KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2017. gada 4. decembris)

par to, lai Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu pieteikumu par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. pantā minētu grozījumu ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā (“Graves” (ACVN))

(2017/C 421/07)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 97. panta 3. punktu,

tā kā:

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

Vienīgais pants

Specifikācijas grozījuma pieteikums, kas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. pantu iesniegts attiecībā uz nosaukumu “Graves” (ACVN), ir ietverts šā lēmuma pielikumā.

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 98. pantu divu mēnešu laikā no šā lēmuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī drīkst celt iebildumus pret šā panta pirmajā daļā minēto specifikācijas grozījumu.

(1) OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

PIELIKUMS

“GRAVES”

AOP-FR-A1012-AM01

Pieteikuma iesniegšanas datums: 7.3.2016.

SPECIFIKĀCIJAS GROZĪJUMA PIETEIKUMS

1. Grozījumam piemērojamie noteikumi

Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. pants – grozījums, kas nav maznozīmīgs.

2. Grozījuma apraksts un pamatojums

2.1. Ģeogrāfiskais apgabals

Specifikācijas I nodaļas IV iedaļas 1. punkts grozīts šādi:

— pēc vārda “Virelade” ierakstīti šādi vārdi: “un daļā no Coimères pašvaldības teritorijas, kas atbilst 2010. gada 5. novembrī saskaņā ar saglabāšanas plāna uzmetumu sertificētā kadastra (pārskatītais plāns 1934. gadam) 1. lapas A sekcijai, sauktai par Herrères”. Šis grozījums izdarīts, lai ģeogrāfiskajā apgabalā iekļautu daļu Coimères pašvaldības teritorijas, kur vīnkopībā ilgstoši izmantoti līdzīgi vīnogu audzēšanas paņēmieni un kur apstādāmais apvidus ainaviskajā, topogrāfiskajā, hidroloģiskajā, ģeoloģiskajā un augsnes ziņā ir ļoti līdzīgs attiecīgajiem apstākļiem kaimiņos esošajos vīndārzos, kuros ražo produkciju apzīmēšanai ar nosaukumu “Graves”. Ģeogrāfiski šī Coimères pašvaldības teritorijas daļa atrodas tā ģeogrāfiskā apgabala tiešā apkaimē, kurā ražo ar ACVN “Graves” apzīmēto produktu. Lūgums iekļaut Coimères pašvaldību iesākumā tika iesniegts jau 1938. gadā tieši pēc tam, kad valsts šo nosaukumu bija atzinusi, ievērojot to, ka kāds tā laika uzņēmējs bija norādījis, ka pārskatīšanās dēļ pašvaldība bijusi aizmirsta. Turpmākajā gaitā šis lēmums nekad nav ticis ierakstīts oficiālajos tekstos, kaut gan attiecībā uz šīs pašvaldības teritorijas iekļaušanu ģeogrāfiskajā apgabalā valsts lēmējiestādes secīgi pieņēmušas labvēlīgus lēmumus. Tagad šo pašvaldību pievieno tikai tāpēc, lai labotu to, kas bija palicis aizmirsts jau ilgu laiku,

— vārdi “Martignas-sur-Jalle” un “Saint-Jean-d’Illac” no specifikācijas teksta svītroti. Šā labojuma mērķis ir izslēgt no ģeogrāfiskā apgabala Martignas-sur-Jalle un Saint-Jean-d’Illac pašvaldību, kur nekāda vīnogu audzēšana vairs nenotiek un nav neviena vīnogulāja un neviena zemesgabala, kas būtu atvēlēts ar šo ACVN apzīmēta produkta ražošanai.

Attiecīgi grozīts vienotā dokumenta 6. punkts.

2.2. Noteiktais zemesgabalu apvidus

Specifikācijas I nodaļas IV iedaļas 2. punktā pēc vārdiem “2011. gada 10. februārī” ierakstīti šādi vārdi: “bet 2013. gada 4. septembrī – tās pastāvīgā komisija, ko pilnvarojusi valsts komiteja”. Šo grozījumu izdara, lai pievienotu datumu, kas ir diena, kad kompetentā valsts iestāde apstiprināja grozījumu noteiktajā zemesgabalu apvidū ražošanas ģeogrāfiskajā apgabalā. Zemesgabalu demarkācija nozīmē ar attiecīgo kontrolēto cilmes vietas nosaukumu apzīmēta produkta ražošanai piemērotu zemesgabalu noteikšanu ražošanas ģeogrāfiskā apgabala ietvaros.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

2.3. Saikne ar izcelsmes vietu

Tās pašas specifikācijas I nodaļas X iedaļas 1. punkta trešajā daļā skaitlis “43” aizstāts ar skaitli “42”. Šis grozījums atbilst ģeogrāfiskā apgabala pašvaldību skaita labojumam pēc abu minēto pašvaldību (Martignas-sur-Jalle un Saint-Jean-d’Illac) svītrošanas un Coimères pašvaldības teritorijas daļas pievienošanas.

Attiecīgi grozīts vienotā dokumenta 8. punkts.

Rezultātā pārskatīta vienotā dokumenta 8. punktā minētā saikne, ievērojot e-Ambrosia lietotnē noteikto rakstzīmju maksimumu.

2.4. Citi grozījumi

Saistībā ar šo jauno grozījuma pieteikumu vienotais dokuments atjaunināts saskaņā ar jaunajiem noteikumiem par datu ievadi e-Ambrosia lietotnē.

VIENOTS DOKUMENTS

1. Nosaukums

“Graves”

2. Ģeogrāfiskās norādes veids

ACVN – aizsargāts cilmes vietas nosaukums

3. Vīnkopības produktu kategorijas

1. Vīns

4. Vīna vai vīnu apraksts

Nedzirkstošais sarkanvīns

Sarkanvīni iegūti, izmantojot līdzsvarotu vīna vīnogu šķirņu sastāvu, kurā katrai ir sava nozīme: ‘Cabernet sauvignon N’ šķirnes vīnogas ienes aromātu buķeti un attiecīgu struktūru, bet ‘Merlot N’ – smaržu un elastību, ko attiecīgi papildina ‘Cabernet franc N’, ‘Petit verdot N’, ‘Malbec N’ un ‘Carménère N’ šķirnei raksturīgās īpašības. Kad vīni vēl ir jauni, tajos bieži vien attīstās sarkano augļu aromāti, ko pavada garšvielām un grauzdējumiem piemītošas nianses. Šie vīni ir eleganti un strukturēti, izsmalcināti un aromātiski, tie attīstās harmoniski un to buķete tādējādi var iegūt liegas kūpinājumu notis. Atkarībā no vīnogu ražas gada un proveniences kulmināciju šie vīni sasniedz 5–10 gadu vecumā.

Spirta dabiskā minimālā tilpumkoncentrācija ir vismaz 11 %.

Spirta kopējā tilpumkoncentrācija pēc bagātināšanas ir 13,5 %.

Sarkanvīniem ābolskābā un pienskābā rūgšana ir obligāta.

Ābolskābes saturs nepārsniedz 0,30 gramus uz litru.

Fermentējamo cukuru saturs nepārsniedz trīs gramus uz litru.

Sausais nedzirkstošais baltvīns

Baltvīni ir eleganti un gaļīgi. Ja to gatavošanā izmantota ‘Sémillon B’ šķirne, tie parasti attīsta ziedu nianses un savdabīgu dabisku “treknumu”, kas neizslēdz svaigumu. Apvienojumā ar ‘Sauvignon B’, kas ienes dzīvīgumu un izteiksmīgumu, un ‘Muscadelle B’, kas dāvā vieglas muskata notis, šie vīni bieži vien iemanto ziedu un citrusaugļu aromāta nianses, ko reizumis pavada svešzemju augļiem vai mentolam piemītošas notis. Dažreiz šos vīnus nogatavina mucās, un pēc nedaudzu gadu izturēšanas šāda nogatavināšana ļauj vairot tiem bagātīgumu un daudzveidīgumu.

Spirta dabiskā minimālā tilpumkoncentrācija ir vismaz 10,5 %.

Spirta kopējā tilpumkoncentrācija pēc bagātināšanas ir 13 %.

Fermentējamo cukuru saturs nepārsniedz četrus gramus uz litru.

Vispārīgie analītiskie parametri

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) Minimālais kopējais skābums Miliekvivalentos litrā Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā) 13,27 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

Parametri, kas attiecībā uz analītiskajām īpašībām nav norādīti, ir noteikti ar spēkā esošajiem tiesību aktiem.

5. Vīndarības metodes

a) Galvenās vīndarības metodes

Biezība un atstatumi

Audzēšanas prakse

Vīnkoku stādījumu minimālā biezība ir 5 000 vīnkoku stādu uz hektāru platības. Rindstarpu attālums nedrīkst būt lielāks par diviem metriem, bet atstatums starp vienas rindas vīnkokiem nedrīkst būt mazāks par 0,80 metriem.

Vīnkoku vainaga veidošanas noteikumi

Audzēšanas prakse

Vīnkokus apgriež ne vēlāk kā izplaukušu lapu stadijā (9. stadijā pēc Lorenz skalas). Vīnkoku vainagus veido saskaņā ar še turpmāk norādītajiem paņēmieniem, uz katra vīnogulāja atstājot ne vairāk par 12 vīnstīgu pumpuriem:

— īsā apgriešana (saukta par “à cots” jeb “augļzaru-”) vai garā apgriešana (saukta par “à astes” jeb “garkoku-”),

— divkordonu augļzaru veidā vai četrzaru vēdekļa veidā.

Apūdeņošana

Audzēšanas prakse

Apūdeņošana vīnogulāju veģetācijas periodā var tikt atļauta tikai tad, ja iestājas ilgstošs sausums un ja tas traucē vīnogulāju pareizu fizioloģisko attīstību un vīnogu normālu ienākšanos.

Bagātināšana

Īpašā vīndarības metode

Attiecībā uz sarkanvīniem atļauti ir reduktīvi bagātināšanas paņēmieni, nepārsniedzot 15 % augstu koncentrāciju.

Pēc bagātināšanas spirta kopējā tilpumkoncentrācija sarkanvīniem nepārsniedz 13,5 %.

Pēc bagātināšanas spirta kopējā tilpumkoncentrācija baltvīniem nepārsniedz 13 %.

b) Maksimālās ražas

Sarkanvīns

65 hektolitri no hektāra

Baltvīns

68 hektolitri no hektāra

6. Noteiktais apgabals

Vīnogu novākšana, vinifikācija, vīnu gatavošana un kopšana tiek veikta šādu Gironde departamenta pašvaldību teritorijā: Arbanats, Ayguemorte-les-Graves, Beautiran, Bègles, La Brède, Budos, Cabanac-et-Villagrains, Cadaujac, Canéjan, Castres-Gironde, Cérons, Cestas, Eysines, Gradignan, Guillos, Le Haillan, Illats, Isle-Saint-Georges, Landiras, Langon, Léogeats, Léognan, Martillac, Mazères, Mérignac, Pessac, Podensac, Portets, Pujols-sur-Ciron, Roaillan, Saint-Médard-d’Eyrans, Saint-Michel-de-Rieufret, Saint-Morillon, Saint-Pardon-de-Conques, Saint-Pierre-de-Mons, Saint-Selve, Saucats, Talence, Toulenne, Villenave-d’Ornon, Virelade un daļā no Coimères pašvaldības teritorijas, kas atbilst 2010. gada 5. novembrī saskaņā ar saglabāšanas plāna uzmetumu sertificētā kadastra (pārskatītais plāns 1934. gadam) 1. lapas A sekcijai, sauktai par Herrères.

7. Galvenās vīna vīnogu šķirnes

‘Cabernet sauvignon N’

‘Cabernet franc N’

‘Cot N’

‘Carménère N’

‘Muscadelle B’

‘Merlot N’

‘Sémillon B’

‘Sauvignon gris G’

‘Sauvignon B’

‘Petit verdot N’

8. Saiknes vai saikņu apraksts

Ar aizsargātā cilmes vietas nosaukuma “Graves” apzīmētā produkta ģeogrāfiskais apgabals veido aptuveni desmit kilometru platu joslu Garonnas (Garonne) upes kreisajā krastā no Bordo (Bordeaux) ziemeļiem līdz Langonas (Langon) dienvidaustrumiem.

Kā rāda nosaukuma apzīmējums, Graves apgabalu veido akmeņi, oļi, rupjāka vai smalkāka grants, ar smilšmālu un māliem jaukta smilts, kas vietām atrodas uz kaļķakmens cilmieža, bet parasti uz tīras smilts vai cementa smilšakmens ar humusa daļām (alios – dzelzs daļiņu agregētas smiltis), vai māliem. Tas aizņem 42 Gironde departamenta pašvaldību teritoriju.

Augsnes veidojušās ilgas un sarežģītas ģeoloģiskās vēstures gaitā, kas cieši saistīta ar Garonnas upes izcelšanos, tās gultnes pārmaiņām un kvartāra perioda secīgajiem leduslaikmetiem. Šo periodu laikā kūstošie Pireneju ledāji vagojuši apgabala ielejas un veidojuši klinšainu iežu krājumus, ko upes aizskalojušas līdz Bordo reģiona plašumiem. No šiem secīgajiem sanesu iežiem pāri palikušas tikai atliekas, kas izskatās kā dažādu lielumu un veidu oļainas grants pauguru kores.

Augsnēm, kas veidojušās kopš tā laika, kopēja iezīme ir to lielā caurlaidība, jo tajās ir daudz grants un oļu. Ja arī tās nav vienīgās augsnes, kam piemīt ļoti labas kvalitātes īpašības, kas piemērotas “Graves” vīnu izejvielas ražošanai, tās tomēr veido šo vīnu izcilības pamatu un ir to īstais tēls. Šā apvidus nogāzes, veicinādamas ūdeņu noteci, ir garants nevainojami veselīgai augsnes virskārtai. Šādu drenāžu turklāt pastiprina ievērojams mazu ūdensteču hidroloģiskais tīkls, ko pārsvarā veido Garonnas pietekas. Šajās augsnēs vīnogulājiem tiek nodrošināta ļoti labi regulēta ūdens piegāde.

Vīndārziem šeit ir īpašs un labvēlīgs klimats, jo tos no rietumpuses sliktajiem laikapstākļiem aizsargā priežu mežs, kam ir nozīmīga siltumregulējoša ietekme, bet no liela karstuma un pārlieku mitruma – gaisa kustība un dabiska vēdināšana, ko sniedz Garonnas tuvums, savukārt okeāna tuvums mīkstina pavasara salnas izpausmes. Šā apvidus vīnkopības platības, ko veido lēzenas nogāzes, kuru gaišie un gludie oļi met vīnogās gaismas atspulgus, ainaviski iekļaujas starp upi un priežu mežiem.

Graves novada zemes platībās rodama Bordo reģiona augstvērtīgu baltvīnu un augstvērtīgu sarkanvīnu izcelsme, un vīnkopības prakse, kas tur aizsākusies, pastāv vēl šodien. Attiecīgo šķirņu vīnogulājiem, ko audzē turienes okeāna piekrastes klimata apstākļos, jau kopš XVII un XVIII gadsimta vajadzēja balsta kārtis; vēlāk plaši ieviesa režģus un vainaga apgriešanu strikti noteiktā veidā, lai nodrošinātu pareizu audzējamās ražas sadalījumu un fotosintēzes norisei pietiekami lielu lapotnes virsmu, tādējādi panākot, ka vīnogas sasniedz optimālu gatavības pakāpi.

Ievērojot ierastos paņēmienus, kas jau ierakstīti 1937. gada 4. marta dekrētā, ar ko definē kontrolēto cilmes vietas nosaukumu “Graves”, zemesgabalu apvidū, kas noteikts vīnogu ražas ievākšanai, zemesgabalus, kam raksturīga dabiski veselīga vide, klasificē vai nu pēc to drenāžas kvalitātes, vai pēc to izvietojuma uz kores vai uz nogāzes. No noteiktā apgabala izslēgtas tādas platības, kuras ģeogrāfiskā un topogrāfiskā stāvokļa dēļ, ko veido attālinājums no Garonnas vai atrašanās meža ieskāvumā (kas kavē auksto gaisa masu kustību), apdraud pavasara salnas.

Precīzi norobežotie zemesgabali ļauj optimāli izpausties labajām īpašībām, kādas piemīt vietējām šķirnēm, kas vēstures gaitā selekcionētas tādēļ, ka no tām iegūtie vīni apveltīti ar tādām lieliskām spējām uzglabāšanas un izturēšanas ziņā, kurām ir noteikta saistība ar šo produktu pārvadāšanu uz ļoti attāliem galapunktiem.

Lai arī šā nosaukuma produkta audzēšanai izmantojamās augsnes ir oļainas, siltas un mazauglīgas, tās tomēr nodrošina ‘Cabernet sauvignon N’ un ‘Merlot N’ šķirnes vīnogām optimālu ienākšanos, ko veicina arī siltumregulācija, kuru nodrošina Garonnas upes tuvums. Šādi iegūtajiem vīniem ir laba struktūra, un tos attiecīgi kopj tā, kā tas vajadzīgs to beidzamajai nogatavināšanai un labāko īpašību izpausmei, pirms tos laiž tirgū piedāvāšanai patērētājiem.

Smilšainākas augsnes vai augsnes ar māla cilmiezi labāk piemērotas ir šā nosaukuma baltvīnu ražošanai no ‘Sauvignon B’ un ‘Sémillon B’ šķirnes vīnogām, kas piešķir šiem vīniem svaigumu apvienojumā ar tiem piemītošo izsmalcinātību un ziedu un augļu niansēm.

Lai nodrošinātu pienācīgu ražu, nepārslogojot vīnkokus (tas ir augļu nobriešanas un optimālas koncentrācijas garants), to stādījumos ir augsta minimālā biezība.

Divu faktoru – atrašanās Bordo ostas tuvumā, kur vēsturiski izveidojusies varena un apjomīga tirdzniecība, lai pārdotu šos vīnus daudzās jo daudzās pasaules vietās, un neatkārtojamu ģeoloģisko un augsnes apstākļu – apvienojums ir ļāvis kontrolētā cilmes vietas nosaukuma “Graves” vīniem iemantot labu starptautiska mēroga reputāciju.

9. Būtiski papildu nosacījumi

Tiešās apkaimes apgabals

Tiesiskais regulējums

Valsts tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids

Atkāpe par ražošanu noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

Nosacījuma apraksts

Tuvākās apkaimes apvidu, kas atkāpes kārtā noteikts vīnu vinifikācijai, gatavošanai un kopšanai, veido šādu Gironde departamenta pašvaldību teritorija: Barsac, Béguey, Bieujac, Bommes, Cadillac, Castets-ne-Dorthe, Fargues, Langoiran, Loupiac, Le Pian-sur-Garonne, Preignac, Rions, Saint-Loubert, Saint-Maixant, Saint-Pierre-d’Aurillac, Sainte-Croix-du-Mont un Sauternes.

Lielāka ģeogrāfiskā vienība

Tiesiskais regulējums

Valsts tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids

Papildu noteikumi attiecībā uz marķēšanu.

Nosacījuma apraksts

Ar šo kontrolēto cilmes vietas nosaukumu apzīmēto vīnu marķējumā var norādīt lielāko ģeogrāfisko vienību – “Vin de Graves”. Šīs lielākās ģeogrāfiskās vienības nosaukumā izmantotie burti ne augstumā, ne platumā nedrīkst būt lielāki par divām trešdaļām no tiem burtiem, kas izmantoti, atveidojot šo kontrolēto cilmes vietas nosaukumu.

10. Saite ar produkta specifikāciju

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-d60d4526-0d0e-4eec-811f-73176ca92985