KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 250/2009

11. marts 2009,

ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 295/2008 attiecībā uz raksturlielumu definīcijām, datu nosūtīšanas tehnisko formātu, dubultās datu sniegšanas prasībām saskaņā ar NACE 1.1. red. un NACE 2. red. un atkāpēm, kas piešķiramas uzņēmējdarbības strukturālajā statistikā

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 295/2008 par uzņēmējdarbības strukturālo statistiku (1) un jo īpaši tās 11. panta 1. punkta a), c), d) un e) apakšpunktu,

tā kā:

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 295/2008 3. panta 3. punktā minētie raksturlielumi ir definēti šīs regulas I pielikumā.

Ja šajās definīcijās ir minēta atsauce uz uzņēmuma pārskatiem, uzskata, ka tā attiecas uz pozīcijām, kas iekļautas Padomes Ceturtās Direktīvas 78/660/EEK par noteiktu veidu sabiedrību gada pārskatiem 9. pantā (bilance), 23. pantā (peļņas un zaudējumu pārskats) vai 43. pantā (pārskata pielikums) (5), kā arī uz tām, kas iekļautas Komisijas Regulas (EK) Nr. 1725/2003 (6) pielikumā.

2. pants

Datu nosūtīšanas tehniskais formāts saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 295/2008 ir noteikts šīs regulas II pielikumā.

3. pants

Saskaņā ar šo regulu nosūtāmos datus un metadatus kompetentās valstu iestādes (valstu statistikas iestādes un iestādes, kuru pārraudzībā ir konkrētas finanšu iestādes) elektroniski nosūta Komisijai (Eurostat). Nosūtīšanas formāts atbilst attiecīgiem Komisijas (Eurostat) noteiktiem datu apmaiņas standartiem. Datus elektroniski nosūta vai augšupielādē vienotā datu ievadīšanas sistēmā, ko uztur Komisija (Eurostat).

Dalībvalstis īsteno Komisijas (Eurostat) paredzētos apmaiņas standartus un pamatnostādnes saskaņā ar šīs regulas prasībām.

4. pants

Regulas (EK) Nr. 295/2008 I pielikuma 9. iedaļas 2. punktā minētās dubultās datu sniegšanas prasības ir izklāstītas šīs regulas III pielikumā.

5. pants

Atkāpes no Regulas (EK) Nr. 295/2008 noteikumiem, kas minētas tās pašas regulas I pielikumā 11. iedaļā, II pielikuma 10. iedaļā, III pielikuma 9. iedaļā, VIII pielikuma 8. iedaļā un IX pielikuma 13. iedaļā, piešķir šīs regulas IV pielikumā noteiktajā kārtībā.

6. pants

Ar šo atceļ Regulu (EK) Nr. 2700/98 un Regulu (EK) Nr. 2702/98.

Tomēr tās turpina piemērot attiecībā uz datu vākšanu, apkopošanu un nosūtīšanu par kalendārajiem gadiem līdz 2007. gadam un to ieskaitot.

7. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

(1) OV L 97, 9.4.2008.,13. lpp.

(2) OV L 14, 17.1.1997., 1. lpp.

(3) OV L 344, 18.12.1998., 49. lpp.

(4) OV L 344, 18.12.1998., 102. lpp.

(5) OV L 222, 14.8.1978., 11. lpp.

(6) OV L 261, 13.10.2003., 1. lpp.

I PIELIKUMS

RAKSTURLIELUMU DEFINĪCIJAS

Kods : 11 11 0 Nosaukums : Uzņēmumu skaits Pielikums : I līdz VIII

Definīcija:

To uzņēmumu skaits atbilstoši definīcijai Padomes Regulā Nr. 696/93 (1), kas attiecīgajā kopā reģistrēti komercreģistrā, pēc kļūdu, it īpaši apsekojuma sistēmas kļūdu, izlabošanas. Šajā statistikā jāietver tikai tie uzņēmumi, kam bijis apgrozījums vai darbinieki jebkurā laika posmā pārskata periodā. Pasīvus (pagaidām neaktīvus) un neaktīvus uzņēmumus neieskaita. Šajā statistikā jāietver visi uzņēmumi, kas bijuši aktīvi vismaz kādu daļu laika pārskata periodā. Tajā iekļautas arī vietējās vienības (filiāles), kas neveido atsevišķu juridisko personu un kas ir atkarīgas no ārzemju uzņēmumiem, izņemot Regulas Nr. 295/2008 V pielikumā ietvertās darbības. Saistībā ar statistiku par Regulas (EK) Nr. 295/2008 V pielikuma 3. iedaļā definētajām darbībām šis raksturlielums attiecas tikai uz to uzņēmumu skaitu, kuri dibināti atbilstoši ziņotājas valsts tiesību aktiem, un to uzņēmumu filiālēm, kuru vadība atrodas valstīs ārpus EEZ. Pārapdrošināšanas uzņēmumiem neietver filiāles ar vadību valstīs ārpus EEZ. Attiecībā uz statistiku par Regulas (EK) Nr. 295/2008 VII pielikuma 3. iedaļā noteiktajām darbībām šim raksturlielumam jāietver arī pensiju fondi, kuri nenodarbina personālu. Tas ietver arī pensiju fondus, kas nav izveidoti kā juridiskas personas un ko pārvalda pensiju fondu pārvaldības sabiedrības, apdrošināšanas uzņēmumi vai citas finanšu iestādes (tomēr uz tiem neattiecas šo iestāžu gada pārskati). Šis raksturlielums tomēr neietver tos pensiju fondus, kas nav izveidoti atsevišķi no dalībuzņēmumiem vai nozaru apvienībām (t.i., pensiju fondus, kas nav autonomi, vai grāmatvedības rezervju sistēmu, kuru parasti darba devējs pārvalda kā papilddarbību).

Kods : 11 11 1 Nosaukums : Uzņēmumu skaits, iedalīts pēc juridiskā statusa Pielikums : V un VI

Definīcija:

Uzņēmumu skaits (sk. mainīgo lielumu 11 11 0) ir iedalīts pēc juridiskā statusa;

Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem

“Uzņēmumu skaits, iedalīts pēc juridiskā statusa” ir uzņēmumu skaita (11 11 0) sīkāks iedalījums.

Kods : 11 11 2 Nosaukums : Uzņēmumu skaits, iedalīts pēc bruto parakstīto prēmiju lieluma klasēm Pielikums : V

Definīcija:

Uzņēmumu skaits (sk. mainīgo lielumu 11 11 0) ir iedalīts pēc bruto parakstīto prēmiju lieluma klasēm.

Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem

Uzņēmumu skaits, iedalīts pēc bruto parakstīto prēmiju lieluma klasēm ir uzņēmumu skaita (11 11 0) sīkāks iedalījums.

Kods : 11 11 3 Nosaukums : Uzņēmumu skaits, iedalīts pēc bruto tehnisko rezervju lielumu kategorijām Pielikums : V

Definīcija:

Uzņēmumu skaits (sk. mainīgo lielumu 11 11 0) ir iedalīts pēc bruto tehnisko rezervju lielumu kategorijām.

Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem

Uzņēmumu skaits, iedalīts pēc bruto tehnisko rezervju lielumu kategorijām ir uzņēmumu skaita (11 11 0) sīkāks iedalījums.

Kods : 11 11 4 Nosaukums : Uzņēmumu skaits, iedalot pēc mātesuzņēmuma atrašanās vietas Pielikums : VI

Definīcija:

“Mātesuzņēmums” ir mātesuzņēmums, kā definēts 1. un 2. pantā Padomes 1983. gada 13. jūnija Direktīvā 83/349/EEK, kas pamatojas uz Līguma 54. panta 3. punkta g) apakšpunktu un attiecas uz konsolidētajiem pārskatiem (2), kā arī jebkurš cits uzņēmums, kuram pēc atbildīgās uzraudzības iestādes ieskatiem faktiski ir dominējoša ietekme citā kredītiestādē.

Jāizmanto šāds mātesuzņēmumu ģeogrāfiskais iedalījums: mātesuzņēmums, kas atrodas izcelsmes dalībvalstī (var uzskatīt, ka novērotais uzņēmums ir iekšzemes kontrolē), un mātesuzņēmums, kuri atrodas citās valstīs (var uzskatīt, ka novērotais uzņēmums ir ārvalstu kontrolē). To kredītiestāžu filiālēm, kuru vadība atrodas citā, nevis ziņotājā valstī, nav mātesuzņēmuma. Šie uzņēmumi šeit netiek ņemti vērā. Priekšroka tiek dota Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā Nr. 716/2007 (3) noteiktās galīgās kontrolējošās institucionālās vienības koncepcijai, kas jāizmanto visos iespējamos gadījumos.

Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem

“Uzņēmumu skaits, iedalīts pēc mātesuzņēmuma atrašanās vietas” ir daļa no uzņēmumu skaita (11 11 0).

Kods : 11 11 5 Nosaukums : Uzņēmumu skaits, iedalīts pēc mātesuzņēmuma atrašanās valsts Pielikums : V

Definīcija:

“Mātesuzņēmums” ir mātesuzņēmums, kā definēts 1. un 2. pantā Padomes 1983. gada 13. jūnija Direktīvā 83/349/EEK, kas pamatojas uz Līguma 54. panta 3. punkta g) apakšpunktu un attiecas uz konsolidētajiem pārskatiem, kā arī jebkurš cits uzņēmums, kuram pēc atbildīgās uzraudzības iestādes ieskatiem faktiski ir dominējoša ietekme citā apdrošināšanas uzņēmumā.

Jāizmanto šāds mātesuzņēmumu ģeogrāfiskais iedalījums: mātesuzņēmums, kas atrodas izcelsmes dalībvalstī (var uzskatīt, ka novērotais uzņēmums ir iekšzemes kontrolē), un mātesuzņēmums, kas atrodas citās valstīs (var uzskatīt, ka novērotais uzņēmums ir ārvalstu kontrolē). Tā kā savstarpējiem apdrošināšanas uzņēmumiem un to apdrošināšanas uzņēmumu filiālēm, kuru vadība atrodas ārpus EEZ valstīm, nav mātesuzņēmumu, šādus uzņēmumus šajā mainīgajā neieskaita. Priekšroka tiek dota Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā Nr. 716/2007 noteiktās galīgās kontrolējošās institucionālās vienības koncepcijai, kas jāizmanto visos iespējamos gadījumos.

Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem

“Uzņēmumu skaits, iedalīts pēc mātesuzņēmuma atrašanās vietas” ir daļa no uzņēmumu skaita (11 11 0).

Kods : 11 11 6 Nosaukums : Uzņēmumu skaits, iedalot lieluma klasēs pēc kopsavilkuma bilances Pielikums : VI

Definīcija:

Uzņēmumu skaitu (sk. mainīgo 11 11 0) iedala lieluma klasēs pēc kopsavilkuma bilances. Ņem vērā kopsavilkuma bilanci pārskata gada beigās (sk. mainīgo lielumu 43 30 0).

Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem

“Uzņēmumu skaits, iedalot lieluma klasēs pēc kopsavilkuma bilances” ir uzņēmumu skaita (11 11 0) sīkāks iedalījums.

Kods : 11 11 7 Nosaukums : Uzņēmumu skaits, iedalot pēc kredītiestāžu kategorijām Pielikums : VI

Definīcija:

Uzņēmumu skaitu (sk. mainīgo lielumu 11 11 0) pēc kredītiestāžu kategorijām iedala šādi: licencētas bankas, īpašas kredītu piešķiršanas iestādes, citas kredītiestādes.

Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem

“Uzņēmumu skaits, iedalot pēc kredītiestāžu kategorijām” ir uzņēmumu skaita (11 11 0) sīkāks iedalījums.

Kods : 11 11 8 Nosaukums : Uzņēmumu skaits, iedalīts pēc ieguldījumu apmēra Pielikums : VII

Definīcija:

Uzņēmumu skaits, kā definēts mainīgajā lielumā 11 11 0, iedalīts pēc ieguldījumu apmēra klasēm; šos ieguldījumus aptver mainīgie lielumi 48 10 0 vai 48 10 4, t.i., tie ir kopējie ieguldījumi pēc tirgus vērtības.

Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem

Mainīgais lielums “Uzņēmumu skaits, iedalīts pēc ieguldījumu apmēra” (11 11 8) ir mainīgā lieluma “Uzņēmumu skaits” (11 11 0) sīkāks iedalījums.

Kods : 11 11 9 Nosaukums : Uzņēmumu skaits, iedalīts pēc dalībnieku lieluma klasēm Pielikums : VII

Definīcija:

Uzņēmumu skaits, kā definēts mainīgajā lielumā 11 11 0, iedalīts pēc dalībnieku lieluma klasēm, tie ir dalībnieki, kas definēti mainīgajā lielumā “Dalībnieku skaits” (48 70 0).

Piezīme : Ņem vērā dalībnieku skaitu pārskata gada beigās.

Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem

Mainīgais lielums “Uzņēmumu skaits, iedalīts pēc dalībnieku lieluma klasēm” (11 11 9) ir mainīgā lieluma “Uzņēmumu skaits” (11 11 0) sīkāks iedalījums.

Kods : 11 15 0 Nosaukums : To uzņēmumu skaits, kuriem ir pensiju fondi, kas nav autonomi Pielikums : VII

Definīcija:

Šis mainīgais lielums attiecas uz to uzņēmumu skaitu, kas veido grāmatvedības rezerves, lai maksātu pensijas saviem darbiniekiem. Pensiju fondu, kas nav autonomi, pārvaldība ir šo uzņēmumu palīgdarbība.

Kods : 11 21 0 Nosaukums : Vietējo vienību skaits Pielikums : I līdz IV un VI

Definīcija:

To vietējo vienību skaits atbilstoši Padomes Regulai Nr. 696/93, kas attiecīgajā kopā reģistrēti komercreģistrā, pēc kļūdu, it īpaši apsekojuma sistēmas kļūdu, izlabošanas. Vietējās vienības jāiekļauj arī tad, ja tajās nav algotu darbinieku. Šajā statistikā jāietver visas vienības, kas bijušas aktīvas vismaz kādu daļu laika pārskata periodā.

Kods : 11 31 0 Nosaukums : Ekonomiskās darbības vienību skaits Pielikums : II un IV

Definīcija:

To ekonomiskās darbības vienību skaits atbilstoši Padomes Regulai Nr. 696/93, kas attiecīgajā kopā reģistrētas komercreģistrā pēc kļūdu, jo īpaši apsekojuma sistēmas kļūdu, izlabošanas, vai aptuvens aprēķins, ja šādu vienību veidu nereģistrē. Šajā statistikā jāietver visas vienības, kas bijušas aktīvas vismaz kādu daļu laika pārskata periodā.

Kods : 11 41 0 Nosaukums : Citās valstīs izvietotu filiāļu kopējais skaits un izvietojums Pielikums : V

Definīcija:

Filiāles definīcija ir tāda pati kā Padomes Direktīvas 92/49/EEK 1. pantā (Trešā direktīva par apdrošināšanu, kas nav dzīvības apdrošināšana) (4) un Padomes Direktīvas 92/96/EEK 1. pantā (Trešā dzīvības apdrošināšanas direktīva) (5). Ārvalstīs izvietotu filiāļu skaitu ģeogrāfiski iedala šādi: katra cita dalībvalsts, pārējās EEZ valstis, Šveice, Amerikas Savienotās Valstis, Japāna, citas trešās valstis (pārējā pasaule).

Kods : 11 41 1 Nosaukums : Kopējais filiāļu skaits, kas atrodas ārpus EEZ valstīm Pielikums : VI

Definīcija:

“Filiāle” ir definēta 1989. gada 15. decembra Padomes Direktīvas 89/646/EEK (6) 1. pantā un precizēta Komisijas paziņojumā par pakalpojumu sniegšanas brīvību un vispārējā labuma interesēm Otrajā Banku direktīvā (95/C 291/06).

Ārvalstīs izvietotu filiāļu skaitu ģeogrāfiski iedala šādi: Šveice, ASV, Japāna, trešās valstis (pārējā pasaule).

Piezīme : Ņem vērā visas aktīvās filiāles valstīs ārpus EEZ, par ko paziņots kredītiestādes izcelsmes dalībvalstī.

Kods : 11 51 0 Nosaukums : Kopējais finanšu meitasuzņēmumu skaits, iedalot pēc atrašanās vietas citās valstīs Pielikums : VI

Definīcija:

“Meitasuzņēmums” ir meitasuzņēmums, kā noteikts Padomes Direktīvas 83/349/EEK 1. un 2. pantā, pamatojoties uz Līguma par konsolidētajiem pārskatiem 54. panta 3. punkta g) apakšpunktu. Iekļauj visus uzņēmumus, kas ietilpst finanšu pakalpojumu uzņēmumu darbības jomā (kā noteikts kredītiestāžu statistikas metodoloģiskās rokasgrāmatas 1.3. nodaļā).

Piezīme : Jāizmanto šāds meitasuzņēmumu ģeogrāfiskais iedalījums: katra cita dalībvalsts atsevišķi, pārējās EEZ valstis, Šveice, ASV, Japāna, trešās valstis (pārējā pasaule). Ņem vērā tikai pirmā līmeņa meitasuzņēmumus.

Kods : 11 61 0 Nosaukums : Pensiju shēmu skaits Pielikums : VII

Definīcija:

Šis manīgais lielums ietver to pensiju shēmu kopējo skaitu, ko pārvalda pensiju fondi. Pensiju shēma ir balstīta uz vienošanos, parasti starp sociālajiem partneriem, kurā nosaka, kādus pensijas pabalstus piešķir un saskaņā ar kādiem nosacījumiem.

Kods : 11 91 0 Nosaukums : Aktīvo uzņēmumu populācija laikposmā t Pielikums : IX

Definīcija:

To tirgus uzņēmumu skaits, kam jebkurā pārskata perioda laikposmā ir bijis apgrozījums vai nodarbinātie.

Kods : 11 92 0 Nosaukums : Jaunizveidoto uzņēmumu skaits laikposmā t Pielikums : IX

Definīcija:

To jaundibināto tirgus uzņēmumu skaits, kas attiecīgajā kopā reģistrēti komercreģistrā, pēc kļūdu izlabošanas. Uzņēmuma dibināšana ir ražošanas faktoru kombinācijas izveidošana, ievērojot to, ka šajā procesā nevar būt iesaistīti citi uzņēmumi. Jaundibināto uzņēmumu skaitā neiekļauj kopas ierakstus, kas izdarīti uzņēmumu grupas apvienošanās, sašķelšanas, nodalīšanas vai restrukturizēšanas dēļ. Neiekļauj tās apakškopas ierakstus, kuri izdarīti, uzņēmumam tikai mainot savu darbību.

Kods : 11 93 0 Nosaukums : Likvidēto uzņēmumu skaits laikposmā t Pielikums : IX

Definīcija:

To likvidēto tirgus uzņēmumu skaits, kas attiecīgajā kopā reģistrēti komercreģistrā pēc kļūdu izlabošanas. Uzņēmuma likvidēšana ir ražošanas faktoru kombinācijas izbeigšanās, ievērojot to, ka šajā procesā nevar būt iesaistīti citi uzņēmumi. Likvidēto uzņēmumu skaitā neiekļauj ierakstus, kas no kopas ir svītroti uzņēmumu grupas apvienošanās, pārņemšanas, sašķelšanās vai pārstrukturizēšanas dēļ. Neiekļauj apakškopas ierakstus, kas no tās dzēsti, uzņēmumam tikai mainot savu darbību.

Kods : 11 94 1 Nosaukums : Jaunizveidoto uzņēmumu skaits laikposmā t-1, kuri vēl pastāv laikposmā t

Kods : 11 94 2 Nosaukums : Jaunizveidoto uzņēmumu skaits laikposmā t-2, kuri vēl pastāv laikposmā t

Kods : 11 94 3 Nosaukums : Jaunizveidoto uzņēmumu skaits laikposmā t-3, kuri vēl pastāv laikposmā t

Kods : 11 94 4 Nosaukums : Jaunizveidoto uzņēmumu skaits laikposmā t-4, kuri vēl pastāv laikposmā t

Kods : 11 94 5 Nosaukums : Jaunizveidoto uzņēmumu skaits laikposmā t-5, kuri vēl pastāv laikposmā t Pielikums : IX

Definīcija:

Šajos raksturlielumos minētā uzņēmuma pastāvēšana attiecas uz gadījumu, kad uzņēmums aktīvi darbojas nodarbinātības un/vai apgrozījuma izteiksmē tā izveidošanas gadā un turpmākajā(-os) gadā(-os). Var nošķirt divus pastāvēšanas veidus.

1) Uzņēmums, kas izveidots gadā t-1, tiek uzskatīts par pastāvošu gadā t, ja tas ir aktīvs apgrozījuma un/vai nodarbinātības izteiksmē jebkurā gada t laikposmā (tā ir pastāvēšana bez izmaiņām).

2) Uzņēmumu uzskata par pastāvošu arī tad, ja saistītā(-s) juridiskā(-s) vienība(-s) ir pārstājusi(-šas) aktīvi darboties, bet to darbības ir pārņēmusi jauna juridiska vienība, izveidota tieši tāpēc, lai pārņemtu attiecīgā uzņēmuma ražošanas faktorus (tā ir pastāvēšana ar uzņēmumu pārņemšanas starpniecību).

Kods : 12 11 0 Nosaukums : Apgrozījums Pielikums : I līdz V, VII un VIII

Definīcija:

Attiecībā uz statistiku par Regulas (EK) Nr. 295/2008 I līdz IV un VIII pielikuma 3. iedaļā definētajām darbībām, izņemot NACE 2. red. K sadaļā klasificētās darbības, apgrozījums ietver kopsummas, par ko novērojamā vienība izrakstījusi rēķinus pārskata periodā, un tas atbilst trešajām personām piegādātu preču vai pakalpojumu tirgus noietam. Preču noiets ietver uzņēmuma ražotās preces, kā arī mazumtirgotāja iegādātās preces vai zemi un citus tālākpārdošanai paredzētos īpašumus (ja zeme un citi īpašumi sākotnēji pirkti ieguldīšanas nolūkā, tos neiekļauj apgrozījumā). Pakalpojumu sniegšana parasti ir saistīta ar to, ka uzņēmums norunātajā laika periodā izpilda uzdevumu, par kuru noslēgta vienošanās. Ieņēmumi no ilgtermiņa līgumiem (piem., būvniecības līgumiem) tiek atzīti, ņemot vērā līgumā noteiktā darba pabeigšanas stadiju, nevis pabeigtā līguma izpildes veidu. Apgrozījumā netiek iekļautas paša patēriņam vai ieguldījumam saražotās preces.

Apgrozījumā ieskaita visas nodevas un nodokļus par precēm un pakalpojumiem, par ko novērojamā vienība izrakstījusi rēķinus, atskaitot pievienotās vērtības nodokļus (PVN). PVN pa posmiem iekasē uzņēmums, un tos pilnībā maksā gala pircējs.

Tāpat apgrozījumā ieskaita visus citus maksājumus (pārvadāšanas, iepakošanas u.tml. maksājumus), ko sedz klienti, pat tad, ja šos maksājumu rēķinos norāda atsevišķi. Jāatskaita cenu pazeminājumi, rabati un atlaides, kā arī atpakaļ nodota iepakojuma vērtība.

Ieņēmumus, ko klasificē kā citus saimnieciskās darbības ieņēmumus, finanšu ieņēmumus un ārkārtas ieņēmumus atbilstoši Ceturtajai grāmatvedības direktīvai, un ienākumus, kas rodas, ja citas personas lieto uzņēmuma aktīvus, kā rezultātā saņem procentus, autoratlīdzības un dividendes, kā arī citus ieņēmumus saskaņā ar Starptautiskajiem grāmatvedības standartiem (SGS) jeb Starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem (SFPS), apgrozījumā neieskaita. Neieskaita arī kārtējās subsīdijas, ko saņem no valsts iestādēm vai Eiropas Savienības iestādēm.

Attiecībā uz statistiku par Regulas (EK) Nr. 295/2008 V pielikuma 3. iedaļā definētajām darbībām šī raksturlieluma atbilstošais nosaukums ir “Bruto parakstītās prēmijas”. Šis raksturlielums ir definēts Direktīvas 91/674/EEK (7) 35. pantā. Piezīme Peļņas un zaudējumu pārskata (tehniskā rezultāta) shēmu skatīt: attiecībā uz apdrošināšanu, kas nav dzīvības apdrošināšana, – Direktīvas 91/674/EEK 34. panta I daļas 1.a apakšpunktā, bet attiecībā uz dzīvības apdrošināšanu – Direktīvas 91/674/EEK 34. panta II daļas 1.apakšpunktā.

Attiecībā uz statistiku par Regulas (EK) Nr. 295/2008 VII pielikuma 3. iedaļā definētajām darbībām šī raksturlieluma atbilstošais nosaukums ir “Kopējās iemaksas pensiju fondā”. Šis raksturlielums ietver visas iemaksas pensiju fondā, kas jāveic finanšu gada laikā saistībā ar pensiju līgumiem, piemēram, visas obligātās iemaksas, citas regulāras iemaksas, brīvprātīgas papildu iemaksas, ienākošos pārskaitījumus un citas iemaksas.

Saikne ar uzņēmumu pārskatiem

Saistībā ar statistiku par Regulas (EK) Nr. 295/2008 I līdz IV un VII pielikuma 3. iedaļā noteiktajām darbībām, izņemot NACE 2. red. K sadaļā klasificētās darbības

Ceturtā grāmatvedības direktīva: Padomes Direktīva 78/660/EEK

Apgrozījums, kā tas iepriekš definēts statistikas vajadzībām, veido grāmatvedības posteni:

— tīrais apgrozījums, ieskaitot citus nodokļus par produktiem, kas ir saistīti ar apgrozījumu, bet nav atskaitāmi.

SGS regulas: Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1606/2002 (8) un Komisijas Regula (EK) Nr. 1725/2003

Apgrozījums, kā tas iepriekš definēts statistikas vajadzībām, veido šādus grāmatvedības posteņus:

— ieņēmumi no preču pārdošanas un pakalpojumu sniegšanas (SGS 18.35). Ja ieņēmumi no procentiem, dividendēm un autoratlīdzībām ir iekļauti šajā postenī, tie tiek atņemti no tā.

Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem

Attiecībā uz statistiku par Regulas (EK) Nr. 295/2008 I līdz IV un VIII pielikuma 3. iedaļā definētajām darbībām, izņemot uzņēmumus, kuri īsteno NACE 2. red. K sadaļā klasificētu darbību

— Mainīgo lielumu “Apgrozījums” izmanto, aprēķinot lielumu “Produkcijas vērtība” (12 12 0) un citas kopsummas un bilances.

— Apgrozījumu var sadalīt atbilstoši darbībām: apgrozījums no i) pamatdarbības, ii) rūpnieciskām darbībām, iii) pirkšanas un tālākas pārdošanas tirdzniecības un starpniecības darbībām, iv) starpniecības (aģenta) darbībām, v) citām pakalpojumu sniegšanas darbībām (18 11 0 līdz 18 16 0).

— Apgrozījumu var sadalīt atbilstoši produktu veidam: apgrozījuma sadalījums pēc produktu veida (18 21 0).

Attiecībā uz statistiku par Regulas (EK) Nr. 295/2008 V pielikuma 3. iedaļā definētajām darbībām mainīgo lielumu “Bruto parakstītās prēmijas” (12 11 0) aprēķina šādi.

Bruto parakstītās tiešās prēmijas (12 11 1)

+ Bruto akceptētās pārapdrošināšanas prēmijas, parakstītās prēmijas (12 11 2)

Mainīgo lielumu “Bruto parakstītās prēmijas” izmanto, aprēķinot lielumu “Bruto nopelnītās prēmijas” (32 11 0), kā arī citas kopsummas un bilances.

Attiecībā uz statistiku par Regulas (EK) Nr. 295/2008 VII pielikuma 3. iedaļā definētajām darbībām mainīgo lielumu “Apgrozījums” (kopējās iemaksas pensiju fondā) aprēķina šādi.

Dalībnieku iemaksas pensiju fondā (48 00 1)

+ Darba devēju iemaksas pensiju fondā (48 00 2)

+ Ienākošie pārskaitījumi (48 00 3)

+ Citas iemaksas pensiju fondā (48 00 4)

vai arī

Iemaksas pensiju fondā iepriekš noteiktai izmaksu shēmai (48 00 5)

+ Iemaksas pensiju fondā saskaņā ar iepriekš noteiktu iemaksu shēmu (48 00 6)

+ iemaksas pensiju fondā jauktai shēmai (48 00 7)

Attiecībā uz statistiku par Regulas (EK) Nr. 295/2008 VIII pielikuma 3. iedaļā definētajām darbībām mainīgais lielums “Apgrozījums” ir sīkāk iedalīts pēc produktiem un klienta atrašanās vietas.

Kods : 12 11 1 Nosaukums : Bruto parakstītās tiešās prēmijas Pielikums : V

Definīcija:

Padomes Direktīvas 91/674/EEK 35. pants. Tikai tiešās apdrošināšanas prēmijas ir ietvertas.

Piezīme:

Peļņas un zaudējumu pārskata (tehniskā rezultāta) shēmu skatīt: attiecībā uz apdrošināšanu, kas nav dzīvības apdrošināšana, – Direktīvas 91/674/EEK 34. panta I daļas 1. punkta a) apakšpunktā, bet attiecībā uz dzīvības apdrošināšanu – Direktīvas 91/674/EEK 34. panta II daļas 1. punkta a) apakšpunktā.

Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem

Bruto parakstītās tiešās prēmijas (12 11 1)

+ Bruto akceptētās pārapdrošināšanas prēmijas, parakstītās prēmijas (12 11 2)

= Bruto parakstītās prēmijas (12 11 0)

Kods : 12 11 2 Nosaukums : Bruto pieņemtās pārapdrošināšanas prēmijas, parakstītās prēmijas Pielikums : V

Definīcija:

Padomes Direktīvas 91/674/EEK 35. pants – bruto pieņemtās pārapdrošināšanas prēmijas, parakstītās prēmijas ir ietvertas peļņas un zaudējumu pārskata tehniskajā daļā. Šajā mainīgajā ieskaita tikai akceptētās parakstītās prēmijas.

Piezīme:

Peļņas un zaudējumu pārskata (tehniskā rezultāta) shēmu skatīt: attiecībā uz apdrošināšanu, kas nav dzīvības apdrošināšana, – Direktīvas 91/674/EEK 34. panta I daļas 1. punkta a) apakšpunktā, bet attiecībā uz dzīvības apdrošināšanu – Direktīvas 91/674/EEK 34. panta II daļas 1. punkta a) apakšpunktā.

Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem

Bruto parakstītās tiešās prēmijas (12 11 1)

+ Bruto akceptētās pārapdrošināšanas prēmijas, parakstītās prēmijas (12 11 2)

= Bruto parakstītās prēmijas (12 11 0)

Kods : 12 11 3 Nosaukums : Bruto parakstītās tiešās prēmijas, individuālās prēmijas Pielikums : V

Definīcija:

Padomes Direktīvas 91/674/EEK 35. pants – bruto parakstītās tiešās prēmijas, individuālās prēmijas ir ietvertas peļņas un zaudējumu pārskata tehniskajā daļā.

Piezīme:

Individuālo prēmiju sadalījumu skatīt: Direktīvas 91/674/EEK 63. pantā.

Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem

Bruto parakstītās tiešās prēmijas, individuālās prēmijas (12 11 3)

+ Bruto parakstītās tiešās apdrošināšanas prēmijas, kolektīvās apdrošināšanas prēmijas (12 11 4)

= Bruto parakstītās tiešās prēmijas (12 11 1)

Kods : 12 11 4 Nosaukums : Bruto parakstītās tiešās apdrošināšanas prēmijas, kolektīvās apdrošināšanas prēmijas Pielikums : V

Definīcija:

Padomes Direktīvas 91/674/EEK 35. pants – bruto parakstītās tiešās apdrošināšanas prēmijas, kolektīvās apdrošināšanas prēmijas ir ietvertas peļņas un zaudējumu pārskata tehniskajā daļā.

Piezīme:

Kolektīvo apdrošināšanas prēmiju sadalījumu skatīt: Direktīvas 91/674/EEK 63. pantā.

Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem

Bruto parakstītās tiešās prēmijas, individuālās prēmijas (12 11 3)

+ Bruto parakstītās tiešās apdrošināšanas prēmijas, kolektīvās apdrošināšanas prēmijas (12 11 4)

= Bruto parakstītās tiešās prēmijas (12 11 1)

Kods : 12 11 5 Nosaukums : Bruto parakstītās tiešās prēmijas, periodiskās prēmijas Pielikums : V

Definīcija:

Padomes Direktīvas 91/674/EEK 35. pants – bruto parakstītās tiešās prēmijas, periodiskās prēmijas ir ietvertas peļņas un zaudējumu pārskata tehniskajā daļā.

Piezīme:

Periodisko prēmiju sadalījumu skatīt: Direktīvas 91/674/EEK 63. pantā.

Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem

Bruto parakstītās tiešās prēmijas, periodiskās prēmijas (12 11 5)

+ Bruto parakstītās tiešās prēmijas, vienreizējās prēmijas (12 11 6)

= Bruto parakstītās tiešās prēmijas (12 11 1)

Kods : 12 11 6 Nosaukums : Bruto parakstītās tiešās prēmijas, vienreizējās prēmijas Pielikums : V

Definīcija:

Padomes Direktīvas 91/674/EEK 35. pants – bruto parakstītās tiešās prēmijas, vienreizējās prēmijas ir ietvertas peļņas un zaudējumu pārskata tehniskajā daļā.

Piezīme:

Vienreizējo prēmiju sadalījumu skatīt: Direktīvas 91/674/EEK 63. pantā.

Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem

Bruto parakstītās tiešās prēmijas, periodiskās prēmijas (12 11 5)

+ Bruto parakstītās tiešās prēmijas, vienreizējās prēmijas (12 11 6)

= Bruto parakstītās tiešās prēmijas (12 11 1)

Kods : 12 11 7 Nosaukums : Bruto parakstītās tiešās apdrošināšanas prēmijas, prēmijas no līgumiem bez peļņas sadales Pielikums : V

Definīcija:

Padomes Direktīvas 91/674/EEK 35. pants – bruto parakstītās tiešās apdrošināšanas prēmijas, prēmijas no līgumiem bez peļņas sadales ir ietvertas peļņas un zaudējumu pārskata tehniskajā daļā.

Piezīme:

Prēmiju no līgumiem bez peļņas sadales iedalījumu skatīt: Direktīvas 91/674/EEK 63. pantā.

Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem

Bruto parakstītās tiešās apdrošināšanas prēmijas, prēmijas no līgumiem bez peļņas sadales (12 11 7)

+ Bruto parakstītās tiešās apdrošināšanas prēmijas, prēmijas no peļņas sadales līgumiem (12 11 8)

+ Bruto parakstītās tiešās apdrošināšanas prēmijas, prēmijas no līgumiem, kuros ieguldījumu risku uzņemas apdrošinājuma ņēmējs (12 11 9)

= Bruto parakstītās tiešās prēmijas (12 11 1)

Kods : 12 11 8 Nosaukums : Bruto parakstītās tiešās apdrošināšanas prēmijas, prēmijas no peļņas sadales līgumiem Pielikums : V

Definīcija:

Padomes Direktīvas 91/674/EEK 35. pants – bruto parakstītās tiešās apdrošināšanas prēmijas, prēmijas no peļņas sadales līgumiem ir ietvertas peļņas un zaudējumu pārskata tehniskajā daļā.

Piezīme:

Prēmiju no peļņas sadales līgumiem sadalījumu skatīt: Direktīvas 91/674/EEK 63. pantā.

Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem

Bruto parakstītās tiešās apdrošināšanas prēmijas, prēmijas no līgumiem bez peļņas sadales (12 11 7)

+ Bruto parakstītās tiešās apdrošināšanas prēmijas, prēmijas no peļņas sadales līgumiem (12 11 8)

+ Bruto parakstītās tiešās apdrošināšanas prēmijas, prēmijas no līgumiem, kuros ieguldījumu risku uzņemas apdrošinājuma ņēmējs (12 11 9)

= Bruto parakstītās tiešās prēmijas (12 11 1)

Kods : 12 11 9 Nosaukums : Bruto parakstītās tiešās apdrošināšanas prēmijas, prēmijas no līgumiem, kuros ieguldījumu risku uzņemas apdrošinājuma ņēmējs Pielikums : V

Definīcija:

Padomes Direktīvas 91/674/EEK 35. pants – bruto parakstītās tiešās apdrošināšanas prēmijas, prēmijas no līgumiem, kuros ieguldījumu risku uzņemas apdrošinājuma ņēmējs, ir ietvertas peļņas un zaudējumu pārskata tehniskajā daļā.

Piezīme:

Prēmiju no līgumiem, kuros ieguldījumu risku uzņemas apdrošinājuma ņēmējs, sadalījumu skatīt: Direktīvas 91/674/EEK 63. pantā.

Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem

Bruto parakstītās tiešās apdrošināšanas prēmijas, prēmijas no līgumiem bez peļņas sadales (12 11 7)

+ Bruto parakstītās tiešās apdrošināšanas prēmijas, prēmijas no peļņas sadales līgumiem (12 11 8)

+ Bruto parakstītās tiešās apdrošināšanas prēmijas, prēmijas no līgumiem, kuros ieguldījumu risku uzņemas apdrošinājuma ņēmējs (12 11 9)

= Bruto parakstītās tiešās prēmijas (12 11 1)

Kods : 12 12 0 Nosaukums : Produkcijas vērtība Pielikums : I līdz IV, VI un VII

Definīcija:

Attiecībā uz statistiku par Regulas (EK) Nr. 295/2008 I līdz IV pielikuma 3. iedaļā definētajām darbībām, izņemot uzņēmumus, kuri īsteno NACE 2. red. K sadaļā klasificētu darbību

Ar produkcijas vērtību nosaka uzņēmuma faktiski saražoto apjomu, pamatojoties uz noietu, ieskaitot krājumu izmaiņas un preču un pakalpojumu tālāku pārdošanu.

Produkcijas vērtību definē kā apgrozījumu vai ieņēmumus no preču pārdošanas un pakalpojumu sniegšanas, plus vai mīnus gatavās produkcijas, nepabeigtās produkcijas un izmaiņas tālākai pārdošanai iepirktu preču un pakalpojumu krājumos, mīnus tālākai pārdošanai paredzētu preču un pakalpojumu pirkumi (tikai attiecībā uz pārskata periodā pārdotajām precēm un sniegtajiem pakalpojumiem un, atskaitot tālākai pārdošanai iegādāto preču uzglabāšanas un transportēšanas izmaksas), plus kapitalizētā produkcija, plus citi (saimnieciskās darbības vai ārkārtas) ieņēmumi (atskaitot subsīdijas). Ieņēmumus un izdevumus, ko uzņēmumu pārskatos klasificē kā finanšu ieņēmumus un izdevumus vai kā ienākumus procentu un dividenžu izteiksmē, produkcijas vērtībā neieskaita. Tālākai pārdošanai paredzētu preču un pakalpojumu pirkumos ieskaita to pakalpojumu pirkumus, kas izdarīti, lai šos pakalpojumus tādā pašā stāvoklī pārdotu trešām personām.

Piezīme : Kapitalizēta produkcija ietver pašražotu produkciju, ko ražotāji patur kā ieguldījumu. Pašražotā produkcija ietver materiālu pamatlīdzekļu (ēku u.c.) un nemateriālu pamatlīdzekļu (programmatūras izstrāde u.c.) ražošanu. Kapitalizēta produkcija ir nepārdotā produkcija, un tās vērtība ir vienāda ar ražošanas izmaksām. Jāņem vērā, ka šie ražošanas līdzekļi arī ir jāietver ieguldījumos. Piezīme : Citi (saimnieciskās darbības un ārkārtas) ieņēmumi ir uzņēmumu grāmatvedības postenis. Šā posteņa saturs var būt atšķirīgs dažādām nozarēm, kā arī mainīties laika gaitā, tāpēc to nevar precīzi definēt statistikas vajadzībām.

Attiecībā uz statistiku par NACE 2. red. 65.1 un 65.2 grupas darbībām produkcijas vērtību definē kā bruto nopelnītās prēmijas, kurām pieskaitīti kopējie ienākumi no ieguldījumu portfeļa un citi saražotie pakalpojumi, atņemtas bruto atlīdzības izmaksas, atskaitot atlīdzības administrēšanas izdevumus, un pieskaitīts kapitāla pieaugums un rezerve.

Attiecībā uz statistiku par Regulas (EK) Nr. 295/2008 VI pielikuma 3. iedaļā definētajām darbībām produkcijas vērtību definē kā procentu ieņēmumus un tamlīdzīgus ieņēmumus, no kuriem atskaitīti procentu maksājumi un tamlīdzīgas izmaksas, pieskaitīti komisijas naudas ieņēmumi, ienākumi no akcijām un citiem mainīgā procenta vērtspapīriem, plus tīrā peļņa vai tīrie zaudējumi finanšu operācijās, kā arī citi saimnieciskās darbības ienākumi.

Attiecībā uz statistiku par Regulas (EK) Nr. 295/2008 VII pielikuma 3. iedaļā definētajām darbībām produkcijas vērtību definē kā apgrozījumu, no kura atskaitīti apdrošināšanas prēmiju maksājumi, pieskaitīti ienākumi no ieguldījumiem, citi ieņēmumi, ieņēmumi no apdrošināšanas atlīdzībām un no kura atskaitīti kopējie pensiju izdevumi un neto izmaiņas tehniskajās rezervēs.

Attiecībā uz NACE 2. red. 65.11 (centrālo banku darbība) grupas uzņēmumiem produkcijas vērtību definē kā procentu ieņēmumus un tamlīdzīgus ieņēmumus, no kuriem atskaitīti procentu maksājumi un tamlīdzīgas izmaksas, pieskaitīti komisijas naudas ieņēmumi, ienākumi no akcijām un citiem mainīgās likmes vērtspapīriem, plus tīrā peļņa vai tīrie zaudējumi finanšu operācijās, kā arī citi saimnieciskās darbības ienākumi.

Saikne ar uzņēmumu pārskatiem

Attiecībā uz statistiku par Regulas (EK) Nr. 295/2008 I līdz IV pielikuma 3. iedaļā definētajām darbībām, izņemot uzņēmumus, kuri īsteno NACE 2. red. K sadaļā klasificētu darbību

Ceturtā grāmatvedības direktīva: Padomes Direktīva 78/660/EEK

Produkcijas vērtības sastāvdaļas iekļauj šādos grāmatvedības posteņos:

— tīrais apgrozījums,

— citu saimnieciskās darbības ieņēmumu daļa (atskaitot subsīdijas),

— citu ārkārtas ieņēmumu daļa (atskaitot subsīdijas),

— gatavās un nepabeigtās produkcijas krājumu izmaiņas,

— daļa izejvielu un palīgmateriālu, kas attiecas uz tālākai pārdošanai paredzēto preču pirkumiem un to krājumu izmaiņām,

— darbs, ko uzņēmums veicis pats saviem nolūkiem un kapitalizējis.

SGS regulas: Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1606/2002 un Komisijas Regula (EK) Nr. 1725/2003

Produkcijas vērtības sastāvdaļas iekļauj šādos grāmatvedības posteņos (izdevumu funkcijas metode):

— ieņēmumi no preču pārdošanas un pakalpojumu sniegšanas, ienākumi no autoratlīdzībām (atskaitot ieņēmumus no procentiem un dividendēm, ja tie ietverti ienākumos),

— citi ieņēmumi – atskaitot subsīdijas),

— + gatavās un nepabeigtās produkcijas krājumu izmaiņas,

— – daļa izmantoto izejvielu un palīgmateriālu, kas attiecas uz tālākai pārdošanai paredzēto preču pirkumiem un to krājumu izmaiņām,

— + darbs, ko uzņēmums veicis pats saviem nolūkiem un kapitalizējis (ietverts citos ieņēmumos).

Produkcijas vērtības sastāvdaļas iekļauj šādos grāmatvedības posteņos (izdevumu veida metode):

— ieņēmumi no preču pārdošanas un pakalpojumu sniegšanas, ienākumi no autoratlīdzībām (atskaitot ieņēmumus no procentiem un dividendēm, ja tie ietverti ienākumos),

— citi ieņēmumi – atskaitot subsīdijas),

— + pārdošanas izmaksas, atskaitot vērtības samazināšanās un amortizācijas izmaksas,

— + darbs, ko uzņēmums veicis pats saviem nolūkiem un kapitalizējis (ietverts citos ieņēmumos).

Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem

Attiecībā uz statistiku par Regulas (EK) Nr. 295/2008 I līdz IV pielikuma 3. iedaļā definētajām darbībām, izņemot uzņēmumus, kuri īsteno NACE 2. red. K sadaļā klasificētu darbību produkcijas vērtība ir balstīta uz šādiem faktoriem:

Apgrozījums (12 11 0)

+/- Uzņēmuma saražotās gatavās produkcijas un nepabeigtās produkcijas krājumu izmaiņas (13 21 3)

+/- Izmaiņas preču un pakalpojumu krājumos, kas iepirkti tālākai pārdošanai tādā pašā stāvoklī, kādā tie saņemti (13 21 1)

- Preču un pakalpojumu pirkumi, kas izdarīti to tālākai pārdošanai tādā pašā stāvoklī, kādā tie saņemti (13 12 0)

+ Kapitalizētā produkcija

+ Citi saimnieciskās darbības ienākumi (atskaitot subsīdijas)

Mainīgo lielumu “Produkcijas vērtība” izmanto, aprēķinot lielumu “Pievienotā vērtība pēc ražošanas faktoru izmaksām” (12 15 0) un citas kopsummas un bilances.

Attiecībā uz statistiku par NACE 2. red. 65.1 un 65.2 grupas darbībām mainīgo lielumu “Produkcijas vērtība” aprēķina šādi.

Dzīvības apdrošināšanai:

Bruto parakstītās prēmijas (12 11 0)

+ Bruto izmaiņas nenopelnīto prēmiju rezervē (32 11 2)

+ Ienākumi no ieguldījumiem (32 22 0)

- Ieguldījumu atkārtota pārvērtēšana (32 71 5)

- Peļņa no ieguldījumu veikšanas (32 71 6)

- Ienākumi no līdzdalības procentiem (32 71 1)

+ [(Kopējās bruto tehniskās rezerves (37 30 0) – Kopējās neto tehniskās rezerves (37 30 1))/Kopējās neto tehniskās rezerves (37 30 1)) × (Ienākumi no ieguldījumiem (32 22 0) – Ieguldījumu atkārtota pārvērtēšana (32 71 5) – Peļņa no ieguldījumu veikšanas (32 71 6) – Ienākumi no līdzdalības procentiem (32 71 1))

+ Citi neto tehniskie ienākumi (32 16 1)

+ Citi ienākumi (32 46 0)

- Bruto apdrošināšanas atlīdzību maksājumi (32 13 1)

- Bruto izmaiņas atlikto apdrošināšanas atlīdzību prasību rezervē (32 13 4)

+ Ārēji un iekšēji prasījumu apkalpošanas izdevumi (32 61 5)

+ Peļņa no ieguldījumu veikšanas (32 71 6)

+ Nerealizēta peļņa no ieguldījumiem (32 23 0)

- Zaudējumi no ieguldījumu veikšanas (32 72 3)

- Nerealizētie zaudējumi no ieguldījumiem (32 28 0)

- Bruto izmaiņas dzīvības apdrošināšanas rezervē (32 25 0)

- Neto gratifikācijas un atlaides (32 16 3)

- Izmaiņas rezervē paredzamajām apropriācijām (daļa no 32 29 0)

- Neto izmaiņas pārējās tehniskās rezervēs, kas nav norādītas citās pozīcijās (32 16 2)

Nedzīvības apdrošināšanai un pārapdrošināšanai:

Bruto parakstītās prēmijas (12 11 0)

+ Bruto izmaiņas nenopelnīto prēmiju rezervē (32 11 2)

+ Ienākumi no ieguldījumiem (32 42 0)

- Ieguldījumu atkārtota pārvērtēšana (32 71 5)

- Peļņa no ieguldījumu veikšanas (32 71 6)

- Ienākumi no līdzdalības procentiem (32 71 1)

+ [(Kopējās bruto tehniskās rezerves (37 30 0) – Kopējās neto tehniskās rezerves (37 30 1))/Kopējās neto tehniskās rezerves (37 30 1)) × (Ienākumi no ieguldījumiem (32 42 0) – Ieguldījumu atkārtota pārvērtēšana (32 71 5) – Peļņa no ieguldījumu veikšanas (32 71 6) – Ienākumi no līdzdalības procentiem (32 71 1))

+ Citi neto tehniskie ienākumi (32 16 1)

+ Citi ienākumi (32 46 0)

- Bruto apdrošināšanas atlīdzību maksājumi (32 13 1)

- Bruto izmaiņas atlikto apdrošināšanas atlīdzību prasību rezervē (32 13 4)

+ Ārēji un iekšēji prasījumu apkalpošanas izdevumi (32 61 5)

+ Peļņa no ieguldījumu veikšanas (32 71 6)

- Zaudējumi no ieguldījumu veikšanas (32 72 3)

- Neto gratifikācijas un atlaides (32 16 3)

- Izmaiņas izlīdzināšanas rezervē (32 15 0)

- Neto izmaiņas pārējās tehniskās rezervēs, kas nav norādītas citās pozīcijās (32 16 2)

Attiecībā uz statistiku par Regulas (EK) Nr. 295/2008 VI pielikuma 3. iedaļā definētajām darbībām mainīgo lielumu “Produkcijas vērtība” aprēķina šādi.

Procentu ieņēmumi un tamlīdzīgi ieņēmumi (42 11 0)

- Procentu maksājumi un tamlīdzīgas izmaksas (42 12 0)

+ Komisijas naudas ieņēmumi (42 14 0)

+ Ienākumi no akcijām un citiem mainīgā procenta vērtspapīriem (42 13 1)

+ Tīrā peļņa vai tīrie zaudējumi no finanšu operācijām (42 20 0)

+ Pārējie saimnieciskās darbības ieņēmumi (42 31 0)

Attiecībā uz statistiku par Regulas (EK) Nr. 295/2008 VII pielikuma 3. iedaļā definētajām darbībām mainīgo lielumu “Produkcijas vērtība” aprēķina šādi.

Apgrozījums (12 11 0)

- Apdrošināšanas prēmiju maksājumi (48 05 0)

+ Ienākumi no ieguldījumiem (48 01 0)

+ Citi ieņēmumi (48 02 2)

+ Ieņēmumi no apdrošināšanas atlīdzībām (48 02 1)

- Kopējie pensiju izdevumi (48 03 0)

- Neto izmaiņas tehniskajās rezervēs (48 04 0)

Kods : 12 13 0 Nosaukums : Bruto segums precēm tālākpārdošanai Pielikums : II līdz IV

Definīcija:

Tā atbilst ienākumam, ko gūst, preces nopērkot un pārdodot tālāk bez turpmākas pārstrādes. To aprēķina pēc to preču un pakalpojumu apgrozījuma, pirkumu summas un krājumu izmaiņām, kas iepirkti tālākai pārdošanai tādā pašā stāvoklī, kādā tie saņemti.

Tālākai pārdošanai paredzētu preču un pakalpojumu apgrozījumā, pirkumos un krājumu izmaiņās ieskaita to pakalpojumu pārdošanu, pirkšanu un krājumu izmaiņas, kas iepirkti tālākai pārdošanai trešām personām tādā pašā stāvoklī.

To sauc arī par tirdzniecības peļņas bruto normu.

Saikne ar uzņēmumu pārskatiem

Attiecībā uz statistiku par Regulas (EK) Nr. 295/2008 I līdz IV pielikuma 3. iedaļā definētajām darbībām, izņemot uzņēmumus, kuri īsteno NACE 2. red. K sadaļā klasificētu darbību

Ceturtā grāmatvedības direktīva: Padomes Direktīva 78/660/EEK

Šos datus uzņēmumu pārskatos nedrīkst izdalīt atsevišķi. Tie ir daļa no tīrā apgrozījuma, izejmateriāliem un palīgmateriāliem pārskatos atbilstoši Ceturtajai grāmatvedības direktīvai (78/660).

SGS regulas: Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1606/2002 un Komisijas Regula (EK) Nr. 1725/2003

Šos datus uzņēmumu pārskatos nedrīkst izdalīt atsevišķi. Saskaņā ar izdevumu veida metodi tie ir daļa no ieņēmumiem un izmantotajiem izejmateriāliem un palīgmateriāliem. Atbilstoši izdevumu funkcijas metodei tie ir daļa no ieņēmumiem un pārdošanas izmaksām.

Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem

Mainīgo lielumu “Bruto segums precēm tālākpārdošanai” aprēķina šādi.

Apgrozījums no pirkšanas un tālākpārdošanas tirdzniecības darbībām (18 16 0)

- Preču un pakalpojumu pirkumi, kas izdarīti to tālākai pārdošanai tādā pašā stāvoklī, kādā tie saņemti (13 12 0)

+/- Izmaiņas preču un pakalpojumu krājumos, kas iepirkti tālākai pārdošanai tādā pašā stāvoklī, kādā tie saņemti (13 21 1)

— Bruto segums precēm tālākpārdošanai ir produkcijas vērtības (12 12 0) daļa

Kods : 12 15 0 Nosaukums : Pievienotā vērtība pēc ražošanas faktoru izmaksām Pielikums : I līdz IV, VI un VII

Definīcija:

Attiecībā uz statistiku par Regulas (EK) Nr. 295/2008 I līdz IV pielikuma 3. iedaļā definētajām darbībām, izņemot uzņēmumus, kuri īsteno NACE 2. red. K sadaļā klasificētu darbību pievienotā vērtība pēc ražošanas faktoru izmaksām ir bruto ieņēmumi no saimnieciskās darbības pēc korekcijas atbilstoši kārtējām subsīdijām un netiešajiem nodokļiem.

To var aprēķināt šādi: apgrozījums plus kapitalizētā produkcija, plus citi saimnieciskās darbības ienākumi (ieskaitot kārtējās subsīdijas), plus vai mīnus krājumu izmaiņas, mīnus preču un pakalpojumu iepirkumi, mīnus citi nodokļi par produktiem, kas ir saistīti ar apgrozījumu, bet nav atskaitāmi, mīnus ar ražošanu saistītās nodevas un nodokļi. Šie ar ražošanu saistītie nodokļi un nodevas ir obligāti, neatlīdzināmi maksājumi naudā vai natūrā, ko iekasē valsts iestādes vai Eiropas Savienības iestādes attiecībā uz preču un pakalpojumu ražošanu un importu, darbaspēka nodarbināšanu, ražošanā izmantotas zemes, ēku vai citu pamatlīdzekļu īpašumtiesībām vai izmantošanu neatkarīgi no saražoto vai pārdoto preču un pakalpojumu daudzuma vai vērtības. Alternatīvi to var aprēķināt, ņemot par pamatu bruto darbības rezultātu, kam pieskaita personāla izmaksas.

Ieņēmumus un izdevumus, ko uzņēmumu pārskatos klasificē kā finanšu ieņēmumus un izdevumus atbilstoši Ceturtajai grāmatvedības direktīvai (78/660), pievienotajā vērtībā neieskaita. Ieņēmumus un izdevumus, ko klasificē kā procentu ieņēmumus, ieņēmumus no dividendēm, ārvalstu valūtas maiņas ieņēmumus no aizņēmumiem ārvalstu valūtā saistībā ar procentu izmaksām, ienākumus no izpirkšanas un parādu dzēšanas vai finanšu izmaksas atbilstoši Komisijas Regulai (EK) 1725/2003, pievienotajā vērtībā neieskaita.

Pievienoto vērtību pēc ražošanas faktoru izmaksām aprēķina “bruto”, tā kā netiek atņemta pārvērtēšana (piemēram, amortizācija un vērtības samazinājuma zaudējumi).

Attiecībā uz statistiku par NACE 2. red. 65.1 un 65.2 grupas darbībām pievienoto vērtību pēc ražošanas faktoru izmaksām definē kā produkcijas vērtību, no kuras atskaitīta saņemto pārapdrošināšanas pakalpojumu bruto vērtība un citas ārējās izmaksas par precēm un pakalpojumiem.

Attiecībā uz statistiku par Regulas (EK) Nr. 295/2008 VI pielikuma 3. iedaļā definētajām darbībām, pievienoto vērtību pēc ražošanas faktoru izmaksām definē kā produkcijas vērtību, no kuras atskaitīti kopējie preču un pakalpojumu iepirkumi.

Attiecībā uz statistiku par Regulas (EK) Nr. 295/2008 VII pielikuma 3. iedaļā definētajām darbībām, pievienoto vērtību pēc ražošanas faktoru izmaksām definē kā produkcijas vērtību, no kuras atskaitīti kopējie preču un pakalpojumu iepirkumi.

Attiecībā uz NACE 2. red. 64.11 grupas uzņēmumiem pievienoto vērtību pēc ražošanas faktoru izmaksām definē kā produkcijas vērtību, no kuras atskaitīti kopējie preču un pakalpojumu iepirkumi.

Saikne ar uzņēmumu pārskatiem

Attiecībā uz statistiku par Regulas (EK) Nr. 295/2008 I līdz IV pielikuma 3. iedaļā definētajām darbībām, izņemot uzņēmumus, kuri īsteno NACE 2. red. K sadaļā klasificētu darbību

Ceturtā grāmatvedības direktīva: Padomes Direktīva 78/660/EEK

Pievienoto vērtību pēc ražošanas faktoru izmaksām var aprēķināt tieši, izmantojot šādus grāmatvedības posteņus:

— tīrais apgrozījums,

— gatavās un nepabeigtās produkcijas krājumu izmaiņas,

— darbs, ko uzņēmums veicis pats saviem nolūkiem un kapitalizējis,

— izejvielas un palīgmateriāli,

— citas ārējās izmaksas,

— citas saimnieciskās darbības izmaksas,

— citi saimnieciskās darbības ienākumi,

— ārkārtas izmaksas,

— ārkārtas ieņēmumi.

SGS regulas: Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1606/2002 un Komisijas Regula (EK) Nr. 1725/2003

Pievienoto vērtību pēc ražošanas faktoru izmaksām var aprēķināt tieši, izmantojot šādus grāmatvedības posteņus saskaņā ar izdevumu veida metodi.

Ieņēmumi (atskaitot ieņēmumus no procentiem un dividendēm, ja tie ietverti ienākumos)

+/- Gatavās un nepabeigtās produkcijas krājumu izmaiņas

- Izmantotās izejvielas un palīgmateriāli

- Citi izdevumi

+ Citi ieņēmumi

Pievienoto vērtību pēc ražošanas faktoru izmaksām var aprēķināt tieši, izmantojot šādus grāmatvedības posteņus saskaņā ar izdevumu funkcijas metodi.

Ieņēmumi (atskaitot ieņēmumus no procentiem un dividendēm, ja tie ietverti ienākumos)

- Pārdošanas izmaksas (atskaitot darbinieku pabalstu radītās izmaksas, vērtības samazināšanās un amortizācijas izmaksas)

- Izplatīšanas izmaksas (atskaitot darbinieku pabalstu radītās izmaksas)

- Administratīvie izdevumi (atskaitot darbinieku pabalstu radītās izmaksas)

- Citi izdevumi

+ Citi ieņēmumi

Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem

Attiecībā uz statistiku par Regulas (EK) Nr. 295/2008 I līdz IV pielikuma 3. iedaļā definētajām darbībām, izņemot uzņēmumus, kuri īsteno NACE 2. red. K sadaļā klasificētu darbību

Mainīgo lielumu “Pievienotā vērtība pēc ražošanas faktoru izmaksām” aprēķina šādi.

Apgrozījums (12 11 0)

+/- Izmaiņas preču un pakalpojumu krājumos (13 21 0)

+ Kapitalizētā produkcija

+ Citi saimnieciskās darbības ienākumi

- Kopējie preču un pakalpojumu iepirkumi (13 11 0)

- Citi nodokļi par produktiem, kas ir saistīti ar apgrozījumu, bet nav atskaitāmi

- Ar ražošanu saistītie nodokļi un nodevas

— Mainīgo lielumu “Pievienotā vērtība pēc ražošanas faktoru izmaksām” izmanto, aprēķinot lielumu “Bruto darbības rezultāts” (12 17 0) un citas kopsummas un bilances.

Attiecībā uz statistiku par NACE 2. red. 65.1 un 65.2 grupas darbībām mainīgo lielumu “Pievienotā vērtība pēc ražošanas faktoru izmaksām” aprēķina šādi.

Produkcijas vērtība (12 12 0)

- Kopējie preču un pakalpojumu iepirkumi (13 11 0).

Attiecībā uz statistiku par Regulas (EK) Nr. 295/2008 VI pielikuma 3. iedaļā definētajām darbībām mainīgo lielumu “Pievienotā vērtība pēc ražošanas izmaksām” aprēķina šādi.

Produkcijas vērtība (12120)

- Kopējie preču un pakalpojumu iepirkumi (13 11 0).

Attiecībā uz statistiku par Regulas (EK) Nr. 295/2008 VII pielikuma 3. iedaļā definētajām darbībām mainīgo lielumu “Pievienotā vērtība pēc ražošanas izmaksām” aprēķina šādi.

Produkcijas vērtība (12 12 0)

- Kopējie preču un pakalpojumu iepirkumi (13 11 0).

Kods : 12 17 0 Nosaukums : Bruto darbības rezultāts Pielikums : I līdz IV

Definīcija:

Bruto darbības rezultāts ir saimnieciskās darbības radītais atlikums pēc iesaistītā darbaspēka faktora apmaksāšanas. To var aprēķināt, no pievienotās vērtības pēc ražošanas faktoru izmaksām atņemot personāla izmaksas. Tas ir uzņēmumam pieejamais atlikums, kas ļauj atlīdzināt pašu kapitāla nodrošinātāju ieguldījumu un atmaksāt parādus, nomaksāt nodokļus un galu galā finansēt visus vai daļu ieguldījumu.

Saikne ar uzņēmumu pārskatiem

Attiecībā uz statistiku par Regulas (EK) Nr. 295/2008 I līdz IV pielikuma 3. iedaļā definētajām darbībām, izņemot uzņēmumus, kuri īsteno NACE 2. red. K sadaļā klasificētu darbību

Ceturtā grāmatvedības direktīva: Padomes Direktīva 78/660/EEK

Bruto darbības rezultātu var aprēķināt, izmantojot šādus grāmatvedības posteņus:

tīrais apgrozījums,

— gatavās un nepabeigtās produkcijas krājumu izmaiņas,

— darbs, ko uzņēmums veicis pats saviem nolūkiem un kapitalizējis,

— izejvielas un palīgmateriāli,

— citas ārējās izmaksas,

— citas saimnieciskās darbības izmaksas,

— citi saimnieciskās darbības ienākumi,

— ārkārtas izmaksas,

— ārkārtas ieņēmumi,

— personāla izmaksas.

SGS regulas: Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1606/2002 un Komisijas Regula (EK) Nr. 1725/2003

Bruto darbības rezultātu var aprēķināt tieši, izmantojot šādus grāmatvedības posteņus saskaņā ar izdevumu veida metodi.

— Ieņēmumi (atskaitot ieņēmumus no procentiem un dividendēm, ja tie ietverti ienākumos)

— +/- Gatavās un nepabeigtās produkcijas krājumu izmaiņas

— + Izmantotās izejvielas un palīgmateriāli

— + Citi izdevumi

— + Citi ieņēmumi

— + Darbinieku pabalstu radītās izmaksas

Bruto darbības rezultātu var aprēķināt tieši, izmantojot šādus grāmatvedības posteņus saskaņā ar izdevumu funkcijas metodi.

— Ieņēmumi (atskaitot ieņēmumus no procentiem un dividendēm, ja tie ietverti ienākumos)

— + Pārdošanas izmaksas (atskaitot vērtības samazināšanās un amortizācijas izmaksas)

— + Izplatīšanas izmaksas (atskaitot vērtības samazināšanās un amortizācijas izmaksas)

— + Administratīvie izdevumi (atskaitot vērtības samazināšanās un amortizācijas izmaksas)

— + Citi izdevumi (atskaitot vērtības samazināšanās un amortizācijas izmaksas)

— + Citi ieņēmumi

Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem

Mainīgo lielumu “Bruto darbības rezultāts” aprēķina šādi.

Pievienotā vērtība pēc ražošanas faktoru izmaksām (12 15 0)

- personāla izmaksas (13 31 0).

Kods : 13 11 0 Nosaukums : Kopējie preču un pakalpojumu iepirkumi Pielikums : I līdz IV, VI un VII

Definīcija:

Kopējie preču un pakalpojumu iepirkumi ietver visu to preču un pakalpojumu vērtību, kas iepirkti grāmatvedības pārskata periodā tālākai pārdošanai vai patēriņam ražošanas procesā, izņemot ražošanas līdzekļus, kuru patēriņu reģistrē kā pamatkapitāla patēriņu. Attiecīgās preces un pakalpojumus var pārdot tālāk pārveidotus vai nepārveidotus, pilnībā izmantot ražošanas procesā vai uzkrāt.

Šajos pirkumos iekļauj materiālus, kas tieši ietilpst saražotajās precēs (izejvielas, starpproduktus, sastāvdaļas), un nekapitalizētus sīkos darbarīkus un ierīces. Iekļauj arī palīgmateriālu (eļļošanas līdzekļu, ūdens, iesaiņojuma, apkopes un remonta materiālu, kancelejas piederumu) un enerģētikas produktu vērtību. Šajā mainīgajā lielumā iekļauj tos materiālu pirkumus, ko uzņēmums izdarījis, lai nodrošinātu ražošanas līdzekļu ražošanu.

Iekļauj arī pārskata periodā apmaksātos pakalpojumus neatkarīgi no tā, vai tie ir vai nav rūpnieciskie pakalpojumi. Šo summu veido maksājumi par visu to darbu, ko uzņēmuma interesēs veikušas trešās personas, ieskaitot kārtējos remontus un apkopi, uzstādīšanas darbus un tehniskos pētījumus. Neieskaita tās summas, kas maksātas par ražošanas līdzekļu uzstādīšanu, un kapitalizēto preču vērtību.

Ieskaita arī maksājumus, kas veikti par nerūpnieciskiem pakalpojumiem, piemēram, maksu par juridiskiem pakalpojumiem un grāmatvedības maksājumus, patentu un licenču maksājumus (ja tie nav kapitalizēti), apdrošināšanas iemaksas, akcionāru un vadības sanāksmju izmaksas, iemaksas uzņēmējdarbības un profesionālām apvienībām, pasta, tālruņa, elektroniskās saziņas, telegrāfa un faksa izmaksas, preču un personāla pārvadāšanas pakalpojumu izmaksas, reklāmas izmaksas, komisijas naudas (ja tās nav iekļautas algās), nomas maksājumus, banku pakalpojumu izmaksas (izņemot procentu maksājumus) un visus citus uzņēmējdarbības pakalpojumus, ko sniegušas trešās personas. Šeit iekļauj pakalpojumus, ko uzņēmums transformē un kapitalizē kā kapitalizēto produkciju.

Izdevumus, ko uzņēmumu pārskatos klasificē kā finanšu izdevumus vai ienākumus procentu un dividenžu izteiksmē, kopējos preču un pakalpojumu iepirkumos neieskaita.

Kopējos preču un pakalpojumu iepirkumus vērtē pēc pirkšanas cenas, t.i., pircējs faktiski samaksātās cenas par precēm, ieskaitot jebkurus nodokļus, mīnus subsīdijas par produktiem, kas iepirkti, atskaitot jebkādus pievienotās vērtības nodokļus.

Tādēļ visus pārējos nodokļus un nodevas par produktiem neatskaita, veicot preču un pakalpojumu pirkumu novērtēšanu. Attieksme pret nodokļiem par produkciju nav būtiska šo pirkumu novērtēšanā.

Attiecībā uz statistiku par Regulas (EK) Nr. 295/2008 I līdz IV pielikuma 3. iedaļā definētajām darbībām, izņemot uzņēmumus, kuri īsteno NACE 2. red. K sadaļā klasificētu darbību izdevumus, ko uzņēmumu pārskatos klasificē kā finanšu izdevumus, kopējos preču un pakalpojumu iepirkumos neieskaita.

Attiecībā uz statistiku par NACE 2. red. 65.1 un 65.2 grupas darbībām kopējos preču un pakalpojumu iepirkumus definē kā saņemto pārapdrošināšanas pakalpojumu bruto vērtību, kurai pieskaitīti kopējie komisijas naudas ieņēmumi, kā noteikts Padomes Direktīvas 91/674 64. pantā, un jebkādas citas ārējās izmaksas par precēm un pakalpojumiem (atskaitot personāla izmaksas).

Attiecībā uz statistiku par Regulas (EK) Nr. 295/2008 VI pielikuma 3. iedaļā definētajām darbībām kopējos preču un pakalpojumu iepirkumus definē kā komisijas naudas maksājumus, kuriem pieskaitīti citi administratīvie izdevumi un citas saimnieciskās darbības izmaksas.

Saikne ar uzņēmumu pārskatiem

Attiecībā uz statistiku par Regulas (EK) Nr. 295/2008 I līdz IV pielikuma 3. iedaļā definētajām darbībām, izņemot uzņēmumus, kuri īsteno NACE 2. red. K sadaļā klasificētu darbību

Ceturtā grāmatvedības direktīva: Padomes Direktīva 78/660/EEK

Kopējos preču un pakalpojumu iepirkumus var aprēķināt, izmantojot šādus grāmatvedības posteņus:

— izejvielas un palīgmateriāli (pirms ir uzskaitītas izmaiņas preču un pakalpojumu krājumos),

— citas ārējās izmaksas (pirms ir uzskaitītas izmaiņas preču un pakalpojumu krājumos),

— pārējo saimnieciskās darbības izmaksu daļa, kas attiecas uz maksājumiem par precēm un pakalpojumiem, kuri nav iekļauti divos iepriekš minētajos posteņos (izejvielas un palīgmateriāli un citas ārējās izmaksas). Šeit neiekļauj to daļu, kas attiecas uz produkcijas nodokļu maksājumiem,

— ārkārtas izmaksas.

SGS regulas: Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1606/2002 un Komisijas Regula (EK) Nr. 1725/2003

Kopējos preču un pakalpojumu iepirkumus var aprēķināt, izmantojot šādus grāmatvedības posteņus saskaņā ar izdevumu veida metodi:

— izmantotās izejvielas un palīgmateriāli,

— citas izmaksas (pirms ir uzskaitītas izmaiņas preču un pakalpojumu krājumos).

Kopējos preču un pakalpojumu iepirkumus var aprēķināt, izmantojot šādus grāmatvedības posteņus saskaņā ar izdevumu funkcijas metodi:

— pārdošanas izmaksas (pirms ir uzskaitītas izmaiņas preču un pakalpojumu krājumos un, atskaitot darbinieku pabalstu radītās izmaksas, vērtības samazināšanās un amortizācijas izmaksas),

— izplatīšanas izmaksas (kas radušās grāmatvedības pārskata periodā un, atskaitot darbinieku pabalstu radītās izmaksas, vērtības samazināšanās un amortizācijas izmaksas),

— administratīvie izdevumi (kas radušies grāmatvedības pārskata periodā un, atskaitot darbinieku pabalstu radītās izmaksas, vērtības samazināšanās un amortizācijas izmaksas),

— citi izdevumi.

Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem

Attiecībā uz statistiku par Regulas (EK) Nr. 295/2008 I līdz IV pielikuma 3. iedaļā definētajām darbībām, izņemot uzņēmumus, kuri īsteno NACE 2. red. K sadaļā klasificētu darbību mainīgo lielumu “Kopējie preču un pakalpojumu iepirkumi” izmanto, aprēķinot lielumu “Pievienotā vērtību pēc ražošanas faktoru izmaksām” (12 15 0) un citas kopsummas un bilances.

Daudzus posteņus, kas iekļauti kopējos preču un pakalpojumu iepirkumos, izdala atsevišķi.

— Preču un pakalpojumu pirkumi, kas izdarīti to tālākai pārdošanai tādā pašā stāvoklī, kādā tie saņemti (13 12 0)

— Maksājumi par aģentūru strādniekiem (13 13 1)

— Maksājumi par ilgtermiņa nomu un preču operatīvo līzingu (13 41 1)

— Enerģētikas produktu iepirkumi (20 11 0)

Attiecībā uz statistiku par NACE 2. red. 65.1 un 65.2 grupas darbībām mainīgo lielumu “Kopējie preču un pakalpojumu iepirkumi” aprēķina šādi.

Dzīvības apdrošināšanai:

Pārapdrošināšanas bilance (32 18 0)

+ [(Kopējās bruto tehniskās rezerves (37 30 0) – Kopējās neto tehniskās rezerves (37 30 1))/Kopējās neto tehniskās rezerves (37 30 1)) × (Ienākumi no ieguldījumiem (32 22 0) – Ieguldījumu atkārtota pārvērtēšana (32 71 5) – Peļņa no ieguldījumu veikšanas (32 71 6) – Ienākumi no līdzdalības procentiem (32 71 1))

+ Komisijas nauda (32 61 1)

+ Ārējās izmaksas par precēm un pakalpojumiem (32 61 4)

Nedzīvības apdrošināšanai un pārapdrošināšanai:

Pārapdrošināšanas bilance (32 18 0)

+ [(Kopējās bruto tehniskās rezerves (37 30 0) – Kopējās neto tehniskās rezerves (37 30 1))/Kopējās neto tehniskās rezerves (37 30 1)) × (Ienākumi no ieguldījumiem (32 42 0) – Ieguldījumu atkārtota pārvērtēšana (32 71 5) – Peļņa no ieguldījumu veikšanas (32 71 6) – Ienākumi no līdzdalības procentiem (32 71 1))

+ Komisijas nauda (32 61 1)

+ Ārējās izmaksas par precēm un pakalpojumiem (32 61 4)

Attiecībā uz statistiku par Regulas (EK) Nr. 295/2008 VI pielikuma 3. iedaļā definētajām darbībām mainīgo lielumu “Kopējie preču un pakalpojumu iepirkumi” aprēķina šādi.

Komisijas naudas izdevumi (42 15 0)

+ Citi administratīvie izdevumi (42 32 2)

+ Citi saimnieciskās darbības izdevumi (42 33 0)

Attiecībā uz statistiku par Regulas (EK) Nr. 295/2008 VII pielikuma 3. iedaļā definētajām darbībām mainīgo lielumu “Kopējie preču un pakalpojumu iepirkumi” (13 11 0) izmanto, aprēķinot lielumu “Kopējie darbības izdevumi” (48 06 0).

Kods : 13 12 0 Nosaukums : Preču un pakalpojumu iepirkumi tālākpārdošanai tādā pašā stāvoklī, kādā tie saņemti Pielikums : I līdz IV

Definīcija:

Pirkumi tālākai pārdošanai ir preču pirkumi tālākai pārdošanai trešām personām, neveicot preču turpmāku pārstrādi. Tie ietver arī pakalpojumu pirkumus no tiem pakalpojumu sniedzējiem uzņēmumiem, kas par sniegtajiem pakalpojumiem rēķinus piesūta vēlāk, t.i., no uzņēmumiem, kuru apgrozījumu veido ne tikai starpniecības maksājumi, ko iekasē par pakalpojumu (kā tas ir attiecībā uz nekustamā īpašuma aģentiem), bet arī faktiskā summa, kas iekļauta pakalpojumā, piemēram, pārvadājumu pirkumi, ko veic ceļojumu aģenti. Neieskaita to preču un pakalpojumu vērtību, ko pārdod trešām personām, iekasējot komisijas maksu, jo starpnieks, kas saņem komisijas maksu, šīs preces neiepērk un nepārdod.

Ja ir atsauce uz tālākai pārdošanai paredzētiem pakalpojumiem, attiecīgie pakalpojumi ir pakalpojumu darbību radītā produkcija, tiesības izmantot noteiktus pakalpojumus (piemēram, ieejas biļete) vai fizisks pakalpojumu nodrošinājums. To preču un pakalpojumu pirkumus, kas izdarīti attiecīgo preču un pakalpojumu tālākai pārdošanai tādā pašā stāvoklī, kādā tie saņemti, novērtē pēc pirkšanas cenas, izņemot atskaitāmo PVN un pārējos atskaitāmos nodokļus, kas tieši saistīti ar apgrozījumu. Tādēļ visus pārējos nodokļus un nodevas par produktiem neatskaita, veicot preču un pakalpojumu pirkumu novērtēšanu.

Attieksme pret nodokļiem par produkciju nav būtiska šo pirkumu novērtēšanā.

Saikne ar uzņēmumu pārskatiem

Attiecībā uz statistiku par Regulas (EK) Nr. 295/2008 I līdz IV pielikuma 3. iedaļā definētajām darbībām, izņemot uzņēmumus, kuri īsteno NACE 2. red. K sadaļā klasificētu darbību

Ceturtā grāmatvedības direktīva: Padomes Direktīva 78/660/EEK

Preču un pakalpojumu pirkumus, kas izdarīti, lai šīs preces un pakalpojumus tālāk pārdotu tādā pašā stāvoklī, kādā tie saņemti, uzņēmumu pārskatos nedrīkst izdalīt atsevišķi. Tie ir daļa no šādiem posteņiem:

— izejvielas un palīgmateriāli,

— citas ārējās izmaksas,

— citas saimnieciskās darbības izmaksas.

SGS regulas: Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1606/2002 un Komisijas Regula (EK) Nr. 1725/2003

Preču un pakalpojumu pirkumus, kas izdarīti, lai šīs preces un pakalpojumus tālāk pārdotu tādā pašā stāvoklī, kādā tie saņemti, uzņēmumu pārskatos nedrīkst izdalīt atsevišķi. Tie ir daļa no šādiem grāmatvedības posteņiem, izmantojot izdevumu veida metodi:

— izmantotās izejvielas un palīgmateriāli (pirms ir uzskaitītas izmaiņas preču un pakalpojumu krājumos),

— citi izdevumi.

Preču un pakalpojumu pirkumus, kas izdarīti, lai šīs preces un pakalpojumus tālāk pārdotu tādā pašā stāvoklī, kādā tie saņemti, uzņēmumu pārskatos nedrīkst izdalīt atsevišķi. Tie ir daļa no šādiem grāmatvedības posteņiem, izmantojot izdevumu funkcijas metodi:

— pārdošanas izmaksas (pirms ir uzskaitītas izmaiņas preču un pakalpojumu krājumos un, atskaitot darbinieku pabalstu radītās izmaksas, vērtības samazināšanās un amortizācijas izmaksas),

— citi izdevumi.

Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem

Daļa no kopējiem preču un pakalpojumu iepirkumiem (13 11 0).

— Mainīgo lielumu “Preču un pakalpojumu pirkumi, kas izdarīti šo preču un pakalpojumu tālākai pārdošanai tādā pašā stāvoklī, kādā tie saņemti”, izmanto, aprēķinot lielumus “Tālākai pārdošanai paredzētā preču bruto peļņas norma” (12 13 0), “Produkcijas vērtība” (12 12 0) un citas kopsummas un bilances.

Kods : 13 13 1 Nosaukums : Maksājumi par aģentūru strādniekiem Pielikums : I līdz IV

Definīcija:

Šeit iekļauj maksājumus pagaidu nodarbinātības aģentūrām un līdzīgām organizācijām, kas nodrošina klientu uzņēmumiem strādniekus uz noteiktu laika periodu klienta darbaspēka pagaidu papildināšanai vai aizvietošanai un kuru nodrošinātais personāls ir pagaidu palīdzības dienesta struktūrvienības darbinieki. Tomēr šīs aģentūras un organizācijas nenodrošina šo darbinieku tiešu uzraudzību klienta darba vietās. Iekļauj tikai maksājumus par tādu nodrošināšanu ar personālu, kas nav saistīta ar konkrēta rūpnieciska vai cita, nerūpnieciska, pakalpojuma nodrošināšanu.

Saikne ar uzņēmumu pārskatiem

Attiecībā uz statistiku par Regulas (EK) Nr. 295/2008 I līdz IV pielikuma 3. iedaļā definētajām darbībām, izņemot uzņēmumus, kuri īsteno NACE 2. red. K sadaļā klasificētu darbību

Ceturtā grāmatvedības direktīva: Padomes Direktīva 78/660/EEK

Maksājumus par aģentūras strādniekiem uzņēmumu pārskatos nedrīkst izdalīt atsevišķi. Tie ir daļa no citām ārējām izmaksām un pārējām saimnieciskās darbības izmaksām.

SGS regulas: Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1606/2002 un Komisijas Regula (EK) Nr. 1725/2003

Maksājumus par aģentūras strādniekiem uzņēmumu pārskatos nedrīkst izdalīt atsevišķi. Tā ir daļa no posteņiem “Citi izdevumi” vai “Daļa no izmantotajām izejvielām un palīgmateriāliem” (dažos gadījumos, kad aģentūras strādnieki ir saistīti ar ražošanas darbībām) saskaņā ar izdevumu veida metodi.

Maksājumus par aģentūras strādniekiem uzņēmumu pārskatos nedrīkst izdalīt atsevišķi. Tā ir daļa no posteņiem “Pārdošanas izmaksas”, “Izplatīšanas izmaksas”, “Administratīvie izdevumi” un/vai “Citi izdevumi” saskaņā ar izdevumu funkcijas metodi.

Attiecībā uz statistiku par NACE 2. red. 65.1 un 65.2 grupas darbībām

Maksājumus par aģentūras strādniekiem uzņēmumu pārskatos nedrīkst izdalīt atsevišķi, kā norādīts Padomes Direktīvas 91/674/EEK 34. panta 3. daļas 16. punktā.

Attiecībā uz statistiku par NACE 2. red. 64.19 un 64.92 grupas kredītiestāžu darbībām

Maksājumus par aģentūras strādniekiem uzņēmumu pārskatos nedrīkst izdalīt atsevišķi postenī “Citi administratīvie izdevumi”, kā minēts Direktīvas 86/635/EEK 27. panta 8. punkta b) apakšpunktā un 28. panta A daļas 4. punkta b) apakšpunktā.

Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem

Daļa no kopējiem preču un pakalpojumu iepirkumiem (13 11 0).

Kods : 13 21 0 Nosaukums : Izmaiņas preču un pakalpojumu krājumos Pielikums : III

Definīcija:

Krājumu izmaiņas (to palielināšanās vai samazināšanās) ir starpība starp krājumu vērtību pārskata perioda beigās un sākumā. Krājumu izmaiņas var novērtēt, no krājumu vienību vērtības atņemot no krājumiem izņemto vienību vērtību un krājumos glabāto preču kārtējo zaudējumu vērtību. Krājumus reģistrē atbilstoši pirkšanas cenām, neieskaitot PVN, ja tos iepērk no cita uzņēmuma, bet pārējos gadījumos atbilstoši ražošanas izmaksām.

Krājumus (un krājumu izmaiņas) var iedalīt šādi:

— gatavās produkcijas krājumi,

— nepabeigtās produkcijas krājumi,

— to preču un pakalpojumu krājumi, ko iepērk tālākai pārdošanai tādā pašā stāvoklī, kādā tie saņemti,

— izejvielu un palīgmateriālu krājumi.

Iekļauj uzņēmuma saražotās gatavās produkcijas un nepabeigtās produkcijas krājumus, kas vēl nav pārdoti. Šī produkcija ietver uzņēmumam piederošo nepabeigto produkciju, pat ja attiecīgā produkcija ir trešo personu valdījumā. Attiecīgi neieskaita produkciju, kas ir uzņēmuma valdījumā, bet pieder trešām personām.

Iekļauj preču un pakalpojumu krājumus, kuri iepirkti vienīgi to tālākai pārdošanai tādā pašā stāvoklī. Neieskaita preču un pakalpojumu krājumus, ko sniedz trešām personām, saņemot komisijas maksu. Produkcija, kas iepirkta tālākai pārdošanai un atrodas pakalpojumu sniedzēju uzņēmumu glabājumā, var ietvert preces (rūpnieciskas iekārtas tādu līgumu gadījumā, kas paredz nodot objektus gatavus ekspluatācijai, vai ēkas īpašuma palielināšanas gadījumā u.c.), kā arī pakalpojumus (tiesības izmantot reklāmas vietu, transportu, dzīvojamo platību u.c.).

Kad uzglabā pakalpojumus, attiecīgie pakalpojumi ir pakalpojumu darbību radītā produkcija, tiesības izmantot iepriekš noteiktus pakalpojumus vai fiziski pakalpojumu nodrošinājumi.

Iekļauj arī uzņēmumam piederošo izejvielu un palīgmateriālu, starpproduktu, sastāvdaļu, enerģijas, nekapitalizētu sīko darbarīku un pakalpojumu krājumus.

Saikne ar uzņēmumu pārskatiem

Ceturtā grāmatvedības direktīva: Padomes Direktīva 78/660/EEK

Izmaiņas preču un pakalpojumu krājumos var aprēķināt, izmantojot šādus posteņus:

gatavās un nepabeigtās produkcijas krājumu izmaiņas,

daļa no izejvielām un palīgmateriāliem,

daļa no citām ārējām izmaksām,

daļa no pārējām saimnieciskās darbības izmaksām.

SGS regulas: Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1606/2002 un Komisijas Regula (EK) Nr. 1725/2003

Preču un pakalpojumu krājuma izmaiņas var aprēķināt, izmantojot šādus posteņus no ienākumu deklarācijas atbilstoši izdevumu veidam:

gatavās un nepabeigtās produkcijas krājumu izmaiņas,

daļa no izmantotajām izejvielām un palīgmateriāliem,

daļa no citiem izdevumiem.

Preču un pakalpojumu krājuma izmaiņas var aprēķināt, izmantojot šādus posteņus no ienākumu deklarācijas atbilstoši izdevumu funkcijai:

daļa no pārdošanas izmaksām,

daļa no izplatīšanas izmaksām,

daļa no administratīvajiem izdevumiem,

daļa no citiem izdevumiem.

Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem

— Mainīgo lielumu “Izmaiņas preču un pakalpojumu krājumos” izmanto, aprēķinot lielumu “Pievienotā vērtība pēc ražošanas faktoru izmaksām” (12 15 0) un citas kopsummas un bilances.

— Preču un pakalpojumu krājumu izmaiņas atbilstoši krājumu veidam var sadalīt šādi: i) to preču un pakalpojumu krājumu izmaiņas, kas iepirkti tālākai pārdošanai tādā pašā stāvoklī, kādā tie saņemti (13 21 1); ii) uzņēmuma saražotās gatavās produkcijas un nepabeigtās produkcijas krājumu izmaiņas (13 21 3) un iii) izejvielu un palīgmateriālu krājumu izmaiņas.

Kods : 13 21 1 Nosaukums : Izmaiņas iepirkto preču un pakalpojumu krājumos tālākpārdošanai tādā pašā stāvoklī, kādā tie saņemti Pielikums : III

Definīcija:

Šo mainīgo lielumu definē kā krājumu izmaiņas atbilstoši pirkšanas cenām, atskaitot PVN, starp pārskata perioda sākumu un beigām. Krājumu izmaiņas var novērtēt, no tālākai pārdošanai iepirktās produkcijas krājumu vienību vērtības atņemot no krājumiem izņemto vienību vērtību un visu krājumos glabāto preču kārtējo zaudējumu vērtību.

Šajos krājumos iekļauj preces un pakalpojumus, kuri iepirkti vienīgi nolūkā tos pārdot tālāk tādā pašā stāvoklī. Neieskaita preču un pakalpojumu krājumus, ko sniedz trešām personām, saņemot komisijas maksu.

Produkcija, kas iepirkta tālākai pārdošanai un atrodas pakalpojumu sniedzēju uzņēmumu glabājumā, var ietvert preces (rūpnieciskas iekārtas tādu līgumu gadījumā, kas paredz nodot objektus gatavus ekspluatācijai, vai ēkas īpašuma palielināšanas gadījumā u.c.), kā arī pakalpojumus (tiesības izmantot reklāmas vietu, transportu, dzīvojamo platību u.c.).

Kad uzglabā pakalpojumus, attiecīgie pakalpojumi ir pakalpojumu darbību radītā produkcija, tiesības izmantot iepriekš noteiktus pakalpojumus vai fiziski pakalpojumu nodrošinājumi.

Saikne ar uzņēmumu pārskatiem

Ceturtā grāmatvedības direktīva: Padomes Direktīva 78/660/EEK

Izmaiņas preču un pakalpojumu krājumos, kas iepirkti tālākai pārdošanai tādā pašā stāvoklī, kādā tie saņemti, uzņēmuma pārskatos nedrīkst izdalīt atsevišķi. Tās ir daļa no izejvielām un palīgmateriāliem, citām ārējām izmaksām un pārējām saimnieciskās darbības izmaksām.

SGS regulas: Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1606/2002 un Komisijas Regula (EK) Nr. 1725/2003

Izmaiņas preču un pakalpojumu krājumos, kas iepirkti tālākai pārdošanai tādā pašā stāvoklī, kādā tie saņemti, uzņēmuma pārskatos nedrīkst izdalīt atsevišķi. Tā ir daļa no izmantotajām izejvielām un palīgmateriāliem un citiem izdevumiem ienākumu deklarācijā saskaņā ar izdevumu veidu.

Izmaiņas preču un pakalpojumu krājumos, kas iepirkti tālākai pārdošanai tādā pašā stāvoklī, kādā tie saņemti, uzņēmuma pārskatos nedrīkst izdalīt atsevišķi. Tā ir daļa no pārdošanas izmaksām un citiem izdevumiem ienākumu deklarācijā atbilstoši izdevumu funkcijai.

Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem

— Mainīgo lielumu “Izmaiņas preču un pakalpojumu krājumos, kas iepirkti tālākai pārdošanai tādā pašā stāvoklī, kādā tie saņemti” izmanto, aprēķinot lielumus “Tālākai pārdošanai paredzēto preču bruto peļņas norma” (12 13 0), “Produkcijas vērtība” (12 12 0) un citas kopsummas un bilances.

— Daļa no izmaiņām preču un pakalpojumu krājumos (13 21 0).

Kods : 13 21 3 Nosaukums : Izmaiņas vienībā ražotās gatavās produkcijas un nepabeigtās produkcijas krājumos Pielikums : II un IV

Definīcija:

Šo mainīgo lielumu definē kā starpību starp uzņēmumā saražotās un vēl nepārdotās gatavās vai nepabeigtās produkcijas krājumu vērtību pārskata perioda pirmajā un pēdējā dienā.

Šī produkcija ietver uzņēmumam piederošo nepabeigto produkciju, pat ja attiecīgā produkcija ir trešo personu valdījumā. Attiecīgi neieskaita produkciju, kas ir uzņēmuma valdījumā, bet pieder trešām personām.

Krājumus novērtē atbilstoši ražošanas izmaksām un pirms pārvērtēšanas (piemēram, amortizācijas dēļ).

Saikne ar uzņēmumu pārskatiem

Ceturtā grāmatvedības direktīva: Padomes Direktīva 78/660/EEK

Gatavās produkcijas un nepabeigtās produkcijas krājumu izmaiņas uzņēmumu pārskatos uzskaita postenī “Gatavās un nepabeigtās produkcijas krājumu izmaiņas”.

SGS regulas: Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1606/2002 un Komisijas Regula (EK) Nr. 1725/2003

Gatavās produkcijas un nepabeigtās produkcijas krājumu izmaiņas iekļauj ienākumu deklarācijā atbilstoši izdevumu veidam kā posteni “Gatavās un nepabeigtās produkcijas krājumu izmaiņas”.

Gatavās produkcijas un nepabeigtās produkcijas krājumu izmaiņas ir daļa no posteņa “Pārdošanas izmaksas” ienākumu deklarācijā atbilstoši izdevumu funkcijai.

Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem

— Mainīgo lielumu “Izmaiņas vienībā ražotās gatavās produkcijas un nepabeigtās produkcijas krājumos” izmanto, aprēķinot lielumu “Produkcijas vērtība” (12 12 0) un citas kopsummas un bilances.

— Daļa no izmaiņām preču un pakalpojumu krājumos (13 21 0).

Kods : 13 31 0 Nosaukums : Personāla izmaksas Pielikums : I līdz VII

Definīcija:

Personāla izmaksas definē kā kopējo atalgojumu skaidrā naudā vai natūrā, ko darba devējs maksā darba ņēmējiem (pastāvīgiem un pagaidu darbiniekiem, kā arī mājās strādājošajiem) kā atlīdzību par darbu, ko tie veikuši pārskata periodā. Personāla izmaksas ietver arī nodokļus un darba ņēmēju sociālās nodrošināšanas maksājumus, ko ietur uzņēmums, kā arī darba devēja obligātos un brīvprātīgos sociālos maksājumus.

Personāla izmaksas veido:

— algas,

— darba devēja sociālās nodrošināšanas izmaksas.

Šeit iekļauj visu atalgojumu, kas izmaksāts pārskata periodā, neatkarīgi no tā, vai maksā par nostrādāto laiku, saražoto apjomu vai gabaldarbu un vai maksā regulāri vai ne. Iekļauj visas naudas balvas, darba vietas un izpildes prēmijas, gratifikācijas, trīspadsmito mēnešalgu (un līdzīgas fiksētas prēmijas), darba attiecību pārtraukšanas pabalstus, izmitināšanas pabalstus, transporta kompensācijas, dzīves dārdzības palielināšanās un ģimenes pabalstus, komisijas maksas, pasākumu apmeklējumu maksas, maksu par virsstundām, nakts darbu u.c., kā arī nodokļus, sociālās nodrošināšanas iemaksas un citas summas, ko no darbiniekiem ietur darba devēji.

Iekļauj arī sociālās nodrošināšanas izmaksas attiecībā uz darba devēju. Tās ietver darba devēja sociālās nodrošināšanas maksājumus attiecībā uz izdienas pensiju, slimības gadījumiem, maternitātes pabalstiem, darba nespēju, bezdarbu, nelaimes gadījumiem darbā un arodslimībām, ģimenes pabalstiem, kā arī maksājumus citām sociālās nodrošināšanas sistēmām. Šīs izmaksas iekļauj neatkarīgi no tā, vai tās ir noteiktas ar likumu, koplīgumā, līgumā vai brīvprātīgas.

Maksājumus par aģentūras strādniekiem personāla izmaksās neieskaita.

Saikne ar uzņēmumu pārskatiem

Ceturtā grāmatvedības direktīva: Padomes Direktīva 78/660/EEK

Personāla izmaksas var aprēķināt, izmantojot šādus grāmatvedības posteņus:

— personāla izmaksas, kas ir posteņu “Algas” un “Sociālās nodrošināšanas izmaksas” summa.

SGS regulas: Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1606/2002 un Komisijas Regula (EK) Nr. 1725/2003

Personāla izmaksas var aprēķināt, izmantojot grāmatvedības posteni “Darbinieku pabalstu radītās izmaksas” ienākumu deklarācijā atbilstoši izdevumu veidam.

Darbinieku pabalstu radītās izmaksas ir papildus pieejamas ienākumu deklarācijā atbilstoši izdevumu funkcijai.

Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem

Mainīgo lielumu “Personāla izmaksas” aprēķina šādi.

Algas (13 32 0)

+ Sociālās nodrošināšanas izmaksas (13 33 0).

Mainīgo lielumu “Personāla izmaksas” izmanto, aprēķinot lielumu “Bruto darbības rezultāts” (12 17 0) un citas kopsummas un bilances.

Kods : 13 32 0 Nosaukums : Algas Pielikums : I līdz IV

Definīcija:

Algas definē kā kopējo atlīdzību naudā vai natūrā, kas izmaksājama visām algu sarakstā iekļautām personām (tostarp mājās strādājošajiem) par pārskata periodā veiktu darbu neatkarīgi no tā, vai par darbu maksā pēc nostrādātā laika, saražotā apjoma vai kā par gabaldarbu, un neatkarīgi no tā, vai algu izmaksā regulāri vai ne.

Algās ieskaita darba ņēmēju sociālos maksājumus, ienākuma nodokli u.c. pat tad, ja to ietur darba devēji un darba ņēmēju vārdā pārskaita tieši sociālā nodrošinājuma plāniem, nodokļu iestādēm u.tml. Algās neieskaita sociālās iemaksas, ko maksā darba devēji.

Algās ieskaita: visas piemaksas, prēmijas, gratifikācijas, trīspadsmitās mēnešalgas, atlaišanas pabalstus, izmitināšanas pabalstus, transporta kompensācijas, dzīves dārdzības palielināšanās un ģimenes pabalstus, dzeramnaudas, komisijas naudas, pasākumu apmeklējumu maksas u.tml., ko saņem darba ņēmēji, kā arī nodokļus, sociālā nodrošinājuma iemaksas un citas summas, ko no darba ņēmējiem ietur darba devēji. Algas, ko darba devējs turpina maksāt slimības, nelaimes gadījuma darbā, grūtniecības atvaļinājuma vai īsākas darba dienas gadījumā, var reģistrēt pie pārējām algām vai pie sociālās nodrošināšanas izmaksām atkarībā no uzņēmuma grāmatvedības prakses.

Maksājumus par aģentūras strādniekiem algās neieskaita.

Saikne ar uzņēmumu pārskatiem

Ceturtā grāmatvedības direktīva: Padomes Direktīva 78/660/EEK

Algas uzņēmumu pārskatos reģistrē postenī “Algas”.

SGS regulas: Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1606/2002 un Komisijas Regula (EK) Nr. 1725/2003

Algas ir daļa no posteņa “Darbinieku pabalstu radītās izmaksas” ienākumu deklarācijā atbilstoši izdevumu veidam.

Algas ir daļa no posteņa “Darbinieku pabalstu radītās izmaksas”, kas ir papildus pieejams ienākumu deklarācijā atbilstoši izdevumu funkcijai.

Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem

Mainīgo lielumu “Algas” izmanto, aprēķinot lielumu “Personāla izmaksas” (13 31 0).

Kods : 13 33 0 Nosaukums : Sociālās nodrošināšanas iemaksas Pielikums : I līdz IV

Definīcija:

Darba devēja sociālās nodrošināšanas izmaksas atbilst summai, kas vienāda ar darba devēja sociālajiem maksājumiem, lai saviem darbiniekiem nodrošinātu tiesības uz sociālajiem pabalstiem.

Darba devēja sociālās nodrošināšanas izmaksas ietver darba devēja sociālās nodrošināšanas maksājumus attiecībā uz izdienas pensiju, slimības gadījumiem, maternitātes pabalstiem, darba nespēju, bezdarbu, nelaimes gadījumiem darbā un arodslimībām, ģimenes pabalstiem, kā arī maksājumus citām sociālās nodrošināšanas sistēmām.

Ieskaita izmaksas attiecībā uz visiem darbiniekiem, to skaitā mājās strādājošajiem un stažieriem.

Šīs izmaksas iekļauj neatkarīgi no tā, vai tās ir noteiktas ar likumu, koplīgumā, līgumā vai ir brīvprātīgas. Algas, ko darba devējs turpina maksāt darbinieku slimības, nelaimes gadījuma darbā, grūtniecības atvaļinājuma vai īsākas darba dienas gadījumā, var reģistrēt pie sociālās nodrošināšanas izmaksām vai pie algām atkarībā no uzņēmuma grāmatvedības prakses.

Saikne ar uzņēmumu pārskatiem

Ceturtā grāmatvedības direktīva: Padomes Direktīva 78/660/EEK

Sociālās nodrošināšanas izmaksas uzņēmumu pārskatos reģistrē postenī sociālās nodrošināšanas izmaksas.

SGS regulas: Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1606/2002 un Komisijas Regula (EK) Nr. 1725/2003

Sociālās nodrošināšanas izmaksas ir daļa no posteņa “Darbinieku pabalstu radītās izmaksas” ienākumu deklarācijā atbilstoši izdevumu veidam.

Sociālās nodrošināšanas izmaksas ir daļa no posteņa “Darbinieku pabalstu radītās izmaksas”, kas ir papildus pieejams ienākumu deklarācijā atbilstoši izdevumu funkcijai.

Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem

Mainīgo lielumu “Sociālās nodrošināšanas izmaksas” izmanto, aprēķinot lielumu “Personāla izmaksas” (13 31 0).

Kods : 13 41 1 Nosaukums : Maksājumi par ilgtermiņa nomu un preču operatīvo līzingu Pielikums : II un IV

Definīcija:

Maksājumi par ilgtermiņa nomu ietver visas izmaksas attiecībā uz materiālu lietu nomu uz laika posmu, kas ilgāks par gadu.

Operatīvais līzings ir tāds līzings, ar kuru līzinga ņēmējam netiek būtiskā apmērā nodoti riski un priekšrocības, kas raksturīgi likumīgām īpašuma tiesībām. Operatīvajā līzingā līzinga ņēmējs iegūst tiesības ilglietojuma preci izmantot noteiktu laiku, kas var būt īss vai garš un kas nav obligāti jānosaka iepriekš. Kad līzinga termiņš beidzas, līzinga ņēmējs atdod preci atpakaļ gandrīz tādā pašā stāvoklī, kādā tā viņam nodota, neņemot vērā parastu nolietojumu. Tādējādi līzinga termiņš neaptver visu vai lielāko daļu no preces ekonomiskās darbības laika. Maksājumi par preču operatīvo līzingu attiecas uz izmaksām par to materiālo pamatlīdzekļu izmantošanu, kas uzņēmumam ir kļuvuši pieejami, noslēdzot šos līgumus.

Ja iznomātājs ir nodevis visus īpašuma tiesību riskus un priekšrocības nomniekam de facto, bet nevis de jure, tad noma ir uzskatāma par finanšu nomu. Attiecībā uz finanšu nomu nomas periods aptver visu vai lielāko daļu ilglietojuma preces ekspluatācijas laika. Nomas perioda beigās nomniekam bieži ir iespēja nopirkt attiecīgo preci par nominālcenu. Iznomātājam nav jābūt nekādām īpašām zināšanām par attiecīgo preci. Iznomātājs nepiedāvā nomniekam remonta, apkopes vai nomaiņas pakalpojumus. Parasti preci izvēlas nomnieks, un to viņam piegādā ražotājs vai pārdevējs. Tādējādi iznomātājam ir tikai finansiāla loma. Visus maksājumi saistībā ar finanšu līzingu atskaita no mainīgā lieluma 13 41 1. Attiecīgās preces pirkšanas cena tiek reģistrēta postenī “Bruto ieguldījumi” preces iegādes brīdī.

Saikne ar uzņēmumu pārskatiem

Ceturtā grāmatvedības direktīva: Padomes Direktīva 78/660/EEK

Maksājumus par preču ilgtermiņa nomu un operatīvo līzingu uzņēmumu pārskatos nedrīkst izdalīt atsevišķi. Tie ir daļa no citām ārējām izmaksām un pārējām saimnieciskās darbības izmaksām.

SGS regulas: Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1606/2002 un Komisijas Regula (EK) Nr. 1725/2003

Maksājumus par preču ilgtermiņa nomu un operatīvo līzingu uzņēmumu pārskatos nedrīkst izdalīt atsevišķi. Tā ir daļa no citiem izdevumiem ienākumu deklarācijā atbilstoši izdevumu veidam.

Maksājumus par preču ilgtermiņa nomu un operatīvo līzingu uzņēmumu pārskatos nedrīkst izdalīt atsevišķi. Tā ir daļa no citiem izdevumiem ienākumu deklarācijā atbilstoši izdevumu funkcijai.

Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem

Daļa no kopējiem preču un pakalpojumu iepirkumiem (13 11 0).

Kods : 15 11 0 Nosaukums : Bruto ieguldījumi materiālajos pamatlīdzekļos Pielikums : I līdz IV, VI un VII

Definīcija:

Tie ir pārskata periodā veiktie ieguldījumi materiālajos pamatlīdzekļos. Šeit ieskaita jaunus un līdz šim izmantotus materiālus ražošanas līdzekļus ar vairāk nekā gadu ilgu ekspluatācijas laiku neatkarīgi no tā, vai tie iepirkti no trešām personām (t.i., tiesības izmantot ilglietojuma preci apmaiņā pret nomas maksājumiem iepriekš noteiktā un ilgā laika posmā) vai saražoti pašu izmantošanai (t.i., materiālu ražošanas līdzekļu kapitalizētā produkcija), to skaitā arī nesaražotus materiālus ražošanas līdzekļus, piemēram, zemi. Kapitalizējamas preces ekspluatācijas laika slieksni var pagarināt saskaņā ar uzņēmuma grāmatvedības praksi, ja šī prakse prasa ilgāku sagaidāmo ekspluatācijas laiku nekā iepriekš minētais viens gads.

Visus ieguldījumus novērtē pirms (t.i., bruto skaitļos) pārvērtēšanas un pirms realizācijas ieņēmumu atskaitīšanas. Nopirktās preces novērtē pēc pirkšanas cenas, t.i., ieskaita transporta un uzstādīšanas izmaksas, honorārus, nodokļus un citas īpašuma tiesību nodošanas izmaksas. Finanšu nomas veidā iegūtu preču vērtība atbilst preču tirgus vērtībai tikai tad, ja tās pirktas attiecīgajā preču ieguves gadā. Šī vērtība ir noteikta līgumā, vai to var novērtēt, summējot to iemaksu daļu, kas sedz kapitāla atmaksāšanas summu. Neieskaita to iemaksu daļu, kas atbilst procentu maksājumiem. Pašu ražotās materiālās preces novērtē pēc ražošanas izmaksām. Neieskaita preces, kas iegūtas uzņēmumu pārstrukturēšanas dēļ (piemēram, uzņēmumu apvienošanās, pārņemšanas, sašķelšanas, nodalīšanas dēļ). Sīko darbarīku pirkumus, ko nekapitalizē, ieskaita kārtējos izdevumos.

Ieskaita arī visus papildinājumus, grozījumus, uzlabojumus un remontus, kas paildzina ražošanas līdzekļu ekspluatācijas laiku vai palielina to ražošanas jaudu.

Neieskaita kārtējās uzturēšanas izmaksas, kā arī kārtējos izdevumus par ražošanas līdzekļiem, kas tiek lietoti saskaņā ar nomas un operatīvā līzinga līgumiem. Ikgadējus maksājumus par aktīviem, ko izmanto finanšu nomas gadījumā, neieskaita. Neieskaita arī nemateriālus ieguldījumus un ieguldījumus finanšu aktīvos.

Turklāt finanšu nomu raksturo tas, ka iznomātājs ir nodevis visus īpašuma tiesību riskus un priekšrocības nomniekam de facto, bet nevis de jure. Nomas periods aptver visu vai lielāko daļu ilglietojuma preces ekspluatācijas laika. Nomas perioda beigās nomniekam bieži ir iespēja nopirkt attiecīgo preci par nominālcenu. Iznomātājam ir tikai finansiāla loma.

Attiecībā uz ieguldījumu reģistrēšanu, ja rēķina piesūtīšana par preci, tās piegāde, apmaksa un pirmā izmantošana var notikt dažādos pārskata periodos, tiek ierosināts izmantot šādu metodi:

Ieguldījumus reģistrē tad, kad īpašuma tiesības pāriet uzņēmumam, kas plāno tos izmantot. Finanšu nomas veidā iegūtām precēm šī vērtība ir jāreģistrē tad, kad preci piegādā nomniekam. Kapitalizēto produkciju reģistrē tad, kad tā ir saražota. Attiecībā uz ieguldījumiem, kas veikti identificējamos posmos, katra ieguldījumu daļa būtu jāreģistrē tajā pārskata periodā, kurā šie ieguldījumi veikti.

Praksē tas var nebūt iespējams, un uzņēmuma grāmatvedības normu dēļ vajadzētu lietot šādus šīs metodes pielāgojumus:

i) ieguldījumus reģistrē tajā pārskata periodā, kurā tie ir veikti;

ii) ieguldījumus reģistrē tajā pārskata periodā, kurā tos sāk izmantot ražošanas procesā;

iii) ieguldījumus reģistrē tajā pārskata periodā, kurā par tiem piesūta rēķinu;

iv) ieguldījumus reģistrē tajā pārskata periodā, kurā tos apmaksā.

Saikne ar uzņēmumu pārskatiem

Ieguldījumus nereģistrē bilancē. Tomēr bilancē vai darbības pārskata pielikumā parāda visu pamatlīdzekļu papildinājumus, realizāciju un nodošanu, kā arī šo pamatlīdzekļu pārvērtēšanu.

Ceturtā grāmatvedības direktīva: Padomes Direktīva 78/660/EEK

Materiālos pamatlīdzekļus uzņēmumu pārskatos uzskaita pie pamatlīdzekļiem postenī “Materiāli aktīvi”. Finanšu nomas veidā iegūtu materiālu pamatlīdzekļu vērtība nav minēta Ceturtajā grāmatvedības direktīvā. Tomēr dažu valstu grāmatvedības standarti ļauj šīs preces bilancē kapitalizēt.

SGS regulas: Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1606/2002 un Komisijas Regula (EK) Nr. 1725/2003

Materiālos pamatlīdzekļus uzņēmumu pārskatos uzskaita postenī “Īpašums, iekārtas un aprīkojums”. Informācijai par finanšu nomu jābūt izdalītai atsevišķi uzņēmumu pārskatos.

Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem

Mainīgo lielumu “Bruto ieguldījumi materiālajos pamatlīdzekļos” aprēķina šādi.

Bruto ieguldījumi zemesgabalos (15 12 0)

+ Bruto ieguldījumi esošajās ēkās un konstrukcijās (15 13 0)

+ Bruto ieguldījumi ēku būvniecībā un pārbūvē (15 14 0)

+ Bruto ieguldījumi mašīnās un iekārtās (15 15 0).

Bruto ieguldījumi materiālajos pamatlīdzekļos var būt lielāki par summu 15 12 0 + 15 13 0 + 15 14 0 + 15 15 0, jo pastāv tādi aktīvu posteņi kā māksla, meži, augļu dārzi, liellopi u.c., ko nevar iekļaut nevienā no materiālo pamatlīdzekļu kategorijām.

Kods : 15 12 0 Nosaukums : Bruto ieguldījumi zemesgabalos Pielikums : II līdz IV

Definīcija:

Šajā mainīgajā lielumā papildus zemei ieskaita arī pazemes atradnes, mežus un iekšējos ūdeņus. Ja pērk zemi ar uz tās esošām ēkām un ja šo divu komponentu vērtība nav sadalāma, kopējo summu reģistrē šajā postenī, ja novērtētā zemes vērtība pārsniedz ēku vērtību. Ja novērtētā ēku vērtība ir lielāka nekā zemes vērtība, kopsummu reģistrē postenī “Bruto ieguldījumi esošajās ēkās un konstrukcijās” (15 13 0). Šeit ieskaita arī zemi, kas ir tikai uzlabota, veicot līdzināšanu, cauruļu ierakšanu vai taku un ceļu izveidošanu. Neieskaita zemi, kas iegūta uzņēmumu pārstrukturēšanas dēļ (piemēram, uzņēmumu apvienošanās, pārņemšanas, sašķelšanas vai nodalīšanas dēļ).

Saikne ar uzņēmumu pārskatiem

Ieguldījumus nereģistrē bilancē. Tomēr bilancē vai darbības pārskata pielikumā parāda visu pamatlīdzekļu papildinājumus, realizāciju un nodošanu, kā arī šo pamatlīdzekļu pārvērtēšanu.

Ceturtā grāmatvedības direktīva: Padomes Direktīva 78/660/EEK

Uzņēmumu pārskatos materiālo aktīvu sarakstā zemi neizdala atsevišķi, jo to reģistrē postenī “Pamatlīdzekļi” – “Materiālie aktīvi” – “Zeme un ēkas”. Šajā gadījumā neieskaita to daļu, kas attiecas uz ēkām. Daļa avansa maksājumu un celtniecības stadijā esošo materiālo aktīvu ir jāieskaita, ciktāl tie attiecas uz zemi.

SGS regulas: Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1606/2002 un Komisijas Regula (EK) Nr. 1725/2003

Uzņēmumu pārskatos bruto ieguldījumus zemesgabalos nemin atsevišķi, bet tie ir iekļauti postenī “Īpašums, iekārtas un aprīkojums”.

Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem

Daļa no bruto ieguldījumiem materiālajos pamatlīdzekļos (15 11 0).

Kods : 15 13 0 Nosaukums : Bruto ieguldījumi esošajās ēkās un konstrukcijās Pielikums : II līdz IV

Definīcija:

Šajos ieguldījumos ieskaita esošo (kas iepriekš izmantotas) ēku un to konstrukciju izmaksas, kas iegādātas pārskata periodā. Ja pērk zemi ar uz tās esošām ēkām un ja šo divu komponentu vērtība nav sadalāma, kopējo summu reģistrē šajā postenī, ja novērtētā esošo ēku vērtība pārsniedz zemes vērtību. Ja novērtētā zemes vērtība ir lielāka nekā ēku vērtība, kopsummu reģistrē postenī “Bruto ieguldījumi zemesgabalos” (15 12 0). Neieskaita tādu jaunu ēku pirkumus, kas nekad nav izmantotas. Neieskaita esošās ēkas un konstrukcijas, kas iegūtas uzņēmumu pārstrukturēšanas dēļ (piemēram, uzņēmumu apvienošanās, pārņemšanas, sašķelšanas vai nodalīšanas dēļ).

Saikne ar uzņēmumu pārskatiem

Ieguldījumus nereģistrē bilancē. Tomēr bilancē vai darbības pārskata pielikumā parāda visu pamatlīdzekļu papildinājumus, realizāciju un nodošanu, kā arī šo pamatlīdzekļu pārvērtēšanu.

Ceturtā grāmatvedības direktīva: Padomes Direktīva 78/660/EEK

Uzņēmumu pārskatos materiālo aktīvu sarakstā bruto kapitālieguldījumus esošajās ēkās un konstrukcijās neizdala atsevišķi, jo tos reģistrē postenī “Pamatlīdzekļi” – “Materiālie aktīvi” – “Zeme un ēkas”. Tādēļ daļas, kas attiecas uz zemi un ēku būvniecību un pārbūvi, šajā mainīgajā lielumā neieskaita. Daļa avansa maksājumu un celtniecības stadijā esošo materiālo aktīvu ir jāieskaita, ciktāl tie attiecas uz esošajām ēkām un konstrukcijām.

SGS regulas: Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1606/2002 un Komisijas Regula (EK) Nr. 1725/2003

Uzņēmumu pārskatos bruto ieguldījumus esošajās ēkās un konstrukcijās nemin atsevišķi, bet tie ir iekļauti postenī “Īpašums, iekārtas un aprīkojums”.

Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem

Daļa no bruto ieguldījumiem materiālajos pamatlīdzekļos (15 11 0).

Kods : 15 14 0 Nosaukums : Bruto ieguldījumi ēku būvniecībā un pārbūvē Pielikums : II līdz IV

Definīcija:

Šis mainīgais lielums aptver pārskata periodā radušās izmaksas par ēku būvniecību un pārbūvi. Ieskaita arī tādu jaunu ēku pirkumus, kas nekad nav izmantotas. Ieskaita arī visus papildinājumus, grozījumus, uzlabojumus un remontus, kas paildzina ēku ekspluatācijas laiku vai palielina to ražošanas jaudu.

Ieskaita pastāvīgās iekārtas, piemēram, ūdensapgādes sistēmu, centrālapkuri, gaisa kondicionēšanas sistēmu, apgaismojumu utt., kā arī celtniecības izmaksas attiecībā uz naftas urbumiem, raktuvēm, kuras tiek izmantotas, cauruļvadiem, energoapgādes līnijām, gāzes vadiem, dzelzceļa līnijām, ostas iekārtām, ceļiem, tiltiem, viaduktiem, novadcaurulēm un citiem uzlabojumiem. Neieskaita kārtējās uzturēšanas izmaksas.

Saikne ar uzņēmumu pārskatiem

Ieguldījumus nereģistrē bilancē. Tomēr bilancē vai darbības pārskata pielikumā parāda visu pamatlīdzekļu papildinājumus, realizāciju un nodošanu, kā arī šo pamatlīdzekļu pārvērtēšanu.

Ceturtā grāmatvedības direktīva: Padomes Direktīva 78/660/EEK

Uzņēmumu pārskatos materiālo aktīvu sarakstā bruto ieguldījumus ēku būvniecībā un pārbūvē nemin atsevišķi, jo tos reģistrē postenī “Pamatlīdzekļi” – “Materiālie aktīvi” – “Zeme un ēkas”. Tādēļ daļas, kas attiecas uz zemi un esošajām ēkām un konstrukcijām, šajā mainīgajā lielumā neieskaita. Daļa avansa maksājumu un būvniecības stadijā esošo materiālo aktīvu ir jāieskaita, ciktāl tie attiecas uz ēku esošo būvniecību un pārbūvi.

SGS regulas: Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1606/2002 un Komisijas Regula (EK) Nr. 1725/2003

Uzņēmumu pārskatos bruto ieguldījumus ēku būvniecībā un pārbūvē nemin atsevišķi, bet tie ir iekļauti postenī “Īpašums, iekārtas un aprīkojums”.

Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem

Daļa no bruto ieguldījumiem materiālajos pamatlīdzekļos (15 11 0).

Kods : 15 15 0 Nosaukums : Bruto ieguldījumi mašīnās un iekārtās Pielikums : II līdz IV

Definīcija:

Šeit ieskaita iekārtas (biroja iekārtas u.c.), uzņēmuma telpās izmantotus īpašus transportlīdzekļus, citas iekārtas un ierīces, visus transportlīdzekļus un laivas, ko izmanto ārpus uzņēmuma, t.i., motorvagonus, kravas automobiļus un kravas furgonus, kā arī visu veidu īpašos transportlīdzekļus, laivas, dzelzceļa vagonus utt., kas pārskatā periodā iepirkti jauni vai lietoti. Neieskaita mašīnas un iekārtas, kas iegūtas uzņēmumu pārstrukturēšanas dēļ (piemēram, uzņēmumu apvienošanās, pārņemšanas, sašķelšanas vai nodalīšanas dēļ). Ieskaita arī visus papildinājumus, grozījumus, uzlabojumus un remontus, kas paildzina šo ražošanas līdzekļu ekspluatācijas laiku vai palielina to ražošanas jaudu. Neieskaita kārtējās uzturēšanas izmaksas.

Saikne ar uzņēmumu pārskatiem

Ieguldījumus nereģistrē bilancē. Tomēr bilancē vai darbības pārskata pielikumā parāda visu pamatlīdzekļu papildinājumus, realizāciju un nodošanu, kā arī šo pamatlīdzekļu pārvērtēšanu.

Ceturtā grāmatvedības direktīva: Padomes Direktīva 78/660/EEK

Bruto ieguldījumus mašīnās un iekārtās uzņēmumu pārskatos iekļauj materiālo aktīvu sarakstā postenī “Pamatlīdzekļi” – “Materiālie aktīvi” – “Mašīnas un iekārtas un citas ierīces, darbarīki un aprīkojums”. Daļa no avansa maksājumiem un būvniecības stadijā esošajiem materiālajiem aktīviem ir jāieskaita, ciktāl tie attiecas uz mašīnām un iekārtām.

SGS regulas: Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1606/2002 un Komisijas Regula (EK) Nr. 1725/2003

Uzņēmumu pārskatos bruto ieguldījumus mašīnās un iekārtās nemin atsevišķi, bet tie ir iekļauti postenī “Īpašums, iekārtas un aprīkojums”. Daļa no avansa maksājumiem un būvniecības stadijā esošajiem materiālajiem aktīviem ir jāieskaita, ciktāl tie attiecas uz mašīnām un iekārtām.

Saikne ar citiem mainīgiem lielumiem

Daļa no bruto ieguldījumiem materiālajos pamatlīdzekļos (15 11 0).

Kods : 15 21 0 Nosaukums : Kustamu ieguldījumu preču pārdošana Pielikums : II līdz IV

Definīcija:

Materiālo pamatlīdzekļu realizācija ietver to esošo materiālo ražošanas līdzekļu vērtību, kas pārdoti trešām personām. Materiālo ražošanas līdzekļu pārdošanas vērtību nosaka pēc faktiski saņemtās summas (atskaitot PVN), nevis pēc uzskaites vērtības, pēc tam, kad atskaitītas visas izmaksas, kas pārdevējam radušās saistībā ar īpašuma tiesību nodošanu. Neieskaita pārvērtēšanu un citas nodošanas darbības, kas nav pārdošana.

Saikne ar uzņēmumu pārskatiem

Ieguldījumu preču pārdošanu kā tādu bilancē nereģistrē. Tomēr bilancē vai darbības pārskata pielikumā parāda visus pamatlīdzekļu papildinājumus, nodošanu vai pārņemšanu.

Ceturtā grāmatvedības direktīva: Padomes Direktīva 78/660/EEK

Kustamu ieguldījumu preču pārdošanu uzņēmumu pārskatos uzskaita postenī “Pamatlīdzekļi” – “Materiāli aktīvi”.

SGS regulas: Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1606/2002 un Komisijas Regula (EK) Nr. 1725/2003

Kustamās ieguldījumu preces attiecas uz aktīviem, ko uzņēmumu pārskatos uzskaita postenī “Īpašums, iekārtas un aprīkojums”.

Kods : 15 42 0 Nosaukums : Bruto ieguldījumi koncesijās, patentos, licencēs, tirdzniecības zīmēs un līdzīga veida tiesībās Pielikums : II

Definīcija:

Ieguldījumi koncesijās, patentos, licencēs, tirdzniecības zīmēs un līdzīga veida tiesībās tiek uzskatīti par nemateriālajiem aktīviem tad un vienīgi tad, ja ir iespējams, ka uz aktīvu attiecināmie nākotnes ekonomiskie ieguvumi ieplūdīs uzņēmumā, un ja aktīva izmaksas var tikt ticami novērtētas. Šī prasība tiek piemērota neatkarīgi no tā, vai nemateriālais aktīvs ir iegūts ārēji vai radīts iekšēji.

Koncesija ir uzņēmums, kas darbojas saskaņā ar līgumu vai licenci, kurai ir zināma ekskluzivitāte attiecībā uz uzņēmējdarbības īstenošanu noteiktā ģeogrāfiskā apgabalā. Piemēram, sporta arēnām un sabiedriskajiem parkiem var būt koncesiju statuss, kā arī tādi sabiedriskie pakalpojumi kā ūdensapgāde var darboties kā koncesijas. Koncesijas īpašnieks — koncesionārs – darbojas kā neatkarīgs uzņēmums un maksā vai nu fiksētu maksu, vai procentus no ieņēmumiem vai peļņas, vai arī abus organizācijai ar iespēju piešķirt ekskluzīvas tiesības uz noteiktu apgabalu vai telpām. Koncesija var būt saistīta ar tiesību nodošanu koncesionāram izmantot esošo infrastruktūru, kas nepieciešama uzņēmējdarbības īstenošanai (tādu kā pilsētas ūdensapgādes sistēma).

Patents ir likumīgas īpašumtiesības uz rūpniecisku īpašumu, ar kurām īpašniekam tiek piešķirtas ekskluzīvas tiesības izmantot izgudrojumu komerciālā nolūkā noteiktā teritorijā un konkrētu laika periodu. Patents piešķir tā īpašniekam tiesības atturēt citus no šāda izgudrojuma cita starpā izgatavošanas, izmantošanas vai pārdošanas bez atļaujas. Pamatojoties uz ekskluzīvajām tiesībām izmantot izgudrojumu, tiek atklāta tā tehniskā informācija. Patentspēja ir atkarīga no izgudrojuma jauninājuma rakstura, oriģinalitātes un rūpnieciskā pielietojuma iespējām.

Licences devējs var piešķirt licenci saskaņā ar intelektuālā īpašuma tiesībām, lai veiktu konkrētas darbības (tādas kā programmatūras kopiju izgatavošana vai patentēta izgudrojuma izmantošana), nebaidoties, ka licences devējs varētu izvirzīt prasību par intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumu. Licencei saskaņā ar intelektuālā īpašuma tiesībām parasti ir vairākas sastāvdaļas, tai skaitā termiņš, teritorija, uz kuru tā attiecas, atjaunošanas noteikumi, kā arī citi ierobežojumi, kas uzskatāmi par būtiskiem licences devējam.

Tirdzniecības zīme ir atšķirīga zīme, ko var izveidot grafiski. Kā konkurētspējīgs rīks, tas ir līdzeklis, ar kura palīdzību rūpniecības un citi uzņēmumi piesaista un saglabā klientus, padarot savas preces un pakalpojumu atšķirīgus no konkurentu piedāvātajiem.

Zīmi izmanto, lai produkts vai pakalpojums atšķirtos no citiem. Tirdzniecības zīmes var būt divdimensiju vai trīsdimensiju, kā arī sastāvēt no vārdiem, attēliem, krāsām un/vai skaņām utt.

Saikne ar uzņēmumu pārskatiem

Ieguldījumus nereģistrē bilancē. Tomēr bilancē vai darbības pārskata pielikumā parāda visu pamatlīdzekļu papildinājumus, realizāciju un nodošanu, kā arī šo pamatlīdzekļu pārvērtēšanu.

Ceturtā grāmatvedības direktīva: Padomes Direktīva 78/660/EEK

Koncesijas, patenti, licences, tirdzniecības zīmes un līdzīga veida tiesības attiecas uz aktīviem, kas uzņēmumu pārskatos uzskaitīti postenī “Pamatlīdzekļi”- “Nemateriāli aktīvi”.

SGS regulas: Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1606/2002 un Komisijas Regula (EK) Nr. 1725/2003

Koncesijas, patenti, licences, tirdzniecības zīmes un līdzīga veida tiesības attiecas uz aktīviem, kas uzņēmumu pārskatos uzskaitīti postenī “Nemateriāli aktīvi”.

Kods : 15 44 1 Nosaukums : Ieguldījumi programmatūras iepirkšanā Pielikums : II, IV

Definīcija:

Ieguldījumi programmatūras iepirkšanā tiek uzskatīti par nemateriālajiem aktīviem tad un vienīgi tad, ja ir iespējams, ka uz aktīvu attiecināmie nākotnes ekonomiskie ieguvumi ieplūdīs uzņēmumā, un ja aktīva izmaksas var tikt ticami novērtētas. Ja programmatūras iepirkšana neatbilst šiem nosacījumiem, tā tiek uzskatīta par izmaksām, kad tās radušās un iekļautas mainīgajā lielumā “Kopējie preču un pakalpojumu iepirkumi” (13 11 0).

Ieguldījumi programmatūras iepirkšanā ietver tās pirkšanas cenu, tai skaitā jebkādus ievedmuitas nodokļus un neatmaksājamos pirkšanas nodokļus un jebkuras tieši attiecināmās izmaksas programmatūras sagatavošanai atbilstīgi tās paredzētajai lietošanai. Tieši attiecināmās izmaksas ietver, piemēram, samaksu par profesionāliem programmatūras uzstādīšanas pakalpojumiem. Lai noteiktu izmaksas, atskaita jebkuras tirdzniecības atlaides un rabatus.

Saikne ar uzņēmumu pārskatiem

Ieguldījumus nereģistrē bilancē. Tomēr bilancē vai darbības pārskata pielikumā parāda visu pamatlīdzekļu papildinājumus, realizāciju un nodošanu, kā arī šo pamatlīdzekļu pārvērtēšanu.

Ceturtā grāmatvedības direktīva: Padomes Direktīva 78/660/EEK

Ieguldījumus programmatūras iepirkšanā uzņēmumu pārskatos uzskaita postenī “Pamatlīdzekļi” – “Materiāli aktīvi”.

SGS regulas: Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1606/2002 un Komisijas Regula (EK) Nr. 1725/2003

Ieguldījumus programmatūras iepirkšanā uzņēmumu pārskatos uzskaita pie nemateriālajiem aktīviem.

Kods : 16 11 0 Nosaukums : Nodarbināto personu skaits Pielikums : I līdz VII

Definīcija:

Nodarbināto personu skaitu definē kā to personu kopējo skaitu, kas strādā novērojamā vienībā (ieskaitot strādājošus īpašniekus, novērojamajā vienībā regulāri strādājošus partnerus un nealgotus ģimenes darbiniekus), kā arī personas, kuras strādā ārpus novērojamās vienības, bet kas ir tai piederīgi un kam tā maksā algas (piem., tirdzniecības pārstāvji, piegādātāji, remonta un apkopes strādnieki). Ieskaita arī personas, kas darbu kavē īslaicīgi (piem., personas, kas ir slimības atvaļinājumā, apmaksātā atvaļinājumā vai kādā īpašā atvaļinājumā), personas, kas streiko, bet ne personas, kas atstājušas darbu uz nenoteiktu laiku. Ieskaita arī nepilnas slodzes darbiniekus, kurus par tādiem var uzskatīt atbilstoši attiecīgās valsts likumiem un kuri ir iekļauti algu sarakstos, kā arī algu sarakstos iekļautus sezonas strādniekus, stažierus un mājās strādājošos.

Nodarbināto personu skaitā neieskaita darbaspēku, ko vienībai piegādā citi uzņēmumi, personas, kas veic remontdarbus vai apkopes darbus citu uzņēmumu uzdevumā, kā arī personas obligātajā militārajā dienestā.

Ar nealgotiem ģimenes darbiniekiem saprot personas, kas dzīvo kopā ar novērojamās vienības īpašnieku un regulāri strādā novērojamā vienībā, bet ar kuriem nav noslēgts darba līgums un kuri par padarīto darbu nesaņem notei