LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 45/2

EIROPOLA APVIENOTĀS UZRAUDZĪBAS IESTĀDES AKTS Nr. 29/2009

(2009. gada 22. jūnijs),

ar ko pienem tās reglamentu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2010/C 45/02

APVIENOTĀ UZRAUDZĪBAS IESTĀDE,

ņemot vērā Padomes lēmumu, ar ko izveido Eiropas Policijas biroju (Eiropolu) (turpmāk tekstā “Eiropola lēmums”) (1), un jo īpaši tā 34. panta 7. punktu,

tā kā apvienotajai uzraudzības iestādei, darbojoties ar divu trešdaļu balsu vairākumu, ir jāpieņem reglaments,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGLAMENTU:

SATURARĀ DĪTĀJS

I DAĻA Apvienotās uzraudzības iestādes uzdevumi un pilnvaras

1. pants Uzdevumi

2. pants Pilnvaras

3. pants Komitejas

II DAĻA Apvienotās uzraudzības iestādes reglaments

4. pants Dalība

5. pants Priekšsēdētājs

6. pants Darba metodes

7. pants Publiska pieeja dokumentiem

8. pants Pārbaudes uz vietas un eksperti

9. pants Procedūra pārkāpumu gadījumos

10. pants Protokols

11. pants Darbības pārskats

III DAĻA Apelācijas komitejas reglaments

12. pants Apelācijas komitejas uzdevumi

13. pants Dalība

14. pants Neatkarība un objektivitāte

15. pants Priekšsēdētājs

16. pants Pārstāvība

17. pants Valodas

18. pants Procedūras organizēšana

19. pants Provizoriska izskatīšana

20. pants Papildu informācija

21. pants Pieeja procedūras lietai

22. pants Uzklausīšana

23. pants Liecinieku un ekspertu uzklausīšana

24. pants Noslēguma paziņojumi

25. pants Protokols

26. pants Lēmumi un konfidencialitāte

27. pants Paziņojumi

28. pants Izmaksas

29. pants Pienācīgs process

IV DAĻA Nobeiguma noteikumi

30. pants Sekretariāts

31. pants Konfidencialitāte

32. pants Budžets un izmaksas

33. pants Reglamenta grozīšana

34. Pants Novērtēšana

35. pants Reglamenta spēkā stāšanās

I DAĻA

APVIENOTĀS UZRAUDZĪBAS IESTĀDES UZDEVUMI UN PILNVARAS

1. pants

Uzdevumi

1. Saskaņā ar Eiropola lēmumu apvienotās uzraudzības iestādes uzdevums ir pārskatīt un pārbaudīt Eiropola darbības, lai nodrošinātu, ka, glabājot, apstrādājot un izmantojot Eiropola rīcībā esošos datus, netiek pārkāptas personas tiesības. Turklāt tā uzrauga Eiropola rīcībā esošo datu pārsūtīšanas likumību (Eiropola lēmuma 34. panta 1. punkta pirmais un otrais teikums).

2. Šajā nolūkā apvienotajai uzraudzības iestādei ir šādi uzdevumi:

a) izskatīt jautājumus, kas saistīti ar: — Eiropola lēmuma īstenošanu un interpretāciju saistībā ar Eiropola darbībām personas datu apstrādes un izmantošanas jomā (Eiropola lēmuma 34. panta 3. punkts), — dalībvalstu uzraudzības iestāžu neatkarīgi veiktajām pārbaudēm (Eiropola lēmuma 34. panta 3. punkts), — piekļuves tiesību izmantošanu (Eiropola lēmuma 34. panta 3. punkts), — saskaņotu priekšlikumu sagatavošanu par pašreizējo problēmu kopīgiem risinājumiem (Eiropola lēmuma 34. panta 3. punkts);

b) pārbaudīt rīkojumus par analīzes darba datnes izveidi (Eiropola lēmuma 16. panta 2. punkts) un lēmumus par datnes turpmāku glabāšanu (Eiropola lēmuma 16. panta 3. punkts);

c) izskatīt noteikumus, kas attiecas uz kontroles mehānismu, ar ko pārbauda datu ieguves likumību no jebkuras automatizētas Eiropola datnes, ko izmanto personas datu apstrādei (Eiropola lēmuma 18. pants);

d) pēc personas pieprasījuma pārbaudīt, vai Eiropols vāc, glabā, apstrādā un izmanto personas datus likumīgi un rūpīgi (Eiropola lēmuma 30. panta 7. punkts);

e) konsultēt par: — jaunas personas datu apstrādes sistēmas izveidi (Eiropola lēmuma 10. panta 2. punkts), — pasākumiem, kas nepieciešami Eiropola lēmuma 25. panta piemērošanai (Eiropola lēmuma 25. panta 7. punkts), — nosacījumiem, kas attiecas uz datu apstrādi Eiropola lēmuma 10. panta 4. punktā minētajiem nolūkiem (Eiropola lēmuma 10. panta 4. punkts), — indeksa funkcijas izveides kārtību, tostarp tiem piekļuves nosacījumiem indeksa funkcijai, kas minēti Eiropola lēmuma 15. panta 4. punktā (Eiropola lēmuma 15. panta 4. punkts), — īstenošanas noteikumiem par analīzes darba datnēm, kas minētas Eiropola lēmuma 14. panta 1. punktā (Eiropola lēmuma 14. panta 1. punkts), — īstenošanas noteikumiem par Eiropola attiecībām ar Eiropola lēmuma 22. panta 1. punktā un 23. panta 1. punktā minētajām vienībām (Eiropola lēmuma 26. panta 1. punkta b) apakšpunkts), — noteikumiem par 25. panta 3. punkta c) apakšpunkta ii) punktā minētā saprašanās memoranda saturu un noslēgšanas procedūru (Eiropola lēmuma 26. panta 2. punkts), — līgumiem vai sadarbības vienošanos slēgšanu ar Eiropola lēmuma 22. panta 1. punktā minētajām Savienības vai Kopienas iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām, ciktāl tas attiecas uz personas datu apmaiņu (Eiropola lēmuma 22. panta 2. punkts), — Eiropola lēmuma 23. panta 2. punktā minēto nolīgumu slēgšanu, ciktāl tas skar personas datu apmaiņu (Eiropola lēmuma 23. panta 2. punkts), — Eiropola lēmuma 25. panta 3. punkta c) apakšpunkta ii) punktā minēto saprašanās memorandu (25. panta 3. punkta c) apakšpunkta ii) punkts).

f) regulāri sagatavot darbības pārskatus (Eiropola lēmuma 34. panta 6. punkts);

g) veicot savus uzdevumus un, lai veicinātu datu apstrādes noteikumu un procedūru vienveidīgu piemērošanu, vajadzības gadījumā sadarboties ar citām uzraudzības iestādēm (Eiropola lēmuma 34. panta 5. punkts).

2. pants

Pilnvaras

1. Lai apvienotā uzraudzības iestāde varētu īstenot tās uzdevumus, tai ir Eiropola lēmumā noteiktās pilnvaras.

2. Jo īpaši apvienotajai uzraudzības iestādei ir atļauts iegūt no Eiropola informāciju, piekļūt visiem dokumentiem un lietām papīra formātā, piekļūt datiem, kurus Eiropols glabā datnēs, kā arī tai jebkurā laikā ir brīva piekļuve visām Eiropola telpām (Eiropola lēmuma 34. panta 2. punkts). Tas ietver informāciju, ko glabā datortehnikā un programmatūrās, un pieeja tām, kad vien tas ir nepieciešams apvienotās uzraudzības iestādes pienākumu pildīšanai. Sīkākus noteikumus var norādīt nolīgumos starp apvienoto uzraudzības iestādi un Eiropola Valdi.

3. pants

Komitejas

1. Apvienotā uzraudzības iestāde izveido Eiropola lēmuma 34. panta 8. punktā paredzēto komiteju.

2. Tā var izveidot vienu vai vairākas citas iekšējas komitejas un noteikt to dalībniekus un darba uzdevumus (Eiropola lēmuma 34. panta 9. punkts).

II DAĻA

APVIENOTĀS UZRAUDZĪBAS IESTĀDES REGLAMENTS

4. pants

Dalība

1. Apvienotajā uzraudzības iestādē ir ne vairāk kā divi locekļi vai pārstāvji no katras valsts neatkarīgās uzraudzības iestādes, kas veido delegāciju. Katram loceklim var būt aizstājējs. Apvienotās uzraudzības iestādes locekļus un to aizstājējus katra dalībvalsts ieceļ uz pieciem gadiem (Eiropola lēmuma 34. panta 1. punkts), un termiņš ir atjaunojams.

2. Apvienotās uzraudzības iestādes locekļi un to aizstājēji ir neatkarīgi, viņiem nav pienākums ievērot norādījumus, īstenojot savus pienākumus, un viņus regulē vienīgi likums. Viņi nedrīkst tajā pašā laikā būt citas saskaņā ar Eiropola lēmumu izveidotas iestādes locekļi vai Eiropola darbinieki.

Ja rodas interešu konflikts, attiecīgajai personai par to ir jāpaziņo un jāatkāpjas no turpmākas dalības sarunās un lēmuma pieņemšanā šajā jautājumā. Vajadzības gadījumā viņu var izslēgt ar sanāksmē klātesošo delegāciju balsu vairākumu, kas iegūts aizklātā balsošanā. Pirms izslēgšanas attiecīgā persona ir jāuzklausa, bet tā nepiedalās lēmuma pieņemšanā. Ja persona atkāpjas vai to izslēdz, viņu var aizvietot ar tās aizstājēju.

3. Par apvienotās uzraudzības iestādes locekļiem vai to aizstājējiem var iecelt vienīgi tādas personas, kam ir nepieciešamā kvalifikācija (Eiropola lēmuma 34. panta 1. punkts). Īpaša uzmanība tiks pievērsta prasībām apelācijas komitejai.

4. Locekli, kurš nevar piedalīties apvienotās uzraudzības iestādes sanāksmē, var pārstāvēt viņa aizstājējs.

5. Atkāpjoties no amata, dalība apvienotajā uzraudzības iestādē tiek pārtraukta. To pārtrauc arī tad, ja persona vairs nav valsts uzraudzības iestādes loceklis vai pārstāvis, ja vien attiecīgā dalībvalsts atkārtoti neapstiprina viņa pilnvaru termiņu. Iecelšanu par locekli var atsaukt vienīgi saskaņā ar valsts tiesību aktiem. Tas pats attiecas arī uz aizstājējiem.

5. pants

Priekšsēdētājs

1. Apvienotā uzraudzības iestāde no savu locekļu vidus ievēl priekšsēdētāju un priekšsēdētāja vietnieku, ar divu trešdaļu balsu vairākumu, kas iegūts delegāciju, kuras piedalās sanāksmē, aizklātā balsošanā. Priekšsēdētāja vietnieks nevar būt priekšsēdētāja delegācijas loceklis. Ja pirmajā kārtā neviens kandidāts neiegūst nepieciešamo balsu vairākumu, ir jārīko otrā kārta, izvēloties starp diviem kandidātiem, kuri ir ieguvuši visvairāk balsu. Priekšsēdētāju un viņa vietnieku ievēl uz diviem gadiem. Ir iespējama atkārtota ievēlēšana uz vienu gadu.

2. Priekšsēdētājs pārstāv apvienoto uzraudzības iestādi un vada tās sanāksmes. Viņš uzrauga tās netraucētu darbību. Viņš sasauc apvienotās uzraudzības iestādes sanāksmes un nosaka šo sanāksmju norises vietu, datumu un laiku. Viņš atklāj un slēdz sanāksmes. Viņš sagatavo provizorisko darba kārtību un nodrošina apvienotās uzraudzības iestādes lēmumu izpildi.

3. Priekšsēdētāja vietnieks darbojas priekšsēdētāja vietā, ja priekšsēdētājs nevar piedalīties. Gadījumā, ja klāt nav arī priekšsēdētāja vietnieka, priekšsēdētāja vietnieka pienākumus pilda gados vecākais loceklis. Apvienotās uzraudzības iestādes pirmo sanāksmi līdz priekšsēdētāja ievēlēšanai sasauc un vada gados vecākais loceklis.

4. Lai sagatavotu apvienotās uzraudzības iestādes darbu kādā īpašā jautājumā, tā pēc priekšsēdētāja ierosinājuma var iecelt vienu vai vairākus referentus. Ja jautājums ir steidzams, iecelšanu var veikt priekšsēdētājs saskaņā ar savām pilnvarām. Šādā gadījumā viņam ir nekavējoties jāinformē apvienotā uzraudzības iestāde.

5. Priekšsēdētājs vai delegāciju vairākums var pieprasīt Eiropola direktoram piedalīties sanāksmēs un uzaicināt tajās piedalīties Eiropola darbiniekus, valstu ekspertus, sadarbības koordinatorus vai citas personas.

6. pants

Darba metodes

1. Apvienotā uzraudzības iestāde tiekas vismaz četras reizes gadā. Turklāt tā tiekas pēc priekšsēdētāja uzaicinājuma un tad, ja vismaz trīs delegācijas iesniedz rakstveida priekšlikumu, norādot iemeslus, vai iepriekšējā sanāksmē izsaka mutvārdu priekšlikumu. Valdes priekšsēdētājam un Eiropola direktoram ir tiesības ierosināt jautājumus, kas iekļaujami darba kārtībā un ierosināt sasaukt apvienoto uzraudzības iestādi.

2. Izņemot gadījumus, kad priekšsēdētājs uzskata, ka tas ir steidzami, paziņojums par sanāksmes sasaukšanu ir jānosūta tā, lai to saņemtu vismaz divas nedēļas pirms sanāksmes. Paziņojumā ir jāiekļauj provizoriska darba kārtība un dokumenti, kas nepieciešami sanāksmē, izņemot gadījumus, kad dokumentu būtības dēļ tos nevar pievienot. Galīgo darba kārtību apstiprina katras sanāksmes sākumā.

3. Apvienotās uzraudzības iestādes sanāksme ir likumīga, ja tajā piedalās vismaz divas trešdaļas delegāciju. Lēmumus pieņem ar klātesošo delegāciju vienkāršu balsu vairākumu, ja vien reglamentā nav noteikts citādi. Katrai delegācijai ir viena balss. Ja ir vienāds balsu skaits, izšķirošā ir priekšsēdētāja balss.

4. Apvienotās uzraudzības iestādes sanāksmes nav publiskas. Tomēr tās dokumenti ir publiski pieejami saskaņā ar 7. pantu.

5. Apvienotā uzraudzības iestāde sanāksmēs izmanto dokumentus un dokumentu projektus, kas sagatavoti visās Eiropas Savienības iestāžu oficiālajās valodās. Izņēmums ir pieļaujams vienīgi ārkārtas gadījumos. Tomēr katrai delegācijai ir tiesības pieprasīt tulkojumu tās valodā.

6. Apvienotās uzraudzības iestādes lēmumus var pieņemt rakstiskā procedūrā, ja delegācijas sanāksmē par to ir vienojušās. Ārkārtas gadījumos priekšsēdētājam ir tiesības uzsākt rakstisko procedūru. Abos gadījumos priekšsēdētājs iesniedz apvienotās uzraudzības iestādes locekļiem lēmuma projektu. Ja delegācijām nav iebildumu par lēmuma projektu, kas ir iztulkots attiecīgajās oficiālajās valodās, pēc priekšsēdētāja noteiktā laika perioda, kas ir vismaz 14 dienas pēc saņemšanas, priekšlikums ir uzskatāms par pieņemtu. Ja piecu darba dienu laikā pēc lēmuma projekta saņemšanas delegācija pieprasa tā mutvārdu apspriešanu apvienotajā uzraudzības iestādē, rakstisko procedūru vairs neturpina.

7. pants

Publiska pieeja dokumentiem

1. Jebkurai fiziskai vai juridiskai personai ir tiesības piekļūt apvienotās uzraudzības iestādes dokumentiem saskaņā ar šā panta principiem, nosacījumiem un ierobežojumiem.

2. Šā panta izņēmums ir dokumenti, kas attiecas uz pārsūdzībām komitejā, kura izveidota saskaņā ar Eiropola lēmuma 34. panta 8. punktu.

3. Neskarot 4. un 5. rindkopu, publisku piekļuvi dokumentiem nodrošina pēc rakstiska pieteikuma saņemšanas vai tieši elektroniskā veidā.

4. Apvienotā uzraudzības iestāde atsaka pieeju dokumentam, ja atteikums ir nepieciešams, lai:

a) aizsargātu dalībvalstu drošību un sabiedrisko kārtību vai novērstu noziedzību;

b) aizsargātu trešo personu tiesības un brīvības;

c) Eiropols varētu pienācīgi pildīt tā uzdevumus;

d) apvienotā uzraudzības iestāde varētu pienācīgi pildīt tās uzdevumus;

apsvērumi, kuri nevar būt maznozīmīgāki par pieteikuma iesniedzēja interesēm.

5. Ja apvienotajai uzraudzības iestādei ir dokuments, ko tā saņēmusi no trešās personas, vai arī, kurā ir informācija par trešo personu, apvienotajai uzraudzības iestādei ir jākonsultējas ar trešo personu, lai izvērtētu, vai ir piemērojams izņēmums, saskaņā ar 4. rindkopu, ja vien nav pilnīgi skaidrs, vai dokumentu drīkst vai nedrīkst atklāt. Arī uz pieeju dokumentiem, kas saņemti no Eiropola, attiecas konfidencialitātes noteikumi, kas minēti Eiropola lēmuma 40. panta 1. punktā.

6. Ja izņēmumi attiecas tikai uz pieprasītā dokumenta daļām, pārējais dokuments ir jāatklāj.

7. Pieteikumus saistībā ar piekļuvi dokumentam iesniedz rakstveidā, tostarp arī elektroniski, vienā no Eiropas Savienības iestāžu oficiālajām valodām; tiem ir jābūt pietiekami skaidri formulētiem, lai apvienotā uzraudzības iestāde varētu atrast attiecīgo dokumentu. Pieteikuma iesniedzējam nav jānorāda tā iesniegšanas iemesli.

8. Ja pieteikums nav pietiekami skaidri formulēts, apvienotā uzraudzības iestāde lūdz pieteikuma iesniedzēju precizēt pieteikumu, kā arī palīdz pieteikuma iesniedzējam to izdarīt.

9. Ja pieteikums attiecas uz ļoti apjomīgu dokumentu vai ļoti lielu dokumentu skaitu, apvienotā uzraudzības iestāde var neoficiāli apspriesties ar pieteikuma iesniedzēju, lai rastu pieņemamu risinājumu.

10. Apvienotā uzraudzības iestāde sniedz ziņas un palīdz pilsoņiem noskaidrot, kādā veidā un kur var iesniegt pieteikumus saistībā ar piekļuvi dokumentiem.

11. Apvienotā uzraudzības iestāde precīzi reģistrē pieteikumu par pieeju dokumentam un nosūta pieteikuma iesniedzējam apstiprinājumu. Apvienotās uzraudzības iestādes priekšsēdētājs 20 darba dienu laikā pēc pieteikuma reģistrācijas dod atļauju piekļūt pieprasītajam dokumentam un šajā laikā nodrošina pieeju saskaņā ar 14. rindkopu vai rakstveida atbildē paskaidro pilnīgā vai daļējā atteikuma iemeslus, kā arī informē pieteikuma iesniedzēju par viņa tiesībām iesniegt atkārtotu pieteikumu saskaņā ar 13. rindkopu.

12. Izņēmuma gadījumos, piemēram, ja pieteikums attiecas uz ļoti apjomīgu dokumentu vai gadījumā, ja ir jākonsultējas ar trešo personu, 11. rindkopā paredzēto termiņu var pagarināt par 20 darba dienām, ar nosacījumu, ka pieteikuma iesniedzējs ir iepriekš informēts un saņēmis sīkus paskaidrojumus.

13. Divdesmit darba dienu laikā pēc pilnīga vai daļēja atteikuma saņemšanas no apvienotās uzraudzības iestādes pieteikuma iesniedzējs var iesniegt atkārtotu pieteikumu, lūdzot apvienoto uzraudzības iestādi to izskatīt vēlreiz.

14. Pieteikuma iesniedzējs, iegūstot piekļuvi dokumentiem, pēc paša vēlēšanās iepazīstas ar tiem uz vietas vai saņem to kopiju, tostarp arī elektronisku kopiju, ja tāda ir pieejama. Samaksu par kopiju, kurās ir 20 un vairāk A4 lappuses, sagatavošanu un nosūtīšanu var pieprasīt no pieteikuma iesniedzēja, bet tā nedrīkst pārsniegt kopiju sagatavošanas un nosūtīšanas reālās izmaksas. Iepazīšanās uz vietas, kopiju izgatavošana līdz 20 A4 lappusēm un tieša piekļuve dokumentam elektroniskā formā ir bez maksas.

15. Ja apvienotā uzraudzības iestāde vai cita iestāde dokumentu jau ir atklājusi un tas pieteikuma iesniedzējam ir viegli pieejams, apvienotajai uzraudzības iestādei ir jāpilda tās pienākums, informējot pieteikuma iesniedzēju par to, kā dokumentu iegūt.

8. pants

Pārbaudes uz vietas un eksperti

1. Saskaņā ar pilnvarām, ko tai nosaka Eiropola lēmuma 34. pants, apvienotā uzraudzības iestāde var veikt Eiropolā datu aizsardzības pārbaudes.

2. Šo pārbaužu veikšanai apvienotā uzraudzības iestāde var iecelt vienu vai vairākus locekļus. Ja apvienotā uzraudzības iestāde to uzskata par noderīgu, šiem locekļiem var palīdzēt eksperti, kas izvēlēti no ekspertu saraksta, ko apvienotā uzraudzības iestāde ir iepriekš izveidojusi un iesniegusi Eiropolam. Ekspertiem šajā sarakstā ir jābūt no valstu uzraudzības iestādēm un valdības aģentūrām, ja vien šādi eksperti ir pieejami. Visiem ekspertiem ir jāatbilst drošības prasībām, kas piemērojamas saskaņā ar valsts tiesību aktiem.

3. Ja priekšsēdētājs uzskata, ka gadījums ir steidzams, viņš var iecelt šos locekļus un ekspertus, izmantojot savas pilnvaras. Šādā gadījumā viņam ir nekavējoties jāinformē apvienotā uzraudzības iestāde.

4. Apvienotās uzraudzības iestādes locekļi, kam ir uzticēts veikt pārbaudes, ziņo apvienotajai uzraudzības iestādei par savu darbu.

9. pants

Procedūra pārkāpumu gadījumos

Ja apvienotā uzraudzības iestāde konstatē Eiropola lēmuma noteikumu pārkāpumus attiecībā uz personas datu glabāšanu, apstrādi vai izmantošanu, tā attiecīgi informē Eiropola direktoru un lūdz viņu noteiktajā termiņā sniegt atbildi. Ja apvienotā uzraudzības iestāde uzskata, ka atbilde ir nepietiekama, iesniegta novēloti vai arī, ja notiek citi sarežģījumi, apvienotā uzraudzības iestāde ar šo jautājumu rakstveidā vēršas valdē (Eiropola Konvencijas 34. panta 4. punkts). Apelācijas komitejas galīgā lēmuma neievērošana ir uzskatāma par Eiropola lēmuma pārkāpumu.

10. pants

Protokols

Visas apvienotās uzraudzības iestādes sanāksmes protokolē. Sekretariāts priekšsēdētāja vadībā sagatavo protokola projektu, kuru iesniedz apvienotajai uzraudzības iestādei pieņemšanai nākamajā sanāksmē. Katram loceklim ir tiesības grozīt protokolu, lai atspoguļotu šā locekļa sanāksmē izteikto komentāru.

11. pants

Darbības pārskats

1. Apvienotā uzraudzības iestāde vismaz vienu reizi divos gados sagatavo darbības pārskatu. Vismaz vienu mēnesi pirms darbības pārskata nosūtīšanas Eiropas Parlamentam un Padomei, Valdei ir iespēja izteikt piezīmes, ko pievieno ziņojumam (Eiropola lēmuma 34. panta 6. punkts).

2. Apvienotās uzraudzības iestādes darbības pārskatu attiecīgajai Eiropas Parlamenta komitejai iesniedz tajā pašā laikā, kad to nosūta Padomei.

3. Apvienotā uzraudzības iestāde publicē tās darbības pārskatu.

III DAĻA

APELĀCIJAS KOMITEJAS REGLAMENTS

12. pants

Apelācijas komitejas uzdevumi

1. Apelācijas komiteja (turpmāk tekstā “komiteja”) izskata pārsūdzības, kas paredzētas Eiropola lēmuma 32. pantā.

2. Komiteja pieņem galīgos lēmumus jautājumos, kas minēti 1. rindkopā.

3. Papildus pilnvarām, kas minētas 2. panta 2. punktā, komitejai ir šajā nodaļā noteiktās pilnvaras.

13. pants

Dalība

1. Komiteju veido viens kvalificēts katras apvienotās uzraudzības iestādes delegācijas loceklis. Katram loceklim var būt aizstājējs. Apvienotā uzraudzības iestāde komitejas locekļus un to aizstājējus pēc attiecīgās delegācijas izvirzīšanas ieceļ uz pieciem gadiem, un šo termiņu var pagarināt.

2. Komitejas locekļi un to aizstājēji ir kvalificēti, lai varētu izskatīt 12. panta 1. punktā minētās pārsūdzības un pieņemt par tām lēmumu, citu starpā pārzinot tiesības, ar pieredzi konfliktu risināšanā un datu aizsardzības jautājumos.

3. Locekli, kurš nevar piedalīties komitejas sanāksmē, var pārstāvēt viņa aizstājējs.

4. Dalība komitejā izbeidzas, kad attiecīgā persona ir atkāpusies no amata vai tā vairs nav apvienotās uzraudzības iestādes locekle. Tas pats attiecas arī uz aizstājējiem.

14. pants

Neatkarība un objektivitāte

1. Komitejas locekļi un to aizstājēji, īstenojot savus pienākumus, ir neatkarīgi un objektīvi, viņiem nav jāievēro apvienotās uzraudzības iestādes vai kāda cita norādījumi, un viņus regulē vienīgi likums. Savu pilnvaru laikā komitejas locekļi nedrīkst iesaistīties darbībās, kas nav savienojamas ar viņu neatkarību un objektivitāti kā komitejas locekļiem, vai ar vajadzīgo pieejamību, lai strādātu komitejā. Darbības, ko veic vai kas ir veiktas valsts uzraudzības iestādes vārdā, nav uzskatāmas par nesavienojamām ar darbu komitejā. Šās rindkopas nosacījumi attiecas arī uz aizstājējiem.

2. Ja komitejas loceklis vai aizstājējs ir iesaistīts lietā tādā veidā, kas rada šaubas par viņa objektivitāti, vai arī rodas kādi citi apstākļi, kas var kaitēt pienācīgai pārsūdzības noteikšanai, viņam par to ir jāpaziņo un jāatkāpjas no lietas.

3. Ja kāda puse apstrīd locekli vai aizstājēju, pamatojoties uz 1. un 2. rindkopu, komiteja uzklausa attiecīgo personu un pārējās puses un pēc tam, bez attiecīgās personas klātbūtnes, pieņem lēmumu par prasību, izmantojot aizklātu balsošanu.

4. Ja persona atkāpjas vai to izslēdz no lietas saskaņā ar 3. rindkopu, viņu var aizvietot ar tās aizstājēju.

15. pants

Priekšsēdētājs

1. Komiteja no savu locekļu vidus ievēl priekšsēdētāju un priekšsēdētāja vietnieku ar divu trešdaļu balsu vairākumu, kas iegūts sanāksmē klātesošo locekļu aizklātā balsošanā. Ja pirmajā kārtā neviens kandidāts neiegūst nepieciešamo balsu vairākumu, ir jārīko otrā kārta, izvēloties starp diviem kandidātiem, kuri ir ieguvuši visvairāk balsu. Apvienotās uzraudzības iestādes priekšsēdētāju un priekšsēdētāja vietnieku nevar ievēlēt par komitejas priekšsēdētāju vai priekšsēdētāja vietnieku, kā arī tie nevar būt vienas delegācijas locekļi. Priekšsēdētāju un viņa vietnieku ievēl uz diviem gadiem. Ir iespējama atkārtota ievēlēšana uz vienu gadu.

2. Priekšsēdētājs vada komitejas sanāksmes. Viņš uzrauga tās netraucētu un pienācīgu darbību. Viņš sasauc komitejas sanāksmes un nosaka šo sanāksmju norises vietu, datumu un laiku. Viņš sagatavo provizorisko darba kārtību.

3. Priekšsēdētāja vietnieks darbojas priekšsēdētāja vietā, ja priekšsēdētājs nevar piedalīties. Gadījumā, ja klāt nav arī priekšsēdētāja vietnieka, priekšsēdētāja vietnieka pienākumus pilda gados vecākais loceklis. Komitejas pirmo sanāksmi līdz priekšsēdētāja ievēlēšanai sasauc un vada gados vecākais loceklis.

4. Lai sagatavotu tās apsvērumus, komiteja pēc priekšsēdētāja ierosinājuma no savu locekļu vidus var iecelt vienu vai vairākus referentus. Šādos gadījumos loceklim, kas iecelts par referentu, ir jābūt no tās dalībvalsts, no kuras ir pieteikuma iesniedzējs, vai arī, ja pieteikuma iesniedzējs nav no dalībvalsts, no tās dalībvalsts, ar kuru lieta ir visciešāk saistīta. Ja jautājums ir steidzams, iecelšanu var veikt priekšsēdētājs saskaņā ar savām pilnvarām. Šādā gadījumā viņam ir nekavējoties jāinformē komiteja. Referents izskata pārsūdzību un iesniedz komitejai ziņojumu par tās pieņemamību un priekšlikumu par turpmāku lietas izskatīšanu, jo īpaši par to, kādi sagatavošanās darbi jāveic.

16. pants

Pārstāvība

Pieteikuma iesniedzējam var palīdzēt vai viņu var pārstāvēt jurists vai cits padomdevējs. Nopietna noteikumu pārkāpuma gadījumā komiteja juristu vai padomdevēju var atstādināt no lietas izskatīšanas. Ja jurists vai padomdevējs ir atstādināts, priekšsēdētājs attiecīgajai pusei nosaka termiņu, kurā tas var iecelt citu juristu vai padomdevēju; lietas izskatīšana tiek atlikta līdz šā termiņa beigām. Ja komiteja to pieprasa, juristam vai padomdevējam ir jāsagatavo pienācīga pieteikuma iesniedzēja pilnvara.

17. pants

Valodas

1. Procedūra notiek vienā no Eiropas Savienības iestāžu oficiālajām valodām. Pieteikuma iesniedzējs izvēlās oficiālo valodu, kurā notiek procedūra. Procedūras valodu izmanto pušu mutvārdu paziņojumos un rakstveida dokumentācijā, protokolā un komitejas lēmumos.

2. Dokumentiem citās valodās ir jāpievieno tulkojums procedūras valodā. Ja dokumenti ir pārāk apjomīgi, iesniegtais tulkojums var aprobežoties tikai ar izrakstiem vai kopsavilkumiem. Komiteja saskaņā ar tās pilnvarām vai pēc puses pieteikuma var jebkurā laikā pieprasīt pilnu tulkojumu.

3. Ja tas ir nepieciešams, katram komitejas loceklim un visām pusēm bez maksas tiek nodrošināti mutiskās tulkošanas pakalpojumi un dokumentu tulkojumi. Komitejas lēmumus tulko visās Eiropas Savienības iestāžu oficiālajās valodās.

4. Gadījumā, ja pieteikuma iesniedzējam nav saprotama neviena no Eiropas Savienības iestāžu oficiālajām valodām, sūdzību var iesniegt citā valodā. Pieteikuma iesniedzējam ir jāiesniedz kopsavilkums vienā no oficiālajām valodām. Priekšsēdētājs vai referents saņem sūdzību, kas iztulkota izvēlētajā valodā.

18. pants

Procedūras organizēšana

1. Pārsūdzību iesniedz, nododot rakstveida sūdzību apvienotās uzraudzības iestādes sekretariātā trīs mēnešu laikā pēc tam, kad pieteikuma iesniedzējs ir saņēmis Eiropola lēmumu. Ja lēmums nav pieņemts, pārsūdzība ir jāiesniedz trīs mēnešu laikā pēc Eiropola lēmuma 30. panta 3. punktā un 31. panta 5. punktā minēto termiņu beigām. Jebkuras šaubas par termiņiem ir atrisināmas par labu pieteikuma iesniedzējam.

2. Pieteikuma iesniedzējam ir jānorāda sūdzības pamatojums. Ir jābūt skaidram, kas iesniedz sūdzību, par ko viņš sūdzas un kāds tam ir pamats. Sūdzībai ir jāpievieno visi pieejamie attaisnojošie dokumenti. Pieteikuma iesniedzējs var jebkurā laikā atsaukt pārsūdzību.

3. Sekretariāts četru nedēļu laikā apstiprina, ka sūdzība ir saņemta un sniedz vispārīgu informāciju par procedūras norisi.

4. Ja sūdzība neatbilst 2. rindkopas pirmajā un otrajā teikumā un 17. panta 4. punkta otrajā teikumā noteiktajām prasībām, sekretariāts aicina pieteikuma iesniedzēju četru nedēļu laikā iesniegt trūkstošo informāciju.

5. Pēc priekšsēdētāja vai referenta ierosinājuma komiteja noraida pārsūdzības, kas neatbilst prasībām. Pārsūdzības, kas iesniegtas pēc 1. rindkopā noteiktā termiņa, var pieņemt, ja ir īpaši apstākļi, kas attaisno kavēšanos.

19. pants

Provizoriska izskatīšana

1. Ja sūdzība atbilst prasībām, komiteja to izskata, pamatojoties uz turpmākajiem nosacījumiem, ņemot vērā Eiropola lēmumu un jo īpaši tā 30., 31. un 32. pantu.

2. Sūdzības kopija ir jānosūta Eiropolam, lai tas paustu savus apsvērumus, kas iesniedzami četru nedēļu laikā ar iespēju pagarināt šo termiņu par divām nedēļām.

3. Ja pārsūdzība attiecas uz Eiropola lēmuma 30. vai 31. pantā minēto lēmumu, komiteja apspriežas ar valsts uzraudzības iestādēm vai kompetentu tiesu iestādi dalībvalstī, kas datus ievadīja vai nosūtīja, vai dalībvalstī, kas ir tieši iesaistīta.

4. Komiteja katrā atsevišķā gadījumā var nolemt pārsūdzības procedūrā papildus iesaistīt vienu vai vairākas valsts vienības. Par šo lēmumu informē pieteikuma iesniedzēju un Eiropolu. Attiecīgajām valstu vienībām nosūta Eiropola un pieteikuma iesniedzēja apsvērumu kopiju, lai tās varētu iesniegt savus apsvērumus, kas iesniedzami četru nedēļu laikā ar iespēju pagarināt šo termiņu par divām nedēļām.

5. Kad ir saņemti apsvērumi vai beidzies termiņš, un, kad ir saņemta 20., 22., 23. un 24. pantā minētā informācija, komiteja sūdzību izskata nākamo trīs mēnešu laikā.

20. pants

Papildu informācija

1. Komiteja pieteikuma iesniedzējam, Eiropolam, valsts vienībām, valsts uzraudzības iestādēm vai jebkurai citai iestādei var lūgt sniegt komitejai informāciju, pierādījumus vai komentārus. Pusēm ir tiesības sniegt komitejai ierosinājumus attiecībā uz pierādījumiem vai pieprasīt pierādījumu atzīšanu. Komiteja šos ierosinājumus un pieprasījumus par atzīšanu ievēro tādā mērā, ciktāl nepieciešams lietas izskatīšanai.

2. Komiteja var pieņemt lēmumu arī par izmeklēšanu uz vietas Eiropolā. Tāpat piemēro 8. pantu.

21. pants

Pieeja procedūras lietai

1. Visām pusēm pēc to vēlēšanās ir pieeja procedūras lietai, un tās var pieprasīt apvienotās uzraudzības iestādes sekretariātam par pašu līdzekļiem nodrošināt tām izrakstus un kopijas. Pieeju var atteikt, ja šāds atteikums ir nepieciešams, lai:

— Eiropols varētu pienācīgi pildīt tā uzdevumus,

— aizsargātu dalībvalstu drošību un sabiedrisko kārtību vai novērstu noziedzību,

— nodrošinātu, ka netiek apdraudēta attiecīgas valsts izmeklēšana,

— aizsargātu trešo personu tiesības un brīvības;

jāņem vērā attiecīgo personu intereses.

2. Eiropols, valsts vienības un valsts uzraudzības iestādes var norādīt kādā mērā viņu nodrošināto informāciju nedrīkst padarīt pieejamu pieteikuma iesniedzējam, norādot šāda ierobežojuma iemeslu. Komisija var pieprasīt papildu iemeslus. Ja komiteja šos iemeslus uzskata par pieņemamiem, attiecīgo informāciju neizpauž. Citādi komiteja var lemt vienīgi tad, ja nav pieņemamu iemeslu un tikai vienbalsīgi. Tādā gadījumā komiteja var pieprasīt, lai pieteikuma iesniedzējam nodrošinātu kopsavilkumu, vai pieprasīt, lai pieteikuma iesniedzējam nodrošina noteiktu informāciju.

22. pants

Uzklausīšana

1. Komiteja uzklausa puses, ja tās to pieprasa. Komiteja pienācīgi informē puses par viņu tiesībām būt uzklausītām. Šīs tiesības izpilda rakstveidā. Komiteja nolemj rīkot mutvārdu uzklausīšanu, ja to pieprasa viena no pusēm, kas iesaistītas lietas izskatīšanā, tādā apmērā, kas uzskatāms par nepieciešamu lietas izskatīšanai. Komiteja pienācīgi informē puses par viņu tiesībām pieprasīt mutisku uzklausīšanu. Visām pusēm paredzētā termiņā paziņo par mutvārdu uzklausīšanu un tām ir tiesības tajā piedalīties.

2. Mutvārdu uzklausīšana notiek publiski, ja vien komiteja, saskaņā ar tās pilnvarām vai pēc kādas puses pieprasījuma nav nolēmusi to veikt pilnīgi vai daļēji aizklāti, gadījumā, ja tas ir saskaņā ar sabiedriskās drošības interesēm, jo īpaši, pamatojoties uz Eiropola lēmuma 30. panta 5. punktu, vai arī to prasa fiziskas personas privātuma aizsardzība, vai tādā mērā, kā to īpašos apstākļos uzskata komiteja, ja publicitāte varētu kaitēt pārsūdzības pienācīgai izskatīšanai. Ja dalībvalsts, kas ir viena no procedūras pusēm, vai Eiropols pieprasa, lai uzklausīšana notiktu aizklāti, komiteja var lemt par pretējo vienīgi tad, ja tam nav neviena no pirmajā teikumā minētajiem pamatojumiem, un tikai vienbalsīgi.

3. Pēc puses pieprasījuma vai pēc savas iniciatīvas komiteja var nolemt uzklausīt pusi bez citu pušu klātbūtnes, ja tas tiek prasīts, lai nodrošinātu pienācīgu Eiropola darbību, aizsargātu dalībvalsts drošību vai arī, lai aizsargātu pieteikuma iesniedzēja vai trešās puses intereses. Klāt neesošās puses informē par lietas izskatīšanu, kas notiek viņiem klāt neesot.

23. pants

Liecinieku un ekspertu uzklausīšana

1. Komiteja pēc kādas puses pieprasījuma vai pēc savas iniciatīvas var nolemt uzklausīt lieciniekus. Visām pusēm un attiecīgajiem lieciniekiem paziņo par uzklausīšanas norisi. Piemēro arī 22. panta 2. un 3. punktu.

2. Lieciniekiem, kurus komiteja informē, ir tiesības uz transporta un uzturēšanās izdevumu atlīdzināšanu un uz kompensāciju par ieņēmumu zudumu, tādā apmērā, kādu komiteja uzskata par objektīvu. Tie var saņemt nepieciešamo avansa maksājumu. Visus maksājumus veic no apvienotās uzraudzības iestādes budžeta.

3. Lieciniekus uzklausa komiteja. Komitejas locekļi var uzdot lieciniekiem jautājumus. Ar priekšsēdētāja atļauju puses var uzdot lieciniekiem jautājumus. Pirms uzklausīšanas priekšsēdētājam ir jāatgādina lieciniekiem, ka tiem ir jārunā patiesība.

4. Komiteja var iecelt ekspertu un noteikt viņa pilnvaras. Ekspertam ir tiesības saņemt atlīdzību par savu darbu. Komiteja var nolemt uzklausīt ekspertu. Arī te piemēro noteikumus, kas attiecas uz liecinieku uzklausīšanu.

24. pants

Noslēguma paziņojumi

Pirms galīgā lēmuma pieņemšanas komiteja aicina visas puses iesniegt galīgos komentārus.

25. pants

Protokols

1. Komiteja protokolē lietas izskatīšanu, atspoguļojot katras uzklausīšanas norisi un tajā izteiktos paziņojumus. Puses var pieprasīt, lai protokolā būtu iekļautas noteiktu dokumentu vai paziņojumu daļas vai arī tie pilnībā. Protokolu paraksta priekšsēdētājs, nosūta to pusēm un pievieno lietai. Gadījumos, kas minēti 22. panta 2. punktā vai 23. panta 1. punktā komiteja uzliek ierobežojumus.

2. Visām komitejas sanāksmēm, kurās puses nepiedalās, ir piemērojams arī 9. pants.

26. pants

Lēmumi un konfidencialitāte

1. Komitejas sanāksmes ir likumīgas vienīgi tad, ja tajās piedalās četras piektdaļas tās locekļu vai viņu aizstājēju.

2. Lēmumus pieņem ar klātesošo locekļu vai viņu aizstājēju vienkāršo balsu vairākumu, ja vien šis reglaments vai Eiropola lēmums nenosaka citādi. Ja ir vienāds balsu skaits, izšķirošā ir priekšsēdētāja balss. Visām personām, kas piedalās galīgā lēmuma pieņemšanā, ir jābūt klāt mutvārdu uzklausīšanā.

3. Komitejas apsvērumi ir konfidenciāli.

4. Komitejas galīgajā lēmumā ir iekļauti pušu un viņu pārstāvju vārdi, komitejas locekļu, kas piedalās lēmuma pieņemšanā, vārdi, datums, kurā lēmums ir paziņots, lēmuma operatīvā daļa, īss pārskats par lietas faktiem un lēmuma iemesliem. To paziņo publiskā sanāksmē un nogādā pusēm. Lēmuma kopiju nosūta apvienotajai uzraudzības iestādei.

27. pants

Paziņojumi

Paziņojumus un citus ziņojumus pusēm, lieciniekiem un ekspertiem sniedz ar tādiem līdzekļiem, kas saprātīgi nodrošina, ka tie būs pienācīgi informēti, un vajadzības gadījumā ir pārbaudāmi.

28. pants

Izmaksas

1. Komiteja galīgajā lēmumā nolemj par procedūras izmaksām. Procedūra komitejā ir bez maksas. Ja pārsūdzība ir pilnībā vai daļēji apmierināta, vajadzīgās izmaksas, kas pieteikuma iesniedzējam ir radušās, iesniedzot un apstrādājot sūdzību, sedz Eiropols tādā apmērā, kādu komiteja uzskata par objektīvu.

2. Ja pieteikuma iesniedzējs nevar segt visas vai daļu procedūras izmaksu, viņš jebkurā laikā var pieprasīt palīdzību izmaksu segšanai. Iesniedzot pieteikumu, viņš var pievienot dokumentus, kas liecina, ka viņam vajadzīga palīdzība. Komiteja jebkurā laikā var pārtraukt palīdzību, ja piešķiršanas priekšnoteikumi lietas izskatīšanas laikā ir mainījušies. Ja palīdzība ir apstiprināta, izmaksas sedz no apvienotās uzraudzības iestādes budžeta. Ja tas ir taisnīgi, galīgajā lēmumā var pieprasīt pusei atmaksāt piešķirtos avansa maksājumus apvienotās uzraudzības iestādes budžetā. Iesniedzot pieteikumu, iesniedzējam ir jāpaziņo par piekrišanu segt izmaksas, ja tas būs pieprasīts galīgajā lēmumā.

29. pants

Pienācīgs process

Gadījumos, kas nav paredzēti šajā reglamentā, komiteja vada procedūras saskaņā ar Kopienas tiesību vispārējiem principiem, kas minēti Līguma par Eiropas Savienību 6. panta 2. punktā.

IV DAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

30. pants

Sekretariāts

1. Apvienotajai uzraudzības iestādei ir sekretariāts, kas atrodas galvenajā mītnē, un palīdz tai pildīt tās uzdevumus. Sekretariāts ir pastāvīga iestāde un tā locekļus pieņem darbā, vienīgi pamatojoties uz viņu prasmēm. Sekretariāta locekļi darbojas vienīgi apvienotās uzraudzības iestādes interesēs, tas ir pilnīgi neatkarīgs no Eiropola un tas nesaņem norādījumus no citām iestādēm. Pieņemšana vai nosūtīšana darbā sekretariātā notiek pēc apvienotās uzraudzības iestādes ierosinājuma. Sekretariāta darbinieki nedrīkst pildīt citus darbus bez apvienotās uzraudzības iestādes priekšsēdētāja atļaujas.

2. Sekretariāts darbojas pēc apvienotās uzraudzības iestādes priekšsēdētāja norādījumiem saskaņā ar apvienotās uzraudzības iestādes noteiktu reglamentu. Sekretariāts sniedz pakalpojumus arī apelācijas komitejai. Pildot šīs funkcijas, tas darbojas saskaņā ar šās komitejas priekšsēdētāja norādījumiem. Sekretariāts reģistrē pārsūdzības un citus dokumentus.

3. Sekretariāts nodrošina, lai Eiropola lēmuma 41. pantā noteiktās saistības tiktu ievērotas arī apvienotās uzraudzības iestādes darbā.

31. pants

Konfidencialitāte

1. Apvienotās uzraudzības iestādes locekļiem, aizstājējiem, ekspertiem un sekretariāta locekļiem ir pienākums ievērot konfidencialitāti, rīkojoties ar jebkuru informāciju, ko tie ir uzzinājuši savas darbības kontekstā, ja vien viņu uzdevumu pienācīgas veikšanas nolūkā nav jārīkojas citādi. Šis pienākums uz viņiem attiecas arī tad, kad tie ir pārtraukuši darbību šajā statusā.

2. Stājoties amatā, apvienotās uzraudzības iestādes locekļiem, aizstājējiem, ekspertiem un sekretariāta locekļiem ir jāpaziņo, ka tie pieņem šīs saistības.

3. Konfidencialitātes pārkāpšanas gadījumā apvienotās uzraudzības iestādes locekli vai viņa aizstājēju var izslēgt ar divu trešdaļu balsu vairākumu, kas iegūts delegāciju, kuras piedalās apvienotās uzraudzības iestādes sanāksmē, aizklātā balsošanā. Attiecīgā persona ir jāuzklausa, bet tā nepiedalās lēmuma pieņemšanā. Tāpat šis nosacījums attiecas uz apelācijas komiteju, kur konfidencialitātes pārkāpums attiecas uz šās komitejas darbu. Šādā gadījumā ir nekavējoties jāinformē apvienotā uzraudzības iestāde.

Izslēgšanas gadījumā izslēgtā locekļa vietu ieņem viņa aizstājējs. Par izslēgšanu ziņo valsts uzraudzības iestādei, kas ir atbildīga par izslēgtā locekļa iecelšanu.

32. pants

Budžets un izmaksas

1. Sekretariāts sagatavo apvienotās uzraudzības iestādes gada budžeta priekšlikumus, kurus pēc apstiprināšanas nosūta valdei konsultācijām, kas paredzētas Eiropola lēmuma 34. panta 10. punktā.

2. Apvienotā uzraudzības iestāde lemj par tai piešķirtā budžeta daļu, kuru pārvaldīs sekretariāts.

3. Apvienotās uzraudzības iestādes un apelācijas komitejas izmaksas, tostarp izdevumus par apelācijas komitejas locekļiem un to aizstājējiem, kas nepieciešami, lai tie pienācīgi veiktu savus pienākumus, sedz no apvienotās uzraudzības iestādes budžeta saskaņā ar tās noteikto reglamentu.

33. pants

Reglamenta grozīšana

Apvienotā uzraudzības iestāde pieņem reglamenta grozījumus ar divu trešdaļu balsu vairākumu un iesniedz tos apstiprināšanai Padomē, kas tos apstiprina ar kvalificētu balsu vairākumu (Eiropola lēmuma 34. panta 7. punkts).

34. pants

Novērtēšana

Apvienotā uzraudzības iestāde novērtēs reglamentu laikā no viena līdz trīs gadiem pēc tā stāšanās spēkā.

35. pants

Reglamenta spēkā stāšanās

Šis reglaments stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā apstiprināšanas Padomē saskaņā ar Eiropola lēmuma 34. panta 7. punktu.

Briselē, 2009. gada 22. jūnijā Apvienotās uzraudzības iestādes vārdā – priekšsēdētājs David SMITH Dalībvalstis vienojās, ka (locekļa vai locekļa aizstājēja) dalību Apvienotās uzraudzības iestādē nevar pārtraukt pirms pilnvaru termiņa beigām tādu iemeslu dēļ, kas saistīti ar funkciju pildīšanu Apelācijas komitejā.

(1) OV L 121, 15.5.2009., 37. lpp.