LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 196/14

PADOMES LĒMUMS

(2006. gada 6. jūlijs),

lai Eiropas Kopienas vārdā parakstītu Nolīgumu par zveju Indijas okeāna dienvidu daļā

(2006/496/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 37. pantu saistībā ar tā 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

(1) Kopiena ir kompetenta pieņemt pasākumus zvejas resursu saglabāšanai un pārvaldīšanai, kā arī noslēgt nolīgumus ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām.

(2) Kopiena ir līgumslēdzēja puse Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencijai, kas visiem starptautiskās sabiedrības locekļiem uzliek pienākumu sadarboties jūras bioloģisko resursu saglabāšanā un apsaimniekošanā.

(3) Kopiena un tās dalībvalstis ir ratificējušas Nolīgumu par Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvencijas īstenošanu attiecībā uz transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un apsaimniekošanu.

(4) Piektā to pušu starpvaldību konference, kuras nākotnes aspektā ir ieinteresētas Nolīgumā par zveju Indijas okeāna dienvidu daļā, iesniedza Nolīguma projektu.

(5) Kopiena izmanto zvejai attiecīgā apgabala zvejas resursus, un Kopiena ir ieinteresēta efektīvi rīkoties Nolīguma īstenošanā. Tādēļ ir vajadzīgs parakstīt Nolīgumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Kopienas vārdā tiek apstiprināta Nolīguma par zveju Indijas okeāna dienvidu daļā parakstīšana, ņemot vērā Padomes lēmumu par minētā Nolīguma noslēgšanu.

Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.

2. pants

Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas Kopienas vārdā parakstīt Nolīgumu, ņemot vērā tā noslēgšanu.

Briselē, 2006. gada 6. jūlijā Padomes vārdā — priekšsēdētāja P. LEHTOMÄKI

LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 196/15

TULKOJUMS

NOLĪGUMS PAR ZVEJU INDIJAS OKEĀNA DIENVIDU DAĻĀ (SIOFA)

LĪGUMSLĒDZĒJAS PUSES,

BŪDAMAS SAVSTARPĒJI IEINTERESĒTAS Indijas okeāna dienvidu daļas zvejas resursu pienācīgā apsaimniekošanā, ilglaicīgā saglabāšanā un ilgtspējīgā izmantošanā un vēlēdamās savu mērķu sasniegšanu veicināt ar starptautiskās sadarbības palīdzību,

ŅEMOT VĒRĀ, ka saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvenciju un vispārējiem starptautisko tiesību principiem piekrastes valstu ūdeņi ir to jurisdikcijā, kuras ietvaros tās izmanto savas suverēnās tiesības, lai pētītu un izmantotu, saglabātu un apsaimniekotu zvejas resursus un saglabātu dzīvos jūras resursus, ko ietekmē zvejniecība,

ATSAUCOTIES UZ ATTIECĪGIEM NOTEIKUMIEM, ko nosaka Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvencija, 1995. gada 4. decembra Nolīgums par Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvencijas noteikumu īstenošanu attiecībā uz transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un apsaimniekošanu un 1993. gada 24. novembra Nolīgums, lai veicinātu starptautisko saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumu ievērošanu uz tāljūrā esošiem zvejas kuģiem, kā arī ņemot vērā Atbildīgas zvejas rīcības kodeksu, ko pieņēma Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas konferences 28. sesija 1995. gada 31. oktobrī,

TURKLĀT ATSAUCOTIES uz 17. pantu 1995. gada Nolīgumā par Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvencijas noteikumu īstenošanu attiecībā uz transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un apsaimniekošanu, kā arī nepieciešamību, lai trešās puses, kas nav šā Nolīguma par zveju Indijas okeāna dienvidu daļā Līgumslēdzējas puses, piemērotu ar šo Nolīgumu pieņemtos saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumus un neatļautu kuģiem, kas kuģo ar viņu karogu, veikt tādu zveju, kas ir pretrunā ar to zvejas resursu saglabāšanu un ilglaicīgu izmantošanu, uz kuriem attiecas šis Nolīgums,

ATZĪSTOT jaunattīstības valstu, to vidū jo īpaši visvājāk attīstīto un mazo salu jaunattīstības valstu un to piekrastes iedzīvotāju ekonomiskos un ģeogrāfiskos apsvērumus un īpašās prasības par taisnīgu labuma guvumu no zvejas resursiem,

VĒLĒDAMĀS Indijas okeāna dienvidu daļas zvejas resursos ieinteresēto piekrastes valstu un visu citu valstu, organizāciju un zvejas tiesību subjektu sadarbību, lai nodrošinātu saskaņotus zvejas resursu saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumus,

PATUROT PRĀTĀ, ka minēto mērķu sasniegšana veicinās samērīgas un taisnīgas ekonomikas kārtības īstenošanu visas cilvēces un īpaši jaunattīstības valstu, un jo īpaši visvājāk attīstīto un mazo salu jaunattīstības valstu interesēs un atbilstoši to vajadzībām,

PĀRLIECĪBĀ, ka šie mērķi vislabāk īstenojami, noslēdzot daudzpusēju nolīgumu par to, lai ilglaicīgi saglabātu un ilgtspējīgi izmantotu zvejas resursus Indijas okeāna dienvidu daļas ūdeņos, kuri nav valstu jurisdikcijā,

IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.

1. pants

Definīcijas

Šajā Nolīgumā:

a) “1982. gada konvencija” ir Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvenciju;

b) “1995. gada nolīgums” ir 1995. gada 4. decembra Nolīgums par Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvencijas noteikumu īstenošanu attiecībā uz transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un apsaimniekošanu;

c) “Apgabals” ir 3. pantā sniegtajam aprakstam atbilstošu apgabalu, uz kuru attiecas šis Nolīgums;

d) “Rīcības kodekss” ir Atbildīgas zvejas rīcības kodekss (Code of Conduct for Responsible Fisheries), ko pieņēma Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības konferences 28. sesija 1995. gada 31. oktobrī;

e) “Līgumslēdzēja puse” ir jebkura valsts vai reģionāla ekonomikas integrācijas organizācija, kura ir piekritusi uzņemties šā Nolīguma saistības un attiecībā uz kuru ir spēkā šis Nolīgums;

f) “zvejas resursi” ir zivju, gliemeņu, vēžveidīgo un citu Apgabala nometnieku sugu resursi, izņemot: i) nometnieku sugas, kuras saskaņā ar 1982. gada konvencijas 77. panta 4. punktu pakļautas piekrastes valstu zvejas jurisdikcijai, kā arī ii) 1982. gada konvencijas I. pielikumā norādītās tālu migrējošās sugas;

g) “zveja” nozīmē šādas darbības: i) faktiska zvejas resursu meklēšana, zvejošana, ieguve vai ievākšana, vai mēģinājums veikt šādas darbības; ii) visas darbības, no kurām var pamatoti gaidīt zvejas resursu atrašanās vietas noteikšanu, zvejošanu, ieguvi vai ievākšanu jebkuriem mērķiem, arī zinātniskai izpētei; iii) jebkādu zvejas resursu iegūšanas ierīču vai ar tiem saistīto iekārtu, tostarp radiobāku, izvietošana, meklēšana vai savākšana; iv) jebkāda darbība jūrā, kas atbalsta vai sagatavo kādu šajā definīcijā aprakstītu darbību, izņemot ārkārtas operācijas, kuras saistītas ar apkalpes locekļu veselību un drošību vai kuģa drošību; vai v) lidaparāta izmantošana attiecībā uz jebkuru šajā definīcijā aprakstīto darbību, izņemot ārkārtas lidojumus, kas saistīti ar apkalpes locekļu veselību un drošību vai kuģa drošību;

h) “zvejas tiesību subjekts” nozīmē jebkuru zvejas tiesību subjektu, kas minēts 1995. gada nolīguma 1. panta 3. punktā;

i) “zvejas kuģis” ir jebkurš kuģis, ko izmanto vai ko paredzēts izmantot zvejai, tai skaitā bāzes kuģis un jebkurš cits kuģis, kas tieši nodarbojas ar zveju, kā arī jebkurš pārkraušanā nodarbinātais kuģis;

j) “pilsoņi” ietver fiziskās un juridiskās personas;

k) “reģionāla ekonomikas integrācijas organizācija” ir reģionāla ekonomikas integrācijas organizācija, kurai tās dalībvalstis ir piešķīrušas kompetenci šajā Nolīgumā ietvertajos jautājumos, tostarp pilnvarojumu pieņemt lēmumus, kas ir saistoši tās dalībvalstīm attiecībā uz šiem jautājumiem;

l) “pārkraušana” ir jūrā vai ostā veikta daļēja vai pilnīga zvejas resursu pārkraušana no zvejas kuģa kādā citā kuģī.

2. pants

Mērķi

Šā Nolīguma mērķi ir nodrošināt zvejas resursu ilglaicīgu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu Apgabalā, pamatojoties uz Nolīguma Līgumslēdzēju pušu sadarbību, kā arī veicināt ilgtspējīgu zvejniecības attīstību Apgabalā, ņemot vērā tā pierobežas jaunattīstības valstu, kas ir šā Nolīguma Līgumslēdzējas puses, to vidū jo īpaši visvājāk attīstīto un mazo salu jaunattīstības valstu vajadzības.

3. pants

Piemērošanas apgabals

1. Šo Nolīgumu piemēro Apgabalam, kuru ierobežo līnija, kas savieno šādus ģeogrāfiskā platuma paralēļu un garuma meridiānu punktus (izņemot ūdeņus, kas ir valstu jurisdikcijā):

sākoties tur, kur 10o ziemeļu paralēle sasniedz Āfrikas kontinenta krastu; tālāk virzās uz austrumiem pa minēto paralēli līdz tās krustojumam ar 65° austrumu meridiānu; no turienes uz dienvidiem pa minēto meridiānu līdz punktam, kur meridiāns krustojas ar ekvatoru; no turienes uz austrumiem pa ekvatoru līdz punktam, kur tas krustojas ar 80° austrumu meridiānu; no turienes pa šo meridiānu uz dienvidiem līdz tā krustojumam ar 20° dienvidu paralēli; no turienes pa šo paralēli uz austrumiem, līdz tā sasniedz Austrālijas kontinentu; no turienes uz dienvidiem, pēc tam uz austrumiem pa Austrālijas krasta līniju līdz tās krustojumam ar 120° austrumu meridiānu; no turienes pa šo meridiānu uz dienvidiem līdz krustojumam ar 55° dienvidu paralēli; no turienes uz rietumiem pa minēto paralēli līdz tās krustojumam ar 80° austrumu meridiānu; no turienes pa šo meridiānu uz ziemeļiem līdz tā krustojumam ar 45° dienvidu paralēli; no turienes uz rietumiem pa minēto paralēli līdz tās krustojumam ar 30° austrumu meridiānu; no turienes pa šo meridiānu uz ziemeļiem, līdz tas sasniedz Āfrikas kontinentu.

2. Ja šā Nolīguma mērķiem ir jānosaka kāda punkta, līnijas vai apgabala atrašanās uz zemeslodes virsmas, tad to nosaka, atsaucoties uz Starptautisko elipsoidālo koordinātu atskaites sistēmu (International Terrestrial Reference System), ko uztur Starptautiskais Zemes rotācijas dienests (International Earth Rotation Service) un kas praktiski saskan ar 1984. gada Pasaules Ģeodēzisko sistēmu WGS84 (World Geodetic System 1984).

4. pants

Vispārējie principi

Izpildot savu sadarbības pienākumu saskaņā ar 1982. gada konvenciju un starptautiskām tiesībām, Līgumslēdzējas puses jo īpaši piemēro šādus principus:

a) pamatojoties uz vislabākajiem zinātniskajiem atzinumiem, pieņem tādus pasākumus, ar kuru palīdzību iespējams nodrošināt zvejas resursu ilglaicīgu saglabāšanu, ņemot vērā šo resursu ilgtspējīgu izmantošanu un īstenojot ekosistēmisku pieeju to apsaimniekošanai;

b) veic pasākumus, lai nodrošinātu to, ka zvejas darbība atbilst zvejas resursu ilgtspējīgas izmantošanas uzdevumam;

c) piemēro piesardzīgu pieeju saskaņā ar Rīcības kodeksu un 1995. gada nolīgumu, saskaņā ar kuru atbilstošas zinātniskās informācijas trūkums nevar būt par iemeslu saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumu atlikšanai vai to neveikšanai;

d) zvejas resursus apsaimnieko tā, ka tie tiek saglabāti maksimāli ilgtspējīgai zvejniecībai pietiekamos apjomos un izsmeltie zvejas resursi tiek atkal atjaunoti minētajā līmenī;

e) piemērojot zvejas metodes un apsaimniekošanas pasākumus, ņem vērā nepieciešamību samazināt zvejas iespējamo nelabvēlīgo ietekmi uz jūras vidi;

f) aizsargā jūras vides bioloģisko daudzveidību; un

g) pilnībā atzīst to Apgabala pierobežas jaunattīstības valstu īpašās vajadzības, kuras ir šā Nolīguma Līgumslēdzējas puses, un to vidū – jo īpaši – visvājāk attīstīto valstu un mazo salu jaunattīstības valstu vajadzības.

5. pants

Līgumslēdzēju pušu sanāksme

1. Līgumslēdzējas puses regulāri tiekas, lai apspriestu ar šā Nolīguma īstenošanu saistītus jautājumus un pieņemtu visus attiecīgos lēmumus.

2. Kārtējās Līgumslēdzēju pušu sanāksmes notiek, ja vien Līgumslēdzēju pušu sanāksme nenolemj citādi, vismaz vienu reizi gadā un, ciktāl praktiski iespējams, saistībā ar Indijas okeāna Dienvidrietumu zvejas komisijas (South West Indian Ocean Fisheries Commission) sanāksmēm. Vajadzības gadījumā Līgumslēdzējas puses var sasaukt arī ārkārtas sanāksmes.

3. Līgumslēdzēju pušu sanāksme vienprātīgi pieņem un groza savus un savu palīgstruktūru reglamentu.

4. Savā pirmajā sanāksmē Līgumslēdzējas puses apspriež budžeta pieņemšanu, lai finansētu Līgumslēdzēju pušu sanāksmes darbību un tās funkciju izpildi, kā arī attiecīgus finanšu noteikumus. Finanšu noteikumi ietver kritērijus, pēc kuriem nosaka katras Līgumslēdzējas puses iemaksu budžetā, ņemot vērā Līgumslēdzēju pušu – jaunattīstības valstu – un to vidū, jo īpaši, visvājāk attīstīto un mazo salu jaunattīstības valstu ekonomisko stāvokli un nodrošinot, ka Līgumslēdzējas puses, kas gūst labumu no zvejas Apgabalā, iemaksā atbilstošu daļu budžetā.

6. pants

Pušu sanāksmes funkcijas

1. Līgumslēdzēju pušu sanāksme:

a) novērtē zvejas resursu stāvokli, arī resursu apjomu un to izmantošanas līmeni;

b) virza un attiecīgos gadījumos koordinē nepieciešamos izpētes pasākumus attiecībā uz zvejas resursiem un transzonāliem resursiem, kas nonāk Apgabalam piekļauto valstu jurisdikcijas ūdeņos, izpētē ietverot arī izbrāķēto lomu un zvejas ietekmi uz jūras vidi;

c) novērtē zvejniecības ietekmi uz zvejas resursiem un jūras vidi, ņemot vērā Apgabala ekoloģiskās un okeanogrāfiskās pazīmes, citus cilvēku darbības veidus un vides faktorus;

d) izstrādā un pieņem zvejas resursu ilgtspējības nodrošināšanai nepieciešamos saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumus, ņemot vērā jūras bioloģiskās daudzveidības aizsardzības uzdevumu un balstoties uz labākajām pieejamām zinātnes atziņām;

e) pieņem atbildīgai zvejas darbību veikšanai vispārēji ieteikto starptautisko standartu minimumu;

f) izstrādā zinātnisko un statistikas datu savākšanas un pārbaudes, kā arī šādu datu iesniegšanas, publicēšanas, izplatīšanas un izmantošanas noteikumus;

g) virza sadarbību un koordināciju Līgumslēdzējas pušu starpā, lai nodrošinātu saskaņu starp saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumiem attiecībā uz to migrējošo zivju krājumiem, kas nonāk Apgabalam piekļauto valstu jurisdikcijas ūdeņos, kā arī Līgumslēdzēju pušu sanāksmes pieņemtiem pasākumiem attiecībā uz zvejas resursiem;

h) izstrādā zvejas darbības pārraudzības, kontroles un uzraudzības noteikumus un kārtību, lai nodrošinātu saskaņu ar Līgumslēdzēju pušu sanāksmes pieņemtajiem saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumiem, attiecīgos gadījumos paredzot arī pārbaudes sistēmu, kas ietver kuģu pārraudzību un novērošanu; izstrādā arī noteikumus par ierašanos uz Apgabalā strādājošiem zvejas kuģiem un to inspekciju;

i) izstrādā un pārrauga pasākumus, lai atturētu, apkarotu un novērstu nelegālu, nepieteiktu un neregulētu zveju;

j) saskaņā ar starptautiskām tiesībām un visiem piemērojamiem instrumentiem vērš jebkuras Nolīguma nesaistītās trešās puses uzmanību uz jebkuru darbību, kas apdraud šā Nolīguma mērķu sasniegšanu;

k) nosaka kritērijus līdzdalībai zvejā un noteikumus, kas regulē šo līdzdalību; un

l) veic visus citus nepieciešamos uzdevumus un funkcijas, lai sasniegtu šā Nolīguma mērķus.

2. Nosakot kritērijus līdzdalībai zvejā, arī attiecībā uz kopējo pieļaujamo nozveju vai kopējo zvejas intensitātes līmeni, Līgumslēdzējas puses cita starpā ņem vērā starptautiskos, piemēram, 1995. gada nolīgumā ietvertos principus.

3. Piemērojot 2. punkta noteikumus, Līgumslēdzējas puses cita starpā var:

a) noteikt gada kvotu piešķīrumus Līgumslēdzējām pusēm vai to zvejas intensitātes ierobežojumus;

b) piešķirt nozvejas apjomus izpētei un zinātniskiem pētījumiem; un,

c) ja nepieciešams, rezervēt zvejas iespējas trešām pusēm, kas nav šā Nolīguma Līgumslēdzējas puses.

4. Līgumslēdzēju pušu sanāksme saskaņā ar pieņemtiem noteikumiem pārbauda kvotu piešķīrumu un Līgumslēdzēju pušu zvejas intensitātes ierobežojumus, kā arī trešo pušu zvejas darbības iespējas, cita starpā ņemot vērā informāciju par to, kā Līgumslēdzējas puses un trešās puses īsteno Līgumslēdzēju pušu sanāksmes pieņemtos zvejas resursu saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumus.

7. pants

Palīgstruktūras

1. Līgumslēdzēju pušu sanāksme izveido pastāvīgu Zinātnisko komiteju, kuru sasauc – ja Līgumslēdzēju pušu sanāksme nenolemj citādi – vismaz vienu reizi gadā, vēlams pirms Līgumslēdzēju pušu sanāksmes, saskaņā ar šādiem noteikumiem:

a) Zinātniskā komiteja: i) sniedz zinātnisku vērtējumu par zvejas resursiem un zvejas ietekmi uz jūras vidi, ņemot vērā Apgabala ekoloģiskās un okeanogrāfiskās pazīmes un attiecīgo zinātnisko pētījumu rezultātus; ii) veicina un atbalsta zinātniski pētniecisko sadarbību, lai pilnveidotu zināšanas par zvejas resursu stāvokli; iii) sniedz Līgumslēdzēju pušu sanāksmei zinātniskas konsultācijas un ieteikumus attiecībā uz 6. panta 1. punkta d) apakšpunktā noteikto saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumu izstrādi; iv) sniedz Līgumslēdzēju pušu sanāksmei zinātniskas konsultācijas un ieteikumus attiecībā uz zvejas darbības pārraudzības pasākumu izstrādi; v) sniedz Līgumslēdzēju pušu sanāksmei zinātniskas konsultācijas un ieteikumus attiecībā uz piemērotiem zvejniecības datu vākšanas un apmaiņas standartiem un formātu; un vi) veic dažādas citas zinātniskas funkcijas, ko Līgumslēdzēju pušu sanāksme var uzlikt par pienākumu;

b) izstrādājot konsultācijas un ieteikumus, Zinātniskā komiteja ņem vērā Indijas okeāna Dienvidrietumu zvejas komisijas, kā arī citu attiecīgo pētniecisko organizāciju un reģionālo zvejas pārvaldības organizāciju izstrādnes.

2. Ja ir pieņemti 6. pantā norādītie pasākumi, Līgumslēdzēju pušu sanāksme izveido Uzraudzības komiteju, lai pārbaudītu šādu pasākumu īstenošanu un atbilstību tiem. Uzraudzības komiteju sasauc – kopā ar Līgumslēdzēju pušu sanāksmi – saskaņā ar reglamentu, un tā sniedz ziņojumus, konsultācijas un ieteikumus Līgumslēdzēju pušu sanāksmei.

3. Ja nepieciešams, Līgumslēdzēju pušu sanāksme var izveidot arī tādas pagaidu, īpašas vai pastāvīgas komitejas, kādas var būt nepieciešamas, lai izpētītu ar šā Nolīguma mērķu īstenošanu saistītos jautājumus un sniegtu attiecīgus ziņojumus, kā arī darba grupas, lai izpētītu īpašas tehniskas problēmas un sniegtu attiecīgus ieteikumus.

8. pants

Lēmumu pieņemšana

1. Ja vien šajā Nolīgumā nav noteikts citādi, Līgumslēdzēju pušu sanāksme un tās palīgstruktūras būtiskos jautājumos lēmumus pieņem uz klātesošo Līgumslēdzēju pušu vienprātības pamata, ar vienprātību saprotot to, ka lēmuma pieņemšanas laikā pret to nav celti nekādi formāli iebildumi. Tas, vai jautājums ir būtisks, ir jāaplūko kā būtisks jautājums.

2. Jautājumos, kas ir citādi nekā 1. punktā norādītie, lēmumus pieņem ar vienkāršu klātesošo un balsojošo Līgumslēdzēju pušu balsu vairākumu.

3. Līgumslēdzēju pušu sanāksmes pieņemtie lēmumi ir saistoši visām Līgumslēdzējām pusēm.

9. pants

Sekretariāts

Līgumslēdzēju pušu sanāksme lemj par sekretariāta pakalpojumu organizāciju vai izveido Sekretariātu, lai veiktu šādas funkcijas:

a) šā Nolīguma administratīvo noteikumu īstenošanu un koordinēšanu, ietverot arī Līgumslēdzēju pušu sanāksmes oficiālā ziņojuma sagatavošanu un izplatīšanu;

b) pilnīga Līgumslēdzēju pušu un tās palīgstruktūru sanāksmju protokolu reģistra, kā arī visu citu ar šā Nolīguma īstenošanu saistīto oficiālo dokumentu pilnīga arhīva uzturēšanu; un

c) dažādas citas funkcijas, ko var uzdot veikt Līgumslēdzēju pušu sanāksme.

10. pants

Līgumslēdzējas puses pienākumi

1. Katra Līgumslēdzēja puse attiecībā uz visām darbībām, ko tā veic Apgabalā:

a) precīzi īsteno šā Nolīguma noteikumus un visus saglabāšanas, apsaimniekošanas un citus pasākumus un lēmumus, ko pieņēmusi Līgumslēdzēju pušu sanāksme;

b) veic atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu Līgumslēdzēju pušu sanāksmes pieņemto pasākumu efektivitāti;

c) vāc zinātniskos, tehniskos un statistikas datus par zvejas resursiem un apmainās ar tiem, un nodrošina, ka: i) tiek savākti pietiekami sīki dati, lai sekmētu efektīvu resursu novērtēšanu, un šie dati tiek laikus iesniegti, izpildot Līgumslēdzēju pušu sanāksmes pieņemtajos noteikumos noteiktās prasības; ii) tiek veikti attiecīgi šādu datu precizitātes pārbaudes pasākumi; iii) katru gadu tiek sniegti Līgumslēdzēju pušu sanāksmes noteiktie statistiskie, bioloģiskie un citi dati un informācija; un iv) laikus tiek sniegta informācija par Līgumslēdzēju pušu sanāksmes pieņemto saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumu īstenošanas gaitu.

2. Katra Līgumslēdzēja puse sniedz Līgumslēdzēju pušu sanāksmei paziņojumu par īstenošanas un atbilstības pasākumiem (ietverot sankcijas par visiem pārkāpumiem), ko tā veikusi saskaņā ar šo pantu, un – ja tās ir piekrastes valstis, kas ir šā Nolīguma Līgumslēdzējas puses – par saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumiem, ko tās veikušas attiecībā uz to transzonālo zivju krājumiem, kas nonāk to jurisdikcijas ūdeņos līdzās Apgabalam.

3. Neierobežojot kuģa karoga valsts atbildības prioritāti, katra Līgumslēdzēja puse pēc iespējas plašāk veic pasākumus vai sadarbojas, lai nodrošinātu, ka tās pilsoņi, kuri zvejo, un zvejas kuģi, kuri pieder tās pilsoņiem vai kurus tās pilsoņi nodarbina, zvejojot Apgabalā, izpilda šā Nolīguma noteikumus un Līgumslēdzēju pušu sanāksmes pieņemtos saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumus.

4. Katra Līgumslēdzēja puse pēc jebkuras citas Līgumslēdzējas puses pieprasījuma un, ja ir iesniegta attiecīgā informācija, iespējami pilnīgi izmeklē katru gadījumu, kas 1995. gada nolīguma nozīmē varētu būt nopietns šā Nolīguma noteikumu vai kādu citu Līgumslēdzēju pušu sanāksmes pieņemto saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumu pārkāpums, ko pieļāvuši tās pilsoņi vai zvejas kuģi, kuri pieder tās pilsoņiem vai kurus nodarbina tās pilsoņi. Atbilde, ietverot sīku aprakstu par veiktajiem vai ierosinātajiem pasākumiem attiecībā uz iespējamo pārkāpumu, ir jānosūta visām Līgumslēdzējām pusēm tik drīz, cik tas praktiski iespējams, bet, jebkurā gadījumā, divu (2) mēnešu laikā pēc šāda pieprasījuma saņemšanas. Pēc izmeklēšanas pabeigšanas Līgumslēdzēju pušu sanāksmei ir jāsaņem ziņojums par izmeklēšanas rezultātu.

11. pants

Karoga valsts pienākumi

1. Katra Līgumslēdzēja puse veic pasākumus, kuri var būt nepieciešami, lai nodrošinātu, ka:

a) zvejas kuģi, kas kuģo ar tās karogu un darbojas Apgabalā, izpilda šā Nolīguma noteikumus un Līgumslēdzēju pušu sanāksmes pieņemtos saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumus un neveic nekādas darbības, kas mazina šo pasākumu efektivitāti;

b) zvejas kuģi, kas kuģo ar tās karogu, neveic neatļautu zveju valstu jurisdikcijas ūdeņos līdzās Apgabalam; un

c) izveido zvejas kuģu pārraudzības satelītsistēmu un piemēro to zvejas kuģiem, kas kuģo ar tās karogu un zvejo Apgabala ūdeņos.

2. Līgumslēdzēja puse tikai tad ļauj zvejas kuģiem, kuriem ir piešķirtas tiesības kuģot ar tās karogu, zvejot Apgabala ūdeņos, ja katram attiecīgajam kuģim ir šās Līgumslēdzējas puses kompetentās iestādes vai iestāžu atbilstošā atļauja.

3. Katra Līgumslēdzēja puse:

a) tikai tad atļauj kuģiem ar tās karogu zvejot ārpus valsts jurisdikcijas ūdeņiem, ja tā spēj efektīvi īstenot šajā Nolīgumā un starptautiskajās tiesību normās noteiktos pienākumus attiecībā uz šiem kuģiem;

b) uztur kārtībā to zvejas kuģu reģistru, kuriem atļauts kuģot ar tās karogu un zvejai izmantot zvejas resursus, un nodrošina, lai par šiem kuģiem šajā reģistrā tiktu ietverta Līgumslēdzēju pušu sanāksmes noteiktā informācija; Līgumslēdzējas puses apmainās ar šo informāciju saskaņā ar Līgumslēdzēju pušu sanāksmes noteiktām procedūrām;

c) atbilstoši Līgumslēdzēju pušu sanāksmes noteiktajām prasībām sniedz katrai gadskārtējai Līgumslēdzēju pušu sanāksmei ziņojumu par savām zvejas darbībām Apgabalā;

d) savlaicīgi savāc un paziņo pilnīgus un pareizus datus par to kuģu zvejas darbībām, kuri kuģo ar tās karogu un darbojas Apgabala ūdeņos, īpaši par kuģu atrašanās vietu, paturēto lomu, izbrāķēto lomu un zvejas intensitāti, atbilstošos gadījumos saglabājot datu konfidencialitāti saistībā ar attiecīgo valsts tiesību normu piemērošanu; un

e) pēc jebkuras citas Līgumslēdzējas puses pieprasījuma, ja ir iesniegta attiecīgā informācija, iespējami pilnīgi izmeklē katru gadījumu, kas 1995. gada nolīguma nozīmē varētu būt nopietns šā Nolīguma noteikumu vai kādu citu Līgumslēdzēju pušu sanāksmes pieņemto saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumu pārkāpums, ko pieļāvuši zvejas kuģi, kuri kuģo ar tās karogu. Atbilde, ietverot sīku aprakstu par veiktajiem vai ierosinātajiem pasākumiem attiecībā uz šādu iespējamu pārkāpumu, ir jānosūta visām Līgumslēdzējām pusēm tik drīz, cik tas praktiski iespējams, bet jebkurā gadījumā divu (2) mēnešu laikā pēc šāda pieprasījuma saņemšanas. Pēc izmeklēšanas pabeigšanas Līgumslēdzēju pušu sanāksmei ir jāsaņem ziņojums par izmeklēšanas rezultātu.

12. pants

Ostas valsts pienākumi

1. Pasākumos, ko Līgumslēdzēja puse, kas ir ostas valsts, ir veikusi saskaņā ar šo Nolīgumu, pilnībā ņem vērā ostas valsts tiesības un pienākumus saskaņā ar starptautiskām tiesībām sekmēt apakšreģionālās, reģionālās un globālos saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumus. Veicot šādus pasākumus, Līgumslēdzēja puse, kas ir ostas piederības valsts, ne formāli, ne faktiski nediskriminē nevienas valsts zvejas kuģus.

2. Katra Līgumslēdzēja puse, kas ir ostas valsts:

a) saskaņā ar Līgumslēdzēju pušu sanāksmes pieņemtajiem saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumiem cita starpā pārbauda dokumentus, zvejas aprīkojumu un nozveju uz zvejas kuģiem, ja šādi kuģi ir izvēlējušies piestāt tās ostās vai pie tās termināļiem jūras piekrasta zonā;

b) zvejas kuģiem atļauj piestāt krastā, pārkraut tos vai sniegt tiem pakalpojumus tikai tad, kad attiecīgie dienesti ir pārliecinājušies, ka zivis uz kuģa ir nozvejotas Līgumslēdzēju pušu sanāksmes pieņemtajiem saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumiem atbilstošā veidā; un

c) atbilstoši praktiskai iespējai un saskaņā ar savas valsts un starptautiskajām tiesībām sniedz palīdzību kuģu karoga valstīm, kuras ir Līgumslēdzējas puses, ja to zvejas kuģis ir izvēlējies piestāt tās ostās vai pie tās termināļiem jūras piekrasta zonā un ja kuģa karoga valsts tai lūdz sniegt palīdzību, lai nodrošinātu atbilstību šā Nolīguma noteikumiem un Līgumslēdzēju pušu sanāksmes pieņemtajiem saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumiem.

3. Gadījumā, ja Līgumslēdzēja puse, kas ir ostas valsts, uzskata, ka citas Līgumslēdzējas puses kuģis, kurš izmanto tās ostas vai termināļus piekrasta zonā, ir pārkāpis kādu šā Nolīguma noteikumu vai Līgumslēdzēju pušu sanāksmes pieņemto saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumu, Līgumslēdzēja puse to norāda attiecīgā karoga valstij un Līgumslēdzēju pušu sanāksmei. Līgumslēdzēja puse, kas ir ostas valsts, iesniedz karoga valstij un Līgumslēdzēju pušu sanāksmei pilnīgu lietas dokumentāciju, ietverot arī inspekcijas ierakstus.

4. Nekas šajā pantā neietekmē Līgumslēdzēju pušu suverēno tiesību īstenošanu attiecībā uz to ostām to teritorijā saskaņā ar starptautiskajām tiesībām.

13. pants

Jaunattīstības valstu īpašās vajadzības

1. Līgumslēdzējas puses pilnībā atzīst Apgabala pierobežas jaunattīstības valstu, to vidū jo īpaši visvājāk attīstīto valstu un mazo salu jaunattīstības valstu īpašās vajadzības attiecībā uz zvejas resursu saglabāšanu un apsaimniekošanu un šo resursu ilgtspējīgu attīstību.

2. Līgumslēdzējas puses jo īpaši atzīst:

a) Apgabala pierobežas jaunattīstības valstu, to vidū jo īpaši visvājāk attīstīto valstu un mazo salu jaunattīstības valstu neaizsargātību, tām esot atkarīgām no zvejas resursu izmantošanas, lai, cita starpā, nodrošinātu pārtiku to iedzīvotājiem vai iedzīvotāju daļai.

b) nepieciešamību novērst nelabvēlīgu ietekmi uz iztikas zveju, sīkzveju, amatieru zveju un zvejniekiem un nodrošināt tiem minēto zvejas veidu pieejamību; un

c) nepieciešamību nodrošināt, lai Līgumslēdzēju pušu sanāksmes pieņemto saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumu rezultātā Apgabala pierobežas jaunattīstības valstīm, to vidū jo īpaši visvājāk attīstītajām un mazo salu jaunattīstības valstīm nebūtu tieši vai netieši uzlikta nesamērīga zvejas resursu saglabāšanas pienākuma nasta.

3. Līgumslēdzēju pušu sadarbībai saskaņā ar šā Nolīguma noteikumiem, kā arī izmantojot citas dzīvo jūras resursu apsaimniekošanā iesaistītās apakšreģionālās vai reģionālās organizācijas, ir jāietver rīcība, kas atbilst šādiem mērķiem:

a) Apgabala pierobežas jaunattīstības valstu, to vidū jo īpaši visvājāk attīstīto valstu un mazo salu jaunattīstības valstu spējas veicināšana, lai tās varētu saglabāt un apsaimniekot zvejas resursus un attīstīt savu zvejniecību šo resursu izmantošanai; un

b) palīdzība Apgabala pierobežas jaunattīstības valstīm, to vidū jo īpaši visvājāk attīstītajām un mazo salu jaunattīstības valstīm, dodot tām iespēju piedalīties šādu resursu zvejā, arī atvieglojot pieejamību saskaņā ar šo Nolīgumu.

4. Sadarbībai, kas atbilstoši šajā pantā noteiktajiem mērķiem īstenojama ar Apgabala pierobežas jaunattīstības valstīm, to vidū jo īpaši visvājāk attīstītajām un mazo salu jaunattīstības valstīm, ir jāietver finansiālā palīdzība, palīdzība cilvēkresursu attīstībai, tehniskā palīdzība, tehnoloģijas nodošana, kā arī uz šiem mērķiem speciāli vērsti pasākumi:

a) uzlabota to zvejas resursu un transzonālo zivju krājumu saglabāšana un apsaimniekošana, kuri nonāk valsts jurisdikcijas ūdeņos līdzās Apgabalam, ietverot zvejas datu un attiecīgās informācijas savākšanu, paziņošanu, pārbaudi, apmaiņu un analīzi;

b) uzlabota informācijas vākšana jautājumā par zvejniecības ietekmi uz jūras vidi un šīs informācijas izmantošana;

c) zivju krājumu novērtējums un zinātniskā izpēte;

d) pārraudzība, kontrole, uzraudzība, atbilstība un ieviešana, ietverot arī apmācību un spējas attīstību vietējā līmenī, valsts un reģionālo novērošanas programmu attīstību un finansēšanu, kā arī tehnoloģijas pieejamību; un

e) līdzdalība Līgumslēdzēju pušu sanāksmēs un tās palīgstruktūru apspriedēs, kā arī strīdu noregulēšanā.

14. pants

Caurskatāmība

1. Līgumslēdzējas puses veicinās lēmumu pieņemšanas procesu un citu šim Nolīgumam atbilstošu darbību caurskatāmību.

2. Piekrastes valstis, kuru jurisdikcijā ir ūdeņi līdzās Apgabalam un kuras nav šā Nolīguma Līgumslēdzējas puses, ir tiesīgas novērotāju statusā piedalīties Līgumslēdzēju pušu sanāksmē un to palīgstruktūru apspriedēs.

3. Trešās puses, kuras nav šā Nolīguma Līgumslēdzējas puses, ir tiesīgas novērotāju statusā piedalīties Līgumslēdzēju pušu sanāksmē un tās palīgstruktūru apspriedēs.

4. Starpvaldību organizācijas, kuras nodarbojas ar šā Nolīguma īstenošanas jautājumiem, jo īpaši Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizācijai, Indijas okeāna Dienvidrietumu zvejas komisijai, kā arī reģionālās zvejniecības pārvaldīšanas organizācijām, kuru kompetencē ir dziļjūru ūdeņi līdzās Apgabalam, ir tiesīgas novērotāju statusā piedalīties Līgumslēdzēju pušu sanāksmē un tās palīgstruktūru apspriedēs.

5. To nevalstisko organizāciju pārstāvji, kas nodarbojas ar jautājumiem, kas ir saistīti šā Nolīguma īstenošanu, ir tiesīgi novērotāju statusā vai citādā Līgumslēdzēju pušu sanāksmes noteiktā veidā piedalīties Līgumslēdzēju pušu sanāksmē un tās palīgstruktūru apspriedēs. Šādas līdzdalības noteikumus paredz Līgumslēdzēju pušu sanāksmes un tās palīgstruktūru apspriežu reglamentā. Procedūras šajā ziņā nedrīkst būt pārlieku ierobežojošas.

6. Novērotājiem tiek sniegta savlaicīga piekļuve atbilstošai informācijai, arī tādai, kura attiecas uz konfidencialitātes prasībām, saskaņā ar procedūras noteikumiem, ko var noteikt Līgumslēdzēju pušu sanāksme.

15. pants

Zvejas tiesību subjekti

1. Pēc šā Nolīguma stāšanās spēkā visi zvejas tiesību subjekti, kuru kuģi ir zvejojuši vai ir paredzēts, ka tie zvejos, izmantojot Apgabala zvejas resursus, ar rakstisku dokumentu, kas nogādāts Līgumslēdzēju pušu sanāksmes priekšsēdētājam, atbilstoši Līgumslēdzēju pušu sanāksmes noteiktai kārtībai var izteikt noteiktu apņemšanos atzīt par saistošiem šā Nolīguma noteikumus. Šādas saistības stājas spēkā pēc trīsdesmit (30) dienām, skaitot no dokumenta saņemšanas dienas. Katrs šāds zvejas tiesību subjekts var atsaukt šīs saistības ar rakstisku paziņojumu, kas adresēts Līgumslēdzēju pušu sanāksmes priekšsēdētājam. Šāds paziņojums stājas spēkā pēc deviņdesmit (90) dienām, skaitot no tās dienas, kad Līgumslēdzēju pušu sanāksmes priekšsēdētājs saņēmis paziņojumu.

2. Zvejas tiesību subjekts, kurš ir paudis savu apņemšanos atzīt par saistošiem šā Nolīguma noteikumus, var piedalīties Līgumslēdzēju pušu sanāksmē un tās palīgstruktūru apspriedēs un piedalīties lēmumu pieņemšanā saskaņā ar Līgumslēdzēju pušu sanāksmes pieņemto reglamentu. Šādiem zvejas tiesību subjektiem pēc analoģijas piemēro 1. līdz 18. panta un 20. panta 2. punkta noteikumus.

16. pants

Sadarbība ar citām organizācijām

Līgumslēdzējas puses, rīkojoties vienoti saskaņā ar šo Nolīgumu, savstarpēji interesējošos jautājumos cieši sadarbojas ar citām starptautiskām zvejniecības un ar to saistītām organizācijām, jo īpaši ar Indijas okeāna Dienvidrietumu zvejas komisiju un citām reģionālām zvejas pārvaldības organizācijām, kuru kompetencē ir Apgabalam līdzās esošie atklātās jūras ūdeņi.

17. pants

Trešās puses

1. Līgumslēdzējas puses veic pasākumus saskaņā ar šo Nolīgumu, 1995. gada nolīgumu un starptautiskajām tiesībām, lai novērstu tādu ar šā Nolīguma nesaistīto trešo pušu karogu kuģojošo kuģu darbības, kuri apdraud Līgumslēdzēju pušu sanāksmes pieņemto saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumu efektivitāti vai šā Nolīguma mērķu sasniegšanu.

2. Līgumslēdzējas puses apmainās ar informāciju par to zvejas kuģu darbībām, kuri, kuģojot ar šā Nolīguma nesaistīto trešo pušu karogiem, ir iesaistīti Apgabala zvejas darbībās.

3. Līgumslēdzējas puses vērš attiecīgo šā Nolīguma nesaistīto trešo pušu uzmanību uz tādām to pilsoņu vai ar to karogu kuģojošo kuģu veiktajām darbībām, kas pēc Līgumslēdzējas puses uzskata apdraud Līgumslēdzēju pušu sanāksmes pieņemto saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumu efektivitāti vai šā Nolīguma mērķu sasniegšanu.

4. Līgumslēdzējas puses atsevišķi vai vienoti aicina šā Nolīguma nesaistītās trešās puses, kuru kuģi zvejo Apgabalā, pilnībā sadarboties Līgumslēdzēju pušu sanāksmes pieņemto saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumu īstenošanā, lai nodrošinātu šo pasākumu piemērošanu visām zvejas darbībām Apgabalā. Šādi sadarbojoties, šā Nolīguma nesaistīto trešo pušu līdzdalība zvejā tiks veicināta samērīgi ar to apņemšanos izpildīt saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumus attiecībā uz attiecīgiem zvejas resursu krājumiem un šo pasākumu reālo izpildi.

18. pants

Laba ticība un tiesību ļaunprātīga izmantošana

Katra Līgumslēdzēja puse labā ticībā izpilda saskaņā ar šo Nolīgumu pieņemtās saistības un izmanto šajā Nolīgumā atzītās tiesības tā, lai nenotiktu šo tiesību ļaunprātīga izmantošana.

19. pants

Saistība ar citiem nolīgumiem

Nekas šajā Nolīgumā neskar valstu tiesības un pienākumus saskaņā ar 1982. gada konvenciju vai 1995. gada nolīgumu.

20. pants

Interpretācija un strīdu noregulēšana

1. Līgumslēdzējas puses pēc vislabākās gribas cenšas atrisināt savas domstarpības mierīgā ceļā. Pēc jebkuras Līgumslēdzējas puses prasības strīdu var pakļaut saistošam lēmumam saskaņā ar strīdu noregulēšanas procedūru, kas noteikta 1982. gada konvencijas XV daļas II iedaļā, vai, ja strīds skar vienu vai vairākus transzonālos krājumus, 1995. gada nolīguma VIII daļā noteikto procedūru. Attiecīgās 1982. gada konvencijas un 1995. gada nolīguma daļas piemēro neatkarīgi no tā, vai strīda puses ir vai nav šo dokumentu Līgumslēdzējas puses.

2. Ja strīdā ir iesaistīts zvejas tiesību subjekts, kurš ir apņēmies ievērot šā Nolīguma noteikumus, un strīdu nevar nokārtot mierīgā ceļā, tad pēc jebkuras strīda puses pieprasījuma strīda izšķiršana ir jānodod galīgai un saistošai šķīrējtiesai saskaņā ar attiecīgiem pastāvīgās šķīrējtiesas noteikumiem.

21. pants

Grozījumi

1. Līgumslēdzēja puse var ierosināt Nolīguma grozījumus, vismaz sešdesmit (60) dienas pirms kārtējās Līgumslēdzēju pušu sanāksmes iesniedzot depozitāram ierosināto grozījumu tekstu. Depozitārs attiecīgi nosūta šā teksta kopiju visām pārējām Līgumslēdzējām pusēm.

2. Nolīguma grozījumus pieņem ar visu Līgumslēdzēju pušu piekrišanu.

3. Nolīguma grozījumi stājas spēkā pēc deviņdesmit (90) dienām, skaitot no dienas, kad visas Līgumslēdzējas puses, kurām grozījumu apstiprināšanas laikā ir šis statuss, savus šādu grozījumu ratifikācijas, akcepta vai apstiprināšanas dokumentus ir deponējušas depozitāram.

22. pants

Parakstīšana, ratifikācija, pieņemšana un apstiprināšana

1. Šis Nolīgums ir pieejams parakstīšanai:

a) valstīm un reģionālām ekonomikas integrācijas organizācijām, kuras piedalās starpvaldību konsultācijās saistībā ar Nolīgumu par zveju Indijas okeāna dienvidu daļā; un

b) visām citām valstīm, kuru jurisdikcijā atrodas ūdeņi līdzās Apgabalam; un paliek pieejams parakstīšanai divpadsmit (12) mēnešus pēc (datuma, kad kļūst pieejams parakstīšanai).

2. Šis Nolīgums tā parakstītājiem ir jāratificē, jāpieņem vai jāapstiprina.

3. Ratifikācijas, pieņemšanas vai apstiprināšanas dokumentus deponē depozitāram.

23. pants

Pievienošanās

1. Pēc parakstīšanas termiņa beigām šim Nolīgumam var pievienoties jebkura 22. panta 1. punktā minētā valsts vai reģionāla ekonomikas integrācijas organizācija, kā arī jebkura cita valsts vai reģionāla ekonomikas integrācijas organizācija, kura ir ieinteresēta zvejas darbībās attiecībā uz zvejas resursiem.

2. Pievienošanās dokumentus deponē depozitāram.

24. pants

Stāšanās spēkā

1. Šis Nolīgums stājas spēkā pēc deviņdesmit (90) dienām, skaitot no dienas, kad depozitāram iesniegts ceturtais ratifikācijas, pieņemšanas vai apstiprināšanas dokuments, ja vismaz divos gadījumos deponētājas ir piekrastes valstis, kuras robežojas ar Apgabalu.

2. Katrai šā Nolīguma parakstītājai valstij, kura ratificē, pieņem vai apstiprina šo Nolīgumu pēc tā stāšanās spēkā, šis Nolīgums stājas spēkā pēc trīsdesmit (30) dienām, skaitot no dienas, kad tā deponējusi savu ratifikācijas, pieņemšanas vai apstiprināšanas dokumentu.

3. Katrai valstij vai reģionālai ekonomikas integrācijas organizācijai, kura pievienojas šim Nolīgumam pēc tā stāšanās spēkā, šis Nolīgums stājas spēkā pēc trīsdesmit (30) dienām, skaitot no dienas, kad tā deponējusi savu pievienošanās dokumentu.

25. pants

Depozitārs

1. Šā Nolīguma un visu tā grozījumu dokumentu depozitārs ir Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas ģenerāldirektors. Depozitārs nosūta šā Nolīguma apstiprinātas kopijas visiem parakstītājiem un iesniedz to Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālsekretāram reģistrēšanai saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtu 102. pantu.

2. Depozitārs informē visas šā Nolīguma parakstītājas valstis par parakstiem un ratifikācijas, pievienošanās, pieņemšanas vai apstiprināšanas dokumentiem, kuri deponēti saskaņā ar 22. un 23. pantu, kā arī par šā Nolīguma spēkā stāšanās dienu saskaņā ar 24. pantu.

26. pants

Atteikšanās

Katra Līgumslēdzēja puse var atteikties no šā Nolīguma jebkurā brīdī pēc tam, kad ir pagājuši divi gadi pēc tās dienas, kad Nolīgums stājies spēkā attiecībā uz šo valsti, un var to izdarīt, iesniedzot rakstveida paziņojumu par šādu atteikšanos depozitāram, kurš nekavējoties informē visas Līgumslēdzējas puses par šādu atteikšanos. Atteikšanās paziņojums stājas spēkā pēc deviņdesmit (90) dienām, skaitot no dienas, kad to saņēmis depozitārs.

27. pants

Nolīguma izbeigšanās

Šis Nolīgums automātiski izbeidzas tad, ja citu pušu atteikšanās dēļ paliek mazāk nekā trīs Līgumslēdzējas puses.

28. pants

Atrunas

1. Šā Nolīguma ratifikācija, pieņemšana vai apstiprināšana var būt nosacīta ar atrunām, kuras stājas spēkā tikai ar vienbalsīgu visu šā Nolīguma Līgumslēdzēju pušu piekrišanu. Par jebkuru atrunu depozitārs nekavējoties paziņo visām Līgumslēdzējām pusēm. Līgumslēdzējas puses, kuras nav atbildējušas trīs (3) mēnešu laikā pēc paziņojuma dienas, atzīstamas par tādām, kuras ir piekritušas atrunai. Ja šādas piekrišanas nav, valsts vai reģionālā ekonomikas integrācijas organizācija, kura izdarījusi atrunu, nekļūst par šā Nolīguma Līgumslēdzēju pusi.

2. Nekas no 1. punktā noteiktā neliedz kādai valstij vai kādai reģionālai ekonomikas integrācijas organizācijai kādas valsts vārdā veikt atrunu attiecībā uz līdzdalību, kas iegūta, izmantojot teritorijas un aptverošos jūras apgabalus, kur valsts realizē savas suverenitātes vai teritoriālās un jūras jurisdikcijas īstenošanas tiesības.