LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 345/96

PADOMES LĒMUMS 2008/975/KĀDP

(2008. gada 18. decembris),

ar ko izveido mehānismu tādu Eiropas Savienības operāciju kopējo izmaksu finansēšanas pārvaldībai, kuras skar militārus vai aizsardzības aspektus (Athena)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 13. panta 3. punktu un 28. panta 3. punktu,

tā kā:

(1) Eiropadomes Helsinku sanāksmē 1999. gada 10. un 11. decembrī jo īpaši tika nolemts, ka, brīvprātīgi sadarbojoties ES vadītās operācijās, dalībvalstīm no 2003. gada ir jāspēj 60 dienās dislocēt no 50 000 līdz 60 000 cilvēkiem sastāvošus bruņotos spēkus, kas spēj pildīt visus Petersbergas uzdevumus, un uzturēt šos spēkus dislokācijas vietā vismaz vienu gadu.

(2) Padome 2002. gada 17. jūnijā apstiprināja praktiskos pasākumus tādu ES vadītu krīzes pārvarēšanas operāciju finansēšanu, kas skar militārus vai aizsardzības aspektus.

(3) Padome 2003. gada 14. maijā secinājumos apstiprināja vajadzību izveidot ātrās reaģēšanas spējas, jo īpaši attiecībā uz humānajām operācijām un glābšanas uzdevumiem.

(4) Eiropadomes Saloniku sanāksmē 2003. gada 19. un 20. jūnijā atzinīgi tika novērtēti Padomes 2003. gada 19. maija sanāksmes secinājumi, kuros jo īpaši apliecināta vajadzība izveidot Eiropas Savienības ātrās reaģēšanas spējas.

(5) Padome 2003. gada 22. septembrī nolēma, ka Eiropas Savienībai būtu jāpanāk elastīgums jebkura mēroga, sarežģītības un steidzamības militāro operāciju kopējo izmaksu finansējuma pārvaldības jomā, līdz 2004. gada 1. maijam izveidojot pastāvīgu finansēšanas mehānismu, ar ko segtu jebkuras Savienības militāras operācijas kopējās izmaksas.

(6) Padome 2004. gada 23. februārī pieņēma Lēmumu 2004/197/KĀDP, ar ko izveido mehānismu tādu Eiropas Savienības operāciju kopējo izmaksu finansēšanas pārvaldībai, kas skar militārus vai aizsardzības aspektus (1) (ATHENA). Pēc tam minētais lēmums ir vairākkārt grozīts. Tādēļ Padome minēto lēmumu kodificēja, 2007. gada 14. maijā pieņemot Lēmumu 2007/384/ KĀDP (2).

(7) ES Militārā komiteja 2004. gada 3. marta ziņojumā sīki definēja ES militārās ātrās reaģēšanas jēdzienu. Tā 2004. gada 14. jūnijā arī definēja ES kaujas vienību jēdzienu.

(8) Eiropadome 2004. gada 17. jūnijā apstiprināja ziņojumu par EDAP, kurā uzsvērts, ka vajadzētu turpināt darbu pie ES ātrās reaģēšanas spēju izveides, lai līdz 2005. gada sākumam nodrošinātu sākotnējās darbības spējas.

(9) Ņemot vērā šīs izmaiņas, būtu jāuzlabo ES militāro operāciju iepriekšēja finansēšana. Tādēļ shēma iepriekšējai finansēšanai pirmkārt un galvenokārt ir paredzēta ātrās reaģēšanas operācijām.

(10) Padome, izskatot katru gadījumu atsevišķi, lemj par to, vai operācija ir darbība militārajā vai aizsardzības jomā Līguma 28. panta 3. punkta nozīmē.

(11) Atbilstīgi Līguma 28. panta 3. punkta otrajai daļai dalībvalstīm, kuru pārstāvji saskaņā ar 23. panta 1. punkta otro daļu Padomei iesnieguši oficiālu paziņojumu, nav jāpiedalās tādu militāru operāciju finansēšanā, kas skar militārus vai aizsardzības aspektus.

(12) Saskaņā ar 6. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Dānija nepiedalās ar aizsardzību saistītu Eiropas Savienības lēmumu un rīcību izstrādē un īstenošanā un šā mehānisma finansēšanā,

(13) Saskaņā ar Lēmuma 2007/384/KĀDP 43. pantu Padome ir veikusi minētā lēmuma pārskatīšanu un izdarījusi tajā grozījumus.

(14) Skaidrības labad Lēmums 2007/384/KĀDP būtu jāatceļ un jāaizstāj ar jaunu lēmumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Definīcijas

Šajā lēmumā:

a) “iesaistītās dalībvalstis” ir visas Eiropas Savienības dalībvalstis, izņemot Dāniju;

b) “finansētājas valstis” ir dalībvalstis, kas piedalās attiecīgās militārās operācijas finansēšanā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 28. panta 3. punktu, un trešās valstis, kas piedalās šīs operācijas kopējo izmaksu segšanā saskaņā ar nolīgumiem, kas noslēgti starp šīm valstīm un Eiropas Savienību;

c) “operācijas” ir Eiropas Savienības operācijas, kas skar militārus vai aizsardzības aspektus;

d) “militāras atbalsta darbības” ir Eiropas Savienības operācijas vai to daļas, par ko Padome ir pieņēmusi lēmumu, atbalstot trešās valstis vai trešās organizācijas, un kuras skar militārus vai aizsardzības aspektus, bet kuras nevada Eiropas Savienības Štābs.

1. NODAĻA

MEHĀNISMS

2. pants

Mehānisma izveide

1. Ar šo izveido mehānismu, lai pārvaldītu operāciju kopējo izmaksu finansēšanu.

2. Mehānisma nosaukums ir ATHENA.

3. ATHENA ir paredzēts iesaistītajām dalībvalstīm vai atsevišķu operāciju gadījumā 1. pantā definētajām trešām valstīm.

3. pants

Tiesībspēja

Attiecībā uz tādu Eiropas Savienības operāciju finansēšanas administratīvo pārvaldību, kas skar militārus vai aizsardzības aspektus, ATHENA mehānismam ir vajadzīgā tiesībspēja un rīcībspēja, jo īpaši tiesības atvērt bankas kontus, iegādāties, turēt vai pārdot īpašumu, slēgt līgumus un administratīvas vienošanās un būt par pusi tiesvedībā. ATHENA ir bezpeļņas organizācija.

4. pants

Saskaņošana ar trešām personām

Tiktāl, ciktāl tas vajadzīgs uzdevumu izpildei un saskaņā ar Eiropas Savienības mērķiem un politiku, ATHENA savu darbību saskaņo ar dalībvalstīm, Kopienas iestādēm un starptautiskām organizācijām.

2. NODAĻA

ORGANIZATORISKĀ STRUKTŪRA

5. pants

Vadības struktūras un darbinieki

1. Ar Īpašās komitejas pilnvarojumu ATHENA mehānismu vada:

a) administrators;

b) konkrētās operācijas komandieris (turpmāk “operācijas komandieris”) pārzina jautājumus, kas saistīti ar viņa vadīto operāciju;

c) grāmatvedis.

2. ATHENA pēc iespējas izmanto Eiropas Savienībā pastāvošās administratīvās struktūras. ATHENA izmanto darbiniekus, ko vajadzības gadījumā dara pieejamus ES iestādes vai norīko dalībvalstis.

3. Padomes ģenerālsekretārs var nodrošināt administratoru un grāmatvedi ar darbiniekiem, kas viņiem vajadzīgi, lai viņi spētu pildīt savas funkcijas, turklāt šās rīcības pamatā var būt iesaistītās dalībvalsts ierosinājums.

4. ATHENA struktūras un darbinieki sāk darbu atkarībā no operatīvajām vajadzībām.

6. pants

Īpašā komiteja

1. Izveido Īpašo komiteju, kurā ir pa vienam pārstāvim no katras iesaistītās dalībvalsts (turpmāk “Īpašā komiteja”). Īpašās komitejas sēdēs piedalās Komisija, taču tai nav balsstiesību.

2. ATHENA mehānismu vada ar Īpašās komitejas pilnvarojumu.

3. Kad Īpašā komiteja apspriež kādas operācijas kopējo izmaksu finansēšanu:

a) Īpašajā komitejā ir pa vienam pārstāvim no katras finansētājas dalībvalsts;

b) Īpašās komitejas darbā piedalās pārstāvji no finansētājām trešām valstīm. Viņi nepiedalās balsošanā un nav klāt balsošanas brīdī;

c) operācijas komandieris vai viņa pārstāvis piedalās Īpašās komitejas darbā, taču nepiedalās balsošanā.

4. Īpašās komitejas sanāksmes sasauc un vada Eiropas Savienības Padomes prezidentvalsts. Administrators nodrošina Īpašo komiteju ar sekretariātu. Administrators raksta Komitejas apspriežu protokolus. Administrators balsošanā nepiedalās.

5. Vajadzības gadījumā Īpašās komitejas darbā piedalās grāmatvedis, taču viņš balsošanā nepiedalās.

6. Pēc iesaistītās dalībvalsts, administratora vai operācijas komandiera pieprasījuma prezidentvalsts ne vēlāk kā 15 dienās sasauc Īpašās komitejas sēdi.

7. Par jebkuru prasību vai strīdu, kas attiecas uz ATHENA, administrators informē Īpašo komiteju.

8. Īpašās komitejas lēmumus tās locekļi pieņem saskaņā ar vienprātības principu, ņemot vērā 1. un 3. punktā definēto sastāvu. Tās lēmumi ir saistoši.

9. Īpašā komiteja apstiprina visus budžetus, ņemot vērā attiecīgās atsauces summas, un tās kompetencē ir 19., 20., 21., 22., 25., 26., 28., 30., 32., 33., 37., 38., 39., 40., 41. un 42. pantā minētās jomas.

10. Saskaņā ar šo lēmumu informāciju Īpašā komiteja saņem no administratora, operācijas komandiera un grāmatveža.

11. Saskaņā ar 19., 20., 21., 22., 23., 25., 28., 30., 32., 33., 39., 40., 41. un 42. pantu pieņemto aktu tekstus pieņemšanas brīdī paraksta Īpašās komitejas priekšsēdētājs un administrators.

7. pants

Administrators

1. Padomes ģenerālsekretārs, informējot Īpašo komiteju, uz trim gadiem ieceļ administratoru un vismaz vienu administratora vietnieku.

2. Administrators pilda savus pienākumus ATHENA vārdā.

3. Administrators:

a) izstrādā un iesniedz Īpašajai komitejai budžeta projektus. Jebkuras operācijas budžeta projekta izdevumu daļu izstrādā, pamatojoties uz operācijas komandiera priekšlikumu;

b) pieņem budžetu pēc tam, kad to apstiprinājusi Īpašā komiteja;

c) darbojas kā kredītrīkotājs attiecībā uz ieņēmumiem, kopējām izmaksām, kas radušās, gatavojoties operācijai vai pildot to, un ar operāciju saistītām kopējām izmaksām, kas radušās pēc operācijas beigām;

d) attiecībā uz ieņēmumiem īsteno finanšu vienošanās, kas noslēgtas ar trešām personām par Savienības militāro operāciju kopējo izmaksu segšanu.

4. Administrators nodrošina, ka ir ievēroti šā lēmuma noteikumi un pildīti Īpašās komitejas lēmumi.

5. Administrators ir pilnvarots pieņemt visus pasākumus, kurus uzskata par vajadzīgiem, lai varētu īstenot ATHENA finansētos izdevumus. Par šiem pasākumiem viņš informē Īpašo komiteju.

6. Administrators koordinē darbības ar Savienības militārām operācijām saistītiem finansiāliem jautājumiem. Viņš ir valstu pārvaldes iestāžu un, vajadzības gadījumā, arī starptautisku organizāciju kontaktpersona šajos jautājumos.

7. Administrators atskaitās Īpašajai komitejai.

8. pants

Operācijas komandieris

1. Operācijas komandieris ATHENA vārdā pilda pienākumus, kas saistīti ar viņa vadītās operācijas kopējo izmaksu finansēšanu.

2. Saistībā ar savu vadīto operāciju, operācijas komandieris:

a) iesniedz administratoram priekšlikumus par budžeta projektu “izdevumu un ar operāciju saistīto kopējo izmaksu” daļu;

b) kā kredītrīkotājs rīkojas ar apropriācijām, kas saistītas ar operācijas kopējām izmaksām. Operācijas komandieris sadarbībā ar jebkuru personu, kas piedalās šo apropriāciju, tostarp iepriekšēja finansējuma, izmantošanā, rīkojas saskaņā ar savām pilnvarām; operācijas komandieris ATHENA vārdā var piešķirt un slēgt līgumus; viņa vadītās operācijas vajadzībām operācijas komandieris ATHENA vārdā atver bankas kontu.

3. Operācijas komandieris ir pilnvarots pieņemt jebkādus pasākumus, kurus viņš uzskata par vajadzīgiem, lai varētu īstenot ATHENA finansētos izdevumus, kas saistīti ar viņa vadīto operāciju. Operācijas komandieris par to informē administratoru un Īpašo komiteju.

9. pants

Grāmatvedis

1. Padomes ģenerālsekretārs uz diviem gadiem ieceļ grāmatvedi un vismaz vienu grāmatveža vietnieku.

2. Grāmatvedis pilda savus pienākumus ATHENA vārdā.

3. Grāmatvedis ir atbildīgs par:

a) pienācīgu maksājumu veikšanu, ieņēmumu iekasēšanu un konstatēto debitoru parādu summu atgūšanu;

b) ATHENA gada pārskatu sagatavošanu un operāciju pārskatu sagatavošanu pēc katras operācijas beigām;

c) palīdzības sniegšanu administratoram, iesniedzot gada pārskatus vai operāciju pārskatus apstiprināšanai Īpašajā komitejā;

d) ATHENA uzskaites kārtošanu;

e) uzskaites noteikumu un metožu, kā arī kontu plāna izstrādi;

f) ieņēmumu uzskaites sistēmu izveidi un apstiprināšanu un, attiecīgā gadījumā, to sistēmu apstiprināšanu, ko kredītrīkotājs izstrādājis, lai sniegtu vai pamatotu uzskaites informāciju;

g) papilddokumentu glabāšanu;

h) kopā ar administratoru – finanšu līdzekļu pārvaldību.

4. Administrators un operācijas komandieris sniedz grāmatvedim visu informāciju, kas vajadzīga, lai viņš varētu izstrādāt pārskatus, kuros precīzi atspoguļota ATHENA finanšu līdzekļus un ATHENA pārvaldītā budžeta izpilde. Viņi garantē pārskatu ticamību.

5. Grāmatvedis atskaitās Īpašajai komitejai.

10. pants

Vispārīgi noteikumi, ko piemēro administratoram, grāmatvedim un ATHENA darbiniekiem

1. Administratora vai administratora vietnieka funkcijas, no vienas puses, un grāmatveža vai grāmatveža vietnieka funkcijas, no otras puses, nav savienojamas.

2. Jebkurš administratora vietnieks darbojas administratora pakļautībā. Jebkurš grāmatveža vietnieks darbojas grāmatveža pakļautībā.

3. Administratora prombūtnes gadījumā viņu aizvieto administratora vietnieks. Grāmatveža prombūtnes gadījumā viņu aizvieto grāmatveža vietnieks.

4. Uz Eiropas Kopienu ierēdņiem un citām amatpersonām, kad tās veic pienākumus ATHENA vārdā, turpina attiekties viņiem piemērojamie noteikumi.

5. Uz darbiniekiem, ko ATHENA piešķīrušas dalībvalstis, attiecas tie paši noteikumi, kas izklāstīti Padomes lēmumā par noteikumiem, kas atteicas uz valstu norīkotajiem ekspertiem, un noteikumiem, par kuriem vienojušās valstu pārvaldes iestādes un Kopienas iestādes vai ATHENA.

6. Pirms iecelšanas amatā ATHENA darbiniekiem jāsaņem atļauja, lai piekļūtu klasificētai informācijai, kuras klasifikācijas pakāpe nav zemāka par Padomes “Secret UE” vai tai līdzvērtīgas dalībvalsts pakāpi.

7. Administrators var rīkot sarunas un panākt vienošanās ar dalībvalstīm vai Kopienas iestādēm, lai laikus apzinātu darbiniekus, ko vajadzības gadījumā nekavējoties var norīkot ATHENA vajadzībām.

3. NODAĻA

VIENOŠANĀS PAR ADMINISTRATĪVIEM PASĀKUMIEM AR DALĪBVALSTĪM, EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀDĒM, TREŠĀM VALSTĪM UN STARPTAUTISKĀM ORGANIZĀCIJĀM

11. pants

Administratīvi pasākumi

1. Lai atvieglotu iepirkumus un/ vai savstarpējā atbalsta finanšu aspektus sakarā ar operācijām atbilstīgi labākajai izmaksu un efektivitātes attiecībai, ar dalībvalstīm, Eiropas Savienības iestādēm, trešām valstīm un starptautiskām organizācijām var rīkot sarunas par administratīviem pasākumiem.

2. Šādus pasākumus:

a) apspriež ar Īpašo komiteju, kad par tiem vienojas ar dalībvalstīm vai Eiropas Savienības iestādēm,

b) iesniedz apstiprināšanai Īpašajā komitejā, kad par tiem vienojas ar trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām.

3. Šos noteikumus paraksta operācijas vadītājs vai (vadītāja prombūtnes gadījumā) administrators, kurš pārstāv ATHENA, un minēto valstu vai organizāciju kompetentas pārvaldes iestādes.

12. pants

Vienošanās par pastāvīgiem un ad hoc pasākumiem saistībā ar trešo valstu iemaksu maksāšanas kārtību

1. Pamatojoties uz nolīgumiem, ko ES noslēgusi ar trešām valstīm, kuras Padome atzinusi par potenciāliem ieguldītājiem ES operācijās vai ieguldītājiem konkrētā ES operācijā, administrators risina sarunas ar šīm trešām valstīm, attiecīgi, par pastāvīgiem vai ad hoc administratīviem pasākumiem. Vienošanās par šādiem pasākumiem noslēdz ar vēstuļu apmaiņu starp ATHENA un kompetentiem attiecīgās trešās valsts administratīvajiem dienestiem, nosakot kārtību, kas vajadzīga, lai varētu ātri veikt iemaksas par jebkuru paredzamu ES militāru operāciju.

2. Kamēr nav noslēgti 1. punktā minētie nolīgumi, administrators var veikt pasākumus, kas vajadzīgi, lai atvieglotu finansētāju trešo valstu maksājumus.

3. Pirms vienošanos paraksta ATHENA, administrators informē par to Īpašo komiteju par.

4. Savienībai sākot militāru operāciju, administrators attiecībā uz Padomes nolemtajām iemaksām īsteno vienošanās ar trešām valstīm, kas sniedz ieguldījumu operācijā.

4. NODAĻA

BANKAS KONTI

13. pants

Atvēršana un mērķis

1. Administrators atver vienu vai vairākus ATHENA bankas kontus.

2. Bankas kontus atver vienīgi kādā no labākajām finanšu iestādēm, kuras galvenais birojs atrodas kādā no dalībvalstīm.

3. Finansētāju valstu iemaksas tiek iemaksātas šajos kontos. Tos izmanto, lai segtu ATHENA pārziņā esošās izmaksas un piešķirtu operācijas komandierim avansus, kas vajadzīgi, lai īstenotu ar militārās operācijas kopējām izmaksām saistītus izdevumus. Bankas kontus nedrīkst pārtērēt.

14. pants

Līdzekļu pārvaldība

1. Jebkuram maksājumam no ATHENA konta ir vajadzīgs gan administratora vai administratora vietnieka, gan grāmatveža vai grāmatveža vietnieka paraksts.

2. ATHENA pārvaldībā esošos līdzekļus, tostarp operācijas komandierim uzticētos līdzekļus, drīkst noguldīt vienīgi euro un kādas no labāko finanšu iestāžu norēķinu vai īstermiņa kontā.

5. NODAĻA

KOPĒJĀS IZMAKSAS

15. pants

Kopējo izmaksu definīcija un atbilstības termiņi

1. Šā lēmuma I pielikumā minētās kopējās izmaksas to rašanās laikā sedz ATHENA. Tiklīdz no budžeta pozīcijas ir skaidrs, ar kuru operāciju tās ir visvairāk saistītas, tās uzskata par šīs operācijas darbības izmaksām. Citādi tās uzskata par kopējām izmaksām, kas radušās, gatavojoties operācijai, vai pēc tās beigām.

2. Turklāt ATHENA sedz II pielikumā minētās kopējās darbības izmaksas laikposmā no operācijai paredzētās Krīzes pārvarēšanas koncepcijas apstiprināšanas līdz operācijas komandiera iecelšanai. Īpašos gadījumos pēc apspriešanās ar Politikas un drošības komiteju Īpašā komiteja var grozīt laikposmu, kurā ATHENA sedz minētās izmaksas.

3. Operācijas norises posmā, kas sākas dienā, kad ir iecelts operācijas komandieris, un beidzas dienā, kad savu darbību beidz operācijas štābs, ATHENA sedz šādas ar operāciju saistītās kopējās darbības izmaksas:

a) III–A pielikumā minētās kopējās izmaksas;

b) III–B pielikumā minētās kopējās izmaksas, ja tā ir lēmusi Padome;

c) III–C pielikumā minētās kopējās izmaksas, ja to pieprasa operācijas vadītājs un Īpašā komiteja apstiprina.

4. Militāras atbalsta akcijas aktīvajā posmā, kā to noteikusi Padome, ATHENA kā kopējās ar operāciju saistītās izmaksas sedz kopējās izmaksas, kā definējusi Padome, izskatot katru gadījumu atsevišķi, atsaucoties uz III pielikumu.

5. Ar operāciju saistītās kopējās darbības izmaksas ietver arī IV pielikumā minētos izdevumus, kas vajadzīgi, lai pabeigtu operāciju.

Operācija ir pabeigta, kad operācijas vajadzībām par kopējiem līdzekļiem iegādātajam ekipējumam un izveidotajai infrastruktūrai ir atrasts izmantojums pēc operācijas beigām un ir izveidoti operācijas pārskati.

6. Uz kopējo izmaksu statusu nevar pretendēt izdevumi, kas radušies, lai segtu izmaksas, kuras jebkurā gadījumā neatkarīgi no operācijas organizācijas segtu viena vai vairākas finansētājas valstis, Kopienas iestāde vai starptautiska organizācija.

7. Izskatot katru gadījumu atsevišķi, Īpašā komiteja var nolemt, ka, ņemot vērā īpašos apstākļus, par konkrētās operācijas kopējām izmaksām tās norises posmā uzskata arī dažas papildu izmaksas, kas nav minētas III-B pielikumā.

8. Ja Īpašajā komitejā vienprātību panākt neizdodas, tā pēc prezidentvalsts ierosmes var iesniegt šo jautājumu Padomei.

16. pants

Mācības

1. Eiropas Savienības mācību kopējās izmaksas ATHENA sedz saskaņā ar noteikumiem un kārtību, kas līdzīga to operāciju noteikumiem un kārtībai, kurās iemaksas veic visas iesaistītās dalībvalstis.

2. Mācību kopējās izmaksas veido, pirmkārt, ar dislocējamajiem vai stacionārajiem štābiem saistītas papildu izmaksas un, otrkārt, papildu izmaksas, kas ES radušās sakarā ar NATO kopējo līdzekļu un potenciāla izmantošanu, ja tie tiek piešķirti mācībām.

3. Mācību kopējās izmaksas neietver izmaksas, kas saistītas ar:

a) kapitālieguldījumiem, tostarp tiem, kas saistīti ar celtniecību, infrastruktūru un ekipējumu;

b) mācību plānošanas un sagatavošanas fāzi;

c) transportu, kazarmām un spēku izmitināšanu.

17. pants

Finanšu atsauces summa

Jebkurā vienotā rīcībā, ar ko Padome pieņem lēmumu, ka Savienībai ir jāveic militāra operācija, un jebkurā vienotā rīcībā vai lēmumā, ar ko Padome pieņem lēmumu pagarināt Savienības militāru operāciju, norāda šīs operācijas kopējo izmaksu atsauces summu. Administrators ar jo īpaši Savienības militārā štāba un operāciju komandiera, ja tāds ir iecelts, palīdzību novērtē summu, ko uzskata par vajadzīgu, lai segtu operācijas kopējās izmaksas plānotajā periodā. Ar prezidentvalsts starpniecību administrators ierosināto summu dara zināmu tām Padomes struktūrām, kas atbildīgas par vienotās rīcības vai lēmuma projekta izskatīšanu. Vienlaikus administrators informē Īpašo komiteju par iesniegto priekšlikumu.

6. NODAĻA

BUDŽETS

18. pants

Budžeta principi

1. Budžets, ko izstrādā euro, ir dokuments, ar ko katram finanšu gadam paredz un apstiprina ATHENA pārvaldībā esošos ieņēmumus un izdevumus saistībā ar kopējām izmaksām.

2. Visi izdevumi, izņemot I pielikumā minētās izmaksas, ir sasaistīti ar konkrētām operācijām.

3. Budžetā paredzētās apropriācijas ir pieejamas finanšu gada laikā, kas sākas attiecīgā gada 1. janvārī un beidzas 31. decembrī.

4. Budžeta ieņēmumiem un izdevumiem ir jābūt līdzsvarā.

5. Nav atļauti nekādi citi ieņēmumi un izdevumi saistībā ar kopējām izmaksām kā vien tie, kas paredzēti budžeta pozīcijā un nepārsniedz šajā pozīcijā paredzētās apropriācijas.

19. pants

Gada budžeta izveide un pieņemšana

1. Katru gadu administrators izstrādā budžeta projektu nākamajam finanšu gadam, turklāt izstrādājot “ar operāciju saistīto kopējo izmaksu” daļu, viņam palīdz katras operācijas komandieris. Ne vēlāk kā līdz 31. oktobrim administrators iesniedz Īpašajai komitejai budžeta projektu.

2. Budžeta projektā ietver:

a) apropriācijas, ko uzskata par vajadzīgām, lai segtu izmaksas, kas radušās, gatavojoties operācijai, vai tās norises laikā;

b) apropriācijas, ko uzskata par vajadzīgām, lai segtu ar operāciju saistītās kopējās notiekošas vai plānotas operācijas darbības izmaksas, tostarp, lai vajadzības gadījumā atlīdzinātu kopējās izmaksas, ko sākotnēji segusi kāda valsts vai trešā persona;

c) izdevumu segšanai vajadzīgo ieņēmumu tāmi.

3. Saistību un maksājumu apropriācijas klasificē sadaļās un nodaļās, sagrupējot izdevumus pēc to veida un mērķa un, vajadzības gadījumā, sadalot sīkāk budžeta pantos. Budžeta projektā iekļauj detalizētas piezīmes par katru nodaļu vai pantu. Katrai operācijai izveido savu sadaļu. Atsevišķu sadaļu atvēl budžeta vispārīgajai daļai, kurā iekļauj kopējās izmaksas, kas rodas, gatavojoties operācijām, vai to norises laikā.

4. Katrā sadaļā var iekļaut nodaļu “provizoriskas apropriācijas”. Šīs apropriācijas norāda, ja pamatotu iemeslu dēļ nav zināms vajadzīgais apropriāciju lielums vai iekļauto apropriāciju izmantošanas apjoms.

5. Ieņēmumus veido:

a) iemaksas, kas jāmaksā iesaistītajām dalībvalstīm un finansētājām dalībvalstīm un, vajadzības gadījumā, finansētājām trešām valstīm;

b) dažādi pa sadaļām sadalīti ieņēmumi, kas ietver saņemtos procentus, ieņēmumus no pārdošanas un iepriekšējā finanšu gada budžeta līdzekļus, ko noteikusi Īpašā komiteja.

6. Īpašā komiteja budžeta projektu apstiprina līdz 31. decembrim. Administrators pieņem apstiprināto budžetu un paziņo par to iesaistītajām valstīm un finansētājām valstīm.

20. pants

Budžeta grozīšana

1. Nenovēršamu un neparedzamu ārkārtas situāciju gadījumā, sevišķi, ja operācija sākas finanšu gada laikā, administrators ierosina budžeta grozījumu projektu. Ja budžeta grozījumu projekts ievērojami pārsniedz attiecīgās operācijas pamatsummu, Īpašā komiteja var lūgt Padomi to apstiprināt.

2. Budžeta grozījumu projektu izstrādā, apstiprina, pieņem un par to paziņo saskaņā ar tādu pašu kārtību, kāda attiecas uz gada budžetu. Taču, ja budžeta grozījumi ir saistīti ar Savienības militāras operācijas sākšanu, tam pievieno detalizētu finanšu pārskatu par paredzamajām visas operācijas kopējām izmaksām. Īpašā komiteja to apspriež, ņemot vērā tā steidzamību.

21. pants

Pārskaitījumi

1. Vajadzības gadījumā un pamatojoties uz operācijas komandiera priekšlikumu, administrators var veikt apropriāciju pārskaitījumu. Ja vien situācija neprasa steidzamāku rīcību, vismaz vienu nedēļu pirms pārskaitījuma administrators par savu nodomu informē Īpašo komiteju. Iepriekšējs Īpašās komitejas apstiprinājums tomēr ir vajadzīgs, ja:

a) plānotais pārskaitījums maina operācijai piešķirto apropriāciju apjomu; vai

b) plānotie pārskaitījumi no vienas nodaļas uz citu finanšu gada laikā pārsniedz 10 % no tās nodaļas apropriācijām, no kuras pārskaita apropriācijas, kas atlikušas finanšu gadam apstiprinātajā budžetā dienā, kad iesniedz priekšlikumu veikt attiecīgo pārskaitījumu.

2. Ja operācijas komandieris to uzskata par vajadzīgu, lai varētu pienācīgi vadīt operāciju, trīs mēnešos pēc operācijas sākšanas viņš var pārskaitīt operācijai piešķirtās apropriācijas no viena “ar operāciju saistīto kopējo darbības izmaksu” budžeta iedaļas panta un nodaļas uz citu. Operācijas komandieris par to informē administratoru un Īpašo komiteju.

22. pants

Apropriāciju pārnešana

1. Principā apropriācijas, kas paredzētas tādu izmaksu segšanai, kas radušās, gatavojoties operācijai, vai tās norises laikā, bet nav izmantotas, finanšu gada beigās atceļ.

2. Apropriācijas, kas paredzētas ar materiālu un ekipējuma glabāšanu saistīto izmaksu segšanai, ko pārvalda ATHENA, vienu reizi var pārnest uz nākamo finanšu gadu, ja līdz attiecīgā finanšu gada 31. decembrim izteikta šāda vēlme. Apropriācijas, kas paredzētas darbības izmaksu segšanai, var pārnest, ja tās ir vajadzīgas operācijai, kas vēl nav pilnībā pabeigta.

3. Administrators līdz 15. februārim iesniedz Īpašajai komitejai priekšlikumus par iepriekšējā finanšu gada apropriāciju pārnešanu. Šos priekšlikumus uzskata par apstiprinātiem, ja vien Īpašā komiteja līdz 15. martam nenolemj citādi.

23. pants

Paredzamā īstenošana

Tiklīdz ir pieņemts gada budžets, apropriācijas var izmantot, lai segtu saistības un maksājumus, ciktāl tas vajadzīgs operatīvai darbībai.

7. NODAĻA

IEMAKSAS UN ATLĪDZINĀJUMI

24. pants

Iemaksu aprēķināšana

1. Maksājumu apropriācijas to kopējo izmaksu segšanai, kas radušās, gatavojoties operācijai, vai tās norises laikā un ko nesedz dažādi ieņēmumi, finansē no iesaistīto dalībvalstu iemaksām.

2. Maksājumu apropriācijas ar operāciju saistīto kopējo darbības izmaksu segšanai sedz no dalībvalstu un trešo finansētāju valstu iemaksām.

3. Finansētāju dalībvalstu veicamās iemaksas ir līdzvērtīgas budžetā paredzēto apropriāciju summai, kas paredzēta ar operāciju saistīto kopējo operācijas izmaksu segšanai, no kuras atņemtas tās iemaksas, ko atbilstīgi 12. pantam par šo operāciju iemaksā finansētājas trešās valstis.

4. Iemaksu sadalījumu starp tām dalībvalstīm, kurām šīs iemaksas jāveic, nosaka, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību 28. panta 3. punktā precizēto nacionālā kopprodukta rādītāju un saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/597/EK, Euratom (2000. gada 29. septembris) par Eiropas Kopienu pašu resursiem (3) vai jebkuru Padomes lēmumu, ar kuru to atceļ.

5. Lai aprēķinātu iemaksas, izmanto datus, kas minēti tabulas “Kopsavilkums par vispārējā budžeta veidošanu no pašu resursiem un dalībvalstu iemaksām”, kas pievienota jaunākajam Eiropas Kopienu apstiprinātajam budžetam, “NKI pašu resursi” kolonnā. To dalībvalstu iemaksas, kam tādas jāveic, ir proporcionālas šīs dalībvalsts nacionālā kopienākuma (NKI) daļai visu to dalībvalstu NKI kopsummā, kurām šīs iemaksas jāveic.

25. pants

Iemaksu veikšanas grafiks

1. Kad Padome ir apstiprinājusi Savienības militārās operācijas pamatsummu, finansētājas dalībvalstis veic iemaksas 30 % apjomā no pamatsummas, ja vien Padome nepieņem lēmumu par lielāku procentuālo daļu.

2. Pamatojoties uz administratora priekšlikumu, Īpašā komiteja var pieņemt lēmumu par papildu iemaksu veikšanu pirms operācijas budžeta grozījumu pieņemšanas. Īpašā komiteja var pieņemt lēmumu par šā jautājuma nodošanu Padomes sagatavošanas struktūrām.

3. Kad apropriācijas, kas paredzētas ar operāciju saistīto kopējo darbības izmaksu segšanai, ir iekļautas budžetā, dalībvalstis iemaksā atlikušās iemaksas, no kurām atņemta to iemaksu summa, ko tām par šo operāciju tā paša finanšu gada laikā lūdza iemaksāt, un kuras tām, īstenojot 24. pantu, par šo operāciju ir jāiemaksā. Taču, ja plānots, ka operācija ilgs ilgāk nekā sešus mēnešus, atlikušās iemaksas veic reizi pusgadā. Šādā gadījumā pirmo iemaksu veic divos mēnešos pēc operācijas sākšanas; otro iemaksu veic termiņā, ko nosaka Īpašā komiteja pēc administratora priekšlikuma, ņemot vērā operācijas vajadzības. Īpašā komiteja var atkāpties no šiem noteikumiem.

4. Kad ir apstiprināta finanšu atsauces summa vai budžets, administrators izsūta vēstules tām valstu pārvaldes iestādēm, kuru dati viņam ir darīti zināmi, ar uzaicinājumu veikt iemaksas.

5. Neskarot pārējos šā lēmuma noteikumus, iemaksas veic 30 dienās pēc tam, kad izsūtīts attiecīgais pieprasījums veikt iemaksas.

6. Maksājumus par banku pakalpojumiem, kas saistīti ar iemaksu veikšanu, veic finansētājas valstis.

7. Administrators apstiprina iemaksu saņemšanu.

26. pants

Iepriekšējs finansējums

1. ES militārās ātrās reaģēšanas operācijas gadījumā finansētājas dalībvalstis veic iemaksas finanšu atsauces summas apjomā. Neskarot 25. panta 3. punktu, maksājumus veic turpmāk izklāstītajā kārtībā.

2. Lai iepriekš finansētu ES militāro ātrās reaģēšanas operācijas, iesaistītās dalībvalstis:

a) vai nu veic iepriekšējas iemaksas ATHENA;

b) vai, ja Padome pieņem lēmumu veikt ES militārās ātrās reaģēšanas operāciju, kuru tās līdzfinansē, veic iemaksas minētās operācijas kopējās izmaksās piecās dienās pēc pieprasījuma izsūtīšanas finanšu atsauces summas apjomā, ja vien Padome nenolemj citādi.

3. Iepriekšminētajā nolūkā Īpašā komiteja, kurā ir pa vienam pārstāvim no katras dalībvalsts, kas nolēmusi veikt iepriekšējas iemaksas (turpmāk “dalībvalstis, kas veic iepriekšējas iemaksas”), paredz provizoriskas apropriācijas budžeta īpašā iedaļā. Šīs provizoriskās apropriācijas sedz ar iemaksām, ko dalībvalstis, kas veic iepriekšējas iemaksas, izdara 90 dienās pēc pieprasījuma izsūtīšanas par minēto iemaksu veikšanu.

4. Neskarot 25. panta 3. punktu, dalībvalstij, kas veic iepriekšējas iemaksas, 90 dienās pēc pieprasījuma izsūtīšanas ir jāveic iemaksas ātrās reaģēšanas operācijai, nepārsniedzot to iemaksu apjomu, ko šā dalībvalsts veikusi šā panta 3. punktā minētajās provizoriskajās apropriācijās. Līdzīga summa var būt pieejama operācijas komandierim no iepriekšējām iemaksām.

5. Neskarot 21. pantu, jebkuras šā panta 3. punktā minētās provizoriskās apropriācijas, kas tiek izmantotas operācijai, atjauno 90 dienās pēc pieprasījuma izsūtīšanas.

6. Neskarot 1. punktu, ikviena dalībvalsts, kas veic iepriekšējas iemaksas, īpašos gadījumos var ļaut administratoram izmantot tās veiktās iepriekšējas iemaksas, lai segtu tās iemaksas operācijā, kurā tā piedalās un kura nav ātrās reaģēšanas operācija. Iepriekšējas iemaksas attiecīgā dalībvalsts atkārtoti veic 90 dienās pēc pieprasījuma izsūtīšanas.

7. Ja operācijai, kas nav ātras reaģēšanas operācija, ir vajadzīgi līdzekļi, pirms attiecīgajai operācijai ir saņemtas pietiekamas iemaksas:

a) var izmantot iepriekšējas iemaksas no dalībvalstīm, kuras piedalās šīs operācijas finansēšanā, pēc tam, kad saņemta to dalībvalstu piekrišana, kas veic iepriekšējas iemaksas, izmantojot ne vairāk kā 75 % no summas, kas paredzēta iemaksām, lai segtu minētās operācijas izmaksas. Dalībvalstis, kas veic iepriekšējas iemaksas, atkārtoti veic iemaksas 90 dienās pēc pieprasījuma izsūtīšanas;

b) šā punkta a) apakšpunktā minētajā gadījumā saskaņā ar 25. panta 1. punktu operācijai vajadzīgos to dalībvalstu ieskaitījumus, kas nav veikušas iepriekšējas iemaksas, veic attiecīgās dalībvalstis pēc apstiprinājuma piecu dienu laikā pēc attiecīga administratora pieprasījuma izsūtīšanas.

8. Neskarot 32. panta 3. punktu, operācijas komandierim ir tiesības īstenot izdevumus, izmantojot viņam ir pieejamās summas.

9. Ikviena dalībvalsts var atteikties veikt iepriekšējus maksājumus, paziņojot par to administratoram vismaz trīs mēnešus iepriekš.

27. pants

Iepriekšēja finansējuma atlīdzināšana

1. Dalībvalsts, trešā valsts vai, attiecīgā gadījumā, starptautiska organizācija, kuru Padome pilnvarojusi piešķirt iepriekšēju finansējumu, lai segtu daļu operācijas kopējo izmaksu, var saņemt atlīdzinājumu no ATHENA, ne vēlāk kā divus mēnešus pēc attiecīgās operācijas beigām iesniedzot administratoram pieprasījumu, kuram pievienoti visi vajadzīgie pamatojuma dokumenti.

2. Nevienu atlīdzināšanas pieprasījumu neapmierina, pirms to nav apstiprinājis operācijas komandieris un administrators.

3. Ja finansētājas valsts iesniegtais atlīdzināšanas pieprasījums ir apstiprināts, summu var atrēķināt no nākamās iemaksas, kuru administrators attiecīgajai valstij lūdz veikt.

4. Ja pieprasījums ir apstiprināts, taču nav paredzēts izsūtīt uzaicinājumus veikt iemaksas vai apstiprinātā atlīdzināšanas pieprasījuma summa pārsniedz paredzamo iemaksu, administrators 30 dienās izmaksā atlīdzināmo summu, ņemot vērā ATHENA naudas plūsmu un vajadzības, kas saistītas ar attiecīgās operācijas kopējo izmaksu segšanu.

5. Saskaņā ar šo lēmumu atlīdzinājums pienākas pat tad, ja operāciju atceļ.

28. pants

Kopējās izmaksās neiekļauto izdevumu pārvaldība ar ATHENA mehānismu

1. Pamatojoties uz administratora vai dalībvalsts priekšlikumu, Īpašā komiteja var pieņemt lēmumu, ka ATHENA uztic konkrētu ar operāciju saistītu izdevumu administratīvu pārvaldību, jo īpaši tādās jomās kā personālsastāva atbalsts vai ēdināšana un veļas mazgāšana, kas vienlaikus paliek dalībvalstu kompetencē.

2. Īpašā komiteja ar savu lēmumu var pilnvarot operāciju komandieri operācijā iesaistīto dalībvalstu vārdā slēgt līgumus par iepriekšminēto krājumu un pakalpojumu nodrošināšanu. Tādā gadījumā tā nolemj, ka ATHENA noslēgto līgumu izpildei vajadzīgos līdzekļus jau iepriekš iekasēs no dalībvalstīm.

3. ATHENA veic katras dalībvalsts tai uzticēto un īstenoto izdevumu uzskaiti. Katru mēnesi tā nosūta katrai dalībvalstij paziņojumu par tās īstenotajiem izdevumiem un izdevumiem, kas saistīti ar tās vai tās darbinieku darbību iepriekšējā mēnesī, un aicina iemaksāt šo izdevumu segšanai nepieciešamos līdzekļus. ATHENA pieprasītos līdzekļus dalībvalstis iemaksā 30 dienās pēc pieprasījuma saņemšanas.

29. pants

Procenti par nokavētiem maksājumiem

1. Ja valsts nepilda savas finanšu saistības, attiecībā uz iemaksu veikšanu Kopienas budžetā pēc analoģijas piemēro Kopienas noteikumus attiecībā uz procentiem par nokavētiem maksājumiem, kā noteikts 71. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, kas piemērojama Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4).

2. Ja iemaksa ir nokavēta par ne vairāk kā desmit dienām, procentus par nokavētiem maksājumiem neiekasē. Ja iemaksa ir nokavēta par vairāk nekā desmit dienām, procentus par nokavētiem maksājumiem iekasē par visu nokavēto laiku.

8. NODAĻA

IZDEVUMU ĪSTENOŠANA

30. pants

Principi

1. ATHENA apropriācijas izmanto saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principiem, tas ir, ievērojot saimnieciskuma, lietderības un efektivitātes principus.

2. Kredītrīkotāji atbild par ATHENA ieņēmumu un izdevumu īstenošanu saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principiem, lai nodrošinātu, ka ir ievērotas likumības un pareizības prasības. Kredītrīkotāji uzņemas budžeta un juridiskas saistības, saņem un izsniedz atļaujas saistībā ar izdevumiem un veic pasākumus pirms apropriāciju izmantošanas. Kredītrīkotājs var deleģēt pilnvaras ar lēmumu, kurā paredz:

a) šādai deleģēšanai piemērotus darbiniekus;

b) piešķirto pilnvaru apjomu; un

c) to, cik lielā mērā pilnvaru saņēmēji pilnvaras var turpmāk deleģēt citām personām.

3. Izmantojot apropriācijas, nodrošina, lai kredītrīkotājs vienlaikus nebūtu arī grāmatvedis. Kredītrīkotāja un grāmatveža pienākumi nav savstarpēji savienojami. Jebkuram ATHENA veiktam maksājumam vai pārvaldītiem līdzekļiem ir vajadzīgs kredītrīkotāja un grāmatveža paraksts.

4. Neskarot šo lēmumu, ja kopējo izdevumu īstenošanu uztic dalībvalstij, Kopienas iestādei vai, attiecīgā gadījumā, starptautiskai organizācijai, šī valsts, iestāde vai organizācija rīkojas saskaņā ar noteikumiem, kas reglamentē tās izdevumu īstenošanu. Ja izdevumus īsteno administrators, viņš rīkojas saskaņā ar noteikumiem, kas reglamentē Eiropas Kopienu vispārējā budžeta Padomes daļas īstenošanu.

5. Tomēr administrators var iesniegt prezidentvalstij ieteikumus priekšlikumam par kopējo izdevumu īstenošanu, ko paredzēts iesniegt Padomei un Īpašai komitejai.

6. Īpašā komiteja var apstiprināt tādus noteikumus kopējo izdevumu īstenošanai, kas atkāpjas no 4. punkta.

31. pants

Kopējās izmaksas, kas radušās, gatavojoties operācijām, vai to norises laikā

Attiecībā uz izdevumiem, kas sedz kopējās izmaksas, kuras rodas, gatavojoties operācijai, vai tās norises laikā, administrators pilda arī kredītrīkotāja pienākumus.

32. pants

Ar operāciju saistītās kopējās izmaksas

1. Operācijas komandieris attiecībā uz viņa vadītās operācijas kopējām izmaksām pilda kredītrīkotāja pienākumus. Tomēr administrators pilda kredītrīkotāja pienākumus attiecībā uz ATHENA tiešajiem izdevumiem, ar ko sedz ar operāciju saistītās darbības izmaksas, kas rodas konkrētas operācijas sagatavošanas posmā vai pēc operācijas norises posma.

2. Operācijas izdevumu īstenošanai vajadzīgās summas administrators no ATHENA bankas konta pēc operācijas komandiera pieprasījuma dara pieejamas operācijas komandierim, pārskaitot tās uz ATHENA vajadzībām atvērtu bankas kontu, kura datus viņam ir iesniedzis operācijas komandieris.

3. Atkāpjoties no 18. panta 5. punkta, pēc finanšu atsauces summas apstiprināšanas administratoram un operācijas komandierim katram savā kompetences jomā ir tiesības īstenot ar attiecīgo operāciju saistītus izdevumus, kas nepārsniedz 30 % no finanšu atsauces summas, ja vien Padome nav noteikusi augstāku procentuālo daļu. Pamatojoties uz administratora priekšlikumu, Īpašā komiteja var pieņemt lēmumu par tiesībām īstenot papildu izdevumus. Īpašā komiteja var pieņemt lēmumu par šā jautājuma nodošanu Padomes sagatavošanas struktūrām ar prezidentvalsts starpniecību. Tiklīdz ir pieņemts attiecīgās operācijas budžets, šī atkāpe vairs nav spēkā.

4. Laikposmā pirms operācijas budžeta pieņemšanas administrators un operācijas komandieris vai viņa pārstāvis reizi mēnesī iesniedz ziņojumu Īpašajai komitejai par viņa kompetencē esošiem izdevumiem, kas ir atbilstīgi šīs operācijas kopējo izmaksu statusam. Pamatojoties uz administratora, operācijas komandiera vai dalībvalsts priekšlikumu, Īpašā komiteja var izdot norādes par izdevumu īstenošanu attiecīgajā laikposmā.

5. Atkāpjoties no 18. panta 5. punkta, ja ir tieši apdraudēta kādā Savienības militārajā operācijā iesaistītā personāla dzīvība, operācijas komandieris var īstenot papildu izdevumus, kas pārsniedz budžetā paredzētās apropriācijas un kas ir vajadzīgi, lai glābtu šā personāla dzīvību. Par to viņš pēc iespējas ātrāk informē administratoru un Īpašo komiteju. Šādā gadījumā administrators sadarbībā ar operācijas komandieri ierosina veikt pārskaitījumus, kas vajadzīgi, lai segtu šos neparedzētos izdevumus. Ja ar pārskaitījumu nepietiek, lai nodrošinātu līdzekļus šiem izdevumiem, administrators iesniedz budžeta grozījumu priekšlikumu.

9. NODAĻA

KOPĪGI FINANSĒTĀ EKIPĒJUMA UN INFRASTRUKTŪRAS IZMANTOJUMS PĒC OPERĀCIJAS BEIGĀM

33. pants

1. Pabeidzot operāciju, attiecīgās operācijas komandieris rīkojas tā, lai atrastu operācijas vajadzībām par kopīgiem līdzekļiem iegādātā ekipējuma un infrastruktūras izmantojumu pēc operācijas beigām. Vajadzības gadījumā viņš ierosina Īpašajai komitejai noteikt atbilstīgu vērtības samazinājuma koeficientu.

2. Pēc operācijas norises posma beigām atlikušais ekipējums un infrastruktūra ir administratora pārziņā, kas vajadzības gadījumā atrod tā turpmākā izmantojuma mērķi. Vajadzības gadījumā viņš ierosina Īpašajai komitejai noteikt atbilstīgu vērtības samazinājuma koeficientu.

3. Ekipējuma, infrastruktūras un citu līdzekļu vērtības samazinājuma koeficientu pēc iespējas ātrāk apstiprina Īpašā komiteja.

4. Īpašā komiteja, ņemot vērā operācijas vajadzības un finansiālus apsvērumus, apstiprina to, kā pēc operācijas beigām izmantos par kopīgiem līdzekļiem iegādāto ekipējumu un infrastruktūru. Iespējams paredzēt šādu izmantojumu:

a) infrastruktūru ATHENA var pārdot vai nodot uzņēmējvalstij, dalībvalstij vai trešai personai;

b) ekipējumu ATHENA var pārdot dalībvalstij, uzņēmējvalstij vai trešai personai vai to var uzglabāt ATHENA, dalībvalsts vai trešā persona.

5. Ekipējumu un infrastruktūru pārdod finansētājai valstij, uzņēmējvalstij vai trešai personai par tirgus vērtībai līdzvērtīgu cenu vai, ja tirgus vērtību noteikt nav iespējams, ņemot vērā atbilstīgo vērtības samazinājuma koeficientu.

6. Pārdošana vai nodošana uzņēmējvalstij vai trešajai personai notiek saskaņā ar spēkā esošajiem drošības noteikumiem, jo īpaši attiecībā uz Padomi, finansētājām valstīm vai NATO.

7. Ja ir pieņemts lēmums, ka operācijai iegādāto ekipējumu patur ATHENA, finansētājas dalībvalstis no citām iesaistītajām dalībvalstīm var pieprasīt finansiālu kompensāciju. Īpašā komiteja, kurā ir visu iesaistīto dalībvalstu pārstāvji, attiecīgos lēmumus pieņem, pamatojoties uz administratora priekšlikumu.

10. NODAĻA

GRĀMATVEDĪBA UN UZSKAITE

34. pants

Principi

Ja kopējo izdevumu īstenošana ir uzticēta dalībvalstij, Kopienas iestādei vai, attiecīgā gadījumā, starptautiskai organizācijai, šī valsts, iestāde vai organizācija rīkojas atbilstīgi noteikumiem, ar ko reglamentē tās grāmatvedību un uzskaiti.

35. pants

Ar operāciju saistīto kopējo darbības izmaksu uzskaite

Operācijas komandieris veic visu no ATHENA saņemto pārskaitījumu, viņa īstenoto izdevumu un maksājumu uzskaiti, kā arī no ATHENA budžeta finansētā un viņa vadītajā operācijā izmantotā kustamā īpašuma uzskaiti.

36. pants

Konsolidētie pārskati

1. Grāmatvedis veic pieprasīto iemaksu un veikto pārskaitījumu uzskaiti. Grāmatvedis izveido arī to kopējo izmaksu pārskatus, kas radušās, gatavojoties operācijai, vai tās norises laikā, un to ar operāciju saistīto darbības izdevumu pārskatus, kas ir tiešā administratora kompetencē.

2. ATHENA ieņēmumu un izdevumu konsolidētos pārskatus izstrādā grāmatvedis. Katras operācijas komandieris iesniedz grāmatvedim pārskatus par viņa īstenotajiem izdevumiem un maksājumiem, kā arī pārskatus par iepriekšēju finansējumu, ko viņš ir apstiprinājis, lai segtu ar viņa vadīto operāciju saistītās darbības izmaksas.

11. NODAĻA

REVĪZIJA UN PĀRSKATU IESNIEGŠANA

37. pants

Kārtējie ziņojumi Īpašajai komitejai

Reizi trīs mēnešos administrators iesniedz Īpašajai komitejai ziņojumu par ieņēmumu un izdevumu īstenošanu iepriekšējos trīs mēnešos un kopš finanšu gada sākuma. Šajā sakarā katras operācijas komandieris laikus iesniedz administratoram ziņojumu par izdevumiem, kas saistīti ar viņa vadītās operācijas kopējo izmaksu segšanu.

38. pants

Kontroles veikšanas nosacījumi

1. Personām, kam uzdots pārbaudīt ATHENA ieņēmumus un izdevumus, pirms savu pienākumu pildīšanas jāsaņem atļauja darbam ar klasificētu informāciju, kuras klasifikācijas pakāpe nav zemāka par Padomes “Secret UE” līmeni vai šim līmenim līdzvērtīgu dalībvalsts vai NATO klasifikācijas pakāpi. Šīs personas nodrošina revīzijas laikā iegūtās informācijas konfidencialitātes ievērošanu un datu aizsardzību saskaņā ar noteikumiem, kas attiecas uz šo informāciju un datiem.

2. Personām, kam uzdots pārbaudīt ATHENA ieņēmumus un izdevumus, ir iespēja nekavējoties un bez iepriekšēja paziņojuma sniegšanas piekļūt visiem ar ieņēmumiem un izdevumiem saistītajiem dokumentiem un datu uzglabāšanas līdzekļu saturam, kā arī telpām, kurās šos dokumentus un datu uzglabāšanas līdzekļus glabā. Viņi drīkst izgatavot kopijas. Personas, kas ir saistītas ar ATHENA ieņēmumu un izdevumu īstenošanu, sniedz administratoram un personām, kas atbildīgas par ieņēmumu un izdevumu revīziju, jebkādu palīdzību, kas viņiem vajadzīga uzdevuma izpildei.

39. pants

Ārēja pārskatu revīzija

1. Ja ATHENA izdevumu īstenošana ir uzticēta dalībvalstij, Kopienas iestādei vai starptautiskai organizācijai, šī valsts, iestāde vai organizācija rīkojas atbilstīgi noteikumiem, ar ko reglamentē tās izdevumu revīziju.

2. Tomēr administrators vai viņa ieceltas personas jebkurā laikā var veikt to ATHENA kopējo izmaksu revīziju, kas radušās, gatavojoties operācijām, vai to norises laikā, vai arī var veikt ar operāciju saistīto kopējo darbības izmaksu revīziju. Turklāt Īpašā komiteja, pamatojoties uz administratora vai dalībvalsts priekšlikumu, var jebkurā laikā iecelt ārējos revidentus, nosakot viņu pienākumus un darbības noteikumus.

3. Ārējās revīzijas veikšanai izveido Revīzijas kolēģiju, kurā ir seši locekļi. Katru gadu Īpašā komiteja no nākamā gada 1. janvāra, izraugoties no dalībvalstu ierosinātajiem kandidātiem, ieceļ divus locekļus uz trīs gadu pilnvaru termiņu, kuru var vienreiz pagarināt. Īpašā komiteja var pagarināt locekļa pilnvaru termiņu, ilgākais, par 6 mēnešiem. Kandidātiem jābūt dalībvalsts revīzijas iestādes locekļiem un jāsniedz pietiekamas drošības un neatkarīguma garantijas. Viņiem jābūt gataviem vajadzības gadījumā veikt uzdevumus ATHENA vārdā. Veicot šos uzdevumus:

a) kolēģijas locekļus turpina algot viņu revīzijas iestādes, savukārt ATHENA sedz viņu izdevumus, kas radušies, pildot uzdevumus, saskaņā ar noteikumiem, ko piemēro līdzvērtīga līmeņa Eiropas Kopienu ierēdņiem. Kandidātiem jābūt visaugstākā līmeņa valsts revīzijas iestādes locekļiem vai jāsaņem šādas iestādes ieteikums, un viņiem jāsniedz pietiekamas drošības un neatkarības garantijas;

b) viņi neprasa un nepilda citas norādes, kā vien tās, ko sniedz Īpašā komiteja; pildot savus pienākumus, Revīzijas kolēģija un tās locekļi ir pilnīgi neatkarīgi un vienīgi viņi ir atbildīgi par ārējās revīzijas veikšanu;

c) par saviem uzdevumiem viņi sniedz ziņojumus vienīgi Īpašajai komitejai;

d) finanšu gada laikā, kā arī pēc tam viņi ar pārbaudēm uz vietas, kā arī ar pamatojuma dokumentu pārbaudēm pārliecinās, vai saskaņā ar ATHENA finansētie vai iepriekš finansētie izdevumi ir īstenoti saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem un pareizas finanšu pārvaldības principiem, t. i., ievērojot saimnieciskuma, lietderības un efektivitātes principus, un vai iekšējās pārbaudes ir pienācīgas.

Katru gadu Revīzijas kolēģija no savu locekļu vidus ievēl priekšsēdētāju vai pagarina viņa amata pilnvaru termiņu. Tā pieņem augstākajiem starptautiskajiem standartiem atbilstīgus noteikumus par tās locekļu veikto revīziju. Revīzijas kolēģija apstiprina tās locekļu izstrādātos revīzijas ziņojumus, pirms tos iesniedz administratoram un Īpašajai komitejai.

4. Īpašā komiteja katrā atsevišķā gadījumā un ņemot vērā konkrētos motīvus var lemt par citu ārējo revīzijas iestāžu izmantošanu.

5. Izmaksas, kas saistītas ar ATHENA uzdevumā strādājošo revidentu veiktajām revīzijām, uzskata par kopējām izmaksām, ko sedz ATHENA.

40. pants

Iekšēja revīzija

1. Pamatojoties uz administratora priekšlikumu un vispirms informējot Īpašo komiteju, Padomes ģenerālsekretārs uz trim gadiem (termiņu var vienreiz atjaunot) ieceļ amatā iekšējo ATHENA mehānisma revidentu un vismaz vienu iekšējā revidenta vietnieku; iekšējiem revidentiem jābūt atbilstīgi profesionāli apmācītiem un jāsniedz pietiekamas drošības un neatkarības garantijas.

2. Iekšējais revidents sniedz ziņojumus administratoram par riska pārvaldīšanu, izsakot neatkarīgu viedokli par vadības un kontroles sistēmu kvalitāti, kā arī sniedzot ieteikumus, kā uzlabot operāciju iekšējo kontroli un veicināt pareizu finanšu vadību. Viņa pienākumos ir jo īpaši veikt iekšējās vadības sistēmu piemērotības un efektivitātes novērtējumu un struktūrvienību panākumus politikas un mērķu izpildē, ņemot vērā ar to saistītos riskus.

3. Iekšējais revidents pilda savus pienākumus visos dienestos, kas piedalās ATHENA ieņēmumu saņemšanā vai izdevumu īstenošanā, ko finansē ar ATHENA starpniecību.

4. Iekšējais revidents pēc vajadzības veic vienu vai vairākas revīzijas operācijas laikā. Viņš sniedz ziņojumus administratoram un informē operācijas komandieri par saviem secinājumiem un ieteikumiem. Operācijas komandieris un administrators nodrošina turpmākus pasākumus saskaņā ar revīziju rezultātā sniegtiem ieteikumiem.

5. Administrators reizi gadā atskaitās Īpašajai komitejai par iekšējās revīzijas veikto darbu, norādot veikto iekšējo revīziju skaitu un veidu, izdarītos secinājumus, formulētos ieteikumus un papildpasākumus saistībā ar šiem ieteikumiem.

6. Turklāt katrs operācijas komandieris nodrošina iekšējam revidentam pilnīgu piekļuvi sevis vadītai operācijai. Iekšējais revidents pārbauda finanšu un budžeta sistēmu un procedūru labu darbību un nodrošina iekšējās kontroles sistēmu stingru un efektīvu darbību. Iekšējais revidents nevar būt ne kredītrīkotājs, ne grāmatvedis; viņš nevar piedalīties finanšu pārskatu sagatavošanā.

7. Iekšējā revidenta darbus un ziņojumus nodod Revīzijas kolēģijas rīcībā līdz ar visiem piederīgajiem attaisnojošajiem dokumentiem.

41. pants

Gadskārtējā pārskatu iesniegšana

1. Katrs operācijas komandieris līdz 31. martam pēc finanšu gada beigām vai četros mēnešos pēc viņa komandētās operācijas beigām - atkarībā no tā, kurš termiņš ir agrāk - iesniedz ATHENA grāmatvedim informāciju, kas vajadzīga, lai izstrādātu kopējo izmaksu gada pārskatus, to izdevumu gada pārskatus, kas iepriekš finansēti un atmaksāti saskaņā ar 28. pantu, un gada darbības pārskatu.

2. Administrators ar grāmatveža un katras operācijas komandiera palīdzību sagatavo un līdz 30. aprīlim pēc finanšu gada beigām iesniedz Īpašajai komitejai un Revīzijas kolēģijai provizoriskus gada pārskatus un gada darbības pārskatu.

3. Līdz 31. jūlijam pēc finanšu gada beigām Revīzijas kolēģija iesniedz Īpašajai komitejai gada revīzijas pārskatu un administrators ar grāmatveža un katras operācijas komandiera palīdzību - ATHENA galīgos gada pārskatus. Īpašā komiteja līdz 30. septembrim pēc finanšu gada beigām izskata gada pārskatus, ņemot vērā kolēģijas revīzijas pārskatu, lai administratoru, grāmatvedi un katras operācijas komandieri atbrīvotu no atbildības par budžeta izpildi.

4. Visus pārskatus un uzskaites materiālus, attiecīgi, grāmatvedis un katras operācijas komandieris glabā piecus gadus no šo dokumentu apstiprināšanas.

5. Īpašā komiteja pieņem lēmumu ar budžeta grozījumu palīdzību iekļaut tā finanšu gada budžeta izpildes bilanci, kura pārskati ir apstiprināti, nākamā finanšu gada budžetā atkarībā no apstākļiem kā ieņēmumus un izdevumus.

6. To budžeta izpildes bilances daļu, ko veido to apropriāciju izmantošana, kuras paredzētas ar gatavošanos operācijām un operāciju norisi saistīto kopējo izmaksu segšanai, iekļauj pie nākamajām iesaistīto dalībvalstu iemaksām.

7. To budžeta izpildes bilances daļu, ko veido to apropriāciju izmantošana, kuras paredzētas ar konkrētu operāciju saistīto kopējo darbības izmaksu segšanai, iekļauj pie nākamajām šajā operācijā iesaistīto dalībvalstu iemaksām.

8. Ja atlīdzinājumu nav iespējams veikt, atskaitot attiecīgo summu no ATHENA veicamajām iemaksām, budžeta izlietojuma bilanci atmaksā attiecīgajai dalībvalstij.

9. Katra dalībvalsts, kas piedalās operācijā, katru gadu līdz 31. martam saskaņā ar brīvprātības principu iesniedz administratoram informāciju - vajadzības gadījumā, ar operācijas komandiera starpniecību - par papildu izmaksām, kas operācijai radušās iepriekšējā finanšu gada laikā. Šo informāciju klasificē, lai uzrādītu galvenos izdevumu posteņus. Administrators apkopo šo informāciju, lai Īpašajai komitejai iesniegtu pārskatu par operācijas papildu izmaksām.

42. pants

Operāciju pārskatu iesniegšana

1. Pēc operācijas pabeigšanas Īpašā komiteja, pamatojoties uz administratora vai dalībvalsts priekšlikumu, var nolemt, ka administrators, kuram palīdz grāmatvedis un attiecīgās operācijas komandieris, iesniedz Īpašajai komitejai operācijas vadības pārskatus un bilances par laikposmu vismaz līdz operācijas beigām, bet, vēlams, līdz pilnīgai operācijas pabeigšanai. Administratoram noteiktais termiņš nedrīkst būt īsāks par četriem mēnešiem pēc operācijas beigām.

2. Ja līdz noteiktajam termiņam vadības pārskatos un bilancēs nav iespējams iekļaut ar operācijas pabeigšanu saistītos ieņēmumus un izdevumus, šos ieņēmumus un izdevumus iekļauj ATHENA gada vadības pārskatā un bilancē, un Īpašā komiteja tos izskata saistībā ar gadskārtējo pārskatu iesniegšanu.

3. Īpašā komiteja apstiprina tai iesniegto operācijas vadības pārskatu un bilanci.

Tā atbrīvo no atbildības par budžeta īstenošanu administratoru, grāmatvedi un attiecīgās operācijas komandieri.

4. Ja atlīdzinājumu nav iespējams veikt, atskaitot attiecīgo summu no ATHENA veicamajām iemaksām, budžeta izlietojuma bilanci atmaksā attiecīgajai dalībvalstij.

12. NODAĻA

JURIDISKĀ ATBILDĪBA

43. pants

1. Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumos vai citos noteikumos, ko piemēro attiecīgām personām, paredzēti nosacījumi, ar ko reglamentē operācijas komandiera, administratora un cita personāla, jo īpaši Kopienas iestāžu vai dalībvalstu piešķirtā personāla, disciplināratbildību vai kriminālatbildību, ja izdarīts ar budžeta izpildi saistīts pārkāpums vai konstatēta nolaidība. Turklāt ATHENA pēc savas iniciatīvas vai finansētājas valsts pieprasījuma var iesniegt civilprasību pret iepriekšminētajiem darbiniekiem.

2. Finansētāja valsts nekādā gadījumā nedrīkst vērsties ar prasību pret Eiropas Kopienām vai Padomes ģenerālsekretāru sakarā ar administratora, grāmatveža vai viņiem piešķirto darbinieku pienākumu izpildi.

3. Līgumisko atbildību, kas var izrietēt no līgumiem, kuri noslēgti saistībā ar budžeta izpildi, ar ATHENA starpniecību sedz finansētājas valstis. To reglamentē ar tiesību aktiem, ko piemēro attiecīgajiem līgumiem.

4. Ārpuslīgumiskās atbildības gadījumā jebkurus zaudējumus, ko radījusi operācija, štābs, spēku štābi un krīzes struktūru komponentu štābi, kuru sastāvu apstiprina operācijas komandieris vai viņa štābs savu pienākumu pildīšanas laikā, ar ATHENA starpniecību sedz finansētājas valstis saskaņā ar vispārīgiem principiem, kas ir kopīgi visu dalībvalstu tiesību sistēmām, un operāciju norises vietās piemērojamajiem spēku iekšējiem noteikumiem.

5. Finansētāja valsts nekādā gadījumā nedrīkst vērsties pret Eiropas Kopienām vai dalībvalstīm ar prasībām, kuras saistītas ar līgumiem, kas noslēgti budžeta izpildei, vai zaudējumiem, ko radījušas vienības vai nodaļas ar krīzes struktūru, kuru sastāvu apstiprina operācijas komandieris vai viņa štābs savu pienākumu pildīšanas laikā.

44. pants

Atkārtota izskatīšana un pārskatīšana

Šo lēmumu pilnībā vai daļēji un tā pielikumus vajadzības gadījumā atkārtoti izskata pēc dalībvalsts lūguma un pēc katras operācijas beigām. To pārskata vismaz reizi trīs gados. Atkārtotas izskatīšanas vai pārskatīšanas laikā var pieaicināt visus speciālistus, kas noderīgi darbā, it īpaši ATHENA vadības struktūras.

45. pants

Atcelšana

Ar šo Lēmums 2007/384/KĀDP tiek atcelts.

46. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

47. pants

Publicēšana

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2008. gada 18. decembris. Padomes vārdā — priekšsēdētājs M. BARNIER

(1) OV L 63, 28.2.2004., 68. lpp.

(2) OV L 152, 13.6.2007., 14. lpp.

(3) OV L 253, 7.10.2000., 42. lpp.

(4) OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

I PIELIKUMS KOPĒJĀS IZMAKSAS, KO SEDZ ATHENA Ja turpmāk minētās kopējās izmaksas nevar sasaistīt ar kādu konkrētu operāciju, Īpašā komiteja var pieņemt lēmumu attiecīgās apropriācijas iekļaut gada budžeta vispārīgajā daļā. Šīs apropriācijas pēc iespējas būtu jāiekļauj pantos, kuros norādīta operācija, kurai tās visvairāk paredzētas. 1. Pamatuzdevuma izpildes izdevumi, kas radušies operācijas komandierim un viņa štābam, iesniedzot operācijas pārskatus Īpašajai komitejai 2. Zaudējumu kompensācijas un izmaksas, kas radušās sakarā ar prasībām un procesiem, kas jāatlīdzina no ATHENA līdzekļiem 3. Izmaksas, kas rodas sakarā ar lēmumiem uzglabāt materiālus, kuri kopīgi iegādāti operācijas vajadzībām (ja šīs izmaksas attiecas uz gada budžeta vispārīgo daļu, norāda saistību ar konkrēto operāciju). Turklāt gada budžeta vispārīgajā daļā attiecīgos gadījumos iekļauj apropriācijas, lai segtu turpmāk norādītās kopējās operāciju izmaksas, kuru finansēšanā piedalās iesaistītās dalībvalstis: 1. banku pakalpojumu izmaksas; 2. revīzijas izmaksas; 3. ar operācijas sagatavošanas posmu saistītās kopējās izmaksas, kā noteikts II pielikumā.

II PIELIKUMS AR OPERĀCIJAS SAGATAVOŠANAS POSMU SAISTĪTĀS DARBĪBAS KOPĒJĀS IZMAKSAS, KO SEDZ ATHENA Papildu izmaksas, kas vajadzīgas bruņoto spēku izpētes uzdevumu veikšanai un sagatavošanai (jo īpaši misijām apstākļu noskaidrošanas nolūkos un novērošanai) konkrētai Savienības militārai operācijai: transportam, izmitināšanai, operatīvo sakaru līdzekļu izmantošanai, vietējā civilā personāla, piemēram, tulku vai vadītāju pieņemšanai darbā misijas vajadzībām. Medicīniskā aprūpe: izmaksas, kas saistītas ar izpētes uzdevumu veikšanā un bruņoto spēku sagatavošanā konkrētai Savienības militārajai operācijai iesaistīto personu ārkārtas medicīnisko evakuāciju (Medevac), ja medicīnisko palīdzību nav iespējams nodrošināt notikuma vietā.

III PIELIKUMS III A AR OPERĀCIJAS NORISES POSMU SAISTĪTĀS DARBĪBAS KOPĒJĀS IZMAKSAS, KO VIENMĒR SEDZ ATHENA Jebkuras Savienības militārās operācijas gadījumā ATHENA kā ar operāciju saistītas darbības izmaksas sedz turpmāk izklāstītās operācijas norisei nepieciešamās izmaksas. 1. Izmaksas, kas saistītas ar ES vadītu operāciju (dislocējamajiem vai stacionārajiem) štābiem. 1.1. To štābu definīcija, kuru papildu izmaksas sedz no kopēja finansējuma: a) : štābi : štābi, vadības un ar to organiski saistītu dienestu elementi, piemēram, tādi, kas apstiprināti ar operācijas plānu (OPLAN); b) : operācijas štābi : stacionārs operācijas komandiera štābs, kas neatrodas operācijas norises vietā un ir atbildīgs par Eiropas Savienības spēku komplektēšanu, aktivēšanu, uzturēšanu un nomaiņu; ATHENA un Padomes ģenerālsekretariāta izmaksu definīcija ir tāda pati kā operācijas štāba izmaksu definīcija, ciktāl šīs struktūras ir tieši iesaistītas operācijas norisē; c) : spēku štābi : operācijas norises vietā dislocēto Eiropas Savienības spēku štābi; d) : komponentu štābi : operācijas norises vietā dislocēto ES komponentu komandieru štābi (tas ir, gaisa spēku, sauszemes spēku, jūras spēku vai speciālo spēku komandieru štābi, kas atkarībā no operācijas veida var būt vajadzīgi). 1.2. Kopīgi finansētu papildu izmaksu definīcijas: a) : transporta izmaksas : transports uz operācijas norises vietu un no tās, lai dislocētu, uzturētu un nomainītu spēku štābus un komponentu štābus; transporta izmaksas, kas saistītas ar operācijai vajadzīgiem operācijas štābiem; b) : administrācijas izmaksas : papildu biroja un izmitināšanas iekārtas, uz līgumu pamata sniegtie pakalpojumi un vispārējie pakalpojumi, ģenerālštāba ēku uzturēšanas izmaksas; c) : tā civilā personāla izmaksas, kas pieņemts darbā ģenerālštābā operācijas vajadzībām : civilpersonas, kas strādā Eiropas Savienībā, ārvalstu konsultanti un notikumu vietā nodarbināts personāls, kas vajadzīgs operācijas norisei un pārsniedz parastās operācijas vajadzības (tostarp samaksa par virsstundām); d) : atbilstīgi izdevumi par sakariem starp ģenerālštābiem un starp ģenerālštābiem un tiem tieši pakļautajiem spēkiem : kapitālieguldījumi par papildu sakaru un IT iekārtu iegādi un izmantošanu un maksa par saņemtajiem pakalpojumiem (modemu noma un uzturēšana, telefona līnijas, satelīttelefoni, kriptofakss, aizsargātas līnijas, interneta pieslēgums, datu pārraides līnijas, vietējie tīkli); e) : transporta un ceļa izdevumi (izņemot dienasnaudu) štābu darbības zonā : izdevumi, kas saistīti ar pārvietošanos ar transporta līdzekļiem un (neskaitot “dienas naudas”) cita veida transportlīdzekļiem un kravas pārvadāšanas izdevumi, tostarp valstu nosūtīto papildspēku un viesu ceļa izdevumi; degvielas papildu izmaksas, kas pārsniedz parasti operācijām vajadzīgās degvielas izmaksas; papildu transporta līdzekļu noma; izmaksas, kas saistītas ar oficiālajām vizītēm no operācijas norises vietas uz Briseli un/vai ES organizētām sanāksmēm; izmaksas, kas saistītas ar trešo personu apdrošināšanu, ko atsevišķas valstis pieprasa no starptautiskām organizācijām, ja viņu teritorijā notiek operācija. f) : kazarmu un izmitināšanas/infrastruktūras izmaksas : izdevumi, kas saistīti ar štābam vajadzīgo ēku iegādi, īri vai atjaunošanu operācijas norises vietā (vajadzības gadījumā, ēku, nojumju, telšu īre); g) : sabiedrības informēšanas izmaksas : izmaksas, kas saistītas ar informācijas kampaņām, lai saskaņā ar operācijas štāba izstrādāto informācijas stratēģiju operāciju štābā un spēku štābos sniegtu informāciju plašsaziņas līdzekļiem; h) : reprezentācijas un viesu uzņemšanas izmaksas : reprezentācijas izdevumi; štāba līmeņa izdevumi, kas vajadzīgi operācijas vadīšanai. 2. Izmaksas, kas saistītas ar atbalstu spēkiem kopumā. Šīs izmaksas rodas pēc spēku dislocēšanas operācijas norises vietā: a) : dislokācijas/infrastruktūras darbi : izdevumi, bez kuriem spēki nevar izpildīt uzdevumu (kopīgi izmantojams lidlauks, dzelzceļš, ostas, galvenie piegādes ceļi, tostarp izkāpšanas vietas un kopīgi lietojamas sapulcēšanās vietas; ūdens sūknēšana, apstrāde, sadale un aizvadīšana, energoapgāde un ūdens apgāde, tranšeju rakšana un statiskā spēku aizsardzība, noliktavas, īpaši degvielas un munīcijas noliktavas, piegādes vietas, inženiertehniskais atbalsts infrastruktūrai, ko sedz no kopēja finansējuma); b) : identifikācijas marķējums : īpašas pazīšanās zīmes, “Eiropas Savienības” apliecības, nozīmes, medaļas, karogi Eiropas Savienības vai citu spēku krāsās vai štāba pazīšanās zīmes (neieskaitot apģērbu, cepures un formas tērpus); c) : medicīniskā aprūpe : ārkārtas medicīniskā evakuācija (Medevac). Otrās un trešās pakāpes iekārtu uzstādīšana operatīvo elementu līmenī norises vietā, piemēram, lidlauku un izcelšanās ostu izveide, kas apstiprinātas operācijas plānā (OPLAN); d) : informācijas ieguve : satelītuzņēmumi izlūkošanai, kas apstiprināti operācijas plānā (OPLAN), ja to finansējumu nenodrošina no Eiropas Savienības Satelītcentra budžeta. 3. Izmaksas, kas rodas, ES izmantojot NATO kopīgos līdzekļus un spējas, ko NATO ļauj izmantot ES vadītā operācijā. Izmaksas, kas saistītas ar to, ka Eiropas Savienība kādā no savām militārajām operācijām izmanto vienošanos starp ES un NATO par ES vadītai operācijai piešķirtu NATO kopīgo līdzekļu un spēju piešķiršanu, pārraudzību, atdošanu un atsaukšanu. NATO atmaksātie izdevumi Eiropas Savienībai. 4. Papildu izmaksas, kas Eiropas Savienībai radušās saistībā ar precēm, pakalpojumiem un darbiem, kas minēti kopējo izmaksu sarakstā un ko kāda dalībvalsts, Eiropas Savienības iestāde, trešā valsts vai starptautiska organizācija ir darījusi pieejamu Eiropas Savienības vadītā operācijā saskaņā ar pašreizējā lēmuma 11. pantā paredzēto kārtību. Izdevumi, ko kāda valsts, Eiropas Savienības iestāde vai starptautiska organizācija atmaksā saskaņā ar minēto kārtību. III–B AR OPERĀCIJU SAISTĪTĀS DARBĪBAS IZMAKSAS, KAS RODAS KONKRĒTAS OPERĀCIJAS NORISES POSMĀ UN KO AR PADOMES LĒMUMU SEDZ ATHENA Transporta izmaksas : transports uz operācijas norises vietu un no tās, lai dislocētu, atbalstītu un nomainītu operācijai vajadzīgos spēkus; Daudznacionāli operatīvo grupu štābi : operācijas vietā izvietoto ES operatīvo grupu daudznacionālie štābi. III-C AR OPERĀCIJU SAISTĪTĀS KOPĒJĀS DARBĪBAS IZMAKSAS, KAS RODAS SAISTĪBĀ AR ATHENA DARBĪBU PĒC OPERĀCIJAS KOMANDIERA LŪGUMA UN ĪPAŠĀS KOMITEJAS APSTIPRINĀJUMA a) : kazarmu un izmitināšanas/infrastruktūras izmaksas : izdevumi, kas saistīti ar operācijas veikšanai dislocētajiem spēkiem vajadzīgo ēku iegādi, īri vai atjaunošanu operācijas norises vietā (ēkas, nojumes, teltis); b) : svarīgs papildu aprīkojums : iepriekš neparedzēta tāda īpaša ekipējuma īre vai iegāde operācijas norises laikā, bez kura nav iespējama operācijas norise, ja vien iegādāto ekipējumu pēc misijas nerepatriē; c) : medicīniskā aprūpe : Otrās pakāpes iekārtu uzstādīšana norises vietā, izņemot tās, kas minētas III-a pielikumā; d) : informācijas ieguve : informācijas ieguve (satelītuzņēmumi; operatīvā līmeņa izlūkdati, izlūkošana un novērošana, tostarp iekārtas novērošanai no gaisa, cilvēku veikta izlūkošana); e) : citas būtiskas spējas operācijas norises vietā : atmīnēšana, ja tas vajadzīgs operācijai, ķīmiska, bioloģiska, radioloģiska un kodolmateriālu aizsardzība (CBRN); operācijas zonā savāktu ieroču un munīcijas glabāšana un iznīcināšana.