Official Journal C 077 , 28/03/2002 P. 0001 - 0003



Iestāžu Nolīgums (2001. gada 28. novembris) par tiesību aktu pārstrādāšanas tehnikas strukturētāku izmantošanu (2002/C 77/01) EIROPAS PARLAMENTS, EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME UN EIROPAS KOPIENU KOMISIJA, tā kā: (1) Eiropadome, tiekoties 1992. gada decembrī Edinburgā, uzsvēra nozīmi, kāda no Kopienas viedokļa ir tam, ka Kopienas tiesību akti tiek padarīti pieejamāki un saprotamāki. (2) 1994. gada 20. decembrī, ievērojot Eiropadomes izveidotās pamatnostādnes, Eiropas Parlaments, Padome un Komisija noslēdza Iestāžu nolīgumu par paātrinātu darba metodi oficiālai tiesību aktu tekstu kodifikācijai[1], lai būtiski uzlabotu to tiesību aktu lasāmību, kas tikuši daudzkārt grozīti. (3) Tomēr pieredze rāda, ka, neraugoties uz paātrināto metodi, Komisija iesniedz oficiālās kodifikācijas priekšlikumus un likumdevējas iestādes pieņem oficiālus kodifikācijas aktus bieži ar aizkavēšanos, jo īpaši tādēļ, ka pa to laiku pieņemti jauni attiecīgo tiesību aktu grozījumi, kuri izraisa to, ka viss kodifikācijas darbs jāsāk no jauna. (4) Tādēļ ieteicams, jo īpaši attiecībā uz bieži grozītiem tiesību aktiem, izmantot likumdošanas tehniku, kas ļauj aktu grozījumus un kodifikāciju īstenot vienā tiesību aktā. (5) Šajā sakarībā, ja būtiski grozījumi jāizdara iepriekšējā tiesību aktā, pārstrādāšanas tehnika ļauj pieņemt vienu tiesību aktu, ar ko vienlaikus izdara iecerētos grozījumus, kodificē šo grozījumu, neizmainot iepriekšējā tiesību akta noteikumus, un atceļ minēto tiesību aktu. (6) Tādējādi, ciktāl tas liedz to atsevišķu tiesību aktu izplatību, ar kuriem izdara grozījumus un kuri bieži padara noteikumus grūti saprotamus, pārstrādāšanas tehnika ir piemērots līdzeklis, lai pastāvīgi un vispārēji nodrošinātu Kopienas tiesību aktu lasāmību. (7) Strukturētāka pārstrādāšanas tehnikas izmantošana veido daļu no pasākumiem, ko veic iestādes, lai padarītu Kopienas tiesību aktus pieejamākus, un tie iekļauj, piemēram, paātrinātas darba metodes pieņemšanu attiecībā uz oficiālo kodificēšanu un kopīgu pamatnostādņu izveidošanu attiecībā uz Kopienas tiesību aktu izstrādāšanas kvalitāti ar 1988. gada 22. decembra Iestāžu nolīguma[2] starpniecību. (8) Eiropadome, tiekoties 1999. gada decembrī Helsinkos, pauda vēlēšanos, lai Eiropas Parlaments, Padome un Komisija iespējami ātrāk noslēdz Iestāžu nolīgumu par pārstrādāšanas tehnikas izmantošanu, IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO. 1. Nolīguma mērķis ir noteikt procedūras noteikumus, kas ļautu strukturētāk izmantot pārstrādāšanas tehniku, ievērojot Kopienas parasto likumdošanas procesu. 2. Pārstrādāšanu veido tādu jaunu tiesību aktu pieņemšana, kas vienā tekstā iekļauj gan būtiskus grozījumus, ko izdara iepriekšējā tiesību aktā, un neizmainītas attiecīgā tiesību akta normas. Jaunais tiesību akts aizstāj un atceļ iepriekšējo tiesību aktu. 3. Komisijas iesniegtais pārstrādāšanas priekšlikums attiecas uz būtiskiem grozījumiem, ko tā izdara iepriekšējā tiesību aktā. Otrkārt, priekšlikumā kopā ar iepriekšminētajiem būtiskajiem grozījumiem iekļauj iepriekšējā tiesību akta neizmainīto normu kodifikāciju. 4. Šajā nolīgumā - "iepriekšējs tiesību akts" ir tiesību akts, kurš ir spēkā un kurā izdarīti grozījumi ar vienu vai vairākiem grozījumus izdarošiem tiesību aktiem, - "būtisks grozījums" ir jebkurš grozījums, kurš ietekmē iepriekšējā tiesību akta satura būtību, pretstatā tīri formālām vai redakcijas izmaiņām, - "neizmainītā norma" ir jebkura iepriekšējā tiesību akta norma, kura, neraugoties uz to, ka var būt skarta ar tīri formālām vai redakcijas izmaiņām, nav bijusi pakļauta nevienam būtiskam grozījumam. Jaunais tiesību akts nav pārstrādes akts, ja, izņemot standartizētus noteikumus vai formulējumus, tas izdara būtiskus grozījumus visās tā iepriekšējā tiesību akta normās, ko tas aizstāj un atceļ. 5. Kopienas parasto likumdošanas procesu ievēro pilnībā. 6. Pārstrādes priekšlikums atbilst šādiem kritērijiem. a) Priekšlikumam pievienotais paskaidrojuma raksts i) skaidri norāda, ka tas saistīts ar pārstrādes priekšlikumu, un paskaidro šādas pieejas pieņemšanas iemeslus; ii) norāda katra iecerētā būtiskā grozījuma iemeslus; iii) norāda, kuras iepriekšējā akta normas saglabājas neizmainītas. b) Iecerēto tiesību aktu ierosina veidā, kas i) ļauj būtiskos grozījumus un jaunos apsvērumus skaidri atšķirt no normām un apsvērumiem, kuri saglabājas neizmainīti; ii) attiecībā uz normām un apsvērumiem, kuri saglabājas neizmainīti, ir līdzīgs metodei, ko izmanto, lai iesniegtu tiesību akta oficiālus kodifikācijas priekšlikumus. 7. Lai nodrošinātu skaidrību un tiesību noteiktību, visos pārstrādes aktos ievēro, inter alia[3], visus šos tiesību aktu izstrādāšanas noteikumus. a) Pirmajā apsvērumā norāda, ka ar jauno tiesību aktu īsteno iepriekšējā akta pārstrādi. b) Pantā, ar kuru atceļ iepriekšējo tiesību aktu, noteic, ka atsauces uz šo tiesību aktu uzskata par atsaucēm uz pārstrādes aktu un ka tās jālasa atbilstoši korelācijas tabulai, kura pievienota pārstrādes aktam. c) Turklāt, pārstrādājot direktīvu, i) pantā, ar kuru atceļ, noteic, ka dalībvalstu pienākumus, kuri rodas saistībā ar pārņemšanas periodu[4] un attiecīgā gadījumā īstenošanas periodu, kas noteikts direktīvā, kuru atceļ ar pārstrādes tiesību aktu, neietekmē ar šādu atcelšanu; ii) periodus, kas minēti i) punktā, nosaka pielikumā tabulas veidā; iii) to pantu, kas saistīts ar pienākumu pārstrādājamo direktīvu transponēt valsts tiesību aktos[5], attiecina uz tām normām, kuras būtiski grozītas un kuras par tādām ir precīzi norādītas. Tās normas, kas pārstrādājamajā direktīvā saglabājas neizmainītas, transponē saskaņā ar iepriekšējām direktīvām. 8. Ja likumdošanas procedūrā šķiet, ka vajadzīgs ierosināt būtiskus pārstrādājamajā tiesību akta grozījumus attiecībā uz tām normām, kas Komisijas priekšlikumā saglabājas neizmainītas, šādus grozījumus attiecīgajā tiesību aktā izdara saskaņā ar procedūru, kura noteikta Līgumā atbilstoši attiecīgajam juridiskajam pamatam. 9. Konsultatīvā darba grupa, ko veido attiecīgie Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridiskie dienesti, izvērtē pārstrādes priekšlikumu. Tā iespējami ātrāk sniedz atzinumu iesniegšanai Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai attiecībā uz to, ka priekšlikums nesatur nekādus būtiskus grozījumus, izņemot tos, kas identificēti par tādiem. 10. Šis nolīgums stājas spēkā nākamajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. Nolīgums attiecas uz katru pārstrādes priekšlikumu, kas iesniegts no tā spēkā stāšanās dienas. Šā nolīguma piemērošanu izvērtē trīs gadus pēc tā spēkā stāšanās. Šim nolūkam nolīguma parakstītāju iestāžu juridiskie dienesti iesniedz izvērtējuma ziņojumu un attiecīgā gadījumā ierosina visas nepieciešamās izmaiņas. Briselē, divtūkstoš pirmā gada divdesmit astotajā novembrī Eiropas Parlamenta vārdā - priekšsēdētājs Padomes vārdā - priekšsēdētājs Komisijas vārdā - priekšsēdētājs DEKLARĀCIJAS Kopīgā deklarācija par 2. punktu Eiropas Parlaments, Padome un Komisija norāda, ka pārstrādāšana var būt gan "vertikāla" (ar ko jaunais tiesību akts aizstāj vienu iepriekšēju tiesību aktu), gan "horizontāla" (ar ko jaunais tiesību akts aizstāj vairākus iepriekšējus tiesību aktus, kuri saistīti ar to pašu jautājumu). Kopīgā deklarācija par 4. punktu Eiropas Parlaments, Padome un Komisija vienojas, ja atsevišķs normas grozījums faktiski groza šīs normas satura būtību, šādu normu identificē par tādu, kas grozīta pilnībā. Eiropas Parlamenta un Padomes Deklarācija par 6. punkta b) apakšpunktu Eiropas Parlaments un Padome norāda, ka Komisija nodrošina to, lai jebkurā COM dokumentā, ko tā iesniedz, būtiski grozījumi un jebkuri jauni apsvērumi ir identificēti, izmantojot "iekrāsotus" burtus. Kopīgā deklarācija par 9. punktu Eiropas Parlaments, Padome un Komisija atzīmē, ka atbilstīgai šā nolīguma izpildei to juridiskajiem dienestiem jābūt piekļuvei attiecīgiem cilvēkresursiem, lai tiem ir pietiekams pārstāvju skaits Konsultatīvajā darba grupā, lai nodrošinātu iespēju ātri izskatīt Komisijas iesniegtos pārstrādāšanas priekšlikumus ar nolūku iespējami ātrāk sniegt atzinumu iestādēm. [1] OV C 102, 4.4.1996., 2. lpp. [2] OV C 73, 17.3.1999., 1. lpp. [3] Jo īpaši skatīt Iestāžu nolīgumu (1998. gada 22. decembris) par kopīgām pamatnostādnēm attiecībā uz Kopienu tiesību aktu izstrādes kvalitāti (OV C 73, 17.3.1999., 1. lpp.). [4] Tas ir periods, kas noteikts to normatīvo un administratīvo aktu īstenošanai, kuri vajadzīgi, lai nodrošinātu atbilstību direktīvas normām. [5] Tas ir pienākums ieviest normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu atbilstību direktīvas normām.