1.

lai varētu pieņemt lēmumu par budžeta izpildes apstiprināšanu, aicina Komisiju iesniegt Parlamentam rīcības plānu šādu prioritāru darbību veikšanai: Komisijas ziņojums par Savienības budžeta aizsardzību a) Komisijai ik gadus, bet pirmo reizi 2013. gada septembrī, būtu jāpieņem Eiropas Parlamentam, Padomei un Revīzijas palātai paredzēts ziņojums, lai publiskotu tās veikto preventīvo un izlabošanas pasākumu ietekmi attiecībā uz Savienības budžeta aizsardzību; norāda, ka tajā jo īpaši būtu savlaicīgi jāpublisko informācija par visiem maksājumu atlikšanas, pārtraukšanas un ieturēšanas pasākumiem, kas veikti, lai novērstu kļūdas, un visām summām (nominālā izteiksmē), kas atgūtas no katras dalībvalsts, starptautiskas organizācijas vai trešās valsts iepriekšējā gada laikā ar finanšu korekcijām un atgūtajiem līdzekļiem visos pārvaldības veidos gan Savienības, gan katras dalībvalsts līmenī; Komisijai pēc iespējas būtu jāpierāda, ka finanšu korekcijas adekvāti kompensē pieļautās kļūdas un veicina ilgstošus uzlabojumus pārvaldības un kontroles sistēmās; b) Komisijai būtu jāveic finanšu korekcijas par kopējo summu, ko Savienība ieguldījusi kādā programmā, ja šī programma valsts vai reģionālo iestāžu pieļauto kļūdu vai līdzekļu izsaimniekošanas dēļ nav sasniegusi lielāko daļu savu mērķu, pat tad, ja kāda šīs programmas daļa ir finansēta un līdzekļi jau sadalīti; c) Komisijai 6. paskaidrojumā “Finanšu korekcijas un atgūtie līdzekļi”, kas pievienots Savienības pārskatiem, būtu jāsniedz attiecīgie dati par visām Komisijas pārvaldītajām nozarēm; d) attiecībā uz nozarēm, kuras pārvalda ar daudzgadu programmu, Komisijai, slēdzot plānošanas periodu, būtu jāprecizē attiecīgajā plānošanas periodā veikto finanšu korekciju ietekme uz kopējo kļūdu īpatsvaru; turklāt norāda, ka Komisijai būtu jāpierāda, ka finanšu korekcijas adekvāti kompensē pieļautās kļūdas un veicina ilgstošus uzlabojumus pārvaldības un kontroles sistēmās; e) Komisijai būtu jāuzņemas lielāka atbildība par valstu revīzijas iestādēm un kontroles sistēmām dalībvalstīs, kurās konstatēta lielākā daļa kļūdu; uzskata, ka Komisijai būtu jāsagatavo priekšlikums par to, cik lielā mērā ir iespējams papildus uzlabot sertifikāciju un revīzijas iestāžu darbību minētajās dalībvalstīs; uzskata, ka Komisijai būtu jāpublisko savi konstatējumi un jāintegrē tie attiecīgo noteikumu termiņa vidusposma pārskatā un DFS; Kļūdu īpatsvars dalītajā pārvaldībā aicina Komisiju: f) saskaņot tās dienestu darbību attiecībā uz maksājumu pārtraukšanu/apturēšanu, ja dalībvalstu uzraudzības un kontroles sistēmu līmenī atklāti būtiski trūkumi; g) mudināt dalībvalstis paziņot saviem dienestiem par sagatavotajiem atbilstības noteikumu projektiem, lai pielāgotu valstu atbilstības noteikumus, kas nav saderīgi ar attiecīgajiem Savienības noteikumiem, kā arī pastiprināt izdevumu deklarāciju un pirmā līmeņa pārbaužu efektivitātes kontroli; h) apkopot no dalībvalstīm informāciju par to, cik lielā mērā valstu iekšējie noteikumi pārlieku sarežģī Savienības tiesību aktus attiecībā uz budžeta pārvaldību (“pārmērīga reglamentēšana”), un paziņot to Parlamentam līdz 2013. gada oktobrim; atgādina, ka šo valsts iekšējo noteikumu pārkāpumi ir budžeta pārvaldības kļūdas un ka Komisijai ir jāuzņemas galīgā atbildība par Savienības budžeta izpildes gaitā pieļautajām kļūdām (LESD 317. pants); pieprasa šo informāciju reizi gadā nosūtīt dalībvalstu parlamentiem un pienācīgi informēt Parlamenta Budžeta kontroles komiteju; i) atbalstīt dalībvalstu pārvaldības un kontroles iestāžu centienus apzināt sistēmisku kļūdu cēloņus un jo īpaši nodrošināt publiskā iepirkuma noteikumu atbilstīgu īstenošanu, un sniegt šīm iestādēm ieteikumus motivētu atzinumu veidā attiecībā uz darbības vienkāršošanu; šos atzinumus publiskos; j) piemērot proporcionalitātes principu, pienācīgi ņemot vērā noteikumus, lai samazinātu administratīvo slogu un veicinātu procedūru racionalizēšanu; norāda, ka papildu pasākums ceļā uz vienkāršošanu ir nosacījums, piesakoties uz projektu un ziņojot par to, obligāti darīt to elektroniskā formātā, kā arī darbības programmu pārvaldības un īstenošanas dokumentu un procedūru vienādošana un standartizēšana; k) saskaņot Komisijas dienestu izmantotos kritērijus, iekļaujot gada darbības pārskatā atrunas, kā arī saskaņot dažādās metodoloģijas, kuras izmanto, lai noteiktu publiskā iepirkuma kļūdu daudzumu divās nozarēs – lauksaimniecībā un kohēzijas politikā; l) paātrināt Komisijas dienestu revīzijas un finanšu korekcijas procedūras, kā arī īpaši apsvērt dažādu “pretrunīgu” procedūru sapludināšanu, kuras rada finanšu korekcijas nepieciešamību; m) novērtēt panākto progresu finanšu pārvaldības jomā Savienības budžeta politisko nostādņu grupās, lai gūtu pozitīvu ticamības deklarāciju un līdz 2014. gada martam ziņotu par šo novērtējumu ģenerāldirektoru sagatavotajos gada darbības pārskatos un kopsavilkuma ziņojumā par Komisijas vadības sasniegumiem 2013. gadā; Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD n) Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD jāsaskaņo sava prakse attiecībā uz maksājumu apturēšanu ar citu ģenerāldirektorātu vai dienestu paraugpraksi, kā arī jāiesniedz priekšlikumi, kā plašāk piemērot un izmantot apturēšanu lauksaimniecības un lauku attīstības politikas jomā; o) ņemot vērā tiesisko regulējumu, Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD būtu sistemātiski jāpārtrauc un jāaptur maksājumi, ja pirmā līmeņa kontrolēs tiek konstatēts, ka tajos ir būtiskas kļūdas; maksājumi jāatjauno tikai tad, ja uz vietas apkopoti pietiekami un piemēroti pierādījumi, kas liecina, ka trūkumi ir novērsti; p) Komisijai līdz 2013. gada jūnija beigām būtu jāziņo, kādu progresu sasniegusi Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD izveidotā darba grupa, kuras mērķis ir izvērtēt lauku attīstības jomas kļūdu cēloņus un izstrādāt novēršanas pasākumus pašreizējam un turpmākajam plānošanas periodam; minētais ziņojums būtu jānosūta dalībvalstīm, dalībvalstu parlamentiem un Eiropas Parlamenta Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejai, lai tie var analizēt kļūdu iemeslus, sniegt nesaistošus atzinumus un iesniegt priekšlikumus šo kļūdu novēršanai; q) Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD jāveic visi nepieciešamie pasākumi, lai palīdzētu dalībvalstīm svītrot no to programmām visus noteikumus, kuri ir grūti izpildāmi un kontrolējami; Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ĢD r) Komisijai būtu jāuztur sākotnējie piedāvājumi attiecībā uz vispārīgiem noteikumiem 2014.–2020. gada plānošanas periodam kohēzijas politikā un attiecībā uz dalībvalstīm būtu jāuzstāj, ka ir absolūti nepieciešams ieviest jaunajos tiesību aktos neto finanšu korekcijas principu (8), kā arī vienkāršotas procedūras un noteikumus, kuros paredzēta iespēja pārtraukt vai apturēt maksājumus; s) Komisijai būtu arī pēc iespējas jālieto neto finanšu korekcijas, lai labotu nopietnas kļūdas pašreizējā programmu periodā atbilstoši 99. pantam un turpmākajiem pantiem Padomes Regulā (EK) Nr. 1083/2006 (9); jo īpaši neto finanšu korekcijas būtu jāpiemēro, slēdzot programmu periodu; t) turklāt Komisijai būtu jāaizstāv sava sākotnējā nostāja, proti, nepieļaut tādu projektu sekundāru izvēli, kuri jau ir pabeigti vai pilnīgi īstenoti pirms finansējuma pieteikuma iesniegšanas (tā sauktie retrospektīvie projekti) 2014.–2020. gada finanšu periodam (10); u) Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ĢD būtu pilnīgi jāsaskaņo tā maksājumu prakse ar citu ģenerāldirektorātu vai dienestu paraugpraksi un jāturpina tieši un pilnīgi izmantot noteikumos paredzētos tiesību instrumentus, jo īpaši maksājumu pārtraukšanu, pēc kuras, ja nepieciešams, var apturēt darbības programmas; v) aicina stingrāk uzraudzīt dalībvalstis, kuras acīm redzami pārkāpj ES ar budžetu saistītos noteikumus un konkurences tiesības (jo īpaši saistībā ar valsts pasūtījumu piešķiršanu), un paredzēt tām stingrākus nosacījumus; aicina gadījumos, kad tiek pārkāpti Savienības tiesību akti, automātiski apturēt maksājumus attiecīgajām struktūrfondu programmām, līdz tiek ievēroti noteikumi, lai garantētu līdzekļu izmantošanu atbilstīgi Savienības noteikumiem; w) aicina ieviest stingrāku maksājumu apturēšanas politiku attiecībā uz Eiropas Reģionālās attīstības fondu (ERAF) un Kohēzijas fondu (KF), līdzīgu tai, ko jau sekmīgi piemēro Eiropas Sociālā fonda maksājumiem, tādi ļaujot veikt savlaicīgus pasākumus, lai nepieļautu jebkādu struktūrfondu līdzekļu nepareizu izmantošanu, un jau sākotnēji pamatotu Komisijas īstenoto nulles pielaides pieeju; x) Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ģenerāldirektorātam jo īpaši būtu sistemātiski jāpārtrauc maksājumi un jāaptur programmas, ja pirmā līmeņa kontrolēs atklāts, ka tajās ir būtiskas kļūdas; maksājumi būtu jāatjauno tikai tad, kad apkopoti pietiekami un ticami pierādījumi, ka trūkumi ir novērsti; Kļūdu īpatsvars centralizētajā pārvaldībā Pētniecības un inovācijas ĢD y) līdz 2013. gada jūnija beigām Komisijai būtu jāiesniedz Eiropas Parlamentam ziņojums, kurā ir novērtēta 2011. gadā ieviesto vienkāršošanas pasākumu ietekme; z) šajā ziņojumā būtu arī jāizvērtē Komisijas paziņoto uzlabojumu rezultāti attiecībā uz ex ante kontroli un ex post revīzijas stratēģijām, kā arī uzlabojumiem ieteikumos par visbiežāk pieļautajām kļūdām, kuri tika sniegti septītās pētniecības pamatprogrammas dalībniekiem un revidentiem; aa) minētajā ziņojumā Komisijai būtu jāskaidro, vai pasākumi, kuru mērķis ir samazināt revīziju administratīvo slogu, kas saistīts ar to, ka par pētniecības nozares budžetu ir atbildīgi septiņi deleģētie kredītrīkotāji, ir bijuši lietderīgi, un, ja nav, jāiesaka citi risinājumi; Novērtējuma ziņojums (LESD 318. pants) un pastiprināta lietderības revīzijas izmantošana ab) Komisijas dienestiem būtu jāizveido jauna darbības kultūra, pārvaldības plānā definējot vairākus mērķus un rādītājus, kuri atbilst Revīzijas palātas izvirzītajām prasībām attiecībā uz aktualitāti, salīdzināmību un ticamību; turklāt visos jauno politikas nostādņu un programmu priekšlikumos būtu pilnībā jāintegrē darbības rādītāji un mērķi; ac) prasa Komisijai pilnībā ņemt vērā piezīmes un prasības, kas noteiktas Eiropas Revīzijas palātas “Atbildē uz Komisijas otro 318. panta novērtējuma ziņojumu”; ad) aicina Komisiju līdz dažādu politikas jomu un programmu termiņa vidusposma pārskatīšanai ierosināt skaidru Eiropas pievienotās vērtības definīciju; aicina pārskatīt šīs programmas, lai novērstu pārvietojumus valstu un reģionu līmenī un finansētu tikai tos pasākumus, kurus nevar īstenot bez Eiropas atbalsta; ae) gada darbības pārskatos dienestiem būtu jānovērtē sava darbība, apkopojot sasniegtos rezultātus attiecībā uz Komisijas izvirzīto pamatmērķu sasniegšanu; šis darbības novērtējums pa struktūrvienībām tiks papildināts ar vispārīgu Komisijas darbības vērtējumu novērtējuma ziņojumā, kurš paredzēts LESD 318. pantā; af) Komisijai būtu jāpārveido iepriekš minētā novērtējuma ziņojuma struktūra, nošķirot iekšpolitiku no ārpolitikas un iekšējai politikai veltītajā sadaļā koncentrējoties uz stratēģiju “Eiropa 2020” kā Savienības ekonomisko un sociālo politiku; Komisijai būtu jāakcentē progress, kas sasniegts pamatiniciatīvās; ag) cer, ka saskaņā ar jauno un uzlaboto politiku darbības rezultātu jomā Parlamentam tiks pilnībā nodrošināta pieeja visiem Komisijas veiktajiem vai tās apmaksātajiem novērtējuma ziņojumiem, turklāt Parlaments var nolemt padarīt tos pieejamus apskatei savā tīmekļa vietnē; Ieņēmumi un tradicionālie pašu resursi lai nodrošinātu pienācīgu Savienības finansiālo interešu aizsardzību un pietiekamus pašu resursus Savienības izaugsmei, Komisijai: ah) 2012. gada budžeta izpildes apstiprināšanas vajadzībām būtu savlaicīgi jāsniedz Parlamentam izmaksu aprēķins par Modernizētā muitas kodeksa (MMK) pilnīgas īstenošanas atlikšanu, kurā būtu skaitliski izteikta šādas atlikšanas ietekme uz budžetu; ai) būtu jāapkopo ticami dati par muitas darbību un PVN starpību dalībvalstīs un ik pēc sešiem mēnešiem jāpaziņo tie Parlamentam; aj) būtu jānosaka un jāīsteno darbības, kuras uzlabotu muitas nodokļa un PVN iekasēšanas lietderību un efektivitāti dalībvalstīs; Komisijai un dalībvalstīm būtu jāīsteno Revīzijas palātas ieteikumi, kas sniegti Īpašajā ziņojumā Nr. 13/2011 (11); ak) būtu jāapzina kanāli un shēmas, kas pieļauj nodokļu nemaksāšanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, jo īpaši attiecībā uz daudznacionāliem uzņēmumiem un izmantojot pastkastīšu uzņēmumus, un būtu jāveicina atbilstīgi pretpasākumi; šajā sakarībā atzinīgi vērtē ESAO ziņojumu par nodokļa bāzes samazināšanu un peļņas novirzīšanu un aicina Komisiju sadarboties ar ESAO, kas līdz 2013. gada jūlijam izstrādās rīcības plānu par to, kā atrisināt šo problēmu; al) būtu jāuzlabo dalībvalstu un sabiedrības izpratne (daudzgadu finanšu shēmas sarunu kontekstā), ka efektīva ieņēmumu iekasēšana vēl joprojām ir būtiska valsts finanšu pārdomātas pārvaldības iezīme, tostarp par to, ka neiekasēto ieņēmumu aspekti ietekmē Savienības pašu resursu pieejamību, dalībvalstu ekonomisko situāciju un iekšējo tirgu, un būtu jāpasūta pētījums, kurā tiktu aprēķināti finansiālie ieguvumi, izsacīti nodokļu ieņēmumos, ko dalībvalstīm varētu dot tas, ka visā Savienībā būtu radīti vienādi apstākļi cīņai pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanu;