LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 179/1

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2018/973

(2018. gada 4. jūlijs),

ar kuru izveido daudzgadu plānu bentiskajiem krājumiem Ziemeļjūrā un zvejniecībām, kas minētos krājumus izmanto, un sīkāk nosaka kārtību, kā īstenot izkraušanas pienākumu Ziemeļjūrā, un ar kuru atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 676/2007 un (EK) Nr. 1342/2008

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

(1) Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvencijā, kuras līgumslēdzēja puse ir Savienība, ir paredzēti saglabāšanas pienākumi, tostarp izmantojamo sugu populāciju uzturēšana vai atjaunošana tādā apmērā, kas nodrošina maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu (“MSY”).

(2) Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības samitā, kas notika Ņujorkā 2015. gadā, Savienība un tās dalībvalstis apņēmās līdz 2020. gadam faktiski noregulēt zivju iegūšanu, izbeigt pārzveju, nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju un destruktīvu zvejas praksi un īstenot zinātniski pamatotus pārvaldības plānus, lai tādējādi pēc iespējas īsā laikā atjaunotu zivju krājumus vismaz tādā līmenī, kas spēj nodrošināt MSY, kuru nosaka to bioloģiskās īpašības.

(3) Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1380/2013 (3) ir paredzēti kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) noteikumi, kas ir saskaņā ar Savienības starptautiskajām saistībām. KZP jāpalīdz aizsargāt jūras vidi, ilgtspējīgi pārvaldīt visas komerciāliem mērķiem izmantotās sugas un jo īpaši vēlākais līdz 2020. gadam sasniegt labu vides stāvokli, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/56/EK (4) 1. panta 1. punktā.

(4) KZP mērķi ir inter alia nodrošināt zvejniecības un akvakultūras vidisko ilgtspēju, piemērot piesardzīgu pieeju zvejniecības pārvaldībā un ieviest ekosistēmas pieeju zvejniecības pārvaldībā.

(5) Lai sasniegtu KZP mērķus, pēc vajadzības piemērotā salikumā ir jāpieņem virkne saglabāšanas pasākumu, piemēram, daudzgadu plāni, tehniskie pasākumi, zvejas iespēju noteikšana un iedalīšana.

(6) Ievērojot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 9. un 10. pantu, daudzgadu plāniem jābalstās uz zinātniskiem, tehniskiem un ekonomiskiem ieteikumiem. Saskaņā ar minētajiem noteikumiem daudzgadu plānam, kas izveidots ar šo regulu (“plāns”), būtu jāsatur mērķi, kvantitatīvi nosakāmi mērķapjomi un skaidri termiņi to sasniegšanai, saglabāšanas references rādītāji, aizsardzības pasākumi un tehniskie pasākumi, kas izstrādāti nevēlamu nozveju nepieļaušanai un samazināšanai.

(7) “Labākie pieejamie zinātniskie ieteikumi” būtu jāsaprot kā publiski pieejami zinātniskie ieteikumi, kurus pamato visjaunākie zinātniskie dati un metodes un kurus sniegusi vai pārskatījusi neatkarīga zinātniskā struktūra, kas ir atzīta Savienības vai starptautiskā līmenī.

(8) Komisijai būtu jāiegūst labākie pieejamie zinātniskie ieteikumi par krājumiem, kas ietilpst plāna darbības jomā. Lai to nodrošinātu, Komisija noslēdz saprašanās memorandus ar Starptautisko Jūras pētniecības padomi (ICES). ICES sniegtie zinātniskie ieteikumi būtu jābalsta uz plānu un jo īpaši būtu jānorāda F MSY diapazoni un biomasas references rādītāji, t. i., MSY Btrigger un Blim. Minētās vērtības būtu jānorāda ieteikumos par attiecīgo krājumu un vajadzības gadījumā jebkuros citos publiski pieejamos zinātniskos ieteikumos, tostarp, piemēram, ICES sniegtos ieteikumos par jauktu sugu zvejniecībām.

(9) Padomes Regulas (EK) Nr. 676/2007 (5) un (EK) Nr. 1342/2008 (6) paredz noteikumus par mencas, jūras zeltplekstes un jūrasmēles krājumu ilgtspējīgu izmantošanu Ziemeļjūrā un tai blakus esošajos ūdeņos. No minētajiem un citiem bentiskajiem krājumiem zvejo jauktu sugu zvejniecībās. Tāpēc ir lietderīgi izveidot vienotu daudzgadu plānu, kurā ņemta vērā šāda tehniska mijiedarbība.

(10) Turklāt šādam daudzgadu plānam būtu jāattiecas uz bentiskajiem krājumiem un ar tiem saistītajām zvejniecībām Ziemeļjūrā. Minētie krājumi ir apaļzivis, plekstveidīgās zivis un skrimšļzivis, Norvēģijas omārs (Nephrops norvegicus) un Ziemeļu garnele (Pandalus borealis), kas dzīvo vertikālā ūdens slāņa apakšdaļā uz grunts vai tās tuvumā.

(11) Daži bentiskie krājumi tiek izmantoti gan Ziemeļjūrā, gan blakus esošajos ūdeņos. Tāpēc to plāna noteikumu darbības joma, kas saistīti ar mērķapjomiem un aizsardzības pasākumiem attiecībā uz krājumiem, kurus galvenokārt izmanto Ziemeļjūrā, būtu jāpaplašina tā, lai tie attiektos arī uz minētajiem ūdeņiem ārpus Ziemeļjūras. Turklāt tādu krājumu daudzgadu plānos, kuri atrodas Ziemeļjūrā, bet kurus galvenokārt izmanto ārpus Ziemeļjūras, ir jānosaka mērķapjomi un aizsardzības pasākumi, kas aptver ārpus Ziemeļjūras esošos apgabalus, kuros galvenokārt izmanto minētos krājumus, un minēto daudzgadu plānu noteikumi būtu jāpaplašina tā, lai tie attiektos arī uz Ziemeļjūru.

(12) Plāna ģeogrāfiskais tvērums būtu jābalsta uz krājumu ģeogrāfisko sadalījumu, kas norādīts ICES sniegtajos jaunākajos zinātniskajos ieteikumos par krājumiem. Turpmākas izmaiņas krājumu ģeogrāfiskajā sadalījumā, kas noteikts plānā, varētu būt nepieciešamas vai nu tādēļ, ka saņemta labāka zinātniskā informācija, vai arī krājumu migrācijas dēļ. Tāpēc Komisijai vajadzētu būt pilnvarotai pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem koriģētu krājumu ģeogrāfisko sadalījumu, kas noteikts plānā, ja ICES sniegtie zinātniskie ieteikumi liecina par izmaiņām attiecīgo krājumu ģeogrāfiskajā sadalījumā.

(13) Ja kopēju interešu krājumus izmanto arī trešās valstis, Savienībai būtu jāsadarbojas ar šīm trešām valstīm, lai nodrošinātu, ka minētie krājumi tiek pārvaldīti ilgtspējīgā veidā, kas ir saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 mērķiem, jo īpaši tās 2. panta 2. punktu, un šo regulu. Ja nav panākts nekāds oficiāls nolīgums, Savienībai būtu jāpieliek visas pūles, lai vienotos par saskaņotu kārtību šādu krājumu zvejai, nolūkā padarīt iespējamu ilgtspējīgu pārvaldību, tādējādi sekmējot vienlīdzīgus konkurences apstākļus Savienības operatoriem.

(14) Plāna mērķim vajadzētu būt palīdzēt sasniegt KZP mērķus un jo īpaši panākt un uzturēt MSY no attiecīgajiem mērķsugu krājumiem, īstenot izkraušanas pienākumu attiecībā uz bentisko krājumu sugām, kurām piemēro nozvejas limitus, veicināt pienācīgu dzīves līmeni personām, kuras pārtiek no zvejas darbībām, paturot prātā piekrastes zvejas un sociālekonomiskos aspektus, un īstenot ekosistēmas pieeju zvejniecības pārvaldībā. Plānā būtu arī sīkāk jāizklāsta kārtība, kādā īstenot izkraušanas pienākumu Savienības ūdeņos Ziemeļjūrā attiecībā uz visu to sugu krājumiem, uz kurām attiecas izkraušanas pienākums saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantu.

(15) Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 4. punktā prasīts, lai zvejas iespējas tiktu noteiktas saskaņā ar mērķiem, kas paredzēti tās 2. panta 2. punktā un atbilst daudzgadu plānos izklāstītajiem mērķapjomiem, termiņiem un ierobežojumiem.

(16) Ir lietderīgi noteikt MSY sasniegšanas un uzturēšanas mērķim atbilstošu zvejas izraisītas zivju mirstības (“F”) mērķapjomu, kas izteikts kā vērtību diapazoni, kuri atbilst MSY sasniegšanai (“F MSY ”). Minētie ar labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem pamatotie diapazoni ir vajadzīgi, lai nodrošinātu elastību, kura ļauj ņemt vērā pārmaiņas zinātniskajos ieteikumos, un palīdzētu īstenot izkraušanas pienākumu, un ņemtu vērā jauktu sugu zvejniecību īpatnības. F MSY diapazoni būtu jāaprēķina un jāsniedz ICES, jo īpaši tās periodiskajos ieteikumos par nozveju. Balstoties uz šo plānu, tie ir noteikti tā, lai ilgtermiņa ieguves apjoma samazinājums salīdzinājumā ar MSY nepārsniegtu 5 %, kā noteikts ICES atbildē uz ES lūgumu ICES sniegt F MSY diapazonus atsevišķiem Ziemeļjūras un Baltijas jūras krājumiem. Diapazona augšējā robeža ir noteikta tā, lai varbūtība, ka krājuma apjoms kļūst mazāks par Blim, nepārsniegtu 5 %. Minētā augšējā robeža atbilst arī tā sauktajam ICES ieteikuma principam, proti, ja nārsta bara biomasas vai sastopamības līmenis ir zems, F vērtība tiek samazināta tiktāl, ka tās augšējā robeža nav augstāka par F MSY punkta vērtību, kas reizināta ar nārsta bara biomasu vai sastopamību konkrētajā kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) gadā, dalot ar MSY Btrigger. Minētos apsvērumus un ieteikuma principu ICES izmanto, kad tā sniedz zinātniskos ieteikumus par zvejas izraisītu zivju mirstību un nozvejas iespējām.

(17) Lai noteiktu zvejas iespējas, būtu jānosaka parasti lietojamā F MSY diapazonu augšējais robežslieksnis un – ja tiek uzskatīts, ka konkrētais krājums ir labā stāvoklī, – augšējā robeža atsevišķiem gadījumiem. Zvejas iespējas līdz augšējai robežai būtu jāspēj noteikt tikai tad, ja, pamatojoties uz zinātnisko ieteikumu vai pierādījumiem, tas ir nepieciešams, lai sasniegtu šīs regulas mērķus attiecībā uz jauktu sugu zvejniecībām vai lai novērstu kaitējumu, ko krājumam nodara sugu iekšējā vai starpsugu dinamika, vai lai ierobežotu zvejas iespēju atšķirības dažādos gados.

(18) Ja šādi ar MSY saistīti mērķapjomi ir pieejami, aizsardzības pasākumu piemērošanas labad ir jānosaka saglabāšanas references rādītāji, kurus zivju krājumiem izsaka ar nārsta bara biomasas robežvērtību, bet Norvēģijas omāram – ar sastopamības robežvērtību.

(19) Būtu jāparedz pienācīgi aizsardzības pasākumi, kurus veic gadījumā, ja krājuma apmērs kļūst mazāks par minētajām robežvērtībām. Aizsardzības pasākumiem būtu jāietver zvejas iespēju samazināšana un īpaši saglabāšanas pasākumi gadījumos, kad zinātniskajā ieteikumā norādīts, ka ir vajadzīgi korektīvi pasākumi. Minētie pasākumi būtu jāpapildina ar visiem citiem piemērotiem pasākumiem, kā, piemēram, Komisijas pasākumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 12. pantu vai dalībvalstu pasākumiem saskaņā ar minētās regulas 13. pantu.

(20) Vajadzētu būt iespējamam, ka Norvēģijas omāram ICES 2.a rajonā un 4. apakšapgabalā KPN nosaka, summējot attiecīgajā KPN apgabalā katrai funkcionālajai vienībai un ārpus funkcionālajām vienībām esošajam statistiskajam taisnstūrim noteiktos nozvejas limitus. Tomēr tam nebūtu jāliedz pieņemt pasākumus, ar kuriem aizsargā konkrētas funkcionālās vienības.

(21) Ja Padome noteikta krājuma zvejas iespēju regulējumā ņem vērā atpūtas zvejas būtisko ietekmi, vajadzētu būt iespējamam noteikt KPN komercnozvejai, kurā ņemtu vērā atpūtas zvejas apjomu, un/vai pieņemt citus pasākumus, ar kuriem ierobežo atpūtas zveju, piemēram, nosakot dienas nozvejas limitus un zvejas aizlieguma sezonas.

(22) Lai ievērotu izkraušanas pienākumu, kas ieviests ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktu, plānā būtu jāparedz pārvaldības papildpasākumi, kas sīkāk jāizklāsta saskaņā ar minētās regulas 18. pantu.

(23) Lai izvairītos no postošas zvejas darbību pārvietošanas, kam varētu būt negatīva ietekme uz mencu krājumu stāvokli, ir lietderīgi saglabāt zvejas atļauju sistēmu, kas saistīta ar zvejas kuģu dzinēja jaudas kopējās kapacitātes ierobežojumu ICES 7.d rajonā un kas iepriekš piemērota saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1342/2008.

(24) Kā prasīts Regulā (ES) Nr. 1380/2013, būtu jānosaka kopīgo ieteikumu iesniegšanas termiņš pārvaldībā tieši ieinteresētajām dalībvalstīm.

(25) Līdz 2023. gada 6. augustam un pēc tam reizi piecos gados saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 10. panta 3. punktu būtu jāparedz noteikumi par šīs regulas piemērošanas atbilstības un efektivitātes novērtējumu, ko veic Komisija, pamatojoties uz zinātniskajiem ieteikumiem. Minētais laikposms ļauj pilnībā īstenot izkraušanas pienākumu, kā arī pieņemt un īstenot reģionalizētus pasākumus un konstatēt to ietekmi uz krājumiem un zvejniecībām. Tas turklāt ir minimālais laikposms, ko prasa zinātniskās struktūras.

(26) Lai laikus un samērīgi pielāgotos tehnikas un zinātnes attīstībai, nodrošinātu elastību un pieļautu konkrētu pasākumu pārveidošanas iespēju, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz to, lai šo regulu papildinātu attiecībā uz šīs regulas darbības jomā ietilpstošo krājumu korekcijām pēc izmaiņām šo krājumu ģeogrāfiskajā sadalījumā, korektīviem pasākumiem un izkraušanas pienākuma īstenošanu. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas (7) procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

(27) Lai nodrošinātu juridisko noteiktību, ir lietderīgi precizēt to, ka pagaidu pārtraukšanas pasākumus, kas pieņemti nolūkā sasniegt plāna mērķus, var uzskatīt par tādiem, kas ir tiesīgi pretendēt uz atbalstu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 508/2014 (8).

(28) Regulas (EK) Nr. 676/2007 un (EK) Nr. 1342/2008 būtu jāatceļ,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I NODAĻA

PRIEKŠMETS, DARBĪBAS JOMA UN DEFINĪCIJAS

1. pants

Priekšmets un darbības joma

1. Ar šo regulu izveido daudzgadu plānu (“plāns”) attiecībā uz turpmāk uzskaitītajiem bentiskajiem krājumiem Savienības ūdeņos Ziemeļjūrā (ICES 2.a, 3.a rajons un 4.apakšapgabals), ietverot zvejniecības, kuras minētos krājumus izmanto, un – gadījumā, ja minētie krājumi ir sastopami ārpus Ziemeļjūras – tai blakus esošajos ūdeņos:

a) menca (Gadus morhua) 4. apakšapgabalā (Ziemeļjūra), 7.d rajonā (Lamanša austrumu daļa) un 3.a20. rajonā (Skageraks);

b) pikša (Melanogrammus aeglefinus) 4. apakšapgabalā (Ziemeļjūra), 6.a rajonā (ūdeņi uz rietumiem no Skotijas) un 3.a20. rajonā (Skageraks);

c) jūras zeltplekste (Pleuronectes platessa) 4. apakšapgabalā (Ziemeļjūra) un 3.a20. rajonā (Skageraks);

d) saida (Pollachius virens) 4. apakšapgabalā (Ziemeļjūra), 6. apakšapgabalā (Rokola un ūdeņi uz rietumiem no Skotijas) un 3.a rajonā (Skageraks un Kategats);

e) jūrasmēle (Solea solea) 4. apakšapgabalā (Ziemeļjūra);

f) jūrasmēle (Solea solea) 3.a rajonā (Skageraks un Kategats) un 22.–24. apakšrajonā (Baltijas jūras rietumu daļa);

g) merlangs (Merlangius merlangus) 4. apakšapgabalā (Ziemeļjūra) un 7.d rajonā (Lamanša austrumu daļa);

h) Eiropas jūrasvelns (Lophius piscatorius) 3.a rajonā (Skageraks un Kategats), 4. apakšapgabalā (Ziemeļjūra) un 6. apakšapgabalā (Rokola un ūdeņi uz rietumiem no Skotijas);

i) ziemeļu garnele (Pandalus borealis) 4.a East rajonā (Ziemeļjūra, Norvēģijas ieplaka) un 3.a20. rajonā (Skageraks);

j) Norvēģijas omārs (Nephrops norvegicus) 3.a rajonā (3.–4. funkcionālā vienība);

k) Norvēģijas omārs 4. apakšapgabalā (Ziemeļjūra) šādās funkcionālās vienībās: — Norvēģijas omārs Botnijgatā–Silverpitā (5. funkcionālā vienība), — Norvēģijas omārs Fārndīpsā (6. funkcionālā vienība), — Norvēģijas omārs Fladenas apgabalā (7. funkcionālā vienība), — Norvēģijas omārs Fērtofortā (8. funkcionālā vienība), — Norvēģijas omārs Morejfērtā (9. funkcionālā vienība), — Norvēģijas omārs Noupā (10. funkcionālā vienība), — Norvēģijas omārs Norvēģijas ieplakā (32. funkcionālā vienība), — Norvēģijas omārs Hornsrīfā (33. funkcionālā vienība), — Norvēģijas omārs Devilshoulā (34. funkcionālā vienība).

Ja zinātniskie ieteikumi liecina par izmaiņām šā punkta pirmajā daļā uzskaitīto krājumu ģeogrāfiskajā sadalījumā, Komisija saskaņā ar 16. pantu var pieņemt deleģētos aktus, lai grozītu šo regulu un koriģētu šā punkta pirmajā daļā minētos apgabalus nolūkā atspoguļot konstatētās izmaiņas. Šādas korekcijas nepārsniedz krājumu apgabalus ārpus Savienības ūdeņiem 2.–7. apakšapgabalā.

2. Ja, pamatojoties uz zinātniskajiem ieteikumiem, Komisija uzskata, ka 1. punkta pirmajā daļā minētais krājumu saraksts ir jāgroza, Komisija var iesniegt priekšlikumu saraksta grozīšanai.

3. Attiecībā uz šā panta 1. punktā minētajiem blakus esošajiem ūdeņiem piemēro tikai 4. un 6. pantu un 7. pantā izklāstītos pasākumus, kuri saistīti ar zvejas iespējām.

4. Šī regula attiecas arī uz piezvejām, kas gūtas Ziemeļjūrā, zvejojot 1. punkta pirmajā daļā uzskaitītos krājumus. Tomēr, ja minēto krājumu F MSY diapazoni un ar biomasu saistīti aizsardzības pasākumi ir noteikti citos Savienības tiesību aktos, ar kuriem izveido daudzgadu plānus, tad piemēro minētos diapazonus un aizsardzības pasākumus.

5. Šajā regulā arī sīkāk izklāsta kārtību, kādā īstenot izkraušanas pienākumu Savienības ūdeņos Ziemeļjūrā attiecībā uz visu to sugu krājumiem, uz kurām attiecas izkraušanas pienākums saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantu.

2. pants

Definīcijas

Papildus definīcijām, kas noteiktas Padomes Regulas (EK) Nr. 850/98 (9) 3. pantā, Padomes Regulas (EK) Nr. 1224/2009 (10) 4. pantā un Regulas (ES) Nr. 1380/2013 4. pantā, šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

1) “F MSY diapazons” ir vērtību diapazons, kurš paredzēts labākajos pieejamajos zinātniskajos ieteikumos, jo īpaši Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) ieteikumos, kurā visi zvejas izraisītās zivju mirstības līmeņi ilgtermiņā nodrošina maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu (MSY), ņemot vērā konkrēto zvejas modeli un pašreizējos caurmēra vidiskos apstākļus, un kurā netiek būtiski ietekmēts attiecīgā krājuma reprodukcijas process. Tas ir aprēķināts tā, lai ilgtermiņa ieguves apjoma samazinājums salīdzinājumā ar MSY nepārsniegtu 5 %. Tā augšējā robeža ir noteikta tā, lai varbūtība, ka nārsta bara biomasa kļūst mazāka par biomasas limita references rādītāju (Blim), nepārsniegtu 5 %;

2) “MSY Flower” ir F MSY diapazona zemākā vērtība;

3) “MSY Fupper” ir F MSY diapazona augstākā vērtība;

4) “F MSY punkta vērtība” ir aplēstā zvejas izraisītās zivju mirstības vērtība, kas, ņemot vērā konkrēto zvejas modeli un pašreizējos caurmēra vidiskos apstākļus, ilgtermiņā nodrošina MSY;

5) “F MSY apakšējais diapazons” ir diapazons, kas atbilst vērtībām no MSY Flower līdz F MSY punkta vērtībai;

6) “F MSY augšējais diapazons” ir diapazons, kas atbilst vērtībām no F MSY punkta vērtības līdz MSY Fupper;

7) “Blim” ir nārsta bara biomasas references rādītājs, kurš paredzēts labākajos pieejamajos zinātniskajos ieteikumos, jo īpaši ICES ieteikumos, un par kuru mazāka rādītāja gadījumā var samazināties reproduktīvā kapacitāte;

8) “MSY Btrigger” ir nārsta bara biomasas – un attiecībā uz Norvēģijas omāra krājumiem sastopamības – references rādītājs, kurš paredzēts labākajos pieejamajos zinātniskajos ieteikumos, jo īpaši ICES ieteikumos, un par kuru mazāka rādītāja gadījumā ir jāuzsāk īpaša un pienācīga pārvaldības darbība, lai nodrošinātu, ka izmantošanas intensitāte apvienojumā ar dabīgo dinamiku atjauno krājumus virs līmeņa, kas ilgtermiņā spēj nodrošināt MSY.

II NODAĻA

MĒRĶI

3. pants

Mērķi

1. Plāns veicina Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. pantā minēto kopējās zivsaimniecības politikas mērķu sasniegšanu, jo īpaši piemērojot piesardzīgu pieeju zvejniecības pārvaldībā, un tā mērķis ir nodrošināt, ka dzīvo jūras bioloģisko resursu izmantošana ir tāda, lai zvejoto sugu populācijas tiktu atjaunotas un uzturētas virs līmeņa, kas spēj nodrošināt MSY.

2. Plāns veicina izmetumu izskaušanu, novēršot un pēc iespējas samazinot nevēlamas nozvejas, un palīdz īstenot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantā noteikto izkraušanas pienākumu attiecībā uz sugām, uz kurām attiecas nozvejas limiti un kurām piemēro šo regulu.

3. Ar plānu tiek īstenota ekosistēmas pieeja zvejniecību pārvaldībā, lai tādējādi nodrošinātu to, ka zvejas darbību negatīvā ietekme uz jūras ekosistēmu ir minimāla. Tas ir saskanīgs ar Savienības tiesību aktiem vides jomā un jo īpaši ar mērķi sasniegt labu vides stāvokli līdz 2020. gadam, kā noteikts Direktīvas 2008/56/EK 1. panta 1. punktā.

4. Plāna mērķis jo īpaši ir:

a) nodrošināt Direktīvas 2008/56/EK I pielikumā ietvertā 3. raksturlieluma nosacījumu izpildi; un

b) palīdzēt sasniegt Direktīvas 2008/56/EK I pielikumā ietvertos pārējos būtiskos raksturlielumus proporcionāli tam, cik liela ir zvejniecību nozīme to sasniegšanā.

5. Plānā paredzētos pasākumus veic saskaņā ar labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem. Ja dati ir nepietiekami, īsteno attiecīgo krājumu saglabāšanu līdzvērtīgā līmenī.

III NODAĻA

MĒRĶAPJOMI

4. pants

Mērķapjomi

1. Zvejas izraisītās zivju mirstības mērķapjomu atbilstīgi 2. pantā definētajiem F MSY diapazoniem 1. panta 1. punktā uzskaitītajos krājumos sasniedz iespējami drīz un pakāpeniski pieaugošā veidā līdz 2020. gadam un pēc tam uztur F MSY diapazonos, kā noteikts šajā pantā.

2. F MSY diapazonus, balstoties uz plānu, pieprasa no ICES.

3. Kad Padome saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 4. punktu kādam krājumam nosaka zvejas iespējas, tā minētās iespējas nosaka F MSY apakšējā diapazonā, kāds uz doto brīdi pieejams attiecīgajam krājumam.

4. Neatkarīgi no 1. un 3. punkta zvejas iespējas krājumam var noteikt līmenī, kas ir zemāks nekā F MSY diapazoni.

5. Neatkarīgi no 3. un 4. punkta zvejas iespējas krājumam var noteikt saskaņā ar F MSY augšējo diapazonu, kāds uz doto brīdi pieejams attiecīgajam krājumam, ar noteikumu, ka 1. panta 1. punktā minētais krājums ir virs MSY Btrigger, un to dara:

a) ja, pamatojoties uz zinātnisko ieteikumu vai pierādījumiem, tas ir vajadzīgs, lai jauktu sugu zvejniecībās sasniegtu 3. pantā noteiktos mērķus;

b) ja, pamatojoties uz zinātnisko ieteikumu vai pierādījumiem, tas ir vajadzīgs, lai novērstu būtisku kaitējumu, ko krājumam nodara sugas iekšējā vai starpsugu dinamika; vai

c) lai zvejas iespējas secīgos gados neatšķirtos vairāk kā par 20 %.

6. Zvejas iespējas vienmēr nosaka tā, lai nodrošinātu, ka varbūtība nārsta bara biomasai kļūt mazākai par Blim nepārsniegtu 5 %.

5. pants

Piezvejas krājumu pārvaldība

1. Regulas 1. panta 4. punktā minēto krājumu pārvaldības pasākumus, tostarp, ja vajadzīgs, zvejas iespējas, nosaka, ņemot vērā labākos pieejamos zinātniskos ieteikumus un tie atbilst 3. pantā izvirzītajiem mērķiem.

2. Ja nekāda atbilstīga zinātniskā informācija nav pieejama, minētos krājumus pārvalda saskaņā ar piesardzīgu pieeju zvejniecības pārvaldībā, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 4. panta 1. punkta 8. apakšpunktā.

3. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 9. panta 5. punktu jauktu sugu zvejniecību pārvaldībā attiecībā uz šīs regulas 1. panta 4. punktā minētajiem krājumiem ņem vērā grūtības vienlaicīgi zvejot visus krājumus MSY līmenī, jo īpaši situācijās, kad tas izraisa zvejniecības priekšlaicīgu slēgšanu.

IV NODAĻA

AIZSARDZĪBAS PASĀKUMI

6. pants

Saglabāšanas references rādītāji

Lai aizsargātu 1. panta 1. punktā minēto krājumu reproduktīvās kapacitātes pilnīgumu, no ICES, balstoties uz plānu, prasa šādus rādītājus:

a) MSY Btrigger krājumiem, kas minēti 1. panta 1. punktā;

b) Blim krājumiem, kas minēti 1. panta 1. punktā.

7. pants

Aizsardzības pasākumi

1. Kad zinātniskie ieteikumi liecina, ka konkrētā gadā jebkuru 1. panta 1. punktā minēto krājumu nārsta bara biomasa – un attiecībā uz Norvēģijas omāra krājumiem sastopamība – ir mazāka par MSY Btrigger, tiek pieņemti visi korektīvie pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu attiecīgā krājuma vai funkcionālās vienības drīzu atgriešanos līmenī, kurš spēj nodrošināt MSY. Jo īpaši, atkāpjoties no 4. panta 3. un 5. punkta, zvejas iespējas nosaka tādā apjomā, kas atbilst zvejas izraisītajai zivju mirstībai, kura ir samazināta zem F MSY augšējā diapazona, ņemot vērā biomasas samazinājumu.

2. Kad zinātniskie ieteikumi liecina, ka jebkuru 1. panta 1. punktā minēto krājumu nārsta bara biomasa – un attiecībā uz Norvēģijas omāra krājumiem sastopamība – ir mazāka par Blim, tiek veikti turpmāki korektīvie pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu attiecīgā krājuma vai funkcionālās vienības drīzu atgriešanos līmenī, kurš spēj nodrošināt MSY. Jo īpaši šie korektīvie pasākumi, atkāpjoties no 4. panta 3. un 5. punkta, var ietvert specializētās zvejas apturēšanu attiecīgajā krājumā vai funkcionālajā vienībā un zvejas iespēju atbilstīgu samazināšanu.

3. Šajā pantā minētie korektīvie pasākumi var ietvert:

a) ārkārtas pasākumus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 12. un 13. pantu;

b) pasākumus saskaņā ar šīs regulas 8. un 9. pantu.

4. Ja nārsta bara biomasa – un attiecībā uz Norvēģijas omāra krājumiem sastopamība – ir zemāka par 6. pantā minētajiem līmeņiem, šajā pantā minētos pasākumus izvēlas, ņemot vērā situācijas veidu, nopietnību, ilgumu un atkārtošanos.

8. pants

Īpaši saglabāšanas pasākumi

Kad zinātniskie ieteikumi liecina, ka jebkuru šīs regulas 1. panta 4. punktā minēto bentisko krājumu saglabāšanas labad ir nepieciešama korektīva rīcība, vai kad kādā konkrētā gadā 1. panta 1. punktā uzskaitīto krājumu nārsta bara biomasa – un attiecībā uz Norvēģijas omāra krājumiem sastopamība – ir zem MSY Btrigger, Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar šīs regulas 18. pantu un Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. pantu. Šādi deleģētie akti var papildināt šo regulu, paredzot noteikumus attiecībā uz:

a) zvejas rīku raksturlielumiem, jo īpaši linuma acs izmēru, āķu izmēru, zvejas rīku konstrukciju, auklas diametru, zvejas rīka izmēru vai atlases ierīču izmantošanu, lai nodrošinātu vai uzlabotu selektivitāti;

b) zvejas rīku izmantošanu, jo īpaši ūdenī atrašanās laiku vai zvejas rīka ievietošanas dziļumu, lai nodrošinātu vai uzlabotu selektivitāti;

c) zvejas aizliegšanu vai ierobežošanu konkrētos apgabalos, lai aizsargātu nārstojošas zivis un zivju mazuļus, zivis, kas ir mazākas par minimālo saglabāšanas references izmēru, vai nemērķa sugu zivis;

d) zvejošanas vai konkrēta tipa zvejas rīku izmantošanas aizliegšanu vai ierobežošanu konkrētos laikposmos, lai aizsargātu nārstojošas zivis, zivis, kas ir mazākas par minimālo saglabāšanas references izmēru, vai nemērķa sugu zivis;

e) minimālajiem saglabāšanas references izmēriem, lai šādi nodrošinātu jūras organismu mazuļu aizsardzību;

f) citiem ar selektivitāti saistītiem raksturlielumiem.

V NODAĻA

TEHNISKIE PASĀKUMI

9. pants

Tehniskie pasākumi

1. Komisija ir pilnvarota saskaņā ar šīs regulas 16. pantu un Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. pantu pieņemt deleģētos aktus, lai papildinātu šo regulu attiecībā uz šādiem tehniskiem pasākumiem:

a) zvejas rīku raksturlielumu specifikācijas un noteikumi par to izmantošanu, lai nodrošinātu vai uzlabotu selektivitāti, samazinātu nevēlamas nozvejas vai līdz minimumam samazinātu nelabvēlīgo ietekmi uz ekosistēmu;

b) zvejas rīku pārveidojumu vai palīgierīču specifikācijas, lai nodrošinātu vai uzlabotu selektivitāti, samazinātu nevēlamas nozvejas vai līdz minimumam samazinātu nelabvēlīgo ietekmi uz ekosistēmu;

c) konkrētu zvejas rīku izmantošanas un zvejas darbību ierobežojumi vai aizliegumi noteiktos apgabalos vai laikposmos, lai aizsargātu nārstojošas zivis vai tādas zivis, kuras ir mazākas par minimālo saglabāšanas references izmēru, vai nemērķa zivju sugas vai līdz minimumam samazinātu nelabvēlīgo ietekmi uz ekosistēmu; un

d) minimālā saglabāšanas references izmēra noteikšana jebkuram krājumam, uz ko attiecas šī regula, lai nodrošinātu jūras organismu mazuļu aizsardzību.

2. Ar šā panta 1. punktā minētajiem pasākumiem palīdz sasniegt 3. pantā izvirzītos mērķus.

VI NODAĻA

ZVEJAS IESPĒJAS

10. pants

Zvejas iespējas

1. Dalībvalstis, piešķirot zvejas iespējas, kas tām pieejamas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 17. pantu, ņem vērā jauktā sugu zvejniecībā iesaistīto kuģu potenciālo nozveju sastāvu.

2. Pēc paziņošanas Komisijai dalībvalstis var mainīties ar visām zvejas iespējām vai to daļu, kas tām piešķirtas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 8. punktu.

3. Neskarot šīs regulas 7. pantu, KPN Norvēģijas omāra krājumam ICES 2.a un 4. zonā var noteikt, summējot funkcionālo vienību un ārpus funkcionālajām vienībām esošo statistisko taisnstūru nozvejas limitus.

4. Kad zinātniskie ieteikumi liecina, ka atpūtas zveja būtiski ietekmē kāda konkrēta krājuma zvejas izraisīto zivju mirstību, Padome to ņem vērā un, nosakot zvejas iespējas, var ierobežot atpūtas zveju, lai nepieļautu zvejas izraisītās zivju mirstības kopējā mērķapjoma pārsniegšanu.

VII NODAĻA

AR IZKRAUŠANAS PIENĀKUMU SAISTĪTIE NOTEIKUMI

11. pants

Ar izkraušanas pienākumu saistītie noteikumi Savienības ūdeņos Ziemeļjūrā

Attiecībā uz visiem sugu krājumiem Ziemeļjūrā, kuriem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktu piemēro izkraušanas pienākumu, Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar šīs regulas 16. pantu un Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. pantu, lai papildinātu šo regulu ar detalizētu informāciju par to, kā īstenot šo pienākumu, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 5. punkta a)–e) apakšpunktā.

VIII NODAĻA

PIEKĻUVE ŪDEŅIEM UN RESURSIEM

12. pants

Zvejas atļaujas un maksimāli pieļaujamā kapacitāte

1. Par katru no šīs regulas 1. panta 1. punktā minēto ICES zonu katra dalībvalsts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 7. pantu izsniedz zvejas atļaujas zvejas kuģiem, kas kuģo ar attiecīgās valsts karogu un iesaistās zvejas darbībās attiecīgajā apgabalā. Šādās zvejas atļaujās dalībvalstis var arī ierobežot kopējo kapacitāti, kas izteikta kW, kuģiem, kuri zvejo ar kādu konkrētu zvejas rīku.

2. Attiecībā uz mencu Lamanša austrumu daļā (ICES 7.d rajons), neskarot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 II pielikumā noteikto maksimāli pieļaujamo kapacitāti, to kuģu kopējā kapacitāte, izteikta kW, kuriem ir izsniegtas zvejas atļaujas saskaņā ar šā panta 1. punktu, nepārsniedz to kuģu maksimālo kapacitāti, kuri 2006. vai 2007. gadā zvejojuši attiecīgajā ICES zonā ar vienu no minētajiem zvejas rīkiem:

a) grunts traļi un vadi (OTB, OTT, PTB, SDN, SSC, SPR) ar šādiem linuma acs izmēriem: i) vienāds vai lielāks par 100 mm; ii) vienāds vai lielāks par 70 mm un mazāks par 100 mm; iii) vienāds vai lielāks par 16 mm un mazāks par 32 mm;

b) rāmja traļi (TBB) ar šādiem linuma acs izmēriem: i) vienāds vai lielāks par 120 mm; ii) vienāds vai lielāks par 80 mm un mazāks par 120 mm;

c) žaunu tīkli, iepinējtīkli (GN);

d) vairāksienu tīkli (GT);

e) āķu jedas (LL).

3. Katra dalībvalsts izveido un atjaunina to kuģu sarakstu, kam ir izsniegtas 1. punktā minētās zvejas atļaujas, un savā oficiālajā tīmekļa vietnē šo sarakstu dara pieejamu Komisijai un pārējām dalībvalstīm.

IX NODAĻA

KOPĒJU INTEREŠU ZIVJU KRĀJUMU PĀRVALDĪBA

13. pants

Savienības un trešo valstu kopēju interešu zivju krājumu pārvaldības principi un mērķi

1. Ja kopēju interešu krājumus izmanto arī trešās valstis, Savienība sadarbojas ar šīm trešām valstīm, lai nodrošinātu, ka attiecīgie krājumi tiek pārvaldīti ilgtspējīgā veidā, kas ir saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 mērķiem, jo īpaši tās 2. panta 2. punktu, un šo regulu. Ja nav panākts nekāds oficiāls nolīgums, Savienība pieliek visas pūles, lai vienotos par saskaņotu kārtību šādu krājumu zvejai nolūkā padarīt iespējamu ilgtspējīgu pārvaldību, tādējādi sekmējot vienlīdzīgus konkurences apstākļus Savienības operatoriem.

2. Saistībā ar krājumu kopīgu pārvaldību ar trešām valstīm Savienība saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 33. panta 2. punktu var apmainīties zvejas iespējām ar trešām valstīm.

X NODAĻA

REĢIONALIZĀCIJA

14. pants

Reģionālā sadarbība

1. Šīs regulas 8., 9. un 11. pantā minētajiem pasākumiem piemēro Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. panta 1.–6. punktu.

2. Piemērojot šā panta 1. punktu, pārvaldībā tieši ieinteresētās dalībvalstis var iesniegt kopīgus ieteikumus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. panta 1. punktu; pirmo reizi to dara ne vēlāk kā 2019. gada 6. augustā un pēc tam 12 mēnešus ikreiz pēc tam, kad saskaņā ar šīs regulas 15. pantu ir iesniegts plāna izvērtējums. Šādus ieteikumus tās var iesniegt arī tad, kad uzskata to par vajadzīgu, jo īpaši ja strauji mainās stāvoklis kādā no krājumiem, uz kuriem attiecas šī regula. Kopīgus ieteikumus saistībā ar pasākumiem, kas attiecas uz konkrētu kalendāra gadu, iesniedz ne vēlāk kā iepriekšējā gada 1. jūlijā.

3. Pilnvaras, kas piešķirtas saskaņā ar šīs regulas 8., 9. un 11. pantu, neskar pilnvaras, kas Komisijai piešķirtas saskaņā ar citiem Savienības tiesību aktiem, tostarp saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1380/2013.

XI NODAĻA

TURPMĀKIE PASĀKUMI

15. pants

Plāna izvērtēšana

Līdz 2023. gada 6. augustam un pēc tam reizi piecos gados Komisija ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par plāna rezultātiem un ietekmi uz krājumiem, uz kuriem attiecas šī regula, un par ietekmi uz zvejniecībām, kas izmanto minētos krājumus, jo īpaši attiecībā uz 3. pantā izklāstīto mērķu sasniegšanu.

XII NODAĻA

PROCEDŪRAS NOTEIKUMI

16. pants

Deleģēšanas īstenošana

1. Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2. Pilnvaras pieņemt 1. panta 1. punktā un 8., 9. un 11. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no 2018. gada 5. augusta. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.

3. Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 1. panta 1. punktā un 8., 9. un 11. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4. Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.

5. Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

6. Saskaņā ar 1. panta 1. punktu un 8., 9. un 11. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

XIII NODAĻA

EIROPAS JŪRLIETU UN ZIVSAIMNIECĪBAS FONDA ATBALSTS

17. pants

Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonda atbalsts

Pagaidu pārtraukšanas pasākumus, kas pieņemti, lai sasniegtu plāna mērķus, uzskata par zvejas darbību pagaidu pārtraukšanu Regulas (ES) Nr. 508/2014 33. panta 1. punkta a) un c) apakšpunkta piemērošanai.

XIV NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

18. pants

Atcelšana

1. Regulas (EK) Nr. 676/2007 un (EK) Nr. 1342/2008 atceļ.

2. Atsauces uz atceltajām regulām uzskata par atsaucēm uz šo regulu.

19. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Strasbūrā, 2018. gada 4. jūlijā Eiropas Parlamenta vārdā – priekšsēdētājs A. TAJANI Padomes vārdā – priekšsēdētāja K. EDTSTADLER

(1) OV C 75, 10.3.2017., 109. lpp.

(2) Eiropas Parlamenta 2018. gada 29. maija nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2018. gada 18. jūnija lēmums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

(3) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013 (2013. gada 11. decembris) par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.).

(4) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/56/EK (2008. gada 17. jūnijs), ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai jūras vides politikas jomā (Jūras stratēģijas pamatdirektīva) (OV L 164, 25.6.2008., 19. lpp.).

(5) Padomes Regula (EK) Nr. 676/2007 (2007. gada 11. jūnijs), ar ko izveido daudzgadu plānu zivsaimniecībām, kas izmanto jūras zeltplekstes un jūrasmēles krājumus Ziemeļjūrā (OV L 157, 19.6.2007., 1. lpp.).

(6) Padomes Regula (EK) Nr. 1342/2008 (2008. gada 18. decembris), ar ko izveido ilgtermiņa plānu mencu krājumiem un šo krājumu zvejniecībai un atceļ Regulu (EK) Nr. 423/2004 (OV L 348, 24.12.2008., 20. lpp.).

(7) OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

(8) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 508/2014 (2014. gada 15. maijs) par Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un ar ko atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2328/2003, (EK) Nr. 861/2006, (EK) Nr. 1198/2006 un (EK) Nr. 791/2007 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1255/2011 (OV L 149, 20.5.2014., 1. lpp.).

(9) Padomes Regula (EK) Nr. 850/98 (1998. gada 30. marts) par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos līdzekļus jūras organismu mazuļu aizsardzībai (OV L 125, 27.4.1998., 1. lpp.).

(10) Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009 (2009. gada 20. novembris), ar ko izveido Savienības kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, un groza Regulas (EK) Nr. 847/96, (EK) Nr. 2371/2002, (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 768/2005, (EK) Nr. 2115/2005, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007, (EK) Nr. 676/2007, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 1300/2008 un (EK) Nr. 1342/2008, un atceļ Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94 un (EK) Nr. 1966/2006 (OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.).

Kopīgs Eiropas Parlamenta un Padomes paziņojums par aizliegtajām sugām Regulā, kas ir jāpieņem, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu par zvejas resursu saglabāšanu un jūras ekosistēmu aizsardzību ar tehniskiem pasākumiem (2016/0074 (COD)), būtu inter alia jāiekļauj noteikumi par sugām, kuras zvejot ir aizliegts. Minētā iemesla dēļ abas iestādes ir vienojušās šajā regulā (2016/0238 (COD)) neiekļaut sarakstu attiecībā uz Ziemeļjūru.