Oficiālais Vēstnesis L 331 , 21/12/1994 Lpp. 0011 - 0021

Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 2 Sējums 16 Lpp. 0059

Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 2 Sējums 16 Lpp. 0059



Padomes Lēmums (1994. gada 8. decembris), ar ko Kopienas vārdā pieņem Starptautiskās muitas procedūru vienkāršošanas un saskaņošanas konvencijas E.7. un F.4. pielikumu (94/798/EK) EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 113. pantu saistībā ar 228. panta 2. punkta pirmo teikumu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, tā kā ar Padomes Lēmumu 75/199/EEK [1] Kopiena ir pieņēmusi Starptautisko muitas procedūru vienkāršošanas un saskaņošanas konvenciju (Kioto konvenciju); tā kā Kopiena var pieņemt minētās konvencijas pielikumus par preču beznodokļu aizstāšanu un muitas formalitātēm attiecībā uz pasta satiksmi; tā kā tomēr ir lietderīgi šai pieņemšanai pievienot dažas atrunas, lai ņemtu vērā muitas savienības īpašās prasības un Kopienas muitas tiesību aktus, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants Ievērojot norādītās atrunas, ar šo Kopienas vārdā pieņem šādus Starptautiskās muitas procedūru vienkāršošanas un saskaņošanas konvencijas pielikumus: - E.7. pielikumu par preču beznodokļu aizstāšanu ar vispārīgo atrunu un atrunām attiecībā uz standartu 3., 9. un 20. punktu un ieteicamās prakses 11., 13., 16., 17. un 25. punktu, - F.4. pielikumu par pasta satiksmes muitas formalitātēm ar vispārīgo atrunu un atrunām attiecībā uz standartu 19. un 26. punktu un ieteicamās prakses 23., 24. un 25. punktu. Konvencijas E.7. un F.4. pielikuma teksts atrodas attiecīgi šī lēmuma I un II pielikumā, kura papildinājumos ir ietvertas atbilstīgās Kopienas izdarītās atrunas. 2. pants Ar šo Padomes priekšsēdētājs ir pilnvarots noteikt, kurai personai uzdots informēt Muitas sadarbības padomes ģenerālsekretāru par to, ka Kopienas vārdā ir pieņemti šā lēmuma 1. pantā minētie pielikumi kopā ar minētajā pantā norādītajām atrunām. Briselē, 1994. gada 8. decembrī Padomes vārdā — priekšsēdētājs G. Rexrodt [1] OV L 100, 21.4.1975., 1. lpp. -------------------------------------------------- I PIELIKUMS PIELIKUMSE.7. par preču beznodokļu aizstāšanu IEVADS Lielākajā daļā valstu tiesību aktos ir noteikumi par to, ka no tām precēm, no kurām izgatavo eksporta produktus, neiekasē nodokļus un citus maksājumus. Nodokļu atmaksas procedūra un pagaidu ievešana pārstrādei ļauj atmaksāt ievedmuitas nodokļus un citus maksājumus vai uz zināmiem noteikumiem atbrīvot no tiem ārvalstu preces, no kurām iegūti izvestie produkti. Preču beznodokļu aizstāšanas procedūrā, par ko ir šis pielikums, izmantotā metode nodrošina atbrīvojumu no ievedmuitas nodokļiem un citiem maksājumiem par precēm, kas ir līdzvērtīgas tām precēm, kuras ir bijušas brīvā apgrozībā un ir pārstrādātas produktos, kas izvesti no muitas teritorijas. Tomēr šīs procedūras piemērošanu var pakļaut nosacījumam, ka kompetentās iestādes uzskata to preču ievešanu, kuras ir līdzvērtīgas precēm, kas iekļautas iepriekš izvestajos produktos, par labvēlīgu valsts ekonomikai. Produktus, kas ražoti no precēm, kuras ievestas bez ievedmuitas nodokļiem un citiem maksājumiem atbilstīgi šai procedūrai, var laist iekšzemes tirgū. Ja tos izved, atkal var piemērot preču beznodokļu aizstāšanas procedūru. DEFINĪCIJAS Šajā pielikumā: a) "preču beznodokļu aizstāšanas procedūra" ir muitas procedūra, kas ļauj bez ievedmuitas nodokļiem un citiem maksājumiem ievest preces, kuras ir līdzvērtīgas (t.i., ar identisku aprakstu, kvalitāti un tehniskajām īpašībām) tām precēm, kas bijušas brīvā apgrozībā un pārstrādātas produktos, kuri iepriekš izvesti galīgi; b) "ievedmuitas nodokļi un citi maksājumi" ir muitas nodokļi un citi nodokļi, nodevas, maksas vai citi maksājumi, kurus iekasē vai nu ievedot preces, vai saistībā ar to ievešanu, neietverot maksas un maksājumus, kas nepārsniedz sniegto pakalpojumu aptuvenās izmaksas; c) "persona" ir gan fiziska, gan juridiska persona, ja vien konteksts neparedz citādi. PRINCIPS 1. Standarts Šā pielikuma noteikumi regulē preču beznodokļu aizstāšanas procedūru. PIEMĒROŠANAS JOMA 2. Standarts Valsts tiesību aktos nosaka apstākļus, kādos var piemērot preču beznodokļu aizstāšanas procedūru, kā arī izstrādā izpildāmās prasības. Piezīmes 1) Apstākļus, kādos var atļaut piemērot preču beznodokļu aizstāšanas procedūru, var izklāstīt vispārēji un/vai sīkāk. 2) Šīs procedūras piemērošanu var pakļaut nosacījumam, ka kompetentās iestādes uzskata to preču ievešanu, kuras ir līdzvērtīgas precēm, kas ir iepriekš izvesto produktu sastāvā, par labvēlīgu valsts ekonomikai. 3) Izmantot procedūru var atļaut tikai personām, kas ir reģistrētas muitas teritorijā. 3. Standarts Ievedot preces, kas ir līdzvērtīgas tām precēm, kuras ir bijušas brīvā apgrozījumā un ir iepriekš izvesto produktu sastāvā, tās pilnīgi atbrīvo no ievedmuitas nodokļiem un citiem maksājumiem, ja ir samaksāti visi nodokļi un citi maksājumi, ko atmaksā vai atlaiž, produktus izvedot. Piezīmes 1) Atbrīvojumu no ievedmuitas nodokļiem un citiem maksājumiem var piešķirt par izejvielām un pusfabrikātiem, kā arī par atsevišķām daļām, kas ir līdzvērtīgas tām daļām, kuras bez tālākas apstrādes ir izvesto produktu sastāvā. 2) Tādas preces kā, piemēram, ķīmisko reakciju katalizatorus un paātrinātājus vai palēninātājus, kas to izmantošanas laikā, lai iegūtu produktus, kam var piemērot preču beznodokļu aizstāšanu, izzūd pilnīgi vai daļēji, bet faktiski nav izvedamo produktu sastāvā, var uzskatīt par precēm, kas izmantotas minētajos produktos, un par tām var piešķirt tādu pašu atbrīvojumu no ievedmuitas nodokļiem un citiem maksājumiem. Tomēr šis atbrīvojums parasti neattiecas uz tādiem ražošanas palīgmateriāliem kā smērvielām. 4. Ieteicamā prakse Nedrīkst neļaut gūt labumu no preču beznodokļu aizstāšanas procedūras tikai tādēļ, ka produktus izved uz kādu konkrētu valsti. 5. Standarts Valstu tiesību aktos nosaka to personu kategorijas, kas var saņemt atļauju preču beznodokļu aizstāšanai. Piezīme Preču beznodokļu aizstāšanas atļaujas saņēmējs var būt izvesto produktu izvedējs, ražotājs vai īpašnieks. 6. Standarts Preču beznodokļu aizstāšanas procedūru atļauj izmantot, ja ir iespējams pārliecināties par preču izlietojumu izvedamo produktu izgatavošanā. Piezīme Lai pārliecinātos par preču izlietojumu izvedamo produktu izgatavošanā, muitas dienesti ražošanas procesa laikā var veikt kontroli vai izmantot ražotāja uzskaites datus izvedamajiem produktiem. PRODUKTU IZVEŠANA, PIEMĒROJOT PREČU BEZNODOKĻU AIZSTĀŠANAS PROCEDŪRU a) Formalitātes pirms produktu izvešanas 7. Standarts Valstu tiesību aktos nosaka apstākļus, kādos preču beznodokļu aizstāšanas procedūrai vajadzīga iepriekšēja atļauja, kā arī tās iestādes, kurām ir tiesības šo atļauju izsniegt. 8. Ieteicamā prakse Personām, kas veic plaša mēroga un biežas darbības saistībā ar preču beznodokļu aizstāšanu, jāpiešķir vispārēja atļauju to veikšanai. 9. Standarts Ievērojot faktiskos apstākļus, kādos izvedamie produkti iegūti, kompetentās iestādes nosaka aprakstu, kvalitāti, tehniskās īpašības un daudzumu dažādajām precēm, kas bijušas brīvā apgrozībā un ir tādu produktu sastāvā, kuri izvedami ar tiesībām uz preču beznodokļu aizstāšanas procedūru. 10. Ieteicamā prakse Nosakot daudzumus dažādajām precēm, kas ir to produktu sastāvā, kuri izvedami ar tiesībām uz preču beznodokļu aizstāšanu, kompetentajām iestādēm jāņem vērā zaudējumi un neatgūstami atkritumi, kas radušies šo produktu ražošanas procesā. 11. Ieteicamā prakse Ja produktiem, kas izvedami ar tiesībām uz preču beznodokļu aizstāšanu, ir samērā nemainīgas īpašības un ja tos iegūst skaidri noteiktos tehniskos apstākļos, kompetentajām iestādēm jāizstrādā standarta daudzuma skalas dažādajām precēm, kuras ir izvedamo produktu sastāvā. b) Deklarācija izvešanai ar tiesībām uz preču beznodokļu aizstāšanu 12. Standarts Valstu tiesību aktos izstrādā noteikumus par to, ka produktus, kas izvedami ar tiesībām uz preču beznodokļu aizstāšanu, uzrāda kompetentajai muitas iestādei un iesniedz preču (izvešanas) deklarāciju. Piezīme Valstu tiesību aktos var noteikt, ka preču deklarācijā saistībā ar produktu izvešanu jāietver dati, lai muita varētu noteikt daudzumus tām dažādajām precēm, par ko tiks pieprasīts atbrīvojums no ievedmuitas nodokļiem un citiem maksājumiem. 13. Ieteicamā prakse Ja kompetentās iestādes nevar izlemt par preču beznodokļu aizstāšanas procedūras piemērošanu, deklarācijas iesniedzējam atļauj bez kavēšanās izvest attiecīgos produktus, neskarot galīgo lēmumu, ja ir izpildīti izstrādātie nosacījumi. 14. Ieteicamā prakse Valstu veidlapas produktu izvešanai ar tiesībām uz preču beznodokļu aizstāšanu jāsaskaņo ar preču (izvešanas) deklarāciju. c) To produktu pārbaude, kurus izved ar tiesībām uz preču beznodokļu aizstāšanu 15. Ieteicamā prakse Ja deklarētājs to lūdz un muitas dienesti uzskata iemeslus par pamatotiem, tie, ciktāl iespējams, ļauj to produktu pārbaudi, kurus izved ar tiesībām uz preču beznodokļu aizstāšanu, veikt privātās telpās, un tādā gadījumā deklarētājs sedz ar šo apskati saistītos izdevumus. d) Produktu, ko izved ar tiesībām uz preču beznodokļu aizstāšanu, atļautie galamērķi 16. Ieteicamā prakse Jāparedz tas, ka produktus, ko izved ar tiesībām uz preču beznodokļu aizstāšanu, ir atļauts nodot brīvostās vai brīvajās zonās. 17. Ieteicamā prakse Jāparedz tas, ka produktus, ko izved ar tiesībām uz preču beznodokļu aizstāšanu, pirms to izvešanas ir atļauts nodot muitas noliktavā. e) Apliecinājums izvešanai ar tiesībām uz preču beznodokļu aizstāšanu 18. Standarts Ja produkti ir izvesti ar tiesībām uz preču beznodokļu aizstāšanu, muitas dienesti deklarētājam izdod dokumentu, kurā apliecina viņa tiesības bez ievedmuitas nodokļiem un citiem maksājumiem ievest preces, kas ir līdzvērtīgas tām precēm, kuras ir bijušas brīvā apgrozībā un ir attiecīgo produktu sastāvā. Piezīme Deklarētājam izdotais dokuments var būt muitas dienestu attiecīgi apliecināta kopija no izvešanas deklarācijas ar tiesībām uz preču beznodokļu aizstāšanu, vai to var sastādīt uz attiecīgas veidlapas. PREČU IEVEŠANA 19. Standarts Valstu tiesību aktos izstrādā noteikumus par to, ka preces, ko var ievest bez ievedmuitas nodokļiem un citiem maksājumiem atbilstīgi preču beznodokļu aizstāšanas procedūrai, uzrāda kompetentajai muitas iestādei un iesniedz preču deklarāciju. Piezīme Valstu tiesību aktos var paredzēt, ka preču deklarācijā jāietver dati, kas nepieciešami, lai varētu piešķirt atbrīvojumu no ievedmuitas nodokļiem un citiem maksājumiem, un ka šai deklarācijai jāpievieno muitas dienestu izdotais(-ie) atļaujas dokuments(-i). 20. Standarts Pienācīgi ņemot vērā tirdzniecības apstākļus, kompetentās iestādes nosaka termiņu to preču ievešanai, kuras var ievest bez ievedmuitas nodokļiem un citiem maksājumiem. 21. Standarts Ir paredzēts, ka preces, ko var ievest bez ievedmuitas nodokļiem un citiem maksājumiem, atļauj ievest ne tikai caur to muitas iestādi, pa kuru produkti izvesti. 22. Standarts Ir paredzēts, ka preces, ko var ievest bez ievedmuitas nodokļiem un citiem maksājumiem, atļauj ievest ar vienu vai vairākiem sūtījumiem. 23. Standarts Ir paredzēts, ka preces, ko aptver vairāki dokumenti, ar kuriem piešķir tiesības preces ievest atbilstīgi preču beznodokļu aizstāšanas procedūrai, atļauj ievest ar vienu sūtījumu. 24. Standarts Ir paredzēts, ka preces, ko var ievest bez ievedmuitas nodokļiem un citiem maksājumiem, atļauj ievest ne tikai no tās valsts, uz kuru izvesti produkti. 25. Ieteicamā prakse Ir jāparedz, ka preces, ko var ievest bez ievedmuitas nodokļiem un citiem maksājumiem, atļauj ievest ne tikai tai personai, kas produktus izvedusi, ja tiek ievēroti muitas dienestu izstrādātie noteikumi. 26. Ieteicamā prakse Ja deklarētājs to lūdz un muitas dienesti uzskata iemeslus par pamatotiem, tie, ciktāl iespējams, ļauj preču, ko var ievest bez ievedmuitas nodokļiem un citiem maksājumiem, pārbaudi veikt privātās telpās, un tādā gadījumā deklarētājs sedz ar šo pārbaudi saistītos izdevumus. 27. Standarts Valsts tiesību aktos nosaka muitas procedūru, kas jāpiemēro, ja ieved atpakaļ produktus, kuri ir izvesti ar tiesībām uz preču beznodokļu aizstāšanu. INFORMĀCIJA PAR PREČU BEZNODOKĻU AIZSTĀŠANAS PROCEDŪRU 28. Standarts Muitas dienesti nodrošina to, ka visa attiecīgā informācija par preču beznodokļu aizstāšanas procedūru ir viegli pieejama ikvienam interesentam. -------------------------------------------------- II PIELIKUMS F.4. PIELIKUMS par muitas formalitātēm attiecībā uz pasta satiksmi IEVADS PASTS VIEnmēr ir bijis viena no visplašāk izplatītajām metodēm, kā viena persona otrai nosūta ne tikai apsveikumus un informāciju, bet arī dāvanas un citas preces. Muita noteikti ir iesaistīta starptautiskajā pasta satiksmē, jo, tāpat kā attiecībā uz citādi ievestajām un izvestajām precēm, tai jāpārliecinās, ka tiek iekasēti attiecīgie nodokļi un citi maksājumi, jānodrošina ievešanas un izvešanas aizliegumu un ierobežojumu ievērošana un vispār jānodrošina to tiesību aktu un noteikumu ievērošana, par kuru ieviešanu tā ir atbildīga. Tomēr sakarā ar pasta satiksmes īpašo raksturu muitas formalitātes attiecībā uz priekšmetiem, ko nosūta pa pastu, mazliet atšķiras no tām, kuras piemēro citādi vestām precēm. Lai gan atsevišķu pasta sūtījumu izmērs ir ierobežots, to skaits ir milzīgs un, lai izvairītos no milzīgas kavēšanās, šajā jomā ir vajadzīga īpaša administratīva procedūra. Tas ir iespējams, jo praktiski visās valstīs pasta pakalpojumus sniedz valsts pārvalde vai valsts iestādes, un abas pasta satiksmē iesaistītās valsts iestādes, pasts un muita, savstarpēji ļoti cieši sadarbojas. Papildus šai ciešajai sadarbībai starp muitas un pasta iestādēm valsts līmenī, pastāv cieša starptautiska līmeņa sadarbība starp Pasaules Pasta savienību (starptautisku organizāciju, kuras normatīvi un noteikumi reglamentē pasta satiksmi) un Padomi. Piemēram, abas šīs starptautiskās organizācijas ir izveidojušas Kontaktkomiteju, kurā muitas un pasta speciālisti tiekas, lai pārrunātu problēmas, ko nevar atrisināt valsts vai divpusējā līmenī, un meklētu tām starptautiski pieņemamus risinājumus. DEFINĪCIJAS Šajā pielikumā: a) "pasta sūtījumi" ir vēstuļu pasts un pasta pakas; b) "vēstuļu pasts" ir vēstules, pastkartes, iespieddarbi, literatūra neredzīgajiem un sīkpakas, kas nosauktas par vēstuļu pastu pašreiz spēkā esošajos Pasaules Pasta savienības dokumentos. Piezīme Saskaņā ar Pasaules Pasta savienības dokumentiem, dažiem vēstuļu pasta sūtījumiem attiecīgi jāpievieno muitas deklarācijas veidlapa C1 un/vai veidlapa C2/CP3; c) "pasta pakas" ir priekšmeti, ko sauc par pakām pašreiz spēkā esošo Pasaules Pasta savienības dokumentu nozīmē. Piezīme Saskaņā ar Pasaules Pasta savienības dokumentiem, pasta pakām jāpievieno muitas deklarācijas veidlapa C2/CP3; d) Pasaules Pasta savienība ir starpvaldību organizācija, kas ar Bernes Līgumu dibināta 1874. gadā kā "Vispārējā Pasta savienība", 1878. gadā pārdēvēta par Pasaules Pasta savienību (PPS ) un kopš 1948. gada ir bijusi Apvienoto Nāciju Organizācijas specializētā aģentūra (ar galveno mītni Bernē); e) "ievedmuitas nodokļi un citi maksājumi" ir muitas nodokļi un citi nodokļi, nodevas, maksas vai citi maksājumi, kurus iekasē vai nu ievedot preces, vai saistībā ar to ievešanu, neietverot maksas un maksājumus, kas nepārsniedz sniegto pakalpojumu aptuvenās izmaksas; f) "izvedmuitas nodokļi un citi maksājumi" ir muitas nodokļi un citi nodokļi, nodevas, maksas vai citi maksājumi, kurus iekasē vai nu izvedot preces, vai saistībā ar to izvešanu, neietverot maksas un maksājumus, kas nepārsniedz sniegto pakalpojumu aptuvenās izmaksas; g) "preču deklarācija" ir deklarācija muitas noteiktajā formā, kurā attiecīgās personas norāda to muitas procedūru, kas precēm jāpiemēro, un sniedz datus, ko muitas iestādes lūdz norādīt šīs procedūras piemērošanai; h) "muitošana" ir muitas formalitāšu veikšana, lai preces varētu izvest, ievest nodošanai patēriņam vai nodot citā muitas procedūrā; ij) "muitošana nodošanai patēriņam" ir muitas procedūra, kurā noteikts, ka ievestās preces var pastāvīgi palikt muitas teritorijā. Šajā procedūrā jāsamaksā attiecīgie ievedmuitas nodokļi un citi maksājumi, kā arī jānokārto visas vajadzīgās muitas formalitātes; k) "pasta sūtījumu pārbaude" ir fiziska preču pārbaude pasta sūtījumos, ko muita veic, lai pārliecinātos par to veidu, izcelsmi, stāvokli, daudzumu un vērtību; l) "preces brīvā apgrozībā" ir preces, ko var laist tirgū bez muitas ierobežojumiem; m) "muitas kontrole" ir pasākumi, ko piemēro, lai panāktu to tiesību aktu un noteikumu ievērošanu, par kuru īstenošanu atbild muita; n) "izlaišana" ir muitas darbība, lai ļautu muitotās preces nodot attiecīgo personu rīcībā; o) "persona" ir gan fiziska, gan juridiska persona, ja vien konteksts neparedz citādi. PRINCIPI 1. Standarts Šā pielikuma noteikumi reglamentē muitas formalitātes attiecībā uz pasta sūtījumiem. 2. Standarts Valsts tiesību aktos ir izstrādāti nosacījumi, kas jāizpilda, kā arī muitas formalitātes, kas jāveic attiecībā uz pasta sūtījumiem. 3. Standarts Pasta sūtījumu muitošanu veic cik iespējams ātri, un muitas kontrole ir tikai tik liela, lai panāktu to tiesību aktu un noteikumu ievērošanu, par kuru īstenošanu atbild muita. SAISTĪBA STARP MUITAS DIENESTIEM UN PASTA IESTĀDĒM 4. Standarts Valstu tiesību aktos nosaka muitas dienestu un pasta iestāžu attiecīgos pienākumus saistībā ar pasta sūtījumu muitošanu. Piezīmes 1) Pasta iestādēm ir zināmas saistības un pienākumi, kas tieši izriet no Pasaules Pasta savienības dokumentiem. Par citām pasta iestāžu un muitas dienestu saistībām un pienākumiem var lemt pēc abu iestāžu savstarpējas vienošanās. 2) Pasta iestādes parasti ir atbildīgas par pasta sūtījumu nogādāšanu, uzglabāšanu un uzrādīšanu muitas dienestiem un, pēc muitas dienestu lūguma, tās var šos sūtījumus atvērt muitas kontroles veikšanai. Tomēr dažās valstīs pasta paku faktisko nogādāšanu, uzglabāšanu un uzrādīšanu muitas dienestiem pēc vienošanās veic nevis pašas pasta iestādes, bet dzelzceļa iestādes un citi apstiprināti uzņēmumi. Šāda prakse nozīmē, ka šajās valstīs par atsevišķām saistībām var būt atbildīgi apstiprinātie uzņēmumi. 3) Lai gan pasta iestādes neuzņemas atbildību par muitas deklarāciju (piemēram, C2/CP3 veidlapas) pareizību, tās nosūtītājā valstī principā pārbauda, lai muitas deklarācijas par pasta sūtījumiem, ja vajadzīgs, tiktu aizpildītas, un, ciktāl iespējams, veic pasākumus, lai nodrošinātu, ka tās aizpilda pareizi un pilnīgi. Ja muitas deklarācija ir acīmredzami nepilnīga, pasta iestādes parasti pievērš nosūtītāju uzmanību attiecīgajiem muitas noteikumiem un var atteikties pieņemt attiecīgo pasta sūtījumu. Ja sūtījumā ir vairāki priekšmeti, īpaši saistībā ar komerciāliem sūtījumiem, pasta iestādes parasti informē nosūtītāju, ka par katru priekšmetu jāpievieno atsevišķi dokumenti (piemēram, izcelsmes sertifikāti). 5. Standarts Muitas dienesti, ja vajadzīgs, pēc pasta iestāžu piekrišanas nosaka muitas iestādi vai citas vietas, kur pasta sūtījumus var muitot. Piezīmes 1) Var izveidot kopīgas muitas un pasta nodaļas, un pastāvīgi vai noteiktās darba dienas stundās pasta nodaļās var strādāt muitas ierēdņi; un šādā gadījumā pasta nodaļas var nodrošināt muitai darba telpas. 2) Muitas dienesti var iekārtot maiņas pasta nodaļās, kas ir pasta nodaļas, kuras atbild par pasta sūtījumu apmaiņu ar attiecīgajām ārvalstu pasta iestādēm. PASTA SŪTĪJUMU IZVEŠANA a) Preču muitas statuss 6. Standarts Pasta sūtījumos esošo preču izvešanu atļauj neatkarīgi no tā, vai tās ir brīvā apgrozībā, vai atrodas kādā muitas procedūrā, piemēram, muitas noliktavā vai pagaidu ievešanas procedūrā, ja laikā, kad tās atrodas muitas procedūrā, ir izpildītas visas attiecīgajai procedūrai noteiktās formalitātes. Piezīme Atsevišķu preču, piemēram, narkotiku, sprāgstvielu, viegli uzliesmojošu un citu bīstamu vielu izvešanu pa pastu cieši reglamentē un daudzos gadījumos aizliedz Pasaules Pasta savienības dokumenti. b) Uzrādīšana muitai 7. Standarts Muitas dienesti nosaka pasta sūtījumus, kas, tos izvedot, jāuzrāda muitas kontroles veikšanai. Piezīme Atbilstīgi dokumentācijas muitošanas sistēmai, ko dažās valstīs izmanto attiecībā uz pasta pakām, muitai vispirms iesniedz tikai dokumentus, nevis pašus sūtījumus; muita tad norāda pasta iestādēm, kuri sūtījumi tām jāuzrāda muitas kontroles veikšanai. 8. Ieteicamā prakse Muita parasti pieprasa tai uzrādīt pasta sūtījumus, tos izvedot, muitas kontroles veikšanai tikai tad, ja tajos ir preces, kuru izvešana jāapstiprina, preces, uz kurām attiecas izvešanas aizliegumi vai ierobežojumi vai par kurām jāmaksā izvedmuitas nodokļi un citi maksājumi, preces, kuru vērtība pārsniedz valsts tiesību aktos noteikto apjomu, vai arī šie sūtījumi ir atlasīti muitas kontrolei pēc izvēles vai izlases principa. Piezīmes 1) Ir dažādi gadījumi, kad preču izvešana jāapstiprina, piemēram, kad preces izved uz laiku vai tās izved ar muitas nodokļu atmaksu, vai pēc pagaidu ievešanas. 2) Preces, ko izved pa pastu, var muitot vai nu pirms, vai pēc nodošanas pastam. Valstīs, kur parastā procedūra ir muitošana pirms nodošanas pastam, muita var pavaddokumentā, piemēram, pavadzīmē (CP2) marķēt sūtījumus ar īpašiem zīmogiem vai etiķetēm, var tos noplombēt vai atļaut izvešanu. Valstīs, kur preces parasti muito pēc nodošanas pastam, muitošanu var veikt maiņas pasta nodaļā vai citā pasta nodaļā, kur atrodas muitas dienesti, ja vajadzīgs, preces pārvedot uz šo nodaļu muitas kontroles nolūkā. 3) Preces, par ko jāmaksā izvedmuitas nodokļi un citi maksājumi, muitas iestādes parasti muito pirms nodošanas pastam, iekasējot izvedmuitas nodokļus un citus maksājumus pirms preču nodošanas pasta iestādēm izvešanai. Tomēr dažās valstīs pasta iestādes var iekasēt izvedmuitas nodokļus un citus maksājumus, norēķinus un maksājumus veicot tāpat, kā sūtījumus ievedot. c) Dokumenti 9. Ieteicamā prakse Par pasta sūtījumu izvešanu preču deklarāciju pieprasa tikai tad, ja sūtījumā ir preces, kuru izvešana jāapstiprina, preces, uz kurām attiecas izvešanas aizliegumi vai ierobežojumi vai par kurām jāmaksā izvedmuitas nodokļi un citi maksājumi, un preces, kuru vērtība pārsniedz valsts tiesību aktos noteikto apjomu. d) Pasta sūtījumu pārbaude 10. Standarts Muitas dienesti, saprotams, nepārbauda visus izvedamos pasta sūtījumus, bet ierobežo pārbaužu veikšanu pēc izvēles vai izlases principa. 11. Ieteicamā prakse Ja muitas dienesti izmanto savas tiesības pārbaudīt pasta sūtījumus izvešanas laikā, tās šo pārbaudi veic tikai tik, cik to uzskata par vajadzīgu, lai panāktu to tiesību aktu un noteikumu ievērošanu, par kuru īstenošanu atbild muita. PASTA SŪTĪJUMI TRANZĪTĀ 12. Standarts Kamēr pasta sūtījumus transportē ar starptautiskajiem pārvadājumiem, tiem nepiemēro muitas formalitātes. PASTA SŪTĪJUMU IEVEŠANA a) Preces, ko var ievest 13. Standarts Pasta sūtījumos esošās preces ļauj ievest neatkarīgi no tā, vai tās ir paredzētas nodošanai patēriņam vai citai muitas procedūrai. b) Uzrādīšana muitas dienestiem 14. Standarts Muitas dienesti nosaka ievestos pasta sūtījumus, kas jāuzrāda muitas kontroles veikšanai. Piezīme Atbilstīgi dokumentācijas muitošanas sistēmai, ko dažās valstīs izmanto attiecībā uz pasta pakām, muitai vispirms iesniedz tikai dokumentus, nevis pašus sūtījumus; muita tad norāda pasta iestādēm, kuri sūtījumi jāuzrāda muitas kontroles veikšanai. 15. Ieteicamā prakse Muitas dienesti parasti nelūdz tiem uzrādīt šāda ievestā vēstuļu pasta kategorijas: i) pastkartes un vēstules, kurās ir tikai personiska informācija; ii) literatūru neredzīgajiem; iii) iespieddarbus, par ko nav jāmaksā ievedmuitas nodokļi un citi maksājumi. 16. Standarts Ievestos pasta sūtījumus uzrādot muitai, tā pieprasa tikai tos dokumentus, kas vajadzīgi muitošanai. Piezīmes 1) Attiecīgie dokumenti katrā konkrētajā gadījumā atšķiras atkarībā no sūtījuma veida un satura, vērtības utt. Tie parasti ietver muitas deklarācijas veidlapu, attiecīgi, C1 vai C2/CP3, kravas pavadzīmi CP2 attiecībā uz pasta pakām un izcelsmes sertifikātus, faktūrrēķinus, un tā tālāk. 2) Muitas deklarācijas veidlapas C2/CP3 nosūtīšanai var izmantot dažādas metodes. Veidlapu var pievienot kravas pavadzīmei, pielīmēt sūtījumam vai tam piesiet, vai arī to var ielikt pašā sūtījumā, ja galamērķa valsts to pieprasa. Veidlapu var arī nosūtīt atsevišķi no sūtījuma atbilstīgi konkrēti apstiprinātai kārtībai. 17. Standarts Ja attiecībā uz ievestiem pasta sūtījumiem iesniedz muitas deklarācijas veidlapu C2/CP3, muitas dienesti nepieprasa vairāk kā vienu eksemplāru. c) Muitošana ar muitas deklarācijas veidlapām C1 un C2/CP3 vai ar preču deklarāciju 18. Ieteicamā prakse Ja attiecīgajā muitas deklarācijas veidlapā C1 vai C2/CP3 un pievienotajos dokumentos ir pieejama visa muitas dienestu pieprasītā informācija, pasta sūtījumus muito, pamatojoties uz šiem dokumentiem, un nav vajadzīga atsevišķa preču deklarācija, izņemot gadījumus, kad komerciālu sūtījumu vērtība pārsniedz valsts tiesību aktos noteikto apjomu vai preces paredzētas muitošanai atbilstīgi muitas procedūrai, kas nav nodošana patēriņam. 19. Standarts Ja pasta sūtījumos ietvertās preces jāmuito atbilstīgi kādai muitas procedūrai, kas nav nodošana patēriņam, iesniedz preču deklarāciju uz attiecīgajā muitas procedūrā noteiktās veidlapas un tajā noteiktajā eksemplāru skaitā, kā arī izpilda visas parējās šai procedūrai noteiktās formalitātes. Piezīme Preču deklarācija var būt valsts dokuments vai starptautisks dokuments, piemēram, ATA karnete. 20. Standarts Ja attiecībā uz pasta sūtījumiem, kas jāmuito nodošanai patēriņam, ir vajadzīga preču deklarācija, šīs deklarācijas veidlapa atbilst oficiālajam paraugam, ko izstrādājušas kompetentās iestādes, un tiek izpildītas pārējās šai procedūrai noteiktās formalitātes. Piezīmes 1) Preču deklarācijas veidlapa nodošanai patēriņam var būt tāda pati kā tā veidlapa, kas paredzēta citādai ievešanai, vai tā var būt veidlapa, kas īpaši paredzēta ievešanai pa pastu. 2) Preču deklarāciju var aizpildīt pasta iestāde, adresāts vai pilnvarots pārstāvis. d) Pasta sūtījumu pārbaude 21. Standarts Muitas dienesti, saprotams, nepārbauda visus izvedamos pasta sūtījumus, bet ierobežo pārbaužu veikšanu pēc izvēles vai izlases principa. 22. Ieteicamā prakse Ja muitas dienesti izmanto savas tiesības pārbaudīt ievestos pasta sūtījumus, tās šo apskati veic tikai tik, cik to uzskata par vajadzīgu, lai panāktu to tiesību aktu un noteikumu ievērošanu, par kuru īstenošanu atbild muita. e) Ievedmuitas nodokļu un citu maksājumu aprēķināšana un iekasēšana 23. Ieteicamā prakse Precēm, ko pasta sūtījumos ieved nodošanai patēriņam, jāpiemēro vienotas likmes aprēķina sistēma, ja ievešana ir nekomerciāla un ja preču kopējā vērtība nepārsniedz skaitli, kurš nedrīkst būt mazāks par 100 ASV dolāriem. Vienotas likmes sistēmā: - nosaka likmes, kas aptver visus ievedmuitas nodokļu un citu maksājumu veidus; - nedrīkst atņemt iespēju preces ievest bez muitas nodokļiem, kas citādi būtu piemērojami; - jāparedz, ka gadījumos, kad adresāts ir klāt muitošanā un to lūdz, preces var aplikt ar parastajiem atbilstīgajiem ievedmuitas nodokļiem un citiem maksājumiem, tomēr šādā gadījumā muitas dienesti var pieprasīt, lai šādi tiktu apliktas visas apliekamās preces, un - nedrīkst izslēgt iespēju, ka muitas dienesti varētu noteikt īpašas likmes precēm ar augstiem nodokļiem vai pat izslēgt dažas preces no vienotās likmes sistēmas piemērošanas. Piezīme Ievešanu parasti uzskata par nekomerciālu, ja tā nav regulāra un tajā ir tikai preces adresāta vai tā ģimenes personiskai lietošanai vai patēriņam, un ja pēc to veida un daudzuma nešķiet, ka tās ieved komerciāliem nolūkiem. 24. Ieteicamā prakse Ievešanu bez ievedmuitas nodokļiem un citiem maksājumiem piemēro attiecībā uz sūtījumiem, kuros atrodas tikai personiskas dāvanas (izņemot alkoholu, alkoholiskos dzērienus vai tabakas preces), kā kopējā vērtība nosūtīšanas valsts mazumtirdzniecības cenās nepārsniedz 30 SDR. Ja viens un tas pats sūtītājs vienlaikus nosūta vairākus sūtījumus vienam un tam pašam adresātam, kopējā vērtība ir visu šo sūtījumu kopējā vērtība. Formalitātes ievešanai bez ievedmuitas nodokļiem un citiem maksājumiem ir, cik vien iespējams, vienkāršas. Šādas dāvanas iespējams ievest bez ekonomiska rakstura ievešanas aizliegumiem un ierobežojumiem. Piezīmes 1) Dāvanu parasti uzskata par personisku, ja: a) to ārzemēs dzīvojoša privātpersona vai kāds tās vārdā nosūta kādai privātpersonai, b) tā ir gadījuma rakstura un c) tajā ir tikai preces adresāta vai tā ģimenes locekļu personiskām vajadzībām, un ievesto preču veids un daudzums ir tāds, ka sūtījums acīmredzami nav komerciāls. 2) Lai atvieglotu ievedamo dāvanu sūtījumu ātru muitošanu, sūtītājs muitas deklarācijas veidlapā C1 vai C2/CP3 parasti atzīmē, ka sūtījums ir dāvana, un norāda tā saturu un vērtību. 25. Ieteicamā prakse Ja muitas dienesti izlaiž pasta iestādēm vai apstiprinātiem uzņēmumiem ievestos pasta sūtījumus nogādāšanai adresātam pirms attiecīgo ievedmuitas nodokļu un citu maksājumu samaksāšanas, muitas dienesti nosaka visvienkāršākos iespējamos pasākumus šo nodokļu un citu maksājumu iekasēšanai. Piezīmes 1) Pasta iestādes no adresāta parasti iekasē ievedmuitas nodokļus un citus maksājumus piegādes laikā un muitai izdara periodiskus maksājumus, piemēram, katra ceturkšņa beigās. Pasta iestādes tomēr var muitai samaksāt ievedmuitas nodokļus un citus maksājumus adresāta vārdā, kad sūtījums ir tām nodots piegādāšanai. 2) Atbilstīgi atsevišķiem fakultatīviem noteikumiem Pasaules Pasta savienības dokumentos pasta sūtījuma sūtītājs dažos gadījumos var apņemties segt visus maksājumus, tostarp ievedmuitas nodokļus un citus maksājumus, kas par sūtījumu jāsamaksā, to saņemot. IEVEDMUITAS NODOKĻU UN CITU MAKSĀJUMU ATMAKSA VAI ATBRĪVOJUMS 26. Standarts Ja pasta sūtījumus adresātam nepiegādā vai ja adresāts tos nepieņem, pēc pieprasījuma var piemērot ievedmuitas nodokļu un citu maksājumu atmaksu vai atbrīvojumu attiecībā uz sūtījumā ietvertajām precēm, ja preces: a) atkārtoti izved, vai b) b) atbilstīgi muitas dienestu lēmumam iznīcina vai atstāj ieņēmumu dienestam, neradot izdevumus. INFORMĀCIJA PAR MUITAS FORMALITĀTĒM ATTIECĪBĀ UZ PASTA SATIKSMI 27. Standarts Muitas dienesti nodrošina to, ka visa attiecīgā informācija par muitas formalitātēm konkrētajā valstī attiecībā uz pasta satiksmi ir viegli pieejama ikvienam interesentam. Piezīme Šī informācija var būt pieejama parastajos muitas izmantotajos veidos, kā arī ar pasta iestāžu informācijas dienestu palīdzību. --------------------------------------------------