II
(Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta)
KOMISIJA
KOMISIJAS LĒMUMS
(2006. gada 28. jūlijs)
par savstarpējas izmantojam ības tehnisko specifikāciju attiecībā uz Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas
apakšsist ēmu “Rito šais sastāvs –kravas vagoni”
(izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 3345)
(Dokuments attiecas uz EEZ)
(2006/861/EK)
EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 19. marta
Direktīvu 2001/16/EK par Eiropas parasto dzelzceļu sistēmassavstarpēju izmantojamību (
1), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,
tākā:
(1) Saskaņā ar Direktīvas 2001/16/EK 2. panta c) apakšpunktu
Eiropas parasto dzelzceļu sistēma tiek iedalīta strukturālās
un funkcionālās apakšsistēmās.
(2) Saskaņā ar direktīvas 23. panta 1. punktu apakšsistēmai
“Ritošais sastāvs –kravas vagoni” jāpiemēro savstarpējas
izmantojamības tehniskā specifikācija (SITS).
(3) Pirmais solis SITS izveidē ir SITS projekta sagatavo šana
Eiropas Dzelzceļu savstarpējas izmantojamības asociācijā
(AEIF), kas noteikta par apvienoto pārstāvju komiteju.
(4) AEIF ir dots uzdevums sagatavot SITS projektu apakšsistē-
mai“Ritošais sastāvs –kravas vagoni” saskaņā ar Direktīvas
2001/16/EK 6. panta 1. punktu. Pamatparametri šim SITS
projektam tika pieņemti ar Komisijas 2004. gada 29. aprīļaLēmumu 2004/446/EK, ar ko nosaka trokšņa, kravasvagonu un kravas pārvadājumu telemātikaslietojumprogrammu pamatparametrus savstarp ējas izman-
tojamības tehniskajām specifikācijām, kas minētas Direktīvā2001/16/EK (
2).
(5) SITS projektam, kas izveidots, balstoties uz pamatparamet-
riem, ir pievienots ievadziņojums, kurā ietverta direktīvas
6. panta 5. punktā paredzētā izmaksu un labumu analīze.
(6) SITS projektu ir pārbaudījusi komiteja, kas izveidota ar
Padomes 1996. gada 23. jūlija Direktīvu 96/48/EK par
Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantoja-
mību (3) un minēta Direktīvas 2001/16/EK 21. pantā, un
projekts pārbaudīts, ņemot vērā ievadziņojumu.
(7) Direktīva 2001/16/EK un SITS attiecas uz atjaunojumiem,
bet neattiecas uz nomaiņu, kas saistīta ar uzturēšanas
darbiem. Tomēr dalībvalstis jāmudina, kad tas ir iespējams
un kad to attaisno ar uzturēšanu saistītā darba apjoms,
piemērot SITS arī nomaiņai, kas saistīta ar uzturēšanas
darbiem.
(8) Nododot ekspluatācijā jaunus, atjaunotus vai modernizētus
vagonus, pilnīgi jāņem vērā ietekme uz vidi, tostarp arī
trokšņa ietekme. Tādēļ ir svarīgi, lai tās SITS īstenošana, kas
iršālēmuma priekšmets, notiktu savienojumā ar SITS
“Troksnis” prasībām tiktāl, cik SITS “Troksnis” attiecas uz
kravas vagoniem.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/1
(1) OV L 110, 20.4.2001., 1. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Eiropas
Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/50/EK (OV L 164,30.4.2004., 114. lpp.).(2) OV L 155, 30.4.2004., 1. lpp.
(3) OV L 235, 17.9.1996., 6. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar
Direktīvu 2004/50/EK.
(9) Pašreizējā versijā SITS pilnīgi neaplūko visus savstarpējas
izmantojamības aspektus; neaplūkotie jautājumi klasificēti
kā“Atklāti jautājumi” SITS JJ pielikumā. Ņemot vērā to, ka
saskaņā ar Direktīvas 2001/16/EK 16. panta 2. punktu
savstarpējas izmantojamības pārbaude jāizveido, atsaucotiesuz SITS prasībām, pārejas perioda laikā starp šālēmuma
publicēšanu un pievienotās SITS pilnīgu īstenošanu jāno-
saka nosacījumi, kas jāievēro papildus tiem, kas skaidriminēti pievienotajā SITS.
(10) Atsevišķām dalībvalstīm jāinformē citas dalībvalstis un
Komisija par attiecīgiem valstu tehniskajiem noteikumiem,
kurus izmanto, lai panāktu savstarpēju izmantojamību unizpildītu Direktīvas 2001/16/EK pamatprasības, kā arīpar
iestādēm, kuras pilnvaro veikt procedūru, lai novērtētuatbilstību vai piemērotību lietošanai, un par pārbaudes
procedūru, ko izmanto, lai pārbaudītu apakšsistēmu
savstarpēju izmantojamību Direktīvas 2001/16/EK 16. panta2. punkta nozīmē. Šim pēdējam nolūkam dalībvalstīm
iespēju robežās jāpiemēro Direktīvā 2001/16/EK paredzētie
principi un kritēriji 16. panta 2. punkta īstenošanai,
izmantojot iestādes, kas pilnvarotas saskaņā ar Direktīvas
2001/16/EK 20. pantu. Komisijai jāanalizē dalībvalstu
nosūtītā informācija par valsts tiesību normām, procedū-
rām, iestādēm, kuras ir atbildīgas par īstenošanas procedū-
rām, un šo procedūru ilgumu un attiecīgā gadījumā
jāpārrunā ar komiteju nepieciešamība pieņemt pasākumus.
(11) Attiecīgajai SITS nav jāpieprasa īpašu tehnoloģiju vai
tehnisku risinājumu izmantošana, izņemot gadījumus, kad
tas ir pilnīgi nepieciešams Eiropas parasto dzelzceļusistēmas savstarpējai izmantojamībai.
(12) SITS balstās uz vislabākajām pieejamajām ekspertu zināša-
nām attiecīgā projekta sagatavo šanas laikā. Tehnoloģijas,
ekspluatācijas, drošības vai sociālo prasību attīstība var radītnepieciešamību izdarīt grozījumus šajāSITS vai papildināt
to. Attiecīgā gadījumā jāuzsāk pārbaudes vai aktualizēšanas
procedūra saskaņā ar Direktīvas 2001/16/EK 6. panta
3. punktu.
(13) Lai veicinātu jauninājumus un ņemtu vērā gūto pieredzi,
pievienoto SITS regulāri periodiski jāpārskata.
(14) Ja tiek piedāvāti novatoriski risinājumi, ražotājs vai
līgumslēdzējs norāda atkāpi no SITS attiecīgās iedaļas.
Eiropas Dzelzceļu aģentūra noformē attiecīgās šāda risinā-
juma funkcionālās un saskarnes specifikācijas un izstrādānovērtēšanas metodes.
(15) Kravas vagoni patlaban tiek izmantoti saskaņā ar spēkā
esošiem valsts, divpusējiem, daudznacionāliem vai starp-
tautiskiem nolīgumiem. Ir svarīgi, lai šie nolīgumi nekav ētu
pašreizējo un turpmāko virzību uz savstarpējuizmantojamību. Šim nolūkam ir nepieciešams, lai Komisija
pārskatītu šos nolīgumus, lai noteiktu, vai attiecīgi
jāpārskata šajālēmumā izklāstītā SITS.
(16) Lai izvairītos no pārpratumiem, jāpaziņo, ka vairs nepie-
mēro Lēmuma 2004/446/EK noteikumus, kas attiecas uz
Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas pamatparametriem.
(17) Šālēmuma noteikumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi
komiteja, kas izveidota ar Direktīvas 96/48/EK 21. pantu,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Aršo Komisija pieņem savstarpējas izmantojamības tehnisko
specifikāciju (“SITS”) attiecībā uz Direktīvas 2001/16/EK 6. panta
1. punktā minētās Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas apakš-
sistēmu “Ritošais sastāvs –kravas vagoni”.
SITS izklāstīta šālēmuma pielikumā.
SITS ir pilnīgi piemērojama Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas
kravas vagonu rito šajam sastāvam, kas definēts Direktīvas
2001/16/EK I pielikumā, ievērojot šālēmuma 2. un 3. pantu.
2. pants
1. Attiecībā uz tiem jautājumiem, kas klasificēti kā “Atklāti
jautājumi” un izklāstīti SITS JJ pielikumā, nosacījumi, kas
jāpiemēro savstarpējas izmantojamības pārbaudei saskaņā ar
Direktīvas 2001/16/EK 16. panta 2. punktu, ir tie piemērojamietehniskie noteikumi, kurus izmanto dalībvalstī, kas atļauj šajā
lēmumā aprakstītās apakšsistēmas nodošanu ekspluatācijā .
2. Katra dalībvalsts sešos mēnešos pēc šālēmuma paziņošanas
citām dalībvalstīm un Komisijai paziņo:
a) šāpanta 1. punktā minēto piemērojamo tehnisko notei-
kumu sarakstu;
b) atbilstības novērtējuma un pārbaudes procedūras, kas
jāpiemēro attiecībā uzšo noteikumu piemērošanu;
c) iestādes, ko pilnvaro šo atbilstības novērtējuma un
pārbaudes procedūru veikšanai.
3. pants
Dalībvalstis sešos mēnešos pēc pievienotās SITS stāšanās spēkā
paziņo Komisijai šādus nolīgumu veidus:
a) valsts, divpusēji vai daudzpusēji nolīgumi starp dalībvalstīm
un dzelzceļa uzņēmumiem vai infrastruktūras pārvaldītā-jiem, kas noslēgti pastāvīgi vai uz noteiktu laiku un irnepieciešami paredzētā transporta pakalpojuma ļoti speci-
fiska vai vietēja rakstura dēļ;L 344/2 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
b) divpusēji vai daudzpusēji nolīgumi starp dzelzceļa uzņē-
mumiem, infrastruktūras pārvaldītājiem vai drošības iestā-dēm, kas nodrošina nozīmīgu vietējas vai reģionālassavstarpējas izmantojamības līmeni;
c) starptautiski nolīgumi starp vienu vai vairākām dalībvalstīm
un vismaz vienu trešo valsti vai starp dalībvalstu dzelzceļauzņēmumiem vai infrastruktūras pārvaldītājiem un vismazvienu trešās valsts dzelzceļa uzņēmumu vai infrastruktūraspārvaldītāju, kas nodrošina nozīmīgu vietējas vai reģionālassavstarpējas izmantojamības līmeni.
4. pants
Tos Lēmuma 2004/446/EK noteikumus, kas attiecas uz Eiropas
parasto dzelzceļu sistēmas pamatparametriem, vairs nepiemērono dienas, kurā sāk piemērot šo lēmumu.5. pants
Šo lēmumu sāk piemērot sešus mēnešus pēc tā paziņošanas
dienas.
6. pants
Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.
Briselē, 2006. gada 28. jūlijā
Komisijas vārdā –
priekšsēdētāja vietnieks
Jacques BARROT8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/3
PIELIKUMS
Savstarpējas izmantojamības tehniskās specifikācijas Apakšsistēma: Ritošais sastāvs Darbības joma: Kravas vagoni
1. Ievads . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 19
1.1. TEHNISKĀ DARBĪBAS JOMA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 19
1.2. ĢEOGRĀFISKĀ DARBĪBAS JOMA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 19
1.3. ŠĪS SITS SATURS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 19
2. Apakšsistēmas/darbības jomas definīcija . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 19
2.1. APAKŠSISTĒMAS DEFINĪCIJA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 19
2.2. APAKŠSISTĒMAS FUNKCIJAS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 20
2.3. APAKŠSISTĒMAS SASKARNES . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 203. Pamatprasības . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 21
3.1. VISPĀRĪGIE NOSACĪJUMI . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 21
3.2. PAMATPRASĪBAS ATTIECAS UZ . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 223.3. VISPĀRĪGĀS PRASĪBAS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 22
3.3.1. Drošība . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 22
3.3.2. Drošums un darbspēja . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 24
3.3.3. Veselības aizsardzība . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 24
3.3.4. Vides aizsardzība . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 24
3.3.5. Tehniskā saderība . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 25
3.4. RITOŠĀ SASTĀVA APAKŠSISTĒMAS ĪPAŠĀS PRASĪBAS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 26
3.4.1. Drošība . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 26
3.4.2. Drošums un darbspēja . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 27
3.4.3. Tehniskā saderība . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 27
3.5. TEHNISKĀS APKOPES ĪPAŠĀS PRASĪBAS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 28
3.5.1. Veselības aizsardzība un drošība . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 28
3.5.2. Vides aizsardzība . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 28
3.5.3. Tehniskā saderība . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 28
3.6. ĪPAŠĀS PRASĪBAS CITĀM APAKŠSISTĒMĀM, KAS ATTIECAS ARĪ UZ RITOŠĀ SASTĀVA
APAKŠSISTĒMU . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 28
3.6.1. Infrastruktūras apakšsistēma . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 28
3.6.1.1. Drošība . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 28L 344/4 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
3.6.2. Enerģijas apgādes apakšsistēma . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 29
3.6.2.1. Drošība . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 293.6.2.2. Vides aizsardzība . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 293.6.2.3. Tehniskā saderība . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 29
3.6.3. Vadības nodrošināšana un signalizācija . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 29
3.6.3.1. Drošība . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 29
3.6.3.2. Tehniskā saderība . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 29
3.6.4. Satiksmes nodrošināšana un vadība . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 30
3.6.4.1. Drošība . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 303.6.4.2. Drošums un darbspēja . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 303.6.4.3. Tehniskā saderība . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 30
3.6.5. Kravas un pasažieru pārvadājumu telemātikas lietojumprogrammas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 30
3.6.5.1. Tehniskā saderība . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 30
3.6.5.2. Drošums un darbspēja . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 313.6.5.3. Veselības aizsardzība . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 313.6.5.4. Drošība . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 314. Apakšsistēmas raksturojums . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 31
4.1. IEVADS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 314.2. APAKŠSISTĒMAS FUNKCIONĀLĀS UN TEHNISKĀS SPECIFIKĀCIJAS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 31
4.2.1. Vispārīgie nosacījumi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 31
4.2.2. Konstrukcijas un mehāniskās daļas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 33
4.2.2.1. Savienojums (piemēram, sakabe) starp vagoniem, starp vagonu sastāviem un starp vilcieniem . . . . . . 334.2.2.1.1. Vispārīgie nosacījumi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 334.2.2.1.2. Funkcionālās un tehniskās specifikācijas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 334.2.2.1.2.1. Buferi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 334.2.2.1.2.2. Vilces iekārta . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 334.2.2.1.2.3. Savstarpējā mijiedarbība starp vilces un buferu iekārtu . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 34
4.2.2.2. Droša piekļuve ritošajam sastāvam un izkļūšana no tā . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 34
4.2.2.3. Vagona galvenās konstrukcijas izturība un kravas nostiprināšana . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 358.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/5
4.2.2.3.1. Vispārīgie nosacījumi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 35
4.2.2.3.2. Ārkārtējās slodzes . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 36
4.2.2.3.2.1. Gareniskās projekta slodzes . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 364.2.2.3.2.2. Maksimāl āvertikālā slodze . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 36
4.2.2.3.2.3. Slodžu sajaukums . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 37
4.2.2.3.2.4. Pacelšana . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 37
4.2.2.3.2.5. Iekārtu pievienošana (tostarp korpuss/ratiņi) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 374.2.2.3.2.6. Citas ārkārtas slodzes . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 37
4.2.2.3.3. Darba (noguruma) slodzes . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 374.2.2.3.3.1. Slodžu avots . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 374.2.2.3.3.2. Noguruma izturības atspoguļošana . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 384.2.2.3.4. Vagona galvenās konstrukcijas izturība . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 384.2.2.3.4.1. Izlieces . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 384.2.2.3.4.2. Vibrācijas veidi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 384.2.2.3.4.3. Griezes izturība . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 384.2.2.3.4.4. Iekārtas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 384.2.2.3.5. Kravas nostiprināšana . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 384.2.2.4. Durvju aizvēršana un aizslēgšana . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 384.2.2.5. Kravas vagonu marķēšana . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 39
4.2.2.6. Bīstamās kravas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 39
4.2.2.6.1. Vispārīgie nosacījumi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 394.2.2.6.2. Piemērojamie tiesību akti ritoš ajam sastāvam bīstamo kravu pārvadāšanai . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 39
4.2.2.6.3. Papildu tiesību akti, kas piemērojami cisternām . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 404.2.2.6.4. Tehniskā apkopes noteikumi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 40
4.2.3. Vagona un sliežu ceļa savstarpējā mijiedarbība un gabarīta noteikšana . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 40
4.2.3.1. Gabarīta kontūra . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 404.2.3.2. Statiskā slodze uz ass, dinamiskā slodze uz riteni un garumslodze . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 41
4.2.3.3. Ritošā sastāva parametri, kas ietekmē uz zemes bāzētas vilcienu uzraudzības sistēmas . . . . . . . . . . . . . . 43
4.2.3.3.1. Elektriskā pretestība . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 43L 344/6 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
4.2.3.3.2. Sakarsušo bukšu atklāšana . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 43
4.2.3.4. Vagona dinamiskais raksturojums . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 434.2.3.4.1. Vispārīgie nosacījumi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 434.2.3.4.2. Funkcionālās un tehniskās specifikācijas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 444.2.3.4.2.1. Aizsardzība pret nobraukšanu no sliedēm un braukšanas stabilitāte . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 44
4.2.3.4.2.2. Aizsardzība pret nobraukšanu no sliedēm, braucot pa līkumainu sliežu ceļu . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 45
4.2.3.4.2.3. Tehniskā apkopes noteikumi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 45
4.2.3.4.2.4. Piekare . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 454.2.3.5. Gareniskie saspiešanas spēki . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 454.2.3.5.1. Vispārīgie nosacījumi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 454.2.3.5.2. Funkcionālās un tehniskās specifikācijas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 464.2.4. Bremzēšana . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 47
4.2.4.1. Bremzēšanas raksturojums . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 474.2.4.1.1. Vispārīgie nosacījumi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 474.2.4.1.2. Funkcionālās un tehniskās specifikācijas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 474.2.4.1.2.1. Vilciena kontroles līnija . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 474.2.4.1.2.2. Bremzēšanas raksturojuma elementi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 474.2.4.1.2.3. Mehāniskie komponenti . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 524.2.4.1.2.4. Enerģijas saglabāšana . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 52
4.2.4.1.2.5. Enerģijas robežas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 52
4.2.4.1.2.6. Riteņu pretslīdēšanas aizsardzība (RPA) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 534.2.4.1.2.7. Gaisa padeve . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 534.2.4.1.2.8. Stāvbremzes . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 534.2.5. Sakari . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 54
4.2.5.1. Vagona spēja pārraidīt informāciju no vagona uz vagonu . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 544.2.5.2. Vagona spēja pārraidīt informāciju starp zemi un vagonu . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 544.2.5.2.1. Vispārīgie nosacījumi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 544.2.5.2.2. Funkcionālās un tehniskās specifikācijas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 544.2.5.2.3. Tehniskā apkopes noteikumi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 558.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/7
4.2.6. Apkārtējās vides apstākļi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 55
4.2.6.1. Apkārtējās vides apstākļi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 554.2.6.1.1. Vispārīgie nosacījumi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 554.2.6.1.2. Funkcionālās un tehniskās specifikācijas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 554.2.6.1.2.1. Augstums . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 55
4.2.6.1.2.2. Temperatūra . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 55
4.2.6.1.2.3. Mitrums . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 564.2.6.1.2.4. Gaisa kustības . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 564.2.6.1.2.5. Lietus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 564.2.6.1.2.6. Sniegs, ledus un krusa . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 574.2.6.1.2.7. Saules starojums . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 574.2.6.1.2.8. Izturība pret piesārņojumu . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 574.2.6.2. Aerodinamiskie efekti . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 574.2.6.3. Sānvēji . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 574.2.7. Sistēmas aizsardzība . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 57
4.2.7.1. Avārijas pasākumi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 574.2.7.2. Ugunsdrošība . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 574.2.7.2.1. Vispārīgie nosacījumi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 574.2.7.2.2. Funkcionālās un tehniskās specifikācijas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 58
4.2.7.2.2.1. Definīcijas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 58
4.2.7.2.2.2. Normatīvās atsauces . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 584.2.7.2.2.3. Projektēšanas noteikumi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 584.2.7.2.2.4. Prasības materiāliem . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 584.2.7.2.2.5. Ugunsdrošības uzturēšana . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 604.2.7.3. Elektriskā aizsardzība . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 60
4.2.7.3.1. Vispārīgie nosacījumi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 604.2.7.3.2. Funkcionālās un tehniskās specifikācijas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 604.2.7.3.2.1. Kravas vagonu saite . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 604.2.7.3.2.2. Kravas vagonu elektrisko iekārtu savienošana . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 60L 344/8 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
4.2.7.4. Gala lukturu uzstādīšana . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 61
4.2.7.4.1. Vispārīgie nosacījumi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 614.2.7.4.2. Funkcionālās un tehniskās specifikācijas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 614.2.7.4.2.1. Raksturojumi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 614.2.7.4.2.2. Izvietojums . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 61
4.2.7.5. Nosacījumi kravas vagonu hidrauliskaj ām/pneimatiskajām iekārtām . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 61
4.2.7.5.1. Vispārīgie nosacījumi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 614.2.7.5.2. Funkcionālās un tehniskās specifikācijas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 614.2.8. Tehniskā apkope. Tehniskās apkopes kartotēka . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 61
4.2.8.1. Tehniskās apkopes kartotēkas definīcija, saturs un kritēriji . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 624.2.8.1.1. Tehniskās apkopes kartotēka . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 624.2.8.1.2. Tehniskās apkopes kartotēkas administrēšana . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 644.3. SASKARŅU FUNKCIONĀLĀS UN TEHNISKĀS SPECIFIKĀCIJAS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 654.3.1. Vispārīgie nosacījumi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 65
4.3.2. Vadības nodrošināšanas un signalizācijas apakšsistēma . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 66
4.3.2.1. Statiskā slodze uz ass, dinamiskā slodze uz riteni un garumslodze (4.2.3.2. sadaļa) . . . . . . . . . . . . . . . . . 66
4.3.2.2. Riteņi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 664.3.2.3. Ritošā sastāva parametri, kas ietekmē uz zemes bāzētas vilcienu uzraudzības sistēmas . . . . . . . . . . . . . . 67
4.3.2.4. Bremzēšana . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 67
4.3.2.4.1. Bremzēšanas raksturojums . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 67
4.3.3. Satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēma . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 67
4.3.3.1. Savienojums starp vagoniem, starp vagonu sastāviem un starp vilcieniem . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 674.3.3.2. Durvju aizvēršana un aizslēgšana . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 674.3.3.3. Kravas nostiprināšana . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 674.3.3.4. Kravas vagonu marķēšana . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 674.3.3.5. Bīstamās kravas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 674.3.3.6. Gareniskie saspiešanas spēki . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 674.3.3.7. Bremzēšanas raksturojums . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 684.3.3.8. Sakari . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 688.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/9
4.3.3.8.1. Vagona spēja pārraidīt informāciju starp zemi un vagonu . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 68
4.3.3.9. Apkārtējās vides apstākļi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 684.3.3.10. Aerodinamiskie efekti . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 684.3.3.11. Sānvēji . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 684.3.3.12. Avārijas pasākumi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 68
4.3.3.13. Ugunsdrošība . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 69
4.3.4. Kravas pārvadājumu telemātikas lietojumprogrammu apakšsistēma . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 69
4.3.5. Infrastruktūras apakšsistēma . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 69
4.3.5.1. Savienojums starp vagoniem, starp vagonu sastāviem un starp vilcieniem . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 694.3.5.2. Vagona galvenās konstrukcijas izturība un kravas nostiprināšana . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 694.3.5.3. Gabarīta kontūra . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 694.3.5.4. Statiskā slodze uz ass, dinamiskā slodze uz riteni un garumslodze . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 69
4.3.5.5. Vagona dinamiskais raksturojums . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 694.3.5.6. Gareniskie saspiešanas spēki . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 694.3.5.7. Apkārtējās vides apstākļi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 694.3.5.8. Ugunsdrošība . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 694.3.6. Enerģijas apgādes apakšsistēma . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 69
4.3.7. Padomes Direktīva 96/49/EK un tās pielikums (RID) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 69
4.3.7.1. Bīstamās kravas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 69
4.3.8. Parastā dzelzceļa trokšņa SITS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 69
4.4. EKSPLUATĀCIJAS NOTEIKUMI . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 694.5. TEHNISKĀS APKOPES NOTEIKUMI . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 704.6. PROFESIONĀLĀ KVALIFIKĀCIJA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 70
4.7. VESELĪBAS UN DROŠĪBAS APSTĀKĻI . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 704.8. INFRASTRUKTŪRAS UN RITOŠĀ SASTĀVA REĢISTRI . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 71
4.8.1. Infrastruktūras reģistrs . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 71
4.8.2. Ritošā sastāva re ģistrs . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 71
5. Savstarpējās izmantojamības komponenti . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 71
5.1. DEFINĪCIJAS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 71L 344/10 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
5.2. NOVATORISKI RISINĀJUMI . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 71
5.3. KOMPONENTU SARAKSTS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 725.3.1. Konstrukcijas un mehāniskās daļas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 72
5.3.1.1. Buferi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 725.3.1.2. Vilces iekārta . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 72
5.3.1.3. Uzlīmes marķējumiem . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 72
5.3.2. Vagona un sliežu ceļa savstarpējā mijiedarbība un gabarīta noteikšana . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 72
5.3.2.1. Ratiņi un gaitas daļa . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 725.3.2.2. Riteņpāri . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 725.3.2.3. Riteņi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 725.3.2.4. Asis . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 725.3.3. Bremzēšana . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 72
5.3.3.1. Sadalītājs . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 725.3.3.2. Releja vārsts mainīgai slodzei/automātiskai “tukšs-piekrauts” pārslēgšanai ar bremzi . . . . . . . . . . . . . . . . . 72
5.3.3.3. Riteņu pretslīdēšanas ierīce . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 725.3.3.4. Atstarpju regulētājs . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 725.3.3.5. Bremžu cilindrs/pievads . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 725.3.3.6. Pneimatiskais pussavienotājs . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 725.3.3.7. Gala krāns . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 72
5.3.3.8. Sadalītāja izolēšanas ierīce . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 72
5.3.3.9. Bremžu uzlika . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 725.3.3.10. Bremžu kluči . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 725.3.3.11. Bremžu maģistrāles izlādes paātrināšanas vārsts . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 725.3.3.12. Automātiskā slodzes uztveršana un “tukšs/piekrauts” pārslēgšanas ierīce (autorežīms) . . . . . . . . . . . . . . . 72
5.3.4. Sakari . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 72
5.3.5. Apkārtējās vides apstākļi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 72
5.3.6. Sistēmas aizsardzība . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 72
5.4. KOMPONENTU RAKSTUROJUMS UN SPECIFIKĀCIJAS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 725.4.1. Konstrukcijas un mehāniskās daļas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 728.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/11
5.4.1.1. Buferi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 72
5.4.1.2. Vilces iekārta . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 735.4.1.3. Uzlīmes marķējumiem . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 735.4.2. Vagona un sliežu ceļa savstarpējā mijiedarbība un gabarīta noteikšana . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 73
5.4.2.1. Ratiņi un gaitas daļa . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 73
5.4.2.2. Riteņpāri . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 74
5.4.2.3. Riteņi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 745.4.2.4. Asis . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 745.4.3. Bremzēšana . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 74
5.4.3.1. Komponenti, kas apstiprināti šīs SITS publicēšanas brīdī . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 74
5.4.3.2. Sadalītājs . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 745.4.3.3. Releja vārsts mainīgai slodzei/automātiskai “tukšs-piekrauts” pārslēgšanai ar bremzi . . . . . . . . . . . . . . . . . 74
5.4.3.4. Riteņu pretslīdēšanas aizsardzības ierīce . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 745.4.3.5. Atstarpju regulētājs . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 755.4.3.6. Bremžu cilindrs/pievads . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 755.4.3.7. Pneimatiskais pussavienojums . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 755.4.3.8. Gala krāns . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 755.4.3.9. Sadalītāja izolēšanas ierīce . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 755.4.3.10. Bremžu uzlika . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 75
5.4.3.11. Bremžu kluči . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 75
5.4.3.12. Bremžu maģistrāles izlādes paātrināšanas vārsts . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 755.4.3.13. Automātiskā slodzes uztveršana un “tukšs/piekrauts” pārslēgšanas ierīce (autorežīms) . . . . . . . . . . . . . . . 75
6. Komponentu atbilstības un/vai lietošanas piemērotības novērtēšanaun apakšsistēmu pārbaude 75
6.1. SAVSTARPĒJAS IZMANTOJAMĪBAS KOMPONENTI . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 756.1.1. Novērtēšanas procedūras . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 75
6.1.2. Moduļi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 76
6.1.2.1. Vispārīgie nosacījumi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 766.1.2.2. Esošie risinājumi savstarpējas izmantojamības komponentiem . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 766.1.2.3. Novatoriski risinājumi savstarpējas izmantojamības komponentiem . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 77L 344/12 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
6.1.2.4. Lietošanas piemērotības novērtēšana . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 77
6.1.3. Savstarpējas izmantojamības novērtēšanas specifikācija . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 776.1.3.1. Konstrukcijas un mehāniskās daļas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 776.1.3.1.1. Buferi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 77
6.1.3.1.2. Vilces iekārta . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 77
6.1.3.1.3. Kravas vagonu marķēšana . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 776.1.3.2. Vagona un sliežu ceļa savstarpējā mijiedarbība un gabarīta noteikšana . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 77
6.1.3.2.1. Ratiņi un gaitas daļa . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 776.1.3.2.2. Riteņpāri . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 786.1.3.2.3. Riteņi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 796.1.3.2.4. Asis . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 796.1.3.3. Bremzēšana . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 79
6.2. PARASTĀ DZELZCEĻA RITOŠĀ SASTĀVA KRAVAS VAGONU APAKŠSISTĒMA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 79
6.2.1. Novērtēšanas procedūras . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 79
6.2.2. Moduļi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 79
6.2.2.1. Vispārīgie nosacījumi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 796.2.2.2. Novatoriski risinājumi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 806.2.2.3. Tehniskās apkopes novērtēšana . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 806.2.3. Specifikācijas apakšsistēmas novērtēšanai . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 80
6.2.3.1. Konstrukcijas un mehāniskās daļas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 806.2.3.1.1. Vagona galvenās konstrukcijas izturība un kravas nostiprināšana . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 80
6.2.3.2. Vagona un sliežu ceļa savstarpējā mijiedarbība un gabarīta noteikšana . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 80
6.2.3.2.1. Vagona dinamiskais raksturojums . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 806.2.3.2.1.1. Daļējās tipa apstiprināšanas procedūras piemērošana . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 806.2.3.2.1.2. Jaunu vagonu sertifikācija . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 816.2.3.2.1.3. Izņēmumi dinamiskā raksturojuma testiem vagoniem, kas izgatavoti vai pārbūvēti braukšanai ar
ātrumu 100 km/h vai 120 km/h . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 81
6.2.3.2.2. Gareniskie saspiešanas spēki kravas vagoniem ar sānu buferiem . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 81
6.2.3.2.3. Kravas vagonu mērīšana . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 816.2.3.3. Bremzēšana . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 828.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/13
6.2.3.3.1. Bremzēšanas raksturojums . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 82
6.2.3.3.2. Minimālā bremžu sistēmas testēšana . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 82
6.2.3.4. Apkārtējās vides apstākļi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 846.2.3.4.1. Temperatūra un citi apkārtējās vides apstākļi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 84
6.2.3.4.1.1. Temperatūra . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 84
6.2.3.4.1.2. Citi apkārtējās vides apstākļi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 846.2.3.4.2. Aerodinamiskie efekti . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 856.2.3.4.3. Sānvēji . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 857. Ieviešana . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 85
7.1. VISPĀRĪGIE NOSACĪJUMI . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 857.2. SITS PĀRSKATĪŠANA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 857.3. ŠĪS SITS PIEMĒROŠANA JAUNAM RITOŠAJAM SASTĀVAM . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 85
7.4. ESOŠAIS RITOŠAIS SASTĀVS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 85
7.4.1. Šīs SITS piemēro šana esošajam ritošajam sastāvam . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 85
7.4.2. Esošo kravas vagonu modernizācija un atjaunošana . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 86
7.4.3. Papildu prasības vagonu marķēšanai . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 86
7.5. VAGONI, KAS TIEK EKSPLUATĒTI SASKAŅĀ AR VALSTS, DIVPUSĒJIEM, DAUDZPUSĒJIEM VAI
STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 86
7.5.1. Esošie nolīgumi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 86
7.5.2. Nākotnes nolīgumi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 87
7.6. VAGONU NODOŠANA EKSPLUATĀCIJĀ . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 87
7.7. ĪPAŠIE GADĪJUMI . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 87
7.7.1. Ievads . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 87
7.7.2. Īpašo gadījumu saraksts . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 87
7.7.2.1. Konstrukcijas un mehāniskās daļas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 887.7.2.1.1. Savienojums (piemēram, sakabe) starp vagoniem, starp vagonu sastāviem un starp vilcieniem . . . . . . 887.7.2.1.1.1. Sliežu ceļš ar platumu 1 524 mm . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 88
7.7.2.1.1.2. Sliežu ceļš ar platumu 1 520 mm . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 88
7.7.2.1.1.3. Sliežu ceļš ar platumu 1 520mm/1 524 mm . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 91
7.7.2.1.1.4. Sliežu ceļš ar platumu 1 520 mm . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 91L 344/14 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
7.7.2.1.1.5. Sliežu ceļš ar platumu 1 668 mm –attālums starp buferu centra līnijām . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 91
7.7.2.1.1.6. Savienojums starp vagoniem . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 91
7.7.2.1.1.7. Vispārīgais īpašais gadījums 1 000 mm vai mazāka platuma tīklā . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 91
7.7.2.1.2. Droša piekļuve ritošajam sastāvam un izkļūšana no tā . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 92
7.7.2.1.2.1. Droša piekļuve ritošajam sastāvam un izkļūšana no tā Īrijas Republikā un Ziemeļīrijā . . . . . . . . . . . . . . 92
7.7.2.1.3. Vagona galvenās konstrukcijas izturība un kravas nostiprināšana . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 927.7.2.1.3.1. 1 520 mm platums sliežu ceļš . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 92
7.7.2.1.3.2. 1 668 mm sliežu ceļa platuma līnijas –pacelšana . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 94
7.7.2.2. Vagona un sliežu ceļa savstarpējā mijiedarbība un gabarīta noteikšana . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 95
7.7.2.2.1. Gabarīta kontūra . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 95
7.7.2.2.1.1. Gabarīta kontūra Lielbritānijā . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 95
7.7.2.2.1.2. 1 520 mm un 1 435 mm platuma sliežu ceļa vagoni . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 95
7.7.2.2.1.3. Gabarīta kontūra Somijā . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 95
7.7.2.2.1.4. Gabarīta kontūra Spānijā un Portugālē . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 95
7.7.2.2.1.5. Gabarīta kontūra Īrijā . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 96
7.7.2.2.2. Statiskā slodze uz ass, dinamiskā slodze uz riteni un garumslodze . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 96
7.7.2.2.2.1. Statiskā slodze uz ass, dinamiskā slodze uz riteni un garumslodze Somijā . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 96
7.7.2.2.2.2. Statiskā slodze uz ass, dinamiskā slodze uz riteni un garumslodze Lielbritānijā . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 96
7.7.2.2.2.3. Statiskā slodze uz ass, dinamiskā slodze uz riteni un garumslodze Lietuvā, Latvijā, Igaunijā . . . . . . . . . 96
7.7.2.2.2.4. Statiskā slodze uz ass, dinamiskā slodze uz riteni un garumslodze Īrijas Republikā un Ziemeļīrijā . . . 96
7.7.2.2.3. Ritošā sastāva parametri, kas ietekmē uz zemes bāzētas vilcienu uzraudzības sistēmas . . . . . . . . . . . . . . 97
7.7.2.2.4. Vagonu dinamiskais raksturojums . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 977.7.2.2.4.1. Īpašo gadījumu saraksts ar rite ņu diametriem saistībā ar dažādiem sliežu ceļa platumiem . . . . . . . . . . . 97
7.7.2.2.4.2. Riteņu materiāls . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 97
7.7.2.2.4.3. Īpašo slodžu gadījumi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 97
7.7.2.2.4.4. Vagona dinamiskais raksturojums Spānijā un Portugālē . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 97
7.7.2.2.4.5. Vagona dinamiskais raksturojums Īrijas Republikā un Ziemeļīrijā . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 98
7.7.2.2.5. Gareniskie saspiešanas spēki . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 988.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/15
7.7.2.2.5.1. Gareniskie saspiešanas spēki Polijā un Slovākijā atsevišķās 1 520 mm platuma līnijās, Lietuvā, Latvij ā
un Igaunijā . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 98
7.7.2.2.6. Ratiņi un gaitas daļa . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 98
7.7.2.2.6.1. Ratiņi un gaitas daļa Polij āun Slovākijā atsevišķās 1 520 mm platuma līnijās, Lietuvā, Latvij ā, Igaunijā 98
7.7.2.2.6.2. Ratiņi un gaitas daļa Spānijā un Portugālē . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 99
7.7.2.3. Bremzēšana . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1007.7.2.3.1. Bremzēšanas raksturojums . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1007.7.2.3.1.1. Bremzēšanas raksturojums Lielbritānijā . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 100
7.7.2.3.1.2. Bremzēšanas raksturojums Polij āun Slovākijā atsevišķās 1 520 mm platuma līnijās, Lietuvā, Latvijā,
Igaunijā . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 100
7.7.2.3.1.3. Bremzēšanas raksturojums Somijā . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 102
7.7.2.3.1.4. Bremzēšanas raksturojums Spānijā un Portugālē . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 102
7.7.2.3.1.5. Bremzēšanas raksturojums Somijā, Zviedrijā, Norvēģijā, Igaunijā, Latvijā un Lietuvā . . . . . . . . . . . . . . . . . 102
7.7.2.3.1.6. Bremzēšanas raksturojums Īrijas Republikā un Ziemeļīrijā . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 102
7.7.2.3.2. Stāvbremzes . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1037.7.2.3.2.1. Stāvbremzes Lielbritānijā . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 103
7.7.2.3.2.2. Stāvbremzes Īrijas Republikā un Ziemeļīrijā . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 103
7.7.2.4. Apkārtējās vides apstākļi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1037.7.2.4.1. Apkārtējās vides apstākļi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1037.7.2.4.1.1. Apkārtējās vides apstākļi Spānijā un Portugālē . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 103
7.7.2.4.2. Ugunsdrošība . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1037.7.2.4.2.1. Ugunsdrošība Spānijā un Portugālē . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 103
7.7.2.4.3. Elektriskā aizsardzība . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 104
7.7.2.4.3.1. Elektriskā aizsardzība Polijā un Slovākijā atsevišķās 1 520 mm platuma līnijās, Lietuvā, Latvijā,
Igaunijā . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 104
7.7.3. Īpašo gadījumu tabula, sakārtota pa dalībvalstīm . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 104L 344/16 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
Saturs. Pielikumi
Ref. Nosaukums
A Konstrukcijas un mehāniskās daļas
B Konstrukcijas un mehāniskās daļas. Kravas vagonu marķēšanaC Vagona un sliežu ceļa savstarpējā mijiedarbība un gabarīta noteikšana. Gabarīta kontūra
D Vagona un sliežu ceļa savstarpējā mijiedarbība un gabarīta noteikšana. Statiskā slodze uz ass, dinamiskā
slodze uz riteni un garumslodze
E Vagona un sliežu ceļa savstarpējā mijiedarbība un gabarīta noteikšana. Riteņpāra izmēri un pielaides
standarta sliežu ceļam
F Sakari. Vagona spēja pārraidīt informāciju starp zemi un vagonuG Vides apstākļi. MitrumsH Infrastruktūras un ritošā sastāva reģistrs. Ritošā sastāva reģistrs. Prasības kravas vagonu reģistram
I Bremzēšana. Bremzēšanas savstarpējas izmantojamības komponentu saskarnesJ Vagona un sliežu ceļa savstarpējā mijiedarbība un gabarīta noteikšana. Ratiņi un gaitas daļa
K Vagona un sliežu ceļa savstarpējā mijiedarbība un gabarīta noteikšana. Riteņpāris
L Vagona un sliežu ceļa savstarpējā mijiedarbība un gabarīta noteikšana. Riteņi
M Vagona un sliežu ceļa savstarpējā mijiedarbība un gabarīta noteikšana. Asis
N Konstrukcijas un mehāniskās daļas. Pieļaujamās slodzes statiskās testēšanas metodēmO Vides apstākļi. T
RIVprasības
P Bremzēšanas raksturojums. Savstarpējas izmantojamības komponentu novērtējumsQ Novērtēšanas procedūra. Savstarpējas izmantojamības komponentiR Vagona un sliežu ceļa savstarpējā mijiedarbība un gabarīta noteikšana. Garenvirziena saspiešanas spēki
S Bremzēšana. Bremzēšanas raksturojumsT Īpašs gadījums. Gabarīta kontūra. Lielbritānija
U Īpašs gadījums. Gabarīta kontūra. 1 520 mm platuma sliežu ceļš
V Īpašs gadījums. Bremzēšanas raksturojums. Lielbritānija
W Īpašs gadījums. Gabarīta kontūra. Somija. Statiskā kontūra FIN1
X Īpašs gadījums. Dalībvalstis Spānija un Portugāle
Y Komponenti. Ratiņi un gaitas daļaZ Konstrukcijas un mehāniskās daļas. Trieciena amortizācijas (buferu) testsAA Novērtēšanas procedūra. Apakšsistēmu verifikācijaBB Konstrukcijas un mehāniskās daļas. Aizmugures signāllukturu stiprinājumsCC Konstrukcijas un mehāniskās daļas. Noguruma noslogojuma avotiDD Tehniskās apkopes kārtības novērtēšana
EE Konstrukcijas un mehāniskās daļas. Pakāpieni un rokturi
FF Bremzēšana. Apstiprināto bremžu komponentu saraksts8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/17
Ref. Nosaukums
GG Īpašs gadījums. Īrijas gabarīta kontūra
HH Īpašs gadījums. Īrijas Republika un Ziemeļīrija. Saskarne starp vagoniem
II Vagona un sliežu ceļa savstarpējā mijiedarbība un gabarīta noteikšana. Novērtēšanas procedūra.
Robežlielumi kravas vagonu modifikācijām bez jauna apstiprinājuma
JJ Atv ērtie punkti
KK Infrastruktūras un ritošā sastāva reģistrs. Infrastruktūras reģistrs. Prasības infrastruktūras reģistram
YY Konstrukcijas un mehāniskās daļas. Izturības prasības noteiktiem vagonu konstrukcijas elementiemZZ Konstrukcijas un mehāniskās daļas. Pieļaujamais spriegums uz pagarin ājuma kritērija pamataL 344/18 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
EIROPAS PARASTO DZELZCEĻU SISTĒMA
Savstarpējas izmantojamības tehniskās specifikācijas Apakšsistēma: Ritošais sastāvs Darbības joma: Kravas vagoni
1. IEVADS
1.1. TEHNISKĀ DARBĪBAS JOMA
ŠīSITS attiecas uz ritošā sastāva apakšsistēmu, kas norādīta Direktīvas 2001/16/EK II pielikuma 1. punkta
sarakstā.
Papildu informācija par ritošā sastāva apakšsistēmu sniegta 2. nodaļā.
ŠīSITS attiecas vienīgi uz kravas vagoniem.
1.2. ĢEOGRĀFISKĀ DARBĪBAS JOMA
Šīs SITS ģeogrāfiskā darbības joma ir Eiropas parasto dzelzceļu sistēma, kas aprakstīta Direktīvas 2001/16/EEK
I pielikumā.
1.3. ŠĪS SITS SATURS
Saskaņā ar Direktīvas 2001/16/EK 5. panta 3. punktu šīSITS:
a) norāda tās paredzēto darbības jomu (tīkla vai ritošā sastāva daļa, kas minēta direktīvas I pielikumā;
apakšsistēma vai apakšsistēmas daļa, kas minēta direktīvas II pielikumā) –2. nodaļa;
b) nosaka pamatprasības katrai attiecīgajai apakšsistēmai un tās saskarnēm attiecībā uz citām
apakšsistēmām –3. nodaļa;
c) nosaka funkcionālās un tehniskās specifikācijas, kurām apakšsistēmai un tās saskarnēm jāatbilst attiecībā
uz citām apakšsistēmām. Nepieciešamības gadījumā šīs specifikācijas var atšķirties atbilstošiapakšsistēmas lietojumam, piemēram, atbilstoši sliežu ceļa, mezgla un/vai ritošā sastāva kategorijām,
kas paredzētas direktīvas I pielikumā –4. nodaļa;
d) nosaka savstarpējas izmantojamības komponentus un saskarnes, uz ko attiecas Eiropas specifikācijas,
tostarp Eiropas standarti, kas ir nepieciešami, lai panāktu savstarpēju izmantojamību Eiropas parasto
dzelzceļu sistēmā –5. nodaļa;
e) katrā attiecīgā gadījumā nosaka procedūras atbilstības vai izmantošanas lietderības novērtēšanai. Tas jo
īpaši ietver moduļus, kas definēti Lēmumā 93/465/EEK, vai attiecīgā gadījumā speciālās procedūras, kas
jāizmanto, lai novērtētu savstarpējas izmantojamības komponentu atbilstību vai izmanto šanas lietderību,
kāarīapakšsistēmu EK verifikāciju –6. nodaļa;
f) norāda stratēģiju SITS ieviešanai. Īpaši ir jāprecizē posmi, kas jāpabeidz, lai veiktu pakāpenisku pāreju no
esošās situācijas uz galīgo situāciju, kurā atbilstība SITS ir norma –7. nodaļa;
g) norāda attiecīgā personāla profesionālo kvalifik āciju, kā arīveselības aizsardzības un drošības
nosacījumus darbā, kas ir nepieciešami attiecīgās apakšsistēmas darbībai un uzturēšanai, kā arīSITS
ieviešanai –4. nodaļa.
Bez tam saskaņā ar 5. panta 5. punktu var paredzēt noteikumus īpašiem gad ījumiem katrai SITS; tie norādīti 7.
nodaļā.
Visbeidzot, šīs SITS 4. nodaļā ietverti arī darbības un uzturēšanas noteikumi, kas raksturīgi darbības jomai, kura
norādīta iepriekš 1.1. un 1.2. punktā.
2. APAKŠSISTĒMAS/DARBĪBAS JOMAS DEFINĪCIJA
2.1. APAKŠSISTĒMAS DEFINĪCIJA
Ritošais sastāvs, uz ko attiecas šīSITS, ietver kravas vagonus, kas var kursēt visā Eiropas parasto dzelzceļu tīklā
vai tā daļā. Kravas vagoni ietver arī ritošo sastāvu, kas paredzēts kravas automobiļu pārvadāšanai.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/19
ŠīSITS ir piemērojama jauniem, modernizētiem vai atjaunotiem kravas vagoniem, kas nodoti ekspluatācijā pēc
šīs SITS stāšanās spēkā.
ŠīSITS nav piemērojama vagoniem, par kuriem līgums ir noslēgts pirms šīs SITS stāšanās spēkā.
7.3., 7.4. un 7.5. sadaļā ir aprakstīts, kādos apstākļos un ar kādiem izņēmumiem ir jāizpilda SITS prasības.
Ritošā sastāva kravas vagonu apakšsistēma ietver vagona konstrukciju, bremžu iekārtas, savienojumus un gaitas
daļu (ratiņus, asis utt.), piekari, durvis un sakaru sistēmas.
Tehniskās apkopes darbu procedūras obligātās korektīvās un preventīvās tehniskās apkopes veikšanai, lai
garantētu drošu ekspluatā ciju un nepieciešamo darbību, arī ir ietvertas šajāSITS. Tās ir norādītas 4.2.8. sadaļā.
Prasības attiecībā uz kravas vagonu radīto troksni ir izslēgtas no šīs SITS, izņemot tehniskās apkopes aspektu, jo
ir atsevišķa SITS, kas attiecas uz kravas vagonu, lokomotīvju, motorvagonu vilcienu un pasažieru vagonu radītotroksni.
2.2. APAKŠSISTĒMAS FUNKCIJAS
Kravas vagoni ir iesaistīti šādās funkcijās.
“Iekraut kravu” – kravas vagoni nodrošina līdzekļus drošai darbībai ar kravu un kravas pārvadāšanai.
“Pārvietot ritošo sastāvu” – kravas vagoni spēj droši pārvietoties tīklā un ir iesaistīti vilciena bremzēšanā.
“Uzturēt un nodrošināt datus par ritoš o sastāvu, infrastruktūru un kustības grafiku” –tehniskās apkopes
specifikācijas un tehniskās apkopes zonas sertificēš ana nodrošina kravas vagonu tehniskās apkopes kontroli.
Datus, kas attiecas uz kravas vagoniem, norāda ritošā sastāva reģistrā, marķē uz vagoniem un eventuāli pārraida
ar sakaru iekārtām no ritošā sastāva uz ritošo sastāvu un no ritošā sastāva uz zemi.
“Ekspluatēt vilcienu” – kravas vagonam jābūt droši ekspluatējamam jebkuros paredzamos vides apstākļos un
atsevišķās paredzamās situācijās.
“Nodrošināt pakalpojumus kravas klientiem” – datus par kravas vagoniem, kas nepieciešami, lai nodrošinātu
kravas pakalpojumus klientiem, norāda ritošā sastāva reģistrā, marķē uz vagoniem un eventuāli pārraida ar
sakaru iekārtām no ritošā sastāva uz ritošo sastāvu un no ritošā sastāva uz zemi.
2.3. APAKŠSISTĒMAS SASKARNES
Ritošā sastāva kravas vagonu apakšsistēmai ir šādas saskarnes.
Vadības nodrošināšanas un signalizācijas apakšsistēma
— ritošā sastāva parametri, kas iespaido uz zemes esošas vilcienu uzraudzības sistēmas:
— asu gultņu karstuma uztvērēji,
— riteņpāru elektriskā uztveršana,
— asu skaitītāji,
— bremzēšanas raksturojums.
Satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēma
— savienojums starp vagoniem, starp vagonu sastāviem un starp vilcieniem,
— durvju aizvēršana un aizslēgšana,L 344/20 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
— kravas nostiprināšana,
— iekraušanas noteikumi,
— bīstamās kravas,
— gareniskie saspiešanas spēki,
— bremžu darbības rezultāti,
— aerodinamiskie efekti,
— tehniskā apkope.
Kravas pārvadājumu telemātikas lietojumprogrammu apakšsistēma
— ritošā sastāva atsauces datu bāzes,
— vagonu un multimodālo vienību ekspluatācijas datu bāze.
Infrastruktūras apakšsistēma
— savienojums starp vagoniem, starp vagonu sastāviem un starp vilcieniem,
— buferi,
— gabarīta kontūra,
— statiskā slodze uz ass, dinamiskā slodze uz riteni un garumslodze,
— vagona dinamiskais raksturojums,
— bremžu darbības novērtējums,
— ugunsdrošība.
Enerģijas apgādes apakšsistēma
— elektriskā aizsardzība
Trokšņa aspekts
— tehniskā apkope
Padomes Direktīva 96/49/EK un tās pielikums (RID)
— bīstamās kravas
3. PAMATPRASĪBAS
3.1. VISPĀRĪGIE NOSACĪJUMI
Šīs SITS darbības jomā atbilstība specifikācijām, kas aprakstītas
— 4. nodaļā apakšsistēmām
— un 5. nodaļā savstarpējas izmantojamības komponentiem,
kāpierādīts ar pozitīviem novērtējuma rezultātiem attiecībā uz
— savstarpējas izmantojamības komponentu atbilstību un/vai izmantošanas lietderību
— un apakšsistēmas pārbaudi, kā aprakstīts 6. sadaļā,
nodrošina šīs SITS 3. sadaļā minēto attiecīgo pamatprasību izpildi.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/21
Tomēr, ja daļa no pamatprasībām ir ietverta valsts noteikumos saistībā ar:
— SITS atvērtajiem un rezervētajiem punktiem,
— izņēmumu saskaņā ar Direktīvas 2001/16/EK 7. pantu,
— īpašiem gadījumiem, kas minēti šīs SITS 7.7. sadaļā,
attiecīgā atbilstības novērtēšana jāveic saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts procedūrām.
Saskaņā ar Direktīvas 2001/16/EK 4. panta 1. punktu Eiropas parasto dzelzceļu sistēmai, apakšsistēmām un
savstarpējas izmantojamības komponentiem, tostarp saskarnēm, jāatbilst attiecīgām pamatprasībām, kasminētas Direktīvas 2001/16/EK III pielikumā.
3.2. PAMATPRASĪBAS ATTIECAS UZ
— drošību,
— drošumu un darbspēju,
— veselības aizsardzību,
— vides aizsardzību,
— tehnisko saderību.
Šīs prasības aptver vispārējās prasības un īpašās prasības katrai apakšsistēmai.
3.3. VISPĀRĪGĀS PRASĪBAS
3.3.1. DROŠĪBA
Direktīvas 2001/16/EK III pielikuma 1.1.1. pamatprasībaDrošībai izšķirīgo daļu projektēšana, izgatavošana vai montāža, tehniskā apkope un uzraudzība, jo īpaši ja tas
skar ierīces, kas ietekmē vilcienu kustību, jāveic tā, lai arī noteiktos nelabvēlīgos apstākļos būtu garantēts
drošības līmenis, kas atbilst tīkla izveides mērķiem.
Šīpamatprasība izpildīta ar funkcionālajām un tehniskajām specifikācijām sadaļās:
— 4.2.2.1. (Savienojums starp vagoniem)
— 4.2.2.2. (Droša piekļuve ritoš ajam sastāvam un izkļūšana no tā)
— 4.2.2.3. (Vagona galvenās konstrukcijas izturība)
— 4.2.2.5. (Kravas vagonu marķēšana)
— 4.2.3.4. (Vagona dinamiskais raksturojums)
— 4.2.3.5. (Gareniskie saspiešanas spēki)
— 4.2.4. (Bremzēšana)
— 4.2.6. (Apkārtējās vides apstākļi)
— 4.2.7. (Sistēmas aizsardzība), izņemot 4.2.7.3. (Elektriskā aizsardzība)
— 4.2.8. (Tehniskā apkope)L 344/22 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
Direktīvas 2001/16/EK III pielikuma 1.1.2. pamatprasība
Riteņu un sliežu saskares parametriem jāatbilst izturības prasībām, kas garantē drošu vilcienu kustību
maksimālajā atļautajā ātrumā.
Šīpamatprasība izpildīta ar funkcionālajām un tehniskajām specifikācijām sadaļās:
— 4.2.3.2. (Statiskā slodze uz ass, dinamiskā slodze uz riteni un garumslodze)
— 4.2.3.4. (Vagona dinamiskais raksturojums)
— 4.2.3.5. (Gareniskie saspiešanas spēki)
Direktīvas 2001/16/EK III pielikuma 1.1.3. pamatprasība
Izmantojamajām sastāvdaļām jāiztur jebkura ekspluatācijas laikā noteiktā parastā slodze vai pārslodze. Pienācīgi
jāierobežo ikvienas neparedzētas kļūmes netieša ietekme uz drošību.
Šīpamatprasība izpildīta ar funkcionālajām un tehniskajām specifikācijām sadaļās:
— 4.2.2.1. (Savienojums starp vagoniem)
— 4.2.2.2. (Droša piekļuve ritoš ajam sastāvam un izkļūšana no tā)
— 4.2.2.3. (Vagona galvenās konstrukcijas izturība)
— 4.2.2.4. (Durvju aizvēršana)
— 4.2.2.6. (Bīstamās kravas)
— 4.2.3.3.2. (Pārkarsušas asu bukses uztveršana)
— 4.2.4. (Bremzēšana)
— 4.2.6. (Apkārtējās vides apstākļi)
— 4.2.8. (Tehniskā apkope)
Direktīvas 2001/16/EK III pielikuma 1.1.4. pamatprasība
Projektējot stacionāras iekārtas un ritoš o sastāvu, kā arīizvēloties izmantojamos materiālus, jāparedz iespēja
ugunsgrēka gadījumā ierobežot uguns un dūmu izcelšanos, izplatīšanos un to sekas.
Šīpamatprasība izpildīta ar funkcionālajām un tehniskajām specifikācijām sadaļā:
— 4.2.7.2. (Ugunsdrošība)
Direktīvas 2001/16/EK III pielikuma 1.1.5. pamatprasība
Visas ierīces, kas paredzētas pasažieru lietošanai, jāprojektē tā, lai netiktu apdraudēta šo ierīču droša
ekspluatācija vai pasažieru veselība un drošība, ja tās izmanto iepriekš paredzamā veidā, kas ir pretrunā
rakstiskiem norādījumiem.
Šīpamatprasība izpildīta ar funkcionālajām un tehniskajām specifikācijām sadaļās:
— 4.2.2.1. (Savienojums starp vagoniem)
— 4.2.2.2. (Droša piekļuve ritoš ajam sastāvam un izkļūšana no tā)8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/23
— 4.2.2.4. (Durvju aizvēršana)
— 4.2.4. (Bremzēšana)
3.3.2. DROŠUMS UN DARBSPĒJA
Direktīvas 2001/16/EK III pielikuma 1.2. pamatprasība
Ja stacionāras un noņemamas sastāvdaļas ietekmē vilcienu kustību, to uzraudzību un tehnisko apkopi organizē,
veic un kvantitatīvi novērtē tā, lai nodrošinātu to darbību paredzētajos apstākļos.
Šīpamatprasība izpildīta ar funkcionālajām un tehniskajām specifikācijām sadaļās:
— 4.2.2.1. (Savienojums starp vagoniem)
— 4.2.2.2. (Droša piekļuve ritoš ajam sastāvam un izkļūšana no tā)
— 4.2.2.3. (Vagona galvenās konstrukcijas izturība)
— 4.2.2.4. (Durvju aizvēršana)
— 4.2.2.5. (Vagonu marķēšana)
— 4.2.2.6. (Bīstamās kravas)
— 4.2.4.1. (Bremzēšanas sistēma)
— 4.2.7.2.2.5. (Ugunsdrošības pasākumu uzturēšana)
— 4.2.8. (Tehniskā apkope)
3.3.3. VESELĪBAS AIZSARDZĪBA
Direktīvas 2001/16/EK III pielikuma 1.3.1. pamatprasība
Vilcienos un dzelzceļa infrastruktūrā nedrīkst izmantot materiālus, kuru izmantošana var radīt veselības
apdraudējumu cilvēkiem, kas nonāk saskarē aršiem materiāliem.
Šīpamatprasība izpildīta ar funkcionālajām un tehniskajām specifikācijām sadaļā:
— 4.2.8. (Tehniskā apkope)
Direktīvas 2001/16/EK III pielikuma 1.3.2. pamatprasība
Šos materiālus izvēlas, izvieto un izmanto tā, lai ierobežotu kaitīgu un bīstamu dūmu un gāzu veidošanos, jo
īpaši ugunsgrēka gadījumā.
Šīpamatprasība izpildīta ar funkcionālajām un tehniskajām specifikācijām sadaļās:
— 4.2.7.2. (Ugunsdrošība)
— 4.2.8. (Tehniskā apkope)
3.3.4. VIDES AIZSARDZĪBA
Direktīvas 2001/16/EK III pielikuma 1.4.1. pamatprasība
Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas izveides un ekspluatā cijas ietekme uz vidi jāizvērtē un jāņem vērā, veicot
sistēmas projektēšanu saskaņā ar spēkā esošajiem Kopienas noteikumiem.
Šīpamatprasība neattiecas uz šīs SITS darbības jomu.L 344/24 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
Direktīvas 2001/16/EK III pielikuma 1.4.2. pamatprasība
Vilcienos un infrastruktūrā jāizmanto materiāli, kas aizkavē apkārtējai videi kaitīgo un bīstamo dūmu un gāzu
veidošanos, piemēram, ugunsgrēka gadījumā.
Šīpamatprasība izpildīta ar funkcionālajām un tehniskajām specifikācijām sadaļās:
— 4.2.7.2. (Ugunsdrošība)
— 4.2.8. (Tehniskā apkope)
Direktīvas 2001/16/EK III pielikuma 1.4.3. pamatprasība
Projektējot un ražojot ritoš o sastāvu un enerģijas apgādes sistēmas, tām jābūt elektromagnētiski saderīgām ar
iekārtām, ierīcēm un valsts vai privātiem tīkliem, kas var radīt savstarpējus traucējumus.
Šīpamatprasība izpildīta ar funkcionālajām un tehniskajām specifikācijām sadaļā:
— 4.2.3.3. (Sakari starp vagonu un zemi)
Direktīvas 2001/16/EK III pielikuma 1.4.4. pamatprasība
Ekspluatējot Eiropas parasto dzelzceļu sistēmu, jāievēro esošie trokšņu ierobežošanas noteikumi.
Šīpamatprasība izpildīta ar funkcionālajām un tehniskajām specifikācijām sadaļās:
— 4.2.8. (Tehniskā apkope)
— 4.2.3.4. (Vagona dinamiskais raksturojums)
Direktīvas 2001/16/EK III pielikuma 1.4.5. pamatprasība
Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas ekspluatā cija normālos uzturēšanas apstākļos nedrīkst radīt nepieļaujamu
zemes vibrācijas līmeni sliežu ceļu tuvumā, kas traucē citu darbību veikšanu.
Šīpamatprasība izpildīta ar funkcionālajām un tehniskajām specifikācijām sadaļās:
— 4.2.3.2. (Statiskā slodze uz ass, dinamiskā slodze uz riteni un garumslodze)
— 4.2.3.4. (Vagona dinamiskais raksturojums)
— 4.2.8. (Tehniskā apkope)
3.3.5. TEHNISKĀ SADER ĪBA
Direktīvas 2001/16/EK III pielikuma 1.5. pamatprasībaInfrastruktūras un stacionāro iekārtu tehniskajiem parametriem jābūt saderīgiem savā starpā, kā arīsaderīgiem ar Eiropas
parasto dzelzceļu sistēmā izmantojamo vilcienu parametriem.
Ja atsevišķos tīkla posmos šādu parametru atbilstību ir grūti panākt, drīkst ieviest pagaidu risinājumus, kas
nodrošinās saderību nākotnē.
Šīpamatprasība izpildīta ar funkcionālajām un tehniskajām specifikācijām sadaļās:
— 4.2.3.1. (Gabarīta kontūra)
— 4.2.3.2. (Statiskā slodze uz ass, dinamiskā slodze uz riteni un garumslodze)8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/25
— 4.2.3.4. (Vagona dinamiskais raksturojums)
— 4.2.3.5. (Gareniskie saspiešanas spēki)
— 4.2.4. (Bremzēšana)
— 4.2.8. (Tehniskā apkope)
3.4. RITOŠĀ SASTĀVA APAKŠSISTĒMAS ĪPAŠĀS PRASĪBAS
3.4.1. DROŠĪBA
Direktīvas 2001/16/EK III pielikuma 2.4.1. pamatprasības
Ritošā sastāva un starpvagonu pāreju konstrukcija jāprojektē tā, lai pasargātu pasažieru un mašīnistu
nodalījumus vilcienu sadursmes gad ījumā vai tam noskrienot no sliedēm.
Šīpamatprasība neattiecas uz šīs SITS darbības jomu.
Elektroiekārtas nedrīkst traucēt vilcienu vadības nodrošināšanas un signalizācijas iekārtu drošību un darbību.
Šīpamatprasība neattiecas uz šīs SITS darbības jomu.
Bremžu iekārtām un pieliktajam spiedspēkam jābūt saderīgam ar sliežu, inženierbūvju un signalizācijas sistēmu
konstrukciju.
Šīpamatprasība izpildīta ar funkcionālajām un tehniskajām specifikācijām sadaļās:
— 4.2.3.5. (Gareniskie saspiešanas spēki)
— 4.2.4. (Bremzēšana)
Jāveic pasākumi, kas liedz piekļuvi sastāvdaļām, kuras ir zem sprieguma, lai novērstu briesmas cilvēku drošībai.
Šīpamatprasība izpildīta ar funkcionālajām un tehniskajām specifikācijām sadaļās:
— 4.2.2.5. (Kravas vagonu marķēšana)
— 4.2.7.3. (Elektriskā aizsardzība)
— 4.2.8. (Tehniskā apkope)
Jābūt ierīcēm, kas briesmu gadījumā ļauj pasažieriem informēt mašīnistu un vilciena personālam sazināties ar
viņu.
Šīpamatprasība neattiecas uz šīs SITS darbības jomu.
Ieejas durvīm jābūt aprīkotām ar atvēršanas un aizvēršanas sistēmu, kas garantē pasažieru drošību.
Šīpamatprasība neattiecas uz šīs SITS darbības jomu.
Jābūt avārijas izejām ar attiecīgu uzrakstu.
Šīpamatprasība neattiecas uz šīs SITS darbības jomu.
Jāizstrādā attiecīgi noteikumi, kas paredz īpašus drošības nosacījumus ļoti garos tuneļos.
Šīpamatprasība neattiecas uz šīs SITS darbības jomu.L 344/26 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
Vilcienos obligāti jābūt pietiekamas intensitātes un ilguma avārijas apgaismojumam.
Šīpamatprasība neattiecas uz šīs SITS darbības jomu.
Vilcieni jāaprīko ar skaļruņu sistēmu, kas vilcienu un dispečeru centru personālam kalpo kā saziņas līdzeklis ar
pasažieriem.
Šīpamatprasība neattiecas uz šīs SITS darbības jomu.
3.4.2. DROŠUMS UN DARBSPĒJA
Direktīvas 2001/16/EK III pielikuma 2.4.2. pamatprasībaĪpaši svarīga aprīkojuma, gaitas daļas, vilces un bremžu iekārtu, kā arīvilcienu vadības nodrošināšanas sistēmas
uzbūvei jābūt tādai, kas ļauj vilcienam turpināt kustību arī noteiktos nelabvēlīgos apstākļos, nekaitējot
izmantojamajam aprīkojumam.
Šīpamatprasība izpildīta ar funkcionālajām un tehniskajām specifikācijām sadaļās:
— 4.2.4.1.2.6. (Rite ņu pretslīdēšanas aizsardzība, sk. arī 5.3.3.3. sadaļu un I pielikumu)
— 5.4.1.2. (Vilces iekārta)
— 5.4.2.1. (Ratiņi un gaitas daļa)
— 5.4.2.2. (Riteņpāri)
— 5.4.3.9. (Sadalītāja izolējošā ierīce)
3.4.3. TEHNISKĀ SADER ĪBA
Direktīvas 2001/16/EK III pielikuma 2.4.3. pamatprasībasElektroiekārtām jābūt saderīgām ar vilcienu vadības nodrošināšanas un signalizācijas iekārtu darbību.
Šīpamatprasība neattiecas uz šīs SITS darbības jomu.
Elektriskās vilces gadījumā strāvas noņēmēju parametriem jābūt tādiem, kas nodrošina vilcienu kustību,
izmantojot Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas energoapgādes sistēmas.
Šīpamatprasība neattiecas uz šīs SITS darbības jomu.
Ritošā sastāva parametriem jābūt tādiem, kas ļauj tam kursēt pa jebkuru sliežu ceļu, kur to paredzēts izmantot.
Šīpamatprasība izpildīta ar funkcionālajām un tehniskajām specifikācijām sadaļās:
— 4.2.2.3. (Vagona galvenās konstrukcijas izturība)
— 4.2.3.1. (Gabarīta kontūra)
— 4.2.3.2. (Statiskā slodze uz ass, dinamiskā slodze uz riteni un garumslodze)
— 4.2.3.3. (Ritošā sastāva parametri, kas ietekmē uz zemes bāzētu vilcienu uzraudzības sistēmas)
— 4.2.3.4. (Vagona dinamiskais raksturojums)
— 4.2.3.5. (Gareniskie saspiešanas spēki)
— 4.2.4. (Bremzēšana)
— 4.2.6. (Apkārtējās vides apstākļi)8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/27
— 4.2.8. (Tehniskā apkope)
— 4.8.2. (Ritošā sastāva reģistrs)
3.5. TEHNISKĀS APKOPES ĪPAŠĀS PRASĪBAS
3.5.1. VESELĪBAS AIZSARDZĪBA UN DROŠĪBA
Direktīvas 2001/16/EK III pielikuma 2.5.1. pamatprasība
Tehniskās apkopes centru tehniskajām iekārtām un izmantojamajiem darba paņēmieniem jāgarantē
apakšsistēmu droša ekspluatācija, un tie nedrīkst apdraudēt veselību un drošību.
Šīpamatprasība izpildīta ar funkcionālajām un tehniskajām specifikācijām sadaļā:
— 4.2.8. (Tehniskā apkope)
3.5.2. VIDES AIZSARDZĪBA
Direktīvas 2001/16/EK III pielikuma 2.5.2. pamatprasībaTehniskās iekārtas un darba paņēmieni, kurus izmanto tehniskās apkopes centros, nedrīkst radīt tādu kaitējumu
apkārtējai videi, kas pārsniedz pieļaujamo līmeni.
Šīpamatprasība netiek izpildīta ar funkcionālajām un tehniskajām specifikācijām šīs SITS darbības jomā.
3.5.3. TEHNISKĀ SADER ĪBA
Direktīvas 2001/16/EK III pielikuma 2.5.3. pamatprasībaParastā ritošā sastāva tehniskās apkopes iekārtām jānodrošina drošības, higiēnas un komforta darbību veikšana
jebkuram ritoš ajam sastāvam, kuram tās paredzētas.
Šīpamatprasība izpildīta ar funkcionālajām un tehniskajām specifikācijām sadaļā:
— 4.2.8. (Tehniskā apkope)
3.6. ĪPAŠĀS PRASĪBAS CITĀM APAKŠSISTĒMĀM, KAS ATTIECAS ARĪ UZ RITOŠĀ SASTĀVA APAKŠSISTĒMU
3.6.1. INFRASTRUKTŪRAS APAKŠSISTĒMA3.6.1.1. Drošība
Direktīvas 2001/16/EK III pielikuma 2.1.1. pamatprasība
Jāveic piemēroti pasākumi, kas liedz pieeju iekārtām un nepieļauj patvaļīgu iekļūšanu taj ās.
Jāveic pasākumi, kas mazina cilvēku apdraudējumu, jo īpaši vilcieniem braucot cauri stacijām.
Publiski pieejamus infrastruktūras objektus projektē un būvē tā, lai mazinātu jebkuras briesmas cilvēku drošībai
(noturīgums, ugunsdrošība, piekļuves iespējas, evakuācija, peroni utt.).
Jāizstrādā atbilstīgi noteikumi, kas paredz īpašus drošības nosacījumus ļoti garos tuneļos.
Šīpamatprasība neattiecas uz šīs SITS darbības jomu.L 344/28 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
3.6.2. ENERĢIJAS APGĀDES APAKŠSISTĒMA
3.6.2.1. Drošība
Direktīvas 2001/16/EK III pielikuma 2.2.1. pamatprasībaEnergoapgādes sistēmas ekspluatācija nedrīkst apdraudēt vilcienu vai cilvēku (pasažieru, apkalpojošā personāla,
apkārtējo iedzīvotāju un trešo personu) drošību.
Šīpamatprasība neattiecas uz šīs SITS darbības jomu.
3.6.2.2. Vides aizsardzība
Direktīvas 2001/16/EK III pielikuma 2.2.2. pamatprasība
Elektriskās vai termiskās energoapgādes sistēmu darbība nedrīkst radīt tādu kaitējumu videi, kas pārsniedz
noteiktās robežas.
Šīpamatprasība neattiecas uz šīs SITS darbības jomu.
3.6.2.3. Tehniskā saderība
Direktīvas 2001/16/EK III pielikuma 2.2.3. pamatprasība
Izmantojamām elektriskās un termiskās energoapgādes sistēmām:
— jānodrošina vilcieniem noteiktie jaudas rādītāji,
— elektriskās energoapgādes sistēmām jābūt saderīgām ar vilcienos uzstādītajiem strāvas noņēmējiem.
Šīpamatprasība neattiecas uz šīs SITS darbības jomu.
3.6.3. VADĪBAS NODROŠINĀŠANA UN SIGNALIZĀCIJA
3.6.3.1. Drošība
Direktīvas 2001/16/EK III pielikuma 2.3.1. pamatprasība
Izmantojamajām vilcienu vadības nodrošināšanas un signalizācijas iekārtām un darba paņēmieniem
jānodrošina vilcienu kustības drošības līmenis, kas atbilst tīkla izveides mērķiem. Vilcienu vadībasnodrošināšanas un signalizācijas sistēmām jānodrošina vilcienu bezavārijas kustība arī nelabvēlīgos apstākļos.
Šīpamatprasība neattiecas uz šīs SITS darbības jomu.
3.6.3.2. Tehniskā saderība
Direktīvas 2001/16/EK III pielikuma 2.3.2. pamatprasībaVisiem jauniem infrastruktūras objektiem un jaunam ritošajam sastāvam, kas ražots vai pilnveidots pēc vilcienu
vadības nodrošināšanas un signalizācijas sistēmu ieviešanas, jābūt piemērotiem šai sistēmai. Vilcienu vadības
nodrošināšanas un signalizācijas aprīkojumam, kas uzstādīts vilcienu mašīnista kabīnē, jānodrošina normāladarbība visā Eiropas parasto dzelzceļu sistēmā iepriekš noteiktos apstākļos.
Šīpamatprasība izpildīta ar funkcionālajām un tehniskajām specifikācijām sadaļās:
— 4.2.3.3.1. (Elektriskā pretestība)
— 4.2.4. (Bremzēšana)8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/29
3.6.4. SATIKSMES NODROŠINĀŠANA UN VADĪBA
3.6.4.1. Drošība
Direktīvas 2001/16/EK III pielikuma 2.6.1. pamatprasībasTīkla ekspluatācijas noteikumu saskaņošanai, kā arīmašīnistu, vilcienu personāla un kontroles centru personāla
kvalifikācijai jābūt tādai, lai garantētu drošu ekspluatāciju, ņemot vērā atšķirīgās prasības pret pārrobežu un
iekšzemes pārvadājumiem.
Tehniskās apkopes darbībām un to biežumam, tehniskās apkopes un kontroles centru personāla sagatavošanai
un kvalifikācijai, kā arīkvalitātes nodrošinājuma sistēmai, ko ieviesuši attiecīgie uzņēmēji kontroles un
tehniskās apkopes centros, jābūt tādai, kas nodrošina augstu drošības līmeni.
Šīpamatprasība izpildīta ar funkcionālajām un tehniskajām specifikācijām sadaļās:
— 4.2.2.5. (Kravas vagonu marķēšana)
— 4.2.4. (Bremzēšana)
— 4.2.8. (Tehniskā apkope)
3.6.4.2. Drošums un darbspēja
Direktīvas 2001/16/EK III pielikuma 2.6.2. pamatprasībaTehniskās apkopes operācijām un to biežumam, tehniskās apkopes un kontroles centru personāla
sagatavošanai un kvalifikācijai, kā arīkvalitātes nodrošinājuma sistēmai, ko ieviesuši attiecīgie uzņēmēji
kontroles un tehniskās apkopes centros, jābūt tādai, kas nodrošina augstu sistēmas drošumu un darbspēju.
Šīpamatprasība izpildīta ar funkcionālajām un tehniskajām specifikācijām sadaļā:
— 4.2.8. (Tehniskā apkope)
3.6.4.3. Tehniskā saderība
Direktīvas 2001/16/EK III pielikuma 2.6.3. pamatprasība
Tīkla ekspluatācijas noteikumu saskaņošanai, kā arīmašīnistu, vilcienu personāla un dispečeru kvalifikācijai
jābūt tādai, lai nodrošinātu Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas ekspluatācijas efektivitāti, ņemot vērā atšķirīgās
prasības pret pārrobežu un iekšzemes pārvadājumiem.
Šīpamatprasība neattiecas uz šīs SITS darbības jomu.
3.6.5. KRAVAS UN PASAŽIERU PĀRVADĀJUMU TELEMĀTIKAS LIETOJUMPROGRAMMAS
3.6.5.1. Tehniskā saderība
Direktīvas 2001/16/EK III pielikuma 2.7.1. pamatprasība
Pamatprasības attiecībā uz telemātikas lietojumprogrammām garantē pasažieriem un kravu pārvadātājiem
vismaz noteikta kvalitātes līmeņa pakalpojumus, jo īpaši tehniskās saderības ziņā.
Jāveic pasākumi, lai nodrošinātu:
— to, ka datubāzes, programmatūru un datu pārraides protokolus izstrādā tā, lai būtu iespējama maksimāla
savstarpēja datu (izņemot konfidenci ālus komercdatus) apmaiņa starp dažādām lietojumsistēmām un
operatoriem,
— lietotājiem ērtu pieeju informācijai.
Šīpamatprasība neattiecas uz šīs SITS darbības jomu.L 344/30 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
3.6.5.2. Drošums un darbspēja
Direktīvas 2001/16/EK III pielikuma 2.7.2. pamatprasība
Šo datubāzu, programmatūras un datu pārraides protokolu izmanto šanas, vadības, aktualizācijas un
uzturēšanas paņēmieniem jāgarantē šo sistēmu efektivitāte un pakalpojumu kvalitāte.
Šīpamatprasība neattiecas uz šīs SITS darbības jomu.
3.6.5.3. Veselības aizsardzība
Direktīvas 2001/16/EK III pielikuma 2.7.3. pamatprasībaŠo sistēmu un lietotāju saskarnēm jāatbilst obligātajiem ergonomikas un veselības aizsardzības normatīviem.
Šīpamatprasība neattiecas uz šīs SITS darbības jomu.
3.6.5.4. Drošība
Direktīvas 2001/16/EK III pielikuma 2.7.4. pamatprasība
Uzglabājot un pārraidot ar drošību saistītu informāciju, jāievēro atbilstīgas prasības attiecība uz godprātību un
drošumu.
Šīpamatprasība neattiecas uz šīs SITS darbības jomu.
4. APAKŠSISTĒMAS RAKSTUROJUMS
4.1. IEVADS
Eiropas parasto dzelzceļu sistēma, uz kuru attiecas Direktīva 2001/16/EK un kuras daļa ir ritošā sastāva kravas
vagonu apakšsistēma, ir integrēta sistēma, kuras savietojamība ir jāpārbauda. Šīsavietojamība ir jāpārbauda jo
īpaši attiecībā uzšīs apakšsistēmas specifikācijām, tās saskarnēm attiecībā uz sistēmu, kurā tāintegrēta, kā arī
ekspluatācijas un tehniskās apkopes noteikumiem.
Šīs apakšsistēmas un tās saskarņu funkcionālās un tehniskās specifikācijas, kas aprakstītas 4.2. un 4.3. sadaļā,
neuzliek par pienākumu izmantot īpašas tehnoloģijas vai tehniskos risinājumus, ja vien tas nav noteikti
nepieciešams Eiropas parasto dzelzceļu tīkla savstarpējai izmantojamībai. Novatorisku risinājumu izmanto-
jamība savstarpējai izmantojamībai var prasīt jaunas specifikācijas un/vai jaunas novērtēšanas metodes. Lai
pieļautu tehnoloģiskos jauninājumus, šīs specifikācijas un novērtēšanas metodes jāizstrādā saskaņā ar
procedūrām, kas aprakstītas 6.1.2.3. un 6.2.2.2. sadaļā.
Ņemot vērā visas piemērojamās pamatprasības, ritošā sastāva kravas vagonu apakšsistēma ir raksturota šajā4.
nodaļā.
4.2. APAKŠSISTĒMAS FUNKCIONĀLĀS UN TEHNISKĀS SPECIFIKĀCIJAS
4.2.1. VISPĀRĪGIE NOSACĪJUMI
Saskaņā ar 3. nodaļas pamatprasībām ritošā sastāva kravas vagonu funkcionālās un tehniskās specifikācijas tiek
sakārtotas šādā kārtībā.
— Konstrukcijas un mehāniskās daļas
— Vagona un sliežu ceļa savstarpējā mijiedarbība un gabarīta noteikšana
— Bremzēšana
— Sakari
— Apkārtējās vides apstākļi
— Sistēmas aizsardzība8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/31
— Tehniskā apkope
Tas iekļauj šādus pamatparametrus.
Konstrukcijas un mehāniskās daļas
Savienojums (piemēram, sakabe) starp vagoniem, starp vagonu sastāviem un starp vilcieniem
Droša piekļuve ritošajam sastāvam un izkļūšana no tā
Vagona galvenās konstrukcijas izturībaKravas nostiprināšanaDurvju aizvēršana un aizslēgšanaKravas vagonu marķēšanaBīstamās kravasVagona un sliežu ceļa savstarpējā mijiedarbība un gabarīta noteikšana
Gabarīta kontūra
Statiskā slodze uz ass, dinamiskā slodze uz riteni un garumslodze
Ritošā sastāva parametri, kas ietekmē uz zemes bāzētas uzraudzības sistēmas
Vagona dinamiskais raksturojumsGareniskie saspiešanas spēkiBremzēšana
Bremzēšanas raksturojums
Sakari
Vagona spēja pārraidīt informāciju no vagona uz vagonu
Vagona spēja pārraidīt informāciju starp zemi un vagonuApkārtējās vides apstākļi
Apkārtējās vides apstākļi
Aerodinamiskie efektiSānvēji
Sistēmas aizsardzība
Avārijas pasākumi
UgunsdrošībaElektriskā aizsardzība
Tehniskā apkope
Tehniskā apkopes kartotēka
Vispārīgo nosacījumu sadaļa ievada katra pamatparametra nākamās sadaļas.Šajās nākamaj ās sadaļās detalizēti nosacījumi, kas jāizpilda, lai atbilstu prasībām, kas noteiktas vispārīgo
nosacījumu sadaļā.L 344/32 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
4.2.2. KONSTRUKCIJAS UN MEHĀNISKĀS DAĻAS
4.2.2.1. Savienojums (piemēram, sakabe) starp vagoniem, starp vagonu sastāviem un starp vilcieniem
4.2.2.1.1. Vispārīgie nosacījumi
Vagoniem abos galos jābūt aprīkotiem ar atsperīgiem buferiem un vilces iekārtu.
Sakabināti vagoni, kas ekspluatācijas laikā vienmēr tiek izmantoti kopā, tiek uzskatīti par vienu vagonu šo
noteikumu piemērošanā. Saskarpunktam starp šiem vagoniem jābūt aprīkotam ar atsperīgu sakabes sistēmu,
kas ir spējīga izturēt slodzes, kas rodas ekspluatācijas apstākļos.
Vilcieni, kas vienmēr tiek ekspluatēti kā vienība, šo prasību piemērošanai uzskatāmi par vienu vagonu. Tiem arī
jābūt aprīkotiem ar iepriekš minēto atsperīgo sakabes sistēmu. Ja tiem nav standarta skrūves savienojuma un
buferu, jānodrošina iespēja uzstādīt av ārijas sakabi katrā no galiem.
4.2.2.1.2. Funkcionālās un tehniskās specifikācijas
4.2.2.1.2.1. Buferi
Kad buferi ir uzstādīti, diviem vienādiem buferiem jābūt uzstādītiem katrā vagona galā. Šiem buferiem jābūt
atsperīgā tipa. Bufera iekārtas centra līnijas augstumam jābūt starp 940 mm un 1 065 mm virs sliežu ceļa
līmeņa visos noslogojuma stāvokļos.
Standarta attālumam starp buferu centra līnijām jābūt nomināli 1 750 mm simetriski kravas vagona centra
līnijai.
Buferiem jābūt izvietotiem tā, lai horizontālos pagriezienos un reversos pagriezienos vagonam nebūtu
iespējams nobloķēt buferus. Minimālais pieļaujamais pārklājums ir 50 mm.
Infrastruktūras SITS nosaka minimālo līknes rādiusu un reversa pagrieziena raksturojumus.Vagoni, kas aprīkoti ar buferiem, kuru gājiens ir garāks par 105 mm, jāaprīko ar četriem identiskiem buferiem
(atsperīgas sistēmas, gājiena) ar vienādiem projekta raksturojumiem.
Ja ir nepieciešama buferu savstarpējā aizstājamība, jānodrošina brīvs laukums rāmī atbalsta platei. Buferi
jānostiprina pie vagona rāmja ar četriem M24 stiprinājumiem ar kvalitātes klasi, kas nodrošina stiepes izturību
vismaz 640 N/mm
2(sk. A pielikuma A1. attēlu).
— Buferu raksturojumi
Bufera gājienam jābūt vismaz 105 mm0–5mm, un dinamiskai enerģijas absorbcijas spējai –vismaz 30 kJ.
Buferu galv ām jābūt konveksam ar izliekuma rādiusu tā apaļajā darba virsmā 2 750 mm ± 50 mm.
Bufera galvas minimālajam augstumam jābūt 340 mm, vienādi sadalītiem no buferu gareniskās ass.
Buferiem jābūt identifikācijas zīmei. Identifikā cijas zīmei jāsatur vismaz bufera gājiens “mm” un bufera
enerģijas absorbcijas spējas vērtība.
4.2.2.1.2.2. Vilces iekārta
Standarta vilces iekārtai starp vagoniem jābūt pārtrauktai un jāietver skrūves savienojums, kas pastāvīgi
savienots ar āķi, vilces āķis un vilces stienis ar elastīgu sistēmu.
Vilces āķa centra līnijas augstumam jābūt starp 920 mm un 1 045 mm virs sliežu ceļa līmeņa visos
noslogojuma stāvokļos.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/33
Katrā vagona galā jābūt atbalsta ierīcei, kur atbalstīt sakabi, kad tā netiek izmantota. Neviena no sakabes daļām
nedrīkst atrasties zemāk par 140 mm virs sliežu līmeņa, kad tā atrodas zemākajā līmenī nelietošanas vai
piekares gājiena.
— Vilces iekārtas raksturlielumi
Vilces iekārtas elastīgās sistēmas minimālajai statiskās absorbcijas spējai jābūt 8 kJ.
Vilces āķim un vilces stienim bez pārlūšanas jāiztur slodze 1 000 kN.
Skrūves savienojumam bez pārlūšanas jāiztur slodze 850 kN. Skrūves savienojuma pārlaušanas spēkam
jābūt mazākam par citu vilces iekārtas detaļu pārlaušanas spēku.
Skrūves savienojumam jābūt projektētam tā, lai vilciena radītās slodzes neizraisītu savienojuma piespiedu
atskrūvēšanos.
Skrūves savienojuma maksimālais svars nedrīkst pārsniegt 36 kg.Skrūves savienojuma un vilces āķu izmēriem (sk. A pielikuma A6. attēlu) jābūt tādiem, kā norādīts
A pielikuma A2. un A3. attēlā. Savienojuma garumam, mērot no savienojuma iekšējās sienas uz vilces
stieņa tapas centra līniju, jābūt:
— 986 mm
+10-5mm ar pilnība atskrūvētu savienojumu,
— 750 mm± 10mm ar pilnībā ieskrūvētu savienojumu.
4.2.2.1.2.3. Savstarpējā mijiedarbība starp vilces un buferu iekārtu
Buferu un vilces iekārtas raksturlielumiem jāgarantē droša satiksme sliežu ceļa līkumos ar rādiusu 150 m.
Diviem vagoniem ar ratiņiem, kas uz taisnām sliedēm savienoti ar saskarošiem buferiem, jārada saspiešanas
spēki, kas nav lielāki par 250 kN 150 m rādiusa pagriezienā.
Šīs prasības neattiecas uz divu asu vagoniem.— Vilces iekārtas un buferu iekārtas raksturlielumi
Attālumam starp vilces āķa atveres priekšējo apmali un pilnīgi izvērsta bufera priekšējo pusi jābūt 355
mm + 45/-20 mm jaunajos nosacījumos, kā norādīts A pielikuma A4. attēlā.
4.2.2.2. Droša piekļuve ritošajam sastāvam un izkļūšana no tā
Vagoniem jābūt projektētiem tā, lai personāls nebūtu pakļauts nepamatotam riskam sakabināšanas un
atkabināšanas laikā. Ja tiek izmantoti skrūvju savienotāji un sānu buferi, nepieciešamajiem laukumiem, kas
norādīti A pielikuma A5. attēlā, jābūt brīviem no uzstādītām detaļām. Savienošanas kabeļi un kustīgās daļas var
atrasties šajos laukumos. Nedrīkst būt ierīces zem buferiem, kas var traucēt piekļuvi šim laukumam.
Brīvais laukums virs vilces āķa ir redzams A pielikuma A7. attēlā.
Ja ir uzstādīts jaukts automātisks un skrūvju savienotā js, pieļaujams automātiskai savienošanas galvai ierobežot
kreisajā pusē Bernes taisnstūri (Berne rectangle) (kā redzams A pielikuma A5. attēlā), kad tas ir ievietots un tiek
izmantots skrūves savienotā js.
Zem katra bufera jābūt rokturim. Rokturiem jāiztur slodzes, kuras rada vagonu sakabinātāji, kad piekļūst
laukumam starp buferiem.
Vagonu galos nedrīkst būt uzstādītas detaļas 40 mm attālumā no vertikālās plaknes, kas atrodas pilnīgi
saspiesta bufera galā .
Izņemot vagonus, kas tiek izmantoti nemainīga formējuma vilcienos, katrā vagona pusē jābūt vismaz vienam
rokturim vagonu sakabinātājiem. Jābūt pietiekamai vietai virs un apkārt pakāpieniem, kur tiek nodrošinātaL 344/34 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
vagonu sakabinātāju drošība. Pakāpieniem un rokturiem jābūt projektētiem tā, lai tie izturētu slodzes, kuras
rada vagonu sakabinātāji. Pakāpieniem jāatrodas vismaz 150 mm attālumā no vertikālās plaknes, kas atrodas
pilnīgi saspiesta bufera galā (sk. A pielikuma A5. attēlu). Pakā pieniem un laukumiem, kas nodrošina piekļuvi
ekspluatācijas, iekraušanas un izkraušanas laikā, jābūt neslīdošiem (sk. EE pielikumu).
Katrā galā tādam vagonam, kas var atrasties vilciena galā, jābūt ierīcei, kur var piestiprināt aizmugurējo
gabarītuguni. Kad tas nepieciešams, jānodrošina pakāpieni un rokturi, lai atvieglotu piekļuvi.
Rokturiem un pakāpieniem jābūt pārbaudītiem parastas tehniskās apkopes laikā, un ir jānodrošina
nepieciešamo darbu veikšana, ja rodas būtiskas bojājumu, lūzumu vai korozijas pazīmes.
4.2.2.3. Vagona galvenās konstrukcijas izturība un kravas nostiprināšana
4.2.2.3.1. Vispārīgie nosacījumi
Vagona konstrukcijas projektam jābūt izstrādātam saskaņā ar EN 12663 3. sadaļas prasībām, un konstrukcijai
jāatbilst nosacījumiem, kas noteikti šo standartu 3.4. līdz 3.6. punktā.
Papildus jau norādītajiem kritērijiem ir pieļaujams ņemt vērā materiāla izstiepšanas līdz plīšanai rādītājus,
izvēloties drošības pakāpi, kas norādīta EN 12663 3.4.3. punktā. ZZ pielikumā izklāstīts, kā noteikt drošības
pakāpi un pieļaujamo izturību.
Kad tiek novērtēti noguruma rādītāji, ir svarīgi nodrošināt, ka slogošanas varianti ir līdzīgi paredzētajam
pielietojumam un izteikti tādā veidā, kas atbilst pieņemtajam projekta kodam. Jāseko jebkurām vadlīnijām, kas
var būt būtiskas izvēlētā projekta koda interpretācijai.
Pieļaujamās izturības materiāliem, kas izmantoti vagonu izgatavošanā, jānosaka tā, kā norādīts EN 12663 5.
sadaļā.
Vagona konstrukcija jāpārbauda parastajos tehniskās apkopes intervālos, un jānodrošina nepieciešamo darbu
veikšana, ja rodas bojājumu, lūzumu vai korozijas pazīmes.
Šīsadaļa nosaka minimālās strukturālās prasības galvenajai vagonu nesējkonstrukcijai (primārajai konstrukcijai)
un saskarnes ar iekārtām un kravu.
Šīs prasības ietver:
— Ārkārtējas slodzes:
— gareniskās projekta slodzes,
— maksimālā vertikālā slodze,
— slodžu sajaukums,
— pacelšana,
— iekārtu pievienošana (ieskaitot korpusu/ratiņus),
— citas ārkārtējās slodzes.
— Darba (noguruma) slodzes:
— slodžu rašanās avoti,
— kravas apjoms,
— sliežu izraisītas slodzes,
— vilce un bremzēšana,8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/35
— aerodinamiskā slodze,
— noguruma slodzes saskarpunktos,
— korpusa/ratiņu savienojums,
— pievienotās iekārtas,
— savienotāju slodzes,
— noguruma slodžu sajaukums.
— Vagona galvenās konstrukcijas izturība:
— izliece,
— vibrācijas veids,
— griezes izturība,
— iekārtas.
— Kravas nostiprināšana
Jāveic nepieciešamie pasākumi, lai krava vai daļa no kravas nejauši nenokristu no kravas vagona.
Prasības nostiprināšanas sistēmām vai ierīcēm, piemēram, tapām vai gredzeniem, nav obligātas šajāSITS.
4.2.2.3.2. Ārkārtējās slodzes
4.2.2.3.2.1. Gareniskās projekta slodzes
Dažādiem kravas vagoniem tiks piemērotas dažādas lielumv ērtības, kā norādīts EN 12663:
F-I: vagoni, ko var manevrēt bez ierobežojumiem;
F-II: vagoni, kas izslēgti no slīpuma vai brīvgaitas manevrēšanas.
Pamata strukturālās prasības izriet no pieņēmuma, ka vagoni, kas iekļauti iepriekšminētajās kategorijās, ir
aprīkoti ar buferiem un savienotājiem, kas piemēroti attiecīgai darbībai.
Konstrukcijai jāatbilst EN 12663 3.4. punkta prasībām, kad tā pakļauta visiem ārkārtējas slodzes gadījumiem.
Vagonu korpusiem, kad tas ir nepieciešams, jāatbilst gareniskās izturības prasībām, kas norādītas EN 12663 1.,
2., 3. un 4. tabulā, gad ījumos, kad pastāv load paths.
1. PIEZĪME: Spēkam, kas piemērots vienā vagona korpusa galā , jāreaģē attiecīgajā pozīcijā otrā galā.
2. PIEZĪME: Spēki jāpiemēro horizontāli attiecībā pret montēšanas konstrukciju, vienādi sadalot uz katra
sānu bufera atrašanās vietas ass vai uz savienotāja ass.
3. PIEZĪME: Ja netiek izpildīts buferu tests (sk. Z pielikumu), jāpierāda ar aprēķiniem vagona konstrukcijas
izturība pret maksimālo buferu slodzi, kas rodas ekspluatā cijas laikā.
4.2.2.3.2.2. Maksimālā vertikālā slodze
Vagona korpusam jāatbilst EN 12663 8. tabulas prasībām, kas grozītas, kā norādīts turpmāk 1. piezīmē.
Vagona korpusam jābūt projektētam tā, lai izturētu prognozējamo maksimālo slodzi sakarā ar iekraušanas un
izkraušanas metodēm. Ir pieļaujams noteikt slodžu gad ījumus sakarā ar spēkiem vai sakarā ar akcelerāciju, kas
piemērota pievienojamai masai un korpusa masai kopā ar jebkuru citu esošu kravu. Projekta gadījumos
jāparedz visnelabvēlīgākie gadījumi, ko operators vēlas ņemt vērā saistībā ar vagonu ekspluatā ciju (tostarp
paredzamu ļaunprātīgu izmanto šanu).L 344/36 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
1. PIEZĪME: Jāpielieto koeficients 1,3 koeficienta 1,95 vietā, kas norādīts EN 12663 8. tabulā, un piezīme
“a”nav piemērojama.
2. PIEZĪME: Kravas var būt izvietotas vienlīdzīgi uz visas kravai paredzētās virsmas, uz ierobežota laukuma
vai atsevišķās vietās. Projekti jāizstrādā, ņemot vērā vissarežģītākos pielietojuma gadījumus.
3. PIEZĪME: Ja ir paredzēts, ka rite ņu vagoni (tostarp pacēlāji utt.) tiks izmantoti uz vagona grīdas virsmas,
projektā jāparedz maksimālās saspiešanas slodzes šādu darbību laikā.
4.2.2.3.2.3. Slodžu sajaukums
Konstrukcijai arī jāatbilst EN 12663 3.4. punkta prasībām, kad tā tiek pakļauta visnelabvēlīgākajam slodžu
sajaukumam, kas norādīts EN 12663 4.4. punktā.
4.2.2.3.2.4. Pacelšana
Vagona korpusā jābūt atsevišķiem pacelšanas punktiem, pie kuriem viss vagons var tikt droši pacelts. Jābūt
iespējai pacelt arī tikai vienu vagona galu (tostarp gaitas daļu), otram galam paliekot nemainīgā stāvoklī uz
atlikušās gaitas daļas.
Slogošanas gadījumiem, kas minēti EN 12663 4.3.2. punktā, jābūt piemērotiem pacelšanas gadījumiem
remontzonās un tehniskās apkopes darbību laikā.
Pacelšanas gadījumiem, kas saistīti tikai ar glābšanas darbiem pēc nobraukšanas no sliedēm vai citiem ārkārtas
gadījumiem, kad ir pieņemamas atsevišķas pastāvīgas konstrukcijas deformācijas, ir pieļaujams samazinātslodzes koeficientu, kas minēts 9. un 10. tabulā, no 1,1 uz 1,0.
Ja testu veikšanai tiek izmantots koeficients 1,0, mērījumu skaits jāpalielina, lai pierādītu atbilstību augstākam
koeficientam.
Pacelšanai jānotiek, izmantojot norādītos pacelšanas punktus. Pacelšanas punktu atrašanās vieta jānosaka
saskaņā ar pircēja operatīvaj ām prasībām.
4.2.2.3.2.5. Iekārtu pievienošana (tostarp korpuss/ratiņi)
Iekārtu pievienošana jāprojektē vai nu,
— lai pārvadātu kravas, kas norādītas EN 12663 4.5. sadaļas 12., 13. un 14. tabulā,
vai kā alternatīvu,
— lai apstiprinātu, veicot buferu testu, kā aprakstīts Z pielikumā.
4.2.2.3.2.6. Citas ārkārtas slodzes
Slodzes prasībām vagona korpusa strukturālajām daļām, tādām kā sānu un galu konstrukcijām, durvīm,
statņiem un kravas ierobežošanas sistēmām, jābūt izstrādātām, lai izturētu maksimālo slodzi, kas radīsiesparedzamās ekspluatā cijas laikā. Slogošanas gadījumus jānosaka, izmantojot strukturālā projekta principus, kas
minēti EN 12663.
YY pielikumā dotas piemērotas projektēšanas prasības parastajiem vagonu tipiem, kas atrodas vispārējā
lietošanā. Tomēr tās jāizmanto tikai tur, kur tās ir piemērojamas.
Jauniem vagonu tipiem projektētājam jānosaka attiecīgā slodze, lai atbilstu īpašajām prasībām, izmantojot
principus, kas minēti EN 12663.
4.2.2.3.3. Darba (noguruma) slodzes
4.2.2.3.3.1. Slodžu avots
Jānosaka visi cikliskas slodzes avoti, kas var radīt noguruma bojājumus. Saskaņā ar EN 12663 4.6. punktu
jāņem vērā avoti, kas minēti N pielikumā, un veidam, kādā tie ir pārstāvēti un kombinēti, jāatbilst mērķim,
kādam ir paredzēts kravas vagons. Slogošanas gadījumu noteikšanai arī jāatbilst materiālu noguruma projekta
kodam, kas tiks izmantots, kā minēts 5.2. punktā, un apstiprināšanas metodei, kas minēta EN 12663
6.3. punktā. Kad noguruma slodžu gad ījumi darbojas mijiedarbīgi, tos jāņem vērā veidā, kas atbilst slodžu
raksturojumiem un projekta analīzes veidam, un izmantotam noguruma projekta kodam.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/37
Parastākajiem vagonu projektiem slogošana, kas minēta EN 12663 16. tabulā, var tikt uzskatīta par pietiekamu,
lai atspoguļotu pilnīgo efektīvo noguruma slodžu ciklu sajaukumu.
Gadījumos, kad nav pieejami detalizēti dati, jāizmanto CC pielikums, lai noteiktu galvenos noguruma slodžu
avotus.
4.2.2.3.3.2. Noguruma izturības atspoguļošana
Saskaņā ar EN 12663 5.2. punktu noguruma slodzēm pakļauto materiālu raksturojumam jāpamatojas uz
Eiropas standartiem vai alternatīviem līdzvērtīgiem noteikumiem, ja tādi ir pieejami. Pieņemami materiālu
noguruma projekta kodi ir Eurocode 3 un Eurocode 9, kā arīmetode, kas aprakstīta N pielikumā.
4.2.2.3.4. Vagona galvenās konstrukcijas izturība
4.2.2.3.4.1. Izlieces
Izlieces, kas rodas slodžu vai slodžu sajaukumu gadījumos, nedrīkst būt tādas, kuru dēļ vagons vai tā krava
pārsniedz pieļaujamos ekspluatā cijas darba režīmus (sk. C pielikumu un T pielikumu).
Izlieces arī nedrīkst vājināt ne visa vagona, ne arī jebkuras uzstādītās iekārtas vai sistēmas funkcionalitāti.
4.2.2.3.4.2. Vibrācijas veidi
Projekta procesā jāņem vērā, ka dabīgos vagona korpusa vibrācijas veidus visos slogošanas apstākļos, tostarp
vagona pašsvara stāvoklī, pietiekoši jānodala vai jāatdala no piekares frekvencēm, lai novērstu nevēlamurezonanšu parādīšanos visos ekspluatā cijas ātrumos.
4.2.2.3.4.3. Griezes izturība
Vagona korpusa griezes izturībai jābūt atbilstošai piekares raksturojumiem tā, lai nobraukšanas no sliedēm
kritēriji tiktu sasniegti visos slogošanas apstākļos, tostarp vagona pašsvara stāvoklī.
4.2.2.3.4.4. Iekārtas
Iekārtu dabīgos vibrācijas veidus uz to stiprinājumiem jānodala pietiekoši vai jāatdala no piekares frekvencēm,
lai novērstu nevēlamu rezonanšu parādīšanos visos ekspluatācijas ātrumos.
4.2.2.3.5. Kravas nostiprināšana
YY pielikumā dotas piemērotas projektēšanas prasības parastajiem vagonu tipiem, kas atrodas vispārējā
lietošanā. Tomēr tās jāizmanto tikai tur, kur tās ir piemērojamas.
4.2.2.4. Durvju aizvēršana un aizslēgšana
Kravas vagonu durvis un lūkas jāprojektē tā, lai tās būtu aizveramas un aizslēdzamas. Tas paliek spēkā, kamēr
vagoni atrodas kustīgā vilcienā (ja tas nav kravas izkraušanas process). Šim mērķim jāizmanto aizslēgšanas
ierīces, kas norāda uz to stāvokli (atslēgts/aizslēgts), un tām jābūt redzamām operatoram, kas atrodas ārpus
vilciena.
Aizslēgšanas ierīces jāprojektē tā, lai tās būtu drošas pret nejaušu atvēršanos braukšanas laikā. Aizvēršanas un
aizslēgšanas sistēmas jāprojektē tā, lai tās ekspluatējošais personāls netiktu pakļauts nevajadzīgam riskam.
Piemērotas un skaidras lietošanas instrukcijas jāizvieto katras aizslēgšanas ierīces tuvumā, un tām jābūt
redzamām operatoram.
Aizvēršanas un aizslēgšanas ierīces jāprojektē tā, lai tās izturētu slodzes, kas rodas normālos un regulāros
apstākļos un kad krava ir izvietota paredzētā veidā.
Aizvēršanas un aizslēgšanas ierīces jāprojektē tā, lai tās izturētu slodzes, kas rodas laikā, kad vagoni brauc
garām citiem vilcieniem jebkuros apstākļos, tostarp tuneļos.
Pūlēm, kas nepieciešamas, lai darbinātu aizvēršanas un aizslēgšanas ierīces, jābūt samērīgām ar operatora
spējām, lai viņš to varētu darīt bez jebkādu papildu instrumentu pielietošanas. Ir pieļaujami izņēmumi, jaL 344/38 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
papildu instrumenti ir īpaši darīti pieejami vai ja tiek izmantotas ar motoru vadītas sistēmas.
Aizvēršanas un aizslēgšanas sistēmas jāpārbauda normālos tehniskās apkopes intervālos, un jāveic
nepieciešamās darbības, ja rodas bojājumu vai darbības traucējumu pazīmes.
4.2.2.5. Kravas vagonu marķēšana
Marķējumi ir nepieciešami uz vagoniem, lai
— identificētu katru atsevišķu vagonu pēc tā numura, kā norādīts satiksmes nodrošināšanas un vadības SITS
un ierakstīts reģistrā;
— nodrošinātu informāciju, kas nepieciešama vilciena sastāva veidošanai, tostarp bremzēšanas masu,
attālumu starp buferiem, vagona pašsvaru, ātrumu pie slodzēm, kas norādītas tabulā dažādām līniju
kategorijām;
— noskaidrotu ekspluatācijas ierobežojumus personālam, tostarp ģeogrāfiskos ierobežojumus un
manevrēšanas ierobežojumus;
— nodrošinātu piemērotu drošības informāciju personālam, kas iesaistīts vagonu ekspluatācijā vai darbojas
avārijas gadījumā, tostarp kontakttīkla un elektrisko iekārtu brīdinājuma zīmes, norādes par pacelšanaspunktiem, vagona speciālas drošības instrukcijas.
Šie marķējumi ir norādīti B pielikumā, un vajadzības gad ījumā norādītas piktogrammas. Marķējumiem uz
vagona jābūt izvietotiem tik augstu, cik tas ir iespējams, līdz augstumam 1 600 mm virs sliežu līmeņa.Brīdinājuma zīmēm jābūt izvietotām tā, lai tās būtu redzamas, pirms tiek sasniegta bīstamā zona. Tādu
vagonu marķējums, kuru sāni nav +/- 10 grādu vertikāli, jāpiestiprina pie speciāliem paneļiem.
Marķējumi var būt uzkrāsoti vai uzlīmēti.Bīstamo kravu marķēšanas prasības ir norādītas Direktīvā 96/49/EK ar tās spēkā esošo pielikumu.
Kad vagonam veiktu izmaiņu dēļ ir nepieciešams veikt izmaiņas marķējumos, šādām izmaiņām jānotiek
vienlaicīgi ar izmaiņām ritošā sastāva reģistra datos.
Kad tas ir nepieciešams, marķējumi jānotīra/jānomaina, lai tie būtu salasāmi.
4.2.2.6. Bīstamās kravas
4.2.2.6.1. Vispārīgie nosacījumi
Vagoniem, kuros pārvadā bīstamās kravas, jāatbilst šīs SITS prasībām un papildus RID prasībām.
Turpmākos likumdošanas aktus šajā jomā izstrādā starptautiska COTIF dalībvalstu valdību pārstāvju darba
grupa (RID komiteja).
4.2.2.6.2. Piemērojamie tiesību akti ritošajam sastāvam bīstamo kravu pārvadāšanai
Ritošais sastāvs Padomes Direktīva 96/49/EK un tās pielikums to
spēkā esošajā variantā
Marķēšana un etiķetēšana Padomes Direktīva 96/49/EK un tās pielikums to
spēkā esošajā variantā
Buferi Padomes Direktīva 96/49/EK un tās pielikums to
spēkā esošajā variantā
Aizsardzība pret dzirksteļošanu Padomes Direktīva 96/49/EK un tās pielikums to
spēkā esošajā variantā8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/39
Vagonu izmantošana bīstamo kravu pārvadāšanai
garos tuneļosEiropas Komisijas (AEIF unRID) pilnvarotas darba
grupas veic pārbaudi
4.2.2.6.3. Papildu tiesību akti, kas piemērojami cisternām
Cisterna Padomes Direktīva 1999/36/EK par pārvietojamām
spiediena iekārtām (TPED) tās spēkā esošajā variantā
Cisternu testēšana, pārbaude un marķēšana EN 12972 Bīstamu kravu pārvadāšanas cisternas –
metālisku cisternu testēšana, pārbaude un marķēšana
no 2001. gada aprīļa
4.2.2.6.4. Tehniskā apkopes noteikumi
Cisternu/kravas vagonu tehniskajai apkopei jāatbilst šādiem Eiropas standartiem un Padomes Direktīvai:
— Testēšana un pārbaude EN 12972 Bīstamu kravu pārvadāšanas cisternas –
metālisku cisternu testēšana, pārbaude un marķēšana
no 2001. gada aprīļa
— Cisternu un to iekārtu tehniskā apkope Padomes Direktīva 96/49/EK un tās pielikums to
spēkā esošajā variantā
— Savstarpējas vienošanās par cisternu pārbaudī-
tājiemPadomes Direktīva 96/49/EK un tās pielikums to
spēkā esošajā variantā
4.2.3. VAGONA UN SLIEŽU CEĻA SAVSTARPĒJĀ MIJIEDARBĪBA UN GABARĪTA NOTEIKŠANA
4.2.3.1. Gabarīta kontūra
Šīsadaļa nosaka maksimālos vagona ārējos gabarītus, lai nodrošinātu, ka tie ir savietojami ar infrastruktūras
gabarītu. Lai to nodrošinātu, tiek ņemts vērā vagona maksimālais kustības ātrums; tas tiek saukts par
kinemātisko nosacījumu kopumu.
Ritošā sastāva kinemātisko nosacījumu kopumu nosaka, izmantojot atbalsta profilu un ar to saistītos
noteikumus. Tas tiek iegūts, pielietojot noteikumus, kas nosaka atvieglojumus attiecībā pret atbalsta profilu,
kuram jāatbilst dažādām ritošā sastāva daļām.
Šie atvieglojumi ir atkarīgi no:— attiecīgā ritošā sastāva ģeometriskajiem raksturojumiem,
— šķērsgriezuma pozīcijas attiecībā pret ratiņu šarnīru vai asīm,
— vērā ņemamā punkta augstuma attiecībā pret braucamo virsmu,
— izgatavošanas pielaidēm,
— maksimālā nodiluma pielaides,
— piekares elastības raksturojumiem.
Maksimāl ākonstrukcijas gabarīta izpētē jāņem vērā ritošā sastāva sānu un vertikālās kustības, kas ir atkarīgas
no vagona ģeometriskajiem un piekares raksturojumiem dažādos noslogošanas apstākļos.
Noteiktā līnijas posmā izmantojama ritošā sastāva konstrukcijas gabarītam noteiktas drošības robežās jābūt
mazākam par minimālo konstrukcijas gabarītu attiecīgajā līnijas posmā.
Ritošā sastāva gabarīts sastāv no diviem pamatelementiem: atbalsta profila un šāprofila noteikumiem. Tas ļauj
noteikt ritošā sastāva maksimālos gabarītu un fiksēto konstrukciju pozīciju uz līnijas.L 344/40 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
Lai piemērotu ritošā sastāva gabarītu, jānorāda šāgabarīta šādas trīs daļas:
— atbalsta profils,
— noteikumi, lai noteiktu maksimālos vagona konstrukcijas gabarītus,
— noteikumi, lai noteiktu konstrukciju brīvos laukumus un sliežu atstarpes.
C pielikumā noteikts atbalsta profils un noteikumi maksimālajiem vagonu konstrukcijas gabarītiem.
Saistītie noteikumi, lai noteiktu konstrukciju uzstādīšanas brīvos laukumus, apskatīti infrastruktūras SITS.Visas vagonu iekārtas un detaļas, no kurām iziet šķērseniskas un vertikālas ierīces, jāpārbauda attiecīgajos
tehniskās apkopes intervālos.
Lai nodrošinātu, ka vagons nepārsniedz gabarīta kontūras robežas, tehniskās apkopes plānam jāsatur
norādījumi šādu punktu pārbaudei:
— riteņu stāvoklis un nodilums,
— ratiņu rāmis,
— atsperes,
— sānu balsti,
— korpusa konstrukcija,
— konstrukcijas brīvie laukumi,
— maksimāli pieļaujamais nodilums,
— piekares elastības raksturojumi,
— asu vadīklu nodilums,
— detaļas, kas ietekmē vagona manevrējamības koeficientu,
— detaļas, kas ietekmē sānsveres centru,
— ierīces, kuru kustības ietekmē gabarītu.
4.2.3.2. Statiskā slodze uz ass, dinamiskā slodze uz riteni un garumslodze
Slodze uz ass un vagona asu atstarpes nosaka vertikālo, gandrīz statisko slodžu ietekmi uz sliedēm.
Vagonu slodzes robežu noteikšanai ņem vērā toģeometriskos raksturojumus, svaru uz asi un svaru uz lineāro
metru.
Tiem jābūt saskaņā ar līniju vai līniju posmu klasifikāciju, kategorijas A, B1, B2, C2, C3, C4, D2, D3, D4, kā
norādīts zemāk tabulā.
Slodzes uz ass, kas lielākas par 22,5 tonnām, nav norādītas šajā SITS; esošie valsts noteikumi paliek spēkā
līnijām, kur ir pieļaujamas šādas lielākas slodzes.
Klasifikācija Masa uz asi = P
A B C D E F G
Masa uz vienības garumu = p 16 t 18 t 20 t 22,5 t 25,0 t 27,5 t 30 t
5,0 t/m A B18.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/41
Klasifikācija Masa uz asi = P
A B C D E F G
6,4 t/m B2 C2 D2
7,2 t/m C3 D3
8,0 t/m C4 D4 E4
8,8 t/m E510 t/m
p = masa uz vienības garumu, piemēram, vagona masa plus kravas masa, izdalīta uz vagona garumu metros,
mērot no buferiem, kad tie nav saspiesti.
P = masa uz asi.
Lai noteiktu līnijas klasifikācijas kategoriju, D pielikuma D1. tabulā tiek norādīti dati par to, kur tiek izmantots
vilciens, kura sastāvā ir vagoni ar diviem divasu ratiņiem.
Līnija vai līnijas posms tiek klasificēts vienā nošīm kategorijām, ja spēj nodrošināt neierobežotu vagonu skaitu,
kuru svara lielumi ir norādīti iepriekšminētaj ātabulā.
Klasifikācija saskaņā ar maksimālo masu uz P asi tiek norādīta lielajiem burtiem (A, B, C, D, E, F, G); klasifik ācija
saskaņā ar maksimālo masu uz vienības garumu ptiek norādīta arābu cipariem (1, 2, 3, 4, 5, 6), izņemot A
kategoriju.
Šādi klasificētās līnijās var ekspluatēt turpmāk minētos vagonus.
— Divu vai trīs asu vagonus un vagonus ar divasu ratiņiem, kad rādītāji a un b ir vienādi vai lielāki par
lielumv ērtībām, kas norādītas D pielikuma D1. tabulā, ar nosacījumu, ka P un p nepārsniedz
lielumv ērtības, kas norādītas iepriekš minētajā tabulā.
— Divu divasu ratiņu vagonus, kad rādītāji a un b ir mazāki par lielumv ērtībām, kas norādītas D pielikuma
D2. tabulā, ar nosacījumu, ka tiem ir samazināta masa uz asi, Pr atbilstot lielumv ērtībām, kas norādītas
D pielikuma D3. tabulā attiecībā uz mērījumiem a un b.
— Divu ratiņu vagonus ar 3 vai 4 asīm uz ratiņa ar nosacījumu, ka tiem ir samazināta masa uz asi, Pr
atbilstot lielumvērtībām, kas norādītas D pielikuma D4. un D5. tabulā attiecībā uz mērījumiem a un b.
— Vagoniem ar trīs vai četriem divasu ratiņiem ar nosacījumu, ka tiem ir samazināta masa uz asi, Pr
nepārsniedzot nosacījumus, kas norādīti D pielikuma D6. tabulā attiecībā uz to ģeometriskajiem
raksturojumiem, un ar nosacījumu, ka tie arī atbilst īpašajiem nosacījumiem, kas attiecināmi uz šāda tipa
vagoniem.
PIEZĪME: Kā izņēmums 20 tonnu slodzēm uz ass ir pieļaujams, ka šis limits tiek pārsniegts par 0,5
tonnu uz asi C kategorijas līnijās:
— divasu gariem vagoniem ar 14,10 m < GVB (attālums starp buferiem) < 15,50 m, lai
nodrošinātu to kravnesību līdz 25 tonnām;
— vagoniem, kas projektēti 22,5 tonnu slodzēm uz ass, lai kompensētu papildus taru, kas
nepieciešama, lai nodrošinātu šādu slodzi uz ass.
Vagoni ar neregulārām asu atstarpēm, kas neatbilst D pielikuma D3., D4., D5. sadaļai, tiek pakļauti papildu
pārbaudēm ar aprēķiniem, lai nodrošinātu, ka maksimālie nolieces momenti un nobīdes spēki uz vienas sijasjebkurā garuma posmā nepārsniedz lielumv ērtības, kas aprēķinātas vagoniem, kas norādīti D pielikuma D1.
sadaļā. Tas ir piemērojams neierobežotam vagonu skaitam.
Maksimāl āvagona kravnesība no sliežu un konstrukcijas viedokļa ir mazākā lielumvērtība, kas izriet no šādas
formulas:
X = n x P –T
Y = L x p –TL 344/42 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
Z = n x Pr –T
kur
n: vagona asu skaits,
p: masa uz vienības garumu tonnās/metros,
L: attālums starp buferiem metros,
T: vagona pašsvars tonnās, noapaļots līdz pirmajai desmitdaļai,
P: masa uz asi tonnās,
Pr: samazināta masa uz asi tonnās.
Vērā ņemamais pašsvars ir vidējais pašsvars, ko nosaka sekojošām vagonu grupām katrā lielākaj āizgatavošanas
sērijā:
— vagoni ar gaisa bremzēm,
— vagoni ar gaisa bremzēm un eju, kas uzstādīta ar skrūvju bremzēm.
Tādas kravas vagonu pārbūves robežas, kam nav nepieciešams apstiprinājums, norādītas II pielikumā.D pielikuma D6. un D7. sadaļā norādītas slodžu robežas divasu vagoniem un parastākajiem divasu ratiņu
vagoniem (a = 1,80 m, b = 1,50 m (sk. definīciju D pielikumā), kas ir salīdzinājuma rezultāts.
Uz salīdzinājuma pamata izvēlētās lielumvērtības X, Y vai Z noapaļo uz leju vai nu līdz tuvākajai pustonnai, vai
arīlīdz tuvākajai tonnas desmitdaļai; katra iestāde var brīvi izvēlēties vienu no šiem alternatīvajiem lielumiem
atkarībā no vagona tipa.
Tomēr izolētiem refrižeratorvagoniem vai mehāniskiem refrižeratorvagoniem, cistern ām un segtiem vagoniem,
ko izmanto pulverveida kravas pārvadāšanai, X, Y vai Z lielumv ērtības jānoapaļo uz leju līdz tuvākajai tonnas
desmitdaļai.
Lielumvērtība, kas jāmarķē uz vagona, nav jānosaka, kā norādīts iepriekš. Gadījumos, kad zemākā slodzes
robeža ir noteikta vagonu strukturālo raksturojumu rezultātā vai saskaņā arRID noteikumiem (COTIF
vienošanās D pielikuma D3. sadaļa), jānorāda sekojošās zemākās lielumv ērtības.
Minimālā riteņpāru slodze vagoniem:
parasti ar divām vai vairāk asīm 5,0 tonnas
četrasu un aprīkoti ar bremžu klučiem 4,0 tonnas
lielāki par 4 asīm un aprīkoti ar bremžu klučiem 3,5 tonnas
Ja infrastruktūras reģistrs pieļauj (piemēram, “rollende Landstrasse” īpašajā gadījumā)
8 asis 2,0 tonnas
12 asis 1,3 tonnas
4.2.3.3. Ritošā sastāva parametri, kas ietekmē uz zemes bāzētas vilcienu uzraudzības sistēmas
4.2.3.3.1. Elektriskā pretestība
Katra riteņpāra elektriskā pretestība, kas mērīta pāri divu rite ņu virsmai, nedrīkst pārsniegt 0,01 Ωjauniem vai
atjaunotiem rite ņpāriem ar jaunām detaļām.
Šie pretestības mērījumi jāveic, izmantojot 1,8 līdz 2,0 V sprieguma līdzstrāvu.
4.2.3.3.2. Sakarsušo bukšu atklāšana
Atvērts punkts, kas jāprecizē šīs SITS nākamaj āpārskatīšanas reizē.
4.2.3.4. Vagona dinamiskais raksturojums
4.2.3.4.1. Vispārīgie nosacījumi
Vagona dinamiskajam raksturojumam ir liela ietekme uz aizsardzību pret nobraukšanu no sliedēm un
braukšanas stabilitāti. Vagona dinamisko raksturojumu nosaka:
— maksimālais ātrums,8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/43
— sliežu ceļa statiskās īpatnības (līdzināšanās, sliežu ceļa platums, sānsvere, sliežu noliece, nemanāms un
periodisks sliežu nevienmērīgums),
— sliežu ceļa dinamiskās īpatnības (horizontālā un vertikālā sliežu rigiditāte un sliežu amortizācija),
— riteņu/sliežu saskarsmes parametri (rite ņu un sliežu profils, sliežu ceļa platums),
— riteņu bojājumi (riteņu iespiedumi, neapaļi rite ņi),
— vagona korpusa, ratiņu un riteņpāru masa un inerce,
— vagona piekares raksturojumi,
— kravas izvietojums.
Lai garantētu drošību, braukšanas stabilitāti un novērtētu dinamisko raksturojumu, jāveic mērījumi dažādās
ekspluatācijas situācijās vai salīdzinājuma pētījumos ar apstiprinātiem projektiem (piemēram, modelēšana/
aprēķināšana).
Ritošā sastāva raksturojumiem jānodrošina stabila braukšana, ievērojot ātruma ierobežojumus.
4.2.3.4.2. Funkcionālās un tehniskās specifikācijas
4.2.3.4.2.1. Aizsardzība pret nobraukšanu no sliedēm un braukšanas stabilitāte
Lai nodrošinātos pret nobraukšanu no sliedēm un garantētu braukšanas stabilitāti, jāierobežo spēki starp
riteņiem un sliedēm, īpaši šķērseniskie sliežu spēki Y un vertikālie spēki Q.
— Sānu sliežu spēks Y
Lai novērstu sliežu pārbīdes, savstarpēji izmantojamam ritoš ajam sastāvam jāatbilst Prud'homme
kritērijiem maksimālajam šķērseniskajam spēkam.
(ΣY)lim = α(10 + P/3), kur α= 0,85 un P = maksimālā statiskā slodze uz ass
vai
(H2m)lim((H 2m) ir svārstīgā vidējā lielumvērtība sānu spēkam uz asi, kuras izmērs ir virs 2m)
Šīlielumv ērtība tiks noteikta infrastruktūras SITS.
Pagriezienos kvazistatiskā sānu spēka robeža ārējā ritenī ir
Yqst, lim
Šīlielumv ērtība tiks noteikta infrastruktūras SITS.
— Y/Q spēki
Lai ierobežotu risku, ka rite ņi varētu pacelties virs sliedēm, viena riteņa sānu spēka Y un vertikālās slodzes
Q dalījums nedrīkst pārsniegt
(Y/Q) lim= 0,8 lieliem pagriezieniem R ≥250 m
(Y/Q) lim= 1,2 maziem pagriezieniem R < 250 m
— Vertikālais spēks
Maksimālais dinamiskais spēks uz sliedes irQ
max
Šīlielumv ērtība tiks noteikta infrastruktūras SITS.L 344/44 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
Pagriezienos kvazistatiskā sānu spēka robeža ārējā ritenī ir
Qqst, lim
Šīlielumv ērtība tiks noteikta infrastruktūras SITS.
4.2.3.4.2.2. Aizsardzība pret nobraukšanu no sliedēm, braucot pa līkumainu sliežu ceļu
Vagoni ir spējīgi braukt pa līkumainu sliežu ceļu, kad (Y/Q) nepārsniedz limitu, kas norādīts 4.2.3.4.2.1. sadaļā,
pagriezienā ar rādiusu R = 150 m un ja sliežu izliekums ir:
riteņu bāzei ar 1,3 m ≤2a*
— glim= 7‰uz 2a+<4m
— glim= 20/2a++ 2 uz 2a+>4m
— glim=20/2a*+2 uz 2a*<20m
— glim=3‰uz 2a*>20 m
Riteņu bāze 2a* atspoguļo asu atstarpi divasu vagoniem vai attālumu starp šarnīru centriem vagonam ar
ratiņiem. Riteņu bāze 2a+atspoguļo ratiņu asu atstarpi.
4.2.3.4.2.3. Tehniskā apkopes noteikumi
Šādi galvenie parametri, kas ir būtiski drošībai un braukšanas stabilitātei, jāievēro saskaņā ar tehniskās apkopes
plānu:
— piekares raksturojumi,
— korpusa un ratiņu savienojumi,
— riteņu bandāžas profils.
Riteņpāru un rite ņu maksimālie un minimālie izmēri standarta gabarītiem ir norādīti E pielikumā.
Dati par citiem sliežu gabarītiem ir atrodami 7. nodaļā.
4.2.3.4.2.4. Piekare
Kravas vagonu piekarei jābūt projektētai tā, lai raksturlielumi, kas norādīti 4.2.2.1.2.2. un 4.2.2.1.2.3. sadaļā,
tiktu ievēroti stāvokļos “tukšs” un“piekrauts līdz slodzes robežai”. Piekares aprēķinam jāpierāda, ņemot vērā
dinamisko ietekmi, ka piekares izliece nav pārsniegusi maksimālo robežu, kad vagoni ir pilnībā piekrauti.
4.2.3.5. Gareniskie saspiešanas spēki
4.2.3.5.1. Vispārīgie nosacījumi
Šis parametrs norāda maksimālos gareniskos spēkus, kam var tikt pakļauts savstarpēji izmantojams kravas
vagons vai atsevišķs vagons, vai savstarpēji izmantojama vilciena sastāva speciāli sakabināta vagonu grupabremzēšanas vai virāžas laikā bez riska nobraukt no sliedēm.
Kad vagons tiek pakļauts gareniskajiem saspiešanas spēkiem, tam jāturpina droša braukšana. Lai garantētu
drošību pret nobraukšanu no sliedēm, vagons vai sakabinātu vagonu sistēma jānovērtē ar testiem, aprēķiniem
vai salīdzinot apstiprinātu (sertificētu) vagonu raksturojumus.
Gareniskajam spēkam, ko var piemērot vagonam bez nobraukšanas no sliedēm, jābūt lielākam par sākotnējo
lielumu atkarībā no tāda vagona konstrukcijas (divu asu, ratiņu vagoni, nemainīga vagonu grupa, Combirail,
Road- Railer™ utt.), kas aprīkots ar UIC savienotā ju vai apstiprinātu centrālo savienotāju, vai savienošanas
stieni/maziem savienotā jiem.
Nosacījumi, lai apstiprinātu vagonu, nemainīgu vagonu grupas un sakabinātu vagonu grupas, ir norādīti
4.2.3.5.2. sadaļā.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/45
Nosacījumi, kas ietekmē maksimālo garenisko saspiešanas spēku, ko vagons var izturēt bez nobraukšanas no
sliedēm, ietver:
— siju nepilnību,
— vilciena un vagona bremzēšanas sistēmu,
— vilces iekārtas un buferu sistēmu uz vagoniem vai speciāli sakabinātām vagonu grupām,
— vagona konstrukcijas raksturojumus,
— līnijas raksturojumus,
— vilciena vadītāja vadīšanas prasmi, īpaši bremzēšanu,
— riteņu/sliežu saķeres parametrus (rite ņu un sliežu profilus, sliežu ceļa platumu),
— katra kravas vagona slodzes sadalījumu.
Gareniskajiem saspiešanas spēkiem ir liela ietekme uz aizsardzību pret vagona nobraukšanu no sliedēm. Šā
iemesla dēļ ir veikti mērījumi dažādos ekspluatā cijas apstākļos, lai iegūtu pieņemamus robežlielumus
gareniskajam saspiešanas spēkam, ko var piemērot vagonam bez riska nobraukt no sliedēm. Lai izvairītos notestēšanas, vagoniem jāatbilst vagonu raksturojumiem, ko jau iepriekš apstiprinājušas valsts drošības iestādes
vai kas apstiprināti to vārdā, vai arī tiem jābūt izgatavotiem saskaņā ar apstiprinātiem vagonu konstrukcijas
raksturojumiem un aprīkotiem ar apstiprinātām komponentiem, piemēram, sertificētiem ratiņiem.
Atsauces tests ir norādīts 6.2. sadaļā. Pieredze ar dažādiem vagonu tipiem ir novedusi pie dažādām
pieņemšanas metodēm atkarībā no tādiem rādītājiem kā vagona pašsvars, garums, rite ņu bāze, pārkare,
attālums starp šarnīriem utt.
4.2.3.5.2. Funkcionālās un tehniskās specifikācijas
Apakšsistēmai jāiztur gareniskie saspiešanas spēki vilcienā bez nobraukšanas no sliedēm vai bez vagona
bojājumiem. Īpaši noteicošie rādītāji ir:
— šķērseniskie riteņu/sliežu spēki -Y-,
— vertikālie spēki -Q-,
— sānu spēki uz asu buks ēm -H
ij-,
— bremzēšanas spēki (sakarā ar rite ņu/sliežu saķeri, dinamisko bremzēšanu un dažādām vagonu un vilcienu
bremzēšanas grupām),
— diagonālie un vertikālie buferu spēki,
— sakabināšanas spēki ±Z,
— buferu amortizācija un sakabināšanas spēki,
— savienotāju stingruma rezultāts,
— savienotāju vaļīguma rezultāts,
— rāvieni vilciena garenisko kustību un savienotāju vaļīguma rezultātā,
— riteņu pacelšana,
— asu vadīklu izliece.
Dažādi rādītāji ietekmē gareniskos saspiešanas spēkus (LCF). Dažādie rādītāji ir norādīti vagonu izgatavošanas
un ekspluatācijas noteikumos, kas ir nepieciešami, lai sertificētu vagonus normālai satiksmei dažādās līnijās undažādos apstākļos.L 344/46 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
Ar nolūku sertificēt vagonus jauktai satiksmei Eiropas tīklā ir veikti testi speciālā testēšanas ceļā un ar
braucošiem vilcieniem dažādās līnijās, lai nodrošinātu, ka vagoni var izturēt minimālo garenisko spēku beznobraukšanas no sliedēm. Tika izdarīti šādi secinājumi.
Vagoniem un vagonu sastāviem (ar savienošanas stieni/mazo savienotāju starp vagoniem), kas aprīkoti ar
skrūvju savienotājiem un sānu buferiem to ārējo galos, jāiztur minimālais gareniskais spēks, kas mērīts saskaņā
ar atsauces testa nosacījumiem:
— 200 kN divu asu kravas vagoniem ar UIC savienojumu,
— 240 kN kravas vagoniem, kas aprīkoti ar divu asu ratiņiem ar UIC savienojumu,
— 500 kN kravas vagoniem ar visu veidu centrālo stieņa savienotāju un bez buferiem.
Citām savienošanas sistēmām robežlielumi vēl nav noteikti.Frikcijas koeficientam buferu galvām jābūt tādam, lai atbilstu šīs SITS prasībām attiecībā uz maksimālajiem
sānu spēkiem.
Tehniskās apkopes noteikumiJa buferu galvas ir jāieeļļo, lai nodrošinātu nepieciešamo frikcijas koeficientu, tehniskās apkopes plānā jāietver
pasākumi, kas nodrošina frikcijas koeficienta uzturēšanu šādā līmenī.
4.2.4. BREMZĒŠANA
4.2.4.1. Bremzēšanas raksturojums
4.2.4.1.1. Vispārīgie nosacījumi
Vilciena bremzēšanas sistēmas mērķis ir garantēt, ka vilciena ātrums var tikt samazināts vai ka to var apturēt
maksimāli pieļaujamā bremzēšanas ceļā. Primārie rādītāji, kas ietekmē bremzēšanas procesu, ir bremzēšanas
jauda, vilciena masa, pieļaujamais bremzēšanas ceļš, saķere un sliežu ceļa slīpums.
Vilciena vai vagona bremzēšanas raksturojums ir atkarīgs no pieejamā bremzēšanas spēka, lai palēninātu
vilciena ātrumu noteiktās robežās, un visiem rādītājiem, kas saistīti ar enerģijas pārveidošanu un izkliedēšanu,
ieskaitot vilciena pretestību. Tiek definēts atsevišķa vagona bremzēšanas raksturojums, no kā var aprēķināt
vilciena kopējo bremzēšanas raksturojumu.
Vagoni var būt aprīkoti ar pastāvīgām automātiskām bremzēm.Bremzes ir pastāvīgas, ja tās pieļauj signālu un enerģijas pārvadīšanu no centrālās vadības pults uz visu pārējo
vilcienu.
Pastāvīgās bremzes ir automātiskas, ja tās nekavējoties iedarbojas visā vilcienā katrā netīšā vilciena kontroles
līnijas, piemēram, bremžu maģistrāles, pārrāvuma gadījumā.
Kad nav iespējams noteikt bremžu stāvokli, katra vagona sānos jāuzstāda sensors, kas norāda uz bremžu
stāvokli.
Bremžu enerģijas uzkrājumus (piemēram, krājumrezervuāri netiešās darbības pneimatiskajai bremžu sistēmai,
bremžu cauruļu gaiss) un bremžu enerģiju, ko izmanto, lai izveidotu bremzēšanas spēku (piemēram, gaiss nonetiešās darbības pneimatisko gaisa bremžu sistēmas bremžu cilindriem), izmanto tikai bremzēšanas
vajadzībām.
4.2.4.1.2. Funkcionālās un tehniskās specifikācijas
4.2.4.1.2.1. Vilciena kontroles līnija
Minimālajam bremzēšanas signāla izplatīšanās ātrumam jābūt 250 m/s.
4.2.4.1.2.2. Bremzēšanas raksturojuma elementi
Bremzēšanas raksturojumā jāņem vērā vidējais pielietošanas laiks, momentānais palēninājums, masa un
sākotnējais ātrums. Bremzēšanas raksturojums jānosaka pēc palēninājuma diagrammām un bremzētās masas
procentiem.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/47
Palēninājuma diagramma
Palēninājuma diagramma norāda iepriekš noteikto vagona (vagona līmenī) vai vilciena (vilciena līmenī)
momentāno palēninājumu normālos apstākļos.
Atsevišķa vagona palēninājuma diagrammas pārzināšana dod iespējas aprēķināt vispārējā vilciena palēnināšanas
diagrammu.
Palēninājuma diagramma ietver šādus efektus:
a) atbildes laiks starp bremzēšanas uzsākšanu un pilnīgas bremzēšanas spēka iedarbības sasniegšanu;
Teir ekvivalents laika pieaugumam un tiek definēts kā:
Te= t1+ (t 2/2)
Pneimatiskajā m bremzēm laika t 2beigas atbilst 95 % no noteiktā bremžu cilindra spiediena.
b) attiecīgā funkcija (palēnināšana = F(ātrums)), kas definēta kā posmu virkne ar konstantu palēninājumu;
Piezīme: ar a apzīmē momentāno palēninājumu un ar V momentāno ātrumu.L 344/48 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
Bremžu masas procenti
Bremžu masas procenti (lambda) ir bremžu masu summas daļa, kas izdalīta ar vagonu masu summu.Metode bremžu masas/bremžu masas procentu noteikšanai paliek piemērojama papildus palēninājuma
diagrammas metodei; ražotājam jāuzrāda šie lielumi. Šāda informācija jāievada ritošā sastāva reģistrā.
Bremzēšanas jauda atsevišķam vagonam jānosaka noteiktai avārijas bremzēšanai katram bremzēšanas režīmam
(piemēram, G, P, R, P + ep), kas pieejams vagonam, un dažādiem noslogojuma stāvokļiem, ietverot vismaz
vagona pašsvaru un pilnīgi piekrautu vagonu.
G bremzēšanas režīms: bremzēšanas režīms, kas pielietots kravas vilcieniem ar noteiktu bremžu pielietošanas
laiku un bremžu atlaišanas laiku.
P bremzēšanas režīms: bremzēšanas režīms kravas vilcieniem ar noteiktu bremžu pielietošanas laiku un
bremžu atlaišanas laiku, un noteiktu bremžu masas procentu.
R bremzēšanas režīms: bremzēšanas režīms pasažieru vilcieniem un ātrgaitas kravas vilcieniem ar noteiktu
bremžu pielietošanas laiku un bremžu atlaišanas laiku kā bremzēšanas režīmam P, un norādītu minimālo
bremžu masas procentu.
Ep bremzes (netiešās darbības elektropneimatiskās bremzes): atbalsts netiešās darbības gaisa bremzēm,
kas izmanto elektrisku vadību vilcienā un elektropneimatiskus vārstus vagonā, tādējādi iedarbojoties ātrāk un ar
mazākiem grūdieniem nekā parastās gaisa bremzes.
Avārijas bremzēšana: avārijas bremzēšana ir bremžu komanda, kas apstādina vilcienu, lai garantētu noteiktu
drošības līmeni bez bremžu sistēmas bojājumiem.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/49
Minimālajam bremzēšanas raksturojumam bremzēšanas režīmiem G un P jāatbilst šādai tabulai.
Bremzēšanas režīms
—
Tediapazons (s)Vagona tips Vadības iekārtas Slodze Prasības braukšanai ar ātrumu 100 km/h Prasības braukšanai ar ātrumu 120 km/h
Maks. Min. Maks. Min.
Bremzēšanas režīms “P”
- 1,5 ≤Te≤3sVisi Visas TUKŠS S = 480 m
λ= 100 % (1)
γ= 0,91 m/s2(1)A gadījums –jauktie kluči:
S = 390 m, λ= 125 %, γ=
1,15 m/s2
B gadījums –pārējie gadī-
jumi:
S = 380 m, λ= 130 %, γ=
1,18 m/s2S = 700 m
λ= 100 %
γ= 0,88 m/s2A gadījums –jauktie kluči:
S = 580 m, λ= 125 %, γ=
1,08 m/s2
B gadījums –pārējie gadī-
jumi:
S = 560 m, λ= 130 %, γ=
1,13 m/s2
“S1” (2) Tukšs/
piekrautsierīceDaļēji piekrauts S = 810 m
λ= 55 %
γ= 0,51 m/s
2A gadījums –jauktie kluči:
S = 390 m, λ= 125 %, γ=
1,15 m/s2
B gadījums –pārējie gadī-
jumi:
S = 380 m, λ= 130 %, γ=
1,18 m/s2
PIEKRAUTS
(maksimums = 22,5
t/asi)S = 700 m
λ= 65 %
γ= 0,60 m/s2A gadījums –bremzes
tikai uz riteņiem (bremžu
kluči) :
S = lielākais no (S = 480 m,
λ= 100 %, γ= 0,91 m/s2) vai
(S iegūts ar vidējā palēni-
nājuma spēku 16,5 kN uz
asi(5).
B gadījums –pārējie gadī-
jumi:
S = 480 m, λ= 100 %, γ=
0,91 m/s2
“S2” (3) Mainīgas slodzes
relejsPIEKRAUTS
(maksimums =
22,5t/asi)S = 700 m
λ= 65 %
γ= 0,60 m/s2A gadījums –bremzes
tikai uz riteņiem (bremžu
kluči) :
S = lielākais no (S = 480 m,
λ= 100 %, γ= 0,91 m/s2) vai
(S iegūts ar vidējo palēni-
nājuma spēku 16,5 kN uzasi(
5).
B gadījums –pārējie gadī-
jumi:
S = 480 m, λ= 100 %, γ=
0,91 m/s2L 344/50 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
Bremzēšanas režīms
—
Tediapazons (s)Vagona tips Vadības iekārtas Slodze Prasības braukšanai ar ātrumu 100 km/h Prasības braukšanai ar ātrumu 120 km/h
“SS” (4) Mainīgas slodzes
relejsPIEKRAUTS
(maksimums =
22,5t/asi)A gadījums –bremzes tikai uz riteņiem (bremžu
kluči):
S = lielākais no (S = 700 m, λ= 100 %, γ= 0,88 m/s2) vai
(S iegūts ar vidējo palēnināšanas spēku 16 kN uz
asi(6)).
B gadījums –pārējie gadījumi:
S = 700 m, λ= 100 %, γ= 0,88 m/s2
Bremzēšanas režīms “G”
–9≤Te≤15sVagoniem G režīmā nedrīkst atsevišķi vērtēt bremzēša-
nas spēku. Vagona bremzētai masai G režīmā jābūt
vienādai ar bremzēto masu P stāvoklī.
(1) : S tiek iegūts saskaņā ar S pielikumu, “λ”= ((C/S)-D) saskaņā ar S pielikumu, “γ”= ((ātrums (km/h))/3,6)2)/(2 × (S-((Te) × (ātrums (km/h)/3,6)))), ar Te=2sek.
(2) Vagons “S1” ir vagons ar “tukšs/piekrauts” pārslēgšanas ierīci.
(3) Vagons “S2” ir vagons ar mainīgas slodzes releju.
(4) Vagonam “SS” jābūt aprīkotam ar mainīgas slodzes releju.
(5) Maksimāli pieļaujamais palēninājuma spēks (braukšanas ātrumam līdz 100 km/h) ir 18 × 0,91 = 16,5 kN/asi. Šis lielums ir iegūts no maksimāli pieļaujamā bremzēšanas spēka pielietojuma uz ar skavām bremzētu riteni ar nominālu jaunu diametru
no [920 mm: 1 000 mm] bremzēšanas laikā (bremzētai masai jābūt ierobežotai līdz 18 tonnām). Riteņus ar nominālo jaunu diametru (< 920 mm) un/vai piespiešanas bremzēm jāpieņem saskaņā ar valsts noteikumiem.
(6) Maksimāli pieļaujamais palēninājuma spēks (braukšanas ātrumam līdz 120 km/h) ir 18 × 0,88 = 16 kN/asi. Šis lielums ir iegūts no maksimāli pieļaujamā bremzēšanas spēka pielietojuma uz ar skavām bremzētu riteni ar nominālu jaunu diametru
no [920 mm: 1 000 mm] bremzēšanas laikā (bremzētai masai jābūt ierobežotai līdz 18 tonnām). Riteņus ar nominālo jaunu diametru (< 920 mm) un/vai spiediena bremzēm jāpieņem saskaņā ar valsts noteikumiem.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/51
Šītabula ir pamatota uz atsauces ātrumu 100 km/h un slodzi uz ass 22,5 t un ātrumu 120 km/h un slodzi uz
ass 22,5 t. Lielākas slodzes uz ass var tikt pieņemtas specifiskos ekspluatācijas apstākļos saskaņā ar valsts
noteikumiem. Maksimāli pieļaujamajai slodzei uz ass jābūt saskaņā ar infrastruktūras prasībām.
Ja vagons ir aprīkots ar RPA, iepriekšminētais raksturojums jāsasniedz bez RPA izmantošanas un saskaņā ar
S pielikuma nosacījumiem.
Citi bremzēšanas režīmi (piemēram, R bremzēšanas režīms) ir pieļaujami saskaņā ar valsts noteikumiem un
obligātu RPA izmantošanu, kā norādīts 4.2.4.1.2.6. sadaļā.
Bremžu maģistrāles izlādes paātrinājuma vārstsJa bremžu maģistrāles izlādes paātrinājuma vārsts ir uzstādīts atsevišķi vagonā, tam jābūt izolējamam no
bremžu maģistrāles ar specifisku ierīci. Vagonam jābūt skaidri marķētam, lai norādītu izolēšanas ierīci, vai šai
ierīcei jābūt nostiprinātai pozīcijā “atvērts” ar plombu.
4.2.4.1.2.3. Mehāniskie komponenti
Bremžu komponentu montāžai jānodrošina, lai tie nevarētu daļēji vai pilnīgi atdalīties.
— Atstarpju regulētājs
Jānodrošina ierīce automātiskai atstarpju nodrošināšanai starp frikciju pāriem.Jānodrošina vismaz 15 mm atstarpe starp atstarpju regulētāja komplektu un citiem komponentiem.Jānodrošina nepārtraukti nepieciešamās atstarpes starp regulētāja galiem un savienojumiem.
Atstarpju regulētajiem, kas atrodas ratiņos, nav speciāla komplekta. Bet visos gad ījumos jānodrošina
minimāli nepieciešamā atstarpe starp atstarpju regulētāju un citiem komponentiem, lai novērstu saskari.
Ja ir nepieciešama mazāka atstarpe, jāpierāda iemeslus, kādēļ saskare nenotiks.
— Pneimatiskais pussavienojums
Automātisko gaisa bremžu savienojuma galvas atverei jābūt pa kreisi, skatoties no vagona beigām.
Galvenā rezervuāra savienojuma galvas atverei jābūt pa labi, skatoties no vagona beigām.
Vagoniem jābūt aprīkotiem ar ierīcēm, lai neizmantotie savienojumi tiktu pacelti vismaz 140 mm virs
sliežu līmeņa, lai novērstu bojājumus un, cik vien iespējams, arī svešķermeņu iekļūšanu savienojumā.
4.2.4.1.2.4. Enerģijas saglabāšana
Enerģijas saglabāšanai jābūt pietiekamai, lai av ārijas bremzēšanas gad ījumā pie maksimālā ātruma neatkarīgi no
vagona noslogošanas stāvokļa iegūtu maksimālo bremzēšanas efektivitāti bez papildu elektropadeves(piemēram, netiešās darbības saspiestā gaisa bremžu sistēmai: tikai bremžu maģistrāle bez atkārtotas
uzpildīšanas caur galvenā rezervuāra maģistrāli). Ja vagons ir aprīkots ar RPA, iepriekšminētie nosacījumi ir
piemērojami ar RPA pilnīgu izmantošanu (piemēram, RPA gaisa patēriņš).
4.2.4.1.2.5. Enerģijas robežas
Bremžu sistēmai jābūt projektētai tā, lai vagonu varētu ekspluatēt visās Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas
līnijās.
Bremžu sistēmai jāaptur piekrauts vagons un jānotur vagona ātrums bez termiskiem vai mehāniskiem
bojājumiem šādos apstākļos.
1. Divas secīgas av ārijas bremzēšanas no maksimālā ātruma līdz apstāšanās brīdim uz taisna un līmeņota
sliežu ceļa ar minimālu vēju un sausām sliedēm.L 344/52 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
2. Jānotur ātrums 80 km/h slīpumā ar vidējo nogāzi 21 ‰un ar garumu 46 km. (Sv. Gotarda līnijas
dienvidu slīpums starp Airolo un Biasca ir atsauces slīpuma rādītājs).
4.2.4.1.2.6. Riteņu pretslīdēšanas aizsardzība (RPA)
Riteņu pretslīdēšanas aizsardzība (RPA) ir sistēma, kas paredzēta, lai vislabāk izmantotu esošo saķeri ar
kontrolētu bremžu spēka samazināšanu un atjaunošanu, lai novērstu riteņpāru bloķēšanu un nekontrolētuslīdēšanu, tādējādi optimizējot apstāšanās attālumu. RPA nedrīkst mainīt bremžu funkcionālo raksturojumu.Vagona gaisa iekārtām jābūt pietiekamam apjomam, lai RPA gaisa patēriņš nepasliktinātu pneimatisko bremžu
darbību. RPA projekta procesā jāņem vērā, ka RPA nedrīkst atstāt nelabvēlīgu ietekmi uz vagona
komponentiem (bremžu pārvadu, rite ņu bandāžu, asu buks ēm utt.).
Šādiem vagoniem jābūt aprīkotiem ar RPA:
a) vagoni, kas aprīkoti ar bremžu klučiem, kas izgatavoti no čuguna vai sārņu materiāla, kuriem
maksimālais domātais saķeres izlietojums (δ) ir lielāks par 12 % (lambda ≥135 %). Maksimālais domātais
saķeres izlietojums tiek iegūts, aprēķinot vidējo saķeri (δ) no atsevišķiem bremzēšanas attālumiem, kasiegūti no iespējamās vagona masas. δir tādējādi saistīts ar mērītiem bremzēšanas attālumiem, kas
nepieciešami, lai noteiktu bremzēšanas raksturojumu. (δ = f(V, Te, apstāšanās attālums);
b) vagoni, kas aprīkoti tikai ar disku bremzēm, kurām maksimālais saķeres izlietojums (sk. iepriekšminēto
maksimālās saķeres izlietojuma definīciju (δ)) ir lielāks par 11 % un mazāks par 12 % (125<lambda </=135 %);
c) ar maksimālo ekspluatācijas ātrumu ≥160 km/h.
4.2.4.1.2.7. Gaisa padeve
Kravas vagoniem jābūt projektētiem tā, lai darbotos ar saspiesto gaisu, kas atbilst vismaz 4.4.5. klasei, kā
noteikts ISO 8573-1.
4.2.4.1.2.8. Stāvbremzes
Stāvbremzes ir bremzes, ko pielieto, lai novērstu iespēju stāvošam ritošajam sastāvam izkustēties noteiktos
apstākļos, ņemot vērā vietu, vēju, slīpumu un ritošā sastāva noslogojuma stāvokli, līdz tās tiek apzināti atlaistas.
Visiem vagoniem nav obligāti jābūt aprīkotiem ar stāvbremzēm. Ekspluatācijas noteikumi, ņemot vērā to, ka ne
visi vilciena vagoni ir aprīkoti ar šīm bremzēm, ir aprakstīti satiksmes nodrošināšana un vadības SITS.
Ja vagons ir aprīkots ar stāvbremzēm, tam jāatbilst šādām prasībām.
Jaudas avotam, lai nodrošinātu stāvbremžu darbību, jābūt citam nekā automātiskas darbības/avārijas bremzēm.
Stāvbremzēm jādarbojas vismaz uz pusi no riteņpāriem, bet vismaz uz 2 riteņpāriem vagonā.
Kad nav iespējams noteikt stāvbremžu stāvokli, jānodrošina sensors, kas norāda stāvokli abos vagona ārējos
sānos.
Vagona stāvbremzēm jāpiekļūst un tās jādarbina no zemes vai no vagona. Lai darbinātu stāvbremzes, jāizmanto
sviras vai rokas rats, bet stāvbremzēm, ko darbina no zemes, var izmantot vienīgi rokas ratu. Stāvbremzēm, kaspieejamas no zemes, jābūt abos vagona sānos. Svirām vai rokas ratiem jāiedarbina bremzes, kad tos griežpulksteņrādītāja virzienā.
Kad stāvbremžu vadība ir uzstādīta vagona iekšpusē, tai jābūt pieejamai no abiem vagona sāniem. Kad
stāvbremzes var ņemt virsroku pār citiem bremžu pielietojumiem, braucot vai stāvot, vagona iekārtām jābūt
spējīgām izturēt slodzes visā vagona kalpošanas laikā.
Avārijas gadījumā jābūt iespējai atlaist stāvbremzes ar rokas vadību stāvēšanas laikā.
Stāvbremzēm jāatbilst nosacījumiem, kas minēti tabulā.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/53
Vagons, kas nav īpaši minēts zemāk Vismaz 20 % no visa vagonu parka jābūt stāvbrem-
zēm, kas darbināmas no vagona (platformas vai ejas)
vai no zemes
Vagoni, kas izgatavoti tādu īpašu kravu pārvadāšanai,
ar kurām jārīkojas piesardzīgi, kā turpmāk minētās
kravas vai/un saskaņā ar Padomes Direktīvu 96/49/
EK (RID):
mājlopi; plīstošas kravas; saspiestas vai sašķidrinātas
gāzes; materiāli, kas izdala degošas gāzes, kad
kontaktā arūdeni rada uzliesmojumu; skābes; kodīgas
vai degošas vielas; kravas, kas spontāni uzliesmo vai
viegli eksplodēVienas katrā vagonā, darbināmas no vagona (plat-
formas vai ejas)
Vagoni, ar kuru īpašo aprīkojumu kravas novietošanai
jārīkojas piesardzīgi, piemēram, stikla baloni, krūkasvai mucas; alumīnija tvertnes; tvertnes, kas apstrādā-
tas ar ebonītu vai emalju; celtņa vagoni (vai/un
saskaņā ar Padomes Direktīvu 96/49/EK (RID))Vienas katrā vagonā, darbināmas no vagona (plat-
formas vai ejas)
Vagoni, kuru virsbūve ir izgatavota īpaši autovagonu
pārvadāšanai, tostarp daudzstāvu vagoni vieglo
vagonu pārvadāšanaiVienas katrā vagonā, darbināmas no vagona (plat-
formas vai ejas), un 20 % no tām jābūt darbināmām
no vagona grīdas
Vagoni demontējamu maināmo virsbūvju transpor-
tēšanai horizontālai pārkraušanaiVienas katrā vagonā, darbināmas no zemes
Vagoni, kas sastāv no pastāvīgi savienotām vienībām Vismaz divas asis (vienā vienībā)
Stāvbremzēm jābūt projektētām tā, lai pilnīgi piekrautu vagonu varētu noturēt uz 4,0 % slīpuma ar maksimālo
saķeri 0,15 bez vēja.
4.2.5. SAKARI
4.2.5.1. Vagona spēja pārraidīt informāciju no vagona uz vagonu
Šis parametrs vēl nav piemērojams kravas vagoniem.
4.2.5.2. Vagona spēja pārraidīt informāciju starp zemi un vagonu
4.2.5.2.1. Vispārīgie nosacījumi
Etiķešu pielietošana nav obligāta. Ja vagons ir aprīkots ar radiofrekvences identifikācijas ierīcēm (RFID etiķete),
tiek piemērotas šādas specifikācijas.
4.2.5.2.2. Funkcionālās un tehniskās specifikācijas
Jāuzstāda divas “pasīvās” etiķetes, viena katrā vagona sānā laukumos, kas norādīti F pielikuma F1. attēlā, lai
vagona unikālais identifikācijas numurs būtu nolasāms ar sliežu ceļu malas ierīci (etiķešu lasītāju).
Kad sliežu ceļu malas ierīces (etiķešu lasītāji) ir pieejamas, tām jāspēj nolasīt etiķetes ar garāmbraucošu ātrumu
līdz 30 km/h un jānodrošina šīs nolasītās informācijas pieejamība uz zemes bāzētai datu pārraidīšanas sistēmai.
Tipiskie uzstādīšanas ierobežojumi ir norādīti F pielikuma F2. attēlā, kur lasītāja izvietojums ir norādīts ar
konusu.
Fiziskai saskarnei starp lasītāju un etiķeti, protokoliem, vadības ierīcēm un sadursmes izvērtēšanas shēmām
jāatbilst ISO18000-6 A tipam.
Kad etiķešu lasītājs ir uzstādīts, tam jābūt novietotam ieejas un izejas punktos vietās, kur vilciena sastāvs var tikt
mainīts.L 344/54 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
Etiķešu lasītājam saskarnei ar jebkuru datu pārraidīšanas sistēmu jānodrošina vismaz:
— etiķešu lasītāja nepārprotama identifikācija starp tiem, kas var būt uzstādīti tajā pašā vieta, lai identificētu
uzraudzīto sliežu ceļu,
— katra garāmbraucoša vagona unikāla identifikācija,
— katra vagona garāmbraukšanas laiks un datums.
Laika un datuma informācijai jābūt pietiekami precīzai, lai nākamā apstrādājošā sistēma būtu spējīga identificēt
fizisko vilciena sastāvu.
4.2.5.2.3. Tehniskā apkopes noteikumi
Pārbaudēm saskaņā ar tehniskās apkopes plānu jāietver:
— etiķešu esamība,
— pareizā atbilde,
— procesi, lai nodrošinātu, ka etiķetes netiks bojātas tehniskās apkopes laikā.
4.2.6. APKĀRTĒ JĀS VIDES APSTĀKĻI
4.2.6.1. Apkārtējās vides apstākļi
4.2.6.1.1. Vispārīgie nosacījumi
Ritošā sastāva, kā arīborta iekārtu projekta procesā jāņem vērā, ka šo ritoš o sastāvu jāvar nodot ekspluatācijā
un normāli ekspluatēt tādos apstākļos un klimatiskajā zonā, kurai iekārtas ir paredzētas, kā norādīts šajāSITS.
Apkārtējās vides apstākļi ir norādīti temperatūru klasēs utt., tādējādi dodot operatoram iespēju izvēlēties
vagonu, kas piemērots ekspluatācijai visā Eiropā vai ierobežotai lietošanai.
“Infrastruktūras reģistrs” noteiks apkārtējās vides apstākļu diapazonu, kas var būt sastopams atsevišķās līnijās.
Šis pats diapazons tiks izmantots kā atbalsta punkts ekspluatācijas noteikumiem.
Norādītās diapazona robežas ir tās, kurām ir maza iespējamība tikt pārsniegtām. Visas norādītās lielumvērtības
ir maksimālās vai robežvērtības. Šīs lielumv ērtības var tikt sasniegtas, bet tas nenotiek pastāvīgi. Atkarībā no
situācijas tas var notikt ar dažādu biežumu saistībā ar zināmu laika periodu.
4.2.6.1.2. Funkcionālās un tehniskās specifikācijas
4.2.6.1.2.1. Augstums
Vagoniem, kā norādīts, jādarbojas visos augstumos līdz 2000 m.
4.2.6.1.2.2. Temperatūra
Visiem kravas vagoniem, kas paredzēti starptautiskajai satiksmei, jāatbilst vismaz temperatūras klasei T RIV.
TRIVklase ir identiska temperatūras līmenim visiem RIV atbilstošiem vagoniem, kas jau atradās ekspluatācijā
pirms šīs SITS stāšanās spēkā. Projekta līmenis T RIVklasei ir norādīts O pielikumā.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/55
Papildus T RIVklases projekta līmenim pastāv ārējās temperatūras klases Ts un Tn.
Klases Projekta līmeņa klases
TRIV Apakšsistēmām un detaļām ir dažādas temperatūras prasības. Detaļas ir
aprakstītas O pielikumā
Vagona ārējās gaisa temperatūras diapazons [oC]
Tn -40 +35
Ts -25 +45
TRIVvagonus ir atļauts izmantot:
— pastāvīgai lietošanai Ts līnijās,
— pastāvīgai lietošanai Tn līnijās gadalaikos, kad gaidā mātemperatūra ir virs - 25oC,
— nepastāvīgai lietošanai Tn līnijās gadalaikos, kad gaidāmā temperatūra ir zem - 25oC.
Piezīme. Tā būs līgumslēdzēja izvēle izlemt par vagonu papildu temperatūras diapazonu atkarībā no to
paredzamā lietošanas veida (Tn, Ts, Tn + Ts vai nekas vairāk par TRIV).
4.2.6.1.2.3. Mitrums
Jāņem vērā šādi ārējā mitruma līmeņi.
Gada vidējais: ≤75 % relatīvais mitrums.
Gada 30 dienās nepārtraukti: starp 75 % un 95 % relatīvā mitruma.
Pārējās dienās reizēm: starp 95 % un 100 % relatīvā mitruma.
Maksimālais absolūtais mitrums: 30 g/m3tuneļos.
Ekspluatācijas laikā radītais retais un nenozīmīgais mitruma kondensāts nedrīkst radīt jebkādas nepareizas
darbības vai kļūmes.
Psihometriskie grafiki G pielikuma G1. un G2. attēlā norāda relatīvā mitruma variācijas diapazonu dažādās
temperatūras klasēs, kuras, kā tiek uzskatīts, netiks pārsniegtas vairāk par 30 dienām gadā .
Uz atdzesētām virsmām var parādīties 100 % relatīvais mitrums, radot kondensātu uz iekārtu daļām; tas
nedrīkst radīt jebkādas nepareizas darbības vai kļūmes.
Pēkšņas gaisa temperatūras maiņas vagonā var radīt ūdens kondensātu uz iekārtu daļām ar ātrumu 3 K/s un
maksimālo variāciju 40 K.
Šādi apstākļi, kas rodas jo īpaši iebraucot vai izbraucot no tuneļiem, nedrīkst radīt jebkādas iekārtu nepareizas
darbības vai kļūmes.
4.2.6.1.2.4. Gaisa kustības
Par vēja ātrumiem, kas jāņem vērā kravas vagonu projektā, skatīt sadaļā “Aerodinamiskie efekti”.
4.2.6.1.2.5. Lietus
Jāņem vērā lietus daudzums 6 mm/min. Jāņem vērā lietus efekts atkarībā no iekārtu uzstādīšanas kopā ar vējā
un vagona kustību.L 344/56 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
4.2.6.1.2.6. Sniegs, ledus un krusa
Jāņem vērā visu veidu sniega, ledus un/vai krusas radītie efekti. Krusas gabalu maksimālais diametrs jāpieņem kā
15 mm, lielāki diametri var gadīties ārkārtējos gadījumos.
4.2.6.1.2.7. Saules starojums
Iekārtām jābūt paredzētām saules tiešam starojumam ar intensitāti 1120 W/m2ar maksimālo ilgumu 8
stundas.
4.2.6.1.2.8. Izturība pret piesārņojumu
Jāņem vērā piesārņojuma efekti iekārtu un komponentu projektēšanā. Piesārņojuma smagums būs atkarīgs no
iekārtas izvietojuma. Var tikt nodrošināti pasākumi piesārņojuma samazināšanai ar aizsargu efektīvuizmantošanu. Jāņem vērā šādu piesārņojuma veidu efekti.
Ķīmiski aktīvas vielas EN 60721-3-5:1997, klase 5C2
Piesārņojoši šķidrumi EN 60721-3-5:1997, klase 5F2 (elektriskais dzinējs).
EN 60721-3-5:1997, klase 5F3 (termiskais dzinējs)
Bioloģiski aktīvas vielas EN 60721-3-5:1997, klase 5B2
Putekļi EN 60721-3-5:1997, noteikti klasē 5S2
Akmeņi un citi priekšmeti Balasta un citi ar maksimālo diametru 15 mm
Zāles un lapas, ziedputekšņi, lidojoši insekti, šķiedras
utt.Ventilācijas atveru projektam
Smiltis Saskaņā ar EN 60721-3-5:1997
Jūras šļakatas Saskaņā ar EN 60721-3-5:1997,
klase 5C2
4.2.6.2. Aerodinamiskie efekti
Atvērts punkts, kuru jāprecizē šīs SITS nākamaj āpārskatīšanas reizē.
4.2.6.3. Sānvēji
Atvērts punkts, kuru jāprecizē šīs SITS nākamaj āpārskatīšanas reizē.
4.2.7. SISTĒMAS AIZSARDZĪBA
4.2.7.1. Avārijas pasākumi
Nav prasību avārijas izejām vai apzīmējumiem attiecībā uz avārijas izejām kravas vagonos. Tomēr av ārijas
gadījumam ir nepieciešams glābšanas plāns un attiecīgas informācijas brīdinājumi.
4.2.7.2. Ugunsdrošība
4.2.7.2.1. Vispārīgie nosacījumi
— Projektā jāparedz uguns uzliesmošanas un izplatīšanās ierobežošana.
— Prasības saistībā ar indīgiem dūmiem nav aprakstītas šajāSITS.
— Nedrīkst ņemt vērā kravas vagonos pārvadātās kravas ne kā primāro uzliesmojuma avotu, ne arī kāuguns
izplatīšanās avotu. Bīstamu kravu pārvadāšanas gadījumā kravas vagonos tiek piemērotas RID prasības
visos ugunsdrošības aspektos.
— Kravas vagonu krav ām jābūt aizsargātām pret paredzamiem uzliesmojuma avotiem vagonā.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/57
— Kravas vagonos pielietotajiem materiāliem jāierobežo uguns rašanās un izplatīšanās un dūmu rašanās
ugunsgrēka gadījumā primārā uzliesmojuma 7 kW avotā 3 minūšu garumā.
— Jāpiemēro projekta nosacījumi visām uzstādītajām vagona iekārtām, ja tās ir potenciāls uguns
uzliesmojuma avots, piemēram, dzesēšanas iekārtām ar degvielu.
— Dalībvalstij nav jāpieprasa dūmu detektoru uzstādīšana kravas vagonos.
— Nav nepieciešams, lai lokani pārsegi atbilstu jebkādiem ugunsdrošības kritērijiem.
— Nav nepieciešams, lai grīdas materiāli atbilstu jebkādiem ugunsdrošības kritērijiem, ja tie ir aizsargāti
saskaņā ar 4.2.7.2.2.3. sadaļas pirmo teikumu.
4.2.7.2.2. Funkcionālās un tehniskās specifikācijas
4.2.7.2.2.1. Definīcijas
Ugunsizturība
Nodaloša konstrukcijas elementa spēja tad, kad tas pakļauts ugunij no vienas puses, novērst liesmu, karstu gāzu
un citu izplūdes gāzu izplatīšanos tam cauri vai liesmu rašanos ugunij nepakļautaj āpusē.
Termiskā izolācija
Nodaloša konstrukcijas elementa spēja novērst pārmērīgu karstuma izplatīšanos.
4.2.7.2.2.2. Normatīvās atsauces
1. EN 1363-1
1999. gada oktobrisUgunsizturības testi
1. daļa. Vispārīgās prasības
2. EN ISO 4589-2
1998. gada oktobrisDegšanas raksturojuma noteikšana pēc skābekļa rādītāja –
2. daļa. Apkārtējās temperatūras tests
3. ISO 5658-2
1996-08-01Testi saistībā ar reakciju uz uguni –Liesmu izplatība
2. daļa. Sānu izplatība uz krav ām vertikālā stāvoklī
4. EN ISO 5659-2
1998. gada oktobrisPlastmasa –Dūmu rašanās
2. daļa. Optiskā blīvuma noteikšana vienas kameras testā
5. EN 50355
2002. gada novembrisDzelzceļa pielietojumi –Dzelzceļa ritošā sastāva kabeļi ar speciālu uguns-
izturību –Plāna siena un standarta siena –Lietošanas pamācība
4.2.7.2.2.3. Projektēšanas noteikumi
Kravas aizsardzība pret dzirksteļošanu jānodrošina atsevišķi vietās, kur grīda nenodrošina šādu aizsardzību.
Vagona grīdas apakšpusei vietās, kur tā pakļauta potenciāliem uguns uzliesmošanas avotiem, un kad
aizsardzība pret dzirksteļošanu nav nodrošināta, jānodrošina termiska izolācija un ugunsizturība saskaņā ar
karstuma diagrammu EN 1363-1 [1] 15 minūšu garumā.
4.2.7.2.2.4. Prasības materiāliem
Tabulā ir norādīti izmantotie parametri, lai noteiktu prasības un to raksturojumus. Ir noteikts arī, vai cipari
prasību tabulās ir atbilstības maksimums vai minimums.L 344/58 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
Rezultāts, kas vienāds ar prasībām, ir atbilstīgs.
Testa metode Parametri Vienības Prasības
EN ISO 4589-2 [2] LOI % skābeklis minimums
ISO 5658 [3] CFE KWm-2minimums
EN ISO 5659-2 [4] D s maks bez dimensijas maksimums
Turpmāk dots testa metožu īss skaidrojums
— EN ISO 4589-2 [2] Degšanas raksturojuma noteikšana pēc skābekļa rādītāja
Šis tests nosaka metodes minimālās skābekļa koncentrācijas noteikšanai pēc sajaukšanas ar slāpekli, kas
uzturēs mazu vertikālu paraugu degšanu noteiktos testa apstākļos. Testa rezultāti tiek norādīti kāskābekļa koeficienta lielumi pēc tilpuma procentiem.
— ISO 5658 –2 [3] Testi saistībā ar reakciju uz uguni –Liesmu izplatība –2. daļa. Sānu izplatība uz
kravām vertikālā stāvoklī
Šis tests nosaka testa metodi, lai izmērītu liesmu sānu izplatību uz paraugiem, kas atrodas vertikālā
stāvoklī. Tas nodrošina datus, lai varētu salīdzināt tādu plakanu materiālu, kompozītu vai konstrukcijuraksturojumus, ko primāri izmanto kā sienu atklāto virsmu.
— EN-ISO 5659-2 [4] Dūmu rašanās –2. daļa. Optiskā blīvuma noteikšana vienas kameras testā.
Kravas paraugs tiek nostādīts horizontāli kamerā un pakļauts termiskam starojumam uz tā augšējās
virsmas ar noteiktu konstanta starojuma līmeni 50 kW/m
2kontroldegļa liesmas neesamības gad ījumā.
Minimālās prasības
Daļas vai materiālus, kuru virsma ir mazāka par turpmāk norādīto virsmu klasifik āciju, jātestē ar minimālajām
prasībām.
Testa metode Parametri Vienības Prasības
EN ISO 4589-2 [2] LOI % skābeklis ≥26
Prasības materiāliem, kas tiek izmantoti kā virsma
Metode: nosacījuma para-
metriParametri Vienības Prasības
ISO 5658-2 [3]
CFECFE kWm-2≥18
EN ISO 5659-2 [4]
50kWm-2Dsmaks. bez dimensijas ≤600
Virsmas klasifikācija
Visiem pielietotajiem materiāliem jāatbilst minimālajām prasībām, kad materiāla/detaļas virsmas laukums ir
mazāks par 0,25m2, un
— griestos:
maksimālais izmērs jebkurā virsmas virzienā ir mazāks par 1m, un
— o atdalījums no citas virsmas ir lielāks par maksimālo virsmas daļu (mērīta horizontāli jebkurā virsmas
virzienā),8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/59
sienā:
— maksimālais izmērs vertikālā virzienā ir mazāks par 1m, un
— atdalījums no citas virsmas ir lielāks par maksimālo virsmas daļu (mērīta vertikāli).
Ja virsma ir lielāka par 0,25m2, ir piemērojamas prasības attiecībā uz pielietotajiem virsmas materiāliem.
Prasības kabeļiemKabeļiem, kas kravas vagonos tiek izmantoti elektriskām ierīcēm, jāatbilst EN 50355 [5]. Ugunsdrošības
prasībām jāatbilst 3. līmenim.
4.2.7.2.2.5. Ugunsdrošības uzturēšana
Ugunsdrošības kopums un termiskā izolācija (piemēram, grīdas aizsardzība, aizsardzība pret rite ņu
dzirkstelēm) jāpārbauda katrā kapitālā remonta reizē un starpperiodos, kad tas ir nepieciešams projekta
risinājumam un lauka testiem.
4.2.7.3. Elektriskā aizsardzība
4.2.7.3.1. Vispārīgie nosacījumi
Visām kravas vagona metāla daļām, kas ir pakļautas pārlieka sprieguma riskam vai var radīt jebkāda veida
elektriskās strāvas triecienu risku, jātiek turētām tādā pašā spriegumā kāsliežu ceļš.
4.2.7.3.2. Funkcionālās un tehniskās specifikācijas
4.2.7.3.2.1. Kravas vagonu saite
Elektriskā pretestība starp metāla detaļām un sliežu ceļu nedrīkst pārsniegt 0,15 Ω.
Šīs lielumv ērtības jāmēra, izmantojot 50 A līdzstrāvu.
Kad materiāli, kas ir slikti vadītāji, nenodrošina iepriekšminētās lielumv ērtības sasniegšanu, vagoniem pašiem
jābūt aprīkotiem ar šādiem aizsardzības saišu savienojumiem:
— korpusam jābūt savienotam ar rāmi vismaz divos dažādos punktos;
— rāmim jābūt savienotam ar katriem ratiņiem vismaz vienu reizi.
Katriem ratiņiem jābūt droši savienotiem vismaz ar vienu asu buksi. Ja nav ratiņu, nav nepieciešami
savienojumi.
Katram savienojumam jābūt no lokana un nerūsējoša materiāla vai no materiāla, kas aizsargāts pret koroziju,
un ar minimālo šķērsgriezumu atkarībā no pielietotā materiāla (atsauces lielums ir 35 mm
2varam).
No risku novēršanas viedokļa jāievēro īpaši ierobežojoši nosacījumi speciāliem vagoniem, piemēram, vagoniem
bez jumta, kuros atrodas pasažieri savos vagonos, vagoniem, kas tiek izmantoti bīstamu kravu pārvadāšanai
(saraksts Direktīvā 96/49 EK un tās spēkā esošajā RID pielikumā).
4.2.7.3.2.2. Kravas vagonu elektrisko iekārtu savienošana
Kravas vagoniem, kas aprīkoti ar elektriskām iekārtām, jābūt pietiekamai aizsardzībai pret elektriskās
strāvas triecieniem. Kad kravas vagons ir aprīkots ar elektriskām iekārtām, jebkurām elektriskās iekārtas
metāla daļām, kurām var pieskarties, jābūt attiecīgi droši savienotām, ja standarta spriegums, kuram tās var būtpakļautas, ir lielāks par:
— 50 V līdzstrāvai,
— 24 V maiņstrāvai,L 344/60 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
— 24 V starp fāzēm, kad neitrālais punkts nav savienots,
— 42 V starp fāzēm, kad neitrālais punkts ir savienots.
Savienojuma kabeļa šķērsgriezums būs atkarīgs no strāvas elektriskajā iekārtā, bet tam jābūt piemērota izmēra,
lai garantētu drošu ķēdes aizsardzības ierīču darbību kļūmes gadījumā.
Jebkurām gaisa ierīcēm, kas uzstādītas ārpus kravas vagona, jābūt pilnīgi aizsargātām pret kontakttīkla vai trešās
sliedes spriegumu, un sistēmai jāveido viena elektriska vienība, kas savienota vienā punktā. Antenai, kas
uzstādīta ārpus kravas vagona un neatbilst iepriekšminētiem nosacījumiem, jābūt izolētai.
4.2.7.4. Gala lukturu uzstādīšana
4.2.7.4.1. Vispārīgie nosacījumi
Visiem velkamiem vagoniem jābūt aprīkotiem ar diviem gala lukturu kronšteiniem katrā galā.
4.2.7.4.2. Funkcionālās un tehniskās specifikācijas
4.2.7.4.2.1. Raksturojumi
Gala lukturu kronšteiniem jābūt ar gropēm, kā norādīts BB pielikuma BB1. attēlā.
4.2.7.4.2.2. Izvietojums
Vagona galos gala lukturu kronšteiniem jābūt izvietotiem tā, lai
— tie atrastos, kad iespējams, starp buferiem un vagona stūriem;
— tie atrastos vairāk par 1 300 mm viens no otra;
— kronšteina galvenā centra līnija būtu perpendikulāra galvenā vagona centra līnijai;
— gala lukturu kronšteinu augšgals būtu mazāk par 1 600 mm virs sliežu līmeņa. Ja vagoni ir aprīkoti ar
nekustīgiem elektriskiem gala lukturiem, gala lukturu centra līnijai jābūt mazāk par 1 800 mm virs sliežu
līmeņa;
— gala lukturu vispārīgie gabarīti atbilstu BB pielikuma BB2. attēlam.
Gala lukturu kronšteiniem jābūt izvietotiem tā, lai lukturi tad, kad tie uzstādīti, nebūtu aizsedzami un viegli
pieejami.
4.2.7.5. Nosacījumi kravas vagonu hidrauliskajām/pneimatiskajām iekārtām
4.2.7.5.1. Vispārīgie nosacījumi
Hidrauliskajām un pneimatiskajām iekārtām jābūt projektētām, paredzot nepieciešamo strukturālo izturību un
izmantojot atbilstošus stiprinājumus, lai nerastos plīsumi normālas ekspluatācijas laikā.
Uz vagoniem uzstādītajām hidrauliskajām sistēmām jābūt projektētām tā, lai nebūtu redzamas hidraulisko
šķidrumu noplūdes.
4.2.7.5.2. Funkcionālās un tehniskās specifikācijas
Atbilstošiem aizsardzības pasākumiem jānodrošina, ka hidrauliskās/pneimatiskās sistēmas netiek nejauši
iedarbinātas.
Hidrauliski vai pneimatiski darbinātiem atlokiem/tvaikdaļiem sensoram jānorāda, ka tie ir atbilstoši noslēgti.
4.2.8. TEHNISKĀ APKOPE. TEHNISKĀS APKOPES KARTOTĒKA
Visām tehniskās apkopes darbībām, kas tiek veiktas ritoš ajam sastāvam, jābūt saskaņā aršīs SITS
norādījumiem.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/61
Visa tehniskā apkope jāveic saskaņā ar tehniskās apkopes kartotēku, kas ir piemērojama ritošajam sastāvam.
Tehniskās apkopes kartotēka jāuztur saskaņā aršīs SITS norādījumiem.
Pēc ritošā sastāva piegādes no piegādātāja puses un attiecīgas pieņemšanas vienai iestādei jāuzņemas atbildība
par ritošā sastāva tehnisko apkopi un tehniskās apkopes kartotēkas administrēšanu.
Ritošā sastāva reģistram, kuru nodrošina katra dalībvalsts, jānosaka iestāde, kas būs atbildīga par ritošā sastāva
tehnisko apkopi un tehniskās apkopes kartotēkas administrēšanu.
4.2.8.1. Tehniskās apkopes kartotēkas definīcija, saturs un kritēriji
4.2.8.1.1. Tehniskās apkopes kartotēka
Tehniskās apkopes kartotēka jāpiegādā kopā ar vagonu, kas tiek pakļauts verifikācijas procesam, kā norādīts šīs
SITS 6.2.2.3. sadaļā, pirms nodošanas ekspluatācijā.
Šis punkts nosaka kritērijus tehniskās apkopes kartotēkas pārbaudei.
Tehniskās apkopes kartotēkā jāietver:
— Tehniskās apkopes meta pamatojuma dokumentācija
Tehniskās apkopes meta pamatojuma dokumentācija nosaka metodes, kas pielietotas tehniskās apkopes
veikšanai; apraksta veiktos testus, izpētes, aprēķinus; sniedz nepieciešamos datus, kas izmantojami šim
mērķim, un pamato to izcelsmi.
Dokumentācijai jāsatur:
— tās iestādes apraksts, kas atbildīga par tehniskās apkopes metu,
— precedenti, principi un metodes, kas izmantotas, lai noteiktu vagona tehniskās apkopes metu,
— lietošanas raksturojums (normālas vagona lietošanas robežas (km/mēnesī, klimatiskās robežas,
atļautie slodžu tipi…), kas ņemtas vērā tehniskās apkopes meta noteikšanai),
— testi, izpētes, veiktie aprēķini,
— būtiskie dati, kas izmantoti, lai noteiktu tehniskās apkopes metu, un šo datu izcelsme (iegūti pēc
pārbaudēm, testi…),
— izstrādes procesa atbildība un izsekojamība (vārds, iemaņas un katra dokumenta autora un
apstiprinātāja ieņemamais amats).
— Tehniskās apkopes dokumentācija
Tehniskās apkopes dokumentācija sastāv no visiem dokumentiem, kas nepieciešami vagona tehniskās
apkopes veikšanai un administrēšanai.
Tehniskās apkopes dokumentācijai jāietver:— Organizatorisks/funkcionāls apraksts (sadalījuma struktūra)
Sadalījuma struktūra nosaka kravas vagonu robežas, norādot uz visām detaļām, kas pieder pie
kravas vagonu konstrukcijas, un izmantojot atbilstošu atsevišķu pakāpju skaitu, lai noteiktu esošāsattiecības starp dažādām ritošā sastāva jomām. Pēdējai norādei jābūt nomaināmai vienībai.
— Detaļu sarakstsL 344/62 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
Satur rezerves daļu sarakstu (nomaināmās vienības), lai nodrošināt pareizu rezerves daļu
noteikšanu un iegādi.
— Drošības/savstarpē jas izmantojamības nozīmības robežas
Drošības/savstarpē jās izmantojamības nozīmes komponentiem vai detaļām šajādokumentā jābūt
noteiktām robežām, kuras nedrīkst pārsniegt ekspluatācijas laikā (tostarp samazinātā režīmā).
— Juridiskās saistības
Daži komponenti vai sistēmas ir pakļautas juridiskām saistībām (piemēram, bremžu rezervuāri,
bīstamo kravu cisternas…). Šīm saistībām jābūt norādītām.
— Tehniskās apkopes plāns
— o saraksts, grafiks un kritēriji preventīvām tehniskās apkopes darbībām,
— o saraksts un kritēriji nosacījumu preventīvām tehniskās apkopes darbībām,
— o labošanas tehniskās apkopes darbību saraksts,
— o tehniskās apkopes darbības, kuras regulē specifiski lietošanas nosacījumi.
Jāapraksta tehniskās apkopes darbu līmenis, kā arītehniskās apkopes uzdevumi, kurus veiks
dzelzceļa uzņēmums (apkalpošana, pārbaudes, bremžu testi utt...).
Piezīme. Dažas tehniskās apkopes darbības, piemēram, kapitālais remonts (4. līmenis) un
rekonstrukcija, pārveidošana vai ļoti liels remonts (5. līmenis), var netikt noteiktas brīdī, kad
vagons tiek nodots ekspluatācijā. Šajāgadījumā jānosaka atbildība un procedūras, lai noteiktu
šādas tehniskās apkopes darbības.
— Tehniskās apkopes rokasgrāmatas un brošūras
Katrai tehniskās apkopes plānā norādītajai tehniskās apkopes darbībai rokasgrāmatā ir izskaidroti
veicamie uzdevumi.
Daži tehniskās apkopes uzdevumi var būt vienādi dažādām darbībām vai vienādi dažādiem
vagoniem. Šie uzdevumi tiek izskaidroti speciālās tehniskās apkopes brošūrās.
Rokasgrāmatās un brošūrās jābūt šādai informācijai:
— specifiskie instrumenti un iekārtas,
— standarta vai likumā noteiktās personālam nepieciešamās speciālās iemaņas (metināšana,
neiznīcinoša testēšana...),
— vispārīgās prasības attiecībā uz mehāniskām, elektriskām, ražošanas un citām inženiertehni-
skajām iemaņām,
— profesionālie un darba veselības un drošības noteikumi (tostarp, bet ne tikai piemērojamā
likumdošana saistībā ar veselībai un drošībai kaitīgu vielu kontrolētu izmanto šanu),
— apkārtējās vides noteikumi,
— minimāli veicamo uzdevumu apraksts:
— izjaukšanas/salikšanas pamācības,
— tehniskās apkopes kritēriji,8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/63
— pārbaudes un testi,
— nepieciešamās detaļas uzdevumu veikšanai,
— priekšmeti, kas nepieciešami uzdevuma veikšanai,
— testi un procedūras, ko jāveic pēc katras tehniskās apkopes pirms nodošanas ekspluatācijā,
— izsekojamība un pieraksti.
— Defektu novēršanas (kļūmju diagnoze) rokasgrāmata,
tostarp sistēmu funkcionālās un shematiskās diagrammas.
4.2.8.1.2. Tehniskās apkopes kartotēkas administrēšana
Gadījumos, kad dzelzceļa uzņēmums veic tā lietošanā esošā ritošā sastāva tehnisko apkopi, tam jānodrošina, ka
tiek veikti procesi, lai vadītu ritošā sastāva tehniskās apkopes un ekspluatācijas integritāti, tostarp:
— informācijas nodošana ritošā sastāva reģistram,
— aktīvu administrēšana, tostarp ieraksti par visām veiktajām un paredzamajām ritošā sastāva tehniskajām
apkopēm (kurus noteiktu laika posmu jānodod dažāda līmeņa arhīva glabāšanā),
— nepieciešamības gadījumā, programmatūra,
— procedūras, lai saņemtu un apstrādātu specifisku informāciju saistībā ar ritošā sastāva ekspluatācijas
piemērotību, kas rodas no jebkuriem apstākļiem, tostarp, bet ne tikai par ekspluatācijas vai tehniskās
apkopes incidentiem, kuri potenciāli var ietekmēt ritošā sastāva drošības integritāti,
— procedūra tādas specifiskās informācijas noteikšanai, radīšanai un izplatīšanai, kas saistīta ar ritošā sastāva
ekspluatācijas piemērotību un kas rodas jebkuru apstākļu rezultātā, bet neierobežojas ar ekspluatācijas vaitehniskās apkopes incidentiem, kuri potenciāli var ietekmēt ritošā sastāva drošības integritāti, un kura ir
noteikta tehniskās apkopes darbības laikā,
— ritošā sastāva ekspluatā cijas uzdevuma profils (tostarp, bet ne tikai tonnu kilometri un kopējie kilometri),
— procesi šādu sistēmu aizsardzībai un apstiprināšanai.
Saskaņā ar Direktīvas 2004/49/EK III pielikuma nosacījumiem dzelzceļa uzņēmuma drošības administrēšanas
sistēmai jāpierāda, ka ir nodrošināti atbilstoši tehniskās apkopes pasākumi, tādējādi garantējot turpmāku
atbilstību pamatprasībām un šīs SITS prasībām, ieskaitot tehniskās apkopes kartotēkas prasības.
Gadījumā, ja par ritošā sastāva tehniskās apkopes veikšanu nav atbildīgs dzelzceļa uzņēmums, bet citas iestādes,
dzelzceļa uzņēmumam, kas izmanto ritošo sastāvu, jāpārliecinās, ka tiek nodrošināti un izmantoti visitehniskās apkopes procesi. To ir atbilstoši jāpierāda dzelzceļa uzņēmuma drošības administrēšanas sistēmā.
Iestādei, kas atbildīga par vagonu tehnisko apkopi jāgarantē, ka nepieciešamā informācija par tehniskās apkopes
procesiem un norādītiem datiem, kas ir pieejama SITS, ir pieejama arī dzelzceļa uzņēmumam, un pēc
pieprasījuma jāpierāda, ka šie procesi nodrošina vagona atbilstību pamatprasībām Direktīvā 2001/16/EK, kas
grozīta ar Direktīvu 2004/50/EK.L 344/64 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
4.3. SASKARŅU FUNKCIONĀ LĀS UN TEHNISKĀS SPECIFIKĀCIJAS
4.3.1. VISPĀRĪGIE NOSACĪJUMI
Saskaņā ar pamatprasībām 3. nodaļā saskarņu funkcionālās un tehniskās specifikācijas ir sakārtotas pa
apakšsistēmām šādā secībā:
— vadības nodrošināšanas un signalizācijas apakšsistēma
— satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēma
— kravas pārvadājumu telemātikas lietojumprogrammu apakšsistēma
— infrastruktūras apakšsistēma
— enerģijas apgādes apakšsistēma
Papildu saskarne ir noteikta ar šādu Padomes direktīvu
— Padomes Direktīva 96/49/EK un tās pielikums (RID)
Pastāv arī saskarne ar parastā dzelzceļa trokšņa SITS.
Katrai no šīm saskarnēm specifikācijas ir sakārtotas tādā pašā kārtībā kā4.2. sadaļā šādi:
— konstrukcijas un mehāniskās daļas
— vagona un sliežu ceļa savstarpēj āmijiedarbība un gabarīta noteikšana
— bremzēšana
— sakari
— apkārtējās vides apstākļi
— sistēmas aizsardzība
— tehniskā apkope
Šāds saraksts ir apstiprināts, lai norādītu, kurām apakšsistēmām ir noteikta saskarne ar šīs SITS
pamatparametriem.
Konstrukcijas un mehāniskās daļas (4.2.2. sadaļa)
Savienojums (piemēram, sakabe) starp vagoniem, starp vagonu sastāviem un starp vilcieniem (4.2.2.1. sadaļa):
satiksmes nodro šināšanas un vadības apakšsistēma uninfrastruktūras apakšsistēma.
Droša piekļuve ritošajam sastāvam un izkļūšana no tā (4.2.2.2. sadaļa): satiksmes nodro šināšanas un vadī bas
apakšsistēma.
Vagona galvenās konstrukcijas izturība (4.2.2.3.1. sadaļa): infrastruktūras apakšsistēma.
Darba (noguruma) slodzes (4.2.2.3.3. sadaļa): saskarnes nav noteiktas.
Vagona galvenās konstrukcijas izturība (4.2.2.3.4. sadaļa): saskarnes nav noteiktas.
Kravas nostiprināšana (4.2.2.3.5. sadaļa): satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēma.
Durvju aizvēršana un aizslēgšana (4.2.2.4. sadaļa): saskarnes nav noteiktas.
Kravas vagonu marķēšana (4.2.2.5. sadaļa): satiksmes nodro šināšanas un vadības apakšsistēma.
Bīstamās kravas (4.2.2.6. sadaļa): satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēma unPadomes Direktīva 96/49/
EK un tās pielikums RID.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/65
Vagona un sliežu ceļa savstarpējā mijiedarbība un gabarīta noteikšana (4.2.3. sadaļa)
Gabarīta kontūra (4.2.3.1. sadaļa): infrastruktūras apakšsistēma.
Statiskā slodze uz ass, dinamiskā slodze uz riteni un garumslodze (4.2.3.2. sadaļa): vadības nodrošināšanas un
signalizācijas apakšsistēma uninfrastruktūras apakšsistēma.
Ritošā sastāva parametri, kas ietekmē uz zemes bāzētas vilcienu uzraudzības sistēmas (4.2.3.3. sadaļa): vadības
nodro šināšanas un signalizācijas apakšsistēma.
Vagona dinamiskais raksturojums (4.2.3.4. sadaļa): infrastruktūras apakšsistēma.
Gareniskie saspiešanas spēki (4.2.3.5. sadaļa): satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēma uninfrastruktūras
apakšsistēma.
Bremzēšana (4.2.4. sadaļa)
Bremzēšanas raksturojums (4.2.4.1. sadaļa): vadības nodrošināšanas un signalizācijas apakšsistēma unsatiksmes
nodro šināšanas un vadības apakšsistēma.
Sakari (4.2.5. sadaļa)
Vagona spēja pārraidīt informāciju no vagona uz vagonu (4.2.5.1. sadaļa): vēl nav piemērojama kravas
vagoniem.
Vagona spēja pārraidīt informāciju starp zemi un vagonu (4.2.5.2. sadaļa): saskarnes nav noteiktas.
Apkārtējās vides apstākļi (4.2.6. sadaļa)
Apkārtējās vides apstākļi (4.2.6.1. sadaļa): satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēma uninfrastruktūras
apakšsistēma.
Aerodinamiskie efekti (4.2.6.2. sadaļa): satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēma.
Sānvē ji (4.2.6.3. sadaļa): satiksmes nodrošināšanas un vadī bas apakšsistēma.
Sistēmas aizsardzība (4.2.7. sadaļa)
Avārijas pasākumi (4.2.7.1. sadaļa): satiksmes nodrošināšanas un vadī bas apakšsistēma.
Ugunsdrošība (4.2.7.2. sadaļa): infrastruktūras apakšsistēma.
Elektriskā aizsardzība (4.2.7.3. sadaļa): saskarnes nav noteiktas.
Tehniskā apkope
Tehniskās apkopes kartotēka (4.2.8. sadaļa): satiksmes nodrošināšanas un vadī bas apakšsistēma untrokšņa SITS.
4.3.2. VADĪBAS NODROŠINĀŠANAS UN SIGNALIZĀCIJAS APAKŠSISTĒMA
4.3.2.1. Statiskā slodze uz ass, dinamiskā slodze uz riteni un garumslodze (4.2.3.2. sadaļa)
Šīs SITS 4.2.3.2. sadaļā noteiktas minimālās slodzes uz ass. Attiecīgās specifikācijas ir norādītas vadības
nodrošināšanas un signalizācijas SITS A pielikuma 1. papildinājuma 3.1. sadaļā.
Vadības nodrošināšanas un signalizācijas SITS nosaka maksimālo asu atstarpi, lai izpildītu sliežu ceļu tīklu
prasības. Attiecīgās specifikācijas ir norādītas vadības nodrošināšanas un signalizācijas SITS A pielikuma 1.papildinājuma 2.1. sadaļā.
4.3.2.2. Riteņi
Riteņi ir aprakstīti 5.4.2.3. sadaļā. Attiecīgās specifikācijas ir norādītas vadības nodrošināšanas un signalizācijas
SITS 4.2.11. sadaļā.L 344/66 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
4.3.2.3. Ritošā sastāva parametri, kas ietekmē uz zemes bāzētas vilcienu uzraudzības sistēmas
— Sakarsušo bukšu atklāšana (sk. 4.2.3.3.2. sadaļu) (jāprecizē nākamaj ā šīs SITS pārskatīšanas reizē).
Attiecīgās specifikācijas ir norādītas vadības nodrošināšanas un signalizācijas SITS 4.2.10. sadaļā.
— Elektriska riteņpāru uztveršana (4.2.3.3.1. sadaļa). Prasības rite ņpāru elektriskai uztveršanai ir norādītas
vadības nodrošināšanas un signalizācijas SITS A pielikuma 1. papildinājuma 3.5. sadaļā.
— Ritošā sastāva atbilstība vilcienu uztveršanas sistēmām
Attiecīgās specifikācijas ir norādītas vadības nodrošināšanas un signalizācijas SITS 4.2.11. sadaļā.
4. 3.2.4. Bremzēšana
4.3.2.4.1. Bremzēšanas raksturojums
Vadības nodrošināšanas un signalizācijas SITS A pielikuma 4. indekss var norādīt maksimālo pakāpju skaitu
palēnināšanas līknē (sk. 4.2.4.1.2.2. sadaļas b) apakšpunktu).
4.3.3. SATIKSMES NODROŠINĀŠANAS UN VADĪBAS APAKŠSISTĒMA
Saskarnes ar satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēmu tiek izskatītas (atsauces uz šo SITS ir atvērti
punkti).
4.3.3.1. Savienojums starp vagoniem, starp vagonu sastāviem un starp vilcieniem
Satiksmes nodrošināšanas un vadības SITS vai valsts ekspluatācijas noteikumi manevrēšanai nosaka
manevrēšanas ātrumu saskaņā ar 4.2. sadaļā norādīto buferu enerģijas absorbcijas spējām.
Satiksmes nodrošināšanas un vadības SITS nosaka maksimālo vilciena masu, ņemot vērā ģeogrāfiskos
apstākļus, saskaņā ar 4.2. sadaļā norādītā savienotāja izturību.
4.3.3.2. Durvju aizvēršana un aizslēgšana
Nav saskarnes.
4.3.3.3. Kravas nostiprināšana
— Iekraušanas noteikumi ir nepieciešami, lai noteiktu kravas vagonu iekraušanas veidu, ņemot vērā veidu,
kākravas vagons ir projektēts attiecīgajai kravai.
4.3.3.4. Kravas vagonu marķēšana
Satiksmes nodrošināšanas un vadības SITS nosaka specifikācijas attiecībā uz vagonu numerāciju.
4.3.3.5. Bīstamās kravas
Satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēmas SITS jānorāda, ka tad, ja vilciena sastāvā ir iekļauti kravas
vagoni ar bīstamām kravām, vilciena konfigurācijai jāatbilst prasībām Padomes Direktīvā 96/49/EK un tās
pielikuma spēkā esošajā versijā.
4.3.3.6. Gareniskie saspiešanas spēki
Attiecībā uz gareniskajiem saspiešanas spēkiem SITS satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēma nosaka
darbības prasības:
— vilcienu vadīšanai,
— vadītāju prasmei vadīt vilcienu, tostarp bremzēšanai dažādos līnijas apstākļos,
— vilcienu sānsverei un manevrēšanai atkarībā no līnijas un tīkla,
— savienošanai un speciāla tipa vagonu vadīšanai (Road-Railer™, Combirail) vilcienos,
— lokomotīvju sadalījumam vilcienā.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/67
4.3.3.7. Bremzēšanas raksturojums
Palēninājuma profila aprēķina metode jaunam vagonam ir aprakstīta šajāSITS, izmantojot vagona tehniskos
parametrus.
Bremzēšanas spēka aprēķina metode vilcienam darba apstākļos tiks aprakstīta satiksmes nodrošināšanas un
vadības SITS.
Satiksmes nodrošināšanas un vadības SITS norādīs noteikumus attiecībā uzšādiem jautājumiem:
— vilcienu šķirošana,
— bremžu atslēgšana, bremžu atlaišana un bremzēšanas režīma izvēle,
— sakari ar vilciena apkalpi un personālu uz zemes un apstākļi vagonu novietošanai stāvēšanai,
— ātruma samazināšana atkarībā no esošajiem saķeres apstākļiem uz līnijas,
— bremzes kurpju nodrošināšana līdzās sliežu ceļam, kur tas nepieciešams. Kravas vagoniem nav jābūt
aprīkotiem ar bremzes kurpēm,
— rīcība ierobežotā režīmā, jo īpaši īsiem vilcieniem,
— bremžu testēšana (ekspluatācijas pārbaude),
— bremžu izolēšana vagonam ar pārmērīgu palēninājumu salīdzinājuma ar pārējo vilcienu.
4.3.3.8. Sakari
Nav saskarnes.
4.3.3.8.1. Vagona spēja pārraidīt informāciju starp zemi un vagonu
Nav saskarnes.
4.3.3.9. Apkārtējās vides apstākļi
Kad šīs SITS 4.2.6.1.2. sadaļā noteiktā klimatisko apstākļu robeža ir pārsniegta, sistēma darbojas ierobežotā
režīmā. Šajā gadījumā jāņem vērā ekspluatācijas ierobežojumi un jānosūta informācija dzelzceļa uzņēmumam
vai vilciena vadītājam. Attiecīb āuz temperatūru ritošā sastāva reģistrs un infrastruktūras reģistrs sniedz
normālas ekspluatācijas lielumvērtības.
4.3.3.10. Aerodinamiskie efekti
Jānosaka nākamajā šīs SITS pārskatīšanas reizē.
4.3.3.11. Sānvēji
Jānosaka nākamajā šīs SITS pārskatīšanas reizē.
4.3.3.12. Avārijas pasākumi
Satiksmes nodrošināšanas un vadības SITS noteiks, ka jāizstrādā avārijas gad ījumu pasākumi un glābšanas
plāni. Saistītajās instrukcijās jāiekļauj informācija par to, kā veikt vagonu uzlikšanu atpakaļ uz sliedēm, un
procedūras, lai nodrošinātu bojātu vagonu drošu braukšanu. Dzelzceļa uzņēmumiem arī jāņem vērā, kā tiks
apmācīts pašu personāls un civilās aizsardzības iestāžu personāls, tostarp praktiskās apmācības imitācijas
situācijās.
Instrukcijās saskarsmei ar avārijas situācijām jāņem vērā riski, kuriem var tikt pakļauts personāls, un jānorāda,
kārīkoties šajās situācijās. Kravas vagona projektētājs vai ražotājs dzelzceļa uzņēmumam nodod informāciju
par riskiem, kas var rasties kravas vagona konstrukcijas dēļ, un ieteikumus šādu risku mazināšanai, vai arī šāda
informācija un ieteikumi tiek nodoti dzelzceļa uzņēmumam projektētāja vai ražotāja vārdā, lai būtu iespējamsizstrādāt saprotamas instrukcijas.L 344/68 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
Šādās instrukcijās jāiekļauj to ierobežojošo parametru saraksts, kurus jāpārbauda bojātam vai no sliedēm
nobraukušam kravas vagonam.
4.3.3.13. Ugunsdrošība
Informā cija vadītājiem no infrastruktūras pār-
valdītājaNodrošina noteikumus un glābšanas plānu darbībām
ugunsgrēka gadījumā
4.3.4. KRAVAS PĀRVADĀJUMU TELEMĀTIKAS LIETOJUMPROGRAMMU APAKŠSISTĒMA
Nav saskarnes starp abām apakšsistēmām.
4.3.5. INFRASTRUKTŪRAS APAKŠSISTĒMA
Jāprecizē vēlākā posmā, kad būs pieejama infrastruktūras apakšsistēmas SITS.
4.3.5.1. Savienojums starp vagoniem, starp vagonu sastāviem un starp vilcieniem
4.3.5.2. Vagona galvenās konstrukcijas izturība un kravas nostiprināšana
4.3.5.3. Gabarīta kontūra
4.3.5.4. Statiskā slodze uz ass, dinamiskā slodze uz riteni un garumslodze
4.3.5.5. Vagona dinamiskais raksturojums
4.3.5.6. Gareniskie saspiešanas spēki
4.3.5.7. Apkārtējās vides apstākļi
4.3.5.8. Ugunsdrošība
4.3.6. ENERĢIJAS APGĀDES APAKŠSISTĒMA
Nav saskarnes starp abām apakšsistēmām.
4.3.7. PADOMES DIREKTĪVA 96/49/EK UN TĀS PIELIKUMS (RID)
4.3.7.1. Bīstamās kravas
Visiīpašie noteikumi attiecībā uz bīstamu kravu pārvadāšanu ir norādīti Padomes Direktīvā 96/49/EK un tās
pielikumā (RID) to spēkā esošajās versijās. Visi izņēmumi, ierobežojumi un atvieglojumi ir arī norādīti Padomes
Direktīvas 96/49/EK II sadaļā tās spēkā esošajā versijā.
4.3.8. PARASTĀ DZELZCEĻA TROKŠŅA SITS
Lai nodrošinātu turpmāku atbilstību līmeņiem, kas noteikti parastā dzelzceļa trokšņa SITS (sk. tās 4.5. sadaļu),
vagoniem jābūt atbilstoši uzturētiem.
Tehniskās apkopes kartotēkā, kas norādīta 4.2.8. sadaļā, jāietver atbilstoši pasākumi attiecībā uz rite ņu
bandāžas defektiem.
4.4. EKSPLUATĀCIJAS NOTEIKUMI
TRIVvagonam apkārtējās vides apstākļus (sk. SITS 4.2.6.1. sadaļu), zemās temperatūras (-25oC līdz –40oC) un/
vai sniega/ledus apstākļus īpaši jāņem vērā ritošā sastāva projektēšanas fāzē. Pat ja tas ir izdarīts, ekspluatācijas
laikā reizēm jāpieņem zemāks funkcionalitātes līmenis un attiecīgi jārīkojas. To kompensē, izmantojot darbības
procedūras, lai nodrošinātu tādu pašu vispārīgo drošības līmeni. Ir arī būtiski, lai operatoram būtu vajadzīgā
kvalifikācija vai prasme darbam šādos apstākļos.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/69
4.5. TEHNISKĀS APKOPES NOTEIKUMI
Ņemot vērā 3. sadaļā minētās pamatprasības, tehniskās apkopes noteikumi, kas specifiski ritošā sastāva kravas
vagonu apakšsistēmai saistībā aršo SITS, ir aprakstīti šādās apakšsadaļās:
— 4.2.2.2. Droša piekļuve ritošajam sastāvam un izkļūšana no tā
— 4.2.2.3. Vagona galvenās konstrukcijas izturība un kravas nostiprināšana
— 4.2.2.4. Durvju aizvēršana un aizslēgšana
— 4.2.2.6. Bīstamās kravas
— 4.2.3.1. Gabarīta kontūra
— 4.2.3.4. Vagona dinamiskais raksturojums
— 4.2.3.4.2.3. Tehniskās apkopes noteikumi
— 4.2.3.5. Gareniskie saspiešanas spēki
— 4.2.5.2. Vagona spēja pārraidīt informāciju starp zemi un vagonu
— 4.2.7.2. Ugunsdrošība
un jo īpaši apakšsadaļā
— 4.2.8. Tehniskā apkope
Tehniskās apkopes noteikumiem jānodrošina vagona atbilstība vērtēšanas kritērijiem, kas norādīti 6. nodaļā,
visā tākalpošanas laikā.
Pusei, kas atbildīga par tehniskās apkopes kartotēkas uzturēšanu saskaņā ar 4.2.8. sadaļu, jānosaka pielaides un
atbilstošie intervāli, lai nodrošinātu turpmāku atbilstību. Tā arīir atbildīga par lēmuma pieņemšanu attiecībā uz
tehniskās apkopes jautājumiem, kas nav atrunāti šajāSITS.
Tas nozīmē, ka šīs SITS 6. nodaļā minētās novērtēšanas procedūras jāveic tipa apstiprināšanai, bet tās ne
vienmēr ir nepieciešamas tehniskajai apkopei. Ne visus testus jāveic katrā tehniskās apkopes reizē, un tajos
testos, kas tiek veikti, var pieļaut plašākas pielaides.
Ievērojot iepriekš minēto, var nodrošināt nepārtrauktu atbilstību pamatprasībām visā vagona kalpošanas laikā.
4.6. PROFESIONĀLĀ KVALIFIKĀCIJA
Profesionālā kvalifikācija, kas nepieciešama parastā dzelzceļa ritošā sastāva apakšsistēmas ekspluatācijai, tiks
ietverta satiksmes nodrošināšanas un vadības SITS.
Prasības iemaņām parastā dzelzceļa ritošā sastāva apakšsistēmas tehniskajai apkopei, jāapraksta tehniskās
apkopes plānā (sk. 4.2.8. sadaļu). Ņemot vērā to, ka darbības, kas saistītas ar 1. tehniskās apkopes līmeni,
neietilpst šīs SITS darbības jomā, bet gan satiksmes nodrošināšanas un vadības SITS darbības jomā, profesionālā
kvalifikācija, kas saistīta ar šīm darbībām, nav aprakstīta šajāritošā sastāva SITS.
4.7. VESELĪBAS UN DROŠĪBAS APSTĀKĻI
Papildus prasībām, kas norādītas tehniskās apkopes plānā (sk. 4.2.8. sadaļu) šajā SITS, nav citu prasību
piemērojamiem Eiropas noteikumiem un esošajiem valstu noteikumiem, kas ir saskaņā ar Eiropas noteikumiem
attiecībā uz tehniskās apkopes vai ekspluatācijas personāla veselību un drošību.
Darbības, kas saistītas ar 1. tehniskās apkopes līmeni, neietilpst šīs SITS darbības jomā, bet gan satiksmes
nodrošināšanas un vadības SITS darbības jomā. Veselības un darba drošības apstākļi saistībā aršīm darbībām
nav aprakstīti šajāritošā sastāva SITS.L 344/70 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
4.8. INFRASTRUKTŪRAS UN RITOŠĀ SASTĀVA REĢISTRI
4.8.1. INFRASTRUKTŪRAS REĢISTRS
Infrastruktūras reģistram jāsatur obligātie dati, kā norādīts KK pielikumā.
Prasības par parastā dzelzceļa infrastruktūras reģistra saturu attiecībā uz ritošā sastāva apakšsistēmu ir norādītas
4.2.6.1. sadaļā (Apkārtējās vides apstākļi). Infrastruktūras pārvaldītājs ir atbildīgs par to datu pareizību, kas
iesniegti iekļaušanai infrastruktūras reģistrā.
4.8.2. RITOŠĀ SASTĀVA REĢISTRS
Ritošā sastāva reģistram jāsatur obligātie dati par visiem kravas vagoniem, kas ir saskaņā aršo SITS, kā norādīts
H pielikumā.
Ja mainās reģistrācijas dalībvalsts, ritošā sastāva reģistra datus par attiecīgo vagonu nodod no sākotnējās
reģistrācijas valsts jaunajai reģistrācijas valstij.
Ritošā sastāva reģistra datus pieprasa:
— dalībvalsts, lai gūtu apstiprinājumu, ka kravas vagons atbilst prasībām saskaņā aršo SITS,
— infrastruktūras pārvaldītājs, lai gūtu apstiprinājumu, ka kravas vagons atbilst infrastruktūrai, kurā tas tiks
ekspluatēts,
— dzelzceļa uzņēmums, lai gūtu apstiprinājumu, ka kravas vagons ir piemērots tā satiksmes prasībām.
Visu dalībvalstu teritorijā prasības, kas piemērojamas trešās kaimiņvalstīs, ir piemērojamas kravas vagoniem,
kas iebrauc no šīm trešām valstīm vai izbrauc uz tām, ar papildu noteikumiem, kas nosaka minimālos kritērijus
saskarnēm starp kravas vagoniem un infrastruktūru un saskarnēm starp šiem kravas vagoniem un
lokomotīvēm.
Ja par šiem kravas vagoniem pieejams mazāk datu, nekā prasīts ritošā sastāva reģistrā, dzelzceļa uzņēmumam
jānodrošina nepieciešamie pasākumi, lai garantētu, ka vagonus var droši ekspluatēt šai SITS atbilstošā
infrastruktūrā.
5. SAVSTARPĒJĀS IZMANTOJAMĪBAS KOMPONENTI
5.1. DEFINĪCIJAS
Saskaņā ar Direktīvas 2001/16/EK 2. panta d) apakšpunktu:
Savstarpējas izmantojamības komponenti ir “jebkura atsevišķa detaļa, detaļu grupa, iekārtas mezgla daļa vai
vesels mezgls, kas iekļauts vai paredzēts iekļaušanai apakšsistēmā un no kuras tieši vai netieši ir atkarīga Eiropas
parasto dzelzceļu sistēmas savstarpēja izmantojamība. Jēdziens “komponents” aptver gan materiālas, gan
nemateriālas lietas, piemēram, programmatūru”.
Savstarpējas izmantojamības komponenti, kas aprakstīti 5.3. sadaļā, ir komponenti, kuru tehnoloģija, projekts,
materiāli, izgatavošana un novērtēšanas procesi ir norādīti un nodrošina to specifikāciju un novērtēšanu.
5.2. NOVATORISKI RISINĀJUMI
Kāminēts šīs SITS 4.1. sadaļā, novatoriskiem risinājumiem var būt nepieciešamas jaunas specifikācijas un/vai
jaunas novērtēšanas metodes. Šīm specifikācijām un novērtēšanas metodēm jābūt izstrādātām saskaņā ar
procesiem, kas aprakstīti 6.1.2.3. (un 6.2.2.2.) sadaļā.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/71
5.3. KOMPONENTU SARAKSTS
Uz savstarpējas izmantojamības komponentiem attiecas Direktīvas 2001/16/EK attiecīgi nosacījumi, un šie
komponenti ir uzskaitīti turpmāk.
5.3.1. KONSTRUKCIJAS UN MEHĀNISKĀS DAĻAS
5.3.1.1. Buferi
5.3.1.2. Vilces iekārta
5.3.1.3. Uzlīmes marķējumiem
5.3.2. VAGONA UN SLIEŽU CEĻA SAVSTARPĒJĀ MIJIEDARBĪBA UN GABARĪTA NOTEIKŠANA
5.3.2.1. Ratiņi un gaitas daļa
5.3.2.2. Riteņpāri
5.3.2.3. Riteņi
5.3.2.4. Asis
5.3.3. BREMZĒŠANA
5.3.3.1. Sadalītājs
5.3.3.2. Releja vārsts mainīgai slodzei/automātiskai “tukšs-piekrauts” pārslēgšanai ar bremzi
5.3.3.3. Riteņu pretslīdēšanas ierīce
5.3.3.4. Atstarpju regulētājs
5.3.3.5. Bremžu cilindrs/pievads
5.3.3.6. Pneimatiskais pussavienotājs
5.3.3.7. Gala krāns
5.3.3.8. Sadalītāja izolēšanas ierīce
5.3.3.9. Bremžu uzlika
5.3.3.10. Bremžu kluči
5.3.3.11. Bremžu maģistrāles izlādes paātrināšanas vārsts
5.3.3.12. Automātiskā slodzes uztveršana un “tukšs/piekrauts” pārslēgšanas ierīce (autorežīms)
5.3.4. SAKARI
5.3.5. APKĀRTĒ JĀS VIDES APSTĀKĻI
5.3.6. SISTĒMAS AIZSARDZĪBA
5.4. KOMPONENTU RAKSTUROJUMS UN SPECIFIKĀCIJAS
5.4.1. KONSTRUKCIJAS UN MEHĀNISKĀS DAĻAS5.4.1.1. Buferi
Savstarpējas izmantojamības buferu specifikācijas ir aprakstītas 4.2.2.1.2.1. sadaļā “Buferi”, daļā “Buferu
raksturojumi”.
Savstarpējas izmantojamības komponenta “buferi” saskarnes ir aprakstītas 4.3.3.1. sadaļā satiksmes
nodrošināšanai un vadībai un 4.3.5.1. sadaļā infrastruktūrai.L 344/72 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
5.4.1.2. Vilces iekārta
Savstarpējas izmantojamības komponenta “vilces iekārta” specifikācijas ir aprakstītas 4.2.2.1.2.2. sadaļā “Vilces
iekārta”, daļā “Vilces iekārtas raksturlielumi” un 4.2.2.1.2.3. sadaļā “Savstarpējā mijiedarbība starp vilces un
buferu iekārtu”, daļā “Vilces iekārtas un buferu iekārtas raksturlielumi”.
Savstarpējas izmantojamības komponenta “vilces iekārta” saskarnes ir aprakstītas 4.3.3.1. sadaļā satiksmes
nodrošināšanai un vadībai un 4.3.5.1. sadaļā infrastruktūrai.
5.4.1.3. Uzlīmes marķējumiem
Kad marķēšanu veic, izmantojot uzlīmes, tad marķējumi ir savstarpējas izmantojamības komponenti. Šie
marķējumi ir norādīti B pielikumā.
5.4.2. VAGONA UN SLIEŽU CEĻA SAVSTARPĒJĀ MIJIEDARBĪBA UN GABARĪTA NOTEIKŠANA
5.4.2.1. Ratiņi un gaitas daļa
Ratiņu un gaitas daļas konstrukcijas drošums ir būtisks dzelzceļa sistēmas drošai ekspluatācijai.
Ratiņu un gaitas daļas noslogojumu nosaka:
— maksimālais ātrums,
— statiskās sliežu ceļa īpatnības (līdzināšanās, sliežu ceļa platums, slīpums, sliežu noliekums, sliežu ceļa
nevienmērīgums),
— dinamiskās sliežu ceļa īpatnības (horizontālā un vertikālā sliežu ceļa rigiditāte un sliežu ceļa amortizācija),
— riteņu/sliežu saķeres parametri (riteņu un sliežu profils, sliežu ceļa platums),
— riteņu defekti (piemēram, riteņu iespiedumi, neapaļi rite ņi),
— masa, inerce un vagona korpusa, ratiņu un rite ņpāru rigiditāte,
— vagonu piekares raksturojumi,
— kravas izvietojums,
— bremzēšanas raksturojums.
Savstarpējas izmantojamības komponenta “ratiņi un gaitas daļa” specifikācijas ir aprakstītas 4.2.3.4.1.,
4.2.3.4.2.1. un 4.2.3.4.2.2. sadaļā “Vagona un sliežu ceļa savstarpējā mijiedarbība un gabarīta noteikšana”.
Ir pieļaujams ratiņu cita veida pielietojums bez turpmākas apstiprināšanas (testēšanas) ar nosacījumu, ka
izmantojamo parametru (tostarp vagona korpusa parametru) diapazons jaunajā pielietojuma veidā paliek jau
apstiprināto parametru diapazonā.
Lai garantētu ratiņu un gaitas daļas drošu ekspluatāciju, tiem jābūt projektētiem tā, lai varētu izturēt slogošanas
apstākļus, kas var rasties to ekspluatācijas laikā. Jo īpaši ratiņiem un gaitas daļai jāatbilst testa nosacījumiem, kas
aprakstīti 6. nodaļā.
Saraksts ar to ratiņu projektiem, kas publicēšanas brīdī tiek uzskatīti par atbilstošiem šīs SITS prasībām dažiem
pielietojumiem, ir pievienots Y pielikumā.
Savstarpējas izmantojamības komponenta “ratiņi un gaitas daļa” saskarnes ar vadības nodrošināšanas un
signalizācijas apakšsistēmu attiecībā uz asu atstarpēm ir aprakstītas 4.3.2.1. sadaļā “Statiskā slodze uz ass,
dinamiskā slodze uz riteni un garumslodze”.
Kravas vagoniem jābūt projektētiem tā, lai braukšana pagriezienos, slīpumos un uzbraucot uz prāmjiem būtu
iespējama bez ratiņu un virsbūves saskarsmes. Vagonu ar ratiņiem sānu balstiem jābūt pietiekamai pārkareimazākajos pagrieziena rādiusos, kuriem vagoni ir paredzēti. Ja vagons var tikt izmantots tikai prāmju rādiusos,
kas mazāki par 2,5 grādiem, jānodrošina marķējums atbilstoši B pielikuma B25. attēlam. Ja vagons var tikt
izmantots tikai pagrieziena rādiusos, kas lielāki par 35 m, jānodrošina marķējums atbilstoši B pielikuma B24.attēlam.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/73
5.4.2.2. Riteņpāri
Vagona un sliežu ceļa savstarpēj āmijiedarbība un gabarīta noteikšana 4.2.4.1.2.5. Bremzēšana un 4.2.7.3.2.1.
Sistēmas aizsardzība.
Detalizētas specifikācijas ir aprakstītas 4.2.3.3.1. sadaļā “Elektriskā pretestība”, 4.2.4.1.2.5. sadaļā “Enerģijas
robežas (bremzēšanā)”, K pielikumā un E pielikumā, kas ietver risinājumu piemērus dažiem elementiem.
Savstarpējas izmantojamības komponenta “riteņpāri” pilnīgas funkcionālās specifikācijas ir atliktas līdz šīs SITS
nākamajai pārskatīšanas reizei.
Savstarpējas izmantojamības komponenta “riteņpāri” saskarnes ar vadības nodrošināšanas un signalizācijas
apakšsistēmu ir aprakstītas 4.3.2.1. sadaļā “Statiskā slodze uz ass, dinamiskā slodze uz riteni un garumslodze”.
5.4.2.3. Riteņi
Detalizētas specifikācijas ir aprakstītas L pielikumā, kas ietver risinājumu piemērus dažiem elementiem, un
E pielikumā.
Savstarpējas izmantojamības komponenta “riteņi”pilnīgas funkcionālās specifikācijas ir atliktas līdz šīs SITS
nākamajai pārskatīšanas reizei.
Savstarpējas izmantojamības komponenta “riteņi”saskarnes ar vadības nodrošināšanas un signalizācijas
apakšsistēmu ir aprakstītas 4.3.2.1. sadaļā “Statiskā slodze uz ass, dinamiskā slodze uz riteni un garumslodze”.
5.4.2.4. Asis
Detalizētas specifikācijas ir aprakstītas M pielikumā, kas ietver risinājumu piemērus dažiem elementiem, un
E pielikumā.
Savstarpējas izmantojamības komponenta “asis” pilnīgas funkcionālās specifikācijas ir atliktas līdz šīs SITS
nākamajai pārskatīšanas reizei.
Savstarpējas izmantojamības komponenta asis saskarnes ar vadības nodrošināšanas un signalizācijas
apakšsistēmu ir aprakstītas 4.3.2.1. sadaļā “Statiskā slodze uz ass, dinamiskā slodze uz riteni un garumslodze”.
5.4.3. BREMZĒŠANA
5.4.3.1. Komponenti, kas apstiprināti šīs SITS publicēšanas brīdī
Saraksts ar bremžu sistēmas un bremžu komponentu projektiem, kas publicēšanas brīdī jau tiek uzskatīti par
atbilstošiem šīs SITS prasībām dažiem pielietojumiem, ir norādīts FF pielikumā.
5.4.3.2. Sadalītājs
Savstarpējas izmantojamības komponenta “sadalītājs” funkcionālās specifikācijas ir aprakstītas
4.2.4.1.2.2. sadaļā “Bremzēšanas raksturojuma elementi” un 4.2.4.1.2.7. sadaļā “Gaisa padeve”.
Savstarpējas izmantojamības komponenta saskarnes ir aprakstītas I pielikuma I.1. sadaļā.
5.4.3.3. Releja vārsts mainīgai slodzei/automātiskai “tukšs-piekrauts” pārslēgšanai ar bremzi
Savstarpējas izmantojamības komponenta “releja vārsts mainīgai slodzei/automātiskai “tukšs-piekrauts”
pārslēgšanai ar bremzi” funkcionālās specifikācijas ir aprakstītas 4.2.4.1.2.2. sadaļā “Bremzēšanas raksturojuma
elementi” un 4.2.4.1.2.7. sadaļā “Gaisa padeve”.
Savstarpējas izmantojamības komponenta saskarnes ir aprakstītas I pielikuma I.2. sadaļā.
5.4.3.4. Riteņu pretslīdēšanas aizsardzības ierīce
Savstarpējas izmantojamības komponenta “riteņu pretslīdēšanas aizsardzības ierīce” funkcionālās specifikācijas
ir aprakstītas 4.2.4.1.2.6. sadaļā “Riteņ u pretslīdēšanas aizsardzība” un 4.2.4.1.2.7. sadaļā “Gaisa padeve”.
Savstarpējas izmantojamības komponenta specifikācijas ir aprakstītas I pielikuma I.3. sadaļā.L 344/74 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
5.4.3.5. Atstarpju regulētājs
Savstarpējas izmantojamības komponenta “atstarpju regulētājs” funkcionālās specifikācijas ir aprakstītas
4.2.4.1.2.3. sadaļā “Mehāniskie komponenti”.
Savstarpējas izmantojamības komponenta specifikācijas ir aprakstītas I pielikuma I.4. sadaļā.
5.4.3.6. Bremžu cilindrs/pievads
Savstarpējas izmantojamības komponenta “bremžu cilindrs/pievads” funkcionālās specifikācijas ir aprakstītas
4.2.4.1.2.2. sadaļā “Bremzēšanas raksturojuma elementi”, 4.2.4.1.2.8. sadaļā “Stāvbremzes”, 4.2.4.1.2.5. sadaļā
“Enerģijas robežas” un 4.2.4.1.2.7. sadaļā “Gaisa padeve”.
Savstarpējas izmantojamības komponenta specifikācijas ir aprakstītas I pielikuma I.5. sadaļā.
5.4.3.7. Pneimatiskais pussavienojums
Savstarpējas izmantojamības komponenta specifikācijas ir aprakstītas I pielikuma I.6. sadaļā.
5.4.3.8. Gala krāns
Savstarpējas izmantojamības komponenta specifikācijas ir aprakstītas I pielikuma I.7. sadaļā.
5.4.3.9. Sadalītāja izolēšanas ierīce
Savstarpējas izmantojamības komponenta specifikācijas ir aprakstītas I pielikuma I.8. sadaļā.
5.4.3.10. Bremžu uzlika
Savstarpējas izmantojamības komponenta specifikācijas ir aprakstītas I pielikuma I.9. sadaļā.
5.4.3.11. Bremžu kluči
Savstarpējas izmantojamības komponenta specifikācijas ir aprakstītas I pielikuma I.10. sadaļā.
5.4.3.12. Bremžu maģistrāles izlādes paātrināšanas vārsts
Savstarpējas izmantojamības komponenta specifikācijas ir aprakstītas I pielikuma I.11. sadaļā.
5.4.3.13. Automātiskā slodzes uztveršana un “tukšs/piekrauts” pārslēgšanas ierīce (autorežīms)
Savstarpējas izmantojamības komponenta specifikācijas ir aprakstītas I pielikuma I.12. sadaļā.
6. KOMPONENTU ATBILSTĪBAS UN/VAI LIETOŠANAS PIEMĒROTĪBAS NOVĒRTĒŠANAUN APAK-
ŠSISTĒMU PĀRBAUDE
6.1. SAVSTARPĒJAS IZMANTOJAMĪBAS KOMPONENTI
6.1.1. NOVĒRTĒŠANAS PROCEDŪRAS
Savstarpējas izmantojamības komponentu atbilstības vai lietošanas piemērotības novērtēšanas procedūra
jāpamato uz Eiropas specifikācijām vai specifikācijām, kas apstiprinātas saskaņā ar Direktīvu 2001/16/EK.
Lietošanas piemērotības gad ījumā šīs specifikācijas norādīs visus parametrus, kurus jāmēra, jāuzrauga vai
jānovēro, un aprakstīs attiecīgās testēšanas metodes un mērīšanas procedūras vai nu ar simulācij ām uz testa
stenda, vai ar testiem reālā dzelzceļa vidē.
Savstarpējas izmantojamības komponenta ražotājam vai tā pilnvarotam pārstāvim, kas reģistrēts Kopienā,
pirms savstarpējas izmantojamības komponenta laišanas tirgū jāsagatavo EK atbilstības deklarācija vai EK
izmantošanas lietderības deklarācija saskaņā ar Direktīvas 2001/16/EK 13. panta 1. punktu un IV pielikumu.
Novērtēšanas procedūras savstarpējas izmantojamības komponenta atbilstībai, kas ir norādītas šīs SITS 5.
nodaļā, jāveic, pielietojot moduļus, kā norādīts 6.1.2. sadaļā.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/75
Savstarpējas izmantojamības komponentu atbilstības vai lietošanas piemērotības novērtēšana, ja norādīts
procedūrā, jāveic pilnvarotai iestādei, kurā ražotājs vai tā pilnvarotais pārstāvis Kopienā ir iesniedzis
pieteikumu.
Moduļi jākombinē un jāizmanto selektīvi atkarībā no katra komponenta.
Moduļi ir norādīti šīs SITS Q pielikumā.
Piemērošanas pakāpes atbilstības un lietošanas piemērotības novērtēšanas procedūrām savstarpējas
izmantojamības komponentiem, kā norādīts šīs SITS 5. nodaļā, ir norādītas šīs SITS Q pielikuma Q.1. tabulā.
6.1.2. MODUĻI
6.1.2.1. Vispā rīgie nosacījumi
Atbilstības novērtēšanas procedūrai savstarpējas izmantojamības komponentiem ritošā sastāva apakšsistēmā
ražotājs vai tā pilnvarotais pārstāvis Kopienā var izvēlēties:
a) tipa pārbaudes procedūru (B modulis) projekta un attīstības fāzei kombinācijā ar moduli ražošanas fāzei:
vai nu ražošanas kvalitātes administrēšanas sistēmas procedūru (D modulis), vai izstrādājuma pārbaudes
procedūru (F modulis),
vai alternatīvi
b) pilnīgu kvalitātes administrēšanas sistēmu ar projekta pārbaudes procedūru (H2 modulis) visām fāzēm
vaic) pilnīgu kvalitātes administrēšanas sistēmas procedūru (H1 modulis).
D moduli var izvēlēties vienīgi, ja ražotājs izmanto kvalitātes sistēmu ražošanai, gala izstrādājuma pārbaudi un
testēšanu, kuru apstiprina un uzrauga tā izvēlēta pilnvarotā iestāde. Metināšanas procesu novērtēšana jāveic
saskaņā ar valsts noteikumiem.
H1 vai H2 moduli var izvēlēties vienīgi, ja ražotājs izmanto kvalitātes sistēmu projektēšanai, ražošanai, gala
izstrādājuma pārbaudei un testēšanai, kuru apstiprina un uzrauga tā izvēlēta pilnvarotā iestāde.
Atbilstības novērtēšanai jāietver fāzes un raksturojumi, kā norādīts ar “X”šīs SITS Q pielikuma Q1. tabulā.
6.1.2.2. Esošie risinājumi savstarpējas izmantojamības komponentiem
Ja esošs risinājums savstarpējas izmantojamības komponentam jau atrodas Eiropas tirgū pirms šīs SITS stāšanās
spēkā, tiek piemēroti šādi procesi.
Ražotājam jāpierāda, ka savstarpējas izmantojamības komponentu testi un pārbaudes ir tikuši uzskatīti par
atbilstošiem iepriekšējiem risinājumiem līdzīgos apstākļos. Šajā gadījumā šie novērtējumi paliks spēkā jaunajā
risinājumā.
Šajā gadījumā tipu var uzskatīt par jau apstiprinātu, un tipa novērtēšana nav nepieciešama.
Saskaņā ar novērtēšanas procedūrām dažādiem savstarpējas izmantojamības komponentiem ražotājam vai tā
pilnvarotam pārstāvim Kopienā:
— jāpiemēro iekšējā izstrādājumu kontroles procedūra (A modulis)
— vai jāpiemēro iekšējā projekta kontrole ar ražošanas pārbaudes procedūru (A1 modulis),
— vai jāpiemēro pilnīga kvalitātes administrēšanas sistēmas procedūra (H1 modulis).
Ja nav iespējams pierādīt, ka risinājums ir pozitīvi apstiprināts agrāk, tiek piemērota 6.1.2.1. sadaļa.L 344/76 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
6.1.2.3. Novatoriski risinājumi savstarpējas izmantojamības komponentiem
Kad risinājums, kuru piedāvā savstarpējas izmantojamības komponentam, ir novatorisks, kā norādīts 5.2.
sadaļā, ražotājam jānosaka novirzes no attiecīgās šīs SITS sadaļas. Eiropas Dzelzceļa aģentūrai jānoformē
atbilstošās komponenta funkcionālās un saskarnes specifikācijas un jāizstrādā novērtēšanas metodes.
Atbilstošām funkcionālaj ām un saskarnes specifikācij ām un novērtēšanas metodēm jātiek ietvertām šajāSITS
tās pārskatīšanas procesā. Tiklīdz šie dokumenti tiks publicēti, ražotājs vai tā pilnvarotais pārstāvis Kopienā var
izvēlēties savstarpējas izmantojamības komponenta novērtēšanas procedūru, kā norādīts 6.1.2.1. sadaļā.
Pēc tāda Komisijas lēmuma stāšanās spēkā, kas pieņemts saskaņā ar Direktīvas 2001/16/EK 21. panta 2. punktu,
novatorisko risinājumu var izmantot, pirms tas tiek iekļauts šajāSITS.
6.1.2.4. Lietošanas piemērotības novērtēšana
Ja ir uzsākta novērtēšanas procedūra, pamatojoties uz ekspluatācijas pieredzi savstarpējas izmantojamības
komponentam ritošā sastāva apakšsistēmā, ražotājam vai tā pilnvarotam pārstāvim Kopienā tipa
apstiprināšanai jāpiemēro ekspluatācijas pieredzes procedūra (V modulis).
6.1.3. SAVSTARPĒJAS IZMANTOJAMĪBAS NOVĒRTĒŠANAS SPECIFIKĀCIJA
6.1.3.1. Konstrukcijas un mehāniskās daļas
6.1.3.1.1. Buferi
Buferi jānovērtē saskaņā ar specifikācijām, kas ietvertas 4.2.2.1.2.1. sadaļā “Buferi” , daļā “Buferu raksturojumi”.
6.1.3.1.2. Vilces iekārta
Vilces iekārta jānovērtē saskaņā ar specifikācijām, kas ietvertas 4.2.2.1.2.2. sadaļā “Vilces iekārta”, daļā “Vilces
iekārtas raksturlielumi” un 4.2.2.1.2.3. sadaļā “Savstarpējā mijiedarbība starp vilces un buferu iekārtu”, daļā
“Vilces iekārtas un buferu iekārtas raksturlielumi”.
6.1.3.1.3. Kravas vagonu marķēšana
Marķēšanas uzlīmes jānovērtē saskaņā ar specifikācijām, kas ietvertas B pielikumā.
6.1.3.2. Vagona un sliežu ceļa savstarpējā mijiedarbība un gabarīta noteikšana
6.1.3.2.1. Ratiņi un gaitas daļa
Jānodrošina virsbūves konstrukcijas integritāte ar ratiņu savienojumu, ratiņu rāmi, asu buksēm un visām
pievienotajām iekārtām. Šāda garantija jārada, izmantojot pietiekami piemērotas metodes, piemēram, testu
stenda demonstrācijas, apstiprinātu modelēšanu, salīdzinājumu ar esošu projektu, ko apstiprinājusi valsts
apstiprināšanas iestāde vai kas apstiprināts tās vārdā, kuras tiek izmantotas līdzīgos darbos vai apstākļos, vai
citas metodes.
Testa nosacījumi, kas piemērojami ratiņiem, ko izmanto uz standarta platuma sliežu ceļa, normālos ātruma un
sliežu ceļa kvalitātes apstākļos, ir norādīti J pielikumā. Tie norāda tikai parastāko daļu no pilnīga testu spektra,ko jāveic visiem ratiņu rāmju tipiem.
Nav iespējams noteikt vispārīga rakstura testus katram īpašam ratiņu komponentam, jo īpaši asu gultņiem,
savienojumiem starp ratiņiem un virsbūvi, amortizatoriem un bremzēm. Šādi testi jāparedz katram gad ījumam
atsevišķi, izmantojot iepriekš minētos testus kā paraugu. Jau norādīto testu mērķi un parametri ir aprakstīti
zemāk.
Šīpiezīme arī piemērojama gadījumam, ja ratiņu rāmji paredzēti ekspluatā cijai sliežu ceļā ar atšķirīgu platumu
vai skaidri atšķirīgiem ekspluatā cijas apstākļiem, vai ratiņiem ar jaunu projektu.
J pielikuma J1., J2. un J3. sadaļā trīs aprakstītie testi ir noteikti, lai:
— optimizētu ratiņu rāmju konstrukciju (svars, ātrums),8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/77
— papildinātu informāciju, kas iegūta no aprēķiniem,
— nodrošinātu, ka ratiņu rāmji ir piemēroti darba slodzēm bez pastāvīgas deformācijas vai lūzumu rašanās,
kas samazinātu drošību vai radītu lielas tehniskās apkopes izmaksas.
Ja nav pieejami salīdzināmi risinājumi, pieredze rāda, ka ir nepieciešami trīs testi: divi statiskie testi (J pielikuma
J1. un J2. sadaļa) un viens dinamiskais tests (J pielikuma J3. sadaļa).
Divi statiskie testi jāveic vispirms; tie jo īpaši nodrošina, ka jebkuri ratiņi, kas neatbilst minimālajām izturības
prasībām, tiks noraidīti.
Dinamiskais tests (noguruma tests) ir paredzēts, lai pārbaudītu, vai ratiņu konstrukcija ir izturīga un vai
ekspluatācijas laikā var rasties noguruma plīsumi.
Slodzes lielumv ērtības, kas izmantotas testiem, ir iegūtas īpaši no braukšanas testiem.
J pielikuma J1. sadaļas testi tiek uzskatīti par maksimālo slodzi, kas var rasties ekspluatācijas laikā, neņemot
vērā avārijas slodzes.
J pielikuma J2. un J3. sadaļas testi vidēji ir mainīgo slodžu kopsumma, kas rodas ratiņu kalpošanas laikā.
Noguruma testu ciklu skaits tika izvēlēts, lai modelētu vispārīgo kalpošanas laiku –30 gadus ar nobraukumu
100 000 km gad ā. Ja tas neatspoguļo paredzēto kalpošanas ciklu, jāpārskata slodžu gadījumi.
Šo ciklu sadalījums starp trīs atsevišķām slodzes pakāpēm tika veikts ar mērķi optimiz ēt ratiņu rāmju
konstrukcijas. Jo īpaši lūzumu parādīšanās iespējamība pēdējā slodzes pakāpē nodrošina veidu, kā noteikt
lielākās sprieguma zonas, kurām jāpievērš īpaša uzmanība ražošanas, izstrādājumu testēšanas un tehniskās
apkopes darbību laikā.
Lai nodrošinātu J pielikuma J1., J2. un J3. sadaļas testu derīgumu, jāpievērš īpaša uzmanība to praktiskai
veikšanai. Jo īpaši:
J pielikuma J1. un J2. sadaļas statiskajiem testiem ratiņu rāmjiem jābūt aprīkotiem ar vienvirziena sprieguma
gabarītiem vietās, kur spriegums rodas ar vienu noteiktu virzienu; visās citās vietās jāizmanto trīsvirzienusprieguma gabarīti (rozetes).
Šo gabarītu aktīvā daļa nedrīkst pārsniegt 10 mm.
Sprieguma gabarīti un sprieguma rozetes ir pievienotas ratiņu rāmim visos augsti nospriegotos punktos, īpaši
sprieguma koncentrēšanas zonās.
Tests ir izstrādāts tā, lai atspoguļotu spēkus, kas iedarbojas uz ratiņu rāmi, un tā deformāciju, kā tas notiek
ekspluatācijas laikā. Īpaša uzmanība jāpievērš vertikālo un šķērsenisko slodžu pārvadīšanai, kas dažos
gadījumos ir sadalītas pa vairākiem elementiem (piemēram, šarnīriem, atsperēm, atbalstiem ...).
Statiskie testi jāveic ar piekrautiem ratiņiem, kas aprīkoti ar to piekari. Vairumā gadījumu šis nosacījums nav
īstenojams noguruma testiem no praktiskā viedokļa; jāveic atsevišķa izpēte, lai sagatavotu testu.
Ratiņu rāmjiem, ko izmanto trīs testiem, jābūt pilnīgiem un aprīkotiem ar visiem savienojošiem elementiem
(amortizatoriem, bremzēm utt.). Tiem pilnībā jāatbilst ražošanas rasējumiem un jābūt izgatavotiem tādos pašos
apstākļos kā sērijveidā ražotiem ratiņu rāmjiem.
Ja noguruma testu laikā rodas lūzumi vai plīsumi, kas radušies tādu ražošanas brāķu dēļ, kas netika atklāti
iepriekš veiktajos statiskajos ratiņu rāmju testos, tests jāatkārto ar citu rāmi. Ja defekti apstiprinās, konstrukcija
uzskatāma par neapmierinošu.
6.1.3.2.2. Riteņpāri
Riteņpāru novērtēšana ir aprakstīta K pielikumā.L 344/78 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
6.1.3.2.3. Riteņi
Projekta un izstrādājuma novērtēšana ir aprakstīta L pielikumā.
6.1.3.2.4. Asis
Projekta un izstrādājuma novērtēšana ir aprakstīta M pielikumā.
6.1.3.3. Bremzēšana
Skatīt P pielikumu.
6.2. PARASTĀ DZELZCEĻA RITOŠĀ SASTĀVA KRAVAS VAGONU APAKŠSISTĒMA
6.2.1. NOVĒRTĒŠANAS PROCEDŪRAS
Pēc pasūtītāja vai tā pārstāvja Kopienā pieprasījuma pilnvarotā iestāde veic EK verifikāciju saskaņā ar Direktīvas
2001/16/EK VI pielikumu.
Ja pasūtītājs var pierādīt, ka testi vai pārbaudes, kas saistītas ar parastā dzelzceļa ritošā sastāva apakšsistēmu, ir
uzskatītas par atbilstošām jebkuriem iepriekšējiem pielietojumiem, šie novērtējumi jāņem vērā atbilstības
novērtēšanā.
Kravas vagoniem, kas pārbūvēti II pielikumā norādītajās robežās, nav nepieciešams jauns atbilstības
novērtējums.
Svara izmaiņu ietekme uz kritiskajiem drošības komponentiem, ar drošību saistītiem komponentiem, uz
savstarpējo mijiedarbību starp infrastruktūru un kravas vagonu, kā arīuz līniju kategoriju klasifikāciju saskaņā
ar 4.2.3.2. sadaļu jāņem vērā visos gadījumos.
Ciktāl tas noteikts šajāSITS, parastā dzelzceļa ritošā sastāva apakšsistēmas EK verifikācijai jāievēro tās saskarnes
ar citām parasto dzelzceļu sistēmas apakšsistēmām.
Pasūtītājam jāizstrādā EK verifikācijas deklarācija ritošā sastāva apakšsistēmai saskaņā ar Direktīvas 2001/16/EK
18. panta 1. punktu un V pielikumu.
6.2.2. MODUĻI
6.2.2.1. Vispā rīgie nosacījumi
Moduļi, kurus jāizvēlas pārbaudes procedūrām, ir norādīti AA pielikumā.
Kravas vagonu prasību verifikācijas procedūrām, kā norādīts 4. sadaļā, pasūtītājs vai tā pilnvarotais pārstāvis
Kopienā var izvēlēties šādus moduļus:
a) tipa pārbaudes procedūra (SB modulis) projekta un attīstības fāzei apvienojumā ar moduli ražošanas
fāzei, vai nu ar
— ražošanas kvalitātes administrēšanas sistēmas procedūru (SD modulis),
— vai izstrādājuma pārbaudi (SF modulis);
vai
b) pilnīga kvalitātes administrēšanas sistēma ar projekta pārbaudes procedūru (SH2 modulis).SD moduli var izvēlēties vienīgi, ja pasūtītājs vai galvenie pasūtītāji izmanto kvalitātes administrēšanas sistēmu
ražošanai, gala izstrādājumu pārbaudei un testēšanai, kuru apstiprina un uzrauga tā/to izvēlētā pilnvarotā
iestāde. Metināšanas procesu novērtēšana jāveic saskaņa ar valsts noteikumiem.
SH2 moduli var izvēlēties vienīgi, ja pasūtītājs vai galvenie pasūtītāji izmanto kvalitātes administrēšanas sistēmu
projektam, ražošanai, gala izstrādājumu pārbaudei un testēšanai, kuru apstiprina un uzrauga tā/to izvēlētāpilnvarotā iestāde.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/79
Jāņem vērā šādas papildus prasības šo moduļu izmantošanai:
— SB modulis: atsaucoties uz moduļa 4.3. sadaļu, ir nepieciešama projekta pārskatīšana,
— SD, SF un SH2 moduļi ražošanas fāzei: šo moduļu izmanto šanai jānodrošina vagonu atbilstība
apstiprinātam tipam, kā norādīts tipa pārbaudes sertifikāt ā. Jo īpaši, lai varētu izmantot, jāpierāda, ka
ražošana un montāža tiek veikta ar tiem pašiem komponentiem un tiem pašiem tehniskajiemrisinājumiem, kā apstiprinātajam tipam.
6.2.2.2. Novatoriski risinājumi
Kad kravas vagonā ir ietverts novatorisks risinājums, kā norādīts 4.1. sadaļā, ražotājs vai pasūtītājs norāda uz
novirzēm no šīs SITS attiecīgās sadaļas.
Eiropas Dzelzceļa aģentūra noformē atbilstošās risinājuma funkcionālās un saskarnes specifikācijas un izstrādā
novērtēšanas metodes.
Atbilstošās funkcionālās un saskarnes specifikācijas un novērtēšanas metodes ietvers šajāSITS tās pārskatīšanas
procesā. Tiklīdz šie dokumenti tiek publicēti, ražotājs vai tā pilnvarotais pārstāvis Kopienā var izvēlēties
savstarpējas izmantojamības komponenta novērtēšanas procedūru, kā norādīts 6.2.2.1. sadaļā.
Pēc Komisijas lēmuma, kas pieņemts saskaņā ar Direktīvas 2001/16/EK 21. panta 2. punktu, stāšanās spēkā
novatorisko risinājumu var izmantot, pirms tas tiek iekļauts šajāSITS.
6.2.2.3. Tehniskās apkopes novērtēšana
Saskaņā ar Direktīvas 2001/16/EK 18. panta 3. punktu pilnvarotajai iestādei jāizstrādā tehniskā kartotēka, kas
satur arī tehniskās apkopes kartotēku.
Tehniskās apkopes atbilstības novērtēšana ir katras attiecīgās dalībvalsts atbildībā. DD pielikums (kas paliek kā
atvērts punkts) norāda procedūru, ar kuru katra dalībvalsts nodrošina, ka tehniskās apkopes pasākumi atbilst
šīs SITS norādījumiem, un garantē, ka respektēs pamatparametrus un pamatprasības apakšsistēmas kalpošanas
laikā.
6.2.3. SPECIFIKĀCIJAS APAKŠSISTĒMAS NOVĒRTĒŠANAI
6.2.3.1. Konstrukcijas un mehāniskās daļas
6.2.3.1.1. Vagona galvenās konstrukcijas izturība un kravas nostiprināšana
Projekta apstiprināšanai jāizpilda EN12663 6. sadaļas prasības.
Testa programmai jāietver manevrēšanas trieciena tests, kā norādīts Z pielikumā, ja nav veikts strukturālās
integritātes pierādījums ar aprēķiniem.
Kad testi ir veikti jau iepriekš ar līdzīgiem komponentiem vai apakšsistēmā, nav nepieciešams tos atkārtot ar
nosacījumu, ka tiek nodrošināts skaidrs drošības pierādījums par iepriekšējo testu veikšanu.
6.2.3.2. Vagona un sliežu ceļa savstarpējā mijiedarbība un gabarīta noteikšana
6.2.3.2.1. Vagona dinamiskais raksturojums
6.2.3.2.1.1. Daļējās tipa apstiprināšanas procedūras piemērošana
Kad vagona tips jau ir apstiprināts, tā atsevišķu raksturojumu modifikācija (sk. 4.2.3.4.1. sadaļu) vai tā
ekspluatācijas apstākļu maiņa, kas ietekmē dinamisko raksturojumu, var radīt nepieciešamību pēc papildu
testiem.L 344/80 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
6.2.3.2.1.2. Jaunu vagonu sertifikācija
Kad jauni vagoni jāapstiprina ar ekspluatā cijānodošanas testiem, šie testi jāveic ar:
1) riteņu/sliežu spēku mērījumiem
vai
2) paātrinājumu mērījumiem,vai3) apstiprinātu modelēšanu,
vai
4) salīdzinot ar esošiem vagoniem.
Precīzie robežlielumi mainīsies atkarībā no pielietotās testēšanas un analīzes metodes.
6.2.3.2.1.3. Izņēmumi dinamiskā raksturojuma testiem vagoniem, kas izgatavoti vai pārbūvēti braukšanai ar ātrumu 100 km/h vai
120 km/h
Kravas vagoniem ir atļauts braukt ar ātrumu līdz 100 km/h vai 120 km/h bez dinamiskā testa veikšanas, ja tie
atbilst sekojošiem nosacījumiem, kas norādīti
— 4.2.3.5. sadaļā “Gareniskie saspiešanas spēki”,
— 4.2.3.2. sadaļā “Statiskā slodze uz ass, dinamiskā slodze uz riteni un garumslodze”,
un ja tie ir aprīkoti ar piekari vai ratiņiem, kas norādīti zemāk.Divu asu vagoni
Kravas vagoniem jābūt aprīkotiem ar piekares tipu, kas norādīts Y pielikuma tabulā, kas attiecas uz divu asu
vagoniem.
Vagoni ar divu asu ratiņiem
Kravas vagoniem jābūt aprīkotiem ar ratiņu tipiem vai variantiem ar nosacījumu, ka modifikācijas attiecībā pret
pamattipu skar vienīgi elementus, kas neietekmē dinamisko raksturojumu. Šie ratiņi ir norādīti Y pielikumā,
divās tabulās, kas attiecas uz vagoniem ar divu asu ratiņiem.
Vagoni ar trīs asu ratiņiem
Kravas vagoniem jābūt aprīkotiem ar ratiņu tipiem vai variantiem ar nosacījumu, ka modifikācijas attiecībā pret
pamattipu vienīgi skar elementus, kas neietekmē dinamisko raksturojumu. Šie ratiņi ir norādīti Y pielikumā,
tabulā, kas attiecas uz vagoniem ar trīs asu ratiņiem.
6.2.3.2.2. Gareniskie saspiešanas spēki kravas vagoniem ar sānu buferiem
Kad ir nepieciešams pieprasīt pieļaujamo garenisko saspiešanas spēku sertificēšanu ar testiem, tad šie testi jāveic
saskaņā ar metodi, kas norādīta R pielikumā, vismaz mērījumu vietās, kas norādītas šajāpielikumā.
6.2.3.2.3. Kravas vagonu mērīšana
Ar kravas vagonu apakšrāmju un ratiņu mērījumiem jānodrošina pierādījumi, ka novirzes no nominālajiem
gabarītiem ir pieļaujamo pielaižu robežās (EN 13775 1. līdz 3. daļa un prEN 13775 4. līdz 6. daļa).8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/81
6.2.3.3. Bremzēšana
6.2.3.3.1. Bremzēšanas raksturojums
Metodes, lai noteiktu bremzēšanas jaudu, ir norādītas S pielikumā.
6.2.3.3.2. Minimālā bremžu sistēmas testēšana
Testi un robežas, kas norādīti turpmāk, ir piemērojami vagoniem, kas aprīkoti ar parastajām gaisa bremzēm
kravas vilcieniem.
Šie testi jāveic vienīgi ar vienkāršo maģistrāles režīmu (bremžu maģistrāle). Jāveic arī testi ar palīgrezervuāru, ko
pastāvīgi uzpilda no galvenā rezervuāra maģistrāles, lai pierādītu, ka bremžu darbība nav nelabvēlīgi ietekmēta.
Parasto gaisa bremžu normālais darba spiediens (režīma spiediens) ir 5 bāri. Šie testi jāveic pie šāspiediena.
Papildu paraugu testi jāveic, lai garantētu, ka bremžu darbība nav nelabvēlīgi ietekmēta ar samazinājumu vaipaaugstinājumu šajādarba spiedienā, nepārsniedzot 1 bāru.
Testi jāveic “P”un“G”bremzēšanas režīmos, kad tie ir uzstādīti. Kad ir uzstādītas mainīgās vai “tukšs/piekrauts”
bremzēšanas sistēmas, testi jāveic piekrautā un tukšā stāvoklī, lai nodrošinātu, ka bremžu darbība nav
nelabvēlīgi ietekmēta un atbilst šai SITS.
Elektrības vai citu līdzekļu izmantošana, lai kontrolētu bremzes, ir pieļaujama ar nosacījumu, ka šīs SITS
principi tiek saglabāti. Jāpierāda ekvivalents drošības līmenis.
Turpmāk tabulā norādītie testi ir veikti, pamatojoties uz atsevišķu vagonu tad, kad tas ir nekustīgs, vai uz
nekustīgu vilcienu.
Atsevišķiem savstarpējas izmantojamības komponentiem ir savs projekta un izstrādājuma novērtējums, kas
norādīts P pielikumā.
Pneimatisko bremžu raksturojumi
Nr. Raksturojums Robežvērtība
1. Bremžu cilindra uzpildīšanas laiks līdz 95 % no
maksimālā spiedienaP iestatījums
3-5 sekundes (3-6 sekundes “tukšs/piekrauts” sistēmas
gadījumā).
G iestatījums18-30 sekundes
2. Bremžu cilindra atlaišanas laiks līdz 0,4 bāriem
spiedienaP iestatījums
15-20 sekundes.Pie kopējā svara 70 tonnas un vairāk ir pieļaujams
atlaišanas laiks no 15 līdz 25 sekundēm.
G iestatījums45-60 sekundes.Gadījumos, kad bremzes ir ar pneimatiski vadītu ierīci
bremzēšanas spēka svārstībām, atlaišanas laiks ir laiks,
kas paiet, pirms releja kontroles kamerā parādās
spiediens 0,4 bāri (pilotspiediens)
3. Samazinājums bremžu maģistrāles spiedienā, lai
sasniegtu maksimālo bremžu cilindra spiedienu1,5 ± 0,1 bāri
4. Maksimālais bremžu cilindra spiediens 3,8 ± 0,1 bāriL 344/82 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
Pneimatisko bremžu raksturojumi
Nr. Raksturojums Robežvērtība
5. Jutīgums/nejutīgums
Bremžu nejutīgumam pret maziem samazināju-
miem bremžu maģistrāles spiedienā jābūt tādam,
lai bremzes netiktu iedarbinātas, ja normālais
darba spiediens samazinās par 0,3 bāriem vienāminūtē.
Bremžu jutīgumam pret samazinājumiem
bremžu maģistrāles spiedienā jābūt tādam, lai
bremzes tiktu iedarbinātas 1,2 sekunžu laikā, ja
normālais darba spiediens samazinās par 0,6
bāriem 6 sekundēsBremzes netiek iedarbinātas ar 0,3 bāru samazinājumu
vienā minūtē.
Bremzes tiek iedarbinātas 1,2 sekunžu laikā ar
samazinājumu 0,6 bāri 6 sekundēs
6. Bremžu maģistrāles noplūde no sākotnējā spie-
diena 5 bāri0,2 bāru maksimālais spiediena zudums 5 minūtēs
7. Bremžu cilindra, palīgtvertnes un kontroles
tvertnes noplūde no sākotnējā bremžu cilindra
spiediena 3,8 + vai –0,1 bāri no maģistrāles
spiediena 0 bāru0,15 bāru maksimālais spiediena zudums 5 minūtēs,
kas izmērīts pie palīgtvertnes
8. Automātisko gaisa bremžu manuāla atlaišana Bremzes tiek atlaistas
9. Pakā peniskums iedarbināšanas un atlaišanas
svārstībās bremžu maģistrāles spiedienāMazāks vai vienāds ar 0,1 bāru
10. Spiediens, kam atbilst atgriešanās pie uzpildīšanas
stāvokļa bremžu atlaišanas brīdīBremžu maģistrāle:
0,15 bāri zem darba spiediena.
Bremžu cilindrs:<0,3 bāri
11. Automātiskais gaisa bremžu sensors Nodrošina, ka sensors atspoguļo bremžu stāvokli –
iedarbinātas vai atlaistas
12. Atstarpju regulētājs jātestē, radot pārmērīgu
bremzēšanas frikcijas pāru spraugu un pierādot,
ka pēc atkārtotiem iedarbināšanas/atlaišanas cik-liem atjaunojas pareizā atstarpeProjektē bremžu frikcijas pāru loku/kluču atstarpi
13. Atbilstība projekta bremžu loku/kluču slodzēm Bremžu loku/kluču slodzēm jāatbilst projektam
14. Bremžu aprīkojumam jākustas brīvi un jāļauj
bremžu lokiem/klučiem atbrīvot bremžu diskus/
riteņus atlaistā stāvoklī, nesamazinot pielietojuma
spēku zem projektētā līmeņaBremžu aprīkojumam jābūt brīvam
15. Stāvbremžu komponentiem jābūt brīvi kustīgiem
un eļļotiem, ja nepieciešamsBrīvas kustības: nodrošina, ka tās iedarbojas un tiek
atlaistas bez traucējumiem
16. Stāvbremžu kontrolei un raksturojumam jābūt
tādam, lai, pielietojot 500 N spēku uz bremžu
sviras gala vai tangenciāli uz rokas rite ņa apmales,
stāvbremzes tiktu pilnībā iedarbinātas500 N spēks
17. Stāvbremžu rokas atlaišana Stāvbremzes tiek atlaistas
18. Stāvbremžu sensoram jānorāda bremžu stāvoklis Sensoram precīzi jānorāda bremžu stāvoklis –iedarbi-
nātas vai atlaistas
Piezīmes iepriekšminētajai tabulai.
N1. Laiki jānosaka no avārijas modelēšanas uz viena vagona. Sekojot inshot līdz aptuveni 10 % no galīgā
bremžu cilindra spiediena, spiediena pieaugumam jābūt pakāpeniskam. Uzpildīšanas laiks sākas, kadgaiss sāk ieplūst cilindrā, un beidzas, kad spiediens sasniedz 95 % no galīgā lieluma, un tam jābūt
tādam, kā noteikts.
N2. Bremžu pilnīgas un ilgstošas atlaišanas laikā atsevišķam vagonam pēc av ārijas spiedienam bremžu
cilindrā jākrītas pakāpeniski. Atlaišanas laikam, kas mērīts no brīža, kad gaiss sāk izplūst no cilindra,
līdz brīdim, kad spiediens sasniedz 0,4 bārus, jābūt tādam, kā noteikts.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/83
N3. Lai iegūtu maksimālo bremžu cilindra spiedienu, bremžu maģistrāles spiediens jāsamazina no 1,4 līdz
1,6 bāriem zem spiediena režīma.
N4. Maksimālajam bremžu cilindra spiedienam, kas iegūts, samazinot bremžu maģistrāles spiedienu no 1,4
līdz 1,6 bāriem, jābūt no 3,7 līdz 3,9 bāriem.
N5. Bremžu nejutīgumam pret lēniem spiediena kritumiem bremžu maģistrālē jābūt tādam, lai bremzes
netiktu iedarbinātas, ja normālais darba spiediens nokrītas par 0,3 bāriem vienā minūtē.
Bremžu jutīgumam pret spiediena kritumiem bremžu maģistrālē jābūt tādam, lai bremzes tiktu
iedarbinātas 1,2 sekunžu laikā, ja normālais darba spiediens nokrītas par 0,6 bāriem 6 sekundēs.
N6. Pēc bremžu maģistrāles uzpildīšanas līdz 5 bāriem jāizolē bremžu maģistrāle, dodot laiku
nogulsnēties, un tad jānodrošina, ka noplūde nepārsniedz noteikto.
N7. Pēc av ārijas bremzēšanas ar bremžu maģistrāles spiedienu 0 bāri jāuzsāk mērījumi pēc stabilizēšanas
perioda un jānodrošina, ka vispārējā noplūde nepārsniedz noteikto.
N8. Bremzēm jābūt aprīkotām ar ierīci, kas pieļauj bremžu manuālu atlaišanu.N9. Bremzēm jābūt tādām, lai spiediens bremžu cilindrā nepārtraukti sekotu svārstībām bremžu
maģistrāles spiedienā. Pie spiediena svārstībām +/- 0,1 bārs bremžu maģistrālē sadalītājam attiecīgi
jāmaina bremžu cilindra spiediens.
Katram bremžu maģistrāles spiediena lielumam bremžu cilindra spiediens nedrīkst svārstīties vairāk
par 0,1 bāru bremzēšanas un atlaišanas laikā. (Bremzējot ar pneimatiski kontrolētiem releja vārstiem
bremzēšanas jaudas svārstībām, lielums 0,1 bārs tiek piemērots pilotspiedienam).
N10. Gadījumos, kad bremzes ir aprīkotas ar releja vārstiem bremzēšanas jaudas svārstībām, spiediens 0,3
bāri atbilst esošajam spiedienam pneimatiskajā releja kontrolē (pilotrezervuārā).
N11. Vagoniem, kam nav iespējams noteikt automā tisko gaisa bremžu pielietošanas/atlaišanas stāvokli,
neatrodoties zem vagona (piemēram, vagoniem ar bremžu diskiem, kas uzmontēti uz asīm), jābūt
aprīkotiem ar sensoru, kas norāda automātisko bremžu stāvokli.
N12. Pareiza atstarpju regulētāja darbība jāapstiprina ar lielu bremžu frikcijas materiālu atstarpi, norādot, ka
atkārtoti pielietošanas/atlaišanas cikli atjauno pareizo atstarpi.
N13. Pirmajam sērijas vagonam bremžu uzliku vai kluču bremzēšanas spēks jāmēra, lai apstiprinātu tā
atbilstību projektam.
N14. Bremžu aprīkojumam jābūt brīvam, lai uzlikas/kluči atbrīvotu bremžu diskus/rite ņus atlaistā stāvoklī,
un bremzēšanas spēki netiktu samazināti zem pieļaujamā.
N15. Stāvbremžu komponentiem, aprīkojumam, gājienskrūvēm, uzgriežņiem utt. jābūt brīvi kustīgiem un
ieeļļotiem, jā tas ir nepieciešams saskaņā ar projektu.
N16. Pirmajam sērijas vagonam jāmēra vagona palēnināšanas spēks, kas rodas no 500 N spēka, kas
pielietots uz stāvbremžu sviras gala vai tangenciāli uz rokas rata apmales. Izmērītajam spēkam jāatbilstprojektam.
N17. Stāvbremzes jāpielieto un jāatlaiž ar rokas vadību, neietekmē jot frikcijas materiāla atstarpi atlaistā
stāvoklī.
N18. Jāuzstāda stāvbremžu indikators, kas precīzi norāda stāvbremžu stāvokli –vai tās darbojas, vai ir
atlaistas.
Testu procedūrām jāatbilst Eiropas standartiem.
Kravas vagoniem, kas aprīkoti ar “R”bremzēšanas režīmu, jāveic īpaši testi. Šiem testiem jāatbilst Eiropas
standartiem.
6.2.3.4. Apkārtējās vides apstākļi
6.2.3.4.1. Temperatūra un citi apkārtējās vides apstākļi
6.2.3.4.1.1. Temperatūra
Visiem komponentiem un komponentu grupām jābūt testētām saskaņā ar prasībām, kas norādītas 4.2. un 6.
sadaļā un attiecīgajos Eiropas standartos, ņemot vērā, kurai no 4.2.6.1.2.2. sadaļā norādītajām temperatūras
klasēm vagonam jāatbilst.
6.2.3.4.1.2. Citi apkārtējās vides apstākļi
Ir pietiekami, ka piegādātājs izdod atbilstības sertifikātu, norādot, kā apkārtējās vides apstākļi sekojošajās
sadaļās ir ņemti vērā, projektējot vagonu.
4.2.6.1.2.1. (Augstums)4.2.6.1.2.3. (Mitrums)L 344/84 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
4.2.6.1.2.5. (Lietus)
4.2.6.1.2.6. (Sniegs, ledus un krusa)4.2.6.1.2.7. (Saules starojums)
4.2.6.1.2.8. (Izturība pret piesārņojumu)
Pilnvarotajai iestādei jāpārbauda, vai šāda deklarācija pastāv un vai tās saturs ir atbilstošs.
Tas neietekmē īpašās testa prasības attiecībā uz apkārtējās vides apstākļiem, kas minēti 4. un 6. sadaļā. Šādi testi
jāveic un jāpārbauda. Deklarācij ājābūt atsaucēm uz šiem testiem.
6.2.3.4.2. Aerodinamiskie efekti
Atvērts punkts, kas jāprecizē šīs SITS pārskatīšanas laikā.
6.2.3.4.3. Sānvēji
Atvērts punkts, kas jāprecizē šīs SITS pārskatīšanas laikā.
7. IEVIEŠANA
7.1. VISPĀRĪGIE NOSACĪJUMI
SITS ieviešanā jāņem vērā vispārīgā parasto dzelzceļu tīkla virzība uz pilnīgu savstarpēju izmantojamību.
Lai atbalstītu šādu virzību, šīSITS pieļauj pakāpenisku un koordinētu ieviešanu kopā ar citām SITS.
Šīs SITS gadījumā tām jātiek ieviestām ciešā koordinācijā ar trokšņa SITS.
7.2. SITS PĀRSKATĪŠANA
Saskaņā ar 6. panta 3. punktu Direktīvā 2001/16/EK, kas grozīta ar Direktīvu 2004/50/EK, Aģentūrai ir
atbildīga par SITS pārskatīšanu un papildināšanu, un attiecīgu ieteikumu sagatavošanu komitejai, kas minēta šīs
direktīvas 21. pantā, lai ņemtu vērā tehnoloģisko attīstību vai sociālās prasības. Papildus tam citu SITS
pieņemšana un pārskatīšana var arī ietekmēt šo SITS. Šīs SITS ieteiktos grozījumus rūpīgi pārskata, un
papildinātās SITS publicē periodiski, aptuveni ik pēc 3 gadiem.
Aģentūrai jāpaziņo jebkuri novatoriski risinājumi, kas tiek apsvērti, lai noteiktu to iekļaušanu SITS nākotnē.
7.3. ŠĪS SITS PIEMĒROŠANA JAUNAM RITOŠAJAM SASTĀVAM
2. līdz 6. sadaļa un jebkuri īpašie nosacījumi 7.7. punktā ir pilnībā piemērojami jauniem kravas vagoniem, kas
tiek nodoti ekspluatācijā, ar sekojošajiem izņēmumiem:
— 4.2.4.1.2.2. sadaļas (Bremzēšanas raksturojuma elementi) nosacījumi –palēninājuma diagramma
bremzēšanas spēkā, kam ieviešanas datums tiks norādīts SITS pārskatīšanas reizēs nākotnē.
ŠīSITS nav piemērojama vagoniem, uz kuriem attiecas jau parakstīts līgums vai kas atrodas konkursa
procedūras noslēguma stadij āpirms šīs SITS stāšanās spēkā.
7.4. ESOŠAIS RITOŠAIS SASTĀVS
7.4.1. ŠĪS SITS PIEMĒROŠANA ESOŠAJAM RITOŠAJAM SASTĀVAM
Esošie kravas vagoni ir kravas vagoni, kas jau atrodas ekspluatā cijāpirms šīs SITS stāšanās spēkā.
ŠīSITS neattiecas uz esošo ritošo sastāvu, ja vien tas netiek atjaunots vai modernizēts.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/85
7.4.2. ESOŠO KRAVAS VAGONU MODERNIZĀCIJA UN ATJAUNOŠANA
Modernizētiem vai atjaunotiem kravas vagoniem, kuriem nepieciešams jauns apstiprinājums, lai tie tiktu nodoti
ekspluatācijā Direktīvas 2001/16/EK 14. panta 3. punkta izpratnē, jāatbilst:
— 4.2., 5.3., 6.1.1. un 6.2. sadaļai un jebkuriem īpašiem nosacījumiem, kas minēti 7.7. punktā, tiklīdz šīSITS
stājas spēkā, un
tiek piemēroti šādi izņēmumi:
— 4.2.3.3.2. “Pārkarsušas asu bukses uztveršana” (jāprecizē šīs SITS nākamajā pārskatīšanas reizē),
— 4.2.4.1.2.2. “Palēnin āšanas diagramma bremzēšanas jaudā”,
— 4.2.6. “Apkārtējās vides apstākļi”,
— 4.2.6.2. “Aerodinamiski efekti” (jāprecizē šīs SITS nākamaj āpārskatīšanas reizē),
— 4.2.6.3. “Sānvēji” (jāprecizē šīs SITS nākamajā pārskatīšanas reizē),
— 4.2.8. “Tehniskās apkopes kartotēka”.
Uzšiem izņēmumiem attiecas valsts noteikumi.
Attiecībā uz vagoniem, kas tiek ekspluatēti saskaņā ar nolīgumiem, kas minēti 7.5. punktā, piemērojamie
nosacījumi, atjaunojot vai papildinot šos vagonus, ir tie, kas minēti attiecīgajos nolīgumos, ja tādi ir. Ja šādu
nosacījumu nav, tiek piemērota šīSITS.
7.4.3. PAPILDU PRASĪBAS VAGONU MARĶĒŠANAI
Papildus iepriekšminētajam vispārīgajam gadījumam atjaunotiem vai modernizētiem kravas vagoniem, visiem
esošajiem savstarpēji savietojamiem kravas vagoniem ir jāatbilst šīs SITS prasībām attiecībā uz vagonu
marķējuma projektu, sākot no nākamās vispārējās vagona pārkrāsošanas datuma bez pilnvarotās iestādes
iesaistīšanās. Dalībvalstij ir tiesības noteikt ātrāku atbilstības datumu.
7.5. VAGONI, KAS TIEK EKSPLUATĒTI SASKAŅĀ AR VALSTS, DIVPUSĒJIEM, DAUDZPUSĒJIEM VAI
STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM
7.5.1. ESOŠIE NOLĪGUMI
Dalībvalstīm jāpaziņo Komisijai 6 mēnešu laikā pēcšīs SITS stāšanās spēkā par sekojošiem nolīgumiem,
saskaņā ar kuriem tiek ekspluatēti kravas vagoni, kas saistīti ar šīs SITS priekšmetu (izgatavo šana, atjaunošana,
papildināšana, nodošana ekspluatācijā un vagonu menedžments, kā noteikts šīs SITS 2. nodaļā):
— valsts, divpusējie vai daudzpusējie nolīgumi starp dalībvalstīm un dzelzceļa uzņēmumiem vai
infrastruktūras pārvaldītājiem, kas noslēgti uz nenoteiktu vai uz noteiktu laiku un kas nepieciešamisakarā arļoti specifiskiem vai vietēja rakstura transporta pakalpojumiem;
— divpusējie vai daudzpusējie nolīgumi starp dzelzceļa uzņēmumiem, infrastruktūras pārvaldītājiem vai
drošības iestādēm, kas nodrošina nozīmīgu vietējo vai reģionālo savstarpējo izmantojamību;
— starptautiskie nolīgumi starp vienu vai vairākām dalībvalstīm un vismaz vienu trešo valsti vai starp
dalībvalsts dzelzceļa uzņēmumu vai infrastruktūras pārvaldītāji un vismaz vienu trešās valsts dzelzceļauzņēmumu vai infrastruktūras pārvaldītāji, kas nodrošina nozīmīgu vietējo vai reģionālo savstarpējoizmantojamību.
Nepārtrauktai vagonu ekspluatā cijai/tehniskajai apkopei saskaņā aršiem nolīgumiem jābūt iespējamai, ja tā ir
saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem.
Šo nolīgumu savietojamība ar ES tiesību aktiem, tostarp to nediskriminējošais raksturs, un jo īpaši
savietojamība ar šo SITS tiks novērtēta, un Komisija ieviesīs nepieciešamos pasākumus, piemēram, šīs SITS
pārskatīšanu, lai iekļautu iespējamos specifiskos gadījumus vai pārejas nosacījumus.L 344/86 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
Nav jāpaziņo par RIV nolīgumu un COTIF instrumentiem.
7.5.2. NĀKOTNES NOLĪGUMI
Nākotnē slēdzot jebkurus nolīgumus vai grozot esošos nolīgumus, jāņem vērā ES tiesību akti un jo īpaši šīSITS.
Dalībvalstīm jāpaziņo Komisijai šādi nolīgumi/grozījumi. Piemēro to pašu 7.5.1. sadaļas procedūru.
7.6. VAGONU NODOŠANA EKSPLUATĀCIJĀ
Saskaņā ar Direktīvas 2001/16/EK 16. panta 1. punktu gad ījumos, kad tiek panākta atbilstība SITS un viena
dalībvalsts izdevusi EK verifikācijas deklarāciju kravas vagoniem, tā jāatzīst visām dalībvalstīm.
Drošības sertificēšanas laikā saskaņā ar Direktīvas 2004/49/EK 10. punktu (sertifikāta B daļa) vai atļauju nodot
ekspluatācijā saskaņā ar Direktīvas 2001/16/EK 14. panta 1. punktu dzelzceļa uzņēmumi var pieprasīt
sagrupētu vagonu sertifikāciju vai atļauju nodot tos ekspluatācijā. Vagonus var grupēt pēc sērijas vai tipa.
Tiklīdz tiek izdots drošības sertifikāts vai atļauja sagrupētus vagonus nodot ekspluatācijā vienā dalībvalstī, to
savstarpēji jāatzīst visām dalībvalstīm, lai novērstu dubultu drošības iestāžu drošības/savstarpējas izmantoja-mības pārbaudi.
Sakarā ar to, ka šajāSITS ir ietverti atvērti punkti, atļauja nodot ekspluatācijā tiks savstarpēji atzīta, izņemot
JJ pielikumā norādīto.
Tomēr jāpārbauda, ka vagoni tiek ekspluatēti atbilstošā infrastruktūrā; to iespējams paveikt, izmantojot
infrastruktūras un ritošā sastāva reģistru.
7.7. ĪPAŠIE GADĪJUMI
7.7.1. IEVADS
Šādi speciālie nosacījumi tiek pieļauti turpmāk minētajos īpašajos gadījumos.
Šieīpašie gadījumi pieder pie divām kategorijām: nosacījumi tiek piemēroti vai nu pastāvīgi (gadījums “P”), vai
uz laiku (gadījums “T”). Gadījumos, kad nosacījumi tiek piemēroti uz laiku, tiek ieteikts, lai attiecīgās
dalībvalstis pieskaņotos attiecīgajai apakšsistēmai līdz 2010. gadam (gadījums “T1”), mērķis, kas noteikts
Eiropas Parlamenta un Padomes 1996. gada 23. jūlija Lēmumā Nr. 1692/96/EK par Kopienas pamatnostādnēm
Eiropas transporta tīkla attīstībai, vai līdz 2020. gadam (gadījums “T2”).
7.7.2. ĪPAŠO GADĪJUMU SARAKSTS
Vispā rīgais īpašais gadījums tīklā ar 1 524 mm
Dalībvalsts: SomijaGadījums “P”
Somijas teritorijā un Zviedrijas robežstacijā Haparanda (1 524 mm) ratiņus, riteņpārus un citas savstarpējas
izmantojamības sastāvdaļas un/vai apakšsistēmas, kas saistītas ar sliežu platumu saskarnēm un kas izgatavotas1 524 mm sliežu tīkla platumam, pieņem vienīgi tad, ja tās atbilst sekojošiem minētajiem Somijas īpašajiem
gadījumiem sliežu ceļa platuma saskarnēm. Neskarot iepriekšminētos ierobežojumus (1 524 mm sliežu ceļa
platums), visas savstarpējas izmantojamības sastāvdaļas un/vai apakšsistēmas, kas atbilst SITS prasībām 1 435
mm sliežu ceļa platumam, pieņem Somijas robežstacijā Tornio (1 435 mm) un vilcienu prāmju ostās uz sliežu
ceļa ar 1 435 mm platumu.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/87
7.7.2.1. Konstrukcijas un mehāniskās daļas
7.7.2.1.1. Savienojums (piemēram, sakabe) starp vagoniem, starp vagonu sastāviem un starp vilcieniem
7.7.2.1.1.1. Sliežu ceļš ar platumu 1 524 mm
Dalībvalsts: Somija
Gadījums “P”
Vagoniem, kas paredzēti braukšanai Somijā, pieļaujamais attālums starp buferu centra līnijām ir 1 830 mm.
Alternatīvi tiek pieļauts, ka šie vagoni tiek aprīkoti ar SA-3 savienojumiem vai ar savienojumiem, kas savietojami ar
SA-3 , ar vai bez sānu buferiem.
Vagoniem, kas paredzēti braukšanai Somijā, gadījumos, kad attālums starp buferu centra līnijām ir 1 790 mm,
ir jāpalielina buferu plātņu platums par 40 mm virzienā uzārpusi.
7.7.2.1.1.2. Sliežu ceļš ar platumu 1 520 mm
Dalībvalstis: Polija, Slovākija, Lietuva, Latvija, Igaunija, Ungārija
Gadījums “P”
Visiem vagoniem, kas paredzēti gadījuma braucieniem pa sliežu ceļu ar platumu 1 520 mm Polijā un
Slovākijā atsevišķās 1 520 mm platuma līnijās un Lietuvā, Latvijā un Igaunijā, jāatbilst šādām prasībām.
Visiem vagoniem, kas atbilst šai SITS, sliežu ceļam ar platumu 1 520 mm un 1 435 mm jābūt aprīkotiem ar
automātisko savienotāju un skrūvju savienojumu saskaņā aršādiem risinājumiem:
— savienotāja veids var tikt mainīts uz robežas starp 1 435 mm un 1 520 mm platuma tīklu,
vai— vagons var būt aprīkots ar buferiem un automātiskiem SA3 tipa savienotājiem, un ar starpsavienotāju
vai
— vagons var būt aprīkots ar paslēptiem buferiem un automātisko savienotāju; buferiem izvirzītajā pozīcijā
jānodrošina vagona ekspluatācija ar skrūvju savienojumu vai starpsavienotāju.L 344/88 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
Buferi un savienojumi –C versija
Savienojums –D versija
8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/89
Buferis un savienojums –D versija
Cisternu vagoniem bīstamajām krav ām jābūt aprīkotiem ar savienojumu amortizatoriem ar šādiem
parametriem:
— dinamiskā absorbcija vismaz 130 kJ,
— gala spēks pie kvazistatiskas slodzes vismaz 1 000 kN.L 344/90 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
7.7.2.1.1.3. Sliežu ceļš ar platumu 1 520 mm/1 524 mm
Dalībvalstis: Lietuva, Latvija, Igaunija, Somija un Polija
Gadījums “P”
Attiecībā uz vagoniem, kas tiek ekspluatēti vai ir paredzēti ekspluatācijai pastāvīgā divpusējā satiksmē uz 1 520
mm/1 524 mm platuma līnijām starp dalībvalstīm un trešām valstīm, nav piemērojama šīs SITS 4. un 5. sadaļa.
7.7.2.1.1.4. Sliežu ceļš ar platumu 1 520 mm
Dalībvalstis: Lietuva, Latvija, un Igaunija
Gadījums “T”
Vagoniem, kas tiek ekspluatēti pastāvīgi 1 520 mm platuma līnijās starp dalībvalstīm, nav piemērojama šīs SITS
4. un 5. sadaļa līdz šīs SITS nākamajai pārskatīšanas reizei. Nākamajā pārskatīšanas reizē jāņem vērā īpašie
gadījumi, kas tiek konstatēti saskaņā ar procesu, kas minēts šīs SITS 7.5.1. sadaļā.
7.7.2.1.1.5. Sliežu ceļš ar platumu 1 668 mm –attālums starp buferu centra līnijām
Dalībvalstis: Spānija un Portugāle
Gadījums “P”
Vagoniem, kas paredzēti satiksmei uz Spāniju vai Portugāli, ir pieļaujams, ka attālums starp buferu centra
līnijām ir 1 850 mm (± 10 mm). Šajā gadījumā jāpierāda savstarpēja izmantojamība starp buferiem standarta
izkārtojumā.
Buferu plātņu parametri divu asu vagoniem un ratiņu vagoniem:
Buferu plātņu vienotam platumam vagoniem, kas paredzēti satiksmei uz Spāniju un Portugāli (attālums starp
centra līnijām 1 850 mm), jābūt 550 mm vai 650 mm atkarībā no vagonu raksturojuma piemērojamajos valstu
noteikumus.
7.7.2.1.1.6. Savienojums starp vagoniem
Dalībvalstis: Īrijas Republika un Ziemeļīrija
Gadījums “P”
Īrijas gadījumā buferu centri atrodas 1 905 mm attālumā, un bufera un vilces iekārtas centra augstumam virs
sliedēm jābūt starp 1 067 mm minimāli un 1 092 mm maksimāli bez vagonā iekrautas kravas. Lai atvieglotu
sakabināšanu un atkabināšanu manevrēšanas laikā, kravas vagoniem ir pieļaujams “instantor” posma
savienojums (sk. HH pielikumu).
7.7.2.1.1.7. Vispārīgais īpašais gadījums 1 000 mm vai mazāka platuma tīklā
Dalībvalsts: Grieķija
Gadījums “T1”
Esošajam izolētajam 1 000 mm platuma sliežu ceļam, kas nav šīs SITS darbības jomā, ir piemērojami valsts
noteikumi.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/91
7.7.2.1.2. Droša piekļuve ritošajam sastāvam un izkļūšana no tā
7.7.2.1.2.1. Droša piekļuve ritošajam sastāvam un izkļūšana no tā Īrijas Republikā un Ziemeļīrijā
Dalībvalstis: Īrijas Republika un Ziemeļīrija
Gadījums “P”
Īrijas gad ījumā prasība ir, lai “pakāpieni un rokturi, ja tādi ir, būtu paredzēti vienīgi piekļūšanai un izkļūšanai,
un nevis, lai pieļautu, ka manevrētājs atrodas vagona ārpusē”.
EE pielikums nav piemērojams Īrijas Republikā un Ziemeļīrijā.
7.7.2.1.3. Vagona galvenās konstrukcijas izturība un kravas nostiprināšana
7.7.2.1.3.1. 1 520 mm platums sliežu ceļš
Dalībvalstis: Polija, Slovākija, Lietuva, Latvija, Igaunija, Ungārija
Gadījums “P”
Visiem vagoniem, kas paredzēti pastāvīgai vai gadījuma ekspluatācijai 1 520 mm platuma sliežu ceļā, jāatbilst
šādām prasībām.
Projekta slodzeGareniskās projekta slodzes
Kategorija Minimālā lielumvērtība [kN]
Saspiešanas spēks automātiskā savienotāja līmenī 3 000
Vilkšanas spēks automātiskā savienotāja līmenī 2 500
Saspiešanas spēks asīs un pie katra bufera 1 000Saspiešanas spēks ekscentriski (50 mm) no ass pie katra bufera 750Saspiešanas spēks diagonāli caur sānu buferiem (ja uzstādīti) 400
Vagoni, kas atbilst šīm prasībām, var tikt manevrēti bez ierobežojumiem.
— Maksimālā vertikālā slodze
Vagona noslogošana līdz 150 % no maksimālās slodzes nedrīkst radīt plastisku deformāciju.
Vagona rāmja izliece sakarā ar stāvēšanu nedrīkst pārsniegt 3 % no galvenā šarnīra pamatnes.
— Slodzes kombinācijas
Konstrukcijai jāatbilst slodžu kombinācijām, izejot no visnepiemērotākā vertikālas slodzes gadījuma, kas
kombinēts ar saspiešanas spēku 3000 kN pie automātiskā savienotāja un spēkiem uz asīm pie katra
bufera.
Vertikālos, dinamiskos pārsniegumus, kas rodas inerces slodzes spēku reakcijas rezultātā uz vagona
korpusu un tā horizontāliem komponentiem reaģējot šķērseniski uz sliedēm, jāpamato ar aprēķiniem.
Cisternu vagoniem papildus jāņem vērā iekšējais spiediens, daļējais vakuums un spiediens no hidrauliskā
trieciena.L 344/92 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
— Slodze pacelšanas laikā
Vagonam jābūt izturīgam pret slodzēm, kas rodas pacelšanas laikā, bez plastiskām deformācijām.
Jāpielieto papildus atbalsta punkti pie 1 520 mm vagonu normas.
Prasības dinamiskajiem spēkiem, kas iedarbojas uz automātisko savienotāju— Vispārīgie nosacījumi
Piekrautam un tukšam kravas vagonam jābūt izturīgam pret triecienvagona triecieniem. To jāpierāda ar
testiem uz taisnām sliedēm. Triecienvagona smagumam jābūt vismaz vienādam ar testa vagonasmagumu. Divu asu vagonu testiem ir ieteicams 100 ± 3 tonnu smags triecienvagons.
Triecienvagonam jābūt aprīkotam ar SA3 tipa automātisku savienotāju un savienotāja amortizatoru.
Atšķirības starp automātisko savienotāju asīm nedrīkst pārsniegt 50 mm.
Tests jāveic, ievērojot šādas specifikācijas:
— viens testa vagons nav nobremzēts,
— pretzveltnis sastāv no 3 vai 4 vagoniem, kas sakabināti kā grupa ar vismaz 300 tonnu masu.
Pielietotais spēks piekrautā stāvoklī ir 3 000 kN ± 10 %.
Pretzveltņa vagonu grupa jānodrošina pret ripošanu ar rokas bremzēm vai bremžu lokiem.
— Trieciens nepiekrautā stāvoklī
Triecienvagona ātrums ir 12 km/h. Testa vagons nav nobremzēts.
Slodzes nedrīkst radīt jebkādas plastiskas deformācijas. Reģistrē stiepes rādītājus noteiktos kritiskajos
punktos, piemēram, savienojumam ratiņi/rāmis, rāmis/vagona korpuss un virsbūve.
— Trieciens piekrautā stāvoklī
Testa vagonam jābūt piekrautam ar maksimālo pieļaujamo slodzi.Triecienvagona maksimālais ātrums ir 12 km/h. Trieciena testus sāk pakāpeniski no 2 līdz 3 km/h
Testus veic šādos diapazonos:
— līdz 5 km/h,
— 5 līdz 10 km/h,
— virs 10 km/h.
Jāveic vismaz 5 triecieni katram ātruma diapazonam. Papildus jāveic 3 trieciena testi ar saspiešanas spēku,
kas vienāds ar 3 000 kN. Šāds trieciena spēks jāpamato ar aprēķiniem.
Testu laikā pieļaujamais trieciena saspiešanas spēks nedrīkst pārsniegt robežu vairāk par 10 %. Ja tiek
sasniegta robežvērtība 3 000 kN ± 10 % tieši pirms 12 km/h, nedrīkst palielināt ātrumu.
Papildus, lai modelētu ilgtermiņ a izturību, jāveic 40 trieciena testi ar ātrumu 12 km/h vai ar saspiešanas
spēku 3 000 kN.
Slodzes nedrīkst radīt jebkādas plastiskas deformācijas.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/93
— Dinamiskais izturības stāvoklis vagonu ekspluatācijas laikā
Vagoniem jābūt izturīgiem pret gareniskiem saspiešanas un vilcējspēkiem līdz 1 000 kN ar ātrumu 120
km/h.
7.7.2.1.3.2. 1 668 mm sliežu ceļa platuma līnijas –pacelšana
Dalībvalstis: Spānija un Portugāle
Gadījums “P”
Divu asu vagoniem
— Jānodrošina pasākumi, lai ierobežotu atsperes izkrišanu, kad vagons ir pacelts.
Risinājuma piemērs ir attēlots X pielikuma 3. attēlā.
— Pacelšanai ar domkratiem (maksimāli ierobežots ar “savienojumiem”) katram vagonam jābūt aprīkotam
arčetrām plātņu pamatnēm, pa divām zem katra apakšējā rāmja pēdas stieņa, kas izvietotas simetriski
attiecībā uzšķērseniskām vagona asīm.
Šāds izvietojums var arī būt piemērots jaunajām asu nomainīšanas iekārtām (tostarp motorvagonu
vilcieniem vai vagoniem ar krokveida savienojumu bez vienību skaita ierobežojuma).
Pamatnes plātnēm jābūt ar šādiem parametriem:
— vagona garenvirzienā: maksimāli 150 mm,
— vagona šķērsvirzienā: 100 mm,
— biezums: 15 mm.
Tām jābūt šķērseniski gropainām, ar pēdām paralēli un perpendikulāri vagonu gareniskajai asij:
— gropes dziļums: apmēram 5 līdz 7 mm,
— gropes platums: apmēram 4 līdz 6 mm.
Vagona infrastruktūrai jānodrošina rite ņpāru atbrīvošana, kad pamata plātnes paceltā stāvoklī (ar
normālu domkrata gājienu līdz 800 mm) sasniedz maksimālo augstumu 1 550 mm attiecībā pret sliežu
līmeni.
X pielikuma 6. attēlā parādītas brīvās vietas, kuras jānodrošina vagonā, lai izvietotu domkratus.
Ratiņu vagoniem
— Ratiņiem ar savstarpēji apmaināmām asīm jābūt aprīkotiem ar ierīci, kas ierobežo atsperu atlaišanu,
paceļot vagonus kopā ar ratiņiem.
Ir ieteicams izmantot ierīci, kas parādīta X pielikuma 10. attēlā.
— Maksimālais attālums starp vagona buferiem nedrīkst pārsniegt 24,486 m. Apakšrāmja konstrukcijai
jāspēj izturēt ratiņu rāmja svars pacelšanas laikā apstākļos, kas minēti nākamaj ārindkopā.
— Domkratu izvietošanai remontzonās jāatbilst diagrammai, kas parādīta X pielikuma 13. attēlā.
Pieņemtie izvietojumi ir piemēroti visiem vagoniem ar kopējo garumu, kas nepārsniedz 24,480 m.
Vagonu pacelšanas darbi jāveic, vienlaicīgi paceļot apakšrāmi un ratiņu rāmi. Vagoni jāaprīko ar kabeļiem,
lai noturētu ratiņu rāmjus pie korpusa šo darbu laikā. X pielikuma 14. attēlā ir parādītas ierīces, kas
piestiprinātas ratiņiem 4 punktos un pie vagonu apakšrāmja 8 punktos, lai nodrošinātu šāduL 344/94 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
piestiprināšanu pacelšanas laikā un kabeļu novietošanu tad, kad tos neizmanto.
Vagonu apakšrāmji jāpiestiprina pie pamatnes plātnēm, ievērojot šādus parametrus:
— garums vagona gareniskajā virzienā: vismaz 250 mm,
— platums vagona šķērsvirzienā: 100 mm,
— biezums: 15 mm.
Pamatnes plātnes saskarnes virsmai jābūt gropētai saskaņā ar norādījumiem punktā, kas attiecas uz
divasu vagoniem.
Pamatnes plātņu izvietojums uz vagona apakšrāmja un laukumi, kas jānodrošina domkratu izvietošanai,
norādīti X pielikuma 15. attēlā. Šis izvietojums ir piemērots jaunajām divu asu nomainīšanas iekārtām
(arīmotorvagonu vilcieniem vai vagoniem ar krokveida savienojumu bez vienību skaita ierobežojuma).
Vagona infrastruktūrai jānodrošina rite ņpāru atbrīvošana, kad pamata plātnes paceltā stāvoklī (ar
normālu domkrata gājienu līdz 900 mm) sasniedz maksimālo augstumu 1 650 mm attiecībā pret sliežu
līmeni.
7.7.2.2. Vagona un sliežu ceļa savstarpējā mijiedarbība un gabarīta noteikšana
7.7.2.2.1. Gabarīta kontūra
7.7.2.2.1.1. Gabarīta kontūra Lielbritānijā
Dalībvalsts: Lielbritānija
Gadījums “P”
Vagoniem, kas paredzēti ekspluatācijai Lielbritānijas tīklā, sk. T pielikumu.
7.7.2.2.1.2. 1 520 mm un 1 435 mm platuma sliežu ceļa vagoni
Dalībvalstis: Polija, Slovākija, Lietuva, Latvija un Igaunija
Gadījums “P”
Vagoniem, kas paredzēti ekspluatācijai 1 520 mm un 1 435 mm platuma sliežu ceļā, sk. U pielikumu.
7.7.2.2.1.3. Gabarīta kontūra Somijā
Dalībvalsts: Somija
Gadījums “P”
Vagoniem, kas paredzēti ekspluatā cijai vienīgi Somijā un Zviedrijas robežstacijā Haparanda (1 524 mm),
vagona izmēri nedrīkst pārsniegt izmēru FIN 1, kā noteikts W pielikumā.
7.7.2.2.1.4. Gabarīta kontūra Spānijā un Portugālē
Dalībvalstis: Spānija un Portugāle
Gadījums “P”
Pārbraukšana pāri vertikālām pārejas līknēm (tostarp šķirotavas staciju pacēlumiem) un pāri bremzēšanas,
manevrēšanas vai apturēš anas iekārtām
Jābūt iespējai ratiņiem pagriezties leņķī, kas nepieciešams uzbraukšanai uz prāmjiem, kuru maksimālais
laidums attiecībā pret horizontāli ir 2o30′120 m pagriezienos.
Pagriezienu izbraukšana8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/95
Vagoniem jābūt iespējai izbraukt pagriezienu ar 60 m rādiusu (šauriem vagoniem) un 75 m pārējiem veidiem
uz standarta sliežu ceļa platuma un pagriezienus ar 120 m rādiusu platsliežu ceļā.
7.7.2.2.1.5. Gabarīta kontūra Īrijā
Dalībvalstis: Īrijas Republika un Ziemeļīrija
Gadījums “P”
Dinamiskais vagonu slodzes gabarīts
Kravas vagoniem, kas tiek ekspluatēti starp Īriju un Ziemeļīriju jāatbilst Iarnród Éireann vagonu dinamiskās
slodzes mēram un Ziemeļīrijas (GNR) vagonu dinamiskajam slodzes lielumam, kas norādīts saliktajā gabarīta
rasējumā Nr. 07000/121 HH pielikumā. Jāievēro arī statiskie vagonu gabarīta parametri, kas norādīti šajā
rasējumā.
Vagonu izgatavošana
Vagonu izgatavošanas maksimālo gabarītu jānosaka saskaņā ar valsts noteikumiem.
7.7.2.2.2. Statiskā slodze uz ass, dinamiskā slodze uz riteni un garumslodze
7.7.2.2.2.1. Statiskā slodze uz ass, dinamiskā slodze uz riteni un garumslodze Somijā
Dalībvalsts: Somija
Gadījums “P”
Vagoniem, kas paredzēti ekspluatācijai Somijā, pieļaujamajai slodzei uz ass jābūt 22,5 tonnas ar maksimālo
ātrumu 120 km/h un 25 tonnas ar maksimālo ātrumu 100 km/h, kad riteņu diametrs ir starp 920 un 840 mm.
7.7.2.2.2.2. Statiskā slodze uz ass, dinamiskā slodze uz riteni un garumslodze Lielbritānijā
Dalībvalsts: Lielbritānija
Gadījums “P”
Līniju un līniju daļu klasifikācija Lielbritānijā tiek veikta saskaņā ar apstiprinātu valsts standartu (Dzelzceļa
grupas standarts GE/RT8006 “Interface between Rail Vehicle Weights and Underline Bridges”). Vagoniem, kas
paredzēti ekspluatācijai Lielbritānijā, jāsaņem klasifikācija saskaņā aršo standartu.
Vagona klasifikācija tiek noteikta saskaņā arģeometrisko konfigurāciju un slodzēm uz katras ass.
7.7.2.2.2.3. Statiskā slodze uz ass, dinamiskā slodze uz riteni un garumslodze Lietuvā, Latvijā, Igaunijā
Dalībvalstis: Lietuva, Latvija, Igaunija
Gadījums “P”
Vagona gabarītam piemēro valsts noteikumus.
7.7.2.2.2.4. Statiskā slodze uz ass, dinamiskā slodze uz riteni un garumslodze Īrijas Republikā un Ziemeļīrijā
Dalībvalstis: Īrijas Republika un Ziemeļīrija
Gadījums “P”
Limits statiskajai slodzei uz asi vagonam ir 15,75 tonnas Īrijas tīklam, bet ratiņu vagonu ekspluatācija ar 18,8
tonnu slodzi uz ass ir atļauta atsevišķos maršrutos.L 344/96 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
7.7.2.2.3. Ritošā sastāva parametri, kas ietekmē uz zemes bāzētas vilcienu uzraudzības sistēmas
7.7.2.2.4. Vagonu dinamiskais raksturojums
Kategorija “P” – pastāvīgi.
7.7.2.2.4.1. Īpašo gadījumu saraksts ar riteņu diametriem saistībā ar dažādiem sliežu ceļa platumiem
ApzīmējumsRiteņu diametrs
(mm)Sliežu ceļa pla-
tums (mm)Minimālā lielum-
vērtība (mm)Maksimālā lielum-
vērtība (mm)
Attālums starp ārējām uzmalas
virsmām (S R)≥8401 520 1 487 1 509
1 524 1 487 1 5141 602
1 668 1 643 1 659
Attālums starp iekšējām uzmalas
virsmām (A
R)≥8401 520 1 437 1 443
1 524 1 442 1 448
1 602
1 668 1 590 1 596
Apmales platums (B R) ≥330 1 520 133 140 (1)
Uzmalas biezums (S d)≥840 1 520 24 33
< 840 un ≥
330citi 27,5 33
Uzmalas augstums (S h)≥760 28 36
< 760 un ≥
63030 36
< 630 un ≥
33032 36
Uzmalas virsma (Q R) ≥330 6.5
Iepriekšminētie izmēri ir norādīti kā sliedes augstākā līmeņa augstuma funkcija, un tiem jāatbilst tukšam vai piekrautam
vagonam.
(1) Ieskaitot rebordes vērtību.
Kravas vagonu riteņp ārus, kas pastāvīgi tiek ekspluatēti 1 520 mm platuma sliežu ceļā, jāmēra saskaņā ar riteņpāru mērīšanas
procedūru, kas noteikta 1 520 mm kravas vagoniem.
7.7.2.2.4.2. Riteņu materiāls
Saskaņā ar ziemeļvalstu klimatiskajiem apstākļiem Somijā un Norvēģijā parasti tiek pielietots īpašs rite ņu
materiāls. Tas ir līdzīgs ER8, bet ar paaugstinātu mangāna un silikona saturu, lai uzlabotu pretlobīšanās
īpašības. Iekšējai satiksmei šo materiālu var izmantot, ja par to vienojušās puses.
7.7.2.2.4.3. Īpašo slodžu gadījumi
Ja līnijas parametri rada lielākus spēkus, jāpielieto papildu spēki.
(piemēram, mazi pagriezieni …)
7.7.2.2.4.4. Vagona dinamiskais raksturojums Spānijā un Portugālē
Dalībvalstis: Spānija un Portugāle
Gadījums “P”
Apmales platumsGadījumos, kad ass ir projektēta 22,5 tonnu slodzei, var izmantot rasējumus, kas parādīti X pielikumā 1. attēlā
un kas ir atvasināti no ERRI asu projektu standarta. Atsevišķos gadījumos jāveic papildu pasākumi, lai atbilstu8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/97
šajāSITS iekļauto asu rite ņu uzmalas virsmas izmēriem.
7.7.2.2.4.5. Vagona dinamiskais raksturojums Īrijas Republikā un Ziemeļīrij ā
Dalībvalstis: Īrijas Republika un Ziemeļīrija
Gadījums “P”
Ritošais sastāvs jāprojektē tā, lai to droši varētu ekspluatēt uz sliežu izliekuma līdz 17 ‰uz 2,7 m bāzes un līdz
4‰uz 11,2 m bāzes.
Maksimāl ās un minimālās lielumv ērtības S Run A Rparametriem ir šādas.
SR Visiem riteņu diametriem 1 571 mm min. 1 588 mm maks.
AR Visiem riteņu diametriem 1 523 mm min. 1 524 mm maks.
BR Visiem riteņu diametriem 127 mm min. 135 mm maks.
Sd Visiem riteņu diametriem 24 mm min. 32 mm maks.
Sh Visiem riteņu diametriem 30,5 mm min. 38 mm maks.
QR Visiem riteņu diametriem 6,5
7.7.2.2.5. Gareniskie saspiešanas spēki
7.7.2.2.5.1. Gareniskie saspiešanas spēki Polijā un Slovākijā atsevišķās 1 520 mm platuma līnijās, Lietuvā, Latvijā un Igaunijā
Dalībvalstis: Polija un Slovākija atsevišķās 1 520 mm platuma līnijās, Lietuva, Latvija un Igaunija
Gadījums “P”
Prasības 1 520 mm platuma sliežu ceļa vagoniem un vagoniem sliežu ceļa platumam 1 435 mm, kas tiks
ekspluatēti 1 520 mm platuma tīklā
Valstis: Polija un Slovākija atsevišķās 1 520 mm platuma līnijās, Lietuva, Latvija, IgaunijaVagoniem, kas aprīkoti ar automā tiskajiem savienotājiem, jābūt izturīgiem pret gareniskajiem saspiešanas un
vilces spēkiem līdz 1 000 kN pie 120 km/h.
7.7.2.2.6. Ratiņi un gaitas daļa
7.7.2.2.6.1. Ratiņi un gaitas daļa Polijā un Slovākij āatsevišķās 1 520 mm platuma līnijās, Lietuvā, Latvijā, Igaunijā
Dalībvalstis: Polija un Slovākija atsevišķās 1 520 mm platuma līnijās, Lietuva, Latvija, Igaunija
Gadījums “P”
Polijā un Slovākijā atsevišķās 1 520 mm platuma līnijās, Lietuvā, Latvij ā, Igaunijā prasības vagoniem ar
maināmu 1 435 mm/1 520 mm platuma gaitas daļu, kas tiks ekspluatēti 1 520 mm platuma tīklā, ir šādas.
a) Vispārīgie nosacījumi
Divu asu ratiņiem pieļaujamais rite ņpāru attālums ir starp 1 800 mm un 2 400 mm.
Gaitas daļai, kas paredzēta izmanto šanai Eiropas dzelzceļa 1 520 mm platuma sliežu ceļa tīklā, jābūt
piemērotai ekspluatācijas temperatūrām diapazonā no - 40
oC līdz + 40oC.Āzijas 1 520 mm platuma
sliežu ceļa tīklā gaitas daļai jābūt piemērotai temperatūras diapazonam no - 60oC līdz + 45oC un
relatīvajam mitrumam 0 līdz 100 %.L 344/98 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
b) Gaitas daļas rāmji
Gaitas daļas rāmim jābūt metinātam vai lietam. Izmantotajam tēraudam jābūt metināmam bez
iepriekšējas uzsildīšanas un jābūt ar minimālo izturību pret stiepšanu 370 N/mm2. Minimālās
lielumv ērtības, kas iegūtas zobstieņa trieciena izturībai (V zobs, kā noteikts ISO testā), apkopotas
turpmāk tabulā.
Zobstieņa trieciena izturība [J]
- 20oC - 40oC - 60oC
27 27 21
Apstiprinājums nepieciešams tikai 1 520 mm platuma sliežu ceļa sistēmai.
7.7.2.2.6.2. Ratiņi un gaitas daļa Spānijā un Portugālē
Dalībvalstis: Spānija un Portugāle
Gadījums “P”
Vispārīgie ratiņu parametriRatiņiem ar savstarpēji apmaināmām asīm jābūt ar minimālo riteņu bāzi 1,80 m un attālumu starp piekares
plaknēm 2,170 m. Vispārīgie ratiņu parametri ir norādīti X pielikuma 7. attēlā. Vispārīgie šādā veidā definētie
parametri ir piemērojami ratiņiem, kas piemēroti S bremzēšanas nosacījumiem. Jākonsultējas ar Francijas un
Spānijas valsts iestādēm par SS bremzēšanas nosacījumu izmantošanu.
Šarnīra centra augstumam virs sliežu līmeņa jābūt 925 mm, un šarnīra gultņa rādiusam jābūt 190 mm
standarta platuma ratiņiem. Šarnīram jāatbilst X pielikuma 8. attēla rasējumam.
Asu bukses vagonu ratiņiemBuksēm jāatbilst rasējumiem, kas norādīti X pielikuma 9. attēlā.Ievelkamā drošības ierīce, kas savieno asis ar ratiņu rāmi
Buksēm jābūt aprīkotām ar drošības sistēmu, kas nodrošina asu piestiprināšanu pie ratiņu rāmja. Šādai ierīcei,
kas norādīta X pielikuma 11. attēlā, jābūt ievelkamai asu nomainīšanas darbu laikā.
RiteņiDivu asu vagoniem:jauna rite ņa apmales diametram jābūt maksimums 1 000 mm.
Ratiņu vagoniem:jauna rite ņa apmales diametram jābūt 920 mm.
RiteņpāriRiteņpāriem jābūt apzīmētiem ar sērijas numuru, tipa numuru un īpašnieka zīmi.
Šādus apzīmējumus kopā ar rite ņpāru pēdējā kapitālā remonta datumu (mēnesi un gadu), tā dzelzceļa
uzņēmuma, kura īpašumā atrodas vagons vai kas to ir reģistrējis, koda indeksu, kā arīkapitālā remonta vietas
indeksu norāda uz peldošās uzmavas uz ass vārpstas.
Dzelzceļa uzņēmuma, kura īpašumā atrodas vagons vai kas to ir reģistrējis, koda numuru, kā arīdatumu
(mēnesi un gadu), kad veikts kapitālais remonts, jānorāda baltā krāsā uz katras asu bukses priekšpuses.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/99
Asu bukses un aizsargplates
Asu buksēm, asu aizsargiem un atsperu skavām jābūt projektētām, lai nodrošinātu 2. attēla norādījumus
(atveres diametram asu bukses augšējā pusē jānodrošina iespēja izmantot gredzenu vai aizturi, lai regulētu
piekari, kā norādīts X pielikumā).
Tākāplatsliežu dzelzceļa rite ņu ass ir tuvu vagona apakšrāmim, jāizmanto kāpslis ar 14 vai 10 mm asu
aizsargu: sk. 18. attēlu.
Tiek ieteikts izmantot asu aizsargu atbalstus, kas ir viegli noņemami un uzliekami. Tiem jābūt piestiprinātiem
ar 2 M-20 × 55 skrūvēm ar blīvēm. Attā lumam starp atveru centriem jābūt 483 +1/0 mm.
Vispārīgais riteņpāru virsmas laukums
Vagonu apakšrāmjiem jābūt ar pilnīgi brīvu laukumu pie katra rite ņa, kā norādīts 4. attēlā.
Asu konstrukcija
Asīm jāspēj izturēt maksimālā slodze līnijās, kas paredzētas 20 tonnu slodzēm uz ass (līnijas C kategorijā) vai
22,5 tonnu slodzēm uz ass (līnijas D kategorijā). Tām jābūt aprīkotām ar ruļļu gultņiem un savstarpēji
savietojamām ar esošām asīm. Jaunām asīm jābūt projektētām saskaņā aršīs SITS norādījumiem. Automātiski
mainīga gabarīta rite ņpāru, kas paredzēti ekspluatācijai 1 435 mm un 1 668 mm līnijās, izmanto šana tiek
pieļauta vienīgi ar Spānijas un Francijas kompetento iestāžu piekrišanu starptautiskajai satiksmei cauriminētajām dalībvalstīm.
7.7.2.3. Bremzēšana
7.7.2.3.1. Bremzēšanas raksturojums
7.7.2.3.1.1. Bremzēšanas raksturojums Lielbritānijā
Dalībvalsts: Lielbritānija
Gadījums “P”
Kravas vagoniem, kas paredzēti ekspluatā cijai Lielbritānijas tīklā, sk. V pielikuma V2. sadaļu.
7.7.2.3.1.2. Bremzēšanas raksturojums Polijā un Slovākijā atsevišķās 1 520 mm platuma līnijās, Lietuvā, Latvij ā, Igaunijā
Dalībvalstis: Polija un Slovākija atsevišķās 1 520 mm platuma līnijās, Lietuva, Latvija, Igaunija
Gadījums “P”
— Sadalītāji
Savstarpējai izmantojamībai starp 1 435 mm un 1 520 mm platuma tīkliem vagoniem jābūt aprīkotiem
ar papildu bremzēšanas sistēmu saskaņā aršo.
1. variants: uzstādīt divus sadalītājus ar pārslēgšanas ierīci
— 1 435 mm platuma sliežu ceļam: sadalītāju saskaņā ar I pielikumu,
— 1 520 mm platuma sliežu ceļam: 483. tipa sadalītāju.
2. variants: uzstādīt standarta sadalītāju vai apstiprinātu KE/483. sadalītāja kombināciju uz vagona, kas
atbilst bremzēšanas tehniskajām prasībām abiem dzelzceļiem ar 1 435 mm un 1 520 mm platuma sliežuceļu, ar pārslēgšanas ierīci, kas pieļauj sistēmai pārslēgties uz attiecīgo darbības režīmu.
1. variantā vagona bremžu iekārtām jābūt aprīkotām ar “ieslēgts/izslēgts” un“krava/pasažieri ”
pārslēgšanas ierīci, kā arī“tukšs/piekrauts” pārslēgšanas ierīci, ja nav automātiskas slodzei proporcionālas
bremzēšanas ierīces saskaņā ar I pielikumu un “ieslēgts/izslēgts” un“tukšs –daļēji piekrauts –piekrauts”L 344/100 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
pārslēgšanas ierīces kā 1 520 mm platuma sliežu ceļa standartā un“Tehniskajās prasībās bremžu
iekārtām vagoniem, kas izgatavoti RF ražotnē”.
Katram sadalītājam jābūt aprīkotam ar atlaišanas vārstu ar velkamu saiti ar rokturiem katrā vagona pusē.
Bremzēšanas 2. variantam sadalītāju vēlams izmantot kombinācijā ar automātisku slodzei proporcionālu
bremzēšanas sistēmu. Kad bremzēšanas pozīcija tiek pārslēgta ar rokas vadību atkarībā no slodzes, jābūt
vismaz divām pakāpeniskām pozīcijām bremzēšanas spēkam.
— Slodzei proporcionāla bremzēšana, bremžu jauda un bremžu raksturojums
Vagona bremzēm jānodrošina, ka noteiktās lielumvērtības bremzētam svaram un teorētiskie bremzēšanas
spēka koeficienti tiek garantēti ekspluatācijā 1 435 mm un 1 520 mm platuma sliežu ceļa tīklā attiecīgajā
maksimālajā ātrumā.
Ekspluatācijai 1 435 mm sliežu ceļa platumā vagoniem jābūt aprīkotiem ar rokas vadītu slodzes
pārslēdzējierīci vai automā tisku slodzei proporcionālu bremzēšanas sistēmu, kas atbilst prasībām saskaņā
ar I pielikumu.
Ekspluatācijai 1 520 mm sliežu ceļa platumā vagoniem jābūt aprīkotiem ar automātisku slodzei
proporcionālu bremzēšanas sistēmu vai ar rokas vadītu slodzes pārslēdzējierīci ar vismaz divām
pozīcijām. Automātiskās sistēmas izmanto šanai un tās konfigurēšanai 1 520 mm sliežu platumam
jānotiek atkarībā no izmantoto ratiņu konstrukcijas un pārejas no viena sliežu ceļa platuma uz otra.
Bremžu raksturojumu aprēķina, pamatojoties uz “Standarta bremzēšanas aprēķinu kravas un
refrižeratoru vagoniem”. Šeit teorētiskajam koeficientam, kas aprēķināts vagona bremžu kluču spēkam,
kad bremžu sistēma ir pārslēgta uz 1 520 mm sliežu ceļa platumu, jāatbilst šādiem rādītājiem:
— K (jauktiem) bremžu klučiem: vismaz 0,14 līdz maksimāli 0,31 pilnīgi piekrautam vagonam un
vismaz 0,22 līdz maksimāli 0,37 pilnīgi tukšam vagonam,
— GG (čuguna) bremžu klučiem: vismaz 0,36 līdz maksimāli 0,70 pilnīgi piekrautam vagonam un
vismaz 0,62 līdz maksimāli 0,81 tukšam vagonam.
Dažādie vagonu bremzēšanas spēki, kas norādīti standartos ekspluatā cijai 1 435 mm un 1 520
mm sliežu platumā, var tikt pielāgoti, izmantojot piemērotu regulējumu bremžu aprīkojumam vaibremžu cilindram.
— Pārslēgšanas ierīce pārslēgšanai no 1 435 mm uz 1 520 mm sliežu ceļa platumu
Pārslēgšanai no viena sadalītāja sistēmas uz otru jānotiek vienlaicīgi ar sliežu ceļa platuma pārslēgšanās
operāciju, izmantojot 1 435 mm/1 520 mm pārslēgšanas ierīci. Šīs ierīces iedarbināšanai jāpielieto
minimāla piepūle, un tai droši jāiegulstas savā galīgaj āstāvoklī. Izvēlētajam galīgajam stāvoklim jāatbilst
tikai vienai bremzēšanas sistēmai un jāatslēdz otra bremzēšanas sistēma. Kad viena bremzēšanas sistēma
pārstāj darboties, otrai sistēmai jāturpina darboties, pieņemot, ka vagonam ir divi atsevišķi sadalītāji.
Pārslēgšanās no vienas sistēmas uz otru var notikt tikai sliežu ceļu platuma maiņas stacijā ar rokas vadību
(izmantojot speciālu ierīci) vai automātiski.
Izvēlētajai bremzēšanas sistēmai jābūt skaidri norādītai arī tad, ja pārslēgšanās ir notikusi automātiski.
Kad pārslēgšanas notiek automātiski, vēlams izmantot automā tisku slodzei proporcionālu bremzēšanas
sistēmu.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/101
7.7.2.3.1.3. Bremzēšanas raksturojums Somijā
Dalībvalsts: Somija
Gadījums “P”
Vagoniem, kas paredzēti tikai 1 524 mm sliežu ceļa platumam, bremzēšanas jaudai jābūt noteiktai,
pamatojoties uz minimālo attālumu 1 200 mm starp signāliem Somijas tīklā. Minimālie bremzētā svara
procenti ir 55 % ātrumam 100 km/h un 85 % ātrumam 120 km/h.
Prasības enerģijas limitam attiecībā uz slīpumu ar vidējo nogāzi 21 ‰un garumu 46 km (Sv. Gotarda līnijas
slīpums) nav derīgas vagoniem, kas paredzēti tikai 1 524 mm sliežu ceļa platumam.
Vagoniem, kas paredzēti tikai 1 524 mm sliežu ceļa platumam, stāvbremzēm jābūt projektētām tā, lai pilnīgi
piekrauti vagoni varētu tikt noturēti uz kāpuma 2,5 % ar maksimālo saķeri 0,15 bezvēja stāvoklī. Vagoniem,kas izgatavoti autovagonu pārvadāšanai, stāvbremzes tiek iedarbinātas no zemes.
7.7.2.3.1.4. Bremzēšanas raksturojums Spānijā un Portugālē
Dalībvalstis: Spānija un Portugāle
Gadījums “P”
Bremžu loku izvietojums
Divu asu vagoniem:
bremžu lokiem jābūt uzstādītiem saskaņā ar prasībām, kas norādītas 5. attēlā. Var tikt izmantota arī
uzstādīšana, kas norādīta 12. attēlā ratiņu vagoniem.
Ratiņu vagoniem:
bremžu lokiem jābūt uzstādītiem saskaņā ar 12. attēla norādījumiem.
7.7.2.3.1.5. Bremzēšanas raksturojums Somijā, Zviedrijā, Norvēģijā, Igaunijā, Latvijā un Lietuvā
Dalībvalstis: Somija, Zviedrija, Norvēģija, Igaunija, Latvija un Lietuva
Gadījums “T1”
Šīs SITS prasības attiecībā uz jauktu kluču izmantošanu, kas ir apstiprinātas, pamatojoties uz esošajām UIC
specifikācijām un testu metodēm, vispārīgi nav derīgas Somijā, Norvēģijā, Zviedrijā, Igaunijā un Lietuvā.
Jaukti bremžu kluči jānovērtē valsts līmenī un jāņem vērā ziemas laika apstākļi.
Šisīpašais gad ījums ir derīgs, līdz specifikācijas un novērtēšanas metodes būs tālāk izstrādātas un būs pierādīts,
ka tās ir pietiekamas ziemeļvalstu ziemas apstākļiem.
Tas neizslēdz iespēju ekspluatēt citu valstu kravas vagonus Ziemeļvalstīs un Baltijas valstīs.
7.7.2.3.1.6. Bremzēšanas raksturojums Īrijas Republikā un Ziemeļīrijā
Dalībvalstis: Īrijas Republika un Ziemeļīrija
Gadījums “P”
Darba bremzes Jauna vagona, kas tiek ekspluatēts taisnā un līmeņotā sliežu ceļā Īrijas dzelzceļa tīklā,
bremzēšanas ceļš nedrīkst pārsniegt:
Apstāšanās attālums = (v2/(2*0,55) mL 344/102 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
(kur v = maksimālais vagona ekspluatācijas ātrums IR tīklā m/s)
Maksimālajam ekspluatācijas ātrumam jābūt mazākam vai vienādam ar 120 km/h. Šādi apstākļi jāievēro visos
noslogojuma stāvokļos.
7.7.2.3.2. Stāvbremzes
7.7.2.3.2.1. Stāvbremzes Lielbritānijā
Dalībvalsts: Apvienotā Karaliste
Gadījums “P”
Kravas vagoniem, kas paredzēti ekspluatā cijai Lielbritānijas tīklā, sk. V pielikuma V1. sadaļu.
7.7.2.3.2.2. Stāvbremzes Īrijas Republikā un Ziemeļīrijā
Dalībvalstis: Īrijas Republika un Ziemeļīrija
Gadījums “P”
Jauniem vagoniem, ko izmanto vienīgi dzelzceļa tīklā Īrijā, jābūt aprīkotiem ar stāvbremzēm, kurām jānotur
pilnīgi piekrauts vagons slīpumā 2,5 % ar maksimālo saķeri 10 % bez vēja.
Īrija pieprasa izņēmumu no prasībām gadījumos, kad stāvbremzes jāiedarbina “no vagona”, par labu prasībai,
ka“stāvbremzes jāiedarbina no vagona vai no zemes”.
7.7.2.4. Apkārtējās vides apstākļi
7.7.2.4.1. Apkārtējās vides apstākļi
7.7.2.4.1.1. Apkārtējās vides apstākļi Spānijā un Portugālē
Dalībvalstis: Spānija un Portugāle
Gadījums “P”
Spānijā un Portugālē augstākā ārējās temperatūras robeža ir + 50, nevis + 45 saskaņā ar temperatūras klasi Ts
4.2.6.1.2.2. sadaļā.
7.7.2.4.2. Ugunsdrošība
7.7.2.4.2.1. Ugunsdrošība Spānij āun Portugālē
Dalībvalstis: Spānija un Portugāle
Gadījums “P”
Dzirksteļu slāpētājs
Kategorija “PP”- pastāvīgi.
Divu asu vagoniemDzirksteļu slāpētāju aizsargiem jābūt izgatavotiem un izvietotiem saskaņā ar 16. attēlu.
Šo aizsargu ārējai daļai jābūt virzītai uz leju, un to augšējai daļai jābūt ieliektai.
Augšējās daļas platumam jābūt 415 +5/0 mm; attālumam starp iekšējām apmalēm jābūt 1 120 mm.Šo aizsargu vertikālajai daļai jābūt 115 mm augstai, un daļai, kas virzīta uz leju, 32 mm pie 30
oleņķa. Aizsargu
attālumam attiecībā pret grīdu jābūt 20 mm, un ieliektās daļas rādiusam 1 800 mm. Asu vagoniem, kas8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/103
apstiprināti tranzītam starp Franciju un Spāniju ar bīstamaj ām kravām RID klasēs 1a un 1b, bremzēm jābūt
izolētām braukšanas laikā.
Ratiņu vagoniem
— Dzirksteļu slāpētāju aizsargiem jābūt izgatavotiem un izvietotiem saskaņā ar 17. attēlu.
— Tiem jābūt gludiem un 500 mm platiem.
— Attālumam starp to iekšējām apmalēm jābūt 1 100 mm ± 10.
— Šo aizsargu minimālajam attālumam attiecībā pret grīdu jābūt 80 mm.
7.7.2.4.3. Elektriskā aizsardzība
7.7.2.4.3.1. Elektriskā aizsardzība Polijā un Slovā kijāatsevišķās 1 520 mm platuma līnijās, Lietuvā, Latvijā, Igaunij ā
Dalībvalstis: Polija un Slovākija atsevišķās 1 520 mm platuma līnijās, Lietuva, Latvija, Igaunija
Gadījums “P”
Papildu prasības 1 520 mm vagoniem un 1 435 mm vagoniem, lai tos ekspluatētu 1 520 mm platuma tīklā.
7.7.3. ĪPAŠO GADĪJUMU TABULA, SAKĀRTOTA PA DALĪBVALSTĪM
Valsts Sadaļa Parametrs Īpašais gadījums Kategorija
Visas valstis 4.2.3.4. Vagona dinamiskais rakstu-
rojums7.7.2.2.4.1. P
Somija 4.2.2.1. Savstarpēja izmantojamība
(piemēram, sakabes) starp
vagoniem7.7.2.1.1.1. P
Somija 4.2.3.1. Gabarīta kontūra 7.7.2.2.1.3. P
Somija 4.2.3.2. Statiskā slodze uz ass,
dinamiskā slodze uz riteni
un garumslodze7.7.2.2.2.1. P
Somija 4.2.4.1. Bremzēšanas raksturojums 7.7.2.3.1.3. P
Somija, Zviedrija, Norvēģija,
Igaunija, Latvija un Lietuva6.2.3.3. (P pie-
likums)Bremzēšanas raksturojums 7.7.2.3.1.5. T1
Somija, Igaunija, Latvija, Lie-
tuva, Polija4. un 5. sadaļa Apakšsistēmu raksturojums
un savstarpējas izmantoja-
mības sastāvdaļas7.7.2.1.1.3. P
Somija un Norvēģija 5.3.2.3. Riteņi 7.7.2.2.4.2. P
Lielbritānija 4.2.3.1. Gabarīta kontūra 7.7.2.2.1.1. PLielbritānija 4.2.3.2. Statiskā slodze uz ass,
dinamiskā slodze uz riteni
un garumslodze7.7.2.2.2.2. P
Lielbritānija 4.2.4.1.2.2. Bremzēšanas raksturojums 7.7.2.3.1.1. P
Lielbritānija 4.2.4.1.2.8. Stāvbremzes 7.7.2.3.2. PGrieķija 4.2.3.4. Vagona dinamiskais rakstu-
rojums7.7.2.1.1.6. T1
Polija, Slovākija, Lietuva,
Latvija un Igaunija4.2.2.1. Savstarpēja izmantojamība
(piemēram, sakabes) starp
vagoniem7.7.2.1.1.2. PL 344/104 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
Valsts Sadaļa Parametrs Īpašais gadījums Kategorija
Polija, Slovākija, Lietuva,
Latvija un Igaunija4.2.2.3. Vagona galvenās konstruk-
cijas izturība7.7.2.1.3.1. P
Polija, Slovākija, Lietuva,
Latvija un Igaunija4.2.3.1. Gabarīta kontūra 7.7.2.2.1.2. P
Lietuva, Latvija un Igaunija 4.2.3. Statiskā slodze uz ass,
dinamiskā slodze uz riteni
un garumslodze7.7.2.2.2.3. P
Lietuva, Latvija un Igaunija 4. un 5. sadaļa Apakšsistēmu raksturojums
un savstarpējas izmantoja-
mības sastāvdaļas7.7.2.1.1.4. T
Polija, Slovākija, Lietuva,
Latvija un Igaunija4.2.3.4. Vagona dinamiskais rakstu-
rojums7.7.2.2.4. P
Polija, Slovākija, Lietuva,
Latvija un Igaunija4.2.3.5. Gareniskie saspiešanas spēki 7.7.2.2.5.1. P
Polija, Slovākija, Lietuva,
Latvija un Igaunija5.3.2.1. Ratiņi un gaitas daļa 7.7.2.2.6.1. P
Polija, Slovākija, Lietuva,
Latvija un Igaunija4.2.4.1. Bremzēšanas raksturojums 7.7.2.3.1.2. P
Polija, Slovākija, Lietuva,
Latvija un Igaunija4.2.7.3. Elektriskā aizsardzība 7.7.2.4.3.1. P
Īrijas Republika un Ziemeļ-
īrija4.2.1. Savstarpēja izmantojamība
(piemēram, sakabes) starp
vagoniem7.7.2.1.1.5. P
Īrijas Republika un Ziemeļ-
īrija4.2.2.2. Droša piekļuve ritošajam
sastāvam un izkļūšana no tā7.7.2.1.2.1. P
Īrijas Republika un Ziemeļ-
īrija4.2.3. Statiskā slodze uz ass,
dinamiskā slodze uz riteni
un garumslodze7.7.2.2.2.4. P
Īrijas Republika un Ziemeļ-
īrija4.2.3.4. Vagona dinamiskais rakstu-
rojums7.7.2.2.4.5. P
Īrijas Republika un Ziemeļ-
īrija4.2.4.1. Bremzēšanas raksturojums 7.7.2.3.1.5. P
Īrijas Republika un Ziemeļ-
īrija4.2.4.1.2.8. Stāvbremzes 7.7.2.3.2.2. P
Spānija un Portugāle 4.2.2.1. Savstarpēja izmantojamība
(piemēram, sakabes) starp
vagoniem7.2.1.1.4. P
Spānija un Portugāle 4.2.2.3. Vagona galvenās konstruk-
cijas izturība7.7.2.1.3.2. P
Spānija un Portugāle 4.2.3.1. Gabarīta kontūra 7.7.2.2.1.4. P
Spānija un Portugāle 4.2.3.4. Vagona dinamiskais rakstu-
rojums7.7.2.2.4.4. P
Spānija un Portugāle 5.3.2.1. Ratiņi un gaitas daļa 7.7.2.2.6.2. P
Spānija un Portugāle 4.2.4.1. Bremzēšanas raksturojums 7.7.2.3.1.4. P
Spānija un Portugāle 4.2.6.1.2.2. Apkārtējās vides apstākļi 7.7.2.4.1.1. P
Spānija un Portugāle 4.2.7.2. Ugunsdrošība 7.7.2.4.2.1. P8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/105
A PIELIKUMS
KONSTRUKCIJAS UN MEHĀNISKĀS DAĻAS
A.1. Buferi
A1. attēls.
Bufera balsta plate.
A.2. Vilces iekārta
A2. attēls.
Vilces āķis. Izmēri.
L 344/106 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
A3. attēls.
D-skava skrūves savienojumam.
8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/107
A4. attēls.
Vilces un bufera iekārta.
L 344/108 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
A5. attēls.
Bernes taisnstūris.
SPRAUGAS, KAM JĀBŪT TRANSPORTL ĪDZEKĻA GALOS8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/109
A6. attēls.
Skrūves savienojums un vilces āķi.
A7. attēls.
Spraugas, kam jābūt vagona galos virs vilces āķa.
L 344/110 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
B PIELIKUMS
KONSTRUKCIJAS UN MEHĀNISKĀS DAĻAS
KRAVAS VAGONU MARĶĒŠANA
B.1. VAGONA NUMURS, KAS NEATKĀRTOJAS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 113
B.2. VAGONA PAŠSVARS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 113
B.3. VAGONA IEKRAUŠANAS TABULA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 113B.4. VAGONA GARUMS NO BUFERA LĪDZ BUFERIM . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 115B.5. SIMBOLI SATIKSMEI UZ LIELBRITĀNIJU . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 115B..6. VAGONI, KAS BŪVĒTI KUSTĪBAI STARP VALSTĪM AR DAŽĀDA PLATUMA SLIEŽU CEĻIEM . . . . . . . . 116
B.7. AUTOMĀTISKI SABĪDĀMIE RITEŅPĀRI . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 116
B.8. MANEVRĒŠANA AIZLIEGTA UZ ŠĶIROŠANAS KALNIŅIEM AR MAZĀKU RĀDIUSU, NEKĀ
UZRĀDĪTS TĀLĀK . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 116
B.9. RATIŅU VAGONI AR ATTĀLUMU STARP ASĪM VIRS 14 000 MM, KAM PIEĻAUTA MANEVRĒŠANA
UZ . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 117
B.10. VAGONI, KURIEM EKSPLUATĀCIJAS REŽĪMĀ AIZLIEGTA BRAUKŠANA PĀRI PALĒNINĀTĀJIEM VAI 117
B.11. TEHNISKĀS APKOPES DATU TABULA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 117
B.12. BRĪDINOŠS ZIŅOJUMS PAR AUGSTSPRIEGUMU . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 118B.13. NOVIETOJUMS PACELŠANAS PUNKTIEM/PACELŠANA AR DOMKRATIEM . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 119B.14. VAGONA MAKSIMĀLĀ KRAVNESĪBA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 120
B.15. CISTERNVAGONU TILPUMS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 120
B.16. KONTEINERU VAGONA GRĪDAS AUGSTUMS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 120
B.17. LIEKUMA MINIMĀLAIS RĀDIUSS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 121B.18. MARĶĒJUMS RATIŅU VAGONIEM, KURIEM ATĻAUTS IZBRAUKT PRĀMJA PĀRKRAUŠANAS . . . . . . . 121B.19. MARĶĒJUMS VAGONIEM, KAS IR PRIVĀTĪPAŠUMS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 121B.20. MARĶĒJUMS KRAVAS VAGONIEM PAR SPECIFISKIEM RISKIEM SAISTĪBĀ AR . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 121
B.21. KRAVAS NOVIETOJUMS –PLATFORMAS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 122
B.22. ATTĀLUMS STARP ĀRĒJIEM RITEŅPĀRIEM VAI RATIŅU CENTRIEM . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 125
B.23. VAGONI, KURIEM JĀPIEVĒRŠ ĪPAŠA UZMANĪBA, VEICOT MANEVRĒŠANAS DARBUS (PIEMĒRAM,
DIVU REŽĪMU VIENĪBA) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 126
B.24. AR ROKU IEDARBINĀMA STĀVBREMZE . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 126
B.25. NORĀDES UN IETEIKUMI PAR DROŠĪBU ĪPAŠĀM IEKĀRTĀM . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 126
B.26. RITEŅPĀRU NUMERĀCIJA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1268.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/111
B.27. BREMZĒŠANAS MARĶĒJUMS UZ VAGONIEM . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 127
B.27.1. MARĶĒJUMS, KAS APZĪMĒ PNEIMATISKĀS BREMZES TIPU . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 127
B.27.2. VAGONU BREMZĒŠANAS MASAS MARĶĒJUMS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 127
B.27.2.1. Vagoni, kas nav aprīkoti ar pārslēgšanas ierīcēm . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 127B.27.2.2. Vagoni, kas aprīkoti ar rokas pārslēgšanas ierīcēm . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 127
B.27.2.3. Vagoni, kam ir divi vai vairāki bremzēšanas iekārtu komplekti ar . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 128
B.27.2.4. Vagoni, kas aprīkoti ar bremzēšanas ierīcēm, ko regulē automātiski . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 128
B.27.2.5. Vagoni, kas aprīkoti ar automātisku aparāta “tukšs-piekrauts” vadību . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 129
B.27.3. PĀRĒJIE BREMZĒŠANAS MARĶĒJUMI . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 130
B.27.3.1. Marķējums, kas apzīmē lieljaudas bremzēšanas sistēmu R ar bremzēšanas režīmu . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 130
B.27.3.2. Marķējums, kas apzīmē bremzi ar kompozīta bremžu klučiem . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 130
B.27.3.3. Marķējums, kas apzīmē diska bremzes . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 131
B.28. VAGONI AR AUTOMĀTISKO SAKABI, OSSHD STANDARTS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 131B.29. PLĀKSNE “ATĻAUTS EKSPLUATĒT LĪNIJĀS AR SLIEŽU CEĻA PLATUMU 1 520 MM” . . . . . . . . . . . . . . . . . 132
B.30. VAGONI AR RITEŅPĀRIEM DAŽĀDAM SLIEŽU CEĻA PLATUMAM (1 435 mm/1 520 mm) . . . . . . . . . 132
B.31. MARĶĒJUMS RATIŅIEM AR RITEŅPĀRIEM DAŽĀDAM SLIEŽU CEĻA PLATUMAM (1 435 mm/1 520
mm) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 132
B.32. VAGONU UN PASAŽIERU VAGONU MARĶĒJUMS, KAS BŪVĒTI KONTŪRĀM GA, GB VAI GC . . . . . . 132L 344/112 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
B.1. VAGONA NUMURS, KAS NEATKĀRTOJAS
(Novietojums: pa kreisi, no katras puses)
Vagona numura augstumam jābūt ne mazākam kā 80 mm, un tam jāatrodas ne zemāk par 2 m virs sliežu virsmas. Numura
novietojumam jābūt tādam, lai tas netiktu nosegts ar brezentu, ko var pielietot vagona pārklāšanai.
Papildus informāciju var atrast EN standartā, kas ir jāpieprasa.
B.2. VAGONA PAŠSVARS
(Novietojums: pa kreisi, no katras puses)
B1. attēls.
Pašsvars vagonam, kas nav aprīkots ar rokas stāvbremzēm.
B2. attēls.
Pašsvara un bremzēšanas svara marķējums vagoniem, kas aprīkoti ar rokas stāvbremzēm.
Ja rokas stāvbremzi iedarbina no zemes virsmas, tad tai jābūt sarkanā ierāmējumā.
Ja vagons aprīkots ar vairāk nekā 1 bremzi, no kurām katra darbojas individuāli, tad šo bremžu skaitam jābūt uzrādītam
pirms bremzēšanas svara (piemēram, 2 x 0,00 t).
B.3. VAGONA IEKRAUŠANAS TABULA
(Novietojums: pa kreisi, no katras puses)
B3. attēls.
8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/113
B4. attēls.
B5. attēls.
Norāžu nozīme attēliem:
1) Maksimāl ālietderīgā krava tonnās sastāvu vagoniem, kas kustas ar ātrumu līdz 100 km/h.
2) Maksimāl ālietderīgā krava tonnās sastāvu vagoniem, kas kustas ar ātrumu līdz 120 km/h.
3) Vagoniem, kas spēj kustēties ar ātrumu 120 km/h tikai bez kravas.
4) Vagoniem, kas var kustēties ar tādām pašām kravā m kā “S”pārvadājumos ar ātrumu 120 km/h, jābūt atzīmei “**”, kas
novietota pa labi no maksimālās kravas marķējuma. Marķējuma “**”pielietošanas joma ir atklāts punkts tikko
modernizētiem/atjaunotiem vagoniem vai jauniem un modernizētiem/atjaunotiem vagoniem.
PIEZĪME:
D kategorijas līnijām marķējums var atrasties tikai uz vagoniem, kuriem pieļaujama lielāka slodze uz ass, salīdzinot ar
C kategoriju.
B6. attēls.
Iekraušanas tabulas izmēri.
L 344/114 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
B.4. VAGONA GARUMS NO BUFERA LĪDZ BUFERIM
(Novietojums: pa kreisi, no katras puses)
B7. attēls.
B.5. SIMBOLI SATIKSMEI UZ LIELBRITĀNIJU
(Novietojums: pa kreisi, no katras puses)
B8. attēls.
Vagoniem, kam pieļauta transportēšana uz prāmja
B9. attēls.
Vagoniem, kam pieļauta Lamanša tuneļa izbraukšana
B10. attēls.
Vagoniem, kam pieļauta transportēšana uz prāmja un Lamanša tuneļa izbraukšana.
8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/115
B.6. VAGONI, KAS BŪVĒTI KUSTĪBAI STARP VALSTĪM AR DAŽĀDA PLATUMA SLIEŽU CEĻIEM
(Novietojums: pa labi, no katras puses)
B11. attēls.
B.7. AUTOMĀTISKI SABĪDĀMIE RITEŅPĀRI
(Novietojums: garenvirziena sijai labajā pusē)
Gaitas daļa ar automātiskas sabīdīšanas iespēju sliežu ceļiem diapazonā no 1 435 mm līdz 1 668 mm
B12. attēls.
B.8. MANEVRĒŠANA AIZLIEGTA UZ ŠĶIROŠANAS KALNIŅIEM AR MAZĀKU RĀDIUSU, NEKĀ UZRĀDĪTS TĀLĀK
ATTĒLĀ
(Novietojums: garenvirziena sijai kreisajā pusē)
B13. attēls.
Marķējums parāda minimālo pārvaramo augstumu vai maksimālo šķirošanas kalniņa nogāzes liekuma rādiusu vagoniem,
kuriem savas konstrukcijas īpatnību dēļ jāiztur slodzes, kas rodas, caurbraucot kalniņiem ar liekuma rādiusu, kas ir lielāks
par 250 m.L 344/116 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
B.9. RATIŅU VAGONI AR ATTĀLUMU STARP ASĪM VIRS 14 000 MM, KAM PIEĻAUTA MANEVRĒŠANA UZ
ŠĶIROŠANAS KALNIŅIEM
(Novietojums: garenvirziena sijai kreisajā pusē)
Šis marķējums paredzēts ratiņu vagoniem ar attālumu starp blakus esošām asīm virs 14 000 mm.
Marķējums norāda lielāko attālumu starp blakus esošām asīm.
B14. attēls.
B.10. VAGONI, KURIEM EKSPLUATĀCIJAS REŽĪMĀ AIZLIEGTA BRAUKŠANA PĀRI PALĒNINĀTĀJIEM VAI CITĀM
APSTĀDINĀŠANAS IEKĀRTĀM
(Novietojums: garenvirziena sijai kreisajā pusē)
B15. attēls.
Tas ir marķējums vagoniem, kuriem ekspluatā cijas režīmā savas konstrukcijas dēļ nav jābrauc cauri palēninātājiem vai citām
manevrēšanas un apstādināšanas iekārtām.
B.11. TEHNISKĀS APKOPES DATU TABULA
(Novietojums: garenvirziena sijai labajā pusē)
Ņemot vērā pielietojamo tehniskās apkopes sistēmu, jābūt iespējai apstiprināt tabulā uzrādīto tehniskās apkopes datu
derīgumu.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/117
B16. attēls.
1) Tehniskās apkopes tabulas derīguma termiņš.
2) Apzīmējums darbnīcām, kuras uzņemas atbildību par tehniskās apkopes darbu, tādējādi atļaujot mainīt tabulas
derīguma termiņu.
3) Darbu izpildes laiks (datums, mēnesis, gads).
4) Papildu marķējums. Var pielietot tikai kā RU papildinājumu.
B.12. BRĪDINOŠS ZIŅOJUMS PAR AUGSTSPRIEGUMU
B17. attēls.
Vagoniem, kas būvēti pēc 1987. gada 1. janvāra.
L 344/118 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
Šis marķējums novietots uz vagoniem ar kāpšļiem, kuri atrodas augstumā vairāk par 2 000 mm virs sliedes līmeņa, vai ar
kāpnēm, kuru gals paceļas virs to stiprinājumam pieguļošo detaļu augstuma. Marķējums novietots tā, lai to varētu ieraudzīt,pirms ir sasniegta bīstamā zona.
B.13. NOVIETOJUMS PACELŠANAS PUNKTIEM/PACELŠANA AR DOMKRATIEM
Šis marķējums atrodas pa labi uz katras garenvirziena sijas pacelšanas punktu līmenī.
B18. attēls.
Pacelšana darbnīcā bez vagona ritošās daļas.
B19. attēls.
Pacelšana četros punktos ar vai bez vagona ritošās daļas.
B20. attēls.
Pacelšana ar vai bez vagona ritošās daļas vai vagona ievilkšana uz sliedēm tikai aiz vienas malas vai malas tuvumā.
8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/119
B.14. VAGONA MAKSIMĀLĀ KRAVNESĪBA
(Novietojums: garenvirziena sijai labajā pusē)
Šis marķējums paredzēts vagoniem ar kravnesību, kura pārsniedz marķējumā uzrādīto maksimālo vērtību, kā arīvagoniem
bez maksimālās kravnesības marķējuma. Marķējums uzrāda aplūkojamā vagona maksimālo pieļaujamo kravnesību.
B21. attēls.
B.15. CISTERNVAGONU TILPUMS
(Novietojums: pa kreisi, no katras puses)
Cisternvagoniem utml. tilpumu kubikmetros, hektolitros vai litros uzrāda, izmantojot marķējumu, kā tas parādīts attēlā.
B22. attēls.
B.16. KONTEINERU VAGONA GRĪDAS AUGSTUMS
(Novietojums: pa labi, no katras puses)
B23. attēls.
Šo zīmi liek uz konteineru vagoniem, kuri ir aprīkoti lielu konteineru un/vai maināmu virsbūvju transportēšanai jauktos
auto un dzelzceļa pārvadājumos. Zīme parāda vagona kravas plaknes augstumu milimetros, ja vagons nav noslogots.L 344/120 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
B.17. LIEKUMA MINIMĀLAIS RĀDIUSS
(Novietojums: garenvirziena sijai kreisajā pusē)
Šis marķējums paredzēts ratiņu vagoniem, kuri var izbraukt liekumus tikai ar rādiusu, kas ir lielāks par 35 m. Zīme norāda
minimālo atļauto liekuma rādiusu.
B24. attēls.
B.18. MARĶĒJUMS RATIŅU VAGONIEM, KURIEM ATĻAUTS IZBRAUKT PRĀMJA PĀRKRAUŠANAS PLATFORMAS
TIKAI AR MAKSIMĀLO NOSVERI 2o30’
(Novietojums: garenvirziena sijai kreisajā pusē)
Šis marķējums paredzēts ratiņu vagoniem, kuri var izbraukt prāmja pārkraušanas platformu tikai tad, ja tai ir leņķis, kas
mazāks par 2o30’, norādot maksimālo pieļaujamo platformas nosveres leņķi aplūkojamam vagonam.
B25. attēls.
B.19. MARĶĒJUMS VAGONIEM, KAS IR PRIVĀTĪPAŠUMS
(Novietojums: pa kreisi, no katras puses)
Privātīpašnieku kravas vagoni jāmarķē ar reģistrētā īpašnieka nosaukumu un adresi.
B.20. MARĶĒJUMS KRAVAS VAGONIEM PAR SPECIFISKIEM RISKIEM SAISTĪBĀ AR VAGONU
a) Ja korpusi (virsbūves) ir kustīgi attiecībā pret rāmi (vagoni ar amortizatoriem utml.), tad daļas, kuras var saņemt
triecienu, jānokrāso pa diagonāli ar melnām svītrām uz dzeltena fona, lai pievērstu uzmanību bīstamaj ām zonām.
B.) Lai izvairītos no iespējamām briesmām, ko var izraisīt kravas troses, kuras var izvirzīties vairāk par 150 mm, tās
jānokrāso šādi:
— kravas trose un aizsargiekārta –dzeltenā krāsā,
— skavas kravas trosēm, kas izvirzītas
— līdz 250 mm –dzeltenā krāsā,
— vairāk par 250 mm –melnas diagonālas svītras uz dzeltena fona.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/121
B.21. KRAVAS NOVIETOJUMS –PLATFORMAS
(Novietojums: garenvirziena sijai centrā)
Dzelzceļa platformām ar lietderīgo garumu, kas pārsniedz 10 m, un vaļējiem vagoniem ar augstiem bortiem, kas būvēti pēc
1968. gada 1. janvāra, maksimālais augstums atsevišķām kravām, kas novietotas ne mazāk kā uz trijiem atbalsta virsmas
garuma dažādiem iecirkņiem, jānorāda tā, kā tas parādīts B28. un B29. attēlā.
Šīinformācija nav obligāta visiem citiem vagoniem.
Šis marķējums nav obligāts visiem citiem vagoniem, pie kuriem vajadzības gad ījumā tiek piestiprināta zīme, kas parādīta
B26. vai B27., vai B28., vai B29. attēlā.
B26. attēls.
Piemērs norādei par koncentrētām kravām, kas izvietotas atbalsta virsmas garumā dažādos iecirkņos, un par
kravām, kas balstās uz divām dažādām balsta virsmām (balsta platums ≥2 m).
L 344/122 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
B27. attēls.
Piemērs norādei par koncentrētām kravām, kas izvietotas atbalsta virsmas garumā dažādos iecirkņos, un par
kravām, kas balst ās uz divām dažādām balstiem (balsta platums ≥1,2 m).
8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/123
B28. attēls.
Piemērs norādei par koncentrētām kravām, kas izvietotas divos dažādos atbalsta virsmas garuma iecirkņos (balsta
platums ≥2 m).
L 344/124 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
B29. attēls.
Piemērs norādei par koncentrētām kravām, kas izvietotas dažādos atbalsta virsmas garuma iecirkņos (balsta
platums ≥1,2 m).
B.22. ATTĀLUMS STARP ĀRĒJIEM RITEŅPĀRIEM VAI RATIŅU CENTRIEM
(Novietojums: garenvirziena sijai labajā pusē)
Attālums starp gala asīm bezratiņu vagoniem un attālums starp ratiņu centriem ratiņu vagoniem jānorāda, pielietojot tālāk
uzrādīto marķējumu.
B30. attēls.
8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/125
B.23. VAGONI, KURIEM JĀPIEVĒRŠ ĪPAŠA UZMANĪBA, VEICOT MANEVRĒŠANAS DARBUS (PIEMĒRAM, DIVU REŽĪMU
VIENĪBA)
Uz vagoniem, kuriem jāpievērš īpaša uzmanība, veicot manevrēšanas darbus, vai gala ratiņiem kustībai divos režīmos tālāk
uzrādītais marķējums nozīmē, ka
— manevrēšana kustībā vai vagonu šķirošana, izmantojot šķirošanas uzkalniņu, nav atļauta,
— vagons jāpavada vilces vienībai,
— nav pakļauts manevrēšanai bez vilces.
B31. attēls.
B.24. AR ROKU IEDARBINĀMA STĀVBREMZE
B32. attēls.
B.25. NORĀDES UN IETEIKUMI PAR DROŠĪBU ĪPAŠĀM IEKĀRTĀ M
Uz vagoniem, kas aprīkoti ar speciālām iekārtām (automātiskā izkraušana, jumta atvēršana utt.), jābūt norādēm par šo
iekārtu darbu un veicamiem drošības pasākumiem. Norādēm jābūt novietotām redzamā vietā un, ja iespējams, vairākās
valodās. Šīm norādēm var pievienot atbilstošas piktogrammas.
B.26. RITEŅPĀRU NUMERĀCIJA
Uz vagona garenvirziena sijas jānorāda ass skaitliskais apzīmējums virs katras bukses, kam jāatbilst ass numuram, kuru
skaita pieaugošā kārtībā no izvēlētā vagona gala.L 344/126 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
B.27. BREMZĒŠANAS MARĶĒJUMS UZ VAGONIEM
B.27.1. Marķējums, kas apzīmē pneimatiskās bremzes tipu
Marķējumam, kas norāda nepārtrauktas bremzes tipu un kuram jābūt izvietotam uz vagona, jāatbilst saīsinājumiem, kas
uzrādīti tālāk. Par šo bremzēšanas režīmu nozīmi sk. SITS 4.2.4.1.2.2. sadaļu.
Bremzēšanas režīms G
Bremzēšanas režīms PBremzēšanas režīms R
GP sadales sistēma (vai iekārta) GP
PR sadales sistēma (vai iekārta) PRG/P/R sadales sistēma (vai iekārta) GPRBremzēšanas iekārta, ko regulē automātiski un pakāpeniski atkarībā no slodzes A
B.27.2. Vagonu bremzēšanas masas marķējums
Sekojošos attēlos burts “x”atbilst masai, bet burts “y”bremzēšanas masas izmaiņām. Burts
ierāmējumā atbilst
bremzēšanas masas mainīgām vērtībām, kuras parādītas “lodziņos”.
B.27.2.1. Vagoni, kas nav aprīkoti ar pārslēgšanas ierīcēm
Bremzēšanas masai jābūt apzīmētai uz katras garenvirziena sijas pie bremzēšanas sistēmas apzīmējuma, kas parādīts B33.
attēlā.
B33. attēls.
B.27.2.2. Vagoni, kas aprīkoti ar rokas pārslēgšanas ierīcēm
— “Kravas-pasažieru” G/P pārslēgšanas ierīce
Ja vagoni aprīkoti ar “kravas-pasažieru” G/P pārslēgšanas ierīci, tad pārslēgšanu no vienas sistēmas uz otru veic, izmantojot
sviru ar pogu galā (sk. B34. attēlu).
“Kravas” bremzēšanas režīmā G svira jānoliec pa kreisi.
“Pasažieru” bremzēšanas režīmā P svira jānoliec pa labi.
Bremzējamās masas atzīmētas uz plāksnītes aiz pārslēgšanas sviras blakus katram sviras stāvoklim, ja tā atrodas stāvoklī G
(krava) vai stāvoklī P (pasažieri).
B34. attēls.
— vagoni, kas aprīkoti ar “tukšs-piekrauts” pārslēgšanas ierīci
Bremzējamām un pārslēdzamām masām jābūt uzrādītām uz “tukšs-piekrauts” pārslēgšanas plāksnītēm. Bremzējamās masas
nav jāuzrāda uz svirām vai citām sadales iekārtām.
Ja ir tikai “tukšs-piekrauts” pārslēgums un tikai 2 sviras stāvokļi (tikai bremzēšanas sistēma “tukšs” un bremzēšanas sistēma
“piekrauts”), tad bremzējamās masas jāuzrāda uz tabulas, kuras priekšā darbojas svira, pa labi vai pa kreisi no tabulas ass, pie8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/127
attiecīgā sviras stāvokļa. Pārslēdzamai masai jābūt uzrādītai zem sviras ass vai starp divām iepriekš minētām bremzējamām
masām (sk. B35. attēlu).
B35. attēls.
Ja ir tikai “tukšs-piekrauts” pārslēgums un vairāki sviras stāvokļi (viena bremzēšanas sistēma “tukšs” un vairākas bremzēšanas
sistēmas “piekrauts”), tad bremzējamai masai, kas atbilst katram sviras stāvoklim, jābūt uzrādītai lodziņā, kas atrodas
vidusdaļas augšpusē plāksnītei, aiz kuras kustas svira (sk. B36. attēlu).
B36. attēls.
Iespējams arī pielietot iekārtas, kas attēlotas B37. attēlā un kurās bremzējamā masa pastāvīgi parādās aiz katra sviras
stāvokļa.
B37. attēls.
Pārslēdzamai masai jāparādās uz plāksnītes zem sviras ass. Rādītājs, kas piestiprināts uz sviras, kura kustas plāksnītes priekšā,
parāda attiecīgo pārslēdzamo masu katram sviras stāvoklim (sk. B36. un B37. attēlu).
B.27.2.3. Vagoni, kam ir divi vai vairāki bremzēšanas iekārtu komplekti ar atsevišķām “tukšs-piekrauts” ierīcēm
Uz katras “tukšs-piekrauts” ierīces abām plāksnītēm jābūt uzrādītai bremzējamai masai, kas atbilst tai iekārtas daļai, ko vada
šis aprīkojums, un pārslēdzamai masai, kura atbilst visa vagona masai atbilstoši B27.2.2. daļas noteikumiem.
B.27.2.4. Vagoni, kas aprīkoti ar bremzēšanas ierīcēm, ko regulē automātiski un pakāpeniski, mainoties slodzei
Šiem vagoniem pie katras sviras jābūt uzrakstiem, kas ir analoģiski B38. attēlā attēlotajiem.
B38. attēls.
Uz vagoniem ar vairāk par vienu sadales iekārtu (piemēram, sastāvu vagoniem) bremzējamai masai uz katru attiecīgo sadales
iekārtu jābūt norādītai iekavās pēc kopējās bremzējamās masas (piemēram, trim sadales iekārtām: MAX 203 t (80 t + 43 t +80 t).L 344/128 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
Uz katras sadales iekārtas slēgvārsta jābūt atzīmētai bremzējamai masai, kas paredzēta attiecīgajai sadales iekārtai, kā arī
simbolam, kas apzīmē “izmantojamā pneimatiskā bremze”; sk. B39. attēlu.
B39. attēls.
Bez tam rāmītī jābūt uzrādītiem bremzējamo asu numuriem, kas paredzēti sadales iekārtas slēgvārstam (sk. B40. attēlu).
B40. attēls.
B.27.2.5. Vagoni, kas aprīkoti ar automātisku aparāta “tukšs-piekrauts” vadību
Bremzējamām masām un pārslēdzamām masām jābūt norādītām uz speciāla paneļa vai atsevišķas lentes:augšpusē, pa kreisi –tukša vagona bremzējamā masa,
augšpusē, pa labi –piekrauta vagona bremzējamā masa,
apakšpusē, vidū –pārslēdzamā masa.
Vagoniem ar bremzējamo masu “kravas” G stāvoklī, kas atšķiras no bremzējamās masas “pasažieru” P stāvoklī, jābūt pilnai
norādei pie abiem “G-P” pārslēgšanas sviras stāvokļiem.
B41. attēls.
8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/129
Vagoniem ar vienādu bremzējamo masu stāvokļos G (“kravas”) un P (“pasažieru”) jābūt uzrakstiem, kā tas parādīts B42.
attēlā, pie pārslēgšanas sviras stāvokļiem “G-P”.
B42. attēls.
Vagoni tikai ar vienu no stāvokļiem G (“kravas”) vai P (“pasažieru”) jāmarķē atbilstoši B43. attēlam.
B43. attēls.
B.27.3. Pārējie bremzēšanas marķējumi
Katras garenvirziena sijas vidū jāatrodas šādiem marķējumiem.
B.27.3.1. Marķējums, kas apzīmē lieljaudas bremzēšanas sistēmu R ar bremz ēšanas re žīmu “R”
B44. attēls.
B.27.3.2. Marķējums, kas apzīmē bremzi ar kompozīta bremžu klučiem
B45. attēls.
L 344/130 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
B.27.3.3. Marķējums, kas apzīmē diska bremzes
Jābūt norādēm par bremžu stāvokļa kontroli.
B46. attēls.
B.28. VAGONI AR AUTOMĀTISKO SAKABI, OSSHD STANDARTS
B47. attēls.
8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/131
B.29. PLĀKSNE “ATĻAUTS EKSPLUATĒT LĪNIJĀS AR SLIEŽU CEĻA PLATUMU 1 520 mm”
B48. attēls.
B.30. VAGONI AR RITEŅPĀRIEM DAŽĀDAM SLIEŽU CEĻA PLATUMAM (1 435 mm/1 520 mm)
B49. attēls.
B.31. MARĶĒJUMS RATIŅIEM AR RITEŅPĀRIEM DAŽĀDAM SLIEŽU CEĻA PLATUMAM (1 435 mm/1 520 mm)
B50. attēls.
B.32. VAGONU UN PASA ŽIERU VAGONU MARĶĒJUMS, KAS BŪVĒTI KONTŪRĀM GA, GB VAI GC
Atklāts punktsL 344/132 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
C PIELIKUMS
VAGONA UN SLIEŽU CEĻA SAVSTARPĒJĀ MIJIEDARBĪBA UN GABARĪTA NOTEIKŠANA
Gabarīta kontūra
C1. DARBĪBAS JOMA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 138
C2. VISPĀRĪGĀ DAĻA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 138
C2.1. Izmantoto nosacīto apzīmējumu uzskaitījums . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 138C2.2. Definīcijas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 140C2.2.1. Normālās koordinātes . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 140C2.2.2. Etalona profils . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 140C2.2.3. Ģeometriskais ieskrējiens . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 140
C2.2.4. Sānsveres centrs C . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 140C2.2.5. Asimetrija . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 141C2.2.6. Maksimāl ākonstrukcijas kontūra ritoš ajam sastāvam . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 141
C2.2.7. Gabarīta kontūra . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 142C2.2.8. Kvazistatiskās nobīdes Z . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 142C2.2.9. Izvirzījumi S (C5. attēls) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 142C2.2.10. Ei vai ea samazinājumi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 142C2.2.11. Robežlīnija stacionārām iekārtām . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 143C2.3. Vispārīgi komentāri par ritošā sastāva maksimālās konstrukcijas kontūras iegūšanas metodi . . . . . . . . . 143
C2.3.1. Dažādu kontūru relatīvie stāvokļi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 144C2.4. Noteikumi etalona profilam, lai noteiktu ritošā sastāva maksimālo konstrukcijas kontūru . . . . . . . . . . . 145
C2.4.1. Vertikālās nobīdes . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 145C2.4.1.1. Minimālā augstuma noteikšana virs velšanās virsmas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 145
C2.4.1.2. Braukšana pār vertikālām pārejas līknēm (ieskaitot šķirošanas kalniņus šķirošanas stacijās) un
bremzēšanas, šķirošanas vai apstādināšanas iekārtām . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 146
C2.4.1.3. Maksimāl āaugstuma virs velšanās virsmas noteikšana . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 151
C2.4.2. Nobīde šķērsvirzienā (D) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 152
C2.4.2.1. Vagona stāvoklis, pārvietojoties pa sliežu ceļu, un nobīdes indekss (A) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 152C2.4.2.2. Sastāva vienību un pasažieru vagonu ar nomaināmām kabīnēm īpašie gadījumi (piekabināms vagons
arvadības posteni) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 155
C2.4.2.3. Kvazistatiskā nobīde (Z) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1558.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/133
C2.5. Samazinājumu noteikšana aprēķinot . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 156
C2.5.1. Parametri, kurus jāņem vērā nobīžu (D) aprēķinos . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 156
C2.5.1.1. Vienādojumi attiecībā uz braucoša vagona stāvokli liekumos (ģeometriskais ieskrējiens) . . . . . . . . . . . . . 156
C2.5.1.2. Šķērsvirziena nobīžu parametru grupa . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 157
C2.5.1.3. Kvazistatiskās nobīdes (vagona(-u) nosveres parametri (rite ņu nosvere) uz sava atsperojuma un to
asimetrijas, kad tās lielākās par 1o) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 157
C3. KONTŪRA G1 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 158
C3.1. Etalona profils statiskai kontūrai G1 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 159C3.1.1. Samazinājuma formulas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 159C3.2. Gabarīta kontūras G1 etalona profils . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 160
C3.2.1. Daļa, kas kopīga visiem vagoniem . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 160
C3.2.2. Daļas, kas ir zemākas par 130 mm, vagoniem, kuriem nav jāizbrauc šķirošanas kalniņi vai nav jāpārvar
sliebremzes un citas darbojošās manevrēšanas un apstādināšanas iekārtas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 161
C3.2.3. Daļas, kas ir zemākas par 130 mm, vagoniem, kuri spēj izbraukt šķirošanas kalniņus un mijiedarboties
ar sliežu bremzēm un citām iedarbinātām manevrēšanas un apstādināšanas iekārtām . . . . . . . . . . . . . . . 162
C3.2.3.1. Manevrēšanas iekārtu izmantošana līklīnijas sliežu ceļa posmos . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 162
C3.3. Atļautie izvirzījumi So (S) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 163C3.4. Samazinājuma formulas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 164C3.4.1. Samazinājuma formulas, ko pielieto motoru vagoniem (izmēri metros) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 164C3.4.2. Samazinājuma formulas, ko pielieto sastāvu vienībām (izmēri metros) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 166
C3.4.3. Samazinājuma formulas, kas piemērojamas pasažieru vagoniem (izmēri metros) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 167
C3.4.4. Samazinājuma formulas, kas jāpielieto vagoniem (izmēri metros) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 169C3.5. Etalona profils pantogrāfam un neizolētām daļām uz jumta . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 171C3.6. Etalona profila noteikumi ritošā sastāva maksimālās konstruktīvas kontūras noteikšanai . . . . . . . . . . . . 171
C3.6.1. Motoru vienības, kas aprīkotas ar pantogrāfiem . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 171C3.6.2. Motoru vagoni ar pantogrāfiem . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 173
C3.6.3. Pantogrāfi nolaistā stāvoklī . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 173
C3.6.4. Izolējošās spraugas robeža 25 kV spriegumam . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 173C4. VAGONA GA, GB UN GC KONTŪRAS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 173C4.1. Statiskie etalona profili un saistošie noteikumi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 173C4.1.1. Statiskās kontūras GA un GB . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 174L 344/134 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
C4.1.2. Statiskā kontūra GC . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 175
C4.2. Kinemātiskie etalona profili un saistošie noteikumi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 175
C4.2.1. Vilces vienības (izņemot motoru vagonus un motoru pasažieru vagonu sastāvu vienības) . . . . . . . . . . . 176C4.2.1.1. Gabarīta kontūras GA un GB . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 176
C4.2.1.2. Gabarīta kontūra GC . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 178
C4.2.2. Motorvagoni un sastāvu pasažieru motorvagoni . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 178C4.2.2.1. Gabarīta kontūras GA un GB . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 178
C4.2.2.2. Gabarīta kontūra GC . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 179
C4.2.3. Pasažieru vagoni un bagāžas vagoni . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 179
C4.2.3.1. Gabarīta kontūras GA un GB . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 179
C4.2.3.2. Gabarīta kontūra GC . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 181C4.2.4. Vagoni . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 181
C4.2.4.1. Gabarīta kontūras GA un GB . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 181
C4.2.4.2. Gabarīta kontūra GC . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 183
C5. KONTŪRAS, KURĀM VAJADZĪGAS DIVPUSĒJAS VAI DAUDZPUSĒJAS VIENOŠANĀS . . . . . . . . . . . . 183
C5.1. Kontūra G2 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 183C5.1.1. Statiskās kontūras G2 etalona profils . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 183
C5.1.2. Gabarīta kontūras G2 etalona profils . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 185
C5.2. Kontūras GB1 un GB2 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 185
C5.2.1. Vispārīgie noteikumi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 185
C5.2.3. Noteikumi statiskiem GB1 un GB2 etalona profiliem . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 186C5.2.4. GB1 un GB2 kinemātiskie etalona profili . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 187
C5.2.5. Noteikumi statiskiem GB1 un GB2 etalona profiliem . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 187
C5.3. Kontūra 3.3 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 188C5.3.1. Vispārīgie noteikumi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 188
C5.3.2. Gabarīta kontūras 3.3 etalona profils . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 188
C5.3.3. Noteikumi etalona profilam, nosakot maksimālo konstrukcijas kontūru . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1898.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/135
C5.3.3.1. Atļautie izvirzījumi So (S) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 189
C5.3.3.2. Kvazistatiskā nobīde z . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 189
C5.3.4. Samazinājuma formulas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 190
C5.3.4.1. Samazinājuma formulas, ko pielieto vilces vienībām (izmēri metros) vilces vienības, kurām w nav
atkarīgs no sliežu ceļa rādiusa vai lineāri atkarīgs no sliežu ceļa liekuma . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 190
C5.3.4.2. Samazinājuma formulas, ko piemēro sastāva vienībām (izmēri metros)* . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 190
C5.3.4.3. Samazinājumu formulas, ko piemēro pasažieru vagoniem un citiem pasažieru vagoniem (izmēri
metros . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 191
C5.4. Kontūra GB-M6 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 192
C5.4.1. Vispārīgie nosacījumi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 194C5.4.2. Gabarīta kontūras GB-M6 etalona profils . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 194C5.4.3. Samazinājuma formulas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 195C5.4.3.1. Vilces vagoni . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 195
C5.4.3.2. Velkamie vagoni . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 195
C6. 1. PAPILDINĀJUMS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 197C6.1. Noslogota ritošā sastāva kontūra . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 198
C6.1.1. Noteikumi par durvīm, pakāpieniem un kāpšļiem . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 198C7. 2. PAPILDINĀJUMS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 198C7.1. Noslogota ritošā sastāva kontūra . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 199
C7.1.1. Atsperojuma saspiešana ārpus balsta taisnstūra B, C un D . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 199
C8. 3. PAPILDINĀJUMS. NOSLOGOTA RITOŠĀ SASTĀVA KONTŪRA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 199
C8.1. Kontūras aprēķins noslogotam vagonam ar korpusa nosveri . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 201C8.1.1. Vispārīgie nosacījumi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 201C8.1.2. Apskats . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 201C8.1.3. Pielietošanas joma . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 201C8.1.4. Priekšnosacījumi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 202
C8.1.5. Ar drošību saistītie nosacījumi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 202
C8.1.6. Pielietojamie simboli . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 202C8.2. Pamatnosacījumi noslogotu TBV vienību kontūras noteikšanai . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 202C8.2.1. Korpusa nosveres sistēmu tipi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 202C8.3. Formulu analīze . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 203L 344/136 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
C8.3.1. Pamatformulas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 204
C8.3.2. Modifik ācijas, kas jāveic TBV formulās . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 204
C8.3.2.1. Šķērsvirziena nobīžu lielumu izteiksmes korpusa nosveres gadījumā . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 204
C8.3.2.2. TBV kvazistatiskā nobīde . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 205
C8.3.2.2.1. Izteiksme kvazistatiskai nobīdei z Psamazinājumiem liekuma iekšpusē . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 205
C8.3.2.2.2. Kvazistatiskās nobīdes z Pizteiksme samazinājumam uz liekuma ārējās malas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 206
C8.3.2.3. Aktīvās sistēmas. nobīdes korpusa pagriešanās rezultātā . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 208
C8.4. Atbilstošie nosacījumi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 209
C8.5. Komentāri . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 209
C8.5.1. Nosveres precizēšanas nosacījumi (TBV vienības ar aktīvo sistēmu) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 209
C8.5.2. Nosacījumi TBV vienību ātrumiem . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 210
C8.6. 4. Papildinājums. noslogota ritošā sastāva kontūra . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2108.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/137
C.1. DARBĪBAS JOMA
Kontūras, kas derīgas dažādās valstīs, klasificējamas šādi:
— kontūra, kas derīga bez ierobežojumiem: G1
Mērķa kontūra, kas derīga visās līnijās (izņemot Lielbritāniju, sk. T pielikumu)
— kontūras, kuru brīvu izmantošanu ierobežo noteikti, precīzi uzrādīti maršruti: GA, GB un GC kontūra
— kontūras, kuru izmantošana jāatrunā, iepriekš vienojoties ar attiecīgajiem infrastruktūras pārvaldniekiem: G2, 3.3, GB-
M6, GB1, GB2 kontūra utt.
— Vagonos pārvadājamas kravas
Kravām, ko pārvadā vagonos, pieņemami tikai tie profili un iekraušanas paņēmieni, kas noteikti 6. pielikumā.
— Kombinētie pārvadājumi
Kombinētā transporta satiksmes prasībām, izmantojot stingri noteikta apjoma kravas vienības (nomaināmas virsbūves
jauktajiem auto un dzelzceļa pārvadājumiem, konteinerus, puspiekabes) ar noteiktiem vagoniem (Ats. PTU 3.2.1.
sadaļa).
— Savstarpēji izmantojami ātrgaitas vagoni
Ātrgaitas vilcienu sekciju vagoni, kas ir savstarpēji izmantojami Eiropas Kopienā, jāveido no kontūrām, kas norādītas
SITS“Ritošais sastāvs” 4.1.4. sadaļā.
— Ritošais sastāvs, kas aprīkots ar kompensācijas sistēmām ārējās sliedes nepietiekama slīpuma dēļ
Šāds ritoš ais sastāvs jāpārbauda pēc metodes, kas noteikta 3. pielikumā.
— Pantogrāfi
Pantogrāfa un uz jumta uzstādīto iekārtu gabarīti jāpārbauda atbilstoši 4.2.2.5. sadaļai.
— OSSJD kontūras pie iekraušanas
OSSJD dalībvalstis izmanto pie iekraušanas īpašas kontūras. Tiklīdz būs pieejami tehniskie un ekspluatācijas
dokumenti, atbilstošajam tekstam jākļūst par 7. pielikuma objektu.
— Durvis un pakāpieni
Noteikumi, kas attiecināmi uz durvīm un pakāpieniem, tiek doti 1. pielikumā.
— Pakares ārpus balsta taisnstūra B –C–D saspiešanas zonu noteikumi, tiek norādīti 2. pielikumā.
— Infrastruktūrā derīgo esošo robežlielumu izmantošana vagoniem ar noteiktiem parametriem
Šāds ritoš ais sastāvs jāpārbauda pēc metodes, kas norādīta 4. pielikumā.
C.2. VISPĀRĪGĀ DAĻA
C.2.1. Izmantoto nosacīto apzīmējumu uzskaitījums
A : ratiņu leņķa nobīdes koeficients
a : attālums starp tādu vagonu galu asīm, kuri nav aprīkoti ar ratiņiem, vai starp ratiņu pagrieziena punktiem ratiņu
vagoniem (sk. piezīmi)
b : puse no vagona platuma (sk. shēmu 2. pielikumā)b1 : puse attāluma starp atsperojuma primārām atsperēm (sk. shēmu 2. pielikumā)b2 : puse attāluma starp atsperojuma sekundārām atsperēm (sk. shēmu 2. pielikumā)bG : puse attāluma starp atbalsta slīdņiembw : puse no pantogrāfa loka strāvas noņēmēja platumaC : sānsveres centrs (sk. 3. attēlu)d : ārējais attālums starp rite ņu uzmalām, ko izmēra 10 mm zemāk par velšanās virsmu uzmalām, kam nodilums ir
līdz atļautai robežai, pie absolūtās robežas 1,140 m. Šīrobeža var būt dažāda, atbilstoši tehniskās apkopes
kritērijiem aplūkojamam vagonam
dga : ārējais liekuma ieskrējiens
dgi : iekšējais liekuma ieskrējiensD : nobīde šķērsvirzienāL 344/138 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
Ea : ārējais samazinājums
Ei : iekšējais samazinājumsE'a : ārējā nobīde pret kustību, kas noteikta pantogrāfa augšējā vertikālā punktā (6,5 m)
E'i : iekšējā nobīde pret kustību, kas noteikta pantogrāfa augšējā vertikālā punktā (6,5 m)
E"a : ārējā nobīde pret kustību, kas noteikta pantogrāfa kontroles apakšējā punktā (5,0 m)
E"i : iekšēja nobīde pret kustību, kas noteikta pantogrāfa kontroles apakšējā punktā (5,0 m)
ea : ārējais vertikālais samazinājums vagonu apakšējā daļā
ei : iekšējais vertikālais samazinājums vagonu apakšējā daļā
f : vertikālā nokare (sk. 2. pielikumu)
h : augstums pret velšanās virsmuhc : vagona sānu šķērsgriezuma sānsveres centra augstums pret velšanās virsmu
ht : pantogrāfa apakšējās locīklas uzstādīšanas augstums pret velšanās virsmu
J : atbalsta slīdņu spraugaJ'a, J'i : starpība starp aprēķināto nobīdi un nobīdi, kas rodas spraugas ietekmēl : sliežu ceļa platums
n : attālums starp aplūkojamo sekciju un tuvāko gala asi vai tuvāko pagrieziena punktu (sk. piezīmi)
na : n sekcijām, kas atrodas ārpus asīm vai grozāmiem ratiņiem
ni : n sekcijām, kas atrodas starp asīm vai grozāmiem ratiņiemnμ : aplūkojamās sekcijas attālums līdz sastāva vienību motora grozāmiem ratiņiem (sk. piezīmi)
p : ratiņu riteņu bāze
p' : sastāva vienībām piekabināmo ratiņu rite ņu bāze
q : sānu spēle starp asi un ratiņu rāmi vai starp asi un vagona korpusu gadījumos, ja vagonam nav ratiņuR : horizontālā liekuma rādiuss
Rv : vertikālā liekuma rādiuss
s : vagona stingruma koeficientsS : izvirzījumsSo : maksimālais izvirzījumst : pantogrāfa stingruma koeficients: nobīde šķērsvirzienā, kam pakļauts strāvas loka noņēmējs pie pacēluma līdz
6,50 m un šķērsvirziena 300 N slodzes, nobīde izteikta metros
w : sprauga šķērsvirzienā starp ratiņiem un vagona korpusu
w∞ : sprauga šķērsvirzienā starp ratiņiem un vagona korpusu uz taisnvirziena ceļa
wa : sprauga šķērsvirzienā starp ratiņiem un vagona korpusu uz liekuma ārējās malas
wi : sprauga šķērsvirzienā starp ratiņiem un vagona korpusu uz liekuma iekšējās malas
wa(R): sprauga šķērsvirzienā starp ratiņiem un vagona korpusu uz R rādiusa liekuma ārējās malas
wi(R): sprauga šķērsvirzienā starp ratiņiem un vagona korpusu uz R rādiusa liekuma iekšējās malas
w'∞ w'a–w'i–w'a(R) –w'i(R) tādas pašas sastāvu vienību piekabināmiem ratiņiem
xa : papildu samazinājums īpaši gariem vagoniem ārpus grozāmiem ratiņiem
xi : papildu samazinājums īpaši gariem vagoniem starp grozāmiem ratiņiem
y : attālums no pagrieziena efektīvā punkta līdz ratiņu ģeometriskajam centram (sk. piezīmi)
z : nobīde pret mediānas stāvokli kvazistatiskās nosveres un asimetrijas rezultātāz' : starpība starp aprēķināto nosveri šķērsvirzienā un faktisko pantogrāfa augšējā vertikālā punkta nobīdi
z" : starpība starp aprēķināto nosveri šķērsvirzienā un faktisko pantogrāfa apakšēja vertikālā punkta nobīdi
α : vagona korpusa papildu nosvere atbalsta slīdņu spraugas dēļ
δ : sliežu slīpums ar ārējās slīdes paaugstinājumu (sk. 3. attēlu)
ηο : vagona asimetrijas leņķis, ko nosaka konstrukcijas pielaides, atsperojuma ieregulējums un nevienmērīgs kravas
izvietojums (grādos)
θ : atsperojuma ieregulējuma pielaides: nosvere, ko var iegūt vagona korpuss atsperojuma neprecīzas ieregulēšanas
rezultātā, ja vagons stāv tukšs uz horizontāla ceļa (radianos)
μ : sliede un rite ņa saķeres koeficients
τ : pantogrāfa konstrukcijas un montāžas pielaides: nobīde, kas pieļaujama starp vagona vidus līniju un strāvas loka
noņēmēja vidu pie 6,5 m pacēluma bez šķērsvirziena spriegumiem
Piezīme: ja vagonam nav fiksētu grozāmo ratiņu, tad, lai noteiktu aunnlielumus, ratiņu garenvirziena vidus līnijas
krustojuma punkts ar vagona korpusa garenvirziena vidus līniju pieņemams kā pagrieziena funkcionālais punkts,
ko nosaka grafiski; kad vagons atrodas uz liekuma ar rādiusu 150 m, tad spēles ietekme vienmērīgi sadalās un asis
centrētas attiecībā pret sliežu ceļu: ja y ir pagrieziena funkcionālā punkta attālums no ratiņu ģeometriskā centra (pie
vienāda attāluma no galu asīm), tad formulās p
2nomainīsies ar (p2 −y2) un p'2ar (p02−y2).8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/139
C.2.2. Definīcijas
C.2.2.1. Normālās koordinātes
Jēdzienu “normālās koordinātes” pielieto ortogonālām asīm, ko nosaka plāksnē, kas ir perpendikulāra sliežu ceļa vidus līnijai
nominālā stāvoklī; viena no šīm asīm, kas dažreiz tiek saukta par horizontālo, ir norādītās plāksnes un velšanās virsmas
krustošanās līnija vienādā attālumā no sliedēm.
Aprēķinu nolūkā šī centrālā līnija un vagona centrālā līnija jāuzskata par sakrītošām, lai būtu iespēja salīdzināt vagona
konstrukcijas kontūras un struktūras līnijas robežkontūras, ja abas kontūru grupas aprēķinātas uz gabarīta kontūras etalonaprofila bāzes, kurš abām grupām ir kopīgs.
C1. attēls.
C.2.2.2. Etalona profils
Profils attiecībā pret normālām koordinātēm, ko vienmēr pavada atbilstošie noteikumi, kurus pielieto ritošam sastāvam, lai
noteiktu vagona maksimālo konstruktīvo kontūru.
C.2.2.3. Ģeometriskais ieskrējiens
Jēdziens “ģeometriskais ieskrējiens” nozīmē to, ka vagona elementam, kas atrodas uz R rādiusa liekuma, starpība starp
attālumu no šīelementa līdz sliežu ceļa ass līnijai un to attālumu, kāds būtu bijis uz taisna sliežu ceļa, kad asis abos
gadījumos atrodas vidusstāvoklī pret sliežu ceļu, spēle sadalās vienmērīgi, bet vagons ir simetrisks un nav nosvērts uz sava
atsperojuma; citiem vārdiem, tā ir vagona elementa nobīdes daļa, ko izsauc sliežu ceļa liekums.
No sliežu ceļa ass līnijas vienas puses visiem vagona šķērsgriezuma punktiem ir vienāds ģeometriskā ieskrējiena lielums.
C2. attēls.
C.2.2.4. Sānsveres centrs C
Ja uz vagona korpusu šķērsvirzienā paralēli velšanās virsmai iedarbojas spēks (gravitācijas komponente, sk. 3.a attēlu, vai
centrbēdzes spēks, sk. 3.b attēlu), tas nosveras uz sava atsperojuma.
Ja vagonam ir nobīde šķērsvirzienā un vagona iedarbība uz dempferiem sasniedz to robežu, tad šķērsgriezuma centra līnija
XX' ieņem stāvokli X1X'1.L 344/140 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
Parasti, vagonam nosveroties šķērsvirzienā, C punkta stāvoklis nav atkarīgs no šķērsvirziena spēka iedarbības. C punkts
uzskatāms par vagona nosveres centru, bet tā attālums hcno velšanās virsmas –par nosveres centra augstumu.
hcvērtību var izmērīt vai aprēķināt. Maksimālās konstruktīvās kontūras aprēķinos vagona/ratiņu robežstāvokļu gad ījumā uz
viena no aplūkojamiem vagona/ratiņu atsitējiem (centrālais vai pagrieziena atsitējs) jāpieņem augstums hc; jašo augstumu
nevar ne izmērīt, ne aprēķināt, tad hcpieņem par vienādu ar 0,5 m.
C3. attēls.
C.2.2.5. Asimetrija
Vagona asimetriju nosaka kā leņķi ηo starp vertikālo un centrālo līniju nekustīga vagona korpusam uz horizontāla sliežu
ceļa bez berzes (sk. 3.c attēlu).
Asimetrijas iemesls var būt konstrukcijas defekti, nevienmērīgs atsperojuma ieregulējums (bremzēšana, atbalsta slīdņi,
izlīdzinošie pneimatiskie vārsti utt.) un no centra nobīdīta krava.
2.2.6. Lokanības koeficients s (sk. C3. attēlu)
Ja nekustīgs vagons atrodas uz iecirkņa ar virāžas slīpumu sliežu ceļa iekšpusē, kura sliežu velšanās virsmas ir zem δleņķa
pret horizontāli, tad vagona korpuss nosveras uz sava atsperojuma un izveido leņķi ηar perpendikulāru pret sliedes līmeni.
Vagona lokanības koeficientu nosaka pēc formulas:
s¼η
δ
Šo attiecību var aprēķināt vai izmērīt (sk. UIC dokumentu 505-5). Daļēji tā atkarīga no vagona noslogošanas pakāpes.
Pastāvī ga svara motorvienības: lokomotīves utt. –darba stāvoklī nav noslogotas.
Vagoni ar mainīgo svaru: sastāva vienības, pasažieru vagoni, kravas vagoni, pasažieru vagoni ar mašīnista kabīni utt.
Darba stāvoklī nenoslogotas un ārkārtējā noslogošanas stāvoklī (maksimālā s slodzes stāvoklī).
Vagoni ar mainīgo svaru: vagoni –darba stāvoklī nenoslogotas un maksimālās slodzes stāvoklī.
C.2.2.6. Maksimālā konstrukcijas kontūra ritošajam sastāvam
Maksimāl ākonstrukcijas kontūra –tas ir maksimālais profils, ko iegūst, pielietojot noteikumus, kas dod samazinājumu
attiecībā uz etalona profilu, kuram jāatbilst ritošā sastāva dažādām daļām. Šie samazinājumi atkarīgi no aplūkojamā ritošā
sastāva ģeometriskajiem raksturojumiem, šķērsgriezuma stāvokļa attiecībā pret ratiņu vai asu pagrieziena punktu,8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/141
aplūkojamā punkta augstuma attiecībā pret velšanās virsmu, konstrukcijas spraugu, maksimālās nodiluma pielaides un
atsperojuma elastības raksturojumiem.
Vispār efektīva konstrukcijas kontūra izmanto tikai daļu nenosvītrotā segmenta maksimālās konstrukcijas kontūras robežās,
lai uzstādītu kāpšļus, rokturus utt.
C4. attēls.
C.2.2.7. Gabarīta kontūra
Tāattiecināma uz vistālāk no normālu koordinātu centra stāvokļa attālinātiem stāvokļiem, kādus var ieņemt ritošā sastāva
dažādas daļas, ņemot vērā sevišķi nelabvēlīgus asu stāvokļus uz sliežu ceļa, šķērsvirziena spēli un kvazistatisko nobīdi, kas
raksturīgi ritoš am sastāvam un sliežu ceļiem.
Gabarīta kontūra neņem vērā noteiktus nejaušus faktorus (svārstības, asimetriju, ja ηo≤1o), tāpēc vagona daļas uz
atsperojuma var iziet ārpus gabarīta kontūras svārstību laikā. Šādas nobīdes tiek ņemtas vērā sliežu ceļu un darbu nodaļā.
C.2.2.8. Kvazistatiskās nobīdes z
“z” – tāir daļa no šķērsvirziena nobīdēm, kas raksturīgas ritoš ajam sastāvam (ja ir 50 mm ārējās sliedes nepietiekošs slīpums)
un kas rodas atsperojuma tehnoloģijas un lokanības rezultātā (lokanības koeficients 5), iedarbojoties centrbēdzes spēkiem,
kurus nav kompensējis ārējās sliedes slīpums vai tā pārsniegšana (sk. 3.a vai 3.b attēlu) un asimetrijas ηo iedarbība (sk. 3.c
attēlu). Šis lielums atkarīgs no aplūkojamā punkta augstuma h.
C.2.2.9. Izvirzījumi S (C5. attēls)
Daļa no etalona profila, ja vagons atrodas liekumā un/vai uz sliežu ceļa ar platumu lielāku par 1,435 mm.
Puse vagona platuma, plus nobīdes D, mīnus puse etalona profila platuma taj āpašā līmenī līdzinās faktiskajam izvirzījumam
S attiecībā pret etalona profilu.
Sk. arī 2.3. sadaļu “Pieļaujamie izvirzījumi”.
C.2.2.10. Ei vai Ea samazinājumi
Lai nodrošinātu, ka vagons, atrodoties uz sliežu ceļa, neiziet ārpus “vagona robežstāvokļa”, no tā nobīdes D viedokļa pusei
platuma izmēru jābūt Ei vai Ea samazināšanas objektiem attiecībā uz etalona profilu, tā kā:
Ei vai Ea ≥D–So.
Dots šāds norobežojums:
—Ei : etalona profila platuma izmēru pušu samazināšanas lielums sekcijām, kas atrodas starp vagonu, kuri nav uzstādīti
uz ratiņiem, galu asīm vai starp ratiņu pagrieziena punktiem uz ratiņiem uzstādītiem vagoniem.
—Ea : etalona profila platuma izmēru pušu samazināšanas lielums sekcij ām, kas atrodas ārpus vagonu, kuri nav uzstādīti
uz ratiņiem, galu asīm vai starp ratiņu pagrieziena punktiem uz ratiņiem uzstādītiem vagoniem.L 344/142 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
C.2.2.11. Robežlīnija stacionārām iekārtām
Profils attiecībā pret koordinātu asīm, kas ir perpendikulāras sliežu ceļam, kura robežās nedrīkst nonākt neviena
konstrukcija, neskatoties uz sliežu ceļa elastīgām un neelastīgām nobīdēm.
C.2.3. Vispārīgi komentāri par ritošā sastāva maksimālās konstrukcijas kontūras iegūšanas metodi
Maksimāl ās konstrukcijas kontūras izpētē ņem vērā ritošā sastāva šķērsvirziena un vertikālās nobīdes, kas aprēķinātas,
balstoties uz vagona ģeometriskajiem raksturojumiem un atsperojuma raksturojumiem dažāda noslogojuma apstākļos.
Vispārīgos vilcienos vagona maksimālā konstrukcijas kontūru nosaka vērtībām nivaina, kas atbilst vagona un buferu
vidum. Protams, nepieciešams pārbaudīt visus izbīdītos punktus, kā arītos, kuri no sava novietojuma viedokļa varētu
atrasties tiešā tuvumā aplūkojamās sekcijas konstrukcijas kontūrai.
Šķērsvirzienā, ņemot vērā vagona nobīdi punktiem, kas atrodas šķēluma nivainaaugstumā hattiecībā pret velšanās virsmu,
iegūtai pusei no maksimālās konstrukcijas kontūras platuma jābūt maksimāli vienādai ar attiecīgo pusi etalona profilaplatuma, kas ir specifisks katram vagona tipam, kura samazināta par Ei vai Ea lielumu.
Šiem samazinājumiem jāatbilst attiecībai Ei vai Ea ≥D–S
o, kurā:
— D ir nobīdes, kuru lielumi aprēķināti pēc formulas, kas dota 1.4.2. sadaļa,
— Soir maksimālie izvirzījumi, kuru vērtība dota 2.3. sadaļa “Pieļaujamie izvirzījumi”.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/143
C.2.3.1. Dažādu kontūru relatīvie stāvokļi
C5. attēlā parādīts dažādu kontūru stāvoklis vienai pret otru, kā arīpamatelementi, kas jāizmanto, nosakot ritošā sastāva
maksimālo konstrukcijas kontūru.
C5. attēls.
L 344/144 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
C.2.4. Noteikumi etalona profilam, lai noteiktu ritošā sastāva maksimālo konstrukcijas kontūru
Lai noteiktu vagona maksimālo konstrukcijas kontūru, etalona profila noteikumos jāņem vērā:
— vertikālās nobīdes,
— šķērsvirziena nobīdes.
Konstrukcijas pielaides daļēji tiek ņemtas vērā asimetrijas aprēķinos.
Vagona platuma nominālais lielums iegūstams no maksimālā konstrukcijas profila izmēriem.
Pielaižu vērtības sistemātiski jāizmanto vagona izmēru palielināšanai.
C.2.4.1. Vertikālās nobīdes
Vagonam vai tā daļai šīs nobīdes dod iespēju noteikt minimālo un maksimālo augstumu virs velšanās virsmas; daļēji tas ir
piemērojams:
— detaļām, kas atrodas kontūras apakšējās daļas tuvumā (zemās detaļas),
— solim 1 170 mm no etalona profila velšanās virsmas,
— detaļām, kas atrodas vagona augšējā daļā.
Jāatzīmē, ka visām detaļām, kas atrodas augstumā vairāk par 400 mm virs velšanās virsmas, kvazistatiskās nobīdes
komponentes netiek ņemtas vērā.
C.2.4.1.1. Minimālā augstuma noteikšana virs velšanās virsmas
Minimālo augstumu virs velšanās virsmas detaļām, kas atrodas kontūras apakšējās daļas tuvumā (1 170 mm un zemāk),
nosaka, ņemot vērā vertikālās nobīdes, kuras aprakstītas sekojošos punktos.
Aplūkojot vagona korpusa nokari (sk. arī 2. pielikumu), jāapskata arī sadalījums, kas parādīts tālāk shēmā.
C6. attēls.
Ielieces, kas nav atkarīgas no noslogojuma un atsperojuma stāvokļa
Šīs nobīdes jāizskata visām vagona korpusa zonām A, B, C un D, un tas attiecas uz sekojošam daļām:
—riteņiem maksimālais nodilums visiem vagonu tipiem,
—dažādām daļām maksimālais nodilums. Piemēri: atbalsta slīdņi, bremžu sviru pārvads utt. visiem vagoniem un
katram speciālajam mezglam,
—buksēm nodilums netiek ņemts vērā,
—ratiņu rāmim izgatavošanas pielaides, kas noved pie nobīdes palielināšanās attiecībā pret nomināliem izmēriem,
netiek ņemtas vērā,
—korpusa konstrukcijai korpusa konstrukciju izgatavo šanas pielaides, kas noved pie nobīdes palielināšanas attiecībā pret
nomināliem izmēriem, netiek ņemtas vērā visiem vagoniem, ieskaitot parastos un speciālos
vagonus.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/145
Nobīdes, kas atkarīgas no vagonu noslogošanas pakāpes un no to atsperojuma stāvokļa
1–konstrukcijas deformācijas –ieliekumi visām korpusa zonām A, B, C un D,
— asis obīdes netiek ņemtas vērā,
— ratiņu rāmis obīdes netiek ņemtas vērā,
— korpuss obīde šķērsvirzienā netiek ņemta vērā,
savērpšanās netiek ņemta vērā,
nobīde garenvirzienā netiek ņemta vērā visiem vagoniem, izņemot
vagonus, kuriem garenvirziena nobīde
jāņem vērā pie maksimālās slodzes iedarbī-
bas, kas palielināta par 30 %, lai ņemtu vērā
dinamiskos spriegumus,
2–atsperojuma nobīdes
Atsperu tipi
primāro un sekundāro atsperojumu konstrukcijā tiek pielietotas dažādu tipu atsperes, kuru nobīdes jāņem vērā:
— tērauda atsperes nobīdes statiskās slodzes iedarbības rezultātā,
papildu nobīdes dinamiskās slodzes iedarbības rezultātā,
nobīdes lokanības pielaižu dēļ,
— gumijas atsperes nobīdes analoģiskas tērauda atsperēm,
— pneimatiskās atsperes kopīga nobīde pie saspiesta spilvena (ieskaitot papildu pakari, ja tāda ir).
— Atsperojuma nobīdes noteikumi:
— vienāda un vienlaicīga atsperojuma nobīde (tiek aplūkotas zonas A, B, C un D),
— “parastie” vagoni –kopīga nobīde (nosēšanās),
— speciālie vagoni –nobīde 30 % atsperošā svara pārslodzes rezultātā (nolūkā maksimāli izmantot kontūru, it
sevišķi kombinēto kravu vai beramo kravu gadījumos) vai kopīga nobīde (nosēšanās),
— pārējās nobīdes sk. 3. pielikumā.
C.2.4.1.2. Braukšana pār vertikālām pārejas līknēm (ieskaitot šķirošanas kalniņus šķiroša-
nas stacijā s) un bremzēšanas, šķirošanas vai apstādināšanas iekārtām
a) Vagoni ar etalona profiliem (daļa zemāka par 130 mm) atbilstoši C3.2.3. sadaļai
Normālās vērtības vertikālam samazinājumam ei vai ea jāņem vērā tukšiem pasažieru vagoniem, tukšiem vai piekrautiem
kravas vagoniem.
Šiem vagoniem, manevrējot smaguma spēka iedarbības rezultātā, jāspēj izbraukt virs aktīvām sliežu ceļu bremzēm un citām
manevrēšanas un apstādināšanas iekārtām, kas atrodas uz sliežu ceļu nevertikāliem līklīniju iecirkņiem un kuru izmēri ir 115
un 125 mm virs velšanās virsmas, līdz 3 m no izliektas pārejas līknes ar rādiusu Rv ≥250 m (izmērs d).
Šiem vagoniem jāspēj izbraukt virs tādām iekārtām, kas novietotas iekšpus vai netālu no ieliektas pārejas līknes ar rādiusu R v
≥300 m.
Pielietojot šādus nosacījumus, šo vagonu apakšējam izmēram, ņemot vērā vertikālās nobīdes, kas novērtētas atbilstoši 1.4.1.
sadaļai, jābūt vismaz vienādam ar 115 vai 125 mm, kas palielināts par lielumu ei vai ea:L 344/146 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
C7. attēls.
ei vai ea:ritošā sastāva apakšējas daļas iekārtu vertikālais samazinājums attiecībā uz izmēriem 115 vai 125 mm,
ev: sliežu ceļu bremžu nolaišana attiecībā uz izmēriem 115 vai 125 mm.
Sekcijām starp gala asīm vai ratiņu pagrieziena punktiem (normālās vērtības, izteiktas metros) Skaitliskā koeficienta
pielietošanas nozīme attiecībā uz lielumiem ei un e'i ir normālu un samazinātu vērtību atšķirības nodrošināšana:
ei1¼n
a:a−n−3 ð Þ2
500ja a17,80 m un n <a−3
n
ei1¼a−3ð Þ3
3375aja a17,80 m un n a−3
3(1)
ei1¼27
4:n
a−3 
1−n
a−3h i
2a2
3375−0,04 
kad a >17,80 m un n <a−3
3
ei1¼a2
3375−0,04 ja a >17,80 m un n a−3
3(1)
PIEZĪMES
(1)šīformula nevienādībai n a−3
3dod samazinājumus, kas ir lielāki vai vienādi par formulas n <a−3
3rezultātiem.
Ja tukši pasažieru vagoni un tukši vai piekrauti kravas vagoni var tikt sastādīti smaguma spēka iedarbības rezultātā, tiem
jāspēj izbraukt izliektas pārejas līknes ar rādiusu ≥250 m tā, lai neviena daļa, izņemot rite ņa malu, nebūtu zemāka par
velšanās virsmu.
Šis nosacījums, kas attiecināms uz vagona vidusdaļu, ir papildinājums vērtībām, kuras iegūtas pēc e iformulām gariem
vagoniem.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/147
C8. attēls
Sekcijām, kas atrodas ārpus galu asīm vai ratiņu pagrieziena punktiem (lielumi metros)
C9. attēls
Samazinātas vērtības e ipalielināšanai (sekcijas starp gala asīm vai ratiņu pagrieziena punktiem) jāņem vērā noteiktiem
vagoniem, kas izbrauc pārejas līknes ar slīpumu, ieskaitot šķirošanas kalniņus.
Šīs samazinātās vērtības pieļaujamas tikai noteikta tipa vagoniem tiktāl, cik tiem vajadzīga lielāka telpa, salīdzinot ar
noteikto parasto telpu lielumu izmanto šanu. Tie, piemēram, ir vagoni ar izgriezumu, ko izmanto kombinētai dzelzceļa/auto
satiksmei, un citi ar identisku vai līdzīgu konstrukciju.
Šo samazināto vērtību izmantošana var prasīt īpašu piesardzību, kas vajadzīga uz noteiktiem šķirošanas kalniņiem ar
palēninātājiem šķirošanas slīpuma pamatnē.
Šiem vagoniem izmēra d vērtība ir 5 m.
C10. attēls.
(samazinātās vērtības, kas izteiktas metros)L 344/148 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
ei2¼n
a:a−n−5 ð Þ2
500ja a15,80 m un n <a−5
3
ei2¼a−5ð Þ3
3375aja a15,80 m un n a−5
3
ei227
4:n
a−5 
1−n
a−5h i
2a2
3375−0,05 
ja a>15,80 m un n <a−5
3
ei2¼a2
3375−0,05 ja a >15,80 m un n a−5
3(1)
PIEZĪMES
(1)šīformula nevienādībai n a−5
3dod samazinājumus, kas ir lielāki vai vienādi ar vērtībām, ko iegūst, izmantojot
formulu n <a−5
3
Ja var tikt sastādīti smaguma spēka iedarbības rezultātā, tiem jāspēj izbraukt izliektas pārejas līknes ar rādiusu ≥250 m tā, lai
neviena daļa, izņemot riteņa malu, nebūtu zemāka par velšanās virsmu.
Šis nosacījums, kas attiecināms uz vagona vidusdaļu, ir papildinājums vērtībām, kuras iegūtas pēc e iformulām gariem
vagoniem.
C11. attēls.
8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/149
Ratiņiem a = p..
C1. tabulā dotas Ei un e'i vērtības, kas izteiktas milimetros, ar aunnvērtībām, kas izteiktas metros.
b) Vagoni, kas garuma dēļ nav piemēroti šķirošanas kalniņiem
Tukšiem pasažieru vagoniem, vagoniem, kas derīgi starpvalstu satiksmei, un tukšiem vai piekrautiem kravas vagoniem, kas
nav piemēroti šķirošanas kalniņiem sava garuma dēļ, tomēr jāatbilst C.3.2.3. sadaļas profiliem, ja tie atrodas uz ceļa iecirkņa
ar nevertikālu pārejas līkni tā, lai varētu izmantot manevrēšanas un apstādināšanas iekārtas.
C.) Visi vagoni
Visiem vagoniem jāspēj izbraukt izliektus un ieliektus liekumus ar rādiusu R v≥500 m tā, lai neviena daļa, izņemot riteņa
malu, nenokļūtu zemāk par velšanās virsmu.
To var attiecināt uz galveno līniju vagoniem, kuriem:
— riteņu bāze ir lielāka par 17,8 m,
— ieskrējiens lielāks par 3,4 m.L 344/150 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
d) Īpaši gad ījumi
Jāņem vērā šādi atsevišķi gadījumi:
— vertikālās pārejas līknes vagoniem, kas aprīkoti ar automātisko sakabi,
— nosveres leņķis vagoniem, ko izmanto uz prāmjiem.
C.2.4.1.3. Maksimālā augstuma virs velšanās virsmas noteikšana
Vertikālās nobīdes lielums, ko ņem vērā attiecībā uz ritošā sastāva augšējām daļām, ja h≥3 250 mm, nosakāmas, ņemot
vērā dinamiskās nobīdes uz augšu tukšam ritoš am sastāvam darba stāvoklī bez nodiluma.
Šai ziņā vagoni tuvinās etalona kontūrai pie šādu faktoru iedarbības:
1) svārstības uz priekšu,
2) kvazistatiskas nosveres vertikālās komponentes,
3) nobīdes šķērsvirzienā.
Etalona profila vertikālie izmēri attiecīgi jāsamazina par lielumiem, ko nosaka šīs nobīdes ξ, ja tās var aprēķināt, vai pretējā
gadījumā par fiksētu lielumu –15 mm uz atsperojuma pakāpi.
Tomēr jāatzīmē, ka, ja vagons pakļauts kvazistatiskai nosverei, tad nosvere pretējā puse paceļas un vienlaicīgi nobīdās no
etalona profila tā, ka ietekme nav sagaidā ma. Tieši otrādi, nosveres pusē vagons nosēžas, tādējādi kompensējot nobīdes uz
priekšu komponenti.
Pietuvinājumā ārējās sliedes slīpuma pārsniegšanas vai nepietiekoša 50 mm slīpuma dēļ šo vertikālo samazinājumu etalona
profilam ar nominālo augstumu, kas lielāks par h = 3,25 m, var izteikt ar formulu:
ΔVðhÞ ¼ ξ−1
2LCRðhÞ −Ei ou a 
s
308
>><
>>:9
>>=
>>;
kur:
1
2LCRðhÞ etalona profila platuma puse,
Ei vai Ea –samazinājums šķērsvirzienā,
s–vagona lokanības koeficients,
ξ–vagona lokanība (fiksētā vai aprēķinātā vērtība).
Piemērs: vagonam ar samazinājumu Ei vai Ea 217 mm un augstumu h = 3,25 m iegūst:
samazinājumu izgrieztām malām etalona profila augšdaļā8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/151
C12. attēls.
C.2.4.2. Nobīde šķērsvirzienā (D)
Šo nobīdi veido šādu nobīžu summa:
— ģeometriskās nobīdes vagona kustības rezultātā līklīnijas un taisnos sliežu ceļa posmos (izvirzījumi, šķērsvirziena
nobīdes utt.), ja pieņem, ka vagona vidus līnija ir perpendikulāra velšanās virsmai;
— kvazistatiskās nobīdes detaļu nosveres dēļ uz atsperojuma smaguma spēka iedarbības rezultātā (sliežu ceļš arārējās
sliedes paaugstinājumu pārejas līknēs) un/vai centrbēdzes paātrinājuma (līklīnijas sliežu ceļa iecirknis) dēļ;
— vagona korpusa izliece, ko parasti ņem vērā, izņemot īpašu tipu vagoniem vai smagi piekrautiem vagoniem, kuriem
izlieces vērtības ir ļoti lielas.
C.2.4.2.1. Vagona stāvoklis, pārvietojoties pa sliežu ceļu, un nobīdes indekss (A)
Dažādi vagona stāvokļi, pārvietojoties pa sliežu ceļu, atkarīgi no šķērsgriezuma spēles dažādām daļām, kas savieno vagona
korpusu ar sliežu ceļu, un no ritošās daļas konfigurācijas (neitrālās asis, motorratiņi, piekabināmie ratiņi utt.).
Tāpēc nepieciešams izskatīt dažādus stāvokļus, kurus vagons var ieņemt uz sliežu ceļa tā, lai tiktu ņemts vērā jebkurš
nobīdes indekss A, ko pielieto galvenās formulas noteiktiem parametriem, kuru izmanto iekšējā Ei un ārējā Easamazinājuma
aprēķiniem.
Nobīdes indekss un vagona stāvoklis, pārvietojoties pa sliežu ceļu, uzrādīti tālāk tabulā. Gadījumiem, kas nav uzrādīti asu
konfigurācijas tabulā, vagonam pārvietojoties jāpieņem visnelabvēlīgākie stāvokļi.
Pārvietojoties savienotiem vagoniem, ieteicams pieņemt parasto divu ratiņu vagonu stāvokli.L 344/152 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
2. tabula. Nobīdes indekss un vagona gaitas stāvoklis uz sliežu ceļa
8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/153
L 344/154 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
C13. attēls.
C.2.4.2.2. Sastāva vienību un pasažieru vagonu ar nomaināmām kabīnēm īpašie gadījumi
(piekabināms vagons ar vadības posteni)
Šim ritošajam sastāvam ratiņi klasificējami atbilstoši to saķeres koeficientam μiekustēšanas brīdī.
Jaμ≥0,2, tad ratiņus apzīmē kā “motoru ”
Ja 0 < μ< 0,2, tad ratiņus uzskata par “piekabināmiem”
Jaμ= 0, tad ratiņi ir “piekabināmie”
C.2.4.2.3. Kvazistatiskā nobīde (z)
Šīs nobīdes ņem vērā, aprēķinot Ei vai Ea, atkarībā no lokanības koeficienta s, augstuma hvirs aplūkojamā punkta velšanās
virsmas un sānsveres centra augstuma hc.
Sliežu ceļa dienests nosaka kontūras līnijas nobīdi augstumam h> 0,5 m, ja ārējās sliedes paaugstināts vai nepietiekošs
slīpums pārsniedz 0,05 m, aprēķinot ar parasto paņēmienu papildu kvazistatisko nosveri ritoš am sastāvam ar lokanības
koeficientu 0,4 un nosveres centra augstumu 0,5 m.
Ritošā sastāva dienests nosaka Ei un Ea, ņemot vērā:
— ārējās sliedes paaugstinātu vai nepietiekošu slīpumu, kas ir 0,05 m,
— attiecīgā gadījumā ārējās sliedes paaugstinātu vai nepietiekošu slīpumu, kas ir 0,2 m, ja attiecīgās sunhcvērtības noved
pie kontūras, ko noteicis sliežu ceļu dienests, pārsniegšanas (sk. attēlu tālāk un 1.5.1.3. sadaļu),
— asimetrijas, kas lielāka par 1o, ietekmi konstrukcijas un regulēšanas (1) pielaižu (atbalsta slīdņu spēle) rezultātā un
normālas kravas nevienmērīga izvietojuma dēļ. Asimetrijas, kas mazāka par 1o, ietekme jāņem vērā līnijas kontūrai kā
šķērsvirziena svārstības, ko izraisa nejauši iemesli, kuri raksturīgi gan ritoš ajam sastāvam, gan arī sliežu ceļiem (tai
skaitā, rezonanses parādībām).8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/155
Taisna līnija Vienādojums No pretējās puses vienādojumiem
iegūst segmentu garumu apakšā, kuru
vērtības rodas arī “īpašos gad ījumos”
8.1.3. sadaļā:
CoNz¼0,4:0,05h−0,5
1,5ārējās sliedes paaugstināts vai nepie-
tiekošs slīpums = 0,05 m
M0N01¼s:0,05h−hc
1,5¼s
30h−hc j jz¼s:0,05h−hc
1,5
z¼0,4:0,2h−0,5
1,5
CN'1z¼s:0,2h−hc
1,5¼4s
30h−hc j jārējās sliedes paaugstināts vai nepie-
tiekošs slīpums = 0,02 m
MQ ou M00Q00¼S
30þS
10 
h−hc j j
¼4s
30h−hc j j
CoPNP¼0,4 0,2 −0,05 ð Þh−0,5
1,5
¼0,04 h −0,5ð Þ
CQ
CQ"}
(iepriekš minētajās formulās izmēri doti metros)
C.2.5. Samazinājumu noteikšana aprēķinot
Samazinājumi Ei un Ea nosakāmi, balstoties uz šādām pamatattiecībām:
Samazinājums Ei vai Ea = nobīde Di vai Da –izvirzījums So
Iekšējais samazinājums:
Ei¼ani−n2
iþp2
4Að Þ
2Rþ1,465 −d
2ðAÞ þ qþwðAÞ þ zþxi−So
unārējais samazinājums:
Ea¼anaþn2
a−p2
4ðAÞ
2Rþ1,465 −d
2ðAÞ þ qðAÞ þ wðAÞ þ zþxa−So
Šajās formulās:
— A–nobīdes indekss, kas parāda asu stāvokli uz sliežu ceļa. A lielumi doti C2.4.2.1.sadaļā;
— Divai D a–nobīžu summa, kuras nosaka nākamajā sadaļā;
— So–maksimālais izvirzījums;
xi un xa –speciālie parametri vagonu ar ļoti lielu riteņu bāzi aprēķiniem.
C.2.5.1. Parametri, kurus jāņem vērā nobīžu (D) aprēķinos
No katra vagona tipa noteiktu īpatnību viedokļa nepieciešami papildu parametri un daži parametri, kuri var izmainīt šādus
lielumus:
C.2.5.1.1. Vienādojumi attiecībā uz braucoša vagona stāvokli liekumos (ģeometriskais
ieskrējiens)
1
2Rani−n2
iþp2
4 
¼aplūkojamās sekcijas ģeometriskais ieskrējiens liekuma ar rādiusu R iekšpusē (problēma vagona
sekcijām, kas atrodas starp ratiņu pagrieziena punktiem vai asīm);L 344/156 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
1
2Ranaþn2
a−p2
4 
¼aplūkojamās sekcijas ģeometriskais ieskrējiens ārpus liekumam ar rādiusu R (problēma vagona
sekcijām, kas atrodas ārpus ratiņu pagrieziena punktiem vai asīm).
Piezīme: speciāliem vagoniem ar noteiktas konfigurācijas ratiņiem šīs formulas jāadaptē.
C.2.5.1.2. Šķērsvirziena nobīžu parametru grupa
Visu šo spraugu lielums izmērāms zem taisniem leņķiem pret asīm vai pagrieziena punktiem pie visu daļu robežnodiluma.
Braucoša vagona stāvoklis uz sliežu ceļa, kā parādīts 7.2.2. sadaļā, ļaujņemt vērā sānsveri ar pielietotā nobīdes koeficienta
lieluma noteikšanas formulu palīdzību ar nolūku aprēķināt tā ietekmi uz aplūkojamo sekciju.
1,465 −d
2= ass nobīde uz sliežu ceļa;
q = sprauga starp asīm un rāmi un/vai starp asīm un vagona korpusu. Citiem vārdiem sakot, bukšu un ass kaklu
nobīde šķērsvirzienā plus bukšu nobīde šķērsvirzienā pret rāmi no vidusstāvokļa un no katras puses;
w = ratiņu pagrieziena punktu vai piekarsiju nobīde no vidusstāvokļa un no katras puses vai vagoniem bez
pagrieziena punktiem iespējama vagona korpusa nobīde šķērsvirzienā attiecībā pret ratiņa rāmi no vidusstāvokļa
atkarībā no liekuma rādiusa un kustības virziena.
Ja lielums w mainās ar liekuma rādiusu, tad:
— wi(R) nozīmē, ka w pieņemts liekuma ar rādiusu R iekšpusē;
— wa(R) nozīmē, ka w pieņemts liekuma ar rādiusu R ārpusē;
— w∞nozīmē, ka w pieņemts taisnvirziena posmam.
Atbilstoši vagona katra tipa specifiskām īpatnībām šo izteiksmi var apvērst: w', wi, w'i utt. Šīizteiksme var būt vienāda ar
dažu šo parametru summu: wi + wa utt., no kuriem katru potenciāli var ietekmēt attiecīgais nobīdes indekss.
C.2.5.1.3. Kvazistatiskās nobīdes (vagona(-u) nosveres parametri (riteņu nosvere) uz sava
atsperojuma un to asimetrijas, kad tās lielākās par 1o)
C.2.4.2.3. sadaļā “Kvazistatiskās nobīdes” dota tabula, kas norāda uz dažiem elementiem, kuri sastāda z parametru.
z = nobīde no sliežu ceļa centra stāvokļa. Šīnobīde ir vienāda ar divu parametru summu:
—s
30h−hc j j : parametrs, kas apraksta nosveri, ko nosaka atsperojums (nobīde šķērsvirzienā atsperojuma lokanības dēļ un
ārējās sliedes paaugstināta vai nepietiekoša slīpuma, kas ir 0,05 m, iespaidā);
tanη0−1o 
h−hc j j: parametrs, kas ņem vērā asimetriju (nobīde šķērsvirzienā asimetrijas dēļ, ja tā pārsniedz 1o);
Šo summu var palielināt par
s
10h−hc j j −0,04 h −0,5½ >0h i
>0: parametrs, kurā ietverts ārējās sliedes paaugstināts vai nepietiekošs slīpums 0,2 m un kas
pielietojams pie nosacījumiem, kuri minēti 1.4.2.3. sadaļā.
Atsperotām daļām, kas atrodas augstumā h, augstāk minētais parametrs pēc formulas dod šādu vērtību:
z¼s
30þtgη0−1o 
>0h i
h−hc j j þs
10h−hc j j −0,04 h −0,5½ >0h i
>0
a) Īpašie gadījumi
— jah>hcet 0,5
s0,4
η01o
z¼s
30h−hc ð Þ8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/157
— jah<0,5 m
η01o
jebkurai hc un s vērtībai
z¼4s
30hc−h j j
— ja h = hc z = 0
Neatsperošām daļām z = 0.
b) Atbalsta slīdņu nobīdes ietekme ratiņu vagoniem
— ratiņu vagoniem, kuru ratiņu atbalsta slīdņu nobīde mazāka vai vienāda ar 5 mm, 1oasimetrija uzskatāma par
pietiekošu šīs nobīdes vērā ņemšanai, un parasti tiek izmantota formula η0 = 1o.
Parametrs “z”, kas ņem vērā atbalsta slīdņu nobīdi, kas mazāka vai vienāda ar 5 mm, tiek noteikts šādi:
z¼s
30h i
h−hc j j þs
10h−hc j j −0,04 h −0,5½ >0h i
>0
pie kam jāņem vērā iepriekš aprakstītie īpašie gad ījumi.
— ratiņu vagoniem ar atbalsta slīdņu nobīdi, kas ir lielāka par 5 mm, jāņem vērā vagona korpusa papildu nosvere α, ko
nosaka šādi:
α¼arctgJ−0,005
bG
Šīpapildu nosvere αnoved pie atsperojuma saspiešanas, kas, reizināta ar lokanības koeficientu, ir vagona korpusa
pagriešanās: αs (kur s –lokanības koeficients).
Kopējā papildu nosvere var tikt izteikta sekojoši:
α(1 + s)
Parametrs “z”, kas ņem vērā atbalsta slīdņu nobīdi, kura ir lielāka par 5 mm, izskatās šādi:
z¼s
30þtan η0
0þarctanJ−0,005ð Þ >0
bG 
1þs ð Þ −1o 
>0 
h−hc j j þs
10h−hc j j −0,04 h −0,5½ >0h i
>0
Piezīme: jj>0nozīmē, ka jāņem kvadrātiekavās esošās izteiksmes vērtība, ja šīvērtība ir pozitīva, vai 0, ja šīvērtība ir
negat īva vai vienāda ar nulli.
η’0= asimetrija, ja atbalsta slīdņu nobīde ir 5 mm.
C) Speciālie parametri x iun x a
Parametri, kurus iegūst, koriģējot noteiktas formulas, kas tiek izmantotas samazinājumu E iun E aaprēķiniem detaļām, kuras
attālinātas no pagriezienu punkta vagoniem ar ļoti lielu riteņu bāzi un/vai ar ļoti lielu ieskrējienu, ar nolūku ierobežot
prasības telpām liekumos ar rādiusu starp 250 m un 150 m.
Jāatzīmē, ka:
— xiietilpst formulā tikai tad, jaa2þp2
4>100, t.i., aptuveni 20 m lielumam a;
— xapielietojams tikai tad, ja an aþn2
a−p2
4>120 (īpašs gad ījums)
Īpašs nosacījums parametram xa:
parametru xaneizmanto aprēķinos samazinājumiem, ko pielieto vagoniem, kuriem ieskrējiens ņem vērā apstākļus, kas
noteikti automātiskai sakabei.
C.3. KONTŪRA G1
1991. gad ātika pieņemts lēmums, kas nosaka, ka statiskās kontūras noteikumus vairs nedrīkst pielietot vagonu
projektēšanā.L 344/158 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
Tāpēc noteikumi, kas reglamentē statisko kontūru, paliek pielietojami tikai kontūrām, ko speciāli noteica slodzēm, kuras bija
kontūru GA, GB, GB1, GB2 un GC objekti.
Tālāk minētajos statiskās kontūras noteikumos ietverti:
1. etalona profils (augšējā daļa),
2. samazinājuma formula saistībā aršo profilu.
C.3.1. Etalona profils statiskai kontūrai G1
C14. attēls.
C.3.1.1. Samazinājuma formulas
Sekcijas starp gala asīm vai ratiņu pagrieziena punktiem
Ei¼Δi
500þ1,465 −d
2þqþwþxi>0−0,075 
>0
ar:Δi¼7,5 si an −n2þp2
4ð Þ7,5
Δi¼ an−n2þp2
4 
jašis lielums > 7,5
xi¼1
750an−n2þp2
4−100 8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/159
Sekcijas ārpus galau asīm vai ratiņu pagrieziena punktiem
Ea¼Da
500þ1,465 −d
2þqþw 2nþa
aþxa½ >0−0,075 
>0
arΔa¼7,5 ja an þn2−p2
4 
7,5
Δa¼ anþn2−p2
4 
, jašis lielums > 7,5
xa¼1
750anþn2−p2
4−120 
C.3.2. Gabarīta kontūras G1 etalona profils
C.3.2.1. Daļa, kas kopīga visiem vagoniem
C15. attēls.
Kinemātiskaj āetalona profilā G1ņem vērā visvairāk ierobežojošos līniju konstrukciju un sliežu ceļu konstrukciju stāvokļus,
kāarīattālumus līdz sliežu ceļa ass līnijai kontinentālajā Eiropā.
Profils sadalāms 2 daļās šādā veidā –viena augstāka un otra zemāka par 400 mm, kas ir augstums, kurš ir arī robeža
izvirzījumu aprēķināšanai:
— augšējā daļa, kas noteikta virs plaknes, kura atrodas 400 mm augstumā virs velšanās virsmas un ir kopīga visiem
vagoniem,
— apakšējā daļa, kas noteikta zem plaknes, kura atrodas 400 mm augstumā virs velšanās virsmas un kas ir atšķirīga
atkarībā no tā, vai vagonam ir jāizbrauc šķirošanas kalniņi, sliežu bremzes un citas darbojošās manevrēšanas un
apstādināšanas iekārtas, vai nē (daļa zemāka par 130 mm).
Daļa, kas zemāka par 130 mm, ir atšķirīga dažādiem vagonu tipiem.L 344/160 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
Noslogotiem pasažieru vagoniem, ja tie atrodas uz sliežu ceļa bez vertikāla liekuma, jāatbilst C.3.2.2. sadaļā
minētajiem noteikumiem.
Kravas vagoniem, neatkarīgi no tā, vai tie ir tukši vai piekrauti, izņemot vagonus ar padziļinājumiem un vagonus jauktiem
pārvadājumiem, jāatbilst C3.2.3. sadaļas noteikumiem.
Gadījumā, ja vagoni paredzēti tranzīta braucienam Somijas dzelzceļa tīklā, apakšējās daļas elementiem jāatbilst kontūrai, kas
norādīta attiecīgos standartos.
Uz vagoniem, kuriem nav jāizbrauc šķirošanas kalniņi ar liekuma rādiusu 250 m vai sliežu bremzes un citas manevrēšanas
un apstādināšanas iekārtas:
— nav jābūt atzīmei RIV, ja speciāli nav atrunāts standartos citādāk,
— jābūt par to uzrakstam.
C.3.2.2. Daļas, kas ir zemākas par 130 mm, vagoniem, kuriem nav jāizbrauc šķirošanas kalniņi vai nav jāpārvar sliežu bremzes un
citas darbojošās manevrēšanas un apstādināšanas iekārtas
Kontūrai noteiktie ierobežojumi jāievēro virzienā, kas atrodas taisnā leņķī pret asīm, kad vagons tiek uzstādīts uz rite ņu
virpas, kas novietota zem grīdas, lai atjaunotu riteņu profilu.
C16. attēls.
a) zona iekārtām, kas neatrodas rite ņu tuvumā,
b) zona iekārtām, kas atrodas riteņu tiešā tuvumā,
c) zona kontakta kopnēm,d) zona rite ņiem un citām detaļām, kas kontaktējas ar sliedēm,
e) zona, ko aizņem tikai rite ņi.
1) Robeža detaļām, kas atrodas ārpus asu galiem (sliežu tīrītāji, smiltnīcas utt.), nedrīkst tikt pārsniegta, braucot virs
ieslēgšanas iekārtām. Taču šo robežu var neievērot detaļām, kas atrodas starp rite ņiem, ar nosacījumu, ka minētās
detaļas paliek sliežu platuma robežās.
2) Malas profila maksimālais teorētiskais platums borta sliežu gadījumā.
3) Riteņa ārējās virsmas un ar šo riteni saistīto daļu efektīvais robežstāvoklis.
4) Ja vagons atrodas jebkurā stāvoklī uz liekuma ar rādiusu R = 250 m (minimālais rādiuss bremzēšanas kluču
uzstādīšanai) un uz 1 465 mm platām sliedēm, tad neviena vagona daļa nedrīkst nosēsties zemāk par 100 mm no
velšanās virsmas, izņemot kontakta suku, kurai jābūt attālumā, kas mazāks par 125 mm no sliežu ceļa centra.
Detaļām, kas atrodas ratiņu iekšpusē, šis izmērs ir 150 mm.
5) Riteņa iekšējās virsmas efektīvais robežstāvoklis, ja ass ir cieši klāt pretējai sliedei. Šis izmērs mainās ar kontūras
paplašināšanu.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/161
C.3.2.3. Daļas, kas ir zemākas par 130 mm, vagoniem, kuri spēj izbraukt šķirošanas kalniņus un mijiedarboties ar sliežu bremzēm
un citām iedarbinātām manevrēšanas un apstādināšanas iekārtām
C17. attēls.
a) zona iekārtām, kas neatrodas rite ņu tuvumā,
b) zona iekārtām, kas atrodas riteņu tiešā tuvumā,
c) zona standartizētu kluču iznešanai,d) zona rite ņiem un citām detaļām, kas kontaktējas ar sliedēm,
e) zona, ko aizņem tikai rite ņi,
f) zona sliežu bremzēm nolaistā stāvoklī,
(1) Robeža detaļām, kas atrodas ārpus asu galiem (sliežu tīrītāji, smiltnīcas utt.), nedrīkst tikt pārsniegta, braucot virs
ieslēgšanas iekārtām.
(2) Malas profila maksimālais funkcionālais platums borta sliežu gad ījumā.
(3) Riteņa ārējās virsmas un ar šo riteni saistīto daļu efektīvais robežstāvoklis.
(4) Šis izmērs uzrāda arī maksimālo augstumu standarta klučiem, ko izmanto ritošā sastāva nobremzēšanai vai
palēnināšanai.
(5) Neviena ritošā sastāva iekārta nedrīkst nokļūt šajāzonā.
(6) Riteņa iekšējās virsmas efektīvais robežstāvoklis, ja ass ir cieši klāt pretējai sliedei. Šis izmērs mainās ar kontūras
paplašināšanu.
(7) Sk. sadaļu “Manevrēšanas iekārtu izmantošana līklīnijas sliežu ceļa posmos”.
C.3.2.3.1. Manevrēšanas iekārtu izmantošana līklīnijas sliežu ceļa posmos
Sliežu bremzes un citas manevrēšanas un apstādināšanas iekārtas, kuras darbības stāvoklī var sasniegt 115 vai 125 mm
izmērus, tai skaitā 125 mm augsti bremžu kluči, var tikt novietotas liekumos ar rādiusu R ≥150 m.L 344/162 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
C18. attēls.
Tas atbilst pielietošanas robežai 115 vai 125 mm izmēriem, kuri pie pastāvīgā attāluma no sliedes iekšējās malas (80 mm)
atrodas uz mainīgā attāluma D no vagona centra līnijas, kā tas paradīts iepriekš 17. attēlā.
Pieņem šādu formulu:(1) (lielumi doti metros)
Di¼0,008 þ1,465 −1,410
2þan−n2þp2
4
300¼0,840 þan−n2þp2
4
300
Da¼0,008 þ1,465 −1,410
2þan−n2−p2
4
300¼0,840 þanþn2−p2
4
300
Piezīme:(1)īpašā gadījumā, kas domāts manevrēšanas iekārtu pielietošanai, nobīdi q + w ietekmi var uzskatīt par
neievērojamu.
C.3.3. Atļautie izvirzījumi S o(S)
Efektīvie izvirzījumi S nedrīkst pārsniegt S ovērtības, kas norādītas tabulā.
Izvirzījuma S o(1) vērtības
Vagona tips Sliežu ceļšEi(3) aprēķins E a(3) aprēķins
Sekcijas starp gala asīm vagoniem, kas nav
aprīkoti ar ratiņiem, vai starp ratiņu
pagrieziena punktiem ratiņu vagoniemSekcijas ārpus gala asīm vagoniem, kas nav
aprīkoti ar ratiņiem, vai ārpus ratiņu
pagrieziena punktiem ratiņu vagoniem
h≤0,400 h > 0,400 h ≤0,400 h > 0,400
Visi motoru vai
piekabes vagonitaisns 0,015 0,015 0,015 0,015
Motoru vagoni
Piekabes vagoni
bez ratiņiem
Ratiņi atsevišķi
un ar tiem sais-
tītās daļasuz liekuma 250 0,025 0,030 0,025 0,030
uz liekuma 150 0,025 þ100ð2Þ
750¼0,15830,030 þ100ð2Þ
750¼0,16330,025 þ120ð2Þ
750¼0,1850,030 þ120ð2Þ
750¼0,1908.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/163
Vagona tips Sliežu ceļšEi(3) aprēķins E a(3) aprēķins
Sekcijas starp gala asīm vagoniem, kas nav
aprīkoti ar ratiņiem, vai starp ratiņu
pagrieziena punktiem ratiņu vagoniemSekcijas ārpus gala asīm vagoniem, kas nav
aprīkoti ar ratiņiem, vai ārpus ratiņu
pagrieziena punktiem ratiņu vagoniem
h≤0,400 h > 0,400 h ≤0,400 h > 0,400
Piekabināts
ratiņu sastāvs vai
tam ekvivalen-
taisuz liekuma 250 0,010 0,015 0,025 0,030
uz liekuma 150 0,010 þ100ð2Þ
750¼0,14330,015 þ100ð2Þ
750¼0,14830,025 þ120ð2Þ
750¼0,1850,030 þ120ð2Þ
750¼0,190
(1)Šie lielumi bija aprēķināti sliežu ceļam l, kas dod vislielāko ierobežojošo samazinājumu E. Šis lielums ir L = lmax. =1,465 m visos
gadījumos, izņemot starptautiskā samazinājuma Ei vērtību piekabinātam ratiņu sastāvam vai ekvivalentiem vagoniem, kuriem
nepieciešams pieņemt lmin= 1,435 m. Bez tam motoru vienībām un motorvagoniem ar vieniem ratiņiem, ko apzīmē kā“motora”
ratiņus, un vieniem piekabinātiem ratiņiem, kurus uzskata par “piekabi” (sk. 7.2.2.1. sadaļu), sliežu platums, ko ņem vērā iekšējā
samazinājuma E iformulā, ir 1,435 m piekabinātiem ratiņiem un 1,465 m motora ratiņiem. Tomēr vienkāršošanas nolūkā
samazinājuma aprēķināšanai abiem ratiņu tipiem grafiski var pieņemt sekojošas vērtības: l= 1,435 m taisnam ceļam un 1,465 m –
250 m liekumam. Pēdējā gadījumā vagona korpusa platums samazinās zem taisniem leņķiem pret piekabinātiem ratiņiem.
(2) Parametri x ivai x asamazinājuma formulā.
(3)Šie lielumi nav pielietojami etalona profila daļām uz jumta.
C.3.4. Samazinājuma formulas
Piezīme: tālākās formulas jāpielieto sakabināto vagonu kontūru aprēķinos, kuru riteņu pāru vai ratiņu pagrieziena punktu
centra līnijas sakrīt ar to ratiņu sakabinājuma centra līniju. Cita arhitektoniskā veidojuma sakabinātiem vagoniem formulām
jābūt adaptētām esošos ģeometriskos noteikumos.
C.3.4.1. Samazinājuma formulas, ko pielieto motoru vagoniem (izmēri metros)
Motoru vagoni, kuriem nobīde w nav atkarīga no sliežu ceļa stāvokļa, vai lineāri atkarīga no liekuma
Iekšējais samazinājums E i(kur n = n i)
Sekcijas starp motora vagonu gala asīm, kas nav aprīkoti ar ratiņiem, vai starp motoru ratiņu vagonu pagrieziena punktiem
ja an−n2þp2
4−500 W ∞−Wið250Þ 
 j5ð1Þ
7,5ð2Þ
stāvoklī pārsvarā uz taisna ceļa:
Ei¼1,465 −d
2þqþw∞þz−0,015 (101)
ja an−n2þp2
4−500 W ∞−Wið250Þ 
>j5ð1Þ
7,5ð2Þ
stāvoklī, pārsvarā uz liekuma:
Ei¼an−n2þp2
4
500þ1,465 −d
2þqþwið250Þ þzþ ½xi>0−j0,025 ð1Þ
0,030 ð2Þ(102)
ar x i¼1
750an−n2þp2
4−100 
þwið150Þ−wið250Þ (103)
Ārējais samazinājums E a(kur n = n a)
Sekcijas ārpus motora vagonu galu asīm, kas nav aprīkoti ar ratiņiem, vai starp motoru ratiņu vagonu pagrieziena punktiemL 344/164 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
ja an þn2−p2
4−500 w ∞−wið250Þ  n
aþw∞−wað250Þ  nþa
ah i
 j5ð1Þ
7,5ð2Þ
stāvoklis pārsvarā uz taisna ceļa:
Ea¼1,465 −d
2þqþw∞ 2nþa
aþz−0,015(106)
ja an þn2−p2
4−500 w ∞−wið250Þ  n
aþw∞−wað250Þ  nþa
ah i
>j5ð1Þ
7,5ð2Þ
stāvoklis pārsvarā uz liekuma:
Ea¼anþn2−p2
4
500þ1,465 −d
aþq 2nþa
aþwið250Þn
aþwað250Þnþa
aþzþ ½xa>0−
j0,025ð1Þ
0,030ð2Þ(107)
ar x a¼1
750an−n2−p2
4−120 
þwið150Þ−wið250Þ  n
aþwað150Þ −wað250Þ  nþa
a(108)
PIEZĪMES
(1)Šis lielums pielietojams arī tām daļām, kas novietotas ne augstāk par 0,400 m virs velšanās virsmas, un tām daļām, kas
nosēžas zemāk par šo līmeni nodiluma un vertikālo nobīžu rezultātā.
(2)Šis lielums piemērojams detaļām, kas atrodas augstāk par 0,400 m virs velšanās virsmas, izņemot tās, uz kurām
attiecināma iepriekšminēta atsauce (1).
Motora vienības, kurām gaitas lielums w nemainās lineāri atkarībā no liekuma (īpašs gad ījums)
— Atšķirībā no liekumu rādiusiem R 150 un 250 m, kuriem formulas (104), (105) un (109), (110) ir identiskas attiecīgi
formulām (101), (102) un (106), (107), formulas (104), (105), (109) un (110) jāpielieto tām rādiusa R vērtībām, kurām
lieluma w izmaiņas ir1
Rfunkcija, kas norāda soļa izmaiņu, citiem vārdiem sakot, R vērtībai, ar kuru mainīgais pārstāj
iekļauties spēlē.
— Katrai motora vienības sekcijai pieņemamajam samazinājumam jābūt lielākajam no iegūtajiem formulas pielietošanas
rezultātā; formulās jāizmanto tā R vērtība, kura dod vislielāko vērtību kvadrātiekavās ieslēgtajai daļai.
Iekšējais samazinājums E i(kur n = n i)
ja∞> R≥250
Ei¼an−n2þp2
4−j5ð1Þ
7,5ð2Þ
2RþwiðRÞ2
6643
775þ1,465 −d
2þqþz−0,015 (104)
ja 250 > R ≥150
Ei¼an−n2þp2
4−100
2RþwiðRÞ2
6643
775þ1,465 −d
2þqþzþ j0,175 ð1Þ
0,170 ð2Þ(105) (3)
Ārējais samazinājums Ea (kur n = na)
ja∞> R≥250
Ea¼anþn2−p2
4−j5ð1Þ
7,5ð2Þ
2RþwiðRÞn
aþwaðRÞnþa
a2
6643
775þ1,465 −d
2þq 2nþa
aþz−0,015 (109)8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/165
ja 250> R ≥150
Ea¼anþn2−p2
4−120
2RþwiðRÞn
aþwaðRÞnþa
a2
6643
775þ1,465 −d
2þq 2nþa
aþzþ j0,215ð1Þ
0,210ð2Þ(110) (3)
PIEZĪMES
(1)Šis lielums pielietojams arī tām daļām, kas novietotas ne augstāk par 0,400 m virs velšanās virsmas, un tām daļām, kas
nosēžas zemāk par šo līmeni nodiluma un vertikālo nobīžu rezultātā.
(2)Šis lielums piemērojams detaļām, kas atrodas augstāk par 0,400 m virs velšanās virsmas, izņemot tās, uz kurām
attiecināma iepriekšminēta atsauce (1).
(3) Praks ēformulas (105) un (110) neietekmē ārējo samazinājumu, jo pie R > 250 gaita w izmainās mainīgas
bremzēšanas dēļ.
C.3.4.2. Samazināj uma formulas, ko pielieto sastāvu vienībām (izmēri metros)
Sastāvu vienībām ar vieniem motora ratiņiem un vieniem piekabinā tiem ratiņiem (sk. tabulu):
Sastāvu vienības, kas aprīkotas ar μvērtība katriem ratiņiemBraukšanas stāvoklis,
2.4.2.2. sadaļaSamazinājuma formulas
diviem motoru ratiņiem μ≥0,2 2. un 5. gad ījums 3.4.1. sadaļa
diviem motoru ratiņiem, kas
uzskatāmi par “piekabinātiem”
ratiņiem0 < μ< 0,2 2. un 7. gadījums 3.4.3. sadaļa
vieniem motora ratiņiem un
vieniem piekabinātiem ratiņiemvai ratiņiem, kas uzskatāmi par
“piekabinātiem” ratiņiemμ≥0,2
μ= 0
0 < μ< 0,23. un 6. gad ījums 3.4.2 (
3)sadaļa
vai3.4.1 (
3) sadaļa
Iekšējais samazinājums E i(4)
Sekcijas starp ratiņu pagrieziena punktiem
Ei¼1,465 −d
2þqþw∞a−nμ
aþw0
∞nμ
aþz−0,015 (101a)
Ei¼anμ−n2
μþp2
4:a−nμ
aþp2
4:nμ
a
500þ1,465 −d
2:a−nμ
aþqþwið250Þa−nμ
aþw0
ið250Þnμ
aþzþ
½xi>0−j0,010ð1Þ
0,015ð2Þ−0,015a−nμ
a(102a)
ar x i¼1
750anμ−n2
μ−p2
4:a−nμ
aþp02
4:nμ
a−100" #
þwið150Þ−wið250Þ  a−nμ
aþ
w0ið150Þ−w0ið250Þ  nμ
a(103a)
PIEZĪMES
(3) Formulu rezultāti 3.4.1. un 3.4.2. sadaļā irļoti tuvi; parasti tiek pielietoti 2.4.1. sadaļas formulu rezultāti, bet 3.4.2.
sadaļas formulas paliek gad ījumiem, kuros iegūtais palielinātais maksimālās konstrukcijas kontūras platuma puses
samazinājums ir sevišķi būtisks (no 0 līdz 12,5 mm atkarībā no aplūkojamās vagona sekcijas).
(4) Samazinājums, ko pielieto aplūkojamai nvērtībai, ir lielākais no samazinājumiem, kuri iegūti no sekojošām formulām:
— (101 a) vai (102 a) un (103 a),
— (106 a) vai (107 a) un (108 a),
— (106 b) vai (107 b) un (108 b).
Ārējais samazinājums E a(4)motora ratiņu galam (priekšgalā kustības virzienā)
Sekcijas ārpus ratiņu pagrieziena punktiem (kur n = n a)
Ea¼1,465 −d
2þq 2nþa
aþw∞nþa
aþw0∞n
aþz−0,015 (106a)L 344/166 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
Ea¼anþn2−p2
4:nþa
aþp02
4:n
a
500þ1,465 −d
2:nþa
aþq2nþa
aþw0ið250Þn
aþwað250Þnþa
aþzþ
½xa>0−j0,025 ð1Þ
0,030 ð2Þ(107a)
ar x a¼1
750anþn2−p2
4:nþa
aþp02
4:n
a−120" #
þw0ið150Þ−w0ið250Þ  n
aþ
wað250Þ −wað250Þ  nþa
a(108a)
Ārējais samazinājums E a(4)piekabināto ratiņu galam (priekšgalā kustības virzienā)
Sekcijas ārpus ratiņu pagrieziena punktiem (kur n = n a)
Ea¼1,465 −d
2þq 2nþa
aþw∞n
aþw0∞nþa
aþz−0,015 (106b)
Ea¼anþn2þp2
4:n
a−p02
4:nþa
a
500þ1,465 −d
2þq 2nþa
aþwið250Þn
aþw0að250Þnþa
aþzþ
½xa>0−j0,025 ð1Þ
0,030 ð2Þ(107b)
ar x a¼1
750anþn2þp2
4:n
a−p02
4:nþa
a−120" #
þwið150Þ−wið250Þ  n
aþ
w0að250Þ −w0að250Þ  nþa
a(108b)
PIEZĪMES
(4) Samazinājums, ko pielieto aplūkojamai n vērtībai, ir lielākais no samazinājumiem, kuri iegūti no sekojošām formulām:
— (101 a) ou (102 a) et (103 a),
— (106 a) ou (107 a) et (108 a),
— (106 b) ou (107 b) et (108 b).
(1)Šis lielums pielietojams arī tām daļām, kas novietotas ne augstāk par 0,400 m virs velšanās virsmas, un tām daļām, kas
nosēžas zemāk par šo līmeni nodiluma un vertikālo nobīžu rezultātā.
(2)Šis lielums piemērojams detaļām, kas atrodas augstāk par 0,400 m virs velšanās virsmas, izņemot tās, uz kurām
attiecināma iepriekšminēta atsauce (1).
C.3.4.3. Samazinājuma formulas, kas piemērojamas pasažieru vagoniem (izmēri metros)
a) Ratiņu pasažieru vagoniem, izņemot pašus ratiņus un to attiecīgās daļas
Pasažieru vagoni, kuriem w nav atkarī ga no sliežu liekuma rādiusa vai lineāri atkarīga no sliežu liekuma.
Piezīme: formulas tālāk jāizmanto arī vagonu ar asīm kontūru aprēķināšanai.
Iekšējais samazinājums E i
Sekcijas starp ratiņu pagrieziena punktiem (kur n = ni)
ja an−n2þp2
4−500 w ∞−wið250Þ 
250 1,465 −d ð Þ −j2,5ð1Þ
0ð2Þ
stāvoklis pārsvarā uz taisna ceļa:
Ei¼1,465 −d
2þqþw∞þz−0,015 (201)
ja an−n2þp2
4−500 w ∞−wið250Þ 
>250 1,465 −d ð Þ −j2,5ð1Þ
0ð2Þ8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/167
stāvoklis pārsvarā līklīnijas ceļa posmā:
Ei¼an−n2þp2
4
500þqþwið250Þ þzþ ½xi>0−j0,010ð1Þ
0,015ð2Þ(202)
ar x i¼1
750an−n2þp2
4−100 
þwið150Þ −wið250Þ(203)
PIEZĪMES
(1)Šis lielums pielietojams arī tām daļām, kas novietotas ne augstāk par 0,400 m virs velšanās virsmas, un tām daļām, kas
nosēžas zemāk par šo līmeni nodiluma un vertikālo nobīžu rezultātā.
(2)Šis lielums piemērojams detaļām, kas atrodas augstāk par 0,400 m virs velšanās virsmas, izņemot tās, uz kurām
attiecināma iepriekšminēta atsauce (1).
Ārējais samazinājums E a
Sekcijas ārpus ratiņu pagrieziena punktiem (kur n = na)
ja an þn2−p2
4−500 w ∞−wið250Þ  n
aþw∞−wað250Þ  nþa
ah i
250 1,465 −d ð Þn
aþ j5ð1Þ
7,5ð2Þ
stāvoklis pārsvarā līklīnijas ceļa posmā:
Ea¼1,465 −d
2þqþw∞ 2nþa
aþz−0,015
ja an þn2−p2
4−500 w ∞−wið250Þ  n
aþw∞−wað250Þ  nþa
ah i
>250 1,465 −d ð Þn
aþ j5ð1Þ
7,5ð2Þ
stāvoklis pārsvarā uz taisna ceļa:
Ea¼anþn2−p2
4
500þ1,465 −d
2:nþa
aþq2nþa
aþwið250Þn
aþwað250Þnþa
aþzþ ½xa>0−j0,025ð1Þ
0,030ð2Þ
ar
xa¼1
750anþn2−p2
4−120 
þwið150Þ−wið250Þ  n
aþwað150Þ −wað250Þ  nþa
a
PIEZĪMES
(1)Šis lielums pielietojams arī tām daļām, kas novietotas ne augstāk par 0,400 m virs velšanās virsmas, un tām daļām, kas
nosēžas zemāk par šo līmeni nodiluma un vertikālo nobīžu rezultātā.
(2)Šis lielums piemērojams detaļām, kas atrodas augstāk par 0,400 m virs velšanās virsmas, izņemot tās, uz kurām
attiecināma iepriekšminēta atsauce (1).
Pasažieru vagoni, kuriem w nav lineāri atkarīga no liekuma rādiusa
Taisnā ceļa posmā samazinājumi tiek aprēķināti, izmantojot formulas 201 un 206.
Liekumos samazinājumi tiek aprēķināti pie R = 150 m un R = 250 m, izmantojot formulas (204), (205), (209) un (210).Jāatzīmē, ka rādiusam R = 250 m formulas (204) un (209) ir identiskās attiecīgajām formulām (202) un (207).
Bez tam formulas (204), (205) un (209), (210) jāpielieto tām rādiusa R vērtībām, kurām lieluma w izmaiņas ir
1
Rfunkcija,
kas norāda soļa izmaiņu, citiem vārdiem sakot, R vērtībai, ar kuru mainīgais pārstāj iekļauties spēlē.
Katrai motora vienības sekcijai pieņemamam samazinājumam jābūt lielākajam no formulas pielietošanas rezultātā
iegūtajiem; formulās jāizmanto tā R vērtība, kura dod vislielāko vērtību kvadrātiekavās ieslēgtajai daļai.L 344/168 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
Iekšējais samazinājums E i(kur n = n i)
ja∞> R≥250
Ei¼an−n2þp2
4−j5ð1Þ
7,5ð2Þ
2RþwiðRÞ2
6643
775þqþz (204)
ja 250 > R ≥150
Ei¼an−n2þp2
4−100
2RþwiðRÞ2
6643
775þqþzþ j0,190 ð1Þ
0,185 ð2Þ(205) (3)
Ārējais samazinājums E a(kur n = n a)
ja∞> R≥250
Ea¼anþn2−p2
4−j5ð1Þ
7,5ð2Þ
2RþwiðRÞn
aþwaðRÞnþa
a2
6643
775þ
1,465 −d
2:nþa
aþq2nþa
aþz−0,015(209)
ja 250 > R ≥150
Ea¼anþn2−p2
4−120
2RþwiðRÞn
aþwaðRÞnþa
a2
6643
775þ
1,465 −d
2:nþa
aþq2nþa
aþzþ j0,215 ð1Þ
0,210 ð2Þ(210) (3)
PIEZĪMES
(1)Šis lielums pielietojams arī tām daļām, kas novietotas ne augstāk par 0,400 m virs velšanās virsmas, un tām daļām, kas
nosēžas zemāk par šo līmeni nodiluma un vertikālo nobīžu rezultātā.
(2)Šis lielums piemērojams detaļām, kas atrodas augstāk par 0,400 m virs velšanās virsmas, izņemot tās, uz kurām
attiecināma iepriekšminēta atsauce (1).
(3) Praksē formulas (205) un (210) netiek pielietotas, jo nobīdes w izmaiņa esošo mainīgo bremzēšanu dēļ sakas tikai pie
R>250.
b) Ratiņu vagoniem un to attiecīgām daļām
Samazinājuma formulas, kuras jāpielieto, ir 4.2.1.8.2 sadaļā uzrādītās formulas. Tomēr attālums starp ratiņu galu asīm
lielākoties ir tāds, ka tieši otrādi, formulu (201) un (206) vietā jāpielieto formulas, kas ir identiskas (101) un (106) formulām.
C.3.4.4. Samazinājuma formulas, kas jāpielieto vagoniem (izmēri metros)
a) Vagoniem ar neatkarīgā m asīm un pašiem ratiņiem un to attiecīgajām daļām (w = 0)
Divasu vagoniem un tikai tām daļām, kas atrodas zemāk par 1,17 m virs velšanās virsmas, parametrs Z formulās no (301)
līdz (307) var būt samazināts par 0,005 m, ja (z-0,005) ≤0.
1) Iekšējais samazinājums Ei –sekcijas starp gala asīm (kur n = ni)
ja an−n2 j5ð1Þ
7,5ð2Þstāvoklis pārsvarā uz taisna ceļa:
Ei¼1,465 −d
2þqþw∞þz−0,015 (301)
ja an−n2>j5ð1Þ
7,5ð2Þstāvoklis pārsvarā līklīnijas ceļa posmā:
Ei¼an−n2
500þ1,465 −d
2þqþz−j0,025 ð1Þ
0,030 ð2Þ(302)8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/169
2) Ārējais samazinājums Ea –sekcijas ārpus gala asīm (kur n = na)
ja an þn2 j5ð1Þ
7,5ð2Þstāvoklis pārsvarā uz taisna ceļa:
Ea¼1,465 −d
2 2nþa
aþz−0,015 (306)
ja an þn2>j5ð1Þ
7,5ð2Þstāvoklis pārsvarā līklīnijas ceļa posmā:
Ea¼anþn2
500þ1,465 −d
2þq 2nþa
aþz−j0,025 ð1Þ
0,030 ð2Þ(307)
PIEZĪMES
(1)Šis lielums pielietojams arī tām daļām, kas novietotas ne augstāk par 0,400 m virs velšanās virsmas, un tām daļām, kas
nosēžas zemāk par šo līmeni nodiluma un vertikālo nobīžu rezultātā.
(2)Šis lielums piemērojams detaļām, kas atrodas augstāk par 0,400 m virs velšanās virsmas, izņemot tās, uz kurām
attiecināma iepriekšminēta atsauce (1).
b) Ratiņu vagoniem
Ratiņu vagoniem, kam nobīde uzskatāma par pastāvīgu, izņemot pašus ratiņus un to attiecīgās daļas.
Īpaša piezīme par parametra z aprēķinu: sk. 1.5.1.3. sadaļu.
1) Iekšējais samazinājums Ei –sekcijas starp ratiņu pagrieziena punktiem (kur n = ni)
ja an−n2þp2
4250 1,465 −d ð Þ −j2,5ð1Þ
0ð2Þ
stāvoklis pārsvarā uz taisna ceļa:
Ei¼1,465 −d
2þqþw∞þz−0,015 (311)
ja an−n2þp2
4>250 1,465 −d ð Þ −j2,5ð1Þ
0ð2Þ
stāvoklis pārsvarā līklīnijas ceļa posmā:
Ei¼an−n2þp2
4
500þqþwþzþ ½xi>0−j0,010 ð1Þ
0,015 ð2Þ(312)
ar x i¼1
750an−n2þp2
4−100 
(313)
2) Ārējais samazinājums Ea –sekcijas ārpus ratiņu pagrieziena punktiem (kur n = na)
ja an þn2−p2
4250 1,465 −d ð Þn
aþ j5ð1Þ
7,5ð2Þ
stāvoklis pārsvarā uz taisna ceļa:
Ea¼1,465 −d
2þqþw 2nþa
aþz−0,015 (316)
ja an þn2−p2
4>250 1,465 −d ð Þn
aþ j5ð1Þ
7,5ð2Þ
stāvoklis pārsvarā līklīnijas ceļa posmā:
Ea¼anþn2−p2
4
500þ1,465 −d
2:nþa
aþqþw ð Þ2nþa
aþ
zþ ½xa>0þ j0,025 ð1Þ
0,030 ð2Þ(317)L 344/170 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
ar x i¼1
750anþn2−p2
4−120 
(318)
PIEZĪMES
(1)Šis lielums pielietojams arī tām daļām, kas novietotas ne augstāk par 0,400 m virs velšanās virsmas, un tām daļām, kas
nosēžas zemāk par šo līmeni nodiluma un vertikālo nobīžu rezultātā.
(2)Šis lielums piemērojams detaļām, kas atrodas augstāk par 0,400 m virs velšanās virsmas, izņemot tās, uz kurām
attiecināma iepriekšminēta atsauce (1).
C.3.5. Etalona profils pantogr āfam un neizolētām daļām uz jumta
C19. attēls.
Piezīme: vagoniem, kas brauc pa elektrificētām līnijām, iesvītrotās zonas var izmantot pantogrāfa kontūras noteikšanai uz
leju nolaistā stāvoklī.
Uz neelektrificē tām līnijām pieļaujamas tādas pašas iespējas, bet dzelzceļiem jāveic īpaša izpēte.
C.3.6. Etalona profila noteikumi ritošā sastāva maksimālās konstruktīvas kontūras noteikšanai
C.3.6.1. Motoru vienības, kas aprīkotas ar pantogrāfiem
Pantogrāfs strāvas noņemšanas stāvoklī
Šis standarts bāzējas uz pantogrāfa raksturojumiem standarta platuma dzelzceļa sliežu motora vienībām. Lai ievērotu
motora vienību ar pantogrāfiem robežstāvokļus, kas rodas no etalona profila, šo vagonu raksturojumiem (nobīde un
pantogrāfa nesošās sekcijas lokanības koeficients), kā arīpantogrāfa stāvoklim attiecībā pret asīm jābūt tādiem, lai lielumi E' i
un E' a(ar pantogrāfu, kas pacelts 6,5 m virs velšanās virsmas) un lielumi E" iun E" a(pantogrāfs pacelts 5 m virs velšanās
virsmas) būtu negat īvi vai vienādi ar nulli.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/171
Šie nosacījumi tiek ievēroti, ja sekcija, uz kuras strādā pantogrāfa loka strāvas noņēmējs, atrodas ratiņu centra šķērslīnijas
tuvumā, t.i., nirļoti mazs vai vienāds ar nulli.
Pie tam robežstāvokli nosaka etalona profils uz jumta uzstādītajai iekārtai, kas parādīts 2.5. sadaļā.
Tas atbilst pantogrāfa loka strāvas noņēmēja maksimālajam ģeometriskajam ieskrējienam, kas vienāds ar2,5
R.
a) Iepriekš veicamie aprēķini
Lai noteiktu E' i, E' a, E" iun E" a, ir nepieciešams veikt šādus iepriekšējus aprēķinus (1):
j'i= q + w i–0,0375 (2)
j0
a¼q2nþa
aþwanþa
aþwin
a−0,0375 (2)
ja s≤0,225 (vispārīgs gadījums)
z0¼8
30s−0,225ð Þ þ t−0,03ð Þ þ τ−0,01ð Þ þ 6θ−0,005ð Þ
bet ja s > 0,225, tad tas noved pie lieluma
z0¼8
10s−0,225ð Þ þ t−0,03ð Þ þ τ−0,01ð Þ þ 6θ−0,005ð Þ
ja s≤0,225 (vispārīgs gadījums)
z00¼6
30sþﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ
th−ht
6,5−ht  2
þτ2þθh−hc ð Þ ð Þ2r
−0,0925
bet ja s > 0,225, tad tas noved pie lieluma
z00¼6
10sþﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ
th−ht
6,5−ht  2
þτ2þθh−hc ð Þ ð Þ2r
−0,1825
b) Sekcijām starp gala asīm vai ratiņu pagrieziena punktiem
Izteiksmes lielumiem E' iun E" i(kur n = n i)
ja an−n2þp2
45 stāvoklis pārsvarā uz taisna ceļa:
h = 6,5 m E' i= j' i+ z' (111)
h = 5 m E'' i= j' i+ z'' (115)
ja an−n2þp2
4>5 stāvoklis pārsvarā līklīnijas ceļa posmā:
h = 6,5 m
E0i¼an−n2þp2
4−5
300þj0
iþz0(112)
h = 5 m
E00
i¼an−n2þp2
4−5
300þj0
iþz00 (116)
C.) Sekcijām ārpus gala asīm vai ratiņu pagrieziena punktiem
Izteiksmes lielumiem E' aun E" a(kur n = n a)L 344/172 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
(1) Motora vienībām bez ratiņu pagrieziena fiksētiem punktiem sk. piezīmi 1.1. sadaļā.
(2) Ja spēle mainās atbilstoši ceļa rādiusam, tad maksimālais lielums wi pagrieziena punkta līmenī (faktiskā vai teorētiskā) jāņem no j’i un
maksimālā wa vērtība, kā arīatbilstošā wi vērtība, jāņem no j’a.
ja an−n2þp2
45 stāvoklis pārsvarā uz taisna ceļa:
h = 6,5 mE0a¼j0
aþz0þ1,465 −d
2:2n
a(113)
h = 5 mE00a¼j0
aþz00þ1,465 −d
2:2n
a(117)
ja an−n2þp2
4>5 stāvoklis pārsvarā līklīnijas ceļa posmā:
h = 6,5 m
E0a¼anþn2−p2
4−5
300þj0
aþz0þ1,465 −d
2:2n
a(114)
h = 5 m
E00a¼anþn2−p2
4−5
300þj0
aþz00þ1,465 −d
2:2n
a(118)
C.3.6.2. Motoru vagoni ar pantogrāfiem
Robežstāvoklis pantogrāfiem uz motora vagoniem ar vieniem motora ratiņiem un ar vieniem piekabinātiem ratiņiem
jānosaka diviem ratiņiem, kas ir identiski tiem, uz kuriem novietots pantogrā fs.
C.3.6.3. Pantogrāfi nolaistā stāvoklī
Nepieciešamības gadījumā piemērojot izolēšanas noteikumus, nolaistajam pantogrāfam pilnībā jāietilpst noteiktās kontūras
robežās.
C.3.6.4. Izolējošās spraugas robeža 25 kV spriegumam
Uz vagoniem, kas izmanto 25 kV spriegumu, visām neizolētajām detaļām, kas varētu būt zem sprieguma, jābūt novietotām
tā, lai tās optimāli ierakstītos 0,170 m etalona profilā.
C.4. VAGONA GA, GB UN GC KONTŪRAS
Salīdzinājumā ar G1 kontūru GA, GB un GC kontūras ir lielākas augšdaļā.
Kravas un vagoni, kas atbilst palielinātām GA, GB vai GC kontūrām, pieļaujamas tikai uz tām līnijām, kas ir paplašinātas līdz
šīm kontūrām. Attiecīgās līnijas ir uzskaitītas infrastruktūras reģistrā. Visu GA, GB un GC kustība pa līnijām, kas nav
uzrādītas šajāuzskaitījumā, jāizskata kā īpašas kravas.
Vagoniem un pasažieru vagoniem, kas uzbūvēti GA, GB un GC kontūrām, jābūt identificētiem ar marķējumu, kā norādīts
B32. pielikumā.
C.4.1. Statiskie etalona profili un saistošie noteikumi
Etalona profili statiskām GA, GB un GC kontūrām (sk. 20. attēlu) kopā ar attiecīgiem noteikumiem piemērojami tikai, lai
noteiktu kravas maksimālos profilus, un ar nosacījumu, ka vagona + tā kravas lokanības koeficients nav lielāks kā tādai
kravai, kas uzskatāma par tipisku un kam ir sekojoši raksturojumi:
q + w = 0,023 m; p = 1,8 m; d = 1,41 m;
J = 0,005 m < 1ohC= 0,5m
s = 0,3
vertikālās svārstības 0,03 m (GA, GB); 0,05 m (GC)
No centrēšanas pielaižu viedokļa pusei platuma, kā maksimums, jābūt vienādai ar tādu etalona profila platumu, kas
samazināts par sekojošām Ei un Ea vērtībām.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/173
ETALONA PROFILI STATISKĀM KONTŪRĀM GA, GB un GC (kravas kontūras)
C20. attēls.
Piezīme: līdz pat 3 220 mm augstumam kontūru GA, GB un GC etalona profili identiski kontūrai G1.
C.4.1.1. Statiskās kontūras GA un GB
— Augstums h 3,22 m. Samazināšanas formulas E iun E a, kuras jāpielieto, ir saistītas ar statisko kontūru G1.
— Augstums h 3,22 m. Samazināšanas formulas E iun E a, kuras jāpielieto, ir šādās:
a) Sekcijām starp ratiņu pagrieziena punktiem vai gala asīm vagoniem, kas nav uzstādīti uz ratiņiem
ja an −n2þp2
4 
7,5þ32,5k Δi=7,5 + 32,5k
ja an −n2þp2
4 
>7,5þ32,5k Δi¼an−n2þp2
4
Ei¼Δi
500þ1,465 −d
2þqþwþxi>0−0,075 −0,065k 
>0(601)
ar x i¼1
750an−n2þp2
4−100 
;
k= (sk. 1. tabulu)L 344/174 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
b) Sekcijām ārpus ratiņu pagrieziena punktiem vai gala asīm vagoniem, kas nav uzstādīti uz ratiņiem
ja an þn2−p2
4 
7,5þ32,5k Δa¼7,5þ32,5k
ja an þn2−p2
4 
>7,5þ32,5k Δa¼anþn2−p2
4
Ea¼Δa
500þ1,465 −d
2þqþw 2nþa
aþxa>0−0,075 −0,065k 
>0(602)
ar x a¼1
750anþn2−p2
4−100 
;
k= (sk. 1. tabulu)
1. TABULA
KONTŪRA GA
ja 3,22<h<3,85 m, k ¼h−3,22
0,63
ja h≥3,85 m, k = 1
KONTŪRA GB
ja 3,22<h<4,08 m, k ¼h−3,22
0,86
ja h≥4,08 m, k = 1
C.4.1.2. Statiskā kontūra GC
Samazinājumu E iun E aformulas, kuras jāpielieto, ir formulas, kas saistītas ar statisko kontūru G1 neatkarīgi no hvērtības.
C.4.2. Kinemātiskie etalona profili un saistošie noteikumi
Kinemātiskie etalona profili GA, GB un GC kontūrām (sk. 21. attēlu) kopā ar atbilstošiem noteikumiem ļauj noteikt
maksimālo konstrukcijas profilu vagonam tādā pašā veidā, kā pielietojot G1 kontūru.
Kinemātisko aprēķinu noteikumus var pielietot precīzi noteiktām kravām.
Jēdziens “precīzi noteiktas kravas” jāsaprot šādā nozīmē: noteiktas ģeometrijas pārvadājama kravas vienība, piemēram,
konteineri vai virsbūves jauktiem auto un dzelzceļa pārvadājumiem ar vagoniem, kas aprīkoti ar kravas stāvokļa fiksācijasiekārtām, un puspiekabes ar nolaistu gaisa pakari vai ar mehānisku pakari ar zināmu leņķisku svārstību koeficientu, kopārvada vagonos ar iedobumiem.
Aršiem noteikumiem vagona un tā kravas kombinācija var tikt uzskatīta kā vienots normāls vagons.
Etalona profili gabarīta kontūrām GA, GB un GC8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/175
C21. attēls.
Piezīme: līdz pat augstumam 3 220 mm etalona profili GA, GB un GC kontūrām ir identiski etalona G1 profilam.
C.4.2.1. Vilces vienības (izņemot motoru vagonus un motoru pasažieru vagonu sastāvu vienības)
C.4.2.1.1. Gabarīta kontūras GA un GB
— Augstums h≤3,25 m. Formulas, kuras jāpielieto, ir saistītas ar profilu G1.
— Augstums h> 3,25 m. Formulas, kuras jāpielieto, ir saistītas ar G1 profilu, izņemot formulas, kas uzrādītas a) un b)
gadījumiem tālāk.
a) Vagoni ar spēli w, kas nav atkarīgi no sliežu ceļa rādiusa vai ir lineāri atkarīgi no sliežu ceļa liekuma
1) Sekcijas starp ratiņu pagrieziena punktiem vai starp gala asīm vagoniem, kas nav uzstādīti uz ratiņiem
ja an−n2þp2
4−500 W ∞−Wið250Þ 
7,5þ32,5k
Ei¼1,465 −d
2þqþw∞þz−0,015 (603)
ja an−n2þp2
4−500 W ∞−Wið250Þ 
>7,5þ32,5k
Ei¼an−n2þp2
4
500þ1,465 −d
2þqþwið250Þ þxi>0−0,030 −0,065k(604)
ar x i¼1
750an−n2þp2
4−100 
þwið150Þ−wið250Þ
kun z = (sk. 2. tabulu)L 344/176 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
2) Sekcijas ārpus ratiņu pagrieziena punktiem vai ārpus gala asīm vagoniem, kas nav uzstādīti uz ratiņiem
ja an þn2−p2
4−500 w ∞−wið250Þ  n
aþw∞−wið250Þ  nþa
ah i
7,5þ32,5k
Ea¼1,465 −d
2þqþW∞ 2nþa
aþz−0,015 (605)
ja
anþn2−p2
4−500 W ∞−Wið250Þ  n
aþW∞−Wið250Þ  nþa
ah i
>7,5þ32,5k
Ea¼anþn2−p2
4
500þ1,465 −d
2þq 2nþa
aþwið250Þn
aþWað250Þnþa
aþzþxa>0−
0,030 −0,065k(606)
ar
xa¼1
750anþn2−p2
4−120−20k ð Þ 
þWið150Þ−Wið250Þ  n
aþWað150Þ −Wað250Þ  nþa
a
kun z = (sk. 2. tabulu)
b) Vagoni, kuriem nobīde w nelineāri atkar īga no ceļa liekuma
1) Sekcijas starp ratiņu pagrieziena punktiem vai starp gala asīm vagoniem, kas nav uzstādīti uz ratiņiem
Katram vagona punktam pieņemtā Ei vērtība ir lielākā no vērtībām, kas iegūtas, pielietojot:
— augstāk uzrādīto formulu (603),
— zemāk uzrādītas formulas (607 un (608), kurās pieņemtā R vērtība dod maksimālo rezultātu izteiksmei
kvadrātiekavās
Ei¼an−n2þp2
4−7,5þ32,5k ð Þ
2RþwiðRÞ2
6643
775þ1,465 −d
2þqþz−0,015 (607)
ar∞> R≥250 m
Ei¼an−n2þp2
4−100
2RþwiðRÞ2
6643
775þ1,465 −d
2þqþz−0,170 −0,065k (608)
ar 250 > R ≥150 m
kun z = (sk. 2. tabulu)
2) Sekcijas ārpus ratiņu pagrieziena punktiem vai ārpus gala asīm vagoniem, kas nav uzstādīti uz ratiņiem
Katram vagona punktam pieņemta Ea vērtība ir lielākā no vērtībām, kas iegūtas, pielietojot:
— augstāk uzrādīto formulu (605),
zemāk uzrādītas formulas (609 un (610), kurās pieņemtā R vērtība dod maksimālo rezultātu izteiksmei
kvadrātiekavās8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/177
Ea¼anþn2−p2
4−7,5þ32,5k ð Þ
2RþwiðRÞn
aþWaðRÞnþa
a2
6643
775þ1,465 −d
2þq 2nþa
aþ
z−0,015(609)
ar∞> R≥250 m
Ea¼anþn2−p2
4−120−20k ð Þ
2RþwiðRÞn
aþWaðRÞnþa
a2
6643
775þ1,465 −d
2þq 2nþa
aþ
z−0,210 −0,105k(610)
ar 250 > R ≥150 m
kun z = (sk. 2. tabulu)
2. TABULAGA KONTŪRA
ja 3,25<h<3,38, k ¼
h−3,25
0,63
ja h≥3,88 m, k = 1
GB KONTŪRA
ja 3,25<h<4,11, k ¼h−3,25
0,86
ja h≥4,11 m, k = 1
z¼s
30þtanη0−1° 
>0h i
h−hc ð Þ þs
10h−hc ð Þ −0,04−0,01k ð Þ h−0,5ð Þh i
>0
C.4.2.1.2. Gabarīta kontūra GC
Formulas, kuras jāpielieto, ir saistītas ar G1 profilu neatkarīgi no hvērtības.
C.4.2.2. Motorvagoni un sastāvu pasažieru motorvagoni
Piezīme: raksturojumi kontūrām motorvagoniem un sastāvu pasažieru motorvagoniem, kuru ratiņus var uzskatīt kā
motoru vai piekabinātos ratiņus, ir aprakstīti 3.4.2. sadaļā.
C.4.2.2.1. Gabarīta kontūras GA un GB
— Augstums h≤3,25 m. Formulas, kuras jāpielieto, ir saistītas ar G1 profilu.
— Augstums h> 3,25 m. Formulas, kuras jāpielieto, ir saistītas ar G1 profilu, izņemot šādas formulas:
— motorvagoni un MU pasažieru motorvagoni ar visiem ratiņiem, kas aplūkojami kā motoru ratiņi: formulas uzrādītas
3.4.1. sadaļā (Vilces vienības)
— motorvagoni un MU pasažieru motorvagoni, kas aplūkojami tikai kā vagoni ar piekabinātiem ratiņiem: formulas
uzrādītas 3.4.3. sadaļā (Pasažieru un bagāžas vagoni)
— motorvagoni ar motorratiņiem un piekabinātiem ratiņiem: samazinājuma formulas, kas uzrādītas 3.4.1. sadaļā, var
pielietot neizmainītā formā vai nomainīt ar sekojošām formulām, ko piedāvā ražotāji, ar nelielām priekšrocībām
centra daļai un vagona korpusa galiem.L 344/178 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
a) Starp pagrieziena punktiem (1)
Ei¼1,465 −d
2þqþw∞a−nµ
aþw0∞nµ
aþz−0,015 (603a)
Ei¼anµþn2
µþp2
4:a−nµ
aþp02
4:nµ
a
500þ1,465 −d
2:a−nµ
aþqþwið250Þa−nµ
aþw0ið250Þnµ
aþ
zþxi>0−0,015 −0,015a−nµ
a−0,065k(604a)
arxi¼1
750anµ−n2
µþp2
4:a−nµ
aþp02
4:nµ
a−100 !
þwið150Þ−wið250Þ  a−nµ
aþw0ið250Þ−W0ið150Þ  nµ
a
kun z = (sk. 2. tabulu)
b) Starp pagrieziena punktiem (2)
Ea¼1,465 −d
2þqþw∞ 2nþa
aþz−0,015 (605b)
Ea¼anþn2−p2
4:nþa
aþp02
4:n
a
500þ1,465 −d
2:nþa
aþq2nþa
aþw0ið250Þn
aþw0að250Þnþa
aþ
zþxi>0−0,030 −0,065k(606b)
ar
xa¼1
750anþn2þp2
4:n
a−p02
4:nþa
a−120−20k ð Þ !
þwið150Þ−wið250Þ  n
aþw0að150Þ −W0að250Þ  nþa
a
kun z = (sk. 2. tabulu)
C.4.2.2.2. Gabarīta kontūra GC
Formulas, kuras jāpielieto, ir saistītas ar G1 profilu neatkarīgi no hvērtības.
C.4.2.3. Pasažieru vagoni un bagāžas vagoni
C.4.2.3.1. Gabarīta kontūras GA un GB
— Augstums h≤3,25 m. Formulas, kuras jāpielieto, ir saistītas ar G1profilu.
— Augstums h> 3,25 m. Formulas, kuras jāpielieto, ir saistītas ar G1profilu, izņemot formulas, kas uzrādītas a) un b)
gadījumiem tālāk.
a) Vagoni ar nobīdi w, kas nav atkarīgi no sliežu ceļa rādiusa vai ir lineāri atkarīgi no sliežu ceļa liekuma1) Sekcijām starp pagrieziena punktiem
ja an−n
2þp2
4−500 W ∞−Wið250Þ 
≤250 1,465 −d ð Þ þ 32,5k
Ei¼1,465 −d
2þqþwþz−0,015 
(611)
ja an−n2þp2
4−500 w ∞−wið250Þ 
>250 1,465 −d ð Þ þ 32,5k
Ei¼an−n2þp2
4
500þqþwið250Þ þzþxi>0−0,015 −0,065k(612)
ar x a¼1
750an−n2þp2
4−100 
þwið150Þ−wið250Þ8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/179
(1) Samazinājums, kurš jāpielieto tam pašam n lielumam, ir lielākais, kas iegūts no formulām (603a) un (604a).
(2)Šīparametra, ko fiksējis sliežu ceļu dienests, vērā ņemšanas precizējums, aprēķinot ritošā sastāva izmērus, dots šāpapildinājuma 3.2.2.
sadaļā.
kun z = (sk. 3. tabulu)
2) Sekcijām ārpus ratiņu pagrieziena punktiem
ja
anþn2−p2
4−500 w ∞−wið250Þ  n
aþw∞−wið250Þ  nþa
ah i
250 1,465 −d ð Þn
aþ7,5þ32,5k ð Þ
Ea¼1,465 −d
2þqþw∞ 2nþa
aþz−0,015 (613)
ja
anþn2−p2
4−500 w ∞−wið250Þ  n
aþw∞−wað250Þ  nþa
ah i
>250 1,465 −d ð Þn
aþ7,5þ32,5k ð Þ
Ea¼anþn2−p2
4
500þ1,465 −d
2:nþa
aþq2nþa
aþwið250Þn
aþwað250Þnþa
aþzþxa>0−
0,030 −0,065k(614)
ar x a¼1
750anþn2−p2
4−120−20k ð Þ 
þwið150Þ−wið250Þ  n
aþwað150Þ −Wað250Þ  nþa
a
kun z = (sk. 3. tabulu)
b) Vagoni ar nobīdi w, kas nelineāri atkarīgi no ceļa liekuma
1) Sekcijas starp ratiņu pagrieziena punktiem
Katram vagona punktam pieņemta Ei vērtība ir lielākā no vērtībām, kas iegūtas, pielietojot:
— augstāk uzrādīto formulu (611),
— zemāk uzrādītas formulas (615) un (616), kurās pieņemtā R vērtība dod maksimālo rezultātu izteiksmei
kvadrātiekavās
Ei¼an−n2þp2
4−7,5þ32,5k ð Þ
2RþwiðRÞ2
6643
775þqþz (615)
ar∞> R≥250 m
Ei¼an−n2þp2
4−100
2RþwiðRÞ2
6643
775þqþzþ0,185 −0,065k (616)
ar 250 > R ≥150 m
kun z = (sk. 3. tabulu)
2) Sekcijas ārpus ratiņu pagrieziena punktiem
Katram vagona punktam pieņemta Ea vērtība ir lielākā no vērtībām, kas iegūtas, pielietojot:
— augstāk uzrādīto formulu (613),
— zemāk uzrādītas formulas (617) un (618), kurās pieņemtā R vērtība dod maksimālo rezultātu izteiksmei
kvadrātiekavāsL 344/180 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
Ea¼anþn2−p2
4−7,5−32,5k ð Þ
2RþwiðRÞn
aþwaðRÞnþa
a2
6643
775þ1,465 −d
2:nþa
aþq2nþa
aþ
z−0,015(617)
ar∞> R≥250 m
Ea¼anþn2−p2
4−120−20k ð Þ
2RþwiðRÞn
aþwaðRÞnþa
a2
6643
775þ1,465 −d
2:nþa
aþq:2nþa
aþ
z−0,120 −0,105k(618)
ar 250 > R ≥150 m
kun z = (sk. 3. tabulu)
3. TABULA
GA KONTŪRA
Si 3,25<h<3,88 m, k ¼h−3,25
0,63
ja h≥3,88 m, k = 1
GB KONTŪRA
ja 3,25<h<4,11 m, k ¼h−3,25
0,86
ja h≥4,11 m, k = 1
z¼s
30þtanη0−1° 
>0h i
h−hc ð Þ þs
10h−hc ð Þ −0,04−0,01k ð Þ h−0,5ð Þh i
>0
C.4.2.3.2. Gabarīta kontūra GC
Formulas, kuras jāpielieto, ir saistītas ar G1profilu neatkarīgi no hvērtības.
C.4.2.4. Vagoni
C.4.2.4.1. Gabarīta kontūras GA un GB
— Augstums h≤3,25 m. Formulas, kuras jāpielieto, ir saistītas ar G1profilu.
— Augstums h> 3,25 m. Formulas, kuras jāpielieto, ir saistītas ar G1profilu, izņemot formulas, kas uzrādītas a) un b)
gadījumiem tālāk.
a) Vagoniem, kuri nav uzstādīti uz ratiņiem
Sekcijām starp galu asīm
ja an -n2≤7,5 + 32,5 k
Ei¼1,465 −d
2þqþw∞þz−0,015 (619)
ja an -n2≤7,5 + 32,5 k
Ei¼an−n2
500þ1,465 −d
2þqþwþz−0,030 −0,065k (620)
arkun z = (sk. 4. tabulu)
Sekcijām ārpus gala asīm8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/181
ja an + n2≤7,5 + 32,5 k
Ea¼1,465 −d
2þqþw 2nþa
aþz−0,015 (621)
ja an + n2> 7,5 + 32,5 k Si
Ei¼an−n2
500þ1,465 −d
2þqþw 2nþa
aþz−0,030 −0,065k (622)
kun z = (sk. 4. tabulu)
b) Ratiņu vagoni
Sekcijām starp ratiņu pagriezienu punktiem
ja an−n2þp2
4250 1,465 −d ð Þ þ 32,5k
Ei¼1,465 −d
2þqþwþz−0,015 (623)
ja an−n2þp2
4>250 1,465 −d ð Þ þ 32,5k
Ei¼anþn2−p2
4
500þqþwið250Þ þzþxi>0−0,015 −0,065k(624)
ar x i¼1
750an−n2þp2
4−100 
þwið150Þ−wið250Þ
kun z = (sk. 4. tabulu)
Sekcijām ārpus ratiņu pagrieziena punktiem
ja an þn2−p2
4250 1,465 −d ð Þn
aþ7,5þ32,5k ð Þ
Ea¼1,465 −d
2þqþw∞ 2nþa
aþz−0,015 (625)
ja an þn2−p2
4>250 1,465 −d ð Þn
aþ7,5þ32,5k ð Þ
Ea¼anþn2−p2
4
500þ1,465 −d
2:nþa
aþqþw ð Þ2nþa
aþzþxa>0−0,030 −0,065k(614)
ar x a¼1
750anþn2−p2
4−120−20k ð Þ 
ket z= (voir au tableau 4)
4. TABULAGA KONTŪRA
ja 3,25<h<3,88 m, k ¼
h−3,25
0,63
ja h≥3,88 m,k=1
GB KONTŪRAL 344/182 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
ja 3,25<h<4,11 m k ¼h−3,25
0,86
ja h≥4,11 m, k=1
z¼s
30þtan η0þarctanJ−0,005ð Þ >0
bG 
1þs ð Þ −1° 
>0h−hc ð Þ>0þs
10h−hc ð Þ −0,04−0,01k ð Þ h−0,05ð Þh i
>0
C.4.2.4.2. Gabarīta kontūra GC
Formulas, kuras jāpielieto, ir saistītas ar profilu G1 neatkarīgi no hvērtības.
C.5. KONTŪRAS, KURĀM VAJADZĪGAS DIVPUSĒJAS VAI DAUDZPUSĒJAS VIENOŠANĀS
Dažādu valstu infrastruktūras pārvaldītāji var brīvi noslēgt savstarpējas divpusējas vai daudzpusējas vienošanās ar nolūku
atļaut ekspluatēt uz visām vai uz daļas no savu attiecīgo sliežu ceļu līnijām vagonus, kas atšķiras no uzbūvētajiem atbilstošiG1, GA, GB un GC profiliem.
Nolūkā noslēgt šādas vienošanās ir pietiekami noteikt kinemātisko etalona profilu un attiecīgos noteikumus.
C.5.1. Kontūra G2
C.5.1.1. Statiskās kontūras G2 etalona profils
Noteikti dzelzceļi uz savām līnijām atļauj ekspluatēt sastāvus ar krav ām, kas atbilst tālāk uzrādītajam etalona profilam,
kuram piemērojami statiskās kontūras G1 noteikumi.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/183
Atļauts: HSH, GySEV, BHEV, PKP, BDZ, CFR, CD, ZSR, MAV, JZ, CH, TCDD, DB, ÖBB, CFL, NS, DSB, CFS, BV un IRR, izņemot sekojošas
stacijas,
JZ: Divaca, Sezana, Hrpelje-Kozina, Koper, Kilovce, Ilirska, Bistrica, Sapljane, Jurdani, Opatija-Matulji, Rijeka,
MAV: Budapest-Deli pu.-Budapest.Kelenföld.
C22. attēls.
Jāpielieto statiskās kontūras G1 noteikumi.L 344/184 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
C.5.1.2. Gabarīta kontūras G2 etalona profils
Sekojošie kinemātiskie etalona profili jāuzskata kā ekvivalenti nolūkā piemērot standartus, kas raksturīgi kinemātiskiem
profiliem.
C23. attēls.
C.5.2. Kontūras GB1 un GB2
C.5.2.1. Vispārīgie noteikumi
Kontūras GB1 un GB2 bija noformētas, balstoties uz noteiktām kombinētām prasībām pārvadājumiem, kas sāka parādīties
1989. gadā.
Kontūru GB1 un GB2 pielietošana paliek divpusēju un daudzpusēju vienošanos objekts starp infrastruktūras pārvaldītājiem.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/185
C.5.2.2. GB1 un GB2 statiskie etalona profili (kontūras ar kravu)
GB1 statiskais etalona profils
C24. attēls.
Piezīme: līdz pat 3 220 mm augstumam GB1 kontūras etalona profils identisks G1 kontūras profilam.
Statiskais GB2 etalona profils
C25. attēls.
Piezīme: līdz pat 3 220 mm augstumam GB2 kontūras etalona profils identisks G1 kontūras profilam.L 344/186 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
C.5.2.3. Noteikumi statiskiem GB1 un GB2 etalona profiliem
Jāpielieto GB kontūras noteikumi, izņemot koeficienta K vērtības, kas minētas 1. tabulā un kuru lielums dots tabulā tālāk.
KONTŪRAS GB1 un GB2
ja 3,22<h<4,18 m, k ¼h−3,22
0,96
ja h≥4,18 m, k = 1
C.5.2.4. GB1 un GB2 kinemātiskie etalona profili
Kinemātiskais GB1 etalona profils
C26. attēls.
Piezīme: līdz pat 3 220 mm augstumam GB1 kontūras etalona profils identisks G1 kontūras profilam.
Kinemātiskais GB2 etalona profils8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/187
C27. attēls.
Piezīme: līdz pat 3 220 mm augstumam GB2 kontūras etalona profils identisks G1 kontūras profilam.
C.5.2.5. Noteikumi statiskiem GB1 un GB2 etalona profiliem
Piemērojami GB kontūras noteikumi, izņemot koeficientu k, kas minēts 2., 3. un 4. tabulā. Tā piemērojamie lielumi doti
tabulā tālāk.
GB1 un GB2 PROFILI
ja 3,25<h<4,21 m, k ¼h−3,25
0,96
ja h≥4,21 m, k = 1
C.5.3. Kontūra 3.3
C.5.3.1. Vispārīgie noteikumi
Gabarīta kontūru 3.3 var ekspluatēt Francijas dzelzceļa tīklā (Réseau Ferré National –RFN).
Šīkontūra pieļauj papildu telpu augšpusē salīdzinājumā ar G1 kontūru. Kontūra piemērojama vagoniem (piemēram,
divstāvu pasažieru vagoniem), kas tiek ekspluatēti tikai uz līnijām ar 3.3 kontūras pielaidēm.
Kontūra 3.3 attiecināma tikai uz etalona profila augšējo daļu virs 3,25 m; apakšējā daļa paliek identiska G1 kontūrai. Kā
jebkura kontūra tā saistīta ar etalona profilu un ar attiecīgiem noteikumiem.L 344/188 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
C.5.3.2. Gabarīta kontūras 3.3 etalona profils
C28. attēls.
C.5.3.3. Noteikumi etalona profilam, nosakot maksimālo konstrukcijas kontūru
Noteikumi kontūras 3.3 etalona profilam ir identiski noteikumiem G1 kontūrai, izņemot šādus specifiskus elementus:
— atļautie izvirzījumi S o(S)
— kvazistatiskā nobīde z.
C.5.3.3.1. Atļautie izvirzījumi S o(S)
— Daļām augstumā virs 3,500 m no velšanās virsmas S ovērtība, kas jāņem vērā kāliekuma funkcija samazinājums E iun
Eaaprēķinam, ir vienāda ar37,5
Rneatkarīgi no vagona tipa.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/189
— Tāpēc izvirzījumu efektīvā vērtība S nedrīkst pārsniegt šādas S ovērtības:
— 0,15 m liekumos ar rādiusu 250 m,
— 0,15 m liekumos ar rādiusu 150 m.
Bez tam taisnos ceļa posmos S opieņem vienādu ar 0,015 m.
— Daļām, kas atrodas augstumā virs 3,250 m un zemāk par 3,500 m no velšanās virsmas, t.i., daļām starp etalona
profila A un B līmeņiem, nav paredzēti noteikumi maksimālā izvirzījuma S ofiksētai vērtībai. Maksimālo konstrukcijas
profilu nosaka, apvienojot maksimālās konstrukcijas kontūras punktus, kas atbilst A līmenim, ko atrod, aprēķinotizvirzījumu samazinājumus atbilstoši G1 kontūrai noteikumiem, ar maksimālās konstrukcijas kontūras punktiem, kasatbilst B līmenim, kuru atrod, aprēķinot samazinājumus iepriekš minētajiem izvirzījumiem.
— daļām, kas atrodas augstumā zemāk par 3,250 m no velšanās virsmas, jāpielieto G1 kontūras vispārīgais noteikums.
C.5.3.3.2. Kvazistatiskā nobīde z
Elementiem uz atsperojuma, kas atrodas augstumā h, zvērtību nosaka ar formulu:
Z¼
S
30þtanη0−1o 
>0 
׀h−hC׀þS
10׀h−hC׀−0,03 h −0,5½ >0 
>0
C.5.3.4. Samazinājuma formulas
Samazinājuma formulas, ko pielieto:
— vilces vagoniem (lokomotīvi, motorvagoni) C5.3.4.1. sadaļa,
— sastāva vienībām C5.3.4.2. sadaļa,
— pasažieru vagoniem C5.3.4.3. sadaļa
C.5.3.4.1. Samazinājuma formulas, ko pielieto vilces vienībām (izmēri metros)
Vilces vienības, kurām w nav atkar īgs no sliežu ceļa rādiusa vai lineāri atkarīgs no sliežu ceļa liekuma
Iekšējais samazinājums Ei (kur n = n i)
Sekcijas starp vilces vienību gala asīm, kas nav uzstādītas uz ratiņiem, vai starp ratiņu pagrieziena punktiem.
ja an−n2þP2
4−500 W ∞−Wið250Þ 
67,5, stāvoklis uz pārsvarā taisna ceļa:
Ei¼1,465 −d
2þqþW∞þz−0,015 (101)
ja an−n2þP2
4−500 W ∞−Wið250Þ 
>67,5, stāvoklis pārsvara līklīnijas ceļa posmā:
Ei¼an−n2þP2
4
500þ1,465 −d
2þqþWið250Þ þZþxi½ >0−0,150(102)
ar x i¼1
750an−n2þP2
4−75 
þWið150Þ−Wið250Þ (103)
Ārējais samazinājums Ea (kur n = n a)
Sekcijas ārpus tādu vagonu gala asīm, kas nav uzstādīti uz ratiņiem, vai vilces ratiņu vagonu ratiņu pagrieziena punktiem:
ja an þn2−P2
4−500 W ∞−Wið250Þ  n
aþW∞−Wað250Þ  nþa
ah i
67,5, stāvoklis uz pārsvarā taisna ceļa:
Ea¼1,465 −d
2þqþW∞ 2nþa
aþz−0,015 (106)L 344/190 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
ja an þn2−P2
4−500 W ∞−Wið250Þ  n
aþW∞−Wað250Þ  nþa
ah i
>67,5, stāvoklis pārsvarā līklīnijas ceļa posmā:
Ea¼anþn2−P2
4
500þ1,465 −d
2þq 2nþa
aþWið250Þn
aþWað250Þnþa
aþzþxa½ >0−0,150(107)
ar x a¼1
750anþn2−P2
4−75 
þWið150Þ−Wið250Þ  n
aþWað150Þ −Wað250Þ  nþa
a(108)
Vilces vagoni, kuriem spēle nelineāri atkarīga no sliežu ceļa liekuma (īpašs gadījums)
Katrai vilces vagona sekcijai pielietojamais samazinājums ir lielākā no vērtībām, ko iegūst, izmantojot iepriekš minētās
formulas, kurās pielieto tādu R lielumu, kas dod maksimālo vērtību izteiksmei kvadrātiekavās, un formulas (101) un (106).
Iekšējais samazinājums Ei (kur n = ni)
ja∞> R≥250
Ei¼an−n2þp2
4−67,5
2RþwiðRÞ2
6643
775þ1,465 −d
2þqþz−0,015 (104)
ja 250 > R ≥150
Ei¼an−n2þp2
4−75
2RþwiðRÞ2
6643
775þ1,465 −d
2þqþz (105)
Praksē formulas (105) un (110) nepielieto, jo w izmaiņas esošo pārmaiņus bremzēšanu ietekmes rezultātā sākas tikai pie R >
250 m.
ja∞> R≥250
Ea¼anþn2−p2
4−67,5
2RþwiðRÞn
aþwaðRÞnþa
a2
6643
775þ1,465 −d
2þq 2nþa
aþz−0,015
ja 250> R ≥150
Ea¼anþn2þp2
4−75
2RþwiðRÞn
aþwaðRÞnþa
a2
6643
775þ1,465 −d
2þq 2nþa
aþz
Ārējais samazinājums Ea (kur n = n a)
ja∞> R≥250
Ea¼anþn2−p2
4−67,5
2RþwiðRÞn
aþwaðRÞnþa
a2
6643
775þ1,465 −d
2þq 2nþa
aþz−0,015 (109)
ja 250> R ≥150
Ea¼anþn2þP2
4−75
2RþWiðRÞn
aþWaðRÞnþa
a2
6643
775þ1,465 −d
2þq 2nþa
aþz (110)
C.5.3.4.2. Samazinājuma formulas, ko piemēro sastāva vienībām (izmēri metros)*
Sastāva vienības, kam ir motora ratiņi un piekabinā tie ratiņi (sk. tabulu G1 kontūrai)
Iekšējais samazinājums E i(1)
Sekcijas starp ratiņu pagrieziena punktiem8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/191
Ei¼1,465 −d
2þqþW∞a−nμ
aþW0
∞nμ
aþz−0,015 (101a)
Ei¼anμ−n2
μþP2
4:a−nμ
aþP02
4:nμ
a
500þ1,465 −d
2:a−nμ
aþqþWið250Þa−nμ
aþW0
ið250Þnμ
aþzþ
xi½ >0−0,150(102a)
ar
xi¼1
750anμ−n2
μþP2
4:a−nμ
aþP02
4:nμ
a−75 
þWið150Þ−Wið250Þ  a−nμ
aþ
W0
ið150Þ−W0
ið250Þ nμ
a(103a)
Ārējais samazinājums Ea(2), motora ratiņu gals (priekšpusē, kustības virzienā)
Sekcijas ārpus ratiņu pagrieziena punktiem (kur n = na)
Ea¼1,465 −d
2þq 2nþa
aþW∞nþa
aþW0
∞n
aþz−0,015 (106a)
Ea¼anþn2−P2
4:nþa
aþP02
4:n
a
500þ1,465 −d
2:nþa
aþq2nþa
aþW0
ið250Þn
aþWað250Þnþa
aþzþ
xa½ >0−0,150(107a)
ar
xa¼1
750anþn2−P2
4:nþa
aþP02
4:n
a−75 
þW0
ið150Þ−W0
ið250Þ n
aþWað150Þ −Wað250Þ  nþa
a(108a)
(1), (2) Samazinājums, ko pielieto aplūkojamai n vērtībai, ir lielākais, ko iegūst no formulām:
— (101 a) vai (102 a) un (103 a);
— (106 a) vai (107 a) un (108 a).
Ārējais samazinājums Ea(1), piekabināto ratiņu gals (priekšpusē, kustības virzienā)
Sekcijas ārpus ratiņu pagrieziena punktiem (kur n = na)
Ea¼1,465 −d
2þq 2nþa
aþw∞n
aþw0
∞nþa
aþz−0,015 (106b)
Ea¼anþn2þp2
4:n
a−p02
4:nþa
a
500þ1,465 −d
2þq 2nþa
aþwið250Þn
aþw0
að250Þnþa
aþzþ
xa½ >0−0,150(107b)
xa¼1
750anþn2þp2
4:n
a−p02
4:nþa
a−75 
þwið150Þ−wið250Þ  n
aþw0
að150Þ−w0
að250Þ nþa
a(108b)
(1) Samazinājuma lielums, ko pielieto aplūkojamai nvērtībai, ir lielākais, kuru iegūst no formulām:
(106 b) vai (107 b) un (108 b).
C.5.3.4.3. Samazinājumu formulas, ko piemēro pasažieru vagoniem un citiem pasažieru
vagoniem (izmēri metros)
Ratiņu pasažieru vagoniem, izņemot pašus ratiņus un to attiecīgās daļas.
Pasažieru vagoni, kuriem w nav atkarī gs no sliežu ceļa rādiusa vai lineāri atkarīgs no sliežu ceļa liekuma.
Iekšējais samazinājums E i
Sekcijas starp ratiņu pagrieziena punktiem (kur n = n i)
ja an−n2þp2
4−500 w ∞−wið250Þ 
250 1,465 −d ð Þ þ 67,5
stāvoklis uz pārsvarā taisna ceļa:
Ea¼1,465 −d
2þqþw∞þz−0,015 (201)L 344/192 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
ja an−n2þp2
4−500 w ∞−wið250Þ 
>250 1,465 −d ð Þ þ 67,5
stāvoklis pārsvarā līklīnijas ceļa posmā:
Ei¼an−n2þp2
4
500þqþwið250Þ þzþxi½ >0−0,150(202)
ar x i¼1
750an−n2þp2
4−75 
þwið150Þ−wið250Þ (203)
Ārējais samazinājums Ea
Sekcijas ārpus ratiņu pagrieziena punktiem (kur n = ni)
ja an þn2−p2
4−500 w ∞−wið250Þ  n
aþw∞−wað250Þ  nþa
ah i
250 1,465 −d ð Þn
aþ67,5
stāvoklis uz pārsvarā taisna ceļa:
Ea¼1,465 −d
2þqþw∞ 2nþa
aþz−0,015 (206)
ja an þn2−p2
4−500 w ∞−wið250Þ  n
aþw∞−wað250Þ  nþa
ah i
>250 1,465 −d ð Þn
aþ67,5
stāvoklis pārsvarā līklīnijas ceļa posmā:
Ea¼anþn2−p2
4
500þ1,465 −d
2:nþa
aþq2nþa
aþwið250Þn
aþwað250Þnþa
aþzþxa½ >0−0,150(207)
ar x a¼1
750anþn2−p2
4−75 
þwið150Þ−wið250Þ  n
aþwað150Þ −wað250Þ  nþa
a(208)
Pasažieru vagoni, kuriem spēle nelineāri atkarīga no sliežu ceļa liekuma
Katrai pasažieru vagona sekcijai piemērojamais samazinājums ir lielākā vērtība, ko iegūst, izmantojot iepriekš minētās
formulas, kurās pielieto tādu R vērtību, kas dod maksimālo lielumu kvadrātiekavās ieslēgtai izteiksmei, un formulas (201) vai(206).
Iekšējais samazinājums Ei (kur n = ni)
ja∞> R≥150
E
i¼an−n2þp2
4−75
2RþwiðRÞ2
6643
775þqþz(204)
Ārējais samazinājums Ea (kur n = na)
ja∞> R≥250
Ea¼anþn2−p2
4−67,5
2RþWiðRÞn
aþWaðRÞnþa
a2
6643
775þ1,465 −d
2:nþa
aþq2nþa
aþz−0,015
ja 250 > R ≥150
Ea¼anþn2−p2
4−75
2RþWiðRÞn
aþWaðRÞnþa
a2
6643
775þ1,465 −d
2:nþa
aþq2nþa
aþz8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/193
C.5.4. Kontūra GB-M6
C.5.4.1. Vispārīgie nosacījumi
Gabarīta kontūru GB-M6 var izmantot Beļģijas dzelzceļu tīklā (SNCB).
Gabarīta kontūra GB-M6, kas balstās uz G1 kontūrai identiskiem principiem, ir adaptēta SNCB infrastruktūrā, un tās
samazinājuma formulas analoģiski adaptētas liekumos atļauto vertikālā pārgala un ieskrējienu kontrolē.
Atļautie izvirzījumi ir mazāk ierobežojoši salīdzinājumā ar kontūras G1 pārgaliem, tāpēc iespējama platāku vagonu
ekspluatācija.
Papildus UIC 505-1 dokumenta prasībām, kas atļauj ekspluatēt vagonus ar 1 950 mm platiem pantogrā fiem, SNCB
infrastruktūra piemērota arī 1 760 mm platu pantogrāfu izmantošanai, kas uzstādīti uz vairāk vai mazāk stingriem
vagoniem ar sekojošiem raksturojumiem: s ≤0,4 un (q + w) ≤0,065 m.
Gan ratiņi, gan to papildu elementi, kas uzstādīti uz vagoniem, kuri uzbūvēti atbilstoši šai kontūrai, precīzi atbilst G1
kontūras prasībām.
Uz atsperojuma uzstādītās daļas, kas atrodas līmenī, no kura tās var nosēsties vertikālo nobīžu rezultātā līdz līmenim zemāk
par 100 mm virs velšanās virsmas, aprēķina atbilstoši kontūras G1 noteikumiem.
Ja vertikālo nobīžu dēļ punkts, kas atrodas 1 170 mm tuvumā, var pacelties augstāk vai noslīdēt zemāk par šo līmeni, tad
nepieciešams ņemt vērā minimālo atļauto platumu vai nu izmantojot formulu, kas reglamentē daļas augstāk par 1 170 mm,
vai arī formulu, kas reglamentē detaļas 1 170 mm līmenī vai zem tā.
Samazinājuma formulas vilces vai velkamām vienībām jāizvēlas tāpat kā G1 kontūrai, pamatojoties uz saķeres koeficientu
vilciena iekustēšanās brīdī.L 344/194 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
C.5.4.2. Gabarīta kontūras GB-M6 etalona profils
C29. attēls.
C.5.4.3. Samazinājuma formulas
C.5.4.3.1. Vilces vagoni
a) Samazinājuma formulas pie h>1 170 mm
Sekcijas starp ratiņu pagrieziena punktiem
jan a−nð Þ þp2
4
800−w∞−wið400Þ 
0,015
Ei¼1,465 −d
2þqþw∞þz−0,015
jan a−nð Þ þp2
4
800−w∞−wið400Þ 
>0,015
Ei¼n a−nð Þ þp2
4
800þwið400Þ þ1,465 −d
2þqþzþxiþ ðyiÞ>0 
>0−0,0308.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/195
ar x i¼6
10n a−nð Þ þp2
4
8002
6643
775−0,042 −wið400Þ−wið250Þ 
ar yi¼16
15n a−nð Þ þp2
4
8002
6643
775−0,108 −wið250Þ−wið150Þ 
Sekcijas ārpus riteņa pagrieziena punktiem
jan aþn ð Þ −p2
4
800−w∞−wið400Þ  n
aþw∞−wað400Þ  nþa
ah i
0,015
Ea¼1,465 −d
2þqþw∞ 2nþa
aþz−0,015
jan aþn ð Þ −p2
4
800−w∞−wið400Þ  n
aþw∞−wað400Þ  nþa
ah i
>0,015
Ea¼n aþn ð Þ −p2
4
800þqþwið400Þ  n
aþqþwað400Þ  nþa
aþ1,465 −d
2 2nþa
aþzþxaþ ðyaÞ>0 
>0−0,030
ar x a¼6
10n aþn ð Þ −p2
4
8002
6643
775−0,042 −w
ið400Þ−wið250Þ  n
aþwað400Þ −wað250Þ  nþa
ah i
ar ya¼16
15n aþn ð Þ −p2
4
8002
6643
775−0,108 −wið250Þ−wið150Þ  n
aþwað250Þ −wað150Þ  nþa
ah i
b) Samazinājuma formulas augstumiem 100 < h≤1 170 mm
Sekcijas starp ratiņu pagrieziena punktiem
jan a−nð Þ þP2
4
2000−W∞−Wið1000Þ 
0,005
E1¼1,465 −d
2þqþW∞þz−0,015
jan a−nð Þ þP2
4
2000−W∞−Wið1000Þ 
>0,005
Ei¼n a−nð Þ þP2
4
2000þ1,465 −d
2þqþWið1000Þ þzþxi½ >0−0,020
ar x i¼17
3n a−nð Þ þP2
4
20002
6643
775−0,150 −Wið1000Þ −Wið150Þ 
Sekcijas ārpus ratiņu pagrieziena punktiem
jan aþn ð Þ −P2
4
2000−W∞−Wið1000Þ  n
aþW∞−Wað1000Þ  nþa
ah i
0,005L 344/196 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
Ea¼1,465 −d
2þqþW∞ 2nþa
aþz−0,015
jan aþn ð Þ −P2
4
2000−W∞−Wið1000Þ  n
aþW∞−Wað1000Þ  nþa
ah i
>0,005
Ea¼n aþn ð Þ −P2
4
2000þ1,465 −d
2 2nþa
aþqþWið1000Þ  n
aþqþWað1000Þ  nþa
aþzþxa½ >0−0,020
arxa¼17
3n aþn ð Þ −P2
4
20002
6643
775−0,150 −W
ið1000Þ −Wið150Þ  n
aþWað1000Þ −Wað150Þ  nþa
ah i
C.5.4.3.2. Velkamie vagoni
a) Samazinājuma formulas augstumam h>1 170 mm
Sekcijas starp ratiņu pagrieziena punktiem
jan a−nð Þ þp2
4
800−w∞−wið400Þ 
1,465 −d
2
Ei¼1,465 −d
2þqþw∞þz−0,015
jan a−nð Þ þp2
4
800−w∞−wið400Þ 
>1,465 −d
2
Ei¼n a−nð Þ þp2
4
800þqþwið400Þ þzþxiþyi 
>0h i
>0−0,015
ar x i¼6
10n a−nð Þ þp2
4
8002
6643
775−0,042 −wið400Þ−wið250Þ 
ar yi¼16
15n a−nð Þ þp2
4
8002
6643
775−0,108 −w
ið250Þ−wið150Þ 
Sekcijas ārpus ratiņu pagrieziena punktiem
jan aþn ð Þ −p2
4
800−w∞−wið400Þ  n
aþw∞−wað400Þ  nþa
ah i
1,465 −d
2 n
aþ0,015
Ea¼1,465 −d
2þqþw∞ 2nþa
aþz−0,015
jan aþn ð Þ −p2
4
800−w∞−wið400Þ  n
aþw∞−wað400Þ  nþa
ah i
>1,465 −d
2 n
aþ0,015
Ea¼n aþn ð Þ −p2
4
800þqþwið400Þ  n
aþqþwað400Þ  nþa
aþ1,465 −d
2 nþa
aþzþxaþya 
>0h i
>0−0,030
ar x a¼6
10n aþn ð Þ −p2
4
8000
BB@1
CCA−0,042 −wið400Þ−wið250Þ  n
aþwað400Þ −wað250Þ  nþa
ah i8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/197
ar ya¼16
15n aþn ð Þ −p2
4
8000
BB@1
CCA−0,108 −wið250Þ−wið150Þ  n
aþwað250Þ −wað150Þ  nþa
ah i
b) Samazinājuma formulas augstumiem 100 < h≤1170 mm
Sekcijas starp ratiņu pagrieziena punktiem
jan a−nð Þ þp2
4
2000−w∞−wið1000Þ 
1,465 −d
2−0,010
Ei¼1,465 −d
2þqþw∞þz−0,015
jan a−nð Þ þp2
4
2000−w∞−wið1000Þ 
>1,465 −d
2−0,010
Ei¼n a−nð Þ þp2
4
2000þqþwið1000Þ þzþ ½xi>0−0,005
ar x i¼17
3n a−nð Þ þp2
4
20000
BB@1
CCA−0,150 −wð1000Þ −wið150Þ 
Sekcijas ārpus ratiņu pagrieziena punktiem
jan aþn ð Þ −p2
4
2000−w∞−wið1000Þ  n
aþw∞−wað1000Þ  nþa
ah i
1,465 −d
2 n
aþ0,005
Ea¼1,465 −d
2þqþw∞ 2nþa
aþz−0,015
jan aþn ð Þ −P2
4
2000−W∞−Wið1000Þ  n
aþW∞−Wað1000Þ  nþa
ah i
>1,465 −d ð Þ
2 n
aþ0,005
Ea¼n aþn ð Þ −P2
4
2000þ1,465 −d
2 nþa
aþqþWið1000Þ  n
aþqþWað1000Þ  nþa
aþzþxa½ >0−0,020
ar
xa¼17
3n aþn ð Þ −P2
4
20000
BB@1
CCA−0,050 −Wið1000Þ −Wið150Þ  n
aþWað1000Þ −Wað150Þ  nþa
ah i
C.6. 1. PAPILDINĀJUMS
C.6.1. Noslogota ritošā sastāva kontūra
C.6.1.1. Noteikumi par durvīm, pakāpieniem un kāpšļiem
1. Kravas durvis
a) Atv ērtas kravas durvis, kuru viszemākā daļa atrodas ne zemāk kā 1 050 mm virs sliedes virsmas, ja vagons ieņem
zemāko no buferiem atļautā stāvokļa, var pārsniegt vagona samazinātās kontūras robežas ne vairāk kā par 200 mm.L 344/198 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
Vagoniem, kas būvēti pēc 1986. gada 1. janvāra, kravas durvīm jāatbilst šīm prasībām pat durvju atvēršanas brīdī.
Šīs prasības nav attiecināmas uz durvīm ar virām, kuras uzstādītas pasažieru vagonos līdz 1980. gada 1. janvārim.
b) Pie manevrēšanas ātruma aptuveni līdz 30 km/st. nobīde šķērsvirzienā kopumā nedrīkst pārsniegt 0,02 m.
Durvīm korpusa sānos, kas atrodas ārpus ratiņu pagrieziena punktiem, un durvīm, kuru apakšmalas atrodas zemāk
par 1 050 mm virs sliedes, vajadzīgais kontūras samazinājums bufera zemākajā atļautajā stāvoklī 980 mm var tikt
samazināts
— durvju atvēršanas brīdī un
— atvērtā stāvoklī
maksimāli parwa−0,02 ð Þ nþa ð Þ
a
Tas ir piemērojams tikai, ja w a> 0,02 m.
Jāļauj izmantot durvis, kuras atbilst prasībām, kas minētas iepriekš gan a), gan b) apakšpunktā. Šajā gadījumā durvīm
jāatbilst a) apakšpunkta prasībām arī atvēršanas brīdī.
2. Pakāpieni un kāpšļi
Ja apakšējais pakāpiens ir atvāžams, tad nepieciešamo noslogotas kontūras samazinājumu kustībā ar nolaistu pakāpienu var
samazināt ne vairāk kā par lielumu:
win
aþwanþa
a
C.7. 2. PAPILDINĀJUMS
C.7.1. Noslogota ritošā sastāva kontūra
C.7.1.1. Atsperojuma saspiešana ārpus balsta taisnstūra B, C un D
1. Visiem vagoniem var būt vajadzība ņemt vērā papildu vertikālo nobīdi fz vagona korpusa nosveres rezultātā (sāniskās
svārstības, svārstības garenvirzienā), kam par iemeslu var būt centrā nenovietota krava vai gaisa izplūšana no
pneimatiskā atsperojuma.
Šai papildu saspiedei var pielietot sekojošas vienkāršotas formulas:
— šķērsvirzienā: aplūkotas B un C zonas
Sinfāza saspiede uz 2 ratiņiem un uz vienas sliedes8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/199
— garenvirzienā: aplūkotas zonas C un D
Saspiede uz vieniem ratiņiem vai ass
— Primārās un sekundārās atsperojuma atsperes saspiešana vai gaisa izplūšana no pneimatiskā atsperojuma
(principiālās C zonas aprēķins)L 344/200 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
Novirze (sākuma stāvoklī)
Apzīmējumi:
1. līmenisMinimālā noslogojuma stāvoklis
Primārās un sekundārās atsperojuma atsperes saspiedes pakāpe
Aptuvena formula
C.8. 3. PAPILDINĀJUMS. NOSLOGOTA RITOŠĀ SASTĀVA KONTŪRA
C.8.1. Kontūras aprēķins noslogotam vagonam ar korpusa nosveri
C.8.1.1. Vispārīgie nosacījumi
Ritošā sastāva ar korpusa nosveres sistēmām izmanto šana starpvalstu pārvadājumos ir attiecīgo dzelzceļu divpusēju vai
daudzpusēju vienošanos priekšmets.
C.8.1.2. Apskats
Šis pielikums apraksta kontūras aprēķina metodes noslogotam vagonam ar korpusa nosveri, kas šeit un tālāk apzīmēts ar
abreviatūru TBV.
2., 3. un 4. nodaļa iekļauta noslogotas TBV kontūras aprēķina tehniskā analīze.
5. nodaļā iekļauti komentāri par TBV nosveri un ātrumu.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/201
C.8.1.3. Pielietošanas joma
TBV ir vagons, kura korpuss var veikt pagriešanās kustības, kad vagons caurbrauc līkumus ar nolūku kompensēt
centrbēdzes paātrinājumu. Vilcienu sekciju, kas sastādītas no vagoniem, kuri apgādāti ar korpusa nosveres sistēmām,ieviešanai starpvalstu pārvadājumos nepieciešama noteikta modifikācija noteikumiem par parasto noslogoto vagonukontūru aprēķināšanu.
Šis pielikums aplūko TBV aprēķina noteikumus nolūkā iegūt noslogota vagona maksimālo konstrukcijas kontūru.
C.8.1.4. Priekšnosacījumi
TBV koncepciju sāka izstrādāt 1970.-1980. gados vairākās Eiropas valstīs nolūkā nodrošināt lielākus kustības ātrumus
esošajās līnijās netraucējot pasažieru komfortu. Dzelzceļa vagonu kustības ātrums līkumos ir ierobežots dēļ šķērsvirziena
paātrinājuma iedarbības uz pasažieriem: tā ir robeža nekompensētajam paātrinājumam 1 –1,3 m/s
2līmenī.
TBV vienības, jo īpaši ar aktīvām sistēmām aprīkotās, var kustēties pie lielākiem nekompensētiem paātrinājumiem
(piemēram, 1,82 m/s2sastāvam FIAT ETR 450, kas ir ekvivalents ārējās sliedes pārsniegšanas nepietiekamībai 278 mm
liekumā), jo korpuss ar nosveri ļauj samazināt šķērsvirziena paātrinājumu pasažieru uztverē.
C.8.1.5. Ar drošību saistītie nosacījumi
TBV vienību būvētājiem jāsagādā apliecinājums, ka vagoni atbilst noslogotai kontūrai visdažādākajos plānotās ekspluatācijas
gadījumos.
Papildus noslogotās kontūras aprēķinam būvētājam jāuzrāda atskaite par pieņemtajiem kritērijiem iekārtām, no kurām
atkarīga vagona drošība: šīm iekārtām jādarbojas bezatteices režīmā.
Būvētājam jāizpēta atteices gad ījumi, kuru rezultātā var būt pārsniegts TBV vienību etalona profils. Atkarībā nošo gadījumu
seku nopietnības dzelzceļiem jāveic īpaši pasākumi attiecībā uz dzelzceļa ekspluatāciju, trauksmes signāliem, brīdinājumiem
mašīnistam utt.
Būvētājam arī jāgarantē, ka nosveres sistēma projektēta tā, lai sastāva vienības nevarētu kustēties pie nekompensētā
paātrinājuma lielumiem, kas ir augstāki par pieļautajiem parastiem vagoniem, ja nosveres sistēma atteicas darboties.
C.8.1.6. Pielietojamie simboli
Šajā pielikumā pielietoti sekojoši papildu apzīmējumi:
IP = TBV vienībai pieņemtais ārējās sliedes slīpuma pārsniegšanas nepietiekošs lielums liekumā,
IC = sliežu ceļu dienesta atļautais ārējās sliedes slīpuma pārsniegšanas nepietiekošs lielums liekumā (1),
E = ārējās sliedes slīpuma pārsniegšanas lielums,
zP = kvazistatiskā nobīde, kas noteikta atbilstoši TBV vienības vajadzībām.
C.8.2. Pamatnosacījumi noslogotu TBV vienību kontūras noteikšanai
Lai aprēķinātu noslogotas TBV vienības kontūru, jāizpēta visi kustības apstākļi gan ar aktīvu, gan pasīvu nosveres sistēmu.
Itīpaši jāizpēta nelabvēlīgie gadījumi:
1. situācija: vagona liekumā arārējās sliedes slīpuma pārsniegšanas maksimālu nepietiekamību (maksim ālā
korpusa nosvere);
2. situācija: nekustīgs vagons liekumā. Ja aktīvs TBV apstājas liekumā, tā stāvoklis neatšķiras no parastā vagona
stāvokļa. Tāpēc situāciju var izskatīt, pielietojot parastam vagonam piemērotās formulas un principus.
Atzīmēsim, ka noteiktiem pasīvo TBV vienību tipiem (TALGO) elastīguma dēļ nav kvazistatiskās nosveres z, t.i., s = 0.L 344/202 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
(1)Šīparametra, ko fiksējis sliežu ceļu dienests, vērā ņemšanas precizējums, aprēķinot ritošā sastāva izmērus, dots šāpapildinājuma 3.2.2.
sadaļā.
C.8.2.1. Korpusa nosveres sistēmu tipi
Bez iepriekšminētā dažādu konstrukciju nosveres sistēmas var sagrupēt atbilstoši korpusa nosveres metodei. Šo nosveri var
panākt vai nu ar dabisku, vai ar ekvivalentu nosveres kustību (pasīvā nosvere), kad korpusa pagriešanas centrs atrodas
augstāk par korpusa smaguma centru (kā TALGO sistēmā), vai arī ar domkratiem, kuri korpusu nosver atkarībā no liekuma
rādiusa un kustības ātruma (aktīvā nosveres kustība, kā FIAT sistēmā).
Apskatīsim korpusa nosveri, kas pieļaujama dažādās korpusa nosveres sistēmās.TBV vienību gadījumā, kas aprīkotas ar aktīvām sistēmām, korpuss tiek pakļauts kvazistatiskai nosverei, ko izsauc
nekompensēts paātrinājums: tomēr tas nav tas pats, kas ir korpusa nosvere, ko izsauc sistēma. 1.a attēlā parādīts nosveres
princips vagonam ar aktīvu nosveres sistēmu.
C30. attēls.
Pārbaudāmās nobīdes var sadalīt leņķiskās nobīdēs sānsveres rezultātā (1. komponente) un leņķiskās nobīdēs aktīvās
sistēmas iedarbības dēļ (2. komponente).
Pasīvo sistēmu gadījumā korpuss nosveras dabiski centrbēdzes spēka iedarbības rezultātā, kas ir proporcionāls ārējās
sliedes pārsniegšanas nepietiekamībai.
1.b attēlā parādīts vagona nosveres princips dabiskās pasīvās nosveres rezultātā.
C31. attēls.
8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/203
C.8.3. Formulu analīze
C.8.3.1. Pamatformulas
Atkarībā no aplūkojamās TBV vienības tipa (pasažieru vagons, motorvagons vai sastāva pasažieru motorvienība) jāpielieto
attiecīgās G1 kontūras aprēķina formulas, kurām jāpiemēro visas modifikācijas, kas uzrādītas šajāpielikumā.
C.8.3.2. Modifikācijas, kas jāveic TBV formulās
TBV vienībām jāņem vērā korpusa maksimālā nosvere, kas atbilst ārējās sliedes slīpuma pārsniegšanas maksimālai
nepietiekamībai IP. Pie šīnosacījuma jāievēro šādi samazinājuma parametri:
a) šķērsvirziena spēles (1,465-d)/2, q un w (1)
Šķērsvirziena nobīdes zīmi vispār iespaido centrbēdzes efekts.Nepieciešamās izmaiņas aplūkotas 8.3.2.1. sadaļā.
b) kvazistatiskā nobīde “z”:
Parametrs z piemērojams, ja, vagonam kustoties, ārējās sliedes slīpuma pārsniegšanas nepietiekamības lielums liekumā
IP nav lielāks par 200 mm.
TākāTBV vienībām šo lielumu var pārsniegt un tādēļ TBV var kustēties pie ārējās sliedes slīpuma pārsniegšanas
nepietiekošiem lielumiem liekumos IP, kas ir lielāki par sliežu ceļa dienesta (IC) norādītājiem, formulai vajadzīgas dažasmodifikācijas, kuras apspriestas 8.3.2.2. sadaļā.
c.) Noteiktiem TBV vienību tipiem, it sevišķi aktīvajiem, sagaid āmajā parametrā jāievēro korpusa nosvere, ko piešķir
sistēma un kura jāņem vērā samazinājuma aprēķināšanas formulās (sk. 8.3.2.3. sadaļu).
C.8.3.2.1. Šķērsvirziena nobīžu lielumu izteiksmes korpusa nosveres gadījumā
Korpusa maksimālās nosveres noteikums tiek ievērots tikai tad, ja vagons brauc liekumā ar maksimālo IP lielumu.
Tākāuz vagonu iedarbojas ļoti liels centrbēdzes spēks virzienā uz liekuma ārējo malu, tad šķērsvirziena nobīžu izteiksmes
jāpārskata.
— Nobīde w jāpieņem virzienā uz liekuma ārējo malu.
— Nobīdēm (1,465 –d)/2 un q jārada atšķirība starp ratiņu vagoniem un vagoniem ar nesajū gtiem rite ņiem.
Ratiņu vagoni, spēles aprēķins liekuma iekšējai pusei:pārbaudes uz līnijas parādījušas, ka ratiņu vagoniem dažām asīm, braucot liekumā, riteņa mala ir kontaktā arārējo sliedi; tai
pašā laikā citiem riteņiem šis kontakts nav pastāvīgi novērots.
Rezultātā, kā arī ņemot vērā drošības apsvērumus, iepriekš minētās spēles vērtības jāpielīdzina nullei.
Ratiņu vagoni, nobīdes aprēķins liekuma ārējai pusei: spēles (1,465 –d)/2 un q drošības apsvērumu dēļ jāpieņem analoģiski
arīliekuma ārējai pusei.
Vagoni ar nesajūgtiem riteņiem:pārbaudes ir apstiprinājušas, ka spēles (1,465 –d)/2 un q rodas virzienā uz liekuma ārējo malu.L 344/204 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
(1) Lai aprēķinātu šo parametru TBV vienībām, jāizmēra augstums h cvirs sliedes velšanās virsmas. Tam var būt dažādas vērtības vienam un
tam pašam vagonam atkarībā no konfigurācijas, nosveres tehnoloģijas un iespējamās korpusa centra nosveres.
C.8.3.2.2. TBV kvazistatiskā nobīde
Lai saņemtu pielaides konstrukcijām, sliežu ceļa dienestam jāpievieno noteikti parametri etalona profila izmēriem. Vagonu
kvazistatiskās nobīdes aprēķināšanas formula:
0,4
1,5·EouI−0,05 ½ >0·h−0,5ð Þ>0
Maksimāl āpieļaujamā EorI vērtība ir 200 mm.
Katrs infrastruktūras pārvaldītājs savā s līnijās uzstāda savu maksimālo I lielumu. Parasti pielieto vērtības no 90 līdz 180 mm.
Šo maksimālo I vērtību nedrīkst pārsniegt, vagoniem kustoties.No otras puses, TBV vienības sasniedz augstākas vērtības. Tas nozīmē, ka to izmēri jākontrolē, pielietojot citu kvazistatiskās
nobīdes aprēķinu paņēmienu.
Analoģiski parastajiem vagoniem ārējās sliedes slīpuma pārsniegšanas nepietiekamības liekumos iedarbība noved pie TBV
vienības nosveres, pagriežot korpusus ap garenvirziena asi atsperojuma sistēmas elastības dēļ. Kvazistatiskās nobīdesformulās tai atbilstošo nosveri ņem vērā parametrā “z”. Tā kāTBV vienības var pārvietoties pie ārējās sliedes slīpuma
pārsniegšanas nepietiekamības līdz pat I
p, jāpārskata šīparametra (zP) aprēķins.
Ir lietderīgi ieviest jaunu zP parametru, kura aprēķinā jāņem vērā kopīgā kvazistatiskā nobīde līdz pat IP attiecībā pret to
nobīdi, kādu ņem vērā sliežu ceļa dienests IC (sk. 3.2.2.1. un 3.2.2.2. sadaļas).
Bez tam aktīvām nosveres sistēmām jāņem papildu parametrs (sk. 3.2.3. sadaļu) tā iemesla dēļ, ka korpusa nosvere
centrbēdzes paātrinājuma kompensācijai nav atkarīga no nosveres, ko izsauc sānsvere.
C.8.3.2.2.1. Izteiksme kvazistatiskai nobīdei zP samazinājumiem liekuma iekšpusē
Šķērsvirziena paātrinājuma iedarbības dēļ, kas ir saistībā ar IP lielumu virs 0, vagona korpuss atsperojuma elastības rezultātā
nosveras virzienā uz liekuma ārpusi, ja tiek pielietota aktīvā nosvere liekuma iekšpusē, un virzienā uz liekuma iekšpusi, ja
pielieto pasīvo nosveri. Sekojošie attēli ilustrē nobīdes tipu no stāvokļa I = 0. Nosveres režīmu atšķirības dēļ ar aktīvo
nobīdes sistēmu vislielākā nobīde ir vagona augšējā daļā, bet ar pasīvo sistēmu vislielākā nobīde ir vagona apakšējā daļā.
C32. attēls
AKTĪVĀ sistēma.
Piezīme: sistēmas izraisītā nosvere šeit nav uzrādīta.
— Tākāetalona profilu aplūko no redzes punkta stāvokļa liekuma iekšpusē, tad vagona punkti, kas atrodas augstumā h >
hc, attālinās no šīprofila. Šīattālinājuma lielums aprēķinos būs ar mīnus zīmi.
Punktiem augstumā h < hc pareizi būs otrādi.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/205
C33. attēls.
PASĪVĀ sistēma.
— Tākāetalona profilu aplūko no redzes punkta stāvokļa liekuma iekšpusē, tad vagona punkti, kas atrodas augstumā h <
hc, attālinās no šīprofila. Šīattālinājuma lielums aprēķinos būs ar mīnus zīmi.
— Punktiem augstumā h > hc pareizi būs otrādi.
Nobīdes, kas atbilst dažādām nosverēm, kuras parādītas attēlos 2.a un 2.b, norādītas tālāk.
TBV vienībai ar aktīvo sistēmu, kas pārvietojas liekumā arārējās sliedes slīpuma pārsniegšanas nepietiekamību IP,
kvazistatisko nobīdi aprēķina pēc formulas:
Zp¼S
1,5·Ip·h−hc ð Þ cη0<1°
TBV vienībai ar pasīvo sistēmu, kas pakļauta ārējās sliedes slīpuma pārsniegšanas nepietiekamībai liekumā IP,
kvazistatisko nobīdi aprēķina pēc formulas:
Zp¼S
1,5·Ip·h−hc ð Þ cη0<1°
Jāpievērš uzmanība tam apstāklim, ka svērtība ir specifiska aprēķināšanas situācijai un tādēļ var būt atkarīga no korpusa
nosveres sistēmas.
C.8.3.2.2.2. Kvazistatiskās nobīdes zP izteiksme samazinājumam uz liekuma ārējās
malas
Šķērsvirziena paātrinājuma iedarbības rezultātā (atbilstošam vērtībām IP > 0) aktīvās TBV vienības korpuss nosveras liekuma
ārpuses virzienā atsperojuma sistēmas elastības dēļ un liekuma iekšpuses virzienā pasīvai TBV vienībai.
Analoģiski 2.a un 2.b attēliem arī 3.a un 3.b attēli parāda šo nobīdes tipu no stāvokļa I = 0.L 344/206 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
C34. attēls.
AKTĪVĀ sistēma.
Piezīme: sistēmas izraisītā nosvere šeit nav uzrādīta.
— Tākāetalona profilu aplūko no redzes punkta stāvokļa ārpus liekuma, tad vagona punkti, kas atrodas augstumā > hc,
nobīdās tuvāk profilam. Šīs nobīdes lielums aprēķinos būs ar plus zīmi.
— Punktiem augstumā h < hc pareizi būs otrādi.
C35. attēls.
PASĪVĀ sistēma.
— Tākāetalona profilu aplūko no redzes punkta stāvokļa ārpus liekuma, tad vagona punkti, kas atrodas augstumā h <
hc, nobīdās tuvāk profilam. Šīs nobīdes lielums aprēķinos būs ar plus zīmi.
— Punktiem augstumā h > hc pareizi būs otrādi.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/207
Ja vagoni brauc liekumā, tie nobīdās tuvāk etalona profilam (no ārējas puses) proporcionāli IP lielumam; ja ir nosacījums IP
> IC, tad attālumi, ko ņem vērā sliežu ceļa dienests šķēršļu stāvoklim, nebūs pietiekami. Tā kā šķēršļu stāvoklis nav
apspriežams, samazinājumu vērtības, kas aprēķinātas vagoniem, nepieciešamības gad ījumā jāpalielina par lielumu, kas ir
starpība starp kvazistatisko nobīdi, kuru nosaka IP, un vērtību, kuru ņem vērā kustības dienests.
Aktīvai sistēmai:
z¼s
1,5:Ip:h−hc ð Þ −0,4
1,5:Ic−0,05ð Þ: h−0,5ð Þ>0 
>0
Pasīvai sistēmai:
z¼−s
1,5:Iph−hc ð Þ −0,4
1,5:Ic−0,05ð Þ: h−0,5ð Þ>0 
>0
Jāatceras, ka
— formulas pielietojamas, ja IP > IC ;
— jānosaka pielietojums, kas atbilst reālam gadījumam, vērtību IP un IC kombinācijai, kura dod lielumu zP, kas rada
maksimālo samazinājumu;
— vagona nosveres sistēmai jānodrošina sekojošo starpposmu vērtībām IP (apzīmēti IP'), kam atbilst ārējās sliedes
pārsniegšanas slīpuma nepietiekošas liekumā starpposmu vērtība Ic':
I0
pIp
Ic:I0
c
Bez tam jāievēro 5.1. sadaļas nosacījumi.
C.8.3.2.3. Aktīvās sistēmas. Nobīdes korpusa pagriešanās rezultātā
Ja TBV vienība ar aktīvo sistēmu pārvietojas liekumā arātrumu, kad IP > 0, tad, izmērot vērtības noteiktiem parametriem
(ātrums, ārējās sliedes pārsniegšanas nosvere, liekuma rādiuss), nosveres sistēma uzstāda korpusa nosveres leņķi β.
Leņķis βnav atkarīgs no nosveres, ko izsauc atsperojuma elastība.
C36. attēls.
L 344/208 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
Attēlā uzrādīti šādi lielumi:
ho: korpusa pagrieziena centra augstums, ko izsauc sistēma;
β: korpusa nosveres leņķa lielums attiecībā pret sistēmas balsta spilvenu; šis leņķis, ko izsauc sistēma, ir ārējās sliedes
pārsniegšanas nepietiekamības liekumos IP funkcija.
Tākāβvar būt lielāks par 10o, vertikālo nobīdes komponenti nedrīkst ignorēt; tā jāņem vērā reālo gad ījumu aprēķinos.
Ja tiek ņemta vērā tikai nobīde šķērsvirzienā, tad aptuveno vērtību var atrast pēc sekojošas formulas:
tanβ(h—h0)
Šim lielumam sistēmas izraisītā pagrieziena virziena aspektā:
— jābūt plus zīmei aprēķinos liekuma iekšpusē,
— jābūt mīnus zīmei aprēķinos ārpus liekuma.
C.8.4. Atbilstošie nosacījumi
— Formula pielietojama, ja IP > IC.
— Izteiksme parametram zP jādetalizē un jāizskaidro katram gadījumam, kur pielieto formulas katram sistēmas tipam,
ņemot vērā aiztures, sānsveres u.c. atšķirības.
— Jāizceļ, ka parametriem s, h cun w, kas atbilst TBV vienības tehniskiem principiem, konkrētam vagonam ir dažādas
vērtības atkarībā no aplūkojamiem aprēķina gadījumiem.
— Samazinājumu maksimālās vērtības jāaprēķina atkarībā no dažādiem lielumiem, kuri var būt IP, IC (un leņķis β
aktīvām TBV vienībām, sk. 3.2.3. sadaļu). Šim nolūkam TBV vienības būvētājam jāievēro visvairāk izbīdītās vietas, kas
atļautas korpusam, kustoties pa dažādiem līnijas iecirkņiem (taisns ceļš, pārejas, liekumi), un iespējamās pielaidesattiecībā uz vagona efektīvo stāvokli (sistēmas nostrādāšanas aiztures, inerces, berzes u.c. iemeslu dēļ).
— Ar TBV vienības korpusu nesavienotās daļas, kuras šīiemesla dēļ nenosveras, vienmēr paliek par nekompensētā
paātrinājuma iedarbības objektu; paātrinājuma vērtība ir lielāka par parasti pieļaujamo. Šiem elementiem (ratiņiem un
dažreiz pantogrā fam) jākontrolē formulas papildu loceklis, kas ņem vērā samazinājumu.
Šis loceklis izskatās šādi:S
1,5Ip−Ic ð Þ h−hc ð Þ
Bez tam šīm daļām nevajag ņemt vērā locekli tan β(h—h0) (sk. 3.2.3. sadaļu).
— Šis pielikums tika izstrādāts, balstoties uz informāciju, kas pielietojama TBV vienībām, kuras pašlaik atrodas
ekspluatācijā. Turpmāk pēc jaunu TBV vienību izstrādāšanas varēs pievienot citas hipotēzes un formulu modifikācijas.
— Nobeidzot izpētīt visus gad ījumus, kurus var aplūkot kā kritiskus, jābūt veiktiem dažādu platuma pušu pieļaujamo
vērtību salīdzinājumiem un jābūt izvēlētam vismazākam lielumam katrā aplūkojamā augstumā h.
C.8.5. Komentāri
C.8.5.1. Nosveres precizēšanas nosacījumi (TBV vienības ar aktīvo sistēmu)
Lai formulas, kas uzrādītas šajāpapildinājumā noslogotas TBV vienības kontūras aprēķinam, varētu pielietot, nepieciešams,
lai nosveres sistēma garantētu korpusa nosveri, kas ir proporcionāla ārējās sliedes pārsniegšanas mainīgai nepietiekamībai
liekumos.
Pasīviem liekumiem ir acīmredzama šīnoteikuma izpilde, jo korpusa nosveres iemesls ir ārējās sliedes zema pārsniegšana.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/209
No otras puses, TBV vienībām ar aktīvu nosveres sistēmu korpusa nosveres lielumu, ko izsauc sistēma, nosaka konstrukcija
vai sistēmas regulēšana.
Lai korpuss neizietu ārpus norādītā profila robežām, šiem lielumiem jāatbilst sekojošiem nosacījumiem:
a) I’P, I’C un E' no 0 līdz attiecīgā izmēra maksimālam lielumam starpposmu vērtībām no nosveres sistēmas vadības
viedokļa jāatbilst sekojošam nosacījumam:
I0
P
IP¼I0
C
IC¼E0
E
b) bez tam kontroles gad ījumā ārpus liekuma, ievērojot faktu, ka centrbēdzes spēks nosver korpusu uz ārpusi
(kvazistatiskā nobīde zP), jāatbilst sekojošam nosacījumam regulēšanā attiecībā uzβvērtību:
tanβ (h—h0)≥zp
Citiem vārdiem sakot, sistēmas iedarbības ietekmei jābūt lielākai vai vienādai ar kvazistatisko ietekmi.
C.8.5.2. Nosacījumi TBV vienību ātrumiem
TBV vienībām atļauts aprēķināt maksimālo ātrumu no noslogotas kontūras viedokļa tāpat kā citiem vagoniem.
Jāņem vērā izteiksme, kas saista ārējās sliedes pārsniegšanas nepietiekamību liekumā arātrumu:
IPorC¼0,01186·V2
PorC
R−E
Ātrumi vP un vC ir, attiecīgi, vērtība, ko sasniedz TBV vienība, un vērtība, kas ir pieļaujama pēc ātruma nosacījumiem uz
sliežu ceļa līnijas.
Tādējādi: V PﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃIPþE
ICþEr
·VC
Nošīs formulas var izrēķināt maksimālā ātruma lielumu, kuru nedrīkst pārsniegt TBV vienība, izmantojot šādu formulu:
VPﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃIPþE
ICþEr
·VC
C.8.6. 4. papildinājums. Noslogota ritošā sastāva kontūra
Infrastruktūras esošo pielaižu izmantošana vagoniem ar iepriekš noteiktiem parametriem
Pirms šīpielikuma pielietošanas vajadzīga divpusējas vienošanās noslēgšana.
Piemērs:
Uz taisna sliežu ceļa posma, kas ir labā ekspluatā cijas stāvoklī, ar parastiem ceļa ģeometrijas defektiem par kritēriju lēmuma
pieņemšanai jābūt maksimālajam attālumam starp ceļa centriem; tas ir vienāds ar etalona profila platumu plus vagona
nejaušu nobīžu robežas, ko izsauc ceļa ģeometrijas defekti (D).
D¼ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ
d2
iþd2
aq
di,a¼1,2ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ
Σt2
i,aq
tiji¼5
i¼1
taja¼5a¼1L 344/210 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
t1 = ceļa šķērsvirziena nobīde,
t2 =ārējās sliedes pārsniegšanas defekta vai krustojuma līmeņa 0,015 m ietekme,
t3ia = svārstības uz iekšu vai uz āru,
t4un t 5= kravas nelīdzsvarotības un asimetrijas iedarbība.
t1¼0,025
t2¼0,15h
1,5þ0,015 h−hC ð ÞS
1,5
t3,i¼0,007 h−hC ð ÞS
1,5
t3,a¼0,039 h−hC ð ÞS
1,5
t4¼0,05 h−hC ð ÞS
1,5
t5¼0,015 h−hC ð ÞS
1,5
Robežu (pielaižu) noteikšanai, kuras jāpievieno G1 etalona profilam, jāpielieto šādi parametri:
h = 3,25 mh
c= 0,5 m
s = 0,4
Aplūkojamā vagona iepriekš noteiktie parametri, kurus var pielietot, piemēram, ir sekojoši:
h = 1,8 m (augstums virs aplūkojamās korpusa sekcijas velšanās virsmas)
hc= 0,7 m
s = 0,24Izmantojot iepriekš dotos parametrus, var iegūt šādus lielumus:
— G1 profilam D = 0,113 m
— vagonam ar iepriekš noteiktiem parametriem D’ = 0,058 m
Starpību D –D' = 0,55 m var izmantot kā pamatu vagona ar iepriekš noteiktiem parametriem paplašināšanai.
Ja papildu pielaidi, kam ņemtas vērā nejaušas nobīdes, neaprēķina pēc aprakstītās metodikas, bet nosaka pietuvinātu vidējo
lielumu, tas noved pie izmēru samazināšanas, un tad tas jāņem vērā D-D' aprēķinos.
Piemērs: SNCF, V ≤120 km/st.: D
SNCF= 0,05 + 0,03 = 0,08 m.
Tāvagonu ar iepriekš noteiktiem parametriem 1,8 m augstumā var paplašināt par 0,022 m.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/211
D PIELIKUMS
VAGONA UN SLIEŽU CEĻA SAVSTARPĒJĀ MIJIEDARBĪBA UN GABARĪTA NOTEIKŠANA
Statiskā slodze uz ass, dinamiskā slodze uz riteni un garumslodze
D1. ROBEŽSLODZES VAGONIEM ATBILSTOŠI LĪNIJU KLASIFIKĀCIJAI
Vagonu shēma, kas jāizskata, nosakot līnijas kategoriju
a = attālums starp ratiņu asīm
b = attālums no pirmās ass līdz tuvākā bufera galam
c = attālums starp divām iekšējām asīm
Kategorija Masa uz assMasa uz
garuma vie-
nību
A P=16 т p=5,0 t/m 1,50 1,80 6,20 1,80 1,50
12,80
B1 P=18 т p=5,0 t/m 1,50 1,80 7,80 1,80 1,50
14,40
B2 P=18 т p=6,4 t/m 1,50 1,80 4,65 1,80 1,50
11,25
C2 P=20 т p=6,4 t/m 1,50 1,80 5,90 1,80 1,50
12,50
C3 P=20 т p=7,2 t/m 1,50 1,80 4,50 1,80 1,50
11,10
C4 P=20 т p=8,0 t/m 1,50 1,80 3,40 1,80 1,50
10,00
D2 P=22,5 т p=6,4 t/m 1,50 1,80 7,45 1,80 1,50
14,05
D3 P=22,5 т p=7,2 t/m 1,50 1,80 5,90 1,80 1,50
12,50
D4 P=22,5 т p=8,0 t/m 1,50 1,80 4,65 1,80 1,50
11,25
Atklāts punkts E, F un G līnijām, kā arī5. un 6. kategorijai.L 344/212 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
D2. ROBEŽSLODZE VAGONIEM ATBILSTOŠI LĪNIJU KLASIFIKĀCIJAI
Vagoni ar diviem divasu ratiņiem
Pieļaujamā maksimālā masa uz P rdažādu kategoriju līnijās attiecībā uz a un b izmēriem
Izmēru vērtības Līnijas kategorija
a b D4 D3 D2 C4 C3 C2 B2 B1 A
m m t t t t
1,80 1,50
1,401,301,2022,5
21,520,5
2020
19
18,5
1818
17
16,5
1616
151514
1,70 1,50
1,401,301,2022
21
20
19,519,5
19
18
17,517,5
1716
15,515,5
151414
1,60 1,50
1,401,301,2021
20
19
18,519
18,517,5
1717
16,515,5
1515
14,5
14
13,5
1,50 1,50
1,401,301,2020
19,5
19
1818,5
18
17,5
1716,5
16
15,514,514,5
14
13,5
13
1,40 1,50
1,401,301,2019
18
18,517,517
17
16,515,515,5
15,5
151413,5
13,5
13
12
1,30 1,50
1,401,301,2018,5
18,5
181716,5
16,516,515,515
15
14,513,513
13
12,511,5
SVARĪGA PIEZĪME: Vērtības masai uz ass, kas uzrādītas iepriekšējā tabulā, ir derīgas tikai tad, ja vagona garums L starp
buferiem ir tāds, ka masa uz garuma vienību patbilst aplūkojamai līnijas kategorijai. Pretējā gadījumā pieļaujamai masai uz
ass jābūt vienādai ar izteiksmes
pL
4vērtību.
Atklāts punkts E, F un G līnijām, kā arī5. un 6. kategorijai.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/213
D3. ROBEŽSLODZE VAGONIEM ATBILSTOŠI LĪNIJU KLASIFIKĀCIJAI
Vagoni ar diviem trīsasu ratiņiem
Pieļaujamā maksimālā masa uz P rdažādu kategoriju līnijās attiecībā uz a un b izmēriem
Izmēru vērtības Līnijas kategorija
a b D 4 D 3 D 2 C 4 C 3 C 2 B 2 B 1 A
m m t t t t t t t t t
1,80 1,50
1,401,301,2018
18181818
18
17,5
1718
17,5
171616,5
16161616,5
16161616,5
16
15,5
1515
14,514,514,514,5
14
13,5
1313
12,5
1212
1,70 1,50
1,401,301,2017,5
17,517,517,517,5
17,5
17
16,517,5
17161616
15,515,515,516
15,515,515,516
15,5
15
14,514,5
14141414
13,5
131312,5
121212
1,60 1,50
1,401,301,2017
17171717
17
16,5
1617
1616
15,515,5
15151515,5
15151515,5
15
14,5
1414
13,513,513,513,5
1313
12,512
12
11,511,5
1,50 1,50
1,40
1,30
1,2016,5
16,5
16,5
16,516,5
16,5
16,5
1616
16
15,5
15,515
14,5
14,5
14,515
14,5
14,5
14,515
14,5
14,5
1413,5
13
13
1313
13
12,5
12,512
11,5
11,5
11,5
1,40 1,50
1,401,301,2015,5
15,515,515,515,5
15,515,515,515,5
15,515,515,514
14141414
14141414
14141412,5
12,512,512,512,5
12,512,512,511,5
11,511,511,5
1,30 1,50
1,401,301,2015
15151515
15151515
15151513,5
13,513,513,513,5
13,513,513,513,5
13,513,513,512
12121212
12121211
111111
SVARĪGA PIEZĪME: Vērtības masai uz ass, kas uzrādītas iepriekšējā tabulā, derīgas tikai tad, ja:
1–izmērs c > 2b. Pretējā gadījumā izmērs jāpieņem nevis kā bvērtība, bet kā lielums
c
2vai tuvākā vērtība tālāk uzrādītaj ā
tabulā;
2–vagona garums starp buferiem L ir tāds, ka vērtība masai uz garuma vienību patbilst aplūkojamai kategorijai. Pretējā
gadījumā pieļaujamā masa uz ass ir mazāka un ir vienāda ar izteiksmespL
8vērtību.
Atklāts punkts E, F un G līnijām, kā arī5. un 6. kategorijai.L 344/214 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
D4. ROBEŽSLODZE VAGONIEM ATBILSTOŠI LĪNIJU KLASIFIKĀCIJAI
Vagoni ar diviem četrasu ratiņiem
Pieļaujamā maksimālā masa uz P rdažādu kategoriju līnijās attiecībā uz a un b izmēriem
Izmēru vērtības Līnijas kategorija
A b D 4 D 3 D 2 C 4 C 3 C 2 B 2 B 1 A
m m t t t t t t t t t
1,80 1,50
1,40
1,30
1,2017,5
17
17
16,516,5
16,5
16
1515,5
15
15
14,516
16
16
1616
15,5
15
1515
14,5
14
13,514,5
13,5
13,5
1313
12,5
12
11,511,5
11
10,5
10,5
1,70 1,50
1,401,301,2017,5
17
16,515,516
16
151515
15
14,5
1415,5
15,515,515,515,5
15
14,514,514,5
14
13,513,514
13,5
13
12,512,5
12
11,5
1111
10,510,5
10
1,60 1,50
1,401,301,2016,5
16
15,5
1515,5
15
14,514,515
14,5
141415
15
14,514,515
14,5
141414
13,5
131313,5
13
12,5
1212
11,5
111110,5
101010
1,50 1,50
1,401,301,2016
15,5
151515
14,5
141414,5
14131314,5
14,5
141414,5
14
13,5
1313,5
13
12,512,513
12,5
121211,5
11
10,510,510,5
10
9,59,5
1,40 1,50
1,401,301,2015
1515
14,514,5
14
13,5
1313
13
12,512,513
13131313
1313
12,513
12,5
12
11,512
1212
11,510,5
10,5
101010
10
9,59,5
1,30 1,50
1,401,301,2014,5
14,514,5
1414
13,5
131313
13
12,512,512,5
12,512,512,512,5
12,512,5
1212,5
12
11,511,511,5
11,511,5
1110,5
10,5
10109,5
9,5
99
SVARĪGA PIEZĪME: Vērtības masai uz ass, kas uzrādītas iepriekšējā tabulā, derīgas tikai tad, ja:
1–izmērs c > 2b. Pretējā gadījumā izmērs jāpieņem nevis kā bvērtība, bet kā lielums
c
2vai tuvākā vērtība tālāk uzrādītaj ā
tabulā (1);
2–vagona garums starp buferiem L ir tāds, ka vērtība masai uz garuma vienību patbilst aplūkojamai kategorijai. Pretējā
gadījumā pieļaujamā masa uz ass ir mazāka un ir vienāda ar izteiksmespL
8vērtību.
Atklāts punkts E, F un G līnijām, kā arī5. un 6. kategorijai.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/215
(1) jac
2< 1,2 m, tad nepieciešams veikt īpašu izpēti.
D5. ROBEŽSLODZE VAGONIEM ATBILSTOŠI LĪNIJU KLASIFIKĀCIJAI
Vagoni ar trim vai četriem ratiņiem, kam katram ir divas asis
Pieļaujamā masa uz ass P rdažādu kategoriju līnijām attiecībā uz a, b un c izmēriem
D5.1. Vagoni ar trim divasu ratiņiem
Ja c≥2b, jāpieņem vērtības, kas dotas D2.sadaļā.
Ja c < 2b, jāpieņem vērtības, kas dotas D2.sadaļā. Izmēru bnav jāpieņem ar bvērtību, bet ar vērtībuc
2vai tuvāko lielumu
tālāk uzrādītaj ātabulā (1).
D5.2. Vagoni ar četriem divasu ratiņiem
Ja 2,40 m ≤c < 2b, jāpieņem vērtības, kas dotas D2. sadaļā. Izmērs bnav jāpieņem ar bvērtību, bet arc
2vai tuvāko lielumu,
kas uzrādīts D2. sadaļā.
Ja c < 2,40 m, jāpieņem vērtības, kas uzrādītas D4. sadaļā, kā arīmazākais no avaicizmēriem kā avērtība.
SVARĪGA PIEZĪME: Vērtības masai uz ass, kas uzrādītas iepriekšējā tabulā, derīgas tikai tad, ja vagona garums starp
buferiem L ir tāds, ka masa uz garuma vienību atbilst aplūkojamās līnijas kategorijai. Pretējā gadījumā uz ass izvietotai masai
jāatbilst izteiksmju vērtībām:
pLc
6vagoniem ar trim divasu ratiņiem,
pL
8vagoniem ar četriem divasu ratiņiem.
Atklāts punkts E, F un G līnijām, kā arī5. un 6. kategorijai.L 344/216 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
(1) jac
2< 1,2 m, tad nepieciešams veikt īpašu izpēti.
D6. ROBEŽSLODZE VAGONIEM ATBILSTOŠI LĪNIJU KLASIFIKĀCIJAI
ROBEŽSLODZES DIVASU VAGONIEM
Tabulā tālāk doti salīdzinājuma rezultāti vispārīga pielietojuma vagoniem attiecībā uz garumu starp buferiem L, t.i., ar
slodzēm uz ass 22,5, 20, 18 un 16 t.
Tomēr, kā tas parādīts aplūkojamā dokumentā, ja nepieciešami papildu ierobežojumi vagonu vai kravas specifisku
raksturojumu vai ātrgaitas pārvadājumu apstākļu dēļ, tad jāpieņem stingrākas vērtības, nevis tabulā uzrādītās.
Robežslodzes divasu vagoniem
Vagona raksturojumi Līnijas kategorija
L (m) P (t) A B1 B2 C D
L>7,20 22,5 32-T 36-T 40-T 45-T
20 32-T 36-T 40-T
18 32-T 36-T16 32-T
Atklāts punkts E, F un G līnijām, kā arī5. un 6. kategorijai.
Piezīme: Prasības vagoniem ar garumu, kas mazāks par 7,2 m, netiek norādītas, jo tādus vagonus joprojām nebūvē.
D7. ROBEŽSLODZE VAGONIEM ATBILSTOŠI LĪNIJU KLASIFIKĀCIJAI
ROBEŽSLODZES VAGONIEM AR DIVIEM DIVASU RATIŅIEM
Tabulā tālāk doti salīdzinājuma rezultāti vispārīga pielietojuma vagoniem attiecībā uz garumu starp buferiem L, t.i., ar
slodzēm uz ass 22,5, 20, 18 un 16 t.
Tomēr, kā tas parādīts aplūkojamā dokumentā, ja nepieciešami papildus ierobežojumi vagonu vai kravas specifisku
raksturojumu vai ātrgaitas pārvadājumu apstākļu dēļ, tad jāpieņem stingrākas vērtības, nevis tabulā uzrādītās.
Robežslodzes vagoniem ar diviem divasu ratiņiem
Vagona raksturojums Līnijas kategorija
L P A B1 B2 C2 C3 C4 D2 D3 D4
L>14,40 22,5 64-T 72-T 80-T 90-T
20 64-T 72-T 80-T
18 64-T 72-T
16 64-T
14,06<L<14,40 22,5 64-T 5L-T 72-T 80-T 90-T
20 64-T 5L-T 72-T 80-T
18 64-T 5L-T 72-T16 64-T
12,80<L<14,06 22,5 64-T 5L-T 72-T 80-T 6,4L-T 90-T
20 64-T 5L-T 72-T 80-T
18 64-T 5L-T 72-T16 64-T8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/217
Vagona raksturojums Līnijas kategorija
L P A B1 B2 C2 C3 C4 D2 D3 D4
12,50<L<12,80 22,5 5L-T 5L-T 72-T 80-T 6,4L-T 90-T
20 5L-T 5L-T 72-T 80-T
18 5L-T 5L-T 72-T
16 5L-T 5L-T 64-T
11,25<L<12,50 22,5 5L-T 5L-T 72-T 6,4L-T 80-T 6,4L-T 7,2L-T 90-T
20 5L-T 5L-T 72-T 6,4L-T 80-T 6,4L-T 80-T
18 5L-T 5L-T 72-T
16 5L-T 5L-T 64-T
11,10<L<11,25 22,5 5L-T 5L-T 6,4L-T 80-T 6,4L-T 7,2L-T 8L-T
20 5L-T 5L-T 6,4L-T 80-T 6,4L-T 80-T
18 5L-T 5L-T 6,4L-T 72-T 6,4L-T 72-T
16 5L-T 5L-T 64-T
Vagona raksturojums Līnijas kategorija
L P A B1 B2 C2 C3 C4 D2 D3 D4
10,00<L<11,10 22,5 5L-T 5L-T 6,4L-T 7,2L-T 80-T 6,4L-T 7,2L-T 8L-T
20 5L-T 5L-T 6,4L-T 7,2L-T 80-T 6,4L-T 7,2L-T 80-T
18 5L-T 5L-T 6,4L-T 72-T 6,4L-T 72-T
16 5L-T 5L-T 64-T
Piezīme: Ratiņu vagoni ar garumu starp buferiem, kas mazāks par 10 m, netiek norādīti, jo tādu praktiski nav.
Atklāts punkts E, F un G līnijām, kā arī5. un 6. kategorijai.L 344/218 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
E PIELIKUMS
VAGONA UN SLIEŽU CEĻA SAVSTARPĒJĀ MIJIEDARBĪBA UN GABARĪTA NOTEIKŠANA
Riteņpāra izmēri un pielaides standarta sliežu ceļam
E1.tabula
Nosaukums Rite ņa diametrs (mm) Minimālais lielums (mm) Maksimālais lielums (mm)
Attālums starp uzmalu kontaktvirsmām
(SR)
SR= A R+Sd(kreisais ritenis)+S d(labais ritenis)≥840 1 410 1 426
< 840 un ≥330 1 415 1 426
Attālums starp rite ņpāra riteņu iekšējām
šķautnēm (A R)≥840 1 357 1 363
< 840 un ≥330 1 359 1 363
Loka platums (B R) ≥330 133 140 (1)
Uzmalas biezums (S d)≥840 22 33
< 840 un ≥330 27,5 33
Uzmalas augstums (S h)≥760 28 36
< 760 un ≥630 30 36
< 630 un ≥330 32 36
Uzmalas stāvums (q R) ≥330 6,5
Riteņ a virsmas defekti, piemēram, riteņa
plakanās vietas, virsmas nodilums, plaisas, rises,
dobumi utt.Līdz EN publicēšanai jāpiemēro valsts normas
(1) ieskaitot riteņa paplašināšanās lielumu.
Izmērus S Run A Rnosaka uz sliedes augšējās virsmas. Tiem jāatbilst kravas vagoniem piekrautā un tukšā stāvoklī, kā arī
brīviem rite ņpāriem. Specifiskiem vagoniem mazākas pielaides iepriekš uzrādītaj ās robežās var norādīt vagona piegādātājs.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/219
E1. attēls.
Simboli.
L 344/220 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
F PIELIKUMS
SAKARI
Vagona spēja pārraidīt informāciju starp zemi un vagonu
F1. attēls.
Marķējuma novietojums uz vagona.
F1. attēlā (augšdaļā) A1 un A2 ir attiecīgi minimālais un maksimālais marķējuma centra stāvokļa augstums virs sliedes visos
vagona noslogošanas un atsperojuma gaitas apstākļos.
A1 = 500 mm
A2 = 1100 mm
F2. attēls.
Marķējuma lasītāju montāžas ierobežojumi.
8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/221
G PIELIKUMS
VIDES APSTĀKĻI
Mitrums
G1. attēls.
L 344/222 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
G2. attēls.
8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/223
H PIELIKUMS
INFRASTRUKTŪRAS UN RITOŠĀ SASTĀVA REĢISTRS
Ritošā sastāva reģistrs
Prasības kravas vagonu reģistram
Datu vienībaBūtiski savstarpējai
izmantojamībaiBūtiski drošībai Atjaunošanas biežums
Pamatdati Katru gadu
Vagona numurs √ √
Īpašnieks
Turētājs √ √
Vagona tips
(UIC 438-2)√ √
Tehniskā informācija
Attālums starp buferiem √ √
Pašsvars √ √
Sakabes tips √ √
Vagona kontūra √ √
Riteņpāra kontūra √ √
Riteņa diametrs √ √
Asu skaits un izvietojums √ √
Stāvoklis rite ņpāriem/iekšējam rite ņpārim,
pagrieziena punktu attālums/solis√ √
Ratiņu solis (ratiņu riteņu bāze) √ √
Drošībai būtiska informācija
Bremzēšanas tips √ √
Bremzes pretsvars/ bremzēšanas svars % √ √
Negatī vāpaātrinājuma līkne √ √
Rokas bremzes tips √ √
Maksimālais ātrums (piekrautam vagonam) √ √
Maksimālais ātrums (tukšam vagonam) √ √
Maksimāl āslodze √ √
Maksimāl āslodze uz ass √ √
Informācija par bīstamām kravām (vairāki
laukumi)√ √
Informā cija, kas vajadzīga vagona piekrau-
šanai
Iekraušanas tabula √ √
Kravas platformas augstums (platformvagonam
un kombinētajam transportam)√ √L 344/224 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
Datu vienībaBūtiski savstarpējai
izmantojamībaiBūtiski drošībai Atjaunošanas biežums
Iekraušanas ierobežojumi (piemēram, svara
sadalījums)√ √
Reģistrācijas dati
Reģistrācijas valsts √
Ekspluatācijā nodošanas datums √
EK verifikācijas deklarācijas datums un pilnva-
rotā iestāde√
To savstarpējas izmantojamības komponentu
uzskaitījums, ar kuriem aprīkots vagons, šo
komponentu identifikācija un EK verifikācija,
EK verifik ācijas deklarācijas datums, kā arī
pilnvarotā iestāde√ (√)
Papildu sertifikācija, kas nepieciešama īpašiem
gadījumiem(√)
Visi iepriekšējie vagona numuri un attiecīgie
reģistrācijas datumi√ √
Informā cija par tehnisko apkopi
Norāde uz tehniskās apkopes plānu √ √
Ierobežojumi
Ģeogrāfiskie ierobežojumi √ √
Vides ierobežojumi -temperatūras T(n), T(s), T
(RIV),
T(n)+T(s) diapazons√ √
Manevrēšanas ierobežojumi uz šķirošanas kal-
niņiem√ √
Minimālais liekuma rādiuss √ √
Vertikālā liekuma ierobežojumi √ √
Atļauja izmantot prāmi √ √
Laika ierobežojumi √ √
Tabulasja ir uzstādītas √ √
Piezīme. Būs nepieciešama(-s) atsevišķa(-s) datu bāze(-es) par turētājiem/īpašniekiem/dzelzceļa uzņēmumiem, ko identificē no
ritošā sastāva reģistra pēc koda numura.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/225
I PIELIKUMS
BREMZĒŠANAS SAVSTARPĒJAS IZMANTOJAMĪBAS KOMPONENTU SASKARNES
I1. SADALĪTĀJS
Savstarpējas izmantojamības komponenta “sadalītājs” specifikācija ir aprakstīta 4.2.4.1.2.2. sadaļā “Bremzēšanas
spēks ”un 4.2.4.1.2.7. sadaļā “Gaisa padeve”.
I1.1. Sadalītāja saskarnes
I1.1.1. Sadalītāja vārsts
Sadalītājs ir pneimatisks kontroles vārsts. Tā funkcija ir kontrolēt spiediena izplūdi kā pretēju funkciju ieplūdes spiediena
svārstībām. Skatīt I1. un I2. attēlu. Sadalītāja darbību raksturo šādi:
— bremžu pakāpeniska pielietošana un atlaišana,
— bremžu pielietošanas laiks,
— bremžu atlaišanas laiks,
— manuāli vadīts sadalītāja atlaišanas vārsts,
— automātiska darbība,
— jutīgums un nejutīgums.
I1. attēls.
I2. attēls.
L 344/226 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
Sadalītāju kontrolē spiediens bremžu maģistrālē. Normālam vilciena bremžu maģistrāles darba spiedienam jābūt 5 bāri ar
vadītāja bremžu kontroli “atlaistā” stāvoklī; tomēr sadalītājam jādarbojas normāli ar bremžu maģistrāles spiedienu no 4 līdz
6 bāriem. Spiediena kritumam bremžu maģistrālē, lai sasniegtu pilnīgu tā izmanto šanu, jābūt 1,5 bāri ± 0,1. Maksimālais
izplūdes spiediens, kas iegūts ar šādu kritumu, ir 3,8 bāri ± 0,1. Izplūdes spiediens parasti tiek ierobežots ar maksimālo
lielumv ērtību. Normāls bremžu maģistrāles darba spiediens ir 5 bāri, bet sadalītājam jādarbojas normāli ar bremžu
maģistrāles spiedienu starp 4 un 6 bāriem. Sadalītāja izplūdes spiediena svārstību diapazonu jānosaka pēc ieplūdes spiediena
svārstību diapazona. (Skatīt I3. attēlu)
I3. attēls.
Sadalītājam jāatlaiž vagona bremzes, izlaižot gaisu no cilindra maģistrāles, kad pēc bremzēšanas spiediens bremžu
maģistrālē palielināsies, skatīt I4. attēlu.
I4. attēls.
Jābūt iespējai veikt nelielas bremzēšanas un atlaišanas darbības ar izplūdes spiedienu, mainot ieplūdes spiedienu, un svārstība
0,1 bārs ieplūdē radīs svārstības izplūdē. Izplūdes spiediena svārstības ar tādu pašu ieplūdes spiedienu nedrīkst būt lielākas
par 0,1 bāru starp bremzēšanas un atlaišanas darbībām.
Sadalītājs nedrīkst saslēgt bremžu maģistrāli un kontroles rezervuāru, līdz izplūdes spiediens nav zemāks par 0,3 bāriem.
Šādai saslēgšanās jābūt iespējamai, kad bremžu maģistrāle ir sasniegusi 0,15 bārus no darba spiediena.
Bremžu pielietošanas laiks ir laiks, kas nepieciešams, lai palielinātu izplūdes spiedienu no brīža, kad tas sāk palielināties no 0
bāriem līdz 95 % no maksimālā izplūdes spiediena, ja ieplūdes spiediens ir samazināts līdz 0 bāram mazāk nekā 2 sekundēs.
Tas ir 3 līdz 5 sekundes “P”režīmā vai 3 līdz 6 sekundes “P”režīmā ar“piekrauts/tukšs” vai slodzes proporcionālām
bremzēm, un 18 līdz 30 sekundes “G”vienas maģistrāles darbībā.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/227
Atlaišanas laiks ir laiks no izplūdes spiediena samazināšanas no brīža, kad tas sāk kristies no maksimālā līdz 0,4 bāriem, ja
ieplūdes spiediens ir palielināts līdz darba spiedienam, sākot no 1,5 bāriem, mazāk nekā 2 sekundēs. Tas ir 15 līdz 20
sekundes “P”un 45 līdz 60 sekundes “G”režīmā. Kravas vagoniem ar kopējo svaru, kas lielāks par 70 tonnām, laiks “P”var
būt 15 līdz 25 sekundes.
Sadalītājam jādarbojas kā “G”,“P”vai“G/P”, vai pēdējā gadījumā jābūt samainīšanas ierīcei, lai nodrošinātu pārslēgšanos starp
laika režīmiem.
Jābūt manuālai vadības atlaišanas funkcijai, kurai nepieciešama apzināta manuālā darbība, lai atceltu bremzēšanu (atlaižot
sadalītāja vārstu).
Sadalītājam jābūt automātiskam un jānodrošina maksimālais izplūdes spiediens gadījumā, ja zūd ieplūdes spiediens.
Sadalītājam vienmēr jānodrošina vismaz 85 % no maksimālā izplūdes spiediena avārijas gadījumos pie visiem darbības
apstākļiem. Sadalītājam jānodrošina izplūdes spiediena kompensēšana pret noplūdēm no izplūdes tilpumiem, kamērpalīgrezervuārā ir gaiss.
Viena vagona palīgrezervuāra un kontroles rezervuāra uzpildīšana jāveic tā, lai vilciena galā esošo rezervuāru iztukšošana un
uzpildīšana netiktu aizkavēta. Nedrīkst notikt būtiskas svārstības bremžu maģistrāles spiedienā, kas varētu iedarbināt tuvākovagonu bremzes.
Sadalītājam jādarbojas normāli, reaģējot uz ieplūdes spiedienu, kad blakus sadalītāji ir izolēti vai nedarbojas.
Sadalītāja jutīgumam jābūt tādam, lai tas iedarbotos 1,2 sekunžu laikā ar ieplūdes spiediena samazinājumu 0,6 bāri no
normālā darba spiediena 6 sekundēs.
Sadalītāja nejutīgumam jābūt tādam, lai tas neiedarbotos ar ieplūdes samazināšanos no normālā darba spiediena par 0,3
bāriem 60 sekundēs.
I5. attēls.
Sadalītāja vārstam jābūt aprīkotam ar ātrās darbības funkciju (paātrinātāju), kas pieļauj, pirmo reizi pielietojot bremzes, sākot
no atlaistā stāvokļa, ātru vietējo bremžu maģistrāles spiediena izlaišanu ne vairāk kā līdz 0,4 bāriem, kad bremžu maģistrāles
spiediens vilciena priekšgalā krītas par 0,3 bāriem. Tas nodrošina pneimatisko bremžu signāla pārraidīšanu pa visu vilcienu.L 344/228 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
Var būt darba spiediena pārslodze, kas ļaus bremžu maģistrāles spiedienam pieaugt virs normālā darba spiediena līdz 6
bāriem, lai samazinātu atlaišanas laiku, un tā var turpināties 40 sekundes “G”režīmā un 10 sekundes “P”režīmā. Sadalītājs
nedrīkst pārslogot kontroles rezervuāru šīs bremžu maģistrāles pārslodzes laikā. Pēc bremžu pilnīgas atlaišanas sadalītājs
nedrīkst darboties, kad bremžu maģistrāles spiediens paceļas līdz 6 bāriem 2 sekundēs un krītas līdz 5,2 bāriem 1 sekundē,pēc kā seko atgriešanās pie normālā darba spiediena.
Sadalītājam jābūt aprīkotam ar Inshot funkciju, kas, darbināta “G”bremzēšanas režīmā, ļaujātrāku izplūdes spiediena
palielināšanu bremzēšanas sākumā. Tas būs aptuveni 10 % no maksimālā izplūdes spiediena. Mērķis ir ātrs nepieciešamā
spiediena palielinājums, lai uzsāktu frikcijas bremzēšanas procesu.
I6. attēls.
I2. RELEJA VĀRSTS MAINĪGAI SLODZEI/AUTOMĀTISKAI “TUKŠS-PIEKRAUTS” PĀRSLĒGŠANAI AR BREMZI
I2.1. Releja vārsts mainīgai slodzei
Releja vārsts ir ierīce, kas maina pielietojuma spēku bremzēšanas sistēmā atkarībā no vagona masas. Vagona masas izmaiņas
automātiski un nepārtraukti bez būtiskas kavēšanās maina arī bremzēšanas spēku. Tam nav jāreaģē uz maziem triecieniem
vai mazām slodzes variācijām uz rite ņiem. Tam nav jāmaina gaisa bremžu darbības raksturojumus (skatīt SITS
5.3.3.1. sadaļu.), izņemot gadījumus, kad bremzes ir aprīkotas ar pneimatiski kontrolētām ierīcēm bremzēšanas spēkavariācijai; atlaišanas laiks ir laiks, kuram jāpaiet, pirms spiediens 0,4 bāri ir redzams releja kontroles kamerā (pilotspiediens).
Šīierīce nedrīkst mainīt noteikto bremžu spēku, kas pielietots bremzēšanas laikā. Tai jānodrošina vismaz 5 bremzēšanas
pakāpes darba diapazonā starp minimālo un maksimālo bremžu spēku visos gadījumos no tukša līdz piekrautam vagonam.
Jebkuram šīs ierīces gaisa patēriņam jābūt tik zemam, cik vien iespējams, un tas nedrīkst ietekmēt vagona bremzēšanu.
I2.2. Releja vārsts automātiskai “tukšs/piekrauts” pārslēgšanai
“Tukšs/piekrauts” pārslēgšanas releja vārsts ir ierīce, kas maina bremžu sistēmas piemēroto spēku uz vienu atsevišķu punktu
vagona masas diapazonā. Šīreleja vārsta “tukšs” vai“piekrauts” stāvoklim jābūt automātiski sasniegtam, kad vagona masa
kļūst attiecīgi mazāka vai lielāka par pārslēgšanas masu. Tā darbību nedrīkst ietekmēt triecieni un vibrācijas. “Tukšs/
piekrauts” pārslēgšanas releja vārsts nedrīkst ietekmēt gaisa bremžu darbības raksturojumus (skatīt SITS 5.3.3.1. sadaļu).
I3. RITEŅU PRETSLĪDĒŠANAS AIZSARDZĪBAS IERĪCE
Riteņu pretslīdēšanas aizsardzība (RPA) ir sistēma, kas paredzēta, lai vislabāk izmantotu esošo saķeri ar kontrolētu bremžu
spēka samazināšanu un atjaunošanu, lai novērstu riteņpāru bloķēšanu un nekontrolētu slīdēšanu, tādējādi optimizējotapstāšanās attālumu. RPA nedrīkst mainīt bremžu funkcionālo raksturojumu.
Riteņpāru griešanās ātrums tiek aprēķināts, pamatojoties uz informāciju, ko pārraida sensori, un to uzrauga ar automā tisku
kontroles sistēmu. Tā pārraida komandas uz RPA izplūdes vārstiem, lai pilnībā vai daļēji samazinātu vai atjaunotu
bremzēšanas spēku.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/229
Sistēmai jāņem vērā pieļaujamās rite ņu diametru atšķirības konkrētā vagonā brīdī, kad tiek novērtēts ātrums.
Jābūt paredzētai RPA jaudas padevei, lai nodrošinātu, ka RPA jauda ir pieejama, kad vagons tiek iekustināts. RPA sistēmai ir
nepieciešama jaudas padeve, lai darbotos, un to var nodrošināt vagoni vai RPA pati.
RPA sistēmām jābūt paredzētām, lai darbotos nevainojami, pieļaujot ± 30 % svārstības spriegumā. Ja sprieguma svārstības
pārsniedz šo robežu, RPA jāizslēdzas bez bremzēšanas sistēmas ietekmēšanas. Tiklīdz sprieguma padeve tiek atjaunota
pieļaujamās robežās, RPA automātiski jāatsāk normāla darbība.
RPA aprīkojumam jābūt neatkarīgai aizsargātai ķēdei. RPA drošinātājus vai slēgiekārtas jāuzstāda uz vagona atsevišķi no
citām līdzīgām iekārtām, lai nebūtu iespējams tās sajaukt. Vienmēr, kad ir pieejama jauda, ar to jānodrošina RPA.Automātiska padeves pārtraukšana ir pieļaujama gaidīšanas režīmā (bez kustības) vai akumulatora aizsardzības režīmā
akumulatora drošības apsvērumu dēļ (akumulatora bojājumi vai zems spriegums, kuru rada ilgstošs padeves trūkums).
RPA jābūt paredzētai, lai samazinātu gaisa patēriņu.
Savstarpējas izmantojamības komponenta “riteņu pretslīdēšanas aizsardzības ierīce” papildu specifikācijas ir norādītas šīs
SITS 4.2.4.1.2.6. un 4.2.4.1.2.7. sadaļā.
I4. ATSTARPJU REGULĒTĀJS
Atstarpju regulētāji ir nepieciešami, lai automā tiski uzturētu konstantu atstarpi starp frikcijas pāriem (ritenis un bremžu
klucis vai disks un bremžu uzlika), lai saglabātu bremzēšanas raksturojumus un garantētu bremzēšanas izpildījumu.
Atstarpju regulētājs nedrīkst amortizēt vairāk par 2 kN no bremzēšanai pielietotā spēka. Atstarpju regulētāja darbības
raksturojumi nedrīkst mainīties atkarībā no apkārtējās vides apstākļiem (vibrācijas, ziemas apstākļi utt.).
Nav prasību attiecībā uz atstarpju regulētāja savstarpēju apmaināmību, bet, ja tā ir nepieciešama, tiek piemēroti sekojošie
laukuma komplekti (ir nepieciešamas tikai lielumvērtības, kas norādītas tabulā).
Savstarpēji apmaināmi atstarpju regulētāji, kas atrodas apakšrāmī, nedrīkst pārsniegt šādu attālumu:
— slodzēm, kas nav lielākas par 75 kN
. I7. attēls.
L 344/230 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
— slodzēm, kas lielākas par 75 kN
I8. attēls.
8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/231
I5. BREMŽU CILINDRS/PIEVADS
Nav nepieciešams nodrošināt savstarpēju apmaināmību starp bremžu cilindriem/pievadiem, bet, ja tiem jābūt savstarpēji
apmaināmiem, tiek piemēroti sekojošie nosacījumi (ir nepieciešamas tikai tabulas lielumv ērtības).
Savstarpēji apmaināmiem bremžu cilindriem, kas izmantojami bandāžas bremzēm, kas ir uzstādītas apakšrāmī vai uz
ratiņiem, ir jābūt sekojošiem savienojumu gabarītiem, kā norādīts I9.1. attēlā.
I9.1. attēls.
L 344/232 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
Savstarpēji apmaināmo bremžu cilindru locīklu tapu un ieliktņu diametriem jāatbilst I9.2. attēlam.
I9.2. attēls
8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/233
I6. PNEIMATISKAIS PUSSAVIENOJUMS
Pneimatiskajam pussavienojumam automātiskai gaisa bremžu maģistrālei jāatbilst I10., I12. attēlam un vai nu I13., vai I15.
attēlam. Savienojumam, kas savieno ar gala krānu, jābūt tādam, kā norādīts I10. attēlā, un jābūt ar iekšējo cauruļu Vitvorta
vītni (collu vītni) (BSPP) G 11/4".
Pneimatiskajiem pussavienojumiem galvenā rezervuāra maģistrālei jāatbilst I11., I14. attēlam un vai nu I13., vai I15. attēlam.
Savienojumam, kas savieno ar gala krānu, jābūt tādam, kā norādīts I10. attēlā (ir tas pats, kas automātiskai gaisa bremžu
maģistrālei), un jābūt ar iekšējo cauruļu Vitvorta vītni (collu vītni) (BSPP) G 11/4".
Savienojuma cauruļu iekšējam diametram abām maģistrālēm jābūt starp 25 un 30 mm. Garumam jābūt tādam, kā norādīts
I10. un I11. attēlā. Šo cauruļu garumam, kad tās izmantotas kopā ar kustīgu autosavienotāja galvu, jābūt pagarin ātam par
1080 mm automātiskai gaisa bremžu maģistrālei un par 930 mm galvenā rezervuāra maģistrālei I10. un I11. attēlā norādīto
izmēru vietā. Parasti šiem savienojumiem tiek izmantotas gumijas caurules, bet arī metāla caurules var tikt izmantotas, ja tās
ir pietiekami lokanas.
Savienojuma galv ām automātiskai gaisa bremžu maģistrālei jāatbilst I12. attēlam. Savienojuma galvām galvenā rezervuāra
maģistrālei jāatbilst I13. attēlam. Abos attēlos parādīti obligātie izmēri, lai nodrošinātu savienošanu, bet formu un citusgabarītus var mainīt, ņemot vērā, ka galvas ir paredzētas, lai radītu gaisa plūsmai vismazāko iespējamo pretestību.
Savienojuma galvas var tikt izgatavotas kā viena detaļa vai divas detaļas, kas norādītas ar * I12. un I14. attēlā. Ja savienojuma
galva ir izgatavota kā viena detaļa, jāizmanto plomba, kas norādīta I13. attēlā, pretējā gadījumā jāizmanto plomba, kas
norādīta I15. attēlā.
I10. attēls.
I11. attēls.
Pneimatiskais pussavienojums. Galvenā rezervuāra maģistrāle.
L 344/234 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
I12. attēls.
Savienojuma galva. Bremžu maģistrāle.
I13. attēls.
Plomba. Viendaļīga savienojuma galva.
8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/235
I14. attēls.
Savienojuma galva. Galvenā rezervuāra maģistrāle.
I15. attēls.
Plomba. Divdaļīga savienojuma galva.
L 344/236 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
I7. GALA KRĀNS
Gala krāns ir ierīce, kas uzstādīta uz maģistrāles, lai nodrošinātu gaisa plūsmu caur maģistrāli, kad gala krāns ir atvērtā
stāvoklī. Kad pagriezts aizvērtā stāvoklī, tas nelaidīs gaisa plūsmu caur maģistrāli un atgaisos maģistrāli pa gala krāna
sāniem.
Gala krānam ir norādītas sekojošas funkcionālās prasības, lai nodrošinātu gaisa plūsmu cauri bremžu maģistrālei un galvenā
rezervuāra maģistrālei. Vispārīgiem gala krāna gabarītiem jāatbilst I17. un I18. attēlam vai I19. un I20. attēlam atkarībā no
pielietojuma vagonā bez automātiskā savienotāja vai ar to.
Atvērtais un aizvērtais st āvoklis. Roktura stāvoklim jābūt vienādam jebkurā vagonā, krāna atvēršanai un aizvēršanai
jāpagriež tāvārpsta vismaz par 90oun ne vairāk par 100o, lai gan krāniem, kas uzstādīti vagoniem bez automā tiskiem
savienotājiem, ir pieļaujams pagrieziens par 125o. Rotācijas ekstremitātēs jānodrošina atbalsti, lai atvērtais un aizvērtais
stāvoklis tiktu sasniegts pareizi. Aizvērtais stāvoklis ir, kad plūsma starp ieplūdes un izplūdes galiem ir apturēta un izlādesvads ir atvērts un pieslēgts maģistrālei caur cauruli un krāna savienojuma pusi. Krāna rokturis vertikālā pozīcijā un uz augšu
ir aizvērtā stāvoklī. Atv ērtais stāvoklis ir, kad plūsma starp ieplūdes un izplūdes galiem ir pilnīgi atvērta un izlādes vads ir
aizvērts. Krāna rokturis ir atvērts gandrīz horizontālā pozīcijā.
Kad tiek izmantota kontroles vārpsta gala krāna atvēršanai vai aizvēršanai, jābūt iespējai, ka tapa ar sazarotu sviru tiks
uzstādīta tādā veidā, ka rotācijas leņķis starp krāna galapunktiem būtu simetrisks attiecībā pret krāna gareniskās centra līnijas
perpendikulāro līniju (skatīt I20. attēlu).
Izlādes urbums. Gala krānā jābūt ietvertam izlādes urbumam ar minimālo laukumu 80 mm
2, kas izvietots tā, lai tad, kad
krāns ir aizvērts, saspiestais gaiss no krāna savienojuma caurules gala (ieplūdes savienojums ar vagonu) var tikt atgaisots uzāru. Atgaisošanai jāsākas, kad gala krāna darbība ir samazinājusi gala krāna kanāla šķērsgriezuma laukumu par vienu
trešdaļu. Izlādes urbumam jābūt nenobloķējamam, kad krāns ir uzstādīts vagona beigās.
Griezes moments. Visi gala krāni ar mehānisku atduri vai ar sprosttapu nedrīkst darboties pie vibrācijas vai triecieniem.
Gala krānam jābūt griežamam ar rokām, un griezes momentam jābūt diapazonā no 9 Nm līdz 20 Nm gala krāniem ar
atduri un ne lielākam par 6 Nm krāniem ar sprosttapu.
Gala krāna vārpstas rokturis. Kad rokturis ir noņemams un leņķa saistība starp to un vārpstu nav nodrošināta
izgatavošanas laikā, nedrīkst montēt rokturi uz vārpstas, izņemot gadījumus, kad roktura ass un vārpstas diametra atzīme ir
līdzināta; vārpstai jābūt marķētai saskaņā ar I16. attēlu, ja pircējs nav norādījis citādi. Kad uzstādīti rokturi un vārpsta, to
relatīvajam stāvoklim jāpaliek nemainīgam visos ekspluatācijas un apkārtējās vides apstākļos. Ja gala krāna rokturis irnoņemams no vārpstas, tam jābūt noteikti piestiprinātam.
I16. attēls.
Marķējums uz vārpstas gala.
Izlādēšanās laiks. Jābūt paredzētiem gaisvadiem, lai samazinātu zudumus krānā, un šķērsgriezuma laukums nedrīkst būt
mazāks par šķērsgriezuma laukumu gludai caurulei ar 25 mm iekšējo diametru. Spiediena izlādēšanās laiks no krāna
atvēršanas brīža nedrīkst būt lielāks par izlādēšanās laiku līdzvērtīgai caurulei ar tādu pašu nominālo diametru.
Pneimatiskie triecieni. Komponentiem jābūt izturīgiem pret pneimatiskiem triecieniem, kuriem krāns tiek pakļauts
straujas atvēršanas brīdī.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/237
Savienojumi. Gala krāna korpusam jābūt iekšējām Vitvorta vītnēm (collu vītnēm) (BSPP) G1" vai G11/4" savienošanai ar
bremžu vai galvenā rezervuāra maģistrāli. Beigu daļai blakus iekšējām vītnēm jābūt heksagonālas formas vai plakanai
virsmai (skatīt I17. attēlu). Ja pircējs pieprasa, korpusa gals var būt ar plakanu noslēdzošu virsmu atloka tipa savienojumiem.Gala krāna korpusam jābūt ārējām vītnēm savienošanai ar savienojuma cauruli saskaņā ar I18. attēlu.
I17. attēls.
Diagramma, kas norāda gala krāna vispārīgos gabarītus
(gabarītu garuma vienības ir milimetri).
L 344/238 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
I18. attēls.
Gala krāns, kas uzstādīts ar atsperes aizvēršanas ierīci gala stāvokļ os
(gabarītu garuma vienības ir milimetri)
8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/239
I19. attēls.
Diagramma, kas norāda gala krāna vispārīgos gabarītus vagonos, kas aprīkoti ar automātiskajiem savienotājiem
(gabarītu garuma vienības ir milimetri).
L 344/240 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
I20. attēls.
Savienojuma gabarīti gala krāna vadībai vagonos, kas aprīkoti ar automātiskajiem savienotājiem
(gabarītu garuma vienības ir milimetri).
I8. SADALĪTĀJA IZOLĒŠANAS IERĪCE
Izolēšanas ierīces rokturim jābūt vertikālā lejupejošā stāvoklī, kad notiek bremzēšana. Griežot rokturi līdz maksimālam
leņķim 90o, jāizolē bremzes. Krāna roktura formai jāatbilst I21. attēlam.
I21. attēls.
Izolēšanas ierīcei jābūt uzstādītai uz vagona tā, lai izolētais (aizvērtais) un aktīvais (atvērtais) stāvoklis būtu skaidri redzams
un ierīce būtu viegli darbināma no vieniem vagona sāniem.
Ir ieteicams uzstādīt krānu uz sadalītāja vai tā tieša tuvumā.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/241
I9. BREMŽU UZLIKA
I9.1. Mērķis
Bremžu uzlikas jāizmanto kā daļa no vagona frikcijas bremzēm, kas ir spējīgas nodrošināt iepriekšnoteiktus palēninājuma
līmeņus, tās pielietojot uz disku bremzēm, kā noteicis pircējs. Uzlikām jāatbilst šādām prasībām:
— jāpieļauj bremzēšanas momenta vai griezes ģenerēšana;
— ar frikciju pret bremžu diskiem jāpieļauj vagona vai vagonu palēnināšanā iesaistīto kinētisko un potenciālo enerģiju
pārvēršana siltumā, kas ir raksturīgs disku bremzēm;
— jādarbojas kā daļai no stāvbremzēm ar frikciju pret bremžu disku frikcijas virsmu.
I9.2. Ekspluatācija
Uzliku projektēšanā un ražošanā jāņem vērā šādi kritēriji visos ekspluatācijas apstākļos.
Raksturojums— maksimāli noteiktā palēnināšana, kas sasniedzama pilnīgos darba bremzēšanas un avārijas bremzēšanas apstākļos,
— bremžu disku rotācijas ātrumu diapazons,
— specifiskas prasības jebkurām stāvbremžu ierīcēm,
— uzlikas frikcijas virsmas specifiskā spiediena diapazons uz disku frikcijas virsmu,
— bremžu disku frikcijas virsmu izgatavo šanai izmantotā materiāla tips,
— bremžu enerģijas daudzums, ko jāpārvērš, un tās pārvēršanas un izkliedēšanas koeficents,
— bremžu disku frikcijas virsmas temperatūra.
Apkopes un kalpošanas ciklu izmaksas— uzliku frikcijas materiālu un bremžu disku frikcijas virsmu integritātes un nodiluma ātrums,
— nepieciešamība novērst jebkuru frikcijas materiālu nolobīšanos no uzlikām visā kalpošanas laikā,
— nepieciešamība novērst uzliku virspuses deformēšanos visā frikcijas materiāla pieļaujamā biezuma lietošanas laikā.
I9.3. Uzliku konstrukcija
Saskarnes gabarītiem savstarpējas izmantojamības komponentam “bremžu uzlika” jāatbilst I9.3.1. un I9.3.2. attēlam 200
cm
2un 175 cm2bremžu uzlikām.L 344/242 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
I9.3.1. attēls.
8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/243
I9.3.2. attēls.
I9.4. Frikcijas raksturojums
Vispārīgās prasībasViena izmēra uzlikas ar vienādu nominālo frikcijas koeficentu, izmantotas vienādos nolūkos, var radīt atšķirīgus frikcijas
raksturojumus atkarībā no uzliku materiāla tipa un sastāva.
Cik vien iespējams, frikcijas koeficentam jābūt neatkarīgam no sākotnējā bremzēšanas ātruma, specifiskā spiediena uz
bremžu disku frikcijas virsmu, frikcijas virsmas temperatūras un atmosfēras apstākļiem. Frikcijas koeficentam arī jābūt
neatkarīgam no uzlikas frikcijas virsmas nolobīšanas stāvokļa uz bremžu disku frikcijas virsmas.
Specifiskās prasībasPircējam jāsniedz informācija par noslogojuma līmeņa diapazonu (maksimālais ātrums/bremzētā slodze uz diska/
palēninājums/diska tips un materiāli/citas specifiskas prasības), kuram jāatbilst uzlikām.L 344/244 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
I10. BREMŽU KLUČI
I10.1. Mērķis
Bremžu klučus izmanto kā daļu no vagona frikcijas bremzēm, kas spēj nodrošināt iepriekš noteiktus palēninājuma līmeņus,
tos pielietojot uz riteņu bandāžas, ko noteicis pircējs. Klučiem jāatbilst šādām prasībām:
— jāpieļauj bremzēšanas momenta vai griezes ģenerēšana;
— ar frikciju pret riteņa bandāžu jāpieļauj vagona vai vagonu palēnināšanā iesaistīto kinētisko un potenciālo enerģiju
pārvēršana siltumā, kas ir raksturīgi bandāžas bremzēšanā;
— jādarbojas kā daļai no stāvbremzēm ar frikciju pret rite ņa bandāžu.
I10.2. Materiāli
Bremžu kluči gadījumos, kad apkopes laikā ir paredzēta vienīgi apmainīšana, var tikt izgatavoti no čuguna, kompozīta vai
pulvera materiāla. Klučiem, kas izgatavoti no pulvera materiāla, cik vien iespējams, frikcijas koeficentam jābūt neatkarīgam
no sākotnējā bremzēšanas ātruma, specifiskā spiediena uz riteņa bandāžu, frikcijas virsmas temperatūras un atmosfēras
apstākļiem. Frikcijas koeficentam arī jābūt neatkarīgam no riteņu bandāžas frikcijas virsmas stāvokļa.
Šis pielikums nedod specifikācijas attiecībā uz kompozīta bremzes klučiem.
I10.3. Saskarne ar kluču turētāju
Saskarnes gabarītiem atsevišķam klucim, dubultam klucim un slēdzim, kas tos nostiprina, jāatbilst I10.3.1. attēlam 320 mm
gariem čuguna klučiem un I10.3.2. attēlam 250 mm gariem dubultiem klučiem. I10.3.3. attēlā norādītas speciālās īpatnības,
kuras jāņem vērā, lai nodrošinātu savstarpējo apmaināmību starp viena tipa kompozīta klučiem un savstarpējuneapmaināmību ar 320 mm gariem čuguna klučiem. I10.3.4. attēlā norādītas ekvivalentās īpatnības 250 mm gariem
dubultiem kompozīta klučiem.
Skatīt attēlus zemāk.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/245
I10.3.1. attēls.
1. daļa.
L 344/246 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
I10.3.1. attēls.
2. daļa.
8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/247
I10.3.2. attēls.
1. daļa.
L 344/248 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
I10.3.2. attēls.
2. daļa.
8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/249
I10.3.3. attēls.
Visi citi gabarīti kā I10.3.1. attēlā.
L 344/250 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
I10.3.4. attēls.
Visi citi gabarīti kā I10.3.2. attēlā.
I11. BREMŽU MAĢISTRĀLES IZLĀDES PAĀTRINĀTĀJA VĀRSTS
Bremžu maģistrāles izlādes paātrinātāja vārsts ir ierīce, kas savienota ar vagona bremžu maģistrāli un kas iedarbojas, atbildot
uzātru kritumu bremžu maģistrāles spiedienā, lai nodrošinātu vienmērīgi ātru kritumu zem 2,5 bāriem.
Bremžu maģistrāles izlādes paātrinātājiem jābūt spējīgiem darboties, kad bremžu maģistrāle ir sasniegusi tās darba
spiedienu. Sekojošie darbības apstākļi ir norādīti attiecībā uz 5 bāru bremžu maģistrāles darba spiedienu, bet nedrīkst rasties
darbības kļūmes bremžu maģistrāles izlādes paātrinātājā, darbojoties ar spiedieniem diapazonā starp 4 un 6 bāriem.
Kad notiek av ārijas bremzēšana, bremžu maģistrāles izlādes paātrinātājiem pietiekami ātri jāsamazina bremžu maģistrāles
spiediens, lai nodrošinātu ātru bremžu cilindra spiediena kāpumu katrā vagonā vilciena sastāvā. Kad spiediens bremžu
maģistrālē irātri noslīdējis zem 2,5 bārim un ne vairāk kā 4 sekundēs pēc paātrinātāja darbības uzsākšanas, paātrinātājam
jāpārtrauc gaisa izplūde tādējādi, lai bremžu maģistrāle varētu tikt ātri uzpildīta.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/251
Bremžu maģistrāles izlādes paātrinātājam jāiztukšo gaiss no bremžu maģistrāles bez jebkādu pretēju efektu radīšanas uz
vagona/vilciena darbību.
Bremžu maģistrāles izlādes paātrinātājs nedrīkst iedarboties atkarībā no darba spiediena pārslodzes radītā efekta, kas pieļauj
bremžu maģistrāles spiediena palielināšanos virs normāla darba spiediena līdz 6 bāriem, tas var būt līdz 40 sekundēm “G”
režīmā un līdz 10 sekundēm “P”režīmā. Bremžu maģistrāles izlādes paātrinātājs nedrīkst iedarboties pēc pilnīgas atlaišanas,
ja bremžu maģistrāle tiek pacelta līdz 6 bāriem uz 2 sekundēm un samazināta līdz 5,2 bāriem 1 sekundē, pēc kā seko
atgriešanās normālā darba spiedienā.
Bremžu maģistrāles izlādes paātrinātāja darbību nedrīkst ietekmēt atsevišķs vagons, kur bremžu maģistrāles izlādes
paātrinātājs nav uzstādīts vai bremzes ir izolētas. Tas ir piemērojams neatkarīgi no attiecīgā vagona pozīcijas un no vilciena
sastāva.
Bremžu maģistrāles izlādes paātrinātājs nedrīkst iedarboties, kad notiek avārijas bremzēšana pēc pilnīgas darba bremzes
pielietošanas.
Bremžu maģistrāles izlādes paātrinātājam jāiedarbojas ne vēlāk kā 2 sekundes pēc tam, kad spiediens gaisa maģistrālē ir
nokrities no 5 līdz 3,2 bāriem 3 sekundēs.
Bremžu maģistrāles izlādes paātrinātājs nedrīkst iedarboties, kad spiediens bremžu maģistrālē krītas vienmērīgi no 5 līdz 3,2
bāriem 6 sekunžu laikā ar bremzēm, kas nedarbojas. Kad bremzes darbojas, bremžu maģistrālei jākrītas ar tādu pašu ātrumu
(no 5 līdz 3,2 bāriem 6 sekundēs), bet līdz 2,5 bāriem bez bremžu maģistrāles izlādes paātrinātāja darbošanās.
Bremžu maģistrāles izlādes paātrinātājs nedrīkst iedarboties darba bremzēšanas sākumā atkarībā no iekšējā sadalītāja
paātrinājuma vārsta darbības. Šis tests tiek veikts uz testa stenda ar nosacījumu, ka bremžu maģistrāle krītas, kā norādīts I22.
attēlā. Testa stendam jāsamazina bremžu maģistrāle no 5 līdz 4,5 bāriem 1 sekundē ar sākotnējo ātrumu 2 bāri/sekundē –
no 5 līdz 4,7 bāriem. Bremžu maģistrāles izlādes paātrinātājs nedrīkst darboties šātesta laikā.
Ja bremžu maģistrāles izlādes paātrinātājs ir iekļauts sadalītājā, tam jābūt nedarbīgam pēc tam, kad bremzes ir izolētas.
I22. attēls.
Nejutīguma testa nosacījumi.
L 344/252 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
I12. AUTOMĀTISKA SLODZES UZTVERŠANA UN “TUKŠS/PIEKRAUTS” PĀRSLĒGŠANAS IERĪCE
I12.1. Nepārtrauktas slodzes uztveršanas ierīce
Slodžu mainīguma pārraidīšana uz bremzēšanas kontroles sistēmu (mainīgās slodzes relejs) var būt mehāniska vai
pneimatiska. Pneimatiska signāla radīšanas metode var būt mehāniski darbināta pneimatiska ierīce, “hidraulika/pneimatika”
pārveidošanas ierīce vai “elastomeru/pneimatika” pārveidošanas ierīce. Maksimālais kontroles spiediens, ko rada jebkura
pneimatiska sistēma, kad vagons ir pilnīgi piekrauts, nedrīkst pārsniegt 4,6 bārus.
I12.2. “Tukšs/piekrauts” pārslēgšanas ierīce
Slodžu mainīguma pārraidīšana (“tukšs/piekrauts”) uz bremzēšanas kontroles sistēmu (“tukšs/piekrauts” relejs) var būt
mehāniska vai pneimatiska. Pneimatiskā signāla radīšanas metode var būt mehāniski darbināta pneimatiska ierīce,
“hidraulika/pneimatika” pārveidošanas ierīce vai “elastomeru/pneimatika” pārveidošanas ierīce. Ja pneimatiskā ierīce rada
pakāpi signāla spiedienā starp “tukšs” un“piekrauts”, automātiskai “tukšs/piekrauts” mainīšanas ierīcei jādarbojas droši –
pareizi ar minimālo kontroles spiedienu 3 bāri “piekrauts” stāvoklī.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/253
J PIELIKUMS
VAGONA UN SLIEŽU CEĻA SAVSTARPĒJĀ MIJIEDARBĪBA UN GABARĪTA NOTEIKŠANA
Ratiņi un gaitas daļa
J1. STATISKIE TESTI AR ĀRKĀRTAS DARBĪBAS SLODZĒM
Piemēroto slodžu definīcija
Piemērotās slodzes sastāv no:
— vertikālām un šķērsvirziena slodzēm,
— slodzēm, ko izraisa sānsvere,
— slodzēm, ko izraisa bremzēšana,
— griezes slodzēm.
Vertikālās un šķērsvirziena slodzes
Vertikālās un šķērsvirziena slodzes aprēķina, balstoties uz nominālo ratiņu slodzi (piemēram: ratiņi 20 t vai 22,5 t slodzei uz
sliedes asi).
Laiņemtu vērā maksimālo dinamisko slodzi,
— vertikālajai slodzei, kas jāpiemēro uz šarnīra gultni, ir jābūt:
— Fzmax: ¼1,5 F z, ar F z¼4Qo−mþg (divasu ratiņiem)
— Fzmax: ¼1,5 F z, ar F z¼6Qo−mþg (trīsasu ratiņiem)
Ja tiek modelēta tikai vertikālā slodze dēļ trieciena, pret šarnīra gultni ir jāpielieto tikai 2 F zslodze.
Šķērsvirziena slodzei, kas tiek piemērota ratiņiem, ir jābūt:
— Fymax: ¼2 10 þ2Q0
3 
kN (divasu ratiņiem)
— Fxmax: ¼8
310þ2Q0
3 
kN (trīsasu ratiņiem)
NB: Uzrādītās slodzes trīsasu ratiņiem ir balstītas uz slodzes sadalījumu, kas reģistrēts darbības izmēģinājumos ratiņu tipa
714 kvalifikācijai. Cita veida ratiņiem ir jāizmanto slodzes sadalījums, kas reģistrēts darbības izmēģinājumos ar attiecīgoratiņu veidu.
Slodzes dēļ sānsveres
Sānsveres koeficientu pieņem par vienādu ar 0,3 berzes starplikām ar atstarpēm 1 700 mm (standarta divasu ratiņi).
Ja atstarpe starp berzes starplikām (2 b
g) nav 1 700 mm, vērtībai αjābūt:
α¼0,31700
2bg L 344/254 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
Slodzes dēļ bremzēšanas
Slodzes dēļ bremzēšanas F Batbilst 120 % no spēkiem, kas rodas av ārijas bremzēšanas rezultātā.
Uz testējamajiem ratiņiem šo slodžu dēļ bremzēšanas F Brezultātā tiek izraisītas:
— ātruma samazināšanas slodzes,
— kontakta slodzes,
— slodzes uz bremžu savienojumiem.
Griezes slodzes
Slodzes uz ratiņu rāmja, kad ratiņi ar to piekari ir pakļauti maksimālajam sliežu ceļa izliekumam 10 ‰.
Testa procedūra
Deformācijas mēriekārtas un deformācijas rozetes tiek pievienotas ratiņu rāmim vietās, kur novērojama lielākā spriedze, jo
īpaši zonās, kurās koncentrēta spriedze. Mēriekārtu novietojumu nosaka, piemēram, izmantojot laku, kas norāda spriedzesvietas.
Tests ir jāizpilda saskaņā ar J1. attēlu un J5. tabulu (divasu ratiņiem) vai arī J2. attēlu un J6. tabulu (trīsasu ratiņiem).
Testa slodzes pievieno pakāpeniski pa soļiem. Pirms pilnas slodzes konfigurācijas piemērošanas ir jāizmanto slodzes, kas
atbilst 50 % un 75 % no maksimālajām slodzes vērtībām.
Iegūstamie rezultāti
Nevienā slodzes gadījumā nedrīkst pārsniegt materiāla elastības limitu.
Pēc testa slodzes noņemšanas nedrīkst būt redzama nekāda pastāvīga deformācija.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/255
Statiskie testi ar ārkārtējām darbības slodzēm –divasu ratiņi
J1. attēls.
J5. tabula
Slodzes situācijaSlodzesSliežu ceļa
izliekums g+Bremzēšanas
spēkiVertikālā Šķērsvirziena
Berzes starp-
lika 2 F z2Šarnīra gult-nis F
zcBerzes starp-lika 1 F
z1Fy
1 2F z
2 0 (1-α) F zmax αFzmax 10 ‰
3 0 (1-α) F zmax αFzmax F ymax
4 αFzmax (1-α) F zmax 0 -F ymax
5 0 1,2 F z 0 F B
Fz¼4Q0−mþgFymax ¼2 10 þ2Q0
3 
Fzmax ¼1,5F z FB= Bremzēšanas spēki
α¼0,31700
2bg L 344/256 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
Statiskie testi ar ārkārtējām darbības slodzēm –trīsasu ratiņi
J2. attēls.
J6. tabula
Slodzes situācijaSlodzes
Sliežu ceļa
izliekums g+Bremzēšanas
spēkiVertikālā Šķērsvirziena
Berzes starplika
2 F z2Šarnīra gultnis
FzcBerzes starplika
1 F z1Fy
1 2 F z
2 0 (1-α) F zmax αFzmax 10 ‰
3 0 (1-α) F zmax αFzmax F ymax
4 αFzmax (1-α) F zmax 0 -F ymax
5 0 1,2 F z 0 F B
Fz¼6Q0−mþgFymax ¼8
310þ2Q0
3 
Fzmax ¼1,5 Fz F B= Bremzēšanas spēki
α¼0,31700
2bg 
J2. STATISKIE TESTI AR NORMĀLĀM DARBA SLODZĒM
Piemēroto slodžu definīcijasPiemērotās slodzes sastāv no:
— vertikālām slodzēm uz šarnīra gultņa un berzes starplikām,
— šķērsvirziena slodzes,
— slodzēm, ko izraisa bremzēšana,
— griezes slodzēm.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/257
Vertikālās slodzes un slodzes, ko izraisa sānsvere
Vertikālās slodzes uz šarnīra gultņa un berzes starplikām aprēķina, balstoties uz nominālo ratiņu slodzi. Tās ir atkarīgas no:
— Fz, statiskās slodzes, kādu vagona korpuss rada uz katriem ratiņiem,
— α, sānsveres koeficienta,
— β, trieciena koeficienta.
Sānsveres koeficientu αpieņem kā vienādu ar 0,2 berzes starplikām ar atstarpēm 1 700 mm (standarta divasu ratiņi).
Ja atstarpe starp berzes starplikām (2 b g) nav 1 700 mm, vērtībai αbūtu jābūt:
α¼0,21700
2bg 
Trieciena koeficientu β, kas atspoguļo dinamisko ratiņu kustību, pieņem kā vienādu ar 0,3 (normālā vērtība vagona
ratiņiem).
Šķērsvirziena slodze
Šķērsvirziena slodzei ir jābūt vienādai ar:
— Fy¼0,40,5 F zþmþg ð Þ (divasu ratiņiem)
— Fy¼0,53 0,5 F zþmþg ð Þ (trīsasu ratiņiem)
Slodzes dēļ bremzēšanas
Slodzes dēļ bremzēšanas atbilst 100 % no spēkiem, kas rodas av ārijas bremzēšanas rezultātā.
Uz testējamajiem ratiņiem šo slodžu dēļ bremzēšanas rezultātā tiek piemērotas šādas slodzes:
— ātruma samazināšanas slodzes,
— kontakta slodzes,
— slodzes uz bremžu savienojumiem.
Griezes slodzes
Sliežu ceļu izliekumu, uz kuru ir atsauce ratiņu riteņu pamatnē, pieņem par vienādu ar 5 ‰.
Šo izliekumu g+modelē vai nu pārvietojot atbalstus, vai arī piemērojot atbilstošus aprēķinātus reakcijas spēkus.
Testa procedūra
Deformācijas mēriekārtas un deformācijas rozetes tiek pievienotas ratiņu rāmim vietās, kur novērojama lielākā spriedze, jo
īpaši zonās, kurās koncentrēta spriedze.
Tests sastāv no dažādu slodžu konfigurācijas piemērošanas uz ratiņu rāmi, kas modelē:
— braukšanu pa taisnu sliežu ceļu,
— braukšanu pa līkumiem,
— dinamiskās slodzes izmaiņas dēļ sānsveres un triecieniem,
— bremzēšanu,
— sliežu ceļu izliekumu.L 344/258 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
Dažādās slodzes situācijas, kas ir jāpiemēro, ir parādītas J3. attēlā un J7. tabulā (divasu ratiņiem) un J4. attēlā un J8. tabulā
(trīsasu ratiņiem).
Pēc tam, kad ir piemērotas pirmās septiņas slodzes situācijas bez sliežu ceļa izliekuma modelēšanas, četri pārējie testi ir
jāveic, atkārtojot slodzes situācijas Nr. 4, 5, 6 un 7, piemērojot sliežu ceļa izliekumu (vērtība atbilstoša tai, kāda ir norādīta
ratiņiem ar to piekari).
Katrā nošīmčetrām jaunajām slodzes situācijām slodzes dēļ izliekuma ir vispirms jāpiemēro vienā virzienā un tad otrā.
Sliežu ceļa izliekuma pievienošana nedrīkst izmainīt vertikālo spēku summu.
Testi ar slodzēm, kas atbilst slodzēm, ko izraisa bremzēšana, ir jāveic tādā gadījumā, ja to nepieciešamību nosaka saskaņā ar
A pielikumu veikto testu rezultāti (šo testu laikā ir pārsniegts elastības limits).
Iegūstamie rezultāti
Katrā mērīšanas punktā ir jāreģistrē spriedzes σ1…σ nkatrai no iepriekš norādītajām slodzes situācijām.
Nošīmnvērtībām tiek ņemta minimālā vērtība σmin.un maksimālā vērtība σmax., lai noteiktu:
σmean¼σmaxþσmin
2
Δσ¼σmax−σmin
2
Materiālu reakcijai, ieskaitot metinātos savienojumus un cita veida stiprinājumus, pie noguruma slodzes piemērošanas ir
jābūt balstītai uz patreizējiem starptautiskajiem vai valstu standartiem vai arī citiem alternatīviem līdzvērtīgiem standartiem,
kāpiemēram, standarti, kas balstīti uz ERRI B12 Komitejas ziņojumu RPI7, ja šādi standarti ir pieejami.
Piemērotu datu raksturojums parasti ir šāds:
augsta izturības iespējamība (t.i., vēlams 97,5 %, taču vismaz 95 %),
detaļu klasifikācija saskaņā ar komponentu vai savienojumu ģeometriju (ieskaitot spriedzes koncentrāciju),
ierobežojošo vērtību atvasināšana no nelielas amplitūdas paraugiem, izmantojot testa tehniku un pieredzi, lai garantētu to
atbilstību attiecībā uz pilnīga izmēra komponentiem.
Ja ievērojamie spriedzes ierobežojumi ir tie, kas norādīti noguruma spēka diagrammās ERRI B12 Komitejas ziņojumā RPI7,
ir pieļaujams pārsniegt šos spriedzes ierobežojumus par 20 % ierobežotā mērīšanas punktu skaitā, kuri tādā gadījumā ir
jāuzrauga īpaši uzmanīgi noguruma testēšanas laikā. Ja testēšanas laikā netiek atklātas parādījušās plaisas, spriedzes, kas
pārsniedz ierobežojumu, kas reģistrēts statiskās testēšanas laikā, ir jāakceptē un ratiņi ir jāpieņem.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/259
Statiskie testi ar normālām darbības slodzēm –divasu ratiņi
J3. attēls.
J7. tabula
Slodzes situācijaSlodzes
Vertikālā Šķērsvirziena Bremzēšanas spēki
Berzes starplika 2
Fz2Šarnīra gultnis F zcBerzes starplika 1
Fz1Fy
1 0 F z 0
2 0 (1+β)F z 0
3 0 (1-β)F z 0
4 0 (1-α)(1+β) Fz α(1+β)F z Fy
5 α(1+β)F z (1-α)(1+β) Fz 0 -F y
6 0 (1-α)(1-β) Fz α(1-β)F z Fy
7 α(1-β)F z (1-α)(1-β) Fz 0 -F y
8 0 F z 0 F B
Fz¼4Q0−mþg β=0,3
α¼0,21700
2bg 
Fy¼0,40,5 F zþmþg ð ÞL 344/260 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
Statiskie testi ar ārkārtējām darbības slodzēm –trīsasu ratiņi
J4. attēls.
J8. tabula
Slodzes situācijaSlodzes
Vertikālā Šķērsvirziena Bremzēšanas spēki
Berzes starplika 2
Fz2Šarnīra gultnis F zcBerzes starplika 1
Fz1Fy
1 0 F z 0
2 0 (1+β) F z 0
3 0 (1-β) F z 0
4 0 (1-α)(1+β)F z α(1+β) F z Fy
5 α(1+β) F z (1-α)(1+β)F z 0 -F y
6 0 (1-α)(1-β)F z α(1-β) F z Fy
7 α(1-β) F z (1-α)(1-β)F z 0 -F y
8 0 F z 0 F B
Fz¼6Qo−mþg β=0,3
α¼0,21700
2bg 
Fy¼0,53 0,5 F zþmþg ð Þ8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/261
J3. NOGURUMA TESTS
Piemēroto slodžu definīcijas
Piemērotās slodzes sastāv no:
— vertikālām slodzēm uz šarnīra gultņa un berzes starplikām,
— šķērsvirziena slodzes,
— slodzēm, ko izraisa bremzēšana,
— griezes slodzēm.
Vertikālās slodzes un slodzes, ko izraisa sānsvere
— Vertikālās slodzes uz šarnīra gultņa un berzes starplikām aprēķina, balstoties uz nominālo ratiņu slodzi. Tās ir
atkarīgas no:
— Fz, statiskās slodzes, kādu vagona korpuss rada uz katriem ratiņiem,
— α,sānsveres koeficienta =0,2
— β, trieciena koeficienta =0,3
Fzir statiskā slodze. Slodzes dēļ koeficienta αtiek uzskatītas par “šķietami statiskām”. Slodzes dēļ koeficienta βtiek uzskatītas
par“dinamiskām”.
Sānsveres koeficientu αpieņem kā vienādu ar 0,2 berzes starplikām ar atstarpēm 1 700 mm (standarta divasu ratiņi). Ja
atstarpe starp berzes starplikām (2 b g) nav 1 700 mm, vērtībai αbūtu jābūt:
α¼0,21700
2bg 
Šķērsvirziena slodze
Šķērsvirziena slodzes sastāv no diviem komponentiem:— divasu ratiņi
— šķietami statiskā slodze: F
yq¼0,1 F zþmþg ð Þ
— dinamiskā slodze: F yq¼0,1 F zþmþg ð Þ
— trīsasu ratiņi
— šķietami statiskā slodze: F yq¼0,133 F zþmþg ð Þ
— dinamiskā slodze: F yd¼0,133 F zþmþg ð Þ
Slodzes dēļ bremzēšanas
Slodzes dēļ bremzēšanas atbilst 100 % no spēkiem, kas rodas av ārijas bremzēšanas rezultātā.
Uz testējamajiem ratiņiem šo slodžu dēļ bremzēšanas rezultātā tiek piemērotas šādas slodzes:
— ātruma samazināšanas slodzes,
— kontakta slodzes,
— slodzes uz bremžu savienojumiem.L 344/262 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
Griezes slodzes
Sliežu ceļu izliekumam, uz kuru ir atsauce ratiņu rite ņu pamatnē, ir jābūt vienādam ar 5 ‰.
Testa procedūra
Noguruma testi sastāv no alternatīvā mšķietami statisko un dinamisko slodžu secībām, kas atspoguļo braukšanu pa
līkumiem pa labi un pa kreisi.
Ja statiskie testi, kas norādīti B pielikumā, ir parādījuši, ka sliežu ceļa izliekums ir izraisījis spriedzi tikai ierobežotās ratiņu
rāmja zonās, kur vertikālo šķērsvirziena slodžu izraisītā spriedze ir minimāla, noguruma tests pirmajā posmā ir jāveic tikai
ar vertikālajām un šķērsvirziena slodzēm.
Šajā gadījumā vertikālajām un šķērsvirziena šķietami statiskaj ām un dinamiskajām slodzēm laika gaitā ir jāmainās, kā tas
parādīts diagrammās J3., J5., J6. un J7. attēlā (divasu ratiņiem) vai arī J5., J6., J7. un J8. attēlā (trīsasu ratiņiem).
Katrā secībā, kas atbilst griezienam pa labi vai pa kreisi, dinamisko ciklu skaitam vertikāli un šķērsvirzienā ir jābūt 20.
Vertikālo un šķērsvirziena slodžu dinamiskajām izmaiņām ir jābūt ar tādu pašu frekvenci un jābūt fāzē, kā tas parādīts
diagrammās. Secību skaitam, kas modelē labās puses pagriezienus un kreisās puses pagriezienus, testā ir jābūt vienādam.
Šajā pirmajā testa posmā dinamiskās slodzes izmaiņu ciklu skaitam ir jābūt 6 × 106.
Otrais testa posms sastāv no 2 × 106cikliem, statiskie spēki paliek nemainīgi un šķietami statiski, un dinamiskie spēki tiek
reizināti ar 1,2.
Arītrešais testa posms sastāv no 2 × 106cikliem, un to izpilda tāpat kā otro posmu, taču faktoru 1,2 nomaina pret 1,4.
Testi ar slodzēm, kas atbilst slodzēm, ko izraisa bremzēšana, ir jāizpilda, ja saskaņā ar 2. sadaļu veikto testu rezultāti parāda,
ka tie ir nepieciešami (šo testu laikā ir pārsniegts elastības limits).
Šķērsvirziena slodzes
Pavisam ir jāpiemēro 106mainīgas šķērsvirziena slodzes cikli:
— 6 × 105pirmaj ātesta posmā,
— 2 × 105abos pārējos testa posmos.
Nosakot šķērsvirziena testu specifikācijas, ir jāņem vērā statisko testu rezultāti un esošo testa ierīču iespējas.
Ja statiskie testi ir parādījuši, ka ratiņu rāmi nav ietekmējis sliežu ceļa izliekums, tad to tagad nav nepieciešams ņemt vērā.
Ja statiskie testi B pielikumā parāda, ka sliežu ceļa izliekuma slodžu ietekme ir atšķirīga no tās, kas rodas vertikālo un
šķērsvirziena spēku rezultātā (piemēram, tāpēc, ka spriedze ir bijusi dažādās zonās), var piemērot 6 × 105plus divas reizes
pa 2 × 105cikliem ar šķērsvirziena slogošanu atsevišķi no vertikālām un šķērsvirziena slodzēm. Pretējā gadījumā testa
struktūra ir jāpiemēro, lai piemērotu vertikālās, šķērsvirziena un sliežu ceļa izliekuma slodzes vienlaicīgi.
Slodzēm, kas modelē sliežu ceļa izliekuma iedarbību, ir jāatbilst tām, kas notiek, kad piekare darbojas ar amortizāciju.
Iegūstamie rezultāti
Pēc pirmā testa posma 6 × 106ciklu piemērošanas nedrīkst būt nekādu plaisu. Tas ir jāapstiprina ar nesagraujošu pārbaudi
(magnētisko daļiņu vai krāsas iespiešanās tests) pēc katriem 1 × 106cikliem.
Otrā testa posma beigās ir pieņemama tikai nelielu plaisu parādīšanās, kuras nebūtu nepieciešams nekavējoties remontēt, ja
tādas parādītos darbības laikā.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/263
Spriedzes paaugstināšanās augstākās spriedzes vietās, kas noskaidrotas statiskā testa laikā (6.1.1.2.1.3. punkts) ir jāuzrauga,
izmantojot spriedzes mēriekārtas noguruma testa laikā, un jo īpaši vietās, kur ir izturētas spriedzes, kas pārsniedz spriedzes
robežu saskaņā ar 6.1.1.2.1.3. punktu.
Noguruma testi divasu ratiņiem
Skatīt J3. attēlu.
Slodze uz šarnīra gultni
J5. attēls.
8
>><
>>:Fz¼4Q0−mþg
α¼0,21700
2bg 
β¼0,3
Fzc¼1−αð Þ F±β1−αð Þ Fz
Slodzes uz berzes starplikām
J6. attēls.
{Fz1¼αFz±βαFz
{Fz2¼αFz±βαFzL 344/264 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
Šķērsvirziena slodze, kas iedarbojas uz šarnīra gultni
J7. zīm.
{Fy¼± 0,1 Fz± mþg ð Þ± 0,1 Fzþmþg ð Þ ½ 
Noguruma testi –trīsasu ratiņi
J8. attēls.
8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/265
Slodze uz šarnīra gultni
Skatīt J5. attēlu.
8
>><
>>:Fz¼6Q0−mþg
α¼0,21700
2bg 
β¼0,3
Fzc¼1−αð Þ F±β1−αð Þ Fz
Slodzes uz berzes starplikām
Skatīt J6. attēlu.
n
Fz1¼αFz±βαFz
Fz2¼αFz±βαFz
Šķērsvirziena slodze, kas iedarbojas uz šarnīra gultni
Skatīt J7. attēlu.
Fy¼± 0,133 F zþmþg ð Þ þ 0,133 F zþmþg ð Þ ½ 
J4. APZĪMĒJUMI
Qo=statiskais vertikālais spēks riteņa līmenī vagonam ar slodzi (kN)
m+=ratiņu masa (t)
Fz=statiskais vertikālais spēks, kas iedarbojas uz ratiņiem vagonam ar slodzi (kN)
Fz=4Q o- m+g (divasu ratiņiem)
Fz=6Q o–m+g (trīsasu ratiņiem)
g=paātrinājums dēļ gravit ātes (9,8 m/s2)
Fy=šķērsvirziena spēks (kN)
FB=bremzēšanas spēki (kN)
g+=sliežu ceļa izliekums, kas jāpiemēro ratiņu asīm ( ‰)
α= koeficients, kas atbilst sānsveres iedarbībai
Šis koeficients ir atstarpes 2b gfunkcija
β= koeficients, kas atbilst trieciena iedarbībai
2bg= berzes starplikas atstarpe (mm)
J5. PĀRSKATS/NORĀDĪJUMI
Testus var iedalīt trijās grupās.
— Statiskie testi ar ārkārtas darbības slodzēm
Šajos testos pārbauda, lai darbības laikā radušos maksimālo slodžu piemērošana neradītu pastāvīgas un redzamas
ratiņu rāmja deformācijas risku.L 344/266 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
— Statiskie testi, lai modelētu normālas darbības dinamiskās slodzes
Šajos testos pārbauda, lai darba slodžu piemērošanas dēļ nerastos noguruma plaisu veidošanās risks.
— Noguruma testi
Šo testu mērķis ir noteikt ratiņu rāmja kalpošanas laiku, atklāt potenciālās apslēptās vājās vietas –joīpaši vietās, kur
nav iespējams pievienot spriedzes mēriekārtas, –un novērtēt drošības robežu.
Kopējie nosacījumi takelāžas testiem
Testi ir jāizpilda, izmantojot testa struktūru, kas ļauj piemērot un sadalīt slodzes uz tām pašām vietām, kur tās iedarbojas
darbības laikā, taču tajā pašā laikā pareizi modelējot gājienu un brīvības pakāpi, kas saistīta ar piekari un elementiem, kas
savieno ratiņus ar korpusu.
Testus var izpildīt ar piekari vai bez tās.
Piekares amortizācijas ierīces ir jāatvieno, lai izvairītos no berzes.Nosakot veidu, kādā ratiņu rāmim piemēro slodzes un to rezultātā radušos reakcijas spēkus, ir jāņem vērā ratiņu uzbūves
raksturojums. Šeit iekļautajā shēmā ir redzams piemērs par slodžu piemērošanu divasu ratiņiem.
Piemērojamās slodzes ir detalizēti aprakstītas A, B un C pielikumā.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/267
K PIELIKUMS
VAGONA UN SLIEŽU CEĻA SAVSTARPĒJĀ MIJIEDARBĪBA UN GABARĪTA NOTEIKŠANA
Riteņpāris
K1. Komponentu montāža . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 268
K1.1. Vispārējie nosacījumi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 268K1.2. Sēža starp riteņpāra asi un rite ņa rumbas caurumu . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 268
K1.3. Presēšanas diagramma . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 268
K2. Riteņpāra raksturojums . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 269
K2.1. Sastāvdaļu mehāniskā pretestība . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 269
K3. Izmēri un pielaides . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 269
K3.1. Vispārējie nosacījumi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 269
K3.2. Samontēto riteņu raksturojums . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 269K3.3. Riteņa pārkare . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 270
K4. Aizsardzība pret koroziju . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 270
K1. KOMPONENTU MONTĀŽA
K1.1. Vispārējie nosacījumi
Pirms samontēšanas visiem elementiem, kas ietilpst rite ņpārī, ir jāatbilst ģeometriskajām prasībām, kas noteiktas attiecīgajos
dokumentos. Riteņiem un asij ir jābūt gataviem montāžai.
Atļauts izmantot vai nu karstās sēžas, vai spiedsēžas paņēmienu riteņpāra elementu montāžai. Riteņpāra bukšu gultņi ir
jāuzmontē pie rite ņpāra saskaņā ar izgatavot āja instrukcijām.
Katra rite ņpāra divu rite ņu statiskajai nelīdzsvarotībai ir jābūt vienā diametriskajā plaknē un vienā ass pusē.
K1.2. Sēža starp riteņpāra asi un riteņa rumbas caurumu
Ja nav noteikta konkrēta sēža, tad sēžai “j”, kas izteikta mm, ir jābūt:
— karstā sēža: 0,0009 dm≤j≤0,0015 dm
— spiedsēža: 0,0010 dm≤j≤0,0015 dm+ 0,06
kurdmir vidējais riteņa ass zemrumbas daļas diametrs, kas izteikts mm.
K1.3. Presēšanas diagramma
Presēšanas gad ījumā spēka novirzīšanās līkne ļauj pārliecināties, ka samontētās virsmas nav bojātas un ir nodrošināta
noteiktā savietojamība.
Gala montāžas spēka amplitūda ir atkarīga no spēka F, kas noteikts K2.1. punktā, un tā ir:
0,85 F< gala montāžas spēks < 1,45 FL 344/268 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
K2. RITEŅPĀRA RAKSTUROJUMS
K2.1. Sastāvdaļu mehāniskā pretestība
Riteņpāri ir jāpārbauda, lai pierādītu pareizu rite ņu montāžu, izmantojot presi, kas ietver spēka reģistrēšanas ierīci. Pierādošā
aksiālā slodze Fir pakāpeniski un vienmērīgi jāpiemēro ap riteni un jāaiztur 30 sekundes. Ja konstruktors nav noteicis citādi,
spēka Fvērtībai ir jābūt:
F¼410−3dmMN
kur 0,8 dm<L<1,1 dm
undmir rite ņa ass zemrumbas daļas vidējais diametrs (mm); Lir rite ņa rumbas garums (mm).
Sasniedzamie rezultāti.Nedrīkst būt riteņa novirzes attiecībā pret asi pēc pierādošās aksiālās slodzes piemērošanas.
K3. IZMĒRI UN PIELAIDES
K3.1. Vispārējie nosacījumi
Riteņpāra izmēriem ir jāatbilst konstrukcijas rasējumiem. Izmēru un ģeometriskās pielaides, kas tiek piemērotas dažādu
komponentu daļu montāžā uz rite ņpāra, ir uzrādītas sekojošajos apakšpunktos.
Mērījumi ir jāveic, nepiemērojot riteņpārim nekādu slodzi.
K3.2. Samontēto riteņu raksturojums
K6. attēls.
8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/269
K18. tabula
Apraksts Simbols Pielaide (mm)
≤120km/h >120km/h
Attālums starp rite ņa loka iekšējām sānu virsmām (1)
(attālums starp rite ņpāra riteņu iekšējām šķautnēm)a1+ 2 (2)
0
Attālums starp rite ņa loka iekšējo sānu virsmu un plakni, kas ass
kakliņa pusē parāda atbilstošo pirmsrumbas daļuc–c1or c 1
–c≤1
Velšanās loku diametru starpība d –d1or d 1
–d≤0,5 ≤0,3
Riteņu velšanās loka ekscentriskums h ≤0,5 ≤0,3
Riteņa loka iekšējās sānu virsmas aksiālā nobīde (1) g ≤0,8 ≤0,5
(1) Izmērīts 60 mm zem riteņa loka iekšējās sānu virsmas augšējās malas.
(2) Pielaides var mainīt īpašas konstrukcijas riteņpāriem.
K3.3. Riteņa pārkare
Riteņa ass zemrumbas daļas un rite ņa rumbas garumi ir jāizvēlas tā, lai rumba nedaudz pārklātos pār rite ņa ass zemrumbas
daļu, jo īpaši ass korpusa pusē. Pārklāšanās garumam ir jābūt no 2 līdz 7 mm.
K4. AIZSARDZĪBA PRET KOROZIJU
Riteņpāra komponenti ir jāaizsargā saskaņā ar to konstrukcijas specifikācijas prasībām.
Ir atļauts ar pretkorozijas izstrādājumu piepildīt dobumus, kas rodas rite ņa ass zemrumbas daļas un riteņa rumbas pārkares
dēļ.L 344/270 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
L PIELIKUMS
VAGONA UN SLIEŽU CEĻA SAVSTARPĒJĀ MIJIEDARBĪBA UN GABARĪTA NOTEIKŠANA
Riteņi
L1. Konstrukcijas novērtējums . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 273
L1.1. Vispārīgs apskats . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 273
L1.2. Novērtēšanai paredzētie konstrukcijas parametri . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 273
L1.2.1. Ģeometriskas savietojamības parametri . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 273
L1.2.2. Termomehāniskās savietojamības parametri . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 274
L1.2.3. Mehāniskā novērtējuma parametri . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 274
L1.3. Ģeometriskās savietojamības novērtējums . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 274
L1.4. Termomehāniskās savietojamības novērtējums . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 274
L1.4.1. Vispārīgā procedūra . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 274
L1.4.2. Pirmais posms. Pārbaudes uz bremzēšanas stenda . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 274
L1.4.2.1. Pārbaudes procedūra . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 274
L1.4.2.2. Izvēles kritēriji . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 275
L1.4.3. Otrais posms. Riteņa stenda pārbaudes uz sagraušanu . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 275
L1.4.3.1. Vispārīgs apskats . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 275
L1.4.3.2. Riteņa stenda pārbaudes uz sagraušanu . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 275
L1.4.3.3. Izvēles kritēriji . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 275
L1.4.4. Trešais posms. Bremzēšanas pārbaudes ekspluatācijas apstākļos . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 275
L1.4.4.1. Vispārīgs apskats . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 275
L1.4.4.2. Pārbaudes procedūra . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 275
L4.4.3. Izvēles kritēriji . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 275
L1.5. Mehāniskās savietojamības novērtējums . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 276
L1.5.1. Vispārīgā procedūra . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 276
L1.5.2. Pirmais posms. Aprēķins . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 276
L1.5.2.1. Pieliekamie spēki . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 276
L1.5.2.2. Aprēķināšanas procedūra . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 277
L1.5.2.3. Izvēles kritēriji . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2778.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/271
L1.5.3.1. Vispārīgs apskats . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 277
L1.5.3. Otrais posms. Stenda pārbaudes . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 277L1.5.3.2. Stenda noslogojuma un pārbaužu procedūras noteikšana . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 277L1.5.3.3. Izvēles kritēriji . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 277L2. IZSTRĀDĀJUMA NOVĒRTĒJUMS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 278L2.1. Mehāniskie raksturojumi, kas saistīti ar nodilumu . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 278L2.1.1. Stiepes pārbaužu raksturojumi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 278L2.1.2. Loka cietības raksturojumi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 279L2.1.3. Termiskās apstrādes viendabīgums . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 279L2.2. Mehāniskie raksturojumi, kas saistīti ar drošību . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 279L2.2.1. Triecienslodzes pārbaužu raksturojumi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 279L2.2.2. Loka stingruma raksturojums . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 279L2.3. Materiāla tīrība . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 280L2.3.1. Mikrografiskā tīrība . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 280
L2.3.2. Iekšējā viengabalainība . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 280
L2.4. Virsmas stāvoklis . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 280L2.4.1. Raksturojumi, kas jāsasniedz . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 280L2.5. Virsmas viengabalainība . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 281L2.6. Ģeometriskās pielaides . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 281
L2.7. Riteņa statiskās nelīdzsvarotības līmenis . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 284L2.8. Pretkorozijas aizsardzība . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 284L 344/272 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
L1. KONSTRUKCIJAS NOVĒRTĒJUMS
L1.1. VISPĀRĪGS APSKATS
Šīnodaļa apraksta rite ņu konstrukcijas novērtēšanas metodes, lai varētu nodrošināt ekspluatācijas raksturojumu prasības.
Riteņu ekspluatācijas prasības ietver trīs galvenos aspektus, katram no tiem ir atšķirīgs mērķis:
— ģeometriskie mērķi:
— nodrošināt savietojamību ar sliežu ceļu,
— nodrošināt savietojamību ar asi,
— termomehāniskie mērķi:
— riteņa deformācijas kontrole,
— nodrošināt, lai bremzēšana nenovestu pie rite ņa bojājumiem,
— mehāniskie mērķi:
— nodrošināt savietojamību ar paredzamo slodzi uz ass,
— nodrošināt, lai rite ņi nesairtu noguruma slodzes dēļ.
L1.2. Novērtēšanai paredzētie konstrukcijas parametri
L1.2.1. Ģeometriskas savietojamības parametri
Ir trīs tādu parametru grupas, kas saistīti ar funkcionāliem, montāžas vai tehniskās apkopes uzdevumiem.
— Funkcionālie uzdevumi:
— bandāžas nominālais diametrs: tas ietekmē bufera augstumu un gabarītu ar kravu,
— riteņa loka platums: tas sajūdzas ar pārmijām un šķērsojumiem,
— bandāžas koniskuma leņķis: tas ietekmē transporta līdzekļa stabilitāti,
— bandāžas profils ārpus koniskās daļas,
— malas augstums, biezums un leņķis,
— pāreja starp riteņa malu un bandāžas aktīvo daļu,
— loka stāvoklis attiecībā pret riteņa nosēdināšanas uz ass,
— kanāla diametra paralelitāte.
— Montāžas uzdevumi:
— kanāla diametrs,
— rumbas garums, lai nodrošinātu adekvātu rumbas izcilni riteņa nosēdināšanas vietā uz ass.
— Tehniskās apkopes uzdevumi:
— bandāžas robeždiametrs pie nodiluma,
— izstrādātā forma nodiluma rezultātā,
— riteņa zonas ģeometrija, riteni saspiežot mašīnās, lai atjaunotu profilu,
— atveres stāvoklis eļļas izliešanai demontāžas procesā,
— loka vispārīgā forma, lai ar ultraskaņu varētu izmērīt atliku spriegumu riteņiem ar bojātu bandāžu.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/273
L1.2.2. Termomehāniskās savietojamības parametri
Riteņiem jābūt spējīgiem absorbēt siltumenerģiju, kas izkliedējas ekspluatācijas gaitā. Ģenerējamās siltumenerģijas daudzums
atkarīgs no:
— enerģijas, kas rodas bremžu kluču berzes pret bandāžu rezultātā,
— bremžu kluču tipa (materiāls, izmēri un skaits).
L1.2.3. Mehāniskā novērtējuma parametri
— Maksimāl āslodze uz rite ņu pāra ass,
— Darba cikla raksturojums
— līniju apraksts: sliežu ceļa ģeometriskā kvalitāte, liekumu parametri, maksimālais
— ātrums, –laiks, kas pavadīts, braucot ar dažādām līnijām,
— Nobraukums visā riteņa ekspluatācijas laikā.
L1.3. Ģeometriskās savietojamības novērtējums
Riteņa rasējumam jāatbilst prasībām, kas noteiktas atbilstoši iepriekšējai sadaļai: ģeometriskās savietojamības parametri.
L1.4. Termomehāniskās savietojamības novērtējums
L1.4.1. Vispārīgā procedūra
Visi jaunās konstrukcijas riteņi ir pilnībā jānovērtē, izmantojot metodes, kas piemērotas, lai pierādītu atbilstību šīpielikuma
prasībām.
Šis novērtējums aptver trīs posmus. Ja pirmais posms iziets, tad nav vajadzības turpināt novērtēšanu. Ja pirmais posms nav
iziets, tad jāpāriet pie otrā posma. Ja otrais posms iziets, tad nav vajadzības turpināt novērtēšanu. Trešajā posmā novērtē
atteikumus pēc robežpārbaužu veikšanas 1. un 2. posmā. Ja trešo posmu neiziet, tad ritenis jāuzskata par nesavietojamu.Katrā posmā tiek veiktas pārbaudes ritenim ar jaunu loku (nominālā diametra bandāža) un ritenim ar nodilušu loku
(bandāža ar robežnodiluma diametru).
Jebkurai pārbaudei izvēlētajam rite ņa lokam jābūt vissliktākajai ģeometriskai konfigurācijai termomehā niskiem efektiem;
izvēle jāapstiprina ar pamatotu skaitlisko modelēšanu. Ja nav iespējams pārbaudīt riteni visnelabvēlīgākajā gadījumā, tad
rezultāti jāekstrapolē uz visnelabvēlīgāko gadījumu ar tās pašas skaitliskās modelēšanas palīdzību.
L1.4.2. Pirmais posms. Pārbaudes uz bremzēšanas stenda
L1.4.2.1. Pārbaudes procedūra
Spēkam, kas jāpieliek 45 minūtes šīs pārbaudes laikā, jābūt vienādam ar 1,2 P
a.
Pa¼m:g:V aslope þmγva
kur:
m= transporta līdzekļa viena riteņa slodze uz sliedes (kg),
g= smaguma spēka paātrinājums (m/s2),
slope = līnijas vidējais slīpums (slīpums ‰/1 000),
γ= sastāva bremzēšana (m/s2),
Va= transporta līdzekļa ātrums (m/s).
Aplūko slīpumu, kas dots 4.2.4.1.2.5. sadaļā, t.i., Dienvidu Gotarda slīpumu; aprēķinos pieņem bremzēšanu Gotarda
slīpumā pieātruma 80 km/h.L 344/274 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
L1.4.2.2. Izvēles kritēriji
Jaunam ritenim un nodilušam ritenim vienlaikus jāatbilst 3 kritērijiem.
Jaunam ritenim:1. loka maksimālā sāniskā nobīde bremzējot + 3/-1 mm,
2. atlikuma spriegumi lokā pēc atdzesēšanas:
— σ
rn þΣrN=mm2, vidējais lielums no trim mērījumiem,
— σin þðΣrþ50Þ N=mm2katram mērījumam,
3. loka maksimālā sāniskā nobīde pēc atdzesēšanas + 1,5/-0,5 mm.
Sāniskā nobīde uzskatāma par pozitīvu, ja attālums starp malu aizmugures virsmām palielinās.
Nodilušam ritenim:1. loka maksimālā sāniskā nobīde bremzējot + 3/-1 mm,
2. atlikuma spriegumi lokā pēc atdzesēšanas:
— σ
rw þðΣrþ75Þ N=mm2, vidējais lielums no trim mērījumiem,
— σiw þðΣrþ100Þ N=mm2katram mērījumam ,
3. loka maksimālā sāniskā nobīde pēc atdzesēšanas + 1,5/-0,5 mm.
Lielums Σrjānosaka atbilstoši prasībām rite ņa loka tērauda markai. Markām ER6 un R7 pēc standarta EN 13262, Σr
¼200 N=mm2.
Citām tērauda markām jābūt saskaņotai citai S rvērtībai.
L1.4.3. Otrais posms. Riteņa stenda pārbaudes uz sagraušanu
L1.4.3.1. Vispārīgs apskats
Šis otrais posms ir jāveic, ja atlikumu spriegumu vērtības, kas izmērītas pirmaj āposma, ir augstākas par izvēles kritērijiem.
L1.4.3.2. Rite ņa stenda pārbaudes uz sagraušanu
Riteņa stenda pārbaudei uz sagraušanu jāatbilst standarta EN 13979-1 A3. pielikumam.
L1.4.3.3. Izvēles kritēriji
Pārbaudītajam ritenim jāpaliek nesagrautam.
L1.4.4. Trešais posms. Bremzēšanas pārbaudes ekspluatācijas apstākļos
L1.4.4.1. Vispārīgs apskats
Šis trešais posms ir jāveic tad, ja viens no pirmā posma rezultātiem izrādījies augstāks par izvēlēto kritēriju un ja ritenis nav
noraidīts pēc otrā posma.
L1.4.4.2. Pārbaudes procedūra
Spēkam, kas jāpieliek šīs pārbaudes laikā, jābūt atbilstošam šīnovērtējuma 1. posmā noteiktajam.
L4.4.3. Izvēles kritēriji
Jaunam ritenim un nodilušam ritenim vienlaikus ir jāatbilst 3 kritērijiem.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/275
Jaunam ritenim:
1. loka maksimālā sāniskā nobīde bremzējot + 3/-1 mm,
2. atlikuma spriegumi lokā pēc atdzesēšanas:
— σrn þðΣr−50Þ N=mm2, vidējais lielums no trim mērījumiem,
— σin þΣrN=mm2katram mērījumam,
3. loka maksimālā sāniskā nobīde pēc atdzesēšanas + 1,5/-0,5 mm.
Nodilušam ritenim:1. loka maksimālā sāniskā nobīde bremzējot + 3/-1 mm,
2. atlikuma spriegumi lokā pēc atdzesēšanas:
— σ
rw þΣrN=mm2, vidējais lielums no trim mērījumiem,
— σiw þðΣrþ50Þ N=mm2katram mērījumam ,
3. loka maksimālā sāniskā nobīde pēc atdzesēšanas + 1,5/-0,5 mm.
Lielums Σrjānosaka atbilstoši prasībām rite ņa loka tērauda markai.
Markām ER6 un R7 pēc standarta EN 13262, Σr¼200 N=mm2.
Citām tērauda markām jābūt saskaņotai citai Σrvērtībai.
L1.5. Mehāniskās savietojamības novērtējums
L1.5.1. Vispārīgā procedūra
Šai novērtēšanai jāaptver divi posmi. Ja pirmais posms iziets, tad nav vajadzības novērtēšanu turpināt. Ja pirmais posms nav
iziets, tad jāpāriet pie otrā posma. Ja otrais posms nav iziets, tad ritenis jāuzskata par nesavietojamu. Novērtēšanas
nozīmēšanas nolūks ir kontrole, vai diskā neradīsies noguruma plaisas visas rite ņa ekspluatācijas laikā.
Jānovērtē ritenis, kas atbilst visnelabvēlīgākajam mehānisko efektu gadījumam. Ja stenda pārbaudes neatbilst
visnelabvēlīgākajam gadījumam, tad rezultāti jāekstrapolē uz visnelabvēlīgāko gadījumu ar skaitliskās modelēšanas
palīdzību.
L1.5.2. Pirmais posms. Aprēķins
L1.5.2.1. Pieliekamie spēki
Pielikšanai jāizmanto spēks P, kura lielums ir no vertikālās slodzes, ko saņem riteņu pāris uz sliedes.Izskatāmi trīs slodžu gadījumi (sk. L1. attēlu):— 1. gad ījums: taisns ceļš
F
z¼1,25 P
Fy1¼0
— 2. gadījums: pilni liekumi
Fz¼1,25 P
Fy2¼0,6 P nevadošo riteņu pāriem
Fy2¼0,7 P vadošo riteņu pāriemL 344/276 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
— 3. gadījums: pārmiju un šķērsojumu pārvarēšana
Fz¼1,25 P
nevadošo rite ņu pāriem
Fy2¼0,36 P F y3¼0,6
vadošo riteņu pāriem
Fy2¼0,42 P F y3¼0,6
L1. attēls.
L1.5.2.2. Aprēķināšanas procedūra
Spriegumu aprēķināšanai ritenī jāizmanto pamatotas analīzes programma pēc gala elementu metodes.
L1.5.2.3. Izvēles kritēriji
Dinamisko spriegumu diapazonam Δσjābūt mazākam par pieļaujamiem spriegumiem visos diska punktos.
Pieļaujamie dinamisko spriegumu A diapazoni ir sekojoši:
— riteņiem ar mehāniski apstrādātu disku, A = 360 N/mm2
— riteņiem ar mehāniski neapstrādātu disku, A = 290 N/mm2.
L1.5.3. Otrais posms. Stenda pārbaudes
L1.5.3.1. Vispārīgs apskats
Šis otrais posms jāizmanto tad, ja pirmā posma rezultāts izrādījies augstāks par izvēles kritēriju.
L1.5.3.2. Stenda noslogojuma un pārbaužu procedūras noteikšana
Stenda noslogojums un pārbaužu procedūra jāsaskaņo starp riteņa projektētāju un notific ēto iestādi.
L1.5.3.3. Izvēles kritēriji
Jāpārbauda četri riteņi.
Pēc pārbaudēm noguruma plaisas nedrīkst būt ≥1 mm.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/277
L2. IZSTRĀDĀJUMA NOVĒRTĒJUMS
L2.1. Mehāniskie raksturojumi, kas saistīti ar nodilumu
L2.1.1. Stiepes pārbaužu raksturojumi
Loka un diska raksturojumiem jāatbilst L1. tabulā uzrādītajiem.
L1. tabula
Tērauda markaLoks Disks
ReH(N/mm2) (1) R m(N/mm2) A 5%Rmsamazinājums
≥(N/mm2) (2)A5%
ER6 ≥500 780/900 ≥15 ≥100 ≥16
ER7 ≥520 820/940 ≥14 ≥110 ≥16
ER8 ≥540 860/980 ≥13 ≥120 ≥16
(1) Ja stiepes izturība nav izteikta, tad jānosaka relatīvā plūstamības robeža Rp0,2.
(2) Raušanas izturības samazināšanās salīdzinot ar loka raušanas izturību tam pašam ritenim.
Pārbaudāmo paraugu izvietojums parādīts L2. attēlā.
L2. attēls.
Izmēģinājuma paraugu izvietojums.
L 344/278 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
L2.1.2. Loka cietības raksturojumi
Brineļa cietības minimālajam lielumam katram nolasījumam visā loka nodiluma zonā jābūt ≥par L2. tabulā uzrādītajām
vērtībām. Šīs vērtības jāsasniedz līdz pat maksimālajam dziļumam 35 mm zem loka nominālā izmēra, pat ja nodiluma
dziļums ir lielāks par 35 mm.
Cietības vērtībām pārejai loks/disks jābūt vismaz par 10 vienībām zemākām salīdzinājumā ar nodiluma robežvērtību.
L3. tabula
Tērauda marka Minimālais Brineļa cietības lielums
ER6 225
ER7 235ER8 245
L2.1.3. Termiskās apstrādes viendabīgums
Uz loka izmērītajiem cietības lielumiem jāpaliek 30 HB diapazonā.
L2.2. Mehāniskie raksturojumi, kas saistīti ar drošību
L2.2.1. Triecienslodzes pārbaužu raksturojumi
Jāveic divas triecienslodzes pārbaužu sērijas; viena paraugu pārbaužu sērija pie + 20
oC, otra –pie - 20oC. Katrā pārbaužu
sērijā jāpārbauda 3 paraugi (apzīmēti kā 3. paraugs L2. attēlā). L3. tabulā dotas vērtības, kuras jāsasniedz. Uz triecienslodzi
pārbaudāmo paraugu marķējumam jāidentificē garenvirsmas, kas ir paralēlas šķērsvirziena griezumam A-A. Pārbaužu
paraugi jāsagatavo atbilstoši EN 10045-1 standartam. Izgriezuma pamatnes asij jābūt paralēlai šķērsvirziena griezumam A-A
L1. attēlā. Pie + 20oC jāizmanto paraugs ar U-veida izgriezumu. Pie - 20oC jāizmanto paraugs ar V-veida izgriezumu.
L4. tabula
Tērauda marka KU (džoulos) pie + 20oC KV (džoulos) pie - 20oC
vidējā minimālā vidējā minimālā
ER6 17 12 12 8
ER7 17 12 10 7ER8 17 12 10 5
L2.2.2. Loka stingruma raksturojums
Šim raksturojumam vajadzīgs apstiprinājums tikai par bandāžu bremzējamiem riteņiem (darba bremze vai stāvbremze). L6.
tabula uzrāda minimālās vērtības, kuras ir jāsasniedz.
L6. tabula
Tērauda marka Vidējais (no 6 pārbaudāmiem paraugiem) Minimālais (viens pārbaudāmais paraugs)
N/mm2√m N/mm2√m
ER6 100 80
ER7 80 70
ER8 70 608.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/279
L2.3. Materiāla tīrība
L2.3.1. Mikrografiskā tīrība
Materiāla tīrību nosaka ar mikrografiskās analīzes palīdzību (standarts ISO 4967 A metode). Vietas, no kurām jānoņem
paraugi, parādītas L3. attēlā.
L3. attēls.
Vērtības, kuras ir jāsasniedz, uzrādītas L6. tabulā.
L6. tabula
Ieslēgumu tips Rupjās frakcijas (maksimums) Smalkās frakcijas (maksimums)
A (sulfīdi) 1,5 2
B (alumināti) 1,5 2C (silikāti) 1,5 2D (graudainie oksīdi) 1,5 2B + C + D 3 4
L2.3.2. Iekšējā viengabalainība
Riteņu iekšējo viengabalainību jāpārbauda ar automātiskās ultraskaņas defektoskopijas palīdzību. Kā standarta defekti jāmin
dažāda diametra plakanas poras.
Lokam nedrīkst būt iekšējie defekti, kas dod signāla atstarojumu, kurš ir lielāks vai vienāds ar standarta defekta atstarojuma
lielumu, kas atrodas tādā pašā dziļumā. Tāda standarta defekta diametrs ir 3 mm.
Nedrīkst būt signāla atgriezeniskā atstarojuma pavājināšanās ass apsekošanas laikā virs 4 dB.
L2.4. Virsmas stāvoklis
L2.4.1. Raksturojumi, kas jāsasniedz
Atbilstoši pielietojumam riteņi var tikt pakļauti pilnai vai daļējai mašīnapstrādei. Uz riteņa virsmas nedrīkst būt nekādas
mašīnapstrādes pēdas, izņemot šajāsadaļā minētās.
Daļas, kuras paliek bez mašīnapstrādes, jāattīra ar skrošu strūklu līdz virsmas nelīdzenumam R
a< 25 μm. Tām jābūt labi
apstrādātām un laideni apvienotām ar mašīnapstrādātām zonām.
Virsmas vidējais nelīdzenums (R a)“pabeigtiem” vai“montāžai gataviem” riteņiem parādīts L8. tabulā.L 344/280 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
L8. tabula
Riteņ a zona Piegādes stāvoklis Nelīdzenums R a(μm)
Urbums Pabeigts ≤12,5
Gatavs montāžai (1) 0,8 līdz 3,2
Disks un rumba Pabeigts (2) ≤12,5
Loka bandāža Pabeigts ≤12,5 (3)
Loka virsmas Pabeigts ≤12,5 (3)
(1) Ja ritenis tiek uzmontēts dobai asij, var būt nepieciešamas citas vērtības ekspluatācijas ultraskaņas izpētes nolūkiem.
(2) Ja ir tā noteikts, tad šīriteņa zona var palikt bez mehāniskās apstrādes ar nosacījumu, ka jāsasniedz tabulā norādītā vērtība.
(3)≤6,3, ja tas nepieciešams 2 mm standarta defektam.
L2.5. Virsmas viengabalainība
Diska virsmas viengabalainība jāapstiprina ar elementu magnētisko pārbaudi vai ar alternatīvu procedūru, kas nodrošina
vismaz tādu pašu jutību. Robeždefektam jābūt vienādam ar 2 mm, ja diskam veikta mašīnapstrāde.
L2.6. Ģeometriskās pielaides
Riteņu ģeometrija un izmēri noteikti rasējumā. Ģeometriskām pielaidēm jāatbilst L9. tabulā uzrādītaj ām. Izmantotie simboli
doti L4. attēlā.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/281
L4. attēls.
Simboli.
L 344/282 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
L9. tabula
Pielaides (mm)
Nosaukums Simbols (sk. L4. attēlu) Vērtības
IzmēriĢeometri-
skais (1)Mehāniski
neapstrādā-
tāmMehāniski
apstrādātām
Ārējais diametrs a 0/+4
Iekšējais diametrs (ārējais) b 1 0/-4
Iekšējais diametrs (iekšējais) b 2 0/-6 0/-4
Platums d ± 1
Bandāžas profils (3) v ≤0,5
Bandāžas apaļīgums s ≤0,2
Kopējais izskrējiens ass virzienā t ≤0,3
Kopējais izskrējiens turētāja tvērēja ass virziena j ≤0,2
Izstrādes ārējais diametrs (t.i., nodiluma līnijai) w 0/+2
Ārējais diametrs (ārējais) f 1 0/+10 0/+5
Ārējais diametrs (iekšējais) t 2 0/+10 0/+5
Urbuma iekšējais diametrs:
“pabeigts” g1 0/-2
“pabeigts un gatavs montāžai” g2 Sk. K pielikumu vai atbil-
stoši rasējumam
Urbuma iekšējā diametra koniskums un ovālums
“pabeigts” x1 ≤0,2
“pabeigts un gatavs montāžai” x2 ≤0,02 (2)
Garums h 0/+2Rumbas pārkare uz riteņa r 0/+2
Kopīgais kanāla diametra izskrējiens:
“pabeigts” q
1 ≤0,2
“pabeigts un gatavs montāžai” q2 ≤0,1
Diska stāvoklis savienojumā ar loku un rumbu k ≤8 ≤8
Biezums savienojumā ar loku m +8/0 +5/0
Biezums savienojumā ar rumbu n +10/0 +5/0
(1) Sk. standartu ISO 1101.
(2) Jebkuram nelielam koniskumam atļautās pielaides robežās jābūt tādam, lai “lielākais” diametrs montāžas gaitā būtu kanāla ieejas galā.
(3) Virs malas, ārējā izgriezuma lielumā.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/283Loks Rumba Disks
L2.7. Riteņa statiskās nelīdzsvarotības līmenis
Maksimāla statiskā nelīdzsvarotība gatavam ritenim piegādes stāvoklī noteikta L10. tabulā.
Par mērījumu līdzekļiem un metodēm vienojas pasūtītājs ar piegādātāju.
L10. tabula
Vagoniem, kas pārvietojas ar ātrumu vkm/hRiteņa statiskā nelīdzsvarotība
g·mSimbols
v≤120
120 < v≤200≤125
≤75E3
E2
L2.8. Pretkorozijas aizsardzība
Aizsardzībai jābūt nodrošinātai atbilstoši rite ņa konstrukcijas specifikācijai.L 344/284 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
M PIELIKUMS
VAGONA UN SLIEŽU CEĻA SAVSTARPĒJĀ MIJIEDARBĪBA UN GABARĪTA NOTEIKŠANA
Asis
M1. KONSTRUKCIJAS NOVĒRTĒJUMS
M1.1. Vispārējā daļa
Galvenās fāzes ass definēšanai ir šādas.
a) Vērā ņemamo spēku identifikācija un momentu aprēķināšana uz dažādām ass sekcijām.b) Diametru izvēle ass vidusdaļai un ass kakliņiem. Balstoties uz izvēlētajiem diametriem, tiek veikti diametru aprēķini
citām daļām.
c) Izvēlētās iespējas ir jāpārbauda ar:
— spriedzes aprēķinu katrai sekcijai,
— spriedzes salīdzinājumu ar maksimālo pieļaujamo spriedzi.
Pieļaujamās spriedzes pamatā nosaka:
— tērauda marka,
— tas, vai ass ir vienlaidu vai doba.
M1.2. Spēku identifikācija un momentu aprēķināšana
Ir jāapskata divu veidu spēki:
— masu kustība,
— bremzēšana.
M1.3. Ģeometriskās un izmēru pielaides
M1.3.1. Diametru izvēle ass kakliņiem un ass vidusdaļai
Izvēloties diametrus ass kakliņiem un ass vidusdaļai, ir sākotnēji jābalstās uz esošajiem saistīto komponentu, piemēram,
gultņu, izmēriem.
Diametru izvēle ir jāpārbauda, salīdzinot aprēķinātās spriedzes ar maksimālajā m pieļaujamajām spriedzēm. Ir jānodrošina
ļoti sekla grope (0,1 līdz 0,2 mm), lai iekšējā gultņa gredzena gals neveidotu iecirtumus ass kakliņā.
M1.3.2. Dažādu atbalsta virsmu diametru izvēle no ass vidusdaļas vai ass kakliņu diametra
M1.3.2.1. Pirmsrumbas daļas virsmaLai pēc iespējas vairāk varētu standartizēt, pirmsrumbas daļas virsmai ir jābūt par 30 mm lielākai nekā ass kakliņa virsmai.
Pāreja no ass kakliņa uz pirmsrumbas daļas virsmu ir jānodrošina tā, kā tas ir parādīts M3. attēlā (detaļa V).
M1.3.2.2. Pāreja starp pirmsrumbas daļas virsmu un riteņa ass zemrumbas daļu
Lai pēc iespējas vairāk varētu standartizēt, šai pārejai ir jābūt tikai vienam rādiusam, kas vienāds ar 25 mm.
Jašo vērtību nevar nodrošināt, ir jāizvēlas augstākā iespējamā vērtība, lai līdz minimumam samazinātu spriedzes
koncentrāciju šajāzonā.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/285
M1.3.2.3. Riteņa ass zemrumbas daļa
Attiecībai starp rite ņa ass zemrumbas daļas un ass vidusdaļas diametriem ir jābūt vismaz vienādai ar 1,12 pie riteņa ass
zemrumbas daļas nodiluma ierobežojuma. Tiek rekomendēts jaunos apstākļos nodrošināt šo attiecību vismaz 1,15 līmenī.
Pāreja starp šīm divām zonām ir jānodrošina tādā veidā, lai spriedzes koncentrācija saglabātos pēc iespējas zemākā līmenī.
Lai iegūtu zemāko spriedzes koncentrācijas līmeni pie pārejas starp ass vidusdaļu un riteņa ass zemrumbas daļu, lielākā
rādiusa ass vidusdaļas pusē vērtībai ir jābūt vismaz 75 mm.
M1.4. Maksimālās pieļaujamās spriedzes
Maksimāl ās pieļaujamās spriedzes ir jāatvasina no:
— noguruma ierobežojuma rotācijas līkumā dažādām ass zonām,
— drošības faktora “s”vērtības, kas mainās līdz ar tērauda marku.
M1.4.1. Tērauda marka EA1N
Ir jāizmanto šādas vērtības:
— vienlaidu asij
— 200 N/mm2bez saspiešanas montāžas,
— 120 N/mm2ar saspiešanas montāžu,
— dobai asij
— 200 N/mm2bez saspiešanas montāžas,
— 110 N/mm2ar saspiešanas montāžu (atsevišķi no ass kakliņa),
— 94 N/mm2ar saspiešanas montāžu uz ass kakliņa,
— 80 N/mm2urbuma virsmai.
Vienlaidu un dobām asīm drošības koeficienta “S”vērtība, ar kuru ir jādala noguruma ierobežojumi, lai iegūtu maksimālās
pieļaujamās spriedzes, ir 1,2.
Dobām asīm šīs pieļaujamās spriedzes ir piemērojamas, ja ass kakliņa diametra attiecība pret urbuma diametru ir < 3 vai arī
riteņa ass zemrumbas daļas diametra attiecība pret urbuma diametru ir < 4.
M1.4.2. Citas tērauda markas, izņemot EA1N
Noguruma ierobežojumu nosaka šādām ass zonām:
— ass vidusdaļas virsma,
— gultņa virsma ar vienādiem spriegojuma nosacījumiem uz rite ņu ass zemrumbas daļas.
Dobas ass gadījumā noguruma limitu nosaka arī gultņa virsmai ar vienlīdzīgiem gultņa/ass savietojamības apstākļiem.
— urbuma virsma.
Drošības faktora “S”vērtību nosaka saistībā ar tērauda markas jutīgumu pret trieciena iedarbību.L 344/286 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
M2. IZSTRĀDĀJUMA NOVĒRTĒJUMS
M2.1. Mehāniskais raksturojums
M2.1.1. Raksturojums no stiepes testa
Vērtības, kādas ir jāiegūst vienlaidu asu vidus rādiusā vai arī vidus attālumā starp dobu asu ārējām un iekšējām virsmām, ir
norādītas M1. tabulā.
M1. tabula
ReH(N/mm2) (1) Rm(N/mm2) A5%
≥320 ≥550 ≥22
(1) Ja nav noteikta stiepes spēka, ir jānosaka izturības spriedze Rp0,2.
M2.1.2. Trieciena testa raksturojums
Trieciena testa raksturojums ir jānosaka pie 20oC garenvirzienā unšķērsvirzienā. Ir jāņem trīs testa paraugi no blakus
esošām pozīcijām no katras testa sekcijas. Testa paraugi ir jāņem no vietām, kas norādītas M1. attēlā. Vērtības, kādas irjāiegūst vienlaidu asu vidus rādiusā vai arī vidus attālumā starp dobu asu ārējām un iekšējām virsmām, ir norādītas M1.
tabulā.
Neviena atsevišķa vērtība nedrīkst būt zemāka par 70 % no M2. tabulā norādītās.
M1. attēls.
M2. tabula
KU garenvirziena (J) KU šķērsvirziena (J)
≥30 ≥208.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/287
M2.2. Mikrostruktūru raksturojums
Mikrostruktūrai ir jābūt vai nu no ferīta, vai arī perlīta. Graudu izmērs nedrīkst pārsniegt tos, kas ir norādīti ISO 643 V tipa
atsauces diagrammā.
M2.3. Materiāla mikrografiskā tīrība
Materiāla tīrība ir jāmēra ar mikrografisko pārbaudi (ISO 4967 A metode). Vieta, no kurienes tiek ņemti paraugi, ir parādīta
M2. attēlā. Biezo sērijveida ieslēgumu maksimālās vērtības, kādas ir jāiegūst, ir norādītas M3. tabulā.
M3. tabula
Ieslēgumu veids Biezuma sērija (maksimālā)
A (sulfīdi) 1,5
B (alumināti) 1,5C (silikāti) 1,5D (sfēriskie oksīdi) 1,5
B + C + D 3
M2. attēls.
M2.4. Iekšējā viengabalainība
Iekšējo viengabalainību nosaka ar ultraskaņas pārbaudi.
Asīm nedrīkst būt iekšējo bojājumu, kas dod rezonanses lielumu lielāku par tiem, kādi iegūti attiecībā uz standarta
bojājumiem, kas atrodas tādā pašā dziļumā. Šātesta nolūkā par standarta defektu uzskata 3 mm diametra atveri ar līdzenu
apakšējo daļu.
Dēļieslēgumiem un iekšējiem bojājumiem rezonanses samazinājums nedrīkst pārsniegt 4dB.
M2.5. Ultraskaņas caurlaidība
Asīm ir jābūt ultraskaņu caurlaidošām. Tas ir jāpārbauda ar reģistrētu ultraskaņas testu katrai asij.L 344/288 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
Rezonansei, kas iegūta uz asīm testa laikā, ir jābūt ar amplitūdu, kas ir vienāda ar 50 % no pilna displeja augstuma vai
augstāka, pēc tam, kad aparātiem ir veikta iepriekšējā kalibrēšana atbilstoši standartam. Fona trokšņa līmenim ir jābūt
zemākam par 10 % no pilna displeja augstuma.
M2.6. Virsmas raksturojums
M2.6.1. Virsmas apstrāde
Uz ass virsmas nedrīkst būt redzamas nekādas citas pazīmes, izņemot taj ās vietās, kas norādītas šajāpielikumā.
Pieļaujamais virsmas raupjums (R a) pabeigtām detaļām un detaļām, kas gatavas montāžai, ir norādīts M4. tabulā. Simboli ir
atbilstoši tiem, kas parādīti M3. attēlā.
M4. tabula
Apzīmējums SimbolsVirsmas raupjums (1) R a(μm)
Raupjā apstrāde Pabeigts vai gatavs montāžai
Ass gals
Ass gals un slīpgriezums a – 6,3
Ass centra virsma (vienlaidu un
doba ass)Skatīt detaļas R1 un R2 – 3,2
Ass kakliņš
Ass kakliņa diametrs b 12,5 0,8
Spriedzes samazināšanas gropes c (detaļa V) 0,8
Pirmsrumbas daļa
Pirmsrumbas daļas diametrsd 12,5 1,6
Riteņa ass zemrumbas daļa
Riteņa ass zemrumbas daļas dia-
metrse 12,5 0,8/1,6 (3)
Ievadāms konuss f (detaļa U) 1,6
Ass vidusdaļa
Iekšējais pārejas rādiuss uz rite ņa
ass zemrumbas daļug (detaļa T) – 1,6
Ass vidusdaļas diametrs l 3,2 (2)
Bremžu diska atbalsta virsmas
diametrsh 12,5 0,8/1,6 (3)
Gultņa atbalsta virsmas un blīves
atbalsta virsmas diametrsj 12,5 0,8
Pārejas rādiuss starp divām
atbalsta virsmāmk (detaļa S) 1,6
Urbums
Diametrsm
(detaļa R1)3,2
(1) Vecajiem ass tipiem ar parastajiem gultņu kakliņiem prasības ir standartos, kuros apskatīti šie izstrādājumi.
(2) Par 6,3 var vienoties, ja gan noguruma ierobežojums F1 un F2, kas noteikts 5.5.2.1.4. punktā, gan jutīgums, kas nepieciešams darba
ultraskaņas kontrolei, ir nodrošināti.
(3) Darbības nesagraujošā asu pārbaude var noteikt nepieciešamību izvēlēties virsmas apdares zemākas vērtības.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/289
M3. attēls.
Raupjuma simboli.
L 344/290 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
M2.6.2. Virsmas viengabalainība
Virsmas viengabalainību nosaka ar magnētisko daļiņu testu ārējām virsmām un papildus dobajām virsmām ar ultraskaņas
pārbaudi vai līdzvērtīgu metodi urbuma virsmām. Uz ass ārējās virsmas šķērsvirziena defekti nav pieļaujami.
M2.6.3. Ģeometriskās un izmēru pielaides
Nepieciešamās ģeometriskās pielaides ir norādītas M5. tabulā. Izmantotie simboli ir parādīti M4. attēlā.
Nepieciešamās izmēru pielaides ir norādītas M6. tabulā. Izmantotie simboli ir parādīti M5. attēlā.
M5. tabula
Apzīmējums SimbolsĢeometriskās pielaides (1) (2) (mm)
Rupjā
apstrādeGatavs montāžai
Ass kakliņš un pirmsrumbas daļa
Ass kakliņa koniskums un ovālums n 0,015Pirmsrumbas daļas vertikālās plaknes izvirzījums attiecībā pret
atsauci Y-Zo
1 0,03
Pirmsrumbas daļas izvirzījums attiecībā pret atsauci Y-Z o 2 0,03
Riteņa ass zemrumbas daļa
Izvirzījums attiecībā pret atsauci Y-Z p 1,5 0,03
Cilindriskums 0,1 0,015
Ass vidusdaļa
Izvirzījums attiecībā pret atsauci Y-Z t 0,5
Urbums
Koncentriskums attiecībā pret atsauci Y-Z u 0,5
Urbumi ass galu nostiprināšanai
Koncentriskums attiecībā pret atsauci Y-Z v 0,5
Apstrādes centra izvirzījums attiecībā pret atsauci Y-Z (detaļas R1/
R2)w1
w20,02
0,03
(1) Parametriem, kuriem pielaides nav noteiktas šajātabulā, ir jāpiemēro vispārējās pielaides, kas noteiktas EN 22768-2.
(2) Vecajiem ass tipiem ar parastajiem gultņu kakliņiem prasības ir standartos, kuros apskatīti šie izstrādājumi.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/291
M4. attēls.
Ģeometriskie simboli.
L 344/292 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
M6. tabula
Apzīmējums SimbolsIzmēru pielaides (1) (mm)
Gatavs montāžai
Garenvirziena izmēri
Ass garums (2) A ± 1
Riteņa ass zemrumbas daļas garums (ieskaitot ass
pirmsrumbas daļu)B 0/-0,5
Garums starp pirmsrumbas daļām (starp kontrolplak-
nēm)C ± 0,5 (5)
Ass bukšu gultņu kakliņu garums D (3)
Pirmsrumbas daļas garums E +1/0Kakliņa noapaļojuma dziļums Skatīt detaļu VKakliņa noapaļojuma garums G Detaļa V (
3)
Diametri
Kakliņa diametrs H (3)
Riteņa ass zemrumbas daļas diametrs IPirmsrumbas daļas diametrs N (
3) (3)
Ass vidusdaļas diametrs P +2/0
Citu asu daļu izmēri
Ass apstrādes centri
Vienlaidu asis Skatīt detaļu R2 (4)
Dobas asis Skatīt detaļu R1 (4)
Urbumi ass galu nostiprināšanai Skatīt detaļu R1 (4)
Urbšanas koncentriskums 0,5Urbšanas dziļums +2/0
Vītnes dziļums +2/0
Atšķirība starp urbumu un vītni ≥10
Ievadāms konuss
Riteņa ass zemrumbas daļas koniskais garums K (detaļa U) (
3) 0/-3
Riteņa ass zemrumbas daļas konusa garums L (detaļa U) (3) 0,1
Urbuma diametrs O (detaļa R1) 1Pārejas rādiuss –riteņa ass zemrumbas daļa/ass vidusdaļa Skatīt detaļu T (
3)
(1) Parametriem, kuriem pielaides nav noteiktas šajātabulā, ir jāpiemēro vispārējās pielaides, kas noteiktas EN 22768-2.
(2) Uzmanība tiek pievērsta faktam, ka atbilstība pielaidēm visā garumā “A”nepieļauj visas atsevišķās pielaides kumulatīvi piemērot konkrētajiem
izmēriem.
(3) Saskaņā ar rasējuma vai pasūtījuma pavaddokumentu prasībām.
(4) Citas ģeometriskas konfigurācijas var ierosināt un noteikt pasūtījumā.
(5)Īpašai izmantošanai var vienoties par citām vērtībām.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/293
M5. attēls.
Izmēru simboli.
L 344/294 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
M2.7. Galīgā aizsardzība pret koroziju
M2.7.1. Vispārējā daļa
Visas atklātās ass virsmas ir jāaizsargā atbilstoši tam, kā tas noteikts rite ņu komplekta konstrukcijas specifikācij ā.
M2.7.2. Pretest ība pret īpašiem korozīviem produktiem
Piemērojot aizsardzības sistēmas atklātajām ass virsmām, ir jāņem vērā vides faktori, korozīvi materiāli, vagona kravas,
mehāniskie bojājumi u.c.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/295
N PIELIKUMS
KONSTRUKCIJAS UN MEHĀNISKĀS DAĻAS
Pieļaujamās slodzes statiskās testēšanas metodēm
N1. STATISKĀS TESTĒŠANAS METODES
N1.1. Statisko testu robežlielumi nogurumu izturības verifikācijai
Iegriezumu gadījumu defin ēšana
Robežslodzes, kas tiek pielietotas vagonu korpusu pārbaudei, norādītas triju marku tēraudiem ar minimālo raušanas izturību 370,
420 un 570 MPa un piecu tipu iegriezumiem, ko vispārīgos gadījumos nosaka sekojošā veidā:
— A gadījums. Pamata metāls
— B gadījums. Sadurmetināšanas šuve
— C gadījums. Sadurmetināšanas šuve ar virziena maiņu
— D gadījums. Stūra šuve
— E gadījums. Reljefa metinātā šuve
Šie pieci iegriezumu gad ījumi neaptver visu konstrukciju daudzveidību, un praksē jāizvēlas piemērotākais iegriezuma gadījums
katras metināšanas zonas pārbaudei.
Lai vienkāršotu un standartizētu šo izvēli, Nx tabulā doti praktiski piemēri sametinātām šuvēm, kas bieži sastopamas vagonu
korpusos un ratiņu rāmjos.
N1. attēls.
Gadījums Skice Apraksts Komentāri
A
 Tālu no metināšanas vietas
(vienlaidu materiāls)Tālu no metināšanas vietas
(vienlaidu materiāls)
Mehāniski apstrādāta sadur-
metināšanas šuveMehāniski apstrādāta sadur-
metināšanas šuve
B
 Sadurmetināšanas šuve Sadurmetināšanas šuve
Sadurmetināšanas šuve ar
iepriekšēju noslīpēšanu
B
 Metināts savienojums ar
mehānisku pēcapstrādi
C
 Stūra savienojums ar pasti-
prinošiem leņķiemSadurmetināšanas šuve starp
elementiem, kas atrodas leņķī
viens pret otruL 344/296 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
Gadījums Skice Apraksts Komentāri
C
 Slīpā metinājuma šuve
D
 Stūra šuve Sadurmetināšanas šuve 90o
leņķī
D
 Nostiprināta plāksne Pārlaidmetināšanas šuve
D
 Pārlaidmetināšanas šuve
D
 Stūra savienojums Stūra metināšanas šuve
D
 Šuve starp cauruli un taisnu
elementu
D
 Šuve starp plāksni un cauruli
D
 Šuve starp plāksni un
plauktu
E
 Piemetināts stiprinājuma
paliktnis
Piemetināta stiprinājuma
tapa8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/297
N1. tabula.
2σAlim[N/mm2] Σmlim[N/mm2] σmaxlim [N/mm2]
Tērauds (1)K = 0.3 K = 0.3
370 420 520 370 420 520 370 420 520
Iegrie-
zuma
gadījumsA 110 118 166 183 197 277 238 258 360
B 90 90 90 150 150 150 195 195 195C 80 80 80 133 133 133 173 173 173D 66 66 66 110 110 110 143 143 143E 54 54 54 90 90 90 117 117 117
(1) Raušanas pretestības R mraksturojums atbilstoši materiāla standartam.
(2) Izturība tiek noteikta ar robeželastību R pvai R p'.L 344/298 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
O PIELIKUMS
VIDES APSTĀKĻI
TRIVprasības
Projektētais līmenis temperatūras klasei T RIV
Šajā tabulā noteikti temperatūras diapazoni komponentiem, ko lieto savstarpēji izmantojamiem kravas vagoniem, kurus
ekspluatēja jau pirms šīs SITS ieviešanas.
Komponents Specifikācija
Buferi ar gājienu 105 mm Temperatūras diapazonā no - 25oC līdz + 50oC tehniskās
vērtības nedrīkst atšķirties par vairāk nekā 20 % no
vērtībām “istabas temperatūrā”
Buferi ar gājienu 130 un 150 mm Temperatūras diapazonā no - 25oC līdz + 50oC tehniskās
vērtības nedrīkst atšķirties par vairāk nekā 20 % no
vērtībām “istabas temperatūrā”
Bremzes –
Noteikumi, kas nosaka dažāda veida bremžu konstrukciju –
Vienkārši tērauda spiediena trauki, neatlaisti, gaisa bremžu
iekārtai un papildus pneimatiskajai iekārtai dzelzceļa
ritošajam sastāvamTemperatūras diapazons spiediena traukiem no
- 40oC līdz + 100oC
Bremzes –
Noteikumi par dažādu bremžu detaļu izgatavošanu –
Noskriešanas no sliedēm detektori vagoniemTemperatūras diapazons no - 40oC līdz + 70oC
Cauruļu savienojumu (bremžu caurules) un elektrisko
kabeļu izmēri; pneimatisko un elektrisko savienojumu veidi
un to novietojums vagonos un pasažieru vagonos, kas
aprīkoti ar automā tisko savienojumu UIC unOSJD
dalībnieku dzelzceļosTemperatūras diapazons no - 40oC līdz + 70oC
Tehniskā specifikācija dzelzceļa vagona lodīšu gultņu asu
kārbu eļļošanai paredzēto smērvielu oficiālai testēšanai un
piegādeiMinimālā temperatūra testēšanai -20oC8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/299
P PIELIKUMS
BREMZĒŠANAS RAKSTUROJUMS
Savstarpējas izmantojamības komponentu novērtējums
P1. KONSTRUKCIJAS NOVĒRTĒJUMS
Zemāk norādītajos sarakstos ir ietvertas bremžu sistēmas un bremžu komponentu konstrukcijas, kas publicēšanas brīdī jau
atbilst dažiem pielietojumiem šīs SITS prasību ietvaros. Šo sarakstu var atrast FF pielikumā.
P1.1. Sadalītājs
Atklāts jautājums.
Pārbaudes procedūrai produkta konstrukcijas novērtējumam, kas jāizmanto savstarpējās izmantojamības komponentam
“sadalītājs”, jāatbilst šai SITS.
P1.2. Releja vārsts mainīgai slodzei un automātiskai “tukšs/piekrauts” pārslēgšanai
Atklāts jautājums.
P1.2.1. Releja vārsts mainīgai slodzei
Šeit tiek aprakstīts savstarpējās izmantojamības komponenta “releja vārsts mainīgai slodzei” konstrukcijas novērtējums,
specifikācija tiek sniegta SITS 4.2.4.1.2.2. “Bremzēšanas spēks” un 4.2.4.1.2.7. “Gaisa padeve”, un raksturojumi ir doti
I pielikuma I2.1. nodaļā.
Jāpārbauda releja kā atsevišķas vienības attiecīgie raksturojumi, darbojoties no - 5 līdz + 45oC temperatūrā:
— bremzēšanas un atlaišanas laiki visā slodzes diapazonā saskaņā aršīs SITS 4.2.4.1.2.2. nodaļu,
— pakāpeniska bremzēšana un bremžu atlaišana (vismaz 5 reizes),
— izejas spiediena izmaiņas ar mainītu slodzes signālu,
— reaģēšanas laiks uz izmaiņām slodzes signālā. Izmaiņas 1 minūtes laikā,
— vai nav noplūžu, darbojoties temperatūrā no - 25 līdz + 45oC.
Pārbaudes rezultāti temperatūrā no - 25 līdz + 45oC nedrīkst ietekmēt ritošā sastāva vai vilciena darbību.
Releja vārsts tiek izmēģināts kā atsevišķa vienība, lai pārbaudītu augstākminētās īpašības, darbojoties maksimālajā
temperatūrā no - 40 līdz - 25oC un/vai no + 45 līdz + 70oC. Pārbaudes rezultāti šajāmaksimālajā temperatūrā var atšķirties
no rezultātiem temperatūras diapazonā no - 25 līdz + 45oC, bet tie nedrīkst ietekmēt vilciena vadību.
Releja vārsta mainīgai slodzei novērtējums jāveic, kad tas ir uzstādīts bremžu sistēmā, kurai ir savstarpējās izmantojamības
sadalītājs.
Zemāk minētās pārbaudes veic ar nejauši izvēlētu atsevišķu vagonu, kurš aprīkots vismaz ar vienu releja vārstu mainīgai
slodzei. Slodzes izmaiņām jābūt gan pieaugošām, gan krītošām visa diapazona robežās, un vagons tiek pārvietots pirmsnākamā mērījumu kopuma, kas tiek veikts pēc slodzes izmaiņām.
— Bremžu darbības procentos uz masu pārbaude tiek veikta kustībā arātrumu 120 km/h. Pieļaujama progresīva bremžu
efektivitātes samazināšana no 100 % uz masu līdz 90 % uz masu vagoniem ar kluču bremzēm, slodzei palielinoties no
18 līdz 20 tonnām ass slodzes saskaņā aršo SITS.
— Bremžu darbības procentos uz masu pārbaude kustībā arātrumu 100 km/h. Pieļaujama progresīva bremžu
efektivitātes samazināšana no 100 % uz masu līdz 65 % vagoniem, slodzei palielinoties no 65 % vagonu maksimālāpieļaujamā svara (14,5 tonnas asslodzes vagonam, kurš projektēts 22,5 tonnām asslodzes) līdz maksimālajam svaram
saskaņā aršo SITS. Nobremzētā masa vagoniem, kas aprīkoti ar čuguna kluču bremzēm, nepārsniedz 18 tonnas
atbilstoši attiecīgajā laika periodā pieejamajiem starptautiskajiem tehniskajiem noteikumiem, kas attiecas uz visām
dalībvalstīm.L 344/300 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
— Bremzēšanas un atlaišanas laiki visā slodzes diapazonā.
— Pakāpeniska bremzēšana un bremžu atlaišana (vismaz 5 reizes).
— Izejas spiediena izmaiņas ar mainītu slodzes signālu.
— Reaģēšanas laiks uz izmaiņām slodzes signālā.
— Nav noplūžu, darbojoties temperatūrā no - 25 līdz + 45oC.
— Trieciena un īslaicīgas slodzes izmaiņas neietekmē slodzes regulēšanu.
— Noplūde.
Tiek veikti ekspluatā cijas izmēģinājumi, lai pārbaudītu:
— aprīkojuma jutīgumu uz nejaušām slodzes izmaiņām vilciena kustību dēļ,
— bremzēšanas darbību procentos uz masu i) tukšā, ii) līdz pusei noslogotā stāvoklī, iii) noslogotā stāvoklī, kas atbilst
100 % uz masu, un iv) pilnībā noslogotā stāvoklī. Bremzēšanas efektivitāte procentos uz masu nepārsniedz 130 %,
neņemot vērā slodzes vērtību, vagoniem ar kluču bremzēm kustībā arātrumu 120 km/h pilnībā noslogotā stāvoklī
nepārsniedz 105 %.
P1.2.2. Releja vārsts automātiskai “tukšs/piekrauts” pārslēgšanai
Savstarpējās izmantojamības komponenta “releja vārsts automātiskai “tukšs/piekrauts” pārslēgšanai” konstrukcijas
novērtējums ir aprakstīts šeit, bet specifik ācija ir dota SITS 4.2.4.1.2.2. “Bremzēšanas spēks” un 4.2.4.1.2.7. “Gaisa padeve”,
un raksturojumi ir sniegti I pielikuma I2.2. nodaļā.
Relejs tiks izmēģināts kā atsevišķs komponents, lai pārbaudītu šādus raksturojumus, darbojoties temperatūrā no - 25 līdz
+ 45oC:
— bremzēšanas un bremžu atlaišanas laiki visā slodzes diapazonā,
— pakāpeniska bremzēšana un atlaišana (vismaz 5 reizes),
— izejas spiediena izmaiņas ar mainītu slodzes signālu,
— reaģēšanas laiks uz izmaiņām slodzes signālā,
— nav noplūžu, darbojoties temperatūrā no - 25 līdz + 45oC.
Pārbaudes rezultāti temperatūra no - 25 līdz + 45oC nedrīkst ietekmēt vilciena darbību.
Releja vārsts tiek izmēģināts kā atsevišķs komponents, lai pārbaudītu augstākminētos raksturojumus, darbojoties
maksimālajā temperatūrā no - 40 līdz - 25oC un/vai no + 45 līdz + 70oC. Pārbaudes rezultāti šajāmaksimālajā temperatūrā
var atšķirties no rezultātiem temperatūras diapazonā no - 25 līdz + 45oC, bet tie nedrīkst ietekmēt vilciena vadību.
Releja vārsta automātiskai “tukšs/piekrauts” pārslēgšanai novērtējums sistēmā jāveic, kad tas ir uzstādīts bremžu sistēmā ar
savstarpējās izmantojamības komponentu “sadalītājs”. Pārbaudes jāveic atsevišķā vagonā, kas aprīkots ar vismaz vienu releja
vārstu automātiskai “tukšs/piekrauts” pārslēgšanai. Pārbaudes tiek veiktas tukšā un piekrautā stāvoklī. Vilciens tiek progresīvi
piekrauts un iztukšots, lai noteiktu, vai automātiskais pārslēgšanas mehānisms pāriet no režīma “piekrauts” uz režīmu
“tukšs”, pieaugot un krītot ±5 % no pārejas svara diapazonā. Ja aprīkojums ir projektēts darbam ar mainīgu slodzi un “tukšs/
piekrauts” pārslēgšanas ierīci, ekspluatācijas pārbaudes tiek veiktas ar slodzi, kas tiek mainīta pie pārslēgšanas svara, lai
nodrošinātu, ka mehānismu neietekmē nejaušas slodzes svārstības normālas ekspluatācijas laikā. Izmēģinājumi tiek veikti
statiski ar atsevišķu ritoš o sastāvu un vilciena sastāvu ar vismaz 15 vagoniem, kas aprīkoti ar 4 asīm, kuras savukārt visas
aprīkotas ar savstarpējās izmantojamības sadalītājiem. Ja izmēģinājuma rezultāti atbilst augstākminētajām prasībām,izmēģinājumi tiek veikti dinamiski ar atsevišķu ritoš o sastāvu. Izmēģinājumi ietver:
— bremzēšanas un bremžu atlaišanas laikus abos režīmos,
— pakāpenisko bremzēšanu un bremžu atlaišanu (vismaz 5 reizes),
— bremzēšanas laiku abos režīmos,
— bremžu atlaišanas laiku abos režīmos,
— izejas spiediena izmaiņas ar mainītu slodzes signālu,8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/301
— reaģēšanas laiku uz izmaiņām slodzes signālā,
— noplūdi.
Ekspluatācijas izmēģinājumus var veikt, ja tos pieprasa pilnvarotā iestāde.
P1.3. Riteņu pretslīdēšanas ierīce
Atklāts jautājums.
Savstarpējās izmantojamības komponenta “riteņu pretslīdēšanas ierīce” konstrukcijas novērtējums ir aprakstīts šeit, bet
specifikācija tiek dota SITS 4.2.4.1.2.6. “Riteņu pretslīdēšanas aizsardzība” un 4.2.4.1.2.7. “Gaisa padeve”, un raksturojumi ir
doti I pielikuma I3. nodaļā.
RPI izmēģinājumi tiek veikti uz moderna 4-asu vilciena vai uz apstiprināta izmēģinājumu stenda, kas precīzi ataino sliežu
ģeometriju, saķeres apstākļus, vilciena parametrus u.c., un tiek validēti modernam 4-asu vilcienam.
Ja izmēģinājuma vilciens ir aprīkots ar bremzēm, kas nav atkarīgas no saķeres, tās tiek izolētas. Kad šīs bremzes ir
iedarbinātas, RPI ir jādarbojas pareizi: izmēģinājumos tas ir jāapstiprina. Izmēģinājuma vilcienam jābūt aprīkotam ar bremžusistēmu, kas atbilst sistēmai, kurai ir projektēta RPI (disku un/vai kluču).
RPI sistēmas izmēģinājumu laikā jāizmēra/jāreģistrē vismaz šādi parametri:
— vilciena ātrums,
— atsevišķu asu ātrums,
— bremžu cilindra spiedieni,
— vilciena palēninājums,
— rezerves rezervuāra spiediens,
— laiks,
— bremzēšanas uzsākšana,
— ūdens nolaišanas vārsta iedarbināšana,
— bremzēšanas distance,
— bremzēšanas laiks.
Izmēģinājumi tiek veikti saskaņā aršo SITS.
P1.4. Atstarpju regulētājs
Savstarpējās izmantojamības komponenta “atstarpju regulētājs” konstrukcijas novērtējums jāveic, pārliecinoties, ka
mehāniskais spēks ir piemērots pārraidāmajai slodzei. Savstarpēji izmantojami atstarpju regulētāji ir aprakstīti I pielikumaI4. nodaļā ar to pieļaujamaj ām maksimālajām slodzēm. Novērtējumā arījāpārliecinās, ka distance starp berzes pāriem ir
pietiekama, lai berzes pāri nesaskartos bez bremzēšanas, kā arītiek saglabāti bremzēšanas raksturojumi un garantēta bremžu
darbība.
Jāveic ekspluatā cijas pārbaude, lai pierādītu bloka piemērotību darbam dzelzceļa vagonos un pārbaudītu apkopes prasības
projektētajam kalpošanas ilgumam. Pārbaude tiek veikta maksimālajā slodzes ciklā visā regulēšanas diapazonā.
P1.5. Bremžu cilindrs/pievads
Savstarpējās izmantojamības komponenta “bremžu cilindrs/pievads” konstrukcijas novērtējums ir aprakstīts šeit, bet
specifikācija ir dota 4.2.4.1.2.2. “Bremzēšanas spēks”, 4.2.4.1.2.8. “Stāvbremzes”, 4.2.4.1.2.5. “Enerģijas robežas” un
4.2.4.1.2.7. “Gaisa padeve”, un raksturojumi ir doti I pielikuma I5. nodaļā.L 344/302 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
Jānovērtē mehāniskais spēks, lai pārliecinātos, ka tas ir piemērots pārraidāmajai mehāniskajai slodzei, mehāniskajiem
stiprinājumiem un izmantotajam gaisa spiedienam, tai skaitā pārspiediena situācijām atteices apstākļos. Jāveic visu gabarītu
pārbaude. Apmaināmi bremžu cilindri ir aprakstīti I pielikuma I5. nodaļā ar tiem pieļaujamajiem izmēriem.
Bremžu cilindrs/pievads ir jāizmēģina. Pārbauda:— vai nav noplūdes pie minimālā un maksimālā gājiena ar zemu ieejas spiedienu (apmēram 0,35 bar) temperatūrā no
- 25 līdz + 45
oC,
— vai nav noplūdes pie minimālā un maksimālā gājiena ar augstu ieejas spiedienu (vismaz 3,8 bar) temperatūrā no - 25
līdz + 45oC,
— maksimālo projektēto gājienu,
— vajadzīgo spiedienu kravas stieņa izkustināšanai kustības sākumā un pilna gājiena sasniegšanas punktā.
Pārbaudes rezultāti temperatūrā no - 25 līdz + 45oC nedrīkst ietekmēt vilciena ekspluatāciju.
Bremžu cilindrs/pievads tiek izmēģināts kā atsevišķs komponents, lai pārbaudītu augstākminētās īpašības, darbojoties
maksimālajā temperatūrā no - 40 līdz - 25oC un no + 45 līdz + 70oC. Pārbaudes rezultāti pie šajāmaksimālajā temperatūrā
var atšķirties no rezultātiem temperatūras diapazonā no - 25 līdz + 45oC, bet tie nedrīkst ietekmēt spēju vadīt vilcienu.
Ja bremžu cilindram vai pievadam ir atstarpju regulētājs, jānovērtē P1.4. uzskaitītos raksturojumus.
Jāveic ekspluatācijas pārbaude, lai pierādītu bremžu cilindra vai pievada piemērotību izmantošanai dzelzceļa vagonā un
pārbaudītu apkopes prasības un projektēto ekspluatā cijas laiku. Šīpārbaude jāveic maksimālajā kravas ciklā visā gājienu
diapazonā (un regulēšanas diapazonā tiem, kas aprīkoti ar slodzes regulatoriem).
P1.6. Pneimatiskais pussavienotājs
Pneimatiskais pussavienotājs jāpārbauda pēc visiem izmēriem, vai tas atbilst I pielikuma I6. nodaļā dotajai informācijai un
ražotāja rasējumiem. 10 paraugiem no minimālās partijas ar 25 pussavienotājiem jāpārbauda savienojums un jāpārliecinās,ka 10 bar spiedienā, darbojoties temperatūrā no - 25 līdz + 45
oC, nav noplūžu.
Pneimatiskais pussavienotājs tiek izmēģināts kā atsevišķs komponents, lai pārbaudītu augstākminētos raksturojumus,
darbojoties maksimālajā temperatūrā no - 40 līdz - 25oC un /vai no + 45 līdz + 70oC. Pārbaudes rezultāti pie šajā
maksimālajā temperatūrā var atšķirties no rezultātiem temperatūras diapazonā no - 25 līdz + 45oC, bet tie nedrīkst ietekmēt
spēju vadīt vilcienu.
P1.7. Gala krāns
Atklāts jautājums.
Savstarpējās izmantojamības komponenta “gala krāns” konstrukcijas novērtējums ir aprakstīts šeit, bet raksturojumi ir doti
I pielikuma I7. nodaļā.
Fizisko un ģeometrisko raksturojumu pārbaude: jāpārbauda I pielikuma I7.4., I7.7. prasības un pēc vajadzības I7.2. līdz
I7.5. attēli.
Izmēģinājumi tiek veikti atbilstoši šai SITS.
P1.8. Sadalītāja izolēšanas ierīce
Savstarpējās izmantojamības komponenta “sadalītāja izolēšanas ierīce” konstrukcijas novērtējums ir aprakstīts šeit, bet
raksturojumi ir doti I pielikuma I8. nodaļā.
Izolēšanas ierīci izmēģina un pārbauda pēc šādiem raksturojumiem:
— roktura kustība,
— nav noplūžu caur ventili, kad tas ir noslēgts, darbojoties temperatūrā no - 25 līdz + 45oC,
— nav noplūžu caur ventili atmosfērā, kad ventilis ir atvērts vai noslēgts ar zemu ieejas spiedienu 0,35 bar,8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/303
— nav noplūžu caur ventili atmosfērā, kad ventilis ir atvērts vai noslēgts ar augstu ieejas spiedienu 7 bar.
Sadalītāja izolēšanas ierīce tiek izmēģināta kā atsevišķs komponents, lai pārbaudītu augstākminētās īpašības, darbojoties
maksimālajā temperatūrā no - 40 līdz - 25oC un/vai + 45 līdz + 70oC. Pārbaudes rezultāti pie šajāmaksimālajā temperatūrā
var atšķirties no rezultātiem temperatūras diapazonā no - 25 līdz + 45oC, bet tie nedrīkst ietekmēt spēju darbināt vilcienu.
P1.9. Bremžu uzlikas
Pārbaudes procedūras savstarpējās izmantojamības komponenta “bremžu uzlikas un diski” konstrukcijas novērtējumam
jāizstrādā atbilstoši šai SITS.
P1.10. Bremžu kluči
Pārbaudes procedūras savstarpējās izmantojamības komponenta “bremžu kluči” konstrukcijas novērtējumam jāizstrādā
atbilstoši I pielikuma I10.2. nodaļā dotajai specifikācijai. Šīspecifikācija vēl nav izstrādāta kompozīta klučiem.
Kompozīta bremžu kluči, kas jau tiek izmantoti, ir saņēmuši pozitīvu novērtējumu atbilstoši P2.10. nodaļai.UIC ir pieejams saraksts ar apstiprinātajiem kompozīta bremžu klučiem (ieskaitot ģeogrāfiskos izmantošanas ierobežojumus
un lietošanas nosacījumus saskaņā ar P1.10. un P2.10. nodaļu).
P1.11. Paātrinātāja vārsts
Atklāts jautājums.
Pārbaudes procedūras savstarpēj ās izmantojamības komponenta “paātrinātāja vārsts” konstrukcijas novērtējumam jāizstrādā
atbilstoši šai SITS.
P1.12. Automātiskā mainīgās slodzes uztveršana un “tukšs/piekrauts” pārslēgšanas ierīce
Atklāts jautājums.
P1.12.1. Automātiskā mainīgās slodzes uztveršanas ierīce
Automātiskās mainīgās slodzes uztveršanas ierīces konstrukcijas novērtējums ir aprakstīts šeit, bet vārsta raksturojumi ir
doti I pielikuma I12.1. nodaļā. Atbilstības pārbaudes norādītas turpmāk:
— slodzes statiskais tests pret izejas spiedienu ar pieaugošu un krītošu slodzi,
— ekspluatācijas pārbaude, lai pierādītu, ka triecieni vai izmaiņas neietekmē s izejošo bremzēšanas spēku,
— ekspluatācijas pārbaude, lai pierādītu, ka gaisa patēriņš nav pārmērīgs un neietekmē s gaisa bremzēšanas sistēmas
normālu darbību.
Pārbaudes tiek veiktas saskaņā ar SITS.
P1.12.2. “Tukšs/piekrauts” pārslēgšanas ierīce
“Tukšs/piekrauts” pārslēgšanas ierīces konstrukcijas novērtējums ir aprakstīts šeit, bet vārsta raksturojumi ir doti I pielikuma
I12.2. nodaļā. Atbilst ības pārbaudes norādītas turpmāk:
— statiskā pārbaude, lai pierādītu izmaiņas izejošaj ājaudā ar mērierīces kustību vai slodzes izmaiņām,
— statiskā pārbaude, lai pierādītu izejošā signāla kavējumu, kuru izraisa mērierīces kustība, kas savukārt izraisa izmaiņas
izejošajā jaudā vairāk par 3 sekundēm,
— ekspluatācijas pārbaude, lai pierādītu, ka triecieni vai izmaiņas neietekmē s izejošo signālu,L 344/304 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
— ekspluatācijas pārbaude, lai pierādītu, ka gaisa patēriņš nav pārmērīgs un neietekmē s gaisa bremzēšanas sistēmas
normālu darbību.
Pārbaudes tiek veiktas saskaņā ar SITS.
P2. IZSTRĀDĀJUMA NOVĒRTĒJUMS
P2.1. Sadalītājs
Tiek pārbaudīts katrs sadalītājs. Raksturojumi ir noteikti I pielikuma I1. nodaļā, un pārbaudāmie raksturojumi ir norādīti
turpmāk:
— pakāpeniska bremzēšana un bremžu atlaišana,
— bremzēšanas laiks,
— bremžu atlaišanas laiks,
— manuālais sadalītāja atlaišanas vārsts,
— automātiska darbība,
— jutīgums un nejutīgums,
— noplūde,
— bremžu barošanas (rezerves) rezervuāra uzlādēšanas laiks,
— kontroles rezervuāra uzlādēšanas laiks (tas var neattiekties uz elektriski/elektroniski vadāmu sadalītāju).
P2.2. Releja vārsts mainīgai slodzei un automātiskai “tukšs/piekrauts” pārslēgšanai
Tiek pārbaudīts katrs releja vārsts. Raksturojumi ir noteikti I pielikuma I2. nodaļā, un pārbaudāmie raksturojumi ir norādīti
turpmāk:
— pakāpeniska bremzēšana un bremžu atlaišana (vismaz 5 reizes),
— bremzēšanas laiks,
— bremžu atlaišanas laiks,
— izmaiņas izejas spiedienā ar mainītu slodzes signālu,
— reaģēšanas laiks uz izmaiņām slodzes signālā,
— nav izmaiņu izejas spiedienā saistībā ar izmaiņām slodzes signālā izmanto šanas laikā (tikai mainīgai slodzei),
— noplūde.
P2.3. Riteņu pretslīdēšanas ierīce
Tiek pārbaudīts katrs RPI vadības bloks, sensori un ūdens nolaišanas vārsti. Riteņu pretslīdēšanas ierīces raksturojumi ir
aprakstīti 4.2.4.1.2.6. “Riteņu pretslīdēšanas aizsardzība” un 4.2.4.1.2.7. “Gaisa padeve” un noteikti I pielikuma I3. nodaļā.
Raksturojumi tiek pārbaudīti ar pašpārbaudes programmu, kurā ir kļūdu diagnostikas displejs, lai identificētu jebkuras
kļūdas. Pašpārbaudes programma tiek pārbaudīta ar nejaušu kļūdu palīdzību.
P2.4. Atstarpju regulētājs
Tiek pārbaudīts katrs atstarpju regulētājs. Pārbauda:
— maksimālo pieļaujamo atstarpi,8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/305
— uzstādītas atstarpes uzturēšanu,
— pakāpenisku atstarpes palielināšanu,
— slīpuma leņķa izmaiņu, lai izveidot atstarpi, ja tās nav (tikai abpusīgas darbības ierīcēm),
— iespēju atiestatīt slodzes regulatora minimālo garumu (saspiežamais slodzes regulators) vai maksimālo garumu
(izstiepjamais slodzes regulators).
P2.5. Bremžu cilindrs/pievads
Tiek pārbaudīts katrs bremžu cilindrs/pievads. Pārbauda šādus raksturojumus:
— nav noplūdes pie minimālā un maksimālā gājiena ar zemu ieejas spiedienu,
— nav noplūdes pie minimālā un maksimālā gājiena ar augstu ieejas spiedienu,
— maksimālais gājiens,
— spiediens slodzes stieņa iekustināšanai.
Ja bremžu cilindram vai spēka pievadam ir atstarpju regulētājs, tad jāpārbauda P2.4. uzskaitītie raksturojumi.
P2.6. Pneimatiskais pussavienotājs
Jāpārbauda katrs pneimatiskais pussavienotājs, lai pārliecinātos, ka nav noplūdes pie 10 bāriem.
P2.7. Gala krāns
Jāpārbauda katrs gala krāns. Raksturojumi ir noteikti I pielikuma I7. nodaļā, pārbaudāmie raksturojumi ir norādīti turpmāk:
— roktura kustība,
— griezes moments,
— nav noplūdes caur aizvērtu ventili,
— nav noplūdes no ventiļa atmosfērā, kad ventilis ir atvērts vai aizvērts ar zemu ieejas spiedienu,
— nav noplūdes no ventiļa atmosfērā, kad ventilis ir atvērts vai aizvērts ar ieejas spiedienu 10 bāri,
— ventiļa cauruļvada puses vēdināšana.
P2.8. Sadalītāja izolēšanas ierīce
Jāpārbauda katra sadalītāja izolēšanas ierīce. Raksturojumi ir noteikti I pielikuma I8. nodaļā, pārbaudāmie raksturojumi ir
norādīti turpmāk:
— roktura kustība,
— nav noplūdes caur ventili, kad tas ir aizvērts,
— nav noplūdes caur ventili atmosfērā, kad ventilis ir atvērts vai aizvērts ar zemu ieejas spiedienu,
— nav noplūdes caur ventili atmosfērā, kad ventilis ir atvērts vai aizvērts ar augstu ieejas spiedienu.
P2.9. Bremžu uzlikas
Jāpārbauda katras bremžu uzliku sērijas paraugu izmēri.L 344/306 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
P2.10. Bremžu kluči
— Ģeometriskais novērtējums
Jāpārbauda katras kluču sērijas paraugu izmēri.
— Novērtējuma procedūra kompozīta bremžu klučiem
Pārbaudes procedūra ir atklāts jautājums.
Pārejas periodā UIC veiktajā novērtējuma pārbaudē jāietver vismaz šādi komponenti.
Pārbaudes uz izmēģinājuma stenda un analīze
Kompozīta bremžu kluči tiek pārbaudīti, piemērojot standartizētu pārbaudes procedūru un standartizētu
izmēģinājuma stendu (ERRI B126/RP 18, 2. versija, 2001. gada marts). Jānovērtē šādi kritēriji:
— bremžu kluču darbība, bremzējot sausos, slapjos un vilkšanas apstākļos,
— iespējamība piesaistīt metālu no rite ņa,
— darbība nelabvēlīgos ziemas apstākļos (piemēram, sniegs, ledus, zema temperatūra),
— darbība bremžu atteices gadījumā (bremžu ieķīlēšanās),
— ietekme uz riteņu komplekta elektrisko pretestību (ieskaitot īpašu pārbaudi par izmantojamību ar sliežu ceļu
shēmām dažādās valstīs, kurās ir paredzēts izmantot vilcienu).
Klimatiskās testēšanas kameras novērtējums
Pirms bremžu darbības pārbaudēm vilcienā kompozīta bremžu klučiem veiksmīgi jāizpilda izmēģinājuma stenda
programma, kas aprakstīta iepriekš.
Bremžu darbības pārbaudes apakšsistēmā
Kompozīta bremžu kluči tiek:
— novērtēti saskaņā aršīs SITS S pielikumu,
— pārbaudīti ekspluatācijā Ziemeļeiropā viena nepārtraukta ziemas perioda laikā,
— novērtēti pēc rite ņu raupjuma atbilstoši SITS par troksni,
— novērtēti pēc ietekmes uz riteņu komplekta elektrisko pretestību.
Jaunu produktu, izņemot kompozīta klučus, novērtējums ekspluatācijas laikā tiek veikts saskaņā ar 6. nodaļu un Q
pielikumu.
P2.11. Paātrinātāja vārsts
Tiek pārbaudīts katrs paātrinātāja vārsts. Raksturojumi ir noteikti I pielikuma I11. nodaļā.
P2.12. Automātiskā mainīgās slodzes uztveršana un “tukšs/piekrauts” pārslēgšanas ierīce
P2.12.1. Automātiskā mainīgās slodzes uztveršanas ierīce
Tiek pārbaudīta katra uztveršanas ierīce. Raksturojumi ir noteikti I pielikuma I12.1. nodaļā, pārbaudāmie raksturojumi ir
norādīti turpmāk:
— slodze pret izejas spiedienu ar pieaugošām un krītošām slodzēm,
— nav noplūdes.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/307
P2.12.2. “Tukšs/piekrauts” pārslēgšanas ierīce
Tiek pārbaudīta katra pārslēgšanas ierīce. Raksturojumi ir noteikti I pielikuma I12.2. nodaļā, pārbaudāmie raksturojumi ir
norādīti turpmāk:
— izmaiņas izejas jaudā ar mērierīces kustību/slodzes izmaiņām,
— izejošā signāla kavējums, kuru izraisa mērierīces kustība, kas savukārt izraisa izmaiņas izejas jaudā vairāk par
3 sekundēm,
— nav noplūdes.
P3. PĀRBAUDES PROCEDŪRU RAKSTUROJUMS
Pārbaudes procedūra. Raksturojums
Nr. Raksturojums Maksimālā vērtība
Pirmais gājiens procentuāli no maksimālā bremžu kluča
spiediena “kravas” bremzēmApmēram 10 %
Augstspiediena pārslodze līdz 6 bāru spiedienam bremžu
cauruļvados pēc pilnas ekspluatā cijas neizraisīs bremžu
izmantošanu, ja tā ilgst:Pasažieru režīmā –
līdz 40 sekundēm
Kravas režīmā –
līdz 10 sekundēm
Transmisijas ātrums avārijas bremzēšanas gad ījumā 250 m/s vai vairāk
Atlaišanas laiks vilcienam pēc pilnas bremzēšanas Pasažieru režīmā –
līdz 25 sekundēm
Kravas režīmā –
līdz 70 sekundēm
Nevienmērīga piepildīšana, atlaižot bremzi 6 bāri 2 s laikā (vismaz). Atpakaļ no 6 bāriem
uz 5,2 bāriem 1 s laikā; šīs pārbaudes laikā
bremzes nedrīkst darboties
Neiztukšošanās. Bremžu cilindra vidējā spiediena procen-
tuālā pazemināšanāsMaks. 15 %
Bremžu darbība bez traucējumiem un saskaņā aršo SITS:
avārijas bremzēšana, pilna bremzēšana, pakāpeniska
bremzēšana, regulēšana atlaižotPārbaude jāveic tā, lai pierādītu, ka dažādās
bremzēšanas konfigurācijās nav traucējumu un
ir atbilstība
Automātiska noplūžu kompensēšana bremžu cilindrā Ekspluatācijas un avārijas bremzēšanas laikā 1
mm diametra noplūde tiek bez kavēšanās
kompensētaL 344/308 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
Q PIELIKUMS
NOVĒRTĒŠANAS PROCEDŪRA
Savstarpējas izmantojamības komponenti
Moduļi savstarpējas izmantojamības komponentiem
— Raksturojumi
— A modulis. Iekšēja ražošanas kontrole
— A1. modulis. Iekšēja projekta kontrole ar izstrādājuma verifikāciju
— B modulis. Tipa pārbaude
— C modulis. Atbilstība tipam
— D modulis. Ražošanas kvalitātes vadības sistēma
— F modulis. Izstrādājuma verifikācija
— H1 modulis. Pilna kvalitātes vadības sistēma
— H2 modulis. Pilna kvalitātes vadības sistēma ar projekta apstiprinājumu
— V modulis. Tipa apstiprinājums pēc ekspluatā cijas pieredzes (piemērotība lietošanai)
Raksturojumi
Savstarpējas izmantojamības komponentu (SIK) raksturojumi, kuri pakļauti novērtējumam dažādos projektēšanas un
izgatavošanas posmos, Q1. tabulā atzīmēti ar “X”.
Q1. tabula
Novērtējamie raksturojumiNovērtējums šādā posmā
Projektēšanas un izstrādāšanas posmsRažošanas
posmsModuļi
Projekta
izskatīšanaIzgatavoša-
nas pro-
cesa izska-
tīšanaTipa
pār-
baudePēc ekspluatācijas
pieredzes (modulis
V)(Sērijveida)
Parastie buferi X A, H1
Jaunās konstrukcijas buferi X X X XB + F, B + D,
H1
Parastais skrūves savienojums X X A, H1
Uzlīmes marķējumiem X X A, B +C, H1
Parastie ratiņi un gaitas daļa X A1, H1,Jaunās konstrukcijas ratiņi un
gaitas daļaX X X X XB + D, B + F,
H2, V
Parastie riteņpāri X A1, H1,
Jaunās konstrukcijas riteņpāri X X X X XB, + D, B, +F,
H2, V
Parastie riteņi X A1, H1,
Jaunie riteņi X X X X XB+ D, B +F,
H2,V8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/309
Novērtējamie raksturojumiNovērtējums šādā posmā
Projektēšanas un izstrādāšanas posmsRažošanas
posmsModuļi
Projekta
izskatīšanaIzgatavoša-
nas pro-
cesa izska-
tīšanaTipa
pār-
baudePēc ekspluatācijas
pieredzes (modulis
V)(Sērijveida)
Parastās asis X A1, H1,
Jaunās asis X X X X XB + D, B + F,
H2, V
Parastie rullīšu gultņi X A1, H1
Jaunie rullīšu gultņi X X X X XB + D, B + F,
H2
Sadales vārsts (1) X X X12 Mēneši pēc
esošā modeļa
modifikācijas vai
24 Mēneši citos
gadījumosXB+D, B+F,
H2 V (2)
Releja vārsts mainīgai slodzei (1) X X X 12 Mēneši XB+D, B+F,
H2,V (2)
Riteņu pretslīdēšanas ierīce (1) X X X 12 Mēneši XB+D, B+F,
H2,V (2)
Atstarpju regulētājs (1) X X X 12 Mēneši XB+D, B+F,
H2,V (2)
Bremžu cilindrs/pievads (1) X X X 12 Mēneši XB+D, B+F,
H2,V (2)
Releja vārsts automātiskai
“tukšs-piekrauts” pārslēgšanai (1)X X X 12 Mēneši XB+D, B+F,
H2,V (2)
Pneimatiskais pussavienotājs (1) X X X 12 Mēneši XB+D, B+F,
H2,V (2)
Gala krāns (1) X X X 12 Mēneši XB+D, B+F,
H2,V (2)
Sadales vārsta izolēšanas ierīce
(1)X X X 12 Mēneši XB+D, B+F,
H2,V (2)
Bremžu klucis un disks (1) X X X 18 Mēneši XB+D, B+F,
H2,V (2)
Bremžu kluči (1) X X X 18 Mēneši XB+D, B+F,
H2,V (2)
Bremžu maģistrāles izlādes paā-
trināšanas vārsts (1)X X X 12 Mēneši XB+D, B+F,
H2,V (2)
Automātiska mainīgas slodzes
uztveršana (1)X X X 12 Mēneši XB+D, B+F,
H2,V (2)
“tukšs/piekrauts” pārslēgšanas
ierīce (autore žīms) (1)X X X 12 Mēneši XB+D, B+F,
H2,V (2)
(1) Jau pieņemtajiem SIK novērtējums aprobežojas ar “pārbaudi uz savieno šanu” pēc uzstādīšanas apakšsistēmā (jauns vagons) un “sērijveidā”
izgatavošanas posmā.
(2) Ja viena moduļa rezultāts derīgs citam modulim, tad pārbaudi nevajag atkārtot.
(3) Ražošanas procesa novērtējums nav vajadzīgs jauniem SIK vai citiem SIK, ja nav esošā ražošanas procesa izmaiņu vai tās ir tikai neliela
apjoma, piemēram, sadalītājam vai “tukšs/piekrauts” pārslēgšanas ierīcei.L 344/310 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
MODUĻI SAVSTARPĒJAS IZMANTOJAMĪBAS KOMPONENTIEM
A modulis. Iekšēja ražošanas kontrole
1. Šajā modulī aprakstīta procedūra, ar kuras palīdzību ražotājs vai Kopienā reģistrēts tā pilnvarotais pārstāvis, kurš
izpilda 2. punktā norādītās saistības, pārbauda un apliecina, kā savstarpējas izmantojamības komponents atbilst tam
piemērojamām SITS.
2. Ražotājam jāizstrādā 3. punktā aprakstītā tehniskā dokumentācija.
3. Tehniskajai dokumentācijai jārada iespēja novērtēt savstarpējas izmantojamības komponenta atbilstību SITS prasībām.
Tiktāl, cik tas saistīts ar šādu novērtējumu, tajā jāiekļauj informācija par savstarpējas izmantojamības komponenta
projektu, izgatavošanu, tehnisko apkopi un ekspluatāciju. Tiktāl, cik tā saistīta ar novērtējumu, dokumentācijā
jāiekļauj:
— savstarpējas izmantojamības komponenta vispārējs apraksts,
— konceptuāla informācija par projektu un izgatavo šanu, piemēram, rasējumi un shēmas elementiem, mezgliem,
ķēdēm utt.,
— savstarpējas izmantojamības komponenta apraksti un paskaidrojumi, kas nepieciešami informācijas izpratnei
par projektu un izgatavošanu, tehnisko apkopi un ekspluatāciju,
— tehniskās specifikācijas, ieskaitot Eiropas specifikācijas (1), ar atbilstošiem punktiem, kas piemēroti pilnībā vai
daļēji,
— apraksts risinājumiem, kas pieņemti, lai izpildītu SITS prasības, ja Eiropas specifikācijas nebija piemērotas
pilnībā,
— konstruktoru aprēķini, veikto pārbaužu rezultāti utt.,
— atskaites par pārbaudēm.
4. Ražotājam jāveic visi pasākumi, kas nepieciešami, lai katra savstarpējas izmantojamības komponenta izgatavošanas
process nodrošinātu tā atbilstību tehniskajai dokumentācijai, kas minēta 3. punktā, un tam piemērojamām SITS
prasībām.
5. Ražotājam vai tā pilnvarotajam pārstāvim Kopienā jānoformē rakstiska verifikācijas deklarācija savstarpējas
izmantojamības komponentiem. Šīs deklarācijas saturā jābūt iekļautai vismaz informācijai, kas norādīta Direktīvas
2001/16/EK 13. panta 3. punktā un IV pielikuma 3. punktā. EK verifikācijas deklarācijai un tās pavaddokumentiem
jābūt datētiem un parakstītiem. Deklarācijai jābūt rakstītai tajā pašā valodā, kādā ir tehniskā dokumentācija, un taj āir
jāiekļauj :
— atsauces uz direktīvām (Direktīva 2001/16/EK un citas direktīvas, kuras attiecas uz savstarpējas izmantojamības
komponentu),
— ražotāja vai Kopienā reģistrēta tā pilnvarotā pārstāvja vārds vai nosaukums un adrese (norāda juridisko
nosaukumu un pilnu adresi, pilnvarotā pārstāvja gadījumā norāda arī ražotāja vai projektētāja juridisko
nosaukumu),
— savstarpējas izmantojamības komponenta apraksts (marka, tips utt.),
— procedūras (moduļa) apraksts, kas tiek izmantota atbilstības deklarēšanai,
— visi attiecīgie apraksti, kuriem atbilst savstarpējas izmantojamības komponents, īpaši komponenta pielietošanas
nosacījumi,
— atsauces uz šo SITS un pārējām pielietotajām specifikācijām, kā arīatsauces uz Eiropas specifikācijām,
— parakstītājas personas, kura pilnvarota pārņemt saistības ražotāja vai Kopienā reģistrēta tā pilnvarotā pārstāvja
vārdā, identifikācija.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/311
(1) Apzīmējums “Eiropas specifikācija” dots Direktīvā 96/48/K un Direktīvā 2001/16/ЕK. Pamācība par HS TSI pielietošanu izskaidro Eiropas
specifikāciju pielietošanas paņēmienu.
6. Ražotājam vai Kopienā reģistrētam tā pilnvarotam pārstāvim jāglabā EK verifikācijas deklarācijas kopija kopā ar
tehnisko dokumentāciju 10 gadu laikā pēc pēdējā savstarpējas izmantojamības komponenta izgatavo šanas.
Ja ne ražotājs, ne tā pilnvarotais pārstāvis nav reģistrēti Kopienā, saistības nodrošināt tehniskās dokumentācijas
pieejamību pāriet tās personas pienākumos, kura savstarpējas izmantojamības komponentu laiž Kopienas tirgū.
7. Ja papildus EK verifikācijas deklarācijai ir nepieciešams iesniegt SITS savstarpējas izmantojamības komponenta EK
piemērotības lietošanai deklarāciju, šīdeklarācija jāpievieno pēc tam, kad ražotājs to izsniedzis atbilstoši V moduļa
prasībām.
MODUĻI SAVSTARPĒJAS IZMANTOJAMĪBAS KOMPONENTIEM
A1. modulis. Iekšēja projekta kontrole ar izstrādājuma verifikāciju
1. Šajā modulī aprakstīta procedūra, ar kuras palīdzību ražotājs vai Kopienā reģistrēts tā pilnvarotais pārstāvis, kurš
izpilda 2. punktā noteiktās saistības, nodrošina un apliecina, ka savstarpējas izmantojamības komponents atbilst tam
piemērojamām SITS.
2. Ražotājam jāizstrādā 3. punktā aprakstītā tehniskā dokumentācija.
3. Tehniskajai dokumentācijai jārada iespēja novērtēt savstarpējas izmantojamības komponenta atbilstību SITS.
Tehniskajai dokumentācijai jādod arī apstiprinājums, ka savstarpējas izmantojamības komponenta projekts, kas jau
pieņemts līdz šo SITS ieviešanai, atbilst SITS un ka savstarpējas izmantojamības komponents tiek izmantots tai pašā
pielietošanas jomā.
Tiktāl, cik dokumentācija saistīta ar šādu novērtējumu, tajā jāiekļauj informācija par savstarpējas izmantojamības
komponenta projektu, izgatavo šanu, tehnisko apkopi un ekspluatāciju. Tiktāl, cik tā saistīta ar novērtējumu,
dokumentācijā jāiekļauj:
— savstarpējas izmantojamības komponenta un tā izmantošanas nosacījumu vispārējs apraksts,
— konceptuāla informācija par projektu un izgatavošanu, piemēram, elementu, atsevišķu mezglu, ķēžu utt.,
rasējumi un shēmas,
— savstarpējas izmantojamības komponenta apraksti un paskaidrojumi, kas nepieciešami informācijas izpratnei
par projektu un izgatavošanu, tehnisko apkopi un ekspluatāciju,
— tehniskās specifikācijas, ieskaitot Eiropas specifikācijas (1), ar atbilstošiem punktiem, kas piemēroti pilnībā vai
daļēji,
— apraksts risinājumiem, kas pieņemti, lai apmierinātu SITS prasības, jā Eiropas specifikācijas nebija piemērotas
pilnībā,
— konstruktoru aprēķinu, veikto pārbaužu rezultāti utt.,
— atskaites par pārbaudēm.
4. Ražotājam jāveic visi pasākumi, kas nepieciešami, lai katra savstarpēj ās izmantojamības komponenta izgatavošanas
process nodrošinātu komponenta atbilstību tehniskajai dokumentācijai, kas minēta 3. punktā, un tam piemērojamām
SITS.
5. Pilnvarotajai iestādei, ko izvēlējies ražotājs, jāveic attiecīgie izpētes darbi un pārbaudes, lai kontrolētu izgatavoto
savstarpējas izmantojamības komponentu atbilstību tehniskajai dokumentācijai, kas minēta 3. punktā, kā arīSITS.
Ražotājs (2) var izvēlēties vienu no šādām procedūrām:
5.1. Verifikācija ar katra savstarpējas izmantojamības komponenta ekspertīzi un pārbaužu palīdzību.5.1.1. Katrs izstrādājums jāpēta atsevišķi un jāveic attiecīgie izmēģinājumi, lai pārbaudītu izstrādājuma atbilstību tehniskajai
dokumentācijai un tam piemērojamām SITS. Ja pārbaudes SITS (vai Eiropas standartā, kas pieminēts SITS) nav
paredzētas, tad ir jāpiemēro Eiropas specifikācijas vai tām analogās pārbaudes.
5.1.2. Pilnvarotajai iestādei jānoformē EK atbilstības sertifikāts verificētiem izstrādājumiem attiecībā uz veiktajām
pārbaudēm.L 344/312 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
(1) Apzīmējums “Eiropas specifikācija” dots Direktīvā 96/48/K un Direktīvā 2001/16/ЕK. Pamācība par HS TSI pielietošanu izskaidro Eiropas
specifikāciju pielietošanas paņēmienu.
(2) Dažreiz ražotāja izvēli var ierobežot specifiskie komponenti. Tādā gadījumā attiecīgā verifikācijas procedūra, kas vajadzīga
komponentam, uzrādīta SITS (vai to pielikumos).
5.2. Statistiskā verifikācija
5.2.1. Ražotājam jāpiegādā savstarpēji savietojami komponenti viendabīgu partiju veidā un jāveic visi pasākumi, lai
ražošanas process nodrošinātu katras izgatavot ās partijas viendabīgumu.
5.2.2. Visiem savstarpējas izmantojamības komponentiem jābūt pieejamiem verifikācijai viendabīgu partiju veidā. No katras
partijas nejauši izvēlas kādu paraugu. Savstarpējas izmantojamības parauga sastāvdaļas jāizpēta atsevišķi, un tām jābūtattiecīgi pārbaudītām, lai nodrošinātu izstrādājuma atbilstību SITS, kuras piemērojamas izstrādājumam, un noteiktu,vai partija tiek pieņemta, vai noraidīta. Ja pārbaudes SITS (vai Eiropas standartā, kas pieminēts SITS) nav paredzētas,tad ir piemērojamas Eiropas specifikāciju vai tām analogās pārbaudes.
5.2.3. Statistiskajā procedūrā jāizmanto attiecīgie komponenti (statistiskā metode, izvēles kontroles plāns utt.) atkarībā no
novērtējamiem raksturojumiem, kā tas norādīts SITS.
5.2.4. Ja partijas ir pieņemtas, tad pilnvarotajai iestādei jānoformē atbilstības sertifikāts attiecība uz minētajām pārbaudēm.
Visus savstarpējas izmantojamības parauga komponentus var laist tirgū, izņemot tos parauga komponentus, kuriembija konstatēta neatbilstība.
5.2.5. Ja partija tiek noraidīta, tad pilnvarotajai iestādei vai kompetentai iestādei jāveic attiecīgi pasākumi, lai novērstu
partijas laišanu tirgū. Ja partijas tiek bieži noraidītas, tad pilnvarotajai iestādei jāaptur statistiskā verifikācija.
6. Ražotājam vai Kopienā reģistrētam tā pilnvarotam pārstāvim jānoformē verifikācijas deklarācija savstarpējas
izmantojamības komponentam.
Šīs deklarācijas saturā jābūt iekļautai vismaz informācijai, kas norādīta Direktīvas 96/48/EK vai Direktīvas 2001/16/EK
IV pielikuma 3. punktā. EK verifikācijas deklarācijai un tās pavaddokumentiem jābūt datētiem un parakstītiem.
Deklarācijai jābūt rakstītai tajā pašā valodā, kādā ir tehniskā dokumentācija, un tajā jāiekļauj:
— atsauces uz direktīvām (Direktīva 96/48/EK vai Direktīva 2001/16/EK un citas direktīvas, kuru objekts varētu
būt savstarpējas izmantojamības komponents),
— ražotāja vai Kopienā reģistrēta tā pilnvarotā pārstāvja vārds vai nosaukums un adrese (norāda juridisko
nosaukumu un pilnu adresi, pilnvarotā pārstāvja gadījumā norāda arī ražotāja vai projektētāja juridisko
nosaukumu),
— savstarpējas izmantojamības komponenta apraksts (marka, tips utt.),
— procedūras (moduļa) apraksts, kas pielietots atbilstības deklarēšanai,
— visi attiecīgie apraksti, kuriem atbilst savstarpējas izmantojamības komponents, it īpaši tā pielietošanas
nosacījumi,
— tās pilnvarotās iestādes (iestāžu) nosaukums un adrese, kura piedalījās atbilstības novērtēšanas procedūrā, kā arī
sertifikātu datumi kopā ar termiņiem un nosacījumiem sertifikātu derīgumam,
— atsauces uz šīm SITS un pārējām pielietotajām specifikācijām, kā arīatsauces uz Eiropas specifikācijām,
— parakstītājas personas, kura pilnvarota pārņemt saistības ražotāja vai Kopienā reģistrēta tā pilnvarota pārstāvja
vārdā, identifikācija.
Dokuments, kam jātiek pieminētam atbilstības sertifikāt ā–tas ir atbilstības sertifikāts, kas aprakstīts 5. punktā.
Ražotājam vai Kopienā reģistrētam tā pilnvarotam pārstāvim jānodrošina iespēja pēc pieprasījuma uzrādīt pilnvarotās
iestādes noformētus atbilstības sertifikātus.
7. Ražotājam vai Kopienā reģistrētam tā pilnvarotam pārstāvim jāglabā EK verifikācijas deklarācijas kopija kopā ar
tehnisko dokumentāciju 10 gadu laikā pēc pēdējā savstarpējas izmantojamības komponenta izgatavo šanas.
Ja ne ražotājs, ne tā pilnvarotais pārstāvis nav reģistrēti Kopienā, saistības nodrošināt tehniskās dokumentācijas
pieejamību pāriet tās personas pienākumos, kura savstarpējās izmantojamības komponentu laiž Kopienas tirgū.
8. Ja papildus EK verifikācijas deklarācijai ir nepieciešams iesniegt SITS savstarpējas izmantojamības komponenta EK
piemērotības lietošanai deklarāciju, šīdeklarācija jāpievieno pēc tam, kad ražotājs to izsniedzis atbilstoši V moduļa
prasībām.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/313
MODUĻI SAVSTARPĒJAS IZMANTOJAMĪBAS KOMPONENTIEM
B modulis. Tipa pārbaude
1. Šajāmodulī aprakstīta tā procedūras daļa, ar kuras palīdzību pilnvarotā iestāde pārbauda un apliecina, ka aplūkojamais
izstrādājuma tips atbilst tam piemērojamām SITS prasībām.
2. Iesniegumu par EK tipa pārbaudi iesniedz ražotājs vai Kopienā reģistrēts tā pilnvarotais pārstāvis.
Iesniegumā jāiekļauj:
— ražotāja nosaukums un adrese un, ja iesniegumu iesniedz pilnvarotais pārstāvis, tad arī tānosaukums un adrese,
— rakstisks apliecinājums, ka šāds iesniegums nav nodots nevienai citai pilnvarotajai iestādei,
— tehniskā dokumentācija atbilstoši 3. punktam.
Iesniedzējam jānodod pilnvarotās iestādes rīcībā aplūkojamā izstrādājuma paraugs, kas šeit un tālāk tiks nosaukts par
“tipu”.
Jēdziens “tips” var būt attiecināms uz vairākām savstarpējas izmantojamības komponenta versijām ar nosacījumu, ka
atšķirības starp versijām neietekmē SITS noteikumus.
Pilnvarotā iestāde var pieprasīt papildu paraugus, ja tas ir vajadzīgs pārbaužu programmas realizācijai.
Ja nekādas pārbaudes tipa pārbaudes procedūrai nav vajadzīgas un tips ir pietiekoši noteikts ar tehnisko
dokumentāciju, kā aprakstīts 3. punktā, tad pilnvarotā iestāde var piekrist, ka nekāds paraugs netiek nodots tās rīcībā.
3. Tehniskajai dokumentācijai jārada iespēja novērtēt savstarpējas izmantojamības komponenta atbilstību SITS. Tiktāl, cik
tas attiecas uz šādu novērtējumu, dokumentācijā jāiekļauj informācija par savstarpēji izmantojamā komponenta
projektu, izgatavošanu, tehnisko apkopi un ekspluatā ciju.
Tehniskajā dokumentācijā jāiekļauj:
— tipa vispārējs apraksts,
— konceptuāla informācija par projektu un izgatavošanu, piemēram, par elementu, atsevišķu bloku, ķēžu utt.
rasējumiem un shēmām,
— apraksti un paskaidrojumi, kas nepieciešami informācijas izpratnei par savstarpējas izmantojamības
komponenta projektu, izgatavošanu, tehnisko apkopi un ekspluatāciju,
— nosacījumi savstarpējas izmantojamības komponenta iekļaušanai sistēmas vidē (atsevišķos blokos, mezglos,
apakšsistēmās) un nepieciešamiem saskarnes nosacījumiem,
— savstarpējas izmantojamības komponenta pielietošanas un tehniskās apkopes nosacījumi (ierobežojumi darba
laikam un distancei, nodiluma robežas utt.),
— tehniskās specifikācijas, tai skaitā Eiropas specifikācijas (1), ar atbilstošiem punktiem, kas piemērojami pilnībā vai
daļēji,
— risinājumu apraksts, kas pieņemti, lai nodrošinātu atbilstību SITS tajos gadījumos, kad Eiropas specifikācijas
netika piemērotas pilnībā,
— konstruktoru aprēķini, veikto pārbaužu rezultāti utt.,
— atskaites par pārbaudēm.
4. Pilnvarotajai iestādei:4.1. jāizpēta tehniskā dokumentācija,L 344/314 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
(1) Eiropas specifikācijas definīcija ir dota Direktīvā 96/48/ЕK un Direktīvā 2001/16/ЕK. Rokasgrāmata par HS TSI izskaidro, kā var pielietot
Eiropas specifikācijas.
4.2. jāpārliecinās, lai katrs pārbaudēm vajadzīgais paraugs būtu izgatavots atbilstoši tehniskajai dokumentācijai, un jāveic
vai jāorganizē tipa pārbaudes atbilstoši SITS nolikumiem un/vai attiecīgajām Eiropas specifikācijām,
4.3. ja SITS pieprasīts projekta apraksts, tad jāizpēta projektēšanas metodes, projektēšanas līdzekļi un projektēšanas
rezultāti, lai novērtētu, vai savstarpējas izmantojamības komponents var izpildīt atbilstības prasības pēc projektēšanaspabeigšanas,
4.4. ja SITS pieprasīta ražošanas procesa izskatīšana, tad jāizpēta ražošanas process, kas izstrādāts savstarpējas
izmantojamības komponenta ražošanai, lai novērtētu tā ieguldījumu izstrādājuma atbilstībā, un/vai jāizpēta, ko veicis
ražotājs pēc projektēšanas procesa pabeigšanas,
4.5. jāidentificē komponenti, kas projektēti atbilstoši attiecīgajiem SITS un Eiropas specifikāciju noteikumiem, kā arī
komponenti, kas projektēti bez šo Eiropas specifikāciju attiecīgo noteikumu pielietošanas,
4.6. jāveic vai jāorganizē attiecīga ekspertīze un nepieciešamie izmēģinājumi atbilstoši 4.2., 4.3. un 4.4. punktam, lai
noteiktu, vai tiešām ražotājs izvēlējās pielietot attiecīgās Eiropas specifikācijas,
4.7. jāveic vai jāorganizē attiecīga ekspertīze un nepieciešamie izmēģinājumi atbilstoši 4.2., 4.3. un 4.4. punktam, lai
noteiktu, ka ražotāja pieņemtie risinājumi apmierina SITS prasības, ja netiek piemērotas attiecīgās Eiropasspecifikācijas,
4.8. jāsaskaņo ar iesniedzēju vieta, kur tiks veikta dokumentācijas izskatīšana un nepieciešamie izmēģinājumi.
5. Ja tips atbilst SITS noteikumiem, pilnvarotajai iestādei jānodod iesniedzējam tipa pārbaudes sertifikāts. Sertifikātā
jāiekļauj ražotāja nosaukums un adrese, ekspertīzes slēdziens, nosacījumi tā derīgumam un dati, kas nepieciešami
apstiprinātā tipa identifikācijai.
Derīguma termiņš nevar būt lielāks par 5 gadiem.
Attiecīgo tehniskās dokumentācijas daļu uzskaitījums jāpievieno sertifikātam, bet kopijai jāglabājas pilnvarotajā
iestādē.
Ja ražotājam vai Kopienā reģistrētam tā pilnvarotam pārstāvim atteikts tipa pārbaudes sertifikāts, tad pilnvarotajai
iestādei detalizēti jānorāda atteikuma iemesli.
Jābūt paredzētam nolikumam par apelācijas procedūru.
6. Iesniedzējam jāinformē pilnvarot āiestāde, kura ir tehniskās informācijas glabātāja, par tipa pārbaudes sertifikātu, par
visām modifikācijām, par kurām nepieciešams saņemt papildu apstiprinājumus, ja šādas modifikācijas var ietekmēt
atbilstību SITS vai paredzētiem izstrādājuma izmantošanas noteikumiem. Tādā gadījumā pilnvarotajai iestādei jāveic
tikai tie pētījumi un pārbaudes, kas attiecināmas un vajadzīgas izmaiņām. Papildu apstiprinājumus var izsniegt kā
pielikumus oriģinālajam tipa pārbaudes sertifikātam vai kā jaunu sertifikātu pēc iepriekšējā atsaukšanas.
7. Ja netika veiktas nekādas modifikācijas atbilstoši 6. punktam, tad sertifikāta derīguma termiņš, kurš ir beidzies, var tikt
pagarināts uz otru darbības laiku. Iesniedzējam jānodod pilnvarotajai iestādei šāda pagarin ājuma jautājumā rakstisks
apgalvojums, ka nekādas modifikācijas netika veiktas, un pilnvarot āiestāde izsniedz pagarinājumu uz nākošo darbības
laiku atbilstoši 5. punktam, ja nav informācijas par pretējo. Šīprocedūra var atkārtoties.
8. Katrai pilnvarotajai iestādei jāziņo citām pilnvarotajām iestādēm attiecīgā informācija par izsniegtiem, atsauktiem vai
noraidītiem tipa pārbaudes sertifikātiem un to pielikumiem.
9. Pārējās pilnvarotās iestādes pēc pieprasījuma var saņemt izsniegto tipa pārbaudes sertifikātu un/vai to pielikumu
kopijas. Sertifikātu pielikumiem (sk. 5. punktu) jābūt citu pilnvaroto iestāžu rīcībā.
10. Ražotājam vai Kopienā reģistrētam tā pilnvarotam pārstāvim jāglabā EK verifikācijas deklarācijas kopija kopā ar
tehnisko dokumentāciju 10 gadu laikā pēc pēdējā savstarpējas izmantojamības komponenta izgatavošanas. Ja ne
ražotājs, ne tā pilnvarotais pārstāvis nav reģistrēti Kopienā , saistības nodrošināt tehniskās dokumentācijas pieejamību
pāriet tās personas pienākumos, kura savstarpējās izmantojamības komponentu laiž Kopienas tirgū.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/315
MODUĻI SAVSTARPĒJAS IZMANTOJAMĪBAS KOMPONENTIEM
C modulis. Atbilstība tipam
1. Šajā modulī aprakstīta tā procedūras daļa, ar kuras palīdzību ražotājs vai Kopienā reģistrētais tā pilnvarotais pārstāvis
nodrošina un apliecina, ka aplūkojamais savstarpējas izmantojamības komponents atbilst tipam, kā tas ir aprakstīts
tipa pārbaudes sertifikātā, un apmierina tam piemērojamās SITS prasības.
2. Ražotājam jāveic visi pasākumi, kas nepieciešami, lai ražošanas process nodrošinātu katra saražotā savstarpējas
izmantojamības komponenta atbilstību tipam, kā tas aprakstīts EK tipa pārbaudes sertifikātā, un tam piemērojamām
SITS prasībām.
3. Ražotājam vai Kopienā reģistrētam tā pilnvarotam pārstāvim jānoformē savstarpējas izmantojamības komponentam
atbilstības deklarācija.
Šīs deklarācijas saturā jābūt iekļautai vismaz informācijai, kas norādīta Direktīvas 96/48/EK vai Direktīvas 2001/16/EK
IV pielikuma 3. punktā. EK atbilstības deklarācijai un tās pavaddokumentiem jābūt datētiem un parakstītiem.
Deklarācijai jābūt rakstītai tajā pašā valodā, kādā ir tehniskā dokumentācija, un tajā jāiekļauj:
— atsauces uz direktīvām (Direktīva 96/48/EK vai Direktīva 2001/16/EK un citas direktīvas, kuru objekts varētu
būt savstarpējas izmantojamības komponents),
— ražotāja vai Kopienā reģistrēta tā pilnvarota pārstāvja vārds vai nosaukums un adrese (norāda juridisko
nosaukumu un pilnu adresi, pilnvarotā pārstāvja gadījumā norāda arī ražotāja vai projektētāja juridisko
nosaukumu),
— savstarpējas izmantojamības komponenta apraksts (marka, tips utt.),
— procedūras (moduļa) apraksts, kas pielietots atbilstības deklarēšanai,
— visi attiecīgie apraksti, kuriem atbilst savstarpējas izmantojamības komponents, un it īpaši komponenta
pielietošanas nosacījumi,
— pilnvarotās iestādes (iestāžu), kura piedalījās atbilstības novērtēšanas procedūrā, nosaukums un adrese, kā arī
sertifikātu datumi kopā ar termiņiem un nosacījumiem sertifikātu derīgumam,
— atsauce uz šo SITS un jebkuriem citiem pielietotajiem SITS, kā arīatsauce uz Eiropas specifikācijām (1),
— tās parakstītājas personas identifikācija, kura pilnvarota pārņemt saistības ražotāja vai Kopienā reģistrēta tā
pilnvarota pārstāvja vārdā.
4. Ražotājam vai Kopienā reģistrētam tā pilnvarotam pārstāvim jāglabā EK verifikācijas deklarācijas kopija kopā ar
tehnisko dokumentāciju 10 gadu laikā pēc pēdējā savstarpējas izmantojamības komponenta izgatavo šanas.
Ja ne ražotājs, ne tā pilnvarotais pārstāvis nav reģistrēts Kopienā, saistības nodrošināt tehniskās dokumentācijas
pieejamību pāriet tās personas pienākumos, kura savstarpējās izmantojamības komponentu laiž Kopienas tirgū.
5. Ja atbilstoši SITS savstarpējas izmantojamības komponentam papildus EK verifik ācijas deklarācijai nepieciešama EK
piemērotības lietošanai deklarācija, šīdeklarācija jāpievieno pēc tam, kad to noformējis ražotājs pēc V moduļa
noteikumiem.L 344/316 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
(1) Eiropas specifikācijas definīcija dota Direktīvā 96/48/ЕK un Direktīvā 2001/16/ЕK. Rokasgrāmata par HS TSI izskaidro, kā var pielietot
Eiropas specifikācijas.
MODUĻI SAVSTARPĒJAS IZMANTOJAMĪBAS KOMPONENTIEM
D modulis. Ražošanas kvalitātes vadības sistēma
1. Šajā modulī aprakstīta tā procedūras daļa, ar kuras palīdzību ražotājs vai Kopienā reģistrēts tā pilnvarotais pārstāvis,
kas realizē 2. punkta saistību izpildi, nodrošina un apliecina, ka aplūkojamais savstarpējas izmantojamības
komponents atbilst tipam, kā tas ir aprakstīts tipa pārbaudes sertifikāt ā, un apmierina tam piemērojamās SITS
prasības.
2. Ražotājam jāizmanto apstiprināta kvalitātes vadības sistēma ražošanai, nobeiguma kontrolei un izstrādājumu
pārbaudei, kā tas norādīts 3. punktā; kvalitātes vadības sistēma ir kontroles objekts, kā tas norādīts 4. punktā.
3. Kvalitātes vadības sistēma
3.1. Ražotājam jānodod izvēlētajai pilnvarotajai iestādei iesniegums par kvalitātes vadības sistēmas novērtējumu
aplūkojamam savstarpējās izmantojamības komponentam.
Iesniegumā jāiekļauj:
— visa attiecīgā informācija par izstrādājumu kategoriju, ko pārstāv aplūkojamais savstarpējas izmantojamības
komponents,
— dokumentācija par kvalitātes vadības sistēmu,
— apstiprinātā tipa tehniskā dokumentācija un tipa pārbaudes sertifikāta kopija, kas izsniegta pēc tipa pārbaudes
procedūras atbilstoši B modulim,
— rakstisks apliecinājums, ka tāds pats iesniegums nav nodots nevienai citai pilnvarotajai iestādei.
3.2. Kvalitātes vadības sistēmai jānodrošina savstarpējas izmantojamības komponenta atbilstība tipam, kā tas ir aprakstīts
tipa pārbaudes sertifikāt ā, un atbilstība tam piemērojamām SITS. Visiem elementiem, prasībām un noteikumiem, ko
pieņēmis ražotājs, jābūt sistemātiski dokumentētiem un secīgi uzrakstītiem procedūru un instrukciju formā.Ražoš anas kvalitātes vadības sistēmas dokumentācijai precīzi jāinterpretē kvalitātes nodrošināšanas programmas,
plāni, vadība un atskaites materiāli.
Tajāskaitā dokumentācijā jāietver adekvāts apraksts:
— par mērķiem attiecībā uz kvalitātes un organizācijas struktūras nodrošināšanu,
— par administrācijas pienākumiem un tiesībām attiecībā uz izstrādājuma kvalitāti,
— par tehnoloģijām, ražošanas procedūrām, kvalitātes kontroli un kvalitātes vadību, kā arīpar sistemātiski
veiktajām darbībām,
— par apskatēm, kontrolēm un pārbaudēm, kuras būs jāveic līdz ražošanai, ražošanas laikā un pēc ražošanas, kā arī
paršo pasākumu periodiskumu,
— par atskaites materiāliem, tādiem kā atskaites par apskatēm un pārbaužu datiem, ierakstiem par attiecīgā
personāla kvalifikāciju utt.,
— par kontroles un izstrādājuma vajadzīgās kvalitātes sasniegšanas līdzekļiem, kā arīkvalitātes vadības sistēmas
efektīvas funkcionēšanas līdzekļiem.
3.3. Pilnvarotajai iestādei jānovērtē kvalitātes vadības sistēma, lai noteiktu, vai tā apmierina 3.2. sadaļas prasības. Iestāde
pieņem atbilstību šīm prasībām, ja ražotājs ievieš kvalitātes vadības sistēmu ražošanā, nobeiguma kontrolē un
pārbaudēs atbilstoši EN/ISO 9001-2000 standartam, kas ņem vērā savstarpējas izmantojamības komponenta
specifiku, kuras dēļ tas tiek ieviests.
Ja ražotājs pielieto sertificētu kvalitātes vadības sistēmu, tad pilnvarotajai iestādei tas jāņem vērā, veicot novērtējumu.Izstrādājumu kategorijai, kuru pārstāv savstarpējas izmantojamības komponents, jābūt specifiskam auditam. Audita
komisijā jāiekļauj vismaz viens loceklis, kam ir pieredze attiecīgo izstrādājumu tehnoloģijas novērtēšanā. Novērtēšanas
procedūrā jāiekļauj ražotāja iecirkņu inspekcijas apmeklējumi.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/317
Ražotājam jābūt informētam par lēmumu. Paziņojumā jāiekļauj slēdzieni par apstiprinājumu un pamatots lēmums par
novērtējumu.
3.4. Ražotājam jāuzņemas izpildīt saistības attiecībā uz kvalitātes vadības sistēmu, kāda tā ir apstiprināta, un uzturēt
sistēmu tā, lai sistēma paliktu pienācīgā un efektīvā līmenī.
Ražotājam vai Kopienā reģistrētam tā pilnvarotajam pārstāvim jāinformē pilnvarotā iestāde, kas apstiprinājusi
kvalitātes vadības sistēmu, par jebkuriem paredzētajiem kvalitātes vadības sistēmas grozījumiem.
Pilnvarotajai iestādei jānovērtē paredzētās modifikācijas un jāizlemj, vai grozītā kvalitātes vadības sistēma būs
atbilstoša 3.2. sadaļas prasībām, vai ir nepieciešams atkārtots novērtējums.
Iestādei jāinformē ražotājs par savu lēmumu. Paziņojumā jāiekļauj slēdziens par izpētes rezultātiem un pamatots
lēmums par novērtējumu.
4. Kvalitātes vadības sistēmas kontrole ietilpst pilnvarotās iestādes pienākumos.4.1. Kontroles mērķis ir nodrošināt, ka ražotājs pienācīgi izpilda saistības attiecībā uz apstiprināto kvalitātes vadības
sistēmu.
4.2. Ražotājam jāatļauj pilnvarotās iestādes pārstāvjiem inspicēšanas nolūkā piekļūt ražošanas, kontroles, pārbaužu un
uzglabāšanas vietām, kā arījāizsniedz visa vajadzīgā informācija, piemēram:
— kvalitātes vadības sistēmas dokumentācija,
— atskaites materiāli par kvalitāti (atskaites par apskatēm un pārbaužu rezultātiem, ieraksti par attiecīgā personāla
kvalifikāciju utt.).
4.3. Pilnvarotajai iestādei periodiski jāveic audits, lai pārliecinātos, ka ražotājs uztur un pielieto kvalitātes vadības sistēmu,
un jāizsniedz ražotājam atskaite par auditu.
Audita periodiskums –ne retāk kā vienu reizi gadā.
Ja ražotājs pielieto sertificētu kvalitātes vadības sistēmu, tad pilnvarotajai iestādei tas jāņem vērā, veicot novērtējumu.
4.4. Bez tam pilnvarotā iestāde var veikt ražotāja neplānotu apmeklējumu. Ja ir nepieciešams, tad šādu apmeklējumu laikā
pilnvarotā iestāde var veikt vai organizēt pārbaudes, lai kontrolētu, vai kvalitātes vadības sistēma pienācīgi darbojas.
Pilnvarotajai iestādei jāiesniedz ražotājam atskaites par apmeklējumiem un, ja veiktas pārbaudes, atskaites parpārbaudēm.
5. Katrai pilnvarotajai iestādei jāpaziņo citām pilnvarotajām iestādēm attiecīgā informācija par izsniegtiem, atsauktiem
vai noraidītiem kvalitātes vadības sistēmu apstiprinājumiem.
Citas pilnvarot ās iestādes pēc pieprasījuma var saņemt izsniegto kvalitātes vadības sistēmas apstiprinājumu kopijas.
6. Ražotājam 10 gadus pēc pēdējā izstrādājuma izgatavošanas jānodrošina šādu materiālu nodošana valsts iestāžu rīcībā:
— dokumentācija, kas minēta 3.1. sadaļas otrajā rindkopā,
— atjaunotās atsauces par 3.4. sadaļas otraj ārindkopā minēto,
— pilnvarotās iestādes risinājumi un atskaites atbilstoši 3.4., 4.3. un 4.4. sadaļai.
7. Ražotājam vai tā pilnvarotajam pārstāvim Kopienā jānoformē atbilstības deklarācija savstarpējas izmantojamības
komponentam.
Šīs deklarācijas saturā jābūt iekļautai vismaz informācijai, kas norādīta Direktīvas 96/48/EK vai Direktīvas 2001/16/EK
IV pielikuma 3. punktā. EK atbilstības deklarācijai un tās pavaddokumentiem jābūt datētiem un parakstītiem.L 344/318 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
Deklarācijai jābūt rakstītai tajā pašā valodā, kādā ir tehniskā dokumentācija, un tajā jāiekļauj:
— atsauces uz direktīvām (Direktīva 96/48/EK vai Direktīva 2001/16/EK un citas direktīvas, kuru objekts varētu
būt savstarpējas izmantojamības komponents),
— ražotāja vai Kopienā reģistrēta tā pilnvarotā pārstāvja vārds vai nosaukums un adrese (norāda juridisko
nosaukumu un pilnu adresi, pilnvarotā pārstāvja gadījumā norāda arī ražotāja vai projektētāja juridisko
nosaukumu),
— savstarpējas izmantojamības komponenta apraksts (marka, tips utt.),
— procedūras (moduļa) apraksts, kas pielietota atbilstības deklarēšanai,
— visi attiecīgie apraksti, kuriem atbilst savstarpējas izmantojamības komponents, un it īpaši komponenta
pielietošanas nosacījumi,
— pilnvarotās iestādes (iestāžu), kura piedalījās atbilstības novērtēšanas procedūrā, nosaukums un adrese, kā arī
sertifikātu datumi kopā ar termiņiem un nosacījumiem sertifikātu derīgumam,
— atsauce uz šo SITS un jebkurām citām pielietotajām SITS, kā arīatsauce uz Eiropas specifikācijām (1),
— parakstītājas personas, kura pilnvarota pārņemt saistības ražotāja vai Kopienā reģistrēta tā pilnvarota pārstāvja
vārdā, identifikācija.
Jābūt minētiem šādiem sertifikātiem:
— kvalitātes vadības sistēmas apstiprinājums atbilstoši 3. punktam,
— tipa pārbaudes sertifikāts ar tā pielikumiem.
8. Ražotājam vai Kopienā reģistrētam tā pilnvarotam pārstāvim jāglabā EK atbilstības deklarācijas kopija kopā ar tehnisko
dokumentāciju 10 gadu laikā pēc pēdējā savstarpējas izmantojamības komponenta izgatavošanas.
Ja ne ražotājs, ne tā pilnvarotais pārstāvis nav reģistrēti Kopienā, saistības nodrošināt tehniskās dokumentācijas
pieejamību pāriet tās personas pienākumos, kura savstarpējās izmantojamības komponentu laiž Kopienas tirgū.
9. Ja papildus EK verifikācijas deklarācijai ir nepieciešams iesniegt SITS savstarpējas izmantojamības komponenta EK
piemērotības lietošanai deklarāciju, šīdeklarācija jāpievieno pēc tam, kad ražotājs to izsniedzis atbilstoši V moduļa
prasībām.
MODUĻI SAVSTARPĒJAS IZMANTOJAMĪBAS KOMPONENTIEM
F modulis. Izstrādājuma verifikācija
1. Šajā modulī aprakstīta tā procedūras daļa, ar kuras palīdzību ražotājs vai Kopienā reģistrētais tā pilnvarotais pārstāvis,
kas īsteno 2. punkta saistību izpildi, nodrošina un apliecina, ka aplūkojamais savstarpējas izmantojamības
komponents, kas ir 3. punkta noteikumu objekts, atbilst tipam, kā tas ir aprakstīts tipa pārbaudes sertifikāt ā, un
apmierina tam piemērojamās SITS prasības.
2. Ražotājam jāveic visi pasākumi, kas nepieciešami, lai nodrošinātu, ka ražošanas process veicina katra savstarpējas
izmantojamības komponenta atbilstību tipam, kā tas ir aprakstīts tipa pārbaudes sertifikāt ā, un tam piemērojamām
SITS.
3. Pilnvarotajai iestādei jāveic attiecīga apstiprināšana un izmēģinājumi, lai pārbaudītu savstarpējas izmantojamības
komponenta atbilstību tipam, kāds tas aprakstīts EK tipa pārbaudes sertifikāt ā, un SITS. Ražotājs (2) var izvēlēties vai
nu katra savstarpējas izmantojamības komponenta apstiprinājumu un pārbaudes atbilstoši 4. punktam, vai arīsavstarpējas izmantojamības komponenta apstiprinājumu un pārbaudes ar statistisko metodi atbilstoši 5. punktam.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/319
(1) Eiropas specifikācijas definīcija ir dota Direktīvā 96/48/ЕK un Direktīvā 2001/16/ЕK. Rokasgrāmata par HS TSI izskaidro, kā var pielietot
Eiropas specifikācijas.
(2) Ražotāja izvēle ar tikt ierobežota ar atsevišķu SITS.
4. Verifikācija ar katra savstarpējas izmantojamības komponenta izpēti un pārbaudēm
4.1. Katram izstrādājumam jābūt verificētam individuāli, un jāveic attiecīgas pārbaudes, lai kontrolētu izstrādājuma
atbilstību tipam, kā tas ir aprakstīts tipa apstiprinājuma sertifikāt ā, un tam piemērojamām SITS (vai Eiropas standarta
prasībām, kuras pieminētas SITS); var pielietot atbilstošo Eiropas specifikāciju (1) pārbaudes vai analoģiskas pārbaudes.
4.2. Pilnvarotajai iestādei jānoformē rakstisks atbilstības sertifikāts verificētiem izstrādājumiem attiecība uz veiktajām
pārbaudēm.
4.3. Ražotājam vai Kopienā reģistrētam tā pilnvarotam pārstāvim jānodrošina iespēja uzrādīt atbilstības sertifikātu pēc
nozīmētās organizācijas pieprasījuma.
5. Statistiskā verifikācija
5.1. Ražotājam jāiesniedz savs savstarpējas izmantojamības komponents viendabīgu partiju veidā un jāveic visi
nepieciešami pasākumi, lai ražošanas process nodrošinātu katras izgatavotās partijas viendabīgumu.
5.2. Visiem savstarpējas izmantojamības komponentiem jābūt pieejamiem verifikācijai viendabīgu partiju veidā. No katras
partijas atlasa nejauši izvēlētu paraugu. Katrs savstarpējas izmantojamības komponents paraugā tiek individuāli
verificēts un pakļauts attiecīgām pārbaudēm, lai apstiprinātu atbilstību tipam, kā tas ir aprakstīts tipa apstiprinājuma
sertifikāt ā, un tam piemērojamām SITS un noteiktu, vai partija tiek pieņemta, vai noraidīta. Ja pārbaudes SITS (vai
Eiropas standartā, kas pieminēts SITS) nav noteiktas, tad jāpielieto atbilstošo Eiropas specifikāciju vai analoģiskaspārbaudes.
5.3. Statistiskajā procedūrā jāpielieto attiecīgie elementi (statistiskā metode, izvēles kontroles plāns utt.) atkarībā no
novērtējamiem raksturojumiem, kā tas norādīts SITS.
5.4. Ja partija ir pieņemta, tad pilnvarotajai iestādei jānoformē rakstisks atbilstības sertifikāts attiecībā uz veiktajām
pārbaudēm. Visi savstarpējas izmantojamības komponenti partijā var tikt laisti tirgū, izņemot tos savstarpējas
izmantojamības komponentus, kuri tika atzīti par neatbilstošiem.
Ja partija tiek noraidīta, tad pilnvarotajai iestādei vai kompetentajai iestādei jāveic atbilstoši pasākumi, lai novērstu šīs
partijas laišanu tirgū. Ja partijas tiek noraidītas bieži, tad pilnvarotā iestāde var apturēt statistisko verifikāciju.
5.5. Ražotājam vai tā pilnvarotai personai, kas reģistrēta Kopienā, pēc pieprasījuma jānodrošina pilnvarotās iestādes
apliecinātu atbilstības sertifikātu uzrādīšana.
6. Ražotājam vai Kopienā reģistrētam tā pilnvarotam pārstāvim jānoformē atbilstības deklarācija savstarpējas
izmantojamības komponentam.
Šīs deklarācijas saturā jābūt iekļautai vismaz informācijai, kas norādīta Direktīvas 96/48/EK vai Direktīvas 2001/16/EK
IV pielikuma 3. punktā. EK atbilstības deklarācijai un tās pavaddokumentiem jābūt datētiem un parakstītiem.
Deklarācijai jābūt rakstītai tajā pašā valodā, kādā ir tehniskā dokumentācija, un tajā jāiekļauj:
— atsauces uz direktīvām (Direktīva 96/48/EK vai Direktīva 2001/16/EK un citas direktīvas, kuru objekts varētu
būt savstarpējas izmantojamības komponents),
— ražotāja vai Kopienā reģistrēta tā pilnvarota pārstāvja vārds vai nosaukums un adrese (norāda juridisko
nosaukumu un pilnu adresi, pilnvarotā pārstāvja gadījumā norāda arī ražotāja vai projektētāja juridisko
nosaukumu),
— savstarpējas izmantojamības komponenta apraksts (marka, tips utt.),
— procedūras (moduļa) apraksts, kas pielietots atbilstības deklarēšanai,
— visi attiecīgie apraksti, kuriem atbilst savstarpējas izmantojamības komponents, un it īpaši komponenta
pielietošanas nosacījumi,
— pilnvarotās iestādes (iestāžu), kura piedalījās atbilstības novērtēšanas procedūrā, nosaukums un adrese, un
sertifikātu datumi kopā ar termiņiem un nosacījumiem sertifikātu derīgumam,L 344/320 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
(1) Eiropas specifikācijas definīcija dota Direktīvā 96/48/ЕK un Direktīvā 2001/16/ЕK. Rokasgrāmata par HS TSI izskaidro, kā var pielietot
Eiropas specifikācijas.
— atsauce uz šo SITS un jebkurām citām pielietotajām SITS, kā arīnorāde uz Eiropas specifikācij ām,
— parakstītājas personas, kura pilnvarota pārņemt saistības ražotāja vai Kopienā reģistrēta tā pilnvarota pārstāvja
vārdā, identifikācija.
Jābūt minētiem šādiem sertifikātiem:
— tipa pārbaudes sertifikāts un tā pielikumi,
— atbilstības sertifikāts, kā tas minēts 4. un 5. punktā.
7. Ražotājam vai Kopienā reģistrētam tā pilnvarotam pārstāvim jāglabā EK atbilstības deklarācijas kopija kopā ar tehnisko
dokumentāciju 10 gadu laikā pēc pēdējā savstarpējas izmantojamības komponenta izgatavošanas.
Ja ne ražotājs, ne tā pilnvarotais pārstāvis nav reģistrēti Kopienā, saistības nodrošināt tehniskās dokumentācijas
pieejamību pāriet tās personas pienākumos, kura savstarpējās izmantojamības komponentu laiž Kopienas tirgū.
8. Ja papildus EK atbilstības deklarācijai ir nepieciešams iesniegt SITS savstarpējas izmantojamības komponenta EK
piemērotības lietošanai deklarāciju, šīdeklarācija jāpievieno pēc tam, kad ražotājs to izsniedzis atbilstoši V moduļa
prasībām.
MODUĻI SAVSTARPĒJAS IZMANTOJAMĪBAS KOMPONENTIEM
H1 modulis. Pilna kvalitātes vadības sistēma
1. Šajā modulī aprakstīta tā procedūras daļa, ar kuras palīdzību ražotājs vai Kopienā reģistrēts tā pilnvarotais pārstāvis,
kas realizē 2. punkta saistību izpildi, nodrošina un apliecina, ka aplūkojamais savstarpējas izmantojamības
komponents apmierina tam piemērojamās SITS prasības.
2. Ražotājam jāpielieto apstiprinātā kvalitātes vadības sistēma izstrādājumu ražošanā, nobeiguma kontrolē un pārbaudēs,
kātas norādīts 3. punktā; sistēma ir kontroles objekts, kā tas norādīts 4. punktā.
3. Kvalitātes vadības sistēma
3.1. Ražotājam jānodod savai izvēlētajai pilnvarotajai iestādei iesniegums par kvalitātes vadības sistēmas novērtējumu
aplūkojamam savstarpējas izmantojamības komponentam.
Iesniegumā jāiekļauj:
— visa attiecīgā informācija par izstrādājumu kategoriju, kas pārstāv aplūkojamo savstarpējas izmantojamības
komponentu,
— dokumentācija par ražošanas kvalitātes vadības sistēmu,
— rakstisks apliecinājums, ka šāds iesniegums nav nodots nevienai citai pilnvarotajai iestādei.
3.2. Kvalitātes vadības sistēmai jānodrošina savstarpējas izmantojamības komponenta atbilstība tam piemērojamām SITS.
Visiem elementiem, prasībām un noteikumiem, ko pieņēmis ražotājs, jābūt sistemātiski un secīgi rakstiskidokumentētiem procedūru un instrukciju formā. Ražošanas kvalitātes vadības sistēmas dokumentācijai precīzijāinterpretē kvalitātes nodrošināšanas programma, plāni, vadības un atskaites materiāli.
Piemēram, tajā jābūt adekvātam aprakstam:
— par mērķiem attiecībā uz kvalitātes un organizācijas struktūras nodrošināšanu,
— par administrācijas pienākumiem un tiesībām attiecībā uz projektēšanas un ražošanas kvalitāti,8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/321
— par projekta tehniskām specifikācijām, ieskaitot Eiropas specifikācijas (1), kuras tiks pielietotas, un, ja Eiropas
specifikācijas netiks izmantotas pilnībā, tad par līdzekļiem, kas tiks piemēroti savstarpējas izmantojamībaskomponentam, lai nodrošinātu atbilstību SITS,
— par projektēšanas, tehnoloģiskajām un kontroles procedūrām un projekta apstiprināšanu, kā arīpar
sistemātiskām darbībām, kuras jāveic savstarpējas izmantojamības komponenta, kas pieder aplūkojamaiizstrādājumu kategorijai, projektēšanai,
— par attiecīgām tehnoloģijām un ražošanas procedūrām, kvalitātes kontroli un kvalitātes vadības sistēmu, kā arī
par pielietojamām sistemātiskām darbībām,
— par apskatēm, kontroli un pārbaudēm, kuras būs jāveic līdz ražošanai, ražošanas laikā un pēc tam, kā arīpar
periodiskumu, kādā tās tiks veiktas,
— par kvalitātes atskaites materiāliem, tādiem kā atskaites par apskatēm, pārbaužu dati, kalibrēšanas dati, atskaites
par attiecīgā personāla kvalifikāciju utt.,
— par līdzekļiem izstrādājumam nepieciešamās kvalitātes sasniegšanas kontrolei un kvalitātes vadības sistēmas
efektīvai funkcionēšanai.
Kvalitātes nodrošināšanas politikai un procedūrām jāparedz, piemēram, projektēšanas posmu, ražošanas procesu un
tipa pārbaužu izskatīšana, kā norādīts SITS dažādiem savstarpējas izmantojamības komponenta raksturojumiem un
ekspluatācijas īpašībām.
3.3. Pilnvarotajai iestādei jānovērtē kvalitātes vadības sistēma, lai noteiktu, vai tā apmierina 3.2. sadaļas prasības. Iestāde
paredz atbilstību šīm prasībām, ja ražotājs ievieš kvalitātes vadības sistēmu ražošanai, nobeiguma kontrolei un
pārbaudēm atbilstoši EN/ISO 9001/2000 standartam, kas ņem vērā savstarpējas izmantojamības komponenta
specifiku, kuras dēļ sistēma tiek ieviesta.
Ja ražotājs pielieto sertificētu kvalitātes vadības sistēmu, tad pilnvarotajai iestādei tas jāņem vērā, veicot novērtējumu.
Izstrādājumu kategorijai, kuru pārstāv savstarpējas izmantojamības komponents, jābūt specifiskam auditam. Audita
komisijā jābūt vismaz vienam loceklim, kam ir vērtēšanas pieredze attiecīgu izstrādājumu tehnoloģijas jomā.
Novērtēšanas procedūrā jābūt iekļautiem izgatavotāja ražotņu inspekcijas apmeklējumi.
Ražotājs jāinformē par lēmumu. Paziņ ojumā jābūt iekļautam slēdzienam par apstiprinājumu un pamatotam
lēmumam par novērtējumu.
3.4. Ražotājam jāpieņem un jāpilda saistības attiecībā uz kvalitātes vadības sistēmu, kāda tā ir apstiprināta, un jāuztur to tā,
lai sistēma paliktu pienācīgā un efektīvā līmenī.
Ražotājam vai Kopienā reģistrētam tā pilnvarotam pārstāvim jāinformē pilnvarotā iestāde, kas kvalitātes vadības
sistēmu ir apstiprinājusi, par visām sistēmas plānotām modifikācijām.
Pilnvarotajai iestādei jānovērtē ieplānotā modifikācija un jāizlemj, vai izmainītā kvalitātes vadības sistēma apmierina
3.2. sadaļas prasības, vai ir nepieciešams atkārtots novērtējums.
Iestādei jāinformē ražotājs par savu lēmumu. Paziņojumā jābūt iekļautam slēdzienam un pamatotam lēmumam par
novērtējumu.
4. Kvalitātes vadības sistēmas kontrole ir pilnvarotās iestādes pienākums.4.1. Kontroles veikšana ir nodrošinājums tam, ka ražotājs pienācīgā veidā izpildīs saistības attiecībā uz apstiprināto
kvalitātes vadības sistēmu.
4.2. Ražotājam jāļauj pilnvarotās iestādes pārstāvjiem inspekcijas nolūkā piekļūt ražošanas, kontroles, pārbaužu un
uzglabāšanas vietām; ražotājam jāsniedz iestādei visa vajadzīgā informācija, piemēram:
— dokumentācija par kvalitātes vadības sistēmu,L 344/322 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
(1) Eiropas specifikācija ir dota Direktīvā 96/48/ЕK un Direktīvā 2001/16/ЕK. Rokasgrāmata par HS TSI izskaidro, kā var pielietot Eiropas
specifikācijas.
— atskaites materiāli par kvalitāti, kā paredzēts projektēšanas daļas kvalitātes vadības sistēmā (analīžu, aprēķinu un
pārbaužu rezultāti utt.),
— atskaites materiāli par kvalitāti, kā paredzēts ražošanas daļas kvalitātes vadības sistēmā (atskaites par apskatēm
un pārbaužu dati, kalibrēšanas dati, piezīmes par attiecīgā personāla kvalifikāciju utt.).
4.3. Pilnvarotajai iestādei periodiski jāveic audits, lai pārliecinātos, ka ražotājs uztur un pielieto kvalitātes vadības sistēmu,
un tai jāuzrāda ražotājam atskaite par auditu. Ja ražotājs pielieto sertificēto kvalitātes vadības sistēmu, tad pilnvarotajaiiestādei tas jāņem vērā, veicot kontroli. Audita periodiskums –ne retāk kā vienu reizi gad ā.
4.4. Bez tam pilnvarotā iestāde var veikt negaidītus ražotāja apmeklējumus. Ja ir nepieciešams, tad šādu apmeklējumu laikā
iestāde var veikt vai organizēt pārbaudes, lai kontrolētu, vai kvalitātes vadības sistēma pienācīgi funkcionē.Pilnvarotajai iestādei jāizsniedz ražotājam atskaites par apmeklējumiem un, ja tika veiktas pārbaudes, tad arī atskaites
par pārbaudēm.
5. Ražotājam 10 gadus pēc pēdējā izstrādājuma izgatavošanas jānodrošina šādu materiālu nodošana nacionālo varas
orgānu rīcībā:
— dokumentācija, kas minēta 3.1. sadaļas otrajā rindkopā,
— atjaunotās atsauces par 3.4. sadaļas otraj ārindkopā minēto,
— pilnvarotās iestādes risinājumi un atskaites atbilstoši 3.4., 4.3. un 4.4. sadaļai.
6. Katrai pilnvarotajai iestādei jāziņo citām pilnvarotajām iestādēm attiecīgā informācija par izsniegtiem, atsauktiem vai
noraidītiem kvalitātes vadības sistēmu apstiprinājumiem un to papildinājumiem.
Cita pilnvarotā iestāde pēc pieprasījuma var saņemt izsniegto kvalitātes vadības sistēmu apstiprinājumu kopijas.
7. Ražotājam vai Kopienā reģistrētam tā pilnvarotam pārstāvim jānoformē atbilstības deklarācija savstarpējas
izmantojamības komponentam.
Šīs deklarācijas saturā jābūt iekļautai vismaz informācijai, kas norādīta Direktīvas 96/48/EK vai Direktīvas 2001/16/EK
IV pielikuma 3. punktā. EK atbilstības deklarācijai un tās pavaddokumentiem jābūt datētiem un parakstītiem.
Deklarācijai jābūt rakstītai tajā pašā valodā, kādā ir tehniskā dokumentācija, un tajā jāiekļauj:
— atsauces uz direktīvām (Direktīva 96/48/EK vai Direktīva 2001/16/EK un citas direktīvas, kuru objekts varētu
būt savstarpējas izmantojamības komponents),
— ražotāja vai Kopienā reģistrēta tā pilnvarotā pārstāvja vārds vai nosaukums un adrese (norāda juridisko
nosaukumu un pilnu adresi, pilnvarotā pārstāvja gadījumā norāda arī ražotāja vai projektētāja juridisko
nosaukumu),
— savstarpējas izmantojamības komponenta apraksts (marka, tips utt.),
— procedūras (moduļa) apraksts, kas pielietota atbilstības deklarēšanai,
— visi attiecīgie apraksti, kuriem atbilst savstarpējas izmantojamības komponents, un it īpaši komponenta
pielietošanas nosacījumi,
— pilnvarotās iestādes (iestāžu), kura piedalījās atbilstības novērtēšanas procedūrā, nosaukums un adrese, un
sertifikātu datumi kopā ar termiņiem un nosacījumiem sertifikātu derīgumam,
— norāde uz šo SITS un jebkurām citām pielietotajām SITS, kā arīnorāde uz Eiropas specifikācijām,
— parakstītājas personas, kura pilnvarota pārņemt saistības ražotāja vai tā pilnvarotā pārstāvja Kopienā vārdā,
identifikācija.
Jābūt minētam:
— kvalitātes vadības sistēmas apstiprinājumam, kas norādīts 3. punktā.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/323
8. Ražotājam vai Kopienā reģistrētam tā pilnvarotam pārstāvim jāglabā EK atbilstības deklarācijas kopija kopā ar tehnisko
dokumentāciju 10 gadu laikā pēc pēdējā savstarpējas izmantojamības komponenta izgatavošanas.
Ja ne ražotājs, ne tā pilnvarotais pārstāvis nav reģistrēti Kopienā, saistības nodrošināt tehniskās dokumentācijas
pieejamību pāriet tās personas pienākumos, kura savstarpējās izmantojamības komponentu laiž Kopienas tirgū.
9. Ja papildus atbilstības deklarācijai ir nepieciešams iesniegt SITS savstarpējas izmantojamības komponenta EK
piemērotības lietošanai deklarāciju, šīdeklarācija jāpievieno pēc tam, kad ražotājs to izsniedzis atbilstoši V moduļa
prasībām.
MODUĻI SAVSTARPĒJAS IZMANTOJAMĪBAS KOMPONENTIEM
H2 modulis. Pilna kvalitātes vadības sistēma ar projekta apstiprinājumu
1. Šajā modulī aprakstīta procedūra, ar kuras palīdzību pilnvarotā iestāde veic savstarpējas izmantojamības komponenta
projekta apstiprināšanu, bet ražotājs vai Kopienā reģistrētais tā pilnvarotais pārstāvis, kas realizē 2. punkta saistību
izpildi, nodrošina un apliecina, ka aplūkojamais savstarpējās izmantojamības komponents apmierina tām
piemērojamās SITS prasības.
2. Ražotājam jāpielieto apstiprinātā kvalitātes vadības sistēma izstrādājumu ražošanā, nobeiguma kontrolē un pārbaudēs,
kātas norādīts 3. punktā; sistēma ir kontroles objekts, kā tas norādīts 4. punktā.
3. Kvalitātes vadības sistēma
3.1. Ražotājam jānodod savai izvēlētajai pilnvarotajai iestādei iesniegums par kvalitātes vadības sistēmas novērtējumu
aplūkojamam savstarpējas izmantojamības komponentam.
Iesniegumā jāiekļauj:
— visa attiecīgā informācija par izstrādājumu kategoriju, kas pārstāv aplūkojamo savstarpējas izmantojamības
komponentu,
— dokumentācija par ražošanas kvalitātes vadības sistēmu,
— rakstisks apliecinājums, ka šāds iesniegums nav nodots nevienai citai pilnvarotajai iestādei.
3.2. Kvalitātes vadības sistēmai jānodrošina savstarpējas izmantojamības komponenta atbilstība tam piemērojamām SITS.
Visiem elementiem, prasībām un noteikumiem, ko pieņēmis ražotājs, jābūt sistemātiski un secīgi rakstiskidokumentētiem procedūru un instrukciju formā. Ražošanas kvalitātes vadības sistēmas dokumentācijai precīzijāinterpretē kvalitātes nodrošināšanas programma, plāni, vadības un atskaites materiāli.
Piemēram, tajā jābūt adekvātam aprakstam:
— par mērķiem attiecībā uz kvalitātes un organizācijas struktūras nodrošināšanu,
— par administrācijas pienākumiem un tiesībām attiecībā uz projektēšanas un ražošanas kvalitāti,
— par projekta tehniskajām specifikācijām, ieskaitot Eiropas specifikācijas (
1) 0, kuras tiks pielietotas, un, ja Eiropas
specifikācijas netiks izmantotas pilnībā, tad par līdzekļiem, kurus piemēros savstarpējas izmantojamības
komponentam, lai nodrošinātu atbilstību SITS,
— par projektēšanas tehnoloģiskajām un kontroles procedūrām un projekta apstiprināšanu, kā arīpar
sistemātiskām darbībām, kuras jāveic savstarpējas izmantojamības komponenta projektēšanai, kas piederaplūkojamai izstrādājumu kategorijai,
— par attiecīgām tehnoloģijām un ražošanas procedūrām, kvalitātes kontroli un kvalitātes vadības sistēmu, kā arī
par veicamām sistemātiskām darbībām,L 344/324 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
(1) Eiropas specifikācijas definīcija, ir dota Direktīvā 96/48/ЕK un Direktīvā 2001/16/ЕK. Rokasgrāmata par HS TSI izskaidro, kā var pielietot
Eiropas specifikācijas.
— par apskatēm, kontroli un pārbaudēm, kuras būs jāveic līdz ražošanai, ražošanas laikā un pēc tam, kā arīpar to
periodiskumu,
— par kvalitātes atskaites materiāliem, tādiem kā atskaites par apskatēm un pārbaužu dati, kalibrēšanas dati,
atskaites par attiecīgā personāla kvalifikāciju utt.,
— par līdzekļiem izstrādājumam nepieciešamās kvalitātes sasniegšanas kontrolei un kvalitātes vadības sistēmas
efektīvai funkcionēšanai.
Kvalitātes nodrošināšanas politikai un procedūrām jāparedz, piemēram, projektēšanas posmu, ražošanas procesu un
tipa pārbaužu izskatīšana, kā tas norādīts SITS dažādiem savstarpējas izmantojamības komponenta raksturojumiem
un ekspluatācijas īpašībām.
3.3. Pilnvarotajai iestādei jānovērtē kvalitātes vadības sistēma, lai noteiktu, vai tā apmierina 3.2. sadaļas prasības. Iestāde
paredz atbilstību šīm prasībām, ja ražotājs ievieš kvalitātes vadības sistēmu ražošanai, nobeiguma kontrolei un
pārbaudēm atbilstoši EN/ISO 9001/2000 standartam, kas ņem vērā savstarpējas izmantojamības komponenta
specifiku, kuras dēļ sistēma tiek ieviesta.
Ja ražotājs pielieto sertificētu kvalitātes vadības sistēmu, tad pilnvarotajai iestādei, veicot novērtējumu, tas jāņem vērā,
Izstrādājumu kategorijai, kuru pārstāv savstarpējas izmantojamības komponents, jābūt specifiskam auditam. Audita
komisijā jābūt vismaz vienam loceklim, kam ir vērtēšanas pieredze attiecīgu izstrādājumu tehnoloģijas jomā.
Novērtēšanas procedūrā jābūt iekļautiem ražotāja ražotņu inspekcijas apmeklējumi.
Ražotāju jāinformē par lēmumu. Paziņojumā jābūt iekļautiem slēdzienam par apstiprinājumu un pamatotam
lēmumam par novērtējumu.
3.4. Ražotājam jāpieņem un jāpilda saistības attiecībā uz kvalitātes vadības sistēmu, kāda tā ir apstiprināta, un jāuztur to tā,
lai sistēma paliktu pienācīgā un efektīvā līmenī.
Ražotājam vai Kopienā reģistrētam tā pilnvarotam pārstāvim jāinformē pilnvarotā iestāde, kura kvalitātes vadības
sistēmu ir apstiprinājusi, par visām sistēmas plānotām modifikācijām.
Pilnvarotajai iestādei jānovērtē ieplānotā modifikācija un jāizlemj, vai izmainītā kvalitātes vadības sistēma apmierina
3.2. sadaļas prasības, vai ir nepieciešams atkārtots novērtējums.
Iestādei jāinformē ražotājs par savu lēmumu. Paziņojumā jābūt iekļautiem slēdzienam un pamatotam lēmumam par
novērtējumu.
4. Kvalitātes vadības sistēmas kontrole ir pilnvarotās iestādes pienākums.
4.1. Kontroles veikšana ir nodrošinājums tam, ka ražotājs pienācīgi izpildīs saistības attiecībā uz apstiprināto kvalitātes
vadības sistēmu.
4.2. Ražotājam jāļauj pilnvarotās iestādes pārstāvjiem inspekcijas nolūkā piekļūt izgatavošanas, kontroles, pārbaužu un
uzglabāšanas vietām; ražotājam jāsniedz iestādei visa vajadzīgā informācija, piemēram:
— dokumentācija par kvalitātes vadības sistēmu,
— atskaites materiāli par kvalitāti, kā paredzēts projektēšanas daļas kvalitātes vadības sistēmā (analīžu, aprēķinu un
pārbaužu rezultāti utt.),
— atskaites materiāli par kvalitāti, kā paredzēts ražošanas daļas kvalitātes vadības sistēmā (atskaites par apskatēm
un pārbaužu dati, kalibrēšanas dati, piezīmes par attiecīgā personāla kvalifikāciju utt.).
4.3. Pilnvarotajai iestādei periodiski jāveic audits lai pārliecinātos, ka ražotājs uztur un pielieto kvalitātes vadības sistēmu,
un tai jāuzrāda ražotājam atskaite par auditu. Ja ražotājs pielieto sertificēto kvalitātes vadības sistēmu, tad pilnvarotajai
iestādei tas jāņem vērā, veicot kontroli.
Audita periodiskums –ne retāk kā vienu reizi gadā.
4.4. Bez tam pilnvarotā iestāde var veikt negaidītus ražotāja apmeklējumus. Ja ir nepieciešams, tad šādu apmeklējumu laikā
iestāde var veikt vai organizēt pārbaudes, lai kontrolētu, vai kvalitātes vadības sistēma pienācīgi funkcionē.Pilnvarotajai iestādei jāizsniedz ražotājam atskaites par apmeklējumiem un, ja tika veiktas pārbaudes, tad arī atskaites
par pārbaudēm.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/325
5. Ražotājam 10 gadus pēc pēdējā izstrādājuma izgatavošanas jānodrošina šādu materiālu nodošana valsts iestāžu rīcībā:
— dokumentācija, kas minēta 3.1. sadaļas otrajā rindkopā,
— atjaunotās atsauces par 3.4. sadaļas otraj ārindkopā minēto,
— pilnvarotās iestādes lēmumi un atskaites atbilstoši 3.4., 4.3. un 4.4. sadaļai.
6. Projekta apstiprinājums6.1. Ražotājam jānodod iesniegums savai izvēlētajai pilnvarotajai iestādei par savstarpējas izmantojamības komponenta
projekta apstiprinājumu.
6.2. Iesniegumam jāveicina izpratne par savstarpējas izmantojamības komponenta projektu, ražošanu, tehnisko apkopi un
ekspluatāciju, kā arījāsekmē savstarpējas izmantojamības komponenta atbilstības novērtēšana piemērojamām SITS.
Iesniegumā jābūt:
— vispārīgam tipa aprakstam,
— projekta tehniskajām specifikācijām, ieskaitot Eiropas specifik ācijas ar attiecīgiem punktiem, kuri tika piemēroti
pilnībā vai daļēji,
— jebkuriem nepieciešamiem atbilstības apliecinājumiem, it īpaši, ja netika piemērotas Eiropas specifikācijas un
attiecīgie punkti,
— pārbaužu programmai,
— nosacījumiem par savstarpējas izmantojamības komponenta ieviešanu sistēmā (atsevišķu bloku detaļās, mezglā,
apakšsistēmā), kā arīnepieciešamajiem saskarnes nosacījumiem,
— savstarpējas izmantojamības komponenta pielietošanas un tehniskās apkopes nosacījumiem (izmantošanas laika
un distances ierobežojumi, nodiluma robežas utt.),
— rakstiskam apliecinājumam, ka šāds iesniegums nav nodots nevienai citai pilnvarotajai iestādei.
6.3. Iesniedzējam jāuzrāda pārbaužu (
1) 1 rezultāti, ieskaitot nepieciešamās tipa pārbaudes, ko veikusi iesniedzēja attiecīgā
laboratorija vai tā vārdā cita kompetenta laboratorija.
6.4. Pilnvarotajai iestādei jāizpēta iesniegums un jānovērtē pārbaužu rezultāti. Ja projekts atbilst tam piemērojamām SITS,
tad pilnvarotajai iestādei jāizsniedz iesniedzējam EK konstrukcijas apstiprinājuma sertifikāts. Sertifikāt ājābūt
slēdzienam par apstiprinājumu, tā derīguma nosacījumiem, datiem, kas nepieciešami apstiprinātās konstrukcijas
identifikācijai, kā arīizstrādājuma funkcionēšanas aprakstam.
Sertifikāta darbības laiks nedrīkst pārsniegt 5 gadus.
6.5. Iesniedzējam jāinformē pilnvarotā iestāde, kas izdevusi EK konstrukcijas apstiprinājuma sertifikātu, par jebkuru
apstiprinātās konstrukcijas modifikāciju. Apstiprinātās konstrukcijas modifikācijām no pilnvarot ās iestādes, kas
izsniegusi EK konstrukcijas apstiprinājuma sertifikātu, jāsaņem papildus apstiprinājums, ja šādas modifikācijas var
ietekmēt atbilstību SITS vai noteiktajiem izstrādājuma izmanto šanas nosacījumiem. Šādā gadījumā pilnvarotajai
iestādei jāveic tikai tie pētījumi un pārbaudes, kas attiecināmi un ir nepieciešami grozījumiem. Papildus apstiprinājumu
jāizsniedz kā pielikumu pie oriģināla EK konstrukcijas apstiprinājuma sertifikāta.
6.6. Ja nekādas modifikācijas atbilstoši 6.4. sadaļas minētajām netika veiktas, tad sertifikāta, kura darbības laiks izbeidzies,
derīgums var tikt pagarināts vēl par vienu darbības laiku. Iesniedzējam jāpieprasa šāds pagarinājums pilnvarotajai
iestādei, iesniedzot rakstisku apliecinājumu, ka netika veiktas nekādas modifikācijas. Tad pilnvarotā iestāde izsniedz
pagarinājumu uz otru darbības laiku atbilstoši 6.3. sadaļai, ja nav informācijas par pretējo. Šo procedūru var atkārtot.
7. Katrai pilnvarotajai iestādei jāinformē citas pilnvarotās iestādes par izsniegtām, atsauktām un noraidītām
apstiprinātām kvalitātes vadības sistēmām un EK konstrukcijas apstiprinājuma sertifikātiem.L 344/326 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
(1) Pārbaužu rezultāti var tikt uzrādīti vienlaikus ar iesniegumu vai vēlāk.
Citas pilnvarot ās iestādes pēc pieprasījuma var saņemt:
— izsniegto kvalitātes vadības sistēmu un papildu apstiprinājumu kopijas un
— izsniegto EK konstrukcijas apstiprinājuma sertifikātu kopijas.
8. Ražotājam vai Kopienā reģistrētam tā pilnvarotam pārstāvim jānoformē verifikācijas deklarācija savstarpējas
izmantojamības komponentam.
Šīs deklarācijas saturā jābūt iekļautai vismaz informācijai, kas norādīta Direktīvas 96/48/EK vai Direktīvas 2001/16/EK
IV pielikuma 3. punktā. EK verifikācijas deklarācijai un tās pavaddokumentiem jābūt datētiem un parakstītiem.
Deklarācijai jābūt rakstītai tajā pašā valodā, kādā ir tehniskā dokumentācija, un tajā jāiekļauj:
— atsauces uz direktīvām (Direktīva 96/48/EK vai Direktīva 2001/16/EK un citas direktīvas, kuru objekts varētu
būt savstarpējas izmantojamības komponents),
— ražotāja vai Kopienā reģistrēta tā pilnvarota pārstāvja vārds vai nosaukums un adrese (norāda juridisko
nosaukumu un pilnu adresi, pilnvarotā pārstāvja gadījumā norāda arī ražotāja vai projektētāja juridisko
nosaukumu),
— savstarpējas izmantojamības komponenta apraksts (marka, tips utt.),
— procedūras (moduļa) apraksts, kas pielietots atbilstības deklarēšanai,
— visi attiecīgie apraksti, kuriem atbilst savstarpējas izmantojamības komponents, ieskaitot komponenta
pielietošanas nosacījumus,
— pilnvarotās iestādes (iestāžu), kura piedalījās atbilstības novērtēšanas procedūrā, nosaukums, adrese un
sertifikātu datumi kopā ar termiņiem un nosacījumiem sertifikātu derīgumam,
— atsauce uz šo SITS un jebkurām citām pielietotajām SITS, kā arīatsauce uz Eiropas specifikācijām,
— parakstītājas personas, kura pilnvarota pārņemt saistības ražotāja vai tā pilnvarotā pārstāvja Kopienā vārdā,
identifikācija.
Jābūt minētiem šādiem sertifikātiem:
— kvalitātes vadības sistēmas apstiprinājums un atskaites par kontroli, kas minētas 3. un 4. punktā,
— EK konstrukcijas apstiprinājuma sertifikāts un tā papildinājumi.
9. Ražotājam vai Kopienā reģistrētam tā pilnvarotam pārstāvim jāglabā EK atbilstības deklarācijas kopija kopā ar tehnisko
dokumentāciju 10 gadu laikā pēc pēdējā savstarpējas izmantojamības komponenta izgatavošanas.
Ja ne ražotājs, ne tā pilnvarotais pārstāvis nav reģistrēti Kopienā, saistības nodrošināt tehniskās dokumentācijas
pieejamību pāriet tās personas pienākumos, kura savstarpējās izmantojamības komponentu laiž Kopienas tirgū.
10. Ja papildus verifikācijas deklarācijai ir nepieciešams iesniegt SITS savstarpējas izmantojamības komponenta EK
piemērotības lietošanai deklarāciju, šīdeklarācija jāpievieno pēc tam, kad ražotājs to ir izsniedzis atbilstoši V moduļa
prasībām.
MODUĻI SAVSTARPĒJAS IZMANTOJAMĪBAS KOMPONENTIEM
V modulis. Tipa apstiprinājums pēc ekspluatācijas pieredzes (piemērotība lietošanai)
1. Šajā modulī aprakstīta tā procedūras daļa, ar kuras palīdzību pilnvarotā iestāde nosaka un apliecina, ka paraugs, kas
pārstāv aplūkojamo ražojumu, atbilst piemērotās SITS noteikumiem attiecībā uz piemērotību lietošanai, kā parādījusi
ekspluatācijas pieredze (1) 2 ar tipa apstiprinājuma palīdzību.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/327
(1) Ekspluatācijas pieredzes uzkrāšanas laikā SIK netiek piedāvāti tirgū, un ražotājs nevar tos piegādāt klientam.
2. Ražotājam vai Kopienā reģistrētam tā pilnvarotam pārstāvim jānodod iesniegums par tipa apstiprinājumu pēc
ekspluatācijas pieredzes savai izvēlētajai pilnvarotajai iestādei.
Iesniegumā jāiekļauj:
— ražotāja nosaukums un adrese, kā arī, ja iesniegumu nodod pilnvarotais pārstāvis, tā nosaukums un adrese,
— rakstisks apliecinājums, ka šāds iesniegums nav nodots nevienai citai pilnvarotajai iestādei,
— tehniskā dokumentācija, kā aprakstīts 3. punktā,
— apstiprināšanas programma pēc ekspluatā cijas pieredzes, kā aprakstīts 4. punktā,
— tās kompānijas (kompāniju) (infrastruktūras pārvaldītāju un dzelzceļu uzņēmumu) nosaukums un adrese, ar ko
iesniedzējs vienojies par piedalīšanos piemērotības lietošanai novērtējumā pēc ekspluatā cijas pieredzes
— ar savstarpējas izmantojamības komponenta ekspluatāciju,
— ar darba režīmu kontroli ekspluatācijas gaitā un
— ar atskaites sagatavošanu par ekspluatācijas pieredzi,
— tās kompā nijas nosaukums un adrese, kas uzņēmusies veikt tehnisko apkopi savstarpējas izmantojamības
komponentam visā laika periodā vai nobraukuma laikā, kas vajadzīgs ekspluatācijas pieredzes uzkrāšanai,
— savstarpējas izmantojamības komponenta EK verifikācijas deklarācija un,
— ja SITS pieprasa B moduli, tipa apstiprinājuma sertifikāts,
— ja SITS pieprasa H2 moduli, konstrukcijas apstiprinājuma sertifikāts.
Iesniedzējam jānodod kompā nijas (kompāniju), kura uzņēmusies savstarpējas izmantojamības komponenta
ekspluatāciju, rīcībā paraugs vai pietiekošs skaits paraugu, kas pārstāv aplūkojamo produkciju un kas šeit un tālāk
nosaukts par “tipu”. Tips var būt attiecināms uz vairākām savstarpējas izmantojamības komponenta versijām ar
noteikumu, ka uz visām atšķirībām starp versijām attiecas EK atbilstības deklarācija un agrāk minētie sertifikāti.
Pilnvarotā iestāde var pieprasīt papildu paraugus, ja tos nepieciešams laist ekspluatācijā, lai veiktu apstiprināšanu pēc
ekspluatācijas pieredzes.
3. Tehniskajai dokumentācijai jāveicina izstrādājuma atbilstības SITS novērtēšana. Dokumentācijai jāaptver savstarpējas
izmantojamības komponenta ekspluatācija tiktāl, cik tas attiecas uz šādu novērtējumu, izskatot arī projektu, ražošanu
un tehnisko apkopi.
Tehniskajā dokumentācijā jāiekļauj:
— vispārīgs tipa apraksts,
— tehniskās specifikācijas, ar kurām salīdzinot tiek novērtēti darba režīmi savstarpējas izmantojamības
komponenta ekspluatācijā (atbilsto šās SITS un/vai Eiropas specifikācijas ar attiecīgajiem punktiem),
— nosacījumi savstarpējas izmantojamības komponenta iekļaušanai sistēmas vidē (atsevišķu bloku detaļās,
mezglos, apakšsistēmās) un nepieciešamie saskarnes nosacījumi,
— savstarpējas izmantojamības komponenta pielietošanas un tehniskās apkopes nosacījumi (ierobežojumi darba
laikam un distancei, nodiluma robežas utt.),
— apraksti un paskaidrojumi, kas nepieciešami savstarpējas izmantojamības komponenta projekta, ražošanas un
ekspluatācijas izpratnei,
un tiktāl, cik tas attiecas uz novērtēšanu:— konceptuāli konstrukcijas un tehnoloģiskie rasējumi,L 344/328 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
— veikto konstruktoru aprēķinu un izpildīto pārbaužu rezultāti,
— atskaites par pārbaudēm.
Ja SITS pieprasa papildu informāciju tehniskajai dokumentācijai, tad tā ir jāiekļauj. Jāpievieno Eiropas specifikāciju
uzskaitījums, kuras minētas tehniskajā dokumentācijā un piemērotas pilnībā vai daļēji.
4. Apstiprinājuma programmā pēc ekspluatācijas pieredzes jāietver:
— nepieciešamie ekspluatā cijas raksturojumi vai ekspluatācijas režīmi pārbaudāmajam savstarpējas izmantojamības
komponentam,
— montāžas pasākumi,
— programmas ilgums –vai nu laiks, vai nobraukums,
— ekspluatācijas nosacījumi un piedāvātā ekspluatā cijas programma,
— tehniskās apkopes programma,
— speciālas ekspluatā cijas pārbaudes, kuras jāveic,
— paraugu partijas apmērs, ja ir vairāk nekā viens paraugs,
— inspekciju programma (inspekciju raksturs, skaits un periodiskums, dokumentēšana),
— defektu pieņemamības kritēriji un to ietekme uz programmu,
— informācija, kurai jābūt ietvertai kompānijas, kas ekspluatē savstarpējas izmantojamības komponentu, atskaitē
(sk. 2. punktu).
5. Pilnvarotajai iestādei:5.1. jāizpēta tehniskā dokumentācija un apstiprinājuma programma pēc ekspluatā cijas pieredzes,
5.2. jāpārbauda, ka tipa paraugs bija izgatavots atbilstoši tehniskajai dokumentācijai,5.3. jāpārbauda, lai apstiprinājuma programma pēc ekspluatā cijas pieredzes būtu optimāli adaptēta savstarpējas
izmantojamības komponenta vajadzīgo ekspluatācijas raksturojumu un ekspluatācijas režīmu novērtēšanai,
5.4. jāsaskaņo ar iesniedzēju programma un vieta, kur notiks inspekcija un nepieciešamās pārbaudes, kā arīpārbaužu
veicēja organizācija (pilnvarotā iestāde vai cita kompetenta laboratorija),
5.5. jākontrolē un jāinspicē savstarpējas izmantojamības komponenta ekspluatā cijas gaitas, darba un tehniskās apkopes
rezultāti,
5.6. jānovērtē atskaite, ko noformējusi kompānija (kompānijas, infrastruktūras pārvaldnieki un/vai dzelzceļa uzņēmumi),
kura ekspluatējusi savstarpējas izmantojamības komponentu, kā arīvisa pārējā informācija, kas savā kta procedūras
laikā (atskaites par izmēģinājumiem, tehniskās apkopes pieredze utt.),
5.7. jānovērtē, vai ekspluatācijas raksturojumi atbilst SITS prasībām.6. Ja tips atbilst SITS, tad pilnvarotajai iestādei jāizdod iesniedzējam piemērotības lietošanai sertifikāts. Sertifikātā jābūt
ražotāja nosaukumam un adresei, slēdzienam par apstiprinājumu, sertifikāta derīguma nosacījumiem un informācijai,
kas nepieciešama apstiprinātā tipa identifikācijai.
Darbības laikam jābūt ne vairāk par 5 gadiem.Tehniskās dokumentācijas attiecīgo daļu uzskaitījums jāpievieno sertifikātam, bet kopija jāuzglabā pilnvarotajai
iestādei.
Ja iesniedzējam piemērotības lietošanai sertifikāts atteikts, tad pilnvarotajai iestādei jāuzrāda šāda atteikuma detalizēti
iemesli.
Jābūt paredzētam nolikumam par apelācijas procedūru.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/329
7. Iesniedzējam jāinformē pilnvarotā iestāde, kas ir piemērotības lietošanai sertifikāta tehniskās dokumentācijas turētāja,
par visām apstiprinātā izstrādājuma modifikācijām, kurām jāsaņem papildu apstiprinājums, ja šādas modifikācijas var
ietekmēt piemērotību lietošanai vai noteiktās izstrādājuma izmantošanas nosacījumus. Šajā gadījumā pilnvarotā
iestāde veic tikai tos pētījumus un pārbaudes, kuri attiecināmi un nepieciešami grozījumiem. Papildu apstiprinājumsvar tikt izsniegts vai nu kā pielikums oriģinālajam piemērotības lietošanai sertifikātam, vai arī izsniegts kā jauns
sertifikāts pēc vecā sertifikāta atsaukšanas.
8. Ja nekādas 7. punktā minētās modifikācijas netika veiktas, tad derīgums sertifikātam, kura darbības laiks izbeidzas, var
tikt pagarināts vēl par vienu darbības laiku. Iesniedzējs vēršas ar jautājumu par šādu pagarinājumu pie pilnvarotās
iestādes, rakstiski apliecinot, ka nekādas modifikācijas netika veiktas. Pilnvarotā iestāde izsniedz pagarinājumu uz vēl
vienu darbības laiku atbilstoši 6. punktam, ja nav pretējas informācijas. Šo procedūru var atkārtot.
9. Katrai pilnvarotajai iestādei jāinformē citas pilnvarotas iestādes par izsniegtiem, atsauktiem un noraidītiem
piemērotības lietošanai sertifikātiem.
10. Citām pilnvarotām iestādēm pēc pieprasījuma var tikt uzrādītas izsniegto piemērotības lietošanai sertifikātu kopijas
un/vai to pielikumi.
11. Ražotājam vai Kopienā reģistrētam tā pilnvarotam pārstāvim jānoformē piemērotības lietošanai deklarācija
savstarpējas izmantojamības komponentam.
Šīs deklarācijas saturā jābūt iekļautai vismaz informācijai, kas norādīta Direktīvas 96/48/EK vai Direktīvas 2001/16/EK
IV pielikuma 3. punktā. EK piemērotības lietošanai deklarācijai un tās pavaddokumentiem jābūt datētiem un
parakstītiem.
Deklarācijai jābūt rakstītai tajā pašā valodā, kādā ir tehniskā dokumentācija, un tajā jāiekļauj:
— atsauces uz direktīvām (Direktīva 96/48/EK vai Direktīva 2001/16/EK),
— ražotāja vai Kopienā reģistrēta tā pilnvarota pārstāvja vārds vai nosaukums un adrese (norāda juridisko
nosaukumu un pilnu adresi, pilnvarotā pārstāvja gadījumā norāda arī ražotāja vai projektētāja juridisko
nosaukumu),
— savstarpējas izmantojamības komponenta apraksts (marka, tips utt.),
— visi attiecīgie apraksti, kuriem atbilst savstarpējas izmantojamības komponents, ieskaitot komponenta
pielietošanas nosacījumus,
— pilnvarotās iestādes (iestāžu), kura piedalījās atbilstības novērtēšanas procedūrā, nosaukums un adrese, un
sertifikātu datumi kopā ar termiņiem un nosacījumiem sertifikātu derīgumam,
— atsauce uz šo SITS un jebkurām citām pielietotajām SITS, kā arīnorāde uz Eiropas specifikācij ām,
— parakstītājas personas, kura pilnvarota pārņemt saistības ražotāja vai tā pilnvarotā pārstāvja Kopienā vārdā,
identifikācija.
12. Ražotājam vai Kopienā reģistrētam tā pilnvarotam pārstāvim jāglabā EK atbilstības deklarācijas kopija ar tehnisko
dokumentāciju 10 gadu laikā pēc pēdējā savstarpējas izmantojamības komponenta izgatavošanas.
Ja ne ražotājs, ne tā pilnvarotais pārstāvis nav reģistrēti Kopienā, saistības nodrošināt tehniskās dokumentācijas
pieejamību pāriet tās personas pienākumos, kura savstarpējās izmantojamības komponentu laiž Kopienas tirgū.L 344/330 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
R PIELIKUMS
VAGONA UN SLIEŽU CEĻA SAVSTARPĒJĀ MIJIEDARBĪBA UN GABARĪTA NOTEIKŠANA
Garenvirziena saspiešanas spēki
R1. TESTU NOSACĪJUMI
R1.1. Sliežu ceļš
Sliežu ceļam testiem ir jāsastāv no S formas līkuma ar R = 150 m. Līkumi tiek atdalīti ar taisna sliežu ceļa posmu, kura
garums ir 6 metri.
R1. attēls.
Sliežu ceļam testiem sānsverei ir jābūt –0 -. Vidējais sliežu platums ir 1,450-1,465 mm.
R1.2. Testa vilciens
— Standarta konfigurācija
Tiek izmantoti vagoni ar šādiem raksturojumiem:
Priekšējais vagons Aizmugures vagons
Tips Fcs vai Tds Rs
Garums pār buferi 9,64 m 19,90 m
Riteņu bāze 6,00 m 13,00 m
R2. attēls ir testa vilciena ar norādīto standarta konfigurāciju paraugs.
Piekabinātajam vagonam ir jābūt piekrautam (20 t slodze uz asi), un testa vagonam ir jābūt tukšam.
— Pilnīga konfigurācija
Ar gariem divu asu kravas vagoniem ar LoB ≥15,75 m ir nepieciešams speciāls tests ar trīs vagonu vilciena
konfigurāciju (testa vagons un divi piekabinātie vagoni ar vienādiem ģeometriskajiem parametriem).8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/331
R2. attēls.
Lai aprēķinātu garenvirziena saspiešanas spēku, ir jāizmanto 2 vai 4 asu starpvagoni, kas vienā galā aprīkoti ar centrālo
bufera savienojumu (kas ietver spriedzes reģistratoru) (1).
R1.3. Bufera veids
Piekabinātie vagoni ir jāaprīko ar A kategorijas bezšarnīru buferiem (590 kN gala trieciena spēks), kas jau izmantoti
komerciālā darbībā. Buferiem uz piekabinātajiem vagoniem ir jābūt sfēriskām virsmām ar R = 1 500 mm. Testa vagons ir
jāaprīko ar tāda paša modeļa buferi kā tas modelis, kuru izmantos nākotnes darbībā.
Uzsākot testus, bufera virsmām nedrīkst būt nolietojuma pazīmju.
R1.4. Testu izpilde
Skrūvju savienojumi starp testa vagonu un piekabinātajiem vagoniem ir jānostiprina tādējādi, lai, atrodoties uz taisna sliežu
ceļa, bufera plātnes būtu kontaktā bez iepriekšējas spriegošanas.
Bufera centra līniju vertikālajai nobīdei starp piekabinātajiem vagoniem un testa vagonu ir jābūt aptuveni 80 mm (2).
Bufera plātnēm ir jābūt zemas berzes virsmai, piemēram, viegli saeļļotam tēraudam. Jebkādi materiāla uzslāņojumi, kas
veidojas skrāpējumu rezultātā, ir jānoņem pēc katra testa. Bufera plātņu pāri ir jānomaina, ja skrāpējumu vai deformācijasrezultātā iegūtie rezultāti būtiski atšķiras no jau iepriekš reģistrētajiem.
Testa vilcienam ir jābūt reversam aizsargam gar S formas līkni pie ātruma 4 līdz 8 km/h ar garenvirziena saspiešanas spēku,
kas saglabājas relatīvi nemainīgs. Garenvirziena saspiešanas spēks pastāvīgi pieaugs, kamēr tiks sasniegts vai pārsniegts viens
no vērtēšanas kritērijiem, kas norādīti 4. punktā. Līdz 280 kN tas nesasniegs nevienu no vērtējuma kritērijiem, un tāpēc nav
nepieciešams to paaugstināt.
Lai noteiktu lineāro salīdzinājumu, analīzes nolūkā ir jāveic vismaz 20 testi ar dažādiem garenvirziena saspiešanas spēkiem.
Šajā gadījumā vidējais garenvirziena saspiešanas spēks (2-asu preču vagoniem 200 kN un šasijas vagoniem 240 kN) ir
jāpārsniedz par aptuveni 1 % vismaz 10 testos.
20 testu laikā 5 secīgi garenvirziena saspiešanas spēka testi ir jāizpilda, nemainot buferus un neveicot buferu plākšņu apkopi.
Saskaņā ar 4. punktu nedrīkst pārsniegt nevienu no vērtēšanas kritērijiem.
R2. MĒRĪJUMU DIAPAZONS
R2.1. Mērījumi testu laikā
Testu laikā ir jāmēra un jāreģistrē vismaz šādas vērtības:
— garenvirziena saspiešanas spēks F
Lxi
— visu riteņu rite ņa pacēlums d zijL 344/332 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
(1) Var izmantot arī citas mērījuma sistēmas, kas dod tādus pašus rezultātus.
(2) Nosacīta tipa konstrukciju pielaides ir atļautas.
— laterālie spēki uz visu riteņu ass buksēm H yj
— visu riteņu ass aizsargu deformācija d Aijy(preču vagoniem, kas aprīkoti tikai ar ass aizsargiem)
— buferu starp piekabinātajiem vagoniem un testa vagonu laterālās kustības dy P1, dy P2
— sliežu ceļa marķieru rādījumi (R1. attēls)
— nobrauktais attālums (piemēram, 1 m marķieris).
R3. attēls.
R2.2. Mērījumi/veicamie aprēķini
— Testētā vagona piekabināto vagonu griezes stingrības mērījums (c t*).
— Raksturīgās statiskās līknes mērījums uz piekabināto vagonu un testa vagona buferiem.
— Sliežu ceļa ģeometrijas mērījumi pirms un pēc testiem.
— Laterālā un garenvirziena gājiena starp ass buksi un ass aizsargu uz testa vagona mērījumi pirms un pēc testiem.
— Bufera augstuma virs sliedes augšējās malas mērījumi piekabinātajiem vagoniem un testa vagonam.
R3. IZMANTOJAMIE VĒRTĒŠANAS KRITĒRIJI, LAI APRĒĶINĀTU PIEĻAUJAMO GARENVIRZIENA SASPIEŠANAS
SPĒKU
— Nevadošā riteņa novērtējums d zij≥50 mm attālumā ≥2 m,
— vadošā riteņa slīdēšana d zij≥5 mm riteņa slodzei Qij < 0; vadošie riteņi ir riteņi Nr. 11 un 12 2- asu vagonos. Šis
kritērijs ir jāpārbauda testa vilcienu pilnīgas konfigurācijas gad ījumā (skatīt R1.2. nodaļu),
— ass aizsarga deformācija d yAij≥22 mm (1), kas mērīta 380 mm no ass bukses kārbas apakšējās malas,
— stabilizēta sliežu ceļa spriedze H lim(2m) = 25 +0,6 × 2 × Qo (kN)
Qo = vidējā riteņa spēks uz sliedi,
— minimālais horizontālais bufera plākšņu pārklājums ≥25mm.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/333
R4. ANALĪZE
Katram testam ir nepieciešams aprēķināt:
— Hy, iDz, i,jvērtību attālumam 2m
— dzijkāvadošā riteņa slīdēšanas vērtību. Analīze ir jāpārbauda tikai ar testa vilcieniem pilnīgā konfigurācijā (skatīt R1.2.
nodaļu)
— FLX
— dyAij(2-asu vagoniem ar aizsargiem)
— dyp
Aprēķinātās vērtības ir jāuzrāda grafiskā formātā kāgarenvirziena saspiešanas spēka F LXfunkcija
Lai aprēķinātu pieļaujamo garenvirziena saspiešanas spēku, ir jādefinē normālās regresijas līnijas vienādības mērāmajiem
daudzumiem d zij, dyAi,j un H yi.
Pieļaujamais garenvirziena saspiešanas spēks ir jādefinē kāvērtība, kas atrodas abscisā punktam, kurā krustojas normālās
regresijas līnija un novērtēšanas kritērijs (skatīt R4. attēlu).
R4. attēls.
Novērtējuma kritērijs, kas uzrāda zemāko F Lertvērtību, nosaka pieļaujamos garenvirziena saspiešanas spēkus. Ir jāsastāda
ziņojums, kas apraksta veiktos testus un sniedz apkopojumu par svarīgajiem datiem tabulas formātā.L 344/334 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
R5. NOSACĪJUMI ATBRĪVOŠANAI NO TESTA
2-asu vagoni: atkarībā no taras svara, garuma pār buferiem un griezes cietības saskaņā ar sekojošo diagrammu.
R5. attēls.
4-asu vagoni
— taras svars ≥16 t,
— nominālais taras svars/LOB ≥1,0t/m,
— pārkares garums saskaņā ar nosacījumiem, kas norādīti R6. attēlā vagoniem ar vadības ass šasijām un R7. attēlā
vagoniem ar šasijas tipu Y25.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/335
R6. attēls.
L 344/336 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
R7. attēls.
8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/337
S PIELIKUMS
BREMZĒŠANA
Bremzēšanas raksturojums
S1. Bremzēšanas spēka noteikšana vagoniem, kas aprīkoti ar UIC gaisa bremzēm pasažieru vilcieniem . . . . . 339
S1.1. Vispārējā daļa . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 339
S1.2. Bremzēšanas spēka noteikšana ar aprēķina palīdzību . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 339
S1.2.1. Bremzēšanas spēka noteikšana, izmantojot k faktoru . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 339S1.2.2. Vagoni, kuriem nepieciešamie apstākļi bremzēšanas spēka aprēķināšanai saskaņā ar S1.2.1. punktu nav
doti . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 340
S1.3. Bremzētās masas noteikšana testos . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 341
S1.3.1. Vagoni ar maksimālo ātrumu £ 120 km/h . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 341
S1.3.1.1. Testi ar atsevišķu vagonu (slīdēšanas bremžu testi) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 341
S1.3.1.2. Vagonu sastāvs slīdēšanas bremžu testā . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 341
S1.3.2. Vagoni ar maksimālo ātrumu, kas lielāks par 120 km/h, bet nepārsniedz 160 km/h . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 342
S2. Bremzēšanas spēka noteikšana vgoniemas aprīkoti ar UIC gaisa bremzēm kravas vilcieniem . . . . . . . . . . . . 343
S3. Testu izpilde . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 343
S3.1. Testu izpildes metode . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 343
S3.1.1. Atmosfēras apstākļi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 343
S3.1.2. Testu skaits . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 343S3.1.3. Berzes komponentu un disku/rite ņu stāvoklis . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 343
S3.2. Testa rezultātu novērtēšanas metode . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 344
S3.2.1. Katrā testā iegūto bremzēšanas attālumu koriģēšana . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 344
S3.2.2. Vidējā bremzēšanas attāluma koriģēšana . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 344
S4. Bremžu darbības vērtējums ar aprēķinu . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 345
S4.1. Pakā peniskais aprēķins . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 345
S4.2. Aprēķins ar ātruma samazināšanas posmiem . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 346L 344/338 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
S1. BREMZĒŠANAS SPĒKA NOTEIKŠANA VAGONIEM, KAS APRĪKOTI AR UIC GAISA BREMZĒM PASAŽIERU
VILCIENIEM
S1.1. Vispārējā daļa
Bremzētajai masai, kas atzīmēta uz vagona, ir jānorāda šīvagona bremzēšanas spēks 500 m garā vilcienā, kas tiek bremzēts
P pozīcijā.
Vagonu vilciena bremzētā masa principā ir uz vagoniem uzkrāsotās, ar aktīvām bremzēm bremzētās masas summa.
Šībremzētā masa attiecas uz transportētām konstrukcijām, kas ir ≤500 m garas un tiek bremzētas P pozīcijā.
S1.2. Bremzēšanas spēka noteikšana ar aprēķina palīdzību
S1.2.1. Bremzēšanas spēka noteikšana, izmantojot k faktoru
Vagona bremzēto masu nosaka ar aprēķina palīdzību, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:
— maksimālais ātrums ≤120 km/h,
— riteņi tiek bremzēti abās pusēs, un to nominālais diametrs ir no 920 līdz 1 000 mm,
— bremžu kurpes ir izgatavotas no P10 čuguna,
— kluči ir Bg tipa (viens) vai Bgu tipa (tandēms),
— spēks, kādu pielieto bremžu kurpes, ir no 5 līdz 40 kN ar Bg tipa un no 5 līdz 55 kN ar Bgu tipa klučiem.
Bremzēto masu aprēķina, izmantojot šādu formulu:
Vienādojums (S1) : B t ½  ¼k–½  ΣFdynkN½ 
9,81 m=s2½ 
kurΣFdynir visu kurpju pielietoto spēku summa, kamēr vagons atrodas kustībā, un kir faktors, kas atkarīgs no kurpes veida
(Bg vai Bgu) un katras kurpes kontakta virsmas.
ΣFdynaprēķina, izmantojot šādu formulu:
ΣFdyn¼Fti−i*FR ð Þ  ηdyn
kur:
Ft= lietderīgais spēks pie bremžu cilindra [kN], pēc tam kad ir atņemts cilindru un takelāžas atsitiens
i = kopējais bremžu takelāžas pieaugums
i* = pieaugums pēc centrālās takelāžas (parasti 4 divu asu vagoniem un 8 šasijas vagoniem)
ηdyn= vidējā takelāžas efektivitāte, kamēr vagons atrodas kustībā (vidējais no diviem apkopes apmeklējumiem). ηdynvar būt
līdz 0,91 atkarībā no takelāžas veida
FR= pretējais spēks, kas piemērots regulatoram (parasti 2 kN)
“k”līknes, ko izmanto, lai aprēķinātu bremzēto masu, tiek iegūtas ar šāda veida matemātisko formulu:
Vienādojums (S2): k ¼a0þa1Fdynþa2F2
dynþa3F3
dyn
kur:
a0 a1 a2 a3
kBg 2,145 - 5,38 × 10-27,8 × 10-4- 5,36 × 10-6
kBgu 2,137 - 5,14 × 10-28,32 × 10-4- 6,04 × 10-68.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/339
S1.2.2. Vagoni, kuriem nepieciešamie apstākļi bremzēšanas spēka aprēķināšanai saskaņā ar S1.2.1. punktu nav doti
Šeit aprakstīto aprēķina metodi izmanto, lai projektētu bremžu iekārtu vagoniem ar maksimālo ātrumu ≤120 km/h.
Bremzēto masu, kas tiek uzkrāsota uz vagona, nosaka testos.
Bremzētā masa parasti tiek aprēķināta divos šādos posmos.
1. Bremzēšanas attāluma aprēķins, balstoties uz bremzēšanas spēku, kas tiek piemērots dažādu ātrumu diapazonā.
2. Bremzētās masas procentuālā lieluma noteikšana no aprēķinātā bremzēšanas attāluma, izmantojot novērtējuma
grafiku S1. attēlā (vagons apskatīts atsevišķi).
S1. attēls.
Novērtējuma grafiks.
Bremzēšanas attālumu aprēķina pakāpeniski (“soli pa solim”) (S4.1. nodaļa) vai arī arātruma samazināšanas pakāpēm (S4.2.
nodaļa).
Norādītās aprēķina metodes principā attiecas uz atsevišķu vagonu.
Bremzēšanas attālumu aprēķina katram no sākotnējiem ātrumiem, kas norādīti S1.3.2. nodaļā, un slodzes nosacījumiem
S1.3.2 nodaļā, ņemot vērā:
— vidējo dinamisko efektivitāti starp divām apkopēm,
— bremžu cilindra uzpildes laiku 4s,
— zemāko vidējo berzes rādītāju berzes materiāliem konkrētajam vagona veidam.
Pēc tam kad ir aprēķināti bremzēšanas attālumi, tiek veikta sākotnējā bremzētās masas noteikšana, izmantojot procedūru,
kas aprakstīta S1.3.2. nodaļā, taču ar aprēķinātajiem bremzēšanas attālumiem testos izmērīto vidējo bremzēšanas attālumuvietā.
Vagoniem, kas aprakstīti S1.2.1. nodaļā un kuru maksimālais ātrums ir 140 km/h, bremzēto masu, kas aprēķināta 120 km/h
(skatīt S1.2.1. nodaļu), var izmantot arī maksimālajam ātrumam 140 km/h.L 344/340 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
Bremzētās masas iepriekšēju noteikšanu var izdarīt, izmantojot šo aprēķina procedūru, ņemot vērā šādus papildu aspektus:
— bremzēšanas attālums ir jāaprēķina bremzēšanai no 100, 120, 140 un 160 km/h līdz vagona maksimālajam ātrumam,
— pēc tam kad ir aprēķināti bremzēšanas attālumi, tiek veikta sākotnējā bremzētās masas noteikšana, izmantojot
procedūru, kas aprakstīta S1.3.2. nodaļā, taču ar aprēķinātajiem bremzēšanas attālumiem testos izmērīto vidējo
bremzēšanas attālumu vietā.
Bremzēto masu, ko uzkrāso uz vagona, nosaka testos (S1.3. nodaļa).
S1.3. Bremzētās masas noteikšana testos
Šīprocedūra ir obligāta visos gadījumus, kad nav apstiprinātas aprēķina metodes. Procedūru var veikt arī vagoniem, kas
aprakstīti S1.2.1. nodaļā (P10 kurpes). Ja testi uzrāda bremzēšanas masu, kas ir lielāka par aprēķināto vērtību, aprēķinātā
vērtība nav jāmaina; ja testi uzrāda bremzēšanas masu, kas ir mazāka par aprēķināto vērtību, ir jānoskaidro šāda rezultāta
iemesls.
Testu var izpildīt:
— testi ar vienu vagonu.
Šajos testos ir jāmēra vilciena vai vagona bremzēšanas attālums avārijas bremžu pielietošanas gadījumā no v 0uz taisna un
līdzena sliežu ceļa. Bremzēšanas attālums ir jāmēra no punkta, kur tika iedarbinātas av ārijas bremzes.
S1.3.1. Vagoni ar maksimālo ātrumu ≤120 km/h
S1.3.1.1. Testi ar atsevišķu vagonu (slīdēšanas bremžu testi)
Attiecīgais vagons ir jāpievieno lokomotīvei, un tā ātrums jāpalielina līdz ātrumam v 0. Pēc tam kad šisātrums ir sasniegts, ir
jāatvieno mehāniskais savienojums. Jāiedarbina avārijas bremzes. Bremzēšanas attālums ir jāmēra no punkta, kur tikaiedarbinātas avārijas bremzes.
S1.3.1.2. Vagonu sastāvs slīdēšanas bremžu testā
— viens vagons, ja tas ir standarta šasijas vagons,
— trīs vagonu grupa, ja tie ir divu asu vagoni,
— divu vagonu grupa, ja tie ir autovilciena vagoni bez šasijas,
— vagonu komplekts, ko darbības laikā nevar sadalīt.
Slīdēšanas bremžu testi ir jāveic pie ātrumiem 100 km/h un 120 km/h.
Gadījumos, kad ir “tukšs/piekrauts” pārslēgšanas ierīce, slīdēšanas bremžu testus veic:
— tukšā stāvoklī pie pārejas slodzes (ar nosacījumu, ka tas ir iespējams ar konkrēto vagona tipu). Automātiskas “tukšs/
piekrauts” pārslēgšanas ierīces gadījumā testi ir jāizpilda arī tukšā stāvoklī pie pārejas slodzes, taču pie tādas slodzes,
kas ir pietiekami zemāka par pārejas slodzi, lai automātiskā ierīce stabili atrastos tukšā stāvoklī,
— pie maksimālās slodzes piekrautā stāvoklī.
Gadījumā, ja tie ir vagoni ar automātisku pastāvīgi darbojošos slodzes pārslēgšanas ierīci, slīdēšanas bremžu testus veic:— tukšā stāvoklī (taras masa), “tukšā” slogošanas stāvoklī, lai pārbaudītu, vai nav pārsniegta noteiktā maksimālā λvērtība,
— ar maksimālo slodzi (kam ir jāparāda maksimālā bremzētā masa),
— slīdēšanas bremžu testi ir jāveic arī, lai pārbaudītu bremzēto masu maksimālās enerģijas izkliedēšanas punktā.
Vispārējie testa nosacījumi ir aprakstīti S3.1. nodaļā.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/341
Izmērītais attālums jākoriģē atbilstoši nominālajiem testa apstākļiem (v o nom), izmantojot metodi, kas aprakstīta S3.2. nodaļā.
No vidējā bremzēšanas attāluma s (pieļaujamo koriģēto vērtību vidējais) ir jānosaka vagona bremzētās masas procentuālais
lielums vai nu no 120 km/h un/vai 100 km/h līknēm S1. attēlā, vai arī no formulas S1. tabulā. Ir jāņem rezultātā iegūtais
mazākais bremzētās masas procentuālais lielums.
S1. tabula.
λaprēķināšana.
S¼C
λþD
S¼C
S−D
V
[km/h.]C D
100 52 840 10
120 83 634 19
140 119 179 19
160 161 280 19
Šīs formulas ir spēkā robežās, kas atbilst līkņu S1 zīmējumā galējām robežām.
Kad testos ir noteikta bremzētā masa, kas jāuzkrāso uz vagona, testa rezultāts ir jākoriģē par“vidējo” dinamisko efektivitāti
starp diviem apkopes apmeklējumiem (0,83 vagoniem, kā tas aprakstīts S1.2.1. nodaļā).
Ar P10 bremžu kurpēm bremzētā masa ir jākoriģē par dinamisko spēku pie ieliktņa turētāja, izmantojot šādu metodi.
a) Pēc iespējas precīzāk noteikt bremžu takelāžas efektivitāti, kamēr vagonam tiek veikts tests, lai noteiktu ηdyn test .
Jašis mērījums nav veikts, jauniem vagoniem ar standarta takelāžu var izmantot ηdyn test = 0,91.
Citiem vagoniem, kuriem ηdyn test nav mērīts, var izmantot šādu rādītāju:
ηdyn test ¼1þηstat test
2
Šo formulu nevar piemērot ηstat test vērtībām, kas ir mazākas par 0,6. ηdyn test nekādā gadījumā nedrīkst būt augstāks par
0,91.
b) Ar B testkābremzēto masu uz ieliktņa turētāju testā vienādojumus (1) un (2), kas norādīti iepriekš, var izmantot, lai
noteiktu F dyn test , vai arī tieši nolasot vērtību.
c) Koriģētā dinamiskā jauda ir šāda:
Fdyn corr ¼Fdyn test 0,83
ηdyn test
d) Ar šo vērtību F dyn corr tās pašas tabulas var izmantot, lai noteiktu koriģēto bremzēto masu uz ieliktņa turētāju, B corr.
S1.3.2. Vagoni ar maksimālo ātrumu, kas lielāks par 120 km/h, bet nepārsniedz 160 km/h
Metode ir identiska tai, kas aprakstīta S1.3.1. nodaļā, ar divām papildu testu sērijām, no kurām viena ir no 140 km/h un otra
no 160 km/h, ja vagons var pārvietoties ar 160 km/h.
Izmērītais attālums ir jākoriģē atbilstoši nominālajiem testa apstākļiem (v o nom ), izmantojot metodi, kas aprakstīta S3.2.
nodaļā.L 344/342 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
Koriģētos vidējos bremzēšanas attālumus izmanto, lai noteiktu 4 vērtības λ(λ100,λ120,λ140,λ160) no līknēm, kas dotas S1.
attēlaā (vai arī no formulas šīm līknēm –skatīt S1. tabulu).
Minimālā vērtība ir jāņem no λ100,λ120,λ140unλ160.
S2. BREMZĒŠANAS SPĒKA NOTEIKŠANA VGONIEMAS APRĪKOTI AR UIC GAISA BREMZĒM KRAVAS VILCIENIEM
Jāuzskata, ka vagonu bremzētā masa pozīcijā G ir tāda pati kā bremzētā masa, kas noteikta pozīcijā P.
Nav atsevišķa novērtējuma vagonu bremzēšanas spēkam pozīcijā G.
S3. TESTU IZPILDE
S3.1. Testu izpildes metode
S3.1.1. Atmosfēras apstākļi
Lai izvairītos no tā, ka slikti atmosfēras apstākļi varētu ietekmēt rezultātus, testi ir jāveic minimāla vēja apstākļos un uz
sausām sliedēm.
S3.1.2. Testu skaits
Ir jāveic vismaz 4 derīgi testi, no kuriem tad ir jāaprēķina vidējās vērtības. Visi iegūtie bremzēšanas attālumi ir jākoriģē
saskaņā ar S3.2. nodaļas 1. punktu.
Vidējā vērtība tiek pieņemta, ja tā atbilst šādiem kritērijiem, kas arī ir vienlaicīgi jāpārbauda:
Kritērijs 1:Parauga standarta novirze ðσnÞ
Parauga vidējā vērtība ðsÞ3,0%
1. Kritērijs 2: Galējā vērtība ðseÞ–vidējā vērtība ðsÞ j j  1,95 σn
kur s eir bremzēšanas attālums, kas ir vistālākais no vidējās vērtības.
Ja viens no diviem kritērijiem netiek izpildīts, ir jāveic papildu tests (noraidot galējo vērtību “se”, ja nav izpildīts kritērijs 2 un
n≥5).
Ar tādā veidā iegūtajā m jaunajām vērtībām ir jāpārbauda kritērijs 1 un 2, kur:
si= bremzēšanas attālums, kas izmērīts testā “i”pēc korekcijas,
s¼ vidējais bremzēšanas attālums,
n = testu skaits,
σn= parauga standarta novirze
un
σn¼ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃΣsi−sj j2
nr
Derīgo testu skaitam ir jābūt vismaz 70 % no kopējā veikto testu skaita. Testi, kas izņemti saskaņā ar S3.2. nodaļas 1.b
punktu, kopējā testu skaitā netiek ietverti.
Ja pēc pavisam 10 testiem viens no kritērijiem netiek izpildīts, testu sērija ir jāpārtrauc un jāpārbauda bremžu sistēma. Testa
pārtraukšana ir jāreģistrē testa atskaitē.
S3.1.3. Berzes komponentu un disku/riteņu stāvoklis
Pirms testu uzsākšanas vagona berzes komponenti (bremžu paliktņi/kurpes) ir jādarbina līdz vismaz 70 % segumam. Īsāki
bremzēšanas attālumi tiek iegūti ar 3 līdz 5 mm nodilumu čuguna bremžu kurpēm. Ja testi ietver bremzēšanu līdz miera
stāvoklim mitros apstākļos, paliktņa/kurpes vadošai malai ir jānodrošina saķere rotācijas virzienā.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/343
Tiek rekomendēts testus veikt vagoniem ar kluču bremzēm un riteņiem (vai nu jauniem, vai ar jaunu profilu), kas ir
izmantoti vismaz 1 200 km.
Tiek rekomendēts nodrošināt disku/riteņu sākotnējo temperatūru robežās no 50oC līdz 60oC.
S3.2. Testa rezultātu novērtēšanas metode
S3.2.1. Katrā testā iegūto bremz ēšanas attālumu koriģēšana
Bremzēšanas attālums, kas iegūta testā “j”, ir jākoriģē, lai ievērotu šādus faktorus:
— nominālais ātrums attiecībā pret sākotnējo ātrumu, kas izmērīts testa laikā,
— testa sliežu ceļa slīpums.
Korekcijas veic, izmantojot šādu formulu:
V2
jnom
23,62sjcorr¼V2
jmeas
23,62sjmeas−g
ρi
1000
Transformācijas rezultātā iegūst:
sjcorr¼3,933 ρv2
jnom
3,933 ρv2
jmeas−isjmeassjmeas
kur:
sjcorr[m] = koriģētais bremzēšanas attālums (kas atbilst nominālajam ātrumam testā j)
sjmeas [m] = bremzēšanas attālums, kas izmērīts testā j
vjnom[km/h] = nominālais sākotnējais ātrums testā j
vjmeas [km/h] = sākotnējais ātrums, kas izmērīts testā j
ρ =“rotējošo masu” inerces koeficients, kas tiek noteikts šādi:
ρ¼1þmr
m
kur:
m = testa vilciena vai vagona masa
mr= rotējošo komponentu ekvivalentā masa
(ja nav zināma precīza vērtība, ir jāizmanto ρ= 1,15 lokomotīvēm un ρ= 1,04 vagoniem)
i [mm/m] = vidējais slīpums uz s jmeastesta sliežu ceļā, kas ir pozitīvs (+) slīpumam uz augšu un negatīvs (-) slīpumam uz
leju.
Lai apstiprinātu testu kā derīgu, ir jāpārbauda šādi divi kritēriji:
a) |i| <3 mm/m (5 mm/m izņēmuma gad ījumos)
un
b) v jmeas–vjnom≤4 km/h
S3.2.2. Vidējā bremzēšanas attāluma s koriģēšana
Vidējo bremzēšanas attālumu s iegūst saskaņā ar S3.1. nodaļu, un tas ir jākoriģē, lai ņemtu vērā šādus faktorus:
a) testētā bremžu takelāžas dinamiskā efektivitāte salīdzinājumā ar vidējo darba vērtību un disku bremzēm vidējais rite ņa
diametrs uz testētajiem vagoniem salīdzinājumā ar daļēji nodiluša riteņa diametru. Vagoniem ar P10 kluču bremzēm
un standarta bremžu takelāžu dinamiskā efektivitāte ir jākoriģē, izmantojot metodi, kas aprakstīta S1.3.1. nodaļā.L 344/344 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
Vidējo bremzēšanas attālumu koriģē, izmantojot šādu formulu:
Fcorr¼Ftestηm
ηtestdtest
dm
un
Scorr¼tevnomþFtestþWm
FcorrþWmS−vnomte 
kur:
Scorr[m] = koriģētais vidējais bremzēšanas attālums
S [m] = vidējais bremzēšanas attālums testā
te[s] = ekvivalentais izveidošanās laiks bremzēšanas spēkam
vnom[m/s] = nominālais sākotnējais ātrums testā
dtest[mm] = testēto vagonu vidējais rite ņa diametrs
dm[mm] = daļēji nodiluša rite ņa diametrs
Fcorr[kN] = koriģētais bremzēšanas spēks
Ftest[kN] = vidējais bremzēšanas spēks testā
ηm = bremžu takelāžas efektivitāte vidējos darbības apstākļos
ηtest= bremžu takelāžas efektivitāte testā
Wm[kN] = vidējā pretestība kustībai uz priekšu
b) reālais uzpildes laiks attiecībā pret nominālajām 4s. Šīkorekcija ir jāpiemēro tikai tādos testos, kuros tiek testēts
atsevišķs vagons.
Ir jāpiemēro šāda korekcijas formula:
Scorr¼2−ts
2 
VnomþS
kur:
Scorr [m] = koriģētais vidējais bremzēšanas attālums
S½m= vidējais bremzēšanas attālums
ts[s] = izmērītais vidējais bremžu cilindru uzpildes laiks
Vnom[m/s] = nominālais sākotnējais ātrums testos.
S4. BREMŽU DARBĪBAS VĒRTĒJUMS AR APRĒĶINU
S4.1. Pakāpeniskais aprēķins
Bremzēšanas ceļa aprēķinu var veikt “soli pa solim”, sākot ar vispārējo metodi, kas balstīta uz dinamisko vienādojumu;
algoritms tiek noteikts šādā veidā:
1. solis ΣFiþWi¼meai
ar:
ΣFi visu aktīvo bremžu kavēšanas spēku summa
Wi kavēšanas pretestība laikā i
me ekvivalentā vagona masa (ieskaitot rotējošās masas)
ai ātruma samazināšana laikā i.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/345
2. solisai¼ΣFiþWi
me
3. solis viþ1¼vi−aiΔt
ar:
Δt laika aprēķina intervāls (Δt ≤1s)
vi intervāla sākotnējais ātrums Δt
vI+1 intervāla beigu ātrums Δt
4. solisVmi¼ViþViþ1
2
ar
vmi vidējais ātrums laika intervālā Δt
5. solis Δsi= v mixΔt
ar:
Δsi nobrauktais attālums laika intervālā Δt.
Attālumu Δsivar aprēķināt arī ar vienu no šīm formulām:
5.a solisΔsi¼viΔt−1
2aiΔt2
5.b solisΔsi¼v2
i−v2
iþ1
2ai
Pie hipotēzes, ka bremžu spēks ir konstants intervālā, visu formulu piemērošanas rezultāti ir vienādi.
6. solis s =Σ(vmi×Δt)
ar:
s kopējais bremzēšanas ceļš (līdz v=0)
S4.2. Aprēķins ar ātruma samazināšanas posmiem
Gadījumos, kad vagoni ir aprīkoti ar bremzēm, kuru noteiktie kavēšanas spēki ir nemainīgi pēc pakāpēm atsevišķos ātruma
intervālos, vai arī ir zināms šīspēka vidējais, ir iespējams izmantot šādu vienkāršotu metodi:
1. solisami¼ΣFmiþWmi
me
ar:
Fmi, W miun a mi:konstanti lielumi vai arī ātruma intervāla v iun v i+1vidējais.
2. solisΔsi¼v2
i−v2
iþ1
2 a mi
ar:
Δsi attālums šajā ātrumu intervālā
3. solis s = t e× v o+ΣΔs iL 344/346 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
T PIELIKUMS
ĪPAŠS GADĪJUMS
Gabarīta kontūra
Lielbritānija
T1. VAGONI, KAS PAREDZĒTI EKSPLUATĀCIJAI LIELBRITĀNIJAS DZELZCEĻA TĪKLĀ . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 347
T1.1. Ievads . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 347T1.2. A nodaļa. Kontūra, ko pielieto vagoniem Lielbritānijā (W6) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 348
T1.3. B nodaļa. Vagona W6-A kontūras aprēķina piemērs . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 351
T1.4. C nodaļa. Kontūras W7 un W8 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 354T1.5. D nodaļa. Īpašā kontūra W9 ar kravu . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 355
T1. VAGONI, KAS PAREDZĒTI EKSPLUATĀCIJAI LIELBRITĀNIJAS DZELZCEĻA TĪKLĀ
T1.1. Ievads
Piekrautiem kravas vagoniem Lielbritānijas līnijās pielietojamas sekojošas kontūras: W6, W7, W8 un W9. Infrastruktūras
pārvaldītājam jāievieto infrastruktūras reģistrā uzskaitījums, kas izskaidro, kāda kontūra jāpielieto līnijā. Kontūras aprakstītas
tālāk: A nodaļā –W6, B nodaļā –aprēķina paraugs, C nodaļā –W7 un W8, D nodaļā –W9. Šo kontūru pielietošana
aprobežojas ar vagoniem, kuriem sāniskā nobīde uz atsperojuma un sašūpošanās ir minimāla. Vagonus ar mīkstu
atsperojumu un/vai lielu sašūpošanos jānovērtē dinamiski, atbilstoši publicētiem nacionāliem standartiem.
Ar līmeni, kas ir zemāks par 400 mm virs sliedes līmeņa, vagoniem jāatbilst arī ekvivalentajam profilam G1 un W6,
pieņemot to profilu, kuram ir ierobežotāki izmēri.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/347
T1.2. A nodaļa. Kontūra, ko pielieto vagoniem Lielbritānijā (W6)
T1. attēls.
Piemērojot W6 kontūru kravas ritoš ajam sastāvam, jāņem vērā samazinājuma formula un citi faktori.
Zona, kas augstāka par 1 000 mm virs sliedes līmeņa (ARL)
Vispārīgs apskatsŠīkontūras daļa aplūkojama kā statiska, un neviena šķērsvirziena nobīde neiespaido kontūras platumu.
Izmērs 1 000 mm virs sliedes līmeņa ARL
Izmērs 1 000 mm ARL ir absolūtais minimums; neviena vagona daļa nedrīkst vertikāli nosēsties zemāk par šo vērtību
tā, lai kontūru nesabojātu ne pie kāda noslogojuma vai nodiluma. Atsperes vertikālais gājiens jānosaka kā robežnobīde
līdz pilnīgi saspiestam stāvoklim vai atdurei.
Vagona maksimālā platuma noteikšana
Izmērs 2 820 mm uz taisna ceļa (ekvivalents 3 024 mm uz liekuma ar rādiusu 200 m) atļauts bez platuma
samazināšanas formulu pielietošanas.
Diagramma platuma samazināšanas formulām:L 344/348 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
T2. attēls.
A = riteņu bāze/ratiņu centri (metros),
Niun N o= attālums metros no aplūkojamās sekcijas līdz tuvākai asij vai ratiņu centram.
Formulas, kuras jāpielieto, nosakot samazinājumu augstāk par 1 000 ARL
a) Samazinājums E i(metros) jāizdara no katras kontūras puses sekcijām starp asīm/ratiņiem:
Ei¼AN i−N2
i
400−0,102
b) Samazinājums E i(metros) jāizdara no katras kontūras puses sekcijām ārpus asīm vai ratiņu centriem:
Eo¼AN oþN2
o
400−0,102
Piezīmes:
— Negatī vs lielums, kas aprēķināts pēc a) vai b) apakšpunkta, parāda, ka pielietota samazinājuma vērtība, kas ir
vienāda ar nulli.
— Samazinājums nav nepieciešams, ja tikai attālums starp ratiņu centriem nepārsniedz 12,8 m.
— Platuma samazinājuma formulas vienādi pielietojamas visām augšējā profila augstuma koordinātēm.
— Šim profilam nav atļauts neviens platuma palielinājums, pat ja nobīdes liekumā ir mazākas par iepriekš
aprakstītajām.
Zona virs 1 000 mm ARL
Vispārīgs apskatsŠīkontūras daļa ir vienkāršota gabarīta kontūra.
Pienācīgi jāņem vērā visas šķērsvirziena nobīdes, ko var izsaukt, piemēram:
a) atsperojuma pilns gājiens šķērsvirzienā,
b) atsperojuma pilns nodilums šķērsvirzienā,
c) nobīde liekumā (E
ivai E o),
nav jāiekļauj:
d) vagona sāniska sašūpošanās,
e) vadošo asu nobīde,
f) pielaide rite ņa mala-sliede,
g) riteņa malas un sliedes nodilums.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/349
Visas kontūrai uzrādīto lielumu vērtības ir absolūtais minimums; neviena vagona daļa nedrīkst vertikāli nosēsties tā, lai
kontūru pārkāptu, ne pie kādiem noslogojuma vai nodiluma apstākļiem. Atsperes vertikālais gājiens jānosaka kārobežnobīde līdz pilnam saspiešanas stāvoklim vai atdurei.
Bez tam apstākļos, kas ir pirms pilnīgas vertikālas novirzes un nodiluma, apstājoties uz izliekta vai ieliekta liekuma ar
rādiusu 500 m, vagons nedrīkst pārkāpt kontūru attiecībā pret plaknēm 75, 100 un 135 mm ARL.
Vagona maksimālā platuma noteikšana
Jebkuram vagona punktam kombinācija
1) maksimālais statiskais platums plus2) vērtību summa, ko iegūst no 1.2.1. sadaļas a), b) un c) apakšpunkta,
nedrīkst pārsniegt jebkuru no 4 tālāk uzrādītaj ām vērtībām:
Liekuma rādiuss (R) Maksimālais platums (1) + (2)
Taisns (*) 2 700 mm
360 m 2 700 mm
200 m 2 820 mm
160 m 2 900 mm
(*) Iekļauts, lai ņemtu vērā komponentes, kas nav nobīdes objekts liekumā, piemēram, bukses.
T3. attēls.
Diagramma platuma samazinājuma formulām
A = riteņu bāze/ratiņu centri (metros),
Niun N o= attālums metros no aplūkojamās sekcijas līdz tuvākai asij vai ratiņu centram.
R = liekuma rādiuss.
Formulas, kas jāpielieto, nosakot samazinājumu zem 1 000 ARL
a) Samazinājums E i(metros) jāizdara no katras kontūras puses sekcijām starp asīm/ratiņiem:
Ei¼AN i−N2
i
2RL 344/350 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
b) Samazinājums E i(metros) jāizdara no katras kontūras puses sekcijām ārpus asīm vai ratiņu centriem:
Ei¼AN oþN2
o
2R
Piezīmes:
— Jebkurš samazinājums, kas iegūts no iepriekš minētajiem, vienādi piemērojams visām apakšējā profila augstuma
koordinātēm.
— Nav atļauts nekāds šīs kontūras samazinājums.
T1.3. B nodaļa. Vagona W6-A kontūras aprēķina piemērs
1. piemērs
1.1. Divu asu segtais vagons ar sekojošiem izmēriem:
Riteņu bāze (A) 9 m
Garums pa buferu siju līniju 12,82 mPilns atsperojuma sānisks gājiens ± 0,02 m
Pilns atsperojuma sānu izdilums 0,003 m
1.2. Zona virs 1 000 mm ARL
1.2.1. Vagona centrā:
E
i¼AN i−N2
i
400
Ei= - 0,051 m
Eiaprēķināts kā negatīvs lielums, tātad samazinājums nav vajadzīgs.
1.3. Vagona bufera sijai:
1.3.1.
Ei¼AN oþN2
o
400−0,102
Eo= - 0,05 m
Eiaprēķināts kā negatīvs lielums, tātad samazinājums nav vajadzīgs.
1.4. Zona zem 1 000 m ARL
1.4.1. Kopīgā atsperojuma sāniska novirze:
1.4.1.1. (0,020 + 0,003) m = 23 mm (puses platuma samazinājums).
1.5. Uz centrālās ass līnijas:
1.5.1. E o/Ei= nulle
Tāpēc maksimālais platums bukšu elementu līmenī ir:
2 700 - 2(23) = 2 654 mm
1.6. Vagona centrā:
1.6.1.
Ei¼AN i−N2
i
2R8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/351
i) ja R = 360 m, E i= 28 mm
Tāpēc maksimālais platums pie R = 360 m ir:
2 700 - 2(23) - 2(28) = 2 598mm
ii) ja R = 200 m, E i= 51 mm
Tāpēc maksimālais platums pie R = 200 m ir:
2 820 - 2(23) - 2(51) = 2 672 mm
iii) ja R = 160 m, E i= 63 mm
Tāpēc maksimālais platums pie R = 160 m ir:
2 900 - 2(23) - 2(63) = 2 728 mm.
No iepriekš uzrādītā var secināt, ka i) gadījums dod minimālo vērtību, un tāpēc maksimālais pieļaujamais platums vagona
centrā ir 2 598 mm.
1.7. Vagona bufera sijai:
1.7.1.
Ei¼AN oþN2
o
2R
i) ja R = 360 m, E o= 29 mm
Tāpēc maksimālais platums pie R = 360 m ir:
2 700 - 2(23) - 2(29) = 2 596mm
ii) ja R = 200 m, E o= 52 mm
Tāpēc maksimālais platums pie R = 200 m ir:
2 820 - 2(23) - 2(52) =2 670 mm
iii) ja R = 160 m, E o= 65 mm
Tāpēc maksimālais platums pie R = 160 m ir:
2 900 - 2(23) - 2(65) = 2 724 mm.
No iepriekš uzrādītā var secināt, ka i) gadījums dod minimālo vērtību, un tāpēc maksimālais pieļaujamais platums
vagona centrā ir 2 596 mm.
3. Vertikālo nobīžu aprēķins/kontūras gabarīti
3.1. Atsperoto elementu nobīde3.1.1.
a) riteņa pieļaujamais nodilums 38,0 mm
b) dobais riteņa loks 6,0 mm
c) tukša vagona atspere līdz robežsaspiedumam 98,5 mm
Kopā 142,5 mm (pielietot 143 mm)
Piezīme: šo nobīdi var samazināt par pilnu vienas bukses koniskā gultņa aptveres biezumu, ko uzstāda, lai kompensētu rite ņa
nodilumu uz vagoniem, kas piemēroti konisko gultņu aptveru montāžai.L 344/352 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
3.2. Nobīdes elementiem, kas nav atsperoti
3.2.1.
d) (a) pieļaujamais rite ņa nodilums 38 mm 38 mm
e) (b) dobais rite ņa loks 6 mm 6 mm
Kopā 44 mm
3.2.2.
3.3. Kontūras gabarīti vagona centrā
3.3.1.
Vertikālo nobīdi H ivagonam, kas atrodas uz vertikāli ieliekta liekuma ar rādiusu 500 m, aprēķina pēc formulas:
Hi¼AN i−N2
i
2R
Hi= 20 mm.
3.4. Vagona kontūras gabarīti pa bufera sijas līniju
3.4.1.
Vertikālo nobīdi H ovagonam, kas atrodas uz vertikāli izliekta liekuma ar rādiusu 500 m, aprēķina pēc formulas:
Ho¼AN oþN2
o
2R
Ho= 21 mm
3.4.2.
Piezīme: lielumi, kurus iegūst pēc iepriekš aprakstītām formulām 3.3. un 3.4. sadaļā, ir papildinājums tikai plakņu 75, 100
un 135 mm ARL vērtībām, kas aprēķinātas iepriekš 3.1. un 3.2. sadaļā.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/353
T1.4. C nodaļa. Kontūras W7 un W8
Kontūra W7
T4. attēls.
L 344/354 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
Kontūra W8
T5. attēls.
T1.5. D nodaļa. Īpašā kontūra W9 ar kravu
— vagonam un ratiņiem jābūt projektētiem atbilstoši W6 kontūrai;
— iekraujot vagonā, kravas vienībām jāatbilst kontūrai W9, kas aprakstīta tālāk.
1.1. Kontūrai W9 ir divas izteiktas daļas, kurām abām jāatbilst:
W9 (i) –piemērojams kravas vienībām, kas novietotas starp ratiņu centriem (NB: (i) nozīmē “iekšējais”);
W9 (o) –piemērojams kravas vienībām, kas novietotas vagona izbīdījumā, t.i., starp gala ratiņiem un attiecīgo vagona
lietderīgās kravas plaknes galu (NB: (o) nozīmē “ārējais”).8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/355
Kontūras W9 (i) iekšējais etalona profils
T6. attēls.
Konteineru vagoniem ir dažādi stāvokļi kravas vienībām, kas paredzētas jauktiem dažāda izmēra kravas pārvadājumiem. Šīm
jaukto pārvadājumu vienībām, kas ir iekrautas konteineru vagonos, nav fiksēts stāvoklis ne garenvirzienā, ne šķērsvirzienā.
Visi iekraušanas apvienojumi un iespējamās nobīdes transportēšanas laikā jāņem vērā gan W9 (i), gan W9 (o) kontūrām.L 344/356 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
2. Piezīmes samazināšanas formulām un citiem faktoriem, kas jāņem vērā, pielietojot kontūru W9
2.1. Kontūra W9 (i) norādāma vagonam ar attālumu starp ratiņu centriem 13,5 m. Nekāds kontūras platuma palielinājums
nav pieļaujams vagoniem ar attālumu starp ratiņu centriem, kas mazāks par 13,5 m; to var pielietot tikai vagoniem ar
attālumu starp ratiņu centriem, kas lielāks par 13,5 m.
2.1.1. Zona virs 1 000 mm ARL
2.1.1.1. Vispārīgs apskats2.1.1.2.
Šīkontūras W9 (i) daļa jāaplūko kā statiska. Kontūras platumu neietekmē atsperojuma nobīde pat līdz robežvērtībai 13 mm
(ieskaitot nodilumu).
Kontūras W9 (i) platumu jāsamazina no katras puses pret vidus līniju par lielumu, kas atbilst atsperojuma sāniskām
nobīdēm, kuras pārsniedz robežvērtību 13 mm.
Zona 1 000 mm virs sliedes līmeņa pie platuma 2 796 mm ir absolūtais minimums. Neviena kravas vienības daļa nedrīkst
vertikāli nosēsties tā, lai tiktu pārkāpta kontūra, ne pie kādiem noslogojuma vai nodiluma apstākļiem. Atsperes vertikālais
gājiens jānosaka kā robežnobīde līdz robežsaspiedei vai atdurei.
Zona, kas ietverta starp 1 000 mm un 780 mm ARL
T6. attēls.
Piezīme: parasti vislielāko samazinājumu iegūst, ja N i= A/2.
1.1.3. Samazinājums E i(metros) jāizdara no katras kontūras puses sekcijām starp asīm/ratiņiem:
Ei¼AN i−N2
i
400−0,1148.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/357
Piezīmes:
— Atbilstoši 1.1.3. sadaļai aprēķinātais negatīvais samazinājums norāda, ka jāpieņem samazinājums vienāds ar nulli.
— Vagona centrā samazinājums nav vajadzīgs, ja vien attālums starp ratiņu centriem nepārsniedz 13,5 m.
Platuma samazinājuma formula vienādi pielietojama visām platuma koordinātēm, kas pārsniedz 1 000 mm ARL.
Zona starp 1 000 mm un 780 mm ARL
2.1. Vispārīgs apskats
2.1.1. Šīkontūras W9 (i) daļa ir vienkāršota gabarīta kontūras daļa.
Pienācīgā veidā jānovērtē sāniskās nobīdes, kuras rodas:
a) atsperojuma pilna sāniska gājiena rezultātā,b) atsperojuma pilna sāniska nodiluma rezultātā,
c) pazeminājuma dēļ nobīdes liekumā E
irezultātā,
d) kravas vienības nobīdes dēļ, kas aprakstīta 5. pielikumā D nodaļas ievadā.
2.1.2. Nav jāiekļauj:
e) vagona leņķiska sašūpošanās,f) vadošo asu nobīde,g) spēle rite ņa mala/sliede,
h) riteņa malas un sliedes nodilums.
2.1.3. Zona zem 780 mm ARL2.1.3.1.
Neviena kravas vienības daļa, kas atbilst W9 (i) kontūrai, nedrīkst nonākt šajāzonā ne pie kādiem noslogojuma vai nodiluma
apstākļiem, izņemot gadījumus, kad kravas vienības daļa atbilst kontūrai W6.
2.1.4. Korpusa platuma noteikšana kontūrai W9 (i)
T7. attēls.
L 344/358 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
2.1.5. Jebkuram vagona punktam kombinācija
i) maksimālais statiskais platums plusii) summa vērtībām, kas iegūtas no 2.1.1. sadaļas a), b), c) un d) apakšpunkta,nedrīkst pārsniegt jebkuru no tālāk uzrādītajām trim vērtībām:
Liekuma rādiuss (R) Maksimālais platums (i) + (ii)
360 m 2 810 mm
200 m 2 912 mm
160 m 2 970 mm
2.1.5.1. Samazinājums E i(metros) jāizdara no katras kontūras puses sekcijām starp ratiņiem:
Ei¼AN i−N2
i
2R
2.1.5.2. Piezīme: jebkurš platuma samazinājums, ko iegūst atbilstoši iepriekš uzrādītajam, vienādi piemērojams visām
augstuma koordinātēm zonā starp 1 000 mm un 780 mm ARL. Šīs kontūras platuma palielināšana nav atļauta.
3. Aprēķina piemērs3.1. Platuma samazinājums, kas aprēķināts atbilstoši datiem, kas attiecināmi uz W9 (i) kontūru.3.1.1. Ratiņu vagons ar šādiem izmēriem:
attālums starp ratiņu centriem (A) 13,5 m
piekraujamās platformas garums 15,9 m
atsperojuma pilns sānisks gājiens, ieskaitot virsmu nodilumu 13 mm (t.i., nepārsniedz standarta vērtību
13 mm)
kravas vienības pilna sāniska nobīde attiecībā pret stiprinājuma iekārtu 12,5 mm (t.i., par 6,5 mm lielāka nekā
standarta vērtība 6 mm)
3.2. Zona virs 1 000 mm ARL
3.2.1. Vagona centrā:
E
i¼AN i−N2
i
400−0,114
Ei¼13,5 6,75−6,752
400−0,114
Ei= - 0,0 0009, t.i., liekuma izskrējiena rezultātā nav nekāda samazinājuma.
3.2.2 Kontūras kopīgais samazinājums
= E i+ atsperojuma pārlieks gājiens šķērsvirzienā + kravas vienības pārlieka nobīde
= 0 + 0 + 6,5 mm.Tāpēc visas kontūras W9 (i) horizontālās koordinātes zonā, kas pārsniedz 1 000 mm ARL, jāsamazina par 6,5 mm no
katras kontūras puses.
3.3. Zona, kas ietverta starp 1 000 mm un 780 mm ARL3.3.1.
Atsperojuma kopīgais sānisks gājiens = 13 mm.
Pārlieka kravas vienības nobīde = 6,5 mm.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/359
3.3.2.
Vagona centrā:
Ei¼AN i−N2
i
2R
(i) ja R = 360 m, E i= 63 mm.
Tāpēc maksimālais platums pie R = 360 mm ir:
2 810 - (2x63) - (2x13) - (2 x 6,5) = 2 645 mm.
(ii) ja R = 200 mm, E i= 114 mm.
Tāpēc maksimālais platums pie R = 200 mm ir:
2 912 - (2 x 114) - (2 x 13) - (2 x 6,5) = 2 645 mm.
(iii) ja R = 160 m, E i142 mm
Tāpēc maksimālais platums pie R = 160 mm ir:
2 970 - (2 x 142) - (2 x 13) - (2 x 6,5) = 2 647 mm.
Aprakstītie gadījumi i) un ii) dod minimālo vērtību, un tāpēc maksimāli pieļaujamais kravas vienības platums piekraujamās
platformas garuma centrā ir 2 645 mm.
4. Piezīmes samazinājuma formulām un citiem faktoriem, kas jāņem vērā, pielietojot kontūru W9 (o)
4.1. Kontūra W9 (o) noteikta vagonam, kam attālums starp ratiņu centriem ir 13,5 m. Nekāds kontūras platuma
palielinājums nav atļauts vagoniem, kam attālums starp ratiņu centriem ir mazāks par 13,5 m. Tomēr kontūrassamazinājums jāpielieto vagoniem, kam attālums starp ratiņu centriem ir lielāks par 13,5 m.
4.1.1. Zona virs 1 000 mm ARL
4.1.1.1. Vispārīgs apskats
Šīkontūras W9 (o) daļa aplūkojama kā statiska, un kontūras platumu neiespaido atsperojuma nobīde līdz pat robežvērtībai
13 mm. Tomēr kontūra W9 (o) jāsamazina platumā no katras vidus līnijas puses par atsperojuma kopīga sāniskā gājiena
lielumu, kas pārsniedz standarta robežvērtību 13 mm. Jebkurai kravas vienības nobīdei, ko pieļauj stiprinājuma mehānismi,piemēram, centrēšanas iekārtas, un kas pārsniedz 6 mm šķērsvirzienā, papildus jāsamazina platums uz abām pusēm no
vidus līnijas.
2 796 mm platums uz taisna ceļa posma (ekvivalents 3 024 mm uz liekuma ar rādiusu 200 mm) jāpieļauj bez platuma
samazinājuma.L 344/360 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
4.1.2.1. Platuma samazinājuma formulas diagramma
T7. attēls.
Piezīme: parasti vislielākais samazinājums ir, ja N o= maksimums.
4.1.3. Formula, kura jāpielieto, nosakot samazinājumu virs 1 000 mm ARL4.1.3.1.
Samazinājums E
o(metros) jāizdara no katras profila puses sekcij ām starp ratiņiem un vagona piekraujamās platformas galu.
Eo¼AN oþN2
o
400−0,114
4.1.3.2. Piezīmes:
— Aprēķinātais negatīvais samazinājums norāda, ka jāpieņem samazinājums, kas vienāds ar nulli.
— Samazinājums nav vajadzīgs, ja vien attālums līdz piekraujamās platformas galam nepārsniedz 2 798 m vagonam ar
13,5 m attālumu starp ratiņu centriem.
Platuma samazinājuma formula vienādi pielietojama visām platuma koordinātēm, kas pārsniedz 1 000 mm ARL.
Zona ≤1 000 mm ARL
4.2.2. Zona zem 1 000 mm ARL4.2.2.1.
Šīkontūras W9 (o) daļa ir gabarīta kontūra. Kontūra jānosaka precīzi atbilstoši etalona profilam W6, izņemot
gadījumus, kad pieļaujamās platuma vērtības papildus jāsamazina atkar ībāno kravas vienības stiprināšanas
metodes.
Zona augstāk par 1 000 mm virs sliedes līmeņa ir absolūtais minimums pie platuma 2 796 mm. Neviena kravas vienības
daļa nedrīkst vertikāli nosēsties tā, lai kontūra tiktu pārkāpta, ne pie kādiem noslogojuma vai nodiluma apstākļiem. Atsperesvertikālais gājiens jānosaka kā robežnobīde līdz pilnīgam saspiedumam vai līdz atdurei.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/361
4.2.2.2. Kontūras platuma vērtību noteikšana
Vagona jebkuram punktam kombinācija
i) maksimālais statiskais platums plus
ii) summa vērtībām, kas iegūtas no 2.1.1. sadaļas a), b), c) un d) apakšpunkta,
nedrīkst pārsniegt jebkuru no tālāk uzrādītaj ām trim vērtībām:
4.2.2.3.
Liekuma rādiuss (R) Maksimālais platums (i) + (ii)
360 m 2 700 mm
200 m 2 820 mm160 m 2 900 mm
T8. attēls.
A = attālums starp ratiņu centriem (metros),
No= attālums no aplūkojamās sekcijas līdz tuvākajam ratiņu centram (metros),
Piezīme: parasti vislielāko samazinājumu iegūst, ja N o= A/2.
R = liekuma rādiuss (metros).
Formula, kas jāpielieto samazinājuma noteikšanai zem 1 000 mm ARL
Samazinājums E o(metros) jāizdara no katras kontūras puses sekcijai starp ratiņiem un vagona piekraujamās platformas galu:
Ei¼AN oþN2
o
2R
Piezīmes:
— Jebkurš platuma samazinājums, kas iegūts atbilstoši iepriekš uzrādītajam, vienādi piemērojams visām augstuma
koordinātēm zonā, kas ir zemāk par 1 000 mm ARL.
— Aplūkojamai kontūrai nav atļauta platuma palielināšana.
Platuma samazinājums, kas aprēķināts atbilstoši kontūras W9 (o) datiem
Aprēķina piemērs:
Platuma samazinājums, kas aprēķināts atbilstoši kontūras W9 (o) datiemL 344/362 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
Ratiņu vagons ar sekojošiem izmēriem:
attālums starp ratiņu centriem (A) 13,5 m
piekraujamās platformas garums 15,9 matsperojuma pilns sānisks gājiens, ieskaitot virsmu nodilumu13 mm (t.i., nepārsniedz standarta vērtību 13 mm)
kravas vienības pilna sāniska nobīde attiecībā pret stiprinā-
juma iekārtu12,5 mm (t.i., par 6,5 mm lielāka nekā standarta vērtība 6
mm)
Zona virs 1 000 mm ARL
Kravas vienības beigās:
E
o¼AN oþN2
o
400−0,114 kur No¼15,9−13,5
2¼1,2
Eo= - 0,070 m
Kopīgais kontūras samazinājums= E
o+ atsperojuma pārlieks gājiens šķērsvirzienā + kravas vienības pārlieka nobīde
= - 70 + 0 + 6,5 mm = - 63,5 mm, t.i., negatīvs lielums, tāpēc samazinājums nav vajadzīgs.
Zona virs 1 000 mm ARL
Kopīgs atsperojuma sānisks gājiens = 13 mmKravas vienības pārlieka sānu nobīde = 6,5 mmKravas vienības galā:
E
o¼AN oþN2
o
2R
i) Ja R = 360 m, E o= 24,5 mm
Tāpēc maksimālais platums pie R = 360 m:
2 700 - (2 x 24,5) - (2 x 13) - (2 x 6,5) = 2 612 mm
ii) Ja R = 200 m, Eo = 44 mm
Tāpēc maksimālais platums pie R = 200 m:
2 820 - (2 x 44) - (2 x 13) - (2 x 6,5) = 2 693 mm
iii) Ja R = 160 m, Eo = 55 mm
Tāpēc maksimālais platums pie R = 160 m:
2 900 - (2 x 55) - (2 x 13) - (2 x 6,5) = 2 751 mm.
Gadījums i) dod minimālo vērtību, tāpēc maksimālā pieļaujamā kravas vienības platuma vērtība piekraujamās platformas
garuma beigās ir 2 612 mm.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/363
U PIELIKUMS
ĪPAŠS GADĪJUMS
Gabarīta kontūra
1 520 mm platuma sliežu ceļš
U1. VAGONI 1520 MM UN 1435 MM PLATUMA SLIEŽU CEĻAM . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 364
U2. VAGONI TIKAI 1520 MM PLATUMA SLIEŽU CEĻIEM . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 366U3. PĀREJAS LĪKŅU CAURBRAUKŠANA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 367U4. VERTIKĀLU PĀREJAS LĪKŅU (TAI SKAITĀ ŠĶIROTAVAS STACIJU ŠĶIROŠANAS KALNIŅU), KĀ ARĪ
BREMZĒŠANAS, MANEVRĒŠANAS UN APSTĀDINĀŠANAS IEKĀRTU IZBRAUKŠANA . . . . . . . . . . . . . . . . . . 368
U5. SAKABES IESPĒJAMĪBA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 369
Šisīpašais gadījums attiecināms uz noteiktām dzelzceļa līnijām Polijā un Slovākijā, kurās sliežu ceļa platums ir 1 520 mm un
kuras savienojas ar Lietuvas, Latvijas un Igaunijas dzelzceļa tīklu.
U1. VAGONI 1 520 MM UN 1 435 MM PLATUMA SLIEŽU CEĻAM
Savstarpēji izmantojamiem vagoniem 1520 mm un 1435 mm platuma sliežu ceļa tīkliem, kas paredzēti ekspluatā cijai bez
jebkādiem ierobežojumiem abos tīklos, jāatbilst gabarīta kontūrai, kas parādīta U1. attēlā.
U1. attēls.
L 344/364 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
Augšējai daļai noteiktiem vagoniem, kurus izmanto pēc divpusēja vai daudzpusēja nolīguma, jāatbilst U2. attēla kontūrai.
U2. attēls.
Šo vagonu apakšdaļas gabarīta kontūrai jāatbilst U3. attēlā parādītajai kontūrai.
U3. attēls
8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/365
U2. VAGONI TIKAI 1 520 MM PLATUMA SLIEŽU CEĻIEM
Šie kravas vagoni var atbilst WM-02, WM-1 un WM-0 gabarīta kontūrām.
U4. attēls.
WM-02 gabarīta kontūra
U5. attēls.
WM-1 gabarīta kontūra
L 344/366 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
U6. attēls.
Gabarīta kontūru WM-02, 1, 0 apakšējā daļa
U3. PĀREJAS LĪKŅU CAURBRAUKŠANA
Atsevišķiem vagoniem, gan tukšiem, gan piekrautiem, jāpārvar liekumi ar rādiusu 80 m.
1 520 mm platuma sliežu ceļos gan tukšiem, gan piekrautiem vagoniem, kas sakabināti sastāvos, jāpārvar:— pāreja starp taisnu ceļa posmu un liekumu ar rādiusu 80 m bez pārejas līknēm,
— “S” veida liekumi ar rādiusu 120 m bez taisniem sliežu ceļa starpposmiem.
1 520 mm platuma sliežu ceļos gariem vagoniem (attālums starp pulku asīm > 16 m un garums ar sakabes iekārtām > 21
m), gan tukšiem, gan piekrautiem, kas sakabināti sastāvos, jāpārvar:
— pāreja starp taisnu ceļa posmu un liekumu ar rādiusu 110 m bez pārejas līknēm,
— “S” veida liekumi ar rādiusu 160 m bez taisniem sliežu ceļa starpposmiem.
1 435 mm platuma sliežu ceļos gan tukšiem, gan piekrautiem vagoniem, kas sakabināti sastāvos, jāpārvar:
— “S” veida liekumi ar rādiusu 190 m bez taisniem sliežu ceļa starpposmiem,
— “S” veida liekumi ar rādiusu 150 m ar taisniem sliežu ceļa starpposmiem 6 m garumā,
— “S” veida liekumi ar rādiusu 120 m ar taisniem sliežu ceļa starpposmiem 20 m garumā.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/367
U4. VERTIKĀLU PĀREJAS LĪKŅU (TAI SKAITĀ ŠĶIROTAVAS STACIJU ŠĶIROŠANAS KALNIŅU), KĀ ARĪ
BREMZĒŠANAS, MANEVRĒŠANAS UN APSTĀDINĀŠANAS IEKĀRTU IZBRAUKŠANA
Vertikālu profilu izbraukšanai, kā tas parādīts U7. un U8. attēlā, jābūt iespējamai bez automātiskās sakabes atvienošanas.
U7. attēls.
Pirmais vagona palēninātājs pēc pirmās pārmijas
U8. attēls.
Pirmais vagona palēninātājs pirms pirmās pārmijas
L 344/368 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
U5. SAKABES IESPĒJAMĪBA
Kāpiekrautiem, tā arītukšiem vagoniem ar automā tisko sakabi jāpieļauj sakabināšana sekojošos apstākļos:
— bez roku (manuālās) palīdzības
— taisnos posmos,
— pārejās no taisna posma uz liekumu ar rādiusu 135 m bez taisna ceļa starpposma,
— liekumos ar rādiusu 150 m;
— ar roku palīdzību (manuāli)
— “S” veida liekumos ar rādiusu 190 m bez taisna ceļa starpposma,
— “S” veida liekumos ar rādiusu 150 m ar 6 m garu taisna ceļa starpposmu.
Gan tukšiem, gan piekrautiem gariem vagoniem (attālums starp pulku asīm > 16 m un garums ar sakabes iekārtām > 21 m)
ar automātisko sakabi jāpieļauj sakabināšana sekojošos apstākļos:
— bez roku (manuālās) palīdzības
— taisnos posmos,
— pārejās no taisna posma uz liekumu ar rādiusu 150 m bez taisna ceļa starpposma,
— liekumos ar rādiusu 150 m;
— ar roku palīdzību (manuāli)
— “S” veida liekumos ar rādiusu 190 m bez taisna ceļa starpposma,
— “S” veida liekumos ar rādiusu 150 m ar 6 m garu taisna ceļa starpposmu.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/369
V PIELIKUMS
ĪPAŠS GADĪJUMS
Bremzēšanas raksturojums
Lielbritānija
V1. STĀVBREMZE KRAVAS VAGONIEM, KAS PAREDZĒTI EKSPLUATĀCIJAI LIELBRITĀNIJAS DZELZCEĻA TĪKLĀ
Stāvbremzes specifikācija –Apvienotajā Karalistē izmantojamiem jauniem vagoniem ar stāvbremzi jābūt aprīkotam katram
vagonam. Vagoniem, ko izmanto tikai Apvienotaj āKaralistē, stāvbremzei jābūt konstruētai tā, lai bremze bezvējā noturētu
pilnībā piekrautu vagonu 2,5 % slīpumā ar maksimālo saķeri 10 %.
V2. EKVIVALENTAIS BREMZĒŠANAS SPĒKS UN BREMZĒŠANAS INTENSITĀTES FAKTORI KRAVAS VAGONIEM, KAS
PAREDZĒTI EKSPLUATĀCIJAI LIELBRITĀNIJAS DZELZCEĻA TĪKLĀ
Kravas vagoniem, ko ekspluatē Apvienotajā Karalistē, jāatbilst aprēķinātam ekvivalentam bremzēšanas spēkam un jebkuram
no bremzēšanas intensitātes faktoriem. Kravas vagoniem, ko ekspluatē citās dalībvalstīs nevis Apvienotajā Karalistē, jābūt
procentos izteiktai aprēķinātai attiecībai bremzes pretsvars/bremzējamais svars. Kravas vagoniem, ko ekspluatē Apvienotaj ā
Karalistē un citās dalībvalstīs, jābūt gan procentos izteiktai aprēķinātai attiecībām ekvivalentais bremzēšanas spēks/
bremzēšanas intensitātes faktori, gan pretsvars/bremzējamais svars. No īpašnieka nepieciešams saņemt informāciju un
ievadīt to ritošā sastāva reģistrā.
Bremzēšanas spēks
Spēks, kas darbojas bremžu kluča/starplikas/bremzēšanas virsmas savstarpējas iedarbības zonā.
Ekvivalentais bremzēšanas spēks
Tas ir lielums bremzēšanas spēkam, kas ir jāpieliek ekvivalentai bremžu kluča konstrukcijai ar standarta berzes koeficientu,
lai iegūtu to pašu bremzēšanas palēninājuma spēku, kāds piemīt vagonam ar konkrētu bremzēšanas spēka un berzeskoeficienta kombināciju.
Bremzēšanas intensitātes faktori
Tie ir faktori, kas ļauj datoru sistēmai UK TOPS aprēķināt bremzēšanas spēku uz sliedes no vagona puses, kas aprīkots ar
iekārtu, kura vada bremzēšanas spēku proporcionāli vagona masai.
Bremzēšanas spēka datu aprēķins
i) Vagoni ar vienu bremz ēšanas spēka vērtību vai ar vērtībām, kas fiksētas tukšā vai piekrautā stāvoklī
Pieeja, kas noteikta šajāsadaļā, jāpielieto arī pasažieru vagoniem, neskatoties uz to, ka tiem var būt bremzēšanas spēks,
kurš mainās atkarībā no vagona slodzes. Aprēķinātā ekvivalentā bremzēšanas spēka lielumam jābūt tā vērtībai tukšam
vagonam.
Ekvivalentais bremzēšanas spēks ir raksturojošs vagonam un ir tieši saistīts ar bremzēšanas palēninājuma spēku, kas
iedarbojas uz sliedi.
Paziņ otais bremzēšanas spēka lielums, ko izmanto tieši kā rādītāju spējai nobremzēt vagonu un kā atbilstošu esošām
vērtībām, ir spēks, ko nepieciešams pielikt bremžu kluču ekvivalentai konstrukcijai, lai iegūtu tādu pašu bremzēšanas
palēninājuma spēku uz sliedes, izmantojot vidējo berzes standarta koeficientu uz bremzējamās virsmas. Vidējaisberzes standarta koeficients, ko tradicionāli pielieto aprēķinu pamatā ir 0,13.L 344/370 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
Ekvivalentie bremzēšanas spēki, kā prasīts iepriekš, jāaprēķina no bremzēšanas spēka pēc formulas:
BT¼FT
0,13 9,81un BL¼FL
0,13 9,81
kur:
BT= ekvivalentais bremzēšanas spēks uz sliedes, kam jāpiemīt tukšam vagonam (tonnās),
BL= ekvivalentais bremzēšanas spēks, kuram jāparādās vagonam piekrautā stāvoklī (tonnās),
FTunFL= vagona bremzēšanas spēks, kas paredzēts attiecīgi tukšā vai piekrautā stāvoklī un kas iedarbojas uz sliedi
periodā, kura laikā bremzes cilindra spiediens sasniedz ne mazāk par 95 % no tā maksimālās vērtības (kN),
0,13 = vidējais berzes standarta koeficients (-),
9,81 = brīva kritiena paātrinājums (m/s2).
ii) Vagoni ar bremzēšanas spēku, kas ir proporcionāls slodzei
Vagoniem, kam nepieciešams aprēķināt bremzēšanas intensitātes faktorus, kuri izteicami nemainīgu vai mainīgu
komponentu veidā, bremzēšanas intensit ātes faktori jāaprēķina sekojoši:
(a) bremzēšanas intensitātes faktors 1 = C Lvai C T(tonnās),
kurCL= B L- (m × W L)
unCT= B T- (m × W T);
mnovirzes sk. tālāk.
(b) bremzēšanas intensitātes faktors 2 ¼BL−BT ð Þ
WL−WT ð Þ¼m(tonnās/tonna)
kur
BL= ekvivalentais bremzēšanas spēks piekrautā stāvoklī (tonnās),
BT= ekvivalentais bremzēšanas spēks tukšā stāvoklī (tonnās),
WL= maksimālā masa ar kravu (tonnās),
WT= pašsvars (tonnās).
Bremzēšanas intensitātes faktoru lielumiem, kas aprēķināti pēc (a)un(b)formulām, jābūt fiksētiem ritošā sastāva
reģistrā.
iii) Faktori, kuri jāņem vērā bremzēšanas spēka novirzēm
Vagona bremzēšanas spēks var tikt aprēķināts pēc konstrukcijas datiem vai iegūts no izmēģinājumu rezultātiem uz
bremzēšanas ceļa, un jebkurā gadījumā tam jābūt pie maksimālā vagona ātruma. Ja tiek veikti izmēģinājumi, tad
aprēķinātā bremzēšanas spēka vērtība ir jāpārbauda.
Vagoniem ar bremžu klučiem bremzēšanas spēku aprēķina kā pilna bremzēšanas spēka reizinājumu ar berzes
koeficientu starp bremžu klučiem un rite ņa loku. Ja ir diska bremzes, tad tas ir bremzēšanas spēka, berzes koeficienta,
efektīvā rādiusa attiecības, pie kuras savstarpēji iedarbojas disks un klucis, reizinājums ar vagona jaunā riteņa rādiusu.
Bremzējošā spēka aprēķinos jāņem vērā jebkuri zudumi, ko izsauc pārvada efektivitāte vai regulatoru atslābšana
bremzēšanas spēka sistēmā no bremžu cilindra uz bremžu kluci. Ja nevar iegūt bremzēšanas spēka ticamu lielumu, tad
tas jāizmēra tiešā veidā uz bremžu kluča. Šajā gadījumā jāņem vērā statiskās berzes lieluma svārstību ietekme pārvadā.
Pielietojamam berzes koeficientam jāņem vērā visi ietekmējošie faktori (bremzēšanas spēks, materiāla berzes laukums,
vagona kustības ātrums), jo visi šie faktori ietekmē berzes koeficienta vērtību. Piemēram, aplūkojamam bremžu kluča
laukumam, pieaugošai slodzei uz kluci un ātrumiem jāsamazina berzes koeficienta efektīvā vērtība čuguna bremžu
klucim.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/371
Ja nav datu par berzes koeficientu konkrētai slodzes, ātruma un bremzēšanas virsmas kombinācijai, tad jāveic
izmēģinājumi, lai noteiktu tā lielumu, ja šo koeficientu pielieto bremzējošā spēka aprēķinos.
Ja ir viens vagona numurs, kas attiecas uz vagoniem, kuri puspastāvīgi sakabināti vai savienoti ar vilces savienotājiem,
tad atbilstošs bremzējošā spēka lielums jāaprēķina katrai sadales iekārtai, izmantojot vagona masu, ko vada katra
sadales iekārta.L 344/372 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
W PIELIKUMS
ĪPAŠS GADĪJUMS
Gabarīta kontūra
SOMIJA. STATISKĀ KONTŪRA FIN1
W1. Vispārīgie noteikumi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 374
W2. Vagona apakšdaļa . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 374
W3. Vagona detaļas riteņu malu tuvumā . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 374
W4. Vagona platums . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 374W5. Apakšējais pakāpiens un uz ārpusi veramās durvis pasažieru vagoniem un sastāva vienībām . . . . . . . . . . . . . . 374
W6. Pantogrāfi ar neizolētām daļām zem sprieguma uz jumta . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 375
W7. Noteikumi un vēlākās instrukcijas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 375
VAGONU KONTŪRAS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 376FIN1/A papildinājums . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 376FIN1/B1. papildinājums . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 377
APAKŠĒJĀS DAĻAS MINIMĀLĀ AUGSTUMA PALIELINĀŠANA VAGONAM, KURŠ SPĒJ IZBRAUKT PĀR
ŠĶIROŠANAS KALNIŅIEM UN SLIEŽU BREMZĒM . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 377
FIN1/B2. papildinājums . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 378
APAKŠĒJĀS DAĻAS MINIMĀLĀ AUGSTUMA PALIELINĀŠANA VAGONAM, KURŠ NESPĒJ IZBRAUKT PĀR
ŠĶIROŠANAS KALNIŅIEM UN SLIEŽU BREMZĒM . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 378
FIN1/B3. papildinājums . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 379
ŠĶIROŠANAS KALNIŅU SLIEŽU BREMŽU UN CITU MANEVRĒŠANAS IEKĀRTU IZVIETOJUMS . . . . . . . . . 379FIN1/C papildinājums . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 380PLATUMA PUSES SAMAZINĀŠANA ATBILSTOŠI FIN1 VAGONA KONTŪRAI (SAMAZINĀŠANAS
FORMULAS) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 380
FIN1/D1. papildinājums . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 382
VAGONA APAKŠĒJĀ PAKĀPIENA KONTŪRA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 382
FIN1/D2. papildinājums . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 383UZĀRU ATVERAMO DURVJU UN ATKLĀTO KĀPŅU KONTŪRAS PASA ŽIERU VAGONIEM UN SASTĀVU
VIENĪBĀM . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 383
FIN1/E papildinājums . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 385
PANTOGRĀFS UN NEIZOLĒTĀS ZEM SPRIEGUMA ESOŠĀS DAĻAS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 3858.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/373
W1. VISPĀRĪGIE NOTEIKUMI
1.1. Vagona kontūra nosaka telpu, kuras robežās jāatrodas vagonam, kad tas novietots vidējā stāvoklī uz taisna ceļa.
Salīdzinājuma kritērijs (FIN1) norādīts A papildinājumā.
1.2. Lai noteiktu vagona dažādu detaļu pašu zemāko pozīciju (apakšdaļa, detaļas malu tuvumā) pret sliežu ceļiem, šeit un
tālāk jāņem vērā nobīdes:
— maksimālais nodilums,
— piekares elastību nosaka buferi. Atsperu elastība jāņem vērā atbilstoši UIC 505-1 instrukcijai,
— rāmja statiskās novirzes,
— pielaides stiprinājumiem un konstrukcijām.
1.3. Lai noteiktu vagona dažādu detaļu pašu augstāko pozīciju, jāpieņem, ka vagons ir nenoslogots, nav nodilis un ir ar
montāžas un konstrukciju pielaidēm.
W2. VAGONA APAKŠDAĻA
Minimālo pieļaujamo vagonu, kas spēj izbraukt pār staciju šķirošanas kalniņiem un sliežu bremzēm, apakšējo detaļu
augstums jāpalielina atbilstoši B1 pielikumam.
Minimālo pieļaujamo vagonu, kam nav atļauts izbraukt pār staciju šķirošanas kalniņiem un sliežu bremzēm, augstumu var
palielināt atbilstoši B2 pielikumam.
W3. VAGONA DETAĻAS RITEŅU MALU TUVUMĀ
3.1. Minimālais vertikālais attālums, kas pieļaujams detaļām no riteņu malām, izņemot pašus rite ņus, ir 55 mm no
velšanās virsmas. Līkumos šīm detaļām jāpaliek iekšpusē zonai, ko aizņem rite ņi.
Šis 55 mm attālums nav piemērojams smilšu tvertņu sadalītāja sistēmas elastīgajām daļām vai lokanaj ām birstēm.
3.2. Minimālais vertikālais attālums, izņemot 3.1. sadaļā minēto, kas pieļaujams detaļām, ir 125 mm virs malējām asīm
vagonam, kurš tiek bremzēts ar pārvietojamo, uz sliedes manuāli uzstādāmo bremzes kluci.
3.3. Minimālais attālums bremžu daļām, kuras nonāk kontaktā ar sliedi, var būt mazāks par 55 mm no sliedes, ja šīs daļas
ir nekustīgas. Tām jāatrodas iekšpuses zonā starp asīm un pat līkumos jāpaliek iekšpuses zonā, ko aizņem rite ņi.
Bremžu daļas nedrīkst ietekmēt manevrēšanai paredzēto iekārtu darbību.
W4. VAGONA PLATUMS
4.1. Šķērsvirziena izmēra pusei, kas pieļaujama taisnā ceļa posmā un līkumos, jābūt samazinātai atbilstoši C pielikumam.
W5. APAKŠĒJAIS PAKĀPIENS UN UZ ĀRPUSI VERAMĀS DURVIS PASAŽIERU VAGONIEM UN SASTĀVA VIENĪBĀM
5.1. Pasažieru vagonu un sastāva vienību apakšējā pakāpiena raksturlielumi uzrādīti D1. papildinājumā.
5.2. Pasažieru vagonu un sastāva vienību ar vaļējām durvīm, ja durvis atveramas uz āru, raksturlielumi uzrādīti D2.
papildinājumā.L 344/374 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
W6. PANTOGRĀFI AR NEIZOLĒTĀM DAĻĀM ZEM SPRIEGUMA UZ JUMTA
6.1. Nolaists pantogrāfs vidējā stāvoklī uz taisna ceļa nedrīkst iziet ārpus vagona gabarītiem.
6.2. Pacelts pantogrāfs vidējā stāvoklī uz taisna ceļa nedrīkst iziet ārpus vagona gabarītiem, kas uzrādīti E papildinājumā.
Pantogrāfa nobīde šķērsvirzienā ceļa svārstību un slīpumu, kā arīpielaižu dēļ jāņem vērā atsevišķi elektriskās līnijas
montāžas laikā.
6.3. Ja pantogrāfs nav novietots virs ratiņu centra, tad jāņem vērā arīsāniskā nobīde līkumos.
6.4. Neizolētās daļas (25 kV) uz jumta nedrīkst nonākt zonā, kas uzrādīta E papildinājumā.
W7. NOTEIKUMI UN VĒLĀKĀS INSTRUKCIJAS
7.1. Bez W.1-W.6 pozīcijām vagoniem, kas paredzēti satiksmei rietumu virzienā, arī jāatbilst UIC 505-1 vai 506
priekšrakstiem.
Vagonu, kurus var pārvadāt ar prāmjiem, apakšdaļai turpmāk jāatbilst UIC 507 (Vagoni) vai 569 (Pasažieru un preču
vagoni) priekšrakstiem.
7.2. Bez W.1-W.6 pozīcijām, vagoniem, kas paredzēti satiksmei Krievij ā, jāatbilst arī standarta GOST 9238-83 prasībām.
Jebkurā gadījumā tiem jāatbilst standarta gabarītiem.
7.3. Atsevišķi noteikumi paredzēti vilcienu sekciju, kas sastāv no vagonu korpusiem ar noliekumu, kontūrām.
7.4. Iekraušanas raksturlielumi tiek noteikti atsevišķi.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/375
VAGONU KONTŪRAS
FIN1/A papildinājums
W1. attēls.
1) Vagonu, kas var izbraukt cauri šķirošanas kalniņiem un sliežu bremzēm, apakšējās daļas.
2) Vagonu, kas nevar izbraukt cauri šķirošanas kalniņiem un sliežu bremzēm, izņemot vilces vienību ratiņus, apakšējās
daļas, sk. 3. piezīmi.
3) Vilces vienību ratiņu, kas nevar izbraukt cauri šķirošanas kalniņiem un sliežu bremzēm, apakšējās daļas.
4) Vagonu, kas var strādāt uz līnijām, gabarīti ir sniegti Jtt(tehniskās specifikācijas, kas attiecas uz Somijas dzelzceļa
drošības standartiem), kur šķēršļu kontūra ir attiecīgi paplašināta.L 344/376 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
FIN1/B1. papildinājums
Apakšējās daļas minimālā augstuma palielināšana vagonam, kurš spēj izbraukt pār šķirošanas kalniņiem un sliežu
bremzēm
Vagona apakšējās daļas augstums jāpalielina par E asun E autā, ka:
— vagonam uzbraucot uz kalniņa, neviena daļa starp ratiņu pagriešanas punktiem vai gala asīm nevar sasniegt kalniņa
velšanās virsmu, kuras vertikālā liekuma rādiuss ir 250 m;
— vagonam braucot pa kalniņa ieliekumu, neviena daļa, kas ir augstāka par ratiņu pagrieziena punktiem vai augstāka par
gala asīm, nedrīkst nonākt sliežu bremžu ieliekuma kontūrā, kuras vertikālā liekuma rādiuss ir 300 m;
Formulas (1) augstuma palielināšanas aprēķinam ir šādas (lielumi izteikti metros):
Eas¼an−n2
500−h
Eau¼anþn2
600
attālumā līdz 1,445 m no sliežu ceļa centrālās līnijas
Eau¼anþn2
600−h−0,275ð Þ
attālumā virs 1,445 m no sliežu ceļa centrālās līnijas
Apzīmējumi:
Eas= vagona apakšējās daļas augstuma palielinājums šķērsgriezumā starp ratiņu pagrieziena punktiem vai starp gala asīm.
Easnav jāņem vērā, ja vien tā lielums nav pozitīvs;
Eau= vagona augstuma palielinājums šķērsgriezumā starp ratiņu pagrieziena punktiem vai starp gala asīm. E asnav jāņem
vērā, ja vien tā lielums nav pozitīvs;
a = attālums starp ratiņu pagrieziena punktiem vai starp gala asīm;
n = attālums no šķērsgriezuma tiek pieņemts līdz ratiņu tuvākajai asij (vai tuvākajai gala asij);
h = vagona apakšējās daļas augstums virs velšanās virsmas (sk. A papildinājumu).8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/377
(1) Formulas balstās uz sliežu bremzes un citu šķirošanas kalniņa manevrēšanas iekārtu stāvokli, kas parādīts B3. papildinājumā.
FIN1/B2. papildinājums
Apakšējās daļas minimālā augstuma palielināšana vagonam, kurš nespēj izbraukt pār šķirošanas kalniņiem un sliežu
bremzēm
Vagona apakšējās daļas augstums jāpalielina par E' asиE'au, tā, ka:
— vagonam braucot pa ieliektu ceļu, neviena daļa starp ratiņu pagrieziena punktiem vai starp gala asīm nedrīkst sasniegt
ceļa velšanās virsmu, kura vertikālā liekuma rādiuss ir 500 m;
— vagonam braucot pa ieliektu ceļu, neviena daļa pāri ratiņu pagrieziena punktiem vai pāri gala asīm nedrīkst sasniegt
ceļa velšanās virsmu, kura vertikālā liekuma rādiuss ir 500 m
Formulas (1) augstuma palielināšanas aprēķinam ir šādas (lielumi izteikti metros):
E0as¼an−n2
1000−h
E0au¼anþn2
1000−h
Apzīmējumi:
E'as= vagona apakšējās daļas augstuma palielinājums šķērsgriezumā starp ratiņu pagrieziena punktiem vai starp gala asīm.
E'asnav jāņem vērā, ja vien tā lielums nav pozitīvs;
E'au= vagona apakšējās daļas augstuma palielinājums šķērsgriezumā starp ratiņu pagrieziena punktiem vai starp gala asīm.
E'aunav jāņem vērā, ja vien tā lielums nav pozitīvs;
a = attālums starp ratiņu asīm vai gala asīm;
n = attālums no šķērsgriezuma tiek pieņemts līdz tuvākajam ratiņu pagrieziena punktam (vai tuvākajai gala asij);
h = vagona apakšējās daļas augstums virs velšanās virsmas (sk. A pielikumu).L 344/378 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
(1) Formulas balstās uz vagonu kontūrām sliežu ceļiem vai šķirošanas kalniņiem, kā parādīts B3. papildinājumā.
FIN1/B3. papildinājums
Šķirošanas kalniņu sliežu bremžu un citu manevrēšanas iekārtu izvietojums
W2. attēls.
MANEVRĒŠANAS SLIEDES
Šķirošanas kalniņu manevrēšanas sliedēm R min=500 m, un šķēršļu kontūras augstums virs velšanās virsmas h=0 mm visā
vagona kontūras garumā un platumā (=1 700 mm no sliežu ceļa centrālās līnijas). Garenvirziena zona, kur h=0 stiepjas no
20 m punkta līdz izliekuma zonai šķirošanas kalniņa virspusē un līdz 20 m punktam aiz izliekuma zonas kalniņa
nolaidenajā pusē. Šķēršļu kontūra šķirošanas stacijām ir derīga ārpus šīs zonas (RAMO 2.9. punkts un RAMO 2 2. pielikums
attiecībā uzšķirošanas stacijas kontūru, kā arīRAMO 2 5. pielikums saistība ar šķērsojuma punktiem).8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/379
FIN1/C papildinājums
Platuma puses samazināšana atbilstoši FIN1 vagona kontūrai (samazināšanas formulas)
1. Vispārīgie noteikumi
Vagonu šķērsizmēriem, kas aprēķināti atbilstoši vagona kontūrai (A pielikums), jābūt samazinātiem par lielumiem E svai E u
tā, lai, vagonam atrodoties visnelabvēlīgākajā stāvoklī (bez noliekuma uz savu atsperojumu) un uz sliežu ceļa ar rādiusu
R = 150 m ar sliežu platumu 1,544 m, neviena vagona daļa neizbīdītos ārpus vagona FIN1 kontūras platuma puses vairāk
par (36/R + k) no sliežu ceļa ass līnijas.
Vagona centra līnija sakrīt ar sliežu ceļa ass līniju, tā nosveras, ja nosveras sliežu ceļš.
Samazināšanos aprēķina pēc formulas, kas uzrādīta 2. nodaļā.
2. Samazināšanās formulas (metros)
2.1. Šķērsgriezumi starp ratiņu pagrieziena punktiem vai starp gala asīm
Es¼an−n2
2Rþp2
8Rþl−d
2þqþwiR−36
Rþk 
Es∞¼l−d
2þqþw∞−k
2.2. Šķērsgriezumi virs ratiņu pagrieziena punktiem vai virs gala asīm (vagoni ar izciļņiem)
Eu¼anþn2
2R−p2
8Rþl−d
2þq 2nþa
aþwiRn
aþwaRnþa
a−36
Rþk 
Eu∞¼l−d
2þqþw∞ 2nþa
a−k
Apzīmējumi:
Es, Es∞= kontūras platuma puses samazināšanās šķērsgriezumiem starp ratiņu pagrieziena punktiem vai starp gala
asīm. E sun E s∞nav jāņem vērā, ja vien to lielumi nav pozitīvi;
Eu, Eu∞= kontūras platuma puses samazināšanās šķērsgriezumiem virs ratiņu pagrieziena punktiem vai virs gala
asīm. E sun E s∞nav jāņem vērā, ja vien to lielumi nav pozitīvi;
a = attālums starp ratiņu pagrieziena punktiem vai starp gala asīm (1);
n = ņemts vērā attālums starp šķērsgriezumu un tuvāko ratiņu pagrieziena punktu vai tuvāko gala asi, vai
funkcionālo asi, ja vagonam nav fiksētās ass;
p= ratiņu rite ņu bāze;
q = spēles summa starp ass buksi un pašu asi un iespējamā spēle starp ass buksi un ratiņu rāmi, ko
nolietotiem elementiem mēra no vidējā stāvokļa līdz robežstāvoklim;
wiR= iespējamā ratiņu pagrieziena punkta un spilvena nobīde šķērsvirzienā attiecībā pret ratiņu rāmi vai
vagonam bez ratiņu pagrieziena punkta iespējamā ratiņu rāmja nobīde attiecībā pret vagona rāmi, kas
izmērīta no vidējā stāvokļa līdz līknes iekšpusei (mainās atbilstoši liekuma rādiusam);
waR= kā wiR, bet līdz līknes ārējai malai;
w∞= kā wiR, bet uz taisna sliežu ceļa no vidējā stāvokļa līdz abām malām;
l = sliežu maksimālais platums uz taisna ceļa un uz aplūkojamā līklīnijas ceļa posma = 1,544 m;
d = attālums starp līdz robežstāvoklim nolietotām riteņu malām, kas izmērīts 10 mm sāņus no darba
aploces = 1,492 m;
R = līknes rādiuss.
Jawir nemainīgs vai lineāri atkarīgs no 1/R, tad rādiusu pieņem par 150 m.
Īpašos gadījumos jālieto faktiskā vērtība R ≥150 m;L 344/380 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
(1) Ja vagonam ir ratiņu pagriezienu punkts, tad aunnjānosaka pēc pagrieziena funkcionālā punkta, kas atrodas ratiņu un rāmja
garenvirziena centru līniju krustojumā, bet vagons atrodas vidējā stāvoklī (0,026 + q + w = 0) līklīnijas sliežu ceļa posmā ar rādiusu 150
m. Ja attālums starp pagrieziena punktu, kas ir šādi aprēķināts, un ratiņu centra punktu apzīmēts ar y, tad samazināšanās formulā
izteiksme p2jānomaina ar p2-y2.
k = pieļaujamais sliežu izcilnis (tas jāpalielina par 36/R šķēršļu kontūras paplašinājuma) bez nolieces atsperojuma
elastīguma dēļ;
= 0, ja h < 330 mm vagoniem, kas var izbraukt cauri sliežu ceļu bremzēm (sk. B1. pielikumu);
= 0,060 m, ja h < 600 mm;
= 0,075 m, ja h ≥600 mm;
h = augstums virs velšanās virsmas aplūkojamā virzienā, kad vagons ir savā zemākajā stāvoklī.
3. Samazināšanas lielumi
Vagona šķērsgriezuma platuma puse jāsamazina
3.1. Sekcijām starp ratiņu pagrieziena punktiem:
par lielāko no lielumiem E sun E s∞;
3.2. Sekcijām virs ratiņu pagrieziena punktiem:
par lielāko no lielumiem E uun E u∞.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/381
FIN1/D1. papildinājums
Vagona apakšējā pakāpiena kontūra
1. Šīnorma attiecināma uz pakāpieniem augstām (550/1800) vai zemām (265/1600) platformām.
Lai izvairītos no nevajadzīgi platas spraugas starp pakāpienu un platformas malu un ņemot vērā vagona apakšējo
pakāpienu un augstās platformas (550/1 800 mm), lielums 1,700 –E var tikt pārsniegts atbilstoši C papildinājumam,
ja tiek aplūkots fiksēts pakāpiens. Šajāgadījumā jāpiemēro tālāk uzrādītie aprēķini, kas atļauj kontrolēt, lai, neskatoties
uz izcilni, pakāpiens nesasniegtu platformu. Pasažieru vagoni jāpārbauda pašā zemākajā stāvoklī attiecība uz velšanās
virsmu.
2. Attālums starp sliežu centra līniju un platformu
3. Telpa, kas nepieciešama pakāpienam: L ¼1,800 þ36
R−t
3.1. Pakā piens, kas atrodas starp ratiņu pagrieziena punktiem: A s¼Bþan−n2
2Rþp2
8Rþl−d
2þqþwiR
3.2. Pakā piens, kas atrodas virs ratiņu pagrieziena punktiem:
Au−Bþanþn2
2R−p2
8Rþl−d
2þq 2nþa
aþwiRn
aþwaRnþa
a
4. Apzīmējumi (lielumi metros):
As, A u= attālums starp sliežu ceļa centra līniju un pakāpiena ārējo malu;
B = attālums starp vagona centra līniju un pakāpiena ārējo malu;
a = attālums starp ratiņu pagrieziena punktiem vai starp gala asīm;
n = pakāpiena šķērsgriezuma attālums, kas ir vistālāk no ratiņu pagrieziena punkta;
p = ratiņu rite ņu bāze;
q = iespējamā šķērsvirziena nobīdes pārvieto šana starp asi un buksi, ar pārvietošanu arī starp buksi un ratiņu
rāmi, kas tika izmērīta no centra stāvokļa pie robežstāvoklī nolietotiem elementiem;
wiR= iespējamā šķērsvirziena nobīde ratiņu un spilvena pagrieziena punktam, kas izmērīta no centra stāvokļa
līknes iekšējās malas virzienā;
waR= kā wiR, bet līknes ārējās malas virzienā;
wiR/aR= maksimālais lielums aplūkojamā sliežu ceļa līklīnijas posmā (fiksētiem pakāpieniem);
= 0,005 m (vadāmiem pakāpieniem, kuri pie ātruma v ≤5 km/st. atveras automātiski);
l = maksimālais sliežu platums taisnā un aplūkojamā līklīnijas sliežu ceļa posmā = 1,544 m;
d = attālums starp rite ņu līdz robežai nolietotām malām, ko izmēra 10 mm sāņus no darba aploces = 1,492 m,;
R = liekuma rādiuss = 500 m …∞;
t = pielaide (0,020 m) sliedes nobīdei uz platformas pusi starp diviem tehniskās apkopes pasākumiem.
5. Noteikumi attiecībā uz attālumu šķērsvirzienā starp pakāpienu un platformu
5.1. Attālumam AV = L –As/ujābūt ne mazākam par 0,020 m.
5.2. Taisnā ceļā ar pasažieru vagonu tā vidējā stāvoklī un ar platformu tās nominālajā stāvoklī attālums 150 mm starp
vagonu un platformu tiek uzskatīts par pietiekoši mazu. Jebkurā gadījumā šīm attālumam jāatrod vismazākā vērtība;
kontrole tiek veikta taisnā un līklīnijas sliežu ceļa posmā, kur A s/uir maksimāls.
6. Kontūras kontrole
Apakšējo pakāpienu kontūras kontrole jāveic taisnā sliežu ceļa posmā un līklīnijas posmā 500 m, ja lielums wir
konstants vai lineāri atkarīgs no l/R. Pretējā gadījumā kontrole jāveic taisnā posmā un līklīnijas posmā, kur A s/uir
maksimālā.
7. Rezultātu atspoguļošana
Pielietotā formula, ievietotie lielumi un iegūtie rezultāti jāatspoguļo viegli uztveramā formā.L 344/382 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
FIN1/D2. papildinājums
Uzāru atveramo durvju un atklāto kāpņu kontūras pasažieru vagoniem un sastāvu vienībām
1. Lai izvairītos no nevajadzīgi platas spraugas starp pakāpieniem un platformas malu, lielums 1,700 –E (sk. UIC 560
1.1.4.2 punktu) var tikt pārsniegts atbilstoši C papildinājumam uz āru atveramo durvju konstrukcijās ar atklātu vai
slēgtu pakāpienu stāvokli vai ja durvis un pakāpieni kustas starp atklātu un slēgtu stāvokli. Šādā gadījumā jāveic tālāk
aprakstītā kontrole kopā ar citiem apliecinājumiem tam, ka, neskatoties uz papildus nobīdi, ne durvis, ne pakāpieni
nerada traucējumus fiksētām iekārtām (RAMO 2. pielikuma 2.9. punkts). Aprēķinos pasažieru vagons jāizskataviszemākajā stāvoklī attiecībā pret velšanās virsmu.
Šeit un tālāk vārdā “durvis” iekļauts arī “pakāpiens”.
Piezīme: D2. papildinājumu var arī pielietot lokomotīves ārējā atpakaļskata spoguļa kontrolei un motorvagona
spoguļa kontrolei atklātā stāvoklī. Normālas līnijveida kustības laikā spogulis uzstādīts slēgtā stāvoklī, atrodoties
korpusa kontūrā.
2. Attālums starp sliežu ceļa centra līniju un fiksētām iekārtām ir L ¼ATþ36
R−t ;
AT = 1,800 m, ja h < 600 mm,
AT = 1,920 m, ja 600 < h ≤1 300 mm,
AT = 2,000 m, ja h >1 300 mm.
3. Telpa, kas nepieciešama durvīm
3.1. Durvis, kas atrodas starp ratiņu pagrieziena punktiem:O s¼Bþan−n2
2Rþp2
8Rþl−d
2þqþwiR
3.2. Durvis, kas atrodas virs ratiņu pagrieziena punktiem: O u¼Bþanþn2
2R−p2
8Rþl−d
2þq 2nþa
aþwiRn
aþ
waRnþa
a
4. Apzīmējumi (lielumi metros):
AT = nominālais attālums starp sliežu ceļa centra līniju un fiksētām iekārtām (taisnā ceļā);
h = augstums virs velšanās virsmas aplūkojamā stāvoklī, kad vagons ir viszemākajā stāvoklī;
Os,
Ou = attālums, kas pieļaujams starp sliežu ceļa centra līniju un durvju malu, kad durvis ir visizvirzītākaj āstāvoklī;
B = attālums starp vagona centra līniju un durvju malu, kad durvis ir visizvirzītākajā stāvoklī;
a = attālums starp ratiņu pagrieziena punktiem vai starp gala asīm;n = pakāpiena šķērsgriezuma attālums, kas ir vistālāk no ratiņu pagrieziena punkta;
p = ratiņu rite ņu bāze;
q = iespējamā šķērsvirziena nobīde dēļ spēles starp asi un buksi, kam pievienota spēle starp buksi un ratiņu rāmi,
kas izmērīta no centra stāvokļa pie robežstāvoklī nolietotiem elementiem;
w
iR= iespējamā šķērsvirziena nobīde ratiņu un spilvena pagrieziena punktam, kas izmērīta no centra stāvokļa
līknes iekšējās malas virzienā;
waR= kā wiR, bet līdz līknes ārējai malai;
wiR/aR= 0,020 mm, maksimālais lielums ātrumiem, kas mazāki par 30 km/h (UIC 560);
l = maksimālais sliežu platums taisnā un aplūkojamā līklīnijas sliežu ceļa posmā = 1,544 m;
d = attālums starp rite ņu līdz robežai nolietotām malām, ko izmēra 10 mm sāņus no darba aploces = 1,492 m,;
R = liekuma rādiuss:
ja h < 600 mm, tad R = 500 m,ja h≥600 mm, tad R = 150 m;
t = pielaide (0,020 m) sliedes nobīdei uz platformas pusi starp diviem tehniskās apkopes pasākumiem
5. Noteikumi šķērsvirziena attālumam starp durvīm un fiksētām iekārtām
Attālumam OV = L - O
s/ujābūt ne mazākam par 0,020 m.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/383
6. Kontūras kontrole
Durvju kontūras kontrole jāveic taisnā sliežu ceļa posmā un līklīnijas posmā 500/150 m, ja lielums wlineāri atkarīgs
no l/R. Pretējā gadījumā kontrole jāveic līklīnijas posmā, kur O s/uir maksimālā.
7. Rezultātu atspoguļošana
Pielietotā formula, ievietotie lielumi un iegūtie rezultāti jāatspoguļo viegli uztveramā formā.L 344/384 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
FIN1/E papildinājums
Pantogrāfs un neizolētās zem sprieguma esošās daļas
W3. attēls.
Neviena no neizolētajām daļām zem sprieguma nedrīkst atrasties ar punktotu līniju apzīmētajā zonā (25 kV).
1) Es vai Eu jāpievieno šķērsvirzienā, atbilstoši C pielikumam.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/385
X PIELIKUMS
ĪPAŠS GADĪJUMS
DALĪBVALSTIS SPĀNIJA UN PORTUGĀLE
L 344/386 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/387
L 344/388 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/389
L 344/390 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/391
L 344/392 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/393
L 344/394 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/395
L 344/396 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/397
L 344/398 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/399
L 344/400 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/401
L 344/402 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/403
L 344/404 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
Y PIELIKUMS
KOMPONENTI
Ratiņi un gaitas daļa
Ratiņi, kam ir izsniegti apstiprinājumi atbilstoši iepriekšējām UIC/RIV normām, uzskatāmi par IC ar nosacījumu, ka
izmantojamo parametru diapazoni jaunā pielietojumā (ieskaitot arī vagona parametrus) paliek diapazonā, kas jau ir
pārbaudīts esošā pielietojumā.
Esošie ratiņi, kas apstiprināti atbilstoši iepriekšējām valsts normām, uzskatāmi par IC, ja valsts normās ir izmantotas
iepriekšējās UIC-normas, ar nosacījumu, ka izmantojamo parametru diapazons jaunā pielietojumā (ieskaitot arī vagona
parametrus) paliek diapazonā, kas jau ir pārbaudīts esošā pielietojumā.
Tālākās tabulās ietverts ratiņu uzskaitījums, kurus var uzskatīt par atbilstošiem iepriekš minētajiem kritērijiem.
Īpaša piezīme
Kravas vagoni ir piemēroti izmantošanai pie kustības ātruma Vmax = 120 km/h pie maksimālās aprēķinātās slodzes (pat ja
bremzēšanas raksturojumi pie maksimālās slodzes nav pietiekami), ja tie pilnīgi atbilst šādiem tehniskiem parametriem.
— Divasu vagoni
Taras svars ≥10t
Riteņu bāze 2a* ≥6,0 m
2a*≥8,0 m vagoniem, kas aprīkoti ar divu sviru atsperojumu
Aprēķina prasības atsperojumam atbilstoši atsperojuma tipam turpmāk Y4. tabulā
— Vagoni ar ratiņiem
Taras svars ≥16t
Aprēķina prasības ratiņiem atbilstoši ratiņu tipam turpmāk Y1. un Y3. tabulā
Y1. DIVASU RATIŅI
Y1. tabula. Divasu ratiņi vagoniem, ko ekspluatç pie âtrumiem lîdz 100 km/h
Ratiņu tipsMaksimālā slodze uz riteņu
pāri [kN]
K17, Y25TTV, Y21 Pse, DRRS25 245 (25 t)
K16, Y25 Lstm, Y25 Lst, Y25 Lsodm, Y25 Lsif, Y25 Lsi, Y25 Ls(s)i1, Y25 Ls(s)i2,
Y25 Ls(s)i1f, Y25 Ls(s)i2f, Y25 Lsdm, Y25 Lsd2i, Y25 Lsd2, Y25 Lsd1, Y25 Ls(s)m,
Y25 Ls(s), Y21 Lsedm, Y21Lse, K16, FS 46 Lssi, FS 46 Lsi, Y25 L(s)1,DRRS
DB 628, DB 629, DB 641, DB 642, DB 643, DB 645, DB 646, DB 651, DB 652, DB
653, DB 655, DB 656, DB 665, DB 680, DB 681, DB 682, DB 683, DB 685, DB 868,
DB 672 (DRRS), DB 882, DB 885
DB 094, DB 095, DB 097, DB 556, DB 565, DB 573, DB 574, DB 575, DB 578, DB
579, DB 583, DB 584, DB 585, DB 586, DB 587, DB 588, DB 589, DB 592220 (22,5 t)
Y27 E2, Y27 E1m, Y27 E1, Y27 E, Y27 Cm1, Y27 C1, Y25 Rstm, Y25 Rst, Y25 Rsm,
Y25 Rsimf, Y25 Rsim, Y25 Rsif, Y25 Rsif, Y25 Rsi, Y25 Rs2m, Y25 Rs2, Y25 Rsa, Y25
Rs, Y25 Lsod1, Y25 Cstm, Y25 Cst, Y25 Csm, Y25 Csimf, Y25 Csim, Y25 Csif, Y25Csi, Y25 Cs2m, Y25 Cs2, Y25 Cs1m, Y25 Cs1, Y25 Cst1, Y25 Cs, Y25 Cm1, Y25 Cm,
Y25 C1, Y25 C, Y21 Csei, Y21 Cse, G56, G66, G66M, G66P, G691, G692, G693,
G694, G70, G70M, G70P, G70T, G75, G771, Y25Cssi, Y21 Rse
DB 621, DB 622, DB 625, DB 640, DB 650, DB 684, DB 839, DB 851, DB 852, DB
853, DB 859, DB 864, DB 866, DB 867, DB 871, DB 872, DB 881, DB 887, DB 931,
DB 932
DB 096, DB 550, DB 551, DB 552, DB 553, DB 554, DB 555, DB 560, DB 561, DB
562, DB 563, DB 566, DB 567, DB 572, DB 576, DB 577, DB 581, DB 590, DB 591196 (20 t)8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/405
Ratiņu tipsMaksimālā slodze uz riteņu
pāri [kN]
Y33 Am, Y33 A, Y27 D, Y27 Cm, Y27 C, Y25 D, Y23 Cm, Y23 C, Y21 C,
DB 582,176 (18 t)
Y31 C1, FS 38i
DB 631, DB 707157 (16 t)
Y 29 147 (15 t)
DB 741 93 (9,5 t)
DB 690 74 (7,5 t)
Y2. tabula. Divasu ratiņi vagoniem, ko ekspluatē pieātrumiem līdz 120 km/h
Ratiņu tipsMaksimālā slodze uz riteņu
pāri [kN]
K17, Y 25 LD, Y 27 LDm, DRRS, 4RS/N, WU83, Y25Lss, Y21Ls(s)e
DB 624, DB 626, DB 627, DB 644, DB 654, DB 666DB 557220 (22,5 t)
K16, Y21 Csse, Y21 Cs(s)e, Y25 Css, Y25 Cssm, Y25 Cssp, Y25 GVrss, Y25 Ls(s), Y25
Ls(s)i1, Y25 Ls(s)i2, Y25 Ls(s)i1f, Y25 Ls(s)i2f, Y25 Ls(s)m, Y25 Rss, Y25 Rssa,
Y25 Rssm, Y 25 RSSd1, 1XTamp, 6TNa, 6TNa/1, G884
DB 672 (DRRS)
DB 564196 (20 t)
Y37 B, FS 46 Lssi 176 (18 t)
Y33 A, Y33Am 167 (17 t)Y25 D, Y27 D, Y31 A, Y31B, Y31C 157 (16 t)Y31 C1, FS 38i 127 (13 t)
Piezīme: Y25 sērijas ratiņiem (Y21, Y27, Y31, Y35, un Y37) ir tikai versijas ar elastīgiem atbalsta slīdņiem.
Y2.1. tabula. Divasu ratiņi vagoniem, ko ekspluatē pieātrumiem līdz 140 km/h
Ratiņu tipsMaksimālā slodze uz riteņu
pāri [kN]
DB 627.1 196 (20 t)
Y 25 LD, Y 27 LDm 176 (18 t)
Y27 D1, Y31B1, Y31B2 157 (16 t)
Y33 A, Y33 Am, Y 35 B 137 (14 t)
Piezīme: Y25 sērijas ratiņiem (Y21, Y27, Y31, Y35, un Y37) ir tikai versijas ar elastīgiem atbalsta slīdņiem.
Y2.2. tabula. Divasu ratiņi vagoniem, ko ekspluatē pieātrumiem līdz 160 km/h
Ratiņu tipsMaksimālā slodze uz riteņu
pāri [kN]
Y 37 A
DB 675 (DRRS)176 (18 t)
Y25GVr, Y37B 157 (16 t)
Y30 98 (10 t)
Piezīme: Y25 sērijas ratiņiem (Y21, Y27, Y31, Y35 un Y37) ir tikai versijas ar elastīgiem atbalsta slīdņiem.L 344/406 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
Y3. tabula. Trīsasu ratiņi vagoniem, ko ekspluatē pieātrumiem līdz 100 km/h
Ratiņu tipsMaksimālā slodze uz riteņu
pāri [kN]
DB 715, DB 716, DB 816, DB 817 245 (25 t)
DB 713, DB 714 220 (22,5 t)DB 710, DB 711 196 (20 t)
Y2. PIEKARE
Y4. tabula. Piekares divasu vagoniem
Piekares tips Maksimālais ātrums [km/h] Maksimālā slodze uz riteņu ass [km/h]
Niesky 2 100 245 (25 t)
Divsviru UIC piekare (*) 120 220 (22,5 t)
Niesky 2 120 220 (22,5 t)
S 2000 (**) 120 220 (22,5 t)
(*) šo piekari var pielietot tikai vagoniem ar riteņu bāzi ≥8 m.
(**) uz šo attiecas UIC apstiprinājums līdz šo SITS spēkā stāšanās brīdim.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/407
Z PIELIKUMS
KONSTRUKCIJAS UN MEHĀNISKĀS DAĻAS
Trieciena amortizācijas (buferu) tests
Z1. TRIECIENA AMORTIZĀCIJAS PĀRBAUDE
Z1.1. Prasības
Nenobremzētam vagonam, kas atrodas uz taisnvirziena sliedēm, gan tukšā, gan piekrautā stāvoklī jābūt spējīgam izturēt
grūdienus, kas rodas pēc trieciena, ko izdara vagons ar 80 t kopsvaru uz sliedēm un kurš ir aprīkots ar sānu buferiem ar
spēju dzēst enerģiju ≥30 kJ (1). Pieļaujamā starpība starp buferu augstumiem (tukšam vai piekrautam vagonam) ir līdz
50 mm.
Z.1.2. Tukšu vagonu trieciena amortizācijas pārbaude
Pārbaude jāveic, palielinot ātrumu līdz 12km/h (2). Pie ātruma maiņas no 8 līdz 12 km/h jābūt ierakstītai paātrinājuma līknei
(x::¼fðvÞ ð Þ). Triecienu skaits var būt ierobežots.
Z.1.3. Piekrautu vagonu trieciena amortizācijas pārbaude
Šai pārbaudei vagonam jābūt piekrautam līdz tā maksimālajam tilpumam. Trieciena virziens jāmaina uz pretējo virzienu pēc
katra amortizēta trieciena, izņemot cisternvagonu gadījumu. Pārbaudes uz trieciena amortizāciju nav vajadzīgas parastajām
platformām.
Z.1.4. Vagoni ar sānu buferiem
Iepriekšējas pārbaudes jāveic ar trieciena ātruma palielināšanu. Iepriekšējas pārbaudes jāturpina veikt, līdz viens no diviem
parametriem (ātrums vai spēks) sasniedz tabulā norādītās robežvērtības.
Piešīrobežspēka jāizpilda 40 identiski amortizēti triecieni.
Iepriekšējas pārbaudes un amortizētu triecienu sērijas jāveic ar šādiem nosacījumiem.
Z1. tabula.
Robežvērtības
Iepriekšējas pārbaudes Pārbaužu sērijas
Viena bufera slodze Trieciena amortizācijas ātrums
1 500 kN (3) (4)
pie trieciena amortizācijas
ātruma
≤12 km/h12 km/h (5) 10 amortizēti triecieni pie
ātruma, ko pakāpeniski
palielina līdz 12 km/h, no
kuriem trijiem jābūt pie
ātruma aptuveni 9 km/h
Neskatoties uz to, ja tiek
sasniegta 1500 kN trie-
ciena slodze uz buferi pie
ātruma <12 km/h, tad
ātrumu nedrīkst palielināt
virsšīlieluma40 amortizēti triecieni pie
robežātruma, kas noteikts
iepriekšējo pārbaužu laikā,
konkrēti:
—vai nu 12 km/h,
—vai arī ātrums, kas atbilst
amortizētā 1500 kN (5)
(5) (6) (7)trieciena slodzei
Piezīmes
(1) Ieteikumi par buferu veidiem, kas jāizvēlas dažādu tipu vagoniem, doti tehniskā dokumenta ERRI DT 85, B 3.0.
lappusē.
(2) Ja nav atrunāts citādāk standarta noteikumos un līgumā, it īpaši, vagoniem, kuri nav piemēroti manevrēšanai uz
šķirošanas kalniņa, vai manevrēšanai gaitā (piemēram, F-II tips), tad amortizētā trieciena ātrums var tikt ierobežots ar
7 km/h.
(3) Pieļaujamā buferu slodzes novirze vagona vienā galā ir ± 200 kN, bet kopējā abu buferu slodze nedrīkst pārsniegt
3000 kN.L 344/408 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
(4) Ja pārbaudāmais vagons aprīkots ar C kategorijas buferiem, tad bufera slodzes lielums, pamatojoties uz vienošanos ar
attiecīgo operatoru, var tikt pazemināts līdz 1300 kN (pie amortizētā trieciena ātruma < 12 km/h). Tas nav
piemērojams cisternvagoniem, kas paredzēti bīstamo kravu transportēšanai (2. kategorija pēc RID noteikumiem). Tiejāpārbauda ar uzstādītiem A kategorijas buferiem.
(
5) Ja bufera slodze sasniedz 1000 kN jau pie amortizētā trieciena ātruma < 9 km/h, tad pārbaudāmais vagons jāaprīko ar
spēcīgākiem buferiem.
(6) Ja operators pieprasa, tad trieciena amortizācijas pārbaudes pie slodzes 1500 kN un ātruma līdz pat 12 km/h var
izdarīt izmēģinājumu beigās.
(7) Vagoniem ar liela gājiena hidrodinamiskajiem amortizatoriem trieciena robežslodze var tikt samazināta līdz 1000 kN.
Z.1.5. Vagoni, kas aprīkoti ar automātisku sakabi
Visos gadījumos jāpanāk amortizētā trieciena ātrums 12 km/h.
Z.1.6. Rezultāti
Dažādas trieciena amortizācijas pārbaudes nedrīkst novest pie jebkādām redzamām pastāvīgām deformācijām.
Spriegumiem, kas rodas noteiktos kritiskos ratiņu/rāmja/korpusa un atsperojuma savienojumos, jābūt ierakstītiem.
Iegūtajiem rezultātiem jāatbilst šādiem nosacījumiem:
— kopējam paliekošajam pagarin ājumam, kas rodas iepriekšējo pārbaužu un sērijas ar 40 amortizētiem triecieniem
rezultātā, jābūt mazākam par 2 %, un tam jānostabilizējas līdz sērijas trīsdesmitajam triecienam. Tomēr tas navpiemērojams gadījumiem, kad uz konstrukcijas elementiem attiecināmi īpaši noteikumi,
— priekšējo izmēru novirzes nedrīkst pasliktināt vagona izmantošanas kvalitāti.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/409
AA PIELIKUMS
NOVĒRTĒŠANAS PROCEDŪRA
Apakšsistēmu verifikācija
Apakšsistēmu EK verifikācijas procedūras moduļu struktūra
Apakšsistēmu EK verifikācijas moduļi
— Modulis SB. Tipa pārbaude
— Modulis SD. Raž ojuma kvalitātes nodrošinājuma sistēma
— Modulis SF. Ražojuma verifik ācija
— Modulis SH2. Pilna kvalitātes nodrošinājuma sistēma ar projektēšanas pārbaudi
APAKŠSISTĒMU EK VERIFIKĀCIJAS MODUĻI
Modulis SB. Tipa pārbaude
1. Šajā modulī ir aprakstīta EK verifikācijas procedūra, saskaņā ar kuru pēc Kopienā reģistrēta līgumslēdzēja subjekta vai
tāpilnvarotā pārstāvja lūguma pilnvarotā iestāde pārbauda un apliecina, ka ritošā sastāva kravas vagonu apakšsistēmas
modelis, kas ir plānotā ražojuma paraugs,
— atbilst šai SITS un citām piemērojamām SITS, apliecinot, ka Direktīvas 2001/16/EK (1) pamatprasības (2) ir
izpildītas,
— atbilst citiem no Līguma izrietošiem noteikumiem.
Šajā modulī noteiktajā tipa pārbaudē varētu būt ietverti konkrēti novērtējuma posmi –projekta pārbaude, modeļa
izmēģinājums vai ražošanas procesa pārbaude, kas ir noteiktas attiecīgajā SITS.
2. Līgumslēdzējam subjektam (3) pilnvarotajai iestādei pēc savas izvēles jāiesniedz pieteikums apakšsistēmas EK
verifikācijai (ar tipa pārbaudes palīdzību). Pieteikumā jāietver:
— līgumslēdzēja subjekta vai tā pilnvarotā pārstāvja nosaukums un adrese,
— 3. punktā aprakstītā tehniskā dokumentācija.
3. Iesniedzējam jānodod pilnvarotās iestādes rīcībā apakšsistēmas paraugs (4), kas sniedz priekšstatu par plānoto
ražojumu, turpmāk saukts “modelis”.
Modelis var ietvert vairākas apakšsistēmas versijas ar nosacījumu, ka versiju atšķirības neietekmē SITS nosacījumus.
Pilnvarotā iestāde drīkst pieprasīt papildu paraugus, ja tādi vajadzīgi izmēģinājumu programmas veikšanai.
Jāiesniedz arī mezgla daļas vai mezgla paraugs vai paraugi, vai apakšsistēmas paraugs nesaliktā veidā, ja tas vajadzīgs
konkrētam izmēģinājumam vai izpētes metodēm un ir noteikts SITS vai Eiropas specifikācijā (5), uz kuru ir dotas
atsauces SITS.
Tehniskajai dokumentācijai un paraugam (paraugiem) jābūt tādiem, lai pēc tiem varētu saprast apakšsistēmas projektu,
ražošanu, uzstādīšanu, apkopi un ekspluatā ciju, kā arījānodrošina atbilstība izvērtējamiem SITS nosacījumiem.L 344/410 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
(1)Šo moduli varētu izmantot nākotnē, kad tiks precizētas Direktīvas 96/48/EK (ātrgaitas dzelzceļu sistēma) SITS.
(2) Pamatprasības ir atainotas tehniskajos parametros, saskarnēs un izpildes prasībās, kas ir dotas SITS 4. nodaļā.
(3) Modulī “līgumslēdzējs subjekts” nozīmē “apakšsistēmas līgumslēdzēju subjektu saskaņā ar direktīvā doto definīciju vai tā pilnvaroto
pārstāvi, kas reģistrēts Kopienā”.
(4) SITS attiecīgajā sadaļā var būt norādītas konkrētas prasības.
(5) Eiropas specifikācijas definīcija ir dota Direktīvā 96/48/EK un Direktīvā 2001/16/EK. Vadlīnijās par ātrgaitas dzelzceļa sistēmu SITS
izmantošanu ir paskaidrots Eiropas specifikāciju piemērošanas veids.
Tehniskā dokumentācija ietver:
— apakšsistēmas, vispārējās projektēšanas un uzbūves vispārīgu aprakstu,
— Ritošā sastāva re ģistru, tai skaitā visu SITS norādīto informāciju,
— konceptuālos projekta un ražošanas datus, piemēram, rasējumus, sastāvdaļu shēmas, mezglu daļas, mezglus,
ķēdes u.c.,
— aprakstus un paskaidrojumus, kas vajadzīgi, lai izprastu projektēšanas un ražošanas informāciju, apakšsistēmas
apkopi un ekspluatāciju,
— izmantotās tehniskās specifikācijas, tai skaitā Eiropas specifikācijas,
— jebkādus vajadzīgos pierādījumus par augstākminēto specifikāciju izmantošanu, īpaši, ja Eiropas specifikācijas
un atbilstošie punkti nav piemēroti pilnībā,
— apakšsistēmā iekļaujamo savstarpējās izmantojamības komponentu uzskaitījumu,
— “EK” atbilstības vai izmantošanas lietderības deklarāciju kopijas savstarpēj ās izmantojamības komponentiem un
visiem vajadzīgajiem elementiem, kas noteikti direktīvas VI pielikumā,
— pierādījumus par atbilstību no Līguma izrietošajiem noteikumiem (tai skaitā sertifikātus),
— tehnisko dokumentāciju par apakšsistēmas ražošanu un montāžu,
— apakšsistēmas projektēšanā, ražošanā, montāžā un uzstādīšanā iesaistīto ražotāju sarakstu,
— apakšsistēmas lietošanas noteikumus (ekspluatācijas laika vai attāluma ierobežojumus, maksimālo lietošanas
ilgumu u.c.),
— apkopes noteikumus un tehnisko dokumentāciju par apakšsistēmas apkopi,
— jebkādas tehniskās prasības, kas jāņem vērā apakšsistēmas ražošanas, apkopes vai ekspluatācijas laikā,
— veikto projektēšanas aprēķinu rezultātus, veikto pārbaužu rezultātus u.c.,
— izmēģinājumu atskaites.
Ja SITS ir noteiktas sīkākas prasības par tehniskajā dokumentācijā iekļaujamo informāciju, tās ir jāizpilda.
4. Pilnvarotajai iestādei4.1. Jāizskata tehniskā dokumentācija.
4.2. Jāpārliecinās, vai apakšsistēmas vai apakšsistēmas mezglu vai mezglu daļu paraugs (paraugi) ir ražots(-i) saskaņā ar
tehnisko dokumentāciju, un jāveic vai jāliek veikt modeļa pārbaudes saskaņā ar SITS nosacījumiem un atbilstošajām
Eiropas specifikācijām. Šāds ražojums jāpārbauda, izmantojot atbilstošo novērtējuma moduli.
4.3. Ja SITS ir noteikta prasība veikt projektēšanas pārbaudi, jāpārbauda projektēšanas metodes, projektēšanas rīki un
projektēšanas rezultāti, lai novērtētu to spējas izpildīt apakšsistēmas atbilstības prasības projektēšanas procesa beigās.
4.4. Jāidentificē elementi, kas ir projektēti saskaņā ar SITS un Eiropas specifikāciju attiecīgajiem nosacījumiem, kā arī
elementi, kas ir projektēti, nepiemērojot šo Eiropas specifik āciju attiecīgos nosacījumus.
4.5. Jāveic vai jāliek veikt atbilstošās pārbaudes un vajadzīgos izmēģinājumus saskaņā ar 4.2. un 4.3. punktu, lai
konstatētu, vai izvēlētās attiecīgās Eiropas specifikācijas ir piemērotas praksē.
4.6. Jāveic vai jāliek veikt atbilstošās pārbaudes un vajadzīgos izmēģinājumus saskaņā ar 4.2. un 4.3. punktu, lai konstatētu,
vai izvēlētie risinājumi atbilst SITS prasībām, ja nav piemērotas atbilstošās Eiropas specifikācijas.
4.7. Ar iesniedzēju jāsaskaņo vieta, kur tiks veiktas pārbaudes un vajadzīgie izmēģinājumi.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/411
5. Ja modelis atbilst SITS nosacījumiem, pilnvarotajai iestādei jāpiešķir pieteikuma iesniedzējam tipa pārbaudes apliecība.
Apliecībā jānorāda līgumslēdzēja subjekta un tehniskajā dokumentācijā norādītā ražotāja(-u) nosaukums un adrese,
pārbaudes slēdziens, tās derīguma nosacījumi un dati, kas nepieciešami apstiprinātā modeļa identific ēšanai.
Apliecībai jāpievieno atbilstošās tehniskās dokumentācijas saraksts, bet tā kopiju patur pilnvarotā iestāde.
Ja pilnvarotā iestāde līgumslēdzējam subjektam nepiešķir tipa pārbaudes apliecību, tai jāsniedz detalizēts atteikuma
pamatojums. Ir jāparedz pārsūdzības kārtība.
6. Katrai pilnvarotajai iestādei jāpaziņo citām pilnvarotajām iestādēm attiecīgā informācija par tipa pārbaudes apliecībām,
kuras tā piešķīrusi, atsaukusi vai atteikusi.
7. Citas pilnvarotās iestādes pēc pieprasījuma var saņemt izdoto tipa pārbaudes apliecību un/vai to papildinājumu
kopijas. Apliecību pielikumiem jābūt pieejamiem citām pilnvarotajām iestādēm.
8. Kopā ar tehnisko dokumentāciju līgumslēdzējs subjekts glabā tipa pārbaudes apliecību un jebkuru papildinājumu
kopijas visu apakšsistēmas ekspluatā cijas laiku. Tās jānosūta jebkurai citai dalībvalstij pēc tās pieprasījuma.
9. Iesniedzējs informē pilnvaroto iestādi, kas glabā tehnisko dokumentāciju par tipa pārbaudes apliecību, par visām
modifikācijām, kas varētu ietekmēt atbilstību SITS prasībām vai noteiktajiem apakšsistēmas lietošanas noteikumiem.Šādā gadījumā apakšsistēmai jāsaņem papildu apstiprinājums. Papildu apstiprinājumu var izdot kā papildinājumu
sākotnējai tipa pārbaudes apliecībai vai kā jaunu apliecību pēc vecās apliecības atsaukšanas.
APAKŠSISTĒMU EK VERIFIKĀCIJAS MODUĻI
Modulis SD. Ražojuma kvalitātes nodro šinājuma sistēma
1. Šajā modulī ir aprakstīta EK verifikācijas procedūra, saskaņā ar kuru pilnvarotā iestāde pēc Kopienā reģistrēta
līgumslēdzēja subjekta vai tā pilnvarotā pārstāvja lūguma pārbauda un apliecina, vai ritošā sastāva kravas vagonu
apakšsistēma, kurai jau ir izdota tipa pārbaudes apliecība,
— atbilst šai SITS un jebkurai citai piemērojamai SITS, apliecinot, ka Direktīvas 2001/16/EK (
1) pamatprasības (2) ir
izpildītas,
— atbilst citiem no Līguma izrietošiem noteikumiem,
un var tikt nodota ekspluatācijā.
2. Pilnvarotā iestāde veic procedūru ar nosacījumu, ka
— pirms novērtējuma izdotā tipa pārbaudes apliecība paliek spēkā iesniegumā norādītajai apakšsistēmai,
— līgumslēdzējs subjekts (3) un galvenie iesaistītie apakšuzņēmēji pilda 3. punktā minētās saistības.
“Galvenie darbuzņēmēji” attiecas uz uzņēmumiem, kuru darbības veicina SITS pamatprasību izpildi. Tas attiecas uz:
— uzņēmumu, kurš ir atbildīgs par visu apakšsistēmas projektu (cita starpā ieskaitot atbildību par apakšsistēmas
integrāciju),
— citiem uzņēmumiem, kas ir iesaistīti tikai vienā daļā no apakšsistēmas projekta (piemēram, veic apakšsistēmas
montāžu vai uzstādīšanu).
Tas neattiecas uz ražotāja darbu apakšuzņēmējiem, kas piegādā sastāvdaļas un savstarpējās izmantojamības
komponentus.L 344/412 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
(1)Šo moduli varētu izmantot nākotnē, kad tiks precizētas Direktīvas 96/48/EK (ātrgaitas dzelzceļu sistēma) SITS.
(2) Pamatprasības ir atainotas tehniskajos parametros, saskarnēs un izpildes prasībās, kas ir dotas SITS 4. nodaļā.
(3) Modulī “līgumslēdzējs subjekts” nozīmē “apakšsistēmas līgumslēdzēju subjektu saskaņā ar direktīvā doto definīciju vai tā pilnvaroto
pārstāvi, kas reģistrēts Kopienā”.
3. Apakšsistēmai, kurai jāpiemēro EK verifikācijas procedūra, līgumslēdzējs subjekts vai galvenie darbuzņēmēji, ja tādi ir,
izmanto apstiprinātu ražošanas un galaprodukta apskates un pārbaudes kvalitātes nodrošinājuma sistēmu, kasnoteikta 5. punktā un kurai jānodrošina 6. punktā paredzētā uzraudzība.
Ja līgumslēdzējs subjekts pats ir atbildīgs par visu apakšsistēmas projektu (cita starpā ieskaitot atbildību par
apakšsistēmas integrāciju) vai līgumslēdzējs subjekts ir tieši iesaistīts ražošanā (ieskaitot montāžu un uzstādīšanu), tam
jāizmanto apstiprināta šo darbību kvalitātes nodrošinājuma sistēma, kurai jānodrošina 6. punktā paredzētā
uzraudzība.
Ja galvenais līgumslēdzējs ir atbildīgs par visu apakšsistēmas projektu (cita starpā ieskaitot atbildību par apakšsistēmas
integrāciju), tam jebkurā gadījumā jāizmanto apstiprināta ražošanas un galaprodukta apskates un pārbaudes kvalitātes
nodrošinājuma sistēma, kurai jānodrošina 6. punktā paredzētā uzraudzība.
4. EK verifikācijas procedūra4.1. Līgumslēdzējam subjektam jāiesniedz pilnvarotajai iestādei pēc savas izvēles pieteikums apakšsistēmas EK verifik ācijai
(ar ražošanas kvalitātes nodrošinājuma sistēmas palīdzību), ietverot kvalitātes nodrošinājuma sistēmu uzraudzībassaskaņošanu saskaņā ar 5.3. un 6.5. punktu. Līgumslēdzējam subjektam jāinformē iesaistītie ražotāji par savu izvēli un
par pieteikumu.
4.2. Pieteikumam jānodrošina izpratne par apakšsistēmas projektu, ražošanu, montāžu, uzstādīšanu, apkopi un
ekspluatāciju, lai varētu novērtēt atbilstību tipa pārbaudes apliecībā aprakstītajam modelim un SITS prasībām.
Pieteikumā jāietver:
— līgumslēdzēja subjekta vai tā pilnvarotā pārstāvja nosaukums un adrese,
— apstiprinātā modeļa tehniskā dokumentācija, ieskaitot modeļa pārbaudes apliecību, kas izdota pēc SB modulī
noteiktās procedūras pabeigšanas,
un, ja šajādokumentācijā nav ietverts, tad
— apakšsistēmas, vispārējās projektēšanas un uzbūves vispārīgs apraksts,
— izmantotās tehniskās specifikācijas, tai skaitā Eiropas specifikācijas,
— jebkādi apliecinoši pierādījumi par augstākminēto specifikāciju izmantošanu, īpaši, ja Eiropas specifikācijas
un atbilstošie punkti nav piemēroti pilnībā. Šajos apliecinošajos pierādījumos jāietver pārbaužu rezultāti,
kas gūti attiecīgajā ražotāja laboratorijā vai citur viņa uzdevumā.
— ritošā sastāva reģistrs, tai skaitā visa SITS norādītā informācija,
— tehniskā dokumentācija par apakšsistēmas ražošanu un montāžu,
— pierādījumi par atbilstību no Līguma izrietošajiem noteikumiem (tai skaitā apliecības) par ražošanas
posmu,
— apakšsistēmā iekļaujamo savstarpējās izmantojamības komponentu uzskaitījums,
— EK atbilstības vai izmantošanas lietderības deklarāciju kopijas savstarpējās izmantojamības komponentiem
un visiem vajadzīgajiem elementiem, kas noteikti direktīvas VI pielikumā,
— apakšsistēmas projektēšanā, ražošanā, montāžā un uzstādīšanā iesaistīto ražotāju saraksts,
— pierādījumi, ka visos 5.2. punktā minētajos posmos tiek izmantotas līgumslēdzēja subjekta, jā tāds ir, un/
vai galvenā darbuzņēmēja kvalitātes nodrošinājuma sistēmas, kā arīpierādījumi par to efektivitāti,
— norāde par pilnvaroto iestādi, kura ir atbildīga par šo kvalitātes nodrošinājuma sistēmu apstiprināšanu un
uzraudzību.
4.3. Pilnvarotā iestāde vispirms izskata pieteikumu attiecībā uz tipa pārbaudes un tipa pārbaudes apliecības derīgumu.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/413
Ja pilnvarotā iestāde uzskata, ka tipa pārbaudes apliecība vairs nav derīga vai nav atbilstoša un ir vajadzīga jauna tipa
pārbaude, tā pamato savu lēmumu.
5. Kvalitātes nodrošinājuma sistēma
5.1. Līgumslēdzējam subjektam, ja tāds ir, un galvenajiem darbuzņēmējiem, ja tādi ir nolīgti, jāiesniedz pilnvarotajai
iestādei pēc savas izvēles pieteikums par to kvalitātes nodrošinājuma sistēmu novērtējumu.
Pieteikumā jāietver:
— visa attiecīgā informācija par konkrēto apakšsistēmu,
— kvalitātes nodrošinājuma sistēmas dokumentācija,
— apstiprinātā modeļa tehniskā dokumentācija un tipa pārbaudes apliecības, kas piešķirta pēc SB moduļa tipa
pārbaudes procedūras pabeigšanas, kopija.
Tie, kuri ir iesaistīti tikai vienā apakšsistēmas projekta daļā, iesniedz informāciju tikai par attiecīgo daļu.
5.2. Par visu apakšsistēmas projektu atbildīgā līgumslēdzēja subjekta vai galvenā darbuzņēmēja kvalitātes nodrošinājuma
sistēma nodrošina apakšsistēmas vispārēju atbilstību tipa pārbaudes apliecībā aprakstītajam modelim un
apakšsistēmas vispārēju atbilstību SITS prasībām. Citu galveno darbuzņēmēju kvalitātes nodrošinājuma sistēmai
(sistēmām) jānodrošina viņu attiecīgā ieguldījuma apakšsistēmā atbilstība tipa pārbaudes apliecībā aprakstītajam
modelim un SITS prasībām.
Visus principus, prasības un noteikumus, ko ievēro iesniedzējs (iesniedzēji), sistemātiski un mērķtiecīgi apkopo
rakstveida nostādņu, procedūru un norādījumu veidā. Kvalitātes nodrošinājuma sistēmas dokumentācijai jārada
vienota izpratne par kvalitātes nostādnēm un procedūrām, piemēram, kvalitātes programmām, plāniem, aprakstiemun uzskaites datiem.
Tajāvisiem iesniedzējiem, pirmām kārtām, pienācīgi jāaplūko:
— kvalitātes mērķi, kā arīorganizatoriskā uzbūve,
— izmantojamās ražošanas, kvalitātes kontroles un kvalitātes nodrošinājuma metodes, procedūras un sistemātiskās
darbības,
— ekspertīzes, pārbaudes un izmēģinājumi, kas tiks veikti ražošanas, montāžas un uzstādīšanas laikā, kā arīpirms
un pēc ražošanas, montāžas un uzstādīšanas, un to biežums,
— kvalitātes nodrošināšanas uzskaites dati, piemēram, ziņojumi par apskatēm un pārbaudēm, kalibrēšanas dati,
ziņojumi par attiecīgā personāla kvalifikāciju utt.,
un arī līgumslēdzējam subjektam vai galvenajam darbuzņēmējam, kurš atbildīgs par visu apakšsistēmas
projektu,
— vadības pienākumi un pilnvaras attiecībā uz apakšsistēmas vispārējo kvalitāti, cita starpā ieskaitot apakšsistēmas
integrācijas vadību.
Ekspertīzes, izmēģinājumi un pārbaudes tiek veiktas šādos posmos:
— apakšsistēmas uzbūve, cita starpā arīinženierceltniecības darbi, komponentu montāža, galīgā pielāgošana,
— apakšsistēmas galīgā pārbaude,
— un validācija pilnas ekspluatācijas apstākļos, ja tas ir paredzēts SITS.
5.3. Līgumslēdzēja subjekta izvēlētajai pilnvarotajai iestādei jāpārbauda, vai visiem 5.2. punktā minētajiem posmiem ir
pietiekami un pienācīgi apstiprināta(-s) un uzraudzīta(-s) iesniedzēja(-u) kvalitātes nodrošinājuma sistēma(-s) (
1).L 344/414 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
(1) Attiecībā uz ritošā sastāva SITS pilnvarotā iestāde drīkst piedalīties pēdējā lokomotīvju vai vilcienu sastāva ekspluatācijas pārbaudē
apstākļos, kas noteikti attiecīgajās SITS nodaļās.
Ja apakšsistēmas atbilstība tipa pārbaudes apliecībā aprakstītajam modelim un apakšsistēmas atbilstība SITS
noteiktajām prasībām pamatojas uz vairākām kvalitātes sistēmām, pilnvarotajai iestādei jo īpaši jāpārbauda:
— vai kvalitātes sistēmu attiecības un saskarnes ir precīzi dokumentētas,
— vai galvenajiem darbuzņēmējiem ir pietiekami un pienācīgi noteikti vadības vispārējie pienākumi un tiesības
attiecībā uz visas apakšsistēmas atbilstību kopumā.
5.4. Pilnvarotajai iestādei, kas minēta 5.1. punktā, jānovērtē kvalitātes nodrošināšanas sistēma, lai noteiktu, vai tā atbilst
5.2. punktā minētajām prasībām. Tā uzskata, ka atbilstība šīm prasībām ir nodrošināta, ja ražotājs piemēro ražošanas,
galaprodukta apskates un izmēģinājumu kvalitātes sistēmu saskaņā ar EN/ISO 9001-2000 standartu, ņemot vērā
attiecīgā savstarpējās izmantojamības elementa specifiku, kuram sistēma tiek piemērota.
Ja iesniedzējs izmanto sertificētu kvalitātes nodrošinājuma sistēmu, pilnvarotā iestāde to ņem vērā novērtējumā.
Pārbaudei jābūt atbilstošai attiecīgajai apakšsistēmai, ņemot vērā iesniedzēja konkrēto ieguldījumu apakšsistēmā.
Vismaz vienam pārbaudes grupas dalībniekam jābūt ar pieredzi attiecīgās apakšsistēmas tehnoloģijas novērtēšanā.
Novērtēšanas procedūrā iekļauj novērtēšanas apmeklējumu iesniedzēja telpās.
Lēmums jāpaziņo iesniedzējam. Paziņojumā jāietver pārbaudē gūtie atzinumi un novērtējuma lēmuma pamatojums.
5.5. Līgumslēdzējs subjekts, ja tāds ir, un galvenie darbuzņēmēji apņemas pildīt pienākumus, kas izriet no apstiprinātās
kvalitātes nodrošinājuma sistēmas, un pienācīgi un efektīvi uzturēt to spēkā.
Par visām būtiskajām izmaiņām, kas ietekmēs apakšsistēmas SITS prasību izpildi, viņiem jāinformē pilnvarotā iestāde,
kas apstiprinājusi kvalitātes nodrošināšanas sistēmu.
Pilnvarotajai iestādei jānovērtē ierosinātie grozījumi un jāizlemj, vai grozītā kvalitātes nodrošināšanas sistēma
joprojām atbilst 5.2. punktā minētajām prasībām un vai tai nav vajadzīga atkārtota novērtēšana.
Tai jāpaziņo savs lēmums iesniedzējam. Paziņojumā iekļauj pārbaudē izdarītos secinājumus un novērtējuma lēmuma
pamatojumu.
6. Kvalitātes sistēmas uzraudzība, kuru veic pilnvarotā iestāde
6.1. Uzraudzības mērķis ir pārliecināties, ka līgumslēdzējs subjekts, ja tāds ir, un galvenie darbuzņēmēji pienācīgi pilda
saistības, kas izriet no apstiprinātās kvalitātes nodrošinājuma sistēmas.
6.2. Līgumslēdzējam subjektam, ja tāds ir, un galvenajiem darbuzņēmējiem jānosūta vai jāliek nosūtīt 5.1. punktā minētajai
pilnvarotajai iestādei visus šajā nolūkā vajadzīgos dokumentus, ieskaitot realizācijas plānus un tehniskos datus par
apakšsistēmu (ciktāl tie attiecas uz iesniedzēju konkrēto ieguldījumu apakšsistēmā), un īpaši:
— kvalitātes nodrošinājuma sistēmas dokumentācija, tai skaitā konkrētie paņēmieni, kas izmantoti, lai nodrošinātu,
ka
— par visu apakšsistēmas projektu atbildīgā līgumslēdzēja subjekta vai galvenā darbuzņēmēja vadības
vispārējie pienākumi un pilnvaras attiecībā uz visas apakšsistēmas atbilstību ir pienācīgi un kārtīgi definēti,
— katra iesniedzēja kvalitātes nodrošinājuma sistēma tiek pareizi vadīta, lai sasniegtu integrā ciju
apakšsistēmas līmenī,
— kvalitātes dati, ko paredz tā kvalitātes nodrošināšanas sistēma attiecībā uz ražošanu (ieskaitot montāžu un
uzstādīšanu), piemēram, apskates protokoli un izmēģinājumu dati, kalibrēšanas dati, ziņojumi par attiecīgāpersonāla kvalifikāciju u.c.
6.3. Pilnvarotajai iestādei periodiski jāveic pārbaudes, lai pārliecinātos, ka līgumslēdzējs subjekts (ja tāds ir) un galvenie
darbuzņēmēji uztur spēkā un piemēro kvalitātes nodrošinājuma sistēmu, iesniedzot tiem pārbaudes pārskatu. Ja tie
izmanto sertificētu kvalitātes nodrošinājuma sistēmu, pilnvarotā iestāde to ņem vērā uzraudzībā.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/415
Pārbaudes veic vismaz reizi gadā, veicot vismaz vienu pārbaudi laika periodā, kad attiecībā uz apakšsistēmu, kurai
piemēro 8. punktā minēto EK verifikācijas procedūru, tiek veiktas attiecīgās darbības (ražošana, montāža vai
uzstādīšana).
6.4. Turklāt pilnvarotā iestāde var apmeklēt iesniedzēja(-u) telpas bez brīdinājuma. Šo apmeklējumu laikā pilnvarotā iestāde
var veikt pilnu vai daļēju pārbaudi, kā arīveikt vai pasūtīt izmēģinājumus, lai vajadzības gadījumā pārliecinātos, ka
kvalitātes nodrošinājuma sistēma pienācīgi darbojas. Tā iesniedz iesniedzējam(-iem) apmeklējuma protokolu un,
attiecīgi, pārbaudes un/vai izmēģinājuma protokolus.
6.5. Līgumslēdzēja subjekta izvēlētā pilnvarotā iestāde, kas atbildīga par EK verifikāciju, ja tā neveic attiecīgās(-o) kvalitātes
sistēmas(-u) uzraudzību, koordinē citu par šāuzdevuma veikšanu atbildīgo pilnvaroto iestāžu darbību, lai:
— nodrošinātu pareizu dažādo kvalitātes nodrošinājuma sistēmu saskarņu pārvaldību, kas vajadzīga apakšsistēmas
integrēšanai,
— sadarbojoties ar līgumslēdzēju subjektu, savāktu visus vajadzīgos novērtējuma elementus, lai garantētu dažādo
kvalitātes nodrošinājuma sistēmu saskaņu un vispārēju uzraudzību.
Šajā koordinācijā ietilpst pilnvarotās iestādes tiesības:
— saņemt visus (apstiprināšanas un uzraudzības) dokumentus, kurus izsniegušas pārējās pilnvarotās iestādes,
— apliecināt 6.3. punktā noteiktās uzraudzības pārbaudes,
— ierosināt papildu pārbaudes saskaņā ar 6.4. punktu kopā ar citām pilnvarotajām iestādēm.
7. Pilnvarotajai iestādei, kas minēta 5.1. punktā, apskates, pārbaudes un uzraudzības vajadzībām jānodrošina piekļuves
iespējas būvlaukumiem, ražošanas cehiem, objektiem, kuros notiek montāža un uzstādīšana, noliktavā m un attiecīgos
gadījumos objektiem, kuros ražo saliekamās konstrukcijas un notiek testēšana, un vispār visām telpām, kuras
pilnvarotā iestāde uzskata par vajadzīgām, lai veiktu savus uzdevumus atbilstoši iesniedzēja konkrētajam
ieguldījumam apakšsistēmas projektā.
8. Līgumslēdzējam subjektam, ja tāds ir, un galvenajiem darbuzņēmējiem 10 gadus pēc pēdējās apakšsistēmas izveides
valsts varas iestāžu vajadzībām jāglabā:
— dokumentācija, kas minēta 5.1. punkta otrās daļas otrajā ievilkumā,
— papildinājumi, kas minēti 5.5. punkta otrajā daļā,
— pilnvarotās iestādes lēmumi un pārskati, kas minēti 5.4., 5.5. un 6.4. punktā.
9. Ja apakšsistēma atbilst SITS prasībām, pilnvarotajai iestādei, pamatojoties uz tipa pārbaudi un kvalitātes
nodrošinājuma sistēmas(-u) apstiprinājumu un uzraudzību, jāsastāda atbilstības sertifikāts, kas paredzētslīgumslēdzējam subjektam, kurš savukārt sastāda EK verifikācijas deklarāciju, kas paredzēta uzraudzības iestādei
dalībvalstī, kurā atrodas un/vai darbojas apakšsistēma.
EK verifikācijas deklarācijai un tai pievienotajiem dokumentiem jābūt datētiem un parakstītiem. Deklarācija jāsagatavo
tehniskā dokumenta valodā, un taj ājāiekļauj vismaz direktīvas V pielikumā minētā informācija.
10. Līgumslēdzēja subjekta izvēlētā pilnvarotā iestāde ir atbildīga par tehniskās dokumentācijas apkopošanu, kuru
pievieno EK verifikācijas deklarācijai. Tehniskajā dokumentācijā iekļaujama vismaz direktīvas 18. panta 3. punktā
noteiktā informācija un jo īpaši šāda:
— visi vajadzīgie dokumenti, kas attiecas uz apakšsistēmas raksturlielumiem,
— apakšsistēmā iekļauto savstarpējās izmantojamības komponentu saraksts,
— EK atbilstības deklarāciju eksemplāri un, ja vajadzīgs, EK izmanto šanas lietderības deklarācijas, kuras par
minētajiem komponentiem vajadzīgas saskaņā aršīs direktīvas 13. pantu un kurām, ja vajadzīgs, pievienoti
attiecīgi dokumenti (sertifikāti, kvalitātes nodrošinājuma sistēmas apstiprinājuma un uzraudzības dokumenti),kurus izdevušas pilnvarotās iestādes,
— visi elementi, kas saistīti ar apkopi, lietošanas nosacījumiem un ierobežojumiem,L 344/416 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
— visi elementi, kas attiecas uz apkalpes instrukcijām, pastāvīgu vai vispārpieņemtu kontroli, regulēšanu un
uzturēšanu,
— apakšsistēmas tipa pārbaudes apliecība un tai pievienotā tehniskā dokumentācija, kas noteikta modulī SB,
— pierādījumi par atbilstību citiem no Līguma izrietošiem noteikumiem (tai skaitā sertifikāti),
— 9. punktā minētais pilnvarotās iestādes izdotais atbilstības sertifikāts, kuram pievienoti attiecīgi aprēķini, kurus
tāparakstījusi, deklarējot, ka projekts atbilst direktīvas un SITS prasībām, un vajadzības gadījumos norādot uz
piezīmēm, kas izdarītas pasākumu veikšanas laikā, un nav novērstas. Sertifikātam pievieno arī apskates un
pārbaužu protokolus, kas sastādīti saistībā ar verifikāciju un minēti 6.3. un 6.4. punktā, un jo īpaši
— ritošā sastāva reģistru, tai skaitā visu SITS norādīto informāciju.
11. Katrai pilnvarotajai iestādei jāpaziņo pārējām pilnvarotajām iestādēm attiecīgā informācija par izdotajiem, anulētajiem
vai atteiktajiem kvalitātes nodrošinājuma sistēmas apstiprinājumiem.
Pārējās pilnvarotās iestādes pēc pieprasījuma var saņemt izdoto kvalitātes nodrošinājuma sistēmu apstiprinājumu
kopijas.
12. Datus, kas pievienoti atbilstības sertifikātam, jāiesniedz līgumslēdzējam subjektam.
Līgumslēdzējam subjektam Kopienā jāglabā tehniskās dokumentācijas eksemplārs visu apakšsistēmas ekspluatācijas
laiku, tā pēc pieprasījuma jānosūta jebkurai citai dalībvalstij.
APAKŠSISTĒMU EK VERIFIKĀCIJAS MODUĻI
Modulis SF. Ražojuma verifikācija
1. Šajā modulī ir aprakstīta EK verifikācijas procedūra, saskaņā ar kuru pilnvarotā iestāde pēc Kopienā reģistrēta
līgumslēdzēja subjekta vai tā pilnvarotā pārstāvja lūguma pārbauda un apliecina, vai ritošā sastāva kravas vagonu
apakšsistēma, kurai pilnvarot āiestāde jau ir izdevusi tipa pārbaudes apliecību,
— atbilst šai SITS un jebkurai citai piemērojamai SITS, apliecinot, ka Direktīvas 2001/16/EK (1) pamatprasības (2) ir
izpildītas,
— atbilst citiem no Līguma izrietošiem noteikumiem,
un var tikt nodota ekspluatācijā.
2. Līgumslēdzējam subjektam (3) pilnvarotai iestādei pēc savas izvēles jāiesniedz apakšsistēmas EK verifikācijas
pieteikums (tipa pārbaudes veidā). Pieteikumā jāietver:
— līgumslēdzēja subjekta vai tā pilnvarotā pārstāvja nosaukums un adrese,
— tehniskā dokumentācija.
3. Šajā procedūras daļā līgumslēdzējs subjekts pārbauda un novērtē, vai attiecīgā apakšsistēma atbilst modeļa pārbaudes
apliecībā aprakstītajam modelim un piemērojamām SITS prasībām.
Pilnvarotā iestāde veic procedūru ar nosacījumu, ka pirms novērtējuma izdotā modeļa pārbaudes apliecība paliek
spēkā attiecībā uz novērtējamo apakšsistēmu.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/417
(1)Šo moduli varētu izmantot nākotnē, kad tiks precizētas Direktīvas 96/48/EK (ātrgaitas dzelzceļu sistēma) SITS.
(2) Pamatprasības ir atainotas tehniskajos parametros, saskarnēs un izpildes prasībās, kas ir dotas SITS 4. nodaļā.
(3) Modulī “līgumslēdzējs subjekts” nozīmē “apakšsistēmas līgumslēdzēju subjektu saskaņā ar direktīvā doto definīciju vai tā pilnvaroto
pārstāvi, kas reģistrēts Kopienā”.
4. Līgumslēdzējam subjektam jāveic visi vajadzīgie pasākumi, lai ražošanas procesā (ieskaitot montāžu un savstarpējās
izmantojamības komponentu integrāciju, kuru veic galvenie darbuzņēmēji, (1) ja tie ir noalgoti) tiktu nodrošināta
apakšsistēmas atbilstība modeļa pārbaudes apliecībā aprakstītajam modelim un piemērojamām SITS prasībām.
5. Pieteikumam jābūt tādam, lai pēc tā varētu saprast apakšsistēmas projektu, ražošanu, uzstādīšanu, apkopi un
ekspluatāciju, kā arījānodrošina iespēja novērtēt atbilstību tipa pārbaudes apliecībā aprakstītajam modelim un SITS
prasībām.
Pieteikumā jāietver:
— apstiprinātā modeļa tehniskā dokumentācija, ieskaitot modeļa pārbaudes apliecību, kas izdota pēc SB modulī
noteiktās procedūras pabeigšanas,
un, ja šajādokumentācijā nav ietverts, tad,
— apakšsistēmas, vispārējās projektēšanas un uzbūves vispārīgs apraksts,
— ritošā sastāva reģistrs, tai skaitā visu SITS norādīto informā ciju,
— konceptuālie projekta un ražošanas dati, piemēram, rasējumi, sastāvdaļu shēmas, mezglu daļas, mezgli, ķēdes u.
c.,
— tehniskā dokumentācija par apakšsistēmas ražošanu un montāžu,
— izmantotās tehniskās specifikācijas, tai skaitā Eiropas specifikācijas,
— jebkādi apliecinoši pierādījumi par augstākminēto specifikāciju izmantošanu, īpaši, ja Eiropas specifikācijas un
atbilstošie punkti nav piemēroti pilnībā,
— pierādījumi par atbilstību no Līguma izrietošajiem noteikumiem (tai skaitā apliecības) par ražošanas posmu,
— apakšsistēmā iekļaujamo savstarpējās izmantojamības komponentu uzskaitījums,
— EK atbilstības vai izmantošanas lietderības deklarāciju kopijas savstarpējās izmantojamības komponentiem un
visiem vajadzīgajiem elementiem, kas noteikti direktīvas VI pielikumā,
— apakšsistēmas projektēšanā, ražošanā, montāžā un uzstādīšanā iesaistīto ražotāju saraksts.
Ja SITS ir noteiktas sīkākas prasības par tehniskajā dokumentācijā iekļaujamo informāciju, tās ir jāizpilda.
6. Pilnvarotā iestāde vispirms izskata pieteikumu attiecībā uz tipa pārbaudes un tipa pārbaudes apliecības derīgumu.
Ja pilnvarotā iestāde uzskata, ka tipa pārbaudes apliecība vairs nav derīga vai nav atbilstoša un ir vajadzīga jauna tipa
pārbaude, tā pamato savu lēmumu.
Pilnvarotajai iestādei jāveic attiecīgās pārbaudes un izmēģinājumi, lai pārbaudītu apakšsistēmas atbilstību tipa
pārbaudes apliecībā aprakstītajam modelim un SITS prasībām. Pilnvarotā iestāde pārbauda un izmēģina katru
apakšsistēmu, kas ražota kā sērijveida ražojums, kā norādīts 4. punktā.
7. Verifikācija, pārbaudot un testējot katru apakšsistēmu (kā sērijveida ražojumu)
7.1. Pilnvarotajai iestādei jāveic testēšana, pārbaudes un verifikācija, lai nodrošinātu apakšsistēmu, kā SITS noteikto
sērijveida ražojumu, atbilstību. Pārbaudes, testēšana un kontrole attiecas uz SITS paredzētajiem posmiem.
7.2. Katra apakšsistēma (kā sērijveida ražojums) ir atsevišķi jāpārbauda, jātestē un jākontrolē (2), lai noteiktu tās atbilstību
tipa pārbaudes apliecībā aprakstītajam modelim un piemērojamām SITS prasībām. Ja pārbaude nav izklāstīta SITS (vai
SITS minētajā Eiropas standartā), tiek piemērotas attiecīgās Eiropas specifikācijas vai līdzvērtīgas pārbaudes.L 344/418 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
(1)“Galvenie darbuzņēmēji” attiecas uz uzņēmumiem, kuru darbības veicina SITS pamatprasību izpildi. Tas attiecas uz uzņēmumu, kurš ir
atbildīgs par visu apakšsistēmas projektu, vai citiem uzņēmumiem, kas ir iesaistīti tikai vienā daļā no apakšsistēmas projekta (piemēram,
veic apakšsistēmas montāžu vai uzstādīšanu).
(2) Attiecībā uz ritošā sastāva SITS pilnvarotā iestāde drīkst piedalīties pēdējā lokomotīvju vai vilcienu sastāva ekspluatācijas pārbaudē
apstākļos, kas noteikti attiecīgajās SITS nodaļās.
8. Pilnvarotā iestāde drīkst saskaņot ar līgumslēdzēju subjektu (un galvenajiem darbuzņēmējiem) pārbaužu veikšanas
vietas un drīkst vienoties, ka apakšsistēmas pēdējo pārbaudi, kā arī, ja šāda prasība iekļauta SITS, testēšanu vai
validāciju pilnas ekspluatācijas apstākļos veic līgumslēdzējs subjekts pilnvarotās iestādes tiešā uzraudzībā un klātienē.
Pilnvarotajai iestādei pārbaudes un verifikācijas vajadzībām jābūt piekļuves iespējām ražošanas cehiem, objektiem,
kuros notiek montāža un uzstādīšana, un attiecīgos gad ījumos objektiem, kuros ražo saliekamās konstrukcijas un
notiek testēšana, lai veiktu savus SITS paredzētos uzdevumus.
9. Ja apakšsistēma atbilst SITS prasībām, pilnvarotajai iestādei jāsastāda atbilstības sertifikāts, kas paredzēts
līgumslēdzējam subjektam, kurš savukārt sastāda EK verifikācijas deklarāciju, kas paredzēta uzraudzības iestādei
dalībvalstī, kurā atrodas un/vai darbojas apakšsistēma.
Šo NB darbību pamats ir sērijveida ražojumu tipa pārbaude un pārbaudes, verifikācija un kontrole, kas noteikta
7. punktā un paredzēta SITS un/vai attiecīgajā Eiropas specifik ācijā.
EK verifikācijas deklarācijai un tai pievienotajiem dokumentiem jābūt datētiem un parakstītiem.Deklarācija jāsagatavo tehniskās dokumentācijas valodā, un tajā jāiekļauj vismaz direktīvas V pielikumā minētā
informācija.
10. Pilnvarotā iestāde ir atbildīga par tehniskās dokumentācijas apkopošanu, kuru pievieno EK verifikācijas deklarācijai.
Tehniskajā dokumentācijā iekļaujama vismaz direktīvu 18. panta 3. punktā noteiktā informācija un jo īpaši šāda:
— visi vajadzīgie dokumenti, kas attiecas uz apakšsistēmas raksturlielumiem,
— ritošā sastāva reģistrs, tai skaitā visu SITS norādītā informā cija,
— apakšsistēmā iekļauto savstarpējās izmantojamības komponentu saraksts,
— EK atbilstības deklarāciju eksemplāri un, ja vajadzīgs, EK izmanto šanas lietderības deklarācijas, kuras par
minētajiem komponentiem vajadzīgas saskaņā aršīs direktīvas 13. pantu un kurām, ja vajadzīgs, pievienoti
attiecīgi dokumenti (sertifikāti, kvalitātes nodrošinājuma sistēmas apstiprinājuma un uzraudzības dokumenti),
kurus izdevušas pilnvarotās iestādes,
— visi elementi, saistīti ar apkopi, lietošanas nosacījumiem un ierobežojumiem,
— visi elementi, kas attiecas uz apkalpes instrukcijām, pastāvīgu vai vispārpieņemtu kontroli, regulēšanu un
uzturēšanu,
— apakšsistēmas modeļa pārbaudes apliecība un tai pievienotā tehniskā dokumentācija, kas noteikta modulī SB,
— 9. punktā minētais pilnvarotās iestādes izdotais atbilstības sertifikāts, kuram pievienoti attiecīgi aprēķini, kurus
tāparakstījusi, atzīstot, ka projekts atbilst direktīvas un SITS prasībām, un vajadzības gad ījumos norādot uz
piezīmēm, kas izdarītas pasākumu veikšanas laikā un nav novērstas. Sertifikātam pievieno arī apskates un
pārbaužu protokolus, kas sastādīti saistībā ar verifikāciju.
11. Datus, kas pievienoti atbilstības sertifikātam, jāiesniedz līgumslēdzējam subjektam.
Līgumslēdzējam subjektam Kopienā jāglabā tehniskās dokumentācijas eksemplārs visu apakšsistēmas ekspluatācijas
laiku; tā pēc pieprasījuma jānosūta jebkurai citai dalībvalstij.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/419
APAKŠSISTĒMU EK VERIFIKĀCIJAS MODUĻI
Modulis SH2. Pilna kvalitātes nodrošinājuma sistēma ar projektēšanas pārbaudi
1. Šajā modulī ir aprakstīta EK verifikācijas procedūra, saskaņā ar kuru pēc Kopienā reģistrēta līgumslēdzēja subjekta vai
tāpilnvarotā pārstāvja lūguma pilnvarotā iestāde pārbauda un apliecina, ka ritošā sastāva kravas vagonu apakšsistēmas
modelis
— atbilst šai SITS un citām piemērojamām SITS, apliecinot, ka Direktīvas 2001/16/EK (1) pamatprasības (2) ir
izpildītas,
— atbilst citiem no Līguma izrietošiem noteikumiem.
un var tikt nodota ekspluatācijā.
2. Pilnvarotā iestāde veic procedūru, tai skaitā apakšsistēmas projektēšanas pārbaudi, ar nosacījumu, ka līgumslēdzējs
subjekts (3) un galvenie iesaistītie darbuzņēmēji pilda 3. punktā minētās saistības.
“Galvenie darbuzņēmēji” attiecas uz uzņēmumiem, kuru darbības veicina SITS pamatprasību izpildi. Tas attiecas uz:
— uzņēmumu, kurš ir atbildīgs par visu apakšsistēmas projektu (cita starpā ieskaitot atbildību par apakšsistēmas
integrāciju),
— citiem uzņēmumiem, kas ir iesaistīti tikai vienā daļā no apakšsistēmas projekta (piemēram, veic apakšsistēmas
montāžu vai uzstādīšanu).
Tas neattiecas uz ražotāja darbu apakšuzņēmējiem, kas piegādā sastāvdaļas un savstarpējās izmantojamības
komponentus.
3. Apakšsistēmai, kurai jāpiemēro EK verifikācijas procedūra, līgumslēdzējs subjekts vai galvenie darbuzņēmēji, ja tādi ir,
izmanto apstiprinātu ražošanas un galaprodukta apskates un pārbaudes kvalitātes nodrošinājuma sistēmu, kasnoteikta 5. punktā un kurai jānodrošina 6. punktā paredzētā uzraudzība.
Ja galvenais līgumslēdzējs ir atbildīgs par visu apakšsistēmas projektu (cita starpā ieskaitot atbildību par apakšsistēmas
integrāciju), tam jebkurā gadījumā jāizmanto apstiprināta projektēšanas, ražošanas un galaprodukta apskates un
pārbaudes kvalitātes nodrošinājuma sistēma, kurai jānodrošina 6. punktā paredzētā uzraudzība.
Ja līgumslēdzējs subjekts pats ir atbildīgs par visu apakšsistēmas projektu (cita starpā ieskaitot atbildību par
apakšsistēmas integrāciju) vai līgumslēdzējs subjekts ir tieši iesaistīts projektēšanā un/vai ražošanā (ieskaitot montāžu
un uzstādīšanu), tam jāizmanto apstiprināta šo darbību kvalitātes nodrošinājuma sistēma, kurai jānodrošina 6. punktā
paredzētā uzraudzība.
Ja iesniedzēji ir iesaistīti tikai montāžā un uzstādīšanā, tie drīkst izmantot tikai ražošanas un galaprodukta apskates un
pārbaudes apstiprinātu kvalitātes nodrošinājuma sistēmu.
4. EK verifikācijas procedūra4.1. Līgumslēdzējam subjektam jāiesniedz pilnvarotajai iestādei pēc savas izvēles pieteikums apakšsistēmas EK verifik ācijai
(ar pilnu kvalitātes nodrošinājuma sistēmu ar projektēšanas pārbaudi), ietverot kvalitātes nodrošinājuma sistēmuuzraudzības saskaņošanu saskaņā ar 5.4. un 6.6. punktu. Līgumslēdzējam subjektam jāinformē iesaistītie ražotāji par
savu izvēli un par pieteikumu.
4.2. Pieteikumam jānodrošina izpratne par apakšsistēmas projektu, ražošanu, montāžu, uzstādīšanu, apkopi un
ekspluatāciju, lai varētu novērtēt atbilstību SITS prasībām.
Pieteikumā jāietver:
— līgumslēdzēja subjekta vai tā pilnvarotā pārstāvja nosaukums un adrese,
— tehniskā dokumentācija, tai skaitā:
— apakšsistēmas, vispārējās projektēšanas un uzbūves vispārīgs apraksts,L 344/420 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
(1)Šo moduli varētu izmantot nākotnē, kad tiks precizētas Direktīvas 96/48/EK (ātrgaitas dzelzceļu sistēma) SITS.
(2) Pamatprasības ir atainotas tehniskajos parametros, saskarnēs un izpildes prasībās, kas ir dotas SITS 4. nodaļā.
(3) Modulī “līgumslēdzējs subjekts” nozīmē “apakšsistēmas līgumslēdzēju subjektu saskaņā ar direktīvā doto definīciju vai tā pilnvaroto
pārstāvi, kas reģistrēts Kopienā”.
— izmantotās tehniskās specifikācijas, tai skaitā Eiropas specifikācijas,
— jebkādi apliecinoši pierādījumi par augstākminēto specifikāciju izmantošanu, īpaši, ja Eiropas specifikācijas
un atbilstošie punkti nav piemēroti pilnībā,
— testēšanas programma,
— ritošā sastāva reģistrs, tai skaitā visu SITS norādītā informā cija,
— tehniskā dokumentācija par apakšsistēmas ražošanu un montāžu,
— apakšsistēmā iekļaujamais savstarpējās izmantojamības komponentu saraksts,
— EK atbilstības vai izmantošanas lietderības deklarāciju kopijas savstarpējās izmantojamības komponentiem
un visiem vajadzīgajiem elementiem, kas noteikti direktīvas VI pielikumā,
— pierādījumi par atbilstību no Līguma izrietošajiem noteikumiem (tai skaitā apliecības),
— apakšsistēmas projektēšanā, ražošanā, montāžā un uzstādīšanā iesaistīto ražotāju saraksts,
— pierādījumi, ka visos 5.2. punktā minētajos posmos tiek izmantotas līgumslēdzēja subjekta, ja tāds ir iesaistīts,
un/vai galvenā darbuzņēmēja kvalitātes nodrošinājuma sistēmas, kā arīpierādījumi par to efektivitāti,
— norāde par pilnvaroto iestādi, kura ir atbildīga par šo kvalitātes nodrošinājuma sistēmu apstiprināšanu un
uzraudzību.
— apakšsistēmas lietošanas noteikumi (ekspluatācijas laika vai attāluma ierobežojumi, maksimālais lietošanas
ilgums u.c.),
— apkopes noteikumi un tehniskā dokumentācija par apakšsistēmas apkopi,
— jebkādas tehniskās prasības, kas jāņem vērā apakšsistēmas ražošanas, apkopes vai ekspluatācijas laikā,
— paskaidrojumi, kā visos 5.2. punktā minētajos posmos tiek izmantotas galvenā(-o) darbuzņēmēja(-u) un/vai
līgumslēdzēja subjekta, ja tāds ir, kvalitātes nodrošinājuma sistēmas, kā arīpierādījumi par to efektivitāti,
— norāde par pilnvaroto(-ajām) iestādi(-ēm), kura(-s) ir atbildīga(-s) par šo kvalitātes nodrošinājuma sistēmu
apstiprināšanu un uzraudzību.
4.3. Līgumslēdzējs subjekts uzrāda pārbaužu, kontroles un testēšanas, tai skaitā, ja vajadzīgs, tipa pārbaužu rezultātus (1),
kas veikti viņa attiecīgajā laboratorijā vai citur viņa uzdevumā.
4.4. Pilnvarotajai iestādei jāpārbauda projektēšanas pārbaudes pieteikums un jānovērtē pārbaužu rezultāti. Ja projekts
atbilst attiecīgajiem direktīvas un SITS noteikumiem, iestādei iesniedzējam jāpiešķir projektēšanas pārbaudes atzinums.
Atzinumā iekļauj projektēšanas pārbaudes secinājumus, derīguma nosacījumus, pārbaudītā projekta nepieciešamos
identifikācijas datus un, ja vajadzīgs, apakšsistēmas darbības aprakstu.
Ja līgumslēdzējam subjektam atsaka piešķirt projektēšanas pārbaudes atzinumu, pilnvarotajai iestādei jānorāda šāda
atteikuma detalizēti iemesli. Jāparedz pārsūdzības kārtība.
5. Kvalitātes nodrošinājuma sistēma
5.1. Līgumslēdzējam subjektam, ja tāds ir, un galvenajiem darbuzņēmējiem, ja tādi ir nolīgti, jāiesniedz pilnvarotai iestādei
pēc savas izvēles pieteikums par to kvalitātes nodrošinājuma sistēmu novērtējumu.
Pieteikumā jāietver:
— visa attiecīgā informācija par konkrēto apakšsistēmu,
— kvalitātes nodrošinājuma sistēmas dokumentācija.
Tie, kuri ir iesaistīti tikai vienā daļā no apakšsistēmas projekta, iesniedz informāciju tikai par attiecīgo daļu.
5.2. Par visu apakšsistēmas projektu atbildīgā līgumslēdzēja subjekta vai galvenā darbuzņēmēja kvalitātes nodrošinājuma
sistēma nodrošina apakšsistēmas vispārēju atbilstību SITS prasībām.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/421
(1) Pārbaužu rezultātus var iesniegt kopā ar pieteikumu vai vēlāk.
Citu galveno darbuzņēmēju kvalitātes nodrošinājuma sistēmai (sistēmām) jānodrošina viņu attiecīgā ieguldījuma
apakšsistēmā atbilstība SITS prasībām.
Visus principus, prasības un noteikumus, ko ievēro iesniedzēji, sistemātiski un mērķtiecīgi apkopo rakstveida
nostādņu, procedūru un norādījumu veidā. Kvalitātes nodrošinājuma sistēmas dokumentācijai jārada vienota izpratne
par kvalitātes nostādnēm un procedūrām, piemēram, kvalitātes programmām, plāniem, aprakstiem un uzskaites
datiem.
— Sistēmā, pirmām kārtām, pienācīgi jāaplūko šādas pozīcijas:
— visiem iesniedzējiem kvalitātes mērķi, kā arīorganizatoriskā uzbūve,
— izmantojamās ražošanas, kvalitātes kontroles un kvalitātes nodrošinājuma metodes, procedūras un
sistemātiskās darbības,
— ekspertīzes, pārbaudes un izmēģinājumi, kas tiks veiktas ražošanas, montāžas un uzstādīšanas laikā, kā arī
pirms un pēc ražošanas, montāžas un uzstādīšanas, un to biežums,
— kvalitātes uzskaites dati, piemēram, ziņojumi par apskatēm un pārbaudēm, kalibrēšanas dati, ziņojumi par
attiecīgā personāla kvalifikāciju utt.,
— galvenajiem līgumslēdzējiem attiecībā uz to ieguldījumu apakšsistēmas projektēšanā
— pielietojamās tehniskās projektēšanas specifikācijas, tai skaitā Eiropas specifikācijas (1), un ja Eiropas
specifikācijas netiks piemērotas pilnībā, izmantojamās metodes, lai nodrošinātu apakšsistēmas atbilstībuattiecīgās SITS prasībām,
— projekta kontroles un projekta verifikācijas metodes, procesi un sistemātiskās darbības, kas tiks pielietotas,
projektējot apakšsistēmu,
— metodes, kā tiks kontrolēta vajadzīgās projekta un apakšsistēmas kvalitātes sasniegšana un kvalitātes
nodrošinājuma sistēmu efektīva darbība visos posmos, ieskaitot ražošanu,
— un arī līgumslēdzējam subjektam vai galvenajam darbuzņēmējam, kurš atbildīgs par visu apakšsistēmas
projektu:
— vadības pienākumi un pilnvaras attiecībā uz apakšsistēmas vispārējo kvalitāti, cita starpā ieskaitot
apakšsistēmas integrācijas vadību.
Ekspertīzes, izmēģinājumi un pārbaudes tiek veiktas šādos posmos:
— vispārējs projekts,
— apakšsistēmas uzbūve, cita starpā arīinženierceltniecības darbi, komponentu montāža, galīgā pielāgošana,
— apakšsistēmas galīgā pārbaude,
— un validācija pilnas ekspluatācijas apstākļos, ja tas ir paredzēts SITS.
5.3. Līgumslēdzēja subjekta izvēlētajai pilnvarotajai iestādei jāpārbauda, vai visiem 5.2. punktā minētajiem posmiem ir
pietiekami un pienācīgi apstiprinātas un uzraudzītas iesniedzēja(-u) kvalitātes nodrošinājuma sistēma(-s) (
2).L 344/422 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
(1) Eiropas specifikācijas definīcija ir dota Direktīvā 96/48/EK un Direktīvā 2001/16/EK, un vadlīnijās par ātrgaitas dzelzceļa sistēmu SITS
izmantošanu.
(2) Attiecībā uz ritošā sastāva SITS pilnvarotā iestāde drīkst piedalīties pēdējā lokomotīvju vai vilcienu sastāva ekspluatācijas pārbaudē
apstākļos, kas noteikti attiecīgajās SITS nodaļās.
Ja apakšsistēmas atbilstība SITS noteiktajām prasībām pamatojas uz vairākām kvalitātes sistēmām, pilnvarotajai
iestādei jo īpaši jāpārbauda,
— vai kvalitātes sistēmu attiecības un saskarnes ir precīzi dokumentētas,
vai galvenajiem darbuzņēmējiem ir pietiekami un pienācīgi noteikti vadības vispārējie pienākumi un tiesības
attiecībā uz visas apakšsistēmas atbilstību kopumā.
5.4. Pilnvarotajai iestādei, kas minēta 5.1. punktā, jānovērtē kvalitātes nodrošinājuma sistēma, lai noteiktu, vai tā atbilst
5.2. punktā minētajām prasībām. Tā uzskata, ka atbilstība šīm prasībām ir nodrošināta, ja ražotājs piemēro
projektēšanas, ražošanas, galaprodukta apskates un izmēģinājumu kvalitātes sistēmu saskaņā ar EN/ISO 9001-2000
standartu, ņemot vērā attiecīgā savstarpējās izmantojamības elementa specifiku, kuram sistēma tiek piemērota.
Ja iesniedzējs izmanto sertificētu kvalitātes nodrošinājuma sistēmu, pilnvarotā iestāde to ņem vērā novērtējumā.
Pārbaudei jābūt atbilstošai attiecīgajai apakšsistēmai, ņemot vērā iesniedzēja konkrēto ieguldījumu apakšsistēmā.
Vismaz vienam pārbaudes grupas dalībniekam jābūt ar pieredzi attiecīgās apakšsistēmas tehnoloģijas novērtēšanā.Novērtēšanas procedūrā iekļauj novērtēšanas apmeklējumu iesniedzēja telpās.
Lēmums jāpaziņo iesniedzējam. Paziņojumā jāietver pārbaudē gūtie atzinumi un novērtējuma lēmuma pamatojums.
5.5. Līgumslēdzējs subjekts, ja tas ir iesaistīts, un galvenie darbuzņēmēji apņemas pildīt pienākumus, kas izriet no
apstiprinātās kvalitātes nodrošināšanas sistēmas, un pienācīgi un efektīvi uzturēt to spēkā.
Par visām būtiskajām izmaiņām, kas ietekmēs apakšsistēmas SITS prasību izpildi, viņiem jāinformē pilnvarotā iestāde,
kas apstiprinājusi kvalitātes nodrošināšanas sistēmu.
Pilnvarotajai iestādei jānovērtē ierosinātie grozījumi un jāizlemj, vai grozītā kvalitātes nodrošināšanas sistēma
joprojām atbilst 5.2. punktā minētajām prasībām un vai tai nav vajadzīga atkārtota novērtēšana.
Tai jāpaziņo savs lēmums iesniedzējam. Paziņojumā iekļauj pārbaudē izdarītos secinājumus un novērtējuma lēmuma
pamatojumu.
6. Kvalitātes sistēmas uzraudzība, kuru veic pilnvarotā iestāde
6.1. Uzraudzības mērķis ir pārliecināties, ka līgumslēdzējs subjekts, ja tāds ir iesaistīts, un galvenie darbuzņēmēji pienācīgi
pilda saistības, kas izriet no apstiprinātās kvalitātes nodrošinājuma sistēmas(-ām).
6.2. Līgumslēdzējam subjektam, ja tāds ir iesaistīts, un galvenajiem darbuzņēmējiem jānosūta vai jāliek nosūtīt 5.1. punktā
minētajai pilnvarotajai iestādei visus šajānolūkā vajadzīgos dokumentus, ieskaitot realizācijas plānus un tehniskos
datus par apakšsistēmu (ciktāl tie attiecas uz iesniedzēju konkrēto ieguldījumu apakšsistēmā), un īpaši:
— kvalitātes nodrošinājuma sistēmas dokumentāciju, tai skaitā konkrētos paņēmienus, kas izmantoti, lai
nodrošinātu, ka
— par visu apakšsistēmas projektu atbildīgā līgumslēdzēja subjekta vai galvenā darbuzņēmēja vadības
vispārējie pienākumi un pilnvaras attiecībā uz visas apakšsistēmas atbilstību ir pienācīgi un kārtīgi definēti,
— katra iesniedzēja kvalitātes nodrošinājuma sistēma tiek pareizi vadīta, lai sasniegtu integrā ciju
apakšsistēmas līmenī,
— kvalitātes datus, ko paredz tā kvalitātes nodrošināšanas sistēma attiecībā uz projektēšanu, piemēram, analīžu,
aprēķinu, izmēģinājumu rezultātus u.c,
— kvalitātes datus, ko paredz tā kvalitātes nodrošināšanas sistēma attiecībā uz ražošanu (ieskaitot montāžu,
uzstādīšanu un integrēšanu), piemēram, apskates protokolus un izmēģinājumu datus, kalibrēšanas datus,ziņojumus par attiecīgā personāla kvalifikāciju u.c.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/423
6.3. Pilnvarotajai iestādei periodiski jāveic pārbaudes, lai pārliecinātos, ka līgumslēdzējs subjekts (ja tāds ir iesaistīts) un
galvenie darbuzņēmēji uztur spēkā un piemēro kvalitātes nodrošinājuma sistēmu, iesniedzot tiem pārbaudes pārskatu.
Ja tie izmanto sertificētu kvalitātes nodrošinājuma sistēmu, pilnvarotā iestāde to ņem vērā uzraudzībā.
Pārbaudes veic vismaz reizi gadā, veicot vismaz vienu pārbaudi laika periodā, kad attiecībā uz apakšsistēmu, kurai
piemēro 7. punktā minēto EK verifikācijas procedūru, tiek pildītas attiecīgās darbības (projektēšana, ražošana, montāža
vai uzstādīšana).
6.4. Turklāt pilnvarotā iestāde var apmeklēt iesniedzēja(-u) 5.2. punktā minētās telpas bez brīdinājuma. Šo apmeklējumu
laikā pilnvarotā iestāde var veikt pilnu vai daļēju pārbaudi, kā arīveikt vai pasūtīt izmēģinājumus, lai vajadzības
gadījumā pārliecinātos, ka kvalitātes nodrošinājuma sistēma pienācīgi darbojas. Tā iesniedz iesniedzējam(-iem)
apmeklējuma protokolu un, attiecīgi, pārbaudes un/vai izmēģinājuma protokolus.
6.5. Līgumslēdzēja subjekta izvēlētā pilnvarotā iestāde, kas atbildīga par EK verifikāciju, ja tā neveic visu 5. punktā minēto
kvalitātes sistēmu uzraudzību, koordinē citu par šāuzdevuma veikšanu atbildīgo pilnvaroto iestāžu darbību, lai
— nodrošinātu pareizu dažādo kvalitātes nodrošinājuma sistēmu saskarņu pārvaldību, kas vajadzīga apakšsistēmas
integrēšanai,
— sadarbojoties ar līgumslēdzēju subjektu, savāktu visus vajadzīgos novērtējuma elementus, lai garantētu dažādo
kvalitātes nodrošinājuma sistēmu saskaņu un vispārēju uzraudzību.
Šajā koordinācijā ietilpst pilnvarotās iestādes tiesības:
— saņemt visus (apstiprināšanas un uzraudzības) dokumentus, kurus izsniegušas pārējās pilnvarotās iestādes,
— apliecināt 5.4. punktā noteiktās uzraudzības pārbaudes,
— ierosināt papildu pārbaudes saskaņā ar 5.5. punktu kopā ar citu(-ām) pilnvaroto(-ajām) iestādi(-ēm).
7. Pilnvarotajai iestādei, kas minēta 5.1. punktā, apskates, pārbaudes un uzraudzības vajadzībām jānodrošina piekļuves
iespējas vietām, kur tiek veikta projektēšana, būvlaukumiem, ražošanas cehiem, objektiem, kuros notiek montāža unuzstādīšana, noliktavā m un attiecīgos gadījumos objektiem, kuros ražo saliekamās konstrukcijas un notiek testēšana,
un vispār visām telpām, kuras pilnvarot āiestāde uzskata par vajadzīgām, lai veiktu savus uzdevumus atbilstoši
iesniedzēja konkrētajam ieguldījumam apakšsistēmas projektā.
8. Līgumslēdzējam subjektam, ja tāds ir iesaistīts, un galvenajiem darbuzņēmējiem 10 gadus pēc pēdējās apakšsistēmas
izveides valsts varas iestāžu vajadzībām jāglabā:
— dokumentācija, kas minēta 5.1. punkta otrās daļas otrajā ievilkumā,
— papildinājumi, kas minēti 5.5. punkta otrajā daļā,
— pilnvarotās iestādes lēmumi un pārskati, kas minēti 5.4., 5.5. un 6.4. punktā.
9. Ja apakšsistēma atbilst SITS prasībām, pilnvarotajai iestādei, pamatojoties uz projektēšanas pārbaudi un kvalitātes
nodrošinājuma sistēmas(-u) apstiprinājumu un uzraudzību, jāsastāda atbilstības sertifikāts, kas paredzēts
līgumslēdzējam subjektam, kurš savukārt sastāda EK verifikācijas deklarāciju, kas paredzēta uzraudzības iestādei
dalībvalstī, kurā atrodas un/vai darbojas apakšsistēma.
EK verifikācijas deklarācijai un tai pievienotajiem dokumentiem jābūt datētiem un parakstītiem. Deklarācija jāsagatavo
tehniskā dokumenta valodā, un taj ājāiekļauj vismaz direktīvas V pielikumā minētā informācija.
10. Līgumslēdzēja subjekta izvēlētā pilnvarotā iestāde ir atbildīga par tehniskās dokumentācijas apkopošanu, kuru
pievieno EK verifikācijas deklarācijai. Tehniskajā dokumentācijā iekļaujama vismaz direktīvas 18. panta 3. punktā
noteiktā informācija un jo īpaši šāda:
— visi vajadzīgie dokumenti, kas attiecas uz apakšsistēmas raksturlielumiem,
— apakšsistēmā iekļauto savstarpējās izmantojamības komponentu saraksts,L 344/424 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
— EK atbilstības deklarāciju eksemplāri un, ja vajadzīgs, EK izmanto šanas lietderības deklarācijas, kuras par
minētajiem komponentiem vajadzīgas saskaņā aršīs direktīvas 13. pantu un kurām, ja vajadzīgs, pievienoti
attiecīgi dokumenti (sertifikāti, kvalitātes nodrošinājuma sistēmas apstiprinājuma un uzraudzības dokumenti),kurus izdevušas pilnvarotās iestādes,
— pierādījumi par atbilstību citiem no Līguma izrietošiem noteikumiem (tai skaitā sertifikāti),
— visi elementi, saistīti ar apakšsistēmas apkopi, lietošanas nosacījumiem un ierobežojumiem,
— visi elementi, kas attiecas uz apkalpes instrukcijām, pastāvīgu vai vispārpieņemtu kontroli, regulēšanu un
uzturēšanu,
— 9. punktā minētais pilnvarotās iestādes izdotais atbilstības sertifikāts, kuram pievienoti attiecīgi aprēķini, kurus
tāparakstījusi, deklarējot, ka projekts atbilst direktīvas un SITS prasībām, un vajadzības gadījumos norādot uz
piezīmēm, kas izdarītas pasākumu veikšanas laikā un nav novērstas. Sertifikātam pievieno arī apskates un
pārbaužu protokolus, kas sastādīti saistībā ar verifikāciju un minēti 6.4. un 6.5. punktā, un jo īpaši:
— ritošā sastāva reģistru, tai skaitā visu SITS norādīto informāciju.
11. Katrai pilnvarotajai iestādei jāpaziņo pārējām pilnvarotajām iestādēm attiecīgā informācija par izdotajiem, anulētajiem
vai atteiktajiem kvalitātes nodrošinājuma sistēmas apstiprinājumiem un EK projektēšanas pārbaudes pārskatiem.
Pārējās pilnvarotās iestādes pēc pieprasījuma var saņemt:
— izdoto kvalitātes nodrošinājuma sistēmu apstiprinājumu un papildu apstiprinājumu un
— izdoto EK projektēšanas pārbaudes pārskatu un to papildinājumu kopijas.
12. Datus, kas pievienoti atbilstības sertifikātam, jāiesniedz līgumslēdzējam subjektam.
Līgumslēdzējam subjektam jāglabā tehniskās dokumentācijas eksemplārs visu apakšsistēmas ekspluatācijas laiku; tā
pēc pieprasījuma jānosūta jebkurai citai dalībvalstij.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/425
BB PIELIKUMS
KONSTRUKCIJAS UN MEHĀNISKĀS DAĻAS
Aizmugures signāllukturu stiprinājums
BB1. AIZMUGURES SIGNĀLLUKTURU SKAVAS
BB1. attēls.
Signālluktura skava.
L 344/426 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
BB2. AIZMUGURES SIGNĀLLUKTURI. VAJADZĪGĀ TELPA –ĀRĒJĀ ROBEŽA
BB2. attēls.
Vajadzīgās telpas ārējā robeža.
8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/427
CC PIELIKUMS
KONSTRUKCIJAS UN MEHĀNISKĀS DAĻAS
Noguruma noslogojuma avoti
AC1. LIETDERĪGĀS SLODZES IZMAIŅAS
CC1.1. Vispārīgs apskats
Lietderīgās slodzes izmaiņas ir iespējamais iemesls raksturīgajiem noguruma noslogojuma cikliem. Ja lietderīgās slodzes
izmaiņas ir ievērojamas, tad jānosaka laiks, kas atbilst katram noslogojuma līmenim. Jānosaka arī cikli“piekrauts/tukšs”
operatora noteiktā kārtībā un jāuzrāda pieņemamā veidā analīžu veikšanai. Jāņem vērā arīlietderīgā noslogojuma
izvietojuma izmaiņas un vietējās slodzes, ko izsauc spiediens, ko rada transportlīdzekļi ar rite ņiem, kustoties pa vagona
grīdu.
CC1.2. Noslogojums, ko izsauc sliežu ceļš
Jāņem vērā noslogojumu cikli, ko izsauc sliežu ceļa vertikāls šķērsvirziena neviendabīgums un sašķiebums. Šos noslogojuma
ciklus var noteikt, izmantojot par pamatu:
a) dinamisko modelēšanu;
b) mērījumu datus;
c) emp īriskos datus.
Atļauts noguruma izturības aprēķinus balstīt uz noslogojuma gadījumu datiem un novērtējuma metodēm, kas aprobētas
pielietošanai, ja tādas eksistē. EN 12663 standarta 15. un 16. tabula dod empīriskos datus tādu vagona korpusapaātrinājumu veidā, kas atbilst normālai ekspluatācijai Eiropā, un šādi dati piemērojami noguruma izturības ilguma
pārbaudēm, ja pieejami normāli noteikti dati.
CC1.3. Vilce un bremzēšana
Noslogojuma cikliem, ko izsauc vilce un bremzēšana, jāataino iekustēšanos un apstāšanos (tostarp neplānotu) skaits saistībā
ar paredzamo ekspluatācijas režīmu.
CC1.4. Aerodinamiskais noslogojums
Jūtams aerodinamiskais noslogojums var rasties šādu iemeslu dēļ:
a) ātri garāmbraucoši vilciena sastāvi;
b) ekspluatācija tuneļos;c) sānvēja ietekme.
Jašāds noslogojums izsauc konstrukcijā jūtamas cikliskas slodzes, tad tas jāietver noguruma izturības novērtējumā.
CC1.5. Noguruma noslogojumi saskarnēm
Dinamiskām slodzēm, ko pielieto projektēšanā, jāatrodas diapazonā ±30 % no vertikālās statiskās slodzes.
Ja neizvēlas šo paņēmienu, tad jāpielieto šāda metode:
Galvenos noguruma noslogojumus savienojumam “korpuss-ratiņi” nosaka:
a) cikli “piekrauts/tukšs”;
b) sliežu ceļa ietekme;
c) vilce un bremzēšana.L 344/428 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
Saskarnes konstrukcijai jāiztur cikliskie noslogojumi, ko izsauc šīiedarbība.
Iekārtu stiprinājumiem jāiztur cikliskie noslogojumi, ko izsauc vagona kustība, un jebkuras slodzes, kas rodas iekārtu
darbības rezultātā. Paātrinājumus var noteikt iepriekš aprakstītajos veidos. Normālai ekspluatācijai Eiropā empīriski iegūtie
paātrinājumi iekārtu pozīcijām, kas imitē vagona konstrukcijas kustību, doti EN 12663 standarta 17., 18. un 19. tabulā, un
tos var pielietot, ja nav piemērotāku datu.
Jāņem vērā sakabes komponentu cikliskais noslogojums, ja operatora vai konstruktora pieredze pierāda, ka tas ir jūtams.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/429
DD PIELIKUMS
TEHNISKĀS APKOPES KĀRTĪBAS NOVĒRTĒŠANA
Atklāts punkts, skatīt 6.2.2.3L 344/430 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
EE PIELIKUMS
KONSTRUKCIJAS UN MEHĀNISKĀS DAĻAS
Pakāpieni un rokturi
EE1. VISPĀRĪGIE NOTEIKUMI
Pakāpieniem ar atbilstošiem rokturiem jābūt paredzētiem katrā vietā, kur personāls stāv darba laikā un kur nepieciešams
nodrošināt piekļuvi vagona daļām ekspluatācijas laikā.
EE2. MINIMĀLĀS PRASĪBAS
EE2.1. Rokturi
Rokturi jāizgatavo no apaļa tērauda stieņa ar 20 mm diametru, izņemot rokturus ar minimālo diametru 30 mm, kas
norādīti EE2. attēlā. Rokturi vilciena sastādītājiem norādīti EE.3. attēlā.
Spraugai starp rokturiem un tuvāko šķērsli jābūt ne mazākai par 120 mm.
EE2.2. Pakāpienu izmēri
Pakāpieniem vagona beigās, uz kuriem stāv personāls, jābūt 350 mm platiem un 350 mm gariem. Tiem jābūt novietotiem
atbilstoši EE1. attēlam. Pakāpienu konstrukcijā jāparedz neslīdoša virsma. Šādi pakāpieni jāpiestiprina ar līdzekļiem, kas ļauj
pakāpienus noņemt (piemēram, ar skrūvēm vai bultskrūvēm ar pretuzgriezni).
EE1. attēls.
Pakāpiena/roktura konstrukcija vagonu ar gala sienu paneļiem beigās.
8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/431
ЕЕ2. attēls.
Attālums.
L 344/432 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
EE3. attēls.
Rokturi vilcienu sastādītājiem.
8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/433
FF PIELIKUMS
BREMZĒŠANA
Apstiprināto bremžu komponentu saraksts
FF1. RITEŅU PRETSLĪDĒŠANAS IERĪCES
FF1.1. Riteņu pretslīdēšanas ierīces jauniem, esošiem, modernizētiem un atjaunotiem vagoniem
Ražotājs Tips Piezīmes
FAIVELEY AEF 82 C Testētas uz disku bremzēm
OERLIKON GSE 201 Testētas uz disku bremzēm
OERLIKON GSE 202 Testētas uz disku bremzēm
FAIVELEY AEF 83 P.1 Testētas uz disku bremzēmFAIVELEY AEF 83 P.2 Testētas uz loku bremzēmOERLIKON OMG 202 Testētas uz disku bremzēmPARIZZI WUPAR 83 Testētas uz disku bremzēmWABCO-WESTINGHOUSE WGMC 19/1 Testētas uz disku bremzēmFAIVELEY AEF 91 P1
AEF 91 P2 (
1)Testētas uz disku bremzēm
MANNESMANN
REXROTH PNEUMATIK GmbHMRP-GMC 29 Testētas uz disku bremzēm
SAB WABCO
KP GmbHSWKP AS 20R Testētas uz disku bremzēm
SAB WABCO KP GmbH SWKP AS 20C Apstiprinātas 1998. gada janvārī –tipa rakstu-
rojums identisks AS 20R
Knorr-Bremse MGS 2
DAKO PE 94 MSV
(1) Kombinētas disku/loku vagonu bremzes.
FF1.2. Riteņu pretslīdēšanas ierīces izmantoš anai esošajos vagonos
Sekojošais saraksts ar riteņu pretslīdēšanas ierīcēm (RPSI) ir apstiprināts izmantošanai esošajos vagonos, ja bremžu sistēma ir
modernizēta vai atjaunota. Citiem vagonu modernizējumiem vai atjauninājumiem nav nepieciešamas izmaiņas RPSI sistēmā.
Ražotājs Tips Piezīmes
Mehāniskie tipi
ātrumam līdz 160 km/h
OERLIKON inerce 4 GS1 & GSA Testētas uz loku bremzēm Labāk izmantot tikai sliežu trans-
portam bez elektrības pašpadeves
KNORR MW (1)
KNORR MWX (1)L 344/434 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
Ražotājs Tips Piezīmes
Elektroniskie tipi
WESTINGHOUSE D1 (1)
WESTINGHOUSE WG Testētas uz disku bremzēmWESTINGHOUSE WGK Testētas uz loku bremzēmGIRLING SP Testētas uz disku bremzēmOERLIKON GSE 100 (
1)
PARIZZI 289 Testētas uz loku bremzēmPARIZZI 447 Testētas uz disku bremzēmKNORR GR (
1)
KOVOLIS DAKO (1)
KRAUSS-MAFFEI K Mikro (1)
OERLIKON GSE 200 (1)
KNORR MGS 1 Testētas uz disku bremzēmWABCO-WESTING-
HOUSEWGMC 19 Testētas uz disku bremzēm
(1) Kombinētas disku/loku vagonu bremzes.
FF2. PNEIMATISKĀS BREMZES KRAVAS VILCIENIEM UN PASA ŽIERU VILCIENIEM
FF2.1. Sadalītāja vārsti jauniem, modernizētiem un atjaunotiem vagoniem
Bremžu tips Saīsināts apraksts Saīsināts nosaukumsPneimatiskās bremzes
Kravas vilciens (G)
Pasažieru vilciens (P)
Knorr bremzes KE 1d (a) (b)
KE 2d (c),
KERd (c) (b)KE G/P bremzes
Oerlikon bremzes ESG 121 (d) (e) 0 G/P bremzes
Oerlikon bremzes ESG 121-1 (d) (e) 0 G/P bremzes
Knorr bremzes KE 1 a/3,8 (a) (b) (f) KE G/P bremzes
Oerlikon bremzes ESH 100 (g) 0 G/P bremzes
Oerlikon bremzes ESH 200 (h) 0 G/P bremzes
Knorr bremzes KE 1ad (a) (b)
KE 2ad (b)KE G/P bremzes
SAB-WABCO SW 4 (i) SW G/P bremzes
SAB-WABCO SW 4C (j) SW G/P bremzes
SAB-WABCO SW 4/3 (k) SW G/P bremzes
DAKO bremzes CV1 nD (l) OK G/P bremzes
SAB-WABCO bremzes C3WR (d) (e) Ch G/P bremzes
SAB-WABCO bremzes C3W ar AC3D (b) Ch G/P bremzes
SAB-WABCO bremzes WU-C (d) (e) WU G/P bremzes8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/435
Bremžu tips Saīsināts apraksts Saīsināts nosaukumsPneimatiskās bremzes
Kravas vilciens (G)
Pasažieru vilciens (P)
Oerlikon bremzes Est3f 1HBG 300 (d) (m) (n) 0 G/P bremzes
MZT HEPOS bremzes MH3f/HBG310/100 (d)
MH3f/HBG310/200 (d)
MH3f/HBG310/3xx (c) (d)MH G/P bremzes
Knorr-Bremse KE1dv
KE2dv
KERdv (c)KE G/P bremzes
(a) Nav pieļaujama citu releja vārstu uzstādīšana.
(b) Izmantošanai vienīgi jaunos vagonos līdz 1.1.2007.
(c) Bremžu sastāvdaļa saslēgta ar slodzes-proporcionālo bremzēšanas sistēmu, kas apstiprināta FF3. sadaļā.
(d) Ir nepieciešams atsevišķs spiediena samazināšanas vārsts, ja atpakaļbarošana notiek pa galveno gaisa padeves maģistrāli.
(e) Bremžu ierīce sastāv no sadalītāja, releja un atbalstiem.
(f) Papildus apkopes pasākumi MAV, lai nodrošinātu, ka maksimālais bremžu cilindru spiediens 3,8 bāri vienmēr tiek sasniegts.
(g) Nav standarta funkcijas līdz 14 I pievienotiem bremžu cilindriem vai tilpuma iepriekšējai kontrolei.
(h) Standarta funkcija.
(i) SW 4 –palīgrezervuāra kontrolēta uzpildīšana.
(j) SW 4C –kontrolrezervuāra kontrolēta uzpildīšana ar aizsardzību pret pārslodzi, kad bremzes ir atlaistas.
(k) SW 4/3 –ar C3W pārtraukšanas vārstu (kontroles un palīgrezervuāru uzpildīšana gandrīz līdzīgā laika posmā).
(l) Sadalītāja drosele jāpielāgo pa pakāpēm vagona palīgrezervuāra tilpumam.
(m) Izmantojama vienīgi ar pievienotu releju.
(n) Testu kļūmes dažos punktos, tādēļ ierobežots periods šo sadalītāju atkalizmantošanai uz PKP un ŐBB tikai līdz 1.1.2010.
FF2.2. Vārsti pirms 2005. gada esošajiem vagoniem, kas ir modernizēti vai atjaunoti
Bremžu tips Saīsināts apraksts Saīsināts nosaukumsPneimatiskās bremzes
Kravas vilciens (G)
Pasažieru vilciens (P)
Knorr KEs
KE 2c ALKE G/P bremzes
Dako CV
CV1DK G/P bremzes
Westinghouse U WU G/P bremzes
Charmilles bremzes C 3 A Ch G/P bremzes
Oerlikon bremzes Est 3f ar HBG 300 0 G/P bremzes
Charmilles bremzes C 3 W Ch G/P bremzesKnorr bremzes KE Od
KE 1dKE 2dKE G/P bremzes
Westinghouse bremzes C3 W2 WE G/P bremzes
Oerlikon bremzes ESG 101 0 P bremzes
Oerlikon bremzes ESG 121 0 G/P bremzes
Oerlikon bremzes ESG 131 0 P bremzesOerlikon bremzes ESG 141 0 G/P bremzes
Oerlikon bremzes ESG 101-1 0 P bremzes
Oerlikon bremzes ESG 121-1 0 G/P bremzes
Oerlikon bremzes ESG 131-1 0 P bremzes
Oerlikon bremzes ESG 141-1 0 G/P bremzesKnorr bremzes KE 1 a/3,8 KE G/P bremzesL 344/436 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
Bremžu tips Saīsināts apraksts Saīsināts nosaukumsPneimatiskās bremzes
Kravas vilciens (G)
Pasažieru vilciens (P)
Knorr bremzes KE Oa/3,8 KE G/P bremzes
Oerlikon ESH 100 O G/P bremzes
ar neuniversālu darbību, kur
pieslēgtais bremžu cilindrs
vai iepriekš noregulētie til-
pumi ir līdz 14 I
Oerlikon ESH 200 O G/P bremzes ar universālu
darbību
Knorr bremzes KE 1 ad KE G/P bremzesKnorr bremzes KE 0 ad KE G/P bremzesKnorr bremzes KE 2 ad KE G/P bremzesSAB-WABCO SW 4 (
a) SW G/P bremzes
SAB-WABCO SW 4C (b) SW G/P bremzes
SAB-WABCO SW 4/3 (c) SW G/P bremzes
DAKO bremzes CV1 nD (d) DK G/P bremzes
(a) SW 4 –palīgrezervuāra kontrolēta uzpildīšana.
(b) SW 4C –palīgrezervuāra kontrolēta uzpildīšana ar aizsardzību pret kontrolrezervuāra pārslodzi, kad bremzes atlaistas.
(c) SW 4/3 –ar C3W pārtraukšanas vārstu (A un R uzpildīšana aizņem praktiski vienādu laiku).
(d) Sadalītāja droselei jābūt pielāgotai pakāpēs vagona R rezervuāra tilpumiem.
FF3. PAŠREGULĒJOŠAS SLODZEI PROPORCIONĀLAS BREMŽU IERĪCES, KAS APSTIPRINĀTAS STARPTAUTISKAI
SATIKSMEI
Ražotājs Tips Saīsināts apraksts
SAB I –Mehāniskie raksturojumi
AC 3 D Slodzei proporcionāls vārsts un automātisks
slodzei proporcionāls sadalītājs
II—Pneimatiskie raksturojumi
WESTINGHOUSE Slodzei proporcionāls vārsts un diferenciāls
bremžu cilindrsWDC 14 un WDC 16
KNORR Slodzei proporcionāls vārsts un duāls bremžu
cilindrsRLV 12/10 DGB 10"/12"
OERLIKON Slodzei proporcionāls vārsts un duāls bremžu
cilindrsALM-ALT
OERLIKON Mehāniskas piedziņas sistēma un duāls bremžu
cilindrsALS-ALT
WESTINGHOUSE 16" bremžu cilindrs WDR
OERLIKON Releja vārsts pašregulējošām slodzei proporcio-
nālām bremzēm ar vienu bremžu cilindruALM/ALR 150
KNORR Releja vārsts pašregulējošām slodzei proporcio-
nālām bremzēm ar vienu bremžu cilindruRLV 11d
METALSKI ZAVOD-TITO Releja vārsts pašregulējošām slodzei proporcio-
nālas bremzēm ar vienu bremžu cilindru
ātrgaitas starppilsētu satiksmeiAKR SS/10
METALSKI ZAVOD-TITO Releja vārsts pašregulējošām slodzei proporcio-
nālām bremzēm ar vienu bremžu cilindru
ātrgaitas starppilsētu satiksmeiAKR S/01
KNORR Releja vārsts pašregulējošām slodzei proporcio-
nālām bremzēm ar vienu bremžu cilindruRLV 11d8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/437
Ražotājs Tips Saīsināts apraksts
DAKO Releja vārsts pašregulējošām slodzei proporcio-
nālām bremzēm DSS ar slodzei proporcionālu
vārstu SL1 ātrgaitas starppilsētu satiksmeiDAKO-DSS
DAKO Releja vārsts pašregulējošām slodzei proporcio-
nālām bremzēm DS ar slodzei proporcionālu
vārstu SL1 ātrgaitas starppilsētu satiksmeiDAKO-DS
DAKO Slodzei proporcionāls vārsts DAKO-DSS SL1 vai SL2
DAKO Slodzei proporcionāls vārsts DAKO-DS SL1 vai SL2
SAB-WABCO Slodzei proporcionāls vārsts un duāls bremžu
cilindrsSWDR-2
SAB-WABCO Releja vārsts pašregulējošām VCAV ar sadalītāju
SW4, SW4-C vai SW4/3 un slodzei proporcio-
nālu vārstu DP1 vai F87GF4 SS1
GF4 SS2GF6 SS1GF6 SS2
SAB WABCO Releja vārsts pašregulējošām integrētām VCAV
ar sadalītāju SW4, SW4-C vai SW4/3 un slodzei
proporcionālu vārstu DP1 vai F87GFSW4-D-AV
GFSW4-S-AV
FF4. BREMŽU MAĢISTRĀLES IZLĀDES PAĀTRINĀTĀJI, KAS APSTIPRINĀTI STARPTAUTISKAI SATIKSMEI
Ražotājs Tips Piezīmes
Dako-Kovalis Dako-Z Apstiprinātas izmantošanai
kopā ar
CV1-R tipa bremzēm
Knorr-Bremse EB3 Apstiprinātas izmanto šanai kopā ar
KEs tipa bremzēm
EB3-S Piemērotas izmantošanai ar NBŰ
(~ SAFI)
EB3-S/L Piemērotas izmantošanai ar NBŰ
(~ SAFI)
Oerlikon-Buhrle SB 3 Apstiprinātas izmanto šanai kopā ar
Est 3e tipa bremzēm
SBS 100
Davies and Metcalfe BPA 1 Piemērotas izmantošanai ar NBŰ
(~ SAFI)
MZT HEPOS VBK 100 Piemērotas izmantošanai ar NBŰ
(~ SAFI)
FF5. ĀTRSAVIENOJUMA VĀRSTI, KAS APSTIPRINĀTI IZMANTOŠANAI STARPTAUTISKAJĀ SATIKSMĒ
1. tabula.
Ātrsavienojuma vārsti modernām bremzēm (a)
Ražotājs Tips
Uzstādīti sadalītājā
OERLIKON LV3:LV3FOERLIKON LV7
CHARM ILLES C3P1
CHARM ILLES C3P2L 344/438 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
Ražotājs Tips
KNORR ALV3a, ALV7, ALV9, ALV9a
WESTINGHOUSE (Itālija) SA1
WESTINGHOUSE (Itālija) SA1V
KNORR AL V11
WESTINGHOUSE (Lielbritānija) A1 un A2
Pielietojami esošajos sadalītājos, kad to kontūras nodrošina tikai kontroles rezervuāra iztukšošanuOERLIKON LV3
OERLIKON LV4F
WESTINGHOUSE (Francija) W 104, W 204
WESTINGHOUSE (Itālija) SA1
WESTINGHOUSE (Itālija) SA1V
(a) Par modern ām bremzēm tiek uzskatītas tās, kas apstiprinātas starptautiskajai satiksmei pēc 1.1.1948.
2. tabula.
Ātrsavienojuma vārsti vecā tipa bremzēm
Ražotājs Tips
KNORR AL V 4 (a)
OERLIKON LV3
OERLIKON LV4F
WESTINGHOUSE (Francija) W 104, W 204WESTINGHOUSE (Itālija) SA/CG, SA/RA
WESTINGHOUSE (Itālija) SA1
KNORR L2 (
b)
WESTINGHOUSE (Itālija) SARAV
HARDY L3 (b)
(a) KNORR ALV4 ātrsavienojuma vārsts ir piemērots modernam KNORR KE sadalītājam, jo tikai pēdējais vārsts iztukšo kontroles rezervuāru
(palīgrezervuārs tiek iztukšots citā veidā: izolējošais krāns).
(b) Izmantojams tikai HIK sadalītājam.
3. tabula.
Ātrsavienojuma vārsti modernām (a) vai vecā tipa bremzēm
Ražotājs Tips
WESTINGHOUSE (Francija) W3, W4
DAKO 0S1
KNORR ALV4b
BDZ BRV (b)
(a) Par modern ām bremzēm tiek uzskatītas tās, kas apstiprinātas starptautiskajai satiksmei pēc 1.1.1948.
(b) Izmantojamas tikai HIK sadalītājam.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/439
FF6. BREMŽU UZLIKAS, KAS APSTIPRINĀTAS STARPTAUTISKAJAI SATIKSMEI, VAGONIEM, KURI APRĪKOTI AR
DISKU BREMZĒM
Ražotājs/Produkts Tips Piezīme Dzelzceļa prasība
1 2 4 5
Jurid Jurid 869 līdz 200 km/h SNCF
Becorit Becorit 918 (1) līdz 200 km/h DB
Ferodo ID 425 L (2) līdz 200 km/h FS
Bremskerl 5818 (2) līdz 200 km/h FS
Bremskerl 6792 (1) līdz 200 km/h DB
Jurid 877 (1) līdz 200 km/h DB
Bremskerl 7240 (1) līdz 200 km/h DB
Frendo 2126 (2) līdz 200 km/h FS
Faist Licence Textar T 543 (2) līdz 200 km/h FS
ICER ICER 918 (2) līdz 200 km/h RENFE
Flertex Flertex 664 HD (3) līdz 200 km/h SNCF
Rona (Ungārija) Licence
BecoritRona 918 (2) līdz 200 km/h MAV
Textar T 550 (2) līdz 200 km/h DB
Frenoplast x. FR20H.2 (2) līdz 200 km/h PKP
Textar T550 (2) līdz 200 km/h DB
Becorit V30 (2) līdz 200 km/h DB
Bremskerl Bremskerl 2000 (2) līdz 200 km/h DB
Bremskerl 7 699 līdz 200 km/h FS
Italian Bremzes FS 5M1 (1) līdz 200 km/h FS
(1) Testētas uz čuguna un tērauda disku bremzēm.
(2) Testētas uz čuguna disku bremzēm.
(3) Testētas uz tērauda disku bremzēm.
FF7. AUTOMĀTISKS “TUKŠS/PIEKRAUTS” KONTROLES MEHĀNISMS, KAS APSTIPRINĀTS STARPTAUTISKAJAI
SATIKSMEI
Ražotājs Tips
a) daudzveidīgai izmantošanai
Westinghouse WAD
SAB VA 2
SAB DP 2KNORR Du-111 WM
OERLIKON ALM/ALR 140
b) izmantošana tikai piekrautiem vai tukšiem vagoniemWestinghouse WAN
SAB VTAL 344/440 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
FF8. TESTU STENDI, KAS NOVĒRTĒTI LĪDZ 2004. GADA JŪNIJAM KĀ DERĪGI APSTIPRINĀŠANAS TESTIEM AR
BREMŽU UZLIKĀM
Uzņēmums Atraš anās vieta
DB Mindena
FS Florence
SNCF Vitry MF1
Vitry MF3
CFR BukaresteCD Prāga
PKP Poznaņa
ZSR Zilina8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/441
GG PIELIKUMS
ĪPAŠS GADĪJUMS
Īrijas gabarīta kontūra
L 344/442 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/443
HH PIELIKUMS
ĪPAŠS GADĪJUMS
Īrijas Republika un Ziemeļīrija
Saskarne starp vagoniem
L 344/444 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
II PIELIKUMS
VAGONA UN SLIEŽU CEĻA SAVSTARPĒJĀ MIJIEDARBĪBA UN GABARĪTA NOTEIKŠANA
Novērtēšanas procedūra. Robežlielumi kravas vagonu modifikācijām bez jauna apstiprinājuma
Kravas vagoniem, kuru tehniskie parametri salīdzinājumā ar apstiprinātā vagona sākotnējo projektu ir izmainīti šajā
pielikumā paredzētajās robežās, nav vajadzīgs jauns atbilstības novērtējums.
Attālums starp ratiņu centriem
(vagoni ar ratiņiem)2a*≥9 m 15 % līdz + ∞
2a* < 9 m 5 % līdz + ∞
Vagona rite ņu bāze
(2-asu vagoni)2a*≥8 m 15 % līdz + ∞
2a* < 8 m 5 % līdz + ∞
Smaguma spēka augstuma centrs Tukšs vagons -100 % līdz + 20 %
Piekrauts vagons -100 % līdz + 50 %
Griezes moments
Ct * (1010kN/mm2/rad)Ct*≤3 -66 % līdz + 200 %
Ct* > 3 -50 % līdz + ∞
Vagona pašmasa ≥16 t
(vagoni ar ratiņiem)
-15 % līdz + ∞
≥12 t
(2-asu vagoni)
Riteņpāra maksimālās slodzes modifi-
kācija+ 1,5 t
Vagona virsbūves inerces moments (ap
z asi –tikai 2-asu vagoniem)-100 % līdz + 10 %
Vertikālā piekare,
primārā vai sekundārāStingrums 0 līdz + 25 %
Pārejas slodzes -5 % līdz 0
Ratiņu rotācijas moments -20 % līdz + 20 %Visu ratiņu inerces moments (ap z asi) -100 % līdz + 10 %
Nominālais rite ņa diametrs -10 % līdz + 15 %
Ražotājam vai līgumslēdzējam subjektam ir pienākums pierādīt augstākminētos, kā arīpapildu kritērijus, piemēram,
stiprību, bremzēšanas raksturojumu, gabarīta kontūru u.c.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/445
JJ PIELIKUMS
ATVĒRTIE PUNKTI
1. TSI CR RST VERSIJA 040913
1.1. 4.2.3.3.2. Sakarsušo bukšu atklāšana
1.2. 4.2.6.2. Aerodinamiskie efekti
1.3. 4.2.6.3. Sānvēji
1.4. 4.3.3. Satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēma
Saskarnes ar satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēmu atrodas izskatīšanas stadij ā(atsauces uz šo SITS ir atvērts
punkts).
1.5. 6.1.2.2.
Metināto šuvju novērtēšana notiek atbilstoši valstu noteikumiem.
1.6. 6.2.2.1.
Metināto šuvju novērtēšana notiek atbilstoši valstu noteikumiem.
1.7. 6.2.2.3. Tehniskās apkopes novērtēšana
DD pielikums paliek kā atvērts punkts. Šajā pielikumā aprakstīta procedūra, ar kuras palīdzību katra dalībvalsts apliecina, ka
tehniskās apkopes pasākumi atbilst šai SITS un būtiskām prasībām apakšsistēmas ekspluatācijas laikā.
1.8. 6.2.3.4.2. Aerodinamiskie efekti
1.9. 6.2.3.4.3. Sānvēji
2. PIELIKUMI2.1. B pielikums
B3. sadaļa. Vagona iekraušanas tabula
4) Vagoniem, kurus var nosūtīt ar tādām pašām kravā m, kādas ir S kustībai, pie ātruma 120 km/h, jābūt atzīmei “
**”, kas
atrodas pa labi no maksimālās slodzes marķējuma; tas attiecināms tikai uz ekspluatējamiem vagoniem .“**”pielietošanas
joma (tikai “modernizētie/atjaunotie vagoni” vai“jaunie un modernizētie/atjaunotie vagoni”) vēl joprojām paliek atvērts
punkts.
2.2. B32. sadaļa. Vagonu un pasažieru vagonu marķējums, kas būvēti kontūrām GA, GB vai GC
Paliek kā atvērts punkts.
2.3. C pielikums. C4. sadaļa. Vagona kontūras GA, GB, GC
Paliek kā atvērts punkts, jo šīsadaļa attiecas uz B pielikuma B32. sadaļu.
2.4. E pielikums
Riteņu velšanās virsmas paliek atvērts punkts līdz EN standarta publicēšanai.2.5. L pielikums
Specifikācija lietiem tērauda rite ņiem ir atvērts punkts. Pieprasīts jauns EN standarts.
2.6. P pielikums
P1.1. Sadalītājs
P1.2. Releja vārsts mainīgai slodzei un automātiskai “tukšs/piekrauts” pārslēgšanai
P1.3. Riteņu pretslīdēšanas ierīce
P1.7. Gala krānsL 344/446 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
P1.10. Bremžu kluči
Pārbaudes procedūra konstrukcijas novērtēšanai, ko pielieto bremžu kluču savstarpējas izmantojamības komponentiem,
jāveido atbilstoši I pielikuma I10.2. sadaļas specifikācijai. Šīspecifikācija vēl joprojām ir atvērts punkts kompozīta klučiem.
Kompozīta bremžu kluči, kas jau tiek ekspluatēti, sekmīgi izgājuši novērtēšanu atbilstoši P2.10. sadaļai.
UIC uztur apstiprināto kompozīta bremžu kluču sarakstu (tostarp ģeogrāfiskie pielietošanas ierobežojumi un pielietošanas
noteikumi atbilstoši P1.10. un P2.10. sadaļai).
P1.11. Pa ātrinātāja vārsts
P1.12. Automātiskā mainīgās slodzes uztveršana un “tukšs/piekrauts” pārslēgšanas ierīce
P2.10. Bremžu kluči
— Ģeometriskais novērtējums
Jāpārbauda katras kluču sērijas paraugu izmēri.— Novērtējuma procedūra kompozīta bremžu klučiem Pārbaudes procedūra ir
atvērts punkts.
Pārejas periodā UIC veiktajā novērtējuma pārbaudē jāietver vismaz šādi komponenti.
Pārbaudes uz izmēģinājuma stenda un analīze
Kompozīta bremžu kluči tiek pārbaudīti, piemērojot standartizētu pārbaudes procedūru un standartizētu izmēģinājuma
stendu (ERRI B126/RP 18, 2. versija, 2001. gada marts). Jānovērtē šādi kritēriji:
— bremžu kluču darbība, bremzējot sausos, slapjos un vilkšanas apstākļos,
— iespējamība piesaistīt metālu no rite ņa,
— darbība nelabvēlīgos ziemas apstākļos (piemēram, sniegs, ledus, zema temperatūra),
— darbība bremžu atteices gadījumā (bremžu ieķīlēšanās),
— ietekme uz riteņu komplekta elektrisko pretestību (ieskaitot īpašu pārbaudi par izmantojamību ar sliežu ceļu shēmām
dažādās valstīs, kurās ir paredzēts izmantot vilcienu).
Klimatiskās testēšanas kameras novērtējumsPirms bremžu darbības pārbaudēm vilcienā kompozīta bremžu klučiem veiksmīgi jāizpilda izmēģinājuma stenda
programma, kas aprakstīta iepriekš.
Bremžu darbības pārbaudes apakšsistēmā
Kompozīta bremžu kluči tiek:— novērtēti saskaņā aršīs SITS S pielikumu,
— pārbaudīti ekspluatācijā Ziemeļeiropā viena nepārtraukta ziemas perioda laikā,
— novērtēti pēc ietekmes uz riteņu komplekta elektrisko pretestību.
Jaunu produktu, izņemot kompozīta klučus, novērtējums ekspluatā cijas laikā tiek veikts saskaņā ar 6. sadaļu.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/447
KK PIELIKUMS
INFRASTRUKTŪRAS UN RITOŠĀ SASTĀVA REĢISTRS
Infrastruktūras reģistrs
Prasības infrastruktūras reģistram
Datu vienībaBūtiskie savstar-
pējas izmantoja-
mības kompo-
nentiBūtiskie drošības
komponenti
Pamatdati
Satiksmes veids (jauktā, pasažieru, kravas, …) √
Līnijas veids (HS, CR) √
Tehniskie dati
Darbības līmeņi: maksimālais līnijas ātrums, ņemot vērā maksimālo asslodzi un citus
raksturojumus√ √
Būvju gabarīts √ √
Sliežu ceļa platums √ √
Maksimāl āslodze uz lineāro metru √ √
Maksimālais sliežu ceļa noslogojums
— dinamiskā slodze (maksimālā vertikālā riteņu slodze uz sliedi)
— sliežu ceļa šķērsvirziena spēki
— sliežu ceļa garenvirziena spēki√ √
Riteņa diametra un asslodzes attiecība √ √
Minimālais līknes rādiuss: horizontāli √ √
Minimālais līknes rādiuss: vertikāli √ √
Maksimālais ārējās sliedes paaugstinājums √ √
Maksimāl ā ārējās sliedes paaugstinājuma nepietiekamība √ √
Ārējās sliedes paaugstinājuma nepietiekamība uz pārmijām un sliežu ceļu
krustojumos√ √
Atbilstība CCS SITS A1. pielikumam
Gaisa plūsma: REZERVĒTS √ √
Sānvējš: REZERVĒTS √ √
Minimālais attālums starp sliežu ceļu ass līnijām √ √
Sliežu ceļa ģeometriskais raksturojums:
— sliežu ceļa ģeometriskie lielumi (EN 13848-1)
— sliežu ceļa līkums
— brīvas riteņu kustības pārmijās maksimālā vērtība
— nekustīgās serdes aizsarga minimālā vērtība parastiem krustojumiem
— brīvas riteņu kustības krustojuma uzmalu vadotnē maksimālā vērtība
— brīvas riteņu kustības pie pretslieža augstuma maksimālās vērtības
— minimālais uzmalu vadotnes attālums
— maksimālais pieļaujamais nevadāmais garums
— minimālais uzmalu vadotnes dziļums
— pretsliedes augstuma maksimālais pārsniegums√ √L 344/448 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
Datu vienībaBūtiskie savstar-
pējas izmantoja-
mības kompo-
nentiBūtiskie drošības
komponenti
Ierobežojumi
Vides ierobežojumi:
Temperatūras diapazons— T(n) (-40
oC–+ 35oC)
— T(s) (-25oC–+ 45oC)√ √
Laika ierobežojumi:
TNlīnijām
Gada periods, kad temperatūra var nokristies zem - 25oC
diena.mēnesis√ √
TSlīnijām
Gada periods, kad temperatūra var paaugstināties virs + 35oC
diena.mēnesis√ √8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/449
YY PIELIKUMS
Konstrukcijas un mehāniskās daļas Izturības prasības noteiktiem vagonu konstrukcijas elementiem
Yy1. IEVADS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 451
Yy2. VAGONA KORPUSA KONSTRUKCIJU IZTURĪBA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 451
Yy2.1. SPRIEDZES VERTIKĀLAS SLODZES GADĪJUMOS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 451
Yy2.2. KOMBINĒTAS SPRIEDZES . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 451Yy2.3. VAGONA GRĪDAS IZTURĪBA, ATBALSTOT KRAVAS AUTOMOBIĻUS UN AUTOTRANSPORTA
LĪDZEKĻUS (
1) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 451
Yy3. SEGTIE VAGONI AR FIKSĒTU JUMTU UN FIKSĒTĀM VAI NOBĪDĀMĀM SĀNU SIENĀM, KĀ ARĪ
SEGTIE VAGONI AR NOBĪDĀMU JUMTU . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 452
Yy3.1. FIKSĒTO SĀNU UN GALU SIENU IZTURĪBA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 452
Yy3.2. SĀNU DURVJU IZTURĪBA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 452
Yy3.3. BĪDĀMO SIENU IZTURĪBA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 452
Yy3.4. SLODZES, KAS RODAS, BRAUCOT GARĀM VILCIENIEM . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 454Yy3.5. NOSLĒDZAMO SEKCIJU IZTURĪBA VAGONIEM AR BĪDĀMĀM SIENĀM . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 454
Yy3.6. JUMTA IZTURĪBA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 454
Yy4. VAGONI AR PILNĪGI ATVERAMIEM JUMTIEM (JUMTS UZ RULLĪŠIEM VAI UZ VIRĀM) . . . . . . . . . . . . . . 454Yy4.1. VAGONI SMAGU KRAVU PĀRVADĀŠANAI AR DAĻĒJU NOSLOGOJUMU . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 454Yy4.2. VAGONI SMAGU BERAMO KRAVU PĀRVADĀŠANAI . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 455
Yy5. VAĻĒJI VAGONI AR AUGSTIEM BORTIEM . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 455
Yy5.1. SĀNU BORTU IZTURĪBA PRET ŠĶĒRSVIRZIENA SPĒKIEM UN SĀNU UN GALU ŠĶĒRSSIJU MALU
IZTURĪBA PRET TRIECIENIEM . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 455
Yy5.2. SĀNU DURVJU IZTURĪBA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 456
Yy6. PLATFORMAS UN SASTĀDĪTĀS PLATFORMAS/VAGONI AR AUGSTIEM BORTIEM . . . . . . . . . . . . . . . . . . 456
Yy6.1. SĀNU UN GALU ATVĀŽAMO BORTU IZTURĪBA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 456Yy6.2. FIKSĒTO SĀNU ATVĀŽAMO BORTU IZTURĪBA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 458Yy6.3. SĀNU STATŅU IZTURĪBA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 458
Yy6.4. GALA STATŅU IZTURĪBA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 458
Yy7. VAGONI, KAS TIEK IZKRAUTI AR KRAVAS SMAGUMA SPĒKA PALĪDZĪBU . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 458Yy7.1. SIENU IZTURĪBA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 458
Yy8. VAGONI ISO KONTEINERU UN/VAI NOŅEMAMU VIRSBŪVJU PĀRVADĀŠANAI JAUKTIEM AUTO UN
DZELZCEĻA PĀRVADĀJUMIEM . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 458
Yy8.1. KONTEINERU UN NOŅEMAMU VIRSBŪVJU STIPRINĀJUMS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 458
Yy8.2. PRASĪBAS IZTURĪBAI KONTEINERU/NOŅEMAMU VIRSBŪVJU NOTURĒŠANAS IERĪCĒM JAUKTOS
AUTO UN DZELZCEĻA PĀRVADĀJUMOS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 458
Yy8.3. NOTURĒŠANAS IEKĀRTU IZVIETOJUMS KONTEINERIEM/NOŅEMAMĀM VIRSBŪVĒM JAUKTIEM
AUTO UN DZELZCEĻA PĀRVADĀJUMIEM . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 459
Yy9. PRASĪBAS CITĀM LIETDERĪGĀS KRAVAS STIPRINĀŠANAS IEKĀRTĀ M . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 461
Yy10. JŪGKĀŠI . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 465L 344/450 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
YY1. IEVADS
Šajā pielikumā uzrādītas prasības vagonu konstrukcijas elementiem un slodžu ierobežošanas sistēmām, ko piemēro
vispārējas lietošanas vagoniem. Prasības jāievēro tikai tad, ja tās ir pieņemamas plānotajam pielietojumam.
YY2. VAGONA KORPUSA KONSTRUKCIJU IZTURĪBA
YY2.1. Spriedzes vertikālas slodzes gadījumos
Vertikālo slodžu gadījumos tām jāsadalās uz vagonu šādi:
— uz platumu, kas ir lielāks par 2 m,
— uz atklātiem ratiņu vagoniem un atklātām platformām, kas ir platākas par 1,2 m,
— uz visu grīdas platumu,
vadoties no tā, kas veido visnelabvēlīgāko spriedzi uz rāmja.Maksimāl ārāmja ieliece pieliktās slodzes rezultātā nedrīkst pārsniegt 3 % no riteņu bāzes vai no rite ņušķērsvirziena
izšūpošanās no sākotnēja stāvokļa attiecībā uzšķērsvirziena asi (ieskaitot jebkuras atgriezeniskās izlieces iedarbību).
YY.2.2. Kombinētas spriedzes
Noteiktiem vagonu tipiem (vagoniem ar nobīdāmu/nolaižamu grīdu) sevišķi svarīgi ņemt vērā spriedzes kombināciju no
horizontālā un vertikālā noslogojuma.
Cisternvagonu konstrukcijām, kas paredzētas produktu pārvadāšanai zem spiediena, jāiztur bez paliekošas deformācijas gan
slodze, kas atbilst maksimāli pieļaujamai kravnesībai, gan arī slodze pie maksimālā darba spiediena (kā noteikts RID).
YY2.3. Vagona grīdas izturība, atbalstot kravas automobiļus un autotransporta līdzekļus (
1)
Vagona grīdai jāiztur bez paliekošas deformācijas šādas slodzes:
— no kravas automobiļiem:
— automobiļa divu priekšējo riteņu vienlaicīga slodze 30 kN,
— riteņa atbalsta virsma 220 cm2riteņa platumam ap 150 mm,
— vidējais attālums starp kravas automobiļa priekšējiem rite ņiem 650 mm;
— no autotransporta līdzekļiem (tikai platformām un jauktiem vaļējiem vagoniem/platformām):
— 65 kN slodze uz dubulto balsta riteni,
— dubultā balsta riteņa virsma 700 cm2riteņa platumam ap 200 mm.
Piezīme: šāda rakstura atkārtotas slodzes ir gad ījumi, kas izsauc noguruma slodzes.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/451
(1) Kravas vagonu koka grīdu izturības noteikšana ir aprakstīta ERRI Atskaites B 12/DT 135 3.A sadaļā “Allgemein anwendbare
Berechnungsmethoden für die Entwicklung neuer Güterwagenbauarten oder Güterwagendrehgestelle” (Vispārīgo aprēķina metožu pielietošana
jaunu tipu kravas vagonu vai kravas ratiņu projektēšanai). Šītehniskā dokumentācija satur detalizētu informāciju par grīdām jauno
vagonu uzbūvei. Ja grīdas atbilst ERRI B 12/DT 135 prasībām, nav nepieciešams veikt pārbaudes.
YY3. SEGTIE VAGONI AR FIKSĒTU JUMTU UN FIKSĒTĀM VAI NOBĪDĀMĀM SĀNU SIENĀM, KĀ ARĪ SEGTIE VAGONI
AR NOBĪDĀMU JUMTU
YY3.1. Fiksēto sānu un galu sienu izturība
1 m augstuma virs grīdas sienām jāiztur slodzes, kas noteiktas tālāk (iedarbojas no iekšpuses uz ārpusi). Refrižeratorvagonu
gadījumā jāņem vērā to materiālu raksturojums, no kuriem izgatavots iekšējais apvalks un izolācija. Ir četri slodžu gadījumi:
a) šķērsvirziena spēks, kas pielikts visai sienai vertikāli;
b) garenvirziena spēks, kas pielikts visām balsta statnēm;c) metāla sienu gadījumā šķērsvirziena spēks, kas darbojas uz sānu sienas punktu pie ventilācijas ailes gar tās centra
līniju;
d) metāla sienu gadījumā garenvirziena spēks, kas darbojas gar gala sienas centra līniju.
Slodzes tips Minimālā aprēķina slodze, kN Pieļaujamā pastāvīgā deformācija, mm
a 8 2
b 40 1
c 10 3
d 18 2
c) un d) slodžu gadījumos noslogotajam laukumam jābūt 100 × 100 mm.
Piezīme: sienām, kas izveidotas no koka paneļiem, jāiztur tādas pašas slodzes kā metāla sienām, un paneļiem jābūt
izgatavotiem tā, lai nodrošinātu atbilstošo kvalitāti un ekspluatā cijas raksturojumus.
YY3.2. Sānu durvju izturība
Bīdāmās durvis (vienviru un divviru)
Noslogošana šķērsvirzienā
Durvīm aizvērtā un slēgtā stāvoklī jāiztur normāla horizontāla slodze, kas darbojas no vagona iekšpuses uz ārpusi un ir
spēki, kuri rodas kravas nobīdes rezultātā, kā arīspiedienu starpības dēļ, kura rodas, pasažieru vilcieniem ātrgaitā braucot
caur tuneļiem. Šis spēks piemērojams šādos gad ījumos:
a) durvju centrā slodze 8 kN, kas pielikta laukumam 1 × 1 m;
b) katrā savienojuma/stiprinājuma vietā slodze 5 kN, kas pielikta 300 × 300 mm laukumam.
Šo slodžu iedarbības rezultātā nedrīkst rasties nekādas pastāvīgas deformācijas vai funkciju samazināšanās ne pašām durvīm
(siena un rāmis), ne slēgšanas un slīdēšanas nodrošināšanas vai vadotņu elementiem.
YY3.3. Bīdāmo sienu izturība
Bīdāmām sienām, aizvērtām un aizslēgtām, jāiztur šķērsvirziena horizontālā slodze, kas pielikta no vagona iekšpuses uz
ārpusi. Šīslodze ir spēki, ko izsauc kravu nobīdes, kā arīspiedienu starpība, kas rodas, pasažieru vilcieniem ātrgaitā braucot
cauri tuneļiem. Slodžu gadījumi ir šādi:
a) bīdāmām sienām ar garumu, kas mazāks par 2,5 m, jāiztur tādas pašas slodzes kā bīdāmām durvīm;L 344/452 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
b) bīdāmām sienām ar garumu no 2,5 m līdz 5 m jāiztur 20 kN slodze, kas pielikta sienas vidū 1 × 1 m laukumam;
c) bīdāmām sienām ar garumu virs 5 m, bet mazāku par 7 m, jāiztur 15 kN slodze, kas pielikta attālumā, kas ir bīdāmās
sienas garuma 1/4 daļa, no bīdāmās sienas 1 m augstumā uz 1 × 1 m laukumu;
d) bīdāmām sienām ar garumu virs 7 m jāiztur 20 kN slodze, kas pielikta attālumā, kas ir bīdāmās sienas garuma 1/4
daļa, no bīdāmās sienas 1 m augstumā uz 1 × 1 m laukumu.
Kāarī10 kN slodze, kas pielikta bīdāmās sienas apakšmalai starp diviem savienojuma/stiprinājuma punktiem tieši virs grīdas
līmeņa 200 mm augstam un 300 mm platam laukumam.
8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/453
YY3.4. Slodzes, kas rodas, braucot garām vilcieniem
Individuālās prasības ārējo un iekšējo bīdāmo sienu savienojumu/stiprinājumu punktu izturībai (priekšējā virsma uz
200 mm augsta un 300 mm plata laukuma):
a) divu asu vagoniem un vagoniem ar ratiņiem un ar vairāk nekā 2 bīdāmām sienām vienā pusē jāiztur 11,5 kN slodze;
b) vagoniem ar ratiņiem un ar 2 bīdāmām sienām vienā pusē jāiztur 14 kN slodze.
Pielikšanas punktam jāatrodas tieši virs grīdas līmeņa un zonā pēc iespējas tuvāk pie savienojuma/stiprinājuma augšējā
punkta. Tas pieļaujams augšējai slodzei, ko pieliek pie bīdāmās sienas vertikālās daļas.
Iepriekš minēto slodžu iedarbības rezultātā nedrīkst rasties nekādas saskatāmas pastāvīgas deformācijas vai bojājumi
noslēgšanas elementiem, slīdēšanu nodrošinošiem un vadotņu elementiem. Jānodrošina netraucēta paneļu pārvietošana.Pieļaujama pastāvīga deformācija, kas maksimāli līdzinās pusei no attāluma starp atvērtas sienas iekšējo virsmu un aizvērtassienas maksimāli izbīdīto punktu.
YY3.5. Noslēdzamo sekciju izturība vagoniem ar bīdāmām sienām
Kad sekcija noslēgta, ir jāpieliek taisnstūra virsmai spēks, kas atbilst 5 t bufera saņemtajam triecienam pie ātruma 13 km/h
un kurš imitē slodzi, ko izsauc krava uz paliktņiem ar laukumu 1 × 1 m 600 mm un 1 100 mm virs grīdas augšējā līmeņa.
Jāizmēra slodzes un sekcijas deformācijas. Deformācija nedrīkst izsaukt sekcijas atdalīšanos vai noslēdzošā mehānisma
bojājumu.
50 kN slodze jāpieliek apakšējā slēdža balsta uz 100 × 100 mm laukuma virsmu. Slodzes rezultātā nedrīkst rasties ne
bojājumi, ne pastāvīga deformācija.
YY3.6. Jumta izturība
Jumtam jāiztur bez jebkādas jūtamas deformācijas 1 kN slodze, kas pielikta uz iekšpusi no ārpuses 200 cm
2laukumam.
Bez tam bīdāmiem jumtiem jāiztur no iekšpuses uz ārpusi pielikta vertikāla 4,5 kN liela slodze uz savienojuma/stiprinājuma
punktu, kas iedarbojas uz 300 × 300 mm taisnstūra laukumu. Šīs slodzes rezultātā elementiem, kas nodrošina bīdāmā
jumta noslēgšanu un pārvietošanos, nedrīkst rasties nekādi bojājumi vai pastāvīgas deformācijas.
YY4. VAGONI AR PILNĪGI ATVERAMIEM JUMTIEM (JUMTS UZ RULLĪŠIEM VAI UZ VIRĀM)
YY4.1. Vagoni smagu kravu pārvadāšanai ar daļēju noslogojumu
Sānu sienu izturība
Sānu sienām jāiztur kopīgā slodze 30 kN, kas pielikta 4 durvju balstiem 1,5 m augstumā virs grīdas. Ja piemērojams, tad
durvju augšējā elementa elastīgai deformācijai jābūt mazākai par jumta noejas robežu no vadotnēm. Pēc slodzes
noņemšanas jumtam jāpaliek nevainojamā darba stāvoklī.L 344/454 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
Sānu sienas durvju izturība
Jāatbilst 3.2. sadaļā norādītajām standarta prasībām durvīm.
Jumta izturība
Ja tiek paredzēts, ka pa jumtu varēs staigāt cilvēks, tad jumtam jāiztur pa jumtu ejoša cilvēka svars. Jumtam jāiztur 1 kN
slodze visnelabvēlīgākajā punktā, slodze jāpieliek laukumam 300 x 300 mm.
YY4.2. Vagoni smagu beramo kravu pārvadāšanai
Sānu sienu izturība:
atbilstoši 4.1. sadaļai.
Sānu sienu durvju izturība:
atbilstoši 3.2.sadaļai.Jumta izturība:
Atbilstoši 3.6. sadaļai.
YY5. VAĻĒJI VAGONI AR AUGSTIEM BORTIEM
YY5.1. Sānu bortu izturība pret šķērsvirziena spēkiem un sānu un galu šķērssiju malu izturība pret triecieniem
Atļautas slodzes, kas darbojas uz āru horizontālā virzienā 1,5 m augstumā virs grīdas šādos gad ījumos:
a) 100 kN slodze, kas pielikta četriem katra borta vidējiem statņiem, kā tas parādīts zemāk;
b) 40 kN slodze, kas pielikta vagonu stūru statņiem, kuri aprīkoti ar atgāžamiem galu bortiem;c) 25 kN slodze sānu bortu augšējo šķērssiju centros;
d) 60 kN slodze sānu šķērssiju galu uzkārto durvju centros ar tām aprīkotiem vagoniem.
Piezīme: a) un b) gadījumu pārbaudēm uzrādītās slodzes secīgi jāpieliek divas reizes un jāņem vērā tikai deformācijas, kas
izmērītas pēc otrreizējas slodzes pielikšanas.
Pastāvīgā deformācija slodzes pielikšanas punktā nedrīkst pārsniegt 1 mm. Bez tam elastīgā deformācija nedrīkst novest pie
jebkādas slodzes gabarītu robežu pārkāpšanas.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/455
Vietējo deformāciju testēšana
Iespiešanas testus jāveic sānu bortu augšējām šķērssijām, pieliekot 40 kN vertikālu spēku, kā tas parādīts tālāk. Pastāvīgā
deformācija slodzes pielikšanas punktā nedrīkst pārsniegt 2 mm.
YY5.2. Sānu durvju izturība
20 kN horizontālā slodze jāpieliek durvju slēģa šķērssijas augstumā vai 1 m augstumā virs grīdas līmeņa pa ailas centra
līniju. Rezultātā pastāvīgā deformācija nedrīkst pārsniegt 1 mm pašām durvīm, un nedrīkst būt nekādi bojājumi vai sliekšņu
un slēdzējelementu deformācija.
YY6. PLATFORMAS UN SASTĀDĪTĀS PLATFORMAS/VAGONI AR AUGSTIEM BORTIEM
YY6.1. Sānu un galu atvāžamo bortu izturība
Prasība izturēt kravas mašīnu ar 65 kN slodzi uz dubulto balsta riteni ar kopējo laukumu 700 cm2(riteņa platums ap
200 mm) attiecas uz bortiem, kas nolaisti uz buferiem vai uz balstiem, kas stingri piestiprināti pie buferu šķērssijas, galu
bortu gadījumā, un uz augsto platformu sānu bortu gadījumā.
Tādas slodzes pielikšanas rezultātā nedrīkst rasties nekādas redzamas pastāvīgas deformācijas.L 344/456 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
Gala bortiem, kas izgatavoti no alumīnija sakausējuma, var būt vajadzīgs veikt papildu dinamiskās pārbaudes.
Bez iepriekš norādītā jāpielieto arī slodzes un statiskās pārbaudes, kas parādītas tālāk.
Gala borts
Sānu atvāžamais borts
8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/457
YY6.2. Fiksēto sānu atvāžamo bortu izturība
Fiksētie sānu atvāžamie borti jāpakļauj 30 kN lielai slodzei, ko pieliek 350 × 200 mm laukumam pie malas borta centrā un
kura virzīta horizontāli uz āru.
YY6.3. Sānu statņu izturība
Grozāmiem vai noņemamiem statņiem jāuzņem šādas slodzes:
— uzāru vērsta, horizontāla 35 kN slodze, kas darbojas 500 mm attālumā no cauruma centra (šarnīra statnis),
— uzāru vērsta, horizontāla 35 kN slodzi, kas darbojas 500 mm attālumā no augšējās fiksētās šķērssijas (noņemams
statnis).
YY6.4. Gala statņu izturība
Katram gala statnim jāuzņem 80 kN horizontāla, uz āru vērsta slodze, kas darbojas 350 mm augstāk par grīdas augšējo
virsmu.
YY7. VAGONI, KAS TIEK IZKRAUTI AR KRAVAS SMAGUMA SPĒKA PALĪDZĪBU
YY7.1. Sienu izturība
Sienām jāiztur maksimāli pieļaujamās slodzes no kravām, kuras ir paredzētas pārvadāšanai.
YY8. VAGONI ISO KONTEINERU UN/VAI NOŅEMAMU VIRSBŪVJU PĀRVADĀŠANAI JAUKTIEM AUTO UN
DZELZCEĻA PĀRVADĀJUMIEM
YY8.1. Konteineru un noņemamu virsbūvju stiprinājums
ISO konteineri un noņemamas virsbūves jauktiem auto un dzelzceļa pārvadājumiem jāpiestiprina dzelzceļa vagoniem,
izmantojot ierīces, kuras ieiet sazobē ar ISO stūra lietiem profiliem vai stūra plātēm. Pašlaik šim nolūkam pielietojamās
ierīces ietver tapas un pagriežamos slēdžus.
YY8.2. Prasības izturībai konteineru/noņemamu virsbūvju noturēšanas ierīcēm jauktos auto un dzelzceļa
pārvadājumos
Noturēšanas ierīču montāžai un stiprinājumiem pie vagona konteinera/noņemamas virsbūves jauktiem auto un dzelzceļa
pārvadājumiem jāspēj izturēt zemāk norādītos paātrinājumus, kam pakļauti jauktu auto un dzelzceļa pārvadājumu
konteineri/noņemamas virsbūves ar maksimālo pilno masu. Rezultējošā slodze jāpieliek jauktu auto un dzelzceļa
pārvadājumu konteinera/noņemamas virsbūves pamatnes plaknē, ko notur ierīces, kuru skaits uzrādīts tabulā un kurām
paredzēta vienmērīga slodzes sadalīšana. Slodzes, kas noved pie noguruma, jāuzskata kā 107cikli, kas darbojas fāzē, vai kā
ciklu skaits, kas atbilst pieļaujamās noguruma robežas projektētājai normai (ja tas ir mazāks).
Virziens PaātrinājumsNoturēšanas ierīču novietojuma vietu
skaits
KontrolslodzesGarenvirziens 2g Noturēšana jebkurās 2 vietās
Šķērsvirziens 1g Noturēšana jebkurās 2 vietās
Vertikāli uz leju 2g Noturēšana 4 vietās
Vertikāli uz augšu 1g Noturēšana jebkurās 2 vietās
Slodzes, kas noved pie
nogurumaGarenvirziens ± 0,2g Noturēšana 4 vietās
Šķērsvirziens ± 0,25g Noturēšana 4 vietās
Vertikāli ± 0,6g Noturēšana 4 vietās
Tapām bez deformācijas, kas varētu izvest tās no ierindas, jāiztur uz augšu vērsta 150 kN slodze, kura jāpieliek gar tapu
viduslīniju.L 344/458 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
YY8.3. Noturēšanas iekārtu izvietojums konteineriem/noņemamām virsbūvēm jauktiem auto un dzelzceļa
pārvadājumiem
Izvietojums garenvirzienā
Noturēšanas iekārtas jāizvieto tā, lai to stāvoklis būtu savietojams ar jauktu auto un dzelzceļa pārvadājumu konteineriem/
noņemamām virsbūvēm, kuru pārvadāšanai vagons ir paredzēts. Tālāk tabulā uzskaitīti attālumi garenvirzienā starp
noturēšanas iekārtām, kas paredzētas dažāda garuma konteineriem un noņemamām virsbūvēm.
Konteinera/noņemamas virsbū-
ves gabarītu kodsKonteinera/noņemamas virsbūves garumsAttālums starp noturēšanas
iekārtām garenvirzienā (mm)mm pēda colla
1 2 991 10’ 2 787 ± 2
2 6 058 20’ 5 853 ± 3
3 9 125 30’ 8 918 ± 4
4 12 192 40’ 11 985 ± 5
A 7 150 5 853 ± 3
B 7 315 24’ 5 853 ± 3
C 7 420 5 853 ± 3
D 7 430 24’6” 5 853 ± 3
E 7 800 5 853 ± 3
F 8 100 5 853 ± 3
G 12 500 41” 11 985 ± 5
H 13 106 43” 11 985 ± 5
K 13 600 11 985 ± 5
L 13 716 45” 11 985 ± 5
M 14 630 48” 11 985 ± 5
N 14 935 49” 11 985 ± 5
P 16 154 11 985 ± 58.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/459
Sānu stāvoklis
Fiksētās noturēšanas iekārtasFiksētas noturēšanas iekārtas jānovieto vagona sānu virzienā 2 259±2 mm attālumā.
Saliekamas tapasFunkcionālie izmēri (a1, a2 un C) tapu pāriem pēc izņemšanas no darbības norādīti ar bultiņām. Šiem funkcionāliem
izmēriem jātiek ievērotiem ekspluatācijā neatkarīgi no tapu konstrukcijas tipa (fiksētās vai saliekamās uz leju):
Tapu izmēri
Pieļaujamie tapu ekspluatācijas izmēri ir šādi.
Izmēri pēc izgatavo šanas Ekspluatācijas robežizmēri
R3 Maksimā li R15
45oMaksimāli 65o
4+ 0,5/0Minimāli 3,5 mm
90o 0/+ 1,5Maksimāli 90o 0/+ 2,0(sk. piezīmi)
Piezīme: iedarbojoties sānu slodzei uz tapu galviņu vagona centra virzienā (t.i., pie pilnīgi izņemtām no darbības), leņķis
jāmēra starp korpusu un tērauda lineālu, ko novieto taisnā leņķī pret pretējo tapu pamatnes platēm.L 344/460 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
Tapu izgatavošanas izmēriem jābūt šādiem.
YY9. PRASĪBAS CITĀM LIETDERĪGĀS KRAVAS STIPRINĀŠANAS IEKĀRTĀ M
Minimālās prasības robežizturībai vinčām, austām štropēm un lietderīgās kravas stiprinājuma gredzeniem ir šādas.
Noturošām vinčām, kas domātas lietderīgās kravas noturēšanai ar austām štropēm, jāiztur 76 kN slodze.
Austām štropēm lietderīgas kravas noturēšanai nominālajai izturībai jābūt ne mazākai par 45 kN.
Pārējās prasības parādītas tālāk tabulā kāpiemēri esošo Eiropas kravas vagonu daudzveidībai.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/461
Vagona tips un attālums starp
buferiemBurtu kodsKravas stiprinājumam vajadzīgo
iekārtu tips, numurs un novietojumsKravas tips (vai izmēri) katrai stiprinā-
juma iekārtai
Tipi 1 un 3 Divasu segtie
vagoni
14,02 mGbs18 atvāžami gredzeni vai fiksētas
iekārtas stiprinājuma siju veidā
uz katras sānu sienas, 8 augšējā
rindā (1,1 m virs grīdas) un 10
apakšējā rindā (0,35 m virs
grīdas)Stiprinājuma gredzeniem jābūt
izgatavotiem no apaļa tērauda
stieņa, kura diametrs nav mazāks
par 14 mm
Ja vagoni aprīkoti ar stiprinājuma
iekārtām, kas novietotas uz
vagona grīdas, tad gar katru
sānsienu vienmērīgi jābūt uzstā-
dītām 6 no tām (kopā 12)Jāiztur stiepes slodze 85 kN, kas
pielikta 45oleņķī pret grīdas
virsmu un 30oleņķī pret vagona
garenvirziena centrālo asi
Tips 2 Divasu segtie vagoni
10,58 mGs14 atvāžami gredzeni vai fiksētas
iekārtas stiprinājuma siju veidā
uz katras sānu sienas, 6 augšējā
rindā un 8 apakšējā rindāStiprinājuma gredzeniem jābūt
izgatavotiem no apaļa tērauda
stieņa, kura diametrs nav mazāks
par 14 mm
Ja vagoni aprīkoti ar stiprinājuma
iekārtām, kas novietotas uz
vagona grīdas, tad gar katrusānsienu vienmērīgi jābūt uzstā-
dītām 4 no tām (kopā 8)Jāiztur stiepes slodze 85 kN, kas
pielikta 45
oleņķī pret grīdas
virsmu un 30oleņķī pret vagona
garenvirziena centrālo asi
Tips 3 Divasu segtie vagoni
14,02 mHbfs18 atvāžami gredzeni vai fiksētas
iekārtas stiprinājuma siju veidā
uz katras sānu sienas, 8 augšējā
rindā (1,1 m virs grīdas) un 10
apakšējā rindā (0,35 m virs
grīdas)Stiprinājuma gredzeniem jābūt
izgatavotiem no apaļa tērauda
stieņa, kura diametrs nav mazāks
par 14 mm
Ja vagoni aprīkoti ar stiprinājuma
iekārtām, kas novietotas uz
vagona grīdas, tad gar katru
sānsienu vienmērīgi jābūt uzstā-
dītām 4 no tām (kopā 8)Jāiztur stiepes slodze 85 kN, kas
pielikta 45oleņķī pret grīdas
virsmu un 30oleņķī pret vagona
garenvirziena centrālo asi
Divasu vaļējie vagoni ar
augstiem bortiem 10,0 mEsLai nodrošinātu aizsargpārklā-
jumu vai kravas nostiprinājumu,tad stiprinājuma iekārtām jābūt
vagona ārpusē, pa 8 uz katras
sānsienasJābūt izgatavotiem no apaļa
tērauda stieņa, kura diametrs navmazāks par 16 mm
Divasu platformas
13,86 mKsStiprinājuma sijas vai gredzeni
aizsargpārklājuma stiprināšanai,
24 nolaižamo bortu ārpusē un
8 gala nolaižamo bortu ārpusēJābūt izgatavotiem no apaļa
tērauda stieņa, kura diametrs nav
mazāks par 16 mm
8 gredzeni vai stiprinājuma sijas
(4 uz sānsienu) vienā līmenī ar
nolaižamiem bortiemJābūt izgatavotiem no apaļa
tērauda stieņa, kura diametrs nav
mazāks par 16 mm
12 stiprinājuma iekārtas, kas
iegremdētas grīdā un vienmērīgi
izvietotas gar katru ārsienuJāiztur stiepes slodze 170 kN, kas
pielikta 45
oleņķī pret grīdas
virsmu un 30oleņķī pret vagona
garenvirziena centrālo asi
Divasu vaļējie vagoni, sastā-
dītie vagoni ar augstiem
bortiem/platformas
13,86 mOs12 gredzeni aizsargpārklājuma
stiprināšanai pie grīdas ārējās
malas gar katru sānsienu un 4
gredzeni gar abām gala sienāmJābūt izgatavotiem no apaļa
tērauda stieņa, kura diametrs nav
mazāks par 16 mm
4 stiprinājuma gredzeni vienas
malas gar abām sānsienāmJābūt izgatavotiem no apaļa
tērauda stieņa, kura diametrs nav
mazāks par 16 mmL 344/462 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
Vagona tips un attālums starp
buferiemBurtu kodsKravas stiprinājumam vajadzīgo
iekārtu tips, numurs un novietojumsKravas tips (vai izmēri) katrai stiprinā-
juma iekārtai
Tips 1 Ratiņu segtie vagoni
16,52 mGas/Gass16 atvāžami gredzeni vai fiksētas
stiprinājuma sijas, t.i., pa 8 uz
katras sānsienas. Iekārtām jābūt
uzstādītām 0,35 m augstumā virs
grīdas, un tās nedrīkst izceltiesPrasības izturībai nav uzrādītas
Tips 2 Ratiņu segtie vagoni
21,7 mGabs/Gabss14 stiprinājuma iekārtas, kas
novietotas uz sānsienām, t.i., pa
vienai katrā sānsienas galā, viena
stāvus pie katrām durvīm unviena katras sānsienas centrā.
Iekārtām jābūt izvietotām apmē-
ram 1,5 m augstumā virs grīdas
līmeņa. Tām jābūt iegremdētām
sienāJāiztur stiepes slodze 40 kN, kas
pielikta paralēli vagona centrālai
garenvirziena asij
Tips 1 Vaļējie ratiņu vagoni
ar augstiem bortiem
14,04 mEas/Eaos13 stiprinājuma gredzeni uz
katras sānsienas, kas piestiprināti
korpusa ārpusē.
2 stiprinājuma gredzeni uz katras
gala sienas, kuri piestiprināti
korpusa ārpusēJābūt izgatavotiem no apaļa
tērauda stieņa, kura diametrs nav
mazāks par 16 mm
Tips 2 Ratiņu vagoni ar
augstiem bortiem
15,74 mEanos6 stiprinājuma gredzeni uz katras
sānsienas, kuri piestiprināti kor-
pusa ārpusē.
2 stiprinājuma gredzeni uz katras
gala sienas, kuri piestiprināti
korpusa iekšpusē. Iekārtām jābūt
izvietotām, cik vien iespējams
vienmērīgi, 0,2 m augstumā virs
grīdas līmeņa. Neizmantoš anas
gadījumos tām jābūt iegremdē-
tām sienāsJāiztur stiepes slodze 45 kN, kas
pielikta 45
oleņķī pret grīdas
virsmu un 30oleņķī pret vagona
garenvirziena centrālo asi
14 stiprinājuma gredzeni uz
katras sānsienas, kuri piestipri-
nāti korpusa ārpusē.
2 stiprinājuma gredzeni uz katras
gala sienas, kuri piestiprināti
korpusa ārpusēJābūt izgatavotiem no apaļa
tērauda stieņa, kura diametrs nav
mazāks par 16 mm
Tips 1 Ratiņu platformas
(bez nolaižamiem bortiem)
19,9 mRs/Res36 gredzeni uz sānu garenvir-
ziena sijāmJābūt izgatavotiem no apaļa
tērauda stieņa, kura diametrs nav
mazāks par 16 mm
8 gredzeni nolaižamo galu bortu
ārpusēJābūt izgatavotiem no apaļa
tērauda stieņa, kura diametrs nav
mazāks par 16 mm
18 kāši uz sānu garenvirziena
sijāmKatram kāsim šķērsgriezumā jābūt
diametram ne mazākam par
40 mm
Tips 1 Ratiņu platformas (ar
nolaižamiem bortiem)
19,9 mRns/Rens36 gredzeni uz sānu garenvir-
ziena sijāmJābūt izgatavotiem no apaļa
tērauda stieņa, kura diametrs nav
mazāks par 16 mm
8 gredzeni nolaižamo galu bortu
ārpusēJābūt izgatavotiem no apaļa
tērauda stieņa, kura diametrs nav
mazāks par 16 mm
18 stiprinājuma sijas vienā līmeni
ar iekšpusē nolaižamiem sānu/
galu bortiemJābūt izgatavotiem no apaļa
tērauda stieņa, kura diametrs nav
mazāks par 16 mm
18 stiprinājuma iekārtas uz grī-
das, kas vienmērīgi izvietotas
grīdas garumā. Neizmantoš anas
gadījumos iekārtas nedrīkst izcel-
ties virs grīdas līmeņaJāiztur stiepes slodze 170 kN, kas
pielikta 45oleņķī pret grīdas
virsmu un 30oleņķī pret vagona
garenvirziena centra līniju8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/463
Vagona tips un attālums starp
buferiemBurtu kodsKravas stiprinājumam vajadzīgo
iekārtu tips, numurs un novietojumsKravas tips (vai izmēri) katrai stiprinā-
juma iekārtai
Tips 2 Ratiņu platformas
(bez nolaižamiem bortiem)
14,04 mRmms/
Rmmns24 gredzeni uz katras sānu
garenvirziena sijasJābūt izgatavotiem no apaļa
tērauda stieņa, kura diametrs nav
mazāks par 16 mm
8 gredzeni nolaižamo galu bortu
ārpusēJābūt izgatavotiem no apaļa
tērauda stieņa, kura diametrs nav
mazāks par 16 mm
14 kāši uz sānu garenvirziena
balstiemKatram kāsim šķērsgriezumā jābūt
diametram ne mazākam par 40
mm
Tips 2 Ratiņu platformas
(bez nolaižamiem bortiem)
19,9 mRemms/
Remmns24 gredzeni uz katras sānu
garenvirziena sijasJābūt izgatavotiem no apaļa
tērauda stieņa, kura diametrs nav
mazāks par 16 mm
8 gredzeni nolaižamo galu bortu
ārpusēJābūt izgatavotiem no apaļa
tērauda stieņa, kura diametrs nav
mazāks par 16 mm
12 stiprinājuma sijas, kas iegrem-
dētas nolaižamo sānu/galu bortosJābūt izgatavotiem no apaļa
tērauda stieņa, kura diametrs nav
mazāks par 16 mm
12 stiprinājuma iekārtas uz grī-
das, kas vienmērīgi izvietotas
grīdas garumā. Neizmantoš anas
gadījumos iekārtas nedrīkst izcel-
ties virs grīdas līmeņaJāiztur stiepes slodze 170 kN, kas
pielikta 45oleņķī pret grīdas
virsmu un 30oleņķī pret vagona
garenvirziena centra līniju
Ratiņu vagons ar jumta ailu
14,04 m-14,29 mTaemsVagona grīdai jābūt apgādātai ar
6 stiprinājuma iekārtām, kas
vienmērīgi izvietotas katrā
vagona pusē (kopā 12). Ja šādas
iekārtas uzstādītas, tad tām jābūt
iegremdētām grīdā gadījumos,
kad tās netiek izmantotas. Iekār-
tām jāatbilst izturības prasībām,
kas norādītas blakus ailēJāiztur stiepes slodze 170 kN, kas
pielikta 45oleņķī pret grīdas
virsmu un 30oleņķī pret vagona
garenvirziena centra līniju
Tips 1 Segtie ratiņu vagoni
ar bīdāmām sienām
21,7 mHabissIeteicams grīdu apgādāt ar 16
stiprinājuma iekārtām. Ja šādas
iekārtas tiek uzstādītas, tad tās
jāizvieto intervālos 4 370mm/
600mm/4 200mm/1 000 mm/
4 200mm/600mm/4 370 m
garenvirzienā. Sānu virzienā
iekārtām jābūt 970 mm attālumāno vagona centra līnijas garenvir-
zienā. Ja iekārtas netiek izmanto-
tas, tad tās nedrīkst izcelties virs
grīdas līmeņaJāiztur stiepes slodze 85 kN, kas
pielikta 45
oleņķī pret grīdas
virsmu un 30oleņķī pret vagona
garenvirziena centra līniju
Tips 2A Segtie ratiņu vagoni
ar bīdāmām sienām
24,13 mHabbinsVagonam jābūt aprīkotam ar 16
stiprinājuma iekārtām uz grīdas.
Stiprinājumiem jābūt izvietotiem
vienādos attālumos gar katru
sienu. Ja iekārtas netiek izmanto-
tas, tad tās nedrīkst izcelties virs
grīdas līmeņaJāiztur stiepes slodze 85 kN, kas
pielikta 45oleņķī pret grīdas
virsmu un 30oleņķī pret vagona
garenvirziena centra līniju
Katrai vagona gala sienai jābūt
aprīkotai ar 4 stiprinājuma iekār-
tām, kas novietotas pa divām
stāvus pie katra vagona stūra
iekšpusē, apmēram, 0,75 m un
1,5 m augstumā virs grīdasJāiztur 30 kN stiepes slodze visos
virzienos, ja slodze vienlaicīgi tiek
pielikta diviem stiprinājumiem vie-
nādā augstumāL 344/464 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
Vagona tips un attālums starp
buferiemBurtu kodsKravas stiprinājumam vajadzīgo
iekārtu tips, numurs un novietojumsKravas tips (vai izmēri) katrai stiprinā-
juma iekārtai
Divasu segtie vagoni ar
bīdāmām sienām Tipi 1A un
2A.
Atbilstoši 14,2 m un 15,5 mHbins/HbbinsVagonam jābūt aprīkotam ar 12
kravas stiprinājumiem uz grīdas.Tiem jābūt izvietotiem vienādos
attālumos no katras puses. Ja
iekārtas netiek izmantotas, tad
tās nedrīkst izcelties virs grīdas
līmeņaJāiztur stiepes slodze 85 kN, kas
pielikta 45
oleņķī pret grīdas
virsmu un 30oleņķī pret vagona
garenvirziena centra līniju
Katrai vagona gala sienai jābūt
aprīkotai ar 4 stiprinājuma iekār-
tām, pa divām stāvus pie katra
vagona stūra iekšpusē, apmēram,0,75 m un 1,5 m augstumā virs
grīdas. Ja iekārtas netiek izman-
totas, tad tās nedrīkst izcelties
virs grīdas līmeņaJāiztur 30 kN stiepes slodze visos
virzienos, ja slodze vienlaicīgi tiek
pielikta diviem stiprinājumiem vie-
nādā augstumā
Ratiņu platformas, kas aprī-
kotas ar aizsargpārklājuma
mehānisko sistēmu. Atbil-
stoši 19,9 m un 20,09 mRils/RilnsIeteicams uzstādīt 10 noņema-
mus stiprinājuma gredzenus. Sti-
prinājuma gredzeniem jābūtizvietotiem vienmērīgi garenvir-
zienā. Ja tie netiek izmantoti, tad
tiem jābūt iegremdētiem grīdāJāiztur stiepes slodze 170 kN, kas
pielikta 45
oleņķī pret grīdas
virsmu un 30oleņķī pret vagona
garenvirziena centra līniju
Ieteicams uzstādīt 4 stiprinājuma
gredzenus uz galu sienu iekšējām
virsmāmPrasības izturībai nav uzrādītas
Platformas ar divām trīsasu
ratiņiem
16,4 mSammns26 tērauda gredzeni jāpiestiprina
garenvirziena sijāmJābūt izgatavotiem no apaļa
tērauda stieņa, kura diametrs nav
mazāks par 16 mm
12 stiprinājuma gredzeniem
jābūt piestiprinātiem vagona grī-
dai un vienmērīgi izvietotiem gar
katru vagona pusi. Ja tie netiek
izmantoti, tad tiem jābūt iegrem-
dētiem grīdāJāiztur stiepes slodze 170 kN, kas
pielikta 45oleņķī pret grīdas
virsmu un 30oleņķī pret vagona
garenvirziena centra līniju
YY10. JŪGKĀŠI
Uzstādītiem jūgkāšiem jāatbilst šādām prasībām.
Vagona īpašības Kāšu skaits Kāšu izvietojums
Viena vai divas pārejas vai gala platformas ar
kāpšļiem un rāmja platumu ≤2 500 mmPa vienam no katras puses Brīvi
Vispārīgs gadījums Pa vienam no katras puses Vagona vidū
Konstrukcija, kas padara neiespējamu viena
kāša uzstādīšanu vagona vidūPa diviem no katras puses Pie stūriem
Kāsim un to stiprinājumam pie rāmja jābūt pietiekoši izturīgam, lai nodrošinātu vilciena sastāva ar kopējo masu 240 t
vilkšanu ar viena kāša palīdzību, ja vilcējstienis pielikts 30oleņķī pret sliežu ceļa centrālo līniju. Lai to sasniegtu, kāsim jābūt
projektētām tā, lai tas varētu izturēt 50 kN vilces spēku.
Piezīmes
1. Jūgkāsim jābūt novietotam tā, lai tas nevarētu sabojāt kāpnes, sakabes vadības sviru un vilkšanas iekārtas bremžu
vadības rokturus.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/465
2. Jūgkāsim jābūt novietotam tā, lai tiktu izslēgts jebkurš risks, ka vilciena sastādītāja apģērbs (sevišķi bikses) varētu tikt
aizķerts, pakāpjoties vai nolaižoties no kāpšļa.
3. Lai samazinātu bīstamību, personālam atrodoties blakus sastāvam, neviena jūgkāša detaļa nedrīkst izspiesties uz āru
no rāmja vai vagona korpusa vairāk par 250 mm. Ja kāša detaļas no rāmja vai vagona korpusa izspiežas uz āru par
150 mm un 250 mm, tad kāsis un tā balsts jānokrāso dzeltena krāsā.L 344/466 LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis 8.12.2006.
ZZ PIELIKUMS
KONSTRUKCIJAS UN MEHĀNISKĀS DAĻAS
Pieļaujamais spriegums uz pagarinājuma kritērija pamata
ZZ1. KONSTRUKCIJU TĒRAUDI
Konstrukciju tēraudiem drošības robežu, ko izsaka ar koeficientu S 2pēc standarta EN 12663:2000 3.4.3. punktā, var
noteikt pēc materiāla pagarin ājuma raujot. Tālāk tabulā ir norādītas samazinātās S 2vērtības un pieņemamie kritēriji,
pielietojot šo pieeju, kas apstiprinājušies ekspluatācijas gaitā .
Materiāla īpašības
Pieļaujamais spriegums
Koeficients S 2
Pamata metālsR < 0,8 R m S2≥1,25 σc≤R
R > 0,8 R m; A > 10 % S 2< 1,25 σc≤R
R > 0,8 R m; A < 10 % S 2≥1,25 σcRm
1,25
Sametinātais metālsR < 0,8 R m S2≥1,25 σcR
1,1
R > 0.8 R m; A > 10 % S 2< 1,25 σcR
1,1
R > 0.8 R m; A < 10 % S 2≥1,25 σcRm
1,375
Piezīme: apzīmējumi atbilst standartam EN 12663:2000; A = materiāla pagarinājums pārrāvuma brīdī.
ZZ2. CITI KONSTRUKCIJU MATERIĀLI
Citiem konstrukciju materiāliem pieļaujamam spriegumam jābūt mazākam par materiāla plastiskās deformācijas lielumu
(vai nosacītās plūstamības robežu) un materiāla graujošo spriegumu, kas jādala ar koeficientu S 2, atbilstoši standarta EN
12663 3.4.3. punktam. Koeficients S 2jāpieņem vienāds ar 1,5, ja vien Euronorm dotie kritēriji nepieļauj zemāku vērtību.8.12.2006. LV Eiropas Savienības Ofici ālais Vēstnesis L 344/467