ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(10)

Komisija ievāca un pārbaudīja visu informāciju, kas tika uzskatīta par nepieciešamu dempingā, tā nodarītā kaitējuma un Kopienas interešu provizoriskai noteikšanai, un izdarīja pārbaudes šādos uzņēmumos: (a) Kopienas ražotāji: — Degussa Initiators GmbH&Co. KG, Pullach, Vācija — RheinPerChemie GmbH, Hamburg, Vācija (b) ĶTR ražotāji eksportētāji: — Degussa-AJ (Shanghai) Initiators Co., Ltd, Shanghai un tā saistītais tirdzniecības uzņēmums Shanghai AJ Import and Export Co., Ltd, Shanghai — ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd, Shanghai un tā saistītais tirdzniecības uzņēmums Siancity Xiamen Co., Ltd, Xiamen — Hebei Jiheng Group Co., Ltd, Hengshui — Hebei Yatai Electrochemistry Co., Ltd, Wang Jia Jing — Shaanxi Baohua Technologies Co., Ltd, Baoji — Shangyu Jiehua Chemical Co., Ltd, Shangyu (c) ASV ražotāji eksportētāji: — E.I. DuPont De Nemours, Wilmington, Delaware — FMC Corporation, Tonawanda, New York (d) Saistītais tirgotājs Šveicē: — DuPont De Nemours International S.A., Geneva (e) Ražotājs eksportētājs Taivānā: — San Yuan Chemical Co., Ltd, Chiayi
(4)

Šajā regulā ir paredzēts atkāpties no spēkā esošajiem Kopienas tiesību aktiem, kuros paredzēti vispārēji noteikumi par importu un eksportu no trešām valstīm un uz tām, un jo īpaši no Padomes Regulas (EK) Nr. 1334/2000 (2000. gada 22. jūnijs), ar ko nosaka Kopienas režīmu divējāda lietojuma preču un tehnoloģiju eksporta kontrolei (2); šai regulai būtu jāattiecas uz lielāko daļu šo preču un tehnoloģiju.
2)

Regulas III pielikumā tabulu aizstāj ar šādu: 2007. gadam izstrādātajā plānā atļautā nodošana no vienas Kopienas valsts citai Produkts Produkts (tonnās) Turētājs Saņēmējs “1. Mīkstie kvieši 2 207 MMM, Suomi/Finland Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet, Eesti 2. Mīkstie kvieši 11 760 BLE, Deutschland OPEKEPE, Elláda 3. Mīkstie kvieši 110 000 ONIGC, France FEGA, España 4. Mīkstie kvieši 103 429 BLE, Deutschland AGEA, Italia 5. Mīkstie kvieši 19 036 AMA, Österreich AGEA, Italia 6. Mīkstie kvieši 5 637 MMM, Suomi/Finland Agricultural and Food Products Market Regulation Agency, Lietuva 7. Mīkstie kvieši 1 550 ONIGC, France National Research and Development Centre, Malta 8. Mīkstie kvieši 20 000 ONIGC, France INGA, Portugal 9. Mīkstie kvieši 96 712 MVH, Magyarország Paying and Intervention Agency for Agriculture, România 10. Mīkstie kvieši un cita labība 2 610 MVH, Magyarország AAMRD, Slovenija 11. Rīsi 23 641 OPEKEPE, Elláda ONIGC, France 12. Rīsi 20 000 OPEKEPE, Elláda Ente Risi, Italia 13. Rīsi 14 000 OPEKEPE, Elláda INGA, Portugal 14. Sviests 3 511 Department of Agriculture and Food, Ireland Office de l'Elevage, France 15. Cukurs 3 338 FEGA, España ONIGC, France 16. Cukurs 2 760 ARR, Polska Agricultural and Food Products Market Regulation Agency, Lietuva 17. Cukurs 1 435 FEGA, España INGA, Portugal 18. Cukurs 11 986 MVH, Magyarország Paying and Intervention Agency for Agriculture, România 19. Cukurs 500 ARR, Polska MMM, Suomi/Finland”
KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 18/2007

(2007. gada 11. janvāris),

ar kuru groza kompensācijas likmes, kas piemērojamas dažiem piena produktiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1255/1999 par piena un piena produktu tirgus kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 31. panta 3. punktu,

tā kā:

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1844/2006 (2) ir noteiktas kompensāciju likmes, kuras no 2006. gada 15. decembris ir piemērojamas pielikumā uzskaitītajiem produktiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums.

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo kompensācijas likmes, kas noteiktas ar Regulu (EK) Nr. 1844/2006, maina atbilstoši šīs regulas pielikumam.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2007. gada 12. janvārī.

(1) OV L 160, 26.6.1999., 48. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1913/2005 (OV L 307, 25.11.2005., 2. lpp.).

(2) OV L 355, 15.12.2006., 14. lpp.

PIELIKUMS

Kompensācijas likmes, ko no 2007. gada 12. janvāra piemēro dažiem piena produktiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums (1)

(EUR/100 kg) KN kods Apraksts Kompensācijas likmes Kompensācijas nosakot iepriekš Citos gadījumos ex 0402 10 19 Piens pulverī, granulās vai citā cietā veidā, bez cukura un citiem saldinātājiem, ar tauku saturu, kas nepārsniedz 1,5 % no svara (PG 2): a) eksportējot preces ar KN kodu 3501 — — b) eksportējot citas preces 0,00 0,00 ex 0402 21 19 Piens pulverī, granulās vai citā cietā veidā, bez cukura un citiem saldinātājiem, ar tauku saturu 26 % no svara (PG 3): a) eksportējot preces, kuru sastāvā PG 3 pielīdzināto produktu veidā ir pazeminātas cenas sviests vai krējums, kas iegūts saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1898/2005 24,26 24,26 b) eksportējot citas preces 10,00 10,00 ex 0405 10 Sviests ar tauku saturu 82 % no svara (PG 6): a) eksportējot preces, kas satur pazeminātas cenas sviestu vai krējumu, kas izgatavots saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 1898/2005 izklāstītajiem nosacījumiem 76,50 76,50 b) eksportējot preces, kas atbilst KN kodam 2106 90 98 un kuru piena tauku saturs ir 40 % vai vairāk no svara 102,25 102,25 c) eksportējot citas preces 95,00 95,00

(1) Šajā pielikuma noteiktās likmes nav piemērojamas eksportam uz Bulgāriju no 2004. gada 1. oktobra, uz Romāniju no 2005. gada 1. decembra, kā arī precēm, kas minétas Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas 1972. gada 22. jūlija Nolīguma 2. protokola I un II tabulā un ko eksportē uz Šveices Konfederāciju vai uz Lihtenšteinas Firstisti no 2005. gada 1. februāra.
1.

Izstrādājums, kas izgatavots no divām kopā savienotām puslodes formas vafelēm, ar iedobumu, kas piepildīts ar kakao nesaturošu piena krēmu un mandeli vidū. No ārpuses izstrādājumam ir baltas krāsas pārklājums, kas sastāv no masas, kura izgatavota no cukura, augu taukiem, vājpiena un kokosriekstu piena, un aplipināta ar kokosriekstu skaidiņām. Izstrādājumam ir lodītes forma, ar diametru apmēram 2,5 cm. No ārpuses neredzamās ceptās vafeles biezums ir apmēram 2 mm.
(2)

Ņemot vērā to, ka Regulas (EK) Nr. 1782/2003 71. panta 2. punkta otrajā daļā minēto atbalstu aprēķina, pamatojoties uz potenciāli attaisnojamiem daudzumiem, attiecībā uz kuriem var piešķirt Regulas (EK) Nr. 1786/2003 4. pantā minēto atbalstu par kārtējo gadu, un ņemot vērā to, ka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 382/2005 34. pantu daļa žāvētās rupjās lopbarības, kas izvesta no uzņēmuma 2005./2006. tirdzniecības gadā, ir iegrāmatota jau 2004./2005. tirdzniecības gadā, atbalsts 2005./2006. gadam tiks noteikts, pamatojoties uz daudzumiem, kas nav reprezentatīvi attiecībā uz faktisko produkciju 2005./2006. tirdzniecības gadā. Attiecīgi ir jānosaka pārejas pasākumi attiecībā uz krājumiem 2006. gada 31. martā. Lai izvairītos no diskriminācijas uzņēmēju starpā, šie pasākumi jāpiemēro visām dalībvalstīm. Jānosaka pienākums paziņot par krājumiem, uz kuriem attiecas šie pasākumi.
1)

I pielikumu aizstāj ar šādu: “I PIELIKUMS Cietie kvieši Mīkstie kvieši Mieži Kukurūza Sorgo A. Maksimāli pieļaujamais mitruma līmenis 14,5 % 14,5 % 14,5 % 13,5 % 13,5 % B. Maksimālais daudzums vielas, kas nav nevainojamas kvalitātes pamatlabība (%) 12 % 12 % 12 % 12 % 12 % 1. Šķelti graudi 6 % 5 % 5 % 5 % 5 % 2. Graudu piemaisījumi (citi nekā minēti 3. punktā) 5 % 7 % 12 % 5 % 5 % no tiem: a) sačokurojušies graudi — — b) cita labība 3 % 5 % — — c) kaitēkļu bojāti graudi d) graudi ar izbalējušu dīgli — — — e) kaltēšanas laikā pārkarsēti graudi 0,50 % 0,50 % 3 % 0,50 % 0,50 % 3. Plankumaini graudi un/vai ar fuzariozi inficēti graudi, 5 % — — — — no tiem: — ar fuzariozi inficēti graudi 1,5 % — — — — 4. Sadīguši graudi 4 % 4 % 6 % 6 % 6 % 5. Dažādi piemaisījumi (Schwarzbesatz), 3 % 3 % 3 % 3 % 3 % no tiem: a) svešas izcelsmes graudi: — kaitīgie graudi 0,10 % 0,10 % 0,10 % 0,10 % 0,10 % — citi b) bojāti graudi: — graudi, kas bojāti, tos pēkšņi sakarsējot vai pārkarsējot kaltēšanas laikā 0,05 % 0,05 % — citi c) svešas izcelsmes sastāvdaļas d) sēnalas e) melnie graudi 0,05 % 0,05 % — — — f) puvuši graudi — — — g) beigti kukaiņi un kukaiņu atliekas C. Graudu, kas pilnībā vai daļēji zaudējuši stiklainību, maksimālais procentuālais daudzums 27 % — — — — D. Maksimāli pieļaujamais tanīna daudzums (1) — — — — 1 % E. Minimālais īpatnējais svars (kg/hl) 78 73 62 71 — F. Minimālais proteīnu līmenis (1): — 2000./01. tirdzniecības gads 11,5 % 10 % — — — — 2001./2002. tirdzniecības gads 11,5 % 10,3 % — — — — 2002./2003. un nākamie tirdzniecības gadi 11,5 % 10,5 % G. Hagberga krišanas skaitlis (sekundēs) 220 220 H. Minimālais Zeleny indekss (ml) — 22 — — —
1)

Ar šādu tekstu aizstāj 1. panta 4. punktu: “4. Kopuzņēmuma līdzekļi sastāv no tā dalībnieku ieguldījumiem. Var iesniegt aktīvus natūrā. Izvērtē to vērtību un funkcionalitāti attiecībā uz kopuzņēmuma darbību. Dibinātāji parakstās uz ieguldījumu daļu tādā apjomā, kas ir vienāds ar viņu attiecīgajām saistībām, proti, EUR 520 miljoni – Eiropas Kopienai un EUR 50 miljoni – Eiropas Kosmosa aģentūrai. Tie, ja vajadzīgs, var sniegt papildu ieguldījumus izstrādes fāzes finansēšanai. Pēc Komisijas informācijas Padomei par izsoles rezultātiem Administratīvā valde tūlīt uzaicina 3. punkta b) apakšpunkta otrajā ievilkumā minētos uzņēmumus uz parakstīšanos. Uzņēmumiem viena gada laikā jāparakstās uz EUR 5 miljoniem. Parakstoties individuāli vai kolektīvi, šo summu samazina līdz EUR 250 000 uzņēmumiem, kurus uzskata par maziem vai vidējiem uzņēmumiem Komisijas 1996. gada 3. aprīļa ieteikuma par mazajiem un vidējiem uzņēmumiem definīcijas nozīmē (6). Administratīvā valde pieņem lēmumu par šo ieguldījumu apmēriem, kuri būtu jāsniedz proporcionāli katra locekļa parakstītajai finansiālo ieguldījumu daļai. Jebkuram kopuzņēmuma dibinātājam, kas nepilda savas saistības attiecībā uz aktīvu iemaksu natūrā vai kas neiemaksā attiecīgo summu paredzētajā laikā, vispirms atņem balsstiesības Administratīvajā valdē, un pēc sešiem mēnešiem atceļ to dalību līdz brīdim, kamēr saistības ir izpildītas. Kopuzņēmuma finanšu saistības nepārsniedz tā rīcībā esošo ieguldījumu apmēru.
(75)

Attiecīgajā laikposmā turpretim konstatēta Kopienas ražošanas nozares stāvokļa nepārprotama pasliktināšanās. Lielākā daļa kaitējuma rādītāju pasliktinājās no 2002. gada līdz IP: ražošanas apjoms samazinājās par 16 %, jaudas izmantojums samazinājās par 19 procentpunktiem, Kopienas ražošanas nozares pārdoto to ražojumu apjoms, kuri tirgoti, izmantojot mazumtirgotāja piešķirto tirdzniecības nosaukumu, samazinājās par 7 %, Kopienas ražošanas nozares pārdoto to ražojumu apjoms, kuri tirgoti, izmantojot gan mazumtirgotāja, gan ražotāja piešķirto tirdzniecības nosaukumu, samazinājās par 5 %, Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās par 2,6 procentpunktiem, nodarbinātība samazinājās par 6 %, Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cena (neatkarīgi no tā, vai ņem vērā mazumtirgotāja vai ražotāja piešķirto tirdzniecības nosaukumu) samazinājās par apmēram 10 %, ieguldījumi samazinājās par 24 %, rentabilitāte to ražojumu pārdošanā, kurus tirgo, izmantojot mazumtirgotāja piešķirto tirdzniecības nosaukumu, samazinājās no 17 % līdz apmēram 3 %, savukārt rentabilitāte to ražojumu pārdošanā, kurus tirgo, izmantojot gan mazumtirgotāja, gan ražotāja piešķirto tirdzniecības nosaukumu, samazinājās no 21 % līdz apmēram 11 %, kā arī samazinājās ienākums no ieguldījumiem un naudas plūsma.
KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1733/2006

(2006. gada 23. novembris),

ar ko nosaka kompensācijas likmes, kas piemērojamas dažiem cukura nozares produktiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienu dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. februāra Regulu (EK) Nr. 318/2006 par cukura tirgu kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 33. panta 2. punkta a) apakšpunktu un 4. punktu,

tā kā:

Regulas (EK) Nr. 318/2006 32. panta 1. un 2. punktā paredzēts, ka starpību starp šīs regulas 1. panta 1. punkta b), c), d) un g) apakšpunktā minēto produktu cenām starptautiskajā tirgū un Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju, ja šos produktus eksportē kā preces, kas noteiktas šīs regulas VII pielikumā.

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kompensācijas likmes, ko piemēro par pamatproduktiem, kuri minēti Regulas (EK) Nr. 1043/2005 I pielikumā un Regulas (EK) Nr. 318/2006 1. panta un 2. panta 1. punktā un kurus eksportē kā preces, kas minētas Regulas (EK) Nr. 318/2006 VII pielikumā, ir noteiktas šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2006. gada 24. novembrī.

(1) OV L 58, 28.2.2006., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1585/2006 (OV L 294, 25.10.2006., 19 lpp.).

(2) OV L 172, 5.7.2005., 24. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1713/2006 (OV L 321, 21.11.2006., 11. lpp.).

PIELIKUMS

Kompensācijas likmes, ko no 2006. gada 24. novembra piemēro dažiem cukura nozares produktiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums (1)

KN kods Apraksts Kompensācijas likme, EUR par 100 kg Kompensācijas nosakot iepriekš Citos gadījumos 1701 99 10 Baltais cukurs 19,82 19,82

(1) Šajā pielikuma noteiktās likmes nav piemērojamas eksportam uz Bulgāriju no 2004. gada 1. oktobra, uz Rumāniju no 2005. gada 1. decembra, kā arī precēm, kas minētas Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas 1972. gada 22. jūlija Nolīguma 2. protokola I un II tabulā un ko eksportē uz Šveices Konfederāciju vai uz Lihtenšteinas Firstisti no 2005. gada 1. februāra.
Weasua Air Transport Co., Ltd

Seven Four Eight Air Services Ltd

Nav zināms

SVT
Sertifikātu izsniegšanas iestāde: Middle East and Africa Division Ministry of Foreign Affairs and Trade Private Bag 18 901 Wellington New Zealand
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 198/6

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1111/2006

(2006. gada 19. jūlijs),

ar ko nosaka piešķiršanas koeficientu attiecībā uz ievešanas atļauju izsniegšanu par cukura nozares produktiem saskaņā ar tarifa kvotām un preferenču nolīgumiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. februāra Regulu (EK) Nr. 318/2006 par cukura tirgu kopīgu organizāciju (1),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 28. jūnija Regulu (EK) Nr. 950/2006, ar ko 2006./2007., 2007./2008. un 2008./2009. tirdzniecības gadam nosaka sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus cukura produktu ievešanai un rafinēšanai atbilstīgi dažām tarifu kvotām un preferenču nolīgumiem (2), un jo īpaši minētās regulas 5. panta 3. punktu,

ņemot vērā Padomes 2005. gada 21. novembra Lēmumu 2005/914/EK par protokola noslēgšanu, ar ko groza Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, no otras puses, par importa tarifu kvotām, importējot Kopienā bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas izcelsmes cukuru un cukura produktus (3),

ņemot vērā Komisijas 2005. gada 23. decembra Regulu (EK) Nr. 2151/2005, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Stabilizācijas un asociācijas nolīgumā paredzēto tarifu kvotu atvēršanai un pārvaldīšanai bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas izcelsmes cukura produktiem starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, no otras puses (4), un jo īpaši tās 6. panta 3. punktu,

tā kā:

(1) Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 950/2006 kompetentajām iestādēm nedēļā no 2006. gada 10. līdz 14. jūlijam tika iesniegti ievešanas atļauju pieteikumi par kopējo apjomu, kas ir vienāds vai lielāks par apjomu, kas pieejams saskaņā ar kārtas numuru 09.4341 (2005–2006); 09.4317; 09.4319.

(2) Šajā gadījumā Komisijai ir jānosaka piešķiršanas koeficients, lai varētu izsniegt atļaujas proporcionāli pieejamajam daudzumam, un vajadzības gadījumā jāinformē dalībvalstis par to, ka ir sasniegta attiecīgā robeža,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Atbildot uz ievešanas atļauju pieteikumiem, kas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 950/2006 4. panta 2. punktu iesniegti no 2006. gada 10. līdz 14. jūlijam, atļaujas izsniedz, ievērojot šīs regulas pielikumā norādītos daudzuma ierobežojumus.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2006. gada 20. jūlijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 2006. gada 19. jūlijā Komisijas vārdā — lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors Jean-Luc DEMARTY

(1) OV L 58, 28.2.2006., 1. lpp.

(2) OV L 178, 1.7.2006., 1. lpp.

(3) OV L 333, 20.12.2005., 44. lpp.

(4) OV L 342, 24.12.2005., 26. lpp.
(152)

Pasākumiem to patreizējā formā noteikti ir bijis stabilizējošs efekts Kopienas ražošanas nozarē, kurai bija iespēja atgūties no zaudējumu perioda un atgriezties situācijā ar mērenu peļņu. Šī attīstība nebūtu iespējama bez minētajiem pasākumiem. Tomēr tie nespēj novērst turpmāku tirgus koncentrēšanos, kā to pierāda divu Kopienas ražošanas nozares pārstāvju pievienošanās ICL Group no Izraēlas. Turklāt 2001. gadā tika slēgta Francijas potaša ražošanas nozare, jo raktuvju rezerves tika izsmeltas. Importētāji un izmantotāji minēja, ka šī attīstība praktiski noveda līdz divu monopolu izveidei ES tirgū, iegūstot vairāk nekā 70 % no tirgus daļas, bet ES–15 pat vairāk nekā 80 % no tirgus daļas. Tādēļ tika minēts, ka patreizējie pasākumi ir ietekmējuši tirgu, ierobežojot konkurenci.
9. Noguldījumi

Summas, ko ziņotājiestādes ir parādā kreditoriem un kas nav summas, kuras radījusi tirgojamu vērtspapīru emitēšana. Pārskatu shēmā šo kategoriju iedala šādi: noguldījumi uz nakti, termiņnoguldījumi, pieprasījuma noguldījumi ar paziņojuma termiņu par izņemšanu un atpirkšanas līgumi. “Noguldījumi” ietver arī “aizņēmumus” kā MFI saistības. Konceptuāli raugoties, aizdevumi ir PŽI saņemtās summas, kas nav strukturētas “noguldījumu” veidā. EKS 95 nodala “aizņēmumus” un “noguldījumus” atkarībā no tā, kura puse uzņemas iniciatīvu (aizņēmēja gadījumā tas ir aizņēmums, bet aizdevēja gadījumā – noguldījums), kaut arī praksē šā iedalījuma nozīme mainās atkarībā no attiecīgās valsts finanšu struktūras. Ziņošanas sistēmā “aizņēmumus” neizdala kā atsevišķu kategoriju bilances pasīvu pusē. Tā vietā atlikumi, ko uzskata par “aizņēmumiem”, bez izšķirības jāiedala postenī “noguldījumu saistības”, ja vien tie nav tirgojami instrumenti. Tas atbilst minētajai “noguldījumu saistību” definīcijai Netirgojamus parāda instrumentus, ko emitējušas ziņotājiestādes, parasti klasificē kā “noguldījumu saistības”. Instrumentus var dēvēt par “netirgojamiem” tādā nozīmē, ka attiecībā uz šo instrumentu pastāv juridisko īpašumtiesību nodošanas ierobežojumi, kas nozīmē to, ka šos instrumentus nevar tirgot vai – kaut arī tehniski tie ir tirgojami – tos nevar tirgot sakarā ar organizēta tirgus neesamību. Ziņotājiestāžu emitēti netirgojami instrumenti, kas vēlāk kļūst tirgojami un ko var tirgot otrreizējos tirgos, būtu jāpārklasificē par “parāda vērtspapīriem” Drošības iemaksas, ko veic saskaņā ar atvasinātiem līgumiem, būtu jāklasificē kā “noguldījumu saistības”, ja tās ir skaidrās naudas nodrošinājums, kas noguldīts PŽI, un ja tās paliek noguldītāja īpašumā un ir atmaksājamas noguldītājam, līgumam beidzoties. Pamatojoties uz pašreizējo tirgus praksi, ierosināts, ka ziņotājiestāžu saņemtās drošības iemaksas būtu jāklasificē tikai kā “noguldījuma saistības”, jo PŽI iegūst līdzekļus, ko var aizdot tālāk. Ja daļa no PŽI saņemtajām iemaksām jānodod tālāk citam atvasināto instrumentu tirgus dalībniekam (piemēram, klīringa iestādei), principā tikai tā daļa, kas paliek PŽI rīcībā, būtu jāklasificē kā “noguldījuma saistības”. Pašreizējā sarežģītā tirgus prakse var radīt grūtības to drošības iemaksu identificēšanā, kas patiešām ir atmaksājamas, jo dažādu veidu iemaksas bez izšķirības tiek ieliktas vienā kontā, un to drošības iemaksu identificēšanā, ko PŽI var izmantot turpmākai aizdošanai. Šādos gadījumos ir pieņemami klasificēt šīs drošības iemaksas kā “pārējās saistības” vai kā “noguldījumu saistības” saskaņā ar attiecīgās valsts praksi “Īpaši iezīmētos atlikumus, kas attiecas, piemēram, uz līzinga līgumiem” klasificē kā noguldījumu saistības pie “termiņnoguldījumiem” vai “pieprasījuma noguldījumiem ar paziņojuma termiņu par izņemšanu” atkarībā no konkrētā līguma termiņa/noteikumiem Līdzekļi (noguldījumi), kas saņemti uz trasta pamata, nav jāatspoguļo PŽI statistikas bilancē (sk. “Aizdevumi, kas piešķirti uz trasta pamata” 2. kategorijā)
KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 997/2006

(2006. gada 30. jūnijs),

ar ko nosaka kompensācijas likmes, kas piemērojamas dažiem cukura nozares produktiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienu dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. februāra Regulu (EK) Nr. 318/2006 par cukura tirgu kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 33. panta 2. punkta a) apakšpunktu un 4. punktu,

tā kā:

Regulas (EK) Nr. 318/2006 32. panta 1. un 2. punktā paredzēts, ka starpību starp šīs regulas 1. panta 1. punkta b), c), d) un g) apakšpunktā minēto produktu cenām starptautiskajā tirgū un Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju, ja šos produktus eksportē kā preces, kas noteiktas šīs regulas VII pielikumā.

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kompensācijas likmes, ko piemēro par pamatproduktiem, kuri minēti Regulas (EK) Nr. 1043/2005 I pielikumā un Regulas (EK) Nr. 318/2006 1. panta un 2. panta 1. punktā un kurus eksportē kā preces, kas minētas Regulas (EK) Nr. 318/2006 VII pielikumā, ir noteiktas šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2006. gada 1. jūlijā.

(1) OV L 58, 28.2.2006., 1. lpp.

(2) OV L 172, 5.7.2005., 24. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 544/2006 (OV L 94, 1.4.2006., 24. lpp.).

PIELIKUMS

Kompensācijas likmes, ko no 2006. gada 1. jūlija piemēro dažiem cukura nozares produktiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums (1)

KN kods Apraksts Kompensācijas likme, EUR par 100 kg Kompensācijas nosakot iepriekš Citos gadījumos 1701 99 10 Baltais cukurs 24,88 24,88

(1) Šajā pielikuma noteiktās likmes nav piemērojamas eksportam uz Bulgāriju no 2004. gada 1. oktobra, uz Rumāniju no 2005. gada 1. decembra, kā arī precēm, kas minētas Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas 1972. gada 22. jūlija Nolīguma 2. protokola I un II tabulā un ko eksportē uz Šveices Konfederāciju vai uz Lihtenšteinas Firstisti no 2005. gada 1. februāra.
3)

Regulas 24. panta 1. punktu aizstāj ar šādu: “1. Tiesības uz maksājumu var deklarēt tikai vienreiz gadā, to drīkst darīt lauksaimnieki, kam šādas tiesības ir pēdējā dienā, kurā drīkst iesniegt vienoto pieteikumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 796/2004 11. punktu. Tomēr gadījumā, kad lauksaimnieks izmanto iespēju mainīt vienoto pieteikumu saskaņā ar Regulas 15. pantu, tas drīkst arī deklarēt tiesības uz maksājumu, kas tam ir dienā, kad lauksaimnieks kompetentajai iestādei iesniedz grozījumus, ja vien attiecīgās tiesības uz maksājumu jau nav deklarējis cits lauksaimnieks par to pašu gadu. Ja lauksaimniekam attiecīgās tiesības uz maksājumu ir nodevis kāds cits lauksaimnieks un ja šis cits lauksaimnieks šīs tiesības jau ir deklarējis, šo tiesību uz maksājumu papildus deklarēšana ir pieļaujama tikai gadījumā, ja tiesību nodevējs ir jau informējis kompetento iestādi par nodošanu saskaņā ar šīs regulas 25. panta 2. punktu un šīs maksājumu tiesības atsauc no sava vienotā pieteikuma Regulas (EK) Nr. 796/2004 15. pantā noteiktajā termiņā.”