Oficiālais Vēstnesis L 051 , 22/02/2002 Lpp. 0014 - 0022



Komisijas Regula (EK) Nr. 327/2002 (2002. gada 21. februāris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 2316/1999, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 1251/1999, ar kuru izveido atbalsta sistēmu noteiktu laukaugu audzētājiem EIROPAS KOPIENU KOMISIJA, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1251/1999, ar ko izveido atbalsta sistēmu noteiktu laukaugu audzētājiem [1], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1038/2001 [2], un jo īpaši tās 9. pantu, tā kā: (1) Komisijas Regula (EK) Nr. 2316/1999 [3], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1157/2001 [4], paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Regulu (EK) Nr. 1251/1999 attiecībā uz nosacījumiem platībatkarīgo maksājumu piešķiršanai par noteiktiem laukaugiem. (2) Regulas (EK) Nr. 1251/1999 5.a panta 2. punktā ir noteikts, ka dalībvalstis pārbauda vismaz 30 % platību, kurās kaņepes audzē šķiedras ieguvei un par kurām iesniegti platībatkarīgā maksājuma pieteikumi, un vismaz 20 % platību, ja dalībvalsts attiecībā uz šādiem laukaugiem ievieš iepriekšēja apstiprinājuma sistēmu. Pieredze, kas gūta 2001./2002. tirdzniecības gadā, rāda, ka Regulā (EK) Nr. 2316/1999 noteiktās prasības, kas attiecas uz pārbaudēm, jānosaka sīkāk. (3) Konsekvences un vienkāršošanas labad jāsvītro īpašie noteikumi attiecībā uz tādu rapšu sēklu izmantošanu, kas iegūtas no sēklām, kuras izaudzētas tajā pašā saimniecībā. (4) Komisijas 1992. gada 23. decembra Regula (EEK) Nr. 3887/92, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot integrēto administrācijas un kontroles sistēmu konkrētām Kopienas atbalsta shēmām [5], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2721/2000 [6], ir konsolidēta un aizstāta ar Regulu (EK) Nr. 2419/2001 [7], kas grozīta ar Regulu (EK) Nr. 2550/2001 [8]. Veicot šo darbību īpašos noteikumus, kas definē noteiktās platības, tika nolemts pārcelt uz attiecīgo shēmu īstenošanas noteikumiem. (5) Komisijas 2001. gada 28. decembra Regula (EK) Nr. 1/2002, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 1259/1999 attiecībā uz vienkāršotu to maksājumu shēmu, kurus lauksaimnieki saņem saskaņā ar konkrētām atbalstashēmām [9], ievieš vienkāršotu shēmu attiecībā uz konkrētiem audzētājiem. Minētā regula paredz to, ka īpašie pieteikumi, kas saistīti ar vienkāršoto shēmu, ir jāņem vērā, aprēķinot pamatplatības un salīdzināmās ražības pārsniegumu, kā minēts Regulas (EK) Nr. 1251/1999 3. panta 7. punktā. (6) Lai iegūtu tiesības saņemt platībatkarīgos maksājumus, audzētājiem jāatstāj atmatā daļa no platības savās saimniecībās. Lai nodrošinātu šīs shēmas efektivitāti, audzētāji nedrīkst atmatā atstāto zemi izmantot lauksaimniecībā. (7) Austrija ir paziņojusi jaunus konkrētu reģionu nosaukumus, kuros audzētājiem ir tiesības saņemt platībatkarīgo papildpiemaksu par cietajiem kviešiem. (8) Atbildot uz Itālijas, Nīderlandes un Apvienotās Karalistes pieteikumiem, saskaņā ar šo dalībvalstu reģionalizācijas plāniem jānosaka jaunas pamatplatības, nemainot kopējo pamatplatību. (9) Ievērojot Padomes 1994. gada 26. aprīļa Regulu (EK) Nr. 1017/94 par patlaban laukaugiem izmantotās zemes pārveidi par ekstensīvas lopkopības zemi Portugālē [10], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2582/2001 [11], ir iesniegti pieteikumi par 16185 hektāriem līdzvērtīgas platības pārveidi. Tādēļ attiecīgi jāprecizē pamatplatība. (10) Dalībvalstis ir paziņojušas to pārbaužu rezultātus, kuras neveica, lai noteiktu tetrahidrokanabinola līmeņus 2001. gadā iesētajās kaņepju šķirnēs. Šie rezultāti jāņem vērā, izveidojot to kaņepju šķirņu sarakstu, par kurām var pretendēt uz platībatkarīgajiem maksājumiem nākamajos tirdzniecības gados, un to šķirņu sarakstu, kas uz laiku ir atzītas 2002./2003. gadam un kam minētajā tirdzniecības gadā jāveic turpmākā pārbaude. (11) Tādēļ Regula (EK) Nr. 2316/1999 attiecīgi jāgroza. (12) Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Regulu (EK) Nr. 2316/1999 ar šo groza šādi. 1. Regulas 3. panta 1. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu tekstu: "c) kurās laukaugu sējumi ierastos augšanas apstākļos, saskaņā ar vietējo praksi, tiek saglabāti vismaz līdz ziedēšanas sākumam. Arī eļļas augu sēklu, proteīnaugu, linsēklu, šķiedras linu un cieto kviešu sējumus jāturpina kultivēt ierastos augšanas apstākļos saskaņā ar vietējo praksi vismaz līdz tā gada 30. jūnijam, kas ir pirms attiecīgā tirdzniecības gada, ja vien tie, esot pilnā briedumā, netiek novākti pirms minētās dienas. Proteīnaugus var novākt tikai pēc piengatavības sasniegšanas. Lai varētu veikt pārbaudes, ko paredz Regulas (EK) Nr. 1251/1999 5.a panta 2. punkts, to kaņepju sējumus, ko audzē šķiedras ieguvei, jāturpina kultivēt arī parastos augšanas apstākļos saskaņā ar vietējo praksi vismaz vēl desmit dienas pēc ziedēšanas beigām. Tomēr dalībvalsts var atļaut novākt kaņepes, ko audzē šķiedras ieguvei, pēc ziedēšanas sākuma, bet līdz ziedēšanas desmitās dienas beigām ar noteikumu, ka inspektori pārbaudes nolūkos norāda, kuras katra attiecīgā lauka raksturīgās daļas jāturpina kultivēt līdz desmit dienām pēc ziedēšanas saskaņā ar XIII pielikumā minēto procedūru." 2. Regulas 4. panta 2. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu: "b) sēklām, kas ievāktas no sertificētām divu nuļļu šķirņu sēklām, kuras izaudzētas vienā un tajā pašā saimniecībā." 3. Regulas 4. panta 3. punktu svītro. 4. Regulas 6. panta 5. punkta beigās pievieno šādu tekstu: "Ja starp minimālo sertificēto sēklu daudzumu, ko noteikusi dalībvalsts, un faktiski izlietoto daudzumu ir konstatēta neatbilstība, platību aprēķina, kopējo sertificēto sēklu daudzumu, par kuru audzētājs ir iesniedzis pierādījumu par izlietošanu, dalot ar minimālo daudzumu uz hektāru, kuru attiecīgā audzētāja reģionam ir noteikusi dalībvalsts. Pēc iepriekšminēto samazinājumu veikšanas šādi noteikto platību izmanto, lai aprēķinātu tiesības uz piemaksu vai īpašo atbalstu." 5. Regulas 7.b panta 1. punkta pēdējo daļu aizstāj ar šādu daļu: "Attiecībā uz šķiedras ieguvei audzētajām kaņepju šķirnēm, kas uzskaitītas šīs regulas XII pielikuma 2. punkta b) apakšpunktā, 2002./2003. tirdzniecības gadā visās dalībvalstīs, kur audzē šīs šķirnes, piemēro B procedūru." 6. Regulas 19. panta 3. punktu aizstāj ar šādu punktu: "3. Atmatā atstātās platības nedrīkst izmantot lauksaimnieciskai ražošanai, kas nav noteikta Regulas (EK) Nr. 1251/1999 6. panta 3. punktā, ne arī lauksaimnieciskai ražošanai vai peļņas nolūkos, kas nav savienojami ar laukaugu audzēšanu." 7. Regulas IV pielikumu aizstāj ar šīs regulas I pielikumu. 8. Regulas VI pielikumā zem virsrakstiem "Itālija", "Nīderlande", "Portugāle" un "Apvienotā Karaliste" minētos datus aizstāj ar datiem, kas doti šīs regulas II pielikumā. 9. Regulas VII pielikumu aizstāj ar šīs regulas III pielikumu. 10. Regulas XII pielikumu aizstāj ar šīs regulas IV pielikumu. 11. Regulas XIII pielikumu aizstāj ar šīs regulas V pielikumu. 2. pants Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro 2002./2003. tirdzniecības gadam un turpmākajiem tirdzniecības gadiem. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 2002. gada 21. februārī Komisijas vārdā — Komisijas loceklis Franz Fischler [1] OV L 160, 26.6.1999., 1. lpp. [2] OV L 145, 31.5.2001., 16. lpp. [3] OV L 280, 30.10.1999., 43. lpp. [4] OV L 157, 14.6.2001., 8. lpp. [5] OV L 391, 31.12.1992., 36. lpp. [6] OV L 314, 14.12.2000., 8. lpp. [7] OV L 327, 12.12.2001., 11. lpp. [8] OV L 341, 22.12.2001., 105. lpp. [9] OV L 1, 3.1.2002., 1. lpp. [10] OV L 112, 3.5.1994., 2. lpp. [11] OV L 345, 29.12.2001., 5. lpp. -------------------------------------------------- I PIELIKUMS " IV PIELIKUMS (6. panta 1. punkta otrā daļa) ZONAS, KURĀS AUDZĒTĀJIEM IR TIESĪBAS UZ PAPILDMAKSĀJUMU PAR CIETAJIEM KVIEŠIEM AUSTRIJĀ Panona: 1. Gebiete der Bezirksbauernkammern 2046 Tullnerfeld-Klosterneuburg 2054 Baden 2062 Bruck/Leitha-Schwechat 2089 Baden 2101 Gänserndorf 2241 Hollabrunn 2275 Tullnerfeld-Klosterneuburg 2305 Korneuburg 2321 Mistelbach 2330 Krems/Donau 2364 Gänserndorf 2399 Mistelbach 2402 Mödling 2470 Mistelbach 2500 Hollabrunn 2518 Hollabrunn 2551 Bruck/Leitha-Schwechat 2577 Korneuburg 2585 Tullnerfeld-Klosterneuburg 2623 Wr. Neustadt 2631 Mistelbach 2658 Gänserndorf 2. Gebiete der Bezirksreferate 3018 Neusiedl/See 3026 Eisenstadt 3034 Mattersburg 3042 Oberpullendorf 3. Gebiete der Landwirtschaftskammer 1007 Wien " -------------------------------------------------- II PIELIKUMS "(1000 ha) | Reģions | Visi laukaugi | No tiem kukurūza | ITĀLIJA | 5801,2 | 400,8 | NĪDERLANDE | 441,7 | 208,3 | PORTUGĀLE Azoru salas | 9,7 | | Madeira —Apūdeņotās platības | 0,31 | 0,29 | —Citas platības | 0,30 | | Cietzeme —Apūdeņotās platības | 293,4 | 221,4 | —Citas platības | 687,9 | | APVIENOTĀ KARALISTE Anglija | 3794,6 | 33,2 (1) | Skotija | 551,6 | | Ziemeļīrija | 52,9 | | Velsa | 61,4 | 1,2 (1)" | -------------------------------------------------- III PIELIKUMS " “VII PIELIKUMS (10. panta 4. punkts) +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ " -------------------------------------------------- IV PIELIKUMS " XII PIELIKUMS (7.a panta 1. punkts) Šķiedrai audzētu linu un kaņepju šķirnes, kuras atbilst atbalsta sistēmai 1. Lini, ko audzē šķiedras ieguvei Adelie Agatha Angelin Argos Ariane Aurore Belinka Ceasar Augustus Diane Diva Electra Elise Escalina Evelin Exel Hermes Ilona Laura Liflax Liviola Marina Marylin Nike Opaline Rosalin Venus Veralin Viking Viola 2.a Kaņepes, ko audzē šķiedras ieguvei Carmagnola Beniko Cs Delta-Ilosa Delta 405 Dioica 88 Epsilon 68 Fedora 17 Fédrina 74 Felina 32 Felina 34 – Félina 34 Ferimon-Férimon Fibranova Fibrimon 24 Fibrimon 56 Futura Futura 75 Juso 14 Santhica 23 Uso 31 2.b Kaņepes, ko audzē šķiedras ieguvei un kas apstiprinātas 2002./2003. tirdzniecības gadam Bialobrzeskie Fasamo Fedora 19 Santhica 27 " -------------------------------------------------- V PIELIKUMS " XIII PIELIKUMS (7.b panta 1. punkts) KOPIENAS METODE Δ-THC (TETRAHIDROKANABINOLA) SATURA KVANTITATĪVAJAI NOTEIKŠANAI KAŅEPJU ŠĶIRNĒS 1. Priekšmets un darbības joma Ar šo metodi nosaka Δ-tetrahidrokanabinola (THC) saturu kaņepju (Cannabis sativa L.) šķirnēs. Pēc vajadzības piemēro še aprakstīto A vai B procedūru. Metodes pamatā ir Δ-THC kvantitatīva noteikšana gāzu hromatogrāfijā (GC) pēc ekstrahēšanas ar piemērotu šķīdinātāju. 1.1 A procedūra A procedūru izmanto produkcijas pārbaudēm, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 1251/1999 5.a panta 2. punktā. 1.2 B procedūra B procedūru izmanto gadījumos, kas minēti šīs regulas 7.b panta 1. punkta trešajā daļā, un lai pārbaudītu, vai ir izpildīti nosacījumi, kuri paredzēti Regulas (EK) Nr. 1251/1999 5.a panta 1. punkta otrajā daļā attiecībā uz to kaņepju iekļaušanu šķirņu sarakstā, par kurām var pretendēt uz atbalsta saņemšanu no 2001./2002. tirdzniecības gada. 2. Paraugu ņemšana Ja dalībvalsts izmanto iespēju, kas paredzēta 3. panta 1. punkta c) apakšpunkta trešajā daļā, pēc inspektora norādēm vismaz trīs atsevišķas zemes gabala daļas, kurās ir vismaz 4000 augu, jāatstāj nenovāktas vismaz līdz desmitajai dienai pēc ziedēšanas beigām, lai varētu paņemt paraugu. 2.1 Paraugi - A procedūra: attiecīgās kaņepju šķirnes augošā labībā no katra atlasītā auga ņem 30 cm garu daļu, kurā ir vismaz viena sievišķā ziedkopa. Paraugu ņemšanu veic laikposmā, kas sākas 20 dienas pēc ziedēšanas sākuma un beidzas 10 dienas pēc ziedēšanas beigām, dienas laikā, ievērojot noteiktu sistēmu, lai nodrošinātu to, ka paraugi attiecīgajam laukam ir raksturīgi, bet neņemot paraugus lauka malās. Dalībvalstis var atļaut paraugus ņemt laikposmā, kas sākas ziedēšanas sākumā un beidzas 20 dienas pēc ziedēšanas sākuma ar noteikumu, ka ikvienai audzētajai šķirnei ņem vēl citus raksturīgus paraugus saskaņā ar iepriekš izklāstītajiem noteikumiem un to dara laikposmā, kas sākas 20 dienas pēc ziedēšanas sākuma un beidzas 10 dienas pēc ziedēšanas beigām. - B procedūra: no katra auga, kas atlasīts no attiecīgās šķirnes augošām kaņepēm, ņem augšējo trešdaļu. Paraugu ņemšanu veic 10 dienās pēc ziedēšanas beigām dienas laikā, ievērojot noteiktu sistēmu, lai nodrošinātu to, ka paraugi attiecīgajam laukam ir raksturīgi, bet neņemot paraugus lauka malās. No divmāju šķirnēm jāņem tikai sievišķie augi. 2.2 Paraugu lielums - A procedūra: paraugā ietilpst 50 augu daļas no katra lauka. - B procedūra: paraugā ietilpst 200 augu daļas no katra lauka. Katru paraugu nebojātu ievieto auduma vai papīra maisiņā un nosūta uz laboratoriju analīžu veikšanai. Vajadzības gadījumā, lai veiktu atkārtotas analīzes, dalībvalsts var paredzēt otra parauga ievākšanu, ko glabā vai nu ražotājs, vai iestāde, kas atbild par analīzēm. 2.3 Parauga žāvēšana un uzglabāšana Paraugu žāvēšana jāsāk, tiklīdz iespējams un katrā ziņā 48 stundu laikā, izmantojot jebkādu metodi, kur temperatūra ir zemāka nekā 70 °C. Paraugi jāizžāvē, līdz to svars kļūst nemainīgs un mitruma saturs ir no 8 % līdz 13 %. Pēc žāvēšanas paraugus nesaspiežot uzglabā tumšā vietā un temperatūrā, kas ir zemāka nekā 25 °C. 3. THC satura noteikšana 3.1 Analizējamā parauga sagatavošana Izžāvētos paraugus atbrīvo no stublājiem un sēklām, kas lielākas par 2 mm. Izžāvētos paraugus samaļ, lai iegūtu pussmalku pulveri (ko var sijāt caur 1 mm acu sietu). Pulveri var uzglabāt 10 nedēļas temperatūrā, kas ir zemāka nekā 25 °C, tumšā, sausā vietā. 3.2 Reaģenti un ekstrakcijas šķīdums Reaģenti: - Δ-tetrahidrokanabinols, kas domāts hromatogrāfijai, - skvalāns, kas domāts hromatogrāfijai, kā iekšējais standarts. Ekstrakcijas šķīdums: - 35 mg skvalāna uz 100 ml heksāna. 3.3 Δ-THC ekstrakcija Nosver 100 mg analizējamā parauga pulvera, ievieto centrifūgas mēģenē un pievieno 5 ml ekstrakcijas šķīduma, kas satur iekšējo standartu. Liek ultraskaņas vannā un atstāj uz 20 minūtēm. Centrifugē piecas minūtes ar 3000 apgriezieniem minūtē un pēc tam noņem virspusē esošo centrifugātu – THC šķīdumu. Iegūto šķīdumu ievada hromatogrāfā un veic kvantitatīvo analīzi. 3.4 Gāzu hromatogrāfija a) Aparatūra: - gāzu hromatogrāfs ar liesmas jonizācijas detektoru un inžektors ar plūsmas dalīšanu vai bez tās, - kolonna, kas ir piemērota kanabinoīdu atdalīšanai, piemēram 25 m gara un stikla kapilārā kolonna ar 0,22 mm diametru, impregnēta ar 5 % nepolāru fenil-metil-siloksāna fāzi. b) Kalibrēšanas rindas Vismaz trīs punkti attiecībā uz A procedūru un pieci punkti attiecībā uz B procedūru, tostarp punkti 0,04 un 0,50 mg/ml Δ-THC ekstrakcijas šķīdumā. c) Eksperimenta apstākļi Turpmak noraditie apstakli ir sniegti piemeram attieciba uz kolonnu, kas mineta a) apakšpunkta: žāvēšanas skapja temperatūra: | 260 °C | inžektora temperatūra: | 300 °C | detektora temperatūra: | 300 °C | d) Ievadītais tilpums: 1 μl 4. Rezultāti Iegūtos datus izsaka līdz divām decimālzīmēm aiz komata, norādot Δ-THC gramos uz 100 gramiem analizējamā parauga, kas izžāvēts līdz nemainīgajam svaram. Piemēro pielaidi 0,03 g uz 100 g. - A procedūra: viena noteikšanas procedūra vienam analizējamam paraugam. Tomēr, ja iegūtais rezultāts pārsniedz ierobežojumu, kas noteikts Regulas (EEK) Nr. 1251/1999 5.a panta 1. punkta otrajā daļā, ir jāveic analizējamā parauga otra noteikšana, un par rezultātu uzskatīs šo divu noteikšanu rezultātu vidējo lielumu. - B procedūra: rezultāts atbilst vidējam lielumam, kas iegūts, veicot divas noteikšanas vienam analīzes paraugam. " --------------------------------------------------