Oficiālais Vēstnesis L 171 , 17/06/1998 Lpp. 0001 - 0004



Padomes Regula (EK) Nr. 1239/98 (1998. gada 8. jūnijs), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 894/97, ar kuru paredz dažus tehniskus pasākumus zvejas resursu saglabāšanai EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 43. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [1], ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [2], ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [3], (1) tā kā Padomes 1992. gada 20. decembra Regulas (EEK) Nr. 3760/92, kas izveido Kopienas zivsaimniecības un akvakultūras sistēmu [4] 2. un 4. pants paredz, ka Padomei, ņemot vērā pieejamos zinātniskos atzinumus, jāievieš saglabāšanas pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu racionālu, atbildīgu un ilgstošu dzīvo jūras resursu izmantošanu, ievērojot inter alia zvejas ietekmi uz jūras ekosistēmu, tā kā šajā nolūkā Padome var paredzēt tehniskus pasākumus attiecībā uz zvejas rīkiem un to izmantošanas veidiem; (2) tā kā Kopienas līmenī jānosaka principi un zināmi noteikumi, lai dalībvalstis varētu nodrošināt tādu zvejas darbību pārvaldību, kuras veic kuģi, kas peld ar to karogu vai uz kuriem attiecas to jurisdikcija; (3) tā kā Regula (EK) Nr. 894/97 [5] reglamentē zveju ar driftertīkliem; (4) tā kā attiecībā uz zvejas darbībām ar driftertīkliem iepriekš notikusi strauja augšupeja zvejas intensitātes ziņā; tā kā šo darbību nekontrolēta izvēršana varētu radīt nopietnus draudus, ka pārlieku pieaugs mērķa sugu zvejas intensitāte; (5) tā kā Līguma 130.r panta 2. punkts paredz, ka, veicot Kopienas pasākumus, piesardzīgi jāievēro vides aizsardzības prasības; (6) tā kā saskaņā ar Kopienas starptautiskajām saistībām, lai palīdzētu saglabāt un pārvaldīt okeānu bioloģiskos resursus, stingri jāreglamentē jebkādas Kopienas kuģu veiktas zvejas ar driftertīkliem izplatība; (7) tā kā ir vajadzīgi driftertīklu garuma ierobežojumi; (8) tā kā tunzivju, zobenzivju un zināmu citu sugu zveja ar driftertīkliem rada piezveju, kā arī apdraud to sugu populāciju, kuras nav mērķa sugas; (9) tā kā, ņemot vērā zvejas intensitātes nekontrolētas izplatības iespējamību un nepietiekamu driftertīklu selektivitāti, to izmantošana būtu jāaizliedz tunzivju, zobenzivju un zināmu citu sugu zvejā; tā kā pāreja būtu jāveic ātri, lai izvairītos no jebkādiem draudiem videi; (10) tā kā Kopienas kuģi, kas ir zvejojuši minēto sugu zivis ar driftertīkliem, ir pakļauti ekonomiskām grūtībām, kas izraisa vajadzību pēc pakāpeniskas pielāgošanās laika; tā kā būtu jāļauj šiem kuģiem turpināt zveju ar driftertīkliem līdz 2001. gada 31. decembrim; (11) tā kā tehniskie saglabāšanas pasākumi zvejai Baltijas jūrā ir noteikti Regulā (EK) Nr. 88/98 [6]; (12) tā kā zveja ar driftertīkliem būtu jāveic tikai ar nosacījumiem, ka šo tīklu lietošanu var kontrolēt un to faktiski kontrolē; (13) tā kā Komisijas 1983. gada 22. septembra Regula (EEK) Nr. 2807/83, kas nosaka sīki izstrādātas normas par to, kā reģistrē informāciju par dalībvalstu nozveju [7], neattiecas uz visām zvejniecības nozarēm, kurās izmanto driftertīklus; tā kā Padomes 1993. gada 12. oktobra Regulas (EEK) Nr. 2847/93, kas izveido kontroles sistēmu, ko piemēro kopējai zivsaimniecības politikai [8], vispārīgos noteikumus attiecībā uz kuģu žurnāliem un piestāšanās deklarācijām nepiemēros attiecībā uz Vidusjūru līdz 1999. gada 1. janvārim; (14) tā kā tādēļ, lai kontrolētu zveju ar driftertīkliem, rodas īpašas grūtības; tā kā attiecībā uz šo darbībai būtu jānosaka īpaši noteikumi; (15) tā kā sekas no zvejas ar driftertīkliem pastāvīgi jāizvērtē; tā kā tādēļ jāapkopo visi vajadzīgie dati; (16) tā kā kuģu žurnālu dati jāpārbauda, salīdzinot ar apjomu piestājoties, jābūt iespējai to efektīvi pārbaudīt; (17) tā kā dalībvalstīm jāsniedz Komisijai noteikta informācija, kas vajadzīga, lai Kopienas līmenī uzraudzītu to veiktās pārbaudes; (18) tā kā jebkurā šīs regulas noteikumu nepildīšanas gadījumā būtu jāpiemēro dalībvalstu sankcijas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2847/93, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Nolikumu (EK) Nr. 894/97 ar šo groza šādi: 1. Ar šo aizstāj 11. pantu: "11. pants Ne uz viena kuģa klāja nedrīkst atrasties viens vai vairāki driftertīkli, kā atsevišķais vai kopējais garums ir vairāk nekā 2,5 kilometri, un neviens kuģis tādus driftertīklus nedrīkst izmantot zvejai. 11.a pants 1. No 2002. gada 1. janvāra ne uz viena kuģa klāja nedrīkst atrasties un neviens kuģis nedrīkst izmantot zvejai vienu vai vairākus driftertīklus, kas paredzēti VIII pielikumā uzskaitīto sugu zvejai. 2. No 2002. gada 1. janvāra aizliegts vest krastā VIII pielikumā uzskaitīto sugu zivis, kas nozvejotas ar driftertīkliem. 3. Līdz 2001. gada 31. decembrim uz kuģa klāja drīkst atrasties viens vai vairāki 1. punktā minētie driftertīkli un kuģis drīkst tos izmantot zvejā, ja tas ir saņēmis atļauju no tās dalībvalsts kompetentajām iestādēm, ar kuras karogu tas peld. Maksimālais kuģu skaits, kam dalībvalsts var dot atļauju turēt uz klāja vienu vai vairākus driftertīklus vai izmantot tos zvejā, 1998. gadā nepārsniedz 60 % no zvejas kuģiem, kas lietojuši vienu vai vairākus driftertīklus laikā no 1995. līdz 1997. gadam. 4. Dalībvalstis līdz katra gada 30. aprīlim attiecībā uz katru mērķa sugu iesniedz Komisijai to kuģu sarakstu, kuriem ir atļauts veikt zvejas darbības, izmantojot driftertīklus, kas minēti 3. punktā; informāciju par 1998. gadu nosūta ne vēlāk kā 1998. gada 31. jūlijā. 11.b pants 1. Visi zvejas kuģi, kuri izmanto vienu vai vairākus driftertīklus, kas paredzēti VIII pielikumā uzskaitīto sugu zivju zvejai, darbojas saskaņā ar šādiem nosacījumiem: - zvejas laikā kuģim jāpatur tīkls nepārtrauktā vizuālā uzraudzībā, - peldošās bojas ar radara reflektoriem jānoenkuro katrā tīklojuma galā, lai jebkurā laikā varētu noteikt tās novietojumu. Bojām jābūt pastāvīgi marķētām ar tā kuģa reģistrācijas burtu(-iem) un numuru, kuram tās pieder. 2. Tāda zvejas kuģa kapteinis, kas izmanto vienu vai vairākus 1. punktā minētos driftertīklus, aizpilda kuģa žurnālu, kurā tam katru dienu jāreģistrē šāda informācija: - uz klāja esošo tīklu kopgarums, - katrā zvejas darbībā lietoto tīklu kopgarums, - katrā zvejas darbībā noķerto zivju daudzums, to skaitā piezvejas un jūrā izmestās zivis, jo īpaši vaļveidīgie, reptiļi un jūras putni, - katras uz klāja esošās sugas daudzums, - šādu lomu (izvilkšanas) diena un novietojums. 3. Tās dalībvalsts kompetentām iestādēm, kuras krastā attiecīgie kuģi piestāj, visi 2. punktā minētie kapteiņi nosūta deklarāciju, kurā norāda vismaz katras krastā izceltās sugas daudzumus un loma izvilkšanas dienu un zonu. 4. Vienu vai vairākus 1. punktā minētos driftertīklus izmantojošu kuģu kapteiņi, kuri vēlas kādā dalībvalstī izmantot pietauvošanās vietu, vismaz divas stundas pirms ierašanās ostā paziņo attiecīgajai dalībvalstij par plānoto pietauvošanās vietu un ierašanās laiku. 5. Uz visu tādu zvejas kuģu klāja, kuri izmanto vienu vai vairākus 1. punktā minētos driftertīklus, atrodas iepriekšēja zvejas atļauja, ko izdevusi tādas dalībvalsts kompetentā iestāde, ar kuras karogu tie peld. 6. Ja nav ievērotas 11. un 11.a pantā, kā arī šajā pantā noteiktās prasības, tad kompetentas iestādes saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2847/93 31. pantu veic atbilstīgus pasākumus attiecībā pret šādiem kuģiem. 11.c pants Izņemot ūdeņus, uz kuriem attiecas Padomes 1997. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 88/98, kas nosaka zināmus tehniskus pasākumus zvejas resursu saglabāšanai Baltijas jūras, Beltu un Zunda šauruma [9] ūdeņos, un neatkarīgi no 1. panta 1. punkta, 11., 11.a un 11.b pantu piemēro visos ūdeņos, uz ko attiecas dalībvalstu jurisdikcijas suverenitāte, un ārpus šiem ūdeņiem piemēro visiem Kopienas zvejas kuģiem." 2. Šeit pievienoto tekstu pievieno kā VIII pielikumu. 2. pants Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro no 1998. gada 1. jūlija. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Luksemburgā, 1998. gada 8. jūnijā Padomes vārdā — priekšsēdētājs J. Cunningham [1] OV C 118, 29.4.1994., 2. lpp. [2] OV C 305, 31.10.1994., 83. lpp. [3] OV C 393, 31.12.1994., 175. lpp. [4] OV L 389, 31.12.1992., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar 1994. gada Pievienošanās aktu. [5] OV L 132, 23.5.1997., 1. lpp. [6] OV L 9, 15.1.1998., 1. lpp. [7] OV L 276, 10.10.1983., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2945/95 (OV L 308, 21.12.1995., 18. lpp.). [8] OV L 276, 10.10.1983., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2945/95 (OV L 308, 21.12.1995., 18. lpp.). [9] OV L 9, 15.1.1998., 1. lpp. -------------------------------------------------- PIELIKUMS " VIII PIELIKUMS — Albakora jeb garspuru tunzivs : Thunnus alalunga — Zilā tunzivs : Thunnus thynnus — Lielacu tunzivs : Thunnus obesus — Svītrainā tunzivs : Katsuwonus pelamis — Atlantijas pelamīda : Sarda sarda — Dzeltenspuru tunzivs : Thunnus albacares — Atlantijas tunzivs : Thunnus atlanticus — Mazā tunzivs : Euthynnus spp. — Dienvidu zilā tunzivs : Thunnus maccoyii — Makreļtunzivs : Auxis spp. — Jūras plaudis : Brama rayi — Marlīnes : Tetrapturus spp.;Makaira spp. — Burinieks : Istiophorus spp. — Zobenzivs : Xiphias gladius — Makreles un līdakas : Scomberesox spp.; Cololabis spp. — Delfīnzivis : Coryphoena spp. — Haizivis : Hexanchus griseus; Cetorhinus maximus; Alopiidae; Carcharhinidae; Sphymidae; Isuridae; Lamnidae — Galvkāji : visas sugas. " --------------------------------------------------