KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 868/2008

(2008. gada 3. septembris)

par lauku saimniecības apgrozījuma pārskatu, kas izmantojams, lai noteiktu lauku saimniecību ieņēmumus un analizētu šo saimniecību saimniecisko darbību

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1965. gada 15. jūnija Regulu Nr. 79/65/EEK, ar ko izveido tīklu grāmatvedības datu savākšanai par ienākumiem un saimniecisko darbību lauku saimniecībās Eiropas Ekonomikas kopienā (1), un jo īpaši tās 6. panta 2. punktu, 7. panta 3. punktu un 12. panta 2. punktu,

tā kā:

Datos, kas savākti, pamatojoties uz saimniecības apgrozījuma pārskatiem, jāņem vērā kopš tīkla izveides gūtā pieredze un kopējās lauksaimniecības politikas izmaiņas, un tiem jāatbilst definīcijām, kas noteiktas attiecīgajās regulās, jo īpaši Padomes 1991. gada 24. jūnija Regulā (EEK) Nr. 2092/91 par lauksaimniecības produktu bioloģisku ražošanu un norādēm par to uz lauksaimniecības produktiem un pārtikas produktiem (3) , Padomes 2003. gada 29. septembra Regulā (EK) Nr. 1782/2003, ar ko izveido kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem (4) , Padomes 2005. gada 20. septembra Regulā (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) (5) , Padomes 2006. gada 11. jūlija Regulā (EK) Nr. 1083/2006, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu un atceļ Regulu (EK) Nr. 1260/1999 (6) , attiecībā uz apgabaliem, par kuriem var pretendēt uz struktūrfondu atbalstu, un Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulā (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (“Vienotā TKO regula”) (7) .

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Saimniecības apgrozījuma pārskati un grāmatvedības dati

1. Saskaņā ar Regulas Nr. 79/65/EEK II un III nodaļu lauku saimniecību gada ieņēmumu noteikšanai un to saimnieciskās darbības analīzei vajadzīgo grāmatvedības datu tips un izklāsts ir noteikts šīs regulas I pielikumā.

2. Definīcijas un norādes attiecībā uz 1. punktā minētajiem datiem ir noteiktas II pielikumā.

2. pants

Komisijai sniedzamie paziņojumi

1. Regulas Nr. 79/65/EEK 6. pantā minētā sadarbības aģentūra nosūta Komisijai 1. pantā minētos saimniecības apgrozījuma pārskatus un datus, izmantojot datorizētu sistēmu, kuru Komisija nodrošinājusi dalībvalstīm informācijas elektroniskajai apmaiņai.

2. Ar Kopienas Lauku saimniecību grāmatvedības datu tīkla komitejas starpniecību dalībvalstis tiek informētas par vispārējiem nosacījumiem 1. punktā minētās datorizētās sistēmas ieviešanai.

Saimniecības apgrozījuma pārskata formu un saturu nosaka, pamatojoties uz tā izveidei nepieciešamo paraugu un norādēm. Šo paraugu Komisija pielāgo un aktualizē, izmantojot datorizētu sistēmu, pēc tam, kad informēta pirmajā daļā minētā komiteja.

3. pants

Atcelšana

Ar šo atceļ Regulu (EEK) Nr. 2237/77.

Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu un lasa saskaņā ar III pielikumā sniegto atbilstības tabulu.

4. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2009. pārskata gada.

(1) OV 109, 23.6.1965., 1859./65. lpp.

(2) OV L 263, 17.10.1977., 1. lpp.

(3) OV L 198, 22.7.1991., 1. lpp. Regula tiks aizstāta ar Padomes Regulu (EK) Nr. 834/2007 (OV L 189, 20.7.2007., 1. lpp.) no 2009. gada 1. janvāra.

(4) OV L 270, 21.10.2003., 1. lpp.

(5) OV L 277, 21.10.2005., 1. lpp.

(6) OV L 210, 31.7.2006., 25. lpp.

(7) OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

II PIELIKUMS

DEFINĪCIJAS UN NORĀDĪJUMI PAR LAUKU SAIMNIECĪBAS APGROZĪJUMA PĀRSKATU

I. VISPĀRĪGĀS DEFINĪCIJAS UN NORĀDĪJUMI

a) Datiem lauku saimniecības apgrozījuma pārskatā jāattiecas uz vienu lauku saimniecību un uz vienu pārskata gadu, kas ilgst 12 mēnešus pēc kārtas.

b) Dati lauku saimniecības apgrozījuma pārskatā attiecas vienīgi uz lauku saimniecību. Šie dati attiecas tikai uz pašas saimniecības darbībām un attiecīgā gadījumā ar lauku saimniecību saistītu mežsaimniecību un tūrismu. Sagatavojot lauku saimniecības apgrozījuma pārskatus, nav jāņem vērā īpašnieka vai tā ģimenes darbības, kas nav saistītas ar lauku saimniecību, kā arī pensijas, mantojums, privātie konti bankās, pie lauku saimniecības nepiederīgs īpašums, nodokļi, kas šīm personām jāmaksā kā fiziskām personām, privātpersonu apdrošināšana u.tml.

Ja lauku saimniecības ražošanas resursus (algotu vai nealgotu darbaspēku, mašīnas un iekārtas) izmanto pamatlīdzekļu vairošanai (mašīnu būvei vai kapitālremontam, ēku celtniecībai, kapitālremontam vai pat nojaukšanai, augļu koku stādīšanai vai izciršanai), atbilstīgās izmaksas vai to tāme nav jāiekļauj lauku saimniecības darba izmaksās. Katrā ziņā darbaspēka izmaksas un stundas, kas nostrādātas, lai vairotu pamatlīdzekļus, nav jāiekļauj izmaksās un datos par darbaspēku. Izņēmuma gadījumos, ja atsevišķas izmaksas (kas nav darbaspēka izmaksas), kuras saistāmas ar pamatlīdzekļu radīšanu, nevar aprēķināt atsevišķi (piemēram, lauku saimniecības traktora izmantošana) un ja šie izdevumi iekļauti izmaksās, visu šo pamatlīdzekļu radīšanai izmantoto izmaksu novērtējums ierakstāms 181. pozīcijā (Citi produkti un ieņēmumi).

Katrā ziņā radīto pamatlīdzekļu vērtība ir jāaprēķina, pamatojoties uz to izmaksām (ieskaitot apmaksātā un/vai neapmaksātā darbaspēka vērtību), un jāpieskaita pamatlīdzekļu vērtībai, kas norādīta 94. līdz 101. pozīcijā.

c) Saimniecības apgrozījuma pārskatā norādītie dati ir jāņem no pārskatiem, ko veido sistemātiski un regulāri veikti ieraksti visa pārskata gada laikā.

d) Grāmatvedības datus izsaka naudas izteiksmē:

— vai nu bez PVN,

— vai ar PVN gadījumos, kas minēti turpmāk (sk. 107. līdz 111. pozīciju).

e) Grāmatvedības datus naudas izteiksmē izsaka bez dotācijām un subsīdijām. Ar dotācijām un subsīdijām saprot jebkādu tiešu atbalstu no valsts līdzekļiem, kas rada īpašus ieņēmumus (sk. 112. līdz 118. pozīciju).

f) Attiecībā uz dotācijām un subsīdijām:

— G tabulā ierakstāmas pārskata gadā saņemtās dotācijas un subsīdijas, ieskaitot tās, kas saņemtas ieguldījumiem, kas veikti iepriekšējos pārskata gados,

— J tabulā jāieraksta: — visi tiešie maksājumi par ražošanu, platībām vai dzīvniekiem, kas attiecas uz kārtējo pārskata gadu, pat ja tie vēl nav saņemti, — attiecībā uz maksājumiem par lauku attīstības pasākumiem tikai summas, kas saņemtas pārskata gadā;

— M tabulā jāieraksta visi tiešie maksājumi par platībām vai dzīvniekiem, kas attiecas uz kārtējo pārskata gadu, pat ja tie vēl nav saņemti.

g) Dati saimniecības apgrozījuma pārskatā jāizsaka šādās vienībās un ar šādu precizitātes pakāpi:

— vērtības: vērtības izsaka euro vai valsts naudas vienībās bez decimālcipariem. Tomēr attiecībā uz to valstu valūtām, kuru vienībai ir relatīvi zema vērtība, salīdzinot ar euro, attiecīgās dalībvalsts sadarbības aģentūra un tas Komisijas personāls, kas vada Lauku saimniecību grāmatvedības datu tīklu, var vienoties par to, ka šīs vērtības izsaka valstu naudas vienību simtos vai tūkstošos,

— fiziskie daudzumi: fiziskos daudzumus izsaka centneros (1 cnt = 100 kg), izņemot olas, ko norāda tūkstošos, kā arī vīnu un radniecīgus produktus, ko izsaka hektolitros,

— platības: platību izsaka āros, izņemot platību sēnēm, ko izsaka kopējās apsētās platības kvadrātmetros;

— vidējais lauksaimniecības dzīvnieku skaits: līdz vienam ciparam aiz komata, izņemot mājputnus un trušus, kas jānorāda veselos skaitļos, un bites, kas jānorāda atbilstoši aizņemto stropu skaitam,

— darbaspēka vienības: līdz diviem cipariem aiz komata.

Fiksētās pozīcijās (sk. I pielikuma A līdz J tabulu), kur nekas nav jāuzrāda, ieraksta nulles.

Attiecībā uz K tabulā ierakstītajiem produktiem, darījumiem attiecībā uz kvotām un citām noteiktām tiesībām, kuras ierakstītas L tabulā, datiem par tiešajiem maksājumiem, kas ierakstīti M tabulā, un lauksaimniecības dzīvnieku iepirkuma un realizācijas datiem, kuri ierakstīti N tabulā, pozīcijās, kur nekas nav jānorāda, jāieraksta nulles.

II. DEFINĪCIJAS UN NORĀDĪJUMI PAR ATSEVIŠĶIEM LAUKU SAIMNIECĪBAS APGROZĪJUMA PĀRSKATA PUNKTIEM

A. VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA PAR LAUKU SAIMNIECĪBU

1. Saimniecības numurs

Katrai saimniecībai, kas pirmo reizi izraudzīta pārskata sagatavošanai, piešķir numuru. Saimniecība patur šo numuru visu laiku, kamēr ir iekļauta grāmatvedības datu tīklā. Reiz piešķirtu numuru nekad nepiešķir citai saimniecībai.

Ja saimniecībā notiek būtiskas pārmaiņas, jo īpaši – ja šīs pārmaiņas saistītas ar sadalīšanos divās atsevišķās saimniecībās vai saplūšanu ar citu saimniecību, to var uzskatīt par jaunu saimniecību. Šajā gadījumā tai ir jāpiešķir jauns numurs. Jaunu numuru nepiešķir sakarā ar saimnieciskās darbības profila maiņu saimniecībā. Ja, paturot kādai saimniecībai piešķirto numuru, ir risks to sajaukt ar citu pārskata saimniecību (piemēram, kad ieviests jauns vietējais dalījums), šis numurs būtu jāmaina. Tad ir jānosūta Komisijai tabula, kas parāda veco un jauno numuru līdzvērtību.

Saimniecības numurs sastāv no šādām trim rādītāju grupām:

1. kārtas numurs – reģions: ir jānorāda kods, kas atbilst kodam, kurš noteikts Komisijas Regulas (EEK) Nr. 1859/82 (1) I pielikumā.

2. kārtas numurs – apakšreģions: jānorāda kods.

Izraudzītā vietējā iedalījuma pamatā ir jābūt kopīgajai reģionu klasifikācijas sistēmai, ko dēvē par statistiski teritoriālo vienību nomenklatūru (NUTS) un ko Eiropas Kopienu Statistikas birojs ir izveidojis sadarbībā ar valstu statistikas iestādēm.

Katrā ziņā attiecīgā dalībvalsts nosūta Komisijai tabulu, kur katram izmantotajam vietējā iedalījuma kodam norādīti atbilstīgie NUTS reģioni, kā arī atbilstīgais reģions, kuram tiek aprēķināta standarta bruto seguma speciālā vērtība.

3. kārtas numurs – saimniecības kārtas numurs.

2. Konkrētas prasības saistībā ar elektroniskajiem ierakstiem

Dati, kas atbilst pirmajiem pieciem kārtas numuriem, veido saimniecības marķējumu. Tie atkārtojas katra ieraksta augšmalā. Katras saimniecības dati ar sesto kārtas numuru norāda nedalāmo 10-datu grupu skaitu.

3. Lauku saimniecības organizatoriskais veidols

1. = individuālās (ģimenes) lauku saimniecības: saimniecības, kur saimniecisko rezultātu veido īpašnieka/vadītāja un viņa ģimenes ieguldītais nealgotais darbaspēks un savs kapitāls. 2. = personālsabiedrības: saimniecības, kur saimniecisko rezultātu veido ražošanas faktori, ko saimniecībai dod vairāki partneri, no kuriem vismaz puse piedalās lauku saimniecības darbā kā nealgots darbaspēks. 3. = cita veida saimniecības: saimniecības, kurās nav nealgota darbaspēka, un citas saimniecības, kas klasificējot nav ierindotas 1. un 2. kategorijā.

4. Valsts parauga ņemšanas un svēruma koeficienti

20. kārtas numurs: dalībvalsts aprēķinātais svērums. Lielumi jāizsaka simtos.

21. kārtas numurs:

22. kārtas numurs:

5. Saimniecības atrašanās vieta

Norādītais numurs ir tas numurs, ar ko apzīmē piemērotāko ģeogrāfisko pamatvienību (vislabāk – pagastu), kurā atrodas saimniecība.

Karte, kurā attēlotas šīs pamatvienības un to numuri, ir jānosūta Komisijai. Visas šo ģeogrāfisko pamatvienību robežu nozīmīgās maiņas ir jādara zināmas Komisijai.

6. Saimniecības kategorija

32. kārtas numurs – bioloģiskā lauksaimniecība: jānorāda, vai saimniecība izmanto bioloģiskās ražošanas metodes Regulas (EEK) Nr. 2092/91 nozīmē, jo īpaši tās 6. panta nozīmē. Jāizmanto šādi kodu numuri:

1.= lauku saimniecība neizmanto bioloģiskās ražošanas metodes;

2.= lauku saimniecība izmanto vienīgi bioloģiskās ražošanas metodes;

3.= lauku saimniecība pāriet uz bioloģiskās ražošanas metodēm vai izmanto gan bioloģiskās, gan citas ražošanas metodes.

33. kārtas numurs: saimniecības kategorijas kods saskaņā ar Komisijas Lēmuma 85/377/EEK (2) II pielikumu laikā, kad to izraugās konkrētajam pārskata gadam.

34. kārtas numurs: saimniecības kategorijas kods saskaņā ar Lēmuma 85/377/EEK II pielikumu, pamatojoties uz attiecīgā gada grāmatvedības datiem.

35. kārtas numurs: saimnieciskās darbības apjoma kategorijas kods saimniecībai (saskaņā ar Lēmuma 85/377/EEK III pielikumu) laikā, kad to izraugās konkrētajam pārskata gadam.

36. kārtas numurs: saimnieciskās darbības apjoma kategorijas kods saskaņā ar Lēmuma 85/377/EEK III pielikumu, pamatojoties uz attiecīgā gada grāmatvedības datiem.

7. Pārskatu slēgšanas datums un informācijas nesēja izveides datums

37. kārtas numurs – pārskata gada beigu datums: piemēram, 30.6.2009. vai 31.12.2009.

38. kārtas numurs – informācijas nesēja izveides datums: piemēram, 15.8.2010.

8. Mazāk labvēlīgais apgabals

Ir jānorāda, vai lielākā daļa no saimniecības lauksaimniecībā izmantotās zemes atrodas reģionā, uz ko attiecas Regulas (EK) Nr. 1257/1999 (3) 18. līdz 20. pants. Jāizmanto šādi kodu numuri:

1. = lielākā daļa no lauksaimniecībā izmantotās zemes neatrodas lauksaimniecībai nelabvēlīgā reģionā atbilstīgi 18. līdz 20. pantam Regulā (EK) Nr. 1257/1999; 2. = lielākā daļa no lauksaimniecībā izmantotās zemes atrodas lauksaimniecībai nelabvēlīgā reģionā atbilstīgi 19. un 20. pantam Regulā (EK) Nr. 1257/1999; 3. = lielākā daļa no lauksaimniecībā izmantotās zemes atrodas kalnu rajonos atbilstīgi 18. pantam Regulā (EK) Nr. 1257/1999; 4. = attiecīgās teritorijas šajās dalībvalstīs ir tik sīkas, un to ir tik daudz, ka šī informācija nav nozīmīga.

9. Citi dati par lauku saimniecību

40. kārtas numurs – apūdeņota LIZ Lauksaimniecībā izmantotās platības, izņemot platības zem stikla, kuras gada gaitā apūdeņo ar fiksētām vai pārvietojamām ierīcēm, izmantojot jebkādu metodi (smidzinātājus, applūdināšanu).

41. kārtas numurs – augstums Augstums ir jānorāda ar atbilstīgu koda numuru:

1.= saimniecības lielākā daļa atrodas zemāk par 300 m virs jūras līmeņa;

2.= saimniecības lielākā daļa atrodas 300 līdz 600 m virs jūras līmeņa;

3.= saimniecības lielākā daļa atrodas augstāk par 600 m virs jūras līmeņa;

4.= nav datu.

42. kārtas numurs – ganības kalnos vai citas ganības, kas nav iekļautas LIZ: saimniecības dzīvnieku ganāmpulka vienības (GV) ganību dienu skaits (vesels skaitlis) teritorijā, kas nav iekļauta LIZ.

GV ganību diena ir tāda vienība, kas ir līdzvērtīga vienas piena govs, viena liellopa vai viena zirga – katrs no tiem vecumā virs diviem gadiem – vienai ganību dienai. Liellopu un zirgu vecumā līdz diviem gadiem, kazu un aitu ganību dienas pārvērš GV ganību dienās, attiecīgi piemērojot koeficientus 0,5, 0,2 un 0,15.

43. kārtas numurs – kopējā segtā platība: izteikta āros, kurā principā var audzēt 5. tipa kultūraugus, t.i., 138., 141. un 156., kā arī 5. tipa 143., 285. un 157. numura kultūraugus.

Ar jēdzienu “segts” ir jāsaprot siltumnīcas, pastāvīgās lecektis un pieejamas tuneļveida siltumnīcas, izņemot nepieejamās tuneļveida plastikāta siltumnīcas, plēves pārsegus vai jebkuru cita veida pārvietojamu lecekti (skatīt definīciju 138., 141. un 156. numura kultūraugiem K tabulā).

Ar “kopējo” platību jāsaprot kopējā “segtā” zemes platība neatkarīgi no tās izmantojuma (t.i., ieskaitot celiņus). “Daudzstāvu” siltumnīcām virsmas platību skaita tikai vienu reizi.

44. kārtas numurs – struktūrfondu apgabals: jānorāda, vai lielākā daļa no saimniecības lauksaimniecībā izmantotās zemes atrodas reģionā, uz ko attiecas Regulas (EK) Nr. 1083/2006 5., 6. vai 8. panta noteikumi. Jāizmanto šādi kodu numuri:

6.= lielākā daļa no saimniecības lauksaimniecībā izmantotās zemes atrodas konverģences mērķa reģionā atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1083/2006, un jo īpaši tās 5. pantam;

7.= lielākā daļa no saimniecības lauksaimniecībā izmantotās zemes atrodas reģionālās konkurētspējas un nodarbinātības mērķa reģionā atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1083/2006, un jo īpaši tās 6. pantam;

8.= lielākā daļa no saimniecības lauksaimniecībā izmantotās zemes atrodas reģionā, kas dod tiesības saņemt pārejas posma atbalstu atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1083/2006 8. pantam.

45. kārtas numurs – apgabali, kuros ir vides ierobežojumi: jānorāda, vai lielākā daļa no saimniecības lauksaimniecībā izmantotās zemes atrodas apgabalā, uz ko attiecas Regulas (EK) Nr. 1698/2005 38. panta noteikumi. Jāizmanto šādi kodu numuri:

1.= lielākā daļa no saimniecības lauksaimniecībā izmantotās zemes neatrodas apgabalā, kas dod tiesības saņemt Natura 2000 maksājumus vai maksājumus, kuri saistīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/60/EK (4), Regulas (EK) Nr. 1698/2005 38. panta nozīmē;

2.= lielākā daļa no saimniecības lauksaimniecībā izmantotās zemes atrodas apgabalā, kas dod tiesības saņemt Natura 2000 maksājumus vai maksājumus, kuri saistīti ar Direktīvu 2000/60/EK, Regulas (EK) Nr. 1698/2005 38. panta nozīmē.

B. LIZ APSAIMNIEKOŠANAS VEIDS

Tādu lauku saimniecību zeme, kas pieder divām vai vairākām personām, jāiegrāmato kā īpašnieka apsaimniekota zeme, nomāta zeme vai pusgraudā nodota zeme atbilstīgi tam, kāda vienošanās pastāv pušu starpā.

10. LIZ, ko apsaimnieko īpašnieks

Lauksaimniecībā izmantota platība (aramzeme, pļavas un pastāvīgās ganības, ilggadīgās kultūras), ko apsaimnieko īpašnieks, mūža nomnieks vai rentnieks, un/vai LIZ, kuru izmanto ar līdzīgiem noteikumiem. Šeit ietilpst citiem iznomāta sējai gatava zeme (149. pozīcija).

11. Nomāta LIZ

Lauksaimniecībā izmantota platība (aramzeme, pļavas un pastāvīgās ganības, ilggadīgās kultūras), ko apstrādā persona, kura nav īpašnieks, mūža nomnieks vai rentnieks, bet kura nomā minēto platību (noma ir maksājama naudā un/vai natūrā, to parasti nosaka iepriekš, tā parasti nemainās atkarībā no lauksaimniecības darbības rezultātiem), un/vai lauksaimniecībā izmantota platība, kuru izmanto ar līdzīgiem valdījuma noteikumiem.

Nomāta platība neietver zemi, kuras raža ir nopirkta augošā veidā uz lauka. Par kultūraugu iegādi augošā veidā uz lauka samaksātās summas jānorāda F tabulas 65. līdz 67. pozīcijā (Iepirktā lopbarība) pļavu vai rupjās barības kultūru gadījumā un 76. pozīcijā (Citas īpašas kultūraugu izmaksas) tirgū laižamu kultūraugu gadījumā (Produkti, kurus parasti laiž tirgū). Tirgū laižamas kultūras, kas nopirktas augošas, jānorāda, neprecizējot attiecīgo platību (skatīt norādījumus par platībām K tabulas 4. slejā).

Zemi, kura nomāta neregulāri uz laiku, kas mazāks nekā viens gads, un tās produkciju pielīdzina tādai zemei, kuras raža tiek pirkta augošas kultūras veidā uz lauka.

12. Pusgrauda LIZ

Lauksaimniecībā izmantota zemes platība (aramzeme, pļavas un pastāvīgās ganības, ilggadīgās kultūras), kuru kopīgi apstrādā iznomātājs un pusgraudnieks, pamatojoties uz līgumu par pusgraudu, un/vai ar līdzīgiem noteikumiem apstrādāta lauksaimniecībā izmantotas zemes platība.

C. DARBASPĒKS

Ar darbaspēku saprot visas personas, kuras ir iesaistītas saimniecības darbā pārskata gada laikā (skatīt šeit turpmāk). Te tomēr nav ietvertas personas, kuras veikušas šo darbu citas personas vai uzņēmuma vārdā (lauksaimniecisks līgumdarbs, kura izmaksas ietvertas F tabulas 60. pozīcijā).

Saimniecību savstarpējas palīdzības gadījumā, ja šī palīdzība ietver darba apmaiņu, kur saņemtā palīdzība principā ir vienāda ar sniegto palīdzību, saimniecības apgrozījuma pārskatā precizē saimniecības darbaspēka nostrādāto laiku un jebkādu ar to saistītu samaksu.

Dažreiz saņemto palīdzību atlīdzina ar cita veida palīdzību (piemēram, darba veidā saņemtu palīdzību atlīdzina, piegādājot iekārtas). Ja pakalpojumu apmaiņa ir ierobežota, saimniecības apgrozījuma pārskatā neko nenorāda (iepriekš minētajā piemērā saņemto palīdzību nenorāda kā darbaspēku; tomēr mašīnu izmaksas ietver iekārtu piegādes izmaksās). Izņēmuma gadījumos, ja pakalpojumu apmaiņa notiek lielos apmēros, ievēro kādu no šīm procedūrām:

a) darba veidā saņemto palīdzību atlīdzina ar cita veida pakalpojumu (piemēram, piegādājot iekārtas): saņemto nostrādāto laiku iegrāmato kā apmaksātu darbu saimniecībā (20. vai 21. pozīcijā atkarībā no tā, vai darbaspēku lauku saimniecībā nodarbina pastāvīgi vai ne); sniegtās palīdzības vērtību iegrāmato gan kā ražošanu atbilstīgajā pozīcijā (šajā piemērā 177. pozīcijā “Līgumdarbs citiem, to skaitā iekārtu iznomāšana”), gan kā izmaksas (59. pozīcijā “Algas un sociālais nodrošinājums”);

b) darba veidā sniegto palīdzību atlīdzina ar cita veida pakalpojumu (piemēram, piegādājot iekārtas): šajā situācijā sniegto darba laiku un jebkādu ar to saistītu atlīdzību neņem vērā; saņemtā pakalpojuma vērtību iegrāmato kā ieguldījumu atbilstīgā pozīcijā (šajā piemērā tā ir 60. pozīcija “Līgumdarbs un iekārtu noma”).

Jāizšķir šādas darbaspēka kategorijas:

A. Nealgots pastāvīgs darbaspēks

Nealgots darbaspēks vai darbaspēks, kurš saņem mazāku atalgojumu (naudā vai natūrā) nekā to, ko parasti maksā par sniegtajiem pakalpojumiem (šādu maksājumu nevajadzētu iegrāmatot saimniecības izmaksās), un kurš pārskata gadā katru nedēļu (ārpus parastajām brīvdienām) vismaz vienu pilnu dienu piedalījies saimniecības darbā.

Personu, kura ir pastāvīgi nodarbināta, bet kura īpašu iemeslu dēļ iesaistās saimniecības darbā tikai uz ierobežotu laika posmu pārskata gada laikā, tomēr iegrāmato (attiecībā uz faktiski nostrādātajām stundām) kā pastāvīgo darbaspēku.

Var izveidoties šādi vai tiem līdzīgi gadījumi:

a) īpaši ražošanas apstākļi lauku saimniecībā, kurai darbaspēks nav vajadzīgs visu cauru gadu: piemēram, olīvu vai vīnkopības saimniecības, kā arī saimniecības, kuras specializējas dzīvnieku sezonas nobarošanā vai augļu un dārzeņu audzēšanā atklātā laukā;

b) prombūtne no darba, izņemot parastās brīvdienas, piemēram, militārais dienests, slimība, nelaimes gadījums, maternitāte, pagarināts atvaļinājums u.tml.;

c) iestāšanās lauku saimniecībā vai aiziešana no tās;

d) pilnīga darba pārtraukšana lauku saimniecībā neparedzētu iemeslu dēļ (plūdi, ugunsgrēks u.c.).

Apakškategorijas ir šādas:

13. Īpašnieks/vadītājs

Persona, kura uzņemas ekonomisku un juridisku atbildību par saimniecību un veic tās ikdienas vadību. Pusgrauda gadījumā pusgraudnieku norāda kā īpašnieku/vadītāju.

14. Īpašnieks/nav vadītājs

Persona, kura uzņemas ekonomisku un juridisku atbildību par saimniecību, neveicot tās ikdienas vadību.

15. Vadītājs/nav īpašnieks

Persona, kura uzņemas saimniecības ikdienas vadību, neuzņemoties ekonomisku un juridisku atbildību par to.

16. Īpašnieka(-u) laulātais(-ie)

17. Cita veida nealgots pastāvīgs darbaspēks

Nealgots pastāvīgs darbaspēks, kas nav iekļauts iepriekšējās pozīcijās. Šeit ietilpst arī brigadieris un iecirkņu vadītāji, kas neatbild par visas lauku saimniecības vadīšanu.

B. 18. Nealgots gadījuma un sezonas darbaspēks

Šajā pozīcijā iekļauj nealgotu darbaspēku, kas pārskata gada laikā lauku saimniecībā nav strādājis pastāvīgi.

C. Algots pastāvīgs darbaspēks

Darbaspēks, kuram maksā (naudā un/vai natūrā) pēc normālas likmes par sniegtajiem pakalpojumiem un kurš pārskata gada laikā (izņemot parastas brīvdienas) strādājis saimniecībā vismaz vienu pilnu dienu nedēļā.

Jāuzrāda šādas apakškategorijas:

19. Lauku saimniecības vadītājs

Algota persona, kas veic lauku saimniecības ikdienas vadību.

20. Citi

Šajā pozīcijā iekļauj visu veidu algotu pastāvīgu darbaspēku (izņemot algoto lauku saimniecības vadītāju). Šeit ietilpst arī brigadieris un iecirkņu vadītāji, kas neatbild par visas lauku saimniecības vadīšanu.

D. 21. Algots gadījuma un sezonas darbaspēks

Algotu darbaspēku, kas pārskata gada laikā lauku saimniecībā nav strādājis pastāvīgi, (tajā skaitā gabaldarba strādniekus), iekļauj šajā pozīcijā.

C TABULAS SLEJAS

Veiktās funkcijas (kods) (1. slejas 51., 55., 59., 63. un 67. postenis)

Veikto funkciju apzīmē ar koda numuru, t.i.,:

1. = īpašnieks/vadītājs; 2. = īpašnieks/nav vadītājs; 3. = vadītājs/nav īpašnieks.

Ja šo funkciju pilda vairākas personas (piemēram, divi brāļi, tēvs un dēls utt.), ieraksta katru dilstošā secībā pēc to atbildības pakāpes; vienādas atbildības gadījumā ievēro dilstošu secību pēc vecuma. Tādējādi datus par personu, kas uzņēmusies lielāko atbildību, iegrāmato 51. līdz 54. postenī; datus par personu ar mazāku atbildību – 55. līdz 58. postenī utt.

Personu skaits (1. sleja, 71. un 74. postenis)

Jānorāda laulāto skaits un personu skaits kategorijā “Cita veida pastāvīgs nealgots darbaspēks”. Ja ir vairāki īpašnieki, var būt vairāki laulātie.

Dzimšanas gads (2. sleja)

Dzimšanas gads jānorāda tikai īpašniekam(-iem) un/vai vadītājam(-iem) (13. līdz 15. kategorija un 19. kategorija), lietojot gada pēdējos divus ciparus.

Kopējais darbaspēks: gada vienību skaits (3. sleja)

Kopējo pastāvīgi nodarbināto darbaspēku pārrēķina gada darba vienībās. Viena gada darba vienība ir vienāda ar vienu cilvēku, kas strādā pilnu slodzi lauku saimniecībā. Viens cilvēks nevar pārsniegt vienas darba vienības ekvivalentu, pat ja viņa faktiskais darba laika ilgums pārsniedz reģiona un lauku saimniecības tipa normu. Persona, kura nestrādā lauku saimniecībā visu gadu, veido daļu no “gada vienības”. Katras šādas personas “gada vienību” iegūst, izdalot tās faktisko gada darba laiku ar normālo gada darba laiku, kāds ir pilnas slodzes darbiniekam apskatāmajā reģionā un tāda paša tipa saimniecībā.

Tādiem darbiniekiem, kuru spējas ir ierobežotas, gada darba vienības ekvivalents jāsamazina proporcionāli viņu spējām.

Nostrādātais laiks (4. sleja)

Nostrādātais laiks jānorāda stundās. Tam jāattiecas uz laiku, kas faktiski pavadīts lauku saimniecības darbā. Tādiem darbiniekiem, kuru spējas ir ierobežotas, nostrādātais laiks jāsamazina proporcionāli viņu spējām.

Gabaldarba strādājošo nostrādāto laiku aprēķina, izdalot kopējo summu, kas samaksāta par darbu, ar laika darba strādnieka stundas samaksu.

Darbs lauku saimniecībā

Darbs saimniecībā ietver visu organizatorisko, uzraudzības un izpildes darbu, gan roku darbu, gan administratīvo darbu, ko veic, lai nodrošinātu normālu saimniecības vadību, piemēram:

— finanšu organizācija un pārvaldība (pārdošana un iegāde saimniecībā, grāmatvedība u.c.),

— lauku darbi (aršana, sēšana, ražas novākšana, augļu dārza kopšana u.c.),

— lopkopība (barības sagatavošana, dzīvnieku barošana, slaukšana, lopu aprūpe u.c.),

— produkcijas sagatavošana tirgum, tās uzglabāšana un pārstrāde lauku saimniecībā,

— ēku, iekārtu, ierīču, žogu, grāvju u.c. apkope,

— saimniecības darbaspēkam paredzētie un darbinieku veiktie transporta pārvadājumi,

— citi darbi, kas tieši saistīti ar lauku saimniecības darbu: — mežsaimniecības darbi mežos, kas iekļauti lauku saimniecībā, — darbs saistībā ar tūrismu (kempinga, sporta vai atpūtas laukuma uzturēšana, jāšanas aprīkojuma uzturēšana, vasarnīcu izīrēšana u.c.), ja tam ir papildu darbību raksturs un tas pārklājas ar lauku saimniecības darbu tādā mērā, ka praktiski nav iespējams nodalīt tūrisma darbību no ikdienas zemkopības darba saimniecībā (šajā gadījumā ar tūrismu saistīto peļņu un ieguldījumus attiecīgi iekļauj pie produktiem (skatīt 179. pozīciju) un lauku saimniecības ieguldījumiem), — līgumdarbs citiem, ja tam ir gadījuma raksturs un to veic ar saimniecības iekārtām (samaksu par to iekļauj saimniecības ražojumos).

Saimniecības darbā neiekļauj:

— pamatlīdzekļu radīšanas darbu (ēku vai mašīnu būve vai kapitālremonts, augļu dārzu stādīšana, ēku nojaukšana, augļu dārzu izrakšana u.c.),

— darbu, ko veic īpašnieka vai vadītāja mājsaimniecībai.

D. DZĪVNIEKU SKAITS UN VĒRTĪBA

Jānošķir šādas lauksaimniecības dzīvnieku kategorijas:

22. ZIRGU DZIMTAS DZĪVNIEKI (visu vecumu)

Šeit iekļauj arī sacīkšu zirgus un jājamzirgus, ēzeļus, mūļus, zirgēzeļus utt.

23. NOBAROJAMIE TEĻI

Nobarojamie teļi, ko parasti nokauj apmēram sešu mēnešu vecumā.

24. CITI LIELLOPI VECUMĀ LĪDZ VIENAM GADAM

25. VĪRIEŠU KĀRTAS LIELLOPI VECUMĀ NO VIENA LĪDZ DIVIEM GADIEM (NEIESKAITOT)

26. SIEVIEŠU KĀRTAS LIELLOPI VECUMĀ NO VIENA LĪDZ DIVIEM GADIEM (NEIESKAITOT)

Izņemot sieviešu kārtas liellopus, kas ir atnesušies.

27. VĪRIEŠU KĀRTAS LIELLOPI, KAS SASNIEGUŠI DIVU UN VAIRĀK GADU VECUMU

28. VAISLAS TELES

Sieviešu kārtas liellopi, kuri sasnieguši divu un vairāk gadu vecumu, kuri vēl nav atnesušies un kuri ir paredzēti vaislai.

29. NOBAROJAMĀS TELES

Sieviešu kārtas liellopi, kuri sasnieguši divu un vairāk gadu vecumu, kuri vēl nav atnesušies un kuri nav paredzēti vaislai.

30. PIENA GOVIS

Sieviešu kārtas liellopi, kuri ir atnesušies (to skaitā tie, kas ir jaunāki par diviem gadiem) un kurus tur vienīgi vai galvenokārt nolūkā ražot pienu lietošanai cilvēku uzturā vai pārstrādei piena produktos.

31. KAUJAMAS PIENA GOVIS

Piena govis pēc pēdējās laktācijas, ja dati ir pieejami lauku saimniecības pārskatos.

32. PĀRĒJĀS GOVIS

1. Sieviešu kārtas liellopi, kuri ir atnesušies (to skaitā tie, kas jaunāki par diviem gadiem) un kurus tur vienīgi vai galvenokārt teļu ieguvei, un kuru pienu neizmanto lietošanai cilvēku uzturā vai pārstrādei piena produktos.

2. Darba govis.

3. Kaujamas neslaucamās govis (nobarotas vai nenobarotas pirms kaušanas).

Arī atbilstīgās bifeļu un sieviešu kārtas bifeļu kategorijas ietilpst 23. līdz 32. pozīcijā.

33. BIŠU STROPI, jānorāda aizņemto stropu skaits

34. TRUŠI, SIEVIEŠU KĀRTAS VAISLAS TRUŠI

35. līdz 37. (Neizmantots)

38. KAZAS, SIEVIEŠU KĀRTAS VAISLAS KAZAS

39. PĀRĒJĀS KAZAS

Kazas, izņemot sieviešu kārtas vaislas kazas.

40. AITAS REPRODUKTĪVĀ VECUMĀ

Aitas, kuras sasniegušas viena gada vecumu vai vairāk un kuras ir paredzētas vaislai.

41. PĀRĒJĀS AITAS

Visu vecumu aitas, izņemot aitas reproduktīvā vecumā.

42. Neizmantots

43. SIVĒNI

Sivēni ar dzīvsvaru, kas mazāks nekā 20 kg.

44. VAISLAS SIVĒNMĀTES

Vaislas sivēnmātes ar svaru, kas lielāks par 50 kg, izņemot kaujamās sivēnmātes (skatīt 46. pozīciju “Pārējās cūkas”).

45. NOBAROJAMĀS CŪKAS

Nobarojamas cūkas ar dzīvsvaru 20 kg vai vairāk, izņemot kaujamās sivēnmātes un kuiļus (skatīt 46. pozīciju “Pārējās cūkas”).

46. PĀRĒJĀS CŪKAS

Cūkas ar dzīvsvaru 20 kg vai vairāk, izņemot vaislas sivēnmātes (skatīt 44. pozīciju) un nobarojamās cūkas (skatīt 45. pozīciju).

47. GALDA CĀĻI

Izņemot dējējvistas un kaujamās vistas, neieskaitot cālēnus.

48. DĒJĒJVISTAS

Šeit ietilpst jaunās vistiņas, dējējvistas un kaujamās vistas. Jaunās vistiņas ir jaunas vistas, kuras vēl nav sākušas dēt. Izņemot cālēnus.

49. CITI MĀJPUTNI

Šeit ietilpst pīles, tītari, zosis, pērļu vistiņas un strausi, ieskaitot sieviešu kārtas vaislas mājputnus, neieskaitot cālēnus.

50. CITI DZĪVNIEKI

Vienīgi inventarizācijas dati. Šeit ietilpst cālēni, truši, izņemot sieviešu kārtas vaislas trušus, brieži, bizoni un zivis. Šeit ietilpst arī poniji un citi dzīvnieki, ko izmanto lauku tūrismā. Izņemot citu dzīvnieku produktus (skatīt 170. pozīciju K tabulā).

D TABULAS SLEJAS

Sākuma novērtējums (1. un 2. sleja)

Skaits (1. sleja) Saimniecībai piederīgo lauksaimniecības dzīvnieku skaits pārskata gada sākumā neatkarīgi no tā, vai dzīvnieki konkrētajā laikā atrodas vai neatrodas saimniecībā.

Vērtība (2. sleja) Saimniecībai piederīgo lauksaimniecības dzīvnieku vērtība pārskata gada sākumā, ko nosaka pēc konkrētā laika iepirkuma cenām.

Beigu novērtējums (3. un 4. sleja)

Skaits (3. sleja) Saimniecībai piederīgo lauksaimniecības dzīvnieku skaits pārskata gada beigās neatkarīgi no tā, vai dzīvnieki konkrētajā laikā atrodas vai neatrodas saimniecībā.

Vērtība (4. sleja) Saimniecībai piederīgo lauksaimniecības dzīvnieku vērtība pārskata gada beigās, ko nosaka pēc konkrētā laika iepirkuma cenām.

Vidējais skaits (5. sleja)

Vidējo skaitu izsaka ar precizitāti līdz vienam ciparam aiz komata, izņemot mājputnus un trušus, kur jāuzrāda veseli skaitļi. Katra vienība attiecas uz viena dzīvnieka uzturēšanos lauku saimniecībā vienu gadu. Dzīvniekus skaita proporcionāli laikam, ko tie pavadījuši lauku saimniecībā gada laikā.

Vidējo skaitu nosaka vai nu periodiskās inventarizācijās, vai arī iegrāmatojot ievešanu un izvešanu. Šeit ietver visus lauku saimniecībā esošos dzīvniekus, arī tādus dzīvniekus, ko audzē vai nobaro saskaņā ar līgumu (dzīvniekus, kuri nepieder lauku saimniecībai, bet kurus tur audzē un nobaro tādā veidā, ka šīs darbības ir tikai kāds no īpašnieka sniegtajiem pakalpojumiem un viņš neuzņemas finanšu risku, kāds parasti ir saistīts ar šādu dzīvnieku audzēšanu vai nobarošanu), un dzīvniekus, kuri uz laiku paņemti vai nodoti ganībās par maksu uz laika posmu tajā gadā, kad tie atrodas lauku saimniecībā.

E. LAUKSAIMNIECĪBAS DZĪVNIEKU IEGĀDE UN PĀRDOŠANA

Precizē šādu kategoriju dzīvniekus:

51. Zirgu dzimtas dzīvnieki

52. Liellopi

52. pozīcijā iekļauj arī iepirktos un pārdotos bifeļus.

53. Neizmantots

54. Aitas

55. Kazas

56. Cūkas

57. Mājputni

Šeit ietilpst arī summa, kas samaksāta par inkubējamām olām, un cālēnu iepirkšana un pārdošana.

58. Citi dzīvnieki

Šeit ietilpst truši un aizņemtie bišu stropi.

E TABULAS SLEJAS

Lauksaimniecības dzīvnieku iegāde (1. sleja)

Pārskata gada laikā iepirkto lauksaimniecības dzīvnieku kopskaits (ieskaitot iepirkuma izmaksas). Saistītās dotācijas un subsīdijas neatskaita no minēto iepirkumu summas; tās norāda 116. pozīcijā (skatīt norādījumus par šo pozīciju).

Lauksaimniecības dzīvnieku pārdošana (2. sleja)

Pārskata gada laikā pārdoto lauksaimniecības dzīvnieku kopskaits. Saistītās dotācijas un subsīdijas neietilpst minētajā realizācijas summā, bet tās norāda 112. pozīcijā (skatīt norādījumus par šo pozīciju).

Ja ir zināmas varbūtējas tirdzniecības izmaksas, tās neatskaita no attiecīgās realizācijas kopsummas, bet norāda 71. pozīcijā (“Citas īpašas lauksaimniecības dzīvnieku izmaksas”).

Lauku saimniecības patēriņš un atlīdzība natūrā (3. sleja)

Pārskata gadā saimniecībā patērētā vai atlīdzībai natūrā izmantoto lauksaimniecības dzīvnieku vērtība, kas aprēķināta pēc saimniecības cenas.

F. IZMAKSAS

Lauku saimniecības izmaksas (naudā un natūrā) attiecas uz ražošanas resursu “patēriņu” (tajā skaitā izmantošanu lauku saimniecības vajadzībām), kas atbilst lauku saimniecības saražotajai produkcijai pārskata gada laikā vai šo resursu “patēriņam” pārskata gada laikā. Ja kādi izdevumi daļēji attiecas uz izmantošanu privātām vajadzībām un daļēji – uz lauku saimniecības izmaksām (piemēram, elektroenerģija, ūdens, kurināmais un degviela u.c.), lauku saimniecības apgrozījuma pārskatā jāiekļauj tikai pēdējā daļa. Jāiekļauj arī izdevumi par privātām automašīnām atbilstīgi to izmantojumam lauku saimniecības vajadzībām.

Aprēķinot izmaksas, kas saistītas ar pārskata gada laikā saražoto produkciju, iegādes un produkti lauku saimniecības vajadzībām gada laikā jāpielāgo novērtējuma pārmaiņām (tajā skaitā pārmaiņām audzēšanā). Katram punktam atsevišķi jānorāda kopējās izmaksas un lauku saimniecības vajadzībām izmantoto produktu vērtība.

Ja norādītās izmaksas attiecas uz produkcijas ražošanas resursu kopējo “patēriņu” pārskata gada laikā, bet tās neatbilst produkcijai šā gada laikā, izmaiņas produkcijas ražošanas resursu krājumos (tajā skaitā augošo kultūru izmaksās) jānorāda 102. pozīcijā “Apgrozāmais kapitāls”.

Izmaksas saistībā ar pamatlīdzekļu “patēriņu” izsaka ar amortizāciju, tātad izdevumi par pamatlīdzekļu iegādi nav uzskatāmi par lauku saimniecības izmaksām. Norādījumus par amortizāciju skatīt 94. līdz 103. pozīcijā.

Izdevumi par tādiem izmaksu punktiem, kas kompensēti pārskata gada laikā vai vēlāk (piemēram, traktora remonts pēc negadījuma, ko sedz apdrošināšanas polise vai trešās personas saistības), nav jāieraksta kā lauku saimniecības izmaksas, un atbilstīgie ienākumi nav jāiekļauj lauku saimniecības apgrozījuma pārskatos.

Ieņēmumus no iegādātajiem krājumiem, kas no jauna pārdoti, atņem no atbilstīgajiem ieguldījumiem.

Dotācijas un subsīdijas, kas attiecas uz izmaksām, neatņem no attiecīgā izmaksu posteņa, bet ieraksta 114. pozīcijā (skatīt norādījumus, kas attiecas uz šo pozīciju). Ieguldījumu dotācijas un subsīdijas norāda 94. līdz 103. pozīcijā.

Izmaksas ietver arī jebkādus izdevumus par iegādēm, kuri saistīti ar katru izmaksu punktu.

Izmaksas iedala šādi:

59. Algota darbaspēka algas un sociālā nodrošinājuma izmaksas

Šajā punktā iekļauj:

— algas un samaksu, kas skaidrā naudā faktiski izmaksāta algotiem darbiniekiem, neatkarīgi no tā, uz kādiem principiem balstās atalgojums (gabaldarba vai laika darba samaksa), no tās atrēķinot visus sociālos pabalstus, kas izmaksāti īpašniekam kā darba devējam, lai kompensētu tādas algas izmaksu, kura neatbilst faktiski paveiktajam darbam (piemēram, neierašanās darbā negadījuma dēļ, arodmācības u.c.),

— algas un samaksu natūrā (piemēram, dzīvoklis, uzturs, mājoklis, lauku saimniecības produkcija u.c.),

— prēmijas par ražīgumu vai kvalifikāciju, dāvanas, naudas balvas, peļņas daļa,

— citus izdevumus, kas saistīti ar darbaspēku (darbā pieņemšanas izdevumi),

— sociālās nodrošināšanas maksājumus – tādus, kuru veikšana ir darba devēja pienākums, un tādus, kurus viņš veic darbinieka vārdā un viņa vietā,

— apdrošināšanu pret nelaimes gadījumiem darbā.

Īpašnieka un nealgotā darbaspēka personiskās sociālās nodrošināšanas izmaksas un apdrošināšana nav jāuzskata par lauku saimniecības izmaksām.

Nealgoto darbinieku saņemtās summas (kuras pēc definīcijas ir zemākas par normālu algu – skatīt nealgota darbaspēka definīciju) nav jāieraksta lauku saimniecības apgrozījuma pārskatā.

Pabalsti (naudā vai natūrā) pensionētajiem algotajiem darbiniekiem, kuri vairs nestrādā lauku saimniecībā, nav jāieraksta šajā punktā, bet gan pozīcijā “Citas lauksaimniecības pieskaitāmās izmaksas”.

60. Līgumdarbi un mašīnu noma

Šajā punktā iekļauj:

— kopējos izdevumus par lauksaimniecības darbuzņēmēju veikto darbu lauku saimniecībā. Tas parasti ietver iekārtu izmantojumu (ieskaitot degvielu) un darbu. Ja līgumā ir iekļauta citu materiālu, nevis degvielas izmantošana (piemēram, augu aizsardzības līdzekļi, mēslošanas līdzekļi un sēklas), šo materiālu izmaksas netiek ierakstītas. Šī summa (ja vajadzīgs, veicot aplēsi) ierakstāma atbilstošajā izmaksu postenī (piemēram, pesticīdi jāieraksta 75. pozīcijā “Augu aizsardzības līdzekļi”),

— izmaksas saistībā ar tādu mašīnu nomu, kuras vada vai izmanto saimniecības darbaspēks; nomātajām mašīnām izlietotās degvielas izmaksas jāieraksta 62. pozīcijā “Dzinēja degviela un smērvielas”,

— izmaksas saistībā ar tādu mašīnu izpirkumnomu, kuras vada vai izmanto saimniecības darbaspēks. Iznomāto mašīnu degvielas un apkopes izmaksas jāieraksta attiecīgajās pozīcijās (61. pozīcijā “Mašīnu un iekārtu pastāvīga uzturēšana” un 62. pozīcijā “Dzinēja degviela un smērvielas”).

61. Iekārtu un ierīču pastāvīga uzturēšana

Iekārtu un ierīču uzturēšanas un sīku remontu izmaksas, kas neietekmē šo tehnisko līdzekļu tirgus vērtību (samaksa mehāniķim, rezerves daļu izmaksas u.c.).

Šis koda numurs ietver mazāku iekārtu iegādes, zirglietu un zirgu apkalšanas izmaksas, riepu, lecekšu, aizsargtērpu netīru darbu veikšanai, iekārtu vispārējās tīrīšanas līdzekļu iegādes un privāto automašīnu izmaksu daļu atbilstīgi to izmantojumam lauku saimniecības mērķiem (skatīt arī 63. pozīciju). Mazgāšanas līdzekļus, kurus izmanto lauksaimniecības dzīvnieku iekārtu tīrīšanai (piemēram, slaukšanas aparāti), ieraksta 71. pozīcijā “Citas īpašas lauksaimniecības dzīvnieku izmaksas”.

Nozīmīgus remontdarbus, kas palielina iekārtu vērtību salīdzinājumā ar to vērtību pirms remonta, neiekļauj šajā pozīcijā (sk. arī norādījumus par amortizāciju G tabulā).

62. Dzinēja degviela un smērvielas

Šī pozīcija ietver arī degvielas un smērvielu izmaksu daļu personiskām automašīnām atbilstīgi to izmantojumam lauku saimniecības mērķiem (skatīt arī 63. pozīciju turpmāk).

Ja naftas produktus izmanto gan par degvielu, gan par kurināmo, kopsummu sadala divās pozīcijās:

62. “Dzinēja degviela un smērvielas”

80. “Kurināmais”

63. Automašīnu izmaksas

Ja daļu lauku saimniecības izdevumiem par personiskām automašīnām aprēķina brīvi noteiktā veidā (piemēram, noteikta summa uz vienu kilometru), šīs izmaksas norāda šajā pozīcijā.

Barība

Barību iedala iegādātajā barībā un barībā, ko saražo un izmanto saimniecībā.

Iegādātā dzīvnieku barība ietver laizāmo sāli, piena produktus (kas iepirkti vai nosūtīti atpakaļ uz lauku saimniecību) un produktus barības konservēšanai un uzglabāšanai, kā arī izdevumus, kas saistīti ar ganību izmantošanu, kopējo pļavu un ganību platību izmantošanu, kuras neietilpst LIZ, un ar tādas lopbarības platības nomu, kas neietilpst LIZ. Iegādātos pakaišus un salmus arī norāda pie iegādātās dzīvnieku barības.

Ganību lopiem iegādāto barību sīkāk iedala koncentrētajā dzīvnieku barībā un rupjajā lopbarībā (tostarp ganības par maksu un izdevumi par kopējo pļavu, ganību platību un rupjās barības platību izmantošanu, kuras neietilpst LIZ, un iepirktie pakaiši un salmi).

Pozīcijā “Koncentrētā lopbarība” jo īpaši ietver eļļas raušus, barības maisījumu, graudus, žāvētu zāli, kaltētu cukurbiešu masu, zivju un gaļas miltus, pienu un piena produktus, minerālvielas un produktus šādas lopbarības konservēšanai un uzglabāšanai.

Izdevumus par darbu, ko rupjās lopbarības, piemēram, skābbarības, ražošanā veic lauksaimniecības darbuzņēmēji, ieraksta 60. pozīcijā “Līgumdarbs”.

Lauku saimniecībā saražotā un izmantotā lopbarība ietver pārdodamos lauku saimniecības produktus, kurus izmanto kā lopbarību (tostarp piens un piena produkti, izņemot teliņiem izbaroto pienu, kuru neņem vērā). Lauku saimniecībā saražotos pakaišus un salmus iekļauj tikai tad, ja šie produkti atrodas pārdošanā attiecīgajā reģionā un gadā.

Jānorāda šāds sadalījums:

Iepirktā barība

64. Koncentrētā barība ganību lopiem (zirgu dzimtas dzīvniekiem, liellopiem, aitām, kazām)

65. Rupjā lopbarība ganību lopiem (zirgu dzimtas dzīvniekiem, liellopiem, aitām, kazām)

66. Dzīvnieku barība, kas iepirkta cūkām

67. Dzīvnieku barība, kas iepirkta mājputniem un citiem sīkiem dzīvniekiem

Lauku saimniecībā saražotā un izmantotā dzīvnieku barība

68. Ganību lopiem (zirgu dzimtas dzīvniekiem, liellopiem, aitām, kazām)

69. Cūkām

70. Mājputniem un citiem sīkiem dzīvniekiem

71. Citas īpašas lauksaimniecības dzīvnieku izmaksas

Visi izdevumi, kas tieši saistīti ar lopkopību, kuri nav atsevišķi paredzēti citās izmaksu pozīcijās: veterinārie izdevumi, medikamenti, pārošanas izmaksas, mākslīgā apsēklošana, kastrēšana, piena pārbaudes, ieraksti un reģistrācija ciltsgrāmatās, līdzekļi lopkopības iekārtu un ierīču tīrīšanai (piemēram, slaukšanas aparātiem), iesaiņojamie materiāli lopkopības produktiem un materiālu piegādes lopkopības produktu pārstrādei, izmaksas saistībā ar lauku saimniecības lopkopības produktu uzglabāšanu un sagatavošanu tirgum, ko veic ārpus lauku saimniecības, lauku saimniecības lopkopības produktu tirdzniecības izmaksas, papildus lauku saimniecības ražojumiem veikti tādu dzīvnieku izcelsmes produktu gadījuma iepirkumi, ko pārstrādā saimniecībā (piemēram, piens) u.c. Šeit ietilpst arī tādu ēku īstermiņa noma, ko izmanto dzīvnieku izmitināšanai vai ar to saistīto produktu uzglabāšanai.

72. Iegādātais sēklas materiāls un stādi

Viss iegādātais sēklas materiāls un stādi, to skaitā sīpoli, bumbuļsīpoli un gumi. Jaunu koku un krūmu izmaksas jauniem stādījumiem ir ieguldījums, un tāpēc tās jāieraksta vai nu 96. pozīcijā “Ilggadīgās kultūras”, vai arī 100. pozīcijā “Mežu zeme”. Tomēr jaunu koku un krūmu izmaksas neliela mēroga pārstādīšanai ir uzskatāmas par pārskata gada izmaksām un tās ir jānorāda šajā pozīcijā, izņemot tādas, kuras attiecas uz mežiem, kas saistīti ar lauku saimniecību, un kuras ir jāieraksta 77. pozīcijā “Īpašas mežsaimniecības izmaksas”.

Arī sēklu apstrādes izmaksas (šķirošana, dezinfekcija) iekļauj šajā pozīcijā.

73. Lauku saimniecībā izaudzētais un izmantotais sēklas materiāls un stādi

Viss sēklas materiāls un stādi (tostarp sīpoli, bumbuļsīpoli un gumi), kuri izaudzēti un izmantoti lauku saimniecībā.

74. Mēslošanas līdzekļi un augsnes ielabotāji

Visi iepirktie mēslošanas līdzekļi un augsnes ielabotāji (piemēram, kaļķi), tostarp komposts, kūdra un kūtsmēsli (izņemot lauku saimniecībā saražotos kūtsmēslus).

Mēslošanas līdzekļi un augsnes ielabotāji, ko izmanto lauku saimniecībā ietilpstošiem mežiem, ierakstāmi 77. pozīcijā “Īpašas mežsaimniecības izmaksas”.

75. Augu aizsardzības līdzekļi

Visi materiāli labības un augu aizsardzībai pret kaitēkļiem un slimībām, plēsoņām, sliktiem laika apstākļiem u.c. (insekticīdi, fungicīdi, herbicīdi, saindēta ēsma, putnubiedēkļi, pretkrusas pārsegi, līdzekļi aizsardzībai pret salu u.c.). Ja augu aizsardzības darbības veic darbuzņēmējs un ja izmantoto aizsardzības materiālu izmaksas nav atsevišķi zināmas, tad kopsumma jāieraksta 60. pozīcijā “Līgumdarbs”.

Aizsargmateriāli, ko izmanto lauku saimniecībā ietilpstošiem mežiem, ierakstāmi 77. pozīcijā “Īpašas mežsaimniecības izmaksas”.

76. Citas īpašas kultūraugu izmaksas (to skaitā pastāvīgās pļavas un ganības)

Visas izmaksas, kurām ir tiešs sakars ar kultūraugu audzēšanu, bet kuras nav atsevišķi norādītas citās pozīcijās: iesaiņojamie un sienamie materiāli, auklas un virves, augsnes analīžu izmaksas, kultūraugu konkursu izmaksas, plastmasas pārsegi (piemēram, zemeņu audzēšanai), materiālu piegādes augu konservēšanai un pārstrādei, ārpus lauku saimniecības veikta kultūraugu uzglabāšana un sagatavošana pārdošanai, lauku saimniecības kultūraugu produktu tirdzniecības izmaksas, summas, kas samaksātas par realizējamo nenovākto kultūraugu iegādi vai zemes nomu uz laiku līdz vienam gadam, lai audzētu tirgū laižamus kultūraugus, lauku saimniecībā pārstrādātu kultūraugu produktu (piemēram, vīnogas) gadījuma iegādes papildus lauku saimniecības ražojumiem u.c. Šeit ietilpst arī īslaicīga tādu ēku noma, kuras izmanto tirgū laižamajiem kultūraugiem.

77. Īpašas mežsaimniecības izmaksas

Mēslošanas līdzekļi, aizsargmateriāli, dažādas īpašās izmaksas. Darbaspēka izmaksas, līgumdarbu un mehanizāciju šeit neiekļauj; tās norāda attiecīgajās izmaksu pozīcijās.

78. Pastāvīga augsnes ielabošana un ēku uzturēšana

Ēku uzturēšana (nomas tipa) un augsnes ielabojumi, tostarp siltumnīcas, lecektis un balsti. Celtniecības materiālu iegāde pastāvīgajai uzturēšanai jāieraksta šajā pozīcijā.

Celtniecības materiālu pirkumi jauniem ieguldījumiem jāieraksta slejā “Ieguldījumi” 94. pozīcijā “Lauksaimniecības zeme un ēkas”, 97. pozīcijā “Zemes uzlabošana” un/vai 98. pozīcijā “Lauku saimniecības ēkas”.

Izmaksas pamatīgākam ēku remontam, kurš paaugstina to vērtību (kapitālremonts), neiekļauj šajā pozīcijā, pat ja šāda darba izmaksas sedz nomnieks (skatīt norādījumus par maksāto nomu, 85. pozīcija). Šīs izmaksas norāda 98. pozīcijā “Lauku saimniecības ēkas”.

79. Elektroenerģija

Kopējais elektroenerģijas patēriņš lauku saimniecības uzņēmējdarbības vajadzībām.

80. Kurināmais

Kurināmā patēriņš visām lauku saimniecības uzņēmējdarbības vajadzībām, tostarp siltumnīcu apkure.

81. Ūdens

Izmaksas par pieslēgšanos ūdensvadam un ūdens patēriņu visām lauku saimniecības vajadzībām, tostarp apūdeņošanai. Lauku saimniecības īpašumā esoša ūdens aprīkojuma izmaksas ir jāieraksta attiecīgajās pozīcijās: iekārtu un ierīču amortizācija, iekārtu un ierīču pastāvīgā uzturēšana, degviela, elektrība.

82. Apdrošināšana

Visas apdrošināšanas prēmijas, kas sedz saimniecības risku, piemēram, īpašnieka civiltiesisko atbildību, ugunsgrēka, plūdu gadījumus, apdrošināšanu pret lauksaimniecības dzīvnieku bojāeju un kultūraugiem nodarīto kaitējumu u.tml., izņemot prēmijas, kas sedz nelaimes gadījumus darbā, ko norāda 59. pozīcijā. Šeit ietilpst apdrošināšanas prēmijas attiecībā uz ēkām, ja vien tās jau nav iekļautas 87. pozīcijā.

83. Lauku saimniecības nodokļi un citi maksājumi

Visi nodokļi un citas nodevas, kas attiecas uz lauku saimniecības uzņēmējdarbību, ieskaitot tos, ko iekasē saistībā ar vides aizsardzības pasākumiem, bet izņemot PVN un nodokļus, ko iekasē par zemi, ēkām vai darbaspēku. Lauku saimniecības īpašnieka tiešos ienākuma nodokļus neuzskata par lauku saimniecības izmaksām.

84. Citas lauku saimniecības pieskaitāmās izmaksas

Visas citas saimniecības izmaksas, kuras nav minētas iepriekšējās pozīcijās (samaksa grāmatvežiem, sekretāra pakalpojumi un biroja izdevumi, maksa par telefonu, dažādi ieguldījumi un abonementi u.c.). Šeit ietilpst arī tādu ēku īstermiņa noma, ko izmanto gan lopkopībai, gan tirgū laižamajiem kultūraugiem un vispārējiem mērķiem.

85. Samaksātā noma

Samaksātā noma (naudā vai natūrā) par nomāto zemi, ēkām, kvotām un citām tiesībām lauku saimniecības uzņēmējdarbībā. Šajā pozīcijā ietilpst izmaksas, ko nomnieks sedz īpašnieka vārdā un vietā (piemēram, zemes nodoklis un amortizācija attiecībā uz kapitālremontu, kura izmaksas sedz nomnieks) un ko nomnieks nevar atgūt. Šeit būtu jāiekļauj vienīgi tā lauku saimniecības ēku un pārējo nomāto ēku daļa, kas veido lauksaimniecības uzņēmējdarbību. Arī tādu kvotu iznomāšanas izmaksas, kas nav piesaistītas zemei, jāieraksta L tabulā.

86. Tai skaitā: samaksātā noma par zemi

87. Lauku saimniecības ēku apdrošināšana

Šī informācija nav obligāti jāuzrāda.

Tādas apdrošināšanas prēmijas (ugunsgrēka, plūdu u.c. gadījumiem) par īpašnieka apsaimniekotām ēkām, kuras nomas saimniecības gadījumā parasti maksā īpašnieks. Ja visi apdrošinājumi ir iekļauti vienā polisē, tad jāaprēķina tā apdrošināšanas prēmiju daļa, kas attiecas uz lauku saimniecības ēkām.

88. Nodokļi un citi maksājumi par zemi un ēkām

Nodokļi, nodevas un citi maksājumi, kas jāveic saistībā ar īpašumtiesībām īpašnieka apsaimniekojumā esošu un pusgrauda lauku saimniecības zemi un ēkām.

89. Samaksātie procenti un finanšu izmaksas, kopā

Procenti un finanšu izmaksas par aizņemto kapitālu (aizdevumiem), kas saņemts lauku saimniecības vajadzībām. Šī informācija ir obligāti jāuzrāda.

Subsīdijas par procentiem neatrēķina, bet tās ieraksta J tabulas 114. pozīcijā.

90. Procenti un finanšu izmaksas par zemes un ēku iegādei ņemtiem aizdevumiem

Šī informācija nav obligāti jāuzrāda.

91. To skaitā: procenti un finanšu izmaksas par zemes iegādei ņemtiem aizdevumiem

Šī informācija nav obligāti jāuzrāda.

92. Procenti un finanšu izmaksas par aizdevumiem apgrozāmā kapitāla finansēšanai (lauksaimniecības dzīvnieki un inventārs, kā arī apgrozāmie līdzekļi) un kreditoriem

Šī informācija nav obligāti jāuzrāda.

93. Kopējās izmaksas

59. līdz 89. pozīcija kopā.

G. ZEME UN ĒKAS, INVENTĀRS UN APGROZĀMIE LĪDZEKĻI

Jābūt šādam iedalījumam:

94. Lauksaimniecības zeme, ēkas un tiesības

95. līdz 99. pozīcija kopā. Ja attiecīgie dati ir sniegti pārskatos, ir jāaizpilda 95., 97. un 99. pozīcija.

95. Lauksaimniecības zeme

Lauksaimniecības zeme, ko apsaimnieko pats īpašnieks.

96. Ilggadīgās kultūras

Visi īpašniekam piederošie stādījumi (izņemot mežus un izņemot zemes vērtību) neatkarīgi no zemes apsaimniekošanas veida. Šī pozīcija ir jāaizpilda, un uz tajā ietvertajām summām attiecas amortizācija 316. posteņa 7. slejā.

Jaunu stādījumu audzes (ilggadīgās kultūras, kuras vēl nav sasniegušas pilnu ražību) jāiekļauj “Ieguldījumos” (4. sleja). Tās jāiekļauj arī K tabulas 159. pozīcijā “Beigu novērtējums” (9. sleja).

97. Zemes uzlabošana

Īpašniekam piederošās zemes uzlabojumi (piemēram, iežogojumu uzstādīšana, drenēšana, stacionāras apūdeņošanas iekārtas) neatkarīgi no zemes apsaimniekošanas veida. Uz summām, kas ierakstītas 324. posteņa 7. slejā, attiecas amortizācija.

98. Lauku saimniecības ēkas

Īpašniekam piederošas ēkas neatkarīgi no zemes apsaimniekošanas veida. Šī pozīcija ir jāaizpilda, un uz tajā ietvertajām summām attiecas amortizācija 332. posteņa 7. slejā.

99. Iegādes izmaksas, kvotas un citas tiesības

Samaksa juristiem, reģistrācijas maksa u.c., kas saistās ar lauksaimniecības zemes vai lauku saimniecības ēku iegādi. Darījumi saistībā ar piena un cukurbiešu references daudzumu pārdošanu un/vai iegādi un noteikto tiesību un pienākumu nodošanu, piemēram, references lauksaimniecības dzīvnieku nodošana. Kvotas/tiesības arī uzrāda L tabulā. Mežu zemes iegādes izmaksas šeit neiekļauj.

Amortizācija nav jāattiecina uz kvotām G tabulā, bet to var ierakstīt L tabulas 7. slejā.

100. Mežu zeme, tajā skaitā koksne uz celma

Īpašnieka apsaimniekota mežu zeme, kas pieder lauku saimniecībai, tostarp atbilstīgas iegādes izmaksas.

101. Iekārtas un ierīces

Traktori, motokultivatori, kravas mašīnas, furgoni, vieglās automašīnas, lielākas un mazākas lauksaimniecības iekārtas, tostarp darbarīki, kuru jaunas iegādes vērtība pārsniedz EUR 300.

102. Apgrozāmie līdzekļi

Apgrozāmie līdzekļi ietver:

a) krājumus: lauku saimniecības produktus un uzglabāšanā esošus krājumus;

b) citus apgrozāmos līdzekļus: — vēl nenovākto kultūraugu vērtību (ietver tikai mēslošanas līdzekļu, augsnes ielabotāju, augošajiem stādījumiem izmantotā sēklas materiāla vērtību, kā arī stādu vērtību, izņemot ilggadīgo kultūru stādus), — lauksaimniecības [uzņēmumu] daļas (daļas kooperatīvā vai citās organizācijās, kuru pakalpojumus lauku saimniecība izmanto), — debitoru parādus: — summas, kas saņemamas īsā laika posmā par realizēto produkciju vai pamatlīdzekļiem, vai sniegtajiem pakalpojumiem, — par precēm un pakalpojumiem iepriekš samaksātās summas, — skaidrās naudas rezerves (uz rokas, bankā, pasta žiro kontā), kas vajadzīgas lauku saimniecības darbībai.

Bankas kontos saņemtie procenti jāieraksta 178. pozīcijā.

Ja nav iespējams noteikt precīzu apgrozāmo līdzekļu summu, var veikt vispārēju aprēķinu. Tajā, ņemot vērā ieguldījuma ilgumu, var ietvert vidējā ražošanā ieguldītā kapitāla novērtējumu. Šajā gadījumā apgrozāmo līdzekļu kopsumma saskaņā ar sākuma un beigu novērtējumu ir viena un tā pati.

103. Kopā

94., 100., 101. un 102. pozīcijas kopsumma.

G TABULAS SLEJAS

Sākuma novērtējums (3. sleja)

Sākuma novērtējums ir preču vērtība pārskata gada sākumā. Attiecībā uz lauku saimniecībām, kas bija paraugā jau iepriekšējā gadā, sākuma novērtējumam jābūt vienādam ar iepriekšējā gada beigu novērtējumu. Paraugā iekļautajām jaunajām saimniecībām sākuma novērtējumu aprēķina šādi:

— aktīviem, uz kuriem neattiecas amortizācija, tas ir vienāds ar aizstājējvērtību,

— aktīviem, uz kuriem attiecas amortizācija, to nosaka saskaņā ar atlikušo amortizācijas laika posmu un pamatojoties uz aizstājējvērtību (to skaitā jebkādi jau veikti kapitālremonti).

Aizstājējvērtība ir vienāda ar atbilstīgu jaunu aktīvu iegādes cenu pēc pašreizējām cenām. To var aprēķināt arī, ņemot vērā attiecīgo aktīvu (mašīnu, ēku utt.) cenu indeksu (vispārēju vai specifisku).

Zemi novērtē, pamatojoties uz cenām (neto iegādes izmaksām), kādas attiecīgajā reģionā piemēro līdzīga novietojuma un kvalitātes nenomātai zemei, ko pārdod lauksaimniecības mērķiem (nosakot vērtību, neņem vērā novērtējumu, kas veikts, īpašumam pārejot no viena radinieka pie otra). Ja lauksaimniecības vajadzībām izmantoto personisko automašīnu izmaksas sadala starp 61. pozīciju “Iekārtu un ierīču pastāvīgā uzturēšana” un 62. pozīciju “Degviela un smērvielas”, lauku saimniecības uzņēmējdarbības daļu automašīnu vērtībā iekļauj inventārā. Tomēr, ja izmaksas par privāto automašīnu izmantošanu lauku saimniecības vajadzībām aprēķina brīvi noteiktā veidā (skatīt 63. pozīciju), tad personiskās automašīnas nav jāiekļauj inventārā.

Ieguldījumi (4. sleja)

Kopējie izdevumi par iegādēm, kapitālo remontu un pamatlīdzekļu veidošanu pārskata gada laikā. Ja ir saņemtas dotācijas un subsīdijas attiecībā uz šiem ieguldījumiem, tad izdoto summu pirms minēto dotāciju un subsīdiju atrēķināšanas ieraksta 4. slejā.

Maznozīmīgas iegādes saistībā ar iekārtām un ierīcēm, kā arī jaunu koku un krūmu iegādes nelieliem pārstādīšanas darbiem neparādās šajās slejās, bet tās iekļauj pārskata gada izmaksās (skatīt 61. pozīciju “Iekārtu un ierīču pastāvīgā uzturēšana”, 72. pozīciju “Iepirktais sēklas materiāls un stādi”, 77. pozīciju “Īpašas mežsaimniecības izmaksas”).

Veicot maksājumus par fiksētas procentu likmes parāda vērtspapīriem, tos novērtē, pamatojoties uz to vērtību skaidrā naudā.

Ieguldījumu subsīdijas (5. sleja)

Pārskata gada laikā saņemtās subsīdijas. Šeit drīkst iekļaut arī subsīdijas, kas samaksātas par iepriekšējos pārskata gados veiktajiem ieguldījumiem.

Pārdošana (6. sleja)

Kopā pārdotie aktīvi pārskata gada laikā.

Amortizācija (7. sleja)

Amortizācija ir norādāma pēc faktiskās amortizācijas summas pārskata gada laikā. To nosaka, pamatojoties uz aizstājējvērtību (t.i., aizstājējvērtība pārskata gada beigās, kas reizināta ar amortizācijas procentu).

Tabula ar amortizācijas gada procentiem, ko piemērojusi katra dalībvalsts, jānosūta Komisijai tajā pašā laikā, kad ievadīti saimniecības apgrozījuma pārskata dati.

Stādījumu amortizācija Jauniem stādījumiem paredzētu jaunu koku un krūmu izmaksas nozīmē pamatlīdzekļus, uz kuriem attiecas amortizācija. Amortizācija attiecas tikai uz stādījumiem, kuri ir saimniecības īpašnieka īpašumā (neatkarīgi no zemes apsaimniekošanas veida).

Lauku saimniecības ēku, stacionāru iekārtu un zemes uzlabojumu amortizācija Īpašniekam piederošu ēku, stacionāru iekārtu (to skaitā siltumnīcu un lecekšu) un zemes uzlabojumu amortizācija neatkarīgi no zemes apsaimniekošanas veida.

Iekārtu un ierīču amortizācija Par iekārtām un ierīcēm, uz kurām attiecas amortizācija, uzskata tādas iekārtas un ierīces, kuru vērtība, kad tās ir jaunas, pārsniedz EUR 300. Mazāk nozīmīgas ierīces, kurām ir zemāka vērtība, nav jāaprēķina; šādu ierīču iegādes jāuzskata tiešā veidā par pārskata gada izmaksām (61. pozīcija “Iekārtu un ierīču pastāvīgā uzturēšana”). Kapitālremontus, kuri būtiski palielina iekārtu un ierīču vērtību, salīdzinot ar to vērtību pirms remonta, arī iekļauj šajā pozīcijā vai nu kā iekārtu un ierīču amortizācijas neatņemamu sastāvdaļu, kuru pēc vajadzības koriģē, ņemot vērā attiecīgā priekšmeta paildzināto darba mūžu (remonta dēļ), vai sadalot kapitālremonta izmaksas uz vairākiem turpmākajiem gadiem. Gada amortizācijas summu var aprēķināt saskaņā ar lineārās vai dilstošās bilances metodi. Amortizācijas procentu nosaka vairāki faktori, kuri lielākoties ir atkarīgi no attiecīgā reģiona un ražošanas apstākļiem (ikgadējā nolietojuma pakāpe) un arī no tehnikas attīstības. Ņemot vērā amortizācijas atšķirības dažādos reģionos un pat dažādās lauku saimniecībās, grāmatvedība drīkst, atbilstīgi reģionam vai lauku saimniecībai un iespējami precīzi ievērojot iekārtu faktiskās vērtības samazināšanos, izvēlēties amortizācijas procentu katrai iekārtai vai ierīcei atsevišķi.

Beigu novērtējums (8. sleja)

Beigu novērtējums ir aktīvu vērtība pārskata gada beigās. To aprēķina, pamatojoties uz aizstājējvērtību tajā brīdi un vēl atlikušajā amortizācijas laikā.

H. PARĀDI

Norādītajām summām jāattiecas vienīgi uz summām, kas vēl nav atmaksātas, t.i., piešķirtajiem aizdevumiem bez jau veiktajiem atmaksājumiem. Aizdevumus fiksētu procentu likmju vērtspapīru veidā novērtē pēc to vērtības skaidrā naudā. Informācija ir jāsniedz vismaz par 374., 378., 382., 386., 390. un 394. pozīciju.

Aizdevumus norāda pēc to termiņa, piemēram:

104. Ilgtermiņa un vidēja termiņa aizdevumi

Lauku saimniecībai izsniegtie aizdevumi ar termiņu uz vienu gadu un ilgāk.

105. Īstermiņa aizņēmumi un kreditori

Lauku saimniecībai izsniegtie aizdevumi uz laiku līdz vienam gadam, parādi un veicamie maksājumi.

106. Kopā

104. un 105. pozīcija kopā.

Ja lauku saimniecības apgrozījuma pārskatos ir pieejami dati, tad aizdevumi jāiedala saskaņā ar to mērķi, piemēram:

— aizdevumi zemei un ēkām (2. un 6. sleja),

— to skaitā: aizdevumi zemes iegādei (3. un 7. sleja), aizdevumi citiem aktīviem (4. un 8. sleja).

Šo punktu summa veido 1. slejā (kopējais sākuma novērtējums) (= 2. + 4. sleja) un 5. slejā (kopējais beigu novērtējums) (= 6. + 8. sleja) norādītās summas.

I. PIEVIENOTĀS VĒRTĪBAS NODOKLIS (PVN)

Datus naudas izteiksmē lauku saimniecības apgrozījuma pārskatā izsaka atkarībā no konkrētās dalībvalsts:

— vai nu neieskaitot PVN; šī metode jāpiemēro visām lauku saimniecībām, uz kurām attiecas parastā PVN sistēma,

— vai arī ieskaitot PVN. Dalībvalstīm, kurās izmanto šo metodi, katru gadu elektroniskā formā, kura ietver gada uzskaites datus, jāiesniedz PVN likmju saraksts, kas gada laikā piemērotas katram lauku saimniecības pārskata punktam.

Tādām lauku saimniecībām, uz kurām attiecas parastā PVN sistēma, 108. līdz 111. pozīcija jāatstāj neaizpildīta. Tas pats attiecas uz gadījumu, ja iepirkumi un realizācija lauku saimniecības pārskatā ierakstīti, ieskaitot PVN.

Jānorāda šādas sīkas ziņas par PVN:

107. PVN sistēma

Katrai saimniecībai jāuzrāda PVN sistēma (kārtas numurs 400) ar kodu no šā saraksta:

Kārtas numurs 400 Kods BEĻGIJA Régime normal obligatoire 1 Régime normal sur option 2 Régime agricole 3 BULGĀRIJA Atbrīvojumi 1 Reģistrētā 2 ČEHIJA Reģistrētā 1 DĀNIJA Moms (= normal) 1 VĀCIJA Pauschalierender Betrieb 1 Optierender Betrieb 2 Getränke erzeugender Betrieb 3 Betrieb mit Kleinumsatz 4 IGAUNIJA Parastā 1 Speciālā 2 ĪRIJA Lauksaimniecības 1 Reģistrētā (= parastā) 2 GRIEĶIJA Parastā sistēma 1 Lauksaimniecības sistēma 2 SPĀNIJA Parastā sistēma 1 Vienkāršotā sistēma 2 Lauksaimniecības sistēma 3 FRANCIJA TVA sur option avec autorisation pour animaux vivants 2 Remboursement forfaitaire 3 ITĀLIJA Regime esonerato 1 Regime speciale agricolo 2 Regime normal 3 KIPRA Parastā 1 Lauksaimniecības 2 PVN nav piemērojams 3 LATVIJA Parastā 1 Lauksaimniecības 2 LIETUVA Parastā 1 Speciālā 2 LUKSEMBURGA Régime normal obligatoire 1 Régime normal sur option 2 Régime forfaitaire de l’agriculture 3 UNGĀRIJA Parastā 1 Lauksaimniecības 2 MALTA Parastā 1 NĪDERLANDE Algemene regeling verplicht 1 Algemene regeling op aanvraag 2 Landbouwregeling 3 AUSTRIJA Pauschalierender Betrieb 1 Optierender Betrieb 2 POLIJA Parastā 1 Lauksaimniecības 2 PORTUGĀLE Lauksaimniecības sistēma 1 Parastā sistēma 2 RUMĀNIJA Parastā 1 Speciālā 2 Mazas saimniecības 3 SLOVĒNIJA Parastā 1 Lauksaimniecības 2 SLOVĀKIJA Reģistrētā 1 Atbrīvojumi 2 SOMIJA Parastā sistēma 1 ZVIEDRIJA Parastā sistēma 1 APVIENOTĀ KARALISTE Atbrīvojumi 1 Reģistrētā 2





PVN sistēmas apakšiedalījums (tikai Spānijai, Francijai, Itālijai, Ungārijai un Polijai)

Kārtas numurs 401 SPĀNIJA Ierakstīt PVN sistēmas kodu (kas izmantots sērijas numuram 400) mazākuma sistēmai, ja lauku saimniecībā ir spēkā divas sistēmas FRANCIJA Sans TVA obligatoire sur activités connexes 0 Avec TVA obligatoire sur activités connexes 1 ITĀLIJA PVN sistēma lauku tūrismam (“agriturismo”) kā papildu darbībai Regime speciale agriturismo 1 Regime normale agriturismo 2 UNGĀRIJA Ierakstīt PVN sistēmas kodu (kas izmantots sērijas numuram 400) mazākuma sistēmai, ja lauku saimniecībā ir spēkā divas sistēmas POLIJA Ierakstīt PVN sistēmas kodu (kas izmantots sērijas numuram 400) mazākuma sistēmai, ja lauku saimniecībā ir spēkā divas sistēmas

108. līdz 111. pozīcija

Vienīgi tad ir jāaizpilda 108. līdz 111. pozīcija, ja uz lauku saimniecību attiecas lauksaimniecības sistēma (vai tai līdzīgas sistēmas).

Lauksaimniecības sistēma (vai tai līdzīgas sistēmas) ir vērstas uz to, lai sniegtu kopēju kompensāciju par tādu PVN, kas samaksāts par preču iegādi un pakalpojumiem pašreizējās cenās un par ieguldījumiem. Šajā gadījumā realizāciju un iegādi ieraksta bez PVN.

108. Pārdošanas PVN

PVN, kas pārskata gadā iekasēts par pārdoto produkciju.

109. Iegādes PVN

Pārskata gada laikā samaksātais PVN par regulārajām preču un pakalpojumu iegādēm. Itālijā šajā pozīcijā iekļauj arī tādu PVN, kas samaksāts nodokļu iestādēm pro rata kārtībā.

110. Ieguldījumu PVN

Pārskata gada laikā samaksātais PVN par pamatlīdzekļu iegādi (ieguldījumi).

111. Nodokļu iestāžu atmaksātais PVN

Kompensācijas summa.

J. DOTĀCIJAS UN SUBSĪDIJAS

112. līdz 118. pozīcijā ierakstāmās dotācijas un subsīdijas ir tās, kas piešķirtas no valsts līdzekļiem, izņemot dotācijas un subsīdijas attiecībā uz ieguldījumiem, kas ierakstītas 94. līdz 103. pozīcijā.

112. Dotācijas un subsīdijas, izņemot tās, kas attiecas uz izmaksām saistībā ar dzīvniekiem un to iepirkumu

Par lauksaimniecības dzīvniekiem un produktiem saņemto vai par atbilstīgām atzīto dotāciju un subsīdiju apjoms un citi saņemtie vai saņemamie maksājumi, izņemot izmaksas saistībā ar dzīvniekiem un to iepirkumu. Visiem ierakstiem ir jāattiecas uz attiecīgās saimniecības lauksaimniecības dzīvniekiem, platībām vai produktiem un jāatbilst darbībām pārskata gada laikā.

113. To skaitā: sīka informācija par kopsummu 112. pozīcijā

1. Mājlopu kategorijas (22. līdz 50. pozīcija, kas atbilst attiecīgajām pozīcijām D tabulā), izņemot subsīdijas par liellopiem, kas paredzētas kodā 700 un 770 turpmāk.

2. Produkti (kods 120 līdz 314, kas atbilst pozīcijām vai apakšpozīcijām K tabulā), izņemot platību maksājumus ar kodu 600 un maksājumus ar kodu 670 un 680 turpmāk. Maksājumi jāieraksta tikai vienreiz (vai nu attiecīgajā pozīcijā, vai apakšpozīcijā), lai novērstu divkāršu uzskaiti.

3. Speciālie kodi, kas norādīti šajā sarakstā: — kods 600 attiecas uz platībatkarīgo maksājumu kopsummu, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 1782/2003, ieskaitot platībatkarīgos maksājumus par atmatu un kultūraugiem ar augstu enerģētisko vērtību. Šī kopsumma un sīka informācija jāuzrāda arī M tabulā, — kods 670 attiecas uz atbalstu saskaņā ar vienotā platībmaksājuma shēmu, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 1782/2003. Šī kopsumma un sīka informācija jāuzrāda arī M tabulā, — kods 680 attiecas uz atbalstu saskaņā ar vienotā platībmaksājuma shēmu, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 1782/2003. Šī kopsumma jāuzrāda arī M tabulā, — kods 700 attiecas uz tiešajiem maksājumiem par liellopu un teļa gaļu, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 1782/2003. Šī kopsumma un sīka informācija jāuzrāda arī M tabulā, — kods 770 attiecas uz piena ražošanas piemaksu un papildu maksājumiem, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 1782/2003. Šī kopsumma un sīka informācija jāuzrāda arī M tabulā, — kods 800 attiecas uz maksājumiem par agrovidi un dzīvnieku labturību, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 1698/2005, — kods 810 attiecas uz Natura 2000 maksājumiem, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 1698/2005, un maksājumiem, kas saistīti ar Direktīvu 2000/60/EK, — kods 820 attiecas uz maksājumiem par nelabvēlīgiem dabas apstākļiem kalnu apgabalos un maksājumiem par nelabvēlīgiem apstākļiem citos apgabalos, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 1698/2005, — kods 830 attiecas uz atbalstu, kas paredzēts par Kopienas tiesību aktos paredzēto standartu ievērošanu, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 1698/2005, — kods 835 attiecas uz atbalstu par konsultatīvo dienestu pakalpojumu izmantošanu, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 1698/2005, — kods 840 attiecas uz atbalstu lauksaimniekiem, kas pievienojušies pārtikas kvalitātes shēmām, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 1698/2005, — kods 900 attiecas uz atbalstu, kas piešķirts par lauksaimniecības zemes pirmreizēju apmežošanu, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 1698/2005, — kods 910 attiecas uz pārējo atbalstu mežsaimniecības jomā (Natura 2000 maksājumiem, meža un vides maksājumiem un mežsaimniecības ražošanas potenciāla atjaunošanu, un preventīvu pasākumu ieviešanu), pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 1698/2005, — kods 951 attiecas uz atbalstu un subsīdijām lopkopībā, kas nav ietverti iepriekš minētajos kodos, — kods 952 attiecas uz atbalstu un subsīdijām augkopībā, kas nav ietverti iepriekš minētajos kodos, — kods 953 attiecas uz atbalstu un subsīdijām lauku attīstībai, kas nav ietverti iepriekš minētajos kodos, — kods 955 attiecas uz papildmaksājumiem, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 1782/2003, — kods 956 attiecas uz tiešajiem maksājumiem, kas piešķirti par īpašiem lauksaimnieciskās darbības veidiem, kas ir svarīgi vides aizsardzībai vai tās stāvokļa uzlabošanai, vai par lauksaimniecības produktu kvalitātes un tirdzniecības uzlabošanu, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 1782/2003 69. pantu, — kods 998 ietver maksājumus dabas katastrofu gadījumos, valsts institūciju sniegtu kompensāciju sakarā ar produkcijas vai ražošanas līdzekļu zaudējumu (privātās apdrošināšanas kompensācijas ierakstāmas K tabulas 181. pozīcijā), — kods 999 ietver izņēmuma rakstura atbalstu un subsīdijas (piemēram, agromonetārā kompensācija). Ņemot vērā izņēmuma raksturu, šos maksājumus reģistrē skaidrā naudā, — kods 1052 un 2052 attiecas uz kompensāciju par piena ražošanas pārtraukšanu. Ikgadējos maksājumus uzrāda kodā 1052, vienreizējos maksājumus – kodā 2052, — kods 950 izmantojams vispārīgajām subsīdijām, kuras nevar attiecināt uz noteiktu darbības jomu vai kuras nevar uzrādīt nevienā no iepriekš minētajiem kodiem.

114. Dotācijas un subsīdijas par izmaksām

Dotāciju un subsīdiju summas saistībā ar izmaksām (izmantojamie kodi: 59 līdz 82, 84, 85, 87 un 89).

115. To skaitā: sīkas ziņas par kopsummu 114. pozīcijā saskaņā ar izmaksu kategoriju (izmantojamie kodi: 59 līdz 82, 84, 85, 87 un 89).

116. Dotācijas un subsīdijas par dzīvnieku iepirkumu

Dotāciju un subsīdiju apjoms par iegādātajiem dzīvniekiem (izmantojamie kodi: 51, 52 un 54 līdz 58).

117. To skaitā: sīkas ziņas par kopsummu 116. pozīcijā saskaņā ar lauksaimniecības dzīvnieku kategoriju (izmantojamie kodi: 51, 52, 54 līdz 58).

118. Kopā dotācijas un subsīdijas

112., 114. un 116. pozīcijas kopsumma.

119. Atšķirības, salīdzinot ar iepriekšējiem pārskata gadiem

K. PRODUKCIJA (izņemot lauksaimniecības dzīvniekus)

Zināmas produktu pozīcijas ir sadalītas apakšpozīcijās. Šādos gadījumos informāciju no 4. līdz 10. slejai uzrāda gan apakšpozīcijās, gan galvenajā pozīcijā. Šajā gadījumā apakšpozīciju kopsumma tiek uzrādīta galvenajā pozīcijā.

Par atmatā atstātajā zemē izaudzētām kultūrām atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1782/2003 jāveic atsevišķi ieraksti. Atsevišķi ieraksti jāveic arī tad, ja to pašu kultūru audzē gan apūdeņotajās, gan neapūdeņotajās platībās.

Dati par augošajām kultūrām jāuzrāda atbilstošajā pozīcijā, izņemot to platību, ko nevar uzrādīt. Tas pats attiecas uz kultūraugiem platībās, kas nomātas uz laiku, īsāku par vienu gadu, un šai nomai ir gadījuma raksturs.

A. KULTŪRAUGI

Labība

Skābbarībai paredzētā labība nav iekļauta turpmāk uzskaitīto produktu sarakstā no 120. līdz 128. pozīcijai. Tā ir jāieraksta 326. pozīcijā “Lopbarības kukurūza” un 327. pozīcijā “Pārējā skābbarības labība”. Prosa, tritikāle, griķi un sorgo (izņemot lopbarības sorgo) iekļauta 128. pozīcijā “Pārējā labība”. Lopbarības sorgo ir jāiekļauj 145. pozīcijā “Pārējie lopbarības augi”.

Sēklas iekļautas 120. līdz 128. pozīcijā.

120. Parastie un speltas kvieši

121. Cietie kvieši

122. Rudzi (ieskaitot rudzu un kviešu maisījumu)

123. Mieži

124. Auzas

125. Vasarāju maisījumi

126. Graudu kukurūza (ieskaitot mitru graudu kukurūzu)

127. Rīsi

128. Pārējā labība

Pārējie laukaugi

129. Proteīnaugi

Visi sēklai audzēti proteīnaugi, ieskaitot sēklas un sauso pākšaugu un labību maisījumus. Nav iekļauti: pākšaugi, ko novāc zaļus, piemēram, lucerna, kas ir jāiekļauj 145. pozīcijā “Pārējie lopbarības augi”, eļļas proteīnaugi (piemēram, soja), kas jāiekļauj 132. pozīcijā “Eļļas stiebraugu kultūras”, un pākšaugu kultūras, ko audzē kā dārzeņus, kuras jāiekļauj 136., 137. vai 138. pozīcijā.

Apakšpozīcijas, kas ietilpst 129. pozīcijā “Proteīnaugi”

360. Zirņi, lauka pupas un saldās lupīnas

361. Lēcas, aunazirņi un vīķi

330. Pārējie proteīnaugi

130. Kartupeļi (to skaitā agrie kartupeļi un sēklas materiāls)

Apakšpozīcijas, kas ietilpst 130. pozīcijā “Kartupeļi”:

dati ir jāsniedz, ja tie ir pieejami lauku saimniecības pārskatos.

362. Kartupeļi cietes iegūšanai

363. Pārējie kartupeļi

131. Cukurbietes (izņemot sēklas materiālu)

132. Eļļas stiebraugu kultūras (to skaitā sēklas materiāls)

Apakšpozīcijas, kas ietilpst 132. pozīcijā “Eļļas stiebraugu kultūras”

331. Rapši

332. Saulgriezes

333. Soja

364. Lini, izņemot šķiedras linus (ja dati ir pieejami lauku saimniecības pārskatos)

334. Pārējās kultūras (ieskaitot tādus linus, ko neaudzē šķiedru iegūšanai, ja tie nav ierakstīti 364. apakšpozīcijā, rīcinaugu, safloru, sezamu, zemesriekstus, sinepes, magones un pārējās eļļas stiebraugu kultūras)

133. Apiņi (izņemot sēklas materiālu)

134. Tabaka (izņemot sēklas materiālu)

Apakšpozīcijas, kas ietilpst 134. pozīcijā “Tabaka”

Apakšpozīcijas atbilst tabakas šķirņu grupām, kas definētas Komisijas Regulas (EK) Nr. 1973/2004 (5) 171.ca pantā. Dati ir jāsniedz, ja tie ir pieejami lauku saimniecības pārskatos.

365. Dūmos kaltēta (iekļautās šķirnes: “Virginia”, “Virginia D”, to hibrīdi un “Bright”)

366. Ēnā kaltēta gaišā tabaka (iekļautās šķirnes: “Burley”, “Badischer Burley”, to hibrīdi un “Maryland”)

367. Ēnā kaltēta tumšā tabaka (iekļautās šķirnes: “Badischer Geudertheimer”, “Pereg”, “Korso”, “Paraguay” un to hibrīdi, “Dragon Vert” un tās hibrīdi, “Philippin”, “Petit Grammont” (“Flobecq”), “Semois”, “Appelterre”, “Nijkerk”, “Misionero” un to hibrīdi, “Rio Grande” un tās hibrīdi, “Forchheimer Havanna Iic”, “Nostrano del Brenta”, “Resistente 142”, “Goyano”, “Geudertheimer” šķirnes hibrīdi, “Beneventano”, “Brasile Selvaggio” un līdzīgas šķirnes, fermentēta “Burley” un “Havanna”)

368. Karstumā kaltēta (iekļautās šķirnes: “Kentucky” un tās hibrīdi, “Moro di Cori” un “Salento”)

369. Saulē kaltēta (iekļautās šķirnes: “Xanthi-Yaka”, “Perustitza”, “Samsun”, “Erzegovina” un līdzīgas šķirnes, “Myrodata”, “Smyrnis”, “Trapezous” un “Phi I”, “Kaba Koulak” (neklasiskā), “Tsebelia” un “Mavra”)

370. Basmas (iekļautās šķirnes: “Basmas”)

371. Katerini (iekļautās šķirnes: “Katerini” un līdzīgas šķirnes)

372. Kaba-Koulak (klasiskā) (iekļautās šķirnes: “Elassona”, “Myrodata Agrinion” un “Zichnomyrodata”)

135. Citas tehniskās kultūras (izņemot sēklas materiālu)

Šeit iekļauta arī kokvilna vai cukurniedres, šķiedras lini un kaņepes.

Apakšpozīcijas, kas ietilpst 135. pozīcijā “Citas tehniskās kultūras”

345. Ārstniecības augi, garšaugi, aromātiskie augi un garšvielas, to skaitā tēja, kafija un kafijas cigoriņi

346. Cukurniedres

347. Kokvilna: pārskata gada produkcija (5. sleja) jānorāda svara vienībās (100 kg) sēklu kokvilnai, t.i., neattīrītai šķiedrai

373. Šķiedras lini (ja dati ir pieejami lauku saimniecības pārskatos)

374. Kaņepes (ja dati ir pieejami lauku saimniecības pārskatos)

348. Citas tehniskās kultūras. Šeit ietilpst arī šķiedras lini, ja tie nav norādīti 373. un 374. pozīcijā

Dārzeņi un sezonas augļu kultūras

136. Svaigi lauka dārzeņi, melones un zemenes, ko audzē uz lauka: kultūras, ko audzē augsekā ar lauksaimniecības kultūrām, to skaitā ananasi un saldā kukurūza.

137. Svaigi dārzeņi, melones un zemenes, ko audzē lauka dārzkopības saimniecībās: kultūras, to skaitā ananāsi un cukurkukurūza, ko audzē kopā ar citām dārzkopības kultūrām un īslaicīgā augsekā, gandrīz nepārtraukti izmantojot zemi un ievācot vairākas ražas gadā.

138. Segtās platībās audzēti svaigi dārzeņi, melones un zemenes (ieskaitot ananāsus un cukurkukurūzu): kultūras, ko visā to augšanas periodā vai tā lielākajā daļā audzē segtās platībās (siltumnīcās, pastāvīgās lecektīs, pieejamās tuneļveida plastikāta siltumnīcās). Kultūras, ko audzē nepieejamās tuneļveida plastikāta siltumnīcās, zem plēves pārsega vai pārvietojamās lecektīs, neuzskata par kultūrām, ko audzē segtās platībās. Vairākstāvu siltumnīcas gadījumā skaita tikai pamata platību.

Apakšpozīcijas, kas ietilpst 136., 137. un 138. pozīcijā “Dārzeņi un sezonas augļu kultūras”

Produktus ieraksta šajās apakšpozīcijās neatkarīgi no to turpmākā izlietojuma (patēriņš svaigā veidā, žāvēšana, pārstrāde, konservu ražošana u.c.). Dati ir jāsniedz, ja tie ir pieejami lauku saimniecības pārskatos.

335. Kāposti, ziedkāposti, brokoļi u.c.

336. Lapu dārzeņi (puravi, spināti, salāti u.c.)

337. Tomāti

375. Cukurkukurūza (ja dati ir pieejami lauku saimniecības pārskatos)

338. Dārzeņi, kurus audzē augļu vai ziedu ieguvei, izņemot tomātus (kabači un tumšzaļie kabači, baklažāni, pipargurķīši, artišoki, paprika u.c.). Arī cukurkukurūza, ja tā nav ierakstīta 375. apakšpozīcijā

339. Dārzeņi, ko audzē sakņu, sīpolu vai bumbuļu ieguvei (izņemot kartupeļus)

340. Pākšaugi (zirņi, pupas u.c., izņemot lēcas un aunazirņus)

341. Sezonas kultūru augļi (zemenes, melones, arbūzi, ananāsi u.c.)

139. Sēnes: secībā audzēto kultūru kopējā platība (pamata platība × pilno ražu skaits) jānorāda kvadrātmetros. Šo platību neiekļauj kopējā platībā (183. pozīcija)

Puķes un dekoratīvie augi

140. Puķes un dekoratīvie augi, ko audzē uz lauka (izņemot stādaudzētavas, kas jāieraksta 157. pozīcijā) (pamatplatība)

141. Puķes un dekoratīvie augi, ko audzē segtā veidā (pamatplatība)

Apakšpozīcijas, kas ietilpst 140. un 141. pozīcijā “Puķes un dekoratīvie augi”

Dati ir jāsniedz, ja tie ir pieejami lauku saimniecības pārskatos.

342. Puķu sīpoli, bumbuļsīpoli un gumi

343. Griezti ziedi un ziedu pumpuri

344. Ziedoši augi un dekoratīvie augi

Sēklas

142. Zāles sēklas (zālaugi un lopbarības pākšaugi)

143. Pārējais sēklas materiāls (dārzkopības kultūru sēklas materiāls, sēklas un dēsti tīrumam, izņemot labību, sausie pākšaugi, kartupeļi, eļļas sēklu augi un zāles sēklas)

Rupjās barības kultūras un papuve

144. Lopbarības sakņaugi un kāpostaugi (runkuļi, kāļi, lopbarības burkāni, lopbarības rāceņi, lapu puscukurbietes, citi lopbarības sakņaugi un kāpostaugi) (izņemot sēklas)

145. Citi lopbarības augi

Visas viengadīgās vai daudzgadīgās lopbarības kultūras, kuras audzē augsekā un kuras audzē vienā un tajā pašā zemē mazāk nekā piecus gadus, izņemot zālaugu kultūras.

Apakšpozīcijas, kas ietilpst 145. pozīcijā “Citi lopbarības augi”

326. Lopbarības kukurūza

327. Pārējā skābbarībai paredzētā labība

328. Citi lopbarības augi

146. Papuves: zeme, kura nedod nekādu ražu visa pārskata gada laikā. Jāieraksta arī zeme, kas atstāta atmatā, lai ievērotu Regulu (EK) Nr. 1782/2003, un kas nav apstrādāta. Ietver arī atmatā atstātu zemi ar zaļo segumu. Atmatā atstātās platības, kas aizņemtas ar kādu pārtikā neizmantojamu kultūru, kura atļauta saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1782/2003, ir jāieraksta attiecīgās kultūras pozīcijā ar “Kultūrauga tipa” 8. vai 9. numuru.

147. Zālāji aramzemē: ar zāli apsēta aramzeme, kuru atvēl zaļbarības kultūru audzēšanai mazāk nekā piecus gadus; ieskaitot platības uz nepilnu gadu. Summa, kas atbilst no šīs platības iegūtā siena un/vai zāles pārdošanai, ir jānorāda šajā pozīcijā.

148. Citi laukaugi, kas nav iekļauti 120. līdz 147. pozīcijā vai to apakšpozīcijās.

149. Sējai gatava zeme, kas iznomāta citām personām, tostarp zeme, kas nodota darbiniekiem kā atlīdzība natūrā.

150. Pļavas un pastāvīgās ganības: lauksaimniecībā izmantota zeme, ko apstrādā, neievērojot augseku, un pastāvīgi izmanto (piecus vai vairāk gadus) sētas vai savvaļas zaļās lopbarības audzēšanai, parasti mēslota un kultivēta. Summa, kas atbilst no šīs platības iegūtā siena un/vai zāles pārdošanai, ir jānorāda šajā pozīcijā.

151. Nekultivētās ganības: nabadzīgas ganības, ko parasti nemēslo un nekultivē, to skaitā krūmāju zeme.

314. Ilggadīgās zālaugu platības, kuras vairs neizmanto ražošanai un par kurām ir tiesības saņemt subsīdiju maksājumu.

Ilggadīgās kultūras

152. Augļu un ogu dārzi

Šeit ietilpst arī tropu un subtropu augļi, tajā skaitā banāni, bet ne ilggadīgās kultūras, ko audzē segtā veidā un kas ierakstāmas 156. pozīcijā.

Apakšpozīcijas, kas ietilpst 152. pozīcijā “Augļu un ogu dārzi”

Produktus šajās apakšpozīcijās ieraksta neatkarīgi no to turpmākā izmantojuma (patēriņš svaigā veidā, žāvēšana, pārstrāde, konservu ražošana u.c.).

349. Sēkleņaugļi: āboli, bumbieri u.c., izņemot rozīnes (291. apakšpozīcija) un galda vīnogas (285. apakšpozīcija)

350. Kauleņaugļi: plūmes, persiki, aprikozes, ķirši u.c., izņemot galda olīvas (281. apakšpozīcija)

351. Rieksti: valrieksti, lazdu rieksti, mandeles, kastaņi u.c.

352. Sīkaugļi un ogas: sarkanās un baltās jāņogas, avenes, vīģes u.c. (izņemot zemenes, melones un ananāsus: 136., 137. un 138. pozīcija)

353. Tropu un subtropu augļi: banāni, avokado, mango, papaijas u.c.

153. Citrusaugļu dārzi

Apakšpozīcijas, kas ietilpst 153. pozīcijā “Citrusaugļu kultūru dārzi”

354. Apelsīni

355. Tanžerīni, mandarīni, klementīni un tamlīdzīgi sīkaugļi

356. Citroni

357. Citi citrusaugļi

154. Olīvu birzis

Apakšpozīcijas, kas ietilpst 154. pozīcijā “Olīvu birzis”

281. Galda olīvas

282. Olīvas eļļas ražošanai (pārdotas augļu veidā)

283. Olīveļļa

284. Olīvu blakusprodukti

155. Vīnogulāji

Apakšpozīcijas, kas ietilpst 155. pozīcijā “Vīnogulāji”

285. Galda vīnogas

286. Vīnogas kvalitatīva vīna ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu (ACVN) ražošanai

292. Vīnogas kvalitatīva vīna ar aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi (AĢIN) ražošanai

293. Pārējiem vīniem paredzētās vīnogas

288. Dažādi vīnogu produkti: vīnogu misa, vīnogu sula, brendijs, etiķis un citi produkti, kas ražoti lauku saimniecībā

289. Kvalitatīvs vīns ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu (ACVN)

294. Kvalitatīvs vīns ar aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi (AĢIN)

295. Pārējie vīni

291. Rozīnes

304. Vīnogu blakusprodukti (izspaidas, vīna nogulsnes)

156. Ilggadīgās kultūras, ko audzē segtā veidā

157. Stādaudzētavas: to skaitā vīnogulāju dēstu audzētavas; izņemot koku stādu audzētavas mežos, kas paredzētas saimniecības vajadzībām

158. Citas ilggadīgās kultūras (kārkli, niedres, bambusi, vītoli u.c.)

159. Jaunu stādījumu audzes, ko vērtē pēc ieguldījumu izmaksām (vērā ņem tikai stādījumus, kuri vēl nav sasnieguši pilnu ražību). Šo summu ieraksta arī pie ieguldījumiem (4. slejā) 96. pozīcijā “Ilggadīgās kultūras” (G tabula).

Citi augkopības produkti

160. Augu pārstrādes produkti no lauku saimniecībā audzētām kultūrām, kas atsevišķi nav minēti; to skaitā alkoholiskie dzērieni, izņemot no vīnogām iegūtos dzērienus, ābolu vai bumbieru sidrs vai citi dzērieni

161. Kultūraugu blakusprodukti (izņemot vīnogu un olīvu blakusproduktus)

Apakšpozīcijas, kas ietilpst 161. pozīcijā “Augu kultūru blakusprodukti”

Dati ir jāsniedz, ja tie ir pieejami pārskatos.

299. Salmi

300. Cukurbiešu stublāji

301. Citi blakusprodukti

B. LOPKOPĪBAS PRODUKTI

162. Govs piens

163. Govs piena produkti

164. Aitas piens

165. Kazas piens

166. Vilna

167. Aitas piena produkti

168. Kazas piena produkti

169. Vistu olas (ieskaitot inkubējamās olas)

170. Citi lopkopības produkti (pārdoti kūtsmēsli, pārošanas maksas, olas, izņemot vistu olas, u.c.)

313. Medus un biškopības produkti: medus, medalus un citi biškopības produkti un blakusprodukti, ja iespējams, izteikti medus ekvivalenta centneros (= 100 kg)

171. Dzīvnieku audzēšana saskaņā ar līgumu

Ieņēmumu summa par dzīvnieku audzēšanu saskaņā ar līgumu, kura galvenokārt atbilst maksai par sniegtajiem pakalpojumiem, īpašniekam neuzņemoties ekonomisko risku, kas parasti ir saistīts ar šo dzīvnieku audzēšanu vai nobarošanu.

Apakšpozīcijas, kas ietilpst 171. pozīcijā “Dzīvnieku audzēšana saskaņā ar līgumu”

Dati ir jāsniedz, ja tie ir pieejami lauku saimniecības pārskatos.

307. Liellopi saskaņā ar līgumu

308. Aitas un/vai kazas saskaņā ar līgumu

309. Cūkas saskaņā ar līgumu

310. Mājputni saskaņā ar līgumu

311. Citi dzīvnieki saskaņā ar līgumu

C. MEŽSAIMNIECĪBA

173. Mežu platība

Zeme, ko sedz meži, ieskaitot stādaudzētavas, kas atrodas mežā, kā arī papeļu stādījumi. Atsevišķi koki, brikšņi un alejas neietilpst mežu zemē, to platība pieder pie blakus esošās zemes. Mežu zemi ņem vērā, ja to apsaimnieko attiecīgais īpašnieks, ja to uztur attiecīgās lauku saimniecības darbinieki ar lauku saimniecības iekārtām un/vai ja produktus, ko no tās iegūst, izlieto attiecīgajā lauku saimniecībā.

174. Nocirsta meža materiāla pārdošana: summa par nocirsta meža materiāla realizāciju, ieskaitot izlietojumu lauku saimniecības vajadzībām pārskata gada laikā

175. Koksnes uz celma pārdošana: summa, kas izsaka koksnes uz celma realizāciju pārskata gada laikā

176. Citi mežsaimniecības produkti: pārdoto mežsaimniecības produktu vērtība, izņemot koksnes vērtību, (korķis, priežu sveķi u.c.)

D. CITI PRODUKTI

172. Ieņēmumi no lopbarības platību un ganību neregulāras iznomāšanas

177. Līgumdarbs trešo personu labā, ieskaitot iekārtu iznomāšanu.

178. Procenti par likvīdajiem aktīviem īpašnieka bankas kontā, kas vajadzīgi lauku saimniecības darbībai. Šo pozīciju neaizpilda, ja apgrozāmos līdzekļus nosaka brīvi (skatīt arī norādījumus par apgrozāmajiem līdzekļiem, 102. pozīcija).

179. Ieņēmumi no tūrisma, ja tūrisms pārklājas ar saimniecības lauksaimniecības darbībām tiktāl, ka praksē nav iespējams tos nošķirt. Šeit ietilpst ieņēmumi no tūristiem (kempinga vietas, vasarnīcas, jāšanas aprīkojums, medības, zveja utt.). Attiecīgās izmaksas un darbaspēku nav iespējams nodalīt, un tāpēc viss tiek iekļauts atbilstošajās pozīcijās.

180. Iepriekšējā pārskata gada ieņēmumu labojumi: attiecīgā gada laikā saņemtas summas, kas attiecas uz iepriekšējiem pārskata gadiem, kuras netika ņemtas vērā atbilstīgo gadu debeta summās. Dotācijas, subsīdijas un tiešais atbalsts, kas attiecas uz produktiem, dzīvniekiem, platību, izmaksām un negadījumiem, attiecībā uz pašreizējo pārskata gadu jāieraksta 112. līdz 118. pozīcijā, un attiecībā uz iepriekšējiem pārskata gadiem šim nolūkam izmantojams 483. kārtas numurs.

181. Citi produkti un ienākumi, kas nav uzskaitīti iepriekš: darbinieku dzīvesvietas vērtība, kas iekļauta algā un ko samaksā natūrā (to aprēķina, pamatojoties uz attiecīgajām izmaksām), pamatlīdzekļu ražošana (aptuvenā vērtība visām pamatlīdzekļu ražošanas izmaksām, ko uzskata par kārtējām lauku saimniecības izmaksām: skatīt “Vispārīgo definīciju un norādījumu” b) punktu), saņemtā kompensācija, kuru nevar attiecināt ne uz ko atsevišķi vai kura atvilkta no izmaksām, u.c.

182. Citas platības un to produkcija

182. pozīcija aptver visas pārējās platības, piemēram, piemājas dārzu, zemi, ko aizņem ēkas, ceļus, noliktavas, dīķus utt.

183. Kopsumma: 120. līdz 182. pozīcijas un 313. līdz 314. pozīcijas kopsumma.

Tomēr attiecīgo platību summā neietilpst platības, ko izmanto secīgām kultūrām un sēnēm. Tādējādi platību summa ir kopējā lauku saimniecības platība.

K TABULAS SLEJAS

Produkti (1. sleja)

Produkti ir jānorāda iepriekš minēto numuru secībā.

Kultūraugu tips (2. aile)

Kultūraugu tipi un tiem atbilstošie kodi ir šādi:

Kods 0 : Šo kodu izmanto lopkopības produkcijai, pārstrādātajai produkcijai, krājumiem un blakusproduktiem.

A. Lauka dārzeņi (ieskaitot svaigos dārzeņus, melones un zemenes, ko audzē uz lauka augsekā ar laukaugiem; izņemot kultūras, ko audzē atmatā atstātā zemē saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1782/2003). Kods 1 : Pamatkultūras neapūdeņotajās platībās Pamatkultūras ietver — atsevišķas kultūras, t.i., kultūras, kuras pārskata gadā vienīgās audzē dotajā platībā, — jauktos laukaugus kultūras, kuras sēj, audzē un novāc kopā un kuru gatavais produkts ir maisījums, — no kultūrām, kuras vienu pēc otras pārskata gada laikā audzē attiecīgajā platībā, tā kultūra, kura zemē paliek visilgāk. Kods 2 : Apvienotās kultūras neapūdeņotajās platībās Kultūras, kuras kādu laiku aug uz vienas platības un parasti katra dod atsevišķu ražu pārskata gada laikā. Kopējo platību sadala šo kultūru starpā proporcionāli to faktiski aizņemtajai platībai. Kods 3 : Pēckultūras (secīgās kultūras) neapūdeņotajās platībās Kultūras, kuras pēc kārtas pārskata gada laikā audzē attiecīgajā platībā un kuras neuzskata par pamatkultūrām. Kods 6 : Pamatkultūras vai apvienotās kultūras apūdeņotajās platībās Kods 7 : Pēckultūras apūdeņotajās platībās Kultūru uzskata par apūdeņotu, ja parasti tai ūdens tiek piegādāts mākslīgi. Šie divi kultūru tipi jānorāda, ja šī informācija ir pieejama pārskatā.

B. Dārzeņkopības un puķkopības kultūras atklātā laukā Kods 4 : Svaigi dārzeņi, melones un zemenes, ko audzē kā dārzeņkopības produktus atklātā laukā (skatīt 137. pozīciju) un atklātā laukā audzētās puķes un dekoratīvie augi (skatīt 140. pozīciju).

C. Kultūras segtajās platībās Kods 5 : Svaigi dārzeņi, melones un zemenes segtajās platībās (skatīt 138. pozīciju), puķes un dekoratīvie augi (viengadīgie vai daudzgadīgie) segtajās platībās (skatīt 141. pozīciju), ilggadīgās kultūras segtajās platībās (skatīt 156. pozīciju). Ja nepieciešams, arī 143., 285. un 157. pozīcija.

D. Kultūras, ko audzē uz zemes, kas atstāta atmatā, saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1782/2003 Kods 8 : Kultūras atmatā atstātajās neapūdeņotajās platībās Kods 9 : Kultūras atmatā atstātajās apūdeņotajās platībās

E. Kultūraugi ar augstu enerģētisko vērtību Kods 10 : Kultūraugi ar augstu enerģētisko vērtību saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 88. pantu neatkarīgi no tā, vai par tiem saņem atbalstu, izņemot “Nepārtikas kultūras atmatā atstātajā zemē”.

Trūkstošie dati (3. aile)

Kods 0 : Kods 0 jānorāda, ja netrūkst nekādu datu. Kods 1 : Kods 1 jānorāda, ja netiek norādīta platība, ko aizņem kāda kultūra (skatīt. 4. sleju), piemēram, ja pārdod tirgus augkopības produkciju, kas nopirkta kā augoša kultūra vai audzēta uz zemes, kuru nomā uz laiku līdz vienam gadam vai kuras noma ir gadījuma rakstura, kā arī – ja produkciju iegūst, pārstrādājot iepirktus dzīvnieku izcelsmes vai augu produktus. Kods 2 : Kods 2 jānorāda attiecībā uz kultūrām, ko audzē saskaņā ar līgumu, ja realizācijas apstākļu dēļ faktisko produkciju nevar noteikt (5. sleja). Kods 3 : Ja pārdošanas apstākļu dēļ faktisko produkciju nevar noteikt un kultūras neaudzē saskaņā ar līgumu, šajā ailē jāieraksta kods 3. Kods 4 : Kods 4 jāieraksta tad, ja trūkst datu par platību un faktisko produkciju. Kods 8 : Kods 8 jāieraksta attiecībā uz produkta kodu 146, ja platību atstāj atmatā, lai ievērotu Regulu (EK) Nr. 1782/2003, un to neapstrādā (ieskaitot zemi ar augu segumu).

Platība (4. sleja)

Platība ir jānorāda āros (100 āri = 1 hektārs), izņemot gadījumu, kad zemi izmanto sēņu audzēšanai (139. pozīcija) un to norāda kvadrātmetros. Šo platību neiekļauj kopējā platībā (skatīt 183. pozīciju).

Šajā slejā ir jānorāda katra augkopības produkta attiecīgā platība, izņemot blakusproduktus (161., 284., 299. līdz 301. un 304. pozīcija) un dažus pārstrādes produktus (160. un 288. pozīcija). Nenorādot platību, norāda datus par produktiem, kas iegūti, pārstrādājot iepirktas kultūras un realizējamas kultūras produktus, kas iepirkti kā augoša kultūra vai izaudzēti uz zemes, kas neregulārā kārtā tiek nomāta mazāk nekā vienu gadu. 3. slejā (trūkst datu) jāieraksta kods 1.

Apakšpozīcijās, kas attiecas uz svaigiem dārzeņiem, melonēm un zemenēm (335. līdz 341. pozīcija), puķēm un dekoratīvajiem augiem (342. līdz 344. pozīcija), ko audzē kā dārzkopības produktus uz lauka vai segtā veidā, norāda attiecīgajai kultūrai faktiski izmantoto platību (aizņemtā platība). Piemērs: ja redīsus un pēc tam puravus audzē vienā 1 hektāru lielā dārzkopības produktu platībā atklātā laukā, 137. pozīcijā ierakstāmā pamata platība būtu 1 hektārs un apsētā platība būtu divreiz 1 hektārs, kas attiecīgi jāieraksta 339. un 336. pozīcijā. Ja šī informācija nav pieejama lauku saimniecības pārskatos, 3. slejā (trūkst datu) būtu jāieraksta kods 1.

Produkcija pārskata gadā (5. sleja)

Lopkopības un augkopības produkcijas daudzumi, kas saražoti pārskata gada laikā (izņemot varbūtējus zaudējumus uz lauka un fermā). Šos daudzumus norāda lauku saimniecības pamatproduktiem (izņemot blakusproduktus).

Attiecīgos daudzumus norāda centneros (100 kg), izņemot olas (169. pozīcija), ko norāda tūkstošos, un vīna un vīnam radniecīgus produktus (286. līdz 289. pozīcija un 292. līdz 295. pozīcija), ko izsaka hektolitros. Pat ja daudzums galvenajā 155. pozīcijā “Vīnogulāji” attiecas uz vīna produktiem, tas jānorāda centneros.

Attiecībā uz pienu norāda šķidrā piena daudzumu neatkarīgi no veida (krējums, sviests, siers utt.), kādā to pārdod, patērē vai izmanto kā atlīdzību natūrā vai lauku saimniecības vajadzībām. Pienu, kas izbarots teļiem, neieskaita produkcijā.

Ja pārdošanas apstākļu dēļ faktisko produkciju centneros nevar noteikt (skatīt augošu kultūru un saskaņā ar līgumu audzētu kultūru pārdošana), 3. slejā (trūkst datu) jāieraksta kods 2 attiecībā uz kultūrām, kas audzētas saskaņā ar līgumu, un kods 3 – pārējos gadījumos.

Sākuma novērtējums (6. aile)

Noliktavā glabātu produktu (krājumu) vērtība pārskata gada sākumā, izņemot lauksaimniecības dzīvniekus. Produktus novērtē pēc lauku saimniecības cenām uzskaites veikšanas dienā.

Pārdošana (7. sleja)

Kopējā pārdoto krājumos esošo vai gada laikā novākto produktu vērtība pārskata gada sākumā (neatkarīgi no tā, vai ieņēmumi ir gūti pārskata gada laikā).

Pārdoto produktu kopējā summā ietilpst lauku saimniecībai atpakaļ atdoto produktu vērtība (vājpiens, izspaidas utt.). Šo pēdējo minēto vērtību tāpat norāda lauku saimniecības izmaksās.

Varbūtējie kompensācijas maksājumi (piemēram, apdrošināšanas maksājumi sakarā ar krusas postījumiem), kas saņemti pārskata gada laikā, pieskaitāmi attiecīgo produktu pārdošanas summai, ja tos var attiecināt uz šo produktu ražošanu; pretējā gadījumā tos ieraksta 181. pozīcijā “Citi produkti un ieņēmumi”.

Dotācijas un subsīdijas, kas pārskata gada laikā saņemtas attiecībā uz produktiem, realizācijas kopējā summā neiekļauj; tās iekļauj 112. pozīcijā (skatīt norādījumus attiecībā uz šo pozīciju). Ja ir zināmas varbūtējas tirdzniecības izmaksas, tās neatskaita no realizācijas kopsummas, bet norāda 71. pozīcijā “Citas īpašas lopkopības izmaksas” vai 76. pozīcijā “Citas īpašas augkopības izmaksas”.

Lauku saimniecības patēriņš un atlīdzība natūrā (8. sleja)

Produkti, ko patērē īpašnieka mājsaimniecībā (to skaitā lauku saimniecībā saražotie produkti, ko izmanto ēdiena gatavošanai atpūtniekiem) un/vai izmanto maksājumiem natūrā par precēm un pakalpojumiem (to skaitā atlīdzība natūrā). Attiecīgos produktus vērtē pēc lauku saimniecības cenām.

Beigu novērtējums (9. aile)

Noliktavā glabāto produktu (krājumu) vērtība pārskata gada beigās, izņemot lauksaimniecības dzīvniekus. Produktus novērtē pēc lauku saimniecības cenām novērtēšanas dienā.

Izlietojums pašu vajadzībām lauku saimniecībā (10. sleja)

Pēc lauku saimniecības cenām izteikta to produktu vērtība, kuri ir noliktavās glabāto produktu krājumi pārskata gada sākumā un/vai kurus saražo attiecīgā gada laikā, un kurus lauku saimniecībā izmanto kā ražošanas līdzekļus attiecīgā gada laikā. Šeit ietilpst:

— lopbarība: pēc lauku saimniecības cenām izteikta to pārdodamo lauku saimniecības produktu (produktu, kurus pašlaik var pārdot) vērtība, kuri attiecīgā pārskata gada laikā izmantoti kā lopbarība. Lauku saimniecības salmus, kas izmantoti kūtī (lopbarībai un pakaišiem), ņem vērā vienīgi tad, ja tos var pārdot attiecīgajā reģionā un konkrētajā gadā. Pienu, kas izbarots teļiem, neieskaita lauku saimniecības patēriņā. Attiecīgos produktus novērtē pēc “lauku saimniecības” realizācijas cenas,

— sēklas materiāls: pēc lauku saimniecības cenām izteikta to pārdodamo lauku saimniecības produktu vērtība, kuri attiecīgā pārskata gada laikā izmantoti kā augu sēklas materiāls.

L. KVOTAS UN CITAS TIESĪBAS

Esošās kvotas apjoms pārskata gada beigās vienmēr jānorāda 9. slejā.

Jānorāda arī sākotnēji bez maksas iegūto kvotu pašreizējā tirgus vērtība, ja tās var pārdot bez zemes. Kvotas, kuras nevar pārdot bez atbilstošās zemes, uzrāda tikai G tabulā.

Daži dati, atsevišķi vai kā kopsummu sastāvdaļas, vienlaicīgi tiek iekļauti arī citās F, G un/vai K tabulas pozīcijās.

Jāizmanto šādas pozīcijas:

401. Piens

402. Piemaksas par zīdītājgovīm

404. Piemaksas par aitām un kazām reproduktīvā vecumā

421. Cukurbietes

422. Tabaka

423. Cietes kartupeļi

441. Amonjaks

442. Organiskais mēslojums

470. Tiesības uz maksājumiem saskaņā ar vienoto platībmaksājuma shēmu (fakultatīvi)

499. Citi

L TABULAS SLEJAS

Kvotas vai citas tiesības (l. sleja)

Kvotas vai tiesības pozīcija

Datu veids (2. sleja)

Kods 1 : Ar aktīviem saistītie ieraksti: pirkšana un pārdošana Kods 2 : Ar ienākumiem saistītie ieraksti: kvotu līzings vai noma

(3. sleja): Neizmantots.

Maksājumi (4. sleja)

Attiecībā uz kodu 1 2. slejā: Samaksātā summa, pērkot kvotas vai citas tiesības.

Attiecībā uz kodu 2 2. slejā: Samaksātā summa par kvotu vai citu tiesību līzingu vai nomu. Jāiekļauj arī samaksātajā nomas maksā F tabulas 85. pozīcijā (Samaksātā noma).

Ieņēmumi (5. sleja)

Attiecībā uz kodu 1 2. slejā: Saņemtā summa, pārdodot kvotas vai citas tiesības.

Attiecībā uz kodu 2 2. slejā: Saņemtā summa par kvotu vai citu tiesību iznomāšanu vai līzingu. Jāiekļauj arī K tabulas 181. pozīcijā (Citi produkti un ieņēmumi).

Sākuma novērtējums (6. sleja)

Attiecībā uz kodu 1 2. slejā: Lauksaimnieka īpašumā esošo kvotu, kas sākotnēji iegūtas bez maksas vai pirktas, vērtība pārskata perioda sākumā jānorāda pašreizējā tirgus vērtībā, ja kvotas var pārdot atsevišķi no attiecīgās zemes.

Attiecībā uz kodu 2 2. slejā: Neizmanto.

Amortizācija (7. sleja)

Kvotu un citu tiesību amortizāciju var uzrādīt šajā slejā. Tomēr kvotu un citu tiesību amortizācija nav jāuzrāda G tabulā (340. pozīcijā).

Beigu novērtējums (8. sleja)

Attiecībā uz kodu 1 2. slejā: Lauksaimnieka īpašumā esošo kvotu, kas sākotnēji iegūtas bez maksas vai pirktas, vērtība pārskata perioda beigās jānorāda pašreizējā tirgus vērtībā, ja kvotas var pārdot atsevišķi no attiecīgās zemes.

Attiecībā uz kodu 2 2. slejā: Neizmanto.

Daudzums (9. sleja)

Izmantojamās vienības ir:

— 401., 421. līdz 441. pozīcijai: centneri,

— 442. pozīcijā: centneri vai dzīvnieku skaits, ja tas ir paredzēts valsts tiesību aktos,

— 402. un 404. pozīcijā: piemaksu pamatvienību skaits,

— 470. pozīcijā: tiesību skaits,

— 499. pozīcijā: nav ieraksta.

Nodokļi, papildus nodevas (10. sleja)

Uzrāda tikai vienreiz, kods 2 = 2. sleja

401. pozīcijā: papildus nodeva par pienu, ar ko apliek ražošanu pārskata gadā, pretējā gadījumā samaksātā summa.

M. TIEŠIE MAKSĀJUMI saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1782/2003 (600. līdz 680. pozīcija un 700. līdz 772. pozīcija) (6)

600. Platībmaksājumi saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1782/2003

Platībmaksājumu kopsumma jāuzrāda arī J tabulā ar kodu 600. Tā iekļauj arī platībmaksājumus par atmatā atstāto zemi un atbalstu par kultūraugiem ar augstu enerģētisko vērtību.

600. pozīcijas sīka informācija:

621. līdz 638. pozīciju uzrāda kultūrām apūdeņotajās platībās tikai tad, ja tās ir īpaši uzsvērtas valsts reģionalizācijas plānā. Tādā gadījumā platības un maksājumi jāizslēdz no 601. līdz 618. pozīcijas. Ja apūdeņotās platības nav īpaši uzsvērtas valsts reģionalizācijas plānā, tās tiek ietvertas 601. līdz 618. pozīcijā.

601. Platību maksājumi par neapūdeņotajām platībām

4. slejā “Pamatvienību skaits maksājumiem”: 602. līdz 618. pozīcijas summa, neskaitot 608., 614. un 618. pozīciju, ja tās pašas pamatvienības ir reģistrētas arī citā pozīcijā M tabulā. 5. slejā “Kopējais atbalsts”: 602. līdz 618. pozīcijas summa.

Dažādās apakšpozīcijas jāaizpilda vismaz tad, ja dalībvalsts savā reģionalizācijas plānā ir noteikusi atšķirīgu kompensāciju shēmu (attiecībā uz references ražību, atbalsta summu par vienību, kopējo prasībām atbilstošo platību) dažādām kultūrām, par kurām pienākas maksājumi.

602. Platībmaksājumi par graudaugiem

603. Platībmaksājumi par eļļas augiem

604. Platībmaksājumi par proteīnkultūrām

605. Platībmaksājumi par graudaugiem skābbarībai

606. Platībmaksājumi par kukurūzu

607. Platībmaksājumi par kukurūzu skābbarībai

608. Piemaksa attiecībā uz platībmaksājumiem par cietajiem kviešiem tradicionālajos audzēšanas reģionos vai īpašs atbalsts par cieto kviešu audzēšanu saskaņā ar aprakstu Regulā (EK) Nr. 1782/2003.

609. Platībmaksājumi par citām laukaugu kultūrām

611. Platībmaksājumi par zāles skābbarību

612. Platībmaksājumi par šķiedras liniem

613. Platībmaksājumi par šķiedras kaņepēm

614. Piemaksa par proteīnkultūrām (ja nav iekļauta 604. pozīcijā)

618. Īpašā piemaksa par cieto kviešu kvalitāti (ja nav iekļauta 608. pozīcijā)

621. Platībmaksājumi par apūdeņotajām platībām

4. slejā “Pamatvienību skaits maksājumiem”: 622. līdz 638. pozīcijas summa, neskaitot 628., 634. un 638. pozīciju, ja tās pašas pamatvienības ir reģistrētas arī citā pozīcijā M tabulā. 5. slejā “Kopējais atbalsts”: 622. līdz 638. pozīcijas summa.

Dažādās apakšpozīcijas jāaizpilda vismaz, ja dalībvalsts savā reģionalizācijas plānā ir noteikusi atšķirīgu kompensāciju shēmu (attiecībā uz references ražību, atbalsta summu par vienību, kopējo prasībām atbilstošo platību dažādām kultūrām, par kurām ir tiesības pretendēt uz maksājumu).

622. Platībmaksājumi par graudaugiem apūdeņotajās platībās

623. Platībmaksājumi par eļļas augiem apūdeņotajās platībās

624. Platībmaksājumi par proteīnkultūrām apūdeņotajās platībās

625. Platībmaksājumi par skābbarības graudaugiem apūdeņotajās platībās

626. Platībmaksājumi par kukurūzu apūdeņotajās platībās

627.