ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 155/15

PADOMES UN KOMISIJAS LĒMUMS

(2008. gada 14. maijs)

par Stabilizācijas un asociācijas nolīguma protokola noslēgšanu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai

(2008/438/EK, Euratom)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME UN EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 310. pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas otro teikumu un 300. panta 3. punkta otro daļu,

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 101. panta otro daļu,

ņemot vērā Bulgārijas un Rumānijas Pievienošanās aktu un jo īpaši tā 6. panta 2. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu (1),

ņemot vērā Padomes apstiprinājumu saskaņā ar Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 101. pantu,

tā kā:

(1) Protokolu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai, parakstīja 2008. gada 18. februārī Eiropas Kopienas un dalībvalstu vārdā saskaņā ar Padomes Lēmumu 2008/273/EK (2).

(2) Līdz protokola spēkā stāšanās brīdim to piemēro provizoriski no pievienošanās dienas.

(3) Protokols būtu jānoslēdz,

IR NOLĒMUŠAS ŠĀDI.

1. pants

Ar šo Eiropas Kopienas, Eiropas Atomenerģijas kopienas un dalībvalstu vārdā ir apstiprināts protokols Stabilizācijas un asociācijas nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai.

Protokola teksts ir pievienots šim lēmumam (3).

2. pants

Padomes priekšsēdētājs Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu vārdā iesniedz protokola 11. pantā paredzētos apstiprināšanas dokumentus. Komisijas priekšsēdētājs vienlaikus iesniedz apstiprināšanas instrumentu Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā.

Briselē, 2008. gada 14. maijā Padomes vārdā — priekšsēdētājs A. BAJUK Komisijas vārdā — priekšsēdētājs José Manuel BARROSO

(1) 2008. gada 23. aprīļa Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

(2) OV L 99, 10.4.2008., 1. lpp.

(3) OV L 99, 10.4.2008., 2. lpp.
(7)

Atgremotājdzīvnieku elektroniskās identifikācijas pakāpeniska ieviešana ir viens no vēlamajiem stratēģijas rezultātiem. Tāpēc jāveic izmaksu un ieguvumu un rentabilitātes jautājumu pētījums attiecībā uz liellopu elektronisko identifikāciju pirms jauno tiesību aktu ieviešanas šajā jomā. Atzīts, ka jāveic Kopienas references laboratoriju darba un veikuma vērtējums, lai palielinātu to lomu. Pētījuma un vērtējuma rezultāti būs šīs jomas tiesību aktu pārskata pamatā, ja tādu atzīs par vajadzīgu. Tāpēc Kopienas finansiālais ieguldījums jāpiešķir, lai apmaksātu pētījumus un vērtējumus pārtikas nekaitīguma, dzīvnieku veselības un labturības un zootehnikas jomās. Jāprecizē maksimālā summa, kāda piešķirama minētajām darbībām. Uzaicinājumi piedalīties konkursos par konkrētiem līgumiem pētījumu un vērtējumu pārtikas nekaitīguma, dzīvnieku veselības un labturības un zootehnikas jomās veikšanai jāizsludina 2008. gadā. Saskaņā ar Padomes 2005. gada 21. jūnija Regulu (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu (5) veterinārie pasākumi jāfinansē no Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda. Finanšu kontrolei jāpiemēro minētās regulas 9., 36. un 37. pants.
FR

Francija

Agence française de sécurité sanitaire des aliments (AFSSA) — Laboratoire d’études et de recherches en pathologie bovine et hygiène des viandes, Lyon — Laboratoire d’études et de recherches en pathologie animale et zoonoses, Maisons-Alfort
(15)

Šā lēmuma pasākumi jānosaka proporcionāli, un tie nedrīkst ierobežot tirdzniecību vairāk, nekā tas nepieciešams, un tāpēc tie jāattiecina tikai uz produktiem, kuru izcelsme ir Ķīnā vai kas nosūtīti no Ķīnas uz Kopienu, un kuri varētu būt piesārņoti ar neatļautiem ģenētiski modificētiem rīsiem “Bt 63”. Ņemot vērā to, ka ar neatļautiem ģenētiski modificētiem rīsiem “Bt 63” varētu būt piesārņots ļoti daudz produktu, šķiet lietderīgi pārbaudīt plašu tādu produktu sarakstu, kuri varētu sastāvēt no rīsiem, saturēt rīsus vai varētu būt ražoti no rīsiem. Tomēr daži no atklātajiem produktiem varētu sastāvēt no rīsiem, saturēt rīsus vai varētu būt ražoti no rīsiem, bet daži – ne. Tādēļ šķiet atbilstīgi atļaut, ka uzņēmēji izdod vienkāršu deklarāciju, ja produkts nesastāv no rīsiem, nesatur rīsus vai to neražo no rīsiem, tādējādi izvairoties no obligātas analīzes un sertifikācijas.
1.

Tā 1. daļas 3. punktu aizstāj ar šādu tekstu: “3. Liemeņa liesās gaļas saturu aprēķina pēc šādas formulas: Ŷ = 66,485 – 0,511 • X1 – 0,418 • X2 + 0,099 • X3, kur: Ŷ = aprēķinātais liemeņa liesās gaļas procentuālais saturs, X1 = muguras tauku (ieskaitot ādu) biezums milimetros, ko mēra 8 cm no liemeņa viduslīnijas aiz pēdējās ribas, X2 = muguras tauku (ieskaitot ādu) biezums milimetros, ko mēra 6 cm no liemeņa viduslīnijas starp trešo un ceturto pēdējo ribu, X3 = muskuļu biezums milimetros, ko mēra tajā pašā laikā un vietā kā X2. Formula ir derīga liemeņiem, kuru svars ir no 51 līdz 120 kilogramiem.”
(6)

No otras puses, Kopienas nozīmes teritoriju sākotnējais saraksts boreālajam bioģeogrāfiskajam reģionam ir jāatjaunina, lai atspoguļotu to informāciju par pārmaiņām teritorijā, kuru dalībvalstis iesniegušas pēc Kopienas saraksta pieņemšanas. No šāda viedokļa Kopienas nozīmes teritoriju pirmais atjauninātais saraksts boreālajam bioģeogrāfiskajam reģionam ir sākotnējā saraksta konsolidēta versija. Tomēr jāuzsver, ka pienākumi, kas izriet no Direktīvas 92/43/EEK 4. panta 4. punkta un 6. panta 1. punkta, piemērojami pēc iespējas drīzāk un sešu gadu laikā no dienas, kad pieņemts Kopienas nozīmes teritoriju sākotnējais saraksts boreālajam bioģeogrāfiskajam reģionam.
(3)

Spānija 2007. gada 6. jūlijā iesniedza datus, kas pierāda, ka pēc 2004. gada 1. janvāra zvejas darbības pārtraukušie kuģi ir izmantojuši attiecīgi 4,20 % no zvejas piepūles, ko 2003. gadā izmantoja Spānijas kuģi, kuri atradās attiecīgajā ģeogrāfiskajā apgabalā un uz kuriem bija traļi ar linuma acs izmēru vienādu vai lielāku par 32 mm, 9,55 % no zvejas piepūles, ko 2003. gadā izmantoja Spānijas kuģi, kuri atradās attiecīgajā ģeogrāfiskajā apgabalā un uz kuriem bija žaunu tīkli ar linuma acs izmēru vienādu vai lielāku par 60 mm, un 20,86 % no zvejas piepūles, ko 2003. gadā izmantoja Spānijas kuģi, kuri atradās attiecīgajā ģeogrāfiskajā apgabalā un uz kuriem bija grunts āķu jedas.
(5)

Pamatojoties uz datiem, ko Komisija (Eurostat) sniedza atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 3605/93 8.g panta 1. punktam pēc Apvienotā Karalistes 2007. gada 16. jūlija paziņojuma, un uz Komisijas dienestu 2007. gada pavasara prognozi, var izdarīt šādus secinājumus: — vispārējās valdības deficīts ir samazināts no 3,2 % no IKP 2005./2006. gadā līdz 2,7 % 2006./2007. gadā, kas ir zem budžeta deficītam noteiktās atsauces vērtības 3 % no IKP. Tas ir nedaudz mazāks nekā Apvienotās Karalistes konverģences programmas 2005. gada decembra atjauninājumā prognozētie 2,8 % no IKP, — fiskālā konsolidācija 2006./2007. gadā izrietēja no ieņēmumu pieauguma par 0,4 procentu punktiem no IKP, jo īpaši tādēļ, ka tika gūti lielāki ieņēmumi no uzņēmumu ienākuma nodokļa. Kaut arī kapitāla izdevumi bija mazāki par 2006. gada decembra konverģences programmā prognozētajiem, bet pašreizējie izdevumi ir lielāki, kopējie valdības izdevumi no 2005./2006. gada līdz 2006./2007. gadam pieauga tikpat daudz kā nominālais IKP. Salīdzinājumā ar 2005./2006. finanšu gadu, kurā vienreizēja darījuma iekļaušana aprēķinā deficītu samazināja par 0,3 % no IKP, strukturālās bilances uzlabojums (t.i., cikliski koriģētā bilance, neskaitot vienreizējos un citus pagaidu pasākumus) 2006./2007. gadā tiek lēsts 0,7 % no IKP, — atbilstīgi 2007. gada martā publicētajā budžetā iekļautajām deficīta prognozēm 2007./2008. gadam Komisijas dienestu 2007. gada pavasara prognoze paredz, ka ieņēmumu, jo īpaši nodokļu sloga, pieauguma – ko tomēr gandrīz pilnīgi kompensē izdevumu pieaugums – ietekmē deficīts turpinās samazināties, sasniedzot 2,6 % no IKP. Šis deficīta rādītājs ir lielāks par oficiālo deficīta prognozi, kas konverģences programmas 2006. gada decembra atjauninājumā norādīta 2,3 % no IKP, un tam par iemeslu ir ieņēmumu samazinājums no uzņēmumu ienākumu nodokļa. Attiecībā uz 2008./2009. gadu pavasara prognozes liecina, ka, turpinot līdzšinējo politiku, budžeta deficīts turpinās samazināties līdz 2,4 % no IKP. Tas norāda, ka pārliecinošā un ilgtspējīgā veidā ir panākts deficīta līmenis, kas mazāks par noteikto robežvērtību – 3 % no IKP. Strukturālā ziņā lēsts, ka 2007./2008. gadā vispārējās valdības deficīts samazināsies par 0,2 procentu punktiem no IKP un, ja turpinās īstenot pašreizējo politiku, par 0,3 procentu punktiem 2008./2009. gadā. Tas norāda, ka labvēlīgu ekonomisko apstākļu prognozes ietekmē nākotnē paredzama vien mērena konsolidācija, — valdības parāds ir pieaudzis no 39,6 % no IKP 2004./2005. gadā līdz 42,5 % no IKP 2006./2007. gadā. Saskaņā ar Komisijas dienestu 2007. gada pavasara prognozi paredzams, ka parāda attiecība turpinās pieaugt, 2009. gada marta beigās sasniedzot aptuveni 43,9 %, tomēr saglabājoties krietni zem atsauces vērtības – 60 % no IKP. Lai apturētu parāda palielināšanos, tomēr būs jāsasniedz labāks fiskālais stāvoklis, nekā prognozēts 2008./2009. gadam.
(8)

Pamatojoties uz EPNI atzinumu, pārtikai, pārtikas sastāvdaļām un barībai, kas satur kukurūzu NK603xMON810, sastāv vai ir ražota no tās, nav vajadzīgas īpašas marķēšanas prasības, izņemot tās, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 1829/2003 13. panta 1. punktā un 25. panta 2. punktā. Tomēr, lai nodrošinātu, ka produktus izmanto atbilstīgi ierobežojumiem, kas noteikti šajā lēmumā paredzētajā atļaujā, marķējot barību, kas satur ĢMO vai sastāv no tiem, un citus produktus, kas nav pārtika un barība un kas satur ĢMO vai sastāv no tiem, un attiecībā uz ko ir pieprasīta atļauja, ir skaidri jānorāda, ka minētos produktus nedrīkst izmantot audzēšanai.
(40)

Piemaksas individuālajām elektrostacijām, kuras ir tiesīgas saņemt atbalstu, ietver arī peļņu no kapitāla, kas paredzēts Slovēnijas tiesību aktos, tas sastāda 8 % minimālo diskonta likmi ieguldījumiem no valsts fondiem. Tas, ka pirkuma cenas un piemaksas nav koriģētas, nozīmē, ka pašreizējā peļņa visām atbalstu saņemt tiesīgajām elektrostacijām, kuras izmanto atjaunojamās enerģijas avotus, ir mazāka par 8 %, kā tas ir redzams turpmāk sniegtajā tabulā. Saules enerģijas elektrostacijām piemaksa liedz gūt peļņu no kapitāla (negatīva peļņa), jo īpaši attiecībā uz mazām un vidējām elektrostacijām. 3. tabula Peļņa no kapitāla individuālām elektrostacijām, kuras ir tiesīgas saņemt atbalstu Atbalstu saņemt tiesīgās elektrostacijas (QPP) veids, ņemot vērā primārās enerģijas avotu Enerģija Piemaksa Peļņa no kapitāla, kas iekļauta piemaksā Apjoms [kW] [SIT/kWh] Hidroelektrostacijas Līdz 1 mW 100 6,75 6,95 % No 1 mW līdz 10 mW 3 000 6,23 7,90 % Biomasas elektrostacijas Līdz 1 mW 600 8,69 2,30 % Vairāk par 1 mW 1 500 8,17 6,00 % Vēja elektrostacijas Līdz 1 mW 100 6,55 0,40 % Vairāk par 1 mW 20 000 6,05 6,35 % Ģeotermālās elektrostacijas 3 000 6,05 7,30 % Saules enerģijas elektrostacijas Līdz 36 kW 36 81,67 –1,4 % Vairāk par 36 kW 100 7,46 –15,0 % Citas elektrostacijas, kuras ir tiesīgas saņemt atbalstu (biogāze) 120 20,97 6,80 % Elektrostacijas, kuras ir tiesīgas saņemt atbalstu, vai termoelektrostacijas, kas izmanto sadzīves atkritumus Līdz 1 mW 100 4,74 4,40 % No 1 mW līdz 10 mW 3 000 3,87 7,30 % Koģenerācijas termoelektrostacijas centrālai siltumapgādei Līdz 1 mW 700 5,9 0,49 % No 1 mW līdz 10 mW 3 000 5,38 4,20 % Koģenerācijas rūpnieciskās termoelektrostacijas Līdz 1 mW 700 4,83 –0,1 % N.B. Peļņa no kapitāla, kas aprēķināta, ņemot vērā ieguldījumus elektrostacijās, kuras ir tiesīgas saņemt atbalstu (skatīt 2. tabulu), ņemot vērā pašreizējo piemaksu vērtību.
(14)

FSO grūtības radās galvenokārt sakarā ar tā lielākā akcionāra DMC bankrotu 2000. gadā. Tā rezultātā Daewoo markas automašīnu noiets samazinājās, jo pircējiem nebija pārliecības par uzņēmuma likteni un rezerves daļu un remonta pakalpojumu pieejamību nākotnē. Turklāt FSO Polijā piedzīvoja strauju jaunu automašīnu noieta kritumu desmitgades sākumā sakarā ar ļoti strauju lietotu automašīnu importa pieaugumu no Rietumeiropas. Bez tam, divu ražoto modeļu pievilcība ES tirgū zuda, jo tie, atšķirībā no konkurentu modeļiem, netika modernizēti. Rezultātā FSO pārdošanas apjomi kritās no 189 000 automašīnām (179 000 pārdotas Polijā) 1999. gadā līdz 47 000 vienībām 2001. gadā. FSO zaudējumi 2000., 2001. un 2002. gadā attiecīgi bija PLN 2,1 miljardi (540 miljoni euro (4)), PLN 1,1 miljards (282 miljoni euro) un PLN 425 miljoni (109 miljoni euro). Pēdējos gados vairums saražoto automašīnu bija Lanos, ko eksportēja uz Ukrainu [kā saliekamos modeļus] un kuras salika un pēc tam pārdeva AvtoZAZ, kas sāka tirdzniecisku sadarbību ar FSO 2000. gadā. Kopējie pārdošanas apjomi saglabājās ļoti zemā līmenī, un uzņēmumam joprojām bija zaudējumi no pamatdarbības. 1. tabula 1999. 2000. 2001. 2002. 2003. 2004. 2005. Kopā pārdotās automašīnas (5) (tūkstošos), ieskaitot saliekamos modeļus 189 121 47 30 35 43 47
d)

no saskaņā ar c) apakšpunktu iegūtā rezultāta atņemot summu, par kādu Apvienoto Karalisti ietekmē pāreja uz nepārsniedzamo PVN bāzi, un 2. panta 1. punkta c) apakšpunktā minētos maksājumus, tas ir, starpību starp: — summu, kas Apvienotajai Karalistei būtu jāmaksā par summām, kuras finansētas no 2. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktā minētajiem resursiem, ja vienoto likmi piemērotu neierobežotajai PVN bāzei, un — Apvienotās Karalistes maksājumiem saskaņā ar 2. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktu;
(2)

Komisijas Regulā (EK) Nr. 451/2000 (2) un Komisijas Regulā (EK) Nr. 703/2001 (3) paredzēti sīki izstrādāti noteikumi par to, kā īstenot Padomes Direktīvas 91/414/EEK 8. panta 2. punktā minētās darba programmas otro posmu, un izveidots to darbīgo vielu saraksts, kuras jānovērtē sakarā ar to iespējamo iekļaušanu Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā. Dihlorvoss ir minētajā sarakstā.
(54)

Piektkārt, Francija norāda, ka pārbaužu veikšanai Muitas un netiešo nodokļu aplikšanas ģenerāldirektorāts (Direction générale des douanes et droits indirects, DGDDI) izmanto pats savas laboratorijas vai Patērētāju, konkurences un viltojumu apkarošanas ģenerāldirektorāta (Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes, DGCCRF) laboratorijas, ja tām konkrētajā gadījumā ir tehniskā kompetence (piemēram, daudzas rotaļlietu pārbaudes tika veiktas kādā muitas laboratorijā). Pretējā gadījumā DGDDI vēršas pie ārējām laboratorijām, starp kurām minama LNE. Laboratorijas izvēle notiek atkarībā no tās kompetences attiecībā uz atbilstīgo noteikumu piemērošanu. DGDDI var vērsties, piemēram, Elpošanas ceļu aizsardzības līdzekļu nacionālajā pētnieciskajā institūtā (Institut national de recherche et de sécurité pour les masques de protection) vai Būvmateriālu un konstrukciju zinātniski tehniskajā centrā (Centre scientifique et technique du bâtiment pour les produits de construction).
(3)

Moldova, no vienas puses, un Eiropas Kopienas un to dalībvalstis, no otras puses, ir parakstījušas Partnerības un sadarbības nolīgumu (2), kas stājās spēkā 1998. gada 1. jūlijā.
(32)

Reaģējot uz trešo personu apsvērumiem, Nīderlande apgalvo, ka pasaules iesala tirgū turpmākajos gados būs vērojama izaugsme. Nīderlande norāda uz 2005. gada 4.-5. oktobra semināru par iesala miežiem, kurā Starptautiskā labības padome (9) prognozēja, ka 2010. gadā kopējā iesala ražošanas jauda būs pieaugusi par 10 %. Minētajā seminārā Rabobank norādīja, ka kopējais alus patēriņš ik gadu pieaug par 2 % _ šo rādītāju galvenokārt ietekmē alus patēriņa pieaugums jaunajos tirgos, piemēram, Dienvidamerikā, Āfrikā, Krievijā, Dienvidaustrumu Āzijā un Ķīnā. Gūt labumu no šīs attīstības varēs mūsdienīgās iesala ražotnes, kas atrodas pie jūras ostām un var ražot bez taras. Nīderlande norāda uz Euromalt 2005. gada augusta vēstuli (10), kurā teikts, ka ir jāslēdz mazās, vecās un neefektīvās ražotnes. Minētajā vēstulē ir runa par Kopienas iesala nozares jaudas pārpalikumu vismaz 500 000-700 000 tonnu apmērā. Nīderlande uzskata, ka šis rādītājs ir aprēķināts, pamatojoties uz ražošanu 24 stundas dienā, 7 dienas nedēļā un 365 dienas gadā un neņemot vērā ražošanas pārtraukšanas periodus, tāpēc nav skaidrs, vai jaudas pārpalikums vispār pastāv. Nīderlande norāda arī uz pētniecības biroja Frontier Economics ziņojumu (11) par Holland Malt (par ģeogrāfisko tirgu un novatorisma aspektiem). Šā ziņojuma secinājums ir šāds: “Nekas nenorāda uz to, ka Holland Malt piešķirtās subsīdijas rezultāts varētu būt citu Eiropas ražotāju iesala noieta tirgu nomaiņa, izņemot to, kura notiktu jebkurā gadījumā. Tāpēc nekas neliecina par to, ka subsīdijas piešķiršana vēl palielinātu Eiropas parastā iesala ražošanas jaudas pārpalikumu”. Nīderlande lūdz Komisiju ņemt vērā to, ka pastāv atsevišķs tirgus HTST iesalam _ augstvērtīgam iesalam, kas aizkavē alus “novecošanu”. Nīderlande norāda arī uz to, ka vēl tiks slēgtas iesala ražošanas jaudas 12 000 tonnu apmērā _ līdz ar to esošā ražošanas jauda būs samazinājusies kopā par 77 000 tonnām. Papildu jauda veido tikai 0,5 % no Kopienas kopējās ražošanas jaudas, un tā nekropļotu Kopienas iesala tirgu. Visbeidzot, Nīderlande norāda, ka tās plānotā subsīdija ir paredzēta tikai, lai kompensētu Ēmshāvenas neizdevīgo novietojumu un radītu Holland Malt līdzvērtīgus konkurences apstākļus (bez subsīdijas līdzvērtīgs ieguldījums būtu veikts iesala ražotnē, kas atrodas Terneuzen jūras ostā).
(8)

To, vai uz kādu darbību attiecas vai neattiecas tieša konkurence, ir jānovērtē, pamatojoties uz dažādiem rādītājiem, no kuriem izšķirošs pats par sevi nav neviens. 2005. gada pārskatā Komisija norādīja, ka “vairāku valstu tirgos vērojama augsta rūpniecības koncentrācija, kas kavē efektīvas konkurences attīstību” (8). Tādējādi Komisija uzskatīja, ka “viens no valstu tirgos esošās konkurences pakāpes rādītājiem ir triju lielāko ražotāju (elektroenerģijas) un vairumpiegādātāju (gāzes) kopējā tirgus daļa” (9). Saskaņā ar jaunāko pieejamo informāciju trīs lielāko elektroenerģijas ražotāju kopējā tirgus daļa no visa ražošanas apjoma ir 39 % (10), bet trīs lielāko gāzes piegādātāju kopējā tirgus daļa vairumtirgū ir 36 % (11). Abi šie rādītāji jāuzskata par pietiekami zemu līmeni un par norādi uz tiešu konkurenci.
(62)

No iesniegtās un iepriekš šī lēmuma 31. punktā minētās informācijas ir redzams, ka visi produktu tirdzniecības veicināšanas un reklāmas pasākumi, kas paredzēti attiecīgajam atbalstam ir 100 % finansēti ar valsts resursu starpniecību. Tātad nosacījums, saskaņā ar kuru 50 % (vai 25 %, atkarībā no gadījuma) finansējumam ir jānāk no attiecīgā sektora, nav izpildīts.
Nolīgums ir sagatavots divi tūkstoši septītā gada septembra astoņpadsmitajā datumā divos eksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāliešu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu, zviedru valodā un serbu valodā un visi teksti ir vienlīdz autentiski.

Per la Comunità europea

For the European Community

For Det Europæiske Fællesskab

За Република Сърбия

Por la República de Serbia

Za Republiku Srbsko

For Republikken Serbien

Für die Republik Serbien

Serbia Vabariigi nimel

Για τη Δημοκρατία της Σερβίας

For the Republic of Serbia

Pour la République de Serbie

Per la Repubblica di Serbia

Serbijas Republikas vārdā

Serbijos Respublikos vardu

A Szerb Köztársaság részéről

Għar-Repubblika tas-Serbja

Voor de Republiek Servië

W imieniu Republiki Serbii

Pela República da Sérvia

Pentru Republica Serbia

Za Srbskú republiku

Za Republiko Srbijo

Serbian tasavallan puolesta

För Republiken Serbien

За Република Србиjу
—

veikt izmaksu efektivitātes izvērtējumu visām šīs programmas skartajām jomām, sākot no izmaksu sloga izvērtējuma, pieļaujot sistemātisku prioritāšu maiņu, pirms programmas laikposma – no 2008. līdz 2012. gadam – beigām. Programmas laikposma – no 2008. līdz 2012. gadam – pirmajos sešos mēnešos izstrādās rīcības plānu visam procesam,
(1)

Padome ar Lēmumu 2006/524/EK, Euratom, ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļus no Čehijas, Vācijas, Igaunijas, Spānijas, Francijas, Itālijas, Latvijas, Lietuvas, Luksemburgas, Ungārijas, Maltas, Austrijas, Slovēnijas un Slovākijas (1), ir iecēlusi komitejas locekļus no Vācijas laikposmam no 2006. gada 21. septembra līdz 2010. gada 20. septembrim.
(1)

Padome ar Lēmumu 2006/524/EK, Euratom, ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļus no Čehijas, Vācijas, Igaunijas, Spānijas, Francijas, Itālijas, Latvijas, Lietuvas, Luksemburgas, Ungārijas, Maltas, Austrijas, Slovēnijas un Slovākijas (1), ir iecēlusi minētās komitejas locekļus no Austrijas laikposmam no 2006. gada 21. septembra līdz 2010. gada 20. septembrim.
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 258/29

PADOMES LĒMUMS

(2007. gada 26. septembris),

ar ko ieceļ četrus Reģionu komitejas locekļus no Spānijas un septiņus to aizstājējus no Spānijas

(2007/637/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 263. pantu,

ņemot vērā Spānijas valdības priekšlikumu,

tā kā:

(1) Padome 2006. gada 24. janvārī pieņēma Lēmumu 2006/116/EK (1), ar ko laikposmam no 2006. gada 26. janvāra līdz 2010. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus.

(2) Pēc MATAS PALOU kunga, MARTÍN MENIS kunga, REVILLA ROIZ kunga un RODRÍGUEZ IBARRA kunga pilnvaru termiņa beigšanās ir atbrīvojušās četras Reģionu komitejas locekļu vietas. Pēc GOROSTIAGA SÁIZ kundzes, SÁNCHEZ AMOR kunga, VILLANUEVA RODRÍGUEZ kunga, AMOR PÉREZ kundzes, DÍAZ ALVAREZ kunga, JAÉN PALACIOS kunga un ESTEBAN MARTÍN kundzes pilnvaru termiņa beigšanās ir atbrīvojušās septiņas Reģionu komitejas locekļa aizstājēju vietas,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Reģionu komitejā uz atlikušo amata pilnvaru laiku, proti, līdz 2010. gada 25. janvārim, tiek iecelti:

a) komitejas locekļi: Francesc ANTICH i OLIVER, kungs, Presidente del Gobierno de la Comunidad Autónoma Islas Baleares, Paulino RIVERO BAUTES, kungs, Presidente de la Comunidad Autónoma de Canarias, Guillermo FERNÁNDEZ VARA, kungs, Presidente de la Junta de Extremadura, Dolores GOROSTIAGA SÁIZ, kundze, Vicepresidenta del Gobierno de Cantabria y Consejera de Empleo y Bienestar Social (pilnvaru maiņa); un

b) komitejas locekļa aizstājēji: Vicente RAMBLA MOMPLET, kungs, Vicepresidente Primero y Consejero de Presidencia, Comunidad Valenciana, Jaime RABANAL GARCÍA, kungs, Consejero de Economía y Asuntos Europeos, Comunidad Autónoma del Principado de Asturias, Gabriel AMER AMER, kungs, Delegado del Gobierno de las Islas Baleares en Bruselas, Comunidad Autónoma Islas Baleares, José Félix GARCÍA CALLEJA, kungs, Director General Asuntos Europeos y Cooperación al Desarrollo, Comunidad Autónoma de Cantabria, María de DIEGO DURANTEZ, kundze, Directora General Relaciones Institucionales y Acción Exterior, Comunidad Autónoma Castilla y León, Lucía MARTÍN DOMÍNGUEZ, kundze, Directora General de Acción Exterior, Comunidad Autónoma de Extremadura, Antonio GONZÁLEZ TEROL, kungs, Director General de Asuntos Europeos, Comunidad Autónoma de Madrid.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2007. gada 26. septembrī Padomes vārdā — priekšsēdētājs J. SILVA

(1) OV L 56, 25.2.2006., 75. lpp.