9)

regulas pirmās daļas V sadaļas 1. nodaļas 1., 2. un 3. iedaļu aizstāj ar šādām: “1. iedaļa Darbības joma un piešķiršanas principi 121. pants Darbības joma un definīcijas (Finanšu regulas 101. panta 2. punkts) 1. Ēku līgumi attiecas uz zemes, esošo ēku vai cita nekustamā īpašuma pirkumu, ilgtermiņa nomu, lietojumu, nomu vai nomas tiesību pirkšanu ar izpirkuma iespēju vai bez tās. 2. Piegādes līgumi attiecas uz produktu pirkumu, līzingu, nomu vai nomas tiesību pirkšanu ar izpirkuma iespēju vai bez tās. Piegādes līgums var papildus ietvert izvietošanas un uzstādīšanas darbus. 3. Būvdarbu līgumi attiecas vai nu uz būvdarbu izpildi, vai arī gan izpildi, gan projektēšanu būvdarbiem, kas saistīti ar vienu no Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/24/ES1 (6) II pielikumā minētajām darbībām, vai arī uz būvdarbu paveikšanu jebkādā veidā atbilstoši prasībām, ko noteikusi līgumslēdzēja iestāde, kam ir izšķiroša ietekme uz būves veidu vai projektu. “Būve” ir celtniecības vai inženiertehnisko būvdarbu iznākums kā vienots veselums, kas pats par sevi spēj pildīt kādu saimniecisku vai tehnisku funkciju. 4. Pakalpojumu līgumi attiecas uz visiem intelektuāliem un neintelektuāliem pakalpojumiem, uz kuriem neattiecas piegādes līgumi, būvdarbu līgumi un ēku līgumi. 5. Attiecībā uz jauktiem līgumiem, kas ietver piegādes un pakalpojumus, galveno priekšmetu nosaka, salīdzinot attiecīgo piegāžu vai pakalpojumu vērtību. Līgumu, kas attiecas uz vienu iepirkuma veidu (būvdarbiem, piegādēm vai pakalpojumiem), un koncesijas (būvdarbu vai pakalpojumu) piešķir saskaņā ar noteikumiem, kas piemērojami publiskā iepirkuma līgumam. 6. Visas atsauces uz nomenklatūrām publiskā iepirkuma kontekstā veic, izmantojot “Kopējo publiskā iepirkuma vārdnīcu (CPV)”, kas noteikta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 2195/2002 (7). 7. Līgumslēdzējas iestādes nepieprasa, lai uzņēmēju grupām, iesniedzot piedāvājumu vai dalības pieteikumu, būtu noteikta juridiska forma, bet izvēlētajai grupai var prasīt iegūt noteiktu juridisko formu, kad tai ir piešķirts līgums, ja šāda pārveide ir vajadzīga līguma pienācīgai izpildei. 8. Visu saziņu ar līgumslēdzējiem, tostarp līgumu noslēgšanu un jebkurus līgumu grozījumus, var veikt, izmantojot līgumslēdzējas iestādes izveidotās elektroniskās datu apmaiņas sistēmas. 9. Elektroniskās datu apmaiņas sistēmas atbilst šādām prasībām: a) tikai pilnvarotām personām var būt piekļuve sistēmai un tajā nosūtītiem dokumentiem; b) tikai pilnvarotas personas drīkst sistēmā elektroniski parakstīt vai nosūtīt dokumentu; c) pilnvarotās personas sistēmā jāidentificē ar vispārpieņemtiem līdzekļiem; d) precīzi jānosaka elektroniskā darījuma laiks un diena; e) jāsaglabā dokumentu integritāte; f) jāsaglabā dokumentu pieejamība; g) attiecīgā gadījumā jāsaglabā dokumentu konfidencialitāte; h) jānodrošina personas datu aizsardzība saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 prasībām. 10. Uz šādā sistēmā nosūtītiem vai saņemtiem datiem attiecas juridiska prezumpcija par datu integritāti un sistēmas norādītās datu nosūtīšanas vai saņemšanas dienas un laika precizitāti. Šādā sistēmā nosūtītu vai paziņotu dokumentu uzskata par līdzvērtīgu papīra formāta dokumentam, tas ir pieņemams kā pierādījumi tiesas procesā, to uzskata par oriģinālu, un uz to attiecas juridiska prezumpcija par tā autentiskumu un integritāti, ja tajā nav dinamisku iezīmju, kas to var automātiski izmainīt. Elektroniskajiem parakstiem, kas minēti 9. punkta b) apakšpunktā, ir rokas parakstiem līdzvērtīgs juridisks spēks. 122. pants Pamatlīgumi un konkrētie līgumi (Finanšu regulas 101. panta 2. punkts) 1. Pamatlīguma termiņš nedrīkst pārsniegt četrus gadus, izņemot ārkārtējus gadījumus, ko jo īpaši attaisno pamatlīguma priekšmets. Konkrētos līgumus, kas pamatojas uz pamatlīgumiem, piešķir saskaņā ar pamatlīguma noteikumiem. Piešķirot konkrētos līgumus, puses nevar veikt būtiskas izmaiņas pamatlīgumā. 2. Ja pamatlīgums tiek slēgts ar vienu uzņēmēju, konkrētie līgumi tiek piešķirti pamatlīguma noteikumu robežās. Pienācīgi pamatotos gadījumos līgumslēdzējas iestādes var rakstiski vērsties pie līgumslēdzēja, lūdzot tam vajadzības gadījumā papildināt piedāvājumu. 3. Ja pamatlīgums jāslēdz ar vairākiem uzņēmējiem (“salikts pamatlīgums”), to var slēgt, ar katru līgumslēdzēju pusi parakstot atsevišķus līgumus ar vienādiem noteikumiem. Tos konkrētos līgumus, kuri pamatojas uz pamatlīgumiem, kas noslēgti ar vairākiem uzņēmējiem, īsteno vienā no šādiem veidiem: a) saskaņā ar pamatlīguma noteikumiem: neatsākot konkursu, ja pamatnolīgumā ir paredzēti visi noteikumi, ar ko reglamentē attiecīgo būvdarbu, piegāžu vai pakalpojumu nodrošināšanu, un objektīvie nosacījumi, pēc kuriem nosaka, kurš līgumslēdzējs veiks minētos būvdarbus, piegādes un pakalpojumus; b) ja pamatlīgumā nav paredzēti visi noteikumi, ar ko reglamentē attiecīgos būvdarbus, piegādes vai pakalpojumus, ir izklāstīti: atsākot konkursu starp līgumslēdzējiem atbilstoši 4. punktam un pamatojoties uz: i) tiem pašiem vai vajadzības gadījumā precizētiem noteikumiem, ii) attiecīgā gadījumā pamatojoties uz citiem noteikumiem, kuri norādīti iepirkuma procedūras dokumentos, kas saistīti ar pamatlīgumu; c) daļēji bez konkursa atsākšanas saskaņā ar a) punktu un daļēji ar konkursa atsākšanu starp līgumslēdzējiem saskaņā ar b) punktu, ja līgumslēdzēja iestāde šādu iespēju ir noteikusi iepirkuma procedūras dokumentos, kas saistīti ar pamatlīgumu. Otrās daļas c) punktā minētajos iepirkuma procedūras dokumentos norāda arī to, attiecībā uz kuriem noteikumiem var atsākt konkursu. 4. Saliktu pamatlīgumu ar konkursa atsākšanu noslēdz ar vismaz trim uzņēmējiem, ja ir pietiekams skaits pieņemamu piedāvājumu, kā minēts 158. panta 4. punktā. Ja konkrēto līgumu piešķir, atsākot konkursu starp līgumslēdzējiem, līgumslēdzēja iestāde apspriežas ar viņiem rakstiski un nosaka termiņu, kas ir pietiekami ilgs konkrēto piedāvājumu iesniegšanai. Konkrētos piedāvājumus iesniedz rakstiski. Līgumslēdzēja iestāde katru konkrēto līgumu piešķir tam pretendentam, kurš ir iesniedzis saimnieciski visizdevīgāko piedāvājumu, vērtējot pēc piešķiršanas kritērijiem, kas noteikti pamatlīguma iepirkumu procedūras dokumentos. 5. Ja nozarēs, kas pakļautas ātrām cenu un tehnoloģiju izmaiņām, pamatlīgumus piešķir bez konkursa atsākšanas, tajos iekļauj noteikumu par termiņa vidusposma pārskatu vai noteikumu par salīdzinošās novērtēšanas sistēmu. Ja saskaņā ar termiņa vidusposma pārskatu sākotnēji noteiktie nosacījumi vairs neatbilst cenu izmaiņām vai tehnoloģijas attīstības prasībām, līgumslēdzēja iestāde attiecīgo pamatlīgumu neizmanto un veic vajadzīgos pasākumus, lai izbeigtu šo līgumu. 6. Pirms konkrēto līgumu noslēgšanas saskaņā pamatlīgumu uzņemas attiecīgās budžeta saistības. 2. iedaļa Publicitāte 123. pants Procedūru izsludināšana attiecībā uz līgumiem, kuru vērtība ir vienāda ar vai lielāka par robežlielumiem, kas noteikti Finanšu regulas 118. panta 1. punktā vai uz kuriem neattiecas Direktīva 2014/24/ES (Finanšu regulas 103. panta 1. punkts) 1. Lai nodrošinātu procedūras pārredzamību, paziņojumos publicēšanai Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī ietver visu informāciju, kas noteikta attiecīgajās standarta veidlapās, kā norādīts Direktīvā 2014/24/ES. 2. Līgumslēdzēja iestāde var informēt par saviem nodomiem, kas saistīti ar plānoto iepirkumu attiecīgajā finanšu gadā, publicējot iepriekšēju informatīvu paziņojumu. Tas attiecas uz laikposmu, kas nepārsniedz 12 mēnešus no dienas, kad paziņojums nosūtīts Publikāciju birojam. Iepriekšēju informatīvu paziņojumu līgumslēdzēja iestāde var publicēt vai nu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, vai savā pircēju profilā. Otrajā gadījumā paziņojumu par publicēšanu pircēju profilā publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. 3. Attiecībā uz līgumiem, kuru lēstā vērtība ir vienāda ar vai lielāka par robežlielumiem, kas noteikti Finanšu regulas 118. panta 1. punktā, izņemot šīs regulas 134. pantā minēto procedūru, kā atskaites punktu procedūras uzsākšanai izmanto paziņojumu par līgumu. 4. Ne vēlāk kā 30 dienu laikā pēc tāda līguma vai pamatlīguma parakstīšanas, kura vērtība vienāda ar vai lielāka par robežlielumiem, kas noteikti Finanšu regulas 118. panta 1. punktā, līgumslēdzēja iestāde Publikāciju birojam nosūta paziņojumu par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu. Savukārt paziņojumus attiecībā uz līgumiem, kuru pamatā ir dinamiska iepirkumu sistēma, var sagrupēt pa ceturkšņiem. Tādos gadījumos līgumslēdzēja iestāde nosūta minēto paziņojumu ne vēlāk kā 30 dienas pēc katra ceturkšņa beigām. Piešķiršanas paziņojumus nepublicē par konkrētajiem līgumiem, kurus piešķir saskaņā ar pamatlīgumu. 5. Piešķiršanas paziņojumu līgumslēdzēja iestāde publicē: a) pirms tāda līguma vai pamatlīguma noslēgšanas, kura vērtība ir vienāda ar vai lielāka par robežlielumiem, kas noteikti Finanšu regulas 118. panta 1. punktā, un kurš piešķirts saskaņā ar procedūru, kas izklāstīta šīs regulas 134. panta 1. punkta b) apakšpunktā; b) pēc tāda līguma vai pamatlīguma noslēgšanas, kura vērtība ir vienāda ar vai lielāka par robežlielumiem, kas noteikti Finanšu regulas 118. panta 1. punktā, tostarp kurš piešķirts saskaņā ar procedūrām, kas izklāstītas šīs regulas 134. panta 1. punkta a) un c) līdz f) apakšpunktā. 6. Gadījumos, kas minēti Finanšu regulas 114.a panta 3. punkta a) un b) apakšpunktā, līgumslēdzēja iestāde līguma darbības laikā publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī paziņojumu par izmaiņām līgumā, ja minēto izmaiņu vērtība ir vienāda vai pārsniedz robežlielumus, kas noteikti Finanšu regulas 118. panta 1. punktā. 7. Starpiestāžu procedūru gadījumā par piemērojamo publiskošanu atbild par procedūru atbildīgā līgumslēdzēja iestāde. 124. pants Procedūru izsludināšana attiecībā uz līgumiem, kuru vērtība ir zemāka par robežlielumiem, kas noteikti Finanšu regulas 118. panta 1. punktā vai uz kuriem neattiecas Direktīva 2014/24/ES (Finanšu regulas 103. panta 2. punkts) 1. Procedūras attiecībā uz līgumiem, kuru lēstā vērtība ir zemāka par robežlielumiem, kas noteikti Finanšu regulas 118. panta 1. punktā, izsludina attiecīgā veidā. Šāda izsludināšana ietver piemērotu ex ante publiskošanu internetā vai paziņojumu par līgumu, vai – tādu līgumu gadījumā, kurus piešķir saskaņā ar procedūru, kas izklāstīta šīs regulas 136. pantā –, paziņojuma par uzaicinājumu paust ieinteresētību publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Šis pienākums neattiecas uz procedūru, kas izklāstīta šīs regulas 134. pantā, kā arī uz sarunu procedūru ļoti zemas vērtības līgumiem saskaņā ar šīs regulas 137. panta 2. punktu. 2. Attiecībā uz līgumiem, kurus piešķir saskaņā ar šīs regulas 134. panta g) un i) punktu, līgumslēdzēja iestāde vēlākais līdz nākamā finanšu gada 30. jūnijam nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei līgumu sarakstu. Komisijas gadījumā to pievieno Finanšu Regulas 66. panta 9. punktā minētajā gada darbības pārskatu kopsavilkumā. 3. Informācija par līguma piešķiršanu ietver līgumslēdzēja nosaukumu, piešķirto summu un līguma priekšmetu; tiešo un konkrēto līgumu gadījumā izpilda 21. panta 3. punkta prasības. Vēlākais līdz nākamā finanšu gada 30. jūnijam līgumslēdzēja iestāde publicē līgumu sarakstu savā tīmekļa vietnē attiecībā uz: a) līgumiem, kuru vērtība ir zemāka par Finanšu regulas 118. panta 1. punktā noteiktajiem robežlielumiem; b) līgumiem, kas piešķirti saskaņā ar šīs regulas 134. panta h) un j) līdz m) punktu; c) izmaiņām līgumos, kā noteikts Finanšu regulas 114.a panta 3. punkta c) apakšpunktā; d) izmaiņām līgumos, kā noteikts Finanšu regulas 114.a panta 3. punkta a) un b) apakšpunktā, ja izmaiņu vērtība ir zemāka par Finanšu regulas 118. panta 1. punktā noteiktajiem robežlielumiem; e) konkrētiem līgumiem pamatlīguma ietvaros. Otrās daļas e) apakšpunkta mērķiem publicējamo informāciju var par vienu priekšmetu apkopot par katru līgumslēdzēju. 4. Starpiestāžu pamatlīgumu gadījumā katra līgumslēdzēja iestāde ir atbildīga par tās konkrēto līgumu un to grozījumu izsludināšanu saskaņā ar 3. punktā minētajiem nosacījumiem. 125. pants Paziņojumu publicēšana (Finanšu regulas 103. panta 1. punkts) 1. Līgumslēdzēja iestāde 123. un 124. pantā minētos paziņojumus sagatavo un nosūta Publikāciju birojam elektroniski. 2. Publikāciju birojs publicē 123. un 124. pantā minētos paziņojumus Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī ne vēlāk kā: a) septiņas dienas pēc to nosūtīšanas, ja līgumslēdzēja iestāde izmanto elektronisko sistēmu, lai aizpildītu 123. panta 1. punktā minētās standarta veidlapas, un nosaka teksta ierobežojumu līdz 500 vārdiem; b) 12 dienas pēc to nosūtīšanas visos pārējos gadījumos. 3. Līgumslēdzējai iestādei jāspēj sniegt pierādījumus par to, kura ir bijusi nosūtīšanas diena. 126. pants Citi izsludināšanas veidi (Finanšu regulas 103. panta 2. punkts) Papildus izsludināšanai, kas paredzēta 123. un 124. pantā, attiecībā uz iepirkumu procedūrām var izmantot arī cita veida sludinājumus, jo īpaši elektroniskos. Jebkurā šādā sludinājumā atsaucas uz paziņojumu, kas publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ja šāds paziņojums ir publicēts, un tas nevar būt ievietots, pirms ir publicēts minētais paziņojums, kurš vienīgais ir autentisks. Šādi sludinājumi nedrīkst radīt diskrimināciju starp kandidātiem vai pretendentiem, nedz arī ietvert ziņas, kuras nav ietvertas līguma paziņojumā, ja tāds ir bijis publicēts. 3. iedaļa Iepirkuma procedūras 128. pants Minimālais kandidātu skaits un sarunu kārtība (Finanšu regulas 104. panta 4. punkts) 1. Ierobežotā procedūrā un tādās procedūrās, kas minētas 136. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā un 136.a pantā, minimālais kandidātu skaits ir pieci. 2. Konkursa procedūrā ar sarunām, konkursa sarunās, inovācijas partnerībā, vietējā tirgus izpētē saskaņā ar 134. panta 1. punkta g) apakšpunktu un sarunu procedūrā zemas vērtības līgumiem saskaņā ar 137. panta 1. punktu minimālais kandidātu skaits ir trīs. 3. Šā panta 1. un 2. punktu nepiemēro šādos gadījumos: a) sarunu procedūrām ļoti zemas vērtības līgumiem saskaņā ar 137. panta 2. punktu; b) sarunu procedūrām bez līguma paziņojuma iepriekšējas publicēšanas saskaņā ar 134. pantu, izņemot metu konkursus saskaņā ar 134. panta 1. punkta d) apakšpunktu un vietējā tirgus izpēti saskaņā ar 134. panta 1. punkta g) apakšpunktu. 4. Ja kandidātu skaits, kas atbilst atlases kritērijiem, ir mazāks par minimālo skaitu, kurš paredzēts 1. un 2. punktā, līgumslēdzēja iestāde var turpināt procedūru, uzaicinot tos kandidātus, kam piemīt prasītās spējas. Līgumslēdzēja iestāde nedrīkst iesaistīt citus uzņēmējus, kuri sākotnēji neiesniedza dalības pieteikumu vai kurus tā sākotnēji nebija uzaicinājusi. 5. Sarunu laikā līgumslēdzēja iestāde nodrošina vienlīdzīgu attieksmi pret visiem pretendentiem. Sarunas var norisināties secīgos posmos nolūkā samazināt apspriežamo piedāvājumu skaitu, piemērojot piešķiršanas kritērijus, kas norādīti iepirkuma procedūras dokumentos. Līgumslēdzēja iestāde iepirkuma procedūras dokumentos norāda, vai tā izmantos minēto iespēju. 6. Attiecībā uz procedūrām vai vietējā tirgus izpētē vai metu konkursos, kas paredzēti 134. panta 1. punkta d) un g) apakšpunktā un 136.a un 137. pantā, līgumslēdzēja iestāde uzaicina vismaz tos uzņēmējus, kuri pauduši ieinteresētību pēc ex ante publiskošanas, kā noteikts 124. panta 1. punktā. 129. pants Inovācijas partnerība (Finanšu regulas 104. panta 1. punkts) 1. Inovācijas partnerības mērķis ir inovatīva produkta, pakalpojuma vai inovatīvu būvdarbu izstrāde un no tās izrietošo būvdarbu, piegāžu vai pakalpojumu sekojoša iegāde ar noteikumu, ka tie atbilst rezultātu līmeņiem un maksimālajām izmaksām, par ko vienojušās līgumslēdzējas iestādes un partneri. Inovācijas partnerība sastāv no secīgiem posmiem, kas atbilst pētniecības un inovācijas procesa soļiem, kuri var ietvert būvdarbu pabeigšanu, produktu izgatavošanu vai pakalpojumu sniegšanu. Inovācijas partnerības ietvaros nosaka starpposma mērķus, kas jāsasniedz partneriem. Pamatojoties uz minētajiem starpposma mērķiem, līgumslēdzēja iestāde pēc katra posma var nolemt izbeigt inovācijas partnerību vai – gadījumā, ja inovācijas partnerību veido vairāki partneri, – samazināt partneru skaitu, izbeidzot atsevišķus līgumus, ar noteikumu, ka līgumslēdzēja iestāde iepirkuma procedūras dokumentos ir norādījusi minētās iespējas un to izmantošanas nosacījumus. 2. Pirms sākt inovācijas partnerību, līgumslēdzēja iestāde izzina tirgu, kā tas paredzēts 137.a pantā, lai pārliecinātos, ka būvdarbi, piegādes vai pakalpojumi nepastāv tirgū vai nepastāv kā tirgum tuvinātas izstrādes darbības. Ievēro sarunu noteikumus, kas ir izklāstīti Finanšu regulas 104. panta 4. punktā un šīs regulas 128. panta 5. punktā. Iepirkuma procedūras dokumentos līgumslēdzēja iestāde nosaka vajadzību pēc inovatīviem būvdarbiem, piegādēm vai pakalpojumiem, kuru nevar apmierināt, iegādājoties tādus būvdarbus, piegādes vai pakalpojumus, kas jau ir pieejami tirgū. Tā norāda, kuri šā apraksta elementi nosaka obligātās prasības. Sniegtā informācija ir pietiekami precīza, lai uzņēmēji varētu noteikt prasītā risinājuma raksturu un apjomu un izlemt, vai viņi vēlas iesniegt pieteikumu dalībai procedūrā. Līgumslēdzēja iestāde var izlemt izveidot inovācijas partnerību ar vienu partneri vai vairākiem partneriem, kuri veic atsevišķas pētniecības un izstrādes darbības. Līgumu slēgšanas tiesības piešķir, pamatojoties vienīgi uz labāko cenas un kvalitātes attiecību, kā norādīts Finanšu regulas 110. panta 4. punktā. 3. Līgumslēdzēja iestāde iepirkuma procedūras dokumentos precizē intelektuālā īpašuma tiesībām piemērojamo kārtību. Inovācijas partnerības ietvaros līgumslēdzēja iestāde pārējiem partneriem neatklāj piedāvātos risinājumus vai kādu citu konfidenciālu informāciju, ko tai darījis zināmu kāds no partneriem, ja nav saņemta minētā partnera piekrišana. Līgumslēdzēja iestāde nodrošina, ka partnerības struktūra un jo īpaši dažādo posmu ilgums un vērtība atspoguļo piedāvātā risinājuma inovācijas pakāpi un to pētniecības un inovācijas darbību secību, kuras vajadzīgas, lai izstrādātu inovatīvu risinājumu, kāds tirgū vēl nav pieejams. Būvdarbu, piegāžu vai pakalpojumu lēstā vērtība nav nesamērīga attiecībā pret ieguldījumu, kas nepieciešams to izstrādei. 130. pants Metu konkursi (Finanšu regulas 104. panta 1. punkts) 1. Attiecībā uz metu konkursiem piemēro 123. pantā izklāstītos noteikumus par izsludināšanu, un metu konkursi var ietvert godalgu piešķiršanu. Ja kandidātu skaits metu konkursā ir ierobežots, līgumslēdzēja iestāde nosaka skaidrus un nediskriminējošus atlases kritērijus. Uzaicināto kandidātu skaitam jābūt pietiekamam, lai nodrošinātu īstu konkurenci. 2. Žūriju ieceļ atbildīgais kredītrīkotājs. Tajā ir vienīgi fiziskas personas, kas ir neatkarīgas no konkursa kandidātiem. Ja dalībai konkursā no kandidātiem tiek prasīta noteikta profesionāla kvalifikācija, vismaz trešajai daļai žūrijas locekļu ir jābūt tādai pašai vai līdzvērtīgai kvalifikācijai. Žūrija savos atzinumos ir neatkarīga. Tās atzinumus pieņem, pamatojoties uz projektiem, kurus kandidāti tai iesnieguši anonīmi, un vienīgi ievērojot kritērijus, kas norādīti konkursa paziņojumā. 3. Žūrijas priekšlikumus, kas pamatojas uz katra projekta labajām īpašībām, un tās izveidoto sarindojumu un piezīmes ietver ziņojumā, kuru paraksta tās locekļi. Kandidāti saglabā anonimitāti, līdz žūrija sniegusi savu atzinumu. Žūrija var aicināt kandidātus atbildēt uz ziņojumā ierakstītiem jautājumiem, lai noskaidrotu projekta detaļas. Rezultātā par notikušo dialogu tiek sagatavots pilnīgs ziņojums. 4. Pēc tam līgumslēdzēja iestāde pieņem piešķiršanas lēmumu, kurā norāda izraudzītā kandidāta nosaukumu un adresi un savas izvēles pamatojumu, atsaucoties uz konkursa paziņojumā iekļautajiem kritērijiem, jo īpaši, ja tā novirzās no priekšlikumiem, kas ietverti žūrijas atzinumā. 131. pants Dinamiskā iepirkumu sistēma (Finanšu regulas 104. panta 6. punkts) 1. Dinamiskā iepirkumu sistēma ir pilnīgi elektronisks iepirkuma process bieži izmantotajām precēm, kas visā tā darbības laikā ir atvērts jebkuram uzņēmējam, kurš atbilst atlases kritērijiem. Tā var būt iedalīta būvdarbu, piegāžu vai pakalpojumu kategorijās, kas ir objektīvi definētas atkarībā no tā iepirkuma raksturlielumiem, ko plānots veikt attiecīgajā kategorijā. Šajā gadījumā katrai kategorijai ir jānosaka atlases kritēriji. 2. Līgumslēdzēja iestāde iepirkuma procedūras dokumentos norāda paredzēto iepirkumu veidu un lēsto daudzumu un visu nepieciešamo informāciju, kas attiecas uz iepirkuma sistēmu, izmantoto elektronisko aprīkojumu, pieslēguma tehnisko kārtību un specifikācijām. 3. Līgumslēdzēja iestāde dinamiskās iepirkumu sistēmas spēkā esības termiņā dod iespēju jebkuram uzņēmējam iesniegt sistēmā dalības pieteikumu. Tā pabeidz šādu pieteikumu novērtēšanu 10 darbdienu laikā no pieteikuma saņemšanas dienas. Šo termiņu var pagarināt līdz 15 darbdienām, ja tas ir pamatoti. Taču līgumslēdzēja iestāde var pagarināt piedāvājumu vērtēšanas termiņu, ja šajā laikā nav nosūtīts neviens uzaicinājums iesniegt piedāvājumus. Līgumslēdzēja iestāde pie pirmās izdevības informē kandidātu par to, vai tas ir vai nav pielaists dinamiskajai iepirkumu sistēmai. 4. Līgumslēdzējas iestāde aicina visus pretendentus, kas pielaisti sistēmai attiecīgā kategorijā, iesniegt piedāvājumu pamatotā termiņā. Līgumslēdzēja iestāde, pamatojoties uz piešķiršanas kritērijiem, kas noteikti līguma paziņojumā, piešķir līgumu tam pretendentam, kurš ir iesniedzis saimnieciski visizdevīgāko piedāvājumu. Šie kritēriji vajadzības gadījumā var tikt precizēti uzaicinājumā iesniegt piedāvājumu. 5. Līgumslēdzēja iestāde līguma paziņojumā norāda dinamiskās iepirkumu sistēmas spēkā esības termiņu. Dinamiskās iepirkumu sistēmas darbība nevar pārsniegt četrus gadus, izņemot pamatotus izņēmuma gadījumus. Līgumslēdzēja iestāde nedrīkst izmantot šo sistēmu tādā veidā, kas novērš, ierobežo vai kropļo konkurenci. 132. pants Konkursa dialogs (Finanšu regulas 104. panta 1. punkts) 1. Līguma paziņojumā vai aprakstošā dokumentā līgumslēdzēja iestāde norāda savas vajadzības un prasības, piešķiršanas kritērijus un paredzamo laika grafiku. Līgumu tā piešķir piedāvājumam ar labāko cenas un kvalitātes attiecību. 2. Līgumslēdzēja iestāde sāk dialogu ar kandidātiem, kas atbilst atlases kritērijiem, lai noteiktu un definētu līdzekļus, kas ir vislabāk piemēroti tās vajadzību apmierināšanai. Šā dialoga laikā tā drīkst ar izvēlētajiem kandidātiem apspriest visus iepirkuma aspektus, bet tā nevar grozīt 1. punktā minētās vajadzības, prasības un piešķiršanas kritērijus. Dialoga laikā līgumslēdzēja iestāde nodrošina attieksmes vienlīdzību pret visiem pretendentiem un neatklāj piedāvātos risinājumus vai kādu citu konfidenciālu informāciju, ko tai darījis zināmu kāds no pretendentiem, ja nav saņemta attiecīgā pretendenta piekrišana atcelt šo konfidencialitāti. Var paredzēt, ka konkursa dialogs notiek secīgos posmos, lai samazinātu apspriežamo risinājumu skaitu, piemērojot paziņotos piešķiršanas kritērijus, ja šī iespēja ir paredzēta līguma paziņojumā vai aprakstošajā dokumentā. 3. Līgumslēdzēja iestāde šādu dialogu turpina tik ilgi, līdz tā var noteikt risinājumu vai risinājumus, ar ko var apmierināt tās vajadzības. Pēc atlikušo pretendentu informēšanas par dialoga slēgšanu līgumslēdzēja iestāde katru no viņiem aicina iesniegt galīgo piedāvājumu, balstoties uz dialoga laikā piedāvāto un precizēto risinājumu vai risinājumiem. Šie piedāvājumi ietver visus projekta realizācijai prasītos un nepieciešamos elementus. Pēc līgumslēdzējas iestādes pieprasījuma šos galīgos piedāvājumus var paskaidrot, precizēt un optimizēt ar nosacījumu, ka netiek būtiski mainīti piedāvājuma vai iepirkuma procedūras dokumenti. Līgumslēdzēja iestāde var risināt sarunas ar pretendentu, kura piedāvājums ir ar labāko cenas un kvalitātes attiecību, lai tas apstiprina tajā esošās saistības, ar nosacījumu, ka tas neizmaina būtiskus piedāvājuma elementus un nerada konkurences izkropļojumu vai diskriminācijas risku. 4. Līgumslēdzēja iestāde var sniegt atlasītajiem kandidātiem, kas piedalās dialogā, precīzākas ziņas par maksājumiem. 133. pants Starpiestāžu procedūras (Finanšu regulas 104.a panta 1. punkts) Attiecībā uz starpiestāžu procedūru viena līgumslēdzēja iestāde vada procedūru un tai sekojošo tiešo līgumu vai pamatlīgumu, rīkojoties gan savā, gan pārējo attiecīgo līgumslēdzēju iestāžu vārdā. Līguma paziņojumā norāda Finanšu regulas 104.a panta 1. punktā minētās līgumslēdzējas iestādes, kas iesaistītas iepirkuma procedūrā, par procedūru atbildīgo iestādi un līgumu kopējo apjomu visām šīm līgumslēdzējām iestādēm. 134. pants Sarunu procedūras bez paziņojuma par līgumu iepriekšējas publicēšanas izmantošana (Finanšu regulas 104. panta 5. punkts) 1. Ja līgumslēdzēja iestāde izmanto sarunu procedūru bez paziņojuma par līgumu iepriekšējas publicēšanas, tā ievēro Finanšu regulas 104. panta 4. punktā un šīs regulas 128. panta 5. punktā izklāstītos sarunu noteikumus. Līgumslēdzēja iestāde var izmanot sarunu procedūru, lai kāda arī būtu līguma lēstā vērtība, šādos gadījumos: a) ja, atsaucoties uz atklātu vai ierobežotu procedūru pēc šīs procedūras slēgšanas nav ticis iesniegts neviens piedāvājums vai neviens piemērots piedāvājums, vai neviens dalības pieteikums, vai neviens piemērots dalības pieteikums 2. punktā nozīmē, ar noteikumu, ka sākotnējie iepirkuma procedūras dokumenti netiek būtiski mainīti; b) ja viens vienīgs uzņēmējs var nodrošināt būvdarbus, piegādes vai pakalpojumus saskaņā ar 3. punktā izklāstītajiem nosacījumiem un jebkura no šādiem iemesliem dēļ: i) iepirkuma mērķis ir radīt vai iegādāties unikālu mākslas darbu vai māksliniecisku izpildījumu, ii) konkurences nav tehnisku iemeslu dēļ, iii) jānodrošina ekskluzīvu tiesību, tostarp intelektuālā īpašuma tiesību, aizsardzība; c) ciktāl tas noteikti nepieciešams – ja ārkārtējas steidzamības gadījumā, ko radījis neparedzēts notikums, nav iespējams ievērot termiņus, kas noteikti 152., 154. un 275. pantā, un ja šāda ārkārtēja steidzamība nav radusies līgumslēdzējas iestādes dēļ; d) ja pakalpojumu līgumu slēdz pēc metu konkursa un tas ir jāpiešķir minētā konkursa uzvarētājam vai vienam no uzvarētājiem; pēdējā no minētajiem gadījumiem visi uzvarētāji jāuzaicina piedalīties dialogā; e) attiecībā uz jauniem pakalpojumiem vai būvdarbiem, kas ir tādu līdzīgu pakalpojumu vai būvdarbu atkārtošanās, kurus tā pati līgumslēdzēja iestāde bija uzticējusi uzņēmējam sākotnējā līgumā, ar nosacījumu, ka šie pakalpojumi vai būvdarbi atbilst pamatprojektam, attiecībā uz kuru tika piešķirts sākotnējais līgums pēc līguma paziņojuma publicēšanas atbilstīgi 4. punktā minētajiem nosacījumiem; f) piegādes līgumiem: i) piegādēm, ko veic sākotnējais piegādātājs un kas paredzētas vai nu piegāžu vai iekārtu daļējai aizstāšanai, vai esošo piegāžu vai iekārtu papildināšanai, ja piegādātāja maiņas dēļ līgumslēdzējam vajadzētu iegādāties piegādes ar atšķirīgiem tehniskiem parametriem un tas radītu nesaderību vai nesamērīgas tehniskas grūtības ekspluatācijā un apkopē, ja iestādes piešķir līgumus savā vārdā, šādu līgumu ilgums nedrīkst pārsniegt trīs gadus; ii) ja attiecīgos produktus ražo tikai pētniecības, eksperimentu, pētījumu vai izstrādes nolūkiem; tomēr šie līgumi nevar būt par ražošanu vairumā, ko veic, lai pārbaudītu komerciālo dzīvotspēju vai lai atgūtu pētniecības un izstrādes izmaksas; iii) piegādēm, ko kotē un iegādājas izejvielu tirgū; iv) piegāžu iegādēm ar īpaši izdevīgiem nosacījumiem vai nu no uzņēmēja, kas izbeidz savu saimniecisko darbību pavisam, vai no likvidatoriem maksātnespējas procesā, vai mierizlīgumā ar kreditoriem vai līdzīgā procedūrā saskaņā ar valsts tiesību aktiem; g) ēku līgumiem pēc vietējā tirgus izpētes; h) līgumiem attiecībā uz vienu no turpmāk minētajiem: i) tādu tiesisko pārstāvību šķīrējtiesā, samierināšanā vai tiesvedībā, ko Padomes Direktīvas 77/249/EEK 1. panta nozīmē (8) veic zvērināts advokāts; ii) juridiskām konsultācijām, ko sniedz, gatavojoties kādam no iepriekš minētajiem procesiem, vai ja ir drošas pazīmes un liela varbūtība, ka lieta, uz kuru konsultācijas attiecas, kļūs par šāda procesa priekšmetu, ar noteikumu, ka konsultācijas sniedz zvērināts advokāts Direktīvas 77/249/EEK 1. panta nozīmē; iii) šķīrējtiesas un mierizlīguma pakalpojumiem; iv) dokumentu apliecināšanas un autentificēšanas pakalpojumi, kas jāsniedz notāriem; i) attiecībā uz līgumiem, kuri atzīti par slepeniem, vai līgumiem, kuru izpildē jāievēro īpaši drošības pasākumi, saskaņā ar spēkā esošajiem administratīvajiem noteikumiem vai ja tas vajadzīgs Savienības pamatinterešu aizsardzībai, ja šādas intereses nevar tikt nodrošinātas ar citiem līdzekļiem; šie pasākumi var ietvert prasības aizsargāt tās informācijas konfidencialitāti, ko līgumslēdzējas iestādes dara pieejamu iepirkuma procedūrā; j) finanšu pakalpojumiem saistībā ar vērtspapīru vai citu finanšu instrumentu emisiju, pārdošanu, pirkšanu vai nodošanu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/39/EK (9) nozīmē, centrālas bankas pakalpojumiem un darbībām, ko veic ar Eiropas Finanšu stabilitātes instrumenta un Eiropas stabilizācijas mehānisma palīdzību; k) aizdevumiem, vai nu tie ir, vai nav saistīti ar vērtspapīru vai citu finanšu instrumentu emisiju, pārdošanu, pirkšanu vai nodošanu; l) publisko sakaru tīklu un elektronisko komunikāciju pakalpojumu iegādei Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/21/EK nozīmē (10); m) pakalpojumiem, ko sniedz starptautiska organizācija, ja tā nav tiesīga piedalīties konkursa procedūrās saskaņā ar statūtiem vai dibināšanas aktu. 2. Piedāvājumu uzskata par nepiemērotu, ja tas neattiecas uz līguma priekšmetu, un dalības pieteikumu uzskata par nepiemērotu, ja attiecīgais uzņēmējs saskaņā ar Finanšu regulas 106. panta 1. punktu ir izslēgšanas situācijā vai neatbilst atlases kritērijiem. 3. Izņēmumi, kas izklāstīti 1. punkta b) apakšpunkta ii) un iii) punktā, ir piemērojami tikai tad, ja nav nevienas pamatotas alternatīvas vai aizstājēja un ja konkurences trūkums nav radies tādēļ, ka, definējot iepirkumu, ir mākslīgi sašaurināti iepirkuma parametri; 4. Gadījumos, kas minēti 1. punkta e) apakšpunktā, pamatprojektā min iespējamo jauno pakalpojumu vai būvdarbu apmēru un nosacījumus, saskaņā ar kuriem tos piešķirs. Tiklīdz par pamatprojektu izsludina konkursu, dara zināmu iespēju izmantot sarunu procedūru, un turpmākiem pakalpojumiem vai būvdarbiem lēsto kopsummu ņem vērā, piemērojot robežlielumus, kas minēti Finanšu regulas 118. panta 1. punktā vai šīs regulas 265. panta 1. punkta a) apakšpunktā, 267. panta 1. punkta a) apakšpunktā vai 269. panta 1. punkta a) apakšpunktā ārējo darbību jomā. Ja iestādes piešķir līgumus savā vārdā, minēto procedūru var izmantot tikai sākotnējā līguma izpildes laikā un tikai pirmo triju gadu laikā pēc tā parakstīšanas. 135. pants Konkursa procedūras ar sarunām vai konkursa dialoga izmantošana (Finanšu regulas 104. panta 5. punkts) 1. Ja līgumslēdzēja iestāde izmanto konkursa procedūru ar sarunām vai konkursa dialogu, tā ievēro Finanšu regulas 104. panta 4. punktā un šīs regulas 128. panta 5. punktā izklāstītos sarunu noteikumus. Līgumslēdzēja iestāde var izmanot minētās procedūras, lai kāda arī būtu līguma lēstā vērtība, šādos gadījumos: a) ja, atsaucoties uz atklātu vai ierobežotu procedūru, pēc šīs procedūras slēgšanas ir iesniegti vienīgi neatbilstīgi vai nepieņemami piedāvājumi, kā noteikts 2. un 3. punktā, ar noteikumu, ka sākotnējie iepirkuma procedūras dokumenti netiek būtiski mainīti; līguma paziņojuma publicēšanu var atcelt saskaņā ar 4. punktā izklāstītajiem nosacījumiem; b) attiecībā uz būvdarbiem, piegādēm vai pakalpojumiem, kas atbilst vienam vai vairākiem no šādiem kritērijiem: i) ja līgumslēdzējas iestādes vajadzības nevar apmierināt, nepielāgojot jau pieejamu risinājumu; ii) būvdarbi, piegādes vai pakalpojumi ietver projektēšanu vai inovatīvus risinājumus; iii) līguma slēgšanas tiesības nevar piešķirt bez iepriekšējas sarunu veikšanas, ņemot vērā īpašus apstākļus, kas attiecas uz līguma raksturu, sarežģītību vai juridisko un finansiālo struktūru, vai riskiem, kas ir saistīti ar līguma priekšmetu; iv) līgumslēdzēja iestāde nevar pietiekami precīzi sagatavot tehniskās specifikācijas pēc kāda standarta, kā izklāstīts 139. panta 3. punktā; c) attiecībā uz koncesijas līgumiem; d) attiecībā uz pakalpojumu līgumiem, kas minēti Direktīvas 2014/24/ES XIV pielikumā; e) attiecībā uz zinātniskās izpētes un izstrādes pakalpojumiem (uz ko attiecas šādi CPV kodi: 73000000-2 līdz 73120000-9, 73300000-5, 73420000-2 un 73430000-5), izņemot, ja no tiem labumu gūst vienīgi līgumslēdzēja iestāde, izmantojot tos savām vajadzībām, vai līgumslēdzēja iestāde pilnībā atlīdzina sniegto pakalpojumu; f) attiecībā uz pakalpojumu līgumiem par tāda raidījumu materiāla iegādi, izstrādi, producēšanu vai līdzproducēšanu, kas paredzēts audiovizuālo mediju pakalpojumiem vai radio mediju pakalpojumiem, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2010/13/ES (11), vai līgumiem par raidlaiku vai raidījumu nodrošināšanu. 2. Piedāvājumu uzskata par neatbilstīgu, ja: a) tas neatbilst obligātajām prasībām, kas noteiktas iepirkuma procedūras dokumentos; b) tas neatbilst iesniegšanas prasībām, kas noteiktas Finanšu regulas 111. panta 4. punktā; c) pretendents ir noraidīts saskaņā ar Finanšu regulas 107. panta 1. punkta b) vai c) apakšpunktu; d) līgumslēdzēja iestāde ir paziņojusi, ka piedāvājums ir nepamatoti lēts. 3. Piedāvājumu uzskata par nepieņemamu: a) ja piedāvājuma cena pārsniedz līgumslēdzējas iestādes maksimālo budžetu, kas noteikts un dokumentāli reģistrēts pirms iepirkuma procedūras sākšanas; b) ja piedāvājums neatbilst minimālajiem kvalitātes līmeņiem atbilstoši piešķiršanas kritērijiem. 4. Gadījumos, kas minēti 1. punkta a) apakšpunktā, līgumslēdzējai iestādei nav jāpublicē līguma paziņojums, ja tā konkursa procedūrā ar sarunām ietver visus tos pretendentus, kas atbilst izslēgšanas un atlases kritērijiem, izņemot tos, kuri ir iesnieguši piedāvājumu, kas atzīts par nepamatoti lētu. 136. pants Procedūra ar uzaicinājumu paust ieinteresētību (Finanšu regulas 104. panta 5. punkts) 1. Līgumiem, kuru vērtība nepārsniedz Finanšu regulas 118. panta 1. punktā un šīs regulas 265. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētos robežlielumus, un neskarot šīs regulas 134. un 135. pantu, līgumslēdzēja iestāde var izmantot uzaicinājumu paust ieinteresētību, lai veiktu kādu no šādām darbībām: a) saistībā ar turpmākiem ierobežotiem uzaicinājumiem iesniegt piedāvājumus iepriekš atlasīt kandidātus, kurus paredzēts aicināt iesniegt piedāvājumus; b) izveidot to pārdevēju sarakstu, kurus paredzēts aicināt iesniegt dalības pieteikumus vai piedāvājumus. 2. Saraksts, kuru sastāda pēc uzaicinājuma paust ieinteresētību, ir derīgs ne vairāk kā četrus gadus no dienas, kad ir publicēts 124. panta 1. punktā minētais paziņojums. Pirmajā daļā norādītais saraksts var ietvert apakšiedaļas. Jebkurš ieinteresēts uzņēmējs var paust interesi jebkurā brīdī minētā saraksta derīguma perioda laikā, izņemot šā perioda pēdējos trīs mēnešus. 3. Ja ir paredzēts piešķirt līgumu, līgumslēdzēja iestāde aicina visus kandidātus vai pārdevējus, kas ir iekļauti attiecīgajā sarakstā vai apakšsarakstā, veikt kādu no turpmāk norādītajām darbībām: a) iesniegt piedāvājumu 1. punkta a) apakšpunktā minētajā gadījumā; b) ja tiek izmantots 1. punkta b) apakšpunktā minētais saraksts, iesniegt vienu vai otru no šādiem dokumentiem: i) piedāvājumus, tostarp dokumentus par izslēgšanas un atlases kritērijiem; ii) dokumentus par izslēgšanas un atlases kritērijiem un – otrā posmā, tie, kas atbilst šiem kritērijiem, – piedāvājumus. 136.a pants Vidējas vērtības līgumi (Finanšu regulas 104. panta 1. punkts) Vidējas vērtības līgumu, kura vērtība ir mazāka par robežlielumiem, kas minēti Finanšu regulas 118. panta 1. punktā, var piešķirt ar sarunu procedūru saskaņā ar kārtību par sarunām, kas noteikta Finanšu regulas 104. panta 4. punktā un šīs regulas 128. panta 5. punktā. Šādām procedūrām piemēro šīs regulas 124. panta 1. punktu un 128. panta 1. un 4. punktu. Sākotnējo piedāvājumu var iesniegt tikai tie kandidāti, kurus vienlaicīgi un rakstveidā uzaicina līgumslēdzēja iestāde. 137. pants Zemas vērtības līgumi (Finanšu regulas 104. panta 1. punkts) 1. Zemas vērtības līgumu, kura vērtība nepārsniedz EUR 60 000, var piešķirt ar sarunu procedūru saskaņā ar kārtību par sarunām, kas noteikta Finanšu regulas 104. panta 4. punktā un šīs regulas 128. panta 5. punktā. Šādām procedūrām piemēro šīs regulas 124. panta 1. punktu un 128. panta 2. un 4. punktu. Sākotnējo piedāvājumu var iesniegt tikai tie kandidāti, kurus vienlaicīgi un rakstveidā uzaicina līgumslēdzēja iestāde. 2. Ļoti zemas vērtības līgumu, kura vērtība nepārsniedz EUR 15 000, var piešķirt ar sarunu procedūru pēc vienošanās par sarunām, ievērojot Finanšu regulas 104. panta 4. punktā un šīs regulas 128. panta 5. punktā izklāstītos sarunu noteikumus. Šādām procedūrām piemēro šīs regulas 128. panta 3. punktu. Sākotnējo piedāvājumu var iesniegt tikai tie kandidāti, kurus vienlaicīgi un rakstveidā uzaicina līgumslēdzēja iestāde. 3. Maksājumus par izdevumiem, kuru summas nepārsniedz EUR 1 000, var apmaksāt, pamatojoties uz izsniegtu rēķinu, bez iepriekšējas piedāvājuma pieņemšanas. 137.a pants Iepriekšēja tirgus izzināšana (Finanšu regulas 105. panta 1. punkts) 1. Attiecībā uz iepriekšēju tirgus izzināšanu līgumslēdzējas iestādes var lūgt vai saņemt konsultācijas no neatkarīgiem ekspertiem vai iestādēm, vai no uzņēmējiem. Minētās konsultācijas var izmantot iepirkuma procedūras plānošanā un rīkošanā ar noteikumu, ka šādas konsultācijas nerada konkurences izkropļojumus un neizraisa nediskriminācijas un pārredzamības principu pārkāpumu. 2. Ja uzņēmējs ir konsultējis līgumslēdzēju iestādi vai ir citādi bijis iesaistīts iepirkuma procedūras sagatavošanā, līgumslēdzēja iestāde piemēro atbilstīgus pasākumus, kas izklāstīti 142. pantā, lai nodrošinātu, ka ar minēto uzņēmēju dalību netiek izkropļota konkurence. 138. pants Iepirkuma procedūras dokumenti (Finanšu regulas 105. panta 2. punkts) 1. Iepirkuma procedūras dokumenti ir šādi: a) attiecīgā gadījumā līguma paziņojums vai citi sludinājumi, kā noteikts 123. līdz 126. pantā; b) uzaicinājums iesniegt piedāvājumu; c) konkursa specifikācijas vai aprakstošie dokumenti konkursa dialoga procedūras gadījumā; tie ietver tehniskās specifikācijas un attiecīgos kritērijus; d) līguma projekts, kura pamatā ir līguma paraugs. Pirmās daļas d) apakšpunktu nepiemēro gadījumiem, kad ārkārtas un pienācīgi pamatotu apstākļu dēļ līguma paraugu nevar izmantot. 2. Uzaicinājumā iesniegt piedāvājumu norāda: a) noteikumus, ar ko reglamentē piedāvājumu iesniegšanu, tostarp jo īpaši nosacījumu saglabāt to konfidencialitāti līdz atvēršanai, pieteikumu saņemšanas termiņu un laiku un adresi, uz kādu tie jāsūta vai jāpiegādā, vai interneta adresi, ja iesniegšana paredzēta elektroniskā veidā; b) ka piedāvājuma iesniegšana nozīmē piekrišanu iepirkuma procedūras dokumentos minētajiem noteikumiem un ka šī iesniegšana saista līgumslēdzēju līguma izpildes laikā, ja viņš kļūst par tā saņēmēju; c) laikposmu, kurā piedāvājums paliek spēkā un nekādā ziņā nevar tikt grozīti; d) aizliegumu par jebkādiem kontaktiem starp līgumslēdzēju iestādi un pretendentiem procedūras laikā, izņemot ārkārtējos gadījumos 160. pantā norādītajos apstākļos, un, ja noteikumi paredz pārbaudi klātienē, precizē apmeklējuma kārtību; e) pierādījumu veidu attiecībā uz atbilstību piedāvājuma saņemšanas termiņam; f) ka piedāvājuma iesniegšana nozīmē piekrišanu saņemt paziņojumu par procedūras rezultātiem elektroniski. 3. Konkursa specifikācijās norāda: a) izslēgšanas un atlases kritērijus; b) līguma piešķiršanas kritērijus un to relatīvo svērumu vai, ja objektīvu iemeslu dēļ svēruma noteikšana nav iespējama, tos norāda dilstošā kārtībā pēc to svarīguma, kas attiecas arī uz variantiem, ja tie ir atļauti līguma paziņojumā; c) 139. pantā minētās tehniskās specifikācijas; d) ja ir atļauti varianti, obligātās prasības, kas jāievēro; e) informāciju par to, vai piemēro Protokolu par Eiropas Savienības privilēģijām un neaizskaramību vai – attiecīgos gadījumos – Vīnes Konvenciju par diplomātiskajām attiecībām vai Vīnes Konvenciju par konsulārajām attiecībām; f) to, kādi pierādījumi vajadzīgi, lai piekļūtu iepirkuma procedūrai, kā noteikts 172. un 263. pantā; g) attiecībā uz dinamisko iepirkumu sistēmu vai elektroniskajiem katalogiem – izmantojamo elektronisko aprīkojumu, pieslēguma tehnisko kārtību un nepieciešamās specifikācijas. 4. Līguma projektā norāda: a) līgumsodu par līguma noteikumu neievērošanu; b) rekvizītus, kam jābūt ietvertiem rēķinos un attiecīgajos apliecinošajos dokumentos saskaņā ar 102. pantu; c) ka gadījumos, kad iestādes piešķir līgumus savā vārdā, tiesību akti, kas attiecas uz līgumu, ir Savienības tiesību akti, kurus vajadzības gadījumā papildina valsts tiesību akti, vai, ja nepieciešams attiecībā uz 121. panta 1. punktā minētajiem līgumiem, vienīgi valsts tiesību akti; d) tiesu, kas ir kompetenta izskatīt strīdus; e) ka līgumslēdzējs ievēro piemērojamos pienākumus vides, sociālo un darba tiesību jomā, kas noteikti Savienības tiesību aktos, valsts tiesību aktos, koplīgumos vai starptautiskajos vides, sociālo un darba tiesību noteikumos, kas minēti Direktīvas 2014/24/ES X pielikumā; f) vai būs vajadzīga intelektuālā īpašuma tiesību nodošana; g) ka cenas, kas ietvertas piedāvājumos ir stingri noteiktas un tās nevar pārskatīt, vai izklāsta nosacījumus un/vai formulas cenu pārskatīšanai līguma darbības laikā. Pirmās daļas pirmās daļas g) apakšpunkta nolūkā, ja cenas ir noteiktas līgumā, līgumslēdzēja iestāde jo īpaši ņem vērā: i) iepirkuma procedūras priekšmetu un ekonomisko situāciju, kurā šī procedūra notiek; ii) līguma veidu, uzdevumus un līguma ilgumu; iii) ar to saistītās finansiālās intereses. Pirmās daļas c) un d) apakšpunkta noteikumus attiecībā uz līgumiem var atcelt saskaņā ar 134. panta 1. punkta m) apakšpunktu. 139. pants Tehniskās specifikācijas (Finanšu regulas 105. panta 2. punkts) 1. Tehniskās specifikācijas visiem uzņēmējiem sniedz vienlīdzīgu pieejamību iepirkuma procedūrām, un tās rezultātā nerada nepamatotus šķēršļus iepirkuma atvēršanai konkurencei. Tehniskajās specifikācijās iekļauj nepieciešamos raksturlielumus attiecībā uz būvdarbiem, piegādēm vai pakalpojumiem, tostarp obligātās prasības, lai šie būvdarbi, piegādes vai pakalpojumi atbilstu līgumslēdzējas iestādes paredzētajiem mērķiem. 2. Šā panta 1. punktā minētajos raksturlielumos var pēc vajadzības iekļaut: a) kvalitātes līmeņus; b) ekoloģiskos un klimata raksturlielumus; c) pirkumiem, kas paredzēti lietošanai fiziskām personām – pieejamības kritērijus personām ar īpašām vajadzībām vai projektēšanu visu lietotāju ērtībām, izņemot pienācīgi pamatotos gadījumos; d) atbilstības novērtēšanas līmeņus un procedūras; e) piegādes veiktspēju vai pielietojumu; f) nekaitīgumu vai izmērus, bez tam piegādēm – realizācijas nosaukumu un instrukcijas lietotājiem, visiem līgumiem – terminoloģiju, simbolus, testēšanas un pārbaudes metodes, iepakojumu, zīmes un marķējumus, ražošanas procesus un paņēmienus; g) būvdarbu līgumiem – procedūras, kas attiecas uz kvalitātes nodrošināšanu, un noteikumus, kas attiecas uz projektēšanu un tāmēšanu, būvju testēšanu, inspekcijas un pieņemšanas nosacījumus, celtniecības metodes vai paņēmienus un citus tehniskos nosacījumus, kurus līgumslēdzēja iestāde saskaņā ar vispārīgiem vai īpašiem noteikumiem var noteikt pabeigtām būvēm un tajās izmantotajiem materiāliem vai daļām. 3. Tehniskās specifikācijas sagatavo kādā no šādiem veidiem: a) prioritārā secībā, atsaucoties uz Eiropas standartiem, Eiropas tehniskajiem novērtējumiem, kopējām tehniskajām specifikācijām, starptautiskiem standartiem, citām tehnisko atsauču sistēmām, ko noteikušas Eiropas standartizācijas struktūras, vai, ja to nav, tad to ekvivalentiem valstīs; katrā atsaucē iekļauj vārdus “vai līdzvērtīgs”; b) atbilstoši darbības rezultātiem vai funkcionālajām prasībām, ietverot vides raksturlielumus, ar noteikumu, ka šie parametri ir pietiekami precīzi, lai pretendenti varētu noteikt līguma priekšmetu un lai līgumslēdzēja iestāde varētu piešķirt līguma slēgšanas tiesības; c) kā abu metožu, kas noteiktas a) un b) apakšpunktā, kombināciju. 4. Ja līgumslēdzēja iestāde izmanto iespēju atsaukties uz 3. punkta a) apakšpunktā minētajām tehniskajām specifikācijām, tā nenoraida piedāvājumu tāpēc, ka tas neatbilst minētajām tehniskajām specifikācijām, ja pretendents, izmantojot jebkādus piemērotus līdzekļus, pierāda, ka piedāvātie risinājumi līdzvērtīgi nodrošina tehnisko specifikāciju prasību izpildi. 5. Ja līgumslēdzēja iestāde izmanto 3. punkta b) apakšpunktā noteikto iespēju tehniskās specifikācijas izteikt ar darbības rezultātiem vai funkcionālām prasībām, tad tā nenoraida piedāvājumu, kas atbilst valsts standartam, ar ko transponēts Eiropas standarts, Eiropas tehniskajam novērtējumam, kopējai tehniskajai specifikācijai, starptautiskam standartam vai Eiropas standartizācijas institūcijas noteiktajām tehnisko atsauču sistēmām, ja minētās specifikācijas attiecas uz tā noteiktajiem darbības rezultātiem vai funkcionālajām prasībām. Pretendents jebkurā piemērotā veidā pierāda, ka standartam atbilstīgie būvdarbi, piegādes vai pakalpojumi atbilst darbības rezultātiem vai funkcionālajām prasībām, ko noteikusi līgumslēdzēja iestāde. 6. Ja līgumslēdzēja iestāde plāno iegādāties būvdarbus, piegādes vai pakalpojumus ar konkrētiem vides, sociāliem vai citiem raksturlielumiem, tā var prasīt īpašu marķējumu vai izvirzīt marķējumam īpašas prasības, ja ir ievēroti visi turpmākie uzskaitītie nosacījumi: a) marķējuma prasības attiecas tikai uz kritērijiem, kas ir saistīti ar līguma priekšmetu, un ir atbilstīgas pirkuma raksturlielumu noteikšanai; b) marķējuma prasības balstās uz objektīvi pārbaudāmiem un nediskriminējošiem kritērijiem; c) marķējumi ir noteikti atklātā un pārredzamā procedūrā, kurā var piedalīties visas attiecīgās ieinteresētās personas; d) marķējumi ir pieejami visām ieinteresētajām personām; e) marķējuma prasības nosaka trešā persona, uz kuru uzņēmējam, kurš piesakās marķējuma saņemšanai, nav izšķirošas ietekmes. Līgumslēdzēja iestāde var prasīt, lai nolūkā pierādīt atbilstību iepirkuma procedūras dokumentiem uzņēmēji iesniegtu testa ziņojumu vai sertifikātu, ko izsniegusi atbilstības novērtēšanas struktūra, kas ir akreditēta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 765/2008 (12), vai līdzvērtīga atbilstības novērtēšanas struktūra. 7. Līgumslēdzēja iestāde pieņem jebkuru citu piemērotu pierādījumu veidu, atšķirīgu no 6. punktā minētā, piemēram, ražotāja tehnisko dokumentāciju, ja attiecīgajam uzņēmējam nebija piekļuves minētajiem sertifikātiem vai testa ziņojumiem vai ja nav iespējams iegūt tos vai saņemt īpašu marķējumu attiecīgajos termiņos tādu iemeslu dēļ, par kuriem šis uzņēmējs nav vainojams, un ja attiecīgais uzņēmējs pierāda, ka būvdarbi, piegādes vai pakalpojumi atbilst īpašā marķējuma prasībām vai īpašajām līgumslēdzējas iestādes norādītajām prasībām. 8. Izņemot tad, ja līguma priekšmets to attaisno, tehniskajās specifikācijās nemin konkrētus ražotājus vai avotus vai konkrētus procesus, kuri raksturo kāda konkrēta uzņēmēja nodrošinātos produktus vai pakalpojumus, vai preču zīmes, patentus, tipus, vai konkrētu izcelsmi, vai ražošanas veidu, kas dažiem produktiem vai uzņēmējiem var nodrošināt priekšrocības vai izraisīt to izslēgšanu. Izņēmuma gadījumos šādu atsauci var atļaut, ja nav iespējams sagatavot pietiekami detalizētu un skaidru līguma priekšmeta aprakstu. Tādā gadījumā norādi lieto kopā ar vārdiem “vai līdzvērtīgs”. 141. pants Apliecinājums un pierādījumi, ka uz uzņēmēju neattiecas izslēgšanas gadījums (Finanšu regulas 106. un 107. pants) 1. Finanšu regulas 106. panta 10. punkta mērķim līgumslēdzēja iestāde pieņem Eiropas vienoto iepirkuma procedūras dokumentu (ESPD), kas minēts Direktīvā 2014/24/ES, vai, ja tas nav iespējams, parakstītu un datētu apliecinājumu, kurā uzņēmējs norāda, ka uz to neattiecas kāds no Finanšu regulas 106. panta 1. un 4. punktā un 107. pantā minētajiem gadījumiem, vai ka uz to attiecas kāds no Finanšu regulas 106. panta 7. punkta a) apakšpunktā minētajiem gadījumiem. Uzņēmējs var vēlreiz izmantot ESPD, kas jau ir izmantots kādā no iepriekšējām iepirkuma procedūrām, ja tas apliecina, ka šajā dokumentā iekļautā informācija joprojām ir pareiza. Ja līgumslēdzēja iestāde ierobežo kandidātu skaitu saskaņā ar Finanšu regulas 104. panta 3. punktu, visi kandidāti iesniedz šā panta 3. punktā minētos pierādījumus. Atkarībā no riska novērtējuma līgumslēdzēja iestāde var izlemt nepieprasīt ESPD vai apliecinājumu attiecībā uz: a) procedūrām ļoti zemas vērtības līgumiem saskaņā ar 137. panta 2. punktu; b) procedūrām par līgumiem ārējo darbību jomā, kuru vērtība nepārsniedz EUR 20 000, saskaņā ar 265. panta 1. punktu, 267. panta 1. punktu vai 269. panta 1. punktu. 2. Izraudzītais pretendents līgumslēdzējas iestādes noteiktā termiņā un pirms līguma parakstīšanas iesniedz 3. punktā minētos pierādījumus, kas apliecina ESPD, vai apliecinājumā sniegtos apgalvojumus šādos gadījumos: a) par līgumiem, kurus iestādes piešķir savā vārdā un kuru vērtība ir vienāda ar vai lielāka par robežlielumiem, kas noteikti Finanšu regulas 118. panta 1. punktā; b) par līgumiem ārējo darbību jomā, kuru vērtība ir vienāda ar vai lielāka par 265. panta 1. punkta a) apakšpunktā, 267. panta 1. punkta a) apakšpunktā vai 269. panta 1. punkta a) apakšpunktā noteiktajiem robežlielumiem. 3. Līgumslēdzēja iestāde par pietiekamu pierādījumu tam, ka uzņēmējs neatrodas kādā no Finanšu regulas 106. panta 1. punkta a), c), d) vai f) apakšpunktā minētajām situācijām, pieņem nesenu izrakstu no sodāmības reģistra vai, ja tas nav iespējams, līdzvērtīgu dokumentu, ko nesen izdevusi reģistrācijas valsts tiesu vai administratīva iestāde, un no kura izriet, ka šīs prasības ir apmierinātas. Līgumslēdzēja iestāde par pietiekamu pierādījumu tam, ka uzņēmējs neatrodas kādā no Finanšu regulas 106. panta 1. punkta a) vai b) apakšpunktā minētajām situācijām, uzskata nesen izdotu apliecību, ko izsniegusi attiecīgās valsts kompetentā iestāde. Ja minētā apliecība nav izdota attiecīgajā valstī, uzņēmējs var sniegt paziņojumu, kas apliecināts ar zvērestu tiesu iestādē vai pie notāra, vai, ja tas nav iespējams, tad svinīgu paziņojumu, kas sniegts administratīvā iestādē vai kvalificētā profesionālā struktūrā valstī, kurā tas ir reģistrēts. 4. Attiecībā uz starptautiskām organizācijām līgumslēdzēja iestāde atbrīvo uzņēmēju no pienākuma iesniegt dokumentārus pierādījumus, kas minēti 3. punktā, ja tā šādiem pierādījumiem var piekļūt bez maksas valsts datubāzē vai ja šādi pierādījumi jau ir iesniegti saistībā ar citu procedūru un ja šie dokumenti ir izdoti ne vairāk kā pirms gada un tie joprojām ir spēkā. Šajā gadījumā uzņēmējs ar savu godavārdu apliecina, ka dokumentārie pierādījumi jau ir iesniegti kādā iepriekšējā procedūrā, un apstiprina, ka viņa situācija nav mainījusies. 142. pants Pasākumi konkurences traucējumu novēršanai (Finanšu regulas 107. panta 1. punkts) Finanšu regulas 107. panta 1. punkta c) apakšpunktā minētie pasākumi ietver tādas attiecīgās informācijas paziņošanu pārējiem kandidātiem un pretendentiem, kura sniegta vai kura izriet no attiecīgā kandidāta vai pretendenta iesaistīšanās iepirkuma procedūras sagatavošanā, un atbilstīgu termiņu noteikšanu piedāvājumu saņemšanai. Attiecīgo kandidātu vai pretendentu noraida no dalības procedūrā tikai tad, ja nav citu iespēju nodrošināt vienlīdzīgas attieksmes principa ievērošanu. Pirms šādas izslēgšanas kandidātiem vai pretendentiem dod iespēju pierādīt, ka viņu iesaistīšanās iepirkuma procedūras sagatavošanā nevar izkropļot konkurenci. 143. pants Agrīnas atklāšanas un izslēgšanas sistēmas datubāzes darbība (Finanšu regulas 108. panta 1., 2., 3., 4. un 12. punkts) Lai nodrošinātu Finanšu regulas 108. panta 1. punktā minētās datubāzes darbību, iestādes, biroji, struktūras, aģentūras un vienības, kas minētas Finanšu regulas 108. panta 2. punkta c), d) un e) apakšpunktā, ieceļ pilnvarotās personas. Attiecīgā gadījumā šīs pilnvarotās personas sniedz Finanšu regulas 108. panta 3. punktā minēto informāciju. Tām piešķir piekļuvi saskaņā ar Finanšu regulas 108. panta 4. un 12. punktu. Finanšu regulas 108. panta 12. punkta nolūkos var izmantot pilnvarotās personas, kuras Finanšu regulas 108. panta 2. punkta d) apakšpunktā minētās vienības jau ir izraudzījušās saskaņā ar nozaru noteikumiem. No Finanšu regulas 108. panta 2. punkta d) apakšpunktā minētajām vienībām prasīto informāciju ziņo, izmantojot vienīgi Pārkāpumu pārvaldības sistēmu, kas ir Komisijas izveidotā automatizēta informācijas sistēma, ko patlaban izmanto krāpšanas un pārkāpumu gadījumu ziņošanai saskaņā ar nozaru noteikumiem. Šo informāciju nosūta tikai, izmantojot Pārkāpumu pārvaldības sistēmu, kas ir pašlaik izmantotā Komisijas automatizētā informācijas sistēma. Finanšu regulas 108. panta 4. punkta nolūkā automatizētajā informācijas sistēmā nosūtīto informāciju Komisija dara pieejamu datubāzē, kas minēta Finanšu regulas 108. panta 1. punktā. 144. pants Darba grupa (Finanšu regulas 108. panta 6. punkts) 1. Darba grupas priekšsēdētāju ieceļ Komisija. Viņu izraugās no bijušajiem Revīzijas palātas, Tiesas locekļiem vai bijušajiem ierēdņiem, kuru amata līmenis atbilda vismaz ģenerāldirektora amatam kādā Savienības iestādē, izņemot Komisiju. Viņu izraugās, pamatojoties uz viņa personīgajām un profesionālajām īpašībām, plašo pieredzi darbā ar juridiskiem un finansiāliem jautājumiem un pierādītu kompetenci, neatkarību un integritāti. Priekšsēdētāja amata pilnvaru laiks ir pieci gadi, un to nepagarina. Priekšsēdētāju ieceļ kā īpašo padomdevēju Eiropas Savienības Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 5. panta nozīmē. Darba grupas priekšsēdētājs vada visas darba grupas sanāksmes. Pildot savus pienākumus, viņš ir neatkarīgs. Viņš nav interešu konfliktā starp viņa pienākumiem darba grupas priekšsēdētāja amatā un citiem oficiālajiem pienākumiem. 2. Komisija izraugās divus pastāvīgus locekļus. Vēl viens loceklis pārstāv pieprasītāju līgumslēdzēju iestādi, un to izraugās saskaņā ar minētās iestādes iekšējiem noteikumiem. 3. Pastāvīgais darba grupas sekretariāts: a) sagatavo tās informācijas analīzi, kas darba grupai iesniegta saskaņā ar Finanšu regulas 108. panta 8. punkta a) apakšpunktu; b) sazinās ar uzņēmējiem un citiem kredītrīkotājiem Finanšu regulas 108. panta 8. punkta b), c) un f) apakšpunkta nolūkos; c) uztur reģistru par ieteikumiem, ko darba grupa ir pieņēmusi saskaņā ar Finanšu regulas 108. panta 5. punktu, un lēmumiem, kurus līgumslēdzēja iestāde pieņēmusi saskaņā ar Finanšu regulas 106. panta 3. punktu; d) nodrošina centralizētu publicēšanu saskaņā ar Finanšu regulas 106. panta 16. punktu; 4. Katrs darba grupas loceklis izskata katru iesniegto lietu saskaņā ar noteikumiem un procedūrām, kas noteikti šajā regulā, Finanšu regulā un citos piemērojamos noteikumos, ko noteikusi Komisija. Katram darba grupas loceklim pirms viņa iecelšanas un visā viņa dienesta laikā ir pienākums nekavējoties atklāt jebkādas darbības, kas Finanšu regulas 57. panta un šīs regulas 32. panta nozīmē var radīt interešu konfliktu. Darba grupas locekļi atturas no piedalīšanās lietās, kurās viņiem ir faktisks interešu konflikts. 5. Komisija pieņem darba grupas reglamentu. 146. pants Atlases kritēriji (Finanšu regulas 110. panta 2. punkts) 1. Līgumslēdzēja iestāde iepirkuma procedūras dokumentos norāda atlases kritērijus, minimālo spēju līmeni un pierādījumus, kas nepieciešami šo spēju apliecināšanai. Visas prasības ir saistītas un samērīgas ar līguma priekšmetu. Līgumslēdzēja iestāde iepirkuma procedūras dokumentos norāda veidu, kādā atlases kritēriji ir izpildāmi uzņēmēju grupām, ņemot vērā 6. punktu. Ja līgums ir sadalīts vairākās daļās, līgumslēdzēja iestāde var noteikt minimālo spēju līmeni attiecībā uz katru daļu. Tā var noteikt papildu minimālo spēju līmeni gadījumā, ja vairākas līguma daļas tiek piešķirtas vienam līgumslēdzējam. 2. Attiecībā uz spējām veikt profesionālo darbību līgumslēdzēja iestāde var prasīt, lai uzņēmējs atbilst vismaz vienam no šādiem nosacījumiem: a) tas ir iekļauts attiecīgā profesionālā vai komercreģistrā; tas neattiecas uz starptautiskajām organizācijām; b) attiecībā uz pakalpojumu līgumiem – ir īpašas atļaujas turētājs, kas apliecina, ka tam ir atļauts izpildīt līgumu reģistrācijas valstī, vai tas ir kādas konkrētas profesionālas organizācijas biedrs. 3. Saņemot dalības pieteikumus vai piedāvājumus, līgumslēdzēja iestāde pieņem ESPD vai, ja tas nav iespējams, apliecinājumu, ka kandidāts vai pretendents atbilst atlases kritērijiem. Līgumslēdzēja iestāde jebkurā brīdī procedūras laikā var lūgt pretendentiem un kandidātiem iesniegt atjauninātu deklarāciju vai visus apliecinošos dokumentus vai daļu no tiem, ja tas ir nepieciešams, lai nodrošinātu procedūras pareizu norisi. Līgumslēdzēja iestāde pieprasa, lai kandidāts vai izraudzītais pretendents iesniegtu atjauninātus apliecinošos dokumentus, izņemot, ja tā jau tos ir saņēmusi citas procedūras vajadzībām un ja dokumenti joprojām atspoguļo jaunāko informāciju, vai tā var tiem piekļūt bez maksas valsts datubāzē. 4. Līgumslēdzēja iestāde var, balstoties uz tās veikto riska novērtējumu, izlemt neprasīt pierādījumus par uzņēmēju juridiskajām, regulatīvajām, finansiālajām, saimnieciskajām, tehniskajām un profesionālajām spējām šādos gadījumos: a) procedūrās vidējas vai zemas vērtības līgumiem, ko iestādes savā vārdā piešķir vērtībā, kas nepārsniedz Finanšu regulas 118. panta 1. punktā noteikto vērtību; b) procedūrās ārējo darbību jomā piešķirtiem līgumiem, kuru vērtība nepārsniedz 265. panta 1. punkta a) apakšpunktā, 267. panta 1. punkta a) apakšpunktā vai 269. panta 1. punkta a) apakšpunktā norādītos robežlielumus. Ja līgumslēdzēja iestāde izlemj neprasīt pierādījumus par uzņēmēju juridiskajām, regulatīvajām, finansiālajām, saimnieciskajām, tehniskajām un profesionālajām spējām, priekšfinansējumu nedod. 5. Uzņēmējs vajadzības gadījumā un konkrētam līgumam var izmantot citu vienību spējas neatkarīgi no to saikņu juridiskā rakstura, kādas šim uzņēmējam ir ar šīm vienībām. Šādā gadījumā uzņēmējs pierāda līgumslēdzējai iestādei, ka viņa rīcībā būs līguma izpildei nepieciešamie līdzekļi, uzrādot minēto vienību saistības šajā sakarā. Attiecībā uz tehniskajiem un profesionālajiem kritērijiem uzņēmējs var paļauties uz citu vienību spējām tikai tad, ja šīs vienības veiks darbus vai sniegs pakalpojumus, kur šīs spējas ir nepieciešamas. Ja uzņēmējs paļaujas uz citu vienību spējām saistībā ar kritērijiem, kas attiecas uz saimniecisko un finansiālo stāvokli, līgumslēdzēja iestāde var prasīt, lai attiecīgais uzņēmējs un šīs vienības būtu solidāri atbildīgi par līguma izpildi. Līgumslēdzēja iestāde var pieprasīt ziņas no pretendenta par jebkuru līguma daļu, par kuru pretendents plāno slēgt apakšlīgumu ar trešām personām, un apakšlīgumu slēdzēju identitāti. Attiecībā uz būvdarbiem un pakalpojumiem, ko sniedz objektā, kas atrodas līgumslēdzējas iestādes tiešā uzraudzībā, līgumslēdzēja iestāde pieprasa, lai līgumslēdzējs norāda līguma izpildē iesaistīto apakšuzņēmēju nosaukumus, kontaktus un pilnvarotos pārstāvjus, tostarp jebkādas izmaiņas attiecībā uz apakšuzņēmējiem. 6. Līgumslēdzēja iestāde pārbauda, vai vienības, uz kuru spējām uzņēmējs plāno paļauties, un plānotie apakšuzņēmēji gadījumos, kad apakšlīgums ir ievērojama daļa no attiecīgā līguma, atbilst attiecīgajiem atlases kritērijiem. Līgumslēdzēja iestāde pieprasa, lai uzņēmējs aizstātu vienību vai apakšuzņēmēju, kas neatbilst attiecīgajam atlases kritērijam. 7. Attiecībā uz būvdarbu līgumiem, pakalpojumu līgumiem un izvietošanas vai uzstādīšanas darbiem saistībā ar piegādes līgumu līgumslēdzēja iestāde var prasīt, lai konkrētus kritiski svarīgus uzdevumus pildītu tieši pats pretendents vai – ja piedāvājumu iesniegusi uzņēmēju grupa, – šīs grupas dalībnieks. 147. pants Saimnieciskās un finansiālās spējas (Finanšu regulas 110. panta 2. punkts) 1. Lai pārliecinātos, ka uzņēmējiem ir līguma izpildei nepieciešamās saimnieciskās un finansiālās spējas, līgumslēdzēja iestāde var jo īpaši pieprasīt, lai: a) uzņēmējiem būtu konkrēts gada minimālais apgrozījums, tostarp konkrēts minimālais apgrozījums līguma jomā; b) uzņēmēji sniegtu informāciju par saviem gada pārskatiem, uzrādot attiecības starp aktīviem un saistībām; c) uzņēmēji nodrošinātu pienācīgu profesionālā riska apdrošināšanas līmeni. Pirmās daļas a) apakšpunkta nolūkā gada minimālais apgrozījums nedrīkst līguma lēsto vērtību pārsniegt vairāk nekā divkārt, izņemot atbilstīgi pamatotos ar iegādes raksturu saistītos gadījumos, kurus līgumslēdzēja iestāde norāda iepirkuma procedūras dokumentos. Pirmās daļas b) apakšpunkta nolūkos līgumslēdzēja iestāde iepirkuma procedūras dokumentos norāda šīm attiecībām piemērojamās metodes un kritērijus. 2. Attiecībā uz dinamiskajām iepirkumu sistēmām maksimālo gada apgrozījumu aprēķina, pamatojoties uz to paredzamo konkrēto līgumu maksimālo apmēru, kurus piešķir saskaņā ar minēto sistēmu. 3. Līgumslēdzēja iestāde iepirkuma procedūras dokumentos nosaka, kādi pierādījumi uzņēmējam ir jāiesniedz, lai pierādītu savas saimnieciskās un finansiālās spējas. Tā var jo īpaši pieprasīt vienu vai vairākus šādus dokumentus: a) atbilstīgas izziņas no bankas vai, attiecīgā gadījumā, pierādījumu par attiecīgu profesionālās darbības civiltiesiskās atbildības apdrošināšanu; b) finanšu pārskatus vai to izvilkumus par laikposmu, kas vienāds ar vai mazāks par pēdējiem trim gadiem, par kuriem konti ir noslēgti; c) pārskatu par uzņēmēja kopējo apgrozījumu un attiecīgā gadījumā par apgrozījumu līguma jomā par ne vairāk kā pēdējiem trim finanšu gadiem, par kuriem pieejama informācija. Ja pamatotu iemeslu dēļ uzņēmējs nespēj iesniegt līgumslēdzējas iestādes pieprasītās izziņas, viņš var apliecināt savu saimniecisko vai finansiālo spēju ar jebkādiem citiem dokumentiem, ko līgumslēdzēja iestāde uzskata par piemērotiem. 148. pants Tehniskās un profesionālās spējas (Finanšu regulas 110. panta 2. punkts) 1. Līgumslēdzēja iestāde pārbauda, vai kandidāti vai pretendenti atbilst obligātajiem atlases kritērijiem attiecībā uz tehniskajām un profesionālajām spējām, saskaņā ar 2. līdz 5. punktu. 2. Līgumslēdzēja iestāde iepirkuma procedūras dokumentos nosaka, kādi pierādījumi uzņēmējam ir jāiesniedz, lai pierādītu savas tehniskās un profesionālās spējas. Tā var pieprasīt vienu vai vairākus šādus dokumentus: a) būvdarbiem, piegādēm, kuru īstenošanai ir vajadzīgi izvietošanas vai uzstādīšanas darbi, vai pakalpojumiem – to personu, kas atbildīgas par izpildi, apliecinājumi par izglītību un profesionālo kvalifikāciju, prasmēm, pieredzi un kompetenci; b) saraksts: i) ar trijos pēdējos gados sniegtajiem nozīmīgākajiem pakalpojumiem un nozīmīgākajām piegādēm, norādot summas, datumus un gan valsts, gan privātos klientus, pēc pieprasījuma pievienojot klientu izziņas; ii) ar iepriekšējo piecu gadu laikā veiktajiem būvdarbiem, kas papildināts ar apliecinājumiem par svarīgāko būvdarbu pietiekami kvalitatīvu realizāciju; c) pārskats par uzņēmējam pieejamo tehnisko aprīkojumu, darbarīkiem un ražotni, kurus uzņēmējs izmantos, izpildot pakalpojumu vai būvdarbu līgumu; d) apraksts par tehniskajām iekārtām un līdzekļiem, kas uzņēmējam pieejami kvalitātes nodrošināšanai, un apraksts par pieejamo pētījumu un zinātniskās izpētes materiāli tehnisko bāzi; e) norāde par uzņēmējam pieejamajiem tehniskajiem darbiniekiem vai tehniskām struktūrām, jo īpaši tām, kas atbild par kvalitātes kontroli, neatkarīgi no tā, vai tās ir vai nav tieši piederīgas šim uzņēmējam; f) attiecībā uz piegādēm: paraugi, apraksti vai autentiskas fotogrāfijas vai sertifikāti, ko sastādījuši oficiāli kvalitātes kontroles institūti vai aģentūras, kuru kompetence ir vispāratzīta, un kas apliecina produktu atbilstību, to skaidri identificējot ar atsaucēm uz tehniskajām specifikācijām vai standartiem; g) būvdarbiem vai pakalpojumiem – pārskats par uzņēmēja gada vidējo darbinieku skaitu un vadošo darbinieku skaitu pēdējos trijos gados; h) ziņas par piegādes ķēdes pārvaldību un izsekošanas sistēmām, ko uzņēmējs varēs piemērot, izpildot līgumu; i) apraksts par vides pārvaldības pasākumiem, kurus uzņēmējs varēs piemērot, izpildot līgumu. Pirmās daļas b) apakšpunkta i) punkta nolūkos, ja vajadzīgs nolūkā nodrošināt atbilstīgu konkurences līmeni, līgumslēdzēja iestāde var norādīt, ka tiks ņemti vērā pieradījumi par pirms vairāk nekā trīs gadiem īstenotajām attiecīgajām piegādēm vai pakalpojumiem. Pirmās daļas b) apakšpunkta ii) punkta nolūkos, ja vajadzīgs nolūkā nodrošināt atbilstīgu konkurences līmeni, līgumslēdzēja iestāde var norādīt, ka tiks ņemti vērā pieradījumi par pirms vairāk nekā pieciem gadiem īstenotajiem attiecīgajiem būvdarbiem. 3. Ja piegādes vai pakalpojumi ir kompleksi vai izņēmuma kārtā ir vajadzīgi īpašam nolūkam, tehnisko un profesionālo spēju pierādījumus var nodrošināt ar pārbaudēm, ko veic līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējas iestādes uzdevumā tās valsts kompetenta oficiāla struktūra, kurā uzņēmējs veic darbību, ja šī struktūra tam piekrīt. Šādas pārbaudes attiecas uz piegādātāja tehniskajām spējām un ražošanas jaudu un attiecīgā gadījumā uz tā pētījumu un zinātniskās izpētes materiāli tehnisko bāzi un kvalitātes kontroles pasākumiem. 4. Ja līgumslēdzēja iestāde prasa neatkarīgu struktūru izdotus sertifikātus, kas apliecina, ka uzņēmējs atbilst zināmiem kvalitātes nodrošināšanas standartiem, tostarp attiecībā uz personu ar invaliditāti piekļuvi, tā atsaucas uz kvalitātes nodrošināšanas sistēmām, kuru pamatā ir attiecīgo Eiropas standartu sērijas, ko apstiprinājušas akreditētas struktūras. Līgumslēdzējas iestādes pieņem arī citus pierādījumus par līdzvērtīgiem kvalitātes nodrošināšanas pasākumiem no tāda uzņēmēja, kuram acīmredzami nav pieejami šādi sertifikāti vai nav iespējas tos saņemt attiecīgos termiņos tādu iemeslu dēļ, par kuriem šāds uzņēmējs nav vainojams, un ja attiecīgais uzņēmējs pierāda, ka piedāvātie kvalitātes nodrošināšanas pasākumi atbilst prasītajiem kvalitātes nodrošināšanas standartiem. 5. Ja līgumslēdzēja iestāde pieprasa uzrādīt sertifikātus, kurus izdevušas neatkarīgas struktūras un kas apliecina, ka uzņēmējs atbilst konkrētām vides vadības sistēmām vai standartiem, tā atsaucas uz Savienības Vides vadības un audita sistēmu vai uz citām vides vadības sistēmām, kuras atzītas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1221/2009 (13) 45. pantu, vai citiem vides vadības standartiem, kas pamatojas uz attiecīgajiem Eiropas vai starptautiskajiem standartiem, kurus izstrādājušas akreditētas struktūras. Ja uzņēmējam šādi sertifikāti acīmredzami nav bijuši pieejami vai tos nav iespējams iegūt attiecīgajos termiņos tādu iemeslu dēļ, par kuriem šāds uzņēmējs nav vainojams, līgumslēdzēja iestāde pieņem arī citus pierādījumus par vides vadības pasākumiem, ja uzņēmējs pierāda, ka šie pasākumi ir līdzvērtīgi pasākumiem, kas jānodrošina saskaņā ar piemērojamo vides vadības sistēmu vai standartu. 6. Līgumslēdzēja iestāde var secināt, ka uzņēmējam nav nepieciešamo profesionālo spēju, lai izpildītu līgumu saskaņā ar atbilstīgu kvalitātes standartu, ja līgumslēdzēja iestāde konstatē, ka uzņēmējam ir interešu konflikts, kas var negatīvi ietekmēt līguma izpildi. 149. pants Piešķiršanas kritēriji (Finanšu regulas 110. panta 3. punkts) 1. Kvalitātes kritēriji var ietvert tādus elementus kā tehniskās priekšrocības, estētiskie un funkcionālie raksturlielumi, pieejamība, projektēšana visu lietotāju ērtībām, sociālie, vides un inovatīvie raksturlielumi, ražošanas, sniegšanas un tirdzniecības process un cits īpašs process jebkurā to aprites cikla posmā, personāla, kuram uzdota attiecīgā līguma izpilde, organizācija, pēcpārdošanas pakalpojumi, tehniskā palīdzība vai piegādes nosacījumi, piemēram, piegādes datums, piegādes process, piegādes laikposms vai izpildes laikposms. 2. Līgumslēdzēja iestāde iepirkuma procedūras dokumentos norāda relatīvo svērumu, ko tā piešķir katram no izraudzītajiem kritērijiem, lai noteiktu saimnieciski visizdevīgāko piedāvājumu, izņemot gadījumus, kad to nosaka, izmantojot zemākās cenas metodi. Šos svērumus var izteikt kā vērtību diapazonu ar atbilstīgu maksimālo izkliedi. Svērums, kādu piešķir cenai vai izmaksām attiecībā pret citiem kritērijiem, nedrīkst neitralizēt cenas vai izmaksu svērumu. Ja svērumu noteikšana objektīvu iemeslu dēļ nav iespējama, līgumslēdzēja iestāde kritērijus norāda dilstošā secībā pēc svarīguma. 3. Līgumslēdzēja iestāde var noteikt minimālos kvalitātes līmeņus. Piedāvājumus, kuru kvalitātes līmeņi ir zemāki, noraida. 4. Aprites cikla izmaksas attiecīgajā apmērā aptver daļu vai visas izmaksas visā būvdarbu, piegāžu vai pakalpojumu aprites ciklā: a) izmaksas, kas rodas līgumslēdzējai iestādei vai citiem lietotājiem, piemēram: i) izmaksas, kas saistītas ar iegādi; ii) lietošanas izmaksas, piemēram, elektroenerģijas un citu resursu patēriņš; iii) apkopes izmaksas; iv) aprites cikla beigu izmaksas, piemēram, savākšanas un otrreizējas pārstrādes izmaksas; b) izmaksas, kas saistāmas ar ārēju ietekmi uz vidi un kam ir saikne ar būvdarbiem, piegādēm vai pakalpojumiem to aprites ciklā, ar noteikumu, ka tās var izteikt naudā un pārbaudīt. 5. Ja līgumslēdzēja iestāde izmaksas vērtē, izmantojot aprites cikla izmaksu pieeju, tā iepirkuma procedūras dokumentos norāda datus, kas jāsniedz pretendentiem, un metodi, ko tā izmantos, lai, balstoties uz minētajiem datiem, noteiktu aprites cikla izmaksas. Metodei, ko izmanto, lai novērtētu izmaksas, kas saistāmas ar ārēju ietekmi uz vidi, jāatbilst šiem nosacījumiem: a) tās pamatā ir objektīvi pārbaudāmi un nediskriminējoši kritēriji; b) tā ir pieejama visām ieinteresētajām personām; c) uzņēmēji spēj sagādāt nepieciešamos datus bez liekiem pūliņiem. Attiecīgajā gadījumā aprites cikla izmaksu aprēķināšanai līgumslēdzēja iestāde izmanto obligātās kopējās metodes, kā paredzēts Direktīvas 2014/24/ES XIII pielikumā. 150. pants Elektronisko izsoļu izmantošana (Finanšu regulas 110. panta 5. punkts) 1. Līgumslēdzēja iestāde var izmantot elektroniskās izsoles, kurās uzrāda jaunas cenas, kas ir pārskatītas un pazeminātas, vai jaunas vērtības attiecībā uz konkrētiem piedāvājuma elementiem. Līgumslēdzēja iestāde elektronisko izsoli strukturē kā daudzkārtēju elektronisko procesu, kuru īsteno pēc piedāvājumu pilnīgas sākotnējās novērtēšanas, kas tos ļauj sarindot, izmantojot automātiskas vērtēšanas metodes. 2. Atklātā, ierobežotā vai konkursa procedūrā ar sarunām līgumslēdzēja iestāde var pieņemt lēmumu par to, ka pirms publiskā līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas rīko elektronisko izsoli, ja vien ir iespējams precīzi sagatavot iepirkuma procedūras dokumentus. Elektroniskā izsole var tikt izmantota, saskaņā ar 122. panta 3. punkta b) apakšpunktu atsākot konkursu starp pamatlīguma pusēm un uzsākot konkursu par līgumiem, kas piešķirami 131. pantā minētās dinamiskās iepirkumu sistēmas ietvaros. Elektroniskās izsoles pamatā ir viena no piešķiršanas metodēm, kas noteiktas Finanšu regulas 110. panta 4. punktā. 3. Līgumslēdzēja iestāde, kas nolemj izmantot elektronisko izsoli, to min līguma paziņojumā. Iepirkuma procedūras dokumentos ietver: a) to elementu vērtību, kuri būs elektroniskās izsoles priekšmets, ja šie elementi ir kvantitatīvi nosakāmi, un tos var izteikt skaitļos vai procentos; b) jebkurus iesniedzamo vērtību ierobežojumus, kas izriet no līguma priekšmeta specifikācijām; c) informāciju, kas tiks nodota pretendentiem elektroniskās izsoles laikā, un attiecīgā gadījumā laiku, kad šī informācija tiks nodota; d) būtisko informāciju par elektroniskās izsoles procesu, tostarp par to, vai tā ietver posmus un kā tā tiks slēgta, kā noteikts 7. punktā; e) nosacījumus, ar kādiem pretendenti varēs izteikt savu piedāvājumu, un jo īpaši par minimālo cenas soli, kas vajadzības gadījumā tiks pieprasīts piedāvājumā; f) būtisko informāciju par izmantojamām elektroniskajām iekārtām, pieslēguma priekšnoteikumiem un tehniskajām specifikācijām. 4. Visi pretendenti, kas ir iesnieguši pieņemamus piedāvājumus, elektroniskā veidā tiek vienlaicīgi aicināti piedalīties elektroniskajā izsolē, izmantojot pieslēgumus saskaņā ar instrukcijām. Uzaicinājumā norāda elektroniskās izsoles uzsākšanas datumu un laiku. Elektroniskā izsole var notikt vairākos secīgos posmos. Elektroniskā izsole nevar sākties ātrāk par divām darbdienām pēc uzaicinājumu izsūtīšanas dienas. 5. Uzaicinājumam pievieno attiecīgā piedāvājuma pilnīga novērtējuma rezultātu. Uzaicinājumā norāda arī matemātisko formulu, ko izmantos elektroniskajā izsolē, lai automātiski no jauna sarindotu pretendentus, pamatojoties uz iesniegtajām jaunajām cenām un/vai jaunajām vērtībām. Šī formula ietver visu saimnieciski visizdevīgākā piedāvājuma noteikšanai paredzēto kritēriju svērumu, kā noteikts iepirkuma procedūras dokumentos. Tālab visus diapazonus iepriekš tomēr reducē līdz konkrētai vērtībai. Gadījumos, ja ir atļauti varianti, formulu norāda katram variantam atsevišķi. 6. Katrā elektroniskās izsoles posmā līgumslēdzēja iestāde visiem pretendentiem tūlīt dara zināmu vismaz tādu informāciju, kas tiem ļauj jebkurā brīdī noskaidrot savu attiecīgo vietu. Tā arī var, ja tas iepriekš norādīts, jebkurā konkrētā izsoles posmā paziņot citu informāciju par citām iesniegtajām cenām vai vērtībām, kā arī paziņot dalībnieku skaitu. Tomēr tā nevienā elektroniskās izsoles posmā neatklāj pretendentu identitāti. 7. Līgumslēdzēja iestāde slēdz elektronisko izsoli vienā vai vairākos no šādiem veidiem: a) iepriekš noteiktā datumā un laikā; b) ja tā vairs nesaņem jaunas cenas vai jaunas vērtības, kas atbilst prasībām par minimālo cenas soli, ar noteikumu, ka tā ir iepriekš noteikusi laiku, kam tā ļaus paiet pēc pēdējā iesnieguma saņemšanas, pirms tā slēgs elektronisko izsoli; c) kad ir noslēdzies iepriekš noteiktais izsoles posmu skaits. 8. Pēc elektroniskās izsoles slēgšanas līgumslēdzēja iestāde piešķir līgumu, pamatojoties uz elektroniskās izsoles rezultātiem. 151. pants Nepamatoti lēti piedāvājumi (Finanšu regulas 110. panta 5. punkts) 1. Ja konkrēta līguma gadījumā piedāvātā cena vai izmaksas šķiet nepamatoti zemas, līgumslēdzēja iestāde rakstveidā pieprasa sīkāku informāciju par tiem elementiem, kuri veido cenu vai izmaksas un kurus tā uzskata par būtiskiem, un tā dod pretendentam iespēju iesniegt savus apsvērumus. Līgumslēdzēja iestāde var jo īpaši ņemt vērā apsvērumus, kas attiecas uz: a) ražošanas procesa, pakalpojumu sniegšanas vai celtniecības metodes saimniecisko organizāciju; b) pretendenta izraudzītajiem tehniskajiem risinājumiem vai pretendentam pieejamiem ārkārtīgi labvēlīgiem nosacījumiem; c) piedāvājuma savdabību; d) to, vai pretendents ievēro piemērojamās prasības vides, sociālo un darba tiesību jomā; e) to, vai apakšuzņēmēji ievēro visas piemērojamās prasības vides, sociālo un darba tiesību jomā; f) pretendenta iespējas saskaņā ar piemērojamiem noteikumiem saņemt valsts atbalstu. 2. Līgumslēdzēja iestāde var noraidīt piedāvājumu tikai tad, ja sniegtie pierādījumi apmierinoši neizskaidro piedāvātās cenas vai izmaksu zemo līmeni. Līgumslēdzēja iestāde noraida piedāvājumu, ja tā ir konstatējusi, ka piedāvājums ir nepamatoti lēts tāpēc, ka tas neatbilst piemērojamām prasībām vides, sociālo un darba tiesību jomā. 3. Ja līgumslēdzēja iestāde konstatē, ka piedāvājums ir nepamatoti lēts, jo pretendents ir saņēmis valsts atbalstu, tā var noraidīt piedāvājumu, pamatojoties vien uz šo iemeslu, tikai tad, ja pretendents nevar līgumslēdzējas iestādes noteiktā pietiekamā termiņā pierādīt, ka attiecīgais atbalsts bija saderīgs ar iekšējo tirgu LESD 107. panta nozīmē. 152. pants Piedāvājumu un dalības pieteikumu saņemšanas termiņi (Finanšu regulas 111. panta 1. punkts) 1. Līgumslēdzēja iestāde nosaka piedāvājumu un dalības pieteikumu saņemšanas termiņus. Nosakot termiņus, līgumslēdzēja iestāde ņem vērā konkrētā līguma sarežģītību un piedāvājumu sagatavošanai nepieciešamo laiku. Minētie termiņi tiek noteikti garāki nekā šajā pantā paredzētie minimālie termiņi, ja piedāvājumus var izstrādāt vienīgi pēc izpildes vietas apmeklējuma vai arī pēc iepirkuma procedūras apliecinošo dokumentu izskatīšanas uz vietas. Termiņu pagarina par piecām dienām katrā no šādiem gadījumiem: a) līgumslēdzēja iestāde nenodrošina tiešu, bezmaksas piekļuvi iepirkuma procedūras dokumentiem elektroniskā veidā; b) līguma paziņojums tiek publicēts saskaņā ar 125. panta 2. punkta b) apakšpunktu. 2. Atklātās procedūrās piedāvājumu saņemšanas termiņš ir vismaz 37 dienas no līguma paziņojuma nosūtīšanas dienas. 3. Termiņš dalības pieteikumu saņemšanai ierobežotās procedūrās, konkursa dialogā, konkursa procedūrās ar sarunām, dinamiskajās iepirkumu sistēmās un inovācijas partnerībās ir vismaz 32 dienas no līguma paziņojuma nosūtīšanas dienas. 4. Ierobežotā procedūrā un konkursa procedūrā ar sarunām piedāvājumu saņemšanas termiņš ir vismaz 30 dienas no uzaicinājuma iesniegt piedāvājumu nosūtīšanas dienas. 5. Dinamiskajās iepirkumu sistēmās piedāvājumu saņemšanas termiņš ir vismaz 10 dienas no uzaicinājuma iesniegt piedāvājumu nosūtīšanas dienas. 6. Procedūrās pēc uzaicinājuma paust ieinteresētību, kā minēts 136. panta 1. punktā, piedāvājumu pieņemšanas minimālais termiņš ir: a) vismaz 10 dienas, skaitot no uzaicinājuma iesniegt piedāvājumu nosūtīšanas dienas, piedāvājumu saņemšanai 136. panta 1. punkta a) apakšpunkta un 3. punkta b) apakšpunkta i) punktā minētās procedūras gadījumā; b) vismaz 10 dienas dalības pieteikumu saņemšanai un vismaz 10 dienas piedāvājumu saņemšanai 136. panta 3. punkta b) apakšpunkta ii) punktā minētās divu posmu procedūras gadījumā. 7. Līgumslēdzēja iestāde var samazināt piedāvājumu saņemšanas termiņus par piecām dienām atklātās vai slēgtās procedūrās, ja tā pieņem, ka piedāvājumus var iesniegt elektroniskā veidā. 153. pants Piekļuve iepirkuma procedūras dokumentiem un termiņš papildu informācijas sniegšanai (Finanšu regulas 111. panta 1. punkts) 1. Līgumslēdzēja iestāde bez maksas piedāvā tiešu elektronisko piekļuvi iepirkuma procedūras dokumentiem, sākot no dienas, kad publicēts līguma paziņojums, vai – attiecībā uz procedūrām bez paziņojuma par līgumu iepriekšējas publicēšanas vai saskaņā ar 136. pantu – no dienas, kad nosūtīts uzaicinājums iesniegt piedāvājumu. Pamatotos gadījumos līgumslēdzēja iestāde var pārsūtīt iepirkuma procedūras dokumentus citā tās norādītā veidā, ja tehnisku iemeslu dēļ tieša pieeja elektroniskā veidā nav iespējama vai ja iepirkuma procedūras dokumenti satur konfidenciālu informāciju. Šādos gadījumos piemēro 152. panta 1. punkta trešo daļu, izņemot steidzamus gadījumus, kā noteikts 154. panta 1. punktā. Līgumslēdzēja iestāde var piemērot uzņēmējiem prasības, kas paredzētas, lai aizsargātu iepirkuma procedūras dokumentos iekļautās informācijas konfidencialitāti. Tā paziņo par šīm prasībām, kā arī to, kā iegūstama piekļuve attiecīgajiem iepirkuma procedūras dokumentiem. 2. Līgumslēdzēja iestāde pēc iespējas drīz vienlaicīgi un rakstveidā visiem ieinteresētajiem uzņēmējiem sniedz papildu informāciju saistībā ar iepirkuma procedūras dokumentiem. Līgumslēdzējai iestādei nav pienākums atbildēt uz tādiem pieprasījumiem saņemt papildu informāciju, kas iesniegti mazāk nekā sešas darbdienas pirms pieteikumu saņemšanas termiņa. 3. Līgumslēdzēja iestāde pagarina piedāvājumu saņemšanas termiņu, ja: a) tā nebija sniegusi papildu informāciju vēlākais sešas dienas pirms piedāvājumu saņemšanas termiņa, lai gan uzņēmējs to pieprasīja laikus; b) tā veic būtiskas izmaiņas iepirkuma procedūras dokumentos. 154. pants Termiņi steidzamos gadījumos (Finanšu regulas 111. panta 1. punkts) 1. Ja pienācīgi pamatotos steidzamības gadījumos nav iespējams ievērot minimālos termiņus, kas atklātām vai ierobežotām procedūrām noteikti 152. panta 2. punktā un 152. panta 3. punktā, līgumslēdzējas iestādes var noteikt: a) dalības pieteikumu vai piedāvājumu saņemšanas termiņu atklātās procedūrās, kurš ir vismaz 15 dienas pēc līguma paziņojuma nosūtīšanas dienas; b) piedāvājumu saņemšanas termiņu, kurš ir vismaz 10 dienas no dienas, kad nosūtīts uzaicinājums iesniegt piedāvājumus. 2. Steidzamos gadījumos 153. panta 2. punkta pirmajā daļā un 153. panta 3. punkta a) apakšpunktā noteiktais termiņš ir četras dienas. 155. pants Piedāvājumu iesniegšanas kārtība (Finanšu regulas 111. panta 1. un 2. punkts) 1. Piedāvājumu un dalības pieteikumu iesniegšanas kārtību nosaka līgumslēdzēja iestāde, kura var izvēlēties vienu konkrētu iesniegšanas veidu. Saziņas līdzekļus izvēlas tā, lai nodrošinātu šādu nosacījumu ievērošanu: a) katrs pieteikums/piedāvājums satur visu tā novērtēšanai nepieciešamo informāciju; b) tiek saglabāta datu integritāte; c) tiek saglabāta piedāvājumu un dalības pieteikumu konfidencialitāte, un līgumslēdzēja iestāde piedāvājumu un dalības pieteikumu saturu izskata tikai pēc to iesniegšanas termiņa beigām; d) tiek nodrošināta personas datu aizsardzība saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 prasībām. 2. Izņemot līgumus, kas nepārsniedz Finanšu regulas 118. panta 1. punktā noteiktos robežlielumus, ierīces piedāvājumu un dalības pieteikumu elektroniskai saņemšanai ar tehniskiem līdzekļiem un atbilstīgām procedūrām garantē, ka: a) uzņēmēju var droši autentificēt; b) var precīzi noteikt piedāvājumu un dalības pieteikumu saņemšanas laiku un datumu; c) var pienācīgi nodrošināt, ka nevienai personai līdz noteiktajiem termiņiem nav pieejami dati, kas nosūtīti saskaņā ar šīm prasībām; d) vienīgi pilnvarotas personas var noteikt vai mainīt dienu, kurā atver saņemtos dokumentus; e) iepirkuma procedūras dažādajos posmos tikai pilnvarotas personas var piekļūt visiem iesniegtajiem datiem un var nodrošināt piekļuvi minētajiem datiem atbilstoši procedūras vajadzībām; f) var pienācīgi nodrošināt, ka ir iespējams konstatēt jebkuru mēģinājumu pārkāpt kādu no nosacījumiem, kas noteikti a) līdz e) punktā. 3. Ja līgumslēdzēja iestāde atļauj iesniegt piedāvājumus un dalības pieteikumus elektroniski, tiek uzskatīts, ka ar šādu sistēmu starpniecību iesniegtie elektroniskie dokumenti ir oriģināli. 4. Ja piedāvājumu vai dalības pieteikumu iesniedz vēstules formā, kandidāti vai pretendenti var izvēlēties tos iesniegt šādi: a) vai nu pa pastu, vai kurjerpastu; šajos gadījumos pierādījums ir pasta zīmogs vai piegādes kvīts datums; b) pretendents vai kandidāts personiski vai viņa pārstāvis dokumentus nogādā tieši līgumslēdzējā iestādē; tādā gadījumā pierādījums ir saņemšanas apliecinājums. 5. Iesniedzot dalības pieteikumu vai piedāvājumu, kandidāti vai pretendenti piekrīt paziņojumu par procedūras rezultātiem saņemt elektroniski. 155.a pants Elektroniskie katalogi (Finanšu regulas 111. panta 7. punkts) 1. Ja ir prasīta elektronisko saziņas līdzekļu izmantošana, līgumslēdzēja iestāde var prasīt, lai piedāvājumi tiktu iesniegti elektroniska kataloga formātā vai lai piedāvājumos tiktu iekļauts elektronisks katalogs. 2. Ja piedāvājumi tiek pieņemti vai pieprasīti elektronisko katalogu formātā, līgumslēdzēja iestāde: a) to norāda paziņojumā par līgumu; b) iepirkuma procedūras dokumentos norāda visu vajadzīgo informāciju par katalogam nepieciešamo formātu, izmantojamo elektronisko aprīkojumu un pieslēguma tehnisko kārtību un specifikācijām. 3. Ja pēc piedāvājumu iesniegšanas elektronisko katalogu formātā ir noslēgts salikts pamatnolīgums, līgumslēdzēja iestāde var paredzēt, ka konkursa atsākšana par konkrētiem līgumiem notiks, pamatojoties uz atjauninātiem katalogiem, izmantojot vienu no šādām metodēm: a) līgumslēdzēja iestāde aicina līgumslēdzējus atkārtoti iesniegt elektroniskos katalogus, kas pielāgoti konkrētā līguma prasībām; b) līgumslēdzēja iestāde paziņo līgumslēdzējiem, ka tā plāno no jau iesniegtajiem elektroniskajiem katalogiem apkopot informāciju, kas vajadzīga, lai izveidotu piedāvājumus, kuri ir pielāgoti konkrētā līguma prasībām, ar noteikumu, ka minētās metodes izmantošana ir paziņota pamatlīguma iepirkuma procedūras dokumentos. 4. Ja izmanto metodi, kas noteikta 3. punkta b) apakšpunktā, līgumslēdzēja iestāde paziņo līgumslēdzējiem datumu un laiku, kad tā paredzējusi apkopot informāciju, kas vajadzīga, lai izveidotu piedāvājumus, kuri ir pielāgoti konkrētā līguma prasībām, un dod līgumslēdzējiem iespēju atteikties no minētās informācijas apkopošanas. Līgumslēdzēja iestāde paredz adekvātu laikposmu no paziņojuma līdz informācijas faktiskajai apkopošanai. Pirms konkrētā līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas līgumslēdzēja iestāde attiecīgajam līgumslēdzējam uzrāda apkopoto informāciju, lai dotu iespēju apstrīdēt vai apstiprināt, ka šādi sagatavotajā piedāvājumā nav nekādu būtisku kļūdu. 156. pants Piedāvājumu garantijas (Finanšu regulas 111. panta 3. punkts) 1. Līgumslēdzēja iestāde var pieprasīt piedāvājuma garantiju, ko sniedz saskaņā ar 163. pantu un kuras vērtība ir 1–2 % no līguma kopvērtības. 2. Līgumslēdzēja iestāde izmanto piedāvājuma garantiju, ja piedāvājumu atsauc pirms līguma parakstīšanas. Līgumslēdzēja iestāde piedāvājuma garantiju atbrīvo: a) attiecībā uz 159. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētajiem noraidītajiem pretendentiem un 159. panta 2. punkta c) apakšpunktā minētajiem noraidītajiem piedāvājumiem pēc informēšanas par procedūras iznākumu; b) attiecībā uz 159. panta 2. punkta e) apakšpunktā minētajiem sarindotajiem piedāvājumiem pēc līguma parakstīšanas. 157. pants Piedāvājumu un dalības pieteikumu atvēršana (Finanšu regulas 111. panta 4. punkts) 1. Atklātās procedūrās piedāvājumu atvēršanā var piedalīties pretendentu pilnvarotie pārstāvji. 2. Ja līguma vērtība ir vienāda ar vai lielāka par Finanšu regulas 118. panta 1. punktā noteiktajiem robežlielumiem, atbildīgais kredītrīkotājs piedāvājumu atvēršanai ieceļ komisiju. Atsākot konkursu saskaņā ar pamatlīgumu un gadījumos, kas noteikti šīs regulas 134. panta 1. punktā, izņemot d) un g) apakšpunktu, kredītrīkotājs var atbrīvot no šā pienākuma, pamatojoties uz riska analīzi. Atvēršanas komisijā ir vismaz divas personas, kas attiecīgajā iestādē pārstāv vismaz divas organizatoriskās vienības bez hierarhiskas saiknes to starpā. Lai novērstu jebkādu interešu konfliktu, uz šīm personām attiecas Finanšu regulas 57. pantā noteiktie pienākumi. Pārstāvniecībās un vietējās vienībās, kas minētas šīs regulas 72. pantā vai kas izolētas kādā dalībvalstī, ja nepastāv atsevišķas vienības, nepiemēro prasības, kas attiecas uz organizatoriskajām vienībām bez hierarhiskas saiknes to starpā. 3. Starpiestāžu iepirkuma procedūras gadījumā atvēršanas komisiju norīko par iepirkuma procedūru atbildīgās iestādes atbildīgais kredītrīkotājs. 4. Līgumslēdzēja iestāde jebkurā piemērotā veidā pārbauda un nodrošina sākotnējā piedāvājuma, tostarp finanšu piedāvājuma un pierādījumu par dokumentu saņemšanas datumu un laiku, integritāti, kā paredzēts 155. panta 2. un 4. punktā. 5. Atklātās procedūrās, kurās līgumu piešķir atbilstoši zemākās cenas vai zemāko izmaksu metodēm saskaņā ar Finanšu regulas 110. panta 4. punktu, cenas, kas ietvertas prasībām atbilstošajos piedāvājumos, nolasa skaļi. 6. Saņemto piedāvājumu atvēršanas rakstisko protokolu paraksta persona vai personas, kas atbild par atvēršanu, vai atvēršanas komisijas locekļi. Protokolā norāda piedāvājumus, kas atbilst 155. panta prasībām, un tos, kuri neatbilst, un sniedz pamatojumu piedāvājumu noraidīšanai, kā noteikts Finanšu regulas 111. panta 4. punktā. Minēto protokolu var parakstīt elektroniskā sistēmā, kas pietiekami nodrošina parakstītāja identifikāciju. 158. pants Piedāvājumu un dalības pieteikumu novērtēšana (Finanšu regulas 111. panta 5. punkts) 1. Atbildīgais kredītrīkotājs ieceļ novērtēšanas komisiju, kas sniedz konsultējošu atzinumu par līgumiem, kuru vērtība ir vienāda ar vai lielāka par robežlielumiem, kas noteikti Finanšu regulas 118. panta 1. punktā. Atsākot konkursu saskaņā ar pamatlīgumu un gadījumos, kas minēti 134. panta 1. punkta c) un e) apakšpunktā, f) apakšpunkta i) punktā un iii) punktā un h) apakšpunktā, kredītrīkotājs var atbrīvot no šā pienākuma, pamatojoties uz riska analīzi. Tomēr atbildīgais kredītrīkotājs var pieņemt lēmumu, ka novērtēšanas komisijai piedāvājumi ir jāizvērtē un jāsarindo, pamatojoties tikai uz piešķiršanas kritērijiem, bet izslēgšanas un atlases kritēriji izvērtējami, izmantojot citus atbilstīgus līdzekļus, kas garantē interešu konflikta nepastāvēšanu. 2. Novērtēšanas komisija sastāv vismaz no trīs cilvēkiem, kas pārstāv Finanšu regulas 208. pantā minēto iestāžu vai struktūru vismaz divas organizatoriskās vienības bez hierarhiskas saiknes to starpā, no kurām vismaz viena nav atbildīgā kredītrīkotāja pakļautībā. Pārstāvniecībās un vietējās vienībās, kas minētas 72. pantā vai kas izolētas kādā dalībvalstī, ja nepastāv atsevišķas vienības, nepiemēro prasības, kas attiecas uz organizatoriskajām vienībām bez hierarhiskas saiknes to starpā. Ar atbildīgā kredītrīkotāja lēmumu komisijai var palīdzēt pieaicinātie eksperti. Atbildīgais kredītrīkotājs pārliecinās, ka novērtēšanā iesaistītās personas, tostarp pieaicinātie eksperti, atbilst Finanšu regulas 57. pantā minētajām prasībām. 3. Starpiestāžu iepirkuma procedūras gadījumā novērtēšanas komisiju ieceļ par iepirkuma procedūru atbildīgās iestādes atbildīgais kredītrīkotājs. Novērtēšanas komisijas sastāvam pēc iespējas jāatspoguļo iepirkumu procedūras starpiestāžu raksturs. 4. Par pieņemamiem uzskata dalības pieteikumus un piedāvājumus, kas ir piemēroti saskaņā ar 134. panta 2. punktu un kas nav neatbilstīgi vai nepieņemami saskaņā ar 135. panta 2. un 3. punktu. 159. pants Novērtēšanas rezultāti un piešķiršanas lēmums (Finanšu regulas 113. panta 1. punkts) 1. Novērtēšanas rezultāts ir novērtējuma ziņojums, kas ietver priekšlikumu piešķirt līguma slēgšanas tiesības. Novērtējuma ziņojumu datē un paraksta persona vai personas, kuras veica novērtēšanu, vai novērtēšanas komisijas locekļi. Minēto ziņojumu var parakstīt elektroniskā sistēmā, kas pietiekami nodrošina parakstītāja identifikāciju. Ja novērtēšanas komisija nav bijusi atbildīga par piedāvājumu novērtēšanu pēc izslēgšanas un atlases kritērijiem, novērtējuma ziņojumu paraksta arī personas, kurām atbildīgais kredītrīkotājs bija uzdevis to veikt. 2. Novērtējuma ziņojumā norāda: a) līgumslēdzējas iestādes nosaukumu un adresi, līguma priekšmetu un vērtību vai pamatlīguma priekšmetu un maksimālo vērtību; b) noraidīto kandidātu vai pretendentu nosaukumus un noraidījuma iemeslus, atsaucoties uz kādu no situācijām, kas minētas Finanšu regulas 107. pantā, vai uz atlases kritērijiem; c) atsauces uz noraidītajiem piedāvājumiem un noraidījuma iemeslus, atsaucoties uz kādu šādiem apstākļiem: i) neatbilstība obligātajām prasībām, kas noteiktas Finanšu regulas 110. panta 1. punkta c) apakšpunktā, ii) neatbilstība minimālajiem kvalitātes līmeņus, kas noteikti šīs regulas 149. panta 3. punktā, iii) piedāvājumi atzīti par nesamērīgi lētiem, kā minēts šīs regulas 151. pantā; d) kandidātu vai pretendentu nosaukumus un to izraudzīšanās iemeslus; e) to pretendentu nosaukumi, kas sarindoti atbilstoši to iegūtajam vērtējumam, un vērtējumu pamatojumus; f) izvirzīto kandidātu vai izraudzītā pretendenta nosaukums un attiecīgā lēmuma iemeslus; g) ja zināms, līguma vai pamatlīguma proporcionālo daļu, par kuru piedāvātais līgumslēdzējs nodomājis slēgt apakšuzņēmuma līgumus ar trešām personām. 3. Līgumslēdzēja iestāde pēc tam pieņem lēmumu, kurā iekļauj šādus elementus: a) novērtējuma ziņojuma apstiprinājumu, kurā ietverta visa informācija, kas uzskaitīta 2. punktā un ko papildina ar turpmāk uzskaitīto: i) izraudzītā pretendenta nosaukumu un izraudzīšanās iemeslus, atsaucoties uz iepriekš paziņotajiem atlases un piešķiršanas kritērijiem, attiecīgā gadījumā norādot iemeslus, kādēļ tā nav rīkojusies saskaņā ar novērtējuma ziņojumā sniegto ieteikumu; ii) ja piemēro sarunu procedūru bez iepriekšējas publicēšanas, konkursa procedūru ar sarunām vai konkursa dialogu – apstākļus, kas minēti 134., 135. un 266. pantā, kuri pamato iepriekšminēto procedūru izmantošanu; b) attiecīgā gadījumā – iemeslus, kādēļ līgumslēdzēja iestāde izlēmusi nepiešķirt līgumu. 4. Kredītrīkotājs var apvienot novērtējuma ziņojuma un piešķiršanas lēmuma saturu vienā dokumentā un to parakstīt jebkurā no šādiem gadījumiem: a) attiecībā uz procedūrām, kuru vērtība ir zemāka par Finanšu regulas 118. panta 1. punktā noteiktajiem robežlielumiem, ja tika saņemts tikai viens piedāvājums; b) atsākot konkursu saskaņā ar pamatlīgumu, ja nebija iecelta novērtēšanas komisija; c) gadījumos, kas minēti 134. panta 1. punkta c) un e) apakšpunktā, f) apakšpunkta i) un iii) punktā un h) apakšpunktā, ja nebija iecelta novērtēšanas komisija. 5. Starpiestāžu iepirkuma procedūras gadījumā 3. punktā minēto lēmumu pieņem līgumslēdzēja iestāde, kas atbildīga par iepirkuma procedūru. 160. pants Kontakti starp līgumslēdzējām iestādēm un kandidātiem vai pretendentiem (Finanšu regulas 112. pants) 1. Iepirkuma procedūras laikā kontakti starp līgumslēdzēju iestādi un kandidātiem vai pretendentiem var izņēmuma gadījumā notikt saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti 2. un 3. punktā. 2. Pirms dalības pieteikumu vai piedāvājumu saņemšanas termiņa līgumslēdzēja iestāde saskaņā ar 153. panta 2. punktu var paziņot papildu informāciju: a) pēc kandidātu vai pretendentu pieprasījuma – vienīgi ar mērķi izskaidrot iepirkuma procedūras dokumentus; b) pēc savas iniciatīvas – ja tā iepirkuma procedūras dokumentos atklāj kļūdu, neprecizitāti, izlaidumu vai jebkāda cita veida tehnisku nepilnību. 3. Ikvienā gadījumā, kad ir notikusi sazināšanās, un pienācīgi pamatotos gadījumos, kad sazināšanās nav notikusi, kā minēts Finanšu regulas 96. pantā, to fiksē iepirkuma lietā. 161. pants Informācija kandidātiem un pretendentiem (Finanšu regulas 113. panta 2. un 3. punkts) 1. Tiklīdz iespējams, līgumslēdzēja iestāde visus kandidātus vai pretendentus vienlaicīgi un individuāli elektroniski informē par lēmumiem, kas pieņemti attiecībā uz procedūras iznākumu, pēc šādiem posmiem: a) pēc atvēršanas posma attiecībā uz gadījumiem, kas minēti Finanšu regulas 111. panta 4. punktā; b) kad pieņemts lēmums, pamatojoties uz izslēgšanas un atlases kritērijiem, ja iepirkuma procedūru organizē divos atsevišķos posmos; c) pēc piešķiršanas lēmuma. Ikvienā gadījumā līgumslēdzēja iestāde norāda iemeslus, kāpēc dalības pieteikums vai piedāvājums nav pieņemts, un pieejamos tiesiskās aizsardzības līdzekļus. Informējot izraudzīto pretendentu, līgumslēdzēja iestāde norāda, ka paziņotais lēmums līgumslēdzējai iestādei neuzliek nekādas saistības. 2. Līgumslēdzēja iestāde pēc iespējas drīz un jebkurā gadījumā 15 dienu laikā no rakstiska pieprasījuma saņemšanas sniedz informāciju, kas noteikta Finanšu regulas 113. panta 3. punktā. Ja līgumslēdzēja iestāde piešķir līgumus savā vārdā, tā izmanto elektroniskos saziņas līdzekļus. Pretendents var nosūtīt pieprasījumu arī elektroniski. 3. Ja līgumslēdzēja iestāde izmanto elektronisko saziņu, uzskata, ka kandidāti vai pretendenti ir saņēmuši informāciju, ja līgumslēdzēja iestāde var pierādīt, ka minēto informāciju tā ir nosūtījusi uz e-pasta adresi, kura minēta piedāvājumā vai dalības pieteikumā. Šādā gadījumā uzskata, ka kandidāts vai pretendents informāciju ir saņēmis dienā, kad līgumslēdzēja iestāde to ir nosūtījusi. (6) (1)* Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. februāra Direktīva 2014/24/ES par publisko iepirkumu un ar ko atceļ Direktīvu 2004/18/EK (OV L 94, 28.3.2014., 65. lpp.). (7) (2)* Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 5. novembra Regula (EK) Nr. 2195/2002 par kopēju publiskā iepirkuma vārdnīcu (CPV) (OV L 340, 16.12.2002., 1. lpp.). (8) (3)* Padomes 1977. gada 22. marta Direktīva 77/249/EEK par pasākumiem, kas palīdz advokātiem sekmīgi īstenot brīvību sniegt pakalpojumus (OV L 78, 26.3.1977., 17. lpp.). (9) (4)* Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīva 2004/39/EK, kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Padomes Direktīvas 85/611/EEK un 93/6/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/12/EK un atceļ Padomes Direktīvu 93/22/EEK (OV L 145, 30.4.2004., 1. lpp.). (10) (5)* Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīva 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem (pamatdirektīva) (OV L 108, 24.4.2002., 33. lpp.). (11) (6)* Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 10. marta Direktīva 2010/13/ES par to, lai koordinētu dažus dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos paredzētus noteikumus par audiovizuālo mediju pakalpojumu sniegšanu (Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīva) (OV L 95, 15.4.2010., 1. lpp.). (12) (7)* Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija Regula (EK) Nr. 765/2008, ar ko nosaka akreditācijas un tirgus uzraudzības prasības attiecībā uz produktu tirdzniecību un atceļ Regulu (EEK) Nr. 339/93 (OV L 218, 13.8.2008., 30. lpp.). (13) (8)* Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1221/2009 (2009. gada 25. novembris) par organizāciju brīvprātīgu dalību Kopienas vides vadības un audita sistēmā (EMAS), kā arī par Regulas (EK) Nr. 761/2001 un Komisijas Lēmumu 2001/681/EK un 2006/193/EK atcelšanu (OV L 342, 22.12.2009., 1. lpp.).”;