LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 302/1

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1031/2010

2010. gada 12. novembra

par siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju kvotu izsoļu laika grafiku, administrēšanu un citiem aspektiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK, ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 13. oktobra Direktīvu 2003/87/EK, ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā un groza Padomes Direktīvu 96/61/EK (1), un īpaši tās 3.d panta 3. punktu un 10. panta 4. punktu,

tā kā:

(1) Direktīvu 2003/87/EK pārskatīja un grozīja ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 19. novembra Direktīvu 2008/101/EK, ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK, lai aviācijas darbības iekļautu Kopienas siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā (2), un Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Direktīvu 2009/29/EK, ar ko Direktīvu 2003/87/EK groza, lai uzlabotu un paplašinātu Kopienas siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju kvotu tirdzniecības sistēmu (3). Direktīvas 2003/87/EK pārskatīšanas gaitā nosprieda, ka viens no ieviešamajiem uzlabojumiem ir tāds, ka izsolēm jākļūst par kvotu piešķiršanas pamatprincipu, jo izsoles ir visvienkāršākais un pēc vispārpieņemtajiem uzskatiem visekonomiskākais kvotu piešķiršanas paņēmiens. Efektīva emisiju kvotu tirdzniecības sistēma pamatojas uz nepārprotamiem oglekļa cenu signāliem, lai panāktu siltumnīcas efekta izraisošo gāzu emisiju samazinājumu ar vismazākajām izmaksām. Izsoles sekmētu un nostiprinātu šādus oglekļa cenu signālus.

(2) Direktīvas 2003/87/EK 10. panta 1. punktā paredzēts, ka dalībvalstīm ir jāizsola minētās direktīvas III nodaļas kvotas, kas nav piešķirtas bez maksas. Tādējādi dalībvalstīm kvotas, kas nav piešķirtas bez maksas, ir jāizsola. Dalībvalstis nedrīkst izmantot nekādus citus kvotu piešķiršanas paņēmienus, un tās arī nedrīkst bez maksas nepiešķirtās kvotas paturēt vai anulēt, kā alternatīvu to izsolīšanai.

(3) Direktīvas 2003/87/EK 10. panta 4. punktā ir izvirzīti vairāki mērķi attiecībā uz izsoles procesu. Procesam ir jābūt paredzamam, jo īpaši attiecībā uz izsoļu laika grafiku un secību, kā arī attiecībā uz prognozētajiem pieejamo kvotu apjomiem. Izsolēm jābūt tādām, lai nodrošinātu, ka mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, kas iesaistījušies emisiju tirdzniecības sistēmā, ir nodrošināta pilnīga, godīga un taisnīga pieeja, ka mazajiem emitentiem tiek nodrošināta pieeja kvotām, ka visiem dalībniekiem vienlaicīgi ir pieejama informācija, ka dalībnieki nerada šķēršļus izsoles norisei un ka izsoļu organizēšana un piedalīšanās tajās ir rentabla, un ka nerodas pārmērīgi administratīvie izdevumi.

(4) Šie mērķi jāskata Direktīvas 2003/87/EK pārskatīšanas vispārējo uzdevumu kontekstā, kuri ietver, inter alia, lielāku saskaņotību, konkurences šķēršļu novēršanu un labāku prognozējamību, kas nostiprinātu oglekļa cenu signālus, lai panāktu emisiju samazināšanu ar vismazākajām izmaksām. Var apgalvot, ka intensīvākai emisiju samazināšanai ir jābūt pēc iespējas efektīvākai no ekonomikas viedokļa, balstoties uz pilnībā saskaņotiem kvotu piešķiršanas nosacījumiem visā Savienībā.

(5) Direktīvas 2003/87/EK 3.d panta 1. punktā paredzēts, ka no 2012. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 31. decembrim jāizsola 15 % 2003/87/EK II nodaļas kvotu, savukārt 3.d panta 2. punktā paredzēts, ka pēc 2013. gada 1. janvāra ir jāizsola tāds pats procentuālais daudzums Direktīvas 2003/87/EK II nodaļas kvotu. Direktīvas 3.d panta 3. punktā paredzēts, ka jāpieņem regula, kurā ir sīki izstrādāti noteikumi par to, kā dalībvalstis saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 3.d panta 1. un 2. punktu vai 3.f panta 8. punktu izsola II nodaļas kvotas, kas nav jāpiešķir bez maksas.

(6) Saskaņā ar viedokli, ko apspriedēs pirms šīs regulas pieņemšanas pauda vairums ieinteresēto personu, lielākās daļas dalībvalstu nostāju un Komisijas veikto ietekmes novērtējumu kopēja izsoļu infrastruktūra, kurā ar izsoļu rīkošanu nodarbojas kopēja izsoles platforma, ir vislabākais veids, kā sasniegt Direktīvas 2003/87/EK pārskatīšanas mērķus. Izmantojot šādu pieeju, netiek pieļauti nekādi iekšējā tirgus traucējumi. Šāda pieeja nodrošina vislielāko ekonomisko efektivitāti un dod iespēju piešķirt kvotas izsoles ceļā, balstoties uz pilnībā saskaņotiem nosacījumiem visā Savienībā. Turklāt izsoļu rīkošana ar kopējas izsoles platformas starpniecību ir labākais veids, kā dot noteiktākus oglekļa cenu signālus uzņēmumiem, ka tiem ir jāpieņem lēmumi par ieguldījumiem, kas nepieciešami, lai samazinātu siltumnīcas efekta izraisošo gāzu emisijas ar vismazākajām izmaksām.

(7) Saskaņā ar viedokli, ko apspriedēs pirms šīs regulas pieņemšanas pauda vairums ieinteresēto personu, lielākās daļas dalībvalstu nostāju un Komisijas veikto ietekmes novērtējumu kopēja izsoļu infrastruktūra, kurā ar izsoļu rīkošanu nodarbojas kopēja izsoles platforma, ir arī vislabākais veids, kā sasniegt Direktīvas 2003/87/EK 10. panta 4. punkta mērķus. Šāda pieeja ir izmaksu ziņā visefektīvākais paņēmiens, lai izsolītu kvotas, neradot lieku administratīvu slogu, kādu neizbēgami radītu vairākas izsoles infrastruktūras. Tas ir vislabākais veids, kā gan de iure, gan de facto nodrošināt brīvu, pārredzamu un nediskriminējošu piekļuvi izsolēm. Šāda kopēja pieeja nodrošinātu izsoļu kalendāra prognozējamību un vairotu oglekļa cenu signālu nepārprotamību. Kopēja izsoles infrastruktūra ir īpaši svarīga, lai nodrošinātu vienlīdzīgu piekļuvi maziem un vidējiem uzņēmumiem, uz kuriem attiecas emisijas kvotu tirdzniecības sistēma, un piekļuvi mazajiem emitētājiem. Tieši šādus uzņēmumus sevišķi apgrūtinātu nepieciešamība iepazīties ar vairāku izsoles platformu darbību un reģistrēties un darboties vairākās platformās. Kopēja izsoles platforma sekmētu to, ka tajā piedalās pēc iespējas vairāk dalībnieku no visas Savienības, kas savukārt ir labākais veids, kā samazināt risku, ka dalībnieki var kaitēt izsolēm, izmantojot tās kā līdzekli nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai, terorisma finansēšanai, noziedzīgām darbībām vai tirgus ļaunprātīgai izmantošanai.

(8) Tomēr, lai mazinātu risku, ka konkurence oglekļa tirgū varētu sarukt, šajā regulā paredzēta iespēja, ka dalībvalstis var izvēlēties nepiedalīties kopējā izsoles platformā, bet gan iecelt pašas savas izsoles platformas, ar nosacījumu, ka šādām izsoles platformām jābūt iekļautām šīs regulas pielikumā. Atsevišķo platformu sarakstā iekļauj, ja attiecīgā dalībvalsts par to paziņojusi Komisijai. Tomēr šāda iespēja neizbēgami nozīmē, ka izsoles process nebūs pilnībā saskaņots, tāpēc šajā regulā noteiktā kārtība, apspriežoties ar ieinteresētajām personām, ir jāpārskata sākotnējā piecu gadu periodā, lai ieviestu grozījumus, ko uzskata par nepieciešamiem, ņemot vērā gūto pieredzi. Kad no dalībvalsts ir saņemts paziņojums saistībā ar atsevišķo platformu, Komisija bez liekas kavēšanās rīkojas saistībā ar minētās atsevišķās platformas iekļaušanu sarakstā.

(9) Turklāt jāparedz iespēja dalībvalstij pieprasīt izsoles uzraugam sagatavot ziņojumu par tās izsoles platformas darbību, ko tā grasās iecelt, piemēram, kad tiek sagatavoti kādi šīs regulas grozījumi par atsevišķo platformu iekļaušanu sarakstā. Turklāt izsoles uzraugam ir jāizvērtē, vai visas izsoles platformas atbilst šīs regulas noteikumiem un Direktīvas 2003/87/EK 10. panta 4. punkta mērķiem, un par to jāziņo dalībvalstīm, Komisijai un attiecīgajai izsoles platformai. Šādā izvērtējumā jāiztirzā arī izsoļu ietekme uz izsoļu platformu vietu otrreizējā tirgū. Lai nepieļautu, ka dalībvalstis, kas piedalās izsolēs, negribēdamas “iestrēgst” kādā izsoles platformā pēc tam, kad beidzies termiņš, uz kuru izsoles platforma iecelta, jebkādā izsoles platformas iecelšanas līgumā ir jāparedz attiecīgi noteikumi, ka izsoles platformai visi izsoļu rīkošanai nepieciešamie materiālie un nemateriālie aktīvi ir jānodod izsoles platformas pēctecim.

(10) Jautājumi saistībā ar to, kādam jābūt izsoles platformu skaitam un kādas struktūras var kļūt par izsoles platformu, ir pamatā šīs regulas noteikumiem par prognozējamu izsoļu kalendāru, kā arī noteikumiem par piekļuvi izsolēm un izsoļu iekārtojumu, noteikumiem par nodrošinājuma pārvaldību, maksājumiem, kvotu piegādi un izsoļu pārraudzību. Šādus noteikumus Komisija nevar ieviest kā pilnībā saskaņotu regulējumu, ja tai nav zināms izsoles platformu skaits un to struktūru specifiskās iespējas, kas izvēlētas izsoļu rīkošanai. Tāpēc ar šo regulu pieņemtie pasākumi ir balstīti uz izsolēm, kuras rīko, izmantojot kopēju izsoles platformu, un tajā paredz procedūru, lai noskaidrotu, cik un kādas citas izsoles platformas kāda dalībvalsts var nolemt izmantot.

(11) Ņemot vērā 10. apsvērumā izklāstītos ierobežojumus, ir lietderīgi paredzēt, ka uz atsevišķo izsoles platformu iekļaušanu šīs regulas pielikumā attiecina nosacījumus vai pienākumus. Atsevišķās platformas iekļaušana šīs regulas pielikumā neskar Komisijas pilnvaras ierosināt kādas izsoles platformas svītrošanu no saraksta, jo īpaši gadījumos, ja nav ievēroti šīs regulas noteikumi vai Direktīvas 2003/87/EK 10. panta 4. punkta mērķi. Ja atsevišķā platforma nav iekļauta sarakstā, attiecīgajai dalībvalstij savas kvotas jāizsola ar kopējās izsoles platformas starpniecību. Komisijai regulā, kas pieņemta saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 19. panta 3. punktu, jāparedz pasākumi, lai apturētu ar kvotu izsoli saistīto procesu norisi gadījumos, kad atsevišķā platforma ir pārkāpusi šo regulu vai nav ievērojusi Direktīvas 2003/87/EK 10. panta 4. punktā izklāstītos mērķus.

(12) Sīki izstrādātos noteikumus par izsoles procesu, ko organizē atsevišķā izsoles platforma, būtu jāizvērtē Komisijai un būtu jāapspriež ar Direktīvas 2003/87/EK 23. panta 3. punktā minēto komiteju saskaņā ar regulatīvo kontroles procedūru, kā paredzēts Direktīvas 2003/87/EK 10. panta 4. punktā. Šāda izvērtēšana ir nepieciešama, lai nodrošinātu, ka uz atsevišķās platformas iecelšanu, ko tikai valsts līmenī veic dalībvalsts, kura izvēlējusies iecelt savu atsevišķu izsoles platformu, attiecas tikpat rūpīga kontroles procedūra kā tā, ko piemēro, kad ieceļ kopējo izsoles platformu, īstenojot šajā regulā paredzēto kopīgo rīcību. Dalībvalstis, kas piedalās kopējās izsoles platformas kopīgajā iepirkumā, to darīs kopā ar Komisiju, kas iesaistīta visā procesā. Turklāt dalībvalstīm, kas izvēlējušās atsevišķu izsoles platformu, kopīgajā iepirkuma procesā tiks piešķirts novērotāja statuss saskaņā ar noteikumiem, par ko vienojusies Komisija un tās dalībvalstis, kas piedalās kopīgajā iepirkumā.

(13) Šī regula piemērojama Direktīvas 2003/87/EK II nodaļas un III nodaļas kvotu izsolēm, attiecīgi, sākot ar 2012. gada 1. janvāri un 2013. gada 1. janvāri. Tā piemērojama arī jebkādām Direktīvas 2003/87/EK III nodaļas kvotu izsolēm pirms 2013. gada, ja tas nepieciešams, lai nodrošinātu oglekļa un elektroenerģijas tirgu pareizu darbību.

(14) Vienkāršības un pieejamības labad jānodrošina, ka izsolītajām kvotām jābūt pieejamām ne vēlāk kā piecu tirdzniecības dienu laikā. Šādi īsi piegādes termiņi ierobežotu jelkādu iespējamo negatīvo ietekmi uz konkurenci starp izsoles platformām un kvotu tirdzniecības vietām otrreizējā tirgū. Turklāt īsi piegādes termiņi ir vienkāršāki, sekmē plašāku līdzdalību (tādējādi mazinot tirgus ļaunprātīgas izmantošanas risku) un labāk nodrošina piekļuves iespējas sistēmā iesaistītajiem mazajiem un vidējiem uzņēmumiem un mazajiem emitentiem. Tā vietā, lai izsolēs nodrošinātu standartizētus un nestandartizētus nākotnes līgumus, tirgus var piedāvāt optimālus risinājumus, kā reaģēt uz pieprasījumu pēc atvasinātiem finanšu instrumentiem uz kvotu bāzes. Ir lietderīgi nodrošināt, ka izvēli starp divdienu tagadnes līgumiem un piecdienu standartizētiem nākotnes līgumiem izdara izsoles platformas iecelšanas laikā, lai izvērtētu, kāds ir optimālais un piemērotākais izsolāmais produkts. Lai gan divdienu tagadnes līgums nav finanšu instruments saskaņā ar Savienības tiesību aktiem finanšu tirgu jomā, piecdienu standartizēti nākotnes līgumi ir finanšu instrumenti Savienības finanšu tirgus regulējuma nozīmē.

(15) Jautājumam par to, vai izsolāmajam produktam jābūt finanšu instrumentam, ir jābūt daļai no izsoles platformas atlases procedūras, un šī izvēle jāizdara, pamatojoties uz pretendentu – iepirkuma konkursa dalībnieku – piedāvāto risinājumu izmaksu un ieguvumu vispārēju novērtējumu. Šajā novērtējumā jāaplūko tādi aspekti kā rentabilitāte, vienlīdzīgas piekļuves nodrošināšana sistēmā iesaistītajiem MVU un mazajiem emitētājiem, pienācīga aizsardzība un tirgus uzraudzība.

(16) Kamēr vēl nav pieņemti kvotu piegādāšanai nepieciešamie juridiskie pasākumi un tehniskie līdzekļi, ir lietderīgi paredzēt citas iespējas kvotu izsolīšanai. Tālab regulā paredzēta iespēja izsolīt standartizētus un nestandartizētus nākotnes līgumus ar piegādi ne vēlāk kā 2013. gada 31. decembrī. Šādi standartizēti un nestandartizēti nākotnes līgumi ir finanšu instrumenti, kas gan izsolītājam, gan solītājiem ļauj izmantot aizsardzību, kas līdzvērtīga tai, kādu nodrošina finanšu tirgiem piemērojamais regulējums. Šajā regulā standartizēti nākotnes līgumi no nestandartizētiem nākotnes līgumiem atšķiras ar to, ka par standartizētiem nākotnes līgumiem ir jāiemaksā papildu summa skaidrā naudā līdz sākotnējās maržas līmenim, bet par nestandartizētiem nākotnes līgumiem ir jāveic papildu nodrošinājums bezskaidras naudas formā līdz sākotnējās maržas līmenim. Ir lietderīgi paredzēt, ka dalībvalstis var izvēlēties, kādu finanšu produktu izmantot kvotu izsolīšanai atkarībā no tā, kādi noteikumi par papildu summu vai papildu nodrošinājumu līdz sākotnējās maržas līmenim ir vispiemērotākie to budžeta stāvoklim. Ja rastos nepieciešamība kvotu izsolīšanai izmantot šādus alternatīvus risinājumus, standartizētu un nestandartizētu nākotnes līgumu tirdzniecība provizoriski notiktu ar vienas vai divu izsoles platformu starpniecību.

(17) Ņemot vērā, ka sistēmai jābūt vienkāršai, taisnīgai un rentablai un ka ir jāsamazina tirgus ļaunprātīgas izmantošanas risks, izsolēm jānotiek vienā kārtā, tām jābūt slēgtām un ar vienotu cenu. Turklāt, ja tiek iesniegti vairāki līdzvērtīgi solījumi, uzvarējušo solījumu izvēlas pēc nejaušības principa, jo tādā gadījumā solītājiem tiek laupīta pārliecība, ka slepena vienošanās par solīto cenu būs ilgtspējīga. Var gaidīt, ka izsoles līdzsvara cena būs tuvu valdošajai cenai otrreizējā tirgū, kas nozīmē, ka, ja izsoles līdzsvara cena ir krietni zemāka par valdošo otrreizējā tirgus cenu, tas liecina, ka izsolei ir trūkumi. Ja šādai izsoles līdzsvara cenai ļautu dominēt, tiktu izkropļoti oglekļa cenas signāli, traucēta oglekļa tirgus darbība un netiktu nodrošināts, ka solītāji par kvotām samaksā taisnīgu cenu. Tāpēc šādā gadījumā izsole ir jāatceļ.

(18) Vēlams, lai izsoles notiktu samērā bieži, lai tādējādi mazinātu izsoļu iespaidu uz otrreizējā tirgus darbību, vienlaikus nodrošinot, ka izsoles ir pietiekami plašas, lai piesaistītu pienācīgu dalībnieku skaitu. Samērā biežas izsoles mazina tirgus ļaunprātīgas izmantošanas risku, jo tādējādi samazinās likmes individuālās izsolēs un solītāji var elastīgāk izmantot vēlākas izsoles, lai koriģētu savu tirgošanās pozīciju. Šo iemeslu dēļ regulā jāparedz, ka Direktīvas 2003/87/EK III nodaļas kvotas izsola vismaz reizi nedēļā. Tā kā minētās direktīvas II nodaļas kvotu apjoms ir daudz mazāks, šo kvotu izsoles ir lietderīgi rīkot vismaz reizi divos mēnešos.

(19) Lai nodrošinātu otrreizējam tirgum vajadzīgo prognozējamību, šajā regulā jāparedz šādi noteikumi un procedūras. Pirmkārt, jāparedz, ka jebkuru 2011. un 2012. gadā izsolāmo kvotu apjomi ir jānosaka iespējami drīz pēc šīs regulas pieņemšanas. Noteiktos apjomus, kā arī to, kādu izsolāmo produktu veidā kvotas izsolīs, uzskaitīs šīs regulas pielikumā. Otrkārt, regulā jāparedz skaidri un pārredzami noteikumi, kā noteikt katrā gadā izsolāmo kvotu daudzumu pēc tam. Treškārt, regulā jāparedz noteikumi un procedūras, lai katram kalendārajam gadam krietni pirms kalendārā gada sākuma varētu sastādīt sīku izsoļu kalendāru, norādot visu būtisko informāciju par katru individuālo izsoli. Pēc tam mainīt kalendāru būtu iespējams tikai nedaudzos iepriekš paredzētos gadījumos. Visi grozījumi kalendārā jāveic tā, lai tas pēc iespējas mazāk ietekmētu izsoļu kalendāra prognozējamību.

(20) Principā katrā gadā izsolāmajam kvotu apjomam jābūt vienādam ar katram gadam iedalīto kvotu apjomu. Izņēmums būtu vienīgi Direktīvas 2003/87/EK III nodaļas kvotas, kas izsolāmas 2011. un 2012. gadā. Tā kā paredzams, ka trešajā tirdzniecības periodā būs pieejamas kvotas, kas uzkrātas otrajā tirdzniecības periodā, sertificēti emisiju samazinājumi (SES) un sagaidāmais kvotu daudzums, kas pārdodamas saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10.a panta 8. punktu, ir lietderīgi šo 2011. un 2012. gada “pirmo izsoļu” ietekmi kompensēt, nosakot 2013. un 2014. gadā izsolāmo kvotu apjomu.

(21) Atbilstīgi pieprasījumam otrreizējā tirgū katrā gadā izsolāmais apjoms vienmērīgi jāsadala visam gadam.

(22) Ir nepieciešama atklāta piekļuve, lai sekmētu dalību un tādējādi nodrošinātu, ka izsoles rezultāti ir konkurences procesa iznākums. Tāpat priekšnoteikums aktīvai dalībai izsolēs un uz konkurenci balstītiem izsoļu rezultātiem ir uzticēšanās izsoles procesa integritātei, jo īpaši gadījumos, kad dalībnieki vēlas kropļot izsoles, izmantojot tās nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijai, teroristu finansēšanai, noziedzīgām darbībām vai tirgus ļaunprātīgai izmantošanai. Lai nodrošinātu izsoļu godprātīgu norisi, jāparedz, ka piekļūt izsolēm var tad, ja ir izpildīts prasību minimums attiecībā uz klienta uzticamības pārbaudes pasākumiem. Lai nodrošinātu šādu pārbaudes pasākumu rentabilitāti, tiesības pieteikties pielaidei pie dalības izsolēs piešķir viegli noskaidrojamām un pienācīgi definētām dalībnieku kategorijām, proti, stacionāro iekārtu operatoriem un gaisa kuģu ekspluatantiem, uz ko attiecas emisiju kvotu tirdzniecības sistēma, kā arī regulētām finanšu iestādēm, piemēram, ieguldījumu sabiedrībām un kredītiestādēm. Arī operatoru vai gaisa kuģu ekspluatantu uzņēmumu apvienībām, piemēram, partnerībām, kopuzņēmumiem un konsorcijiem, kas darbojas kā aģenti savu biedru vārdā, ir jābūt tiesīgiem pieteikties pielaidei pie solīšanas izsolēs. Tāpēc sākumā būtu lietderīgi ierobežot to personu loku, kam ir tiesības pieteikties pielaidei pie dalības izsolēs, neizslēdzot iespēju nākotnē šādas tiesības piešķirt arī citām dalībnieku kategorijām, ņemot vērā izsolēs gūto pieredzi vai pamatojoties uz Komisijas saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 12. panta 1.a punktu veikto pārbaudi, vai emisiju kvotu tirgus ir pienācīgi aizsargāts pret tirgus ļaunprātīgu izmantošanu.

(23) Turklāt tiesiskās noteiktības labad šajā regulā jāparedz, ka uz izsoles platformām attiecas konkrēti noteikumi, kas iekļauti Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 26. oktobra Direktīvā 2005/60/EK par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un teroristu finansēšanai (4). Tas ir jo īpaši svarīgi tāpēc, ka izsoles platformām ir jānodrošina, ka tām var piekļūt ne tikai ieguldījumu sabiedrības un kredītiestādes, bet arī iekārtu operatori un gaisa kuģu ekspluatanti, kā arī citas personas, kam atļauts solīt gan savā, gan citu vārdā, uz kuriem Direktīvas 2005/60/EK noteikumi neattiecas.

(24) Šajā regulā jāparedz, ka dalībniekiem ir tiesības piekļūt izsolēm vai nu tieši, izmantojot internetu vai atvēlētos savienojumus, vai izmantojot pilnvarotus un pārraudzītus finanšu starpniekus vai citas personas, kuras dalībvalstis pilnvarojušas solīt to pamatdarbības klientu vārdā, ja to pamatdarbība nav ieguldījumu pakalpojumu vai banku pakalpojumu sniegšana, ar nosacījumu, ka šīs citas personas īsteno tādus pašus ieguldītāju aizsardzības un klienta uzticamības pārbaudes pasākumus kā tos, kas jāveic ieguldījumu sabiedrībai.

(25) To personu sarakstu, kam ir tiesības pieteikties pielaidei pie solīšanas, papildina ar citām personām, kam ir dalībvalsts atļauja, tāpēc, lai operatoriem un gaisu kuģu ekspluatantiem sniegtu netiešu pieeju, izmantojot ne tikai finanšu starpniekus, bet arī citus starpniekus, ar kuriem tie jau ir iedibinājuši klientu attiecības, piemēram, elektroenerģijas vai degvielas piegādātājus, uz kuriem neattiecas Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīva 2004/39/EK, kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Padomes Direktīvas 85/611/EEK un 93/6/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/12/EK un atceļ Padomes Direktīvu 93/22/EEK (5) saskaņā ar minētās direktīvas 2. panta 1. punkta i) apakšpunktu.

(26) Tiesiskās noteiktības un pārredzamības labad šajā regulā jāietver sīki noteikumi par citiem izsoļu aspektiem, piemēram, lotu lielumu, iespēju atsaukt vai grozīt iesniegtos solījumus, solīšanā un maksāšanā izmantoto valūtu, to, kā tiek iesniegti un apstrādāti pieteikumi par pielaidi pie solīšanas, kā arī par šādas pielaides atteikšanu, atsaukšanu vai apturēšanu.

(27) Katrai dalībvalstij jāieceļ izsolītājs, kas ir atbildīgs par kvotu izsolīšanu tās dalībvalsts vārdā, kura to iecēlusi. Izsoles platformām jābūt atbildīgām tikai par izsoļu rīkošanu. Jāparedz iespēja, ka vairākas dalībvalstis var iecelt vienu izsolītāju. Izsolītājam neatkarīgi jādarbojas katras tās dalībvalsts vārdā, kura to iecēlusi. Izsolītājam jābūt atbildīgam par kvotu izsolīšanu izsoles platformā un par attiecīgo izsoles ieņēmumu saņemšanu un izmaksāšanu katrai dalībvalstij, kura to iecēlusi. Ir svarīgi, lai nolīgumi starp dalībvalstīm un izsolītāju būtu saderīgi ar nolīgumiem starp izsolītāju un izsoles platformu, turklāt strīdus gadījumā noteicošais būtu nolīgums starp izsolītāju un izsoles platformu.

(28) Turklāt ir nepieciešams, lai izsolītājus, ko iecēlusi dalībvalsts, kura nepiedalās kopējā izsoles platformā, bet ir iecēlusi savu izsoles platformu, pie solīšanas pielaistu ne tikai attiecīgās dalībvalsts ieceltā platforma, bet arī kopējā izsoles platforma. Ir vēlams nodrošināt netraucētu pāreju no atsevišķās izsoles platformas izmantošanas uz kopējās izsoles platformas izmantošanu, ja tas ir nepieciešams, piemēram, gadījumā, kad izsoles platforma nav iekļauta šīs regulas pielikumā.

(29) Prasība par to, ka izsoles platformai jābūt regulētam tirgum, balstās vēlmē izsoļu administrēšanai izmantot otrreizējā tirgū pieejamo organizatorisko infrastruktūru. Konkrētāk, saskaņā ar Direktīvu 2004/39/EK un saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 28. janvāra Direktīvu 2003/6/EK par iekšējās informācijas ļaunprātīgu izmantošanu un tirgus manipulācijām (tirgus ļaunprātīgu izmantošanu) (6), regulētajiem tirgiem darījumu kārtošanā ir jāpiemēro virkne drošības pasākumu. Šo drošības pasākumu vidū var minēt šādus: apzināt un pārvaldīt interešu konfliktu nelabvēlīgo ietekmi uz regulētā tirgus darbību vai tā dalībniekiem, apzināt un pārvaldīt varbūtējos riskus un ieviest efektīvus pasākumus to mazināšanai, nodrošināt sistēmas tehnisko darbību pienācīgu vadību, tostarp efektīvus ārkārtas pasākumus, lai kontrolētu sistēmas traucējumu riskus, ieviest pārskatāmus un nediskrecionārus godīgas un sakārtotas tirdzniecības noteikumus un procedūras, noteikt rīkojumu efektīvas izpildes objektīvus kritērijus, sekmēt efektīvu un savlaicīgu sistēmās veikto darījumu pabeigšanu, nodrošināt pietiekamus finanšu resursus, lai sekmētu to pienācīgu darbību, ņemot vērā tirgū noslēgto darījumu būtību un vērienu un risku apmēru un pakāpi.

(30) Prasībai, ka izsoles platformai jābūt regulētam tirgum, ir vēl citas priekšrocības. Tas ļauj izmantot tirgus organizatorisko infrastruktūru, pieredzi, iespējas un pārredzamus un obligātus tirgus darbības noteikumus. Cita starpā tas ir būtiski attiecībā uz darījumu klīringu un norēķiniem, kā arī lai uzraudzītu, vai tiek ievēroti gan paša tirgus noteikumi, gan citi juridiski pienākumi, piemēram, tirgus ļaunprātīgas izmantošanas aizliegums un prasība nodrošināt strīdu ārpustiesas izšķiršanas mehānismu. Tas ir izmaksu ziņā lietderīgi un palīdz nodrošināt izsoļu godprātīgu norisi. Ja piemēro regulēto tirgu noteikumus par interešu konfliktu, tas nozīmē, ka izsolītājam jābūt neatkarīgam no izsoles platformas, tās īpašniekiem vai tirgus dalībnieka, lai neapdraudētu regulētā tirgus pareizu darbību. Turklāt daudzi potenciālie izsoļu dalībnieki jau ir dažādu tādu regulēto tirgu locekļi vai dalībnieki, kas darbojas otrreizējā tirgū.

(31) Saskaņā ar Direktīvu 2004/39/EK regulētajiem tirgiem un to tirgus dalībniekiem atļaujas piešķir un tos uzrauga tās dalībvalsts kompetentās iestādes, kurā regulētais tirgus vai tā tirgus dalībnieks atrodas vai ir reģistrēts (t. i., piederības dalībvalsts). Neskarot attiecīgos Direktīvas 2003/6/EK noteikumus, jo īpaši kriminālsankcijas, kas paredzētas valsts tiesību aktos par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu, uz regulētajiem tirgiem attiecas piederības dalībvalsts publiskās tiesības. Tādējādi tie ir pakļauti piederības valsts administratīvo tiesu jurisdikcijai, kā paredz valsts tiesību akti. Šis regulējums attiecas uz tirdzniecību, nevis izsolēm, un tikai uz finanšu instrumentiem, nevis tagadnes līgumiem. Tāpēc tiesiskās noteiktības labad ir lietderīgi šajā regulā paredzēt, ka tā regulētā tirgus piederības dalībvalsts, kuru ieceļ par izsoles platformu, nodrošina, ka ar tās tiesību aktiem attiecīgās minētā regulējuma daļas tiek attiecinātas arī uz izsolēm, ko rīko tās jurisdikcijā esoša izsoles platforma. Turklāt šajā regulā jāparedz, ka izsoles platformai ir jānodrošina strīdu ārpustiesas izšķiršana. Turklāt attiecīgajai dalībvalstij būtu jānodrošina arī tiesības pārsūdzēt šī strīdu ārpustiesas izšķiršanas mehānisma lēmumus neatkarīgi no tā, vai izsolāmais produkts ir finanšu instruments vai tagadnes līgums.

(32) Jānodrošina konkurence dažādu izsoles platformu starpā, nosakot, ka izsoles platformu ieceļ iepirkuma konkursa kārtībā, ja to paredz vai nu Savienības, vai attiecīgās valsts tiesību akti iepirkuma jomā. Izsoles platformai jābūt piesaistītai vismaz vienai klīringa sistēmai vai norēķinu sistēmai. Izsoles platformai var būt piesaistītas arī vairākas klīringa sistēmas vai norēķinu sistēmas. Kopējā izsoles platforma jāieceļ uz ierobežotu laika periodu, kas nepārsniedz piecus gadus. Atsevišķās izsoles platformas ieceļ uz ierobežotu laiku, kas nepārsniedz trīs gadus; termiņu var pagarināt vēl uz diviem gadiem, kuru laikā jāpārskata kārtība, kas piemērojama visām izsoles platformām. Trīs gadu periodu atsevišķajām platformām paredz tālab, lai nodrošinātu minimālo iecelšanas periodu atsevišķajai izsoles platformai, bet attiecīgā dalībvalsts varētu pievienoties kopējai platformai pēc trīs gadu perioda beigām, tajā pašā laikā neierobežojot attiecīgās dalībvalsts iespējas atsevišķās platformas iecelšanas termiņu pagarināt vēl par diviem gadiem, kamēr nav zināmi Komisijas pārskata rezultāti. Beidzoties katram iecelšanas periodam, jārīko jauns iepirkuma konkurss, ja tādu nepieciešamību paredz Savienības vai valsts tiesību akti. Paredzams, ka, izvēloties kopējo izsoles platformu izsoļu rīkošanai, ietekme uz otrreizējiem tirgiem būs neliela, jo izsolītas tiks tikai kvotas, kas piegādājamas piecu dienu laikā.

(33) Lai rīkotu izsoles, sastādītu un pārvaldītu izsoļu kalendāru, veiktu vairākus citus ar izsolēm saistītus uzdevumus (piemēram, uzturētu regulāri atjauninātu tīmekļa vietni, kam var piekļūt visā Savienībā), ir nepieciešama dalībvalstu un Komisijas kopīga rīcība tādā nozīmē, kā noteikts 91. panta 1. punkta trešajā daļā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (Finanšu regula) (7). Nepieciešamība pēc šādas kopīgas rīcības izriet no fakta, ka emisiju kvotu tirdzniecības sistēma aptver visu Savienību, no Direktīvas 2003/87/EK pārskatīšanas vispārējiem mērķiem un no fakta, ka Komisija saskaņā ar Direktīvu 2003/87/EK ir tieši atbildīga par vairāku tādu emisiju kvotu tirdzniecības sistēmas aspektu īstenošanu, kam ir nepastarpināta ietekme gan uz izsoļu kalendāru, gan izsoļu uzraudzību. Tāpēc šajā regulā jāparedz, ka kopējās izsoles platformas un izsoles uzrauga iecelšanai nepieciešamais iepirkuma konkurss ir jārīko, Komisijai un dalībvalstīm veicot kopīgu iepirkumu 125.c panta nozīmē Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulā (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (8). Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 125.c pants paredz, ka dalībvalstu un Komisijas kopīgajā iepirkumā var piemērot Komisijai piemērojamos iepirkuma noteikumus. Ņemot vērā, ka šis iepirkums aptver visu Savienību, ir lietderīgi kopīgajam iepirkuma procesam, ciktāl tas nepieciešams, piemērot attiecīgos iepirkuma noteikumus, kas paredzēti Finanšu regulā un Regulā (EK, Euratom) Nr. 2342/2002. Šajā regulā jānosaka, kādus izsoles pakalpojumus iepērk dalībvalstis un kādus tehniskā atbalsta pakalpojumus iepērk Komisija, jo īpaši attiecībā uz iespējamiem lēmumiem par šīs regulas nepabeigto pielikumu aizpildīšanu, piemērotāko izsoļu biežumu, dažādu izsoles platformu izsoļu kalendāru saskaņošanu, maksimālā solījuma lieluma noteikšanu un regulas grozījumiem, jo īpaši attiecībā uz sasaisti ar citām sistēmām, un pakalpojumiem, lai ārpus Savienības vairotu pienācīgu izpratni par izsoļu noteikumiem. Ir lietderīgi, ka Komisija šādus pakalpojumus iepērk no tās kopējās izsoles platformas, kam ir vislielākā pieredze izsoļu rīkošanā vairāku dalībvalstu vārdā. Tas neliedz apspriesties ar citām izsoles platformām vai citām ieinteresētajām personām.

(34) Izsoles platformas iepirkumam jānotiek atklātā, pārredzamā un uz konkurences principiem balstītā atlases procedūrā, izņemot gadījumus, kad izsoles platformu ieceļ dalībvalsts, kas nepiedalās kopīgajā rīcībā, un uz šādu iecelšanu neattiecas iepirkuma noteikumi saskaņā ar Savienības un valsts tiesību aktiem par iepirkumu. Izsoles platformu un tai piesaistītās klīringa sistēmas vai norēķinu sistēmas iecelšanā jāņem vērā, kādus risinājumus pretendenti piedāvā, lai nodrošinātu rentabilitāti, pilnīgu, taisnīgu un līdzvērtīgu piekļuvi solīšanai izsolēs mazajiem un vidējiem uzņēmumiem un mazajiem emitētājiem, stingru izsoļu pārraudzību, tostarp strīdu ārpustiesas izšķiršanas mehānismu. Izņēmuma kārtā izsoles platformu, kas pārdod standartizētus vai nestandartizētus nākotnes līgumus, iepirkuma procedūrā var izvēlēties, pamatojoties uz tās iespējām piemērot noteikumus par piekļuvi, noteikumus par maksājumiem un piegādēm un noteikumus par tirgus pārraudzību, kuri piemērojami otrreizējam tirgum. Konkrētās procedūras, kas jāievēro kopējās izsoles platformas iepirkumā, ir jānorāda nolīgumā starp Komisiju un dalībvalstīm, kurā vienojas arī par praktisko kārtību, kas attiecas uz dalības pieprasījumu vai konkursu izvērtēšanu, līgumu piešķiršanu, līgumiem piemērojamajiem tiesību aktiem un tiesu, kas ir kompetenta izskatīt strīdus, kā paredzēts Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 125.c pantā.

(35) Ievērojot visus piemērojamos noteikumus par publisko iepirkumu, tostarp noteikumus par izvairīšanos no interešu konfliktiem un konfidencialitātes saglabāšanu, dalībvalstīm, kas nepiedalās kopīgajā rīcībā – kopējās izsoles platformas iepirkumā, var piešķirt novērotāja statusu visā iepirkuma procesā vai daļā no tā, ievērojot noteikumus, par kuriem vienojušās kopīgajā rīcībā iesaistītās dalībvalstis un Komisija, kā noteikts kopīgā iepirkuma līgumā. Būtu vēlams nodrošināt šādu piekļuvi, lai sekmētu konverģenci starp atsevišķajām izsoles platformām un kopējo izsoles platformu attiecībā uz tiem izsoles procesa aspektiem, kas šajā regulā nav pilnībā saskaņoti.

(36) Ir lietderīgi, ka dalībvalstis, kas nepiedalās kopīgajā rīcībā, ar kuru ieceļ kopējo izsoles platformu, bet nolemj iecelt pašas savu izsoles platformu, par šo lēmumu Komisiju informē samērā drīz pēc šīs regulas stāšanās spēkā. Tāpat Komisijai ir jāizvērtē, vai dalībvalstis, kas ieceļ savu izsoles platformu, veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka izsoles process atbilst gan šīs regulas noteikumiem, gan Direktīvas 2003/87/EK 10. panta 4. punkta mērķiem. Turklāt Komisijai ir jāsaskaņo sīki izstrādātie izsoļu kalendāri, kurus ierosina izsoles platformas, kas nav kopējā izsoles platforma, ar kalendāriem, kurus ierosina kopējā izsoles platforma. Kad Komisija ir izvērtējusi visas atsevišķās izsoles platformas, tā šīs regulas pielikumā ievieto sarakstu ar šādām izsoles platformām, dalībvalstīm, kas tās iecēlušas, un visiem piemērojamiem nosacījumiem vai pienākumiem, tostarp nosacījumiem vai pienākumiem, kas saistīti ar šo platformu izsoļu kalendāriem šīs regulas pielikumā. Šāds saraksts nenozīmē, ka Komisija apliecina, ka dalībvalsts, kura platformu iecēlusi, ir ievērojusi publiskā iepirkuma noteikumus, kas piemērojami tās izvēlētās izsoles platformas iecelšanai.

(37) Direktīvas 2003/87/EK 10. panta 3. punktā paredzēts, ka dalībvalstis nosaka kvotu izsolēs iegūto ieņēmumu izmantojumu. Lai nedotu pamatu nekādām šaubām, šajā regulā jāapredz, ka izsoles ieņēmumus tieši pārskaita katras dalībvalsts ieceltajam izsolītājam.

(38) Tā kā kvotu izsole būtībā nozīmē, ka kvotas pirmo reizi tiek emitētas otrreizējā tirgū, nevis bez maksas piešķirtas tieši operatoriem un gaisa kuģu ekspluatantiem, nebūtu vēlams klīringa sistēmai(-ām) vai norēķinu sistēmai(-ām) uzlikt jebkādu saistošu pienākumu piegādāt kvotas uzvarējušajiem solītājiem vai to īpašumtiesību pārņēmējiem, ja piegāde nav notikusi kādu no tās neatkarīgu notikumu dēļ. Tāpēc šajā regulā jāparedz, ka vienīgais korektīvais līdzeklis, kas pieejams uzvarējušajam solītājam vai tā īpašumtiesību pārņēmējam gadījumā, ja netiek piegādātas izsolītās kvotas, ir iespēja piekrist vēlākai piegādei. Tomēr ir svarīgi paredzēt, ka izsolītās kvotas, kas nav piegādātas tāpēc, ka par tām nav pilnībā samaksāts, var izsolīt šīs pašas izsoles platformas nākamajā izsolē.

(39) Nebūtu lietderīgi prasīt, ka dalībvalstīm izsolēs jāsniedz kāds cits nodrošinājums, izņemot pašas kvotas, jo dalībvalstu vienīgās saistības attiecas tikai uz kvotu piegādi. Tāpēc šajā regulā jāparedz, ka dalībvalstu vienīgais pienākums, izsolot divdienu tagadnes līgumus vai piecdienu standartizētus nākotnes līgumus, kā definēts šajā regulā, ir izsolāmās kvotas iepriekš deponēt Savienības reģistra kontā, kur tās bloķē klīringa sistēma vai norēķinu sistēma, kas darbojas kā depozitārs.

(40) Tomēr izsoles platformai (ieskaitot jebkuru tai piesaistīto klīringa sistēmu vai norēķinu sistēmu) ir jāīsteno pienācīgi nodrošinājuma un citi riska pārvaldības procesi, kas nepieciešami, lai nodrošinātu, ka izsolītāji saņem pilnu maksu par kvotām, kas izsolītas par izsoles līdzsvara cenu, neraugoties uz to, ka uzvarējušais solītājs vai tā īpašumtiesību pārņēmējs nav samaksājis.

(41) Rentabilitātes labad uzvarējušajiem solītājiem kvotas, kas tiem piešķirtas izsolē, jāvar tirgot, vēl pirms šīs kvotas ir piegādātas. Izņēmumu no prasības par tirgojamību var piemērot vienīgi tādā gadījumā, ja kvotas piegādā divu tirdzniecības dienu laikā pēc izsoles. Turklāt šajā regulā ir paredzēta iespēja, ka maksājumu var pieņemt no uzvarējušā solītāja īpašumtiesību pārņēmējiem, nevis no paša uzvarējušā solītāja, un arī kvotas piegādāt var uzvarējušā solītāja īpašumtiesību pārņēmējiem, nevis pašam uzvarējušajam solītājam. Tomēr šādas iespējas izmantošana nedrīkstētu radīt izdevību apiet prasības, kas attiecas uz tiesībām pieteikties solīšanai izsolēs.

(42) Maksu struktūrai un līmenim, ko piemēro izsoles platforma un tai piesaistītā klīringa sistēma vai norēķinu sistēma, jābūt ne mazāk labvēlīgām kā līdzīgām maksām un nosacījumiem, ko piemēro darījumiem otrreizējā tirgū. Pārredzamības labad visām maksām un nosacījumiem jābūt saprotamiem, izklāstītiem pa punktiem un publiski pieejamiem. Principā izsoles procesa izmaksas ir jāsedz no solītāju maksām, kā noteikts izsoles platformas iecelšanas līgumā. Tomēr, lai kopējās izsoles platformas iepirkums būtu rentabls, ir svarīgi, lai dalībvalstis piedalās kopīgajā rīcībā jau no paša sākuma. Tāpēc būtu lietderīgi no dalībvalstīm, kas kopīgajā rīcībā piedalās vēlāk, prasīt segt savas izmaksas un šo summu atskaitīt no izmaksām, ko pretējā gadījumā segtu solītāji. Tomēr šādi noteikumi nedrīkstētu nākt par sliktu dalībvalstīm, kas vēlas piedalīties kopīgajā rīcībā pēc tam, kad ir beidzies atsevišķās platformas iecelšanas periods. Tāpat dalībvalstis nedrīkstētu nonākt neizdevīgā stāvoklī, ja tās uz laiku pievienojas kopīgajai rīcībai, jo paziņotā atsevišķā platforma nav iekļauta sarakstā. Ja izsolītājam kas jāmaksā, tad tikai par piekļuvi izsoles platformai, savukārt klīringa un norēķinu sistēmas izmaksas, ja tādas rodas, jāsedz solītājiem, kā nosaka vispārējie noteikumi.

(43) Tomēr ir lietderīgi paredzēt, ka izsoles uzrauga izmaksas sedz dalībvalstis un ka tās tiek atskaitītas no izsoles ieņēmumiem. Turklāt izsoles uzrauga iecelšanas līgumā ir jānošķir tās izsoles uzrauga izmaksas, kas mainās galvenokārt atkarībā no izsoļu skaita, un visas citas izmaksas. Precīzs šo izmaksu nošķīrums būtu jānosaka kopīgajā iepirkuma procesā.

(44) Ir jāieceļ objektīvs izsoles uzraugs, kura uzdevums ir uzraudzība un ziņošana par to, vai izsoles process atbilst Direktīvas 2003/87/EK 10. panta 4. punkta mērķiem un šīs regulas noteikumiem, un par jebkādiem pierādījumiem par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu vai pret konkurenci vērstām darbībām. Līdzīgi kā ar izsolēm, arī izsoļu uzraudzība nozīmē, ka nepieciešama dalībvalstu un Komisijas kopīga rīcība, tāpēc arī šajā gadījumā ir lietderīgs kopīgs iepirkums. Izsoles platformām, izsolītājiem un kompetentajām valsts iestādēm, kas atbildīgas par izsolēs iesaistīto izsoles platformu, ieguldījumu sabiedrību, kredītiestāžu un citu tādu personu pārraudzību, kam atļauts solīt citu personu vārdā, vai par izmeklēšanu un tiesvedību tirgus ļaunprātīgas izmantošanas gadījumos, ir jāsadarbojas ar izsoles uzraugu, lai tas varētu pildīt savas funkcijas.

(45) Lai nodrošinātu izsoles uzrauga objektivitāti, prasībās par izsoles uzrauga iecelšanu jāparedz, ka priekšroka dodama pretendentiem, kas rada vismazāko risku saistībā ar interešu konfliktu vai tirgus ļaunprātīgu izmantošanu, jo īpaši saistībā ar to darbību otrreizējā tirgū (ja tāda ir), iekšējiem procesiem un procedūrām, kas paredzētas, lai mazinātu interešu konflikta vai tirgus ļaunprātīgas izmantošanas risku, neskarot to spējas pildīt izsoles uzrauga funkcijas laikus un saskaņā ar augstākajiem profesionālajiem un kvalitātes standartiem.

(46) Pret konkurenci vērsta rīcība un tirgus ļaunprātīga izmantošana nav saderīga ar atklātības, pārredzamības, saskaņotības un nediskriminācijas principiem, kas ir šīs regulas pamatā. Tāpēc šajā regulā ir jāietver attiecīgi noteikumi, lai mazinātu šādu parādību risku izsolēs. Kopēja izsoles platforma, vienkāršs izsoļu iekārtojums, samērā biežas izsoles, līdzvērtīgo solījumu atlase pēc nejaušības principa, pienācīga piekļuve izsolēm, vienlīdzīga informācijas atklāšana un noteikumu pārredzamība – visi šie faktori palīdz mazināt tirgus ļaunprātīgas izmantošanas risku. Tas, ka kvotas izsolīs kā finanšu instrumentus, dod iespēju gan izsolītājam, gan solītājiem izmantot aizsardzību, ko nodrošina finanšu tirgiem piemērojamais regulējums. Šajā regulā ir jāparedz līdzīgi noteikumi kā tie, kas piemērojami finanšu instrumentiem, lai mazinātu tirgus ļaunprātīgas izmantošanas risku gadījumā, ja izsolāmais produkts nav finanšu instruments. Objektīvam izsoles uzraugam ir jānovērtē viss izsoles process, tostarp gan pašas izsoles, gan tām piemērojamo noteikumu īstenošana.

(47) Ir ļoti būtiski nodrošināt izsolītāja godprātību. Tāpēc, ieceļot izsolītāju, dalībvalstīm priekšroka jādod pretendentiem, kas rada vismazāko risku saistībā ar interešu konfliktu vai tirgus ļaunprātīgu izmantošanu, jo īpaši saistībā ar to darbību otrreizējā tirgū (ja tāda ir), iekšējiem procesiem un procedūrām, kas paredzētas, lai mazinātu interešu konflikta vai tirgus ļaunprātīgas izmantošanas risku, neskarot to spējas pildīt izsoles uzrauga funkcijas laikus un saskaņā ar augstākajiem profesionālajiem un kvalitātes standartiem. Tas nozīmē, ka dalībvalstīm ir nepārprotami aizliegts ar izsolītāju dalīties iekšējā informācijā par izsolēm. Ja šis aizliegums netiek ievērots, jāpiemēro efektīvas, samērīgas un atturošas sankcijas.

(48) Turklāt ir vēlams paredzēt, ka izsoles platformām ir jāuzrauga solītāju rīcība un saskaņā ar Direktīvā 2003/6/EK un Direktīvā 2005/60/EK paredzēto ziņošanas pienākumu jāziņo kompetentajām valsts iestādēm, ja ir notikusi tirgus ļaunprātīga izmantošana, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācija un teroristu finansēšana.

(49) Piemērojot valsts tiesību aktus, ar kuriem, ciktāl tas nepieciešams, transponē Direktīvas 2004/39/EK III un IV sadaļu un Direktīvu 2003/6/EK, attiecīgo dalībvalstu kompetentās iestādes pienācīgi ievēro attiecīgos noteikumus Savienības tiesību aktos, ar kuriem īsteno minētās direktīvas.

(50) Turklāt šajā regulā būtu jāparedz, ka ir iespējams vai nu noteikt, par kādu maksimālo kvotu apjomu viens solītājs var solīt, izsakot to kā procentuālo daļu no visa tā kvotu apjoma, ko paredzēts izsolīt individuālās izsolēs vai kalendārā gada laikā, vai paredzēt kādus citus piemērotus korektīvus pasākumus. Tā kā šī iespēja varētu radīt administratīvu slogu, tā jāizmanto tikai tad, kad kompetentajām valsts iestādēm ir paziņots par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un teroristu finansēšanu, un tās ir nolēmušas nerīkoties, ar nosacījumu, ka ir pierādīta šādu pasākumu nepieciešamība un efektivitāte. Pirms šīs iespējas izmantošanas ir jāsaņem Komisijas iepriekšējs atzinums. Pirms atzinuma sniegšanas Komisijai par izsoles platformas priekšlikumu jāapspriežas ar dalībvalstīm un izsoles uzraugu. Šajā sakarā ir svarīgs arī Komisijas novērtējums par to, vai emisiju kvotu tirgus ir pietiekami aizsargāts pret tirgus ļaunprātīgu izmantošanu saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 12. panta 1.a punktu.

(51) Tāpat ir lietderīgi, ka citas personas, kam dalībvalstis atļāvušas solīt to pamatdarbības klientu vārdā, ievēro šajā regulā paredzētos rīcības noteikumus, lai nodrošinātu klientu pienācīgu aizsardzību.

(52) Šajā regulā ir jāparedz noteikumi par valodu lietojumu jebkurā izsoles platformā, lai tiktu nodrošināta pārredzamība un īstenots mērķis – nodrošināt piekļuvi izsolēm bez diskriminācijas, tajā pašā laikā paredzot izmaksu ziņā vislietderīgāko valodu lietojuma režīmu. Dokumentācija, kas nav publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ir jāpublicē valodā, ko parasti lieto starptautisko finanšu jomā, proti, angļu valodā. Starptautiskajā finanšu sfērā parasti izmantotas valodas lietojums jau ir paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 4. novembra Direktīvā 2003/71/EK par prospektu, kurš jāpublicē, publiski piedāvājot vērtspapīrus vai atļaujot to tirdzniecību, un par Direktīvas 2001/34/EK grozījumiem (9).

(53) Dalībvalstis uz sava rēķina var nodrošināt, ka visa dokumentācija tiek pārtulkota šīs dalībvalsts oficiālajā(-s) valodā(-s). Ja dalībvalsts šo iespēju izmanto, arī atsevišķajām platformām visa informācija, kas attiecas uz šo izsoles platformu, ir uz dalībvalsts, kura iecēlusi attiecīgo atsevišķo platformu, rēķina jāpārtulko attiecīgās dalībvalsts valodā(-s). Turklāt izsoles platformām ir jāspēj ar personām, kas iesniegušas pieteikumu pielaidei pie solīšanas, personām, kam ir pielaide pie solīšanas, vai solītājiem, kas sola izsolē, mutiski un rakstiski sazināties jebkurā valodā, ja dalībvalsts ir nodrošinājusi tulkojumu uz sava rēķina un ja to pieprasa šādas personas. Izsoles platforma no šīm personām nevar iekasēt maksu, lai segtu šī iemesla dēļ radušās papildu izmaksas. Šīs izmaksas būtu vienlīdzīgi jāsedz visiem solītājiem, kas sola attiecīgajā izsoles platformā, lai nodrošinātu vienlīdzīgu piekļuvi izsolēm visā Savienībā.

(54) Tiesiskās noteiktības un pārredzamības labad šajā regulā jāietver sīki noteikumi par citiem izsoļu aspektiem, piemēram, izsoles rezultātu publicēšanu, izziņošanu un paziņošanu, konfidenciālas informācijas aizsardzību, kļūdu izlabošanu saistībā ar maksājumiem, kvotu pārskaitījumiem un sniegto vai atbrīvoto nodrošinājumu saskaņā ar šo regulu, tiesībām pārsūdzēt izsoles platformas lēmumus un stāšanos spēkā.

(55) Jānosaka, ka šīs regulas izpratnē ieguldījumu sabiedrības, kas iesniedz solījumus saistībā ar finanšu instrumentiem vai nu savā, vai savu klientu vārdā, sniedz ieguldījumu pakalpojumus vai veic ieguldījumu darbības.

(56) Šī regula neliedz Komisijai saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 12. panta 1.a punktu pārbaudīt, vai emisiju kvotu tirgus ir pienācīgi aizsargāts pret tirgus ļaunprātīgu izmantošanu, vai iesniegt priekšlikumus šādas aizsardzības nodrošināšanai. Šīs regulas mērķis ir nodrošināt taisnīgus un sakārtotus tirdzniecības apstākļus, kamēr nav zināms Komisijas pārbaudes rezultāts.

(57) Šī regula neskar Līguma 107. un 108. panta piemērošanu, piemēram, saistībā ar taisnīgas, pilnīgas un līdzvērtīgas piekļuves nodrošināšanu maziem un vidējiem uzņēmumiem, uz kuriem attiecas Savienības kvotu tirdzniecības sistēma, un piekļuves nodrošināšanu maziem emitētājiem.

(58) Šī regula neskar nekādu piemērojamo iekšējā tirgus noteikumu piemērošanu.

(59) Šajā regulā ir ievērotas pamattiesības un principi, kas atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā un jo īpaši tās 11. pantā, kā arī Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 10. pantā. Tas nozīmē, ka šī regula nekādā ziņā neliedz dalībvalstīm piemērot to konstitucionālos noteikumus par preses brīvību un vārda brīvību plašsaziņas līdzekļos.

(60) Lai nodrošinātu prognozējamas un savlaicīgas izsoles, šai regulai būtu jāstājas spēkā nekavējoties.

(61) Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 23. panta 1. punktā minētās Komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

I NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets

Šī regula paredz noteikumus par kvotu izsoļu laika grafiku, administrēšanu un citiem aspektiem saskaņā ar Direktīvu 2003/87/EK.

2. pants

Darbības joma

Šo regulu piemēro Direktīvas 2003/87/EK II nodaļas (aviācija) kvotu piešķiršanai izsolēs un minētās direktīvas III nodaļas (stacionāras iekārtas) kvotu piešķiršanai izsolēs, kuras var nodot tirdzniecības periodos no 2013. gada 1. janvāra.

3. pants

Definīcijas

1. Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

1) “standartizēti nākotnes līgumi” ir kvotas, kuras izsola kā finanšu instrumentus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1287/2006 (10) 38. panta 3. punktu un kuru piegāde paredzēta konkrētā datumā nākotnē par izsoles līdzsvara cenu, kas noteikta saskaņā ar šīs regulas 7. panta 2. punktu, un par kurām, lai atspoguļotu cenu izmaiņas, ir jāiemaksā papildsumma skaidrā naudā līdz sākotnējās maržas līmenim;

2) “nestandartizēti nākotnes līgumi” ir kvotas, kuras izsola kā finanšu instrumentus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1287/2006 38. panta 3. punktu un kuru piegāde paredzēta konkrētā datumā nākotnē par izsoles līdzsvara cenu, kas noteikta saskaņā ar šīs regulas 7. panta 2. punktu, un par kurām, lai atspoguļotu cenu izmaiņas, līdz sākotnējās maržas līmenim pēc centrālās starpniekiestādes izvēles ir jāiesniedz bezskaidras naudas nodrošinājums vai valdības garantija;

3) “divdienu tagadnes līgumi” ir kvotas, ko izsola piegādei norunātā datumā – ne vēlāk kā otrajā tirdzniecības dienā no izsoles dienas – saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1287/2006 38. panta 2. punkta a) apakšpunktu;

4) “piecdienu nākotnes līgumi” ir kvotas, ko izsola kā finanšu instrumentus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1287/2006 38. panta 3. punktu un kuru piegāde paredzēta ne vēlāk kā piektajā tirdzniecības dienā, skaitot no izsoles dienas;

5) “solījums” ir piedāvājums izsolē iegādāties noteiktu daudzumu kvotu par norādītu cenu;

6) “piedāvājuma periods” ir laika posms, kurā var iesniegt piedāvājumus;

7) “tirdzniecības diena” ir jebkura diena, kurā strādā attiecīgā izsoles platforma un tai piesaistīta klīringa sistēma vai norēķinu sistēma;

8) “ieguldījumu sabiedrība” nozīmē to pašu, ko Direktīvas 2004/39/EK 4. panta 1. punkta 1) apakšpunktā;

9) “kredītiestāde” nozīmē to pašu, ko 4. panta 1. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2006/48/EK (11);

10) “finanšu instruments” nozīmē to pašu, ko Direktīvas 2004/39/EK 4. panta 1. punkta 17) apakšpunktā, ja vien šajā regulā nav noteikts citādi;

11) “otrreizējais tirgus” ir tirgus, kurā personas pērk vai pārdod kvotas vai nu pirms tam, vai pēc tam, kad šīs kvotas tām piešķirtas vai nu bez maksas, vai izsoles ceļā;

12) “mātesuzņēmums” nozīmē to pašu, ko Padomes Direktīvas 83/349/EEK (12) 1. un 2. pantā;

13) “meitasuzņēmums” nozīmē to pašu, ko Direktīvas 83/349/EEK 1. un 2. pantā;

14) “radniecīga sabiedrība” ir sabiedrība, kas saistīta ar mātesuzņēmumu vai meitasuzņēmumu Direktīvas 83/349/EEK 12. panta 1. punkta nozīmē;

15) “kontrole” nozīmē to pašu, ko 3. panta 2. un 3. punktā Padomes Regulā (EK) Nr. 139/2004 (13), kā šis termins izmantots Komisijas konsolidētajā jurisdikcijas paziņojumā (14). Minētās regulas 22. apsvērumu un minētā Paziņojuma 52. un 53. punktu piemēro, lai definētu jēdzienu “kontrole” attiecībā uz valsts uzņēmumiem;

16) “izsoles process” ir process, kas ietver šādus elementus: izsoles kalendāra sastādīšana, prasības attiecībā uz pielaidi pie solīšanas, solījumu iesniegšanas procedūras, izsoles rīkošana, izsoles rezultātu aprēķināšana un paziņošana, maksājamās cenas samaksāšanas kārtība, kvotu piegāde un jebkādu darījumu risku segšanai paredzētā nodrošinājuma pārvaldība, kā arī izsoļu pienācīgas norises uzraudzība un pārraudzība, ko veic izsoles platforma;

17) “nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana” nozīmē to pašu, ko Direktīvas 2005/60/EK 1. panta 2. punktā, ievērojot arī minētās direktīvas 1. panta 3. un 5. punktu;

18) “teroristu finansēšana” nozīmē to pašu, ko Direktīvas 2005/60/EK 1. panta 4. punktā, ievērojot arī minētās direktīvas 1. panta 5. punktu;

19) “noziedzīga darbība” nozīmē to pašu, ko Direktīvas 2005/60/EK 3. panta 4. punktā;

20) “izsolītājs” ir jebkura dalībvalsts iecelta publiska vai privāta struktūra, kas izsola kvotas dalībvalsts vārdā;

21) “norādītais turējuma konts” ir viena vai vairāku veidu konts, kas paredzēts piemērojamā Komisijas regulā, kura pieņemta saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 19. panta 3. punktu, lai varētu piedalīties izsoles procesā vai izsoli rīkot, tostarp turēt kvotas kontā, kur tās ir bloķētas līdz brīdim, kad tās tiek piegādātas saskaņā ar šo regulu;

22) “norādītais bankas konts” ir izsolītāja vai solītāja, vai solītāja īpašumtiesību pārņēmēja norādīts bankas konts, kurā saņem maksājumus saskaņā ar šo regulu;

23) “klienta uzticamības pārbaudes pasākumi” nozīmē to pašu, ko Direktīvas 2005/60/EK 8. panta 1. punktā, ievērojot arī minētās direktīvas 8. panta 2. punktu;

24) “faktiskais īpašnieks” nozīmē to pašu, ko Direktīvas 2005/60/EK 3. panta 6. punktā;

25) “pienācīgi apliecināta kopija” ir dokumenta oriģināla autentiska kopija, kuru apliecinājis kvalificēts jurists, grāmatvedis, notārs vai līdzīgas profesijas pārstāvis, kuram saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem ir tiesības oficiāli apliecināt, ka kopija patiešām ir dokumenta oriģināla pareiza kopija;

26) “politiski ietekmējamas personas” nozīmē to pašu, ko Direktīvas 2005/60/EK 3. panta 8. punktā;

27) “tirgus ļaunprātīga izmantošana” ir vai nu iekšējās informācijas ļaunprātīga izmantošana, kā definēts šā panta 28) apakšpunktā vai aizliegts 38. punktā, vai tirgus manipulācijas, kā definēts šā panta 30) apakšpunktā vai 37. panta b) punktā, vai abas šīs parādības;

28) “iekšējās informācijas ļaunprātīga izmantošana” nozīmē iekšējās informācijas izmantošanu, kas aizliegta saskaņā ar Direktīvas 2003/6/EK 2., 3. un 4. pantu attiecībā uz finanšu instrumentiem Direktīvas 2003/6/EK 1. panta 3. punkta nozīmē, kā minēts Direktīvas 2003/6/EK 9. pantā, ja vien šajā regulā nav noteikts citādi;

29) “iekšējā informācija” nozīmē to pašu, ko Direktīvas 2003/6/EK 1. panta 1. punktā attiecībā uz finanšu instrumentiem Direktīvas 2003/6/EK 1. panta 3. punkta nozīmē, kā minēts Direktīvas 2003/6/EK 9. pantā, ja vien šajā regulā nav noteikts citādi;

30) “tirgus manipulācija” nozīmē to pašu, ko Direktīvas 2003/6/EK 1. panta 2. punktā attiecībā uz finanšu instrumentu Direktīvas 2003/6/EK 1. panta 3. punkta nozīmē, kā minēts Direktīvas 2003/6/EK 9. pantā, ja vien šajā regulā nav noteikts citādi;

31) “klīringa sistēma” ir viena vai vairākas infrastruktūras, kas piesaistītas izsoles platformai un kas var nodrošināt klīringu, maržas noteikšanu, ieskaitu, nodrošinājuma pārvaldību, norēķinus un piegādi, kā arī visus citus pakalpojumus, ko veic centrālā starpniekiestāde, un kurai vai nu tieši, vai netieši piekļūst centrālās starpniekiestādes locekļi, kas darbojas kā starpnieki starp klientiem un centrālo starpniekiestādi;

32) “klīrings” nozīmē visus procesus, kas notiek pirms solīšanas perioda sākšanās, solīšanas perioda laikā un pēc solīšanas perioda beigām līdz norēķināšanās brīdim, tostarp visu to risku vadību, kas var rasties šajā laika sprīdī, kuri cita starpā saistīti ar maržas noteikšanu, ieskaitu vai novāciju, vai jebkādiem citiem pakalpojumiem, ko, iespējams, veikusi klīringa vai norēķinu sistēma;

33) “maržas noteikšana” ir process, kad izsolītājs, solītājs vai starpnieks vai starpnieki, kas darbojas to vārdā, ieķīlā nodrošinājumu, lai garantētu noteiktu finanšu pozīciju; tā ietver visu tāda nodrošinājuma novērtēšanas, aprēķināšanas un administrēšanas procesu, kurš ieķīlāts, lai garantētu šādas finanšu pozīcijas, un kura mērķis ir panākt, ka visas solītāja maksāšanas saistības, izsolītāja piegādes saistības un to starpnieka vai starpnieku saistības var izpildīt ļoti īsā laikā;

34) “norēķins” nozīmē to, ka uzvarējušais solītājs vai tā īpašumtiesību pārņēmējs, vai centrālā starpniekiestāde, vai norēķinu aģents samaksā summu, kas maksājama par kvotām, kuras piegādājamas šim solītājam vai tā īpašumtiesību pārņēmējam, vai centrālajai starpniekiestādei, vai norēķinu aģentam, un ka kvotas tiek piegādātas uzvarējušajam solītājam vai tā īpašumtiesību pārņēmējam, vai centrālajai starpniekiestādei, vai norēķinu aģentam;

35) “centrālā starpniekiestāde” ir iestāde, kas darbojas kā vidutājs vai nu tieši starp izsolītāju un solītāju vai tā īpašumtiesību pārņēmēju, vai starp tos pārstāvošiem starpniekiem un kas ir vienīgā darījuma puse katram no tiem, kura garantē, ka ieņēmumi no izsoles tiek samaksāti izsolītājam vai to pārstāvošajam starpniekam vai ka izsolītās kvotas tiek piegādātas solītājam vai to pārstāvošajam starpniekam saskaņā ar 48. pantu;

36) “norēķinu sistēma” ir jebkāda infrastruktūra, kas var būt un var nebūt piesaistīta izsoles platformai un kas var nodrošināt norēķinu pakalpojumus, kuri var ietvert klīringu, ieskaitu, nodrošinājuma pārvaldību un visus citus vajadzīgos pakalpojumus, lai galu galā būtu iespējams izsolītāja vārdā piegādāt kvotas uzvarējušajam solītājam vai tā īpašumtiesību pārņēmējam un lai uzvarējušais solītājs vai tā īpašumtiesību pārņēmējs varētu izsolītājam samaksāt maksājamo summu, izmantojot: a) vai nu banku sistēmu un Savienības reģistru; b) vai vienu vai vairākus norēķinu aģentus, kas darbojas izsolītāja un solītāja vai tā īpašumtiesību pārņēmēja vārdā, kuri norēķinu aģentam piekļūst tieši vai netieši ar norēķinu aģenta locekļu starpniecību, kuri darbojas kā starpnieki starp saviem klientiem un norēķinu aģentu;

37) “norēķinu aģents” ir struktūra, kas darbojas kā aģents un izsoles platformām atver kontus, ar kuru starpniecību garantētā veidā vienlaicīgi vai gandrīz vienlaicīgi tiek izpildīti izsolītāja vai izsolītāju pārstāvošā starpnieka rīkojumi pārskaitīt izsolītās kvotas un uzvarējušā solītāja, tā tiesību pārņēmēja vai tos pārstāvošā starpnieka rīkojumi samaksāt izsoles līdzsvara cenu;

38) “nodrošinājums” ir nodrošinājuma veidi, kas minēti 2. panta m) punktā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 98/26/EK (15), tostarp visas kvotas, ko kā nodrošinājumu pieņem klīringa sistēma vai norēķinu sistēma;

39) “regulēts tirgus” nozīmē to pašu, ko Direktīvas 2004/39/EK 4. panta 1. punkta 14) apakšpunktā;

40) “MVU” ir operatori vai gaisa kuģu ekspluatanti, kas ir mazie un vidējie uzņēmumi tādā nozīmē, kā minēts Komisijas Ieteikumā 2003/361/EK (16);

41) “mazie emitētāji” ir operatori vai gaisa kuģu ekspluatanti, kuru vidējās emisijas trīs kalendāro gadu laikā pirms gada, kurā tie piedalās izsolē, ir mazākas par vai vienādas ar 25 000 t oglekļa dioksīda ekvivalenta, kā liecina to verificētās emisijas;

42) “tirgus dalībnieks” nozīmē to pašu, ko Direktīvas 2004/39/EK 4. panta 1. punkta 13. apakšpunktā;

43) “uzņēmējdarbības veikšana” jāsaprot šādās nozīmēs: a) 6. panta 3. punkta trešajā daļā – dzīvesvieta vai pastāvīgās dzīvesvietas adrese Savienībā; b) šīs regulas 18. panta 2. punktā – tas pats, kas Direktīvas 2004/39/EK 4. panta 1. punkta 20. apakšpunkta a) punktā, ņemot vērā minētās direktīvas 5. panta 4. punktu; c) šīs regulas 18. panta 3. punktā – tas pats, kas Direktīvas 2004/39/EK 4. panta 1. punkta 20. apakšpunkta a) punktā, ņemot vērā minētās direktīvas 5. panta 4. punktu, ja runa ir par 18. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētajām personām; d) šīs regulas 18. panta 3. punktā – tas pats, kas Direktīvas 2006/48/EK 4. panta 7. punktā, ja runa ir par šīs regulas 18. panta 1. punkta c) apakšpunktā minētajām personām; e) šīs regulas 19. panta 2. punktā – tas pats, kas Direktīvas 2004/39/EK 4. panta 1. punkta 20. apakšpunkta a) punktā, ja runa ir par šīs regulas 18. panta 1. punkta d) apakšpunktā minētajām uzņēmumu apvienībām; f) šīs regulas 35. panta 4., 5. un 6. punktā un 42. panta 1. punktā – tas pats, kas Direktīvas 2004/39/EK 4. panta 1. punkta 20. apakšpunkta b) punktā.

II NODAĻA

IZSOĻU IEKĀRTOJUMS

4. pants

Izsolāmie produkti

1. Kvotas piedāvā pārdošanai izsoles platformās, izmantojot standartizētus elektroniskus līgumus, ko tirgo minētajā izsoles platformā (“izsolāmais produkts”). Izsolāmie produkti nav jātirgo tajā pašā izsoles platformā, kurā kvotas tiek piegādātas divu tirdzniecības dienu laikā pēc izsoles.

2. Līdz brīdim, kad ieviesti kvotu piegādei nepieciešamie juridiskie pasākumi un tehniskie līdzekļi, katra dalībvalsts izsola kvotas vai nu kā standartizētus nākotnes līgumus, vai kā nestandartizētus nākotnes līgumus.

Standartizētus nākotnes līgumus vai nestandartizētus nākotnes līgumus izsola saskaņā ar 11. panta 1. punktu, 32. pantu un I pielikumu.

Izsolot standartizētus nākotnes līgumus vai nestandartizētus nākotnes līgumus kvotas piegādi var atlikt līdz ne vēlāk kā 2013. gada 31. decembrim.

3. Ne vēlāk kā trīs mēnešu laikā no brīža, kad ir ieviesti kvotu piegādei nepieciešamie juridiskie pasākumi un tehniskie līdzekļi, dalībvalstis izsola kvotas vai nu kā divdienu tagadnes līgumus, vai kā piecu dienu nākotnes līgumus.

5. pants

Izsoles veids

Izsoles rīko šādā veidā: solītāji iesniedz solījumus noteiktajā solīšanas periodā, nebūdami informēti par citu solītāju solījumiem. Katrs uzvarējušais solītājs maksā vienu un to pašu izsoles līdzsvara cenu (kā minēts 7. pantā) par katru kvotu neatkarīgi no solītās cenas.

6. pants

Solījumu iesniegšana un atsaukšana

1. Minimālais solījumu apjoms ir viena lote.

Viena divdienu tagadnes līgumu vai piecu dienu nākotnes līgumu lote ir 500 kvotas.

Viena standartizētu nākotnes līgumu vai nestandartizētus nākotnes līgumu lote ir 1 000 kvotas.

2. Katrā solījumā norāda:

a) solītāja identitāti un to, vai solītājs sola savā vārdā vai klienta vārdā;

b) ja solītājs sola klienta vārdā – klienta identitāti;

c) solījuma apjomu kā kvotu skaitu, ko izsaka kā vesela skaitļa reizinājumu ar 500 vai 1 000 kvotu lotēm;

d) solīto cenu euro par katru kvotu, cenu norādot līdz divām zīmēm aiz komata.

3. Solījumu var iesniegt, grozīt vai atsaukt tikai konkrētajā solīšanas periodā.

Iesniegtos solījumus var grozīt vai atsaukt tikai līdz norādītajam termiņam, pirms beidzies solīšanas periods. Šādu termiņu nosaka attiecīgā izsoles platforma, un to publicē minētās izsoles platformas tīmekļa vietnē vismaz piecas tirdzniecības dienas pirms solīšanas perioda sākuma.

Tikai fiziska persona, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā un kas iecelta saskaņā ar 19. panta 2. punkta d) apakšpunktu, un ir pilnvarota saistīt solītāju visiem mērķiem, kas saistīti ar izsolēm, tostarp iesniegt solījumu (“solītāja pārstāvis”) ir tiesības iesniegt, grozīt vai atsaukt solījumu solītāja vārdā.

Ikviens solījums ir saistošs, tiklīdz tas ir iesniegts, izņemot gadījumus, kad to atsauc vai groza saskaņā ar šo punktu vai atsauc saskaņā ar 4. punktu.

4. Ja attiecīgā izsoles platforma ir pārliecināta, ka, iesniedzot solījumu, ir pieļauta patiesa kļūda, tā var pēc solītāja pārstāvja pieprasījuma kļūdaini iesniegto solījumu uzskatīt par atsauktu pēc tam, kad ir beidzies solīšanas periods, bet pirms ir noteikta izsoles līdzsvara cena.

5. Ja ieguldījumu sabiedrība vai kredītiestāde pieņem solījumu, to pārsūta vai iesniedz izsoles platformai, tad to uzskata par ieguldījumu pakalpojumu Direktīvas 2004/39/EK 4. panta 1. punkta 2. apakšpunkta nozīmē, ja izsolāmais produkts ir finanšu instruments.

7. pants

Izsoles līdzsvara cena un līdzvērtīgo solījumu sadale

1. Izsoles līdzsvara cenu nosaka, beidzoties solīšanas periodam.

2. Izsoles platforma tai iesniegtos solījumus sakārto pēc solītās cenas. Ja vairākos solījumos piedāvāta vienāda cena, minētos solījumus sakārto pēc nejaušas izlases principa, izmantojot algoritmu, ko izsoles platforma nosaka pirms izsoles.

Kumulatīvos solījumus saskaita, sākot ar augstāko solīto cenu. Solītā cena, par kādu kumulatīvo solījumu summa sasniedz vai pārsniedz izsolīto kvotu apjomu, ir izsoles līdzsvara cena.

3. Visus solījumus, kas veido kumulatīvo solījumu summu, kas noteikta saskaņā ar 2. punktu, piešķir par izsoles līdzsvara cenu.

4. Ja uzvarējušo solījumu kopējais apjoms, kas noteikts saskaņā ar 2. punktu, pārsniedz izsolīto kvotu apjomu, atlikušo izsolīto kvotu apjomu piešķir solītājam, kas iesniedzis pēdējo solījumu, kas veido kumulatīvā solījuma summu.

5. Ja kopējais to solījumu apjoms, kas sakārtoti saskaņā ar 2. punktu, ir mazāks par izsolīto kvotu apjomu, izsoles platforma izsoli atceļ.

6. Ja izsoles līdzsvara cena ir ievērojami zemāka par cenu otrreizējā tirgū solīšanas perioda laikā un īsi pirms solīšanas perioda sākuma, turklāt ņemot vērā kvotu cenas īstermiņa svārstības noteiktā laika periodā pirms izsoles, izsoles platforma izsoli atceļ.

7. Izsoles platforma pirms izsoles sākuma nosaka metodiku 6. punkta piemērošanai, pirms tam apspriežoties ar izsoles uzraugu un saņemot tā atzinumu, un par to paziņojot 56. pantā minētajai kompetentajai valsts iestādei. Attiecīgā izsoles platforma rūpīgi ievēro izsoles uzrauga atzinumu.

Laikā starp vienas izsoles platformas diviem solīšanas periodiem attiecīgā izsoles platforma var mainīt metodiku, pirms tam apspriežoties ar izsoles uzraugu un par to paziņojot kompetentajām valsts iestādēm, kas minētas 56. pantā.

8. Ja izsoli atceļ saskaņā ar 5. vai 6. punktu, izsolīto kvotu apjomu vienādi sadala nākamajām plānotajām izsolēm, kuras rīko tā pati izsoles platforma.

Kas attiecas uz Direktīvas 2003/87/EK III nodaļas kvotām, izsolāmo apjomu vienādi sadala nākamajām četrām plānotajām izsolēm.

Kas attiecas uz Direktīvas 2003/87/EK II nodaļas kvotām, izsolāmo apjomu vienādi sadala nākamajām divām plānotajām izsolēm.

III NODAĻA

IZSOĻU KALENDĀRS

8. pants

Grafiks un biežums

1. Izsoles platforma izsoles rīko atsevišķi, nosakot savu solīšanas periodu, kas regulāri atkārtojas. Solīšanas periods sākas un beidzas tajā pašā tirdzniecības dienā. Solīšanas periods ir atvērts ne mazāk kā divas stundas. Divu vai vairāku platformu solīšanas periodi nedrīkst pārklāties, un starp secīgiem solīšanas periodiem jābūt vismaz divu stundu starplaikam.

2. Izsoles platforma izsoļu datumu un laiku nosaka, ņemot vērā svētku dienas, kas ietekmē starptautisko finanšu tirgu darbību, un citus notikumus vai apstākļus, kas pēc izsoles platformas ieskata varētu ietekmēt pienācīgu izsoles norisi, kālab būtu vajadzīgas izmaiņas. Izsoles nerīko divas nedēļas katru gadu Ziemassvētku un Jaunā gada laikā.

3. Ārkārtējos apstākļos ikviena izsoles platforma pēc apspriešanās ar izsoles uzraugu un attiecīga atzinuma saņemšanas var mainīt jebkura solīšanas perioda laiku, iepriekš par to paziņojot visām personām, kuras tas varētu skart. Attiecīgā izsoles platforma pēc iespējas ievēro izsoles uzrauga atzinumu.

4. Sākot no sestās izsoles vai pirms tam, izsoles platforma, kas iecelta saskaņā ar 26. panta 1. vai 2. punktu, Direktīvas 2003/87/EK III nodaļas kvotu izsoles rīko vismaz reizi nedēļā, bet Direktīvas 2003/87/EK II nodaļas kvotu izsoles rīko vismaz reizi divos mēnešos.

Neviena cita izsoles platforma nerīko izsoli kādā no tām dienām (maksimums divas dienas nedēļā), kad to rīko saskaņā ar 26. panta 1. vai 2. punktu iecelta izsoles platforma. Ja saskaņā ar 26. panta 1. vai 2. punktu iecelta izsoles platforma rīko izsoles vairāk nekā divas dienas nedēļā, tā nosaka un publicē informāciju par to, kurās divās dienās nedrīkst rīkot citas izsoles. Izsoles platforma to dara ne vēlāk kā tad, kad tā nosaka un publicē 11. panta 1. punktā norādītos elementus.

5. Sākot no sestās izsoles vai pirms tam, to kvotu apjomu, kas jāizsola izsoles platformai, kura iecelta saskaņā ar 26. panta 1. vai 2. punktu, vienmērīgi sadala visām attiecīgajā gadā rīkotajām izsolēm ar tādu izņēmumu, ka apjomi, ko izsola katra gada augustā, ir uz pusi mazāki par apjomiem, ko izsola citos mēnešos.

6. Papildu noteikumi par to izsoļu laika grafiku un biežumu, kuras rīko citas izsoles platformas, nevis tās, kas ieceltas saskaņā ar 26. panta 1. un 2. punktu, ir izklāstīti 32. pantā.

9. pants

Apstākļi, kas liedz rīkot izsoles

Neskarot 58. pantā minēto noteikumu piemērošanu attiecīgā gadījumā, izsoles platforma var atcelt izsoli, ja izsoles pienācīga norise ir traucēta vai var tikt traucēta kādu apstākļu dēļ, kas skar tādas informācijas tehnoloģijas sistēmas drošību vai uzticamību, kura nepieciešama, lai pieteiktos pielaidei pie solīšanas, piekļūtu izsolei vai īstenotu to.

Kas attiecas uz Direktīvas 2003/87/EK III nodaļas kvotām, izsolāmo apjomu vienmērīgi sadala nākamajām četrām plānotajām izsolēm.

Kas attiecas uz Direktīvas 2003/87/EK II nodaļas kvotām, izsolāmo apjomu vienmērīgi sadala nākamajām divām plānotajām izsolēm.

10. pants

Direktīvas 2003/87/EK III nodaļas kvotu izsolāmie daudzumi gadā

1. Šīs regulas I pielikumā nosaka, kādu apjomu Direktīvas 2003/87/EK III nodaļas kvotu izsolīs 2011. un 2012. gadā un kādi ir izsolāmie produkti, kuru veidā kvotas izsola.

2. Direktīvas 2003/87/EK III nodaļas kvotu apjoms, kas izsolāms 2013. un 2014. gadā, ir kvotu daudzums, kurš saskaņā ar minētās direktīvas 9. un 9.a pantu ir noteikts attiecīgajam kalendārajam gadam, atskaitot minētās direktīvas 10.a panta 7. punktā un 11. panta 2. punktā paredzētās kvotas, kas piešķiramas bez maksas, un atskaitot pusi no kopējā kvotu apjoma, kas izsolītas 2011. un 2012. gadā.

Direktīvas 2003/87/EK III nodaļas kvotu apjoms, kas izsolāms katrā kalendārajā gadā no 2015. gada, ir kvotu daudzums, kurš saskaņā ar minētās direktīvas 9. un 9.a pantu ir noteikts attiecīgajam kalendārajam gadam, atskaitot minētās direktīvas 10.a panta 7. punktā un 11. panta 2. punktā paredzētās kvotas, kas piešķiramas bez maksas.

Jebkādu kvotu daudzumu, kas izsolāms saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 24. pantu, pieskaita kvotu daudzumam, kas izsolāms attiecīgajā kalendārajā gadā un ko nosaka saskaņā ar šā punkta pirmo vai otro daļu.

Nosakot Direktīvas 2003/87/EK III nodaļas kvotu apjomu, kas izsolāms katra tirdzniecības perioda pēdējā gadā, ņem vērā, vai kāda no iekārtām ir pārtraukusi darbību saskaņā ar minētās direktīvas 10.a panta 19. punktu, vai ir pielāgots bezmaksas kvotu līmenis saskaņā ar minētās direktīvas 10.a panta 20. punktu un vai vēl ir palikušas kvotas jaunām iekārtām paredzētajā rezervē saskaņā ar minētās direktīvas 10.a panta 7. punktu.

3. Nosakot Direktīvas 2003/87/EK III nodaļas kvotu apjomu, kas izsolāms katru kalendāro gadu no 2013. gada, balstās uz Komisijas saskaņā ar minētās direktīvas 10. panta 1. punktu noteiktajām un publicētajām aplēsēm par izsolāmo kvotu apjomu vai uz jaunākajām izmaiņām Komisijas sākotnējā aplēsē, kas publicēta līdz iepriekšējā gada 31. janvārim.

Jebkādas turpmākas izmaiņas kvotu apjomā, ko paredzēts izsolīt attiecīgajā kalendārajā gadā, ņem vērā, nosakot kvotu apjomu, ko paredzēts izsolīt nākamajā kalendārajā gadā.

4. Neskarot Direktīvas 2003/87/EK 10.a panta 7. punktu, katrā kalendārajā gadā katras dalībvalsts Direktīvas 2003/87/EK III nodaļas izsolāmo kvotu apjoms ir vienāds ar kvotu apjomu, kas noteikts saskaņā ar minētās direktīvas 10. panta 2. punktu, atskaitot kvotas, ko dalībvalstis pārejas periodā attiecīgajā kalendārajā gadā piešķir bez maksas saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10.c pantu, un pieskaitot visas kvotas, ko attiecīgā dalībvalsts tajā pašā kalendārajā gadā izsola saskaņā ar minētās direktīvas 24. pantu.

11. pants

Individuālo izsoļu kalendārs attiecībā uz Direktīvas 2003/87/EK III nodaļas kvotām, ko izsola izsoles platformās, kuras ieceltas saskaņā ar šīs regulas 26. panta 1. vai 2. punktu

1. Saskaņā ar šīs regulas 26. panta 1. vai 2. punktu ieceltās izsoles platformas, pēc apspriešanās ar Komisiju un tās atzinuma saņemšanas līdz iepriekšējā gada 28. februārim vai pēc iespējas drīzāk pēc tam nosaka un publicē solīšanas periodus, atsevišķos apjomus, izsoļu datumus, kā arī izsolāmo produktu un maksāšanas un piegādes datumus attiecībā uz Direktīvas 2003/87/EK III nodaļas kvotām, kuras paredzēts katru kalendāro gadu izsolīt individuālās izsolēs. Attiecīgā izsoles platforma rūpīgi ievēro Komisijas atzinumu.

2. Saskaņā ar šīs regulas 26. panta 1. vai 2. punktu ieceltās izsoles platformas 1. punktā norādītos elementus nosaka un publicē, balstoties uz Komisijas noteiktajām un publicētajām aplēsēm par izsolāmo kvotu apjomu vai uz jaunākajiem grozījumiem Komisijas sākotnējā aplēsē, kā minēts Direktīvas 2003/87/EK 10. panta 1. punktā.

3. Solīšanas periodus, atsevišķos apjomus un izsoļu datumus attiecībā uz Direktīvas 2003/87/EK III nodaļas kvotām, kuras paredzēts izsolīt individuālās izsolēs katra tirdzniecības perioda pēdējā gadā, attiecīgā izsoles platforma var koriģēt, lai ņemtu vērā, vai kāda no iekārtām ir pārtraukusi darbību saskaņā ar minētās direktīvas 10.a panta 19. punktu, vai ir pielāgots bezmaksas kvotu līmenis saskaņā ar minētās direktīvas 10.a panta 20. punktu un vai vēl ir palikušas kvotas jaunām iekārtām paredzētajā rezervē saskaņā ar minētās direktīvas 10.a panta 7. punktu.

4. Kalendāru tādām Direktīvas 2003/87/EK III nodaļas kvotu individuālām izsolēm, kuras rīko citas izsoles platformas, nevis tās, kas ieceltas saskaņā ar šīs regulas 26. panta 1. vai 2. punktu, nosaka un publicē saskaņā ar šīs regulas 32. pantu.

12. pants

Direktīvas 2003/87/EK II nodaļas kvotu izsolāmie daudzumi gadā

1. Direktīvas 2003/87/EK II nodaļas kvotu apjoms, kas izsolāms 2012. gadā, ir kvotu apjoms, par kuru aprēķinus veic un lēmumu pieņem Komisija saskaņā ar minētās direktīvas 3.d panta 1. punktu.

Direktīvas 2003/87/EK II nodaļas kvotu apjoms, kas izsolāms katru kalendāro gadu no 2013. gada, ir kvotu apjoms, par kuru aprēķinus veic un lēmumu pieņem Komisija saskaņā ar minētās direktīvas 3.d panta 2. punktu un kurš vienmērīgi sadalīts pa gadiem, kuri veido attiecīgo tirdzniecības periodu.

Savukārt, nosakot to kvotu apjomu, ko paredzēts izsolīt katra tirdzniecības perioda pēdējā gadā, ņem vērā kvotas, kas palikušas Direktīvas 2003/87/EK 3.f pantā minētajā īpašajā rezervē.

2. Katras dalībvalsts Direktīvas 2003/87/EK II nodaļas kvotu apjoms, kas izsolāms katru kalendāro gadu attiecīgajā tirdzniecības periodā, ir kvotu apjoms, kuru attiecīgajam tirdzniecības periodam nosaka saskaņā ar minētās direktīvas 3.d panta 3. punktu, dalot ar to gadu skaitu, kuri veido attiecīgo tirdzniecības periodu.

13. pants

Individuālo izsoļu kalendārs attiecībā uz Direktīvas 2003/87/EK II nodaļas kvotām, ko izsola izsoles platformās, kuras ieceltas saskaņā ar šīs regulas 26. panta 1. vai 2. punktu

1. Saskaņā ar šīs regulas 26. panta 1. vai 2. punktu ieceltās izsoles platformas pēc apspriešanās ar Komisiju un tās atzinuma saņemšanas, līdz 2011. gada 30. septembrim vai pēc iespējas drīzāk pēc tam, nosaka un publicē solīšanas periodus, atsevišķos apjomus un izsoļu datumus attiecībā uz Direktīvas 2003/87/EK II nodaļas kvotām, kuras paredzēts 2012. gadā izsolīt individuālās izsolēs. Attiecīgā izsoles platforma rūpīgi ievēro Komisijas atzinumu.

2. No 2012. gada saskaņā ar šīs regulas 26. panta 1. vai 2. punktu ieceltās izsoles platformas pēc apspriešanās ar Komisiju un tās atzinuma saņemšanas, līdz iepriekšējā gada 28. februārim vai pēc iespējas drīzāk pēc tam, nosaka un publicē solīšanas periodus, atsevišķos apjomus, izsoļu datumus, kā arī izsolāmo produktu un maksāšanas un piegādes datumus attiecībā uz Direktīvas 2003/87/EK II nodaļas kvotām, kuras paredzēts katru kalendāro gadu izsolīt individuālās izsolēs. Attiecīgā izsoles platforma rūpīgi ievēro Komisijas atzinumu.

Solīšanas periodus, atsevišķos apjomus, izsoļu datumus, kā arī izsolāmo produktu un maksāšanas un piegādes datumus attiecībā uz Direktīvas 2003/87/EK II nodaļas kvotām, kuras paredzēts izsolīt individuālās izsolēs katra tirdzniecības perioda pēdējā gadā, attiecīgā izsoles platforma var koriģēt, lai ņemtu vērā to kvotu skaitu, kas vēl palikušas minētās direktīvas 3.f pantā norādītajā īpašajā rezervē.

3. Saskaņā ar šīs regulas 26. panta 1. vai 2. punktu ieceltās izsoles platformas 1. un 2. punktā minētos elementus nosaka un publicē, balstoties uz Komisijas lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 3.e panta 3. punktu.

4. Noteikumus par Direktīvas 2003/87/EK II nodaļas kvotu tādu individuālo izsoļu kalendāru, kuras rīko citas izsoles platformas, nevis tās, kas ieceltas saskaņā ar šīs regulas 26. panta 1. vai 2. punktu, nosaka un publicē saskaņā ar šīs regulas 32. pantu.

14. pants

Izsoļu kalendāra grozījumi

1. Kad ir noteikti un publicēti ik gadus izsolāmo kvotu apjomi, solīšanas periodi, apjomi, datumi, izsolāmie produkti un maksāšanas un piegādes datumi saistībā ar individuālām izsolēm atbilstīgi 10. līdz 13. pantam un 32. panta 4. punktam, tos vairs nemaina, izņemot šādos gadījumos:

a) izsole ir atcelta saskaņā ar 7. panta 5. un 6. punktu, 9. pantu un 32. panta 5. punktu;

b) izsoles platformas (izņemot saskaņā ar šīs regulas 26. panta 1. vai 2. punktu ieceltās izsoles platformas) darbība ir apturēta, kā paredzēts Komisijas regulā, kas pieņemta saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 19. panta 3. punktu;

c) dalībvalsts ir pieņēmusi kādu lēmumu saskaņā ar 30. panta 8. punktu;

d) nav notikusi norēķināšanās, kā minēts 45. panta 5. punktā;

e) Direktīvas 2003/87/EK 3.f pantā minētajā īpašajā rezervē ir palikušas kvotas;

f) iekārta ir pārtraukusi darbību saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10.a panta 19. punktu, ir koriģēts jeb pielāgots bezmaksas kvotu līmenis saskaņā ar minētās direktīvas 10.a panta 20. punktu vai vēl ir palikušas kvotas jaunām iekārtām paredzētajā rezervē saskaņā ar minētās direktīvas 10.a panta 7. punktu;

g) ir notikusi papildu darbību un gāzu vienpusēja iekļaušana saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EEK 24. pantu;

h) ir pieņemti pasākumi saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 29.a pantu;

i) ir stājušies spēkā šīs regulas vai Direktīvas 2003/87/EK grozījumi.

2. Ja grozījumu īstenošanas kārtība nav paredzēta šajā regulā, attiecīgā izsoles platforma grozījumu neīsteno, iekams tā nav apspriedusies ar Komisiju un saņēmusi tās atzinumu. Attiecīgā izsoles platforma rūpīgi ievēro Komisijas atzinumu.

IV NODAĻA

PIEKĻUVE IZSOLĒM

15. pants

Personas, kas var tieši iesniegt solījumus izsolē

Neskarot 28. panta 3. punktu, izsolē tieši iesniegt solījumus var tikai persona, kas ir tiesīga pieteikties pielaidei pie solīšanas saskaņā ar 18. pantu un kam ir pielaide pie solīšanas saskaņā ar 19. un 20. pantu.

16. pants

Piekļuves līdzekļi

1. Izsoles platforma nodrošina līdzekļus, lai tās rīkotajām izsolēm varētu piekļūt bez diskriminācijas.

2. Izsoles platforma, kas izsola divdienu tagadnes līgumus vai piecu dienu nākotnes līgumus, nodrošina, ka tās rīkotajām izsolēm var piekļūt attālināti ar elektroniskas saskarnes starpniecību, kurai var droši un uzticami piekļūt, izmantojot internetu.

Turklāt izsoles platforma, kas izsola divdienu tagadnes līgumus vai piecu dienu nākotnes līgumus, solītājiem piedāvā iespēju piekļūt izsolei, izmantojot atvēlētos pieslēgumus elektroniskajai saskarnei.

3. Izsoles platforma, kas izsola divdienu tagadnes līgumus vai piecu dienu nākotnes līgumus, var piedāvāt vienu vai vairākus citus līdzekļus, kā piekļūt izsolēm, ja galvenais piekļuves līdzeklis kādu iemeslu dēļ nav izmantojams, ar nosacījumu, ka šie alternatīvie piekļuves līdzekļi ir droši un uzticami un ka to izmantošana nerada diskrimināciju solītāju starpā.

17. pants

Apmācība un palīdzības dienests

Izsoles platforma, kas izsola divdienu tagadnes līgumus vai piecu dienu nākotnes līgumus, piedāvā praktisku apmācības modeli internetā par platformas rīkotās izsoles procesu, tostarp norādījumus par to, kā aizpildīt un iesniegt veidlapas, un solīšanas izsolē simulāciju. Platforma nodrošina arī pieeju palīdzības dienestam, ar kuru katru tirdzniecības dienu vismaz darba laikā var sazināties pa tālruni, faksu vai e-pastu.

18. pants

Personas, kas tiesīgas pieteikties pielaidei pie solīšanas

1. Pieteikties pielaidei pie tiešas solīšanas izsolēs ir tiesīgas šādas personas:

a) operators vai gaisa kuģu ekspluatants, kam ir operatora turējuma konts un kas sola savā vārdā, tostarp ikviens mātesuzņēmums, meitasuzņēmums vai radniecīga sabiedrība, kas ir daļa no tās pašas uzņēmumu grupas, pie kuras pieder operators vai gaisa kuģu ekspluatants;

b) ieguldījumu sabiedrības, kam piešķirta atļauja saskaņā ar Direktīvu 2004/39/EK un kas sola savā vai savu klientu vārdā;

c) kredītiestādes, kam piešķirta atļauja saskaņā ar Direktīvu 2006/48/EK un kas sola savā vai savu klientu vārdā;

d) šā punkta a) apakšpunktā minēto personu uzņēmumu apvienības, kas sola savā vārdā un darbodamās kā locekļu aģents;

e) dalībvalstu publiskas iestādes vai valstij piederošas struktūras, kuru kontrolē ir kāda no a) apakšpunktā minētajām personām.

2. Neskarot Direktīvas 2004/39/EK 2. panta 1. punkta i) apakšpunktā paredzēto izņēmumu, personas, uz kurām attiecas šis izņēmums un kas ir pilnvarotas saskaņā ar šīs regulas 59. pantu, ir tiesīgas pieteikties pielaidei pie tiešas solīšanas izsolēs vai nu savā vārdā, vai savas pamatdarbības klientu vārdā, ar nosacījumu, ka dalībvalstī, kurā tās veic uzņēmējdarbību, ir spēkā tiesību akti, kas paredz, ka minētās dalībvalsts attiecīgā kompetentā valsts iestāde var atļaut šīm personām solīt savā vārdā vai savas pamatdarbības klientu vārdā.

3. Šā panta 1. punkta b) un c) apakšpunktā minētās personas ir tiesīgas pieteikties pielaidei pie tiešas solīšanas izsolēs savu klientu vārdā, ja tās sola par izsolāmajiem produktiem, kas nav finanšu instrumenti, ar nosacījumu, ka dalībvalstī, kurā tās veic uzņēmējdarbību, ir spēkā tiesību akti, kas paredz, ka minētās dalībvalsts attiecīgā kompetentā iestāde var atļaut šīm personām solīt savā vārdā vai savu klientu vārdā.

4. Ja 1. punkta b) un c) apakšpunktā un 2. punktā minētās persona sola savu klientu vārdā, tās nodrošina, ka šie klienti ir tiesīgi pieteikties pielaidei pie tiešas solīšanas saskaņā ar 1. vai 2. punktu.

Ja pirmajā daļā minēto personu klienti savukārt sola savu klientu vārdā, tie nodrošina, ka arī šie klienti ir tiesīgi pieteikties pielaidei pie tiešas solīšanas saskaņā ar 1. un 2. punktu. Tas pats attiecas uz visiem pārējiem klientiem visā ķēdes garumā, kas netieši sola izsolēs.

5. Tālāk minētās personas ne savā, ne kādas citas personas vārdā nav tiesīgas pieteikties pielaidei pie tiešas solīšanas izsolēs un nav tiesīgas piedalīties izsolēs ar vienas vai vairāku tādu personu starpniecību, kam ir pielaide pie solīšanas saskaņā ar 19. un 20. pantu, ja attiecīgajās izsolēs tās darbojas kā:

a) izsolītājs;

b) izsoles platforma, ieskaitot jebkādu tai piesaistītu klīringa sistēmu un norēķinu sistēmu;

c) personas, kas spēj tieši vai netieši būtiski ietekmēt a) un b) apakšpunktā minēto personu pārvaldību;

d) personas, kas strādā a) vai b) apakšpunktā minēto personu labā.

6. Izsoles uzraugs ne savā, ne kādas citas personas vārdā nedrīkst piedalīties nevienā izsolē ne tieši, ne netieši ar vienas vai vairāku tādu personu starpniecību, kam ir pielaide pie solīšanas saskaņā ar 19. un 20. pantu.

Personas, kas tieši vai netieši var būtiski ietekmēt izsoles uzrauga pārvaldību, ne savā, ne kādas citas personas vārdā nedrīkst piedalīties nevienā izsolē ne tieši, ne netieši ar vienas vai vairāku tādu personu starpniecību, kam ir pielaide pie solīšanas saskaņā ar 19. un 20. pantu.

Personas, kas strādā izsoles uzrauga labā saistībā ar izsolēm, ne savā, ne kādas citas personas vārdā nedrīkst piedalīties nevienā izsolē ne tieši, ne netieši ar vienas vai vairāku tādu personu starpniecību, kam ir pielaide pie solīšanas saskaņā ar 19. un 20. pantu.

7. Šīs regulas 44. līdz 50. pantā paredzētā iespēja izsoles platformai, ieskaitot jebkuru tai piesaistīto klīringa sistēmu vai norēķinu sistēmu, pieņemt maksājumu, piegādāt kvotas vai pieņemt nodrošinājumu no uzvarējušā solītāja tiesību pārņēmēja nedrīkst traucēt 17. līdz 20. panta piemērošanu.

19. pants

Prasības, lai pielaistu pie solīšanas

1. Ja izsoles platforma organizē otrreizējo tirgu, tāda otrreizējā tirgus locekļi vai dalībnieki, kuru organizē izsoles platforma, kas izsola divdienu tagadnes līgumus vai piecu dienu nākotnes līgumus, kuri ir personas, kam saskaņā ar 18. panta 1. vai 2. punktu ir tiesības iesniegt solījumus, tiek pielaisti pie tiešas solīšanas izsolēs, neizvirzot nekādas citas pielaišanas prasības, ja ir izpildīti visi šie nosacījumi:

a) prasības locekļu vai dalībnieku pielaidei pie kvotu tirdzniecības otrreizējā tirgū, kuru organizē izsoles platforma, kas izsola divdienu tagadnes līgumus vai piecu dienu nākotnes līgumus, nav mazāk stingras kā tās, kas noteiktas šā panta 2. punktā;

b) izsoles platforma, kas izsola divdienu tagadnes līgumus vai piecu dienu nākotnes līgumus, saņem papildu informāciju, kura vajadzīga, lai pārbaudītu, vai ir izpildītas visas tās šā panta 2. punktā minētās prasības, kuru izpilde iepriekš nav pārbaudīta.

2. Personas, kas nav tāda otrreizējā tirgus locekļi vai dalībnieki, kuru organizē izsoles platforma, kas izsola divdienu tagadnes līgumus vai piecu dienu nākotnes līgumus, un kas ir personas, kam saskaņā ar 18. panta 1. vai 2. punktu ir tiesības iesniegt pieteikumu pielaidei pie solīšanas, tiek pielaistas tiešai solīšanai attiecīgās izsoles platformas rīkotajās izsolēs ar nosacījumu, ka:

a) tās veic uzņēmējdarbību Savienībā, ir operators vai gaisa kuģu ekspluatants;

b) tām ir norādītais turējuma konts;

c) tām ir norādītais bankas konts;

d) tās ieceļ vismaz vienu solītāja pārstāvi, kā definēts 6. panta 3. punkta trešajā daļā;

e) attiecīgajai izsoles platformai, ievērojot piemērojamos klienta uzticamības pārbaudes pasākumus, nav iebildumu pret to identitāti, to faktisko īpašnieku identitāti, godprātību, uzņēmējdarbības un tirdzniecības profilu (ievērojot līdzekļus, ar kādiem veido attiecības ar solītājiem), solītāja veidu, izsolāmā produkta veidu, potenciālo solījumu lielumu un maksāšanas un piegādes līdzekļiem;

f) attiecīgajai izsoles platformai nav šaubu par to finansiālo stāvokli, proti, par to, vai persona ir spējīga izpildīt savas finansiālās saistības un īstermiņa saistības, kad pienācis to termiņš;

g) tās ir ieviesušas vai pēc pieprasījuma var ieviest iekšējos procesus, procedūras un līgumiskas vienošanās, kas vajadzīgas, lai varētu izpildīt nosacījumu par maksimālo solījuma lielumu, kas noteikts saskaņā ar 57. pantu;

h) tās atbilst 49. panta 1. punkta prasībām.

Ja izsoles platforma neorganizē otrreizējo tirgu, personām, kas ir tiesīgas pieteikties pielaidei saskaņā ar 18. panta 1. vai 2. punktu, piešķir pielaidi pie tiešas solīšanas izsolēs, ko rīko minētā izsoles platforma, ar noteikumu, ka tās atbilst šā punkta a) līdz h) apakšpunktā izklāstītajiem nosacījumiem.

3. Personas, uz kurām attiecas 18. panta 1. punkta b) un c) apakšpunkts vai 18. panta 2. punkts un kuras iesniedz solījumus savu klientu vārdā, ir atbildīgas par to, ka tiek izpildīti visi šie nosacījumi:

a) to klienti ir tiesīgi pieteikties pielaidei pie solīšanas saskaņā ar 18. panta 1. vai 2. punktu;

b) tās jau ir ieviesušas vai savlaicīgi pirms solīšanas perioda sākšanās ieviesīs pienācīgus iekšējos procesus, procedūras un līgumiskas vienošanās, kas vajadzīgas, lai: i) tās varētu apstrādāt klientu solījumus, tostarp iesniegt solījumus, iekasēt maksājumus un pārskaitīt kvotas, ii) nodrošinātu, ka tā uzņēmuma daļa, kas atbildīga par solījumu saņemšanu, sagatavošanu un iesniegšanu klientu vārdā, neizpauž konfidenciālu informāciju tai uzņēmuma daļai, kas atbildīga par solījumu sagatavošanu un iesniegšanu paša uzņēmuma vārdā, iii) nodrošinātu, ka to klienti, kas savukārt rīkojas savu klientu vārdā, kuri sola izsolēs, piemēro šī panta 2. punktā un šajā punktā izklāstītās prasības un to pašu prasa no saviem klientiem un savu klientu klientiem, kā paredzēts 18. panta 4. punktā. Attiecīgā izsoles platforma var paļauties uz ticamām pārbaudēm, ko veikušas šā punkta pirmajā daļā minētās personas, to klienti vai šo klientu klienti, kā paredzēts 18. panta 4. punktā. Šā punkta pirmajā daļā minētās personas ir atbildīgas par to, lai spētu pierādīt izsoles platformai, ka ir izpildīti šā punkta pirmās daļas a) un b) apakšpunktā minētie nosacījumi, ja izsoles platforma to pieprasa saskaņā ar 20. panta 5. punkta d) apakšpunktu.

20. pants

Pieteikumi pielaidei pie solīšanas – to iesniegšana un apstrāde

1. Pirms pirmā solījuma iesniegšanas ar kādas izsoles platformas starpniecību, kura izsola divdienu tagadnes līgumus vai piecu dienu nākotnes līgumus, personas, kas tiesīgas solīt saskaņā ar 18. panta 1. vai 2. punktu, attiecīgajai izsoles platformai iesniedz pieteikumu pielaidei pie solīšanas.

Ja izsoles platforma organizē otrreizējo tirgu, tad attiecīgās izsoles platformas organizēta otrreizējā tirgus locekļi vai dalībnieki, kas atbilst 19. panta 1. punkta prasībām, tiek pielaisti pie solīšanas, neiesniedzot pieteikumu saskaņā ar šā punkta pirmo daļu.

2. Šā panta 1. punktā minēto pieteikumu pielaidei pie solīšanas iesniedz, aizpildot elektronisku pieteikumu, kas ir pieejams internetā. Attiecīgā izsoles platforma nodrošina un uztur internetā elektronisko pieteikuma veidlapu un piekļuvi tai.

3. Pieteikumam par pielaidi pie solīšanas pievieno pienācīgi apstiprinātas visu to dokumentu kopijas, ko pieprasa izsoles platforma, lai pierādītu, ka pieteicējs atbilst 19. panta 2. un 3. punkta prasībām. Pieteikumā par pielaidi pie solīšanas ietver vismaz II pielikumā uzskaitītās ziņas un dokumentus.

4. Pieteikumu par pielaidi pie solīšanas, ieskaitot visus pamatojošos dokumentus, pēc pieprasījuma pārbaudes veikšanai dara pieejamu izsoles uzraugam, dalībvalsts kompetentajām tiesībsargājošām iestādēm, kuras veic 62. panta 3. punkta e) apakšpunktā minēto izmeklēšanu, un visām kompetentajām Savienības struktūrām, kas iesaistītas pārrobežu izmeklēšanā.

5. Izsoles platforma, kas izsola divdienu tagadnes līgumus vai piecu dienu nākotnes līgumus, var atteikt pielaidi pie solīšanas savās izsolēs, ja pieteicējs atsakās izpildīt kādu no šīm prasībām:

a) izpildīt izsoles platformas pieprasījumus iesniegt papildu informāciju vai precizējumus vai pamatot sniegto informāciju;

b) piekrist izsoles platformas uzaicinājumam uz interviju ar pieteicēja pārstāvjiem, tostarp pieteicēja uzņēmējdarbības vietā vai citviet;

c) atļaut veikt izsoles platformas pieprasītu izmeklēšanu vai pārbaudes, tostarp apmeklējumus un pārbaudes uz vietas pieteicēja uzņēmējdarbības vietā;

d) izpildīt izsoles platformas pieprasījumu sniegt informāciju par pieteicēju, pieteicēja klientiem vai šo klientu klientiem atbilstoši 18. panta 4. punktā noteiktajam, kas nepieciešama, lai pārbaudītu, vai ir izpildītas 19. panta 3. punkta prasības;

e) izpildīt izsoles platformas pieprasījumus iesniegt jebkādu informāciju, kas nepieciešama, lai pārbaudītu, vai ir izpildītas 19. panta 2. punkta prasības.

6. Izsoles platforma, kas izsola divdienu tagadnes līgumus vai piecu dienu nākotnes līgumus, piemēro Direktīvas 2005/60/EK 13. panta 4. punkta prasības darījumiem vai komercdarbības attiecībām ar politiski ietekmējamām personām neatkarīgi no to dzīvesvietas valsts.

7. Izsoles platforma, kas izsola divdienu tagadnes līgumus vai piecu dienu nākotnes līgumus, no personas, kas iesniegusi pieteikumu pielaidei pie solīšanas platformas izsolēs, prasa, lai tiktu nodrošināts, ka pieteicēja klienti izpilda visus pieprasījumus saskaņā ar 5. punktu un ka tāpat rīkojas arī pieteicēja klientu klienti, kā paredzēts 18. panta 4. punktā.

8. Pieteikumu pielaidei uzskata par atsauktu, ja pieteicējs neiesniedz prasīto informāciju pamatotā termiņā, kas norādīts attiecīgās izsoles platformas saskaņā ar 5. punkta a), d) vai e) apakšpunktu sagatavotajā informācijas pieprasījumā (šis termiņš ir ne mazāks par piecām tirdzniecības dienām, skaitot no informācijas pieprasīšanas dienas), vai nereaģē, nepiedalās vai nesadarbojas intervijā vai kādā izmeklēšanā vai pārbaudē saskaņā ar 5. punkta b) vai c) apakšpunktu.

9. Pieteicējs nevienai izsoles platformai, kas izsola divdienu tagadnes līgumus vai piecu dienu nākotnes līgumus, nesniedz nepatiesu vai maldinošu informāciju. Pieteicējs attiecīgajai izsoles platformai nekavējoties sniedz pilnīgas un patiesas ziņas par visām sava stāvokļa izmaiņām, kas varētu skart vai nu tā pieteikumu pielaidei pie solīšanas minētās izsoles platformas rīkotajās izsolēs, vai jebkādu pieteicējam jau piešķirtu pielaidi pie solīšanas.

10. Izsoles platforma, kas izsola divdienu tagadnes līgumus vai piecu dienu nākotnes līgumus, pieņem lēmumu par tai iesniegto pieteikumu un šo lēmumu paziņo pieteicējam.

Attiecīgā izsoles platforma var:

a) piešķirt beznosacījumu pielaidi izsolēm uz laika periodu, kas nav lielāks par periodu, uz kādu pati izsoles platforma ir iecelta, ieskaitot jebkādu iecelšanas perioda pagarināšanu vai atjaunošanu;

b) piešķirt pielaidi izsolēm uz laika periodu, kas nav lielāks par periodu, uz kādu pati izsoles platforma ir iecelta, taču ar noteikumu, ka līdz noteiktam datumam tiek izpildīti konkrēti nosacījumu, kuru izpildi attiecīgā izsoles platforma pienācīgi pārbauda;

c) atteikt pielaides piešķiršanu.

21. pants

Pielaides atteikšana, atsaukšana vai apturēšana

1. Izsoles platforma, kas izsola divdienu tagadnes līgumus vai piecu dienu nākotnes līgumus, atsaka piešķirt pielaidi pie solīšanas savās izsolēs vai jau piešķirtu pielaidi pie solīšanas atsauc vai aptur ikvienai personai, kas:

a) nav vai vairs nav tiesīga pieteikties pielaidei pie solīšanas saskaņā ar 18. panta 1. vai 2. punktu;

b) neatbilst vai vairs neatbilst 18., 19. un 20. panta prasībām;

c) ar nodomu vai atkārtoti ir pārkāpusi šo regulu, noteikumus, ar kādiem tai piešķirta pielaide pie solīšanas attiecīgās izsoles platformas rīkotajās izsolēs, vai kādus citus saistītus norādījumus vai vienošanās.

2. Izsoles platforma, kas izsola divdienu tagadnes līgumus vai piecu dienu nākotnes līgumus, atsaka piešķirt pielaidi pie solīšanas savās izsolēs vai atsauc vai aptur jau piešķirtu pielaidi pie solīšanas, ja tai saistībā ar pieteicēju ir pamats aizdomām par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, teroristu finansēšanu, noziedzīgu darbību vai tirgus ļaunprātīgu izmantošanu, ar nosacījumu, ka šāds atteikums nevarētu kaitēt kompetento valsts iestāžu centieniem vajāt vai notvert šādu darbību izdarītājus.

Tādā gadījumā attiecīgā izsoles platforma iesniedz ziņojumu Direktīvas 2005/60/EK 21. pantā minētajai finanšu ziņu vākšanas vienībai (FIU) saskaņā ar šīs regulas 55. panta 2. punktu.

3. Izsoles platforma, kas izsola divdienu tagadnes līgumus vai piecu dienu nākotnes līgumus, var atteikt piešķirt pielaidi pie solīšanas savās izsolēs vai atsaukt vai apturēt jau piešķirtu pielaidi pie solīšanas ikvienai personai, kas:

a) nevērības dēļ ir pārkāpusi šo regulu, noteikumus, ar kādiem tai piešķirta pielaide pie solīšanas attiecīgās izsoles platformas rīkotajās izsolēs, vai kādus citus saistītus norādījumus vai vienošanās;

b) ir kā citādi rīkojusies tā, ka ir nodarīts kaitējums organizētai vai efektīvai izsoles norisei;

c) ir minēta 18. panta 1. punkta b) vai c) apakšpunktā vai 18. panta 2. punktā, un nav solījusi nevienā izsolē iepriekšējās 220 tirdzniecības dienās.

4. Šā panta 3. punkta minētajai personai paziņo par atteikumu piešķirt pielaidi vai par to, ka piešķirtā pielaide ir atsaukta vai apturēta, un tai dod pienācīgu laiku (tas norādīts lēmumā par pielaides atteikšanu, atsaukšanu vai apturēšanu), kurā iesniegt rakstisku atbildi.

Pēc personas rakstiskās atbildes izskatīšanas un, ja tam ir pienācīgs pamatojums, attiecīgā izsoles platforma:

a) piešķir vai atjauno pielaidi no noteiktas dienas;

b) piešķir pielaidi vai atjauno pielaidi, taču ar noteikumu, ka līdz noteiktam datumam tiek izpildīti konkrēti nosacījumu, kuru izpildi attiecīgā izsoles platforma pienācīgi pārbauda;

c) apstiprina atteikumu piešķirt pielaidi, pielaides atsaukšanu vai apturēšanu no noteiktas dienas.

Izsoles platforma attiecīgajai personai paziņo par tās lēmumu.

5. Personas, kam saskaņā ar šā panta 1., 2. vai 3. punktu ir atsaukta vai apturēta pielaide pie solīšanas, veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka izstāšanās no izsoles:

a) noris kārtīgi;

b) nekaitē to klientu interesēm un netraucē izsoļu efektīvu darbību;

c) neskar to pienākumu ievērot noteikumus par maksāšanu, noteikumus, ar kādiem piešķirta pielaide pie solīšanas izsolēs, vai kādus citus saistītus norādījumus vai vienošanās;

d) nepārkāpj to saistības attiecībā uz konfidenciālas informācijas aizsardzību saskaņā ar 19. panta 3. punkta b) apakšpunkta ii) daļu, kuras ir spēkā 20 gadus pēc izstāšanās no izsoles.

Šā panta 1., 2. un 3. punktā minētajā atteikumā piešķirt pielaidi, pielaides atsaukumā vai apturējumā norāda visus pasākumus, kas jāveic, lai ievērotu šo punktu, un izsoles platforma pārbauda, vai šie pasākumi ir izpildīti.

V NODAĻA

IZSOLĪTĀJA IECELŠANA UN FUNKCIJAS

22. pants

Izsolītāja iecelšana

1. Katra dalībvalsts ieceļ izsolītāju. Neviena dalībvalsts neizsola kvotas, iekams nav iecelts izsolītājs. Vairākas dalībvalstis var iecelt vienu izsolītāju.

2. Ieceļošā dalībvalsts ieceļ izsolītāju savlaicīgi pirms izsoļu sākuma, lai varētu noslēgt un izpildīt nepieciešamās vienošanās ar izsoļu platformu, ko šī dalībvalsts iecēlusi vai grasās iecelt (ieskaitot jebkādu tai piesaistīto klīringa sistēmu un norēķinu sistēmu), un lai tādējādi izsolītājs varētu ieceļošās dalībvalsts vārdā izsolīt kvotas, ievērojot savstarpēji saskaņotus noteikumus.

3. Ja dalībvalsts nepiedalās 26. pantā minētajā kopīgajā rīcībā, tad ieceļošā dalībvalsts ieceļ izsolītāju savlaicīgi, pirms izsoles sākas izsoles platformās, kas ieceltas saskaņā ar 26. panta 1. un 2. punktu, lai varētu noslēgt un izpildīt vajadzīgās vienošanās ar šīm izsoles platformām (ieskaitot tām piesaistīto klīringa sistēmu un norēķinu sistēmu), lai izsolītājs varētu ieceļošās dalībvalsts vārdā izsolīt kvotas šādās izsoles platformās saskaņā ar abpusēji saskaņotiem noteikumiem, kā paredzēts 30. panta 7. punktā un 30. panta 8. punkta pirmajā daļā.

4. Dalībvalstis atturas izpaust jelkādu iekšējo informāciju 3. panta 29) punkta un 37. panta a) punkta nozīmē jebkurai personai, kas strādā izsolītāja labā.

Ja personām, kas strādā izsolītāja labā, tiek neatļauti izpausta iekšējā informācija, tad izsolītāja iecelšanas noteikumos paredz pienācīgus pasākumus, kā liegt darboties izsolēs personām, kurām neatļauti izpausta šāda iekšējā informācija.

Šā punkta otro daļu piemēro, neskarot Direktīvas 2003/6/EK 11. līdz 16. panta un šīs regulas 43. panta piemērošanu šā punkta pirmajā daļā minēto aizliegumu pārkāpumiem.

5. Kvotas, kas izsolāmas dalībvalsts vārdā, nelaiž izsolē, iekams nav pienācīgi iecelts izsolītājs un iekams nav noslēgtas un izpildītas 2. punktā minētās vienošanās.

6. Šā panta 5. punkts neskar nekādas tiesiskās sekas, kas izriet no Savienības tiesību aktiem, attiecībā uz dalībvalsti, kas nav izpildījusi savas saistības saskaņā ar 1. līdz 4. punktu.

7. Dalībvalstis izsolītāja identitāti un kontaktinformāciju paziņo Komisijai.

Izsolītāja identitāti un kontaktinformāciju publicē Komisijas tīmekļa vietnē.

23. pants

Izsolītāja funkcijas

Izsolītājs:

a) izsola katras tās dalībvalsts izsolāmo kvotu apjomu, kura to iecēlusi;

b) saņem ieņēmumus no izsoles, kas pienākas katrai dalībvalstij, kura to iecēlusi;

c) izmaksā ieņēmumus no izsoles, kas pienākas katrai dalībvalstij, kura to iecēlusi.

VI NODAĻA

IZSOLES UZRAUGA IECELŠANA UN FUNKCIJAS

24. pants

Izsoles uzraugs

1. Visus izsoles procesus uzrauga viens un tas pats izsoles uzraugs.

2. Visas dalībvalstis ieceļ izsoles uzraugu pēc Komisijas un dalībvalstu kopīgas iepirkuma procedūras, ko īsteno saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 91. panta 1. punkta trešo daļu un Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 125.c pantu.

3. Izsoles uzraugu ieceļ uz ne vairāk kā 5 gadiem.

Vismaz trīs mēnešus pirms tam, kad beidzas termiņš, uz kādu izsoles uzraugs iecelts, vai uzraugs tiek atcelts, ieceļ uzrauga pēcteci saskaņā ar 2. punktu.

4. Izsoles uzrauga identitāti un kontaktinformāciju publicē Komisijas tīmekļa vietnē.

25. pants

Izsoles uzrauga funkcijas

1. Izsoles uzraugs uzrauga katru izsoli un Direktīvas 2003/87/EK 10. panta 4. punkta ceturtajā daļā noteiktajā termiņā ziņo gan dalībvalstu vārdā Komisijai, gan attiecīgajām dalībvalstīm par iepriekšējā mēnesī notikušo izsoļu pienācīgu norisi saskaņā ar minēto daļu, tostarp par:

a) taisnīgu un atklātu piekļuvi;

b) pārredzamību;

c) cenu veidošanu;

d) tehniskiem un darbības aspektiem.

2. Izsoles uzraugs dalībvalstīm un Komisijai iesniedz konsolidētu gada ziņojumu, kurā iztirzā:

a) šā panta 1. punktā minētos jautājumus attiecībā uz katru individuālo izsoli un uz katru izsoles platformu kopumā;

b) izsoles platformas iecelšanas līguma pārkāpumus;

c) jebkādus pierādījumus, ka ir bijusi pret konkurenci vērsta rīcība vai tirgus ļaunprātīga izmantošana;

d) izsoļu ietekmi uz izsoļu platformu tirgus pozīcijām otrreizējā tirgū, ja tāda ir bijusi;

e) saikni starp konsolidētajā ziņojumā aplūkotajiem izsoles procesiem un saikni starp šiem procesiem un otrreizējā tirgus darbību saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10. panta 5. punktu;

f) informāciju par tādu sūdzību skaitu, būtību un virzību, kas iesniegtas saskaņā ar 59. panta 4. punktu, kā arī par visām citām sūdzībām, kas iesniegtas valstu kompetentajām iestādēm, kuras pārrauga kredītiestādes un ieguldījumu sabiedrības;

g) informāciju par pasākumiem, kas īstenoti pēc tam, kad izsoles uzraugs sagatavojis ziņojumu saskaņā ar 3., 4. un 5. punktu;

h) ieteikumus, kas būtu lietderīgi, lai uzlabotu kādu izsoles procesu vai lai pārskatītu šādus tiesību aktus: i) šo regulu, ieskaitot 33. pantā minēto pārskatīšanu; ii) Komisijas regulu, kas pieņemta saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 19. panta 3. punktu; iii) Direktīvu 2003/87/EK, ieskaitot pārskatu par oglekļa tirgus darbību, kā paredzēts minētās direktīvas 10. panta 5. punktā un 12. panta 1.a punktā.

3. Izsoles uzraugs var vai nu pēc Komisijas un vienas vai vairāku dalībvalstu pieprasījuma, vai saskaņā ar 5. punktu laiku pa laikam ziņot par jebkādu konkrētu jautājumu saistībā ar jebkādu izsoles procesu, ja ir nepieciešams šo jautājumu izskatīt pirms 1. vai 2. punktā minēto ziņojumu iesniegšanas. Pretējā gadījumā izsoles uzraugs var ziņot par šiem jautājumiem 1. vai 2. punktā paredzētajos ziņojumos.

4. Dalībvalsts, kas nepie