KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2019/1286

(2019. gada 30. jūlijs),

ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1037 18. pantu, nosaka galīgo kompensācijas maksājumu konkrēta Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) importam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulu (ES) 2016/1037 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 18. pantu,

tā kā:

1. PROCEDŪRA

1.1. Spēkā esošie pasākumi

(1) Padome ar Regulu (EK) Nr. 2603/2000 (2) noteica galīgos kompensācijas maksājumus citu starpā Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (“PET”) importam (sākotnējā izmeklēšana).

(2) Padome ar Regulu (EK) Nr. 1645/2005 (3) grozīja spēkā esošo kompensācijas pasākumu apjomu, ko piemēro Indijas izcelsmes PET importam. Grozījumi tika pieņemti paātrinātā pārskatīšanā, ko sāka saskaņā ar pamatregulas 20. pantu.

(3) Pēc termiņbeigu pārskatīšanas Padome ar Regulu (EK) Nr. 193/2007 (4) noteica galīgos kompensācijas maksājumus vēl uz pieciem gadiem.

(4) Vēlāk pēc daļējām starpposma pārskatīšanām kompensācijas pasākumi tika grozīti ar Regulu (EK) Nr. 1286/2008 (5) un Īstenošanas regulu (ES) Nr. 906/2011 (6).

(5) Vēlāk ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 559/2012 veiktā daļējā starpposma pārskatīšana tika izbeigta bez spēkā esošo pasākumu grozīšanas (7).

(6) Pēc vēl vienas termiņbeigu pārskatīšanas Padome ar Regulu (EK) Nr. 461/2013 (8) noteica galīgos kompensācijas maksājumus vēl uz pieciem gadiem.

(7) Komisija ar Lēmumu 2000/745/EK (9) pieņēma trīs Indijas ražotāju eksportētāju piedāvāto minimālo importa cenu. Komisija ar Īstenošanas lēmumu 2014/109/ES (10) atsauca saistību pieņemšanu sakarā ar izmaiņām apstākļos, kuros saistības tika pieņemtas.

(8) Pēc divām daļējām starpposma pārskatīšanām Padome ar Regulu (EK) Nr. 2015/1350 (11) grozīja spēkā esošo kompensācijas pasākumu apmēru attiecībā uz PET importu no Indijas

(9) Pēc divām daļējām starpposma pārskatīšanām Komisija ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 2018/1468 (12) grozīja spēkā esošo kompensācijas pasākumu apmēru.

(10) Patlaban ir spēkā galīgie kompensācijas maksājumi, kas noteikti ar Padomes Regulu (ES) Nr. 461/2013, kurā grozījumi izdarīti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2018/1468 (“spēkā esošie pasākumi”). Tie ietver specifiskus maksājumus diapazonā no 0 EUR/t līdz 74,6 EUR/t individuāli uzskaitītajiem Indijas ražotājiem ar atlikušo likmi 69,4 EUR/t, kas noteikta visu pārējo ražotāju importam.

1.2. Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums

(11) Pēc publicētā paziņojuma par spēkā esošo Indijas izcelsmes (“attiecīgā valsts”) PET importam piemērojamo kompensācijas pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (13) Komisija saņēma pārskatīšanas pieprasījumu atbilstoši pamatregulas 18. pantam.

(12) Pieprasījumu iesniedza Eiropas PET ražotāju komiteja (C.P.M.E. aisbl) (“pieprasījuma iesniedzējs”), kas pārstāv vairāk nekā 80 % no PET kopējā ražošanas apjoma Savienībā.

(13) Pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka pasākumu izbeigšanas gadījumā, iespējams, turpinātos vai atkārtotos subsidēšana un kaitējums Savienības ražošanas nozarei.

(14) Pirms termiņbeigu pārskatīšanas saskaņā ar pamatregulas 22. panta 1. punktu un 10. panta 7. punktu Komisija paziņoja Indijas valdībai, ka tā ir saņēmusi pienācīgi dokumentētu pārskatīšanas pieprasījumu un aicināja Indijas valdību uz apspriešanos, kuras mērķis būtu noskaidrot situāciju attiecībā uz pārskatīšanas pieprasījuma saturu un panākt abpusēji pieņemamu risinājumu. Indijas valdība lūdza apspriešanās rīkošanai pagarināt termiņu par vienu nedēļu. Komisija piešķīra šādu termiņa pagarinājumu. Tajā pašā laikā, ņemot vērā šai izmeklēšanai piemērojamos juridiski saistošos termiņus, termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu tomēr nevarēja apturēt. Tādēļ termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanu sāka 2018. gada 22. maijā, un tajā pašā datumā tika attiecīgi informēta Indijas valdība. Turklāt Indijas valdība tika informēta, ka tās piezīmes, kas šajā posmā izteiktas attiecībā uz antisubsidēšanas pieprasījumu, tomēr tiktu ņemtas vērā izmeklēšanā, un ka tai izdevīgā laikā drīzumā varētu noorganizēt apspriešanos. Tomēr Komisija no Indijas valdības nekādu apstiprinājumu attiecībā uz apspriešanās piedāvājumu nesaņēma.

1.3. Procedūras sākšana

(15) Apspriedusies ar komiteju, kas izveidota ar pamatregulas 15. panta 1. punktu, un konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, Komisija 2018. gada 22. maijā ar paziņojumu, kas publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (14) (“paziņojums par procedūras sākšanu”), informēja, ka sāk termiņbeigu pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 18. pantu. Ņemot vērā pamatregulas 18. panta 2. punktu, Komisija sagatavoja paziņojumu par to pierādījumu pietiekamību, kuros ietverts Komisijas novērtējums par visiem tās rīcībā esošajiem pierādījumiem un uz kuru pamata Komisija sāka šo izmeklēšanu.

(16) Pēc informācijas izpaušanas viena ieinteresētā persona vēlējās iegūt informāciju par pieteikuma iesniedzēja reprezentivitāti. Tiek norādīts, ka pieprasījums ir iesniegts pēc paziņojuma par procedūras sākšanu 5.5. punktā noteiktā piezīmju iesniegšanas termiņa. Tomēr atbildes uz reprezentativitātes pārbaudi, kas bija ietvertas ieinteresētajām personām pieejamajos lietas materiālos, apstiprināja, ka nosacījumi par reprezentivitāti ir izpildīti. Līdz ar to šīs personas pieprasījums tika noraidīts.

1.4. Paralēlā izmeklēšana

(17) Komisija 2019. gada 25. martā sāka pārskatīšanu atbilstoši pamatregulas 19. panta 1. punktam (15). Minētā pārskatīšanas izmeklēšana skar tikai pasākumu veidu. Tādējādi notiekošā pārskatīšana varētu ietekmēt ar šo regulu pagarināto pasākumu veidu.

1.5. Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

(18) Izmeklēšana saistībā ar subsidēšanas turpināšanos vai atkārtošanos aptvēra laikposmu no 2017. gada 1. aprīļa līdz 2018. gada 31. martam (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Tendences, kas ir svarīgas, lai novērtētu kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, tika pētītas laikposmam no 2014. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

1.6. Ieinteresētās personas

(19) Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja visas ieinteresētās personas piedalīties izmeklēšanā. Bez tam Komisija par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu atsevišķi informēja pieprasījuma iesniedzēju, citus zināmos attiecīgos Savienības ražotājus, ražotājus eksportētājus, importētājus un lietotājus Savienībā un iestādes Indijā un aicināja tos piedalīties.

(20) Visas ieinteresētās personas tika aicinātas termiņos, kas noteikti paziņojumā par procedūras sākšanu, darīt zināmu savu viedokli, iesniegt informāciju un apstiprinošus pierādījumus. Ieinteresētajām personām tika dota arī iespēja rakstiski pieprasīt uzklausīšanu Komisijas izmeklēšanas dienestos un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas.

1.6.1. Atlase

(21) Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā varētu atlasīt ieinteresētās personas saskaņā ar pamatregulas 27. pantu.

1.6.2. Savienības ražotāju atlase

(22) Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā ir izveidojusi provizorisku Savienības ražotāju izlasi. Saskaņā ar pamatregulas 27. pantu Komisija izveidoja izlasi, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo ražošanas un pārdošanas apjomu, ko atvēlētajā laikā varēja pienācīgi izmeklēt, ņemot vērā arī ģeogrāfisko atrašanās vietu. Izlasē tika iekļauti trīs Savienības ražotāji. Izlasē iekļauto Savienības ražotāju saražotā produkcija veidoja apmēram 37 % no Savienībā saražotās produkcijas kopapjoma. Komisija aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes par provizorisko izlasi. Noteiktajā termiņā piezīmes netika saņemtas, un tādējādi tika apstiprināta izlase. Tika uzskatīts, ka izlase ir reprezentatīva Savienības ražošanas nozarei.

1.6.3. Nesaistīto importētāju atlase

(23) Lai Komisija varētu lemt par to, vai vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, izmeklēšanā tika aicināti piedalīties visi nesaistītie importētāji/lietotāji. Šīs personas tika aicinātas pieteikties, sniedzot Komisijai paziņojuma par izmeklēšanas sākšanu II pielikumā prasīto informāciju par saviem uzņēmumiem. Atsaucās divi importētāji. Tie tika aicināti sadarboties, atbildot uz anketas jautājumiem. Tomēr neviens no abiem neatbildēja uz Komisijas nosūtītās anketas jautājumiem.

1.6.4. Ražotāju eksportētāju atlase

(24) Lai Komisija varētu lemt par to, vai vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, izmeklēšanā tika aicināti piedalīties visi ražotāji eksportētāji. Šīs personas tika aicinātas pieteikties, sniedzot Komisijai paziņojuma par izmeklēšanas sākšanu I pielikumā prasīto informāciju par saviem uzņēmumiem. Pieteicās trīs ražotāji eksportētāji. Tie tika aicināti sadarboties, atbildot uz anketas jautājumiem.

1.6.5. Anketas un pārbaudes apmeklējumi

(25) Lai iegūtu izmeklēšanai nepieciešamo informāciju, Komisija nosūtīja anketas trim atlasītajiem Savienības ražotājiem, Indijas valdībai, trim ražotājiem eksportētājiem un diviem importētājiem, kuri pieteicās pēc izmeklēšanas sākšanas.

(26) Atbildes uz anketas jautājumiem sniedza trīs atlasītie Savienības ražotāji, pieprasījuma iesniedzējs, viens Savienības izejvielu ražotājs, Indijas valdība un divi Indijas ražotāji eksportētāji. Importētāji, kas pieteicās, neatbildēja uz anketas jautājumiem.

(27) Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu subsidēšanas un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējums notika arī Indijas valdības telpās Ņūdeli.

(28) Turklāt saskaņā ar pamatregulas 26. pantu tika veikti pārbaudes apmeklējumi turpmāk norādīto uzņēmumu telpās. (a) Ražotāji Savienībā — Indorama Ventures Europe BV, Nīderlande; — Equipolymers GmbH, Itālija, Vācija, — Neo Group, UAB, Lietuva. (b) Ražotāji eksportētāji — Reliance Industries Limited, Mumbaja (“RIL”); — IVL Dhunseri Petrochem Industries Private Limited, Kalkāta (“IDIPL”)

2. PĀRSKATĀMAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

2.1. Pārskatāmais ražojums

(29) Pārskatāmais ražojums ir tāds pats kā sākotnējā izmeklēšanā, proti, Indijas izcelsmes polietilēntereftalāts (PET), kura viskozitātes koeficients ir 78 ml/g vai lielāks atbilstīgi ISO standartam 1628-5 un kuru pašlaik klasificē ar KN kodu 3907 61 00 (“pārskatāmais ražojums”).

2.2. Līdzīgais ražojums

(30) Tika uzskatīts, ka Indijā ražotajam un uz Savienību eksportētajam pārskatāmajam ražojumam, un ražojumam, ko Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod Savienībā, ir vienādas fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības un vienādi pamatlietojumi. Tāpēc tie tika uzskatīti par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 2. panta c) punkta nozīmē.

3. SUBSIDĒŠANAS TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

(31) Ņemot vērā iepriekšējās pārskatīšanās izmeklētās subsīdijas, pārskatīšanas pieprasījumā ietverto informāciju, Indijas valdības un attiecīgo ražotāju eksportētāju sniegto informāciju, kā arī atbildes uz Komisijas anketas jautājumiem, tika pārbaudīti šādi pasākumi, kas, kā tiek apgalvots, ietver subsīdiju programmu piešķiršanu. Valsts mēroga subsīdiju programmas: (a) Iepriekšēju atļauju shēma (AAS) (b) “Nodokļu atmaksas shēma” saskaņā ar 3. noteikuma 2. punktu (DDS) (c) Ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma (EPCGS) (d) Indijas preču eksporta shēma (MEIS) (e) Reģionālās subsīdiju programmas: Gudžaratas shēma atbrīvojumam no nodokļa par elektroenerģiju (GEDES).

(32) Saskaņā ar pamatregulas 18. pantu neatkarīgi no subsīdiju apmēra Komisijai būtu jāpārbauda, vai ir pierādījumi par subsidēšanas turpināšanos. Ņemot vērā konstatējumus par to, ka joprojām turpinās subsidēšana attiecībā uz lielāko daļu galveno subsīdiju, kas tika kompensētas sākotnējā izmeklēšanā, nebija vajadzības izmeklēt visas pārējās subsīdijas, kuras pastāv atbilstoši sūdzības iesniedzēja apgalvojumam.

(33) Iepriekšējā apsvērumā minētās subsīdijas, kuras tika kompensētas iepriekš, ir balstītas šādos politikas dokumentos un tiesību aktos.

(34) Shēmas — AAS, EPCGS un MEIS — pamatojas uz 1992. gada Ārējās tirdzniecības (attīstības un regulēšanas) likumu (Nr. 22, 1992. gads), kas stājās spēkā 1992. gada 7. augustā (“Ārējās tirdzniecības likums”). Ārējās tirdzniecības likums ļauj Indijas valdībai publicēt paziņojumus par eksporta un importa politiku. Tie ir apkopoti “ārējās tirdzniecības politikas” dokumentos, kurus Tirdzniecības ministrija publicē ik pēc pieciem gadiem un kuri tiek regulāri atjaunināti.

(35) Divi ārējās tirdzniecības politikas dokumenti ir būtiski šīs izmeklēšanas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā: Ārējās tirdzniecības politika 2015–20 (“FTP 2015–20”) un atjaunināta ārējās tirdzniecības politika 2015–20 (atjaunināta FTP 2015–20”). Pēdējā minētā stājās spēkā 2017. gada 5. decembrī. Turklāt Indijas valdība “Procedūru rokasgrāmatā 2015–20” (“HOP 2015–20”) un atjauninātajā procedūru rokasgrāmatā 2015–20” (atjauninātā “HOP 2015–20”) nosaka attiecīgi FTP 2015–20 un atjaunināto FTP 2015–20 regulējošās procedūras. Pēdējā minētā stājās spēkā 2017. gada 5. decembrī.

(36) AAS, EPCGS un MEIS ir balstītas uz FTP 2015–20 un atjaunināto FTP 2015–20, kā arī uz HOP 2015–20 un atjaunināto HOP 2015–20.

(37) DDS shēmas pamatā ir 1962. gada Muitas likuma 75. sadaļa, 1944. gada Centrālā akcīzes likuma 37. sadaļa, 1994. gada Finanšu likuma 93.A un 94. sadaļa un 1995. gada Muitas, centrālo akcīzes nodokļu un nodokļu par pakalpojumiem atmaksas noteikumi. Atmaksas likmes tiek regulāri publicētas.

(38) GEDES shēma ir balstīta 1958. gada Gudžaratas Elektroenerģijas nodokļa likuma (“Elektroenerģijas likums”) 3. sadaļas 2. punkta vii) un viii) apakšpunktā, kas laiku pa laikam ir grozīts Gudžaratas valdības vēstnesī (Gujarat Government Gazette).

3.1. Iepriekšēju atļauju shēma (AAS)

(39) Komisija konstatēja, ka viens ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir izmantojis AAS.

3.1.1. Juridiskais pamats

(40) Sīks shēmas apraksts sniegts FTP 2015–20 un atjauninātās FTP 2015–20 4.03. līdz 4.24. punktā un HOP 2015–20 un atjauninātās HOP 2015–20 4.04. līdz 4.52. nodaļā.

3.1.2. Tiesības izmantot shēmu

(41) AAS sastāv no sešām apakšshēmām, kā tās sīkāk aprakstītas 42. apsvērumā. Minētās apakšshēmas atšķiras cita starpā shēmas izmantošanas tiesību tvēruma ziņā. AAS fiziskā eksporta un AAS ikgadējā pieprasījuma apakšshēmas ir tiesīgi izmantot ražotāji eksportētāji un pārdevēji eksportētāji, kas “sasaistīti” ar palīgražotājiem. Ražotājiem eksportētājiem, kas veic piegādi galīgajam eksportētājam, ir tiesības izmantot AAS starppiegādēm. AAS nosacītā eksporta apakšshēmu ir tiesīgi izmantot galvenie līgumslēdzēji, kuri veic piegādes FTP 2015–20 un atjauninātās FTP 2015–20 7.02. punktā minētajām “nosacītā eksporta” kategorijām – piemēram, uz eksportu orientētu vienību (“EOU”) piegādātāji. Nosacītā eksporta priekšrocības atbilstīgi iepriekšējā izlaides pasūtījuma apakšshēmai un kompensācijas iekšzemes kredītvēstules apakšshēmai ir tiesīgi izmantot arī starppiegādātāji, kas apgādā ražotājus eksportētājus.

3.1.3. Īstenošana praksē

(42) AAS apakšshēmas ir šādas.

(43) Fiziskais eksports. Šī ir galvenā apakšshēma. Tā ļauj bez nodokļiem importēt izejmateriālus, kas vajadzīgi konkrēta eksporta ražojuma ražošanai. “Fizisks” šajā kontekstā nozīmē, ka eksporta ražojums ir jāizved no Indijas teritorijas. Atļaujā ir norādīts ievedmuitas atvieglojums un eksporta saistības, minot arī eksportējamā ražojuma veidu.

(44) Ikgadējais pieprasījums. Šāda atļauja ir saistīta nevis ar konkrētu eksporta ražojumu, bet gan ar plašāku ražojumu grupu (piemēram, ķīmiski un saistīti produkti). Atļaujas turētājs līdz noteiktam apjomam, kas noteikts atkarībā no agrākiem eksporta rādītājiem, var bez nodokļiem importēt jebkādus izejresursus, kas tiks lietoti ražojumu ražošanai, ja tie pieder pie šīs ražojumu grupas. Tas var izvēlēties eksportēt ikvienu gatavās produkcijas veidu, kas iekļauts šajā ražojumu grupā, izmantojot šādu no nodokļa atbrīvotu izejmateriālu.

(45) Starppiegāde. Šī apakšshēma aptver gadījumus, kad divi ražotāji ir iecerējuši ražot vienu eksporta ražojumu, savstarpēji sadalot ražošanas procesu. Ražotājs eksportētājs, kas ražo starpproduktu, var bez nodokļiem importēt izejmateriālus un starppiegādei tādēļ izmantot AAS. Pēdējais eksportētājs pabeidz ražojuma ražošanu, un viņam gatavais ražojums ir jāeksportē.

(46) Nosacītais eksports. Šī apakšshēma ļauj galvenajam līgumslēdzējam bez nodokļiem importēt izejresursus, kas vajadzīgi tādu preču ražošanai, kuras paredzēts pārdot kā “nosacītu eksportu”. Saskaņā ar Indijas valdības teikto nosacītais eksports attiecas uz darījumiem, kuros piegādātās preces neatstāj valsti. Daudzas piegādes kategorijas tiek uzskatītas par nosacītu eksportu ar nosacījumu, ka preces tiek ražotas Indijā, piemēram, preču piegādes EOU vai uzņēmumiem, kas atrodas īpašajā ekonomikas zonā (“ĪEZ”).

(47) Iepriekšējs izlaides pasūtījums (“ARO”). AAS turētājs, kas izejresursus vēlas nevis importēt tieši, bet iegādāties tos no vietējiem piegādātājiem, šajā nolūkā var izmantot ARO. Šādos gadījumos iepriekšējās atļaujas tiek validētas kā ARO, un pēc norādīto resursu piegādes tās tiek indosētas vietējam piegādātājam. ARO indosaments dod tiesības vietējam piegādātājam izmantot nosacītā eksporta piedāvātās priekšrocības, kā norādīts FTP 2015-20 un atjauninātās FTP 2015-20 7.03. punktā (t. i., AAS starppiegādēm/ nosacītajam eksportam, nosacītā eksporta atmaksājumus un galīgā akcīzes nodokļa atmaksu). ARO mehānisms paredz nodokļu un maksājumu atmaksāšanu piegādātājam tā vietā, lai tos atmaksātu galīgajam eksportētājam nodokļu atmaksas veidā. Nodokļu/maksājumu atmaksāšana ir iespējama gan par vietējiem izejresursiem, gan importētiem.

(48) Kompensācijas iekšzemes kredītvēstule. Arī šī apakšshēma attiecas uz vietējo izejmateriālu piegādi iepriekšējas atļaujas turētājam. Iepriekšējas atļaujas turētājs var bankā iesniegt pieprasījumu atvērt iekšzemes kredītvēstuli par labu vietējam piegādātājam. Banka validē tieša importa atļauju tikai attiecībā uz to preču vērtību un apjomu, kas iepirktas vietējā tirgū, nevis importētas. Vietējais piegādātājs būs tiesīgs saņemt nosacītā eksporta sniegtās priekšrocības, kā norādīts FTP 2015-20 un atjauninātās FTP 2015-20 7.03. punktā (t. i., AAS starppiegādēm/nosacītajam eksportam, nosacītā eksporta nodokļu atmaksu un galīgā akcīzes nodokļa atmaksu).

(49) Komisija konstatēja, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā viens ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās un kas izmanto shēmu, ieguva koncesijas saskaņā ar pirmo apakšshēmu, t. i., AAS fiziskam eksportam. Tāpēc nav jānosaka atlikušo neizmantoto apakšshēmu kompensējamība.

(50) Lai Indijas iestādes varētu veikt pārbaudes, iepriekšējās atļaujas turētājam ir juridisks pienākums uzturēt “patiesu un pareizu pārskatu par patēriņu un bez nodokļiem importēto/iekšzemē iepirkto preču izmantošanu” norādītajā formātā (HOP 2015-20 un atjauninātās HOP 2015-20 4.51. nodaļa un 4.H papildinājums), t. i., faktiskā patēriņa reģistru. Šis reģistrs jāpārbauda neatkarīgam zvērinātam grāmatvedim/ izmaksu un darba analītiķim, kas izsniedz sertifikātu, kas apliecina, ka noteiktie reģistri un attiecīgie ieraksti ir pārbaudīti un atbilstoši 4.H papildinājumam sniegtā informācija visos aspektos ir patiesa un pareiza.

(51) Apakšshēmai, ko pārskatīšanas izmeklēšanas periodā izmantoja attiecīgais uzņēmums, t. i., fiziskajam eksportam, Indijas valdība nosaka gan ievedmuitas atvieglojumu, gan eksporta saistības apjoma un vērtības ziņā, un to norāda atļaujā. Turklāt, veicot importu un eksportu, valsts amatpersonas attiecīgos darījumus reģistrē atļaujā. Saskaņā ar AAS atļautā importa apjomu nosaka Indijas valdība, pamatojoties uz standarta ielaides/izlaides normām (SION), kas ir paredzētas lielākajai daļai ražojumu, ieskaitot pārskatāmo ražojumu.

(52) Importētie izejmateriāli tālāk nav pārvedami un ir izmantojami, lai ražotu gatavo eksporta ražojumu. Eksporta saistības jāizpilda paredzētajā termiņā pēc atļaujas saņemšanas (18 mēnešu laikā ar iespēju termiņu divreiz pagarināt vēl uz sešiem mēnešiem katrā reizē).

(53) Starp importētajiem izejresursiem un eksportēto gatavo ražojumu nav ciešas saiknes. Izejmateriālus, uz kuriem attiecas tiesības izamantot shēmu, var arī importēt un izmantot citiem ražojumiem, kas nav pārskatāmais ražojums. Turklāt atļaujas dažādiem ražojumiem var apvienot. Tas nozīmē, ka viena ražojuma eksports saskaņā ar AAS atļauju var dot tiesības bez nodokļa importēt izejresursus citam ražojumam saskaņā ar AAS atļauju

(54) Izmeklēšanā tika konstatēts, ka neviena no AAS atļaujām, ko izmantoja ražotājs eksportētājs, nav slēgta. Turklāt ražotājam eksportētājam nebija šāda patēriņa reģistra, ko būtu pārbaudījis neatkarīgs zvērināts grāmatvedis. Tāpēc, lai gan ražotājs eksportētājs paskaidroja, ka izejresursu patēriņš tika norādīts, vadoties pēc tā patēriņa faktoriem, ražotājs eksportētājs nevarēja uzrādīt savu AAS atļauju 4.H papildinājumus.

3.1.4. Secinājums par AAS

(55) Atbrīvojums no ievedmuitas nodokļiem ir subsīdija pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē, proti, tas ir Indijas valdības finansiāls ieguldījums, jo tas rada negūtus ieņēmumus no nodokļiem, kas citādi būtu jāmaksā, un nodrošina ieguvumu izmeklētajam eksportētājam, jo uzlabo tā likviditāti.

(56) Turklāt AAS fiziskā eksporta nosacījums pēc likuma ir eksporta rādītāji, tāpēc saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu to uzskata par īpašu un kompensējamu. Ja uzņēmumam nav eksporta saistību, tas nevar saņemt ieguvumu no šīs shēmas.

(57) Šajā gadījumā izmantoto apakšshēmu nevar uzskatīt par pieļaujamu nodokļu atmaksas sistēmu vai nodokļu atmaksas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas nozīmē. Tā neatbilst noteikumiem, kas izklāstīti pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (nodokļu atmaksas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (nodokļu atmaksas aizvietojuma definīcija un noteikumi). Indijas valdība faktiski nepiemēroja pārbaudes sistēmu vai procedūru, lai pārliecinātos, vai un kādā daudzumā eksportētā ražojuma ražošanā tikuši patērēti izejresursi (pamatregulas II pielikuma 4. punkts un nodokļu atmaksas aizvietojuma shēmas gadījumā – pamatregulas III pielikuma II daļas 2. punkts). Tika arī uzskatīts, ka SION pārskatāmajam ražojumam nebija pietiekami precīzas un šādas SION vien nevar izmantot par faktiskā patēriņa pārbaudes sistēmu, jo minēto standarta normu struktūra neļauj Indijas valdībai pietiekami precīzi pārbaudīt, kādi izejresursu daudzumi patērēti eksporta produkcijā. Turklāt Indijas valdība nav veikusi papildu pārbaudi, pamatojoties uz faktiskajiem izmantotajiem izejresursiem, lai gan šī pārbaude būtu jāveic, ja netiek faktiski piemērota pārbaudes sistēma (pamatregulas II pielikuma 5. punkts un III pielikuma II daļas 3. punkts).

(58) Tāpēc šī apakšshēma ir kompensējama.

3.1.5. Subsīdijas apjoma aprēķināšana

(59) Tā kā nav pieļautas nodokļu atmaksas sistēmas vai nodokļu atmaksas aizvietojuma sistēmas, Komisija pārbaudīja attiecīgo izejresursu faktisko patēriņa rādītāju. Komisija konstatēja, ka faktiskais patēriņa rādītājs ir nedaudz zemāks par SION. Lai gan uzņēmums apgalvoja, ka tas slēgs attiecīgās atļaujas, pamatojoties uz faktisko patēriņu, un tādējādi nebūs pārliekas atmaksas, pārbaudes laikā atļaujas nebija slēgtas, tāpēc Komisija to nevarēja pārbaudīt. Tā kā atļaujas tika piešķirtas, pamatojoties uz SION un tā kā nebija efektīvas pārbaudes sistēmas, uzņēmums tās varētu slēgt, izmantojot SION kā patēriņa likmi. Šādā gadījumā starpība starp faktisko patēriņa rādītāju un norādīto patēriņa rādītāju, kas balstīts uz SION, izraisītu pārlieku atmaksu, kas būtu kompensējama subsīdija saskaņā ar pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktu.

(60) Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šī pārliekā atmaksa būtu jāattiecina uz pārskatāmā ražojuma kopējo eksporta apgrozījumu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā (saucēju), jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rādītājiem un nav piešķirta, pamatojoties uz izgatavotajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem.

(61) Ņemot vērā to, cik neliela ir starpība starp SION un faktisko patēriņa rādītāju, ja visa atļauja tiktu slēgta, pamatojoties uz SION, arī pārliekā atmaksa un tādējādi kompensējamās subsīdijas apjoms būtu bijis nenozīmīgs. Tādējādi Komisija konstatēja, ka subsīdiju likmes saistībā ar šo shēmu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā lai gan ir nelielas, bet tomēr eksistē. Tādējādi Komisija secina, ka šī subsīdija joprojām uzskatāma par kompensējamu.

3.2. “Nodokļu atmaksas shēma” saskaņā ar 3. noteikuma 2. punktu (DDS)

(62) Komisija konstatēja, ka attiecīgie ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir izmantojuši DDS.

3.2.1. Juridiskais pamats

(63) Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā piemērojamais juridiskais pamats bija 1995. gada Muitas un centrālo akcīzes nodokļu atmaksas noteikumi (“1995. gada DDS noteikumi”), kas grozīti 2006. gadā (16) un vēlāk aizstāti ar Muitas un centrālo akcīzes nodokļu atmaksas noteikumiem, 2017 (17) (“2017. gada noteikumi”), kas stājās spēkā 2017. gada 1. oktobrī. 1995. gada DDS noteikumu 3. noteikuma 2. punkts reglamentē šīs nodokļu atmaksas shēmas aprēķināšanas metodi. Minēto DDS noteikumu 12. noteikuma 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkts reglamentē deklarāciju, kura ražotājiem eksportētājiem jāiesniedz, lai saņemtu ieguvumu no šīs shēmas. Šie noteikumi 2017. gada DDS noteikumos ir palikuši identiski un atbilst attiecīgi 3. noteikuma 2. punktam un 13. noteikuma 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktam.

(64) Turklāt apkārtrakstā Nr. 24/2001 (18) ir iekļautas konkrētas norādes par to, kā īstenot 3. noteikuma 2. punktu un iesniegt deklarāciju, kas eksportētājiem jāsagatavo saskaņā ar 12. noteikuma 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktu.

(65) 1995. gada DDS noteikumu 4. noteikumā paredzēts, ka centrālā valdība var pārskatīt 3. noteikumā noteikto summu vai likmes. Valdība ir izdarījusi vairākas izmaiņas, ar pēdējām izmaiņām pārskatītas likmes (skatīt Notifications No. 110/2015 – CUSTOMS (N.T.) of 16 November 2015 (19) and Notifications No. 131/2016 – CUSTOMS (N.T.) of 31 October 2016 (20)). Tādējādi attiecībā uz pārskatāmo ražojumu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā rādītājs bija 1,5 % no eksportēto ražojumu FOB vērtības.

3.2.2. Tiesības izmantot shēmu

(66) Tiesības izmantot šo shēmu ir ikvienam ražotājam eksportētājam vai tirgotājam eksportētājam.

3.2.3. Īstenošana praksē

(67) Saskaņā ar šo shēmu ikvienam uzņēmumam, kas eksportē ražojumus, uz kuriem attieca tiesības izmantot shēmu, ir tiesības saņemt summu, kas atbilst procentuālai daļai no eksportētā ražojuma FOB vērtības. Muitas un centrālo akcīzes nodokļu atmaksas noteikumu 3. noteikuma 2. punktā paredzēts, kā aprēķināms subsīdijas apjoms: “2. Nosakot atmaksas summu vai likmi saskaņā ar šo noteikumu, centrālā valdība ņem vērā: a) katras klases vidējo daudzumu vai vērtību vai to materiālu aprakstu, no kuriem konkrētā preču klase parasti tiek izgatavota vai ražota Indijā; b) to importēto materiālu vai akcīzes materiālu vidējo daudzumu vai vērtību, kurus izmanto konkrētās preču klases izgatavošanai vai ražošanai Indijā; c) vidējo nodokļu summu, kas samaksāti par importētajiem materiāliem vai akcīzes materiāliem, ko izmanto tādu pusfabrikātu, sastāvdaļu un starpproduktu ražošanai, kurus izmanto preču ražošanā; d) vidējo nodokļu summu, kas samaksāti par materiāliem, kas ir ražošanas procesa atlikumi, un katalizatoriem: ja visi šādi atlikumi vai katalizatori ir atkārtoti izmantoti jebkurā ražošanas procesā vai pārdoti, atskaita arī vidējo nodokļu summu par atkārtoti izmantotiem vai pārdotiem atlikumiem vai katalizatoriem; e) nodokļu vidējo summu, kas samaksāti par importētiem materiāliem vai akcīzes materiāliem, kurus izmanto eksporta preču iesaiņošanai vai iepakošanai; f) jebkādu citu informāciju, ko centrālā valdība var uzskatīt par būtisku vai noderīgu šim nolūkam.”

(68) Citiem vārdiem sakot, Indijas valdība pamatoja atmaksājamo summu ar tādu attiecīgo muitas nodokļu vidējām vērtībām ražošana nozarē, kas samaksāti par importētajiem izejmateriāliem, un ar vidējo ražošanas nozares patēriņa koeficientu, kas iekasēts no tiem ražotājiem, kurus Indijas valdība uzskatīja par reprezentatīviem tādu eksporta ražojumu ražotājiem, uz kuriem attiecas tiesības izmantot shēmu. Tad Indijas valdība izsaka atmaksājamo summu procentos no tādu eskportēto ražojumu vidējās eksporta vērtības, uz kuriem attiecas tiesības izmantot shēmu.

(69) Indijas valdība šo procentuālo daļu izmanto, lai aprēķinātu nodokļa atmaksas summu, ko ir tiesības saņemt visiem eksportētājiem,uz kuriem attiecas tiesības izmantot shēmu. Indijas valdība šīs shēmas likmi nosaka katram ražojuma veidam atsevišķi. Attiecībā uz pārskatāmo ražojumu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā likme bija 1,5 %, kā paskaidrots 65. apsvērumā.

(70) Lai saņemtu tiesības izmantot šo shēmu, uzņēmumam ir jāeksportē. Kad nosūtīšanas informāciju ievada muitas serverī, norāda, ka eksports notiek saskaņā ar DDS, un tiek neatsaucami noteikts DDS apjoms. Kad nosūtītājs uzņēmums ir iesniedzis eksporta galveno manifestu (Export General Manifest) un muitas iestāde ir pārliecinājusies, ka informācija šajā dokumentā sakrīt ar kravaszīmes datiem, ir izpildīti visi nosacījumi, lai ļautu veikt atmaksu ar tiešu maksājumu eksportētāja bankas kontā vai ar čeku.

(71) Eksportētājam jāiesniedz arī eksporta ienākumu pierādījums – bankas apstiprinājums par maksājuma saņemšanu (Bank Realisation Certificate) (BRC). Šo dokumentu var iesniegt pēc tam, kad atmaksas summa ir izmaksāta, taču Indijas valdība atgūst izmaksāto summu, ja noteiktā termiņā eksportētājs BRC neiesniedz.

(72) Atmaksas summu drīkst izmantot jebkādam mērķim, un saskaņā ar Indijas grāmatvedības standartiem pēc eksporta saistību izpildes nodokļu atmaksas summu var iegrāmatot pēc uzkrājumu principa kā ienākumus darījumu kontā.

(73) Attiecīgajos tiesību aktos un administratīvajos norādījumos ir noteikts, ka Indijas muitas administrācijai nebūtu jāpieprasa pierādījumi tam, ka eksportētājam, kurš pieprasa nodokļu atmaksu, ir radušās muitas nodokļa saistības vai tās radīsies par to izejmateriālu importu, kas nepieciešami eksportētā ražojuma izgatavošanai (21). Turklāt pārbaudes apmeklējuma laikā Indijas valdība apstiprināja, ka uzņēmumi, kas iekšzemes tirgū iegādātos visus izejmateriālus, kas iestrādāti eksportētajā PET, joprojām saņemtu ieguvumu no pilnas likmes, kura aprēķināta saskaņā ar iepriekš minētā 3. noteikuma 2. punktu. Šajā izmeklēšanā arī konstatēja, ka praksē tā tas attiecās uz vienu eksportētāju, kas sadarbojās un izmantoja DDS piedāvātos ieguvumus, lai gan tas nemaz nebija importējis pamatizejmateriālus (attīrītu tereftalskābi (PTA) un monoetilēnglikolu (MEG)), ko izmanto pārskatāmā ražojuma ražošanā.

3.2.4. Secinājums par DDS

(74) DDS nodrošina subsīdiju pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē. Tā saucamā nodokļu atmaksas summa ir Indijas valdības finansiāls ieguldījums, kas izpaužas kā negūti ieņēmumi (t. i., apgalvotie Indijas valdības iekasētie ievedmuitas nodokļi, kuri tiek atmaksāti vai atlīdzināti pārlieku). Attiecībā uz šo līdzekļu izmantošanu nav nekādu ierobežojumu. Turklāt nodokļu atmaksas summa sniedz ieguvumu eksportētājam, jo tā uzlabo tā likviditāti par ievedmuitas nodokļu pārliekām summām, ko atmaksā vai atlīdzina Indijas valdība.

(75) Indijas valdība nodokļu atmaksas likmi eksportam nosaka katram ražojuma veidam atsevišķi. Tomēr, lai gan subsīdija tiek saukta par nodokļu atmaksu, šai shēmai nav visu pieļaujamas nodokļu atmaksas sistēmas vai nodokļu atmaksas aizvietojuma sistēmas iezīmju pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē; turklāt tā neatbilst noteikumiem, kas izklāstīti pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (nodokļu atmaksas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (nodokļu atmaksas aizvietojuma definīcija un noteikumi). Naudas pārskaitījums eksportētājam ne vienmēr ir saistīts ar faktiskajiem ievedmuitas nodokļu maksājumiem par izejmateriāliem, un tas nav nodokļu kredīts, kas izmantojams, lai kompensētu ievedmuitas nodokļus par iepriekš importētiem vai turpmāk importējamiem izejmateriāliem. Turklāt nav sistēmas vai procedūras, kas apstiprinātu, kuri izejresursi un kādā apjomā tiek patērēti ražojumu ražošanā. Turklāt Indijas valdība nav veikusi papildu pārbaudi, pamatojoties uz faktiskajiem izmantotajiem izejresursiem, lai gan šī pārbaude būtu jāveic, ja netiek faktiski piemērota pārbaudes sistēma (pamatregulas II pielikuma 5. punkts un III pielikuma II daļas 3. punkts).

(76) Maksājums, ko Indijas valdība veic pēc tam, kad ir veikts eksports, ir atkarīgs no eksporta rādītājiem, un tādējādi šī shēma ir uzskatāma par īpašu un kompensējamu pamatregulas 4. panta 4. punkta a) apakšpunkta nozīmē.

(77) Ņemot to vērā, tiek secināts, ka DDS ir kompensējama.

3.2.5. Subsīdijas apjoma aprēķināšana

(78) Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 2. punktu un 5. pantu Komisija subsidēšanas apjomu aprēķināja kā ieguvumu, ko guva saņēmējs un kas konstatēts pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Šajā ziņā Komisija konstatēja, ka saņēmējs saņem ieguvumu tajā brīdī, kad notiek eksporta darījums saskaņā ar šo shēmu. Tad Indijas valdībai ir jāizmaksā atmaksas summa, un tas ir finansiāls ieguldījums pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta nozīmē. Tiklīdz muitas dienesti ir izdevuši eksporta kravaszīmi, kurā cita starpā norādīta summa, kas piešķirama par konkrēto eksporta darījumu, Indijas valdībai vairs nav rīcības brīvības lemt par subsīdijas piešķiršanu. Ņemot vērā minēto, Komisija uzskata par lietderīgu ieguvumus, kas saņemti no DDS, novērtēt attiecībā uz kopsummu, kas nopelnīta eksporta darījumos, kuri pārskatīšanas izmeklēšanas periodā veikti, izmantojot šo programmu.

(79) Viens no ražotājiem eksportētājiem iesniedza pierādījumus par samaksātiem muitas nodokļiem par MEG importu, kas ir viens no diviem galvenajiem izejmateriāliem, ko uzņēmums izmantojis PET ražošanai.Neraugoties uz to, ka nav sistēmas vai procedūras, kas apstiprinātu, kuri izejresursi un kādā daudzumā ir patērēti eksportēto ražojumu ražošanā, Komisija ir veikusi pārbaudi par samaksātajiem muitas nodokļiem pārliekās atmaksas aprēķināšanai saskaņā ar pamatregulas II pielikuma 5. punktu. Pārbaudē tika apstiprināts, ka viss PET ražošanā patērētais MEG ir importēts un ka norādītā ievedmuitas nodokļu summa faktiski ir samaksāta par MEG, kurš tika iestrādāts PET, kas tika eksportēts pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Tādējādi Komisija aprēķināja subsidēšanas līmeni tikai attiecībā uz pārlieko atmaksu.

(80) Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu Komisija šos subsīdijas apjomus attiecināja uz pārskatāmā ražojuma kopējo eksporta apgrozījumu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā (saucēju), jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rādītājiem un nav piešķirta, pamatojoties uz izgatavotajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem.

(81) Tādējādi Komisija konstatēja, ka subsīdijas likmes saistībā ar šo shēmu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir 0,38 % IDIPL un 1,44 % RIL. Tādējādi Komisija secina, ka šī subsīdija joprojām uzskatāma par kompensējamu.

3.3. Ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma (EPCGS)

(82) Komisija konstatēja, ka attiecīgie ražotāji eksportētāji pārskatīšanas izmeklēšanas periodā saņēma koncesijas atbilstīgi EPCGS, kas varētu būt saistāmas ar pārskatāmo ražojumu.

3.3.1. Juridiskais pamats

(83) Sīkāks EPCGS apraksts ir sniegts FTP 2015–20 un atjauninātās FTP 2015–20 5. nodaļā, kā arī HOP 2015–20 un atjauninātās HOP 2015–20 5. nodaļā.

3.3.2. Tiesības izmantot shēmu

(84) Tiesības izmantot šo pasākumu ir ražotājiem eksportētājiem, kā arī tirgotājiem eksportētājiem, kam “ir saikne” ar palīgražotājiem un pakalpojumu sniedzējiem.

3.3.3. Īstenošana praksē

(85) Saskaņā ar nosacījumu par eksporta saistībām uzņēmumam ir atļauts ar samazinātu nodokļa likmi importēt ražošanas līdzekļus (jaunus un lietotus ražošanas līdzekļus, kas nav vecāki par 10 gadiem). Tālab Indijas valdība pēc iesnieguma saņemšanas un attiecīga maksājuma veikšanas izdod EPCGS atļauju. Shēma paredz samazinātu ievedmuitas nodokļa likmi, kas piemērojama visiem ražošanas līdzekļiem, kurus importē, izmantojot šo shēmu. Lai eksporta saistības tiktu izpildītas, importētie ražošanas līdzekļi jāizmanto, lai konkrētā periodā saražotu konkrētu eksportam paredzēto preču daudzumu. Saskaņā ar FTP 2015-20 un atjaunināto FTP 2015-20 ražošanas līdzekļus var importēt ar 0 % nodokļa likmi atbilstīgi EPCGS. Ilgākais sešu gadu laikā ir jāizpilda eksporta saistības, kas ir vienāds ar ietaupīto nodokļa summu, reizinātu ar koeficientu seši.

(86) EPCGS atļaujas turētājs var arī iegūt ražošanas līdzekļus vietējā tirgū. Tādā gadījumā vietējais ražošanas līdzekļu ražotājs var saņemt ieguvumu bez nodokļiem importēt sastāvdaļas, kas vajadzīgas minēto ražošanas līdzekļu ražošanai. Alternatīvi vietējais ražotājs var arī prasīt uz ražošanas līdzekļu piegādi EPCGS atļaujas turētājam attiecināt nosacītā eksporta ieguvumus.

3.3.4. Secinājumi par EPCGS

(87) EPCGS nodrošina subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē. Nodokļa likmes samazināšana ir Indijas valdības finansiāls ieguldījums, jo ar šādu koncesiju tiek samazināti tādi Indijas valdības ieņēmumi no nodokļiem, kas citādi būtu iekasējami. Bez tam eksportētājam tā sniedz ieguvumu, kas ir vienāds ar nodokļa samazinājuma summu.

(88) Turklāt pēc likuma EPCGS ir atkarīga no eksporta rādītājiem, jo šādas atļaujas nevar saņemt, ja neapņemas veikt eksportu. Tādēļ tiek uzskatīts, ka shēma ir īpaša un kompensējama saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu.

(89) EPCGS nevar uzskatīt par pieļaujamu nodokļu atmaksas sistēmu vai nodokļu atmaksas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Šādas pieļaujamas sistēmas, kas aprakstītas pamatregulas I pielikuma i) punktā, nav attiecināmas uz ražošanas līdzekļiem, jo eksportēto ražojumu ražošanā ražošanas līdzekļi netiek patērēti.

3.3.5. Subsīdijas apjoma aprēķināšana

(90) Komisija saskaņā ar pamatregulas 7. panta 3. punktu aprēķināja subsīdijas apjomu, pamatojoties uz nesamaksāto muitas nodokli par importētajiem ražošanas līdzekļiem periodā, kas atbilst parastam šādu ražošanas līdzekļu nolietojuma periodam konkrētajā ražošanas nozarē. Tad tika aprēķināts subsīdijas apjoms pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, dalot kopējo nesamaksāto muitas nodokļu summu ar amortizācijas perioda ilgumu. Lai atspoguļotu laika gaitā gūtā ieguvuma pilno vērtību, šādi aprēķinātais apjoms, kas attiecināms uz pārskatīšanas izmeklēšanas periodu, tika koriģēts, tam pieskaitot šajā periodā gūtos procentus. Tika uzskatīts, ka tam piemērota ir izmeklēšanas periodā Indijā izmantotā komerciālā procentu likme.

(91) Neviens no Indijas ražotājiem eksportētājiem nepieprasīja tādu maksu atskaitīšanu no kopējā subsīdijas apjoma, kas radušās, lai saņemtu subsīdiju, kaut arī tiem ir šādas tiesības saskaņā ar 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu.

(92) Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. un 3. punktu Komisija šo subsīdijas apjomu attiecināja uz pārskatāmā ražojuma kopējo eksporta apgrozījumu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā (saucēju), jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rādītājiem un nav piešķirta, pamatojoties uz izgatavotajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem.

(93) Tādējādi Komisija konstatēja, ka subsīdijas likme saistībā ar šo shēmu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā IDIPL ir 0,09 %, bet RIL – 0,30 %. Tādējādi Komisija secina, ka šī subsīdija joprojām uzskatāma par kompensējamu.

3.4. Shēma “Preču eksports no Indijas” (“MEIS”)

(94) Tika konstatēts, ka abi ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā saņēma ieguvumus no MEIS.

3.4.1. Juridiskais pamats

(95) Sīkāks MEIS apraksts ir sniegts FTP 2015–20 un atjauninātās FTP 2015–20 3. nodaļā, kā arī HOP 2015–20 un atjauninātās HOP 2015–20 3. nodaļā.

(96) MEIS stājās spēkā 2015. gada 1. aprīlī.

3.4.2. Tiesības izmantot shēmu

(97) Tiesības izmantot šo shēmu ir ikvienam ražotājam eksportētājam vai tirgotājam eksportētājam.

3.4.3. Īstenošana praksē

(98) Tiesības izmantot MEIS ir tiem uzņēmumiem, kuri eksportē konkrētus ražojumus uz konkrētām valstīm, kuras iekļautas A grupā (“Tradicionālie tirgi”, tostarp visas ES dalībvalstis), B grupā (“Jaunietekmes un mērķa tirgi”) un C grupā (“Citi tirgi”). Katrā grupā iekļautās valstis un to ražojumu saraksts, uz kuriem attiecas atbilstīgas atlīdzības likmes, ir uzskaitīti atjauninātās HOP 3.B papildinājumā.

(99) Ieguvums izpaužas kā nodokļa kredīts, kas ir vienāds ar procentuālo daļu no FOB eksporta vērtības.

(100) Laikā, kad 2015. gada aprīlī MEIS stājās spēkā, pārskatāmais ražojums nebija iekļauts 3.B papildinājumā, un tādējādi uz to neattiecās tiesības uz MEIS ieguvumiem. Tomēr 2015. gada 29. oktobrī ar publisku paziņojumu Nr. 44/2015-2020 uz PET eksportu uz A un B grupas valstīm attiecināja tiesības uz MEIS ieguvumu 2 % apmērā no eksporta FOB vērtības. Ar publisko paziņojumu Nr. 06/2015-2020 2016. gada 4. maijā uz eksportu uz C grupas valstīm attiecināja tiesības uz to pašu 2 % ieguvumu.

(101) Saskaņā ar FTP 2015-2020 un atjauninātās FTP 2015-20 3.06. punktu daži eksporta veidi ir izslēgti no šīs shēmas, piemēram, importētu preču vai pārkrautu preču eksports, nosacīts eksports, pakalpojumu eksports un tādu vienību eksporta apgrozījums, kuras darbojas speciālajās ekonomiskajās zonās / uz eksportu orientētu vienību apgrozījums.

(102) Nodokļa kredīta apliecības saskaņā ar MEIS ir brīvi pārvedamas un derīgas 18 mēnešus no izdošanas dienas, savukārt nodokļu kredīta apliecības, kas izsniegtas 2016. gada 1. janvārī vai vēlāk, ir derīgas 24 mēnešus no izdošanas dienas saskaņā ar atjauninātās HOP 2015-20 3.13. punktu. Tos var izmantot: i) muitas nodokļu samaksai par izejresursu vai preču, arī ražošanas līdzekļu, importu, ii) akcīzes nodokļu samaksai par izejresursu vai preču, arī ražošanas līdzekļu, iegādi iekšzemē un iii) pakalpojumu nodokļa samaksai par pakalpojumu iegādi.

(103) Pieteikums ieguvuma saņemšanai saskaņā ar MEIS ir jāaizpilda tiešsaistē Ārējās tirdzniecības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē. Attiecīgā dokumentācija (kravaszīmes, BRC un apliecinājums par izkraušanu) jāpievieno tiešsaistes pieteikumam. Indijas valdības attiecīgā reģionālā iestāde izsniedz nodokļa kredītu pēc dokumentu rūpīgas pārbaudes. Ja eksportētājs iesniedz attiecīgo informāciju, reģionālajai iestādei nav rīcības brīvības lemt par nodokļa kredīta piešķiršanu.

3.4.4. Secinājums par MEIS

(104) MEIS nodrošina subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē. MEIS nodokļa kredīts ir Indijas valdības finansiāls ieguldījums, jo šo kredītu galu galā izmanto, lai kompensētu ievedmuitas nodokļus, kas samaksāti par ražošanas līdzekļiem, tādējādi mazinot Indijas valdības ieņēmumus no nodokļiem, kas citādi būtu iekasējami. Turklāt MEIS nodokļa kredīts sniedz ieguvumu eksportētājam, kam nav jāmaksā minētie ievedmuitas nodokļi.

(105) Arī pēc likuma MEIS ir atkarīga no eksporta rādītājiem, tādēļ tā uzskatāma par īpašu un kompensējamu saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu.

3.4.5. Subsīdijas apjoma aprēķināšana

(106) Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 2. punktu un 5. pantu Komisija kompensējamo subsīdiju apjomu aprēķināja kā ieguvumu, ko guva saņēmējs un kas konstatēts pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Šajā ziņā Komisija konstatēja, ka saņēmējs saņem ieguvumu tajā brīdī, kad notiek eksporta darījums saskaņā ar šo shēmu. Šajā brīdī Indijas valdība izsniedz nodokļa kredītu, ko ražotājs eksportētājs iegrāmato kā atmaksājumu parādu, kuras ražotājs eksportētājs var dzēst jebkurā laikā. Tas ir finansiāls ieguldījumus pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Tiklīdz muitas dienesti ir izdevuši eksporta kravaszīmi, Indijas valdībai vairs nav rīcības brīvības lemt par subsīdijas piešķiršanu. Ņemot vērā minēto, Komisija uzskata par lietderīgu ieguvumus, kas saņemti no MEIS, uzskatīt par kopsummu, kas nopelnīta eksporta darījumos, kuri pārskatīšanas izmeklēšanas periodā veikti, izmantojot šo shēmu.

(107) Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. un 3. punktu Komisija šo subsīdijas apjomu (saucēju) attiecināja uz pārskatāmā ražojuma kopējo eksporta apgrozījumu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rādītājiem un nav piešķirta, pamatojoties uz izgatavotajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem.

(108) Tādējādi Komisija konstatēja, ka subsīdijas likme saistībā ar šo shēmu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā IDIPL ir attiecīgi 1,92 %, bet RIL – 1,94 %. Tādējādi Komisija secina, ka šī subsīdija joprojām uzskatāma par kompensējamu.

3.5. Gudžaratas shēma atbrīvojumam no nodokļa par elektroenerģiju (GEDES)

(109) Komisija konstatēja, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā šo pasākumu izmantoja viens uzņēmums. Tomēr, tā kā izrādījās, ka šim uzņēmumam nodrošinātie ieguvumi bija niecīgi, Komisija nolēma neturpināt šā pasākuma turpmāku izmeklēšanu, jo termiņbeigu pārskatīšanas ietvaros nav nepieciešams aprēķināt precīzu subsidēšanas apmēru (tikai jākonstatē tās turpināšanās).

3.6. Kompensējamo subsīdiju apjoms

(110) Pamatojoties uz iepriekš minētajiem apsvērumiem, Komisija konstatēja, ka saskaņā ar pamatregulas noteikumiem kompensējamo subsīdiju kopējā summa, kas izteikta ad valorem, izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem bija attiecīgi 2,3 % un 3,6 %, tādējādi tā liecina par subsidēšanas turpināšanos pārskatīšanas periodā. 1. tabula Likmes individuālām kompensētajām subsīdijām DDS EPCGS MEIS KOPĀ IDIPL 0,38 % 0,09 % 1,92 % 2,3 % RIL 1,44 % 0,30 % 1,94 % 3,6 %

3.7. Secinājumi par subsidēšanas turpināšanās iespējamību

(111) Saskaņā ar pamatregulas 18. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo pasākumu izbeigšanas rezultātā subsidēšana varētu turpināties.

(112) Kā noteikts 30. līdz 109. apsvērumā, tika konstatēts, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pārskatāmā ražojuma eksportētāji no Indijas turpināja saņemt ieguvumu no Indijas varas iestāžu kompensējamām subsīdijām.

(113) No subsīdiju programmām var atkārtoti saņemt ieguvumus, un nekas neliecina par to, ka šie ieguvumi tuvākajā nākotnē tiks pakāpeniski atcelti. Turklāt katrs eksportētājs ir tiesīgs izmantot vairākas subsīdijas.

(114) Tika pārbaudīts arī tas, vai eksports uz Savienību būtu ievērojams, ja pasākumi tiktu atcelti.

(115) Indija ir liels pārskatāmā ražojuma ražotājs. Pamatojoties uz izmeklēšanas laikā savāktajiem datiem, Indijas ražošanas jauda pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija aptuveni 1 500 000–2 300 000 tonnu. Tā rezultātā jaudas pārpalikums salīdzinājumā ar iekšzemes pieprasījumu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tika lēsts aptuveni 800–900 tūkst. tonnu, kas būtu aptuveni 25 % no kopējā patēriņa Savienībā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.

(116) Šādos apstākļos pastāv liela iespējamība, ka pārskatāmā ražojuma subsidētā eksporta apjoms uz Savienību, kas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā jau bija ievērojams, palielinātos gadījumā, ja pasākumi tiktu atcelti. Tāpēc Komisija secināja, ka pastāv subsidēšanas turpināšanās iespējamība.

4. KAITĒJUMA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

4.1. Savienības ražošanas nozares definīcija un Savienības ražošanas apjoms

(117) Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā līdzīgo ražojumu ražoja divdesmit viens Savienības ražotājs. Trīs no šiem ražotājiem pārstāv pieprasījuma iesniedzējs. Minētais divdesmit viens Savienības ražotājs veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 9. panta 1. punkta un 10. panta 6. punkta nozīmē. Kā aprakstīts 22. apsvērumā, izlasē tika iekļauti trīs Savienības ražotāji, un izlase veidoja aptuveni 37 % no Savienības kopējā ražošanas apjoma.

(118) Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka starp Savienības ražošanas nozari un Indijas ražotājiem eksportētājiem pastāv dažādas saiknes, kuras būtu rūpīgi jāpārbauda. Izmeklēšanā apstiprinājās, ka starp vienībām nepastāv komerciālas vai administratīvas saiknes, ciktāl tas attiecas uz Savienības tirgu, tāpēc nebija iemesla kādu Savienības ražotāju izslēgt no “Savienības ražošanas nozares” definīcijas.

(119) Turklāt pēc informācijas izpaušanas viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka viena Savienības ražotāja iekļaušana izlasē un tā saistītais ražotājs eksportētājs Indijā nopietni apdraud izmeklēšanas procesuālo likumību un, iespējams, izkropļoja Komisijas konstatējumus par kaitējumu. Pirmkārt, kā norādīts 22. apsvērumā, Savienības ražotāju izlase tika uzskatīta par reprezentatīvu Savienības ražošanas nozarei, un piezīmes par to netika saņemtas. Otrkārt, saistība starp Savienības ražotāju un saistīto ražotāju eksportētāju neietekmēja Savienības ražotāja rīcību Savienības tirgū, jo, kā apstiprināts izmeklēšanā, uzņēmējdarbības lēmumus attiecībā uz darbībām Savienības tirgū Savienības ražotājs un ražotājs eksportētājs veica neatkarīgi. Proti, Savienības ražotāja lēmumi par cenām tika pieņemti, vadoties pēc izejvielu cenu svārstībām, piedāvājuma un pieprasījuma izmaiņām, valūtas maiņas kursa svārstībām, vedmaksas un citām izmaiņām Savienības tirgū, piemēram, nosacījumiem tekstilrūpniecībā. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka saistība ar ražotāju eksportētāju nav ietekmējusi Savienības ražotāja rīcību. Visbeidzot Komisija norādīja, ka ne šīs ieinteresētās personas apgalvojums, ne pati izmeklēšana neatklāja nevienu elementu, kas liecinātu, ka šīs izmeklēšanas konstatējumi tiktu izkropļoti, ja šo Savienības ražotāju iekļautu Savienības ražošanas nozares definīcijā. Šajā sakarā Komisija atgādina, ka pamatregulas 9. panta 1. punktā ir pieļauts (“drīkst”) izslēgt iekšzemes ražotājus no Savienības ražošanas nozares definīcijas gadījumos, kad tie ir saistīti ar ražotājiem eksportētājiem, bet tā nav obligāta prasība Komisijai. Tāpēc šis apgalvojums bija jānoraida.

4.2. Patēriņš Savienībā

(120) Komisija noteica patēriņu Savienībā, saskaitot: i) izlasē iekļauto Savienības ražotāju pārdošanas apjomu, kas iegūts, vadoties pēc atbildēm uz anketas jautājumiem; ii) no pieprasījuma iesniedzēja iegūto Savienības ražotāju, kuri sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē, pārdošanas apjomu; iii) importu no attiecīgās valsts un no visām pārējām trešām valstīm pēc Eurostat datiem.

(121) Pamatojoties uz šo informāciju, Savienības patēriņa dinamika bija šāda. 2. tabula Patēriņš Savienībā 2014 2015 2016 2017 PIP Patēriņš Savienībā (tonnas) 3 066 080 3 367 935 3 541 644 3 594 779 3 529 250 Indekss (2014. gads = 100) 100 110 116 117 115 Avots: izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem, pārskatīšanas pieprasījums, pieprasījuma iesniedzēja sniegtā informācija, Eurostat dati.

(122) Attiecīgi patēriņš Savienībā attiecīgajā periodā palielinājās par 15 %.

4.3. Imports no Indijas

4.3.1. Apjoms un tirgus daļa

(123) Importa apjomi no Indijas bija balstīti uz Eurostat statistikas datiem. Komisija noteica importa tirgus daļu, pamatojoties uz Savienības patēriņu, kas noteikts 119. apsvērumā. 3. tabula Importa apjoms un tirgus daļa 2014 2015 2016 2017 PIP Indija Importa apjoms (t) 32 220 39 235 134 550 162 913 156 675 Indekss (2014. gads = 100) 100 122 418 506 486 Tirgus daļa 1,1 % 1,2 % 3,8 % 4,5 % 4,4 % Avots: Eurostat.

(124) Importa apjomi no Indijas attiecīgajā periodā palielinājās gandrīz piecas reizes un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā sasniedza 156 675 tonnas, t. i., 4,4 % no Savienības tirgus daļas.

4.3.2. Cenas un cenu samazinājums

(125) Indijas izcelsmes importa Savienībā vidējās cenas dinamika bija šāda. 4. tabula Importa cena 2014 2015 2016 2017 PIP Indija Importa cenas (EUR/t) 1 063 811 776 897 916 Indekss (2014. gads = 100) 100 76 73 84 86 Avots: Eurostat.

(126) Importa no Indijas vidējās cenas attiecīgajā periodā samazinājās par 14 %. Konkrētāk, laikposmā no 2014. līdz 2016. gadam tās samazinājās par 27 %, bet pēc tam pārskatīšanas izmeklēšanas periodā palielinājās. Minēto cenu pieaugumu izraisīja lielāks pieprasījums pēc PET, jo tika slēgtas dažas ražošanas līnijas visā pasaulē un PET kļuva par iecienītāko iepakojuma materiālu.

(127) Cenu samazinājumu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Komisija noteica, salīdzinot:

(128) vidējās pārdošanas cenas, ko izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem Savienības tirgū maksājuši nesaistīti pircēji (koriģētas EXW līmenī), ar

(129) attiecīgajām vidējām cenām, ko maksā pirmais neatkarīgais pircējs Savienības tirgū par importu no Indijas ražotājiem, kuri sadarbojās, un kas noteiktas, pamatojoties uz izmaksām, apdrošināšanas maksu un vedmaksu (CIF), ieskaitot kompensācijas maksājumu, ar atbilstīgām korekcijām attiecībā uz pēcimportēšanas izmaksām.

(130) Šādu cenu salīdzinājumu veica vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī, atskaitot atlaides un vajadzības gadījumā izdarot atbilstīgas korekcijas. Salīdzinājuma rezultāts tika izteikts procentos no izlasē iekļauto Savienības ražotāju apgrozījuma pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Tādējādi pārskatīšanas periodā tika konstatēts cenu samazinājums. Tomēr, atskaitot spēkā esošo kompensācijas maksājumu, cenu samazinājuma starpība bija 1,7 % un 7,1 % importam no diviem Indijas ražotājiem, kas sadarbojās, jeb vidēji 3 %.

4.3.3. Imports no citām trešām valstīm

(131) Importa apjoms un vidējā importa cena visām pārējām trešām valstīm bija balstīta uz Eurostat statistiku. Komisija noteica importa tirgus daļu, pamatojoties uz Savienības patēriņu, kas noteikts 120. apsvērumā. 5. tabula Importa apjoms no visām pārējām trešām valstīm un šā importa tirgus daļa 2014 2015 2016 2017 PIP Visas pārējās trešās valstis Importa apjoms 726 310 535 848 539 301 617 620 668 050 Indekss 100 74 74 85 92 Tirgus daļa 23,7 % 15,9 % 15,2 % 17,2 % 18,9 % Vidējā cena 1 024 939 849 939 949 Indekss 100 92 83 92 93 Koreja Importa apjoms 255 597 205 421 219 952 190 640 202 442 Indekss 100 80 86 75 79 Tirgus daļa 8,3 % 6,1 % 6,2 % 5,3 % 5,7 % Vidējā cena 1 032 934 844 939 960 Indekss 100 90 82 91 93 Turcija Importa apjoms 31 582 108 757 133 464 125 556 120 171 Indekss 100 344 423 398 381 Tirgus daļa 1,0 % 3,2 % 3,8 % 3,5 % 3,4 % Vidējā cena 1 090 950 879 975 991 Indekss 100 87 81 89 91 Ķīna Importa apjoms 25 017 19 239 7 347 79 652 109 969 Indekss 100 77 29 318 440 Tirgus daļa 0,8 % 0,6 % 0,2 % 2,2 % 3,1 % Vidējā cena 996 895 748 869 881 Indekss 100 90 75 87 88 Citas trešās valstis Importa apjoms 414 114 202 431 178 538 221 772 235 468 Indekss 100 49 43 54 57 Tirgus daļa 13,5 % 6,0 % 5,0 % 6,2 % 6,7 % Vidējā cena 1 015 941 836 944 951 Indekss 100 93 82 93 94

(132) No 2014. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam importa apjoms no visām pārējām trešām valstīm samazinājās par 8 % — no 726 310 tonnām 2014. gadā līdz 668 050 tonnām pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Importa no visām pārējām trešām valstīm tirgus daļa attiecīgajā periodā saglabājās 15,2 % – 23,7 % robežās.

(133) Importa no visām pārējām trešām valstīm vidējās cenas attiecīgajā periodā samazinājās par 7 %. Konkrētāk, laikposmā no 2014. līdz 2016. gadam tās samazinājās par 17 %, bet pēc tam pārskatīšanas izmeklēšanas periodā palielinājās.

(134) Lielākā daļa importa bija no Korejas (5,7 % tirgus daļa pārskatīšanas izmeklēšanas periodā), Turcijas (3,4 % tirgus daļa pārskatīšanas izmeklēšanas periodā) un Ķīnas Tautas Republikas (“Ķīna”) (3,1 % tirgus daļa pārskatīšanas izmeklēšanas periodā). Importa apjoms no Korejas attiecīgajā periodā bija stabils, un tā cenas bija tuvas Savienības ražošanas nozares cenām. Importa apjomi no Turcijas un Ķīnas ievērojami palielinājās. Turcijas importa cenas bija augstākas par Savienības ražošanas nozares cenām, savukārt Ķīnas importa cenas pastāvīgi bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām.

(135) Visbeidzot, no 2014. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam importa apjoms no atlikušajām trešām valstīm, kas nav minēts iepriekš, ievērojami samazinājās par 43 %. To tirgus daļa attiecīgajā periodā samazinājās par 6,8 procentpunktiem – no 13,5 % 2014. gadā līdz 6,7 % PIP laikā. Šo valstu importa cenas vidēji bija augstākas nekā Indijas importa cenas, izņemot 2014. gadu.

4.4. Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

4.4.1. Vispārīgas piezīmes

(136) Saskaņā ar pamatregulas 8. panta 4. punktu Komisija pārbaudīja visus attiecīgos ekonomiskos faktorus un rādītājus, kas attiecīgajā periodā ietekmēja Savienības ražošanas nozares stāvokli.

(137) Kā minēts 22. apsvērumā, lai noteiktu iespējamo Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, tika izmantota atlase.

(138) Lai noteiktu kaitējumu, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Komisija izvērtēja makroekonomiskos rādītājus par Savienības ražošanas nozari kopumā, pamatojoties uz pieteikuma iesniedzēja sniegtajiem datiem, kurus tā salīdzināja ar vairāku Savienības ražotāju sniegto informāciju pirms procedūras sākšanas un pārbaudītām izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildēm uz anketas jautājumiem. Komisija izvērtēja mikroekonomiskos rādītājus, balstoties uz pārbaudītiem datiem, kas ietverti atbildēs uz anketas jautājumiem, kuras saņemtas no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem. Abi datu kopumi tika atzīti par reprezentatīviem attiecībā uz Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli.

(139) Makroekonomiskie rādītāji ir ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, subsīdijas likmju lielums un atgūšanās no iepriekšējās subsidēšanas.

(140) Mikroekonomiskie rādītāji ir vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, darbaspēka izmaksas, noslēguma krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu.

4.4.2. Makroekonomiskie rādītāji

(a) Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

(141) Kopējā ražošanas apjoma, ražošanas jaudas un jaudas izmantojuma dinamika Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda. 6. tabula Savienības ražotāju ražošanas apjoms, ražošanas jauda un tās izmantojums 2014 2015 2016 2017 PIP Ražošanas apjoms (tonnas) 2 392 313 2 879 296 2 963 309 2 907 255 2 751 726 Indekss (2014. gads = 100) 100 120 124 122 115 Ražošanas jauda (tonnas) 2 952 163 3 351 713 3 368 849 3 323 079 3 110 887 Indekss (2014. gads = 100) 100 114 114 113 105 Jaudas izmantojums 81 % 86 % 88 % 87 % 88 % Avots: pieprasījuma iesniedzēja sniegtā informācija, pārbaudītās izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

(142) No 2014. līdz 2016. gadam ražošanas apjoms palielinājās par 24 %, tad no 2016. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam samazinājās par 7 %. Kopumā attiecīgajā periodā tas palielinājās par 15 %.

(143) No 2014. līdz 2016. gadam ražošanas jauda palielinājās par 14 %, tad no 2016. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam samazinājās par 8 %. Kopumā attiecīgajā periodā jauda palielinājās par 5 %.

(144) Tā kā ražošanas apjoms palielinājās lielākā mērā nekā jauda, jaudas izmantojums attiecīgajā periodā palielinājās par 7 procentpunktiem.

(b) Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

(145) Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma un tirgus daļas dinamika attiecīgajā periodā bija šāda. 7. tabula Savienības ražotāju pārdošanas apjoms un tirgus daļa 2014 2015 2016 2017 PIP Pārdošanas apjoms Savienībā (t) 2 098 165 2 552 508 2 649 449 2 591 694 2 510 569 Indekss (2012. gads = 100) 100 122 126 124 120 Tirgus daļa 68,4 % 75,8 % 74,8 % 72,1 % 71,1 % Avots: pieprasījuma iesniedzēja sniegtā informācija, pārbaudītās izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

(146) No 2014. līdz 2016. gadam Savienības ražošanas nozares kopējais pārdevumu apjoms Savienības tirgū palielinājās par 26 %, tad no 2016. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam samazinājās par 5 %. Kopumā attiecīgajā periodā pieaugums bija par 20 %, tas ir lielāks pieauguma rādītājs nekā patēriņam tajā pašā periodā (+ 15 %). Savienības ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā palielinājās par 2,7 procentpunktiem. Konkrētāk, tā palielinājās par 7,4 procentpunktiem 2015. gadā, tad pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pakāpeniski samazinājās līdz 71,10 %.

(147) Attiecīgajā periodā Savienības ražotāju pašu vajadzībām veiktā pārdošana veidoja no 5 % līdz 7,5 % no tirgus daļas. Attiecībā uz cenu līmeni tika konstatēts, ka saistītu un nesaistītu pārdošanas darījumu cenas atrodas vienā diapazonā. Šo iemeslu dēļ tika secināts, ka pašu vajadzībām veiktās pārdošanas īpaša ietekmes analīze nav nepieciešama.

(c) Izaugsme

(148) No 2014. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam patēriņš Savienībā palielinājās par 15 %. Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms palielinājās par 20 %, tādēļ tika iegūts 2,7 procentpunktu liels tirgus daļas pieaugums.

(d) Nodarbinātība un ražīgums

(149) Nodarbinātības un ražīguma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda. 8. tabula Nodarbinātība Savienības ražošanas nozarē un tās ražīgums 2014 2015 2016 2017 PIP Nodarbināto skaits 1 421 1 340 1 317 1 310 1 319 Indekss (2014. gads = 100) 100 94 93 92 93 Ražīgums (t/nodarbinātais) 1 684 2 148 2 249 2 219 2 087 Indekss (2014. gads = 100) 100 128 134 132 124 Avots: pieprasījuma iesniedzēja sniegtā informācija, pārbaudītās izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

(150) Attiecīgajā periodā nodarbinātība Savienības ražošanas nozarē kopumā samazinājās par 7 %.

(151) Tā kā ražošanas apjoms palielinājās (par 15 %) un nodarbinātība samazinājās, ražīgums tajā pašā periodā palielinājās par 24 %.

(e) Subsīdijas starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējas subsidēšanas

(152) Subsīdijas starpības, kas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā noteiktas attiecībā uz PET importu Savienībā no Indijas, pārsniedza de minimis līmeni. Tajā pašā laikā Indijas importa līmenis attiecīgajā periodā palielinājās gandrīz piecas reizes, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā sasniedzot 4,2 % no Savienības patēriņa. Tāpēc Indijas faktiskās subsīdijas starpības lieluma ietekmi uz Savienības ražošanas nozari nevar uzskatīt par nenozīmīgu.

4.4.3. Mikroekonomiskie rādītāji

(a) Cenas un tās ietekmējošie faktori

(153) Savienības ražošanas nozares vidējām pārdošanas cenām nesaistītiem pircējiem Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda dinamika. 9. tabula Vidējās pārdošanas cenas Savienībā un vienības izmaksas 2014 2015 2016 2017 PIP Vidējā vienības pārdošanas cenas Savienībā (EUR/t) 1 037 926 841 964 963 Indekss (2014. gads = 100) 100 89 81 93 93 Vienības ražošanas izmaksas (EUR/t) 1 087 932 839 936 943 Indekss (2014. gads = 100) 100 86 77 86 87 Avots: pārbaudītās izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

(154) Savienības ražošanas nozares vidējā vienības pārdošanas cena nesaistītiem pircējiem Savienībā laikā no 2014. līdz 2016. gadam samazinājās par 19 %, tad līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām palielinājās par 14 %, sasniedzot 963 EUR par tonnu. Sākot no 2017. gada, minēto cenu pieaugumu izraisīja lielāks pieprasījums pēc PET, jo tika slēgtas dažas ražošanas līnijas visā pasaulē, un PET kļuva par alternatīvu un iecienītu iepakojuma materiālu.

(155) Savienības ražošanas nozares vidējās ražošanas izmaksas no 2014. līdz 2016. gadam samazinājās vēl vairāk, par 23 %, un tad līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām palielinājās par 12 %. Galvenais faktors, kas ietekmējis vienības ražošanas izmaksu samazinājumu, bija izejmateriālu cenu samazinājums (22).

(b) Darbaspēka izmaksas

(156) Vidējo darbaspēka izmaksu dinamika attiecīgajā periodā bija šāda. 10. tabula Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto 2014 2015 2016 2017 PIP Vidējās darbaspēka izmaksas uz nodarbināto (EUR uz nodarbināto) 58 466 57 511 62 935 60 855 59 934 Indekss (2014. gads = 100) 100 98 108 104 103 Avots: pārbaudītās izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

(157) Vidējās darbaspēka izmaksas vienam darbiniekam attiecīgajā periodā palielinājās par 3 %.

(c) Noslēguma krājumi

(158) Krājumu apjoma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda. 11. tabula Noslēguma krājumi 2014 2015 2016 2017 PIP Noslēguma krājumi 45 042 37 339 51 941 48 648 34 139 Indekss (2014. gads = 100) 100 83 115 108 76 Noslēguma krājumi procentos no ražošanas apjoma 5 % 4 % 5 % 5 % 3 % Avots: pārbaudītās izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

(159) Izlasē iekļauto Savienības ražotāju noslēguma krājumi attiecīgajā periodā samazinājās par 24 %. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā krājumu līmenis veidoja aptuveni 3 % no nozares ražošanas apjoma.

(d) Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

(160) Rentabilitātei, naudas plūsmai, ieguldījumiem un ienākumam no ieguldījumiem attiecīgajā periodā bija šāda dinamika. 12. tabula Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem 2014 2015 2016 2017 PIP Nesaistītiem pircējiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma) – 4,2 % – 0,3 % – 0,6 % 3,0 % 3,7 % Naudas plūsma (EUR) 54 520 838 20 681 479 16 077 625 46 069 828 61 135 843 Indekss (2014. gads = 100) 100 38 29 84 112 Ieguldījumi (EUR) 14 343 485 4 307 874 7 853 405 22 224 623 21 729 502 Indekss (2012. gads = 100) 100 30 55 155 151 Ienākums no ieguldījumiem – 11,8 % 0,3 % – 0,6 % 9,7 % 12,0 % Avots: pārbaudītās izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

(161) Komisija noteica Savienības ražošanas nozares rentabilitāti, tīro peļņu pirms nodokļu samaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem pircējiem Savienībā izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma. Savienības ražošanas nozares rentabilitāte bija negatīva no attiecīgā perioda sākuma līdz 2016. gadam, pēc tam tā uzlabojās un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā sasniedza 3,7 %. Tomēr tā joprojām bija daudz zemāka par mērķa peļņu 7 % apmērā, kas tika noteikta sākotnējās pārskatīšanas izmeklēšanas laikā (23).

(162) Neto naudas plūsma ir Savienības ražotāja spēja pašam finansēt savu darbību. Neto naudas plūsma samazinājās no attiecīgā perioda sākuma līdz 2016. gadam un sāka palielināties, sākot no 2017. gada. Kopumā attiecīgajā periodā tā palielinājās par 12 %. Šo pieaugumu visvairāk ietekmēja gūtā peļņa.

(163) Attiecīgajā periodā ikgadējā ieguldījumu plūsma pārskatāmajā ražojumā, ko veica Savienības ražošanas nozare, sāka palielināties tikai no 2017. gada, kad rentabilitātes līmenis kļuva pozitīvs. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ieguldījumi sasniedza 21 miljonu EUR, kas veidoja 9 % no kopējiem neto aktīviem, kuri saistīti ar attiecīgo ražojumu. Ieguldījumi, kas saistīti ar ražošanas iekārtu uzturēšanu, jaudas palielināšanu un efektivitāti.

(164) Ienākums no ieguldījumiem ir peļņa, kas izteikta procentos no ieguldījumu neto uzskaites vērtības. Ienākums no ieguldījumiem no līdzīgā ražojuma ražošanas un pārdošanas uzlabojās tikai no 2017. gada un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā sasniedza 12,0 %.

4.4.4. Secinājums par stāvokli Savienības ražošanas nozarē

(165) Izmeklēšanā tika konstatēts, ka attiecīgajā periodā nozares stāvoklis makroekonomikas līmenī uzlabojās, un šīs pozitīvās norises galvenokārt ir skaidrojamas ar patēriņa pieaugumu (+ 15 % attiecīgajā periodā), no kā Savienības ražošanas nozare varēja saņemt ieguvumu, palielinot pārdošanas apjomu, ražošanas apjomu un tirgus daļu.

(166) Izmeklēšanā arī atklājās, ka ražošanas nozares stāvoklis mikroekonomikas līmenī uzlabojās tikai attiecīgā perioda pēdējos piecpadsmit mēnešos, proti, no 2017. gada līdz 2018. gada marta beigām. Šīs pozitīvās norises galvenokārt var skaidrot ar lielāku pieprasījumu Savienības tirgū un lielāku atšķirību starp PET un izejmateriālu cenām.

(167) Ņemot vērā iepriekš minētās norises, var secināt, ka Savienības ražošanas nozare atguvās tikai nesen un tikai ierobežotā mērā. Lai gan pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tai netika nodarīts būtisks kaitējums, tās stāvoklis joprojām ir nestabils.

(168) Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka divdesmit gadus vecie pasākumi vairs nebūtu jāsaglabā, jo tie bija paredzēti, lai aizsargātu nozari, kurai bija atšķirīga struktūra, nekā konstatēta sākotnējā izmeklēšanā. Turklāt pēc informācijas izpaušanas viena ieinteresētā persona uzsvēra, ka pasākumu pagarināšana rada nepamatotu jaunu tirgus dalībnieku (galvenokārt tādu, kuru izcelsme ir no valstīm ārpus ES) aizsardzību un kropļo godīgu konkurenci.

(169) Šajā saistībā tiek norādīts, ka kompensācijas pasākumu mērķis ir aizsargāt visu Savienības ražošanas nozari no Indijas izcelsmes subsidētā importa Savienībā neatkarīgi no tirgus dalībnieku izcelsmes Savienībā. Šajā ziņā Savienības ražošanas nozares struktūra nav noteicoša. Mērķis ir aizsargāt šādu iekšzemes ražošanas nozari pret negodīgu subsidēšanu. Turklāt apsvērumi kaitējuma noteikšanā, kas minēti 138. līdz 140. apsvērumā, izriet no pamatregulas 18. panta 2. punkta, un tie ir attiecināmi uz visu Savienības ražošanas nozari un ir identiski ikvienā antisubsidēšanas izmeklēšanā. Tā kā tika konstatēts, ka šie apsvērumi bija attiecināmi arī uz pārskatīšanas periodu, šo personu prasība bija jānoraida.

4.4.5. Secinājumi

(170) Komisija 167. apsvērumā secināja, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozarei nav nodarīts būtisks kaitējums, bet tā joprojām ir nestabila, par ko liecina rentabilitāte, kas joprojām ir daudz zemāka par mērķa peļņu, kura noteikta sākotnējā izmeklēšanā. Komisija atgādināja, ka PET ir uzskatāms par preci un ka tirgus ir ļoti jutīgs pret cenas izmaiņām. Šā iemesla dēļ Savienības ražošanas nozare nevar paaugstināt savas cenas, neriskējot zaudēt pārdošanas apjomu, kas nepieciešams, lai saglabātu nemainīgās izmaksas par tonnu zemā un konkurētspējīgākā līmenī.

(171) Pēc informācijas izpaušanas vairākas ieinteresētās personas norādīja, ka subsidētais imports no Indijas Savienības ražošanas nozarei pārskatīšanas izmeklēšanas periodā nav nodarījis būtisku kaitējumu.

(172) Šajā ziņā būtu jānorāda, ka šis apgalvojums neatšķiras no Komisijas 170. apsvērumā izdarītā secinājuma, proti, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozarei Indijas izcelsmes subsidētā importa dēļ nav nodarīts būtisks kaitējums. Tomēr Komisija secināja, ka Savienības ražošanas nozares stāvoklis joprojām ir nestabils.

(173) Cita ieinteresētā persona apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozari nevar uzskatīt par tādu, kas atrodas nestabilā stāvoklī, jo nav tādu rādītāju, kas pamatotu secinājumu, ka ražošanas nozare būtu nestabilā stāvoklī un ka tai būtu vajadzīga aizsardzība no importa nelielos apjomos no Indijas, lai novērstu būtisku kaitējumu.

(174) Kā minēts 150. pasvērumā, nodarbinātībai attiecīgajā periodā bija tendence samazināties (-7 %), un Savienības ražošanas nozares stāvoklis mikrolīmenī uzlabojās tikai attiecīgā perioda pēdējos piecpadsmit mēnešos, proti, no 2017. gada līdz 2018. gada marta beigām. Vienlaikus, kā secināts 161. apsvērumā, attiecīgajā periodā rentabilitāte joprojām bija daudz zemāka par mērķa peļņu. Turklāt, kā minēts 146. apsvērumā, lai gan Savienības ražošanas nozares tirgus daļa 2015. gadā palielinājās līdz 74,8 %, tā līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam pastāvīgi samazinājās līdz 71,1 %, bet Indijas importa tirgus daļa palielinājās. Tādējādi Savienības ražošanas nozares nestabilo stāvokli nevar neņemt vērā. Tāpēc šis apgalvojums bija jānoraida.

(175) Šajā sakarā Komisija vēl pārbaudīja, vai kaitējums, ko sākotnēji bija izraisījis subsidēts imports no Indijas, varētu atkārtoties, ja pasākumi tiktu atcelti.

4.5. Kaitējuma atkārtošanās iespējamība

4.5.1. Ievadpiezīme

(176) Lai noteiktu kaitējuma atkārtošanās iespējamību, ja pasākumi tiktu atcelti, tika analizēti šādi elementi: a) Savienības tirgus pievilcīgums, b) ražošanas jauda un neizmantotā jauda Indijā, c) iespējamais cenu līmenis importam no Indijas, ja nebūtu kompensācijas pasākumu, un d) citu trešo valstu tirdzniecību ierobežojošu pasākumu pastāvēšana attiecībā pret PET eksportu no Indijas.

(a) Savienības tirgus pievilcīgums

(177) Savienības tirgus ir pievilcīgs apjoma un cenu ziņā. Saskaņā ar pieejamo informāciju Savienības tirgus ir trešais lielākais PET patēriņa tirgus visā pasaulē. Tas ir arī Indijas izcelsmes PET pirmais eksporta galamērķis. Savienības tirgus pievilcīgumu apliecina arī PET importa pieaugums no Indijas, kas, neraugoties uz spēkā esošajiem kompensācijas pasākumiem, ir palielinājies vairāk nekā četrkārtīgi pēc tam, kad Indijai 2013. gadā netika atjaunoti antidempinga maksājumi (24). Ņemot vērā to, ka PET ir patēriņa prece, ko pārdod ļoti konkurējošā tirgū, būtu arī jāatzīmē, ka Indijas PET importa cenām uz Savienību ir tendence būt nedaudz augstākām kā cenām uz citām trešām valstīm, tomēr tās joprojām ir zemākas par ES ražošanas nozares pārdošanas cenām (25). Tas norāda uz to, ka pārskatāmā ražojuma Savienības tirgus ir pievilcīgs Indijas eksportētājiem.

(178) Viens Indijas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka ir novērojams vispārējs pieprasījuma pieaugums un ka ES tirgus nav lielākais tirgus pieprasījuma ziņā. Turklāt tas apgalvoja, ka tas orientējas uz citiem tirgiem, kuri piedāvā lielākas izaugsmes iespējas PET iepakojuma jomā un labāku peļņu. Lai gan apgalvojums, ka ES tirgus ierindojas tikai trešajā vietā, netiek apstrīdēts, kaitējuma atkārtošanās iespējamības analīze neaprobežojas tikai ar viena atsevišķa ražotāja eksportētāja konkrēto situāciju un attiecas uz visiem Indijas ražotājiem eksportētājiem. Kopumā tika secināts, ka Savienības tirgus joprojām ir ļoti pievilcīgs lieluma un cenu ziņā. Tāpēc šis apgalvojums bija jānoraida.

(b) Ražošanas jauda un Indijas pieejamā neizmantotā jauda

(179) Izmeklēšanā tika konstatēts, ka Indijas ražošanas jauda attiecīgajā periodā ievērojami palielinājās, 2017. gada beigās sasniedzot aptuveni 1 860 tūkstošus tonnu, savukārt PET pieprasījums Indijā tajā pašā gadā sasniedza tikai aptuveni 937 tūktošus tonnu (26). Indijas ražošanas nozare tuvākajā nākotnē, visticamāk, vēl vairāk palielinās savu jaudu, saglabājot starpību starp iekšzemes patēriņu un eksportam pieejamo ražošanas jaudu 800 līdz 900 tūkstošu tonnu apmērā. Šāds eksportam pieejamās jaudas pārpalikums ir jāuzskata par ievērojamu, jo tas veido aptuveni 25 % no pašreizējā Savienības patēriņa pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.

(c) Iespējamais importa no Indijas cenu līmenis, ja nav kompensācijas pasākumu

(180) Kā norādīts 130. apsvērumā, Indijas importa cenas bez kompensācijas maksājumiem būtu par 1,7 % līdz 7,1 % zemākas nekā Savienības pārdošanas cenas. Tas liecina par to, kāds varētu būt iespējamais cenu līmenis importam no Indijas, ja pasākumi tiktu atcelti. Turklāt, lai gan Indijas importa apjoms Savienībā bija salīdzinoši mazs, tā izplatības līmenis attiecīgajā periodā bija diezgan augsts, jo tas palielinājās gandrīz piecas reizes, kā norādīts 124. apsvērumā.

(181) Pamatojoties uz to, Savienības ražošanas nozare, visticamāk, būs pakļauta ievērojamam importa apjomam no Indijas par subsidētām cenām, kas ir zemākas par Savienības ražošanas nozares vidējām cenām, apdraudot tās ekonomisko situāciju. Tādēļ, ja pasākumi pret Indiju tiktu atcelti, ir paredzams būtisks kaitējums Savienības ražošanas nozarei.

(182) Pēc informācijas izpaušanas viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka pieņēmums, saskaņā ar kuru Indijas izcelsmes importa cenas automātiski samazinātos par spēkā esošā kompensācijas maksājuma summu gadījumā, ja pasākumi pret Indiju tiktu atcelti, ir sarežģītas tirgus dinamikas nepieņemama vienkāršošana. Komisija vispirms norāda, ka šī persona savā apgalvojumā nav sīkāk paskaidrojusi, kāda ir šī tirgus dinamika un kā tā faktiski ietekmētu importa cenas, kā arī nav ierosinājusi atbilstošu importa cenu, pēc kuras aprēķināt cenu samazinājumu. Turklāt Komisija norāda, ka, lai noteiktu pārskatāmā ražojuma iespējamo cenu līmeni gadījumā, ja pasākumi tiktu atcelti, standarta prakse ir ņemt vērā pārskatāmā ražojuma importa cenu ES pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Turklāt, tā kā PET ir patēriņa prece un ņemot vērā importa daļu un tirgus dalībnieku skaitu, ir uzskatāms, ka PET tirgus Eiropas Savienībā ir konkurējošs un ka šādi cenu līmeņi varētu būt piemērojami. Līdz ar to šīs personas apgalvojums tika noraidīts.

(d) Citās trešās valstīs īstenoti tirdzniecību ierobežojoši pasākumi PET eksportam no Indijas

(183) Arī tirdzniecības aizsardzības pasākumu īstenošana trešās valstīs liecina par to, ka Indijas eksporta cenu noteikšanas prakse, visticamāk, atkārtosies arī Savienības tirgū.

(184) Piemēram, pašlaik tirdzniecības aizsardzības pasākumi pret Indijas importu ir ieviesti Argentīnā, Brazīlijā un Amerikas Savienotajās Valstīs (27). Tādējādi Indijai noteiktie ierobežojumi šajos eksporta tirgos ir vēl viens rādītājs, ka Savienības tirgus, visticamāk, tiktu skarts, ja pasākumi tiktu atcelti.

(185) Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Kanādas Starptautiskās tirdzniecības tribunāls nesen ir atcēlis tirdzniecības aizsardzības pasākumus attiecībā uz PET no Ķīnas, Indijas, Omānas un Pakistānas, konstatējot, ka “iepriekš minēto Ķīnas un Indijas izcelsmes vai no Ķīnas un Indijas eksportēto preču dempings un subsidēšana … nav nodarījuši kaitējumu un nevar radīt kaitējumu iekšzemes ražošanas nozarei” (28).

(186) Komisija norādīja, ka Kanādas Starptautiskās tirdzniecības tribunāla konstatējums attiecas tikai uz Kanādas iestāžu veiktās izmeklēšanas faktiem un apstākļiem. Konstatējumi, pie kuriem antidempinga/antisubsidēšanas izmeklēšanā attiecībā uz citu tirgu citā laikā nonākusi cita iestāde, ir specifiski konkrētajam tirgum un nozarei. Šie konstatējumi neattiecas ne uz Savienības tirgu, ne uz pašreizējo pārskatīšanas izmeklēšanu. Pamatojoties uz to, ieinteresēto personu argumenti tika noraidīti.

(187) Pēc informācijas izpaušanas viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Komisijas pieeja attiecībā uz trešo valstu izmeklēšanām nav saskaņota, jo Kanādas Starptautiskās tirdzniecības tribunāla nelabvēlīgais konstatējums tiek interpretēts citādi nekā spēkā esošajos pasākumos Argentīnā, Brazīlijā un Amerikas Savienotajās Valstīs, kas minēti 184. apsvērumā.

(188) Jāatzīmē, ka nevar apstrīdēt tirdzniecību ierobežojošo pasākumu esību citās trešās valstīs attiecībā uz PET eksportu no Indijas un ka tie ierobežo PET eksportu no Indijas uz šīm valstīm. Attiecībā uz apgalvojumiem, kas attiecas uz Kanādas Starptautiskās tirdzniecības tribunāla konstatējumiem, ir jānorāda, ka Kanādas Starptautiskās tirdzniecības tribunāla kompetence tirdzniecības aizsardzības lietu izmeklēšanā attiecas uz kaitējuma noteikšanu iekšzemes tirgū, savukārt Kanādas Robeždienestu aģentūra ir kompetenta attiecībā uz konstatējumiem par dempingu un subsidēšanu Kanādā. Šajā procedūrā Kanādas Robeždienestu aģentūra secināja, ka imports no Indijas Kanādā patiešām tika veikts par dempinga cenām un subsidētām cenām, kuras bija zemākas par Kanādas iekšzemes cenām. Tomēr Kanādas Starptautiskās tirdzniecības tribunāls neuzskatīja, ka šādas cenas nodarītu kaitējumu Kanādas iekšzemes ražošanas nozarei. Tādējādi Kanādas Starptautiskās tirdzniecības tribunāla secinājumi ir saistīti ar tirgus un ražošanas nozares stāvokli Kanādas tirgū attiecīgajā periodā un tāpēc nav saistīti ar situāciju Savienības tirgū pašreizējās izmeklēšanas PIP. Tajā pašā laikā Kanādas Robeždienestu aģentūras secinājums, ka Indijas eksportētāji joprojām eksportējuši ražojumus par dempinga cenām un subsidētām cenām, varētu būt nozīmīgs elements Indijas eksportētāju negodīgas cenu noteikšanas prakses novērtēšanā kopā ar citiem elementiem, kas ņemti vērā izmeklēšanā par to iespējamo cenu noteikšanas praksi pasākumu neesamības gadījumā. Līdz ar to šīs personas apgalvojums tika noraidīts.

4.5.2. Ietekme uz Savienības ražošanas nozari

(189) Izmeklēšanā konstatēts, ka imports no Indijas joprojām tiek subsidēts un nekas neliecina, ka subsīdijas nākotnē tiks samazinātas vai pārtrauktas.

(190) Var pamatoti sagaidīt, ka sakarā ar Savienības tirgus pievilcīgumu, kas aprakstīts 177. apsvērumā, gadījumā, ja pasākumi tiktu atcelti, vismaz daļa no šīs neizmantotās jaudas Indijā visticamāk tiktu (atkal) novirzīta uz Savienības tirgu.

(191) 181. apsvērumā tika secināts, ka ir iespējams, ka pasākumu izbeigšanas gadījumā ražotāji eksportētāji no Indijas eksportētu ievērojamus daudzumus pārskatāmā ražojuma uz Savienību un ka šis eksports tiktu veikts par subsidētām cenām.

(192) Attiecībā uz apjomu ir ļoti iespējams, ka Indijas ražotāji eksportētāji iegūs lielāku tirgus daļu no Savienības ražošanas nozares, un tā saskarsies ar pārdošanas apjomu tūlītēju kritumu un vienas vienības nemainīgo izmaksu pieaugumu. Patiešām, PET ražošanas nozare ir kapitālietilpīga nozare, kurai ir jāsaglabā noteikts ražošanas apjoms, lai uzturētu nemainīgās izmaksas samērīgā līmenī. Nemainīgo izmaksu pieaugums pēc ražošanas un pārdošanas apjoma samazināšanās negatīvi ietekmēs rentabilitāti. Tādējādi rastos nelabvēlīga ietekme uz Savienības ražošanas nozares rentabilitāti (kura atguvās tikai 2017. gadā un joprojām bija daudz zemāka par noteikto mērķapjomu 2017. gadā un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā) un tās vispārējo ekonomisko situāciju un atkārtotos būtisks kaitējums. Vienlaikus Savienības ražošanas nozare nevarētu veikt nepieciešamos ieguldījumus pārstrādātā PET, kā to paredz Eiropas stratēģija attiecībā uz plastmasu (29).

(193) Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka tad, ja pasākumi tiktu atcelti, pastāv liela iespējamība, ka Indijas importa nodarītais kaitējums atkārtotos.

(194) Indijas ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, apgalvoja, ka kaitējuma atkārtošanās šajā gadījumā ir maz ticama, ja pasākumi beigtos, ņemot vērā Savienības ražošanas nozares struktūru (koncentrāciju un vertikālo integrāciju) un jo īpaši dažu ražotāju grupu dominējošo stāvokli Savienības tirgū, kuras kontrolē vairākus ražotājus. Šajā saistībā Komisija, pirmkārt, norādīja, ka Savienības tirgus ir atvērts tirgus, kurā darbojas vairāki ražotāji, kas darbojas ārpus grupām. Tas ir arī konkurējošs tirgus, kurā imports veido tirgus daļu vairāk nekā 20 % apmērā, un ar pieaugošu konkurenci no jaunpienācējiem tirgū, piemēram, Ķīnas un Turcijas, kas attiecīgajā periodā ir ieguvuši tirgus daļu vairāk nekā 6 % apmērā. Otrkārt, šim uzņēmējdarbības veidam ir raksturīga koncentrācija, pamatojoties uz patēriņa preci, kuras konkurētspēja ir atkarīga no apjomradītiem ietaupījumiem. Treškārt, tika konstatēts, ka Savienības tirgū nav neviena līdera cenas ziņā. Ņemot vērā iepriekšminēto, šis apgalvojums tika noraidīts.

(195) Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka, ņemot vērā to, ka iekšzemes pieprasījums Indijā pieaug un ir sagaidāms, ka tas turpinās pieaugt, neviens no elementiem neapstiprina secinājumu, ka Indijas eksporta jauda varētu būt vērsta uz Savienības tirgu par zemām cenām. Turklāt pieprasījuma pēc PET pieaugums visā pasaulē, jo īpaši Āzijas un Klusā okeāna reģionā, ierobežo kaitējuma atkārtošanās risku.

(196) Šīs izmeklēšanas konstatējumi pierāda, ka prognozētais jaudas pieaugums Indijā radīs aizvien lielāku ražošanas jaudas pārpalikumu attiecībā pret iekšzemes pieprasījumu. Turklāt, pamatojoties uz 177., 183. un 184. apsvērumā aprakstītajiem konstatējumiem, Savienības tirgus joprojām ir pievilcīgs apjoma un cenu ziņā. Tāpēc ir iespējams, ka gadījumā, ja kompensācijas pasākumi tiktu izbeigti, subsidētais Indijas imports tiktu vērsts uz Savienības tirgu ievērojamā apjomā un par zemāku cenu nekā Savienības ražošanas nozares vidējā cena. Pamatojoties uz to, ieinteresēto personu argumenti tika noraidīti.

(197) Pēc informācijas izpaušanas viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka imports no Indijas nav radījis kaitējumu un nevarētu radīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei gadījumā, ja pasākumus atceltu, jo Indijas PET importa apjoms ES tirgū ir bijis un būs nenozīmīgs. Turklāt tā apgalvoja, ka PET imports no Indijas attiecīgajā periodā palielinājās daudz lēnāk nekā Savienības patēriņš un 2018. gadā samazinājās. Vēl tā apgalvoja, ka Indijas izcelsmes importa cena bija salīdzinoši augsta un augstāka par importa cenu no Ķīnas.

(198) Attiecībā uz PET importa no Indijas apjomu un cenām, kā minēts 124. apsvērumā, importa apjomi no Indijas attiecīgajā periodā palielinājās gandrīz piecas reizes, ievērojami pieauga tās tirgus daļa un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā apjomi sasniedza 156 675 tonnas. Šie apjomi bija visaugstākie kopš sākotnējo pasākumu noteikšanas. Līdz ar to tie ir paaugstinājušies daudz straujāk nekā patēriņš Savienībā. Turklāt, tā kā attiecīgais periods aptvēra tikai vienu 2018. gada ceturksni un nebija patēriņa datu par 2018. gadu, par laiku pēc attiecīgā perioda secinājumus par importa apjomu nevarēja izdarīt. Turklāt izmeklēšana liecināja, ka imports no Indijas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā joprojām bija subsidēts un ka importa no Indijas cenas, atskaitot spēkā esošo kompensācijas maksājumu, vidēji būtu par 3 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas (sk. 130. apsvērumu ). Tādējādi šis apgalvojums bija jānoraida.

5. SAVIENĪBAS INTERESES

(199) Saskaņā ar pamatregulas 31. pantu Komisija pārbaudīja, vai spēkā esošo kompensācijas pasākumu saglabāšana pret Indiju būtu pretrunā Savienības interesēm kopumā. Savienības intereses tika analizētas, novērtējot visas dažādās iesaistīto personu intereses, ieskaitot Savienības ražošanas nozares, izejmateriālu piegādātāju, importētāju un lietotāju intereses.

(200) Tiek atgādināts – sākotnējā izmeklēšanā tika uzskatīts, ka pasākumu pieņemšana nav pretrunā Savienības interesēm.

(201) Visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja paust viedokli saskaņā ar pamatregulas 31. panta 2. punktu.

(202) Uz šā pamata Komisija pārbaudīja, vai neatkarīgi no secinājumiem par subsidēšanas un kaitējuma atkārtošanās iespējamību ir kādi nepārvarami iemesli, kas ļautu secināt, ka Savienības interesēs nav saglabāt spēkā esošos pasākumus.

5.1. Savienības ražošanas nozares intereses

(203) Kompensācijas pasākumu turpināšana attiecībā uz importu no Indijas palīdzētu Savienības ražošanas nozarei turpināt pašreizējos ieguldījumus, jo īpaši tos, kas saistīti ar Eiropas stratēģiju attiecībā uz plastmasu un jo īpaši pārstrādātu PET. Pasākumu turpināšana arī pastiprinātu neseno Savienības ražošanas nozares ekonomiskā stāvokļa uzlabojumu, jo palīdzētu izvairīties no tā, ka Savienības ražošanas nozare tiktu pakļauta ievērojamam Indijas subsidētā importa apjomam par mazākām cenām nekā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas.

(204) Tāpēc tiek secināts, ka kompensācijas pasākumu turpināšana pret Indiju būtu Savienības ražošanas nozares interesēs.

5.2. Savienības izejmateriālu piegādātāju intereses

(205) Pārskatāmā ražojuma galvenais ražošanas izejmateriāls ir attīrīta tereftalskābe (PTA). Viens izejmateriālu piegādātājs sadarbojās izmeklēšanā, iesniedzot atbildes uz anketas jautājumiem. Tas pauda atbalstu pasākumu turpināšanai.

(206) Ņemot vērā, ka PTA Savienībā tiek izmantota tikai PET ražošanai, var pamatoti uzskatīt, ka PTA ražotāji ir lielā mērā atkarīgi no PET ražošanas nozares.

5.3. Importētāju, tirgotāju un lietotāju intereses

(207) Neviens no nesaistītajiem importētājiem, tirgotājiem vai/un lietotājiem šajā pārskatīšanā neatbildēja uz anketas jautājumiem. Septiņpadsmit nesaistīti importētāji/lietotāji un viena lietotāju asociācija iebilda pret pasākumu turpināšanu, pamatojoties uz to, ka tie ierobežotu PET piedāvājumu par parastām tirgus cenām un kaitētu lejupējās nozares konkurētspējai, kurā nodarbināti daudz vairāk cilvēku nekā PET ražošanas nozarē Savienībā. Tie apgalvoja, ka PET ražošana ES nav pietiekamā apmērā un ka PET imports no citām trešām valstīm ir ierobežots, proti, imports no Korejas un Indonēzijas pēc antidempinga pasākumu noteikšanas PET importam no Ķīnas 2017. gada decembrī tiek daļēji novirzīts uz Japānu.

(208) Pēc informācijas izpaušanas vairākas ieinteresētās personas vēlreiz apgalvoja, ka lejupējiem lietotājiem ir nepieciešama elastība savu materiālu iegūšanā no dažādiem avotiem, ka PET ražošanas apjoms ES nav pietiekams un, kā secināts arī 132. apsvērumā, ka importa apjoms Savienībā no visām pārējām trešām valstīm laikā no 2014. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam ir samazinājies par 8 %. Šīs personas piebilda, ka nesenais PET importa no Indijas pieaugums bija saistīts ar PET tirdzniecības plūsmu pārdali visā pasaulē, piemēram, kad Korejas izcelsmes materiāli tika pārdoti Japānā par izdevīgāku cenu.

(209) Šajā ziņā būtu jānorāda, ka Savienības ražošanas nozare pārskatīšanas izmeklēšanas perioda laikā darbojās 88 % apmērā no ražošanas jaudas un ka attiecīgajā periodā tā palielināja savu ražošanas jaudu. Tādēļ tai ir pietiekama neizmantotā jauda, lai segtu vairāk nekā 85 % no kopējā pašreizējā PET iekšzemes patēriņa ES. Arī imports no Indijas attiecīgajā periodā turpinājās, un tam bija tendence pieaugt (skatīt 124. apsvērumu). Bija arī pieejams imports no citām valstīm, uz kurām nebija attiecināti pasākumi, un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tā tirgus daļa bija ievērojama, proti, 18,9 % (skatīt 132. apsvērumu). Turklāt PET pārstrādes nozare, ko sekmēja Eiropas stratēģija attiecībā uz plastmasu, būs vēl viens PET avots, lai apmierinātu PET pieprasījumu Savienībā. Visbeidzot, pat ja PET eksports no Korejas un Indonēzijas uz Japānu pēc 2017. gada patiešām palielinājās, Korejas un Indonēzijas eksporta apjoms uz ES joprojām bija attiecīgi vairāk nekā 50 % un 20 % no to kopējā PET eksporta 2018. gadā, un nebija nekādu pazīmju, ka jebkādu samazinājumu nevarētu kompensēt ar importu no citām trešām valstīm (30) vai pašas Indijas, jo, kā jau minēts 124. apsvērumā, importa apjomi no Indijas attiecīgajā periodā palielinājās gandrīz piecas reizes, kas nozīmē, ka tajā pašā laikposmā tās tirgus daļa Savienībā palielinājās par 3,3 procentpunktiem. Izmeklēšanā turklāt tika konstatēts, ka ražošanas un eksporta apjomam no Korejas būtu jāpaliek stabilam (attiecīgi aptuveni 1 100 tūkstoši tonnu un 800 tūkstoši tonnu); arī ražošanas apjomam Indonēzijā būtu jāpaliek stabilam (aptuveni 400 tūkstoši tonnu), savukārt eksporta apjoms no Indonēzijas varētu samazināties, bet tikai tāpēc, ka palielinājies vietējais pieprasījums (31).

(210) Tāpēc, pat ņemot vērā pasākumus, kas attiecas uz Indiju, PET piegāde Savienībā nav ierobežota un pastāv konkurētspējīgas tirgus cenas.

(211) Turklāt vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka lejupējā ražošanas nozarē bija grūtības pārnest izejmateriālu cenu pieaugumu, un, kā tās atkārtoti apgalvoja, lejupējās ražošanas nozares intereses nodarbinātības un ekonomiskās nozīmības ziņā ir svarīgākas nekā Savienības PET ražotāju intereses.Kā minēts 206. apsvērumā, nesaistītie importētāji, tirgotāji vai/un lietotāji šajā pārskatīšanā neatbildēja uz anketas jautājumiem, lai pamatotu apgalvojumu par būtisko ietekmi uz to izmaksām. Tāpēc, tā kā izteiktajiem apgalvojumiem nebija nekādu pierādījumu, tie tika noraidīti.

(212) Vadoties pēc iepriekš minētā un atbilstīgi iepriekšējās izmeklēšanās izdarītajiem secinājumiem, ir sagaidāms, ka pasākumu turpināšanai nebūtu būtiskas negatīvas ietekmes uz lietotājiem un ka nav pārliecinošu iemeslu, lai secinātu, ka esošo Indijai noteikto pasākumu pagarināšana nebūtu Savienības interesēs.

5.4. Secinājums par Savienības interesēm

(213) Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka nav pārliecinošu ar Savienības interesēm pamatotu iemeslu neturpināt spēkā esošos kompensācijas pasākumus pret importu no Indijas.

6. KOMPENSĀCIJAS PASĀKUMI

(214) Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata tika paredzēts saglabāt spēkā esošos Indijai noteiktos kompensācijas pasākumus. Tām tika noteikts laiks, kurā pēc minētās informācijas izpaušanas tās varētu iesniegt piezīmes. Iesniegto informāciju un piezīmes attiecīgi ņēma vērā.

(215) No iepriekš minētajiem apsvērumiem izriet, ka saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu būtu jāsaglabā kompensācijas pasākumi, ko piemēro Indijas izcelsmes PET importam un kas ieviesti ar Padomes Regulu (ES) Nr. 461/2013, kurā grozījumi izdarīti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 2018/1468.

(216) Individuālās uzņēmumu kompensācijas maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, ir piemērojamas tikai tā pārskatāmā ražojuma importam, kuru ražo šie uzņēmumi un tātad – konkrēti minētie tiesību subjekti. Šīs likmes nevar izmantot attiecībā uz tādu pārskatāmā ražojuma importu, ko ražojuši citi uzņēmumi, kuri nav konkrēti (ar adresi un nosaukumu) norādīti šīs regulas rezolutīvajā daļā, ieskaitot ar konkrēti nosauktajiem uzņēmiemiem saistītus tiesību subjektus, un uz tiem attiecas “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamā maksājuma likmes.

(217) Jebkura prasība piemērot šīs individuālās kompensācijas maksājuma likmes (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai pēc jauna ražošanas vai pārdošanas vienības izveidošanas) būtu nekavējoties jāadresē Komisijai (32), iekļaujot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par uzņēmuma darbības pārmaiņām saistībā ar ražošanu, iekšzemes un eksporta pārdošanu, kas saistīta, piemēram, ar šo nosaukuma maiņu vai ražošanas un pārdošanas vienību maiņu. Attiecīgā gadījumā regulā tiks izdarīti attiecīgi grozījumi, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemēro individuālās maksājuma likmes.

(218) Ņemot vērā Regulas 2018/1046 (33) 109. pantu, ja summa ir jāatmaksā pēc Eiropas Savienības Tiesas sprieduma, maksājamā procentu likme ir tā likme, ko Eiropas Centrālā banka piemēro savām galvenajām refinansēšanas operācijām un kas ir publicēta Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā katra mēneša pirmajā kalendārajā dienā.

(219) Šī regula ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Komiteja, kura izveidota, pamatojoties uz 15. panta 1. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulā (ES) 2016/1036 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (34).

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants 1. Ar šo tiek noteikts galīgais kompensācijas maksājums tāda Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta importam, kura viskozitātes koeficients ir 78 ml/g vai lielāks atbilstīgi ISO standartam 1628-5 un kuru šobrīd klasificē ar KN kodu 3907 61 00. 2. Galīgā kompensācijas maksājuma likme, ko piemēro tālāk uzskaitīto uzņēmumu ražotā 1. punktā aprakstītā ražojuma neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šāda. Valsts Uzņēmums Maksājuma likme (EUR/t) Taric papildu kods Indija Futura Polyesters Ltd 0 A184 Indija IVL Dhunseri Petrochem Industries Private Limited 18,73 C380 Indija Pearl Engineering Polymers Limited 74,6 A182 Indija Reliance Industries Limited 29,21 A181 Indija Senpet Ltd 22,0 A183 Indija Visi pārējie uzņēmumi 69,4 A999 3. Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 2019. gada 30. jūlijā Komisijas vārdā – priekšsēdētājs Jean-Claude JUNCKER

(1) OV L 176, 30.6.2016., 55. lpp.

(2) Padomes Regula (EK) Nr. 2603/2000 (2000. gada 27. novembris), ar ko nosaka galīgu kompensācijas maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kurš noteikts par dažu Indijas, Malaizijas un Taizemes izcelsmes polietilēna tereftalātu importu, un izbeidz antisubsidēšanas procedūru attiecībā uz dažu Indonēzijas, Korejas Republikas un Taivānas izcelsmes polietilēna tereftalātu importu (OV L 301, 30.11.2000., 1. lpp.).

(3) Padomes Regula (EK) Nr. 1645/2005 (2005. gada 6. oktobris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 2603/2000, ar ko ievieš galīgu kompensācijas maksājumu konkrēta polietilēntereftalāta importam, kura izcelsme, cita starpā, ir Indijā (OV L 266, 11.10.2005., 1. lpp.).

(4) Padomes Regula (EK) Nr. 193/2007 (2007. gada 22. februāris), ar ko piemēro galīgo kompensācijas maksājumu Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) importam pēc pārskatīšanas sakarā ar pasākumu termiņa beigšanos saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2026/97 18. pantu (OV L 59, 27.2.2007., 34. lpp.).

(5) Padomes Regula (EK) Nr. 1286/2008 (2008. gada 16. decembris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 193/2007, ar ko piemēro galīgo kompensācijas maksājumu dažu Indijas izcelsmes polietilēntereftalātu importam, un groza Regulu (EK) Nr. 192/2007, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu dažu, inter alia, Indijas izcelsmes polietilēntereftalātu importam (OV L 340, 19.12.2008., 1. lpp.).

(6) Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 906/2011 (2011. gada 2. septembris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 193/2007, ar ko piemēro galīgo kompensācijas maksājumu Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta importam, un Regulu (EK) Nr. 192/2007, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu dažu, cita starpā, Indijas izcelsmes polietilēntereftalātu importam (OV L 232, 9.9.2011., 19. lpp.).

(7) Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 559/2012 (2012. gada 26. jūnijs) par daļējas starpposma pārskatīšanas izbeigšanu attiecībā uz kompensācijas pasākumiem, kas piemērojami konkrēta polietilēntereftalāta (PET) importam, kura izcelsme inter alia ir Indijā (OV L 168, 28.6.2012., 6. lpp.).

(8) Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 461/2013 (2013. gada 21. maijs), ar ko pēc termiņa beigu pārskatīšanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 597/2009 18. pantu nosaka galīgo kompensācijas maksājumu dažu Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) veidu importam (OV L 137, 23.5.2013., 1. lpp.).

(9) Komisijas Lēmums 2000/745/EK (2000. gada 29. novembris), ar ko pieņem piedāvātās saistības sakarā ar antidempinga un antisubsidēšanas procedūrām attiecībā uz tāda polietilēntereftalāta (PET) ievešanu, kura izcelsme ir Indijā, Indonēzijā, Malaizijā, Korejas Republikā, Taivānā un Taizemē (OV L 301, 30.11.2000., 88. lpp.).

(10) Komisijas Īstenošanas lēmums 2014/109/ES (2014. gada 4. februāris), ar kuru atceļ Lēmumu 2000/745/EK, ar ko pieņem sakarā ar antidempinga un antisubsidēšanas procedūrām piedāvātās saistības attiecībā uz tāda polietilēntereftalāta (PET) ievešanu, kura izcelsme cita starpā ir Indijā (OV L 59, 28.2.2014., 35. lpp.).

(11) Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/1350 (2015. gada 3. augusts), ar ko groza Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 461/2013, ar ko nosaka galīgo kompensācijas maksājumu dažu Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) veidu importam (OV L 208, 5.8.2015., 10. lpp.).

(12) Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/1468 (2018. gada 1. oktobris), ar ko groza Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 461/2013, ar ko nosaka galīgo kompensācijas maksājumu dažu Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) veidu importam (OV L 246, 2.10.2018., 3. lpp.).

(13) Paziņojums par konkrētu antisubsidēšanas pasākumu gaidāmajām termiņa beigām, OV C 279, 23.8.2017., 11. lpp.

(14) Paziņojums par termiņa beigu pārskatīšanas sākšanu attiecībā uz kompensācijas pasākumiem, kas piemērojami konkrēta Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta importam (OV C 173, 22.5.2018., 9. lpp.).

(15) Paziņojums par daļējas starpposma pārskatīšanas sākšanu attiecībā uz kompensācijas pasākumiem, kas piemērojami konkrēta Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta importam (OV C 111, 25.3.2019., 47. lpp.).

(16) http://www.cbic.gov.in/htdocs-cbec/customs/cs-act/formatted-htmls/cs-rulee.

(17) To be published in the Gazette of India, extraordinary, part ii, section 3, sub-section (i)] Government of India Ministry of Finance (Department of Revenue) Notification No. 88/ 2017-CUSTOMS (N.T.) New Delhi, the 21st September, 2017. Skatīt http://www.cbic.gov.in/resources//htdocs-cbec/customs/cs-act/notifications/notfns-2017/cs-nt2017/csnt88-2017.pdf.

(18) Cus. 20th April, 2001F.NO.605/47/2001-DBK, Government of India, Ministry of Finance, Department of Revenue, Declaration under Rule 12(1)(a)(ii) of Drawback Rule for availing AIR of Drawb