1.

II–V daļu aizstāj ar šādu: “II DAĻA Kvalitātes prasību minimums, kas minēts I daļā Cietie kvieši Mīkstie kvieši Mieži Kukurūza Sorgo A. Maksimālais mitruma saturs 14,5 % 14,5 % 14,5 % 13,5 % 13,5 % B. Maksimālais to sastāvdaļu procentuālais daudzums, kuras nav nevainojamas kvalitātes pamatlabība 12 % 12 % 12 % 12 % 12 % 1. Šķelti graudi 6 % 5 % 5 % 5 % 5 % 2. Graudu piemaisījumi 8,5 % 7 % 12 % 5 % 5 % 2.1. Citi piemaisījumi, izņemot plankumainus graudus: 5 % 7 % 12 % 5 % 5 % a) sarukuši graudi X X X Nepiemēro Nepiemēro b) citāda labība 3 % X 5 % X X c) kaitēkļu iebojāti graudi X X X X X d) graudi ar iekrāsojušos dīgli X X Nepiemēro Nepiemēro Nepiemēro e) kaltēšanas laikā pārkarsēti graudi 0,50 % 0,50 % 3 % 0,50 % 0,50 % 2.2. Plankumaini graudi 3,5 % Nepiemēro Nepiemēro Nepiemēro Nepiemēro 3. Sadīguši graudi 4 % 4 % 6 % 6 % 6 % 4. Dažādi piemaisījumi 4,5 % (1) 3 % 3 % 3 % 3 % Tostarp: a) svešas izcelsmes sēklas — kaitīgie graudi 0,10 % 0,10 % 0,10 % 0,10 % 0,10 % — citi X X X X X b) bojāti graudi — graudi, kas bojāti pašsakaršanas laikā vai pārkarsējot kaltēšanas laikā 0,05 % 0,05 % X X X — ar fuzariozi inficēti graudi 1,5 % X X X X — citi X X X X X c) svešas izcelsmes sastāvdaļas X X X X X d) pelavas (kukurūzai: vālīšu seržu paliekas) X X X X X e) melnie graudi 0,05 % 0,05 % Nepiemēro Nepiemēro Nepiemēro f) puvuši graudi X X Nepiemēro Nepiemēro Nepiemēro g) dzīvnieku izcelsmes piemaisījumi X X X X X C. To graudu maksimālais procentuālais daudzums, kuri pilnībā vai daļēji zaudējuši stiklainību 27 % Nepiemēro Nepiemēro Nepiemēro Nepiemēro D. Maksimālais pieļaujamais tanīna (2) daudzums Nepiemēro Nepiemēro Nepiemēro Nepiemēro 1 % E. Minimālais īpatnējais svars (kg/hl) 78 73 62 Nepiemēro Nepiemēro F. Minimālais proteīnu saturs (2) 11,5 % 10,5 % Nepiemēro Nepiemēro Nepiemēro G. Hagberga krišanas skaitļa minimālā vērtība (sekundēs) 220 220 Nepiemēro Nepiemēro Nepiemēro H. Zelenija indeksa minimālā vērtība (ml) Nepiemēro 22 Nepiemēro Nepiemēro Nepiemēro “X” – analīze jāveic, bet pieļaujamais daudzums nav norādīts, taču rezultāts jāņem vērā, lai nepārsniegtu tabulas 2. un 4. punktā norādītos pieļaujamos daudzumus. “Nepiemēro” – analīzi veikt nav vajadzīgs. Šajā regulā sastāvdaļas, kas nepieder pie nevainojamas kvalitātes pamatlabības, definē, kā noteikts šā pielikuma III daļā. Pamatlabības graudus un citas labības graudus, kas ir bojāti, kam ir melnie graudi, klasificē kā “dažādus piemaisījumus” arī tad, ja tiem ir citā kategorijā ietilpstoši bojājumi. III DAĻA 1. TO SASTĀVDAĻU DEFINĪCIJA, KAS NEPIEDER PIE NEVAINOJAMAS KVALITĀTES PAMATLABĪBAS 1.1. Šķelti graudi Attiecībā uz cietajiem kviešiem, mīkstajiem kviešiem un miežiem “šķeltu graudu” definīcija ir iekļauta standartā EN 15587. Attiecībā uz kukurūzu “šķelti graudi” nozīmē graudu gabalus vai graudus, ko var izsijāt caur sietu, kura acu izmērs ir 4,5 mm diametrā. Attiecībā uz sorgo “šķelti graudi” nozīmē graudu gabalus vai graudus, ko var izsijāt caur sietu, kura acu izmērs ir 1,8 mm diametrā. 1.2. Graudu piemaisījumi a) Sarukuši graudi Attiecībā uz cietajiem kviešiem, mīkstajiem kviešiem un miežiem “sarukušu graudu” definīcija ir iekļauta standartā EN 15587. Tomēr attiecībā uz Igaunijas, Latvijas, Somijas un Zviedrijas miežiem “sarukuši graudi” ir graudi, kuru īpatnējais svars ir vienāds ar vai lielāks par 64 kilogramiem hektolitrā un kurus piedāvā vai kuri paredzēti intervencei šajās dalībvalstīs; tie ir tādi graudi, kurus pēc visu pārējo šajā pielikumā minēto elementu atdalīšanas var izsijāt caur sietu ar 2,0 milimetru lieliem gareniem caurumiem. Sarukušu graudu jēdzienu nepiemēro ne kukurūzai, ne sorgo. b) Citu graudaugu graudi Attiecībā uz cietajiem kviešiem, mīkstajiem kviešiem un miežiem “citu graudaugu graudu” definīcija ir iekļauta standartā EN 15587. Attiecībā uz kukurūzu un sorgo “citu graudaugu graudi” ir visi tie kultūrā audzēto graudaugu graudi, kuri nepieder pie to graudu sugas, no kuriem ņemts paraugs. c) Kaitēkļu iebojāti graudi Attiecībā uz cietajiem kviešiem, mīkstajiem kviešiem un miežiem “kaitēkļu iebojātu graudu” definīcija ir iekļauta standartā EN 15587. Attiecībā uz kukurūzu un sorgo “kaitēkļu iebojāti graudi” ir visi graudi, kuriem ir redzamas kukaiņu, grauzēju, ērču vai citu labības kaitēkļu iebojājumu pazīmes. d) Graudi ar iekrāsojušos dīgli Attiecībā uz cietajiem kviešiem un mīkstajiem kviešiem šī definīcija ir iekļauta standartā EN 15587. Jēdzienu par graudiem ar iekrāsojušos dīgli nepiemēro ne miežiem, ne kukurūzai, ne arī sorgo. e) Kaltēšanas laikā pārkarsēti graudi Attiecībā uz cietajiem kviešiem, mīkstajiem kviešiem un miežiem “kaltēšanas laikā pārkarsētu graudu” definīcija ir iekļauta standartā EN 15587. Attiecībā uz kukurūzu un sorgo graudi, kas pārkarsēti kaltēšanas laikā, ir tie, kam manāmas ārēja apgrauzdējuma pazīmes, bet kas nav bojāti. f) Plankumaini graudi Attiecībā uz cietajiem kviešiem šī definīcija ir iekļauta standartā EN 15587. Plankumainu graudu jēdzienu nepiemēro ne mīkstajiem kviešiem, ne miežiem, ne kukurūzai, ne arī sorgo. 1.3. Sadīguši graudi Attiecībā uz cietajiem kviešiem, mīkstajiem kviešiem un miežiem “sadīgušu graudu” definīcija ir iekļauta standartā EN 15587. Attiecībā uz kukurūzu un sorgo sadīguši graudi ir tie, kuru dīgļsakne vai dīgļpumpurs ir skaidri saskatāms ar neapbruņotu aci. Tomēr, novērtējot sadīgušo graudu saturu paraugā, jāņem vērā parauga kopskats. Sadīguši graudi ir tikai tie, ar kuru dīgli ir notikušas acīm redzamas pārmaiņas, kas ļauj viegli atšķirt sadīgušus graudus no parastiem graudiem. 1.4. Dažādi piemaisījumi a) Svešas izcelsmes sēklas Attiecībā uz cietajiem kviešiem, mīkstajiem kviešiem un miežiem “svešas izcelsmes sēklu” definīcija ir iekļauta standartā EN 15587. Attiecībā uz kukurūzu un sorgo “svešas izcelsmes sēklas” ir kultivētu vai nekultivētu to augu sēklas, kas nav labība. Tās ietver sēklas, kuras nav vērts izlasīt, sēklas, kas der lopbarībai, bet kas nav labību sēklas, un kaitīgas sēklas. “Kaitīgas sēklas” nozīmē sēklas, kas ir toksiskas cilvēkam un dzīvniekiem, sēklas, kas kavē vai sarežģī labības graudu attīrīšanu un malšanu, un sēklas, kas ietekmē graudu pārstrādes produktu kvalitāti. b) Bojāti graudi Attiecībā uz cietajiem kviešiem, mīkstajiem kviešiem un miežiem “bojātu graudu” definīcija ir iekļauta standartā EN 15587. Attiecībā uz kukurūzu un sorgo “bojāti graudi” ir graudi, kas kļuvuši lopbarībai nederīgi pūšanas, pelēšanas (ieskaitot fuzariozi) un bakteriālu vai citu iemeslu dēļ. Šajā grupā ietilpst arī tādi graudi, kas bojāti pašsakaršanas dēļ vai pārkarsējot kaltēšanas laikā; šie graudi ir pilnībā nobrieduši graudi, kuru apvalka krāsa ir no pelēkbrūnas līdz melnai, bet endospermas krāsa šķērsgriezumā – no dzeltenpelēkas līdz brūngani melnai. Standartā EN 15587 attiecībā uz cietajiem kviešiem, mīkstajiem kviešiem un miežiem “bojātu graudu” definīcijā ir iekļauta arī “ar fuzariozi inficētu graudu” definīcija. c) Svešas izcelsmes sastāvdaļas Attiecībā uz cietajiem kviešiem, mīkstajiem kviešiem un miežiem “svešas izcelsmes sastāvdaļu” definīcija ir iekļauta standartā EN 15587. Attiecībā uz kukurūzu un sorgo “svešas izcelsmes sastāvdaļas” ir visas tās parauga sastāvdaļas (izņemot dzīvus vai beigtus kukaiņus), kuras var izsijāt caur sietu ar 1 mm lieliem gareniem caurumiem. d) Pelavas (kukurūzai: vālīšu seržu paliekas) e) Melnie graudi f) Plankumaini graudi Attiecībā uz cietajiem kviešiem un mīkstajiem kviešiem šī definīcija ir iekļauta standartā EN 15587. Plankumainu graudu jēdzienu nepiemēro ne miežiem, ne kukurūzai, ne arī sorgo. g) Dzīvnieku izcelsmes piemaisījumi 1.5. Dzīvi kaitēkļi 1.6. Graudi, kam zudusi stiklainība Attiecībā uz cietajiem kviešiem “graudi, kam zudusi stiklainība” ir tādi graudi, kuru endospermu nevar uzskatīt par tādu, kas pilnībā saglabājusi stiklainību. Šo graudu definīcija iekļauta arī standartā EN 15585. 2. ĪPAŠIE FAKTORI, KAS JĀŅEM VĒRĀ ATTIECĪBĀ UZ KATRU LABĪBAS VEIDU, LAI DEFINĒTU PIEMAISĪJUMUS 2.1. Cietie kvieši Graudu piemaisījumi nozīmē sarukušus graudus, citas labības graudus, kaitēkļu bojātus graudus, graudus ar iekrāsojušos dīgli, plankumainos graudus un kaltēšanas laikā pārkarsētus graudus. Dažādi piemaisījumi nozīmē svešas izcelsmes sēklas, bojātus graudus (tostarp ar fuzariozi inficētus graudus), svešas izcelsmes sastāvdaļas, pelavas, melnos graudus, puvušus graudus un dzīvnieku izcelsmes piemaisījumus. 2.2. Mīkstie kvieši Graudu piemaisījumi nozīmē sarukušus graudus, citas labības graudus, kaitēkļu bojātus graudus, graudus ar iekrāsojušos dīgli (tikai tad, ja to saturs pārsniedz 8 %) un kaltēšanas laikā pārkarsētus graudus. Dažādi piemaisījumi nozīmē svešas izcelsmes sēklas, bojātus graudus (tostarp ar fuzariozi inficētus graudus), svešas izcelsmes sastāvdaļas, pelavas, melnos graudus, puvušus graudus un dzīvnieku izcelsmes piemaisījumus. 2.3. Mieži Graudu piemaisījumi nozīmē sarukušus graudus, citas labības graudus, kaitēkļu bojātus graudus un kaltēšanas laikā pārkarsētus graudus. Visas svešas izcelsmes sēklas, bojātus graudus (tostarp ar fuzariozi inficētus graudus), svešas izcelsmes sastāvdaļas, pelavas un dzīvnieku izcelsmes piemaisījumus uzskata par dažādiem piemaisījumiem. 2.4. Kukurūza Graudu piemaisījumi nozīmē citas labības graudus, kaitēkļu bojātus graudus un kaltēšanas laikā pārkarsētus graudus. Visas svešas izcelsmes sēklas, bojātus graudus (tostarp ar fuzariozi inficētus graudus), svešas izcelsmes sastāvdaļas, vālīšu seržu paliekas un dzīvnieku izcelsmes piemaisījumus uzskata par dažādiem piemaisījumiem. 2.5. Sorgo Graudu piemaisījumi nozīmē citas labības graudus, kaitēkļu bojātus graudus un kaltēšanas laikā pārkarsētus graudus. Visas svešas izcelsmes sēklas, bojātus graudus (tostarp ar fuzariozi inficētus graudus), svešas izcelsmes sastāvdaļas, pelavas un dzīvnieku izcelsmes piemaisījumus uzskata par dažādiem piemaisījumiem. IV DAĻA Metodes, kas izmantotas, lai noteiktu intervencei piedāvātās vai paredzētās labības kvalitāti Lai noteiktu tās labības kvalitāti, kas piedāvāta vai paredzēta intervencei, saskaņā ar 7. pantu izmanto šādas metodes: a) standartmetodi, lai noteiktu sastāvdaļas, kas nepieder pie nevainojamas kvalitātes pamatlabības: — standarts EN 15587 mīkstajiem kviešiem, cietajiem kviešiem un miežiem, — šā pielikuma V daļā minētā metode attiecībā uz kukurūzu un sorgo; b) standartmetodi mitruma satura noteikšanai: — standarts EN ISO 6540 kukurūzai, — standarts EN ISO 712 pārējai labībai, kas nav kukurūza, vai — metode, kuras pamatā ir infrasarkano staru tehnoloģijas izmantošana. Strīda gadījumā autentiski ir tikai rezultāti, kas attiecībā uz kukurūzu iegūti saskaņā ar standartu EN ISO 6540, bet attiecībā uz pārējo labību, kas nav kukurūza, – saskaņā ar standartu EN ISO 712; c) standartmetodi ISO 9648, lai noteiktu tanīnu saturu sorgo; d) šā pielikuma VII daļā izklāstīto standartmetodi, lai noteiktu no mīkstajiem kviešiem gatavotas mīklas lipīguma pakāpi un tās derīgumu automatizētai apstrādei; e) standartmetodi proteīna satura noteikšanai cieto kviešu graudos un drupinātos mīksto kviešu graudos: — standarts EN ISO 20483 vai — standarts CEN ISO/TS 16634-2. Strīda gadījumā autentiski ir tikai rezultāti, kas iegūti saskaņā ar standartu EN ISO 20483; f) standartam EN ISO 5529 atbilstošu metodi, lai noteiktu drupinātu mīksto kviešu graudu Zelenija indeksu; g) EN ISO 3093 atbilstošu metodi (amilāzes aktivitātes testu), lai noteiktu Hagberga krišanas skaitli; h) standartmetodi stiklainības zuduma pakāpes noteikšanai cieto kviešu graudos saskaņā ar standartu EN 15585; i) standartam EN ISO 7971/3 atbilstošu standartmetodi, lai noteiktu īpatnējo svaru; j) paraugu ņemšanas metodes un analīzes standartmetodes mikotoksīnu līmeņa noteikšanai, kas izklāstītas Regulas (EK) Nr. 1881/2006 pielikumā un noteiktas Komisijas Regulas (EK) Nr. 401/2006 I un II pielikumā. (3) V DAĻA Standartmetode, lai attiecībā uz kukurūzu un sorgo noteiktu sastāvdaļas, kas nepieder pie nevainojamas kvalitātes pamatlabības 1. Vidēji 500 g smagu kukurūzas paraugu un vidēji 250 g smagu sorgo paraugu pusminūti sijā sietā ar 1,0 mm lieliem gareniem caurumiem. Parauga izsijātajā daļā pārbauda, vai nav dzīvu kaitēkļu un nobeigušos kukaiņu. Ar knaiblītēm vai raga lāpstiņu izņem no sastāvdaļām, kas palikušas sietā ar 1,0 mm lieliem gareniem caurumiem, akmentiņus, smilti, vālīšu seržu vai salmu paliekas un citas svešas izcelsmes sastāvdaļas. Šādi iegūtās svešas izcelsmes sastāvdaļas pievieno tām, kas izsijātas caur sietu ar 1,0 mm lieliem gareniem caurumiem, un visu kopā nosver. Daļu, kas palikusi sietā ar 1,0 mm lieliem gareniem caurumiem, sadala ar sadalītāju, lai iegūtu 100 līdz 200 g smagu paraugu kukurūzai un 25 līdz 50 g smagu paraugu sorgo. Šo daļas paraugu nosver. Izlīdzina to plānā kārtiņā uz galda. Ar knaiblītēm vai raga lāpstiņu izņem no sastāvdaļām citas labības graudus, kaitēkļu bojātos graudus, kaltēšanas laikā pārkarsētos graudus, sadīgušus graudus, svešas izcelsmes sēklas, bojātos graudus, pelavas un dzīvnieku izcelsmes piemaisījumus. Attiecībā uz sorgo plēksnēs ieslēgtos graudus atdala no plēksnēm – tās pieder pie dažādiem piemaisījumiem. Tad graudus klasificē pēc tā, kādā stāvoklī tie ir. Daļas paraugu pusminūti sijā caur sietu ar 4,5 mm diametrā lieliem apaļiem caurumiem kukurūzai un 1,8 mm diametrā lieliem caurumiem – sorgo. Sastāvdaļas, ko var izsijāt caur šo sietu, uzskata par šķeltiem graudiem. 2. Sastāvdaļu grupas, kas nepieder pie nevainojamas kvalitātes pamatlabības un kas noteiktas saskaņā ar 1. punktā minēto metodi, jāsver ļoti rūpīgi ar precizitāti līdz 0,01 g un jāaprēķina procentuāli no vidējā parauga. Datus analīzes slēdzienā raksta ar precizitāti līdz 0,1 %. Jānorāda dati par dzīvu kaitēkļu esamību. Parasti katram paraugam jāveic divas analīzes. Tās nedrīkst atšķirties par vairāk kā 10 % attiecībā uz iepriekš minēto sastāvdaļu kopējo daudzumu. 3. Aprīkojums, kas jāizmanto 1. un 2. punktā minēto darbību veikšanai, ir šāds: a) paraugu separators, piemēram, koniska vai gropēta ierīce; b) analītiskie svari ar precizitāti līdz 0,01 g (tātad ar nolasījumu precizitāti līdz 0,001 g); c) sieti ar 1,0 mm lieliem gareniem caurumiem un ar 1,8 mm un 4,5 mm diametrā lieliem apaļiem caurumiem. Sieti var būt piestiprināti pie vibrējoša galda. Sietiem jāatbilst standartam ISO 5223.