ekspertu konstatējumam, ka, piemērojot nepietiekami konservatīvus saistību neizpildes radīto zaudējumu pieņēmumus, aizdevumu portfeļa reālā ekonomiskā vērtība ir par aptuveni EUR 1,0 miljardiem zemāka nekā WestLB aplēses. Komisija atzīmēja, ka šie skaitļi tika salīdzināti sektoru līmenī atbilstīgi Komisijas lēmumu pieņemšanas praksei (57). Turklāt Komisija pārskatīja citus nelabvēlīgo ietekmi mazinošus faktorus, par kuriem tika ziņots, bet nolēma, ka nav pamata ņemt tos vērā, veicot reālās ekonomiskās vērtības novērtējumu.

(95) Komisija izteica šaubas par samazinātas vērtības aktīvu pārvaldību, jo tos joprojām administrēja WestLB. Turklāt Komisija no fakta, ka EAA bija reģistrējusi zaudējumus EUR 1 miljarda apmērā īsi pēc tās izveides, secināja, ka zaudējumi jau varēja būt radušies pārveduma dienā. Tas radīja šaubas, vai attiecīgie aktīvi ir Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 32. punkta darbības jomā.

(96) Vācijai atkal tika pieprasīts iesniegt pārskatītu pārstrukturēšanas plānu, ņemot vērā papildu atbalstu, kas piešķirts WestLB, un novēršot šajā lēmumā norādītās nepilnības.

IV. VĀCIJAS NOSTĀJA

(97) Vācija neapstrīd, ka pasākumi ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.

1. PAR PIRMO AKTĪVU PĀRVEDUMU UZ EAA

(98) Vācija apstrīd dažus secinājumus attiecībā uz pirmo aktīvu pārvedumu uz EAA.

a. SAMAZINĀTAS VĒRTĪBAS AKTĪVU PAZIŅOJUMA PIEMĒROJAMĪBA

(99) Pirmkārt, Vācija atkārto savu 2010. gada 2. februāra nostāju, norādot, ka Samazinātas vērtības aktīvu paziņojums nav piemērojams pirmajam aktīvu pārvedumam uz EAA. Vācija apgalvo, ka WestLB faktiski uzņemas samazinātas vērtības aktīvu pasākuma slogu, jo WestLB pārved uz EAA pašas kapitālu. Atsaucoties uz 2009. gada maija lēmumu, Vācija apgalvo, ka atbilstoši 8. zemsvītras piezīmei šī lēmuma 16. apsvērumā Samazinātas vērtības aktīvu paziņojums nav piemērojams, ja pasākumu īsteno valsts akcionāri, būdami īpašnieki.

b. PIRMĀ AKTĪVU PĀRVEDUMA REĀLĀS EKONOMISKĀS VĒRTĪBAS NOTEIKŠANA

(100) Otrkārt, Vācija apgalvo, ka Komisija ir pieļāvusi kļūdas, novērtējot pārvestos aktīvus un piemērojot novērtēšanas faktorus.

(101) Lai gan tā apgalvo, ka Komisijas vērtējums kopumā bija pārāk konservatīvs, tā plašāk komentē dažus punktus atsevišķajām aktīvu klasēm „Strukturētie vērtspapīri”, „Citi vērtspapīri” un „Kredītportfelis”.

(102) Attiecībā uz „Strukturēto kredītu” portfeli Vācija apgalvo, ka WestLB vērtēšanas metodoloģiju, ko Komisija kritizēja, Deutsche Bundesbank uzskatīja par pieņemamu. Turklāt tā norāda, ka BlackRock Solutions — uzņēmums, kurš tika pilnvarots kā Vācijas eksperts —, noteica portfelim lielāku reālo ekonomisko vērtību nekā pati WestLB, kas norāda uz to, ka WestLB ir piemērojusi pietiekami konservatīvu pieeju.

(103) Attiecībā uz „Citu vērtspapīru” portfeli Vācija apgalvo, ka galvenās atšķirības vērtības noteikšanas novērtējumā rodas no debatēm par to, vai ir jāpiemēro tirgus vērtība. Lai gan WestLB piedāvāja pati savus (galvenokārt uz likviditāti balstītus) kritērijus, lai noteiktu, vai tirgus ir nefunkcionējošs, Vācija kritizē Komisijas ekspertus par to, ka tie ir nepietiekami skaidrojuši savus konstatējumus, ka gandrīz visi aktīvi pieder funkcionējošiem tirgiem. Kā piemēru Vācija min valsts obligācijas, kas veido lielu daļu vērtspapīru portfeļa, un apgalvo, ka krītošās tirgus cenas 2009. gada beigās bija norāde uz tirgus vājināšanos.

(104) Attiecībā uz „Kredītportfeļa” vērtēšanu Vācija norāda, ka Komisijas ekspertu viedokli, kas ir veidots bez piekļuves sīki izstrādātiem kredītu dokumentiem, nevar izmantot, lai apstrīdētu WestLB vērtības. Tā jo īpaši kritizē pārredzamības trūkumu attiecībā uz izmantotajiem novērtējuma parametriem, ar tiem saistītās pretrunas un Komisijas ekspertu pārlieku konservatīvo pieeju. Vācija apgalvo, ka ir jāpiemēro parametri, kas izmantoti Eiropas Banku uzraudzītāju komitejā (EBUU) stresa testā, nevis tie, ko izmantojuši Komisijas eksperti. Vācija jo īpaši kritizēja vienu no stresa scenārijiem, kurā Komisijas eksperti izmantojuši 70 % saistību nepildīšanas varbūtības pieņēmumu un 30 % saistību neizpildes radīto zaudējumu pieņēmumu.

(105) Visbeidzot, atbildot uz Komisijas šaubām par atbilstīgumu, Vācija norādīja, ka pirmais EAA gada ziņojums (2010. gada 30. jūnijs) nenorāda uz esošā portfeļa zaudējumiem. Tā atspēko Komisijas šaubas, ka paredzamie zaudējumi EAA struktūrā tikuši nepietiekami novērtēti, apgalvojot, ka EAA faktisko uzkrājumu apjomu riskam galvenokārt nosaka Phoenix portfelis. Šī summa būtībā bija par EUR [0,5–1,5] miljardiem mazāka nekā summa, kas tika paredzēta samazināšanas plānā budžetā. Tādējādi tas, kā EAA traktē uzkrājumu veidošanu, nebija pretrunā ar WestLB veikto novērtējumu par paredzamajiem zaudējumiem.

c. NELABVĒLĪGO IETEKMI MAZINOŠIE FAKTORI

(106) Visbeidzot, Vācija apgalvo, ka pārvesto portfeļu novērtējumā jāņem vērā nelabvēlīgo ietekmi mazinošie faktori, konkrēti attiecībā uz i) pārvestajiem pasīviem, uz kuriem attiecas iepriekš iegūtas tiesības; ii) nākotnes naudas līdzekļu plūsmu; iii) piešķirtajām, bet neizmantotajām kredītlīnijām; un iv) paredzamo zaudējumu diskontēšanu.

(107) Attiecībā uz pasīviem, uz kuriem attiecas iepriekš iegūtas tiesības, Vācija apgalvo, ka, pārvedot šādus pasīvus (58) uz EAA, WestLB atsakās no ekonomiskās priekšrocības EUR 882 miljonu vērtībā, un tas ir jāņem vērā.

(108) Attiecībā uz nākotnes naudas plūsmām Vācija apgalvo, ka, pārvedot portfeļus uz EAA, WestLB atsakās no nākotnes naudas plūsmām (procentu maksājumiem utt.), kas veido EUR 880 miljonus, un tas jāņem vērā.

(109) Vācija apgalvo, ka ir nepieciešama korekcija piešķirto, bet neizmantoto kredītlīniju pārvešanai uz EAA, jo to iespējamie riski ir ietverti reālās ekonomiskās vērtības aprēķināšanā, bet to potenciālā spēja pelnīt nav ietverta vispārējā novērtējumā.

(110) Attiecībā uz paredzamo zaudējumu diskontēšanu Vācija apgalvo, ka portfeļu vērtēšanas pamatā jābūt diskontētajiem paredzamajiem zaudējumiem, jo piesardzības pretrunīgā koncepcija ir jau pietiekami izmantota, veicot REV aprēķinu.

2. PAR PRIEKŠROCĪBU KRĀJBANKĀM

(111) Vācijas piezīmes par šaubām, ka krājbankām varētu būt piešķirts papildu nelegāls atbalsts, bija šādas:

(112) Pirmkārt, Vācija norāda, ka WestLB akcionāriem, starp kuriem ir krājbankas, nebija pienākums izveidot slikto banku, bet tas tika darīts saskaņā ar iekšēju lēmumu.

(113) Otrkārt, Vācija norāda, ka FMStFG nenosaka neierobežotu pienākumu kompensēt zaudējumus. Pienākums kompensēt zaudējumus ir diezgan ierobežots līdz summai, kas atbilst akciju kapitālam, kas ieguldīts saņēmējā bankā. Vācija apgalvo, ka saskaņā ar FMStFG pienākumu kompensēt zaudējumus drīkst sadalīt saskaņā ar līgumu, nevis proporcionāli, pamatojoties uz pašu kapitālu, lai ņemtu vērā dažādās finansiālās spējas.

(114) Visbeidzot Vācija apgalvo, ka krājbankas, uzņemoties pienākumu kompensēt iespējamos zaudējumus, kas rastos no EAA līdz EUR 4,5 miljardu apmērā, ir uzņēmušās pienācīgu daļu izmaksu sloga.

V. ATBALSTA WESTLB NOVĒRTĒJUMS

(115) Novērtējot pārstrukturēšanas atbalstu par labu WestLB, jāņem vērā visi atbalsti, kas piešķirti WestLB kopš 2008. gada, jo atbalsts, kas piešķirts pēc 2009. gada maija lēmuma ir piešķirts tam pašam pārstrukturēšanas procesam, kas tika apstiprināts ar 2009. gada maija lēmumu. Tomēr, ņemot vērā ievērojamo atbalsta pieaugumu un izmaiņas, kas veiktas pārstrukturēšanas plānā, ir nepieciešams jauns novērtējums visam atbalstam, kas paredzēts 2011. gada jūnija pārstrukturēšanas plānā.

1. VALSTS ATBALSTS LESD 107. PANTA 1. PUNKTA NOZĪMĒ

(116) Saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.

(117) Lai pasākumu atzītu par valsts atbalstu, ir jāizpilda šādi nosacījumi: a) tam jābūt dalībvalsts finansētam vai finansētam no valsts līdzekļiem; b) tam jāpiešķir priekšrocība, kas dod priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai; c) pasākumam jākropļo konkurence vai jārada draudi kropļot konkurenci; un d) pasākumam jāspēj ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm.

(118) Komisija joprojām uzskata, ka šie nosacījumi visiem pasākumiem ir izpildīti (kā tas paskaidrots turpmāk tekstā), pat ja pieļauj faktu, ka WestLB pārtrauks veikt bankas darbību, jo WestLB joprojām veic ekonomiskas darbības, piemēram, sniedz aktīvu pārvaldības pakalpojumus. Ņemot vērā, ka šīs darbības joprojām tiek veiktas starptautiskā kontekstā, Komisija uzskata, ka šie pasākumi var kropļot konkurenci un tie var arī ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm (59).

a. GARANTIJA PHOENIX PORTFELIM

(119) Komisija jau 2009. gada maija lēmumā noteica, ka šī garantija ir valsts atbalsts. Vācija ir paskaidrojusi, ka šī garantija joprojām attiecas uz Phoenix portfeļa pašu kapitāla daļu, kura tika pārvesta uz EAA.

b. KAPITĀLA IEPLUDINĀŠANA

(120) Komisija jau 2009. gada decembra lēmumā secināja, ka kapitāla iepludināšana EUR 3 miljardu apmērā ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.

c. PAPILDU KAPITĀLA INSTRUMENTS SPM BANKAI

(121) Saskaņā ar 2011. gada jūnija pārstrukturēšanas plānu NRW emitēs papildu instrumentu SPM bankas labā EUR 1 miljarda apmērā, lai aizstātu tā WestLB pašu kapitāla daļu (60), kas tiks atmaksāts SoFFin. Tā kā papildu instruments SPM bankai ir kapitāla aizstāšana, tam ir pilnībā jāsedz zaudējumi, citādi regulators neapstiprinātu šādu darījumu. Arī jaunajam instrumentam jāatbilst kapitālam. Tā kā šo kapitālu piešķir NRW, tā izcelsme ir valsts līdzekļi. Rezultātā tiek segts kapitāla iztrūkums vienā bankā un attiecīgi radīta selektīva priekšrocība SPM bankai. Ņemot vērā, ka SPM banka aktīvi darbosies nozarē, kurā ir pārstāvēti uzņēmumi no citām dalībvalstīm, pastāv iespēja, ka šis pasākums kropļos konkurenci un ietekmēs tirdzniecību starp dalībvalstīm. Tādējādi tas ir valsts atbalsts, kā to apstiprina līdzīgu kapitāla pasākumu (61) analīze.

d. PAPILDU ZAUDĒJUMU SEGUMS NO NRW SPM BANKAS LABĀ

(122) Saskaņā ar 2011. gada jūnija pārstrukturēšanas plānu NRW pārņems SPM bankas darbības un likvidēšanas zaudējumus piecu gadu periodā, kā arī uzņemsies visas pensiju saistības. Aplēsts, ka kopējie zaudējumi, ko SPM banka uzkrās darbības laikā, veidos aptuveni EUR [3–6] miljardus pamatscenārija gadījumā un EUR [4–7] miljardi negatīva iznākuma scenārija gadījumā. Šie zaudējumi jāsedz […]. Tādējādi apņemšanās pārņemt SPM bankas radītos zaudējumus ir līdzvērtīga kapitāla iepludināšanai ar aptuveno summu no EUR [100–700] miljoniem līdz EUR [0,5–2,0] miljardiem. Līdzīgi kā ar papildu kapitāla instrumentu SPM bankai, papildu zaudējumu segšana arī sedz SPM bankas kapitāla iztrūkumu un nodrošina tai selektīvu priekšrocību, jo nekas neliecina, ka banka varētu iegādāties šādu kapitālu tirgū. Tā kā pasākuma izcelsme ir NRW, tas tiek nodrošināts no valsts līdzekļiem. Ņemot vērā banku nozares raksturojumu, kas sniegts 118. apsvērumā, pasākums var kropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Tādējādi tas ir valsts atbalsts.

e. PIRMAIS AKTĪVU PĀRVEDUMS

(123) Komisija jau savā 2009. gada decembra lēmumā secināja, ka samazinātas vērtības aktīvu glābšanas pasākums, kas īstenots, izveidojot slikto banku, ir valsts atbalsts (62).

(124) Tā nepiekrīt Vācijai attiecībā uz Vācijas apgalvojumu, ka Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumu nevajadzētu piemērot. Tā vietā Komisija atgādina par savu lēmumu pieņemšanas praksi attiecībā uz to, ka Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumā Komisija ir sniegusi vadlīnijas dalībvalstu pieņemto aktīvu glābšanas pasākumu aplūkošanai atbilstīgi LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktam, pamatojot, ka „Samazinātas vērtības aktīvi atbilst aktīvu kategorijām, no kurām bankām, visticamāk, radīsies zaudējumi. Komisija uzskata, ka Samazinātas vērtības aktīvu paziņojums ir jāattiecina uz jebkura veida atbalsta pasākumiem, kuri vērsti uz samazinātas vērtības aktīviem un attiecīgi pēc tam nodrošina efektīvu aktīvu glābšanas pasākumu saņēmējai iestādei, jo Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumā aktīvu glābšana ir definēta kā jebkurš pasākums, ar kuru banka tiek atbrīvota no nepieciešamības veikt ievērojamu vērtības samazinājumu konkrētām aktīvu klasēm” (63). Pirmais aktīvu pārvedums arī atbilst šai pasākumu kategorijai, jo tas atbrīvo WestLB no tās aktīvu vērtības samazināšanas sekām. Būtībā Vācija iepriekš apstiprināja, ka WestLB vairs nebūtu izpildījusi regulējumā noteiktās minimālās kapitāla prasības, ja tā nebūtu saņēmusi valsts atbalsta pasākuma garantiju (64).

(125) Attiecībā uz pagaidu darbības jomu aktīvu pārvedumam ir jāpiemēro Samazinātas vērtības aktīvu paziņojums. Komisija atgādina, ka tai ir jāpiemēro tiesību akti un vadlīnijas, kas ir spēkā lēmuma pieņemšanas laikā, neatkarīgi no laika, kurā atbalsta pasākumi ir paredzēti vai paziņoti (65). Būtībā pašreizējās finanšu krīzes kontekstā Komisija ir iepriekš piemērojusi Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumu pasākumiem, kas paziņoti pirms paziņojuma publicēšanas dienas (66).

(126) Komisija šo novērtējumu nav mainījusi, neskatoties uz Vācijas iebildumu, ka 2009. gada maija lēmumā Komisija nav piemērojusi Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumu. Lai gan varētu būt bijis kļūdaini tajā laikā nepiemērot Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumu, Vācijai nav leģitīmu cerību, ka šāda pieeja varētu turpināties. Jebkurā gadījumā 2009. gada maija lēmumā apsvērums bija, ka galvojuma nominālā summa jāpieņem par atbalsta summu, kas nav neparasti samazinātas vērtības aktīvu galvojumiem (67); tomēr, ja šādu pieeju piemērotu šajā lietā, summa būtiski pārsniegtu atbalsta summu, kura noteikta Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumā.

(127) Tādējādi galvenais jautājums joprojām paliek noteikt atbalsta summu. Saskaņā ar Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 39. punktu samazinātas vērtības aktīvu pasākums veido atbalstu, ja portfeļa kopējā pārveduma vērtība pārsniedz tirgus vērtību.

(128) Komisija 2010. gada novembra lēmumā aprēķināja sākotnējo atbalsta apjomu EUR 11 miljardi, kurā neņēma vērā nelabvēlīgo ietekmi mazinošus faktorus. Šajā nolūkā Komisija veica iespējamās tirgus vērtības novērtējumu aktīviem, kas netika tirgoti tirgū, un paļāvās uz ekspertu padomu. Tomēr Komisija, par pamatu ņemot ekspertu galīgā ziņojuma informāciju, ir spējusi veikt padziļinātu portfeļa analīzi un atjaunināt savu novērtējumu.

(129) 6. tabulā sniegts tirgus vērtības pārskats sadalījumā pa apakšportfeļiem. 6. tabula Pirmā aktīvu pārveduma tirgus vērtība (miljardos EUR) Pārvesto aktīvu portfelis Dec bilances vērtība (pārveduma Vērt.) Komisijas tirgus vērtības aplēse Strukturēto vērtspapīru portfelis Phoenix 22 764 13 200 Eiropas augstākās kārtas aktīvi 2 918 1 750 Citi ar aktīviem nodrošināti vērtspapīri 3 188 2 900 Vērtspapīru portfelis Obligācjas 16 501 – 722 Banque D'Orsay portfelis 2 749 23 749 Kredītriska mijmaiņas darījumi un atvasināti finanšu instrumenti (65) (102) Kreditēšanas produkti Izmantotās pozīcijas 20 061 17 355 Neizmantotās saistības — (748) Kopā 68 116 52 887

(130) Vērtspapīru portfelim, kā arī strukturēto vērtspapīru portfeļa ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru apakšportfelim tirgus vērtība vai nu jau bija pieejama, vai arī to varēja iegūt, izmantojot tādu pietuvināto aktīvu vērtējumus, kuriem bija pieejama tirgus vērtība (attiecīgi EUR 18,430 miljardi (šis skaitlis ir sadalīts: )) un EUR 2,9 miljardi).

(131) Aizdevumu portfelim par tirgus vērtības aizstājēju tika izmantots īpaši negatīva iznākuma scenārijs ( 68 ), kā rezultātā tika iegūts EUR 748 miljonu diskonts uz neizmantotajām saistībām (kopā EUR 16,607 miljardi, šis skaitlis ir sadalīts: ).

(132) Eiropas visaugstākās kārtas aktīvu apakšportfelim sākotnējās WestLB aplēses par galvenajiem zaudējumiem uzskatāmas par ļoti konservatīvām un tuvām tirgus vērtības aprēķinam. Tādējādi WestLB reālo ekonomisko vērtību Eiropas visaugstākās kārtas vērtspapīru portfelim varēja izmantot kā tirgus vērtības aplēsi (EUR 1,750 miljardi) (69). Attiecībā uz Phoenix portfeli, kas ir strukturēti vērtspapīri ar sarežģītu pakāpenisku procentu un pamatsummas maksājumu izmaksas struktūru, tirgus vērtības tuvināšanu var veikt šādi: pirmkārt, pieņem, ka bāzes nodrošinājums, kas novērtēts pēc tirgus vērtības (MtM), ir 54 % (EUR 12,375 miljardi). Ņemot vērā pieejamos naudas līdzekļus (EUR 1,325 miljardi, kas jāpapildina) un iespējamo naudas līdzekļu aizplūšanu (aptuveni EUR 0,5 miljardi apvērsē, MtM līdzīgā scenārijā, kas jāatņem), tirgus vērtību var aplēst kā aptuveni EUR 13,2 miljardi (70).

(133) Ja salīdzina kopējo summu (EUR 52,887 miljardi) ar pārveduma vērtību (EUR 68,116 miljardi), tiek noteikta atbalsta summa, no kuras jāatņem daži nelabvēlīgo ietekmi mazinošie faktori. Nelabvēlīgo ietekmi mazinošie faktori ir iepriekšminētie (93. apsvērumā) EUR 3,267 miljardi EAA kapitālam, EUR 882 miljoni — atsakoties no pasīviem, uz kuriem attiecas iepriekš iegūtas tiesības, un EUR 268 miljoni, veicot ar kredītrisku saistītu parādzīmju pārvešanu uz Phoenix struktūru. Tādējādi valsts atbalsta kopsumma veido EUR 10,812 miljardus, t. i., EUR 15,229 miljardi – EUR 4,417 miljardi.

(134) Šajā atbalsta summā ietilpst WestLB akcionāru galvojumi segt EAA zaudējumus (skatīt 31.–38. apsvērumu), jo šie galvojumi aizstās saistības, ko apvienība ir uzņēmusies, caur EAA iegādājoties WestLB aktīvus. Jāatceras, ka atbilstīgi FMStFG, apvienībai ir jāsaņem kompensācija no akcionāriem par jebkuriem zaudējumiem, kas rastos nākotnē. Tādējādi apvienības atbildība iekšēji būtībā tiek aizstāta ar WestLB akcionāru atbildību. Tomēr šāda aizstāšana neietekmē saņēmēju, un, aplūkojot šos galvojumus kā atsevišķu atbalsta avotu, atbalsts tiktu skaitīts divreiz. Tādējādi šie galvojumi nepalielina atbalsta apjomu pirmajā aktīvu pārvedumā uz EAA.

f. OTRAIS AKTĪVU PĀRVEDUMS — EAA PAPILDINĀJUMS

(135) Otrais aktīvu pārvedums attiecas uz iespējamo EAA papildinājumu ar visiem WestLB apgrozāmajiem aktīviem un pasīviem. Ir jāatceras, ka pilnīgi skaidrs ir tikai tas, ka notiks WestImmo nodalītā portfeļa pārvešana uz EAA, bet ar Verbundbank un Pfandbriefbank saistīto aktīvu un pasīvu pārvedums ir tikai iespējamība. Turklāt WestLB piedāvā pārdošanā visas nodaļas un struktūrvienības, un tā rezultātā ar tām saistītie aktīvi un pasīvi var tikt pārdoti par tirgus cenām līdz 2012. gada 30. jūnijam un tādējādi netikt pārvesti uz EAA. Tomēr šeit ietvertā novērtējuma pamatā ir piesardzīgs pieņēmums, ka 2012. gada 30. jūnijā visi WestLB apgrozāmie aktīvi un pasīvi tiks pārvesti uz EAA.

(136) WestImmo gadījumā tiks nodalīts portfelis ar aktīviem un pasīviem EUR [5,3–6,9] miljardu apmērā (HGB bilances vērtība) un pārvests uz EAA. Tirgus vērtība ir noteikta, kā parādīts iepriekš 4. tabulā. Komisija ir izvērtējusi skaitļus, kas norāda tirgus vērtību, un rod skaidrojumu tam, kādēļ šī summa būtu jāuzskata par pietiekami apdomīgi ticamu. Tādēļ tā secina, ka starpība starp pārveduma vērtībām un tirgus vērtībām, t. i., atbalsta summa otrā aktīvu pārveduma WestImmo daļai, ir EUR [300–800] miljoni.

(137) Turklāt Vācija apgalvo, ka, ja WestImmo, atbrīvotu no nodalītā portfeļa, nevar pārdot kā Pfandbriefbank, bet tā ir jāpārved uz EAA, tās pārveduma vērtība būs vienāda ar tās tirgus vērtību. Šis apgalvojums šķiet loģisks, ņemot vērā, ka Pfandbriefbank jau iepriekš ir atbrīvota no samazinātas vērtības aktīviem.

(138) WestLB gadījumā tiks nodalīti aktīvi un pasīvi aptuveni EUR [120–150] miljardu vērtībā (HGB bilances vērtība). Kā norādīts 3. tabulā 52. apsvērumā, ir noteikts, ka portfeļa tirgus vērtības ir par EUR [1,0–1,8] miljardiem mazākas nekā to HGB bilances vērtības. Komisija ir izvērtējusi tirgus vērtību skaitļus atlikušajiem WestLB aktīviem un pasīviem. Tā nav konstatējusi tirgus vērtējuma neatbilstību. Būtībā Komisija atgādina, ka WestLB ir atbrīvota no samazinātas vērtības aktīviem saistībā ar pirmo aktīvu pārvedumu un ka tā rezultātā kapitāla glābšana bija samērā liela. Tādējādi nav pārsteidzoši, ka portfeļa kvalitāte un līdz ar to tā tirgus vērtība ir daudz labāka nekā pirmajā pārvedumā. Tādēļ Komisija pieņem, ka aktīvu un pasīvu portfeļa tirgus vērtības kopsummā ir par EUR [1,0–1,8] miljardiem mazākas nekā pārveduma vērtības (HGB bilances vērtības) un ka tādējādi atbalsta apmērs otrā aktīvu pārveduma WestLB daļai ir vienāds ar EUR [1,0–1,8] miljardiem.

(139) Kopumā otrā aktīvu pārveduma tirgus vērtības ir par EUR [1,3–2,6] miljardiem mazākas nekā to pārveduma vērtības. Tādējādi kopējā atbalsta summa par otro aktīvu pārvedumu ir EUR [1,3–2,6] miljardi.

g. WESTLB AKCIONĀRU SNIEGTAIS LIKVIDITĀTES ATBALSTS 2012. GADA PIRMAJĀ PUSĒ

(140) Kad visi WestLB aktīvi būs pārvesti uz EAA, EAA uzņemsies to finansēšanu. Līdz 2012. gada 30. jūnijam (tas ir, līdz pārveduma veikšanai) WestLB akcionāri nodrošinās likviditātes atbalstu, kas nepieciešams, lai nodrošinātu, ka aktīvu pārvešana uz EAA tiks veikta. Šo pasākumu var uzskatīt par vispārējā likvidēšanas scenārija neatņemamu sastāvdaļu, jo tas tikai garantē pārveides periodu gadījumā, ja līdz 2012. gada 30. jūnijam notiks tirgus svārstības. Tomēr tas papildus veido pagaidu labumu WestLB (71), kas […]. Tā kā WestLB akcionāri ir valsts iestādes vai valsts iestāžu kontrolēti uzņēmumi, uz kuriem finansiāli attiecas ikviens lēmums par likviditātes piešķiršanu saistībā ar pārveidi, pasākums ir saistīts ar valsts līdzekļiem. Kā skaidrots 118. apsvērumā, Vācijas banku nozares raksturojums ir tāds, ka šādas priekšrocības nodrošināšana kropļotu konkurenci un arī ietekmētu tirdzniecību starp dalībvalstīm. Tādējādi WestLB akcionāru sniegtais likviditātes atbalsts 2012. gada pirmajā pusē ir valsts atbalsts.

h. SECINĀJUMS

Kopumā WestLB ir saņēmusi šādus valsts atbalsta pasākumus:

7. tabula

Atbalsta pasākumu kopsavilkums

Kapitāla vai kapitālam līdzīgi pasākumi Atbalsta elements (miljardos EUR) Garantija Phoenix portfelim 5 Kapitāla iepludināšana saistībā ar pirmo aktīvu pārvedumu 3 Papildu kapitāla instruments SPM bankai 1 Papildu zaudējumu segums no NRW SPM bankas labā [0,5–2,0] Pirmais aktīvu pārvedums 10,812 Otrais pārvedums — EAA papildinājums ar WestImmo aktīviem un pasīviem (nodalītais portfelis) [0,3–0,8] Otrais pārvedums — EAA papildinājums ar WestLB aktīviem un pasīviem [1,0–1,8] Kopā [21,6–24,4] Atbalsts procentuāli salīdzinājumā ar EUR 88,5 miljardiem RSA (uz 30.12.2008.) [24,4–27,6]% Likviditātes pasākumi […]

2. ATBALSTA SADERĪBA AR IEKŠĒJO TIRGU

a. LESD 107. PANTA 3. PUNKTA B) APAKŠPUNKTA PIEMĒROŠANA

(141) LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunkts paredz Komisijai pilnvaras secināt, ka atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu, ja tā mērķis ir „novērst nopietnus traucējumus kādas dalībvalsts tautsaimniecībā”. Komisija ir atzinusi, ka globālā finanšu krīze var radīt nopietnus traucējumus dalībvalsts tautsaimniecībā un ka minēto traucējumu novēršanai var izmantot banku atbalsta pasākumus. Izvērtējumu Komisija ir apstiprinājusi paziņojumā „Finanšu iestāžu rekapitalizācija pašreizējās finanšu krīzes apstākļos: atbalsta ierobežošana līdz nepieciešamajam minimumam un aizsardzības līdzekļi pret pārmērīgiem konkurences traucējumiem” (72) (turpmāk „Rekapitalizācijas paziņojums”), Samazinātās vērtības aktīvu paziņojumā un Pārstrukturēšanas paziņojumā. Komisija joprojām uzskata, ka prasības par to, ka valsts atbalsts ir jāapstiprina atbilstīgi LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktam, ir izpildītas, ņemot vērā, ka spriedze finanšu tirgos ir parādījusies no jauna. Komisija apstiprināja šo viedokli, 2010. gada decembrī pieņemot paziņojumu, ar kuru līdz 2011. gada 31. decembrim pagarina valsts atbalsta noteikumu piemērojamību atbalsta pasākumiem banku labā saistībā ar finanšu krīzi (73). Vēlāk Komisija pagarināja šo noteikumu piemērošanu pēc 2011. gada 31. decembra (74).

(142) Attiecībā uz Vācijas ekonomiku šī analīze tika apstiprināta, kad Komisija apstiprināja dažādos Vācijas valsts iestāžu pasākumus cīņai pret finanšu krīzi, konkrēti, apstiprinot un pagarinot Vācijas glābšanas paketi (75).

(143) Tādas bankas kā WestLB nekontrolēts sabrukums varētu tieši ietekmēt finanšu tirgus un tādējādi visu dalībvalsts tautsaimniecību. Ņemot vērā finanšu tirgu pašreizējo jutīgo situāciju, Komisija savu vērtējumu par valsts atbalsta pasākumiem banku nozarē turpina pamatot ar LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu.

b. SAMAZINĀTAS VĒRTĪBAS AKTĪVU PASĀKUMU SADERĪBA

(144) Ņemot vērā 124. un 125. apsvērumā izklāstītos iemeslus, pirmā aktīvu pārveduma uz EAA saderība ir jāvērtē, par pamatu ņemot Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumu. Saderības novērtējumā galvenā uzmanība vērsta uz to, vai aktīvu pārveduma vērtība nav lielāka par tirgus vērtību, nepārsniedzot to reālo ekonomisko vērtību, kā noteikts Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 40. punktā. Lai atbalsta pasākums būtu saderīgs, pārveduma vērtība saskaņā ar Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 41. punktu nedrīkst pārsniegt reālo ekonomisko vērtību un pārveduma deltai jābūt nulle. Turpmāk izklāstītajā novērtējumā uzmanība vispirms vērsta uz pārveduma deltu (skatīt 144.–159. apsvērumu). Ja pārveduma delta nav vienāda ar nulli, t. i., tā ir augstāka nekā reālā ekonomiskā vērtība, tā ir jāatlīdzina un jāveic zaudējumu apvērse (skatīt 161.–162. apsvērumu).

i) Pirmā aktīvu pārveduma uz EAA saderība

(145) Attiecībā uz pirmo aktīvu pārvedumu uz EAA Vācija apstrīdēja reālās ekonomiskās vērtības noteikšanu. Savās piezīmēs tā apstrīd 2010. gada novembra lēmuma konstatējumu, ka pastāv pārveduma delta EUR 3,414 miljardu apmērā. Komisija ir izvērtējusi Vācijas piezīmes. Šīs analīzes rezultātus var apkopot šādi:

— Attiecībā uz vērtēšanu kopumā

(146) Attiecībā uz vispārējo vērtēšanu, nosakot pārvedamo aktīvu reālo ekonomisko vērtību, Komisija joprojām uzskata, ka tās veiktais novērtējums bija nevis pārāk konservatīvs, bet gan atbilstīgs Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 37. punktam. Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 37. punktā noteikts, ka Komisijai ir pienākums piemērot pareizu un konsekventu pieeju aktīvu, tostarp sarežģītāku un mazāk likvīdu aktīvu, novērtēšanai, lai novērstu pārmērīgus konkurences traucējumus. Komisija 2010. gada novembra lēmumā ir paskaidrojusi, ka tās pieeja atbilst spēkā esošajai lēmumu pieņemšanas praksei. Pieejas, ko izmanto citas institūcijas, piemēram, EBUU, noteikti ir ticamas, bet tās neattiecas uz šo novērtējumu.

(147) Komisija joprojām nav pārliecināta, ka WestLB ieteiktā pieeja ir saskaņā ar valsts atbalsta lēmumu pieņemšanas praksi. Komisija atzīmē, ka Bundesbank nav apstiprinājusi WestLB piedāvāto reālo ekonomisko vērtību, bet kritizējusi gan WestLB izmantoto metodoloģiju, gan parametrus (76). Šī kritiskā nostāja ir pretrunā ar Vācijas apgalvojumu, ka WestLB metodoloģija ir kopumā „atzīta tehniskā zinātība”. Tādēļ Komisija joprojām uzskata, ka WestLB metodoloģija atšķiras no parastās prakses šādos gadījumos (77).

— Attiecībā uz vērtēšanu apakšportfeļu līmenī

(148) Attiecībā uz vērtēšanu detalizēti, pirmkārt, attiecībā uz „Strukturēto vērtspapīru” portfeli, Komisija atzīmē, ka nepastāv īpaša novirze. Būtībā Komisijas noteiktā REV visai aktīvu klasei ir ļoti tuvu WestLB veiktajam novērtējumam. Komisija ir atturējusies izmantot konservatīvus pieņēmumus, ja tas apstiprinātu vai noliegtu atsevišķu portfeļu vērtējumu. Tā vietā tā ir izmantojusi ekspertu ieteikumu no jauna izvērtēt WestLB pārlieku konservatīvo pieeju Eiropas visaugstākās kārtas laidiena apakšportfelim. Komisija ir iepazinusies ar sīki izstrādāto ekspertu ziņojumu, kurā ietverts pārskats par galvenajām aktīvu apakškategorijām (ABS CDO (78), citiem CDO (79), US RMBS (80), US CMBS (81), US ABS (82), EUR ABS (83) un finanšu instrumentiem), un secināja, ka izmantotās metodoloģijas un rezultāti atbilst citiem gadījumiem, piemēram, tādiem, kas minēti lēmumā par procedūras uzsākšanu.

(149) Otrkārt, attiecībā uz aizdevumu portfeli Komisija nepieņem Vācijas pretenzijas par pārredzamības trūkumu un neatbilstību tās ekspertu vērtējumos. Tā atgādina, ka ir centusies sniegt vadlīnijas attiecībā uz konkrētu metodoloģiju piemērotību REV novērtēšanā. Piemēram, Komisija ieteica izmantot liela apjoma paraugu aizdevuma portfeļa aktīvu atkārtotai parakstīšanai, lai novērtētu, cik atbilstīgas ir esošās novērtēšanas sistēmas, rezultātā radušās saistību nepildīšanas varbūtības un zaudējumi, kas var rasties saistību neizpildīšanas gadījumā. Vācija šo ieteikumu nav ņēmusi vērā. Komisija arī uzsvēra, ka, kā skaidrots Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 41. punktā, tai bija jāizmanto pietiekami piesardzīgi stresa testi saistībā ar zaudējumiem, kas var rasties saistību nepildīšanas gadījumā, un saistību nepildīšanas varbūtību. Saskaņā ar Komisijas lēmumu pieņemšanas praksi aktīvu pārvedums ir jāvērtē, par pamatu ņemot aktīvu REV. Tādējādi Komisija apstiprina savu iepriekšējo novērtējumu, ka vērtējums jākoriģē par aptuveni EUR 1 miljardu.

(150) Treškārt, attiecībā uz „Vērtspapīru portfeli” Komisija piekrīt Vācijai, ka starpības rodas no pieņēmuma par to, vai attiecīgie tirgi ir nefunkcionējoši. Būtībā jautājums varētu būt arī par to, vai šī portfeļa daļa vispār jāuzskata par atbilstīgu saskaņā ar Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumu. Varētu iebilst, ka, lai gan varētu paredzēt nelielu elastību, ļaujot bankām atbrīvoties no aktīviem, kas primāri nav iesaistīti finanšu krīzes pirmajos posmos, aktīviem, kas pārveduma brīdī nav uzskatāmi par samazinātas vērtības aktīviem, nevajadzētu piemērot glābšanas programmu. Tādējādi aktīvu glābšanai nevajadzētu notikt kā apdrošināšanai bez noteikta termiņa pret krīzes sekām. No otras puses, tieši atbrīvošanās no lieliem, daudzu miljardu euro vērtiem portfeļiem varētu izraisīt šo tirgu kropļojumu. Lai rastu līdzsvaru starp mērķi saglabāt finanšu stabilitāti un nepieciešamību novērst konkurences kropļojumu, Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumā atļauts šādus aktīvus pārvest. Tomēr tā kā tirgus šiem aktīviem ir pilnīgi funkcionējošs (t. i., nav vājināts), reālā ekonomiskā vērtība būs vienāda ar tirgus vērtību vai tuvu tai.

(151) Lai gan WestLB vērtē funkcionējoša tirgus esamību, piemērojot tikai un vienīgi likviditātes kritēriju, Komisija atzīmē (84), ka tirgus vājināšanās vērtējuma sākumpunkts ir salīdzinājums ar labi funkcionējošu tirgu konkrētajam aktīvam. Normāli funkcionējošā tirgū darījumu veic ieinteresēts pircējs un ieinteresēts pārdevējs. Ieinteresēta pircēja un pārdevēja jēdziens nozīmē, ka darījums ir brīvprātīgs un tādējādi tajā nav piespiešanas.

(152) Komisijas eksperti ir noteikuši pārredzamus kritērijus normāli funkcionējošam tirgum, kurus Komisija ir apstiprinājusi (85). Lai gan pienācīga likviditāte vai neliela starpība starp pirkšanas un pārdošanas cenu norāda uz funkcionējošu tirgu, pretējais ne vienmēr izrādās patiesība. Piemēram, privāti ieguldīts vērtspapīrs, kuru emitējis maksātspējīgs un stabils emitents, var nebūt likvīds. Tomēr, ja nepieciešams, iespējams ātri saņemt konkurētspējīgu pirkšanas cenu tirgū, kas ir tuva pēc modeļa novērtētai vērtībai, kuras aprēķinam izmanto likvīdus tuvinātus vērtspapīrus. Tomēr WestLB ieteiktie kritēriji ir pārāk šauri, lai novērtētu tirgus normālu funkcionēšanu.

(153) Ir jāatzīmē, ka, nosakot reālo ekonomisko vērtību, nesamazinātas vērtības aktīvu nepareiza nodēvēšana par samazinātas vērtības aktīviem pati par sevi nav problēma. Paredzams, ka reālā ekonomiskā vērtība, kas aprēķināta šādam aktīvam, būs tuva aktīva tirgus vērtībai, ar nosacījumu, ka tiek izmantota piemērota metode un graduēšana. Ikvienai reālās ekonomiskās vērtības aprēķināšanas metodei būtu jākonverģē ar tirgus cenu, ja konkrētais tirgus nav vājināts. Tādējādi nepareizas nodēvēšanas gadījumi ir reālās ekonomiskās vērtības aprēķināšanas metodes un izmantoto parametru piemērotības pārbaude.

(154) Pretēji Vācijas apgalvojumam, ka konkrēti valsts obligāciju tirgi 2009. gada beigās bija vājināti, Komisija konstatē, ka tajā laikā tika izpildīti kritēriji, kas norāda uz funkcionējošu tirgu. Tā vietā dažos valsts parāda apakštirgos vērtības mazināšanās bija vērojama ap 2010. gada otrā ceturkšņa beigām (86) un pēc tam, īpaši līdz ar intervenci, ko veica ECB un citas Eiropas iestādes. Tomēr tas tā nebija ne 2009. gada 31. decembrī, ne 2010. gada 31. martā, kas ir divi vērtēšanā izmantotie atsauces datumi.

(155) Tādēļ Komisija joprojām uzskata, ka WestLB vai nu izmantoja nepareizu vērtēšanas metodoloģiju, vai piemēroja nepareizus parametrus savā vērtēšanas metodoloģijā, tāpēc vērtējums jākoriģē par aptuveni EUR 600 miljoniem.

(156) Noslēgumā Komisija secina, ka reālās ekonomiskās vērtības vērtējums katram no trim apakšportfeļiem, kas norādīti ekspertu ziņojumā, ir derīgs un atbilstošs tās lēmumu pieņemšanas praksei. Tādējādi Komisija uzskata, ka starpība starp aktīvu pārveduma vērtību un reālo ekonomisko vērtību portfelī ir EUR 6,949 miljardi (87).

(157) Komisija 2010. gada novembra lēmumā izteica šaubas par to, vai visi aktīvi bija atbilstīgi pārvedumam. Komisija par pierādījumu izmantoja EAA pirmā gada pārskata paziņojumus, ka attiecībā uz dažiem aktīviem zaudējumi radās jau pārveduma dienā, lai gan šādi aktīvi nebūtu Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 32. punkta darbības jomā. Tomēr Vācija pēc tam sniedza papildu informāciju un paskaidroja par EAA veidoto uzkrājumu apjomu riskam un zaudējumu apjomu, kas radās, pārvedot aktīvus uz EAA. Šie skaidrojumi bija ticami un mazināja Komisijas bažas. Tādējādi nav nepieciešams veikt turpmākas korekcijas attiecībā uz aktīvu neatbilstību.

— Nelabvēlīgo ietekmi mazinošie faktori

(158) Komisija neapstiprina citus nelabvēlīgo ietekmi mazinošus faktorus, kā vien tos, kas jau apstiprināti 2010. gada novembra lēmumā. Kā norādīts 2. tabulā 41. apsvērumā, tā jau ir apstiprinājusi pašu kapitāla iepludināšanas (EUR 3,267 miljardi) (88) un ar kredītrisku saistītu parādzīmju (EUR 268 miljoni) kompensējošo ietekmi. Turklāt Komisija aicināja Vāciju iesaistīt Bundesbank piezīmju iesniegšanā par kompensējošo ietekmi un lai ieteiktās izmaiņas portfeļa vērtējumā pārbauda un apstiprina regulējošā iestāde, piemēram, Bundesbank, atbilstīgi Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma norādēm. Regulējošā iestāde šādu pārbaudi un apstiprināšanu nav veikusi.

(159) Attiecībā uz pasīviem, uz kuriem attiecas iepriekš iegūtas tiesības, Komisija atzīmē, ka pasīvu vērtēšana pati par sevi nav apspriesta Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumā. Tādēļ tai bija jāizvērtē, kā rīkoties tāda pārveduma gadījumā kā šis, kur tika pārvesti gan aktīvi, gan pasīvi. Lai gan Komisija apzinās iespējamo ekonomisko neizdevīgumu, pārvedot zema ienesīguma pasīvus, ir jābūt līdzsvaram starp salīdzināmām summām aktīvu pusē un summām pasīvu pusē. Tādējādi, lai gan Komisija, izvērtējot kopējo atbalsta summu (skatīt 132. apsvērumu), ņēma vērā to pasīvu ietekmi, uz kuriem attiecas iepriekš iegūtas tiesības, Komisija neuzskata, ka tas būtu jāpiemēro REV vērtēšanā.

(160) Attiecībā uz pozitīviem rezultātiem nākotnē saistībā ar pārvestajiem aktīviem Komisija nepiekrīt Vācijas argumentam un pastāv uz to, ka, ja aktīvi ir pārvesti, nākotnes ieņēmumi no tiem nav jāņem vērā. Aizdevumu portfeļa reālās ekonomiskās vērtības noteikšanas metodoloģija atbilst Komisijas lēmumu pieņemšanas praksei (89).

(161) Attiecībā uz piešķirtajām, bet neizmantotajām kredītlīnijām Komisija apstiprina, ka piešķirtai neapstiprinātai kredītlīnijai bilances vērtība patiesi var būt nulle. Šī iespējamība tomēr neizslēdz, ka piešķirtai neizmantotai kredītlīnijai var būt negatīva ietekme uz reālo ekonomisko vērtību. Kredītlīnijas izmantošanu nevar izslēgt, jo saskaņā ar līgumu to nevar neizmantot. Tādējādi fakts, ka kredītlīnija vēl nav izmantota, nemaina reālo ekonomisko vērtību, pat ja šīm pozīcijām bilances vērtība ir nulle.

(162) Attiecībā uz paredzamo zaudējumu diskontēšanu Komisija konstatē, ka, diskontējot paredzamos zaudējumus, WestLB vienkārši maina savu vērtēšanas pieeju un turklāt dara to bez Bundesbank atbalsta. Tādējādi Vācija nonāk pretrunā pati ar savu reālās ekonomiskās vērtības aplēsi, bet nesniedz papildu argumentus attiecībā uz Komisijas viedokli.

(163) Tā kā REV ir iepriekš apstiprināta un atbilst Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 40. un 41. punktam, kopumā Komisija paredzamos zaudējumus vai kādu no pārējiem trim nelabvēlīgo ietekmi mazinošajiem faktoriem, par kuriem Vācija paziņojusi savās piezīmēs, neuzskata par būtiskiem REV novērtēšanai.

— Aktīvu pārvaldība

(164) Komisijas šaubas par samazinātas vērtības aktīvu pienācīgu pārvaldību, kas radās aktīvu pārvešanas sākumā, ir mazinātas. Komisijai bija iebildumi par to, ka WestLB ir jāturpina pārvaldīt samazinātas vērtības aktīvus, jo bankai ir jākoncentrējas uz jaunām darbībām un jāizvairās no samazināšanas darbību un jauno darbību nonākšanas konfliktā. Tomēr, tā kā WestLB/SPM banka pēc 2012. gada 30. jūnija vairs neveiks jaunas banku darbības, bet tikai sniegs aktīvu pārvaldības pakalpojumus, Komisijas šaubas ir izkliedētas.

(165) Tādējādi, izsverot visus iespējamos nelabvēlīgo ietekmi mazinošos papildu faktorus un Vācijas iesniegtos argumentus, Komisija secina, ka tās šaubas nav mazinājušās. Tādējādi Komisija turpina uzskatīt, ka pārveduma delta ir vienāda ar EUR 3,414 miljardiem.

ii) Zaudējumu apvērse

(166) Atbilstoši Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 41. punktam, lai mazinātu konkurences kropļojumu, kas rodas, pārvedot aktīvus, kuru vērtība pārsniedz vērtību, kas uzskatāma par pieņemamu, lai novērstu tirgus sabrukumu attiecīgajā laikā, bankai ir jāatmaksā pārveduma delta. Ja šāda atmaksāšana nav nekavējoties iespējama, tā jāveic ilgākā laika periodā, izmantojot zaudējumu apvērsi. Ja, izmantojot zaudējumu apvērsi, nav iespējams nodrošināt atlīdzību, kuras rezultātā neiestājas tehniskā maksātnespēja, konkurences kropļošana jākompensē, īstenojot padziļinātu pārstrukturēšanu, kura pat var nozīmēt likvidāciju (90).

(167) WestLB savā pārstrukturēšanas plānā, ko tā prezentēja 2011. gada februārī, norādīja, ka tā nespēja pat atmaksāt EUR 3,4 miljardus no pirmā aktīvu pārveduma EAA, neapdraudot savu dzīvotspēju. Turklāt WestLB pārdošana diez vai notiks, ja potenciālajam pircējam būs jāatmaksā Vācijai EUR 3,4 miljardi. Tādējādi Vācija ir iesniegusi 2011. gada jūnija pārstrukturēšanas plānu, kurā paredzēta WestLB likvidācija 12 mēnešu laikā. Komisija uzskata, ka WestLB likvidācija ir pietiekama, lai tiktu novērsts konkurences kropļojums. Tādēļ, ņemot vērā prasību, ka likvidācijas plānam jābūt ticamam, un tas tiks izvērtēts c sadaļā, Komisija, par pamatu ņemot LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, secina, ka atbalsts atbilst Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumam un ir saderīgs ar iekšējo tirgu.

iii) Papildinājuma saderība

(168) Arī otrās daļas pārvedums principā jāvērtē atbilstoši Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumam. Tomēr Komisija, par pamatu izmantojot 2011. gada jūnija pārstrukturēšanas plānu, uzskata, ka šāda novērtējuma rezultātam vairs nebūs ietekmes. Jebkuru papildu konkurences kropļojumu, kas attiecībā uz otro pārvedumu rastos no pārveduma deltas, jebkurā gadījumā mazinātu likvidācija, kas paredzēta 2011. gada jūnija pārstrukturēšanas plānā. Tādējādi pašreizējā izņēmuma situācijā Komisija uzskata, ka, ja visu atbalsta summu jau var uzskatīt par saderīgu atbilstīgi Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 41. punktam, tā var atturēties no padziļinātas vērtēšanas, t. i., REV aprēķināšanas.

(169) Tādējādi aktīvu pārvedums ir saderīgs, jo iespējamais konkurences kropļojums tiek mazināts, likvidējot WestLB, un tādējādi atbilst Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 41. punktam.

c. PĀRSTRUKTURĒŠANAS/LIKVIDĒŠANAS ATBALSTA SADERĪBA

(170) Komisijai jāizvērtē visu atbalsta pasākumu saderība, par pamatu ņemot savas vadlīnijas attiecībā uz darbībām ar bankām finanšu krīzes apstākļos, jo īpaši Pārstrukturēšanas paziņojumu un Komisijas paziņojumu „Valsts atbalsta noteikumu piemērošana pasākumiem, kas veikti attiecībā uz finanšu iestādēm saistībā ar pašreizējo globālo finanšu krīzi” (91) (turpmāk „Banku paziņojums”).

(171) Komisija atzīmē, ka 2011. gada jūnija pārstrukturēšanas plānam ir jānodrošina 7. tabulā norādīto atbalsta pasākumu saderība.

(172) Šo pasākumu atbalsta kopsumma veido EUR [21,6–24,4] miljardus, kas atbilst atbalsta summai saistībā ar riska svērtajiem aktīviem uz 2009. gada 31. decembri [24,4–27,6] %. Šī atbalsta summa ir uzskatāma par ļoti lielu īpatsvaru no saņēmēja lieluma, un tādējādi ir nepieciešama padziļināta pārstrukturēšana vai likvidācija. Turklāt pārstrukturēšanas plānā arī jāņem vērā konkurences papildu kropļošana, kas rodas no a apriori nesaderīga atbalsta summas, uz kuru norāda pārveduma delta. Ieteiktajai pārstrukturēšanai vai likvidācijai jābūt pienācīgai, lai novērstu šo kropļojumu.

(173) Ar 2011. gada jūnija pārstrukturēšanas plānu tiek izpildīti Pārstrukturēšanas paziņojumā noteiktie kritēriji. Pārstrukturēšanas paziņojuma 21. punktā noteikts, ka, ja nav ticams, ka banka varēs atgūt ilgtermiņa dzīvotspēju, ir jāapsver tiesiski pareizas likvidācijas vai neveiksmi cietušās bankas izsoles iespēja. Banku paziņojumā noteikta kārtība, kādā šādai tiesiski pareizai likvidācijai jānotiek (92). Šāda veida kontrolētu likvidāciju var piemērot atsevišķos gadījumos pēc tam, kad atsevišķai finanšu iestādei ir bijis piešķirts glābšanas atbalsts un kļuvis skaidrs, ka šo iestādi nevar veiksmīgi pārstrukturēt.

(174) Lai likvidācijas atbalsts būtu saderīgs ar LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, likvidācijas atbalstam atbilstīgi Komisijas lēmumu pieņemšanas praksei (93) ir jāatbilst šādiem trīs galvenajiem nosacījumiem: i) ir jāparāda, ka atbalsts ļauj efektīvi un tiesiski pareizi likvidēt banku, ierobežojot atbalsta summu līdz nepieciešamajam minimumam, ņemot vērā minēto mērķi (94); ii) ir jānodrošina pienācīga izmaksu sloga sadale, jo īpaši izslēdzot iespēju akcionāriem gūt labumu no jebkāda atbalsta saistībā ar kontrolēto darbības izbeigšanas procedūru (95); iii) lai novērtu pārmērīgus konkurences kropļojumus, likvidācijas posms ir tikai laikposms, kas ir obligāti nepieciešams darbības tiesiski pareizai izbeigšanai. Kamēr saņēmēja finanšu iestāde turpina darboties, tā nedrīkst uzsākt nekādu jaunu darbību, tā drīkst tikai turpināt līdzšinējo darbību. Pēc iespējas ātrāk ir jāatsauc licence bankas darbību veikšanai (96).

i) Tiesiski pareizas likvidēšanas atspoguļojums

(175) Komisija uzskata, ka 2011. gada jūnija pārstrukturēšanas plānā ietverts WestLB tiesiski pareizas likvidēšanas scenārijs, kura pamatā ir sloga sadales līgums starp bankas akcionāriem. 2011. gada jūnija pārstrukturēšanas plānā jo īpaši ņemts vērā fakts, ka citi uz tirgu orientēti iespējamie risinājumi attiecībā uz WestLB, kas varētu būt ar mazākām izmaksām vai mazāk kropļot konkurenci, jau ir neveiksmīgi izmēģināti vairāk nekā divus gadus. Nekontrolēts likvidācijas process, no otras puses, radītu draudus finanšu stabilitātei, šo risku labāk novērst, izmantojot tiesiski pareizas likvidēšanas scenāriju. 2011. gada jūnija pārstrukturēšanas plāns ļauj Komisijai izvērtēt likvidēšanas procesu un tajā iesaistīto valsts pasākumu potenciālo konkurētspējīgo ietekmi.

(176) Vissvarīgākais kritērijs likvidēšanas scenārija klasificēšanai ir, ka banka pārtrauks visas bankas darbības un turpinās darboties tikai, lai samazinātu esošos portfeļus, bet nevis, lai slēgtu līgumus par jaunām darbībām.

(177) Bankas darbību pārtraukšana jānodrošina, cita starpā veicot visu atlikušo bankas aktīvu un pasīvu pārdošanu vai pārvešanu tā, lai paliktu tikai pats kodols, ja tas ir nepieciešams, lai palīdzētu likvidēt esošos aktīvus, jo īpaši, lai nodrošinātu portfeļu likvidēšanu, saglabājot vērtību.

(178) Īstenojot 2011. gada jūnija pārstrukturēšanas plānu, WestLB pārvedīs visus savus bankas aktīvus vai nu uz krājbankām, vai EAA. Tādējādi līdz 2012. gada 30. jūnijam bankā gandrīz nemaz nepaliks riska svērto aktīvu. Atlikusī banka saskaņā ar Vācijas sniegtajām garantijām vairs neizmantos zīmola nosaukumu „WestLB”, bet tiks pārdēvēta par „SPM banku” ne ilgāk kā trīs mēnešu laikā. Turklāt banka neturpinās bankas darbības savā vārdā, bet tikai kā pakalpojumu sniedzējs EAA un ierobežotā apjomā attiecīgi trešām personām. Tāpēc pārstrukturēšanas plānā ir noteikti nozīmīgi un neatgriezeniski pasākumi, kuri iezīmē neatsaucamu izeju no tirgus vairākumam WestLB iepriekšējo darbību 12 mēnešu laikā.

(179) Otrkārt, atbilstoši Banku paziņojuma 47. punktā noteiktajai prasībai, lai novērstu pārmērīgus konkurences kropļojumus, likvidācijas posms ir tikai laikposms, kas ir obligāti nepieciešams darbības tiesiski pareizai izbeigšanai. Lai gan WestLB likvidēšana aizņems vairākus gadus, to joprojām var uzskatīt par ierobežotu uz visīsāko iespējamo laiku. Tikai pakalpojumu sniedzējs uzņēmums iesaistīsies konkurencē, piedāvājot trešām personām ierobežotu daudzumu aktīvu pārvaldības pakalpojumu. Vācija ir apņēmusies nodrošināt, ka pakalpojumu sniedzējs uzņēmums tiks pārdots līdz 2016. gada 31. decembrim. Pārveides periods līdz 2016. gada 31. decembrim ir nepieciešams, lai vadība varētu reorganizēt organizatorisko struktūru SPM bankā, nodalīt pakalpojumu sniedzēju uzņēmumu un radīt vismaz īstermiņa darbības rezultātus potenciālo ieguldītāju piesaistei. SPM banka pati joprojām būs atbildīga par aktīviem, kurus nav iespējams fiziski pārvest uz EAA, un tādējādi tās pastāvēšanas ilgums ir atkarīgs no šo aktīvu dzēšanas termiņa. Portfeļu likvidēšana ar vērtības saglabāšanu jāveic līdz 2028. gadam, un šo periodu nav iespējams saīsināt. Tomēr aktīvu turēšanas darbība pati par sevi nav ekonomiska darbība, tādēļ tā neietekmē konkurenci. Lai gan SPM bankas darbinieku skaita samazināšanai līdz paredzētajam skaitam (1 000 strādājošo) būs nepieciešami daži gadi, šī darbinieku skaita samazināšana joprojām atbilst darbības līmeņa samazinājumam SPM bankā, ņemot vērā, ka SPM bankas reorganizācija būs darbietilpīgs process pat, ja bankas darbības netiks turpinātas. Kopumā ņemot, šos procesus var uzskatīt par ierobežotiem līdz īsākajam iespējamam periodam.

(180) Trešais kritērijs ir, ka banka nedrīkst turpināt savu darbību tirgū, tā vienīgi drīkst pārdot aktīvus, pārliecinoties, ka tirgū paliek tikai neliela daļa iepriekšējo bankas darbību.

(181) Dažas darbības, ko veic Verbundbank, pārņems Helaba. Verbundbank darbība bilancē veido mazāk nekā 20 % no WestLB iepriekšējās bilances (Verbundbank portfelis bilancē ir ne vairāk kā EUR 45 miljardi salīdzinājumā ar WestLB kopējo bilanci EUR 288 miljardu apmērā 2008. gadā). Attiecībā uz darbinieku skaitu Komisija atzīmē, ka mazāk nekā 10 % no WestLB iepriekšējā personāla turpinās strādāt nodalītajā Verbundbank sektorā (aptuveni 400 strādājošie Verbundbank sektorā salīdzinājumā ar WestLB sākotnējo darbinieku skaitu 5 661 darbinieks 2008. gadā). Turklāt ir jāatzīmē,