ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.2.

Tehniskajā dokumentācijā, ja vajadzīgs, iekļauj šādus elementus: a) esošās apakšsistēmas vispārīgs apraksts; b) dokumenti, kas vajadzīgi oficiālās lietas sagatavošanai; c) to pilnībā vai daļēji piemērojamo harmonizēto standartu un/vai attiecīgo tehnisko specifikāciju saraksts, kuru norādes publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, un/vai saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 17. panta 3. punktu paziņoto valsts tehnisko specifikāciju saraksts, bet, ja šie harmonizētie standarti vai valsts standarti nav ievēroti, attiecīgo SITS prasību ievērošanai pieņemto risinājumu apraksti. Ja harmonizētie standarti vai valsts standarti tiek ievēroti daļēji, tehniskajā dokumentācijā norāda standartu daļas, kas ir ievērotas; d) apakšsistēmas izmantošanas nosacījumi (ekspluatācijas laika vai attāluma ierobežojumi, nolietojuma ierobežojumi u. c.); e) apraksti un paskaidrojumi, kas nepieciešami apakšsistēmas darbības un tehniskās uzturēšanas izpratnei; f) tehniskās uzturēšanas noteikumi un tehniskā dokumentācija par apakšsistēmas tehnisko uzturēšanu; g) attiecīgajās SITS noteiktās tehniskās prasības, kas jāņem vērā apakšsistēmas tehniskās uzturēšanas vai ekspluatācijas laikā; h) citas attiecīgas oficiālas liecības, ar kurām apliecināts, ka kompetentu iestāžu salīdzināmos apstākļos veiktās līdzšinējās pārbaudes vai izmēģinājumi ir bijuši sekmīgi.
(8)

Pamatojoties uz atjauninātās konverģences programmas izvērtējumu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, Padome uzskata, ka makroekonomikas scenārijs, kas veido pamatu 2011. gada konverģences programmai, ir ticams, lai gan ekonomikas izaugsme un inflācija var izrādīties augstākas, nekā šobrīd prognozēts. Kaut arī tas ir balstīts uz mazliet labvēlīgākiem pieņēmumiem par izaugsmi 2011. gadā, tas kopumā atbilst Komisijas jaunākajai prognozei 2012. gadam. Konverģences programmā plānots līdz Padomes noteiktajam termiņam – 2012. gadam – samazināt deficītu zem 3 % atsauces vērtības, bet tas nav pietiekami pamatots ar pasākumiem 2012. gadam. Pieaugošā ekonomikas impulsa dēļ 2011. gadā var būt labāki budžeta rezultāti nekā konverģences programmā plānots. Tomēr, ja pagaidu konsolidācijas pasākumi, kuru darbība beigsies 2011. gada beigās, netiks atjaunoti un papildināti ar būtiskiem pastāvīgiem pasākumiem, pastāv risks, ka konverģences programmas 2012. gada budžeta mērķi netiks izpildīti, neskatoties uz to, ka uzlabojas makroekonomiskās izredzes. Vidējie fiskālie pasākumi gadā laikposmā no 2010. līdz 2012. gadam ir krietni zem 2,25 % no IKP, ko Padome ir ieteikusi saskaņā ar 2010. gada 16. februārī pieņemto pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru (EDP). Tā kā ekonomiskā izaugsme un nodokļu ieņēmumi ir krietni lielāki, nekā tika prognozēts Padomes Ieteikuma (2010. gada 16. februāris) (EDP) laikā, prasīto fiskālo pasākumu īstenošanas rezultātā būtu jāpaātrinās deficīta samazināšanai un virzībai uz vidēja termiņa mērķi (VTM). Netiek prognozēts, ka VTM – strukturāls pārpalikums 0,5 % apmērā no IKP – tiks sasniegts konverģences programmas laikposmā.
(8)

Pamatojoties uz atjauninātās stabilitātes programmas novērtējumu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, Padome uzskata, ka makroekonomikas scenārijs, kas balstīts uz stabilitātes programmu, ir piesardzīgs 2011. gadam un ticams turpmākajiem gadiem – arī atbilstoši vērtējumam salīdzinājumā ar Komisijas dienestu 2011. gada pavasara prognozi. Stabilitātes programmā paredzēts, ka 2011. gadā reālais IKP pieaugs par 2,3 %, pēc tam 2012. gadā samazināsies līdz 1,8 %, bet laikposmā no 2013. līdz 2015. gadam – vidēji līdz 1,5 %. Stabilitātes programmā paredzēts jau 2011. gadā – divus gadus pirms Padomes noteiktā termiņa – samazināt deficītu līdz 3 % no IKP atsauces vērtības un gūt turpmākus panākumus vidēja termiņa mērķa īstenošanā, lai strukturālā izteiksmē 2014. gadā deficīts būtu 0,5 % no IKP. Pēc paredzētās pārmērīga deficīta novēršanas korekciju tempi ceļā uz stabilitātes programmā ietverto vidēja termiņa mērķu izpildi 2013. un 2014. gadā nesasniegs 0,5 % no IKP kritēriju. Lai gan 2010. gadā (3) parāda attiecība pret IKP pieauga par gandrīz 10 procentu punktiem, paredzams, ka no 2011. gada tā sāks samazināties un līdz 2015. gadam sasniegs 75,5 % no IKP, tādējādi saglabājoties virs Līgumā noteiktās atsauces vērtības. Šķiet, ka 2011. gada budžeta prognožu riski kopumā ir līdzsvaroti, bet pēc tam rezultāti varētu būt sliktāki, nekā gaidīts, jo daži ietaupījumi varētu nerealizēties, kā paredzēts. Daži pasākumi vēl ir jāapspriež (piemēram, enerģijas un finanšu darījumu nodokļi), bet citi vēl jāprecizē (piemēram, valsts pārvaldes efektivitātes uzlabošana). Turklāt nevar izslēgt papildu pasākumus finanšu tirgus atbalstam. Saskaņā ar Komisijas jaunāko novērtējumu, riski attiecībā uz valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju šķiet vidēji.
(6)

Pirms 2008.–2009. gada ekonomikas krīzes Zviedrijas ekonomikā vairāk nekā desmit gadus valdīja spēcīga izaugsme, kuru sekmēja gan iekšzemes pieprasījums, gan neto eksports. Tā kā Zviedrijas tautsaimniecība ir orientēta uz eksportu un tajā ir vērā ņemama finanšu nozare, to spēcīgi ietekmēja ārējā pieprasījuma kritums un finanšu tirgu sastingums 2008. gadā, un IKP 2009. gadā samazinājās par 5,1 %, bet bezdarba līmenis palielinājās no aptuveni 6 % līdz vairāk nekā 9 %. Tā kā Zviedrijā bija stabils sākuma stāvoklis bez nepieciešamības veikt lielas korekcijas mājsaimniecības, banku nozarē un valsts jomā, kā arī atbilstoši monetārās un fiskālās politikas pasākumi, lejupslīde bija diezgan īslaicīga un galvenokārt skāra uz eksportu vērsto ražošanas nozari. Atjaunojoties pasaules tirdzniecībai, Zviedrijas ekonomikā notika ļoti spēcīga un plaša atveseļošanās, un 2010. gadā IKP pieaugums no jauna sasniedza 5,7 %. Automātisko stabilizatoru un diskrecionāro pasākumu ietekmē pasliktinājās fiskālā situācija – no 3,7 % no IKP fiskālā pārpalikuma 2007. gadā līdz 0,9 % no IKP deficītam 2009, tomēr 2010. gadā fiskālais līdzsvars atjaunojās.
(5)

Stokholmas Konvencijā par noturīgajiem organiskajiem piesārņotājiem (NOP) līgumslēdzējām pusēm tika pieprasīts veikt NOP, to alternatīvu un potenciālo NOP uzraudzību, kā arī iekļāva PFOS, to sāļus un perfluoroktānsulfonilfluorīdu (PFOSF) konvencijas B pielikumā to vielu vidū, uz kurām attiecas ražošanas un lietošanas ierobežojumi,
b)

Bremzēšanas spēks uz kāda no riteņiem ir mazāks par 70 % no lielākā bremzēšanas spēka, kāds reģistrēts citam ritenim uz tās pašas ass. Testējot uz ceļa, transportlīdzeklis pārmērīgi novirzās no taisnas līnijas.
1.

Sakarā ar zemo ārējo pieprasījumu, strauji sarūkošo uzticēšanos patērētāju un uzņēmumu starpā, kritumu vērtspapīru tirgos un mājokļu tirgus atdzišanu IKP pieaugums Zviedrijā samazinājās no 2,5 % 2007. gadā līdz aptuveni 0,5 % 2008. gadā. Sagaidāms, ka 2009. gadā tas samazināsies vēl vairāk. Inflācija 2008. gadā bija 3,3 %, bet 2009. gadā tai vajadzētu samazināties. Zviedrijai 2008. gadā bija budžeta pārpalikums 2,3 % apjomā no IKP. 2008. gadā tai joprojām bija ievērojams tekošā konta pārpalikums (6,2 % no IKP).
3.

Tā kā katrā produktu kategorijā iekļauts plašs produktu klāsts ar dažādām specifikācijām, jāsniedz papildu informācija par katru no produktiem, no kura ņemti paraugi (kā norādīts I pielikuma C punktā). Lai iegūtu informāciju par laika tendencēm, svarīgi, lai paraugus ik gadus ņem no produktiem pēc iespējas ar vienām un tādām pašām specifikācijām (piemēram, tas pats maizes veids, tas pats zīmols utt.). Ja iespējams, frī kartupeļu paraugi, kas ņemti mazās tirgotavās, jāņem tajās pašās tirgotavās ik gadus.
10)

Sauļošanās līdzekļiem jānodrošina šāda minimālā aizsardzības pakāpe: a) UVB aizsardzība, kas atbilst saules aizsarg-faktoram 6, ko iegūst, izmantojot International Sun Protection Factor Test Method (2006) testēšanas metodi, vai līdzvērtīga aizsardzības pakāpe, ko iegūst, izmantojot kādu no in-vitro metodēm; b) UVA aizsardzība, kas atbilst UVA aizsarg-faktoram attiecībā 1/3 no saules aizsarg-faktora, kas noteikts, izmantojot tumšo pigmentu noturības metodi, ko pārveidojusi Francijas Veselības aģentūra Agence française de sécurité sanitaire des produits de santé – Afssaps, vai līdzvērtīga aizsardzības pakāpe, ko iegūst, izmantojot kādu no in-vitro metodēm; c) kritiskais viļņa garums 370 nm, kas iegūts, izmantojot kritiskā viļņa garuma testēšanas metodi.
1.

attiecībā uz uzņemšanu, lai veiktu zinātniskos pētījumus: a) veicināt pētnieku uzņemšanu Kopienā, nodrošinot viņiem pētniecībai labvēlīgus apstākļus, vēlams, atbrīvojot viņus no darba atļaujas prasībām, vai nodrošinot, ka darba atļaujas izdod automātiski vai saskaņā ar operatīvām procedūrām; b) atturēties no tā, ka izmanto kvotas, lai ierobežotu trešo valstu valstspiederīgo uzņemšanu pētnieka amata vietu ieņemšanai; c) nodrošināt trešo valstu valstspiederīgajiem iespējas strādāt par pētniekiem, tostarp iespējas vajadzības gadījumā darba atļaujas pagarināt vai atjaunot;
(18)

Kopumā dalībvalstīs pieņemtie uzņēmumu vadības kodeksi ir vienoti jautājumā par to, ka pietiekamam direktoru bez izpildpilnvarām vai padomes locekļu skaitam jābūt neatkarīgiem, tas ir, brīviem no jebkādiem būtiskiem interešu konfliktiem. Neatkarība visbiežāk tiek saprasta kā ciešu saikņu trūkums ar vadītajiem, kontrolējošajiem akcionāriem vai pašu uzņēmējsabiedrību. Tā kā trūkst vienotas izpratnes par to, kas tieši ietilpst neatkarības jēdzienā, jāizstrādā vispārēja deklarācija, kurā būtu aprakstīts galvenais mērķis. Jāizstrādā noteikumi (neizsmeļošam) situāciju pārskatam, kas saistītas ar attiecībām vai apstākļiem, kuri parasti tiek atzīti par tādiem, kas var izraisīt būtisku interešu konfliktu, un kas dalībvalstīm nopietni jāņem vērā valsts līmenī izstrādājot kritērijus, ko (direktoru) padomei jāņem vērā. Jautājums par to, kas veido neatkarību, principā jāatstāj izlemšanai pašas (direktoru) padomes ziņā. Kad (direktoru) padome lemj par neatkarības kritērijiem, priekšroka dodama būtībai, nevis formai.
6)

ar šādu punktu aizstāj 61. panta 1. punktu: “1. ECB savā interneta vietnē publicē un atjauno atbilstošo tirgojamo vērtspapīru sarakstu, ievērojot savā interneta vietnē norādīto metodoloģiju, un atjauno to katru dienu, kurā darbojas TARGET2. Tirgojami aktīvi, kas iekļauti atbilstošu tirgojamu aktīvu sarakstā, pēc to publicēšanas sarakstā kļūst atbilstoši izmantošanai Eurosistēmas kredītoperācijās. Atkāpjoties no šā noteikuma, attiecībā uz īstermiņa parāda instrumentiem, kuriem norēķins notiek tajā pašā dienā, Eurosistēma var piešķirt atbilstību no emisijas datuma. Aktīvi, kas novērtēti saskaņā ar 87. panta 3. punktu, netiek publicēti atbilstošu tirgojamu aktīvu sarakstā.”;
Eiropas Klimata, infrastruktūras un vides izpildaģentūras ieņēmumu un izdevumu pārskats par 2021. finanšu gadu – Budžeta grozījumi Nr. 2

(2021/C 408/06)

IEŅĒMUMI

Sadaļa Nodaļa Pozīcija 2021. gada budžets Budžeta grozījums Nr. 2 Jaunā summa 1 EIROPAS SAVIENĪBAS IEMAKSA 1 0 EIROPAS SAVIENĪBAS IEMAKSA 21 952 000 22 107 000 44 059 000 1. sadaļa – Kopā 21 952 000 22 107 000 44 059 000 2 TREŠO VALSTU PIEDALĪŠANĀS 2 0 TREŠO VALSTU PIEDALĪŠANĀS 4 960 000 1 981 000 6 941 000 2. sadaļa – Kopā 4 960 000 1 981 000 6 941 000 KOPSUMMA 26 912 000 24 088 000 51 000 000

IZDEVUMI

Sadaļa Nodaļa Pozīcija 2021. gada budžets Budžeta grozījums Nr. 2 Jaunā summa 1 PERSONĀLA IZDEVUMI 1 1 ALGAS, PABALSTI UN IZMAKSAS 23 385 900 15 614 100 39 000 000 1 2 SOCIĀLIE, MEDICĪNISKIE UN APMĀCĪBAS IZDEVUMI 869 400 1 804 100 2 673 500 1. sadaļa – Kopā 24 255 300 17 418 200 41 673 500 2 INFRASTRUKTŪRA UN DARBĪBAS IZDEVUMI 2 1 CELTNIECĪBAS IZDEVUMI 1 263 215 1 812 785 3 076 000 2 2 IKT 606 535 1 100 465 1 707 000 2 3 KUSTAMAIS ĪPAŠUMS UN KĀRTĒJĀS DARBĪBAS IZMAKSAS 50 250 883 250 933 500 2. sadaļa – Kopā 1 920 000 3 796 500 5 716 500 3 PROGRAMMU ATBALSTA IZDEVUMI 3 1 PROGRAMMU ATBALSTA IZDEVUMI 736 700 2 873 300 3 610 000 3. sadaļa – Kopā 736 700 2 873 300 3 610 000 KOPSUMMA 26 912 000 24 088 000 51 000 000

Štatu saraksts 1

Funkciju grupa un pakāpe (1) 2021 2020 Atļautas saskaņā ar Savienības budžetu Faktiski aizpildītas (stāvoklis 2019. gada 31. decembrī) Atļautas saskaņā ar Savienības budžetu Pastāvīgās amata vietas Pagaidu amata vietas Pastāvīgās amata vietas Pagaidu amata vietas Pastāvīgās amata vietas Pagaidu amata vietas AD 16 — — — — — — AD 15 — 1 — — — — AD 14 — 9 — 7 — 7 AD 13 — 12 — 9 — 9 AD 12 — 18 — 5 — 5 AD 11 — 19 — 5 — 5 AD 10 — 12 — 5 — 5 AD 9 — 17 — 7 — 9 AD 8 — 15 — 10 — 12 AD 7 — 11 — 10 — 10 AD 6 — 2 — 2 — 2 AD 5 — — — — — 3 starpsumma AD — 116 — 60 — 67 AST 11 — — — — — — AST 10 — — — — — — AST 9 — — — — — — AST 8 — — — — — — AST 7 — 2 — 1 — 1 AST 6 — 3 — 2 — 2 AST 5 — 4 — 3 — 3 AST 4 — 3 — 3 — 3 AST 3 — 1 — 1 — 2 AST 2 — — — — — — AST 1 — — — — — — starpsumma AST — 13 — 10 — 11 AST/SC 6 — — — — — — AST/SC 5 — — — — — — AST/SC 4 — — — — — — AST/SC 3 — — — — — — AST/SC 2 — — — — — — AST/SC 1 — — — — — — starpsumma AST/SC — — — — — — Kopā — 129 — 70 — 78 Kopsumma 129 70 78 (1)

Līgumdarbinieku skaita (pilnas darba slodzes ekvivalenta izteiksmē) un valstu norīkoto ekspertu skaita aplēse

Līgumdarbinieku amati 2021 2020 FG IV 263 144 FG III 101 72 FG II 36 33 FG I — — Kopā 400 249

(1) Pending the finalisation of the delegation process to the executive agencies of operational programmes for the period 2021-2027, the delegation related to the completion of the legacy programmes prior to 2021 will continue in 2021. Therefore, until this finalisation this establishment plan, which reflects a staffing level corresponding to the authorized level of 2020, continues to apply.
Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūras ieņēmumu un izdevumu pārskats par 2021. finanšu gadu – Budžeta grozījumi Nr. 1

(2021/C 381/01)

IEŅĒMUMI

Sadaļa Nodaļa Pozīcija 2021. gada budžets Budžeta grozījums Nr. 1 Jaunā summa 9 EIROPAS SAVIENĪBAS SUBSĪDIJA 9 2 EIROPAS SAVIENĪBAS SUBSĪDIJA 51 319 000 4 091 594 55 410 594 9 9 DAŽĀDI IEŅĒMUMI p.m. p.m. 9. sadaļa – Kopā 51 319 000 4 091 594 55 410 594 KOPSUMMA 51 319 000 4 091 594 55 410 594

IZDEVUMI

Sadaļa Nodaļa Pozīcija 2021. gada budžets Budžeta grozījums Nr. 1 Jaunā summa 1 PERSONĀLA IZDEVUMI 1 1 ALGAS, PABALSTI UN IZDEVUMI 37 823 983 4 226 017 42 050 000 1 2 PROFESIONĀLĀ ATTĪSTĪBA UN SOCIĀLIE IZDEVUMI 2 252 440 – 111 370 2 141 070 1. sadaļa – Kopā 40 076 423 4 114 647 44 191 070 2 INFRASTRUKTŪRAS UN DARBĪBAS IZDEVUMI 2 1 CELTNIECĪBAS IZDEVUMI 6 559 379 – 242 019 6 317 360 2 2 INFORMĀCIJAS UN KOMUNIKĀCIJAS TEHNOLOĢIJAS 2 629 480 188 000 2 817 480 2 3 KUSTAMAIS ĪPAŠUMS UN PAŠREIZĒJĀS DARBĪBAS IZDEVUMI 283 130 –62 580 220 550 2. sadaļa – Kopā 9 471 989 – 116 599 9 355 390 3 PROGRAMMU ATBALSTA IZDEVUMI 3 1 PROGRAMMU PĀRVALDĪBAS IZDEVUMI 1 770 588 93 546 1 864 134 3. sadaļa – Kopā 1 770 588 93 546 1 864 134 KOPSUMMA 51 319 000 4 091 594 55 410 594

Štatu saraksts

Funkciju grupa un pakāpe (1) 2021 2020 Atļautas saskaņā ar Savienības budžetu Faktiski aizpildītas (stāvoklis 2019. gada 31. decembrī) Atļautas saskaņā ar Savienības budžetu Pastāvīgās amata vietas Pagaidu amata vietas Pastāvīgās amata vietas Pagaidu amata vietas Pastāvīgās amata vietas Pagaidu amata vietas AD 16 — — — — — — AD 15 — — — — — — AD 14 — 11 — 5 — 10 AD 13 — 6 — 8 — 7 AD 12 — — — 2 — — AD 11 — 18 — 2 — 4 AD 10 — 41 — 32 — 38 AD 9 — 18 — 36 — 34 AD 8 — 15 — 10 — 11 AD 7 — 14 — 13 — 20 AD 6 — 9 — 18 — 9 AD 5 — — — — — — starpsumma AD — 132 — 126 — 133 AST 11 — — — — — — AST 10 — — — — — — AST 9 — — — — — — AST 8 — — — — — — AST 7 — — — — — — AST 6 — — — — — — AST 5 — — — — — — AST 4 — — — — — — AST 3 — — — — — — AST 2 — — — — — — AST 1 — — — — — — starpsumma AST — — — — — — AST/SC 6 — — — — — — AST/SC 5 — — — — — — AST/SC 4 — — — — — — AST/SC 3 — — — — — — AST/SC 2 — — — — — — AST/SC 1 — — — — — — starpsumma AST/SC — — — — — — Kopā — 132 — 126 — 133 Kopsumma 132 126 133 (1)

(1) Pending the finalisation of the delegation process to the executive agencies of operational programmes for the period 2021-2027, the delegation related to the completion of the legacy programmes prior to 2021 will continue in 2021. Therefore, until this finalisation this establishment plan, which reflects a staffing level corresponding to the authorized level of 2020, continues to apply.
7.

konstatē, ka saskaņā ar Revīzijas palātas ziņojumu uz 2012. gadu tika pārnestas maksājumu apropriācijas EUR 5 187 289 apmērā (16 % no maksājumu apropriāciju kopapjoma), no kurām EUR 3,1 miljons bija saistītas ar III sadaļu (“Darbības izdevumi”), kas veido 39 % no šīs sadaļas maksājumu apropriācijām; aicina Eurojust informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par veiktajiem pasākumiem šā trūkuma novēršanai, jo pārnesto apropriāciju līmenis ir pārāk augsts un ir pretrunā gada pārskata principam;
7.

pauž atzinību gan Komitejai, gan Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai (EESK) par to, ka tās ir saņēmušas EMAS un ISO-14001 sertifikātus; tomēr pauž nožēlu, ka netika sniegta informācija par to, cik liela daļa no patērētās enerģijas ir enerģija no atjaunojamiem enerģijas avotiem, kā tika prasīts pagājušā gada Parlamenta budžeta izpildes apstiprināšanas rezolūcijā; vērš uzmanību uz pienākumu publicēt informāciju par to, cik liela daļa no patērētās enerģijas ir enerģija no atjaunojamiem enerģijas avotiem, un informāciju par ietekmi uz vidi;
64.

ar bažām norāda, ka Finanšu regulas noteikumi nav pilnībā pielāgoti Eiropas uzraudzības iestāžu finansēšanas kārtībai, jo 55 % līdz 60 % no to budžeta tiek finansēti no dalībvalstu un Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA) valstu iemaksām; uzskata, ka ir jāmeklē piemēroti mehānismi, kā garantēt uzraudzības iestāžu drošību un finansiālo stabilitāti, jo, ņemot vērā to jaukto finansējumu, tās ir pakļautas īpašiem riskiem; uzskata, ka šis jautājums būtu jārisina vēlākais brīdī, kad nākamo reizi tiks pārskatīts aģentūru regulējums Finanšu regulā, un aicina Komisiju šo situāciju izvērtēt un ziņot par to budžeta izpildes apstiprinātājiestādei;
10.

pieņem zināšanai, ka Aģentūra ir sākusi to Aģentūras ekspertu un komitejas locekļu interešu deklarāciju pārbaužu procesu, kuri laikposmā no 2012. gada 1. janvāra līdz 31. maijam bija aktīvi iesaistīti Aģentūras darbībās, šīs interešu deklarācijas salīdzinot ar ekspertu un komiteju locekļu curriculum vitae; norāda, ka apmēram 54 % no ekspertiem un komiteju locekļiem ir iesnieguši Aģentūrai atjauninātu curriculum vitae; aicina Aģentūru līdz nākamās budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras sākumam informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par pārbaužu grafiku un rezultātiem attiecībā uz atlikušajiem 46 %;
—

atzīt, ka Aģentūra no Austrijas iestādēm saņēma vienu trešdaļu no mēneša īres maksas laikā no 2010. gada janvāra līdz jūnijam;
11.

norāda, ka Revīzijas palāta jau iepriekšējos finanšu gados konstatēja pārnešanu lielā apjomā, un pauž bažas, ka šāds stāvoklis ir pretrunā gada pārskata principam; pauž īpašas bažas par to, ka no 2008. gada budžeta pārnesto un atcelto apropriāciju summas ir sasniegušas attiecīgi EUR 36 000 000 (19,7 % no 2008. gada budžeta) un EUR 9 700 000 (5,3 % no 2008. gada budžeta);
B.

tā kā 2010. gada 5. maijā Parlaments Eiropas Aģentūras operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām izpilddirektoram sniedza apstiprinājumu par Aģentūras 2008. finanšu gada budžeta izpildi (5) un tā kā rezolūcijā, kas pievienota lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu, Parlaments cita starpā: — pauda bažas par vairākiem Revīzijas palātas konstatētajiem trūkumiem, uz kuriem tā jau bija norādījusi savos 2006. un 2007. gada ziņojumos, un jo īpaši par: i) pārnesto un atcelto apropriāciju augsto līmeni (2008. finanšu gadā netika izlietoti 49 % no tajā gadā pieejamajām apropriācijām, 2007. gadā – gandrīz 69 % un 2006. gadā – 55 %); ii) to, ka Aģentūra bija uzņēmusies juridiskās saistības pirms attiecīgajām budžeta saistībām; iii) to, ka, pamatojoties uz Revīzijas palātas sniegto informāciju, darbā pieņemšanas procedūras neatbilst noteikumiem, jo īpaši attiecībā uz to pārredzamību un diskriminācijas novēršanu, — aicināja Aģentūru uzlabot finanšu pārvaldību, īpaši attiecībā uz tās budžeta palielinājumu 2007. un 2008. finanšu gadā;
4.

pauž nožēlu par to, ka Aģentūrai tomēr joprojām nav izdevies atrisināt problēmu, kas saistīta ar apropriāciju pārnešanu no viena gada uz nākamo; uzskata, ka, pārnesot 41 % apropriāciju II sadaļā (pamatlīdzekļi, datu apstrāde un citas administratīvās izmaksas) un 61 % apropriāciju III sadaļā (darbības izdevumi), ir nopietni pārkāpts budžeta gada pārskata princips un ka tas liecina, ka kavējas no Aģentūras budžeta II un III sadaļas finansēto pasākumu īstenošana; ir vīlies, ka Aģentūras atbilde nav nekas cits kā vien savādāks problēmas formulējums;
1.

uzsver, ka aģentūras budžetu veido gan finansējums no ES budžeta, gan – galvenokārt – no farmācijas rūpniecības iekasētās maksas par pieprasījumiem izsniegt vai pagarināt atļaujas, lai laistu ražojumus Kopienas tirgū; tomēr norāda, ka laikā no 2006. līdz 2007. gadam EK vispārējais ieguldījums palielinājās par 24,48 % un veido 24,13 % no 2007. gada kopējiem ieņēmumiem; šajā sakarībā apzinās jaunos uzdevumus, ko rada Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Regula (EK) Nr. 1901/2006 par pediatrijā lietojamām zālēm (7), kā arī zālēm retu slimību ārstēšanai paredzētās budžeta pozīcijas palielināšana;
11.

no aģentūras darbības gada pārskata un pārskata par budžeta un finanšu vadību secina, ka Tīklu un informācijas drošības aģentūra bija viena no pirmajām aģentūrām, kas lūdza Komisijas palīdzību, lai varētu īstenot pāreju no finanšu uzskaitē izmantotās līdzšinējās informācijas tehnoloģijas sistēmas uz ABAC; pauž nožēlu, ka Komisija nav varējusi savlaicīgi izpildīt aģentūras lūgumu, jo process ir sarežģīts un vienlaikus saņemti arī daudzu citu aģentūru pieprasījumi;
194.

konstatē, ka laikposmā no 2004. līdz 2007. gadam Bulgārijas rīcībā tika nodoti EUR 650 000 000 no Phare fonda, EUR 226 000 000 – no Sapard fonda un EUR 440 500 000 – no ISPA fonda; savukārt tajā pašā laikposmā Rumānijas rīcībā tika nodoti EUR 1 346 500 000 no Phare fonda, EUR 526 300 000 – no Sapard fonda un EUR 1 040 500 000 – no ISPA fonda;
21.

atzīmē, ka, lai gan centra saistību apropriāciju līmenis 2005. gadam pārsniedza 90 %, tika atklāts, ka pārnesti vairāk nekā 50 % administratīvajiem izdevumiem paredzēto saistību apropriāciju un ka kopumā pārnesto apropriāciju atcelšanas līmenis bijis augsts (no 15 līdz 25 % atkarībā no sadaļas); aicina centru uzlabot izdevumu plānošanu un to izlietojuma uzraudzību; uzsver, ka pārvietojumi starp budžeta pozīcijām jāpamato un jādokumentē saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem;
1.

atzīmē, ka sestā, septītā, astotā un devītā Eiropas Attīstības fonda (EAF) finanšu stāvoklis 2004. gada 31. decembrī bija šāds: Kumulatīvais EAF līdzekļu izlietojums 2004. gada 31. decembrī (miljonos EUR) Stāvoklis 2003. gada beigās (10) Budžeta izpilde 2004. finanšu gadā (10) Stāvoklis 2004. gada beigās (10) Kopējā summa Izpilde % (9) Sestais EAF Septītais EAF Astotais EAF Devītais EAF Kopējā summa Sestais EAF Septītais EAF Astotais EAF Devītais EAF Kopējā summa (10) Izpilde % (9) A. RESURSI ( 8 ) 43 408,7 -32,2 -58,4 - 172,3 656,0 393,1 7 439,4 10 867,7 11 590,6 13 904,1 43 801,8 B. IZLIETOJUMS 1. Finanšu saistības 33 317,0 76,8 -32,2 -58,4 - 172,3 2 638,1 2 375,2 7 439,4 10 867,7 11 590,6 5 794,5 35 692,2 81,5 2. Individuālās juridiskās saistības 27 566,9 63,5 28,7 121,4 848,7 1 747,5 2 746,3 7 378,3 10 418,5 9 775,2 2 741,2 30 313,2 69,2 3. Maksājumi ( 9 ) 23 504,1 54,1 30,0 244,5 1 191,9 947,6 2 413,9 7 312,1 9 849,6 7 531,1 1 225,2 25 918,0 59,2 C. Nenokārtotie maksājumi (B1-B3) 9 812,9 22,6 127,3 1 018,1 4 059,5 4 569,3 9 774,1 22,3 D. Pieejamais atlikums (A-B1) 10 091,7 23,2 0,0 0,0 0,0 8 109,6 8 109,6 18,5 Avots: Revīzijas palātas Gada pārskats par 2004. finanšu gadā veiktajām darbībām, ko finansē no sestā, septītā, astotā un devītā Eiropas Attīstības fonda (OV C 301, 30.11.2005., 257. lpp.).
100

Dalībvalstu iemaksas

51 957 486

55 296 814
2 0. NODAĻA — IEGULDĪJUMI NEKUSTAMAJĀ ĪPAŠUMĀ, ĒKU NOMA UN AR TO SAISTĪTIE IZDEVUMI 2 1. NODAĻA — DATU APSTRĀDE 2 2. NODAĻA — KUSTAMAIS ĪPAŠUMS UN AR TO SAISTĪTĀS IZMAKSAS 2 3. NODAĻA — KĀRTĒJIE ADMINISTRATĪVIE IZDEVUMI 2 4. NODAĻA — PASTS UN TELEKOMUNIKĀCIJAS 2 5. NODAĻA — SAPULCES UN AR TO SAISTĪTĀS IZMAKSAS