ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Oficiālais Vēstnesis L 226 , 29/08/1980 Lpp. 0033 - 0033

Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 11 Sējums 9 Lpp. 0190

Speciālizdevums grieķu valodā Nodaļa 11 Sējums 21 Lpp. 0143

Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 11 Sējums 9 Lpp. 0190

Speciālizdevums spāņu valodā: Nodaļa 04 Sējums 1 Lpp. 0132

Speciālizdevums portugāļu valodā Nodaļa 04 Sējums 1 Lpp. 0132



Padomes Regula (EEK) Nr. 2213/80 (1980. gada 27. jūnijs) par Nolīguma starp Gvinejas-Bisavas Republikas valdību un Eiropas Ekonomikas kopienu par zveju pie Gvinejas-Bisavas krastiem noslēgšanu un par saraksti, kas uz to attiecas EIROPAS KOPIENU PADOME ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 43. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [1], tā kā Kopienas interesēs ir apstiprināt 1980. gada 27. februārī Briselē parakstīto Nolīgumu starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Gvinejas-Bisavas Republikas valdību par zveju pie Gvinejas-Bisavas krastiem un saraksti, kas uz to attiecas; tā kā šī nolīguma noslēgšana padara nevajadzīgu Padomes 1980. gada 27. februāra Lēmumu 80/255/EEK [2], kas attiecas uz nolīguma noslēgšanu sarakstes veidā par Nolīguma starp Gvinejas-Bisavas Republikas valdību un Eiropas Ekonomikas kopienu pagaidu piemērošanu, kā arī saraksti, kas uz to attiecas, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Kopienas vārdā tiek apstiprināts Nolīgums starp Gvinejas-Bisavas Republikas valdību un Eiropas Ekonomikas kopienu par zveju pie Gvinejas-Bisavas krastiem un sarakste, kas uz to attiecas. Dokumenti, kas minēti iepriekšējā daļā, ir pievienoti šai regulai. 2. pants Padomes priekšsēdētājs sniedz Nolīguma 18. pantā paredzēto paziņojumu [3]. 3. pants Ar šo atceļ Lēmumu 80/255/EEK. 4. pants Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 1980. gada 27. jūnijā Padomes vārdā — priekšsēdētājs A. Sarti [1] OV C 85, 8.4.1980., 103. lpp. [2] OV L 58, 1.3.1980., 73. lpp. [3] Konvencijas spēkā stāšanās datumu Padomes ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. --------------------------------------------------
Oficiālais Vēstnesis L 253 , 09/11/1972 Lpp. 0011 - 0011

Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 3 Sējums 5 Lpp. 0032

Speciālizdevums dāņu valodā: Sērija I Nodaļa 1972(11) Lpp. 0039

Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 3 Sējums 5 Lpp. 0032

Speciālizdevums angļu valodā: Sērija I Nodaļa 1972(11) Lpp. 0040

Speciālizdevums grieķu valodā Nodaļa 03 Sējums 8 Lpp. 0174

Speciālizdevums spāņu valodā: Nodaļa 03 Sējums 6 Lpp. 0122

Speciālizdevums portugāļu valodā Nodaļa 03 Sējums 6 Lpp. 0122



Komisijas Regula (EEK) Nr. 2351/72 (1972. gada 8. novembris), kas papildina Regulu (EEK) Nr. 100/72 un Nr. 1574/72 attiecībā uz cukura denaturēšanas metodi EIROPAS KOPIENU KOMISIJA, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 1967. gada 18. decembra Regulu Nr. 1009/67/EEK [1] par cukura tirgus kopīgo organizāciju, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EEK) Nr. 607/72 [2], un jo īpaši tās 9. panta 8. punktu, tā kā pieredze rāda, ka cukura denaturēšanas metodes apraksts Komisijas 1972. gada 14. janvāra Regulā (EEK) Nr. 100/72 [3] par sīki izstrādātiem dzīvnieku barībai paredzētā cukura denaturēšanas noteikumiem un Komisijas 1972. gada 24. jūlija Regulā (EEK) Nr. 1574/72 [4] par dzīvnieku barības cukura denaturēšanas piemaksas noteikšanu nav pietiekami precīzs, lai nodrošinātu to, ka šādi denaturētu cukuru var lietot vienīgi dzīvnieku barībai un paredzētajam mērķim; tā kā tādēļ šīs regulas būtu attiecīgi jāpapildina, tomēr nemainot attiecīgo metodi; tā kā šajā regulā paredzētie pasākumi saskan ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants "c) 0,250 kg dzelzs oksīda; šajā gadījumā maisījumam jābūt izteiktā krāsā no tumši sarkanas līdz brūnai." 2. pants "c) 0,250 kg dzelzs oksīda; šajā gadījumā maisījumam jābūt izteiktā krāsā no tumši sarkanas līdz brūnai." 3. pants 1. Denaturēšanas piemaksas sertifikātus, kas izdoti saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 1574/22, anulē attiecīgi pēc turētāja vai saņēmēja pieprasījuma, ja šāds pieprasījums veikts līdz 1972. gada 31. decembrim. 2. Denaturēšanas depozītu atbrīvo tūlīt pēc sertifikāta anulēšanas. 4. pants Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 1972. gada 8. novembrī Komisijas vārdā – priekšsēdētājs S.L. Mansholt [1] OV 308, 18.12.1967., 1. lpp. [2] OV L 75, 28.3.1972., 4. lpp. [3] OV L 12, 15.1.1972., 15. lpp. [4] OV L 167, 25.7.1972., 18. lpp. --------------------------------------------------
Oficiālais Vēstnesis L 280 , 21/12/1971 Lpp. 0009 - 0009

Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 3 Sējums 4 Lpp. 0061

Speciālizdevums dāņu valodā: Sērija I Nodaļa 1971(III) Lpp. 0868

Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 3 Sējums 4 Lpp. 0061

Speciālizdevums angļu valodā: Sērija I Nodaļa 1971(III) Lpp. 1000

Speciālizdevums grieķu valodā Nodaļa 03 Sējums 7 Lpp. 0098

Speciālizdevums spāņu valodā: Nodaļa 03 Sējums 5 Lpp. 0130

Speciālizdevums portugāļu valodā Nodaļa 03 Sējums 5 Lpp. 0130



Komisijas Regula (EEK) Nr. 2706/71 (1971. gada 20. decembris) par metodi, ar kuru nosaka peroksidāzes aktivitāti dažos labības pārstrādes rezultātā iegūtos produktos EIROPAS KOPIENU KOMISIJA, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 1967. gada 13. jūnija Regulu Nr. 120/67/EEK par labības tirgus kopēju organizāciju [1], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EEK) Nr. 1550/71 [2], un jo īpaši tās 16. panta 6. punktu, tā kā, piešķirot eksporta kompensāciju, būtu jāņem vērā labības pārstrādes produktu, par ko pienākas kompensācija, kvalitāte, lai izvairītos no tā, ka sabiedrības līdzekļi veicina zemas kvalitātes produktu eksportu; tā kā šim nolūkam dažos labības pārstrādes produktos peroksidāze būtu jāpadara faktiski neaktīva; tā kā, lai nodrošinātu vienveidīgu to noteikumu piemērošanu, saskaņā ar kuriem piešķir atmaksas par produktiem, kas šai prasībai atbilst, būtu jānosaka Kopienas metode peroksidāzes aktivitātes noteikšanai; tā kā šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Ja attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanu par dažiem labības pārstrādes produktiem ir norādīts, ka peroksidāzei jābūt faktiski neaktīvai, to pārbauda saskaņā ar pielikumā norādīto metodi. 2. pants Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 1971. gada 20. decembrī Komisijas vārdā — priekšsēdētājs Franco M. Malfatti [1] OV 117, 19.6.1967., 2269/67. lpp. [2] OV L 164, 22.7.1971., 1. lpp. --------------------------------------------------
Oficiālais Vēstnesis L 088 , 09/04/1968 Lpp. 0001 - 0001

Speciālizdevums dāņu valodā: Sērija I Nodaļa 1968(I) Lpp. 0066

Speciālizdevums angļu valodā: Sērija I Nodaļa 1968(I) Lpp. 0069

Speciālizdevums grieķu valodā Nodaļa 01 Sējums 1 Lpp. 0119

Speciālizdevums spāņu valodā: Nodaļa 01 Sējums 1 Lpp. 0140

Speciālizdevums portugāļu valodā Nodaļa 01 Sējums 1 Lpp. 0140



Padomes Regula (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 421/68 (1968. gada 5. aprīlis), ar ko groza Padomes Regulu Nr. 423/67/EEK, 6/67/Euratom (1967. gada 25. jūlijs) par to EEK un Euratom Komisiju un Augstās Iestādes locekļu atalgojumu, kuri nav iecelti par vienotās Eiropas Kopienu Komisijas locekļiem EIROPAS KOPIENU PADOME, ņemot vērā Līgumu par vienotas Eiropas Kopienu Padomes un vienotas Eiropas Kopienu Komisijas izveidi [1], jo īpaši tā 34. pantu, tā kā Padomei ir jānosaka to bijušo Augstās Iestādes locekļu un Eiropas Ekonomikas kopienas un Eiropas Atomenerģijas kopienas Komisijas locekļu ienākumi, kuri pēc amata atstāšanas netika izraudzīti par Komisijas locekļiem, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Padomes Regulā Nr. 423/67/EEK, 6/67/Euratom [2] (1967. gada 25. jūlijs) par to EEK un Euratom Komisiju un Augstās Iestādes locekļu atalgojumu, kuri nav iecelti par vienotās Eiropas Kopienu Komisijas locekļiem, 2. panta pirmo daļu no 1968. gada 1. janvāra aizstāj ar šādu tekstu: "Regulas Nr. 422/67/EEK, 5/67/Euratom 5., 11., 12., 13., 15., 17., 18., 19. un 21. panta noteikumus piemēro bijušajiem Augstās Iestādes locekļiem un Eiropas Ekonomikas kopienas un Eiropas Atomenerģijas kopienas Komisijas locekļiem, kuri minēti 1. pantā; minētās regulas 7., 8. 9. un 10. pantu tiem piemēro no 1968. gada 1. janvāra, un tās 14. pantu analoģiski piemēro no 1967. gada 6. jūlija līdz 1967. gada 31. decembrim; ja minētās regulas 7. līdz 10. panta nosacījumi vienlaikus izpildīti, piemēro tās 13. pantu." 2. pants Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Luksemburgā, 1968. gada 5. aprīlī Padomes vārdā — priekšsēdētājs M. Couve de Murville [1] OV 152, 13.7.1967., 2. lpp. [2] OV 187, 8.8.1967., 6. lpp. --------------------------------------------------
(23)

Ņemot vērā to, ka šā pamatlēmuma mērķi, proti, aizvietot savstarpējas palīdzības sistēmu, lai iegūtu priekšmetus, dokumentus vai datus, nevar pietiekami labi sasniegt, atsevišķām dalībvalstīm darbojoties vienpusēji, un to, ka šo mērķi tā mēroga un iedarbības dēļ var labāk sasniegt Savienības līmenī, Padome var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 2. pantā un Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar pēdējā no minētajiem pantiem noteikto proporcionalitātes principu šajā pamatlēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai.
31997F0625(01)
25.6.1997. EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS C 195/1
PADOMES AKTS
(1997. gada 26. maijs),
kas pieņemts, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību K3. panta 2. pu nkta c) apakšpunktu, un ar
ko sastāda Konvenciju par Eiropas Kopienu ierēdņu vai Eiropas Savienības dalībvalstu ierēdņu
korumpētības apkarošanu
(97/K 195/01)
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, jo īpaši tā K3. panta 2. punkta c) a pakšpunktu,
tākādalībvalstistiesuiestāžusadarbībaspilnveidošanuuzskataparja utājumu,kasizraisakopīguieinteresētībuun
uz ko attiecas sadarbība, kas noteikta Līguma VI sadaļā;
tā kā šajā nolūkā ir nepieciešams izstrādāt Konvenciju par Eiropas Kopien u ierēdņu vai Eiropas Savienības
dalībvalstu ierēdņu korumpētības apkarošanu, ņemot vērā Konvencijas pa r Eiropas Kopienu finanšu interešu
aizsardzību (1) protokola noteikumus;
PIEŅĒMUSI LĒMUMU, ka ar šo ir sastādīta Konvencija, kuras teksts ir pievie nots un kuru šajā dienā parakstījuši
Eiropas Savienības dalībvalstu valdību pārstāvji;
IETEIC to apstiprināt dalībvalstīm saskaņā ar to attiecīgajām konstituc ionālajām prasībām.
Briselē, 1997. gada 26. maijā
Padomes vārdā —
priekšsēdētājs
W. SORGDRAGER
(1) OV C 313, 23.10.1996., 2. lpp.19/1. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 53
No (14 02/03), Olympic Tower I, Corner of Boaungkyaw Street and Mahabandoola Street
(1)

Partnerības un sadarbības nolīgums, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Krievijas Federāciju, no otras puses (1), inter alia, palīdz tuvināt nostājas starptautiskos jautājumos, kas izraisa abpusēju ieinteresētību, un tādējādi palielina drošību un stabilitāti.
(2)

Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padome 2006. gada 11. augustā ir pieņēmusi Rezolūciju Nr. 1701 (2006) (“ANO DPR 1701(2006)”), paužot gandarījumu par Libānas valdības lēmumu izvietot bruņotos spēkus Libānas dienvidos, kā arī Libānas valdības apņēmību nodrošināt pārvaldību visā Libānas teritorijā, izmantojot savus likumīgos bruņotos spēkus. Lai ļautu Libānas valdībai īstenot pilnīgu suverenitāti visā Libānas teritorijā, lai tajā bez Libānas valdības piekrišanas neatrastos ieroči un lai pārvaldību nodrošinātu tikai Libānas valdība, ar ANO DPR 1701(2006), inter alia, aizliedz jebkurai vienībai vai personai Libānā pārdot vai piegādāt bruņojumu un ar to saistītas visa veida materiāldaļas, kā arī sniegt tehniskas mācības vai palīdzību, kas saistīta ar bruņojuma un ar to saistītu materiāldaļu piegādi, ražošanu, uzturēšanu un lietošanu, ja vien to nav atļāvusi Libānas valdība vai UNIFIL to uzdevumu veikšanai.
c)

nepilda savus pienākumus saskaņā ar Partnerības un sadarbības nolīgumu, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Krievijas Federāciju, no otras puses (3).
Oficiālais Vēstnesis L 204 , 04/08/1999 Lpp. 0001 - 0002



Padomes Kopējā nostāja (1999. gada 29. jūlijs) par Eiropas Savienības ieguldījumu, kura mērķis ir veicināt drīzāku Līguma par vispārējo kodolizmēģinājumu aizliegumu stāšanos spēkā (CTBT) (1999/533/KĀDP) EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 15. punktu, TĀ KĀ Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 1996. gada 10. septembra Rezolūcijā 50/245 aicināja visas valstis parakstīt un, tiklīdz iespējams, kļūt par CTBT pusēm; ATSAUCOTIES uz Līguma XIV panta 2. punkta noteikumu, kas nosaka, ka pēc tā ratificētāju valstu vairākuma pieprasījuma var sasaukt konferenci, kurā noskaidro, cik lielā mērā līdz šim izpildītas šā panta 1. punktā noteiktās prasības, apsver un vienojoties izlemj par starptautiskajiem tiesību aktiem atbilstīgiem pasākumiem, kas īstenojami ratificēšanas procesa paātrināšanai, lai šis Līgums drīzāk stātos spēkā, IR PIEŅĒMUSI ŠO KOPĒJO NOSTĀJU. 1. pants Šīs Kopējās nostājas mērķis ir veicināt Līguma par vispārīgo kodolizmēģinājumu aizliegumu (CTBT) drīzāku stāšanos spēkā, kas ir svarīgs solis kodolieroču neizplatīšanas un atbruņošanas veicināšanā, tādejādi veicinot starptautisko uzticību, stabilitāti un mieru. 2. pants Eiropas Savienība saskaņā ar CTBT XIV pantu jo īpaši veicina sekmīgus pirmās konferences rezultātus, kas 1999. gada oktobrī, iespējams, notiks Vīnē, lai paātrinātu CTBT ratificēšanas procesu, tādejādi veicinot CTBT drīzāku stāšanos spēkā. Tālab Eiropas Savienība atbalsta: a) konferences sasaukšanu politiskā līmenī; b) turpmāko konferenču sasaukšanu saskaņā ar CTBT XIV pantu pirms CTBT stāšanās spēkā; c) vispārēju visu to valstu piedalīšanos, kas ratificējušas vai parakstījušas CTBT, kā arī to valstu, kas vēl nav to parakstījušas; d) nevalstisku organizāciju piedalīšanos Konferencē; e) pasākumus, kas atbilst starptautiskajiem tiesību aktiem un ko varētu veikt, lai paātrinātu ratificēšanas procesu, veicinot ātrāku CTBT stāšanos spēkā; f) konferences noslēguma deklarāciju, kas sniegtu vajadzīgo politisko atbalstu centieniem paātrināt ratificēšanas procesu un drīzāku CTBT stāšanos spēkā; g) iespēju noskaidrošanu, kā palīdzēt valstīm ratificēšanas un īstenošanas procesā, tostarp informācijas apmaiņā par valsts iestāžu izveidošanu un tiesību aktu īstenošanu. 3. pants Eiropas Savienība turpina atbalstīt CTBT Organizācijas sagatavošanas komisijas centienus izveidot CTBT pārbaudes sistēmu laikus un efektīvi un saskaņā ar CTBT. 4. pants Eiropas Savienība mudina visas valstis, kas to vēl nav izdarījušas, nekavējoties parakstīt un ratificēt CTBT, jo īpaši valstis no to 44 valstu saraksta, kurām jāratificē CTBT, lai tas varētu stāties spēkā. 5. pants Padome pārskatīs šīs Kopējās nostājas īstenošanu, lai apsvērtu iespējamos turpmākos pasākumus, kas veicinātu drīzāku CTBT stāšanos spēkā. 6. pants Šī Kopējā nostāja stājas spēkā pieņemšanas dienā. 7. pants Šo Kopējo nostāju publicē Oficiālajā Vēstnesī. Briselē, 1999. gada 29. jūlijā Padomes vārdā — priekšsēdētājs S. Hassi --------------------------------------------------
3.

C ieteikums a) Līdz 2023. gada 31. decembrim, bet ne agrāk kā 12 mēnešus pēc DORA stāšanās spēkā, Komisijai tiek lūgts iesniegt Eiropas Parlamentam, Padomei un ESRK pārskatu par C ieteikuma īstenošanu, ņemot vērā EUI starpposma pārskatu saskaņā ar A ieteikuma 1. punktu. b) Līdz 2025. gada 31. decembrim, bet ne agrāk kā 36 mēnešus pēc DORA stāšanās spēkā, Komisijai tiek lūgts iesniegt Eiropas Parlamentam, Padomei un ESRK pārskatu par C ieteikuma īstenošanu, ņemot vērā EUI pārskatus saskaņā ar A ieteikumu.
8.

Šo pasākumu papildina apvienota būtiskuma robežvērtība, kuras mērķis ir virzīt pasākuma savstarpējo atzīšanu veicošo attiecīgo iestāžu de minimis principa iespējamo piemērošanu un kuru veido: a) 2 mljrd. EUR robežvērtība kopējai sākotnējai tādu riska darījumu vērtībai, kuri iekšzemē licencētām G-SNI un C-SNI iestādēm to banku prudenciālā perimetra augstākajā konsolidācijas līmenī ir ar Francijas nefinanšu sabiedrību sektoru; b) 300 milj. EUR robežvērtība, kura piemērojama iekšzemē licencētām G-SNI un C-SNI iestādēm, kas atbilst a) apakšpunktā minētajai robežvērtībai vai pārsniedz to, un kura attiecas uz: i) vienu sākotnējo riska darījumu ar nefinanšu sabiedrību, kuras juridiskā adrese ir Francijā; ii) summu, kuru veido sākotnējie riska darījumi ar saistītu nefinanšu sabiedrību grupu, kam juridiskā adrese augstākajā konsolidācijas līmenī ir Francijā, un kuru aprēķina saskaņā ar 3. punkta a) apakšpunktu; iii) summu, kuru veido sākotnējie riska darījumi ar nefinanšu sabiedrībām, kam juridiskā adrese ir Francijā un kas ietilpst saistītu nefinanšu sabiedrību grupā, kuras juridiskā adrese augstākajā konsolidācijas līmenī ir ārpus Francijas, par ko sniedz informāciju Īstenošanas regulas (ES) Nr. 680/2014 VIII pielikuma C 28.00 un C 29.00 veidnē; c) robežvērtība 5 % apmērā no G-SNI un C-SNI iestāžu atbilstošā kapitāla augstākajā konsolidācijas līmenī, kura piemērojama b) apakšpunktā identificētajiem riska darījumiem pēc tam, kad ņemta vērā kredītriska mazināšanas paņēmienu un atbrīvojumu ietekme atbilstoši Regulas (ES) Nr. 575/2013 399.–403. pantam. Robežvērtības, kas minētas b) un c) apakšpunktā, jāpiemēro neatkarīgi no tā, vai attiecīgajai sabiedrībai vai nefinanšu sabiedrībai ir lielas parādsaistības. Sākotnējā riska darījuma vērtību, kas minēta a) un b) apakšpunktā, aprēķina saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 389. un 390. pantu, neņemot vērā Regulas (ES) Nr. 575/2013 399.–403. pantā noteikto kredītriska mazināšanas paņēmienu un atbrīvojumu ietekmi, par ko sniedz informāciju saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 680/2014 9. pantu.
4.

Covid-19 krīze ir paātrinājusi hipersavienojamību un tādu jaunu tehnoloģiju integrāciju, kas veido to, kā mēs dzīvojam, un pārveido to, kā mēs mācāmies, strādājam, socializējamies un patērējam. Krīze atklāja arī ievainojamību, ar ko saskaras Eiropa – no kiberdrošības līdz jaudas jautājumiem un nepietiekamai platjoslas infrastruktūrai daudzos reģionos. Lai stiprinātu mūsu vietu pasaules ekonomikā un aizstāvētu savas vērtības, mēs veidosim savus digitālos risinājumus un nostiprināsim Eiropas digitālo suverenitāti. Mūsu centieni vienlaikus ir jākoncentrē uz piekļuvi datiem un to aizsardzību, inovatīvu tehnoloģiju izstrādi un mūsu infrastruktūras uzlabošanu. Lai izmantotu pašreizējo impulsu un nodrošinātu Eiropai vērienīgu virzību uz turpmāku digitalizāciju, mēs noteiksim skaidrus digitālos mērķus 2030. gadam un kopīgi strādāsim, lai tos īstenotu. Krīzes ekonomiskā ietekme un atlabšanas ātrums nebūs vienādi visām sabiedrības grupām un visiem ES reģioniem. Krīze ir palielinājusi bezdarbu, jo īpaši attiecībā uz jauniešiem un sievietēm, kas strādā neaizsargātos nodarbinātības veidos. Tāpēc mēs pieņemsim pasākumus, lai turpinātu īstenot Eiropas sociālo tiesību pīlāru, jo īpaši, lai aizsargātu darba ņēmēju tiesības digitālajā ekonomikā, nodrošinātu vienlīdzīgas iespējas visiem, izstrādātu sistēmu pienācīgai minimālajai algai un padarītu atalgojumu pārredzamāku.
(11)

Kopš 2016. gada Somijas nacionālās iestādes ir pastiprinājušas vai ieviesušas vairākus ar aizņēmēju un kapitālu saistītus pasākumus. i) 2017. gadā Finansivazonta valde (Somijas Finanšu uzraudzības iestāde) saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. pantu ieviesa vidējo riska svērumu 15 % apmērā kredītiestādēm, kas izmanto uz iekšējiem reitingiem balstītu metodi; ii) 2018. gadā visām kredītiestādēm tika noteikta sistēmiskā riska rezerve no 1 % līdz 3 %; iii) 2018. gadā robežvērtība, kas attiecas uz kredīta/nodrošinājuma attiecības (LTV) rādītāju, tika samazināta no 90 % līdz 85 %; un iv) arī 2018. gadā Finansivavonta sniedza ieteikumus attiecībā uz kreditēšanas standartiem jauniem kredītiem, kas tika piemēroti arī kredītiem mājokļu uzņēmumiem. Turklāt tika samazināti hipotekāro kredītu procentu maksājumu nodokļu atskaitījumi – no 100 % 2011. gadā līdz 25 % 2019. gadā.
—

Novērtējums par negatīvo ietekmi uz reālo ekonomiku un/vai finanšu tirgiem, ja atveseļošanās laikposms netiek pagarināts. Tas ietver: — aplēsi par apdrošināšanas pakalpojumu iespējamo traucējumu pakāpi, ja atveseļošanās periods netiek pagarināts, pamatojoties, piemēram, uz to uzņēmumu skaita analīzi, kas jau sniedz līdzīgus produktus/pakalpojumus, novērtējumu par to, cik ātri apdrošinājuma ņēmēji varētu pāriet no apdrošināšanas sabiedrības uz apdrošināšanas sabiedrību, aprakstu par ienākšanas šķēršļiem, ar kuriem potenciālajiem jaunie tirgus dalībnieki sastopas, ienākot tirgū, — aplēsi par iespējamo apdrošināšanas pakalpojumu traucējumu ietekmi uz reālo ekonomiku, piemēram, cita starpā, to reālo saimniecisko darbību apraksts, kuras var tikt traucētas apdrošināšanas seguma zaudēšanas gadījumā, — aprakstu par iespējamo negatīvo ietekmi uz patērētāju uzticēšanos, ko izraisa atveseļošanās laikposma nepagarināšana, — aplēsi par ietekmi uz finanšu tirgiem (tostarp otrās kārtas ietekmi), ko izraisījis nepagarinātais atveseļošanās periods un no tā izrietošā uzņēmuma likvidācija.
11. pants

Ārējās konsultatīvās padomes

1. Kopsapulce ar divu trešdaļu balsu vairākumu izveido Zinātnisko padomi, Ētikas padomi un, ja vajag, citas padomes vai komitejas konsultēšanai par EPOS ERIC pārvaldītajām darbībām un sasniegtajiem rezultātiem un to vadīšanai un izvērtēšanai.

2. Zinātniskā padome:

a) pārrauga EPOS ERIC darbību zinātnisko kvalitāti;

b) sniedz atsauksmes Kopsapulcei un dod ieteikumus par EPOS ERIC darbību izstrādi;

c) vienreiz gadā tiekas ar Kopsapulci un dod tai ieteikumus.

Zinātniskā padome sastāv no augstākā līmeņa zinātniekiem. Par Zinātniskās padomes locekļu skaitu lemj Kopsapulce. Šis skaits nav mazāks par pieci un lielāks par desmit. Zinātniskās padomes locekļus uz trīs gadu termiņu ieceļ Kopsapulce. Pēc izpilddirektora priekšlikuma Kopsapulce viņus var vienu reizi uz tādu pašu laiku iecelt no jauna. Zinātniskās padomes priekšsēdētāju izvēlē no tās locekļu vidus. Zinātniskās padomes locekļu reglamentu pieņem Kopsapulce.
(4)

Pateicoties pārrobežu saiknēm, vienā valstī veiktajiem makrouzraudzības politikas pasākumiem ir ārēja ietekme uz finanšu stabilitāti citās valstīs. Šāda ietekme parasti ir pozitīva, jo makrouzraudzības politika mazina sistēmisko risku un sistēmisku krīžu iespējamību un ietekmi, tādējādi sekmējot arī finanšu stabilitāti citās dalībvalstīs. Šāda ietekme tomēr var būt arī negatīva. Piemēram, lai gan iekšzemes finanšu pakalpojumu sniedzēji un ārvalstu finanšu pakalpojumu sniedzēju meitassabiedrības ir pakļauti tiem pašiem riskiem kā pārējie attiecīgajā valstī, ārvalstu finanšu pakalpojumu sniedzēju filiālēm un ārvalstu finanšu pakalpojumu sniedzējiem, kas pārrobežu finanšu pakalpojumus sniedz tieši, tomēr netiek prasīts stiprināt noturību pret šiem riskiem, piemēram, tādēļ, ka tiem piemēro kapitāla pasākumus to mītnes dalībvalstīs. Turklāt, ciktāl šādiem finanšu pakalpojumu sniedzējiem ir konkurences priekšrocības attiecībā pret iekšzemes finanšu pakalpojumu sniedzējiem un ārvalstu finanšu pakalpojumu sniedzēju meitassabiedrībām, minētie apstākļi varētu tos iedrošināt vairāk uzņemties makroprudenciālus riskus pasākumu aktivizētājā dalībvalstī, tādējādi pakļaujot to mītnes dalībvalstis lielākam riskam. Ja šādi ar finanšu pakalpojumu sniegšanu saistītie makroprudenciālie riski materializētos, tad, iespējams, izrādītos, ka minēto finanšu pakalpojumu sniedzēju kapitāla rezerves ir nepietiekamas, kas izraisītu negatīvas sekas to mītnes vietu finanšu sistēmās.