Oficiālais Vēstnesis L 241 , 26/09/2000 Lpp. 0005 - 0017



Padomes Regula (EK) Nr. 2011/2000 (2000. gada 18. septembris), ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu par Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes fluoršpata importu EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 384/96 (1995. gada 22. decembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis [1], un jo īpaši tās 9. pantu un 11. panta 2. un 3. punktu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, kas iesniegts pēc apspriešanās ar Padomdevēja komiteju, tā kā: A. PROCEDŪRA 1. Spēkā esošie pasākumi (1) 1994. gada martā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 486/94 [2] fluoršpata importam ar izcelsmi Ķīnas Tautas Republikā (turpmāk tekstā – "ĶTR")piemēroja galīgus antidempinga pasākumus mainīga maksājuma veidā, kas saistīts ar minimālo importa cenu ECU 113,50 par tonnu. Sākotnējā izmeklēšana aptvēra laika posmu no 1991. gada 1. janvāra līdz 1992. gada 30. martam. 2. Pārskatīšanas sākšana (2) Pēc tam, kad publicēja paziņojumu par ĶTR izcelsmes fluoršpata importam noteikto antidempinga pasākumu gaidāmo termiņu [3], Komisija 1998. gada decembrī saņēma lūgumu vēlreiz pārskatīt minētos pasākumus, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 384/96 (turpmāk tekstā – "pamatregula") 11. panta 2. punktu. (3) Lūgumu iesniedza Eurometaux (turpmāk tekstā "prasītājs"), rīkojoties Kopienas ražotāju vārdā, kuri pārstāv vairāk par 95 % no Kopienas kopējās fluoršpata produkcijas. (4) Lūgumu pamatoja ar to, ka, beidzoties pasākumu termiņam, iespējams, turpināsies vai atkārtosies dempinga gadījumi, radot kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. Pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju konstatējusi, ka ir pietiekams pamatojums uzsākt pārskatīšanas procedūru, Komisija uzsāka pārskatīšanu [4] saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu. (5) Tajā pašā laikā Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu pēc savas ierosmes nolēma sākt pārskatīšanu, kas pēc darbības jomas attiecās tikai uz maksājuma veidu. Tādu lēmumu pamatoja ar to, ka kaitējuma novēršanas pasākumu efektivitāte šķita apdraudēta, ņemot vērā nepārtraukto Kopienas ražošanas nozares tirgus daļas samazināšanos pēc pasākumu piemērošanas, un ka Ķīnas fluoršpata eksporta cenas šķita paliekam zem minimālās cenas līmeņa. 3. Izmeklēšana (6) Komisija par pārskatīšanas sākšanu oficiāli paziņoja attiecīgajiem Kopienas ražotājiem, kuri iesniedza pieprasījumu, eksportētājvalsts eksportētājiem un ražotājiem, importētājiem un viņu pārstāvju asociācijām, kā arī eksportētājvalsts pārstāvjiem. Komisija izsūtīja aptaujas anketas visām šīm pusēm un visiem tiem, kas pieteicās termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu. Turklāt, par procedūras sākšanu, nosūtot viņam aptaujas anketu, informēja vienu ražotāju Dienvidāfrikā, ko izvēlējās par analogu valsti. Komisija arī deva iespēju tieši iesaistītajām pusēm izteikt viedokli rakstiski un pieprasīt noklausīšanos. (7) Visi Kopienas ražotāji prasītāji atbildēja uz aptaujas jautājumiem. Deviņi Ķīnas eksportētāji/tirgotāji, kuri visi ir Ķīnas Metālu, minerālu un ķimikāliju importētāju un eksportētāju tirdzniecības palātas (turpmāk tekstā "CCCMC") biedri, atbildēja uz eksportētāju/tirgotāju aptaujas anketu. Turklāt arī Cometals Ņujorkā, ASV, neatkarīgs Ķīnas fluoršpata tirgotājs, un CMC Trading AG, Cūgā, Šveicē, aizpildīja eksportētāju/tirgotāju aptaujas anketu. (8) Komisija vāca un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un kaitējuma turpināšanās un atkārtotas rašanās iespējamību un Kopienas intereses. Pārbaudes veica turpmāk norādīto uzņēmumu telpās. a) Kopienas ražotāji prasītāji: - Minersa, Bilbao, Spānija, - Nuova Mineraria Silius, Kaļjari, Itālija, - Sachtleben Bergbau, Lenneštate, Vācija, - Sogerem, Olbī, Francija. b) lietotāji Kopienā: - Ausimont SpA, Milāna, Itālija, - Bayer, Leverkūzene, Vācija, - Fluorsid, Asemīni, Itālija, - ICI Chemicals, Rankorna, Apvienotā Karaliste. (9) Izmeklēšana par dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību aptvēra laika posmu no 1998. gada 1. marta līdz 1999. gada 28. februārim, jo īpaši 1998. gada marta un septembra mēnešus un 1999. gada februāra mēnesi (turpmāk tekstā "ILP"). Izmeklēšana attiecībā uz zaudējumu turpināšanās vai atkārtotas rašanās iespējamību aptvēra laika posmu no 1993. gada 1. janvāra līdz 1999. gada 28. februārim (turpmāk tekstā "izskatītais laika posms"). B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGI RAŽOJUMI 1. Attiecīgais ražojums (10) Attiecīgais ražojums ir abu kategoriju – gan skābes ieguvei, gan keramikas rūpniecībai piemērotas kvalitātes – fluoršpats, kas ir filtra nogulšņu vai pulvera veidā, ar kalcija fluorīda (CaF2) saturu 97 % vai mazāk, uz ko attiecas KN kods ex25292100 (TARIC kods 2529210010), kā arī ar kalcija fluorīda (CaF2) saturu vairāk par 97 %, uz ko attiecas KN kods ex25292200 (TARIC kods 2529220010) (turpmāk tekstā "fluoršpats"). Lai iegūtu fluoršpatu, rūdu izrok, sasmalcina un bagātina flotācijā. Rezultātā iegūst fluoršpatu ar dažādu kalcija fluorīda saturu. Fluoršpats filtra nogulšņu un pulvera veidā atšķiras tikai pēc mitruma satura, bet izmantošanā tie ir pilnīgi savstarpēji aizstājami. Fluoršpatu izmanto galvenokārt kā izejvielu fluorūdeņražskābes ražošanā. Šo ražojumu izmanto galvenokārt perfluorēto ogļūdeņražu ražošanā, kas ir skābā pamatviela aerosoliem, dzesējošiem aģentiem un putuplastam, kā arī alumīnija fluorīda, ko izmanto alumīnija nozarē, ražošanā un fluora ķimikāliju, piemēram, šķīdinātāju, ražošanā. Tā kā visiem fluoršpata veidiem ir identiskas vai līdzīgas fizikālās un ķīmiskās īpašības un identisks izmantojums, tāpat kā izmeklēšanā, kuras rezultāti noveda pie pašlaik pārskatāmajiem pasākumiem, tos uzskata par vienu ražojumu. 2. Līdzīgi ražojumi (11) Kā konstatēts iepriekšējā izmeklēšanā un apstiprināts šajā izmeklēšanā, fluoršpats, ko eksportē uz Kopienu no ĶTR, fluoršpats, ko ražo un pārdod Kopienas ražošanas nozare Kopienas tirgū, un fluoršpats, ko ražo un pārdod analoga valsts vietējā tirgū, ir identiski vai ļoti līdzīgi pēc savām pamata fizikālajām un ķīmiskajām īpašībām un izmantojuma. Tādu secinājumu izdarīja, ņemot vērā to, ka fluoršpatu iegūst un pārstrādā līdzīgā veidā, kaut arī ir atšķirības ieguves metodēs, iegulu CaF2 saturā un ražošanas metodēs, kas var atšķirties atkarībā no ražotājiem gan pasaulē, gan arī Kopienā. To apstiprina fakts, ka gan Kopienas ražotājiem, gan Ķīnas eksportētājiem ir kopīgi klienti. (12) Ņemot vērā iepriekš minēto, fluoršpats, ko eksportē uz Kopienu, tas fluoršpats, ko pārdod vietējā tirgū Dienvidāfrikā, un tas, ko ražo un pārdod Kopienas tirgū, jāuzskata par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. C. DEMPINGA TURPINĀŠANĀS IESPĒJAMĪBA (13) Par spīti antidempinga pasākumu piemērošanai, ĶTR izcelsmes fluoršpata importa apjoms ievērojami pieauga pasākumu izpildes laikā, palielinoties no 62935 tonnām 1995. gadā līdz 155200 tonnām 1998. gadā, kas aptver galveno ILP daļu, kā noteikts 9. apsvērumā. Izskatīja, vai dempings turpinājās vai varēja turpināties izmeklēšanas laika posmā. 1. Normālā vērtība a) Analoga valsts (14) ĶTR importa normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu pamatoja uz datiem par tirgus ekonomikas trešo valsti. Dienvidāfriku sākotnējā izmeklēšanā izvēlējās par atbilstošu tirgus ekonomikas trešo valsti. Tāpēc paziņojumā par šīs pārskatīšanas sākšanu paredzēja saglabāt minētās valsts izmantošanu normālās vērtības noteikšanai. Viens fluoršpata eksportētājs/tirgotājs, kas sadarbojās, un vairāki Kopienas lietotāji apgalvoja, ka Dienvidāfrika ir neatbilstoša valsts, jo piekļuve izejvielām Dienvidāfrikā ir sarežģītāka nekā ĶTR. Jo īpaši, bija iebildumi, ka fluoršpata raktuvēm Dienvidāfrikā nav tādu pašu dabisku priekšrocību kā ĶTR un ka tāpēc ieguves un pārstrādes izmaksas Dienvidāfrikas kalnraktuvēs ir augstākas nekā Ķīnas raktuvēs; minētās puses tomēr neapgalvoja, ka būtu mainījušies apstākļi, kuri dominēja iepriekšējā izmeklēšanā. Minētās puses par alternatīvām analogām valstīm ierosināja Meksiku un Keniju, jo tika apgalvots, ka dabas apstākļi tur ir salīdzināmi ar ĶTR dabas apstākļiem. (15) Šajā saistībā Komisija meklēja sadarbību valstīs, par kurām zināms, ka tur fluoršpatu ražo pietiekamos daudzumos. Konkrēti, sadarbības lūgumu adresēja vienam ražotājam Dienvidāfrikā, vienam Marokā, četriem Meksikā, un vienam Kenijā. Tikai Dienvidāfrikas ražotājs sadarbojās pilnībā. Neviens no pārējiem uzņēmumiem, kam piedāvāja sadarbību, neatbildēja uz aptaujas anketu noteiktajā termiņā. Kenijas ražotājs iesniedza nepilnīgu atbildi pēc noteiktā termiņa. (16) Ņemot vērā, ka reprezentatīvs Dienvidāfrikas ražotājs piekrita sadarbībai un, tā kā citas valstis uzskatīja par mazāk piemērotām analogas valsts statusam, šo valsti saglabāja kā analoga valsti. (17) Šajā saistībā jāatzīmē, ka Dienvidāfrikas ražotājam, kas sadarbojās, bija reprezentatīvi pārdošanas apjomi vietējā tirgū (skat. 20. apsvērumu), kurpretim iepriekš minētajam Kenijas ražotājam vispār nebija pārdošanas apjomu vietējā tirgū. (18) Dienvidāfrikas ražotāja ieguves metodi, kvalitāti un ražošanas procesu var uzskatīt par līdzīgiem atbilstošajiem Ķīnas ražotāju parametriem, kā noteikts izmeklēšanā, kuras rezultātā tika pieņemti pašlaik pārskatāmie pasākumi. Domājamo atšķirību piekļuvē izejvielām Dienvidāfrikā un ĶTR pienācīgi izskatīja, tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā, lai salīdzinātu eksporta cenu un normālo vērtību (skat. 26. apsvērumu). Visas puses tika pienācīgi informētas par Dienvidāfrikas kā analogas valsts galīgo izvēli. b) Normālās vērtības noteikšana (19) Normālo vērtību noteica, pamatojoties uz to informāciju, ko iesniedza Dienvidāfrikas ražotājs, kas sadarbojās. Uzņēmuma nosaukumu neatklāj, jo tas piekrita sadarboties tikai ar nosacījumu, ka Komisija neatklās tā identitāti. (20) Saskaņā ar pamatregulas 2. pantu vispirms izskatīja, vai attiecīgā ražojuma pārdošanas apjomi vietējā tirgū ir reprezentatīvi attiecībā pret Ķīnas eksportu uz Kopienu. Konstatēja, ka Dienvidāfrikas ražotāja, kas sadarbojās, pārdošanas apjomi vietējā tirgū bija mazliet mazāk par 5 % no kopējā Kopienas importa no ĶTR izmeklēšanas laika posmā, bet bija caurmērā virs 5 % pasākumu izpildes laika posmā. Tādos apstākļos Komisija uzskatīja, ka pārdošanas apjomi Dienvidāfrikas vietējā tirgū raksturo Ķīnas eksportu uz Kopienu. Vēl konstatēja, ka pārdošanas apjomi vietējā tirgū bija veikti parastajā tirdzniecības gaitā, tas ir, vietējās cenas ļāva nosegt visas izmaksas. Tāpēc pārdošanas cenu vietējā tirgū izmantoja par pamatu normālās vērtības aprēķināšanai. 2. Eksporta cena (21) Saskaņā ar pamatregulas 17. pantu, ņemot vērā to, ka Ķīnas eksportētāju/tirgotāju, CCCMC biedru, kas vēlas sadarboties, skaits bija liels, izmeklēšanu attiecināja tikai uz eksporta darījumu paraugu, ko veidoja deviņi iepriekš minētie eksportētāji/tirgotāji. Viņu eksporta darījumi kopā veidoja reprezentatīvu eksporta apjomu, tas ir, 70 % no kopējā attiecīgo ražojumu importa no ĶTR Kopienā 1998. gadā – laika posmā, par kuru bija pieejami dati parauga atlases laikā. (22) Tā kā Ķīnas eksportētāji/tirgotāji eksporta nolūkā pārdeva nesaistītiem importētājiem Kopienā, eksporta cenu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu noteica uz to eksporta cenu pamata, kas faktiski samaksātas vai maksājamas par eksportu uz Kopienu. (23) Izmantotās Kopienas CIF robežcenas bija pamatotas uz cenām, ko paziņoja Cometals (ASV eksportētājs/tirgotājs, kas sadarbojas), un cenām, ko aprēķināja pēc datiem, kurus iesnieguši Ķīnas eksportētāji/tirgotāji, kas sadarbojās. Ņemot vērā, ka Ķīnas eksportētāji/tirgotāji, kas sadarbojas, pārdeva ražojumus Kopienai par ĶTR FOB cenu, to CIF vērtības noteica, pieskaitot minētajām cenām pieņemamu summu par jūras pārvadājumu frakti un par apdrošināšanu, kā noteikts, pamatojoties uz informāciju, ko ir iesnieguši Kopienas lietotāji, kas sadarbojās. 3. Salīdzinājums (24) Lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu starp normālo vērtību un eksporta cenu, ņēma vērā atšķirības faktoros, par kuriem pierādīja, ka tie ietekmē cenas un cenu salīdzināmību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu. (25) Izdarīja korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības fizikālajās īpašībās, pārvadāšanā, apdrošināšanā, pārkraušanas un kredītizmaksās. (26) Divas korekcijas attiecībā uz fizikālajām īpašībām jāapsver īpaši: - fluoršpats, ko uz Kopienas tirgu eksportē Ķīna, ir mitrs, kurpretim fluoršpats, ko savā vietējā tirgū pārdod Dienvidāfrikas ražotājs, ir sauss. Tāpat kā iepriekšējā izmeklēšanā, izdarīja normālās vērtības korekciju, kuras pamatā bija saprātīga aplēse par atšķirību tirgus vērtībā starp mitru un sausu fluoršpatu, tas ir, atbilstoši žāvēšanas izmaksām, kam pieskaitīta pieņemama summa pārdošanas, vispārējām un administratīvām izmaksām ("PV un A") un peļņai. - Izmeklēšanā, kas noveda pie pārskatāmo pasākumu piemērošanas, konstatēja, ka ĶTR salīdzinājumā ar Dienvidāfriku ir dabiskas priekšrocības, jo tai ir vieglāk piekļūt izejvielām, kam, savukārt, ir ietekme uz ražojuma tīrību, un ka līdz ar to Dienvidāfrikā rodas dažas izmaksas, kuru nav ĶTR. Attiecīgi, lai kompensētu šo atšķirību, kas ietekmē cenu salīdzināmību, sākotnējās izmeklēšanas ietvaros veica normālās vērtības korekciju. Ņemot vērā to, ka konkrētā dabiskā priekšrocība turpināja pastāvēt, šīs pārskatīšanas nolūkā nolēma piemērot tādu pašu normālās vērtības korekciju kā sākotnējā izmeklēšanā. (27) Ķīnas eksportētāji/tirgotāji, kas sadarbojās, pieprasīja korekciju attiecībā uz dažādajiem tirdzniecības līmeņiem, par pamatojumu izvirzot to, ka Dienvidāfrikas ražotājs, kas sadarbojās, pārdod lietotājiem, bet Ķīnas eksportētāji/tirgotāji pārdod importētājam/tirgotājiem. Pēc turpmākas jautājuma izskatīšanas secināja, ka tirdzniecības līmeņos ir atšķirība, attiecībā uz kuru jāizdara korekcija. Tā kā Dienvidāfrikas ražotājs, kas sadarbojas, nepārdod abiem atšķirīgajiem izskatāmajiem tirdzniecības līmeņiem, korekciju novērtēja, ievērojot 2. panta 10. punkta d) apakšpunkta ii) ievilkumu, 10 % apmērā no attiecīgā ražotāja bruto seguma, saskaņā ar Kopienas iestāžu ieviesto praksi. 4. Dempinga starpība (28) Vidējās svērtās eksporta cenas salīdzinājums ar vidējo svērto normālo vērtību uzrādīja, ka izmeklēšanas laika posmā joprojām pastāv dempings un ka dempinga starpība ir vienāda ar summu, par kuru normālā vērtība pārsniedz eksporta cenu (izteikta kā procentuālā daļa no CIF importa cenas uz Kopienas robežas, pirms nodokļa samaksas). Konstatētā dempinga starpība tomēr bija zemāka nekā tā, ko noteica sākotnējā izmeklēšanā. Jāatzīmē arī, ka samazinātais dempinga līmenis būtībā radās eksporta cenu pieauguma dēļ, kas atspoguļo Ķīnas eksporta licenču sistēmu un antidempinga maksājuma veidu (tas ir, mainīgais maksājums). 5. Secinājums par dempinga turpināšanās iespējamību (29) Tā kā konstatēja, ka izmeklēšanas laika posmā pastāvēja dempings, nav iemesla domāt, ka dempings neturpināsies, ja atcels pašlaik piemērojamos antidempinga pasākumus. D. DEMPINGA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA 1. Iepriekšējas piezīmes (30) Pēc konstatācijas, ka dempings bija turpinājies izmeklēšanas laika posmā, izskatīja dempinga atkārtošanās iespējamību attiecīgo pasākumu atcelšanas gadījumā. Minētajā nolūkā izskatīja šādus faktorus: Ķīnas eksporta cenu attīstību no 1993. gada līdz ILP, eksporta licenču sistēmu, ko Ķīnas iestādes ieviesa 1994. gadā, un stāvokli Ķīnā attiecībā uz fluoršpata ražošanu, ražošanas jaudu un krājumiem. 2. Ķīnas eksporta cenu uz Kopienu attīstība (31) Paralēli antidempinga pasākumu piemērošanai Ķīnas fluoršpata eksporta cenas pakāpeniski palielinājās un, vidēji, kā arī uz Kopienas CIF robežcenas pamata, pietuvojās minimālajai cenai EUR 113,5 par tonnu sausnas. Jo īpaši, cenas mainījās no EUR 86 1993. gadā līdz EUR 111 par tonnu sausnas 1998. gadā. Tas šķiet norādām, ka minimālā cena darbojās kā stimuls cenas palielinājumam. Tāpēc iespējams, ka pasākumu atcelšana atkal pavērstu stāvokli pretējā virzienā un izraisītu eksporta cenu samazinājumu. 3. Ķīnas eksporta licenču sistēmas ietekme (32) Ķīnas valdība 1994. gadā ieviesa reglamentējošu sistēmu, kurā ietilpst eksporta gada kvota, apvienota ar eksporta licences nodevu, kas attiecās uz vairākiem minerāliem, tostarp fluoršpatu. Jāatzīmē, ka eksporta licenču sistēmas ieviešana sakrita ar antidempinga maksājumu piemērošanu par fluoršpatu, un vienlaikus pastāvēja antidempinga maksājumi par citiem attiecīgajiem minerāliem. Deklarētais mērķis bija stabilizēt fluoršpata un citu minerālu eksportētos apjomus, kā arī nepieļaut eksporta cenu samazināšanos iekšējās konkurences spiediena rezultātā. Tai patiešām bija ietekme, palielinot Ķīnas eksporta cenas uz Kopienu. Kvotu atcēla 1998. gadā un atkal ieviesa 1999. gadā, bet eksporta licences nodeva palika spēkā kopš tās ieviešanas. Eksporta licences piedāvā izsolē un piešķir augstākās cenas solītājiem vai arī solītājiem, kuri piedāvā cenu virs vidējās. (33) Eksporta licenču sistēma kopš ieviešanas ir vairākkārt būtiski grozīta, tostarp 1998. gadā kvotu sistēma uz laiku tika apturēta. Tātad, ja dominējošie apstākļi starptautiskajos tirgos mainās, vai arī, ja uzskata, ka shēma nepilda savus uzdevumus, Ķīnas valdība var nolemt grozīt sistēmu vai arī vispār to atcelt bez iepriekšēja paziņojuma. Tas, savukārt, var novest pie eksporta cenu samazināšanās, jo īpaši, ja atcels pašlaik spēkā esošos antidempinga pasākumus. (34) Katrā ziņā, ņemot vērā to, ka iepriekš aprakstīto sistēmu autonomi pārvalda eksportētājvalsts iestādes, tai nebūtu jāietekmē Kopienas iestāžu lēmums par to, vai atjaunot vai neatjaunot antidempinga pasākumus izmeklēšanas ietvaros, ievērojot pamatregulas 11. panta 2. un 3. punktu. 4. Ķīnas ražošana, ražošanas jauda un krājumi (35) Neviens Ķīnas fluoršpata ražotājs nesadarbojās. Ķīnas iestādes un CCCMC saņēma brīdinājumu, ka, ja nebūs pilnīgas sadarbības, dažādo Ķīnas pušu, uz ko attiecas šī pārskatīšana, sniegtās atbildes uzskatīs par nepilnīgām. Noteiktajā termiņā informāciju neiesniedza. Rezultātā Komisijai, ievērojot pamatregulas 18. pantu, savi atzinumi par Ķīnas fluoršpata ražošanu, ražošanas jaudu un krājumiem bija jāpamato uz pieejamajiem faktiem. Izmantotā informācija tika gūta no attiecīgās nozares tirgus pētījumiem, no informācijas, ko sniedza vadošais attiecīgā ražojuma tirgotājs pasaulē, kā arī no informācijas, kas pieejama no citām antidempinga iestādēm. (36) Šajā saistībā izmeklēšanā konstatēja Ķīnas ražošanas jaudas palielinājumu un krājumus, kas rada Ķīnas eksporta palielināšanās risku, kas savukārt var izraisīt cenu samazināšanos pasaulē. Tiešām, skābes ieguvei piemērotas kvalitātes fluoršpata ražošanas jauda Ķīnā no 1993. gada līdz 1998. gadam palielinājās par 26 %. Jaudas palielinājums noveda arī pie samazinātas jaudas izmantošanas, ko 1998. gadā skābes ieguvei piemērotas kvalitātes fluoršpatam lēsa 59 % apmērā. Konstatēja, ka ir uzkrājušies lieli Ķīnas krājumi. Tas rada īpaši nestabilu situāciju, ņemot vērā to, ka skābes ieguvei piemērotas kvalitātes fluoršpata ražošana Ķīnā veido aptuveni 52 % no pasaules ražošanas, bet Ķīnas eksports atbilst 38 % no pasaules kopprodukcijas. 5. Secinājums par dempinga atkārtošanos (37) Ņemot vērā to, ka: - konstatēja, ka ĶTR izcelsmes fluoršpata eksports uz Kopienu izmeklēšanas laika posmā ir veikts par dempinga cenām, - Ķīnas CIF eksporta cenu attīstība lielā mērā ir atkarīga no pārskatāmo antidempinga pasākumu pastāvēšanas un no eksporta licenču sistēmas, ko ieviesa un autonomi pārvalda ĶTR valdība, - sakarā ar eksporta licenču sistēmas iespējamo pagaidu raksturu, šo sistēmu nevar uzskatīt par garantiju tam, ka tiks saglabātas pašreizējās eksporta cenas, - Ķīnas ražotāji ir krasi palielinājuši fluoršpata ražošanas jaudu, ir izveidojuši milzīgus krājumus, un pašlaik viņiem ir ļoti zems jaudas izmantošanas līmenis, secina, ka ir liela iespējamība, ka dempings turpināsies vēl lielākos apmēros, ja atcels spēkā esošos pasākumus. E. KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZARE (38) Izmeklēšana uzrādīja, ka Kopienas ražotāji, kas sadarbojās, pārstāv vairāk nekā 95 % no Kopienas kopējās attiecīgā ražojuma produkcijas izmeklēšanas laika posmā. Līdz ar to minētie ražotāji veido attiecīgo Kopienas ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē. Turpmāk tekstā tie tiks dēvēti par "Kopienas ražošanas nozari". F. KOPIENAS FLUORŠPATA TIRGUS STĀVOKĻA ANALĪZE 1. Patēriņš Kopienas tirgū (39) Lai noteiktu šķietamo patēriņu, par pamatu ņēma Kopienas ražošanas nozares kopējos pārdošanas apjomus nesaistītām pusēm Kopienas tirgū, informāciju par kopējo ĶTR importa apjomu, kas paziņota eksportētāju/tirgotāju aptaujas anketās, importu no citām trešām valstīm saskaņā ar Eiropas Kopienu statistikas biroja datiem, kā arī datus no Austrijas, Somijas un Zviedrijas valsts statistikas birojiem par importa datiem pirms 1995. gada. (40) Uzskatīja, ka apjomi, ko Kopienas ražotāji pārdeva saistītām pusēm, kuras fluoršpatu pārveidoja savos uzņēmumos, ir pārdoti ierobežotā tirgū, un tāpēc tos izslēdza no Kopienas patēriņa un, vispārīgāk, Kopienas ražošanas nozares stāvokļa novērtējuma. Tādu secinājumu izdarīja, ņemot vērā to, ka fluoršpats, kas paredzēts ierobežotam tirgum, nekonkurē ar fluoršpatu, kas pieejams Kopienā, un ka tāda ražojuma apjomi saistītajām pusēm tika pārdoti par iekšējām cenām. (41) Prasītājs apgalvoja, ka tas imports, kura izcelsme ir Namībijā un Dienvidāfrikā, būtu jāizslēdz no patēriņa aprēķina, jo šo importu pārdeva lietotājiem Kopienā, kuri bija saistīti ar attiecīgajiem eksportētājiem, un līdz ar to tas tika pārdots ierobežotā tirgū. (42) Konstatēja, ka abas valstis eksportēja attiecīgo ražojumu gan saistītiem, gan nesaistītiem uzņēmumiem. Turklāt, saistītās puses Kopienā iepirka attiecīgo ražojumu arī no nesaistītiem avotiem. Tā kā starp abiem minētajiem pārdošanas veidiem nevarēja novilkt skaidru šķirtni, secināja, ka viss imports jāiekļauj Kopienas patēriņa aprēķinā. (43) Pamatojoties uz iepriekš minēto, patēriņš Kopienas tirgū attīstījās no aptuveni 284300 tonnām 1993. gadā līdz 392700 tonnām 1994. gadā, līdz 400900 tonnām 1995. gadā, līdz 470700 tonnām 1996. gadā, līdz 491800 tonnām 1997. gadā un līdz 496200 tonnām 1998. gadā. Fluoršpata patēriņš Kopienā attiecīgajā laika posmā palielinājās par 75 %, jo īpaši laika posmā no 1993. gada līdz 1994. gadam (+ 38 %) un no 1995. gada līdz 1996. gadam (+ 17 %). Tāds patēriņa palielinājums ir saistīts ar pieprasījuma attīstību attiecībā uz alumīniju un pieprasījuma pieaugumu pēc perfluorētajiem ogļūdeņražiem (dzesējošiem aģentiem), kam vajadzīgs īpašs fluoršpats. Šo palielinājumu var piedēvēt arī jaunu pakārtotu fluoršpata izmantošanas iespēju attīstībai. 2. Imports no attiecīgās valsts a) Importa apjoms, importa daļa un attiecīgā importa tirgus daļa (44) ĶTR izcelsmes fluoršpata importa apjoms ievērojami palielinājās no aptuveni 60400 tonnām 1993. gadā līdz 62900 tonnām 1994. gadā, līdz 68500 tonnām 1995. gadā, līdz 109300 tonnām 1996. gadā, līdz 128800 tonnām 1997. gadā un līdz 155200 tonnām 1998. gadā. Ķīnas fluoršpata imports Kopienā attiecīgajā laika posmā pastāvīgi palielinājās par apmēram 157 %, pieaugot ātrākā tempā nekā Kopienas patēriņš. (45) ĶTR importa daļa no kopējā fluoršpata importa Kopienā svārstījās no 26,7 % līdz 50,6 %. Lielāko importa daļu sasniedza izmeklēšanas laika posmā. (46) Tirgus daļa, ko ĶTR imports aizņēma Kopienas tirgū, attīstījās šādi: no 21,3 % 1993. gadā līdz 16 % 1994. gadā, līdz 17,1 % 1995. gadā, līdz 23,2 % 1996. gadā, līdz 26,2 % 1997. gadā un līdz 31,3 % 1998. gadā. Tas ir līdzvērtīgi vispārējam palielinājumam par 10 punktiem izskatītajā laika posmā. Tirgus daļas samazinājumu 1994. un 1995. gadā var izskaidrot gan ar antidempinga pasākumu ieviešanu 1994. gada martā, gan ar Ķīnas eksporta licenču sistēmu, ko ieviesa 1994. gada aprīlī. b) Attiecīgā importa cenu attīstība un cenu politika i) Cenu attīstība (47) Saskaņā ar eksportētāju/tirgotāju atbildēm uz aptaujas anketu konstatēja, ka Ķīnas fluoršpata cenas no 1993. gada līdz ILP bija palielinājušās par 29 %, sasniedzot līmeni, pamatojoties uz CIF Kopienas robežcenu, kas ir mazliet zemāks par minimālo cenu 113,5 eiro/tonnā. Jo īpaši, laika posmā no 1993. gada līdz 1997. gadam Ķīnas fluoršpata cenas pastāvīgi palielinājās no 86,06 ECU/tonnā līdz 114,58 ECU/tonnā. Ķīnas cenu samazinājums no 1997. gada līdz 1998. gadam sakrita laikā ar Ķīnas eksporta kvotas atcelšanu, kas izraisīja vispārēju Ķīnas eksporta cenu samazinājumu visos eksporta tirgos. ii) Cenu politika (48) Lai pārbaudītu Ķīnas importa cenu politiku izmeklēšanas laika posmā, izdarīja cenu salīdzinājumu starp Kopienas ražošanas nozares vidējām pārdošanas cenām un Ķīnas eksportētāju/tirgotāju un ārpuskopienas tirgotāju pārdošanas cenām nesaistītiem importētājiem Kopienā, kas koriģētas līdz vienam un tam pašam tirdzniecības līmenim. (49) Ķīnas ražojumu cenas šajā laika posmā bija aptuveni par 12 % zemākas nekā Kopienas ražošanas nozares cenas. Jāatzīmē, ka cenu samazinājuma starpība iepriekšējā izmeklēšanā sasniedza 41 %. 3. Kopienas ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis a) Ražošana (50) Kopienas ražošanas nozares ražošana izskatītajā laika posmā palielinājās par 32 %, pieaugot no aptuveni 276000 tonnām 1993. gadā līdz aptuveni 363800 tonnām 1998. gadā. Maksimumu (aptuveni 372300 tonnas) sasniedza 1995. gadā. b) Ražošanas jauda (51) Kopienas ražošanas nozares ražošanas jaudu aprēķināja uz flotācijas jaudas pamata, kas raksturo fluoršpata ražošanas vājo vietu. Tā mainījās no 518000 tonnām 1993. gadā līdz 502000 tonnām 1998. gadā, kas nozīmē 3 % samazinājumu izskatītajā laika posmā. c) Ražošanas jaudas izmantošana (52) Kopienas ražošanas nozares jaudas izmantošana palielinājās no 53 % 1993. gadā līdz 60 % 1994. gadā, līdz 72 % 1995. gadā, līdz 68 % 1996. un 1997. gadā, un līdz 72 % 1998. gadā. Zemo līmeni 1993. un 1994. gadā var izskaidrot ar importa dempinga ietekmi, kā konstatēts iepriekšējā izmeklēšanā. Tikai pēc 1994. gada antidempinga pasākumiem bija ietekme, kas ļāva Kopienas ražošanas nozarei darboties augstākā jaudas izmantošanas līmenī. d) Pārdošanas apjoms (53) Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjomi Kopienā palielinājās no aptuveni 120000 tonnām 1993. gadā līdz aptuveni 189000 tonnām 1998. gadā. Pārdošanas apjomu pieaugums bija īpaši pamanāms 1995. gadā, kad Kopienas ražošanas nozare, samazinot cenas, palielināja savus pārdošanas apjomus līdz 191600 tonnām. Tas tika darīts, lai saglabātu savu tirgus daļu Kopienas tirgū. e) Tirgus daļa (54) Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa Kopienas tirgū samazinājās no 42,1 % 1993. gadā līdz 38,1 % 1998. gadā, ar īslaicīgu pieaugumu 1995. gadā. Tirgus daļa 47,8 %, ko sasniedza 1995. gadā, atbilst vispārējam importa uz Kopienu apjoma samazinājumam tajā gadā, kas radās zemo cenu dēļ, ko prasīja Kopienas ražošanas nozare, kaitējot savai rentabilitātei. Pēc 1995. gada tirgus daļa regulāri samazinājās, pazeminoties par 4 procentu punktiem salīdzinājumā ar 1993. gadu. f) Cenu attīstība (55) Kopienas ražošanas nozares vidējās fluoršpata pārdošanas cenas Kopienas tirgū samazinājās no 1993. gada līdz 1995. gadam un kopumā palielinājās no 1995. gada līdz 1998. gadam, sasniedzot maksimumu 1997. gadā. Zemais cenu līmenis 1995. gadā atbilst Kopienas ražošanas nozares stratēģijai, kas izklāstīta iepriekš, proti, centieniem saglabāt tirgus daļu, samazinot cenu līmeni. No 1995. gada līdz 1997. gadam Kopienas ražošanas nozares cenu līmenis palielinājās, sakrītot laikā gan ar Ķīnas cenu, gan pieprasījuma pēc fluoršpata pastāvīgu pieaugumu. No 1997. gada līdz 1998. gadam Kopienas ražošanas nozares cenas mazliet samazinājās, kas sakrita ar Ķīnas importa cenu samazināšanos. g) Rentabilitāte (56) Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte, izteikta kā procentuālā daļa no neto pārdošanas apjomiem, mainījās no –11,8 % 1993. gadā līdz 0,9 % 1998. gadā. h) Nodarbinātība (57) Kopienas ražošanas nozares nodarbinātība mainījās no 696 darbiniekiem 1993. gadā līdz 689 darbiniekiem 1998. gadā. i) Krājumi (58) Kopienas ražotāju krājumi pastāvīgi samazinājās no aptuveni 50000 tonnām 1993. gadā līdz 28400 tonnām 1998. gadā, kas atbilst samazinājumam par 43 %. Krājumi bija 18 % no ražošanas 1993. gadā un 8 % 1998. gadā. j) Ieguldījumi (59) Kopienas ražošanas nozares kopējie ieguldījumi attiecībā uz fluoršpatu palielinājās no aptuveni 2,2 miljoniem EUR 1993. gadā līdz 9,4 miljoniem EUR 1998. gadā. k) Secinājums (60) Pēc antidempinga pasākumu piemērošanas 1994. gadā Kopienas ražošanas nozares stāvoklis kopumā uzlabojās. Arī turpmāk tika pieliktas pūles ražošanas procesa racionalizēšanai un izdarīti jauni ieguldījumi. Tomēr, kaut arī stāvoklis kopumā uzlabojās, laika posms, kurā minētie pasākumi bija spēkā, neļāva Kopienas ražošanas nozarei pilnībā atgūties no importa dempinga iepriekšējām sekām, jo īpaši attiecībā uz rentabilitāti. Tiešām, Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte no 1993. gada līdz 1997. gadam saglabājās negatīva. No 1997. gada Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte uzlabojās, kas sakrita gan ar tās pārdošanas cenu Kopienā, gan produktivitātes vispārēju uzlabojumu. Kopienas ražošanas nozare tomēr atrodas tikai mazliet virs rentabilitātes sliekšņa, un tās finanšu rezultāti acīmredzami ir zem līmeņa, ko tāda ražošanas nozare varētu sasniegt normālos tirgus apstākļos. (61) Līdz ar to secina, ka, lai arī Kopienas ražošanas nozares stāvoklis pēc antidempinga pasākumu piemērošanas uzlabojās, nozare tomēr pilnībā nav atguvusies un joprojām ir nedrošā stāvoklī. 4. Attiecīgā importa ietekme (62) Izmeklēšana uzrādīja, ka, lai arī 1994. gada martā tika piemēroti antidempinga pasākumi, Ķīnas eksports uz Kopienas tirgu turpināja palielināties. Tiešām, fluoršpata imports no ĶTR no 1993. gada līdz 1998. gadam palielinājās par 157 %, un tā tirgus daļa Kopienas tirgū palielinājās no 21,3 % līdz 31,3 %. Tajā pašā laika posmā Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjomi palielinājās par 58 %, bet tie zaudēja savus tirgus daļu Ķīnas importam. To tirgus daļa Kopienas tirgū samazinājās no 42,1 % līdz 38,1 %. (63) Kas attiecas uz cenām, Ķīnas importa cenas attiecīgajā laika posmā palielinājās par 29 %. Tāda cenu attīstība jāaplūko, ņemot vērā antidempinga pasākumu ieviešanu 1994. gada martā un Ķīnas eksporta licenču sistēmu, ko ieviesa 1994. gadā un kas veicināja Ķīnas cenu pieaugumu visā pasaulē. Cenu palielinājums ir būtiskāks no 1996. gada, kas sakrīt ar Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenu uzlabošanos un zaudējumu samazināšanos. (64) 1998. gada jūlijā Tirdzniecības un ārējās ekonomiskās sadarbības ministrija (MOFTEC) atcēla eksporta kvotu, saglabājot tikai licences nodevu. Vienlaikus Ķīnas cenas samazinājās, it īpaši 1998. gada otrajā pusē un 1999. gadā, norādot Ķīnas fluoršpata cenu samazināšanās iespēju, arī nepastāvot antidempinga pasākumiem. 5. Citu trešo valstu importa apjoms un importa cenas (65) Fluoršpata importa apjoms no citām trešām valstīm izskatītajā laika posmā palielinājās par 46 % - no aptuveni 104100 tonnām 1993. gadā līdz 151700 tonnām 1998. gadā. Tomēr, minēto valstu tirgus daļa kopumā no 1993. gada līdz 1998. gadam samazinājās no 36,6 % līdz 30,6 %. (66) Runājot par minēto eksportētājvalstu cenām, jāatzīmē, ka tās no 1993. gada līdz 1998. gadam palielinājās par 20 %. Tomēr vidēji tās palika zemākas par Ķīnas cenām, izņemot Maroku. Namībijas un Dienvidāfrikas gadījumā tas, ka vidējās eksporta cenas ir zemākas par Ķīnas cenām, būtu jāskata, ņemot vērā to, ka daļa eksporta uz Kopienu tiek veikta saistītiem lietotājiem Kopienā, iespējams, par iekšējām cenām. Attiecībā uz Keniju un Meksiku, to fluoršpata cenas šķiet atspoguļojam augstāku piemaisījumu līmeni, kā rezultātā nosaka zemāku cenu, jo tāda fluoršpata lietotājiem radīsies papildu izmaksas. (67) Pamatojoties uz iepriekš minēto, uzskata, ka fluoršpata importam no citām trešām valstīm bija ierobežota ietekme uz Kopienas ražošanas nozares ekonomisko stāvokli. Turklāt tā norādīja, ka Ķīnas eksportētāji bija spējuši ievērojami uzlabot savu stāvokli Kopienā, kaitējot ne tikai Kopienas ražošanas nozarei, bet arī citām trešām valstīm. G. KAITĒJUMA TURPINĀŠANĀS IESPĒJAMĪBA (68) Lai novērtētu spēkā esošo pasākumu termiņa beigu iespējamo ietekmi, izskatīja šādus faktorus: fluoršpata ražošanas nozares stāvokli ĶTR, Ķīnas fluoršpata importa politiku citās trešās valstīs un antidempinga pasākumu atcelšanas iespējamo ietekmi uz Kopienas ražošanas nozares stāvokli. 1. ĶTR fluoršpata ražošanas nozares stāvokļa analīze a) Ražošana, ražošanas jauda, krājumi (69) Prasītājs iebilda, ka fluoršpata ražošana un ražošanas jauda ĶTR attiecīgajā laika posmā ievērojami palielinājās, sasniedzot līmeni krietni virs pasaules gada patēriņa līmeņa. Vēl bija iebildumi, ka pasākumu atcelšanas gadījumā pastāv iespēja, ka Ķīnas imports par dempinga cenām vēl vairāk palielināsies. (70) Ķīnas eksportētāji/tirgotāji apgalvoja, ka ir maz ticams, ka fluoršpata eksports uz Kopienu pasākumu atcelšanas gadījumā palielinātos, ņemot vērā vietējā patēriņa pieaugumu un pārbaudes, ko Ķīnas iestādes veic attiecībā uz ražošanu un ražošanas jaudu. (71) Vairāki Kopienas lietotāji apgalvoja, ka pašreizējais ražošanas un ražošanas jaudas līmenis ĶTR izmeklēšanas laika posmā neradīja draudus Kopienas ražošanas nozarei, ņemot vērā to, ka pieauga iekšējais patēriņš, trešās valstis, kas tradicionāli nepirka no ĶTR, piemēram, Indija, sāka importēt Ķīnas fluoršpatu, kā arī tika sagaidīts, ka Ķīnas eksports koncentrēsies uz Amerikas Savienoto Valstu (turpmāk tekstā "ASV") tirgu, ņemot vērā gaidīto pieprasījuma pieaugumu tajā tirgū. (72) Atbilstoši pieejamajai informācijai un saskaņā ar 36. apsvērumā minēto, jāatzīmē, ka Ķīnas ražošana un Ķīnas ražošanas jauda izskatītajā laika posmā pastāvīgi palielinājās. Tiešām, Ķīnas ražošanas jauda palielinājās no 1,9 miljoniem tonnu 1993. gadā līdz 2,4 miljoniem tonnu 1998. gadā. Ražošana tajos pašos gados palielinājās no 0,8 miljoniem tonnu līdz 1,4 miljoniem tonnu. Tajā pašā laikā jaudas izmantošanas līmenis bija zems, pēc aplēsēm 59 % 1998. gadā. Lēš, ka Ķīnas vietējais patēriņš ir aptuveni 300000 tonnas gadā. Turklāt tajā pašā laika posmā ir izveidojušies lieli Ķīnas krājumu apjomi. (73) Ar tādu milzīgu ražošanas jaudu un iespējamu Ķīnas licenču sistēmas atcelšanu pastāv iespēja, ka lieli Ķīnas fluoršpata daudzumi par dempinga cenām, vēl virs pašreizējā importa apjoma, var atgriezties Kopienas tirgū, ja nebūs antidempinga pasākumu. b) Ķīnas eksporta licenču sistēma (74) Kā jau minēts 32. apsvērumā, 1994. gada aprīlī Ķīnas iestādes ieviesa eksporta licenču sistēmu, kas sastāv no gada eksporta kvotas, kura apvienota ar eksporta licences nodevu par Ķīnas fluoršpata eksportu. (75) Sistēmā pēdējos gados ir izdarīti daži grozījumi: 1998. gada vidū eksporta kvotu atcēla, tādējādi no 1998. gada otrās puses spēkā palika tikai eksporta licences nodeva. 1999. gada sākumā Ķīnas iestādes atkal ieviesa kvotu. 1998. gadā licences kvota vidēji bija apmēram ECU 20,3 par tonnu. Tas liecina, ka, ja eksports būtu veikts ECU 113,5 līmenī, tad faktiskā eksporta cena bez licences nodevas būtu ECU 93,2. (76) Prasītājs apgalvoja, ka Ķīnas licenču sistēmu drīz var atcelt, un rezultātā Ķīnas fluoršpata eksports uz Kopienu par zemākām cenām var palielināties, ja antidempinga pasākumu termiņa izbeigšanās netiks aizkavēta. (77) Ķīnas eksportētāji/tirgotāji iebilda, ka licenču sistēmas mērķis ir aizsargāt fluoršpata resursus un nodrošināt stabilitāti un ticamību fluoršpata tirgū un ka nav iemesla uzskatīt, ka sistēmu drīz atcels. Vēl viņi apgalvoja, ka, ja antidempinga pasākumus neturpinās, licenču sistēmu neatcels. (78) Uzskatīja, ka jebkurš pieņēmums par licenču sistēmas turpmāko attīstību ir visai spekulatīvs. Ķīnas licenču sistēmas analīze tomēr norāda, ka tā kopš ieviešanas vairākkārt ir būtiski grozīta, tostarp 1998. gadā, kad tika atcelta eksporta kvota. Turklāt, ievērojamā Ķīnas licences nodevas summa norāda uz Ķīnas fluoršpata ražotāju iespējām pārdot par ļoti zemām cenām. Turklāt, eksporta licenču sistēmas pastāvēšana, ko izveidojusi un pārvalda trešās valsts valdība resursu saglabāšanas nolūkā, nevar kalpot par pamatu secinājumam par to, vai kaitējumu radošais dempings turpināsies vai neturpināsies. c) Ķīnas eksporta cenu uz Kopienu attīstība (79) Šķiet, antidempinga pasākumi ir noveduši pie tā, ka Ķīnas eksportētāju noteiktās cenas pakāpeniski palielinājās. Tāpēc pasākumu atcelšana var pavērst situāciju pretējā virzienā un izraisīt eksporta cenu samazināšanos, kā rāda 1998. gada pieredze un Ķīnas eksporta licenču nodevas ievērojamā summa. (80) Turklāt, konstatēja, ka 1998. gadā bijuši vairāki gadījumi, kad lietotāji iepirka Ķīnas fluoršpatu par cenu, kas bija zemāka par minimālo, un tāpēc viņiem bija jāmaksā antidempinga maksājumi. 2. Antidempinga pasākumu atcelšanas iespējamā ietekme uz Kopienas ražošanas nozares stāvokli (81) Pirmkārt, jāatzīmē, ka pēc ILP viens no Kopienas ražotājiem prasītājiem pārtrauca fluoršpata ražošanu, jo zaudēja savu lielāko klientu, kurš pārgāja pie Ķīnas konkurentiem. Fakts, ka tas notika laikā, kad bija spēkā antidempinga pasākumi, norāda uz iespējamo turpmāko kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei gadījumā, ja atcels antidempinga pasākumus. (82) Otrkārt, izmeklēšana pierādīja, ka pat ar spēkā esošiem antidempinga pasākumiem Kopienas ražošanas nozares cenas atradās zem attiecīgā importa cenu spiediena. Sagaida, ka, ja nebūs pasākumu, cenas, kuras, kā rāda izmeklēšana, antidempinga pasākumi ir ietekmējuši labvēlīgi, sāktu samazināties, un cenu samazinājums turpinātos lielākos apmēros. Ķīnas cenu iespējamo samazināšanos atspoguļo summas, kas maksātas par eksporta licences nodevu, kas 1998. gadā vidēji bija ECU 20,3. Atskaitot šādu summu no eksporta cenas, cenu samazinājuma starpība būtu lēšama 26,7 % apmērā. Sagaida, ka tāds cenu samazinājums radītu Kopienas ražošanas nozarei lielus zaudējumus. (83) Treškārt, sagaida, ka, ja nebūs antidempinga pasākumu, Kopienas tirgū būs lieli fluoršpata importa apjomi par dempinga cenām. Tad iespējams, ka Kopienas ražotāji turpinās zaudēt pārdošanas apjomus un tirgus daļu Ķīnas eksportētājiem. 3. Secinājums par kaitējuma turpināšanās iespējamību (84) Ņemot vērā to, ka: - Ķīnas ražotāji bija krasi palielinājuši savu ražošanas jaudu, bija izveidojuši lielus krājumus, un viņiem bija ļoti zems jaudas izmantošanas līmenis, - Ķīnas CIF eksporta cenu attīstību ievērojami ietekmēja spēkā esošie antidempinga pasākumi un tas, ka pastāvēja ĶTR valdības noteiktā eksporta licenču sistēma. Šo sistēmu nevar uzskatīt par garantiju eksporta cenu saglabāšanai, ja nebūs antidempinga pasākumu, - cenas, ko Ķīnas eksportētāji prasītu, ja nebūtu antidempinga pasākumu, potenciāli ir ļoti zemas, jo īpaši, ja ņem vērā samaksāto eksporta licences nodevas summu, kas norāda uz ļoti lielu cenu samazinājuma turpināšanās iespēju, - Kopienas ražošanas nozares stāvoklis joprojām ir nedrošs, - konstatēja vairākus gadījumus, kad lietotāji Kopienā ir iepirkuši Ķīnas fluoršpatu par cenu, kas ir zemāka par minimālo importa cenu, secina, ka spēkā esošo pasākumu atcelšanas gadījumā Ķīnas importa dempinga nodarītais kaitējums turpinātos, un Kopienas ražošanas nozares stāvoklis tādā gadījumā vēl vairāk pasliktinātos. H. KOPIENAS INTERESES (85) Atbilstīgi pamatregulas 21. pantam izskatīja, vai var skaidri secināt, ka antidempinga pasākumu saglabāšana nebūtu Kopienas interesēs. Kopienas interešu noteikšanas pamatā bija visu dažādo iesaistīto pušu, tas ir, Kopienas ražošanas nozares, importētāju, kā arī attiecīgā ražojuma lietotāju interešu izvērtējums. (86) Jāatgādina, ka iepriekšējā izmeklēšanā atzina, ka antidempinga pasākumu pieņemšana minimālās cenas veidā nav pretrunā Kopienas interesēm. Jāatzīmē, ka pašreizējā izmeklēšana ir pārskatīšana, kurā jāanalizē stāvoklis, kad antidempinga pasākumi jau ir spēkā. Rezultātā, šīs izmeklēšanas laiks un raksturs ļauj novērtēt jebkuru negatīvu un nevēlamu ietekmi, ko rada pārskatāmie antidempinga pasākumi. (87) Lai izvērtētu ietekmi, kāda varētu būt pasākumu termiņa pagarināšanai vai izbeigšanai, Komisija pieprasīja informāciju aptaujas anketu veidā no visām iepriekš minētajām ieinteresētajām pusēm. Neviens importētājs neatbildēja uz aptaujas anketu. Deviņi lietotāji atbildēja uz aptaujas anketām. 1. Kopienas ražošanas nozares intereses (88) Izmeklēšana parādīja, ka Kopienas ražošanas nozare ir guvusi labumu no spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem. Pēdējos gados tā ir pielikusi ievērojamas pūles, lai ar racionalizācijas palīdzību uzlabotu produktivitāti. Tiešām, Kopienas ražošanas nozares produktivitāte izskatītajā laika posmā palielinājās par 33 %, un tajā pašā laika posmā tika pastāvīgi izdarīti ieguldījumi. Ieguldījumu līmenis bija īpaši augsts 1998. gadā, norādot, ka šī nozare ir dzīvotspējīga un apņēmusies nepārtraukt darbību. (89) Kopienas ražošanas nozares stāvoklis tomēr joprojām paliek sarežģīts, jo īpaši rentabilitātes izteiksmē. Šajā kontekstā jebkurām pārmaiņām attiecīgā ražojuma komerciālajā vidē var būt ievērojama negatīva ietekme uz Kopienas fluoršpata ražošanas nozares stāvokli. (90) Ņemot vērā minēto, secināja, ka, neturpinot spēkā esošos pasākumus, Kopienas ražošanas nozares stāvoklis, visticamāk, pasliktināsies. Līdz ar to pasākumu turpināšana būtu Kopienas ražošanas nozares interesēs. 2. Importētāju intereses (91) Neviens no nesaistītajiem importētājiem neatbildēja uz aptaujas anketu. Sadarbības trūkums varētu būt norāde uz to, ka 1994. gada martā piemērotajiem antidempinga pasākumiem nav bijusi ievērojama negatīva ietekme uz importētājiem. To var pamatot ar faktu, ka imports no ĶTR izskatītajā laika posmā pastāvīgi palielinājās, un tādējādi importētājiem bija iespējams turpināt saņemt piegādes no ĶTR. (92) Ņemot vērā minēto, secina, ka pasākumu turpināšana nenovestu pie to ekonomiskā stāvokļa pasliktināšanās nākotnē. 3. Lietotāju ražošanas nozares intereses a) Iepriekšējas piezīmes (93) Fluoršpats ir pamata izejviela lielam skaitam pakārtotu ražojumu ar augstu pievienoto vērtību. Pirmais fluoršpata pārveides posms ir fluorūdeņražskābes ražošana, ko savukārt izmanto, lai ražotu perfluorētos ogļūdeņražus (izejviela dzesējošiem aģentiem, šķīdinātājiem, putām), alumīnija fluorīdu (alumīnija ražošanai) un citus ķīmiskos atvasinājumus. b) Dati, kas iegūti no pusēm, kuras sadarbojās (94) 1998. gadā lietotāji, kas sadarbojās, iepirka visu ĶTR izcelsmes fluoršpata importu un aptuveni 80 % no fluoršpata apjoma, ko pārdeva Kopienas ražošanas nozare. (95) 1998. gadā minētie uzņēmumi, kas sadarbojas, pārstāvēja 26465 miljonu EUR apgrozījumu, no kuriem 682 miljoni EUR (2,6 %) attiecās uz fluoršpata atvasinājumu piemērojumiem. Fluoršpata lietotāju ražošanas nozare sastāv no maziem, vidējiem un lieliem uzņēmumiem, kas 1998. gadā izdarīja ievērojamus ieguldījumus. Fluoršpata atvasinājumu nozares vidējā svērtā rentabilitāte palielinājās no 3,7 % 1996. gadā līdz 6,3 % 1998. gadā. (96) Izmeklēšana uzrādīja, ka fluoršpats veido apmēram 30 % no kopējām fluorūdeņražskābes ražošanas izmaksām un no 5 % līdz 20 % attiecībā uz fluorūdeņražskābes atvasinājumiem. c) Lietotāju izvirzītie argumenti i) Atkarība no importa (97) Daži lietotāji apgalvoja, ka pasākumu saglabāšana nav Kopienas interesēs, ņemot vērā to, ka lietotāji ir atkarīgi no importa sakarā ar ierobežoto Kopienā pieejamo ražošanas jaudu. Šajā saistībā viņi iebilda, ka antidempinga pasākumu turpināšana var radīt piegādes trūkumu Kopienā, tā kā pieprasījums pēc fluoršpata pieaug tehnoloģijas un normatīvu attīstības dēļ. (98) Kopienas ražošanas nozare neapstrīdēja, ka imports no trešām valstīm ir vajadzīgs, lai apmierinātu pieprasījumu pēc fluoršpata Kopienā. Tā apgalvoja, ka antidempinga pasākumu mērķis nav neielaist Kopienā importu, bet gan nodrošināt, lai tādu importu pārdod par taisnīgām cenām. (99) Izmeklēšana parādīja, ka spēkā esošie antidempinga pasākumi nav novērsuši Ķīnas importa iekļūšanu Kopienas tirgū. Tiešām, no 1994. gada līdz 1998. gadam fluoršpata importa apjoms no ĶTR palielinājās par 146 %, pielāgojoties pieprasījuma palielinājuma tendencei. Vienlaikus Kopienas ražošanas nozare arī palielināja pārdošanas apjomus par 58 %. (100) Ņemot vērā minēto, maz ticams, ka pasākumu saglabāšana atturētu lietotājus no materiālu iegādes no ĶTR, tā kā drošības tīkla saglabāšana palīdzēs Kopienas ražošanas nozarei pilnībā atgūties no nodarītā kaitējuma. No minētā var arī secināt, ka ir maz ticams, ka antidempinga pasākumu saglabāšanas gadījumā varētu rasties piegādes trūkums. ii) Konkurences trūkumi (101) Daži lietotāji apgalvoja, ka Ķīnas fluoršpatam piemērotie antidempinga pasākumi novedīs pie mākslīgi augstām fluoršpata cenām Kopienā, un rezultātā fluoršpata lietotāji tiks nostādīti konkurences ziņā neizdevīgā stāvoklī attiecībā pret viņu Kopienas konkurentiem, kuri neiepērk izejvielas no ĶTR, kā arī attiecībā pret saviem konkurentiem starptautiskā līmenī. Tā rezultātā fluorūdeņražskābes ražošanu var pārcelt uz ASV un ĶTR – valstīm, kurās pieeja fluoršpatam būtu lētāka, un tā rezultātā tiktu zaudētas Kopienas darba vietas, ieguldījumi un peļņa ražošanas nozarēs ar augstu pievienoto vērtību, kas ir būtiski Kopienas fluoršpata lietotāju rūpniecības konkurētspējai nākotnē. (102) Kopienas ražošanas nozare iebilda, ka pasākumu piemērošanas laika posmā pakārtotā rūpniecība ir izdarījusi ievērojamus ieguldījumus Kopienā, kas ir pretrunā argumentam par pārcelšanos. (103) Konstatēja, ka no 1996. gada līdz 1998. gadam fluoršpata lietotāju ražošanas nozare Kopienā izdarīja ievērojamus ieguldījumus. Turklāt konstatēja, ka fluoršpata cenas ASV ir augstākas nekā Kopienā. Tiešām, 1998. gadā Ķīnas importa cenas ASV bija par 7 % augstākas nekā Ķīnas importa cenas Kopienas tirgū. Lietotāju peļņa palielinājās vidēji no 3,7 % 1996. gadā līdz 6,3 % 1998. gadā neatkarīgi no spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem. (104) Kas attiecas jo īpaši uz fluorūdeņražskābes ražošanas pārcelšanu ĶTR, jāatzīmē, ka fluorūdeņražskābe ir ļoti bīstama viela, kas nav derīga pārvadāšanai lielos attālumos. Praktiski tas nozīmē, ka fluorūdeņražskābes ražošanas pārcelšana uz ĶTR radītu vajadzību pārcelt visu pakārtoto rūpniecību uz ĶTR. Lietotāju, kas sadarbojās, iesniegtā informācija par laika posmu, kad piemēroja antidempinga pasākumus, šķiet, ir pretrunā minētajam. Tiešām, lietotāji laika posmā, kad piemēroja antidempinga pasākumus, izdarīja ievērojamus ieguldījumus Kopienā pakārtotajā ražošanā. Ņemot vērā minēto, visas pakārtotās rūpniecības pārcelšana uz ĶTR, ja antidempinga pasākumiem ļautu turpināties, nešķiet ticama. (105) Ņemot vērā minēto, nesagaida, ka antidempinga pasākumu saglabāšana to pašreizējā veidā radīs konkurences traucējumus lietotāju ražošanas nozarei. iii) Alternatīvi piegādes avoti (106) Vairākiem fluoršpata atvasinājumu ražotājiem jāpaļaujas uz fluoršpata importu. Lietotāji apgalvoja, ka fluoršpatam, kas nav Ķīnas izcelsmes fluoršpats, t. i., Kenijas un Meksikas fluoršpatam, ir daudz piemaisījumu, kas izskaidro, kāpēc galvenais uzticamais piegādes avots ir ĶTR. Tāpēc antidempinga pasākumu piemērošanas turpināšana attiecībā uz ĶTR importu kavētu lietotāju piekļuvi labas kvalitātes fluoršpatam. (107) Pirmkārt, jāatzīmē, ka, lai arī bija atšķirības tīrības pakāpē, imports no citām valstīm antidempinga pasākumu piemērošanas laikā palielinājās, pielāgojoties pieprasījuma palielinājuma tendencei. Piemēram, imports no Meksikas palielinājās sešas reizes, bet imports no Kenijas palielinājās par 57 %. Iepriekš minētais šķietami norāda, ka tāds fluoršpats ir derīgs dažām pakārtotām izmantošanas iespējām. (108) Otrkārt, ĶTR importa ievērojamais pieaugums norāda, ka 1993. gadā piemērotajiem pasākumiem nebija tādas ietekmes, lai izslēgtu Ķīnas importu no Kopienas tirgus, bet to rezultātā palielinājās cenas. (109) Tāpēc secina, ka ir maz ticams, ka pašreizējo antidempinga pasākumu turpināšanas rezultātā lietotājiem tiktu ierobežota pieeja dažādas kvalitātes fluoršpatam. 4. Secinājums attiecībā uz Kopienas interesēm (110) Pēc dažādo iesaistīto pušu interešu analīzes konstatēja, ka antidempinga pasākumu turpināšanas rezultātā fluoršpatam var rasties relatīvi stabila cena Kopienas tirgū, kam spēkā esošo pasākumu piemērošanas laikā, šķiet, nebija negatīvas ietekmes uz lietotāju ekonomisko stāvokli. Turklāt Kopienas ražošanas nozares atstāšana bez aizsardzības pret importa dempingu var vēl vairāk padziļināt tās nedrošo stāvokli un apdraudēt tās dzīvotspēju. (111) Ņemot vērā minēto, secina, ka nav nepārvaramu iemeslu, kas izrietētu no Kopienas interesēm, pret antidempinga pasākumu saglabāšanu pašreizējā lietā. I. PAGAIDU PĀRSKATĪŠANA (112) Ķīnas eksportētāji/tirgotāji iebilda, ka pagaidu izskatīšanas uzsākšana, kas bija ierobežota un attiecās tikai uz ieviešamo pasākumu veidu, bija nelikumīga, jo nebija iesniegti pierādījumi, kas liecinātu par vajadzību mainīt pasākuma veidu. Šajā saistībā viņi iebilda, ka pārskatīšanas lūgumā saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu nebija informācijas par spēkā esošo antidempinga pasākumu neefektivitāti. (113) Jāpiebilst, ka pagaidu pārskatīšanu, kura attiecās tikai uz pasākumu veidu, iesāka ex officio Komisija. Izskatīšanu sāka uz tā pamata, ka informācijā, kas bija ietverta pārskatīšanas pieprasījumā saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu un ko bija iesniedzis sūdzības iesniedzējs, bija norādes par attiecīgo pasākumu efektivitātes apdraudējumu. (114) Izmeklēšana pierādīja, ka, lai arī Kopienas ražošanas nozare izskatītajā laika posmā zaudēja tirgus daļu, antidempinga pasākums tā pašreizējā veidā deva Kopienas ražošanas nozarei iespēju palielināt cenas un līdz ar to samazināt zaudējumus, jo īpaši laika posmā no 1996. gada līdz 1998. gadam. Pasākuma ilgums tomēr nedeva Kopienai iespēju pilnībā atgūties, jo īpaši attiecībā uz rentabilitāti. Tāpēc, attiecībā uz pasākuma efektivitāti, tā pašreizējais veids šķiet atbilstošs, lai pilnībā atjaunotu Kopienas ražošanas nozares stāvokli, un tāpēc nav jākoriģē. (115) Visbeidzot, attiecībā uz lietotājiem, izmeklēšana uzrādīja, ka antidempinga pasākumi to pašreizējā veidā nav būtiski ietekmējuši lietotāju ekonomisko stāvokli. (116) Tāpēc secina, ka antidempinga pasākumi jāsaglabā to pašreizējā veidā. J. ANTIDEMPINGA PASĀKUMI (117) Visām ieinteresētajām pusēm darīja zināmus būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata plānoja ieteikt esošo pasākumu saglabāšanu. Tām arī noteica termiņu, kurā pēc datu nodošanas atklātībā darīt zināmus savus iebildumus. Iebildumus, ko iesniedza pēc datu galīgās nodošanas atklātībā, pienācīgi ņēma vērā. (118) Pamatojoties uz iepriekš minēto, saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu antidempinga maksājums, kas aprēķināts, par pamatu ņemot minimālo cenu ECU 113,50 par tonnu importētās ĶTR izcelsmes fluoršpata sausnas, un piemērots ar Regulu (EK) Nr. 486/94, ir jāsaglabā, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants 1. Ar šo piemēro galīgo antidempinga maksājumu par tāda fluoršpata importu, ko ieved filtra nogulšņu vai pulvera veidā un uz ko attiecas KN kods ex25292100 (TARIC kods 2529210010) vai KN kods ex25292200 (TARIC kods 2529220010), un kura izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā. 2. Maksājums ir vienāds ar starpību starp minimālo cenu ECU 113,50 par tonnu (sausnas neto svars) un Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenu pirms muitošanas. 3. Gadījumos, kad preces ir guvušas bojājumus pirms to laišanas brīvā apgrozībā, un tāpēc faktiski samaksāto vai maksājamo cenu sadala muitas vērtības noteikšanas nolūkā saskaņā ar Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2454/93 [5] 145. pantu, iepriekš minēto minimālo importa cenu procentuāli samazina atbilstīgi faktiski samaksātās vai maksājamās cenas sadalījumam. Tad maksājamā summa ir vienāda ar starpību starp samazināto minimālo importa cenu un samazināto Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenu pirms muitošanas. 4. Ja nav noteikts citādi, tad piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem. 2. pants Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 2000. gada 18. septembrī Padomes vārdā — priekšsēdētājs H. Védrine [1] OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 905/98 (OV L 128, 30.4.1998., 18. lpp.). [2] OV L 62, 5.3.1994., 1. lpp. [3] OV C 276, 4.9.1998., 2. lpp. [4] OV C 62, 4.3.1999., 3. lpp., kurā grozījumi izdarīti arOV C 120, 1.5.1999., 23. lpp. [5] OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1662/1999 (OV L 197, 20.7.1999., 25. lpp.). --------------------------------------------------