Komisija oficiāli nolemj noraidīt tos par neatbilstošiem (pirms vērtēšanas vai tās laikā) atzītos priekšlikumus, kuri nav sasnieguši kādu no vērtēšanas kritēriju sliekšņiem, un tos, kurus nevar finansēt pieejamā budžeta nepietiekamības dēļ, jo tie neatbilst noteiktam vērtējumam. Komisija var noraidīt visus priekšlikumus, kas nav sasnieguši noteiktu vērtējumu, neatkarīgi no budžeta pieejamības un ekspertu piezīmēm, ja tā uzskata, ka to kvalitātes līmenis ir nepietiekams atbalsta saņemšanai. Komisija var noraidīt priekšlikumus, arī pamatojoties uz ētikas pārskatā iekļautajiem ētikas apsvērumiem (sk. A pielikumu) vai uz drošības apsvērumiem, kas konstatēti, veicot B pielikumā minēto procedūru.

Komisija elektroniski nosūta vēstuli (“sākotnējās informēšanas vēstule”) katra novērtētā priekšlikuma koordinatoram. Vēstulei pievieno VZK, izņemot gadījumu, ja vēstule paredzēta divpakāpju procedūrā pirmo posmu veiksmīgi izturējušiem priekšlikumu iesniedzējiem, kā tas norādīts C pielikumā. Vēstuli un VZK var nosūtīt arī papīra formā. Šā pasākuma mērķis ir sniegt priekšlikumu iesniedzējiem precīzu informāciju par to, kā viņu priekšlikumus ir novērtējuši eksperti. Tomēr šajā posmā Komisija nevar uzņemties saistības attiecībā uz iespējamo atlasi un finansējumu.

Organizējot uzklausīšanu, uzaicinājumus nosūta to priekšlikumu koordinatoriem, kuru konsensa vērtējuma punktu skaits pārsniedz atsevišķos un kopīgos sliekšņus. Dažos uzaicinājumos var nolemt paplašināt iesaistīto personu loku, uzaicinot to priekšlikumu pārstāvjus, kas atbilst atsevišķiem sliekšņiem, bet nesasniedz kopējo slieksni.

Priekšlikumu iesniedzēju uzklausīšanu var organizēt, iekļaujot to ekspertu komisijas apspriedēs. Uzklausīšana var būt īpaši lietderīga tādos uzaicinājumos vai to daļās, kas piesaista plaša mēroga integrētus sadarbības projektus un/vai izcilības tīklus.

To piemērošanas veidu sīkāk paskaidro uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus un ar to saistītajās Vadlīnijās priekšlikumu iesniedzējiem.

Pēc analoģijas ar Finanšu regulas īstenošanas noteikumu 265.a panta 3. punktu eksperta izdarītu Rīcības kodeksa pārkāpumu vai citu būtisku pārkāpumu var kvalificēt kā smagu profesionālās ētikas pārkāpumu, kas var būt par iemeslu konkrētā eksperta izslēgšanai no saraksta, kurš izveidots pēc uzaicinājuma paust ieinteresētību, kā paredzēts Finanšu regulas 179.a pantā. Pēc šādas izslēgšanas eksperts tiek dzēsts no datubāzes un viņam tiek liegts atkārtoti reģistrēties visu izslēgšanas laiku.

Parasti uzskata, ka eksperti, kurus nodarbina kāda no priekšlikumu iesniedzēju organizācijām, ir nonākuši “diskvalificējošā” interešu konfliktā. Tomēr, ja ir pamatota prasība iecelt labākos pieejamos ekspertus un kvalificētu ekspertu skaits ir ierobežots, Komisija var nolemt uzaicināt šādus ekspertus piedalīties ekspertu komisijas sesijā, ja eksperts nestrādā tajā departamentā/laboratorijā/institūtā, kurā jāveic darbs, un ja šīs struktūrvienības lielā mērā darbojas autonomi. Šādā gadījumā eksperts atturas no diskusijas (vai elektroniskā foruma), ja komisija sīki apspriež priekšlikumu, kas skar saistīto organizāciju. Ja attiecīgais priekšlikums ir sasniedzis uzklausīšanas posmu, šādi eksperti nepiedalās nevienā tā uzklausīšanā.

Ja pirms vērtēšanas posma, tā laikā vai pēc tā kļūst skaidrs, ka viens vai vairāki atbilstības kritēriji nav izpildīti, Komisija priekšlikumu atzīst par neatbilstošu un atsauc to no jebkādas tālākas pārbaudes. Ja ir šaubas par priekšlikuma atbilstību, Komisija patur tiesības turpināt vērtēšanu, līdz tiek pieņemts galīgais lēmums par atbilstību. Tas, ka priekšlikums tiek novērtēts šādos apstākļos, nav uzskatāms par tā atbilstības pierādījumu.

taisnīgums un objektivitāte. Attieksmei pret visiem ar uzaicinājumu saistītajiem priekšlikumiem ir jābūt vienādai. Priekšlikumus novērtē objektīvi un pēc būtības neatkarīgi no to izcelsmes vai priekšlikumu iesniedzēju identitātes;

Ja pirms dotāciju nolīguma stāšanās spēkā nav saņemts apstiprinājums no valsts kompetentās iestādes un/vai labvēlīgs atzinums no attiecīgās ētikas komitejas, dotāciju nolīgumā iekļauj īpašu klauzulu, kas nosaka, ka pirms attiecīgās pētniecības uzsākšanas ir jāsaņem atbilstošs apstiprinājums vai atzinums.

Komisija pārliecinās, ka priekšlikumu iesniedzēji pirms dotāciju nolīguma stāšanās spēkā vai pētniecības attiecīgā posma uzsākšanas ir saņēmuši atbilstošu apstiprinājumu no valsts kompetentās iestādes un/vai labvēlīgus atzinumus no attiecīgās ētikas komitejas.

Ja pirms dotāciju nolīguma stāšanās spēkā nav saņemts apstiprinājums no valsts kompetentās iestādes un/vai labvēlīgs atzinums no attiecīgās ētikas komitejas, dotāciju nolīgumā iekļauj īpašu(-as) klauzulu(-as), kas nosaka, ka pirms attiecīgās pētniecības uzsākšanas ir jāsaņem atbilstošs apstiprinājums vai atzinums.

Komisija pārliecinās, ka priekšlikumu iesniedzēji pirms dotāciju nolīguma stāšanās spēkā vai attiecīgās pētniecības uzsākšanas ir saņēmuši atbilstošu apstiprinājumu no valsts kompetentās iestādes un/vai labvēlīgus atzinumus no attiecīgās ētikas komitejas.

Līdzīgi Ētikas pārbaudes komisijai arī Ētikas izvērtēšanas komisijas sastāvā ir ētikas jautājumos specializējušies eksperti, kas pārstāv dažādas disciplīnas, piemēram, tiesību, socioloģijas, psiholoģijas, filozofijas, medicīnas, molekulārās bioloģijas, ķīmijas, fizikas, inženierzinātņu, veterināro zinātņu u. c. jomas. Katras komisijas sastāvs ir atkarīgs no vērtējamo priekšlikumu veida, un tiek darīts viss iespējamais, lai panāktu ģeogrāfisko un dzimumu līdzsvaru. Uz komisiju sanāksmēm var tikt uzaicināti pilsoniskās sabiedrības pārstāvji.

norāda termiņu, kurā jāpiesakās atbilstošas ētikas komitejas atzinuma un, ja nepieciešams, apstiprinājuma saņemšanai no kompetentas iestādes valsts līmenī (piemēram, datu aizsardzības iestādes, klīnisko pētījumu iestādes u. c.).

ja vērtēšanas eksperti, Komisija vai attiecīgās programmas komitejas locekļi (izņemot tēmu “Drošība”; sk. arī C iedaļu tālāk) konstatēs vai ja tiem radīsies aizdomas par kādu no šādiem apstākļiem:

Šīs procedūras ir izklāstītas tālāk. Tās piemēros PTI darbībām, kas norādītas īpašās programmas “Sadarbība” tēmā “Drošība”. Šīs procedūras attiecas arī uz citām tēmām, ja to paredz attiecīgais uzaicinājums vai tās ir nepieciešamas, risinot no drošības viedokļa jutīgus jautājumus.

Lai ievērotu vienlīdzīgas attieksmes principu, otrajā pakāpē iesniegtos priekšlikumus var izslēgt, ja to darbības joma būtiski atšķiras no atbilstošā pirmajā pakāpē iesniegtā priekšlikuma.

Apņemos nekavējoties informēt Komisiju, ja atklāšu diskvalificējošu vai potenciālu interešu konfliktu saistībā ar kādu no priekšlikumiem, kuru man uzticēts vērtēt vai kurš tiek apspriests kādā no vērtēšanas sanāksmēm, kurā piedalos (“Interešu konflikta neesības deklarācija”).

I PIELIKUMS

Vispārīgi noteikumi par neatkarīgu ekspertu iecelšanu

Darbības joma

Šie vispārīgie noteikumi reglamentē apstiprinājuma vēstules ekspertiem, kas palīdz Komisijas dienestiem pildīt uzdevumus saistībā ar [Eiropas Kopienas 7. pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007.–2013. gads) (54) (EK 7. pamatprogramma)] [Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom) 7. pamatprogrammu kodolpētniecības un apmācību pasākumiem (2007.–2011. gads) (55) (Euratom 7. pamatprogramma)].

Apstākļi, kuros var pastāvēt interešu konflikts

Diskvalificējošs interešu konflikts pastāv, ja:

— eksperts bijis iesaistīts priekšlikuma sagatavošanā,

— priekšlikuma pieņemšanas gadījumā eksperts gūst tiešu labumu,

— ekspertam ir ciešas, radniecīgas saites ar personu, kas pārstāv priekšlikumu iesniegušo organizāciju,

— eksperts ir priekšlikumu iesniegušās organizācijas direktors, pilnvarotais pārstāvis vai partneris,

— eksperts strādā priekšlikumu iesniegušajā organizācijā (56),

— eksperts ir dalībnieks vienā no piecpadsmit padomdevēju grupām, kuras Komisija ir izveidojusi, lai sniegtu padomus par EK 7. pamatprogrammas vai Euratom 7. pamatprogrammas īpašo programmu ikgadējām darba programmām,

— eksperts ir citā situācijā, kas neļauj viņam objektīvi vērtēt priekšlikumu.

Potenciāls interešu konflikts var pastāvēt arī gadījumos, kas nav norādīti iepriekš attiecībā uz diskvalificējošiem konfliktiem, ja:

— iepriekšējo trīs gadu laikā eksperts strādāja kādā no priekšlikumu iesniegušajām organizācijām,

— ekspertu un priekšlikumu iesniegušo organizāciju saista vai iepriekšējo trīs gadu laikā ir saistījušas līgumattiecības vai sadarbība pētniecībā,

— eksperts ir citā situācijā, kas varētu likt apšaubīt viņa spēju objektīvi vērtēt priekšlikumu vai kurā pieaicinātai trešai personai ir pamats tā uzskatīt.

Darba apraksts

Neatkarīgā eksperta novērtētāja darba pienākumi

Novērtētāja darba pienākumos ir ieteikumu formulēšana par Komisijai iesniegtajiem priekšlikumiem. Saskaņā ar Komisijas izstrādātajām vadlīnijām un termiņiem novērtētājs atbilstoši savām spējām liek lietā savas prasmes, profesionālās iemaņas, zināšanas un ievēro ētikas principus.

Novērtētājs sniedz Komisijai visu informāciju, kuru tā pieprasa vērtēšanas procesa pārvaldības nolūkā. Veicot novērtēšanu, novērtētājam ir jāsagatavo ziņojumi, jāsniedz piezīmes par priekšlikumiem un tie attiecīgi jāiesniedz Komisijai, izmantojot tās izstrādātās veidlapas. Turklāt novērtētājam var nākties pildīt referenta, priekšsēdētāja vai priekšsēdētāja vietnieka pienākumus ekspertu komisiju konsensa apspriedēs vai sanāksmēs.

Neatkarīgā eksperta novērotāja darba pienākumi

Neatkarīgā eksperta novērotāja uzdevums ir sniegt Komisijai neatkarīgu padomu par visu vērtēšanas sesiju posmu norisi un objektivitāti, veidiem, kā novērtētāju pienākumus pildošie eksperti piemēro vērtēšanas kritērijus, un to, kā šīs procedūras varētu uzlabot. Saskaņā ar Komisijas izstrādātajām vadlīnijām un termiņiem novērotājs atbilstoši savām spējām liek lietā savas prasmes, profesionālās iemaņas, zināšanas un ievēro ētikas principus.

Novērotājs izvērtē vērtēšanas sesiju pārvaldību un izpildi. Novērotājs pārbauda, vai tiek ievērotas procedūras, kas ir izklāstītas vai minētas “Noteikumos par priekšlikumu iesniegšanu un saistītajām vērtēšanas, atlases un dotāciju piešķiršanas procedūrām” (57), un ziņo Komisijai par to, kā vērtēšanas procesu varētu uzlabot. Novērotājs aicināts darboties saskaņoti ar vērtēšanas sesijās iesaistītajām Komisijas amatpersonām un veikt novērojumus par iespējamiem uzlabojumiem, kurus varētu ieviest praksē nekavējoties. Tomēr darba pienākumu ietvaros novērotājs neizpauž savus uzskatus par vērtējamiem priekšlikumiem vai ekspertu viedokļus par priekšlikumiem.

Tādēļ novērotājs aicināts piedalīties vērtēšanas procesā no sākuma, īpaši laikā, kad Komisija sniedz instrukcijas ekspertiem novērotājiem. Ja daļa vērtēšanas norit ārpus Komisijas telpām (“attālināta vērtēšana”), novērotājs var izvērtēt šo posmu pēc pasākuma, pamatojoties uz sarunām ar ekspertiem novērtētājiem, līdzko viņi ieradušies vērtēšanai paredzētajās telpās.

Novērotājs informē Komisiju par saviem secinājumiem saskaņā ar Komisijas izstrādāto paraugu.

Darba izpilde

Darba izpilde ir atkarīga no eksperta pieejamības, un tai piemēro apstiprinājuma vēstulē noteiktos maksimumus.

Apstiprinājuma vēstulē noteiktos maksimumus un citus īpašos noteikumus var rakstiski grozīt.

Lai iegūtu plašāku informāciju par darbu, ar 7. pamatprogrammām saistītie dokumenti, piemēram, Vadlīnijas priekšlikumu iesniedzējiem vai Noteikumi par priekšlikumu iesniegšanu un saistītajām vērtēšanas, atlases un dotāciju piešķiršanas procedūrām, ir pieejami tīmekļa vietnē: [norādiet tīmekļa vietni: http:/cordis.europa.eu/fp7/…].

Nespēja pildīt pienākumus un apstiprinājuma anulēšana

Ja kāda iemesla dēļ eksperti nespēj pildīt ar attiecīgo darbu saistītos pienākumus, par to nekavējoties jāinformē Komisija.

Bez Komisijas iepriekšējas rakstiskas piekrišanas eksperts nedrīkst uzticēt darbu citai personai un ekspertu nedrīkst aizstāt cita persona.

Ja darbs netiek veikts vai tiek slikti veikts un/vai netiek ievēroti būtiski pienākumi, tostarp tādi, kas attiecas uz Rīcības kodeksu, Interešu konflikta neesības deklarāciju un Konfidencialitātes deklarāciju, Komisija jebkurā laikā bez oficiāla paziņojuma var likt ekspertam nekavējoties izbeigt vērtēšanu. Turklāt apstiprinājums tiek anulēts datumā, kad attiecīgais eksperts ierakstītā vēstulē saņem Komisijas sūtīto oficiālo paziņojumu.

Darba uzsākšana

Komisija neatklāj ekspertiem priekšlikumus vai citus konfidenciālus materiālus, kamēr nav saņēmusi parakstītu apstiprinājuma vēstules oriģinālu (58), tostarp parakstītu Interešu konflikta neesības deklarāciju un Konfidencialitātes deklarāciju.

Maksājumi

Palīdzot Komisijas dienestiem, par katru pilnu nostrādātu dienu eksperti saņem vienreizēju maksājumu EUR 450 apmērā. Kopējo maksājuma summu aprēķina ar precizitāti līdz pusei dienas. Maksājumu veic euro.

Kopējā maksājuma summa nepārsniedz maksimālo iespējamo, kas noteikta attiecībā uz šo norīkojumu.

Komisija saglabā tiesības atteikties izmaksāt finansiālu atlīdzību, ja darbs netiek veikts vai tiek slikti veikts un/vai netiek ievērotas būtiskas saistības, tostarp konfidencialitātes saistības un jebkuras Rīcības kodeksā vai Interešu konflikta neesības deklarācijā minētas saistības.

Komisija saglabā tiesības atteikties izmaksāt atlīdzību par apstiprinājuma vēstulē prasītu ziņojumu vai citiem rezultātiem, kas iesniegti pēc iepriekš īpašajos noteikumos norādītā termiņa.

Komisija saglabā tiesības atgūt jebkuru veikto maksājumu un izslēgt no turpmākā darba ekspertu, kurš nav ievērojis saistības, kas izriet no Rīcības kodeksa, Interešu konflikta neesības deklarācijas un Konfidencialitātes deklarācijas. Lai saņemtu atlīdzību par izdevumiem un/vai nostrādāto(-ajām) dienu(-ām), ekspertiem 30 dienu laikā no katras vērtēšanas sesijas pēdējās sanāksmes vai attālinātās vērtēšanas dienas (sākot ar vēlāko no datumiem) ir jānosūta Komisijai uz apstiprinājuma vēstulē norādīto adresi pienācīgi aizpildītas un parakstītas veidlapas (V pielikums) un nepieciešamie dokumenti, kas apliecina izdevumus.

Komisija izmaksā attiecīgo atlīdzību 45 dienu laikā no veidlapu un apliecinošo dokumentu saņemšanas brīža, ja vien termiņš netiek apturēts.

Ja vajadzīgā veidlapa un/vai apliecinošais dokuments, kas saistīts ar izdevumu atlīdzināšanas/atlīdzības izmaksas pieprasījumu, ir nepilnīgi aizpildīts vai ir nepieciešams paskaidrojums vai papildu informācija, Komisija saglabā tiesības apturēt 45 dienu atlīdzības izmaksas termiņu līdz šāda(-u) dokumenta(-u) saņemšanai. Termiņš turpinās no datuma, kad Komisija saņem prasītos dokumentus vai informāciju.

Komisija rakstiski informē ekspertus par maksājuma termiņa apturēšanu un nosacījumiem, kas ir jāizpilda, lai termiņš turpinātos. Termiņš tiek apturēts datumā, kad Komisija izsūta paziņojumu.

Ja, beidzoties 30 dienu termiņam, izdevumu atlīdzināšanas/atlīdzības izmaksas pieprasījums netiek iesniegts, Komisija saglabā tiesības atteikt izdevumu atlīdzināšanu vai atlīdzības izmaksu.

Ja Komisija nolemj neatlīdzināt izdevumus/neizmaksāt atlīdzību, eksperti par to tiek pienācīgi informēti, 30 dienu laikā saņemot rakstisku paziņojumu par pieprasītās izdevumu atlīdzināšanas/atlīdzības izmaksas nesaņemšanu.

Pat ja eksperti strādā organizācijās, par atlīdzības izmaksu un izdevumu atlīdzināšanu savstarpēji vienojas eksperti un Komisija. Eksperts un viņa darba devējs savstarpēji vienojas, kurš saņem izmaksātās atlīdzības par darbu un radītajiem izdevumiem; Komisija šo vienošanos nenosaka.

Attiecībā uz jebkuru Komisijas izmaksāto atlīdzību par darbu vai radītajiem izdevumiem ekspertam ir jāievēro spēkā esošie tiesību akti, īpaši par nodokļu piemērošanu, sociālās apdrošināšanas jautājumiem un darba tiesībām. Pēc jebkuras valsts kompetentās iestādes pieprasījuma Komisija var sniegt tai informāciju par atlīdzību, kas izmaksāta par padarīto darbu.

Ceļa un uzturēšanās izdevumu kompensācija

Ja uzdevuma izpildes nolūkā ir jāceļo, tiek atlīdzināti tikai ceļa un uzturēšanās izdevumi (59). Atlīdzinot ceļa izdevumus, ņem vērā faktiskos izdevumus, un uzturēšanās izdevumu atlīdzināšanas pamatā ir dienā piemērojamā vienotā likme (60).

Izņemot nepārvaramas varas gadījumus (61), ceļa un uzturēšanās izdevumi, kas rodas, apstiprinājuma vēstulē norādītajos datumos ceļojot no izbraukšanas vietas līdz sanāksmes vietai un atpakaļ, par katru sanāksmi tiek atlīdzināti tikai vienu reizi.

Personas datu apstrāde

— Visi apstiprinājuma vēstulē iekļautie personas dati tiek apstrādāti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (62). Kontrolieris(-i) (minēts apstiprinājuma vēstulē) šādus datus apstrādā tikai saistībā ar apstiprinājuma vēstules īstenošanu un turpmāku ar to saistītu darbību, neierobežojot iespējamu datu nodošanu par uzraudzību vai pārbaudi atbildīgajām iestādēm saskaņā ar [Eiropas Kopienas un Eiropas Savienības] [Euratom un Eiropas Savienības] tiesību aktiem un šo apstiprinājuma vēstuli.

— Iesniedzot rakstisku pieprasījumu, eksperti var piekļūt saviem personas datiem un labot nepareizu vai nepilnīgu informāciju. Visi jautājumi par savu personas datu apstrādi ekspertiem ir jāuzdod kontrolierim, saziņai ar viņu izmantojot apstiprinājuma vēstulē norādītās kontaktpersonas starpniecību. Eksperti jebkurā laikā var iesniegt Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam (European Data Protection Supervisor) sūdzību par viņu personas datu apstrādi.

Citi noteikumi

Visi neatkarīgā eksperta darba gaitā iegūtie rezultāti ir [Eiropas Savienības] [Euratom] īpašums, izņemot gadījumus, kad jāievēro rūpnieciskā vai intelektuālā īpašuma tiesības.

Komisija nekādos apstākļos un nekādā gadījumā nav atbildīga par ekspertu darba gaitā radītajiem zaudējumiem.

Izņemot nepārvaramas varas gadījumus, ekspertiem var nākties atlīdzināt zaudējumus, kas Komisijai radīti, slikti vai citādi veicot darbu.

Apstiprinājuma vēstulē, šajos vispārīgajos noteikumos, tostarp Rīcības kodeksā, Interešu konflikta neesības deklarācijā un Konfidencialitātes deklarācijā, iekļautie nosacījumi kopā neveido darba līgumu, un traumas vai slimības gadījumā Komisijai nav jāizmaksā ekspertiem kompensācija vai apdrošināšanas maksa.