KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2020/1081

(2020. gada 22. jūlijs),

ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1037 18. pantu, nosaka galīgos kompensācijas maksājumus Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes solārā stikla importam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1037 (2016. gada 8. jūnijs) par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 18. pantu,

tā kā:

1. PROCEDŪRA

1.1. Spēkā esošie pasākumi

(1) Komisija 2014. gada maijā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 471/2014 (2) noteica galīgos antisubsidēšanas kompensācijas maksājumus Ķīnas Tautas Republikas (“Ķīna” jeb “ĶTR”) izcelsmes solārā stikla importam (“sākotnējā izmeklēšana”).

(2) Pašlaik ir spēkā individuālie kompensācijas maksājumi no 3,2 % līdz 17,1 %. Visiem pārējiem uzņēmumiem piemēro valsts mēroga maksājumu 17,1 % (“spēkā esošie pasākumi”).

(3) Atsevišķās procedūrās Komisija 2014. gada maijā noteica arī antidempinga maksājumus no 0,4 % līdz 36,1 % (3). Pēc atkārtotas absorbcijas izmeklēšanas Komisija 2015. gada augustā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/1394 (4) grozīja antidempinga pasākumus.

1.2. Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana

(4) Pēc tam, kad tika publicēts paziņojums par spēkā esošo kompensācijas pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (5), EU ProSun Glass (“pieprasījuma iesniedzējs”), kas pārstāv vairāk nekā 25 % no solārā stikla kopējā ražošanas apjoma Savienībā, 2019. gada 13. februārī pieprasīja, lai tiktu sākta termiņbeigu pārskatīšana (“pārskatīšanas pieprasījums”). Tas apgalvoja, ka, beidzoties sākotnējo pasākumu termiņam, varētu turpināties vai atkārtoties subsidēšana un turpināties vai atkārtoties kaitējums Savienības ražošanas nozarei.

(5) Saskaņā ar pamatregulas 10. panta 7. punktu Komisija pirms procedūras sākšanas paziņoja Ķīnas Tautas Republikas valdībai (“ĶV”), ka ir saņēmusi pienācīgi dokumentētu pārskatīšanas pieprasījumu. Komisija aicināja ĶV apspriesties, lai noskaidrotu situāciju attiecībā uz pārskatīšanas pieprasījuma saturu un nonāktu pie risinājuma, kas panākts, abpusēji vienojoties. ĶV pieņēma apspriešanās piedāvājumu, un tā notika pēc tam 2019. gada 10. maijā. Apspriešanās laikā pie risinājuma abpusējas vienošanās ceļā nenonāca. ĶV sadarbību neturpināja.

(6) Komisija 2019. gada 14. maijā, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (6) (“paziņojums par procedūras sākšanu”), paziņoja, ka saskaņā ar pamatregulas 18. pantu sāk piemērojamo kompensācijas pasākumu termiņbeigu pārskatīšanu.

1.3. Izmeklēšana

1.3.1. Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

(7) Pārskatīšanas izmeklēšanas periods (“PIP”) aptvēra laikposmu no 2018. gada 1. janvāra līdz 2018. gada 31. decembrim. Kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2015. gada 1. janvāra līdz PIP beigām (“attiecīgais periods”).

1.3.2. Ieinteresētās personas

(8) Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja visas ieinteresētās personas piedalīties izmeklēšanā. Konkrētāk, tā sazinājās ar pieprasījuma iesniedzēju, zināmajiem ražotājiem Savienībā, zināmajiem ražotājiem eksportētājiem Ķīnas Tautas Republikā, zināmajiem nesaistītajiem importētājiem, pārskatāmā ražojuma lietotājiem Savienībā un ĶTR iestādēm.

(9) Visas ieinteresētās personas tika aicinātas termiņos, kas noteikti paziņojumā par procedūras sākšanu, darīt zināmu savu viedokli, iesniegt informāciju un apstiprinošus pierādījumus. Ieinteresētajām personām tika dota arī iespēja rakstiski pieprasīt uzklausīšanu Komisijas izmeklēšanas dienestos un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas (“uzklausīšanas amatpersona”).

(10) Viens no Savienības ražotājiem pieprasīja saglabāt tā nosaukuma konfidencialitāti, pamatojoties uz to, ka tās uzņēmumu grupas dalība procedūrā, pie kuras tas pieder, varētu nelabvēlīgi ietekmēt grupas darījumdarbību Ķīnā, un bažījoties, ka klienti, kurus skar šī izmeklēšana, varētu veikt pretpasākumus. Komisija izvērtēja pieprasījumu. Tā uzskatīja, ka ar grupas klātbūtni Ķīnā saistītais apdraudējums ir abstrakts un ar to nepietiek, lai rastos konkrēti pretpasākumu draudi. Komisijas dienestiem netika darīti zināmi konkrēti pierādījumi par šo jautājumu. Turklāt neviens no grupas uzņēmumiem Ķīnā nebija saistīts konkrēti ar solārā stikla darījumdarbību. Ar šādu pamatojumu Komisija nolēma noraidīt pieprasījumu.

(11) Uzņēmums par šo jautājumu vērsās pie uzklausīšanas amatpersonas. Uzklausīšanas amatpersona apstiprināja Komisijas noraidījumu, jo uzskatīja, ka anonimitātes pieprasījuma pamatā bija pieņēmumi par iespējamām pretdarbībām, nevis faktiski draudi uzņēmumam vai grupai, un uzņēmums nebija iesniedzis jaunus faktus vai informāciju, kas pamatotu agrākā lēmuma grozīšanu.

(12) Vairākas personas pieprasīja uzklausīšanu Komisijas dienestos. Uzklausīšana starp Komisijas dienestiem un diviem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem notika 2020. gada 9. janvārī. Uzklausīšana ar REC grupu, Solitek un EU ProSun – apvienību, kas pārstāv vairākus lietotājus,– notika 2020. gada 11. februārī. Uzklausīšanas attiecās uz dažādo personu argumentiem, kas sīkāk izklāstīti 4.–6. iedaļā par kaitējumu un Savienības interesēm.

1.3.3. Atlase

(13) Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija paziņoja, ka tā varētu veidot ieinteresēto personu izlasi saskaņā ar pamatregulas 27. pantu.

1.3.3.1. Savienības ražotāju atlase

(14) Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā ir izveidojusi provizorisku izlasi no diviem Savienības ražotājiem. Komisija izveidoja izlasi, pamatojoties uz lielāko līdzīgā ražojuma ražošanas un pārdošanas apjomu, ko atvēlētajā laikā varēja pienācīgi izmeklēt. Izlasē bija divi Savienības ražotāji, kas saražo vairāk nekā 80 % no pārskatāmā ražojuma ražošanas apjoma Savienībā. Komisija aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes par provizorisko izlasi. Vienīgā saņemtā piezīme no pieprasījuma iesniedzēja bija, ka tas atbalsta izlasi. Izlase ir Savienības ražošanas nozarei reprezentatīva. Tajā ietilpst šādi divi uzņēmumi: — Saint-Gobain Glassolutions Isolierglass-Center GmbH (“Saint Gobain Solar”), — Interfloat and GMB Glasmanufaktur Brandenburg GmbH (“Interfloat grupa”).

1.3.3.2. Importētāju atlase

(15) Lai izlemtu, vai ir nepieciešama atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija lūdza nesaistītus importētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju un aicināja tos piedalīties šajā izmeklēšanā.

(16) Nesadarbojās neviens nesaistītais importētājs Savienībā.

1.3.3.3. Ražotāju eksportētāju atlase Ķīnas Tautas Republikā

(17) Lai lemtu, vai ir vajadzīga ražotāju eksportētāju atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja visus zināmos ĶTR ražotājus eksportētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Turklāt Komisija lūdza Ķīnas Tautas Republikas pārstāvniecību Eiropas Savienībā apzināt citus ražotājus eksportētājus (ja tādi ir), kas būtu ieinteresēti piedalīties izmeklēšanā, un/vai ar tiem sazināties.

(18) Noteiktajā termiņā nepieteicās neviens uzņēmums no ĶTR. Viens uzņēmums novēloti nosūtīja informāciju, bet galu galā nesadarbojās.

(19) Tādējādi Komisija ar 2019. gada 24. maija verbālnotu informēja ĶTR iestādes, ka tā subsidēšanas turpināšanās vai atkārtošanās pārbaudē ir iecerējusi saskaņā ar pamatregulas 28. panta 1. punktu izmantot pieejamos faktus. ĶTR iestādes uz šo verbālnotu neatbildēja.

1.3.4. Anketas un pārbaudes apmeklējumi

(20) Komisija nosūtīja anketas ĶV un abiem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem. ĶV nesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Atbildes uz anketas jautājumiem sniedza abi izlasē iekļautie Savienības ražotāji.

(21) Neskarot pamatregulas 28. panta piemērošanu, Komisija pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu subsidēšanas un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Abu atlasē iekļauto Savienības ražotāju telpās tika veikti pārbaudes apmeklējumi.

1.3.5. Turpmākā procedūra

(22) Komisija 2020. gada 26. maijā izpauda būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata tā bija iecerējusi saglabāt spēkā kompensācijas maksājumus. Visām ieinteresētajām personām tika atvēlēts termiņš, kurā tās varēja sniegt piezīmes par izpausto informāciju. Piezīmes iesniedza pieprasījuma iesniedzējs, EU ProSun un Savienības FE ražošanas nozares apvienība, Eiropas solārizstrādājumu ražošanas padome (“ESMC”).

(23) Komisija izvērtēja ieinteresēto personu sniegtās piezīmes un attiecīgā gadījumā ņēma tās vērā. 2020. gada 9. jūnijā notika uzklausīšana starp Komisijas dienestiem un EU ProSun.

2. PĀRSKATĀMAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

2.1. Pārskatāmais ražojums

(24) Pārskatāmais ražojums ir tāds Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes solārais stikls no rūdīta nātrijkaļķa lokšņu stikla, kura dzelzs saturs ir mazāks par 300 ppm, saules enerģijas caurlaide pārsniedz 88 % (mērīta saskaņā ar AM1,5 300–2 500 nm), izturība pret karstumu ir līdz 250 °C (mērīta saskaņā ar EN 12150), izturība pret termisku šoku ir Δ 150 K (mērīta saskaņā ar EN 12150) un mehāniskā izturība ir 90 N/mm2 vai lielāka (mērīta saskaņā ar EN 1288-3) un kuru patlaban klasificē ar KN kodu ex 7007 19 80 (Taric kodi 7007198012, 7007198018, 7007198080 un 7007198085) (“pārskatāmais ražojums”, parasti dēvēts par “solāro stiklu”).

(25) Solārais stikls var būt ar rakstu vai bez tā, ar caurspīdīgu vai difūzu virsmu vai dažādi apdarinātām malām. Abās stikla pusēs var būt dažādi raksti, vai arī raksts var būt tikai vienā pusē. Solārajam stiklam var būt urbumi, un to var arī apdrukāt, izmantojot, piemēram, keramikas krāsas. Stikla virsmu var apstrādāt, izmantojot dažādas tehnoloģijas. Visbiežākais ir antireflektējošs pārklājums, ko uzliek pirms vai pēc rūdīšanas procesa. Citas tehnoloģijas ļauj solāro stiklu pārklāt ar plāniem funkcionāliem slāņiem, kas nodrošina lielāku caurlaidi, pašattīrīšanos, netīrumu atgrūšanu vai cietības īpašības.

(26) Solārais stikls ir viens no komponentiem, ko izmanto elektroenerģijas ražošanai paredzētu kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un plānkārtiņu fotoelektrisko moduļu, kā arī, piemēram, ūdens uzkarsēšanai izmantotu plakanu fototermālās enerģijas kolektoru izgatavošanā. To var izmantot arī siltumnīcu būvniecībā (tā sauktais “dārzkopības stikls” jeb “siltumnīcu stikls”).

2.2. Līdzīgais ražojums

(27) Kā jau ir konstatēts sākotnējā izmeklēšanā, Savienības ražošanas nozares Savienībā ražotajam un pārdotajam solārajam stiklam, ĶTR ražotajam un iekšzemes tirgū pārdotajam solārajam stiklam un no ĶTR Savienībā importētajam solārajam stiklam ir vienādas fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības un vienādi galalietojumi. Tāpēc tie uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 2. panta c) punkta nozīmē.

3. SUBSIDĒŠANAS TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

(28) Saskaņā ar pamatregulas 18. pantu un kā norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu, Komisija vispirms pārbaudīja, vai pēc spēkā esošo pasākumu termiņa beigām subsidēšana varētu turpināties vai atkārtoties.

3.1. Ievads. Ķīnas solārā stikla ražošanas nozares stāvoklis

(29) ĶTR Valsts ekonomiskās un sociālās attīstības trīspadsmitās piecgades plānā (“13. piecgades plāns”), kas attiecas uz 2016.–2020. gadu un tādējādi uz PIP, ir uzsvērts ĶV stratēģiskais redzējums attiecībā uz galveno nozaru, piemēram, saules enerģijas nozares, pilnveidi un attīstību. 13. piecgades plāns ir 12. piecgades plāna turpinājums, kurā solārā stikla ražošanas nozare ir apstiprināta par galveno ražošanas attīstības jomu.

(30) 13. piecgades plāna 30. nodaļā ir pausta ĶV apņemšanās “[izveidot] modernu enerģētikas sistēmu”. Minētās nodaļas 1. iedaļā jo īpaši sniegti pārliecinoši pierādījumi faktam, ka ĶV solārā stikla ražošanas nozari joprojām uzskata par veicinātu nozari. Patiešām, 1. iedaļā ir lasāms, ka “[ĶV] turpinās stimulēt (..) fotoelektriskās enerģijas attīstību” un ka “[ĶV] uzlabos atbalsta politiku elektroenerģijas ražošanai no (..) saules enerģijas (..)”. Turklāt “(..) fotoelementu enerģijas attīstība ziemeļu, ziemeļaustrumu un ziemeļrietumu reģionos un piekrastes reģionos” tiks optimizēta enerģētikas attīstības projektu kontekstā. Šie izvilkumi liecina, ka ĶV turpina atbalstīt arī saules enerģijas nozari, kurai būtisks ir solārais stikls, un tādējādi tas ir neatņemams elements saules enerģijas nozares attīstībai.

(31) Celtniecības materiālu 13. piecgades plānā minēti arī dažādi stikla veidi, ieskaitot augstas tīrības kvarca stiklu un izstrādājumus, augstas veiktspējas daudzfunkcionālu stiklu ar pārklājumu, elektrohromiskā/termohromiskā stikla sagatavošanas tehnoloģiju, tādu stikla izstrādājumu sagatavošanas tehnoloģiju, kuros integrēta fotoelektriska un fototermāla struktūra un funkcija.

(32) Saglabājot subsīdijas samazinātā apjomā, 2018. gadā ĶV izdeva jaunus regulējuma pasākumus attiecībā uz FE iekārtām, proti, 2018. gada paziņojumu par fotoelementu enerģijas ražošanu (tālāk – “politika 531”, kā tā tika paziņota 2018. gada 31. maijā). Saskaņā ar minēto politiku Ķīnas valdība ievērojami samazināja gada kvotu jaunai saules enerģijas jaudai, kas ir tiesīga saņemt valsts subsīdijas.

(33) Arī stratēģija Made in China 2025 veicina zaļo attīstību. Made in China 2025 atbalsta stikla nozari, un konkrēti stikls ir iekļauts 2016. gada “Četru būtisko nozares attīstības elementu kataloga” (Made in China 2025) 9. nodaļas “Jaunie materiāli” II apakšiedaļā “Galvenie pamatmateriāli”, proti, 24. punktā uzskaitīti materiāli uz stikla bāzes un 29. punktā uzskaitīti augstas tīrības kvarca stikls un izstrādājumi.

(34) Turklāt Valsts padomes lēmumā Nr. 40 par “Pagaidu noteikumu attiecībā uz rūpniecības strukturālo pielāgojumu” izsludināšanu un īstenošanu (kas kopā ar “Pagaidu noteikumiem attiecībā uz rūpniecības strukturālo pielāgojumu veicināšanu” tiek dēvēti par “Lēmumu Nr. 40”) teikts, ka ĶV aktīvi atbalstīs jaunu enerģētikas nozaru attīstību un paātrinās saules enerģētikas attīstību (7); visām finanšu iestādēm uzdots sniegt kreditēšanas atbalstu tieši veicinātajiem projektiem; apsolīts īstenot “citus preferenciālus politikas virzienus attiecībā uz veicinātajiem projektiem” (8).

(35) Turklāt Valsts padomes Lēmums Nr. 9 par Rūpniecības strukturālo pielāgojumu ievirzes kataloga izsludināšanu un īstenošanu (“Lēmums Nr. 9”) “aktīvi mudina” ĶV un publiskā sektora aģentūras “vadīt attiecīgo nozaru attīstību, optimizēt rūpniecības struktūras modernizāciju”. Lēmuma Nr. 9 12. punkta 2. apakšpunktā konkrēti minēta “saules enerģijas nozarei paredzēta ultradzidra pludinātā stikla” ražošanas veicināšana. Minētais lēmums, kas bija spēkā līdz 2020. gadam, 2019. gadā tika aizstāts ar Valsts attīstības un reformu komisijas Lēmumu Nr. 29 par Rūpniecības strukturālo pielāgojumu ievirzes kataloga izsludināšanu un īstenošanu (2019. gada izdevums)”, kura 12. punkta 2. apakšpunktā bija minēts tas pats.

(36) Visbeidzot, Valsts nostādnēs zinātnes un tehnoloģiju attīstībai vidējā un ilgā termiņā (2006–2020), kas aptver PIP, solīts “piešķirt prioritāti politikas finansēšanai”, “mudināt finanšu iestādes piešķirt preferenciālu kreditēšanas atbalstu nozīmīgākajiem valsts zinātnes un tehnoloģiju industrializācijas projektiem”, “mudināt finanšu iestādes uzlabot un stiprināt finanšu pakalpojumus augsto tehnoloģiju uzņēmumiem” un “īstenot preferenciālu nodokļu politiku, lai sekmētu augsto tehnoloģiju uzņēmumu attīstību”. Tā kā vismaz daži solārā stikla ražotāji eksportētāji ir kvalificējami pie “augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmumiem” (“AJTU”), tad minētās valsts nostādnes vēl jo vairāk akcentē solārā stikla ražošanas nozares kā veicinātās nozares statusu.

(37) Visbeidzot, ĶV joprojām uzskata, ka solārā stikla ražošanas nozare ir veicināma.

3.2. Nesadarbošanās un pieejamo faktu izmantošana saskaņā ar pamatregulas 28. panta 1. punktu

(38) Kā minēts iepriekš 1.3.3.3. iedaļā, tikai viens ražotājs eksportētājs pieteicās Komisijai (novēloti), bet galu galā nolēma nesadarboties. Tāpēc Komisija saskaņā ar pamatregulas 28. panta 1. punktu izmantoja pieejamos faktus.

(39) Komisija 2019. gada 14. jūnijā nosūtīja Ķīnas valdībai anketu un informēja ĶV par ražotāju eksportētāju nesadarbošanos. Anketā bija iekļauti arī konkrēti jautājumi par Ķīnas Eksporta un importa banku (“EXIM”) un Ķīnas Eksporta un kredīta apdrošināšanas korporāciju (“Sinosure”). Turklāt Ķīnas valdībai tika lūgts nosūtīt papildinājumu sūdzībā minētajām bankām un citām finanšu iestādēm, par kurām Ķīnas valdībai bija zināms, ka tās ir sniegušas aizdevumus sākotnējā izmeklēšanā izmeklētajiem Ķīnas solārā stikla ražotājiem.

(40) Komisija nesaņēma atbildi uz šiem lūgumiem ne no ĶV, ne EXIM, ne Sinosure. Tādējādi Komisija ar 2019. gada 24. jūlija verbālnotu informēja ĶV, ka attiecībā uz informāciju, ko tā lūdza no ĶV, EXIM un Sinosure, kā arī attiecīgajām finanšu iestādēm, ir iecerējusi saskaņā ar pamatregulas 28. panta 1. punktu izmantot pieejamos faktus. ĶV tika informēta, ka konstatējums, kura pamatā ir pieejamie fakti, var būt mazāk labvēlīgs.

(41) Šajā sakarā piezīmes netika saņemtas. Komisija saskaņā ar pamatregulas 28. pantu uzskatīja, ka Ķīnas subsidēšanas prakses turpināšanās noteikšanai solārā stikla ražošanas nozarē ir jāizmanto pieejamie fakti.

(42) Attiecīgi Komisija savā analīzē izmantoja visus tai pieejamos faktus, konkrēti: — 2019. gada 13. februāra pieprasījumu Eiropas Komisijai veikt termiņbeigu pārskatīšanu, ievērojot pamatregulas 18. pantu (“pārskatīšanas pieprasījums”), — sākotnējās izmeklēšanas konstatējumus, — konstatējumus, kas gūti pēdējās antisubsidēšanas izmeklēšanās, ko veikusi Komisija, attiecībā uz tādām veicinātajām nozarēm Ķīnā kā elektriskie velosipēdi (9) (“e-velosipēdu izmeklēšana”), konkrēti ar organisku pārklājumu pārklāti tērauda izstrādājumi (10) (“KOTI termiņbeigu pārskatīšana”), konkrēts krītotais papīrs (“KKP termiņbeigu pārskatīšana”) (11), kravas automobiļu riepas (“riepu izmeklēšana”) (12) un karsti velmēts tērauds (“KVP izmeklēšana”) (13). — Komisijas dienestu darba dokumentu par būtiskiem kropļojumiem ĶTR ekonomikā tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanas vajadzībām (“Ziņojums par Ķīnu”) (14).

3.3. Šajā izmeklēšanā pārbaudītās subsīdijas un subsīdiju programmas

(43) Analizējot, vai no sākotnējā izmeklēšanā kompensētajām subsīdijām joprojām ir piešķirts ieguvums solārā stikla ražošanas nozarei, Komisija pārbaudīja, vai subsidēšana ir turpinājusies.

(44) Komisija nolēma, ka, ņemot vērā šajā iedaļā izdarītos konstatējumus, kas apstiprina, ka subsidēšana turpinājusies attiecībā uz subsīdijām, kas tika kompensētas sākotnējā izmeklēšanā, nav vajadzības veikt izmeklēšanu par visām pārējām subsīdijām, kuras, kā apgalvo pieprasījuma iesniedzējs, eksistē. Ja Komisija konstatē, ka saskaņā ar pamatregulas 18. pantu ir pierādījumi par subsidēšanas turpināšanos, noteikt precīzu subsidēšanas apjomu nav nepieciešams.

(45) Pēc tam, kad ieinteresētajām personām tika izpausta informācija, piezīmes netika saņemtas.

3.3.1. Tieša naudas līdzekļu nodošana (15)

3.3.1.1. Preferenciāli aizdevumi un procentu likmes

a) Sākotnējās izmeklēšanas konstatējumi

(46) Sākotnējā izmeklēšanā (16) Komisija secināja, ka valstij piederošas bankas vai bankas, kurās valstij ir kontrolpakete akciju sadalījuma ziņā, abas sauktas par “VPKB”, ir valsts iestādes pamatregulas 2. panta b) punkta nozīmē. Turklāt tā secināja, ka ĶTR Likuma par komercbankām (“Banku likums”) 34. pantā ir noteikts, ka bankām ĶTR ar aizdevumiem saistītā uzņēmējdarbība jāveic saskaņā ar valsts ekonomikas vajadzībām. Komisija secināja arī, ka Lēmumam Nr. 9 un Lēmumam Nr. 40 ir likuma spēks un ka minētie lēmumi bankām prasa sniegt kreditēšanas atbalstu atbalstāmām nozarēm. Tādējādi Komisija secināja, ka VPKB ir piešķīrušas finansiālus ieguldījumus pamatregulas 3. panta 1) punkta a) apakšpunkta i) punkta nozīmē.

(47) Komisija secināja arī, ka Banku likuma 34. pants attiecas uz privātīpašumā esošām bankām Ķīnā (17). Tāpēc gan VPKB, gan privātīpašumā esošu banku kreditēšanas stratēģiju galu galā pieņem ĶV. Rezultātā Komisija uzskatīja, ka ĶV uztic privātām bankām un norīko privātas bankas piešķirt finansiālus ieguldījumus pamatregulas 3. panta 1) punkta a) apakšpunkta iv) punkta nozīmē, izsniedzot aizdevumus veicinātajām nozarēm.

(48) Attiecībā uz īpašām iezīmēm (18) Komisija uzskatīja, ka ĶV virzījusi preferenciālus aizdevumus uz ierobežotu skaitu nozaru, ieskaitot solārā stikla ražošanas nozari. Komisija secināja, ka tas izriet no 12. piecgades plāna un Lēmuma Nr. 40. Rezultātā tika konstatēts, ka finansiālie ieguldījumi, kurus piešķīrušas VPKB un privātas bankas, kam tas uzticēts un kas ir attiecīgi norīkotas, ievērojot Banku likuma 34. pantu, ir īpaši pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē.

(49) Visbeidzot, Komisija atgādināja, ka aizdevumi saņēmējam piešķir ieguvumu pamatregulas 3. panta 1) punkta a) apakšpunkta i) punkta nozīmē, ja tos piešķir ar labvēlīgākiem nosacījumiem, nekā saņēmējs faktiski varētu saņemt tirgū (19). Piemērojusi pieejamos faktus, Komisija secināja, ka tas tā patiešām ir.

(50) Subsīdijas likme, kas sākotnējā izmeklēšanā tika noteikta izlasē iekļautajiem solārā stikla ražotājiem eksportētājiem attiecībā uz preferenciāliem aizdevumiem, svārstījās no 0 % līdz 6,2 %, un uzņēmumiem, kas nesadarbojās, šī likme bija 6,2 % līmenī.

b) Subsīdiju programmu turpināšana

(51) Pārskatīšanas pieprasījumā un attiecīgajos pielikumos (20) pieprasījuma iesniedzējs ir sniedzis pierādījumus, ka Ķīnas solārā stikla ražotāji ir turpinājuši saņemt ieguvumu no preferenciāliem Ķīnas iekšzemes banku piešķirtiem aizdevumiem un procentu likmēm, kas bija zemākas par procentu likmēm tirgū. Solārā stikla nozare 13. piecgades plānā (21) ir atzīta par veicinātu nozari, tādējādi Komisija secināja, ka gan VPKB, gan privātajām bankām saskaņā ar Banku likuma 34. pantu joprojām ir pienākums sniegt preferenciālu finansējumu Ķīnas solārā stikla nozarei.

(52) Pieteikuma iesniedzējs ir sniedzis pierādījumus, ka atbilstoši testam, ko izstrādājusi Apelācijas institūcija (22), VPKB joprojām ir valsts iestādes, jo tās veic valdības funkcijas un tādējādi īsteno valdības pilnvaras. Konkrēti, pieprasījuma iesniedzējs atsaucās uz konstatējumiem e-velosipēdu izmeklēšanā (23) un KKP termiņbeigu pārskatīšanā (24), kurās tika apstiprināta Komisijas nostāja sākotnējā izmeklēšanā.

(53) Pārskatīšanas pieprasījumā bija arī pierādījumi tam, ka ĶV joprojām uztic privātām bankām funkcijas vai norīko privātās bankas veikt funkcijas, kad tās lemj par aizdevumiem, jo arī tās ir iekļautas Banku likuma 34. panta darbības jomā. Pieprasījuma iesniedzējs citēja neseno e-velosipēdu izmeklēšanu, kurā Komisija uzskatīja, ka 13. piecgades plānu nevar uzskatīt “tikai par mudinājumu” un ka “visām finanšu iestādēm (tostarp privātajām finanšu iestādēm), kas darbojās Ķīnā CRBC uzraudzībā, valsts bija uzticējusi vai tās norīkojusi pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punkta pirmā ievilkuma nozīmē elektrisko velosipēdu ražošanas nozarē īstenot valdības politiku un piešķirt aizdevumus ar preferenciālām likmēm” (25).

(54) Tā kā ĶV un solārā stikla ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tad netika iesniegti argumenti, kas apstrīdētu pieprasījuma iesniedzēja sniegtos pierādījumus attiecībā uz pašreizējo situāciju Ķīnas banku sistēmā.

(55) Turklāt nesenajā KOTI termiņbeigu pārskatīšanā (26), riepu izmeklēšanā (27), KVP izmeklēšanā (28) un Ziņojumā par Ķīnu (29) ir apstiprināts secinājums, ka VPKB būtu jāuzskata par valsts iestādēm, kuras saskaņā ar Banku likuma 34. pantu nodrošina preferenciālu finansējumu, un privātām organizācijām ir uzticēts un tās ir norīkotas pildīt tieši tādas pašas funkcijas.

c) Ieguvums

(56) Pārskatīšanas pieprasījuma 23. pielikumā pieprasījuma iesniedzējs, izmantojot preferenciālu aizdevumu saņēmēja Ķīnas solārā stikla ražotāju eksportētāja (pus)gada pārskatus, to norādījis piemēram. Turklāt citos publiski pieejamos ražotāju eksportētāju gada pārskatos ir norādīts, ka arī tiem ir piešķirti vai bija piešķirti preferenciāli aizdevumi (30).

(57) Tā kā solārā stikla ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tad Komisijai nebija tādas informācijas par konkrētiem uzņēmumiem, uz kuras pamata varētu aprēķināt subsīdijas apjomu, kas piešķirts PIP laikā. Tomēr, lai šajā termiņbeigu pārskatīšanā nonāktu pie konstatējuma par subsidēšanas turpināšanos, Komisija neuzskatīja par nepieciešamu aprēķināt šādus apjomus. Pārskatīšanas pieprasījumā sniegtie pierādījumi liecina, ka minētie apjomi joprojām būtu ievērojami. Dokumentācijā nekas neliecināja, ka subsidēšanas līmenis būtu samazinājies salīdzinājumā ar sākotnējo izmeklēšanu, tāpēc tika uzskatīts, ka tā ir turpinājusies līmenī, kas pārsniedz minimālo.

d) Īpašas iezīmes

(58) Attiecīgā subsīdiju programma joprojām bija īpaša pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta un 4. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē, ņemot vērā to, ka juridiskā situācija nav mainījusies un ĶV turpina veicināt solārā stikla ražošanas nozari (31).

e) Secinājumi

(59) Tādējādi Komisija secināja, ka ir pietiekami pierādījumi, kas liecina, ka ražotāji eksportētāji PIP laikā kompensējamas subsīdijas veidā turpināja saņemt preferenciālus aizdevumus.

3.3.1.2. Dotācijas un ad hoc subsīdijas

a) Sākotnējās izmeklēšanas konstatējumi

(60) Sākotnējā izmeklēšanā (32) Komisija secināja, ka izlasē iekļautie uzņēmumi ir saņēmuši ievērojamas vienreizējas dotācijas no dažādām valdības iestādēm daudzos valdības līmeņos un rezultātā IP laikā tie ir saņēmuši ieguvumu. Minētās subsīdijas uzņēmumiem piešķīra valsts, provinču, pilsētu, reģionu vai rajonu valdības iestādes, un tās acīmredzot bija īpašas attiecīgajiem uzņēmumiem vai īpašas nozares atrašanās vietas vai veida ziņā.

(61) ĶV nesniedza nekādu papildu informāciju par šīm vienreizējām dotācijām un atteicās apspriest šo jautājumu. Tāpēc, pamatojoties uz savāktajiem pierādījumiem par to, ka izlasē iekļautie uzņēmumi ir saņēmuši šīs dotācijas, un tā kā nebija citas informācijas, Komisija secināja, ka šīs dotācijas ir tieša naudas līdzekļu nodošana, kas piešķir ieguvumu to saņēmējiem, un tādējādi tās ir subsīdijas pamatregulas 3. panta 1) punkta a) apakšpunkta i) punkta un 2. punkta nozīmē.

(62) Attiecībā uz īpašajām iezīmēm Komisija norādīja, ka dotācijas ir īpašas pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta un 4. panta 3. punkta nozīmē, ņemot vērā to, ka izrādījās, tās tiek piešķirtas tikai konkrētiem uzņēmumiem vai projektiem konkrētos reģionos. Komisija norādīja arī, ka nav pierādījumu tam, ka dotācijas pieder pie visaptverošas subsīdiju programmas un ka tās neatbilst pamatregulas 4. panta 2. punkta b) apakšpunkta prasībām par īpašu iezīmju neesību.

(63) Subsīdijas likme, kas sākotnējā izmeklēšanā tika noteikta izlasē iekļautajiem solārā stikla ražotājiem eksportētājiem attiecībā uz dotācijām, svārstījās no 1,1 % līdz 3,0 %, un uzņēmumiem, kas nesadarbojās, šī likme bija 3,0 % līmenī.

b) Subsīdiju programmu turpināšana

(64) Pārskatīšanas pieprasījumā un attiecīgajos pielikumos (33) pieprasījuma iesniedzējs ir sniedzis pierādījumus, ka solārā stikla ražotāji eksportētāji ir turpinājuši saņemt dotācijas un ad hoc subsīdijas.

(65) Pieprasījuma iesniedzējs vispirms atsaucās uz Amerikas Savienoto Valstu tirdzniecības pārstāvja ziņojumu, kurā ir identificēta provinču un vietējo valdības iestāžu loma Ķīnas rūpniecības politikas īstenošanā, proti, virzīt subsīdijas uz nozarēm ar jaudas pārpalikumu. Pieprasījuma iesniedzējs apgalvo, ka solārā stikla nozare ir tieši šāda nozare (34).

(66) Pieprasījuma iesniedzējs sniedza ad hoc subsidēšanas piemērus, atsaucoties uz konkrētiem posteņiem vairāku ražotāju eksportētāju revidētajos gada pārskatos. Tika parādīts, ka vienam solārā stikla ražotājam eksportētājam PIP laikā valdības dotācijas palielinātas par 2,68 milj. RMB un rezultātā valsts dotāciju beigu atlikums bija aptuveni 550 milj. RMB. Līdzīgi cits solārā stikla ražotājs eksportētājs ir norādījis, ka valdības dotācijas PIP laikā palielinātas par 14 milj. RMB.

(67) Tā kā ĶV un solārā stikla ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tad netika iesniegti argumenti, kas apstrīdētu pierādījumus, ko pārskatīšanas pieprasījumā sniedzis pieprasījuma iesniedzējs. Tādējādi Komisijai pieejamie fakti liecina, ka PIP laikā turpinājušās dotācijas un ad hoc subsīdijas solārā stikla ražotājiem eksportētājiem, kas pieder pie veicinātās nozares (35). Šīs dotācijas un ad hoc subsīdijas ir tieša naudas līdzekļu nodošana pamatregulas 3. panta 1) punkta a) apakšpunkta i) punkta nozīmē.

c) Ieguvums

(68) Pārskatīšanas pieprasījuma 23. pielikumā pieprasījuma iesniedzējs, izmantojot dotāciju un ad hoc subsīdiju saņēmēju Ķīnas solārā stikla ražotāju eksportētāju (pus)gada pārskatus, tos norādījis piemēram.

(69) Tā kā solārā stikla ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tad Komisijai nebija tādas informācijas par konkrētiem uzņēmumiem, uz kuras pamata varētu aprēķināt subsīdijas apjomu, kas piešķirts pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Tomēr, lai šajā termiņbeigu pārskatīšanā nonāktu pie konstatējuma par subsidēšanas turpināšanos, Komisija neuzskatīja par nepieciešamu aprēķināt šādus apjomus. Pārskatīšanas pieprasījumā sniegtie pierādījumi liecina, ka minētie apjomi joprojām būtu ievērojami. Dokumentācijā nekas neliecināja, ka salīdzinājumā ar sākotnējo izmeklēšanu subsidēšanas līmenis būtu samazinājies.

d) Īpašas iezīmes

(70) Attiecīgās dotācijas un ad hoc subsīdijas joprojām ir īpašas pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta un 4. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē, jo nekas nav pretrunā pieejamajam faktam, ka sākotnējā izmeklēšanā Komisija atzina šīs dotācijas par īpašām.

e) Secinājumi

(71) Tādējādi Komisija secināja, ka ir pietiekami pierādījumi, kas liecina, ka ražotāji eksportētāji PIP laikā kompensējamas subsīdijas veidā turpināja saņemt dotācijas un ad hoc subsīdijas

3.3.2. Nesaņemtie ieņēmumi

3.3.2.1. Preferenciāla nodokļu politika uzņēmumiem, kuri atzīti par augsto vai jauno tehnoloģiju uzņēmumiem

a) Sākotnējās izmeklēšanas konstatējumi

(72) Sākotnējā izmeklēšanā (36) Komisija secināja, ka ir konstatēts, ka daži, bet ne visi izlasē iekļautie uzņēmumi saņem ieguvumus no preferenciālas nodokļu politikas uzņēmumiem, kas atzīti par “augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmumiem” (“AJTU”). Komisija konstatēja, ka šāda atzīšana ir atkarīga no tā, vai ir izpildīts noteikts kritēriju kopums, kas, ja tas ir izpildīts, nodrošina uzņēmumu ienākuma nodokļa samazinājumu līdz 15 % salīdzinājumā ar standarta likmi 25 %.

(73) Komisija konstatēja, ka šīs programmas juridiskais pamats ir: — 2008. gada Uzņēmumu ienākuma nodokļa likuma (UIN likums) 28. panta 2. punkts, — “Administratīvie pasākumi augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmumu noteikšanai” (Guo Ke Fa Huo (2008) Nr. 172), — Uzņēmumu ienākuma nodokļa likuma īstenošanas noteikumu 93. pants un — Valsts nodokļu administrācijas paziņojums par jautājumiem, kas attiecas uz kārtību, kādā augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmumi maksā uzņēmumu ienākuma nodokli (Guo Shui Han (2008) Nr. 985).

(74) Komisija kvalificēja šo nodokļu shēmu tādējādi, ka valdība atsakās no ieņēmumiem vai neiekasē ieņēmumus, kas citādi būtu iekasējami, pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Pēc tam Komisija uzskatīja, ka preferenciālā nodokļu politika attiecībā uz atzītiem AJTU piešķīrusi saņēmējiem ieguvumu, kas ir līdzvērtīgs nodokļa ietaupījumam.

(75) Attiecībā uz īpašajām iezīmēm Komisija secināja, ka subsīdija ir īpaša, kā tā definēta pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunktā, jo tā attiecas tikai uz uzņēmumiem, kas saņēma AJTU sertifikāciju un atbilda visām 2008. gada Administratīvo pasākumu prasībām. Turklāt tika konstatēts, ka tiesības uz šīm nodokļu preferencēm nav automātiskas un ka ne tiesību akti, ne piešķīrēja iestāde nav noteikuši objektīvus kritērijus. Komisija konstatēja, ka tiesības ir atkarīgas no AJTU sertifikāta piešķiršanas pēc diskrecionāras procedūras.

(76) Subsīdijas likme, kas sākotnējā izmeklēšanā tika noteikta solārā stikla ražotājiem eksportētājiem, kam tika piešķirts ieguvums no preferenciālas nodokļu politikas atzītiem AJTU, svārstījās no 0,4 % līdz 1,8 %, un uzņēmumiem, kas nesadarbojās, šī likme bija 1,8 % līmenī.

b) Subsīdiju programmu turpināšana

(77) Pārskatīšanas pieprasījumā un attiecīgajos pielikumos (37) pieprasījuma iesniedzējs ir sniedzis pierādījumus, ka solārā stikla ražotāji eksportētāji ir turpinājuši saņemt ieguvumu no preferenciālas nodokļu politikas attiecībā uz AJTU.

(78) Pieprasījuma iesniedzējs atsaucās uz triju nozīmīgu solārā stikla ražotāju eksportētāju (starpposma) pārskatiem un norādīja, ka tiem ir atzītu AJTU statuss un tādējādi tie saņem ieguvumu no samazinātā uzņēmumu ienākuma nodokļa 15 %.

(79) Pieteikuma iesniedzējs atsaucās arī uz Administratīvajiem pasākumiem augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmumu atzīšanai (GuoKeFaHuo (2016) Nr. 32 (Apkārtraksts Nr. 32)), kuru kopsavilkums ir iekļauts pārskatīšanas pieprasījuma 24. pielikumā. Ar Apkārtrakstu Nr. 32 tiek mainīti kritēriji, kas uzņēmumiem, kuri piesakās uz AJTU statusu, ir jāizpilda, un atspoguļo ĶV pastāvīgu apņemšanos subsidēt tādas veicinātās nozares kā solārā stikla ražošanas nozari (38).

(80) Papildus pieprasījuma iesniedzēja sniegtajiem pierādījumiem Komisija nesenajā e-velosipēdu izmeklēšanā (39), riepu izmeklēšanā (40), kā arī KOTI termiņbeigu pārskatīšanā (41) ir apstiprinājusi, ka ir turpinājusies preferenciāla nodokļu politika attiecībā uz atzītiem AJTU veicinātajās nozarēs. E-velosipēdu izmeklēšanā Komisija konstatēja, ka minētās programmas juridiskais pamats ir: — UIN likuma 28. panta 2. punkts, — Uzņēmumu ienākuma nodokļa likuma īstenošanas noteikumu 93. pants un — Zinātnes un tehnoloģiju ministrijas, Finanšu ministrijas un Valsts nodokļu administrācijas Apkārtraksts par “Administratīvo pasākumu augsto tehnoloģiju uzņēmumu noteikšanai” pārskatīšanu un izdošanu, G.K.F.H. (2016) Nr. 32, — Zinātnes un tehnoloģiju ministrijas, Finanšu ministrijas un Valsts nodokļu administrācijas paziņojums par “Vadlīniju par augsto un jauno tehnoloģiju noteikšanas pārvaldīšanu” pārskatīšanu, drukāšanu un izdošanu, GKFH (2016) Nr. 195, un — Jaunāko augstākās prioritātes attīstības nozaru augsto tehnoloģiju rūpniecības nozaru vadlīnijas (2011), izdevusi NDRC, Zinātnes un tehnoloģiju ministrija, Tirdzniecības ministrija un Nacionālais Intelektuālā īpašuma birojs.

(81) Tā kā ĶV un solārā stikla ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tad netika iesniegti argumenti, kas apstrīdētu pierādījumus, ko sniedzis pieprasījuma iesniedzējs, un nesenos Komisijas konstatējumus. Tādējādi Komisijai pieejamie fakti liecina, ka PIP laikā attiecībā uz solārā stikla ražotājiem eksportētājiem, kas atzīti par AJTU, turpinājusies preferenciāla nodokļu politika, kas kompensēta sākotnējā izmeklēšanā. Šāda nodokļu politika nozīmē, ka valdība atsakās no ieņēmumiem vai neiekasē ieņēmumus, kas citādi būtu iekasējami, pamatregulas 3. panta 1) punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē.

c) Ieguvums

(82) Preferenciālā nodokļu politika attiecībā uz atzītiem AJTU piešķir ieguvumu pamatregulas 3. panta 2) punkta nozīmē, kas ir vienāds ar nodokļa ietaupījumu. Kā minēts iepriekš, pieprasījuma iesniedzējs 23. pielikumā ir sniedzis pierādījumus par vismaz trijiem solārā stikla ražotājiem eksportētājiem, kas saņēmuši šos ieguvumus.

(83) Tā kā solārā stikla ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tad Komisijai nebija tādas informācijas par konkrētiem uzņēmumiem, uz kuras pamata varētu aprēķināt subsīdijas apjomu, kas piešķirts pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Tomēr, lai šajā termiņbeigu pārskatīšanā nonāktu pie konstatējuma par subsidēšanas turpināšanos, Komisija neuzskatīja par nepieciešamu aprēķināt šādus apjomus. Pārskatīšanas pieprasījumā sniegtie pierādījumi liecina, ka minētie apjomi joprojām būtu ievērojami. Dokumentācijā nekas neliecināja, ka salīdzinājumā ar sākotnējo izmeklēšanu subsidēšanas līmenis būtu samazinājies.

d) Īpašas iezīmes

(84) Tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā, preferenciālā nodokļu politika attiecībā uz atzītiem AJTU ir īpaša pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē, ņemot vērā to, ka tiesību akti, ar kuriem saskaņā piešķīrēja iestāde darbojās, lai piešķirtu AJTU statusu, piekļuvi shēmām attiecināja tikai uz konkrētiem uzņēmumiem un nozarēm.

e) Secinājumi

(85) Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, Komisija secināja, ka ir pietiekami pierādījumi, kas liecina, ka vismaz daži ražotāji eksportētāji PIP laikā ar preferenciālu nodokļu politiku, kas paredzēta AJTU, joprojām tika subsidēti.

3.3.2.2. Nodokļa kompensācija pētniecības un izstrādes izdevumiem

a) Sākotnējās izmeklēšanas konstatējumi

(86) Sākotnējā izmeklēšanā (42) Komisija secināja, ka viens izlasē iekļautais uzņēmums saņēmis pētniecības un izstrādes izdevumu kompensāciju un ka provinces valdības iestāde šo atmaksu attiecinājusi tikai uz jaunveidotiem AJTU.

(87) Komisija uzskatīja, ka pētniecības un izstrādes izdevumiem piešķirtās nodokļa kompensācijas juridiskais pamats ir Ķīnas UIN 30. pants un ka tādējādi valdība atteikusies no ieņēmumiem vai nav iekasējusi ieņēmumus, kas citādi būtu iekasējami, pamatregulas 3. panta 1) punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Komisija arī konstatēja, ka pētniecības un izstrādes izdevumiem piešķirtās nodokļa kompensācijas saņēmējam piešķir ieguvumu, kas ir vienāds ar nodokļa ietaupījumu.

(88) Attiecībā uz īpašajām iezīmēm Komisija norādīja, ka UIN likuma 30. pants būtu jālasa kopā ar UIN likuma 25. pantu, kurā noteikts, ka atbrīvojums no nodokļa attiecas tikai uz valsts veicinātajām nozarēm un projektiem. Tādējādi shēma ir pieejama tikai veicinātajam nozarēm un projektiem, un tika konstatēts, ka solārā stikla nozare ir šāda veicināta nozare. Tāpēc Komisija secināja, ka subsīdija ir īpaša pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē.

(89) Sākotnējā izmeklēšanā noteiktā subsīdijas likme solārā stikla ražotājam eksportētājam, kas saņēma ieguvumu no pētniecības un izstrādes izdevumiem piešķirtās nodokļa kompensācijas, bija 0,7 %, kas bija arī atlikusī likme.

b) Subsīdiju programmu turpināšana

(90) Pārskatīšanas pieprasījumā un attiecīgajos pielikumos (43) pieprasījuma iesniedzējs ir norādījis pētniecības un izstrādes izdevumiem piešķirtās nodokļa kompensācijas tiesisko regulējumu, kā tas konstatēts sākotnējā izmeklēšanā, un atsaucas arī uz UIN likuma 25. un 30. pantu. Pieprasījuma iesniedzējs pārskatīšanas pieprasījuma 23. pielikumā ir sniedzis pierādījumus arī par to, ka vismaz divi saules enerģijas stikla ražotāji eksportētāji ir paziņojuši savus pētniecības un izstrādes izdevumus un ka tiem ir AJTU statuss, kas ir galvenais nosacījums, lai saņemtu pētniecības un izstrādes izdevumiem piešķirto nodokļa kompensāciju.

(91) Papildus pieprasījuma iesniedzēja sniegtajiem pierādījumiem Komisija nesen e-velosipēdu (44) un riepu izmeklēšanā (45) apstiprināja, ka pētniecības un izstrādes izdevumiem tiek piešķirta nodokļa kompensācija. Minētajā izmeklēšanā Komisija konstatēja, ka pētniecības un izstrādes izdevumi, kuri radušies, izstrādājot jaunas tehnoloģijas, jaunus ražojumus un jaunas amata prasmes, kas nav nemateriāli aktīvi, un tiek iekļauti attiecīgā laikposma peļņā vai zaudējumos, tiek atskaitīti vēl 50 % apmērā papildus atskaitīšanai pilnā apmērā, ņemot vērā faktisko situāciju. Ja iepriekš minētie pētniecības un izstrādes izdevumi veido nemateriālus aktīvus, tiem piemēro amortizāciju uz 150 % nemateriālo aktīvu izmaksu bāzi. Turklāt Komisija noteica, ka programmas juridiskais pamats ir: — UIN likuma 30. panta 1. punkts, — ĶTR Uzņēmumu ienākuma nodokļa likuma īstenošanas noteikumi, — Finanšu ministrijas, Valsts nodokļu pārvaldes un Zinātnes un tehnoloģiju ministrijas paziņojums par to, kā uzlabot politiku pētniecības un izstrādes izdevumu atskaitīšanai pirms nodokļiem (Cai Shui (2015) Nr. 119), — Valsts nodokļu pārvaldes Paziņojums par jautājumiem, kas saistīti ar politiku uzņēmumu pētniecības un izstrādes izdevumu atskaitīšanai pirms nodokļiem, un — Jaunāko augstākās prioritātes attīstības nozaru augsto tehnoloģiju rūpniecības nozaru vadlīnijas (2011), ko izdevuši NDRC, Zinātnes un tehnoloģiju ministrija, Tirdzniecības ministrija un Nacionālais Intelektuālā īpašuma birojs.

(92) Tā kā ĶV un solārā stikla ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tad netika iesniegti argumenti, kas apstrīdētu pierādījumus, ko sniedzis pieprasījuma iesniedzējs, un nesenos Komisijas konstatējumus. Tādējādi Komisijai pieejamie fakti liecina, ka PIP laikā turpinājusies sākotnējā izmeklēšanā konstatētā nodokļa kompensācija pētniecības un izstrādes izdevumiem. Pētniecības un izstrādes izdevumiem piešķirtā nodokļa kompensācija nozīmē, ka valdība atsakās no ieņēmumiem vai neiekasē ieņēmumus, kas citādi būtu iekasējami, pamatregulas 3. panta 1) punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē.

c) Ieguvums

(93) Pētniecības un izstrādes izdevumiem piešķirtā nodokļa kompensācija piešķir ieguvumu pamatregulas 3. panta 2) punkta nozīmē, kas ir vienāds ar nodokļu ietaupījumu.

(94) Tā kā solārā stikla ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tad Komisijai nebija tādas informācijas par konkrētiem uzņēmumiem, uz kuras pamata varētu aprēķināt subsīdijas apjomu, kas piešķirts pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Tomēr, lai šajā termiņbeigu pārskatīšanā nonāktu pie konstatējuma par subsidēšanas turpināšanos, Komisija neuzskatīja par nepieciešamu aprēķināt šādus apjomus. Pārskatīšanas pieprasījumā sniegtie pierādījumi liecina, ka minētie apjomi joprojām būtu ievērojami. Dokumentācijā nekas neliecināja, ka salīdzinājumā ar sākotnējo izmeklēšanu subsidēšanas līmenis būtu samazinājies.

d) Īpašas iezīmes

(95) Subsīdija ir īpaša pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē, jo jau ar tiesību aktiem vien šā pasākuma piemērošana ir ierobežota, jo tas tiek attiecināts tikai uz uzņēmumiem, kam rodas pētniecības un izstrādes izdevumi konkrētās prioritārās augsto tehnoloģiju jomās, kuras noteikusi valsts.

e) Secinājumi

(96) Tādējādi Komisija secināja, ka ir pietiekami pierādījumi, kas liecina, ka vismaz daži ražotāji eksportētāji PIP laikā tika subsidēti, izmantojot pētniecības un izstrādes izdevumiem piešķirto nodokļa kompensāciju.

3.3.2.3. Kvalificētu rezidentuzņēmumu darījumos gūtu dividenžu atbrīvojums no nodokļa

a) Sākotnējās izmeklēšanas konstatējumi

(97) Sākotnējā izmeklēšanā (46) Komisija secināja, ka viens no izlasē iekļautajiem uzņēmumiem saņēmis kvalificētu rezidentuzņēmumu darījumos gūtu ienākumu no dividendēm atbrīvojumu no nodokļa.

(98) Komisija uzskatīja, ka juridiskais pamats atbrīvojumam no nodokļa, ar ko apliek dividendes, ir UIN likuma 25. un 26. pants un UIN likuma īstenošanas noteikumu 83. pants un ka atbrīvojums izpaužas tādējādi, ka valdība atsakās no ieņēmumiem vai neiekasē ieņēmumus, kas citādi būtu iekasējami, pamatregulas 3. panta 1) punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Komisija arī konstatēja, ka pētniecības un izstrādes izdevumiem piešķirtā nodokļa kompensācija saņēmējam piešķir ieguvumu, kas ir vienāds ar nodokļa ietaupījumu.

(99) Attiecībā uz īpašajām iezīmēm Komisija konstatēja, ka šī subsīdiju shēma attiecas tikai uz tiem uzņēmumiem, kuri ir Ķīnas Tautas Republikas rezidentuzņēmumi un kuri ir veikuši ieguldījumus citos rezidentuzņēmumos. Turklāt līdzīgi kā attiecībā uz pētniecības un izstrādes izdevumiem piešķirto nodokļa kompensāciju Komisija secināja, ka ar UIN likuma 25. pantu šis atbrīvojums no nodokļa attiecināts tikai uz valsts veicinātajām nozarēm un projektiem. Tāpēc Komisija secināja, ka subsīdija ir īpaša pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē.

(100) Sākotnējā izmeklēšanā noteiktā subsīdijas likme solārā stikla ražotājam eksportētājam, kas saņēma ieguvumu no pētniecības un izstrādes izdevumiem piešķirtās nodokļa kompensācijas, bija 5,8 %, kas bija arī atlikusī likme.

b) Subsīdijas turpināšana

(101) Pārskatīšanas pieprasījumā un attiecīgajos pielikumos (47) pieprasījuma iesniedzējs ir sniedzis pierādījumus par to, ka saules enerģijas stikla ražotāji eksportētāji ir saņēmuši atbrīvojumu. Atbrīvojuma juridiskais pamats ir UIN likuma 25. pants un 26. panta 2. punkts un Uzņēmumu ienākuma nodokļa likuma īstenošanas noteikumu 83. pants, ko norādījis pieprasījuma iesniedzējs (48) un ko apstiprinājusi un papildus attiecinājusi Komisija nesenajā e-velosipēdu izmeklēšanā (49) un KKP termiņbeigu pārskatīšanā (50).

(102) UIN likuma 2. pantā definēts: “termins “rezidentuzņēmums” nozīmē (..) uzņēmumu, kas dibināts saskaņā ar Ķīnas tiesību aktiem Ķīnas teritorijā vai dibināts saskaņā ar kādas ārvalsts (reģiona) tiesību aktiem, bet kura faktiskās vadības struktūra atrodas Ķīnas teritorijā”. Turklāt UIN likuma 26. panta 2. punktā ir noteikts, ka “dividendes, prēmijas un citus ienākumus no pašu kapitāla ieguldījumiem starp kvalificētiem rezidentuzņēmumiem” uzskata par tādiem, ko neapliek ar nodokli. Citiem vārdiem sakot, kvalificētu rezidentuzņēmumu darījumos gūtu dividenžu atbrīvojums no nodokļa attieksies uz rezidentu (t. i., Ķīnas) solārā stikla ražotāju eksportētāju, ja šim ražotājam eksportētājam pieder kapitāla daļas rezidentuzņēmumā (51).

(103) Pieprasījuma iesniedzējs ir sniedzis pierādījumus par vismaz vienu solārā stikla ražotāju eksportētāju ar vairākiem meitasuzņēmumiem (52), savukārt Komisija konstatēja, ka līdzīgā situācijā ir vēl vairāk ražotāju eksportētāju. Tā kā ĶV un solārā stikla ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tad netika iesniegti argumenti, kas apstrīdētu pierādījumus, ko sniedzis pieprasījuma iesniedzējs, un Komisijas konstatējumus šajā un iepriekšējās izmeklēšanās. Tādējādi Komisijai pieejamie fakti liecina, ka PIP laikā attiecībā uz solārā stikla ražotājiem eksportētājiem, kam piederējušas kapitāla daļas rezidentuzņēmumā, turpinājies dividenžu atbrīvojums no nodokļa. Šāds dividenžu atbrīvojums no nodokļu nozīmē, ka valdība atsakās no ieņēmumiem vai neiekasē ieņēmumus, kas citādi būtu iekasējami, pamatregulas 3. panta 1) punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē (53).

c) Ieguvums

(104) Ieguvums pamatregulas 3. panta 2) punkta nozīmē solārā stikla ražotājam eksportētājam, uz kuru attiecas atbrīvojums no nodokļa, ar ko apliek dividendes, ir vienāds ar nodokļa ietaupījumu.

(105) Tā kā solārā stikla ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tad Komisijai nebija tādas informācijas par konkrētiem uzņēmumiem, uz kuras pamata varētu aprēķināt subsīdijas apjomu, kas piešķirts pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Tomēr, lai šajā termiņbeigu pārskatīšanā nonāktu pie konstatējuma par subsidēšanas turpināšanos, Komisija neuzskatīja par nepieciešamu aprēķināt šādus apjomus. Pārskatīšanas pieprasījumā sniegtie pierādījumi liecina, ka minētie apjomi joprojām būtu ievērojami. Dokumentācijā nekas neliecināja, ka salīdzinājumā ar sākotnējo izmeklēšanu subsidēšanas līmenis būtu samazinājies.

d) Īpašas iezīmes

(106) Šī subsīdija ir īpaša pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē, jo dividenžu atbrīvojuma juridiskais pamats ierobežo piekļuvi šai subsīdijai divos dažādos veidos. Pirmkārt, subsīdija ir pieejama tikai tiem uzņēmumiem, kuriem pieder kapitāla daļas rezidentuzņēmumos, un tādējādi ir izslēgti uzņēmumi, kas veic ieguldījumus nerezidentuzņēmumos (54). Otrkārt, UIN likuma 26. panta 2. punkts ir ietverts tajā pašā nodaļā, kurā UIN likuma 25. pants, proti, IV nodaļā “Preferenciāli nodokļu režīmi”. UIN likuma 25. pantā, kas ir nodaļas ievadpants, ir noteikts, ka “svarīgām nozarēm un projektiem, kuru attīstību atbalsta un veicina valsts, piemēro preferenciālus režīmus uzņēmumu ienākuma nodokļa jomā”, skaidri nosakot, ka UIN likuma 26. panta 2. punktā paredzētā subsīdiju pieejamība attiecināma tikai uz veicinātajām nozarēm, piemēram, solārā stikla ražošanas nozari (55).

e) Secinājumi

(107) Tādējādi Komisija secināja, ka ir pietiekami pierādījumi, kas liecina, ka vismaz daži solārā stikla ražotāji eksportētāji, kam piešķirts kvalificētu rezidentuzņēmumu darījumos gūtu dividenžu atbrīvojums no nodokļa, PIP laikā joprojām tika subsidēti.

3.3.3. Valdības nodrošinātās zemes izmantošanas tiesības

a) Sākotnējās izmeklēšanas konstatējumi

(108) Sākotnējā izmeklēšanā (56) Komisija konstatēja, ka uzņēmumi nevar iegādāties zemi tieši ĶTR, bet var tikai iegādāties zemes izmantošanas tiesības (ZIT) no vietējām iestādēm. Šīs sistēmas juridiskais pamats bija ĶTR Zemes pārvaldes likums, kurā noteikts, ka visa zeme pieder tautai un ka to nevar ne pirkt, ne pārdot uzņēmumiem, ja vien netiek rīkoti konkursi, kotēšana vai izsole. Tomēr tika konstatēts, ka praksē cenu noteic ĶV un uzņēmums maksā šo noteikto cenu. Komisija secināja, ka šāda shēma ir preču piegāde pamatregulas 3. panta 1) punkta a) apakšpunkta iii) punkta nozīmē.

(109) Komisija norādīja, ka ieguvums 3. panta 2) punkta nozīmē, kas ar ZIT tiek piešķirts solārā stikla ražotājiem eksportētājiem, ir starpība starp cenu, kura samaksāta par zemes izmantošanas tiesībām, un atbilstīgu ārējo standartu. Par atbilstīgu ārējo standartu Komisija izvēlējās Ķīnas Taibeju, norādot, ka tad, ja attiecībā uz solārā stikla ražotājiem eksportētājiem dominētu tirgus nosacījumi, zemes izmantošanas tiesību cenas Ķīnas Tautas Republikā būtu ļoti līdzīgas zemes cenām Ķīnas Taibejā. Komisija secināja, ka solārā stikla ražotāju eksportētāju maksātā cena bija vai nu ĶV noteiktā sākumcena, vai arī par piecām CNY kvadrātmetrā pārsniedza minēto cenu, kas bija mazāka par atbilstīgu atlīdzību salīdzinājumā ar ārējo standartu, un tāpēc piešķīra ieguvumu solārā stikla ražotājiem eksportētājiem.

(110) Attiecībā uz īpašajām iezīmēm Komisija konstatēja, ka Lēmums Nr. 40 prasa, lai valsts iestādes nodrošinātu zemi veicinātajām nozarēm, no kurām viena ir solārā stikla ražošanas nozare (57). Turklāt Lēmuma Nr. 40 18. pantā skaidri norādīts, ka nozarēm, kas ir “ierobežotas”, zemes izmantošanas tiesības nebūs pieejamas. Rezultātā Komisija secināja, ka subsīdija ir īpaša pamatregulas 4. panta 2. punkta a) un c) apakšpunkta nozīmē.

(111) Subsīdijas likme, kas sākotnējā izmeklēšanā noteikta izlasē iekļautajiem solārā stikla ražotājiem eksportētājiem, kuriem piešķirts ieguvums no valdības nodrošinātām ZIT, svārstījās no 3,2 % līdz 17,1 %, un uzņēmumiem, kas nesadarbojās, šī likme bija 17,1 %.

b) Subsīdiju programmu turpināšana

(112) Pārskatīšanas pieprasījumā un attiecīgajos pielikumos (58) pieprasījuma iesniedzējs ir sniedzis pierādījumus faktam, ka vismaz vienam solārā stikla ražotājam eksportētājam attiecīgā vietējā valdība bez maksas piešķīrusi zemi, lai veicinātu projektus augsto tehnoloģiju nozarēs. Turklāt pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka PIP laikā ir dominējusi sākotnējā izmeklēšanā aprakstītā tirgus struktūra.

(113) Papildus pieprasījuma iesniedzēja izvirzītajiem argumentiem Komisija nesen e-velosipēdu izmeklēšanā (59), riepu izmeklēšanā (60), KOTI termiņbeigu pārskatīšanā (61) un KKP termiņbeigu pārskatīšanā (62) zemes izmantošanas tiesību nodrošināšanu atzina par subsīdiju. Komisija pārliecinājās, ka visos trijos gadījumos sākotnējā izmeklēšanā aprakstītā juridiskā situācija un tirgus struktūra nav mainījusies. E-velosipēdu un riepu izmeklēšanā Komisija ZIT nodrošināšanas juridisko pamatu noteica precīzāk, proti: — Ķīnas Tautas Republikas Zemes pārvaldes likums, kas norādīts sākotnējā izmeklēšanā un ko norādījis pieprasījuma iesniedzējs, — Ķīnas Tautas Republikas Likums par pilsētu nekustamā īpašuma pārvaldību (Ķīnas Tautas Republikas Prezidenta rīkojums Nr. 18), — Ķīnas Tautas Republikas Pagaidu noteikumi par valsts īpašumā esošas zemes izmantošanas tiesību piešķiršanu un nodošanu pilsētu teritorijās, — Noteikumi par Ķīnas Tautas Republikas Zemes pārvaldības likuma īstenošanu (Ķīnas Tautas Republikas Valsts padomes rīkojums (2014) Nr. 653), — Noteikumi par valsts īpašumā esošās apbūves zemes izmantošanas tiesību piešķiršanu piedāvājumu konkursā, izsolē un kotēšanā, — Valsts padomes Paziņojums par zemes izmantošanas regulējuma stiprināšanu (GF (2006) Nr. 31).

(114) Tā kā ĶV un solārā stikla ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tad netika iesniegti argumenti, kas apstrīdētu pierādījumus, kurus sniedzis pieprasījuma iesniedzējs, un nesenos Komisijas konstatējumus. Tādējādi Komisijai pieejamie fakti liecina, ka PIP laikā valdība ir turpinājusi nodrošināt ZIT, kā konstatētas sākotnējā izmeklēšanā. Valdības nodrošinātās ZIT ir preču piegāde pamatregulas 3. panta 1) punkta a) apakšpunkta iii) punkta nozīmē.

c) Ieguvums

(115) Valdības nodrošinātās ZIT piešķir ieguvumu pamatregulas 3. panta 2) punkta nozīmē, jo ZIT tiek piešķirtas solārā stikla ražotājiem eksportētājiem par atlīdzību, kas ir mazāka par atbilstīgo pamatregulas 6. panta d) punkta nozīmē. Šajā sakarā Komisija nesenajās e-velosipēdu un riepu izmeklēšanā, tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā, secināja, ka ZIT tirgus Ķīnas Tautas Republikā joprojām nepastāv, jo iestādes patvaļīgi nosaka cenas. Rezultātā secinājums ir tāds, ka salīdzinājumā ar ārēju standartu ZIT cenas ir atlīdzība, kas ir mazāka par atbilstīgo, un tādējādi tiek piešķirts ieguvums solārā stikla ražotājiem eksportētājiem.

(116) Tā kā solārā stikla ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tad Komisijai nebija tādas informācijas par konkrētiem uzņēmumiem, uz kuras pamata varētu aprēķināt subsīdijas apjomu, kas piešķirts pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Tomēr, lai šajā termiņbeigu pārskatīšanā nonāktu pie konstatējuma par subsidēšanas turpināšanos, Komisija neuzskatīja par nepieciešamu aprēķināt šādus apjomus. Pārskatīšanas pieprasījumā sniegtie pierādījumi liecina, ka minētie apjomi joprojām būtu ievērojami. Dokumentācijā nekas neliecināja, ka salīdzinājumā ar sākotnējo izmeklēšanu subsidēšanas līmenis būtu samazinājies.

d) Īpašas iezīmes

(117) Attiecībā uz īpašajām iezīmēm Lēmuma Nr. 40 18. pantā skaidri norādīts, ka nozarēm, kas ir “ierobežotas”, zemes izmantošanas tiesības nebūs pieejamas. No tā izriet, ka saskaņā ar pamatregulas 4. panta 2. punkta a) un c) apakšpunktu subsīdija ir īpaša, jo ZIT preferenciālā kārtā piešķir tikai tiem uzņēmumiem, kas darbojas konkrētās nozarēs, un valdības prakse šajā jomā ir neskaidra un nepārredzama.

e) Secinājumi

(118) Tādējādi Komisija secināja, ka ir pietiekami pierādījumi, kas liecina, ka vismaz daži ražotāji eksportētāji PIP laikā joprojām tika subsidēti, nodrošinot tiem ZIT.

3.4. Secinājumi par subsidēšanas turpināšanos

(119) Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, Komisija secināja, ka solārā stikla ražotāji Ķīnas Tautas Republikā PIP laikā ir turpinājuši saņemt ieguvumu no kompensējamām subsīdijām. Ņemot vērā nesadarbošanos šajā lietā, Komisijai nebija norāžu par to, ka subsidēšana turpinājusies mazākos apmēros nekā sākotnējā izmeklēšanā. Tā secināja arī, ka subsidēšana turpinājusies līmenī, kas pārsniedz minimālo. Pārskatīšanas pieprasījumā sniegtie pierādījumi liecina, ka šo subsīdiju nodrošinātais ieguvums joprojām būtu ievērojams.

3.5. Importa iespējamā dinamika gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku

(120) Subsidēšanās turpināšanās PIP laikā liecina par subsidēšanas turpināšanās iespējamību gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku. Turklāt Komisija analizēja arī to, vai pastāv iespējamība, ka gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, subsidēta eksporta apjoms palielinātos. Lai to izdarītu, Komisija analizēja šādus faktorus: ražošanas jaudu un neizmantoto jaudu Ķīnas Tautas Republikā, Ķīnas ražotāju eksportētāju cenu noteikšanas praksi citos tirgos un Savienības tirgus pievilcīgumu. ĶTR ražotāju/eksportētāju nesadarbošanās dēļ Komisija savam vērtējumam saskaņā ar pamatregulas 28. pantu izmantoja pieejamos faktus.

3.5.1. Ražošanas jauda un neizmantotā jauda Ķīnas Tautas Republikā

(121) Nesadarbošanās dēļ neviens Ķīnas eksportētājs/ražotājs nesniedza informāciju par ražošanas jaudu Ķīnā. Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka Ķīnas solārā stikla ražošanas nozares ražošanas jauda pārsniedz 750 milj. m2 gadā (63). Pārskatīšanas pieprasījumā ir pierādījumi, ka tas atbilst 78 % no pasaules solārā stikla ražošanas jaudas (64). Turklāt pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka iekšzemes pieprasījums pēc solārā stikla Ķīnā 2016. gadā ir bijis tikai 600 milj. m2 un PIP otrajā pusē “politikas 531” īstenošanas rezultātā tas ir vēl vairāk samazinājies (65). Šo ietekmi apstiprināja, piemēram, Ķīnas ražotāja eksportētāja gada pārskats (66). Salīdzinājumam, PIP laikā Savienības ražošanas nozares ražošanas jauda bija [33–38] milj. m2 (150. apsvērums) un pieprasījums Savienībā bija 13–18 milj. m2 (134. un 135. apsvērums). Ķīnas ražošanas jauda tādējādi ievērojami pārsniedz Savienības pieprasījumu (aptuveni 37 reizes), un “politikas 531” rezultātā tā varētu pastiprināti pievērsties Savienības tirgum.

(122) Turklāt, pamatojoties uz 14. panta 6. punkta datubāzi, Komisija konstatēja, ka PIP laikā ievērojami lielāko daļu no pārskatāmā ražojuma eksporta uz Savienību veicis viens Ķīnas ražotājs eksportētājs. Šā ražotāja eksportētāja tīmekļa vietnē ir minēta ražošanas jauda [15–25] tūkst. m2 dienā jeb [5,5–9] milj. m2 gadā. PIP laikā Savienības tirgum tika izmantoti tikai [10–20] % no minētās ražošanas jaudas. Ir ļoti iespējams, ka “politika 531” apvienojumā ar spēkā esošo pasākumu izbeigšanu var izraisīt to, ka lielāka daļa no šīs ražošanas jaudas tiktu izmantota Savienības tirgum.

(123) Tiek secināts, ka, ņemot vērā lielo ražošanas jaudu kopā ar izmaiņām Ķīnā pastāvošajā pieprasījumā, samērā ierobežoto pieprasījumu Savienībā un pieejamajiem uzņēmuma datiem, ir iespējams, ka gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, pieaugtu subsidētā eksporta apjoms no ĶTR.

3.5.2. Eksports uz trešām valstīm

(124) Tā kā Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tad Komisija, lai noteiktu Ķīnas eksporta cenas citu trešo valstu tirgos, izmantoja pieejamos faktus. Tā kā trūka citas ticamas informācijas, Komisija izmantoja eksporta datus no GTA. Šie dati bija pieejami tikai sešciparu “tarifa koda” līmenī un tādējādi papildus pārskatāmajam ražojumam ietvēra vairākus citus stikla ražojumus. Komisija secināja, ka šie dati nav pietiekami precīzi, lai tos varētu izmantot izmeklēšanā.

3.5.3. Savienības tirgus pievilcīgums

(125) Pieprasījuma iesniedzējs ir norādījis, ka Savienības ražošanas nozare ir vienīgais apjomīgais solārā stikla tirgus, kas palicis ārpus ĶTR, turklāt ĶTR tirgus “politikas 531” rezultātā jau ir piesātināts (67). Lai gan bija spēkā pasākumi, PIP laikā tirgus daļa Ķīnai joprojām bija 9 %, tāpēc Savienības tirgus Ķīnas solārā stikla ražotājiem joprojām ir pievilcīgs eksporta tirgus. Kā norādīts 6.2.3. iedaļā, gaidāms arī, ka Savienības tirgus augs. Iepriekš jau minēts, ka izmantot GTA ir problemātiski, un tāpēc nav iespējams precīzi salīdzināt cenas ar datiem, kas attiecas uz eksportu no Ķīnas uz citām valstīm.

(126) Komisija arī norādīja, ka attiecībā uz pārskatāmo ražojumu citās valstīs, proti, Indijā un Turcijā, ir ieviesti tirdzniecības aizsardzības pasākumi, kas palielina iespējamību, ka eksporta plūsma no ĶTR varētu tikt virzīta uz Savienību.

(127) Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka Savienība ir pievilcīgs tirgus eksportam no Ķīnas.

3.5.4. Secinājumi par importa iespējamo dinamiku gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku

(128) Pamatojoties uz ievērojamo ražošanas jaudu ĶTR un Savienības tirgus pievilcīgumu Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, Komisija secināja – pastāv liela iespējamība, ka, beidzoties kompensācijas pasākumu termiņam, palielinātos subsidēta importa apjomi.

3.6. Secinājumi par subsidēšanas turpināšanās iespējamību

(129) Komisija secināja, ka ir pietiekami pierādījumi, kas liecina, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Ķīnas Tautas Republikā ir turpinājusies solārā stikla ražošanas nozares subsidēšana un nākotnē tā varētu turpināties. Komisija konstatēja arī, ka kompensācijas pasākumu atcelšana varētu izraisīt pārskatāmā ražojuma subsidētā importa apjomu pārvirzīšanu uz Savienības tirgu. Pamatojoties uz pieejamajiem faktiem, Komisija secināja, ka pastāv liela iespējamība, ka, beidzoties kompensācijas pasākumu termiņam, subsidēšana turpinātos.

4. KAITĒJUMA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

4.1. Savienības ražošanas apjoms un Savienības ražošanas nozare

(130) PIP laikā līdzīgo ražojumu Savienībā ražoja 11 ražotāji. Tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 9. panta 1. punkta nozīmē.

(131) Kopējais aplēstais Savienības ražošanas apjoms pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija apmēram 12 milj. m2. Komisija šo skaitli noteica, pamatojoties uz visu pieejamo informāciju, piemēram, pārskatīšanas pieprasījumu un izlasē iekļauto uzņēmumu atbildēm uz anketas jautājumiem. Kā norādīts 14. apsvērumā, izlasē tika iekļauti Savienības ražotāji, kas veido vairāk nekā 80 % no kopējā līdzīgā ražošanas apjoma Savienībā.

4.2. Ievadpiezīme

(132) Lai saskaņā ar pamatregulas 29. pantu saglabātu sensitīvas komercinformācijas konfidencialitāti, dati, kas saistīti ar abiem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, ir norādīti indeksu vai diapazonu veidā.

4.3. Patēriņš Savienībā

(133) Komisija noteica Savienības patēriņu, saskaitot Savienības nozares pārdošanas apjomus Savienības tirgū ar importa apjomiem no ĶTR un trešām valstīm, kas noteikti pēc skaitļiem 14. panta 6. punkta datubāzē. Savienības ražotāju pārdošanas apjomi tika salīdzināti un, ja nepieciešams, atjaunināti, ņemot vērā pārbaudītu informāciju, kas bija iegūta no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem. Importa apjoms tika salīdzināts ar Eurostat datiem.

(134) Attiecīgajā periodā patēriņam Savienībā bija šāda dinamika: 1. tabula Patēriņš Savienībā 2015 2016 2017 PIP Patēriņš (1 000 m 2 ) 20 000 –25 000 17 000 –22 000 16 000 –21 000 13 000 –18 000 Indekss (2015. gads = 100) 100 89 84 65 Avots: pārskatīšanas pieprasījums, 14. panta 6. punkta datubāze, Eurostat.

(135) Attiecīgajā periodā pārskatāmā ražojuma patēriņš Savienībā samazinājās par 35 %. Lielākais samazinājums (par 19 procentpunktiem) notika no 2017. gada līdz PIP. Samazinājumu bija izraisījis mazāks pieprasījums no Savienības FE moduļu ražotājiem.

(136) Savienības tirgū solāro stiklu sāka arvien vairāk izmantot siltumnīcu būvniecības tirgū. Tomēr pieprasījums (un saistītais patēriņš) joprojām bija balstīts uz projektiem un bija ierobežots salīdzinājumā ar pašreizējo solārā stikla patēriņu FE vai saules siltumenerģijas moduļu tirgū.

4.4. Imports no ĶTR Savienībā

4.4.1. Importa apjoms no ĶTR un tā tirgus daļa

(137) Komisija noteica importa apjomu pēc 14. panta 6. punkta datubāzes un salīdzināja to ar Eurostat datiem. Tirgus daļa tika noteikta, pamatojoties uz 1. tabulā noteikto patēriņu Savienībā. Attiecīgajā periodā importam no ĶTR Savienībā un tā tirgus daļai bija šāda dinamika: 2. tabula Importa apjoms no ĶTR un tā tirgus daļa 2015 2016 2017 PIP Importa no ĶTR apjoms (1 000 m2) 5 133 1 169 1 423 1 208 Indekss (2015. gads = 100) 100 23 28 24 Importa no ĶTR tirgus daļa (%) 24 6 8 9 Indekss (2015. gads = 100) 100 26 33 36 Avots: pārskatīšanas pieprasījums, 14. panta 6. punkta datubāze, Eurostat.

(138) Importa apjoms no ĶTR attiecīgajā periodā samazinājās par 76 % no vairāk nekā 5 milj. m2 2015. gadā līdz 1,2 milj. m2 PIP laikā. Tajā pašā periodā importa no ĶTR tirgus daļa samazinājās no 24 % līdz 9 % (samazinājums par 64 %). Tirgus daļa visvairāk samazinājās (par 74 %) 2015.–2016. gadā pēc tam, kad 2015. gada augustā tika pieņemti absorbcijas novēršanas pasākumi (68) un valsts mēroga antidempinga maksājuma likme tika palielināta no 25 % līdz 67,1 %. Tomēr no 2016. gada līdz PIP importa no ĶTR tirgus daļa palielinājās par 3 procentpunktiem, PIP laikā sasniedzot 9 %.

4.4.2. Importa no ĶTR cenas un cenu samazinājums (undercutting)

(139) Tā kā Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, Komisija noteica vidējo importa no ĶTR cenu, saskaņā ar pamatregulas 28. pantu pamatojoties uz pieejamajiem faktiem, t. i., pēc informācijas 14. panta 6. punkta datubāzē. Dati tika salīdzināti ar Eurostat datiem. PIP laikā vidējā importa cena bija 6,34 EUR/m2. 3. tabula Importa no ĶTR vidējās cenas 2015 2016 2017 PIP Vidējā importa cena (EUR/m2) 5,02 7,66 5,79 6,34 Indekss (2015. gads = 100) 100 153 115 126 Avots: 14. panta 6. punkta datubāze, Eurostat.

(140) Attiecīgajā periodā vidējā importa cena pieauga par 26 %. Tajā pašā periodā cena Savienības tirgū palielinājās par 19 % (sk. 8. tabulu).

(141) Komisija konstatēja, ka importa cenas bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām. Tā noteica cenu samazinājumu PIP laikā, salīdzinot izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējo svērto pārdošanas cenu nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū EXW līmenī ar atbilstošo vidējo svērto cenu importam no ĶTR, noteiktu izmaksu, apdrošināšanas, vedmaksas (CIF) līmenī un koriģētu, ņemot vērā muitas nodokli un pēcimportēšanas izmaksas.

(142) Salīdzinājuma rezultāts tika izteikts procentos no hipotētiskā apgrozījuma PIP laikā. To iegūst, reizinot vidējo Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenu ar daudzumiem, kas eksportēti uz Savienību. Cenu salīdzinājums liecināja, ka importa no ĶTR vidējā svērtā cenu samazinājuma starpība Savienības tirgū ir gandrīz 10 %.

4.5. Imports no trešām valstīm

(143) Importa apjomam no visām pārējām trešām valstīm un tā tirgus daļai attiecīgajā periodā bija šāda dinamika: 4. tabula Imports no trešām valstīm 2015 2016 2017 PIP Imports no visām trešām valstīm (1 000 m2) 579 943 1 492 1 704 Indekss (2015. gads = 100) 100 163 258 294 Importa no visām trešām valstīm tirgus daļa (%) 3 5 8 12 Indekss (2015. gads = 100) 100 183 306 451 Importa no visām trešām valstīm cena (EUR/m2) 6,08 6,37 7,10 7,31 Indekss (2015. gads = 100) 100 105 117 120 Imports no galvenajām trešām valstīm Imports no Turcijas (1 000 m2) 356 785 478 240 Indekss (2015. gads = 100) 100 221 134 67 Importa no Turcijas tirgus daļa (%) 2 4 3 2 Indekss (2015. gads = 100) 100 248 159 103 Importa no Turcijas cena (EUR/m2) 5,97 6,54 6,54 6,38 Indekss (2015. gads = 100) 100 110 110 107 Imports no Malaizijas (1 000 m2) / / 691 927 Indekss (2015. gads = 100) / / 100 134 Importa no Malaizijas tirgus daļa (%) / / 4 7 Indekss (2015. gads = 100) / / 100 173 Importa no Malaizijas cena (EUR/m2) / / 8,16 8,43 Indekss (2015. gads = 100) / / 100 103 Imports no Indijas (1 000 m2) 101 130 173 462 Indekss (2015. gads = 100) 100 130 172 460 Importa no Indijas tirgus daļa (%) 0 1 1 3 Indekss (2015. gads = 100) 100 146 204 704 Importa no Indijas cena (EUR/m2) 5,51 4,48 5,03 5,43 Indekss (2015. gads = 100) 100 81 91 99 Imports no Taivānas (1 000 m2) 119 21 98 0 Indekss (2015. gads = 100) 100 18 83 0 Importa no Taivānas tirgus daļa (%) 1 0 1 0 Indekss (2015. gads = 100) 100 20 98 0 Importa no Taivānas cena (EUR/m2) 6,76 7,59 6,43 4,45 Indekss (2015. gads = 100) 100 112 95 66 Imports no Ukrainas (1 000 m2) 3 5 40 68 Indekss (2015. gads = 100) 100 183 1 477 2 527 Importa no Ukrainas tirgus daļa (%) 0 0 0 0 Indekss (2015. gads = 100) 100 206 1 754 3 870 Importa no Ukrainas cena (EUR/m2) 5,25 6,27 6,45 7,24 Indekss (2015. gads = 100) 100 119 123 138 Avots: 14. panta 6. punkta datubāze.

(144) Importa apjomi no visām pārējām trešām valstīm attiecīgajā periodā palielinājās par 194 %. Šā importa tirgus daļa PIP laikā bija 12 %, tātad palielinājusies, salīdzinot ar 3 % 2015. gadā. Galvenā valsts, kas eksportē uz Savienību un kam nepiemēro pasākumus, ir Malaizija, kura tirgū ienāca tikai 2017. gadā, bet PIP laikā jau bija sasniegusi 7 % tirgus daļu. Ievērojami palielinājies arī eksports no Indijas, PIP laikā sasniedzot 3 % tirgus daļu. Turcijas tirgus daļa samazinājās no aptuveni 4 % 2016. gadā līdz 2 % PIP laikā. Visbeidzot, vidējā cena visam importam no trešām valstīm, uz kurām neattiecas pasākumi, attiecīgajā periodā palielinājās par 20 %, PIP laikā sasniedzot 7,31 EUR/m2.

(145) Attiecīgajā periodā, izņemot 2016. gadu, vidējā cena importam no pārējām trešām valstīm bija augstāka nekā vidējā cena importam no Ķīnas. PIP laikā vidējā Ķīnas ražotāju importa cena (6,34 EUR/m2) bija par aptuveni 13 % zemāka nekā vidējā cena importam no citām trešām valstīm (7,31 EUR/m2).

4.6. Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

4.6.1. Vispārīgas piezīmes

(146) Ievērojot pamatregulas 8. panta 5. punktu, Komisija pārbaudīja visus ekonomikas faktorus un rādītājus, kas attiecīgajā periodā ietekmēja Savienības ražošanas nozares stāvokli. Lai noteiktu kaitējumu, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus.

(147) Komisija izvērtēja makroekonomiskos rādītājus, pamatojoties uz pārskatīšanas pieprasījumā iekļautajiem datiem un pārbaudītajām atbildēm uz anketas jautājumiem. Šie dati attiecās uz visiem Savienības ražotājiem un aptvēra ražošanas apjomu, ražošanas jaudu, jaudas izmantojumu, pārdošanas apjomu, tirgus daļu, izaugsmi, nodarbinātību, ražīgumu, subsīdijas starpības lielumu un atgūšanos no iepriekšējās subsidēšanas.

(148) Komisija izvērtēja mikroekonomiskos rādītājus, balstoties uz datiem, kas bija ietverti pārbaudītajās izlasē iekļauto Savienības ražotāju sniegtajās atbildēs uz anketas jautājumiem. Šie dati attiecās uz izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem un aptvēra vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, vidējās darbaspēka izmaksas, krājumus, rentabilitāti, naudas plūsmu, ieguldījumus, ienākumu no ieguldījumiem un spēju piesaistīt kapitālu. Abas datu kopas tika atzītas par Savienības ražošanas nozares ekonomiskajam stāvoklim reprezentatīvām.

4.6.2. Makroekonomiskie rādītāji

4.6.2.1. Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

(149) Komisija noteica ražošanas apjomu un jaudu, pamatojoties uz pārskatīšanas pieprasījumā sniegtajiem datiem. Dati tika salīdzināti un, ja nepieciešams, atjaunināti, ņemot vērā pārbaudītu informāciju, kas bija iegūta no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem.

(150) Attiecīgajā periodā Savienības kopējam ražošanas apjomam, ražošanas jaudai un jaudas izmantojumam bija šāda dinamika: 5. tabula Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums 2015 2016 2017 PIP Ražošanas apjoms (1 000 m2) 15 000 –18 000 15 000 –18 000 15 000 –18 000 11 000 –14 000 Indekss (2015. gads = 100) 100 103 99 74 Ražošanas jauda (1 000 m2) 38 000 –42 000 38 000 –42 000 36 000 –41 000 33 000 –38 000 Indekss (2015. gads = 100) 100 102 95 89 Jaudas izmantojums (%) 35–43 35–43 36–44 30–37 Indekss (2015. gads = 100) 100 101 104 83 Avots: pārskatīšanas pieprasījums, pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem.

(151) Ražošanas apjoma, jaudas un jaudas izmantojuma uzlabošanās 2015.–2016. gadā atbilda lielāku antidempinga maksājumu noteikšanai pēc atkārtotas absorbcijas izmeklēšanas (69), savukārt pēc tam sekoja Savienības patēriņa samazināšanās, kas aprakstīta 134. apsvērumā.

(152) Kopējais ražošanas apjoms Savienībā 2016. gadā palielinājās par 3 %, tad divus gadus pēc kārtas tas samazinājās, un rezultātā no 2015. gada līdz PIP tas bija samazinājies par 26 %. Līdzīga tendence vērojama attiecībā uz Savienības ražošanas nozares ražošanas jaudu un jaudas izmantojumu. Svarīgs šīs samazināšanās iemesls ir viena liela Savienības ražotāja bankrots 2017. gadā (Ducatt, kam 2015. gadā bija aptuveni 20 % no ražošanas apjoma Savienībā un aptuveni 15 % no jaudas).

4.6.2.2. Pārdošanas apjoms un tirgus daļa Savienībā

(153) Komisija noteica pārdošanas apjomu, pamatojoties uz pārskatīšanas pieprasījumā sniegtajiem datiem. Dati tika salīdzināti un, ja nepieciešams, atjaunināti, ņemot vērā pārbaudītu informāciju, kas bija iegūta no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem. Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomam un tirgus daļai Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda dinamika: 6. tabula Pārdošanas apjoms un tirgus daļa Savienībā 2015 2016 2017 PIP Pārdošanas apjoms (1 000 m2) 14 000 –17 000 15 000 –18 000 14 000 –17 000 9 000 –12 000 Indekss (2015. gads = 100) 100 108 97 71 Tirgus daļa (%) 73 89 84 79 Indekss (2015. gads = 100) 100 122 115 108 Avots: pārskatīšanas pieprasījums, pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem, 14. panta 6. punkta datubāze, Eurostat.

(154) No 2015. līdz 2016. gadam Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomi palielinājās par 8 %. 2017. gadā tie bija samazinājušies par 11 % gadā un bija par 3 % mazāki nekā 2015. gadā. PIP laikā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomi samazinājās ievērojamāk, un PIP laikā tie bija par 29 % mazāki nekā 2015. gadā. Tirgus daļas ziņā tendences ir līdzīgas, bet Savienības ražošanas nozare palielināja savu tirgus daļu no 73 % 2015. gadā līdz 79 % PIP laikā, jo patēriņš Savienībā tajā pašā periodā samazinājās par 35 % (sk. 1. tabulu).

4.6.2.3. Izaugsme

(155) No 2015. gada līdz PIP solārā stikla patēriņš samazinājās par 35 %. Patēriņa samazinājums negatīvi ietekmēja Savienības ražošanas nozares ražošanas un pārdošanas apjomu. Tomēr ražošanas apjoms samazinājās tikai par 26 % un pārdošanas apjoms – par 29 %. Toties Savienības ražošanas nozares tirgus daļa palielinājās par 8 %.

4.6.2.4. Nodarbinātība un ražīgums

(156) Nodarbinātības un ražīguma datus Komisija noteica, pamatojoties uz datiem pārskatīšanas pieprasījumā. Dati tika salīdzināti un, ja nepieciešams, atjaunināti, ņemot vērā pārbaudītu informāciju, kas bija iegūta no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem. Attiecīgajā periodā nodarbinātības un ražīguma dinamika Savienības ražošanas nozarē bija šāda: 7. tabula Nodarbinātība un ražīgums 2015 2016 2017 PIP Nodarbināto skaits (pilnslodzes ekvivalenti) 546 514 458 403 Indekss (2015. gads = 100) 100 94 84 74 Ražīgums (m2/nodarbinātais) 29 896 32 840 35 189 29 917 Indekss (2015. gads = 100) 100 110 118 100 Avots: pārskatīšanas pieprasījums, pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem.

(157) Attiecīgajā periodā nodarbinātība Savienības ražošanas nozarē samazinājās par 26 %. Šis samazinājums atbilst ražošanas apjoma samazinājumam par 29 % tajā pašā periodā (sk. 5. tabulu).

4.6.2.5. Subsidēšanas apjoms un atgūšanās no iepriekšējas subsidēšanas

(158) Kā skaidrots 4.4. iedaļā, importa no Ķīnas tirgus daļa kopš 2016. gada palielinājās, PIP laikā sasniedzot 9 %. Kā jau skaidrots 3. iedaļā, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā subsidēšanas ir turpinājusies ievērojamā apmērā un Ķīnas ražotāju eksportētāju cenas vēl aizvien bijušas ievērojami zemākas nekā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas.

(159) Kaitējuma rādītāju analīze liecina, ka pēc atkārtotas absorbcijas novēršanas izmeklēšanas 2015. gadā noteiktā augstākā maksājuma likme ir pozitīvi ietekmējusi Savienības ražošanas nozari, kura ir atguvusies no iepriekšējās subsidēšanas. Tomēr subsidētais imports turpināja izdarīt spiedienu uz Savienības ražošanas nozari. Kopējā ietekme, ko radījis pieaugošais subsidētā importa apjoms par zemām cenām no ĶTR un faktiskās kompensācijas starpības, nav ļāvusi Savienības ražošanas nozarei pilnībā atgūties no iepriekšējās subsidēšanas.

4.6.3. Mikroekonomiskie rādītāji

4.6.3.1. Cenas

(160) Savienības ražošanas nozares vidējām pārdošanas cenām nesaistītiem klientiem Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda dinamika: 8. tabula Pārdošanas cena un ražošanas izmaksas 2015 2016 2017 PIP Vienības cena Savienības tirgū (EUR/m2) 5–8 6–9 7–10 7–10 Indekss (2015. gads = 100) 100 111 117 119 Vienības ražošanas izmaksas (EUR/m2) 5–8 5–8 5–8 5–8 Indekss (2015. gads = 100) 100 96 94 98 Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem.

(161) Attiecīgajā periodā vienības vidējās pārdošanas cenas kvadrātmetrā palielinājās par 19 %. Savukārt ražošanas izmaksas saglabājās samērā stabilas.

4.6.3.2. Darbaspēka izmaksas

(162) Savienības ražošanas nozares vidējo darbaspēka izmaksu dinamika attiecīgajā periodā bija šāda: 9. tabula Darbaspēka izmaksas 2015 2016 2017 PIP Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto (EUR) 36 259 38 171 40 781 42 931 Indekss (2015. gads = 100) 100 105 112 118 Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem.

(163) Laikā no 2015. gada līdz PIP vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem palielinājās par 18 %.

4.6.3.3. Krājumi

(164) Savienības ražošanas nozares krājumu līmeņu dinamika attiecīgajā periodā bija šāda: 10. tabula Krājumi 2015 2016 2017 PIP Krājumi perioda beigās (1 000 m2) 1 200 –1 500 1 300 –1 600 1 300 –1 600 1 400 –1 700 Indekss (2015. gads = 100) 100 125 131 132 Krājumi perioda beigās procentos no ražošanas apjoma (%) 12,5 14,4 13,7 16,2 Indekss (2015. gads = 100) 100 115 109 129 Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem.

(165) Attiecīgajā periodā krājumu līmenis palielinājās par 32 % absolūtā izteiksmē un par 29 % relatīvā izteiksmē. Tomēr, ņemot vērā pārskatāmā ražojuma atšķirības izmēru, raksta, pārklājuma u. c. ziņā katram klientam, izlasē iekļautie Savienības ražotāji to ražoja tikai pēc pasūtījuma. Tāpēc šo uzņēmumu krājumos tika reģistrēti ražojumi, kuru ražošana bija sadalīta pa attiecīgo gadu, bet kuri bija paredzēti konkrētam klientam, kuram tos pārdos vēlāk.

4.6.3.4. Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

(166) Savienības ražošanas nozares naudas plūsmas, ieguldījumu un ienākuma no ieguldījumiem dinamika attiecīgajā periodā bija šāda: 11. tabula Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem 2015 2016 2017 PIP Nesaistītiem klientiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma) – 10 %–0 % 5 %–15 % 5 %–15 % 5 %–15 % Indekss (2015. gads = 100) – 100 192 236 214 Naudas plūsma (1 000 EUR) 2 000 –5 000 10 000 –13 000 15 000 –18 000 13 000 –16 000 Indekss (2015. gads = 100) 100 437 581 465 Ieguldījumi (1 000 EUR) 4 000 –7 000 0–3 000 1 000 –4 000 1 000 –4 000 Indekss (2015. gads = 100) 100 12 23 25 Ienākums no ieguldījumiem (% no neto aktīviem) – 10–0 20–30 40–50 30–40 Indekss (2015. gads = 100) – 100 355 549 481 Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem.

(167) Izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitāti Komisija noteica, tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem klientiem Savienībā izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma. Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares rentabilitāte palielinājās no [– 10 %–0 %] līdz [5 %–15 %], bet naudas plūsma uzlabojās par 365 %. Attiecīgajā periodā nominālie ieguldījumi samazinājās par 75 %. Ienākums no ieguldījumiem, izteikts procentos no pamatlīdzekļu grāmatvedības vērtības, attiecīgajā periodā ievērojami palielinājās.

(168) Naudas plūsmas, kas ir nozares spēja pašfinansēt savu darbību, tendence attiecīgajā periodā bija pozitīva. Rentabilitātes un naudas plūsmas uzlabošanās dēļ Savienības ražošanas nozares spēja piesaistīt kapitālu no 2015. gada līdz PIP ievērojami palielinājās.

4.6.4. Secinājumi par kaitējumu

(169) Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares ekonomiskos rādītājus ietekmēja tas, ka no 2015. gada līdz PIP solārā stikla patēriņš Savienībā samazinājās par 35 %.

(170) Lai gan patēriņš samazinājās, Savienības ražošanas nozare no 2015. līdz 2017. gadam saglabāja samērā stabilu ražošanas apjomu. Ražošanas apjoms no 2017. gada līdz PIP palielinājās ievērojamāk (par 25 %). Savienības ražošanas nozares tirgus daļa palielinājās no 73 % 2015. gadā līdz 79 % PIP laikā.

(171) Kaut arī 2015. gada augustā pēc absorbcijas novēršanas pasākumiem importa no Ķīnas tirgus daļa sākotnēji samazinājās, PIP laikā importa no Ķīnas tirgus daļa saglabājās samērā ievērojama (9 %).

(172) Makroekonomiskie rādītāji atspoguļoja Savienības ražošanas nozares nestabilitāti. Tie uzlabojās pēc absorbcijas novēršanas pasākumu pieņemšanas 2015. gadā, bet pēc tam Savienības patēriņa samazināšanās dēļ pasliktinājās. Kā jau skaidrots 4.6. iedaļā, šīs tendences var novērot attiecībā uz Savienības ražošanas apjomu/ražošanas jaudu, jaudas izmantojumu, pārdošanas apjomu, tirgus daļu un ražīgumu. Nodarbināto skaits attiecīgajā periodā stabili samazinājās.

(173) Mikroekonomiskie rādītāji savukārt liecināja, ka Savienības ražošanas nozares stāvoklis uzlabojas. Attiecīgajā periodā vienības ražošanas izmaksas bija stabilas, bet cenas Savienības tirgū palielinājās. Šo pozitīvo situāciju atspoguļoja rentabilitāte, kas palielinājās no [– 10 %–0 %] 2015. gadā līdz [5 %–15 %] PIP laikā.

(174) Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija uzskatīja, ka Savienības ražošanas nozare ir lielā mērā atguvusies no būtiskā kaitējuma, ko radījis subsidētais imports no ĶTR pamatregulas 8. panta 4. punkta nozīmē. Tomēr, ņemot vērā Savienības patēriņa samazināšanos un samērā lielo tirgus daļu subsidētajam importam no Ķīnas, Savienības ražošanas nozares stāvoklis joprojām bija nestabils.

5. KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

5.1. Ievadpiezīmes

(175) Tā kā Savienības ražošanas nozarei vairs nebija nodarīts būtisks kaitējums, Komisija saskaņā ar pamatregulas 18. panta 2. punktu pārbaudīja, vai pēc pasākumu beigšanās kaitējums varētu atkārtoties.

(176) Lai noteiktu kaitējuma atkārtošanās iespējamību, tika analizēti šādi faktori: ražošanas jauda un neizmantotā jauda Ķīnas Tautas Republikā un Savienības tirgus pievilcīgums.

(177) Ņemot vērā to, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, ĶTR ražošanas jaudas un neizmantotās jaudas analīze saskaņā ar pamatregulas 28. pantu tika balstīta uz pieejamajiem faktiem. Šajā sakarā Komisija izmantoja 14. panta 6. punkta datubāzi, Eurostat un pierādījumus, ko pārskatīšanas pieprasījumā ir sniedzis pieprasījuma iesniedzējs.

(178) Komisija analizēja arī subsidētā importa iespējamās atkārtošanās ietekmi uz Savienības ražošanas nozari. Analīzē tika ņemts vērā arī iespējamais solārā stikla patēriņa pieaugums Savienībā nākotnē un Savienības ražošanas nozares rentablais stāvoklis attiecīgā perioda beigās.

5.2. Iespējamība, ka gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, subsidētais imports tiktu novirzīts uz Savienības tirgu

5.2.1. Ražošanas jauda un neizmantotā jauda Ķīnas Tautas Republikā

(179) Ķīna ir lielākā solārā stikla ražotāja pasaulē. Kopš 2015. gada tās ražošanas jauda ir ievērojami palielinājusies no 460 milj. m2 2015. gadā līdz gandrīz 770 milj. m2 PIP laikā. Šāda jauda lielā mērā pārsniedza iekšzemes patēriņu, kuru kopš 2018. gada ir negatīvi ietekmējusi Ķīnas valdības “politika 531”, kas minēta 32. apsvērumā.

(180) Vienlaikus pierādījumi liecina, ka dažu Ķīnas ražotāju eksportētāju jauda palielinās (70).

5.2.2. Savienības tirgus pievilcīgums

(181) Savienības tirgus ir samērā liels, un tam ir iespējama turpmāka izaugsme (71). Lai gan sākotnēji, t. i., 2015. un 2016. gadā, Ķīnas ražotāju eksportētāju veiktais imports samazinājās, taču kopš 2016. gada PIP laikā tas palielinājās, sasniedzot tirgus daļu 9 %. Tātad, kaut arī spēkā bija pasākumi, Savienības tirgus Ķīnas ražotājiem eksportētājiem joprojām ir bijis pievilcīgs.

(182) Turklāt PIP laikā salīdzinājumā ar pašreizējām importa no Ķīnas cenām (sk. 4. un 9. tabulu) Savienības cenas bija relatīvi augstākas. PIP laikā cenas importam no Ķīnas bija zemākas par Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām. Tas padara Savienības tirgu pievilcīgu cenu ziņā. Tādējādi ir ļoti iespējams, ka gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, Savienībā ievērojami palielinātos eksporta no Ķīnas patēriņš vienkārši tā zemo cenu dēļ.

(183) Turklāt tirdzniecības aizsardzības pasākumi pret pārskatāmā ražojuma importu Indijā un Turcijā, kas ir citi svarīgi tirgi, ierobežo Ķīnas ražotāju eksportētāju iespējas eksportēt uz šīm valstīm un vēl vairāk palielina Savienības tirgus pievilcīgumu, uz kurieni šo eksportu var novirzīt gadījumā, ja pasākumi, kas noteikti solārā stikla importam Savienībā, netiktu pagarināti.

5.2.3. Secinājumi

(184) Ņemot vērā lielo neizmantoto jaudu Ķīnā, Savienības tirgus pievilcīgumu un samērā augstās cenas Savienībā, ir iespējams, ka gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, uz Savienību no Ķīnas tiktu eksportēti ievērojami apjomi subsidēta solārā stikla par cenām, kas būtu zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām.

5.3. Ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli

(185) Komisija pārbaudīja, kā gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, tiktu ietekmēti kaitējuma rādītāji.

(186) Savienības ražotāji apgalvoja, ka iespējamais subsidētā importa no Ķīnas pieaugums varētu ļoti negatīvi ietekmēt to finansiālo stāvokli. Pēc to domām, lietotāji sāktu pirkt solāro stiklu par zemām cenām no Ķīnas, nevis saglabātu Savienības ražošanas nozari par galveno piegādātāju. Tie uzskatīja, ka tādējādi solārā stikla apjoms, ko tie pārdotu saviem klientiem, atkarībā no uzņēmuma un klienta samazinātos par 30 %–75 %. Pamatojoties uz to rīcībā esošajiem Ķīnas cenu piedāvājumiem ar zemām cenām, tie uzskatīja, ka tiktu izdarīts spiediens uz Savienības ražošanas nozares cenām, kas atkarībā no klienta un ražojuma tādējādi samazinātos par 0,9–2,6 EUR/m2. Turklāt Savienības ražotāji uzskatīja, ka mazākā mērā tiktu ietekmēts dārzkopības stikls, jo solārais stikls, ko izmanto siltumnīcu būvniecībai, tiek sagriezts noteiktā formā, pasūtījumi balstās uz projektiem un svarīga nozīme ir savlaicīgai piegādei.

(187) Pamatojoties uz iepriekš minētajiem pieņēmumiem, Savienības ražošanas nozare paredzēja dažādus scenārijus iespējamai ietekmei uz to finansiālo stāvokli un simulēja pārdošanas un/vai cenu sarukuma ietekmi uz tās izmaksu struktūru, ja pasākumi zaudētu spēku. Vienā no scenārijiem tika ņemts vērā prognozētais tirgus pieaugums. Visos dažādajos scenārijos simulācijas parādīja, ka gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, Savienības ražošanas nozarei rastos ievērojami zaudējumi.

(188) Komisija novērtēja iepriekš minētos scenārijus, lai pārliecinātos, vai tie ir reālistiski. No 2009. līdz 2012. gadam (t. i., pirms pasākumu noteikšanas) solārā stikla imports Savienībā palielinājās no 1,2 milj. m2 2009. gadā līdz 8,35 milj. m2 2012. gadā. Strauji pieaugot importam par zemām cenām, saruka Savienības ražošanas nozares cenas, tā zaudēja tirgus daļu, pasliktinājās rentabilitāte, un rezultātā Savienības ražošanas nozarei tika nodarīts būtisks kaitējums (72).

(189) Šajā kontekstā Komisija analizēja importa par zemām cenām iespējamo ietekmi uz pašreizējo Savienības ražošanas nozares stāvokli, par izejas punktu ņemot pārbaudītu informāciju, ko bija snieguši Savienības ražotāji. Tā uzskatīja, ka tad, ja Ķīnas solārais stikls par zemām cenām atkal parādītos Savienības tirgū, tas, iespējams, vispirms iegūtu tirgus daļu uz Savienības ražošanas nozares rēķina, pirms pārņemtu tirgus daļu, ko ieņem trešo valstu ražotāju eksports uz Savienību.

(190) Šajā kontekstā Komisija analizēja importa par zemām cenām iespējamo ietekmi uz pašreizējo Savienības ražošanas nozares stāvokli, par izejas punktu ņemot pārbaudītu informāciju, ko bija snieguši Savienības ražotāji. Pamatojoties uz sākotnējā izmeklēšanā konstatēto, tā pieņēma, ka tad, ja Savienībā tirgū atkal pieaugtu solārā stikla imports no Ķīnas par zemām cenām, tas, iespējams, vispirms iegūtu tirgus daļu uz Savienības ražošanas nozares rēķina, pirms pārņemtu tirgus daļu, ko ieņem trešo valstu ražotāju eksports uz Savienību.

(191) Uz šāda pamata Komisija aprēķināja, ka tad, ja uz Savienības pārdošanas apjoma rēķina imports no Ķīnas par zemām cenām palielinātos par 3,5 milj. m2, tad, tādējādi samazinoties Savienības ražošanas apjomam un tādēļ nemainīgo izmaksu dēļ pieaugot vienības ražošanas izmaksām, Savienības ražošanas nozares rentabilitāte samazinātos līdz peļņas un zaudējumu slieksnim (proti, ienākumi būtu līdzvērtīgi nemainīgo un mainīgo izmaksu kopsummai).

(192) Šis aprēķins ir piesardzīgs. Ņemot vērā Ķīnas uzņēmumu lielo ražošanas jaudu un to pašreizējās zemās cenas, kas ir ievērojami zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas, Ķīnas ražotāji eksportētāji varētu eksportēt apjomus, kas pārsniedz 3,5 milj. m2, un spiest uz leju Savienības cenas, radot turpmākus zaudējumus un situāciju, kurā Savienības ražošanas nozarei tiek nodarīts kaitējums.

(193) Turklāt, tā kā Savienības ražošanas nozare ražojot neveido krājumus, tā jāorganizē, pamatojoties uz līgumiem vai pasūtījumiem, kas saņemti no klientiem (sk. 4.6.3.3. iedaļu “Krājumi”). Tāpēc jebkurš būtisks uzņēmumu pārdošanas apjomu samazinājums varētu izraisīt graujošus zaudējumus un bankrotu.

5.4. Secinājumi par Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma atkārtošanās iespējamību

(194) Tāpēc Komisija secināja, ka, beidzoties to pasākumu termiņam, kuri noteikti importam no ĶTR, īsā laikā varētu atkārtoties būtisks kaitējums Savienības ražošanas nozarei.

6. SAVIENĪBAS INTERESES

(195) Komisija pārbaudīja, vai tā saskaņā ar pamatregulas 31. pantu var izdarīt nepārprotamus secinājumus, ka šajā lietā pieņemt pasākumus nav Savienības interesēs, lai gan ir noteikts, ka varētu atkārtoties subsidēšana, kas rada kaitējumu. Nosakot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās saistītās intereses, arī Savienības ražošanas nozares un lietotāju intereses.

6.1. Savienības ražošanas nozares intereses

(196) Iepriekš 194. apsvērumā tika secināts, ka gadījumā, ja kompensācijas pasākumi zaudētu spēku, Savienības ražošanas nozares stāvoklis varētu ievērojami pasliktināties. Tāpēc pasākumu turpināšana nāktu par labu Savienības ražošanas nozarei, ļaujot tai saglabāt pārdošanas apjomus, tirgus daļu, rentabilitāti un turpināt sava ekonomiskā stāvokļa uzlabošanu.

(197) Turpretī pasākumu pārtraukšana varētu izraisīt to, ka Savienības tirgū ievērojami pieaug imports no Ķīnas par subsidētām cenām, kas ir zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas, tādējādi izraisot kaitējuma atkārtošanos Savienības ražošanas nozarei un apdraudot tās dzīvotspēju.

6.2. Lietotāju intereses

(198) Procedūras sākšanas posmā notika saziņa ar vairāk nekā 40 lietotājiem. Četri lietotāji sniedza atbildes uz anketas jautājumiem.

(199) Vairāki solārā stikla lietotāji (FE un fototermālo moduļu ražotāji) iebilda pret pasākumu turpināšanu.

(200) Lietotāju argumenti bija saistīti ar ražošanas izmaksu pieaugumu, solārā stikla ražotāju spēju apmierināt pieprasījumu, plānotajiem ieguldījumiem saules enerģijas paneļu ražošanā un vidiskajiem aspektiem. Tie norādīja arī, ka pēc tam, kad attiecībā uz FE moduļu un elementu importu no Ķīnas tika izbeigti antidempinga un antisubsidēšanas maksājumi, Savienības ražošanas nozare cieta no Ķīnas piekoptās negodīgās konkurences. Lietotāji uzskatīja par netaisnīgu to, ka, lai gan uz saules enerģijas elementiem un moduļiem pašlaik neattiecas tirdzniecības aizsardzības pasākumi, uz importētu solāro stiklu, kas ir viena no FE moduļu sastāvdaļām, maksājumi vēl aizvien attiecas (73). Pēc informācijas izpaušanas EU ProSun atkārtoja, ka trūkst saskaņotas pieejas attiecībā uz šo nozari. Lai gan pasākumiem, kas noteikti saules enerģijas moduļu un elementu importam, ir beidzies termiņš, Komisija bija gatava saglabāt pasākumus attiecībā uz solāro stiklu. Līdzīgi pēc informācijas izpaušanas Savienības saules enerģijas nozares apvienība ESMC apgalvoja, ka pašreizējiem Savienības saules enerģijas moduļu ražotājiem būtu grūti saglabāt ievedmuitu solārajam stiklam, jo tā palielina tiem stikla izmaksas, savukārt uz Savienībā importētajiem moduļiem šādi tarifi neattiecas pat tad, ja tiek izmantots Ķīnas stikls.

(201) Komisija atgādināja, ka pasākumu neturpināšana pret saules enerģijas moduļiem 2018. gada septembrī nenozīmē saules enerģijas moduļu ražotāju tiesības uz pasākumu izbeigšanu arī augšupējiem ražojumiem. Toties saskaņā ar pamatregulas 31. pantu Komisijai katrā izmeklēšanā ir jāveic Savienības interešu pārbaude pēc būtības. Tāpēc, kā sīkāk izklāstīts tālāk, Komisija pārbaudīja, vai pasākumu turpināšanai attiecībā uz solāro stiklu būtu nesamērīga negatīva ietekme uz lietotājiem.

6.2.1. Ražošanas izmaksas

(202) Vairāki lietotāji apgalvoja, ka pasākumiem ir negatīva ietekme uz to darījumdarbību, jo maksājumu dēļ palielinās ražošanas izmaksas. Tas, ka viņiem bija jāmaksā augstākas cenas nekā konkurentiem ārpus Savienības, pēc viņu domām, ir radījis tiešus neizdevīgus konkurences apstākļus Savienības saules enerģijas paneļu ražotājiem salīdzinājumā ar importētajiem saules enerģijas paneļiem. Lietotāji apgalvoja arī, ka FE moduļu dažādās sastāvdaļas pēdējos gados ir kļuvušas ievērojami lētākas, turpretim solārā stikla cena ir saglabājusies tādā pašā līmenī un tāpēc tā relatīvās izmaksas FE moduļos ir palielinājušās. Tādējādi saules enerģijas paneļos solārais stikls tagad ir otrais lielākais izmaksu faktors.

(203) Turklāt lietotāji norādīja, ka, lai gan lielākā daļa no viņu ražotajiem moduļiem ir tā sauktie “stikla/plāksnes” moduļi, t. i., ar stiklu priekšā un plastmasas plāksni aizmugurē, tie aizvien vairāk ražo tā sauktos “stikla/stikla” moduļus, proti, moduļus, kam abās pusēs ir stikls. Tā kā “stikla/stikla” modulim nepieciešams izmantot divas stikla loksnes, nevis vienu, tad ražošanas izmaksās solārā stikla izmaksu īpatsvars divkāršojas.

(204) EU ProSun, kas pārstāv vairākus lietotājus, apgalvoja, ka saules enerģijas panelī solārā stikla izmaksu īpatsvars bijis 10 %. Divi citi lietotāji apgalvoja, ka tiem stikla izmaksu īpatsvars bijis attiecīgi 7 % un 10 % “stikla/plāksnes” modulim un 14 % un 22 % “stikla/stikla” modulim.

(205) Pēc EU ProSun domām, pasākumu ietekme uz izmaksām būtu 3 % “stikla/plāksnes” modulim un 6 % “stikla/stikla” modulim.

(206) EU ProSun Glass, kas pārstāv Savienības solārā stikla ražošanas nozari, apgalvoja, ka izmaksu ziņā maksājumu ietekme uz moduļa ražošanas izmaksām būtu ierobežota. Tie iesniedza aprēķinus, kas liecina, ka ar pašreizējām solārā stikla cenām Savienībā solārā stikla izmaksu īpatsvars FE modulī ir bijis 4 %. To aprēķini, kuru pamatā ir pašreizējie Ķīnas cenu piedāvājumi, liecina, ka papildu izmaksas spēkā esošo pasākumu dēļ būtu 1,5 % no galīgajām moduļa izmaksām. Tie uzskata, ka papildu izmaksu ietekme uz lietotājiem būtu vēl ierobežotāka, jo lielākā daļa lietotāju Savienībā darbojas tirgus dzīvojamo ēku segmentā un papildus moduļiem pārdod pilnu komplektu, kurā iekļauta uzstādīšana un baterija. Ja pārdod pilnu komplektu, tad stikla izmaksas modulī ir zem 0,5 %.

(207) Sākotnējā lietā tika uzskatīts, ka solārais stikls veido tikai nelielu daļu (aptuveni 6–8 %) no saules enerģijas moduļu izmaksām (74). Turklāt, tā kā lietotāji no Savienības ražotājiem pirka ievērojamus solārā stikla daudzumus un lietotāji varēja iegādāties stiklu no valstīm, kas nav ĶTR, tika secināts, ka sākotnējo pasākumu ietekme uz saules enerģijas moduļu izmaksām bijusi mazāka par 1 %.

(208) Tomēr kopš sākotnējās izmeklēšanas antidempinga pasākumu līmenis ir palielinājies no 25 % līdz 67 %, radot papildu ietekmi uz izmaksām salīdzinājumā ar situāciju sākotnējā izmeklēšanā.

(209) Komisija konstatēja, ka, neraugoties uz lietotāju argumentiem, saules enerģijas moduļu izmaksu struktūra kopš sākotnējās izmeklēšanas nav būtiski mainījusies. Neatkarīga institūta pētījums, kas balstīts uz cenu līmeni 2017.–2018. gadā, liecina, ka modulī solārā stikla izmaksu relatīvais īpatsvars vidēji bijis 9 % (75), un tāpēc tas nav ievērojami lielāks par sākotnējā izmeklēšanā konstatētajiem 6–8 %. Komisija norādīja, ka tas atbilst lietotāju sniegtajai informācijai, ka modulī stikla izmaksu īpatsvars bijis 7–10 % (sk. 204. apsvērumu).

(210) Attiecībā uz “stikla/stikla” moduļu tirgus daļas pieaugšanu Komisija konstatēja, ka PIP laikā šā veida moduļu bija aptuveni 10 % no Savienības patēriņa, tāpēc to relatīvā tirgus daļa joprojām bija neliela. Lai gan to tirgus daļa palielinājās, nav paredzams, ka nākamo piecu gadu laikā tā pārsniegs 30 % (76).

(211) Visbeidzot, lietotāji vēl aizvien lielāko daļu stikla pirka Savienības tirgū, un vairāki lietotāji apgalvoja, ka turpinātu to darīt pat tad, ja pasākumi zaudētu spēku.

(212) Pamatojoties uz iepriekš minētajiem faktoriem, Komisija konstatēja, ka 209. apsvērumā minētais nelielais solārā stikla īpatsvara relatīvais pieaugums saules enerģijas moduļu ražošanas izmaksās, “stikla/stikla” moduļu pieaugošā ražošana un pasākumu līmeņa pieaugums ir izraisījis to, ka pasākumi lietotāju izmaksas ietekmē vairāk, nekā konstatēts sākotnējā izmeklēšanā. Komisija aplēsa, ka pasākumu ietekme uz FE moduļu ražotāju izmaksām ir bijusi 2–3 %.

(213) Pēc informācijas izpaušanas EU ProSun apgalvoja, ka tā informācija 209. apsvērumā, ko par solārā stikla izmaksu īpatsvaru saules enerģijas modulī Komisijas ieguvusi no Fraunhofer Institute für Solare Energiesysteme ISE (“Fraunhofera institūts”), ir novecojusi. Saskaņā ar jauno informāciju, ko EU ProSun saņēmusi no Fraunhofera institūta, solārā stikla izmaksu īpatsvars saules enerģijas modulī kopš 2019. gada ir palielinājies no 9 % līdz 11 %. Turklāt EU ProSun apgalvoja, ka, pamatojoties uz to pašu avotu, “stikla/stikla” moduļu tirgus daļa nākotnē būšot lielāka, nekā Komisija norādījusi 210. apsvērumā, jo pētījums, uz kuru tajā pašā apsvērumā atsaucas Komisija, attiecas uz pasaules tirgu, nevis tikai uz Savienības tirgu. Fraunhofera institūta informācija liecina, ka Savienības tirgū stikla/stikla moduļu tirgus daļa varētu būt lielāka. EU ProSun apgalvoja arī, ka patlaban “stikla/stikla” moduļa tirgus daļa esot 18,5 %, nevis 10 %, kā norādīts pētījumā.

(214) EU ProSun apgalvoja arī, ka saules enerģijas paneļu ražošanas nozares peļņa lielākoties bijusi mazāka par 5 % vai pat negatīva. Tādējādi tā apgalvoja, ka Savienības saules enerģijas moduļu tirgus strauji reaģē uz cenu izmaiņām un tāpēc, izmaksām pieaugot vēl par 2–3 %, tiktu papildus slēgti uzņēmumi un atlaisti darbinieki.

(215) Komisija ņēma vērā informāciju, ko apvienībai EU ProSun nosūtīja Fraunhofera institūts, par solārā stikla izmaksu īpatsvara pieaugumu saules enerģijas moduļu izmaksās kopš 2019. gada. Komisija norādīja, ka šī norise nav attiecināma uz pārskatīšanas izmeklēšanas periodu un var būt būtiska tikai tad, ja tiek vērtēts turpmākais slogs saules enerģijas moduļu ražotājiem. Attiecībā uz “stikla/stikla” moduļu tirgus daļu tā ņēma vērā arī informāciju, ka 210. apsvērumā minētais pētījums attiecas uz pasaules tirgu un ka situācija un nākotnes izredzes Savienībā var atšķirties. Tomēr attiecībā uz precīzu tirgus daļu tā uzskatīja, ka EU ProSun minētā 18,5 % tirgus daļa nav pamatota ar pierādījumiem. Analizējot pārbaudītos Savienības ražotāju datus par izmeklēšanas periodu, Komisija konstatēja, ka “stikla/stikla” moduļu pašreizējā tirgus daļa ir tikai 14 %. Tā kā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā vairāk nekā 80 % no solārā stikla pārdošanas apjoma tirgū pārstāvēja divi pārbaudītie ražotāji, tad Komisija secināja, ka šis īpatsvars reprezentē stāvokli tirgū.

(216) Turklāt, pat ja “stikla/stikla” moduļu īpatsvars pēc pārskatīšanas izmeklēšanas perioda būtu nedaudz palielinājies, tas nemainītu secinājumus, ka izmaksu ietekme uz lietotājiem gadījumā, ja pasākumus saglabātu pašreizējā līmenī, paliktu ierobežota. Kā apstiprināja EU ProSun un vairāki lietotāji, pēdējie minētie no Savienības ražotājiem pirka ievērojamus solārā stikla daudzumus, un lietotāji apgalvoja, ka nākotnē tas nemainīsies. Turklāt lietotāji varēja importēt solāro stiklu no citām valstīm, uz kurām neattiecas pasākumi, un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā no šīm valstīm importētais stikls veidoja 12 % no tirgus daļas (sk. 4. tabulu).

(217) Attiecībā uz lietotāju argumentu, ka, izmaksām pieaugot vēl par 2–3 %, tiktu papildus slēgti uzņēmumi un atlaisti darbinieki, Komisija atgādināja, ka pasākumu saglabāšanai nevajadzētu izraisīt turpmāku cenu pieaugumu, jo tā saglabā tikai spēkā esošos maksājumus solārajam stiklam no Ķīnas. Kā atgādināts 216. apsvērumā, ģeogrāfiskā tuvuma dēļ lietotāji turpinās iegūt lielāko daļu solārā stikla no Savienības ražotājiem un/vai varētu importēt solāro stiklu no citām valstīm, uz kurām neattiecas pasākumi, piemēram, Turcijas, Malaizijas un Indijas.

(218) Pamatojoties uz to, Komisija secināja, ka pasākumu saglabāšanas dēļ tagad ražošanas izmaksas lietotājiem varētu pārsniegt izmaksas, kas radās sākotnējo pasākumu dēļ, ņemot vērā to, ka relatīvo stikla izmaksu īpatsvars kopējās ražošanas izmaksās ir nedaudz palielinājies. Tomēr Komisija secināja, ka salīdzinājumā ar kopējām ražošanas izmaksām izmaksu ietekme uz lietotājiem joprojām būtu ierobežota un tādējādi nekļūtu izšķirīga to darījumdarbības turpināšanai Savienībā.

6.2.2. Solārā stikla ražošanas jauda Savienībā

(219) Lietotāji uzskatīja, ka Savienības solārā stikla ražošanas nozarei nav pietiekamas ražošanas jaudas, lai apmierinātu pieprasījumu pēc solārā stikla tirgū. Bez tam tie apgalvoja