Uzvārds, vārds Identifikācijas informācija Pamatojums Sarakstā iekļaušanas datums

1. DIAW, Malick Dzimšanas vieta: Ségou Dzimšanas datums: 2.12.1979. Valstspiederība: Mali Pases numurs: B0722922, derīga līdz 13.8.2018. Dzimums: vīrietis Amats: National Transition Council (Mali politiskās pārejas likumdošanas struktūra) priekšsēdētājs, pulkvedis Malick Diaw ir viens no galvenajiem pulkveža Assimi Goïta iekšējā loka locekļiem. Būdams Kati trešā militārā reģiona štāba priekšnieks, viņš bija viens no 2020. gada 18. augusta apvērsuma iniciatoriem kopā ar pulkvežmajoru Ismaël Wagué, pulkvedi Assimi Goïta, pulkvedi Sadio Camara un pulkvedi Modibo Koné. Tāpēc Malick Diaw ir atbildīgs par darbībām vai politiku, kas apdraud mieru, drošību un stabilitāti Mali. Malick Diaw ir arī svarīgs Mali politiskās pārejas procesa dalībnieks, kopš 2020. gada decembra būdams Pārejas nacionālās padomes (National Transition Council – CNT) priekšsēdētājs. CNT nespēja savlaicīgi izpildīt 2020. gada 1. oktobra Pārejas perioda hartā (“Pārejas perioda harta”) noteiktos uzdevumus, kurus bija paredzēts pabeigt 18 mēnešu laikā; par to liecina CNT kavēšanās vēlēšanu likumprojekta apstiprināšanā. Minētā kavēšanās sekmēja vēlēšanu organizēšanas kavēšanos un līdz ar to – Mali politiskās pārejas sekmīgu pabeigšanu. Turklāt jaunais vēlēšanu likums, ko CNT galu galā pieņēma 2022. gada 17. jūnijā un kas 2022. gada 24. jūnijā publicēts Mali Republikas Oficiālajā Vēstnesī, ļauj pārejas perioda priekšsēdētājam un priekšsēdētāja vietniekam un pārejas perioda valdības locekļiem kandidēt prezidenta un likumdevēja vēlēšanās, kas ir pretrunā Pārejas perioda hartai. Rietumāfrikas valstu ekonomikas kopiena (ECOWAS) 2021. gada novembrī pieņēma individuālas sankcijas pret pārejas perioda iestādēm (tostarp Malick Diaw) par kavēšanos vēlēšanu organizēšanā un Mali politiskās pārejas pabeigšanā. ECOWAS2022. gada 3. jūlijā nolēma saglabāt šīs individuālās sankcijas. Tādējādi Malick Diaw kavē un apdraud Mali politiskās pārejas sekmīgu pabeigšanu. 4.2.2022.

2. WAGUÉ, Ismaël Dzimšanas vieta: Bamako Dzimšanas datums: 2.3.1975. Valstspiederība: Mali Pases numurs: diplomātiskā pase AA0193660, derīga līdz 15.2.2023. Dzimums: vīrietis Amats: izlīguma ministrs, pulkvežmajors Pulkvežmajors Ismaël Wagué ir viens no galvenajiem pulkveža Assimi Goïta iekšējā loka locekļiem un bija viens no galvenajiem dalībniekiem, kas atbildīgs par 2020. gada 18. augusta apvērsumu – kopā ar pulkvedi Goïta, pulkvedi Sadio Camara, pulkvedi Modibo Koné un pulkvedi Malick Diaw. 2020. gada 19. augustā viņš paziņoja, ka armija ir pārņēmusi varu, un pēc tam kļuva par Nacionālās tautas glābšanas komitejas (Comité national pour le salut du people – CNSP) runaspersonu. Tāpēc Ismaël Wagué ir atbildigs par darbībām, kas apdraud mieru, drošību un stabilitāti Mali. Kopš 2020. gada oktobra būdams pārejas perioda valdības izlīguma ministrs, Ismaël Wagué ir atbildīgs par Miera un izlīguma nolīguma īstenošanu Mali. Ar savu 2021. gada oktobra paziņojumu un pastāvīgajām domstarpībām ar Pastāvīgās stratēģiskās struktūras (Cadre Stratégique Permanent – CSP) locekļiem viņš piedalījās Mali Miera un izlīguma nolīguma uzraudzības komitejas (Comité de suivi de l’accord – CSA) darba kavēšanā, kā rezultātā CSA sanāksme tika atcelta no 2021. gada oktobra līdz 2022. gada septembrim. Minētā situācija ir kavējusi minētā nolīguma īstenošanu, kas ir viens no Mali politiskās pārejas uzdevumiem, kā paredzēts Pārejas perioda hartas 2. pantā. ECOWAS 2021. gada novembrī pieņēma individuālas sankcijas pret pārejas perioda iestādēm (tostarp Ismaël Wagué) par kavēšanos vēlēšanu organizēšanā un Mali politiskās pārejas pabeigšanā. ECOWAS2022. gada 3. jūlijā nolēma saglabāt šīs individuālās sankcijas. Ismaël Wagué tādēļ ir atbildīgs par darbībām, kas apdraud mieru, drošību un stabilitāti Mali, kā arī par Mali politiskās pārejas sekmīgas pabeigšanas kavēšanu un apdraudēšanu. 4.2.2022.

3. MAÏGA, Choguel Dzimšanas vieta: Tabango, Gao, Mali Dzimšanas datums: 31.12.1958. Valstspiederība: Mali Pases numurs: diplomātiskā pase DA0004473, izdota Mali, izsniegta Šengenas vīza Dzimums: vīrietis Amats: premjerministrs Kopš 2021. gada jūnija būdams premjerministrs, Choguel Maïga vada Mali pārejas perioda valdību, kas izveidota pēc 2021. gada 24. maija apvērsuma. Pretēji reformu un vēlēšanu grafikam, par ko iepriekš tika panākta vienošanās ar ECOWAS saskaņā ar Pārejas perioda hartu, 2021. gada jūnijā viņš paziņoja par valsts līmeņa atjaunošanas konsultāciju (Assises nationales de la refondation – ANR) sarīkošanu kā pirmsreformas procesu un priekšnoteikumu 2022. gada 27. februārī paredzēto vēlēšanu organizēšanai. Kā paziņoja pats Choguel Maïga, ANR vairākas reizes tika atlikta un vēlēšanas aizkavējās. ANR, kas visbeidzot notika 2021. gada decembrī, boikotēja vairākas ieinteresētās personas. Pamatojoties uz ANR galīgajiem ieteikumiem, pārejas perioda valdība iesniedza jaunu grafiku, saskaņā ar kuru prezidenta vēlēšanas paredzēts rīkot 2025. gada decembrī, tādējādi ļaujot pārejas perioda iestādēm palikt pie varas ilgāk nekā piecus gadus. 2022. gada jūnijā pārejas perioda valdība iesniedza ECOWAS pārskatītu grafiku, kurā prezidenta vēlēšanas paredzēts rīkot 2024. gada martā, kas ir vairāk nekā divus gadus pēc Pārejas perioda hartā noteiktā termiņa. ECOWAS 2021. gada novembrī pieņēma individuālas sankcijas pret pārejas perioda iestādēm (tostarp Choguel Maïga) par kavēšanos vēlēšanu organizēšanā un Mali politiskās pārejas pabeigšanā. ECOWAS uzsvēra, ka pārejas perioda iestādes ir izmantojušas nepieciešamību īstenot reformas kā ieganstu, lai pamatotu Mali politiskās pārejas pagarināšanu un paliktu pie varas bez demokrātiskām vēlēšanām. ECOWAS2022. gada 3. jūlijā nolēma saglabāt šīs individuālās sankcijas. Būdams premjerministrs, Choguel Maïga ir tieši atbildīgs par Pārejas perioda hartā paredzēto vēlēšanu atlikšanu, un tādēļ viņš kavē un apdraud Mali politiskās pārejas sekmīgu pabeigšanu, jo īpaši, kavējot un apdraudot vēlēšanu rīkošanu un varas nodošanu vēlētām iestādēm. 4.2.2022.

4. MAÏGA, Ibrahim Ikassa Dzimšanas vieta: Tondibi, Gao region, Mali Dzimšanas datums: 5.2.1971. Valstspiederība: Mali Pases numurs: Mali izdota diplomātiskā pase Dzimums: vīrietis Amats: atjaunošanas ministrs Ibrahim Ikassa Maïga ir M5-RFP (Mouvement du 5 juin-Rassemblement des Force patriotiques) stratēģiskās komitejas loceklis, kurai bija būtiska nozīme prezidenta Keita gāšanā. Ibrahim Ikassa Maïga 2021. gadā kā atjaunošanas ministram tika uzticēts uzdevums plānot valsts līmeņa atjaunošanas konsultācijas (Assises nationales de la Refondation – ANR), par ko paziņoja premjerministrs Choguel Maiga. Pretēji reformu un vēlēšanu grafikam, par ko iepriekš tika panākta vienošanās ar ECOWAS saskaņā ar Pārejas perioda hartu, pārejas perioda valdība paziņoja, ka ANR ir pirmsreformas process un priekšnoteikums 2022. gada 27. februārī paredzēto vēlēšanu organizēšanai. Kā paziņoja Choguel Maïga, ANR pēc tam vairākas reizes tika atliktas un vēlēšanas aizkavējās. ANR, kas visbeidzot notika 2021. gada decembrī, boikotēja vairākas ieinteresētās personas. Pamatojoties uz ANR galīgajiem ieteikumiem, pārejas perioda valdība iesniedza jaunu grafiku, saskaņā ar kuru prezidenta vēlēšanas paredzēts rīkot 2025. gada decembrī, tādējādi ļaujot pārejas perioda iestādēm palikt pie varas ilgāk nekā piecus gadus. 2022. gada jūnijā pārejas perioda valdība iesniedza ECOWAS pārskatītu grafiku, kurā prezidenta vēlēšanas paredzēts rīkot 2024. gada martā, kas ir vairāk nekā divus gadus pēc Pārejas perioda hartā noteiktā termiņa. ECOWAS 2021. gada novembrī pieņēma individuālas sankcijas pret pārejas perioda iestādēm (tostarp pret Ibrahim Ikassa Maïga) par vēlēšanu organizēšanas un Mali politiskās pārejas pabeigšanas kavēšanu. ECOWAS uzsvēra, ka pārejas perioda iestādes ir izmantojušas nepieciešamību īstenot reformas kā ieganstu, lai pamatotu Mali politiskās pārejas pagarināšanu un paliktu pie varas bez demokrātiskām vēlēšanām. ECOWAS2022. gada 3. jūlijā nolēma saglabāt šīs individuālās sankcijas. Būdams atjaunošanas ministrs, Choguel Maiga kavē un apdraud Mali politiskās pārejas sekmīgu pabeigšanu, jo īpaši, kavējot un apdraudot vēlēšanu rīkošanu un varas nodošanu vēlētām iestādēm. 4.2.2022.