4.

Visus datus par finanšu aktīviem un pasīviem sniedz pēc bruto principa, t. i., datus par finanšu aktīviem nesniedz, atskaitot finanšu pasīvus. A tabula FIS aktīvu un pasīvu instrumentu kategoriju definīcijas AKTĪVU KATEGORIJAS Kategorija Galveno pazīmju apraksts 1. Noguldījumi un prasījumi no kredītiem Pārskatu sniegšanas shēmas vajadzībām šajā postenī iekļauj naudas līdzekļus, ko FIS aizdevušas aizņēmējiem un kuriem ir dokumentārs apliecinājums neapgrozāmu dokumentu veidā vai kuriem nav dokumentāra apliecinājuma. Tiek iekļauti šādi posteņi: — FIS noguldījumi, piemēram, noguldījumi uz nakti, noguldījumi ar noteikto termiņu un noguldījumi ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu, — FIS piešķirtie kredīti, — prasījumi no reverse repo darījumiem pret nodrošinājumu skaidrā naudā: atbilstošais postenis skaidrajai naudai, kas samaksāta apmaiņā pret vērtspapīriem, ko par attiecīgu cenu nopirkušas FIS, stingri apņemoties pārdot tos pašus vai līdzīgus vērtspapīrus par fiksētu cenu konkrētā dienā nākotnē, — prasījumi no vērtspapīru aizņēmumiem pret nodrošinājumu skaidrā naudā: atbilstošais postenis skaidrajai naudai, kas samaksāta apmaiņā pret FIS aizņemtajiem vērtspapīriem. Šīs regulas vajadzībām šis postenis ietver arī euro un ārvalstu valūtu apgrozībā esošo banknošu un monētu turējumus, kurus parasti izmanto maksājumu veikšanai. 2. Vērtspapīroti kredīti Pārskatu sniegšanas shēmas vajadzībām šajā postenī iekļauj kredītus, ko FIS iegādājusies no iniciatora. Kredīti ir finanšu aktīvi, kas rodas, kreditoram aizdodot līdzekļus debitoram, un kas nav apliecināti ar dokumentiem vai ir apliecināti ar neapgrozāmiem dokumentiem. Šeit tāpat tiek iekļauti: — trešām personām piešķirti finanšu līzingi: finanšu līzings ir līgums, ar ko ilglietojuma preces juridiskais īpašnieks (turpmāk – “līzinga devējs”) no aktīvu īpašumtiesībām izrietošos riskus un guvumus nodod trešai personai (turpmāk – “līzinga ņēmējs”). Statistikas vajadzībām finanšu līzings tiek uzskatīts par līzinga devēja kredītu līzinga ņēmējam, dodot līzinga ņēmējam iespēju iegādāties ilglietojuma preci. Iniciatora, kas rīkojas kā līzinga devējs, piešķirtie finanšu līzingi tiek grāmatoti aktīvu postenī “vērtspapīroti kredīti”. Šādi iznomātus aktīvus grāmato līzinga ņēmēja, nevis līzinga devēja bilancē, — sliktie kredīti, kas vēl nav atmaksāti vai norakstīti: par sliktajiem kredītiem uzskata kredītus, kuru atmaksas termiņš ir pagājis vai kuriem konstatēts cits vērtības samazinājums, — neapgrozāmu vērtspapīru turējumi: parāda vērtspapīru turējumi, kas nav apgrozāmi un ko nevar tirgot otrreizējā tirgū, — tirgojami kredīti: kredīti, kas faktiski kļuvuši apgrozāmi, tiek klasificēti aktīvu postenī “vērtspapīroti kredīti”, ja nav pierādījumu to tirdzniecībai otrreizējā tirgū. Pretējā gadījumā tos klasificē kā “parāda vērtspapīrus”, — pakārtotie parādi noguldījumu vai kredītu veidā: pakārtotie parāda instrumenti nodrošina pakārtotus prasījumus pret emitentiestādi, kurus var īstenot tikai pēc tam, kad apmierināti visi augstāka statusa prasījumi, tādējādi tie iegūst dažas pašu kapitāla īpašības. Atkarībā no finanšu instrumenta raksturīgajām pazīmēm statistikas vajadzībām pakārtotos parādus klasificē kā “vērtspapīrotus kredītus” vai kā “parāda vērtspapīrus”. Ja FIS statistikas vajadzībām visu veidu pakārtoto parādu turējumus uzrāda kā vienu skaitli, šis skaitlis jāiekļauj postenī “parāda vērtspapīri”, pamatojoties uz to, ka pakārtotais parāds galvenokārt ir vērtspapīru veidā, nevis kredīti, — datus par vērtspapīrotajiem aizdevumiem sniedz to nominālvērtībā pat tad, ja tie no iniciatora nopirkti par citādu cenu. Nominālvērtības un iegādes cenas starpības atbilstošo pozīciju iekļauj postenī “pārējie pasīvi”. Šajā postenī vērtspapīrotos aizdevumus iekļauj neatkarīgi no tā, vai parastā grāmatvedības prakse prasa kredītu iekļaušanu FIS bilancē. 3. Parāda vērtspapīri Parāda vērtspapīru turējumi, kas ir apgrozāmi finanšu instrumenti, kas kalpo kā parāda pierādījumi un parasti tiek tirgoti otrreizējā tirgū vai kurus var slēgt, tirgū veicot pretēju darījumu, un kas turētājam nepiešķir īpašumtiesības emitentiestādē. Šajā postenī tiek iekļauti: — vērtspapīru turējumi, kas turētājam dod beznosacījuma tiesības uz fiksētu vai līgumā noteiktu ienākumu procentu maksājumu veidā un/vai norādītu fiksētu summu konkrētā dienā (vai dienās) vai sākot ar dienu, kas noteikta emisijas brīdī, — kredīti, kas kļuvuši apgrozāmi regulētā tirgū, t. i., tirgojamie kredīti, ja ir apliecinājums par otrreizējā tirgus tirdzniecību, t. sk. tirgus uzturētāju pastāvēšanu, un finanšu aktīvs tiek bieži kotēts, ko pierāda pieprasījuma un piedāvājuma attiecība. Pretējā gadījumā tie jāklasificē kā “vērtspapīroti kredīti”, — pakārtotie parādi parāda vērtspapīru veidā. Vērtspapīri, kas aizdoti, veicot vērtspapīru aizdošanas darījumu, vai pārdoti saskaņā ar repo līgumiem, paliek sākotnējā īpašnieka bilancē (un netiek grāmatoti pagaidu ieguvēja bilancē), ja ir stingra apņemšanās veikt reverso operāciju un nevis tikai iespēja to darīt. Ja pagaidu ieguvējs pārdod saņemtos vērtspapīrus, šo pārdošanu grāmato kā tiešo darījumu ar vērtspapīriem, un pagaidu ieguvēja bilancē to grāmato kā negatīvu pozīciju vērtspapīru portfelī. Šajā postenī iekļauj vērtspapīrotos parāda vērtspapīru turējumus neatkarīgi no tā, vai parastā grāmatvedības prakse prasa vērtspapīru iekļaušanu FIS bilancē. 4. Pārējie vērtspapīrotie aktīvi Šajā postenī iekļauj vērtspapīrotos aktīvus, kas netiek iekļauti 2. un 3. kategorijā, piemēram, saņemamos nodokļus vai komerckredītus, neatkarīgi no tā, vai parastā grāmatvedības prakse prasa aktīvu iekļaušanu FIS bilancē. 5. Pašu kapitāls un ieguldījumu fondu akcijas/daļas Finanšu aktīvi, kas apliecina īpašuma tiesības sabiedrībās vai kvazisabiedrībās. Šādi finanšu aktīvi parasti turētājiem dod tiesības saņemt daļu sabiedrības vai kvazisabiedrības peļņas un daļu no neto aktīviem tās likvidācijas gadījumā. Šajā postenī iekļauj biržas sarakstā iekļautas un neiekļautas akcijas, citu pašu kapitālu, naudas tirgus fondu (NTF) akcijas/daļas un IF, izņemot NTF, akcijas/daļas. Pašu kapitāla vērtspapīri, kas aizdoti vērtspapīru aizdevuma darījumu ietvaros vai pārdoti uz repo līguma pamata, saskaņā ar noteikumiem tiek klasificēti kā “parāda vērtspapīri” (3. kategorija). 6. Atvasinātie finanšu instrumenti Atvasinātie finanšu instrumenti ir finanšu instrumenti, kas saistīti ar konkrētu finanšu instrumentu, rādītāju vai preci un ar kuru starpniecību iespējama konkrētu finanšu risku patstāvīga tirdzniecība finanšu tirgos. Šajā postenī tiek iekļauti: — iespēju līgumi, — garantijas (warrants), — biržā tirgotie nākotnes līgumi, — ārpusbiržas nākotnes līgumi, — mijmaiņas līgumi, — kredīta atvasinātie instrumenti. Atvasinātos finanšu instrumentus to tirgus vērtībā grāmato bilancē, ievērojot bruto principu. Individuālus atvasināto instrumentu līgumus ar pozitīvu tirgus vērtību grāmato bilances aktīvu pusē, bet līgumus ar negatīvu tirgus vērtību grāmato bilances pasīvu pusē. Bruto nākotnes saistības, kas izriet no atvasināto instrumentu līgumiem, netiek grāmatotas bilancē. Šajā postenī neiekļauj atvasinātos finanšu instrumentus, kuri bilancē netiek grāmatoti saskaņā ar nacionālajiem noteikumiem. 7. Nefinašu aktīvi (t. sk. pamatlīdzekļi) Materiālie un nemateriālie aktīvi, kas nav finanšu aktīvi. Pamatlīdzekļi ir nefinanšu aktīvi, kurus FIS atkārtoti vai pastāvīgi izmanto ilgāk nekā vienu gadu. Šajā postenī ietver mājokļus un citas ēkas un būves, mašīnas un iekārtas, vērtslietas un intelektuālā īpašuma objektus, tādus kā datoru programmatūra un datubāzes. 8. Pārējie aktīvi Šis ir atlikuma postenis bilances aktīvu pusē, kas definēts kā “citur neiekļauti aktīvi”. Šeit var tikt iekļauti: — par noguldījumiem un kredītiem saņemamie uzkrātie procenti, — par parāda vērtspapīriem uzkrātie procenti, — ar FIS pamatdarbību nesaistītie debitoru parādi.

PASĪVU KATEGORIJAS Kategorija Galveno pazīmju apraksts 9. Saņemtie kredīti un noguldījumi Summas, ko FIS ir parādā kreditoriem, kas nav tās summas, kuras rodas no apgrozāmu vērtspapīru emisijas. Šo posteni veido: — kredīti: FIS piešķirtie kredīti, kurus apliecina apgrozāmi dokumenti vai kuriem nav dokumentāra apliecinājuma, — FIS emitēti neapgrozāmi parāda instrumenti: emitēti neapgrozāmi parāda instrumenti parasti tiek klasificēti kā “noguldījumu saistības”. FIS emitēti neapgrozāmi instrumenti, kas vēlāk kļūst apgrozāmi un ko var tirgot otrreizējos tirgos, tiek pārklasificēti kā “parāda vērtspapīri”, — repo un repo līdzīgās operācijas ar nodrošinājumu skaidrā naudā: atbilstošais postenis skaidrai naudai, kas saņemta apmaiņā pret vērtspapīriem, ko par attiecīgu cenu pārdevusi FIS, stingri apņemoties atpirkt tos pašus (vai līdzīgus) vērtspapīrus par fiksētu cenu konkrētā dienā nākotnē. Summas, ko FIS saņēmusi apmaiņā pret vērtspapīriem, kas nodoti trešai personai (“pagaidu ieguvējs”), klasificējamas šeit, ja tā stingri apņēmusies veikt pretēju operāciju, nevis ja tikai pastāv iespēja to darīt. Tas nozīmē, FIS saglabā visus riskus uz attiecīgajiem vērtspapīriem un guvumus no tiem darījuma laikā, — nodrošinājums skaidrā naudā, kas saņemts apmaiņā pret vērtspapīru aizdevumu: summas, ko saņem apmaiņā pret vērtspapīriem, kas uz laiku pārvesti trešai personai vērtspapīru aizdevuma darījumā pret nodrošinājumu skaidrā naudā, — skaidrā nauda, kas saņemta darījumos, kuros apmaiņā pret nodrošinājumu skaidrā naudā uz laiku tiek nodots zelts. 10. Emitētie parāda vērtspapīri FIS emitētie vērtspapīri, izņemot pašu kapitālu, kas parasti ir apgrozāmi un otrreizējā tirgū tirgoti instrumenti vai kuru pozīcijas var slēgt, tirgū veicot pretēju darījumu, un kas turētājam nepiešķir īpašumtiesības emitenta iestādē. Cita starpā šeit tiek iekļauti vērtspapīri, kas emitēti kā: — ar aktīviem nodrošināti vērtspapīri, — kredītriskam piesaistītas parādzīmes, — apdrošināšanai piesaistīti vērtspapīri. 11. Kapitāls un rezerves Pārskatu sniegšanas shēmas vajadzībām šajā kategorijā ietilpst summas, kas rodas no FIS pašu kapitāla emisijas akcionāriem/dalībniekiem vai citiem īpašniekiem, kas atspoguļo turētāja FIS īpašumtiesības, un parasti tās ir tiesības uz peļņas daļu un likvidācijas gadījumā – uz daļu no pašu kapitāla. Šeit tiek iekļauti arī naudas līdzekļi, ko veido nesadalītā peļņa, vai naudas līdzekļi, ko FIS rezervējušas paredzamiem maksājumiem un saistībām nākotnē. Šeit tiek iekļauts: — pašu kapitāls, — nesadalītie ieņēmumi vai naudas līdzekļi, — speciāli un vispārīgi uzkrājumi kredītiem, vērtspapīriem un citu veidu aktīviem, — vērtspapīrošanas fondu daļas. 12. Atvasinātie finanšu instrumenti Sk. 6. kategoriju. 13. Pārējie pasīvi Šis ir atlikuma postenis bilances pasīvu pusē, kas definēts kā “citur neiekļauti pasīvi”. Šeit var tikt iekļauti: — par kredītiem un noguldījumiem maksājamie uzkrātie procenti, — par emitētajiem parāda vērtspapīriem maksājamie uzkrātie procenti, — kreditoru parādi, kas nav saistīti ar FIS pamatdarbību, t. i., summas, kas jāmaksā piegādātājiem, nodokļi, algas, sociālie maksājumi u. c., — uzkrājumi saistībām pret trešām personām, t. i., pensijas, dividendes u. c., — neto pozīcijas, kas izriet no vērtspapīru aizdošanas bez nodrošinājuma skaidrā naudā, — neto summas, kas maksājamas saistībā ar nākotnes norēķiniem par vērtspapīru darījumiem, — novērtēšanas korekciju pretvērtības, t. i., kredītu nominālvērtība, no kuras atņemta pirkšanas cena. Par emitētajiem parāda vērtspapīriem maksājamiem uzkrātajiem procentiem nepieciešams atsevišķs apakšpostenis “t. sk.”, ja vien attiecīgā NCB nepiešķir atbrīvojumu, kas paredz, ka dati var tikt atvasināti vai aplēsti no alternatīviem avotiem.