Padomes Regula (EK) Nr. 969/2000 (2000. gada 8. maijs), ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu par Baltkrievijas, Krievijas un Ukrainas izcelsmes kālija hlorīda importu



Oficiālais Vēstnesis L 112 , 11/05/2000 Lpp. 0004 - 0026

CS.ES Nodaļa 11 Sējums 33 Lpp. 226 - 248

ET.ES Nodaļa 11 Sējums 33 Lpp. 226 - 248

HU.ES Nodaļa 11 Sējums 33 Lpp. 226 - 248

LT.ES Nodaļa 11 Sējums 33 Lpp. 226 - 248

LV.ES Nodaļa 11 Sējums 33 Lpp. 226 - 248

MT.ES Nodaļa 11 Sējums 33 Lpp. 226 - 248

PL.ES Nodaļa 11 Sējums 33 Lpp. 226 - 248

SK.ES Nodaļa 11 Sējums 33 Lpp. 226 - 248

SL.ES Nodaļa 11 Sējums 33 Lpp. 226 - 248



Padomes Regula (EK) Nr. 969/2000 (2000. gada 8. maijs), ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu par Baltkrievijas, Krievijas un Ukrainas izcelsmes kālija hlorīda importu EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 384/96 (1995. gada 22. decembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis [1], un jo īpaši tās 9. un 11. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, kas iesniegts pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju, tā kā: 1. IEPRIEKŠĒJĀS IZMEKLĒŠANAS (1) Padome ar Regulu (EEK) Nr. 3068/92 [2] ieviesa galīgos antidempinga maksājumus par Baltkrievijas, Krievijas un Ukrainas izcelsmes kālija hlorīda (še turpmāk – "potašs" vai "attiecīgais ražojums") importu. Maksājumi bija vienādi ar starpību starp noteikto minimālo cenu un Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenu pirms muitošanas. (2) Padome ar Regulu (EK) Nr. 643/94 [3] iepriekšminētos maksājumus grozīja. Ieviesa kombinētus pasākumus kā noteiktu summu par tonnu potaša vai kā starpību starp noteikto minimālo cenu un Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenu pirms muitošanas par tonnu, piemērojot augstāko no šīm summām. Šā veida pasākumu uzskatīja par pamatotu, jo bija notikusi sākotnējo maksājumu apiešana. Jāpiebilst arī, ka 1994. gadā veiktā pārskatīšana attiecās gan uz dempingu, gan kaitējumu, gan arī uz Kopienas interesēm. (3) Padome ar Regulu (EK) Nr. 449/98 [4] iepriekšminētos pasākumus grozīja vēlreiz. Šo pārskatīšanu uzsāka pēc International Potash Company (IPC), Krievijas un Baltkrievijas potaša eksportētāja, pieprasījuma, kas cita starpā apgalvoja, ka Austrijas, Somijas un Zviedrijas pievienošanās rezultātā ir mainījušies lietas apstākļi, pamatojoties uz kuriem bija ieviesti spēkā esošie pasākumi. Kombinēto pasākumu veidu saglabāja, taču pasākumu līmeni pielāgoja saskaņā ar minētās izmeklēšanas atzinumiem. Jāpiemin arī, ka 1998. gada pārskatīšanā aprobežojās tikai ar pārbaudi attiecībā uz dempingu un Kopienas interesēm. 2. PAŠREIZĒJĀ IZMEKLĒŠANA (4) Pēc tam, kad publicēja paziņojumu par attiecīgo valstu izcelsmes potaša importam noteikto antidempinga pasākumu gaidāmo termiņa izbeigšanos [5], Komisija saņēma pieprasījumu vēlreiz pārskatīt minētos pasākumus, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 384/96, še turpmāk – "pamatregula", 11. panta 2. punktu. (5) Pieprasījumu 1998. gada 23. decembrī iesniedza Eiropas Potaša ražotāju asociācija (še turpmāk – "pieprasījuma iesniedzējs") to ražotāju vārdā, kuru kopējais potaša produkcijas apjoms veido apmēram 99 % no šā ražojuma produkcijas Kopienā, t.i., lielāko daļu no Kopienas kopējās produkcijas, ievērojot pamatregulas 4. panta 1. punktu un 5. panta 4. punktu. (6) Pieprasījumu pamatoja ar to, ka pasākumu izbeigšana var novest pie dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās. Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka potašu no attiecīgajām valstīm joprojām pārdod par dempinga cenām ievešanai pārstrādei, jo uz atvieglojumu režīmu Kopienā neattiecās antidempinga pasākumi. Pieprasījuma iesniedzējs arī apgalvoja, ka, ņemot vērā iepriekšējā dempinga apjomu un to, ka attiecīgie eksportētāji joprojām pārdod attiecīgo ražojumu par ļoti zemām cenām Kopienas kaimiņvalstīs, ir liela iespējamība, ka tad, ja antidempinga pasākumus atcels, dempings atkārtosies. Šo apgalvojumu pamatoja iesniegtie pierādījumi, kas liecināja, ka attiecīgajās valstīs krasi ir krities patēriņš, savukārt ražošanas apjoms ir ievērojami pieaudzis, atstājot eksportētājiem ražojuma pārpalikumu, kas draudēja nonākt Kopienas tirgū par dempinga cenām. Visbeidzot, pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka iespējamās dempinga atkārtošanās rezultātā samazināsies cenas un nenovēršami tiks nodarīts kaitējums Kopienas ražošanas nozarei, kuras rentabilitāte joprojām ir nestabila. (7) Ņemot vērā īpašo antidempinga maksājumu veidu, ko uzliek kālija hlorīda importam no attiecīgajām valstīm, t.i., minimālās cenas un fiksētas likmes nodokļa kombināciju, Komisija arī nolēma pēc savas iniciatīvas uzsākt starpposma pārskatīšanu, ievērojot pamatregulas 11. panta 3. punktu, ierobežojot to ar pasākumu veidu. (8) Pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi, Komisija uzsāka nobeiguma pārskatīšanu un starpposma pārskatīšanu (ierobežojot to ar maksājuma veidu), publicējot paziņojumu (še turpmāk – "paziņojums par izmeklēšanas uzsākšanu") [6], ievērojot pamatregulas 11. panta 2. un 3. punktu. 2.1. IZMEKLĒŠANAS LAIKA POSMS (9) Dempinga turpināšanās un atkārtošanās izmeklēšana attiecās uz laika posmu no 1998. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim (še turpmāk – "izmeklēšanas laika posms"). Kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās pārbaude aptvēra laika posmu no 1994. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas laika posma beigām (še turpmāk – "aplūkotais laika posms"). Kaitējuma atkārtošanās izmeklēšanas nolūkā ņēma vērā arī 1999. un 2000. gada prognozes. 2.2. PUSES, KO SKAR IZMEKLĒŠANA (10) Komisija oficiāli informēja Kopienas ražotājus, kas iesniedza pieprasījumu, attiecīgos eksportētājus un ražotājus eksportētājvalstīs un importētājus/lietotājus, kā arī to pārstāvju apvienības, par kurām bija zināms, ka tās ir ieinteresētas, un eksportētājvalstu pārstāvjus. Visām šīm pusēm, kā arī tām, kuras paziņoja par sevi termiņā, kas norādīts paziņojumā par izmeklēšanas uzsākšanu, nosūtīja jautājumu lapas. Informēja arī ražotājus Kanādā, ko izvēlējās par analogo valsti, ar šiem ražotājiem sazinājās un tiem nosūtīja jautājumu lapas. Tieši iesaistītajām pusēm deva arī iespēju izteikt viedokli rakstiski un lūgt, lai tās uzklausa. (11) Visi Kopienas ražotāji, kas iesniedza pieprasījumu, atbildēja uz jautājumu lapu. Baltkrievijas un Krievijas ražotāji, proti, Production Amalgamation"Belaruskali" (Soļigorska, Minskas apgabals, Baltkrievija), JSC"Silvinit" (Soļikamska, Permas apgabals, Krievija) un JSC"Uralkali" (Berezņiki, Permas apgabals, Krievija) izmeklēšanā sadarbojās ar sava kopējā eksportētāja IPC (Maskava, Krievija) starpniecību. Ferchimex (Antverpene, Beļģija) un Belarus (Vīne, Austrija), IPC saistītie importētāji, arī atbildēja uz jautājumu lapu. Sadarbībā neiesaistījās neviens Ukrainas ražotājs eksportētājs. (12) Septiņi nesaistīti importētāji atbildēja uz jautājumu lapu un izteica viedokli rakstiski. Potaša importētāji vairumā gadījumu ir arī ražojuma lietotāji. No ražojuma lietotājiem, kas nav importētāji, atbildes nesaņēma. (13) Vāca un pārbaudīja visu informāciju, ko uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un lemtu par to, vai šo pasākumu saglabāšana ir Kopienas interesēs. Pārbaudes uz vietas veica šādos uzņēmumos: a) Kopienas ražotāji, kas iesniedza pieprasījumu: Cleveland Potash Limited, Saltburn, Apvienotā Karaliste, Comercial de Potasas, SA [7], Madride, Spānija, Kali and Salz GmbH, Kasele, Vācija, Société commerciale des potasses et de l'azote SA [8], Mulhouse, Francija, še turpmāk – "SCPA"; b) ražotāji analogajā valstī: Agrium Inc., Calgary, IMC Global Inc., Regina, Potash Corporation of Saskatchewan (PCS), Saskatoon; c) nesaistīti importētāji Kopienā: Fertiberia SA, Madride, Spānija (arī potaša lietotājs). 3. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGI RAŽOJUMI 3.1. ATTIECĪGĀ RAŽOJUMA APRAKSTS (14) Attiecīgais ražojums ir kālija hlorīds (potašs, KCl), un to parasti izmanto kā lauksaimniecisku mēslojumu tieši, sajauktu ar citiem mēslojumiem vai pārveidotu kompleksā mēslojumā, kas pazīstams kā NPK (slāpeklis, fosfors, kālijs). Kālija saturs ir mainīgs, un to izsaka kā procentus no kālija oksīda (K2O) svara sausā bezūdens produktā. (15) Potašu parasti tirgo vai nu standarta/pulvera veidā (standarta potašs), vai arī veidā, "kas nav standarta veids", kurš ietver granulu veidu (granulētais potašs), taču ne tikai to. Ražojumu parasti iedala trijās pamatkategorijās, atkarībā no K2O satura, proti: - kālija saturs nepārsniedz 40 % K2O – uz to attiecas KN kods 31042010, - kālija saturs nepārsniedz 40 % K2O, taču ir mazāks nekā vai vienāds ar 62 % – uz to attiecas KN kods 31042050, - kālija saturs pārsniedz 62 % K2O – uz to attiecas KN kods 31042090. (16) Tā kā spēkā esošie antidempinga pasākumi ietver arī mainīgu maksājumu, regulā, uz ko attiecas pārskatīšana, precizēja dažādus antidempinga pasākumu līmeņus, no vienas puses, standarta potašam un, no otras puses, pārējiem potaša veidiem, tostarp granulētajam potašam. (17) Jāatgādina, ka pēdējā pārskatīšanas izmeklēšanā konstatēja, ka par attiecīgo ražojumu ir uzskatāmi daži īpaši maisījumi ar neparasti augstu potaša saturu, uz kuriem neattiecas iepriekš norādītie KN kodi potašam. Pie šī secinājuma nonāca, jo šādiem maisījumiem piemīt tās pašas fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības un tiem ir tāds pats pielietojums, kā iepriekš minētajām pamatkategorijām. Tā kā pašreizējā izmeklēšanā nav konstatēts neviens apsvērums, kas liecinātu, ka pieeja ir jāmaina, un lai nodrošinātu antidempinga pasākumu konsekventu piemērošanu, kā arī lai izvairītos no kļūdainas klasifikācijas, uzskata, ka šajā regulā jāprecizē, ka minimālais K2O saturs šādos maisījumos ir 35 % vai vairāk no sausa bezūdens produkta svara un pieder potaša veidam, "kas nav standarta". 3.2. LĪDZĪGS RAŽOJUMS (18) Tā kā iepriekšējās izmeklēšanās konstatēja, ka, ņemot vērā to, ka nav atšķirību fizikālo un ķīmisko īpašību ziņā starp dažādu veidu un kvalitātes potašu, tad potašs, ko ražo Kanādā, kuru izvēlējās par analogo valsti (skatīt 4.2. nodaļu), un ko pārdod Ziemeļamerikas tirgū ir līdzīgs ražojums tam, kuru eksportē uz Kopienu no attiecīgajām valstīm pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. Turklāt no attiecīgajām valstīm eksportēts potašs un Kopienas ražotāju izgatavots potašs arī ir līdzīgi ražojumi. (19) IPC lūdza izslēgt standarta potašu ar K2O saturu, kas ir augstāks nekā 62 %, kuru, kā apgalvoja, izmanto tikai farmācijā, kuram ir atšķirīgas cenas un kuru piegādā iesaiņotu (pretēji mēslojumam izmantojamā potaša piegādei neiepakotā veidā). Tomēr minētajam ražojumam ir tās pašas fizikālās pamatīpašības un ķīmiskais pamatsastāvs, kā attiecīgajam ražojumam. Tas, ka kālija hlorīdu parasti izmanto kā mēslojumu, no līdzīga ražojuma definīcijas neizslēdz rūpnieciskam un farmaceitiskam pielietojumam paredzētus ražojumus vai citādi iesaiņotus ražojumus. Tādēļ nolēma, ka šāda veida potašs ir viens ražojums līdz ar pārējiem potaša veidiem. 4. DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA 4.1. IEPRIEKŠĒJAS PIEZĪMES (20) Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu šādas pārskatīšanas mērķis ir noteikt, vai pasākumu izbeigšanas dēļ varētu turpināties vai atkārtoties zaudējumus radošs dempings. (21) Šajā sakarā pārbaudīja izmeklēšanas laika posmā uz Kopienu eksportētos apjomus. Importa apjoms no Krievijas veidoja 4,2 % no patēriņa, bet šis imports lielākoties notika ievešanas pārstrādei režīmā. Atbilstoši iestāžu vienotai praksei šis imports ir jāņem vērā, lai konstatētu, vai notiek dempings, tādējādi Krievijas importa apjomu uzskata par pietiekamu, lai gūtu reprezentatīvu ieskatu par to, vai pašreiz notiek dempings un vai šāds dempings turpinātos pasākumu atcelšanas gadījumā. Importa apjomu no Baltkrievijas arī varētu uzskatīt par reprezentatīvu, jo tas veido 1,2 % no Kopienas patēriņa. Šajos apstākļos nebija vajadzības pārbaudīt, vai pasākumu atcelšanas gadījumā pastāv dempinga atkārtošanās iespējamība šo divu valstu izcelsmes importa dēļ. Attiecībā uz Ukrainu, izmeklēšanas laika posmā eksporta nebija, tādēļ izmeklēšanas galvenais mērķis bija noskaidrot, vai pasākumu atcelšanas gadījumā pastāv dempinga atkārtošanās iespējamība. 4.2. ANALOGĀ VALSTS (22) Lai noteiktu, vai dempings turpināsies vai atkārtosies, normālvērtība bija jāpamato ar informāciju, kas iegūta piemērotā tirgus ekonomikas trešā valstī saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu. Paziņojumā par pārskatīšanas uzsākšanu kā piemērotu analogo valsti ierosināja Kanādu. (23) Neviena puse neiebilda pret Kanādas kā analogas valsts izmantošanu. Gan IPC, gan Eiropas Mēslojumu importa apvienība (EFIA) piekrita, ka Kanādas kā analogās valsts izvēle paredz, ka normālvērtības noteikšanai drīzāk izmanto raktuves, kas atrodas, nevis Ņūbrunsvikas (New Brunswick), bet gan Saskačevanas (Saskatchewan) provincē. IPC arī gribēja, lai no normālvērtības noteikšanas izslēgtu Patience Lake raktuvi Saskačevanā. (24) Abas puses apgalvoja, ka raktuves, attiecībā uz kurām pieprasīja izslēgšanu, lieluma, ģeoloģisko nogulšņu apstākļu, kā arī ieguves un ražošanas metožu ziņā atšķiras no tām metodēm, kas dominē Baltkrievijas, Krievijas un Ukrainas raktuvēs, kuras ir ļoti līdzīgas Saskačevanas raktuvēm. Turklāt apgalvoja, ka Ņūbrunsvikas raktuve atrodas klientiem daudz tuvāk nekā iekraušanas ostas, kuras izmanto potaša eksportam Baltkrievijā un Krievijā, īpaši padarot transporta izmaksas nesalīdzināmas. (25) Izmeklēšanā apstiprinājās, ka Kanāda ir jāizmanto kā analogā valsts, tāpēc ka: a) Kanāda ir galvenā potaša ražotāja un eksportētāja pasaulē, apsteidzot Baltkrieviju, Krieviju un Ukrainu; b) uz Ziemeļamerikas vietējo tirgu attiecīgajam ražojumam attiecas normāli konkurences apstākļi; c) ražošanas process un pieeja izejvielām Kanādā un attiecīgajās valstīs ir lielā mērā līdzīgas; d) Kanāda ir izmantota iepriekšējās izmeklēšanās. (26) Attiecībā uz IPC un EFIA apgalvojumiem par dažu raktuvju izslēgšanu, var formulēt šādus punktus: a) tā kā potašs faktiski ir prece un tā kā normālvērtības noteikšanas pamatā ir cenas praktiski visās raktuvēs, kas darbojas brīvā un konkurētspējīgā Ziemeļamerikas tirgū, nekādas ieguves apstākļu atšķirības vai citi pieminētie faktori vienā konkrētā raktuvē vai reģionā būtiski neietekmē normālvērtību; b) IPC izvirzītais arguments par atšķirībām attālumos starp Ņūbrunsvikas raktuvi un tās vietējiem tirgiem Kanādā, un Baltkrievijas un Krievijas raktuvēm un to eksporta ostām nav būtisks, jo normālvērtību un eksporta cenu salīdzina saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tajā pašā līmenī, proti, pēc raktuves. Turklāt attiecīgā Ņūbrunsvikas raktuve veido tikai mazu daļu no pārdošanas, ko ņem vērā, nosakot normālvērtību, līdz ar to attālumu atšķirības, ja tādas ir, kļūst nenozīmīgas kopējās pārdošanas apjomā, kuru ņem vērā (skatīt 36. apsvērumu). (27) Tādējādi aprēķinu pamatā bija visas pilnīgās atbildes uz jautājumu lapām, ko saņēma no visiem trim Kanādas uzņēmumiem. Šos datus saistībā ar raktuvēm, kas atrodas Ņūbrunsvikā un Saskačevanā, pilnībā pārbaudīja uzņēmumu telpās Kanādā. 4.3. KRIEVIJA UN BALTKRIEVIJA (28) Aplūkojot jautājumu par to, vai dempings no Krievijas un Baltkrievijas varētu turpināties, ja pasākumus atceltu, ir jāpārbauda, vai dempings notika izmeklēšanas laika posmā un vai šāds dempings varētu turpināties. 4.3.1. Normālvērtība (29) Normālvērtību aprēķināja, pamatojoties uz datiem, kurus sniedza Kanādas uzņēmumi, kas sadarbojās. Šajā sakarā potaša kopējo apjomu, ko pārdevuši Kanādas uzņēmumi, kuri sadarbojās, uzskatīja par reprezentatīvu. (30) Visbeidzot, pārbaudīja, vai attiecīgo pārdošanu var uzskatīt par tādu, kas veikta parastā tirdzniecības gaitā, aplūkojot rentablo tirdzniecības darījumu īpatsvaru attiecīgajai kategorijai. (31) Tā kā standarta potaša apjoms, ko pārdeva par neto pārdošanas cenu, kura ir vienāda ar ražošanas izmaksām, vai augstāka par tām (rentabli pārdošanas darījumi) veidoja vairāk nekā 80 % no kopējā pārdošanas apjoma un tā kā vidējā svērtā cena bija augstāka nekā vidējās svērtās ražošanas izmaksas, tad normālvērtības pamatā bija faktiskā cena Ziemeļamerikas tirgū Krievijai, kas aprēķināta kā visas standarta potaša pārdošanas vidējā cena katrai sabiedrībai izmeklēšanas laika posmā neatkarīgi no tā, vai tā bijusi rentabla, vai ne. 4.3.2. Eksporta cena (32) IPC bija vienīgais eksportētājs, kas izmeklēšanā sadarbojās. Eksporta apjomi, par kuriem ziņoja IPC, praktiski atbilst Eurostat rādītājiem, kas papildināti, kā paskaidrots 6.2.1. punktā. Tādēļ eksporta cenas gan attiecībā uz Baltkrieviju, gan Krieviju izvērtēja, pamatojoties uz IPC sniegto informāciju. (33) IPC veica pārdošanu Kopienas tirgū daļēji ar divu saistītu importētāju starpniecību, Ferchimex, kas parasti atrodas Beļģijā, un Belarus, kas atrodas Austrijā, un daļēji – tieši neatkarīgiem klientiem. (34) Visos gadījumos, kad potašu eksportēja neatkarīgiem klientiem Kopienā, eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, t.i., ievērojot faktiski samaksātās vai maksājamās eksporta cenas. Veicot eksporta pārdošanu saistītai pusei, eksporta cenu aprēķināja saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu, proti, pamatojoties uz cenu, par kādu importētos ražojumus atkal pārdeva pirmajam neatkarīgajam pircējam. Tādos gadījumos, lai noteiktu ticamu eksporta cenu uz Kopienas robežas, vērtību koriģēja, ņemot vērā visas izmaksas, kas radušās no ievešanas līdz atkārtotās pārdošanas brīdim, kā arī gūto peļņu. Tā kā nebija citas informācijas, tad iepriekšējā izmeklēšanā piemēroto 5 % peļņas normu uzskatīja par pamatotu, ņemot vērā saistīto importētāju veiktās funkcijas. (35) Izmeklēšanas laika posmā praktiski viss potašs, ko uz Kopienu eksportēja IPC, Kopienas tirgū nonāca saskaņā ar ievešanas pārstrādei atvieglojumu režīmu, kur tas konkurēja ar Kopienas ražošanas nozares ražoto potašu. 4.3.3. Salīdzinājums (36) Tā kā potašs ir neiepakots ražojums, kuram transporta izmaksas veido lielu daļu no pārdošanas cenas, un, ņemot vērā ievērojamo attālumu starp Baltkrievijas un Krievijas raktuvēm un tuvāko ostu vai robežu, nolēma, ka salīdzinājums ir jāveic posmā pēc raktuves, tāpat kā iepriekšējā izmeklēšanā. (37) Lai nodrošinātu pienācīgu salīdzinājumu starp normālvērtību un eksporta cenu, vērtību pienācīgi koriģēja, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenu salīdzināmību, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu. i) Normālvērtības korekcijas (38) IPC iesniedza vairākas piezīmes attiecībā uz kvalitātes un ieguves atšķirībām starp Baltkrieviju un Krieviju, un Kopienu un Kanādu. Tomēr neizteica prasību izdarīt korekcijas, un nevienu no iespējamām atšķirībām neizteica skaitļos. Turklāt vairums minēto faktoru jau bija aplūkoti iepriekšējā izmeklēšanā, kurā secināja, ka jebkāda dabīgo salīdzinošo priekšrocību korekcija būtu nelabvēlīga Baltkrievijas un Krievijas raktuvēm. Tā kā galvenie apstākļi kopš iepriekšējās izmeklēšanas nav būtiski mainījušies, kā arī iepriekš minēto iemeslu dēļ nebija vajadzības koriģēt normālvērtību attiecībā uz fizikālām atšķirībām vai dabīgām salīdzinošām priekšrocībām. Gadījumos, kad tas ir pamatoti, ir piešķirta korekcija attiecībā uz kredīta izmaksām. ii) ksporta cenas korekcijas (39) Eksporta cenas korekciju izdarīja attiecībā uz transporta izmaksām. Korekcijas summas noteikšanai izmantotā metodoloģija bija tāda pati, kā iepriekšējā izmeklēšanā, t.i., attiecībā uz transportu Baltkrievijā un Krievijā ņēma vērā datus saistībā ar transporta izmaksām Kanādā, savukārt transporta izmaksas no ražotājas valsts robežas līdz Kopienas robežai vajadzības gadījumā noteica, pamatojoties uz IPC norādītajām izmaksām. (40) IPC apgalvoja, ka transporta izmaksu summas, ko tas bija norādījis atbildē uz jautājumu lapu, ir atskaitītas nepareizi. Bija zināma pretruna starp IPC norādīto piegādes laiku un transporta izmaksām. Tomēr, tā kā IPC nesniedza pierādījumus, nebija iespējams konstatēt, vai piegādes laiks, vai arī transporta izmaksas ir norādītas pareizi. Katrā ziņā, pat tad, ja izvēlētos IPC vislabvēlīgāko pieeju, tā dēļ nebūtu mainījušies atzinumi attiecībā uz dempinga esamību. Turklāt jāatceras, ka pārskatīšanā sakarā ar termiņa izbeigšanos nav jāaprēķina precīza dempinga starpība. (41) Izdarīja arī korekciju attiecībā uz kredīta izmaksām, pamatojoties uz IPC sniegto informāciju. 4.3.4. Dempinga starpība (42) Attiecīgi Baltkrievijai, Krievijai un Ukrainai noteica dempinga starpību. Vidējo svērto normālvērtību salīdzināja ar vidējo svērto eksporta cenu uz Kopienu. i) Baltkrievija (43) Attiecībā uz Baltkrievijas izcelsmes importu, joprojām konstatēja ievērojamu dempingu, kas izteikts procentos no cenas "CIF līdz Kopienas robežai", lai gan mazākā apjomā, nekā konstatēja iepriekšējā izmeklēšanā. ii) Krievija (44) Konstatēja, ka dempinga starpība, kas izteikta procentos no cenas "CIF līdz Kopienas robežai", ir ievērojami augstāka nekā tā, ko konstatēja iepriekšējā izmeklēšanā. 4.3.5. Secinājums (45) Attiecībā uz importu no Baltkrievijas un Krievijas var secināt, ka ir turpinājies ievērojams dempings. Nav konstatēti iemesli, kādēļ dempings varētu izbeigties, ja antidempinga pasākumus atceltu. 4.4. UKRAINA (46) Tāpat kā iepriekšējā izmeklēšanā, Ukraina neiesaistījās sadarbībā. Eurostat skaitļi neuzrādīja nekādu importu no šīs valsts izmeklēšanas laika posmā, lai gan iepriekšējos gados imports no tās ir bijis. Pamatojoties uz to, bija jāpārbauda, vai pasākumu atcelšanas gadījumā dempings atkārtotos. Sadarbībā neiesaistījās neviens Ukrainas ražotājs. Tādēļ un saskaņā ar pamatregulas 18. pantu atzinumi bija jāpamato ar pieejamajiem faktiem. Šajā sakarā jānorāda, – pierādījumi liecina, ka Ukrainā darbojas potaša raktuves. Šie pierādījumi liecina, ka to jauda ir ievērojami zemāka nekā Krievijas un Baltkrievijas raktuvēm. Tomēr, salīdzinot šo Ukrainas raktuvju jaudu ar Kopienas patēriņu, eksporta potenciāls joprojām ir ievērojams. Attiecībā uz iespējamā Ukrainas importa cenu līmeni, jānorāda, ka Kopienas tirgū nav potaša nodrošinājuma deficīta. Līdz ar to, ja Kopienas tirgū vēlas ienākt jauns dalībnieks, tas var to izdarīt, tikai nosakot tādus cenu līmeņus, kuri ir zemāki nekā uzņēmējiem, kuri pašreiz darbojas tirgū, – kas nozīmē dempingu. Jānorāda arī tas, ka agrāk importam no Ukrainas cenas bija līdzīgas Krievijas un Baltkrievijas tolaik piemērotajām cenām. 4.4.1. Secinājums (47) Ņemot vērā iepriekš minēto, un tā kā nav nekādu pierādījumu, kas liecinātu par pretējo, piemēram, informācija par ražošanas jaudas izmantošanu, eksporta apjomiem un cenām uz trešām valstīm, secināja, ka tad, ja pasākumus atceltu, ir iespējamība, ka Ukrainas izcelsmes importa dempings atkārtotos. 5. KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA (48) Izmeklēšanā konstatēja, ka abi Kopienas ražotāji, kas iesniedza pieprasījumu, pārstāv 99 % Kopienas potaša ražošanas, un tāpēc tos uzskata par Kopienas ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē. 6. STĀVOKĻA ANALĪZE KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZARĒ UN KOPIENAS POTAŠA TIRGŪ (49) Pirmkārt, jānorāda ka datus saistībā ar rentabilitāti un ieguldījumiem aplūkotajā laika posmā aprēķināja, pamatojoties uz triju Kopienas ražotāju sniegtiem datiem –datiem no Cleveland Potash Limited, Comercial de Potasas, SA un Kali und Salz GmbH. Ceturto Kopienas ražotāju, SCPA, daļēji izslēdza sakarā ar tā kalnrūpniecības meitasuzņēmuma Mines de potasse d'Alsace izņēmuma stāvokli. Raktuvi pēc dažiem gadiem slēgs sakarā ar izsmeltajām potaša rezervēm, un tas vairs neveic ieguldījumus. Arī raktuves grāmatvedības sistēma ir tā vienkāršota, ka vairs nav iespējams aprēķināt ne potaša ražošanas izmaksas, ne rentabilitāti tādā veidā, kas ļautu pievienot šos datus pārējo Kopienas ražotāju datiem. Tomēr, pamatojoties uz pieejamo informāciju, ja ņemtu vērā SCPA, tad Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte būtu ievērojami zemāka un ieguldījumiem būtu vēl krasāka lejupejoša tendence. (50) Otrkārt, jānorāda, ka pēdējos gados imports no attiecīgajām valstīm notika gandrīz vienīgi ievešanas pārstrādei atvieglojumu režīmā. Atbilstīgi Kopienas iestāžu vienotajai praksei uzskatīja, ka šis imports konkurē ar Kopienas ražošanas nozares ražoto attiecīgo ražojumu, jo to Kopienā pārstrādā mēslojuma ražotāji, kuri daļu izejvielas, ko izmanto komplekso mēslojumu ražošanā, kas paredzēti arī eksportam, iepērk no Kopienas ražošanas nozares. Tādēļ šo importu ņēma vērā, nosakot Kopienas patēriņu, attiecīgo valstu tirgus daļas, kā arī analizējot attiecīgo eksportētāju pārdotā potaša cenas. 6.1. PATĒRIŅŠ KOPIENAS TIRGŪ (51) Kopējo potaša patēriņu aprēķināja, pamatojoties uz šādu kopsummu apvienojumu: a) pašas Kopienas ražošanas nozares saražotā potaša pārdošanas apjoms Kopienas tirgū, b) to Kopienas ražotāju pārdošanas apjoms Kopienas tirgū, kuri nav ražotāji, kas iesniedza pieprasījumu, c) potaša imports Kopienā no attiecīgajām valstīm, d) potaša imports Kopienā no citām trešām valstīm. (52) Pamatojoties uz to, patēriņš samazinājās no 7460000 tonnām 1994. gadā līdz apmēram 7290000 tonnām izmeklēšanas laika posmā, t.i., samazinājums notika par apmēram 2,3 %. Tomēr aplūkotajā laika posmā patēriņa līmenis svārstījās, kā parādīts šajā tabulā. Avots: Atbildes uz jautājumu lapu no Kopienas ražošanas nozares, Eurostat, valstu statistikas birojiem Somijā, Dānijā un Beļģijā. (tūkstošos tonnu) | | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | Izmeklēšanas laika posms | Kopienas patēriņš | 7460 | 7340 | 7090 | 7600 | 7290 | 6.2. IMPORTS NO ATTIECĪGAJĀM VALSTĪM 6.2.1. Importa apjoms (53) Krievijas izcelsmes potaša importa apjoms samazinājās no 397000 tonnām 1994. gadā līdz 305000 tonnām izmeklēšanas laika posmā, kas nozīmē samazinājumu par apmēram 23 %. Baltkrievijas izcelsmes importa apjoms samazinājās no 137000 tonnām 1994. gadā līdz 91000 tonnām izmeklēšanas laika posmā, kas nozīmē samazinājumu par apmēram 34 %. Ukraina eksportēja tikai 1994., 1995. un 1997. gadā, šai tendencei strauji samazinoties. Kopējais imports no attiecīgajām valstīm aplūkotajā laika posmā samazinājās par apmēram 32 %. Tomēr samazināšanās bija nepastāvīga: kopējais imports no attiecīgajām valstīm līdz 1996. gadam samazinājās, krītoties līdz 132000 tonnām, un pēc tam tas atkal sāka pieaugt, līdz izmeklēšanas laika posmam pieaugot trīskārtīgi. (54) Izmeklēšanās ir konstatēts, ka IPC norādītais importa apjoms ir lielāks nekā saskaņā ar Eurostat datiem, jo vairākas dalībvalstis, kurām ir tikai viens liels importētājs, konfidencialitātes apsvērumu dēļ nesniedza pilnīgus datus. No šīm dalībvalstīm pieprasīja un saņēma papildu informāciju. Pamatojoties uz to, konstatēja, ka IPC norādītais imports būtiski neatšķiras no kopējiem Eurostat datiem. Avots: Eurostat, valstu statistikas biroji Somijā, Dānijā un Beļģijā. (tūkstošos tonnu) | Imports | | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | Izmeklēšanas laika posms | Krievija, kopā | 397 | 175 | 122 | 190 | 305 | Baltkrievija, kopā | 137 | 113 | 11 | 51 | 91 | Ukraina | 49 | 15 | 0 | 1 | 0 | Kopā | 583 | 303 | 132 | 243 | 396 | Apjoms tonnās, ko ieveda ievešanas pārstrādei atvieglojumu režīmā, un tā īpatsvars procentos no Kopienas kopējā potaša importa no katras valsts bija šāds. (tūkstošos tonnu) | Imports | | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | Krievija | 61 | 159 | 115 | 178 | 284 | % no importa | 15 | 91 | 94 | 93 | 93 | Baltkrievija | 34 | 52 | 11 | 51 | 91 | % no importa | 25 | 46 | 100 | 100 | 100 | Ukraina | 35 | 15 | 0 | 1 | 0 | % no importa | 72 | 100 | nav datu | 100 | nav datu | Kopā | 131 | 226 | 126 | 230 | 375 | % no importa | 22 | 75 | 95 | 95 | 95 | (55) Iepriekš dotās tabulas ilustrē izmaiņas antidempinga pasākumu ieviešanas laikā. Ja importa daļa ievešanas pārstrādei atvieglojumu režīmā 1994. gadā bija tikai neliela, izmeklēšanas laika posmā faktiski viss imports notika minētajā režīmā. Importu ievešanas pārstrādei atvieglojumu režīmā kontrolē dalībvalstu muitas iestādes, kā noteikts Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi [9]. Pašreizējā izmeklēšanā nav konstatēti nekādi fakti, kas liecinātu, ka režīms, iespējams, izmantots pasākumu apiešanai. Jāpiebilst arī, ka uz šajā režīmā importētām precēm neattiecas pārskatāmie antidempinga maksājumi, kas izskaidro pieaugumu aplūkotajā laika posmā. 6.2.2. Tirgus daļa (56) Kopienas tirgus daļa importam no attiecīgajām valstīm aplūkotajā laika posmā samazinājās par 2,4 procentu punktiem. Tomēr samazinājums nav bijis nemainīgs. Tirgus daļa samazinājās no augstākā līmeņa – 7,8 % 1994. gadā, sasniedzot viszemāko līmeni 1996. gadā, proti, 1,9 %. Pēc 1996. gada bija pastāvīgs pieaugums, līdz pat 5,4 % izmeklēšanas laika posmā. Avots: Eurostat, valstu statistikas biroji Somijā, Dānijā un Beļģijā. Attiecīgā importa tirgus daļa, % | | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | Izmeklēšanas laika posms | Baltkrievija | 1,8 | 1,5 | 0,2 | 0,7 | 1,2 | Krievija | 5,3 | 2,4 | 1,7 | 2,5 | 4,2 | Ukraina | 0,7 | 0,2 | 0 | 0 | 0 | Kopā | 7,8 | 4,1 | 1,9 | 3,2 | 5,4 | 6.2.3. Cenu attīstība un cenu režīms 6.2.3.1. Attiecīgā importa cenu attīstība (57) Attiecībā uz importa cenu attīstību, uz ko attiecas izmeklēšana, aplūkotajā laika posmā, izmantojot Eurostat rādītājus, noteica tendences, kā paredzēts 54. apsvērumā. Vidējās CIF pārdošanas cenas no attiecīgajām valstīm Kopienas tirgū sīkāk attīstījās šādi. Avots: Eurostat, valstu statistikas biroji Somijā, Dānijā un Beļģijā. (EUR par tonnu) | Vidējās CIF cenas potašam ar 40 % < K2O ≤ 62 % | | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | Izmeklēšanas laika posms | Baltkrievija | 67,5 | 86,5 | 88,3 | 94,1 | 100,1 | Krievija | 83,1 | 71,7 | 74,4 | 79,4 | 85,8 | Ukraina | 83,6 | 89,9 | — | 88,0 | — | Vidēji | 79,2 | 76,8 | 75,7 | 83,3 | 90,8 | Avots: Eurostat, valstu statistikas biroji Somijā, Dānijā un Beļģijā. (EUR par tonnu) | Vidējās CIF cenas potašam ar K2O > 62 % | | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | Izmeklēšanas laika posms | Krievija | — | 89,9 | 93,8 | 96,7 | 101,5 | (58) Vidējais cenas pieaugums potašam ar K2O saturu, kas lielāks nekā 40 % un mazāks nekā 62 %, vai vienāds ar to, no attiecīgajām valstīm aplūkotajā laika posmā ir 14,6 %. Tā kā Baltkrievijas cenas ir ievērojami pieaugušas, apsteidzot Krievijas izcelsmes potaša cenu, Krievijas cenas ir saglabājušās salīdzinoši zemas. Izmeklēšanas laika posmā nav importēts Ukrainas izcelsmes potašs. (59) Potašu, kura K2O saturs ir lielāks par 62 %, importēja vienīgi no Krievijas. Vidējā potaša cena pieauga par 12,9 % no EUR 89,9 par tonnu 1995. gadā līdz EUR 101,5 par tonnu izmeklēšanas laika posmā. 6.2.3.2. Cenu režīms (60) Antidempinga maksājumi bija spēkā trīs gadus. Šajā laikā bija ļoti neliels attiecīgo valstu izcelsmes importa apjoms laišanai brīvā apgrozībā. Imports galvenokārt bija ierobežots ar ievešanas pārstrādei atvieglojumu režīmu. IPC pārstāvji apgalvoja, ka viņiem bijis jāpiedāvā savs ražojums par zemākām cenām, nekā Kopienas ražošanas nozares cenas, paša ievešanas pārstrādei atvieglojumu režīma dēļ. Šo apgalvojumu izvērtēja, taču nekonstatēja skaidrus pierādījumus, kas to pamatotu. (61) Pārbaudot cenu režīmu, noteica vidējo rādītāju eksportētāju deklarētajām cenām katrai pārdošanai neatkarīgiem klientiem un katrai atkārtotai pārdošanai ar to saistīto importētāju starpniecību izmeklēšanas laika posmā divām galvenajām potaša kategorijām saskaņā ar to izcelsmi: Baltkrievijas un Krievijas. Šīs cenas bija tīrās rēķinā norādītās cenas pirms muitas nodokļa un vienādas ar piegāžu cenām sakarā ar klientu mazo attālumu no piegādes ostām. Tās salīdzināja ar visu Kopienas ražotāju rēķinos norādīto cenu vidējam svērtajam apjomam Kopienas līmenī abām minētajām potaša kategorijām. (62) Tādējādi konstatēja, ka IPC cenas ir zemākas nekā Kopienas ražošanas nozares cenas, vidēji par vairāk nekā 10 %. Konkrēti, Krievijas izcelsmes potaša cenas bija zemākas par apmēram 20 %, un Baltkrievijas potaša cenas – par 5 %; 6.3. KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZARES EKONOMKAS STĀVOKLIS (63) Jānorāda, ka Kopienas ražošanas nozares prognozes 1999. un 2000. gadam pamatojās uz pieņēmumu, ka pasākumi paliks spēkā. 6.3.1. Ražošana (64) Potaša ražošana Kopienā visā aplūkotajā laika posmā samazinājās, izņemot 1996. gadu, kad notika neliels pieaugums. Ražošana samazinājās no apmēram 7779000 tonnām līdz 7026000 tonnām šādu iemeslu dēļ: 1) pakāpeniskā rūdas izsmelšana Francijas raktuvē; 2) dažu nerentablu raktuvju slēgšana Vācijā un Spānijā un 3) ģeoloģiskas anomālijas viena Kopienas ražotāja raktuvē 1997. gadā un izmeklēšanas laika posmā. 1999. un 2000. gadam Kopienas ražošanas nozare prognozēja ražošanas pieaugumu, paredzot, ka 2000. gadā tā sasniegs 1997. gada līmeni. Kopienas potaša ražošanas rādītāji bija šādi. Avots: Atbildes, ko Kopienas ražošanas nozare sniegusi jautājumu lapās. (tūkstošos tonnu) | | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | Izmeklēšanas laika posms | Ražošana | 7779 | 7428 | 7541 | 7368 | 7026 | 6.3.2. Ražošanas jauda (65) Kopienas ražošanas nozares ražošanas jauda samazinājās no apmēram 10000000 tonnām 1994. gadā līdz apmēram 9300000 tonnām izmeklēšanas laika posmā. Tikai 1996. gadā bija vērojams neliels ražošanas jaudas pieaugums, salīdzinot ar iepriekšējo gadu. Ir paredzams, ka 1999. un 2000. gadā Kopienas ražošanas nozare samazinās jaudu vēl vairāk – līdz apmēram 8500000 tonnām 2000. gadā, sakarā ar pakāpenisko rūdas izsmelšanu Francijas raktuvē. Kopējās potaša ražošanas jaudas rādītāji bija šādi. Avots: Atbildes, ko Kopienas ražošanas nozare sniegusi jautājumu lapās. (tūkstošos tonnu) | | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | Izmeklēšanas laika posms | Jauda | 9996 | 9414 | 9472 | 9403 | 9293 | 6.3.3. Jaudas izmantošana (66) Kopienas ražošanas nozares jaudas izmantošana no 1994. gada līdz 1996. gadam pieauga, taču sāka kristies 1997. gadā, galvenokārt tādēļ, ka Francijas ražotājs vairs nespēja ražot potašu līdz maksimālajai rūdas pārstrādes mašīnu jaudai rūdas resursu samazināšanās rezultātā. Tomēr Kopienas ražošanas nozare paredz, ka 1999. un 2000. gadā uzlabos savu ražošanas jaudu izmantošanas rādītāju līdz 86 % līmenim 2000. gadā līdz ar jaudas norakstīšanu Francijā. Konkrēti, Kopienas ražošanas nozares jaudas izmantošana potašam attīstījās šādi. Avots: Atbildes, ko Kopienas ražošanas nozare sniegusi jautājumu lapās. (%) | | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | Izmeklēšanas laika posms | Jaudas izmantošana | 77,8 | 78,9 | 79,6 | 78,4 | 75,6 | 6.3.4. Pārdošanas apjoms Kopienas ražošanas nozares saražotā potaša pārdošanas apjoms nesaistītiem klientiem samazinājās no apmēram 5530000 tonnām 1994. gadā līdz apmēram 5260000 tonnām izmeklēšanas laika posmā. Pārdošanas apjoms ievērojami pieauga laikā no 1996. gada līdz 1997. gadam, taču izmeklēšanas laika posmā atkal samazinājās. Tomēr paredz, ka līdz 2000. gada beigām Kopiena palielinās pārdošanas apjomu līdz 1997. gada līmenim. Konkrēti, Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms Kopienas tirgū attīstījās šādi. Avots: Atbildes, ko Kopienas ražošanas nozare sniegusi jautājumu lapās. (tūkstošos tonnu) | | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | Izmeklēšanas laika posms | Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms | 5530 | 5452 | 5415 | 5750 | 5261 | 6.3.5. Tirgus daļa (67) Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās no 74,1 % 1994. gadā līdz 72,2 % izmeklēšanas laika posmā: notika kritums par apmēram 2 procentu punktiem. Šajā laika posmā tās tirgus daļa līdz 1996. gadam pieauga, pēc tam sāka samazināties līdz līmenim, kāds bija izmeklēšanas laika posmā. Konkrēti, Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa attīstījās šādi. Avots: Atbildes, ko Kopienas ražošanas nozare sniegusi aptaujas lapās, Eurostat un valstu statistikas biroji Somijā, Dānijā un Beļģijā. (%) | | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | Izmeklēšanas laika posms | Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa | 74,1 | 74,3 | 76,4 | 75,6 | 72,2 | 6.3.6. Cenu attīstība (68) Izmeklēšanā konstatēja, ka Kopienas ražotāju vidējā pārdošanas cena visvairāk pārdotajai standarta potaša kategorijai (40 % < K2O ≤ 62 %) pieauga no ECU 90,1 par tonnu 1994. gadā līdz ECU 104,2 par tonnu izmeklēšanas laika posmā. Tas veido 15,6 % kāpumu. Tomēr cenas potašam, kura K2O saturs ir lielāks par 62 %, kritās no ECU 137,7 par tonnu 1994. gadā līdz ECU 122,0 par tonnu izmeklēšanas laika posmā. Tas veido 11,4 % kritumu. Cenas kritums aplūkotajā laika posmā sakrīt ar ievērojamu šīs kategorijas pārdošanas apjomu pieaugumu Kopienas ražošanas nozarei. Lielāku pasūtījumu rezultātā veidojās apjoma radīti ietaupījumi, un tādēļ klientiem radās ieguvums no zemākām vidējām cenām. (69) Ja laikā no 1994. gada līdz izmeklēšanas laika posmam kopumā bija vērojama augšupejoša tendence tāda standarta potaša pārdošanas cenām, kura K2O saturs ir lielāks nekā 40 % un mazāks nekā vai vienāds ar 62 %, tad 1997. gadā cenas īslaicīgi kritās un tad atkal pieauga par 7,9 % izmeklēšanas laika posmā. Kopienas ražošanas nozare uzskata, ka 1999. un 2000. gadā paredzama pozitīva tendence attiecībā uz tāda potaša pārdošanas cenām, kura K2O saturs ir lielāks nekā 40 % un mazāks nekā vai vienāds ar 62 %, turpināsies un ka nedaudz samazināsies cena potašam, kura K2O saturs ir lielāks par 62 %. Kopienas ražošanas nozares vidējā pārdošanas cena potašam Kopienas tirgū attīstījās šādi. Avots: Atbildes, ko Kopienas ražošanas nozare sniegusi jautājumu lapās. (EUR par tonnu) | Vidējā pārdošanas cena | | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | Izmeklēšanas laika posms | Standarta potašs ar 40 % < K2O ≤ 62 % | 90,1 | 96,8 | 101,6 | 96,6 | 104,2 | Standarta potašs ar K2O > 62 % | 137,7 | 138,7 | 134,8 | 123,2 | 122,0 | 6.3.7. Rentabilitāte (70) Kopienas ražošanas nozares rentabilitātes analīzes nolūkā, un ievērojot iedibināto praksi, vērā ņēma arī ieņēmumu no dažu potaša blakusproduktu pārdošanas. Jāatceras arī tas, ka Francijas ražotāju, SCPA, izslēdza no Kopienas ražošanas nozares rentabilitātes aprēķiniem 49. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ. (71) Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte, kas izteikta procentos no tīrajiem pārdošanas ienākumiem, aplūkotajā laika posmā pieauga no vidēji svērtā zaudējuma 1,0 % apmērā 1994. gadā līdz 3,3 % peļņai izmeklēšanas laika posmā. Jānorāda, ka rentabilitāte visu laiku ir vienmērīgi palielinājusies, izņemot 1997. gadu, kad peļņa nokritās gandrīz līdz nullei. Paredzams, ka 1999. un 2000. gadā Kopienas ražošanas peļņas līmenis joprojām būs zemāks nekā peļņa, ko uzskata par normālu tādā liela riska kalnrūpniecības nozarē kā potaša ražošana. Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte Kopienas potaša tirgū attīstījās šādi. Avots: Atbildes, ko Kopienas ražošanas nozare sniegusi jautājumu lapās (%) | | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | Izmeklēšanas laika posms | Peļņas norma | –1,0 | –0,5 | 1,5 | 0,1 | 3,3 | 6.3.8. Nodarbinātība (72) Nodarbinātība Kopienas ražošanas nozarē samazinājās no 8460 darbiniekiem 1994. gadā līdz 6936 darbiniekiem izmeklēšanas laika posmā, samazinājums ir par 18,0 %. Prognozē, ka darbinieku skaits 1999. un 2000. gadā kritīsies vēl vairāk sakarā ar drīzo Francijas raktuves slēgšanu. Nodarbinātības stāvoklis Kopienas ražošanas nozarē attīstījās šādi. Avots: Atbildes, ko Kopienas ražošanas nozare sniegusi jautājumu lapās. Potaša ražošanā nodarbinātais personāls | | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | Izmeklēšanas laika posms | Darbinieki | 8460 | 7919 | 7296 | 7213 | 6936 | 6.3.9. Krājumi (73) Kopienas ražotāju noslēguma krājumi potašam samazinājās no 560000 tonnām 1994. gadā līdz 469000 tonnām izmeklēšanas laika posmā, samazinājums ir par apmēram 16 %. Noslēguma krājumi no 1994. gada līdz 1996. gadam nepārtraukti pieauga, taču 1997. gadā ievērojami kritās, atkal mēreni pieaugot izmeklēšanas laika posmā. Kopienas ražošanas nozares noslēguma krājumi potašam attīstījās šādi. Avots: Atbildes, ko Kopienas ražošanas nozare sniegusi jautājumu lapās. (tūkstošos tonnu) | | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | Izmeklēšanas laika posms | Noslēguma krājumi | 560 | 614 | 903 | 415 | 469 | 6.3.10. Ieguldījumi (74) Kopienas ražošanas nozares kopējie ieguldījumi samazinājās no aptuveni 87,7 miljoniem ECU 1994. gadā līdz aptuveni 52,9 miljoniem ECU izmeklēšanas laika posmā, tas ir, apmēram par 40 %. No 1994. gada līdz 1995. gadam ieguldījumi pieauga sakarā ar viena liela Kopienas ražotāja raktuvju modernizācijas procesu. Kopienas ražošanas nozare 1999. un 2000. gadā plāno sākt lielākus ieguldījumus, un prognozētais ieguldījumu līmenis 2000. gadā pārsniegtu 1996. gada rādītāju. Jāatceras arī tas, ka Francijas ražotāju, SCPA , izslēdza no Kopienas ražošanas nozares ieguldījumu novērtējuma 49. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ. Kopienas ražošanas nozares ieguldījumi attīstījās šādi. Avots: Atbildes, ko Kopienas ražošanas nozare sniegusi jautājumu lapās. (tūkstošos ECU) | | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | Izmeklēšanas laika posms | Ieguldījumi | 87722 | 113809 | 84201 | 63908 | 52882 | 6.4. IMPORTA APJOMS UN IMPORTA CENAS NO CITĀM TREŠĀM VALSTĪM (75) Potaša importa apjoms no citām trešām valstīm aplūkotajā laika posmā pieauga no apmēram 1348000 tonnām 1994. gadā līdz 1566000 tonnām izmeklēšanas laika posmā. Tas ir apmēram 16,2 % pieaugums. Lielākā daļa pieauguma ir attiecināma uz importu no Izraēlas. Avots: Eurostat. (tūkstošos tonnu) | | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | Izmeklēšanas laika posms | Imports no citām trešām valstīm | 1348 | 1552 | 1495 | 1555 | 1566 | (76) Citu trešo valstu importa tirgus daļa pieauga no 17,9 % 1994. gadā līdz 21,0 % 1995. gadā un pēc tam saglabājās relatīvi stabila, izmeklēšanas laika posma beigās atbilstot 21,4 %. (77) Vidējā pārdošanas cena importam no citām trešām valstīm ir iekļauta, lai parādītu cenu tendenci aplūkotajā laika posmā. Saskaņā ar Eurostat datiem šā importa pārdošanas cena vienmērīgi pieauga no ECU 96,5 par tonnu 1994. gadā līdz ECU 120,5 par tonnu 1997. gadā. Tad cena nokritās līdz ECU 112,3 par tonnu izmeklēšanas laika posmā. Aplūkotajā laika posmā tas atbilst pieaugumam par 16,4 %. Attīstība konkrēti bija šāda. Avots: Eurostat. (EUR par tonnu) | | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | Izmeklēšanas laika posms | Vidējās importa cenas no citām trešām valstīm | 96,5 | 101,8 | 104,3 | 120,5 | 112,3 | 6.5. KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZARES EKSPORTA DARBĪBA (78) Ņemot vērā to, ka 6.3.1. punktā minētā produkcija ir paredzēta pārdošanai Kopienā un ārpus tās, analizēja arī Kopienas ražošanas nozares potaša eksportu uz trešām valstīm. Šī analīze liecina, ka eksports 1994. gadā sasniedza 2314000 tonnas, salīdzinot ar 1658000 tonnām izmeklēšanas laika posmā. Šim eksportam bija lejupejoša tendence, izņemot 1997. gadu, kad eksports, salīdzinot ar iepriekšējo gadu, pieauga. Kopējais eksporta kritums aplūkotajā laika posmā ir 28,3 %. Kopienas ražošanas nozare paredz, ka 1999. un 2000. gadā tā eksportēs mazāk nekā izmeklēšanas laika posmā. Iespējams, šī lejupejošā tendence ir skaidrojama ar to, ka – kā paskaidrots turpmāk 7.3. punktā, attiecīgās valstis ir ievērojami palielinājušas tirdzniecības darbību citos trešo valstu tirgos ārpus Kopienas pēc tam, kad Kopienā stājās spēkā antidempinga pasākumi attiecībā uz attiecīgo valstu izcelsmes potaša importu. Sastopoties ar asu cenu konkurenci, Kopienas ražošanas nozare nav spējusi piegādāt tādus pašus potaša daudzumus trešo valstu tirgos, kā iepriekš. Attīstība aplūkotajā laika posmā konkrēti bija šāda. Avots: Atbildes, ko Kopienas ražošanas nozare sniegusi jautājumu lapās. (tūkstošos tonnu) | | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | Izmeklēšanas laika posms | Kopienas ražošanas nozares eksporta pārdošanas apjoms | 2314 | 1815 | 1671 | 1947 | 1658 | 6.6. SECINĀJUMS (79) Dažādu Kopienas ražošanas nozares ekonomisko rādītāju attīstība aplūkotajā laika posmā bija jaukta. Pēc kombinēto pasākumu (fiksētas likmes nodokļa un minimālās cenas) ieviešanas 1994. gadā Kopienas ražošanas nozares stāvoklis ir uzlabojies. Pozitīva attīstība bija vērojama tādiem ekonomiskiem faktoriem kā vidējā pārdošanas cena par tonnu visvairāk pārdotajai kategorijai, uzkrājumu apjoms un rentabilitāte. (80) Pirmkārt, vidējā pārdošanas cena standarta kategorijas potašam, kura K2O saturs ir lielāks nekā 40 % un mazāks nekā vai vienāds ar 62 %, aplūkotajā laika posmā pieauga par 15,6 %. Otrkārt, kopš 1996. gada ir samazinājies krājumu apjoms; tas liecina par pieprasījuma pieaugumu tirgū. Treškārt, pēc diviem gadiem, kas radījuši zaudējumus, Kopienas ražošanas nozares pārdošana kopš 1996. gada atkal ir bijusi rentabla. Ir skaidrs, ka tā pamatā ir pārdošanas cenu pieaugums, kas bija iespējams pēc efektīvāku antidempinga pasākumu ieviešanas 1994. gadā. (81) Tomēr analīze arī liecina, ka pozitīvās izmaiņas neattiecas uz visiem rādītājiem un ka jo īpaši no 1996. gada ir vērojama lejupejoša tendence. Jo īpaši ražošanas apjomu, jaudas, jaudas izmantojuma, tirgus daļas, pārdošanas apjoma, nodarbinātības un ieguldījumu attīstība nebija labvēlīga. (82) Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms aplūkotajā laika posmā samazinājās par 4,9 %. Tās ražošanas apjoms un jauda kritās attiecīgi par 9,7 % un 7,0 %, kā rezultātā jaudas izmantojums samazinājās par 2,2 procentu punktiem. Turklāt Kopienas ražošanas nozares ieguldījumi tajā pašā laikā kritās par 39,7 %, jo tai nācās par 18 % samazināt darbaspēku. (83) Kā minēts iepriekš, Kopienas potaša patēriņš samazinājās par apmēram 2,3 %, 1996. gadā nokrītoties līdz viszemākajam līmenim. Kopienas ražošanas nozare zaudēja 1,9 % no Kopienas tirgus; attiecīgās valstis zaudēja 2,4 %, savukārt citas trešās valstis, galvenokārt Izraēla, ieguva 3,4 %. Tomēr kopš 1996. gada Kopienas ražošanas nozare ir zaudējusi vairāk nekā 4 % no Kopienas tirgus; attiecīgās valstis ir ieguvušas 3,5 %, savukārt pārējo trešo valstu tirgus daļa faktiski nav mainījusies. Tādēļ var secināt, ka imports no citām trešām valstīm nav būtiski ietekmējis Kopienas ražošanas nozares ekonomisko stāvokli laikā no 1996. gada līdz izmeklēšanas laika posma beigām. (84) Kopienas ražošanas nozares un attiecīgo valstu vidējās cenas pieauga līdzīgi (izņemot standarta potašam, kura K2O saturs ir lielāks par 62 %), kā parādīts 57. un 69. apsvērumā. Tas pats attiecas uz trešām valstīm. Tomēr attiecīgo valstu cenas joprojām palika viszemākās, jo īpaši Krievijas izcelsmes potašam, negatīvi ietekmējot Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjomus, tirgus daļu un rentabilitāti, neraugoties uz ierobežoto importu ar izcelsmi minētajās trijās valstīs. (85) Visbeidzot, aplūkoja eksporta preču pārdošanas apjomu lejupslīdes ietekmi. Eksporta pārdošanas apjomi, kas izmeklēšanas laika posmā veidoja 24 % no Kopienas ražošanas nozares kopējās pārdošanas, aplūkotajā laika posmā bija kritušies par 28,3 % sakarā ar aso konkurenci trešo valstu tirgos. Lai gan šī attīstība, iespējams, daļēji izskaidro jo īpaši Kopienas ražošanas nozares ražošanas negatīvo attīstību, tā nepietiekami izskaidro šo negatīvo tendenci kopumā. Izmeklēšanas noslēgumā konstatēja, ka, lai gan Kopienas ražošanas nozares stāvoklis ir mazliet uzlabojies, vairāki ekonomiskie faktori neattīstījās tik labvēlīgi, un ka Kopienas ražošanas nozare joprojām nav aizsargāta pret zaudējumus radoša dempinga iespējamu atkārtošanos, ja pasākumi zaudē spēku. 7. IESPĒJAMĪBA, KA KAITĒJUMS VARĒTU ATKĀRTOTIES 7.1. VIETĒJIE TIRGI ATTIECĪGAJĀS VALSTĪS (86) Attiecīgajām valstīm pieder milzīgas potaša izejvielu rezerves. Tomēr potaša vietējais patēriņš Baltkrievijā un Krievijā deviņdesmito gadu pirmajā pusē kritās un aplūkotajā laika posmā palika zemā līmenī. Pārdošanas apjomi vietējā tirgū šajās abās valstīs izmeklēšanas laika posmā pieauga par apmēram 6 %, salīdzinot ar 1994. gadu. Tie joprojām veido mazāk nekā ceturto daļu no atbilstošās potaša produkcijas. Nav pamata uzskatīt, ka pieprasījums vietējā tirgū Ukrainā būtu attīstījies citādi. 7.2. EKSPORTS IEVEŠANAS PĀRSTRĀDEI ATVIEGLOJUMU REŽĪMĀ (87) Veica pārdošanas cenu analīzi importam ievešanas pārstrādei atvieglojumu režīmā, lai novērtētu, par kādām cenām varētu veikt importu, ja antidempinga pasākumi zaudētu spēku. Kā redzams 62. apsvērumā, IPC cenas Kopienā, kas paziņotas gandrīz vienīgi ievešanas pārstrādei atvieglojumu režīmā, vidēji pazemināja Kopienas ražošanas nozares cenas ievērojami vairāk nekā par 10 %. 7.3. ATTIECĪGO VALSTU EKSPORTS UZ TREŠĀM VALSTĪM (88) Attiecīgo valstu eksporta uz Kopienu attīstība, kā arī to Kopienas tirgus daļa ir aprakstīta 6.2. punktā. (89) Analizēja arī Baltkrievijas un Krievijas eksporta apjomu attīstību uz galvenajiem tirgiem ārpus Kopienas, pamatojoties uz atbildēm uz jautājumu lapu un vēlāko IPC iesniegumu. Ukrainas produkciju nepārdod ar IPC starpniecību, un nesaņēma informāciju par Ukrainas eksporta preču pārdošanas apjomiem uz trešām valstīm, jo Ukrainas ražotāji eksportētāji izmeklēšanā nesadarbojās. Izmeklēšanas laika posmā galvenais Baltkrievijas un Ukrainas eksporta tirgus bija Ķīna, kur imports aplūkotajā laika posmā pieauga apmēram par 87 %. Otrais lielākais tirgus bija Brazīlija, kura izmeklēšanas laika posmā importēja apmēram 34 reizes vairāk potaša no Baltkrievijas un Krievijas nekā 1994. gadā. Amerikas Savienotās Valstis un Norvēģija bija trešais un ceturtais lielākais tirgus ar iespaidīgiem importa apjomu pieaugumiem, kā redzams turpmāk dotajā tabulā. Japāna un citi mazāki tirgi aplūkotajā laika posmā kopumā samazināja importu no abām valstīm. (90) Norvēģija, kurā ir ievērojama lietotāju interese, taču nav potaša ražotāju, 1994. gadā no Baltkrievijas un Krievijas importēja ļoti nelielus daudzumus. Tā kā Kopiena ieviesa efektīvus, kombinētus antidempinga pasākumus attiecībā uz potašu no attiecīgajām valstīm, Baltkrievijas un Krievijas imports ir pārprofilēts uz Norvēģiju tiktāl, ka attiecīgo valstu tirgus daļa Norvēģijā izmeklēšanas laika posmā sasniedza 71,3 % [10], un Baltkrievijas un Krievijas pārdošanas apjomi šajā valstī pārsniedza kopējo pārdošanas apjomu Kopienā jau 1995. gadā [11]. (91) Turpmāk dotajā tabulā, kas konfidencialitātes apsvērumu dēļ ir indeksēta, sīki ir atspoguļota Baltkrievijas un Krievijas eksporta preču pārdošanas apjomu attīstība tirgos ārpus Kopienas aplūkotajā laika posmā. Avots: IPC atbilde uz jautājumu lapu. (Indekss) | Attiecīgo valstu eksports uz tirgiem ārpus Kopienas | | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | Izmeklēšanas laika posms | Ķīna | 100 | 167 | 127 | 183 | 187 | Brazīlija | 100 | 414 | 2535 | 4062 | 3438 | ASV | 100 | 104 | 103 | 157 | 157 | Norvēģija | 100 | 3833 | 5750 | 5383 | 4933 | Japāna | 100 | 94 | 78 | 79 | 84 | Pārējās | 100 | 74 | 74 | 90 | 96 | Kopā | 100 | 130 | 137 | 188 | 186 | (92) Lai varētu novērtēt šā eksporta nozīmi, jānorāda, ka attiecīgo valstu eksports uz Kopienu izmeklēšanas laika posmā aptuveni atbilst to eksportam uz Norvēģiju. Turklāt attiecīgo valstu kopējais eksports uz trešām valstīm ārpus Kopienas aptuveni atbilst Kopienas ražošanas nozares kopējam pārdošanas apjomam Kopienas tirgū. (93) Cenu salīdzinājums visu veidu potašam pēc piegādes liecina, ka pārdošanas cenas uz Norvēģiju, Brazīliju un Japānu izmeklēšanas laika posmā bija augstākas, nekā cenas uz Kopienu. Cenu līmenis Ķīnā iepriekšējos gados bija zemāks, taču izmeklēšanas laika posmā sasniedza Kopienas cenu līmeni. Eksporta cenas uz Amerikas Savienotajām Valstīm aplūkotajā laika posmā sistemātiski kļuva zemākas nekā cenas uz Kopienu. 7.4. RAŽOŠANA, JAUDA, JAUDAS IZMANTOŠANA, KRĀJUMI UN IEGULDĪJUMI (94) Par iepriekš minētajiem rādītājiem saņēma informāciju no diviem Krievijas uzņēmumiem, kas sadarbojās, un viena šāda Baltkrievijas uzņēmuma. Tā kā Ukrainas uzņēmumi nesadarbojās, nebija pieejama nekāda informācija, izņemot informāciju par jaudu (277000 tonnas gadā), ko pēdējā ziņojumā bija publicējusi Starptautiskā mēslojuma ražošanas asociācija. (95) Kā redzams turpmāk dotajā tabulā, ražošanas jauda Baltkrievijā un Krievijā aplūkotajā laika posmā saglabājās nemainīga, kopā sasniedzot 19844000 tonnas potaša, kas ir apmēram 33 % no pasaules kopējās jaudas un apmēram trīsreiz vairāk nekā Kopienas patēriņa apjoms. Avots: Starptautiskā mēslojuma ražošanas asociācija. (tūkstošos tonnu) | Ražošanas jauda | | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | Izmeklēšanas laika posms | Baltkrievija | 9077 | 9077 | 9077 | 9077 | 9077 | Krievija | 10767 | 10767 | 10767 | 10767 | 10767 | Kopā | 19844 | 19844 | 19844 | 19844 | 19844 | (96) Baltkrievijai un Krievijai aplūkotajā laika posmā izdevās palielināt ražošanu par 39 %. Kā liecina turpmāk dotā tabula (konfidencialitātes apsvērumu dēļ indeksēta), ražošanas apjomi ir pieauguši salīdzinoši nemainīgi, tikai ar vienu nelielu samazinājumu 1996. gadā. Avots: IPC atbilde uz jautājumu lapu. (Indekss) | Faktiskā ražošana | | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | Izmeklēšanas laika posms | Baltkrievija | 100 | 111 | 108 | 129 | 138 | Krievija | 100 | 113 | 106 | 137 | 140 | Kopā | 100 | 112 | 107 | 133 | 139 | (97) Līdz ar pieaugošo ražošanu Baltkrievijas un Krievijas ražotāju jaudas izmantojums ir uzlabojies, tomēr joprojām paliek ārkārtīgi zemā līmenī, atstājot ievērojamu daudzumu neizmantotas jaudas. Turpmāk dotā tabula (konfidencialitātes apsvērumu dēļ indeksēta) parāda, ka ražošanas jaudu izmantošanas rādītājs aplūkotajā laika posmā uzlabojās par 38 %. Avots: IPC atbilde uz jautājumu lapu (Indekss) | Jaudas izmantošana | | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | Izmeklēšanas laika posms | Baltkrievija | 100 | 111 | 109 | 130 | 137 | Krievija | 100 | 116 | 108 | 139 | 142 | Kopā | 100 | 112 | 107 | 133 | 138 | (98) Attiecībā uz krājumiem skaidru tendenci nekonstatēja. Kopumā krājumu līmenis aplūkotajā laika posmā ievērojami atšķīrās. Triju ražotāju krājumi izmeklēšanas laika posma beigās bija salīdzinoši zemā līmenī. (99) Aplūkotajā laika posmā Baltkrievijas un Krievijas ieguldījumi potaša raktuvēs un rūpnīcās pieauga apmēram par 172 %. Izaugsmes tendence tika pārtraukta tikai vienreiz 1996. gadā, kad kritās ieguldījumu līmenis, taču nākamajā gadā ieguldījumi atkal sasniedza 3,5 reizes augstāku līmeni nekā 1996. gadā. Tā kā jauda nav pieaugusi, ir iespējams, ka ieguldījumus izmantoja esošo ražošanas iekārtu modernizācijai. 7.5. SECINĀJUMS PAR ZAUDĒJUMUS RADOŠA DEMPINGA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBU (100) Pieejamā informācija ir parādījusi, ka, lai gan Baltkrievijai un Krievijai ir izdevies novirzīt daļu sava pārdošanas apjoma no Kopienas tirgus uz citiem tirgiem, piemēram, Ķīnu un Brazīliju, un dažos no šiem tirgiem panākt salīdzinoši labvēlīgas cenas, Baltkrievijas un Krievijas ražotāju jauda un ražošanas jaudu izmantošanas rādītāji joprojām ir ārkārtīgi zemi. (101) Vietējais patēriņš ir ievērojami samazinājies, un drīzumā nav paredzamas izmaiņas šajā situācijā. Turklāt iespējamā peļņa Kopienas tirgū ir daudz pievilcīgāka nekā tā, ko var sasniegt vietējā tirgū. Šie faktori norāda, ka Baltkrievijas un Krievijas eksporta cenas varētu būt daudz zemākas, nekā tās bija izmeklēšanas laika posmā, un tās joprojām attiecīgajiem eksportētājiem liktos pievilcīgas. (102) Alternatīvie tirgi tālākās valstīs ir mazāk rentabli nekā Kopienas tirgus, kurš, atrazdamies tuvu, ir rentabls, jo to var sasniegt pa ūdensceļu vai dzelzceļu. Turklāt klienti Kopienā parasti par precēm maksā cietā valūtā un īsākos maksājumu termiņos. Jānorāda, ka, lai gan cenu līmenis dažos tirgos, piemēram, Brazīlijā, ir augstāks nekā Kopienā, kravas pārvadājumu izmaksas no attiecīgajām valstīm uz šiem galamērķiem ir daudz augstākas, nekā uz Kopienu. Pārdošana Kopienas tirgum ir vēl pievilcīgāka, salīdzinot ar pārdošanu Amerikas Savienotajām Valstīm un Ķīnai, kas pēc piegādes piedāvā zemākas cenas, nekā Kopienā. Norvēģija ir piemērs Rietumeiropas valstij, kas atrodas attiecīgo valstu tuvumā un kas nepiemēro maksājumus importētam potašam. Norvēģijā tagad gandrīz pilnībā dominē imports no attiecīgajām valstīm. Šis imports notiek par mazliet augstāku cenu, nekā imports ievešanas pārstrādei atvieglojumu režīmā Kopienā, taču joprojām izteikti zemāku cenu, nekā Kopienas ražotāju cenas. (103) Tādēļ milzīgās izejvielu rezerves, zemā ražošanas jaudas izmantošana, neizdevīgā vietējā situācija patēriņa ziņā, nepieciešamība pēc cietās valūtas un pašreizējā tirgus situācija Norvēģijā liecina, ka eksporta potenciāls no attiecīgajām valstīm uz Kopienu par zemām cenām ir ļoti augsts un ka gadījumā, ja nebūtu pasākumu, tad ir iespējams, ka zaudējumus radošais dempings atkārtotos. (104) Ciktāl tas attiecas uz Ukrainu, neiesniedza nekādu informāciju, jo minētā valsts nesadarbojās. Saskaņā ar pamatregulas 18. pantu šajos apstākļos vajadzēja izmantot pieejamos faktus. Šajā sakarā konstatēja, ka Ukrainas potaša rūpniecībai ir ciešas ekonomiskās saiknes ar Baltkrievijas un Krievijas rūpniecību. Jau 4.4. punktā ir parādīts, ka pastāv dempinga atkārtošanās iespējamība ievērojamos apjomos. Neapšaubāmi, ka šādam importam, kas tieši konkurētu ar Baltkrievijas un Krievijas importu, būtu zaudējumus radoša ietekme uz Kopienas ražošanas nozari. Tādēļ secināja, ka attiecībā uz Ukrainas izcelsmes importu, pastāv zaudējumus radoša dempinga atkārtošanās iespējamība, ja pasākumi zaudētu spēku. (105) Tādēļ secina, ka tad, ja nebūtu pasākumu, pastāv zaudējumus radoša dempinga atkārtošanās iespējamība, un ka tādēļ antidempinga pasākumi ir jāsaglabā. 8. KOPIENAS INTERESES 8.1. IEVADS (106) Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu pārbaudīja, vai spēkā esošo antidempinga maksājumu piemērošanas termiņa pagarināšana būtu pretrunā Kopienas interesēm kopumā. Lai noteiktu Kopienas intereses, novērtēja dažādo iesaistīto personu intereses, tas ir, Kopienas ražošanas nozares, importētāju un tirgotāju, kā arī attiecīgā ražojuma lietotāju intereses. Pieprasīja informāciju no visām ieinteresētajām personām, kas minētas iepriekš, lai novērtētu pasākumu turpināšanas iespējamo ietekmi. (107) Jāatgādina, ka pēc iepriekšējās izmeklēšanas atzina, ka pasākumu pieņemšana un saglabāšana nebūtu pretrunā Kopienas interesēm. Turklāt jānorāda, ka pašreizējā izpēte ir atkārtota izpēte, kurā analizē situāciju, kur antidempinga pasākumi jau ir spēkā. Tādējādi pašreizējās izmeklēšanas laiks un raksturs ļauj novērtēt jebkuru nevēlamu negatīvu ietekmi, kādu uz attiecīgajām pusēm atstāj ieviestie antidempinga pasākumi. (108) Jautājumu lapas nosūtīja 17 importētājiem/lietotājiem, no kuriem atbildēja septiņi nesaistīti un divi saistīti importētāji/lietotāji. Importētāji un lietotāji saņēma tās pašas jautājumu lapas, jo daudzi no viņiem ir reizē gan importētāji, gan lietotāji. Turklāt jautājumu lapas nosūtīja trim importētāju/lietotāju organizācijām: Eiropas Mēslojumu importa apvienībai (EFIA), Eiropas Mēslošanas līdzekļu ražotāju apvienībai (EFMA) un COPA/Cosega. Uz jautājumu lapu tomēr atbildēja tikai EFIA. (109) Pamatojoties uz to, pārbaudīja, vai, neskatoties uz secinājumiem par dempingu, zaudējumus radoša dempinga turpināšanu vai atsākšanu, ir kādi pārliecinoši iemesli, kas pamatotu secinājumu, ka šajā konkrētajā gadījumā saglabāt pasākumus nav Kopienas interesēs. 8.2. KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZARES INTERESES (110) Kā norādīts iepriekš, uzskata, ka, ļaujot antidempinga pasākumiem zaudēt spēku, imports par dempinga cenām, kurš paredzēts brīvai apgrozībai Kopienas tirgū, iespējams, atkārtotos, un Kopienas ražošanas nozares stāvoklis, kas pašreiz ir mēreni rentabls, sāktu atkal pasliktināties. (111) Tas varētu izraisīt ievērojamu darbinieku skaita samazināšanu papildus samazināšanai, kas notiktu sakarā ar Kopienas ražotāja Francijā paredzēto slēgšanu. (112) Turklāt, lai gan potaša ražošana Francijā izbeigtos, pašreiz notiekošie reorganizācijas pasākumi un plāni liecina, ka Kopienas ražošanas nozare nav nolēmusi pamest šo ražošanas nozari. Tādēļ antidempinga pasākumu saglabāšana ir Kopienas ražošanas nozares galvenā interese. 8.3. IMPORTĒTĀJU/TIRGOTĀJU INTERESES (113) Divi no septiņiem uzņēmumiem, kas atbildējuši uz importētāju/lietotāju jautājumu lapu, ir tikai ražojuma tirgotāji. Pārējie pieci ir arī tā lietotāji. Galvenie argumenti no tirgotāju viedokļa ir sniegti EFIA atbildē uz jautājumu lapu. (114) Potaša importētāji iebilst pret antidempinga pasākumu pagarināšanu. Viņi apgalvo, ka fiksētas likmes nodokļa un minimālās cenas kombinācija ir pilnībā izslēgusi attiecīgo valstu ražotājus no Kopienas tirgus, tādējādi Kopienā līdz minimumam samazinot konkurenci. Viņi apgalvo, ka tā rezultātā potaša cena Kopienas tirgū ir mākslīgi pieaugusi, un pieeja importētam potašam ir kļuvusi sarežģīta, īpaši sīktirgotājiem. (115) Ja ir tā, ka, izņemot importu ievešanas pārstrādei atvieglojumu režīmā, potašs no attiecīgajām valstīm faktiski ir izslēgts no Kopienas tirgus, tad konkurenci Kopienas tirgū ir garantējis imports no Kanādas, Izraēlas, Jordānijas un dažām mazākām eksportētājvalstīm, līdz ar vairākiem Kopienas ražotājiem. Nav konstatēti reprezentatīvi pierādījumi iespējami grūtajai tirgotāju piekļuvei importētam potašam. Katrā ziņā ierosinātos pasākumus īstenos atšķirīgā veidā, nekā pašreiz pārskatītos pasākumus, un to mērķis ir nodrošināt importam no attiecīgajām valstīm lielāku pieeju Kopienas tirgum. (116) Līdz ar to secināja, ka spēkā esošo antidempinga pasākumu ieviešana negatīvi nav ietekmējusi to importētāju rentabilitāti, kas ir tikai potaša tirgotāji. Iespējams arī, ka pasākumu turpināšanās citā veidā neizraisīs tālāku to rentabilitātes samazināšanos. 8.4. LIETOTĀJU INTERESES (117) Potaša kā mēslojuma tiešie patērētāji (lauksaimnieki) savu nostāju neizteica, lai gan viņu pārstāvju organizācija jautājumu lapu saņēma. Tādēļ jāsecina, ka antidempinga pasākumi lauksaimniekiem neradīs lielas atšķirības. (118) Pieci lietotāji, kas atbildēja uz jautājumu lapu, visi ir mēslojuma ražotāji, kuri pērk potašu no Kopienas ražošanas nozares un arī importē to no trešām valstīm. Viņiem potašs ir izejviela kompleksu mēslošanas līdzekļu ražošanai, kuri parasti sastāv no trim dažādām barības vielām – slāpekļa, fosfora un kālija (NPK mēslojumi). (119) Vairums lietotāju, kuri ir arī importētāji, iebilda pret pasākumu turpināšanos tādā pašā veidā, kā paskaidrots 8.3. punktā "Importētāju/tirgotāju intereses". Tomēr viens lietotājs importētājs apgalvoja, ka antidempinga pasākumi bija radījuši cenu stabilitāti Kopienas potaša tirgū, kas labvēlīgi ietekmēja tā darbību. (120) Lietotāju elastība attiecībā uz to ražojumu klāstu ir ierobežota, ja vienai mēslojuma sastāvdaļai piemēro antidempinga maksājumu. Tā kā konkurējoši mēslojuma ražotāji trešās valstīs nemaksā nodokli par savu potašu, tad Kopienas mēslojuma ražotāji apgalvo, ka viņi nespēj konkurēt ar tā galaprodukta cenām, ko piedāvā ārvalstu konkurenti. Eksporta tirgū situācija pilnībā atšķiras; tajā Kopienas mēslojuma ražotāji var būt konkurētspējīgi sakarā ar importēšanas iespēju ievešanas pārstrādei atvieglojumu režīmā. (121) Attiecībā uz šiem apgalvojumiem, izmeklēšanā konstatēja, ka potašs veido apmēram 15 % līdz 30 % no kompleksā mēslojuma kopējām izmaksām. Mēslošanas līdzekļu ražošanas izmaksas aplūkotajā laika posmā pieauga ne tikai potaša, bet vairāku iemeslu dēļ. Konstatēja, ka citu mēslojuma sastāvdaļu, īpaši slāpekļa, cenu līmeņi aplūkotajā laika posmā ievērojami atšķiras. Konkrētā piemērā aprēķināja, ka slāpekļa daļa galaprodukta cenas kopējā cenas pieaugumā aplūkotajā laika posmā bija apmēram 20 %. (122) Lai gan jāatzīst, ka Kopienas potaša lietotāju izmaksu situācija kopš pasākumu ieviešanas ir pasliktinājusies, potaša cenu ietekme uz to ražošanas izmaksām, visticamāk, nebūs tāda, kas apdraudētu to pastāvēšanu. Tā kā pasākumi ir bijuši spēkā jau septiņus gadus, var secināt, ka to turpināšanās papildus nepasliktinās lietotāju stāvokli. 8.5. SEKAS ATTIECĪBĀ UZ KONKURENCI KOPIENAS TIRGŪ (123) Kā minēts iepriekš, pasākumi pašreizējā veidā ir faktiski izslēguši attiecīgo valstu potašu, izņemot importu ievešanas pārstrādei atvieglojumu režīmā. Jāatceras, ka pat šajā laika posmā importētāji un lietotāji ir baudījuši daudzu Kopienas un trešo valstu konkurentu klātbūtni tirgū. Tomēr apgalvoja, ka, neraugoties uz šādu klātbūtni, pašreizējais pasākumu veids, jo īpaši minimālās cenas elements, ir ietekmējis tirgu, traucējot konkurenci tajā. Tā kā izmeklēšanas gaitā nav sniegti norādījumi šajā sakarā, konstatēja, ka līdz ar pasākumu ieviešanu pašreizējā veidā no Kopienas tirgus faktiski ir izslēgti galvenie piegādes avoti. Jāatceras, ka kombinēto pasākumu (minimālā cena un īpašs nodoklis) mērķis nebija šāda izslēgšana de facto, to mērķis bija vienkārši novērst sākotnējo maksājumu apiešanu un absorbēšanu. 8.6. SECINĀJUMS PAR KOPIENAS INTERESĒM (124) Pēc dažādu iesaistīto interešu analīzes uzskata, ka, no vienas puses, antidempinga pasākumu turpināšanās rezultātā izveidotos stabila cena potašam Kopienas tirgū, izraisot dažas negatīvas sekas potaša lietotāju ekonomiskajā situācijā. No otras puses, atstājot Kopienas ražošanas nozari bez pietiekamas aizsardzības pret importu par dempinga cenām, visdrīzāk tiks likvidēta tās jau tā mazā rentabilitāte, izraisot nopietnākas problēmas par tām, ar ko, iespējams, saskartos lietotāju nozare. Tādēļ svarīgāki par Kopienas neizdevīgo stāvokli cenu ziņā, kas radīsies lietotājiem, ja antidempinga pasākumi turpināsies, ir Kopienas ieguvumi, novēršot zaudējumus radoša dempinga atkārtošanos. (125) Tomēr, tā kā pašreizējā veida antidempinga pasākumu rezultātā faktiski ir izslēgts attiecīgā ražojuma imports, kas nav paredzēts ievešanai pārstrādei, un līdz ar to ir likvidēts ievērojams piegādes avots šajā tirgū, secina, ka nav pārliecinošu iemeslu, lai nepagarinātu esošos antidempinga pasākumus, taču Kopienas interesēs ir mainīt pasākumu veidu, kā paskaidrots turpmāk. 9. GALĪGIE ANTIDEMPINGA PASĀKUMI (126) No iepriekš minētā izriet, – kā paredzēts pamatregulas 11. panta 2. punktā (kas attiecas uz Kopienas ražošanas nozares iesniegto pārskatīšanas pieprasījumu) un 11. panta 3. punktā (kas piemērojams starpposma pārskatīšanai, ko Komisija uzsākusi pēc savas iniciatīvas, taču kas ir ierobežots ar pasākumu veidu), ar Regulu (EEK) Nr. 3068/92 ieviestie pasākumi attiecībā Baltkrievijas, Krievijas un Ukrainas izcelsmes potaša importu ir jāsaglabā. (127) Atgādina, ka pašreizējo pasākumu veidu, proti, minimālās cenas un īpaša nodokļa kombināciju, ieviesa ar Regulu (EK) Nr. 643/94. Šāda veida pasākumu izvēlējās, jo īpaši ņemot vērā konkrēto situāciju tajā laikā. Patiešām, bija ievērojamas norādes tam, ka tiek apiets sākotnēji ieviestā antidempinga maksājuma veids, proti, mainīgs maksājums, kura pamatā ir minimālā cena. Šajā izmeklēšanā ir konstatēts, ka šis konkrētais pasākumu veids vairs nav pamatots, jo uzskata, ka ir maz ticams, ka attiecīgās valstis pazeminās savas eksporta cenas, absorbējot fiksētas likmes maksājumu. Kā paskaidrots 8.6. punktā, izmeklēšanā turklāt ir konstatēts, ka, lai ļautu iespējamiem piegādes avotiem darboties Kopienas tirgū, Kopienas interesēs nav saglabāt spēkā pasākumus pašreizējā veidā. Tādēļ uzskata par lietderīgu grozīt pasākumu veidu, likvidējot minimālās cenas komponentu, bet saglabājot fiksētas likmes nodokļa elementu. (128) Visbeidzot, jāpiebilst, ka Komisija arī saņēma priekšlikumus no IPC par vienošanos saskaņā ar pamatregulas 8. pantu. Šos priekšlikumus rūpīgi pārbaudīja un secināja, ka tad, ja nav pietiekamu eksportētāja un Krievijas valdības garantiju, tos nevar efektīvi pārraudzīt vai īstenot un ka nevar izslēgt turpmāku kompensējošu cenu noteikšanu attiecīgajam ražojumam, ko importē Kopienā ievešanas pārstrādei režīmā. Tādēļ Komisija nebija pārliecināta par to, ka cenu vienošanās piedāvājumi garantētu dempinga negatīvo seku novēršanu. Tāpēc piedāvājumus noraidīja, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Regulas (EEK) Nr. 3068/92 1. pantu aizstāj ar šādu pantu. "1. pants 1. Uzliek galīgo antidempinga maksājumu kālija hlorīdam, uz ko attiecas KN kodi 31042010, 31042050, 31042090 , un īpašiem maisījumiem, uz ko attiecas KN kodi ex31052010, ex31052090, ex31056090, ex31059091, ex31059099, kuru izcelsme ir Baltkrievijā, Krievijā un Ukrainā. 2. Šā panta 1. punktā kālija hlorīds ir vai nu kālija hlorīds, kas nesatur nekādus papildu mēslojuma elementus, vai kālija hlorīds, kas satur papildu mēslojuma elementus īpašos maisījumos. Antidempinga maksājuma piemērošanas nolūkā īpašo maisījumu definē kā divu vai vairāku mēslojuma elementu maisījumu. Šādam maisījumam piemēro antidempinga maksājumu, ja maisījuma K2O saturs ir vienāds ar 35 % sausa bezūdens produkta, vai lielāks par to, līdz pat 62 % apmērā no svara. 3. Nodokļu summa ir vienāda ar noteikto summu eiro par KCl tonnu, kas norādīta turpmāk katrai kategorijai un pakāpei (standarta potašs ir jāsaprot kā potašs pulvera veidā): Baltkrievija Kālija hlorīds, kas nesatur papildu mēslošanas elementus: | | | | | | | | | Kategorija | Ar kālija saturu, izteiktu kā K2O, ne lielāku par 40 %, pārrēķinot sausā bezūdens produktā | Ar kālija saturu, izteiktu kā K2O, lielāku par 40 %, bet ne lielāku par 62 %, pārrēķinot sausā bezūdens produktā | Ar kālija saturu, izteiktu kā K2O, lielāku par 62 %, pārrēķinot sausā bezūdens produktā | Pakāpe | Standarta | Izņemot standarta (tostarp granulēts) | Standarta | Izņemot standarta (tostarp granulēts) | | TARIC kods | 3104201010 | 3104201090 | 3104205010 | 3104205090 | 3104209000 | Noteiktā summa (EUR par tonnu) | 19,51 | 30,84 | 29,51 | 46,65 | 48,19 | Kālija hlorīds, kas satur papildu mēslojuma elementus īpašos maisījumos: | Ar kālija saturu, izteiktu kā K2O, vienādu vai lielāku par 35 %, bet ne lielāku par 40 %, pārrēķinot sausā bezūdens produktā | Ar kālija saturu, izteiktu kā K2O, lielāku par 40 %, bet ne lielāku par 62 %, pārrēķinot sausā bezūdens produktā | TARIC kods | 3105201010, 3105209010, 3105609010, 3105909110, 3105909910 | 3105201020, 3105209020, 3105609020, 3105909120, 3105909920 | Noteiktā summa (EUR par tonnu) | 30,84 | 46,65 | Krievija Kālija hlorīds, kas nesatur papildu mēslošanas elementus: | | | | | | | | | Kategorija | Ar kālija saturu, izteiktu kā K2O, ne lielāku par 40 %, pārrēķinot sausā bezūdens produktā | Ar kālija saturu, izteiktu kā K2O, lielāku par 40 %, bet ne lielāku par 62 %, pārrēķinot sausā bezūdens produktā | Ar kālija saturu, izteiktu kā K2O, lielāku par 62 %, pārrēķinot sausā bezūdens produktā | Pakāpe | Standarta | Izņemot standarta (tostarp granulēts) | Standarta | Izņemot standarta (tostarp granulēts) | | TARIC kods | 3104201010 | 3104201090 | 3104205010 | 3104205090 | 3104209000 | Noteiktā summa (EUR par tonnu) | 19,61 | 26,01 | 29,65 | 39,33 | 40,63 | Kālija hlorīds, kas satur papildu mēslojuma elementus īpašos maisījumos: | Ar kālija saturu, izteiktu kā K2O, vienādu vai lielāku par 35 %, bet ne lielāku par 40 %, pārrēķinot sausā bezūdens produktā | Ar kālija saturu, izteiktu kā K2O, lielāku par 40 %, bet ne lielāku par 62 %, pārrēķinot sausā bezūdens produktāz | TARIC kods | 3105201010, 3105209010, 3105609010, 3105909110, 3105909910 | 3105201020, 3105209020, 3105609020, 3105909120, 3105909920 | Noteiktā summa (EUR par tonnu) | 26,01 | 39,33 | Ukraina Kālija hlorīds, kas nesatur papildu mēslošanas elementus: | | | | | | | | | Kategorija | Ar kālija saturu, izteiktu kā K2O, ne lielāku par 40 %, pārrēķinot sausā bezūdens produktā | Ar kālija saturu, izteiktu kā K2O, lielāku par 40 %, bet ne lielāku par 62 %, pārrēķinot sausā bezūdens produktā | Ar kālija saturu, izteiktu kā K2O, lielāku par 62 %, pārrēķinot sausā bezūdens produktā | Pakāpe | Standarta | Izņemot standarta (tostarp granulēts) | Standarta | Izņemot standarta (tostarp granulēts) | | TARIC kods | 3104201010 | 3104201090 | 3104205010 | 3104205090 | 3104209000 | Noteiktā summa (EUR par tonnu) | 19,61 | 30,84 | 29,65 | 46,65 | 48,19 | Kālija hlorīds, kas satur papildu mēslojuma elementus īpašos maisījumos: | Ar kālija saturu, izteiktu kā K2O, vienādu vai lielāku par 35 %, bet ne lielāku par 40 %, pārrēķinot sausā bezūdens produktā | Ar kālija saturu, izteiktu kā K2O, lielāku par 40 %, bet ne lielāku par 62 %, pārrēķinot sausā bezūdens produktā | TARIC kods | 3105201010, 3105209010, 3105609010, 3105909110, 3105909910 | 3105201020, 3105209020, 3105609020, 3105909120, 3105909920 | Noteiktā summa (EUR par tonnu) | 30,84 | 46,65 | 4. Gadījumos, kad preces ir bojātas pirms laišanas brīvā apgrozībā un tāpēc muitas vērtības noteikšanas nolūkā faktiski samaksāto vai maksājamo cenu aprēķina proporcionāli saskaņā ar Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2454/93 145. pantu, antidempinga maksājuma summu, kas aprēķināta pēc iepriekš norādītajām noteiktajām summām, proporcionāli samazina atbilstoši faktiski samaksātajai vai maksājamai cenai. 5. Piemēro spēkā esošos noteikumus attiecībā uz muitas nodokļiem." 2. pants Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 2000. gada 8. maijā Padomes vārdā — priekšsēdētājs J. Pina Moura [1] OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 905/98 (OV L 128, 30.4.1998., 18. lpp.). [2] OV L 308, 24.10.1992., 41. lpp. [3] OV L 80, 24.3.1994., 1. lpp. [4] OV L 58, 27.2.1998., 15. lpp. [5] OV C 296, 24.9.1998., 3. lpp. [6] OV C 80, 23.3.1999., 9. lpp. [7] Meitasuzņēmums un divu Spānijas raktuvju produkcijas ekskluzīvs tirgotājs: Suria K, SA (līdz 1997. gada aprīlim) un Potasas de Llobregat, SA. [8] Meitasuzņēmums un Mines de potasse d'Alsace produkcijas ekskluzīvs tirgotājs. [9] OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 955/1999 (OV L 119, 7.5.1999., 1. lpp.). [10] Avots:Starptautiskā mēslojuma ražošanas asociācija. [11] Avots:IPC atbilde uz jautājumu lapu. --------------------------------------------------