VISPĀRĒJĀ TIESA

VISPĀRĒJĀS TIESAS REGLAMENTA KONSOLIDĒTĀ VERSIJA

(2010/C 177/02)

Šajā izdevumā konsolidēti:

Eiropas Kopienu Pirmās instances tiesas 1991. gada 2. maija Reglaments (OV L 136, 30.05.1991., 1. lpp., un OV L 317, 19.11.1991., 34. lpp. – labojums) un šādi tiesību akti, kas to groza:

Šim izdevumam nav juridiska spēka, un tādēļ preambula ir izlaista.

VISPĀRĒJĀS TIESAS REGLAMENTA,

KAS pieņemts 1991. gada 2. maijā (1) , KONSOLIDĒTĀ VERSIJA

SATURS

Ievada noteikumi (1. pants)

I sadaļa – Vispārējās tiesas struktūra un darba organizācija

1. nodaļa – Vispārējās tiesas priekšsēdētājs un locekļi (2.–9. pants)

2. nodaļa – Palātu sastāvs, tiesnešu referentu un ģenerāladvokātu norīkošana (10.–19. pants)

3. nodaļa – Kanceleja

1. iedaļa – Sekretārs (20.–27. pants)

2. iedaļa – Citas struktūrvienības (28.–30. pants)

4. nodaļa – Vispārējās tiesas darbs (31.–34. pants)

5. nodaļa – Valodu lietojums (35.–37. pants)

6. nodaļa – Pārstāvju, padomdevēju un advokātu tiesības un pienākumi (38.–42. pants)

II sadaļa – Process

1. nodaļa – Rakstveida process (43.–54. pants)

2. nodaļa – Mutvārdu process (55.–63. pants)

3. nodaļa – Procesa organizatoriskie pasākumi un pierādījumu savākšanas pasākumi

1. iedaļa – Procesa organizatoriskie pasākumi (64. pants)

2. iedaļa – Pierādījumu savākšanas pasākumi (65.–67. pants)

3. iedaļa – Liecinieku un ekspertu izsaukšana un nopratināšana (68.–76. pants)

3.a nodaļa – Paātrinātais process (76.a pants)

4. nodaļa – Tiesvedības apturēšana un Vispārējās tiesas atteikšanās izskatīt lietu (77.–80. pants)

5. nodaļa – Spriedumi (81.–86. pants)

6. nodaļa – Tiesāšanās izdevumi (87.–93. pants)

7. nodaļa – Juridiskā palīdzība (94.–97. pants)

8. nodaļa – Atteikšanās no prasības (98. un 99. pants)

9. nodaļa – Dokumentu izsniegšana (100. pants)

10. nodaļa – Termiņi (101.–103. pants)

III sadaļa – Sevišķā tiesāšanas kārtība

1. nodaļa – Piemērošanas un izpildes apturēšana un citi pagaidu noregulējuma pasākumi (104.–110. pants)

2. nodaļa – Procesa jautājumi (111.–114. pants)

3. nodaļa – Iestāšanās lietā (115. un 116. pants)

4. nodaļa – Vispārējās tiesas spriedumi, kas pasludināti pēc tās nolēmumu atcelšanas un lietas nodošanas atpakaļ (117.–121. pants)

4.a nodaļa – Vispārējās tiesas nolēmumi, kas pasludināti pēc lietas pārskatīšanas un lietas nodošanas atpakaļ (121.a–121.d pants)

5. nodaļa – Aizmugurisks spriedums un protests (122. pants)

6. nodaļa – Ārkārtas pārskatīšanas procedūras

1. iedaļa – Trešās personas protests (123. un 124. pants)

2. iedaļa – Pārskatīšana (125.–128. pants)

3. iedaļa – Spriedumu interpretēšana (129. pants)

IV sadaļa – Tiesvedība attiecībā uz intelektuālā īpašuma tiesībām (130.–136. pants)

V sadaļa – Apelācijas par Eiropas Savienības Civildienesta tiesas nolēmumiem (136.a–149. pants)

Nobeiguma noteikumi (150. un 151. pants)

IEVADA NOTEIKUMI

1. pants

Šajā Reglamentā:

— Līguma par Eiropas Savienības darbību normas tiek apzīmētas ar abreviatūru “LESD”, kam seko šī līguma attiecīgā panta numurs,

— Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma normas tiek apzīmētas ar abreviatūru “EAEKL”, kam seko panta numurs,

— “Statūti” ir Protokols par Eiropas Savienības Tiesas statūtiem,

— “EEZ līgums” ir Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu.

Šajā Reglamentā:

— “iestādes” ir Savienības iestādes, kā arī Savienības struktūras, kas ir izveidotas ar Līgumiem vai ar to īstenošanai pieņemtu aktu un kas var būt lietas dalībnieki Vispārējā tiesā,

— “EBTA Uzraudzības iestāde” ir EEZ līgumā minētā uzraudzības iestāde.

I SADAĻA

VISPĀRĒJĀS TIESAS STRUKTŪRA UN DARBA ORGANIZĀCIJA

1. nodaļa

VISPĀRĒJĀS TIESAS PRIEKŠSĒDĒTĀJS UN LOCEKĻI

2. pants

1. Katrs Vispārējās tiesas loceklis parasti veic tiesneša pienākumus.

Vispārējās tiesas locekļus turpmāk sauc par “tiesnešiem”.

2. Katrs tiesnesis, izņemot priekšsēdētāju, 17. līdz 19. pantā noteiktajos gadījumos var konkrētā lietā pildīt ģenerāladvokāta pienākumus.

Atsauces uz ģenerāladvokātu šajā reglamentā ir spēkā vienīgi tad, ja kāds tiesnesis ir norīkots par ģenerāladvokātu.

3. pants

Tiesneša pilnvaru termiņš sākas dienā, kas norādīta dokumentā par viņa iecelšanu amatā. Ja diena nav norādīta, termiņš sākas dienā, ar ko datēts dokuments.

4. pants

1. Pirms sācis pildīt savus amata pienākumus, tiesnesis Tiesai nodod šādu zvērestu:

“Es zvēru pildīt savus pienākumus objektīvi un apzinīgi; es zvēru ievērot apspriežu slepenību.”

2. Tūlīt pēc zvēresta nodošanas tiesnesis paraksta deklarāciju, kurā svinīgi solās, ka gan pilnvaru laikā, gan pēc pilnvaru termiņa beigām ievēros amata uzliktos pienākumus, un jo īpaši pienākumu izturēties godīgi un apdomīgi attiecībā uz dažu amatu un priekšrocību pieņemšanu pēc tam, kad viņa amata pilnvaras ir beigušās.

5. pants

Gadījumos, kad Tiesai ir lūgts pēc apspriešanās ar Vispārējo tiesu lemt par to, vai Vispārējās tiesas tiesnesis joprojām atbilst attiecīgajiem nosacījumiem vai prasībām, kas izriet no viņa pienākumiem, Vispārējās tiesas priekšsēdētājs uzaicina attiecīgo tiesnesi sniegt Vispārējai tiesai apsvērumus slēgtā apspriedē bez sekretāra piedalīšanās.

Vispārējā tiesa atzinumu motivē.

Atzinumam par to, ka Vispārējās tiesas tiesnesis vairs neatbilst attiecīgajiem nosacījumiem vai prasībām, kas izriet no viņa pienākumiem, jāsaņem Vispārējās tiesas tiesnešu balsu vairākums. Tādā gadījumā sīkāku informāciju par balsojumu paziņo Tiesai.

Balsošana ir aizklāta; attiecīgais tiesnesis apspriedē nepiedalās.

6. pants

Izņemot Vispārējās tiesas priekšsēdētāju un palātu priekšsēdētājus, tiesnešu rangus nosaka vienādi atbilstīgi viņu amata stāžam.

Vienāda amata stāža gadījumā rangus nosaka atbilstīgi tiesnešu vecumam.

Tiesneši, kuru amata pilnvaru termiņš beidzas un kurus ieceļ atkārtoti, saglabā savu iepriekšējo rangu.

7. pants

1. Tūlīt pēc daļējas nomaiņas, kas noteikta LESD 254. pantā, tiesneši no sava vidus uz trijiem gadiem ievēlē Vispārējās tiesas priekšsēdētāju.

2. Ja Vispārējās tiesas priekšsēdētāja amats kļūst brīvs pirms parastā pilnvaru termiņa beigām, Vispārējā tiesa uz atlikušo pilnvaru termiņu ievēlē amata pārņēmēju.

3. Šajā pantā noteiktās vēlēšanas notiek, balsojot aizklāti. Ievēlē tiesnesi, kurš iegūst vairāk nekā pusi no Vispārējās tiesas tiesnešu balsīm. Ja neviens no tiesnešiem neiegūst šo balsu vairākumu, notiek vēlēšanu nākamās kārtas, līdz tiek sasniegts šis balsu vairākums.

8. pants

Vispārējās tiesas priekšsēdētājs vada Vispārējās tiesas darbu tiesvedības un administratīvās vadības jomā. Viņš vada plēnuma sēdes un apspriedes.

Vispārējās tiesas priekšsēdētājs ir arī virspalātas priekšsēdētājs.

Ja Vispārējās tiesas priekšsēdētājs darbojas palātā, kurā ir trīs vai pieci tiesneši, viņš ir šīs palātas priekšsēdētājs.

9. pants

Vispārējās tiesas priekšsēdētāja prombūtnē vai ja viņš nevar piedalīties, vai ja priekšsēdētāja amats ir brīvs, viņa pienākumus pilda kāds no palātu priekšsēdētājiem saskaņā ar šā Reglamenta 6. pantā noteikto rangu kārtību.

Ja gan Vispārējās tiesas priekšsēdētājs, gan palātu priekšsēdētāji vienlaikus ir prombūtnē vai nevar piedalīties vai arī ja viņu amati vienlaikus ir brīvi, Vispārējās tiesas priekšsēdētāja pienākumus pilda viens no pārējiem tiesnešiem saskaņā ar šā Reglamenta 6. pantā noteikto rangu kārtību.

2. nodaļa

PALĀTU SASTĀVS, TIESNEŠU REFERENTU UN ĢENERĀLADVOKĀTU NORĪKOŠANA

10. pants

1. Vispārējā tiesa izveido palātas, kurās ir trīs un pieci tiesneši, un virspalātu, kurā ir trīspadsmit tiesneši, un lemj par to, kuri tiesneši tajās darbosies.

2. Saskaņā ar šo pantu pieņemto lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

11. pants

1. Vispārējās tiesas lietas izskata palātas, kuras saskaņā ar 10. pantu sastāv no trīs vai pieciem tiesnešiem.

Lietas var izskatīt Vispārējās tiesas plēnums vai virspalāta saskaņā ar 14., 51., 106., 118., 124., 127. un 129. pantā paredzētajiem nosacījumiem.

Lietas var izskatīt tiesnesis vienpersoniski, ja tās viņam deleģē saskaņā ar 14. un 51. panta paredzētajiem nosacījumiem vai nodod saskaņā ar 124. pantu, 127. panta 1. punktu vai 129. panta 2. punktu.

2. Attiecībā uz lietām, kas deleģētas vai nodotas kādai palātai, termins “Vispārējā tiesa” šajā Reglamentā nozīmē šo palātu. Attiecībā uz lietām, kas deleģētas vai nodotas izskatīšanai tiesnesim vienpersoniski, termins “Vispārējā tiesa” šajā Reglamentā nozīmē minēto tiesnesi.

12. pants

Vispārējā tiesa nosaka kritērijus, pēc kuriem lietas sadala palātām.

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

13. pants

1. Tiklīdz ir iesniegts prasības pieteikums, Vispārējās tiesas priekšsēdētājs lietu nodod kādai no palātām.

2. Palātas priekšsēdētājs attiecībā uz katru palātai nodoto lietu Vispārējās tiesas priekšsēdētājam sniedz priekšlikumu par tiesneša referenta norīkošanu; Vispārējās tiesas priekšsēdētājs lemj par šo priekšlikumu.

14. pants

1. Ja to prasa lietas juridiskā sarežģītība vai svarīgums, vai arī īpaši apstākļi, lietu var nodot Vispārējās tiesas plēnumam, virspalātai vai palātai, kurā ir citāds tiesnešu skaits.

2. 1) Turpmāk uzskaitītās lietas, kas ir nodotas palātai, kas sastāv no trīs tiesnešiem, var izskatīt un izlemt tiesnesis referents vienpersoniski, ja to tiesību un faktiskie jautājumi nav sarežģīti, ja tās nav īpaši svarīgas, ja nepastāv citi īpaši apstākļi un tās ir piemērotas šādai izskatīšanai un izlemšanai un ja tās ir deleģētas atbilstoši 51. panta noteikumiem: a) lietas, kas ierosinātas saskaņā ar LESD 270. pantu; b) lietas, kas ierosinātas saskaņā ar LESD 263. panta ceturto daļu, 265. panta trešo daļu un 268. pantu un kas attiecas tikai uz jautājumiem, kuri jau ir atrisināti iedibinātā judikatūrā vai kas ietilpst virknē lietu ar vienādu priekšmetu, no kurām vienā jau ir pieņemts spēkā stājies galīgs nolēmums; c) lietas, kas ierosinātas saskaņā ar LESD 272. pantu. 2) Tiesnesim izskatīšanai vienpersoniski nevar deleģēt: a) lietas, kurās radies jautājums par vispārpiemērojama tiesību akta likumīgumu; b) lietas, kas skar: — konkurences un koncentrāciju kontroles noteikumu īstenošanu, — noteikumu, kas attiecas uz valstu piešķirtajiem atbalstiem, īstenošanu, — noteikumu, kas attiecas uz tirdzniecības aizsardzības pasākumiem, īstenošanu, — noteikumu, kas attiecas uz lauksaimniecības tirgu kopīgo organizāciju, īstenošanu, izņemot lietas, kas ietilpst virknē lietu ar vienādu priekšmetu, no kurām vienā jau ir pieņemts spēkā stājies galīgs nolēmums; c) lietas, kas minētas 130. panta 1. punktā. 3) Tiesnesis nodod lietu palātai, ja viņš konstatē, ka ir beiguši pastāvēt apstākļi, kas pieļauj lietas deleģēšanu.

3. Šā panta 1. un 2. punktā paredzētos lēmumus par lietas nodošanu vai deleģēšanu pieņem saskaņā ar 51. panta noteikumiem.

15. pants

1. Tiesneši no sava vidus saskaņā ar 7. panta 3. punkta noteikumiem ievēlē to palātu priekšsēdētājus, kurās ir trīs un pieci tiesneši.

2. To palātu priekšsēdētājus, kurās ir pieci tiesneši, ievēlē uz trijiem gadiem. Atkārtoti amatā viņus var ievēlēt vienu reizi.

To palātu priekšsēdētāju vēlēšanas, kurās ir pieci tiesneši, notiek uzreiz pēc 7. panta 1. punktā paredzētajām Vispārējās tiesas priekšsēdētāja vēlēšanām.

3. To palātu priekšsēdētājus, kurās ir trīs tiesneši, ievēlē uz noteiktu termiņu.

4. Ja palātas priekšsēdētāja amats atbrīvojas pirms parastā pilnvaru termiņa beigām, uz atlikušo palātas priekšsēdētāja pilnvaru termiņu ievēlē amata pārņēmēju.

5. Vēlēšanu rezultātus publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

16. pants

Lietās, kas ir deleģētas vai nodotas kādai palātai, priekšsēdētāja pilnvaras īsteno palātas priekšsēdētājs.

Lietās, kas ir deleģētas vai nodotas tiesnesim izskatīšanai vienpersoniski, priekšsēdētāja pilnvaras, izņemot tās, kas minētas 105. un 106. pantā, īsteno attiecīgais tiesnesis.

17. pants

Ja Vispārējā tiesa sanāk plēnumā, tai palīdz Vispārējās tiesas priekšsēdētāja norīkots ģenerāladvokāts.

18. pants

Ģenerāladvokāts var palīdzēt Vispārējās tiesas palātai, ja tā uzskata, ka to prasa lietas juridiskā vai faktiskā sarežģītība.

19. pants

Lēmumu kādā konkrētā lietā norīkot ģenerāladvokātu pieņem Vispārējās tiesas plēnums pēc tās palātas kurai šī lieta ir deleģēta vai nodota, lūguma.

Vispārējās tiesas priekšsēdētājs norīko tiesnesi, kurš attiecīgajā lietā pilda ģenerāladvokāta pienākumus.

3. nodaļa

KANCELEJA

1. iedaļa – Sekretārs

20. pants

1. Vispārējā tiesa ieceļ sekretāru.

Divas nedēļas pirms noteiktās iecelšanas dienas Vispārējās tiesas priekšsēdētājs informē tiesnešus par pieteikumiem, kas saņemti uz minēto amatu.

2. Pieteikumam pievieno visas ziņas par kandidāta vecumu, pilsonību, akadēmiskajiem grādiem, valodu zināšanām, pašreizējo darba vietu un iepriekšējām darba vietām un pieredzi tieslietu un starptautiskajā jomā, ja tāda ir.

3. Iecelšana notiek saskaņā ar 7. panta 3. punktā noteikto procedūru.

4. Sekretāru ieceļ uz sešiem gadiem. Viņu var iecelt amatā atkārtoti.

5. Pirms sācis pildīt savus amata pienākumus, sekretārs nodod Vispārējai tiesai zvērestu saskaņā ar 4. pantu.

6. Sekretāru var atbrīvot no amata vienīgi tad, ja viņš vairs neatbilst attiecīgajiem nosacījumiem vai arī nepilda savus amata pienākumus; Vispārējā tiesa lemj pēc tam, kad sekretāram ir dota iespēja izteikt savus apsvērumus.

7. Ja sekretāra amats kļūst brīvs pirms parastā pilnvaru termiņa beigām, Vispārējā tiesa uz sešiem gadiem ieceļ jaunu sekretāru.

21. pants

Ievērojot procedūru, kas attiecas uz sekretāru, Vispārējā tiesa var iecelt vienu vai vairākus sekretāra palīgus, lai palīdzētu sekretāram un aizstātu viņu, ciktāl to atļauj 23. pantā minētās sekretāra darbības instrukcijas.

22. pants

Sekretāra un, vajadzības gadījumā, sekretāra palīga prombūtnē vai tad, ja viņi nevar piedalīties vai ja viņu amati ir brīvi, Vispārējās tiesas priekšsēdētājs norīko kādu ierēdni vai citu darbinieku pildīt sekretāra pienākumus.

23. pants

Vispārējā tiesa pēc Vispārējās tiesas priekšsēdētāja priekšlikuma pieņem sekretāra darbības instrukcijas.

24. pants

1. Kancelejā sekretāra uzraudzībā tur reģistru, kurā iesniegšanas kārtībā reģistrē visus procesuālos dokumentus un apliecinošus dokumentus.

2. Kad dokuments ir reģistrēts, sekretārs par to izdara atzīmi uz dokumenta oriģināleksemplāra un, pēc lietas dalībnieku pieteikuma, uz kopijām, kas šim nolūkam ir iesniegtas.

3. Ierakstiem reģistrā un iepriekšējā punktā noteiktajām atzīmēm ir publiska ticamība.

4. Noteikumus par reģistra turēšanu paredz 23. pantā minētajās sekretāra darbības instrukcijās.

5. Ieinteresētās personas var kancelejā iepazīties ar reģistru un saņemt tā kopijas vai izrakstus no tā, maksājot nodevu, kuras apmēru nosaka Vispārējā tiesa pēc sekretāra priekšlikuma.

Ikviens lietas dalībnieks, samaksājot attiecīgu nodevu, var saņemt arī procesuālo dokumentu kopijas, kā arī rīkojumu un spriedumu apliecinātus norakstus.

6. Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicē paziņojumu, norādot pieteikuma par lietas ierosināšanu reģistrācijas dienu, lietas dalībnieku uzvārdus vai nosaukumus un adreses, strīda priekšmetu, prasītāja prasījumus, kā arī kopsavilkumu par izvirzītajiem pamatiem un galvenajiem argumentiem.

7. Ja Padome vai Eiropas Komisija nav lietas dalībnieks, Vispārējā tiesa tām nosūta kopijas no prasības pieteikuma un iebildumu raksta (bez to pielikumiem), lai tās varētu izvērtēt, vai ir notikusi atsaukšanās uz Padomes vai Eiropas Komisijas akta nepiemērojamību saskaņā ar LESD 277. pantu. Prasības pieteikuma kopiju un iebildumu raksta kopiju tādā pašā veidā nosūta Eiropas Parlamentam, lai tas varētu izvērtēt, vai ir notikusi atsaukšanās uz Eiropas Parlamenta un Padomes kopīgi pieņemta akta nepiemērojamību saskaņā ar LESD 277. pantu.

25. pants

1. Sekretārs priekšsēdētāja pakļautībā ir atbildīgs par dokumentu pieņemšanu, nodošanu un glabāšanu, kā arī par to izsniegšanu atbilstīgi šim Reglamentam.

2. Sekretārs palīdz Vispārējai tiesai, priekšsēdētājam un tiesnešiem visu viņu oficiālo pienākumu izpildē.

26. pants

Sekretāra glabāšanā ir zīmogi. Viņš ir atbildīgs par Vispārējās tiesas arhīvu un publikācijām.

27. pants

Sekretārs, ievērojot 5. un 33. pantu, piedalās Vispārējās tiesas sēdēs.

2. iedaļa – Citas struktūrvienības

28. pants

Ierēdņus un pārējos darbiniekus, kuru pienākums ir tieši palīdzēt priekšsēdētājam, tiesnešiem un sekretāram, ieceļ saskaņā ar Civildienesta noteikumiem. Viņi ir sekretāra padotībā un Vispārējās tiesas priekšsēdētāja pakļautībā.

29. pants

Šā Reglamenta 28. pantā minētie ierēdņi un pārējie darbinieki Vispārējās tiesas priekšsēdētājam sekretāra klātbūtnē nodod zvērestu, kas noteikts Tiesas reglamenta 20. panta 2. punktā.

30. pants

Sekretārs Vispārējās tiesas priekšsēdētāja pakļautībā ir atbildīgs par Vispārējās tiesas administratīvo vadību, finanšu pārvaldi un grāmatvedību; šo pienākumu izpildē viņam palīdz Tiesas struktūrvienības.

4. nodaļa

VISPĀRĒJĀS TIESAS DARBS

31. pants

1. Vispārējās tiesas sēžu datumus un laikus nosaka tās priekšsēdētājs.

2. Vispārējā tiesa var noturēt vienu vai vairākas sēdes vietā, kas nav Vispārējās tiesas mītne.

32. pants

1. Ja tiesneša prombūtnes dēļ vai tādēļ, ka tiesnesis nevar piedalīties, tiesneši ir pāra skaitā, tiesnesim ar vismazāko amata stāžu 6. panta nozīmē ir jāatturas no dalības apspriedēs, izņemot gadījumu, kad viņš ir tiesnesis referents. Šādā gadījumā tiesnesis, kuram ir nākamais zemākais rangs, atturas no dalības apspriedēs.

Ja pēc ģenerāladvokāta iecelšanas saskaņā ar 17. pantu Vispārējās tiesas plēnumā ir pāra skaits tiesnešu, tad Vispārējās tiesas priekšsēdētājs pirms tiesas sēdes un saskaņā ar sarakstu, ko iepriekš ir noteikusi Vispārējā tiesa un kas ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, nozīmē tiesnesi, kurš lietas iztiesāšanā nepiedalīsies.

2. Ja pēc tam, kad ir sasaukts Vispārējās tiesas plēnums, konstatē, ka nav deviņu tiesnešu kvoruma, Vispārējās tiesas priekšsēdētājs sēdi atliek līdz laikam, kad ir kvorums.

3. Ja kādā no palātām, kurās ir trīs vai pieci tiesneši, nav trīs tiesnešu kvoruma, attiecīgās palātas priekšsēdētājs par to informē Vispārējās tiesas priekšsēdētāju, kurš norīko citu tiesnesi, lai palātu papildinātu.

Virspalātas kvorums ir deviņi tiesneši. Ja šāda kvoruma nav, Vispārējās tiesas priekšsēdētājs norīko citu tiesnesi, lai palātu papildinātu.

Ja pirms mutvārdu procesa sākuma konstatēts, ka kāda tiesneša prombūtnes dēļ vai tādēļ, ka tas nevar piedalīties, nav sasniegts 10. panta 1. punktā minētais tiesnešu skaits virspalātā vai kādā no palātām, kurā ir pieci tiesneši, šo palātu papildina tiesnesis, ko nozīmē Vispārējās tiesas priekšsēdētājs, lai atjaunotu paredzēto tiesnešu skaitu.

4. Ja kādā palātā, kurā ir trīs vai pieci tiesneši, darbojas lielāks tiesnešu skaits nekā, attiecīgi, trīs vai pieci, tad palātas priekšsēdētājs lemj, kurus tiesnešus aicināt piedalīties lietas iztiesāšanā.

5. Ja tiesnesis, kuram lieta ir deleģēta vai nodota izskatīšanai vienpersoniski, nav klāt vai nevar piedalīties, Vispārējās tiesas priekšsēdētājs ieceļ citu tiesnesi attiecīgā tiesneša aizstāšanai.

33. pants

1. Vispārējās tiesas apspriedes ir slēgtas.

2. Apspriedēs drīkst piedalīties vienīgi tiesneši, kas ir piedalījušies mutvārdu procesā.

3. Ikviens tiesnesis, kas piedalās apspriedēs, izsaka savu viedokli un to motivē.

4. Pēc tiesneša lūguma ikvienu jautājumu formulē viņa izvēlētajā valodā un rakstveidā paziņo pārējiem tienešiem pirms par to balso.

5. Vispārējās tiesas nolēmums ir atkarīgs no secinājumiem, pie kādiem tiesneši ar balsu vairākumu nonāk gala apspriedē. Balsis nodod kārtībā, kas ir pretēja 6. pantā noteiktajai rangu kārtībai.

6. Vispārējā tiesa lemj par domstarpībām, ja tādas rodas par jautājumu būtību, formulējumu un kārtību, vai arī par balsojuma interpretāciju.

7. Ja Vispārējās tiesas apspriedes attiecas uz iekšējiem administratīviem jautājumiem, tajās piedalās sekretārs, ja vien Vispārējā tiesa nelemj citādi.

8. Ja Vispārējā tiesa notur sēdi bez sekretāra klātbūtnes, tā vajadzības gadījumā uzdod rakstīt protokolu tiesnesim ar vismazāko amata stāžu 6. panta nozīmē. Protokolu paraksta minētais tiesnesis un priekšsēdētājs.

34. pants

1. Ja vien Vispārējā tiesa nepieņem īpašu lēmumu, tās oficiālās brīvdienas ir šādas:

— no 18. decembra līdz 10. janvārim,

— no svētdienas pirms Lieldienām līdz otrajai svētdienai pēc Lieldienām,

— no 15. jūlija līdz 15. septembrim.

Vispārējās tiesas oficiālo brīvdienu laikā tajā vietā, kur atrodas Vispārējās tiesas mītne, Vispārējās tiesas priekšsēdētāja pienākumus pilda vai nu pats priekšsēdētājs saziņā ar sekretāru vai kāds no palātu priekšsēdētājiem, vai arī kāds cits tiesnesis, ko Vispārējās tiesas priekšsēdētājs ir lūdzis pildīt viņa pienākumus.

2. Steidzamos gadījumos priekšsēdētājs var tiesnešus sasaukt Vispārējās tiesas oficiālo brīvdienu laikā.

3. Vispārējā tiesa ievēro tās valsts oficiālās brīvdienas, kurā atrodas tās mītne.

4. Attiecīgos apstākļos Vispārējā tiesa var tiesnešiem piešķirt atvaļinājumu.

5. nodaļa

VALODU LIETOJUMS

35. pants

1. Tiesvedības valoda ir angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāļu, īru, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valoda.

2. Tiesvedības valodu izvēlas prasītājs, ja vien nav piemērojami šādi noteikumi:

a) ja atbildētājs ir dalībvalsts vai fiziska vai juridiska persona, kam ir kādas dalībvalsts pilsonība, tad tiesvedības valoda ir attiecīgās dalībvalsts oficiālā valoda; ja šajā valstī ir vairāk nekā viena oficiālā valoda, prasītājs var izvēlēties kādu no šīm valodām;

b) pēc pušu kopēja pieteikuma visā tiesvedībā vai tās daļā var atļaut lietot kādu citu no šā panta 1. punktā minētajām valodām;

c) atkāpjoties no b) apakšpunkta, pēc vienas puses pieteikuma un pēc pretējās puses un ģenerāladvokāta uzklausīšanas kā tiesvedības valodu visā tiesvedībā vai tās daļā var atļaut lietot kādu citu no šā panta 1. punktā minētajām valodām; šādu pieteikumu nedrīkst iesniegt kāda no iestādēm.

Lēmumu par iepriekš minētajiem pieteikumiem var pieņemt priekšsēdētājs; priekšsēdētājs var pieteikumu nodot Vispārējai tiesai un, ja viņš ierosina to apmierināt bez visu pušu piekrišanas, viņam tas ir jānodod izlemšanai Vispārējai tiesai.

3. Tiesvedības valodu izmanto lietas dalībnieku procesuālajos rakstos un mutvārdu paskaidrojumos, un pievienotajos dokumentos, kā arī Vispārējās tiesas sēžu protokolos un nolēmumos.

Visiem iesniegtajiem vai pievienotajiem dokumentiem, kas sastādīti kādā citā valodā, jāpievieno tulkojums tiesvedības valodā.

Attiecībā uz gariem dokumentiem var iesniegt izrakstu tulkojumus. Tomēr Vispārējā tiesa pēc savas ierosmes vai lietas dalībnieka pieteikuma jebkurā laikā var lūgt iesniegt pilnu vai pilnīgāku tulkojumu.

Atkāpjoties no iepriekšējiem noteikumiem, dalībvalstis, iestājoties lietā, ko izskata Vispārējā tiesa, ir tiesīgas izmantot savu oficiālo valodu. Šis noteikums attiecas gan uz rakstveida dokumentiem, gan mutvārdu paziņojumiem. Sekretārs nodrošina šādu dokumentu vai paziņojumu tulkošanu tiesvedības valodā.

Valstīm, kas nav dalībvalstis, bet kas ir EEZ līguma līgumslēdzējas puses, kā arī EBTA Uzraudzības iestādei, iestājoties lietā, kuru izskata Vispārējā tiesa, var atļaut izmantot kādu no šā panta 1. punktā minētajām valodām, kas nav tiesvedības valoda. Šis noteikums attiecas gan uz rakstveida dokumentiem, gan mutvārdu paziņojumiem. Sekretārs nodrošina šādu dokumentu vai paziņojumu tulkošanu tiesvedības valodā.

4. Ja liecinieks vai eksperts paziņo, ka viņš nespēj pienācīgi izteikties nevienā no šā panta 1. punktā minētajām valodām, Vispārējā tiesa var atļaut viņam izteikties kādā citā valodā. Sekretārs nodrošina tulkošanu tiesvedības valodā.

5. Priekšsēdētājs kādu no šā panta 1. punktā minētajām valodām, kas nav tiesvedības valoda, var izmantot mutvārdu procesa vadīšanai, tiesnesis referents – gan sākotnējā ziņojumā, gan ziņojumā tiesas sēdē –, tiesneši un ģenerāladvokāts – uzdodot jautājumus –, un ģenerāladvokāts – sniedzot secinājumus. Sekretārs nodrošina tulkošanu tiesvedības valodā.

36. pants

1. Sekretārs pēc tiesneša vai ģenerāladvokāta lūguma vai lietas dalībnieka pieteikuma nodrošina, ka visu Vispārējā tiesā notiekošās tiesvedības laikā teikto vai rakstīto tulko kādā no vēlamajām 35. panta 1. punktā minētajām valodām.

2. Vispārējās tiesas publikācijas sagatavo valodās, kas minētas 1. pantā Padomes Regulā Nr. 1.

37. pants

Dokumenti, kas sagatavoti tiesvedības valodā vai kādā no valodām, kuru izmantošana ir atļauta saskaņā ar 35. pantu, ir autentiski.

6. nodaļa

PĀRSTĀVJU, PADOMDEVĒJU UN ADVOKĀTU TIESĪBAS UN PIENĀKUMI

38. pants

1. Pārstāvjiem, padomdevējiem un advokātiem, kas piedalās tiesvedībā Vispārējā tiesā vai kādā citā tiesu iestādē, kurai Vispārējā tiesa nodevusi tiesas uzdevumu, ir imunitāte attiecībā uz visu, ko viņi teikuši vai rakstījuši par attiecīgo lietu vai pusēm.

2. Pārstāvjiem, padomdevējiem un advokātiem turklāt ir arī šādas privilēģijas un atvieglojumi:

a) attiecībā uz materiāliem un dokumentiem, kas ir saistīti ar tiesvedību, neveic kratīšanu un konfiskāciju; domstarpību gadījumā muitas vai policijas ierēdņi šādus materiālus un dokumentus var aizzīmogot; šādā gadījumā tos nekavējoties nogādā Vispārējā tiesā pārbaudei, ko veic sekretāra un attiecīgās personas klātbūtnē;

b) pārstāvju, padomdevēju un advokātu rīcībā drīkst būt tāds valūtas daudzums, kāds var būt vajadzīgs viņu pienākumu izpildei;

c) pārstāvjiem, padomdevējiem un advokātiem ir tiesības pienākumu izpildes laikā netraucēti ceļot.

39. pants

Lai izmantotu 38. pantā norādītās privilēģijas, imunitāti un atvieglojumus, personām, kam uz to ir tiesības, ir jāapliecina to statuss:

a) pārstāvju statusu apliecina viņu pilnvarotāja izdots oficiāls dokuments, kura kopiju tas nekavējoties nosūta sekretāram;

b) padomdevēju un advokātu statusu apliecina sekretāra parakstīts apliecinošs dokuments. Šā apliecinošā dokumenta derīguma termiņš ir ierobežots, un to ir iespējams pagarināt vai saīsināt atbilstīgi tiesvedības ilgumam.

40. pants

Šā Reglamenta 38. pantā noteiktās privilēģijas, imunitāti un atvieglojumus piešķir vienīgi tiesvedības pienācīgai norisei.

Vispārējā tiesa var atcelt imunitāti, ja tā uzskata, ka tas netraucēs tiesvedības pienācīgu norisi.

41. pants

1. Ja Vispārējā tiesa uzskata, ka kāda padomdevēja vai advokāta attieksme pret Vispārējo tiesu, tās priekšsēdētāju, tiesnesi vai sekretāru nav saderīga ar cieņu pret Vispārējo tiesu vai ar tieslietu labas pārvaldības prasībām, vai ja padomdevējs vai advokāts savas tiesības izmanto neatbilstīgi tiem mērķiem, kuriem tās ir piešķirtas; Vispārējā tiesa to norāda attiecīgajai personai. Vispārējā tiesa var informēt kompetentās iestādes, kurām ir pakļauta attiecīgā persona; šīm iestādēm nosūtītās vēstules kopiju nosūta arī attiecīgajai personai.

Tādu pašu iemeslu dēļ Vispārējā tiesa ikvienā brīdī, uzklausījusi attiecīgo personu, izdodot rīkojumu, var liegt attiecīgajai personai piedalīties tiesvedībā. Šis rīkojums ir izpildāms nekavējoties.

2. Ja padomdevējam vai advokātam liedz piedalīties tiesvedībā, to aptur uz laiku, ko nosaka Vispārējās tiesas priekšsēdētājs, lai ļautu attiecīgajai pusei iecelt jaunu padomdevēju vai advokātu.

3. Saskaņā ar šo pantu pieņemtos nolēmumus var atcelt.

42. pants

Šīs nodaļas noteikumi attiecas uz augstskolu pasniedzējiem, kuriem saskaņā Statūtu 19. pantu ir tiesības uzstāties Vispārējā tiesā.

II SADAĻA

PROCESS

1. nodaļa

RAKSTVEIDA PROCESS

43. pants

1. Katra procesuālā dokumenta oriģinālu paraksta attiecīgā lietas dalībnieka pārstāvis vai advokāts.

Oriģināleksemplāru, kam pievienoti visi tajā minētie pielikumi, iesniedz kopā ar piecām kopijām Vispārējās tiesas vajadzībām un vienu kopiju katram no lietas dalībniekiem. Kopijas apliecina lietas dalībnieks, kurš tās iesniedz.

2. Iestādes Vispārējās tiesas noteiktos termiņos papildus iesniedz visu citās valodās sagatavoto procesuālo dokumentu tulkojumus Padomes Regulas Nr. 1 1. pantā norādītajās valodās. Piemēro šā panta 1. punkta otro daļu.

3. Visiem procesuālajiem dokumentiem jābūt datētiem. Procesuālo termiņu skaitīšanai ņem vērā tikai to dienu, kad procesuālais dokuments ir iesniegts kancelejā.

4. Katram procesuālajam dokumentam pievieno materiālus, kuros ir to apstiprinoši dokumenti, un šo dokumentu saraksts.

5. Ja, ņemot vērā kāda dokumenta apjomu, procesuālajam dokumentam ir pievienoti tikai izraksti no tā, kancelejā iesniedz visu dokumentu vai pilnu tā kopiju.

6. Neskarot 1. līdz 5. punkta noteikumus, dienu, kurā parakstīta procesuālā dokumenta oriģināla kopiju, ieskaitot 4. punktā minēto dokumentu sarakstu, saņem kancelejā pa faksu vai ar citu Vispārējai tiesai pieejamu tehnisko sakaru līdzekļu palīdzību, procesuālo termiņu ievērošanas nolūkos uzskata par dienu, kad dokumenti ir iesniegti kancelejā, ar nosacījumu, ka attiecīgā parakstītā procesuālā dokumenta oriģinālu, kam pievienoti iepriekš 1. punkta otrajā daļā minētie pielikumi un kopijas, iesniedz kancelejā vēlākais desmit dienu laikā. Uz šo desmit dienu termiņu neattiecina 102. panta 2. punktu.

7. Neskarot 1. punkta pirmo daļu un 2. līdz 5. punktu, Vispārējā tiesa var ar lēmumu paredzēt nosacījumus, saskaņā ar kuriem procesuāls dokuments, kas ir nosūtīts uz kanceleju elektroniskā veidā, tiek uzskatīts par šā dokumenta oriģinālu. Šādu lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

44. pants

1. Statūtu 21. pantā norādītajā prasības pieteikumā ietver:

a) prasības pieteikuma iesniedzēja uzvārdu vai nosaukumu un adresi;

b) ziņas par personu, pret kuru prasības pieteikums ir vērsts;

c) strīda priekšmetu, kā arī kopsavilkumu par izvirzītajiem pamatiem;

d) prasītāja prasījumus;

e) attiecīgā gadījumā – ziņas par piedāvātajiem pierādījumiem.

2. Tiesvedības vajadzībām prasības pieteikumā norāda dokumentu izsniegšanas adresi vietā, kur atrodas Vispārējās tiesas mītne, un tās personas uzvārdu, kas ir pilnvarota un piekritusi pieņemt dokumentus.

Pirmajā daļā minētās dokumentu izsniegšanas adreses vietā vai papildus tai prasības pieteikumā var norādīt, ka advokāts vai pārstāvis piekrīt tam, ka dokumentus viņam izsniedz pa faksu vai ar citu tehnisko sakaru līdzekļu palīdzību.

Ja prasības pieteikums neatbilst pirmajā un otrajā daļā minētajām prasībām, tad līdz attiecīgo trūkumu novēršanai visus ar tiesvedību saistītos dokumentus attiecīgajai pusei izsniedz, nosūtot tos ierakstītā sūtījumā šīs puses pārstāvim vai advokātam. Atkāpjoties no 100. panta pirmās daļas, par pienācīgi notikušu dokumentu izsniegšanu uzskata ierakstītā sūtījuma nodošanu pasta iestādē vietā, kur atrodas Vispārējās tiesas mītne.

3. Advokātam, kas pusi pārstāv vai pusei palīdz, jāiesniedz kancelejā apliecinošs dokuments par to, ka viņš ir tiesīgs praktizēt dalībvalsts vai valsts, kura ir EEZ līguma līgumslēdzēja puse, tiesā.

4. Prasības pieteikumam attiecīgā gadījumā pievieno dokumentus, kas norādīti Statūtu 21. panta otrajā daļā.

5. Prasības pieteikumam, ko iesniedz privāto tiesību juridiska persona, pievieno:

a) juridiskās personas statūtus vai nesenu izrakstu no sabiedrību vai apvienību reģistra, vai arī kādu citu tās juridiskās pastāvēšanas pierādījumu;

b) pierādījumu tam, ka advokātu ir pilnvarojusi persona, kas ir tiesīga to darīt.

5.a Prasības pieteikumam, kas iesniegts saskaņā ar LESD 272. pantu, pievieno šķīrējklauzulas kopiju no Savienības vai tās vārdā noslēgta publisko vai privāto tiesību līguma vai, attiecīgos gadījumos, īpaša attiecīgo dalībvalstu starpā noslēgta nolīguma par domstarpību izšķiršanu kopiju.

6. Ja prasības pieteikums neatbilst šā panta 3. līdz 5. punktā noteiktajām prasībām, sekretārs nosaka pieņemamu termiņu, kurā prasītājam ir jānovērš trūkumi prasības pieteikumā vai arī jāiesniedz kāds no iepriekš minētajiem dokumentiem. Ja prasītājs noteiktajā termiņā nenovērš trūkumus prasības pieteikumā vai arī neiesniedz prasītos dokumentus, Vispārējā tiesa lemj par to, vai neatbilstība minētajiem nosacījumiem prasības pieteikumu padara formāli nepieņemamu.

45. pants

Prasības pieteikumu izsniedz atbildētājam. Gadījumos, kad piemēro 44. panta 6. punktu, prasības pieteikums ir jāizsniedz, tiklīdz tajā ir novērsti trūkumi vai tiklīdz Vispārējā tiesa to ir atzinusi par pieņemamu no iepriekšējā pantā izklāstīto formālo prasību viedokļa.

46. pants

1. Divu mēnešu laikā pēc tam, kad atbildētājam ir izsniegts prasības pieteikums, viņš iesniedz iebildumu rakstu, kurā ietver:

a) atbildētāja uzvārdu vai nosaukumu un adresi;

b) faktiskos un tiesību argumentus;

c) atbildētāja prasījumus;

d) ziņas par piedāvātajiem pierādījumiem.

Iebildumu rakstam piemēro 44. panta 2. līdz 5. punkta noteikumus.

2. Tiesvedībā, kurā puses ir Savienība un tās darbinieki, iebildumu rakstam pievieno sūdzību Civildienesta noteikumu 90. panta 2. punkta nozīmē un lēmumu par sūdzības noraidīšanu, norādot sūdzības iesniegšanas un lēmuma paziņošanas datumu.

3. Pēc atbildētāja pamatota pieteikuma priekšsēdētājs izņēmuma apstākļos var pagarināt šā panta 1. punktā noteikto termiņu.

47. pants

1. Prasības pieteikumu un iebildumu rakstu var papildināt ar prasītāja repliku un atbildētāja atbildi uz repliku, ja vien Vispārējā tiesa pēc ģenerāladvokāta uzklausīšanas nepieņem lēmumu, ka otrreizēja procesuālo rakstu apmaiņa nav vajadzīga, jo lietas materiāli ir pietiekami pilnīgi, lai ļautu lietas dalībniekiem izklāstīt pamatus un argumentus mutvārdu procesa laikā. Tomēr Vispārējā tiesa var ļaut lietas dalībniekiem iesniegt papildu dokumentus, ja prasītājs šajā sakarā iesniedz motivētu pieteikumu divu nedēļu laikā no attiecīgā lēmuma paziņošanas.

2. Vispārējās tiesas priekšsēdētājs nosaka termiņu šo procesuālo dokumentu iesniegšanai.

48. pants

1. Replikā un atbildē uz repliku puses var piedāvāt papildu pierādījumus. Tomēr pusēm ir jāmotivē kavēšanās pierādījumu iesniegšanā.

2. Tiesvedības laikā nav atļauts izvirzīt jaunus pamatus, izņemot gadījumus, kad tie ir saistīti ar tādiem tiesību vai faktiskiem apstākļiem, kas ir kļuvuši zināmi iztiesāšanas laikā.

Ja tiesvedības laikā kāda no pusēm 1. daļā minētā iemesla dēļ izvirza jaunu pamatu, priekšsēdētājs, rīkojoties pēc tiesneša referenta ziņojuma un pēc ģenerāladvokāta uzklausīšanas, pat pēc parasto procesuālo termiņu beigām var noteikt termiņu, kurā otra puse var atbildēt uz šādu pamatu.

Lēmumu par to, vai šāds pamats ir pieņemams, ietver galīgajā spriedumā.

49. pants

Vispārējā tiesa pēc ģenerāladvokāta uzklausīšanas jebkurā tiesvedības stadijā var nolemt veikt kādu procesa organizatorisko vai pierādījumu savākšanas pasākumu, kas minēts 64. un 65. pantā, vai arī atkārtot vai paplašināt kādu iepriekš veiktu pierādījumu savākšanas pasākumu.

50. pants

1. Pēc pušu un ģenerāladvokāta uzklausīšanas Vispārējās tiesas priekšsēdētājs jebkurā laikā var izdot rīkojumu rakstveida vai mutvārdu procesā vai galīgā sprieduma taisīšanai apvienot divas vai vairākas saistītas lietas ar identisku priekšmetu. Lietas pēc tam var atkal sadalīt. Priekšsēdētājs var šos jautājumus nodot Vispārējai tiesai.

2. Visu apvienoto lietu dalībnieku, tostarp personu, kas iestājušās lietā, pārstāvji, padomdevēji un advokāti var kancelejā iepazīties ar procesuālajiem dokumentiem, kas izsniegti citu attiecīgo lietu dalībniekiem. Pēc lietas dalībnieka pieteikuma priekšsēdētājs, neskarot 67. panta 3. punktu, tomēr var neattiecināt šo noteikumu uz slepeniem vai konfidenciāliem dokumentiem.

51. pants

1. Reglamenta 14. panta 1. punktā norādītajos gadījumos un visās procesa stadijās palāta, kas izskata lietu, vai Vispārējās tiesas priekšsēdētājs pēc savas ierosmes vai kādas puses pieteikuma var ierosināt Vispārējās tiesas plēnumam lietu nodot Vispārējās tiesas plēnumam, virspalātai vai palātai ar citādu tiesnešu skaitu. Lēmumu par lietas nodošanu palātai ar lielāku tiesnešu skaitu pieņem plēnums pēc ģenerāladvokāta uzklausīšanas.

Ja to lūdz dalībvalsts vai Savienības iestāde, kas ir lietas dalībniece, lietu izlemj palāta, kurā ir vismaz pieci tiesneši.

2. Lēmumu deleģēt lietu izlemšanai tiesnesim vienpersoniski 14. panta 2. punktā noteiktajos gadījumos pēc lietas dalībnieku uzklausīšanas vienprātīgi pieņem palāta, kurā ir trīs tiesneši un kurā šī lieta iesniegta izskatīšanai.

Ja dalībvalsts vai Savienības iestāde, kas ir lietas dalībniece, iebilst, ka lietu izskata tiesnesis vienpersoniski, lietu atstāj vai nodod izskatīšanai palātai, pie kuras pieder tiesnesis referents.

52. pants

1. Neskarot 49. pantu, priekšsēdētājs nosaka dienu, kurā tiesnesim referentam ir jāsniedz sākotnējais ziņojums Vispārējai tiesai:

a) pēc tam, kad ir iesniegta atbilde uz repliku,

b) pēc tam, kad beidzies 47. panta 2. punktā noteiktais termiņš replikas vai atbildes uz repliku iesniegšanai,

c) ja attiecīgā puse ir atteikusies no savām tiesībām iesniegt repliku vai atbildi uz repliku,

d) ja Vispārējā tiesa ir nolēmusi, ka saskaņā ar 47. panta 1. punktu nav vajadzības papildināt prasības pieteikumu un iebildumu rakstu ar repliku un atbildi uz repliku, vai

e) ja Vispārējā tiesa ir pieņēmusi lēmumu, ka ir lietderīgi izskatīt lietu saskaņā ar paātrināto procesu atbilstīgi 76.a panta 1. punktam.

2. Sākotnējā ziņojumā ietver priekšlikumus par procesa organizatorisko pasākumu vai pierādījumu savākšanas pasākumu veikšanu un par to, vai lieta jānodod izskatīšanai Vispārējās tiesas plēnumam, virspalātai vai palātai ar citādu tiesnešu skaitu.

Vispārējā tiesa pēc ģenerāladvokāta uzklausīšanas lemj par tiesneša referenta priekšlikumiem.

53. pants

Ja Vispārējā tiesa nolemj sākt mutvārdu procesu, neveicot procesa organizatoriskos pasākumus vai neizdodot rīkojumu par pierādījumu savākšanu, priekšsēdētājs nosaka sākuma dienu.

54. pants

Neierobežojot iespēju mutvārdu procesa stadijā veikt procesa organizatoriskos pasākumus vai pierādījumu savākšanu, ja procesa organizatoriskie pasākumi vai pierādījumu savākšanas pasākumi ir sākti rakstveida procesā, tad pēc to pabeigšanas priekšsēdētājs nosaka mutvārdu procesa sākšanas dienu.

2. nodaļa

MUTVĀRDU PROCESS

55. pants

1. Vispārējā tiesa tai iesniegtās lietas izskata tādā kārtībā, kādā ir pabeigta pierādījumu savākšana attiecīgajās lietās. Ja pierādījumu savākšanu vairākās lietās pabeidz vienlaikus, to izskatīšanas kārtību nosaka pēc reģistra ierakstiem par prasības pieteikumu iesniegšanas datumiem.

2. Īpašos apstākļos priekšsēdētājs var nolemt, ka kāda lieta izskatāma prioritāri.

Īpašos apstākļos priekšsēdētājs pēc savas ierosmes vai pēc lietas dalībnieka pieteikuma un pēc lietas dalībnieku un ģenerāladvokāta uzklausīšanas var atlikt lietas izskatīšanu uz vēlāku laiku.

Pēc lietas dalībnieku kopīga pieteikuma priekšsēdētājs var izdot rīkojumu par lietas atlikšanu.

56. pants

Procesu atklāj un vada priekšsēdētājs, kurš ir atbildīgs par kārtību tiesas sēdē.

57. pants

Slēgtā sēdē izskatītu lietu mutvārdu procesa saturu nepublisko.

58. pants

Tiesas sēdes laikā priekšsēdētājs var uzdot jautājumus lietas dalībnieku pārstāvjiem, padomdevējiem un advokātiem.

Tāpat var rīkoties arī pārējie tiesneši un ģenerāladvokāts.

59. pants

Lietas dalībnieki Vispārējā tiesā mutvārdu paskaidrojumus var sniegt vienīgi ar savu pārstāvju, padomdevēju vai advokātu starpniecību.

60. pants

Ja lietā nav iecelts ģenerāladvokāts, priekšsēdētājs sēdes beigās pasludina mutvārdu procesu par pabeigtu.

61. pants

1. Ja ģenerāladvokāts sniedz savus secinājumus rakstveidā, viņš tos iesniedz kancelejā, kas tos paziņo lietas dalībniekiem.

2. Pēc tam, kad ģenerāladvokāts ir mutvārdos vai rakstveidā sniedzis savus secinājumus, priekšsēdētājs mutvārdu procesu pasludina par pabeigtu.

62. pants

Vispārējā tiesa pēc ģenerāladvokāta uzklausīšanas var izdot rīkojumu par mutvārdu procesa atkārtotu sākšanu.

63. pants

1. Sekretārs sagatavo katras sēdes protokolu. Protokolu paraksta priekšsēdētājs un sekretārs, un tas ir oficiāls dokuments.

2. Lietas dalībnieki ir tiesīgi kancelejā iepazīties ar protokolu un uz sava rēķina saņemt tā kopijas.

3. nodaļa

PROCESA ORGANIZATORISKIE PASĀKUMI UN PIERĀDĪJUMU SAVĀKŠANAS PASĀKUMI

1. iedaļa – Procesa organizatoriskie pasākumi

64. pants

1. Procesa organizatorisko pasākumu mērķis ir nodrošināt, ka lietas sagatavo iztiesāšanai, process noris un strīdu atrisina vislabākajos apstākļos. Tos nosaka Vispārējā tiesa pēc ģenerāladvokāta uzklausīšanas.

2. Procesa organizatorisko pasākumu mērķi jo īpaši ir:

a) nodrošināt efektīvu rakstveida un mutvārdu procesa norisi un atvieglot pierādījumu iesniegšanu;

b) noteikt jautājumus, kuros lietas dalībniekiem ir jāsniedz papildu argumenti vai attiecībā uz kuriem ir vajadzīgi pierādījumu savākšanas pasākumi;

c) precizēt lietas dalībnieku prasījumus, to izvirzītos pamatus un argumentus, kā arī punktus, par kuriem ir strīds;

d) veicināt izlīguma panākšanu strīdā.

3. Procesa organizatoriskie pasākumi jo īpaši ietver:

a) jautājumu uzdošanu lietas dalībniekiem;

b) lietas dalībnieku uzaicināšanu sniegt mutvārdu vai rakstveida paskaidrojumus par atsevišķiem strīda aspektiem;

c) lūgumu lietas dalībniekiem vai trešām personām sniegt informāciju vai ziņas;

d) lūgumu sniegt dokumentus vai citus materiālus, kas attiecas uz lietu;

e) lietas dalībnieku pārstāvju vai lietas dalībnieku personisku uzaicināšanu uz sanāksmēm.

4. Katrs lietas dalībnieks jebkurā procesa stadijā var iesniegt priekšlikumu procesa organizatorisko pasākumu pieņemšanai un grozīšanai. Tādā gadījumā pirms šo pasākumu noteikšanas uzklausa pārējos lietas dalībniekus.

Ja to prasa procesa apstākļi, Vispārējā tiesa informē lietas dalībniekus par paredzētajiem pasākumiem un dod tiem iespēju sniegt mutvārdu vai rakstveida apsvērumus.

5. Ja Vispārējās tiesas plēnums vai virspalāta nolemj noteikt procesa organizatoriskus pasākumus un pats tos neveic, tas šāda uzdevuma veikšanu uztic palātai, kurai lieta ir sākotnēji nodota, vai tiesnesim referentam.

Ja palāta nosaka procesa organizatoriskos pasākumus un pati tos neveic, tā šāda uzdevuma veikšanu uztic tiesnesim referentam.

Procesa organizatoriskajos pasākumos piedalās ģenerāladvokāts.

2. iedaļa – Pierādījumu savākšanas pasākumi

65. pants

Neskarot Statūtu 24. un 25. pantu, pieļaujami šādi pierādījumu savākšanas pasākumi:

a) lietas dalībnieku personiska iztaujāšana;

b) informācijas pieprasīšana un dokumentu iesniegšana;

c) mutvārdu liecība;

d) ekspertīze;

e) attiecīgās vietas vai lietas apskate.

66. pants

1. Vispārējā tiesa pēc ģenerāladvokāta uzklausīšanas izdod rīkojumu, kurā ir izklāstīti pierādāmie fakti un noteikti pierādījumu savākšanas pasākumi, ko tā uzskata par atbilstošiem. Pirms Vispārējā tiesa lemj par 65. panta c), d) un e) apakšpunktā minētajiem pierādījumu savākšanas pasākumiem, tā uzklausa lietas dalībniekus.

Rīkojumu izsniedz lietas dalībniekiem.

2. Iespējams iesniegt pierādījumu atspēkojumus un papildināt iepriekš iesniegtos pierādījumus.

67. pants

1. Ja Vispārējās tiesas plēnums vai virspalāta nolemj veikt pierādījumu savākšanu un pats to neveic, tas šāda uzdevuma veikšanu uztic palātai, kurai lieta ir sākotnēji nodota, vai tiesnesim referentam.

Ja palāta nolemj veikt pierādījumu savākšanu un pati to neveic, tā šāda uzdevuma veikšanu uztic tiesnesim referentam.

Pierādījumu savākšanas pasākumos piedalās ģenerāladvokāts.

2. Lietas dalībnieki ir tiesīgi piedalīties pierādījumu savākšanas pasākumos.

3. Ievērojot 116. panta 2. un 6. punkta noteikumus, Vispārējā tiesa ņem vērā tikai tos dokumentus, kuri ir darīti pieejami lietas dalībnieku advokātiem vai pārstāvjiem un attiecībā uz kuriem tiem ir bijusi iespēja izteikt savu viedokli.

Ja Vispārējai tiesai attiecībā uz vienu vai vairākiem lietas dalībniekiem ir jāpārbauda tāda dokumenta konfidencialitāte, kas varētu būt attiecināms uz lēmuma pieņemšanu lietā, pārbaudes stadijā šo dokumentu nenosūta lietas dalībniekiem.

Ja dokuments, kuram pieeju ir liegusi kāda iestāde, ir iesniegts Vispārējai tiesai lietā par šāda aizlieguma likumību, šo dokumentu citiem lietas dalībniekiem nenosūta.

3. iedaļa – Liecinieku un ekspertu izsaukšana un nopratināšana

68. pants

1. Vispārējā tiesa pēc savas ierosmes vai pēc kāda lietas dalībnieka pieteikuma, uzklausījusi ģenerāladvokātu un lietas dalībniekus, var prasīt, lai saistībā ar noteiktiem faktiem tiek nopratināti liecinieki. Rīkojumā izklāsta konstatējamos faktus.

Vispārējā tiesa var izsaukt liecinieku pēc savas ierosmes, pēc kāda lietas dalībnieka pieteikuma vai arī pēc ģenerāladvokāta lūguma.

Lietas dalībnieka pieteikumā par liecinieka nopratināšanu precīzi norāda, par kādiem faktiem un kādu iemeslu dēļ liecinieks ir jānopratina.

2. Liecinieku izsauc, pamatojoties uz rīkojumu, kurā ir šādas ziņas:

a) liecinieka uzvārds, vārdi, ziņas par liecinieku un viņa adrese;

b) norāde uz faktiem, par kuriem liecinieks ir jānopratina;

c) attiecīgā gadījumā, informācija par Vispārējās tiesas veiktajiem pasākumiem, lai atlīdzinātu lieciniekam radušos izdevumus, kā arī informācija par sodu, ko var uzlikt lieciniekam, kas neierodas tiesā.

Rīkojumu izsniedz lietas dalībniekiem un lieciniekam.

3. Tāda liecinieka izsaukšanai, kura nopratināšanu ir lūdzis lietas dalībnieks, Vispārējā tiesa var piemērot nosacījumu, ka attiecīgajam lietas dalībniekam Vispārējās tiesas kasē ir jāiemaksā summa, kas būtu pietiekama noteikto izdevumu segšanai; iemaksas apjomu nosaka Vispārējā tiesa.

No Vispārējās tiesas kases izmaksā avansā naudas līdzekļus, kas vajadzīgi saistībā ar tāda liecinieka nopratināšanu, kurš ir izsaukts pēc Vispārējās tiesas ierosmes.

4. Pēc tam, kad ir pārbaudīta liecinieka identitāte, priekšsēdētājs informē liecinieku, ka viņam šajā Reglamentā noteiktajā kārtībā būs jāapliecina, ka viņš ir teicis patiesību.

Vispārējā tiesa nopratina liecinieku, pieaicinot lietas dalībniekus. Pēc tam, kad liecinieks ir beidzis liecināt, priekšsēdētājs pēc lietas dalībnieku pieteikuma vai pēc savas ierosmes var uzdot lieciniekam jautājumus.

Tāpat var rīkoties arī pārējie tiesneši un ģenerāladvokāts.

Jautājumus lieciniekiem var uzdot arī lietas dalībnieku pārstāvji priekšsēdētāja uzraudzībā.

5. Ievērojot 71. panta noteikumus, liecinieks pēc liecības sniegšanas nodod šādu zvērestu:

“Es zvēru, ka esmu teicis tikai un vienīgi patiesību.”

Vispārējā tiesa pēc lietas dalībnieku uzklausīšanas var atbrīvot liecinieku no zvēresta nodošanas.

6. Sekretārs sagatavo protokolu, kurā fiksē liecinieka liecību.

Protokolu paraksta priekšsēdētājs vai tiesnesis referents, kas ir atbildīgs par liecinieka nopratināšanu, un sekretārs. Pirms šādas protokola parakstīšanas lieciniekam ir jādod iespēja pārbaudīt protokola saturu un to parakstīt.

Protokols ir oficiāls dokuments.

69. pants

1. Lieciniekiem, kas ir izsaukti atbilstīgi prasībām, ir jāievēro izsaukums un jāierodas liecināt.

2. Ja liecinieks, kas ir izsaukts atbilstīgi prasībām, neierodas Vispārējā tiesā, tad tā var uzlikt viņam naudas sodu, kurš nepārsniedz EUR 5 000, un var izdot rīkojumu par jaunu liecinieka izsaukumu uz viņa rēķina.

Tādu pašu sodu var uzlikt arī lieciniekam, kas bez attaisnojoša iemesla atsakās liecināt, nodot zvērestu vai attiecīgā gadījumā tam līdzvērtīgu svinīgu solījumu.

3. Ja liecinieks Vispārējai tiesai norāda attaisnojošu iemeslu, viņam uzlikto naudas sodu var atcelt. Uzlikto naudas sodu pēc liecinieka lūguma var samazināt, ja liecinieks pierāda tā nesamērīgumu ar viņa ienākumiem.

4. Saskaņā ar šo pantu uzlikto sodu un citu piemēroto pasākumu piespiedu izpilde notiek saskaņā ar LESD 280. un 299. pantu un EAEKL 164. pantu.

70. pants

1. Vispārējā tiesa ar rīkojumu var noteikt ekspertīzi. Rīkojumā, ar ko ieceļ ekspertu, norāda viņa uzdevumu un atzinuma sniegšanas termiņu.

2. Eksperts saņem rīkojuma kopiju kopā ar visiem dokumentiem, kas vajadzīgi viņa uzdevuma veikšanai. Viņa darbību uzrauga tiesnesis referents, kurš drīkst piedalīties eksperta darbībās un kas ekspertam ir jāinformē par viņa uzdevuma izpildes gaitu.

Vispārējā tiesa var prasīt, lai lietas dalībnieki vai viens no dalībniekiem iemaksā nodrošinājumu ekspertīzes izmaksu segšanai.

3. Pēc eksperta pieteikuma Vispārējā tiesa var izdot rīkojumu veikt liecinieku nopratināšanu. Viņu nopratināšanu veic saskaņā ar 68. pantu.

4. Eksperts var sniegt slēdzienu vienīgi par tiem jautājumiem, par kuriem viņa slēdziens ir skaidri lūgts.

5. Pēc tam, kad eksperts ir sniedzis atzinumu, Vispārējā tiesa var izdot rīkojumu par viņa nopratināšanu, pieaicinot lietas dalībniekus.

Jautājumus ekspertam var uzdot arī lietas dalībnieku pārstāvji priekšsēdētāja uzraudzībā.

6. Ievērojot 71. panta noteikumus, pēc atzinuma sniegšanas eksperts Vispārējai tiesai nodod šādu zvērestu:

“Es zvēru, ka savu uzdevumu esmu veicis apzinīgi un objektīvi.”

Vispārējā tiesa pēc lietas dalībnieku uzklausīšanas var atbrīvot ekspertu no zvēresta nodošanas.

71. pants

1. Priekšsēdētājs dod norādījumu ikvienai personai, kam kā lieciniekam vai ekspertam ir jānodod Vispārējai tiesai zvērests, attiecīgi teikt vienīgi patiesību vai arī veikt savu uzdevumu apzinīgi un objektīvi, kā arī brīdina šo personu par kriminālatbildību, kas viņas valsts tiesību aktos ir paredzēta par šā pienākuma neizpildi.

2. Liecinieki un eksperti nodod zvērestu vai nu saskaņā ar 68. panta 5. punkta pirmo daļu un 70. panta 6. punkta pirmo daļu, vai arī atbilstīgi viņu valsts tiesību aktos noteiktajam.

3. Ja liecinieka vai eksperta valsts tiesību akti paredz iespēju tiesvedības sakarā vienlaikus ar zvērestu vai tā vietā dot zvērestam līdzvērtīgu svinīgu solījumu, tad liecinieki un eksperti var dot šādu solījumu, ievērojot nosacījumus un formu, ko paredz valsts tiesību akti.

Ja liecinieka vai eksperta valsts tiesību akti neparedz ne zvēresta nodošanu, ne arī svinīga solījuma došanu, rīkojas atbilstīgi šā panta 1. punktā noteiktajai procedūrai.

72. pants

1. Vispārējā tiesa pēc ģenerāladvokāta uzklausīšanas var nolemt ziņot kompetentajai iestādei, kas minēta Tiesas Reglamenta papildu procesuālo noteikumu III pielikumā, dalībvalstī, kuras tiesas ir kompetentas piespriest sodu, par visiem nepatiesas liecības gadījumiem, kuras kāds liecinieks vai eksperts ir sniedzis Vispārējā tiesā, ņemot vērā 71. panta noteikumus.

2. Sekretārs ir atbildīgs par Vispārējās tiesas lēmuma paziņošanu. Lēmumā izklāsta faktus un apstākļus, uz kuriem pamatots ziņojums.

73. pants

1. Ja kāds lietas dalībnieks noraida kādu liecinieku vai ekspertu, pamatojoties uz to, ka viņš nav kompetents, piemērots vai arī kāda cita iemesla dēļ nedrīkst uzstāties kā liecinieks vai eksperts, vai arī ja liecinieks vai eksperts atsakās liecināt, nodot zvērestu vai tam līdzvērtīgu svinīgu solījumu, jautājumu izšķir Vispārējā tiesa.

2. Liecinieka vai eksperta noraidījumu piesaka divu nedēļu laikā pēc tam, kad ir izsniegts rīkojums par liecinieka izsaukšanu vai eksperta iecelšanu; noraidījuma pieteikumā ir jānorāda tā pamatojums un ziņas par piedāvātajiem pierādījumiem.

74. pants

1. Lieciniekiem un ekspertiem ir tiesības saņemt ceļa un uzturēšanās izdevumu kompensāciju. Vispārējās tiesas kase var lieciniekiem un ekspertiem maksājamās summas izmaksāt avansā.

2. Lieciniekiem ir tiesības saņemt kompensāciju par neiegūto peļņu, un ekspertiem ir tiesības saņemt samaksu par viņu pakalpojumiem. Vispārējās tiesas kase kompensāciju vai samaksu par pakalpojumiem izmaksā lieciniekiem un ekspertiem pēc tam, kad viņi ir attiecīgi izpildījuši savus pienākumus vai paveikuši uzdevumus.

75. pants

1. Vispārējā tiesa uz lietas dalībnieka pieteikuma pamata vai pēc savas ierosmes var dot tiesas uzdevumu nopratināt lieciniekus vai ekspertus.

2. Tiesas uzdevumu dod, izdodot rīkojumu, kurā ir liecinieka vai eksperta uzvārds, vārds, citas ziņas un adrese, ir izklāstīti fakti, par kuriem liecinieks vai eksperts ir jānopratina, lietas dalībnieku uzvārdi vai nosaukumi, to pārstāvji, advokāti vai padomdevēji, ir norādītas izsniegšanas adreses un īsi aprakstīts strīda priekšmets.

Sekretārs izsniedz rīkojumu lietas dalībniekiem.

3. Sekretārs rīkojumu nosūta kompetentajai iestādei, kas minēta Tiesas Reglamenta papildu procesuālo noteikumu I pielikumā, dalībvalstī, kuras teritorijā liecinieks vai eksperts ir jānopratina. Vajadzības gadījumā rīkojumam pievieno tulkojumu tās dalībvalsts oficiālajā valodā vai valodās, kurai rīkojums ir adresēts.

Iestāde, ko nosaka saskaņā ar pirmo daļu, rīkojumu nodod tiesu iestādei, kura ir kompetenta saskaņā ar valsts tiesību aktiem.

Kompetentā tiesu iestāde izpilda tiesas uzdevumu saskaņā ar valsts tiesību aktiem. Pēc izpildes kompetentā tiesu iestāde nosūta iestādei, kas noteikta saskaņā ar pirmo daļu, rīkojumu par tiesas uzdevumu, izpildes dokumentus un tiesāšanās izdevumu detalizētu uzskaitījumu. Šos dokumentus nosūta sekretāram.

Sekretārs ir atbildīgs par dokumentu tulkošanu tiesvedības valodā.

4. Vispārējā tiesa sedz izdevumus, kas radušies tiesas uzdevuma rezultātā, neierobežojot tiesības vajadzības gadījumā tos piedzīt no lietas dalībniekiem.

76. pants

1. Sekretārs sagatavo katras sēdes protokolu. Protokolu paraksta priekšsēdētājs un sekretārs, un tas ir oficiāls dokuments.

2. Lietas dalībnieki ir tiesīgi kancelejā iepazīties ar protokolu un eksperta atzinumu un uz sava rēķina saņemt to kopijas.

3.a nodaļa

PAĀTRINĀTAIS PROCESS

76.a pants

1. Vispārējā tiesa pēc prasītāja vai atbildētāja pieteikuma, pēc citu lietas dalībnieku un ģenerāladvokāta uzklausīšanas var pieņemt lēmumu, ņemot vērā īpašo steidzamību un lietas apstākļus, izskatīt lietu paātrinātā procesā.

Pieteikumu par to, lai kādu lietu izskatītu paātrinātā procesā, iesniedz kā atsevišķu dokumentu vienlaikus ar attiecīgi prasības pieteikumu vai iebildumu rakstu. Šajā pieteikumā var norādīt, ka dažus pamatus vai argumentus vai dažas prasības pieteikuma vai iebildumu raksta daļas izvirza tikai gadījumā, ja lieta netiek izskatīta paātrinātā procesā, jo īpaši, pievienojot pieteikumam saīsinātu prasības pieteikuma versiju, kā arī to pielikumu sarakstu, kuri vienīgie ir jāņem vērā, ja lietu izskata paātrinātā procesā.

Atkāpjoties no 55. panta, lietas, kuras Vispārējā tiesa ir nolēmusi izskatīt saskaņā ar paātrināto procesu, ir prioritāras.

2. Atkāpjoties no 46. panta 1. punkta, ja prasītājs atbilstoši 1. punktam ir iesniedzis pieteikumu izskatīt lietu paātrinātā procesā, iebildumu raksta iesniegšanas termiņš ir viens mēnesis. Ja Vispārējā tiesa nolemj šo pieteikumu neapmierināt, atbildētājam papildus piešķir viena mēneša termiņu, lai iesniegtu vai, attiecīgā gadījumā, papildinātu iebildumu rakstu. Šajā daļā paredzētos termiņus var pagarināt, piemērojot 46. panta 3. punktu.

Saskaņā ar paātrināto procesu 47. panta 1. punktā un 116. panta 4. un 5. punktā minētos procesuālos rakstus var iesniegt tikai tad, ja Vispārējā tiesa to atļauj, nosakot procesa organizatoriskos pasākumus, kas pieņemti saskaņā ar 64. pantu.

3. Neskarot 48. pantu, mutvārdu procesa laikā lietas dalībnieki var papildināt savus argumentus un iesniegt papildu pierādījumus. Tomēr tiem ir jāmotivē kavēšanās pierādījumu iesniegšanā.

4. Uz Vispārējās tiesas lēmumu izskatīt lietu paātrinātā procesā var attiecināt noteikumus par pušu procesuālo rakstu apjomu un formu, par vēlāku procesa norisi vai par pamatiem un argumentiem, par kuriem Vispārējai tiesai būs jālemj.

Ja kāda no pusēm neievēro kādu no šiem noteikumiem, lēmumu izskatīt lietu paātrinātā procesā var atcelt. Tādā gadījumā tiesvedību turpina atbilstoši parastajam procesam.

4. nodaļa

TIESVEDĪBAS APTURĒŠANA UN VISPĀRĒJĀS TIESAS ATTEIKŠANĀS IZSKATĪT LIETU

77. pants

Neskarot 123. panta 4. punktu, 128. pantu un 129. panta 4. punktu, tiesvedību var apturēt:

a) apstākļos, kas noteikti Statūtu 54. panta trešajā daļā;

b) ja Tiesā ir iesniegta apelācija par Vispārējās tiesas nolēmumu, kas tikai daļēji atrisina lietu pēc būtības, atrisina procesa jautājumus attiecībā uz iebildi par neesamību kompetencē vai nepieņemamību, vai ar kuru noraida pieteikumu par iestāšanos lietā;

c) pēc lietas dalībnieku kopīga pieteikuma;

d) citos īpašos gadījumos, ja to prasa pareiza tiesvedība.

78. pants

Lēmumu apturēt tiesvedību pieņem priekšsēdētāja rīkojuma formā pēc lietas dalībnieku un ģenerāladvokāta uzklausīšanas; priekšsēdētājs var nodot šo jautājumu Vispārējai tiesai. Lēmumu par tiesvedības atjaunošanu pieņem saskaņā ar to pašu procedūru. Šajā pantā minētos rīkojumus izsniedz lietas dalībniekiem.

79. pants

1. Tiesvedība ir apturēta ar to dienu, kas norādīta rīkojumā par apturēšanu, vai, ja šādas norādes nav, ar to dienu, ar kuru datēts rīkojums.

Kamēr tiesvedība ir apturēta, termiņu skaitīšanu aptur, izņemot 115. panta 1. punktā paredzēto termiņu attiecībā uz iestāšanos lietā.

2. Ja rīkojumā par tiesvedības apturēšanu nav norādīts tās ilgums, tad tiesvedību atjauno dienā, kas norādīta rīkojumā par tiesvedības atjaunošanu vai, ja šādas norādes nav, dienā, ar kuru datēts rīkojums par tiesvedības atjaunošanu.

No tiesvedības atjaunošanas dienas termiņus sāk skaitīt no jauna.

80. pants

Lēmumus par atteikšanos izskatīt lietu, uz ko attiecas Statūtu 54. panta trešā daļa, Vispārējā tiesa pieņem, izdodot rīkojumu, kuru izsniedz lietas dalībniekiem.

5. nodaļa

SPRIEDUMI

81. pants

Spriedumā ietver:

— norādi, ka tas ir Vispārējās tiesas spriedums,

— pasludināšanas datumu,

— priekšsēdētāja un to tiesnešu uzvārdus, kuri piedalījās sprieduma taisīšanā,

— ģenerāladvokāta, ja tāds ir nozīmēts, uzvārdu,

— sekretāra uzvārdu,

— ziņas par lietas dalībniekiem,

— lietas dalībnieku pārstāvju, padomdevēju un advokātu uzvārdus,

— lietas dalībnieku prasījumus,

— attiecīgā gadījumā norādi par to, ka ģenerāladvokāts ir sniedzis secinājumus,

— faktu kopsavilkumu,

— nolēmuma motīvus,

— sprieduma rezolutīvo daļu, ieskaitot lēmumu par tiesāšanās izdevumiem.

82. pants

1. Spriedumu pasludina atklātā tiesas sēdē, pieaicinot lietas dalībniekus.

2. Sprieduma oriģināleksemplāru, ko paraksta priekšsēdētājs, tiesneši, kuri ir piedalījušies apspriedēs, un sekretārs, apzīmogo un nodod glabāšanā kancelejā; lietas dalībniekiem izsniedz apliecinātas sprieduma kopijas.

3. Uz sprieduma oriģināleksemplāra sekretārs atzīmē tā pasludināšanas datumu.

83. pants

Ievērojot Statūtu 60. panta otro daļu, spriedums ir saistošs no tā pasludināšanas dienas.

84. pants

1. Neskarot noteikumus par spriedumu interpretāciju, Vispārējā tiesa pēc savas ierosmes vai pēc lietas dalībnieka pieteikuma, kas iesniegts divu nedēļu laikā pēc sprieduma pasludināšanas, var spriedumā labot pārrakstīšanās vai matemātiskā aprēķina kļūdas un acīmredzamas neprecizitātes.

2. Lietas dalībnieki, ko sekretārs attiecīgi informē, priekšsēdētāja noteiktā termiņā var iesniegt rakstveida apsvērumus.

3. Vispārējā tiesa lemj slēgtā apspriedē.

4. Par labojumiem izdotā rīkojuma oriģināleksemplāru pievieno labotā sprieduma oriģināleksemplāram. Par šādu rīkojumu izdara atzīmi uz labotā sprieduma oriģināleksemplāra malas.

85. pants

Ja Vispārējā tiesa nav lēmusi par tiesāšanās izdevumiem, lietas dalībniekiem ir tiesības viena mēneša laikā pēc sprieduma izsniegšanas iesniegt Vispārējā tiesā pieteikumu par papildsprieduma taisīšanu.

Pieteikumu izsniedz pretējai pusei, un Vispārējās tiesas priekšsēdētājs nosaka termiņu, kurā tā var iesniegt rakstveida apsvērumus.

Pēc tam, kad šie apsvērumi ir iesniegti, Vispārējā tiesa lemj par to, vai pieteikums ir pieņemams un pamatots.

86. pants

Sekretārs nodrošina Vispārējās tiesas judikatūras publicēšanu.

6. nodaļa

TIESĀŠANĀS IZDEVUMI

87. pants

1. Lēmumu par tiesāšanās izdevumiem ietver galīgajā spriedumā vai rīkojumā par tiesvedības izbeigšanu.

2. Lietas dalībniekam, kam spriedums ir nelabvēlīgs, piespriež atlīdzināt tiesāšanās izdevumus, ja to ir prasījis lietas dalībnieks, kuram spriedums ir labvēlīgs.

Ja spriedums ir nelabvēlīgs vairākiem lietas dalībniekiem, Vispārējā tiesa lemj par tiesāšanās izdevumu sadali.

3. Ja lietas dalībniekiem spriedums ir daļēji labvēlīgs un daļēji nelabvēlīgs vai ja pastāv izņēmuma apstākļi, Vispārējā tiesa var nolemt, ka tiesāšanās izdevumi ir jāsadala vai ka lietas dalībnieki sedz savus tiesāšanās izdevumus paši.

Vispārējā tiesa var piespriest kādam no lietas dalībniekiem – pat tad, ja tam spriedums ir labvēlīgs – samaksāt tos izdevumus, par kuriem tā uzskata, ka tie pretējai pusei ir radīti nepamatoti vai apzināti.

4. Dalībvalstis un iestādes, kas iestājas lietā, sedz savus tiesāšanās izdevumus pašas.

Valstis, kas nav dalībvalstis, bet kas ir EEZ līguma līgumslēdzējas puses, kā arī EBTA Uzraudzības iestāde, ja tās iestājas lietā, sedz savus tiesāšanās izdevumus pašas.

Vispārējā tiesa var nolemt, ka personām, kas iestājas lietā un kas nav šā punkta iepriekšējās daļās minētās personas, savi tiesāšanās izdevumi jāsedz pašām.

5. Pusei, kas atsakās no prasības, piespriež atlīdzināt tiesāšanās izdevumus, ja pretējā puse to ir prasījusi apsvērumos par atteikšanos no prasības. Tomēr pēc tās puses pieteikuma, kura atsakās no prasības, tiesāšanās izdevumus var piespriest pretējai pusei, ja to pamato šīs pretējās puses rīcība.

Ja lietas dalībnieki ir panākuši vienošanos par tiesāšanās izdevumiem, lēmumu par tiesāšanās izdevumiem pieņem saskaņā ar šo vienošanos.

Ja tiesāšanās izdevumu atlīdzināšana netiek prasīta, lietas dalībnieki sedz savus tiesāšanās izdevumus paši.

6. Ja tiesvedību lietā izbeidz pirms sprieduma taisīšanas, Vispārēja tiesa lemj par tiesāšanās izdevumiem pēc saviem ieskatiem.

88. pants

Neskarot 87. panta 3. punkta otro daļu, tiesvedībā, kurā puses ir Savienība un tās darbinieki, iestādes sedz savus tiesāšanās izdevumus pašas.

89. pants

Izdevumus, kas kādai no pusēm neizbēgami radušies, nodrošinot Vispārējās tiesas sprieduma vai rīkojuma piespiedu izpildi, atlīdzina pretējā puse atbilstīgi izcenojumiem, kuri ir spēkā valstī, kur notiek piespiedu izpilde.

90. pants

Tiesvedība Vispārējā tiesā ir bezmaksas, izņemot šādus gadījumus:

a) ja kāds lietas dalībnieks ir Vispārējai tiesai radījis izdevumus, no kuriem ir bijis iespējams izvairīties, Vispārējā tiesa var piespriest šim lietas dalībniekam segt minētos izdevumus;

b) ja pēc kāda lietas dalībnieka pieteikuma ir veikta kopēšana vai tulkošana, tad to izdevumu daļu, ko sekretārs uzskata par pārmērīgu, ir jāmaksā attiecīgajam lietas dalībniekam atbilstīgi izcenojumiem, uz kuriem attiecas 24. panta 5. punkts.

91. pants

Neskarot iepriekšējā panta noteikumus, par atlīdzināmiem tiesāšanās izdevumiem uzskata šādus izdevumus:

a) maksājumus lieciniekiem un ekspertiem saskaņā ar 74. pantu;

b) nepieciešamos izdevumus, kas lietas dalībniekiem radušies lietas vešanas sakarā, jo īpaši ceļa un uzturēšanās izdevumus, kā arī atlīdzību pārstāvjiem, padomdevējiem vai advokātiem.

92. pants

1. Ja pastāv domstarpības par atlīdzināmajiem tiesāšanās izdevumiem, Vispārējā tiesa, kas lietu izskata, pēc attiecīgā lietas dalībnieka pieteikuma un pēc pretējās puses uzklausīšanas izdod rīkojumu, kurš nav pārsūdzams.

2. Izpildes nolūkā puses var prasīt izsniegt apliecinātu rīkojuma norakstu.

93. pants

1. Vispārējās tiesas kase un tās parādnieki maksājumus veic euro.

2. Ja atlīdzināmie izdevumi veikti valūtā, kas nav euro, vai ja pasākumi, par kuriem tiek izmaksāta atlīdzība, notikuši valstī, kuras valūta nav euro, valūtas konvertēšanu veic pēc Eiropas Centrālās Bankas noteiktā euro maiņas kursa maksājuma dienā.

7. nodaļa

JURIDISKĀ PALĪDZĪBA

94. pants

1. Lai nodrošinātu reālu tiesas pieejamību, tiesvedībai Vispārējā tiesā piešķir juridisko palīdzību, ievērojot turpmāk izklāstītos noteikumus.

Juridiskā palīdzība pilnībā vai daļēji ietver izdevumus, kas saistīti ar palīdzību un pārstāvību Vispārējā tiesā. Šos izdevumus sedz no Vispārējās tiesas kases.

2. Ikvienai personai, kas tās ekonomiskā stāvokļa dēļ pilnībā vai daļēji nespēj segt 1. punktā minētos izdevumus, ir tiesības saņemt juridisko palīdzību.

Ekonomisko stāvokli novērtē, ņemot vērā objektīvus faktorus, tādus kā ienākumi, kapitāls vai ģimenes stāvoklis.

3. Juridisko palīdzību atsaka, ja prasība, attiecībā uz kuru to lūdz, šķiet acīmredzami nepieņemama vai acīmredzami nepamatota.

95. pants

1. Pieteikumu par juridisko palīdzību var iesniegt gan pirms, gan pēc prasības celšanas.

Pieteikums nav jāiesniedz ar advokāta starpniecību.

2. Pieteikumam par juridisko palīdzību jāpievieno visi pierādījumi un apliecinoši dokumenti, kas ļauj novērtēt pieteikuma iesniedzēja ekonomisko stāvokli, piemēram, kompetentas valsts iestādes izziņa, kas apliecina šo stāvokli.

Ja pieteikumu iesniedz pirms prasības celšanas, pieteikuma iesniedzējam īsi jāizklāsta plānotās prasības priekšmets, lietas fakti un argumenti, kas pamato prasību. Pieteikumam jāpievieno to apliecinoši dokumenti.

3. Vispārējā tiesa saskaņā ar 150. pantu var noteikt, ka pieteikums par juridisko palīdzību obligāti ir iesniedzams uz noteiktas veidlapas.

96. pants

1. Pirms Vispārējā tiesa lemj par pieteikumu par juridisko palīdzību, tā aicina otru pusi iesniegt rakstveida apsvērumus, ja vien no iesniegtajiem dokumentiem jau neizriet, ka nav izpildītas 94. panta 2. punkta prasības vai ka ir izpildītas tā paša panta 3. punkta prasības.

2. Par pieteikumu par juridisko palīdzību lemj priekšsēdētājs, izdodot rīkojumu. Priekšsēdētājs šo jautājumu var nodot Vispārējai tiesai.

Rīkojumu, ar kuru atsaka juridisko palīdzību, motivē.

3. Rīkojumā, ar kuru piešķir juridisko palīdzību, attiecīgās personas pārstāvībai nozīmē advokātu.

Ja persona nenorāda savu advokāta izvēli vai ja personas izvēle ir nepieņemama, sekretārs nosūta rīkojuma un pieteikuma par juridisko palīdzību kopiju attiecīgās valsts kompetentajai iestādei, kas minēta Tiesas Reglamenta papildu procesuālo noteikumu II pielikumā. Advokātu, kura uzdevums ir pārstāvēt prasītāju, nozīmē, ņemot vērā minētās iestādes sniegtos priekšlikumus.

Rīkojumā, ar ko piešķir juridisko palīdzību, var norādīt summu, kas ir jāmaksā advokātam, kurš ir iecelts pārstāvēt attiecīgo personu, vai noteikt maksimālo summu, kuru advokāta honorārs un izmaksas parasti nedrīkst pārsniegt. Rīkojumā var noteikt, ka attiecīgajai personai ir finansiāli jāpiedalās 94. panta 1. punktā paredzēto izdevumu segšanā, ņemot vērā tās ekonomisko stāvokli.

4. Pieteikuma par juridisko palīdzību iesniegšana aptur prasības celšanai paredzēto termiņu līdz dienai, kad tiek paziņots rīkojums par šo pieteikumu vai, 3. punkta otrajā daļā minētajos gadījumos, kad tiek paziņots rīkojums, ar kuru nozīmē advokātu, kam jāpārstāv pieteikuma iesniedzējs.

5. Ja apstākļi, saskaņā ar kuriem tika piešķirta juridiskā palīdzība, tiesvedības laikā mainās, priekšsēdētājs var atsaukt juridisko palīdzību pēc savas ierosmes vai pēc pieteikuma, un uzklausot attiecīgo personu. Priekšsēdētājs šo jautājumu var nodot Vispārējai tiesai.

Rīkojumu, ar kuru atsauc juridisko palīdzību, motivē.

6. Rīkojumi, ko izdod saskaņā ar šo pantu, nav pārsūdzami.

97. pants

1. Ja juridiskā palīdzība ir piešķirta, priekšsēdētājs pēc attiecīgās personas advokāta pieteikuma var nolemt, ka advokātam izmaksā avansu.

2. Ja saskaņā ar nolēmumu, ar kuru izbeidz tiesvedību, juridiskās palīdzības saņēmējam savi tiesāšanās izdevumi ir jāsedz pašam, priekšsēdētājs motivētā rīkojumā, kas nav pārsūdzams, nosaka advokāta honorāra un izmaksu summu, ko sedz no Vispārējās tiesas kases. Priekšsēdētājs šo jautājumu var nodot Vispārējai tiesai.

3. Ja saskaņā ar nolēmumu, ar kuru izbeidz tiesvedību, Vispārējā tiesa ir piespriedusi otrai pusei atlīdzināt juridiskās palīdzības saņēmēja tiesāšanās izdevumus, šai otrai pusei Vispārējās tiesas kasei ir jāatlīdzina avanss, kas izmaksāts kā juridiskā palīdzība.

Ja tiek iesniegtas pretenzijas vai ja puse atstāj bez ievērības sekretāra lūgumu atlīdzināt šīs summas, priekšsēdētājs izdod motivētu rīkojumu, kas nav pārsūdzams. Priekšsēdētājs šo jautājumu var nodot Vispārējai tiesai.

4. Ja juridiskās palīdzības saņēmējam spriedums ir nelabvēlīgs, Vispārējā tiesa var, ja taisnīgums to prasa, lemjot par tiesāšanās izdevumiem nolēmumā, ar kuru izbeidz tiesvedību, noteikt, ka viens vai vairāki citi lietas dalībnieki sedz savus tiesāšanās izdevumus paši vai ka tos pilnībā vai daļēji sedz no Vispārējās tiesas kases kā juridisko palīdzību.

8. nodaļa

ATTEIKŠANĀS NO PRASĪBAS

98. pants

Ja, pirms Vispārējā tiesa ir pieņēmusi nolēmumu, puses atrisina domstarpības un paziņo Vispārējai tiesai, ka tās atsakās no savstarpējiem prasījumiem, priekšsēdētājs izdod rīkojumu par lietas izslēgšanu no reģistra un lemj par tiesāšanās izdevumiem saskaņā ar 87. panta 5. punktu, ņemot vērā pušu priekšlikumus šajā sakarā, ja tādi ir.

Šis noteikums neattiecas uz tiesvedību saskaņā ar LESD 263. un 265. pantu.

99. pants

Ja prasītājs rakstveidā informē Vispārējo tiesu par to, ka viņš vēlas atteikties no prasības, priekšsēdētājs izdod rīkojumu par lietas izslēgšanu no reģistra un saskaņā ar 87. panta 5. punktu pieņem lēmumu par tiesāšanās izdevumiem.

9. nodaļa

DOKUMENTU IZSNIEGŠANA

100. pants

1. Šajā Reglamentā paredzēto dokumentu izsniegšanu nodrošina sekretārs, uz adresi, ko persona ir norādījusi dokumentu izsniegšanai, dokumenta kopiju vai nu nosūtot pa pastu ierakstītā sūtījumā ar paziņojumu par saņemšanu, vai arī nogādājot to personiski un saņemot parakstu par saņemšanu.

Sekretārs sagatavo un apliecina izsniedzamo dokumentu kopijas, izņemot gadījumus, kad lietas dalībnieki paši iesniedz kopijas atbilstīgi šā Reglamenta 43. panta 1. punktam.

2. Ja saskaņā ar 44. panta 2. punkta otro daļu adresāts ir piekritis tam, ka viņam dokumentus izsniedz, izmantojot faksu vai citus tehniskos sakaru līdzekļus, visus procesuālos dokumentus, tostarp Vispārējās tiesas spriedumus un rīkojumus, var izsniegt, nosūtot attiecīgā dokumenta kopiju ar šo līdzekļu palīdzību.

Spriedumus un rīkojumus, kas dalībvalstīm un iestādēm, kuras lietā nav lietas dalībnieki, ir jādara zināmi saskaņā ar Statūtu 55. pantu, tām nosūta, izmantojot faksu vai citus tehniskos sakaru līdzekļus.

Ja tehnisku iemeslu vai dokumenta apjoma dēļ šāda nosūtīšana nav iespējama vai nav izpildāma, dokumentu, ja adresāts nav norādījis izsniegšanas adresi, izsniedz, to nosūtot uz viņa adresi saskaņā ar šā panta 1. punktā noteikto procedūru. Adresātu par to informē ar faksa vai citu tehnisku sakaru līdzekļu palīdzību. Dokumentu par izsniegtu uzskata desmitajā dienā pēc ierakstītā sūtījuma iesniegšanas pastā vietā, kur atrodas Vispārējās tiesas mītne, izņemot gadījumus, kad ar paziņojumu par saņemšanu pierāda, ka sūtījums ir saņemts citā dienā, vai kad adresāts trīs nedēļu laikā pēc brīdinājuma saņemšanas pa faksu vai ar citu tehnisko sakaru līdzekļu palīdzību informē sekretāru, ka izsniedzamais dokuments līdz viņam nav nonācis.

10. nodaļa

TERMIŅI

101. pants

1. Termiņus, kas procesuālo darbību veikšanai ir noteikti Līgumos, Statūtos vai šajā Reglamentā, skaita šādi:

a) ja dienās, nedēļās, mēnešos vai gados izteikts termiņš ir jāsāk skaitīt no kāda notikuma vai darbības brīža, tad dienu, kad notiek attiecīgais notikums vai darbība, attiecīgajā termiņā neiekļauj;

b) nedēļās, mēnešos vai gados izteikts termiņš beidzas termiņa pēdējās nedēļas, mēneša, vai gada tās pašas nedēļas dienas, vai arī tā paša datuma, kad ir noticis notikums vai darbība, no kuras sāk skaitīt attiecīgo termiņu, beigās. Ja mēnešos vai gados izteikta termiņa pēdējā mēnesī nav tā datuma, kurā termiņam būtu jābeidzas, tad termiņš beidzas minētā mēneša pēdējās dienas beigās;

c) ja termiņš ir izteikts mēnešos un dienās, to vispirms skaita pilnos mēnešos un pēc tam – dienās;

d) termiņos iekļauj oficiālas brīvdienas, svētdienas un sestdienas;

e) termiņu skaitīšanu neaptur Vispārējās tiesas oficiālajās brīvdienās.

2. Ja termiņa pēdējā diena ir sestdiena, svētdiena vai oficiāla brīvdiena, termiņā pēdējā diena ir nākamā darba diena

Uz Vispārējo tiesu attiecas Tiesas sagatavotais oficiālo brīvdienu saraksts, kas ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

102. pants

1. Ja termiņš, kas atvēlēts tiesvedības uzsākšanai par iestādes pieņemtu aktu, sākas no šā akta publicēšanas, šo termiņu 101. panta 1. punkta nozīmē skaita no 14. dienas beigām pēc akta publicēšanas dienas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

2. Procesuālos termiņus pagarina, pamatojoties uz apsvērumiem par attālumu, par fiksētu desmit dienu termiņu.

103. pants

1. Visus saskaņā ar šo Reglamentu noteiktos termiņus var pagarināt tas, kurš attiecīgo termiņu ir noteicis.

2. Priekšsēdētājs var deleģēt sekretāram paraksta tiesības, lai viņš varētu noteikt un pagarināt termiņus, kurus saskaņā ar šo Reglamentu nosaka un pagarina priekšsēdētājs.

III SADAĻA

SEVIŠĶĀ TIESĀŠANAS KĀRTĪBA

1. nodaļa

PIEMĒROŠANAS UN IZPILDES APTURĒŠANA UN CITI PAGAIDU NOREGULĒJUMA PASĀKUMI

104. pants

1. Saskaņā ar LESD 278. pantu vai EAEKL 157. pantu iesniegts pieteikums apturēt kādas iestādes pieņemta akta piemērošanu ir pieņemams vienīgi tad, ja pieteikuma iesniedzējs šo aktu apstrīd Vispārējā tiesā.

Pieteikums par kāda cita pagaidu pasākuma noteikšanu, kas minēts LESD 279. pantā, ir pieņemams tikai tad, ja to iesniedz kāds no Vispārējā tiesā izskatāmas lietas dalībniekiem un ja pieteikums attiecas uz šo lietu.

2. Šā panta 1. punktā minētajos pieteikumos norāda strīda priekšmetu, apstākļus, kas nosaka steidzamību, faktiskos un tiesību pamatus, kuri sākotnēji šķietami pamato prasītos pagaidu pasākumus.

3. Pieteikumu sagatavo kā atsevišķu dokumentu atbilstīgi 43. un 44. panta noteikumiem.

105. pants

1. Pieteikumu izsniedz pretējai pusei, un Vispārējās tiesas priekšsēdētājs nosaka īsu termiņu, kurā šī puse var iesniegt rakstveida vai mutvārdu apsvērumus.

2. Vispārējās tiesas priekšsēdētājs lemj, vai ir izdodams rīkojums par pierādījumu savākšanu.

Vispārējās tiesas priekšsēdētājs var pieteikumu apmierināt pat pirms ir iesniegti pretējās puses apsvērumi. Šo pasākumu var grozīt vai atcelt arī tad, ja neviena no pusēm nav iesniegusi pieteikumu.

106. pants

Vispārējās tiesas priekšsēdētāja prombūtnē vai tad, ja viņš nevar piedalīties, to aizstāj cits tiesnesis pagaidu noregulējuma tiesneša statusā, kas ir norīkots saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti nolēmumā, kuru Vispārējā tiesa ir pieņēmusi saskaņā ar 10. pantu.

107. pants

1. Par pieteikumu lemj, izdodot motivētu rīkojumu. Rīkojumu nekavējoties izsniedz lietas dalībniekiem.

2. Uz rīkojuma izpildi var attiecināt nosacījumu, ka pieteikuma iesniedzējam ir jāiemaksā nodrošinājums tādā apmērā un veidā, kādu nosaka atbilstīgi apstākļiem.

3. Ja rīkojumā nav noteikta diena, kad beidzas pagaidu pasākuma darbība, tā izbeidzas, kad ir pasludināts galīgais spriedums.

4. Rīkojumam ir vienīgi pagaidu raksturs, un tas nekādi neietekmē Vispārējās tiesas nolēmumu par lietas būtību.

108. pants

Pēc lietas dalībnieka pieteikuma, ņemot vērā apstākļu izmaiņas, rīkojumu var jebkurā laikā grozīt vai atcelt.

109. pants

Ja pieteikumu par pagaidu pasākumu noraida, tas neliedz lietas dalībniekam, kas to iesniedza, iesniegt jaunu pieteikumu, pamatojoties uz jauniem faktiem.

110. pants

Šīs nodaļas noteikumi attiecas uz tādiem pieteikumiem apturēt Vispārējās tiesas nolēmuma vai kādas citas iestādes pieņemta tiesību akta izpildi, kuri iesniegti saskaņā ar LESD 280. un 299. pantu vai EAEKL 164. pantu.

Attiecīgā gadījumā rīkojumā par pieteikuma apmierināšanu nosaka dienu, kad beidzas pagaidu pasākuma darbība.

2. nodaļa

PROCESA JAUTĀJUMI

111. pants

Ja Vispārējās tiesas kompetencē acīmredzami nav izskatīt attiecīgo prasību vai ja prasības pieteikums ir acīmredzami nepieņemams vai acīmredzami juridiski nepamatots, Vispārējā tiesa pēc ģenerāladvokāta uzklausīšanas un, neveicot tālākas procesuālās darbības, var lemt, izdodot attiecīgu motivētu rīkojumu.

112. pants

Par prasības nodošanu Tiesai saskaņā ar Statūtu 54. panta otro daļu gadījumā, kad prasība acīmredzami nav Vispārējās tiesas kompetencē, lemj, izdodot motivētu rīkojumu, un tālākas procesuālās darbības neveic.

113. pants

Vispārējā tiesa, uzklausījusi lietas dalībniekus, var jebkurā laikā pēc savas ierosmes lemt par to, vai pastāv kāds absolūts šķērslis tiesas procesam, vai arī konstatēt, ka strīda priekšmets vairs nepastāv un ka tiesvedība ir jāizbeidz; savu lēmumu tā pieņem saskaņā ar 114. panta 3. un 4. punktu.

114. pants

1. Lietas dalībnieks, kas vēršas Vispārējā tiesā ar lūgumu pieņemt lēmumu par nepieņemamību, neesamību kompetencē vai procesa jautājumu, neaplūkojot lietu pēc būtības, pieteikumu iesniedz kā atsevišķu dokumentu.

Pieteikumā ir jānorāda tā faktiskie un tiesību pamati un pieteikuma iesniedzēja prasījums; pieteikumam jāpievieno apliecinoši dokumenti.

2. Tiklīdz pieteikums ir iesniegts, priekšsēdētājs nosaka termiņu, kurā pretējā puse var rakstveidā iesniegt izvirzītos prasījumus un faktiskos un tiesību argumentus.

3. Ja vien Vispārējā tiesa nelemj citādi, pārējā procesa daļa notiek mutvārdos.

4. Vispārējā tiesa pēc ģenerāladvokāta uzklausīšanas lemj par pieteikumu vai arī atliek lēmumu līdz galīgajam spriedumam. Tā lietu nodod Tiesai, ja attiecīgā lieta ir tās kompetencē.

Ja Vispārējā tiesa pieteikumu noraida vai arī atliek lēmuma pieņemšanu līdz galīgajam spriedumam, Vispārējās tiesas priekšsēdētājs nosaka jaunus termiņus turpmākajām procesuālajām darbībām.

3. nodaļa

IESTĀŠANĀS LIETĀ

115. pants

1. Pieteikums par iestāšanos lietā ir jāiesniedz sešu nedēļu laikā pēc 24. panta 6. punktā minētā paziņojuma publicēšanas, vai, ievērojot 116. panta 6. punktu, pirms lēmuma sākt mutvārdu procesu, kā noteikts 53. pantā.

2. Pieteikumā par iestāšanos lietā norāda:

a) lietu;

b) strīda puses;

c) personas, kas iestājas lietā, uzvārdu vai nosaukumu un adresi;

d) personas, kas iestājas lietā, adresi dokumentu izsniegšanai vietā, kur atrodas Vispārējās tiesas mītne;

e) prasījumus, kuru atbalstam minētā persona lūdz atļauju iestāties lietā;

f) apstākļu uzskaitījumu, kas dod tiesības iestāties lietā, ja pieteikums ir iesniegts saskaņā ar Statūtu 40. panta otro vai trešo daļu.

Piemēro 43. un 44. pantu.

3. Personu, kas iestājas lietā, pārstāvība notiek saskaņā ar Statūtu 19. pantu.

116. pants

1. Pieteikumu par iestāšanos lietā izsniedz lietas dalībniekiem.

Pirms tiek pieņemts lēmums par pieteikumu par iestāšanos lietā, priekšsēdētājs lietas dalībniekiem dod iespēju iesniegt rakstveida vai mutvārdu apsvērumus.

Priekšsēdētājs lemj par pieteikumu par iestāšanos lietā, izdodot rīkojumu, vai arī nodod pieteikumu Vispārējai tiesai. Pieteikuma noraidīšanas gadījumā rīkojumam jābūt motivētam.

2. Ja iestāšanos lietā, par kuru pieteikums ir iesniegts sešu nedēļu laikā, kā noteikts 115. panta 1. punktā, atļauj, persona, kas iestājas lietā, saņem visu lietas dalībniekiem izsniegto procesuālo dokumentu kopijas. Tomēr priekšsēdētājs, pamatojoties uz lietas dalībnieka pieteikumu, var neattiecināt šo noteikumu uz slepeniem vai konfidenciāliem dokumentiem.

3. Personai, kas iestājas lietā, ir jāpieņem lieta tāda, kāda tā ir iestāšanās laikā.

4. Gadījumos, kas minēti šā panta 2. punktā, Vispārējās tiesas priekšsēdētājs nosaka termiņu, kurā persona, kas iestājas lietā, var iesniegt iestāšanās rakstu.

Iestāšanās rakstā norāda:

a) personas, kas iestājas lietā, prasījumus pilnīgi vai daļēji atbalstīt vai pilnīgi vai daļēji noraidīt kādas puses prasījumu;

b) personas, kas iestājas lietā, izvirzītos pamatus un argumentus;

c) attiecīgā gadījumā – ziņas par piedāvātajiem pierādījumiem.

5. Pēc tam, kad ir iesniegts iestāšanās raksts, priekšsēdētājs vajadzības gadījumā nosaka termiņu, kurā puses var atbildēt uz šo procesuālo rakstu.

6. Ja pieteikums par iestāšanos lietā ir iesniegts pēc sešu nedēļu termiņa, kas noteikts 115. panta 1. punktā, persona, kas iestājas lietā, pamatojoties uz tai nosūtīto ziņojumu tiesas sēdē, var iesniegt savus apsvērumus mutvārdu procesa laikā.

4. nodaļa

VISPĀRĒJĀS TIESAS SPRIEDUMI, KAS PASLUDINĀTI PĒC TĀS NOLĒMUMU ATCELŠANAS UN LIETAS NODOŠANAS ATPAKAĻ

117. pants

Ja Tiesa atceļ Vispārējās tiesas spriedumu vai rīkojumu un nodod lietu tai atpakaļ iztiesāšanai, uzskatāms, ka lieta izskatīšanai Vispārējā tiesā ir iesniegta ar spriedumu par lietas nodošanu.

118. pants

1. Ja Tiesa atceļ kādas palātas spriedumu vai rīkojumu, Vispārējās tiesas priekšsēdētājs var lietu nodot citai palātai, kurā ir tāds pats tiesnešu skaits.

2. Ja Tiesa atceļ Vispārējās tiesas plēnuma vai virspalātas spriedumu vai rīkojumu, lietu nodod sastāvam, kas pieņēma attiecīgo nolēmumu.

2.a Ja Tiesa atceļ tiesneša vienpersoniski pasludinātu spriedumu vai izdotu rīkojumu, Vispārējās tiesas priekšsēdētājs nodod lietu trīs tiesnešu palātai, kuras loceklis nav minētais tiesnesis.

3. Šā panta 1., 2. un 2.a punktā noteiktajos gadījumos piemēro 13. panta 2. punktu, 14. panta 1. punktu un 51. pantu.

119. pants

1. Ja rakstveida process Vispārējā tiesā ir pabeigts, kad spriedums par lietas nodošanu atpakaļ ir pasludināts, procesa norise ir šāda:

a) divu mēnešu laikā pēc Tiesas sprieduma izsniegšanas prasītājam, viņš var iesniegt procesuālu rakstu ar apsvērumu izklāstu;

b) nākamajā mēnesī pēc šī procesuālā raksta paziņošanas atbildētājam, viņš var iesniegt savu procesuālu rakstu ar apsvērumu izklāstu. Termiņš, kas atbildētājam noteikts šī procesuālā raksta iesniegšanai, nav mazāks par diviem mēnešiem no brīža, kad viņam ir izsniegts Tiesas spriedums;

c) mēneša laikā pēc tam, kad prasītāja un atbildētāja apsvērumi kopā ir paziņoti personai, kas iestājas lietā, tā var iesniegt savu procesuālo rakstu ar apsvērumu izklāstu. Termiņš, kas personai, kas iestājas lietā, noteikts šī procesuālā raksta iesniegšanai, nevar būt mazāks par diviem mēnešiem no brīža, kad tai ir izsniegts Tiesas spriedums;

2. Ja rakstveida process Vispārējā tiesā nav pabeigts, kad tiek pasludināts spriedums par lietas nodošanu atpakaļ Vispārējai tiesai, to atsāk no tās pašas stadijas, līdz kurai tas bija nonācis, ar to procesa organizatorisko pasākumu palīdzību, ko Vispārējā tiesa ir pieņēmusi.

3. Ja ir pamatoti apstākļi, Vispārējā tiesa var ļaut iesniegt papildu procesuālo rakstu ar apsvērumu izklāstu.

120. pants

Tiesvedība noris saskaņā ar šā Reglamenta II sadaļas noteikumiem.

121. pants

Vispārējā tiesa lemj par tiesāšanās izdevumiem attiecībā uz tiesvedību Vispārējā tiesā un apelācijas tiesvedību Tiesā.

4.a nodaļa

VISPĀRĒJĀS TIESAS NOLĒMUMI, KAS PASLUDINĀTI PĒC LIETAS PĀRSKATĪŠANAS UN LIETAS NODOŠANAS ATPAKAĻ

121.a pants

Ja Tiesa pārskata Vispārējās tiesas spriedumu vai rīkojumu un nodod lietu tai atpakaļ iztiesāšanai, uzskatāms, ka lieta izskatīšanai Vispārējā tiesā ir iesniegta ar spriedumu par lietas nodošanu.

121.b pants

1. Ja Tiesa nodod atpakaļ lietu, kuru sākotnēji iztiesāja palāta, Vispārējās tiesas priekšsēdētājs var lietu nodot citai palātai, kurā ir tāds pats tiesnešu skaits.

2. Ja Tiesa nodod atpakaļ lietu, kuru sākotnēji iztiesāja Vispārējās tiesas plēnums vai virspalāta, lietu nodod sastāvam, kas pieņēmis attiecīgo nolēmumu.

3. Šā panta 1. un 2. punktā noteiktajos gadījumos piemēro 13. panta 2. punktu, 14. panta 1. punktu un 51. panta 1. punktu.

121.c pants

1. Viena mēneša laikā pēc Tiesas sprieduma izsniegšanas tiesvedības Vispārējā tiesā dalībnieki var iesniegt savus apsvērumus par secinājumiem, kuri attiecībā uz strīda atrisināšanu izdarāmi no šī sprieduma. Šis termiņš nav pagarināms.

2. Vispārējā tiesa procesa organizatorisko pasākumu ietvaros var uzaicināt tiesvedības Vispārējā tiesā dalībniekus iesniegt procesuālos rakstus un nolemt tos uzklausīt mutvārdu procesa laikā.

121.d pants

Vispārējā tiesa par tiesāšanās izdevumiem attiecībā uz tajā uzsākto tiesvedību lemj pēc lietas pārskatīšanas.

5. nodaļa

AIZMUGURISKS SPRIEDUMS UN PROTESTS

122. pants

1. Ja atbildētājs, kam atbilstoši noteikumiem ir izsniegts prasības pieteikums, noteiktā formā un laikā neatbild uz prasības pieteikumu, prasītājs Vispārējai tiesai var iesniegt pieteikumu par aizmuguriska sprieduma taisīšanu.

Šo pieteikumu izsniedz atbildētājam. Vispārējā tiesa var lemt par mutvārdu procesa sākšanu saistībā ar pieteikumu.

2. Pirms aizmuguriska sprieduma taisīšanas Vispārējā tiesa pārbauda, vai prasības pieteikums ir pieņemams, vai ir ievērotas attiecīgās formalitātes un vai prasības pieteikums šķiet pamatots. Tā var izdot rīkojumu veikt pierādījumu savākšanu.

3. Aizmugurisks spriedums ir izpildāms. Tomēr Vispārējā tiesa var apturēt tā izpildi līdz laikam, kad tā ir pieņēmusi lēmumu par protestu, kas ir iesniegts saskaņā ar šā panta 4. punktu, vai arī tā var izpildi padarīt atkarīgu no nodrošinājuma iemaksas tādā apmērā un veidā, kā to nosaka atbilstīgi apstākļiem; nodrošinājumu atmaksā, ja protesta pieteikums nav iesniegts vai ja protestu noraida.

4. Par aizmugurisku spriedumu var iesniegt protestu. Protesta pieteikums ir jāiesniedz šā Reglamenta 43. un 44. pantā noteiktajā formā viena mēneša laikā no dienas, kad ir izsniegts spriedums.

5. Pēc protesta pieteikuma izsniegšanas Vispārējās tiesas priekšsēdētājs nosaka termiņu, kurā pretējā puse var iesniegt rakstveida apsvērumus.

Tiesvedība noris saskaņā ar šā Reglamenta II sadaļas noteikumiem.

6. Vispārējā tiesa lemj, taisot spriedumu, par kuru protests nav iesniedzams. Šā sprieduma oriģināleksemplāru pievieno aizmuguriskā sprieduma oriģināleksemplāram. Uz aizmuguriskā sprieduma malas izdara atzīmi par spriedumu attiecībā uz protestu.

6. nodaļa

ĀRKĀRTAS PĀRSKATĪŠANAS PROCEDŪRAS

1. iedaļa – Trešās personas protests

123. pants

1. Trešās personas protesta pieteikumam piemēro 43. un 44. pantu. Turklāt šādā pieteikumā norāda:

a) spriedumu, pret kuru iesniedz protestu;

b) to, kā šis spriedums skar trešās personas tiesības;

c) iemeslus, kāpēc trešā persona nevarēja piedalīties pamata strīdā Vispārējā tiesā.

Pieteikumā ir jāvēršas pret visām pamata strīda pusēm.

Ja spriedums ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, pieteikums ir jāiesniedz divu mēnešu laikā pēc šādas publikācijas.

2. Pamatojoties uz trešās personas, kas iesniedz protestu, pieteikumu, Vispārējā tiesa var izdot rīkojumu apturēt sprieduma izpildi. Piemēro III sadaļas 1. nodaļas noteikumus.

3. Spriedumu, pret kuru iesniedz protestu, groza tajos punktos, kurus ir lūgts grozīt trešās personas protesta pieteikumā.

Tā sprieduma oriģināleksemplāru, kas taisīts pēc trešās personas protesta, pievieno sprieduma, pret kuru iesniegts protests, oriģināleksemplāram. Uz sprieduma, pret kuru iesniegts protests, oriģināleksemplāra malas izdara atzīmi par spriedumu, kas taisīts pēc trešās personas protesta.

4. Ja Tiesai iesniegta apelācija un Vispārējai tiesai iesniegts trešās personas protests attiecas uz vienu un to pašu Vispārējās tiesas spriedumu, Vispārējā tiesa pēc lietas dalībnieku uzklausīšanas var apturēt tiesvedību līdz laikam, kamēr Tiesa pasludina savu spriedumu.

124. pants

Trešās personas protesta pieteikumu nodod palātai, kas pasludināja spriedumu, pret kuru ir iesniegts protesta pieteikums; ja spriedumu ir pasludinājis Vispārējās tiesas plēnums vai Vispārējās tiesas virspalāta, pieteikumu nodod, attiecīgi, plēnumam vai virspalātai. Ja spriedums ir pasludināts vienpersoniski, trešās personas protesta pieteikumu nodod attiecīgajam tiesnesim.

2. iedaļa – Pārskatīšana

125. pants

Neskarot desmit gadu termiņu, kas noteikts Statūtu 44. panta trešajā daļā, pieteikumu pārskatīt spriedumu iesniedz trīs mēnešu laikā pēc tam, kad pieteikuma iesniedzējam ir kļuvuši zināmi fakti, kas ir par pamatu pieteikumam.

126. pants

1. Uz pārskatīšanas pieteikumu attiecas 43. un 44. pants. Turklāt šādā pieteikumā norāda:

a) apstrīdēto spriedumu;

b) punktus, kuros spriedumu apstrīd;

c) faktus, kas ir pieteikuma pamatā;

d) pierādījumus, kas apliecina faktus, kuri pamato sprieduma pārskatīšanu, un to, ka ir ievērots 125. pantā noteiktais termiņš.

2. Pieteikumā jāvēršas pret visiem lietas, kurā taisīts apstrīdētais spriedums, dalībniekiem.

127. pants

1. Pārskatīšanas pieteikumu nodod palātai, kas pasludināja spriedumu, par kuru ir iesniegts pieteikums; ja spriedumu ir pasludinājis Vispārējās tiesas plēnums vai Vispārējās tiesas virspalāta, pieteikumu nodod, attiecīgi, plēnumam vai virspalātai. Ja spriedums ir pasludināts vienpersoniski, pārskatīšanas pieteikumu nodod attiecīgajam tiesnesim.

2. Neskarot Vispārējās tiesas nolēmumu par lietas būtību, Vispārējā tiesa, uzklausījusi ģenerāladvokātu un vadoties no lietas dalībnieku rakstveida apsvērumiem, slēgtā apspriedē lemj par pieteikuma pieņemamību.

3. Ja Vispārējā tiesa pieteikumu atzīst par pieņemamu, tā lemj par pieteikuma būtību un taisa spriedumu atbilstoši šim Reglamentam.

4. Pārskatīšanas sprieduma oriģināleksemplāru pievieno pārskatītā sprieduma oriģināleksemplāram. Uz pārskatītā sprieduma oriģināleksemplāra malas izdara atzīmi par pārskatīšanas spriedumu.

128. pants

Ja Tiesai iesniegta apelācija un Vispārējai tiesai iesniegts pārskatīšanas pieteikums attiecas uz vienu un to pašu Vispārējās tiesas spriedumu, Vispārējā tiesa pēc lietas dalībnieku uzklausīšanas var apturēt tiesvedību līdz laikam, kamēr Tiesa pasludina savu spriedumu.

3. iedaļa – Spriedumu interpretēšana

129. pants

1. Pieteikumu interpretēt spriedumu iesniedz saskaņā ar 43. un 44. pantu. Turklāt tajā norāda:

a) attiecīgo spriedumu;

b) tās daļas, kuras lūdz interpretēt.

Pieteikumā jāvēršas pret visiem lietas, kurā ir taisīts spriedums, dalībniekiem.

2. Pieteikumu interpretēt nodod tai palātai, kas pasludināja spriedumu, par kuru ir iesniegts pieteikums; ja spriedumu ir pasludinājis Vispārējās tiesas plēnums vai Vispārējās tiesas virspalāta, pieteikumu nodod tiem. Ja spriedums ir taisīts vienpersoniski, pieteikumu interpretēt nodod attiecīgajam tiesnesim.

3. Vispārējā tiesa lemj, taisot spriedumu, pirms tam dodot lietas dalībniekiem iespēju iesniegt savus apsvērumus un uzklausot ģenerāladvokātu.

Interpretācijas sprieduma oriģināleksemplāru pievieno interpretētā sprieduma oriģināleksemplāram. Uz interpretētā sprieduma oriģināleksemplāra malas izdara atzīmi par interpretācijas spriedumu.

4. Ja Tiesai iesniegta apelācija un Vispārējai tiesai iesniegts pieteikums interpretēt attiecas uz vienu un to pašu Vispārējās tiesas spriedumu, Vispārējā tiesa pēc lietas dalībnieku uzklausīšanas var apturēt tiesvedību līdz laikam, kamēr Tiesa pasludina savu spriedumu.

IV SADAĻA

TIESVEDĪBA ATTIECĪBĀ UZ INTELEKTUĀLĀ ĪPAŠUMA TIESĪBĀM

130. pants

1. Ievērojot šīs sadaļas īpašos noteikumus, šā Reglamenta noteikumus piemēro tiesvedībā pret Iekšējā tirgus saskaņošanas biroju (preču zīmes, paraugi un modeļi) un pret Kopienas Augu šķirņu biroju (turpmāk tekstā abi kopā – “Birojs”) un attiecībā uz intelektuālā īpašuma režīma noteikumu piemērošanu.

2. Šīs sadaļas noteikumus nepiemēro prasībām, kas ir vērstas tieši pret Biroju bez iepriekšējas lietas izskatīšanas Apelāciju padomē.

131. pants

1. Prasības pieteikumu sagatavo vienā no 35. panta 1. punktā uzskaitītajām valodām pēc prasītāja izvēles.

2. Valoda, kurā ir sagatavots prasības pieteikums, kļūst par tiesvedības valodu, ja prasītājs bija vienīgais procesa Apelāciju padomē dalībnieks vai ja neviens cits šī procesa dalībnieks pret to neiebilst termiņā, ko šim mērķim noteicis sekretārs pēc prasības pieteikuma iesniegšanas.

Ja šajā termiņā procesa Apelāciju padomē dalībnieki informē sekretāru par savu vienošanos attiecībā uz vienas no 35. panta 1. punktā minētajām valodām izvēli par tiesvedības valodu, tad šī valoda kļūst par tiesvedības valodu Vispārējā tiesā.

Ja iepriekšminētajā termiņā ir izteikti iebildumi pret tiesvedības valodu, ko ir izvēlējies prasītājs, un ja šajā jautājumā nav panākta vienošanās starp procesa Apelāciju padomē dalībniekiem, tad par tiesvedības valodu kļūst valoda, kurā Birojā tika iesniegts attiecīgais reģistrācijas pieteikums. Ja tomēr pēc kāda lietas dalībnieka motivēta pieteikuma un pēc pārējo lietas dalībnieku uzklausīšanas priekšsēdētājs konstatē, ka šīs valodas lietošana nedotu visiem procesa Apelāciju padomē dalībniekiem iespēju sekot līdzi procesam un aizstāvēt savas intereses un ka tikai citas 35. panta 1. punktā minētās valodas lietošana dotu iespēju labot šo stāvokli, viņš var izraudzīties šo citu valodu par tiesvedības valodu; priekšsēdētājs var šo jautājumu nodot Vispārējai tiesai.

3. Procesuālajos rakstos un citos dokumentos, kas adresēti Vispārējai tiesai, kā arī mutvārdu procesa laikā prasītājs var lietot valodu, kuru viņš izvēlējies saskaņā ar šā panta 1. punktu, un jebkurš no pārējiem lietas dalībniekiem var lietot valodu, ko tas izvēlējies no 35. panta 1. punktā minētajām valodām.

4. Ja, ievērojot šā panta 2. punktu, par tiesvedības valodu kļūst valoda, kurā nav sagatavots prasības pieteikums, sekretārs nodrošina prasības pieteikuma tulkošanu tiesvedības valodā.

Lietas dalībniekiem prasa pieņemamā termiņā, ko šim nolūkam nosaka sekretārs, sagatavot to viņu iesniegto procesuālo rakstu un citu dokumentu, izņemot prasības pieteikumu, tulkojumu tiesvedības valodā, kuri saskaņā ar šā panta 3. punktu nav sastādīti tiesvedības valodā. Lietas dalībnieks, kas iesniedz tulkojumu, kas ir autentisks 37. panta nozīmē, tulkojumu apliecina. Ja tulkojums noteiktajā termiņā nav iesniegts, attiecīgo procesuālo rakstu vai procesuālo dokumentu izņem no lietas.

Sekretārs nodrošina, lai viss mutvārdu procesā teiktais tiktu pārtulkots tiesvedības valodā un pēc lietas dalībnieka lūguma – valodā, ko šis lietas dalībnieks lieto saskaņā ar šā panta 3. punktu.

132. pants

1. Neskarot 44. pantu, prasības pieteikumā ir jābūt visu procesa Apelāciju padomē dalībnieku uzvārdiem vai nosaukumiem un adresēm, ko tie norādījuši saistībā ar šīs tiesvedības gaitā sniedzamajiem paziņojumiem.

Apstrīdēto Apelāciju padomes lēmumu pievieno prasības pieteikumam. Jānorāda datums, kad prasītājam ir paziņots par šo lēmumu.

2. Ja prasības pieteikums neatbilst šā panta 1. punktam, piemēro 44. panta 6. punktu.

133. pants

1. Sekretārs informē Biroju un visus procesa Apelāciju padomē dalībniekus par prasības pieteikuma iesniegšanu. Viņš izsniedz prasības pieteikumu pēc tiesvedības valodas noteikšanas saskaņā ar 131. panta 2. punktu.

2. Prasības pieteikumu izsniedz Birojam kā atbildētājam, kā arī procesa Apelāciju padomē dalībniekiem, izņemot prasītāju. Izsniegšanu veic tiesvedības valodā.

Prasības pieteikumu izsniedz procesa Apelāciju padomē dalībniekam, nosūtot ierakstītu sūtījumu ar paziņojumu par saņemšanu uz adresi, ko attiecīgais dalībnieks norādījis paziņojumiem, kurus veic procesā Apelāciju padomē.

3. Tiklīdz prasības pieteikums ir izsniegts, Birojs nosūta Vispārējai tiesai dokumentus, kas attiecas uz procesu Apelāciju padomē.

134. pants

1. Procesa Apelāciju padomē dalībnieki, kas nav prasītāji, var piedalīties tiesvedībā Vispārējā tiesā kā personas, kas iestājas lietā, noteiktā formā un laikā atbildot uz prasības pieteikumu.

2. Šā panta 1. punktā minētajām personām, kas iestājas lietā, ir tādas pašas procesuālās tiesības kā pusēm.

Tās var atbalstīt puses prasījumus un tās var izvirzīt patstāvīgus prasījumus un pamatus neatkarīgi no pušu prasījumiem un pamatiem.

3. Persona, kas iestājas lietā, kas minēta šā panta 1. punktā, savā atbildes rakstā uz prasības pieteikumu, kurš iesniegts saskaņā ar 135. panta 1. punktu, var prasīt atcelt vai grozīt Apelāciju padomes lēmumu punktā, kurš nav minēts pieteikumā, un izvirzīt pamatus, kas nav ietverti pieteikumā.

Šādi prasījumi vai pamati personas, kas iestājas lietā, atbildes rakstā uz prasības pieteikumu, zaudē priekšmetu, ja prasītājs atsakās no tiesvedības.

4. Atkāpjoties no 122. panta, aizmugurisku lietas izskatīšanu nepiemēro, ja persona, kas iestājas lietā, kas minēta šā panta 1. punktā, ir atbildējusi uz prasības pieteikumu noteiktajā formā un termiņā.

135. pants

1. Birojs un procesa Apelāciju padomē dalībnieki, kas nav prasītāji, atbildes rakstu uz prasības pieteikumu iesniedz divu mēnešu laikā pēc pieteikuma izsniegšanas.

Atbildes rakstiem uz prasības pieteikumu piemēro 46. pantu.

2. Prasības pieteikumam un atbildes rakstam uz prasības pieteikumu var pievienot lietas dalībnieku, ieskaitot 134. panta 1. punktā minētās personas, kas iestājas lietā, replikas rakstu un atbildes rakstu uz repliku, ja priekšsēdētājs pēc motivēta pieteikuma, kas iesniegts divās nedēļās pēc tam, kad izsniegts atbildes raksts uz prasības pieteikumu vai replikas raksts, uzskata to par vajadzīgu un to atļauj, lai attiecīgajam lietas dalībniekam dotu iespēju aizstāvēt savu viedokli.

Priekšsēdētājs nosaka termiņu, kurā ir jāiesniedz šādi procesuāli raksti.

3. Neierobežojot iepriekš teikto, 134. panta 3. punktā minētajos gadījumos pārējie lietas dalībnieki var divu mēnešu laikā pēc tam, kad viņiem paziņots atbildes raksts uz prasības pieteikumu, iesniegt procesuālus rakstus, kuru vienīgais priekšmets ir atbildēt uz prasījumiem un pamatiem, kas pirmoreiz izvirzīti personas, kas iestājas lietā, atbildes rakstā uz prasības pieteikumu. Priekšsēdētājs pēc attiecīgās puses pamatota pieteikuma šo termiņu var pagarināt.

4. Lietas dalībnieki procesuālajā rakstā nevar mainīt Apelāciju padomē izskatītā strīda priekšmetu.

135.a pants

Kad ir iesniegti 135. panta 1. punktā un, ja tādi ir, 135. panta 2. un 3. punktā minētie procesuālie raksti, Vispārējā tiesa pēc tiesneša referenta ziņojuma, kā arī ģenerāladvokāta un lietas dalībnieku uzklausīšanas var lemt par prasību bez procesa mutvārdu daļas, izņemot gadījumus, kad kāds no lietas dalībniekiem iesniedz pieteikumu, kurā ir izklāstīti iemesli, kāpēc tas vēlas tikt uzklausīts. Pieteikumu iesniedz viena mēneša laikā pēc paziņošanas attiecīgajam lietas dalībniekam par rakstveida procesa pabeigšanu. Priekšsēdētājs šo termiņu var pagarināt.

136. pants

1. Ja apmierina prasību par Apelāciju padomes lēmumu, Vispārējā tiesa var likt Birojam segt tikai savus tiesāšanās izdevumus.

2. Nepieciešamos izdevumus, kas lietas dalībniekiem ir radušies, izskatot lietu Apelāciju padomē, un izdevumus, kuri radušies, saskaņā ar 131. panta 4. punkta otro daļu, iesniedzot procesuālo rakstu un citu dokumentu tulkojumus tiesvedības valodā, uzskata par atlīdzināmiem tiesāšanās izdevumiem.

Ja ir iesniegti neprecīzi tulkojumi, piemēro 87. panta 3. punkta otro daļu.

V SADAĻA

APELĀCIJAS PAR EIROPAS SAVIENĪBAS CIVILDIENESTA TIESAS NOLĒMUMIEM

136.a pants

Neskarot šā Reglamenta 35. panta 2. punkta b) un c) apakšpunktu un 3. punkta ceturto daļu, apelācijās par Civildienesta tiesas nolēmumiem, kā noteikts Statūtu pielikuma 9. un 10. pantā, tiesvedības valoda ir tā valoda, kurā pieņemts Civildienesta tiesas nolēmums, par ko ir ierosināta apelācija.

137. pants

1. Pārsūdzēšana apelācijas kārtībā notiek, iesniedzot apelācijas sūdzību Vispārējās tiesas vai Civildienesta tiesas kancelejā.

2. Civildienesta tiesas kanceleja nekavējoties nosūta Vispārējās tiesas kancelejai visus materiālus par lietas izskatīšanu pirmajā instancē un, attiecīgā gadījumā, arī apelācijas sūdzību.

138. pants

1. Apelācijas sūdzībā ietver šādas ziņas:

a) apelācijas sūdzības iesniedzēja uzvārdu vai nosaukumu un adresi;

b) pārējo dalībnieku, kas piedalījās tiesvedībā Civildienesta tiesā, uzvārdus vai nosaukumus;

c) izvirzītos tiesību pamatus un argumentus;

d) apelācijas sūdzības iesniedzēja prasījumus.

Uz apelācijas sūdzībām attiecas 43. pants un 44. panta 2. un 3. punkts.

2. Apelācijas sūdzībai pievieno Civildienesta tiesas nolēmumu, kuru pārsūdz. Apelācijas sūdzībā norāda datumu, kad pārsūdzētais nolēmums ir paziņots apelācijas sūdzības iesniedzējam.

3. Ja apelācijas sūdzība neatbilst 44. panta 3. punktam vai šā panta 2. punktam, piemēro 44. panta 6. punktu.

139. pants

1. Apelācijā prasījumi var būt šādi:

a) atcelt Civildienesta tiesas nolēmumu vai kādu tā daļu;

b) pilnībā vai daļēji apmierināt tādu pašu prasījumu, kādu lūgts apmierināt pirmajā instancē; jauni prasījumi nav iesniedzami.

2. Apelācijā nedrīkst grozīt Civildienesta tiesā izskatītā strīda priekšmetu.

140. pants

Apelācijas sūdzību izsniedz visiem tiesvedības Civildienesta tiesā dalībniekiem. Piemēro 45. panta noteikumus.

141. pants

1. Ikviens tiesvedības Civildienesta tiesā dalībnieks var iesniegt atbildes rakstu uz apelāciju divu mēnešu laikā no dienas, kad tam ir izsniegta apelācijas sūdzība. Termiņu, kurā iesniedzams atbildes raksts uz apelāciju, nevar pagarināt.

2. Atbildes rakstā uz apelāciju ietver šādas ziņas:

a) iesniedzēja uzvārdu vai nosaukumu un adresi;

b) datumu, kad tam ir izsniegta apelācijas sūdzība;

c) izvirzītos tiesību pamatus un argumentus;

d) prasījumus.

Piemēro 43. panta un 44. panta 2. un 3. punkta noteikumus.

142. pants

1. Atbildes rakstā uz apelāciju prasījumi var būt šādi:

a) noraidīt apelāciju vai kādu tās daļu vai arī atcelt