ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(61)

Bavārijas federālā zeme sedz 50 % izmaksu par vispārīgajiem pasākumiem lauksaimniecības un zvejniecības nozarē. Apsvērumos, ko iesniedza pēc procedūras uzsākšanas, Vācija informēja Komisiju, ka otru izmaksu daļu sedz Bavārijas Veterinārais fonds. Bavārijas Veterinārais fonds ir valsts iestāde, ko finansē no parafiskālām nodevām. Atbalsta kopējais finansējums no Bavārijas federālās zemes un Bavārijas Veterinārā fonda līdzekļiem ir 100 % apmērā un praksē ir pat mazāks par šo līmeni. Agrāk Komisija vairākkārt ir apstiprinājusi Bavārijas Veterinārā fonda finansējumu no parafiskālām nodevām (13). Ņemot to vērā, Komisijai nav pamata vēlreiz detalizēti pārbaudīt šīs parafiskālās nodevas. Ne sūdzības iesniedzējs, ne citas ieinteresētās personas nav apstrīdējušas Bavārijas Veterinārā fonda finansējuma modeli (proti, šo atbalsta finansējuma daļu).
(3)

Komisijas 1995. gada 7. jūlija Regulas (EK) Nr. 1663/95, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 729/70 attiecībā uz ELVGF Garantiju nodaļas grāmatojumu noskaidrošanas procedūru (5), 7. panta 1. punkta otrajā daļā ir noteikts, ka summu, kas saskaņā ar pirmajā daļā minēto lēmumu par grāmatojumu noskaidrošanu ir atgūstama no katras dalībvalsts vai izmaksājama katrai dalībvalstij, nosaka, atskaitot attiecīgajā finanšu gadā, t. i., 2006. gadā, veiktos avansa maksājumus no attiecīgajā finanšu gadā atzītajiem izdevumiem saskaņā ar pirmo daļu. Šīs summas jāatvelk no avansa maksājumiem vai jāpieskaita tiem, grāmatojot pret izdevumiem otrajā mēnesī pēc tā mēneša, kurā ir pieņemts grāmatojumu noskaidrošanas lēmums.
(3)

Komisijas 2006. gada 6. novembra Lēmumā 2006/766/EK, ar ko izveido to trešo valstu un teritoriju sarakstus, no kurām ir atļauts ievest gliemenes, adatādaiņus, tunikātus, jūras gliemežus un zvejniecības produktus (3), ir iekļauts to trešo valstu saraksts, kuras atbilst Regulas (EK) Nr. 854/2004 kritērijiem un tādējādi spēj garantēt, ka minēto produktu eksports uz Savienību atbilst Savienības tiesību aktos paredzētajiem sanitārajiem nosacījumiem par patērētāju veselības aizsardzību. Proti, minētā lēmuma I pielikumā ir to trešo valstu saraksts, no kurām ir atļauts ievest dzīvas, saldētas vai apstrādātas, lietošanai pārtikā paredzētas gliemenes, adatādaiņus, tunikātus un jūras gliemežus. Turklāt minētajā sarakstā ir norādīti ierobežojumi šādam importam no dažām trešām valstīm.
6)

Īstenošanas noteikumu 17. panta 4.–7. punktu aizstāj ar šādiem: “4. Kad deputāts sāk pienākumu pildīšanu vai maina dzīvesvietu, viņam paziņo, kuru lidostu, dzelzceļa staciju un tiešāko, t. i., īsāko maršrutu izmantos šo Īstenošanas noteikumu piemērošanas nolūkā. 5. Jebkurā laikā deputāts var atbildīgajam dienestam rakstveidā, pamatojot iemeslus, piedāvāt citu maršrutu, kas ļauj ietaupīt laiku vai kas ir ievērojami ērtāks, taču brauciena izmaksas nedrīkst palielināties par vairāk nekā 20 %. Ja šo maršrutu apstiprina, ar to aizstāj 3. punktā noteikto vistiešāko maršrutu. Ja šo maršrutu neapstiprina vai ja deputāta piedāvātais maršruts sadārdzina braucienu par vairāk nekā 20 %, jautājumu nodod izskatīšanai ģenerālsekretāram, kas pirms lēmuma pieņemšanas var apspriesties ar kvestoriem. 6. Ja braucienā ir pārtraukums, ceļa izdevumus atmaksā, skaitot no pēdējās izbraukšanas vietas. Brauciena pārtraukums ir tāds pārtraukums deputāta ceļā uz kādu no Parlamenta darba vai oficiālu sanāksmju vietām vai no tām, kura ilgums pārsniedz vienu nakti, neskaitot sestdienas, svētdienas un svētku dienas. 7. Ja brauciena sākuma punkts vai galamērķis nav deputāta dzīvesvieta vai tās dalībvalsts galvaspilsēta, no kuras viņš ievēlēts, ceļa izdevumus atmaksā apmērā, kas nepārsniedz to izdevumu apmēru, kuri deputātam rastos, braucot uz savu dzīvesvietu vai no tās pa tiešāko, t. i., visīsāko maršrutu. 8. Ja ceļošana notiek starp divām darba un/vai sanāksmju vietām, mutatis mutandis piemēro 3. un 7. punktu. 9. Šajos Īstenošanas noteikumos izmantotos tarifus atjaunina reizi sešos mēnešos – maijā un novembrī.”
(8)

Saskaņā ar datiem, ko Kipras iestādes paziņoja 2010. gada aprīlī, vispārējās valdības parāda kopapjoms vēl aizvien ir mazāks par atsauces vērtību 60 % no IKP, tas ir, 56,2 % no IKP 2009. gadā. Attiecībā uz 2010. gadu Kipra ir paziņojusi, ka plānotais parāda apjoms ir 62 % no IKP, tādējādi pārsniedzot Līgumā noteikto atsauces vērtību – 60 % no IKP. Komisijas dienestu 2010. gada pavasara prognozē lēsts, ka parāds turpinās pieaugt, 2010. gadā veidojot 62,3 % un 2011. gadā – 67,6 % no IKP, balstoties uz primārās bilances pasliktināšanos. Ņemot vērā šo tendenci, nevar uzskatīt, ka parāda attiecība pietiekami ātri samazinās un tuvinās atsauces vērtībai Līgumā un Stabilitātes un izaugsmes paktā paredzētajā nozīmē. Līgumā minētais parāda kritērijs nav izpildīts.
(1)

Direktīva 96/23/EK nosaka pasākumus tās I pielikumā minēto vielu un atlieku grupu pārraudzībai. Atbilstoši Direktīvai 96/23/EK to trešo valstu, no kurām dalībvalstīm ir atļauts importēt dzīvniekus un dzīvnieku izcelsmes sākotnējos produktus, uz kuriem attiecas minētā direktīva, iekļaušana un paturēšana sarakstos ir atkarīga no tā, vai attiecīgā trešā valsts ir iesniegusi plānu, kurā noteikusi garantijas, ko šī valsts sniedz attiecībā uz minētajā pielikumā norādīto atlieku un vielu grupu pārraudzību. Minētie plāni ir atjaunināmi pēc Komisijas pieprasījuma, sevišķi tad, ja tas izrādījies nepieciešams, veicot noteiktas pārbaudes.
(4)

Pēc trīs pieteikumiem piešķirt JRER, pamatojoties uz galīgās regulas 1. panta 4. punktu, Padome ar Regulu (EK) Nr. 426/2008 (6) veica grozījumus galīgajā regulā un ražotājiem eksportētājiem HanDan County Yan Yuan Smelting and Casting Co., Ltd (HanDan), XianXian Guozhuang Precision Casting Co., Ltd (XianXian) un Wuxi Norlong Foundry Co., Ltd (Norlong) noteica individuālu maksājuma likmi 28,6 % apmērā.
4)

vienotās rīcības 5. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem punktiem: “1. ESĪP pilnvaru īstenošanas izdevumiem paredzētā finanšu atsauces summa laikposmam no 2009. gada 1. marta līdz 2010. gada 31. martam ir EUR 2 830 000.” “2. Izdevumus, ko finansē no 1. punktā paredzētās summas, var veikt no 2009. gada 1. marta. Izdevumus pārvalda saskaņā ar procedūrām un noteikumiem, kurus piemēro Eiropas Savienības vispārējam budžetam.”;
(6)

No otras puses, Kopienas nozīmes teritoriju saraksta trešais atjauninājums kontinentālajam bioģeogrāfiskajam reģionam ir vajadzīgs, lai atspoguļotu to informāciju par pārmaiņām teritorijā, kuru dalībvalstis iesniegušas pēc Kopienas sākotnējā saraksta un pirmo divu atjaunināto sarakstu pieņemšanas. No šāda viedokļa Kopienas nozīmes teritoriju trešais atjauninātais saraksts kontinentālajam bioģeogrāfiskajam reģionam ir Kopienas nozīmes teritoriju saraksta konsolidēta versija kontinentālajam bioģeogrāfiskajam reģionam. Tomēr jāuzsver, ka pienākumi, kas izriet no Direktīvas 92/43/EEK 4. panta 4. punkta un 6. panta 1. punkta, piemērojami iespējami drīz, bet ne vēlāk kā sešu gadu laikā no dienas, kad pieņemts Kopienas nozīmes teritoriju sākotnējais saraksts vai pirmie divi atjauninātie saraksti kontinentālajam bioģeogrāfiskajam reģionam, atkarībā no tā, kurā Kopienas nozīmes teritoriju sarakstā minētā teritorija kā tāda tika iekļauta pirmo reizi.
(29)

Dānijas iestādes 2006. gada 29. septembra vēstulē attiecībā uz jautājumu par to, vai ārvalstīm, tostarp dalībvalstīm, atskaitot Dāniju, jāuzņemas kontrolēt visus pārrobežu darījumus ar uzņēmumiem, kas apliekami ar nodokli saskaņā ar Dānijas tonnāžas nodokļa likumu, norādīja: “Valsts nodokļu pārvaldes pienākums ir pārbaudīt šajā valstī ar nodokļiem apliekamo uzņēmumu un personu ienākumu deklarācijas. Atbilstoši starptautiskām saistībām var rasties arī nepieciešamība – spontāni vai pēc pieprasījuma – pārsūtīt informāciju citām valstīm. Lēmuma pieņemšana par to, kā īstenot kontroles uzdevumus, ir jāatstāj pašas dalībvalsts nodokļu pārvaldes ziņā. Dānijas nodokļu pārvaldei ir ļoti svarīgi panākt, ka tiek garantēti Dānijas nodokļu ieņēmumi, ņemot vērā pieejamos resursus. Tas nozīmē arī to, ka kontroles uzmanības centrā būs saimnieciskās vienības, kurām piemērojami nodokļi un kuru riska novērtējumā ir secināts, ka ir vērts nodrošināt to ciešu uzraudzību. Ierosinātais Dānijas tonnāžas nodokļa shēmas grozījums nemaina būtību. Gluži pretēji – tas var ietekmēt Dānijas nodokļu pārvaldes iespējas izpildīt informācijas pieprasījumus no citu valstu nodokļu pārvaldēm. Ja jautājums īpaši skar iekšējo cenu noteikšanu, pēc notikušā fakta var rasties grūtības iegūt pierādījumus, ka iekšējie grupas darījumi ir veikti saskaņā ar godīgas konkurences principu. Bieži vien novērtēšanai izmantotais salīdzinājuma pamats nebūs pilnīgs. Tāpēc ir ievērojami vieglāk iegūt nepieciešamos uzskaites datus iekšējā grupas darījuma veikšanas laikā. Pienākums iesniegt uzskaites datus ir nepārprotams pamudinājums regulāri nodrošināties ar materiāliem, lai apstiprinātu secinājumu, ka iekšējie darījumi tika veikti saskaņā ar godīgas konkurences principu. Paziņotais grozījums nozīmē to, ka uzņēmumi, kas ir pakļauti tonnāžas nodoklim, ir atbrīvoti no pienākuma sniegt uzskaites datus, ja darījumi attiecas uz ārvalstu grupu uzņēmumiem. Atbrīvojums paredz, ka šādām saimnieciskām vienībām nebūs piemērojama tā pati prasība pastāvīgi vai vispār nodrošināties ar materiāliem, lai apstiprinātu secinājumu, ka darījumi ar šiem grupas uzņēmumiem tika veikti saskaņā ar godīgas konkurences principu. Citas valsts pieprasījumu sniegt informāciju var izpildīt, ja materiāls eksistē, piemēram, uzņēmums uzskaitē izmanto kvītis. Tomēr Dānijas nodokļu pārvalde nevarēs pieprasīt jauna dokumenta izstrādi tikai citas valsts nodokļu pārvaldes vajadzībām. Ja ar nodokli apliekamajai saimnieciskajai vienībai nav pienākuma sniegt uzskaites datus, nebūs, piemēram, iespējams pieprasīt, lai šī saimnieciskā vienība izstrādā salīdzinošu analīzi citas valsts labā. Šajā ziņā atbrīvojums var kaitēt citām valstīm.”
(67)

Polijas iestādes pievērsa uzmanību, pirmkārt, tam, ka transporta izmaksas neveido būtisku kopējo izmaksu daļu, jo, kā izriet no atbalsta saņēmēja veiktajiem aprēķiniem, transporta izmaksas ir tikai [4–15] % no kopējām apkalpošanas izmaksām. Transporta izmaksas uz konkrētām valstīm ir: — no BVG (atbalsta saņēmēja tipogrāfija) uz Franciju (ārējam klientam): [4–10] %, — no BVG uz Austriju (ārējam klientam): [4–10] %, — no BVG uz Šveici (ārējam klientam): [4–10] %, — no BVG uz Apvienoto Karalisti (saistītam klientam): [10–15] %, — no BDC (izdevniecības Bauer Verlag tipogrāfijas Ciehanovā) uz Apvienoto Karalisti (saistītam klientam): [10–15] %, — no BDC uz Krieviju (saistītam klientam): [10–15] %.
(3)

Komisija no 1. tabulā minētajām personām saņēma visu pieprasīto informāciju, lai noteiktu šo personu pieprasījumu pieņemamību. Šīm personām jau bija piešķirta atļauja atlikt maksājuma samaksu no dienas, kad Komisijas telpās pirmo reizi bija saņemta pilnīga pieteikuma dokumentācija. No jauna pieprasīto un sniegto informāciju izskatīja un nepieciešamības gadījumā pārbaudīja attiecīgo personu telpās. Pamatojoties uz šo informāciju, Komisija konstatēja, ka 1. tabulā minēto personu pieprasījumi ir pieņemami saskaņā ar atbrīvojuma regulas 4. panta 1. punktu. 1. tabula Nosaukums Adrese Valsts Taric papildkods MADIROM PROD SRL Bucuresti, Sector 6, Splaiul Independentei no. 319, OB. 152 Rumānija A896 Rose Versand GmbH Schersweide 4, 46395 Bocholt Vācija A897 Winora Staiger GmbH Max-Planck-Strasse 6, 97526 Sennfeld Vācija A894
(6)

Attiecībā uz Turciju izveidoja izlasi, kurā bija četri uzņēmumi vai uzņēmumu grupas, no trīspadsmit uzņēmumiem vai uzņēmumu grupām, kuras bija atbildējušas uz atlases jautājumiem. Tomēr viens no atlasītajiem uzņēmumiem atlases veikšanas procesā nesniedza informāciju par diviem saistītiem Turcijas ražotājiem; šo informāciju tas sniedza ievērojami vēlāk. Neraugoties uz to, diviem saistītajiem uzņēmumiem tika dota iespēja iesniegt pilnībā aizpildītu anketu. Tomēr saistīto uzņēmumu iesniegtā informācija bija nepilnīga un neļāva veikt dempinga aprēķinu. Tāpēc uzņēmumu izslēdza no izlases. Cits Turcijas uzņēmums netika iekļauts sākotnējā izlasē, tomēr tas pieprasīja atsevišķu pārbaudi saskaņā ar pamatregulas 17. panta 3. punktu un noteiktajā termiņā iesniedza pilnībā aizpildītu anketu. Pēc tam to iekļāva izlasē. Eksporta apjoma izteiksmē četri atlasītie uzņēmumi veido 63 % no kopējā dobo profilu eksporta no Turcijas uz Kopienu izmeklēšanas periodā. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu notika apspriedes ar attiecīgajām personām, un tām nebija iebildumu.
(96)

Lai varētu atļaut atbalstu, piemērojot pārstrukturēšanas pamatnostādņu 43. līdz 45. punktu, atbalsta summa un intensitāte ir jāierobežo līdz stingram minimumam, kas vajadzīgs, lai veiktu pārstrukturēšanu, ņemot vērā uzņēmuma, tā akcionāru vai grupas, kurā tas ietilpst, esošos finanšu resursus. Atbalsta saņēmējiem jādod ievērojams ieguldījums pārstrukturēšanas plānā no saviem pašu resursiem, tostarp no to aktīvu pārdošanas, kas nav būtiski uzņēmuma izdzīvošanai, vai no ārējā finansējuma tirgus apstākļos.
b)

attiecībā uz katru dalībvalsti un katru no riska kategorijām, kuras attiecīgā nacionālā atsauces vērtība ir augstāka nekā atbilstošais kopīgais drošības mērķis, kopīgais drošības mērķis atspoguļo maksimāli pieļaujamo riska līmeni, uz kuru konkrētais kopīgais drošības mērķis attiecas. Kopīgās drošības mērķa sasniegšanas novērtēšanu atbilstoši Direktīvas 2004/49/EK 7. panta 3. punktam veic saskaņā ar prasībām, kas izriet no ietekmes novērtējuma un attiecīgā gadījumā – no kopīgā drošības mērķa pakāpeniskas īstenošanas grafika.
(4)

Iegūstamās informācijas apjoms un ar to saistītās prasības par paraugu ņemšanu vai testēšanu ir atkarīgas no atkritumu veida, iespējamā vides riska un paredzētā atkritumu apsaimniekošanas objekta. Raugoties no tehniskā viedokļa, jābūt iespējai izmantot iteratīvu pieeju, lai nodrošinātu atbilstošu atkritumu raksturošanu.
(223)

Šajā gadījumā tas nozīme, ka izmaiņas to elektrostaciju īpašumtiesībās, kuras guva labumu no EPL, nemainīja to, ka EPL ir valsts atbalsts šīm elektrostacijām. Patiesībā elektrostacijas neatkarīgi no to īpašumtiesību struktūras guva labumu no priekšrocībām, kas ietvertas EPL.
(3)

Viens no galvenajiem riskiem saistībā ar konteineru un palešu iekrāvējiem lidostās ir risks nokrist no paaugstinātas operatora darba vietas un no citām darba vietām, kurām operators var piekļūt, darbojoties ar kravas nodalījuma durvīm un rīkojoties ar kravu. Aizsardzības līdzekļiem pret šo risku ir jābūt efektīviem un pielāgotiem gaisakuģa formai, kā arī jāļauj izvairīties no bojājumu nodarīšanas gaisakuģim.
(4)

Izskatījusi materiālus, kurus Lietuva iesniedza savā pieteikumā, Komisija konstatēja, ka šā siera specifiskā kvalitāte vai raksturīgās pazīmes izriet no ražošanas metodes un nav attiecināmas uz ģeogrāfisko izcelsmi. Specifikācijā norādīts, ka sakarība starp sieru Germantas un tā izcelsmes apgabalu ir izteikta ar tā īpašo ražošanas metodi, kura piešķir fizikālās, ķīmiskās un organoleptiskās īpašības, kas nepiemīt citiem sieriem. Specifikācijā no jauna apstiprināts, ka sieram Germantas piemītošās organoleptiskās īpašības – tā bāli dzeltenīgā krāsa ar zaļganīgu nokrāsu līdz pat pelēcīgai nokrāsai, viegls skābpiena, sūkalu un pasterizēta piena aromāts un nedaudz skābena pasterizēta piena garša augstā temperatūrā – ir saistītas ar šā siera ražošanas metodi. Specifikācijā turklāt norādīts, ka siera Germantas raksturīgā krāsa izskaidrojama ar to, ka šis siers tiek nogatavināts caurspīdīgā vai krāsainā plēvē, kas samazina gaismjutīgo savienojumu noārdīšanos gaismas ietekmē. Tā kā nav sakarības starp šīm īpatnībām un ģeogrāfisko izcelsmi, pieteikums neatbilst galvenajiem kritērijiem, lai reģistrētu šo nosaukumu kā aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi.
(6)

No otras puses, Kopienas nozīmes teritoriju saraksta otrais atjauninājums Makaronēzijas bioģeogrāfiskajam reģionam ir vajadzīgs, lai atspoguļotu to informāciju par pārmaiņām teritorijā, kuru dalībvalstis iesniegušas pēc Kopienas sākotnējā saraksta un pirmā atjauninātā saraksta pieņemšanas. No šāda viedokļa Kopienas nozīmes teritoriju otrais atjauninātais saraksts Makaronēzijas bioģeogrāfiskajam reģionam ir Kopienas nozīmes teritoriju saraksta konsolidēta versija Makaronēzijas bioģeogrāfiskajam reģionam. Tomēr jāuzsver, ka pienākumi, kas izriet no Direktīvas 92/43/EEK 4. panta 4. punkta un 6. panta 1. punkta, piemērojami iespējami drīz, bet ne vēlāk kā sešu gadu laikā no dienas, kad pieņemts Kopienas nozīmes teritoriju sākotnējais saraksts vai pirmais atjauninātais saraksts Makaronēzijas bioģeogrāfiskajam reģionam atkarībā no tā, kurā sarakstā Kopienas nozīmes teritorija kā tāda tika iekļauta pirmo reizi.
1.

Lēmuma ECB/2001/16 I pielikumu aizstāj ar šādu: “I PIELIKUMS SAISTĪBU BĀZES SASTĀVS A. Saistību bāzē ietilpst šādi posteņi, izņemot jebkuru citu posteni: 1. Apgrozībā esošās banknotes Šajā pielikumā skaidras naudas nomaiņas gada ietvaros attiecībā uz katru jaunu Eurosistēmas NCB “apgrozībā esošās banknotes”: a) ir arī banknotes, ko emitējusi NCB un kas denominētas tās nacionālās valūtas vienībās; un b) attiecīgo vērtību samazina par bezprocentu aizdevumu vērtību, kas saistīti ar priekšpiegādātajām euro banknotēm, kuri vēl nav ierakstīti debetā (saskaņotās bilances 6. aktīvu posteņa daļa). Pēc skaidras naudas nomaiņas gada attiecībā uz katru NCB “apgrozībā esošās banknotes” ir banknotes, kas denominētas euro, šajā jēdzienā neietverot citas banknotes. Ja skaidras naudas nomaiņas diena ir diena, kurā TARGET2 ir slēgta, jaunas Eurosistēmas NCB saistība, kas izriet no euro banknotēm, kuras ir priekšpiegādātas saskaņā ar 2006. gada 14. jūlija Pamatnostādni ECB/2006/9 par dažiem sagatavošanās pasākumiem pārejai uz euro skaidru naudu un par euro banknošu un monētu priekšpiegādi un priekšpiegādes otro fāzi ārpus euro zonas (1) un laistas apgrozībā pirms skaidras naudas nomaiņas dienas, veido daļu no saistību bāzes (kā korespondentkontu daļa saskaņotās bilances 10.4. pasīvu postenī), līdz šī saistība kļūst par TARGET2 darījumu rezultātā radušos Eurosistēmas iekšējo saistību daļu. 2. Saistības euro pret euro zonas kredītiestādēm, kas saistītas ar monetārās politikas operācijām, tostarp: a) pieprasījuma noguldījumu konti, ieskaitot obligāto rezervju prasības, saskaņā ar Statūtu 19.1. pantu (saskaņotās bilances 2.1. pasīvu postenis); b) summas, kas ir noguldītas Eurosistēmas noguldījumu iespējā (saskaņotās bilances 2.2. pasīvu postenis); c) termiņnoguldījumi (saskaņotās bilances 2.3. pasīvu postenis); d) saistības, kas rodas no precizējošajām reversajām operācijām (saskaņotās bilances 2.4. pasīvu postenis); e) papildu nodrošinājuma pieprasījumu noguldījumi (saskaņotās bilances 2.5. pasīvu postenis). 3. Noguldījumu saistības pret Eurosistēmas darījumu partneriem, attiecībā uz kuriem iestājies saistību neizpildes gadījums, kas ir reklasificētas no saskaņotās bilances 2.1. pasīvu posteņa. 4. Nacionālo centrālo banku Eurosistēmas iekšējās saistības, kas rodas no īstermiņa parādzīmju izsniegšanas ECB, lai nodrošinātu ECB parāda sertifikātu emisiju atbilstoši Pamatnostādnes ECB/2000/7 I pielikuma 3.3. nodaļai (saskaņotās bilances 10.2. pasīvu postenis). 5. Eurosistēmas iekšējās neto saistības attiecībā pret apgrozībā esošajām euro banknotēm, ieskaitot tās, kas rodas šā Lēmuma 4. panta piemērošanas rezultātā (saskaņotās bilances 10.3. pasīvu postenis). 6. Eurosistēmas iekšējās neto saistības, kas rodas no TARGET2 darījumiem, kuri ir atlīdzināti atbilstoši atsauces likmei (saskaņotās bilances 10.4. pasīvu postenis). B. Katras NCB saistību bāzes summu aprēķina atbilstoši saskaņotajiem grāmatvedības principiem un noteikumiem, kas ietverti 2006. gada 10. novembra Pamatnostādnē ECB/2006/16 par grāmatvedības un finanšu ziņošanas tiesisko regulējumu Eiropas Centrālo banku sistēmā (2).
c)

Ražojumā var izmantot tikai tādus liesmas slāpētājus, kas ķīmiski saistīti matricē/materiālā vai uz matrices/materiāla virsmas (reaktīvos liesmas slāpētājus). Ja izmantotie liesmas slāpētāji klasificēti ar kādu no turpmāk minētajām R-frāzēm, tad tādiem reaktīvajiem liesmas slāpētājiem, tos lietojot, jāmaina to ķīmiskie raksturlielumi, lai tie vairs nebūtu jāklasificē ar kādu no minētajām R-frāzēm. (Mazāk par 0,1 % liesmas slāpētāja uz matrices/materiāla var palikt formā pirms lietošanas.) — R40 (ierobežoti pierādījumi par kancerogēnu iedarbību), — R45 (var izraisīt vēzi), — R46 (var izraisīt pārmantojamu ģenētisku bojājumu), — R49 (ieelpojot var izraisīt ļaundabīgus audzējus), — R50 (ļoti toksisks ūdens organismiem), — R51 (toksisks ūdens organismiem), — R52 (kaitīgs ūdens organismiem), — R53 (var izraisīt ilgstošu negatīvu iedarbību uz ūdens vidi), — R60 (var negatīvi ietekmēt auglību), — R61 (var kaitēt nedzimušam bērnam), — R62 (iespējams risks negatīvai ietekmei uz auglību), — R63 (iespējams kaitējuma risks augļa attīstībai), — R68 (iespējami neatgriezeniskas iedarbības draudi), kas noteiktas Direktīvā 67/548/EEK un tās turpmākajos grozījumos. Liesmu slāpētāji, kuri ir tikai fiziski iemaisīti matricē/materiālā, tiek izslēgti (aditīvie liesmu slāpētāji). Alternatīvi klasifikācijai var izmantot Regulu (EK) Nr. 1272/2008. Šādā gadījumā izejvielām nedrīkst būt pievienota tāda viela vai preparāts, kam lietošanas laikā piešķirts vai varētu tikt piešķirts kāds no šādiem bīstamības apzīmējumiem (vai to kombinācijas): H351, H350, H340, H350i, H400, H410, H411, H412, H413, H360F, H360D, H361f, H361d H360FD, H361fd, H360Fd, H360Df, H341. Vērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par atbilstību šim kritērijam, kā arī sastāvdaļu sarakstu un attiecīgu dokumentāciju, piemēram, drošības datu lapu.
(1)

Saskaņā ar Padomes 2002. gada 18. februāra Lēmumu 2002/167/EK (2) Portugālei atļāva piemērot samazinātu akcīzes nodokļa likmi vietējā ražojuma un patēriņa rumam un liķieriem Madeiras autonomajā apgabalā un vietējā ražojuma un patēriņa liķieriem un degvīnam Azoru salu autonomajā apgabalā. Uzskatīja, ka ir nepieciešams minētajiem produktiem piemērot samazinātas likmes akcīzes nodokli, lai spētu izdzīvot vietējā rūpniecība, kas tos ražo un tirgo. Ražošanas izmaksas sadārdzina galvenokārt faktori, kas saistīti ar Madeiras un Azoru salu atrašanos visattālākajos reģionos (nošķirtība, atrašanās uz salas, maza teritorija, sarežģīts reljefs un klimatiskie apstākļi), tāpēc uzskatīja, ka, tikai samazinot akcīzes nodokļa likmi, ko piemēro attiecīgajiem vietēja ražojuma un patēriņa produktiem, tiem ļautu vienlīdzīgos apstākļos arī turpmāk konkurēt ar līdzīgiem produktiem, kurus importē vai piegādā no citām Kopienas daļām, un tādējādi nodrošinātu ražošanas nozaru turpmāku pastāvēšanu. Portugāle saskaņā ar to pašu lēmumu varēja minētajiem produktiem piemērot akcīzes nodokļa likmi, kas ir zemāka par pilno likmi spirtam, kura noteikta Padomes Direktīvas 92/84/EEK (3) 3. pantā, un zemāka par minimālo akcīzes nodokļa likmi spirtam, kas noteikta ar šo direktīvu, bet kas ir ne vairāk kā par 75 % zemāka par valsts parasto akcīzes nodokli spirtam. Šis pasākums bija spēkā no 2002. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 31. decembrim.
1.

I nodaļu papildina ar šādiem ierakstiem: Nr. Veterinārais numurs Uzņēmuma nosaukums Pilsētas/ielas vai ciema/reģiona nosaukums “48 BG 1012020 ET “Petar Mitov-Universal” s. Gorna Grashtitsa obsht. Kyustendil 49 BG 1112016 Mandra “IPZHZ” gr. Troyan ul. “V. Levski” 281 50 BG 1712042 ET “Madar” s. Terter 51 BG 2612042 “Bulmilk” OOD s. Konush obl. Haskovska 52 BG 0912011 ET “Alada-Mohamed Banashak” s. Byal izvor obsht. Ardino 53 1112026 “ABLAMILK” EOOD gr. Lukovit, ul. “Yordan Yovkov” 13 54 1312005 “Ravnogor” OOD s. Ravnogor 55 1712010 “Bulagrotreyd-chastna kompaniya” EOOD s. Yuper Industrialen kvartal 56 1712013 ET “Deniz” s. Ezerche 57 2012011 ET “Ivan Gardev 52” gr. Kermen ul. “Hadzhi Dimitar” 2 58 2012024 ET “Denyo Kalchev 53” gr. Sliven ul. “Samuilovsko shose” 17 59 2112015 OOD “Rozhen Milk” s. Davidkovo, obsht. Banite 60 2112026 ET “Vladimir Karamitev” s. Varbina obsht. Madan 61 2312007 ET “Agropromilk” gr. Ihtiman, ul. “P. Slaveikov” 19 62 2412041 “Mlechen svyat 2003” OOD s. Bratya Daskalovi obsht. Bratya Daskalovi 63 2612038 “Bul Milk” EOOD gr. Haskovo Sev. industr. zona 64 2612049 ET “Todorovi-53” gr. Topolovgrad ul. “Bulgaria” 65”