Oficiālais Vēstnesis L 285 , 23/10/2002 Lpp. 0003 - 0006



Padomes Kopējā nostāja (2002. gada 21. oktobris) par Ruandu un par Kopējās nostājas 2001/799/KĀDP atcelšanu (2002/830/KĀDP) EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 15. pantu, tā kā: (2) Ar Kopīgo nostāju 2000/558/KĀDP [1] un 2001/799/KĀDP [2] Padome ir noteikusi Eiropas Savienības mērķus un prioritātes attiecībās ar Ruandu. (2) Ar Vienoto rīcību 96/250/KĀDP [3] Padome iecēla Īpašo vēstnieku Āfrikas Lielo ezeru reģionam. (3) Tā partnerības nolīguma starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupu, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, 8. pants, kas parakstīts Kotonū 2000. gada 23. jūnijā [4], paredz politiskā dialoga izveidošanu starp Eiropas Savienību un visām valstīm, kas parakstījušas nolīgumu, tiecoties sasniegt nolīguma mērķus jo īpaši attiecībā uz mieru, drošību un stabilas un demokrātiskas politiskās vides veicināšanu. (4) Ņemot vērā attīstību Ruandā kopš 2001. gada novembra, jāpieņem jauna kopējā nostāja par Ruandu, bet Kopējā nostāja 2001/799/KĀDP jāatceļ, IR PIEŅĒMUSI ŠO KOPĒJO NOSTĀJU. 1. pants Eiropas Savienības mērķi un prioritātes tās attiecībās ar Ruandu ir veicināt, stimulēt un atbalstīt šādus procesus: a) atgūšanos no genocīda un nacionālo izlīgumu; b) rekonstrukciju, nabadzības mazināšanu un attīstību; c) cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzību un veicināšanu; d) pāreju uz demokrātiju. Atzīmējot, ka reģionālajai nestabilitātei var būt izšķiroša ietekme, apdraudot šo mērķu sasniegšanu, Eiropas Savienība mudina Ruandas valdību strādāt, jo īpaši ar tās ārpolitikas starpniecību, lai sasniegtu reģionālo stabilitāti, tāpat kā tā dara ar visām citām konflikta pusēm reģionā. 2. pants Eiropas Savienība apstiprina, ka progress 1. pantā minētajās jomās galvenokārt ir Ruandas valdības kompetencē. Lai atbalstītu un veicinātu tās pūles, Eiropas Savienība tiecas sasniegt lietišķu un kritisku politisku dialogu ar Ruandas valdību, tostarp ar tās Īpašā vēstnieka Āfrikas Lielo ezeru reģionā biroja starpniecību, pamatojoties uz šīs Kopējās nostājas noteikumiem. 3. pants Attiecībā uz Ruandas valdības reģionālo ārpolitiku un drošības politiku Eiropas Savienība: a) apsveicot nolīguma noslēgšanu starp Ruandu un Kongo Demokrātisko Republiku (KDR), kas parakstīts 2002. gada 30. jūlijā, mudina Ruandas valdību pabeigt Ruandas karaspēka pilnīgu izvešanu no KDR un turpināt ievērot Pretorijas Nolīgumu; b) mudina Ruandas valdību ievērot uzņemtās saistības, inter alia, Lusakā (1999. gada jūlijā), Kampalā (2000. gada aprīlī) un Hararē (2000. gada decembrī) attiecībā uz sarunu ceļā panāktu, mierīgu un ātru krīzes KDR risinājumu un ievērot attiecīgās ANO Drošības padomes rezolūcijas jo īpaši Rezolūcijas 1304 (2000), 1341 (2001), 1355 (2001), 1376 (2001), 1399 (2002) un 1417 (2002); c) mudina Ruandas valdību izmantot tās ietekmi, lai nodrošinātu cilvēktiesību un civilpersonu drošības ievērošanu KDR austrumu rajonā; d) aicina Ruandas valdību veicināt dialogu un sistemātiskus miera risinājumu meklējumus ar KDR un Burundi krīzē iesaistītajām kompetentajām kaimiņvalstu iestādēm; e) lūdz Ruandas iestādes, tāpat kā tā lūdz visas konflikta puses, pienācīgā veidā ņemt vērā rekomendācijas un pasākumus, ko varētu pieņemt Apvienoto Nāciju Organizācija attiecībā uz nelegālu dabas resursu izmantošanu KDR. 4. pants Attiecībā uz situāciju Ruandā Eiropas Savienības centieni balstās uz šādiem principiem: a) attiecībā uz izlīgumu un varas dalīšanu Eiropas Savienība veicina un atbalsta izlīgumu visu ruandiešu starpā, kas atrodas Ruandā un ārpus tās, ar dialoga starpniecību starp visām grupām, kas atsakās no vardarbības un genocīda. Šāds dialogs ir ietverošs un tiecas pēc labākas varas sadales, valsts demokratizācijas, valsts rekonstrukcijas un minoritāšu aizsardzības. Ņemot vērā pašas valdības atbildību šajā jomā, Eiropas Savienība uzsver nozīmi, kādu tā piešķir Valsts vienotības un samierināšanas komisijas neatkarībai un pārstāvniecībai, kuras darbību tā atbalsta; b) attiecībā uz demokratizāciju Eiropas Savienība: i) uzsver Ruandas pamatlikumā izklāstītā politiskā līdzsvara ievērošanas nozīmi. Tā nopietni mudina Ruandas valdību un Tieslietu un konstitucionālo komisiju, ciešā saziņā ar iedzīvotājiem, pabeigt jaunas konstitūcijas izstrādāšanu, kas paredz radīt valstij jaunu iestāžu sistēmu, lai garantētu efektīvu ruandiešu civilo un politisko tiesību aizsardzību, ietverot politisko partiju brīvu radīšanu, sociālas kohēzijas saglabāšanu un pamattiesību un brīvību nodrošināšanu; ii) uzsver vajadzību pēc visu ietverošas līdzdalības vēlēšanās un mudina Ruandas valdību radīt balsošanas mehānismu, kas nodrošinātu brīvas un godīgas vēlēšanas, kuras garantē visu ruandiešu un visu sabiedrības sektoru (tostarp politisko partiju) tiesības paust to uzskatus, ietverot drošības pasākumus brīviem informācijas līdzekļiem, kā arī pilsoniskās sabiedrības līdzdalību sabiedrības diskusijā un pārskatāmību attiecībā uz visu vēlēšanu procesu un tiesību aktiem vēlēšanu jomā; iii) apsveic Valsts vēlēšanu komisijas paziņojumu par to, ka parlamenta un prezidenta vēlēšanas notiks 2003. gada otrajā pusē, kā arī starptautiskajai sabiedrībai iesniegto uzaicinājumu novērot vēlēšanas; iv) uzsver neatkarību, kas šai Komisijai vajadzīga, lai vēlēšanu process būtu uzticams, un lūdz iestādes garantēt patiesu Vēlēšanu komisijas neatkarību; v) mudina Ruandas valdību turpināt saglabāt vēlēto pašvaldības iestāžu atbildību, pilnvaras un līdzekļus, lai nodrošinātu vietējo iedzīvotāju līdzdalību politiskajā un attīstības procesā, un ir gatava atbalstīt šo procesu ar piemērotiem līdzekļiem, kā arī turpināt atbalstīt virzību decentralizācijas virzienā, ko valdība aizsākusi 2000. gada maijā; c) attiecībā uz tiesu sistēmu un "Gacaca" tiesu spriešanas metodi (līdzdalības tiesu spriešana, kas balstīta uz tradicionālajām tiesām), Eiropas Savienība izteiks, ka tā: i) apsveic Gacaca tribunālu oficiālu darbības sākšanu un mudina Ruandas valdību novērot turpmākās procedūras, cieši sadarbojoties ar vietējām un starptautiskām nevalstiskām organizācijām; ii) atzīst konstruktīvo lomu, ka Gacaca var spēlēt 1994. gada genocīda seku likvidēšanā jo īpaši, paātrinot to personu lietu iztiesāšanu, kas joprojām atrodas cietumā uz aizdomu pamata par piedalīšanos genocīdā; iii) uzsver nepieciešamību turpināt īstenot Gacaca sistēmu un ieviest sabiedrisko dienestu, ņemot vērā visu iesaistīto pamattiesības; iv) šajā sakarā mudina Ruandas valdību un augstāko tiesu nodrošināt, ka Gacaca tiesa tiek spriesta atbilstīgi starptautiskajiem cilvēktiesību standartiem; v) mudina arī Gacaca tiesas ieviest vispārīgu soda mīkstināšanu kā darba pamatprincipu un nodrošināt ar likumu garantētās tiesības gan apsūdzētajiem, jo īpaši attiecībā uz aizstāvību un pārsūdzībām, gan civilajām pusēm; vi) papildus mudina Ruandas valdību nodrošināt, ka tiek ieviesti visi pasākumi, kas attiecas uz pienācīgu Gacaca tiesas spriešanu jo īpaši attiecībā uz tiesas procesu šādās tiesās; vii) kopā ar citiem partneriem Ruandas valdībā turpinās sniegt saskaņotu atbalstu Gacaca sistēmai, kas ieviesta saskaņā ar iepriekšminētajiem principiem; viii) mudina Ruandas iestādes turpināt vairot izpratni iedzīvotāju vidū kopumā un jo īpaši to vidū, kas palikuši dzīvi genocīdā, par vajadzību pieņemt šos principus, lai vienlaicīgi risinātu problēmu par iespējām izvairīties no soda un panāktu pragmatisku risinājumu satraucošajai problēmai, ka liels skaits ieslodzīto gaida tiesu nedrošos aizturēšanas apstākļos; ix) mudina Ruandas valdību turpināt pūles samazināt ieslodzīto skaitu (jo īpaši neaizsargātās grupas, piemēram, vecāki cilvēki, slimie un nespēcīgie, tie, kuri pašreiz ir nepilngadīgi vai kuri tādi bija laikā, kad veica darbības, par ko tos arestēja); x) šajā sakarā apsveic faktu, ka ir noticis iepriekšējs, izmeklēšanas Gacaca, kā rezultātā atlaisti vairāki cietumnieki, pret kuriem nevarētu ierosināt lietu. Eiropas Savienība: i) atbalsta Ruandas starptautiskās krimināltiesas (RSKT) darbu Arušā un jo īpaši atjauno savas pūles nodrošināt, ka visas valstis RSKT nodod visas personas, ko tā norādījusi sakarā ar genocīda noziegumu vai citiem nopietniem starptautisko cilvēktiesību pārkāpumiem. Tā tiecas pēc pastāvīgas krimināltiesas administratīvās efektivitātes uzlabošanas; ii) mudina Ruandas valdību pilnā apmērā pildīt tās sadarbības pienākumu ar RSKT un sniegt visu RSKT prasīto informāciju neatkarīgi no iesaistītajām personām vai iestādēm. Eiropas Savienība mudina Ruandas valdību ievērot tās saistības saskaņā ar Starptautisko paktu par pilsoņtiesībām un politiskām tiesībām un ievērot citus starptautiskus drošības pasākumus attiecībā uz nāves sodu, kā arī aktīvi mudina to noteikt nāves soda atcelšanu. Eiropas Savienība arī mudina Ruandas valdību pievienoties Starptautiskās krimināltiesas Romas Statūtiem; d) attiecībā uz ciematu politiku Eiropas Savienība apsveic to, ka Ruandas valdība ir piešķīrusi prioritāti savai nabadzības samazināšanas stratēģijai un savam apsvērumam par brīvprātīgu apmešanos ciematos šajā sistēmā; e) attiecībā uz cilvēktiesībām Eiropas Savienība: i) mudina Ruandas valdību turpināt tās sadarbību ar ANO Augstā komisāra cilvēktiesību jautājumos biroju; ii) mudina Ruandas valdību sekmēt un veikt konkrētus pasākumus, lai aizsargātu visu ruandiešu cilvēktiesības, ietverot iespēju to darīt ar Valsts cilvēktiesību komisijas neatkarīgas un efektīvas funkcionēšanas starpniecību, un veicinot Ruandā strādājošo cilvēktiesību organizāciju darbību; iii) mudina Valsts cilvēktiesību komisiju turpināt strādāt ar attiecīgajām nevalstiskajām organizācijām, lai paplašinātu savu darbību un paātrinātu tās rīcības programmas īstenošanu, kuru atbalsta Savienība; f) attiecībā uz ekonomisko un sociālo attīstību un sadarbību Eiropas Savienība uzsver ciešās saites starp nabadzības samazināšanas stratēģijas dokumenta pienācīgu ieviešanu un Ruandas valdības pastāvīgām pūlēm sniegt ieguldījumu atgriešanās pie miera un drošības reģionā, īpaši DKK, un konsolidēt samierināšanās un demokratizācijas procesa Ruandā. Apsveicot Ruandas karaspēka izvešanu no KDR, Eiropas Savienība atkārto, ka pūles ar mērķi panākt mierīgu KDR konflikta risinājumu ietekmēs sadarbības saites starp Eiropas Savienību un Ruandu, saskaņā ar detalizētu izmeklēšanu, ko veiks kompetentās iestādes; g) attiecībā uz genocīdā izdzīvojušo, demobilizēto karavīru un citu pārvietoto cilvēku reintegrāciju Ruandas sabiedrībā Eiropas Savienība veicina un atbalsta Ruandas valdības pūles veicināt šo procesu, ietverot sadarbību ar attiecīgajām starptautiskajām organizācijām. Eiropas Savienība jo īpaši sadarbībā ar citām starptautiskām iestādēm, piemēram, ar Pasaules Banku, turpinās izteikt tās gatavību atbalstīt Ruandas armijas demobilizāciju un negatīvo bruņoto spēku (bijušās FAR un Interhamwe) atbruņošanas, demobilizācijas, repatriācijas un reintegrācijas plānu. Eiropas Savienība ir pārliecināta, ka Ruandas bruņoto grupu KDR atbruņošanas jautājumu, tāpat kā citu bruņoto grupu atbruņošanas jautājumu nevar atrisināt ar spēku, bet tie risināmi brīvprātīgi un lietojot stimulus attiecīgo valstu politisko apņemšanos kontekstā. Attiecīgi tā pieprasa, lai visas valstis reģionā atturas no militāra atbalsta sniegšanas šīm grupām. Tā apsveic programmas, ko izstrādājusi Ruandas valdība atgriezušos bēgļu reintegrācijai un mudina Ruandas valdību turpināt uzņemt pilnīgā drošībā visus bijušos kaujiniekus un bēgļus, kuri nav iesaistīti genocīdā vai kara noziegumos, jo īpaši kā daļu no atbruņošanās, demobilizācijas, repatriācijas un reintegrācijas operāciju, kas paredzētas Lusakas un Pretorijas Nolīgumos. 5. pants Padome pieņem zināšanai, ka Komisija gatavojas virzīt tās darbību uz šīs kopējās nostājas mērķu un prioritāšu sasniegšanu, vajadzības gadījumā veicot piemērotus Kopienas pasākumus. 6. pants Īstenojot šo kopējo nostāju, Eiropas Savienība cieši sadarbojas ar Apvienoto Nāciju Organizāciju, Āfrikas Savienību un citām ieinteresētajām organizācijām. 7. pants Šīs kopējās nostājas ieviešanu regulāri uzrauga. To pārskata 12 mēnešu laikā. 8. pants Ar šo atceļ Kopējo nostāju 2001/799/KĀDP. 9. pants Šī kopējā nostāja stājas spēkā tās pieņemšanas dienā. 10. pants Šo kopējo nostāju publicē Oficiālajā Vēstnesī. Luksemburgā, 2002. gada 21. oktobrī Padomes vārdā — priekšsēdētājs P. S. Møller [1] OV L 236, 20.9.2000., 1. lpp. [2] OV L 303, 20.11.2001., 1. lpp. [3] OV L 87, 4.4.1996., 1. lpp. Grozījumi izdarīti ar Vienoto rīcību 2000/347/KĀDP (OV L 122, 24.5.2000., 6. lpp.). [4] OV L 184, 13.7.2002., 24. lpp. --------------------------------------------------