L 400/270 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 PADOMES L ĒMUMS 
(2006. gada 19. decembris) 
par Īpašo programmu "Cilv ēki",  
ar ko īsteno Eiropas Kopienas Sept īto pamatprogrammu  
pētniecībai, tehnolo ģiju attīstībai un demonstr āciju pasākumiem (2007.-2013.) 
 
(Dokuments attiecas uz EEZ) 
(2006/973/EK) 
EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME, 
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibin āšanas līgumu un jo īpaši tā 166. panta 4. punktu, 
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, 
ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu 1, 
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu komitejas atzinumu 2, 
                                                 
1 2006. gada 30. novembra atzinums ( Oficiālajā Vēstnesī vēl nav public ēts). 
2 OV C 185, 8.8.2006., 10. lpp. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/271 
 tā kā: 
(1) Saska ņā ar Līguma 166. panta 3. punktu Eiropa s Parlamenta un Padomes L ēmums 
Nr. 967/2006/EK (2006. gada 20. decembr is) par Eiropas Kopienas Sept īto 
pamatprogrammu p ētniecības, tehnolo ģiju attīstības un demonstr āciju pasākumiem (2007. - 
2013.)1 (turpmāk - "pamatprogramma") j āīsteno ar īpašām programm ām, kurās ietverti s īki 
izstrādāti īstenošanas noteikumi, not eikts to ilgums un paredz ēti vajadzīgie līdzekļi. 
(2) Pamatprogramma ir sadal īta četru veidu darb ībās: starpvalstu sadarb ība par politik ā 
apzinātām tēmām ("Sadarb ība"), pētnieku ierosin āti pētījumi, kas pamatojas uz p ētnieku 
aprindu ierosmi ("Idej as"), atbalsts p ētnieku sagatavošanai un profesion ālajai izaugsmei 
("Cilvēki") un pētniecības iespēju atbalsts ("Iesp ējas"). Pasākumi sada ļā "Cilvēki" attiecībā 
uz netiešaj ām darbībām būtu jāīsteno ar šo īpašo programmu. 
(3) Šai īpašajai programmai b ūtu jāpiemēro pamatprogrammas noteikumi par uz ņēmumu, 
pētniecības centru un universit āšu dalību un pētījumu rezult ātu izplatīšanu (turpm āk - 
"dalības un pētījumu rezult ātu izplatīšanas noteikumi"). 
                                                 
1 OV L 391, 30.12.2006., 19. lpp. 
L 400/272 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 (4) Ar šo pamatprogrammu b ūtu jāpapildina dal ībvalstīs veiktie pas ākumi, kā arī citas 
Kopienas darb ības, kas ir nepieciešamas visp ārējiem stratēģiskiem centieniem Lisabon ā 
izvirzīto mērķu sasniegšanai, k ā arī darbības jo īpaši tādās jomās kā struktūrfondi, 
lauksaimniec ība, izglītība, apmācības, kultūra, konkur ētspēja un inov ācijas, rūpniecība, 
veselība, patērētāju aizsardz ība, nodarbin ātība, enerģētika, transports un vide. 
(5) Inov ācijām un ar MVU saist ītām darbībām, ko atbalsta saska ņā ar šo pamatprogrammu, 
būtu jāpapildina darb ības, ko veic Konkur ētspējas un inov āciju pamatprogrammu, kas 
palīdzēs mazināt plaisu starp p ētniecību un inov ācijām un vecin ās visdažādākās inovācijas.  
(6) Īstenojot šo pamatprogrammu var veidoties situ ācija, ka izstr ādā papildprogrammas, kur ās 
piedalās tikai dažas dal ībvalstis, ka Kopiena piedal ās dažu dal ībvalstu sāktās programm ās 
vai ka izveido kopuz ņēmumus, vai pan āk citas vienošan ās Līguma 168., 169. un 171. panta 
nozīmē.  
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/273 
 (7) Starptautisk ā dimensija ir svar īga Eiropas p ētniecības un att īstības cilvēkresursu 
sastāvdaļa. Atbilstīgi Līguma 170. pantam šaj ā īpašajā programm ā var piedal īties valstis, 
kuras šādā nolūkā ir noslēgušas vajadz īgos nolīgumus, iesaistoties projektos un 
pamatojoties uz abpus ēju izdevīgumu, taj ā zinātniskai sadarb ībai var piedal īties trešo 
valstu un starptautisku organiz āciju iestādes. Turkl āt visos pas ākumos, kā arī šajā īpašajā 
programm ā paredzētajos pasākumos var piedal īties individu āli pētnieki no treš ām valstīm. 
(8) P ētījumos, kas veikti saska ņā ar šo programmu, b ūtu jāievēro ētikas pamatprincipi, tostarp 
tie, kuri iek ļauti Eiropas Savien ības Pamatties ību hartā. 
(9) Š īs pamatprogrammas īstenošanai b ūtu jāsekmē ilgtspējīga attīstība.  
(10) Pamatprogrammas pareiza finanšu p ārvaldība un tās īstenošana b ūtu jānodrošina 
visefektīvākajā un lietotājam draudz īgākajā veidā, vienlaikus nodrošinot juridisko 
noteiktību un programmas pieejam ību visiem dal ībniekiem, atbilst īgi Padomes Regulai 
(EK, Euratom ) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. j ūnijs) par Finanšu regulu, ko piem ēro 
Eiropas Kopienu visp ārējam budžetam 1, un Komisijas Regulai (EK, Euratom ) 
Nr. 2342/2002 2, ar ko paredz s īki izstrādātus noteikumus min ētās Finanšu regulas 
īstenošanai, un jebkuriem turpm ākiem groz ījumiem.  
                                                 
1 OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. 
2 OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp. Regul ā grozījumi izdar īti ar Komisijas Regulu (EK, 
Euratom ) Nr. 1261/2005 (OV L 201, 2.8.2005., 3. lpp.). 
L 400/274 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 (11) B ūtu jāveic atbilst īgi pasākumi, kas ir sam ērīgi ar Eiropas Kopienu finanšu interes ēm, lai 
uzraudzītu piešķirtā finanšu atbalsta efektivit āti un šo līdzekļu izlietojuma efektivit āti, lai 
novērstu nelikum ības un krāpšanu, kā arī pasākumi, lai atg ūtu zaudētos, nepamatoti 
izmaksātos vai nepareizi izlietotos l īdzekļus saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom ) 
Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu 
aizsardzību 1, Padomes Regulu (EK, Euratom ) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par 
pārbaudēm un apskat ēm uz vietas, ko Komis ija veic, lai aizsarg ātu Eiropas Kopienu 
finanšu intereses pret kr āpšanu un cit ām nelikum ībām 2, un Eiropas Parlamenta un 
Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 par izmekl ēšanu, ko veic Eiropas Birojs kr āpšanas 
apkarošanai ( OLAF ) 3. 
(12) Ņemot vērā to, ka šā lēmuma īstenošanai vajadz īgie pasākumi būtībā ir vadības pasākumi, 
tie būtu jāpieņem saskaņā ar vadības proced ūru, kas paredz ēta 4. pantā Padomes 
Lēmumā 1999/468/EK (1999. gada 28. j ūnijs), ar ko nosaka Komisijai pieš ķirto ieviešanas 
pilnvaru īstenošanas k ārtību 4. No otras puses, p ētniecība, kura saist īta ar cilvēku embriju 
un cilvēku embrion ālo cilmes š ūnu izmantošanu, rada īpašas ētiskas probl ēmas, kā 
aprakstīts šā lēmuma 4. pant ā, tāpēc pasākumi šādu projektu finans ēšanai būtu jāpieņem 
saskaņā ar regulat īvo proced ūru, kas paredz ēta Lēmuma 1999/468/EK 5. pant ā. 
                                                 
1 OV L 312, 23.12.1999., 1. lpp. 
2 OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp. 
3 OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp. 
4 OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. L ēmumā grozījumi izdar īti ar Lēmumu 2006/512/EK 
(OV L 200, 22.7.2006., 11. lpp.). 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/275 
 (13) Īstenojot šo programmu, attiec ībā uz pētniekiem, kas pie ņemti darb ā projektos un 
programm ās, ko finans ē saskaņā ar šīs programmas darb ībām, pienācīga uzman ība 
jāpievērš dzimumu l īdztiesības jautājumiem, k ā arī, inter alia , šo pētnieku darba 
apstākļiem, darb ā pieņemšanas procesa p ārskatāmībai un viņu profesion ālajai izaugsmei, 
kam pamatprincipu kopumu veido Komisijas 2005. gada 11. marta Ieteikums par Eiropas 
Pētnieku hartu un R īcības kodeksu par p ētnieku pie ņemšanu darb ā, vienlaikus respekt ējot 
brīvprātīgas dalības aspektu. 
(14) M ērķis ir ar šo programmu izveidot īstenu Eiropas darba tirgu p ētniekiem k ā turpmāku 
cilvēkresursu integr ētās stratēģijas izstrādi un īstenošanu Eiropas p ētniecības un att īstības 
jautājumos, pamatojoties uz dokumentiem "Eiropas P ētniecības telpas ( ERA) mobilitātes 
stratēģija" 1 un "Pētnieki Eiropas P ētniecības telpā (ERA): viena profesija, daž ādas karjeras 
iespējas" 2, kā arī tajā ņemti vērā Padomes 2005. gada 18. apr īļa Secinājumi par 
cilvēkresursiem p ētniecības un att īstības jomā. 
(15)  Programmas "Cilv ēki" mērķis ir palielin āt pētniecības un att īstības cilvēkpotenciālu Eiropā 
gan kvalit ātes, gan kvantit ātes izteiksm ē, tostarp atz īstot pētnieka "profesiju", nol ūkā 
saglabāt izcilu līmeni galvenaj ās pētniecības nozar ēs un tehnolo ģiju pētniecības dabisku 
attīstību un lai veicin ātu Eiropas p ētnieku mobilit āti no Eiropas, uz Eiropu un vis ā Eiropā. 
Turklāt tā palīdzētu nodrošin āt piemērotus apst ākļus, lai piesaist ītu labākos ārzemju 
pētniekus veikt p ētījumus Eirop ā, 
IR PIEŅĒMUSI ŠO L ĒMUMU. 
                                                 
1 Komisijas pazi ņojums "Mobilit ātes stratēģija Eiropas p ētniecības telpai": COM(2001) 331, 
20.06.2001. un Padomes Rezol ūcija 2001/C367/01. 
2 Komisijas pazi ņojums "Pētnieki Eiropas p ētniecības telpā": viena profesija, daž ādas karjeras 
iespējas": COM(2003) 436, 18.07.2003. un Padomes Rezol ūcija (2003. gada 
10. novembris), OV C 282, 25.11.2003. 
L 400/276 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 1. pants 
Ar šo laikposmam no 2007. gada 1. janv āra līdz 2013. gada 31. decembrim pie ņem Īpašo 
programmu "Cilv ēki" Kopienas darb ībām pētniecības un tehnolo ģiju attīstības jomā, tostarp 
demonstrācijas pasākumu jom ā, turpmāk– "īpašā programma". 
2. pants 
Ar īpašo programmu nodrošina atbalstu darb ībām sadaļā "Cilvēki", mudinot apg ūt pētnieka 
profesiju, kvantitat īvi un kvalitat īvi stiprinot cilv ēkpotenciālu pētniecības un tehnolo ģiju jomā 
Eiropā, tostarp attiec ībā uz sieviešu potenci ālu. Pasākumus, ar kuriem atbalsta p ētnieku mācības un 
profesion ālo izaugsmi, turpm āk– "Marijas Kir ī pasākumu kopums" – koncentr ē uzmanību uz 
jaunajiem prasmju un karjeras veidošanas aspektiem, un stiprina saites ar attiec īgo valstu sist ēmām. 
Minēto pasākumu mērķi un vispārīgās nostādnes ir izkl āstītas pielikum ā. 
3. pants 
Summa, k ādu uzskata par nepieciešamu īpašās programmas īstenošanai, ir EUR 4750 miljoni, no 
kuriem maz āk nekā 6 % atvēlēti Komisijas administrat īvajiem izdevumiem. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/277 
 4. pants 
1. Visus atbilst īgi īpašajai programmai veiktos p ētniecības pasākumus veic saska ņā ar ētikas 
pamatprincipiem. 
2. Saska ņā ar šo programmu nefinans ē šādas pētniecības jomas: 
– pētniecības pasākumus, kuru m ērķis ir cilvēku klonēšana reprodukt īvos nolūkos; 
– pētniecības pasākumus, kuru m ērķis ir pārveidot cilv ēku ģenētisko mantojumu, kas 
varētu šādas izmai ņas padarīt pārmantojamas 1; 
– pētniecības pasākumus, kas paredz ēti cilvēku embriju rad īšanai vien īgi pētniecības 
nolūkā, vai cilmes š ūnu ieguvei, tostarp veicot somatisko š ūnu kodola p ārstādīšanu. 
3. Gan pieaugušo, gan embriju cilv ēka cilmes š ūnu pētniecību var finans ēt, ņemot vērā gan 
zinātnisko ierosin ājumu saturu, gan iesaist ītās(-o) dalībvalsts(-u) tiesisko regul ējumu. 
Jebkurā pieteikum ā, lai saņemtu finans ējumu cilv ēku embrion ālo cilmes š ūnu pētniecībai, 
ir attiecīgi jāiekļauj sīka inform ācija par licenc ēšanas un kontroles pas ākumiem, ko veiks 
dalībvalsts kompetent ās iestādes, kā arī sīka inform ācija par sniegto ētisko 
apstiprinājumu(-iem). 
                                                 
1 Var finans ēt pētniecību, kas saist īta ar dzimumdziedzeru v ēža ārstēšanu. 
L 400/278 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Cilvēka embrija cilmes š ūnu pētniecības jomā uz iestādēm, organiz ācijām un pētniekiem 
attiecas stingra licenc ēšana un kontrole atbilst īgi iesaistītās(o) dalībvalsts(u) tiesiskajam 
regulējumam. 
4. Iepriekšmin ētās pētniecības jomas p ārskata šīs programmas otraj ā posmā (2010.-2013.), 
ņemot vērā zinātnes attīstību. 
5. pants 
1. Īpašo programmu īsteno, izmantojot finans ēšanas shēmas, kas noteiktas pamatprogrammas 
III pielikum ā. 
2. Šai īpašajai programmai piem ēro dalības un pētījumu rezult ātu izplatīšanas noteikumus. 
6. pants 
1. Komisija izstr ādā darba programmu š īs īpašās programmas īstenošanai, s īkāk izklāstot 
pielikumā noteiktos m ērķus un pasākumus, finans ēšanas shēmu, kas lietojama attiec ībā uz 
tematu, par kuru public ēts uzaicin ājums iesniegt priekšlikumus, k ā arī īstenošanas grafiku. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/279 
 2. Darba programm ā ņem vērā attiecīgos pētījumus, pētnieku sagatavošanas un profesion ālās 
izaugsmes pas ākumus, ko veic dal ībvalstis, asoci ētās valstis un Eiropas un starptautisk ās 
organizācijas, un Eiropas sasniegumus ar pievienoto v ērtību, kā arī ietekmi uz r ūpniecības 
konkurētspēju un saist ību ar citām Kopienas politikas virzieniem. Vajadz ības gadījumā 
programmu atjaunina. 
3. Priekšlikumus par netieš ām darbībām saskaņā ar finansēšanas shēmām izvērtē un projektus 
izvēlas, ņemot vērā kritērijus, kas izkl āstīti dalības un pētījumu izplat īšanas noteikumu 15. 
panta 1.b punkt ā. 
4. Darba programm ā var norādīt: 
a) organiz ācijas, kas sa ņem dalības maksu; 
b) atbalsta pas ākumus īpašu juridisko vien ību darbībām. 
7. pants 
1. Par īpašās programmas īstenošanu atbild Komisija. 
2. Š ā lēmuma 8. panta 2. punkt ā noteikto vad ības proced ūru piemēro, lai pie ņemtu šādus 
pasākumus: 
a) 6. pant ā minēto darba programmu, tostarp izmantojam ās finansēšanas shēmas, 
priekšlikumu iesniegšanas uzaicin ājumu saturu, k ā arī piemērojamos izv ērtēšanas un 
atlases krit ērijus; 
L 400/280 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 b) 2. pant ā minēto pasākumu finans ēšanas apstiprin āšanu, ja paredzamais Kopienas 
ieguldījuma apjoms saska ņā ar šo programmu ir EUR 0,6 miljoni vai liel āks; 
c) darba uzdevumu sagatavošanu pa matprogrammas 7. panta 2. un 3. paredz ētajiem 
novērtējumiem. 
3. Š ā lēmuma 8. panta 3. punkt ā noteikto regulat īvo proced ūru piemēro, lai apstiprin ātu 
finansēšanu attiec ībā uz pasākumiem, kuri ietver cilv ēku embriju un embrion ālo cilmes 
šūnu izmantošanu. 
8. pants 
1. Komisijai pal īdz komiteja. 
2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piem ēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu. 
Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punkt ā paredzētais termiņš ir divi m ēneši. 
3. Ja ir atsauce uz šo punktu, piem ēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu. 
Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punkt ā paredzētais termiņš ir divi m ēneši. 
4. Komisija regul āri informē komiteju par īpašās programmas īstenošanas visp ārējo norisi, k ā 
arī laikus sniedz inform āciju par vis ām PTA darb ībām, kas ir ierosin ātas vai ko finans ē 
saskaņā ar šo programmu, k ā izklāstīts II pielikum ā. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/281 
 6. Komiteja pie ņem savu reglamentu. 
9. pants 
Komisija nodrošina neatkar īgu uzraudz ību, novērtējumu un p ārskatīšanu, kā noteikts 
pamatprogrammas 7. pant ā, kas jāveic attiec ībā uz tiem pas ākumiem, kuri īstenoti jom ās, uz ko 
attiecas īpašā programma. 
10. pants 
Šīs lēmums stājas spēkā trešajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savien ības Oficiālajā Vēstnesī. 
Šis lēmums ir adres ēts dalībvalstīm. 
Briselē, 2006. gada 19. decembr ī 
 Padomes v ārdā – 
 priekšs ēdētājs 
                                                                        J. KORKEAOJA 
 
L 400/282 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 I PIELIKUMS  
ZINĀTNES UN TEHNOLO ĢIJU MĒRĶI,  
TĒMU UN DARB ĪBU VISP ĀRĪGĀS NOSTĀDNES 
Ievads 
Viena no galvenaj ām konkurences priekšroc ībām zinātnē un tehnik ā ir tajā strādājošo cilvēku 
daudzums un vi ņu darba kvalit āte. Šīs programmas visp ārējais stratēģiskais mērķis ir padar īt Eiropu 
pētniekiem pievilc īgāku, jo tas ir priekšnoteikums Eiropas p ētniecības un tehnolo ģiju attīstības 
iespēju un efektivit ātes palielin āšanai un Eiropas P ētniecības telpas turpm ākai konsolid ācijai un 
attīstībai. Tas paveicams, vis ā Eiropā veicot pārstrukturēšanu pētniecības mācību organiz ācijā, 
izpildījumā un kvalit ātē, pētnieku karjeras akt īvā attīstībā, pētnieku zin āšanu apmai ņā starp 
nozarēm un pētniecības organiz ācijām, pastiprin ātā sadarbībā starp rūpniecības un akad ēmisko vidi, 
aktīvā sieviešu un jaunu p ētnieku iesaist īšanā pētniecībā un attīstībā. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/283 
 Programmu īstenos, sistem ātiski veicot ieguld ījumu cilv ēkos, galvenok ārt ieviešot saska ņotu 
Marijas Kir ī vārdā nosaukto pas ākumu kopumu, jo īpaši ņemot vērā Eiropas papildu v ērtību, kas 
izteikta šo pas ākumu ietekmes apjom ā uz Eiropas P ētniecības telpas strukt ūru. Balstoties uz Marijas 
Kirī vārdā nosaukto pas ākumu veikšanas pieredzi iepriekš ējās pamatprogramm ās, šīs darbības 
attiecas uz p ētnieku prasmju un zin āšanu attīstību visos profesion ālās darbības posmos no 
sākotnējās, īpaši jauniešiem paredz ētas, pētnieku sagatavošanas l īdz profesion ālai izaugsmei un 
mūžizglītībai sabiedriskaj ā un privātajā sektorā. Starpvalstu un starpnozaru mobilit āte ir būtiska šai 
programmai. Palielinot p ētnieku mobilit āti un stiprinot t ādu iestāžu resursus, kuras piesaista 
pētniekus starptautisk ā mērogā, tiks veicin āta izcilības centru izveide vis ā Eiropas Savien ībā. 
Dažādās nozarēs un valst īs iegūtās pieredzes atz īšana un piem ēroti darba apst ākļi arī ir būtiski 
elementi Marijas Kir ī vārdā nosaukto pas ākumu kopum ā. Īpaši pasākumi, lai iedrošin ātu jaunus 
pētniekus un atbalst ītu jaunas zin ātniskā darba karjeras uzs ākšanu, kā arī pasākumus, lai samazin ātu 
intelektuālā darbaspēka emigrāciju –, piem., tiks ieviestas dot ācijas reintegr ācijai. 
Marijas Kir ī vārdā nosaukto pas ākumu kopums ir pieejams vis ām Līgumā minētajām pētniecības un 
tehnoloģiju attīstības jomām. Pretendenti br īvi izvēlas pētniecības jomas. Tom ēr pastāv iespēja 
novirzīt dažus šīs programmas pas ākumus, piem ēram, attiec ībā uz zinātņu nozarēm un tehnolo ģiju 
jomām, reģionu iesaist īšanu, pētniecības organiz ācijām un pētnieku grup ām, lai piel āgotos Eiropas 
prasību izmaiņām pētniecības mācību, mobilit ātes, profesion ālās izaugsmes un zin āšanu apmai ņas 
jomā. Lai nodrošin ātu mācības un mobilit āti jaunās pētniecības un tehnolo ģiju jomās, tiks 
nodrošināta attiecīga koordin ācija ar citām pamatprogrammas da ļām, tostarp kop īgu konkursu 
iespēja. 
L 400/284 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Uzņēmumu, tostarp mazo un vid ējo uzņēmumu, akt īvu līdzdalību uzskata par ļoti nozīmīgu papildu 
vērtību šai programmai. R ūpniecības un akad ēmisko aprindu sadarb ības uzlabošanu p ētniecības 
mācību, profesion ālās izaugsmes un zin āšanu apmai ņas jomā, ņemot vērā intelektu ālā īpašuma 
tiesību aizsardz ību, veicina Marijas Kir ī vārdā nosaukto pas ākumu kopums, savuk ārt īpaši 
pasākumi ir paredz ēti rūpniecības un akad ēmisko aprindu integr ācijai un partner ībai, īpašu 
uzmanību pievēršot vidējiem un maziem uz ņēmumiem. 
Starptautiskais aspekts ir b ūtiska Eiropas p ētniecības un att īstības cilvēkresursu da ļa, un tā tiks 
ņemta vērā karjeras veidošan ā, nediskrimin ējot, kā arī stiprinot un bag ātinot starptautisko sadarb ību 
pētniecībā un piesaistot Eiropai p ētniecības talantus. Starptautisko aspektu iek ļaus visos Marijas 
Kirī vārdā nosauktajos pas ākumos, un turkl āt tas būs arī neatkarīgu pasākumu sast āvdaļa. 
Pienācīgi tiks ņemti vērā ilgtspējīgas attīstības un dzimumu l īdztiesības principi. Programmas 
mērķis ir nodrošin āt dzimumu vienl īdzību, veicinot vien ādas iespējas visos Marijas Kir ī vārdā 
nosauktajos pas ākumos un nosakot robežv ērtības dzimumu l īdzdalībai (mērķis ir vismaz 40 % 
sieviešu līdzdalības). Turkl āt tiks paredz ēti pasākumi, lai pal īdzētu pētniekiem nostiprin āties 
stabilākai karjerai un lai nodrošin ātu pētniekiem, ņemot vērā viņu ģimenes stāvokli, piem ērotu 
darba un person īgās dzīves līdzsvaru un atvieglotu p ētniecības darbu ats ākšanu pēc pārtraukuma. 
Turklāt, gadījumos, kad tas ir b ūtiski, saist ībā ar darbībām šajā īpašajā programm ā tiks ņemti vērā 
apsvērumi par veicam ā pētījuma un t ā potenciālā pielietojuma ētiskajiem, soci ālajiem, tiesiskajiem 
un plašākiem kult ūras aspektiem, k ā arī zinātnes un tehnolo ģiju attīstības un paredzam ās attīstības 
sociāli ekonomisk ā ietekme. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/285 
 Lai pilnībā izmantotu Eiropas potenci ālu un padar ītu Eiropu p ētniekiem pievilc īgāku, izmantojot 
Marijas Kir ī vārdā nosaukto pas ākumu kopumu, tiks rad īta sinerģija ar citām darbībām gan 
Kopienas p ētniecības politik ā, gan arī citās Kopienas politikas jom ās, piemēram, izglītībā, kohēzijā 
un nodarbin ātībā. Tāpat ir iecer ēts panākt šāda veida siner ģiju ar reģionāliem, valsts un 
starptautiskiem pas ākumiem. Programma "Iesp ējas" daļā "Zinātne un sabiedr ība" – šajā daļā ir 
paredzētas darbības zinātnes jomas izgl ītības saistīšanai ar karjeru, k ā arī darbības jauno zin ātnes 
jomas izgl ītības metožu p ētniecībai un koordin ēšanai 1. 
Ētikas aspekti 
Īstenojot šo īpašo programmu un no t ās izrietošos p ētījumus, jāievēro ētikas pamatprincipi. Tajos, 
inter alia , iekļauti ES Pamatties ību hartā atspoguļotie pamatprincipi, tostarp š ādi: cilvēka cieņas un 
cilvēka dzīvības aizsardz ība, personas datu un priv ātās dzīves aizsardz ība, kā arī dzīvnieku un vides 
aizsardzība saskaņā ar Kopienas ties ību aktiem un attiec īgo starptautisko konvenciju, 
pamatnost ādņu un rīcības kodeksu jaun ākajām versijām, piemēram, Helsinku Deklar āciju, Eiropas 
Padomes Konvenciju par cilv ēktiesībām un biomedic īnu, kas parakst īta 1997. gada 4. apr īlī Ovjedo 
un tās papildu protokoliem, ANO Konvenciju par b ērnu tiesībām, UNESCO  pieņemto Visp ārējo 
deklarāciju par cilv ēka genomu un cilv ēktiesībām, ANO Biolo ģisko un toksisko iero ču konvenciju 
(BTWC ), Starptautisko l īgumu par p ārtikas un lauksaimniec ības augu ģenētiskajiem resursiem un 
Pasaules vesel ības organiz ācijas ( WHO ) attiecīgajām rezolūcijām. 
                                                 
1 Nol ūkā atvieglin āt šīs programmas īstenošanu, Komisija katrai programmas komitejas 
sanāksmei, kā noteikts darba k ārtībā un saskaņā ar tās noteiktaj ām vadlīnijām – tiem darba 
kārtības jautājumiem, kur dal ībvalstij vajadz īgas īpašas zināšanas, – atmaks ās izdevumus 
par vienu p ārstāvi no katras dal ībvalsts, k ā arī par vienu speci ālistu/konsultantu no katras 
dalībvalsts.  
L 400/286 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Ņems vērā arī atzinumus, ko izteikusi Eiropas Padomdev ēju grupa biotehnolo ģijas ētikas 
jautājumos (1991.-1997. g.) un Eiropas Dabaszin ātņu un jauno tehnolo ģiju ētikas grupa (no 
1998. gada). 
Saskaņā ar subsidiarit ātes principu un daudzveid īgajām Eiropā izmantotaj ām pieejām pētniecības 
projektu dal ībniekiem j āievēro tiesību akti, noteikumi un ētikas noteikumi, kas ir sp ēkā valstīs, 
kurās veiks pētījumus. Katr ā ziņā piemēro valsts noteikumus un ikvien ā konkrētā dalībvalstī vai citā 
valstī aizliegtu p ētījumu veikšanu neatbalsta ar Kopienas finans ējumu ne šaj ā dalībvalstī, ne citā 
valstī. 
Vajadzības gadījumā pētniekiem, kas piedal ās pētniecības projektos, pirms p ētniecības un 
tehnoloģiju attīstības darbību uzsākšanas jāsaņem apstiprin ājums no attiec īgās valsts vai viet ējās 
ētikas komitejas. Komisija sistem ātiski pārbaudīs ētikas aspektus projektiem, kuros skarti ētikas 
ziņā delikāti jautājumi, vai gad ījumos, kad ētikas aspektiem nav velt īta pienācīga uzman ība. Īpašos 
gadījumos ētikas pārbaudi var veikt projekta īstenošanas laik ā. 
Netiks finans ēti pētījumi, kas aizliegti vis ās dalībvalstīs. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/287 
 Līgumam pievienotaj ā protokolā par dzīvnieku aizsardz ību un labtur ību noteikts, ka Kopienai, 
izstrādājot un īstenojot Kopienas politiku, tostarp izp ētes jomā, jāņem vērā visas dzīvnieku 
labturības prasības. Padomes Direkt īvā 86/609/EEK (1986. gada 24. novembris) par dal ībvalstu 
normatīvo un administrat īvo aktu tuvin āšanu attiec ībā uz to dzīvnieku aizsardz ību, kurus izmanto 
izmēģinājumos un citiem zin ātniskiem m ērķiem 1, prasīts, lai visi izm ēģinājumi būtu plānoti tā, lai 
izvairītos no stresa, nevajadz īgu ciešanu un s āpju sagādāšanas izm ēģinājuma dzīvniekiem; 
izmantotu minim ālu dzīvnieku skaitu; iek ļautu dzīvniekus ar zem āku neirofiziolo ģisko jutīgumu un 
radītu vismaz āk sāpju, ciešanu, stresa vai paliekoša kait ējuma. Dzīvnieku ģenētiskā mantojumu 
mainīšana vai dz īvnieku klon ēšana ir pie ļaujama tikai tad, ja m ērķi ir ētiski attaisnojami un apst ākļi 
ir tādi, ka tiek nodrošin āta dzīvnieku labtur ība un tiek iev ēroti bioloģiskās daudzveid ības principi. 
Šīs programmas īstenošanas laik ā Komisija regul āri pārraudzīs zinātnes sasniegumus, k ā arī valstu 
un starptautiskos noteikumus, lai ņemtu vērā situācijas attīstību. 
Ar zinātnes un tehnolo ģijas attīstību saistītos ētikas pētījumus veiks īpašās programmas "Iesp ējas" 
daļā "Zinātne sabiedr ībā". 
                                                 
1 OV L 358, 18.12.1986., 1. lpp. Direkt īvā jaunākie grozījumi izdar īti ar Eiropas Parlamenta 
un Padomes Direkt īvu 2003/65/EK (OV L 230, 16.9.2003., 32. lpp.). 
L 400/288 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Pasākumi 
Tiks atbalst īti šādi Marijas Kir ī vārdā nosauktie pas ākumi: 
– Pētnieku sākotnējā apmācība 
Šajā pasākumā tiek atbalst īta pētnieku sākotnējā apmācība, parasti tas paredz ēts viņu karjeras 
pirmajiem četriem gadiem (vai atbilstošam pilna darba la ika periods), pagarinot to par vienu papildu 
gadu, ja tas vajadz īgs sākotnējās apmācības pabeigšanai. Izmantojot starptautisku t īkla mehānismu, 
kas paredz ēts, lai būtisku augstas kvalit ātes sākotnējās pētnieku apm ācības apjoma da ļu izvietotu 
dalībvalstu un asoci ēto valstu valsts un priv ātajā sektorā, ar šo pas ākumu paredz ēts uzlabot p ētnieku 
karjeras iesp ējas abos sektoros, t ādējādi piesaistot p ētniecībai vairāk jaunu cilv ēku. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/289 
 Pasākumu īstenos, atbalstot izv ēlētus dažādu valstu p ētniecības apmācībā iesaistīto komplement āro 
organizāciju konkursa k ārtā izvēlētus tīklus. Šajā sistēmā paredzēts labākajiem jaunajiem 
pētniekiem pal īdzēt pievienoties jau izveidot ām pētnieku grup ām. Tīklus veidos, pamatojoties uz 
kopīgu pētniecības mācību programmu, kas atbilst skaidri izzin ātām mācību vajadz ībām noteikt ās 
zinātnes vai tehnolo ģiju jomās, pienācīgi ņemot vērā atsauces uz starpdiscipl īnu un jaun ām 
pārnozaru jom ām. Šajās mācību programm ās īpaša vērība tiks piev ērsta jaunās paaudzes p ētnieku 
pētniecības kompetences pilnve idošanai un paplašin āšanai. Mācībās galvenā uzmanība tiks 
pievērsta zināšanām zinātnes un tehnolo ģiju jomā, veicot pētniecības darbus individu ālos projektos, 
kas papildin āti ar mācību moduļiem, kuri paredz ēti citām būtiskām prasmēm un zināšanām tādās 
jomās kā pētniecības projektu un programmu p ārvaldība un finans ēšana, intelektu ālā īpašuma 
tiesības un citas p ētniecības rezult ātu izmantošanas metodes, uz ņēmējdarbība, ētikas jautājumi, 
saziņa un sadarb ība ar sabiedr ību. 
Kopīgajai pētniecības apmācības programmai b ūtu jābūt saskaņotai attiec ībā uz kvalitātes 
standartiem, un j āparedz pien ācīgi uzraudz ības un darbaudzin āšanas pasākumi. Kop īgajā apmācību 
programm ā būtu jāizmanto t īkla dalībnieku, tostarp uz ņēmumu, papildinoš ās zināšanas, kā arī citas 
sinerģijas. Vajag savstarp ēji atzīt mācību kvalitāti un, ja iesp ējams, diplomus un citas pieš ķirtās 
apliecības. Īpaša uzman ība tiks piev ērsta probl ēmām, kas saist ītas ar pētnieku ilgtermi ņa 
nodarbinātību. 
L 400/290 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Dažādu nozaru organiz āciju, tostarp priv ātuzņēmumu, tieša vai netieša iesaiste (ar ī vadībā) 
piemērotās jomās šajā darbībā tiek uzskat īta par būtisku. Šajā pasākumā var piedal īties vai nu viena 
pētniecības organiz ācija, vai partnerorganiz ācijas, ja ir skaidri pier ādāms, ka vajadz īgos pētniecības 
apmācību programmas elementus efekt īvi var apg ūt, sadarbojoties ar vair ākiem partneriem, pat ja 
viņi oficiāli nav iekļauti tīklā. 
Šajā pasākumā paredzētais Kopienas atbalsts ietvertu: 
• apmācāmo jaunās paaudzes p ētnieku pie ņemšanu darb ā; 
• iespēju izveidot augst ākās izglītības iestādēs akadēmiskas katedras vai l īdzvērtīgas darbavietas 
citās pētniecības iestādēs un uzņēmumos pieredz ējušiem pētniekiem, lai nodotu jaunas zin āšanas 
un stiprin ātu tīklā apmācīto jauno p ētnieku uzraudz ību; 
• tīklu darbību un īsu mācību pasākumu organiz ēšanu (konferences, vasaras skolas un specializ ēti 
mācību kursi) gan t īkla praktikantiem, gan ar ī tīklā neiesaistītiem pētniekiem. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/291 
 – Mūžizglītība un profesion ālā izaugsme 
Šis pasākums ir paredz ēts pieredz ējušiem pētniekiem daž ādos viņu karjeras posmos, lai palielin ātu 
viņu individu ālo zināšanu dažādību, apgūstot daudzdisciplin āras un starpdisciplin āras pētniecības 
prasmes vai g ūstot starpnozaru pieredzi. M ērķis ir palīdzēt pētniekiem ieg ūt un/vai nostiprin āt 
vadošu neatkar īgu amatu, piem ēram, galvenais p ētnieks, profesors vai cits svar īgs amats izgl ītības 
jomā vai uzņēmumā. Ar šo darb ību arī tiks sniegta pal īdzība pētniekiem ats ākt pētniecisko darb ību 
pēc pārtraukuma, vai iesaist īt pētniekus pētnieciskaj ā darbībā dalībvalstīs un asoci ētajās valstīs, 
tostarp vi ņu izcelsmes valst ī, pēc tam, kad ir g ūta mobilit ātes pieredze. 
Pētniekiem, uz kuriem attiecas šis pas ākums, būtu jābūt vismaz četru gadu pilna darba laika vai tam 
līdzvērtīgai pētnieka pieredzei vai doktora gr ādam, jo šis pas ākums ir paredz ēts mūžizglītībai un 
profesion ālajai izaugsmei, tom ēr tiek pieņemts, ka parasti p ētniekiem ir ilg āka pieredze. 
Šo pasākumu īstenos: 
i) atbalstot individu ālās starpvalstu Eiropas stipendijas, kuras pieš ķir labākajiem vai 
perspektīvākajiem dal ībvalstu vai asoci ēto valstu p ētniekiem tieši Kopienas m ērogā, 
pamatojoties uz iesniegumu, ko p ētnieks iesniedzis sadarb ībā ar uzņēmējorganizāciju; 
L 400/292 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 ii) ar re ģionālo, valsts vai starptautisko programmu l īdzfinansējumu pētniecības apmācību un 
profesion ālās izaugsmes jom ā, ja tas atbilst Eiropas papildu v ērtības, pārskatāmības un 
atvērtības kritērijiem un kas paredz ēts tādu esošu vai jaunu re ģionālā, valsts un 
starptautisk ā finansējuma programmu atlasei konkursa k ārtībā, kas galvenok ārt pievēršas 
šajā pasākumā nospraustajiem m ērķiem, pamatojoties uz individu ālu mobilit āti. Šajās 
programm ās pētniekiem, kuri iesnieguši pieteikumus, piem ēro atklātu, uz nopelniem 
balstītu konkursu, kura pamat ā ir starptautiska speci ālistu veikta p ārskatīšana, un 
kandidātiem nenosaka nek ādus ierobežojumus attiec ībā uz viņu izcelsmi un / vai 
galamērķi. Tiek sagaid īts, ka šīs programmas pied āvās piemērotus darba apst ākļus 
tiešajiem ieguv ējiem. 
Pretendenti uz l īdzfinansējumu būtu savas attiec īgās teritorijas galvenie dal ībnieki cilv ēkresursu 
iespēju veidošan ā pētniecības jomā. Parasti t ās būtu organiz ācijas, kas pieder k ādai no šīm grupām: 
• valsts iest ādes, kas atbild par stip endiju programmu finans ējumu un p ārvaldību, piemēram, 
ministrijas, valsts p ētniecības komitejas, p ētniecības akadēmijas vai a ģentūras; 
• citas valsts vai priv ātas iestādes, tostarp lielas p ētniecības organiz ācijas, kas finans ē vai pārvalda 
stipendiju programmas vai nu valsts pilnvarojum ā, vai tādēļ, ka valsts iest ādes tās ir atzinušas, 
piemēram, aģentūras, kuras valsts ir dibin ājusi saska ņā ar privāttiesībām un kuras veic publisko 
pasūtījumu, labdar ības iestādes utt.; 
• starptautiskas iest ādes, kuru uzdevums ietver l īdzvērtīgu programmu īstenošanu Eiropas m ērogā. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/293 
 Veicot līdzfinansējumu, Kopiena vispirms finans ēs stipendijas, kas atbilst š ā pasākuma pras ībām un 
mērķiem, jo īpaši ņemot vērā starptautisko mobilit āti. Starptautiskai konkurencei starp p ētniekiem 
joprojām būs būtiska nozīme, lai nodrošin ātu visaugst āko kvalitāti saskaņā ar šo pasākumu veiktai 
pētniecībai. 
Abi īstenošanas veidi no s ākuma darbosies paral ēli – līdzfinansējuma režīms sākumā tiks 
kontrolēts, tādejādi ļaujot gūt nepieciešamo pieredzi. Īstenojot pamatprogrammu, abu veidu 
ietekmes nov ērtēšana noteiks programmas atlikuš ās daļas īstenošanas k ārtību. 
– Rūpniecības un augstskolu partner ība un sadarb ības ceļi. 
Ar šo darb ību tiecas s ākt un veicin āt dinamisku sadarb ību starp valsts p ētniecības iestādēm un 
privātiem komercuz ņēmumiem, tostarp jo īpaši maziem un vid ējiem uzņēmumiem, k ā arī 
tradicionālām ražojoš ām rūpniecības nozar ēm. Pasākumus balst īs uz ilgtermi ņa sadarbības 
programm ām nolūkā palielināt starpnozaru mobilit āti, kā arī palielināt zināšanu nodošanu un 
kopīgu izmantošanu (tostarp projektu p ārvaldības, intelektu ālā īpašuma ties ību pārvaldības un 
ražojumu izstr ādes jomā), kā arī veicināt savstarp ēju izpratni par daž ādām kultūras vidēm un 
prasmju pras ībām abos sektoros. 
L 400/294 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Pasākumu īstenos elast īgi, inter alia , pamatojoties uz labu praksi r ūpniecības un akad ēmiskās vides 
partnerībā visā ES, izmantojot abu sektoru vismaz divu dal ībvalstu vai asoci ēto valstu organiz āciju 
sadarbības programmas, ar cilv ēkresursu mijiedarbes atbalstu min ētajā programm ā. Kopienas 
palīdzība tiks sniegta vien ā vai vairākos turpm āk norādītajos veidos: 
• abu partner ības sektoru person āla apmaiņa, lai nostiprin ātu sektoru sadarb ību; 
• to pieredz ējušo pētnieku pagaidu uztur ēšanās abos sektoros, kuri ir pie ņemti darb ā ārpus 
partnerības; 
• tīklu darbība darbsemin āru un konferen ču organizēšana pieredzes un zin āšanu apmai ņas 
uzlabošanai starp sektor iem, lai sasniegtu liel āku darbinieku skaitu no abiem sektoriem; 
• īpašs mazo un vid ējo uzņēmumu pas ākums ir atbalsts t āda neliela apr īkojuma ieg ādei, kas tiem 
vajadzīgs līdzdalībai sadarb ībā. 
– Starptautiskais aspekts 
Atzīstot starptautisko aspektu par Eiropas p ētniecības un tehnolo ģiju attīstības jomas cilv ēkresursu 
galveno sast āvdaļu, šim aspektam piev ērsīsies ar mērķtiecīgām darbībām gan attiec ībā uz Eiropas 
pētnieku profesion ālo izaugsmi, gan stiprinot p ētnieku starptautisko sadarb ību. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/295 
 Dalībvalstu un asoci ēto valstu p ētnieku profesion ālo izaugsmi atbalst īs, izmantojot: 
i) starptautiskas stipendijas ārvalstīs saistībā ar mūžizglītību un zināšanu dažādošanu, ar 
obligātu nosacījumu par atgriešanos – pieredz ējušiem pētniekiem, lai ieg ūtu jaunas 
prasmes un zin āšanas; 
ii) atgriešan ās un reintegr ācijas pabalstu pieredz ējušiem pētniekiem p ēc starptautisk ās 
pieredzes ieg ūšanas. Šaj ā pasākumā paredzēts atbalstīt dalībvalstu un asoci ēto valstu 
pētnieku darb ības tīklā, lai inform ētu viņus par noris ēm Eiropas P ētniecības telpā un 
iesaistītu viņus šajās norisēs. 
Pētnieku starptautisko sadarb ību atbalst īs, izmantojot: 
i) starptautiskas stipendijas augsti kvalific ētu trešo valstu p ētnieku piesaist īšanai dalībvalstīm 
un asociētajām valstīm, lai uzlabotu zin āšanas Eirop ā un izveidotu augsta l īmeņa 
kontaktus. Jaunatt īstības valstu un "augošas ekonomikas" valstu p ētnieki var izmantot 
atbalstu atgriešan ās posmam. Tiks atbalst ītas arī trešo valstu p ētnieku darb ības tīkla 
sistēmā dalībvalstīs vai asoci ētajās valstīs, lai struktur ētu un attīstītu viņu kontaktus ar 
saviem izcelsmes valsts re ģioniem; 
L 400/296 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 ii) partner ību starp vair ākām pētniecības organiz ācijām Eiropā un ar vienu vai vair ākām 
organizācijām 
• valstīs, uz kurām attiecas Eiropas kaimi ņattiecību politika, 
• valstīs, ar kurām Kopienai ir nol īgums par sadarb ību zinātnes un tehnolo ģijas jomā. 
Pamatojoties uz kop īgām programm ām, Kopienas atbalstu sniegs īslaicīgām jaunās paaudzes un 
pieredzējušu pētnieku apmai ņām, savstarp ēji noderīgu konferen ču un citu pas ākumu organiz ēšanai, 
kā arī sistemātiskai tādu atzītu paņēmienu apmai ņas pilnveidošanai, kuri tieši ietekm ē pētniecības 
un tehnolo ģiju attīstības cilvēkresursus. 
Šīs darbības īstenos saska ņā ar starptautiskajiem pas ākumiem programm ā "Sadarbība" un 
"Iespējas". 
– Īpaši pasākumi 
Lai atbalst ītu patiesa Eiropas darba tirgus izveidošanu p ētniekiem, ir j āievieš saska ņotu 
papildpas ākumu kopums, lai nov ērstu šķēršļus mobilit ātei un uzlabotu p ētnieku karjeras iesp ējas 
Eiropā. Šo pasākumu mērķis jo īpaši ir palielin āt ieinteres ēto personu un p ārējās sabiedrības 
izpratni, cita starp ā izmantojot ar ī Marijas Kir ī vārdā nosauktās balvas, veicin āt un atbalst īt darbības 
dalībvalstu m ērogā un papildin āt Kopienas pas ākumus. Starp īpašajiem pas ākumiem b ūs arī 
veicināšanas pasākumi sabiedrisk ām iestādēm, kas veicina p ētnieku mobilit āti, kvalitāti un pieredzi, 
ja šie pasākumi atbilst Eiropas papildu v ērtības, atvērtības un pārskatāmības kritērijiem. 
 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/297 
 II PIELIKUMS  
Informācija, kas Komisijai j āsniedz saska ņā ar 8. panta 5. punktu 
1. Inform ācija par darb ībām, kas ļauj pārraudzīt katra projekta darb ības laiku, jo īpaši 
ietverot: 
– iesniegtos projektus; 
– katra projekta izv ērtēšanas rezult ātus; 
– subsīdiju līgumus; 
– pabeigtos pas ākumus. 
2. Inform āciju par katra konkursa rezult ātu un darb ību īstenošanu, jo īpaši ietverot: 
– katra konkursa rezult ātus; 
L 400/298 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 – rezultātus sarunām par subs īdiju līgumiem; 
– pasākumu īstenošanu, tostarp datus par maks ājumiem un pas ākumu rezult ātus. 
3. Inform āciju par programmas īstenošanu, tostarp atbilst īgu inform āciju Pamatprogrammas, 
īpašās programmas un katras darb ības mērogā. 
Šo inform āciju (jo īpaši par projektiem, to izv ērtēšanu un subs īdiju līgumiem) b ūtu jāsniedz vienot ā 
strukturētā elektroniski las āmā un apstrādājamā formātā, kas pieejams, izmantojot uz IT b āzes 
veidotu inform ācijas un p ārskatu sist ēmu, kura atvieglina datu anal īzi.