3)

regulas 14. pantu aizstāj ar šādu: “14. pants Revīzijas 1. Lai sniegtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (*1) 59. panta 5. punkta otrajā daļā minēto atzinumu, revīzijas iestāde veic sistēmu revīzijas, izdevumu revīzijas un pārskatu revīzijas. 2. Lai sniegtu pamatotu pārliecību par to, ka saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 514/2014 44. pantu Komisijai iesniegtajā gada atlikuma maksājuma pieprasījumā iekļautie finanšu dati ir likumīgi un pareizi, sistēmas revīzijās pārbauda, vai atbildīgās iestādes pārvaldības un kontroles sistēmas ir darbojušās efektīvi. Pamatojoties uz šīm sistēmu revīzijām, revīzijas iestāde pārbauda atbilstību galvenajām prasībām, kas paredzētas Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2015/378 (*2) pielikumā, un to, vai atbildīgā iestāde joprojām atbilst šīs regulas I pielikumā paredzētajiem izraudzīšanas kritērijiem. 3. Izdevumu revīzijas tiek veiktas par katru finanšu gadu, izskatot atbilstīgu izlasi, kas sagatavota, pamatojoties uz finanšu datiem, kurus atbildīgā iestāde pēc visu Regulas (ES) Nr. 514/2014 27. pantā un Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2015/840 (*3) minēto kontroļu pabeigšanas uzskata par attiecināmajiem datiem (turpmāk “pārskatu projekts”). Finanšu dati ietver visu veidu maksājumus, ko atbildīgā iestāde veikusi attiecīgajā finanšu gadā, kā definēts Regulas (ES) Nr. 514/2014 38. pantā, tai skaitā tie ietver avansa maksājumus, starpposma maksājumus, galīgos maksājumus un maksājumus, kuri attiecas uz tehnisko palīdzību un darbības atbalstu. Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonda gadījumā finanšu dati ietver arī pārcelto, pārvietoto, pārsūtīto vai likumīgi uzņemto personu skaitu. Izdevumu revīzijas: — tiek veiktas, pamatojoties uz apliecinošiem dokumentiem, ar ko nodrošina revīzijas izsekojamību, un revīzijās pārbauda pārskatu projektā ietverto finanšu datu likumību un pareizību, — attiecīgā gadījumā – ietver saņēmējiem radušos izdevumu pārbaudes uz vietas, tai skaitā mutatis mutandis pārbaudes uz vietas attiecībā uz maksājumiem, kas veikti tehniskās palīdzības un darbības atbalsta ietvaros, — attiecīgā gadījumā – pārbauda atbilstību prasībām, kas pārceltajām personām noteiktas saskaņā ar Padomes Lēmumiem (ES) 2015/1523 un (ES) 2015/1601, pārvietotajām personām – saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 516/2014 17. pantu, pārsūtītajām personām – saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 516/2014 18. pantu un likumīgi uzņemtajām personām – saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES) 2015/1601, proti, personām, attiecībā uz kurām ir pieprasīts vienreizējs maksājums, — pārbauda tādu maksājumu precizitāti un pilnīgumu, kuri veikti saņēmējiem un kurus atbildīgā iestāde reģistrējusi savās grāmatvedības sistēmās, un pārbauda arī revīzijas izsekojamības saskaņojumus visos līmeņos. Ja revīzijas iestāde atklāj, ka kļūdu īpatsvars pārskatu projektā ir būtisks vai ka konstatētās problēmas pēc savas būtības izrādās sistēmiskas un tāpēc rada risku citiem maksājumiem, kas finansēti ar valsts programmu, tā nodrošina, ka tiek veikta turpmāka pārbaude, tostarp – attiecīgā gadījumā – papildu revīzijas, lai noteiktu šādu problēmu apmēru. Maksimālais būtiskuma līmenis ir 2 % no Savienības ieguldījuma, kas norādīts pārskata projektā sniegtajos finanšu datos. Revīzijas iestāde atbildīgajai iestādei ierosina nepieciešamās korektīvās darbības un attiecīgā gadījumā arī vienotas likmes finanšu korekcijas atbilstīgi Īstenošanas regulai (ES) 2015/378. Revīzijas iestāde par izdevumu revīzijas rezultātiem, attiecīgiem ieteikumiem un korektīviem pasākumiem ziņo 14. panta 8. punktā minētajā gada kontroles ziņojumā. 4. Revīzijas iestāde saskaņā ar starptautiski pieņemtiem revīzijas standartiem nosaka metodi, kā veidot atbilstīgu izlasi, t. i., nosaka atlases metodi. Atlases metode dod revīzijas iestādei iespēju aprēķināt kopējo kļūdu īpatsvaru attiecīgā finanšu gada pārskatu projektā. Revīzijas iestāde 14. panta 8. punktā minētajā gada kontroles ziņojumā dokumentē savu profesionālo lēmumu, saskaņā ar kuru ir noteikta statistiskas vai nestatistiskas atlases metode un piemērojamie atlases parametri. Revīzijas iestāde glabā informāciju par atlases metodiku, kas izmantota plānošanas, atlases, izmēģinājuma un izvērtējuma posmos, lai tādējādi pierādītu izvēlētās atlases metodes piemērotību. Ja statistiskas atlases metodi izmantot nevar, tad, pamatojoties uz revīzijas iestādes profesionālo lēmumu, drīkst izmantot nestatistiskas atlases metodi. Ikviena nestatistiskas atlases metode paredz izlases vienumu atlasi pēc nejaušības principa un aptver vismaz 10 % no pārskata projektā iekļautajiem finanšu datiem. Izvēlētā atlases metode un izlases lielums dod revīzijas iestādei iespēju izdarīt secinājumus par visu datu kopu, no kuras veidota attiecīgā izlase. Šajā nolūkā un attiecīgā gadījumā revīzijas iestāde drīkst stratificēt finanšu datus, iedalot tos stratos, proti, tādu izlases vienību grupās, kurām ir līdzīgas īpašības. Ja revīzijas izlasē ir iekļauti starpposma maksājumi un/vai galīgie maksājumi, ar kuriem nokārtoti iepriekšējo finanšu gadu pārskatos deklarētos avansa maksājumus, uz šiem avansa maksājumiem attiecas izdevumu revīzijas tvērums. Tomēr, lai 14. panta 8. punktā minētajā gada kontroles ziņojumā aizpildītu 10.2. tabulu “Izdevumu revīzijas rezultāti”, kļūdu īpatsvarus un revīzijas apjomu aprēķina, pamatojoties tikai uz revīzijas izlasi, kura sagatavota no finanšu datiem, kas sniegti kārtējā finanšu gada pārskatu projektā. 5. Pārskatu revīzija tiek veikta, lai nodrošinātu pietiekamu pārliecību par to, ka gada pārskati (turpmāk “galīgie pārskati”) sniedz patiesu un objektīvu priekšstatu par finanšu datiem, kas ziņoti gada atlikuma maksājuma pieprasījumā, kuru atbildīgā iestāde Komisijai ir iesniegusi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 514/2014 44. pantu. Lai noteiktu, vai galīgajos pārskatos norādītā informācija ir patiesa un objektīva, revīzijas iestāde pārbauda, vai finanšu dati un saņemtie un atbildīgās iestādes sagatavotajos pārskatos iegrāmatotie publiskie ieguldījumi finanšu gadā grāmatvedības sistēmā ir iegrāmatoti pareizi un atbilst apliecinošajai grāmatvedības uzskaitei, ko uztur atbildīgā iestāde. Pamatojoties uz šiem pārskatiem, revīzijas iestāde jo īpaši veic šādas darbības: a) pārbauda, vai finanšu datu kopējā summa, kas norādīta gada atlikuma maksājuma pieprasījumā, atbilst summai, kas ierakstīta atbildīgās iestādes grāmatvedības sistēmā, un atšķirību gadījumā pārbauda, vai par saskaņošanas summām ir sniegti pienācīgi paskaidrojumi; b) pārbauda, vai atsauktās un atgūtās summas, atgūstamās summas un neatgūstamās summas finanšu gada beigās atbilst atbildīgās iestādes grāmatvedības sistēmā ievadītajām summām un ir pamatotas ar atbildīgās iestādes dokumentētiem lēmumiem; c) pārliecinās par to, vai atbildīgā iestāde ir veikusi administratīvas, finanšu un darbības kontroles uz vietas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 514/2014 27. pantu un Īstenošanas regulu (ES) 2015/840. Pārbaudes, kas minētas a), b) un c) apakšpunktā, var veikt izlases veidā. Lai sniegtu atzinumu, kas minēts Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 59. panta 5. punkta otrajā daļā, revīzijas iestāde atlikušo kļūdu īpatsvaru aprēķina, pamatojoties uz kopējo kļūdu īpatsvaru, kas noteikts izdevumu revīzijās un pārskatu revīzijas rezultātos. Atlikušā kļūdu īpatsvara aprēķinu dokumentē 8. punktā minētajā gada kontroles ziņojumā. 6. Ja pēc visa revīzijas darba pabeigšanas revīzijas iestādes izdarītie revīzijas konstatējumi liecina par būtiskām nepilnībām, kas ir saistītas ar atbildīgās iestādes pārvaldības un kontroles sistēmu darbības efektivitāti, revīzijas iestāde: a) saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) 2015/378 izvērtē, kādu finanšu ietekmi šīs nepilnības rada; b) sniedz atbildīgajai iestādei atbilstīgus ieteikumus korekcijas un novēršanas pasākumu veikšanai; c) uzrauga to, kā atbildīgā iestāde īsteno b) apakšpunktā minētos pasākumus, un pārliecinās, vai ir ieviests rīcības plāns pārvaldības un kontroles sistēmu efektīvas darbības atjaunošanai. 7. Saskaņā ar 3. panta 2. punktu revīzijas iestāde paziņo savus konstatējumus izraudzītājai iestādei, tostarp savā atzinumā norādot, vai atbildīgā iestāde joprojām atbilst izraudzīšanas kritērijiem. 8. Revīzijas iestāde nodrošina, ka visa informācija, kura attiecas uz ar 1., 2., 3., 4., 5., 6. un 7. punktā minētajām revīzijas darbībām, tiek pienācīgi paziņota Komisijai. Šajā nolūkā revīzijas iestāde sagatavo gada kontroles ziņojumu, kurā izklāsta revīzijas darba galvenos konstatējumus. Gada kontroles ziņojumu sagatavo saskaņā ar šīs regulas pielikumā sniegto paraugu un Komisijai nosūta, izmantojot Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 802/2014 2. pantā minēto elektronisko datu apmaiņas sistēmu. Gada kontroles ziņojumu Komisijai nosūta ne vēlāk kā trīs darba dienu laikā pēc tam, kad atbildīgā iestāde Komisijai ir iesniegusi gada atlikuma maksājuma pieprasījumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 514/2014 44. pantu. (*1) Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.)." (*2) Komisijas 2015. gada 2. marta Īstenošanas regula (ES) 2015/378, ar ko paredz noteikumus par to, kā piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 514/2014 attiecībā uz ikgadējās grāmatojumu noskaidrošanas procedūras un atbilstības noskaidrošanas procedūras īstenošanu (OV L 64, 7.3.2015., 30. lpp.)." (*3) Komisijas 2015. gada 29. maija Īstenošanas regula (ES) 2015/840 par kontrolēm, ko veic atbildīgās iestādes saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 514/2014, ar ko paredz vispārīgus noteikumus Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondam un finansiālā atbalsta instrumentam policijas sadarbībai, noziedzības novēršanai un apkarošanai un krīžu pārvarēšanai (OV L 134, 30.5.2015., 1. lpp.).”;"