Oficiālais Vēstnesis 027 , 06/12/1958 Lpp. 0534 - 0540

Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 12 Sējums 3 Lpp. 0005

Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 12 Sējums 3 Lpp. 0005

Speciālizdevums dāņu valodā: Sērija I Nodaļa 1952-1958 Lpp. 0078

Speciālizdevums angļu valodā: Sērija I Nodaļa 1952-1958 Lpp. 0078

Speciālizdevums grieķu valodā Nodaļa 12 Sējums 1 Lpp. 0019

Speciālizdevums spāņu valodā: Nodaļa 12 Sējums 1 Lpp. 0018

Speciālizdevums portugāļu valodā Nodaļa 12 Sējums 1 Lpp. 0018



Eiropas Atomenerģijas Kopienas Sagādes Aģentūras Statūti EIROPAS ATOMENERĢIJAS KOPIENAS PADOME, ņemot vērā Līguma 54. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, IR NOLĒMUSI: pieņemt šādus Eiropas Atomenerģijas kopienas Sagādes aģentūras Statūtus: I pants Nosaukums un mērķis 1. Ar 1957. gada 25. marta Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma (turpmāk tekstā– "Līgums") 52. pantu un turpmākiem pantiem izveidotās aģentūras nosaukums ir "Eiropas Atomenerģijas kopienas Sagādes aģentūra" (turpmāk tekstā– "Aģentūra"). 2. Aģentūras vienīgais mērķis ir veikt ar Līgumu uzticētos uzdevumus. To reglamentē Līguma nosacījumi un šie Statūti. Jebkādas grūtības, kas var rasties, interpretējot Statūtus, tiek izšķirtas, atsaucoties uz mērķiem, kas Aģentūrai uzticēti ar Līgumu. II pants Juridiskais statuss un rīcībspēja 1. Aģentūrai ir juridiskas personas statuss. 2. Tai visās dalībvalstīs ir visplašākā rīcībspēja, ko saskaņā ar publiskām un privāttiesībām piešķir juridiskām personām. Konkrēti — tā var iegūt un atsavināt kustamu un nekustamu īpašumu, slēgt līgumus, sniegt nekustamus vai privātus nodrošinājumus, darboties kā mākleris, pilnvarots aģents vai Komisijas aģents, piedalīties tiesvedībā, griezties šķīrējtiesā, vienoties par tirdzniecības darījumiem un tos veikt, kā arī izstrādāt visus noteikumus, kas var būt nepieciešami, lai veiktu tās uzdevumus. Tā var arī ņemt aizņēmumus saskaņā ar šo Statūtu nosacījumiem. 3. Aģentūra rīkojas tikai vispārējās interesēs. Tā darbojas kā bezpeļņas organizācija. 4. Aģentūra tiek atzīta par iestādi, kas darbojas sabiedrības interesēs. III pants Mītnesvieta 1. Aģentūras mītnesvietu izveido pilsētā, kurā atrodas Komisijas mītnesvieta. 2. Aģentūra ar Komisijas piekrišanu var veidot filiāles. Pēc savas iniciatīvas tā var īstenot visus citus pasākumus attiecībā uz savu iekšējo organizāciju, kas var būt nepieciešami tās uzdevumu veikšanai gan Kopienā, gan ārpus tās. Konkrēti — tā var iecelt aģentus un izveidot noliktavas. IV pants Darbības ilgums. Aģentūras pastāvēšanas termiņš nav ierobežots. Saskaņā ar Līguma 76. pantu, beidzoties tajā noteiktajam termiņam, VI nodaļas noteikumi par apgādi tiek apstiprināti vai grozīti. V pants Kapitāls 1. Aģentūras kapitāls ir 2400000 Eiropas Maksājumu savienības norēķinu vienību. 2. Kapitāls ir sadalīts, ievērojot šādas proporcijas: Beļģijai – | 8, | Vācijai – | 28, | Francijai– | 28, | Itālijai – | 28, | Nīderlandei – | 8. | 3. Maksājums 10 % apmērā no kapitāla tiek iemaksāts Aģentūrai trīsdesmit dienu laikā no šo Statūtu stāšanās spēkā. Turpmākos kapitāla maksājumus veic saskaņā ar Padomes lēmumu, ko tā pieņem pēc Komisijas priekšlikuma ar kvalificētu balsu vairākumu. Tomēr saskaņā ar šiem Statūtiem pastāv juridisks pienākums veikt maksājumus tādā apjomā, kas nepieciešams, lai pildītu Aģentūras saistības ar tās kreditoriem. Par Padomes lēmumu tūlīt informē parakstītājas valstis. Maksājums jāiemaksā Aģentūrai trīsdesmit dienu laikā pēc šā lēmuma. 4. Dalība kapitālā nepiešķir balsstiesības un tiesības saņemt dividendes vai procentus. Tiesības uz samaksātā kapitāla daļu atmaksu pēc nominālvērtības ir tikai tādā gadījumā, ja Aģentūra tiek likvidēta. 5. Visus kapitāla maksājumus veic parakstītājas valsts valūtā. 6. Ja dalībvalsts valūtas paritāte attiecībā pret iepriekš minēto maksājumu vienību samazinās, šī valsts koriģē tās parakstītā kapitāla daļu proporcionāli paritātes izmaiņām, veicot papildu maksājumu Aģentūrai, kas nepārsniedz aktīvu faktisko apjomu šīs valsts valūtā. Maksājumu veic divu mēnešu laikā. 7. Ja dalībvalsts valūtas paritāte attiecībā pret iepriekš minēto maksājumu vienību palielinās, Aģentūra koriģē šīs valsts dalības kapitāla daļu proporcionāli paritātes izmaiņām, veicot atmaksājumu šai valstij, kas nepārsniedz aktīvu faktisko apjomu šīs valsts valūtā. Maksājumu veic divu mēnešu laikā. VI pants Maksas 1. Aģentūra iekasē maksu, no kuras gūtos ieņēmumus izmanto, tikai lai segtu tās darbības izdevumus. 2. Maksu iekasē par darījumiem, kuros Aģentūra piedalās, izmantojot tās izvēles tiesības vai ekskluzīvās tiesības slēgt piegādes līgumus. 3. Maksas likmi nosaka tā, lai segtu Aģentūras darbības izdevumus. Pārpalikumu, kas atliek no maksu ieņēmumiem pēc darbības izdevumu atskaitīšanas un ko noskaidro finanšu gada beigās, iemaksā rezerves fondā. Ja kāda finanšu gada beigās atklāj, ka rezerves fonda apjoms pārsniedz šā gada darbības izdevumus, maksas likme tiek pārskatīta, lai novērstu līdzīgas situācijas atkārtošanos nākamā gada beigās. 4. Maksas likmi un tās novērtēšanas un iekasēšanas metodes pēc apspriešanās ar Padomi nosaka Komisija pēc ģenerāldirektora priekšlikuma, kas pirms tam saņēmis X pantā minētās Padomdevējas komisijas atzinumu. VII pants Finansiālā organizācija 1. Aģentūra ir finansiāli patstāvīga. Tā darbojas saskaņā ar komercdarbības noteikumiem. 2. Aģentūrai vienmēr ir tiesības konvertēt tās aktīvus no vienas dalībvalsts valūtas citas dalībvalsts valūtā, lai veiktu finanšu operācijas, kas atbilst tās Līgumā noteiktajiem mērķiem un ir saskaņā ar šiem Statūtiem. Aģentūra, cik vien iespējams, nekonvertē valūtu, ja tai ir skaidra nauda vai likvīdi aktīvi vajadzīgajā valūtā. Līdzekļus, kas nav tūlītēji nepieciešami, lai pildītu Aģentūras pienākumus, tā var izmantot šādā veidā: a) investēt naudas tirgos; b) veikt visas citas finanšu operācijas, kas saistītas ar tās mērķi. Neskarot pirmo apakšpunktu, Aģentūra, pārvaldot savus ieguldījumus, neiesaistās nekādās valūtas arbitrāžās, kas nav tieši nepieciešamas tās uzdevumu veikšanai. 3. Aģentūra prasa, lai pircējs veic maksājumu valūtā, kas nepieciešama, lai Aģentūra varētu veikt attiecīgo operāciju. 4. Aģentūra drīkst brīvi rīkoties ar līdzekļiem trešo valstu valūtās, kas iegūti no tās sniegtajiem aizdevumiem šajās valstīs. 5. Aģentūra var starptautiskajos finanšu tirgos aizņemties līdzekļus, kas nepieciešami tās uzdevumu veikšanai. Pēc konsultēšanās ar Padomi Komisija nosaka ierobežojumus, kuru ietvaros Aģentūra var slēgt aizdevuma līgumus uz termiņu, kas nepārsniedz divus gadus. Attiecībā uz aizdevumiem uz laiku, ilgāku par diviem gadiem, Aģentūrai ar Komisijas starpniecību jāsaņem Padomes apstiprinājums, kas katrā atsevišķā gadījumā pieņemts ar kvalificētu balsu vairākumu. Aģentūra var aizņemties dalībvalsts finanšu tirgos saskaņā ar tiesību aktiem, kas piemērojami iekšējiem aizņēmumiem, vai, ja dalībvalstī nav šādu noteikumu, noslēdzot vienošanos starp šo dalībvalsti un Aģentūru attiecībā uz ierosināto aizņēmumu. Dalībvalsts kompetentās iestādes var liegt savu piekrišanu tikai tādos gadījumos, ja tas var radīt nopietnus traucējumus šīs valsts finanšu tirgos. 6. Aģentūras saistības, ko tā uzņēmusies saskaņā ar šiem Statūtiem, garantē Eiropas Atomenerģijas kopiena. 7. Jomās, uz kurām attiecas šis pants, Aģentūra rīkojas, apspriežoties ar dalībvalstu kompetentām iestādēm vai to emisijas bankām. VIII pants Komisijas pilnvaras 1. Aģentūru pārrauga Komisija, kas tai izdod direktīvas un kam ir veto tiesības attiecībā uz Aģentūras lēmumiem. 2. Veto tiesības zaudē spēku septiņu dienu laikā pēc Aģentūras lēmuma, ja vien šajā laikā Komisija vai tās pārstāvis nav izdarījuši atrunu. Komisija vai tās pārstāvis var atteikties no tiesībām izdarīt šādu atrunu pirms minētā termiņa beigām. Ja Komisija vai tās pārstāvis izdara atrunu iepriekšējā punktā norādītajā termiņā, Komisija pieņem galīgo nostāju ne vairāk kā piecpadsmit dienu laikā no atrunas izdarīšanas dienas. Šā punkta noteikumi nekādā ziņā nav šķērslis Līguma 53. panta piemērošanai. 3. Ieinteresētās puses var nodot Komisijas izskatīšanai informāciju par visām Aģentūras darbībām, kas minētas Līguma 53. panta otrajā daļā, piecpadsmit dienu laikā pēc paziņojuma saņemšanas, vai, ja šāda paziņojuma nav, piecpadsmit dienu laikā pēc publicēšanas. Ja nav ne paziņojuma, ne publikācijas, šis termiņš skaitāms no dienas, kad ieinteresētā puse uzzina par šo darbību. IX pants Ģenerāldirektors un personāls 1. Ģenerāldirektors ir atbildīgs par Aģentūras pārvaldību. Viņa nāves, atlaišanas vai prombūtnes gadījumā, vai gadījumos, kad viņš citu iemeslu dēļ nevar pildīt savus pienākumus, viņa vietā rīkojas ģenerāldirektora vietnieks. 2. Ģenerāldirektors pārstāv Aģentūru gan tiesā, gan citos jautājumos. Komisija var pārstāvēt Aģentūru tiesā visos tiesas procesos, kas ierosināti pret ģenerāldirektoru. 3. Ģenerāldirektors pēc saviem ieskatiem var deleģēt savas pilnvaras ģenerāldirektora vietniekam vai citām personām. Viņš var minētās personas pilnvarot pārstāvēt viņu atsevišķi vai kopīgi. Ģenerāldirektora vai ģenerāldirektora vietnieka deleģētās pilnvaras netiek atceltas tikai tādēļ, ka tās deleģējusī persona ir mirusi. 4. Ģenerāldirektoru un ģenerāldirektora vietnieku ieceļ un, attiecīgā gadījumā, atlaiž Komisija. Viņi nedarbojas kā Komisijas pārstāvji. Ģenerāldirektors un ģenerāldirektora vietnieks, rīkojoties ģenerāldirektora vietā, Komisijas priekšā ir atbildīgi par Aģentūras pārvaldību. Viņi vienmēr pakļaujas Komisijas kontrolei un sniedz tai pārskatus saskaņā ar šo Statūtu XVI panta noteikumiem un Komisijas izdotajām direktīvām. X pants Padomdevējas komitejas sastāvs 1. Izveido Aģentūras Padomdevēju komiteju, kurā ir divdesmit četri locekļi. 2. Katras dalībvalsts pilsoņiem atvēl šādu vietu skaitu: Beļģijai – | 3 locekļi | Vācijai – | 6 locekļi | Francijai – | 6 locekļi | Itālijai – | 6 locekļi | Nīderlandei – | 3 locekļi. | 3. Padomdevējas komitejas locekļus ieceļ Komiteja pēc dalībvalstu ierosinājuma un pēc Komisijas, ražotāju un lietotāju pārstāvju un augsti kvalificētu ekspertu atzinumu saņemšanas. Juridiskas personas var iecelt par Komitejas locekļiem ar nosacījumu, ka tās visā pilnvaru laikā pārstāv šim nolūkam attiecīgi pilnvarota persona. 4. Komitejas locekļus ieceļ uz diviem gadiem. Viņus var iecelt amatā atkārtoti. Ja loceklis atkāpjas no amata vai nav spējīgs veikt savus pienākumus, pēc iespējas drīz uz atlikušo pilnvaru laiku ieceļ amata pārņēmēju. XI pants Padomdevējas komitejas kompetence 1. Padomdevēja komiteja palīdz Aģentūrai veikt tās uzdevumus, sniedzot atzinumus un nodrošinot informāciju. Tā darbojas kā saikne starp Aģentūru, no vienas puses, un attiecīgajiem lietotājiem un nozarēm, no otras puses. 2. Ģenerāldirektors var konsultēties ar Padomdevēju komiteju par visiem jautājumiem, ko Aģentūra pilnvarota risināt. Komiteja var arī sniegt atzinumus par šādiem jautājumiem pēc vismaz desmit tās locekļu iniciatīvas. 3. Ģenerāldirektors apspriežas ar Padomdevēju komiteju pirms jebkādu lēmumu pieņemšanas šādos jautājumos: 1) Aģentūras kapitāls, tā palielināšana vai samazināšana, vai turpmāka kapitāla parakstīšana (Līguma 54. panta ceturtā daļa); 2) metode, ar ko noteikt maksu par darījumiem, lai segtu Aģentūras darbības izdevumus (Līguma 54. panta piektā daļa); 3) Aģentūras noteikumu izstrāde par to, kā pieprasījums jāsamēro ar piedāvājumu (Līguma 60. panta sestā daļa); 4) direktīvu izstrāde attiecībā uz priekšapmaksām, ko lūdz veikt Aģentūra (Līguma 61. panta otrā daļa); 5) programmas un nosacījumu izstrāde, kas piemērojami Aģentūras pārdošanas krājumu veidošanai (Līguma 72. panta pirmā daļa); 6) Līguma 68. pantā aizliegtās prakses noteikšanas kritēriji; 7) direktīvas attiecībā uz "īpašas skaldāmo materiālu finanšu uzskaites" veikšanu (Līguma 88. pants); 8) Aģentūras līdzdalība īpašās Aģentūras budžeta pozīcijas sagatavošanā, kas paredzēta Līguma 171. panta otrajā daļā. 9) Aģentūras gada bilances un pārskata sagatavošana; 10) Aģentūras filiāļu izveide; 11) Aģentūras likvidācija. Ģenerāldirektors, ja nepieciešams, var noteikt termiņu, kurā Padomdevējai komitejai jāsniedz atzinums; šis termiņš nav mazāks par desmit dienām, kopš paziņojums šajā nolūkā ir nosūtīts Komitejas priekšsēdētājam. Ja Komitejas atzinumu nevar saņemt šajā termiņā, ģenerāldirektora pienākums nav atlikt lēmuma pieņemšanu vai sasaukt jaunu sanāksmi. Lēmumus, kas ir ģenerāldirektora kompetencē un attiecas uz šajā pantā norādītajiem jautājumiem, nepieņem, pirms nav pagājušas piecpadsmit dienas kopš Padomdevējas komitejas atzinuma saņemšanas, ja šie lēmumi atšķiras no šī atzinuma. XII pants Padomdevēja komiteja — valde 1. Padomdevēja komiteja katru gadu ievēlē priekšsēdētāju un divus priekšsēdētāja vietniekus. Viņus var iecelt amatā atkārtoti. Priekšsēdētājs un priekšsēdētāja vietnieki veido Komitejas valdi. 2. Valde sasauc Padomdevējas komitejas sanāksmes saskaņā ar XIII panta 1. punktu. Tā uztur visus nepieciešamos sakarus Padomdevējas komitejas vārdā. XIII pants Padomdevēja komiteja — sanāksmes 1. Padomdevēju komiteju sasauc: a) pēc valdes iniciatīvas, ja pēc tās ieskatiem apstākļi to prasa, un katrā ziņā, tiklīdz pagājuši trīs mēneši kopš Komitejas pēdējās sanāksmes; b) pēc ģenerāldirektora lūguma, jo īpaši, ja apspriešanās ar Komiteju nepieciešama saskaņā ar 11. panta 3. punkta noteikumiem; c) pēc vismaz desmit Komitejas locekļu rakstiska lūguma, kurā norādīti darba kārtībā iekļaujamie punkti. 2. Padomdevēja komiteja tiesīga lemt tikai tad, ja klāt ir ne mazāk kā puse tās locekļu. Atzinumus var sniegt, ja tos apstiprina klātesošo vai pārstāvēto locekļu vairākums. 3. Katram Komitejas loceklim ir viena balss. Ja loceklis nevar piedalīties, viņš var rakstiski pilnvarot citu locekli balsot viņa vārdā. Nevienu locekli nevar pilnvarot balsot vairāku locekļu vārdā. Steidzamos gadījumos ir atļauta balsošana rakstiski vai ar telegrammu, ja vien Komiteja nelemj citādi. 4. Ģenerāldirektors, ģenerāldirektora vietnieks vai persona, kas viņus pārstāv, piedalās Padomdevējas komitejas sanāksmēs, bet nebalso. Viņi nodrošina Komiteju ar visu nepieciešamo informāciju un paskaidrojumiem. Tomēr viņu pienākums ir neizpaust noslēpumus saskaņā ar Līguma 194. pantu un drošības regulu. Komisijas pārstāvis var piedalīties Padomdevējas komitejas sanāksmēs, bet nebalso. 5. Sanāksmju protokolos atspoguļo ne tikai pieņemtos atzinumus, bet arī apspriestos priekšlikumus. Protokolu paraksta priekšsēdētājs un sanāksmes sekretārs, un to ieraksta īpašā protokolu grāmatā. Apliecinātas kopijas un visu attiecīgo dokumentu kopijas uzreiz nosūta Komisijai un ģenerāldirektoram. 6. Padomdevēja komiteja, ņemot vērā šos Statūtus, var pieņemt savu reglamentu, kas jāapstiprina Komisijai. XIV pants Padomdevēja komiteja– sekretariāts 1. Ģenerāldirektors nodod Padomdevējas komitejas valdes rīcībā piemērotu sekretariāta personālu, ko vada sekretārs, kura iecelšana jāapstiprina Komisijai. 2. Sekretariāts sagatavo Padomdevējas komitejas, visu apakškomiteju un valdes sanāksmju protokolus. 3. Padomdevējas komitejas uzturēšanas izmaksas sedz Aģentūra. XV pants Padomdevēja komiteja– slepenība Saskaņā ar Līguma 194. pantu, ģenerāldirektora, ģenerāldirektora vietnieka, Aģentūras personāla un Padomdevējas komitejas locekļu pienākums ir neizpaust noslēpumus attiecībā uz jebkādiem faktiem, informāciju, zināšanām, dokumentiem vai objektiem, kam piešķirta slepenības pakāpe, kas nonāk viņu rīcībā vai viņiem paziņoti. XVI pants 1. Finanšu gads ilgst no 1. janvāra līdz 31. decembrim. 2. Ģenerāldirektors sagatavo un pieņem tāmes attiecībā uz Aģentūras darbības izdevumiem; viņš nodrošina budžeta īstenošanu. 3. Tāmes ne vēlāk kā līdz 20. septembrim iesniedz Komisijai, kas, neņemot vērā VIII panta 2. punktu, viena mēneša laikā var izmantot savas veto tiesības. 4. Katru gadu sagatavo bilanci attiecībā uz stāvokli 31. decembrī, kā arī tās pielikumu, kurā ietverts darījumu pārskats. Ne vēlāk kā 1. martā to iesniedz Līguma 180. pantā paredzētajai Revīzijas komisijai, kas ziņo par Aģentūras pārskatiem. 5. Ģenerāldirektors ik gadu sagatavo ziņojumu par darbībām iepriekšējā gadā. 6. Komisija saņem bilanci, darījumu pārskatu, Revīzijas komisijas ziņojumu un ģenerāldirektora ziņojumu ne vēlāk kā 1. maijā un atbrīvo viņu no pienākumu pildīšanas. Iepriekš minētos dokumentus pievieno pārskatiem par iepriekšējo finanšu gadu attiecībā uz katru budžetu, ko Komisija ik gadu iesniedz Padomei un Asamblejai saskaņā ar Līguma 180. panta trešās daļas noteikumiem. Briselē, 1958. gada 6. novembrī Padomes vārdā — priekšsēdētājs S. Balke Saskaņā ar Eiropas Atomenerģijas Kopienas Dibināšanas Līguma 222. pantu Aģentūra sāk darboties Komisijas norādītā dienā. --------------------------------------------------