KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2021/983

(2021. gada 17. jūnijs),

ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes pārveidotās alumīnija folijas importam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulu (ES) 2016/1036 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (“pamatregula”) (1), un jo īpaši tās 7. pantu,

apspriedusies ar dalībvalstīm,

tā kā:

1. PROCEDŪRA

1.1. Procedūras sākšana

(1) Eiropas Komisija (“Komisija”), pamatojoties uz Regulas (ES) 2016/1036 5. pantu, 2020. gada 22. oktobrī sāka antidempinga izmeklēšanu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”, “Ķīna” jeb “attiecīgā valsts”) izcelsmes pārveidotās alumīnija folijas importu. Komisija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu (2) (“paziņojums par procedūras sākšanu”).

(2) Komisija sāka izmeklēšanu pēc tam, kad seši Savienības ražotāji (“sūdzības iesniedzēji”), kas ražo vairāk nekā 50 % no pārveidotās alumīnija folijas (“PAF” jeb “izmeklējamais ražojums”) kopējā ražošanas apjoma Savienībā, 2020. gada 7. septembrī (3) iesniedza sūdzību. Sūdzībā bija ietverti pierādījumi par dempingu un no tā izrietošu būtisku kaitējumu, un tie bija pietiekami, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu.

1.2. Reģistrēšana

(3) Saskaņā ar pamatregulas 14. panta 5.a punktu Komisijai iepriekšējas informācijas izpaušanas periodā būtu jāreģistrē imports, uz kuru attiecas antidempinga izmeklēšana, ja vien tai nav pietiekamu pierādījumu par to, ka nav ievērotas konkrētas prasības. Viena no šīm prasībām, kas norādīta pamatregulas 10. panta 4. punkta d) apakšpunktā, ir tāda, ka papildus importa līmenim, kas radījis kaitējumu izmeklēšanas periodā, importa apjoms turpina ievērojami pieaugt. Kā parādīts 1. tabulā, ĶTR izcelsmes PAF imports piecos mēnešos pēc procedūras sākšanas samazinājās par 22 % salīdzinājumā ar izmeklēšanas periodu (no 2019. gada 1. jūlija līdz 2020. gada 30. jūnijam). Tā kā lietas dokumentos nebija norāžu par to, ka tālāk 45. apsvērumā definētās PAF imports ir pakļauts sezonālām svārstībām, Komisija neuzskatīja, ka būtu arī jāsalīdzina importa līmenis laikposmā no 2019. gada novembra līdz 2020. gada martam ar importa līmeni tajos pašos mēnešos izmeklēšanas periodā. Pēc procedūras sākšanas izmantotie dati tika iegūti, balstoties uz TARIC kodiem, kas tika izveidoti attiecīgajam ražojumam procedūras sākšanas laikā. Tie tika salīdzināti ar mēneša vidējo ĶTR izcelsmes importa apjomu izmeklēšanas periodā. 1. tabula Imports no Ķīnas izmeklēšanas periodā un pēc procedūras sākšanas (t) Izmeklēšanas periods Mēneša vidējais importa apjoms izmeklēšanas periodā 2020. gada novembris–2021. gada marts 2020. gada novembris–2021. gada marts, mēneša vidējais rādītājs Imports ES no Ķīnas 44 276 3 689 14 465 2 893 Avots: Eurostat un datubāze Surveillance II.

(4) Tādēļ Komisija nenoteica, ka attiecīgā ražojuma imports saskaņā ar pamatregulas 14. panta 5.a punktu ir jāreģistrē, jo nebija izpildīts pamatregulas 10. panta 4. punkta d) apakšpunktā minētais nosacījums, proti, importa apjoms neturpināja ievērojami pieaugt.

1.3. Ieinteresētās personas

(5) Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja ieinteresētās personas, kas vēlas piedalīties izmeklēšanā, sazināties ar Komisiju. Komisija turklāt īpaši informēja sūdzības iesniedzējus, citus zināmos Savienības ražotājus, zināmos ražotājus eksportētājus un ĶTR iestādes, zināmos importētājus un lietotājus, kā arī zināmās attiecīgās apvienības par izmeklēšanas sākšanu un aicināja tos piedalīties.

(6) Ieinteresētajām personām bija arī iespēja iesniegt piezīmes par izmeklēšanas sākšanu un pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas.

(7) Vairākas personas pieprasīja uzklausīšanu Komisijas dienestos. Personām, kas iesniedza pieprasījumu noteiktajā termiņā, tika dota iespēja tikt uzklausītām.

1.4. Piezīmes par procedūras sākšanu

(8) Viens lietotājs, Manreal, kā arī piecu importētāju (Cartonal Italia, Cutting Packaging, Now Plastics, QualityFoil un Transparent Paper) konsorcijs apgalvoja, ka sūdzībā sniegtā informācija bieži vien ir pretrunīga un balstīta uz nepamatotiem un neuzticamiem pieņēmumiem. Līdzīgus argumentus izvirzīja viens no ražotājiem eksportētājiem, Xiamen.

(9) Pirmkārt, ieinteresētās personas apgalvoja, ka sūdzībā nav konsekventi apkopoti dati par ES ražošanas nozari un sūdzības iesniedzējiem piederošo kopējo PAF ražošanas apjoma daļu. Sūdzības iesniedzēji dažādi norādīja savu proporciju Savienības ražošanas nozarē: 69,93 %, 61,20 % un 70 % no kopējā Savienības ražošanas apjoma.

(10) Komisija uzskatīja, ka sūdzībā ir sniegti pietiekami skaidri paskaidrojumi par šīm atšķirīgajām vērtībām. Kā norādīts sūdzības 6. lappusē, 69,93 % ir visu sūdzības iesniedzēju saražotā procentuālā daļa no kopējā Savienības ražošanas apjoma. Ja Komisija uzskatītu, ka viens no uzņēmumiem, kas iesniedza sūdzību, ir jāizslēdz no aprēķina, jo šis uzņēmums no ĶTR importē ierobežotu daudzumu PAF, minētā proporcija samazinātos uz 61,20 %. Sūdzības iesniedzēji 36. lappusē norāda, ka kaitējuma analīze attiecas uz uzņēmumu grupu, kurā ietilpst arī uzņēmums Novelis, kas nav sūdzības iesniedzējs, un kura kopā veido vismaz 70 % no Savienības ražošanas apjoma. Minētie 70 % nozīmē visu sūdzības iesniedzēju proporciju ES ražošanas apjomā, proti, 69,93 %, kam pieskaitīts Novelis apjoms, un tas ir noapaļots skaitlis. Tā kā vērtība 70 % ir izmantota aprakstā, nevis aprēķinos, šī noapaļošana neietekmē arī analīzi. Visas minētās procentuālās vērtības jebkurā gadījumā atbilst pamatregulas 5. panta 4. punktā noteiktajai robežvērtībai.

(11) Otrkārt, ieinteresētās personas uzskata, ka ir nekonsekventi, ka sūdzības iesniedzēji savā kaitējuma analīzē iekļāva datus par uzņēmumu Novelis, kas 2019. gadā pārtrauca ražot attiecīgo ražojumu. Novelis ražošanas pārtraukšanas ietekme uz kopējo Savienības PAF ražošanas apjomu 2019. gadā un izmeklēšanas periodā (sk. 38. apsvērumu), kā arī uz Savienības kopējā pašpatēriņam paredzētā ražošanas apjoma daļu neesot ticama.

(12) Komisija uzskatīja, ka sūdzībā sniegtie paskaidrojumi par Novelis datu ietekmi ir ticami. Sūdzībā visā kaitējuma analīzes gaitā tika norādīti konkrēti dati vai sīkāka informācija saistībā ar Novelis, kas apliecināja šo datu ietekmi. Turklāt tas, ka Novelis beidza ražot attiecīgo ražojumu, ir daļa no notikumu gaitas Savienības ražošanas nozarē attiecīgajā periodā. Tā kā Novelis datu iekļaušana bija skaidri norādīta, Komisija, nosakot kaitējumu, varēja novērtēt to ietekmi saistībā ar izmantošanu pašpatēriņam. Tika uzskatīts, ka pierādījumi, citstarp Novelis dati, ir pietiekami un ticami, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu.

(13) Treškārt, ieinteresētās personas kritizēja sūdzības iesniedzēju pieeju, saskaņā ar kuru to aprēķini par kopējo Savienības ražošanas apjomu tika balstīti uz EAFA (Eiropas Alumīnija folijas asociācijas) datiem, kas koriģēti atbilstoši sūdzības iesniedzēju ražošanas apjomam, piemērojot papildu korekciju 5 % apmērā, lai ņemtu vērā to, ka divi sūdzības iesniedzēji uzņēmumi neražoja mājsaimniecības foliju, un uzskatīja, ka šī pieeja ir nenoteikta un balstīta uz pieņēmumiem. Xiamen piebilda, ka ražošanas samazinājums atbilstu patēriņa tendencei un būtu pat nedaudz labvēlīgāks nekā patēriņa samazinājums. Turklāt dažādu Savienības ražotāju izstāšanās no PAF tirgus, kā tiek apgalvots, tika maldinoši atspoguļota kā kaitējuma rezultāts pretēji preses paziņojumiem, kuros šis solis tika slavināts un kuros tika norādīts, ka tas ir brīvprātīgs darījumdarbības lēmums.

(14) Komisija uzskatīja, ka uz EAFA datiem balstītā aprēķina metode ir pietiekams pierādījums, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu. Xiamen arguments, ka ražošanas apjoma samazinājums vienkārši seko patēriņa samazinājumam, nesaskan ar faktu, ka Savienības ražotāji šajā periodā zaudēja tirgus daļu. Turklāt pozitīvi formulētas preses relīzes par Savienības ražotājiem, kuri nolēmuši atstāt tirgu, nav pārliecinošs pierādījums tam, kādi ir faktiskie iemesli attiecīgo ražotāju aiziešanai no tirgus.

(15) Ceturtkārt, ieinteresētās personas apgalvoja, ka metode, kuru sūdzības iesniedzēji izmantoja, lai aplēstu kopējo pārdošanas apjomu kā “attiecīgā ražojuma patēriņš ES mīnus attiecīgā ražojuma importa kopapjoms”, ir izkropļota, jo tajā netiek nošķirts pašpatēriņam paredzētais pārdošanas apjoms. Šīs personas apgalvoja, ka analīzē būtu jāņem vērā tikai ES brīvajam tirgum paredzētā produkcija. Xiamen papildus izvirzīja argumentu, ka vismaz viens Savienības ražotājs, kā tiek apgalvots, ražoja gandrīz tikai un vienīgi mājsaimniecības alumīnija foliju, tādējādi vēl vairāk izkropļojot aplēsto kopējo pārdošanas apjomu.

(16) Komisija uzskatīja, ka sūdzības iesniedzēju izmantotā metode ir pietiekami precīza sūdzības mērķim. Kā liecina 271. apsvērumā norādītā analīze par pārdošanas apjomu attiecīgajā periodā, pārdošana pašpatēriņam nav pietiekami nozīmīga, lai liktu apšaubīt kaitējuma analīzi kopumā.

(17) Piektkārt, ieinteresētās personas apgalvoja, ka dati ir izkropļoti izmantoto mērvienību dēļ. Lai gan sūdzībā ir sniegti dati tonnās, tie bija jāpapildina ar datiem vidēji mikronos (mikrometros), jo tirgus tendence samazināt biezumu noved pie tā, ka palielinās izlaide m2 uz tonnu.

(18) Komisija uzskatīja, ka tendence izmantot plānāku PAF izmērus nepadara tonnās sniegtos datus neuzticamus, jo tos papildina arī dati par tirgus daļu, un tendence pāriet uz plānāku foliju ietekmē visus ražotājus vienādi.

(19) Sestkārt, ieinteresētās personas apstrīdēja sūdzībā ietverto rādītāju ticamību un precizitāti, atsaucoties uz vairākiem izolētiem elementiem saistībā ar sūdzībā ietvertajās tabulās minēto summu atšķirībām, salīdzinot ar sūdzības 1A.2 pielikumā ietvertajām publiski pieejamajām redakcijām, kas, kā tiek apgalvots, esot ietekmējis rādītājus.

(20) Komisija norādīja, ka apgalvoto vērtību nesakritību cēlonis ir apstāklis, ka 1A.2 pielikumā ir dots kopsavilkums par sūdzību iesniegušo uzņēmumu apkopotajiem rādītājiem, turpretī konfidenciālajā versijā ir norādīti detalizēti dati par katru uzņēmumu. Turklāt sūdzībā ietvertajās tabulās ir iekļauti dati par Novelis, kas gan ir skaidri norādīts dokumentā. Tādēļ pamatdokumentā un pielikumā minēto skaitļu neatbilstība nerada nesakritības. Turklāt Komisija, veicot savu izvērtējumu, izmantoja konfidenciālajā versijā ietvertos detalizētākos pielikumus par katru no uzņēmumiem. Tāpēc dažādie skaitļu atspoguļošanas veidi neietekmēja Komisijas spēju novērtēt kaitējuma rādītājus.

(21) Septītkārt, ieinteresētās personas apgalvoja, ka sūdzībā nebija ietverti pozitīvi pierādījumi par to, ka pastāvētu būtisks kaitējums, ko būtu nodarījis ĶTR izcelsmes imports, un norādīja uz maldīgiem apgalvojumiem par makroekonomiskajiem un mikroekonomiskajiem rādītājiem, to pamatojot tādējādi, ka vairāki rādītāji neapstiprināja samazinājumu vai apstiprināja tikai nelielu samazinājumu.

(22) Komisija atgādina, ka pamatregulas 5. panta 2. punkts paredz, ka sūdzībai ir jāsatur informācija – ja tā sūdzības iesniedzējam ir saprātīgi pieejama – par izmaiņām varbūtējā importa par dempinga cenām apjomā, šā importa ietekmi uz līdzīgiem ražojumiem Savienības tirgū un izrietošo importa ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, par ko liecina būtiskie (ne obligāti visi) faktori un indeksi, kuri raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli, piemēram, tie, kas minēti pamatregulas 3. panta 3. un 5. punktā. Šajā lietā sūdzībā minētā kaitējuma konkrētajā analīzē bija ietverti pierādījumi, kas liecina, ka ES tirgū iekļūst ievērojams daudzums Ķīnas izcelsmes importa, ko pārdod par cenām, kuras ir ievērojami zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas un mērķa cenas. Tādēļ Komisija uzskatīja, ka sūdzībā ir ietverti pietiekami pierādījumi, ka Savienības ražošanas nozarei tādējādi ir nodarīts būtisks kaitējums. Līdz ar to šie apgalvojumi tika noraidīti.

(23) Viens no lietotājiem – Alupol Packaging – apgalvoja, ka, pretēji sūdzības iesniedzēju piedāvātajai ražojuma definīcijai, kurā bija norādīts, ka minētā alumīnija folija ir “velmēta, bet tālāk neapstrādāta”, ražotājs regulāri veica iepirktās PAF tālāku apstrādi, citstarp šķelšanu, sagriešanu vajadzīgajā platumā, uztīšanu uz noteikta diametra serdeņiem, kā arī atkvēlināšanu (normalizāciju).

(24) Komisija uzskatīja, ka Alupol Packaging norādītie papildu ražošanas posmi ir neatņemama ražošanas procesa daļa un PAF ir uzskatāma par “velmētu, bet tālāk neapstrādātu”. Turklāt platums ir daļa no produkta kontroles numura (PKN) struktūras. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts.

(25) Dažādas ieinteresētās personas savās piezīmēs par procedūras sākšanu iekļāva piezīmes par izslēgšanas pieprasījumiem attiecībā uz PAF, kuras biezums ir mazāks par 6 mikroniem, un PAF, ko izmanto elektrotransportlīdzekļu akumulatoru ražošanā. Izmeklēšanas sākumposmā nebija nekādu norāžu par to, ka šādi segmenti būtu jāanalizē atsevišķi. Tomēr Komisija nolēma ievākt papildu datus par šiem pieprasījumiem. Šīs piezīmes, kā arī piezīmes par ražojuma definīcijas papildināšanu, ieviešot zemāku biezuma robežu, ir aplūkotas atsevišķi 2.3. iedaļā par izslēgšanas pieprasījumiem. Piezīmes saistībā ar gaidāmo piegādes iztrūkumu maksājumu piemērošanas gadījumā, citstarp pašpatēriņa dēļ, kā arī saistībā ar apgalvojumiem par to, ka Savienības ražošanas nozare ir veikusi nepietiekamus ieguldījumus, ir aplūkotas 6. iedaļā par Savienības interesēm.

1.5. Atlase

(26) Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija paziņoja, ka tā varētu veidot ieinteresēto personu izlasi saskaņā ar pamatregulas 17. pantu.

1.5.1. Savienības ražotāju atlase

(27) Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā ir provizoriski veikusi Savienības ražotāju atlasi. Komisija veica atlasi, pamatojoties uz līdzīgā ražojuma ražošanas un pārdošanas apjomu Savienībā izmeklēšanas periodā. Izlasē tika iekļauti trīs Savienības ražotāji. Izlasē iekļautie Savienības ražotāji pārstāvēja vairāk nekā 50 % no līdzīgā ražojuma aplēstā kopējā ražošanas apjoma un 40 % no līdzīgā ražojuma aplēstā kopējā pārdošanas apjoma Savienībā. Komisija aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes par provizorisko izlasi. Piezīmes par provizorisko izlasi netika saņemtas.

(28) Ņemot vērā iepriekš minēto, tika uzskatīts, ka šī izlase ir Savienības ražošanas nozares reprezentatīva izlase.

1.5.2. Importētāju atlase

(29) Lai izlemtu, vai atlase ir nepieciešama, un vajadzības gadījumā izveidotu izlasi, Komisija aicināja nesaistītos importētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju.

(30) Divi nesaistīti importētāji sniedza prasīto informāciju un piekrita, ka tos iekļauj izlasē. Ņemot vērā atbilžu nelielo skaitu, nesaistītu importētāju atlase nebija nepieciešama.

1.5.3. Ražotāju eksportētāju atlase

(31) Lai izlemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja visus zināmos ĶTR ražotājus eksportētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Turklāt Komisija lūdza ĶTR pārstāvniecību Eiropas Savienībā identificēt citus ražotājus eksportētājus (ja tādi ir), kas būtu ieinteresēti piedalīties izmeklēšanā, un/vai ar tiem sazināties.

(32) Deviņi ražotāji eksportētāji no attiecīgās valsts sniedza prasīto informāciju un piekrita, ka tos iekļauj izlasē. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu Komisija izveidoja izlasi no trim uzņēmumiem, pamatojoties uz lielākajiem reprezentatīvajiem eksporta apjomiem uz Savienību, kurus atvēlētajā laikā varētu pienācīgi izmeklēt. Šie uzņēmumi pārstāvēja vairāk nekā 90 % no attiecīgā ražojuma aplēstā kopējā importa Savienībā. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu visiem zināmajiem attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem un attiecīgās valsts iestādēm tika dota iespēja iesniegt piezīmes par veikto atlasi. Piezīmes netika saņemtas.

1.6. Atsevišķa pārbaude

(33) Seši Ķīnas ražotāji eksportētāji, kuri pieprasīja, lai tiktu veikta atsevišķa pārbaude saskaņā ar pamatregulas 17. panta 3. punktu, tika aicināti iesniegt atbildes uz anketas jautājumiem. Taču neviens ražotājs eksportētājs noteiktajā termiņā neiesniedza aizpildītu anketu. Tāpēc nevarēja pārbaudīt nevienu pieprasījumu par atsevišķas pārbaudes veikšanu.

1.7. Atbildes uz anketas jautājumiem un pārbaudes apmeklējumi

(34) Komisija ĶTR valdībai (“ĶV”) nosūtīja anketu par nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu Ķīnā pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē. Komisija nosūtīja ĶV arī anketu par kropļojumiem izejvielu tirgū pamatregulas 7. panta 2.a un 2.b punkta nozīmē.

(35) Komisija anketas nosūtīja izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, izlasē iekļautajiem importētājiem, lietotājiem un izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem. Šīs anketas procedūras sākšanas dienā tika darītas pieejamas arī tiešsaistē (4).

(36) Komisija saņēma atbildes uz anketas jautājumiem no 3 izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, 6 izlasē neiekļautajiem Savienības ražotājiem (anketa par makroekonomiskajiem aspektiem), 1 nesaistīta importētāja, 9 lietotājiem un 3 ražotājiem eksportētājiem.

(37) Ņemot vērā Covid-19 uzliesmojumu un dažādu dalībvalstu, kā arī trešo valstu ieviestos pārvietošanās ierobežojumus, Komisija pagaidu posmā nevarēja veikt pārbaudes apmeklējumus saskaņā ar pamatregulas 16. pantu. Tā vietā Komisija veica attālinātu visas tās informācijas kontrolpārbaudi, kuru tā uzskatīja par nepieciešamu pagaidu konstatējumu izdarīšanai saskaņā ar Paziņojumu par Covid-19 uzliesmojuma ietekmi uz antidempinga un antisubsidēšanas izmeklēšanām (5). Komisija veica attālinātas kontrolpārbaudes (“AKP”) attiecībā uz šādiem uzņēmumiem/personām. Savienības ražotāji: — Carcano Antonio Spa (“Carcano”), Itālija; — Eurofoil Luxembourg S.A. (“Eurofoil”), Luksemburga; — Hydro Aluminium Rolled Products GmbH (“Hydro”), Vācija. Ražotāji eksportētāji Ķīnā: — Jiangsu Zhongji Lamination Materials Co., Ltd. (“Zhongji”); — Yantai Donghai Aluminum Foil Co., Ltd (“Donghai”); — Xiamen Xiashun Aluminium Foil Co., Ltd. (“Xiamen”).

1.8. Izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

(38) Dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra periodu no 2019. gada 1. jūlija līdz 2020. gada 30. jūnijam (“izmeklēšanas periods”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra periodu no 2017. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

1.9. Apvienotās Karalistes izstāšanās no ES

(39) Šī lieta tika uzsākta pārejas periodā pēc Apvienotās Karalistes izstāšanās no ES. Pārejas periodā uz Apvienoto Karalisti joprojām attiecās Savienības tiesību akti. Pārejas periods beidzās 2020. gada 31. decembrī. Tātad no 2021. gada 1. janvāra Apvienotās Karalistes uzņēmumi un apvienības vairs netiek kvalificēti kā ieinteresētās personas šajā lietā. Tā kā uz Apvienoto Karalisti vairs neattiecas Savienības tiesību akti, secinājumi par dempingu un kaitējumu ir balstīti uz ES27 tirgus datiem.

2. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

2.1. Attiecīgais ražojums

(40) Ražojums, uz kuru attiecas šī izmeklēšana, ir ĶTR izcelsmes pārveidotā alumīnija folija (“PAF”), kuras biezums ir mazāks nekā 0,021 mm, bez pamatnes, pēc velmēšanas tālāk neapstrādāta, ruļļos ar svaru vairāk nekā 10 kg un kuru pašlaik klasificē ar KN kodu ex 7607 11 19 (TARIC kodi 7607111960 un 7607111991) (“attiecīgais ražojums”). KN un TARIC kodi ir norādīti vienīgi informācijai. Nav iekļauti šādi ražojumi: — mājsaimniecības alumīnija folija ar biezumu 0,008 mm vai vairāk, bet ne vairāk kā 0,018 mm, bez pamatnes, velmēta, bet tālāk neapstrādāta, ruļļos ar platumu ne vairāk kā 650 mm un svaru vairāk nekā 10 kg; — mājsaimniecības alumīnija folija ar biezumu 0,007 mm vai vairāk, bet mazāku nekā 0,008 mm, neatkarīgi no ruļļu platuma, atkvēlināta vai neatkvēlināta; — mājsaimniecības alumīnija folija ar biezumu 0,008 mm vai vairāk, bet ne vairāk kā 0,018 mm, ruļļos ar platumu vairāk nekā 650 mm, atkvēlināta vai neatkvēlināta; — mājsaimniecības alumīnija folija ar biezumu vairāk nekā 0,018 mm, bet mazāk nekā 0,021 mm, neatkarīgi no ruļļu platuma, atkvēlināta vai neatkvēlināta.

(41) PAF piegādā lielajos ruļļos un pēc tam apstrādā uz pārveidotāja (laminē, pārklāj, lako, iespiež/apdrukā, formatē). Pēc pārveidošanas PAF izmanto visdažādākajos veidos, citstarp pārtikas, medikamentu, kosmētikas un tabakas iepakojuma, kā arī būvmateriālu ražošanā.

(42) PAF ražo, vispirms velmējot sakarsētus lietņus (karstā velmēšana), lai iegūtu ruļļus, kuru biezums ir 2–4 mm. Pēc tam šos ruļļus secīgi velmē līdz vajadzīgajam folijas biezumam, izmantojot auksto velmēšanu. Otra iespējamā folijas velmēšanas metode – nepārtrauktā liešana – ļauj apiet lietņu stadiju un pārvērš izkausētu metālu tieši biezā sloksnē, ko nekavējoties velmē ruļļos, no kuriem pēc tam velmē foliju.

2.2. Līdzīgais ražojums

(43) Izmeklēšanā tika konstatēts, ka visiem tālāk minētajiem ražojumiem ir vienādas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības, kā arī vieni un tie paši pamatlietojuma veidi: — attiecīgajam ražojumam, — ĶTR ražotajam un tās iekšzemes tirgū pārdotajam ražojumam un — ražojumam, ko Savienībā ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare.

(44) Tāpēc Komisija šajā posmā izlēma, ka minētie ražojumi ir līdzīgi ražojumi pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

2.3. Apgalvojumi par ražojuma tvērumu

(45) Vairākas personas iesniedza izslēgšanas pieprasījumus attiecībā uz šādiem ražojumiem: PAF, kuras biezums ir mazāks par 6 mikroniem (“PAF<6”), un PAF, kuru izmanto elektrotransportlīdzekļu akumulatoru ražošanā (“automobiļu akumulatoru PAF”).

2.3.1. PAF, kuras biezums ir mazāks par 6 mikroniem

(46) Vairāki lietotāji – Walki, Gascogne un Alupol – apgalvoja, ka Savienības ražotāji nepiedāvā PAF<6. Par to liecinot apstāklis, ka Savienības ražotāji nereklamē šādus ražojumus savās tīmekļa vietnēs un brošūrās un atsakās no šādu ražojumu pasūtījumiem. Savienības ražotāji arī nav ieinteresēti piedāvāt PAF<6, jo to ražošanas jauda ir aizpildīta ar citu ražojumu pasūtījumiem, ņemot vērā arī paredzamo pieprasījumu pēc automobiļu akumulatoru folijas. Savienības ražotāji nespēj nodrošināt pieprasīto “komerciālo” kvalitāti, jo īpaši attiecībā uz porainību/caurlaidību, ko mēra kā maksimālo caurumu skaitu uz kvadrātmetru. Turklāt plānākas PAF izmantošana ir videi nekaitīgāka un arī tāpēc šāda PAF būtu jāizslēdz no izmeklēšanas tvēruma.

(47) Lietotāji Tetrapak un Huhtamäki arī apgalvoja, ka pastāv ierobežojumi plānākas PAF piedāvājumā no Savienības ražošanas nozares puses.

(48) Komisija lūdza visus deviņus lietotājus, kas sadarbojas izmeklēšanā, precizēt savu pašreizējo pieprasījumu pēc PAF<6 un šā ražojuma avotus. Tikai viens lietotājs apstiprināja, ka izmeklēšanas periodā no viena Ķīnas ražotāja ir iegādājies zināmu daudzumu tādas PAF<6, kas pārsniedz komerciālai ražošanai noteikto kvalitātes slieksni. Tomēr pat šim lietotājam PAF<6 veido ļoti mazu daļu no tā PAF patēriņa. Citi lietotāji tikai norādīja uz savu attiecīgo klientu pieprasījumiem pēc ražojumiem, tostarp PAF<6, kuru rezultātā pēc izmeklēšanas perioda ir veikti izmēģinājuma pasūtījumi gan Savienības PAF nozarei, gan Ķīnas ražotājiem.

(49) Atbildes liecināja, ka pieprasījums pēc PAF<6 ir sācis pieaugt tikai pavisam nesen un tam ir tendence palielināties. Kā minēts 50. apsvērumā, pēdējos desmit gados pastāvēja zināms pieprasījums pēc šā ražojuma, taču netika novērotas izteiktas tendences. Tas saskan ar Savienības ražotāju paskaidrojumiem, ka pagātnē bija vērojama arī pakāpeniska pāreja uz plānāku PAF, proti, ja agrāk zemākais diapazons bija 7–8 mikroni, tad tagad par pašreizējo standartu daudziem lietojumiem kļūst 6 mikroni un 6,35 mikroni.

(50) Lai gan Savienības ražotāju aptauja uzrādīja, ka, izņemot tiešās sarunas, neviens no tiem pašlaik aktīvi nepārdod PAF<6, Komisija ir savākusi daudz pierādījumu tam, ka Savienības ražotāji spēj ražot PAF<6. To vidū ir tādu izmēģinājumu ruļļu ražošana pēc izmeklēšanas perioda, kas saskaņā ar testēšanas dokumentāciju atbilda pircēja tehniskajām prasībām. Turklāt Komisija varētu apstiprināt, ka dažādi Savienības ražotāji desmit gados pirms izmeklēšanas perioda komerciāli saražotos daudzumos ir pārdevuši PAF<6, kaut arī ierobežotā apjomā. Komisija arī novēroja, ka ir veikti ieguldījumi kvalitātes kontroles nodrošināšanai. Tāpēc Komisija secināja, ka Savienības ražošanas nozare var nodrošināt tirgus pieprasījumam atbilstošu kvalitāti.

(51) Otrkārt, PAF<6 ražošanas jaudu ierobežo tās pēdējais posms, t. i., velmētavas. Tādēļ Komisija analizēja dažādu Savienības ražotāju jaudu šajā pēdējā posmā, ņemot vērā arī pieprasījumu pēc citiem ražojumiem dažādos ražošanas posmos. Visiem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem ir pietiekama neizmantotā jauda, lai tie varētu nodrošināt PAF<6, pat ja nākotnē pieprasījums pēc automobiļu akumulatoru PAF palielināsies. Tāpēc Komisija nevarēja apstiprināt, ka pastāv piegādes iztrūkuma risks, ja nākotnē pieaugtu pieprasījums pēc PAF<6.

(52) Treškārt, attiecībā uz argumentu, ka plānākas PAF izmantošana ir videi draudzīgāka, Komisija atgādināja, ka maksājumu veidā noteikto tirdzniecības aizsardzības pasākumu paredzētais mērķis nav novērst konkrēta ražojuma importu, bet gan nodrošināt, ka šis imports tiek tirgots par cenām, kas nerada kaitējumu. Komisija arī atgādināja par Savienības ražotāju spēju ražot PAF<6, kā aprakstīts 50. apsvērumā iepriekš.

(53) Visbeidzot, kas attiecas uz Tetrapak un Huhtamäki argumentu par piedāvājuma ierobežojumiem, tad izmeklēšanā atklājās, ka Savienības ražošanas nozares spēja ražot PAF<6 ievērojami pārsniedz pieprasījumu.

(54) Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija provizoriski noraidīja pieprasījumu izslēgt no izmeklējamā ražojuma tvēruma PAF<6.

2.3.2. PAF, ko izmanto automobiļu akumulatoru ražošanā

(55) Viena ieinteresētā persona – Xiamen – lūdza izslēgt automobiļu akumulatoru PAF, pamatojoties uz šādiem apsvērumiem: — automobiļu akumulatoru PAF ir ļoti atšķirīgs ražojums ar atšķirīgu lietojumu, jo tajā izmanto 1050/1060/1100/3003. sērijas sakausējumus, bet iepakojumam paredzēto PAF visbiežāk ražo no 8079/8011. sērijas sakausējumiem; — ražošanas iekārtas un procesi ir atšķirīgi, un tā rezultātā tiek iegūtas divas spilgtas virsmas, nevis blāva un spilgta virsma kā citu PAF gadījumā. Tā rezultātā atšķiras arī ražošanas izmaksas un pārdošanas cenas; — Savienības ražotāji to neražo un — pašlaik to neeksportē uz ES.

(56) Komisija savā atbildē vispirms norādīja, ka visiem ieinteresētās personas minētajiem sakausējumiem ir vienādas īpašības, jo tie visi satur vairāk nekā 98 % alumīnija, un sūdzība neattiecas tikai uz konkrētu sakausējumu. Dažādu sakausējumu izmantošana dažādiem ražojuma paveidiem nav nekas neparasts, un šo aspektu nevar izmantot kā izslēgšanas kritēriju.

(57) Otrkārt, spilgtā vai blāvā virsma ir sekas tam, ka pēdējā velmētavā velmējot divus PAF slāņus kopā, PAF puses, kas velmēšanas laikā saskaras viena ar otru, kļūst blāvas. Šī ražošanas metode tika aplūkota sūdzībā, kurā bija skaidri norādīts, ka abas PAF virsmas var būt spilgtas, ja klients tā ir norādījis (6). Tāpēc paredzētais PAF lietojums automobiļu akumulatoriem nevar būt par pamatu izslēgšanai no ražojuma tvēruma, jo ražojuma fizikālās īpašības ir vienādas. Tas pats attiecas arī uz augstākajām izmaksām, kas rodas vienslāņa velmēšanas dēļ.

(58) Treškārt, automobiļu akumulatoru ražošana Savienībā joprojām ir tās sākotnējā stadijā. Komisija ievāca pierādījumus, kas liecina, ka Savienības ražotāji gatavojas apmierināt šā jaunā tirgus segmenta pieprasījumu. Turklāt arguments nonāk pretrunā arī ar Walki apgalvojumu saistībā ar PAF<6 izslēgšanu, ka Savienības ražošanas nozare varētu tik ļoti koncentrēties uz automobiļu akumulatoru PAF ražošanu, ka tā, iespējams, nebūtu ieinteresēta atvēlēt pietiekamu ražošanas jaudu PAF<6 folijai.

(59) Ceturtkārt, fakts, ka pašlaik nenotiek apjomīgs eksports no ĶTR, atspoguļo apstākli, ka elektrotransportlīdzekļu akumulatoru ražošana ES vēl ir tikai sākuma stadijā, tādēļ tas nav vērā ņemams arguments izslēgšanai.

(60) Analīze parādīja, ka elektrotransportlīdzekļu akumulatoru PAF tehniski ir PAF, kas ietilpst izmeklēšanas definētajā tvērumā.

(61) Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija provizoriski noraidīja pieprasījumu izslēgt elektroautomobiļu akumulatoru PAF no izmeklējamā ražojuma tvēruma.

3. DEMPINGS

3.1. Pamatregulas 2. panta 6.a punktā noteiktā normālās vērtības noteikšanas procedūra

(62) Izmeklēšanas sākšanas laikā pieejamie pierādījumi liecināja par nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu ĶTR pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka ir piemēroti sākt izmeklēšanu, ņemot vērā pamatregulas 2. panta 6.a punktu.

(63) Lai savāktu nepieciešamos datus iespējamai pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošanai, Komisija aicināja visus attiecīgās valsts ražotājus eksportētājus sniegt informāciju par izejresursiem, ko izmanto PAF ražošanā. Attiecīgo informāciju iesniedza septiņi ražotāji eksportētāji.

(64) Komisija arī aicināja visas ieinteresētās personas 37 dienās no dienas, kad paziņojums par procedūras sākšanu tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, darīt zināmu savu viedokli un iesniegt informāciju un pierādījumus, kas to pamato, attiecībā uz pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošanu.

(65) Paziņojuma par procedūras sākšanu 5.3.2. punktā Komisija informēja ieinteresētās personas, ka, pamatojoties uz tajā posmā pieejamo informāciju, iespējamās attiecīgās reprezentatīvās valstis saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu varētu būt Turcija un Brazīlija. Turklāt Komisija norādīja, ka pārbaudīs citas iespējamas attiecīgas reprezentatīvās valstis saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmajā ievilkumā noteiktajiem kritērijiem.

(66) Komisija 2020. gada 25. novembrī publicēja pirmo paziņojumu par normālās vērtības noteikšanas avotiem (“pirmais paziņojums”), ar kuru tā informēja ieinteresētās personas par attiecīgajiem avotiem, ko tā plānoja izmantot normālās vērtības noteikšanai. Minētajā paziņojumā Komisija uzskaitīja visus ražošanas faktorus, piemēram, izejvielas, darbaspēku un enerģiju, ko izmanto PAF ražošanā. Turklāt Komisija noteica, ka iespējamās attiecīgās reprezentatīvās valstis ir Brazīlija, Krievija un Turcija. Komisija deva iespēju visām ieinteresētajām personām izteikt piezīmes. Komisija saņēma piezīmes no visiem izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem.

(67) Pēc saņemto piezīmju analīzes Komisija 2021. gada 17. martā publicēja otro paziņojumu par normālās vērtības noteikšanas avotiem (“otrais paziņojums”) (pirmais un otrais paziņojums kopā – “paziņojumi”). Otrajā paziņojumā Komisija atjaunināja ražošanas faktoru provizorisko sarakstu un informēja ieinteresētās personas par savu nodomu izmantot Turciju par reprezentatīvo valsti saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmo ievilkumu. Tāpat tā informēja ieinteresētās personas, ka noteiks pārdošanas, vispārējās un administratīvās (“PVA”) izmaksas un peļņu, pamatojoties uz publiski pieejamajiem finanšu pārskatiem, ko iesnieguši Turcijas alumīnija štancējumu ražotāji. Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes. Tika saņemtas piezīmes no visiem izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem.

(68) Pēc tam, kad Komisija bija izanalizējusi par otro paziņojumu saņemtās piezīmes un informāciju, tā provizoriski secināja, ka ir pareizi izvēlēties Turciju par reprezentatīvo valsti, no kuras var iegūt neizkropļotas cenas un izmaksas normālās vērtības noteikšanai. Iemesli, kas pamato šo izvēli, ir aprakstīti tālāk 3.4. iedaļā.

3.2. Pamatregulas 18. panta piemērošana

(69) Sākot izmeklēšanu, pamatojoties uz pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu, Komisija nosūtīja ĶV divas anketas par kropļojumu pastāvēšanu. Taču ĶV nesniedza atbildes. Komisija 2020. gada 8. decembrī ar verbālnotu informēja ĶV, ka tā plāno izmantot pamatregulas 18. pantā izklāstītos noteikumus attiecībā uz iespējamu nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu PAF iekšzemes tirgū Ķīnā pamatregulas 2. panta 6.a punkta nozīmē un iespējamu kropļojumu pastāvēšanu izejvielu tirgū pamatregulas 7. panta 2.a punkta nozīmē. Komisija aicināja ĶV sniegt piezīmes par 18. panta piemērošanu. Piezīmes netika saņemtas.

3.3. Normālā vērtība

(70) Pamatregulas 2. panta 1. punktā ir noteikts: “Normālo vērtību parasti nosaka, pamatojoties uz cenām, kādas eksportētājvalstī [parastā tirdzniecības apritē] ir maksājuši vai maksās neatkarīgie klienti.”

(71) Tomēr pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktā ir noteikts, ka tad, “ja .. tiek konstatēts, ka nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas eksportētājvalstī, jo minētajā valstī pastāv nozīmīgi kropļojumi b) apakšpunkta nozīmē, normālo vērtību nosaka, pamatojoties tikai un vienīgi uz ražošanas un pārdošanas izmaksām, kas atspoguļo neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības,” un tā “ietver neizkropļotas un samērīgas administratīvās, pārdošanas un vispārējās izmaksas un peļņu” (“administratīvās, pārdošanas un vispārējās izmaksas” – “PVA izmaksas”).

(72) Kā sīkāk paskaidrots tālāk, Komisija šajā izmeklēšanā secināja, ka, pamatojoties uz pieejamajiem pierādījumiem un ņemot vērā ĶV nesadarbošanos, ir atbilstīgi piemērot pamatregulas 2. panta 6.a punktu.

3.3.1. Nozīmīgu kropļojumu pastāvēšana

3.3.1.1. Ievads

(73) Pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunktā ir noteikts, ka “nozīmīgi kropļojumi ir kropļojumi, kas rodas, ja paziņotās cenas vai izmaksas, arī izejvielu un enerģijas izmaksas, nav noteiktas brīvā tirgus spēku ietekmē, jo tās ietekmē būtiska valdības iejaukšanās. Novērtējot to, vai pastāv nozīmīgi kropļojumi, ņem vērā inter alia iespējamo ietekmi, kas var būt vienam vai vairākiem no turpmāk minētajiem faktoriem: — attiecīgajā tirgū lielā mērā darbojas uzņēmumi, kuri pieder eksportētājvalsts iestādēm vai kuru darbību tās kontrolē, stratēģiski uzrauga vai sniedz tiem norādes, — valsts ir pārstāvēta uzņēmumos un tādējādi var iejaukties jautājumos par cenām vai izmaksām, — diskriminējoša valsts politika vai pasākumi, kuros priekšroka tiek dota iekšzemes piegādātājiem vai kuri kaut kā citādi ietekmē brīvā tirgus spēkus, — bankrota tiesību, uzņēmējdarbības tiesību vai īpašuma tiesību trūkums, diskriminējoša piemērošana vai neatbilstīga izpilde, — izkropļotas algu izmaksas, — piekļuve finansējumam, ko piešķir iestādes, kuras īsteno valsts politikas mērķus vai kuru darbība citādi ir atkarīga no valsts”.

(74) Tā kā 2. panta 6.a punkta b) apakšpunktā minētais saraksts nav kumulatīvs, nav jāņem vērā visi faktori, lai konstatētu nozīmīgus kropļojumus. Turklāt, lai pierādītu, ka pastāv viens vai vairāki no sarakstā iekļautajiem faktoriem, var izmantot vienus un tos pašus faktiskos apstākļus. Tomēr ikviens secinājums par nozīmīgiem kropļojumiem 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta nozīmē ir jāizdara, pamatojoties uz visiem pieejamajiem pierādījumiem. Kopumā novērtējot, vai pastāv kropļojumi, var ņemt vērā arī vispārējo kontekstu un situāciju eksportētājvalstī, jo īpaši tad, ja eksportētājvalsts ekonomikas un administratīvās struktūras pamatelementi nodrošina valdībai ievērojamas pilnvaras iejaukties ekonomikā tādā veidā, ka cenas un izmaksas netiek noteiktas brīvas tirgus spēku attīstības ietekmē.

(75) Pamatregulas 2. panta 6.a punkta c) apakšpunktā ir paredzēts šādi: “[J]a Komisijai ir pamatotas norādes par to, ka konkrētā valstī vai minētās valsts konkrētā nozarē, iespējams, pastāv nozīmīgi kropļojumi, kas minēti b) apakšpunktā, un attiecīgā gadījumā – šīs regulas efektīvas piemērošanas nolūkā Komisija izstrādā, publisko un regulāri atjaunina ziņojumu par b) apakšpunktā minētajiem tirgus apstākļiem minētajā valstī vai nozarē.”

(76) Ievērojot šo noteikumu, Komisija attiecībā uz ĶTR ir publicējusi ziņojumu par valsti (“ziņojums”) (7), kurā parādīts, ka notiek būtiska valdības iejaukšanās gan daudzos ekonomikas līmeņos, citstarp konkrēti daudzu būtisku ražošanas faktoru kropļojumi (piem., saistībā ar zemi, enerģiju, kapitālu, izejvielām un darbaspēku), gan arī konkrētās nozarēs (piem., tērauda un ķimikāliju nozarē). Šis ziņojums izmeklēšanas sākumposmā tika iekļauts izmeklēšanas materiālos. Arī sūdzībā bija ietverti daži attiecīgi pierādījumi, kas papildina šo ziņojumu. Sākot procedūru, ieinteresētās personas tika aicinātas atspēkot šīs izmeklēšanas materiālos ietvertos pierādījumus, sniegt piezīmes par tiem vai papildināt tos.

(77) Sūdzībā bija iekļauta informācija par papildu pētījumiem un ziņojumiem, kuros analizēts alumīnija nozares stāvoklis ĶTR. Pirmkārt, sūdzības iesniedzējs minēja ESAO dokumentu “Measuring distortions in international markets – The aluminium value chain” (“ESAO pētījums”) (8), kurā rūpīgi analizēts jautājums par finanšu subsīdijām, kas piešķirtas uzņēmumiem, kuri darbojas alumīnija nozarē. Kā norādīja sūdzības iesniedzēji, pamatojoties uz ESAO pētījumu, Ķīnas krāsaino metālu rūpniecības attīstības plānā 2016.–2020. gadam citstarp ir aicināts veikt aizsardzības pasākumus, paplašinot finansiālo un nodokļu atbalstu, arī uzņēmumu glābšanu vai palīdzību ar ieņēmumus nenesošiem aizdevumiem. Otrkārt, sūdzības iesniedzēji atsaucās uz Vācijas krāsaino metālu rūpniecības asociācijas WVMetalle2017. gada 24. aprīļa ziņojumu (9) (“WVMetalle ziņojums”), kurā tiek apstiprināti minētajā ziņojumā, kā arī ESAO pētījumā izdarītie secinājumi. Sūdzības iesniedzēji arī uzsvēra, ka nesenajā antidempinga maksājumu termiņbeigu pārskatīšanā attiecībā uz Ķīnas izcelsmes konkrētas alumīnija folijas ruļļiem (10) Komisija bija apstiprinājusi nozīmīgu alumīnija cenas kropļojumu pastāvēšanu, un apgalvoja, ka šis konstatējums neaprobežojās tikai ar attiecīgo ražojumu minētajā konkrētajā izmeklēšanā, bet attiecās arī uz PAF, kuras ražošanā izmanto tādas pašas izejvielas un identisku ražošanas procesu. Visbeidzot, sūdzības iesniedzēji atsaucas uz ASV Tirdzniecības departamenta (“TD”) antisubsidēšanas izmeklēšanu par Ķīnas alumīnija foliju, kura tika pabeigta 2018. gadā (11) un kurā tika konstatēts, ka pastāv Ķīnas valdības atbalsts Ķīnas alumīnija folijas ražošanas nozarei un primārā alumīnija subsidēšana.

(78) Kā norādīts 69. apsvērumā, izmeklēšanas sākumposmā ĶV nesniedza ne piezīmes, ne pierādījumus, ar ko tiktu atbalstīti vai atspēkoti pierādījumi, kuri iekļauti lietas materiālos, ieskaitot ziņojumu un sūdzības iesniedzēja sniegtos papildu pierādījumus, par nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu un/vai par to, vai konkrētajā lietā ir pareizi piemērot pamatregulas 2. panta 6.a punktu. Šajā sakarā uz vairāku ieinteresēto personu piezīmēm ir sniegtas atbildes 3.3.1.11. iedaļā tālāk.

(79) Komisija pārbaudīja, vai, ņemot vērā nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, ir pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas ĶTR. Komisija to pārbaudīja, pamatojoties uz lietas materiālos pieejamajiem pierādījumiem, citstarp ziņojumā ietvertajiem pierādījumiem, kuru pamatā ir publiski pieejami avoti. Minētajā analīzē tika pārbaudīta valdības būtiskā iejaukšanās ĶTR ekonomikā kopumā, kā arī tika aplūkota konkrētā tirgus situācija attiecīgajā nozarē, kas ietver attiecīgo ražojumu. Komisija šos pierādījumus papildināja ar savu izpēti par dažādajiem kritērijiem, kuri ir būtiski, lai varētu apstiprināt, ka ĶTR pastāv nozīmīgi kropļojumi.

3.3.1.2. Nozīmīgi kropļojumi, kas ietekmē iekšzemes cenas un izmaksas Ķīnā

(80) Ķīnas ekonomikas sistēmas pamatā ir “sociālistiskās tirgus ekonomikas” koncepcija. Minētā koncepcija ir ietverta Ķīnas konstitūcijā un nosaka ĶTR ekonomisko pārvaldību. Pamatprincips ir “ražošanas līdzekļu sociālistiskais sabiedriskais īpašums, t. i., visas tautas īpašums un darbaļaužu kopīpašums”. Valstij piederošā ekonomika ir “valsts ekonomikas vadošais spēks”, un valsts ir pilnvarota “nodrošināt tās nostiprināšanu un izaugsmi” (12). Tādējādi Ķīnas ekonomikas kopējā struktūra ne vien ļauj valdībai būtiski iejaukties ekonomikā, bet valdība ir tieši pilnvarota šādi iejaukties. Ideja par sabiedriskā īpašuma pārākumu pār privāto īpašumu aptver visu tiesību sistēmu, un visos galvenajos tiesību aktos ir uzsvērts, ka tas ir vispārējs princips. Ķīnas īpašuma tiesības ir lielisks piemērs – tajās ir atsauce uz to, ka Ķīna atrodas sociālisma pirmajā fāzē un valstij ir uzticēts atbalstīt pamata ekonomikas sistēmu, kurā dominē sabiedriskais īpašums. Tiek pieļauti citi īpašuma veidi, un likumā ir minēts, ka tie drīkst attīstīties līdztekus valsts īpašumam (13).

(81) Turklāt saskaņā ar Ķīnas tiesību aktiem sociālistiskā tirgus ekonomika attīstās Ķīnas Komunistiskās partijas (ĶKP) vadībā. Ikvienā līmenī (juridiskajā, institucionālajā, personīgajā) Ķīnas valsts un ĶKP struktūras ir savstarpēji savijušās, veidojot visaptverošu struktūru, kurā ĶKP un valsts loma nav nošķirama. Pēc tam, kad 2018. gada martā tika grozīta Ķīnas konstitūcija, ĶKP vadošā loma kļuva vēl ievērojamāka, jo tā tika vēlreiz apstiprināta konstitūcijas 1. panta tekstā. Minētajā noteikumā aiz jau esošā pirmā teikuma “Sociālistiskā sistēma ir Ķīnas Tautas Republikas pamatsistēma” tika iekļauts šāds jauns otrais teikums: “Ķīnai raksturīgā sociālisma noteicošā iezīme ir Ķīnas Komunistiskās partijas vadošā loma.” (14) Tas ilustrē neapstrīdamo un aizvien pieaugošo ĶKP kontroli pār ĶTR ekonomikas sistēmu. Šāda vadošā loma un kontrole ir raksturīga Ķīnas sistēmai, un tā ir ievērojami spēcīgāka, nekā ierasts citās valstīs, kurās valdības īsteno vispārēju makroekonomisko kontroli, kuras ietvaros darbojas brīvā tirgus spēki.

(82) Lai sasniegtu mērķus, kas sakrīt ar ĶKP noteikto politisko darba kārtību, nevis atbilst dominējošajiem ekonomikas apstākļiem brīvā tirgū, Ķīnas valsts īsteno intervences ekonomikas politiku (15). Ķīnas iestāžu izmantotie intervences ekonomiskie instrumenti ir daudzveidīgi un ietver rūpniecības plānošanas sistēmu, finanšu sistēmu, kā arī normatīvās vides līmeni.

(83) Pirmkārt, vispārējās administratīvās kontroles līmenī Ķīnas ekonomikas virzību reglamentē sarežģīta rūpniecības plānošanas sistēma, kas ietekmē visu saimniecisko darbību valstī. Šo plānu kopums aptver plašu un sarežģītu nozaru un starpnozaru politikas jomu matricu un visus valdības līmeņus. Provinču līmeņa plāni ir detalizēti, savukārt valsts plānos izvirzīti plašāki mērķi. Plānos precizēti arī līdzekļi, kā atbalstīt attiecīgos sektorus/nozares, kā arī termiņi, kuros mērķi ir jāsasniedz. Dažos plānos joprojām ir tieši formulēti produkcijas izlaides mērķi, savukārt iepriekšējos plānošanas ciklos tādi tika izvirzīti vienmēr. Minētajos plānos atbilstoši valdības prioritātēm kā (pozitīvas vai negatīvas) prioritātes tiek izceltas atsevišķas rūpniecības nozares un/vai projekti un tiem tiek izvirzīti konkrēti attīstības mērķi (rūpniecības modernizācija, darbības izvēršana starptautiskā mērogā utt.). Gan privātiem, gan valsts ekonomikas dalībniekiem ir faktiski jāpielāgo sava saimnieciskā darbība plānošanas sistēmas noteiktajai realitātei. Tas skaidrojams ne tikai ar to, ka šie plāni ir saistoši, bet arī ar to, ka attiecīgās Ķīnas iestādes visos valdības līmeņos ievēro plānu sistēmu un attiecīgi izmanto tām piešķirtās pilnvaras, tādējādi mudinot ekonomikas dalībniekus ievērot plānos noteiktās prioritātes (sk. arī 3.3.1.5. iedaļu) (16).

(84) Otrkārt, finanšu resursu piešķiršanas līmenī ĶTR finanšu sistēmā dominē valsts komercbankas. Veidojot un īstenojot savu aizdevumu politiku, šīm bankām ir jāpielāgojas valdības nozares politikas mērķiem, nevis primāri jānovērtē konkrētā projekta ekonomiskais izdevīgums (sk. arī 3.3.1.8. iedaļu) (17). Tas pats attiecas uz pārējiem Ķīnas finanšu sistēmas komponentiem, tādiem kā kapitāla vērtspapīru tirgi, obligāciju tirgi, privātā kapitāla tirgi u. c. Arī šīs finanšu nozares daļas, kas neietilpst banku sektorā, institucionāli un darbības ziņā ir veidotas nevis tā, lai panāktu finanšu tirgu maksimāli efektīvu darbību, bet gan tā, lai nodrošinātu kontroli un ļautu valstij un ĶKP iejaukties (18).

(85) Treškārt, normatīvās vides līmenī valsts iejaukšanās ekonomikā notiek vairākos veidos. Piemēram, publiskā iepirkuma noteikumi regulāri tiek izmantoti, lai sasniegtu politikas mērķus, nevis ekonomisko efektivitāti, tādējādi apdraudot uz tirgu balstītus principus šajā jomā. Piemērojamajos tiesību aktos konkrēti ir paredzēts, ka publiskā iepirkuma uzdevums ir veicināt valsts politikā izvirzīto mērķu sasniegšanu. Tomēr šo mērķu būtība netiek definēta, tādējādi lēmumu pieņemšanas struktūrām tiek dota liela rīcības brīvība (19). Līdzīgi arī ieguldījumu jomā ĶV saglabā nozīmīgu kontroli un ietekmi kā pār valsts, tā pār privāto ieguldījumu objektu un apjomu. Ieguldījumu izvērtēšanu, kā arī dažādus stimulus, ierobežojumus un aizliegumus, kas saistīti ar ieguldījumiem, iestādes izmanto kā nozīmīgu instrumentu rūpniecības politikas mērķu atbalstam, piemēram, valsts kontroles saglabāšanai nozīmīgākajās nozarēs vai iekšzemes rūpniecības stiprināšanai (20).

(86) Kopumā Ķīnas ekonomikas modelis ir balstīts uz noteiktām pamataksiomām, kurās ir paredzēta un ar kurām tiek veicināta valdības iejaukšanās dažādos veidos. Šāda būtiska valdības iejaukšanās ir pretrunā brīvai tirgus spēku darbībai un tādējādi kropļo resursu efektīvu sadali atbilstīgi tirgus principiem (21).

3.3.1.3. Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta pirmā ievilkuma nozīmē: attiecīgajā tirgū lielā mērā darbojas uzņēmumi, kuri pieder eksportētājvalsts iestādēm vai kuru darbību tās kontrolē, stratēģiski uzrauga vai sniedz tiem norādes

(87) ĶTR ekonomikā būtiskākā daļa ir uzņēmumi, kuri pieder valstij, kuru darbību tā kontrolē un/vai stratēģiski uzrauga vai kuriem tā sniedz norādes.

(88) ĶV un ĶKP uztur struktūras, kas nodrošina to pastāvīgu ietekmi uzņēmumos, it sevišķi valsts uzņēmumos (VU). Valsts (un daudzējādā ziņā arī ĶKP) ne vien aktīvi formulē un pārrauga vispārējās ekonomikas politikas īstenošanu atsevišķos VU, bet arī pastāv uz tiesībām piedalīties lēmumu pieņemšanā par to darbību. Parasti tas tiek darīts, veicot darbinieku rotāciju starp valdības iestādēm un VU, nodrošinot partijas biedru klātbūtni VU izpildstruktūrās un partijas pirmorganizācijas uzņēmumos (sk. arī 3.3.1.4. iedaļu), kā arī veidojot VU sektora korporatīvo struktūru (22). Savukārt VU saņem pretī īpašu statusu Ķīnas ekonomikā, kas ietver virkni ekonomisku ieguvumu, jo īpaši aizsardzību pret konkurenci un preferenciālu piekļuvi attiecīgiem izejresursiem, citstarp finansējumam (23). Faktori, kas norāda uz valdības kontroli pār alumīnija nozares uzņēmumiem, ir sīkāk aplūkoti tālāk 3.3.1.5. iedaļā.

(89) ESAO pētījumā, ko sūdzības iesniedzējs iesniedza kā pierādījumu, ir minēti alumīnija nozares VU, kas savos sistematizētajos reglamentējošajos dokumentos īpaši uzsver to, kā valsts īpašumtiesības ietekmē attiecīgo rūpniecības politiku un kā valsts īpašumtiesības izpaužas kā valdības atbalsts. Konkrētāk, kāds VU savā 2016. gada obligāciju prospektā minēja, ka ir viens no 52 galvenajiem valsts uzņēmumiem, ka tam ir svarīga loma enerģētikas nozares politikas formulēšanā un īstenošanā un ka tas saņem visaptverošu un noturīgu atbalstu no ĶV. Cits VU savā 2017. gada obligāciju prospektā atsaucās uz faktu, ka attiecīgā provinces valdība var būtiski ietekmēt attiecīgo grupu (24).

(90) ĶTR ir lielākā alumīnija ražotājvalsts pasaulē, un pasaulē lielāko ražošanas uzņēmumu vidū ir vairāki lieli VU. WVMetalle ziņojumā norādīts, ka valsts uzņēmumiem pieder dominējoša daļa vietējā tirgū (25), un to apstiprina citi aprēķini, saskaņā ar kuriem valsts uzņēmumi veido vairāk nekā 50 % no kopējā primārā saražotā alumīnija apjoma ĶTR (26). Lai gan jaudas palielinājums pēdējos gados daļēji tiek saistīts ar privātiem uzņēmumiem, šāds jaudas palielinājums parasti arī ietver (vietējās) valdības dažāda veida iesaisti, piemēram, iecietību pret nelikumīgu jaudas palielināšanu (27). Turklāt ir palielinājusies arī lielāko VU alumīnija ražošanas jauda, lai gan ne tik lielā mērā (28).

(91) ĶV ne vien kontrolē VU, bet arī ietekmē privātos uzņēmumus ĶTR. Izmeklēšanas laikā tika noskaidrots, ka PAF ražotāji saņēma valdības subsīdijas. Piemēram, visi izlasē iekļautie uzņēmumi savos gada pārskatos norādīja vairākas valdības subsīdijas. Visu šo subsīdiju piešķiršana liecina arī par ievērojamu valdības iejaukšanos tirgū.

(92) Tā kā valdība plaši iejaucas alumīnija nozarē un šajā nozarē darbojas proporcionāli liela daļa VU, pat privātiem alumīnija ražotājiem, kas darbojas PAF segmentā, ir liegts darboties tirgus apstākļos. Kā izklāstīts tālāk 3.3.1.5. iedaļā, gan uz valsts, gan privātiem uzņēmumiem alumīnija nozarē attiecas arī politikas uzraudzība un vadlīnijas.

3.3.1.4. Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta otrā ievilkuma nozīmē: valsts ir pārstāvēta uzņēmumos un tādējādi var iejaukties jautājumos par cenām vai izmaksām

(93) Papildus tam, ka ĶV īsteno kontroli pār ekonomiku, izmantojot īpašumtiesības uz VU un citus instrumentus, ĶV, izmantojot valsts klātbūtni uzņēmumos, var iejaukties jautājumos par cenām un izmaksām. Var uzskatīt, ka Ķīnas tiesību aktos paredzētās attiecīgo valsts iestāžu tiesības iecelt un atcelt no amata VU galveno vadību atspoguļo atbilstīgās īpašuma tiesības (29), turklāt ĶKP pirmorganizācijas gan valsts, gan privātos uzņēmumos ir vēl viens nozīmīgs kanāls, kuru valsts var izmantot, lai iejauktos darījumdarbības lēmumu pieņemšanā. Saskaņā ar Ķīnas uzņēmumu tiesībām ĶKP organizācija ir jāizveido ikvienā uzņēmumā (ar vismaz trim ĶKP biedriem, kā noteikts ĶKP konstitūcijā (30)), un uzņēmums nodrošina partijas organizācijas darbībai vajadzīgos apstākļus. Izrādās, ka pagātnē šī prasība ne vienmēr tika ievērota vai stingri izpildīta. Tomēr vismaz kopš 2016. gada ĶKP politiska principa veidā ir pastiprinājusi pretenzijas uz darījumdarbības lēmumu kontroli valsts uzņēmumos. Tiek arī ziņots, ka ĶKP izdara spiedienu uz privātiem uzņēmumiem izvirzīt priekšplānā “patriotismu” un partijas disciplīnas ievērošanu (31). Tiek ziņots, ka 2017. gadā partijas pirmorganizācijas bija izveidotas 70 % aptuveni no 1,86 miljoniem privāto uzņēmumu un pieaug spiediens uz to, lai ĶKP organizācijām būtu izšķirīga ietekme darījumdarbības lēmumu pieņemšanā attiecīgajos uzņēmumos (32). Minētie noteikumi ir vispārēji piemērojami visā Ķīnas ekonomikā – visās nozarēs, arī attiecībā uz alumīnija ražojumu ražotājiem un to izejresursu piegādātājiem.

(94) Turklāt 2020. gada 15. septembrī tika publicēts dokuments “General Office of CCP Central Committee’s Guidelines on stepping up the United Front work in the private sector for the new era” (“ĶKP Centrālkomitejas Galvenā biroja vadlīnijas par aktīvāku privātā sektora darbu vienotajā frontē ceļā uz jauno laikmetu”) (33), kurā vēl vairāk paplašināta privātajos uzņēmumos izveidoto partijas komiteju loma. Minēto vadlīniju II.4. iedaļā noteikts šādi: “Mums ir jāceļ partijas kopējās spējas vadīt privātā sektora darbu vienotajā frontē un šajā jomā efektīvi ir jāveic aktīvāks darbs.” Savukārt III.6. iedaļā noteikts: “Mums vēl aktīvāk jāīsteno partijas attīstības pasākumi privātos uzņēmumos un jānodrošina, ka partijas pirmorganizācijas var efektīvi izpildīt savus uzdevumus kā partijas posteņi un ka partijas biedri var darboties kā līderi un pionieri.” Minētajā dokumentā partija uzsver privāto uzņēmumu lomu saistībā ar “darbu vienotajā frontē”, cenšoties paplašināt ĶKP ietekmi ar partiju nesaistītās organizācijās un uzņēmumos (34).

(95) Tālāk sniegtie piemēri ilustrē minēto praksi, ka alumīnija nozarē pieaug ĶV iejaukšanās līmenis.

(96) 2017. gadā Komisija citā izmeklēšanā par Ķīnas izcelsmes konkrētas alumīnija folijas ruļļiem (35) konstatēja, ka Ķīnas valstij piederošs alumīnija ražotājs China Aluminium International Engineering Corporation Limited (“Chalieco”) grozīja statūtus, piešķirot lielāku nozīmi uzņēmumā partijas pirmorganizācijām. Statūtos tika ietverta vesela nodaļa, kas veltīta partijas komitejai, un 113. pantā tika noteikts: “Pieņemot lēmumus svarīgos korporatīvos jautājumos, valde iepriekš apspriežas ar uzņēmuma partijas komiteju.” (36) Turklāt Ķīnas Alumīnija korporācijas (“Chalco”) 2017. gada pārskatā (37) norādīts, ka vairāki direktori, pārziņi un augstākā līmeņa vadība, ieskaitot priekšsēdētāju, izpilddirektoru un uzraudzības komitejas priekšsēdētāju, ir ĶKP biedri.

(97) Attiecībā uz uzņēmumiem, kas ražo PAF ražojumus, Xiamen partijas veidošanas pasākumus skaidro šādi: “Xiashun aktīvi veicina partijas attīstību un arodbiedrību darbu un gadu gaitā joprojām atbalsta partijas, valdības un darbinieku kopsapulču sistēmu, nodrošinot darbiniekiem svarīgu platformu, lai viņi varētu piedalīties lēmumu pieņemšanā un lai aizsargātu viņu tiesības un intereses, kā arī veidotu saskanīgu atmosfēru.” (38)

(98) Valsts klātbūtne un iejaukšanās finanšu tirgos (sk. arī 3.3.1.8. iedaļu), kā arī izejvielu un izejresursu nodrošināšanā kropļo tirgu vēl vairāk (39). Tādējādi valsts klātbūtne uzņēmumos, ieskaitot VU, alumīnija un citās nozarēs (piem., finanšu un izejresursu nozarē) ļauj ĶV iejaukties jautājumos par cenām un izmaksām.

3.3.1.5. Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta trešā ievilkuma nozīmē: diskriminējoša valsts politika vai pasākumi, kuros priekšroka tiek dota iekšzemes piegādātājiem vai kuri kaut kā citādi ietekmē brīvā tirgus spēkus

(99) Ķīnas ekonomikas virzienu lielā mērā nosaka komplicēta plānošanas sistēma, kurā noteiktas prioritātes un izvirzīti mērķi, kam jābūt centrālās valdības un vietējo pašvaldību uzmanības centrā. Attiecīgi plāni ir visos valdības līmeņos un aptver praktiski visas ekonomikas nozares. Ar plānošanas instrumentiem noteiktie mērķi ir saistoši, un iestādes katrā pārvaldības līmenī uzrauga, kā attiecīgais zemākais valdības līmenis īsteno plānus. Kopumā plānošanas sistēma ĶTR nodrošina, ka resursi tiek virzīti tām nozarēm, kuras valdība atzinusi par stratēģiskām vai citādi politiski nozīmīgām, nevis tiek sadalīti atkarībā no tirgus spēkiem (40).

(100) Piemēram, valdībai ir svarīga loma Ķīnas alumīnija nozares attīstībā. To apstiprina daudzie plāni, direktīvas un citi dokumenti, kas tieši vai netieši attiecas uz nozari un ir izdoti valsts, reģionu un pašvaldību līmenī. Ar šādiem un citādiem instrumentiem valdība dod rīkojumus praktiski par katru nozares attīstības un darbības aspektu un kontrolē tos. Šāda politika būtiski tieši vai netieši ietekmē alumīnija ražojumu ražošanas izmaksas.

(101) Saskaņā ar Komisijas konstatējumiem lietā par Ķīnas izcelsmes konkrētas alumīnija folijas ruļļiem (41), alumīnija štancējumu lietā (42) un plakanu alumīnija velmējumu lietā (pagaidu pasākumi) (43) šādi fakti ir analoģiski piemērojami attiecīgajam ražojumam, kas arī ir lejupējs alumīnija ražojums.

(102) Lai gan 13. piecgades ekonomikas un sociālās attīstības plānā (44), kas aptver izmeklēšanas periodu, nav īpašu noteikumu par alumīniju, tajā ir paredzēta stratēģija krāsaino metālu nozarei kopumā – veicināt sadarbību attiecībā uz starptautiskās ražošanas jaudu un iekārtu ražošanu. Lai sasniegtu šos mērķus, plānā ir apstiprināts, ka tiks uzlabotas ar nodokļu, finanšu, apdrošināšanas, ieguldījumu un finansēšanas platformām saistītas atbalsta sistēmas, kā arī riska novērtēšanas platformas (45).

(103) Attiecīgajā nozares plānā, proti, “Krāsaino metālu nozares attīstības plānā (2016–2020)” (“plāns”), ir noteikti konkrēti politikas pasākumi un mērķi, kurus valdība cenšas sasniegt attiecībā uz vairākām krāsaino metālu nozarēm (46), arī alumīnija nozari.

(104) Plāna īstenošanas mērķis ir uzlabot to ražojumu veidu klāstu, kurus ražo Ķīnas alumīnija nozare, arī atbalstot inovāciju. Tajā ir pausts aicinājums strauji attīstīt jaukto īpašumtiesību sistēmu un stiprināt VU dzīvotspēju. Tajā arī ir paredzēta iespēja uzkrāt krāsainos metālus, uzlabot resursu, arī alumīnija, drošību, kā arī ir noteikti konkrēti kvantitatīvie mērķi enerģijas patēriņa samazināšanai, pārstrādāta alumīnija īpatsvara palielināšanai ražošanā un jaudas izmantojuma palielināšanai (47).

(105) Plānā paredzēts veikt arī strukturālas korekcijas, stingrāk kontrolējot jaunas kausēšanas iekārtas un likvidējot novecojušo jaudu. Tajā ir paredzēts ģeogrāfiski izkliedēt ražotnes, galveno uzmanību pievēršot projektiem, kuru mērķis ir palielināt boksītu un alumīnija oksīdu resursu izmantošanu, kā arī ir aptverta elektroapgādes un cenu noteikšanas politika (48).

(106) Ar šo plašo pasākumu un politikas klāstu plānā tiek turpināta politika, kas tika īstenota ar 2009. gada “Krāsaino metālu nozares pielāgošanās un revitalizācijas plānu”, kurš tika pieņemts, lai mazinātu finanšu krīzes negatīvo ietekmi uz krāsaino metālu nozari. Galvenie plānā izvirzītie mērķi citstarp ir ražošanas apjoma kontrole, pārstrukturēšana, izejvielu ieguve, eksporta nodokļu politika, resursu drošība, krājumu veidošana, tehnoloģiskā inovācija, finanšu politika, plānošana un īstenošana (49).

(107) Cits uz alumīnija nozari orientēts politikas dokuments ir Rūpniecības un informācijas tehnoloģiju ministrijas (“RITM”) 2013. gada 18. jūlijā izdotie alumīnija nozarei piemērojamie standartnoteikumi, kuru mērķis ir paātrināt strukturālo korekciju un ierobežot neorganizētu alumīnija kausēšanas jaudas paplašināšanu. Ar minētajiem standartnoteikumiem tiek ieviests minimālais ražošanas daudzums jaunām ražotnēm, importēto un iekšzemē iegūto boksītu un alumīnija oksīdu kvalitātes standarti un piegādes drošība. Standartnoteikumi liecina, ka RITM ir iestāde, kas ir atbildīga par alumīnija nozares standartizāciju un vadību, kā arī alumīnija nozarē strādāt tiesīgo uzņēmumu saraksta publicēšanu (50).

(108) Valsts padomes Galvenā biroja izstrādātajās 2016. gada vadlīnijās “Creating an excellent market environment, fostering the non-ferrous metal industry’s structural adjustment and transformation and increasing benefits” (“Izcilas tirgus vides veidošana ar mērķi veicināt krāsaino metālu nozares strukturālo korekciju un pārveidi un palielināt ieguvumus”) (2016/42) (51) Ķīnas iestādes izvirzīja šādus galvenos mērķus: “optimizēt krāsaino metālu nozares struktūru; pašos pamatos līdzsvarot piedāvājumu un pieprasījumu galvenajās ražojumu kategorijās; saglabāt elektrolītiskā alumīnija ražošanas jaudas izmantojuma līmeni virs 80 %; ievērojami palielināt tādu derīgo izrakteņu kā varš un alumīnijs piegādes nodrošinājuma jaudu” (52). Šī dokumenta mērķis ir arī tāds, ka “jaunā ražošanas jauda ir stingri jākontrolē”. Lai to panāktu, ir nepieciešams: “nodrošināt jaunu (reformētu, paplašinātu) nepieciešamo elektrolītiskā alumīnija ražošanas projektu īstenošanu; (..) izmantot sociālo uzraudzību un citus līdzekļus; pastiprināt uzraudzību un pārbaudes; rūpīgi izmeklēt jaunus elektrolītiskā alumīnija ražošanas projektus, kuros tiek pārkāpti noteikumi, un veikt attiecīgus pasākumus” (53). Minētie noteikumi liecina, ka ĶV ievērojami iejaucas krāsaino metālu, arī alumīnija, nozarē.

(109) Iepriekš minētā valsts iejaukšanās alumīnija nozares darbībā ar plānošanas dokumentiem atspoguļojas arī provinču līmenī. Piemēram, Šaņdunas provinces (kur atrodas uzņēmums Donghai, kas ir liels PAF ražotājs) valdības 2018. gada 6. novembra paziņojumā “The implementation plan for accelerating the high-quality development of the seven energy-intensive industries” (“Īstenošanas plāns septiņu energoietilpīgo ražošanas nozaru kvalitatīvas attīstības paātrināšanai”) (2018/248) ir izvirzīts mērķis “veicināt elektrolītiskā alumīnija ražošanas ķēdes paplašināšanu”, veicot šādus soļus: “palielinot elektrolītiskā alumīnija šķidrumu un alumīnija pārstrādes materiālu smalkās un dziļās apstrādes proporciju; paātrinot un veicinot alumīnija rūpniecības ķēdes paplašināšanu, kas tiek attiecināta uz gataviem ražojumiem un augstas kvalitātes ražojumiem; izvēršot augstas kvalitātes alumīnija materiālu izmantošanu; palielinot alumīnija pārstrādes nozares attīstības iespējas (54).”

(110) Valsts daudzus gadus pirms iepriekš minēto politikas dokumentu izdošanas ir iejaukusies alumīnija nozares darbībā, un to ilustrē, piemēram, Valsts attīstības un reformu komisijas 2006. gada aprīlī izdotās Vadlīnijas alumīnija nozares pārstrukturēšanas paātrināšanai (“pārstrukturēšanas vadlīnijas”) (55). Valsts attīstības un reformu komisija uzskatīja, ka alumīnijs ir ražojums, kuram valsts ekonomikas attīstībā ir fundamentāla nozīme. Minētajās pārstrukturēšanas vadlīnijās bija noteikts, ka, īstenojot Valsts padomes apstiprināto rūpnieciskās attīstības politiku, noteiktās jomās ir jāsasniedz konkrēti mērķi. Šīs jomas ir: uzlabota ražošanas nozares koncentrācija; piekļuve finanšu kapitālam (sk. arī 3.3.1.8. iedaļu); ražošanas nozares organizācija; elektrolītiskā alumīnija eksporta stingra kontrole; novecojušas jaudas likvidēšana.

(111) Turklāt valdības daudzveidīgā iejaukšanās ietekmē arī galveno izejresursu, piemēram, enerģijas un elektroenerģijas, cenas. (56) Proti, valsts iejaucās par labu Ķīnas ražotājiem, nosakot diferencētas un izdevīgākas elektroenerģijas cenas. Iepriekš minētajās vadlīnijās par izcilas tirgus vides veidošanu ar mērķi veicināt krāsaino metālu nozares strukturālo korekciju un pārveidi un palielināt ieguvumus Ķīnas iestādes atzīst, ka politikas mērķis ir “turpināt īstenot diferencēto elektroenerģijas cenu politiku; mudināt atbilstīgos elektroenerģijas lietotājus slēgt tiešus līgumus ar elektroenerģijas ražošanas uzņēmumiem; noteikt cenas pēc vienošanās” (57). Komisija konstatēja arī, ka līdzīga politika tika īstenota provinču līmenī. Piemēram, Juņnaņas provincē saskaņā ar informāciju, ko 2019. gada novembrī sniedza China Industry Journal: “Lai īstenotu šo plānu, Juņnaņa ir veiksmīgi izstrādājusi konkrētus politikas dokumentus, piemēram, “Implementing Opinion on Promoting the Integrated Development of Hydropower and Aluminium Materials” un “Plan implementing preferential prices to promote the use of Hydropower”. Ir skaidrs, ka katrs uzņēmums, kas savas jaudas kvotas nodod Juņnaņai, gūst labumu no “preferenciālās cenas, pilnīgas pārvades” politikas, kas nozīmē, ka pirmajos 5 gados elektrolītiskā alumīnija ražošanas uzņēmumiem būs noteikta īpaša preferenciālā elektroenerģijas cena 0,25 RMB/kWh. Attiecībā uz materiālu dziļo pārstrādi tiks piešķirta īpaša preferenciālā elektroenerģijas cena 0,20 RMB/kWh. Saskaņā ar ziņojumiem Henan Shenhuo un Sichuan Qiya integrētie projekti, kuros paredzēts Juņnaņā celt kvotas, jau ir guvuši labumu no integrēto projektu politikas un ir parakstīti attiecīgi līgumi ar vietējām valdībām, elektroenerģijas tīklu uzņēmumiem un elektroenerģijas ražošanas uzņēmumiem.” (58)

(112) Kā vēl vienu valsts iejaukšanās piemēru provinces līmenī jau minētajā Šaņdunas provinces valdības paziņojumā “The implementation plan for accelerating the high-quality development of the seven energy-intensive industries” (sk. 109. apsvērumu) iestādes ir nospraudušas tehnoloģiju pārveides un modernizācijas mērķrādītājus elektrolītiskā alumīnija ražošanas nozarei attiecībā uz elektroenerģijas izmantošanu: “Līdz 2022. gadam elektrolītiskā alumīnija elektroenerģijas patēriņš uz vienu tonnu alumīnija samazināsies aptuveni līdz 12 800 kWh, elektrolītiskā alumīnija elektrolītiskās dziļās pārstrādes rādītājs provincē sasniegs aptuveni 50 % un alumīnija pievienotā vērtība uz vienu tonnu palielināsies vidēji par vairāk nekā 30 %.” (59)

(113) Attiecībā uz iepriekš minētajos plānošanas dokumentos ietverto uzdevumu izpildi liela nozīme ir Ķīnas rūpniecības apvienībām. Šīm struktūrām ir jāgarantē, ka nozare īsteno ĶV politiku. Šo atbildību apstiprina fakts, ka savā darbībā tās cieši sadarbojas ar valsts iestādēm, kas ir atspoguļots to statūtos. Attiecībā uz alumīnija nozari Ķīnas Krāsaino metālu rūpniecības apvienības statūtos ir īpaši norādīts: “Apvienība ievēro partijas pamatprincipus un dažādus principus un politiku, ievēro konstitūciju, likumus, noteikumus un valsts nozaru politiku, kā arī ievēro sociālās un morāles vērtības. Tās mērķis ir kalpot valdībai, nozarei, uzņēmumiem un uzņēmumu vadītājiem; tā izveido un uzlabo nozares pašdisciplīnas mehānismu; tā palīdzības saņemšanā pilnībā iesaista valdības personālu; tā ir tilts starp valdību un uzņēmumiem.” (3. pants). Līdzīgi 25. pantā ir noteikts, ka apvienības priekšsēdētājam, priekšsēdētāja vietniekam un ģenerālsekretāram: “Ir jāievēro partijas nostāja, principi un nozaru politika, un viņiem ir jāpiemīt labām politiskām īpašībām.” (60)

(114) Līdzīgi Ķīnas Krāsaino metālu rūpniecības apvienības statūtos ir noteikts, ka “apvienība pieņem darījumdarbības norādes, kā arī Valsts padomes Valsts aktīvu uzraudzības un pārvaldes komisijas, Civillietu ministrijas un Ķīnas Krāsaino metālu nozares apvienības uzraudzību un pārvaldību” (4. pants). Apvienības darbības jomā ir arī uzdevums “aktīvi izteikt ierosinājumus un viedokli par rūpniecības attīstību, rūpniecības politiku un normatīvajiem aktiem, ievērojot partijas un valsts vispārējos principus un uzdevumus, kuri attiecas uz sociālistiskās tirgus ekonomikas sistēmas celšanu, un ņemot vērā faktisko situāciju nozarē” (6. pants). Visbeidzot, 22. pantā ir arī noteikts, ka apvienības priekšsēdētājam, priekšsēdētāja vietniekam un ģenerālsekretāram papildus citiem nosacījumiem ir šāds pienākums: “Ir jāievēro partijas nostāja, principi un nozaru politika, un viņiem ir jāpiemīt labām politiskām īpašībām.” (61)

(115) Tādēļ daudzie plāni, direktīvas un citi dokumenti, kas attiecas uz alumīniju un ir izdoti valsts, reģionu un pašvaldību līmenī, nepārprotami parāda, ka Ķīnas valdība plaši iejaucas alumīnija nozarē (62). Ar šādiem un citādiem instrumentiem valdība dod rīkojumus praktiski par ikvienu nozares attīstības un darbības aspektu un kontrolē tos.

(116) Līdztekus minētajiem plāniem valdības iejaukšanās nozarē citstarp ir izpaudusies arī kā ar eksportu saistīti pasākumi, arī eksporta nodevas, eksporta kvotas, prasības eksporta rādītājiem un minimālās eksporta cenas prasības dažādām alumīnija izejvielām.

(117) ĶV arī attur no primārā alumīnija un tā izejresursu eksporta ar mērķi atbalstīt alumīnija ražojumus ar augstāku pievienoto vērtību. Šis mērķis tiek īstenots, piešķirot lejupējiem alumīnija ražojumiem pilnīgu vai daļēju PVN atmaksu vienlaikus ar nepilnīgu PVN atmaksu un eksporta nodokļiem primārajam alumīnijam (63).

(118) Citi valdības iejaukšanās veidi, kas rada tirgus kropļojumus, ir, piemēram, krājumu veidošanas politika ar Valsts rezervju biroja starpniecību un Šanhajas Standartizēto nākotnes līgumu biržas (“SHFE”) loma (64). Turklāt vairākās tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanās ir konstatēts, ka Ķīnas valdība ir konsekventi piešķīrusi alumīnija ražotājiem dažādus valsts atbalsta pasākumus (65). ĶV plašā iejaukšanās alumīnija nozarē ir radījusi jaudas pārpalikumu (66), kas, iespējams, ir pati uzskatāmākā ilustrācija ĶV politikas ietekmei un tās rezultātā radītajiem kropļojumiem.

(119) ESAO pētījumā tika identificēts arī papildu valdības atbalsts, kas ietekmē tirgus spēkus alumīnija nozarē. Šāds atbalsts parasti izpaužas kā izejresursu, jo īpaši elektroenerģijas un primāro alumīnija oksīdu, tirdzniecība par cenām, kas ir zemākas par tirgus cenām (67). ESAO pētījumā ir sīkāk aprakstīts, kā ĶV mērķi alumīnija nozarē tiek ietverti rūpniecības politikas nostādnēs un izpaužas konkrētās darbībās provinces un vietējā līmenī, tostarp, piemēram, kapitāla iepludināšanā, prioritārās minerālresursu valdījuma tiesībās, valdības dotācijās un subsīdijās vai nodokļu atvieglojumos (68).

(120) Kopumā ĶV ir ieviesusi pasākumus, kuru mērķis ir panākt, lai ekonomikas dalībnieki ievēro valsts politikas mērķus, proti, atbalstīt veicinātās nozares, arī alumīnija nozari, kas ietver PAF ražojumu ražošanu. Šādi pasākumi traucē tirgus spēkiem brīvi darboties.

3.3.1.6. Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta ceturtā ievilkuma nozīmē: bankrota tiesību, uzņēmējdarbības tiesību vai īpašuma tiesību trūkums, diskriminējoša piemērošana vai neatbilstīga izpilde

(121) Lietas materiālos pieejamā informācija liecina, ka Ķīnas bankrota sistēma pietiekami nesasniedz savus galvenos mērķus, tādus kā, piemēram, prasījumu un parādu taisnīga segšana un kreditoru un parādnieku likumīgo tiesību un interešu aizsardzība. Tā pamatā, šķiet, ir fakts, ka, lai gan Ķīnas bankrota tiesības formāli balstās uz līdzīgiem principiem kā attiecīgie tiesību akti citās valstīs, Ķīnas sistēmai ir raksturīga sistemātiska un nepietiekama tiesību aktu noteikumu izpilde. Vispārzināms, ka bankrotu joprojām ir ārkārtīgi maz attiecībā pret valsts ekonomikas lielumu, īpaši tāpēc, ka maksātnespējas procesā ir virkne nepilnību, kas faktiski attur no bankrota pieteikumu iesniegšanas. Turklāt valstij joprojām ir spēcīga un aktīva funkcija maksātnespējas procedūrā un valsts bieži vien tieši ietekmē minētās procedūras rezultātu (69).

(122) Turklāt īpašuma tiesību sistēmas trūkumi ir īpaši acīmredzami saistībā ar īpašumtiesībām uz zemi un zemes izmantošanas tiesībām ĶTR (70). Visa zeme pieder Ķīnas valstij (kopīpašumā esošā lauku zeme un valstij piederošā pilsētas zeme). Tās sadale joprojām ir atkarīga tikai no valsts. Pastāv tiesību aktu noteikumi, kuru mērķis ir pārredzamā veidā un par tirgus cenām piešķirt zemes izmantošanas tiesības, piemēram, ieviešot piedāvājumu procedūras. Tomēr minētie noteikumi tiek regulāri pārkāpti – daži pircēji iegūst zemi par velti vai par cenu, kas ir zemāka par tirgus cenu (71). Turklāt iestādes, piešķirot zemi, bieži vien īsteno konkrētus politiskos mērķus, arī saistībā ar ekonomisko plānu izpildi (72).

(123) Ļoti līdzīgi kā tas ir citās Ķīnas ekonomikas nozarēs, arī uz PAF ražojumu ražotājiem attiecas parastie Ķīnas noteikumi par bankrota tiesībām, uzņēmējdarbības tiesībām un īpašuma tiesībām. Tas nozīmē, ka arī šos uzņēmumus skar lejupējie kropļojumi, ko rada bankrota un īpašuma tiesību diskriminējoša piemērošana vai neatbilstīga izpilde. Šajā izmeklēšanā netika atklāts nekas tāds, kas minētos konstatējumus liktu apšaubīt. Tāpēc Komisija secināja, ka Ķīnas bankrota un īpašuma tiesību akti pienācīgi nedarbojas un tā rezultātā, saglabājot maksātnespējīgus uzņēmumus un piešķirot zemes izmantošanas tiesības ĶTR, rada kropļojumus. Pamatojoties uz pieejamajiem faktiem, šķiet, ka minētie apsvērumi pilnībā ir attiecināmi arī uz PAF ražojumu nozari.

(124) Šo konstatējumu apliecina TD provizoriskie konstatējumi izmeklēšanā attiecībā uz Ķīnas izcelsmes konkrētu alumīnija foliju, kurā, izmantojot pieejamos faktus, tika konstatēts, ka tas, ka Ķīnas valdība piedāvā zemi par nepienācīgu atlīdzību, ir finanšu ieguldījums 1930. gada Tarifu likuma (ar attiecīgiem grozījumiem) 771. panta 5. punkta D apakšpunkta nozīmē (73).

(125) Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secināja, ka alumīnija ražošanas nozarē bankrota un īpašuma tiesību aktu piemērošana ir diskriminējoša vai neatbilstīga, arī attiecībā uz attiecīgo ražojumu.

3.3.1.7. Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta piektā ievilkuma nozīmē: izkropļotas algu izmaksas

(126) Uz tirgu balstīta algu sistēma ĶTR nevar pilnībā attīstīties, jo tiek ierobežotas darba ņēmēju un darba devēju tiesības uz kolektīvu organizāciju. Ķīna nav ratificējusi vairākas Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) pamatkonvencijas, proti, tās, kas attiecas uz biedrošanās brīvību un koplīgumu slēgšanu (74). Valsts tiesību aktos ir noteikts, ka darbojas tikai viena arodbiedrību organizācija. Tomēr šī organizācija nav neatkarīga no valsts iestādēm un tās iesaistīšanās darba koplīgumu slēgšanā un darba ņēmēju tiesību aizsardzībā joprojām ir vāja (75). Turklāt Ķīnas darbaspēka mobilitāti ierobežo mājsaimniecību reģistrācijas sistēma, kas piekļuvi pilnam sociālā nodrošinājuma un citu pabalstu klāstam piešķir tikai konkrētās administratīvās teritorijas vietējiem iedzīvotājiem. Rezultātā darba ņēmēji, kuriem nav reģistrētas dzīvesvietas vietējā teritorijā, parasti nonāk neaizsargātā nodarbinātības situācijā un saņem mazākus ienākumus nekā personas, kurām ir šāda reģistrēta dzīvesvieta (76). Šie konstatējumi liek secināt, ka algu izmaksas ĶTR ir izkropļotas.

(127) Nav iesniegti attiecīgi pierādījumi, kas liecinātu, ka uz alumīnija ražošanas nozari, kura ietver PAF ražojumu ražotājus, neattiektos aprakstītā Ķīnas darba tiesību sistēma. Tādējādi alumīnija ražošanas nozari skar algu izmaksu kropļojumi – gan tieši (attiecīgā ražojuma ražošanā vai tā galvenās izejvielas ražošanā), gan netieši (ja ir pieejams kapitāls vai izejresursi no uzņēmumiem, uz kuriem attiecas tā pati ĶTR darba tiesību sistēma).

3.3.1.8. Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta sestā ievilkuma nozīmē: piekļuve finansējumam, ko piešķir iestādes, kuras īsteno valsts politikas mērķus vai kuru darbība citādi ir atkarīga no valsts

(128) Kapitāla pieejamība uzņēmumiem ĶTR ir dažādos veidos izkropļota.

(129) Pirmkārt, Ķīnas finanšu sistēmai ir raksturīgs spēcīgs valsts banku stāvoklis (77) un, piešķirot piekļuvi finansējumam, tās ņem vērā nevis projekta ekonomisko dzīvotspēju, bet citus kritērijus. Līdzīgi kā nefinanšu VU bankas joprojām ir saistītas ar valsti ne tikai ar īpašuma tiesībām, bet arī ar personīgām attiecībām (lielo valsts finanšu iestāžu vadošos darbiniekus ieceļ amatā ĶKP) (78), un, arī tāpat kā nefinanšu VU gadījumā, bankas regulāri īsteno valdības izstrādāto valsts politiku. Tādējādi bankas izpilda tieši formulētu, ar likumu noteiktu pienākumu veikt darījumus saskaņā ar valsts ekonomiskās un sociālās attīstības vajadzībām un vadoties pēc valsts nozaru politikas (79). To papildina spēkā esoši papildu noteikumi, kas virza finansējumu uz nozarēm, kuras valdība atzinusi par veicināmām vai citādi nozīmīgām (80).

(130) Lai gan tiek atzīts, ka uz nepieciešamību ievērot normālu banku praksi un tādus prudenciālos noteikumus kā, piemēram, nepieciešamība pārbaudīt aizdevuma ņēmēja kredītspēju, attiecas dažādi tiesību aktu noteikumi, pārliecinoši pierādījumi, tostarp tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanu konstatējumi, liecina, ka minētajiem noteikumiem dažādu juridisko instrumentu piemērošanā ir tikai sekundāra nozīme.

(131) Piemēram, ĶV pavisam nesen ir paziņojusi, ka ĶKP ir jāpārrauga pat privāto komercbanku lēmumi, kuriem ir jāatbilst valsts politikai. Pašlaik viens no valsts trim plašākajiem mērķiem banku pārvaldības jomā ir nostiprināt partijas vadošo lomu banku un apdrošināšanas nozarē, arī saistībā ar uzņēmumu darbības un vadības jautājumiem (81). Arī komercbanku darbības novērtēšanas kritērijos tagad jo īpaši ir jāņem vērā tas, kā struktūras “kalpo valsts attīstības mērķiem un reālajai ekonomikai” un kā tās “apkalpo stratēģiskas un jaunas nozares” (82).

(132) Turklāt obligāciju reitings un kredītvērtējumi dažādu iemeslu dēļ bieži vien ir izkropļoti – arī tāpēc, ka riska novērtējumu ietekmē uzņēmuma stratēģiskā nozīme Ķīnas valdībai un implicīto valdības garantiju spēks. Aplēses pārliecina, ka Ķīnas kredītvērtējumi sistemātiski atbilst zemākiem starptautiskajiem vērtējumiem (83).

(133) To papildina spēkā esoši papildu noteikumi, kas virza finansējumu uz nozarēm, kuras valdība ir atzinusi par veicināmām vai citādi nozīmīgām (84). Tā rezultātā rodas nosliece par labu tam, lai aizdevumus piešķirtu valsts uzņēmumiem, lieliem privātiem uzņēmumiem ar labiem sakariem un uzņēmumiem, kas darbojas nozīmīgākajās rūpniecības nozarēs, un tas nozīmē, ka kapitāla pieejamība un izmaksas visiem tirgus dalībniekiem nav vienādas.

(134) Šajā ziņā ESAO pētījumā ir dotas atsauces uz neoficiāliem pierādījumiem, ka daži ĶTR alumīnija ražotāji ir saņēmuši finansējumu uz izdevīgiem noteikumiem, kur finansēšanas izmaksas šķietami ir nesaistītas ar to līdzekļu attiecīgo līmeni, kurus uzņēmumi ir aizņēmušies. Saskaņā ar minēto pētījumu viens valstij piederošs alumīnija ražotājs savā 2016. gada obligāciju prospektā tieši norādīja, ka tas no Ķīnas politiskajām bankām saņem ievērojamu finansiālu atbalstu, kura procentu likme ir zem atsauces vērtības. Līdzīgi – arī cita valstij piederoša ražotāja 2017. gada obligāciju prospektā ir minēta ciešā saikne, kuru uzņēmums uztur ar Ķīnas bankām, arī politiskajām bankām, kas šim uzņēmumam ir nodrošinājušas zemu izmaksu finansējuma avotus. Saistībā ar to ESAO pētījumā ir secināts, ka, lai gan var būt daudz iemeslu, kāpēc šiem uzņēmumiem ir zemas procentu likmes, kontrasts starp sliktiem finanšu rādītājiem un zemām procentu likmēm varētu liecināt par to, ka, iespējams, ar šiem aizņēmējiem saistītais risks ir novērtēts pārāk zemu (85).

(135) Otrkārt, lai stimulētu ieguldījumu pieaugumu, aizņēmumu izmaksas tiek mākslīgi uzturētas zemā līmenī. Tādējādi tiek pārmērīgi izmantoti kapitālieguldījumi ar aizvien mazāku peļņu no ieguldījumiem. To ilustrē nesenais tādu līdzekļu īpatsvara pieaugums valsts sektorā, kurus uzņēmumi aizņēmušies, lai gan strauji samazinājusies rentabilitāte, un tas liecina, ka mehānismi, kas darbojas banku sistēmā, neatbilst normālai komerciālai reakcijai.

(136) Treškārt, lai gan 2015. gada oktobrī tika panākta nominālās procentu likmes liberalizācija, cenu signāli vēl aizvien neizriet no brīvā tirgus spēkiem, bet tos ietekmē valdības izraisīti kropļojumi. Faktiski tā aizdevumu daļa, kam nav pārsniegta atsauces likme, 2018. gada beigās joprojām ir vismaz viena trešdaļa no visiem aizdevumiem (86), ĶTR oficiālie plašsaziņas līdzekļi nesen ziņoja, ka ĶKP ir aicinājusi “virzīt aizdevumu tirgus procentu likmi lejup” (87). Mākslīgi zemo procentu likmju dēļ cenas ir nesamērīgi zemas, un tas izraisa pārmērīgu kapitāla izmantošanu.

(137) Kopējais kreditēšanas pieaugums ĶTR liecina par mazāku kapitāla sadales efektivitāti, un nav pazīmju, ka kreditēšanas ierobežojumi kļūtu stingrāki, kā varētu gaidīt neizkropļotā tirgus vidē. Rezultātā pēdējos gados ir strauji palielinājies ieņēmumus nenesošu aizdevumu apjoms. Saskaroties ar situāciju, kad riskanto parādu kļūst aizvien vairāk, ĶV ir izvēlējusies izvairīties no maksājumu saistību neizpildes. Tāpēc ar sliktajiem parādiem saistītie jautājumi tiek risināti, refinansējot parādu un tādējādi radot tā sauktos zombijuzņēmumus vai nododot īpašumtiesības uz parādu (piem., izmantojot apvienošanos vai parādsaistību kapitalizāciju), bet ne vienmēr novēršot vispārējo parāda problēmu vai risinot tās pamatcēloņus.

(138) Būtībā, kaut arī nesen tika veikti tirgus liberalizācijas pasākumi, uzņēmumu kredītu sistēmu ĶTR ietekmē nozīmīgi kropļojumi, ko rada pastāvīgi pieaugošā valsts loma kapitāla tirgos.

(139) Nav sniegti pierādījumi par to, ka alumīnija nozare, kas ietver arī PAF ražojumu ražotājus, būtu brīva no iepriekš aprakstītās valdības iejaukšanās finanšu sistēmā. Tāpēc būtiskā valdības iejaukšanās finanšu sistēmā izraisa to, ka visos līmeņos tiek nopietni ietekmēti tirgus apstākļi.

3.3.1.9. Aprakstīto kropļojumu sistēmiskums

(140) Komisija norādīja, ka ziņojumā aprakstītie kropļojumi ir Ķīnas ekonomikai raksturīgi. Pieejamie pierādījumi liecina, ka iepriekš 3.3.1.1.–3.3.1.5. iedaļā aprakstītie fakti un iezīmes, kas raksturo Ķīnas sistēmu, ir attiecināmi uz visu valsti un visām ekonomikas nozarēm. Tas pats sakāms par iepriekš 3.3.1.6., 3.3.1.7. un 3.3.1.8. iedaļā aprakstītajiem ražošanas faktoriem.

(141) Komisija atgādina, ka PAF ražojumu ražošanai ir vajadzīgi vairāki izejresursi. Izmeklēšanas lietā nav pierādījumu, ka šie izejresursi nebūtu iegūti ĶTR. Kad PAF ražojumu ražotāji iegādājas šos izejresursus / slēdz līgumu par tiem, cenas, ko tie maksā (un kas tiek reģistrētas pie to izmaksām), ir nepārprotami saistītas ar tiem pašiem sistēmiskajiem kropļojumiem, kas minēti iepriekš. Piemēram, kropļojumi skar izejresursu piegādātāju izmantoto darbaspēku. Tie var aizņemties naudu, kuru skar kropļojumi finanšu sektorā / kapitāla sadalē. Turklāt uz tiem attiecas plānošanas sistēma, kas tiek piemērota visos valdības līmeņos un visās nozarēs.

(142) Tādējādi ne vien nav pareizi izmantot PAF ražojumu iekšzemes pārdošanas cenas pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta nozīmē, bet arī visas izejresursu izmaksas (arī par izejvielām, enerģiju, zemi, finansējumu, darbaspēku utt.) ir izkropļotas tāpēc, ka cenas veidošanu ietekmē būtiska valdības iejaukšanās, kā aprakstīts ziņojuma A un B daļā. Valdības iejaukšanās, kas aprakstīta saistībā ar kapitāla, zemes, darbaspēka, enerģijas un izejvielu sadali, ir izplatīta visā ĶTR. Tas nozīmē, ka, piemēram, izejresursi, kas paši ir ražoti ĶTR, apvienojot vairākus ražošanas faktorus, ir pakļauti nozīmīgiem kropļojumiem. Tas pats attiecas uz izejresursu ielaidi un tā tālāk. Ražotāju eksportētāju paustie argumenti un sniegtie pierādījumi šajā sakarā ir aprakstīti nākamajā iedaļā.

3.3.1.10. Secinājumi

(143) Iepriekš sniegtā analīze, kurā aplūkoti visi pieejamie pierādījumi par valsts iejaukšanos Ķīnas ekonomikā kopumā, kā arī konkrēti alumīnija nozarē (kas aptver arī attiecīgo ražojumu), liecina, ka attiecīgā ražojuma cenas un izmaksas, arī izejvielu, enerģijas un darbaspēka izmaksas, nav noteiktas brīvā tirgus spēku ietekmē, tāpēc ka tās skar būtiska valdības iejaukšanās pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, kā par to liecina viena vai vairāku attiecīgo minētajā noteikumā uzskaitīto faktoru faktiskā vai potenciālā ietekme. Tādējādi, kā arī ņemot vērā to, ka ĶV nesadarbojās, Komisija secināja, ka šajā lietā normālās vērtības noteikšanai nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas.

3.3.1.11. Ieinteresēto personu piezīmes

(144) Atbildot uz otro piezīmi, Xiamen apgalvoja, ka nav vajadzības izmantot etalonus, ja ražošanas faktorus Xiamen iegūst godīgas konkurences apstākļos. Xiamen jo īpaši apgalvoja, ka etaloncenas un Xiamen noteiktās cenas par lietņiem un plātnēm ir salīdzināmas, kas, šķiet, atspēko apgalvojumus par būtiskiem kropļojumiem. Turklāt Zhongji apgalvoja, ka tas komerciāli iepirka izejmateriālus un enerģiju godīgas konkurences apstākļos.

(145) Komisija norādīja, ka tad, ja ir konstatēts, ka nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas eksportētājvalstī, jo minētajā valstī saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunktu pastāv nozīmīgi kropļojumi, saskaņā ar 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu katram ražotājam eksportētājam aprēķina normālo vērtību, izmantojot neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības attiecīgā reprezentatīvajā valstī. Iepriekšminētais pamatregulas noteikums arī ļauj izmantot iekšzemes izmaksas, ja, pamatojoties uz precīziem un atbilstīgiem pierādījumiem, ir skaidri noteikts, ka tās nav izkropļotas. Tomēr šajā lietā ne Xiamen, ne Zhongji neiesniedza nekādus šādus precīzus un atbilstošus pierādījumus. Līdzīgi atsevišķu izejvielu cenu līmeņi eksportētājvalstī un reprezentatīvajā valstī paši par sevi neliecina par to, ka nav nozīmīgu kropļojumu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punktu, jo cenas noteiktā laikposmā var svārstīties un izlīdzināties vairāku citu iemeslu dēļ. Gluži pretēji, ir virkne citu faktoru, kas veicināja konstatējumu par nozīmīgiem kropļojumiem, kā norādīts 3.3.1.2.–3.3.1.9. iedaļā. Līdz ar to, vienkārši atsaucoties uz dažu izejvielu cenu salīdzināmību vietējā tirgū ar reprezentatīvās valsts etalonvērtībām, nevar izpildīt nosacījumu par precīzu un atbilstošu pierādījumu iesniegšanu. Tādēļ Xiamen un Zhongji apgalvojumi bija jānoraida.

(146) Turklāt savās piezīmēs par procedūras sākšanu viens ražotājs eksportētājs, Xiamen, pirmkārt, apgalvoja, ka 2. panta 6.a punkts ir pretrunā PTO Antidempinga nolīgumam. Tas tā ir tāpēc, ka, pirmkārt, PTO Antidempinga nolīguma 2.2. pantā ir atzīti trīs scenāriji, kas ļauj aprēķināt normālo vērtību: i) pārdošana nenotiek parastā tirdzniecības apritē; ii) ir īpaša tirgus situācija vai iii) zemā pārdošanas apjoma dēļ vietējā tirgū šāda pārdošana nav raksturīga. Xiamen apgalvoja, ka nozīmīgi kropļojumi neatbilst nevienam no minētajiem trim kritērijiem. Turklāt uzņēmums apgalvoja, ka, pat ja varētu uzskatīt, ka nozīmīgu kropļojumu jēdziens atbilst otrajam no minētajiem kritērijiem, PTO lietā DS529 Australia – Anti-Dumping Measures on A4 Copy Paper ekspertu grupa apstiprināja, ka fakts, ka attiecīgo ražojumu un tā izejresursu iekšzemes cenu ietekmē valdības noteikti kropļojumi, nav pietiekams, lai uzskatītu, ka “īpašā tirgus situācija” ietekmē pareizu vietējā tirgus un eksporta pārdošanas salīdzināšanu. Turklāt Xiamen komentēja, ka Komisija normālās vērtības aprēķinu piemēroja sistemātiski, lai gan tai PTO Antidempinga nolīguma 2.2. pantā izklāstīto nosacījumu izpilde būtu jāpārbauda katrā gadījumā atsevišķi. Xiamen arī apgalvoja, ka PTO Antidempinga nolīguma 2.2. pantā ir noteikts, ka normālās vērtības aprēķinam ir jāatspoguļo “izmaksas izcelsmes valstī”, kā apstiprināts PTO lietā DS529 Australia – Anti-Dumping Measures on A4 Copy Paper un PTO lietā DS473 EU – Biodiesel. Turklāt Xiamen apgalvoja, ka normālās vērtības aprēķinam vajadzētu būt saskaņā ar PTO Antidempinga nolīguma 2.2.1.1. pantā izklāstītajām prasībām, kā arī saskaņā ar minētajā ziņojumā DS473 un PTO lietā DS427 China – Anti-Dumping and Countervailing Duty Measures on Broiler Products from the United States izdarītajiem konstatējumiem izmeklēšanas iestādēm ir jāņem vērā reģistrētās ražotāju eksportētāju izmaksas, izņemot gadījumus, kad tās neatbilst vispārpieņemtajiem grāmatvedības principiem vai pamatoti neatspoguļo izmaksas, kas saistītas ar attiecīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu. Pat ja reģistrētās izmaksas atbilst šiem diviem nosacījumiem, saskaņā ar Xiamen pausto pamatregulas 2. panta 6.a punkts ir pretrunā PTO Antidempinga nolīguma 2.2.1.1. pantam, jo ražotāja eksportētāja izmaksas sistemātiski netiek ņemtas vērā.

(147) Komisija uzskatīja, ka pamatregulas 2. panta 6.a punktā izklāstītie noteikumi pilnībā atbilst Eiropas Savienības saistībām Pasaules Tirdzniecības organizācijā. Kā PTO Apelācijas institūcija nepārprotami skaidroja lietā DS473 European Union – Anti-Dumping Measures on Biodiesel from Argentina, PTO tiesību akti ļauj izmantot no trešās valsts iegūtus datus, tos pienācīgi koriģējot, ja šāda korekcija ir nepieciešama un pamatota. Komisija atgādināja, ka lietas DS529 Australia – Anti-Dumping Measures on A4 Copy Paper un DS427 China – Broiler Products neattiecās uz pamatregulas 2. panta 6.a punkta interpretāciju un tā piemērošanas nosacījumiem. Turklāt šo lietu pamatā esošie faktiskie apstākļi atšķīrās no apstākļiem un kritērijiem, uz kuru pamata piemēro metodiku saskaņā ar minēto pamatregulas noteikumu, kas skar nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu eksportētājvalstī. Saskaņā ar 2. panta 6.a punktu normālo vērtību aprēķina, pamatojoties uz neizkropļotām izmaksām un cenām reprezentatīvā valstī vai pamatojoties uz starptautiskām atsauces vērtībām, vienīgi tad, ja ir konstatēts, ka pastāv nozīmīgi kropļojumi, kuri ietekmē izmaksas un cenas. Jebkurā gadījumā pamatregulas 2. panta 6.a punkta otrās daļas trešajā ievilkumā ir paredzēta iespēja izmantot iekšzemes izmaksas, ciktāl ir konstatēts, ka tās nav izkropļotas. Tāpēc Komisija noraidīja šos apgalvojumus.

(148) Otrkārt, Xiamen apgalvoja, ka pamatregulas 2. panta 6.a punkts ir pretrunā PTO Antidempinga nolīguma 2.2.2. pantam. Turklāt uzņēmums apgalvoja, ka Apelācijas institūcija lietā DS219 EC – Tube or Pipe Fittings ir apstiprinājusi, ka izmeklēšanas iestādei ir jāizmanto ražotāju eksportētāju faktiskās PVA izmaksas un peļņa, ja vien šādi dati ir pieejami. Tāpēc Xiamen apgalvoja, ka pamatregulas 2. panta 6.a punkts nav savietojams ar PTO Antidempinga nolīguma 2.2.2. pantu.

(149) Komisija norādīja, ka tad, ja ir konstatēts, ka nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas eksportētājvalstī, jo minētajā valstī saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunktu pastāv nozīmīgi kropļojumi, saskaņā ar 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu katram ražotājam eksportētājam aprēķina normālo vērtību, izmantojot neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības attiecīgā reprezentatīvajā valstī. Kā paskaidrots iepriekš 147. apsvērumā, minētais pamatregulas noteikums arī ļauj izmantot iekšzemes izmaksas, ja ir noteikts, ka tās nav izkropļotas. Šajā saistībā ražotājiem eksportētājiem bija iespēja iesniegt pierādījumus, ka viņu individuālās PVA izmaksas un/vai izejresursu izmaksas faktiski nav izkropļotas. Tomēr, kā apliecināts 3.3.1.2.–3.3.1.9. iedaļā, Komisija konstatēja, ka Ķīnas alumīnija nozarē pastāv kropļojumi un nav skaidru pierādījumu, kas apliecinātu, ka atsevišķu ražotāju eksportētāju ražošanas faktori nav izkropļoti. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti.

(150) Treškārt, Xiamen apgalvoja, ka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta noteikumiem Komisija var izmantot iekšzemes izmaksas un ka tai šajā sakarā ir pienākums veikt uzņēmumam specifisku un ar izmaksām saistītu analīzi. Tāpēc bija jāveic atsevišķa analīze par Xiamen, pamatojoties uz tā iesniegto anketu.

(151) Komisija atzīmēja konstatēto, ka valsts mērogā pastāv nozīmīgi kropļojumi, kuru dēļ ir piemērojams pamatregulas 2. panta 6.a punkts. Ja tiek konstatēta nozīmīgu kropļojumu pastāvēšana, 2. panta 6.a punkta noteikumi a priori attiecas uz visiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem un visām to izmaksām, kas saistītas ar ražošanas faktoriem. Jebkurā gadījumā minētais pamatregulas noteikums ļauj izmantot iekšzemes izmaksas, ja ir skaidri noteikts, ka tās neietekmē nozīmīgi kropļojumi. Ja tā tas ir attiecībā uz vienu vai vairākiem ražotājiem eksportētājiem, tad 2. panta 6.a punkta trešajā daļā ir noteikts, ka, neskarot atlases noteikumus, ir jāveic atsevišķs šo apgalvojumu novērtējums katram eksportētājam un ražotājam atsevišķi.

(152) Aprēķini par Xiamen antidempinga maksājuma likmi atspoguļo paša uzņēmuma iesniegtos datus, kas aprēķināti saskaņā ar pamatregulas noteikumiem, jo īpaši 2. panta 6.a punktu. Nebija pierādījumu, kas liecinātu, ka plašie kropļojumi, kuri konstatēti, pamatojoties uz pieejamajiem pierādījumiem, nav skāruši Xiamen cenas un izmaksas, izņemot attiecībā uz titāna, bora un alumīnija sakausējuma stieņiem, kā minēts 161. apsvērumā. Tāpēc provizoriskās dempinga starpības atspoguļo uzņēmuma īpašo situāciju, arī ražošanas faktorus un apjomus, par kuriem uzņēmums informēja, atbildot uz anketas jautājumiem, taču pienācīgi ņemot vērā nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu ĶTR un to ietekmi. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti.

(153) Xiamen attiecībā uz uzņēmuma konkrēto situāciju apgalvoja, ka ir privāts uzņēmums un ka nav pierādījumu, ka tas piederētu Ķīnas valsts iestādēm vai šīs iestādes kontrolētu tā darbību, stratēģiski uzraudzītu vai sniegtu tam norādes kā VU, un ka uz to neattiecas valsts stratēģiskā uzraudzība un norādes, kas ietekmē cenas un izmaksas. Tādējādi tas apgalvoja, ka tas nav uzņēmums, kurš “pieder eksportētājvalsts iestādēm vai kura darbību tās kontrolē, stratēģiski uzrauga vai sniedz tam norādes”, kā minēts pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta pirmajā ievilkumā.

(154) Komisija atkārtoja, ka, konstatējot nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu, metodiku saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punktu piemēro visā valstī, ja vien nav gūts pozitīvs apstiprinājums, ka noteiktas izmaksas kropļojumi neskar. Xiamen šādus pierādījumus nesniedza, bet tikai izteica dažus vispārīgus argumentus par konkrētiem 2. panta 6.a punkta b) apakšpunktā uzskaitītajiem kritērijiem, pēc kuriem var noteikt nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu eksportētājvalstī kopumā, taču argumenti nebija saistīti ar konkrētām uzņēmuma izmaksu pozīcijām, kas nebūtu izkropļotas. Xiamen apgalvojumi par neatkarību no valsts neļauj apšaubīt lielo pierādījumu apjomu un 3.3.1.3., 3.3.1.4. un 3.3.1.5. iedaļā ietvertos secinājumus, kas parāda, cik izplatīta un apjomīga ir valdības un ĶKP ietekme Ķīnas ekonomikā, arī alumīnija nozarē. Turklāt, kā norādīts 3.3.1.8. iedaļā, valdības rīcībā ir ļoti daudz instrumentu un finansiālu stimulu, lai panāktu, ka uzņēmumi, arī privāti, ievēro valdības norādes. Kā aprakstīts tajā pašā iedaļā, finanšu iestāžu, arī privātu, rīcībā ir stimuli, lai atvieglotu piekļuvi finansējumam projektiem, kuri atbilst valdības plāniem, un tas būtiski ietekmē privātus uzņēmumus, kuriem ir jāievēro valdības direktīvas, lai nodrošinātu finanšu likviditāti. Tāpēc Xiamen arguments, ka tas ir brīvs no jebkādas valdības ietekmes, arī no Ķīnas iestāžu īpašumtiesībām, kontroles vai politikas uzraudzības un norādēm, būtu jānoraida.

(155) Konkrēti attiecībā uz Xiamen Komisija atzīmēja, ka šo uzņēmumu oficiāli ir atzinuši: Valsts padome – kā valsts līmeņa nozīmīgu augsto tehnoloģiju uzņēmumu; Fudzjaņas provinces Ekonomikas un IT komisija – kā Fudzjaņas provinces pamatuzņēmumu stratēģiskajās un jaunajās nozarēs; tādas Fudzjaņas provinces iestādes kā Zinātnes un tehnoloģiju birojs, Ekonomikas un IT komisija, arodbiedrību federācija un Tautas pārvaldes valsts aktīvu uzraudzības un administrēšanas komisija – kā Fudzjaņas provinces inovatīvu uzņēmumu (88). Lai saņemtu šīs oficiālās atzinības, uzņēmumam ir jāizpilda attiecīgās atbilstības prasības, kas ietver arī valsts oficiālās nostājas ievērošanu un valdības oficiālās stratēģijas un politikas ievērošanu. Tas ir jādara arī tāpēc, lai varētu saglabāt šādu atzinību un turpināt gūt labumu no tai piesaistītā tiešā vai netiešā valdības atbalsta. Piemēram, daži no īpašajiem politikas virzieniem, mērķiem un ieguvumiem, tiekot atzītam par pamatuzņēmumu stratēģiskajās un jaunajās nozarēs Fudzjaņas provincē, kā tas ir Xiamen gadījumā, ir šādi: “iesaistīt pamatuzņēmumus kā līderus un piemērus, veicināt strauji augošu stratēģisko jauno nozaru zinātnisko attīstību Fudzjaņā un sasniegt mērķus un uzdevumus, kas noteikti Īstenošanas plānā stratēģisko jauno nozaru attīstības paātrināšanai Fudzjaņas provincē”; “atbalstīt Fudzjaņas dažāda veida riska kapitāla fondus stratēģiskajām jaunajām nozarēm kapitāla ieguldījumu veikšanai, lai attīstītu galvenos pamatuzņēmumu projektus”; “mudināt un atbalstīt provinču stratēģisko jauno nozaru pamatuzņēmumus kļūt publiski pieejamiem finansēšanai un emitēt korporatīvās obligācijas, īstermiņa finansēšanas instrumentus utt., kā arī sniegt atbilstošu atbalstu un pakalpojumus uzņēmumu finansēšanai”; “kopā ar Pintaņas Visaptverošās eksperimentālās zonas rajonu, pilsētu ekonomikas un tirdzniecības departamentiem un provinču grupas (holdinga) uzņēmumiem Provinces ekonomikas un tirdzniecības komiteja ir izveidojusi darba un kontaktu sistēmu ar topošajiem nozares pamatuzņēmumiem, lai palīdzētu koordinēt un atrisināt grūtības un problēmas, kas radušās uzņēmumu attīstībā, un nodrošināt pamatuzņēmumu attīstības uzraudzību un analīzi” (89). Tādējādi Komisija nepieņēma uzņēmuma aizstāvības argumentu, ka uz Xiamen neattiecas nekāda kontrole, politikas uzraudzība vai norādes no ĶTR iestāžu puses.

(156) Turklāt Xiamen apgalvoja, ka uzņēmums pilnībā pieder ārvalstu uzņēmumam (“WOFE”) un uz to attiecas Ķīnas tiesību akti. Uzņēmuma akcionārs ir Honkongā reģistrēts uzņēmums Daching Enterprises Limited. Tas arī apgalvoja, ka tā finanšu pārskati ir tikuši revidēti saskaņā ar starptautiskiem grāmatvedības standartiem, jo tas ietilpst starptautiskā grupā un tika izveidots, pamatojoties uz ĶTR Likumu pa ārējo tirdzniecību, ĶTR Likumu par ārvalstu investīcijām un ĶTR Likumu par uzņēmējsabiedrībām, un uz to attiecas ĶTR Likums par uzņēmumu bankrotu. Saskaņā ar šiem likumiem to aizsargā likums par bankrotu, un saskaņā ar minēto likumu ir atļauta brīva kapitāla pārvešana gan iekšēji, gan ārēji. Turklāt uzņēmums apgalvoja, ka tā finanšu pārskatus atbilstīgi starptautiskajiem grāmatvedības standartiem pārbaudīja Ernst & Young, un, ja tā finanšu situācija būtu apdraudēta, tam būtu jāievēro starptautiskie standarti un, iespējams, jāuzsāk bankrota procedūra.

(157) Komisija atgādināja, kā aprakstīts 3.3.1.6. iedaļā, ka ĶTR kropļojumi tiesību jomā neizriet no fakta, ka Ķīnas tiesību akti nebūtu atbilstoši to mērķim. Gluži pretēji, Ķīnas likumi ir veidoti pēc līdzīgu likumu parauga citās valstīs un tāpēc nav kvalitātes problēmu ar likumiem kā tādiem. Problēma ir nepietiekama šo likumu izpilde un valsts loma maksātnespējas procesā. Pamatojoties uz 3.3.1.6. iedaļā izklāstītajiem konstatējumiem, kā arī tāpēc, ka nav pierādījumu, ka valsts mēroga kropļojumi attiecībā uz bankrota procedūrām neietekmētu Xiamen, šis apgalvojums tika noraidīts.

(158) Xiamen arī komentēja, ka tas veic neatkarīgas sarunas par cenām ar saviem klientiem ES un citur, pamatojoties uz ražošanas izmaksām un dominējošajiem tirgus apstākļiem. Tas piebilda, ka, pārdodot preces saviem klientiem ES, tā cenas pamatā bija pārrēķina piemaksa plus alumīnija cena, kas Londonas Metālu biržā (LME) bija norādīta pārdošanai uz ES.

(159) Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu normālā vērtība ir jāaprēķina, pamatojoties uz neizkropļotām cenām vai atsauces vērtībām, ja tiek konstatēts, ka nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas eksportētājvalstī, jo šajā valstī pastāv nozīmīgi kropļojumi. Iepriekšējā apsvērumā apkopotie apgalvojumi attiecas uz eksporta cenu uz ES (vai uz citurieni), nevis uz normālo vērtību. Tādējādi Komisija šo apgalvojumu noraidīja.

(160) Attiecībā uz izejvielām Xiamen apgalvoja, ka ĶTR nav diskriminējošas valsts politikas vai pasākumu, kuros priekšroka tiktu dota iekšzemes piegādātājiem vai kuri kā citādi ietekmētu brīvā tirgus spēkus. Xiamen uzskata, ka uzņēmums var brīvi izvēlēties savus piegādātājus, neatkarīgi no tā, vai tie ir ražotāji vai izplatītāji, par brīvi atrunātām cenām. Uzņēmums piebilda, ka izejvielu un citu izejresursu iegādes cena tika noteikta sarunās ar vairākiem piegādātājiem un solīšanas ceļā. Xiamen arī piebilda, ka dažas izejvielas iegādājās ārzemēs. Jo īpaši tas attiecas uz titāna, bora un alumīnija sakausējuma stieņiem, kurus uzņēmums pilnībā iepērk no Apvienotās Karalistes.

(161) Šajā sakarā Komisija atgādināja, ka Xiamen nav sniedzis pierādījumus, kas skaidri apliecinātu, ka uzņēmuma izmaksas saistībā ar iekšzemē iegādātiem izejresursiem nav ietekmējusi būtiskā valdības iejaukšanās, kas konstatēta 3.3.1.2.–3.3.1.9. iedaļā. Izmeklēšanā tika konstatēts, ka kropļojumi pastāv visā alumīnija nozares piegādes ķēdē. Šie kropļojumi skar arī izejvielu piegādātājus, uz kuriem attiecas visu veidu konstatētie kropļojumi ĶTR, arī saistībā ar elektroenerģijas un darbaspēka izmaksām, piekļuvi finansējumam utt. Turpretī attiecībā uz Xiamen iepirkumiem ārzemēs, pamatojoties uz iesniegtajiem un pēc tam attālināti pārbaudītajiem pierādījumiem, arī atbildēm uz anketas jautājumiem un šo pirkumu cenu analīzi (kas parādīja līdzīgas cenas kā izmantotās attiecīgās valsts cenas), un, tā kā nebija pierādījumu par šā izejresursa tirgus kropļojumiem Apvienotajā Karalistē, tika gūts pozitīvs apstiprinājums, ka titāna, bora un alumīnija sakausējuma stieņu iegādes cena Apvienotajā Karalistē (kas veido nelielu daļu no šā uzņēmuma kopējām izejvielu izmaksām) nav izkropļota un nav jāaizstāj ar reprezentatīvas valsts datiem.

(162) Turklāt izmeklēšanā tika konstatēts, ka Xiamen ir dibināts kopā ar uzņēmumu Yunnan Yunlv Yongxin Metal Processing Co., Ltd (VU), kurš dibināts ar nosaukumu Yunnan Yongshun Aluminium Co., Ltd., Dzjaņšui apgabalā, Juņnaņas provincē. Šā uzņēmuma pamatdarbība ir liela izmēra alumīnija sakausējumu plākšņu ražošana, un tas ir Xiamen piegādātājs. Tas parāda, ka, pirmkārt, Xiamen cieši sadarbojas ar Ķīnas valsts pārvaldi, izveidojot kopuzņēmumu ar VU, un, otrkārt, ka valsts mēroga kropļojumi attiecas arī uz tā piegādātājiem.

(163) Xiamen arī apgalvoja, ka valdība neietekmē tā spēju saņemt kredītu vai uzņēmumam piešķirtā kredīta nosacījumus un ka kredīta nosacījumus, piemēram, procentu likmi, nosaka atbilstošā tirgus likme. Xiamen tāpat apgalvoja, ka tā PVA izmaksas bija samērīgas, nebija izkropļotas un būtu jāņem vērā.

(164) Komisija atgādināja, ka ar mērķi konstatēt nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunktu tiek analizēta iespējamā ietekme, kas var būt vienam vai vairākiem no minētajā punktā norādītajiem faktoriem uz cenām un izmaksām eksportētājvalstī. Pat ja ražotājs eksportētājs tiešā veidā nesaņemtu ievērojamu valsts finansējumu, kas tā nav, Xiamen ir tiesīgs saņemt finansiālo palīdzību, kā aprakstīts 3.3.1.8. iedaļā saistībā ar 3.3.1.5. iedaļu. Kā paskaidrots 3.3.1.5. iedaļā, tā cēlonis ir tas, ka uz ražotāju eksportētāju, tāpat kā uz visiem alumīnija nozares uzņēmumiem, attiecas Ķīnas valsts plānošanas un ievirzes dokumenti un ka ar Ķīnas finanšu sistēmas starpni