LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 40/75

PADOMES LĒMUMS

(2009. gada 10. novembris)

par to, lai protokola veidā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Tunisijas Republiku, ar ko izveido domstarpību izšķiršanas mehānismu, kurš jāpiemēro domstarpībām atbilstīgi tirdzniecības noteikumiem Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumā, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Tunisijas Republiku, no otras puses

(2010/91/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 133. pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

(1) Padome 2006. gada 24. februārī pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar Vidusjūras reģiona partneriem, lai izveidotu domstarpību izšķiršanas mehānismu attiecībā uz tirdzniecības noteikumiem.

(2) Komisija risināja sarunas, apspriežoties ar komiteju, kas izveidota ar Līguma 133. pantu, saskaņā ar Padomes izdotajiem sarunu norādījumiem.

(3) Komisija ir pabeigusi sarunas par Nolīgumu protokola veidā starp Eiropas Kopienu un Tunisijas Republiku, ar ko izveido domstarpību izšķiršanas mehānismu, kurš jāpiemēro domstarpībām atbilstīgi tirdzniecības noteikumiem Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumā, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Tunisijas Republiku, no otras puses (1).

(4) Šis nolīgums būtu jāapstiprina,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Ar šo Kopienas vārdā apstiprina Nolīgumu protokola veidā starp Eiropas Kopienu un Tunisijas Republiku, ar ko izveido domstarpību izšķiršanas mehānismu, kurš jāpiemēro domstarpībām atbilstīgi tirdzniecības noteikumiem Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumā, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Tunisijas Republiku, no otras puses.

Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.

2. pants

Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas parakstīt nolīgumu protokola veidā, lai tas kļūtu saistošs Kopienai.

Briselē, 2009. gada 10. novembrī Padomes vārdā – priekšsēdētājs A. BORG

(1) OV L 97, 30. 3. 1998., 2. lpp.

PROTOKOLS

starp Eiropas Savienību un Tunisijas Republiku, ar ko izveido domstarpību izšķiršanas mehānismu, kurš jāpiemēro domstarpībām atbilstīgi tirdzniecības noteikumiem Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumā, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Tunisijas Republiku, no otras puses

EIROPAS SAVIENĪBA, turpmāk “Savienība”,

no vienas puses, un

TUNISIJAS REPUBLIKA, turpmāk “Tunisija”,

no otras puses,

IR PIEŅĒMUŠAS ŠĀDU LĒMUMU.

I NODAĻA

MĒRĶIS UN DARBĪBAS JOMA

1. pants

Mērķis

Šā protokola mērķis ir novērst un atrisināt visas domstarpības starp pusēm tirdzniecības jomā, lai, ja iespējams, panāktu savstarpēji saskaņotu risinājumu.

2. pants

Protokola piemērošana

1. Šā protokola noteikumi attiecas uz jebkurām domstarpībām, kas rodas, interpretējot un piemērojot noteikumus, kuri izklāstīti II sadaļā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumā, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Tunisijas Republiku, no otras puses (turpmāk “Asociācijas nolīgums”), izņemot gadījumus, kad skaidri noteikts citādi (1). Asociācijas nolīguma 86. pants attiecas uz domstarpībām par to, kā jāpiemēro un jāinterpretē citi minētā nolīguma noteikumi.

2. Šajā protokolā noteikto kārtību piemēro tad, ja sešdesmit dienu laikā pēc tam, kad domstarpības saskaņā ar Asociācijas nolīguma 86. pantu iesniegtas Asociācijas padomei, tai nav izdevies domstarpības izšķirt.

3. Piemērojot 2. punktu, domstarpības uzskata par atrisinātām, ja Asociācijas padome ir pieņēmusi lēmumu atbilstīgi Asociācijas nolīguma 86. panta 2. punktā paredzētajam vai ja tā ir paziņojusi, ka domstarpības vairs nepastāv.

II NODAĻA

APSPRIEŠANĀS UN MEDIĀCIJA

3. pants

Apspriešanās

1. Puses cenšas atrisināt domstarpības, kas rodas, interpretējot un piemērojot 2. pantā minētos noteikumus, labā ticībā sākot apspriešanos ar mērķi panākt tūlītēju, objektīvu savstarpēji saskaņotu risinājumu.

2. Puse ierosina apspriešanos, nosūtot otrai pusei rakstisku pieprasījumu, kura kopiju iesniedz Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomitejai, norādot aplūkojamo pasākumu un Asociācijas nolīguma noteikumus, kas pēc tās uzskata ir jāpiemēro.

3. Apspriešanos rīko četrdesmit dienu laikā no pieprasījuma saņemšanas dienas, un tā notiek atbildētāja teritorijā, ja vien puses nevienojas citādi. Apspriešanos uzskata par pabeigtu sešdesmit dienu laikā no pieprasījuma saņemšanas dienas, ja vien abas puses nevienojas to turpināt. Apspriešanās, jo īpaši visa izpaustā informācija un nostāja, ko šajā procesā ieņem puses, ir slepena un neskar nevienas puses tiesības turpmākajos procesos.

4. Steidzamos gadījumos, tostarp tādos, kas saistīti ar ātrbojīgām vai sezonas precēm, apspriešanos rīko piecpadsmit dienu laikā no pieprasījuma saņemšanas dienas un to uzskata par pabeigtu trīsdesmit dienu laikā no pieprasījuma saņemšanas dienas.

5. Ja puse, kurai pieprasījums adresēts, neatbild uz apspriešanās pieprasījumu desmit darba laikā no tā saņemšanas dienas vai ja apspriešanās nenotiek attiecīgi 3. vai 4. punktā minētajos termiņos, vai ja apspriešanās ir pabeigta, bet nav panākta vienošanās par savstarpēji saskaņotu risinājumu, prasītājs saskaņā ar 5. pantu var pieprasīt izveidot šķīrējtiesas kolēģiju.

4. pants

Mediācija

1. Ja apspriežoties nav izdevies panākt savstarpēji saskaņotu risinājumu, puses, savstarpēji vienojoties, var izmantot mediatora palīdzību. Mediācijas pieprasījums jāiesniedz rakstiski Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomitejai, un tajā jānorāda pasākums, kas ir bijis apspriešanās priekšmets, kā arī savstarpēji saskaņotie mediācijas noteikumi. Katra puse apņemas ar izpratni izturēties pret mediācijas pieprasījumiem.

2. Ja vien puses nevienojas par mediatoru piecu darba dienu laikā no mediācijas pieprasījuma saņemšanas dienas, Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomitejas priekšsēdētāji vai viņu pilnvarota persona izlozē mediatoru no 19. panta sarakstā minēto personu loka, kuras nav nevienas puses valstspiederīgie. To veic desmit darba dienu laikā no mediācijas pieprasījuma saņemšanas dienas. Mediators ne vēlāk kā trīsdesmit dienu laikā pēc viņa izraudzīšanas sasauc sanāksmi ar pusēm. Mediators ne vēlāk kā piecpadsmit dienas pirms sanāksmes saņem katras puses iesniegtos dokumentus, un viņš pēc vajadzības var pieprasīt papildu informāciju pusēm, ekspertiem vai tehniskajiem konsultantiem. Šādā veidā iegūta informācija jādara zināma katrai pusei, un tām jādod iespēja izteikt apsvērumus. Mediators ne vēlāk kā četrdesmit piecu dienu laikā pēc viņa izraudzīšanās sniedz atzinumu.

3. Mediatora atzinumā var būt ieteikums par to, kā atrisināt domstarpības atbilstīgi 2. pantā minētajiem noteikumiem. Mediatora atzinums nav saistošs.

4. Puses var vienoties grozīt 2. punktā minētos termiņus. Turklāt mediators pēc jebkuras puses pieprasījuma var nolemt grozīt šos termiņus, ņemot vērā attiecīgās puses īpašās grūtības vai lietas sarežģītību.

5. Procesos, kuros izmanto mediāciju, īpaši mediatora atzinums un visa izpaustā informācija un viedokļi, kurus šajos procesos ieņem puses, ir slepeni un neskar nevienas puses tiesības turpmākajos procesos.

6. Ja puses vienojas, mediāciju var turpināt arī tad, ja noris šķīrējtiesas process.

7. Mediatora nomaiņa notiek vienīgi tādu iemeslu dēļ un atbilstīgi kārtībai, kas sīki izklāstīti reglamenta 18. līdz 21. punktā.

III NODAĻA

DOMSTARPĪBU IZŠĶIRŠANAS PROCEDŪRAS

I IEDAĻA

Šķīrējtiesas process

5. pants

Šķīrējtiesas procesa uzsākšana

1. Ja pusēm nav izdevies atrisināt domstarpības, izmantojot apspriešanos atbilstīgi 3. pantā paredzētajam vai izmantojot mediāciju atbilstīgi 4. pantā paredzētajam, prasītājs var pieprasīt izveidot šķīrējtiesas kolēģiju.

2. Pieprasījums izveidot šķīrējtiesas kolēģiju tiek rakstiski iesniegts atbildētājam un Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomitejai. Prasītājs savā pieprasījumā norāda aplūkojamo pasākumu un izskaidro, kādā veidā šāds pasākums ir 2. panta noteikumu pārkāpums. Šķīrējtiesas kolēģijas izveidošanu pieprasa ne vēlāk kā astoņpadsmit mēnešus no apspriešanās pieprasījuma saņemšanas dienas, neskarot prasītāja tiesības nākotnē pieprasīt jaunu apspriešanos par šo pašu jautājumu.

6. pants

Šķīrējtiesas kolēģijas izveidošana

1. Šķīrējtiesas kolēģijā ir trīs šķīrējtiesneši.

2. Desmit darba dienu laikā pēc tam, kad atbildētājs ir saņēmis pieprasījumu izveidot šķīrējtiesas kolēģiju, puses apspriežas, lai panāktu vienošanos par šķīrējtiesas kolēģijas sastāvu.

3. Ja puses 2. punktā noteiktajā termiņā nespēj vienoties par tās sastāvu, jebkura no pusēm var pieprasīt Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomitejas priekšsēdētājiem vai viņu pilnvarotai personai ar izlozes palīdzību izvēlēties visus trīs locekļus no saraksta, kas izveidots saskaņā ar 19. pantu: vienu personu – no to personu loka, ko ir ierosinājis prasītājs, vienu personu – no to personu loka, ko ir ierosinājis atbildētājs, un vienu personu – no to personu loka, ko puses ir izvēlējušās par priekšsēdētāju. Ja puses vienojas par vienu vai diviem šķīrējtiesas kolēģijas locekļiem, atlikušos dalībniekus izraugās tādā pašā kārtībā.

4. Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomitejas priekšsēdētāji vai viņu pilnvarota persona izraugās šķīrējtiesnešus piecu darba dienu laikā pēc tam, kad ir iesniegts 3. punktā minētais pieprasījums.

5. Šķīrējtiesas kolēģijas izveidošanas diena ir visu triju šķīrējtiesnešu izraudzīšanās diena.

6. Šķīrējtiesnešu nomaiņa notiek vienīgi tādu iemeslu dēļ un atbilstīgi kārtībai, kas sīki izklāstīti reglamenta 18. līdz 21. punktā.

7. pants

Šķīrējtiesas starpposma ziņojums

Šķīrējtiesas kolēģija pusēm ne vēlāk kā simt divdesmit dienu laikā no šķīrējtiesas kolēģijas izveidošanas dienas izsniedz starpposma ziņojumu, kurā izklāstīti konstatētie fakti, attiecīgo noteikumu piemērojamība un galvenais pamatojums šķīrējtiesas secinājumiem un ieteikumiem. Jebkura puse piecpadsmit dienu laikā no paziņošanas var iesniegt rakstisku lūgumu šķīrējtiesas kolēģijai, lai tā pārskatītu starpposma ziņojumā precizētos aspektus. Šķīrējtiesas kolēģijas galīgā nolēmuma secinājumi ietver pietiekamu motivāciju argumentiem, kas izvirzīti starpposma pārskata posmā, un tajā sniegtas skaidras atbildes uz abu pušu jautājumiem un piezīmēm.

8. pants

Šķīrējtiesas kolēģijas nolēmums

1. Šķīrējtiesas kolēģija simt piecdesmit dienu laikā no tās izveidošanas dienas paziņo nolēmumu pusēm un Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomitejai. Ja tā uzskata, ka šo termiņu nevar ievērot, šķīrējtiesas kolēģijas priekšsēdētājam par to rakstiski jāpaziņo pusēm un Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomitejai, norādot kavēšanās iemeslus un dienu, kad šķīrējtiesas kolēģija plāno pabeigt darbu. Nolēmumu nekādos apstākļos nevar paziņot vēlāk kā pēc simt astoņdesmit dienām no šķīrējtiesas kolēģijas izveidošanas dienas.

2. Steidzamības gadījumos, tostarp tādos, kas saistīti ar ātrbojīgām vai sezonas precēm, šķīrējtiesas kolēģija dara visu, lai paziņotu nolēmumu septiņdesmit piecu dienu laikā no tās izveidošanas dienas. Tas nekādos apstākļos nedrīkst būt vairāk kā deviņdesmit dienas no šķīrējtiesas izveidošanas dienas. Šķīrējtiesas kolēģija desmit dienu laikā pēc tās izveidošanas dienas sniedz prejudiciālu nolēmumu par to, vai tā uzskata šo lietu par steidzamu.

3. Šķīrējtiesas kolēģija pēc abu pušu lūguma jebkurā brīdī aptur savu darbību uz laikposmu, par kuru puses ir vienojušās, bet kas nav ilgāks par divpadsmit mēnešiem, un pēc prasītājas puses lūguma šā saskaņotā laikposma beigās atjauno savu darbību. Ja prasītāja puse pirms saskaņotā apturēšanas laikposma beigām nelūdz atjaunot šķīrējtiesas kolēģijas darbu, procedūra tiek izbeigta. Šķīrējtiesas kolēģijas darba apturēšana un izbeigšana neskar neviena puses tiesības piedalīties citā procesā par šo pašu jautājumu.

II IEDAĻA

Šķīrējtiesas nolēmuma izpilde

9. pants

Šķīrējtiesas nolēmuma izpilde

Katra puse veic visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šķīrējtiesas nolēmumu, un puses cenšas vienoties par termiņu, kurā jāpanāk nolēmuma izpilde.

10. pants

Pieņemamais termiņš nolēmuma izpildei

1. Atbildētājs ne vēlāk kā trīsdesmit dienas pēc tam, kad šķīrējtiesas kolēģija ir paziņojusi nolēmumu pusēm, paziņo prasītājam un Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomitejai, cik daudz laika tam būs vajadzīgs, lai izpildītu nolēmumu (pieņemamais termiņš), ja tūlītēja nolēmuma izpilde nav iespējama.

2. Ja pusēm ir domstarpības par pieņemamo termiņu šķīrējtiesas nolēmuma izpildei, prasītājs divdesmit dienu laikā pēc tam, kad atbildētājs ir paziņojis saskaņā ar 1. punktu, rakstiski pieprasa šķīrējtiesas kolēģijai noteikt pieņemamā termiņa ilgumu. Par šādu pieprasījumu vienlaikus paziņo otrai pusei un Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomitejai. Šķīrējtiesas kolēģija trīsdesmit dienu laikā no pieprasījuma iesniegšanas dienas paziņo nolēmumu pusēm un Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomitejai.

3. Puses, savstarpēji vienojoties, var pagarināt pieņemamo termiņu.

11. pants

Visu to pasākumu pārskatīšana, kas veikti šķīrējtiesas nolēmuma izpildei

1. Atbildētājs līdz pieņemamā termiņa beigām paziņo otrai pusei un Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomitejai par visiem pasākumiem, ko tas veicis šķīrējtiesas nolēmuma izpildei.

2. Ja pusēm ir domstarpības par to, vai pasākums, kas paziņots saskaņā ar 1. punktu, atbilst 2. panta noteikumiem, prasītājs var rakstiski pieprasīt šķīrējtiesas kolēģijai izlemt šo jautājumu. Šādā pieprasījumā apraksta aplūkojamo pasākumu un izskaidro, kādā veidā šāds pasākums nav saderīgs ar 2. panta noteikumiem. Šķīrējtiesas kolēģija paziņo nolēmumu deviņdesmit dienu laikā no pieprasījuma iesniegšanas dienas. Steidzamības gadījumos, tostarp tādos, kas saistīti ar ātrbojīgām vai sezonas precēm, šķīrējtiesas kolēģija paziņo nolēmumu četrdesmit piecu dienu laikā no pieprasījuma iesniegšanas dienas.

12. pants

Pagaidu tiesiskās aizsardzības līdzekļi nolēmuma neizpildes gadījumā

1. Ja atbildētājs līdz pieņemamā termiņa beigām nepaziņo par pasākumiem, kas veikti, lai izpildītu šķīrējtiesas nolēmumu, vai ja šķīrējtiesas kolēģija nolemj, ka saskaņā ar 11. panta 1. punktu paziņotais pasākums nav saderīgs ar minētās puses saistībām atbilstīgi 2. panta noteikumiem, atbildētājs iesniedz pagaidu kompensācijas piedāvājumu, ja to pieprasa prasītājs.

2. Ja trīsdesmit dienu laikā pēc pieņemamā termiņa beigām nav panākta vienošanās par kompensāciju vai ja pasākums, kas veikts, lai izpildītu šķīrējtiesas nolēmumu atbilstīgi 11. pantam, nav saderīgs ar 2. panta noteikumiem, prasītājs pēc tam, kad tas paziņojis otrai pusei un Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomitejai, ir tiesīgs apturēt saistību izpildi, kuras izriet no jebkura 2. panta noteikuma, ciktāl tas atbilst pārkāpuma izraisītajam anulējumam vai kaitējumam. Pieņemot šādus pasākumus, prasītājs ņem vērā to ietekmi uz atbildētāja ekonomiku un attīstību. Prasītājs var apturēt saistību izpildi uz desmit dienām pēc tam, kad atbildētājs ir paziņojis par pieprasījuma saņemšanu, ja vien atbildētājs nav pieprasījis domstarpību izšķiršanu saskaņā ar 3. punktu.

3. Ja atbildētājs uzskata, ka apturēšanas līmenis nav līdzvērtīgs pārkāpuma izraisītajam anulējumam vai kaitējumam, tas var rakstiski pieprasīt šķīrējtiesas kolēģijai izlemt šo jautājumu. Par šādu pieprasījumu pirms 2. punktā minētā desmit darba dienu laikposma beigām paziņo otrai pusei un Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomitejai. Šķīrējtiesas kolēģija, vajadzības gadījumā uzklausot ekspertu atzinumu, trīsdesmit dienu laikā no pieprasījuma iesniegšanas dienas paziņo pusēm un par tirdzniecības jautājumiem atbildīgajai struktūrai savu nolēmumu par saistību izpildes apturēšanas līmeni. Saistību izpildi neaptur, kamēr šķīrējtiesas kolēģija nav paziņojusi nolēmumu, un saistību izpildes apturēšana ir saderīga ar šķīrējtiesas nolēmumu.

4. Saistību izpilde tiek apturēta uz laiku, un šo noteikumu piemēro tikai tik ilgi, kamēr pasākums, par kuru konstatēts, ka tas nav saderīgs ar 2. panta noteikumiem, nav atsaukts vai grozīts tā, lai tas atbilstu šiem noteikumiem atbilstīgi 13. pantam, vai tik ilgi, kamēr puses nav vienojušās atrisināt domstarpības.

13. pants

Tādu pasākumu pārskatīšana, kas veikti, lai izpildītu nolēmumu pēc saistību izpildes apturēšanas

1. Atbildētājs paziņo otrai pusei un Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomitejai par visiem pasākumiem, ko tas veicis, lai izpildītu šķīrējtiesas nolēmumu, kā arī par savu pieprasījumu pārtraukt saistību izpildes apturēšanu, ko piemēro prasītājs.

2. Ja puses trīsdesmit dienu laikā no paziņojuma saņemšanas dienas nevienojas par paziņotā pasākuma atbilstību 2. panta noteikumiem, prasītājs rakstiski pieprasa šķīrējtiesas kolēģijai izlemt šo jautājumu. Par šādu pieprasījumu vienlaikus paziņo otrai pusei un Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomitejai. Šķīrējtiesas nolēmumu četrdesmit piecu dienu laikā no pieprasījuma iesniegšanas dienas paziņo pusēm un Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomitejai. Ja šķīrējtiesa kolēģija nolemj, ka jebkurš pasākums, kas veikts, lai izpildītu nolēmumu, atbilst 2. panta noteikumiem, saistību izpildes apturēšanu izbeidz.

III IEDAĻA

Kopīgi noteikumi

14. pants

Savstarpēji saskaņots risinājums

Puses jebkurā laikā atbilstīgi šim protokolam var panākt savstarpēji saskaņotu domstarpību risinājumu. Tās par šādu risinājumu paziņo Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomitejai un šķīrējtiesas kolēģijai. Pēc tam, kad ir paziņots par savstarpēji saskaņotu risinājumu, šķīrējtiesas kolēģija beidz savu darbību un procedūra tiek izbeigta.

15. pants

Reglaments

1. Šā protokola III nodaļā noteikto domstarpību izšķiršanas kārtību reglamentē šim protokolam pievienotais reglaments.

2. Šķīrējtiesas kolēģijas sēdes saskaņā ar reglamentu ir atklātas, ja vien puses nevienojas citādi.

16. pants

Informācija un tehniskās konsultācijas

Šķīrējtiesas kolēģija pēc kādas puses pieprasījuma vai pēc savas iniciatīvas var iegūt informāciju no jebkura avota, kuru tā uzskata par pieņemamu šķīrējtiesas procesam. Konkrēti, šķīrējtiesas kolēģijai ir tiesības lūgt ekspertu attiecīgo viedokli, ja tā to uzskata par vajadzīgu. Pirms šādu ekspertu izraudzīšanās šķīrējtiesas kolēģija apspriežas ar pusēm. Šādā veidā iegūtā informācija ir jādara zināma katrai no pusēm un tām jādod iespēja izteikt piezīmes. Ieinteresētajām fiziskajām vai juridiskajām personām, kas veic uzņēmējdarbību pušu teritorijā, saskaņā ar reglamentu ir tiesības iesniegt šķīrējtiesā amicus curiae atzinumus. Šādos atzinumos ir aplūkoti tikai domstarpību faktiskie aspekti, bet netiek aplūkoti tiesiskie jautājumi.

17. pants

Interpretācijas noteikumi

Šķīrējtiesas kolēģija interpretē 2. panta noteikumus saskaņā ar starptautisko publisko tiesību ierastajām interpretācijas normām, tostarp Vīnes Konvenciju par starptautisko līgumu tiesībām. Šķīrējtiesas nolēmumi nevar paplašināt vai sašaurināt 2. pantā paredzētās tiesības un pienākumus.

18. pants

Šķīrējtiesas lēmumi un nolēmumi

1. Šķīrējtiesas kolēģija dara visu iespējamo, lai ikvienu lēmumu pieņemtu vienprātīgi. Ja tomēr lēmumu nevar pieņemt vienprātīgi, attiecīgo jautājumu izšķir ar vairākuma balsojumu. Tomēr nekādā gadījumā netiek publiskoti atšķirīgie šķīrējtiesnešu viedokļi.

2. Visi šķīrējtiesas nolēmumi ir saistoši pusēm, un tie neuzliek tiesības vai pienākumus fiziskām vai juridiskām personām. Nolēmumā ir izklāstīti konstatētie fakti, attiecīgo Asociācijas nolīguma noteikumu piemērojamība un galvenais pamatojums šķīrējtiesas konstatējumam un secinājumiem. Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomiteja dara šķīrējtiesas nolēmumu pilnībā publiski pieejamu, ja vien tā nenolemj citādi, lai nodrošinātu ar uzņēmējdarbību saistītās informācijas konfidencialitāti.

IV NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

19. pants

Šķīrējtiesnešu saraksts

1. Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomiteja ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc dienas, kad šis protokols ir stājies spēkā, izveido sarakstu ar vismaz piecpadsmit personām, kuras vēlas un ir spējīgas darboties kā šķīrējtiesneši. Katra puse ierosina vismaz piecas personas, lai tās darbotos par šķīrējtiesnešiem. Turklāt abas puses izraugās vismaz piecas personas, kas nav nevienas puses valstspiederīgie un kuras būs šķīrējtiesas kolēģijas priekšsēdētāji. Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomiteja nodrošina, lai sarakstā vienmēr tiktu saglabāts šis skaits.

2. Šķīrējtiesnešiem ir speciālas zināšanas vai pieredze tieslietās un starptautiskajā tirdzniecībā. Tie ir neatkarīgi, strādā savā kompetencē un nepieņem norādījumus ne no vienas organizācijas vai valdības, nav saistīti ne ar vienu no pušu valdībām un ievēro šim protokolam pievienoto ētikas kodeksu.

3. Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomiteja var izveidot papildu sarakstu ar piecpadsmit personām, kam ir nozares ekspertu zināšanas konkrētos Asociācijas nolīguma jautājumos. Izmantojot 6. panta 2. punktā izklāstīto izraudzīšanās kārtību, Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomitejas priekšsēdētāji pēc abu pušu vienošanās var izmantot nozaru ekspertu sarakstu.

20. pants

Saistība ar PTO pienākumiem

1. Tiesības izmantot šā protokola noteikumus par domstarpību izšķiršanu neskar nevienu darbību, kas veicama PTO, tostarp domstarpību izšķiršanas darbību.

2. Ja kāda no pusēm tomēr ir sākusi domstarpību izšķiršanas procesu par kādu konkrētu pasākumu atbilstīgi šim protokolam vai PTO nolīgumam, tā nevar sākt domstarpību izšķiršanas procesu par to pašu pasākumu otrā tiesā, pirms nav beidzies pirmais process. Turklāt puse nevar vērsties abās tiesās jautājumā par tādas saistības neizpildi, kura atbilstīgi Asociācijas nolīgumam un PTO nolīgumam ir pilnīgi vienāda. Tādā gadījumā, tiklīdz ir uzsākts domstarpību izšķiršanas process, puse otrai tiesai neiesniedz prasību par tādas pašas saistības izpildi atbilstīgi otram nolīgumam, ja vien izvēlētajā tiesā procesuālu vai juridisku iemeslu dēļ nav iespējams izdarīt secinājumus par prasību, kuras priekšmets ir minētās saistības neizpilde.

3. Šā panta 2. punktā:

— par domstarpību izšķiršanas procesu saskaņā ar PTO nolīgumu uzskata procesu, kas uzsākts, vienai pusei pieprasot izveidot šķīrējtiesas kolēģiju atbilstīgi PTO vienošanās par noteikumiem un kārtību, kas nosaka domstarpību izšķiršanu (VSI), 6. pantam, un ir pabeigts tad, kad Domstarpību izšķiršanas iestāde attiecīgi pieņem kolēģijas ziņojumu un Apelācijas iestādes ziņojumu atbilstīgi VSI 16. pantam un 17. panta 14. punktam,

— par domstarpību izšķiršanas procesu saskaņā ar šo protokolu uzskata procesu, kas uzsākts, vienai pusei pieprasot izveidot šķīrējtiesas kolēģiju atbilstīgi 5. panta 1. punktam, un ir pabeigts tad, kad šķīrējtiesas kolēģija paziņo savu nolēmumu pusēm un Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomitejai saskaņā ar 8. pantu.

4. Šā protokola noteikumi neliedz pusei īstenot saistību apturēšanu, ko atļauj PTO Domstarpību izšķiršanas iestāde. PTO nolīgumu neizmanto, lai liegtu kādai no pusēm apturēt šajā protokolā paredzēto saistību izpildi.

21. pants

Termiņi

1. Visus šajā protokolā noteiktos termiņus, tostarp termiņus, kuros šķīrējtiesas kolēģijām ir jāpaziņo savi nolēmumi, skaita kalendārajās dienās no nākamās dienas pēc darbības vai fakta, uz ko tie attiecas, ja vien nav norādīts citādi.

2. Jebkuru šajā protokolā minēto termiņu var mainīt, pusēm savstarpēji vienojoties. Puses apņemas labvēlīgi izskatīt pieprasījumus par termiņu pagarināšanu, ja kāda no pusēm nevar ievērot šajā protokolā paredzēto kārtību. Šķīrējtiesas kolēģija pēc puses pieprasījuma var pagarināt procesā piemērojamos termiņus, ievērojot pušu dažādo attīstības pakāpi.

22. pants

Protokola pārskatīšana un grozīšana

1. Asociācijas padome pēc šā protokola un tā pielikumu stāšanās spēkā var jebkurā laikā pārskatīt to īstenošanu, lai lemtu par to darbības turpināšanu, grozīšanu vai pārtraukšanu.

2. Šajā pārskatīšanā Asociācijas padome var izskatīt iespēju izveidot vairākiem Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumiem kopīgu Apelācijas iestādi.

3. Asociācijas padome var lemt par šā protokola un tā pielikumu grozīšanu. Puses piemēro šo lēmumu pēc savu iekšējo procedūru izpildes.

23. pants

Stāšanās spēkā

Puses apstiprinās šo protokolu saskaņā ar savām procedūrām. Šis protokols stājas spēkā nākamā mēneša pirmajā dienā pēc dienas, kad puses ir paziņojušas viena otrai, ka šajā pantā minētās procedūras ir pabeigtas.

Briselē, 2009. gada 9. decembrī, divos oriģināleksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu, zviedru un arābu valodā, visiem tekstiem esot vienlīdz autentiskiem. За Европейския съюз Por la Unión Europea Za Evropskou unií For Det Europæiske Union Für die Europäische Union Euroopa Liidu nimel Για την Ευρωπαϊκή Ένωση For the European Union Pour l'Union européenne Per l'Unione europea Eiropas Savienības vārdā Europos Sajungos vardu Az Európai Unió részéről Għall-Unjoni Ewropea Voor de Europese Unie W imieniu Unii Europejskiej Pela União Europeia Pentru Uniunea Europeană Za Európsku úniu Za Evropsko unijo Euroopan unionin puolesta På Europeiska unionens vägnar За Република Тунис Por la República de Túnez Za Tuniskou republiku For Den Tunesiske Republik Für die Tunesische Republik Tuneesia Vabariigi nimel Για τη Δημοκρατίας της Τυνησίας For the Republic of Tunisia Pour la République tunisienne Per la Repubblica tunisina Tunisijas Republikas vārdā Tuniso Respublikos vardu A Tunéziai Köztársaság részéről Għar-Repubblika tat-Tuniżija Voor de Republiek Tunesië W imieniu Republiki Tunezyjskiej Pela República da Tunísia Pentru Republica Tunisia Za Tuniskú republiku Za Republiko Tunizijo Tunisian tasavallan puolesta För Republiken Tunisien

(1) Šā protokola noteikumi neskar 34. pantu Protokolā par jēdziena “noteiktas izcelsmes ražojumi” definīciju un administratīvās sadarbības metodēm.

PIELIKUMI

I PIELIKUMS ŠĶĪRĒJTIESAS REGLAMENTS