ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(7)

Programmas vidējā termiņa budžeta stratēģijas galvenais mērķis ir – atbilstīgi Padomes ieteikumam, kas pieņemts saskaņā ar 126. panta 7. punktu, – līdz 2013. gadam samazināt deficītu zem atsauces vērtības 3 % no IKP, nosakot plānoto IKP deficītu 2011., 2012. un 2013. gadam attiecīgi 4,2 %, 3,1 % un 1,6 % apmērā no IKP. Vidējā termiņa konsolidācijas stratēģija pamatota uz vispārēju primāro izdevumu ierobežošanu. Programmā norādīts uz vispārējiem pasākumiem, kas plānoti stratēģijas īstenošanai, bet tie vēl nav pilnībā konkretizēti un apstiprināti. To mērķis ir palielināt valsts sektora efektivitāti un racionalizēt sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu un sociālo aizsardzību. Turklāt programmā ietvertās budžeta prognozes paredz pagaidu stimulējošo pasākumu pilnīgu izbeigšanu pēc tam, kad 2010. gadā tiks sākta to pakāpeniska samazināšana. Laikā no 2010. līdz 2013. gadam tiek prognozēts strukturāls uzlabojums – vidēji nedaudz mazāk par 0,75 procentpunktiem no IKP gadā, kas pamatā atbilst Padomes ieteikumam saskaņā ar 126. panta 7. punktu. Korekcija programmas periodā ir nevienmērīga, un restriktīvā fiskālā nostāja lielākoties attiecas uz 2011. un 2013. gadu. Programmā ir apstiprināts Slovēnijas budžeta stāvokļa vidējā termiņa mērķis (VTM) ar strukturālo deficītu 1 % apmērā no IKP, kā tika paredzēts sākotnēji 2005. gadā. Ņemot vērā visjaunākās prognozes un parāda līmeni, lai arī parāds ir zem atsauces vērtības (60 % no IKP), nosakot VTM, šķiet, nav pietiekami ņemtas vērā netiešās tendences, kas izriet no iedzīvotāju novecošanas. Strukturālās bilances, kas atbilst programmā ieplānotajam deficītam, norāda, ka programmas periodā VTM netiks sasniegts.
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 95/1

KOMISIJAS ATZINUMS

(2010. gada 14. aprīlis)

par grozīto plānu, kas saskaņā ar Euratom līguma 37. pantu izstrādāts to radioaktīvo atkritumu apglabāšanai, kuri rodas no ēkas Nr. 443.26, kuru izmanto General Electric Healthcare Ltd (bijušais Amersham plc) Harwell starptautiskajā uzņēmējdarbības centrā Apvienotajā Karalistē

(Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)

2010/C 95/01

Eiropas Komisija 2009. gada 11. novembrī atbilstīgi Euratom līguma 37. pantam no Lielbritānijas valdības saņēma vispārīgus datus par grozīto plānu to radioaktīvo atkritumu apglabāšanai, kuri rodas no ēkas Nr. 443.26, kuru izmanto General Electric Healthcare Ltd (bijušais Amersham plc).

Pamatojoties uz šiem datiem un apspriedusies ar ekspertu grupu, Komisija ir sagatavojusi šādu atzinumu.

1) Attālums starp objektu un tuvāko citu dalībvalsti, šajā gadījumā Franciju, ir aptuveni 225 km.

2) Plānotās izmaiņas saistītas ar paredzamo radona-222 izplūžu pieļaujamo robežvērtību palielināšanu gaisā.

3) Normālos ekspluatācijas apstākļos plānotās izmaiņas neradīs kaitīgu ietekmi uz citas dalībvalsts iedzīvotāju veselību.

4) Ja negadījumā, kura veids un apjoms ņemts vērā vispārīgajos datos, notiktu neplānota radioaktīvo vielu noplūde, jonizējošā starojuma devas, kas skartu citu dalībvalsti, nevarētu apdraudēt šīs dalībvalsts iedzīvotāju veselību.

Visbeidzot, Komisija uzskata, ka, īstenojot grozīto plānu jebkura veida to radioaktīvo atkritumu apglabāšanai, kuri rodas no ēkas Nr. 443.26, kuru izmanto General Electric Healthcare Ltd (bijušais Amersham plc) Harwell starptautiskajā uzņēmējdarbības centrā Apvienotajā Karalistē, gan normālas ekspluatācijas apstākļos, gan negadījumā, kura veids un apjoms ņemts vērā vispārīgajos datos, neradīsies ūdens, augsnes vai gaisa radioaktīvais piesārņojums citā dalībvalstī.
2)

Pēc vairākiem gadiem ar augstu IKP pieaugumu Slovākijas ekonomikas izaugsme sāka palēnināties 2008. gada ceturtajā ceturksnī, kad IKP pieaugums samazinājās līdz 2,5 % salīdzinājumā ar iepriekšējā gada ceturto ceturksni. Tā kā Slovākijas ekonomika ir maza, atvērta un ar salīdzinoši spēcīgu specializāciju automobiļu un elektronikas nozarē, to ir ietekmējusi ekonomikas lejupslīde, jo ir ievērojami samazinājies ārējais pieprasījums. Kopš 2008. gada ceturtā ceturkšņa eksports ir strauji sarucis, negatīvi ietekmējot rūpniecisko ražošanu un uzņēmēju uzticēšanos. Vissmagāk no krīzes ir cietusi ražošanas nozare, turpretī banku nozari tā ir skārusi pavisam nedaudz. Pēc pakāpeniskas samazināšanās perioda 2008. gada ceturtajā ceturksnī sāka palielināties bezdarba līmenis, jo ekonomiskās lejupslīdes dēļ notika darbinieku atlaišana no darba. Prognozēts, ka valsts finanses 2009. un 2010. gadā ievērojami pasliktināsies. Vispārējās valsts budžeta bilances un strukturālās bilances pasliktināšanās nozīmē, ka strauji samazinās fiskālās manevrēšanas iespējas. To stimulēšanas pasākumu apjoms, kurus Slovākijas iestādes pieņēmušas, reaģējot uz krīzi, 2009. gadā tiek lēsts aptuveni ½ % apmērā no IKP. Turklāt Slovākijas konkurētspējīgo pozīciju ir vājinājis kronas vērtības pieaugums pirms euro ieviešanas un salīdzinoši lielais algu pieaugums 2008. gadā, kas var radīt papildu problēmas.
Programmas vidēja termiņa stratēģija ir samazināt valsts budžeta deficītu programmas periodā no nedaudz virs 5 % no IKP 2009. gadā līdz 3,4 % no IKP 2011. gadā, veicot korekcijas programmas sākumposmā. Primārais deficīts varētu uzlaboties nedaudz ātrāk, ņemot vērā prognozēto procentu sloga palielināšanos. Programmā apstiprināts, ka budžeta vidēja termiņa mērķis (VTM) Slovēnijā ir strukturālais deficīts 1 % apmērā no IKP. Tomēr, paredzot virzību uz VTM sasniegšanu, sākot ar 2010. gadu, programmā nav paredzēts, ka VTM tiks sasniegts programmas periodā. Saskaņā ar mērķi “fiskālās stimulēšanas pasākumu pārtraukšana atbilstīgi ekonomikas atveseļošanai līdz 2011. gadam” paredzētā konsolidācija attiecas galvenokārt uz izdevumiem, ko izraisa subsīdiju samazinājums par 1 procentpunktu no IKP laikposmā starp 2009. un 2011. gadu. Darba algu subsīdiju shēma būtu pakāpeniski jāizbeidz 2010. gadā un atlikušie stimulēšanas pasākumi attiecībā uz izdevumiem – 2011. gadā. Prognozēto procentu sloga pieaugumu par ¼ procentpunktiem no IKP programmas periodā kopumā kompensēs kompensāciju samazinājums nodarbinātajiem, kas veido daļu no IKP. Plānots, ka sociālo pārvedumu izdevumus iesaldēs līdz 2010. gada beigām (līmenī, kas sasniegts 2009. gada pirmajā pusē).

Paredzams, ka ieņēmumi 2010. gadā palielināsies par ½ procentpunktu no IKP. Prognozēts, ka valsts kopējā parāda līmenis, kas 2008. gadā bija 22,8 % no IKP, programmas periodā palielināsies par 13,5 procentpunktiem. Vairāk nekā pusi no parāda līmeņa pieauguma veido ievērojams primārā deficīta pieaugums, tomēr sava loma ir arī lavīnas efektam un ievērojamai parāda-deficīta korekcijai 2009. gadā, ko rada rekapitalizācijas un likviditātes operācijas finanšu sektora atbalstam.
6)

Programmā izklāstītās budžeta stratēģijas mērķis ir samazināt strukturālo deficītu no 4,5 % no IKP 2008. gadā līdz 4,3 % 2009. gadā un līdz 2,2 % 2011. gadā, bet vidējā termiņa mērķi (VTM) attiecībā uz strukturālā izteiksmē sabalansētu budžetu (t.i., cikliski koriģētā izteiksmē, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus) nav plānots sasniegt programmas ietvaros. Nosakot 3,7 % no IKP par 2009. gada mērķi, pamatdeficīts programmas periodā samazināsies līdz 3,2 % no IKP 2010. gadā un līdz 2,6 % 2011. gadā. Līdzīgi primārā bilance līdz 2011. gadam sasniegs pārpalikumu 1,7 % no IKP apmērā, kas pielīdzināms 0,8 % 2009. gadā. Strukturālā izteiksmē tas nozīmētu uzlabojumu vidēji par 0,75 procentu punktu no IKP. Budžeta konsolidācija 2010. un 2011. gadā galvenokārt pamatojas uz vērā ņemamu izdevumu samazināšanu, kas tomēr nav pilnībā pamatota ar konkrētiem pasākumiem. Plānots, ka kopējais parāds, kura apmērs 2008. gadā aprēķināts 94,6 % no IKP, 2009. gadā un 2010. gadā pārsniegs 96 % no IKP, un 2011. gadā atkal sasniegs 94,75 %. Papildus deficīta pieaugumam un IKP pieauguma samazinājumam parāda pieaugumu 2009. gadā sekmē arī ievērojamas krājumu plūsmas korekcijas.
(6)

Programmas vidējā termiņa budžeta stratēģijas galvenais mērķis ir samazināt valsts budžeta deficītu 2011. gadā līdz apjomam, kas ir zem Māstrihtas Līgumā noteiktās budžeta deficīta atsauces vērtības 3 % no IKP, lai sasniegtu veiksmīgu pāreju uz euro. Programmas pēdējā atjauninājumā nav paredzēts programmas periodā sasniegt vidēja termiņa mērķi (VTM), kas noteikts kā strukturālais deficīts 1 % no IKP. Prognozēts, ka kopējais deficīts samazināsies no 5,3 % no IKP 2009. gadā līdz 4,9 % no IKP 2010. gadā un līdz 2,9 % no IKP 2011. gadā. Šī konsolidācija ir jāpanāk palielinot ienākumus no 32,5 % no IKP 2009. gadā līdz 37,7 % no IKP 2011. gadā, ko sekmēs būtisks netiešo nodokļu ieņēmumu pieaugums (attiecībā pret IKP) 2011. gadā un liels citu ieņēmumu rādītāju pieaugums 2010. un 2011. gadā. Vienlaikus tiek plānots, ka izdevumi attiecība pret IKP palielināsies, bet ne pārāk lielā apjomā: no 37,7 % no IKP 2009. gadā līdz 39,9 % 2010. gadā un 40,7 % 2011. gadā. Valsts kopējais parāds 2008. gadā bija 19,4 % no IKP, kas ir krietni zem atsauces vērtības — 60 % no IKP —, bet ar tendenci pieaugt. Parāda prognozes 2009.–2010. gadam paredz visas starptautiskās finanšu palīdzības saņemšanu, kā iesaistītās puses ir plānojušas.
(2)

Dalībvalstis veic līdzīgu verifikāciju kuģiem, kas peld ar to karogu, un ir aprīkoti ar tāda paša veida spiediena/vakuuma izlīdzināšanas vārstiem neatkarīgi no to modeļa, kā arī izmeklē visas šādas epizodes to visticamākā cēloņa noskaidrošanai.
3.

Ekspluatācijas pārtraukšanas laikā radušos cietos radioaktīvos atkritumus pirms galīgas apglabāšanas tam paredzētā valsts glabātavā vispirms uzglabās iekārtā uz vietas. Neradioaktīvos cietos atkritumus un materiālus, kas atbilst drošības normām, kā parastus atkritumus un otrreizējai pārstrādei vai atkārtotai lietošanai paredzētus atkritumus atbrīvos no reglamentējošas kontroles attiecībā uz to apglabāšanu. To veiks atbilstīgi kritērijiem, kas noteikti drošības pamatstandartos (Padomes Direktīva 96/29/Euratom).
(5)

Tiek plānots, ka strukturālā bilance (t.i., cikliski koriģētā bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus), ko aprēķina atbilstīgi kopīgi saskaņotai metodoloģijai, pakāpeniski uzlabosies no 1,75 % no IKP 2006. gadā līdz pārpalikumam 0,5 % apmērā no IKP 2009. gadā. Tāpat kā iepriekšējā konverģences programmas atjauninājumā vidēja termiņa mērķis (VTM) attiecībā uz programmā minēto budžeta stāvokli ir strukturāls deficīts 1 % apmērā no IKP, ko programmā plānots sasniegt līdz 2008. gadam. Tā kā VTM ir augstāks par obligāto kritēriju (aplēsts deficīts apmēram 2 % no IKP), ar tā sasniegšanu būtu jābūt iegūtai drošības rezervei pret pārmērīga deficīta rašanos. Šis VTM iekļaujas robežās, kas noteiktas euro zonas un VKM II dalībvalstīm Stabilitātes un izaugsmes paktā un rīcības kodeksā, un pienācīgi atspoguļo parāda attiecību un ražošanas potenciālā apjoma vidējo pieaugumu ilgtermiņā.
4)

Attiecībā uz budžeta izpildi 2005. gadā pašreiz valsts budžeta deficīts Komisijas dienestu 2005. gada rudens prognozē tiek lēsts -2,3 % apmērā no IKP salīdzinājumā ar iepriekšējā stabilitātes programmas atjauninājumā noteikto mērķi -1.0 % no IKP. Aptuveni pusi no novērotā pazeminājuma var izskaidrot ar statistikas pārskatu pēc tam, kad Luksemburgas iestādes īstenoja Eurostat lēmumu attiecībā uz PPP finansēto projektu statistisko novērtējumu. Kamēr valsts ieņēmumi, kuriem iepriekšējā atjauninājumā bija plānots pieaugums par 1,2 procentu punktiem no IKP, faktiski pieauga tikai par 0,2 procentu punktiem no IKP, daļēji notiekot lielu un negaidītu PVN atmaksājumu dēļ, valsts izdevumi pieauga par 1,4 procentu punktiem no IKP (no kā 0,8 procentu punktus sastāda valsts ieguldījumi) plānoto 0,8 procentu punktu no IKP vietā.
(7)

Atjauninātās programmas budžeta stratēģijas mērķis ir deficīta samazināšana zem 3 % robežas no IKP līdz 2006. gadam atbilstīgi Padomes paziņojumam saskaņā ar 104. panta 9. punktu, kā arī turpināt fiskālo konsolidāciju, lai panāktu līdzsvarotu budžetu. Fiskālā korekcija ir veicama jau 2006. gadā. Deficīta samazinājums prognozēts no 4,3 % no IKP 2005. gadā uz 2,6 % no IKP 2006. gadā, un pēc tam — līdz 1,7 % no IKP 2008. gadā. Primārā pārpalikuma grafiks ir līdzīgs, rādītājam uzlabojoties no 0,9 % no IKP uz 2,8 % no IKP. Prognozēto korekciju sasniedz gan ar lielākiem nodokļu ieņēmumiem, gan izdevumu samazinājumiem (procentu maksājumiem un valsts patēriņu). Vienreizējie ieņēmumi 2006. gadā ir paredzēti 0,6 % apmērā no IKP. Labvēlīgais makroekonomiskais scenārijs daļēji izskaidro korekcijas straujo veikšanu šajā atjauninātajā programmā, salīdzinot ar iepriekšējo programmu.
(9)

Ņemot vērā šo riska novērtējumu, programmā paredzētā budžeta nostādne šķiet ir pietiekama, lai nodrošinātu to, ka līdz programmas laika posma beigām tiks sasniegti programmas vidējā termiņa mērķi. Tomēr, pateicoties 2006. gada budžetam, budžeta stāvoklis no nospraustā vidējā termiņa mērķa 2006. un 2007. gadā atšķiras apmēram par 1 % no IKP, tādējādi apdraudot vidējā termiņa mērķa izpildi programmas laikā. Turklāt, neskatoties uz to, ka inflācijas spiediens, kā paredzams, saglabāsies zems, pastāv bažas, ka 2006. gada ekspansīvā fiskālā nostādne nav absolūti pieņemama tādā nozīmē, ka šo periodu varētu uzskatīt par “labvēlīgu situāciju” Tomēr, kā norādīts iepriekš, programmas vidējā termiņa mērķu izpilde prasa daudz vairāk nekā Stabilitātes un izaugsmes pakts. Tādēļ visā programmas laikā ir pietiekama drošības rezerve pret noteiktā IKP deficīta sliekšņa 3 % apmērā pārkāpšanu, pastāvot parastām cikliskām svārstībām. Šis novērtējums būtu lietderīgs arī pārklasificējot otrā pīlāra fondēto pensiju shēmu ārpus valsts sektora, ko, ievērojot Eiropas Kopienu Statistikas biroja prasības, veiks 2007. gadā.
(2)

Stabilitātes programmas atjauninājums ir balstīts uz vajadzību labot valsts budžeta deficītu, kas 6,2 % apmērā no IKP 2005. gadā ir plānots ievērojami pārsniegt 3 % no IKP. Šis apjoms seko deficītam 2,9 % apmērā no IKP laikā no 2002. līdz 2004. gadam (3), ko nesen paziņoja Portugāles iestādes pēc to sarunām ar Eurostat, un ir ievērojami sliktāks par iepriekšējā programmas atjauninājumā noteikto deficītu 2,2 % apmērā no PIB 2005. gadā. Šis pasliktinājums ir skaidrojams ar vājāku izaugsmi, nekā tika paredzēts, izdevumu pieauguma pārvērtēšanu, kāpumiem salīdzinājumā ar budžetu un to, ka netika ieviesti iepriekšējā programmā plānotie vienreizējie pasākumi, kā arī ar jaunās valdības 2005. gada jūnijā pieņemto koriģējošo pasākumu kopumu 0,6 % no IKP. Attiecībā uz deficīta samazinājumu atjauninājumā izklāstīta stratēģija, ar ko paredz īstenot strukturālus pasākumus, nevis pārlieku paļauties uz vienreizējiem un citiem īslaicīgiem pasākumiem, kas apliecina budžeta stratēģijas izmaiņas, salīdzinot ar iepriekšējiem atjauninājumiem. Valdības deficīts turpmāko gadu laikā turpinās pakāpeniski uzlaboties, tomēr līdz 2007. gadam saglabāsies lielāks par atsauces vērtību 3 % no IKP.
(19)

Ieteikto pasākumu pamatā ir iniciatīvas, ar ko izmēģina jaunus uzņēmējdarbības modeļus un sadarbības veidus, piemēram, tās, ko finansē saskaņā ar žurnālistikas partnerību darbību, kuru atbalsta saskaņā ar programmu “Radošā Eiropa” (16). To pamatā ir arī finansiālā atbalsta shēmas un prioritātes, kas izklāstītas Mediju un audiovizuālās jomas rīcības plānā un ir daļa no ES līmeņa centieniem atbalstīt ziņu mediju industriālo ekosistēmu. Turklāt daži mediju pakalpojumu sniedzēji izmanto pārvaldības struktūras, kurās viss kapitāls vai tā daļa pieder bezpeļņas vienībām, piemēram, trastiem vai nodibinājumiem, un dažos gadījumos tiem ir svarīga nozīme valdes un galveno redaktoru iecelšanā, un tiek uzskatīts, ka tas palīdz ilgtermiņā saglabāt pakalpojumu sniedzēja redakcionālo neatkarību. Citi pārvaldības mehānismi ar līdzīgiem mērķiem ir žurnālistu vienošanās par akciju pārvaldību, saskaņā ar kurām redakciju darbinieku vai to pārstāvības struktūru kontrolē ir daļa akciju vai tie ir pilnvaroti atteikt ienākšanu jaunam akciju kontrolpaketes turētājam, kas var ietekmēt redakcionālo neatkarību. Uz šā pamata ieteiktie pasākumi norāda iespējamās pieejas, ko mediju pakalpojumu sniedzēji varētu apsvērt, lai palielinātu savu ilgtspēju un līdz ar to noturību pret politisko un tirgus spiedienu, tomēr uzsverot, ka tie kā ekonomikas dalībnieki joprojām vislabāk spēj izstrādāt uzņēmējdarbības modeļus, kas atbilst to mērķiem un spējām, atkarībā no tirgus segmentiem, uz kuriem tie vērsti.
(7)

Ja dalībvalsts ievieš ar Covid-19 saistītus ierobežojumus saskaņā ar Padomes Ieteikumu (ES) 2022/107 (2), dalībvalstīm Padomes struktūru ietvaros un ciešā sadarbībā ar Komisiju, Eiropas Slimību profilakses un kontroles centru (ECDC) un Veselības drošības komiteju būtu jākoordinē sava rīcība, lai noteiktu to, vai būtu jāievieš līdzīgi ierobežojumi attiecībā uz ceļošanu no trešām valstīm uz dalībvalstīm. Informācija par jebkādiem jauniem pasākumiem būtu jāpublicē pēc iespējas ātrāk un parasti vismaz 48 stundas pirms to stāšanās spēkā, ņemot vērā, ka epidemioloģiskās ārkārtas situācijās ir vajadzīga zināma elastība.
(13)

2020. gada 20. jūlija ieteikumā (11) Padome ieteica Īrijai, ievērojot vispārējo izņēmuma klauzulu, 2020. un 2021. gadā veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret Covid-19 pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu. Tā arī ieteica Īrijai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda atmaksājamību, vienlaikus veicinot investīcijas. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Īrijas vispārējās valdības budžeta deficīts samazinājās no 5,1 % no IKP 2020. gadā līdz 1,9 % no IKP 2021. gadā. Īrijas fiskālās politikas reakcija atbalstīja ekonomikas atveseļošanu 2021. gadā, savukārt pagaidu ārkārtas pasākumu apmērs samazinājās no 3,3 % no IKP 2020. gadā līdz 2,7 % 2021. gadā. Īrijas 2021. gadā veiktie pasākumi atbilda Padomes 2020. gada 20. jūlija ieteikumam. Valdības 2020. un 2021. gadā noteiktie diskrecionārie budžeta pasākumi lielākoties ir pagaidu pasākumi vai atsvērti ar kompensējošiem pasākumiem. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Īrijas vispārējās valdības parāds samazinājās no 58,4 % no IKP 2020. gadā līdz 56,0 % no IKP 2021. gadā.
(13)

2020. gada 20. jūlija ieteikumā (10) Padome ieteica Bulgārijai, ievērojot vispārējo izņēmuma klauzulu, 2020. un 2021. gadā veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret Covid-19 pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu. Tā arī ieteica Bulgārijai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda atmaksājamību, vienlaikus veicinot investīcijas. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Bulgārijas vispārējās valdības budžeta deficīts pieauga no 4,0 % no IKP 2020. gadā līdz 4,1 % no IKP 2021. gadā. Bulgārijas fiskālās politikas reakcija atbalstīja ekonomikas atveseļošanu 2021. gadā, savukārt pagaidu ārkārtas pasākumu apmērs palielinājās no 2,9 % no IKP 2020. gadā līdz 4,3 % no IKP 2021. gadā. Bulgārijas 2021. gadā veiktie pasākumi atbilda Padomes 2020. gada 20. jūlija ieteikumam. Valdības 2020. un 2021. gadā noteiktie diskrecionārie budžeta pasākumi lielākoties ir pagaidu pasākumi vai atsvērti ar kompensējošiem pasākumiem. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Bulgārijas vispārējās valdības parāds pieauga no 24,7 % no IKP 2020. gadā līdz 25,1 % no IKP 2021. gadā.
—

ASTM F792-17e1, Standard Practice for Evaluating the Imaging Performance of Security X-Ray Systems, ASTM International, West Conshohocken, PA, 2017, www.astm.org
(12)

Attiecībā uz Šveici – saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā šis ieteikums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK (4) 1. panta C punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2008/146/EK (5) 3. pantu.
(6)

Robežkontrole ir ne tikai tās dalībvalsts interesēs, pie kuras ārējām robežām to veic, bet arī visu to dalībvalstu interesēs, kuras ir atcēlušas iekšējo robežkontroli. Tādēļ dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka pie ārējām robežām veiktie pasākumi tiek koordinēti, lai nodrošinātu labu Šengenas zonas darbību. Šajā nolūkā dalībvalstīm, sākot ar 2021. gada 29. oktobri, būtu koordinētā veidā jāturpina atcelt pagaidu ierobežojumu nebūtiskiem ceļojumiem uz ES attiecībā uz to trešo valstu, īpašās pārvaldes apgabalu un citu administratīvi teritoriālo vienību iedzīvotājiem, kuras uzskaitītas I pielikumā Padomes ieteikumā, kas grozīts ar šo ieteikumu.
Saskaņā ar 2021. gada stabilitātes programmas vidēja termiņa budžeta plāniem tiek prognozēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts no 4,0 % no IKP 2023. gadā samazināsies līdz 3,2 % no IKP 2024. gadā. Netiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts 2021. gada stabilitātes programmas darbības laikā atgriezīsies līmenī zem 3 % no IKP. Balstoties uz 2021. gada stabilitātes programmu, tiek lēsts, ka vispārējā fiskālā nostāja – ietverot no valsts un Savienības budžeta, jo īpaši Atveseļošanas un noturības mehānisma, finansēto investīciju ietekmi uz kopējo pieprasījumu – 2023. un 2024. gadā būs vidēji +0,9 % no IKP. Tiek prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme samazināsies par 0,9 procentpunktiem no IKP. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām būs neitrāla ietekme (8). Plānots, ka valsts finansētajiem primārajiem kārtējiem izdevumiem (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus) būs ekspansīva ietekme, kas atbilst 0,2 procentpunktiem no IKP. Pašreizējā 10 gadu vidējās nominālās potenciālās izaugsmes aplēse ir 2,5 %. Tomēr šajā aplēsē nav iekļauta to reformu ietekme, kas paredzētas atveseļošanas un noturības plānā un tādējādi varētu paātrināt Spānijas potenciālo izaugsmi.
(19)

Saskaņā ar 2021. gada stabilitātes programmas vidēja termiņa budžeta plāniem tiek prognozēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts no 3,9 % no IKP 2023. gadā samazināsies līdz 2,9 % no IKP 2024. gadā. Plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts 2024. gadā vairs nepārsniegs Līgumā noteikto atsauces vērtību, kas ir 3 % no IKP. Balstoties uz 2021. gada stabilitātes programmu, tiek lēsts, ka vispārējā fiskālā nostāja – ietverot no valsts un Savienības budžeta, jo īpaši Atveseļošanas un noturības mehānisma, finansēto investīciju ietekmi uz kopējo pieprasījumu – 2023. un 2024. gadā būs vidēji 1,3 % no IKP. Tiek prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme samazināsies par 0,2 procentpunktiem no IKP. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām būs bremzējoša ietekme, kas atbilst 0,2 procentpunktiem no IKP (8). Plānots, ka valsts finansētajiem primārajiem kārtējiem izdevumiem (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus) būs bremzējoša ietekme, kas atbilst 0,4 procentpunktiem no IKP. Pašreizējā 10 gadu vidējās nominālās potenciālās izaugsmes aplēse ir 5,50 % (9). Tomēr šajā aplēsē nav iekļauta to reformu ietekme, kas paredzētas atveseļošanas un noturības plānā un tādējādi varētu paātrināt Maltas potenciālo izaugsmi.
(8)

Lai atbalstītu Eiropas uzņēmumu konkurētspēju, tiešsaistes pakalpojumu sniedzējiem vajadzētu būt iespējai paļauties uz visā Savienībā atzītiem digitālās identitātes risinājumiem neatkarīgi no dalībvalsts, kurā tie izdoti, tādējādi gūstot labumu no saskaņotas Eiropas pieejas attiecībā uz uzticēšanos, drošību un sadarbspēju. Gan lietotājiem, gan pakalpojumu sniedzējiem vajadzētu būt iespējai gūt labumu no tā paša juridiskā spēka, kas piemīt visā Savienībā derīgiem atribūtu elektroniskiem apliecinājumiem.