L 400/60 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 II 
(Tiesību akti, kuru public ēšana nav oblig āta) 
PADOME 
Padomes L ēmums 
(2006. gada 18. decembris) 
par Eiropas Atomener ģijas kopienas ( Euratom )  
Septīto pamatprogrammu p ētniecības un m ācību darbībām  
kodolener ģijas jomā (2007. līdz 2011. gads) 
(2006/970/ Euratom ) 
EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME, 
ņemot vērā Eiropas Atomener ģijas kopienas dibin āšanas līgumu un jo īpaši tā 7. pantu, 
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, 
ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu 1, 
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu komitejas atzinumu 2, 
                                                 
1 2006. gada 15. j ūnija Atzinums ( Oficiālajā Vēstnesī vēl nav public ēts). 
2 OV C 65, 17.3.2006., 9. lpp. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/61 
 tā kā: 
(1) Kop īgi valstu un Eiropas centieni p ētniecības un mācību jomā ir būtiski, lai veicin ātu un 
nodrošinātu ekonomisko izaugsmi un pilso ņu labklājību Eiropā. 
(2) Sept ītajai pamatprogrammai b ūtu japapildina citas ES darb ības pētniecības politikas jom ā, 
kas vajadz īgas, lai īstenotu Lisabonas strat ēģiju, jo īpaši tās, kas saist ītas ar izgl ītību, 
mācībām, konkur ētspēju un inov āciju, rūpniecību, nodarbin ātību un vidi. 
(3) Sept ītās pamatprogrammas pamat ā ir tās priekšteces sasniegumi Eiropas P ētniecības telpas 
izveidē un pamatprogramma turpina tos, lai att īstītu uz zinātnes atziņām balstītu 
ekonomiku un sabiedr ību Eiropā. 
(4) Komisijas Za ļajā grāmatā par Eiropas strat ēģiju drošai energoapg ādei ir uzsv ērts 
ieguldījums, ko dod kodolener ģētika, lai samazin ātu siltumn īcefekta gāzu emisijas un 
mazinātu Eiropas atkar ību no ener ģijas importa. 
(5) Komisija 2005. gada 24. august ā ir iesniegusi ārējā novērtējuma slēdzienus attiec ībā uz to 
Kopienas pas ākumu īstenošanu un rezult ātiem, kas veikti piecu gadu laik ā pirms šā 
novērtējuma, kā arī savus apsv ērumus. 
L 400/62 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 (6) Atsaucoties uz Padomes 2004. gada 26. novembra L ēmumu, ar ko groza to sarunu 
risināšanas norādījumus, kas attiecas uz starptautisko eksperiment ālo kodoltermisko 
reaktoru ( ITER ), ITER  īstenošanai Eirop ā, izmantojot plaš āku pieeju kodolsint ēzes 
enerģijai, vajadz ētu būt tādu darbību galvenajai iez īmei, kas veiktas kodolsint ēzes 
pētniecības jomā saskaņā ar Septīto pamatprogrammu. 
(7) Sept ītās pamatprogrammas īstenošana var rad īt vajadzību veidot kopuz ņēmumus L īguma 
45. līdz 51. panta noz īmē. 
(8) P ētījumiem, kas veikti š īs Septītās pamatprogrammas darb ības laikā, būtu jāatbilst ētikas 
pamatprincipiem, tostarp tiem, kas ir iek ļauti Eiropas Savien ības Pamatties ību hartā. Ir 
ņemti vērā atzinumi, ko sniegusi Eiropas grupa par dabaszin ātņu ētiku un jaun ām 
tehnoloģijām, un tos ņems vērā arī turpmāk. 
(9) Ar šo l ēmumu visam programmas laikam paredz finans ējumu, kas budžeta l ēmējinstitūcijai 
ir galvenā atsauce ikgad ējās budžeta proced ūras laikā, kā paredzēts 37. punkt ā Eiropas 
Parlamenta, Padomes un Komisijas Iest āžu nolīgumā (2006. gada 17. maijs) par budžeta 
disciplīnu un pareizu finanšu p ārvaldību 1. 
                                                 
1 OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/63 
 (10) Ir svar īgi nodrošin āt pareizu Sept ītās pamatprogrammas finanšu vad ību un īstenošanu 
visefektīvākajā un lietotājam draudz īgākajā, kā arī visiem dal ībniekiem viegli pieejam ā 
veidā. 
(11) Sept ītajā pamatprogramm ā būtu jāvelta pien ācīga uzman ība sieviešu lomai zin ātnē un 
pētniecībā, lai turpin ātu veicināt sieviešu akt īvu līdzdalību pētniecībā. 
(12) Kop īgajam pētniecības centram (KPC) b ūtu jāpalīdz nodrošin āt uz klientiem orient ētu 
zinātnisku un tehnisku atbalstu Kopi enas politiku koncepcijai, att īstībai, īstenošanai un 
uzraudzībai. Attiec ībā uz šo ir lietder īgi, ka KPC turpin ātu darbu k ā neatkarīgs ES zin ātnes 
un tehnolo ģiju etaloncentrs īpašās kompetences jom ās.  
(13) Lai pan āktu savstarp ēju ieguvumu, ir svar īga Eiropas p ētniecības darbību starptautisk ā un 
pasaules dimensija. B ūtu jāparedz, ka Sept ītajā pamatprogramm ā var piedal īties valstis, 
kas šajā sakarā noslēgušas vajadz īgos nolīgumus, un – projektu l īmenī uz savstarp ēja 
izdevīguma pamata – personas no treš ām valstīm, kā arī no starptautisk ām zinātniskās 
sadarbības organiz ācijām. 
L 400/64 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 (14) Sept ītajai pamatprogrammai b ūtu jāveicina Eiropas Savien ības paplašin āšanās, sniedzot 
zinātnisku un tehnolo ģisku atbalstu kandid ātvalstīm Kopienas acquis  īstenošanai un 
integrācijai Eiropas P ētniecības telpā. 
(15) B ūtu jāveic arī atbilstīgi pasākumi, lai nov ērstu nelikum ības un krāpšanu, kā arī pasākumi, 
lai atgūtu zaudētos, nepamatoti izmaks ātos vai nepareizi izlietotos l īdzekļus, saskaņā ar 
Padomes Regulu (EK, Euratom ) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas 
Kopienu finanšu interešu aizsardz ību 1, Regulu (EK, Euratom ) Nr. 2185/96 (1996. gada 
11. novembris) par p ārbaudēm un apskat ēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsarg ātu 
Eiropas Kopienu finanšu intereses pret kr āpšanu un cit ām nelikum ībām 2, un Padomes 
Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (1 999. gada 25. maijs) par izmekl ēšanu, ko veic Eiropas 
Birojs krāpšanas apkarošanai ( OLAF ) 3. 
(16) Komisija ir apspriedusies ar Zin ātnes un tehnikas komiteju, ka s ir sniegusi savu atzinumu, 
IR PIEŅĒMUSI ŠO L ĒMUMU. 
                                                 
1 OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp. 
2 OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp. 
3 OV L 136, 31.5.1999., 8. lpp. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/65 
 1. pants 
Septītās pamatprogrammas pie ņemšana 
Ar šo laikposmam no 2007. gada 1. janv āra līdz 2011. gada 31. decembrim pie ņem daudzgadu 
pamatprogrammu p ētniecības un mācību darbībām kodolener ģijas jomā, turpmāk– "Septītā 
pamatprogramma". 
2. pants 
Mērķi 
1. Veicinot uz zin ātnes atziņām balstītas sabiedr ības veidošanu, pamatojoties uz Eiropas 
Pētniecības telpu, Sept ītajā pamatprogramm ā ievēro Līguma 1. pant ā un 2. panta a) punkt ā 
noteiktos visp ārīgos mērķus. 
2. Sept ītajā pamatprogramm ā ir ietverta Kopienas p ētniecība, tehnolo ģiju attīstība, 
starptautisk ā sadarbība, tehnisk ās informācijas izplat īšanas un ekspluat ācijas darb ības, kā 
arī mācības, ko noteiks div ās īpašajās programm ās: 
Pirmā īpašā programma attiecas uz š ādām jomām: 
a) pētniecība kodolsint ēzes jomā, lai izstrādātu droša, ilgtsp ējīga, videi nekait īga un 
ekonomiski stabila ener ģijas avota tehnolo ģiju; 
b) kodoldal īšanās un aizsardz ība pret radi āciju, jo īpaši lai veicin ātu kodoldal īšanās un 
citu radiācijas izmantojumu veidu drošu izmantošanu, resursu efektivit āti un 
rentabilitāti rūpniecībā un medic īnā.  
L 400/66 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Otra īpašā programma ir saist īta ar Kopīgā pētniecības centra (KPC) darb ībām 
kodolener ģijas jomā. 
3. Min ēto īpašo programmu visp ārīgs apraksts sniegts I pielikum ā. 
3. pants 
Maksimālā kopējā summa un katrai programmai pieš ķirtā finansējuma īpatsvars 
1. Maksim ālā kopējā summa Sept ītās pamatprogrammas īstenošanai laikposmam no 
2007. līdz 2011. gadam ir EUR 2 751 miljoni. Min ētās summas sadal ījums ir šāds 
(EUR, miljoni): 
Kodolsint ēzes enerģijas pētniecība 1 1947 
Kodoldalīšanās un aizsardz ība pret radi āciju 287 
KPC darb ības kodolener ģijas jomā 517 
2. S īki izstrādāti noteikumi Kopienas finansi ālai līdzdalībai Septītajā pamatprogramm ā ir 
noteikti II pielikum ā. 
                                                 
1 Vismaz EUR 900 miljoni no kodolsint ēzes enerģijas pētniecībai paredz ētās summas tiks 
rezervēti pasākumiem, kas nav ITER veidošana – min ēti I pielikum ā.  
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/67 
 4. pants 
Kopienas finanšu interešu aizsardz ība 
Attiecībā uz Kopienas darb ībām, ko finans ē saskaņā ar šo lēmumu, Kopienas ties ību normu 
pārkāpuma gad ījumā, tostarp saist ībā ar šo Sept īto programmu paredz ēto līgumsaistību pārkāpumu, 
kuru rada k āda uzņēmēja rīcība vai nolaid ība, kas kait ē vai varētu kaitēt Eiropas Savien ības 
vispārējam budžetam vai t ās pārvaldītiem budžetiem, radot nepamatotus izdevumus, piem ēro 
Regulas (EK, Euratom ) Nr. 2988/95 un ( Euratom , EK) Nr. 2185/96. 
5. pants 
Ētikas pamatprincipi 
Visus pētījumus, ko veic saska ņā ar Septīto pamatprogrammu, veic saska ņā ar ētikas 
pamatprincipiem. 
6. pants 
Uzraudzība, novērtēšana un p ārskatīšana 
1. Komisija past āvīgi un sistem ātiski uzrauga Sept ītās pamatprogrammas un t ās īpašo 
programmu īstenošanu un regul āri ziņo par šīs uzraudz ības rezult ātiem un tos izplata. 
L 400/68 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 2. Ne v ēlāk kā 2010. gad ā Komisija, turpinot ex-post  Sestās pamatprogrammas nov ērtējumu, 
ar ārējo ekspertu pal īdzību veic Sept ītās pamatprogrammas un t ās īpašo programmu uz 
pierādījumiem balst ītu starpposma nov ērtējumu. Šis nov ērtējums skar notiekošo 
pētniecības darbību kvalitāti, to īstenošanas un p ārvaldības kvalit āti, kā arī virzību uz 
izvirzītajiem mērķiem. 
3. P ēc Septītās pamatprogrammas pabeigšanas Komi sija veic programmas pamatojuma, 
īstenošanas un sasniegumu ārējo novērtējumu, pieaicinot neatkar īgus ekspertus. 
Komisija min ētā novērtējuma secin ājumus, pievienojot savus apsv ērumus, dara zin āmus 
Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu komitejai un 
Reģionu komitejai. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/69 
 7. pants 
Stāšanās spēkā 
Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savien ības Oficiālajā 
Vēstnesī. 
Briselē, 2006. gada 18. decembr ī 
 Padomes v ārdā – 
 priekšs ēdētājs 
 J.-E. ENESTAM 
 
L 400/70 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 I PIELIKUMS  
 
ZINĀTNES UN TEHNOLO ĢIJU MĒRĶI, TĒMAS UN DARB ĪBAS  
IEVADS Eiropas Atomener ģijas kopienas ( Euratom ) Septīto pamatprogrammu p ētniecības un mācību 
darbībām kodolener ģijas jomā veido divas da ļas, kas atbilst "netiešajiem" pas ākumiem 
kodolsintēzes pētniecības jomā un saistībā ar kodoldal īšanos un aizsardz ību pret radi āciju, kā arī 
KPC "tiešaj ām" pētniecības darbībām. 
I.A. KODOLSINT ĒZES ENER ĢIJAS PĒTNIECĪBA 
Mērķis 
Izstrādāt zināšanu bāzi un 
īstenot ITER  kā galveno pas ākumu, lai izveidotu drošu, ilgtsp ējīgu, videi 
nekaitīgu un ekonomiski stabilu sp ēkstaciju reaktoru prototipus. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/71 
 Pamatojums 
Eiropas energoapg ādē pastāv būtiski trūkumi saist ībā ar tuvākā laikposma, vid ēja termiņa un 
ilgtermiņa apsvērumiem. Jo īpaši vajadz īgi pasākumi, lai risin ātu jautājumus saist ībā ar apgādes 
drošību, klimata p ārmaiņām un ilgtsp ējīgu attīstību, tajā pat laikā neapdraudot turpm āko 
ekonomikas izaugsmi. 
Papildus centieniem, ko ES veic atjaunojamo ener ģiju pētniecības jomā, kodolsintēze var būt 
potenciāli nozīmīgs veids, k ā ES tuvākajās desmitgad ēs īstenot ilgtsp ējīgu un drošu energoapg ādi, 
pēc tam, kad komerci ālie kodolsint ēzes reaktori ir non ākuši tirgū. Tās veiksmīga attīstība 
nodrošinās apgādi ar drošu, stabilu un videi draudz īgu enerģiju. Eiropas kodolsint ēzes pētniecības 
ilgtermiņa mērķis, kas ietver visas ar kodolsint ēzi saistītās darbības dalībvalstīs un asoci ētās trešās 
valstīs, ir kopīga tādu reaktoru prototipu izveide sp ēkstacijām aptuveni p ēc trīsdesmit vai tr īsdesmit 
pieciem gadiem un atkar ībā no zinātnes un tehnolo ģiju progresa, kas atbilst min ētajām prasībām un 
ir ekonomiski dz īvotspējīgi.  
Stratēģija ilgtermi ņa mērķa sasniegšanai k ā galveno priorit āti ietver ITER  izveidi (liels 
eksperiment āls mehānisms, ar kuru demonstr ēs kodolsint ēzes enerģijas zinātniski tehnisko 
pamatojumu), kam sekos DEMO  – kodolsint ēzes spēkstacijas "demonstr ējuma" – izveide. Tas b ūs 
saistīts ar dinamisku p ētniecības un att īstības atbalsta programmu ITER  vajadzībām, kā arī DEMO  
nepieciešamo kodolsint ēzes materi ālu, tehnolo ģiju un fizikas pilnveidei. Taj ā iesaistīsies Eiropas 
rūpniecības nozaru p ārstāvji, kodolsint ēzes apvien ības un treš ās valstis, jo īpaši ITER  nolīguma 
puses. 
L 400/72 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Darbības 
1. ITER  realizācija 
Tajā ietvertas darb ības kopīgai ITER  (kā starptautiskas p ētniecības infrastrukt ūras) 
realizēšanai, jo īpaši attiec ībā uz vietas sagatavošanu, ITER  organizācijas un Eiropas ITER  
kopuzņēmuma izveidi, p ārvaldību un person āla nodrošin ājumu, visp ārēju tehnisko un 
administrat īvo atbalstu, iek ārtu un instal āciju būvi un atbalstu projektam b ūvniecības laikā. 
2. P ētniecība un attīstība ITER  darbības sagatavošanai 
Ar koncentr ētas fizikas un tehnolo ģiju programmas pal īdzību tiks izmantotas attiec īgas 
kodolsintēzes programmas iek ārtas un resursi, t.i.  JET un citas magn ētiskās hermetiz ācijas 
iekārtas – gan t ās, kas ir pieejamas, tiks b ūvētas vai kas tiek b ūvētas 
("Tokamak ","Stellarator ", RFP (reversed field pinches )). Tajā paredzēts novērtēt konkrētas 
galvenās ITER  tehnoloģijas, konsolid ēt ITER  projekta izv ēles un sagatavoties ITER  
darbībai, izmantojot eksperiment ālas un teor ētiskas darb ības. 
3. Tehnolo ģiskās darbības DEMO  sagatavošanai 
Tajā ietverta intens īvu kodolsint ēzes materi ālu un galveno kodolsint ēzes tehnolo ģiju, 
tostarp "virssl āņa" (blanket ) tehnoloģiju, attīstība un īpašas projekta grupas izveide, lai 
sagatavotos Starptautiskas kodolsint ēzes materi ālu apstarošanas iek ārtas ( IFMIF ) 
būvniecībai, kas vajadz īga DEMO  paredzēto materiālu izvērtēšanai. Tostarp t ās būs 
materiālu starojuma p ārbaudes un model ēšana, DEMO  konceptu ālā projekta p ētījumi un 
pētījumi par kodolsint ēzes enerģijas drošuma, vides un soci ālekonomiskajiem aspektiem. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/73 
 4. P ētniecības un att īstības darbības ilgākā termiņā 
Šajās darbībās būs ietverta uzlaboto koncepciju t ālāka pilnveidošana magn ētiskās 
hermetizācijas shēmām, kas var sniegt potenci ālu labumu kodolsint ēzes spēkstacijām 
(koncentr ējoties uz W7-X stellaratora iek ārtas būvniecību), teoriju un model ēšanu, kas 
vērsta uz kodolsint ēzes plazmas uzved ības visaptverošu izpratni, k ā arī ar inerciālo 
hermetizāciju saistīto dalībvalstu civil ās pētniecības darbību koordin āciju, saziņas 
uzturēšanas darb ības kontekst ā. 
5. Cilv ēkresursi, izgl ītība un mācības 
Attiecībā uz tūlītējām un vidēja termiņa vajadzībām saistībā ar ITER , kā arī kodolsint ēzes 
tālākai pilnveidei izmantos ierosmes, kuru m ērķis ir nodrošin āt, lai būtu pieejami skaita, 
prasmju un augsta l īmeņa mācību un pieredzes zi ņā pietiekami cilv ēkresursi, jo īpaši 
attiecībā uz kodolsint ēzes fiziku un projekt ēšanu. 
6. Infrastrukt ūras 
Starptautisk ā kodolsint ēzes enerģijas pētniecības projekta ITER  izveide b ūs jauno 
pētniecības infrastrukt ūru sastāvdaļa ar spēcīgu Eiropas dimensiju. 
7. Tehnolo ģiju izplatīšanas process 
ITER  pieprasīs jaunas un elast īgākas organizatorisk ās struktūras, lai ļautu inovāciju un 
tehnoloģiskā progresa procesu ātri pārcelt uz rūpniecību, lai var ētu risināt problēmas un lai 
Eiropas rūpniecība varētu kļūt konkurētspējīgāka. 
L 400/74 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 I.B. KODOLDAL ĪŠANĀS UN AIZSARDZ ĪBA PRET RADI ĀCIJU 
Mērķis 
Izveidot p ārdomātu zinātniski tehnisko b āzi, lai paātrinātu praktisko risin ājumu attīstību radioakt īvo 
atkritumu ar ilgu pussabrukšanas periodu droš ākai apsaimniekošanai, jo īpaši, lai veicin ātu lielāku 
kodolener ģijas drošību, efektivit āti resursu izmantošanas zi ņā un rentabilit āti, kā arī nodrošināt 
robustu un soci āli pieņemamu sist ēmu cilvēka un vides aizsardz ībai pret joniz ējošā starojuma 
ietekmi. 
Pamatojums Kodolener ģija šobrīd rada vienu trešda ļu no visas ES pat ērētās elektroener ģijas un, būdama 
nozīmīgā
kais bāzes elektroener ģijas avots, kas kodolsp ēkstacijas darb ības laikā neemitē CO 2, tā ir 
svarīgs elements debat ēs par līdzekļiem cīņā pret klimata p ārmaiņām un to, k ā mazināt Eiropas 
atkarību no ener ģijas importa. Eiropas kodolener ģētikas nozari kopum ā raksturo progres īvu 
tehnoloģiju izmantošana, un t ā rada nodarbin ātību vairākiem simtiem t ūkstošu cilv ēku ar augstu 
prasmju līmeni. Augst āk attīstītas kodoltehnolo ģijas varētu piedāvāt izredzes b ūtiski uzlabot resursu 
izmantošanu un efektivit āti, nodrošinot v ēl augstākus drošības standartus un radot v ēl mazāk 
atkritumu nek ā pašreizējie projekti. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/75 
 Tomēr ir nozīmīgi jautājumi, kas skar š ā enerģijas avota ilgstošu izmantošanu ES. Joproj ām 
jācenšas nodrošin āt, ka augstais droš ības līmenis Kopien ā tiktu saglab āts arī turpmāk un ka 
aizsardzības pret radioakt īvo starojumu uzlabošana joproj ām prioritāra joma. B ūtiskākie no 
jautājumiem ir reaktora darb ības drošums un atkritumu ar ilgu pussabrukšanas periodu 
apsaimniekošana; saist ībā ar abiem tiek veikts nep ārtraukts darbs tehnisk ā līmenī, tomēr ir vajadz īgi 
arī kopēji politiski un sabiedriski centieni. Attiec ībā uz visiem radi ācijas izmantojuma veidiem – k ā 
rūpniecībā, tā medicīnā – svarīgākais princips ir cilv ēka un vides aizsardz ība. Visās šeit ietvertaj ās 
tematiskaj ās jomās vissvarīgākais ir nodrošin āt augsta līmeņa drošību. Līdzīgi visā kodolzinātnes un 
kodolener ģētikas sfērā pastāv skaidri nosak āmas vajadz ības attiecībā uz pētniecības infrastrukt ūru 
un zinātnisko atzi ņu pieejam ību. Turklāt atsevišķās tehniskās jomas ir savstarp ēji saistītas ar tādiem 
transversāliem tematiem k ā kodoldegvielas cikls, aktin īdu ķīmija, riska anal īze un droš ības 
novērtējums, un pat soci āli un pārvaldības jautājumi. 
Būs vajadzīgi arī pētījumi, lai izp ētītu jaunas zin ātniskās un tehnolo ģiskās iespējas un elast īgi 
reaģētu uz jaun ām politikas vajadz ībām, kas rodas Sept ītās pamatprogrammas darb ības laikā. 
Darbības 
1. Radioakt īvo atkritumu apsaimniekošana 
Uz īstenošanu orient ētas pētniecības un att īstības darbības saistībā ar visiem p ārējiem 
būtiskajiem izlietot ās degvielas un radioakt īvo atkritumu ar ilgu pussabrukšanas periodu 
dziļas ģeoloģiskas apglab āšanas aspektiem un attiec īgā gadījumā demonstr ējumi saist ībā ar 
tehnoloģijām un droš ību, kā arī lai pamatotu vienota Eiropas uzskata izveidi atkritumu 
apsaimniekošanas un apglab āšanas galvenajos jaut ājumos. Pētījumi par sadal īšanos un 
transmutāciju un/vai citiem jaut ājumiem, kuru m ērķis ir samazin āt apglabājamo atkritumu 
apjomu un/vai b īstamību. 
L 400/76 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 2. Reaktoru sist ēmas 
Pētniecība, lai veicin ātu visu attiec īgo tipu esošo reaktoru sist ēmu (tostarp degvielas cikla 
iekārtas) nepārtrauktu drošu darb ību, ņemot vērā jaunus izaicin ājumus, piem ēram, 
ekspluatācijas laika pagarin āšanu un jaunu progres īvu drošības novērtējuma metodolo ģiju 
izstrādi (gan tehniskais, gan cilv ēciskais faktors), tostarp attiec ībā uz smagiem nelaimes 
gadījumiem, k ā arī lai novērtētu topošo reaktoru sist ēmu potenci ālu, drošības un atkritumu 
apsaimniekošanas īstermiņa un vidēja termiņa aspektus, t ādējādi saglabājot ES jau 
sasniegtos augsta l īmeņa standartus un iev ērojami uzlabojot radioakt īvo atkritumu 
apsaimniekošanu ilgtermi ņā. 
3. Aizsardz ība pret radi āciju 
Pētījumi, jo īpaši par zemu devu rad īto risku, par izmantojumu medic īnā un avāriju 
pārvaldību, lai rad ītu zinātnisko bāzi robustai, taisn īgai un soci āli pieņemamai aizsardz ības 
sistēmai, kas nevajadz īgi neierobežos radioakt īvā starojuma pozit īvās un plaši izplat ītās 
lietojuma iesp ējas medic īnā un rūpniecībā. Pētījumi, lai iesp ējami mazin ātu radiolo ģiskā 
terorisma un kodolterorisma, k ā arī kodolmateri ālu plūsmas novirz īšanās ietekmi. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/77 
 4. Infrastrukt ūras 
Atbalsts t ādu pētniecības infrastrukt ūru kā materiālu pārbaudes iek ārtas, pazemes 
pētniecības laboratorijas un radiobiolo ģijas iekārtas un audu bankas, pieejam ībai un 
savstarpējai sadarb ībai, kas vajadz īga, lai uztur ētu augstus tehnisko sasniegumu, 
jauninājumu un droš ības standartus Eiropas kodolener ģijas nozar ē. 
5. Cilv ēkresursi, mobilit āte un mācības 
Atbalsts zin ātniskās kompetences un cilv ēkresursu saglab āšanai un pilnveidošanai 
(piemēram, īstenojot kop īgus mācību pasākumus), lai kodolener ģijas nozar ē garantētu 
atbilstīgi kvalific ētu pētnieku, inženieru un darbinieku pieejam ību ilgākā laikposm ā. 
II. KOP ĪGĀ PĒTNIECĪBAS CENTRA (KPC) DARB ĪBAS KODOLENER ĢIJAS JOM Ā 
Mērķis 
Sniegt uz klientu orient ētu zinātnisko un tehnolo ģisko atbalstu Kopienas kodolener ģijas politikas 
veidošanas proces ā, nodrošinot atbalstu past āvošo politiku īstenošanai un uzraudz ībai, vienlaikus 
elastīgi reaģējot uz jaun ām politikas vajadz ībām. 
L 400/78 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 Pamatojums 
KPC atbalsta Eiropas energoapg ādes stratēģijas mērķus, jo īpaši, lai sekm ētu atbilstību Kioto 
tikšanās mērķiem. Kopienas kompetence ir atz īta daudzos kodoltehnolo ģijas aspektos, un t ās 
pamatā ir spēcīga iepriekš ēju panākumu bāze šajā jomā. KPC lietder īgums, kas izpaužas k ā atbalsts 
Kopienas politikas jom ām un tā līdzdalība jauno kodolener ģijas pētniecības tenden ču veidošan ā, 
pamatojas uz t ā zinātnisko kompetenci un integr āciju starptautiskaj ā zinātniskajā sabiedrībā, kā arī 
uz sadarb ību ar citiem p ētniecības centriem un zin āšanu izplat īšanu. KPC r īcībā ir kompetents 
personāls un modernas iek ārtas, lai veiktu atz ītu zinātniski tehnisko darbu, ar m ērķi noturēt 
priekšplānā Eiropā veikto pētniecību, pateicoties t ās zinātniskā un tehnisk ā darba kvalit ātei. KPC 
atbalsta Kopienas politiku saglab āt pamatkompetenci un speci ālās zināšanas arī turpmāk, 
nodrošinot citiem p ētniekiem piek ļuvi tās infrastrukt ūrām, apmācot jaunus zin ātniekus un veicinot 
viņu mobilitāti, un tādejādi Eiropā atbalstot zin ātību kodolener ģētikas jomā. Ir radies jauns 
pieprasījums, jo īpaši ārējo sakaru jom ā un ar droš ību saistītās politikas jom ās. Šādos gadījumos 
vajadzīga droša iekš ējā informācija, analīze un sistēmas, kuras ne vienm ēr iespējams iegūt tirgū. 
KPC darb ības kodolener ģijas jomā paredzētas, lai apmierin ātu vajadzības pētniecības un att īstības 
jomā, atbalstot gan Komisiju, gan dal ībvalstis. Š īs programmas m ērķis ir izstrādāt un apkopot 
zināšanas, kā arī piedalīties debat ēs par kodolener ģijas ražošanu, t ās drošumu un uzticam ību, 
ilgtspējīgumu un kontroli, ar to saist ītajiem draudiem un problem ātiskiem jaut ājumiem, k ā arī 
izvērtēt novatoriskas un n ākotnes sist ēmas. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/79 
 Darbības 
KPC darb ības būs vērstas uz šādām jomām: 
1. Kodolatkritumu apsaimniekošana un ietekme uz vidi nol ūkā radīt izpratni par 
kodoldegvielas procesiem, s ākot no ener ģijas ražošanas l īdz atkritumu apglab āšanai, kā arī 
izstrādāt efektīvus risinājumus augsta l īmeņa kodolatkritumu apsaimniekošanai, izmantojot 
abas galven ās iespējas (tiešā apglabāšana vai sadal īšana un transmut ācija). Tiks ar ī 
izstrādātas darbības zināšanu uzlabošanai un lai uzlabotu at kritumu ar ilgu pussabrukšanas 
periodu apstr ādi un pamatp ētniecību par aktin īdiem; 
2. Kodoldroš ība, īstenojot p ētījumus par esošiem un jauniem degvielas cikliem, k ā arī par 
reaktora droš ību gan rietumu, gan Krievijas reakto ru veidam un par jauna reaktora 
projektu. Turkl āt KPC piedal īsies un koordin ēs Eiropas l īdzdalību Ceturtās paaudzes 
starptautisk ā foruma p ētniecības un att īstības ierosm ē, kurā iesaistītas pasaules lab ākās 
pētniecības organiz ācijas. KPC b ūtu jādarbojas k ā pētniecības integr ētājam šajā jomā ar 
mērķi nodrošin āt kvalitatīvu Eiropas ieguld ījumu GIF. KPC sniegs ieguld ījumu tikai taj ās 
jomās, kas var uzlabot novatorisku degvielas ciklu drošuma un droš ības aspektus, jo īpaši 
jaunu degvielu raksturošanu, p ārbaudes un anal īzes; drošības un kvalit ātes mērķu, drošības 
prasību un progres īvu izvērtēšanas metožu izstr ādāšanu sistēmām. 
L 400/80 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 3. Kodoldroš ība, atbalstot Kopienas saist ību izpildi, jo īpaši degvielas cikla iek ārtu kontroli, 
uzsverot degvielas cikla p ēdējos posmus, radioaktivit ātes monitoringu vid ē vai 
papildprotokola un integr ēto drošības pasākumu īstenošana, un pas ākumi, lai nov ērstu 
radioaktīvo un kodolmateri ālu plūsmas novirz īšanos, kas saist īta ar šādu materi ālu nelegālu 
tirdzniecību. 
Turklāt KPC veicin ās uz faktiem balst ītas debates un apzin ātu lēmumu pie ņemšanu attiec ībā uz 
piemērotu enerģijas sadalījumu, lai atbilstu Eiropas ener ģijas vajadz ībām (tostarp atjaunojamiem 
enerģijas un kodolener ģijas avotiem). 
 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/81 
 II PIELIKUMS  
 
FINANSĒŠANAS SH ĒMAS 
Saskaņā ar dalības noteikumiem, kas izstr ādāti, lai īstenotu Sept īto pamatprogrammu, Kopienas 
īpašajās programm ās ar vairāku finansēšanas shēmu palīdzību atbalst īs pētniecības un tehnolo ģiskās 
attīstības darbības, kā arī demonstr ējumu darb ības. Šīs shēmas – vai nu atseviš ķi, vai kombin ācijā ar 
citām – izmantos, lai finans ētu dažādas visā Septītajā pamatprogramm ā īstenoto darb ību 
kategorijas. 
1. FINANS ĒŠANAS SH ĒMAS KODOLSINT ĒZES ENER ĢIJAS JOM Ā 
Kodolsint ēzes enerģijas pētniecības jomas darb ību īpatnības nosaka vajadz ību ieviest īpašus 
noteikumus. Finansi āls atbalsts tiks sniegts darb ībām, ko veic, pamatojoties uz proced ūrām, kuras 
noteiktas: 
1.1. asoci ācijas līgumos starp Komisiju un dal ībvalstīm vai piln īgi asociētām trešām valstīm vai 
vienībām dalībvalstīs vai pilnīgi asociētās trešās valstīs, kas nodrošina Kopienas 
kodolsintēzes enerģijas pētniecības programmas da ļas izpildi saska ņā ar Līguma 10. pantu; 
1.2. Eiropas Kodolsint ēzes attīstības nolīgumā (EFDA ), kas ir daudzpus ējs nolīgums starp 
Komisiju un dal ībvalstu vai to pilnvarot ām organiz ācijām un asoci ētajām trešām valstīm, 
kas cita starp ā nodrošina b āzi tālākai kodolsint ēzes tehnolo ģijas pētniecībai asociētās 
organizācijās un rūpniecībā, JET iekārtu izmantošanu un Eiropas ieguld ījumu starptautisk ā 
sadarbībā; 
L 400/82 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 1.3. Eiropas kopuz ņēmumā ITER vajadzībām, pamatojoties uz L īguma 45. l īdz 51. pantu; 
1.4. starptautiskos nol īgumos starp Euratom  un trešām valstīm, ietverot darb ības kodolsint ēzes 
enerģijas pētniecības un att īstības jomā, jo īpaši ITER  nolīgumu; 
1.5. jebkuros citos daudzpus ējos līgumos starp Kopienu un asoci ētām organiz ācijām, jo īpaši 
Līgumā par person āla mobilit āti; 
1.6. izmaksu dal īšanas pas ākumos, lai veicin ātu kodolsint ēzes enerģijas pētījumus un piedal ītos 
tajos kopā ar struktūrām dalībvalstīs vai ar Sept īto pamatprogrammu asoci ētās trešās 
valstīs, kurām nav asoci ācijas līguma. 
Papildus min ētajām darbībām var veikt pas ākumus, kas vajadz īgi, lai veicin ātu un attīstītu 
cilvēkresursus, zin ātnisko darbinieku stipendijas, integr ētas infrastrukt ūras ierosmes, k ā arī īpašus 
atbalsta pas ākumus, jo īpaši nolūkā koordinēt kodolsint ēzes pētniecību, veikt p ētījumus šo darb ību 
atbalstam, k ā arī atbalstīt publikācijas, inform ācijas apmai ņu un mācības, lai veicin ātu tehnolo ģiju 
pārņemšanu. 
2. FINANS ĒŠANAS SH ĒMAS CIT ĀS JOMĀS 
Septītajā pamatprogramm ā atbalstītās darbības ar kodolsint ēzes enerģiju nesaist ītās jomās finansē, 
izmantojot vair ākas finans ēšanas shēmas. Šīs shēmas – vai nu atseviš ķi, vai savienojum ā ar citām – 
tiks izmantotas, lai finans ētu dažādas visā Septītajā pamatprogramm ā īstenoto darb ību kategorijas. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/83 
 Lēmumos par īpašajām programm ām, darba programm ām un uzaicin ājumiem iesniegt 
priekšlikumus attiec īgi tiks min ēti: 
- sh ēmas(-u) veids(-i), ko izmanto, lai finans ētu dažādas darbību kategorijas; 
- dal ībnieku kategorijas (piem ēram, pētniecības organiz ācijas, universit ātes, rūpniecības 
uzņēmumi, valsts iest ādes), uz kur ām tās attiecas; 
- pas ākumu veidi (p ētniecība, attīstība, demonstr ējumi, mācības, izplat īšana, zināšanu 
nodošana un taml īdzīgi pasākumi), ko var finans ēt katrā no shēmām. 
Ja var izmantot daž ādas finans ēšanas shēmas, darba programm ās var noteikt finans ēšanas shēmu, 
kas izmantojama attiec ībā uz tematu, par kuru public ēts aicinājums iesniegt priekšlikumus. 
Finansēšanas shēmas ir šādas: 
a) lai atbalst ītu darbības, kuras galvenok ārt īsteno, pamatojoties uz uzaicin ājumiem iesniegt 
priekšlikumus: 
1. Kop īgi projekti 
Atbalsts p ētījumu projektiem, ko veic konsorciji, kurus veido dal ībnieki no daž ādām 
valstīm, lai izstr ādātu jaunas zin ātniskās atziņas, jaunas tehnolo ģijas, produktus vai 
kopīgus pētniecības resursus. Projektu apjoms, darb ības sfēra un iekš ējā organizācija 
katrā jomā un katrā tematā var atšķirties. Projekti var b ūt, sākot ar neliela vai vid ēja 
mēroga specifisk ām pētniecības darbībām līdz plašākiem integr ētiem projektiem, kas 
mobilizē ievērojamu resursu apjomu, lai sasniegtu iepriekšnoteiktu m ērķi. 
L 400/84 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 30.12.2006 
 2. Izcil ības tīkli 
Atbalsts kop īgām pētniecības programm ām, ko īsteno vair ākas pētniecības 
organizācijas, kuras integr ē savus pas ākumus noteikt ā jomā, un ko veic p ētniecības 
grupas, sadarbojoties ilg ākā laikposm ā. Šo kopīgo pētniecības programmu 
īstenošanai b ūs vajadzīgs oficiāls ieguldījums no organiz ācijām, kas integr ē daļu no 
saviem resursiem un pas ākumiem. 
3. Koordin ācijas un atbalsta darb ības 
Atbalsts darb ībām, kuru m ērķis ir koordin ēt vai atbalst īt pētniecību (tīklu veidošana, 
apmaiņa, pētījumi, konferences u.tml.). Š īs darbības var īstenot, izmantojot ar ī citus 
veidus, ne tikai uzaicin ājumus iesniegt priekšlikumus. 
4. Darb ības, lai veicin ātu un attīstītu cilvēku resursus un mobilit āti 
Atbalsts p ētnieku sagatavošanai un profesion ālajai izaugsmei. 
b) lai atbalst ītu darbības, ko īsteno, pamatojoties uz Padomes l ēmumiem, kuru pamat ā ir 
Komisijas priekšlikums, Kopiena sniegs finansi ālu atbalstu daž ādu avotu finans ētām liela 
mēroga ierosm ēm šāda finansi ālā ieguldījuma veid ā: 
- finansi ālais ieguld ījums, lai dibin ātu kopuzņēmumus, pamatojoties uz L īguma 45. 
līdz 51. pantu. 
- finansi āls ieguldījums jaunu Eiropas noz īmes infrastrukt ūru attīstībai. 
30.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 400/85 
 Kopiena īstenos finans ēšanas shēmas saska ņā ar noteikumiem regul ā, kas tiks pie ņemta attiec ībā uz 
uzņēmumu, pētniecības centru un universit āšu dalības noteikumiem, attiec īgiem valsts atbalsta 
instrumentiem, jo īpaši Kopienas nost ādnēm par valsts atbalstu p ētniecībai un attīstībai, kā arī 
starptautiskiem noteikumiem šaj ā jomā. Saskaņā ar šiem starptautiskajiem noteikumiem b ūs jāspēj 
pielāgot finansi ālās līdzdalības apjomu un veidu katr ā atsevišķajā gadījumā, jo īpaši, ja ir pieejams 
finansējums no citiem valsts sektora avotie m, tostarp citiem Kopienas finans ējuma avotiem, 
piemēram, Eiropas Invest īciju bankas (EIB). 
Tāda netieša pas ākuma dalībniekiem, kas izveidots maz āk attīstītā reģionā (konverģences reģioni 1 
un attālākie reģioni), iesp ēju un vajadz ības gadījumos tiks mobiliz ēts papildfinans ējums no 
struktūrfondiem. 
3. TIEŠIE PAS ĀKUMI – KOP ĪGAIS PĒTNIECĪBAS CENTRS 
Kopiena ar KPC starpniec ību īstenos darb ības, kuras apz īmē kā tiešās darbības. 
 
                                                 
1 Konver ģences reģioni ir tie, kas noteikti 5. pant ā priekšlikum ā Padomes Regulai (EK) Nr. 
1083/2006 (2006. gada 11. j ūlijs), ar ko paredz visp ārīgus noteikumus par Eiropas 
Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Soci ālo fondu un Koh ēzijas fondu (OV L 210, 
31.7.2006., 25. lpp.). Tas ietver re ģionus, kas atbilst īgi struktūrfondu finans ējumam saska ņā 
ar konver ģences mērķi, un reģionus, kas atbilst īgi Kohēzijas fonda finans ējumam.