Oficiālais Vēstnesis L 067 , 05/03/2004 Lpp. 0018 - 0022



Komisijas Lēmums (2004. gada 3. februāris) par Sagatavošanas darbības Eiropas rūpnieciskā potenciāla stiprināšanas drošības pētniecības jomā īstenošanu (2004/213/EK) EIROPAS KOPIENU KOMISIJA, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Komisijas 2003. gada 11. marta galīgo Regulu, ar kuru pieņem paziņojumu "Eiropas aizsardzība – rūpnieciskie un tirgus jautājumi – ES aizsardzības aprīkojuma politika" [1], un jo īpaši 5. punktu, ņemot vērā Līguma 157. panta 1. punkta ceturto ievilkumu (veicināt jauninājumu, pētījumu un tehnoloģiskas attīstības politikas radītā rūpniecības potenciāla labāku izmantojumu), IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants Komisija uzsāk Sagatavošanas darbību Eiropas rūpnieciskā potenciāla stiprināšanu drošības pētniecības jomā (2004. – 2006. gads), kā minēts Komisijas Paziņojumā par "Sagatavošanas darbību Eiropas rūpnieciskā potenciāla stiprināšanu drošības pētniecības jomā: Par programmu Eiropas drošības veicināšanai caur zinātnisko izpēti un tehnoloģiju". Sagatavošanas darbības pasākumi un darba programma ietilpst paziņojumā (II iedaļā) un veido pamatu turpmākiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus un uzaicinājumiem uz konkursu. 2. pants Šīs Sagatavošanas darbības īstenošana sīkāk ir izklāstīta pielikumā. Budžeta pozīcija šai darbībai ir 08 14 01. Briselē, 2004. gada 3. februārī Komisijas vārdā — Komisijas loceklis Philippe Busquin [1] Oficiālajā Vēstnesī nav publicēts. -------------------------------------------------- PIELIKUMS SAGATAVOŠANAS DARBĪBAS ĪSTENOŠANA [1] 1. Darbības un finansiālais atbalsts Pasākumi, kurus veic Sagatavošanas darbības "Eiropas rūpnieciskā potenciāla stiprināšanai drošības pētniecības jomā" jomā, būs projekti un papilddarbības. Projektu ilgums parasti būs no viena līdz diviem gadiem, un papilddarbību ilgums būs no sešiem mēnešiem līdz trim gadiem. Projektus ierosinās, izsludinot uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus. Uz projektu finanšu iemaksām attiecina rakstisku nolīgumu (subsīdijas līgumu). Papilddarbības arī var izraudzīties no uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus, kā rezultātā tiek noslēgti subsīdiju līgumi, vai no uzaicinājumiem uz konkursu, kā rezultātā noslēdz pakalpojumu līgumus. Uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus un uzaicinājumus uz konkursu publicē Kopienas Oficiālajā Vēstnesī. Novērtējuma un sarunu procedūras, kā arī intelektuālā īpašuma aizsardzības principi attiecībā uz uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus ir aprakstīti tālāk 3., 4., 5., 6. un 7. punktā. Uzaicinājumam uz konkursu izmantos standarta procedūras un līgumus. Komisija var iecelt neatkarīgus ekspertus, kuri palīdzētu izstrādāt Eiropas drošības aizsardzības programmu; novērtētu priekšlikumus; veiktu darbību, tostarp Sagatavošanas darbības kopīgā iznākuma uzraudzību. Ekspertus ieceļ ar Komisijas kredītrīkotāja lēmumu, pamatojoties uz uzaicinājumu iesniegt pieteikumus. 2. Līdzdalība 2.1. Vispārēji principi Tiesības piedalīties un saņemt Kopienas finansiālu ieguldījumu ir dalībvalstīs reģistrētām juridiskām personām [2]. Dalībnieki būs valsts iestādes, rūpniecības organizācijas: valsts un privātas (tostarp MVU), augstākās mācību iestādes un pētniecības organizācijas. Izņēmuma gadījumā un tad, ja dalībnieku skaits ir virs vai zem minimālā, drīkst piedalīties trešā valstī reģistrētas vai starptautiskas organizācijas. Šādos gadījumos izņēmuma kārtā var nodrošināt Kopienas finansiālo ieguldījumu. Lai iesaistītu trešās valstis, būs jāpanāk savstarpēja vienošanās ar attiecīgo valsti. Tiks veikti atbilstoši pasākumi, lai nodrošinātu, ka klasificēta informācija tiek apstrādāta saskaņā ar Komisijas drošības noteikumiem [3]. Turklāt konsorcija dalībnieki nodrošina, lai klasificētās informācijas apstrāde atbilstu attiecīgajam drošības reglamentam. 2.2. Minimālais dalībnieku skaits Projektus īsteno konsorcijs, kuru veido vismaz divas neatkarīgas juridiskas personas no dažādām dalībvalstīm [4]. Jāatzīmē, ka tiek būtiski veicināta dažādu dalībvalstu vienību, tostarp valsts drošības organizāciju, kopdarbība, kas ir viens no šīs Sagatavošanas darbības mērķiem. Papilddarbības var veikt viens dalībnieks vai konsorcijs. Konsorcijus pārstāvēs koordinators, kurš nodrošinās koordinēšanas uzdevumus un vadīs Kopienas ieguldījumu attiecībā uz tā sadalījumu dalībnieku starpā. 2.3. Tehniskā kompetence un resursi Dalībniekiem ir zināšanas un tehniskā kompetence, kas vajadzīga, lai veiktu darbību. Darba izpildes laikā dalībniekiem ir tādi resursi, kādi vajadzīgi konkrētajā darbības veikšanas brīdī. Par darbības veikšanai vajadzīgajiem resursiem uzskata cilvēkresursus, infrastruktūru, finanšu resursus un, vajadzības gadījumā, bezķermeniskas lietas un citus resursus, ko trešā persona darījusi pieejamus, pamatojoties uz iepriekšēju vienošanos. 3. Projektu priekšlikumu novērtēšana 3.1. Novērtēšanas un atlases kārtība Projektu priekšlikumus, kuri iesniegti, atsaucoties uz aicinājumu iesniegt priekšlikumus, novērtēs saskaņā ar tālāk aprakstīto procedūru. Klasificētus dokumentus apstrādās saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem par klasificētiem dokumentiem. 3.2. Atbilstības pārbaude Komisijas dienesti pārbaudīs, vai priekšlikumi atbilst šādiem atbilstības kritērijiem: - Komisija saņēmusi priekšlikumu līdz termiņam un laikam, kas noteikts uzaicinājumā, - minimālais dalībnieku skaits, kas minēts uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus, - priekšlikuma pilnīgums, proti, ir pievienotas visas prasītās administratīvās veidlapas un priekšlikuma apraksts. Novērtējumam paturēs tikai tos priekšlikumus, kuri ir saskaņā ar atbilstības kritērijiem. 3.3. Novērtējuma kritēriji Katru priekšlikumu novērtēs, pamatojoties uz šādiem kritērijiem: - priekšlikuma atbilstība Sagatavošanas darbības darba programmai, - Eiropas rūpniecības konkurētspējas un izmantošanas potenciāla nostiprināšana, - zinātniskais un/vai tehniskais pārākums un ieguldījums reālu un uzskatāmu drošības uzlabojumu panākšanā, - efektīvu partnerattiecību veidošana starp (sabiedrības) lietotājiem, rūpniecību un zinātnisko izpēti, - konsorcija spēja sekmīgi īstenot projektu un nodrošināt tā efektīvu vadību, tostarp spēja vajadzības gadījumā aizsargāt klasificētu informāciju, un skaidri intelektuālā īpašuma pārvaldības plāni. 3.4. Novērtējuma kritēriju skaitliskais rezultāts, sliekšņi un svērums Katrs novērtējuma kritērijs tiks atzīmēts sešu punktu skalā no 0 līdz 5, kas norāda šādu vērtējumu: 0 – priekšlikums neatbilst aplūkotajam jautājumam, vai to nevar izvērtēt saskaņā ar attiecīgo kritēriju tādēļ, ka trūkst informācijas, vai tā ir nepilnīga, 1 – vāji; 2. – vidēji; 3 – labi; 4 – ļoti labi; 5 – teicami. Kā minimālo slieksni visiem kritērijiem nosaka 3. Jebkurš priekšlikums, kura vērtējums ir zemāks par sliekšņa rezultātu, tiks noraidīts. Kopējo skaitlisko rezultātu aprēķinās visiem tiem priekšlikumiem, kuri atbilst visiem sliekšņiem, vienādi izsverot visus kritērijus. Kopējam skaitliskajam rezultātam nosaka slieksni 18/25. 3.5. Priekšlikumu novērtējuma apraksts Katru priekšlikumu novērtē vismaz trīs vērtētāji (vai nu Komisijas darbinieki, vai arī neatkarīgi eksperti, vai abi), kuri strādā neatkarīgi cits no cita un kuriem nav interešu konfliktu. Viņi piešķir atzīmes un piezīmes par katru kritēriju. Tiklīdz visi vērtētāji, kuriem uzticēts izvērtēt priekšlikumu, ir pabeiguši katrs savu atsevišķo novērtējumu, var sasaukt vienprātības apspriedi, lai apspriestu piešķirtās atzīmes un vienotos par vienprātīgu atzīmi katram kritērijam. Vērtētāju kolēģija veiks gala pārbaudi, apkopos skaitlisko izvērtējumu un vienosies par vienprātīgiem ziņojumiem. Kolēģijas sanāksmes rezultātā tiek pieņemts ziņojums, kurā iekļauts skaitliskais rezultāts katram priekšlikumam un pamatotas piezīmes par katru kritēriju, kā arī sliekšņiem atbilstošie priekšlikumi, ja tādi ir, līdz ar gala atzīmi katram priekšlikumam, kurš atbilst sliekšņiem, un kolēģijas ieteikumi prioritāšu secībai. 3.6. Informācija priekšlikumu iesniedzējiem Katra priekšlikuma koordinators saņems novērtējuma ziņojumu. Piezīmes par tiem priekšlikumiem, kuri noraidīti, jo nav atbilduši kādam novērtējuma slieksnim, var būt pabeigtas tikai attiecībā uz tiem kritērijiem, kas pārbaudīti līdz brīdim, kad kāds slieksnis nav ticis sasniegts. 4. Novērtējuma pabeigšana 4.1. Komisijas sarindotais saraksts Komisijas dienesti sastādīs visu to novērtēto priekšlikumu sarakstu, kuri atbilst prasītajiem sliekšņiem, kas sarindoti prioritārā kārtībā, pamatojoties uz galīgo rezultātu. Ja diviem priekšlikumiem ir vienāds galīgais rezultāts, Komisijas dienesti ņem vērā Sagatavošanas darbības mērķus, priekšlikumu atbilstību Kopienas noteiktajiem mērķiem un atvēlētajam budžetam. 4.2. Komisijas rezerves saraksts Sastādot to priekšlikumu sarakstu, kurus patur apspriešanai, ņem vērā atvēlēto budžetu (kurš ir minēts uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus). Vajadzības gadījumā vairākus priekšlikumus patur rezervē, pieļaujot neveiksmīgas sarunas, priekšlikumu atsaukšanu un/vai ietaupījumus, kādi jāpanāk sarunās par līgumiem. Rezerves priekšlikumu koordinatori saņem apstiprinājumu, ka tiem var piedāvāt sarunas par līguma sagatavošanu, taču tikai tad, ja ir pieejams finansējums. Ja uzaicinājuma budžets ir izsmelts, jebkuru rezerves priekšlikumu, kuru nevar finansēt, noraidīs un par to informēs koordinatorus. 4.3. Lēmums par atteikumu Priekšlikumus, kuri izrādījušies nepiemēroti, neatbilstoši darbības jomai, nav izturējuši kādu no atsevišķiem novērtējuma kritēriju sliekšņiem, un tos, kurus nevar finansēt budžeta apsvērumu dēļ, jo tie ir zemāki par noteiktu kategoriju, noraidīs ar Komisijas kredītrīkotāja lēmumu. 5. Sarunu un atlases kārtība Tūlīt pēc tam, kad Komisijas dienesti sagatavojuši galējo sarindoto sarakstu, to priekšlikumu koordinatori, kas nav noraidāmi un kuriem pieejams finansējums, tiks uzaicināti uzsākt sarunas. Sarunas var attiekties uz jebkādiem priekšlikuma zinātniskiem, juridiskiem vai finansiāliem aspektiem, kuru pamatā ir kāds novērtējuma laikā izvirzīts jautājums vai jebkāds cits jautājums, kas ņemts vērā sarindošanas posmā. Nākamajiem līgumslēdzējiem ir jāatbilst Finanšu regulai [5]. Turklāt jebkuru iespējamo līgumslēdzēju, kurš ir interešu konfliktā vai par kuru atklājies, ka tas sagrozījis informāciju, kura jāsniedz, lai sagatavotu līgumu, vai nav sniedzis šādu informāciju, izslēdz no dalības jebkādā turpmākā dotāciju līgumā [6]. Ja izrādās, ka nav iespējams vienoties ar priekšlikumu iesniedzējiem saprātīgā termiņā, sarunas par līguma sagatavošanu var izbeigt un priekšlikumu noraidīt. Komisijas dienesti veiks sarunas par priekšlikumiem, kuri atlasīti, ievērojot atlasei noteikto sarindojumu, līdz izsmelta finanšu lēmumā atvēlētā summa. Ja sarunas ir veiksmīgas, tiks piešķirti dotāciju līgumi. 6. Ziņojumi un revīzija Par projektiem un papilddarbībām regulāri ziņo Komisijai, lai nodrošinātu pienācīgu uzraudzību. Komisijai, uzraugot darbības, var palīdzēt neatkarīgi eksperti (vajadzības gadījumā, ar atbilstošām drošības atļaujām). Komisijai vai tās pilnvarotam pārstāvim ir tiesības veikt dalībnieku zinātniskās, tehniskās un finanšu darbības revīziju, lai nodrošinātu to, ka darbība tiek veikta vai ir paveikta saskaņā ar prasītajiem nosacījumiem un atbilstīgi līguma noteikumiem. 7. Līgums un intelektuālā un īpašuma tiesības 7.1. Vispārēji principi Dotāciju līgums par projektiem un papilddarbībām būs balstīts uz 6. pamatprogrammas līguma paraugu. Dotāciju līgumu parakstīs Komisijas kredītrīkotājs un visi konsorcija dalībnieki. Var pievienot īpašas klauzulas par zināšanu īpašumtiesībām, zināšanu aizsardzību, izmantošanu un konfidencialitāti, un piekļuves tiesībām, lai pārbaudītu darbību specifiku, kāda var rasties šajā Sagatavošanas darbībā. 7.2. Kopienas finansiālais ieguldījums Kopienas finansiālais ieguldījums būs budžeta dotācija, ko aprēķina kā procentuālo daļu no budžeta, ko piešķīruši dalībnieki, lai veiktu projektu vai papilddarbību. Projekta vai papilddarbības īstenošanai vajadzīgos izdevumus apstiprina neatkarīgs revidents vai, valsts iestāžu gadījumā, kompetenta valsts amatpersona. Attaisnotajiem izdevumiem jāatbilst šādiem nosacījumiem. 1. Tiem jābūt faktiskiem, ekonomiskiem un vajadzīgiem projekta vai papilddarbības īstenošanai. 2. Tie jānosaka saskaņā ar parastajiem konkrētā dalībnieka grāmatvedības principiem. 3. Tiem jāatspoguļojas dalībnieku grāmatvedībā vai – trešo personu resursu gadījumā – atbilstošajos šo trešo personu finanšu dokumentos. 4. Tiem nepiemēro netiešos nodokļus, nodokļus un procentus, un tie nevar būt peļņas avots. 7.3. Finanšu shēmas Uz projektiem ir attiecināmas divas finanšu shēmas, kuras nodala saskaņā ar pētniecības kategorijām, kas izklāstītas Kopienas nostādnēs par valsts palīdzību pētniecībai un attīstībai [7]. 1. Rūpnieciskie pētījumi. 2. Pirmskonkurences attīstības darbība. Pilnīguma labad pievieno trešo shēmu. 3. Darbību pārvaldība Tālāk dotajā tabulā ir norādītas Kopienas finansiālā ieguldījuma maksimālās likmes projektiem, kuri noris shēmu ietvaros. Maksimālās attaisnoto izmaksu atmaksājumu likmes | Rūpnieciskie pētījumi | Pirmskonkurences attīstības darbība | Darbību pārvaldība | Projekti | līdz 75 % | līdz 50 % | 100 % (līdz 7 % no ieguldījuma) | Ja Kopienas finansējumu kombinē ar valsts finansējumu valsts atbalsta veidā, kopējais valsts atbalsts saskaņā ar Kopienas sistēmu valsts atbalstam pētniecībai un attīstībai nedrīkst pārsniegt 75 % rūpniecisko pētījumu un 50 % pirmskonkurences attīstības darbības gadījumā. Uz dotācijām, kas piešķirtas papilddarbībām, neattiecas valsts atbalsta noteikumi, un ar tām atmaksā līdz pat 75 % no attaisnotajām izmaksām, kuras var ietvert līdz pat 10 % no kopējā ieguldījuma pārvaldības darbībās. 7.4. Intelektuālā īpašuma tiesības Zināšanas ir līgumslēdzēju, kuri tās rada, īpašums. Lai nodotu zināšanas, kas radītas saskaņā ar dotāciju līgumu, vai piekļuves tiesības šādām zināšanām citai organizācijai ārpus konsorcija, ir nepieciešama Komisijas, tās dalībvalsts, kurā dalībnieki ir reģistrēti, un citu līgumslēdzēju piekrišana. Komisija un dalībvalstis var atteikt apstiprinājumu galveno Eiropas vai valsts interešu dēļ, vai piemērojot savus likumus. Citi dalībnieki var atteikt apstiprinājumu, ja var apliecināt, ka var ievērojami tikt apdraudētas to komerciālās vai rūpnieciskās intereses, vai ka notiktu jebkādu juridisku saistību pārkāpums. [1] Publicējot uzaicinājumu izteikt priekšlikumus, Komisija izdos sīki izstrādātu rokasgrāmatu priekšlikumu iesniedzējiem. [2] Dalībvalstis nozīmē visas 25 valstu ES valstis, ieskaitot kandidātvalstis. [3] OV L 317, 3.12.2001. [4] Ja projektu partneru sastāvs EEIG ir salīdzināms ar šiem nosacījumiem, arī EEIG ir tiesības pretendēt. [5] Finanšu regulas 114. un 93. pants. [6] Finanšu regulas 114. un 94. pants. [7] OV C 45, 17.2.1996., 5. lpp. --------------------------------------------------