Lai gan Somijas ekonomika ir viena no energointensīvākajām Savienībā, Somija izvirzīja mērķi līdz 2035. gadam kļūt par oglekļneitrālu un drīz pēc tam par pirmo no fosilajām degvielām brīvu labklājības sabiedrību. Galvenās nozares, kurām būs jāpalīdz būtiski samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas, ir enerģētika, rūpniecība, transports un būvniecība. Problēmas šā mērķa sasniegšanā ir ievērojams privāto un publisko investīciju trūkums, kā arī kavēšanās attiecībā uz investīcijām atjaunīgajos energoresursos, ko izraisa neizskatīto vides atļauju uzkrāšanās, kurām nepieciešama apstrāde. Saskaņā ar 2020. gada datiem Somija ir ļoti atkarīga no Krievijas gāzes (67 % salīdzinājumā ar 44 % Savienībā), naftas (84% salīdzinājumā ar 26 % Savienībā) un ogļu importa (55% salīdzinājumā ar 54 % Savienībā) (19). Tomēr Somijas ekonomika ir tikai nedaudz atkarīga no gāzes importa (kas 2020. gadā veidoja 6,9 % no energoresursu struktūras), un visu trīs resursu importu lielā mērā var aizstāt ar citu kurināmo vai importu no citām valstīm. Somijā ir ieviesti ārkārtas pasākumi, lai nodrošinātu, ka no šiem kurināmajiem atkarīgās nozares var turpināt darbību piegādes traucējumu gadījumā, un tā veic pasākumus, lai dažādotu enerģijas importu prom no Krievijas. Somija izmanto minimālu gāzes daudzumu mājokļu apkurei, savukārt spēkstacijās parasti gāzes izmantošanu var aizstāt ar citu kurināmo. Somijai nav piekļuves vietējām gāzes krātuvēm, bet Baltijas starpsavienojuma divvirzienu gāzes cauruļvads sāka darboties 2020. gadā, un valsts plāno pabeigt savu trešo sašķidrinātās dabasgāzes (LNG) termināli 2022. gada otrajā pusē. Kopā ar diviem jau esošiem LNG termināļiem un iespējamiem turpmākiem projektiem drīzumā paredzams, ka kopējā gāzes importa jauda segs ievērojamu daļu no Somijas gāzes importa vajadzībām. Tiek ieteikts investīcijas jaunā gāzes infrastruktūrā un tīklos pēc iespējas veikt tā, lai nodrošinātu atbilstību nākotnes prasībām, sekmējot ilgtspēju ilgtermiņā, ko nākotnē nodrošinātu pārprofilēšana uz ilgtspējīgiem kurināmajiem.Somija 2022. gada maijā parakstīja desmit gadu nomas līdumu par peldošu LNG termināli.

Aptuveni trešdaļu no Somijas energoresursu struktūras joprojām veido nafta un ogles, lai gan Somija arī dažādo naftas un ogļu importu, lai tas nenāktu tikai no Krievijas, un plāno palielināt iekšzemes ilgstpējīgu biogāzes ražošanu, tostarp izmantošanai lielas noslodzes transporta vajadzībām. Kodolenerģija 2020. gadā veidoja 17 % no energoresursu struktūras, un Krievija ir svarīgs kodoldegvielas avots. Somijas elektroenerģijas starpsavienojumu rādītājs pašlaik ir 29 %, bet paredzams, ka tas vidējā termiņā palielināsies. Varētu stiprināt Somijas elektroenerģijas pārvadi valsts mērogā. Kopumā, lai gan Somija attālinās no ierobežotās atkarības no fosilo kurināmo importa no Krievijas, pašreizējie apstākļi prasa paātrināt un palielināt investīcijas dekarbonizācijā un energoefektivitātes un piegādes drošības nodrošināšanā. Tas ietver atļauju piešķiršanas procedūru turpmāku racionalizēšanu, lai novērstu neizskatīto enerģētikas projektu uzkrāšanos un veicinātu papildu prioritāras investīcijas. Lai Somija atbilstu “Gatavi mērķrādītājam 55 %” mērķiem, būs vēl vairāk jāpalielina ieceru vērienīgums attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu un atjaunīgo energoresursu un energoefektivitātes rādītāju paaugstināšanu.