PIELIKUMS

PĀRSKATU SNIEGŠANAS KĀRTĪBA

1. iedaļa. Ievads

Vērtspapīru emisijas statistikā attiecībā uz euro zonu tiek sniegti divi galvenie rādītāji:

— visas euro zonas rezidentu emisijas jebkurā valūtā un

— visas emisijas euro pasaulē kopumā, gan iekšzemes, gan starptautiskās.

Principiāla atšķirība jānorāda, pamatojoties uz emitenta rezidenci, Eurosistēmas NCB kolektīvi aptverot visas rezidentu emisijas euro zonā (1). Starptautisko norēķinu banka (SNB) sniedz pārskatu par “pārējās pasaules” (PP) emisijām, kas attiecas uz visiem ārpus euro zonas rezidentiem (t. sk. starptautiskajām organizācijām).

Šī tabula apkopo pārskatu sniegšanas prasības.

Vērtspapīru emisijas Euro zonas rezidentu (katra NCB sniedz pārskatu par tās iekšzemes rezidentiem) PP rezidentu (SNB) Ārpus euro zonas dalībvalstis Pārējās valstis Euro/nacionālajās denominācijās A bloks B bloks Pārējās valūtās (*1) C bloks D bloks netiek prasīts

2. iedaļa. Pārskatu sniegšanas prasības

1. tabula. A bloka pārskatu sniegšanas veidne NCB

EMITENTI, KAS IR IEKŠZEMES REZIDENTI//EURO/NACIONĀLĀS DENOMINĀCIJAS Atlikumi Emisiju bruto apjoms Dzēšana Neto emisijas (*3) A1 A2 A3 A4 1. ĪSTERMIŅA PARĀDA VĒRTSPAPĪRI (*2) Kopā S1 S68 S135 S202 Centrālā banka S2 S69 S136 S203 MFI, izņemot centrālās bankas S3 S70 S137 S204 CFS S4 S71 S138 S205 t.sk. FIS S5 S72 S139 S206 Finanšu palīgsabiedrības S6 S73 S140 S207 Piesaistītās finanšu iestādes un naudas aizdevēji S7 S74 S141 S208 Apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi S8 S75 S142 S209 Nefinanšu sabiedrības S9 S76 S143 S210 Centrālā valdība S10 S77 S144 S211 Pavalstu un vietējā valdība S11 S78 S145 S212 Sociālās nodrošināšanas fondi S12 S79 S146 S213 2. ILGTERMIŅA PARĀDA VĒRTSPAPĪRI (*2) Kopā S13 S80 S147 S214 Centrālā banka S14 S81 S148 S215 MFI, izņemot centrālās bankas S15 S82 S149 S216 CFS S16 S83 S150 S217 t.sk. FIS S17 S84 S151 S218 Finanšu palīgsabiedrības S18 S85 S152 S219 Piesaistītās finanšu iestādes un naudas aizdevēji S19 S86 S153 S220 Apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi S20 S87 S154 S221 Nefinanšu sabiedrības S21 S88 S155 S222 Centrālā valdība S22 S89 S156 S223 Pavalstu un vietējā valdība S23 S90 S157 S224 Sociālās nodrošināšanas fondi S24 S91 S158 S225 2.1. t.sk., fiksētas procentu likmes vērtspapīru emisijas: Kopā S25 S92 S159 S226 Centrālā banka S26 S93 S160 S227 MFI, izņemot centrālās bankas S27 S94 S161 S228 CFS S28 S95 S162 S229 t.sk. FIS S29 S96 S163 S230 Finanšu palīgsabiedrības S30 S97 S164 S231 Piesaistītās finanšu iestādes un naudas aizdevēji S31 S98 S165 S232 Apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi S32 S99 S166 S233 Nefinanšu sabiedrības S33 S100 S167 S234 Centrālā valdība S34 S101 S168 S235 Pavalstu un vietējā valdība S35 S102 S169 S236 Sociālās nodrošināšanas fondi S36 S103 S170 S237 2.2. t.sk., mainīgas procentu likmes vērtspapīru emisijas: Kopā S37 S104 S171 S238 Centrālā banka S38 S105 S172 S239 MFI, izņemot centrālās bankas S39 S106 S173 S240 CFS S40 S107 S174 S241 t.sk. FIS S41 S108 S175 S242 Finanšu palīgsabiedrības S42 S109 S176 S243 Piesaistītās finanšu iestādes un naudas aizdevēji S43 S110 S177 S244 Apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi S44 S111 S178 S245 Nefinanšu sabiedrības S45 S112 S179 S246 Centrālā valdība S46 S113 S180 S247 Pavalstu un vietējā valdība S47 S114 S181 S248 Sociālās nodrošināšanas fondi S48 S115 S182 S249 2.3 t.sk., nulles kupona obligācijas: Kopā S49 S116 S183 S250 Centrālā banka S50 S117 S184 S251 MFI, izņemot centrālās bankas S51 S118 S185 S252 CFS S52 S119 S186 S253 t.sk. FIS S53 S120 S187 S254 Finanšu palīgsabiedrības S54 S121 S188 S255 Piesaistītās finanšu iestādes un naudas aizdevēji S55 S122 S189 S256 Apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi S56 S123 S190 S257 Nefinanšu sabiedrības S57 S124 S191 S258 Centrālā valdība S58 S125 S192 S259 Pavalstu un vietējā valdība S59 S126 S193 S260 Sociālās nodrošināšanas fondi S60 S127 S194 S261 3. BIRŽAS SARAKSTĀ IEKĻAUTAS AKCIJAS ((†)) Kopā S61 S128 S195 S262 Centrālā banka S62 S129 S196 S263 MFI, izņemot centrālās bankas S63 S130 S197 S264 CFS S64 S131 S198 S265 Finanšu palīgsabiedrības S65 S132 S199 S266 Apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi S66 S133 S200 S267 Nefinanšu sabiedrības S67 S134 S201 S268





2. tabula. C bloka pārskatu sniegšanas veidne NCB

EMITENTI, KAS IR IEKŠZEMES REZIDENTI//PĀRĒJĀS VALŪTAS Atlikumi Emisiju bruto apjoms Dzēšana Neto emisijas C1 C2 C3 C4 4. ĪSTERMIŅA PARĀDA VĒRTSPAPĪRI Kopā S269 S335 S401 S467 Centrālā banka S270 S336 S402 S468 MFI, izņemot centrālās bankas S271 S337 S403 S469 CFS S272 S338 S404 S470 t.sk. FIS S273 S339 S405 S471 Finanšu palīgsabiedrības S274 S340 S406 S472 Piesaistītās finanšu iestādes un naudas aizdevēji S275 S341 S407 S473 Apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi S276 S342 S408 S474 Nefinanšu sabiedrības S277 S343 S409 S475 Centrālā valdība S278 S344 S410 S476 Pavalstu un vietējā valdība S279 S345 S411 S477 Sociālās nodrošināšanas fondi S280 S346 S412 S478 5. ILGTERMIŅA PARĀDA VĒRTSPAPĪRI Kopā S281 S347 S413 S479 Centrālā banka S282 S348 S414 S480 MFI, izņemot centrālās bankas S283 S349 S415 S481 CFS S284 S350 S416 S482 t.sk. FIS S285 S351 S417 S483 Finanšu palīgsabiedrības S286 S352 S418 S484 Piesaistītās finanšu iestādes un naudas aizdevēji S287 S353 S419 S485 Apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi S288 S354 S420 S486 Nefinanšu sabiedrības S289 S355 S421 S487 Centrālā valdība S290 S356 S422 S488 Pavalstu un vietējā valdība S291 S357 S423 S489 Sociālās nodrošināšanas fondi S292 S358 S424 S490 5.1. t.sk., fiksētas procentu likmes vērtspapīru emisijas: Kopā S293 S359 S425 S491 Centrālā banka S294 S360 S426 S492 MFI, izņemot centrālās bankas S295 S361 S427 S493 CFS S296 S362 S428 S494 t.sk. FIS S297 S363 S429 S495 Finanšu palīgsabiedrības S298 S364 S430 S496 Piesaistītās finanšu iestādes un naudas aizdevēji S299 S365 S431 S497 Apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi S300 S366 S432 S498 Nefinanšu sabiedrības S301 S367 S433 S499 Centrālā valdība S302 S368 S434 S500 Pavalstu un vietējā valdība S303 S369 S435 S501 Sociālās nodrošināšanas fondi S304 S370 S436 S502 5.2. t.sk., mainīgas procentu likmes vērtspapīru emisijas: Kopā S305 S371 S437 S503 Centrālā banka S306 S372 S438 S504 MFI, izņemot centrālās bankas S307 S373 S439 S505 CFS S308 S374 S440 S506 t.sk. FIS S309 S375 S441 S507 Finanšu palīgsabiedrības S310 S376 S442 S508 Piesaistītās finanšu iestādes un naudas aizdevēji S311 S377 S443 S509 Apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi S312 S378 S444 S510 Nefinanšu sabiedrības S313 S379 S445 S511 Centrālā valdība S314 S380 S446 S512 Pavalstu un vietējā valdība S315 S381 S447 S513 Sociālās nodrošināšanas fondi S316 S382 S448 S514 5.3. t.sk., nulles kupona obligācijas: Kopā S317 S383 S449 S515 Centrālā banka S318 S384 S450 S516 MFI, izņemot centrālās bankas S319 S385 S451 S517 CFS S320 S386 S452 S518 t.sk. FIS S321 S387 S453 S519 Finanšu palīgsabiedrības S322 S388 S454 S520 Piesaistītās finanšu iestādes un naudas aizdevēji S323 S389 S455 S521 Apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi S324 S390 S456 S522 Nefinanšu sabiedrības S325 S391 S457 S523 Centrālā valdība S326 S392 S458 S524 Pavalstu un vietējā valdība S327 S393 S459 S525 Sociālās nodrošināšanas fondi S328 S394 S460 S526 6. BIRŽAS SARAKSTĀ IEKĻAUTAS AKCIJAS Kopā S329 S395 S461 S527 MFI, izņemot centrālās bankas S330 S396 S462 S528 CFS S331 S397 S463 S529 Finanšu palīgsabiedrības S332 S398 S464 S530 Apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi S333 S399 S465 S531 Nefinanšu sabiedrības S334 S400 S466 S532





3. tabula. A bloka ārpusbilances posteņu pārskatu sniegšanas veidne NCB

EMITENTI, KAS IR IEKŠZEMES REZIDENTI//EURO/NACIONĀLĀS DENOMINĀCIJAS Atlikumi Emisiju bruto apjoms Dzēšana Neto emisijas A1 A2 A3 A4 6. BIRŽAS SARAKSTĀ IEKĻAUTAS AKCIJAS Piesaistītās finanšu iestādes un naudas aizdevēji S533 S544 S555 S566 7. BIRŽAS SARAKSTĀ NEIEKĻAUTAS AKCIJAS Kopā S534 S545 S556 S567 MFI, izņemot centrālās bankas S535 S546 S557 S568 CFS S536 S547 S558 S569 Apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi S537 S548 S559 S570 Nefinanšu sabiedrības S538 S549 S560 S571 8. PĀRĒJIE KAPITĀLA VĒRTSPAPĪRI Kopā S539 S550 S561 S572 MFI, izņemot centrālās bankas S540 S551 S562 S573 CFS S541 S552 S563 S574 Apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi S542 S553 S564 S575 Nefinanšu sabiedrības S543 S554 S565 S576

1. Emitenta rezidence

Pārskatu sniedzējas valsts nerezidentiem piederošu meitasuzņēmumu, kuri darbojas pārskatu sniedzējas valsts ekonomiskajā teritorijā, emisijas klasificē kā pārskatu sniedzējas valsts rezidējošu vienību emisijas.

Galveno biroju, kas atrodas pārskatu sniedzējas valsts ekonomiskajā teritorijā un kas darbojas starptautiskā mērogā, emisijas arī uzskata par rezidējošu vienību emisijām. Galveno biroju vai meitasuzņēmumu, kas atrodas ārpus pārskatu sniedzējas valsts ekonomiskās teritorijas, bet kas pieder pārskatu sniedzējas valsts rezidentiem, uzskata par nerezidentu emisijām. Piemēram, Volkswagen Brazil emisijas uzskata par tādām, ko veikušas vienības, kuras reģistrētas Brazīlijā, nevis pārskatu sniedzējas valsts teritorijā. Ja uzņēmumam nepiemīt jebkāda fiziskā komponente, tā rezidenci nosaka pēc tās ekonomiskās teritorijas, saskaņā ar kuras likumiem šāds uzņēmums nodibināts vai reģistrēts (2).

Lai novērstu divkāršu uzskaiti vai nepilnības, pārskatu sniegšanu par īpaša mērķa vienību (SPE) emisijām aplūko divpusēji, iesaistot attiecīgos pārskatu sniedzējus. NCB, nevis SNB, jāsniedz dati par tādu īpašam nolūkam dibinātu sabiedrību emisijām, kuras atbilst Eiropas nacionālo un reģionālo kontu pārskatītās sistēmas (“EKS 2010”) rezidences kritērijiem, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 549/2013 (3) A pielikumā un klasificēti kā euro zonas rezidenti..

2. Emitentu sektoru dalījums

Emisijas klasificē pēc sektoriem, kuri uzņemas saistības par emitētajiem vērtspapīriem. Sektoru klasifikācija aptver šādus divpadsmit emitentu veidus:

— Centrālā banka,

— pārējās MFI (4),

— t.sk. vērtspapīrošanas darījumos iesaistītas finanšu instrumentsabiedrības,

— finanšu palīgsabiedrības,

— piesaistītās finanšu iestādes un naudas aizdevēji,

— apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi (6),

— nefinanšu sabiedrības,

— centrālā valdība,

— pavalsts un vietējā valdība,

— sociālā nodrošinājuma fondi,

— starptautiskās institūcijas.

Vērtspapīri, kas emitēti, izmantojot SPE un atbildībai par emisiju gulstoties uz mātesuzņēmumu un nevis uz SPE, jāsaista ar mātesuzņēmumu un nevis ar SPE. Piemēram, A valstī atrodošas euro zonas nefinanšu sabiedrības AJAX Electronics SPE emisijas iedala nefinanšu sabiedrību sektorā un par tām datus sniedz A valstī. Tomēr SPE un tās mātesuzņēmumam jābūt rezidentiem tajā pašā valstī. Tātad, ja mātesuzņēmums nav pārskatu sniedzējas valsts rezidents, FIS uzskata par nosacītu rezidentu pārskatu sniedzējā valstī, un emitenta sektors ir CFS. Piemēram, ja ACME Motors ir automobiļus ražojoša nefinanšu sabiedrība, kas rezidē Japānā un ACME Motor Finance ir filiāle, kas rezidē euro zonas B valstī, ACME Motor Finance emisijas pieskaita B valsts piesaistītām finanšu iestādēm un naudas aizdevējiem, jo ACME Motors sabiedrība nerezidē tajā pašā valstī. Vienīgais izņēmums pastāv, ja SPE pieder valdībai, kā gadījumā vērtspapīru grāmato kā mātesuzņēmuma valstī emitētu valdības vērtspapīru (7).

Ja valsts sabiedrība tiek privatizēta, emitējot biržas sarakstā iekļautas akcijas, to iekļauj nefinanšu sabiedrību sektorā. Līdzīgi, ja valsts kredītiestāde (VI) tiek privatizēta, to iekļauj MFI, izņemot centrālās bankas, sektorā. Mājsaimniecību vai bezpeļņas organizāciju, kas apkalpo mājsaimniecības, emisijas klasificē kā “nefinanšu sabiedrību” emisijas.

3. Emisiju termiņi

Īstermiņa parāda vērtspapīri ietver vērtspapīrus, kuru sākotnējais termiņš ir viens gads vai mazāk, pat ja tie ir emitēti kā ilgāka termiņa instrumenti.

Ilgtermiņa parāda vērtspapīri ietver vērtspapīrus, kuru sākotnējais termiņš ir vairāk nekā viens gads. Emisijas ar izvēles atmaksāšanas termiņiem, no kuriem vēlākais ir vairāk nekā pēc viena gada, un emisijas ar nenoteiktiem atmaksāšanas datumiem klasificē kā ilgtermiņa.

Divu gadu iedalījums pēc termiņa, kā tas ir MFI bilances statistikā, netiek uzskatīts par nepieciešamu.

4. Ilgtermiņa parāda vērtspapīru klasifikācija pēc procentu likmes

Ilgtermiņa parāda vērtspapīru emisijas iedala šādi:

Parāda vērtspapīri ar fiksētu procentu likmi, t. sk. parāda vērtspapīri, kurus emitē un izpērk par nominālvērtību, un parāda vērtspapīri, kurus emitē ar diskontu vai prēmiju no to nominālvērtības.

Parāda vērtspapīri ar mainīgu procentu likmi, t. i., parāda vērtspapīri, kuru kupona likme vai pamatā esošais aktīvs saistīts ar vispārējo preču un pakalpojumu cenu indeksu (t. sk. patēriņa cenu indeksu), procentu likmi vai aktīva cenu, kā rezultātā vērtspapīru pastāvēšanas laikā tiem ir mainīgs nominālais kupona maksājums. No vērtspapīru emisijas statistikas viedokļa parāda vērtspapīrus ar jaukto procentu likmi klasificē kā parāda vērtspapīrus ar mainīgo procentu likmi (8).

Ar diskontu emitētās nulles kupona obligācijas, t. i., instrumenti, par ko nemaksā procentus un kurus emitē ar diskontu no tā nominālvērtības. Lielākā diskonta daļa ir līdzvērtīga obligācijas pastāvēšanas laikā uzkrātajiem procentiem.

5. Emisiju klasifikācija

Emisijas analizē divās plašās grupās: a) parāda vērtspapīri (9), un b) biržas sarakstā iekļautas akcijas (10). Pēc iespējas tiek aptverti privāti izvietoti vērtspapīri. Naudas tirgus vērtspapīrus iekļauj kā daļu no parāda vērtspapīriem. Datus par biržas sarakstā neiekļautām akcijām (11) un pārējiem pašu kapitāla vērtspapīriem (12) sniedz uz brīvprātības pamata kā divus atsevišķus ārpusbilances posteņus. Netiek iekļautas akcijas/daļas, kuras emitējuši naudas tirgus un citi ieguldījumu fondi.

Šāds ir nepilns instrumentu saraksts vērtspapīru emisijas statistikā:

a) parāda vērtspapīri i) īstermiņa parāda vērtspapīri Iekļauj vismaz šādus instrumentus: — valsts iekšējā aizņēmuma parādzīmes un citus īstermiņa vērtspapīrus, ko emitējusi valdība, — apgrozāmus īstermiņa vērtspapīrus, ko emitējušas finanšu un nefinanšu sabiedrības. Šādu vērtspapīru apzīmēšanai izmanto daudzus terminus, t. sk. īstermiņa parāda vērtspapīri, komercvekseļi, vekseļi, tirdzniecības vekseļi, pārvedu vekseļi un depozītu sertifikāti, — īstermiņa vērtspapīrus, kas emitēti saskaņā ar ilgtermiņa apdrošināšanas parāda vērtspapīru izdošanas līdzekļiem, — bankas akceptētus pārvedu vekseļus; ii) ilgtermiņa parāda vērtspapīri Piemēram, iekļauj vismaz šādus instrumentus: — uzrādītāja obligācijas, — pakārtotās obligācijas, — obligācijas ar maksājuma termiņa datumiem pēc izvēles, no kuriem vēlākais iestājas vairāk nekā pēc gada, — nedatētas vai beztermiņa obligācijas, — mainīgas likmes parādzīmes, — konvertējamas obligācijas, — nodrošinātās obligācijas, — indeksētus vērtspapīrus, kuru pamatsummas vērtība piesaistīta cenas indeksam, preces cenai vai valūtas maiņas kursa indeksam, — augsta diskonta obligācijas ar zemu kupona maksājumu un kuras emitē ar diskonta vai norādīto vērtību, — nulles kupona obligācijas, — euroobligācijas, — globālās obligācijas, — privāti emitētas obligācijas, — vērtspapīrus, kas rodas kredītu konversijas rezultātā, — kredītus, kas de facto kļuvuši apgrozāmi, — emitentsabiedrības vai kādas citas sabiedrības akcijās konvertējamas parādzīmes un aizdevumu kapitālu, ciktāl tie vēl nav konvertēti. Ja tā nošķirama no pamatā esošās obligācijas, izslēdz konvertācijas iespēju, kuru uzskata par atvasināto finanšu instrumentu, — akcijas vai kapitāla daļas, kas dod tiesības uz fiksētu ienākumu, bet kas neparedz dalību sabiedrības atlikumvērtības sadalē tās likvidācijas gadījumā, t. sk. priekšrocību akcijas, kas nav iekļautas tādā dalībā, — finanšu aktīvus, kas emitēti kā daļa no kredītu, hipotēku, kredītkaršu parādu, debitoru parādu un citu aktīvu pārvēršanas vērtspapīros. Neiekļauj šādus instrumentus: — vērtspapīru darījumus, kas ir repo darījumu daļa, — neapgrozāmu vērtspapīru turējumus, — neapgrozāmus kredītus;

b) biržas sarakstā iekļautas akcijas Biržas sarakstā iekļautas akcijas ir: — sabiedrību ar ierobežotu atbildību emitētās kapitāla daļas, — sabiedrību ar ierobežotu atbildību dzēstās daļas, — sabiedrību ar ierobežotu atbildību emitētās dividenžu daļas, — priekšrocību akcijas, kas sabiedrības likvidācijas gadījumā ļauj piedalīties atlikušās vērtības sadalē. Tās var būt atzītās biržas sarakstā iekļautas akcijas vai atzītas biržas sarakstā neiekļautas akcijas, — privāti kapitālieguldījumi, ja iespējams. Ja uzņēmums ir privatizēts un daļa akciju paliek valdības īpašumā, bet pārējās tiek kotētas regulētā tirgū, visu uzņēmuma kapitāla vērtību grāmato kā apgrozībā esošās kotētās akcijas, jo akcijas iespējams jebkurā laikā pārdot par to tirgus vērtību. Tas pats attiecas uz gadījumiem, ja daļa akciju pārdota investoriem un tikai atlikusī daļa tiek tirgota biržā. Biržas sarakstā iekļautas akcijas neietver: — akcijas, ko piedāvā pārdošanai, bet kas nav parakstītas emisijas laikā, — akcijās konvertējamas parādzīmes un aizdevumu kapitālu, kurus iekļauj tad, kad tie pārvērsti akcijās, — partneru pašu kapitālu ar neierobežotu atbildību reģistrētās personālsabiedrībās, — valdības ieguldījumus starptautisku organizāciju kapitālā, kas juridiski izveidotas kā sabiedrības ar akciju kapitālu, — prēmijakcijuas emisijas brīdī un akciju dalīto emisiju; prēmijakcijas un dalītās emisijas akcijas tomēr bez izšķirības iedala kopējā biržas sarakstā iekļauto akciju krājumā.

6. Emisijas valūta

Paralēlo valūtu obligācijas klasificē pēc obligācijas valūtas. Paralēlo valūtu obligācijas definē kā obligācijas, kuras dzēš vai kuru kuponu maksā valūtā, kas atšķiras no obligācijas denominācijas valūtas. Ja globālā obligācija emitēta vairāk nekā vienā valūtā, par katru emisijas daļu sniedz pārskatu kā par atsevišķu emisiju atbilstoši tās emisijas valūtai. Ja emisijas denominētas divās valūtās, piemēram, 70 % euro un 30 % ASV dolāros, attiecīgās emisijas daļas, ja iespējams, norāda atsevišķi saskaņā ar denominācijas valūtu. Proti, par 70 % emisijas sniedz pārskatu kā par emisiju euro/nacionālajās denominācijās (13) un par 30 % sniedz pārskatu kā par emisiju citās valūtās. Ja emisijas valūtas komponentu nav iespējams identificēt atsevišķi, pārskatu sniedzējas valsts veikto faktisko dalījumu norāda attiecīgās valsts paskaidrojumā.

7. Emisijas grāmatošanas laiks

Uzskata, ka emisija notikusi tad, kad emitents saņēmis maksājumu, nevis tad, kad sindikāts uzņēmies saistības.

8. Krājumu un plūsmu saskaņošana

NCB iesniedz informāciju par īstermiņa un ilgtermiņa parāda vērtspapīru nenomaksātajām summām, bruto emisijām, dzēšanu un neto emisijām, kā arī par kotētajām akcijām.

Tabula ilustrē saikni starp krājumiem (t. i., nenomaksātajām summām) un plūsmām (t. i., bruto emisijām, dzēšanu un neto emisijām). Praksē šī saikne ir sarežģītāka sakarā ar cenas un valūtas kursa novērtējuma izmaiņām, reinvestētajiem (uzkrātajiem) procentiem, pārklasificēšanu, pārskatīšanu un citām korekcijām.

i) Nedzēstās emisijas pārskata perioda beigās ≈ Nedzēstās emisijas iepriekšējā pārskata perioda beigās + Bruto emisijas pārskata periodā - Dzēšana pārskata periodā + Pārklasificēšanas un citas korekcijas ii) Nedzēstās emisijas pārskata perioda beigās ≈ Nedzēstās emisijas iepriekšējā pārskata perioda beigās + Neto emisijas pārskata periodā + Pārklasificēšanas un citas korekcijas

a) bruto emisijas

Bruto emisijas, kas veiktas pārskata periodā, ietver visas parāda vērtspapīru un kotēto akciju emisijas, ja emitents jaunus vērtspapīrus pārdod par skaidru naudu. Tās attiecas uz regulāru jaunu instrumentu veidošanu. Brīdi, kurā emisijas ir noslēgtas, nosaka kā laiku, kad tiek veikts maksājums; tādēļ emisiju reģistrācija iespējami tuvu atspoguļo laiku, kad tiek veikts maksājums par attiecīgo emisiju.

Bruto emisijas aptver jaunas akcijas, ko sabiedrības emitējušas pārdošanai par skaidru naudu un ko pirmoreiz kotē biržā, tostarp jaunizveidotu sabiedrību vai privātu sabiedrību, kas kļūst par atklātām sabiedrībām, akcijas. Bruto emisijas aptver arī jaunas akcijas, ko emitē pārdošanai par skaidru naudu atklāto sabiedrību privatizācijas gaitā, sabiedrības akcijām tiekot kotētām biržā. Prēmijakciju emisija netiek iekļauta (14). Datus par bruto emisijām nav jāsniedz, sabiedrību iekļaujot biržas sarakstā, ja netiek piesaistīts jauns kapitāls.

Esošo vērtspapīru apmaiņa vai nodošana pārņemšanas vai apvienošanās laikā netiek iekļauta (15) bruto emisijā vai dzēšanā, izņemot jaunus instrumentus, kurus euro zonā rezidējoša struktūra radījusi un emitējusi pārdošanai par naudu.

Tādu vērtspapīru emisijas, kurus vēlāk var pārvērst citos instrumentos, reģistrē kā emisijas to sākotnējo instrumentu kategorijā; pārvēršot tās reģistrē kā tādas, kas dzēstas no šīs instrumentu kategorijas, identisku summu vēlāk uzskatot par bruto emisijām jaunajā kategorijā (16).

b) dzēšana

Dzēšana pārskata periodā ietver visus emitenta veiktas parāda vērtspapīru un kotēto akciju atpirkšanas gadījumus, kad ieguldītājs saņem par vērtspapīriem skaidru naudu. Tie attiecas uz instrumentu regulāru dzēšanu. Tie aptver visus parāda vērtspapīrus, kam pienācis dzēšanas termiņš, kā arī pirmstermiņa dzēšanu. Šeit iekļauj arī sabiedrību akciju atpirkšanu, ja sabiedrība atpērk visas akcijas par skaidru naudu pirms tās juridiskās formas maiņas vai daļu akciju par skaidru naudu, kā rezultātā samazinās kapitāls. Sabiedrību akciju atpirkšanu šeit neaplūko, ja tie ir ieguldījumi pašu akcijās (17).

Dzēšanu datus nesniedz gadījumā, ja sabiedrība tiek svītrota no biržas saraksta.

c) neto emisijas

Neto emisijas ir visu veikto emisiju atlikums, atskaitot visas dzēšanas, kas notikušas pārskata periodā.

Apgrozījumā esošo kotēto akciju summa aptver rezidējošo struktūru visu kotēto akciju tirgus vērtību. Tādēļ euro zonas valsts norādītā apgrozībā esošo kotēto akciju summa var palielināties vai samazināties, biržas sarakstā esošai struktūrai mainot atrašanās vietu. Tas attiecas arī uz pārņemšanas vai apvienošanās gadījumiem, ja instrumenti tiek radīti un emitēti pārdošanai par skaidru naudu un/vai dzēsti par skaidru naudu un anulēti. Lai novērstu dubulto uzskaiti vai nepilnības attiecībā uz parāda vērtspapīriem un kotētajām akcijām, emitentam pārceļoties uz citu rezidences valsti, NCB koordinē šāda notikuma divpusējas paziņošanas laiku.

9. Novērtēšana

Vērtspapīru emisiju vērtība ietver cenas komponentu un, ja emisijas ir izteiktas valūtās, kas atšķiras no pārskata valūtas, – valūtas kursa komponentu.

NCB sniedz datus par visiem īstermiņa parāda vērtspapīriem pēc norādītās vērtības (18) un par biržas sarakstā iekļautām akcijām pēc tirgus vērtībās. Ilgtermiņa vērtspapīrus var novērtēt ar dažādām metodēm atkarībā no procentu likmes veida, kā rezultātā kopsummai tiek izmantots jaukts novērtējums. Piemēram, nemainīgas un mainīgas likmes emisijas parasti novērtē pēc norādītās vērtības un nulles kupona obligācijas – pēc spēkā esošās samaksātās summas. Parasti relatīvais nulles kupona obligāciju daudzums ir mazs, līdz ar to kodu sarakstā nav paredzēts jaukts novērtējums; ilgtermiņa parāda vērtspapīru kopsummu norāda pēc norādītās vērtības. Gadījumos, ja ir būtisks fenomena apmērs, izmanto vērtību “nav noteikts” (Z). Visās situācijās, kad notiek jaukts novērtējums, valstu centrālās bankas sniedz ziņas raksturlielumu līmenī.

a) cenas novērtēšana

Datus par biržas sarakstā iekļauto akciju krājumiem un plūsmām sniedz pēc tirgus vērtības.

Izņēmumu parāda vērtspapīru krājumu un plūsmu reģistrēšanai pēc norādītās vērtības pieļauj attiecībā uz augsta diskonta un nulles kupona obligācijām, ja emisijas tiek reģistrētas pēc spēkā esošās samaksātās summas, proti, pēc diskontētās cenas pirkuma brīdī un dzēšanas termiņā par norādīto vērtību. Nulles kupona obligāciju nominālvērtību aprēķina, kā norādīts tālāk:

kur:

A = faktiski samaksātā summa un uzkrātie procenti, E = diskontētā cena emisijas brīdī (summa, kas samaksāta emisijas brīdī), P = norādītā vērtība (kas tiek atmaksāta termiņa beigās), T = laiks līdz termiņam no emisijas dienas (dienās), t = laiks, kas pagājis kopš emisijas dienas (dienās).

Cenas novērtēšanas procedūra dažādās valstīs var atšķirties.

Šajā sakarā nepiemēro cenu novērtēšanu saskaņā ar EKS 2010, kas attiecībā uz parāda vērtspapīriem un akcijām pieprasa reģistrēt plūsmas pēc darījuma vērtības un krājumus – pēc tirgus vērtības.

Augsta diskonta un nulles kupona obligācijām pārskatu sniedzējai NCB, ja iespējams, jāaprēķina uzkrātie procenti.

b) pārskata valūta un valūtas kursa novērtēšana

NCB sniedz ECB visus datus euro, tostarp attiecībā uz vēsturiskām sērijām. Lai pārvērstu euro vērtspapīrus, ko iekšzemes rezidenti emitējuši citās valūtās (C bloks) (19), valstu centrālās bankas iespējami cieši ievēro valūtas kursa novērtēšanas principus, kuru pamatā ir EKS 2010 (20).

i) apgrozībā esošās emisijas ir jāpārvērš euro/nacionālajās valūtās pēc attiecīga tirgus vidus valūtas kursa, kas dominē pārskata perioda beigās, proti, pārskata perioda pēdējās darbdienas beigās.

ii) bruto emisijas un dzēšanas jāpārvērš euro/nacionālajās valūtās, izmantojot tirgus vidus valūtas kursu, kas dominē maksājuma brīdī. Ja nav iespējams identificēt precīzo valūtas kursu, kas piemērojams pārvēršanai, var izmantot valūtas kursu, kas ir iespējami tuvs tirgus vidus kursam maksājuma brīdī.

10. Konceptuālā atbilstība

Vērtspapīru emisiju statistika un MFI bilances statistika ir saistītas tiktāl, ciktāl tas attiecas uz MFI apgrozāmo instrumentu emisijām. Instrumentu un MFI, kas tos emitē, aptvērums ir konceptuāli atbilstīgs, tāpat arī instrumentu iedalījums pēc termiņu grupām un valūtas dalījuma. Atšķirības vērtspapīru emisiju statistikas un MFI bilances statistikas starpā pastāv attiecībā uz novērtēšanas principiem (t. i., attiecībā uz parāda vērtspapīriem, nominālvērtību vērtspapīru emisijas statistikai un tirgus vērtību MFI bilances statistikai). Izņemot novērtēšanas atšķirības, katrai valstij MFI emitēto vērtspapīru neatmaksātā summa, ko norāda vērtspapīru statistikas nolūkā, atbilst 11. (“emitētie parāda vērtspapīri”) postenim MFI bilances pasīvu daļā. Īstermiņa emisijas, ko nosaka vērtspapīru emisiju statistikai, atbilst viena gada laikā emitētu naudas tirgus vērtspapīru un parāda vērtspapīru summai. Ilgtermiņa vērtspapīri, ko nosaka vērtspapīru emisiju statistikas nolūkā, ir vienādi ar parāda vērtspapīru, kas emitēti ar termiņu virs viena gada un līdz diviem gadiem, un parāda vērtspapīru, kas emitēti ar termiņu virs diviem gadiem, summu.

Valstu centrālās bankas pārskata vērtspapīru emisijas statistikas un MFI bilances statistikas aptveramību un norāda ECB jebkādas konceptuālas atšķirības. Tiek veiktas triju veidu atbilstības pārbaudes emisijām, ko veic: a) NCB euro/nacionālajās valūtās; b) MFI, izņemot centrālās bankas, euro/nacionālajās valūtās; un c) MFI, izņemot centrālās bankas, citās valūtās. Nelielas atšķirības ir iespējamas, tā kā vērtspapīru emisijas statistiku un MFI bilances statistiku iegūst no pārskatu sniegšanas sistēmām valsts līmenī, kas kalpo dažādiem mērķiem.

11. Pieprasītie dati

Statistikas pārskatus sagaida no katras valsts katrai piemērotajai laikrindai. NCB sniedz ECB rakstiskus paskaidrojumus, ja kāds postenis konkrētajā valstī nav piemērojams. Ja attiecīgais fenomens nepastāv, NCB laikrindu var pagaidām nesniegt. NCB paziņo par šādu notikumu, kā arī par jebkurām citām izmaiņām šajā pielikumā aprakstītajās kodu shēmās. Turklāt tās informē ECB, nosūtot labojumus līdz ar paskaidrojumiem, par šo labojumu raksturu.

3. iedaļa. Nacionālās paskaidrojošās piezīmes

Katra NCB iesniedz ziņojumu, kurā aprakstīti šīs pārskatu sniegšanas sakarā iesniegtie dati. Ziņojums aptver tālāk izklāstītās tēmas, un tajā iespējami stingri ievērots piedāvātais izkārtojums. NCB sniedz papildu informāciju par gadījumiem, kuros sniegtie dati neatbilst šai pamatnostādnei, vai kad dati netiek sniegti, un tā iemesliem Ziņojumu iesniedz ne vēlāk kā datus.

1. Datu avoti/datu vākšanas sistēma: tiek sniegtas ziņas par datu avotiem, kuri izmantoti vērtspapīru emisiju statistikas apkopošanai: administratīvie avoti valdības emisijām, tiešie ziņojumi no MFI un citām iestādēm, laikraksti un tādi datu sniedzēji kā Starptautiskais finanšu pārskats u. tml. NCB norāda, vai dati tiek vākti un glabāti katrai emisijai atsevišķi un, ja tā, tad kādi kritēriji tiek piemēroti. Kā alternatīvu norāda, vai dati ir vākti un glabāti, atsevišķi neizdalot, kā daudzumi, ko pārskata periodā emitējuši atsevišķi emitenti, piemēram, tiešās datu vākšanas sistēmu gadījumā. NCB sniedz informāciju par kritērijiem, kas tiešajā pārskatu sniegšanā izmantoti, lai identificētu pārskatu sniedzējus un iesniedzamo informāciju.

2. Apkopošanas procedūras: īsi apraksta datu apkopošanai izmantoto metodi, piemēram, informācijas apkopošana par atsevišķām vērtspapīru emisijām, esošo laikrindu kārtība neatkarīgi no tā, vai tās publicē.

3. Emitenta rezidence: NCB precizē, vai emisiju klasifikācijā ir iespējams pilnībā piemērot EKS 2010 (un SVF) rezidences definīciju. Ja tas nav iespējams vai ir iespējams tikai daļēji, NCB sniedz pilnu faktiski izmantoto kritēriju skaidrojumu.

4. Emitentu sektoru dalījums : NCB norāda atkāpes no emitentu klasifikācijas pēc 2. sadaļas 2. punktā noteiktā sektoru dalījuma. Piezīmēs paskaidro identificētās atkāpes un jebkādas pelēkās zonas.

5. Emisijas valūta : ja nav iespējams atsevišķi identificēt emisijas valūtu komponentus, NCB izskaidro atkāpes no noteikumiem. Turklāt NCB, kuras attiecībā uz visiem vērtspapīriem nevar nodalīt emisijas vietējās valūtās, citās euro/valstu valūtās un citās valūtās, sniedz aprakstu tur, kur šādas emisijas ir klasificētas, un norāda to emisiju kopējo apjomu, kas nav tikušas pienācīgi iedalītas, lai ilustrētu nepilnību apjomu.

6. Emisiju klasifikācija : NCB sniedz visaptverošu informāciju par vērtspapīru veidu, uz ko attiecas valsts dati, tostarp valsts noteikumiem attiecībā uz tiem. Ja zināms, ka aptveramība ir daļēja, NCB paskaidro esošās nepilnības. Jo īpaši NCB sniedz šādu informāciju: — privātie kapitālieguldījumi: NCB norāda, vai tie ir ietverti sniegtajos datos, — bankas akceptēti pārvedu vekseļi: ja bankas akceptēti pārvedu vekseļi ir apgrozāmi un iekļauti sniegtajos datos par īstermiņa parāda vērtspapīriem, pārskatu sniedzēja valsts paskaidrojumos izskaidro valsts procedūras šo instrumentu reģistrēšanai un šo instrumentu raksturu, — biržas sarakstā iekļautas akcijas: NCB norāda, vai sniegtajos datos ir ietvertas nekotētas akcijas vai citi kapitāla vērtspapīri, sniedzot nekotēto akciju un/vai citu kapitāla vērtspapīru summas provizorisko aprēķinu, lai ilustrētu nepilnību apjomu. NCB savos paskaidrojumos norāda jebkādas zināmas nepilnības kotēto akciju aptveramībā.

7. Ilgtermiņa parāda vērtspapīru instrumentu analīze: ja nemainīgās likmes, mainīgās likmes un nulles kupona obligāciju summa neveido ilgtermiņa parāda vērtspapīru kopumu, NCB norāda ilgtermiņa vērtspapīru, par kuriem nav pieejams šāds dalījums, veidu un daudzumu.

8. Emisiju termiņi: ja nav iespējams stingri ievērot īstermiņa un ilgtermiņa definīcijas, NCB norāda, kur sniegtajos datos ir atkāpes.

9. Dzēšana : NCB norāda, kā tās iegūst informāciju par dzēšanu un vai informāciju vāc tieši no pārskatiem vai aprēķina pēc atlikuma.

10. Cenas novērtēšana : NCB savos paskaidrojumos sīki precizē novērtēšanas procedūru, kuru izmanto a) īstermiņa parāda vērtspapīriem; b) ilgtermiņa parāda vērtspapīriem; c) diskonta obligācijām; un d) biržas sarakstā iekļautām akcijām. Krājumu un plūsmu novērtēšanas starpību paskaidro.

11. Pārskatu sniegšanas biežums, laicīgums un laika diapazons: NCB norāda to, ciktāl šā pārskata nolūkā apkopotos datus bija iespējams sniegt atbilstoši lietotāja prasībām, t. i., mēneša datiem – ar piecu nedēļu laicīgumu. Norāda arī sniegto laikrindu garumu. Paziņo par jebkādiem pārrāvumiem sērijās, piemēram, atšķirībām vērtspapīru aptveramības ziņā laika gaitā.

12. Korekcijas : NCB īsos paskaidrojumos norāda korekciju iemeslu un apjomu.

13. Aplēstā aptveramība katram iekšzemes rezidentu emitētajam instrumentam: NCB sniedz provizoriskos aprēķinus katrai iekšzemes rezidentu emisiju kategorijai, proti, īstermiņa vērtspapīru, ilgtermiņa vērtspapīru un kotēto akciju emisijām, vietējā valūtā, citās euro/valstu valūtās, tostarp ECU, un citās valūtās saskaņā ar tālāk norādīto tabulu. Provizoriskie “procentuālās aptveramības” aprēķini norāda katrā instrumentu kategorijā aplūkoto vērtspapīru daļu procentuāli no visas emisijas, par kuru pārskatu jāsniedz attiecīgā sadaļā, ievērojot pārskatu sniegšanas noteikumus. Īsus aprakstus var sniegt “piezīmēs”. NCB arī norāda jebkādas izmaiņas aptveramībā, kas radušās, pievienojoties monetārajai savienībai. Aptveramība %: Piezīmes: Emisijas euro/nacionālajās valūtās Vietējā nominālvērtība STS LTS QUS Euro/nacionālās valūtas, izņemot vietējo valūtu, t. sk. ECU STS LTS Citās valūtās STS LTS STS = īstermiņa parāda vērtspapīri. LTS = ilgtermiņa parāda vērtspapīri. QUS = biržas sarakstā iekļautas akcijas.

4. iedaļa. Prasības Starptautisko norēķinu bankai

SNB pārskatu sniegšanas prasībām piemēro tādus pašus principus, kādi attiecināti uz NCB, kas izklāstīti 1.–3. iedaļā, izņemot sekojošo:

4. tabula. B bloka pārskatu sniegšanas veidlapa SNB

EMITENTI, KAS IR PP REZIDENTI//EURO/NACIONĀLĀS DENOMINĀCIJAS Atlikumi Emisiju bruto apjoms Dzēšana B1 B2 B3 9. ĪSTERMIŅA PARĀDA VĒRTSPAPĪRI Kopā S577 S642 S707 Centrālā banka S578 S643 S708 MFI, izņemot centrālās bankas S579 S644 S709 CFS S580 S645 S710 t.sk. FIS S581 S646 S711 Finanšu palīgsabiedrības S582 S647 S712 Piesaistītās finanšu iestādes un naudas aizdevēji S583 S648 S713 Apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi S584 S649 S714 Nefinanšu sabiedrības S585 S650 S715 Centrālā valdība S586 S651 S716 Pavalstu un vietējā valdība S587 S652 S717 Sociālās nodrošināšanas fondi S588 S653 S718 Starptautiskās organizācijas S589 S654 S719 10. ILGTERMIŅA PARĀDA VĒRTSPAPĪRI Kopā S590 S655 S720 Centrālā banka S591 S656 S721 MFI, izņemot centrālās bankas S592 S657 S722 CFS S593 S658 S723 t.sk. FIS S594 S659 S724 Finanšu palīgsabiedrības S595 S660 S725 Piesaistītās finanšu iestādes un naudas aizdevēji S596 S661 S726 Apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi S597 S662 S727 Nefinanšu sabiedrības S598 S663 S728 Centrālā valdība S599 S664 S729 Pavalstu un vietējā valdība S600 S665 S730 Sociālās nodrošināšanas fondi S601 S666 S731 Starptautiskās organizācijas S602 S667 S732 10.1. t.sk., fiksētas procentu likmes vērtspapīru emisijas: Kopā S603 S668 S733 Centrālā banka S604 S669 S734 MFI, izņemot centrālās bankas S605 S670 S735 CFS S606 S671 S736 t.sk. FIS S607 S672 S737 Finanšu palīgsabiedrības S608 S673 S738 Piesaistītās finanšu iestādes un naudas aizdevēji S609 S674 S739 Apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi S610 S675 S740 Nefinanšu sabiedrības S611 S676 S741 Centrālā valdība S612 S677 S742 Pavalstu un vietējā valdība S613 S678 S743 Sociālās nodrošināšanas fondi S614 S679 S744 Starptautiskās organizācijas S615 S680 S745 10.2. t.sk., mainīgas procentu likmes vērtspapīru emisijas: Kopā S616 S681 S746 Centrālā banka S617 S682 S747 MFI, izņemot centrālās bankas S618 S683 S748 CFS S619 S684 S749 t.sk. FIS S620 S685 S750 Finanšu palīgsabiedrības S621 S686 S751 Piesaistītās finanšu iestādes un naudas aizdevēji S622 S687 S752 Apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi S623 S688 S753 Nefinanšu sabiedrības S624 S689 S754 Centrālā valdība S625 S690 S755 Pavalstu un vietējā valdība S626 S691 S756 Sociālās nodrošināšanas fondi S627 S692 S757 Starptautiskās organizācijas S628 S693 S758 10.3. t.sk., nulles kupona obligācijas: Kopā S629 S694 S759 Centrālā banka S630 S695 S760 MFI, izņemot centrālās bankas S631 S696 S761 CFS S632 S697 S762 t.sk. FIS S633 S698 S763 Finanšu palīgsabiedrības S634 S699 S764 Piesaistītās finanšu iestādes un naudas aizdevēji S635 S700 S765 Apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi S636 S701 S766 Nefinanšu sabiedrības S637 S702 S767 Centrālā valdība S638 S703 S768 Pavalstu un vietējā valdība S639 S704 S769 Sociālās nodrošināšanas fondi S640 S705 S770 Starptautiskās organizācijas S641 S706 S771

Emisiju termiņi

Starptautisko norēķinu banka uzskata euro īstermiņa parāda vērtspapīrus un citas euro parādzīmes, kas emitētas saskaņā ar īstermiņa programmu, par īstermiņa vērtspapīriem un visus instrumentus, kas emitēti saskaņā ar ilgtermiņa dokumentāciju, par ilgtermiņa vērtspapīriem neatkarīgi no to sākotnējā termiņa.

Emitentu sektoru dalījums

SNB ievēro izkārtojumu starp SNB datu bāzē pieejamo emitentu sektoru dalījumu un pārskata veidlapās prasīto dalījumu, kā tas norādīts tālāk.

Sektoru iedalījums SNB datu bāzē Klasifikācija pārskatu sniegšanas veidlapās Centrālā banka → Centrālā banka Komercbankas → MFI CFS → CFS Centrālā valdība → Centrālā valdība Pārējā valdība Valsts aģentūras → Pavalstu un vietējā valdība Sabiedrības → Nefinanšu sabiedrības Starptautiskās organizācijas → Starptautiskās organizācijas (PP)

Emisiju klasifikācija

Šādus SNB datubāzē iekļautus instrumentus vērtspapīru emisijas statistikā klasificē kā parāda vērtspapīrus:

— noguldījumu sertifikātus,

— īstermiņa parāda vērtspapīrus,

— valsts iekšējā aizņēmuma parādzīmes,

— obligācijas,

— euro īstermiņa parāda vērtspapīrus,

— vidēja termiņa parādzīmes,

— citus īstermiņa vērtspapīrus.

Novērtēšana

Pašreizējie SNB novērtēšanas noteikumi paredz norādīto vērtību parāda vērtspapīriem un emisijas cenu kotētajām akcijām.

Starptautisko norēķinu banka sniedz pārskatu ECB par visām pārējo valstu rezidentu emisijām euro/valstu valūtās (B bloks) ASV dolāros, izmantojot perioda beigu valūtas kursus neatmaksātajām summām un perioda vidējo valūtas kursu emisijām un izpirkumiem. ECB pārvērš visus datus euro, izmantojot to pašu principu, ko sākumā piemēroja SNB. Līdz 1999. gada 1. janvārim kā tuvinājumu izmanto valūtas kursu starp ECU un ASV dolāru.

VĀRDNĪCA

Kapitāla akcijas, ko emitējušas sabiedrības ar ierobežotu atbildību (capital shares issued by limited liability companies) ir vērtspapīri, kas dod to turētājiem līdzīpašnieku statusu un dod viņiem tiesības gan uz daļu kopējā sadalītajā peļņā, gan uz daļu tīrajos aktīvos likvidācijas gadījumā.

Piesaistītās finanšu iestādes un naudas aizdevēji (captive financial institutions and money lenders) ir finanšu sabiedrības un kvazisabiedrības, kas nav iesaistītas finanšu starpniecībā un nesniedz finanšu palīgpakalpojumus un ar kuru aktīvu vai pasīvu lielāko daļu nenotiek darījumi atvērtā tirgū. Šis apakšsektors ietver kontrolakciju sabiedrības, kurām pieder meitasuzņēmumu grupas pašu kapitāla daļa, kas nodrošina kontroli, un kuru galvenā darbība ir grupas īpašumtiesību īstenošana, un tās nesniedz citus pakalpojumus uzņēmumiem, kuros kontrolakciju sabiedrībai pieder pašu kapitāls, t.i., tās neadministrē vai nepārvalda citas vienības (EKS 2010, 2.98.–2.99. punkts).

Centrālā banka (central bank) ir finanšu sabiedrība un kvazisabiedrība, kuras pamatfunkcija ir valūtas emisija, valūtas iekšējās un ārējās vērtības uzturēšana un valsts starptautisko rezervju vai to daļas turēšana.

Centrālā valdība (central government) sastāv no valsts un citu centrālo aģentūru administratīvajiem departamentiem, kuru kompetencē ir visa ekonomikas zona, izņemot sociālās apdrošināšanas fondu administrēšanu (EKS 2010, 2.114. punkts).

Parāda vērtspapīri (debt securities) ir apgrozāmi finanšu instrumenti, kas kalpo kā parāda pierādījumi un parasti tiek tirgoti otrreizējā tirgū vai kurus var slēgt, tirgū veicot pretēju darījumu, un kas turētājam nepiešķir īpašumtiesības emitentiestādē.

Sabiedrību ar ierobežotu atbildību emitētās dividenžu akcijas (dividend shares issued by limited liability companies) ir vērtspapīri, kam atkarībā no valsts un apstākļiem, kuros tie radušies, ir dažādi nosaukumi, piemēram, dibinātāju akcijas, peļņas akcijas, dividenžu akcijas utt. Šie vērtspapīri: a) nav daļa no reģistrētā kapitāla; b) to turētājiem strikti interpretējot nenodrošina kopīpašnieku statusu; c) turētājiem nedod tiesības uz jebkuras tādas peļņas daļu, kura paliek pēc dividenžu par reģistrēto kapitālu izmaksas, un daļu no pārpalikuma likvidācijas gadījumā.

Euro obligācijas (euro bonds) ir obligācijas, kuras laiž tirgū vienlaikus vismaz divās valstīs un kas denominētas valūtā, kam nav jābūt kādai no minēto valstu valūtām, parasti ar vairāku valstu starptautisku finanšu sabiedrību sindikāta starpniecību.

Finanšu palīgsabiedrības (financial auxiliaries) ir visas finanšu sabiedrības un kvazisabiedrības, kuras galvenokārt veic darbības, kas cieši saistītas ar finanšu starpniecību, bet pašas nav finanšu starpnieki. Finanšu palīgsabiedrības ir arī centrālie biroji, kuru visi meitasuzņēmumi vai to lielākā daļa ir finanšu sabiedrības (EKS 2010, 2.95.–2.97. punkts).

Finanšu instrumentsabiedrības, kas iesaistītas vērtspapīrošanas darījumos (FIS) (financial vehicle corporations engaged in securitisation transactions (FVCs)) definētas Regulas (ES) Nr. 1075/2013 (ECB/2013/40) 1. panta 1. punktā.

Fiksētas likmes emisijas (fixed rate issues) ietver visas emisijas, kuru kupona maksājums, kas balstās uz vērtspapīra galveno procentu likmi, nemainās šīs emisijas vērtspapīru pastāvēšanas laikā.

Vispārējā valdība (general government) ietver institucionālās vienības, kas ir ārpustirgus ražotāji, kuru produkcija ir paredzēta individuālajam un kolektīvajam patēriņam un kuras finansē no citos sektoros ietilpstošu vienību obligātajiem maksājumiem, kā arī institucionālās vienības, kas nodarbojas galvenokārt ar nacionālā ienākuma un bagātības pārdali (EKS 2010, 2.111.–2.113. punkts) Vispārīgā valdība ietver centrālo valdību, pavalsts valdību, pašvaldību un sociālās nodrošināšanas fondus (EKS 2010, 2.114.–2.117. punkts).

Globālās obligācijas (global bonds) ir obligācijas, ko emitē reizē gan iekšzemes, gan euro tirgū.

Mājsaimniecības (households) ir indivīdi vai indivīdu grupas, kas ir patērētāji un uzņēmēji, kuri ražo preces tirgum un sniedz nefinanšu un finanšu pakalpojumus (tirgus ražotāji), ar nosacījumu, ka preču ražošana un pakalpojumu sniegšanu neveic atsevišķas vienības, ko uzskata par kvazisabiedrībām. Šis sektors ietver tādas personas vai personu grupas kā preču ražotājus un nefinanšu pakalpojumu sniedzējus tikai pašu vajadzībām (EKS 2010, 2.118.–2.128. punkts)

Apdrošināšanas sabiedrības (insurance corporations) ir finanšu sabiedrības un kvazisabiedrības, kas nodarbojas galvenokārt ar finanšu starpniecību risku apvienošanas rezultātā, galvenokārt tiešās apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas veidā (EKS 2010, 2.100.–2.104. punkts).

Starptautiskās institūcijas (international institutions) ietver pārvalstiskas un starptautiskas organizācijas, piemēram, Eiropas Investīciju banku, SVF un Pasaules Banku.

Vērtspapīru emitentus (issuers of securities) definē kā tās sabiedrības un kvazisabiedrības, kas iesaistās vērtspapīru emisijā un uzņemas juridiskas saistības pret šo instrumentu uzrādītājiem saskaņā ar emisijas noteikumiem.

Bonus akciju emisija (issue of bonus shares) ir jaunu akciju izsniegšana akcionāriem proporcionāli to esošajiem turējumiem.

Biržas sarakstā iekļautas akcijas, sauktas arī par kotētām akcijām, izņemot ieguldījumu fondu akcijas/daļas (listed shares, also referred to as quoted shares, excluding investment fund’s shares/units), ir pašu kapitāla vērtspapīri, kas iekļauti biržas sarakstā. Šāda birža var būt atzīta fondu birža vai ikviens cits sekundārā tirgus veids. Biržas sarakstā iekļautas akcijas dēvē arī par kotētām akcijām. Kotācijas cenas esamība biržas sarakstā iekļautām akcijām nozīmē, ka pašreizējā tirgus cena parasti ir viegli pieejama.

Ilgtermiņa parāda vērtspapīri (long-term debt securities) aptver visas vērtspapīru emisijas ar sākotnējo termiņu, kas ir ilgāks par vienu gadu; ilgtermiņa vērtspapīrus parasti emitē ar kuponu.

Monetārās finanšu iestādes (MFI), izņemot centrālās bankas (monetary financial institutions (MFIs) other than central banks), definētas Eiropas Centrālās bankas Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) 1. pantā.

Nefinanšu sabiedrības (non-financial corporations) ir institucionālās vienības, kas ir neatkarīgas juridiskās personas un tirgus veidotāji, kuru pamatdarbība ir preču ražošana un nefinanšu pakalpojumi. Šis sektors ietver arī nefinanšu kvazisabiedrības (EKS 2010, 2.45.–2.54. punkts).

Mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas organizācijas (non-profit institutions serving households) ir bezpeļņas iestādes, kas ir patstāvīgas juridiskas personas, kuras apkalpo mājsaimniecības un ir privāti ārpus tirgus ražotāji. To galvenie resursi tiek gūti no brīvprātīgām iemaksām naudā vai natūrā, ko kā patērētāji veic mājsaimniecības, no vispārējās valdības maksājumiem un no īpašuma ienākuma (EKS 2010, 2.129.–2.130. punkts)

Nerezidējoši emitenti (non-resident issuers) ietver vienības, kuras: a) atrodas pārskatu sniedzējas valsts ekonomiskajā teritorijā, bet kuras neveic un neplāno veikt saimniecisko darbību vai darījumus pārskatu sniedzējas valsts teritorijā vienu gadu vai ilgāk, vai arī b) atrodas ārpus pārskatu sniedzējas valsts ekonomiskās teritorijas.

Nosacītās rezidentu vienības (notional resident units) definē kā: a) nerezidentu vienību daļas, kurām valsts ekonomiskajā teritorijā ir galveno ekonomisko interešu centrs (kas parasti nozīmē, ka tās veic saimnieciskos darījumus gadu vai ilgāk); b) nerezidentu vienības kā zemes vai ēku īpašnieki valsts ekonomiskajā teritorijā, bet tikai attiecībā uz darījumiem, kas skar šādu zemi vai ēkas.

Pārējais pašu kapitāls (other equity) ir visi darījumi ar citu pašu kapitālu, uz ko neattiecas biržas sarakstā iekļautas un biržas sarakstā neiekļautas akcijas.

Citi finanšu starpnieki, izņemot apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondus (CFS) (other financial intermediaries, except insurance corporations and pension funds (OFIs)), ir finanšu sabiedrības un kvazisabiedrības, kas ir galvenokārt iesaistītas finanšu starpniecībā, uzņemoties pret institucionālām vienībām saistības veidos, kas nav valūta, noguldījumi (vai to tuvi aizstājēji), ieguldījumu fondu akcijas/daļas vai saistīti ar apdrošināšanas, pensiju un standarta garantiju shēmām (EKS 2010, 2.86.–2.94. punkts)

Pensiju fondi (pension funds) ir visas finanšu sabiedrības un kvazisabiedrības, kas galvenokārt nodarbojas ar finanšu starpniecību, kas ir sociālo risku un apdrošināto vajadzību (sociālās apdrošināšanas) apkopošanas rezultāts. Pensiju fondi ir sociālās apdrošināšanas shēmas, kas nodrošina ienākumus pēc pensionēšanās, un bieži izmaksā pabalstus nāves un invaliditātes gadījumā (EKS 2010, 2.105.–2.110. punkts).

Privāti izvietoti vērtspapīri (private placements) ir pašu kapitāla emisijas pārdošana vienam pircējam vai ierobežotam pircēju skaitam bez publiskā piedāvājuma.

Privāti emitētas obligācijas (privately issued blonds) ir obligācijas, kas ar divpusēja līguma palīdzību ierobežotas noteiktiem ieguldītājiem, ja obligācijas vismaz potenciāli ir pārvedamas.

Dzēstās daļas sabiedrībās ar ierobežotu atbildību (redeemed shares in limited liability companies) ir daļas, kuru kapitāls ir atmaksāts, bet ko patur to turētāji, kuri turpina būt par līdzīpašniekiem un saglabā tiesības gan uz daļu peļņā, kas paliek pēc dividenžu samaksas par atlikušo reģistrēto kapitālu, gan uz daļu jebkurā pārpalikumā, kas var palikt likvidācijas gadījumā,

Emitenta rezidence (residency of issuer): emitējošo vienību definē kā pārskatu sniedzējas valsts rezidentu, ja tai pārskatu sniedzējas valsts ekonomiskajā teritorijā ir ekonomisko interešu centrs, tas ir, ja tā ilgstoši (vienu gadu vai ilgāk) šajā teritorijā veic saimniecisko darbību.

Vērtspapīrošana (securitisation) definēta Regulas (ES) Nr. 1075/2013 (ECB/2013/40) 1. panta 2. punktā.

Īstermiņa parāda vērtspapīri (short-term debt securities) aptver visas vērtspapīru emisijas ar sākotnējo termiņu, kas ir viens gads vai īsāks par vienu gadu; īstermiņa vērtspapīrus parasti emitē ar diskontu. Šajā apakšpozīcijā neietilpst vērtspapīri, kuru apgrozāmība, lai gan teorētiski ir iespējama, praksē ir ļoti ierobežota.

Sociālās nodrošināšanas fondi (social security funds) ir centrālās, pavalsts un vietējās institucionālās vienības, kuru galvenā darbība ir nodrošināt sociālos pabalstus un kuri atbilst abiem šiem kritērijiem: a) likumi vai noteikumi noteiktām sabiedrības grupām uzliek par pienākumu piedalīties shēmā vai veikt iemaksas un b) vispārējā valdība atbild par iestādes pārvaldību attiecībā uz iemaksu un izmaksu veikšanu vai apstiprināšanu neatkarīgi no tās uzraudzības iestādes vai darba dēvēja statusa (EKS 2010, 2.117. punkts).

Dalītās akciju emisijas (split share issues) ir akciju emisijas, kurās sabiedrība vai kvazisabiedrība akciju skaitu palielina, izmantojot koeficientu vai reizinātāju.

Pavalsts un vietējā valdība (state and local government): pavalsts valdība ir valsts pārvaldes iestādes, kas kā atsevišķas institucionālās vienības īsteno daļu no valdības funkcijām, izņemot sociālās nodrošināšanas fondu pārvaldi, līmenī, kas zemāks par centrālās valdības līmeni un augstāks par valdības institucionālajām vienībām vietējā līmenī. Vietējā valdība ir tās valsts pārvaldes iestādes, kuru kompetencē ietilpst tikai vietējā ekonomikas daļa, izņemot sociālās nodrošināšanas fondu vietējās aģentūras (EKS 2010, 2.115.–2.116. punkts).

Pakārtotās obligācijas, bieži sauktas par pakārtotajiem parāda instrumentiem (subordinated bonds, often referred to as subordinated debt) nodrošina pakārtotus prasījumus pret iestādi emitenti, kuras var īstenot tikai pēc tam, kad apmierināti visi augstāka statusa prasījumi (piemēram, noguldījumi/aizdevumi vai parāda vērtspapīri), tādējādi dažos gadījumos tās tie iegūst dažas „akciju un cita pašu kapitāla” īpašības.

Meitasuzņēmumi (subsidiaries) ir atsevišķas reģistrētas vienības, kurās citai vienībai ir vairākuma vai pilna līdzdalība.

Biržas sarakstā neiekļautas akcijas, izņemot ieguldījumu fondu akcijas (unlisted shares, excluding investment fund shares), ir pašu kapitāla vērtspapīri, kas nav iekļauti biržas sarakstā.

Mainīgas likmes emisijas (variable rate issues) ir visas kuponus maksājošās emisijas, kurās kuponu vai pamatsummu periodiski nosaka pa jaunam, atsaucoties uz neatkarīgu procentu likmi vai indeksu.

Nulles kupona obligācijas (zero coupon bonds) ietver visas emisijas bez kuponu izmaksām. Šādas obligācijas parasti emitē ar diskontu un dzēš par nominālvērtību. Šeit ir iekļautas arī obligācijas, ko emitē par nominālvērtību un dzēš ar uzcenojumu, piem., obligācijas, kuru dzēšanas vērtība ir piesaistīta valūtas kursam vai indeksam. Lielākā daļa diskonta vai uzcenojuma atbilst obligācijas darbības laikā uzkrāto procentu ekvivalentam.

(1) Ja pārskatu sniedzēji saskaras ar metodoloģisku problēmu, kas nav skaidri noteikta šajā pamatnostādnē, tiem būtu jāpiemēro pārskatītā Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēma (“EKS 2010”), kas noteikta A pielikumā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 549/2013 (2013. gada 21. maijs) par Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu Eiropas Savienībā (OV L 174, 26.6.2013., 1. lpp.).

(*1) “Pārējās valūtas” ir visas citas valūtas, t. sk. ārpus euro zonas dalībvalstu nacionālās valūtas.

(*2) Neakciju parāda vērtspapīri ir “neakciju vērtspapīri, izņemot atvasinātos finanšu instrumentus”.

(*3) Neto emisijas sniedz tikai tad, ja NCB nespēj sniegt emisiju bruto apjomu vai dzēsto apjomu.

((†)) Biržas sarakstā iekļautas akcijas ir “biržas sarakstā iekļautas akcijas, izņemot ieguldījumu fondu akcijas un naudas tirgus fondu akcijas/daļas”.

(2) Sk. EKS 2010 2.07. punktu.

(3) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 549/2013 (2013. gada 21. maijs) par Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu Eiropas Savienībā (OV L 174, 26.6.2013., 1. lpp.).

(4) Par naudas tirgus fondu sektoru dati netiek vākti.

(5) Par ieguldījumu fondu sektoru dati netiek vākti.

(6) Praksē pensiju fondi neemitē parāda vērtspapīrus.

(7) Sk. EKS 2010 2.17.–2.20. punktu.

(8) Sk. EKS 2010 5.102. punktu.

(9) EKS 2010 F.3 kategorija

(10) EKS 2010 F.511 kategorija

(11) EKS 2010 F.512 kategorija

(12) EKS 2010 F.519 kategorija

(13) A bloks attiecībā uz NCB un B bloks attiecībā uz SNB.

(14) Nedefinē kā finanšu darījumu; skatīt EKS 2010, 5.158. un 6.59. punktu un šī pielikuma 2. iedaļas 5. punkta b) apakšpunktu.

(15) Darījumus otrreizējā tirgū, kas ietver turētāja maiņu, šajā statistikā neaplūko.

(16) Uzskata par diviem finanšu darījumiem; sk. EKS 2010 5.96. un 6.25. punktu un šī pielikuma 2. iedaļas 5. punkta a) apakšpunkta ii) punktu.

(17) Darījumus otrreizējā tirgū, kas ietver turētāja maiņu, šajā statistikā neaplūko.

(18) Vairāk par definīcijām “norādītā vērtība”, “tirgus vērtība” un “nominālvērtība” sk. EKS 2010 5.90., 7.38. un 7.39. punktu.

(19) Kopš 1999. gada 1. janvāra vērtspapīriem, kurus emitējuši iekšzemes rezidenti euro (A bloka daļa), netiek prasīts valūtas kursa novērtējums, un vērtspapīrus, kurus emitējuši iekšzemes rezidenti euro/valstu valūtās (A bloka atlikusī daļa), pārvērš euro, piemērojot neatsaucamas konvertācijas likmes no 1998. gada 31. decembra.

(20) Sk. EKS 2010 6.64. punktu.