ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1.

Abdullah Yahya Al Hakim (jeb: a) Abu Ali al Hakim; b) Abu-Ali al- Hakim; c) Abdallah al-Hakim; d) Abu Ali Alhakim; e) Abdallah al-Mu'ayyad). Oriģinālā rakstība: Amats: Huthi grupējuma komandiera vietnieks. Adrese: Dahyan, Sa'dah Governorate, Jemena. Dzimšanas datums: a) aptuveni 1985. gads; b) starp 1984. un 1986. gadu. Dzimšanas vieta: a) Dahyan, Jemena; b) Sa'dah Governorate, Jemena. Valstspiederība: Jemena. Cita informācija: Dzimums: vīrietis. Datums, kad iekļauts ANO sarakstā:7.11.2014. Papildu informācija no apraksta par iemesliem iekļaušanai sarakstā, ko sniegusi Sankciju komiteja: Abdullah Yahya al Hakim sankcijas tika noteiktas 2014. gada 7. novembrī saskaņā ar ANO DPR 2140 (2014) 11. un 15. punktu, tā kā viņš atbilda rezolūcijas 17. un 18. punktā iekļautajiem sankciju noteikšanas kritērijiem. Abdullah Yahya al Hakim bija iesaistīts darbībās, ar kurām apdraud Jemenas mieru, drošību vai stabilitāti, piemēram, tādās darbībās, kas kavē 2011. gada 23. novembra nolīguma īstenošanu, kuru noslēdza Jemenas valdība un tās opozīcija un kurā ir paredzēta mierīga varas pāreja Jemenā, kā arī tādās darbībās, kas kavē Jemenas politisko procesu norisi. Tiek ziņots, ka 2014. gada jūnijā Abdullah Yahya al Hakim noturēja sanāksmi, lai izplānotu apvērsumu pret Jemenas prezidentu Abdrabuh Mansour Hadi. Al Hakim tikās ar militāriem un drošības komandieriem un cilšu vecākajiem; arī bijušajam Jemenas prezidentam Ali Abdullah Saleh lojāli vadošie piekritēji piedalījās sanāksmē, kuras mērķis bija koordinēt militāros centienus ieņemt Jemenas galvaspilsētu Sanu (Sana'a). 2014. gada 29. augusta publiskajā paziņojumā Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes priekšsēdētājs paziņoja, ka Padome nosoda darbības, ko veic Abdullah Yahya al Hakim vadītie spēki, kuri ieņēma Amrānu (Amran) Jemenā, tostarp Jemenas armijas brigādes štābu 2014. gada 8. jūlijā. Al Hakim vadīja 2014. gada jūlijā notikušo vardarbīgo Amrānas provinces ieņemšanu un bija militārais komandieris, kas atbildīgs par lēmumu pieņemšanu attiecībā uz ilgstošajiem konfliktiem Amrānas provincē un Hamdānā (Hamdan) Jemenā. No 2014. gada septembra sākuma Abdullah Yahya al Hakim palika Sanā, lai pārraudzītu kaujas operācijas gadījumā, ja sāktos cīņas. Viņa uzdevums bija organizēt militārās operācijas, lai varētu gāzt Jemenas valdību, un viņš bija arī atbildīgs par to, lai visi ceļi uz Sanu un no tās būtu droši un kontrolēti.
(320)

Pat ja netiek izpildīts nosacījums par “ieguldījumiem, kas veikti ar vienādiem nosacījumiem”, pasākums joprojām var būt atbilstīgs tirgus ekonomikas principu vadīta privātā ieguldītāja principam. Šādos gadījumos ir jāparāda, ka valsts ir rīkojusies tādā pašā veidā kā piesardzīgs privātais ieguldītājs līdzīgā situācijā, piemēram, veicot ieguldījuma rentabilitātes ex ante analīzi. Tomēr Francijas iestādes nav sniegušas pierādījumu par šādu ex ante analīzi. Tās savos komentāros tikai ex post ir norādījušas, ka privātajam ieguldītājam fiksētā atlīdzības likme […] (60) % būtu piemērota, salīdzinot to ar vērtspapīram pielīdzināmām valsts kases izdotām obligācijām (Obligation Assimilable du Trésor – OAT), kuru atlīdzības likme tajā laikā bija no 3,72 līdz 3,95 %. Tomēr tās neiesniedza analīzi, kas rādītu, ka 10 % likme būtu privātajam ieguldītājam pieņemama, ņemot vērā riskus, ko uzņemas valsts, piem., riskus, kas saistīti ar atcelšanas klauzulu, un riskus, kas saistīti ar situāciju uzņēmumā.
(7)

Tā kā Apvienotā Karaliste nav paziņojusi Padomei savu vēlmi piedalīties Padomes Lēmumu 2008/615/TI (1) un 2008/616/TI (2) un Padomes Pamatlēmuma 2009/905/TI (3) (turpmāk “Prīmes lēmumi”) piemērošanā, 2014. gada 1. decembrī tiek pārtraukta to piemērošana attiecībā uz Apvienoto Karalisti. Līdz ar to, ka tiek pārtraukta to piemērošana, līdz dienai, kad Apvienotā Karaliste no jauna piedalīsies to piemērošanā, tai būtu jāliedz piekļuve (tiesībaizsardzības nolūkos) Eurodac datubāzei, kas izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 603/2013 (4).
“8.aa

a) EBTA valstis no 2014. gada 1. janvāra piedalās pasākumos, ko var īstenot saskaņā ar šādu Savienības aktu: — 32013 R 1285: Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1285/2013 (2013. gada 11. decembris) par Eiropas satelītu navigācijas sistēmu ieviešanu un ekspluatāciju un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 876/2002 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 683/2008 (OV L 347, 20.12.2013., 1. lpp.); b) EBTA valstis sniedz finansiālu ieguldījumu a) apakšpunktā minētajās darbībās saskaņā ar līguma 82. panta 1. punkta a) apakšpunktu un 32. protokolu; c) izmaksas par EGNOS sistēmas ģeogrāfiskā pārklājuma paplašināšanu iesaistīto EBTA valstu teritorijā kā daļu no finansiālā ieguldījuma a) apakšpunktā minētajās darbībās sedz EBTA valstis. Šāda pārklājuma paplašināšana ir atkarīga no tehniskajām iespējām un nekavē EGNOS sistēmas ģeogrāfiskā pārklājuma paplašināšanu ES dalībvalstu teritorijās, kas ģeogrāfiski atrodas Eiropā; d) projekta līmenī EBTA valstu iestādēm, uzņēmumiem, organizācijām un valstspiederīgajiem ir līguma 81. panta d) punktā minētās tiesības; e) darbību, kuru īstenošana sākas pēc 2014. gada 1. janvāra, radītās izmaksas var uzskatīt par attiecināmām no darbības sākuma saskaņā ar attiecīgo dotācijas līgumu vai dotācijas lēmumu, ja EEZ Apvienotās komitejas lēmums Nr. …/2014 stājas spēkā pirms darbības beigām; f) EBTA valstis pilnībā, taču bez balsstiesībām piedalās visu to Savienības komiteju darbā, kuras palīdz Eiropas Komisijai pārvaldīt, izstrādāt un ieviest a) apakšpunktā minētās darbības. EBTA valstu dalību Savienības komitejās un ekspertu grupās, kas Eiropas Komisijai palīdz jo īpaši saistībā ar a) apakšpunktā minēto darbību drošības aspektiem, regulē šo komiteju un grupu reglamentos; g) šo punktu nepiemēro Lihtenšteinai; h) attiecībā uz Islandi šā punkta piemērošanu aptur, līdz EEZ Apvienotā komiteja pieņem citu lēmumu.”
(2)

Tas, ka nav panākta vērienīga starptautiska vienošanās par klimata pārmaiņām ar mērķi ierobežot globālās temperatūras pieaugumu līdz 2 °C, var mazināt ieguvumus no Savienības īstenotajiem pasākumiem. Tas, ka starptautiskā līmenī nav saistošu pasākumu, var novest pie siltumnīcefekta gāzu emisijas pieauguma trešās valstīs, kur rūpniecību neskar salīdzināmi oglekļa dioksīda emisiju ierobežojumi (“oglekļa emisiju pārvirze”). Lai novērstu oglekļa dioksīda emisiju pārvirzes risku, Direktīvā 2003/87/EK paredzēts, ka atkarībā no starptautisko sarunu iznākuma Komisijai ir jānosaka to nozaru un apakšnozaru saraksts, kuras ir pakļautas būtiskam oglekļa dioksīda emisiju pārvirzes riskam (“nozaru un apakšnozaru saraksts”). Šīm nozarēm un apakšnozarēm būtu jāsaņem bezmaksas kvotas 100 % apmērā no daudzuma, kas noteikts saskaņā ar Direktīvu 2003/87/EK un Lēmumu 2011/278/ES, un ievērojot starpsektoru korekcijas koeficientu, kas minēts Direktīvas 2003/87/EK 10.a panta 5. punktā un norādīts Komisijas Lēmuma 2013/448/ES (3) II pielikumā.
(9)

Tādējādi Japānas juridiski saistošās prasības ietver divu līmeņu struktūru. Pamatprincipos, kas CO noteikti FIEA (“primārie noteikumi”), paredzēti augsta līmeņa standarti, kas CO jāievēro, lai saņemtu licenci tīrvērtes pakalpojumu sniegšanai Japānā. Minētie primārie noteikumi ietver juridiski saistošo prasību pirmo līmeni Japānā. Lai pierādītu, ka primārie noteikumi ir izpildīti, CO ir jāiesniedz JFSA komisāram iekšējie noteikumi un procedūras apstiprināšanai. Minētie iekšējie noteikumi un procedūras ietver Japānas juridiski saistošo prasību otro līmeni; tajā norāda obligāto informāciju par veidu, kā pieteikuma iesniedzēja CO izpilda minētos standartus saskaņā ar pamatnostādnēm. Turklāt CO iekšējos noteikumos un procedūrās ir iekļauti papildu noteikumi, kas papildina primāros noteikumus. Ja JFSA komisārs ir apstiprinājis minētos iekšējos noteikumus un procedūras, tie CO kļūst juridiski saistoši. Tāpēc minētie noteikumi veido to juridisko un uzraudzības noteikumu neatņemamu sastāvdaļu, kuri jāievēro CCP, kas veic uzņēmējdarbību Japānā. Ja netiek ievēroti primārie noteikumi vai CO iekšējie noteikumi un procedūras, JFSA komisārs ir pilnvarots veikt administratīvus pasākumus, kas vērsti pret CO, tostarp dot rīkojumus, lai uzlabotu darījumdarbības operācijas vai pilnībā vai daļēji atsauktu CO licenci.
1)

reglamenta 11. panta 5. punktu aizstāj ar šādu: “5. Ja Padomei jāpieņem lēmums ar kvalificētu balsu vairākumu, 65 % no Savienības iedzīvotājiem vai, ja balsošanā nepiedalās visas dalībvalstis, no to dalībvalstu iedzīvotājiem, kuras piedalās balsošanā, un minimālo Padomes locekļu skaitu, kas pārstāv vairāk nekā 35 % no iesaistīto dalībvalstu iedzīvotāju skaita, aprēķina saskaņā ar iedzīvotāju skaita rādītājiem, kuri norādīti III pielikumā. Šos rādītājus piemēro arī laikposmā starp 2014. gada 1. novembri un 2017. gada 31. martu, ja saskaņā ar 3. panta 2. punktu Protokolā (Nr. 36) par pārejas noteikumiem, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību, Līgumam par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumam, Padomes loceklis lūdz, lai aktu pieņem ar tādu kvalificētu balsu vairākumu, kā noteikts minētā panta 3. punktā, un Padomes loceklis lūdz pārbaudīt, vai dalībvalstis, kas veido kvalificēto balsu vairākumu, aptver vismaz 62 % no visiem Savienības iedzīvotājiem.” ;
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 300/3

PADOMES LĒMUMS

(2014. gada 8. oktobris)

par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā parakstītu Protokolu Pamatnolīgumam par partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Filipīnu Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

(2014/718/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. un 209. pantu saistībā ar 218. panta 5. punktu,

ņemot vērā Horvātijas Republikas Pievienošanās aktu un jo īpaši tā 6. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

(1) Saskaņā ar Horvātijas Republikas Pievienošanās akta (“Pievienošanās akts”) 6. panta 2. punktu par Horvātijas Republikas pievienošanos Pamatnolīgumam par partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Filipīnu Republiku, no otras puses (“nolīgums”), ir jāvienojas, noslēdzot nolīguma protokolu (“protokols”). Atbilstīgi Pievienošanās akta 6. panta 2. punktam attiecībā uz šādu pievienošanos ir jāpiemēro vienkāršota procedūra, saskaņā ar kuru Padomei, pieņemot vienprātīgu lēmumu dalībvalstu vārdā, un attiecīgajām trešām valstīm ir jānoslēdz protokols.

(2) Padome 2012. gada 14. septembrī pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar attiecīgajām trešām valstīm. Sarunas ar Filipīnu Republiku tika sekmīgi pabeigtas, 2014. gada 16. janvārī parafējot protokolu.

(3) Protokols būtu jāparaksta Savienības un dalībvalstu vārdā, ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo atļauj Savienības un tās dalībvalstu vārdā parakstīt Protokolu Pamatnolīgumam par partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Filipīnu Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai, ņemot vērā protokola noslēgšanu.

Protokola tekstu publicēs kopā ar lēmumu par tā noslēgšanu.

2. pants

Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas Savienības un tās dalībvalstu vārdā parakstīt protokolu.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 260/739

PADOMES LĒMUMS

(2014. gada 16. jūnijs),

ar ko apstiprina to, ka Eiropas Komisija Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā noslēdz Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses

(2014/493/Euratom)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 101. panta otro daļu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

tā kā:

(1) Padome 2009. gada 15. jūnijā pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar Moldovas Republiku par jauna nolīguma noslēgšanu starp Savienību un Moldovas Republiku, kurš aizstātu Partnerības un sadarbības nolīgumu (1).

(2) Ņemot vērā ciešās vēsturiskās attiecības un pakāpeniski ciešākas saiknes starp pusēm, kā arī to vēlmi stiprināt un paplašināt attiecības vērienīgā un radošā veidā, sarunas par Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas Kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses (“nolīgums”), tika sekmīgi pabeigtas, parafējot nolīgumu 2013. gada 29. novembrī.

(3) Komisija 2014. gada 10. martā ierosināja Padomei, ka nolīgums būtu jāparaksta Savienības vārdā un daļēji jāpiemēro provizoriski saskaņā ar nolīguma 464. pantu, ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk.

(4) Nolīgumā ietverti jautājumi, kuri ir Eiropas Atomenerģijas kopienas kompetencē, proti, tie, kas uzskaitīti nolīguma 77. panta i) punktā.

(5) Tāpēc nolīgums būtu jānoslēdz Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā attiecībā uz jautājumiem, kuri ir Euratom līguma darbības jomā.

(6) Nolīguma parakstīšana un noslēgšana ir atkarīga no atsevišķas procedūras, kas paredzēta jautājumiem, uz kuriem attiecas Līgums par Eiropas Savienību un Līgums par Eiropas Savienības darbību.

(7) Saskaņā ar Euratom līguma 102. pantu nolīgums nestājas spēkā attiecībā uz Eiropas Atomenerģijas kopienu, kamēr dalībvalstis nav informējušas Komisiju, ka nolīgums ir kļuvis piemērojams saskaņā ar to attiecīgo valsts tiesību aktu noteikumiem.

(8) Tāpēc būtu jāapstiprina tas, ka Komisija Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā noslēdz nolīgumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo tiek apstiprināts tas, ka Eiropas Komisija Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā noslēdz Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses (2).

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā pieņemšanas.

Luksemburgā, 2014. gada 16. jūnijā Padomes vārdā – priekšsēdētājs G. KARASMANIS

(1) Partnerības un sadarbības nolīgums starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm un Moldovas Republiku (OV L 181, 24.6.1998., 3. lpp.).

(2) Nolīguma teksts ir pievienots Lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 1 lappusi).
(118)

Īpaši Spānijas gadījumā būtiskas ar citām dalībvalstīm veidotu starpsavienojumu jaudas neesība un atjaunojamo energoresursu nodrošinātās neregulārās elektroapgādes būtiska iekļūšana tirgū 2005. gadā padara šos pakalpojumus īpaši vērtīgus. Apmēru, kāds ir šo pakalpojumu ekonomiskajai vērtībai un izmaksām, no kurām iespējams izvairīties elektroenerģijas sistēmā, var raksturot ar izmaksām, kuras rodas Spānijas tīkla operatoram Red Eléctrica de España, pērkot līdzsvarošanas pakalpojumus. 2005. gadā Red Eléctrica de España vidēji samaksāja 65 EUR/MWh par sekundārās regulācijas pakalpojumiem, lai palielinātu enerģiju (papildu enerģijas nodrošināšana līnijā uz laiku no 15 sekundēm līdz 15 minūtēm, lai līdzsvarotu tīklu); enerģijas palielinājuma terciārās regulācijas (papildu enerģijas nodrošināšana līnijā uz laiku no 15 minūtēm līdz 2 stundām, lai atjaunotu sekundārās regulācijas enerģijas rezervi) vidējā cena 2005. gadā bija 78 EUR/MWh, palielinoties līdz 600 EUR/MWh (24). Izlīdzinot pieprasījumu un to pārceļot no maksimālās noslodzes laikiem (slodzes modulācija) vai nodrošinot jaudu, lai to samazinātu kritiskās situācijās (pārtraucami pakalpojumi), attiecīgajiem regulētajiem tarifiem piemērojamas atlaides (piemēram, aptuveni 32 EUR/MWh 3.4. tarifam) šķiet ekonomiski attaisnojami.
(4)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 216/2008 14. panta 7. punktu Komisijas lēmums par to, ka dalībvalsts var piešķirt ierosināto atkāpi, ir jāpaziņo visām dalībvalstīm, kurām arī būtu tiesības piemērot attiecīgo pasākumu. Tāpēc šis lēmums būtu jāadresē visām dalībvalstīm. Atkāpes aprakstam, kā arī ar to saistītajiem nosacījumiem vajadzētu būt tādiem, lai ļautu arī citām dalībvalstīm piemērot minēto pasākumu tādā pat situācijā, neprasot papildu lēmumu no Komisijas. Šajā nolūkā, ņemot vērā to, ka iepriekš minētais konvertācijas ziņojums publiski nav pieejams, Apvienotajai Karalistei tas būtu jādara pieejams citām dalībvalstīm pēc to pieprasījuma. Turklāt dalībvalstīm būtu jāapmainās ar informāciju par šā pasākuma piemērošanu gadījumā, ja tās to piemēro, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 216/2008 15. panta 1. punktu, jo šai piemērošanai var būt ietekme ārpus dalībvalstīm, kas piešķir atkāpi.
c)

finanšu piešķīrumi, dotācijas un iemaksas, kas iegūtas no pētniecības un izstrādes darbībām. Ģenerālā asambleja pieņem noteikumus un procedūras par tādu ieņēmumu, it īpaši no ES finansētiem pasākumiem, izmantošanu, kas rodas no ārējiem līgumiem un iemaksām, ko apstiprinājusi Ģenerālā asambleja saskaņā ar 12. panta 3. punkta l) apakšpunktu;
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 165/1

PADOMES LĒMUMS

(2013. gada 22. oktobris),

ar ko apstiprina, ka Eiropas Komisija Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā noslēdz Protokolu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Melnkalnes Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

(2014/315/Euratom)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 101. panta otro daļu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

tā kā:

(1) Padome 2012. gada 24. septembrī pilnvaroja Komisiju uzsākt sarunas ar Melnkalni nolūkā noslēgt Protokolu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Melnkalnes Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (“protokols”).

(2) Minētās sarunas tika veiksmīgi noslēgtas, parafējot protokolu 2013. gada 16. maijā.

(3) Attiecībā uz Eiropas Atomenerģijas kopienas kompetencē esošiem jautājumiem būtu jāapstiprina, ka Komisija noslēdz protokolu.

(4) Protokola parakstīšanai un noslēgšanai ir paredzēta atsevišķa procedūra attiecībā uz jautājumiem, kas ir Savienības un tās dalībvalstu kompetencē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

Vienīgais pants

Ar šo apstiprina, ka Eiropas Komisija Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā noslēdz Protokolu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Melnkalnes Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai.

Protokola teksts ir pievienots lēmumam par tā parakstīšanu.
(4)

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1257/2013 (1) cita starpā tiecas panākt to, lai samazinātu un cik vien iespējams novērstu kuģu pārstrādes radīto negatīvo ietekmi uz cilvēka veselību un vidi un atvieglotu Konvencijas ratificēšanu. Minētās regulas 5. panta 9. punktā, 7. panta 2. punktā, 10. panta 1. un 2. punktā, 12. panta 1. un 3. punktā Savienības tiesības tiek pielāgotas Konvencijai. 32. panta 4. punkts attiecas uz to dalībvalstu situāciju, ar kuru karogu nekuģo vai ar kuru karogu nav reģistrēts neviens kuģis vai kuras ir slēgušas savus valsts kuģu reģistrus. Minētās dalībvalstis var atkāpties no konkrētiem minētās regulas noteikumiem tik ilgi, kamēr ar to karogu nav reģistrēts neviens kuģis.
(203)

Tādēļ šis pienākums bija un joprojām ir saistošs SA Ducroire. Atsevišķa administrēšana un atsevišķa grāmatvedība ar nenododamajiem riskiem un ar nododamajiem riskiem saistītajām darbībām tādēļ ir jāievieš nekavējoties. Pretējā gadījumā atbalsts EUR [35–65] miljonu apmērā, kas piešķirts nenododamo risku darbībai, vairs nevarēs izvairīties no atbalsta statusa. Faktiski šā lēmuma secinājums par to, ka summa EUR [35–65] miljonu apmērā sekmē darbību, kas saistīta ar nenododamajiem riskiem, pamatojas uz noteiktiem pieņēmumiem, kas daļēji nav pārbaudāmi saistībā ar nodalīto kontu retrospektīvo rekonstrukciju (būtībā SA Ducroire ietvaros oficiāli neeksistē nekāds nodalījums grāmatvedības jomā). Komisija vairs nepieņems šādu retrospektīvu rekonstrukciju, ja nākotnē tai būs no jauna jānoskaidro, kur tiek izmantots SA Ducroire kapitāls. Pienākums ieviest atsevišķu vadību un atsevišķu grāmatvedību tieši paredz to, ka nedrīkst veikt šādu retrospektīvu darbu, kas noteikti būs balstīts uz vairākiem daļēji nepārbaudāmiem pieņēmumiem.
6.1.2.

Krāsu: ražojumus, kas var drukāt krāsainus attēlus, testē, izgatavojot vienkrāsainus (melnus) attēlus. a) Ražojumos, kuriem nav melnās tintes, izmanto jauktu melnu krāsu. Tīkla savienojumi. Ražojumus pievieno tīklam, ja piegādes konfigurācijā tas ir iespējams. b) Ražojumus testa laikā pievieno tikai vienam tīkla vai datu savienojumam. Testējamo iekārtu var savienot tikai ar vienu datoru; to dara tiešā veidā vai izmantojot tīklu. c) Tīkla savienojuma tips ir atkarīgs no testējamās iekārtas raksturīgajām iezīmēm, un tas ir augšējais 16. tabulā norādītais savienojums, kas ir pieejams iekārtas piegādes konfigurācijā. 16. tabula Tīkla vai datu savienojums izmantošanai testā Prioritārā kārtība izmantošanai testā (ja to nodrošina testējamā iekārta) Savienojumi visiem ražojumiem 1 Ethernet tīkls – 1 Gb/s 2 Ethernet tīkls – 100/10 Mb/s 3 USB 3.x 4 USB 2.x 5 USB 1.x 6 RS232 7 IEEE 1284 (19) 8 Wi-Fi 9 Cits ar vadiem – prioritārajā kārtībā no lielākā uz mazāko ātrumu 10 Cits bez vadiem – prioritārajā kārtībā no lielākā uz mazāko ātrumu 11 Ja nepiemēro nevienu no iepriekš minētajiem, testē ar jebkuru ierīces nodrošināto savienojumu (vai nevienu savienojumu) d) Saskaņā ar 6.1.2. iedaļas c) apakšpunktā minēto ražojumus, kas ir savienoti ar Ethernet tīklu un spēj atbalstīt Energy Efficient Ethernet tīklu (IEEE standarts 802.3az) (20), pievieno tīkla pārslēgam vai maršrutētājam, kurš arī testa laikā atbalsta Energy Efficient Ethernet tīklu. e) Visos gadījumos sniedz informāciju par testā izmantotā savienojuma tipu. Apkopes/uzturēšanas režīmi: testa laikā testējamā iekārta neatrodas ne apkopes/uzturēšanas režīmā, ne krāsu kalibrēšanas režīmā. f) Apkopes/uzturēšanas režīmus pirms testēšanas atspējo. g) Ražotāji sniedz instrukcijas, kurās norāda, kā atspējot apkopes/uzturēšanas režīmu, ja šāda informācija nav iekļauta jau testējamai iekārtai pievienotajā ražojuma dokumentācijā vai nav pieejama tiešsaistē. h) Ja apkopes/uzturēšanas režīmu nevar atspējot un tas parādās, veicot darbu, kas nav pirmais darbs, darba rezultātus apkopes/uzturēšanas režīmā var aizstāt ar rezultātiem no aizstājošā darba. Šajā gadījumā aizstājošo darbu iekļauj testa procedūrā nekavējoties pēc 4. darba un informē par aizstājošā darba iekļaušanu. Katra darba periods ilgst 15 minūtes.
(9)

Saskaņā ar Līguma 2. panta 1. punktu Padomei būtu jāpilnvaro dalībvalstis, kurām ir zvejas kuģi, kas kuģo ar to karogiem un uz ko attiecas nolīguma piemērošana, un kas kuģo šo dalībvalstu iekšējos ūdeņos vai teritoriālajā jūrā vai izkrauj nozveju to ostās, Savienības interesēs parakstīt un ratificēt šo nolīgumu vai tam pievienoties. Tomēr, lai aizsargātu pašreizējos drošības līmeņus, kuri paredzēti Direktīvā 97/70/EK, dalībvalstīm, parakstot nolīgumu un deponējot savus ratifikācijas vai pievienošanās dokumentus, būtu jāsniedz deklarācija par to, ka netiks piemēroti atbrīvojumi saistībā ar ikgadējiem apsekojumiem un kopēju zvejas zonu vai ekskluzīvo ekonomisko zonu, kas noteikti attiecīgi pielikuma nolīgumam 1. nodaļas 1. noteikuma 6. punktā un 3. noteikuma 3. punktā. Turklāt minētajā deklarācijā būtu jānosaka, ka uz trešo valstu zvejas kuģiem, kuru garums ir 24 metri vai lielāks un kuri veic darbības dalībvalstu teritoriālajos vai iekšējos ūdeņos vai izkrauj nozveju to ostās, attiecas Direktīvā 97/70/EK izklāstītie drošības standarti un ka saistībā ar šādiem trešo valstu zvejas kuģiem netiks pieņemti pielikuma nolīgumam 1. nodaļas 3. noteikuma 3. punktā paredzētie atbrīvojumi,
(3)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 90. panta 4. punktu Komisijai ir arī jāizveido to dalībvalstu saraksts, kuras ir tiesīgas saņemt Kohēzijas fonda finansējumu, un to dalībvalstu saraksts, kuras ir tiesīgas saņemt atbalstu no Kohēzijas fonda, ievērojot pārejas un īpašus noteikumus.