Oficiālais Vēstnesis L 072 , 11/03/2004 Lpp. 0015 - 0022



Padomes Regula (EK) Nr. 436/2004 (2004. gada 8. marts), ar kuru nosaka galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas ieviests attiecībā uz atsevišķu formējamā čuguna cauruļu veidgabalu ievedumiem ar izcelsmi Brazīlijā, Čehijā, Japānā, Ķīnas Tautas Republikā, Korejas Republikā un Taizemē EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 133. pantu, ņemot vērā Padomes 2001. gada 23. jūlija Regulu (EK) Nr. 1515/2001 par pasākumiem, kurus Kopiena drīkst veikt aizsardzībai pret dempingu un subsidētu importu pēc ziņojuma, ko pieņēmusi PTO Strīdu izšķiršanas organizācija [1], ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kuras nav Eiropas Kopienas dalībvalstis ("pamatregula") [2], ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, kas iesniegts pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju, tā kā: A. ESOŠIE PASĀKUMI (1) Padomes 2000. gada 11. augusta Regulā (EK) Nr. 1784/2000 tika noteikts galīgs antidempinga maksājums par atsevišķu formējamā čuguna cauruļu veidgabalu ievedumiem ar izcelsmi Brazīlijā, Čehijā, Japānā, Ķīnas Tautas Republikā, Korejas Republikā un Taizemē ("galīgā maksājuma regula") [3]. Pirms galīgā maksājuma regulas tika pieņemta Komisijas 2000. gada 28. februāra Regula (EK) Nr. 449/2000, ar ko uzliek pagaidu antidempinga maksājumu tādu formējamā čuguna cauruļu veidgabalu ievedumiem ar izcelsmi Brazīlijā, Čehijā, Japānā, Ķīnas Tautas Republikā, Korejas Republikā un Taizemē, un ar ko pieņem kāda Čehijas ražotāja eksportētāja piedāvātās saistības ("pagaidu regula") [4]. B. PTO STRĪDU IZŠĶIRŠANAS ORGANIZĀCIJAS PIEŅEMTIE ZIŅOJUMI (2) Pasaules tirdzniecības organizācijas (PTO) Strīdu izšķiršanas organizācija (SIO) 2003. gada 18. augustā pieņēma Apelācijas institūcijas ziņojumu (AIZ) un šķīrējtiesas ziņojumu (ŠZ), kurā grozījumi izdarīti ar AIZ, lietā "Eiropas Kopienas (EK) – antidempinga maksājumi attiecībā uz formējamā čuguna cauruļu veidgabaliem no Brazīlijas" [5] (AIZ un ŠZ turpmāk tekstā – "ziņojumi"). (3) Ziņojumos Eiropas Kopienām tika pieprasīts nodrošināt pasākuma atbilstību PTO nolīgumam par GATT 1994 VI panta īstenošanu ("nolīgums") attiecībā uz šādiem aspektiem: i) nolīguma 2.4.2. pants: negatīvās dempinga starpības samazināšana līdz nullei dempinga konstatēšanā; ii) nolīguma 12.2. un 12.2.2. pants: tas, ka publicētajos pagaidu vai galīgajos konstatējumos nav tieši saskatāms, ka Eiropas Kopienas pievērstos vai skaidrotu nozīmes trūkumu šādiem zaudējumu rādītājiem, kas uzskaitīti nolīguma 3.4. pantā – algas, produktivitāte, ienākums no ieguldījumiem, naudas plūsma, spēja piesaistīt kapitālu un faktiskās dempinga starpības lielums; iii) nolīguma 6.2. un 6.4. pants: tas, ka ieinteresētās personas antidempinga izmeklēšanas laikā netiek informētas par ii) apakšpunktā uzskaitītajiem zaudējumu rādītājiem. (4) Komisija pārskatīja savus secinājumus, ņemot vērā ziņojumos ietvertos ieteikumus, pamatojoties uz informāciju, kas tika savākta sākotnējā izmeklēšanā 1999.–2000. gadā. Ja vien nav norādīts citādi, galīgā maksājuma regulā sniegtais izvērtējums paliek spēkā. Pārskatīšana liecina, ka zaudējumus radošs dempings joprojām pastāv, lai gan tas ir nedaudz mazinājies. C. PROCEDŪRA (5) Pēc SIO pieņemtā AIZ šajā procesā ieinteresētajām personām, t.i., Brazīlijas ražotājam eksportētājam un Kopienas ražošanas nozarei (KRN), tika atklāti fakti un apsvērumi attiecībā uz dempinga aprēķiniem un zaudējumu rādītājiem, kas norādīti 3. apsvēruma ii) apakšpunktā. Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata bija paredzēts grozīt un apstiprināt galīgā maksājuma regulu. Tām arī tika atvēlēts laiks, lai tās pēc šīs atklāšanas varētu formulēt savus apsvērumus. Visām ieinteresētajām personām bija iespēja paust savu viedokli Komisijai. Tomēr neviena ieinteresētā puse šādu iespēju neizmantoja. (6) Tika ņemti vērā visi ieinteresēto personu komentāri un, attiecīgi, tie tika atspoguļoti grozītajos secinājumos. (7) Tiek atgādināts, ka dempinga izmeklēšana attiecās uz laika posmu no 1998. gada 1. aprīļa līdz 1999. gada 31. martam (IP). Izmeklēšana attiecībā uz tendencēm zaudējumu novērtēšanas kontekstā aptvēra laika posmu no 1995. gada 1. janvāra līdz IP beigām (t.i., 1999. gada 31. martam). Šis laika posms turpmāk tiek saukts par "izskatīto periodu". D. GROZĪTI UN APSTIPRINĀTI SECINĀJUMI 1. IZSKATĀMAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGI RAŽOJUMI (8) Attiecīgais ražojums ir formējamā čuguna cauruļu veidgabali ar vītnēm, ko savieno, saskrūvējot, un kas ietilpst KN kodā ex 73071910 (TARIC kods 7307191011 un 7307191019). Ziņojumi neskar secinājumus, kas izklāstīti galīgā maksājuma regulā attiecībā uz izskatāmo ražojumu un līdzīgiem ražojumiem. 2. DEMPINGS 2.1. Ievads (9) Turpmāk tiks sīki aprakstīti pārskatītie secinājumi, pamatojoties uz ziņojumu ieteikumiem, attiecībā uz samazināšanas līdz nullei praksi, nosakot vidējo svērto dempinga starpību. (10) Visas pārējās izmantotās aprēķinu metodes ir tās, kas izmantotas sākotnējā izmeklēšanā. Sīkākai informācijai sniegtas atsauces uz pagaidu regulu un galīgā maksājuma regulu. 2.2. Brazīlija (11) Tiek atgādināts, ka sākotnējās izmeklēšanas laikā Indústria de Fundição Tupy Ltda bija vienīgais zināmais attiecīgā ražojuma ražotājs eksportētājs Brazīlijā. (12) Saskaņā ar secinājumiem par normālo vērtību, izvešanas cenu un pielāgojumiem, kas izdarīti saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu, nav bijušas vajadzīgas nekādas izmaiņas. Sīkākai informācijai skat. iepriekš minētās pagaidu regulas 20.–31. un 35.–49. apsvērumu, kā arī galīgā maksājuma regulas 24.–27., 30., 31., 38.–43., 46.–48. un 51.–54. apsvērumu. (13) Tāpat kā pamatregulā un galīgā maksājuma regulā vidējā svērtā parastā vērtību katram attiecīgā ražojuma tipam, kas izvests uz Eiropas Kopienu, tika salīdzināta ar vidējo svērto izvešanas cenu katram atbilstošajam attiecīgā ražojuma tipam. Atbilstīgi ziņojuma ieteikumiem, aprēķinot kopējo dempinga starpību, netika piemērota samazināšana līdz nullei. (14) Pārskatītā dempinga starpība, kas izteikta kā procentuāla daļa no CIF importa cenas uz Kopienas robežas, ir šāda: Indústria de Fundição Tupy Ltda: 32 %. (15) Sadarbības līmenis bija augsts. Tādēļ pārskatītā atlikusī dempinga starpība noteikta tādā pašā līmenī kā Indústria de Fundição Tupy Ltda, t.i., 32 %. 2.3. Informācijas atklāšana (16) Minētie pārskatītie secinājumi par dempingu tika atklāti visām ieinteresētajām personām, uz ko attiecas šī izmeklēšana, un tām bija iespēja iesniegt savus uzskatus un komentārus un paust savu viedokli Komisijai. (17) Neviena no ieinteresētajām personām neiebilda pret Komisijas secinājumiem par dempingu. 3. KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA (18) Secinājumus attiecībā uz KRN definīciju, kuru kopsavilkums atrodams galīgā maksājuma regulas 65.–68. apsvērumā, neskar ziņojumos izklāstītie ieteikumi un secinājumi. 4. ZAUDĒJUMI 4.1. Ievedumi no attiecīgajām valstīm un cenu samazinājums (19) Secinājumus, kas izklāstīti galīgā maksājuma regulas 69.–94. apsvērumā, neskar ziņojumos izklāstītie ieteikumi. 4.2. Kopienas ražošanas nozares stāvoklis 4.2.1. Iepriekšēja piezīme (20) Šajā daļā ir izklāstīti pārskatītie secinājumi, pamatojoties uz ziņojumu ieteikumiem, attiecībā uz zaudējumu analīzi. Ziņojumos secināts, ka Kopiena ir rīkojusies neatbilstīgi nolīguma 12.2. un 12.2.2. pantam, jo publicētajos pagaidu vai galīgajos konstatējumos nav tieši saskatāms, ka Eiropas Kopiena pievērstos vai skaidrotu nozīmes trūkumu šādiem zaudējumu rādītājiem, kas uzskaitīti nolīguma 3.4. pantā – algas, produktivitāte, ienākums no ieguldījumiem, naudas plūsma, spēja piesaistīt kapitālu un faktiskās dempinga starpības lielums. Tiek atgādināts, ka šie zaudējumu rādītāji ir izskatīti sākotnējā izmeklēšanā. Tomēr, tā kā toreiz tie tika uzskatīti par nenozīmīgiem un tādēļ netika iekļauti publiskotajā analīzē, tie tika izklāstīti tikai lietas iekšējos dokumentos. 4.2.2. Kopienas ražošanas nozares stāvoklis, kā norādīts pagaidu regulā un galīgā maksājuma regulā (21) Tiek atgādināts, ka pagaidu regulas 160. un 161. apsvērumā tika secināts, ka KRN cieš būtiskus zaudējumus pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē. Atklājās, ka IP laikā KRN situācija pasliktinājās, īpaši sakarā ar ražošanas, ražošanas jaudas, tirdzniecības un tirgus daļas samazināšanos. Turklāt KRN tika zaudētas daudzas darba vietas, samazinājās ieguldījumi, kā arī palielinājās uzkrājumi. Attiecībā uz jaudas izmantošanu, tās palielināšanās skaidrojama ar ražošanas jaudas samazināšanu. 4.2.3. Secinājumu attiecībā uz zaudējumiem pārskatīšana, ņemot vērā SIO ieteikumus un nolēmumu (22) Papildus zaudējumu rādītājiem, kas minēti pagaidu regulas 150.–159. apsvērumā, t.i., ražošana, ražošanas jauda, jaudas izmantošana, tirdzniecības apjoms, tirgus daļa, tirdzniecības cenas, uzkrājumi, rentabilitāte, nodarbinātība un ieguldījumi, tika analizēti arī zaudējumu rādītāji, kuri saskaņā ar ziņojumu ieteikumiem ir izklāstīti turpmāk. 4.2.3.1. Algas (23) Algas, kas izteiktas kā kopējās gada darbaspēka izmaksas attiecīgā ražojuma saražošanai, attīstījās šādi. 1. tabula Algas Avots: KRN gada pārskati. | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | IP | Kopējās gada darbaspēka izmaksas (tūkstošos eiro) | 44730 | 48479 | 48375 | 46995 | 47132 | Indekss | 100 | 108 | 108 | 105 | 105 | (24) Algas no 1995. gada līdz IP ir palielinājušās par apmēram 5 %. Pieņemot 1996. gadu par sākumpunktu, algas ir samazinājušās par apmēram 3 %. (25) Šis rādītājs apmēram atbilst vispārējai algu situācijas attīstībai nozarē un nodarbinātības situācijas izmaiņām KRN. Laikā no 1996. gada līdz IP šis rādītājs samazinājās par 3 %, kas ir saskaņā ar pagaidu regulas 158. apsvērumā minētajām nodarbinātības situācijas izmaiņām (6 % samazinājums laikā no 1995. gada līdz IP, neliels, apmēram 1 %, samazinājums laikā no 1996. gada līdz IP). 4.2.3.2. Produktivitāte (26) Produktivitāte, ko mēra kā nodarbināto personu darba ražīgumu, attīstījās šādi. 2. tabula Produktivitāte Avots: Pārbaudītas KRN atbildes uz anketām. | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | IP | Saražotais tonnās uz vienu darbinieku | 21,58 | 19,47 | 19,76 | 20,84 | 20,82 | Indekss | 100 | 90 | 92 | 97 | 96 | (27) Produktivitāte pētītajā laikposmā svārstījās, bet laikā no 1995. gada līdz IP tika novērots vispārējs 4 % kritums. Produktivitāte no 1996. gada līdz IP palielinājās par apmēram 7 %. Šis rādītājs ir saskaņā ar nodarbinātības un ražošanas skaitļiem, kas jau minēti pagaidu regulas 150. un 158. punktā. 4.2.3.3. Ienākums no ieguldījumiem (INI) (28) INI, ko aprēķina, dalot KRN finanšu rezultātu (peļņa vai zaudējumi) ar ieguldījumu apjomu, attīstījās šādi. 3. tabula INI Avots: Pārbaudītas KRN atbildes uz anketām un gada pārskati. | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | IP | INI | – 6,55 % | 3,72 % | – 2,78 % | – 0,70 % | – 2,72 % | (29) INI laikā no 1995. gada līdz IP mainījās no –6,55 % līdz –2,72 %. Tomēr tiek atgādināts, ka saskaņā ar paskaidrojumiem pagaidu regulas 157. apsvērumā KRN finanšu rezultātu ārkārtējā kārtā negatīvi ietekmēja izmaksas, kas saistījās ar ražotnes slēgšanu 1995. gadā. Turklāt 1995. gadu iezīmēja arī divu KRN definīcijā ietverto ražotāju veiktie pārstrukturēšanas darbi, kuru mērķis bija, jo īpaši, racionalizēt ražošanu un izdarīt vajadzīgos ieguldījumus, lai īstenotu Kopienas vides tiesību aktus. Tam arī bija negatīva ietekme uz KRN finanšu rezultātu. Pamatojoties uz to, tiek uzskatīts, ka 1995. gads nebija KRN situācijai raksturīgs gads un to nevar izskatīt, analizējot INI tendences. (30) Šī piezīme attiecas arī uz citiem zaudējumu rādītājiem, kas ietver KRN finanšu rezultātus, piemēram, naudas plūsmu, kā izskaidrots šīs regulas 33. apsvērumā. (31) Salīdzinot 1996. gadu ar IP, INI samazinājās par 6,4 procentu punktiem – no 3,72 % līdz –2,72 %. INI negatīvā attīstība pamatā atbilda negatīvajai rentabilitātes attīstībai, kas tajā pašā laika posmā samazinājās par 2,3 procentu punktiem. 4.2.3.4. Naudas plūsma (32) Naudas plūsma veidojās šādi. 4. tabula Naudas plūsma Avots: KRN gada pārskati. | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | IP | Naudas plūsma (tūkstošos eiro) | 10522 | 12799 | 19339 | 12236 | 12205 | Indekss | 100 | 122 | 184 | 116 | 116 | Indekss | | 100 | 151 | 96 | 96 | (33) Jāatzīmē, ka attiecīgā ražojuma apgrozījums vienmēr ir bijis vairāk nekā 50 % no visu KRN darbību kopējā apgrozījuma, kā norādīts revidētajos pārskatos. Iepriekš sniegtā tabula rāda naudas plūsmu attiecīgajam ražojumam, kas aprēķināta, pamatojoties uz apgrozījuma sadalījumu pa gadiem no 1995. gada līdz 1998. gadam. Ņemot vērā, ka revidētie pārskati par IP nebija pieejami, naudas plūsmu aprēķināja, pamatojoties uz kopējo apgrozījumu un apgrozījumu attiecīgajam ražojumam, ko pārbaudīja izmeklēšanas laikā. Kā paskaidrots 29. apsvērumā, KRN finanšu rezultātu 1995. gadā ārkārtējā kārtā negatīvi ietekmēja izmaksas saistībā ar ražotnes slēgšanu un pārstrukturēšanu, un tādēļ šo gadu nevar uzskatīt par raksturīgu gadu, lai analizētu naudas plūsmas tendences. Laikā no 1995. gada līdz 1998. gadam naudas plūsma palielinājās par apmēram 16 %, un tā saglabājās stabila IP laikā. Pieņemot par sākumpunktu 1996. gadu, naudas plūsma līdz IP beigām samazinājās par apmēram 4 %. Atklājās, ka naudas plūsmas negatīvā attīstība lielā mērā bija atbilstīga rentabilitātes negatīvajai attīstībai. 4.2.3.5. Spēja piesaistīt kapitālu (34) Sākotnējās izmeklēšanas laikā KRN neapgalvoja (un arī nekādi citādi nenorādīja), ka tai būtu radušās problēmas piesaistīt kapitālu, kas vajadzīgs tās darbībai. Tomēr ir skaidrs, ka KRN finanšu stāvokļa ievērojamā pasliktināšanās (skat. jo īpaši rentabilitāti, naudas plūsmu un INI) var negatīvi ietekmēt spēju piesaistīt kapitālu tuvākajā nākotnē. 4.2.3.6. Faktiskās dempinga starpības apjoms (35) Attiecībā uz faktiskās dempinga starpības apjoma ietekmi uz KRN, ņemot vērā importa apjomu un cenas no attiecīgajām valstīm, šo ietekmi nevar uzskatīt par nenozīmīgu. Šis secinājums paliek spēkā, neskatoties uz dempinga starpības samazinājumu vienam ievedējam, kā paskaidrots 14. apsvērumā. (36) Brazīlijas ražotājs eksportētājs iebilda pret Kopienas secinājumu, ka faktiskās dempinga starpības apjoma ietekme uz KRN nav nenozīmīga. Brazīlijas ražotājs uzskatīja, ka gandrīz 50 % atšķirība starp dempinga starpību un samazinājuma normu liecina par ļoti lielu ražošanas izmaksu atšķirību starp Kopienas ražotājiem, no vienas puses, un Brazīlijas eksportētāju, no otras puses. Tādēļ tika apgalvots, ka, pat ja dempings tiktu pilnīgi likvidēts, ievedumiem no Brazīlijas cenas joprojām būtu ievērojami zemākas, salīdzinot ar Kopienas ražošanas nozares cenu, kas nerada zaudējumus. Visbeidzot, Brazīlijas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka tāda tirgus kontekstā, kas ir ļoti jūtīgs pret cenu izmaiņām, faktiskās dempinga starpības ietekme tādējādi būtu acīmredzami neievērojama, pretēji Komisijas secinājumiem. (37) Jāatgādina, ka saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu, "faktiskās dempinga starpības apjoma" rādītāju izskata, analizējot vietējās ražošanas situāciju. Šajā kontekstā Kopienas pastāvīgā prakse ir noteikt faktisko dempinga starpību saistībā ar vietējās ražošanas situāciju, ņemot vērā importa no attiecīgās valsts apjomu un cenas. Tāda analīze, kā iesaka Brazīlijas eksportētājs, t.i., dempinga starpības salīdzinājums ar samazinājuma normu, kas noved pie secinājumiem attiecībā uz ražošanas izmaksu atšķirību starp ražotājiem eksportētājiem un Kopienas ražošanas nozari, ievērojami pārsniegtu tās robežas, kas noteiktas pamatregulas 3. panta 5. punktā, un šādā analīzē ienestu cēloņsakarības elementu. Skaidrs, ka pamatregulas 3. panta 5. punkts to neprasa, un tas likvidētu atšķirību starp Kopienas ražošanas nozares stāvokļa analīzi, no vienas puses, un cēloņsakarību starp dempingu un zaudējumiem, no otras puses, ko jebkurā gadījumā izskata atsevišķi. Šajā kontekstā jāatzīmē arī tas, ka samazinājuma normu aprēķina, lai piemērotu "mazāka nodokļa noteikumu", saskaņā ar ko antidempinga maksājumu nosaka vai nu dempinga līmenī, vai zaudējuma apmēra līmenī, skatoties, kurš no šiem rādītājiem ir mazāks. Jāpasvītro, ka "mazāka nodokļa noteikuma" piemērošana un tādējādi samazinājuma normas aprēķināšana nav PTO prasība. Argumenta atspēkošanai un neatzīstot Brazīlijas eksportētāja prasību, pat ja pieņemtu, ka salīdzinājums starp un ražotāja eksportētāja Kopienas ražotāju ražošanas izmaksām šajā kontekstā būtu pamatots, šāda analīze varētu pamatoties tikai uz dempinga starpības salīdzinājumu ar cenu samazinājuma starpību (nevis ar samazinājuma normu). Tomēr abu starpību līmeņi ir salīdzināmi. Tādēļ bez dempinga cenu atšķirība starp ievedumiem no Brazīlijas un Kopienas ražošanas nozares tirdzniecību būtu minimāla. (38) Tāpēc šis arguments tika noraidīts. 4.2.4. Ražotāja eksportētāja komentāri attiecībā uz dažiem zaudējumu rādītājiem (39) Brazīlijas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka attiecībā uz dažiem zaudējumu rādītājiem (rentabilitāte, INI, naudas plūsma, spēja piesaistīt kapitālu) 1995. gads nav ņemts vērā tendences analīzei. Tika apgalvots, ka 1995. gads šiem rādītājiem tika neņemts vērā, citādi būtu parādījusies pozitīva attīstība. Pēc Brazīlijas ražotāja eksportētāja domām tā ir nekonsekventa un diskriminējoša pieeja un neatbilst prasībai pēc objektīvas un neieinteresētas izskatīšanas atbilstīgi nolīguma 3.1. pantam un 17.6.i) pantam. (40) Vispirms jāatzīmē, ka attiecībā uz rentabilitāti ziņojumu īstenošanai nav veikta jauna konstatācija. Jāatgādina, ka strīda izšķiršanas procesā Brazīlija attiecībā uz rentabilitāti izvirzīja tieši tos pašus argumentus kā iepriekš minētie. Šķīrējtiesa šos argumentus noraidīja, un attiecībā uz šo rādītāju netika izdarīti nekādi ieteikumi. Tādēļ rentabilitātes rādītājs nav pārskatīts. (41) Otrkārt, jāatzīmē, ka saskaņā ar sākotnējo izmeklēšanu tendences attiecībā uz zaudējumu rādītājiem, kas tika analizētas, bet netika publiskotas sākotnējās izmeklēšanas laikā, tika analizētas no 1995. gada. Tas attiecas arī uz spējas piesaistīt kapitālu rādītāju. Īpaši attiecībā uz diviem zaudējumu rādītājiem (INI un naudas plūsma) tika uzskatīts, ka 1995. gads bija ārkārtējs gads un ka tādēļ to nevar uzskatīt par izmantojamu saskaņā ar iemesliem, kas sīki aprakstīti 29. un 33. apsvērumā. Faktiski vairākos šķīrējtiesas un Apelācijas institūcijas ziņojumos tiek atzīts, ka zaudējumu rādītāju novērtējums neaprobežojas tikai ar stingru salīdzinājumu starp izskatītā perioda sākuma un beigu gadiem. Tāpat jāatzīmē arī, ka Brazīlijas ražotājs eksportētājs nav apstrīdējis argumentācijas būtību 29. apsvērumā. (42) Attiecībā uz pārmetumiem par pieejas nekonsekvenci, jāatzīmē šis. Tieši lai nodrošinātu konsekvenci ar sākotnējās izmeklēšanas analīzi, ziņojumu īstenošanas nolūkos ir jāanalizē naudas plūsma un INI, kas ir tieši atvasināti no rentabilitātes, uz tāda paša pamata kā rentabilitāte sākotnējā izmeklēšanā, kur 1995. gadu varēja pamatoti izslēgt no tendences analīzes atbilstīgi ziņojumu secinājumiem. EK iestāžu izvēlētā pieeja tādēļ bija konsekventa un objektīva. (43) Tāpēc šis arguments tika noraidīts. 4.2.5. Secinājums par zaudējumu (44) Pamatojoties uz iepriekš veikto analīzi, tiek secināts, ka secinājumi attiecībā uz algām, produktivitāti, ienākumu no ieguldījumiem un naudas plūsmu bija saskaņā ar dažiem citiem rādītājiem, kas tika analizēti un publiskoti sākotnējās izmeklēšanas laikā. Attiecībā uz spēju piesaistīt kapitālu netika apgalvots, ka KRN būtu kādas grūtības piesaistīt savai darbībai vajadzīgo kapitālu. Tomēr šis rādītājs jāskata, ņemot vērā KRN finanšu stāvokļa nepārtraukto pasliktināšanos. Attiecībā uz dempinga starpību tiek secināts, ka, ievērojot ievedumu no attiecīgajām valstīm apjomu un cenas, tās ietekmi nevar uzskatīt par nenozīmīgu. (45) Pamatojoties uz iepriekš minēto, Kopienas ražošanas nozare izskatītajā periodā ir cietusi būtiskus zaudējumus. 5. CĒLOŅSAKARĪBA (46) Ziņojumi un pārskatītā zaudējumu analīze neskar galīgā maksājuma regulas 101.–114. apsvēruma saturu un tajos ietvertos secinājumus. (47) Brazīlijas ražotājs eksportētājs norādīja, ka zaudējumus Kopienas ražošanas nozarei nodara nevis imports par dempinga cenām, bet gan Kopienas ražošanas nozares produktivitātes trūkums, ko apliecina gandrīz 50 % atšķirība starp dempinga starpību un samazinājuma normu, kā arī tas, ka Kopienas ražošanas nozarē 1995. gadā ir notikusi pārstrukturēšana, lai racionalizētu ražošanu. Ir acīmredzama šā argumenta līdzība tam argumentam, kas tika izdarīts attiecībā dempinga starpības apjomu šīs regulas 36. apsvērumā. Brazīlijas eksportētājs turklāt apgalvoja, ka, lai gan Komisija analizēja ražošanas izmaksu starpību, tā tomēr ierobežoja šo analīzi, attiecinot to tikai uz atšķirībām starp enerģijas patēriņu saistībā ar atšķirībām veidgabalu no melnā un baltā čuguna kvalitātē un ražošanas procesos. (48) Jāatgādina, ka strīda izšķiršanas procesā Brazīlija attiecībā izvirzīja tieši tos pašus argumentus kā iepriekš minētie. Šķīrējtiesa un Apelācijas institūcija šos argumentus noraidīja, attiecībā uz cēloņsakarības analīzi netika izdarīti nekādi ieteikumi. (49) Tāpēc 47. apsvērumā minētie argumenti tika noraidīti. 6. KOPIENAS INTERESES (50) Ziņojumi un pārskatītā zaudējumu analīze neskar pagaidu regulas 178.–186. apsvēruma un galīgā maksājuma regulas 115.–117. apsvēruma saturu un tajos ietvertos secinājumus. 7. GROZĪTIE PASĀKUMI (51) Kā redzams no iepriekš izklāstītā, pilnīga faktu izskatīšana un sākotnējās izmeklēšanas secinājumi, ņemot vērā ziņojumos izklāstītos ieteikumus un nolēmumus, rāda, ka ievedumi no Brazīlijas joprojām notiek ar zaudējumus radošu dempingu, lai gan nedaudz mazākā līmenī, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Ar šo tabulu Regulas (EK) Nr. 1784/2000 1. panta 2. punktā attiecībā uz Brazīlijas izcelsmes ražojumiem groza šādi: Valsts | Galīgais maksājums (%) | TARIC papildkods | Brazīlija | 32,0 | – | 2. pants Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 2004. gada 8. martā Padomes vārdā — priekšsēdētājs D. Ahern [1] OV L 201, 26.7.2001., 10. lpp. [2] OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1972/2002 (OV L 305, 7.11.2002., 1. lpp.). [3] OV L 208, 18.8.2000., 8. lpp. [4] OV L 55, 29.2.2000., 3. lpp. [5] Dokuments WT/DS219/10, 2003. gada 17. augusts. --------------------------------------------------