Official Journal L 261 , 28/09/2002 P. 0001 - 0123



KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1694/2002 (2002. gada 27. septembris), ar ko piemēro galīgos aizsardzības pasākumus pret dažu tērauda izstrādājumu importu EIROPAS KOPIENU KOMISIJA, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 1994. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 3285/94 par kopīgiem importa noteikumiem un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 518/94[1], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2474/2000[2], un jo īpaši tās 7. un 16. pantu, ņemot vērā Padomes 1994. gada 7. marta Regulu (EK) Nr. 519/94 par kopīgiem noteikumiem par trešo valstu importu un ar ko atceļ Regulu (EEK) Nr. 1765/82, Regulu (EEK) Nr. 1766/82 un Regulu (EEK) Nr. 3420/83[3], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1138/98[4], un jo īpaši tās 6. un 15. pantu, pēc apspriedēm Padomdevējā komitejā, kas izveidota, ievērojot attiecīgi Regulas (EK) Nr. 3285/94 un Regulas (EK) Nr. 519/94 4. pantu, tā kā ir šādi apsvērumi. PROCEDŪRA (1) 2002. gada 6. martā dažas dalībvalstis (še turpmāk "attiecīgās dalībvalstis") informēja Komisiju, ka importa attīstības gaita liecina par aizsardzības pasākumu nepieciešamību; iesniedza informāciju ar pieejamajiem pierādījumiem, kā noteikts, ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 3285/94 10. pantu un Regulas (EK) Nr. 519/94 8. pantu, un lūdza Komisiju piemērot pagaidu aizsardzības pasākumus un sākt aizsardzības izmeklēšanu. (2) Attiecīgās dalībvalstis apgalvoja, ka nesen ir ievērojami palielinājušies dažu tērauda izstrādājumu importa apjomi un ka ASV tirgus slēgšana, ko radīja ASV tirdzniecības aizsardzības pasākumi, ne tikai liedza Kopienas ražotājiem svarīgu viņu eksporta noieta tirgu, bet arī radīja nosacījumus milzīgai tērauda tirdzniecības novirzīšanai no ASV uz Eiropas Kopienu (še turpmāk "Kopiena"). Viņi apgalvoja, ka tērauds, kas paredzēts Amerikas Savienotajām Valstīm, tiktu novirzīts uz Kopienu. Tādēļ jau tā augstais lētā importa līmenis vēl krasāk palielinātos, saasinot jau tā nopietnos Kopienas tērauda tirgus traucējumus, kuri radās iepriekšējā importa palielinājuma dēļ un draudēja ar nopietnu kaitējumu Kopienas ražotājiem. (3) Attiecīgās dalībvalstis norādīja, ka Kopienas ražotāji ir iesnieguši vajadzīgo informāciju, un steidzināja Kopienas aizsardzības pasākumu pieņemšanu, jo katra aizkavēšanās to pieņemšanā radītu kaitējumu, ko būtu grūti novērst. (4) Komisija informēja visas dalībvalstis par domājamo stāvokli un apspriedās ar tām par importa noteikumiem un nosacījumiem, importa tendencēm un nopietno kaitējumu vai draudiem katrai no attiecīgajām nozarēm, un dažādajiem ekonomiskā un tirdzniecības stāvokļa aspektiem attiecībā uz konkrētajiem Kopienas izstrādājumiem. (5) 2002. gada 28. martā Komisija sāka izmeklēšanu saistībā ar tādu nopietnu kaitējumu vai tāda kaitējuma radītiem draudiem Kopienas ražotājiem, kuri ražo dažiem importētiem tērauda izstrādājumiem līdzīgus izstrādājumus vai tieši konkurējošus izstrādājumus. Tie divdesmit viens tērauda izstrādājums, uz ko attiecas izmeklēšana, ir šādi: 1) neleģēti karsti velmēti ruļļi, 2) neleģētas karsti velmētas loksnes un plāksnes, 3) neleģētas karsti velmētas šaurās sloksnes, 4) leģēti karsti velmēti plakani izstrādājumi, 5) auksti velmētas loksnes, 6) elektriskās loksnes (izņemot GOES), 7) ar metālu pārklātas loksnes, 8) loksnes ar organisku pārklājumu, 9) skārda velmētavu izstrādājumi, 10) quarto plāksnes, 11) plati velmētās joslas, 12) neleģēti šķirņu velmējumi un vieglie profili, 13) leģēti šķirņu velmējumi un vieglie profili, 14) apaļais armatūrtērauds, 15) nerūsošie stieņi un vieglie fasonprofili, 16) nerūsoši stieples stienīši, 17) nerūsošā tērauda stieple, 18) cauruļu veidgabali (< 609,6 mm), 19) atloki (izņemot nerūsošā tērauda), 20) gāzes vadi un 21) dobie profili. (6) Tajā pašā dienā, ņemot vērā informāciju, ko ievāca un pārbaudīja pirms [procedūras] uzsākšanas, pagaidu pasākumus piemēroja 15 tērauda izstrādājumiem, uz kuriem attiecas izmeklēšana. Tie ir izstrādājumi Nr. 1, 2, 3, 4, 5, 6, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 17, 18 un 19, kā minēts iepriekš 5. apsvērumā. (7) Komisija veica pilnu izmeklēšanu attiecībā uz katru izstrādājumu no šiem 21. Komisija oficiāli informēja zināmos attiecīgos ražotājus eksportētājus un importētājus, kā arī viņu pārstāvju asociācijas, eksportētājvalstu pārstāvjus un Kopienas ražotājus. Komisija izsūtīja aptaujas anketas visām minētajām personām un personām, kuras pieteicās termiņā, kas bija noteikts paziņojumā par [procedūras] uzsākšanu. Ievērojot Padomes Regulas (EK) 519/94 5. pantu un Padomes Regulas (EK) Nr. 3285/94 6. pantu, Komisija arī deva tieši ieinteresētajām personām iespēju paust savu viedokli rakstiski, kā arī lūgt noklausīšanos. (8) Daži ražotāji eksportētāji, Kopienas ražotāji un importētāji iesniedza rakstiskas atsauksmes. Visas ieinteresētās personas, kuras noteiktajā termiņā lūdza iespēju būt uzklausītām un norādīja, ka procedūras rezultāti var tās ietekmēt, un norādīja, ka ir īpaši iemesli, kādēļ tās būtu jāuzklausa, tādu iespēju saņēma. Ieinteresēto personu iesniegtās mutiskās un rakstiskās atsauksmes izskatīja un vajadzības gadījumā ņēma vērā, izdarot galīgos secinājumus. Komisija ievāca un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu galīgās noskaidrošanas nolūkā. Pārbaudes klātienē veica 30 Kopienas ražotāju, 12 ražotāju eksportētāju un 2 importētāju telpās. (9) Izmeklēšanas rezultāti, kas attiecās uz izstrādājumiem Nr. 1, 2, 3, 4, 5, 18 un 19, ir izklāstīti turpmāk. Izmeklēšanas rezultāti, kas attiecās uz atlikušajiem izstrādājumiem, ir izklāstīti atsevišķā regulā, kura attiecas uz minētajiem izstrādājumiem. IZMEKLĒŠANU REZULTĀTI 1. IZSTRĀDĀJUMS: KARSTI VELMĒTI RUĻĻI. 1.1. Attiecīgais izstrādājums un līdzīgs vai tieši konkurējošs izstrādājums. 1.1.1. Attiecīgais izstrādājums. (10) Attiecīgais izstrādājums ir daži velmēti dzelzs vai neleģētā tērauda plakani izstrādājumi, kuru platums 600 mm vai vairāk, neplakēti, bez pārklājuma un neapvalkoti, ruļļos, pēc karstās velmēšanas tālāk neapstrādāti (še turpmāk "karsti velmēti ruļļi"). Attiecīgo izstrādājumu pašlaik klasificē ar KN kodiem 7208 10 00, 7208 25 00, 7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37 10, 7208 37 90, 7208 38 10, 7208 38 90, 7208 39 10, 7208 39 90. (11) Karsti velmētus ruļļus parasti iegūst tērauda rūpnīcās, karsti velmējot pusgatavus tērauda izstrādājumus pēc to beidzamās laišanas velmē vai pēc kodināšanas, vai pēc nepārtrauktas atkvēlināšanas. Karsti velmētos ruļļus satin vienmērīgos ruļļos. (12) Karsti velmētie ruļļi var būt dažādu kategoriju un izmēru. Lielākā daļa importa no trešajām valstīm sastāv no konstrukciju jeb būvniecības tērauda (tāda kā S235 un S275 atbilstīgi Euronorm EN 10025) un mīkstā tērauda (tāda kā DD11, DD12, DD13 atbilstīgi EN10011 un "Deutsche Industrie Norm" DIN 1614/1). Katrs no attiecīgajiem iepriekš minētajiem KN kodiem atbilst īpašam izstrādājuma veidam, kas atšķiras pēc platuma un biezuma iepriekš minētajos diapazonos. (13) Attiecīgo izstrādājumu arī klasificē divās atšķirīgās kategorijās atkarībā no virsmas apstrādes: melni karsti velmēti ruļļi, kas ir pamata izstrādājums, un kodināti karsti velmēti ruļļi, ko pēc karstās velmēšanas pakļauj virsmas papildu apstrādei, kuru sauc par kodināšanu. Atšķirība starp melniem ruļļiem un kodinātiem ruļļiem ir atspoguļota kombinētās nomenklatūras struktūrā, jo abās kategorijās klasificētie ruļļi pieder specifiskiem un atšķirīgiem KN kodiem. (14) Karsti velmētos ruļļus izmanto kā pamatmateriālu citu tērauda izstrādājumu (plato un šauro slokšņu, visu auksti velmēto izstrādājumu, cauruļu u.c.) ražošanai. (15) Neatkarīgi no tā, ka katrs KN kods atbilst atšķirīgam karsti velmēto ruļļu veidam, konstatēja, ka tiem visiem ir vienādas īpašības vai līdzīgas fizikālās un tehniskās īpašības, izmantojumi un piemērojumi. Attiecīgi, visi karsti velmēto ruļļu veidi veido vienu izstrādājumu, uz ko attiecas iepriekš uzskaitītie attiecīgie KN kodi. 1.1.2. Līdzīgi vai tieši konkurējoši izstrādājumi. (16) Komisija pārbaudīja, vai Kopienas ražotāju ražotie izstrādājumi (še turpmāk "līdzīgie izstrādājumi") ir līdzīgi importētajiem attiecīgajiem izstrādājumiem. Izmeklēšanas gaitā Komisija saņēma iesniegumus no dažiem lielākajiem karsti velmēto ruļļu eksportētājiem un importētājiem, kuri apgalvoja, ka dažus karsti velmēto ruļļu veidus, ko importēja Kopienā, Kopienas ražotāji neražoja, un tāpēc tos nevajadzētu uzskatīt par attiecīgajam izstrādājumam līdzīgu izstrādājumu. (17) Komisija sīki izskatīja minētos iesniegumus un ņēma vērā, jo īpaši, šādus izmeklēšanas atzinumus: a) importētajam izstrādājumam un Kopienas izstrādājumam bija viena starptautiskā tarifu klasifikācija. Turklāt tiem bija vienādas vai līdzīgas fizikālās īpašības, tādas kā sastāvs, izmērs, forma un tekstūra, un tos izgatavoja atbilstoši starptautiski atzītiem standartiem; b) importēto izstrādājumu un Kopienas izstrādājumu pārdeva, izmantojot līdzīgus vai vienādus tirdzniecības kanālus, bija uzreiz pieejama cenas informācija (piemēram, sīku informāciju par cenām publicē attiecīgās nozares periodiskajos izdevumos, tādos kā Metal Bulletin un Steel Weekly), un attiecīgais izstrādājums un Kopienas ražotāju izstrādājums konkurēja galvenokārt cenas ziņā; c) gan importētais izstrādājums, gan Kopienas izstrādājums abi bija derīgi vienādai vai līdzīgai īpašai izmantošanai, un tāpēc tie bija lielā mērā alternatīvi vai aizstājoši un bija viegli savstarpēji aizstājami; d) klienti gan importēto izstrādājumu, gan Kopienas izstrādājumu uztvēra kā alternatīvu līdzekli zināmu funkciju izpildei, lai apmierinātu īpašu prasību vai vajadzību, un šajā sakarā eksportētāja/importētāja norādītās atšķirības bija nelielas izmaiņas, kas veiktas pēc konkrēta klienta lūguma. (18) Komisija secināja, ka, par spīti domājamām tehniskām atšķirībām izstrādājumu īpašībās un kvalitātē, ko identificēja minētajos iesniegumos, importētais izstrādājums un Kopienas izstrādājums ir līdzīgi vai tieši konkurējoši. 1.2. Importa apjoma palielinājums. (19) Komisija pārbaudīja, vai attiecīgo izstrādājumu Kopienā importē tik ļoti palielinātos daudzumos absolūtā izteiksmē vai attiecībā uz Kopienas produkciju un/vai ar tādiem noteikumiem, vai nosacījumiem, lai tas radītu vai varētu radīt Kopienas ražotājiem nopietnu kaitējumu. Šajā sakarā Komisija koncentrējās uz attiecīgā izstrādājuma importu nesenākajā laika posmā, par kuru bija pieejami dati absolūtā izteiksmē un attiecībā uz produkciju, kas paredzēta pārdošanai (izņemot iekšējo izmantošanu), un kopējo produkciju. Tabulā turpmāk ir norādīta importa attīstības gaita par katru gadu laika posmā no 1997. gada līdz 2001. gadam gan absolūtajā izteiksmē, gan attiecībā uz Kopienas produkciju, kas paredzēta pārdošanai, gan attiecībā uz Kopienas kopprodukciju (ieskaitot iekšējo izmantošanu). 1. izstrādājums Karsti velmēti ruļļi PATĒRIŅŠ 1997 1998 1999 2000 2001 Apjoms (tonnās) 22 943 397 22 894 274 22 544 897 23 178 301 22 501 555 DATI PAR IMPORTU 1997 1998 1999 2000 2001 Kopējais imports (ieskaitot nolīguma valstis) Apjoms (tonnās) 3 281 808 4 817 109 3 847 708 4 829 175 5 011 290 Pieauguma koeficients (%) 46,8 % - 20,1 % 25,5 % 3,8 % Tirgus daļa (%) 14,3 % 21,0 % 17,1 % 20,8 % 22,3 % Attiecība starp importu un kopprodukciju (%) 4,9 % 7,4 % 5,8 % 7,2 % 8,0 % Attiecība starp importu un pārdoto produkciju (%) 14,8 % 23,7 % 18,6 % 23,8 % 25,8 % Vienības cenas (eiro/par tonnu) 242 221 223 290 254 1998/1997 1999/1998 2000/1999 2001/2000 Apjoms kā mainīgais vidējais lielums (tonnās) 4 049 459 4 332 409 4 338 442 4 920 233 (20) Laika posmā pirms Āzijas krīzes[5] imports bija vairāk vai mazāk pastāvīgs apmēram 2,4 miljoni tonnu (1995. gadā 2,26 miljoni tonnu, 1996. gadā 2,39 miljoni tonnu). Āzijas krīzes dēļ no 1997. gada līdz 1998. gadam imports palielinājās par aptuveni 47 %, kamēr tā vidējā cena samazinājās par gandrīz 9 %. Attiecībā uz Kopienas kopprodukciju imports palielinājās no apmēram 5 % līdz apmēram 7 %, kamēr attiecībā uz pārdoto produkciju tas palielinājās no 14,8 % līdz 23,7 %. Komisija tomēr uzskata, ka importa līmenis 1998. gadā nebija reprezentatīvs ārkārtīgi zemo cenu dēļ, ko praktizēja Āzijas ražotāji, un tādas prakses radītā importa uzplūdu dēļ. (21) Nākamajā gadā, kad Āzijas krīzes ietekme sāka mazināties, imports samazinājās līdz normālākam līmenim, kaut arī mazliet augstākam par 1997. gada līmeni, bet tā vidējā cena palika samazināta. 1999. gada importa apjoms samazinājās arī attiecībā uz kopprodukciju un pret produkciju, kas pārdota brīvajā tirgū. Tomēr, salīdzinot 1997. un 1999. gadu, novēro importa palielināšanos gan absolūtajā izteiksmē, gan attiecībā uz pārdošanai paredzēto produkciju, gan attiecībā uz kopprodukciju. (22) No 1999. gada līdz 2000. gadam imports palielinājās no 3,85 miljoniem tonnu līdz 4,83 miljoniem tonnu, palielinājums par 0,98 miljoniem tonnu jeb 25 %. Tajā pašā laika posmā produkcija, kas paredzēta pārdošanai, mazliet samazinājās (no 20,7 miljoniem tonnu līdz 20,3 miljoniem tonnu) tā, ka brīvajā tirgū pārdotās produkcijas palielinājums bija 28 %. Kopprodukcijas pieaugums par gandrīz 2 % 2000. gadā atspoguļoja produkcijas pieaugumu iekšējai izmantošanai, tā ka importa palielinājums attiecībā uz kopprodukciju bija mazāks, tikai 24 %. (23) No 2000. gada līdz 2001. gadam imports vēl palielinājās līdz 5,01 miljonam tonnu (palielinājums par apmēram 0,18 miljoniem tonnu jeb 4 %). 2001. gadā produkcija, kas paredzēta pārdošanai, samazinājās par vēl 4,2 %, līdz 19,45 miljoniem tonnu tā, ka importa pieaugums attiecībā uz brīvajā tirgū pārdoto produkciju bija aptuveni 8 %. Kopprodukcija arī samazinājās 2001. gadā (par 5,05 miljoniem tonnu jeb 7,5 %), atspoguļojot produkcijas samazinājumu iekšējai izmantošanai un brīvajā tirgū pārdotās produkcijas samazinājumu tā, ka importa pieaugums attiecībā uz kopprodukciju bija aptuveni 11 %. (24) Attiecīgā izstrādājuma cena samazinājās no 1997. gada līdz 1998. gadam un palika samazinātā līmenī 1999. gadā. Šķiet, ka samazinājums 1998. gadā un ilgstošais cenas samazinājums 1999. gadā ir radies Āzijas krīzes rezultātā. Cenas palielinājās 2000. gadā (līdz 290 EUR/par tonnu), bet atkal samazinājās 2001. gadā (par 13 %). Komisija atzīmē, ka, lai arī cenas 2000. gadā palielinājās, importa apjoma pieaugums (gan absolūtajā izteiksmē, gan attiecībā uz produkciju) turpinājās 2001. gadā uz cenu samazinājuma fona. Importa vidējās cenas samazinājās no 290 EUR/par tonnu 2000. gadā līdz 254 EUR/par tonnu 2001. gadā. Komisija atzīmē arī, ka mazākais importa palielinājums Kopienā notika laikā, kad eiro bija relatīvi vājš salīdzinājumā ar ASV dolāru, un tajā laika posmā karsti velmēto ruļļu cenas ASV bija par 30 % līdz 40 % augstākas nekā attiecīgā izstrādājuma cenas Kopienā. 1.2.1. Divu gadu mainīgais vidējais lielums. (25) Lai noteiktu importa pamattendenci laika posmā no 1997. gada līdz 2001. gadam un noteiktu, vai nesenais importa pieaugums liecina par izveidojušos tendenci, Komisija izskatīja divu gadu mainīgo vidējo lielumu. Tas liecina, ka, kamēr laikā no 1997./98. gada līdz 1999./2000. gadam imports katrā divu gadu laika posmā svārstījās no 4,05 miljoniem tonnu līdz 4,34 miljoniem tonnu, no 1999./2000. gada līdz 2000./01. gadam tas palielinājās par vairāk nekā 13 %, no 4,34 miljoniem tonnu līdz 4,92 miljoniem tonnu. 1.2.2. Importa tirgus daļa. (26) Importa tirgus daļa krasi palielinājās no 1997. gada līdz 1998. gadam Āzijas krīzes dēļ, bet 1999. gadā nokritās līdz 17,1 %, uzrādot aptuveni 19 % palielinājumu attiecībā uz 1997. gadu. No 2000. gada un vēlāk importa tirgus daļa palielinājās līdz 20,8 % un tad līdz 22,3 % palielinājums attiecīgi par 22 % un 7 %. 1.2.3. Secinājums. (27) Kamēr imports 1998. gadā krasi palielinājās, Komisija uzskata, ka minētais izņēmums bija ārkārtējs, un nevar uzskatīt, ka tas raksturotu daļu normālas importa attīstības gaitas. To atspoguļo arī fakts, ka importa apjoms ievērojami samazinājās 1999. gadā. Izslēdzot 1998. gadu, importa gada pieauguma koeficients no 1997. gada līdz 1999. gadam bija 8,6 % absolūtajā izteiksmē (9,2 % attiecībā uz kopprodukciju un 13 % attiecībā uz brīvajā tirgū pārdoto produkciju). Turpretim no 1999. gada līdz 2000. gadam importa gada pieauguma koeficients absolūtajā izteiksmē bija 25 % (24 % attiecībā uz kopprodukciju un 28 % attiecībā uz brīvajā tirgū pārdoto produkciju). Pēc visiem datiem importa gada pieauguma koeficients no 1999. gada līdz 2000. gadam bija vairāk nekā divreiz augstāks salīdzinājumā ar iepriekšējo laika posmu, ar turpmāku pieaugumu 2001. gadā. Jāatzīmē, ka augstais importa līmenis atbilstīgi kvotas izmantošanai, kas noteikta pagaidu posmā, šķiet, apstiprināmies attiecībā uz 2002. gadu. (28) To, ka importa pieaugums nav attiecināms uz importa līmeņa tendenci, kas izveidojusies, pierāda importa divu gadu mainīgā lieluma attīstība piecu gadu izmeklēšanas laika posmā. (29) Secina, ka pieaugumu nesenajā pagātnē var uzskatīt par pēkšņu, krasu un ievērojamu, ja to salīdzina ar attīstību iepriekšējos gados, jo īpaši paturot prātā, ka importa pieaugums 1998. gadā jāuzskata par nereprezentatīvu. 1.3. Neparedzēti notikumi. 1.3.1. Lielāks tirdzniecības aizsardzības instrumentu izmantojums no ASV puses. (30) No 1998. gada un vēlāk, reaģējot uz Āzijas krīzi, ASV, kas pārstāv apmēram vienu astoto daļu pasaules tērauda patēriņa, sāka vairāk izmantot tirdzniecības aizsardzības instrumentus (TAI) tērauda nozarē, lai aizsargātu savus vietējos ražotājus no konkurences. Vairākus no minētajiem pasākumiem izskatīja PTO, un dažas no izmantotajām metodoloģijām atzina par nesavietojamām ar PTO prasībām. Tomēr daudzi pasākumi, kuri joprojām ir spēkā, tiek pamatoti, ņemot vērā tās pašas metodoloģijas. (31) Tabulā turpmāk ir norādīts antidempinga un kompensācijas maksājuma galīgo noteikšanu skaits gadā par vienu vai vairākām valstīm, ko ASV veikušas no 1997. gada līdz 2001. gadam attiecībā uz tērauda nozari kopumā, un atspoguļo darbības pieaugumu pēdējos trīs gados. Gads Antidempinga maksājumu galīgās noteikšanas Kompensācijas maksājumu galīgās noteikšanas 1997 5 0 1998 6 1 1999 16 7 2000 14 5 2001 26 5 (32) 2001. gada gaitā ASV paziņoja par turpmāku plaša mēroga rīcību tērauda nozarē. 2001. gada janvārī ASV uzsāka izmeklēšanu tērauda nozarē, ievērojot ASV 1974. gada Tirdzniecības akta 223. iedaļu. 2001. gada jūlijā ASV Starptautiskā tirdzniecības komisija paziņoja par plaša mēroga izmeklēšanu tērauda nozarē saskaņā ar 1974. gada Tirdzniecības akta 202. iedaļu, un decembrī Starptautiskā tirdzniecības komisija ieteica aizsardzības pasākumus plašam tērauda izstrādājumu sortimentam. (33) Minētajai rīcībai bija aizvien lielāka preventīva ietekme uz tērauda izstrādājumu importu ASV, un tās izraisīja ASV tērauda importa samazinājumu par 33 % laika posmā no 1998. gada līdz 2001. gadam, un augstākais punkts bija aizsardzības pasākumi, par kuriem ASV paziņoja 2002. gada 5. martā. Jo īpaši aizsardzības procedūrai, kas bija izvirzīta apspriešanai vairākus mēnešus pirms tās sākšanas, bija ierobežojoša ietekme uz importu ASV tās nenoteiktības dēļ, ko tā radīja uzņēmējiem. Tā tiešām ir lielākā tirdzniecības aizsardzības rīcība, ko jebkad uzsākusi kāda PTO biedre, un attiecas uz aptuveni 17 miljardu ASV dolāru vērtu importu. 1.3.2. Lielāks TAI izmantojums no ASV puses attiecībā uz attiecīgo izstrādājumu. (34) Attiecībā uz karsti velmētajiem ruļļiem ASV no 1999. gada līdz 2001. gadam piemēroja 14 antidempinga pasākumus (ieskaitot vienu neuzlikšanas nolīgumu) ar augstu maksājumu līmeni un 6 kompensācijas maksājuma pasākumus. Konkrēti 1999. gada jūlijā ASV piemēroja antidempinga maksājumu no 41,27 % līdz 43,40 % apmērā par attiecīgā Brazīlijas izcelsmes izstrādājuma importu. 2000. gada septembrī ASV piemēroja antidempinga maksājumus no 40,6 % līdz 44,59 % apmērā un kompensācijas maksājumus 41,69 % apmērā (no kuriem dažus piemēroja kumulatīvi) par attiecīgā Argentīnas izcelsmes izstrādājuma importu. 2000. gada novembrī ASV piemēroja antidempinga maksājumu 64,20 % līdz 90,83 % apmērā par attiecīgā Ķīnas izcelsmes izstrādājuma importu. Arī 2000. gada novembrī ASV piemēroja antidempinga maksājumus no 36,53 % līdz 44,40 % apmērā un kompensācijas maksājumus no 8,28 % līdz 31,89 % apmērā (no kuriem dažus piemēroja kumulatīvi) par attiecīgā Indijas izcelsmes izstrādājuma importu. (35) Līdz 2002. gada 15. martam attiecībā uz karsti velmētiem ruļļiem ASV bija ieviesusi antidempinga pasākumus pret 14 valstu eksportētājiem un kompensācijas pasākumus pret 6 valstu eksportētājiem. Valstis, uz kurām attiecās minētās procedūras, bija Argentīna, Brazīlija, Ķīna, Indija, Indonēzija, Japāna, Kazahstāna, Nīderlande, Rumānija, Dienvidāfrika, Taivāna, Taizeme un Ukraina. Visos gadījumos pēc antidempinga vai kompensācijas pasākumu pieņemšanas attiecīgā izstrādājuma imports ASV no tās valsts samazinājās. Turklāt dramatiskais 2001. gada ASV importa kritums notika gadā, kad ne tikai bija spēkā 14 antidempinga un 6 kompensācijas pasākumi attiecībā uz attiecīgo izstrādājumu, bet arī kura sākumā ASV sāka izmeklēšanu tērauda nozarē saskaņā ar 1974. gada ASV Tirdzniecības akta 223. iedaļu un kura vidū ASV Starptautiskā tirdzniecības komisija paziņoja par plaša mēroga izmeklēšanu tērauda nozarē saskaņā ar 1974. gada Tirdzniecības akta 202. iedaļu. (36) No 1999. gada līdz 2001. gadam ASV imports samazinājās no 5,40 miljoniem tonnu līdz 2,56 miljoniem tonnu. Tajā pašā laika posmā imports uz Kopienu palielinājās no 3,8 miljoniem tonnu līdz 5 miljoniem tonnu, palielinājums par 32 %. (37) Komisija konstatēja arī, ka dēļ tā, ka ASV samazināja karsti velmēto ruļļu importu uz savu tirgu, palielinājās imports uz Kopienas tirgu. Ņemot vērā pieejamo informāciju, Komisija konstatēja, ka ir atbilstība laikā starp palielināto un plašo TAI izmantošanu no ASV puses pēdējos gados, ASV karsti velmēto ruļļu importa kraso samazinājumu no 2000. gada līdz 2001. gadam un minētā izstrādājuma importa pieaugumu Kopienā tajā laika posmā. Kopiena bija galvenais karsti velmēto ruļļu eksporta tirgus 2001. gadā. Gan Kopienas, gan ASV tirgū ir vienādi rūpniecisko izmantotāju veidi. Daudzi eksportētāji, kurus ietekmē ASV TAI, daudzus gadus ir eksportējuši uz Kopienu. Vienlaikus ar krasu ASV importa kritumu imports uz Kopienu pieauga līdz rekordlīmenim, neatkarīgi no tā, ka 2001. gadā Kopienā samazinājās IKP pieaugums, ražošana un patēriņš. (38) Tādu palielinātu un plašu tirdzniecības aizsardzības instrumentu izmantojumu, no kuriem vairāki izrādījās nesavietojami ar PTO prasībām, nevarēja paredzēt Urugvajas raunda noslēgumā, un tas veido neparedzētus apstākļus saskaņā ar Aizsardzības nolīgumu. 1.3.3. Importa apjoma samazinājums uz ASV. (39) Tabulā turpmāk ir norādīts preču imports uz ASV laika posmā no 1997. gada līdz 2001. gadam, kas klasificētas ar harmonizētās sistēmas kodu (HSC) 720810, 720825, 720826, 720827, 720836, 720837, 720838, 720839 (kas ietver gan attiecīgo izstrādājumu, gan līdzīgo izstrādājumu). Gads Attiecīgā izstrādājuma imports uz ASV (tonnās) 1997 5508 649 1998 9 906 857 1999 5 403 479 2000 6 368 045 2001 2 562 747 Avots: Vispasaules tirdzniecības atlants (Global Trade Atlas) (40) No 1997. gada līdz 1998. gadam imports uz ASV palielinājās, tad 1999. gadā nokritās līdz 1997. gada līmenim, to mazliet nesasniedzot. No 1999. gada līdz 2000. gadam tas palielinājās līdz aptuveni 6,4 miljoniem tonnu. No 2000. gada līdz 2001. gadam imports strauji kritās par apmēram 60 %. (41) Karsti velmēto ruļļu importa samazinājumu uz ASV var izskaidrot, pirmkārt, ar norādi uz iepriekš 21. līdz 26. punktā minēto pasākumu tiešu ietekmi uz eksportētājiem, uz kuru precēm attiecināja antidempinga un/vai kompensācijas maksājumus, un arī ar netiešu preventīvu ietekmi, ko atstāja minētie pasākumi un izmeklēšana par visiem eksportētājiem, kuri attiecīgo izstrādājumu eksportē uz ASV. (42) Tabulā turpmāk ir norādīta konkrētu antidempinga/kompensācijas pasākumu ietekme uz attiecīgā izstrādājuma eksportu no dažām valstīm. Valsts Antidempinga pasākumu piemērošanas datums Eksports uz ASV (apjoms tonnās) 2000 2001 Indija 2000. gada novembris 745 000 46 000 Taivāna 2000. gada novembris 648 000 38 000 Ķīna 2000. gada novembris 434 000 36 000 Rumānija 2000. gada novembris 369 000 52 000 Indonēzija 2000. gada novembris 235 000 10 000 Taizeme 2000. gada novembris 212 000 14 000 1.4. Kopienas ražotāju definīcija. (43) Kopienas karsti velmēto ruļļu kopējā ražošana ir apmēram 68 miljoni tonnu gadā. Kopienas tērauda uzņēmumi, kas pilnībā sadarbojās izmeklēšanā, ir šādi: - Aceralia Corporacion Siderurgica, Spānija, - Cockerill Sambre SA, Beļģija, - Arbed Sidmar NV, Beļģija, - Sollac SA, Francija, - Stahlwerke Bremen GmbH, Vācija, - EKO Stahl GmbH, Vācija, - Corus Strip UK, Apvienotā Karaliste, - Corus Staal BV, Nīderlande, - Rautaruukki Oyj, Somija, - Riva Ilva SpA, Itālija, - Salzgitter AG Stahl ... Technologie, Vācija, - SSAB Tunplatt AB, Zviedrija, - Thyssen Krupp Stahl AG, Vācija. (44) Visi minētie uzņēmumi ir Eiropas Dzelzs un tērauda rūpniecības konfederācijas (še turpmāk "Eurofer") biedri. Tie pārstāvēja apmēram 91,4 % no kopējās attiecīgā izstrādājuma Kopienas ražošanas un pārstāv lielāko daļu Kopienas ražošanas Regulas (EK) Nr. 3285/94 5. panta 3. punkta c) apakšpunkta un Regulas (EK) Nr. 519/94 15. panta 1. punkta nozīmē. Tos šajā procedūrā attiecīgi uzskata par Kopienas ražotājiem. 1.5. Nopietns kaitējums. 1.5.1. Ievads. (45) Lai noteiktu, vai ir nopietns kaitējums līdzīgā izstrādājuma ražotājiem Kopienā, tas ir, vai Kopienas ražotāju stāvoklis kopumā ir nopietni apdraudēts, Komisija izvērtēja visus būtiskos objektīvos un skaitliski nosakāmos faktorus, kam ir ietekme uz Kopienas ražotāju stāvokli. Jo īpaši attiecībā uz attiecīgo izstrādājumu, Komisija novērtēja ražošanas jaudas, ražošanas, jaudas izmantošanas, nodarbinātības, produktivitātes, naudas plūsmas, ieguldītā kapitāla peļņas, iekšējās izmantošanas, krājumu, patēriņa, pārdošanas apjomu, tirgus daļas, cenas, cenu samazinājuma un rentabilitātes attīstības gaitu no 1997. gada līdz 2001. gadam. Attiecīgie ekonomiskie dati ir sniegti šā izstrādājuma analīzes beigās. (46) Izmeklēšana pierādīja, ka karsti velmētos ruļļus var izmantot vienam no diviem skaidri nošķirtiem galamērķiem. Tos var vai nu pārdot kā karsti velmētus ruļļus, vai izmantot iekšēji, citu izstrādājumu ražošanai. Konstatēja, ka apmēram 69 % karsti velmēto ruļļu, ko ražojuši Kopienas ražotāji, izmanto iekšēji (tas ir, minētie ražotāji tos turpmāk pārstrādā integrētā procesā, bieži vien uz tās pašas ražošanas līnijas, še turpmāk "iekšējā izmantošana"). Minētos karsti velmētos ruļļus izmanto iekšējā mazākas pārstrādes procesā, par kuru rēķinus parasti neizsniedz. (47) Atlikušo produkciju pārdod kā karsti velmētus ruļļus gan saistītiem, gan nesaistītiem klientiem par tirgus cenām Kopienas tirgū (še turpmāk "brīvais tirgus"). Brīvajā tirgū pārdod arī karsti velmēto ruļļu ievedumus. Galvenie pircēji brīvajā tirgū ir neatkarīgas aukstās velmētavas, cauruļu ražotāji, metāla servisa centri, tērauda mazumtirgotāji un vairumtirgotāji. Gan karsti velmētos ruļļus, ko pārdod Kopienas ražošanas nozare, gan tos, ko pārdod importētāji, pārdod viena veida klientiem un izmanto vieniem un tiem pašiem nolūkiem. Karsti velmēto ruļļu pārdošanu brīvajā tirgū pamato, izdodot faktūrrēķinus. (48) Izmeklēšana pierādīja, ka ir skaidra šķirtne starp karsti velmētajiem ruļļiem, kas paredzēti iekšējai izmantošanai, un tiem, kas paredzēti brīvajam tirgum. Nekonstatēja, ka imports tieši ietekmētu karsti velmētos ruļļus, kas paredzēti iekšējai izmantošanai. Turpretim produkcija, kas paredzēta pārdošanai, tieši konkurēja ar importu. (49) Lai sniegtu pēc iespējas pilnīgāku ainu par Kopienas ražotāju stāvokli, Komisija ieguva un izanalizēja datus gan par karsti velmētajiem ruļļiem, kas paredzēti iekšējai izmantošanai, gan par tiem, kas paredzēti brīvajam tirgum. Tā kā brīvajā tirgū pārdotie apjomi konkurē ar attiecīgajiem importētajiem izstrādājumiem, Komisija koncentrēja uzmanību uz brīvo tirgu. Kamēr Komisija pēc iespējas apvienoja brīvā tirgus un iekšējos datus, tā, ja vajadzīgs un iespējams, arī sadalīja analīzi starp brīvo tirgu un iekšējo izmantošanu. 1.5.2. Visas darbības analīze attiecībā uz attiecīgo izstrādājumu. 1.5.2.1. Ražošanas jauda un tās izmantošana. 1997 1998 1999 2000 2001 Jauda (tonnās) 78 500 000 78 500 000 78 500 000 78 500 000 78 500 000 Jaudas izmantošana (%) 85,2 % 83,4 % 84,3 % 85,9 % 79,4 % (50) Izmeklēšana uzrādīja, ka izmeklēšanas laika posmā nebija nozīmīgu pārmaiņu kopējā lēstajā teorētiskajā ražošanas jaudā. (51) Jaudas izmantošana no 1997. gada līdz 2000. gadam palika relatīvi stabila (svārstoties starp 83,4 % un 85,9 %), bet samazinājās par gandrīz 8 % 2001. gadā (līdz 79,4 %). Lai gūtu peļņu, tērauda nozarē jāpanāk augsts jaudas izmantošanas līmenis, un minētā straujā jaudas izmantošanas samazināšanās atspoguļo ražošanas kritumu. 1.5.2.2. Kopējā Kopienas ražošana. 1997 1998 1999 2000 2001 Ražošana (tonnās) 66 892 420 65 474 371 66 184 419 67 414 844 62 361 216 (52) Kopienas kopējā ražošana nokritās no 1997. gada līdz 1998. gadam, bet daļēji atguvās 1999. gadā un sasniedza augstāko punktu 2000. gadā vienlaikus ar pieprasījuma pieaugumu. 2001. gadā ražošana samazinājās līdz ar pārdošanas apjomu un iekšējās izmantošanas kritumu. Šajā sakarā izdara norādi uz importa analīzi attiecībā uz 5. izstrādājumu, lielāko no pakārtotajiem izstrādājumiem. 1.5.2.3. Nodarbinātība. 1997 1998 1999 2000 2001 Nodarbinātība (laika posma beigās) 34 814 34 644 32 731 32 583 31 181 (53) Saistībā ar attiecīgo izstrādājumu nodarbinātība no 1997. gada līdz 1998. gadam palika vairāk vai mazāk stabila. Tā nokritās par gandrīz 2300 (6,6 %) no 1998. gada līdz 1999. gadam, kad daudz tika ziņots par ražotņu slēgšanu, bet stabilizējās 2000. gadā. Nodarbinātība samazinājās vēl par 1400 (4,3 %) 2001. gadā, un darba vietu zaudējums jo īpaši bija jūtams 2001. gadā mazākas ražotņu slēgšanas dēļ. Sagaidāms, ka nodarbinātība turpinās kristies 2002. gadā, un šo prognozi zināmā mērā apstiprināja vienas ražotnes slēgšana Apvienotajā Karalistē, kas notika 2002. gada otrajā ceturksnī. 1.5.2.4. Produktivitāte. 1997 1998 1999 2000 2001 Produktivitāte (tonnās uz nodarbināto) 1 921 1 890 2 045 2 069 2 000 (54) Produktivitāte palika stabila apmēram 1900 tonnas/uz nodarbināto 1997. un 1998. gadā, bet 1999. gadā palielinājās līdz vairāk nekā 2000 tonnām/uz nodarbināto. Tā palika stabila apmēram šajā līmenī visu 2000. un 2001. gadu. 1.5.2.5. Naudas plūsma. 1997 1998 1999 2000 2001 Naudas plūsma (indekss) 100 60 - 10 67 36 (55) Naudas plūsmu var izskatīt tikai to uzņēmumu līmenī, kas sadarbojas un kas ražoja attiecīgo izstrādājumu, nevis attiecībā tikai uz pašu attiecīgo izstrādājumu. Tāpēc šo rādītāju uzskatīja par mazāk nozīmīgu salīdzinājumā ar pārējiem iepriekš minētajiem rādītājiem. Tomēr negatīvais stāvoklis ir acīm redzams, salīdzinot stāvokli starp 1997. un 2001. gadu un starp 2000. un 2001. gadu. 1.5.2.6. Peļņa no ieguldītā kapitāla (PNIK). 1997 1998 1999 2000 2001 PNIK 10,5 % 14,3 % 4,7 % 7,4 % 1,6 % (56) Peļņu no ieguldītā kapitāla var izskatīt tikai to uzņēmumu līmenī, kas sadarbojas un kas ražoja attiecīgo izstrādājumu, nevis attiecībā tikai uz pašu attiecīgo izstrādājumu. Tāpēc šo rādītāju uzskatīja par mazāk nozīmīgu salīdzinājumā ar pārējiem iepriekš minētajiem rādītājiem. Tomēr negatīvais stāvoklis ir acīm redzams, salīdzinot stāvokli starp 1997. un 2001. gadu un starp 2000. un 2001. gadu. (57) Konstatēja, ka nav būtiski analizēt patēriņu, pārdošanas apjomu, tirgus daļu, vienības cenas, rentabilitāti un krājumus saskaņā ar šo pozīciju, jo minēto rādītāju pilna analīze attiecas tikai uz brīvo tirgu. 1.5.3. Brīvā tirgus analīze. 1.5.3.1. Patēriņš. 1997 1998 1999 2000 2001 Patēriņš (tonnās) 22 943 397 22 894 274 22 544 897 23 178 301 22 501 555 (58) Karsti velmēto ruļļu patēriņu Kopienā noteica, ņemot vērā Kopienas ražotāju kopējos pārdošanas apjomus brīvajā tirgū un kopējo attiecīgā izstrādājuma importu Kopienā pēc Eiropas Kopienu Statistikas biroja datiem. (59) No 1997. gada līdz 1999. gadam patēriņš Kopienā samazinājās par gandrīz 2 %, no 22,9 miljoniem tonnu līdz 22,5 miljoniem tonnu. No 1999. gada līdz 2000. gadam tas palielinājās par 2,8 % un sasniedza augstāko līmeni visā piecu gadu laika posmā (23,2 miljonus tonnu), pirms nokritās līdz 22,5 miljoniem tonnu 2001. gadā (3 % kritums). Patēriņa kritumu no 2000. gada līdz 2001. gadam izskatīja, ievērojot citus faktorus, lai noteiktu, vai vispār un, ja jā, tad, kādā mērā tas ir veicinājis Kopienas ražošanas nozarei nodarīto nopietno kaitējumu. 1.5.3.2. Pārdošanas apjoms. 1997 1998 1999 2000 2001 Pārdošanas apjoms Kopienā (tonnās) 19 661 589 18 077 165 18 697 189 18 349 126 17 490 265 (60) Līdzīgā izstrādājuma pārdošanas apjomi Kopienā samazinājās no 19,66 miljoniem tonnu līdz 18,08 miljoniem tonnu no 1997. gada līdz 1998. gadam, bet palielinājās līdz 18,70 miljoniem tonnu 1999. gadā. Tad no 1999. gada līdz 2000. gadam līdzīgā izstrādājuma pārdošanas apjomi atkal nokritās, šoreiz par 2 %. No 2000. gada līdz 2001. gadam pārdošanas apjomi samazinājās vēl par 4 %, 2001. gadā sasniedzot zemāko līmeni piecu gadu laika posmā - 17,49 miljonus tonnu. Tas atspoguļo pieaugošo importa dominējošo stāvokli lejupejošā tirgū. 1.5.3.3. Tirgus daļa. 1997 1998 1999 2000 2001 Tirgus daļa (%) 85,7 % 79,0 % 82,9 % 79,2 % 77,7 % (61) Kopienas ražotāju tirgus daļa no 1997. gada līdz 1998. gadam samazinājās no 85,7 % līdz 79 %, un tā pamatā bija ievērojamais importa pieaugums no Dienvidaustrumāzijas 1998. gadā, kas notika Āzijas krīzes dēļ. Lai atgūtu lielāko daļu zaudētā tirgus nākamajā (1999.) gadā, Kopienas ražotājiem nebija citas izvēles kā reaģēt uz importa sākto cenu samazinājumu, samazinot pašiem savas cenas. Tomēr kopš 1999. gada Kopienas ražotāju tirgus daļa būtiski samazinājās līdz 79,2 % 2000. gadā un 77,7 % 2001. gadā. Tas pierāda aizvien pieaugošo importa ienākšanu tirgū tajā laika posmā, kas notika, kaut arī Kopienas ražotāji no 2000. gada līdz 2001. gadam samazināja cenas par 8 %. Cenu krituma un tirgus daļas zaudējuma apvienojumam bija graujoša ietekme uz Kopienas ražotāju rentabilitāti, kā izklāstīts turpmāk. 1.5.3.4. Līdzīga izstrādājuma cena un cenu samazinājums. 1997 1998 1999 2000 2001 Kopienas pārdošanas apjomu vienības cenas (EUR/par tonnu) 273 290 235 301 277 2001. gada 1. ceturksnis 2001. gada 2. ceturksnis 2001. gada 3. ceturksnis 2001. gada 4. ceturksnis 2002. gada 1. ceturksnis Kopienas pārdošanas apjomu vienības cenas (EUR/par tonnu) 283 277 277 270 254 (62) Līdzīgā izstrādājuma vidējā cena no 1997. gada līdz 1998. gadam palielinājās, tad 1999. gadā nokritās līdz 235 EUR/par tonnu, kas bija mazākais rādītājs piecu gadu laika posmā. Cenas atkal cēlās 2000. gadā, bet 2001. gadā atkal nokritās (par 8 %) līdz 277 EUR/par tonnu. Šī tendence turpmāk apstiprinās, jo ceturkšņa cenas par Kopienas izstrādājumu, salīdzinot 2001. gada 1. ceturksni un 2002. gada 1. ceturksni, uzrāda kritumu no 283 EUR/par tonnu līdz 254 EUR/par tonnu. (63) Lai noteiktu cenu samazinājuma līmeni, cenu informāciju izskatīja par salīdzināmiem laika posmiem, vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī un par apjomiem, kas pārdoti līdzīgiem klientiem. Ņemot vērā to cenu salīdzinājumu, ko rēķinos iekļāvuši Kopienas ražotāji un ražotāji eksportētāji uz Kopienu, secina, ka cenu samazinājums salīdzinājumā ar vietējām cenām 2001. gadā ir vidēji 3,9 %. (64) Komisija atzīmē, ka visā izmeklēšanas laika posmā importa cenas bija acīm redzami mazākas par Kopienas izstrādājumu cenām. Diagrammā ir atspoguļots, ka lētā importa straujais pieaugums 1998. gadā piespieda Kopienas ražotājus samazināt cenas 1999. gadā, kas izraisīja strauju rentabilitātes samazinājumu un zaudējumus, kas Kopienas ražotājiem radās 1999. gadā. 2000. gadā pieaugušais patēriņš un normālāki tirgus apstākļi deva Kopienas ražotājiem iespēju paaugstināt cenas un rentabilitāti. Tomēr straujais importa apjomu pieaugums tajā gadā izraisīja cenu krituma 2001. gadā. Tāds straujais pieaugums turpinājās 2001. gadā, un tā ilgstošā ietekme ir redzama Kopienas izstrādājuma cenas kritumā. PRICE COMPARISON Cenu salīdzinājums. EUR/tonne (EUR/par tonnu) Domestic product Vietējais izstrādājums Imports Imports 1.5.3.5. Rentabilitāte. 1997 1998 1999 2000 2001 Tīrā peļņa/zaudējumi par Kopienas pārdošanas apjomiem (%) 6,3 % 9,4 % - 6,5 % 10,8 % - 3,1 % 2001. gada 1. ceturksnis 2001. Gada 2. Ceturksnis 2001. gada 3. ceturksnis 2001. gada 4. ceturksnis 2002. Gada 1. Ceturksnis Tīrā peļņa/zaudējumi par Kopienas pārdošanas apjomiem (%) 1,1 % - 3,0 % - 3,2 % - 8,2 % - 10,9 % (65) Kopienas ražotāju Kopienā pārdoto apjomu rentabilitāte ievērojami mainījās attiecīgajā piecu gadu laika posmā. Mazāko rentabilitāti reģistrēja 1999. gadā un lielāko - 2000. gadā. 2001. gadā, kad imports palielinājās līdz augstākajam līmenim piecu gadu laikā, importa vidējā cena nokritās līdz 254 EUR/par tonnu un Kopienas izstrādājumu vidējā cena nokritās līdz 277 EUR/par tonnu. Tas atspoguļojas 3,9 % cenu samazinājumā, ko konstatēja par 2001. gadu. Minētais cenu kritums kopā ar pārdošanas apjomu kritumu izraisīja tā, ka Kopienas ražotāju rentabilitāte samazinājās no 10,8 % līdz -3,1 %. Šī tendence vēlāk apstiprinās, jo ceturkšņa dati par laika posmu no 2001. gada 1. ceturkšņa līdz 2002. gada 1. ceturksnim rāda, ka apjomu, ko Kopienas ražotāji pārdevuši Kopienas tirgū, rentabilitāte nokritās no 1,1 % līdz -10,9 %. (66) Mērķa cenu samazinājums atspoguļo pakāpi, kurā importētā ražojuma cena ir mazāka par to cenu līmeni, ko Kopienas ražotāji sagaidāmi varētu sasniegt situācijā, kad nav nodarīts kaitējums. Mērķa cenu samazinājuma līmeni aprēķināja, pamatojoties uz vidējo svērto, zaudējumus neradošo cenu par tonnu Kopienas izstrādājuma. Minēto cenu aprēķināja, izmantojot Kopienas izstrādājuma attiecīgās ražošanas izmaksas, kam pieskaitīja peļņas normu 8 %. Šo peļņas normu uzskatīja par saprātīgu, jo tā attiecas uz Kopienas ražotāju peļņu normālā tirdzniecības situācijā, ko nav ietekmējis pēkšņs, straujš importa pieaugums. Tādu zaudējumus neradošu cenu salīdzināja ar vidējo svērto cenu par importētā izstrādājuma tonnu 2001. gadā. Starpību starp abām minētajām cenām izteica kā procentuālo daļu no importētā izstrādājuma CIF/Kopienas robežcenas un tā ieguva mērķa cenu samazinājumu 17,5 %. 1.5.3.6. Krājumi. 1997 1998 1999 2000 2001 Noslēguma krājumi (tonnās) 3 059 191 2 872 418 3 780 685 4 353 854 4 521 801 (67) Krājumu līmeņi mazliet samazinājās 1998. gadā, bet tad ievērojami palielinājās 1999. gadā un atkal (kaut arī mērenāk) 2000. un 2001. gadā. Krājumu palielinājums 1998. un 1999. gadā sakrita ar iekšējās izmantošanas samazināšanos un, šķiet, ka tas galvenokārt attiecināms uz minēto kritumu. Tomēr, kaut arī nākamajā gadā (2000. gadā) iekšējā izmantošana atkal palielinājās, krājumu līmeņi turpināja pieaugt. Krājumi turpināja pieaugt 2001. gadā, kad samazinājās gan pārdošanai paredzētās, gan iekšējai izmantošanai paredzētās produkcijas apjomi. 1.5.4. Iekšējās izmantošanas analīze. 1997 1998 1999 2000 2001 Iekšējā izmantošana (tonnās) 44 685 095 45 361 899 44 633 623 46 702 238 42 785 150 (68) Daži rādītāji attiecībā uz iekšējo izmantošanu ir norādīti vispārējos terminos, jo iekšējās izmantošanas analīze veido daļu visas ar attiecīgo izstrādājumu saistītās darbības (tas ir, jaudas un jaudas izmantošanas, nodarbinātības un produktivitātes) analīzes. Attiecībā uz citiem faktoriem, kas iepriekš analizēti attiecībā uz brīvo tirgu, tas ir, pārdošanas cenām, krājumiem un rentabilitāti, iegūtie dati pēc savām īpašībām nav derīgi tūlītējai un objektīvai salīdzināšanai ar datiem, kas iegūti par brīvo tirgu attiecībā uz karsti velmētajiem ruļļiem, bet tomēr tie nepierāda, ka rentablāk būtu bijis ražot iekšējai izmantošanai, nevis brīvajam tirgum. Tāpēc analīzi koncentrē uz produkciju iekšējai izmantošanai un izskata, vai tās tendence ir salīdzināma ar tendenci brīvajā tirgū un tirgū kopumā. (69) Ražošana iekšējai izmantošanai no 1997. gada līdz 1998. gadam palielinājās par gandrīz 700 000 tonnu un tad 1999. gadā samazinājās līdz 44,6 miljoniem tonnu. Iekšējā izmantošana no 1999. gada līdz 2000. gadam palielinājās no 44,6 līdz 46,7 miljoniem tonnu (palielinājums par 4,7 %). Tas ļāva Kopienas ražotājiem palielināt kopprodukcijas apjomu 2000. gadā, kaut arī tās produkcijas apjoms, ko pārdeva brīvajā tirgū, samazinājās. 2001. gadā tomēr arī iekšējā izmantošana samazinājās. Kopā ar kritumu brīvajā tirgū pārdotās produkcijas apjomā, tas izraisīja kopprodukcijas samazināšanos līdz 62,4 miljoniem tonnu 2001. gadā (kritums par vairāk nekā 7 % kopš 2000. gada). 1.5.5. Secinājums. (70) Dati rāda, ka, lai arī ražošanas jauda palika stabila un produktivitāte mazliet uzlabojās, kopumā jaudas izmantošanas, ražošanas un nodarbinātības attīstība bija negatīva, un negatīvus faktorus var novērot arī attiecībā uz naudas plūsmu un PNIK. Kopumā dati par brīvo tirgu norāda uz pārdošanas apjomu, tirgus daļas, cenu un rentabilitātes negatīvu attīstību, kas notiek uz patēriņa samazināšanās un krājumu pieauguma fona. Dati par iekšējo izmantošanu pierādīja, ka attiecībā uz iekšējo izmantošanu identificēja līdzīgu tendenci. Minētos atzinumus tiešām pamatoja visas ar attiecīgo izstrādājumu saistītās darbības analīze. (71) Jo īpaši Komisija atzīmē, ka, kamēr 2001. gadā imports sasniedza augstāko līmeni piecu gadu laika posmā (5 miljoni tonnu), Kopienas ražotāju pārdošanas apjomi Kopienas tirgū sasniedza zemāko līmeni piecu gadu laika posmā (17,49 miljoni tonnu), un rentabilitāte strauji kritās. Tas risinājās uz brīvajā tirgū pārdotās produkcijas apjomu, patēriņa un cenu samazinājuma fona. Tādos apstākļos varēja sagaidīt, ka imports samazināsies, bet tas turpināja pieaugt otro gadu pēc kārtas. (72) Šīs faktoru kombinācijas ietekme uz Kopienas ražotājiem ir atspoguļota ekonomiskajos rādītājos. Kopienas ražotāji zaudēja tirgus daļu, kas 2001. gadā sasniedza piecos gados zemāko līmeni. Jaudas izmantošana krasi kritās 2001. gadā un kopā ar to arī produktivitāte. Nodarbinātība arī samazinājās un sagaida, ka 2002. gadā tā turpinās kristies. Ražošanas, Kopienas pārdošanas apjomu un cenu krituma kopējā ietekme bija tāda, ka samazinājās Kopienas ražotāju rentabilitāte, un viņiem radās zaudējumi 2001. gadā. Cenu un rentabilitātes nepārtrauktā samazināšanās no 2001. gada 1. ceturkšņa līdz 2002. gada 1. ceturksnim ir apstiprinājums tādām tendencēm. (73) Ņemot vērā visus minētos faktorus un jo īpaši ņemot vērā brīvā tirgus darbības analīzi, Komisija secina, ka Kopienas ražošanas nozarei ir nodarīts nopietns kaitējums. 1.6. Cēloņsakarība. (74) Lai izskatītu cēloņsakarības pastāvēšanu starp importa pieaugumu un nopietno kaitējumu un lai nodrošinātu, ka citu faktoru radītu kaitējumu neattiecina uz importa pieaugumu, Komisija rīkojās šādi: - to faktoru zaudējumus radošās sekas, kurus uzskata par kaitējuma radītājiem, nodalīja citu no citas, - minētās zaudējumus radošās sekas attiecināja uz faktoriem, kuri tās radīja, un - pēc tam, kad kaitējums tika attiecināts uz visiem cēloņu faktoriem, kādi bija, Komisija noteica, vai importa palielinājums ir patiess un nozīmīgs nopietna kaitējuma cēlonis. 1.6.1. Importa apjoma pieauguma ietekme. (75) Karsti velmēto ruļļu tirgus ir pārredzams attiecībā uz piegādes avotiem, klientiem un cenām. Tā kā karsti velmēti ruļļi būtībā ir pamatizstrādājums, tad attiecīgais izstrādājums un līdzīgais izstrādājums konkurē galvenokārt cenas ziņā. (76) Laika posmā no 1999. gada līdz 2001. gadam importa tirgus daļa pieauga no 17,1 % tirgus līdz 22,3 %, kamēr Kopienas ražotāju tirgus daļa samazinājās no 82,9 % līdz 77,7 %. Tajā pašā laika posmā imports palielinājās no 18,6 % līdz 25,8 % no produkcijas, kas pārdota brīvajā tirgū. Tādējādi imports palielinājās arī attiecībā uz produkciju uz Kopienas ražotāju rēķina. (77) Kas attiecas uz cenām, no 2000. gada līdz 2001. gadam importēto izstrādājumu vidējā vienības cena Kopienas tirgū samazinājās no 290 līdz 254 EUR/par tonnu. Kopienas izstrādājuma vidējā vienības cena samazinājās no 301 līdz 277 EUR/par tonnu. Tādā pārredzamā tirgū cenu samazinājumam ir noteicoša ietekme. Tikai līdzīga izstrādājuma vidējās vienības cenas krituma ietekme uz Kopienas ražotāju pārdošanas ieņēmumiem Kopienā būtu samazinājums par 8 % (EUR 440 miljoni) 2001. gadā. Ņemot vērā vienlaikus notiekošo pārdošanas apjomu kritumu, pārdošanas ieņēmumi Kopienā faktiski samazinājās par 678 miljoniem EUR. Fiksētās izmaksas raksturo materiālu daļu no kopējām izmaksām. Tāpēc samazinājums pārdošanas ieņēmumos radīja neproporcionāli augstāku peļņas kritumu, un 2001. gadā Kopienas ražotājiem radās zaudējumi -3,1 % apmērā. Cenu un rentabilitātes kritums turklāt jāskata vairāku ražotņu slēgšanas un tā rezultātā samazinātās nodarbinātības kontekstā. (78) Minēto iemeslu dēļ uzskata, ka ir atbilstība starp lētā importa pieaugumu un nopietno kaitējumu, kas nodarīts Kopienas ražotājiem, un ka importa pieaugumam bija zaudējumus radoša ietekme, kas jo īpaši izpaudās kā cenu spiediens un apjomu samazinājums, ko Kopienas tirgū pārdeva Kopienas ražotāji. 1.6.2. Patēriņa pārmaiņu ietekme. (79) Komisija izskatīja arī patēriņa samazināšanās zaudējumus radošu ietekmi laika posmā no 2000. gada līdz 2001. gadam. Minētais kritums jāskata vispārējās tendences kontekstā piecu gadu laika posmā, uz ko attiecas izmeklēšana. Patēriņš samazinājās no 22,9 miljoniem tonnu 1997. gadā līdz 22,5 miljoniem tonnu 1999. gadā, tad atkal palielinājās par 634 000 tonnu līdz 23,2 miljoniem tonnu 2000. gadā, pirms atkal nokritās par 677 000 tonnu līdz 22,5 miljoniem tonnu 2001. gadā. (80) Šajā konkrētajā gadījumā Komisija uzskata, ka šķietamais patēriņa pieaugums 2000. gadā lielā mērā bija radies importa un krājumu lielā pieauguma dēļ tajā gadā. Šā iemesla dēļ precīzāku ainu var iegūt, analizējot patēriņa attīstības gaitas pārmaiņas. Lai arī patēriņš samazinājās no 2000. gada līdz 2001. gadam, kopumā piecu gadu laika posmā patēriņš samazinājās par 442 000 tonnu jeb 2 %. Tas raksturo vidēju samazinājuma koeficientu 0,4 % gadā. (81) Izskatot šo jautājumu, šajā konkrētajā gadījumā jāņem vērā visu tirgus dalībnieku reakcija uz patēriņa samazināšanās tendenci. Šajā sakarā konstatēja, ka, kamēr Kopienas ražotāji bija spiesti par apmēram 900 000 tonnām samazināt pārdošanas apjomus Kopienā 2001. gadā salīdzinājumā ar 2000. gadu, importa tendence bija gluži pretēja - tas strauji palielinājās. Nenoteica ekonomisku pamatojumu, kas varētu izskaidrot straujo importa pieaugumu. Piemēram, neviens eksportētājs neapgalvoja, ka tas noticis zemāku ražošanas izmaksu dēļ. (82) Kas attiecas uz ietekmi uz cenu, patēriņa kritumam tikai par 0,4 % gadā nebūtu jāizraisa ievērojama ietekme uz cenu, ja ražošanu ātri pielāgo tirgus vajadzībām. Šajā sakarā, šķiet, ka Kopienas ražotāji reaģējuši, samazinot gan ražošanu, gan pārdošanas apjomus lielākā mērā, nekā būtu vajadzīgs patēriņa krituma dēļ. (83) Līdzīgi, samazinot cenu spiedienu, būtu iespējams kontrolēt zaudējumus radošu ietekmi, kas rodas zemo cenu dēļ. Svarīgākais faktors šeit ir peļņa, jo jebkurš samazinājums būtu novests līdz minimumam, ja cenas nebūtu būtiski kritušās. Tāpēc ir saprātīgi secināt, ka, ja nebūtu lētā importa straujā pieauguma, patēriņa samazināšanās nebūtu izraisījusi ievērojamu peļņas kritumu. (84) Tomēr, pat ja visi tirgus dalībnieki būtu rīkojušies atbildīgi un koriģējuši ražošanu, Kopienas ražotāji būtu pārdevuši mazāk produkcijas. 2001. gadā patēriņš bija tajā pašā līmenī kā 1999. gadā (tas ir, 22,5 miljoni tonnu). 2000. gadā patēriņš palielinājās par 600 000 tonnu, bet tad 2001. gadā nokritās līdz 1999. gada līmenim. Kopienas ražotāju pārdošanas apjomi tomēr 2000. gadā salīdzinājumā ar 1999. gadu samazinājās par 350 000 tonnu, par spīti milzīgajam patēriņa pieaugumam. Vienlaikus imports 2000. gadā palielinājās par 1000 000 tonnu salīdzinājumā ar 1999. gadu. Tādējādi imports absorbēja gan visu patēriņa pieaugumu, gan vēl papildu apjomu. 2001. gadā patēriņš samazinājās līdz 1999. gada līmenim un Kopienas ražotāju pārdošanas apjomi samazinājās par aptuveni 900 000 tonnu, turpretim imports turpināja pieaugt. Patēriņa negatīvās attīstības tendences izteiksmē Kopienas ražotāju pārdošanas apjoma kritumam būtu bijis jābūt apmēram 70 000 tonnu gadā. (85) Minēto iemeslu dēļ secina, ka ir nozīmīga, bet ne būtiska saikne starp patēriņa kritumu un novēroto zaudējumus radošu ietekmi. 1.6.3. Iekšējās izmantošanas pārmaiņu ietekme. (86) Komisija izskatīja arī karsti velmēto ruļļu iekšējās izmantošanas attīstības ietekmi. Tā bija vairāk vai mazāk stabila no 1997. gada līdz 1999. gadam (44,6 miljoni tonnu), bet ievērojami pieauga 2000. gadā (46,7 miljoni tonnu) un tad nokritās 2001. gadā (42,8 miljoni tonnu). Uz tendenci attiecināmais kritums visā laika posmā bija aptuveni 2 miljoni tonnu. Komisija atzīmēja, ka minētā tendence atbilda tirgus apstākļiem, kādi bija starpposma izstrādājumiem un gataviem izstrādājumiem. (87) Turpmākie dati, kas iegūti attiecībā uz iekšējo izmantošanu, pēc savām īpašībām nav derīgi tūlītējai un objektīvai salīdzināšanai ar datiem, kas iegūti par brīvo tirgu attiecībā uz karsti velmētajiem ruļļiem, bet tomēr tie nepierāda, ka rentablāk būtu bijis ražot iekšējai izmantošanai, nevis brīvajam tirgum. (88) Kritums iekšējā izmantošanā tādējādi izraisīja zaudējumus radošu ietekmi ražošanas izteiksmē, kas savukārt ietekmēja jaudas izmantošanu un, visbeidzot, rentabilitāti. Tomēr kritumu cenās un ieņēmumos, kas radās Kopienas ražotājiem brīvajā tirgū, izraisīja lētais imports un tam ir maza saistība vai pat nav saistības ar iekšējās izmantošanas samazinājumu. 1.6.4. Eksporta darbības rezultātu pārmaiņu ietekme. (89) Komisija izskatīja arī eksporta apjomu samazināšanās ietekmi. 1997 1998 1999 2000 2001 Eksports (tonnās) 2 535 803 2 252 734 1 994 922 1 952 276 1 958 549 (90) No 1997. gada līdz 1999. gadam Kopienas ražotāju karsti velmēto ruļļu eksporta apjoms samazinājās no 2,54 miljoniem tonnu līdz 1,94 miljoniem tonnu. No 1999. gada līdz 2001. gadam eksports palika relatīvi stabils, ar samazinājumu 2000. gadā un nelielu pieaugumu 2001. gadā. Piecu gadu laika posmā eksports samazinājās par aptuveni 580 000 tonnu, lai arī lielākais samazinājums bija no 1997. gada līdz 1999. gadam. Kopš 1999. gada eksports ir bijis stabils. Tāpēc nesenākajā laika posmā no 2000. gada līdz 2001. gadam tas neveicināja zaudējumus radošu ietekmi. Šajā sakarā, tā kā kaitējums, kas radās eksporta krituma dēļ, radās galvenokārt piecu gadu laika posma sākuma daļā, tas jāskata mazāk nozīmīgā gaismā, nekā ja tas būtu noticis piecu gadu laika posma beigu daļā. (91) Minēto iemeslu dēļ secina, ka ir zināma saikne starp eksporta kritumu un novēroto zaudējumus radošu ietekmi piecu gadu laika posma sākuma daļā. 1.6.5. Jaudas pārpalikuma ietekme. (92) Komisija turpmāk izskatīja, vai zaudējumus radoša ietekme ir varējusi rasties no Kopienas ražotāju jaudas pārpalikuma. Izmeklēšanas laika posmā kopējā lēstajā teorētiskajā ražošanas jaudā nebija nozīmīgu pārmaiņu, un jaudas izmantošana vienmēr palika virs vai mazliet zem 80 %. Līdz ar to atbilstību starp jaudu un zaudējumus radošu ietekmi nenovēroja. 1.6.6. Pārstrukturēšanas ietekme. (93) Vēl Komisija izskatīja zaudējumus radošu ietekmi, ko attiecināja uz Kopienas ražotāju nesenajos gados veiktās pārstrukturēšanas izmaksām. Šajā sakarā jāatzīmē, ka pārstrukturēšana parasti nozīmē īstermiņa izmaksas, tādas kā atlaišanas maksājumi, iepirkuma izmaksas utt., ko kompensē vidēja termiņa efektivitātes peļņa. Ņemot vērā nepārtraukto racionalizācijas procesu, tas nozīmētu, ka nepārtrauktās īstermiņa izmaksas, pat ja konstatētu, ka tās ir nelielas, tomēr ietekmēja izmaksu struktūru. 1.6.7. Zaudējumus radošas ietekmes attiecināšana. (94) Nopietnais kaitējums, kas nodarīts Kopienas ražotājiem, izpaudās galvenokārt kā samazināti pārdošanas apjomi un aizvien lielāki finansiāli zaudējumi. Komisija identificēja četrus faktorus, papildus importa pieaugumam, kas veicinājuši kaitējumu: patēriņa kritums, iekšējās izmantošanas samazināšanās, eksporta apjomu kritums un nepārtraukts racionalizācijas darbs. (95) Pirmkārt, bija neliels patēriņa kritums aptuveni 0,4 % gadā, kaut arī kritums 2001. gadā bija izteiktāks nekā 2000. gadā. Tomēr importa attīstības gaita nepavisam nepielāgojās šim patēriņa modelim un Komisija uzskata, ka nelielajam patēriņa kritumam nebija nozīmīgas ietekmes ne uz apjomu, ne cenām. (96) Kas attiecas uz iekšējās izmantošanas samazinājumu, jo īpaši laika posmā no 2000. gada līdz 2001. gadam, tam bija negatīva ietekme, pirmkārt, jau apjoma izteiksmē. Tādējādi tam nebija nozīmīgas saistības ar cenu un ieņēmumu kritumu, kas Kopienas ražotājiem radās brīvajā tirgū. (97) Komisija izskatīja arī Kopienas ražotāju eksporta samazinājumu piecu gadu laika posmā. Piecu gadu laika posma sākumā bija samazinājums. Tomēr laika posma beigu daļā, kad radās nopietns kaitējums, eksports bija stabils. Tāpēc eksporta attīstības gaitai bija daudz mazāk nozīmīga ietekme uz Kopienas ražotājiem 2000./2001. gadā nekā importa pieaugumam. (98) Attiecībā uz nepārtraukto racionalizācijas procesu Komisija tāpat uzskata, ka tā ietekme uz Kopienas ražotāju izmaksu struktūru nav nozīmīga, jo īpaši, salīdzinot ar lētā importa cenu ietekmi. (99) Komisija atzīmēja, ka samazinājums Kopienas ražotāju pārdošanas apjomos, pārdošanas cenās un rentabilitātē radās galvenokārt importa pieauguma dēļ, kas ne tikai palielinājās daudz ātrāk par patēriņa pieaugumu 2000. gadā, bet turpināja pieaugt patēriņa samazināšanās laikā 2001. gadā. 1.6.8. Secinājums. (100) Secina, ka pēc tam, kad citu zināmo faktoru zaudējumus radošās sekas ir pārbaudītas, nodalītas un nošķirtas cita no citas un no importa pieauguma zaudējumus radošām sekām un kad ir nodrošināts, ka uz importu neattiecina tādu citu faktoru radīto kaitējumu, var uzskatīt, ka ir patiesa un būtiska saikne starp importa pieaugumu un Kopienas ražotājiem nodarīto nopietno kaitējumu. 1.7. Turpmākie notikumi. (101) Komisija turklāt izanalizēja vairākus faktorus, kas pamato secinājumu, ka ir sagaidāms, ka Kopienas ražotājiem radītais būtiskais kaitējums būtiski palielināsies, ja imports turpināsies pašreizējā līmenī vai pieaugs. 1.7.1. ASV tērauda aizsardzības pasākumi. (102) Jāatgādina, ka 2002. gada 5. martā ASV piemēroja aizsardzības pasākumus pret dažiem tērauda izstrādājumiem, tostarp plakaniem, karsti velmētiem oglekļa izstrādājumiem. Minētie pasākumi stājās spēkā 2002. gada 20. martā un sastāv no ASV ievedmuitas palielinājuma 30 % procentuālā nodokļa apmērā pirmajā gadā, 24 % apmērā otrajā gadā un 18 % apmērā trešajā gadā. Šie pasākumi neattiecas uz Kanādu, Izraēlu, Jordāniju un Meksiku, kā arī uz vairākām valstīm, kas noteiktas kā jaunattīstības valstis. 1.7.2. Tirdzniecības novirze, kas rodas ASV tērauda aizsardzības pasākumu dēļ. (103) Komisija izskatīja ASV pasākumu iespējamo ietekmi, analizējot stāvokli lielākajās eksportētājvalstīs uz ASV. (104) 2001. gadā ASV importēja 2 562 747 tonnas preču, kas klasificētas ar tiem pašiem HSC kodeksa kodiem kā attiecīgais izstrādājums. Galvenās minēto izstrādājumu eksportētājas uz ASV bija Nīderlande (13 %/340 000 tonnu), Francija (13 %/320 000 tonnu), Koreja (11 %/270 000 tonnu), Kanāda (9 %/240 000 tonnu), Turcija (9 %/230 000 tonnu), Meksika (9 %/230 000 tonnu) un Austrālija (9 %/230 000 tonnu). Indija, Ķīna, Taivāna, Indonēzija, Taizeme, Ukraina, Krievija, Dienvidāfrika, Brazīlija, Vācija un Japāna arī bija svarīgi piegādātāji ASV tirgum pēdējos gados. (105) 2001. gadā kopējais eksports uz ASV no valstīm, uz ko attiecas ASV aizsardzības pasākumi (izņemot ražotājus Kopienā un tajās valstīs, uz ko neattiecas ASV aizsardzības pasākumi tiktāl, cik runa ir par attiecīgajiem izstrādājumiem), bija apmēram 1 miljons tonnu. Turklāt ASV pasākumus nepiemēro dažiem atsevišķu piegādātāju ražotiem izstrādājumiem, bet to daudzumus neuzskata par būtiskiem. (106) Tad Komisija izskatīja iespēju, kad palielinātos eksporta apjomi uz Kopienu ierobežotās piekļuves dēļ ASV tirgum, kas notiktu ASV pieņemto aizsardzības pasākumu dēļ. Komisija izskatīja to ražotāju eksportētāju jaudas stāvokli, kas sadarbojas. Konstatēja, ka viņi bija palielinājuši jaudu no līmeņa ap 123 miljoniem tonnu no 1997. līdz 1999. gadam līdz 140,4 miljoniem tonnu 2001. gadā. Neviens no ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojas, nepauda ne nodomu samazināt jaudu tuvākajā nākotnē, ne nodomu samazināt ražošanu ASV pasākumu dēļ. (107) Vairākums eksportētāju izteica nodomu kompensēt iespējamo eksporta kritumu uz ASV, palielinot pārdošanas apjomus savu valstu vietējā tirgū, tomēr šis apgalvojums tika izteikts patēriņa statiska stāvokļa dēļ vai krituma kontekstā minētajos tirgos. Šajā sakarā, maz ticams, ka minētie ražotāji var ievērojami palielināt pārdošanas apjomus savā vietējā tirgū. Tāpat nav ticams, ka viņi var palielināt pārdošanas apjomus citos tirgos, jo ražotāji daudzos no minētajiem tirgiem jau cieš būtisku ASV tirgus slēgšanas seku dēļ un nekas neliecina, ka minētajos tirgos īsākā vai vidējā termiņā būs ievērojams papildu patēriņš, kas ļautu palielināt importu. (108) Tāpēc izstrādājumu apjoms, ko galīgo pasākumu neesamības gadījumā ASV pasākumu dēļ potenciāli var novirzīt uz Kopienu, sasniedz vienu miljonu tonnu. Ir vairāki iemesli, kāpēc šo potenciālu var pilnībā nerealizēt, piemēram, pašreizējais augstais cenu līmenis vietējā tirgū ASV, kuru dēļ importa līmenis var būt augstāks nekā gaidītais (kaut arī pastāv 30 % nodoklis), kā arī tas, ka trešo valstu ražotāji var būt spējīgi daļēji kompensēt ASV tirgus zaudējumu, palielinot pārdošanas apjomus savos vietējos tirgos. Tas var izrādīties patiesi jo īpaši tām valstīm, kuras ir veikušas aizsardzības pasākumus kā pretdarbību ASV aizsardzības rīcībai. Turklāt ražotāji zināmu laiku var palielināt krājumus. (109) Tomēr joprojām dominēs ievērojams potenciāls eksporta pieaugumam uz Kopienu. Minētajam pieaugumam, kurš notika 2001. gadā, bija daudz iemeslu, kā jau identificēts nopietnā kaitējuma analīzē, un tie visi joprojām ir spēkā, un var sagaidīt, ka to ietekmē imports turpinās pieaugt. Turklāt tagad ASV aizsardzības rīcībā ir jauns paņēmiens, kura dēļ paliek pāri ievērojams daudzums produkcijas, kuras ražotājiem katrā ziņā jāatrod tai pircēji. Minētajos apstākļos var saprātīgi pieņemt, ka, ja nebūs galīgo pasākumu, pati mazākā sagaidāmā tirdzniecības novirze ir 25 % līdz 50 % no iepriekš aprēķinātā apjoma (1 miljons tonnu), ko varētu novirzīt no ASV tirgus. Visai iespējams, ka tā būs lielāka, bet uzskata par saprātīgu pamatot analīzi ar samērīgām aplēsēm. (110) Būtiski ir arī tas, ka 2001. gadā lielākais karsti velmēto ruļļu eksporta tirgus bija Kopiena (5 miljoni tonnu). To var salīdzināt ar Koreju (4,2 miljoni tonnu), ASV (2,6 miljoni tonnu), Ķīnu (2,3 miljoni tonnu), Japānu (1,7 miljoni tonnu) un Turciju (1,6 miljoni tonnu). Tas atspoguļo faktu, ka Kopiena bija un pēc nesenajiem pasākumiem paliek viens no atklātākajiem tirgiem pasaulē. Nesenais eiro novērtējums attiecībā uz ASV dolāru un citām lielajām valūtām īsā un vidējā termiņā palielina importa pievilcību salīdzinājumā ar Kopienas produkciju. 1.7.3. Kopienas eksporta samazinājums, kas rodas ASV tērauda aizsardzības pasākumu dēļ. (111) ASV pasākumu tūlītējā ietekme bija tāda, ka strauji samazinājās Kopienas karsti velmēto ruļļu eksports uz ASV. 30 % procentuālā nodokļa piemērošana lielā mērā apturēs minēto eksportu, kaut arī var būt nelieli eksporta apjomi pašreizējā augstā cenu līmeņa dēļ ASV tirgū, kad Kopienas ražotāji būs ar mieru maksāt nodokli, lai tikai pārdotu pārmērīgos krājumus. Pēc iespējas ņemot vērā ASV piešķirtos izņēmumus pēc pasākumu piemērošanas, uzskata, ka Kopienas eksports uz ASV, kas 2001. gadā bija aptuveni 820 000 tonnu, ASV pasākumu dēļ ievērojami samazināsies. (112) Iespējams, ka samazināsies arī Kopienas eksports uz citām trešajām valstīm, jo visiem eksportētājiem pasaules mērogā būs grūtāk eksportēt gan ASV pasākumu dēļ, gan aizsardzības pasākumu dēļ, ko pieņēmušas citas trešās valstis un pati Kopiena, lai novērstu eksporta apjomu novirzīšanu uz viņu tirgiem. 1.7.4. ASV pasākumu plānotā ietekme. (113) Komisija novērtēja iespējamo ietekmi, kādu uz Kopienas ražotājiem atstātu galīgo pasākumu nepiemērošana un vēlākā tirdzniecības apjomu novirzīšana, kas rastos ASV aizsardzības pasākumu dēļ, kā arī tādu pasākumu ietekmē uz Kopienas eksportu. Šajā sakarā Komisija konstatēja, ka, ja nebūs Kopienas aizsardzības pasākumu, imports nenovēršami un ievērojami palielināsies, kā dēļ Kopienas ražošanas nozares stāvoklis nopietni un būtiski pasliktināsies. Ņemot vērā Kopienas ražotāju ārkārtīgi trauslo stāvokli, jebkuram ievērojamam importa pieaugumam būtu ļoti nopietnas sekas. Sagaidāmais pieaugums no 250 000 līdz 500 000 tonnu apmērā tūlīt izraisītu turpmāku ievērojamu Kopienas ražotāju pārdošanas apjomu kritumu, un tādi samazinātie pārdošanas apjomi ļoti ātri izraisītu nopietnas negatīvas sekas attiecībā uz citiem rādītājiem, kas identificē nozares stāvokli. (114) Kopienas eksporta ilgāks kritums arī ievērojami veicinās Kopienas ražotāju stāvokļa pasliktināšanos. Tiek lēsts, ka kopš ASV pasākumu piemērošanas Kopienas eksports ievērojami kritās, un tāda situācija tuvākajos mēnešos var saglabāties vai pat pasliktināties. (115) Paredzētais importa pieaugums un paredzētais Kopienas eksporta kritums ievērojami pasliktinātu Kopienas ražošanas nozares stāvokli attiecībā uz visiem faktoriem, kas jau izskatīti, nosakot nopietnā kaitējuma pastāvēšanu. Tas tūlīt izraisītu turpmāku krasu pārdošanas apjomu un cenu kritumu, tā dēļ negatīvi tiktu ietekmēta ražošana, palielinātos vienības izmaksas un arī zaudējumi. Tiešām, vispārējo negatīvo ietekmi lielā mērā pastiprinātu tas, ka Kopienas ražotājiem jau tagad ir radies nopietns kaitējums pēdējo gadu pieaugošā importa dēļ. 1.7.5. Secinājums. (116) Pienācīgi ņemot vērā to, ka Kopienas ražotājiem jau tagad ir radies nopietns kaitējums, ir saprātīgi secināt, ka bez galīgajiem pasākumiem turpmākais iespējamais ievērojamais importa pieaugums būtiski pasliktinātu Kopienas ražotāju stāvokli. Turklāt šo stāvokli pasliktinās ievērojams Kopienas eksporta samazinājums, kas notiks ASV pasākumu dēļ. 1. izstrādājums KOPIENAS RAŽOTĀJU STĀVOKLIS 1997 1998 1999 2000 2001 Jauda (tonnās) 78 500 000 78 500 000 78 500 000 78 500 000 78 500 000 Jaudas izmantošanas koeficients (%) 85,2 % 83,4 % 84,3 % 85,9 % 79,4 % Sākuma krājumi (tonnās) 2 928 346 3 059 191 2 872 418 3 780 685 4 353 854 Kopējā ražošana (tonnās) 66 892 420 65 474 371 66 184 419 67 414 844 62 361 216 Iepirkumi (tonnās) 120 911 30 654 49 582 161 965 40 695 Kopējie pārdošanas apjomi (tonnās) 22 197 392 20 329 899 20 692 111 20 301 403 19 448 814 Iekšējā izmantošana (tonnās) 44 685 095 45 361 899 44 633 623 46 702 238 42 785 150 Noslēguma krājumi (tonnās) 3 059 191 2 872 418 3 780 685 4 353 854 4 521 801 Pārdošanas apjomi ārpus ES (tonnās) 2 535 803 2 252 734 1 994 922 1 952 276 1 958 549 Pārdošanas apjomi ES (tonnās) 19 661 589 18 077 165 18 697 189 18 349 126 17 490 265 ES pārdošanas apjomu vienības cenas (EUR/par tonnu) 273 290 235 301 277 Tīrā peļņa/zaudējumi par ES pārdošanas apjomiem (%) 6,3 % 9,4 % - 6,5 % 10,8 % - 3,1 % Tirgus daļa (%) 85,7 % 79,0 % 82,9 % 79,2 % 77,7 % Nodarbinātība (laika posma beigās) 34 814 34 644 32 371 32 583 31 181 Produktivitāte (tonnās uz nodarbināto) 1 921 1 890 2 045 2 069 2 000 ES PĀRDEVUMU APJOMS, VIENĪBAS CENAS UN RENTABILITĀTE, PA CETURKŠŅIEM 2001. gada 1. ceturksnis 2001. gada 2. ceturksnis 2001. Gada 3. ceturksnis 2001. Gada 4. ceturksnis 2002. gada 1. ceturksnis Apjoms (tonnās) 4 761 821 4 761 127 4 179 049 3 788 269 4 689 210 Vienības cenas (eiro/par tonnu) 283 277 277 270 254 Rentabilitāte (%) 1,1 % - 3,0 % - 3,2 % - 8,2 % - 10,9 % Cenu samazinājums 2001. gadā = 3,9 % Mērķa cenas samazinājums 2001. gadā = 17,5 % Iepriekš norādītie dati par Kopienas ražotāju stāvokli ir pārbaudīti ar pārbaudēm izlases kārtā un izmeklēšanām klātienē par uzņēmumiem, kuri pārstāv šādu procentuālo daļu no Kopienas kopējās ražošanas: 91,4 % 2. izstrādājums NELEĢĒTAS KARSTI VELMĒTAS LOKSNES UN PLĀKSNES 2.1. Attiecīgais izstrādājums un līdzīgs vai tieši konkurējošs izstrādājums. 2.1.1. Attiecīgais izstrādājums. (117) Attiecīgais izstrādājums ir daži plakani velmēti izstrādājumi no dzelzs vai neleģēta tērauda, ar platumu 600 mm vai vairāk, neplakēti, neapvalkoti un bez pārklājuma, kas nav ruļļos, pēc karstās velmēšanas tālāk neapstrādāti, - ar reljefu rakstu vai - kas nav ar reljefu rakstu, ar biezumu 4,75 mm vai vairāk, bet ne vairāk kā 10 mm un ar platumu mazāk nekā 2050 mm, kas nav velmēti četrpusēji vai slēgtā taisnstūra kalibrā, un ar platumu ne vairāk kā 1250 mm, vai - kas nav ar reljefu rakstu, ar biezumu 3 mm vai vairāk, bet mazāk nekā 4,75 mm, kas nav velmēti četrpusēji vai slēgtā taisnstūra kalibrā, un ar platumu vairāk nekā 1250 mm un ar biezumu 4 mm vai vairāk, vai - kas nav ar reljefu rakstu, ar biezumu mazāk par 3 mm, (še turpmāk "karsti velmētas loksnes un plāksnes"). Attiecīgo izstrādājumu pašlaik klasificē ar KN kodiem 7208 40 10, 7208 40 90, 7208 52 99, 7208 53 90, 7208 54 10, 7208 54 90. (118) Karsti velmētas loksnes un plāksnes parasti iegūst tērauda rūpnīcās, karsti velmējot pusgatavus tērauda izstrādājumus pēc to beidzamās laišanas velmē vai pēc kodināšanas vai pēc nepārtrauktas atkvēlināšanas. (119) Neatkarīgi no tā, ka katrs KN kods atbilst atšķirīgam karsti velmēto lokšņu un plākšņu veidam, konstatēja, ka tiem visiem ir vienādas īpašības vai līdzīgas fizikālās un tehniskās īpašības, izmantojumi un piemērojumi. Attiecīgi visi karsti velmēto lokšņu un plākšņu veidi veido vienu izstrādājumu, uz ko attiecas iepriekš uzskaitītie attiecīgie KN kodi. 2.1.2. Līdzīgi vai tieši konkurējoši izstrādājumi. (120) Komisija pārbaudīja, vai Kopienas ražotāju ražotie izstrādājumi (še turpmāk "līdzīgie izstrādājumi") ir līdzīgi importētajiem attiecīgajiem izstrādājumiem. Izmeklēšanas gaitā Komisija saņēma iesniegumus no dažiem lielākajiem karsti velmēto lokšņu un plākšņu eksportētājiem un importētājiem, kuri apgalvoja, ka dažus karsti velmēto lokšņu un plākšņu veidus, ko importēja Kopienā, Kopienas ražotāji neražoja, un tāpēc tos nevajadzētu uzskatīt par attiecīgajam izstrādājumam līdzīgu izstrādājumu. (121) Komisija sīki izskatīja minētos iesniegumus un ņēma vērā jo īpaši šādus izmeklēšanas atzinumus: a) importētajam izstrādājumam un Kopienas izstrādājumam bija viena starptautiskā tarifu klasifikācija. Turklāt tiem bija vienādas vai līdzīgas fizikālās īpašības, tādas kā sastāvs, izmērs, forma un tekstūra, un tos izgatavoja atbilstoši starptautiski atzītiem standartiem; b) importēto izstrādājumu un Kopienas izstrādājumu pārdeva, izmantojot līdzīgus vai vienādus tirdzniecības kanālus, bija uzreiz pieejama cenas informācija (piemēram, sīku informāciju par cenām publicē attiecīgās nozares periodiskajos izdevumos, tādos kā Metal Bulletin un Steel Weekly), un attiecīgais izstrādājums un Kopienas ražotāju izstrādājums konkurēja galvenokārt cenas ziņā; c) gan importētais izstrādājums, gan Kopienas izstrādājums abi bija derīgi vienādai vai līdzīgai īpašai izmantošanai un tāpēc tie bija lielā mērā alternatīvi vai aizstājoši un bija viegli savstarpēji aizstājami; d) klienti gan importēto izstrādājumu, gan Kopienas izstrādājumu uztvēra kā alternatīvu līdzekli zināmu funkciju izpildei, lai apmierinātu īpašu prasību vai vajadzību, un šajā sakarā, eksportētāja/importētāja identificētās atšķirības bija nelielas izmaiņas, kas veiktas pēc konkrēta klienta lūguma; (122) Komisija secināja, ka, par spīti domājamām tehniskām atšķirībām izstrādājumu īpašībās un kvalitātē, ko identificēja minētajos iesniegumos, importētais izstrādājums un Kopienas izstrādājums ir līdzīgi vai tieši konkurējoši. 2.2. Importa apjoma palielinājums. (123) Komisija pārbaudīja, vai attiecīgo izstrādājumu importē Kopienā tik ļoti palielinātos daudzumos, absolūtā izteiksmē vai attiecībā uz Kopienas produkciju un/vai ar tādiem noteikumiem vai nosacījumiem, lai radītu Kopienas ražotājiem nopietnu kaitējumu. Šajā sakarā Komisija koncentrējās uz attiecīgā izstrādājuma importu nesenākajā laika posmā, par kuru bija pieejami dati absolūtā izteiksmē un attiecībā uz produkciju, kas paredzēta pārdošanai (izņemot iekšējo izmantošanu), un kopējo produkciju. Tabulā turpmāk ir norādīta importa attīstības gaita par katru gadu laika posmā no 1997. gada līdz 2001. gadam gan absolūtajā izteiksmē, gan attiecībā uz Kopienas produkciju, kas paredzēta pārdošanai, gan attiecībā uz Kopienas kopprodukciju (ieskaitot iekšējo izmantošanu). 2. izstrādājums Neleģētas karsti velmētas loksnes un plāksnes PATĒRIŅŠ 1997 1998 1999 2000 2001 Apjoms (tonnās) 2 038 964 2 291 736 2 469 281 2 220 950 2 209 059 DATI PAR IMPORTU 1997 1998 1999 2000 2001 Kopējais imports (ieskaitot nolīguma valstis) Apjoms (tonnās) 417 598 511 040 477 067 533 107 572 133 Pieauguma koeficients (%) 22,4 % - 6,6 % 11,7 % 7,3 % Tirgus daļa (%) 20,5 % 22,3 % 19,3 % 24,0 % 25,9 % Attiecība starp importu un kopprodukciju (%) 19,0 % 21,2 % 18,5 % 23,0 % 26,2 % Attiecība starp importu un pārdoto produkciju (%) 23,0 % 25,8 % 22,1 % 28,9 % 32,0 % Vienības cenas (eiro/par tonnu) 264 248 246 305 229 1998/1997 1999/1998 2000/1999 2001/2000 Apjoms kā mainīgais vidējais lielums (tonnās) 464 319 494 054 505 087 552 620 (124) Laika posmā pirms Āzijas krīzes[6] imports bija vairāk vai mazāk pastāvīgs ( apmēram 400 000 tonnu (1996. gadā: 387 176 tonnas, 1997. gadā: 417 598 tonnas). Tomēr Āzijas krīzes dēļ no 1997. gada līdz 1998. gadam imports palielinājās par 22 %, kamēr tā vidējā cena samazinājās par gandrīz 6 %. Kopienas kopprodukcija un pārdošanai paredzētā produkcija arī palielinājās 1998. gadā tā, ka attiecībā uz pārdošanai paredzēto produkciju imports palielinājās no 22,9 % līdz 25,8 %, kamēr attiecībā uz kopprodukciju tas palielinājās no 19 % līdz 21,2 %. Komisija tomēr uzskata, ka importa līmenis 1998. gadā nebija reprezentatīvs ārkārtīgi zemo cenu dēļ, ko praktizēja Āzijas ražotāji, un tādas prakses radītā importa uzplūdu dēļ. (125) Nākamajā gadā, kad Āzijas krīzes ietekme sāka mazināties, imports samazinājās par apmēram 7 %, kaut arī absolūtajā izteiksmē tas palika lielāks nekā 1997. gadā. Relatīvajā izteiksmē (salīdzinājumā ar produkciju, kas paredzēta pārdošanai, un ar kopprodukciju) imports atgriezās apmēram 1997. gada līmenī, kaut arī importa cena palika samazināta. (126) No 1999. gada līdz 2000. gadam imports palielinājās no 477 067 tonnām līdz 533 107 tonnām, palielinājums par 56 000 tonnu jeb 12 %. Tajā pašā laika posmā pārdošanai paredzētā produkcija samazinājās par vairāk nekā 14 %, no 2,16 miljoniem tonnu līdz 1,85 miljoniem tonnu. Tādēļ imports attiecībā uz pārdošanai paredzēto produkciju palielinājās no 22,1 % līdz 28,9 %, palielinājums par 30 %. Pārdošanai paredzētās produkcijas krituma un iekšējās izmantošanas pieauguma dēļ kopējā Kopienas ražošana samazinājās no 2,58 miljoniem tonnu līdz 2,32 miljoniem tonnu. Imports palielinājās no 18,5 % līdz 23 % no kopprodukcijas. (127) No 2000. gada līdz 2001. gadam imports palielinājās līdz 572 133 tonnām (turpmāks palielinājums par apmēram 39 000 tonnu jeb 7,3 %). 2001. gadā produkcija, kas paredzēta pārdošanai, turpmāk samazinājās par vēl 3 % līdz 1,79 miljoniem tonnu tā, ka importa pieaugums attiecībā uz brīvajā tirgū pārdoto produkciju bija 11 %. Kopienas kopprodukcija arī samazinājās 2001. gadā (par 133 000 tonnu jeb 6 %), atspoguļojot produkcijas samazinājumu iekšējai lietošanai un brīvajā tirgū pārdotās produkcijas samazinājumu tā, ka importa pieaugums attiecībā uz Kopienas kopprodukciju bija 14 %. (128) Attiecīgā izstrādājuma cena no 1997. gada līdz 1998. gadam samazinājās un palika samazinātā līmenī 1999. gadā. Šķiet, ka samazinājums 1998. gadā un ilgstošā depresija 1999. gadā ir radusies Āzijas krīzes dēļ. Cenas 2000. gadā palielinājās par 24 % līdz 305 EUR/par tonnu, bet 2001. gadā samazinājās par 25 %. Komisija atzīmē, ka, lai arī cenas 2000. gadā palielinājās, importa apjoma pieaugums (gan absolūtajā izteiksmē, gan attiecībā uz produkciju) turpinājās 2001. gadā uz strauja cenu samazinājuma fona. Importa vidējās cenas samazinājās no 305 EUR/par tonnu 2000. gadā līdz 229 EUR/par tonnu 2001. gadā. Komisija atzīmē arī, ka mazākais importa uz Kopienu palielinājums notika laikā, kad eiro bija relatīvi vājš salīdzinājumā ar ASV dolāru, un tajā laika posmā karsti velmēto lokšņu un plākšņu cenas ASV bija par 30 % līdz 40 % augstākas nekā karsti velmēto lokšņu un plākšņu cenas Kopienā. 2.2.1. Divu gadu mainīgais vidējais lielums. (129) Lai noteiktu importa pamattendenci laika posmā no 1997. gada līdz 2001. gadam un noteiktu, vai nesenais importa pieaugums liecina par izveidojušos tendenci, Komisija izskatīja divu gadu mainīgo vidējo lielumu. Tas atspoguļo, ka, kamēr no 1997./98. līdz 1999./2000. gadam imports jebkurā divu gadu laika posmā svārstījās no 464 319 tonnām līdz 505 087 tonnām (tas ir, 484 703 tonnas +/- 4 %); no 1999./2000. līdz 2000./2001. gadam tas palielinājās par vairāk nekā 9 %, no 505 087 tonnām līdz 552 620 tonnām. 2.2.2. Importa tirgus daļa. (130) Importa tirgus daļa mazliet palielinājās no 1997. gada līdz 1998. gadam, tad 1999. gadā samazinājās līdz 19,3 %, kas raksturoja vieglu tirgus daļas kritumu attiecībā uz 1997. gadu. 2000. un 2001. gadā importa tirgus daļa būtiski palielinājās līdz 24 % un tad līdz 25,9 %, palielinājums attiecīgi par 24 % un 8 %. 2.2.3. Secinājums. (131) Kamēr imports 1998. gadā krasi palielinājās, Komisija uzskata, ka minētais izņēmums bija ārkārtējs, un nevar uzskatīt, ka tas raksturotu daļu normālas importa attīstības gaitas. To atspoguļo arī fakts, ka importa apjoms samazinājās 1999. gadā. Izslēdzot 1998. gadu, importa gada pieauguma koeficients laika posmā no 1997. gada līdz 1999. gadam bija 7 % absolūtajā izteiksmē (un negatīvs attiecībā uz kopprodukciju un attiecībā uz pārdošanai paredzēto produkciju). Turpretim laika posmā no 1999. gada līdz 2000. gadam, importa gada pieauguma koeficients absolūtajā izteiksmē bija 12 % (24 % attiecībā uz Kopienas kopprodukciju un 28 % attiecībā uz pārdošanai paredzēto produkciju). Attiecībā uz visiem datiem importa gada pieauguma koeficients no 1999. gada līdz 2000. gadam bija augstāks nekā iepriekšējā laika posmā, bet no 2000. gada līdz 2001. gadam, kaut arī imports 2000. gadā bija sasniedzis augstāko punktu, tas turpināja pieaugt straujāk nekā laika posmā no 1997. gada līdz 1999. gadam. Jāatzīmē, ka augstais importa līmenis atbilstīgi kvotas izmantošanai, kas noteikta pagaidu posmā, šķiet, apstiprināmies attiecībā uz 2002. gadu. (132) To, ka importa pieaugums nav attiecināms uz importa līmeņa tendenci, kas izveidojusies, pierāda importa divu gadu mainīgā lieluma attīstība piecu gadu izmeklēšanas laika posmā. (133) Secina, ka pieaugumu nesenajā pagātnē var uzskatīt par pēkšņu, krasu un ievērojamu, ja to salīdzina ar attīstību iepriekšējos gados, jo īpaši paturot prātā, ka importa pieaugums 1998. gadā jāuzskata par nereprezentatīvu. 2.3. Neparedzēti notikumi. 2.3.1. Lielāks tirdzniecības aizsardzības instrumentu izmantojums no ASV puses. (134) No 1998. gada un vēlāk, reaģējot uz Āzijas krīzi, ASV, kas pārstāv apmēram vienu astoto daļu pasaules tērauda patēriņa, sāka vairāk izmantot tirdzniecības aizsardzības instrumentus (TAI) tērauda nozarē, lai aizsargātu savus vietējos ražotājus no konkurences. Vairākus no minētajiem pasākumiem izskatīja PTO, un dažas no izmantotajām metodoloģijām atzina par nesavietojamām ar PTO prasībām. Tomēr daudzi pasākumi, kuri joprojām ir spēkā, ir pamatoti ar tām pašām metodoloģijām. (135) Tabulā turpmāk ir norādīts antidempinga un kompensācijas maksājuma galīgo noteikšanu skaits gadā vienai vai vairākām valstīm, ko ASV veikušas no 1997. gada līdz 2001. gadam attiecībā uz tērauda nozari kopumā, un ir atspoguļots darbības pieaugums pēdējos trīs gados. Gads Antidempinga maksājumu galīgās noteikšanas Kompensācijas maksājumu galīgās noteikšanas 1997 5 0 1998 6 1 1999 16 7 2000 14 5 2001 26 5 (136) 2001. gada gaitā ASV paziņoja par turpmāku plaša mēroga rīcību tērauda nozarē. 2001. gada janvārī ASV sāka izmeklēšanu tērauda nozarē, ievērojot ASV 1974. gada Tirdzniecības akta 223. iedaļu. 2001. gada jūlijā ASV Starptautiskā tirdzniecības komisija paziņoja par plaša mēroga izmeklēšanu tērauda nozarē saskaņā ar 1974. gada Tirdzniecības akta 202. iedaļu, bet decembrī Starptautiskā tirdzniecības komisija ieteica aizsardzības pasākumus plašam tērauda izstrādājumu sortimentam. (137) Minētajai rīcībai bija aizvien lielāka preventīva ietekme uz tērauda izstrādājumu importu ASV, un tā izraisīja ASV tērauda importa samazinājumu par 33 % laika posmā no 1998. gada līdz 2001. gadam, un augstākais punkts bija aizsardzības pasākumi, par kuriem ASV paziņoja 2002. gada 5. martā. Jo īpaši, aizsardzības procedūrai, kas bija izvirzīta apspriešanai vairākus mēnešus pirms tās sākšanas, bija ierobežojoša ietekme uz importu ASV tās nenoteiktības dēļ, ko tā radīja uzņēmējiem. Tā tiešām ir lielākā tirdzniecības aizsardzības rīcība, ko jebkad uzsākusi kāda PTO biedre, un attiecas uz aptuveni 17 miljardu ASV dolāru vērtu importu. 2.3.2. Lielāks TAI izmantojums no ASV puses attiecībā uz attiecīgo izstrādājumu. (138) Attiecībā uz karsti velmētajām loksnēm un plāksnēm (kas ir ASV izstrādājumu kategorijas, kuru daļa ir karsti velmētās loksnes un plāksnes) ASV no 1999. gada līdz 2001. gadam piemēroja 19 antidempinga pasākumus ar augstu nodokļu līmeni (tostarp vienu neuzlikšanas nolīgumu) un 10 kompensācijas maksājumu pasākumus. Konkrēti 1999. gada februārī ASV piemēroja antidempinga maksājumu no 10,78 % līdz 67,14 % apmērā par attiecīgā Japānas izcelsmes izstrādājuma importu un antidempinga maksājumus un kompensācijas maksājumus no 10,21 % līdz 52,14 % apmērā (no kuriem dažus piemēroja kumulatīvi) par attiecīgā Indonēzijas izcelsmes izstrādājuma importu. 1999. gada jūlijā ASV piemēroja antidempinga maksājumu no 41,27 % līdz 42,12 % apmērā par attiecīgā Brazīlijas izcelsmes izstrādājuma importu. 2000. gada septembrī ASV piemēroja antidempinga maksājumus un kompensācijas maksājumus no 40,6 % līdz 44,59 % apmērā (no kuriem dažus piemēroja kumulatīvi) par attiecīgā Argentīnas izcelsmes izstrādājuma importu. 2000. gada novembrī ASV piemēroja antidempinga maksājumu no 64,20 % līdz 90,83 % apmērā par attiecīgā Ķīnas izcelsmes izstrādājuma importu. Arī 2000. gada novembrī ASV piemēroja antidempinga maksājumus un kompensācijas maksājumus no 8,28 % līdz 44,4 % apmērā (no kuriem dažus piemēroja kumulatīvi) par attiecīgā Indijas izcelsmes izstrādājuma importu. (139) Līdz 2002. gada 15. martam attiecībā uz karsti velmētām loksnēm un plāksnēm ASV bija ieviesusi antidempinga pasākumus pret eksportētājiem 17 valstīs un kompensācijas pasākumus pret eksportētājiem 9 valstīs. Valstis, uz kurām attiecās minētās procedūras, bija Argentīna, Brazīlija, Ķīna, Francija, Indija, Indonēzija, Itālija, Japāna, Kazahstāna, Nīderlande, Rumānija, Krievija, Dienvidāfrika, Dienvidkoreja, Taivāna, Taizeme un Ukraina. Visos gadījumos pēc antidempinga vai kompensācijas pasākumu pieņemšanas attiecīgā izstrādājuma imports ASV no tās valsts samazinājās. Turklāt dramatiskais 2001. gada ASV importa kritums notika gadā, kad ne tikai bija spēkā 19 antidempinga un 10 kompensācijas pasākumi attiecībā uz attiecīgo izstrādājumu, bet arī kura sākumā ASV sāka izmeklēšanu tērauda nozarē saskaņā ar 1974. gada ASV Tirdzniecības akta 223. iedaļu un kura vidū ASV Starptautiskā tirdzniecības komisija paziņoja par plaša mēroga izmeklēšanu tērauda nozarē saskaņā ar 1974. gada Tirdzniecības akta 202. iedaļu. (140) No 1999. gada līdz 2001. gadam ASV imports samazinājās no 6,61 miljoniem tonnu līdz 3,63 miljoniem tonnu. Tajā pašā laika posmā karsti velmētu lokšņu un plākšņu imports uz Kopienu palielinājās no 477 067 tonnām līdz 572 133 tonnām, palielinājums par 20 %. (141) Komisija konstatēja arī, ka tā dēļ, ka ASV bija samazinājusi karsti velmēto lokšņu un plākšņu importu uz savu tirgu, palielinājās to imports uz Kopienas tirgu. Ņemot vērā pieejamo informāciju, Komisija konstatēja, ka ir atbilstība laikā starp palielināto un plašo TAI izmantošanu no ASV puses pēdējos gados, kraso ASV karsti velmēto lokšņu un plākšņu importa samazinājumu no 2000. gada līdz 2001. gadam un karsti velmēto lokšņu un plākšņu importa pieaugumu Kopienā tajā laika posmā. Kopiena bija svarīgs karsti velmēto lokšņu un plākšņu eksporta tirgus 2001. gadā. Gan Kopienas, gan ASV tirgū ir vienādi rūpniecisko izmantotāju veidi. Daudzi eksportētāji, kurus ietekmē ASV TAI, daudzus gadus ir eksportējuši uz Kopienu. Vienlaikus ar krasu ASV importa kritumu imports uz Kopienu pieauga līdz rekordlīmenim, neatkarīgi no tā, ka 2001. gadā Kopienā samazinājās IKP pieaugums, ražošana un patēriņš. (142) Tādu palielinātu un plašu tirdzniecības aizsardzības instrumentu izmantojumu, no kuriem vairāki izrādījās nesavietojami ar PTO prasībām, nevarēja paredzēt Urugvajas raunda noslēgumā, un tas veido neparedzētus apstākļus saskaņā ar Aizsardzības nolīgumu. 2.3.3. Importa apjoma samazinājums uz ASV. (143) Tabulā turpmāk ir parādīts izstrādājumu, ko ASV klasificē kā karsti velmētus tērauda izstrādājumus (tostarp plāksnes ruļļos) un plāksnes (tostarp garumā sagrieztas plāksnes un apvalkotas plāksnes), imports uz ASV laika posmā no 1997. gada līdz 2001. gadam. Karsti velmētas loksnes un plāksnes ir klasificējamas šādās ASV izstrādājumu kategorijās. Gads Attiecīgā izstrādājuma imports uz ASV (tonnās) 1997 7 065 153 1998 12 240 826 1999 6 606 789 2000 7 568 511 2001 3 630 657 Avots: Vispasaules tirdzniecības atlants (Global Trade Atlas) (144) Imports uz ASV no 1997. gada līdz 1998. gadam palielinājās, tad 1999. gadā nokritās līdz 1997. gada līmenim, to mazliet nesasniedzot. No 1999. gada līdz 2000. gadam tas palielinājās līdz aptuveni 7,6 miljoniem tonnu. Tomēr no 2000. gada līdz 2001. gadam imports samazinājās par vairāk nekā 52 %, līdz 3,6 miljoniem tonnu. (145) Karsti velmēto lokšņu un plākšņu importa samazinājumu uz ASV var izskaidrot, pirmkārt, ar norādi uz iepriekš minēto pasākumu tiešu ietekmi uz eksportētājiem, uz kuru precēm attiecināja antidempinga un/vai kompensācijas maksājumus, un arī ar netiešu preventīvu ietekmi, ko atstāja minētie pasākumi un izmeklēšana uz visiem eksportētājiem, kuri attiecīgo izstrādājumu eksportē uz ASV. (146) Tabulā turpmāk ir atainota konkrētu antidempinga/kompensācijas pasākumu ietekme uz karsti velmēto tērauda izstrādājumu (tostarp plākšņu ruļļos) un plākšņu (tostarp garumā sagrieztu plākšņu un apvalkotu plākšņu) eksportu uz ASV no dažām valstīm. Valsts Antidempinga pasākumu piemērošanas datums Eksports uz ASV (apjoms tonnās) 2000 2001 Indija 2000. gada novembris 751 000 57 000 Taivāna 2000. gada novembris 653 000 46 000 Ķīna 2000. gada novembris 578 000 120 000 Dienvidkoreja 2000. gada novembris 883 000 452 000 Indonēzija 2000. gada novembris 235 000 12 000 Taizeme 2000. gada novembris 253 000 32 000 2.4. Kopienas ražotāju definīcija. (147) Kopējā Kopienas attiecīgo izstrādājumu ražošana ir apmēram 2,4 miljoni tonnu gadā. Kopienas tērauda uzņēmumi, kas pilnībā sadarbojās izmeklēšanā, ir šādi: - Cockerill Sambre SA, Beļģija, - Sidmar NV, Beļģija, - Sollac SA, Francija, - EKO Stahl GmbH, Vācija, - Corus Strip UK, Apvienotā Karaliste, - Corus Staal BV, Nīderlande, - Rautaruukki Oyj, Somija, - Riva Ilva SpA, Itālija, - Salzgitter AG Stahl ... Technologie, Vācija, - SSAB Tunplatt AB, Zviedrija, - Thyssen Krupp Stahl AG, Vācija, un - Voest Alpine Stahl GmbH, Austrija. (148) Visi minētie uzņēmumi ir Eiropas Dzelzs un tērauda rūpniecības konfederācijas ("Eurofer") biedri. Tie pārstāvēja apmēram 93 % kopējās attiecīgā izstrādājuma Kopienas ražošanas un pārstāv lielāko daļu Kopienas ražošanas Regulas (EK) Nr. 3285/94 5. panta 3. punkta c) apakšpunkta un Regulas (EK) Nr. 519/94 15. panta 1. punkta nozīmē. Tos šajā procedūrā attiecīgi uzskata par Kopienas ražotājiem. 2.5. Nopietns kaitējums. 2.5.1. Ievads. (149) Lai noteiktu, vai ir nopietns kaitējums līdzīgā izstrādājuma ražotājiem Kopienā, tas ir, vai Kopienas ražotāju stāvoklis kopumā ir nopietni apdraudēts, Komisija izvērtēja visus būtiskos objektīvos un skaitliski nosakāmos faktorus, kam ir ietekme uz Kopienas ražotāju stāvokli. Jo īpaši, attiecībā uz attiecīgo izstrādājumu Komisija novērtēja ražošanas jaudas, ražošanas, jaudas izmantošanas, nodarbinātības, produktivitātes, naudas plūsmas, ieguldītā kapitāla peļņas, iekšējās izmantošanas, krājumu, patēriņa, pārdošanas apjomu, tirgus daļas, cenas, cenu samazinājuma un rentabilitātes attīstības gaitu no 1997. gada līdz 2001. gadam. Attiecīgie ekonomiskie dati ir sniegti šā izstrādājuma analīzes beigās. (150) Izmeklēšana pierādīja, ka attiecīgo izstrādājumu var izmantot vienam no diviem skaidri nošķirtiem galamērķiem. Tos var vai nu pārdot vai izmantot iekšēji citu izstrādājumu ražošanā. Konstatēja, ka apmēram 17 % attiecīgā izstrādājuma, ko ražojuši Kopienas ražotāji, izmanto iekšēji (tas ir, minētie ražotāji to turpmāk pārstrādā integrētā procesā, bieži vien uz tās pašas ražošanas līnijas, še turpmāk "iekšējā izmantošana"). Minētos izstrādājumus izmanto iekšējā mazākas pārstrādes procesā, par kuru rēķinus parasti neizsniedz. (151) Atlikušo produkciju pārdod par tirgus cenām Kopienas tirgū (še turpmāk "brīvais tirgus"). Attiecīgā izstrādājuma importu arī pārdod brīvajā tirgū. Galvenie pircēji brīvajā tirgū ir neatkarīgas aukstās velmētavas, cauruļu ražotāji, metāla servisa centri, tērauda mazumtirgotāji un vairumtirgotāji. Gan attiecīgo izstrādājumu, ko pārdod Kopienas ražošanas nozare, gan to, ko pārdod importētāji, pārdod viena veida klientiem un izmanto vieniem un tiem pašiem nolūkiem. Attiecīgā izstrādājuma pārdošanu brīvajā tirgū pamato, izdodot faktūrrēķinus. (152) Izmeklēšana pierādīja, ka var skaidri nošķirt attiecīgo izstrādājumu, kas paredzēts iekšējai izmantošanai, un to, kas paredzēts brīvajam tirgum. Nekonstatēja, ka imports tieši ietekmētu attiecīgo izstrādājumu, kas paredzēts iekšējai izmantošanai. Turpretim produkcija, kas paredzēta pārdošanai, tieši konkurēja ar importu. (153) Lai sniegtu pēc iespējas pilnīgāku ainu par Kopienas ražotāju stāvokli, Komisija ieguva un izanalizēja datus gan par karsti velmētajām loksnēm un plāksnēm, kas paredzētas iekšējai izmantošanai, gan tām, kas paredzētas brīvajam tirgum. Tā kā brīvajā tirgū pārdotie apjomi konkurē ar attiecīgajiem importētajiem izstrādājumiem, Komisija koncentrēja uzmanību uz brīvo tirgu. Kamēr Komisija pēc iespējas apvienoja brīvā tirgus un iekšējos datus, tā, ja vajadzīgs un iespējams, arī sadalīja analīzi par brīvo tirgu un iekšējo izmantošanu. 2.5.2. Visas darbības analīze attiecībā uz attiecīgo izstrādājumu. 2.5.2.1. Ražošanas jauda un tās izmantošana. 1997 1998 1999 2000 2001 Jauda (tonnās) 3 500 000 3 600 000 3 600 000 3 600 000 3 600 000 Jaudas izmantošana (%) 63 % 67 % 72 % 64 % 61 % (154) Izmeklēšana parādīja, ka izmeklēšanas laika posmā nebija nozīmīgu pārmaiņu kopējā lēstajā teorētiskajā ražošanas jaudā, kas palika aptuveni 3,6 miljonu tonnu līmenī. (155) No 1997. gada līdz 1999. gadam jaudas izmantošana vienmērīgā ritmā palielinājās par aptuveni 7 %, bet 2000. gadā atkal nokritās līdz 64 %. Tad 2001. gadā jaudas izmantošana nokritās līdz mazākajam līmenim piecu gadu laika posmā (61 %). Komisija atzīmē, ka iekšējās izmantošanas un eksporta samazināšanās no 2000. gada līdz 2001. gadam veicināja minēto jaudas izmantošanas kritumu. Tomēr, kamēr iekšējā izmantošana samazinājās par 64 000 tonnu un eksports samazinājās par 9000 tonnu (kopumā 2,7 % produkcijas 2000. gadā), jaudas izmantošana samazinājās par 5 %. Lai gūtu peļņu, tērauda nozarē jāpanāk augsts jaudas izmantošanas līmenis, un jaudas izmantošanas samazināšanās atspoguļo ražošanas kritumu 2001. gadā. 2.5.2.2. Kopējā Kopienas ražošana. 1997 1998 1999 2000 2001 Ražošana (tonnās) 2 193 175 2 406 637 2 580 125 2 317 395 2 184 078 (156) Kopienas kopprodukcija palielinājās no 2,19 miljoniem tonnu līdz 2,41 miljonam tonnu no 1997. gada līdz 1998. gadam un līdz 2,58 miljoniem tonnu 1999. gadā, ko veicināja veselīga patēriņa izaugsme Kopienas tirgū (kas palielinājās par apmēram 430 000 tonnu jeb 21 %, no 1997. gada līdz 1999. gadam). Pēc tam Kopienas kopējā ražošana samazinājās par 10 % 2000. gadā un vēl par 6 % 2001. gadā, kas notika patēriņa krituma un importa pieauguma dēļ. Tas atspoguļo pieaugošo importa dominējošo stāvokli 2000. un 2001. gadā, kas pieauga absolūtajā izteiksmē lejupslīdošā tirgū. 2.5.2.3. Nodarbinātība. 1997 1998 1999 2000 2001 Nodarbinātība (laika posma beigās) 6 461 6 699 6 489 6 229 5 942 (157) Saistībā ar līdzīgo izstrādājumu nodarbinātība no 1997. gada līdz 1998. gadam pieauga, atbildot uz patēriņa pieaugumu, bet 1999. gadā atkal samazinājās, kad tika gūta efektivitātes peļņa. Tā samazinājās par 260 no 1999. gada līdz 2000. gadam, un tad 2001. gadā vēl par 290, un tas atspoguļojās ziņojumos par darbavietu zaudējumiem un [ražotņu] slēgšanu. Sagaidāms, ka nodarbinātība turpinās kristies 2002. gadā, un minētās prognozes zināmā mērā apstiprināja vismaz vienas ražotnes slēgšana Apvienotajā Karalistē, kas notika 2002. gada otrajā ceturksnī. 2.5.2.4. Produktivitāte. 1997 1998 1999 2000 2001 Produktivitāte (tonnās uz nodarbināto) 339 359 398 372 368 (158) Produktivitāte no 1997. gada līdz 1999. gadam pieauga ražošanas pieauguma un vienlaicīga efektivitātes uzlabojuma rezultātā, kas 1999. gadā ļāva samazināt darbaspēku. Tomēr ražošanas samazināšanās dēļ 2000. gadā, neatkarīgi no vienlaicīga nodarbinātības krituma, produktivitāte 2000. gadā samazinājās no 398 līdz 372 tonnām uz nodarbināto. Turpmāks ražošanas kritums 2001. gadā izraisīja turpmāku produktivitātes samazināšanos, bet Kopienas ražotāji spēja novērst produktivitātes krišanos turpmāk par 368 tonnām uz nodarbināto, jo gan 2000. gadā, gan 2001. gada sākumā efektīvi samazināja darbavietas. 2.5.2.5. Naudas plūsma. 1997 1998 1999 2000 2001 Naudas plūsma (indekss) 100 17 - 22 149 - 9 (159) Naudas plūsmu var izskatīt tikai to uzņēmumu līmenī, kas sadarbojas un kas ražoja attiecīgo izstrādājumu, nevis tikai attiecībā uz pašu attiecīgo izstrādājumu. Tāpēc šo rādītāju uzskatīja par mazāk nozīmīgu salīdzinājumā ar pārējiem iepriekš minētajiem rādītājiem. Tomēr negatīvais stāvoklis ir acīm redzams salīdzinājumā starp 1997. un 2001. gadu un starp 2000. un 2001. gadu. 2.5.2.6.Peļņa no ieguldītā kapitāla (PNIK). 1997 1998 1999 2000 2001 PNIK 7,1 % 11,9 % 4,8 % 9,1 % 3,1 % (160) Peļņu no ieguldītā kapitāla var izskatīt tikai to uzņēmumu līmenī, kas sadarbojas un kas ražoja attiecīgo izstrādājumu, nevis tikai attiecībā uz pašu attiecīgo izstrādājumu. Tāpēc šo rādītāju uzskatīja par mazāk nozīmīgu salīdzinājumā ar pārējiem iepriekš minētajiem rādītājiem. Tomēr negatīvais stāvoklis ir acīm redzams, salīdzinot 1997. un 2001. gadu un 2000. un 2001. gadu. 2.5.3. Brīvā tirgus analīze. 2.5.3.1. Patēriņš. 1997 1998 1999 2000 2001 Patēriņš (tonnās) 2 038 964 2 291 736 2 469 281 2 220 950 2 209 059 (161) Karsti velmēto lokšņu un plākšņu patēriņu Kopienā noteica, ņemot vērā Kopienas ražotāju kopējos pārdošanas apjomus brīvajā tirgū un kopējo attiecīgā izstrādājuma importu Kopienā, kā norādīts Eiropas Kopienu Statistikas biroja datos. (162) No 1997. gada līdz 1999. gadam patēriņš Kopienā palielinājās no 2,04 miljoniem tonnu līdz 2,47 miljoniem tonnu. Tas samazinājās līdz 2,22 miljoniem tonnu 2000. gadā (kritums par 10 %) un palika apmēram 2001. gada līmenī. Patēriņa kritumu no 1999. gada līdz 2000. gadam izskatīja, ievērojot citus faktorus, lai noteiktu, vai vispār un, ja jā, kādā mērā tas ir veicinājis Kopienas ražošanas nozarei nodarīto nopietno kaitējumu. 2.5.3.2. Pārdošanas apjoms. 1997 1998 1999 2000 2001 Pārdošanas apjoms Kopienā (tonnās) 1 621 366 1 780 696 1 992 214 1 687 843 1 636 926 (163) Līdzīgā izstrādājuma pārdošanas apjomi Kopienā pieauga no 1,62 miljoniem tonnu līdz 1,78 miljoniem tonnu no 1997. gada līdz 1998. gadam, un līdz 1,99 miljoniem tonnu 1999. gadā, ko veicināja patēriņa pieaugums. Pēc tam līdzīgā izstrādājuma pārdošanas apjomi samazinājās 2000. un 2001. gadā attiecīgi par 15 % un 3 %. Minētais samazinājums bija ātrāks nekā patēriņa samazinājuma koeficients un atspoguļo pieaugošo importa dominējošo stāvokli lejupejošā tirgū 2000. gadā un tirgū stagnācijas stāvoklī 2001. gadā. 2.5.3.3. Tirgus daļa. 1997 1998 1999 2000 2001 Tirgus daļa (%) 79,5 % 77,7 % 80,7 % 76,0 % 74,1 % (164) No 1997. gada līdz 1998. gadam Kopienas ražotāju tirgus daļa samazinājās no 79,5 % līdz 77,7 %, un tā pamatā bija ievērojamais importa pieaugums no Dienvidaustrumāzijas 1998. gadā, kas notika Āzijas krīzes dēļ. Kopienas ražotāji bija spiesti nākamajā (1999.) gadā samazināt cenas, lai atgūtu tirgus daļu, un faktiski viņiem izdevās to palielināt, lai gan ierobežoti. Tomēr kopš 1999. gada Kopienas ražotāju tirgus daļa būtiski samazinājās līdz 76 % 2000. gadā un 74,1 % 2001. gadā. Vienlaikus importa tirgus daļa palielinājās no 19,3 % 1999. gadā līdz 24 % 2000. gadā un 25,9 % 2001. gadā. Tas pierāda aizvien pieaugošo importa ienākšanu tirgū tajā laika posmā, kas notika, kaut arī Kopienas ražotāji no 2000. gada līdz 2001. gadam samazināja cenas par 8 %. 2.5.3.4. Līdzīga izstrādājuma cena un cenu samazinājums. 1997 1998 1999 2000 2001 Kopienas pārdošanas apjomu vienības cenas (EUR/par tonnu) 321 347 286 363 334 2001. gada 1. ceturksnis 2001. gada 2. ceturksnis 2001. gada 3. ceturksnis 2001. gada 4. Ceturksnis 2002. gada 1. ceturksnis Kopienas pārdošanas apjomu vienības cenas (EUR/par tonnu) 343 331 333 330 315 (165) Līdzīgā izstrādājuma vidējā cena no 1997. gada līdz 1998. gadam palielinājās līdz 347 EUR/par tonnu, bet samazinājās līdz 286 EUR/par tonnu 1999. gadā, kad Kopienas ražotāji centās atgūt tirgus daļu. Cenas atkal pieauga 2000. gadā, bet 2001. gadā atkal nokritās (par 8 %) līdz 334 EUR/par tonnu. Šī tendence turpmāk apstiprinās, jo ceturkšņa cenas par Kopienas izstrādājumu, salīdzinot 2001. gada 1. ceturksni un 2002. gada 1. ceturksni, uzrāda kritumu no 343 EUR/par tonnu līdz 315 EUR/par tonnu. (166) Lai noteiktu cenu samazinājuma līmeni, cenu informāciju izskatīja par salīdzināmiem laika posmiem, vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī un par apjomiem, kas pārdoti līdzīgiem klientiem. Ņemot vērā cenu salīdzinājumu, ko rēķinos iekļāvuši Kopienas ražotāji un ražotāji eksportētāji uz Kopienu, secina, ka cenu samazinājums salīdzinājumā ar vietējām cenām 2001. gadā ir vidēji 27,9 %. 2.5.3.5. Rentabilitāte. 1997 1998 1999 2000 2001 Tīrā peļņa/zaudējumi par Kopienas pārdošanas apjomiem (%) 5,7 % 10,5 % - 3,7 % 8,5 % - 1,6 % 2001. Gada 1. Ceturksnis 2001. gada 2. ceturksnis 2001. gada 3. ceturksnis 2001. gada 4. ceturksnis 2002. gada 1. ceturksnis Tīrā peļņa/zaudējumi par Kopienas pārdošanas apjomiem (%) 2,5 % - 2,3 % - 3,2 % - 4,6 % - 8,5 % (167) Izskatāmajā piecu gadu laika posmā Kopienas ražotāju Kopienā pārdoto apjomu rentabilitāte ievērojami mainījās. Turpmāko rentabilitāti reģistrēja 1999. gadā, kad Kopienas ražotāji bija spiesti samazināt cenas, lai atgūtu importa tirgus daļu, kurš bija palielinājies. Augstāko reģistrēja 1998. gadā. (168) 2001. gadā, kad imports palielinājās līdz augstākajam līmenim piecu gadu laikā, importa vidējā cena nokritās līdz 229 EUR/par tonnu un Kopienas izstrādājumu vidējā cena nokritās līdz 334 EUR/par tonnu. Kopienas izstrādājuma cenas kritums kopā ar pārdošanas apjomu kritumu izraisīja to, ka Kopienas ražotāju rentabilitāte samazinājās no 8,5 % līdz -1,6 %, un šī negatīvā tendence, šķiet, turpināmies 2002. gadā. Šī tendence vēlāk apstiprinās, jo ceturkšņa dati par laika posmu no 2001. gada 1. ceturkšņa līdz 2002. gada 1. ceturksnim rāda, ka apjomu, ko Kopienas ražotāji pārdevuši Kopienas tirgū, rentabilitāte nokritās no 2,5 % līdz -8,5 %. (169) Mērķa cenu samazinājums atspoguļo pakāpi, kurā importētā ražojuma cena ir mazāka par to cenu līmeni, ko Kopienas ražotāji sagaidāmi varētu sasniegt situācijā, kad nav nodarīts kaitējums. Mērķa cenu samazinājumu aprēķināja, ņemot vērā vidējo svērto, zaudējumus neradošo, cenu par tonnu Kopienas izstrādājuma. Minēto cenu aprēķināja, izmantojot Kopienas izstrādājuma attiecīgās ražošanas izmaksas, kam pieskaitīja peļņas normu 8 %. Šo peļņas normu uzskatīja par saprātīgu, jo tā attiecas uz Kopienas ražotāju peļņu normālā tirdzniecības situācijā, ko nav ietekmējis pēkšņs, straujš importa pieaugums. Tādu zaudējumus neradošu cenu salīdzināja ar vidējo svērto cenu par importētā izstrādājuma tonnu 2001. gadā. Starpību starp abām minētajām cenām izteica kā procentuālo daļu no importētā izstrādājuma CIF/Kopienas robežcenas un rezultātā ieguva mērķa cenu samazinājumu par 56 %. 2.5.3.6. Krājumi. 1997 1998 1999 2000 2001 Noslēguma krājumi (tonnās) 167 389 215 337 232 342 265 431 289 264 (170) Krājumu līmeņi ievērojami palielinājās 1997. un 1998. gadā, kad plānoto pieprasījuma pieaugumu 1998. gadā, lielākā mērā nekā sagaidāms, absorbēja ievērojamais importa pieaugums tajā gadā. Krājumu pārpalikums daļēji noteica cenu kritumu 1999. gadā. 2000. gadā ražošana atkal bija lielāka par patēriņu, kas izraisīja krājumu mazāku pieaugumu līdz 232 342 tonnām. Tomēr, lai arī Kopienas ražošana 2000. gadā ievērojami samazinājās, krājumu līmeņi turpināja pieaugt, kad importa tirgus daļa vienā gadā palielinājās par 24 %. (171) Kopienas ražošanai 2001. gadā turpmāk samazinoties (par vairāk nekā 120 000 tonnām nekā patēriņa samazinājums tajā gadā), krājumu līmeņi turpināja pieaugt, sasniedzot 289 264 tonnas jeb 13 % no Kopienas patēriņa 2001. gadā (salīdzinājumā ar 8 % 1997. gadā). Tas notika ievērojamā importa tirgus daļas pieauguma dēļ 2001. gadā. 2.5.4. Iekšējās izmantošanas analīze. 1997 1998 1999 2000 2001 Iekšējā izmantošana (tonnās) 317 941 375 788 405 835 437 013 372 850 (172) Daži rādītāji attiecībā uz iekšējo izmantošanu ir norādīti vispārējos noteikumos, jo iekšējās izmantošanas analīze veido daļu no visas ar attiecīgo izstrādājumu saistītās darbības analīzes (tas ir, jaudas un jaudas izmantošanas, nodarbinātības un produktivitātes analīzi). Attiecībā uz dažiem citiem faktoriem, ko iepriekš analizē attiecībā uz brīvo tirgu (tas ir, pārdošanas cenas, krājumus un rentabilitāti), iegūtie dati pēc savām īpašībām nav derīgi tūlītējai un objektīvai salīdzināšanai ar datiem, kas iegūti par brīvo tirgu attiecībā uz karsti velmētajām loksnēm un plāksnēm. Tomēr nav pierādījumu, ka rentablāk bija ražot iekšējai izmantošanai, nevis brīvajam tirgum. Tāpēc analīzi koncentrē uz produkciju iekšējai izmantošanai un izskata, vai tās tendence ir salīdzināma ar tendenci brīvajā tirgū un tirgū kopumā. (173) No 1997. gada līdz 2000. gadam produkcija iekšējai izmantošanai palielinājās par gandrīz 120 000 tonnu. Tas veicināja Kopienas kopprodukcijas pieaugumu no 1997. gada līdz 1999. gadam (no 2,19 miljoniem tonnu līdz 2,58 miljoniem tonnu), un samazināja brīvajā tirgū 2000. gadā pārdotās produkcijas krituma ietekmi. 2001. gadā iekšējā izmantošana samazinājās par 64 000 tonnu jeb 15 %. Kaut arī pārdošanai paredzētās produkcijas kritums bija lielākais faktors, šis iekšējās izmantošanas samazinājums veicināja Kopienas kopējās ražošanas kritumu līdz 2,18 miljoniem tonnu 2001. gadā (6 % kritums kopš 2000. gada). 2.5.5. Secinājums. (174) Dati rāda, ka, lai arī ražošanas jauda palika stabila un produktivitāte mazliet uzlabojās, kopumā jaudas izmantošanas, ražošanas, nodarbinātības un produktivitātes attīstība bija negatīva, un negatīvus faktorus var novērot arī attiecībā uz naudas plūsmu un PNIK. (175) Kopumā dati par brīvo tirgu norāda uz pārdošanas apjomu, tirgus daļas, cenu un rentabilitātes negatīvu attīstību, kas notiek uz patēriņa samazināšanās un krājumu pieauguma fona. (176) Dati par iekšējo izmantošanu pierāda, ka neatkarīgi no pieauguma 2000. gadā līdzīgu tendenci identificēja attiecībā uz iekšējo izmantošanu un minētos atzinumus pamatoja visas ar attiecīgo izstrādājumu saistītās darbības analīze. (177) Jo īpaši Komisija atzīmē, ka 2001. gadā, kad imports sasniedza augstāko līmeni piecu gadu laika posmā (572 133 tonnas), Kopienas ražotāju pārdošanas apjomi Kopienas tirgū sasniedza zemāko līmeni piecu gadu laika posmā (1,64 miljoni tonnu), rentabilitāte strauji kritās, un viņiem radās zaudējumi. Vienlaikus ar to samazinājās brīvajā tirgū