Komisijas Regula (EEK) Nr. 2303/82

(1982. gada 18. augusts),

ar ko ievieš Kopienas retrospektīvu uzraudzību dažu tādu tērauda ražojumu importam, kuriem veikta pirmās pakāpes apstrāde

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EEK) Nr. 288/82 (1982. gada 5. februāris) par kopējiem importa noteikumiem [1], un jo īpaši tās 10. un 14. pantu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EEK) Nr. 1765/82 (1982. gada 30. jūnijs) par kopējiem noteikumiem, ko piemēro importam no valstīm, kuru ārējā tirdzniecība notiek valsts līmenī [2], un jo īpaši tās 10. pantu,

pēc apspriedēm komitejā, kas ir minēta abu iepriekšminēto regulu 5. pantā,

tā kā dažu veidu stieņu imports Kopienā, uz kuriem attiecas Kopējā muitas tarifa 73. 10 ex C apakšpozīcija un kuru izcelsme ir trešās valstīs, ir pieaugusi no 41950 tonnām 1980. gadā līdz 43800 tonnām 1981. gadā; tā kā 1982. gada pirmajos četros mēnešos Beļģijā, Francijā, Itālijā un Vācijas Federatīvajā Republikā ir importētas 21141 tonnas; tā kā 1981. gadā šo ražojumu imports, kuru izcelsme ir trešās valstīs, veidoja 18,3 % no tirgus Vācijas Federatīvajā Republikā, kas ir valsts ar lielāko šādu ražojumu tirgu Kopienā;

tā kā dažu tādu dzelzs vai tērauda stiepļu imports, kuras atbilst Kopējā muitas tarifa ex 73.14 apakšpozīcijai un kuru izcelsme ir trešās valstīs, ir pieaugusi Beļģijā, Francijā, Itālijā un Vācijas Federatīvajā Republikā no 64944 tonnām 1981. gadā līdz 26352 tonnām 1982. gada pirmajos četros mēnešos; tā kā tirgus daļa, ko šis imports veido Vācijas Federatīvajā Republikā, kas ir lielākais šādu ražojumu tirgus Kopienā, ir pieaugusi no 15,4 % 1981. gadā līdz 17,6 % 1982. gadā; tā kā tajā pašā laikā līdzīgu ražojumu ražošana Vācijas Federatīvajā Republika ir kritusies no 253887 tonnām līdz 66415 tonnām;

tā kā dažu tādu cauruļu ar uzgrieztu vītni vai cauruļu imports Kopienā, kurām var tikt uzgriezta vītne un uz kurām attiecas Kopējā muitas tarifa 73.18. 10 ex C apakšpozīcija, un kuru izcelsme ir trešās valstīs, ir pieaugusi no 140771 tonnām 1977. gadā līdz 202136 tonnām 1980. gadā; tā kā imports Beļģijā, Francijā, Vācijas Federatīvajā Republikā un Itālijā ir pieaudzis no 111228 tonnām 1981. gadā līdz 59740 tonnām 1982. gada pirmajos četros mēnešos; tā kā šādu importētu ražojumu tirgus daļa Beļģijā, Francijā, Nīderlandē un Vācijas Federatīvajā Republikā ir pieaugusi no 22,1 % 1979. gadā līdz 23,8 % 1981. gadā; tā kā tajā pašā laikā līdzīgu ražojumu ražošana Kopienā ir kritusies no 1357860 tonnām līdz 1025496 tonnām;

tā kā dažu tādu cauruļu ar kvadrātisku vai taisnstūrveida šķērsgriezumu imports Kopienā, uz kurām attiecas Kopējā muitas tarifa 73.18 ex C apakšpozīcija un kuru izcelsme ir trešās valstīs, ir pieaugusi no 53612 tonnām 1977. gadā līdz 128646 tonnām 1980. gadā; tā kā tajā pašā laikā līdzīgu ražojumu patēriņš Kopienā ir saglabājies relatīvi stabils; tā kā šādu no trešām valstīm importētu ražojumu tirgus daļa Beļģijā, Francijā, Nīderlandē un Vācijas Federatīvajā Republikā ir pieaugusi no 10 % 1978. gadā līdz 13,1 % 1980. gadā; tā kā līdzīgu ražojumu ražošana Kopienā ir kritusies no 1644960 tonnām 1979. gadā līdz 1552704 tonnām 1981. gadā;

tā kā dažu naglu, spraudīšu, skavu un tamlīdzīgu stiprinājumu imports Kopienā, uz kurām attiecas Kopējā muitas tarifa 73.31 ex B apakšpozīcija un kuru izcelsme ir trešās valstīs, ir pieaudzis no 25383 tonnām 1977. gadā līdz 53555 tonnām 1980. gadā; tā kā šādu importētu ražojumu tirgus daļa Vācijas Federatīvajā Republikā ir pieaugusi no 40,3 % 1977. gadā līdz 51,5 % 1981. gadā, Francijā – no 2,7 % 1977. gadā līdz 19,2 % 1982. gada pirmajā ceturksnī, bet Beļģijā – no 13,1 % 1981. gadā līdz 16,5 % 1982. gada pirmajā ceturksnī; tā kā šo trīs dalībvalstu ražotāju izgatavotu līdzīgu ražojumu pārdošana attiecīgajos vietējos tirgos ir kritusies no 84624 tonnām 1977. gadā līdz 68322 tonnām 1981. gadā;

tā kā dažu tādu stieņu, leņķu, fasonprofilu un speciālo profilu imports Kopienā, uz kuriem attiecas Kopējā muitas tarifa 73.15 B V ex C apakšpozīcija un kuru izcelsme ir trešās valstīs, ir pieaudzis no 36374 tonnām 1977. gadā līdz 65014 tonnām 1980. gadā; tā kā šo importēto ražojumu tirgus daļa Vācijas Federatīvajā Republikā ir pieaugusi no 18,3 % 1980. gadā līdz 20,2 % 1981. gadā, bet Francijā ir palikusi relatīvi stabila apmēram 20 % apjomā; tā kā līdzīgu ražojumu ražošana Francijā ir kritusies no 92220 tonnām 1980. gadā līdz 67537 tonnām 1981. gadā;

tā kā šajos apstākļos iepriekšminēto ražojumu imports draud radīt kaitējumu līdzīgu ražojumu ražotājiem Kopienā, un Kopienas interesēs ir ieviest Kopienas uzraudzību attiecībā uz šo ražojumu ievešanu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo Kopienas retrospektīvā uzraudzība ir attiecināta uz šādu ražojumu importu Kopienā.

Kopīgo muitas tarifu (KMT) Nr. | NIMEXE kodi | Apraksts |

73.10 C | 73.10–30 | Stieņi un stienīši (ieskaitot stiepļu stienīšus), kas nav citādi apstrādāti pēc veidošanas vai apdarināšanas aukstā stāvoklī |

73.11 A ex III | 73.11–31 | Leņķi, fasonprofili un speciālie profili, kas nav citādi apstrādāti pēc veidošanas vai apdarināšanas aukstā stāvoklī, no ruļļiem turpmākai velmēšanai, kopējās plāksnes, stīpas, lentes, loksnes vai plātnes |

ex 73.14 | 73.14–21, 41 | Dzelzs vai tērauda stieples bez izolācijas, kurās oglekļa ir vairāk par 0,25 % un kuru maksimālais šķērsgriezuma diametrs ir 0,80 mm vai vairāk, bez pārklājuma vai cinkotas (ieskaitot galvanizētas) |

73.18 ex C | 73.18–62, 64, 82 | Caurules ar uzgrieztu vītni vai caurules, kurām var uzgriezt vītni (gāzes caurules), un pārējās metinātās caurules ar apaļu šķērsgriezumu, kas nav lielāks par 168,3 mm |

73.18 ex C | 73.18–86, 88 | Bezšuvju vai metinātas caurules ar kvadrātisku vai taisnstūrveida šķērsgriezumu |

73.31 ex B | 73.31–96 | Citādas naglas, spraudītes, skavas un tamlīdzīgi stiprinājumi, auksti štancēti no stieples |

73.15 B V ex c) | 73.73–53, 59 | Stieņi (tostarp stiepļu stienīši), leņķi, fasonprofili un speciālie profili, kas nav apstrādāti pēc veidošanas vai apdarināšanas aukstā stāvoklī, nerūsējoši vai karstumizturīgi un pārējie |

2. pants

Dalībvalstis paziņo Komisijai mēnesī importēto ražojumu daudzumu un vērtību (ko aprēķina, pamatojoties uz CIF cenu), sadalot pēc NIMEXE koda un izcelsmes valsts; šo paziņojumu sniedz vēlākais otrā mēneša desmitajā dienā pēc attiecīgā mēneša.

3. pants

Ar šo ir grozīts Regulas (EEK) Nr. 288/82 II pielikums, ailē "EUR" iekļaujot 1. pantā minēto ražojumu KMT pozīcijas un NIMEXE kodus un norādi (+).

4. pants

Šī regula stājas spēkā 1982. gada 1. septembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 1982. gada 18. augustā

Komisijas vārdā —

priekšsēdētāja vietnieks

Étienne Davignon

[1] OV L 35, 9.2.1982., 1. lpp.

[2] OV L 195, 5.7.1982., 1. lpp.

--------------------------------------------------