Official Journal L 290 , 08/11/2003 P. 0003 - 0031



PADOMES REGULA (EK) Nr. 1964/2003 (2003. gada 7. novembris), ar ko paredz pagaidu aizsardzības pasākumus pret noteiktu sagatavotu vai konservētu citrusaugļu (proti, mandarīnu utt.) importu EIROPAS KOPIENU KOMISIJA, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 1994. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 3285/94, ar ko paredz kopīgus importa noteikumus un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 518/94[1], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2474/2000[2], un jo īpaši tās 6. un 8. pantu, ņemot vērā Padomes 1994. gada 7. marta Regulu (EK) Nr. 519/94, ar ko paredz kopīgus noteikumus importam no trešām valstīm un ar ko atceļ Regulas (EEK) Nr. 1765/82, (EEK) Nr. 1766/82 un (EEK) Nr. 3420/83[3], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 427/2003[4], un jo īpaši tās 5. un 6. pantu, pēc apspriedēm Padomdevējā komitejā, kas izveidota, ievērojot attiecīgi Regulas (EK) Nr. 3285/94 un Regulas (EK) Nr. 519/94 4. pantu, tā kā: 1. PROCEDŪRA Regulas (EK) Nr. 3285/94 un (EK) Nr. 519/94 (1) 2003. gada 20. jūnijā Spānijas valdība informēja Komisiju par to, ka tendences sagatavotu vai konservētu citrusaugļu (proti, mandarīnu utt.) importā prasa ieviest aizsardzības pasākumus saskaņā ar Regulām (EK) Nr. 3285/94 un (EK) Nr. 519/94, iesniedza informāciju ar pieejamiem pierādījumiem, kā noteikts, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 3285/94 10. pantu un Regulas (EK) Nr. 519/94 8. pantu, un lūdza, lai Komisija saskaņā ar šiem tiesību aktiem pieņem aizsardzības pasākumus. (2) Spānija sniedza pierādījumu tam, ka konkrētā produkta imports Eiropas Kopienā strauji pieaug gan pēc absolūtiem rādītājiem, gan relatīvi - attiecībā pret Kopienas ražošanu un patēriņu, un jo īpaši tam, ka imports ir strauji pieaudzis pēdējos gados. (3) Spānija apgalvoja, ka konkrētā produkta importa apjoma pieaugums, cita starpā, negatīvi ietekmē līdzīgu vai tieši konkurējošu produktu cenas Kopienā un ka tam ir negatīva ietekme uz to tirgus daļu, kas pieder Kopienas ražotājiem, un uz to pārdotajiem daudzumiem, kas izvēršas par kaitējumu Kopienas ražotājiem. (4) Turklāt Spānija paziņoja, ka, pamatojoties uz Kopienas ražotāju sniegto informāciju, jebkāda vilcināšanās attiecībā uz aizsardzības pasākumu pieņemšanu Eiropas Kopienā radītu kaitējumu, ko būtu grūti labot, un steidzināja to kā steidzamu jautājumu pieņemšanu. (5) Komisija informēja visas dalībvalstis par situāciju un apspriedās ar tām par importa noteikumiem un nosacījumiem, importa tendencēm un pierādījumiem, kas liecinātu par nopietnu kaitējumu vai tā draudiem, kā arī par dažādajiem ekonomikas stāvokļa un komercsituācijas aspektiem saistībā ar minēto Kopienas produktu. (6) 2003. gada 11. jūlijā Komisija sāka izmeklēšanu saistībā ar tādu nopietnu kaitējumu vai tāda kaitējuma draudiem Kopienas ražotājiem, kuri ražo importētajam produktam līdzīgu produktu vai ar to tieši konkurējošu produktu. (7) Par izmeklēšanu Komisija oficiāli informēja eksportējošos ražotājus un importētājus, kā arī to pārstāvības asociācijas, par kuru ieinteresētību bija zināms, eksportētājvalstu pārstāvjus un Kopienas ražotājus. Komisija izsūtīja anketas visām šīm ieinteresētajām personām, mandarīnu audzētāju pārstāvības asociācijām Kopienā un tām ieinteresētajām personām, kas pieteicās termiņos, kas noteikti paziņojumā par izmeklēšanas sākšanu. Ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 519/94 5. pantu un Padomes Regulas (EK) Nr. 3285/94 6. pantu, Komisija ieinteresētajām personām arī tieši deva iespēju paust savu viedokli rakstiski, kā arī lūgt uzklausīšanu. (8) Rakstiskus komentārus iesniedza Ķīnas Tautas Republikas (ĶTR) valdība, daži eksportējošie ražotāji un to pārstāvības asociācijas, Kopienas ražotāji un importētāji un to pārstāvības asociācijas, kā arī asociācijas, kas pārstāv mandarīnu audzētājus Kopienā. Visas ieinteresētās personas, kuras noteiktajā termiņā lūdza iespēju būt uzklausītām un norādīja, ka lietas izskatīšanas rezultāti var tās ietekmēt, kā arī norādīja, ka ir īpaši iemesli, kādēļ tās būtu jāuzklausa, tādu iespēju saņēma. Izdarot provizoriskos secinājumus, ņēma vērā ieinteresēto personu iesniegtās mutiskās un rakstiskās atsauksmes. Komisija ievāca un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu galīgās noskaidrošanas nolūkā. Pārbaudes vizītes notika sešu Kopienas ražotāju un četru importētāju telpās, kā arī to pārstāvības asociāciju telpās, un tā piegādātāja telpās, kas piegādā Kopienas ražotājiem svaigu produkciju. 2. SADARBĪBAS PERSONU SARAKSTS Ražotāji Industrias Videca, SA; Villanueva de Castellon, Valencia, Spānija La Joya Export SA; Burriana, Castelln, Spānija Agriconsa; Algemesi, Valencia, Spānija Conservas y Frutas, SA; Mula, Murcia, Spānija Halcon Foods SA; Campos del Rio, Murcia, Spānija Alcurnia Alimentacin SL; Molina de Segura, Murcia, Spānija Marin Gimenez Hnos. SA; Caravaca, Murcia, Spānija Conservas Fernandez SA; La Copa-Bullas, Murcia, Spānija. Importētāji: Wydra International GmbH, Reinbek, Vācija EDEMA Zentral AG, Hamburg, Vācija Hüpeden and Co. GmbH, Hamburg, Vācija Wünsche International GmbH, Hamburg, Vācija E. Schröder KG (GmbH and Co.), Hamburg, Vācija Rewe Zentral AG, Cologne, Vācija Henry Lamotte GmbH, Bremen, Vācija MCM Foods BV, Rotterdam, Nīderlande WS China Import GmbH, Hamburg, Vācija Waren-Verein der Hamburger Borse e.V., Hamburg, Vācija. Eksportētāji Hu Nan Cereals, Oils Imp. ... Exp. Group Co., Ltd, Changsha City, Ķīna Huangyan Guangyi Foods Co., Ltd, Huangyan Zhejiang, Ķīna Huangyan Mingqiang Foods Co., Ltd, Zhejiang, Ķīna Jiangsu Cereals, Oils Import ... Export Group Corp., Nanjing, Ķīna Jiangxi Cereals, Oils ... Foodstuffs Imp. ... Exp. Corp., Nanchang City, Jianxi, Ķīna Jinhua Iceman Foods Co., Ltd, Zhejiang, Ķīna Ningbo Huifeng Foods Co., Ltd, Fenghua City, Zhejiang, Ķīna Ninghai Kaizi Co., Ltd, Ninghai, Zhejiang, Ķīna Shandong Jiayuan Imp ... Exp Co., Ltd, Qingdao, Ķīna Shandong Jiufa Edible Fungus Co., Ltd, Nanchang City, Jianxi, Ķīna Taizhou Hengsheng Canned Foods Co., Ltd, Linhai, Zhejiang, Ķīna Taizhou Huangyan Hanfuming Foods Co., Ltd, Taizhou, Zhejiang, Ķīna Xiamen International Trade Group Co., Ltd, Xiamen, Ķīna Xiangshan Huayu Foodstuff Co., Ltd, Xiangshan Dancheng, Zhejiang, Ķīna Xiangshan Longxin Foods Co., Ltd, Xiangshan County, Zhejiang, Ķīna Zhejiang Cereals, Oils ... Foodstuffs I/E Co., Ltd, Hangzhou, Ķīna Zhejiang Huangyang Bai Le Foods Co., Ltd, Taizhou City, Ķīna Zhejiang Linhai Jiayuan Foodstuff Co. Ltd, Linhai, Zhejiang, Ķīna Zhejiang Long Wei Food Co., Ltd, Linhai, Zhejiang, Ķīna Zhejiang Ninghai Dongda Food Co., Ltd, Ninghai County, Ķīna Zhejiang Xin An Jiang Canned Food Co., Ltd, Qiandaohu Town, Zhejiang, Ķīna Zhejiang Xinchang Best Foods Co., Ltd, XinChang, Zhejiang, Ķīna Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd, Zhejiang, Ķīna Zhejiang Zhongda Newland Co., Ltd, Hangzhou, Zhejiang, Ķīna Zhejiang Chun-an Foreign Trade Corp., Chun-An, Zhejiang, Ķīna. Izejvielu piegādātāji Narvill Cooperativa V., Vilavella, Castelln, Spānija Cooperativa Agrícola San Bernardo Coop. V., Carlet, Valencia, Spānija Cooperativa Agrícola Nuestra Seora de Loreto (CANSO), L'Alcudia, Valencia, Spānija Cooperativa Agrícola Betera Coop. V., Bétera, Valencia, Spānija Cooperativa Agrícola SCJ Coop. V. (Copal), Algemesi, Valencia, Spānija Cocalni Coop. V., Alquerias del Nino Perdido, Castellon, Spānija. 3. ES MANDARĪNU TIRGUS (9) Mandarīnu ražu novāc ziemā, ražas novākšanas un konservēšanas sezonā, kas sākas aptuveni oktobra sākumā un beidzas ap nākamā gada janvāra beigām. Svaigā produkcija ir paredzēta svaigo augļu tirgum, sulas ražošanai vai konservēšanai. Mandarīnu konservu ražošanas nozarei raksturīgi ir par salīdzinājumu pamatu izmantot sezonu (periodu no 1. oktobra vienā gadā līdz 30. septembrim nākamajā gadā), un Komisija savā analīzē ir ņēmusi vērā šo praksi. Tā kā visa sezonas ražošana ir pabeigta līdz janvāra beigām, par 2002./2003. gadu iesniegtie dati ir galīgi un nav vajadzīga nekāda ekstrapolācija. Tomēr citi saimnieciskie dati par nesenāku sezonu (2002./2003.) ir ekstrapolēti, pamatojoties uz minētās sezonas pirmajos deviņos mēnešos pieejamajiem datiem. (10) Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2202/96 1996. gada oktobrī Padome ieviesa Kopienas atbalsta shēmu noteiktu citrusaugļu ražotājiem, ietverot mandarīnus, klementīnus, vilkingus un līdzīgus citrusu hibrīdus. Minētās shēmas mērķis bija iedrošināt ražotājus, lai tie labāk piedāvātu savus produktus pārstrādei nevis izņemšanai, tajā pašā laikā izvairoties no regulāras vēršanās pie pārstrādes kā alternatīva noieta augļiem, kas sākotnēji paredzēti svaigu augļu tirgum. Saskaņā ar shēmu atbalstu piešķir to citrusaugļu ražotājiem, kas piegādā augļus pārstrādes nozarei, lai, cita starpā, atbalstītu ražotājus, atvieglotu sarunas ar nozari un veicinātu produkcijas koncentrāciju ar ražotāju organizāciju starpniecību. Šī shēma ietver noteiktus mehānismus, lai palīdzētu iedrošināt ražotājus ražot un piegādāt daudzumus, kurus tiem ir apņēmušies piegādāt, tajā pašā laikā neatbalstot pārmērīgu ražošanu. (11) Attiecīga shēma paredz, ka atbalsts jāpiešķir ražotājiem, lai segtu daļu no izmaksām par svaigu citrusaugļu izņemšanu no tirgus. Minētās shēmas galvenais mērķis ir stabilizēt cenas Kopienas svaigās produkcijas tirgū. Turklāt tā papildina ražotāju ienākumus un atbalsta to, ka no tirgus tiek izņemta zemākas kvalitātes produkcija. (12) Tomēr, tā kā Kopienas ražotāju situācija ir būtiski pasliktinājusies, ir skaidrs, ka tie negūst labumu no iepriekš minētajām shēmām, kā tas bija paredzēts. 4. KONKRĒTAIS PRODUKTS (13) Produkts, par kuru Komisija tika informēta, ka importa tendences, šķiet, prasa ieviest aizsardzības pasākumus, ir noteikti sagatavoti vai konservēti mandarīni (ietverot tangerīnus un sacumas), klementīni, vilkingi un citi līdzīgi citrusu hibrīdi, kas nesatur pievienotu alkoholu, bet satur pievienotu cukuru (konkrētais produkts). (14) Konkrētais produkts pašlaik ir klasificēts ar KN kodiem 2008 30 55 un 2008 30 75. Šie KN kodi atbilst konkrētajam produktam tiešajos iepakojumos ar tīrsvaru virs 1 kg un ar tīrsvaru, kas attiecīgi nepārsniedz 1 kg. (15) Iepriekšējā izmeklēšana atklāja, ka konkrēto produktu iegūst mizojot un sadalot daiviņās noteiktu šķirņu mazos citrusaugļus (galvenokārt sacumas), ko pēc tam iepako vidēji saldā cukura sīrupā. Mizošanu un sadalīšanu daiviņās var veikt vai nu ar rokām, vai ar mašīnu. (16) Konkrēto produktu ražo ar dažādu svaru, lai tas atbilstu gan patērētāju tirgus, gan sabiedriskās ēdināšanas un pārtikas nozares pieprasījumam. Lielāko daļu patērētāju tirgus aizņem 312 g tīrsvara/(175 g bez šķidruma) lielums, kaut arī palielinās lielāka - 850 g/(480 g) lieluma pārdošanas apjoms. Lielākus iepakojumus, konkrēti 2,65 kg/(1 500 g) un 3,1 kg/(1 700 g) lieto sabiedriskās ēdināšanas un pārtikas nozarē, bet 2,65 kg iepakojums ir vispopulārākais. (17) Sacumas, klementīni un citi mazie citrusaugļi ir plaši pazīstami ar kopējo nosaukumu "mandarīns". Lielākā daļa šo dažādo šķirņu augļu ir piemēroti tam, lai tos lietotu svaigā veidā vai gatavotu sulas vai konservētu. Tie ir līdzīgi, un tieši svaigi mandarīni (ietverot tangerīnus un sacumas), klementīni, vilkingi un līdzīgi citrusaugļu hibrīdi visi ir ar vienu KN kodu sešu ciparu līmenī (0805 20). (18) Daži eksportējošie ražotāji paziņoja, ka ne tikai konservēti mandarīni, bet visi augļu konservi jāuzskata par vienu konkrēto importēto produktu. Šāda ierosinājuma atbalstam viņi atsaucās uz: a) produktu fizikālajām īpašībām, to būtību un kvalitāti; b) pakāpi, līdz kādai produkti ir noderīgi tam pašam vai līdzīgam galīgajam izlietojumam; c) pakāpi, līdz kādai patērētāji uztver produktus un ar tiem rīkojas kā ar alternatīviem līdzekļiem konkrētu funkciju izpildē, atbilstot konkrētai gribai vai pieprasījumam; d) produkta starptautisko klasifikāciju tarifa vajadzībām. (19) Minētais arguments ir noraidīts. Komisijas veiktajā analīzē secināts, ka ir atšķirība starp konservētiem mandarīniem un citiem augļu konserviem. Svaigiem augļiem, no kuriem konservi ražoti, ir citi KN kodi sešu zīmju līmenī, kas atšķiras no svaigu mandarīnu (ietverot tangerīnus un sacumas), klementīnu, vilkingu un līdzīgu citrusaugļu hibrīdu koda. Tajā pašā laikā ir taisnība, ka uz mandarīniem un pārējiem augļu konserviem attiecas viens HS kods - 2008, kas attiecas arī uz tika atšķirīgiem produktiem kā zemesriekstu sviests un sagatavots jeb konservēts ingvers. Produktu garša, struktūra, forma un krāsa atšķiras. Tie satur dažādu vitamīnu un minerālvielu daudzumu un atbilst dažādām uztura vajadzībām. Arī šo produktu galvenais galīgais izlietojums atšķiras. Šo konstatējumu sīkāk apstiprināja fakts, ka pārstrādes process katram produktam ir atšķirīgs (atkarīgs no tā, vai produkts ir jāžāvē, jāmizo, jāsmalcina, jāsagriež šķēlītēs vai jāsadala daiviņās). (20) Tālāk tie paziņoja, ka sagatavoti un konservēti augļi un svaigi augļi ir viens konkrētais importētais produkts. Arī šis arguments ir noraidāms. Uz sagatavotiem un konservētiem augļiem sešu ciparu līmenī attiecas cita tarifa klasifikācijā nekā uz svaigiem augļiem. Svaigi augļi nav pārstrādāti, un tiem ir ierobežots glabāšanas laiks. Galvenokārt tos mazgā, mizo, atbrīvo no sēkliņām, sagriež, sasmalcina vai citādi pārstrādā to galīgais lietotājs. Vispārīgi uzskata, ka svaigiem augļiem ir atšķirīgas īpašības - gan garša, gan struktūra u.c. no sagatavotiem un konservētiem augļiem, kā arī dažāds galīgais izlietojums. (21) Komisijas pagaidu secinājums ir tāds, ka konkrētais produkts veido vienu importēto produktu ar attiecīgajiem KN kodiem, kas minēti iepriekš. 5. LĪDZĪGI VAI TIEŠI KONKURĒJOŠI PRODUKTI (22) Komisija ir apņēmusies veikt iepriekšēju izpēti par to, vai Kopienas ražotāju ražotais produkts (še turpmāk "līdzīgais produkts") ir līdzīgs konkrētajam importētajam produktam. (23) Konkrēto importēto produktu ražo ar dažādām īpašībām. Aptuveni 10 % no tā vai mazāk ir daiviņās sadalīti augļi, ko sauc par "augstākās kvalitātes produktu". Visus pārējos sauc par "standartu". Daži sadarbības eksportētāji un importētāji apgalvoja, ka konservēti mandarīni, kuru izcelsme ir ĶTR, bija labākas kvalitātes nekā ES izcelsmes konservētie mandarīni, jo tie bija mizoti ar rokām, nosakot, ka imports no ĶTR parasti saturēja mazāku procentuālo daudzumu salauztu daiviņu. Tomēr, tā kā lielākā daļa importa ir ĶTR izcelsmes, tas ir pretrunīgs pierādījums attiecībā uz konkrētā produkta un līdzīgā produkta kvalitāti/redzamo kvalitāti. - Viens importētājs tirgoja gan augstas kvalitātes konkrēto produktu, gan arī zemas kvalitātes produktu. Pārbaude apliecināja, ka 2002. gadā viņš Spānijā iepirka relatīvi pat nedaudz lielākus augtas kvalitātes daudzumus nekā no ĶTR un nemaz neiepirka zemas kvalitātes daudzumus, kamēr pēdējos importēja no ĶTR. Augstas kvalitātes produkts tika iepirkts un pārdots tālāk par augstākām cenām, kurām ar visām varbūtībām arī bija jāatspoguļo labāka kvalitāte. - Lai nodrošinātu sava produkta kvalitāti un augstākus higiēnas standartus, Kopienas ražotāji ir būtiski investējuši ekstensīvās modernizācijas programmās un to procesi ir ievērojami automatizēti. Kopienas ražotāji akcentēja to, ka raizējoties par stingrību, ar kādu higiēnas pārbaudes veic importētajiem produktiem konservēšanas procesa laikā, dažās valstīs patērētāji dod priekšroku konservētiem mandarīniem, ko ražojuši Kopienas ražotāji. (24) Izvērtējot to, vai pastāv piedēvētās kvalitātes atšķirības, kas varētu izpausties tā, ka importētais produkts nav pielīdzināms vietēji ražotajam produktam, Komisija ņēma vērā konkrēti šādus iepriekšējās izmeklēšanas secinājumus: a) importētajam produktam un Kopienas produktam ir vienāda starptautiskā klasifikācija tarifu nolūkā HS koda līmenī (seši cipari). Turklāt tiem ir vienādas vai līdzīgas fiziskās īpašības, piemēram, tie ir līdzīgi pēc taustes, lieluma, formas un struktūras. Pastāvēja dažas atšķirības kvalitātes jomā, bet tās bija minimālas un tās kopumā nemanīja patērētāji; b) importēto produktu un Kopienas produktu pārdeva, izmantojot līdzīgus vai identiskus tirdzniecības kanālus, un cenu informācija pircējiem bija uzreiz pieejama, bet konkrētais produkts un Kopienas ražotāju produkts konkurēja galvenokārt ar cenu; c) gan konkrētais produkts, gan Kopienas produkts abi bija derīgi tam pašam vai līdzīgam galīgajam izlietojumam, tādējādi tie bija alternatīvi jeb aizstājoši produkti, un tos bija viegli savstarpēji aizstāt; d) lai apmierinātu konkrētu vēlmi vai pieprasījumu, importēto produktu un Kopienas produktu patērētāji uztvēra kā alternatīvas, šajā aspektā eksportētāju un importētāju norādītās atšķirības bija tikai neliela variācija. Ņemot vērā to, ka "līdzība" neprasa pilnīgi identiskus produktus, šīs nelielās variācijas nav pietiekamas, lai mainītu kopējo secinājumu par līdzību starp importētajiem un pašmāju produktiem. (25) Ievērojot iepriekš minēto, Komisija ir nonākusi pie pagaidu secinājuma, ka importētais produkts un Kopienas produkts ir "līdzīgi". 6. KOPIENAS RAŽOTĀJU DEFINĪCIJA (26) Visa Kopienā saražotais konkrētais produkts ir ražots Spānijā. Astoņi ražotāji (konservu ražotāji) Kopienā, kas izmeklēšanas provizoriskajā posmā pilnībā sadarbojās, ir: Industrias Videca, SA; Villanueva de Castelln, Valencia, Spānija La Joya Export SA; Burriana, Castelln, Spānija Agriconsa; Algemesi, Valencia, Spānija Conservas y Frutas SA; Mula, Murcia, Spānija Halcon Foods SA; Campos del Río, Murcia, Spānija Alcurnia Alimentacin SL; Molina de Segura, Murcia, Spānija Marin Giménez Hnos. SA; Caravaca, Murcia, Spānija Conservas Fernandez SA; La Copa-Bullas, Murcia, Spānija. (27) Visi šie uzņēmumi ir tādu asociāciju locekļi, kas integrētas Spānijas augļu un dārzeņu pārstrādes asociāciju valsts federācijā (FNACV). 2002./2003. gadā Kopējā konkrētā ražojuma produkcija Kopienā bija 43 331 tonnas, no kurām iepriekš minētie ražotāji saražoja 35 331 tonnas, kas atbilst vairāk nekā 80 % no Kopienas kopējās produkcijas. Tie pārstāv lielāko daļu Kopienas kopējās produkcijas Regulas (EK) Nr. 3285/94 5. panta 3. punkta c) apakšpunkta un Regulas (EK) Nr. 519/94 15. panta 1. punkta nozīmē. Šīs procedūras mērķiem tos attiecīgi uzskata par Kopienas ražotājiem. (28) Vēl divi uzņēmumi, kas iepriekš Kopienā ražoja konservētus mandarīnus, ir bankrotējuši 2002. gada aprīlī, kad imports sasniedz visaugstāko līmeni. Izmeklēšanas sakarā tie sniedz noteiktu informāciju, bet noteiktajā termiņā nespēja nodrošināt pilnīgai sadarbībai vajadzīgos resursus. 7. NEPAREDZĒTI NOTIKUMI (29) Pēc Urugvajas kārtas slēgšanas gadījās virkne notikumu, kas noveda pie konkrētā produkta strauja importa pieauguma, jo īpaši no ĶTR. Šī notikumu virkne (aprakstīta turpmāk) nebija paredzama Urugvajas kārtas pabeigšanas laikā. Jāatzīmē, ka analīze īpaši pievērsās tikai ĶTR, jo vairāk nekā 98 % konkrētā produkta importa ES ir Ķīnas izcelsmes. (30) Līdz pagājušā gadsimta deviņdesmito gadu vidum ĶTR konkrētā produkta ražošanas jauda bija pietiekama, lai apmierinātu vietējo pieprasījumu un eksportētu uz tai visienesīgākajiem eksporta tirgiem, proti, Japānu un Amerikas Savienotajām Valstīm (Rietumkrastu). Ķīnas eksports uz Kopienu bija neliels un relatīvi stabils. (31) Turpmāk sniegtajā tabulā parādīti patēriņa visā pasaulē un ĶTR ražošanas jaudas, produkcijas, eksporta un vietējā patēriņa aprēķini konservēšanas sezonām no 1996./1997. līdz 2002./2003. gadam, kas indeksēti tā, ka novērtētais patēriņš visā pasaulē 1998./1999. gadā ir 100. 1998./1999. 1999./2000. 2000./2001. 2001./2002. 2002./2003. Patēriņš visā pasaulē 100 115 113 137 141 Ķīnas ražošanas jauda 70 96 113 139 148 Ķīnas produkcija 57 82 86 109 124 Ķīnas vietējais patēriņš 5 9 12 16 20 Ķīnas kopējais eksports (novērtējums) 48 65 70 96 104 Avots: Eurostat un cita plaši pieejamā informācija, kā arī izmeklēšanā iesniegtā informācija. Dati ir indeksēti, jo ieinteresētā persona, kas sniedza datus par Ķīnas vietējo ražošanas jaudu, Ķīnas produkciju, Ķīnas vietējo patēriņu un Ķīnas eksportu, prasīja, lai tos uzskatītu par konfidenciāliem datiem. Līdz lēmuma pieņemšanai par šo prasību un pagaidu noteikšanas mērķiem Komisija tos ir indeksējusi. Tomēr tas neskar Komisijas lēmumu saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 3285/94 9. pantu. (32) 1998./1999. gadā Ķīnas vietējais patēriņš bija 5, kamēr ražošanas jauda bija 70, bet faktiskā ražošana 57 (daudz vairāk nekā vajadzīgs, lai apmierinātu vietējās vajadzības). Līdz 2002./2003. gadam Ķīnas vietējais patēriņš bija palielinājies līdz 20, bet Ķīnas ražošanas jauda pieaugusi līdz 148 ar faktisko produkciju - 124 (88 % no novērtētā patēriņa visā pasaulē). Kaut arī patēriņš Ķīnā bija strauji pieaudzis, reālā izteiksmē tas saglabājās neliels. Tajā pašā laikā patēriņš visā pasaulē palielinājās, tas notika pakāpeniski (apmēram par 7 % gadā). Šādos apstākļos nevarēja paredzēt, ka Ķīnas ražošanas jauda varētu pieaugt par 16 % gadā un 2002./03. gadā pārsniegt patēriņu visā pasaulē, neatstājot telpu citiem ražotājiem. Tā kā ĶTR vietējais patēriņš ir palielinājies tikai par 20, Ķīnas ražošanas jaudas un produkcijas palielinājums nepārprotami vairo spiedienu ĶTR eksportēt ļoti lielus daudzumus (un tiešām, izpētes periodā eksports ir vairāk nekā divkāršojies - no 48 līdz 104). Šie skaitļi var dot noteiktu kontekstu, ņemot vērā to, ka Ķīnas eksports 2002./2003. gadā bija vairāk nekā divas trešdaļas no kopējā novērtētā patēriņa visā pasaulē minētajā gadā. (33) Šķiet, ka ES/ASV tirdzniecības strīds par hormoniem gaļā arī bija faktors, kas palielināja Ķīnas eksportu uz ES. To produktu sarakstā, pret kuriem Amerikas Savienotās Valstis ierosināja veikt pretpasākumus saistībā ar šo strīdu, ietvēra arī konkrēto produktu. Tā vien liekas, ka Ķīnas ražotāji to uztvēra kā iespēju būtiski palielināt savu eksportu uz Amerikas Savienotajām Valstīm, lai aizstātu ES produktu, un veicināja vērā ņemamu Ķīnas konservēšanas jaudas ekspansiju. Tomēr šī iespēja nekad neīstenojās, bet ĶTR sastapās ar ievērojumu pārprodukciju, kurai tā atrada alternatīvu noietu. Vispievilcīgākais tirgus izrādījās ES, un ĶTR masveidīgi palielināja savu eksportu uz ES tirgu. (34) Var novērot arī izmaiņas patērētāju izvēlē. Patērētāji ierasti domāja, ka konservēti mandarīni ir dārgs produkts, tāpēc tie deva priekšroku mazajiem iepakojumiem (312 grami). Lielāka izmēra kārbas iepirka tikai ēdināšanas uzņēmumi (piem., konditorejas, kas tos varēja izlietot kūku dekorēšanai). Sākot no 2001./2002. gada patērētāju izvēle mainījās, un patērētāji vairāk pirka lielākā izmēra kārbas (850 grami). Tātad kopš 2001. gada lielizmēra kārbu mazumtirdzniecība palielinājās par apmēram 10 % gadā. Šāda notikumu gaita palīdzēja dažiem lielajiem importētājiem/mazumtirgotājiem iegūt ļoti zemas cenas no Ķīnas eksportētājiem un importēt un pārdot lielus daudzumu Ķīnas sacumu 850 gramu kārbās par ļoti zemām cenām. Šādas izmaiņas patērētāju izvēlē bija neparedzamas, un tas bija vēl vien negaidīts faktors, kas noveda pie strauja Ķīnas importa palielinājuma, jo īpaši starp 2000./2001. un 2001./2002. gadu, un tas joprojām turpinās augstā līmenī. (35) Ķīnas monetārā politika, izsakot juaņu attiecībā pret Amerikas Savienoto Valstu dolāru kā 8,28 juaņa/ASV dolārs, neatkarīgi no manāmajām atšķirībām šo divu valūtu relatīvajās vērtībās, arī veicināja eksportu. Tas darīja daudz pievilcīgāku iespēju konkrēto produktu labāk eksportēt, nevis pārdot Ķīnas vietējā tirgū. Turklāt pēc ASV dolāra vērtības negaidītās krišanās attiecībā pret eiro kopš 2000. gada oktobra, juaņa zaudēja apmēram 26 % no savas vērtības, salīdzinot ar eiro, kas Eiropas tirgu darīja vēl pievilcīgāku Ķīnas eksportētājiem. (36) Noslēgumā, Komisijas iepriekšējās analīzes secinājums ir tāds, ka neparedzēta notikumu attīstība izraisīja importa pieaugumu Kopienā un šo attīstību veido virkne sakritīgu faktoru: nepieredzēts Ķīnas ražošanas jaudas pieaugums (kas pārsniedz 2002./2003. gadam aprēķināto patēriņu visā pasaulē) noveda pie pamatīga spiediena eksportēt; iespēja, ka Amerikas Savienoto Valstu pretpasākumi saistībā ar hormonu strīdu varētu izslēgt ES produktu no ASV, sekmējot ĶTR ražošanas jaudas pieaugumu un tātad arī ražošanu; izmaiņas patērētāju izvēles izmaiņas no 2001. gada un turpmāk; un Ķīnas valdības valūtas maiņas kursa politika, kas saistīta ar negaidīto ASV dolāra krišanos kopš 2000. gada oktobra. Šo faktoru apvienojums, pilnīgi neparedzams Urugvajas kārtas beigās, radīja nosacījumus nebijušam importa pieaugumam Kopienā. (37) Iepriekš aprakstītos notikumus, no kuriem katrs ir sekmējis ļoti lielu eksporta pieaugumu no ĶTR uz Kopienu, šīs procedūras beigu posmā sīkāk izpētīs Komisija. 8. IMPORTA PIEAUGUMS 8.1. Ievads (38) Komisija ir apņēmusies veikt iepriekšēju izpēti tam, vai konkrētais produkts tiek importēts Kopienā tik ļoti pieaugušos daudzumos absolūtā vai relatīvā izteiksmē attiecībā pret Kopienas produkciju, un/vai ar tādiem noteikumiem vai nosacījumiem, kas rada vai draud radīt nopietnu kaitējumu Kopienas ražotājiem. Saistībā ar to Komisija ir pievērsusi uzmanību konkrētā produkta importam nesenākajā periodā, par kuru ir pieejami dati absolūtā izteiksmē un attiecībā uz ražošanu. Turpmāk sniegtajā tabulā parādīta importa attīstība absolūtā izteiksmē un attiecībā pret Kopienas produkciju katrā no gadiem - 1998./1999. līdz 2002./2003. gads. Tabula 1998./1999. 1999./2000. 2000./2001. 2001./2002. 2002./2003. ES imports no trešām valstīm 16 347 17 573 20 335 44 804 38 066 * Kopienas kopējā produkcija 81 869 75 767 60 462 60 329 43 331 ** Imports/produkcija 20 % 23 % 34 % 74 % 88 % * Vienkārša matemātiska ektrapolācija (n/9*12), pamatojoties uz pirmo deviņu mēnešu datiem (1.10.2002. līdz 30.6.2003.). ** Visa Kopienas produkcija 2002./2003. gada sezonā, kas iegūta sešu mēnešu laikā līdz 31.3.2003. (39) Turpmāk sniegtajā tabulā, salīdzinot skaitļus par katras sezonas pirmajiem deviņiem mēnešiem (no oktobra līdz jūnijam), sīkāk attēlotas pieaugošās importa tendences. Skaitļi apstiprina to, ka beigu periodā importam raksturīgs liels pieaugums (ap 100 %), salīdzinot ar skaitļiem 2000./2001. gadam un iepriekš. Salīdzinājums deviņos mēnešos (oktobris līdz jūnijs) 1998./1999. 1999./2000. 2000./2001. 2001./2002. 2002./2003. Apjoms tonnās 12 156 12 425 14 535 30 640 28 474 Indekss - 1998./1999. gads = 100 100 102 120 252 234 8.2. Importa apjoms (40) Laikposmā starp 1998./1999. un 1999./2000. gadu imports pieauga apmēram par 7 % - no 16 347 tonnām līdz 17 573 tonnām. Nākamajā gadā pieaugums palielinājās apmēram par 16 % ar importu, kas pieauga līdz 20 335 tonnām 2000./2001. gadā. Pēc tam sekoja masīvs importa pieaugums starp 2000./2001. un 2001./2002. gadu. Importa palielinājās par 120 %, vienā pašā gadā sasniedzot 44 804 tonnas, kas ir vairāk nekā 2,5 reizes vairāk par importu 1998./1999. gadā. (41) 2002.2003. gada pirmajos deviņos mēnešos imports saglabājās ļoti augstā līmenī, bet iepriekš dotajās tabulās parādīts, ka, lietojot vienkāršu ekstrapolāciju, imports var nokristies līdz 38 066 tonnām. Tajā pašā laikā jaunākā informācija liek domāt, ka imports sasniegs lielākus skaitļus nekā iepriekš iegūtais, ekstrapolētais skaitlis, tomēr vēl nav pieejami ticami dati tā apstiprināšanai. (42) Importa attiecība pret Kopienas kopējo produkciju ir palielinājusies apmēram no 20 % 1998./1999. gadā līdz apmēram 34 % 2000./2001. gadā un apmēram 74 % 2001./2002. Ir sagaidāms, ka turpmāk imports pieaugs līdz apmēram 88 % no Kopienas kopējās produkcijas nesenākajā konservēšanas sezonā (2002./2003.). (43) Komisijas pagaidu secinājums ir tāds, ka importa pieaugums salīdzinājumā ar vietējo produkciju uzskatāms par nesenu, negaidītu, strauju un nozīmīgu. 9. NOPIETNS KAITĒJUMS 9.1. Ievads (44) Lai provizoriski noteiktu, vai Kopienas līdzīgā produkta ražotājiem ir radies nopietns kaitējums, t.i., ievērojama vispārējā Kopienas ražotāju stāvokļa pasliktināšanās, Komisija ir apņēmusies veikt visu to objektīvo un kvantificējamo būtisko faktoru iepriekšēju novērtējumu, kuri ietekmē Kopienas ražotājus. Jo īpaši attiecībā uz konkrēto produktu Komisija novērtēja ražošanas jaudas, produkcijas, jaudas izmantošanas, nodarbinātības, produktivitātes, naudas plūsmas, ieguldītā kapitāla peļņas, iekšējās izmantošanas, krājumu, patēriņa, pārdošanas apjomu, tirgus daļas, cenas, cenu samazinājuma un rentabilitātes attīstības gaitu no 1998./1999. līdz 2002./2003. gada sezonām. (45) Kā paskaidrots 3. iedaļā, informācija šajā iedaļā attiecas uz konservēšanas sezonām ar ekstrapolācijām, kas vajadzības gadījumā veiktas 2002./2003. gadam. 9.2. Kopienas ražotāju analīze 9.2.1. Patēriņš 1998./1999. 1999./2000. 2000./2001. 2001./2002. 2002./2003. Patēriņš (t) 80 065 74 056 65 676 80 960 71 564 (46) Konkrētā produkta patēriņš Kopienā noteikts provizoriski, pamatojoties uz kopējo apjomu, ko pārdevuši Kopienas ražotāji un pārējie ES ražotāji, un konkrētā produkta kopējo importu Kopienā atbilstoši Eurostat paziņotajiem datiem. (47) Starp 1998./1999. un 2000./2001. gadu patēriņš Kopienā samazinājās par 18 % - no 80 065 tonnām līdz 65 676 tonnām. Starp 2000./2001. un 2001./2002. gadu tas palielinājās par 23 %, sasniedzot augstāko līmeni izskatāmajā periodā (80 960 tonnas). Kārtējai sezonai (2002./2003.) ekstrapolētie dati rāda patēriņa samazinājumu minētajā periodā par 12 %, salīdzinot ar 2001./2002. gadu, ar patēriņu, kas tuvinās 1999./2000. gada līmenim. 9.2.2. Ražošanas jauda un tās izmantošana 1998./1999. 1999./2000. 2000./2001. 2001./2002. 2002./2003. Jauda (t) 126 760 129 260 129 260 129 260 129 260 Jaudas izmantošana 65 % 59 % 47 % 47 % 34 % (48) Komisija ir apņēmusies veikt iepriekšēju Kopienas ražotāju ražošanas jaudas analīzi. Skaidrības labad dotie skaitļi attiecībā uz jaudu ir ražošanas jaudas pilnai sezonai (1. oktobris līdz nākamā gada 30. septembris). Jāatzīmē, ka līdzīgo produktu ražo no novembra līdz janvārim, izmantojot ražošanas iekārtas, dažas no kurām atlikušajā gada daļā var lietot arī citu augļu un dārzeņu pārstrādei. Tomēr no novembra līdz janvārim nav citu augļu vai dārzeņu, kas attiecīgajos reģionos (Valensija un Mursija Spānijā) būtu pieejami pārstrādei. (49) Iepriekšējā izmeklēšanā ir konstatēts, ka kopējā novērtētā teorētiskā ražošanas jauda visā izmeklēšanas periodā saglabājās vairāk vai mazāk stabila - tikai ar vienu reģistrētu palielinājumu. Minētais palielinājums (2 %) notika starp 1998./1999. un 1999./2000. gadu. (50) Jaudas izlietojums samazinājās starp 1998./1999. un 1999./2000. (no 65 % līdz 59 %). Šo kritumu daļēji var izskaidrot ar jaudas palielinājumu par 2 % minētajā gadā, tomēr galvenokārt tas, šķiet, skaidrojams ar ražošanas apjoma samazināšanos par 7,5 % - no 81 869 tonnām līdz 75 767 tonnām. Vēl par 12 procentu punktiem jaudas izlietojums nokritās 2000./2001. gadā (līdz 47 %). Nākamajā gadā tas bija stabils, bet pēc tam nokritās līdz 34 % (kritums par 13 procentu punktiem) kārtējā sezonā. Liekas, ka šis straujais jaudas izlietojuma kritums atspoguļo produkcijas samazināšanos tajā pašā periodā. 9.2.3. Kopienas ražošanas nozares kopējais ražošanas apjoms 1998./1999. 1999./2000. 2000./2001. 2001./2002. 2002./2003. Ražošanas apjoms (t) 81 869 75 767 60 462 60 329 43 331 (51) Kopienas ražošanas nozares kopējais ražošanas apjoms samazinājās starp 1998./1999. un 2001./2002. gadu - no 81 869 tonnas līdz 60 329 tonnām. Pēc tam ražošanas apjoms samazinājās vēl par 28 % pēdējā sezonā (2002./2003.), sasniedzot savu zemāko līmeni izpētes periodā. 9.2.4. Nodarbinātība 1998./1999. 1999./2000. 2000./2001. 2001./2002. Ekstrapolēts 2002./2003. Nodarbinātība (perioda beigas) 2 502 2 441 2 462 2 419 2 343 (52) Nodarbinātība saistībā ar konkrēto produktu samazinājās 1999./2000. gadā. Tā nedaudz uzlabojās 2000./2001. gadā, pirms kristies tālāk 2001./2002. un 2002./2003. gadā. Papildus Kopienas ražotāju reģistrētajam nodarbinātības kritumam piecu gadu laikā samazinājās arī nodarbinātība mandarīnu konservēšanas nozarē Kopienā, jo daži konkrētā produkta ražotāji Kopienā pārtrauca šo darbību jau līdz tam, kad sākās aizsardzības izmeklēšana. Jāatzīmē, ka lielais vairums darbaspēka ir sezonas strādnieki. Tādēļ šī tabula jāskata saistībā ar nākamo tabulu par nostrādātajām stundām. 9.2.5. Nostrādātās stundas un darba ražīgums 1998./1999. 1999./2000. 2000./2001. 2001./2002. 2002./2003. Nostrādātās stundas 943 844 987 871 821 478 859 539 625 764 Ražīgums (nostrādātās stundas/tonnas) 15,9 16,8 15,6 16,8 17,7 (53) Nodarbinātība, kas parādīta iepriekš 9.2.4. iedaļā, attiecas uz pilnas slodzes darbiniekiem. Tomēr reālā ietekme uz nodarbinātību Kopienā ir daudz uzskatāmāka, ja ņem vērā nostrādātās stundas, kas ietver arī sezonas strādnieku nodarbinātību. Nostrādāto stundu skaits arī sniedz daudz precīzāku ražīgumā mērīšanas pamatu nekā nodarbināto skaits. (54) Kopumā novērojama noturīga nostrādāto stundu skaita samazināšanās ar strauju kritumu visnesenākajā periodā. Ražīgums nedaudz samazinājies starp 1998./1999. un 2001./2002. gadu no 15,9 nostrādātajām stundām uz saražoto tonnu līdz 16,8 nostrādātām stundām, bet turpmāk samazinās līdz 17,7 stundām pēdējā sezonā (2002./2003. gadā). 9.2.6. Naudas plūsma Finanšu gads 1998. 1999. 2000. 2001. 2002. Naudas plūsma (indekss) 100 95 93 196 -49 (55) Naudas plūsmu var izskatīt tikai to uzņēmumu līmenī, kas sadarbojas un kas ražoja konkrēto produktu, nevis tikai attiecībā uz pašu konkrēto produktu. Tādējādi šis rādītājs izrādās mazāk nozīmīgs nekā pārējie rādītāji, kas parādīti iepriekš, un tas jāskata visnesenāko finanšu gadu kontekstā (kalendārais gads). Tomēr var redzēt, ka nesenākajā periodā naudas plūsma ir būtiski samazinājusies. 9.2.7. Peļņa no ieguldītā kapitāla Finanšu gads 1998. 1999. 2000. 2001. 2002. Peļņa no ieguldītā kapitāla 15,1 18,9 9,3 9,8 8,1 (56) Peļņu no ieguldītā kapitāla arī var skatīt tikai saistībā ar uzņēmumiem, kas sadarbojas un kas ražoja konkrēto produktu, nevis tikai attiecībā uz pašu konkrēto produktu. Tādējādi šis rādītājs arī izrādās mazāk nozīmīgs nekā pārējie rādītāji. Tomēr var redzēt, ka nesenākajā periodā peļņa no ieguldītā kapitāla ir būtiski samazinājusies. 9.2.8. Pārdošanas apjoms 1998./1999. 1999./2000. 2000./2001. 2001./2002. Ekstrapolēts 2002./2003. Pārdošanas apjoms Kopienā (t) 63 718 56 483 45 341 36 156 33 498 (57) Kopienas ražotāju saražotā līdzīgā produkta pārdošana Kopienā ir samazinājusies no 63 718 tonnām līdz 45 341 tonnām starp 1998./1999. un 2000./2001. gadu, atspoguļojot patēriņa kritumu un importa pieaugumu minētajā periodā. Tomēr neatkarīgi no patēriņa pieauguma nākamajā gadā, pārdošana turpina samazināties starp 2000./2001. un 2001./2002. gadu (par 20 %), sasniedzot 36 156 tonnas, jo imports ir vairāk nekā divkāršojies - līdz 44 804 tonnām. Tas atspoguļo pieaugošo importa dominanci tirgū. Visnesenākajā periodā pārdošana turpina samazināties. 9.2.9. Tirgus daļa 1998./1999. 1999./2000. 2000./2001. 2001./2002. Ekstrapolēts 2002./2003. Tirgus daļa 79 % 76 % 69 % 44 % 47 % (58) Kopienas ražotāju tirgus daļa ir samazinājusies no 79 % līdz 69 % starp 1998./1999. un 2000./2001. gadu, un tad līdz 44 % 2001./2002. gadam. Kritums 2001./2002. gadā demonstrēja importa pieaugošo iespiešanos tirgū minētajā periodā, kas notika neatkarīgi no fakta, ka Kopienas ražotāji laikā starp 2000./2001. un 2001./2002. gadu pazemināja savas cenas par 17 %. Kaut arī cenu kritums notika no relatīvi augsta līmeņa, tas notika laika, kad ar salīdzināmu likmi samazinājās Ķīnas cenas, un arī no augsta līmeņa. (59) Cenu kritums un tirgus daļas zaudēšana par labu importam notika tajā pašā laikā, kad ievērojami samazinājās Kopienas ražotāju rentabilitāte (izskatītā tālāk tekstā). Kopienas ražotāju tirgus daļa attiecīgi nedaudz palielinājās līdz 47 % kārtējā sezonā (2002./2003.), bet tas notika pateicoties uzsāktajai izmeklēšanai, kas nedaudz samazināja importa apjomus. 9.2.10. Līdzīgā izstrādājuma cena un cenu samazinājums 1998./1999. 1999./2000. 2000./2001. 2001./2002. 2002./2003. Kopienas pārdošanas vienības cenas (EUR/tonna) 826 790 925 827 790 Ķīnas eksporta vienības cena, piekaitot muitas nodokli (EUR/tonna) 732 773 910 790 703 Cenu samazinājums (EUR/tonna) 94 17 15 37 87 Cenu samazinājums 11 % 2 % 2 % 4 % 11 % (60) Līdzīgā produkta vidējā cena samazinājās starp 1998./1999. un 1999./2000. gadu, bet palielinājās 2000./2001. gadā, sasniedzot 17 % pieaugumu pirms krišanās līdz EUR 827 par tonnu 2001./2002. gadā un turpmāk samazinoties līdz EUR 790 par tonnu 2002./2003. gadā. (61) Cenu atšķirību var izskaidrot saistībā ar vairākiem faktoriem. No vienas puses, izmaksas, t.i., izejvielas, darbs, spēja paplašināt fiksētās izmaksas samazinātas produkcijas apstākļos un, no otras puses, cenu konkurence, ko rada eksportētāju piedāvātās cenas. Svarīgi ir tas, ka 2000./2001. gada sezonā, kad klīda runas par kopējo zemo ražu ĶTR un stabilo eksporta cenas palielinājumu, Kopienas ražotāji spēja pielāgot savas cenas tādā pašā līmenī. Turpmāk sniegtajā tabulā parādītas galveno izmaksu elementu tendences: Konservētu mandarīnu izmaksu indekss 1998./1999. 1999./2000. 2000./2001. 2001./2002. 2002./2003. Izejvielas (svaigs produkts) 100 100 122 96 67 Darbaspēka izmaksas 100 106 99 106 112 Fiksētās izmaksas 100 96 112 122 142 Kopējās izmaksas 100 99 109 106 104 (62) Turklāt attiecībā uz pārstrādei paredzēta svaiga produkta cenu - tā ir rezultāts gada līgumiem starp konservu ražotājiem un audzētājiem, ko nosaka sezonas sākumā. Salīdzinājumam esam devuši cenu, par kādu mandarīnu audzētāji pārdeva svaigus produktus un produktus konservēšanai (pēdējā nav iekļauta 9. apsvērumā minētās CAP shēmas ietekme): Svaigu augļu tirgus (EUR/tonna) 547 498 571 557 527 Konservēšana 256 255 313 245 172 (63) Lai iepriekš noteiktu cenu samazinājuma līmeni, informācija par cenām bija jāizskata salīdzināmos laikposmos tādā pašā tirdzniecības līmenī un pārdošanā līdzīgiem patērētājiem. Pamatojoties uz vidējo ražotāja cenu, ko iekasēja Kopienas ražotāji un eksportējošie ražotāji no Kopienas importētājiem (CIF cena līdz ES robežai, ietverot muitas nodokli), vietējās cenas tika samazinātas visos piecos izpētes periodos par 2-11 %. (64) Komisija atzīmē, ka visā izmeklēšanas periodā importa cena bija izteikti zemāka par Kopienas produkta cenu. Tabula parāda, ka krass importa par zemām cenām pieaugums 2001./2002. gadā piespieda Kopienas ražotājus samazināt savas cenas, kas kopā ar pārdošanas apjomā samazinājumu Kopienā (neatkarīgi no patēriņa pieauguma) noveda pie krasa pārdošanas ieņēmumu un rentabilitātes samazinājuma un zaudējumiem, ko minētajā gadā cieta Kopienas ražotāji. 9.2.11. Rentabilitāte 1998./1999. 1999./2000. 2000./2001. 2001./2002. 1.10.2002./31.3.2003. Tīrā peļņa/zaudējumi par Kopienas pārdošanas apjomiem 4,0 % 0,5 % 6,8 % -1,7 % - 4,0 % (65) Izskatāmajā piecu gadu laika posmā Kopienas ražotāju Kopienā pārdoto apjomu rentabilitāte ievērojami mainījās. Zemākā rentabilitāte tika reģistrēta 2001./2002. gadā un laikā līdz 2003. gada 31. martam, bet augstākā - 2000./2001. gadā. Tā kā 2001./2002. gadā imports sasniedza augstāko līmeni četrarpus gadu periodā, importa vidējā cena nokritās līdz EUR 691 par tonnu, bet Kopienas produkta vidējā cena nokritās līdz EUR 827 par tonnu. Tas atspoguļoja cenu samazinājumu par 15,9 %, kāds konstatēts periodam no 2001. gada 1. oktobra līdz 2003. gada 31. martam. Šis cenu samazinājums kopā ar pārdošanas apjoma samazinājumu bija cēlonis Kopienas ražotāju rentabilitātes kritumam no 6,8 % līdz (-1,7 %), un šī tendence turpināja pasliktināties līdz situācijai (-4 %) kārtējā sezonā. (66) Mērķa cenas samazinājums atspoguļoja apjomu, par kādu importētā produkta cena ir zemāka nekā cenu līmenis, kādu Kopienas ražotāji varēja cerēt sasniegt tad, ja nebūtu kaitējuma. Mērķa cenas samazinājuma līmenis tika provizoriski aprēķināts, pamatojoties uz Kopienas produkta vidēji svērto tonnas cenu, kas nerada zaudējumus. Šīs cena tika provizoriski aprēķināta, ņemot attiecīgās Kopienas produkta ražošanas izmaksas, kam pieskaitīta 6,83 % peļņas norma. Šo peļņas normu uzskatīja par saprātīgu, jo tā attiecas uz Kopienas ražotāju peļņu normālā tirdzniecības situācijā, ko nav ietekmējis pēkšņs, straujš importa pieaugums. Šī cena, kas nerada zaudējumus tika salīdzināta ar vidējo svērto cenu par tonnu konkrētā importētā produkta laikposmā no 2001. gada oktobra līdz 2003. gada martam. Atšķirība starp šīm divām cenām tika izteikta procentos no importētā produkta CIF/Kopienas robežas cenas, un rezultāts bija mērķa cenas samazinājums par apmēram 22 %. 9.2.12. Krājumi 1998./1999. 1999./2000. 2000./2001. 2001./2002. Ekstrapolēts 2002./2003. Noslēguma krājumi (t) 13 016 9 120 6 751 16 387 16 467 (67) Klājumu apmērs samazinājās starp 1998./1999. un 2000./2001. gadu, bet ievērojami palielinājās 2001./2002. gadā un saglabājās augsts 2002./2003. gadā. Krājumu palielinājums 2000./2001. un 2001./2002. gadā sakrita ar Kopienas ražotāju pārdošanas apjoma samazinājumu Kopienā par 20 %, un, šķiet, to nav grūti saistīt ar minēto pārdošanas apjoma samazinājumu. Konsekvences labad skaitlis par periodu, kas beidzās 2003. gada 30. septembrī, ir aprēķināts, pamatojoties uz sagaidāmo pārdošanu minētās sezonas otrajā pusē. Ticams, ka perioda beigās (2003. gada 30. septembrī) būs lieli krājumi, pārstāvot 38 % no produkcijas (27 % iepriekšējā sezonā). 9.2.13. Secinājums (68) Dati rāda to, kamēr ražošanas jauda nedaudz palielinājās, pastāv negatīvas tendences attiecībā uz jaudas izlietojumu, produkciju, nodarbinātību, rentabilitāti, naudas plūsmu un peļņu no ieguldītā kapitāla. Kopumā jau pirms patēriņa fona, kas samazinājās divus gadus un tad palielinājās gandrīz līdz iepriekšējam līmenim, lai samazinātos atkal, dati rāda negatīvu attīstību attiecībā uz pārdošanu, tirgus daļu, cenām un rentabilitāti un krājumu palielināšanos nesenākajos periodos. (69) Jo īpaši Komisija atzīmē, ka, kamēr 2001./2002. gadā imports sasniedza augstāko līmeni piecu gadu laikā (44 804 tonnas), Kopienas ražotāju pārdošanas apjoms Kopienā sasniedza zemāko līmeni (36 156 tonnas), bet rentabilitātes līmenis samazinājās līdz (-1,7 %). Tas notika uz vienlaicīga patēriņa palielināju fona minētajā gadā. Uz šāda fona, kamēr varētu gaidīt importa palielinājumu atbilstoši patēriņam un cenu stabilizēšanos, imports palielinājās vairāk nekā divkārt, bet cena - gan importētajam produktam, gan Kopienas ražotāju produktam - samazinājās. (7) Šādam faktoru kopumam bija jāatspoguļojas ekonomiskajos rādītājos, kas saistīti ar Kopienas ražotājiem. Kopienas ražotāji ir zaudējuši savu tirgus daļu, kas savu piecu gadu zemāko līmeni sasniedza 2001./2002. gadā. To jaudas izlietojums strauji kritās periodā līdz 2003. gada 31. martam, jo Kopienas ražotāji bija acīmredzami samazinājuši ražošanu, lai samazinātu lielos krājumu apjomus, kas reģistrēti gan 2001./2002. gada beigās, gan 2002./2003. gadā. Kopienas ražošanas apjoma un cenu samazinājuma kopējais efekts izpaudās Kopienas ražotāju pārdošanas ieņēmumu samazinājumā par 29 % no 41,9 miljoniem EUR 2000./2001. gadā līdz 29,9 miljoniem EUR 2001./2002. gadā. tajā pašā laikā Kopienas ražotāju rentabilitāte samazinājās no 6,8 % līdz (-1,7 %). Pēc tam Kopienas ražotāji cieta zaudējumus (-4,0 %) laikā līdz 2003. gada 31. martam. (71) Ņemot vērā visus šos faktorus, Komisija ir nonākusi pie iepriekšēja secinājuma par to, ka Kopienas ražotājiem ir radīts nopietns kaitējums. 10. CĒLOŅSAKARĪBA (72) Lai izpētītu cēloņsakarību starp pieaugošo importu un nopietno kaitējumu un lai nodrošinātu to, ka citu faktoru radītais kaitējums netiek saistīts ar pieaugošo importu, Komisija darījusi sekojošo: - to faktoru kaitējumu radošās sekas, kurus uzskata par kaitējuma radītājiem, nodalīja citu no citas, - minētā kaitējuma sekas attiecināja uz faktoriem, kuri tās rada, - pēc tam, kad kaitējums tika saistīts ar visiem cēloņu faktoriem, kādi bija, Komisija noteica, vai importa palielinājums ir "patiess un nozīmīgs" nopietna kaitējuma cēlonis. 10.1. Cēloņsakarību analīze 10.1.1. Pieaugušā importa sekas (73) Mandarīnu konservu tirgus ir caurskatāms attiecībā uz piegāžu un patērētāju avotiem. Tā kā mandarīnu konservi būtībā ir plaša patēriņa prece, konkrētais produkts un līdzīgais produkts konkurē galvenokārt cenas ziņā. (74) No 2000./2001. līdz 2001./2002. gadam importa tirgus daļa pieauga no 31 % līdz 56 %, kamēr Kopienas ražotāju tirgus daļa samazinājās no 69 % līdz 44 %. Tajā pašā laika posmā imports pieauga no 34 % līdz 74 % no Kopienas produkcijas. Tādējādi imports ir palielinājies attiecībā pret produkciju uz Kopienas ražotāju rēķina. Tirgus daļa 1998./1999. 1999./2000. 2000./2001. 2001./2002. 2002./2003. Imports 20 % 24 % 31 % 56 % 53 % Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms 79 % 76 % 69 % 44 % 47 % (75) Kas attiecas uz cenām, no 2000./2001. līdz 2001./2002. gadam importētā produkta vidējā vienības cena Kopienas tirgū samazinājās no EUR 792 līdz EUR 691 par tonnu. Kopienas produkta vidējā vienības cena samazinājās no EUR 925 līdz EUR 827 par tonnu. Tikai līdzīgā produkta vidējās cenas par vienību samazināšanās ietekme uz Kopienas ražotāju ieņēmumiem no pārdošanas Kopienā būtu samazinājums par 11 % (4,4 miljoni EUR) 2001./2002. gadā. Ņemot vērā vienlaicīgo pārdošanas apjomu samazināšanos faktiskais pārdošanas ieņēmumu samazinājums Kopienā bija 12 miljoni EUR. Šis pārdošanas ieņēmumu samazinājums (kopā ar pieaugošajām cenām) radīja nozīmīgu rentabilitātes kritumu un 1,7 % zaudējumus Kopienas ražotājiem 2001./2002. gadā. (76) Iepriekšminēto iemeslu dēļ Kopienas iepriekšējs secinājums ir tāds, ka pastāv korelācija starp importa pieaugumu par zemām cenām un nopietno kaitējumu, kas radīts Kopienas ražotājiem, un ka importa pieaugumam ir kaitējumu radošas sekas, kas konkrēti izpaužas kā cenu nospiešana uz leju un Kopienas ražotāju pārdotā apjoma samazinājums Kopienas tirgū. 10.1.2. Patēriņa izmaiņu ietekme (77) Komisija ir veikusi iepriekšēju izmeklēšanu attiecībā uz patēriņa samazināšanās kaitējumu radošajām sekām starp 1998./1999. un 2000./2001. gadu. Minētais kritums ir jāskata saistībā ar kopējo tendenci piecu gadu periodā, par kuru notiek izmeklēšana. Patēriņa samazinājums no 80 065 tonnām 1998./1999. gadā līdz 74 056 tonnām 1999./2000. gadā un 65 676 tonnām 2000./2001. gadā, bet pēc tam pieaugums par 15 284 tonnām līdz 80 960 tonnām 2001./2002. gadā, pirms nokristies līdz 71 564 tonnām kārtējā sezonā (2002./2003.). Patēriņa samazināšanās 1998./1999. līdz 2000./2001. gadā notika tādēļ, ka samazinājās Kopienas ražotāju pārdošanas apjomi ES, jo daži ražotāji samazināja vai pārtrauca ražošanu. Tam bija tūlītēja ietekme uz patēriņa līmeni, jo tirgū piegādes notika tikai no diviem galvenajiem avotiem (t.i., no Spānijas un ĶTR). (78) Komisija atzīmēja, ka laikā, kamēr patēriņš nokritās līdz iespējami zemākajam līmenim četrarpus gadu periodā 2000./2001. gadā, tas bija arī gadā, kurā Kopienas ražotāji sasniedza augstāko rentabilitātes līmeni (6,8 %). No otras puses, patēriņš palielinājās 2001./2002. gadā līdz 80 960 tonnām (tā augstākais līmenis šajā periodā), bet tajā pašā laikā Kopienas ražotāju rentabilitāte nokritās līdz (-1,7 %). Tādējādi nav izteiktas korelācijas starp pašu patēriņu un rentabilitāti un Kopienas ražotāju kopējo ekonomisko stāvokli. (79) Izskatot patēriņa ietekmi uz Kopienas ražotāju rentabilitāti, jāņem vērā visu tirgus dalībnieku reakcija uz patēriņa izmaiņām. Šajā sakarā konstatēja, ka, kamēr Kopienas ražotāji bija spiesti samazināt pārdošanas apjomus Kopienā par aptuveni 9 185 tonnām 2001./2002. gadā, salīdzinot ar 2000./2001. gadu, importa tendence bija gluži pretēja - tas strauji palielinājās (+ 24 469 tonnas). (80) Attiecībā uz ietekmi uz cenu - patēriņa svārstības konserviem ar ievērojamu glabāšanas laiku normāli nevarētu radīt būtisku ietekmi uz cenu, ja produkcija ir pielāgota tirgus vajadzībām. Šajā aspektā Kopienas ražotāji ir reaģējuši gan samazinot produkciju, gan pārdošanu atbilstoši patēriņa samazinājumam. (81) Paturot prātā, ka peļņu var gūt arī samazinošies patēriņa apstākļos, kā tas izskaidrots 78. apsvērumā, ir pamatoti secināt, ka tad, ja strauji nebūtu pieaudzis imports par zemām cenām, patēriņa samazinājums nevarēt novest pie būtiska peļņas krituma. (82) Patēriņš 2001./2002. gadā bija augstākajā līmenī kopš 1998./1999. gada, un aptuveni tajā pašā līmenī kā minētajā gadā. Tomēr Kopienas ražotāju pārdošanas apjoms 2001./2002. gadā samazinājās, salīdzinot ar 1998./1999. gadu par 29 438 tonnām, kas veido 43 % samazinājumu. Tajā pašā laikā imports 2001./2002. gadā pieauga par 28 457 tonnām, salīdzinot ar 1998./1999. gadu. Tādējādi imports ievērojami pieauga neatkarīgi no patēriņa, kas bija tikai nedaudz lielāks. 1998./1999. 1999./2000. 2000./2001. 2001./2002. 2002./2003. Patēriņa (t) faktiskā attīstība 80 065 74 056 65 676 80 960 71 564 Tirgus daļa (modelēšana -- paturēta 1998./1999. gada līmenī) 80 % 80 % 80 % 80 % 80 % ES pārdošanas apjoma modelēšana * 63 718 58 936 52 267 64 430 56 953 Faktiskais ES pārdošanas apjoms 63 718 56 483 45 341 36 156 33 498 * Modelēts, Kopienas nozares tirgus daļu saglabājot 1998./1999. gada līmenī. (83) Iepriekš sniegtā tabula parāda, ka tad, ja Kopienas ražotāju tirgus daļu saglabātu 1998./1999. gada līmenī, Kopienas ražotāji varētu būt daudz veiksmīgāki pārdošanas apjoma ziņā. Tas rāda, ka tā nebija patēriņa attīstība, Kas ietekmēja Kopienas ražotājus, bet tirgus daļas zaudēšana par labu importam. (84) Iepriekš minēto iemeslu dēļ ir jāsecina, ka novērotais kaitējums nav saistīts ar patēriņa attīstību. 10.1.3. Eksporta izmaiņu ietekme (85) Komisija izskatīja arī eksporta samazinājuma ietekmi. 1998./1999. 1999./2000. 2000./2001. 2001./2002. Ekstrapolēts 2002./2003. Eksports (tonnās) 21 316 21 672 14 544 18 099 19 078 (86) Starp 1998./1999. un 2000./2001. gadu Kopienas ražotāju konservēto mandarīnu eksporta apjoms samazinājās no 21 316 tonnām līdz 14 544 tonnām, jo Kopienas ražotāji zaudēja tirgus daļu konkurencē ar ĶTR zemajām cenām (konkrēti tādēļ, ka ASV importētāji cerēja uz ASV pretpasākumu piemērošanu hormonu strīdā, kas izskatīts 33. apsvērumā).Starp 2000./2001. un 2001./2002. gadu eksports palielinājās līdz 18 099 tonnām un līdz 19 078 tonnām 2002./2003. gada sezonā. Piecu gadu perioda laikā eksports samazinājās apmēram par 2 300 tonnām, kaut arī lielākais samazinājums notika starp 1999./2000. un 2000./2001. gadu. Kopš 2000./2001. gada eksports faktiski ir palielinājies. Jo īpaši visnesenākajā periodā starp 2000./2001. un 2002./2003. gadu eksports ir ievērojami palielinājies, jo hormonu strīds atrisinājās bez ASV pretpasākumu ieviešanas attiecībā uz konkrēto produktu no Kopienas. Šis eksporta pieaugums nav saistīts ar kaitējumu, kas radīts Kopienas ražotājiem. Jāatzīmē arī, ka šajā iedaļā rentabilitātes aprēķinā ņemti vērā tikai pārdošanas apjomi Kopienā. (87) Iepriekš minēto iemeslu dēļ secina, ka, kamēr varētu pastāvēt kāda saikne starp eksporta samazināšanos un novēroto kaitējumu četrarpus gadu perioda sākumposmā, šā perioda vēlākā posmā šādas saiknes nav. 10.1.4. Pārāk lielas jaudas ietekme (88) Komisija turpmāk izskatīja, vai kaitīgā ietekme ir varējusi rasties no Kopienas ražotāju jaudas pārpalikuma. Aprēķinātajā teorētiskajā ražošanas jaudā izmeklēšanas perioda laikā notika tikai nelielas izmaiņas, kad 1999./2000. gadā ražošanas jauda palielinājās par 2 % - līdz 129 260 tonnām. 1998./1999. 1999./2000. 2000./2001. 2001./2002. 2002./2003. Jauda tonnās 126 760 129 260 129 260 129 260 129 260 Produkcija tonnās (faktiski) 81 869 75 767 60 462 60 329 43 331 Produkcija tonnās (modelēšana *) 81 869 81 869 81 869 81 869 81 869 Jaudas izlietojums (faktiski) 65 % 59 % 47 % 47 % 34 % Jaudas izlietojums (modelēšana *) 65 % 63 % 63 % 63 % 63 % * Modelēts, Kopienas nozares produkciju saglabājot 1998./1999. gada līmenī. (89) Iepriekš sniegtā tabula rāda, ka tad, ja Kopienas nozares produkcijas apjoms saglabātos 1998./1999. gada līmenī, Kopienas nozare varētu saglabāt arī augstu izlietojuma līmeni. Tomēr, tā kā faktiskā produkcija un izlietojuma līmenis bija daudz zemāki nekā simulētie skaitļi, ir skaidrs, ka drīzāk tas ir produkcijas samazinājums nekā nelielais jaudas pieaugums, kas radīja nopietno kaitējumu. (90) Šis jaudas pieaugums veicināja jaudas izlietojuma samazināšanos 1999./2000. gadā un turpmākajos gados, jo gaidītā papildu jaudas vajadzība neīstenojās. Ņemot vērā ļoti nelielo jaudas pieaugumu un to, ka bez tā jaudas izlietojums nevarētu būtiski mainīties, Komisija secina, ka ļoti nelielais jaudas pieaugums neradīja nozarei kaitīgās sekas. 10.1.5. Piegāžu trūkuma ietekme (91) Daži eksportētāji iebilda, ka iemesls, kura dēļ samazinājās Kopienas ražotāju produkcija, bija izejvielu piegāžu trūkums (proti, svaigi mazie citrusaugļi) ES tirgū. Tomēr, pamatojoties uz ES svaigu citrusaugļu tirgus iepriekšēju izpēti, Komisijas provizorisks secinājums ir tāds, ka piegādes bija pietiekamas, lai apmierinātu pārstrādes nozares pieprasījumu. (92) A tabulā attēlota faktiskā svaigu mazo citrusaugļu produkcija (klementīni, mandarīni un sacumas) 1998. līdz 2002. gadā, bet B tabulā attēlota prognozētā produkcija kopā ar izņemšanu no tirgus katrā sezonā 1998./1999. līdz 2002./2003. gadā. A tabula Gads 1998. 1999. 2000. 2001. 2002. Produkcija 2 329 341 2 823 106 2 511 550 2 379 634 2 650 000 B tabula Sezona 1998./1999. 1999./2000. 2000./2001. 2001./2002. 2002./2003. Prognozētā produkcija * 2 299 500 2 804 900 2 520 000 2 481 000 2 626 700 Izņemšana no tirgus 43 313 99 958 74 195 43 341 14 329 Izņemšana % no produkcijas 1,9 % 3,5 % 3,0 % 1,8 % nepiemēro * Avots: CLAM. 10.1.6. Pārstrādes nozares pieprasījums pēc svaigiem mazajiem citrusaugļiem (93) Pārstrādes nozarē mandarīnu konserviem izmantoto klementīnu un sacumu daudzums no 1998./1999. gada līdz 2002./2003. gadam ir parādīts C tabulā. C tabula Sezona 1998./1999. 1999./2000. 2000./2001. 2001./2002. 2002./2003. Sacumas 110 000 105 000 95 000 95 000 65 000 Klementīni 10 000 5 000 0 0 0 (94) Kā attēlots A un C tabulās, mazo citrusaugļu piegādei ES tirgū būtu jābūt lielākai nekā pārstrādes nozares pieprasījumam. Tiešām, katrā izpētes gadā, par kuru pašlaik ir pieejama statistika, piegādes pārsniedz gan svaigā produkta pieprasījumu, gan konservēšanas izejvielu pieprasījumu un vismaz 1,8 % jeb mazo svaigo citrusaugļu produkcija tika izņemta no tirgus. (95) Tomēr pārstrādes nozare konkurē ar citiem svaigu augļu un sacumu pircējiem, bet tās konkurētspēju kavē cenu kritums, kas radies līdzīgajam produktam tādēļ, ka pēdējos gados palielinājās konkrētā produkta imports par zemām cenām. Tam bija divas tiešas sekas. Pirmkārt, Kopienas ražotāji nevarēja piedāvāt pirkšanai izejvielas (svaigas sacumas un klementīnus) par cenām, kas tiem ļauj sasniegt saprātīgu rentabilitātes līmeni. Otrkārt, tā kā Kopienas ražotāji piedāvāja zemas cenas to sacumu audzētājiem, kuras galvenokārt izmantoja kā izejvielas konservēšanai, audzētāji pārorientēja savu produkciju no sacumām uz klementīniem, cenšoties palielināt savas produkcijas rentabilitāti. Tomēr minētais process izrādījās nepietiekami izdevīgs, lai tam būtu manāma ietekme uz piegāžu pieejamību Kopienas ražotājiem. (96) Jāatzīmē, ka līdz 2001./2002. gada beigām, gadā, kurā imports palielinājās līdz 44 804 tonnām, bet Kopienas ražotāju pārdošanas apjoms ES nokritās līdz 36 156 tonnām, Kopienas ražotāju krājumi palielinājās par 9 636 tonnām - līdz 16 387 tonnām. Tas rāda, ka pārdošanas kritumu, ko pārdzīvoja Kopienas ražotāji, neizraisīja viņu nespēja nodrošināt piegādi. (97) Tādējādi Komisija ir nonākusi pie provizoriska secinājuma, ka piegāžu trūkums neradīja kaitējumu, kas tika nodarīts Kopienas ražotājiem. 10.1.7. Citi faktori (98) Pagaidu izmeklēšanas laikā Komisijas dienesti neidentificēja un ieinteresētās personas neizvirzīja citus cēloņus. 10.2. Saistība ar kaitējumu radošo ietekmi (99) Nopietnais kaitējums, kas nodarīts Kopienas ražotājiem, izpaudās galvenokārt kā samazināts pārdošanas apjoms, samazinātas cenas par vienību, aizvien sliktāka rentabilitāte un finanšu zaudējumi. Komisija neidentificēja nevienu citu faktoru, kas varētu radīt kaitējumu saistībā ar importa pieaugumu. (100) Pārliecinājusies par to, ka citu faktoru ietekme nav saistīta ar importa pieaugumu, Komisija atzīmēja, ka ir patiesa un būtiska cēloņsakarība starp Kopienas ražotāju pārdošanas apjomu, cenu un rentabilitātes samazināšanos un importa pieaugumu, kas ne tikai palielinājās daudz ātrāk nekā patēriņš starp 2000./2001. un 2001./2002. gadu, bet pieauga arī tad, kad patēriņš samazinājās - no 1998./1999. līdz 2000./2001. gadam. 10.3. Secinājums (101) Pēc tam, kad tika izdarīts secinājums par to, ka pārējiem zināmajiem faktoriem nebija kaitējumu radošas ietekmes, Komisija nonāca pie provizoriska secinājuma par to, ka ir patiesa un būtiska saikne starp pieaugušo importu un Kopienas ražotājiem nodarīto kaitējumu. 11. KRITISKA SITUĀCIJA (102) Komisija provizoriski noteica, ka pastāv kritiski apstākļi, kādos vilcināšanās var kaitēt Kopienas ražotājiem, ko būtu grūti vērst par labu. Kā norādīts iepriekš, Komisija nonāca pie provizoriska secinājuma par to, ka Kopienas ražotājiem ir radīts nopietns kaitējums. Konkrēti - viņi jau bija cietuši no samazinājuma, kas skāra produkciju, pārdošanas apjomu, vienības cenas un rentabilitāti tādēļ, ka pieauga konkrētā produkta imports. (103) Attiecībā uz līdzīgu vai tieši konkurējošu produktu, starp 2000./2001. un 2002./2003. gadu produkcija samazinājās par 28 %. Tajā pašā laikā pārdošana Kopienā samazinājās par 26 %[5], un samazinājās arī Kopienas ražotāju tirgus daļa. Šajā periodā strauji kritās rentabilitāte, un daudzos gadījumos pārdošana radīja zaudējumus. (104) Pieejamā informācija attiecībā uz Kopienas ražotāju izpildi 2002./2003. gada trešajā ceturksnī rāda, ka produkcija, pārdošana un rentabilitāte turpināja samazināties. Kopienas ražotāji jau nepārprotami ir vājā stāvoklī. Importa pieaugums ir novedis pie pārmērīgām piegādēm Kopienas tirgū; pārdošanas apjomu un cenu krituma, zaudējumiem un nopietna kaitējuma. Šī situācija pasliktinās ar acīmredzamo patēriņa samazināšanos visnesenākajā periodā, salīdzinot ar 2001./2002. gadu. (105) Tādējādi var secināt, ka bez importa ierobežojumu piemērošanas ES tirgum konkrēto produktu imports Kopienā turpināsies augstā līmenī un Kopienas ražotāji turpinās ciest zaudējumus un būs spiesti bankrotēt. Šis process jau ir sācies. Divi spāņu uzņēmumi, kas agrāk nodarbojās ar konservētu mandarīnu ražošanu, bankrotēja 2002. gada aprīlī, un ir ļoti iespējams, ka pārējie tiem drīz sekos. (106) Attiecīgi no pagaidu vai pastāvīgas ražošanas iekārtu slēgšanas būs grūti izvairīties. Šīs slēgšanas var ietekmēt ne tikai līdzīgā produkta ražošanu, bet arī pārējo produktu, kurus ražo šajās iekārtās, ražošanu. Attiecīgajos reģionos (galvenokārt Valensijā un Mursijā) tam varētu būt ievērojama sociālā ietekme. Negatīvā ietekme var attiekties arī uz tām darbībām, kas atkarīgas no Kopienas ražotājiem, kurus skar šis pasākums. (107) Ļoti augsta līmeņa imports ES tirgū kopā ar ārkārtīgi negatīvajām sekām, ko rada šāda līmeņa importa turpināšanās, prasa, lai Kopienas ražotāji nekavējoties veiktu pasākumus pārdošanas ieņēmumu palielināšanai un apturētu gaidāmos zaudējumus, ietverot ražošanas iekārtu slēgšanu un darbinieku atlaišanu. Kaitējumu, kas ar šo pasākumu nodarīts Kopienas ražotājiem, varētu būt grūti labot. Ja no tā ir jāizvairās, ir jāpieņem aizsardzības pasākumi. (108) Visbeidzot, no Ķīnas Zemkopības ministrijas ziņojumiem ir skaidrs, ka pašlaik tiek īstenota plaša mēroga programma, lai uzlabotu tās zemes ražību, kurā audzē svaigus citrusaugļus. Sagaidāms, ka to sasniegs, izmantojot uzlabotas tehnoloģijas un aizstājot mazražīgos un zemas kvalitātes kokus ar uzlabotām šķirnēm. Turklāt ir sagaidāms, ka turpmāki ražīguma uzlabojumi tiks panākti vienkārši, pateicoties to koku stādīšanas programmām, kuri vēl nav sasnieguši pilnu briedumu. 11.1. Secinājums (109) Tādējādi, paturot prātā Kopienas ražotāju trūcīgo ekonomisko situāciju un turpinošos un pieaugošos draudus, ko rada Ķīnas eksportējošie ražotāji, Komisija uzskata, ka pastāv kritiska situācija, kurā jebkāda vilcināšanās pieņemt pagaidu aizsardzības pasākumus varētu radīt kaitējumu, ko būtu grūti vērst par labu. Divu ražotāju bankrots jau apstiprina kritiskas situācijas esamību. Tādējādi Komisija secina, ka pagaidu aizsardzības pasākumi ir jāpieņem nekavējoties. 12. KOPIENAS INTERESES 12.1. Iepriekšējas piezīmes (110) Aizsardzības pasākumu mērķis ir izlīdzināt nopietno kaitējumu, kas radies neparedzētas notikumu attīstības rezultātā, un novērt konkrēto produktu ražojošo Kopienas ražotāju turpmāku situācijas pasliktināšanos. Papildus neparedzētajai situācijas attīstībai, pieaugušajam importam, nopietnajam kaitējumam, cēlonībai un kritiskiem apstākļiem Komisija ir izpētījusi arī, vai pastāv kādi nepārvarami ekonomiski iemesli, kas varētu likt secināt, ka Kopienas interesēs nav ieviest pagaidu pasākumus. Šim nolūkam uz pieejamo pierādījumu pamata tika izpētīta iespējamo pagaidu pasākumu ietekme uz visām izmeklēšanas procedūrā iesaistītajām personām un šādu pasākumu pieņemšanas vai nepieņemšanas iespējamās sekas. 12.2. Kopienas ražotāju intereses (111) Kopienas ražotāji ir veikuši lielus ieguldījumus, un tiem ir visvairāk mehanizētās un automatizētās ražošanas sistēmas pasaulē. Tie ir dzīvotspējīgi un konkurētspējīgi normālos tirgus apstākļos. Izpētes periodā tie ir pārcietuši ievērojamu kritumu ražošana un pārdošanā tādēļ, ka pašlaik nespēj darboties ar peļņu. Kopienas ražotāju stāvoklis nepārprotami būtu apdraudēts, ja pašreizējo augsta līmeņa importu par zemām cenām nepārtrauktu, uzliekot pagaidu drošības pasākumus. Importa turpināšanās pašreizējā līmenī var novest pie tā, ka virkne ražotāju pārtrauc darboties konservētu mandarīnu nozarē vai arī pavisam pārtrauc savu darbību. 12.3. Svaigu mazo citrusaugļu audzētāju intereses Kopienā (112) To svaigu augļu audzētāju, kas piegādā izejvielas Kopienas ražotājiem, interesēs ir tas, lai būtu stabils un prognozējams pieprasījums pēc viņu produkta par cenu, kas viņiem ļautu gūt saprātīgu peļņu. Ja nav šādu nosacījumu, daudz no svaigu augļu audzētājiem nespēs nodarboties ar uzņēmējdarbību vidējā līdz ilgā termiņā. Izrādās, ka konkrētā produkta augsta līmeņa importam par zemām cenām vienas no sekām bija izejvielu (mazo citrusaugļu, konkrēti - sacumu) cenu nospiešana ES tirgū. Tādējādi svaigu augļu audzētāju interesēs ir pasākumi, kas jāpieņem, lai samazinātu konkrētā produkta importa par zemām cenām apjomu ES. 12.4. Lietotāju intereses un importētāju Kopienā intereses (113) Lai novērtētu ietekmi, kādu uz importētājiem un lietotājiem atstās pasākumu pieņemšana vai nepieņemšana, Kopiena izsūtīja anketas konkrētā produkta zināmajiem importētājiem un lietotājiem Kopienas tirgū. Tika saņemtas deviņas atbildes no importētājiem, bet neviena no lietotājiem, kas nav saistīti ar importētājiem. Četru konkrētā produkta importētāju telpās notika izpēte uz vietas. (114) Importētāji iebilda, ka ir labāk saglabāt dažādus piegādes avotus un ka tad, ja pieņems pasākumus, šiem pasākumiem nevajadzētu būt minimālo cenu sistēmas veidā vai kvotas piešķiršanai rindas kārtībā, jo tas varētu radīt turpmākus traucējumus tirgū. Jo īpaši rindas kārtības princips varētu veicināt importu gada sākumā, kamēr kvota tiek izlietota, kad pieprasījums pievērstos vietējām piegādēm. Turklāt viņi pasvītroja vajadzību, lai tirgotājiem galvenajos Eiropas tirgos un patērētājiem joprojām būtu pieejams labas kvalitātes produkts par zemām cenām. (115) Saistībā ar to ir jāatzīmē, ka ierosinātos pagaidu pasākumus veido tarifu kvota, kas atspoguļo augstāku līmeni nekā tradicionālais importa līmenis. Tādējādi neērtības, kas varētu rasties lietotājiem un importētājiem, ja tādas būtu, nav uzskatāmas par tādām, kas būtu pārsvarā pār ieguvumiem, uz kuriem var cerēt Kopienas ražotāji ierosināto pagaidu pasākumu rezultātā, kurus uzskata par minimālo, kas vajadzīgs, lai novērstu turpmāku Kopienas ražotāju situācijas pasliktināšanos. 12.5. Patērētāju intereses Kopienā (116) Tā kā konkrētais produkts ir patēriņa prece, Komisija informēja dažādās patērētāju organizācijas par izmeklēšanas uzsākšanu. No patērētāju organizācijām netika saņemta neviena atbilde, un tādējādi tiek uzskatīts, ka ietekme uz patērētājiem ir minimāla. 13. VISPĀRĪGI APSVĒRUMI (117) Turklāt tādēļ, ka palielinājās konkrētā produkta imports (kā aprakstīts 38. līdz 110. apsvērumā) Kopienas konkrētā produkta tirgū, kas ir viens no produktiem, kuri uzskaitīti 1. panta 2. punktā Padomes 1996. gada 28. oktobra Regulā (EK) Nr. 2201/96 par augļu un dārzeņu pārstrādes produktu tirgu kopīgo organizāciju[6], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2699/2000[7], ir radušies nopietni traucējumi, kas var apdraudēt Līguma 33. pantā noteikto mērķu sasniegšanu (kā aprakstīts 45. un sekojošos apsvērumos). Tādējādi ir izpildīti, ja vajadzīgs, nosacījumi, kas paredzēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2201/96 22. pantu. 14. NOBEIGUMA APSVĒRUMI (118) Izmeklēšanas konstatējumu iepriekšēja analīze apstiprina kritiskas situācijas pastāvēšanu un vajadzību pēc pagaidu aizsardzības pasākumiem, lai novērstu turpmāku kaitējumu Kopienas ražotājiem, ko varētu būt grūti vērst par labu. 14.1. Pagaidu aizsardzības pasākumu veids un līmenis (119) Lai saglabātu Kopienas tirgu atvērtu un nodrošinātu piegāžu pieejamību atbilstoši pieprasījumam, ir lietderīgi ieviest tarifu kvotu sistēmu, kuras pārsniedzot ir jāmaksā papildu nodoklis, lai imports, ja tas pārsniedz tarifu kvotas, joprojām varētu iekļūt Kopienā, bet tikai tad, ja samaksāts papildu nodoklis. Minētais papildu nodoklis jānosaka tādā līmenī, lai sniegtu atbilstošu atbalstu Kopienas ražotājiem, un tas jāaprēķina, pamatojoties uz mērķa cenu, ar kādu Kopienas ražotāji var gūt 6,8 % peļņu ar apgrozījumu, kas mazāks par vidējo importa cenu laikposmā no 2001./2002. līdz 2002./2003. gadam tajā pašā tirdzniecības līmenī, kas pielāgots CIF līdz Kopienas robežai, iekļaujot muitas nodokli. Šis peļņas līmenis balstās uz tās faktiskās peļņas novērtējumu, kas gūta laikposmā 1998./1999. līdz 2001./2002. gadam. Tiek rēķināts, ka mērķa cenas samazinājuma līmenis ir 22 %. Fiksētās likmes nodokļa aspektā, maksājamais nodoklis tādējādi ir EUR 155 par tonnu. (120) Lai saglabātu pieeju Kopienas tirgum, tarifu kvotai jābalstās uz importa apjomu nesenā periodā. Nesenākais trīs gadu periods, par kuru ir pieejama statistika, ir 1999./2000. līdz 2001./2002. gads. Tādējādi tarifu kvotas jābalsta uz vidējo apjomu, kas importēts šajos gados (27 570 tonnas). Uzskata, ka šis ir apjoms, kas atļauj Kopienas ražotājiem turpināt pielāgošanos, izvairoties no viņu situācijas turpmākas pasliktināšanās. Tomēr, paturot prātā pagaidu pasākumu ilgumu, kas paskaidrots turpmāk (154 dienas) un vajadzību izslēgt jaunattīstības valstis, kuru eksports uz Kopienas tirgu nepārsniedz 3 % no konkrētā produkta importa ES, tarifa kvotu kopējais apjoms jānosaka 11 632 tonnas. (121) Lai aizsargātu tradicionālās tirdzniecības plūsmas, vienlaikus nodrošinot, ka Kopienas tirgus paliek atvērts piegādēm no jaunām valstīm, tarifa kvotu apjoms jāsadala starp šīm valstīm, kurām ir būtiska interese piegādāt konkrēto produktu Kopienas tirgū, bet daļa rezervējama tām valstī, kurām pašlaik nav tādas būtiskas intereses. Pēc apspriešanās ar ĶTR, vienīgo valsti, kurai ir būtiska interese, Komisija uzskatīja par lietderīgu piešķirt ĶTR īpašu tarifa kvotu, pamatojoties uz minētās valsts piegādātā produkta kopējo daudzumu trīs gadu periodā - no 1999./2000. līdz 2001./2002. gadam. Lielais vairums importa šajā periodā bija ĶTR izcelsmes un tādējādi valsts īpaša tarifa kvota jāpiemēro ĶTR, bet cita - visām pārējām valstīm. (122) Uz minētā pamata ĶTR piešķirtās kvotas apjomam jābūt 11 389 tonnas uz 154 dienu laikposmu, kamēr visām pārējām valstīm piešķirtais apjoms minētajam periodam būtu 243 tonnas. Tiek uzskatīts, ka, tā izdarot, visām pārējām valstīm piešķirtā kvota būtu pārāk maza, lai pieļautu konkurenci vai jaunpienācēju ienākšanu tirgū. Ir vēlams, lai arī citām valstīm, izņemot ĶTR būtu iespēja eksportēt konkrēto produktu uz Kopienu. Tādējādi visām pārējām valstīm piešķirtā kvota jāpalielina par 3 % no Kopienas patēriņa (vai par 906 tonnām uz 154 dienām), piešķirot kopējo apjomu - 12 295 tonnās tarifa kvotu 154 dienu periodam. (123) Saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem un Kopienas starptautiskajām saistībām pagaidu aizsardzības pasākumi neattiecas uz produktiem, kuru izcelsme ir kādā jaunattīstības valstī, kamēr minētā produkta importa daļa Kopienā nepārsniedz 3 %. (124) Komisijas pagaidu secinājuma konstatēts, ka vienīgā jaunattīstības valsts, kas neatbilst prasībām, lai gūtu labumu no iepriekš minētās atkāpes, ir ĶTR. Tādēļ jaunattīstības valstis, uz kurām pagaidu pasākumi neattiecas, ir precizētas, un tas ir darīts pielikumā. 14.2. Tarifa kvotu piešķiršana (125) Daži importētāji un to asociācijas ir prasījuši, lai tiktu ieviesta tāda sistēma, kas ļautu tiem tradicionālajiem importētājiem, kas tradicionāli ieved konkrēto produktu no ĶTR, tiktu piešķirtas garantijas, balstoties uz to tradicionālo importa līmeni no ĶTR. Pārējie importētāji iebilda, ka jebkādai kvotu sistēmai jābalstās uz rindas kārtību, lai izvairītos no nevajadzīgas administratīvas nastas un saglabātu konkurenci. (126) Nolūkā iegūt informāciju, kas vajadzīga, lai ieviestu piemērotu metodi kvotu pārvaldīšanai, Komisija 2003. gada 2. oktobrī publicēja paziņojumu, uzaicinot importētājus, kas ir importējuši vai vēlas importēt konkrēto produktu, sniegt noteiktu detalizētu informāciju par to veikto importu un nākotnē plānoto importu[8]. Pamatojoties uz informāciju, kas tika sniegta, atbildot uz šo paziņojumu, katrā no konservēšanas sezonām 1999./2000., 2000./2001. un 2001./2002. gadā lielāko daļu konkrētā produkta importa (vairāk nekā 90 %) ieveda neliels skaits importētāju, kuri ieveda vidēji 500 vai vairāk tonnas konservēšanas sezonā (še turpmāk minēti kā "tradicionālie importētāji"). Atlikumu ieveda citi importētāji, kas nav tradicionālie importētāji (še turpmāk minēti kā "citi importētāji"). (127) Komisija izskatīja šo lūgumu, ņemot vērā turpmāk minētos apsvērumus: - esošajos kritiskajos apstākļos un ievērojot to, ka konservēšanas sezona jau ir sākusies, tiek uzskatīts, ka pagaidu pasākumi jāievieš ar vismazāko iespējamo kavēšanos, - bez garantēto licenču sistēmas no ĶTR importētā produkta cena var ievērojami pieaugt tarifa kvotas sākotnējā periodā, jo importētāji meklēs iespēju veikt importu bez aizsardzības nodokļa, un tas pēc tam var pārtraukties, kad importētāji sasniegs vai pārsniegs līmeni, kas vajadzīgs, lai tie varētu veikt savus pasūtījumus (tā saucamais "straujās peļņas" efekts). Tarifa kvotas piešķiršanas "straujās peļņas" efekts rindas kārtībā rada draudus kaitēt Kopienas ražotājiem, jo konservēšanas sezonas sākumposmā pieprasījums fokusēsies uz importu no ĶTR un pievērsīsies Kopienas ražotāju produktam tikai pēc tam, kad tarifa kvota būs izsmelta. Tas draud samazināt Kopienas ražotāju pārdošanas apjomu konservēšanas sezonas sākumposmā, un tie var ciest arī no nestabilitātes, ko rada nopietnas cenas svārstības. Ja tā notiks, tas var apdraudēt tā mērķa sasniegšanu, kas izvirzīts ar pagaidu pasākumiem, - to darbojošies importētāju interesēs, kuri parasti importē būtiskus konkrētā produkta daudzumus no ĶTR, ir tas, lai tiktu nodrošināta tradicionālo tirdzniecības plūsmu aizsardzība un lai viņi varētu turpināt ievest noteiktu daudzumu konkrētā produkta no ĶTR bez papildu nodokļa. Arī jauno importētāju interesēs ir, lai viņiem būtu iespēja importēt konkrēto produktu no ĶTR bez papildu nodokļa, - mazumtirgotāju un patērētāju interesēs ir, lai turpinātos atbilstošas konkrētā produkta piegādes Kopienas tirgū un lai tirgus cena stabilizētos, - pagaidu pasākumiem jābūt tādā veidā, lai tie sasniegtu savu mērķi, tajā pašā laikā līdz minimumam samazinot liekus tirgus traucējumus nopietnu cenu svārstību veidā un negatīvo ietekmi uz Kopienas ražotājiem, kā arī nodrošinot vismazāko administratīvo slodzi importētājiem. (128) Ņemot vērā šos apsvērumus, Komisija uzskata, ka nebūtu lietderīgi atvērt tarifa kvotu, pamatojoties uz rindas kārtības principu. Drīzāk tiem uzņēmējiem, kuri tradicionāli ieved Kopienā būtisku daudzumu konkrētā produkta (tā saucamie - "tradicionālie importētāji"), jābūt iespējai prasīt ievešanas atļauju konkrētā produkta daudzumam bez papildu nodokļa, pamatojoties uz to tradicionālo importa līmeni no ĶTR. Tajā pašā laikā pārējiem importētājiem, kuri vēlas ievest Kopienā konkrēto produktu no ĶTR, bet kuri neatbilst šim kritērijam (saucamie "citi importētāji"), jābūt iespējai prasīt ievešanas atļauju konkrētā produkta daudzumam bez papildu nodokļa. (129) Lai iespēju ievest konkrēto produktu bez papildu nodokļa varētu taisnīgi un līdzvērtīgi sadalīt, jāizveido tāda atļauju sistēma, lai konkrētā produkta ievešanai bez papildu nodokļa būtu jāuzrāda ievešanas atļauja. Minētās sistēmas sīki izstrādātajiem noteikumiem ir jāpapildina tie noteikumi vai jāatkāpjas no tiem noteikumiem, kuri paredzēti Komisijas 2000. gada 9. jūnija Regulā (EK) Nr. 1291/2003, ar ko nosaka kopīgus sīki izstrādātus noteikumus ievešanas un izvešanas atļauju un iepriekš noteiktas kompensācijas apliecību sistēmas piemērošanai lauksaimniecības produktiem[9], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 325/2003[10]. (130) Lai minētā sistēma varētu efektīvi darboties, jāierobežo nesen importu Kopienā veikušo uzņēmēju, fizisku vai juridisku personu, indivīdu vai grupu tiesības prasīt atļauju. Ir vajadzīgi arī pasākumi, lai minimālā līmeni noturētu spekulatīvus ievešanas atļauju pieteikumus, kuru rezultātā tarifa kvotas var netikt pilnībā izmantotas. Tādējādi, lai varētu prasīt ievešanas atļauju, importētājiem jābūt nesen importējušiem Kopienā pienācīgu minimālo līdzīgu produktu daudzumu. Ņemot vērā konkrētā produkta īpašības un vērtību, par pamatotu uzskatāms, lai varētu prasīt ievešanas atļauju, importētājiem jābūt ievedušiem vismaz 50 tonnas pārstrādātu augļu un dārzeņu, kas minēti Regulas (EK) Nr. 2201/96 1. panta 2. punktā, vienā vai vairākās konservēšanas sezonās 1999./2000., 2000./2001. un 2001./2002. gadā. Turklāt jāparedz prasība samaksāt nodrošinājumu par katru konkrētā produkta tonnu, kas prasīta ievešanas atļaujas pieteikumā. Minētajam nodrošinājumam jābūt pietiekami augstā līmenī, lai novērstu spekulatīvus pieteikumus, bet ne tik augstam, lai atbaidītu tos, kas patiešām gatavojas veikt komercdarbību saistībā ar pārstrādātiem augļu un dārzeņu produktiem. Uzskata, ka šajā sakarā saprātīgs ir nodrošinājums, kas vienāds ar aptuveni 20 % no konkrētā importētā produkta vērtības. (131) Uzskata, ka neatkarīgi no konkrētā produkta lielā procentuālā daudzuma, ko tradicionālie importētāji ieveduši nesenākajās konservēšanas sezonās, lai saglabātu tirgu atvērtu un uzturētu konkurenci, vismaz 15 % tarifa kvotas precēm ar ĶTR izcelsmi jābūt pieejamām "citiem importētājiem". Tādējādi tradicionālās importa plūsmas no ĶTR vislabāk var saglabāt, piešķirot tikai 85 % tarifa kvotas precēm ar ĶTR izcelsmi kā individuālas tarifa kvotas tradicionālajiem importētājiem, bet atlikušos 15 % rezervējot "citiem importētājiem". (132) Tādējādi atļaujas par 85 % tarifa kvotas ĶTR izcelsmes konkrētā produkta importam jādara pieejamas tradicionālajiem importētājiem pret pieteikumu un ievērojot objektīvus kritērijus. Atļaujas par atlikušajiem 15 % tarifa kvotas jādara pieejamas pret pieteikumu un ievērojot objektīvus kritēriju "citiem importētājiem". Šādi kritēriji ir vajadzīgi, lai nodrošinātu to, ka katram tradicionālajam importētājam ir iespēja saglabāt savu stāvokli attiecībā uz citiem tradicionālajiem importētājiem un ka neviens atsevišķs importētājs nevar kontrolēt tirgu, un ir aizsargāta konkurence starp importētājiem. Saistībā ar to piemērotākais objektīvais kritērijs tradicionālajiem importētājiem ir konkrētā produkta maksimālais daudzums (tīrsvars), kas ievests konservēšanas sezonu laikā - 1999./2000., 2000./2001. un 2001./2002. gadā. Vispiemērotākais objektīvais kritērijs citiem importētājiem ir ierobežojums, kas ir 20 % no tarifa kvotas un kas ir pieejams citiem Ķīnas izcelsmes preču importētājiem (tas ir 3 % no tarifa kvotas Ķīnas izcelsmes precēm). (133) Attiecībā uz konkrētā produkta importu ar citu izcelsmi, kas nav ĶTR, tā kā tradicionālie importētāji nav ieveduši būtiskus konkrētā produkta daudzumus no citām valstīm, kas nav ĶTR, un tā kā tarifa kvota ir jānosaka ievērojami augstāka nekā imports iepriekšējās konservēšanas sezonās, tiek uzskatīts, ka visai tarifa kvotai jābūt pieejamai visiem importētājiem uz tāda paša pamata un ka (iepriekš minēto iemeslu dēļ) vispiemērotākais objektīvais kritērijs ievešanas atļaujas pieteikumu ierobežošanai ir ierobežojums, kas ir 20 % no tarifa kvotas, kura pieejama minētās izcelsmes precēm. (134) Tiesības ievest preces no jaunattīstības valstīm, kas izslēdzamas no tarifa kvotas, ir atkarīgas no preču izcelsmes. Tiesības ievest preces saskaņā ar tarifa kvotu, kas piešķirta ĶTR izcelsmes importam, un saskaņā ar tarifa kvotu importam no visām citām valstīm arī ir atkarīgas no preču izcelsmes. Tādējādi piemērojami pašlaik Kopienā spēkā esošie kritēriji izcelsmes noteikšanai, un lai nodrošinātu to, ka tarifa kvotas tiek piešķirtas efektīvi, konkrētā produkta ievešanai ir jāprasa pie Kopienas robežas uzrādīt izcelsmes apliecību, izņemot gadījumu, ja uz konkrētā produkta importu attiecas izcelsmes apliecinājums, kas ir izdots vai sagatavots saskaņā ar attiecīgiem noteikumiem, kas paredzēti, lai noteiktu atbilstību preferenciāliem tarifa pasākumiem. 14.3. Ilgums (135) Pagaidu pasākumi nedrīkst būt ilgāki par 154 dienām. Pasākumiem jāstājas spēkā 2003. gada 9. novembrī un jāturpinās 154 dienas, ja vien netiek ieviesti galīgie pasākumi vai ja pirms šā perioda beigām izmeklēšana netiek pārtraukta, neieviešot pasākumus, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Tarifa kvotu sistēma 1. Ar šo tiek atvēta tarifa kvotu sistēma periodam no šīs regulas spēkā stāšanās dienas līdz 2004. gada 10. aprīlim attiecībā uz mandarīnu (ietverot tangerīnus un sacumas), klementīnu, vilkingu un līdzīgu mazo citrusaugļu, kas noteiktā veidā sagatavoti vai konservēti, nesatur pievienotu alkoholu, satur pievienotu cukuru un pašlaik klasificējami ar KN kodiem 2008 30 55 un 2008 30 75 (še turpmāk "konservēti mandarīni") importu Kopienā. Tarifa kvotu apjoms ir 11 389 tonnas konservētiem mandarīniem ar izcelsmi Ķīnas Tautas Republikā (ĶTR) un 906 tonnas konservētiem mandarīniem ar izcelsmi citās valstīs. 2. Konservētiem mandarīniem, ko ieved saskaņā ar 1. punktā minētajām kvotām, turpina piemērot līgto nodokļa likmi, kas paredzēta Padomes Regulā (EK) Nr. 2658/87[11], vai kādu citu preferenciālu nodokļa likmi. 3. Uz to konservēto mandarīnu importu, ko veic, neuzrādot ievešanas atļaujas attiecībā uz valsti, kurā ir šo konservēto mandarīnu izcelsme, attiecas papildu nodoklis EUR 155 par tonnu. 2. pants Definīcijas Šajā regulā izmantoto jēdzienu definīcijas: a) "konservēšanas sezona" ir 12 mēnešus ilgs periods no 1. oktobra vienā gadā līdz 30. septembrim nākamajā gadā; b) "importētājs" ir uzņēmējs, fiziska vai juridiska persona, indivīds vai grupa, kas veic importu Kopienā vienā vai vairākās konservēšanas sezonās no 1999./2000. līdz 2001./2002. gadam, sezonā ievedot vismaz 50 tonnas pārstrādātu augļu un dārzeņu produktu, kas minēti Regulas (EK) Nr. 2201/96 1. panta 2. punktā, neatkarīgi no šo ievedumu izcelsmes; c) "tradicionālais importētājs" ir importētājs, kas konservēšanas sezonā Kopienā ir ievedis vidēji 500 tonnas vai vairāk konservētu mandarīnu 1999./2000., 2000./2001. un 2001./2002. gada konservēšanas sezonās, neatkarīgi no šo ievedumu izcelsmes; d) "references daudzums" ir maksimālais konservēto mandarīnu daudzums, ko konservēšanas sezonā tradicionālais importētājs ir ievedis kādā no 1999./2000., 2000./2001. un 2001./2002. gada konservēšanas sezonām; e) "citi importētāji" ir importētāji, kas nav tradicionālie importētāji; f) "izcelsme"" attiecas uz valsti, kurā imports cēlies, kas, no vienas puses, ir ĶTR, vai, no otras puses, cita valsts, kas nav ĶTR. 3. pants Ievešanas atļauju sistēma 1. Saskaņā ar šīs regulas noteikumiem, veicot importa operācijas saskaņā ar 1. panta 1. punktā minētajām kvotām, jāuzrāda ievešanas atļauja (še turpmāk "atļauja"), kas izsniegta saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1291/2000. 2. Attiecībā uz atļaujām nepiemēro Regulas (EK) Nr. 1291/2000 8. panta 4. punktu. Atļauju 19. ailē ir atzīme "0". 3. Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1291/2000 9. panta, tiesības, kas izriet no atļaujām, nav nododamas citam. 4. Regulas (EK) Nr. 1291/2000 15. panta 2. punktā minētās drošības naudas apmērs ir EUR 150 par tonnu tīrsvara. 4. pants Atļauju derīgums 1. Atļauju pieteikumu un atļauju 8. ailē norāda produkta izcelsmes valsti. Vārdu "jā" 8. ailē atzīmē ar krustiņu. Atļaujas ir derīgas tikai attiecībā uz produktiem, kuru izcelsmes valsts ir norādīta minētajā ailē. 2. Atļaujas ir derīgas tikai tajā periodā, par kuru tās ir izsniegtas. To 24. ailē ir šāds ieraksts - "atļauja derīga tikai līdz 2004. gada 10. aprīlim". 5. pants Atļaujas pieteikumi 1. Tikai importētāji drīkst iesniegt atļaujas pieteikumus. Pieteikumus iesniedz kompetentajām valsts iestādēm. Lai pamatotu savus pieteikumus, importētāji sniedz informāciju, kas kompetentajām valsts iestādēm apstiprina atbilstību 2. panta b) un c) apakšpunktam. 2. Atļaujas pieteikumus drīkst iesniegt septiņu darba dienu laikā no dienas, kad stājas spēkā šī regula. 3. Tradicionālo importētāju iesniegtie atļaujas pieteikumi aptver daudzumu, kas nepārsniedz konkrētā tradicionālā importētāja references daudzumu ĶTR izcelsmes konservētu mandarīnu importam, un ne vairāk par 20 % no tarifa kvotas, kas precizēta attiecībā uz to konservēto mandarīnu importu, kuru izcelsme ir visās pārējās valstīs. 4. Atļaujas pieteikumi, ko iesniedz citi importētāji, aptver daudzumu, kas nepārsniedz 3 % no tarifa kvotas, kura precizēta 1. panta 1. punktā, attiecībā uz ĶTR izcelsmes konservētu mandarīnu importu un ne vairāk par 20 % no tarifa kvotas, kas precizēta attiecībā uz to konservēto mandarīnu importu, kuru izcelsme ir visās pārējās valstīs. 5. Atļauju 20. ailē pēc vajadzības norāda "tradicionālais importētājs" vai "cits importētājs", un "prasīts saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1964/2003". 6. pants Tarifa kvotu sadalījums 1. Ķīnas izcelsmes importam tarifa kvotu, kas definēta 1. panta 1. punktā, sadala šādi: a) 85 % tradicionālajiem importētājiem; b) 15 % citiem importētājiem. Ja kāda no importētāju grupām pilnībā neizsmeļ šos daudzumus, atlikumu drīkst piešķirt otrai grupai. 2. Importam, kas nav Ķīnas izcelsmes, 1. panta 1. punktā definētā kvota ir pieejama gan tradicionālajiem importētājiem, gan citiem importētājiem. 7. pants Dalībvalstu paziņojumi Komisijai 1. Dalībvalstis paziņo Komisijai, vai ir iesniegti ievešanas atļauju pieteikumi un šo atļaujas pieteikumu aptvertos daudzumus. 2. Pirmajā punktā minētā informācija jāpaziņo ne vēlāk kā līdz plkst. 12.00 (Briseles laiks) devītajā darba dienā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas. 3. Paziņojumus, kas minēti 1. punktā, veic elektroniski, izmantojot formu, ko Komisija šim nolūkam nosūta dalībvalstīm. Tajā ietverto informāciju sadala, norādot importētāja tipu un izcelsmi 2. panta nozīmē. 8. pants Atļauju izsniegšana 1. Pamatojoties uz informāciju, ko dalībvalstis paziņojušas, ievērojot 7. pantu, Komisija ar regulu pieņem lēmumu attiecībā uz katru izcelsmi un katru importētāja tipu 2. panta nozīmē un ievērojot 2. punktu, par proporciju, kādā atļaujas izdodamas ne vēlāk kā 24 darba dienu laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas. Ja, pamatojoties uz informāciju, ko dalībvalstis paziņojušas, ievērojot 7. pantu, Komisija konstatē, ka atļaujas pieteikumi pārsniedz saskaņā ar 1. un 6. pantu noteiktos daudzumus, tā nosaka vienotu procentuālo samazinājumu, kas piemērojams attiecīgajiem atļaujas pieteikumiem. 2. Atļaujas izdod kompetentās valstu iestādes trešajā darba dienā pēc 1. punktā paredzētās regulas stāšanās spēkā. 3. Ja atbilstīgi 1. punktam daudzums, par ko ir izdota atļauja, ir mazāks nekā prasītais daudzums, atļaujas pieteikumu var atsaukt trīs darba dienu laikā pēc to pasākumu stāšanās spēkā, kas pieņemti saskaņā ar minēto punktu. Šāda atsaukuma gadījumā nekavējoties atmaksā drošības naudu. 9. pants Jaunattīstības valstis Uz konservēto mandarīnu importu, kura izcelsme ir kādā no jaunattīstības valstīm, kas precizētas pielikumā, tarifa kvotas vai sadalījums atbilstoši tām neattiecas. 10. pants Vispārīgi noteikumi 1. To konservēto mandarīnu izcelsmi, uz kuriem šī regula attiecas, nosaka saskaņā ar Kopienā spēkā esošajiem noteikumiem. 2. Ievērojot 3. punktu, uz jebkādu trešās valsts izcelsmes konservētu mandarīnu laišanu brīvā apgrozībā Kopienā attiecas šādi nosacījumi: a) ir jāuzrāda izcelsmes apliecība, ko izdevušas attiecīgās valsts kompetentās valsts iestādes saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2454/93 47. pantā paredzētajiem nosacījumiem; un b) produktam ir jābūt transportētam 11. panta nozīmē tieši no attiecīgās valsts uz Kopienu. 3. Izcelsmes apliecība, kas minēta 2. punkta a) apakšpunktā, nav vajadzīga konservētu mandarīnu importam, ja uz to attiecas izcelsmes apliecinājums, kas izdots vai sagatavots saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem, kuri paredzēti, lai noteiktu piemērotību preferenciāliem tarifa pasākumiem. 4. Izcelsmes apliecinājumu akceptē tikai tad, ja konservēti mandarīni atbilst izcelsmes noteikšanas kritērijiem, kas noteikti Kopienā spēkā esošajos noteikumos. 11. pants Tiešie pārvadājumi 1. Par tiešo pārvadājumu no trešās valsts uz Kopienu uzskata pārvadājumu, kad: a) produkti transportēti, nešķērsojot kādas citas trešās valsts teritoriju; b) produkti transportēti caur vienu vai vairākām trešām valstīm, kas nav izcelsmes valsts, ar pārkraušanu vai īslaicīgu uzglabāšanu šajās valstīs vai bez tās, ja šādai pārvešanai ir ģeogrāfisks pamatojums vai arī tikai transporta prasības un ja vien šie produkti: i) ir palikuši tranzīta valsts vai valstu vai to valstu, kurās veic uzglabāšanu muitas noliktavā, muitas iestāžu pārraudzībā; ii) šajās valstīs nav laisti tirdzniecībā vai nodoti patēriņam; un iii) nav bijuši pakļauti citām darbībām, kā vien izkraušana un pārkraušana. 2. Apliecinājumu tam, ka 1. punkta b) apakšpunktā minētie nosacījumi ir izpildīti, iesniedz Kopienas iestādēm. Minēto apliecinājumu var sniegt jo īpaši ar vienu no šādiem dokumentiem: a) izcelsmes valstī izdotu vienotu transporta dokumentu par transportēšanu caur vienu vai vairākām tranzītvalstīm; b) vienas vai vairāku tranzītvalstu muitas iestāžu izsniegtu apliecību, kas ietver: i) precīzu preču aprakstu; ii) to izkraušanas un pārkraušanas vai kuģa iekraušanas un izkraušanas datumus, norādot izmantotos kuģus. 12. pants Imports nosūtīšanas procesā uz Kopienu 1. Šī regula neattiecas uz produktiem, kas ir nosūtīšanas procesā uz Kopienu 2. punkta nozīmē. 2. Uzskata, ka produkti ir nosūtīšanas procesā uz Kopienu, ja tie ir: - izvesti no izcelsmes valsts pirms dienas, kad šo regulu sāk piemērot, un - tos nosūta no iekraušanas vietas izcelsmes valstī uz izkraušanas vietu Kopienā ar derīgiem transportēšanas dokumentiem, kas izdoti pirms dienas, kad šo regulu sāk piemērot. 3. Muitas iestāžu pārliecināšanai ieinteresētās personas sniedz apliecinājumu par to, ka 2. punktā paredzētie nosacījumi ir ievēroti. Tomēr šīs iestādes drīkst prasīt, lai attiecībā uz produktiem, kas izvesti no izcelsmes valsts pirms dienas, kad šo regulu sāk piemērot, tiktu uzrādīts viens no turpmāk minētajiem dokumentiem: - ja pārvadājums notiek pa jūru - pavadzīme, kurā atzīmēts, ka iekraušana notikusi pirms minētās dienas, - ja pārvadājums notiek pa dzelzceļu - kravas pavadzīme, ko apstiprinājušas dzelzceļa iestādes izcelsmes valstī pirms minētās dienas, - ja pārvadājums notiek pa autoceļu - CMR [Konvencija par kravu starptautisko autopārvadājumu līgumu] līgums par kravu pārvadājumu vai kāds cits pārvadājuma dokuments, ko izdevusi izcelsmes valsts pirms minētās dienas, - ja pārvadājums notiek pa gaisu - gaisa pārvadājuma pavadzīme, kurā norādīts, ka aviosabiedrība pārņēmusi produktus pirms minētās dienas. 13. pants Dalībvalstis un Komisija cieši sadarbojas, lai nodrošinātu šīs regulas ievērošanu. 14. pants Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un to piemēro līdz 2004. gada 10. aprīlim. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 2003. gada 7. novembrī Komisijas vārdā - Komisijas loceklis Pascal Lamy PIELIKUMS To jaunattīstības valstu saraksts, uz kurām neattiecas pasākumi, jo tās ieved Kopienā mazāk nekā 3 % importa Apvienotie Arābu Emirāti, Afganistāna, Antigva un Barbuda, Angola, Argentīna, Barbadosa, Bangladeša, Burkinafaso, Bahreina, Burundi, Benina, Bruneja, Bolīvija, Brazīlija, Bahamu salas, Butāna, Botsvāna, Beliza, Kongo Demokrātiskā Republika, Centrālāfrikas Republika, Kongo, Kotdivuāra, Čīle, Kamerūna, Kolumbija, Kostarika, Kuba, Kaboverde, Džibuti, Dominika, Dominikas Republika, Alžīrija, Ekvadora, Ēģipte, Eritreja, Etiopija, Fidži, Mikronēzijas Federatīvās Valstis, Gabona, Grenāda, Gana, Gambija, Gvineja, Ekvatoriālā Gvineja, Gvatemala, Gvineja-Bisava, Gajāna, Hondurasa, Haiti, Indonēzija, Indija, Irāka, Irāna (Islama Republika), Jamaika, Jordānija, Kenija, Kambodža, Kiribati, Komoru salas, Sentkitsa-Nevisa, Kuveita, Laosas Tautas Demokrātiskā Republika, Lībija, Sentlūsija, Šrilanka, Libērija, Lesoto, Lībijas Arābu Džamahīrija, Maroka, Madagaskara, Maršala salas, Mali, Mjanma, Mongolija, Maurīcija, Mauritānija, Maldivu salas, Malavi, Meksika, Malaizija, Mozambika, Namībija, Nigēra, Nigērija, Nikaragva, Nepāla, Nauru, Omāna, Panama, Peru, Papua-Jaungvineja, Filipīnas, Pakistāna, Palau, Paragvaja, Otara, Ruanda, Sauda Arābija, Zālamana salas, Seišelu salas, Sudāna, Sjerraleone, Senegāla, Somālija, Surinama, Santome un Prinsipi, Salvadora, Sīrijas Arābu Republika, Svazilenda, Čada, Togo, Taizeme, Tunisija, Tonga, Austrumtimora, Trinidada un Tobago, Tuvalu, Tanzānija (Apvienotā Republika), Taibei, Uganda, Urugvaja, Sentvinsenta un Ziemeļu Grenadīnas, Venecuēla, Vjetnama, Vanuatu, Samoa, Jemena, Dienvidārfika, Zambija un Zimbabve. [1] OV L 349, 31.12.1994., 53. lpp. [2] OV L 286, 11.11.2000., 1. lpp. [3] OV L 67, 10.3.1994., 89. lpp. [4] OV L 65, 8.3.2003., 1. lpp. [5] Šis procentuālais daudzums pamatojas uz aprēķinu, ka visā 2002./2003. gadā pārdošanas apjoms būs divreiz lielāks nekā sešu mēnešu periodā līdz 2003. gada 31. martam. [6] OV L 297, 21.11.1996., 29. lpp. [7] OV L 311, 12.12.2000., 9. lpp. [8] OV C 236, 2.10.2003., 30. lpp. [9] OV L 152, 24.6.2000., 1. lpp. [10] OV L 47, 21.2.2003., 21. lpp. [11] OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2176/2002 (OV L 331, 7.12.2002., 3. lpp.)