LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 79/7

PADOMES ATZINUMS

(2005. gada 18. janvāris)

par atjaunināto Zviedrijas konverģences programmu 2004.–2007. gadam

(2005/C 79/04)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

Padome 2005. gada 18. janvārī izskatīja atjaunināto Zviedrijas konverģences programmu laika periodam no 2004. līdz 2007. gadam. Programma lielākoties atbilst prasībām attiecībā uz datiem grozītajos “noteikumos par stabilitātes un konverģences programmu saturu un formātu”. Konkrēti, daži dati nav gluži atbilstoši EKS95 standartiem. Tādēļ Zviedriju uzaicina panākt pilnīgu atbilstību šo datu prasībām.

Šīs programmas pamatā esošais makroekonomiskais scenārijs paredz, ka reālā IKP pieauguma tempi samazināsies no 3,5 % 2004. gadā līdz 3,0 % 2005. gadā un līdz vidēji 2,4 % 2006.-2007. gadā. Balstoties uz pašlaik pieejamo informāciju, šķiet, ka šis scenārijs atspoguļo ticamus pieņēmumus par izaugsmi. Programmas prognozes par inflāciju šķiet reālistiskas.

Budžeta plānā izvirzīts mērķis visa cikla laikā panākt valsts budžeta pārpalikumu vidēji 2 % apmērā no IKP, attiecībā uz vairāku gadu periodu noteikti nomināli limiti centrālās valdības izdevumiem un pašvaldībām uzdots līdzsvarot savu budžetu. Atjauninātā programma paredz vispārējā valsts budžeta pārpalikumu 0,7 % apmērā 2004. gadā, 0,6 % apmērā 2005. gadā, 0,4 % apmērā 2006. gadā un 0,9 % apmērā programmas pēdējā, 2007. gadā. Gan ieņēmumu, gan izdevumu rādītāji programmas laikā pakāpeniski samazinās. Pēc kopējās metodikas izdarot korekciju par cikla paredzamo ietekmi, cikliski koriģēta budžeta bilance visā perioda laikā ir ar pārpalikumu par spīti nozīmīgiem pastāvīgiem stimulam 2005. gadā, kas atspoguļo valdības rūpes par vājo situāciju darba tirgū. Rezultātā vispārējā valsts budžeta pārpalikums prognozes perioda laikā nesasniegs 2 %. Lai gan paredzams, ka pensiju sistēma un vietējo pašvaldību apakšnozares uzrādīs pārpalikumus, centrālās valdības budžeta deficīts 2005. un 2006. gadā pieaug. Salīdzinājumā ar iepriekšējo atjaunināto programmu, pašreizējais atjauninājums atspoguļo budžeta mērķus, kas vidēji ir sliktāki attiecībā uz makroekonomikas rādītājiem, kas savukārt ir labvēlīgāki, nekā paredzēts iepriekš.

Šķiet, ka šīs programmas budžeta prognozes riski ir visumā līdzsvaroti. No vienas puses, budžeta prognozes liekas ticamas, un Zviedrija ir uzrādījusi labus rezultātus noteikto izdevumu robežvērtību nepārsniegšanā. Turklāt šķiet, ka vietējo pašvaldību finansiālā situācija uzlabojas. No otras puses, nodokļu ieņēmumi dažos pēdējos gados ir diezgan nepastāvīgi, un joprojām ir svarīgi ievērot saprātīgas izdevumu robežvērtības.

Ņemot vērā šo riska novērtējumu, šķiet, ka programmas budžeta nostādne ir pietiekama, lai 2004. - 2007. gada periodā saglabātu budžeta pārpalikumu saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta vidējā termiņa mērķi “tuvu līdzsvaram vai ar pārpalikumu”. Tā arī nodrošina pietiekamu drošības rezervi, lai nepārsniegtu noteikto deficīta robežvērtību - 3 % no IKP normālu makroekonomisko svārstību gadījumā visā programmas periodā.

Pēc aprēķiniem parāda attiecība 2004. gadā ir sasniegusi 51,7 % no IKP, kas ir daudz zemāka par Līgumā noteikto atsauces lielumu 60 % no IKP. Programma paredz, ka parāda attiecība līdz 2007. gadam kritīsies līdz 49,0 % no IKP.

Šķiet, ka attiecībā uz valsts finanšu ilgtspēju garākā laika periodā Zviedrija ir relatīvi labvēlīgā pozīcijā par spīti plānotajām būtiskajām sabiedrības novecošanas izmaksām budžetā. Noturīgai ilgtspējai tomēr var parādīties riski garākā laika periodā. Tie balstās uz paredzēto demogrāfiskās slodzes koeficienta paaugstināšanu un pašreizējām izdevumu tendencēm saistībā ar veselības aprūpi, darbaspēka iesaistīšanos un nodarbinātību. Bez turpmākām reformām, kas mainīs šīs tendences, mērķis saglabāt budžeta pārpalikumu 2 % apmērā no IKP turpmākajos 10 gados ir saskaņā ar valdības budžeta mērķi un kļūs par noteicošo faktoru ilgtspējai garākā laika posmā.

Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums

2004 2005 2006 2007 Reālais IKP (izmaiņas, %) KP Nov 2004 3,5 3,0 2,5 2,3 KOM rudens 2004 3,7 3,1 2,9 nav KP Nov 2003 2,0 2,6 2,5 nav SPCI inflācija (%) KP Nov 2004 (3) 1,3 1,5 nav nav KOM rudens 2004 1,1 1,5 1,9 nav KP Nov 2003 (3) 1,7 nav nav nav Vispārējā valsts bilance (% no IKP) KP Nov 2004 0,7 0,6 0,4 0,9 KOM rudens 2004 0,6 0,6 0,8 nav KP Nov 2003 (4) 0,6 1,4 1,9 nav Sākotnējā bilance (% no IKP) KP Nov 2004 (2) 2,8 2,8 2,7 3,3 KOM rudens 2004 2,7 2,8 3,0 nav KP Nov 2003 0,9 1,7 2,1 nav Cikliski koriģētā bilance (% no IKP) KP Nov 2004 (5) 0,8 0,5 0,5 1,2 KOM rudens 2004 0,7 0,4 0,6 nav KP Nov 2003 (5) 1,3 1,8 2,0 nav Valdības bruto parāds (% no IKP) KP Nov 2004 51,7 50,5 50,0 49,0 KOM rudens 2004 51,6 50,6 49,7 nav KP Nov 2003 51,5 50,0 48,3 nav Avoti: Atjauninātā Zviedrijas konverģences programma, 2003. gada novembris un 2004. gada novembris (KP); Komisijas dienestu ekonomiskās prognozes (KOM); Komisijas dienestu aprēķini.

(1) OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

(2) Atjauninātajā programmā Zviedrijas varas iestādes sniedz sākotnējo bilanci, izņemot neto procentus, bet ne standarta bruto procentus. Tabulā sākotnējā bilance tomēr ir sniegta bez bruto procentiem, izmantojot atjauninātos datus.

(3) % izmaiņas Dec- Dec

(4) Salīdzinājumam, tīrais aizdevums, par ko ziņots 2002. un 2003. gada atjauninātajā programmā, attiecas uz skaitļiem, kuru aprēķinos ņemts vērā pilns nodokļu cikls (lai arī šīs atskaišu izmaiņas netika oficiāli ieviestas līdz 2004. gadam).

(5) Komisijas dienestu aprēķini, balstoties uz šīs programmas informāciju.

Avoti:

Atjauninātā Zviedrijas konverģences programma, 2003. gada novembris un 2004. gada novembris (KP); Komisijas dienestu ekonomiskās prognozes (KOM); Komisijas dienestu aprēķini.