PROJEKTS

LĒMUMS Nr. 1/2015, KO PIEŅĒMUSI APVIENOTĀ KOMITEJA, KAS IZVEIDOTA SASKAŅĀ AR NOLĪGUMU STARP EIROPAS SAVIENĪBU UN KABOVERDES REPUBLIKU PAR ĪSTERMIŅA VĪZU ATVIEGLOTU IZSNIEGŠANU KABOVERDES REPUBLIKAS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PILSOŅIEM,

(… gada …)

attiecībā uz kopēju pamatnostādņu pieņemšanu nolīguma īstenošanai

APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Kaboverdes Republiku par īstermiņa vīzu atvieglotu izsniegšanu Kaboverdes Republikas un Eiropas Savienības pilsoņiem (1) (“nolīgums”) un jo īpaši tā 10. pantu,

tā kā nolīgums stājās spēkā 2014. gada 1. decembrī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Kopējas pamatnostādnes Nolīguma starp Eiropas Savienību un Kaboverdes Republiku par īstermiņa vīzu atvieglotu izsniegšanu Kaboverdes Republikas un Eiropas Savienības pilsoņiem īstenošanai ir pieņemtas, kā izklāstīts šā lēmuma pielikumā.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

(1) OV L 282, 24.10.2013., 3. lpp.

PIELIKUMS

KOPĒJAS PAMATNOSTĀDNES NOLĪGUMA STARP EIROPAS SAVIENĪBU UN KABOVERDES REPUBLIKU PAR ĪSTERMIŅA VĪZU ATVIEGLOTU IZSNIEGŠANU KABOVERDES REPUBLIKAS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PILSOŅIEM ĪSTENOŠANAI

Nolīguma starp Eiropas Savienību un Kaboverdes Republiku par īstermiņa vīzu izsniegšanas atvieglošanu Kaboverdes Republikas un Eiropas Savienības pilsoņiem (“nolīgums”), kas stājās spēkā 2014. gada 1. decembrī, mērķis ir, pamatojoties uz savstarpīgumu, atvieglot vīzu izsniegšanas procedūras Kaboverdes Republikas (“Kaboverde”) un Eiropas Savienības (“Savienība”) pilsoņiem, kuru paredzētā uzturēšanās 180 dienu laikposmā nepārsniedz 90 dienas.

Ar nolīgumu izveido savstarpēji juridiski saistošas tiesības un pienākumus nolūkā vienkāršot vīzu izsniegšanas procedūras Kaboverdes un Savienības pilsoņiem.

Šīs pamatnostādnes ir pieņēmusi Apvienotā komiteja, kas izveidota ar nolīgumu (“Apvienotā komiteja”), un to mērķis ir nodrošināt, lai Kaboverdes un dalībvalstu diplomātiskās pārstāvniecības un konsulāti nolīgumu īstenotu pareizi un saskaņoti. Šīs pamatnostādnes nav nolīguma daļa un līdz ar to nav juridiski saistošas. Tomēr diplomātiskajiem un konsulārajiem darbiniekiem ir ļoti ieteicams tās konsekventi ievērot, īstenojot nolīguma noteikumus.

Šīs pamatnostādnes ir iecerētas kā dokuments, kas, ja vajadzīgs, būtu jāatjaunina, ņemot vērā nolīguma īstenošanā gūto pieredzi.

I. VISPĀRĪGI JAUTĀJUMI

1.1. Piemērošanas joma un mērķis

Nolīguma 1. pantā teikts:

“Šā nolīguma mērķis, pamatojoties uz savstarpīgumu, ir atvieglot vīzu izsniegšanu Kaboverdes un Savienības pilsoņiem, kuru paredzētā uzturēšanās 180 dienu laikposmā nepārsniedz 90 dienas.”

Nolīgums attiecas uz visiem Kaboverdes un Savienības pilsoņiem, kas iesniedz pieteikumus īstermiņa vīzai, neatkarīgi no valsts, kurā viņi dzīvo.

Nolīgums neattiecas uz bezvalstniekiem, kuriem ir uzturēšanās atļauja, ko izsniegusi Kaboverde vai dalībvalstis. Minētajai personu kategorijai piemēro Savienības vīzu acquis noteikumus.

1.2. Nolīguma piemērošanas joma

Nolīguma 2. pantā teikts:

“1. Šajā nolīgumā paredzētie vīzu režīma atvieglojumi attiecas uz Kaboverdes un Savienības pilsoņiem tiktāl, ciktāl tie jau nav atbrīvoti no vīzas prasības ar Savienības, tās dalībvalstu vai Kaboverdes tiesību aktiem un noteikumiem, šo nolīgumu vai citiem starptautiskiem nolīgumiem. 2. Jautājumiem, kas nav skarti šā nolīguma noteikumos, piemēram, par atteikumu piešķirt vīzu, ceļošanas dokumentu atzīšanu, pierādījumiem par pietiekamiem iztikas līdzekļiem, ieceļošanas atteikumu un izraidīšanas pasākumiem, piemēro Kaboverdes vai dalībvalstu nacionālos tiesību aktus vai Savienības tiesību aktu.”

Neskarot nolīguma 8. pantu, nolīgums neietekmē spēkā esošos Savienības un valstu noteikumus par vīzas prasībām un atbrīvojumiem no vīzas prasības. Piemēram, Padomes Regulas (EK) Nr. 539/2001 (1) 4. pantā paredzēts, ka dalībvalstis citu personu kategoriju starpā no vīzas prasības var atbrīvot civilās gaisa un jūras transporta apkalpes.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 810/2009 (2) (“Vīzu kodekss”) attiecas uz visiem jautājumiem, kas nav skarti nolīgumā, piemēram, tās Šengenas valsts noteikšanu, kura ir atbildīga par vīzas pieteikuma apstrādi, atteikuma izsniegt vīzu pamatojumu un tiesībām pārsūdzēt negatīvu lēmumu. Turklāt Šengenas noteikumi un valstu tiesību akti arī turpmāk attieksies uz jautājumiem, kas nav skarti nolīgumā, piemēram, ceļošanas dokumentu atzīšanu, dokumentāriem pierādījumiem par ceļojuma mērķi un pietiekamiem iztikas līdzekļiem, vīzu pieteikumu apstrādes ilgumu, liegumu ieceļot dalībvalstu teritorijā un izraidīšanas pasākumiem.

Pat tad, ja ir izpildīti nolīgumā paredzētie nosacījumi, vīzu tik un tā var atteikt, ja nav izpildīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 562/2006 (3) (“Šengenas Robežu kodekss”) 5. panta nosacījumi, proti, personai nav derīga ceļošanas dokumenta, par attiecīgo personu ir izdots brīdinājums Šengenas informācijas sistēmā, attiecīgā persona tiek uzskatīta par apdraudējumu sabiedriskajai kārtībai, iekšējai drošībai u. c.

Joprojām piemēro citas Vīzu kodeksā atļautās vīzu izsniegšanas iespējas. Piemēram, vairākkārtējas ieceļošanas vīzu ar ilgu derīguma termiņu – līdz pieciem gadiem – var izsniegt personu kategorijām, kas nav minētas nolīguma 4. pantā, ja ir izpildīti Vīzu kodeksa (24. panta) nosacījumi. Tādā pašā veidā turpinās piemērot arī Vīzu kodeksā ietvertos noteikumus, kas atļauj atcelt vai samazināt vīzas nodevu (Vīzu kodeksa 16. panta 5. un 6. punkts). Kaboverdes tiesību aktus turpina piemērot visiem jautājumiem, kas saistīti ar Kaboverdes vīzu izsniegšanu Savienības pilsoņiem un kas nav skarti nolīgumā, piemēram, jautājumiem, kas minēti trijos iepriekšējos punktos.

1.3. Vīzu veidi, kas ietilpst šā nolīguma darbības jomā

Nolīguma 3. panta d) punktā “vīza” ir definēta kā “dalībvalsts vai Kaboverdes izsniegta atļauja vai pieņemts lēmums, kas vajadzīgs ieceļošanai attiecīgās dalībvalsts vai vairāku dalībvalstu vai Kaboverdes teritorijā, tās šķērsošanai tranzītā vai, lai tajā uzturētos paredzēto laiku, kas nepārsniedz pavisam 90 dienas”.

Nolīgumā paredzētie atvieglojumi attiecas gan uz vienotajām vīzām, kas ir derīgas visā dalībvalstu teritorijā, gan uz vīzām ar ierobežotu teritoriālo derīgumu. Tie attiecas arī uz Kaboverdes izsniegtajām īstermiņa un tranzīta vīzām Savienības pilsoņiem.

1.4. Ar vīzu atļautā uzturēšanās ilguma aprēķināšana

Saskaņā ar Šengenas Robežu kodeksa 5. panta 1. punktu jēdziens “īstermiņa uzturēšanās” nozīmē “90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā, katru reizi ņemot vērā pēdējās uzturēšanās 180 dienu laikposmu”.

Ieceļošanas dienu rēķinās kā pirmo uzturēšanās dienu dalībvalstu teritorijā, bet izceļošanas dienu rēķinās kā pēdējo uzturēšanās dienu dalībvalstu teritorijā. Jēdziens “jebkurā” nozīmē, ka tiek piemērots “kustīgs” 180 dienu atsauces laikposms, katrā uzturēšanās dienā raugoties atpakaļ uz pēdējo 180 dienu laikposmu, lai pārbaudītu, vai joprojām tiek izpildīta prasība par 90 dienām 180 dienu laikposmā. Tas nozīmē, ka pēc nepārtrauktas 90 dienu ilgas prombūtnes no dalībvalstu teritorijas var atkal uzturēties uz laiku līdz 90 dienām.

Īstermiņa uzturēšanās kalkulators, ko var izmantot, lai aprēķinātu atļauto uzturēšanās termiņu saskaņā ar jaunajiem noteikumiem, ir pieejams šādā tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/what-we-do/policies/borders-and-visas/border-crossing/index_en.htm.

Uzturēšanās ilguma aprēķināšanas piemērs, pamatojoties uz jauno definīciju, ir šāds:

persona, kurai ir vairākkārtējas ieceļošanas vīza uz vienu gadu (18.4.2014.–18.4.2015.), pirmo reizi ieceļo 2014. gada 19. aprīlī un uzturas trīs dienas. Pēc tam tā pati persona atkal ieceļo 2014. gada 18. jūnijā un uzturas 86 dienas. Šādā gadījumā situācija konkrētos datumos varētu būt šāda:

— 2014. gada 11. septembrī: pēdējo 180 dienu laikā (16.3.2014.–11.9.2014.) persona ir uzturējusies 3 dienas (19.4.2014.–21.4.2014.) plus 86 dienas (18.6.2014.–11.9.2014.) = 89 dienas = atļautais uzturēšanās laiks nav pārsniegts. Attiecīgā persona drīkst palikt vēl vienu dienu,

— sākot no 2014. gada 16. oktobra: persona drīkst ieceļot, lai uzturētos vēl 3 dienas (2014. gada 16. oktobrī nozīmi zaudē 2014. gada 19. aprīļa uzturēšanās (ārpus 180 dienu laikposma); 2014. gada 17. oktobrī nozīmi zaudē 2014. gada 20. aprīļa uzturēšanās (ārpus 180 dienu laikposma utt.),

— sākot no 2014. gada 15. decembra: persona drīkst ieceļot, lai uzturētos vēl 86 dienas (2014. gada 15. decembrī nozīmi zaudē 2014. gada 18. jūnija uzturēšanās (ārpus 180 dienu laikposma); 2014. gada 16. decembrī nozīmi zaudē 2014. gada 19. jūnija uzturēšanās utt.).

1.5. Situācija attiecībā uz dalībvalstīm, kuras Šengenas acquis vēl nepiemēro pilnībā, dalībvalstīm, kuras nepiedalās ES kopējā vīzu politikā, un asociētajām valstīm

Dalībvalstīm, kuras Savienībai pievienojās 2004. gadā (Čehijas Republika, Igaunija, Kipra, Latvija, Lietuva, Malta, Polija, Slovākija, Slovēnija un Ungārija), 2007. gadā (Bulgārija un Rumānija) un 2013. gadā (Horvātija), nolīgums ir saistošs no tā spēkā stāšanās brīža.

Bulgārija, Horvātija, Kipra un Rumānija Šengenas acquis vēl nepiemēro pilnībā. Tās arī turpmāk izsniegs valsts vīzas, kuras būs derīgas vienīgi attiecīgās valsts teritorijā. Kad šīs dalībvalstis Šengenas acquis piemēros pilnībā, tās turpinās piemērot nolīgumu.

Jautājumiem, kas nolīgumā nav skarti, turpina piemērot valsts tiesību aktus līdz dienai, kad minētās dalībvalstis sāk pilnībā piemērot Šengenas acquis. Sākot no minētās dienas, jautājumiem, kas nolīgumā nav skarti, piemēro Šengenas noteikumus un/vai valsts tiesību aktus.

Bulgārija, Horvātija, Kipra un Rumānija var atzīt uzturēšanās atļaujas, D vīzas un īstermiņa vīzas, ko izsniegušas Šengenas dalībvalstis un asociētās valstis attiecībā uz īstermiņa uzturēšanos to teritorijā.

Saskaņā ar 21. pantu Konvencijā, ar ko īsteno Šengenas nolīgumu (4), visām Šengenas valstīm ilgtermiņa vīzas un uzturēšanās atļaujas, ko izdevusi kāda cita dalībvalsts, ir jāatzīst par derīgām īstermiņa uzturēšanās nolūkā tās teritorijā. Šengenas dalībvalstis ieceļošanas un īstermiņa uzturēšanās nolūkā pieņem Šengenas asociēto valstu izsniegtas uzturēšanās atļaujas, D vīzas un īstermiņa vīzas, un otrādi.

Nolīgums neattiecas uz Apvienoto Karalisti, Īriju un Dāniju, bet tajā ir ietvertas kopīgas deklarācijas par to, ka ir vēlams noslēgt divpusējus nolīgumus par vīzu atvieglotu izsniegšanu starp Kaboverdi un minētajām dalībvalstīm.

Lai gan Islande, Norvēģija, Šveice un Lihtenšteina ir asociētas ar Šengenas acquis, nolīgums tām nav saistošs. Tomēr nolīgumā ir iekļauta kopīga deklarācija par to, ka ir vēlams nekavējoties noslēgt divpusējus nolīgumus par vīzu atvieglotu izsniegšanu starp Kaboverdi un minētajām Šengenas valstīm.

1.6. Nolīgums un citi divpusēji nolīgumi

Nolīguma 11. pantā teikts:

“Stājoties spēkā, šis nolīgums ir noteicošais attiecībā pret noteikumiem jebkurā divpusējā vai daudzpusējā nolīgumā vai vienošanās, kas noslēgta starp dalībvalstīm un Kaboverdi, ciktāl šādi noteikumi attiecas uz jautājumiem, kas ir reglamentēti šajā nolīgumā.”

Sākot no nolīguma spēkā stāšanās dienas, spēkā esošajos divpusējos nolīgumos starp dalībvalstīm un Kaboverdi ietvertie noteikumi par jautājumiem, kurus skar nolīgums, vairs netiek piemēroti. Saskaņā ar Savienības tiesībām dalībvalstīm jāveic visi nepieciešamie pasākumi, lai novērstu neatbilstības starp saviem divpusējiem nolīgumiem un nolīgumu.

Ja kāda dalībvalsts ir noslēgusi divpusēju nolīgumu vai vienošanos ar Kaboverdi par jautājumiem, kurus neskar nolīgums, šo izņēmumu turpina piemērot arī pēc tam, kad spēkā ir stājies nolīgums.

II. ĪPAŠI NOTEIKUMI

2.1. Noteikumi, kas attiecas uz visiem vīzas pieteikumu iesniedzējiem

Jāatgādina, ka turpmāk minētie atvieglojumi attiecībā uz izceļošanu dokumentu nozaudēšanas vai zādzības gadījumā un vīzas pagarināšanu ārkārtas apstākļos attiecas uz visiem vīzas turētājiem no Kaboverdes un dalībvalstīm.

2.1.1. Vīzas pagarināšana ārkārtas apstākļos

Nolīguma 7. pantā teikts:

“Kaboverdes un Savienības pilsoņiem, kuriem force majeure apstākļu dēļ nav iespējams atstāt dalībvalstu vai Kaboverdes teritoriju līdz vīzā norādītajam termiņam, atbilstoši uzņēmējas valsts tiesību aktiem vīzas termiņu bez maksas pagarina uz laikposmu, kas vajadzīgs, lai atgrieztos savā dzīvesvietas valstī.”

Attiecībā uz iespēju pagarināt vīzas derīguma termiņu force majeure gadījumos (piemēram, hospitalizācija nelaimes gadījuma dēļ), kad vīzas turētajam nav iespējams atstāt dalībvalsts teritoriju līdz vīzas uzlīmē norādītajam datumam, piemēro Vīzu kodeksa 33. panta 1. punktu, ciktāl tas saskan ar nolīgumu (piemēram, pagarinātā vīza joprojām būs vienotā vīza, kas ļauj ieceļot visu to Šengenas dalībvalstu teritorijā, kurās vīza bija derīga tās izsniegšanas brīdī). Saskaņā ar nolīgumu force majeure apstākļos vīzu pagarina bez maksas.

2.2. Noteikumi, kas attiecas uz dažām vīzas pieteikumu iesniedzēju kategorijām

2.2.1. Vairākkārtējas ieceļošanas vīzu izsniegšana

Gadījumos, kad vīzas pieteikuma iesniedzējam nepieciešams bieži vai regulāri ceļot uz Kaboverdes vai dalībvalstu teritoriju, īstermiņa vīzas var izsniegt vairākiem apmeklējumiem ar nosacījumu, ka šo apmeklējumu kopējais ilgums nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā.

Nolīguma 4. panta 1. punktā teikts:

“1. Dalībvalstu un Kaboverdes diplomātiskās pārstāvniecības un konsulārie dienesti izsniedz vairākkārtējas ieceļošanas vīzas ar derīguma termiņu uz pieciem gadiem šādu kategoriju pilsoņiem: a) valstu un reģionālo valdību un parlamentu locekļiem, konstitucionālās tiesas, augstākās tiesas un revīzijas palātas locekļiem, ja šīs personas ar šo nolīgumu jau nav atbrīvotas no vīzu prasības, pamatojoties uz viņu amata pilnvarām; b) oficiālu delegāciju pastāvīgajiem dalībniekiem, kas pēc Kaboverdei, dalībvalstīm vai Savienībai adresēta oficiāla ielūguma piedalās sanāksmēs, apspriedēs, pārrunās vai apmaiņas programmās, kā arī pasākumos, ko starpvaldību organizācijas rīko dalībvalstu vai Kaboverdes teritorijā; c) uzņēmējiem un uzņēmumu pārstāvjiem, kas regulāri ceļo uz dalībvalstīm vai Kaboverdi; d) laulātajiem, bērniem (tostarp adoptētiem), kas ir jaunāki par 21 gadu vai atrodas apgādībā, un vecākiem, kuri apmeklē, attiecīgi: — Kaboverdes pilsoņus, kuri likumīgi uzturas kādas dalībvalsts teritorijā, vai Savienības pilsoņus, kuri likumīgi uzturas Kaboverdē, vai — Savienības pilsoņus, kuri uzturas savas pilsonības valstī, vai Kaboverdes pilsoņus, kuri uzturas Kaboverdē. Tomēr, ja nepieciešamība vai nodoms ceļot bieži vai regulāri ir nepārprotami attiecināms uz īsāku laikposmu, vairākkārtējas ieceļošanas vīzas derīguma termiņu ierobežo uz minēto laikposmu, jo īpaši, ja: — a) apakšpunktā minēto personu amata pilnvaru termiņš, — laikposms, kurā b) apakšpunktā minētajām personām ir oficiālas delegācijas pastāvīga locekļa statuss, — laikposms, kurā c) apakšpunktā minētajām personām ir uzņēmēja vai uzņēmumu pārstāvja statuss, — attiecībā uz d) apakšpunktā minētajām personām uzturēšanās atļaujas derīguma termiņš Kaboverdes pilsoņiem, kuri uzturas kādas dalībvalsts teritorijā, un Savienības pilsoņiem, kuri uzturas Kaboverdē, ir īsāks nekā pieci gadi.”

Ņemot vērā šo personu kategoriju profesionālo statusu vai viņu ģimenes attiecības ar Kaboverdes vai Savienības pilsoni, kas Kaboverdes vai dalībvalsts teritorijā uzturas likumīgi, kā arī attiecībā uz radiniekiem Savienības pilsoņiem, kas uzturas dalībvalstī, kuras pilsoņi tie ir, vai radiniekiem Kaboverdes pilsoņiem, kuri uzturas Kaboverdē, ir pamats piešķirt viņiem vairākkārtējas ieceļošanas vīzu ar piecu gadu derīguma termiņu vai ar derīguma termiņu līdz viņu amata pilnvaru termiņa beigām vai likumīgās uzturēšanās termiņa beigām, ja tie ir īsāki par pieciem gadiem.

Par personām, uz kurām attiecas 4. panta 1. punkta a) apakšpunkts, būtu jāiesniedz apstiprinājums par viņu profesionālo statusu un pilnvaru termiņu.

Šo noteikumu nepiemēro personām, uz kurām attiecas 4. panta 1. punkta a) apakšpunkts, ja tās saskaņā ar nolīgumu ir atbrīvotas no vīzas prasības, t. i., tās ir diplomātisko vai dienesta pasu turētājas.

Personām, uz kurām attiecas 4. panta 1. punkta b) apakšpunkts, jāiesniedz pierādījums par to kā delegācijas pastāvīgo dalībnieku statusu un nepieciešamību regulāri piedalīties sanāksmēs, apspriedēs, pārrunās vai apmaiņas programmās.

Personām, uz kurām attiecas 4. panta 1. punkta c) apakšpunkts, jāiesniedz pierādījums par viņu profesionālo statusu un darbību ilgumu.

Personām, uz kurām attiecas 4. panta 1. punkta d) apakšpunkts, jāiesniedz pierādījums par uzaicinātājas personas likumīgo dzīvesvietu.

Gadījumos, kad nepieciešamība vai nodoms ceļot bieži vai regulāri ir nepārprotami attiecināms uz īsāku laikposmu, vairākkārtējas ieceļošanas vīzas derīguma termiņu ierobežo uz attiecīgo laikposmu.

Nolīguma 4. panta 2. punktā teikts:

“2. Dalībvalstu un Kaboverdes diplomātiskās pārstāvniecības un konsulārie dienesti izsniedz vairākkārtējas ieceļošanas vīzas ar derīguma termiņu uz vienu gadu šādu kategoriju pilsoņiem ar nosacījumu, ka iepriekšējā gadā pirms pieteikuma iesniegšanas šīs personas ir saņēmušas vismaz vienu vīzu un to ir izmantojušas atbilstoši uzņēmējas valsts tiesību aktiem par ieceļošanu un uzturēšanos: a) pilsoniskās sabiedrības organizāciju pārstāvji, kuri regulāri apmeklē dalībvalstis vai Kaboverdi ar mērķi izglītoties vai piedalīties semināros un konferencēs, tostarp arī apmaiņas programmu ietvaros; b) brīvo profesiju pārstāvji, kuri piedalās starptautiskās izstādēs, konferencēs, simpozijos, semināros vai citos līdzīgos pasākumus un regulāri apmeklē dalībvalstis vai Kaboverdi; c) personas, kas piedalās zinātnes, kultūras un mākslas pasākumos, tostarp universitāšu un citās apmaiņas programmās, un kas regulāri apmeklē dalībvalstis vai Kaboverdi; d) starptautisku sporta pasākumu dalībnieki un personas, kas tos pavada profesionālā statusā; e) žurnālisti un akreditētas personas, kas tos pavada profesionālā statusā; f) skolēni, studenti (tostarp pēcdiploma studenti) un pavadošie pedagogi, kas ceļo ar mērķi mācīties vai izglītoties, tostarp apmaiņas programmu ietvaros, ka arī citu ar skolu saistītu pasākumu dēļ; g) Kaboverdē vai dalībvalstīs atzītu reliģisko kopienu pārstāvji, kas regulāri apmeklē dalībvalstis vai Kaboverdi; h) personas, kas regulāri ieceļo medicīnisku iemeslu dēļ; i) sadraudzības pilsētu vai pašvaldību organizēto oficiālo apmaiņas programmu dalībnieki; j) oficiālu delegāciju pastāvīgie dalībnieki, kas pēc Kaboverdei, dalībvalstīm vai Savienībai adresēta oficiāla ielūguma regulāri piedalās sanāksmēs, apspriedēs, pārrunās vai apmaiņas programmās, kā arī pasākumos, ko starpvaldību organizācijas rīko dalībvalstu vai Kaboverdes teritorijā. Tomēr, ja nepieciešamība vai nodoms ceļot bieži vai regulāri ir nepārprotami attiecināms uz īsāku laikposmu, vairākkārtējas ieceļošanas vīzas derīguma termiņu ierobežo uz attiecīgo laikposmu.”

Principā iepriekšminētajām vīzas pieteikumu iesniedzēju kategorijām tiks izsniegtas vairākkārtējas ieceļošanas vīzas, kas ir derīgas vienu gadu, ja iepriekšējā gada laikā (12 mēnešos) vīzas pieteikuma iesniedzējs ir saņēmis vismaz vienu vīzu un ir to izmantojis atbilstīgi apmeklētās(-o) valsts(-u) tiesību aktiem par ieceļošanu un uzturēšanos (piemēram, persona nav pārsniegusi atļauto uzturēšanās ilgumu) un ja ir pamats pieprasīt vairākkārtējas ieceļošanas vīzu.

Gadījumos, kad nav pamata izsniegt vīzu ar derīguma termiņu uz vienu gadu (piemēram, ja apmaiņas programma ilgst mazāk par vienu gadu vai personai nav nepieciešams ceļot visu gadu), vīzas derīguma termiņš būs īsāks par vienu gadu ar nosacījumu, ka ir izpildītas visas pārējās prasības attiecībā uz vīzas izsniegšanu.

Nolīguma 4. panta 3. un 4. punktā teikts:

“3. Šā panta 2. punktā minēto kategoriju pilsoņiem dalībvalstu un Kaboverdes diplomātiskās pārstāvniecības un konsulārie dienesti izsniedz vairākkārtējas ieceļošanas vīzas ar derīguma termiņu no diviem līdz pieciem gadiem ar nosacījumu, ka iepriekšējos divos gados pirms pieteikuma iesniegšanas šīs personas ir saņēmušas vairākkārtējas ieceļošanas vīzu ar viena gada derīguma termiņu un to izmantojušas atbilstoši uzņēmējas valsts tiesību aktiem par ieceļošanu un uzturēšanos uzņēmējas valsts teritorijā. Tomēr, ja nepieciešamība vai nodoms ceļot bieži vai regulāri ir nepārprotami attiecināms uz īsāku laikposmu, vairākkārtējas ieceļošanas vīzas derīguma termiņu ierobežo uz attiecīgo laikposmu. 4. Personu, kas minētas no šā panta 1. līdz 3. punktam, uzturēšanās kopējais ilgums dalībvalstu vai Kaboverdes teritorijā 180 dienu laikposmā nepārsniedz 90 dienas.”

Vairākkārtējas ieceļošanas vīzas ar derīguma termiņu no diviem līdz pieciem gadiem izsniegs 4. panta 2. punktā minētajām vīzas pieteikumu iesniedzēju kategorijām ar nosacījumu, ka iepriekšējos divos gados (24 mēnešos) tās ir izmantojušas vairākkārtējas ieceļošanas vīzu, kas derīga vismaz vienu gadu, atbilstīgi apmeklētās(-o) valsts(-u) tiesību aktiem par ieceļošanu un uzturēšanos un ka vairākkārtējas ieceļošanas vīzas pieprasīšanas pamatojums joprojām ir spēkā. Jāatzīmē, ka vairākkārtējas ieceļošanas vīzu ar derīguma termiņu no diviem līdz pieciem gadiem izsniegs vienīgi tad, ja vīzas pieteikuma iesniedzējam iepriekšējos divos gados ir izsniegtas divas vīzas ar derīguma termiņu uz vismaz vienu gadu un ja attiecīgā persona ir izmantojusi šīs vīzas atbilstīgi apmeklētās(-o) valsts(-u) tiesību aktiem par ieceļošanu un uzturēšanos. Diplomātiskajām pārstāvniecībām un konsulātiem, pamatojoties uz katra atsevišķa vīzas pieteikuma izvērtējumu, jālemj par šo vīzu derīguma termiņu (no diviem līdz pieciem gadiem).

Nav pienākuma izsniegt vairākkārtējas ieceļošanas vīzu, ja pieteikuma iesniedzējs nav izmantojis iepriekš izsniegto vīzu.

2.2.2. Nodeva par vīzas pieteikuma apstrādi

Nolīguma 5. panta 1. punktā teikts:

“1. Neskarot šā panta 2. punkta noteikumus, dalībvalstis vai Kaboverde nodevu par vīzu neiekasē no šādu kategoriju personām: a) oficiālu delegāciju pastāvīgie dalībnieki, kas pēc Kaboverdei, dalībvalstīm vai Savienībai adresēta oficiāla ielūguma piedalās oficiālās sanāksmēs, apspriedēs, pārrunās vai apmaiņas programmās, kā arī pasākumos, ko starpvaldību organizācijas rīko dalībvalstu vai Kaboverdes teritorijā; b) bērni, kas jaunāki par 12 gadiem; (5) c) skolēni, studenti, pēcdiploma studenti un pavadošie pedagogi, kuru uzturēšanās ir ar mērķi mācīties vai izglītoties; d) pētnieki, kas ceļo zinātnisku pētījumu nolūkos; e) bezpeļņas organizāciju rīkotu semināru, konferenču, sporta, kultūras un izglītības pasākumu dalībnieki, kas ir vecumā līdz 25 gadiem.”

Iepriekš minētās personu kategorijas ir pilnībā atbrīvotas no maksas.

Vīzu kodeksa 16. panta 6. punktā un 16. panta 7. punkta pirmajā daļā ir teikts:

“6. Atsevišķos gadījumos iekasējamo vīzas nodevu var atcelt vai samazināt, ja tas palīdz veicināt kultūras vai sporta intereses, kā arī intereses ārpolitikas un attīstības politikas jomā, kā arī citās svarīgu sabiedrības interešu jomās vai humānu iemeslu dēļ. 7. Vīzas nodevu iekasē euro, trešās valsts valūtā vai valūtā, ko parasti lieto tajā trešā valstī, kurā iesniedz pieteikumu, un to neatmaksā; izņēmums ir 18. panta 2. punktā un 19. panta 3. punktā minētie gadījumi” (t. i. gadījumi, kad vīzas pieteikums nav pieņemams vai kad konsulāts nav kompetents).

Vīzas pieteikumu iesniedzējiem no Kaboverdes saskaņā ar Vīzu kodeksa 16. panta 8. punktu un Savienības pilsoņiem saskaņā ar Kaboverdes Dekrētlikumu Nr. 27/2007 “izdod kvīti par samaksāto vīzas nodevu.”

Nolīguma 5. panta 2. punktā teikts:

“2. Ja dalībvalstis vai Kaboverde sadarbojas ar ārpakalpojumu sniedzēju, var iekasēt maksu par pakalpojumiem. Maksa par pakalpojumiem ir samērīga ar izmaksām, kas ārpakalpojuma sniedzējam radušās, pildot tā uzdevumus, un tā nedrīkst pārsniegt EUR 30. Kaboverde un attiecīgā(-ās) dalībvalsts(-is) saglabā iespēju, ka visi pieteikuma iesniedzēji var pieteikumus iesniegt tieši tās/to konsulātā(-os).”

No vīzas maksas atbrīvoto personu kategorijām piemēro maksu par pakalpojumu gadījumos, kad dalībvalsts sadarbojas ar ārpakalpojumu sniedzēju.

Šobrīd nevienai dalībvalstij nav noslēgti nolīgumi ar ārpakalpojumu sniedzējiem Kaboverdē.

2.2.3. Diplomātisko un dienesta pasu turētāji

Nolīguma 8. pantā teikts:

“1. Kaboverdes vai dalībvalstu pilsoņi, kas ir derīgu diplomātisko vai dienesta pasu turētāji, drīkst ieceļot dalībvalstu vai Kaboverdes teritorijā, to atstāt vai šķērsot tranzītā bez vīzas. 2. Pilsoņi, kas minēti šā panta 1. punktā, drīkst uzturēties dalībvalstu vai Kaboverdes teritorijā ne ilgāk kā 90 dienas 180 dienu laikposmā.”

Procedūras attiecībā uz diplomātu norīkošanu darbā uz dalībvalstīm nolīgumā nav reglamentētas. Piemēro parasto akreditācijas procedūru.

Nolīgumam pievienotajā kopīgajā deklarācijā puses vienojās, ka jebkurai no tām ir tiesības daļēji pārtraukt šo nolīgumu, jo īpaši tā 8. pantu, ja otra puse, piemērojot minēto 8. pantu, ir rīkojusies ļaunprātīgi vai tas var izraisīt apdraudējumu sabiedrības drošībai. Daļēja nolīguma pārtraukšana ir jāveic saskaņā ar tā 12. panta 5. punktā noteikto procedūru.

Ja 8. panta īstenošana tiek pārtraukta, puses viena ar otru sāk pārrunas Apvienotās komitejas ietvaros, lai atrisinātu problēmas, kas izraisīja šo pārtraukumu.

Abas puses ir vienojušās kā prioritāti nodrošināt augsta līmeņa drošību diplomātiskajām un dienesta pasēm, it īpaši tajās iekļaujot biometriskos identifikatorus. No Savienības puses tas tiks nodrošināts saskaņā ar prasībām, kas izklāstītas Padomes Regulā (EK) Nr. 2252/2004 (6).

III. SADARBĪBA DOKUMENTU DROŠĪBAS JOMĀ

Nolīgumam pievienotajā kopīgajā deklarācijā puses vienojās, ka Apvienotajai komitejai būtu jāizvērtē attiecīgo ceļošanas dokumentu drošības līmeņa ietekme uz nolīguma darbību. Tādēļ puses apņēmās regulāri informēt viena otru par pasākumiem, kas veikti, lai izvairītos no ceļošanas dokumentu dažādības, izstrādātu ceļošanas dokumentu drošības tehniskos aspektus, kā arī par personalizācijas procesu ceļošanas dokumentu izsniegšanai.

IV. STATISTIKA

Lai Apvienotā komiteja varētu efektīvi uzraudzīt nolīguma īstenošanu, Kaboverdes un dalībvalstu diplomātiskajām pārstāvniecībām un konsulātiem reizi sešos mēnešos, norādot pa mēnešiem, jāiesniedz Komisijai statistikas dati jo īpaši un ja iespējams par:

— izsniegto vairākkārtējas ieceļošanas vīzu skaitu,

— izsniegto vairākkārtējas ieceļošanas vīzu derīguma termiņu,

— to vīzu skaitu, kas izsniegtas bez maksas dažādām personu kategorijām, uz kurām attiecas nolīgums.

(1) Padomes Regula (EK) Nr. 539/2001 (2001. gada 15. marts), ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas (OV L 81, 21.3.2001., 1. lpp.).

(2) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 810/2009 (2009. gada 13. jūlijs), ar ko izveido Kopienas Vīzu kodeksu (Vīzu kodekss) (OV L 243, 15.9.2009., 1. lpp.).

(3) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 562/2006 (2006. gada 15. marts), ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss) (OV L 105, 13.4.2006., 1. lpp.).

(4) OV L 239, 22.9.2000., 19. lpp.

(5)

NB! Lai šī personu kategorija saņemtu atbrīvojumu no maksas, vīzas pieteikuma iesniedzējiem jāuzrāda pierādījums par savu vecumu.

(6) Padomes Regula (EK) Nr. 2252/2004 (2004. gada 13. decembris) par drošības elementu un biometrijas standartiem dalībvalstu izdotās pasēs un ceļošanas dokumentos (OV L 385, 29.12.2004., 1. lpp.).