Elements Metode Neatbilstības cēloņi Trūkumu novērtējums

Sīks Būtisks Bīstams

0. TRANSPORTLĪDZEKĻA IDENTIFIKĀCIJA

0.1. Reģistrācijas numura zīmes (ja noteikts prasībās1) Vizuāla pārbaude. a) Numura zīmes(-ju) nav, vai tā (tās) ir nepareizi nostiprināta(-as)/piestiprināta(-as) tā, ka var nokrist. X

b) Uzraksta nav, vai arī tas nav salasāms. X

c) Neatbilst transportlīdzekļa dokumentiem vai ierakstiem. X

0.2. Transportlīdzekļa identifikācijas šasijas/sērijas numurs Vizuāla pārbaude. a) Numura nav vai arī to nevar atrast. X

b) Nepilnīgs, nesalasāms, acīmredzami viltots vai neatbilst transportlīdzekļa dokumentiem. X

c) Nesalasāmi transportlīdzekļa dokumenti vai pareizrakstības neprecizitātes. X

1. BREMŽU IEKĀRTA

1.1. Mehāniskais stāvoklis un darbība

1.1.1. Darba bremzes pedāļa/rokas sviras šarnīrs Detaļu vizuāla pārbaude, bremžu sistēmai darbojoties. Piezīme: transportlīdzekļi ar bremžu pastiprinātāja sistēmu jāpārbauda ar izslēgtu motoru. a) Šarnīrs pārāk stingrs. X

b) Pārmērīgs nodilums vai brīvgājiens. X

1.1.2. Pedāļa / rokas sviras stāvoklis un bremzes darbināšanas ierīces gājiens Detaļu vizuāla pārbaude, bremžu sistēmai darbojoties. Piezīme: transportlīdzekļi ar bremžu pastiprinātāja sistēmu jāpārbauda ar izslēgtu motoru. a) Pārlieku liels gājiens vai nepietiekama gājiena rezerve. X

b) Nepietiekami brīva bremzes darbināšanas ierīces atgriešanās sākumstāvoklī. Ja ir ietekmēta funkcionalitāte. X X

c) Nav pretslīdēšanas pārklājuma uz bremzes pedāļa, vai arī tas ir vaļīgs vai nodilis gluds. X

1.1.3. Vakuumsūknis vai kompresors un cilindri Vizuāla detaļu pārbaude pie normāla darba spiediena. Pārbaudiet laiku, kas nepieciešams, lai vakuuma vai gaisa spiediens sasniegtu drošu darba vērtību un signālierīces, daudzkontūru aizsargvārsta un spiediena izlīdzināšanas vārsta darbību. a) Spiediens/vakuums nav pietiekams bremžu darbināšanai vismaz četras reizes pēc signālierīces ieslēgšanās (vai kad mērinstrumenta rādījums ir nedrošs). Bremžu darbināšana vismaz divas reizes pēc signālierīces ieslēgšanās (vai kad mērinstrumenta rādījums ir nedrošs). X X

b) Laiks, kas nepieciešams, lai gaisa spiediens/vakuums sasniegtu drošu darba vērtību, ir ilgāks, nekā noteikts prasībās1. X

c) Daudzkontūru aizsargvārsts vai spiediena izlīdzināšanas vārsts nedarbojas. X

d) Gaisa noplūde rada būtisku spiediena pazemināšanos vai dzirdamas gaisa noplūdes. X

e) Ārējie bojājumi, iespējams, ietekmē bremžu sistēmas darbību. Papildu bremžu darbības rādītāji neatbilst prasībām. X X

1.1.4. Zema spiediena brīdinājuma mēraparāts vai indikators Darbības pārbaude. Indikatora vai mēraparāta nepareiza darbība vai bojājums. Zemu spiedienu nevar konstatēt. X X

1.1.5. Ar roku darbināms bremžu vadības vārsts Detaļu vizuāla pārbaude, bremžu sistēmai darbojoties. a) Ieplaisājusi, bojāta vai pārmērīgi nolietojusies vadības ierīce. X

b) Vadības ierīces vaļīgs stiprinājums uz vārsta vai nedrošs vārsta stiprinājums. X

c) Vaļīgi savienojumi vai noplūde sistēmā. X

d) Neapmierinoša darbība. X

1.1.6. Stāvbremzes aktivators, vadības svira, stāvbremzes sprūdrats, elektroniskā stāvbremze Detaļu vizuāla pārbaude, bremžu sistēmai darbojoties. a) Sprūdrats nenotur pietiekami. X

b) Nodilums pie sviras viras vai sprūdrata mehānismā. Pārmērīgs nodilums. X X

c) Sviras pārmērīgs kustīgums, kas liecina par nepareizu regulējumu. X

d) Aktivatora nav, tas ir bojāts vai nedarbojas. X

e) Nepareiza darbība, brīdinājuma indikators norāda uz nepareizu darbību. X

1.1.7. Bremžu vārsti (kājas vārsti, atslogošanas vārsti, regulatori) Detaļu vizuāla pārbaude, bremžu sistēmai darbojoties. a) Bojāts vārsts vai pārmērīga gaisa noplūde. Ja ir ietekmēta funkcionalitāte. X X

b) Pārmērīga eļļas noplūde no kompresora. X

c) Vaļīgs vai nepareizs vārsta stiprinājums. X

d) Hidrauliskā šķidruma noplūde. Ja ir ietekmēta funkcionalitāte. X X

1.1.8. Piekabes bremžu savienojums (elektriskās un pneimatiskās) Atvienojiet un pievienojiet bremžu sistēmas sakabes ierīci starp velkošo transportlīdzekli un piekabi. a) Bojāts krāns vai hermetizējošais vārsts. Ja ir ietekmēta funkcionalitāte. X X

b) Vaļīgs krāna vai vārsta stiprinājums vai nepareizs stiprinājums. Ja ir ietekmēta funkcionalitāte. X X

c) Pārmērīgas noplūdes. Ja ir ietekmēta funkcionalitāte. X X

d) Nepareiza darbība. Ietekmē bremžu darbību. X X

1.1.9. Energoakumulatora spiedtvertne Vizuāla pārbaude. a) Neliels bojājums vai neliela korozija. Tvertne ievērojami bojāta. Korozija vai noplūde. X X

b) Ietekmēta drenāžas ierīces darbība. Nedarbojas drenāžas ierīce. X X

c) Vaļīgs cilindra spiedtvertnes stiprinājums vai nepareizs stiprinājums. X

1.1.10. Bremžu pastiprinātāji, galvenais cilindrs (hidrauliskās sistēmas) Ja iespējams, detaļu vizuāla pārbaude, bremžu sistēmai darbojoties. a) Bojāts vai neefektīvs pastiprinātājs. Ja tas nedarbojas. X X

b) Bojājums galvenajā cilindrā, bet bremzes vēl darbojas. Bojājums vai noplūde galvenajā cilindrā. X X

c) Vaļīgi nostiprināts galvenais cilindrs, bet bremzes vēl darbojas. Vaļīgi nostiprināts galvenais cilindrs. X X

d) Nepietiekams bremžu šķidruma daudzums – zem MIN atzīmes. Bremžu šķidruma daudzums būtiski zem MIN atzīmes. Bremžu šķidrums nav redzams. X X X

e) Nav galvenā cilindra rezervuāra vāciņa. X

f) Bremžu šķidruma signāllampiņa iedegusies vai bojāta. X

g) Bremžu šķidruma līmeņa signālierīces nepareiza darbība. X

1.1.11. Nelokanās bremžu caurulītes Ja iespējams, detaļu vizuāla pārbaude, bremžu sistēmai darbojoties. a) Ievērojams bojājuma vai plīsuma risks. X

b) Noplūde no caurulītēm vai savienojumiem (pneimatisko bremžu sistēmas). Noplūde no caurulītēm vai savienojumiem (hidraulisko bremžu sistēmas). X X

c) Caurulīšu bojājums vai pārmērīga korozija. Ietekmēta bremžu darbība, jo pastāv bloķēšanas vai tūlītējas noplūdes risks. X X

d) Nepareizs caurulīšu novietojums. Bojājuma risks. X X

1.1.12. Lokanās bremžu šļūtenes Ja iespējams, detaļu vizuāla pārbaude, bremžu sistēmai darbojoties. a) Ievērojams bojājuma vai plīsuma risks. X

b) Šļūteņu bojājums, noberzums, savērpšanās vai nepietiekams garums. Šļūtenes bojātas vai nodilušas. X X

c) Noplūde no šļūtenēm vai savienojumiem (pneimatisko bremžu sistēmas). Noplūde no šļūtenēm vai savienojumiem (hidraulisko bremžu sistēmas). X X

d) Šļūteņu deformēšanās spiediena ietekmē. Bojāts šļūteņu apvalks. X X

e) Šļūtenes ar porām. X

1.1.13. Bremžu uzlikas un kluči Vizuāla pārbaude. a) Pārmērīgs uzliku vai kluču nodilums (sasniegta MIN atzīme). Pārmērīgs uzliku vai kluču nodilums (MIN atzīme nav redzama). X X

b) Uzlikas vai kluči piesārņoti (eļļa, smērvielas u. tml.). Ietekmēta bremzēšanas efektivitāte. X X

c) Nav uzliku vai kluču, vai arī tie ir nepareizi uzstādīti. X

1.1.14. Bremžu trumuļi, bremžu diski Vizuāla pārbaude. a) Trumuļu vai disku nodilums Trumuļu vai disku pārmērīgs nodilums, pārmērīgs robojums, plaisas, nepietiekams nostiprinājums vai lūzumi. X X

b) Trumuļi vai diski piesārņoti (eļļa, smērvielas u. tml.). Ietekmēta bremzēšanas efektivitāte. X X

c) Nav trumuļa vai diska. X

d) Vaļīgi nostiprināts atbalsta paliktnis. X

1.1.15. Bremžu troses, vilcējstieņi, sviru savienojumi Ja iespējams, detaļu vizuāla pārbaude, bremžu sistēmai darbojoties. a) Trose bojāta vai samezglota. Ietekmēta bremzēšanas efektivitāte. X X

b) Pārmērīgs detaļu nodilums vai korozija. Ietekmēta bremzēšanas efektivitāte. X X

c) Vaļīga trose, stienis vai savienojums. X

d) Troses vadīklas bojājums. X

e) Bremžu sistēmas komponentu brīvas kustības ierobežojums. X

f) Pārmērīga sviru, savienojumu kustība, kas liecina par nepareizu regulējumu vai pārmērīgu nodilumu. X

1.1.16. Bremžu spēka pievads (ieskaitot bremžu energoakumulatorus vai hidrauliskos cilindrus) Ja iespējams, detaļu vizuāla pārbaude, bremžu sistēmai darbojoties. a) Spēka pievada plaisas vai bojājumi. Ietekmēta bremzēšanas efektivitāte. X X

b) Noplūde no spēka pievada. Ietekmēta bremzēšanas efektivitāte. X X

c) Vaļīgs vai nepareizi uzstādīts spēka pievads. Ietekmēta bremzēšanas efektivitāte. X X

d) Pārmērīga spēka pievada korozija. Ir paredzams, ka ieplīsīs. X X

e) Nepietiekams vai pārmērīgs darba virzuļa vai membrānas mehānisma gājiens. Ietekmēta bremzēšanas efektivitāte (nepietiekama kustības rezerve). X X

f) Bojāts putekļusargs. Nav putekļusarga, vai tas ir pārmērīgi bojāts. X X

1.1.17. Bremžu spēka regulators Ja iespējams, detaļu vizuāla pārbaude, bremžu sistēmai darbojoties. a) Savienojuma bojājums. X

b) Nepareizs savienojuma regulējums. X

c) Regulators ieķīlējies vai nedarbojas (ABS darbojas). Regulators ieķīlējies vai nedarbojas. X X

d) Regulatora nav (ja tas ir paredzēts). X

e) Nav datu plāksnītes. X

f) Dati nav salasāmi vai neatbilst prasībām1. X

1.1.18. Pašregulēšanas mehānismi un indikatori Vizuāla pārbaude. a) Pašregulēšanas mehānisma bojājums, ieķīlēšanās vai pārmērīgs gājiens, pārmērīgs nodilums vai nepareizs regulējums. X

b) Pašregulēšanas mehānisma bojājums. X

c) Nepareizi uzstādīts vai nomainīts. X

1.1.19. Papildbremze (ja tāda ir vai tādai jābūt) Vizuāla pārbaude. a) Vaļīgi savienojumi vai stiprinājumi. Ja ir ietekmēta funkcionalitāte. X X

b) Sistēmai ir redzami bojājumi, vai tās nav. X

1.1.20. Automātiska piekabes bremžu darbība Atvieno bremžu sakabes ierīci starp velkošo transportlīdzekli un piekabi. Piekabes bremžu savienojuma atvienošana neieslēdzas automātiski. X

1.1.21. Visa bremžu sistēma Vizuāla pārbaude. a) Citas sistēmas ierīču (piemēram, antifrīza sūkņa, sausinātāja u. tml.) ārējs bojājums vai pārmērīga korozija, kas rada negatīvu ietekmi uz bremžu sistēmu. Ietekmēta bremzēšanas efektivitāte. X X

b) Gaisa vai antifrīza noplūde. Ietekmēta sistēmas funkcionalitāte. X X

c) Vaļīgs jebkuras detaļas stiprinājums vai nepareizs stiprinājums. X

d) Jebkuras detaļas nedrošs pārveidojums3. Ietekmēta bremzēšanas efektivitāte. X X

1.1.22. Pārbaudes iekārtas pieslēgvietas (ja tādas ir vai tādām jābūt) Vizuāla pārbaude. a) Nav. X

b) Bojātas. Nelietojamas vai konstatēta noplūde. X X

1.1.23. Inerces bremzes Vizuāla un darbības pārbaude. Nepietiekama efektivitāte. X

1.2. Darba bremzes darbības rādītāji un efektivitāte

1.2.1. Darbības rādītāji Testējot ar statisko bremžu apskates iekārtu vai, ja tas nav iespējams, testējot uz ceļa, pakāpeniski palieliniet bremzēšanas spēku līdz maksimālajai piepūlei. a) Nepietiekams bremzēšanas spēks uz vienu vai vairākiem riteņiem. Nav bremzēšanas spēka uz vienu vai vairākiem riteņiem. X X

b) Bremzēšanas spēks uz kāda riteņa ir mazāks par 70 % no lielākā bremzēšanas spēka, kāds reģistrēts citam ritenim uz tās pašas ass. Testējot uz ceļa, transportlīdzeklis pārāk novirzās no taisnas līnijas. Vadāmo asu gadījumā bremzēšanas spēks no kāda riteņa ir mazāks par 50 % no maksimālā bremzēšanas spēka, kāds ir reģistrēts otram ritenim uz tās pašas ass. X X

c) Bremzēšanu nav iespējams veikt plūstoši (rāviens). X

d) Bremzēšanas pārmērīga aizkavēšanās jebkuram no riteņiem. X

e) Bremzēšanas spēka pārmērīgas svārstības katra pilna riteņa apgrieziena laikā. X

1.2.2. Efektivitāte Pārbaude ar bremžu pārbaudes iekārtu vai, ja to nevar veikt tehnisku iemeslu dēļ, tests uz ceļa, izmantojot reģistrējošo deselerometru, lai noteiktu bremzēšanas koeficientu attiecībā pret maksimāli pieļaujamo masu, vai – puspiekabju gadījumā – attiecībā pret atļauto slodžu uz asi summu. Transportlīdzekļi vai piekabes ar maksimālo pilnu masu virs 3,5 tonnām jāpārbauda, ievērojot ISO 21069 standartus vai ekvivalentas metodes. Testi uz ceļa jāveic sausos apstākļos uz līdzena, taisna ceļa. Netiek sasniegtas pat šādas minimālas vērtības (1): 1. Transportlīdzekļi, kas pirmo reizi reģistrēti pēc 1.1.2012.: — M1 kategorija – 58 %, — M2 un M3 kategorija – 50 %, — N1 kategorija – 50 %, — N2 un N3 kategorija – 50 %, — O2, O3 un O4 kategorija: — puspiekabēm – 45 % (2), — puspiekabēm ar regulējama augstuma piekabes iekārtu – 50 %. X

2. Transportlīdzekļi, kas pirmo reizi reģistrēti pirms 1.1.2012.: — M1, M2 un M3 kategorija – 50 % (3), — N1 kategorija – 45 %, — N2 un N3 kategorija – 43 % (4), — O2, O3 un O4 kategorija: 40 % (5). X

3. Citas kategorijas: L kategorijas (abas bremzes kopā): — L1e kategorija – 42 %, — L2e, L6e kategorija – 40 %, — L3e kategorija – 50 %, — L4e kategorija – 46 %, — L5e, L7e kategorija – 44 %. L kategorijas (aizmugurējo riteņu bremzes): visas kategorijas – 25 % no kopējās transportlīdzekļa masas. Sasniegti mazāk nekā 50 % no minētajiem lielumiem. X X

1.3. Papildu (avārijas) bremžu darbība un efektivitāte (ja to nodrošina atsevišķa sistēma)

1.3.1. Darbības rādītāji Ja papildu bremžu sistēma ir atsevišķi no darba bremžu sistēmas, izmantojiet metodi, kas norādīta 1.2.1. punktā. a) Nepietiekams bremzēšanas spēks uz vienu vai vairākiem riteņiem. Nav bremzēšanas spēka uz vienu vai vairākiem riteņiem. X X

b) Bremzēšanas spēks uz kāda riteņa ir mazāks par 70 % no lielākā bremzēšanas spēka, kāds reģistrēts otram ritenim uz tās pašas ass. Vai, testējot uz ceļa, transportlīdzeklis pārāk novirzās no taisnas līnijas. Vadāmo asu gadījumā bremzēšanas spēks no kāda riteņa ir mazāks par 50 % no maksimālā bremzēšanas spēka, kāds ir reģistrēts otram ritenim uz tās pašas ass. X X

c) Bremzēšanu nav iespējams veikt plūstoši (rāviens). X

1.3.2. Efektivitāte Ja papildu bremžu sistēma ir atsevišķi no darba bremžu sistēmas, izmantojiet metodi, kas norādīta 1.2.2. punktā. Bremzēšanas spēks ir mazāks par 50 % (6) no darba bremzes efektivitātes rādītājiem, kas noteikti 1.2.2. punktā atkarībā no pilnas masas. Sasniegti mazāk nekā 50 % no bremžu efektivitātes rādītājiem. X X

1.4. Stāvbremzes darbības rādītāji un efektivitāte

1.4.1. Darbības rādītāji Pielietojiet bremzi, pārbaudot ar bremžu apskates iekārtu. Bremze nedarbojas vienā pusē, vai, testējot uz ceļa, transportlīdzeklis pārāk novirzās no taisnas līnijas. Mazāk nekā 50 % no 1.4.2. punktā minētajiem bremžu efektivitātes rādītājiem efektivitātes vērtībām sasniegti attiecībā pret transportlīdzekļa masu pārbaudes laikā. X X

1.4.2. Efektivitāte Pārbaude ar bremžu pārbaudes iekārtu. Ja nav iespējams, tad uz ceļa, vai nu ar deselerometru, vai transportlīdzeklim esot novietotam konkrētā slīpumā. Visiem transportlīdzekļiem bremzēšanas koeficients nav vismaz 16 % attiecībā pret transportlīdzekļa pilnu masu vai mehāniskajiem transportlīdzekļiem – vismaz 12 % attiecībā pret transportlīdzekļa sastāva pilnu masu, izvēloties lielāko no minētajām vērtībām. Sasniegti mazāk nekā 50 % no bremžu efektivitātes rādītājiem. X X

1.5. Papildbremzes darbības rādītāji Vizuāla pārbaude, un, ja iespējams, pārbaudiet, vai sistēma darbojas. a) Efektivitāte nav variējama pakāpeniski (nav piemērojams motorbremzes sistēmām). X

b) Sistēma nedarbojas. X

1.6. Bremžu pretbloķēšanas sistēma (ABS) Vizuāla pārbaude un signālierīces pārbaude un/vai izmantojot elektronisku transportlīdzekļa saskarni. a) Signālierīces nepareiza darbība. X

b) Signālierīce norāda uz nepareizu darbību. X

c) Riteņu ātruma sensoru nav, vai tie ir bojāti. X

d) Bojāta elektroinstalācija. X

e) Nav citu sastāvdaļu, vai tās ir bojātas. X

f) Izmantojot elektronisku transportlīdzekļa saskarni, sistēma norāda uz kļūmi. X

1.7. Elektroniskā bremžu sistēma (EBS) Vizuāla pārbaude un signālierīces pārbaude un/vai izmantojot elektronisku transportlīdzekļa saskarni. a) Signālierīces nepareiza darbība. X

b) Signālierīce norāda uz nepareizu darbību. X

c) Izmantojot elektronisku transportlīdzekļa saskarni, sistēma norāda uz kļūmi. X

1.8. Bremžu šķidrums Vizuāla pārbaude. Bremžu šķidruma piesārņojums vai nogulsnes tajā. Tūlītējs bojājuma risks. X X

2. STŪRES IEKĀRTA

2.1. Mehāniskais stāvoklis

2.1.1. Stūres pārvada stāvoklis Kad transportlīdzeklis atrodas virs remontbedres vai uz pacēlāja, riteņiem esot virs zemes vai uz grozāmgaldiem, grieziet stūri no atdures līdz atdurei. Stūres pārvada darbības vizuāla pārbaude. a) Smaga ierīces darbība. X

b) Sektora vārpsta savērpusies, vai arī nodilis ķīlis. Ietekmē funkcionalitāti. X X

c) Pārmērīgi nodilusi sektora vārpsta. Ietekmē funkcionalitāti. X X

d) Pārmērīgi kustīga sektora vārpsta. Ietekmē funkcionalitāti. X X

e) Noplūde. Veidojas pilieni. X X

2.1.2. Stūres pārvada korpusa stiprinājums Kad transportlīdzeklis atrodas uz remontbedres vai pacēlāja un transportlīdzekļa svars balstās uz riteņiem, grieziet stūri / motocikla stūri pulksteņa rādītāja kustības virzienā un pretēji tam vai izmantojiet īpaši pielāgotu stūres brīvgājiena detektoru. Vizuāla pārbaude vadības ierīču korpusa stiprinājumiem pie šasijas. a) Stūres pārvada korpuss nav pareizi nostiprināts. Stiprinājumi ir bīstami vaļīgi vai atrodas relatīvā kustībā attiecībā pret šasiju/virsbūvi. X X

b) Pagarinātas stiprinājuma vietas šasijā. Stiprinājumi ir būtiski ietekmēti. X X

c) Stiprinājuma skrūvju nav, vai tās saplaisājušas. Stiprinājumi ir būtiski ietekmēti X X

d) Stūres pārvada korpuss saplaisājis. Ietekmēta korpusa stabilitāte vai stiprinājumi. X X

2.1.3. Stūres pārvada savienojumu stāvoklis Kad transportlīdzeklis atrodas virs remontbedres vai uz pacēlāja un riteņi balstās uz zemes, grieziet stūri pulksteņa rādītāja kustības virzienā un pretēji tam vai izmantojiet īpaši pielāgotu stūres rata brīvgājiena detektoru. Vizuāla stūres pārvada detaļu nolietojuma, plaisu, drošības pārbaude. a) Relatīva detaļu kustība, kas jānovērš. Pārmērīga kustība vai savienojuma izjukšanas iespējamība. X X

b) Pārmērīgs savienojumu nodilums. Pastāv ļoti nopietns risks savienojuma izjukšanai. X X

c) Kādas detaļas lūzums vai deformācija. Ietekmēta darbība. X X

d) Nav fiksatoru X

e) Detaļu nobīde (piemēram, stūres šķērsstieņa vai stūres garenstieņa). X

f) Nedrošs pārveidojums3. Ietekmēta darbība. X X

g) Nav putekļusarga, vai tas ir bojāts. Nav putekļusarga, vai tas ir ļoti bojāts. X X

2.1.4. Stūres pārvada savienojumu darbība Kad transportlīdzeklis atrodas virs remontbedres vai uz pacēlāja un riteņi balstās uz zemes, grieziet stūri pulksteņa rādītāja kustības virzienā un pretēji tam vai izmantojiet īpaši pielāgotu stūres rata brīvgājiena detektoru. Vizuāla stūres pārvada detaļu nolietojuma, plaisu, drošības pārbaude. a) Kustīgs stūres pārvada savienojums saskaras ar fiksētu šasijas daļu. X

b) Stūres pagrieziena ierobežotājs nedarbojas, vai tā vispār nav. X

2.1.5. Stūres pastiprinātājs Pārbaudīt, vai stūres sistēmā nav noplūdes, un hidrauliskā šķidruma tvertnes līmeni (ja redzams). Riteņiem esot uz zemes un motoram darbojoties, pārbaudiet, vai stūres pastiprinātāja sistēma darbojas. a) Šķidruma noplūde vai ietekmēta darbība. X

b) Nepietiekams šķidruma daudzums (zem MIN atzīmes). Nepietiekams rezervuārs. X X

c) Mehānisms nedarbojas. Ietekmēta stūrēšana. X X

d) Vaļīgs mehānisma stiprinājums, vai tas saplaisājis. Ietekmēta stūrēšana. X X

e) Detaļu nobīde vai aizķeršanās. Ietekmēta stūrēšana. X X

f) Nedrošs pārveidojums3. Ietekmēta stūrēšana. X X

g) Bojātas, pārmērīgi sarūsējušas troses/caurules. Ietekmēta stūrēšana. X X

2.2. Stūres rats, statnis un motocikla stūre

2.2.1. Stūres rats un motocikla stūre Kad transportlīdzeklis atrodas virs remontbedres vai uz pacēlāja un transportlīdzekļa masa balstās uz zemes, pastumiet un pavelciet stūres ratu vienā līmenī ar statni, pastumiet stūres ratu / motocikla stūri dažādos virzienos taisnā leņķī pret statni/dakšām. Brīvgājiena un lokano savienojumu vai kardāna savienojumu stāvokļa vizuāla pārbaude. a) Relatīva kustība starp stūres ratu un statni, kas liecina par vaļīgu savienojumu. Pastāv ļoti nopietns risks savienojuma izjukšanai. X X

b) Stūres rata rumbai nav fiksatora. Pastāv ļoti nopietns risks savienojuma izjukšanai X X

c) Stūres rata rumba, loks vai spieķi ir ieplaisājuši vai vaļīgi. Pastāv ļoti nopietns risks savienojuma izjukšanai. X X

2.2.2. Stūres statnis un dakšas un stūres vibrāciju slāpētāji Kad transportlīdzeklis atrodas virs remontbedres vai uz pacēlāja un transportlīdzekļa masa balstās uz zemes, pastumiet un pavelciet stūres ratu vienā līmenī ar statni, pastumiet stūres ratu / motocikla stūri dažādos virzienos taisnā leņķī pret statni/dakšām. Vizuāla brīvgājiena pārbaude un lokano savienojumu vai kardāna savienojumu stāvoklis. a) Stūres rata centra pārmērīga kustība augšup un lejup. X

b) Pārmērīga statņa augšdaļas kustība radiāli no ass uz statņa pusi. X

c) Bojāts lokanais savienojums. X

d) Bojāts stiprinājums. Pastāv ļoti nopietns risks, ka tas atdalīsies. X X

e) Nedrošs pārveidojums3. X

2.3. Stūres brīvgājiens Ja iespējams, kad transportlīdzeklis atrodas virs remontbedres vai uz pacēlāja, transportlīdzekļa masa balstās uz riteņiem, transportlīdzekļa ar stūres pastiprinātāju motors darbojas (ja tas iespējams), riteņiem atrodoties uz priekšu vērstā novietojumā, viegli pagrieziet stūres ratu pulksteņa rādītāja kustības virzienā un pretēji tam, cik tālu vien iespējams, nekustinot riteņus. Brīvas kustības vizuāla pārbaude. Pārmērīgs stūres pārvada brīvgājiens (piemēram, stūres loka punkta kustība pārsniedz vienu piektdaļu no stūres rata diametra vai nav saskaņā ar prasībām)1. Ietekmēta stūrēšanas drošība. X X

2.4. Riteņu iestatījums (X)2 Pārbaudiet stūres ratu regulējumu ar piemērotu aprīkojumu. Iestatījums neatbilst transportlīdzekļa ražotāja datiem vai prasībām1. Ietekmēta braukšana taisni; traucēta virziena stabilitāte. X X

2.5. Piekabes stūrējamās ass pagrieziena vieta Vizuāla pārbaude vai īpaši pielāgota rata brīvgaitas detektora izmantošana. a) Neliels detaļas bojājums. Stipri bojāta vai saplaisājusi detaļa. X X

b) Pārāk liels brīvgājiens. Ietekmēta braukšana taisni; traucēta virziena stabilitāte. X X

c) Bojāts stiprinājums. Stiprinājums ir būtiski ietekmēts. X X

2.6. Elektriskais stūres pastiprinātājs (EPS) Vizuāla un atbilstības pārbaude starp stūres rata leņķi un riteņu leņķi, ieslēdzot/izslēdzot motoru un/vai izmantojot elektronisku transportlīdzekļa saskarni. a) EPS kļūmes vizuālsindikators (MIL) norāda uz sistēmas kļūdu. X

b) Neatbilstība starp stūres rata leņķi un riteņu leņķi. Ietekmēta stūrēšana. X X

c) Stūres pastiprinātājs nedarbojas. X

d) Izmantojot elektronisku transportlīdzekļa saskarni, sistēma norāda uz kļūmi. X

3. REDZAMĪBA

3.1. Redzamības lauks Vizuāla pārbaude no vadītāja sēdekļa. Šķēršļi vadītāja redzamības laukā, kas būtiski ietekmē redzamību uz priekšu un uz sāniem (ārpus vējstikla tīrītāju darbības zonas). X

Ietekmēta vējstikla tīrītāju darbības zonas iekšpuse, vai nav redzami ārējie spoguļi. X

3.2. Stikla stāvoklis Vizuāla pārbaude. a) Saplaisājis vai iekrāsojies stikls vai caurspīdīgs panelis (ja atļauts) (ārpus vējstikla tīrītāju darbības zonas). X

Ietekmēta vējstikla tīrītāju darbības zonas iekšpuse, vai nav redzami ārējie spoguļi. X

b) Stikls vai caurspīdīgs panelis (arī atstarojoša vai krāsaina plēve), kas neatbilst prasību tehniskajām specifikācijām1, (ārpus vējstikla tīrītāju darbības zonas). X

Ietekmēta vējstikla tīrītāju darbības zonas iekšpuse, vai nav redzami ārējie spoguļi. X

c) Stikls vai caurspīdīgs panelis nepieņemamā stāvoklī. X

Ievērojami ietekmēta redzamība caur vējstikla tīrītāju darbības zonas iekšpusi. X

3.3. Atpakaļskata spoguļi vai ierīces Vizuāla pārbaude. a) Spoguļa vai ierīces nav, vai tie nav uzstādīti atbilstoši prasībām1. (Pieejamas vismaz divas atpakaļskata iespējas.) X

Pieejamas mazāk nekā divas atpakaļskata iespējas. X

b) Spogulis vai ierīce ir nedaudz bojāta vai vaļīga. X

Spogulis vai ierīce nedarbojas, stipri bojāta, vaļīga vai nepietiekami nostiprināta. X

c) Nav aptverts vajadzīgais redzamības lauks. X

3.4. Vējstikla tīrītāji Vizuāla un darbības pārbaude. a) Tīrītāji nedarbojas, to nav, vai arī tie neatbilst prasībām1. X

b) Tīrītāju slotiņa ir bojāta. X

Tīrītāju slotiņas nav, vai tā redzami bojāta. X

3.5. Vējstikla apskalotāji Vizuāla un darbības pārbaude. Apskalotāji nedarbojas pareizi (trūkst apskalošanas šķidruma, bet sūknis darbojas, vai arī ūdens strūkla nobīdījusies). X

Apskalotāji nedarbojas. X

3.6. Pretaizsvīšanas ierīce (X)2 Vizuāla un darbības pārbaude. Ierīce nedarbojas vai redzami bojāta. X

4. LUKTURI, ATSTAROTĀJI UN ELEKTROIEKĀRTA

4.1. Priekšējie lukturi

4.1.1. Stāvoklis un darbība Vizuāla un darbības pārbaude. a) Gaismu / gaismas avota nav, vai tas ir bojāts (vairākas gaismas / vairāki gaismas avoti; LED gadījumā nedarbojas līdz 1/3. Viena gaisma / gaismas avoti; LED gadījumā – būtiski ietekmēta redzamība. X X

b) Projicēšanas sistēma (atstarotājs un lēca) nedaudz bojāta. Projicēšanas sistēmas (atstarotājs un lēca) nav, vai tā ir stipri bojāta. X X

c) Lukturis nav droši nostiprināts. X

4.1.2. Iestatījums Nosakiet katra priekšējā luktura horizontālo orientāciju tuvajām gaismām, izmantojot priekšējo lukturu orientēšanas ierīci vai izmantojot elektronisku transportlīdzekļa saskarni. a) Priekšējo lukturu orientācija neatbilst prasībās noteiktajai pielaidei1. X

b) Izmantojot elektronisku transportlīdzekļa saskarni, sistēma norāda uz kļūmi. X

4.1.3. Pārslēgšana Vizuāla un darbības pārbaude vai pārbaude, izmantojot elektronisku transportlīdzekļa saskarni. a) Pārslēgs nedarbojas atbilstoši prasībām1 (vienlaikus ieslēgtu priekšējo lukturu skaits). Tiek pārsniegts maksimāli pieļaujamais gaismas spilgtums virzienā uz priekšu. X X

b) Vadības ierīces darbība ir traucēta. X

c) Izmantojot elektronisku transportlīdzekļa saskarni, sistēma norāda uz kļūmi. X

4.1.4. Atbilstība prasībām1 Vizuāla un darbības pārbaude. a) Lukturi, izstarotā krāsa, novietojums, spilgtums vai marķējums neatbilst prasībām1. X

b) Izstrādājumi uz lēcas vai gaismas avota, kas redzami mazina gaismas spilgtumu vai maina izstaroto krāsu. X

c) Gaismas avots un lukturis nav saderīgi. X

4.1.5. Lukturu augstuma regulēšanas ierīces (ja obligātas) Vizuāla un darbības pārbaude vai pārbaude, izmantojot elektronisku transportlīdzekļa saskarni. a) Ierīce nedarbojas. X

b) Manuālu ierīci nevar darbināt no vadītāja sēdekļa. X

c) Izmantojot elektronisku transportlīdzekļa saskarni, sistēma norāda uz kļūmi. X

4.1.6. Priekšējo lukturu tīrīšanas ierīce (ja obligāta) Vizuāla un darbības pārbaude, ja iespējams. Ierīce nedarbojas. Gāzizlādes lampu gadījumā. X X

4.2. Priekšējie un aizmugurējie gabarītlukturi, sānu gabarītlukturi, kontūrgaismu lukturi un dienas gaitas lukturi

4.2.1. Stāvoklis un darbība Vizuāla un darbības pārbaude. a) Bojāts gaismas avots. X

b) Bojāta lēca. X

c) Lukturis nav droši nostiprināts. Ļoti nopietns risks, ka var nokrist. X X

4.2.2. Pārslēgšana Vizuāla un darbības pārbaude. a) Pārslēgs nedarbojas atbilstoši prasībām1. Aizmugurējos gabarītlukturus un sānu gabarītlukturus var izslēgt, kad ir ieslēgti priekšējie lukturi. X X

b) Vadības ierīces darbība ir traucēta. X

4.2.3. Atbilstība prasībām1 Vizuāla un darbības pārbaude. a) Lukturi, izstarotā krāsa, novietojums, spilgtums vai marķējums neatbilst prasībām1. Sarkana gaisma priekšpusē vai balta gaisma aizmugurē; stipri samazināts gaismas spilgtums. X X

b) Izstrādājumi uz lēcas vai gaismas avota, kas samazina gaismas spilgtumu vai maina izstaroto krāsu. Sarkana gaisma priekšpusē vai balta gaisma aizmugurē; stipri samazināts gaismas spilgtums. X X

4.3. Bremžu signāllukturi

4.3.1. Stāvoklis un darbība Vizuāla un darbības pārbaude. a) Bojāts gaismas avots (vairāki gaismas avoti; LED gadījumā nedarbojas līdz 1/3). Viens gaismas avots; LED gadījumā darbojas mazāk nekā 2/3. Nedarbojas neviens gaismas avots. X X X

b) Nedaudz bojāta lēca (neietekmē izstaroto gaismu). Stipri bojāta lēca (ietekmē izstaroto gaismu). X X

c) Lukturis nav droši nostiprināts. Ļoti nopietns risks, ka var nokrist. X X

4.3.2. Pārslēgšana Vizuāla un darbības pārbaude vai pārbaude, izmantojot elektronisku transportlīdzekļa saskarni. a) Pārslēgs nedarbojas atbilstoši prasībām1. Novēlota darbība. Nedarbojas vispār. X X X

b) Vadības ierīces darbība ir traucēta. X

c) Izmantojot elektronisku transportlīdzekļa saskarni, sistēma norāda uz kļūmi. X

d) Ārkārtas bremzēšanas ugunis nedarbojas vai nedarbojas pareizi. X

4.3.3. Atbilstība prasībām1 Vizuāla un darbības pārbaude. Lukturi, izstarotā krāsa, novietojums, spilgtums vai marķējums neatbilst prasībām1. Balta gaisma aizmugurē; stipri samazināts gaismas spilgtums. X X

4.4. Virzienrādītāji un avārijas brīdinājuma lukturi

4.4.1. Stāvoklis un darbība Vizuāla un darbības pārbaude. a) Bojāts gaismas avots (vairāki gaismas avoti; LED gadījumā nedarbojas līdz 1/3). Viens gaismas avots; LED gadījumā darbojas mazāk nekā 2/3. X X

b) Nedaudz bojāta lēca (neietekmē izstaroto gaismu). Stipri bojāta lēca (ietekmē izstaroto gaismu). X X

c) Lukturis nav droši nostiprināts. Ļoti nopietns risks, ka var nokrist. X X

4.4.2. Pārslēgšana Vizuāla un darbības pārbaude. Pārslēgs nedarbojas atbilstoši prasībām1. Nedarbojas vispār. X X

4.4.3. Atbilstība prasībām1 Vizuāla un darbības pārbaude. Lukturi, izstarotā krāsa, novietojums spilgtums vai marķējums neatbilst prasībām1. X

4.4.4. Mirgošanas frekvence Vizuāla un darbības pārbaude. Mirgošanas biežums neatbilst prasībām1 (biežuma novirze ir vairāk nekā 25 %). X

4.5. Priekšējie un aizmugurējie miglas lukturi

4.5.1. Stāvoklis un darbība Vizuāla un darbības pārbaude. a) Bojāts gaismas avots; (vairāki gaismas avoti; LED gadījumā nedarbojas līdz 1/3). Viens gaismas avots; LED gadījumā darbojas mazāk nekā 2/3. X X

b) Nedaudz bojāta lēca (neietekmē izstaroto gaismu). Stipri bojāta lēca (ietekmē izstaroto gaismu). X X

c) Lukturis nav droši nostiprināts. Ļoti nopietns risks, ka var nokrist vai apžilbināt pretimbraucošos transportlīdzekļus. X X

4.5.2. Iestatījums (X)2 Darbības laikā un izmantojot priekšējo lukturu orientēšanas ierīci. Priekšējam miglas lukturim nav pareizs horizontālais iestatījums, ja gaismas kūlim ir gaismas/tumsas robeža (gaismas/tumsas robeža pārāk zema). Gaismas/tumsas robeža atrodas virs priekšējā luktura gaismas/tumsas robežas. X X

4.5.3. Pārslēgšana Vizuāla un darbības pārbaude. Pārslēgs nedarbojas atbilstoši prasībām1. Nedarbojas. X X

4.5.4. Atbilstība prasībām 1 Vizuāla un darbības pārbaude. a) Lukturi, izstarotā krāsa, novietojums, spilgtums vai marķējums neatbilst prasībām1. X

b) Sistēma nedarbojas atbilstoši prasībām1. X

4.6. Atpakaļgaitas lukturi

4.6.1. Stāvoklis un darbība Vizuāla un darbības pārbaude. a) Bojāts gaismas avots. X

b) Bojāta lēca. X

c) Lukturis nav droši nostiprināts. Ļoti nopietns risks, ka var nokrist. X X

4.6.2. Atbilstība prasībām1 Vizuāla un darbības pārbaude. a) Lukturi, izstarotā krāsa, spilgtums vai marķējums neatbilst prasībām1. X

b) Sistēma nedarbojas atbilstoši prasībām1. X

4.6.3. Ieslēgšana Vizuāla un darbības pārbaude. Slēdzis nedarbojas atbilstoši prasībām1. Atpakaļgaitas lukturi var ieslēgt, ja ātruma pārslēgs nav atpakaļgaitas stāvoklī. X X

4.7. Aizmugurējās numura zīmes apgaismojuma lukturi

4.7.1. Stāvoklis un darbība Vizuāla un darbības pārbaude. a) Lukturis izstaro tiešu vai baltu gaismu uz aizmuguri no transportlīdzekļa. X

b) Bojāts gaismas avots; vairāki gaismas avoti. Bojāts gaismas avots; viens gaismas avots. X X

c) Lukturis nav droši nostiprināts. Ļoti nopietns risks, ka var nokrist. X X

4.7.2. Atbilstība prasībām1 Vizuāla un darbības pārbaude. Sistēma nedarbojas atbilstoši prasībām1. X

4.8. Aizmugurējie atstarotāji, pamanāmības (atstarojošas) zīmes, marķējumi un aizmugurējās transportlīdzekļu pazīšanas zīmes

4.8.1. Stāvoklis Vizuāla pārbaude. a) Atstarojošās ierīces ir bojātas. Ietekmēta atstarošana. X X

b) Atstarotājs nav droši nostiprināts. Var nokrist. X X

4.8.2. Atbilstība prasībām1 Vizuāla pārbaude. Ierīce, atstarotā krāsa vai novietojums neatbilst prasībām1. Atstarojošo ierīču nav, vai tās atstaro sarkanu gaismu priekšpusē vai baltu gaismu aizmugurē. X X

4.9. Apgaismes iekārtām obligātie signalizatori

4.9.1. Stāvoklis un darbība Vizuāla un darbības pārbaude. Nedarbojas. Nedarbojas tālajām gaismām vai aizmugurējiem miglas lukturiem. X X

4.9.2. Atbilstība prasībām1 Vizuāla un darbības pārbaude. Neatbilst prasībām1. X

4.10. Elektriskie savienojumi starp velkošo transportlīdzekli un piekabi vai puspiekabi Vizuāla pārbaude: ja iespējams, pārbaudīt elektrosavienojumu. a) Fiksētās detaļas nav droši uzstādītas. Vaļīga kontaktligzda. X X

b) Bojāta vai nodilusi izolācija. Iespējams īssavienojums. X X

c) Piekabes vai velkošā transportlīdzekļa elektrosavienojumi nedarbojas pareizi. Nedarbojas piekabes bremžu signāllukturi. X X

4.11. Elektroinstalācija Vizuāla pārbaude, transportlīdzeklim atrodoties virs remontbedres vai uz pacēlāja, dažos gadījumos apskatot arī motora nodalījumu. a) Elektrības vadi ir nedroši vai nav pareizi nostiprināti. Vaļīgi stiprinājumi, vadi saskaras ar asām malām, savienojumi var atvienoties. Elektrības vadi var saskarties ar karstām detaļām, rotējošām detaļām vai ar zemi, savienojumi atvienojušies (bremzēšanai un stūrēšanai svarīgi mezgli). X X X

b) Elektrības vadi ir nedaudz bojāti. Elektrības vadi ir stipri bojāti. Elektrības vadi ir ļoti stipri bojāti (bremzēšanai un stūrēšanai svarīgi mezgli). X X X

c) Bojāta vai nodilusi izolācija. Iespējams īssavienojums. Būtisks aizdegšanās risks, dzirksteļu veidošanās. X X X

4.12. Neobligāti lukturi un aizmugurējie atstarotāji (X)2 Vizuāla un darbības pārbaude. a) Lukturis / aizmugurējais atstarotājs nav uzstādīts atbilstoši prasībām1. Izstaro/atstaro sarkanu gaismu priekšpusē vai baltu gaismu aizmugurē. X X

b) Lukturu darbība neatbilst prasībām1. Vienlaikus darbojošos priekšējo gaismu skaits pārsniedz pieļaujamo gaismas spilgtumu; izstaro sarkanu gaismu priekšpusē vai baltu gaismu aizmugurē. X X

c) Lukturis / aizmugurējais atstarotājs nav droši nostiprināts. Ļoti nopietns risks, ka var nokrist. X X

4.13. Akumulators(-i) Vizuāla pārbaude. a) Nedrošs. Nav pienācīgi nostiprināts; iespējams īssavienojums. X X

b) Noplūde. Bīstamu vielu noplūde. X X

c) Bojāts slēdzis (ja tas ir paredzēts). X

d) Bojāti drošinātāji (ja tie ir paredzēti). X

e) Neatbilstoša ventilācija (ja tā ir paredzēta). X

5. ASIS, RITEŅI, RIEPAS UN BALSTIEKĀRTA

5.1. Asis

5.1.1. Asis Vizuāla pārbaude, transportlīdzeklim atrodoties virs remontbedres vai uz pacēlāja. Transportlīdzekļiem ar maksimālo masu līdz 3,5 tonnām var un ieteicams izmantot riteņu brīvgaitas detektorus. a) Ass saplaisājusi vai deformējusies. X

b) Nedrošs stiprinājums pie transportlīdzekļa. Traucēta stabilitāte, ietekmēta funkcionalitāte: pārmērīga kustība attiecībā pret tās stiprinājumiem. X X

c) Nedrošs pārveidojums3. Traucēta stabilitāte, ietekmēta funkcionalitāte, nepietiekams atstatums līdz citām transportlīdzekļa daļām vai līdz zemei. X X

5.1.2. Pusass šarnīri Vizuāla pārbaude, transportlīdzeklim atrodoties virs remontbedres vai uz pacēlāja. Transportlīdzekļiem ar maksimālo masu līdz 3,5 tonnām var un ieteicams izmantot riteņu brīvgaitas detektorus. Pielieciet vertikālu vai sānu spēku katram ritenim un ievērojiet kustību starp ass siju un pusass šarnīru. a) Saplaisājis pusass šarnīrs. X

b) Pārmērīgs šarnīra ass un/vai bukses nodilums. Iespējams, kļūs vaļīga; traucēta virziena stabilitāte. X X

c) Pārmērīga kustība starp pusass šarnīru un ass siju. Iespējams, kļūs vaļīga; traucēta virziena stabilitāte. X X

d) Pusass šarnīra ass ir vaļīga pie ass. Iespējams, kļūs vaļīga; traucēta virziena stabilitāte X X

5.1.3. Riteņu gultņi Vizuāla pārbaude, transportlīdzeklim atrodoties virs remontbedres vai uz pacēlāja. Transportlīdzekļiem ar maksimālo masu līdz 3,5 tonnām var un ieteicams izmantot riteņu brīvgaitas detektorus. Pakustiniet riteni vai pielieciet sānu spēku katram ritenim un ņemiet vērā riteņa augšupvērstas kustības apjomu, kas atbilst pusass šarnīram. a) Pārāk liela kustība stūres rata gultnī. Traucēta virziena stabilitāte; var salūzt. X X

b) Riteņa gultnis pārāk stingrs. Pārkaršanas risks; var salūzt. X X

5.2. Riteņi un riepas

5.2.1. Riteņa rumba Vizuāla pārbaude. a) Nav kādu riteņa uzgriežņu vai tapskrūvju, vai tās ir vaļīgas. Trūkst stiprinājuma, vai tas ir tik vaļīgs, ka nopietni ietekmē satiksmes drošību. X X

b) Nolietojusies vai bojāta rumba. Rumba ir nolietojusies vai bojāta tā, ka ietekmē riteņu drošu piestiprināšanu. X X

5.2.2. Riteņi Vizuāla katra riteņa abu pušu pārbaude, transportlīdzeklim atrodoties virs remontbedres vai uz pacēlāja. a) Jebkāds plīsums vai metinājuma bojājums. X

b) Riepu bortgredzens nav pareizi uzstādīts. Var nokrist. X X

c) Ritenis stipri bojāts vai nolietots. Ietekmēta droša piestiprināšana pie rumbas; ietekmēta riepas droša piestiprināšana. X X

d) Riteņa izmērs, tehniskais projekts, saderība vai riepa neatbilst prasībām1 un ietekmē satiksmes drošību. X

5.2.3. Riepas Visas riepas vizuāla pārbaude, vai nu rotējot riteņi virs zemes un transportlīdzeklim atrodoties virs remontbedres vai uz pacēlāja, vai ripinot transportlīdzekli uz priekšu un atpakaļ virs remontbedres. a) Riepas izmērs, slodzes indekss, apstiprinājuma zīme vai ātruma kategorija neatbilst prasībām 1 un ietekmē satiksmes drošību. Faktiskajam izmantojumam nepietiekama slodzes indekss vai ātruma kategorija, riepa pieskaras citām transportlīdzekļa daļām, tādējādi mazinot braukšanas drošību. X X

b) Dažādu izmēru riepas uz vienas ass vai dubultriteņa. X

c) Dažādas uzbūves riepas uz vienas ass (ar radiālu karkasu/šķērsslāņu riepas). X

d) Jebkādi nopietni riepas bojājumi vai griezumi Kords redzams vai bojāts. X X

e) Kļūst redzams riepu protektora nodiluma rādītājs. Riepu protektora zīmējuma dziļums neatbilst prasībām1. X X

f) Riepa beržas pret citām detaļām (elastīgām pretšļakatu ierīcēm). Riepa beržas pret citiem komponentiem (braukšanas drošums netiek ietekmēts) X X

g) Atjaunotās riepas neatbilst prasībām1. Ietekmēts korda aizsardzības slānis. X X

h) Riepu spiediena kontroles sistēma nedarbojas pareizi, vai riepa ir redzami nepietiekams spiediens. Acīmredzami nedarbojas. X X

5.3. Balstiekārtas sistēma

5.3.1. Atsperes un stabilizators Vizuāla pārbaude, transportlīdzeklim atrodoties virs remontbedres vai uz pacēlāja. Transportlīdzekļiem ar maksimālo masu līdz 3,5 tonnām var un ieteicams izmantot riteņu brīvgaitas detektorus. a) Nedrošs atsperu stiprinājums pie šasijas vai ass. Redzama relatīva kustība. Nostiprinājumi ir ļoti vaļīgi. X X

b) Bojāta vai saplaisājusi atsperes detaļa. Ļoti nopietni ietekmēta galvenā atspere (loksne) vai papildu loksnes. X X

c) Nav atsperes. Ļoti nopietni ietekmēta galvenā atspere (loksne) vai papildu loksnes. X X

d) Nedrošs pārveidojums3. Nepietiekams atstatums līdz citām transportlīdzekļa daļām; atsperu sistēma nedarbojas. X X

5.3.2. Amortizatori Vizuāla pārbaude, transportlīdzekli novietojot virs remontbedres vai uz pacēlāja vai izmantojot īpašu aprīkojumu, ja tāds pieejams. a) Nedrošs amortizatoru stiprinājums pie šasijas vai ass. Vaļīgs amortizators. X X

b) Bojāts amortizators, vērojamas nopietnas noplūdes vai kļūmes vizuālas pazīmes. X

5.3.2.1. Amortizācijas efektivitātes apskate (X)2 Izmantojiet speciālu aprīkojumu un salīdziniet atšķirības kreisajā/labajā pusē. a) Būtiska atšķirība starp kreiso un labo pusi. X

b) Nesasniedz noteiktās minimālās vērtības. X

5.3.3. Griezes momenta pārvadi, piekares plaukti, piekares šķērssviras un piekares pleci Vizuāla pārbaude, transportlīdzeklim atrodoties virs remontbedres vai uz pacēlāja. Transportlīdzekļiem ar maksimālo masu līdz 3,5 tonnām var un ieteicams izmantot riteņu brīvgaitas detektorus. a) Nedrošs detaļu stiprinājums pie šasijas vai ass. Iespējams, kļūs vaļīga; traucēta virziena stabilitāte. X X

b) Bojāta vai pārmērīgi sarūsējusi detaļa. Ietekmēta detaļas stabilitāte, vai detaļa saplaisājusi. X X

c) Nedrošs pārveidojums3. Nepietiekams atstatums līdz citām transportlīdzekļa daļām; sistēma nedarbojas. X X

5.3.4. Balstiekārtas šarnīri Vizuāla pārbaude, transportlīdzeklim atrodoties virs remontbedres vai uz pacēlāja. Transportlīdzekļiem ar maksimālo masu līdz 3,5 tonnām var un ieteicams izmantot riteņu brīvgaitas detektorus. a) Pārmērīgs šarnīra ass un/vai bukses vai balstiekārtu šarnīru nodilums. Iespējams, kļūs vaļīga; traucēta virziena stabilitāte. X X

b) Stipri bojāts putekļusargs. Putekļusarga nav, vai tas ir saplaisājis. X X

5.3.5. Pneimatiskā balstiekārta Vizuāla pārbaude. a) Sistēma nedarbojas. X

b) Kāda detaļa bojāta, pārveidota vai nodilusi tik ļoti, ka tas būtiski ietekmē sistēmas darbību. Sistēmas darbība ievērojami ietekmēta. X X

c) Dzirdama noplūde sistēmā. X

6. ŠASIJA UN TAI PIESTIPRINĀTAS SASTĀVDAĻAS

6.1. Šasija vai rāmis un stiprinājumi

6.1.1. Vispārējais stāvoklis Vizuāla pārbaude, transportlīdzeklim atrodoties virs remontbedres vai uz pacēlāja. a) Kādas puses vai šķērssijas neliels ieplīsums vai deformācija. Kādas puses vai šķērssijas būtiskas plaisas vai būtiska deformācija. X X

b) Nedrošas stiprinājuma plāksnes vai stiprinājumi. Vairums stiprinājumu ir vaļīgi; nepietiekama daļu stiprība. X X

c) Pārmērīga korozija, kas ietekmē iekārtas stiprību. Nepietiekama daļu stiprība. X X

6.1.2. Izplūdes caurules un klusinātāji Vizuāla pārbaude, transportlīdzeklim atrodoties virs remontbedres vai uz pacēlāja. a) Noplūdes izplūdes sistēmā vai nepietiekams tās nostiprinājums. X

b) Kabīnē vai pasažieru nodalījumā nonāk dūmi. Apdraud transportlīdzeklī esošo personu veselību. X X

6.1.3. Degvielas tvertne un caurules (ieskaitot apkures degvielas tvertnes un caurules) Vizuāla pārbaude, transportlīdzeklim atrodoties virs remontbedres vai uz pacēlāja, LPG/CNG/LNG sistēmu gadījumā izmantojiet noplūžu noteikšanas ierīces. a) Nenostiprināta tvertne vai caurules, radot īpašu aizdegšanās risku. X

b) Degvielas noplūde, vai nav degvielas tvertnes vāka. Aizdegšanās risks; bīstamu vielu pārmērīgi zudumi. X X

c) Noberztas caurules. Bojātas caurules. X X

d) Degvielas noslēgkrāns (ja nepieciešams) darbojas nepareizi. X

e) Aizdegšanās riska cēloņi: — degvielas noplūde, — degvielas tvertne vai izplūdes sistēma nepareizi aizsargāta, — motora nodalījuma stāvoklis. X

f) LPG/CNG/LNG vai ūdeņraža sistēma neatbilst prasībām, kāda no sistēmas daļām ir bojāta1. X

6.1.4. Buferi, sānu un pakaļējās drošības konstrukcija Vizuāla pārbaude. a) Vaļīgums vai bojājums pieskaroties var radīt savainojumus Daļas var nokrist; stipri ietekmēta funkcionalitāte. X X

b) Ierīce redzami neatbilst prasībām1. X

6.1.5. Rezerves riteņa stiprinājums (ja uzstādīts) Vizuāla pārbaude. a) Neatbilstošs stiprinājuma stāvoklis. X

b) Vaļīgs vai saplaisājis stiprinājums. X

c) Rezerves ritenis nav droši nofiksēts stiprinājumā. Pastāv ļoti nopietns risks, ka tas varētu nokrist. X X

6.1.6. Mehāniskas sakabes un vilkšanas ierīce Nodiluma un pareizas darbības vizuāla pārbaude, pievēršot īpašu uzmanību jebkurai uzstādītai ierīcei saistībā ar drošību uz ceļiem un/vai mēraparāta izmantošanai. a) Bojāta vai saplaisājusi detaļa (ja netiek izmantota). Bojāta vai saplaisājusi detaļa (ja tiek izmantota). X X

b) Pārmērīgs detaļas nodilums. Zem nodiluma robežvērtības. X X

c) Bojāts stiprinājums. Kāds no stiprinājumiem ir vaļīgs, un pastāv ļoti nopietns risks, ka tas varētu nokrist. X X

d) Nav kādas drošības ierīces, vai tā darbojas nepareizi. X

e) Nedarbojas kāds no sakabes indikatoriem. X

f) Aizsegta reģistrācijas numura zīme vai kāds lukturis (kad neizmanto). Reģistrācijas numura zīme nav salasāma (kad netiek izmantota). X X

g) Nedrošs pārveidojums3 (sekundārās daļas). Nedrošs pārveidojums3 (galvenās daļas). X X

h) Pārāk vāja sakabe. X

6.1.7. Transmisija Vizuāla pārbaude. a) Stiprinājuma skrūves ir vaļīgas, vai to vispār nav. Stiprinājuma skrūves ir vaļīgas, vai to vispār nav, tā, ka tas nopietni apdraud ceļu satiksmes drošību. X X

b) Pārmērīgi nolietojušies transmisijas vārpstas gultņi. Pastāv ļoti nopietns risks, ka tā varētu kļūt vaļīga vai ieplīst. X X

c) Kardāna savienojumu vai transmisijas ķēžu/jostu pārmērīgs nolietojums. Pastāv ļoti nopietns risks, ka tās varētu kļūt vaļīgas vai ieplīst. X X

d) Bojāti lokanie savienojumi. Pastāv ļoti nopietns risks, ka tie varētu kļūt vaļīgi vai ieplīst. X X

e) Bojāta vai saliekta vārpsta. X

f) Gultņu korpuss saplaisājis vai nepareizi nostiprināts. Pastāv ļoti nopietns risks, ka tas varētu kļūt vaļīgs vai ieplīst. X X

g) Stipri bojāts putekļusargs. Putekļusarga nav, vai tas ir saplaisājis. X X

h) Nelikumīga transmisijas pārveide. X

6.1.8. Motora stiprinājumi Vizuāla pārbaude virs remontbedres vai uz pacēlāja nav nepieciešama. Nodiluši, acīmredzami un būtiski bojāti stiprinājumi. Vaļīgi vai ieplaisājuši stiprinājumi. X X

6.1.9. Motora darbības rādītāji (X)2 Vizuāla pārbaude un/vai pārbaude, izmantojot elektronisku saskarni. a) Vadības ierīce ir pārveidota, ietekmējot drošību un/vai vidi. X

b) Motors ir pārveidots, ietekmējot drošību un/vai vidi. X

6.2. Kabīne un virsbūve

6.2.1. Stāvoklis Vizuāla pārbaude. a) Vaļīgs vai bojāts panelis vai daļa, kas var radīt savainojumus Var nokrist. X X

b) Nedrošs virsbūves balsts. Traucēta stabilitāte. X X

c) Ieplūst motora vai izplūdes gāzes. Apdraud transportlīdzeklī esošo personu veselību. X X

d) Nedrošs pārveidojums3. Nepietiekams atstatums līdz rotējošām vai kustīgām daļām un līdz ceļa virsmai. X X

6.2.2. Stiprinājums Vizuāla pārbaude, transportlīdzeklim atrodoties virs remontbedres vai uz pacēlāja. a) Nedroša virsbūve vai kabīne. Ietekmēta stabilitāte. X X

b) Virsbūve/kabīne neatrodas taisnā leņķī uz šasijas. X

c) Virsbūves/kabīnes stiprinājumi pie šasijas vai šķērssijas ir nedroši, vai to nav, un ja tie ir simetriski. Virsbūves/kabīnes stiprinājumi pie šasijas vai šķērssijas ir nedroši, vai to nav, tā, ka tas nopietni apdraud ceļu satiksmes drošību. X X

d) Pārmērīga korozija pamata virsbūves stiprinājuma punktos. Traucēta stabilitāte. X X

6.2.3. Durvis un rokturslēgi Vizuāla pārbaude. a) Durvis pareizi neatveras vai neaizveras. X

b) Durvis var netīši atvērties, vai tās neturas ciet (bīdāmās durvis). Durvis var netīši atvērties, vai tās neturas ciet (veramās durvis). X X

c) Durvis, eņģes, rokturslēgi vai balsti ir nolietojušies. Durvis, eņģes, rokturslēgi vai balsti ir vaļīgi, vai to nav. X X

6.2.4. Grīda Vizuāla pārbaude, transportlīdzeklim atrodoties virs remontbedres vai uz pacēlāja. Nedroša vai stipri nodilusi grīda. Nepietiekama stabilitāte. X X

6.2.5. Vadītāja sēdeklis Vizuāla pārbaude. a) Sēdeklis ar bojātām detaļām. Nestabils sēdeklis. X X

b) Regulēšanas mehānisms nedarbojas pareizi. Sēdeklis kustas, vai atzveltni nevar nostiprināt X X

6.2.6. Citi sēdekļi Vizuāla pārbaude. a) Bojāti vai nepareizi piestiprināti sēdekļi (sekundārās daļas). Bojāti vai nepareizi piestiprināti sēdekļi (galvenās daļas). X X

b) Sēdekļi uzstādīti neatbilstoši prasībām1. Pārsniegts atļautais sēdekļu skaits; izvietojums neatbilst apstiprinājumam. X X

6.2.7. Braukšanas vadības ierīces Vizuāla un darbības pārbaude. Kāda transportlīdzekļa darbībai nepieciešama vadības ierīce darbojas nepareizi. Ietekmēta droša darbība. X X

6.2.8. Kabīnes kāpšļi Vizuāla pārbaude. a) Kāpslis vai uzmala ir nedroša. Nepietiekama stabilitāte. X X

b) Kāpslis vai uzmala var savainot lietotājus. X

6.2.9. Cita iekšējā un ārējā apdare un aprīkojums Vizuāla pārbaude. a) Citas apdares vai aprīkojuma stiprinājumi ir bojāti. X

b) Cita apdare vai aprīkojums neatbilst prasībām1. Piestiprinātās daļas var radīt savainojumus; ietekmēta darbības drošība. X X

c) Noplūdes hidrauliskajā aprīkojumā. Bīstamu vielu apjomīgi zudumi. X X

6.2.10. Dubļusargi (spārni), pretšļakatu ierīces Vizuāla pārbaude. a) Trūkst, ir vaļīgi vai pamatīgi sarūsējuši. Var radīt savainojumus; var nokrist. X X

b) Nepietiekams atstatums līdz ritenim (pretšļakatu ierīce). Nepietiekams atstatums līdz ritenim (dubļusargi). X X

c) Neatbilst prasībām1. Riepa nav pietiekami aizsegta. X X

6.2.11. Balsts Vizuāla pārbaude. a) To nav, tie ir vaļīgi vai pamatīgi sarūsējuši. X

b) Neatbilst prasībām1. X

c) Pastāv risks, ka atvērsies, transportlīdzeklim esot kustībā. X

6.2.12. Rokturi un kāju paliktņi Vizuāla pārbaude. a) To nav, tie ir vaļīgi vai pamatīgi sarūsējuši. X

b) Neatbilst prasībām1. X

7. CITS APRĪKOJUMS

7.1. Drošības jostas/sprādzes un drošības sistēmas

7.1.1. Drošības jostu/sprādžu stiprinājumu drošība Vizuāla pārbaude. a) Stiprinājuma punkts ir ļoti izdilis. Ietekmēta stabilitāte. X X

b) Vaļīgi stiprinājumi. X

7.1.2. Drošības jostu/sprādžu stāvoklis Vizuāla un darbības pārbaude. a) Obligātā drošības josta nav uzstādīta, vai tās trūkst. X

b) Drošības josta ir bojāta. Jebkāds iegriezums vai pārmērīgas izstaipīšanās pazīmes. X X

c) Drošības josta neatbilst prasībām1. X

d) Drošības jostas sprādze bojāta vai nedarbojas pareizi. X

e) Drošības jostas spriegotājs ir bojāts vai nedarbojas pareizi. X

7.1.3. Drošības jostas slodzes ierobežotājs Vizuāla pārbaude un/vai pārbaude, izmantojot elektronisku saskarni. a) Slodzes ierobežotāja nav vai tas nav piemērots transportlīdzeklim. X

b) Izmantojot elektronisku transportlīdzekļa saskarni, sistēma norāda uz kļūmi. X

7.1.4. Drošības jostu nospriegotāji Vizuāla pārbaude un/vai pārbaude, izmantojot elektronisku saskarni. a) Nospriegotāju nav, vai tie nav piemēroti transportlīdzeklim. X

b) Izmantojot elektronisku transportlīdzekļa saskarni, sistēma norāda uz kļūmi. X

7.1.5. Gaisa spilvens Vizuāla pārbaude un/vai pārbaude, izmantojot elektronisku saskarni. a) Gaisa spilvenu nav. vai tie nav piemēroti transportlīdzeklim. X

b) Izmantojot elektronisku transportlīdzekļa saskarni, sistēma norāda uz kļūmi. X

c) Gaisa spilvens acīmredzami nedarbojas. X

7.1.6. Gaisa spilvenu drošības sistēmas (SRS) MIL vizuāla pārbaude un/vai pārbaude, izmantojot elektronisku saskarni. a) SRS MIL norāda uz jebkādas viedas sistēmas kļūmi. X

b) Izmantojot elektronisku transportlīdzekļa saskarni, sistēma norāda uz kļūmi. X

7.2. Ugunsdzēsības aparāts (X)2 Vizuāla pārbaude. a) Nav. X

b) Neatbilst prasībām1. Ja nepieciešams (piemēram, taksometriem, autobusiem utt.). X X

7.3. Slēdzenes un pretaizdzīšanas ierīce Vizuāla un darbības pārbaude. a) Ierīce nedarbojas un tāpēc neaizkavē transportlīdzekļa aizbraukšanu X

b) Ierīce ir bojāta. Netīša aizslēgšana vai bloķēšana. X X

7.4. Brīdinājuma trijstūris (ja nepieciešams) (X)2 Vizuāla pārbaude. a) Tā nav, vai tas ir nepilnīgs. X

b) Neatbilst prasībām1. X

7.5. Pirmās palīdzības piederumu komplekts (ja nepieciešams) (X)2 Vizuāla pārbaude. Trūkst, nepilnīgs vai neatbilst prasībām1. X

7.6. Riteņa atbalstķīļi (ja nepieciešams) (X)2 Vizuāla pārbaude. To nav, vai tie ir sliktā stāvoklī, nepietiekama stabilitāte vai izmēri. X

7.7. Skaņas signālierīce Vizuāla un darbības pārbaude. a) Nedarbojas pareizi. Nedarbojas vispār. X X

b) Nedroša vadība X

c) Neatbilst prasībām1. Izdoto skaņu iespējams noturēt par kādu no oficiālajām sirēnām. X X

7.8. Spidometrs Vizuāla vai darbības pārbaude, pārbaudot uz ceļa vai elektroniski. a) Nav uzstādīts atbilstoši prasībām1. Nav uzstādīts, ja ir nepieciešams. X X

b) Traucēta darbība. Nedarbojas vispār. X X

c) Nevar pietiekami izgaismot. Vispār nevar izgaismot. X X

7.9. Tahogrāfs (ja uzstādīts/nepieciešams) Vizuāla pārbaude. a) Nav uzstādīts atbilstoši prasībām1. X

b) Nedarbojas. X

c) Bojātas plombas, vai to trūkst. X

d) Nav uzstādīšanas plāksnes, tā ir nesalasāma vai beidzies termiņš. X

e) Redzami bojājumi vai manipulācijas. X

f) Riepu izmērs neatbilst kalibrācijas parametriem. X

7.10. Ātruma ierobežošanas ierīce (ja uzstādīta/nepieciešama) Vizuāla un darbības pārbaude, ja pieejams aprīkojums. a) Nav uzstādīta atbilstoši prasībām1. X

b) Redzams, ka nedarbojas. X

c) Nepareizi iestatīts ātrums (ja pārbaudīts). X

d) Bojātas plombas, vai to trūkst. X

e) Nav plāksnes, vai tā nav salasāma. X

f) Riepu izmērs neatbilst kalibrācijas parametriem. X

7.11. Odometrs, ja pieejams (X)2 Vizuāla pārbaude un/vai pārbaude, izmantojot elektronisku saskarni. a) Acīmredzami veiktas manipulācijas (krāpšana), lai samazinātu transportlīdzekļa nobraukuma attāluma rādījumu vai lai nepareizi uzrādītu transportlīdzekļa nobraukuma attālumu. X

b) Redzams, ka nedarbojas. X

7.12. Elektroniskā stabilitātes kontrole (ESC), ja uzstādīta/nepieciešama Vizuāla pārbaude un/vai pārbaude, izmantojot elektronisku saskarni. a) Riteņu ātruma sensoru nav, vai tie ir bojāti. X

b) Bojāta elektroinstalācija. X

c) Nav citu sastāvdaļu, vai tās ir bojātas. X

d) Slēdzis bojāts vai nedarbojas pareizi. X

e) ESC MIL norāda uz jebkādas viedas sistēmas kļūmi. X

f) Izmantojot elektronisku transportlīdzekļa saskarni, sistēma norāda uz kļūmi. X

8. TRAUCĒJUMI

8.1. Troksnis

8.1.1. Trokšņa slāpēšanas sistēma Subjektīvs novērtējums (ja vien inspektors neuzskata, ka trokšņa līmenis ir uz robežas, un tādā gadījumā var veikt trokšņa testu stāvošam transportlīdzeklim, izmantojot trokšņa līmeņa mērītāju) a) Trokšņa līmeņi pārsniedz prasībās atļauto līmeni1. X

b) Kāda no trokšņa slāpēšanas sistēmas daļām ir vaļīga, bojāta, nepareizi uzstādīta, tās nav, vai tā acīmredzami ir pārveidota tā, ka varētu ietekmēt trokšņa līmeņus. Pastāv ļoti nopietns risks, ka tā varētu nokrist. X X

8.2. Izplūdes gāzu emisijas

8.2.1. Emisija no dzirksteļaizdedzes motoriem

8.2.1.1. Izplūdes gāzu emisiju kontroles aprīkojums Vizuāla pārbaude. a) Ražotāja uzstādītā emisiju kontroles aprīkojuma nav, vai tas ir acīmredzami bojāts vai pārveidots. X

b) Noplūdes, kas var ietekmēt emisijas mērījumus. X

8.2.1.2. Gāzveida emisijas — Transportlīdzekļiem, kuru emisiju klases nav augstākas par Euro 5 un Euro V (7): Mērījums, izmantojot izplūdes gāzu analizatoru saskaņā ar prasībām 1 vai OBD rādījumu. Izpūtēju pārbaudei vienmēr ir jābūt noklusējuma pārbaudes metodei izplūdes emisiju novērtēšanai. Pamatojoties uz ekvivalences novērtējumu un ņemot vērā attiecīgos tipa apstiprinājuma tiesību aktus, dalībvalstis var atļaut lietot iebūvēto diagnostikas (OBD) sistēmu saskaņā ar ražotāja ieteikumiem un citām prasībām. — Transportlīdzekļiem, kuru emisiju klases ir Euro 6 un Euro VI (8) vai augstāka: Mērījums, izmantojot izplūdes gāzu analizatoru saskaņā ar prasībām 1 vai OBD rādījumu saskaņa ar ražotāja ieteikumiem un citām prasībām 1. Mērījumu nepiemēro divtaktu motoriem. a) Vai nu gāzu emisijas pārsniedz ražotāja norādītos līmeņus, X

b) vai, ja šī informācija nav pieejama, ir pārsniegta CO emisija: i) transportlīdzekļiem bez emisiju kontroles sistēmas: — 4,5 % vai — 3,5 % saskaņā ar pirmās reģistrācijas datumu vai pielietojumu, kas noteikts prasībās1. ii) transportlīdzekļiem ar emisiju vadības sistēmu: — tukšgaitā – 0,5 %, — pie lieliem tukšgaitas apgriezieniem – 0,3 % vai — tukšgaitā – 0,3 % (7). — pie lieliem tukšgaitas apgriezieniem – 0,2 % saskaņā ar pirmās reģistrācijas datumu vai pielietojumu, kas noteikts prasībās1 X

c) Lambdas koeficients ir ārpus diapazona 1 ± 0,03 vai neatbilst ražotāja norādījumiem. X

d) OBD rādījumi norāda uz būtisku nepareizu darbību. X

8.2.2. Emisija no kompresijaizdedzes motoriem

8.2.2.1. Izplūdes gāzu emisijas kontroles aprīkojums Vizuāla pārbaude. a) Ražotāja uzstādītā emisijas kontroles aprīkojuma nav, vai tas ir acīmredzami bojāts. X

b) Noplūdes, kas var ietekmēt emisijas mērījumus. X

8.2.2.2. Dūmainība Šī prasība neattiecas uz transportlīdzekļiem, kas reģistrēti vai nodoti ekspluatācijā pirms 1980. gada 1. janvāra. — Transportlīdzekļiem, kuru emisiju klases nav augstākas par Euro 5 un Euro V (7): Izplūdes gāzu dūmainība brīvā paātrinājuma laikā (bez slodzes no brīvgaitas stāvokļa līdz maksimālajiem apgriezieniem) jāmēra, kad pārnesumkārbas svira atrodas neitrālā pozīcijā un kad ir ieslēgts sajūgs vai ar OBD rādījumu. Izpūtēju pārbaudei vienmēr ir jābūt noklusējuma pārbaudes metodei izplūdes emisiju novērtēšanai. Pamatojoties uz ekvivalences novērtējumu, dalībvalstis var atļaut lietot iebūvēto diagnostikas (OBD) sistēmu saskaņā ar ražotāja ieteikumiem un citām prasībām. — Transportlīdzekļiem, kuru emisiju klase ir Euro 6 un Euro VI (8) vai augstāka: Izplūdes gāzu dūmainība brīvā paātrinājuma laikā (bez slodzes no brīvgaitas stāvokļa līdz maksimālajiem apgriezieniem) jāmēra, kad pārnesumkārbas svira atrodas neitrālā pozīcijā un kad ir ieslēgts sajūgs vai ar OBD rādījumu saskaņā ar ražotāja ieteikumiem un citām prasībām1. Transportlīdzekļa iepriekšēja sagatavošana: 1. Transportlīdzekļus var testēt bez iepriekšējas sagatavošanas, taču drošības apsvērumu dēļ jāpārbauda, vai motors ir silts un vai tā mehāniskais stāvoklis ir apmierinošs. 2. Priekšnoteikumi: i) motors ir pilnīgi silts, ja tā eļļas temperatūra, kas eļļas līmeņa mērtausta atverē ir izmērīta ar zondi, ir vismaz 80 °C, vai arī ierastā darba temperatūrā, ja izmērītā temperatūra ir zemāka, un līdzvērtīgai jābūt motora bloka temperatūrai, kas noteikta pēc infrasarkanā starojuma līmeņa. Ja transportlīdzekļa konfigurācijas dēļ šis mērījums nav iespējams, motora normālu darba temperatūru var panākt ar citiem līdzekļiem, piemēram, darbinot motora dzesējošo ventilatoru; ii) izplūdes sistēmu iztīra, izmantojot vismaz trīs brīvā paātrinājuma ciklus vai kādu līdzvērtīgu metodi. a) Transportlīdzekļiem, kas reģistrēti vai pirmoreiz nodoti ekspluatācijā pēc datuma, kas norādīts prasībās1, dūmainība pārsniedz transportlīdzekļa ražotāja plāksnītē norādīto līmeni. X

b) Ja šī informācija nav pieejama vai ja prasības1 neļauj izmantot atsauces vērtības: — motoriem bez turbopūtes – 2,5 m–1, — motoriem ar turbopūti – 3,0 m–1, vai — transportlīdzekļiem, kas noteikti prasībās1 vai iepriekš reģistrēti vai nodoti ekspluatācijā pēc prasībās1 norādītā datuma: 1,5 m–1 (9) vai 0,7 m–1 (10) X

Testa procedūra: 1. Pirms katra brīvā paātrinājuma cikla sākšanas motoram un jebkuram uzstādītajam turbokompresoram jādarbojas brīvgaitā. Tas nozīmē, ka lieljaudas dīzeļmotoriem pēc gāzes pedāļa atlaišanas jānogaida vismaz 10 sekundes. 2. Katra brīvā paātrinājuma cikla sākšanai gāzes pedālis pilnībā jānospiež ātri un vienmērīgi (ne ilgāk kā vienu sekundi), bet bez spēka, lai no augstspiediena sūkņa panāktu maksimālo padevi. 3. Katra brīvā paātrinājuma cikla laikā motors pirms gāzes pedāļa atlaišanas sasniedz atslēgšanās ātrumu vai – transportlīdzekļiem ar automātisko pārnesumkārbu – ražotāja norādītos apgriezienus, vai arī, ja šie dati nav pieejami, tad divas trešdaļas no maksimālajiem apgriezieniem. To var pārbaudīt, piemēram, kontrolējot motora apgriezienu skaitu vai paredzot pietiekamu laiku starp pirmo gāzes pedāļa nospiešanu un atlaišanu, kam M2, M3, N2 un N3 kategorijas transportlīdzekļu gadījumā jābūt vismaz divām sekundēm. 4. Transportlīdzekļus neakceptē tikai tad, ja vismaz pēdējo triju brīvā paātrinājuma ciklu vidējais aritmētiskais pārsniedz robežvērtību. To var aprēķināt, neievērojot mērījumus, kuri būtiski atšķiras no izmērītā vidējā vai arī no citu statistisko aprēķinu rezultāta, kurā ņem vērā mērījumu izkliedi. Dalībvalstis var ierobežot testa ciklu skaitu. 5. Nevajadzīgas apskates novēršanai dalībvalstis var neakceptēt tādus transportlīdzekļus, kuru izmērītie lielumi mazāk nekā pēc trīs brīvā paātrinājuma cikliem vai pēc attīrīšanas cikliem būtiski pārsniedz robežvērtības. Lai līdzīgi novērstu nevajadzīgu apskati, dalībvalstis apstiprina transportlīdzekļus, kuru izmērītie lielumi mazāk nekā pēc trīs brīvā cikla paātrinājumiem vai pēc tīrīšanas cikliem ir daudz zemāki nekā robežvērtības.

8.3. Elektromagnētisko traucējumu novēršanas iekārta

Radiotraucējumi (X)2 Kādas prasībās paredzētās prasības1 nav ievērotas. X

8.4. Citi ar vidi saistīti aspekti

8.4.1. Šķidrumu noplūdes Jebkādas pārmērīgas šķidruma noplūdes, kas nav ūdens noplūdes, var bojāt vidi vai radīt draudus citu ceļu satiksmes dalībnieku drošībai. Pastāvīgi veidojas pilieni, kas rada ļoti nopietnu apdraudējumu. X X

9. PAPILDU PĀRBAUDES M2, M3 KATEGORIJAS PASAŽIERU TRANSPORTLĪDZEKĻIEM

9.1. Durvis

9.1.1. Ieejas un izejas durvis Vizuāla un darbības pārbaude. a) Traucēta darbība. X

b) Nolietotas. Var radīt savainojumus. X X

c) Bojātas avārijas vadības ierīces. X

d) Bojāta durvju vai brīdinājuma ierīču tālvadība. X

e) Neatbilst prasībām1. Nepietiekams durvju platums. X X

9.1.2. Avārijas izejas Vizuāla un darbības pārbaude (ja piemērojama). a) Traucēta darbība X

b) Avārijas izeju zīmes nesalasāmas. Avārijas izeju zīmju nav. X X

c) Nav āmura stikla izsišanai. X

d) Neatbilst prasībām1. Nepietiekams platums vai piekļuve aizšķērsota. X X

9.2. Pretaizsvīšanas un pretaizsalšanas sistēma (X)2 Vizuāla un darbības pārbaude. a) Nedarbojas pareizi. Ietekmē drošu transportlīdzekļa darbību. X X

b) Toksisku vai izplūdes gāzu emisija vadītāja vai pasažieru nodalījumā. Apdraud transportlīdzeklī esošo personu veselību. X X

c) Bojāta pretaizsalšanas sistēma (ja obligāta). X

9.3. Ventilācijas un apsildes sistēma (X)2 Vizuāla un darbības pārbaude. a) Traucēta darbība. Var apdraudēt transportlīdzeklī esošo personu veselību. X X

b) Toksisku vai izplūdes gāzu emisija vadītāja vai pasažieru nodalījumā. Apdraud transportlīdzeklī esošo personu veselību. X X

9.4. Sēdekļi

9.4.1. Pasažieru sēdekļi (tostarp sēdekļi pavadošajam personālam) Vizuāla pārbaude. Salokāmie sēdekļi (ja atļauti) nedarbojas automātiski. Aizšķērso avārijas izeju. X X

9.4.2. Vadītāja sēdeklis (papildu prasības) Vizuāla pārbaude. a) Bojātas speciālās ierīces, piemēram, pretapžilbes pārklājums. Samazināts redzes lauks. X X

b) Vadītāja aizsardzība nav droša vai atbilstoša prasībām1. Var radīt savainojumus. X X

9.5. Iekšējais apgaismojums un mērķa ierīces (X)2 Vizuāla un darbības pārbaude. Ierīce ir bojāta vai neatbilst prasībām1. Nedarbojas vispār. X X

9.6. Ejas, laukumi stāvošiem pasažieriem Vizuāla pārbaude. a) Nedroša grīda. Ietekmēta stabilitāte. X X

b) Bojātas margas vai rokturi. Nedroši vai nelietojami. X X

c) Neatbilst prasībām1. Nepietiekams platums vai telpa. X X

9.7. Kāpnes un pakāpieni Vizuāla un darbības pārbaude (ja piemērojama). a) Nodiluši. Bojāts stāvoklis. Ietekmēta stabilitāte. X X X

b) Ievelkamie pakāpieni nedarbojas pareizi. X

c) Neatbilst prasībām1. Nepietiekams platums vai pārāk liels augstums. X X

9.8. Skaļruņu sistēma (X)2 Vizuāla un darbības pārbaude. Bojāta sistēma. Nedarbojas vispār. X X

9.9. Paziņojumi (X)2 Vizuāla pārbaude. a) Paziņojumu trūkst, tie ir kļūdaini vai nesalasāmi. X

b) Neatbilst prasībām1. Kļūdaina informācija. X X

9.10. Prasības attiecībā uz bērnu pārvadāšanu (X)2

9.10.1. Durvis Vizuāla pārbaude. Durvju aizsardzība neatbilst prasībām1 attiecībā uz šo transporta veidu. X

9.10.2. Signalizēšanas un speciāls aprīkojums Vizuāla pārbaude. Signalizēšanas vai speciāla aprīkojuma nav, vai tas neatbilst prasībām 1. X

9.11. Prasības attiecībā uz invalīdu pārvadāšanu (X)2

9.11.1. Durvis, rampas un lifti Vizuāla un darbības pārbaude. a) Traucēta darbība. Ietekmēta droša darbība. X X

b) Nolietots stāvoklis. Ietekmēta stabilitāte; var radīt savainojumus. X X

c) Bojāta(-as) vadīkla(-as). Ietekmēta droša darbība. X X

d) Bojāta brīdinājuma ierīce(-es). Nedarbojas vispār. X X

e) Neatbilst prasībām1. X

9.11.2. Ratiņkrēslu nostiprinājuma sistēma Vizuāla un darbības pārbaude, ja piemērojama. a) Traucēta darbība. Ietekmēta droša darbība. X X

b) Nolietots stāvoklis. Ietekmēta stabilitāte; var radīt savainojumus. X X

c) Bojāta(-as) vadīkla(-as). Ietekmēta droša darbība. X X

d) Neatbilst prasībām1. X

9.11.3. Signalizēšanas un speciāls aprīkojums Vizuāla pārbaude. Signalizēšanas vai speciāla aprīkojuma nav, vai tas neatbilst prasībām 1. X

9.12. Cits speciālais aprīkojums (X)2

9.12.1. Iekārtas ēdiena gatavošanai Vizuāla pārbaude. a) Iekārta neatbilst prasībām1. X

b) Iekārta tik ļoti bojāta, ka to bīstami izmantot. X

9.12.2. Sanitārā iekārta Vizuāla pārbaude. Iekārta neatbilst prasībām1. Var radīt savainojumus. X X