Oficiālais Vēstnesis L 144 , 30/04/2004 Lpp. 0065 - 0066



Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums 2004/387/EK (2004. gada 21. aprīlis) par Viseiropas elektroniskās pārvaldības pakalpojumu savietojamības nodrošināšanu valsts pārvaldes iestādēm, uzņēmumiem un pilsoņiem (IDABC) EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 156. panta pirmo daļu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [1], ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu [2], rīkojoties saskaņā ar Līguma 251. pantā izklāstīto procedūru [3], tā kā: (1) Saskaņā ar Līguma 154. pantu, lai palīdzētu sasniegt 14. un 158. pantā minētos mērķus un ļautu Savienības pilsoņiem, uzņēmējiem un reģionālām un vietējām kopienām gūt labumu no visām tām priekšrocībām, ko sniedz telpa bez iekšējām robežām, Kopiena dod ieguldījumu Eiropas komunikāciju tīklu izveidē un attīstībā. (2) Uzņēmumu un pilsoņu mobilitātes veicināšana aiz Eiropas robežām tieši sekmē šķēršļu novēršanu preču, personu, pakalpojumu un kapitāla brīvai apritei, kā arī dalībvalstu pilsoņu tiesībām veikt uzņēmējdarbību citas dalībvalsts teritorijā. (3) Saskaņā ar Līguma 157. pantu Kopienai un dalībvalstīm jānodrošina vajadzīgie apstākļi Kopienas rūpniecības konkurētspējai. (4) Ar Lēmumiem Nr. 1719/1999/EK [4] un Nr. 1720/1999/EK [5] Eiropas Parlaments un Padome pieņēma virkni darbību, horizontālus pasākumus un vadlīnijas, tostarp vispārējas intereses projektu identificēšanu attiecībā uz Eiropas komunikāciju tīkliem elektronisko datu apmaiņai starp pārvaldes iestādēm (IDA). Tā kā šo lēmumu darbības termiņš beidzas 2004. gada 31. decembrī, ir jānodrošina sistēma šajos lēmumos izveidotās IDA programmas turpinājumam. (5) IDABC programma pamatosies uz iepriekšējo IDA programmu sasniegumiem, kas pilnveidojuši valsts pārvaldes iestāžu pārrobežu sadarbību. (6) Izveidojot un īstenojot IDABC programmu, kas ir iepriekšējo IDA programmu turpinājums, pienācīgi jāņem vērā šo programmu sasniegumi. (7) Saskaņā ar IDABC programmu paveiktais darbs veido pamatu turpmākam darbam. Tas apvienojumā ar tehnoloģiju attīstību straujo gaitu prasīs, lai programma būtu pielāgojama attīstībai nākotnē. (8) Eiropadome Lisabonas sanāksmē 2000. gada martā pieņēma secinājumus, kuru mērķis bija līdz 2010. gadam nodrošināt, lai Eiropas Savienības ekonomika kļūtu par konkurētspējīgāko, dinamiskāko un uz zinātnes atziņām balstītāko ekonomiku pasaulē, kuru raksturo ilgtspējīga ekonomiskā izaugsme, kvantitatīvs un kvalitatīvs darbavietu pieaugums un plašāka sociāla kohēzija. (9) Eiropadome, tiekoties Briselē 2003. gada martā, pievērsa uzmanību, cik nozīmīga ir Eiropas savienotība un tādējādi arī iekšējā tirgus stiprināšana, un uzsvēra, ka elektroniskā komunikācija ir spēcīgs izaugsmes, konkurētspējas un darba vietu izveides faktors Eiropas Savienībā un ka tādēļ jārīkojas, lai konsolidētu šo potenciālu un palīdzētu sasniegt Lisabonas mērķus. Šajā nolūkā jāatbalsta un jāveicina Viseiropas elektroniskās pārvaldības pakalpojumu attīstība un tai pakārtoto telemātikas tīklu izveide. (10) Elektroniskās komunikācijas šķēršļu novēršana visu līmeņu valsts pārvaldē, uzņēmumos, kā arī starp pilsoņiem sniedz ieguldījumu Eiropas uzņēmējdarbības vides uzlabošanā, mazina administratīvo slodzi un birokrātiju. Tā var arī atbalstīt uzņēmumus un Eiropas Savienības pilsoņus izmantot tās priekšrocības, kuras sniedz informācijas sabiedrība, un elektroniski mijiedarboties ar valsts pārvaldes iestādēm. (11) Uzlabota elektroniskās pārvaldības pakalpojumu sniegšana nodrošina uzņēmējsabiedrību un pilsoņu mijiedarbību ar valsts pārvaldes iestādēm, neprasot īpašas informācijas tehnoloģiju (IT) prasmes vai iepriekšējas zināšanas par valsts pārvaldes iestāžu iekšējo funkcionālo struktūru. (12) Viseiropas telemātikas tīklu izvietošana informācijas apmaiņai starp valsts pārvaldes iestādēm, Kopienas iestādēm un citām iestādēm, kā, piemēram, Eiropas aģentūrām, dienestiem un organizācijām, lai nodrošinātu Kopienas interešu tālāku īstenošanu, nav jāuzskata par noslēguma elementu, bet par līdzekli savstarpēji izmantojamas informācijas iegūšanai un savstarpēji iedarbīgu elektroniskās pārvaldības pakalpojumu nodrošināšanai Viseiropas līmenī, kas izveidots un kas sniedz pilsoņiem un uzņēmumiem priekšrocības, kuras izriet no valsts pārvaldes iestāžu sadarbības Eiropā. (13) Komisija apņemas turpināt un attiecīgi aktualizēt visaptverošas konsultācijas, iesaistot visas ieinteresētās personas, lai veiktu izpēti, ietverot visas atbilstīgās nozares, koncentrējoties uz pilsoņu un uzņēmumu vajadzībām un priekšrocībām, lai sagatavotu to Viseiropas elektroniskās pārvaldības pakalpojumu sarakstu, kuru varētu īstenot šā lēmuma darbības laikā. (14) Viseiropas elektroniskās pārvaldības pakalpojumi nodrošina valsts pārvaldes iestāžu, uzņēmumu un pilsoņu labāku mijiedarbību pāri robežām. Šādu pakalpojumu sniegšana prasa lietderīgu, iedarbīgu un savstarpēji savietojamu informācijas un komunikācijas sistēmu pieejamību starp valsts pārvaldes iestādēm, kā arī administratīvo vadības iestāžu un tām pakārtoto iestāžu procesu savstarpēju savietojamību, lai nodrošinātu valsts sektora informācijas plūsmas drošu apmaiņu, uztveri un apstrādi visā Eiropā. (15) Viseiropas elektronisko pakalpojumu pārvaldības nodrošināšanai jo īpaši jāņem vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvas 95/46/EK noteikumi par privātpersonu aizsardzību saistībā ar personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti [6], kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 12. jūlija Direktīva 2002/58/EK par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē [7]. (16) Lai gūtu atbalstu elektroniskai pārvaldībai, valsts centienu sakarā ir svarīgi pienācīgi ņemt vērā Eiropas Savienības prioritātes. (17) Ir būtiski maksimizēt tādu standartu vai publiski pieejamu specifikāciju lietojumu vai informācijas apmaiņai un pakalpojumu integrācijai paredzētu specifikāciju izmantošanu, lai nodrošinātu bezproblēmu savietojamību un tādējādi kāpinātu Viseiropas elektroniskās pārvaldības pakalpojumu un tiem pakārtoto telemātikas tīklu sniegtās priekšrocības. (18) Viseiropas elektroniskās pārvaldības pakalpojumu un tiem pakārtoto telemātikas tīklu izveide, kurus lieto vai kuru priekšrocības izmanto Kopiena, ir saistoša Kopienai un dalībvalstīm. (19) Ir svarīgi nodrošināt dalībvalstu un Kopienas un, ja tas ir būtiski, Kopienas iestāžu un ieinteresēto personu ciešu sadarbību. (20) Rīcībai Kopienas līmenī jāsekmē veiksmīga elektroniskās pārvaldības pakalpojumu attīstība Viseiropas līmenī, kā arī ar to saistītie pasākumi, kas jāveic visos attiecīgajos līmeņos, ņemot vērā Kopienas valodu daudzveidību. (21) Jāsekmē visu dalībvalstu iesaistīšanās darbībās, kuras valsts pārvaldes iestādes veic uzņēmumiem un pilsoņiem paredzēto Viseiropas elektroniskās pārvaldības pakalpojumu atbalstam, var uzsākt darbības, kurās iesaistītas vairākas dalībvalstis, un neiesaistītās dalībvalstis jāmotivē iesaistīties vēlākā posmā. (22) Jānodrošina savstarpēja papildināmība ar attiecīgām valsts, reģionālām un vietējām iniciatīvām un elektroniskās pārvaldības pakalpojumu sniegšana dalībvalstīs. (23) 2002. gada jūnijā Seviļā Eiropadomes pieņemtajā "e-Eiropas 2005" rīcības plānā, jo īpaši tā elektroniskās pārvaldības nodaļā, uzsvērta IDA programmas nozīme Viseiropas elektroniskās pārvaldības pakalpojumu izveides pārrobežu atbalstam, tādējādi papildinot un nodrošinot elektroniskās pārvaldības iniciatīvu sistēmu visos attiecīgajos līmeņos. (24) Lai lietderīgi izmantotu Kopienas finanšu resursus, Viseiropas elektroniskās pārvaldības pakalpojumu un tiem pakārtoto telemātikas tīklu izmaksas ir taisnīgi jāsadala starp dalībvalstīm un Kopienu. (25) Rentabilitāti, spēju reaģēt un elastību Viseiropas elektroniskās pārvaldes pakalpojumu un tiem pakārtoto telemātikas tīklu izveidē un nodrošināšanā vislabāk var nodrošināt, izmantojot tirgus orientētu pieeju, tādējādi izraugoties to sniedzējus, pamatojoties uz konkurenci daudzpakalpojumu vidē, vienlaicīgi vajadzības gadījumā nodrošinot pasākumu darbības un finansēšanas ilgtspējību. (26) Viseiropas elektroniskās pārvaldības pakalpojumi jāattīsta saistībā ar īpašiem vispārējas intereses projektiem un īpašiem horizontāliem pasākumiem. Citi horizontāli pasākumi jāveic, lai atbalstītu šo pakalpojumu savstarpēju savietojamību, izveidojot vai uzlabojot infrastruktūras pakalpojumus. (27) Tādējādi IDABC programmā attiecīgi var iesaistīties Eiropas ekonomikas zonas valstis un kandidātvalstis, un ir jāveicina sadarbība ar citām trešām valstīm. Starptautiskas organizācijas var iesaistīties vispārējas intereses projektu un horizontālu pasākumu īstenošanā, pašas sedzot savas izmaksas. (28) Lai nodrošinātu Eiropas Savienības finanšu resursu stabilu vadību un lai izvairītos no nevajadzīgu iekārtu uzstādīšanas, pētījumu atkārtošanas un pieeju dažādības, saskaņā ar kopējo ārpolitiku un drošības politiku un policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās jānodrošina iespēja izmantot IDA programmas vai IDABC programmas gaitā attīstītos pakalpojumus atbilstīgi Līguma par Eiropas Savienību V un VI sadaļai. (29) Viseiropas elektroniskās pārvaldības mērķus nevar pienācīgi sasniegt atsevišķas dalībvalstis, un tādēļ, ka minētās darbības mēroga vai rezultāta dēļ šos mērķus labāk var sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var noteikt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā izklāstīts Līguma 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā nav paredzēts nekas tāds, kas nav samērīgs ar to, kas ir vajadzīgs šā mērķa sasniegšanai. (30) Pasākumi šā lēmuma īstenošanai ir jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto izpildu pilnvaru īstenošanas procedūras [8]. (31) Ar šo lēmumu nosaka finanšu asignējumu visam programmas darbības laikam, kas veido galveno atskaites punktu budžeta lēmējinstitūcijas īstenotās ikgadējās budžeta procedūras laikā atbilstīgi 33. punktam Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 1999. gada 6. maija Starpiestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu [9], IR VIENOJUŠIES PAR TURPMĀKO. 1. pants Piemērošanas joma Ar šo lēmumu laika posmam no 2005. līdz 2009. gadam izveido programmu Viseiropas elektroniskās pārvaldības pakalpojumu savietojamības nodrošināšanai Eiropas valsts pārvaldes iestādēm, Kopienas iestādēm un citām vienībām un Eiropas uzņēmumiem un pilsoņiem (turpmāk tekstā "IDABC programma"). 2. pants Mērķis 1. IDABC programmas mērķis ir noteikt, atbalstīt un sekmēt Viseiropas elektroniskās pārvaldības pakalpojumu un tiem pakārtoto telemātikas tīklu attīstību un izveidi, sniedzot atbalstu dalībvalstīm un Kopienai to ieviešanā atbilstīgi attiecīgajām kompetences jomām, Kopienas politikām un darbībām, nodrošinot būtisku ieguvumu valsts pārvaldes iestādēm, uzņēmumiem un pilsoņiem. 2. Programmas mērķis arī ir: a) nodrošināt lietderīgu, iedarbīgu un drošu informācijas apmaiņu starp valsts pārvaldes iestādēm visos attiecīgajos līmeņos, kā arī starp šādām pārvaldes iestādēm un Kopienas iestādēm vai vajadzības gadījumā ar citām iestādēm; b) izplatīt a) apakšpunktā konkretizētās informācijas apmaiņas sniegtās priekšrocības, lai sekmētu pakalpojumu sniegšanu uzņēmumiem un pilsoņiem, ņemot vērā to vajadzības; c) atbalstīt Kopienas lēmumu pieņemšanas procesu un sekmēt saziņu starp Kopienas iestādēm, attīstot saistītu stratēģisku pamatu Viseiropas līmenī; d) nodrošināt savietojamību gan dažādās politikas jomās, gan starp šīm politikas jomām un vajadzības gadījumā starp uzņēmējsabiedrībām un pilsoņiem, jo īpaši pamatojoties uz Eiropas struktūru savietojamības nodrošināšanu; e) sekmēt dalībvalstu un Kopienas valsts pārvaldes iestāžu centienus saistībā ar darbību racionalizēšanu, ātrāku ieviešanu, drošību, lietderīgumu, caurskatāmību, pakalpojumu sniegšanas kultūru un reaģēšanas spēju; f) sekmēt labas prakses izplatīšanu un veicināt novatorisku telemātikas risinājumu attīstību valsts pārvaldes iestādēs. 3. pants Definīcijas Šajā lēmumā piemēro šādas definīcijas: a) "telemātikas tīkls" ir visaptveroša datu komunikācijas sistēma, kas iekļauj gan fizisku infrastruktūru un savienojumus, gan arī ar to saistītus pakalpojumus un pielietojuma slāņus, tādējādi nodrošinot informācijas elektronisku apmaiņu starp valsts pārvaldes iestādēm un valsts pārvaldes iestādēs, kā arī starp valsts pārvaldes iestādēm, uzņēmumiem un pilsoņiem; b) "Viseiropas elektroniskās pārvaldības pakalpojumi" ir publiskā sektora pārrobežu informācija un interaktīvie pakalpojumi, nozaru vai horizontālie, tie, kuriem ir starpnozaru raksturs un kurus, izmantojot savstarpēji savietojamus Viseiropas telemātikas tīklus, Eiropas valsts pārvaldes iestādes sniedz Eiropas valsts pārvaldes iestādēm, uzņēmumiem, ieskaitot to asociācijas, un pilsoņiem, ieskaitot to asociācijas; c) "kopējas intereses projekts" ir projekts I pielikumā paredzētajās darbības jomās, kas uzsākts un turpināts saskaņā ar šo lēmumu un kas saistīts ar Viseiropas elektroniskās pārvaldības pakalpojumu izveidi vai uzlabošanu; d) "infrastruktūras pakalpojumi" ir pakalpojumi, kurus sniedz, lai nodrošinātu vispārējas prasības, iekļaujot tehnoloģiskus vai programmatūras risinājumus, tostarp Eiropas struktūru savietojamību, drošību, starpprogrammatūru un tīkla pakalpojumus. Infrastruktūras pakalpojumi veido pamatu Viseiropas elektroniskās pārvaldības pakalpojumu sniegšanai; e) "horizontāls pasākums" ir darbība, kas identificēta II pielikumā, kuru uzsāk vai turpina saskaņā ar šo lēmumu un kura attiecas uz horizontālu Viseiropas elektroniskās pārvaldības pakalpojumu, infrastruktūras pakalpojumu vai stratēģisku un atbalsta darbību izveidi vai uzlabošanu; f) "savietojamība" ir informācijas un komunikāciju tehnoloģiju (ICT) sistēmu un to atbalstīto darbības procesu spēja nodrošināt datu apmaiņu un informācijas un zināšanu apmaiņu. 4. pants Vispārējas intereses projekti Lai sasniegtu 2. pantā noteiktos mērķus, Kopiena sadarbībā ar dalībvalstīm īsteno vispārējas intereses projektus, kas konkretizēti notiekošajā darba programmā, kura paredzēta 8. panta 1. punktā, ievērojot principus, kas noteikti 6. un 7. pantā. Vispārējas intereses projektos, kad vien iespējams, izmanto horizontālos Viseiropas elektroniskās pārvaldības un infrastruktūras pakalpojumus un veicina šādu pakalpojumu turpmāku attīstību. 5. pants Horizontālie pasākumi 1. Lai sasniegtu 2. pantā noteiktos mērķus, Kopiena sadarbībā ar dalībvalstīm vispārējas intereses projektu atbalstam veic horizontālus pasākumus, kas noteikti II pielikumā un precizēti notiekošajā darba programmā, kura minēta 8. panta 1. punktā, ievērojot principus, kas noteikti 6. un 7. pantā. 2. Horizontālie pasākumi nodrošina, saglabā un veicina infrastruktūras pakalpojumus valsts pārvaldes iestāžu vajadzībām Kopienā, pamatojoties uz uzturēšanas un piekļuves politiku, kas definēta IDABC programmā. Tie arī nodrošina horizontālo Viseiropas elektroniskās pārvaldības pasākumu vadību, kā arī izveido stratēģiskas un atbalsta darbības Viseiropas elektroniskās pārvaldības pakalpojumu attīstīšanai, veic saistītu tendenču stratēģisku analīzi Kopienā un dalībvalstīs un nodrošina programmas pārvaldību un labas prakses popularizēšanu. 3. Lai varētu noteikt veicamos horizontālos pasākumus, Kopiena izstrādā Viseiropas elektroniskās pārvaldības un infrastruktūras pasākumu aprakstu. Aprakstā jo īpaši jāiekļauj tādi aspekti kā vajadzīgie pārvaldības, organizatoriskie, saistītie un izmaksas sedzošie aspekti, kā arī stratēģija, kas jāizmanto, lai izstrādātu un ieviestu horizontālos Viseiropas elektroniskās pārvaldības un infrastruktūras pakalpojumus. Stratēģijas pamatā ir projekta prasību novērtējums. Aprakstu pārskata ik gadu. 6. pants Īstenošanas principi 1. Lai īstenotu vispārējas intereses projektus un horizontālus pasākumus, piemēro 2. līdz 10. punktā izklāstītos principus. 2. Šis lēmums veido juridisko pamatu horizontālu pasākumu īstenošanai. 3. Projekta īstenošanai vajadzīgs juridisks pamats attiecīgā nozarē. Šā lēmuma mērķiem projektu uzskata par atbilstošu lēmuma prasībām, ja tas sekmē Viseiropas elektroniskās pārvaldības pakalpojumu nodrošināšanu valsts pārvaldes iestādēm, uzņēmumiem vai pilsoņiem, ko nodrošina, ievērojot attiecīgās nozares juridisko pamatu vai jebkuru citu attiecīgu juridisku pamatu. Šo punktu nepiemēro vispārējas intereses projektiem, kas atbalsta elektroniskās pārvaldības pakalpojumu nodrošināšanu starp Kopienas iestādēm un Eiropas aģentūrām. 4. Jānodrošina, lai Viseiropas elektroniskās pārvaldības pakalpojumu atbalstam paredzētajā projektā, kuru valsts pārvaldes iestādes nodrošina uzņēmumiem, ieskaitot to asociācijas, vai kuru valsts pārvaldes iestādes nodrošina pilsoņiem, ieskaitot to asociācijas, iesaistītos iespējami lielāks dalībvalstu skaits. 5. Vispārējas intereses projekti un horizontālie pasākumi iekļauj visas darbības, kas vajadzīgas Viseiropas elektroniskās pārvaldības pakalpojumu izveidei vai uzlabošanai. 6. Vispārējas intereses projekti un horizontāli pasākumi vajadzības gadījumā iekļauj sagatavošanas stadiju. Tie iekļauj priekšizpētes stadiju, attīstības un apstiprināšanas stadiju un ieviešanas stadiju, kas jāīsteno saskaņā ar 7. pantu. Šis punkts neattiecas uz stratēģiskām un atbalsta darbībām, kas definētas II pielikuma C daļā. 7. Rezultāti, kas iegūti, īstenojot citas attiecīgas Kopienas un dalībvalstu darbības, jo īpaši Kopienas izpētes un tehnoloģijas attīstības programmas un citas Kopienas programmas un politikas kā, piemēram, eTEN [10], eContent [11], eInclusion, eLearning [12] un MODINIS [13], vajadzības gadījumā jāņem vērā, definējot vispārējas intereses projektus, lai novērstu dublēšanos un lai paātrinātu elektroniskās pārvaldības pakalpojumu attīstību. Jāņem vērā arī tie projekti, kas ir plānošanas vai attīstības stadijā. 8. Vispārējas intereses projekti vai horizontāli pasākumi tehniski jāprecizē, atsaucoties uz Eiropas standartiem vai publiski pieejamām specifikācijām vai informācijas apmaiņai un pakalpojumu integrācijai paredzētām specifikācijām, un tiem jāatbilst attiecīgiem infrastruktūras pakalpojumiem, lai nodrošinātu valstu un Kopienas sistēmu savietojamību un pieejamību administratīvajā nozarē un starp administratīvajām nozarēm, kā arī starp uzņēmumiem un pilsoņiem. 9. Vajadzības gadījumā vispārējas intereses projektos un horizontālos pasākumos jāņem vērā Eiropas struktūru savietojamība, kuru nodrošina, saglabā un veicina IDABC programma. 10. Gada laikā pēc katra kopējas intereses projekta vai horizontālu pasākumu ieviešanas stadijas pabeigšanas veic pēcieviešanas pārskatīšanu. Pārskatīšanā ietver izmaksu un guvumu analīzi. Vispārējas intereses projektu gadījumā pārskatīšana jāveic, koordinējot to ar dalībvalstīm saskaņā ar noteikumiem, kas regulē attiecīgo nozaru politiku, kā arī iesniedzot to attiecīgajai nozaru komitejai. Secinājumi un ieteikumi, kas izriet no kopējas intereses projektu pārskatīšanas, informācijas nolūkā jāiesniedz komitejai, kura minēta 11. panta 1. punktā. Horizontālu pasākumu gadījumā pārskatīšana jāveic komitejai, kas minēta 11. panta 1. punktā. 7. pants Papildprincipi 1. Papildus principiem, kas noteikti 6. pantā, piemēro principus, kas noteikti 2. līdz 8. punktā. 2. Sagatavošanas stadija noslēdzas ar provizorisku ziņojumu, kurā iekļauti kopējas intereses projekta vai horizontālu pasākumu mērķi, darbības joma un motīvi un jo īpaši paredzamās izmaksas un guvumi, kā arī vajadzīgo saistību izpilde un dalībnieku sadarbība, izmantojot attiecīgas konsultācijas, tostarp norādot kompetento komiteju, kura seko projekta vai pasākuma izpildei. 3. Priekšizpētes stadija noslēdzas ar vispārēja izpildes plāna izveidi, kas iekļauj attīstības un ieviešanas stadijas un provizoriskajā ziņojumā ietverto informāciju, kā arī: a) plānotās organizatoriskās attīstības aprakstu un, vajadzības gadījumā, darba procedūru pārveidi; b) mērķus, funkcionālās iespējas, dalībniekus un tehnisko pieeju; c) pasākumus daudzvalodu komunikācijas sekmēšanai; d) pasākumus datu drošības un aizsardzības nodrošināšanai; e) Kopienas un dalībvalstu lomas noteikšanu; f) paredzamo izmaksu sadali un paredzamo guvumu aprakstu, ietverot ieviešanas stadijas noslēgumā gūto guvumu novērtējuma kritērijus un sīki izstrādātu ieguldījumu atdeves analīzi, kā arī sasniedzamos starpposma mērķus; g) shēmu, kas definē Viseiropas elektroniskās pārvaldības un infrastruktūras pakalpojumu darbības un uzturēšanas izmaksu vienlīdzīgu sadali starp Kopienu un dalībvalstīm, un, vajadzības gadījumā, starp citām iestādēm, noslēdzot ieviešanas stadiju. 4. Attīstības un apstiprināšanas stadijas laikā ieteikto risinājumu, ja tas vajadzīgs, var izstrādāt, pārbaudīt, novērtēt un nelielā mērogā pārraudzīt un gūtos rezultātus attiecīgi izmantot vispārējā ieviešanas plāna koriģēšanai. 5. Ieviešanas stadijas laikā saskaņā ar vispārējo izpildes plānu jāizstrādā pilnībā funkcionāli pasākumi. 6. Provizorisko ziņojumu un vispārējo izpildes plānu izstrādā, izmantojot metodoloģiju, kas saskaņā ar IDABC programmu izstrādāta kā atbalsta darbība. 7. Kopējas intereses projekta uzsākšanu, tā stadiju definēšanu, provizorisku ziņojumu izstrādi un vispārējas izpildes plānus īsteno un kontrolē Komisija, rīkojoties saskaņā ar attiecīgās nozaru komitejas procedūru. Ja nozaru komitejas procedūra nav piemērojama, Komisija un dalībvalstis izveido ekspertu grupu visu attiecīgo jautājumu izskatīšanai. Nozaru komiteju un, vajadzības gadījumā, ekspertu grupu pieņemtie secinājumi jāpaziņo Komisijas komitejai, kas minēta 11. panta 1. punktā. 8. Horizontālu pasākumu uzsākšanu un īstenošanu, to stadiju definēšanu, provizorisku ziņojumu izstrādi un vispārējas izpildes plānus īsteno un kontrolē Komisija, rīkojoties saskaņā ar procedūru, kas minēta 11. panta 2. punktā. 8. pants Īstenošanas procedūra 1. Komisija izstrādā darba programmu visam šā lēmuma darbības laikam vispārējas intereses projektu un horizontālu pasākumu īstenošanai. Komisija apstiprina darba programmu un vismaz reizi gadā veic jebkādus grozījumus, ievērojot budžeta līdzekļu sadali katram kopējas intereses projektam un horizontālam pasākumam. Procedūru, kas minēta 11. panta 2. punktā, piemēro attiecībā uz Komisijas veikto notiekošās darba programmas apstiprinājumu un jebkādiem tās grozījumiem. 2. Attiecībā uz katru kopējas intereses projektu un horizontālo pasākumu 1. punktā minētajā darba programmā vajadzības gadījumā iekļauj: a) mērķu aprakstu, darbības jomu, pamatojumu, potenciālos ieguvējus, funkcionālās iespējas un tehnisko pieeju; b) iesaistīto līdzekļu sadali un starpposma mērķus, kā arī ar tiem saistītās izmaksas un sasniedzamos starpposma mērķus; c) norādi par izmantojamiem horizontālajiem Viseiropas elektroniskās pārvaldības un infrastruktūras pakalpojumiem. 9. pants Budžeta noteikumi 1. Neskarot 8. pantu, kopējas intereses projektam vai horizontālam pasākumam piemēro 11. panta 2. punktā minēto budžeta apstiprināšanas procedūru, ko veic Komisija, vajadzības gadījumā piemērojamos budžeta noteikumus attiecinot uz notiekošo darba programmu un jebkādiem tās grozījumiem saskaņā ar 8. panta 1. punktu. 2. Līdzekļus piešķir, pamatojoties uz sasniedzamajiem konkrētajiem starpposma mērķiem, saskaņā ar procedūru, kuru piemēro vispārējas intereses projektu attiecīgajai nozaru komitejai un komitejai, kas minēta 11. panta 1. punktā horizontāliem pasākumiem. Uzsākot sagatavošanas stadiju, starpposma mērķis jāiekļauj kopējas intereses projektā vai horizontālā pasākumā, kas jāveic saskaņā ar notiekošo darba programmu. Uzsākot priekšizpētes stadiju, starpposma stadiju veido provizorisks ziņojums. Uzsākot turpmāko attīstības un apstiprināšanas stadiju, starpposma mērķis ir vispārējais izpildes plāns. Attīstības un apstiprināšanas stadijā, kā arī ieviešanas stadijā sasniedzamie starpposma mērķi jāiekļauj notiekošajā darba programmā saskaņā ar 8. pantu. 3. Procedūru, kas noteikta 11. panta 2. punktā, piemēro arī kopējas intereses projektu vai horizontālu pasākumu priekšlikumiem jebkādi palielināt budžetu, pārsniedzot EUR 100000 gadā. 4. Programmu īsteno, pamatojoties uz publiskā iepirkuma noteikumiem. Ja līguma vērtība pārsniedz EUR 500000, konkursa uzaicinājumu tehniskās specifikācijas nosaka sadarbībā ar dalībvalstīm attiecīgajā nozaru komitejā vai 11. panta 1. punktā minētajā komitejā. 10. pants Kopienas finansiālais ieguldījums 1. Īstenojot vispārējas intereses projektus un horizontālus pasākumus, Kopiena sedz izmaksas proporcionāli tās interesēm. 2. Kopienas finansiālo ieguldījumu katrā kopējas intereses projektā vai horizontālā pasākumā nosaka saskaņā ar 3. līdz 7. punktu. 3. Lai kopējas intereses projekts vai horizontāls pasākums saņemtu Kopienas finansiālu ieguldījumu, ir vajadzīgi konkrēti plāni pēcieviešanas stadijas nodrošināšanas un darbības izmaksu finansēšanai, kurā precīzi noteikta Kopienas un tās dalībvalstu vai citu iestāžu loma. 4. Sagatavošanas un priekšizpētes stadiju laikā Komisijas ieguldījums var segt visas vajadzīgo pētījumu izmaksas. 5. Attīstības un apstiprināšanas stadijā un ieviešanas stadijā Kopiena sedz to uzdevumu izmaksas, kas tai uzticēti saskaņā ar vispārējo kopējas intereses projekta vai horizontāla pasākuma īstenošanas plānu. 6. Kopienas kopējas intereses projekta vai horizontāla pasākuma finansējums saistībā ar infrastruktūras pakalpojumu nodrošināšanu un uzturēšanu faktiski jāpārtrauc maksimāli pēc četriem gadiem no sagatavošanas stadijas sākuma. 7. Finanšu līdzekļus, ko piešķir saskaņā ar šo lēmumu, nepiešķir vispārējas intereses projektiem un horizontāliem pasākumiem vai vispārējas intereses projektu stadijām un horizontāliem pasākumiem, kas gūst labumu no citiem Kopienas finansējuma avotiem. 8. Līdz 2006. gada 31. decembrim mehānismus, kas vajadzības gadījumā nodrošina infrastruktūras pakalpojumu finansiālo un darbības ilgtspējību, definē saskaņā ar 11. panta 2. punktā noteikto procedūru. 11. pants Komiteja 1. Komisijai palīdz Viseiropas Elektroniskās pārvaldības komiteja (PEGSCO). 2. Ja izdara atsauci uz šo punktu, piemēro Padomes Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu. Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā noteiktais termiņš ir trīs mēneši. 3. PEGSCO pieņem savu reglamentu. 12. pants Gada ziņojums Komisija katru gadu iesniedz PEGSCO ziņojumu par šā lēmuma īstenošanu. 13. pants Novērtējums 1. Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm programmas noslēgumā veic šā lēmuma īstenošanas nobeiguma novērtējumu. 2. Turklāt Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm veic šā lēmuma īstenošanas novērtējumu, vēlākais, līdz 2006. gada vidum. Šajā novērtējumā arī jāizvērtē IDABC darbību lietderīgums un efektivitāte, kā arī jāiekļauj darba programmas darbību kvalitatīvais un kvantitatīvais novērtējums. Šāda novērtējuma sakarā Komisija sniedz ziņojumu par summas atbilsmi 2007.–2009. gadam paredzētajam finanšu plānam. Vajadzības gadījumā Komisija veic vajadzīgos pasākumus saskaņā ar budžeta procedūrām 2007.–2009. gadam, lai nodrošinātu gada apropriāciju atbilsmi finanšu plānam. 3. Novērtējumos nosaka I un II pielikumā attiecīgi identificēto vispārējas intereses projektu un horizontālu pasākumu virzību un jo īpaši to, kādā veidā paredzētie Viseiropas elektroniskās pārvaldības pasākumi tiek attīstīti, īstenoti un izmantoti. Ņemot vērā Kopienas segtos izdevumus, novērtējumā arī jāizvērtē guvumi, kurus Kopienai nodrošina Viseiropas elektroniskās pārvaldības un infrastruktūras pakalpojumi, lai attīstītu kopējas politikas un iestāžu sadarbību, ciktāl tas attiecas uz valsts pārvaldes iestādēm, uzņēmumiem un pilsoņiem, nosakot jomas, kurās jāveic potenciāli uzlabojumi, un jāpārbauda sinerģijas ar citām darbībām, kuras Kopiena veic Viseiropas, elektroniskās pārvaldības un infrastruktūras pakalpojumu jomā. 4. Kvantitatīvās un kvalitatīvās izpētes rezultātus Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei kopā ar jebkādiem attiecīgiem šā lēmuma labojumu ieteikumiem. Rezultātus iesniedz pirms Eiropas Savienības kopbudžeta projekta izskatīšanas, kas paredzēts attiecīgi 2007. līdz 2010. gadam. 14. pants Starptautiskā sadarbība 1. Eiropas ekonomikas zonas dalībvalstis un kandidātvalstis var iesaistīties IDABC programmā, pamatojoties uz to attiecīgajiem nolīgumiem ar Kopienu. 2. Īstenojot vispārējas intereses projektus un horizontālus pasākumus, jāsekmē sadarbība ar citām trešām valstīm, jo īpaši starp Vidusjūras reģiona valstu, Balkānu un Austrumeiropas valstu valsts pārvaldes iestādēm. Lai veicinātu attīstību un ekonomisko sadarbību, īpaša uzmanība jāvelta starptautiskai sadarbībai. IDABC programma nesedz saistītās izmaksas. 3. Starptautiskas organizācijas vai citas starptautiskas vienības var iesaistīties vispārējas intereses projektu un horizontālu pasākumu īstenošanā, sedzot savas izmaksas. 15. pants Citi tīkli 1. Ciktāl tas attiecas uz citu tīklu izveidi vai uzlabošanu, kas nav iekļauti vispārējas intereses projektos vai horizontālos pasākumos (turpmāk tekstā "citi tīkli"), dalībvalstis un Komisija saskaņā ar attiecīgajiem Kopienas tiesību aktiem, kas reglamentē šo tīklu ieviešanu, nodrošina atbilsmi 2. līdz 5. punktam. 2. Ievērojot 3. punktu, horizontālos Viseiropas elektroniskās pārvaldības un infrastruktūras pakalpojumus, kurus Kopiena nodrošina saskaņā ar šo lēmumu, var piemērot citiem tīkliem. 3. Lai nodrošinātu valstu un Kopienas sistēmu savietojamību administratīvajā nozarē un starp administratīvajām nozarēm, kā arī starp uzņēmumiem un pilsoņiem, jāsniedz katra šāda tīkla tehnisks raksturojums, atsaucoties uz Eiropas standartiem vai publiski pieejamām specifikācijām, vai attiecīgi informācijas apmaiņai un pakalpojumu integrācijai paredzētām specifikācijām pēc vajadzības. 4. Līdz 2005. gada 31. oktobrim un pēc tam katru gadu Komisija nosūta PEGSCO ziņojumu par 1. līdz 5. punkta izpildi. Šajā ziņojumā Komisija konkretizē jebkādus būtiskus lietotāju noteikumus vai jebkādu citu cēloni, kas kavē citiem tīkliem piemērot 2. punktā noteiktos pakalpojumus, un izvērtē iespēju pielāgot šos pasākumus, lai paplašinātu to piemērošanas jomu. 5. Horizontālos Viseiropas elektroniskās pārvaldības pasākumus, kas attīstīti Kopienā saskaņā ar IDA vai IDABC programmām, var piemērot Padome, ņemot vērā to darbību īstenošanu vai uzlabošanu, kuras pieņemtas saskaņā ar kopējo ārlietu un drošības politiku un policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās saskaņā ar Līguma par Eiropas savienību V un VI sadaļu. Šādu pakalpojumu lietojumu nosaka un finansē saskaņā ar Līguma V un VI sadaļu. 16. pants Finanšu asignējums 1. Saskaņā ar šo lēmumu finanšu asignējumu Kopienas darbību īstenošanai laika posmam no 2005. gada 1. janvāra līdz 2009. gada 31. decembrim nosaka EUR 148,7 miljonu apmērā, no kuriem EUR 59,1 miljons paredzēts laika posmam līdz 2006. gada 31. decembrim. Šo summu uzskata par apstiprinātu laika posmam pēc 2006. gada 31. decembra, ja minētajā stadijā tā atbilst finanšu plānam, kas ir spēkā laika posmā, kurš sākas 2007. gadā. 2. Gada apropriācijas laika posmam no 2005. līdz 2009. gadam piešķir budžeta lēmējinstitūcija, ievērojot finanšu plānu. 17. pants Stāšanās spēkā Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro no 2005. gada 1. janvāra līdz 2009. gada 31. decembrim. Strasbūrā, 2004. gada 21. aprīlī Eiropas Parlamenta vārdā — priekšsēdētājs P. Cox Padomes vārdā — priekšsēdētājs D. Roche [1] OV C 80, 30.3.2004., 83. lpp. [2] OV C 73, 23.3.2004., 72. lpp. [3] Eiropas Parlamenta 2003. gada 18. novembra atzinums (vēl nav publicēts Oficiālajā Vēstnesī). Padomes 2003. gada 18. decembra kopējā nostāja (OV C 66 E, 16.3.2004., 22. lpp.) un Eiropas Parlamenta 2004. gada 11. marta nostāja (vēl nav publicēta Oficiālajā Vēstnesī). Padomes 2004. gada 30. marta lēmums. [4] OV L 203, 3.8.1999., 1. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu Nr. 2046/2002/EK (OV L 316, 20.11.2002., 4. lpp.). [5] OV L 203, 3.8.1999., 9. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu Nr. 2045/2002/EK (OV L 316, 20.11.2002., 1. lpp.). [6] OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr.1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.). [7] OV L 201, 31.7.2002., 37. lpp. [8] OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. [9] OV C 172, 18.6.1999., 1. lpp. Nolīgumā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu 2003/429/EK (OV L 147, 14.6.2003., 25. lpp.). [10] OV L 183, 11.7.1997., 12. lpp. [11] OV L 14, 18.1.2001., 32. lpp. [12] OV L 345, 31.12.2003., 9. lpp. [13] OV L 336, 23.12.2003., 1. lpp. -------------------------------------------------- I PIELIKUMS Vispārējas intereses projektu politikas jomas Vispārējas intereses projekti saskaņā ar IDABC programmu ir tie, kuri izveidoti jo īpaši turpmāk minētajās jomās. A. Vispārīgi 1. Kopienas politikas un darbības (saskaņā ar B sadaļu), iestāžu savstarpēja informācijas apmaiņa (saskaņā ar C sadaļu), starptautiska sadarbība (saskaņā ar D sadaļu), kā arī citi tīkli (saskaņā ar E sadaļu). 2. Eiropas aģentūru un iestāžu darbība un projekti, kas paredzēti tiesiskā regulējuma atbalstam un kas izriet no Eiropas aģentūru izveides. 3. Politikas, kas saistītas ar personu brīvu pārvietošanos, jo īpaši sniedzot atbalstu līdzvērtīgu pakalpojumu nodrošināšanai pilsoņiem un uzņēmējsabiedrībām dažādās valstīs. 4. Darbības, kuras Kopienas īstenoto politiku un darbību sakarā un neparedzētu apstākļu gadījumā steidzami vajadzīgas, lai atbalstītu Kopienas un dalībvalstu darbību. B. KOPIENAS POLITIKAS UN DARBĪBAS 1. Ekonomikas un monetārā politika. 2. Acquis communautaire konsolidēšana, ievērojot Eiropas Savienības paplašināšanos. 3. Reģionālā un kohēzijas politika, jo īpaši nolūkā atvieglot informācijas vākšanu, pārvaldību un izplatīšanu attiecībā uz reģionālās un kohēzijas politikas īstenošanu centrālo un reģionālo valsts pārvaldes iestāžu līmenī. 4. Kopienas finansējums, jo īpaši nolūkā nodrošināt pieslēgumu esošām Komisijas datu bāzēm, lai veicinātu Kopienas finanšu avotu pieejamību Eiropas organizācijām un jo īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU). 5. Statistika, jo īpaši attiecībā uz statistikas informācijas savākšanu un izplatīšanu, kā arī statistika elektroniskās pārvaldības atbalstam, lai novērtētu sistēmu savietojamību un to iedarbīgumu kā panākumu mēru. 6. Oficiālu dokumentu publicēšana un oficiālu informācijas pakalpojumu pārvaldība. 7. Lauksaimniecības un zivsaimniecības nozares efektīvāka finanšu pārvaldība, jo īpaši sakarā ar atbalsta sniegšanu lauksaimniecības tirgiem un struktūrām, saimniecību apgrozījumu datu apmaiņa starp valsts aģentūrām un Komisiju un cīņa pret krāpšanu. 8. Rūpniecības un pakalpojumu nozares, jo īpaši tās, kas saistītas ar informācijas apmaiņu starp valsts varas iestādēm, kuras atbildīgas par uzņēmējsabiedrību konkurētspēju, un ar informācijas apmaiņu starp to pārvaldes iestādēm un uzņēmējsabiedrību federācijām. 9. Konkurences politika, jo īpaši, lai īstenotu labāku elektronisko datu apmaiņu ar valsts pārvaldes iestādēm, lai atvieglotu informācijas un konsultāciju procedūras. 10. Izglītība, kultūra un audiovizuālā nozare, jo īpaši informācijas apmaiņai par jautājumiem, kas saistīti ar atvērtā tīkla saturu, un jaunu audiovizuālu un informācijas pakalpojumu attīstības un brīvas aprites sekmēšanai. 11. Transporta nozare, jo īpaši, lai sekmētu datu apmaiņu, kas attiecas uz vadītājiem, transportlīdzekļiem, kuģiem un pārvadātājiem. 12. Tūrisms, vide, patērētāju aizsardzība, sabiedrības veselība un publiskais iepirkums. 13. Pētniecības politika, jo īpaši nolūkā sekmēt tās informācijas vākšanu, pārvaldību un izplatīšanu, kas attiecas uz saskaņotas pētniecības politikas īstenošanu valsts pārvaldes iestāžu līmenī. 14. Ieguldījums "e-Eiropas" iniciatīvu mērķos un ar tiem saistītajā rīcības plānā, jo īpaši nodaļā "Elektroniskā pārvaldība un drošība", kuras nolūks ir dot labumu uzņēmumiem un pilsoņiem. 15. Imigrācijas politika, jo īpaši īstenojot uzlabotu elektronisko datu apmaiņu ar valsts pārvaldes iestādēm, lai atvieglotu informācijas un konsultāciju procedūras. 16. Tiesu iestāžu sadarbība. 17. Informācijas sistēmas, kas dod iespēju valstu parlamentiem un pilsoniskajai sabiedrībai piedalīties likumdošanas procesā. 18. Pārraudzība pār Kopienas tiesību aktu īstenošanu dalībvalstīs un informācijas apmaiņa starp dalībvalstīm un Kopienas iestādēm. C. IESTĀŽU SAVSTARPĒJA INFORMĀCIJAS APMAIŅA Iestāžu savstarpēja informācijas apmaiņa, jo īpaši: 1) lai sniegtu atbalstu Kopienas lēmumu pieņemšanas procesā un atbildētu uz Parlamenta jautājumiem; 2) lai izveidotu vajadzīgos telemātikas sakarus starp Komisiju, Eiropas Parlamentu, Padomi (tostarp ar Eiropas Savienības pašreizējo prezidentvalsti, dalībvalstu pastāvīgajām pārstāvniecībām un valstu ministrijām, ar kurām tās sadarbojas) un citām Kopienas iestādēm; 3) lai sekmētu daudzvalodību iestāžu savstarpējā informācijas apmaiņā, pārvaldot tulkošanas darba plūsmu un tulkošanas atbalsta līdzekļus, attīstot un kopīgi izmantojot daudzvalodu resursus un organizējot kopēju piekļuvi šiem resursiem; 4) lai nodrošinātu dokumentu savstarpēju izmantošanu Eiropas aģentūrās un organizācijās un Kopienas iestādēs. D. STARPTAUTISKĀ SADARBĪBA Vispārējas intereses projektu attiecināšana uz trešām valstīm, iekļaujot kandidātvalstis un starptautiskas organizācijas, īpašu uzmanību veltot attīstības un ekonomiskas sadarbības iniciatīvām. E. CITI TĪKLI Vispārējas intereses projekti, kuri līdz šim finansēti saskaņā ar IDA programmu un kurus tagad finansē Kopiena, tomēr attiecas uz "citu tīklu" grupu, kas minēta šā lēmuma 14. pantā. -------------------------------------------------- II PIELIKUMS HORIZONTĀLIE PASĀKUMI Horizontālie pasākumi, kurus veic saskaņā ar IDABC programmu, konkrēti ir šādi. A. HORIZONTĀLIE VISEIROPAS ELEKTRONISKĀS PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI Horizontālie pasākumi, kurus veic, lai uzsāktu, veicinātu un pārvaldītu Viseiropas elektroniskās pārvaldības pasākumus, iekļaujot organizatoriskos un koordinācijas aspektus, piemēram: a) portāla izveide, lai nodrošinātu uzņēmējsabiedrību un pilsoņu piekļuvi Viseiropas daudzvalodu tiešsaistes informatīvajiem pakalpojumiem un interaktīvajiem pakalpojumiem; b) vienota piekļuve juridiskiem tiešsaistes informācijas pakalpojumiem dalībvalstīs; c) interaktīvu lietojumprogrammu izmantojums ieinteresēto personu viedokļu un pieredzes apkopošanā par sabiedriski nozīmīgiem jautājumiem, kas saistīti ar Kopienas politiku īstenošanu. B. INFRASTRUKTŪRAS PAKALPOJUMI Horizontāli pasākumi, kurus veic tehnoloģijas un programmatūras risinājumu sniegšanai un uzturēšanai, nodrošinot īpašu ar informācijas un komunikācijas tehnoloģijām (ICT) saistītu funkcionalitāti, no saziņas līdz definētiem standartiem. Tehnoloģijas un programmatūras risinājumi ietver ar tīklu saistītus pakalpojumus, starpprogrammatūru, drošību un vadlīnijas, piemēram: a) drošas un uzticamas komunikāciju platformas datu savstarpējai apmaiņai starp valsts pārvaldes iestādēm; b) drošas un uzticamas datu plūsmas pārvaldības sistēmas, kas savstarpēji saistītas ar dažādām darbplūsmām; c) kopēju līdzekļu kopumu daudzvalodu tīmekļa vietņu un portālu pārvaldībai; d) platformas akreditāciju, lai nodrošinātu klasificētas informācijas apstrādi; e) autentizācijas politiku un īstenošanu tīklu un vispārējas intereses projektu vajadzībām; f) drošības izpēti un riska analīzi tīklu un citu infrastruktūras pakalpojumu atbalstam; g) mehānismus uzticības izveidei starp sertificēšanas iestādēm, lai nodrošinātu elektronisku sertifikātu lietošanu Viseiropas elektronisko pakalpojumu nodrošināšanai; h) vispārējas intereses projektu identifikāciju, pilnvarošanu, autentifikāciju un dalības nelieguma pakalpojumus; i) vienotu sistēmu informācijas koplietošanai un savstarpējai apmaiņai starp Eiropas valsts pārvaldes iestādēm un ar uzņēmumiem un pilsoņiem, iekļaujot arhitektūras vadlīnijas; j) XML vārdnīcu, shēmu un ar tām saistīto XML produktu specifikāciju, lai atbalstītu datu apmaiņu tīklos; k) funkcionālu un nefunkcionālu modeļu prasību izstrādi elektronisko ierakstu pārvaldībai valsts pārvaldes iestādēs; l) metadatu tīklus valsts sektora informācijas vajadzībām, piemērojot tos Viseiropas līmenī; m) atvērtas apmaiņas standartu salīdzinājumu atvērtu formātu politikas izveidei; n) kopējas specifikācijas un infrastruktūras pakalpojumus, lai sekmētu elektronisko pārvaldību visā Eiropā; o) mašīntulkošanas sistēmas un citus daudzvalodu līdzekļus, ieskaitot vārdnīcas, tēzaurus un klasifikācijas sistēmas daudzvalodības atbalstam; p) pieteikumus valsts pārvaldes iestāžu sadarbības atbalstam; q) pieteikumus daudzkanālu pakalpojumu piekļuves atbalstam; r) atvērtus programmatūras līdzekļus darbības pieredzes apmaiņas sekmēšanai un lēmumu pieņemšanai starp valsts pārvaldes iestādēm. C. STRATĒĢISKAS UN ATBALSTA DARBĪBAS 1. Stratēģiskas darbības Viseiropas elektroniskās pārvaldības pakalpojumu novērtējuma un veicināšanas atbalstam, piemēram: a) elektroniskās pārvaldības informācijas vadības (IM) stratēģiju analīze visā Eiropā; b) izpratni veicinošu notikumu organizēšana, iesaistot ieinteresētās personas; c) Viseiropas elektroniskās pārvaldības pakalpojumu izveides veicināšana, īpašu uzmanību pievēršot uzņēmumiem un pilsoņiem sniedzamajiem pakalpojumiem. 2. Atbalsta darbības, kuras veic programmas pārvaldības atbalstam ar mērķi pārvaldīt un uzlabot programmas lietderību un efektivitāti, piemēram: a) kvalitātes nodrošināšana un kontrole, lai uzlabotu projekta mērķu noteikšanu, kā arī projekta izpildi un rezultātus; b) programmas novērtējums un konkrētu vispārējas intereses projektu un horizontālu pasākumu izmaksu un guvumu analīze. 3. Atbalsta darbības, kuras veic, lai sekmētu labas prakses izplatīšanu informācijas tehnoloģiju piemērošanā valsts pārvaldē, piemēram: a) ziņojumi, tīmekļa vietnes, konferences un sabiedrībai paredzētas iniciatīvas; b) monitorings, analīze un iniciatīvu un labākās prakses izplatīšana tīmekļa vietnēs saistībā ar elektroniskās pārvaldības darbībām dalībvalsts, Kopienas un starptautiskā līmenī; c) labākās prakses veicināšana, valsts pārvaldes iestādēm lietojot atklātā pirmkoda programmatūru. --------------------------------------------------