Oficiālais Vēstnesis L 339 , 24/12/2003 Lpp. 0052 - 0069



Komisijas Regula (EK) Nr. 2237/2003 (2003. gada 23. decembris), ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus, lai piemērotu dažas atbalsta shēmas, kas paredzētas ar Padomes Regulas (EK) 1782/2003 IV sadaļu, ar kuru izveido kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem EIROPAS KOPIENU KOMISIJA, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1782/2003, ar ko izveido kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem, un groza Regulas (EEK) Nr. 2019/93, (EK) Nr. 1452/2001, (EK) Nr. 1453/2001, (EK) Nr. 1454/2001, (EK) 1868/94, (EK) Nr. 1251/1999, (EK) Nr. 1254/1999, (EK) Nr. 1673/2000, (EEK) Nr. 2358/71 un (EK) Nr. 2529/2001 [1], un jo īpaši tās 145. panta c), e), f) un q) punktu un 155. pantu, tā kā: (1) Ar Regulas (EK) 1782/2003 IV sadaļu ir noteiktas dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem. Vienkāršošanas labad ir lietderīgi paredzēt vienu regulu, kas nosaka īstenošanas noteikumus šīm shēmām un kas stājas spēkā 2004. gadā. (2) No 2005. gada šīm atbalsta shēmām piemēro integrēto administrācijas un kontroles sistēmu, kas paredzēta Regulas (EK) Nr. 1782/2003 II sadaļas 4. nodaļā (turpmāk tekstā — "IAKS"). Uz dažām no šīm atbalsta shēmām, kā arī uz dažiem produktiem, kas saņem tiešos maksājumus saskaņā ar dažām no šīm atbalsta shēmām, jau attiecas IAKS. Lai sekmētu pāreju no kārtības, kas paredzēta Padomes 1992. gada 27. novembra Regulā (EEK) Nr. 3508/92, ar ko izveido integrētu administrācijas un kontroles sistēmu konkrētām Kopienas atbalsta shēmām [2], uz kārtību, ko paredz IAKS, ir lietderīgi esošos noteikumus saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 3508/92 un tās īstenošanas noteikumus, kuri paredzēti Komisijas Regulā (EK) Nr. 2419/2001 [3], piemērot šīm atbalsta shēmām. (3) Shēmu efektivitātes un labas administrācijas labad platībatkarīgie maksājumi jāierobežo līdz noteiktām platībām un nosacījumiem, kas vēl jānosaka. (4) Jānovērš zemes apsēšana vienīgi nolūkā saņemt platībatkarīgos maksājumus. Jāprecizē daži nosacījumi, kas attiecas uz kultūru sēšanu un audzēšanu, jo sevišķi attiecībā uz cietajiem kviešiem, proteīnaugiem un rīsiem. Jāievēro vietējie standarti, lai atspoguļotu lauksaimniecības prakses dažādību Kopienā. (5) Attiecīgajā gadā attiecībā uz jebkuru kultivēto zemes gabalu jāpieļauj viena pieteikuma par platībatkarīgo maksājumu iesniegšana, izņemot gadījumus, ja platībatkarīgais maksājums ir piemaksa par to pašu kultūru vai ja atbalsts attiecas uz sēklu ražošanu. Platībatkarīgos maksājumus var piešķirt par kultūrām, kas subsidētas atbilstīgi Kopienas strukturālās vai vides politikas shēmai. (6) Atbalsta shēmas, kas balstītas uz platībatkarīgo atbalstu, paredz, ka, ja platība, par kuru pieprasīts atbalsts, pārsniedz maksimālo garantēto platību vai pamatplatības, vai pamatapakšplatības, katra lauksaimnieka platību, par kuru pieprasīts atbalsts, attiecīgajā gadā proporcionāli samazina. Tādēļ ir lietderīgi noteikt kārtību un termiņus informācijas apmaiņai starp Komisiju un dalībvalstīm, lai noteiktu samazinājuma koeficientu un informētu Komisiju par platībām, par kurām izmaksāts atbalsts. Tādi paši noteikumi attiecas uz individuālo references daudzumu kopējā apjoma samazināšanu, ja tiek piemērots Regulas (EK) Nr. 1782/2003 95. panta 4. punkts. (7) Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 73. pantu īpašo kvalitātes piemaksu par cietajiem kviešiem piešķir tad, ja mannas putraimu vai makaronu izstrādājumu (pastas) ražošanai izmantots konkrēts daudzums atzītu šķirņu sertificētu sēklu, ko ražošanas zonā atzīst par augstākā labuma. Lai nodrošinātu šo prasību ievērošanu, jānosaka kritēriji šķirņu skrīninga metodei katrā dalībvalstī un jānosaka procedūra piemēroto šķirņu saraksta izveidošanai, kā arī sertificēto sēklu izmantojamā minimālā daudzuma noteikšanai. (8) Īsā laika sprīža dēļ starp Regulas (EK) Nr. 1782/2003 pieņemšanu un brīdi, kad spēkā stājas īpašā kvalitātes piemaksa par cietajiem kviešiem, nav iespējams izveidot piemērotu šķirņu sarakstu, par kurām piešķir atbalstu 2004. un 2005. gadā saskaņā ar paredzēto skrīninga metodi. Tādēļ dalībvalstīm jāizveido pagaidu saraksts, kas balstīts uz esošo šķirņu atlasi. (9) Ņemot vērā, ka, lai saņemtu tiesības uz īpašo kvalitātes piemaksu par cietajiem kviešiem, jāizmanto konkrēts daudzums sertificētu sēklu, jāizveido atbilstīga kontroles procedūra, lai pārbaudītu, ka piemērotās sēklas un vajadzīgie daudzumi tiek efektīvi izmantoti. (10) Dažos reģionos proteīnaugus tradicionāli sēj maisījumā ar labību agronomisku iemeslu dēļ. Izaugusī kultūra galvenokārt sastāv no proteīnaugiem. Lai piešķirtu piemaksu par proteīnaugiem, šādi apsētas platības jāuzskata par proteīnaugu platībām. (11) Riekstu atbalsta shēmas efektivitātes un pareizas pārvaldības labad piešķirto platībatkarīgo atbalstu nevar izmantot robežstādījumu vai atsevišķu koku finansēšanai. Tādēļ jānosaka specializēta augļu dārza minimālais zemes gabala izmērs un minimālais koku blīvums. Lai atvieglotu pāreju no esošajiem uzlabošanas plāniem, kuru termiņš beidzas vēlāk nekā jaunās atbalsta shēmas ieviešana, ir lietderīgi paredzēt pārejas pasākumus. (12) Maksājuma nosacījumi, kā arī kultūratkarīgā maksājuma par rīsiem aprēķināšana ir atkarīga ne tikai no pamatplatības vai pamatplatībām, kas noteiktas katrai ražojošai dalībvalstij, kuras noteiktas ar Regulu (EK) Nr. 1782/2003, bet arī no iespējamā minēto pamatplatību sadalījuma pamatapakšplatībās un no objektīviem kritērijiem, ko izraudzījusi katra dalībvalsts šā sadalījuma veikšanai, no apstākļiem, kādos apstrādātie zemes gabali tiek apstrādāti, un no apstrādāto zemes platību minimālā izmēra. Tādēļ jānosaka sīki izstrādāti noteikumi izveidei, pārvaldībai un kultivēšanas kārtībai, kas piemērojama pamatplatībām un pamatapakšplatībām. (13) Novērojums par iespējamo pamatplatības pārsniegšanu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1782/2003 82. pantā, paredz kultūratkarīgā maksājuma par rīsiem samazināšanu. Lai noteiktu šā samazinājuma aprēķināšanas kārtību, jānosaka vērā ņemamie kritēriji, kā arī piemērojamie koeficienti. (14) Kultūratkarīgā maksājuma par rīsiem kontrole paredz, ka Komisijai tiek nosūtīta konkrēta informācija saistībā ar pamatplatību un pamatapakšplatību kultivēšanu. Tālab jānosaka sīki izstrādāta informācija, kas dalībvalstīm jāpaziņo Komisijai, kā arī šo paziņojumu termiņi. (15) Kultūratkarīgais maksājums par rīsiem aizstāj kompensācijas maksājumus, kuru sīki izstrādāti noteikumi tika paredzēti Komisijas 1997. gada 8. aprīļa Regulā (EK) Nr. 613/97, ar ko paredz noteikumus, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 3072/95 attiecībā uz nosacījumiem kompensācijas maksājumu piešķiršanai rīsu ražotājiem saskaņā ar atbalsta shēmu [4]. Minētā regula kļuvusi bezmērķīga un tādēļ jāatceļ. (16) Regulas (EK) Nr. 1782/2003 93. un 94. pants paredz atbalstu lauksaimniekiem, kas ražo kartupeļus, kuri paredzēti kartupeļu cietes ražošanai saskaņā ar audzēšanas līgumu un ievērojot kvotas limitu, kas noteikts ar Padomes 1994. gada 27. jūnija Regulu (EK) Nr. 1868/94, ar ko ievieš kvotu sistēmu attiecībā uz kartupeļu cietes ražošanu [5]. Tādēļ jāizveido nosacījumi atbalsta piešķiršanai un attiecīgā gadījumā jāparedz savstarpējas norādes uz esošajiem noteikumiem par kvotu sistēmu, kas paredzēta Regulā (EK) Nr. 1868/94. Ņemot vērā, ka kartupeļus pakāpeniski nogādā cietes ražošanas uzņēmumam un ka līdz šim brīdim atbalstu izmaksāja par nogādātajiem daudzumiem, ir lietderīgi 2004. gadā saglabāt esošo maksājumu sistēmu. Atbalsta shēmas efektivitātes un pareizas pārvaldības labad jāparedz noteikumi par pārbaudēm. (17) Regulas (EK) Nr. 1782/2003 95. un 96. pants paredz, ka ražotājiem maksā piena ražošanas piemaksu un papildmaksājumu. Padomes 2003. gada 29. septembra Regula (EK) Nr. 1788/2003, ar ko nosaka nodokli piena un piena produktu nozarē [6], paredz īpašus noteikumus neaktivitātes gadījumā. Tādēļ, ja fiziska vai juridiska persona, kam piešķirti individuālie references daudzumi, vairs neatbilst Padomes Regulas (EK) Nr. 1788/2003 5. panta c) punktā minētajiem nosacījumiem 12 mēnešu periodā pirms attiecīgā gada 31. marta, ir lietderīgi paredzēt izslēgšanu no piemaksas un maksājuma saņemšanas. Atbalsta shēmas efektivitātes un pareizas pārvaldības labad jāparedz noteikumi par pārbaudēm. (18) Regulas (EK) Nr. 1782/2003 88.–92. pants paredz jaunu atbalsta shēmu lauksaimniekiem par enerģijas kultūrām. Tā kā šī ir jauna atbalsta shēma, kam vajadzīgi sarežģīti pārvaldības un kontroles pasākumi, īstenošanas noteikumi jāparedz tikai 2004. gadam, lai turpmākajos gados tos varētu pārskatīt, ņemot vērā gūto pieredzi. (19) Saskaņā ar Komisijas 1999. gada 19. novembra Regulu (EK) Nr. 2461/1999, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1251/1999 piemērošanai attiecībā uz atmatā atstātas zemes izmantošanu izejvielu ražošanai, lai Kopienā ražotu produktus, kas nav paredzēti tiešai lietošanai cilvēku uzturā vai dzīvnieku barībai [7], kurā cukurbietes ir izslēgtas no atbalsta, cukurbiešu audzēšana jāizslēdz no atbalsta shēmas attiecībā uz enerģijas kultūrām. (20) Jānosaka noteikumi par tiesībām saņemt šo atbalstu. Tālab jānosaka, ka starp ražotāju un pirmapstrādātāju jānoslēdz līgums par attiecīgajām lauksaimniecības izejvielām. Jānosaka arī nosacījumi, ja pārstrādi veic lauksaimnieks saimniecībā. (21) Lai nodrošinātu, ka izejvielas tiek pārstrādātas konkrētā enerģētikas produktā, pirmapstrādātājiem jāiesniedz nodrošinājums, neskatoties uz to, ka atbalstu piešķir nevis pirmapstrādātājiem, bet lauksaimniekiem. Nodrošinājumam jābūt pietiekami augstam, lai novērstu jebkādu risku, ka izejvielas galu galā tiek novirzītas no galamērķa. Turklāt, lai shēmas kontroles sistēmu padarītu efektīvu, izejvielu un pusapstrādātu produktu pārdošana jāierobežo līdz maksimums divām pārdošanām pirms gala pārstrādes. (22) Skaidri jānosaka atšķirība starp pieteikuma iesniedzēja saistībām, kas beidzas, kad viss novāktās izejvielas daudzums tiek piegādāts, un pirmapstrādātāju saistībām, kas sākas ar piegādi un beidzas ar izejvielu gala pārstrādi enerģētikas produktos. (23) Uz dažiem pārvadājumiem Kopienas teritorijā, kas saistīti ar izejvielām un no tām iegūtiem produktiem, jāattiecina kontrole, kura ietver T5 kontroleksemplāru izmantošanu, kas jāizdod saskaņā ar Komisijas 1993. gada 2. jūlija Regulu (EK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi [8]. Jānosaka noteikumi par citiem pierādījumiem, ja T5 kontroleksemplārs ir pazudis tādu apstākļu dēļ, par kuriem pirmapstrādātājs nav atbildīgs. Atbalsta shēmas efektivitātes un pareizas pārvaldības labad jāparedz noteikumi par pārbaudēm. (24) Tiešo maksājumu pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. NODAĻA DARBĪBAS JOMA UN VISPĀRĪGI NOTEIKUMI 1. pants Priekšmets un darbības joma Šī Regula nosaka sīki izstrādātus noteikumus šādu atbalsta shēmu īstenošanai, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1782/2003 IV sadaļā: a) īpašā kvalitātes piemaksa par cietajiem kviešiem, kas paredzēta minētās regulas IV sadaļas 1. nodaļā; b) piemaksa par proteīnaugiem, kas paredzēta minētās regulas IV sadaļas 2. nodaļā; c) kultūratkarīgais maksājums par rīsiem, kas paredzēts minētās regulas IV sadaļas 3. nodaļā; d) platībatkarīgais maksājums par riekstiem, kas paredzēts minētās regulas IV sadaļas 4. nodaļā; e) attiecībā uz 2004. gadu — atbalsts par enerģijas kultūrām, kas paredzēts minētās regulas IV sadaļas 5. nodaļā; f) atbalsts par cietes kartupeļiem, kas paredzēts minētās regulas IV sadaļas 6. nodaļā; g) piena ražošanas piemaksa un papildmaksājumi, kas paredzēts minētās regulas IV sadaļas 7. nodaļā. 2. pants Integrētās administrācijas un kontroles sistēmas piemērošana Regulu (EEK) Nr. 3508/92 un Regulu (EK) Nr. 2419/2001 attiecībā uz 2004. kalendāro gadu piemēro pieteikumiem par tiešajiem maksājumiem, kas minēti 1. panta a)–e) punktā, ja vien nav paredzēts citādi. Attiecībā uz 2004. gadu Regulas (EK) Nr. 2419/2001 11.–15. pantu, 17., 20. 44. pantu un 46.–51. pantu piemēro pieteikumiem par tiešajiem maksājumiem, kas minēti 1. panta f) un g) punktā. Attiecībā uz 2004. kalendāro gadu Regulas (EK) Nr. 2419/2001 2. panta r) punktu, 4., 22. un 23. pantu piemēro pieteikumiem par tiešajiem maksājumiem, kas minēti 1. panta f) punktā. 3. pants Pieteikumu iesniegšanas datums Lauksaimnieki iesniedz pieteikumus 1. pantā minētajām atbalsta shēmām līdz datumam, ko nosaka dalībvalstis, bet ne vēlāk kā līdz 15. maijam. Somijā un Zviedrijā šo datumu — 15. maiju — var pārcelt, bet ne vēlāk kā līdz 15. jūnijam. Komisija tomēr saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003144. panta 2. punktā minēto procedūru var atļaut šā punkta pirmajā daļā minētos datumus atcelt dažās zonās, kur ārkārtas klimatisko apstākļu dēļ parastie datumi nav piemērojami. Regulas (EK) Nr. 2419/2001 8. pantu piemēro tikai attiecībā uz platībatkarīgā atbalsta pieteikumiem. Somijā un Zviedrijā attiecībā uz cietes kartupeļiem grozījumus atbalsta pieteikumā var veikt līdz 30. jūnijam. 4. pants Maksājuma nosacījumi 1. Tiešos maksājumus, kas minēti 1. panta a), b), c) un e) punktā, piešķir tikai platībām, par katru kultūru, uz kurām attiecies pieteikums par vismaz 0,3 hektāriem, ja katrs kultivētais zemes gabals pārsniedz minimālo izmēru, ko noteikusi dalībvalsts termiņā, kurš paredzēts Regulas (EK) Nr. 2419/2001 4. pantā. 2. Tiešo maksājumu, kas minēts 1. panta a), b) un c) punktā, piešķir tikai par pilnībā apsētām platībām, kurās īstenoti visi parastie kultivēšanas nosacījumi saskaņā ar vietējiem standartiem. Tomēr attiecībā uz īpašo kvalitātes piemaksu par cietajiem kviešiem, kura paredzēta Regulas (EK) Nr. 1782/2003 IV sadaļas 1. nodaļā, par kultūrām, ko audzē pilnībā apsētās platībās un kas kultivētas saskaņā ar vietējiem standartiem, bet kas nesasniedz ziedēšanas posmu ārkārtas laika apstākļu dēļ, kurus atzinusi attiecīgā dalībvalsts, tomēr saglabājas tiesības uz atbalstu, ja konkrētās platības neizmanto nevienam citam nolūkam līdz minētajam audzēšanas posmam. 3. Neskarot Regulas (EK) Nr. 1782/2003 28. panta 2. punktā paredzēto termiņu, tiešos maksājumus saskaņā ar šo regulu izmaksā pēc tam, kad veiktas pārbaudes atbilstoši Regulai (EK) Nr. 2419/2001 un šai regulai. 4. Attiecīgajā gadā saistībā ar visiem kultivētajiem zemes gabaliem var iesniegt ne vairāk kā vienu pieteikumu par platībatkarīgo maksājumu atbilstoši shēmai, ko finansē saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1257/1999 [9]1. panta 2. punkta b) apakšpunktu. Tomēr uz jebkuru kultivētu zemes gabalu, uz ko tajā pašā gadā attiecas pieteikums par: a) īpašo kvalitātes piemaksu par cietajiem kviešiem, kas paredzēta Regulas (EK) Nr. 1782/2003 IV sadaļas 1. nodaļā, vai piemaksu par proteīnaugiem, kura paredzēta Regulas (EK) Nr. 1783/2003 IV sadaļas 2. nodaļā, var attiecināt pieteikumu par laukaugu maksājumiem, kas minēti Padomes Regulas (EK) Nr. 1251/1999 [10]2., 4. un 5. pantā vai Regulas (EK) Nr. 1782/2003 IV sadaļas 10. nodaļā; b) kultūratkarīgo maksājumu par rīsiem, kas paredzēts Regulas (EK) Nr. 1782/2003 IV sadaļas 3. nodaļā, vai piemaksu par proteīnaugiem, kura paredzēta Regulas (EK) Nr. 1783/2003 IV sadaļas 2. nodaļā, var attiecināt pieteikumu par sēklu atbalstu, kas minēts Padomes Regulas (EEK) Nr. 2358/71 [11]3. pantā vai Regulas (EK) Nr. 1782/2003 IV sadaļas 9. nodaļā; c) atbalstu par enerģijas kultūrām, kas paredzēts Regulas (EK) Nr. 1782/2003 IV sadaļas 5. nodaļā, var attiecināt pieteikumu par laukaugu maksājumiem, kuri minēti Regulas (EK) Nr. 1251/1999 2., 4. un 5. pantā vai Regulas (EK) Nr. 1782/2003 IV sadaļas 10. nodaļā, neskarot Regulas (EK) Nr. 1782/2003 90. panta otro daļu, vai pieteikumu par kultūratkarīgo maksājumu par rīsiem, kas paredzēts Regulas (EK) Nr. 1782/2003 IV sadaļas 3. nodaļā; d) maksājumiem par laukaugiem, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1251/1999 2., 4. un 5. pantā vai Regulas (EK) Nr. 1782/2003 IV sadaļas 10. nodaļā, var attiecināt pieteikumu par sēklu atbalstu, kas minēts Regulas (EEK) Nr. 2358/71 3. pantā vai Regulas (EK) Nr. 1782/2003 IV sadaļas 9. nodaļā. Par zemi, kas izmantota izejvielu ražošanai, ko kultivē saskaņā ar tādu atbalstu par enerģijas kultūrām, kas paredzēts Regulas (EK) Nr. 1782/2003 IV sadaļas 5. nodaļā, nav tiesību uz Kopienas atbalstu, kā paredzēts Padomes Regulas (EK) Nr. 1257/1999 [12] VIII nodaļā, izņemot atbalstu, kas piešķirts attiecībā uz ātraudzīgu sugu stādīšanas izmaksām, kā paredzēts minētās regulas 31. panta 3. punkta otrajā daļā. 5. pants Paziņojumi Dalībvalstis elektroniskā formā un saskaņā ar šo grafiku ziņo Komisijai: a) ne vēlāk kā līdz attiecīgā gada 15. septembrim: par platībām vai gadījumos, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1782/2003 95. un 96. pantā, par daudzumiem, par kuriem pieprasīts atbalsts par attiecīgo kalendāro gadu, ko attiecīgos gadījumos var sadalīt katrai pamatapakšplatībai; b) ne vēlāk kā līdz 31. oktobrim: galīgos datus par platībām vai daudzumiem, kas iegūti, ņemot vērā jau veiktās pārbaudes; c) ne vēlāk kā līdz nākamā gada 31. jūlijam: galīgos datus par platībām vai daudzumiem, par kuriem faktiski izmaksāts atbalsts par kalendāro gadu, ja vajadzīgs, pēc platības samazinājumu atskaitīšanas, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 2419/2001 32. pantā. Platības izsaka hektāros līdz divām zīmēm aiz komata. Daudzumus izsaka tonnās līdz trim zīmēm aiz komata. 6. pants Samazinājuma koeficients 1. Platības samazinājuma koeficientu gadījumos, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1782/2003 75. pantā, 78. panta 2. punktā, 82., 85. pantā un 89. panta 2. punktā, vai daudzumu koeficientu un objektīvus kritērijus gadījumā, kas minēts minētās regulas 95. panta 4. punktā, nosaka ne vēlāk kā līdz attiecīgā gada 15. novembrim, pamatojoties uz datiem, kas paziņoti saskaņā ar šīs regulas 5. panta b) punktu. 2. Gadījumos, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1782/2003 75., 82., 85. pantā un 95. panta 4. punktā, dalībvalstis ne vēlāk kā līdz attiecīgā gada 1. decembrim paziņo Komisijai par piemēroto samazinājuma koeficientu un gadījumā, kas minēts regulas 95. panta 4. punktā, — par piemērotajiem objektīvajiem kritērijiem. 2. NODAĻA ĪPAŠĀ KVALITĀTES PIEMAKSA PAR CIETAJIEM KVIEŠIEM 7. pants Šķirņu skrīnings 1. Dalībvalstis, kas uzskaitītas Regulas (EK) Nr. 1782/2003 74. panta 1. punktā, izveido cieto kviešu šķirņu sarakstu, par kurām ir tiesības uz īpašo kvalitātes piemaksu, kas minēta Regulas (EK) Nr. 1782/2003 72. pantā, saskaņā ar šķirņu skrīninga metodi, kas noteikta šā panta 2.–5. punktā. 2. Dalībvalstis vismaz reizi divos gados identificē vismaz divas reprezentatīvas šķirnes. Reprezentatīvās šķirnes ir visvairāk sertificētās cieto kviešu šķirnes. 3. Dalībvalstis analizē cieto kviešu šķirnes saskaņā ar šādiem kvalitātes parametriem un katram parametram piešķir attiecīgu svērumu: a) proteīnu saturs (40 %); b) kviešu lipekļa kvalitāte (30 %); c) dzeltenīguma indekss (20 %); d) īpatnējais svars vai tūkstoš kodolu svars (10 %). Šķirņu kvalitātes indeksu veido a)–d) apakšpunktā minēto kvalitātes parametru vidējo rādītāju summa, kas reizināta ar norādīto vērtību procentos. Katra dalībvalsts vismaz divus gadus salīdzina cieto kviešu šķirņu kvalitātes indeksus ar reprezentatīvo šķirņu kvalitātes indeksiem reģionālā līmenī. Pārbaudāmās šķirnes ir šķirnes, kas reģistrētas katras dalībvalsts katalogā, izņemot tās, par kurām nav pieejami analītiski dati par pēdējiem trīs gadiem, jo tās vairāk netiek izmantotas vai sertificētas. Tālab, balstoties uz vidējo kvalitātes indeksu, kas vienāds ar 100 un piešķirts reprezentatīvajām šķirnēm, katra dalībvalsts katram a)–d) punktā minētajam kvalitātes parametram aprēķina procentus, kas piešķirami citām cieto kviešu šķirnēm salīdzinājumā ar indeksu, kas vienāds ar 100. Tikai par tām cieto kviešu šķirnēm, kuru kvalitātes indekss ir 98 vai augstāks, ir tiesības uz kvalitātes piemaksu par cietajiem kviešiem. 4. No piemērotu šķirņu saraksta dalībvalsts var izslēgt šķirnes, kuru cieto kviešu stiklainības zuduma vidējais rādītājs pārsniedz 27 %. 5. Šķirnes, kas reģistrētas citas dalībvalsts katalogā, arī var pārbaudīt attiecībā uz to piemērotību. 8. pants Analīzes metodes 1. Proteīna satura, īpatnējā svara un cieto kviešu stiklainības zuduma rādītāja analīzes metodes ir tās, kas noteiktas Komisijas Regulā (EK) Nr. 824/2000 [13]. 2. Dzeltenīguma indeksu mēra saskaņā ar ICC 152. metodi vai līdzvērtīgu atzītu metodi. 3. Kviešu lipekļa kvalitāti mēra saskaņā ar ICC 158. metodi vai saskaņā ar ICC 151. metodi. 9. pants Sertificēto sēklu daudzums Līdz 1. oktobrim gadā pirms tā gada, par ko piešķir piemaksu, dalībvalstis nosaka to sēklu minimālo daudzumu, kuras sertificētas saskaņā ar Padomes Direktīvu 66/402/EEK [14]un kuras saskaņā ar esošo lauksaimniecības praksi jāizmanto attiecīgajā ražošanas zonā. 10. pants Publikācijas un paziņojumi 1. Atlasīto šķirņu sarakstu, par kurām valsts vai reģionālā līmenī ir tiesības uz īpašo kvalitātes piemaksu par cietajiem kviešiem, dalībvalstis attiecībā uz ziemas šķirnēm publicē ne vēlāk kā līdz 1. oktobrim un attiecībā uz pavasara šķirnēm — ne vēlāk kā līdz 31. decembrim gadā pirms gada, attiecībā uz kuru piešķir piemaksu. 2. Dalībvalstis ne vēlāk kā vienu mēnesi pēc 1. punktā paredzētajiem datumiem paziņo Komisijai 1. punktā minēto sarakstu, kā arī izmantojamo sertificēto sēklu minimālo daudzumu, ja tas ir mainīts. 11. pants Derīgums 1. Par šķirnēm, kas ietvertas 10. panta 1. punktā minētajā sarakstā, ir tiesības uz īpašo kvalitātes piemaksu par cietajiem kviešiem piecus gadus no to ietveršanas sarakstā pirmo reizi. 2. Tiesības uz piemaksu par katru šķirni var pagarināt uz pieciem gadiem, pamatojoties uz kvalitatīvo analīžu rezultātiem, kas veiktas piecu gadu piemērotā perioda otrajā un trešajā gadā. 12. pants Pārejas posma pasākumi 1. Līdz 2004. gada 15. maijam dalībvalstis publicē to šķirņu sarakstu, par kurām ir tiesības uz piemaksu tikai 2004. un 2005. gadā, un šo sarakstu paziņo Komisijai līdz 2004. gada 30. jūnijam. 2. Dalībvalstis 1. punktā minēto sarakstu izveido no to šķirņu saraksta, kas reģistrētas valsts katalogā, izslēdzot šķirnes, kuras nav sertificētas 2002. un 2003. gadā, un šķirnes, kuras neatbilst vismaz diviem no šiem parametriem: a) minimālais proteīna saturs – 11,5 %; b) minimālais īpatnējais svars – 78 kg/hl; c) minimālais 1000 kodolu svars – 42 g; d) maksimālais cieto kviešu stiklainības zuduma rādītājs – 27 %; e) minimālais kviešu lipekļa saturs – 10 %. 3. Šķirņu sarakstos, par kurām ir tiesības uz piemaksu 2004., 2005. un 2006. gadā, var ietvert šķirnes, kas ir citas dalībvalsts atlasīto šķirņu sarakstā, pamatojoties uz šīs dalībvalsts veikto kvalitatīvo analīžu rezultātiem. 13. pants Kontroles pasākumi 1. Atbalsta pieteikumam par īpašo kvalitātes piemaksu par cietajiem kviešiem pievieno pierādījumus, kas sniegti saskaņā ar dalībvalsts noteiktiem noteikumiem, ka ir izmantots sertificētu sēklu minimālais daudzums. 2. Ja ir noteikta atšķirība starp dalībvalsts noteikto sertificēto sēklu minimālo daudzumu un faktiski izmantoto daudzumu, apstiprināto platību Regulas (EK) Nr. 2419/2001 2. panta r) punkta nozīmē aprēķina, kopējo sertificēto sēklu daudzumu, par ko lauksaimnieks sniedzis izmantošanas pierādījumus, izdalot ar minimālo sertificēto sēklu daudzumu uz hektāru, ko noteikusi dalībvalsts attiecīgajā ražošanas zonā. 3. NODAĻA PIEMAKSA PAR PROTEĪNAUGIEM 14. pants Labības un proteīnaugu maisījums Reģionos, kur proteīnaugus tradicionāli sēj maisījumā ar labību, piemaksu par proteīnaugiem izmaksā pēc pieteikuma iesniedzēja lūguma, ja viņš atbilstoši kompetento iestāžu prasībām pierāda, ka maisījumā dominē proteīnaugi. Par attiecīgajām platībām nav tiesību saņemt īpašo reģionālo atbalstu par laukaugiem, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1782/2003 98. pantā. 4. NODAĻA KULTŪRATKARĪGAIS MAKSĀJUMS PAR RĪSIEM 15. pants Pieteikums Atbalsta pieteikumā lauksaimnieki norāda rīsu šķirni, kas iesēta katrā kultivētajā zemes gabalā, par kuru viņi pieprasa kultūratkarīgo maksājumu par rīsiem, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1782/2003 79. pantā. 16. pants Sējas datumi Lai būtu tiesības uz kultūratkarīgo maksājumu par rīsiem, deklarētās platības apsēj ne vēlāk kā: a) līdz 30. jūnijam pirms attiecīgās ražas Spānijā un Portugālē, b) līdz 31. maijam citās ražojošās dalībvalstīs, kas minētas Regulas (EK) Nr. 1782/2003 80. panta 2. punktā. Tomēr Franču Gviānā platības apsēj attiecībā uz katru no diviem sējas cikliem — ne vēlāk kā līdz 31. decembrim un 30. jūnijam pirms ražas, un kultūratkarīgo maksājumu par rīsiem piešķir, pamatojoties uz vidējām platībām, kas apsētas katram no diviem sējas cikliem. 17. pants Samazinājuma koeficients Samazinājuma koeficientu kultūratkarīgajam maksājumam par rīsiem, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1782/2003 82. pantā, aprēķina saskaņā ar I pielikumu. 18. pants Paziņojumi 1. Līdz 2004. gada 15. maijam dalībvalstis elektroniskā veidā paziņo Komisijai par pasākumiem, kas veikti šīs nodaļas piemērošanai, un attiecīgā gadījumā par: a) pamatplatības vai pamatplatību sadalīšanu pamatapakšplatībās; b) objektīviem kritērijiem, uz kuriem balstīta šīs sadalīšanas. 2. Saskaņā ar 5. pantu dalībvalstis paziņo Komisijai šādu informāciju: a) ne vēlāk kā līdz 15. septembrim: i) šķirņu sarakstu, kas reģistrētas valsts katalogā un klasificētas saskaņā ar kritērijiem, kuri noteikti Padomes Regulas (EK) Nr. 1785/2003 [15] I pielikuma 2. punktā, ii) apsētās platības, par kurām iesniegti pieteikumi par kultūratkarīgo maksājumu par rīsiem, iedalot pēc rīsu šķirnes, pēc pamatplatības un pamatapakšplatības, saskaņā ar tabulu šīs regulas II pielikuma A daļā, ieskaitot pamatplatību un pamatapakšplatību limitu pārsniegšanu, ko katra dalībvalsts ir noteikusi saskaņā ar šā panta 1. punktu; b) ne vēlāk kā līdz 31. oktobrim — grozījumus attiecībā uz apsētajām platībām, par kurām iesniegti pieteikumi par kultūratkarīgo maksājumu par rīsiem, ko paziņo atbilstoši 1. apakšpunktam, saskaņā ar tabulu šīs regulas II pielikuma B daļā; c) ne vēlāk kā līdz 31. jūlijam — informāciju par apsētajām platībām, par kurām kultūratkarīgais maksājums par rīsiem ir faktiski izmaksāts iepriekšējā tirdzniecības gadā atbilstoši aprēķināšanas metodei, kas noteikta šīs regulas I pielikumā, saskaņā ar tabulu šīs regulas II pielikuma C daļā. 3. Attiecībā uz Franču Gviānu informāciju par apsētajām platībām paziņo, pamatojoties uz vidējām platībā, kas apsētas divu sējas ciklu laikā. 4. Dalībvalstis katru gadu var pārskatīt pamatapakšplatības un objektīvos kritērijus, kas minēti 1. punktā. Tās paziņo šo informāciju Komisijai ne vēlāk kā līdz 15. maijam pirms attiecīgās ražas. 5. NODAĻA PLATĪBATKARĪGIE MAKSĀJUMI PAR RIEKSTIEM 19. pants Nosacījumi par tiesībām uz Kopienas atbalstu 1. Šajā nodaļā "augļu dārzs" nozīmē vienotu un viendabīgu platību, kura apstādīta ar riekstu kokiem, kurā neaug citas kultūras vai citi stādījumi un kura ir ģeogrāfiski vienota. Atsevišķi riekstu koki vai atsevišķa koku rinda, kas iestādīta gar ceļu vai gar citām kultūrām, nav uzskatāma par augļu dārzu. Atkāpjoties no pirmās daļas, dalībvalstis var atļaut citu koku klātbūtni tādā apjomā, kas nepārsniedz 10 % no 3. punktā noteiktā koku skaita. Turklāt dalībvalstis var atļaut kastaņu klātbūtni, ja tiek ievērots 3. punktā noteiktais koku skaits attiecībā uz piemērotiem riekstu kokiem. 2. Tikai par augļu dārziem, kas ražo riekstus un atbilst 3. un 4. punktā minētajiem nosacījumiem datumā, kurš jānosaka saskaņā ar šīs regulas 3. pantu, ir tiesības uz platībatkarīgo maksājumu, kas paredzēts Regulas (EK) Nr. 1782/2003 83. pantā. Attiecībā uz augļu dārziem, kuros audzē dažāda veida riekstus un ja atbalsts tiek diferencēts atkarībā no produktiem, piemēro atbalsta piešķiršanas nosacījumus un/vai atbalsta līmeni tieši dominējošajam riekstu veidam. 3. Augļu dārzu minimālais zemes gabala lielums nevar būt mazāks kā 0,10 hektāri. Riekstu koku skaits uz vienu augļu dārza hektāru nevar būt mazāks kā: - 125 attiecībā uz lazdu riekstiem, - 50 attiecībā uz mandelēm, - 50 attiecībā uz valriekstiem, - 50 attiecībā uz pistācijām, - 30 attiecībā uz ceratoniju augļiem. 4. Dalībvalstis var noteikt minimālo zemes gabala lielumu un koku blīvumu augstākā līmenī, kā noteikts 3. punktā saskaņā ar objektīviem kritērijiem, lai ņemtu vērā attiecīgo platību un ražošanas raksturīgās iezīmes. 20. pants Valsts atbalsta piešķiršanas nosacījumi Šīs regulas 19. pants attiecas uz valsts atbalstu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1782/2003 87. pantā. Neskarot Regulas (EK) Nr. 1782/2003 87. pantu, dalībvalsts var noteikt papildu atbalsta piešķiršanas kritērijus, ja šie kritēriji atbilst atbalsta shēmas mērķiem vides, lauku, sociālajā un ekonomikas jomā un nerada diskrimināciju starp ražotājiem. Dalībvalstis nosaka vajadzīgos pasākumus, lai kontrolētu šos kritērijus. 21. pants Pieteikums Atbalsta pieteikumā lauksaimnieki norāda riekstu koku skaitu pēc veida un pēc lauksaimniecības zemes gabala. 22. pants Saziņa 1. Dalībvalstis Komisijai paziņo pirms 3. pantā minētā datuma un ne vēlāk kā līdz 2004. gada 15. maijam: a) ja dalībvalsts piesakās Kopienas atbalstam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2002 83. panta 2. punktu, platībatkarīgā maksājuma līmeni par produktiem un/vai grozītās valsts garantētās platības (turpmāk tekstā — "VGP"); b) augstākos līmeņus un kritērijus, kas minēti šīs regulas 19. panta 4. punktā; c) šīs regulas 20. pantā minētos papildu kritērijus un turpmākajos gados līdz 31. martam — datus, kas minēti b) un c) apakšpunktā, un līdz 15. maijam — datus, kas minēti a) apakšpunktā. 2. Jebkādus grozījumus 1. punktā minētajos ziņojumos piemēro nākamajam gadam, un par tiem dalībvalstis nekavējoties paziņo Komisijai, pievienojot objektīvus kritērijus, kas pamato šādas izmaiņas. 23. pants Pārejas posma pasākumi 1. Dalībvalstis var noteikt, vai un ar kādiem nosacījumiem Regulas (EK) Nr. 1782/2003 86. panta 2. punktā minētos uzlabošanas plānus var pārtraukt, pirms tiem būtu jābeidzas, un relatīvās platības kļūst piemērotas atbalstam saskaņā ar šo shēmu. 2. Nosakot 1. punktā minētos nosacījumus, dalībvalsts nodrošina, ka: a) plānu nepārtrauc pirms ikgadējā perioda galīgas īstenošanas; b) plāna sākotnējie mērķi ir sasniegti atbilstoši dalībvalsts prasībām. 6. NODAĻA ATBALSTS PAR CIETES KARTUPEĻIEM 24. pants Tiesības uz atbalstu Atbalstu par cietes kartupeļiem, kas paredzēts Regulas (EK) Nr. 1782/2003 93. pantā, piešķir par kartupeļiem, uz ko attiecas audzēšanas līgums, kurš paredzēts Regulas (EK) Nr. 2236/2003 [16]3. pantā, kam ir pienācīgi laba tirdzniecības kvalitāte, pamatojoties uz kartupeļu neto svaru, ko nosaka ar vienu no metodēm, kuras aprakstītas Regulas (EK) Nr. 2235/2003 [17]I pielikumā, un uz piegādāto kartupeļu cietes saturu, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2235/2003 II pielikumā noteiktajām likmēm. Atbalstu cietes kartupeļiem nepiešķir par kartupeļiem, kam nav pienācīgi laba tirdzniecības kvalitāte, kā arī par kartupeļiem, kas satur mazāk par 13 % cietes, izņemot gadījumus, kad piemērojama Regulas (EK) Nr. 2236/2003 5. panta 3. punkta otrā daļa. 25. pants Pieteikums 2004. gadam lauksaimnieks iesniedz atbalsta pieteikumu, kurā ir ietverta visa informācija, kas vajadzīga, lai būtu iespējams konstatēt tiesības uz atbalstu, jo īpaši: a) lauksaimnieka identitāte; b) 24. pantā minētā audzēšanas līguma kopija; c) lauksaimnieka paziņojums, ka viņš apzinās prasības, kas attiecas uz konkrēto atbalstu. 26. pants Minimālā cena Uz atbalstu par cietes kartupeļiem attiecas prasība, ka jāiesniedz pierādījumi, ka cena, kura nav zemāka par to, kas minēta Regulas (EK) Nr. 1868/94 4. panta a) punktā, ir samaksāta, nogādājot kartupeļus līdz fabrikai, saskaņā ar likmēm, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 2235/2003 II pielikumā. Piemēro Regulas (EK) Nr. 2236/2003 10. panta 2. punktā minēto pierādījumu. 27. pants Maksājums 1. Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1782/2003 28. panta 2. punkta un neskarot laika posmu, kas noteikts minētajā pantā 2004. gadam, atbalstu par cietes kartupeļiem lauksaimniekiem izmaksā dalībvalsts, kuras teritorijā tika ražota kartupeļu ciete, par daudzumiem, kas piegādāti cietes ražošanas uzņēmumam četru mēnešu laikā pēc datuma, kurā sniegti šīs regulas 26. pantā minētie pierādījumi un ievēroti šīs regulas 24. pantā minētie nosacījumi. 2. Pārrēķina kurss, kas jāizmanto, lai atbalstu par cietes kartupeļiem izteiktu valsts valūtā, ir kurss, kuru piemēro saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2236/2003 20. pantu. 28. pants Pārbaudes un samazinājumi 1. Dalībvalstis sniedz viena otrai savstarpēju palīdzību, kas vajadzīga, lai veiktu šajā pantā paredzētās pārbaudes, kā arī, ja kartupeļus, kas paredzēti kartupeļu cietes ražošanā, izmanto Kopienas iekšējā tirdzniecībā. 2. Pārbaudes uz vietas 2004. gadā aptver vismaz 3 % no ražotājiem, kas noslēguši audzēšanas līgumus ar cietes ražošanas uzņēmumiem. 3. Pārbaudes uz vietas izvēlas, pamatojoties uz riska analīzi, kas ņem vērā: a) kartupeļu daudzumus, kas paredzēti kartupeļu cietes ražošanai, attiecībā pret platībām, kā paziņots 24. pantā minētajā audzēšanas līgumā; b) citus parametrus, kas vēl jānosaka. 4. Ja konstatē, ka faktiski kultivētā platība ir par vairāk nekā 10 % mazāka nekā deklarētā platība, atbalstu, kas jāizmaksā attiecīgajam ražotājam par esošo ražu, samazina par konstatētās starpības divkāršu apjomu. 7. NODAĻA PIENA RAŽOŠANAS PIEMAKSA UN PAPILDU MAKSĀJUMI 29. pants Atbalsta pieteikums Par 2004. gadu ražotājs iesniedz atbalsta pieteikumu, kurā ietverta visa informācija, kas vajadzīga, lai konstatētu tiesības uz atbalstu, jo īpaši ražotāja identitāte un ražotāja paziņojums, ka viņš apzinās prasības, kas attiecas uz konkrēto atbalstu. 30. pants Neaktivitātes gadījumi 1. Ja fiziska vai juridiska persona, kam piešķirts individuālais references daudzums, neatbilst Regulas (EK) Nr. 1788/2003 5. panta c) punktā minētajiem nosacījumiem 12 mēnešu periodā, kas beidzas attiecīgā gada 31. martā, par attiecīgo gadu nemaksā piena ražošanas piemaksas un papildu maksājumu, ja vien persona pirms pieteikuma termiņa beigām kompetentai iestādei nepierāda, ka ražošana ir uzsākta. 2. Šā panta 1. punktu nepiemēro force majeure gadījumos un attiecīgi pamatotos gadījumos, kuri uz laiku ietekmē attiecīgo ražotāju ražošanas jaudu un kurus par tādiem atzīst kompetentā iestāde. 31. pants Pārbaudes un sankcijas 1. Katru gadu vismaz 2 % no pieteikumu iesniedzējiem pakļauj pārbaudei uz vietas. Pārbaudes uz vietas attiecas uz piena ražošanas piemaksas un papildu maksājuma piešķiršanas nosacījumiem, īpaši pamatojoties uz lauksaimnieku grāmatvedību vai citiem reģistriem. 2. Regulas (EK) Nr. 2419/2001 31. pantu, 32. panta 1. punktu un 33. pantu piemēro tādā mērā, ka "platību" uzskata par "individuālo references daudzumu". Ja gadījumā, kas minēts šīs regulas 30. panta 1. punktā, attiecīgā persona neuzsāk ražošanu līdz pieteikuma termiņa beigām, individuālo references daudzumu, kurš noteikts iepriekšējās daļas nozīmē, uzskata par nulli. Šajā gadījumā attiecīgās personas atbalsta pieteikumu par attiecīgo gadu noraida. Summu, kas vienāda ar summu, uz kuru attiecas noraidītais pieteikums, atskaita no atbalsta maksājumiem saskaņā ar jebkuru atbalsta shēmu, kas minēta Regulas (EEK) Nr. 3508/92 1. panta 1. punktā, uz ko personai ir tiesības to pieteikumu kopainā, kurus tā iesniedz kalendārajā gadā pēc konstatācijas kalendārā gada. 3. Atsauce uz Regulas (EEK) Nr. 3508/92 1. panta 1. punktu, kas ietverta Regulas (EK) Nr. 2419/2001 32. panta 2. punktā un 33. panta otrajā daļā, kā arī šā panta 2. punktā, uzskatāma par atsauci uz atbalsta shēmām, kuras izveidotas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 III un IV sadaļu. 8. NODAĻA ATBALSTS PAR ENERĢIJAS KULTŪRĀM 1. IEDAĻA Definīcijas 32. pants Definīcijas Šajā nodaļā: a) "pieteicējs" ir jebkurš lauksaimnieks, kas kultivē Regulas (EK) Nr. 1782/2003 88. pantā minētās platības, lai saņemtu minētajā pantā minēto atbalstu; b) "pirmapstrādātājs" ir jebkurš lauksaimniecības izejvielu lietotājs, kas veic šo izejvielu pirmo pārstrādi, lai iegūtu vienu vai vairākus Regulas (EK) Nr. 1782/2003 88. pantā minētos produktus. 2. IEDAĻA Līgums 33. pants Izejvielu izmantošana 1. Jebkuru lauksaimniecības izejvielu, izņemot cukurbietes, var audzēt platībās, uz ko attiecas atbalsts, kurš paredzēts Regulas (EK) Nr. 1782/2003 88. pantā, ja šīs izejvielas pirmkārt paredzēts izmantot minētajā pantā nosaukto enerģētikas produktu ražošanā. Šā panta pirmajā daļā minēto enerģētikas produktu ekonomiskā vērtība, kas iegūti no izejvielu apstrādes, ir augstāka nekā visu citu produktu vērtība, kuri paredzēti citādai izmantošanai un iegūti šādā pārstrādē, ko nosaka ar vērtēšanas metodi, kura noteikta 49. panta 3. punktā. 2. Uz izejvielām, kas minētas 1. punktā, jāattiecas līgumam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1783/2003 90. pantu un atbilstoši turpmāk paredzētajiem nosacījumiem. 3. Pieteikuma iesniedzējs piegādā visas novāktās izejvielas pirmapstrādātājam, kurš tās pieņem un nodrošina, ka šādu izejvielu līdzvērtīgu daudzumu Kopienā izlieto, lai ražotu vienu vai vairākus enerģētikas produktus, kā minēts Regulas (EK) Nr. 1782/2003 88. pantā. Ja pirmapstrādātājs izmanto faktiski novāktās izejvielas starpproduktu vai blakusproduktu ražošanai, viņš var izlietot šādu starpproduktu vai blakusproduktu līdzvērtīgu daudzumu, lai ražotu vienu vai vairākus gala produktus, kā minēts šā punkta pirmajā daļā. Gadījumā, kas minēts šā punkta otrajā daļā, pirmapstrādātājs informē kompetento iestādi, kurai iesniegts nodrošinājums. Ja šādu līdzvērtīgu daudzumu izlieto citā dalībvalstī, nevis tajā, kurā izejvielas novāktas, tad attiecīgo dalībvalstu kompetentās iestādes sniedz viena otrai sīkas ziņas par šo darījumu. 4. Valsts noteikumu kontekstā, kas reglamentē līgumattiecības, pirmapstrādātājs var uzticēt trešai pusei izejvielu savākšanu no lauksaimnieka, kurš pieteicies atbalsta saņemšanai. Pārstāvim jārīkojas pārstrādātāja vārdā, kas arī turpmāk ir vienīgais atbildīgais par šajā nodaļā noteiktajām saistībām. 34. pants Atkāpes 1. Neatkarīgi no 33. panta 2. un 3. punkta dalībvalstis pieteikuma iesniedzējiem var atļaut: a) izmantot visu novākto labību vai eļļas augus, uz ko attiecas KN kodi 12010090, ex12050090 un 12060091: i) kā degvielu savas saimniecības apkurei, ii) elektrības vai biodegvielas ražošanai saimniecībā; b) visas novāktās izejvielas savās saimniecībās pārstrādāt biogāzē (KN kods 27112900). 2. Šā panta 1. punktā minētajos gadījumos pieteikuma iesniedzēji deklarācijā, kas aizvieto 35. pantā minēto līgumu, apņemas izmantot vai tieši pārstrādāt izejvielas, uz kurām attiecas deklarācija. Šīs regulas 35.–50. pantu piemēro mutatis mutandis. Turklāt pieteikuma iesniedzējiem jānodrošina, ka visas novāktās izejvielas nosver dalībvalsts izraudzīta iestāde vai uzņēmums, un viņam jāved atsevišķa uzskaite par izmantotajām izejvielām, kā arī par produktiem un blakusproduktiem, kas radušies, tās pārstrādājot. Tomēr attiecībā uz labību, eļļas augiem, salmiem un ja izmanto visu augu, svēršanu var aizstāt ar izejvielas volumetrisku mērījumu. 3. Dalībvalstis, kas piemēro 1. punktu, ievieš atbilstīgus kontroles pasākumus, lai nodrošinātu, ka izejvielas izmanto tieši saimniecībā vai pārstrādā biogāzē ar KN kodu 27112900. 4. Labību un eļļas augus, ko izmanto atbilstīgi 1. punkta a) apakšpunktam, jādenaturē saskaņā ar dalībvalsts noteikto metodi. Dalībvalstis var atļaut denaturēt eļļu, kas ražota, pārstrādājot eļļas augus saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļu, nevis denaturēt pašus eļļas augus, ja šāda denaturēšana notiek tūlīt pēc to pārstrādes eļļā un ja tiek pārbaudīta eļļas augu izmantošana. 35. pants Līgums 1. Papildus atbalsta pieteikumiem pieteikuma iesniedzēji iesniedz savās kompetentajās iestādēs līgumus, ko viņi noslēguši ar pirmapstrādātāju. 2. Pieteikuma iesniedzēji nodrošina, lai līgumā būtu precizētas šādas ziņas: a) līgumslēdzēju pušu vārdi vai nosaukumi un adreses; b) līguma darbības ilgums; c) visu attiecīgo izejvielu sugas un platības, kur ir katras sugas stādījumi; d) visi nosacījumi, kas piemērojami paredzēto izejvielu daudzumu piegādei; e) apņemšanās pildīt saistības atbilstoši 33.panta 3.punktam; f) paredzētie galvenie izejvielu galīgās izmantošanas veidi, no kuriem katrs atbilst 33. panta 1. punktā un 49. panta 3. punktā noteiktajiem nosacījumiem. 3. Pieteikuma iesniedzēji nodrošina, ka līgumus noslēdz savlaicīgi, lai pirmapstrādātājs varētu iesniegt līguma kopiju pieteikuma iesniedzēja kompetentajā iestādē 44. panta 1.punktā noteiktajā termiņā. 4. Kontroles nolūkā dalībvalstis var prasīt, lai katrs pieteikuma iesniedzējs par katru izejvielu veidu noslēdz atsevišķu piegādes līgumu. 3. IEDAĻA Līguma grozīšana un izbeigšana 36. pants Līguma grozīšana un izbeigšana Ja līgumslēdzējas puses groza vai izbeidz līgumu pēc tam, kad pieteikuma iesniedzēji ir iesnieguši atbalsta pieteikumu, tad iesniedzēji var šādus atbalsta pieteikumus uzturēt spēkā tikai ar noteikumu, ka, lai varētu veikt attiecīgās pārbaudes, viņi informē savu kompetento iestādi par šādu grozīšanu vai izbeigšanu līdz beigu datumam, kas attiecīgajā dalībvalstī noteikts attiecībā uz pieteikuma grozīšanu. 37. pants Ārkārtēji apstākļi Neskarot 36. panta prasības, ja pieteikuma iesniedzēji informē savu kompetento iestādi, ka ārkārtēju apstākļu dēļ viņi nespēs piegādāt visas izejvielas vai daļu no tām, kas noteiktas līgumā, tad kompetentā iestāde pēc tam, kad ir iegūti pietiekami pierādījumi par šiem ārkārtējiem apstākļiem, var atļaut tādus līgumu grozījumus, kas šķiet pamatoti, vai līgumu izbeigšanu. Ja zemes gabals, uz ko attiecas līgumi, līguma grozījumu dēļ samazinās vai ja līgumi tiek izbeigti, pieteikuma iesniedzēji zaudē tiesības uz šajā nodaļā minēto atbalstu attiecībā uz platībām, kas izslēgtas no līguma. 38. pants Izmaiņas galīgajā izlietošanā Neierobežojot 36. pantu, pirmapstrādātāji var mainīt paredzētos galvenos izejvielu galīgās izmantošanas veidus, kā minēts 35. panta 2.punkta f) apakšpunktā, tiklīdz izejvielas, uz kurām attiecas līgums, ir viņiem piegādātas un tiklīdz ir izpildīti 40. panta 1. punktā un 44. panta 3. punkta pirmajā daļā noteiktie nosacījumi. Izmaiņas galīgās izmantošanas veidos veic saskaņā ar 33. panta 1. punkta otrajā daļā un 49. panta 3. punktā noteiktajiem nosacījumiem. Pirmapstrādātāji par to iepriekš paziņo savām kompetentajām iestādēm, lai veiktu vajadzīgos kontroles pasākumus. 4. IEDAĻA Reprezentatīvās ražas un piegādātie daudzumi 39. pants Reprezentatīvās ražas Katru gadu dalībvalstis, izmantojot atbilstīgu procedūru, nosaka reprezentatīvās ražas, kas jāiegūst, un informē attiecīgos pieteikumu iesniedzējus. 40. pants Piegādājamie daudzumi 1. Pieteikuma iesniedzēji savām kompetentajām iestādēm deklarē novākto izejvielu kopējo daudzumu pa sugām un apstiprina piegādāto izejvielu daudzumus un puses, kam šādas piegādes veiktas. 2. Faktiskajiem daudzumiem, kas pieteikuma iesniedzējam jānogādā pirmapstrādātājam, jāatbilst vismaz reprezentatīvajai ražai. Tomēr pietiekami pamatotos gadījumos dalībvalstis izņēmuma kārtā var pieļaut daudzumu, kas ir ne vairāk kā par 10 % mazāks kā reprezentatīvā raža. Turklāt, ja kompetentās iestādes ir atļāvušas grozīt vai izbeigt līgumus saskaņā ar 37. pantu, ja tas šķiet pamatoti, tās var samazināt daudzumus, kas pieteikuma iesniedzējam jāpiegādā saskaņā ar šī punkta pirmo daļu. 41. pants Atbalsta samazinājums Ja pieteikuma iesniedzēji nepiegādā jebkuras attiecīgās izejvielas vajadzīgo daudzumu atbilstoši šai nodaļai, Regulas (EK) Nr. 2419/2001 32. panta nolūkā uzskata, ka viņi nav izpildījuši savas saistības attiecībā uz zemes gabaliem, kuri paredzēti enerģētikas nolūkiem, saistībā ar platību, kuras lielumu aprēķina, reizinot tās zemes platību, ko viņi apstrādājuši un izmantojuši izejvielu ražošanai saskaņā ar šajā nodaļā noteiktajiem kritērijiem, ar šīs izejvielas piegāžu iztrūkuma procentuālo vērtību. 5. IEDAĻA Atbalsta maksājuma nosacījumi 42. pants Maksājums 1. Atbalstu var izmaksāt pieteikuma iesniedzējam, pirms izejviela ir pārstrādāta. Tomēr šādus maksājumus veic vienīgi tad, ja vajadzīgie izejvielu daudzumi atbilstoši šai nodaļai ir piegādāti pirmapstrādātājam un ja: a) ir veikta 40.pantā minētā deklarācija; b) pirmapstrādātāja kompetentajai iestādei ir iesniegta līguma kopija un ir izpildīti 33. panta 1. punktā minētie nosacījumi; c) kompetentā iestāde ir saņēmusi pierādījumu, ka 45. panta 2. punktā paredzētais nodrošinājums ir iesniegts pilnā apmērā; d) par maksājuma veikšanu atbildīgā kompetentā iestāde ir pārbaudījusi, ka attiecībā uz katru pieteikumu ir izpildīti 35. pantā noteiktie nosacījumi. 2. Divgadīgo kultūru gadījumā, kad izejvielas novāc un attiecīgi piegādā tikai otrajā audzēšanas gadā, maksājumu veic abos nākamajos gados pēc līguma noslēgšanas, kā paredzēts 35. pantā, ar nosacījumu, ka kompetentās iestādes konstatē, ka: a) no pirmā audzēšanas gada ir izpildītas šā panta 1. punkta b), c) un d) apakšpunktā noteiktās saistības un b) otrajā audzēšanas gadā ir izpildītas šā panta 1. punkta a) apakšpunktā noteiktās saistības un 44. panta 3. punkta pirmajā daļā minētā informācija ir paziņota. Par pirmo audzēšanas gadu maksājumu veic vienīgi tad, ja kompetentā iestāde ir saņēmusi pierādījumu, ka ir iesniegts nodrošinājums, kā paredzēts 45. panta 2. punktā. Attiecībā uz otro audzēšanas gadu nodrošinājums nav jāiesniedz, lai veiktu maksājumu. 3. Attiecībā uz ilggadīgām vai daudzgadīgām kultūrām atbalsta maksājumu no līguma noslēgšanas brīža veic katru gadu. 2. punktā noteiktos nosacījumus piemēro mutatis mutandis. 6. IEDAĻA Līgums un pieteikuma iesniedzēju un pirmapstrādātāju saistības 43. pants Pārstrādātāju skaits Pārsvarā enerģētikas produkti jāiegūst otrajam pārstrādātājam. 44. pants Līgums un pieteikuma iesniedzēju un pirmapstrādātāju saistības 1. Pirmapstrādātāju līguma kopiju savās kompetentajās iestādēs iesniedz ne vēlāk kā atbalsta pieteikumu iesniegšanas pēdējā dienā par attiecīgo gadu attiecīgajā dalībvalstī. Ja pieteikuma iesniedzēji un pirmapstrādātāji groza vai izbeidz līgumus līdz 36. pantā minētajam datumam attiecīgajā gadā, pirmapstrādātāji ne vēlāk kā minētajā datumā savās kompetentajās iestādēs iesniedz grozītā vai izbeigtā līguma kopiju. 2. Pirmapstrādātāji savām kompetentajām iestādēm sniedz vajadzīgo informāciju par attiecīgo pārstrādes ciklu, jo īpaši attiecībā uz cenām un tehniskās pārstrādes koeficientiem, ko izmanto, lai noteiktu tos gala produktu daudzumus, ko ir iespējams iegūt. Izmanto koeficientus, kas noteikti 50. panta 1. punktā. 3. Pirmapstrādātāji, kas ir pārņēmuši izejvielas no pieteikuma iesniedzējiem, informē savas kompetentās iestādes par saņemto izejvielu daudzumiem, norādot sugu, izejvielas piegādājušās līgumslēdzējas puses vārdu vai nosaukumu un adresi, piegādes vietu un līguma atsauci, to veicot termiņā, kas dalībvalstīm jānosaka tā, lai maksājumus varētu veikt Regulas (EK) Nr. 1782/2003 28. pantā paredzētajā termiņā. Ja pirmapstrādātāju dalībvalsts nav tā pati dalībvalsts, kurā izejvielas ir izaudzētas, tad 40 darba dienu laikā pēc pirmajā daļā minētās informācijas saņemšanas attiecīgās kompetentās iestādes informē pieteikuma iesniedzēju iestādes par piegādāto izejvielu kopējo daudzumu. 7. IEDAĻA Nodrošinājumi 45. pants Pirmapstrādātāji 1. Pirmapstrādātāji iesniedz pilna apmēra nodrošinājumu, kā paredzēts 2. punktā, savās kompetentajās iestādēs līdz maksājuma saņemšanas pieteikuma iesniegšanas beigu termiņam attiecīgajā gadā attiecīgajā dalībvalstī. 2. Nodrošinājuma apmēru, kas jāiesniedz par katru izejvielu veidu, aprēķina, visu to platību summu, kuras apstrādātas saskaņā ar šo shēmu un uz kurām attiecas attiecīgā pirmapstrādātāja parakstīts līgums un kuras izmanto minētā izejvielu veida ražošanai, reizinot ar likmi EUR 60 par hektāru. 3. Ja līgumus groza vai izbeidz saskaņā ar 36. vai 37. pantu, tad iesniegto nodrošinājumu lielumu attiecīgi koriģē. 4. Nodrošinājuma procentuālo daļu par katru izejvielu atmaksā ar nosacījumu, ka attiecīgā pirmapstrādātāja kompetentajai iestādei ir pierādījumi, ka minētais izejvielu daudzums ir ticis pārstrādāts saskaņā ar 35. panta 2. punkta f) apakšpunktā noteikto prasību, ja vajadzīgs, ņemot vērā izmaiņas atbilstoši 38. pantam. 46. pants Pamatprasības un pakārtotas prasības 1. Šādas saistības veido pamatprasības Komisijas Regulas (EEK) 2220/85 [18]20. panta nozīmē: a) saistība pārstrādāt izejvielu daudzumus galvenokārt līgumā paredzētajos galaproduktos. Izejvielas pārstrādā līdz 31. jūlijam otrajā gadā pēc ražas novākšanas; b) saistība produktiem pievienot T5 kontroleksemplāru saskaņā ar 47. un 48. pantu. 2. Šādas saistības, ko uzņemas pirmapstrādātāji, veido pakārtotas prasības Regulas (EEK) Nr. 2220/85 20. panta nozīmē: a) saistība pieņemt visu izejvielu piegādes, ko piegādājuši pieteikuma iesniedzēji atbilstoši 33. panta 3. punktam; b) saistība iesniegt līgumu kopijas saskaņā ar 44. panta 1. punktu; c) saistība sniegt informāciju, kas prasīta saskaņā ar 44. panta 3. punkta pirmo un otro daļu; d) saistība iesniegt nodrošinājumu saskaņā ar 45. panta 1. punktu. 8. IEDAĻA Dokumenti pārdošanai, nodošanai vai piegādei citā dalībvalstī, vai eksportam 47. pants T5 kontroleksemplārs Ja pirmapstrādātāis pārdod vai nodot otriem pārstrādātājiem citā dalībvalstī starpproduktus, uz ko attiecas līgumi, kā paredzēts 35. pantā, produktiem pievieno T5 kontroleksemplārus, kuri izdoti saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 2454/93. T5 kontroleksemplāra 104. ailē zem virsraksta "Citi" veic kādu no šādiem ierakstiem: - Producto destinado a su transformación o entrega de acuerdo con lo establecido en el artículo 34 del Reglamento (CE) no 2237/2003 de la Comisión - Skal anvendes til forarbejdning eller levering i overensstemmelse med artikel 34 i Kommissionens forordning (EF) Nr. 2237/2003 - Zur Verarbeitung oder Lieferung gemäß Artikel 34 der Verordnung (EG) Nr. 2237/2003 der Kommission zu verwenden - Προς χρήση για μεταποίηση ή παράδοση σύμφωνα με το άρθρο 34 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 2237/2003 της Επιτροπής - To be used for processing or delivery in accordance with Article 34 of Commission Regulation (EK) No 2237/2003 - À utiliser pour transformation ou livraison conformément aux dispositions de l’article 34 du règlement (CE) no2237/2003 de la Commission - Da consegnare o trasformare conformemente all’articolo 34 del regolamento (CE) n. 2237/2003 della Commissione - Te gebruiken voor verwerking of aflevering overeenkomstig artikel 34 van Verordening (EG) Nr. 2237/2003 van de Commissie - A utilizar para transformação ou entrega em conformidade com o artigo 34.o do Regulamento (CE) n.o 2237/2003 da Comissão - Käytetään jalostamiseen tai toimittamiseen komission asetuksen (EY) N:o 2237/2003 mukaisesti - Används till bearbetning eller leverans i enlighet med kommissionens förordning (EG) Nr. 2237/2003 48. pants T5 kontroleksemplāra alternatīvas Neskarot 46. panta 1. punkta b) apakšpunktu, ja T5 kontrolekesemplārs nav nosūtīts atpakaļ par kontroli atbildīgajai nosūtītājiestādes nodaļai dalībvalstī, kurā reģistrēts pirmapstrādātājs, trīs mēnešu laikā pirms 46. panta 1. punkta a) apakšpunktā paredzētā termiņa beigām tādu apstākļu dēļ, par kuriem pirmapstrādātājs nav atbildīgs, šādus dokumentus var pieņemt kā T5 kontroleksemplāra alternatīvas: a) rēķini par starpproduktu pirkumu; b) otrā pārstrādātāja paziņojumi, kas apliecina izejvielu galīgo pārstrādi enerģētikas produktos, kā minēts Regulas (EK) Nr. 1782/2003 88. pantā, un c) otrā pārstrādātāja grāmatvedības dokumentu apliecinātas fotokopijas, kas pierāda, ka pārstrāde ir veikta. 9. IEDAĻA Pārbaudes 49. pants Uzskaite 1. Vismaz reizi mēnesī dalībvalsts kompetentā iestāde precizē, kāda uzskaite un cik bieži jāveic pārstrādātājiem. Uzskaitē iekļauj vismaz šādu informāciju: a) dažādu izejvielu daudzumi, kas nopirkti pārstrādei; b) pārstrādāto izejvielu daudzumi un no tām iegūto gala produktu, līdzproduktu un blakusproduktu daudzumi un veidi; c) zudumi pārstrādes gaitā; d) iznīcinātie daudzumi un šādas iznīcināšanas iemesli; e) to produktu daudzumi un veidi, ko pārstrādātājs pārdevis vai nodevis tālāk, un cenas; f) ja vajadzīgs, nākamā pārstrādātāja vārds vai nosaukums un adrese. 2. Pirmapstrādātāja kompetentā iestāde pārbauda, vai iesniegtais līgums atbilst 33. panta 1. punktā noteiktajiem nosacījumiem. Ja līgumi neatbilst minētajiem nosacījumiem, par to informē pieteikuma iesniedzēja kompetentās iestādes. 3. Lai aprēķinātu 33. panta 1. punktā minēto produktu ekonomisko vērtību, attiecīgās kompetentās iestādes, pamatojoties uz 44. panta 2. punktā minēto informāciju, salīdzina visu enerģētikas produktu vērtību summu ar visu citu produktu vērtību summu, kas paredzēti citādai izmantošanai un iegūti ar tām pašām pārstrādes darbībām. Katra vērtība ir vienāda ar attiecīgo daudzumu, kas reizināts ar ražotāja cenas vidējo vērtību, kura noteikta iepriekšējā tirdzniecības gadā. Ja šādas cenas nav zināmas, tad kompetentās iestādes nosaka attiecīgās cenas, jo īpaši pamatojoties uz 44. panta 2. punktā minēto informāciju. 50. pants Pārbaudes pārstrādātāju telpās 1. Tās dalībvalsts kompetentās iestādes, kurā notiek pārstrāde, pārbauda atbilstību 33. panta 1. punkta noteikumiem vismaz 25 % pārstrādātāju telpās, kas reģistrēti tās teritorijā, atlasē pamatojoties uz riska analīzi. Šādas pārbaudes ietver vismaz: a) enerģētikas produktu vērtību summas salīdzinājumu ar visu citu produktu vērtību summu, kas paredzēti citādai izmantošanai un iegūti ar tām pašām pārstrādes darbībām; b) pārstrādātāja ražošanas sistēmas analīzi, kas ietver fiziskas pārbaudes un tirdzniecības dokumentu pārbaudes, lai attiecībā uz pārstrādātājiem pārbaudītu, vai saskan izejvielu piegādes, galaprodukti, līdzprodukti un blakusprodukti. Šā punkta pirmās daļas b) apakšpunktā minētās pārbaudes nolūkā kompetentās iestādes pamatojas jo īpaši uz attiecīgo izejvielu tehniskās pārstrādes koeficientiem. Ja šādi koeficienti attiecībā uz eksportu Kopienas tiesību aktos ir paredzēti, tad tos piemēro. Ja tādu nav, bet Kopienas tiesību aktos ir paredzēti citi koeficienti, piemēro tos. Pārējos gadījumos pārbaudes pamato galvenokārt ar koeficientiem, kas ir vispārpieņemti pārstrādes rūpniecībā. 2. Neatkarīgi no 1. punkta attiecībā uz 34. pantā minētajām pārstrādes operācijām pārbauda 10 % no pieteikuma iesniedzējiem, ko atlasa, pamatojoties uz riska analīzi un ņemot vērā: a) atbalsta apjomus; b) lauksaimniecības zemes gabalu skaitu un platību, uz ko attiecas atbalsta pieteikums; c) attīstību salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu; d) iepriekšējo gadu pārbaužu rezultātus; e) citus parametrus, ko nosaka dalībvalstis, pamatojoties uz iesniegto līgumu reprezentativitāti. 3. Ja 2. punktā minētās pārbaudes atklāj pārkāpumus vismaz 3 % gadījumu, kompetentā iestāde veic gada laikā papildu pārbaudes un palielina lauksaimnieku procentu, kuri pakļauti pārbaudei uz vietas nākamajā gadā. 4. Ja paredzēts, ka konkrētus 1. un 2. punktā minēto pārbaužu elementus var veikt, pamatojoties uz paraugu, tad šim paraugam jāgarantē ticams un raksturojošs kontroles līmenis. 5. Par katru pārbaudi uz vietas sagatavo pārbaudes ziņojumu, kurā sīki izklāstītas veiktās pārbaudes un kuru paraksta inspektors. Ziņojumā jo īpaši norāda: a) pārbaudes dienu; b) klātesošās personas; c) pārbaudīto periodu; d) izmantotās pārbaudes metodes, tajā skaitā, ja vajadzīgs, atsauci uz paraugu ņemšanas metodēm; e) pārbaudes rezultātus. 51. pants Kaņepju audzēšana Piemēro ar kaņepēm saistītos noteikumus, kas minēti Regulas (EK) Nr. 2461/1999 3. panta 1.a punktā, 5. pantā trešajā daļā un 21.a pantā. 52. pants Papildu pasākumi un savstarpēja palīdzība 1. Dalībvalstis veic visus turpmākos pasākumus, kas vajadzīgi šīs nodaļas pareizai piemērošanai, un sniedz savstarpēju atbalstu to pārbaužu vajadzībām, kas paredzētas saskaņā ar šo nodaļu. Šajā sakarā, ja šī nodaļa neparedz atbilstīgus samazinājumus un izslēgšanu, dalībvalstis var piemērot arī valsts sankcijas pret tirgus dalībniekiem, kas iesaistīti atbalsta piešķiršanas procedūrā. 2. Ciktāl vajadzīgs vai noteikts šajā nodaļā dalībvalstis savstarpēji palīdz cita citai nodrošināt efektīvu kontroli un atļauj pārbaudīt iesniegto dokumentu autentiskumu un/vai apmainīto datu precizitāti. 10. IEDAĻA Izslēgšana no shēmas un novērtēšana 53. pants Izejvielu izslēgšana no shēmas Dalībvalstis no šajā nodaļā izveidotās shēmas var izslēgt jebkādas lauksaimniecības izejvielas, ja šīs izejvielas rada grūtības no kontroles, veselības, vides, krimināllikuma viedokļa vai no gala enerģētikas produktu samazinātas likmes viedokļa. 54. pants Novērtēšana Līdz 15. oktobrim pēc attiecīgā tirdzniecības gada beigām dalībvalstis nosūta Komisijai visu informāciju, kas vajadzīga, lai novērtētu shēmu, kura ieviesta ar šo nodaļu. Šī informācija jo īpaši ietver: a) platības atbilstoši katrai izejvielu sugai; b) izejvielu, galaproduktu, blakusproduktu un līdzproduktu daudzumus pa veidiem, sniedzot sīkas ziņas par izmantoto izejvielu veidu; c) pasākumus, kas veikti saskaņā ar 34. pantu; d) izejvielas, kas izslēgtas no shēmas saskaņā ar 53. pantu. 9. NODAĻA NOBEIGUMA NOTEIKUMI 55. pants Atcelšana Regulu (EK) Nr. 613/97 atceļ. 56. pants Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 2003. gada 23. decembrī Komisijas vārdā — Komisijas loceklis Franz Fischler [1] OV L 270, 21.10.2003., 1. lpp. [2] OV L 355, 5.12.1992., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 495/2001 (OV L 72, 14.3.2001., 6. lpp.). [3] OV L 327, 12.12.2001., 11. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2550/2001 (OV L 341, 22.12.2001., 105. lpp.). [4] OV L 94, 9.4.1997., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1127/98 (OV L 157, 30.5.1998., 86. lpp.). [5] OV L 197, 30.7.1994., 4. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1782/2003 (OV L 270, 21.10.2003., 1. lpp.) [6] OV L 270, 21.10.2003., 123. lpp. [7] OV L 299, 20.11.1999., 16. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 345/2002 (OV L 55, 26.2.2002., 10. lpp.) [8] OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1335/2003 (OV L 187, 26.7.2003., 16. lpp.) [9] OV L 160, 26.6.1999., 103. lpp. [10] OV L 160, 26.6.1999., 1. lpp. [11] OV L 246, 5.11.1971., 1. lpp. [12] OV L 160, 26.6.1999., 80. lpp. [13] OV L 100, 20.4.2000., 31. lpp. [14] OV 125, 11.7.1966., 2309./1966. lpp. [15] OV L 270, 21.10.2003., 96. lpp. [16] OV L 339, 24.12.2003., 45. lpp. [17] OV L 339, 24.12.2003., 36. lpp. [18] OV L 205, 3.8.1985., 5. lpp. -------------------------------------------------- I PIELIKUMS KULTŪRATKARĪGAIS MAKSĀJUMS PAR RĪSIEM 17. pantā minētā samazinājuma koeficienta aprēķināšana 1. Lai novērotu iespējamo pamatplatību pārsniegšanu, kas minēta Regulas (EK) Nr. 1782/2003 82. pantā, dalībvalsts kompetentā iestāde ņem vērā pamatplatības vai pamatapakšplatības, kas noteiktas iepriekš minētās regulas 81. pantā, no vienas puses, un kopējo platību, par kuru iesniegti atbalsta pieteikumi attiecībā uz šīm pamatplatībām un pamatapakšplatībām, no otras puses. 2. Nosakot kopējo platību, par ko iesniegti atbalsta pieteikumi, neņem vērā tos pieteikumus vai pieteikumu daļas, par kurām pārbaudes parādījušas, ka tie ir nepārprotami nepamatoti. 3. Ja tiek novērota konkrētu pamatplatību vai pamatapakšplatību pārsniegšana, dalībvalsts attiecībā uz tām nosaka pārsniegšanas procentus, ko aprēķina ar divām zīmēm aiz komata atbilstoši šīs regulas 18. panta 2. punktā noteiktajam termiņam. Ja pārsniegšanu var paredzēt, dalībvalsts nekavējoties informē ražotājus. 4. Kultūratkarīgā maksājuma par rīsiem samazinājuma koeficientu aprēķina saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 82. pantu atbilstoši šādai formulai: samazinājuma koeficients = pamatapakšplatības atskaites platība, kas dalīta ar kopējo platību, par kuru iesniegti atbalsta pieteikumi attiecībā uz šo pamatapakšplatību. Samazināto kultūratkarīgo maksājumu par rīsiem aprēķina atbilstoši šādai formulai: samazināts kultūratkarīgais atbalsts par rīsiem = kultūratkarīgais atbalsts par rīsiem, kas reizināts ar samazinājuma koeficientu. Šo samazinājuma koeficientu un šo samazināto kultūratkarīgo maksājumu par rīsiem aprēķina katrai pamatapakšplatībai pēc tam, kad veikta pārdalīšana, kas paredzēta iepriekš minētās regulas 82. panta 2. punktā. Pārdalīšanu veic par labu tām pamatapakšplatībām, kuru limiti ir pārsniegti. To veic proporcionāli novērotajai pārsniegšanai pamatapakšplatībās, kuru limiti ir pārsniegti. -------------------------------------------------- II PIELIKUMS +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ --------------------------------------------------