Oficiālais Vēstnesis C 066 , 02/03/1998 Lpp. 0001 - 0004



Komisijas Paziņojums par pilnfunkciju kopuzņēmuma jēdzienu saskaņā ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 4064/89 par uzņēmumu koncentrācijas kontroli (Dokuments attiecas uz EEZ) (98/C 66/01) I. IEVADS II. KOPUZŅĒMUMI SASKAŅĀ AR APVIENOŠANĀS REGULAS 3. PANTU 1. Kopīga kontrole 2. Uzņēmumu strukturālās izmaiņas III. NOSLĒGUMA PIEZĪMES I. IEVADS 1. Šī paziņojuma mērķis ir sniegt norādes par to, kā Komisija interpretē Padomes Regulas (EEK) Nr. 4064/89 3. pantu [1], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1310/97 [2] (še turpmāk — Apvienošanās regula), saistībā ar kopuzņēmumiem [3]. 2. Šis paziņojums aizstāj paziņojumu par atšķirību starp koncentratīviem un kooperatīviem kopuzņēmumiem. Šajā paziņojumā ieviestās izmaiņas atspoguļo Apvienošanās regulā izdarītos grozījumus, kā arī Komisijas gūto pieredzi Apvienošanās regulas piemērošanā kopš tās spēkā stāšanās 1990. gada 21. septembrī. Šajā paziņojumā noteiktie principi tiks ievēroti un tālāk attīstīti Komisijas praksē atsevišķos gadījumos. 3. Saskaņā ar Kopienas konkurences noteikumiem kopuzņēmumi ir uzņēmumi, kurus kopīgi kontrolē divi vai vairāki citi uzņēmumi [4]. Praksē kopuzņēmumi aptver plašu darbību loku, sākot no darbībām, kas līdzīgas apvienošanās darbībām, līdz sadarbībai noteiktu funkciju veikšanā, kā, piemēram, pētniecība un attīstība, ražošana vai izplatīšana. 4. Apvienošanās regula attiecas uz kopuzņēmumiem, ja tie atbilst koncentrācijas prasībām, kas noteiktas šīs regulas 3. pantā. 5. Saskaņā ar Padomes Regulas (EEK) Nr. 4064/89 23. apsvērumu koncentrācijas jēdzienu definē tā, ka tas ietver tikai darbības, kas rada ilgstošas izmaiņas attiecīgo uzņēmumu struktūrā. 6. Koncentrāciju izraisītās strukturālās izmaiņas bieži atspoguļo dinamisku attiecīgo tirgu restrukturizācijas procesu. Tās ir pieļaujamas saskaņā ar Apvienošanās regulu, ja vien to rezultātā netiek nodarīts būtisks kaitējums konkurences struktūrai, radot vai stiprinot dominējošu stāvokli. 7. Apvienošanās regulas 3. panta 2. punktā pilnfunkciju kopuzņēmuma jēdziens definēts šādi: "Tāda kopuzņēmuma izveidošana, kas ilgstoši veic visas autonomas saimnieciskas vienības funkcijas, raksturo koncentrāciju 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē." II. KOPUZŅĒMUMI SASKAŅĀ AR APVIENOŠANĀS REGULAS 3. PANTU 8. Lai pastāvētu koncentrācija Apvienošanās regulas 3. panta nozīmē, darbībai ir jāatbilst šādām prasībām: 1. Kopīga kontrole 9. Apvienošanās regula attiecas uz kopuzņēmumu, ja kopīgu kontroli pār to iegūst divi vai vairāki uzņēmumi, tas ir, tā mātessabiedrības (3. panta 1. punkta b) apakšpunkts). Kontroles jēdziens ir noteikts 3. panta 3. punktā. Tas paredz, ka kontrole ir balstīta uz iespēju realizēt izšķirošu ietekmi uz uzņēmumu, ko nosaka gan juridiski, gan faktiski apsvērumi. 10. Kopīgas kontroles noteikšanas principus sīkāk nosaka Komisijas paziņojums par koncentrācijas jēdzienu [5]. 2. Uzņēmumu strukturālās izmaiņas 11. 3. panta 2. punkts paredz, ka kopuzņēmumam ilgstoši jāveic visas autonomas saimnieciskās vienības funkcijas. Kopuzņēmumi, kas atbilst šai prasībai, rada ilgstošas izmaiņas attiecīgo uzņēmumu struktūrā. Šajā paziņojumā tos dēvē par "pilnfunkciju" kopuzņēmumiem. 12. Būtībā tas nozīmē, ka kopuzņēmumam jādarbojas tirgū, veicot funkcijas, ko parasti veic uzņēmumi, kas darbojas tajā pašā tirgū. Lai to paveiktu, kopuzņēmumam nepieciešama vadība, kas godprātīgi veic savas ikdienas darbības, un pietiekami resursi, tai skaitā finanses, personāls un aktīvi (materiāli un nemateriāli), lai ilgstoši veiktu uzņēmējdarbību jomā, kas paredzēta kopuzņēmuma līgumā [6]. 13. Kopuzņēmums nav pilnfunkciju kopuzņēmums, ja tas pārņem tikai vienu konkrētu funkciju mātessabiedrības uzņēmējdarbībā un tam nav pieejas tirgum. Tas attiecas, piemēram, uz kopuzņēmumiem, kas nodarbojas tikai ar pētniecību un attīstību vai ražošanu. Šādi kopuzņēmumi veic palīgfunkcijas savu mātessabiedrību uzņēmējdarbībā. Tas attiecas arī uz gadījumiem, kad kopuzņēmums galvenokārt nodarbojas tikai ar tā mātessabiedrību ražojumu izplatīšanu vai pārdošanu, un tādējādi pamatā darbojas kā tirdzniecības aģentūra. Tomēr tas, ka kopuzņēmums izmanto vienas vai vairāku mātessabiedrību izplatīšanas tīklu vai noieta tirgu parasti nenozīmē, ka tas nav "pilnfunkciju" kopuzņēmums, tik ilgi, kamēr mātessabiedrības darbojas tikai kā kopuzņēmuma pārstāvji [7]. 14. Novērtējot kopuzņēmumu pilnfunkciju raksturu, jāņem vērā mātessabiedrību spēcīgā klātbūtne iepriekšējā posma un nākamā posma tirgos, ja šī klātbūtne rada ievērojamu tirdzniecību starp mātessabiedrībām un kopuzņēmumu. Tas, ka kopuzņēmums sākotnējā darbības uzsākšanas periodā gandrīz pilnībā paļaujas uz pārdošanu mātessabiedrībām vai pirkšanu no tām, parasti neietekmē kopuzņēmuma pilnfunkciju raksturu. Šāds darbības uzsākšanas periods var būt nepieciešams, lai kopuzņēmums nostiprinātos tirgū. Parasti tas nepārsniedz trīs gadus atkarībā no attiecīgajam tirgum raksturīgajiem īpašajiem apstākļiem [8]. Ja ir paredzēts, ka kopuzņēmums ilgstoši veic pārdošanu mātessabiedrībai, izšķirošais jautājums ir, vai, neskatoties uz šo pārdošanu, kopuzņēmums ir paredzēts, lai spēlētu aktīvu lomu tirgū. Šajā sakarā svarīgs faktors ir šī pārdošanas apjoma relatīvā attiecība salīdzinājumā ar kopuzņēmuma kopprodukciju. Vēl viens faktors ir, vai pārdošana mātessabiedrībām notiek, pamatojoties uz parastiem komercnosacījumiem [9]. Saistībā ar kopuzņēmuma veiktajiem pirkumiem no tā mātessabiedrībām, kopuzņēmuma pilnfunkciju raksturs ir apšaubāms, īpaši, ja attiecīgajiem ražojumiem vai pakalpojumiem pats kopuzņēmums pievieno nelielu vērtību. Šādā situācijā kopuzņēmums drīzāk uzskatāms par kopīgu tirdzniecības aģentūru. Tomēr pretēji šai situācijai, ja kopuzņēmums ir aktīvs tirdzniecības tirgū un šādā tirgū veic parastas tirdzniecības sabiedrības funkcijas, tas parasti nav uzskatāms par palīgtirdzniecības aģentūru, bet gan par pilnfunkciju kopuzņēmumu. Tirdzniecības tirgu raksturo tas, ka papildus tām sabiedrībām, kas ir integrētas, pastāv sabiedrības, kas specializējas produkcijas pārdošanā un izplatīšanā, bet nav vertikāli integrētas, un ka tajā ir pieejami dažādi attiecīgo ražojumu piegādes avoti. Turklāt daudzi tirdzniecības tirgi var pieprasīt, lai tirgus dalībnieki veic ieguldījumus noteiktos objektos, piemēram, noieta tirgos, preču krājumos, noliktavās, depo, transporta parkos un tirdzniecības personālā. Lai kļūtu par pilnfunkciju kopuzņēmumu tirdzniecības tirgū, uzņēmuma īpašumā jābūt nepieciešamajām telpām un aprīkojumam un tam jāspēj panākt, ka ievērojamu tā piegāžu daļu nodrošina ne tikai tā mātessabiedrības, bet arī citi konkurējoši avoti [10]. 15. Turklāt jāparedz, ka kopuzņēmums darbosies ilgstoši. Tas, ka mātessabiedrības nodod kopuzņēmumam iepriekš minētos resursus, parasti par to liecina. Bez tam kopuzņēmuma izveidošanas nolīgumi bieži paredz zināmus neparedzētus apstākļus, piemēram, kopuzņēmuma bankrotu vai būtiskas domstarpības starp mātessabiedrībām [11]. To var panākt, iekļaujot noteikumus par paša kopuzņēmuma eventuālu likvidēšanos vai par vienas vai vairāku mātessabiedrību iespēju izstāties no kopuzņēmuma. Šāda veida noteikumi neliedz uzskatīt, ka kopuzņēmums darbojas ilgstoši. Tas parasti attiecas arī uz gadījumiem, kad nolīgums nosaka kopuzņēmuma darbības laiku, ja šis laiks ir pietiekami ilgs, lai rastos ilgstošas pārmaiņas attiecīgo uzņēmumu struktūrā [12], vai kad nolīgums paredz kopuzņēmuma pastāvēšanas iespēju, beidzoties šim laikam. Turpretim, ja kopuzņēmums ir nodibināts uz īsu ierobežotu laiku, uzskata, ka tas nedarbojas ilgstoši. Tā tas būtu, piemēram, ja kopuzņēmums ir nodibināts, lai uzceltu konkrētu objektu, piemēram, spēkstaciju, bet, tiklīdz būvniecība tiks pabeigta, tas nebūs iesaistīts stacijas darbībā. III. NOSLĒGUMA PIEZĪMES 16. Pilnfunkciju kopuzņēmuma izveide rada koncentrāciju Apvienošanās regulas 3. panta nozīmē. Kopuzņēmuma mātessabiedrību pieņemtos ierobežojumus, kas ir tieši saistīti un nepieciešami koncentrācijas realizācijai ("papildierobežojumus"), novērtē kopā ar pašu koncentrāciju [13]. Turklāt pilnfunkciju kopuzņēmuma izveides tiešās sekas var būt neatkarību saglabājošo uzņēmumu konkurējošās izturēšanās saskaņošana. Šādos gadījumos Apvienošanās regulas 2. panta 4. punkts nosaka, ka šāda saskaņošana tiek vērtēta tās pašas procedūras ietvaros kā koncentrācija. Šo novērtējumu veic saskaņā ar Līguma 85. panta 1. un 3. punkta kritērijiem ar mērķi noteikt, vai darbība ir saderīga ar kopējo tirgu vai nē. Līguma 85. panta piemērošanu citiem konkurences ierobežojumiem, kas nav ne koncentrācijas papildierobežojumi, ne tiešas kopuzņēmuma izveides sekas, parasti izskata saskaņā ar Regulu Nr. 17. 17. Komisijas interpretācija par Apvienošanās regulas 3. pantu attiecībā uz kopuzņēmumiem neierobežo interpretācijas, ko sniedz Eiropas Kopienu Tiesa vai Eiropas Kopienu Pirmās instances tiesa. [1] OV L 395, 30.12.1989., 1. lpp., labotais variants L 257, 21.9.1990., 13. lpp. [2] OV L 180, 9.7.1997., 1. lpp. [3] Komisija paredz pienācīgā laikā sniegt norādes par Apvienošanās regulas 2. panta 4. punkta piemērošanu. Līdz šādu norāžu pieņemšanai interesenti var izmantot principus, ko nosaka Komisijas paziņojuma par atšķirību starp koncentratīviem un kooperatīviem kopuzņēmumiem 17. līdz 20. punkts, OV C 385, 31.12.1994., 1. lpp. [4] Kopīgas kontroles jēdziens ir noteikts paziņojumā par koncentrācijas jēdzienu. [5] No 18. līdz 39. punktam. [6] Lieta IV/M.527 - Thomson CSF/Deutsche Aerospace, 1994. gada 2. decembris (10. punkts) – intelektuālās tiesības, Lieta IV/M.560 EDS/Lufthansa, 1995. gada 11. maijs (11. punkts) – nodošana trešajām personām, Lieta IV/M.585 - Voest Alpine Industrieanlagenbau GmbH/Davy International Ltd, 1995. gada 7. septembris (8. punkts) – kopuzņēmuma tiesības pieprasīt papildu kompetenci un darbiniekus no tā mātessabiedrībām, Lieta IV/M.686 - Nokia/Autoliv, 1996. gada 5. februāris (7. punkts) - kopuzņēmums var pārtraukt "pakalpojumu līgumus" ar mātessabiedrību un atstāt vietu, ko saglabā mātessabiedrība, Lieta IV/M.791 - British Gas Trading Ltd/Group 4 Utility Services Ltd, 1996. gada 7. oktobris (9. punkts) - kopuzņēmuma plānotos aktīvus nodod izpirkumnomas sabiedrībai un kopuzņēmums tos nomā. [7] Lieta IV/M.102 - TNT/Canada Post etc., 1991. gada 2. decembris (14. punkts). [8] Lieta IV/M.560 - EDS/Lufthansa, 1995. gada 11. maijs (11. punkts); Lieta IV/M.686 Nokia/Autoliv, 1996. gada 5. februāris (6. punkts); salīdzinājumā ar Lietu IV/M.904 - RSB/Tenex/Fuel Logistics, 1997. gada 2. aprīlis (15. -17. punkts) un Lietu IV/M.979 - Preussag/Voest-Alpine, 1997. gada 1. oktobris (9. - 12. punkts). Īpašs gadījums ir, ja kopuzņēmuma pārdošanas darbības tā mātessabiedrībai izraisa likumīgs monopols, kas ir pakārtots kopuzņēmumam (Lieta IV/M.468 - Siemens/Italtel, 1995. gada 17. februāris (12. punkts)), vai ja pārdošanu mātessabiedrībai veido blakusprodukti, kas kopuzņēmumam ir mazsvarīgi (Lieta IV/M.550 - Union Carbide/Enichem, 1995. gada 13. marts (14. punkts)). [9] Lieta IV/M.556 - Zeneca/Vanderhave, 1996. gada 9. aprīlis (8. punkts); Lieta IV/M.751 - Bayer/Hüls, 1996. gada 3. jūlijs (10. punkts). [10] Lieta IV/M.788 - AgrEVO/Marubeni, 1996. gada 3. septembris (9. un 10. punkts). [11] Lieta IV/M.891 - Deutsche Bank/Commerzbank/J.M. Voith, 1997. gada 23. aprīlis (7. punkts). [12] Lieta IV/M.791 - British Gas Trading Ltd/Group 4 Utility Services Ltd, 1996. gada 7. oktobris (10. punkts); salīdzinājumā ar Lietu IV/M.722 - Teneo/Merill Lynch/Bankers Trust, 1996. gada 15. aprīlis (15. punkts). [13] Skat. Komisijas paziņojumu par koncentrāciju papildierobežojumiem, OV C 203, 14.8.1990., 5. lpp. --------------------------------------------------