Oficiālais Vēstnesis L 146 , 11/06/1999 Lpp. 0033 - 0047



Padomes Lēmums 1999/382/EK (1999. gada 26. aprīlis), ar ko ievieš Kopienas profesionālās izglītības darbības programmas "Leonardo da Vinci" otro posmu EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 127. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [1], ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [2], saskaņā ar Līguma 189.c pantā noteikto procedūru [3], (1) tā kā Eiropas Kopienas dibināšanas līgums nosaka, ka minētās procedūras darbība inter alia dod ieguldījumu kvalitatīvas izglītības un profesionālās izglītības attīstībā; (2) tā kā ar Lēmumu 94/819/EK [4] Padome izveidoja darbības programmu Eiropas Kopienas profesionālās izglītības politikas ieviešanai; tā kā, pamatojoties uz šajā programmā gūto pieredzi, būtu nepieciešams nodrošināt tās pagarināšanu, ņemot vērā līdz šim sasniegtos rezultātus; (3) tā kā Eiropadomes ārkārtas sēde par nodarbinātību, kas notika 1997. gada 20. un 21. novembrī Luksemburgā, atzina, ka mūžizglītība un profesionālās izglītība var dot svarīgu ieguldījumu dalībvalstu nodarbinātības pamatnostādnēs, lai veicinātu nodarbinātības palielināšanos, pielāgošanās spējas un uzņēmējdarbību un sekmētu vienlīdzīgas iespējas; (4) tā kā ar mūžizglītību jānodrošina visu vecumu un profesionālo kategoriju cilvēkiem, ne tikai tehnoloģisko pārmaiņu dēļ, bet arī samazinoties aktīvi nodarbināto personu skaitam vecuma piramīdā; (5) tā kā savā paziņojumā "Uz Eiropu, kas balstīta uz zināšanām" Komisija izklāstīja priekšlikumus izveidot Eiropas izglītības zonu, kas būtu spējīga sasniegt mūžizglītības un profesionālās izglītības mērķus, nosakot to pasākumu veidus, kas jāveic Kopienas līmenī, kas visi ir fokusēti uz starpvalstu sadarbību un izveidoti, lai papildinātu dalībvalstu veiktos pasākumus, tai pašā laikā pilnīgi ievērojot subsidiaritātes principu, un vienkāršotu procedūru kontekstā; (6) tā kā Komisija savā Baltajā Grāmatā "Mācīšana un mācīšanās — uz sabiedrību, kas mācās" norāda, ka sabiedrības, kas mācās, veidošanās rada stimulu iegūt jaunas zināšanas, tā panākšanai nodrošinot motivāciju mācīties, izmantojot katru izdevību; tā kā Zaļajā grāmatā "Izglītība, profesionālā izglītība, zinātniskā izpēte: šķēršļi starpvalstu mobilitātei" Komisija uzsvēra mobilitātes sniegtās priekšrocības cilvēkiem un konkurētspējai Eiropas Savienībā; (7) tā kā šajā programmā paredzētajiem pasākumiem būtu jākalpo, lai uzlabotu kvalitāti, veicinātu jauninājumus un sekmētu Eiropas dimensiju profesionālās izglītības sistēmās un praksē, ar mērķi veicināt mūžizglītību; tā kā, ieviešot šo programmu, uzmanība būtu jāpievērš karojošai izstumšanai visās tās formās, tostarp rasismam un ksenofobijai; tā kā īpaša uzmanība būtu jāpievērš visa veida diskriminācijas un nevienlīdzības likvidēšanai, inter alia arī attiecībā uz invalīdiem, un vienlīdzīgu iespēju radīšanai vīriešiem un sievietēm; (8) tā kā, lai pastiprinātu Kopienas rīcības vērtību, visos līmeņos ir jānodrošina saskaņa un savstarpēja papildināmība starp īstenotajiem pasākumiem saskaņā ar šo lēmumu un cita veida Kopienas iesaistīšanos; (9) tā kā, ņemot vērā mazo un vidējo uzņēmumu, kā arī amatniecības lomu darba vietu izveidē un uzturēšanā un izglītības attīstībā, tie būtu ciešāk jāiesaista šīs programmas īstenošanā; (10) tā kā Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm cenšas nodrošināt saskaņu un savstarpēju papildināmību starp darbībām, kas paredzētas šajā programmā, un citām attiecīgām Kopienas stratēģijām, instrumentiem un pasākumiem, jo īpaši Eiropas Sociālo fondu, atvieglojot pāreju un plašāk izplatot saskaņā ar šo programmu izveidotās inovatīvās pieejas un metodes; tā kā Komisija sadarbībā ar darba devējiem un darba ņēmējiem cenšas izveidot sadarbību starp šo programmu un Kopienas sociālā dialoga pasākumiem; (11) tā kā Līgums par Eiropas ekonomisko zonu (EEA līgums) paredz ciešāku sadarbību izglītības, profesionālās izglītības un jaunatnes jomā starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm no vienas puses un Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EFTA) dalībvalstīm Eiropas ekonomiskajā zonā, (EFTA/EEA valstis), no otras puses; (12) tā kā ir jāizveido noteikumi, lai programmā varētu piedalīties: asociētās Centrāleiropas un Austrumeiropas valstis (CEEC), atbilstīgi nosacījumiem, kas izvirzīti Eiropas Līgumos, tiem pievienotajos protokolos un attiecīgo Asociācijas Padomju lēmumos; Kipru, ar šiem pašiem nosacījumiem, kas piemēroti EFTA/EEA valstīm, finansē ar papildu asignējumiem saskaņā ar procedūru, par kuru jāvienojas ar šo valsti; un Malta un Turcija tiek finansēta ar papildu asignējumiem saskaņā ar Līgumu; (13) tā kā šai programmai jābūt regulāri pārraudzītai un izvērtētai, sadarbojoties Komisijai un dalībvalstīm, lai varētu to pielāgot, īpaši prioritātēs pasākumu ieviešanai; (14) tā kā finanšu atskaites summa, Eiropas Parlamenta, Komisijas un Padomes 1995. gada 6. marta deklarācijas 2. punkta nozīmē [5], ir iekļauta šajā lēmumā visas šīs programmas garumā, tādējādi neietekmējot budžeta iestādes tiesības, kā tās ir noteiktas Līgumā; (15) tā kā saskaņā ar subsidiaritātes principu un proporcionalitātes principu, kas izklāstīts Līguma 3.b pantā, tā kā tās piedāvātās darbības mērķus, kas attiecas uz profesionālās izglītības politikas ieviešanu Kopienas līmenī, dalībvalstis nevar pienācīgi sasniegt profesionālās izglītības partnerības sarežģītības dēļ; tādējādi tos var labāk sasniegt Kopiena, pateicoties Kopienas darbību un pasākumu starpvalstu dimensijai; tā kā šis lēmums ir ierobežots līdz minimumam, kas nepieciešams, lai sasniegtu šos mērķus, un nepārsniedz to, kas vajadzīgs šo mērķu sasniegšanai, IR NOLĒMUSI. 1. pants Programmas izveide 1. Ar šo lēmumu ievieš Kopienas profesionālās izglītības politikas "Leonardo da Vinci" īstenošanas darbības programmas otro posmu, kas turpmāk tekstā minēts kā "šī programma". 2. Šo programmu īsteno laikposmā no 2000. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim. 3. Šī programma dod ieguldījumu tādas Eiropas veidošanā, kas balstīta uz zināšanām, attīstot Eiropas sadarbības zonu izglītības un profesionālās izglītības jomā. Tā atbalsta dalībvalstu pamatnostādnes par mūžizglītību un tādu zināšanu, prasmju un kompetences paaugstināšanu, kas varētu veicināt aktīvu pilsonisko darbību un nodarbinātību. 4. Šī programma atbalsta un papildina darbību, ko uzsākušas dalībvalstis, tai pašā laikā pilnīgi ievērojot to pienākumus attiecībā uz profesionālās izglītības saturu un organizāciju, kā arī to kultūras un valodas dažādību. 2. pants Programmas mērķi 1. Saskaņā ar mērķiem, kas noteikti Līguma 127. pantā, šī programma ir virzīta uz kvalitātes, inovāciju un Eiropas dimensijas attīstību profesionālās izglītības sistēmās un praksē, izmantojot starpvalstu sadarbību. Programmas mērķi ir: a) uzlabot cilvēku, īpaši jauniešu, prasmes un kompetenci visos profesionālās sākumizglītības līmeņos; tas var tikt sasniegts, inter alia izmantojot ar darbu saistītu profesionālo izglītību un mācekļa praksi, lai veicinātu nodarbinātību un atvieglotu profesionālās izglītības integrāciju un reintegrāciju; b) uzlabot nepārtrauktas profesionālās izglītības un nepārtrauktas prasmes un kompetences apguves kvalitāti un pieeju tām, lai palielinātu un attīstītu piemērošanās spēju, jo īpaši, lai apvienotu tehnoloģiskās un organizatoriskās izmaiņas; progresīvi ieteikumi un vadības metodes ir īpaši svarīgas a) un b) apakšpunktā minēto mērķu sasniegšanā un tiek atbalstīti; c) veicināt un pastiprināt profesionālās izglītības ieguldījumu jauninājumu ieviešanas procesā, lai uzlabotu konkurētspēju un uzņēmējdarbību un veidotu jaunas darba vietas; īpaša uzmanību šajā sakarā pievērš sadarbības veicināšanai starp profesionālās izglītības iestādēm, ietverot universitātes, un uzņēmumiem, jo īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. 2. Īstenojot 1. punktā minētos mērķus, īpaša uzmanība tiek pievērsta cilvēkiem, kas ir nelabvēlīgākā situācijā darba tirgū, tostarp invalīdiem, darbībām, kas atvieglotu šiem cilvēkiem izglītības pieejamību, veicinātu vienlīdzību, radītu vienlīdzīgas iespējas vīriešiem un sievietēm un izskaustu diskrimināciju. 3. pants Kopienas pasākumi 1. Šīs programmas mērķi tiek sasniegti, izmantojot šādus pasākumus, darbības saturu un tā piemērošanas procedūras, kas ir minētas pielikumā un ko var kombinēt: a) atbalsts profesionālo izglītību apgūstošo cilvēku starpvalstu mobilitātei, jo īpaši tas attiecas uz jauniešiem, un atbalsts tiem, kas ir atbildīgi par izglītību ("Mobilitāte"); b) atbalsts eksperimentāliem projektiem, kuri balstās uz starpvalstu sadarbību, kas veidota, lai attīstītu jauninājumus un kvalitāti profesionālajā izglītībā ("eksperimentāli projekti"); c) valodu zināšanu veicināšana, ietverot ne tik plaši lietotās un mācītās valodas, un dažādo kultūru izpratne profesionālās izglītības kontekstā ("valodu zināšanas"); d) atbalsts starpvalstu sadarbības tīklu attīstībai, kas veicinātu pieredzes apmaiņu un labu praksi ("starpvalstu tīkli"); e) atsauces materiālu izveidošana un precizēšana, atbalstot izpētes un analīzes darbu, salīdzināmu datu izveide un precizēšana, labas prakses ievērošana un izplatīšana, kā arī visaptveroša informācijas apmaiņa ("atsauces materiāli"). 2. Veicot 1. punktā minētos pasākumus, ir pieejams īpašs atbalsts starpvalstu darbībai, lai attīstītu un izmantotu informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (ICT) profesionālajā izglītībā. 4. pants Pieeja programmai Saskaņā ar pielikumā minēto īstenošanas kārtību un nosacījumiem, šī programma ir pieejama visām valsts un/vai privātajām iestādēm un institūcijām, kas ir iesaistītas profesionālajā izglītībā, un jo īpaši: a) profesionālās izglītības iestādēm, centriem un institūcijām visos līmeņos, tostarp universitātēm; b) zinātniskās izpētes centriem un iestādēm; c) uzņēmumiem, īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem un amatniecībai vai valsts, vai privātā sektora iestādēm, tostarp tām, kas ir iesaistītas profesionālajā izglītībā; d) tirdzniecības organizācijām, tostarp tirdzniecības kamerām, u.c.; e) darba devējiem un darba ņēmējiem; f) vietējām un reģionālām iestādēm un organizācijām; g) bezpeļņas organizācijām, brīvprātīgajām iestādēm un nevalstiskajām organizācijām. 5. pants Programmas īstenošana un sadarbība ar dalībvalstīm 1. Komisija nodrošina šajā programmā ietverto Kopienas darbību īstenošanu. 2. Dalībvalstis: - saskaņā ar valsts praksi uzsāk nepieciešamās darbības, lai ar attiecīgu struktūru palīdzību nodrošinātu saskaņošanu, vienotu pārvaldību un visu, kas nepieciešams, lai sasniegtu šīs programmas mērķus, iesaistot visas profesionālajā izglītībā ieinteresētas puses, - seko, lai tiktu nodrošināta atbilstīga informācija un publicitāte attiecībā uz šīs programmas darbībām, - veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu efektīvu šīs programmas norisi, - cik vien iespējams, sekmē tādu pasākumu pieņemšanu, kas šķiet vajadzīgi un vēlami, lai likvidētu šķēršļus attiecībā uz pieeju šai programmai. 3. Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm: - uzsāk pasākumus, kas minēti pielikumos, lai turpinātu programmas pirmās posma īstenošanu un īstenotu Kopienas ierosmes profesionālās izglītības jomā, - nodrošina gludu pāreju starp pasākumiem, kas veikti šīs programmas pirmajā posmā un tiem, kas jāievieš otrajā posmā. 6. pants Kopīgas darbības Kā Eiropas, kas balstīta uz zināšanām, veidošanas daļu saskaņā ar 7. pantā minēto procedūru var īstenot šajā programmā iekļautos pasākumus kā kopīgas darbības saistībā ar Kopienas programmām un darbībām, jo īpaši tām, kas attiecas uz izglītības un jaunatnes jomu. 7. pants Komiteja 1. Komisijai palīdz komiteja, kurā ietilpst divi pārstāvji no katras dalībvalsts un kuru vada Komisijas pārstāvis. 2. Komiteja sniedz savu atzinumu par šādiem jautājumiem: a) vispārējās pamatnostādnes šīs programmas īstenošanai un finansiālais atbalsts, ko sniedz Kopiena; b) šīs programmas darbību īstenošanas ikgadējais darba plāns, tostarp prioritātes, tematiskās darbības tēmas un kopīgas darbības un Komisijas priekšlikumi projektu izvēlē, tostarp tie, kas ir saistīti ar kopīgajām darbībām; c) ikgadējie budžeti un finansējuma sadale starp pasākumiem, kā arī starp kopīgām darbībām, līdzās pasākumiem un Eiropas organizāciju projektiem; d) kritēriji, kas piemērojami, lai izveidotu norādošu finansējuma sadali starp dalībvalstīm darbībām, kas jāveic saskaņā ar atlases kārtību A (I pielikuma III iedaļa); e) programmas pārraudzības un izvērtēšanas, kā arī rezultātu izplatīšanas un tālāknodošanas kārtība. 3. Attiecībā uz 2. punktā minētajiem jautājumiem Komisijas pārstāvis iesniedz Komitejai veicamo pasākumu projektu. Komiteja savu atzinumu par projektu sniedz termiņā, ko priekšsēdētājs var noteikt atkarībā no jautājuma steidzamības. Ja Padome pieņem lēmumu pēc Komisijas priekšlikuma, atzinumu sniedz vairākums, kas noteikts Līguma 148. panta 2. punktā. Dalībvalstu pārstāvju balsis Komitejā tiek vērtētas kā noteikts šajā pantā. Priekšsēdētājs balsošanā nepiedalās. 4. a) Komisija pieņem pasākumus, kas tiek piemēroti nekavējoties. b) Tomēr, ja pasākumi nav saskaņā ar Komitejas atzinumu, Komisija nekavējoties to dara zināmu Padomei. Šajā gadījumā: - Komisija atliek pasākumu piemērošanu uz laiku līdz diviem mēnešiem, sākot no informācijas saņemšanas datuma, - Padome, lemjot saskaņā ar kvalificēta balsu vairākumu, var pieņemt atšķirīgu lēmumu iepriekšējā ievilkumā minētajā termiņā. 5. Komisijas pārstāvis citus attiecīgos ar šīs programmas īstenošanu saistītos jautājumus apspriež ar Komiteju. Šajā gadījumā Komisijas pārstāvis Komitejai iesniedz veicamo pasākumu projektu. Komiteja sniedz savu atzinumu par projektu laikposmā, ko priekšsēdētājs var noteikt atkarībā no jautājuma steidzamības, ja nepieciešams, balsojot. Atzinums tiek fiksēts protokolā; papildus katrai dalībvalstij ir tiesības pieprasīt, lai protokolā tiek fiksēts tās viedoklis. Komisija iespēju robežās ņem vērā Komitejas sniegto atzinumu. Tā informē Komiteju par veidu, kādā tās atzinums ir ņemts vērā. 6. Komiteja izstrādā savu reglamentu. 7. Komisija sadarbībā ar Komiteju izveido regulāru un strukturētu sadarbību ar komitejām, kas izveidotas Eiropas Kopienas izglītības un jaunatnes programmu īstenošanai. 8. Lai nodrošinātu šīs programmas saskaņotību ar citiem 9. pantā minētajiem pasākumiem, Komisija regulāri informē Komiteju par Kopienas ierosmēm izglītības, profesionālās izglītības un jaunatnes jomā, tostarp par sadarbību ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām. 8. pants Darba devēji un darba ņēmēji Neskarot 7. panta 3., 4. un 5. punktā minētos pasākumus, Komisija var konsultēties ar Komiteju par jebkuru ar šā lēmuma piemērošanu saistīto jautājumu. Ja šāda konsultēšanās notiek, Komitejas darbā kā novērotāji piedalās dalībvalstu pārstāvji, kuru skaits ir vienāds ar darba devēju un darba ņēmēju pārstāvju skaitu, ko iecēlusi Komisija, pamatojieties uz darba devēju un darba ņēmēju priekšlikumiem Kopienas līmenī. Pārstāvjiem ir tiesības prasīt, lai to nostāja būtu fiksēta komitejas sanāksmju protokolos. 9. pants Konsekvence un savstarpēja papildināmība 1. Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm nodrošina vispārējo konsekvenci un savstarpējo papildināmību ar citām attiecīgām Kopienas pamatnostādnēm, instrumentiem un darbībām, jo īpaši Eiropas Sociālo fondu, kā arī jo īpaši ar tām, kuras dod ieguldījumu Eiropas, kas balstīta uz zināšanām, veidošanā, jo īpaši izglītības, profesionālās izglītības, jaunatnes, zinātniskās izpētes un tehnoloģiskās attīstības, kā arī jauninājumu jomā. 2. Īstenojot šīs programmas pasākumus, Komisija un dalībvalstis kā saskaņotas nodarbinātības stratēģijas daļu ņem vērā prioritātes, kas minētas Padomes pieņemtajās nodarbinātības pamatnostādnēs. 3. Sadarbībā ar Kopienas darba devējiem un darba ņēmējiem Komisija cenšas veidot saskaņu starp šo programmu un sociālo dialogu Kopienas līmenī, ietverot arī sektorālos līmeņus. 4. Īstenojot šo programmu, Komisija nodrošina Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra (Cedefop) palīdzību saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 337/75 [6] noteikumiem, kas veido Cedefop. Saskaņā ar šiem pašiem noteikumiem un tajos minētajās jomās koordinācija tiek veidota Eiropas Izglītības fonda pārraudzībā, kā noteikts Regulā (EEK) Nr. 1360/90 [7]. 5. Komisija regulāri informē Konsultatīvo komiteju profesionālās izglītības jautājumos par šīs programmas norisi. 10. pants EFTA/EEA valstu, asociēto Centrāleiropas un Austrumeiropas valstu (CEEC), Kipras, Maltas un Turcijas dalība Šajā programmā var piedalīties: - EFTA/EEA valstis, saskaņā ar EEA nolīgumā paredzētajiem nosacījumiem, - asociētajās Centrāleiropas un Austrumeiropas valstis (CEEK), saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti Eiropas nolīgumos un to papildu protokolos, kā arī attiecīgo Asociācijas Padomju lēmumos, - Kipra, ar tiem pašiem nosacījumiem, ko piemēro EFTA/EEA valstīm, izmantojot papildu asignējumus saskaņā ar kārtību, par kuru jāvienojas ar šo valsti, - Malta un Turcija, kas tiek finansēta ar papildu asignējumiem saskaņā Līguma noteikumiem. 11. pants Starptautiskā sadarbība Saskaņā ar šo programmu un 7. panta 2., 3., un 4. punktā minēto procedūru, Komisija stiprina savu sadarbību ar trešām valstīm un kompetentām starptautiskām organizācijām. 12. pants Finansējums 1. Finanšu atskaites summa šīs programmas īstenošanai laikposmā no 2000. gadam līdz 2006. gadam ir EUR 1150 miljoni. 2. Ikgadējo asignējumu piešķiršanu atļauj budžeta iestāde finanšu perspektīvu robežās. 13. pants Pārraudzība un vērtēšana 1. Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm regulāri veic šīs programmas pārraudzību. Šī pārraudzība ietver 4. punktā minētos ziņojumus un īpašas darbības. 2. Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm un saskaņā ar 7. panta 2., 3. un 4. punktā minēto procedūru, balstoties uz kritērijiem, kas izstrādāti sadarbībā ar dalībvalstīm, regulāri veic šīs programmas īstenošanas vērtēšanu. Galvenie mērķi ir veikto darbību ietekmes un efektivitātes izvērtēšana salīdzinājumā ar 2. pantā minētajiem mērķiem. Vērtēšana attiecas arī uz šīs programmas darbības rezultātu un pieredzes izplatīšanu, kā arī uz kopējo šīs programmas efektivitāti saistībā ar tās mērķiem. Šī izvērtēšana attiecas arī uz savstarpējās papildināmības novērtēšanu starp šīs programmas darbībām un citām attiecīgām Kopienas pamatnostādnēm, instrumentiem un darbībām. Saskaņā ar kritērijiem, kas izstrādāti, izmantojot 7. panta 2., 3. un 4. punktā minēto procedūru, pastāv regulāra neatkarīga Kopienas darbību rezultātu izvērtēšana. 3. Īstenojot šo programmu, ir jāņem vērā konstatējumi, kas radušies pārraudzības un vērtēšanas gaitā. 4. Līdz 2003. gada 31. decembrim un attiecīgi 2007. gada 30. jūnijam dalībvalstis iesniedz Komisijai ziņojumus par šīs programmas īstenošanu un efektivitāti, kā arī par tās ietekmi uz profesionālās izglītības sistēmām un noteikumiem, kas pastāv dalībvalstīs. Ziņojumos arī ņem vērā vienlīdzības un vienlīdzīgu iespēju veicināšanu starp vīriešiem un sievietēm. 5. Komisija Eiropas Parlamentam, Padomei un Ekonomikas un sociālo lietu komitejai iesniedz: - pirmo starpziņojumu par sākotnējo šīs programmas īstenošanu līdz 2002. gada 30. jūnijam, - otro starpziņojumu par šīs programmas īstenošanu līdz 2004. gada 30. jūnijam, - informāciju par šīs programmas turpinājumu līdz 2004. gada 31. decembrim; ja nepieciešams, informācija satur piemērotu priekšlikumu, - noslēguma ziņojumu par programmas īstenošanu līdz 2007. gada 31. decembrim. 14. pants Stāšanās spēkā Šis lēmums stājas spēkā tā publicēšanas dienā Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. Luksemburgā, 1999. gada 26. aprīlī Padomes vārdā — priekšsēdētājs J. Fischer [1] OV C 309, 9.10.1998., 9. lpp. [2] OV C 410, 30.12.1998., 6. lpp. [3] Eiropas Parlamenta 1998. gada 5. novembra Atzinums (OV 359, 23.11.1998., 59. lpp.), Padomes 1998. gada 21. decembra Kopējā nostāja (OV C 49, 22.2.1999., 65. lpp.) un Eiropas Parlamenta 1999. gada 23. marta Lēmums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts). [4] OV L 340, 29.12.1994., 8. lpp. [5] OV C 102, 4.4.1996., 4. lpp. [6] OV L 39, 13.2.1975., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 354/95 (OV L 41, 23.2.1995., 1. lpp.). [7] OV L 131, 23.4.1990., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1572/98 (OV L 206, 23.7.1998., 1. lpp.) -------------------------------------------------- I PIELIKUMS KOPIENAS DARBĪBAS UN PASĀKUMI I IEDAĻA: VISPĀRĒJIE PRINCIPI 1. Šā lēmuma 2. pantā nospraustos mērķus īsteno ar starpvalstu partnerību, iesniedzot darbības priekšlikumus, pamatojoties uz Kopienas pasākumiem, kas norādīti 3. pantā. 2. Katrs starpvalstu partnerības iesniegtais priekšlikums atbilst vienam vai vairākiem šīs programmas mērķiem un norāda pasākumus, ko tas paredz ieviest, lai sasniegtu šos mērķus. Priekšlikumus var sniegt par darbībām, kas integrē dažādus pasākumus saskaņā ar 3. panta 1. punktu un veidā, kādu nosaka šā lēmuma 7. pantā minētā komiteja. Izņemot II iedaļā minētos pasākumus 1. (Mobilitāte) un 3. (Valodu zināšanas), katram priekšlikumam ir jāiesaista partneri no vismaz trim dalību ņemošām valstīm, no kurām vismaz vienai jābūt Eiropas Savienības dalībvalstij. Ja tiek iesniegti priekšlikumi par projektiem, kas atbilst 1. un 3. pasākumiem, katram priekšlikumam ir jāiesaista partneri no vismaz divām dalību ņemošām valstīm, no kurām vismaz vienai jābūt Eiropas Savienības dalībvalstij. 3. Kopienas izsludinātais pieteikumu konkurss nosaka mērķu prioritātes, laika grafiku, iesniegšanas nosacījumus, vispārīgos izvirzīšanas tiesību kritērijus, jo īpaši attiecībā uz strapvalstisko aspektu, projektu vērtēšanas un atlases kārtību. Norādošais laika grafiks ietver Kopienas projektu pieteikumu iesniegšanas, atlases un apstiprināšanas ikgadējos termiņus. Pirmais izsludinātais konkurss par priekšlikumu iesniegšanu būs spēkā trīs gadus. Otrais konkurss par priekšlikumu iesniegšanu tiks izsludināts 2002. gadā un būs spēkā divus gadus, trešais konkurss par priekšlikumu iesniegšanu tiks izsludināts 2004. gadā un būs spēkā divus gadus, pamatojoties uz šā lēmuma 13. panta 5. punktā minētajiem starpziņojumiem. Kopienas aicinājumus par priekšlikumu iesniegšanu Komisija publicē pēc šā lēmuma 7. pantā minētās Komitejas atzinuma iegūšanas. 4. Darbības priekšlikumos skaidri jādefinē izvirzītie mērķi, īstenošanas metodes, paredzamie rezultāti, faktisko rezultātu vērtēšanas mehānisms, izplatīšanas plāni, saņēmēji un asociētie partneri, kā arī šo partneru raksturs un līdzdalības līmenis, tostarp finanšu ieguldījums un darba grafiks. 5. Priekšlikumus var iesūtīt laikposmā, kas noteikts katram gadam, izsludinot pieteikumu konkursu. Priekšlikumu atlase notiek vismaz reizi gadā saskaņā ar III iedaļā noteikto procedūru. 6. Dalībvalstis veic atbilstīgus pasākumus, lai veicinātu mijiedarbību starp šīs programmas dalībniekiem un dalībniekiem, kas saistīti ar izglītību un jaunatnes programmām. 7. Nekādos apstākļos projekta partneriem piederošos resursus nedrīkst atsavināt no cita Kopienas finansējuma. II IEDAĻA: PASĀKUMI 1. Mobilitāte Atbalsts starpvalstu mobilitātes projektiem profesionālo izglītību apgūstošiem cilvēkiem, jo īpaši jauniešiem, un mācībspēkiem. Kopienas atbalstu nodrošina šādām darbībām: a) to starpvalstu projektu sagatavošanai un ieviešanai, kas paredzēti: - cilvēkiem kas apgūst profesionālo sākumizglītību (parasti trīs nedēļas līdz deviņus mēnešus ilgas mācības profesionālās izglītības iestādēs un uzņēmumos; šīs mācības veido neatņemamu profesionālās izglītības programmu sastāvdaļu attiecīgajiem cilvēkiem), - studentiem (trīs līdz divpadsmit mēnešus ilgas mācības uzņēmumos), - jaunajiem darbiniekiem un tiem, kas nesen absolvējuši skolu (divus līdz divpadsmit mēnešus ilgas mācības profesionālās izglītības iestādēs un uzņēmumos); Ja iespējams, šīm mācībām ir jāietver to laikā apgūto prasmju un zināšanu apstiprinājums saskaņā ar izcelsmes valsts praksi. Šīs mācības arī var ietvert projektus, kas ir daļa no "Eirotakas ar darbu saistītajai profesionālajai izglītībai un mācību praksei" Lēmuma 1999/51/EK [1] nozīmē. Tie starpvalstu mācību projekti profesionālo izglītību apgūstošiem cilvēkiem, kas ietver mazos un vidējos uzņēmumus un amatniecību, kā uzņēmējas struktūras saņem īpašu finansiālu atbalstu saskaņā ar turpmāk tekstā minētajiem noteikumiem. b) Starpvalstu apmaiņas projektu organizēšanai - starp uzņēmumiem, no vienas puses, un profesionālās izglītības iestādēm vai universitātēm, no otras puses, mērķa grupa — personāla vadītāji uzņēmējdarbības sektorā un profesionālās izglītību programmu plānotāji un vadītāji, jo īpaši mācībspēki, un profesionālās izvēles konsultanti, - mācībspēkiem un konsultantiem valodu zināšanu jomā (starp uzņēmējdarbības sektoru, no vienas puses, un specializētām valodas profesionālās izglītības iestādēm, tostarp universitātēm vai profesionālās izglītības institūcijām, no otras puses). Apmaiņa šīm mērķa grupām ilgst vienu nedēļu līdz, ilgākais, sešas nedēļas. c) Mācību braucieniem tiem, kas ir atbildīgi par profesionālo izglītību par Komisijas piedāvātajām tēmām, var nodrošināt cedefop. Starpvalstu mācību un apmaiņas projekti var ilgt līdz diviem gadiem. Lai ieviestu mācību un apmaiņas projektus, šā lēmuma 7. pantā minētajai komitejai ir jāizstrādā pasākumi, kas nodrošinātu īpašu palīdzību dalībniekiem invalīdiem. Finansējums Kopienas finansiālā palīdzība starpvalstu mācību un apmaiņas projektos, kas noteikta saskaņā ar šo pasākumu, nedrīkst pārsniegt EUR 5000 vienai saņēmējvalstij par mācībām vai apmaiņu — maksimālo šīs palīdzības summu atbilstīgi maksimālajam mācību laikposmam, kas norādīts a) un b) apakšpunktā. Šī maksimālā summa var tikt pārsniegta dalībnieku invalīdu gadījumā. Šim pasākumam Komisija katrai dalībvalstij piešķir ikgadējo kopējo asignējumu, kura apjomu nosaka saskaņā ar II pielikumā aprakstīto procedūru. Līdz 10 % no šā asignējuma novirza saskaņā ar procedūru, par kuru ir panākta vienošanās ar attiecīgajām vadības struktūrām, lai palīdzētu: - mazo un vidējo uzņēmumu dalībniekiem, kuri iesniedz savu pirmo programmas pieteikumu. Summa nedrīkst pārsniegt EUR 500 vienam dalībniekam, - visiem dalībniekiem, kas sagatavo mērķa grupu, kas minēta a) apakšpunktā. Summa, kas atļauta mērķa grupas pedagoģiska, kultūras un valodnieciska rakstura sagatavošanai, nedrīkst pārsniegt EUR 200 vienām mācībām, kuru ilgums ir mazāks par trim mēnešiem vai EUR 500 vienām mācībām, kuru ilgums ir lielāks par trim mēnešiem, ar maksimālo pieļaujamo summu EUR 25000 apmērā vienam dalībniekam. Šī summa ir papildus tai, kas ir novirzīta sūtītājai organizācijai starpvalstu mācību projektu vadībai un pārraudzībai. Jebkuru šā asignējuma neizmantoto daļu vadības struktūra var novirzīt citur šim pašam pasākumam. Par pārvirzīšanas iemesliem ir jāinformē Komisija. 2. Eksperimentāli projekti Atbalsts eksperimentāliem starpvalstu projektiem, lai attīstītu un ieviestu jauninājumus un kvalitāti profesionālajā izglītībā, tostarp darbības, kas vērstas uz informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (ICT) izmantošanu profesionālajā izglītībā. Kopienas atbalsts ir pieejams starpvalstu eksperimentālo projektu izveidei, attīstībai, pārbaudei un vērtēšanai, lai attīstītu un/vai izplatītu jauninājumus profesionālajā izglītībā. Šādi starpvalstu eksperimentālie projekti var attiekties uz kvalitātes attīstīšanu profesionālajā izglītībā, jaunu profesionālās izglītības metožu izstrādi un profesionālo izvēli mūžizglītības kontekstā. Starpvalstu eksperimentālie projekti var arī būt vērsti uz: - ICT izmantošanas paplašināšanu profesionālās izglītības darbībās un rezultātos, - jaunu darbarīku, pakalpojumu un to profesionālās izglītības rezultātu, kas izmanto ICT, pieejamības veicināšanu profesionālo izglītību apgūstošiem cilvēkiem, - starpvalstu neklātienes un tālmācības profesionālās izglītības tīklu attīstības veicināšanu, izmantojot ICT (multimediju produktus, Interneta lappuses, tīklu pārvadi, u.c.), - jaunu profesionālās izglītības pieeju, kas rodas jaunās darba situācijās, veidošanu, pārbaudi un apstiprināšanu (piemēram, tālmācība). Kopienas atbalsts projektiem saskaņā ar šo pasākumu var būt pieejams laikposmā līdz trim gadiem. Tematiskas darbības Īpašs atbalsts piešķirams nelielam skaitam projektu par tēmām, kas Kopienas līmenī ir īpaši aktuālas, piemēram: - jaunu caurskatāmības veicināšanas metožu attīstīšanai, uzsverot jaunus darbā apgūtu prasmju un speciālu zināšanu sertificēšanas un akreditēšanas veidus, - darbības dalībvalstu pamatnostādņu un ierosmju atbalstam, lai ar atbilstīgām prasmēm nodrošinātu tos, kas nav spējīgi konkurēt darba tirgū, jo īpaši tos jaunos cilvēkus, kuriem nav kvalifikācijas, vai cilvēkus, kuru kvalifikāciju nepieciešams papildināt, - lai izveidotu Eiropas profesionālās izvēles kārtību, konsultēšanai un profesionālajai izglītībai ar uzņēmējdarbību saistītos pakalpojumos. Finansējums Starpvalstu eksperimentālajos projektos Kopienas ieguldījums var veidot līdz 75 % no pamatotajām izmaksām, ar maksimālo pieļaujamo summu — EUR 200000 gadā vienam projektam. Tematiskajām darbībām maksimālo pieļaujamo summu var palielināt līdz EUR 300000 gadā vienam projektam, ja tas tiek pamatots ar attiecīgā projekta darbības lauku. 3. Valodu zināšanas Atbalsts projektiem, lai veicinātu valodu un kultūras zināšanas profesionālajā izglītībā Kopienas atbalsts ir pieejams starpvalstu eksperimentālajiem projektiem, lai attīstītu valodu zināšanas profesionālās izglītības kontekstā. Īpašu uzmanību pievērš projektiem, kas saistīti ar mazāk izplatītām un mācītām valodām. Šo projektu uzdevums ir izveidot, pārbaudīt un apstiprināt, izvērtēt un izplatīt mācību materiālus, kā arī novatoriskas pedagoģiskās metodes, kas piemērotas katras profesionālās sfēras un ekonomiskā sektora īpašajām vajadzībām, tostarp valodas pārbaudes un arī novatoriskas pedagoģiskās pieejas, kas balstās uz valodu pašmācību, un to rezultātu izplatīšanu. Priekšlikumus valodu un kultūras atbalstam var iesniegt arī saskaņā ar citiem pasākumiem un darbībām, īpaši, lai uzlabotu valodu un kultūras zināšanas starp mācībspēkiem un konsultantiem, kas ir atbildīgi par to cilvēku pedagoģisko pārraudzību, kas piedalās starpvalstu mobilitātes programmās. Kopienas atbalsts ir pieejams arī starpvalstu programmām starp uzņēmējdarbības sektoru, no vienas puses, un specializētām valodas profesionālās izglītības iestādēm vai profesionālās izglītības institūcijām, no otras puses. Kopienas atbalsts projektiem saskaņā ar šo pasākumu var būt pieejams laikposmā līdz trim gadiem. Finansējums Kopienas ieguldījums var veidot līdz 75 % no pamatotajām izmaksām ar maksimālo pieļaujamo summu — EUR 200000 vienam projektam gadā. 4. Starpvalstu tīkli Atbalsts Eiropas zināšanu starpvalstu tīkliem un izplatīšanai Kopienas atbalsts ir pieejams daudzdalībnieku profesionālās izglītības tīklu darbībām, kas dalībvalstīs, reģionālā vai sektorālā līmenī apvieno attiecīgos valsts vai privātos dalībniekus. Šie dalībnieki ietver pašvaldības, vietējās tirdzniecības kameras, darba devēju un darbinieku arodorganizācijas, uzņēmumus, zinātniskās izpētes un profesionālās izglītības centrus — tostarp universitātes — kā pakalpojumu, konsultāciju un informācijas sniedzējus par pieeju apstiprinātām profesionālās izglītības metodēm un rezultātiem. Šīs darbības ir vērstas uz: i) Eiropas speciālo zināšanu un novatorisko pieeju apkopošanu, izvērtēšanu un veidošanu, ii) analīzes uzlabošanu un prasmju prasību paredzēšanu, iii) tīklu un projektu rezultātu izplatīšanu attiecīgajās aprindās visā Savienībā. Kopienas atbalsts starpvalstu tīkliem var būt pieejams laikposmā līdz trim gadiem. Finansējums Kopienas ieguldījums var veidot līdz 50 % no pamatotajām izmaksām starpvalstu tīklu darbībām ar maksimālo pieļaujamo summu — EUR 150000 gadā vienam tīklam. 5. Atsauces materiāls Atbalsts darbībām, lai izveidotu, precizētu un izplatītu atsauces materiālus Kopienas atbalsts ir pieejams darbībām, kas uzsāktas uz kopējās intereses prioritātes tēmu starpvalstu bāzes. Šādas darbības dod ieguldījumu: - salīdzināmu datu izveidei par profesionālās izglītību sistēmām un noteikumiem, praksi un dažādām pieejām kvalifikācijai un kompetencei dalībvalstīs, vai - kvantitatīvas un/vai kvalitatīvas informācijas un analīzes izveidei un vislabākās pieredzes ievērošanai, lai atbalstītu vispārējās stratēģijas un profesionālās izglītības metodes mūžizglītībai, ko nevar piedāvāt Eurostat vai Cedefop. Eurostat un Cedefop ir cieši saistīti ar statistikas instrumentu izveidi saskaņā ar esošajām procedūrām, īpaši tām, kas noteiktas Padomes 1997. gada 17. februāra Regulā (EK) Nr. 322/97 par Kopienas statistiku [2], ņemot vērā Padomes 1998. gada 22. decembra Lēmumu 99/126/EK par Kopienas statistikas programmu no 1998. līdz 2002. gadam [3]. Kopienas atbalsts šā pasākuma projektiem var būt pieejams laikposmā līdz trim gadiem. Komisija un dalībvalstis nodrošina, ka šādi atsauces materiāli tiek izplatīti cik vien iespējams plaši, īpaši, lai padarītu tos pieejamus privātajiem un valsts lēmumu pieņēmējiem profesionālajā izglītībā. Finansējums Kopienas finanšu ieguldījums ir no 50 % līdz 100 % no pamatotajām izmaksām ar maksimālo pieļaujamo summu — EUR 200000 gadā vienam projektam. Šo maksimālo pieļaujamo summu var palielināt līdz EUR 300000, ja to pamato piedāvātā projekta darbības lauks. 6. Kopīgas darbības 1. Attiecībā uz kopīgajām darbībām, kas minētas šā lēmuma 6. pantā, Kopienas atbalstu var piešķirt kopīgajām darbībām ar citām Kopienas darbībām, kas sekmē uz zināšanām balstītas Eiropas attīstību, jo īpaši Kopienas programmām izglītības un jaunatnes jomā. 2. Šādas kopīgas darbības var tikt veiktas, izsludinot vispārēju pieteikumu konkursu par izvēlētām interešu tēmām tajās darbības zonās, kas nav ekskluzīvi ietvertas vienā noteiktā programmā. Par kopīgu darbību tēmām vienojas attiecīgās komitejas saskaņā ar lēmuma 7. panta 2., 3. un 4. punktā noteikto procedūru. Vispārēja pieteikumu konkursu izsludināšana var arī atbilst jaunajām prasībām, kas radušās attiecīgo programmu gaitā. Kopienas atbalsts šā pasākuma projektiem var būt pieejams laikposmā līdz trim gadiem. Finansējums Kopienas ieguldījumus var veidot līdz 75 % no pamatotajām izmaksām. 7. Papildu pasākumi 1. Lai sasniegtu mērķus, kas nosprausti šā lēmuma 2. pantā, Kopienas atbalsts ir pieejams: - vadības, koordinēšanas, pārraudzības un vērtēšanas darbībām, ko veic dalībvalstis, kā noteikts šā lēmuma 5. un 13. pantā un šā pielikuma 1. daļas 6. pantā, - informācijas, pārraudzības, izvērtēšanas un izplatīšanas darbībām, ko veic dalībvalstis un Komisija, lai atvieglotu piekļuvi programmai un apkopotu šajā programmā izveidoto metožu, produktu un līdzekļu, kā arī iegūto rezultātu tālāknodošanu citām programmām caur datu bāzēm, kas ir pieejamas plašai sabiedrībai, - valsts resursu centru starpvalstu tīklam profesijas izvēlei, - sadarbībai ar trešām valstīm un attiecīgām starptautiskām organizācijām saskaņā ar šā lēmuma 11. pantu. 2. Kopienas finansiālo palīdzību nodrošina, lai atbalstītu darbības, kuras veic attiecīgās struktūras, ko izveidojušas dalībvalstis saskaņā ar šā lēmuma 5. pantu. 3. Programmas izpildes laikā Komisija var griezties pēc palīdzības pie tehniskās palīdzības organizācijām, kuru finansējums tiek nodrošināts saskaņā ar vispārējo programmu. Ar tiem pašiem nosacījumiem tā var griezties pēc palīdzības pie ekspertiem. Vēl jo vairāk, Komisija var rīkot seminārus, pārrunas vai citas ekspertu sanāksmes, kas varētu atvieglot programmas īstenošanu un turpināt informēšanas, publicēšanas un izplatīšanas darbības. 4. Tehniskās palīdzības organizāciju un valsts vadības struktūru attiecīgajām lomām un darbības uzdevumiem jābūt skaidri noteiktiem saskaņā ar 5. pantu. III IEDAĻA: ATLASES PROCEDŪRAS Pēc izsludinātā pieteikumu konkursa dalībnieku iesniegtos priekšlikumus atlasa saskaņā ar vienu no šādām procedūrām: 1. A procedūra attiecināma uz mobilitātes darbībām (1. pasākums); 2. B procedūra attiecināma uz: - eksperimentāliem projektiem (2. pasākums), izņemot tematiskās darbības, - valodas zināšanām (3. pasākums), - starpvalstu tīkliem (4. pasākums); 3. C procedūra attiecināma uz: - atsauces materiāliem (5. pasākums), - tematiskajām darbībām (saskaņā ar 2. pasākumu), - kopīgajām darbībām (6. pasākums), - Eiropas organizāciju projektiem (saskaņā ar visiem pasākumiem). 1. A procedūra Šī atlases procedūra sastāv no šādām pakāpēm: i) Komisija piešķir vispārējo finansējumu katrai valstij, kas piedalās, saskaņā ar II pielikumā noteikto procedūru pēc lēmuma 7. pantā minētās komitejas atzinuma saņemšanas. ii) Saskaņā ar noteikumiem, kas izstrādāti priekšlikumu konkursiem, dalībnieki iesniedz priekšlikumus dalībvalstu nozīmētajās vadības struktūrās. iii) Vadības struktūra izvērtē priekšlikumus, balstoties uz specifikācijām, kas noteiktas Kopienas līmenī. Vadības struktūra izveido atlasīto mobilitātes programmu sarakstu un nosūta to zināšanai Komisijai un vadības struktūrām citās dalībvalstīs. iv) Dalībvalstis ar attiecīgo vadības struktūru palīdzību ir atbildīgas par līgumu slēgšanu un finansējumu piešķiršanu individuālajiem dalībniekiem. v) Dalībvalstis Komisijai iesniedz ikgadējo ziņojumu par mobilitātes programmu rezultātiem. Ziņojums ietver informāciju inter alia par šādām tēmām: - programmas mērķauditoriju, - saturu un mērķiem atbilstīgi zināšanām un/vai kvalifikācijām, - mācību ilgumu un/vai darba apgūšanas pieredzi izglītības iestādē un/vai uzņēmumā, - asociētajiem partneriem citā dalībvalstī vai valstīs. 2. B procedūra Šī atlases procedūra sastāv no divpakāpju atlases procesa: - pirmspriekšlikumu atlase; - pilnīgi izstrādāto priekšlikumu atlase. i) Saskaņā ar noteikumiem, kas izstrādāti pieteikumu konkursam, dalībnieki iesniedz pirmspriekšlikumus dalībvalstu izveidotajām vadības struktūrām. ii) Dalībvalstis izvērtē un atlasa pirmspriekšlikumus. Dalībniekus informē par šīs atlases rezultātu. Tikai veiksmīgo pirmspriekšlikumu dalībniekus aicina iesniegt pilnīgi izstrādāto priekšlikumu vadības struktūrai attiecīgajā dalībvalstī. Dalībnieki arī nosūta pilnīgi izstrādāto priekšlikumu kopijas Komisijai. iii) Dalībvalstis izvērtē pilnīgi izstrādātos priekšlikumus un iesniedz ziņojumu Komisijai, norādot priekšatlases rezultātus pēc mērķa un pasākumiem, vērtēšanas procedūras, šajā procedūrā iesaistītajām pusēm, kā arī kā aprakstošu un argumentētu to priekšlikumu sarakstu, kas visticamāk tiks saglabāti, vadoties no prioritātēm. Šajā ziņojumā norāda arī pieņemtos informācijas un popularizēšanas pasākumus, kas atvieglo līdzdalību programmā. iv) Komisija sadarbībā ar neatkarīgajiem ekspertiem izvērtē priekšlikumus, lai novērtētu un nodrošinātu starpvalstiskās un novatoriskās īpatnības. Neatkarīgos ekspertus nosaka Komisija, ņemot vērā dalībvalstu un darba devēju un darba ņēmēju viedokļus. Komisija izpēta valstu ziņojumus un attiecīgi konsultējas ar katru dalībvalsti. v) Komisija iesniedz Komitejai pasākumu un dalībvalstu budžeta resursu piešķiršanas priekšlikumu un saņem tās atzinumu saskaņā ar lēmuma 7. pantā noteikto procedūru. vi) Pēc Komitejas atzinuma saņemšanas Komisija izveido atlasīto katras dalībvalsts projektu sarakstu un piešķir finansējumu katrai dalībvalstij atlasīto projektu īstenošanai. vii) Dalībvalstis sadarbībā ar attiecīgajām vadības struktūrām atbild par līgumu slēgšanu un finansējuma piešķiršanu individuālajiem dalībniekiem. viii) Pirmspriekšlikumu atlase jāveic divu mēnešu laikā pēc priekšlikumu iesniegšanas termiņa beigām, kā noteikts pieteikumu konkursa aicinājumā; procesa pakāpēm iii) līdz vi) nebūtu jāaizņem vairāk par pieciem mēnešiem. 3. C procedūra Šī procedūra sastāv no divpakāpju atlases procesa: - pirmspriekšlikumu atlase; - pilnīgi izstrādāto priekšlikumu atlase. i) Saskaņā ar noteikumiem, kas izstrādāti izsludinātajam pieteikumu konkursam, dalībnieki iesniedz pirmspriekšlikumus Komisijai. Dalībnieki arī nosūta pirmspriekšlikumu kopijas vadības struktūrai to dalībvalstīs. ii) Komisija izvērtē visus pirmspriekšlikumus un pēc programmas komitejas atzinuma saņemšanas izdara atlasi. Dalībniekus informē par šīs atlases rezultātu. iii) Tikai veiksmīgo pirmspriekšlikumu dalībniekus aicina iesniegt pilnīgi izstrādāto priekšlikumu Komisijai. Dalībnieki arī nosūta pilnīgi izstrādāto priekšlikumu kopijas to dalībvalstu vadības struktūrai. iv) Komisija sadarbībā ar neatkarīgajiem ekspertiem veic saņemto priekšlikumu starpvalstisku novērtējumu un izveido īsu projektu sarakstu. Neatkarīgos ekspertus nosaka Komisija, ņemot vērā dalībvalstu un darba devēju un darba ņēmēju viedokļus. v) Saskaņā ar lēmuma 7. pantā noteikto procedūru, Komisija par šo īso sarakstu saņem komitejas atzinumu. vi) Komisija izveido atlasīto priekšlikumu noslēguma sarakstu un informē Komiteju. Tā izstrādā noteikumus šo projektu pārraudzībai sadarbībā ar dalībvalstu vadības struktūrām. vii) Komisija ar attiecīgu tehnisko atbalstu atbild par līgumu slēgšanu un finansējuma piešķiršanu individuālajiem dalībniekiem. viii) Pirmspriekšlikumu atlasei jāveic divu mēnešu laikā pēc priekšlikumu iesniegšanas termiņa beigām, kā noteikts izsludinātajā pieteikumu konkursā; procesa pakāpēm no iii) līdz vi) nebūtu jāaizņem vairāk par pieciem mēnešiem. [1] OV L 17, 22.1.1999., 45. lpp. [2] OV L 52, 22.2.1997., 1. lpp. [3] OV L 42, 16.2.1999., 1. lpp. -------------------------------------------------- II PIELIKUMS I IEDAĻA: VISPĀRĒJAIS BUDŽETA SADALĪJUMS 1. Darbības sākumā un ne vēlāk kā līdz katra gada 1. martam Komisija iesniedz Komitejai paredzēto budžeta līdzekļu sadalījumu pēc pasākuma veida un pēc procedūras, ņemot vērā šā lēmuma 2. pantā noteiktos mērķus, un saņem tās atzinumu. Balstoties uz to, Komisija nosaka norādošo budžetu katrai dalībvalstij I pielikumā minētajā A atlases procedūrā ietverto darbību īstenošanai. 2. Pieejamo finansējumu iekšēji sadala saskaņā ar šādiem ierobežojumiem. a) Mobilitātes programmām piešķirtais finansējums nav mazāks par 39 % no programmas gada budžeta. b) Starpvalstu eksperimentālo projektu izveides, attīstības un pārbaudes atbalstam piešķirtais finansējums nav mazāks par 36 % no programmas gada budžeta. Šajā finansējumā iekļautais tematisko darbību projektu atbalstam piešķirtais finansējums nav mazāks par 5 %. c) Valodu zināšanu projektu izveides, attīstības un pārbaudes atbalstam piešķirtais finansējums nav mazāks par 5 % no programmas gada budžeta. d) Atlikušās izmaksas nav mazākas par 15 %. Šajās izmaksās iekļautais papildpasākumiem piešķirtais finansējums nepārsniedz 9 %. Lēmuma 11. pantā ietvertajām darbībām piešķirtais finansējums nepārsniedz 0,2 % no programmas gada budžeta. 3. Visi augstāk minētie procenti ir norādoši un Komiteja tos var pielāgot saskaņā ar lēmuma 7. panta 2., 3. un 4. punktā noteikto procedūru. II IEDAĻA: ĪPAŠIE NOTEIKUMI MOBILITĀTES VISPĀRĒJAM ASIGNĒJUMAM 1. Pirms starpvalstu apmaiņas un mācību programmu sākuma Komisija piešķir vispārējo asignējumu, ko veido, pamatojoties uz aprēķinu kritērijiem, kuri noteikti saskaņā ar procedūrām, kas aprakstītas šā lēmuma 7. pantā, ņemot vērā: - iedzīvotāju skaitu, - dzīves dārdzības starpību nosūtītājas organizācijas izcelsmes dalībvalstī un uzņēmējā dalībvalstī, - ģeogrāfisko attālumu un transporta izmaksas, - attiecīgās mērķauditorijas īpatsvaru pret kopējo iedzīvotāju skaitu, atkarībā no datu pieejamības visām dalībvalstīm. Jebkurā gadījumā šo kritēriju piemērošana nevar novest pie kādas dalībvalsts izslēgšanas no I pielikumā minētās starpvalstu mācību un apmaiņas programmas finansējuma. 2. Kopējo finansējumu piešķir katrai dalībvalstij, balstoties uz darbības plānu, kurā skaidri jānosaka: - finansiālā atbalsta vadības noteikumi, - veicamie pasākumi, lai palīdzētu mācību un apmaiņas organizētājiem noteikt potenciālos partnerus, - attiecīgi pasākumi, lai veiktu drošu mācību un apmaiņas sagatavošanu, organizēšanu un vēlākas mācības un apmaiņu, kā arī attiecībā uz vienlīdzīgu veicināšanu. 3. Pirmajam programmas īstenošanas gadam dalībvalstis Komisijai iesniedz šo darbības plānu ne vēlāk kā 2000. gada 31. martā. Pamatojoties uz to, Komisija katrai dalībvalstij piešķirs finansējuma summu, kuru izmantojot, tā varēs turpināt starpvalstu programmas. Ar šo asignējumu piešķirtā neizmantotā summa 2000. gada 1. oktobrī tiks ieskaitīta vispārējā finansējuma pēdējā summā. -------------------------------------------------- III PIELIKUMS DEFINĪCIJAS Šajā lēmumā un ņemot vērā atšķirības, kas pastāv starp sistēmām un nolīgumiem dalībvalstīs: a) profesionālā sākumizglītība nozīmē jebkuru profesionālās sākumizglītības veidu, tostarp tehniskās un arodu mācīšanu, mācekļu praksi un profesionāli orientētu izglītību, kas dod ieguldījumu tādas profesionālās kvalifikācijas sasniegšanā, ko atzīst kompetentās iestādes dalībvalstī, kurā tā ir iegūta; b) ar darbu saistīta izglītība nozīmē profesionālo izglītību jebkurā līmenī, tostarp augstāko izglītību. Šī profesionālā izglītība, ko atzīst vai sertificē izcelsmes dalībvalsts kompetentās iestādes saskaņā ar tās tiesību aktiem, procedūrām vai praksi, ietver strukturētus mācību laikposmus uzņēmumā un, attiecīgos gadījumos, profesionālās izglītības iestādē vai centrā; c) tālākā profesionālā izglītība nozīmē jebkuru profesionālo izglītību, ko darba ņēmējs saņem Kopienā savas darba dzīves laikā; d) mūžizglītība nozīmē izglītības un profesionālās izglītības iespējas, ko piedāvā personām visas dzīves garumā, lai dotu tām iespēju nepārtraukti saņemt, uzlabot un pielāgot to zināšanas, prasmes un kompetenci; e) neklātienes un tālmācības profesionālā izglītība nozīmē jebkuru elastīgas profesionālās izglītības veidu, kas ietver: - ICT tehniku un pakalpojumu izmantošanu modernā vai tradicionālā veidā un - atbalstu individuālu konsultāciju un padomu veidā; f) Eirotakas ar darbu saistītajai profesionālajai izglītībai un mācekļa praksei nozīmē jebkuru laikposmu, kuru persona pabeigusi dalībvalstī, kas nav tā dalībvalsts, kurā notiek viņa vai viņas ar darbu saistītā profesionālā izglītība un kas ir daļa no ar darbu saistītās profesionālās izglītības; g) profesionālās izglītības vadlīnijas nozīmē tādu darbību spektru, kā konsultēšana, informēšana, vērtēšana un padomu sniegšana, lai palīdzētu cilvēkiem izdarīt izvēli, kas saistīta ar profesionālo sākumizglītību un tālāku profesionālo izglītību un profesionālās izglītības programmām, kā arī ar nodarbinātības iespējām; h) uzņēmumi nozīmē visus uzņēmumus valsts un privātajā sektorā neatkarīgi no to lieluma, juridiskā statusa vai ekonomikas nozares, kurā tie darbojas, un visus saimnieciskās darbības veidus, ietverot sociālo ekonomiku; i) darba ņēmēji nozīmē visas personas, kas pieejamas darba tirgū saskaņā ar valsts tiesību aktiem un praksi, tostarp pašnodarbinātās personas; j) profesionālās izglītības iestādes nozīmē jebkuras valsts, daļēji valsts vai privātās iestādes, kas saskaņā ar valsts tiesību aktiem un/vai praksi veido vai veic profesionālo izglītību vai tālāku profesionālo izglītību, vai atkārtotu izglītību, neatkarīgi no tai dotā nosaukuma dalībvalstīs; k) universitāte nozīmē jebkura veida augstākās izglītības iestādi saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai praksi, kas piedāvā kvalifikāciju vai diplomus šajā līmenī, neatkarīgi no šādai iestādei dotā nosaukuma dalībvalstīs; l) studenti nozīmē universitātēs, kā noteikts šajā pielikumā, reģistrētās personas, neatkarīgi no to studiju jomas, kas turpina augstākās izglītības studijas līdz grāda vai diploma iegūšanai, ietverot arī doktorantūras līmeni; m) sociālie partneri valsts līmenī nozīmē darba devēju un darba ņēmēju organizācijas saskaņā ar valsts tiesību aktiem un/vai praksi un Kopienas līmenī — darba devēju un darba ņēmēju organizācijas, kas piedalās sociālajā dialogā Kopienas līmenī; n) vietējie un reģionālie partneri nozīmē jebkuru dalībnieku reģionālajā un vietējā dzīvē — pašvaldības, asociācijas, vietējās tirdzniecības kameras un asociācijas, konsorcijus, konsultatīvās iestādes un masu informāciju līdzekļus — kas piedalās vietējā un reģionālā sadarbībā, kura iekļauj profesionālo izglītību; o) Eiropas organizācijas nozīmē darba devējus un darba ņēmējus Kopienas līmenī, Eiropas darba devēju un arodbiedrību federācijas īpašos sektoros, kā arī iestādes un organizācijas ar Eiropas statusu vai darbības jomu; p) atsauces materiāls nozīmē analīzi, studijas, izpēti un labas prakses novērojumus, kas ļauj noteikt dažādu dalībvalstu relatīvo stāvokli Kopienas līmenī un progresu, ko tās attiecīgajā jomā vai priekšmetā sasniegušas. --------------------------------------------------