Oficiālais Vēstnesis L 316 , 10/12/1999 Lpp. 0001 - 0014



Padomes Regula (EK) Nr. 2597/1999 (1999. gada 6. decembris), ar ko piemēro galīgo kompensācijas maksājumu tādas polietilēntereftalāta (PET) plēves importam, kuras izcelsme ir Indijā, kā arī veic piemēroto pagaidu maksājumu galīgo iekasēšanu EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2026/97 (1997. gada 6. oktobris) par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis [1], (še turpmāk "pamatregula") un jo īpaši tās 15. pantu, pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju, tā kā: 1. PROCEDŪRA (1) Ar Komisijas Regulu Nr. 1810/1999 [2] (še turpmāk "pagaidu maksājuma regula") uzlika pagaidu kompensācijas maksājumu Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta ("PET") plēves ar KN kodiem 39206219 un 39206290 importam Kopienā. (2) Pēc pagaidu kompensācijas maksājuma uzlikšanas Indijas ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, Ester Industries Ltd, Flex Industries Ltd, Garware Polyester Ltd, India Polyfilms Ltd/Jindal Polyester Ltd (saistīti uzņēmumi), MTZ Polyesters Ltd, Polyplex Corporation Ltd (še turpmāk "Indijas ražotāji eksportētāji"), Indijas valdība (še turpmāk "IV"), Kopienas ražotāji, kas iesnieguši sūdzību (še turpmāk "Kopienas ražošanas nozare") un divi PET plēvju izmantotāji iesniedza rakstiskas piezīmes. (3) Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 5. punktu visas iepriekš minētās puses, izņemot vienu izmantotāju vēlējās, lai tās uzklausa, un tās tika uzklausītas. (4) Viens izmantotājs, kurš nesniedza par sevi ziņas agrākā posmā, turpmāk reaģēja uz pagaidu pasākumu uzlikšanu. (5) Komisija turpināja ievākt un pārbaudīt visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu galīgajam atzinumam. (6) Pēc pagaidu pasākumu ieviešanas un iepriekš minētās izziņošanas iesniegtās mutiskās un rakstiskās piezīmes izskatīja un attiecīgos gadījumos ņēma vērā, izdarot galīgos atzinumus. 2. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS (7) Pagaidu maksājuma regulas 7. apsvērumā attiecīgais ražojums ir aprakstīts kā polietilēntereftalāta (PET) plēve. (8) Pagaidu maksājuma regulas 8. apsvērumā tālāk ir izklāstīts, ka ražojumu var iedalīt pēc dažādiem pielietojumiem, kurus parasti rūpniecībā identificē kā magnētisko, elektrisko, iesaiņojumu, attēlu pielietojumam un citu rūpniecisku izmantojumu, kā arī pielietojumu pētījumos, ražojumus sagrupēja pēc veidiem, ievērojot tirgus segmentu, biezumu, pārklājuma īpašības, virsmas apstrādi, mehāniskās īpašības un dzidrumu/necaurspīdību. (9) Pēc pagaidu pasākumu piemērošana Komisija saņēma Kopienas ražošanas nozares lūgumu apskatīt ne tikai veidus, kas klasificējami kā atbilstoši KN kodiem39206219 un 39206290, kā izklāstīts pagaidu maksājuma regulā, bet arī tos, kas atbilst KN kodiem 39206211 un39206213 kā PET plēve. Indijas ražotāji eksportētāji iebilda pret divu papildu kodu iekļaušanu, apgalvojot, ka ar tiem klasificējamā PET plēve nav savstarpēji aizvietojama ar PET plēvi, uz ko attiecas abi pārējie kodi, proti, 39206219 un 39206290. Viņi norādīja, ka Kopienas ražošanas nozares sūdzība attiecās tikai uz šiem pēdējiem kodiem un ka uz abiem pirmajiem sūdzība īpaši neattiecās, ņemot vērā to, ka ražojumi, kas iedalīti šajos kodos, nav savstarpēji aizvietojami ar ražojumiem, kas atbilst KN kodiem 39206219 un 39206290. (10) Pamatojoties uz izmeklēšanas gaitā ievākto informāciju, Komisija nolēma izmeklēšanu neattiecināt uz KN kodiem39206211 un 39206213, jo nav tikusi iesniegta informācija, kas norādītu, ka Kopienas ražošanas nozares sūdzībā izteiktā prasība par savstarpējas aizvietojamības trūkumu nav pareiza. 3. SUBSĪDIJAS 3.1. VISPĀRĪGI ARGUMENTI 3.1.1. Procentu pievienošana saņemtā labuma aprēķināšanai (11) Ražotāji eksportētāji pieprasīja atcelt procentu elementu, kas bija pievienots, lai aprēķinātu kopējo labuma summu, kas saņemta saskaņā ar dažādām shēmām. Apgalvoja, ka procentu pievienošana nav attaisnojama saskaņā ar Nolīguma par subsīdijām un kompensācijas pasākumiem (ASCM) noteikumiem un ir aizliegta saskaņā ar 1994. gada VVTT VI punkta 3. apakšpunktu. Šajā sakarā Komisijas aprēķinu pamatnostādnes nebūtu spēkā. (12) Juridiskais pamats procentu pievienošanai subsīdijas nominālvērtībai ir pamatregulas 5. pants saistībā ar 6. pantu. 5. pantā ir norādīts, ka kompensējamo subsīdiju apjomu aprēķina kā saņēmēja ieguvumu, ko konstatē subsidēšanas izmeklēšanas laika posmā. Pamatregulas 6. pantā, kurš atspoguļo ASCM 14. pantu, ir izklāstīti noteikumi pabalsta aprēķināšanai dažiem subsīdiju veidiem. Visām 6. pantā minētajām subsīdiju kategorijām, proti, akciju kapitāla piešķiršanai, aizdevumiem, aizdevumu garantijām un precēm, un pakalpojumiem, vai preču pirkšanai etalons pabalsta noteikšanai ir līdzvērtīgās finanšu līdzekļu izmaksas komerctirgū. Tādēļ, piemērojot 6. pantā ietvertos motīvus kā vispārēju noteikumu visām subsīdiju kategorijām, lai aptvertu pilnu pabalstu, jāiekļauj finanšu līdzekļu aizņemšanās izmaksas pēc komerclikmēm. (13) Visas subsīdijas, kas izmeklēšanas laika posmā izteiktas nominālvērtības veidā, ir līdzvērtīgas dotācijai. Tā kā komerciālā ceļā nav pieejamas neatmaksājamas dotācijas, saņēmējam, ja šādas dotācijas nav, būtu jāpiesaista līdzvērtīga summa no komerciāliem avotiem un noteiktā laikposmā jāatmaksā tā ar procentiem. Uz šo labuma elementu attiecas procentu pievienošana subsīdijas nominālajai summai. (14) Šī pieeja ir īpaši noteikta teikumā: "Subsīdijas apjoma nominālvērtība ir jāpārveido par vērtību, kas ir noteicošā vērtība izmeklēšanas laika posmā, piemērojot parasto tirgus procentu likmi" Komisijas pamatnostādnēs attiecībā uz subsīdijas apjoma aprēķināšanu kompensācijas maksājumu izmeklēšanā (aprēķinu pamatnostādnes) [3], un tā ir Kopienas pastāvīga prakse, kura ievērota vairākos gadījumos iepriekš. (15) 1994. gada VVTT VI3. pantā, kas ir atspoguļots ASCM 19. panta 4. punktā, ir tikai noteikts, ka maksājumus nedrīkst uzlikt, pārsniedzot subsīdijas apjomu. Subsīdijas apjomu aprēķina kā labumu, kura esamību atklāj izmeklēšanas laika posmā (ASCM 14. pants). Tā kā uzņēmums ir arī guvis labumu no tā, ka tam nav bijis finanšu līdzekļu avota finanšu tirgū, pabalsta apjomā ir arī jāiekļauj procentu elements. Līdz ar to, tā kā labuma apjoms (ieskaitot procentus) atbilst subsīdijas apjomam, un kompensācijas maksājumu aprēķina kā konstatēto subsīdijas normu, 1994. gada VVTT VI panta 3. punkts, pievienojot procentus, ir pilnībā ievērots. (16) Šo iemeslu dēļ noraida prasību izslēgt procentu elementu no dažādās shēmās iegūtu labumu aprēķināšanas. 3.1.2. Dažādu shēmu specifiskums (17) Ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka ASCM 2. panta 3. punktā izteiktais pieņēmums, ka ipso facto nebūs spēkā subsīdiju atkarības no eksporta rezultātiem piemērošana, jo ASCM 27. panta 2. punktā ir noteikts, ka jaunattīstības valstīm nepiemēro subsīdiju aizliegumu atkarībā no eksporta rezultātiem. Indija ir viena no ASCM VII pielikumā uzskaitītajām valstīm un tādēļ IV piešķirtās subsīdijas neaizliegtu. Līdz ar to Komisijai būtu pienākums, pamatojoties uz to, sniegt pozitīvus pierādījumus, ka attiecīgās shēmas ir īpašas. (18) Pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunktā ir skaidri pateikts, ka subsīdijas, tostarp I pielikumā minētās, uzskata par īpašām, ja tās de iure vai de facto ir atkarīgas no eksporta rezultātiem. Šis nosacījums ir atsevišķi pārbaudīts katrai no subsīdiju shēmām, uz ko attiecas šis process. 3.2. INDIVIDUĀLĀS SHĒMAS 3.2.1. Nodokļu norēķina shēma (passbook scheme –PBS) (19) IV un ražotāji eksportētāji izteica iebildumus attiecībā uz šo shēmu, kas ir aprakstīta pagaidu maksājuma regulas 12. līdz 19. apsvērumā. Šos iebildumus nav nepieciešams apskatīt, ņemot vērā to, ka saskaņā ar šo iegūtais labums nebija iekļauts provizoriski konstatētajos maksājuma apjomos pagaidu regulas 24. apsvērumā norādīto iemeslu dēļ. Līdz ar to labumam, kas iegūts saskaņā ar šo shēmu, nepiemēros pasākumus, un līdz ar to nav nepieciešams galīgs atzinums. 3.2.2. Nodokļu tiesību reģistra grāmatas (DEPB) shēma – pirms eksportēšanas (20) IV un ražotāji eksportētāji izteica iebildumus attiecībā uz šo shēmu, kas bija aprakstīta pagaidu maksājuma regulas 26. līdz 30. apsvērumā. (21) Jo īpaši apgalvoja, ka DEPB priekšeksporta shēma ir atļauta atvieglojumu/atmaksas shēma, kas paredzēta pamatregulas noteikumos un kā tāda ir nekompensējama. Tika arī apgalvots, ka gadījumā, ja shēma izrādās kompensējama, pabalsta aprēķināšanas pamatā ir jāizmanto tikai faktiskie pārmērīgie atvieglojumi, un Komisijai bijis jāpārbauda, vai patiesībā ir notikusi pārmērīga importa maksājumu atmaksa par ražošanas procesā patērētajām izejvielām. (22) DEPB uz priekšeksporta pamata nav atvieglojumu/atmaksas vai aizvietojuma shēma saskaņā ar pamatregulas noteikumiem, neraugoties uz "faktisko izmantotāju nosacījumu". Tā pamatā ir shēma, kas balstīta nevis uz vērtību, bet uz kvalitāti. DEPB likmi, kas ir pamatā atbrīvojumam no ievedmuitas, neaprēķina saistībā ar konkrētiem ražošanas procesā faktiski patērēto vai patērējamo izejvielu fiziskajiem daudzumiem. Precīzāk, izejvielas nosaka, pamatojoties uz Standarta izejvielu/ražojumu normām, kuras izsaka nosacītās izmaksas, uz kuru pamata pieņem to izejvielu vērtības, kas ir jāieved, lai izgatavotu konkrētu ražojumu. Tiklīdz DEPB likme konkrētam galaproduktam ir noteikta, izejvielas saskaņā ar DEPB priekšeksporta licenci var ievest bez muitas nodokļa. Nav mehānisma, kas novērstu to, ka ražotājs eksportētājs nepārceļ faktiski ievesto izejvielu attiecības, tā kā viņam tikai prasa ievērot vispārējo piešķirto kredītu apjomu. (23) Turklāt nav pienākuma faktiski ievest visas dažādās izejvielas, par kādām ir piešķirts kredīts. Vienīgie ierobežojumi jebkuras konkrētas izejvielas daudzumam, ko drīkst ievest saskaņā ar shēmu, ir piešķirtās licences vērtība un atbilstošas galaprodukta eksportēšanas saistības. Tādēļ nav prasības, ka aizstātajām ievestajām izejvielām jābūt vienādā daudzumā ar vietējā tirgū pieejamām izejvielām, un tādas pašas kvalitātes un ar tādām pašām īpašībām. (24) Uzņēmums, kas var iegūt izejvielas par zemāku vērtību, vai kas iegūst dažas no izejvielām vietējā tirgū, varētu ievest izejvielas bez muitas nodokļa, kuras izmantotu vietējai ražošanai vai pārdošanai, jo faktiski ievestajiem daudzumiem nebūtu nekāda sakara ar Standarta izejvielu/ražojumu normās noteiktajiem daudzumiem. Nebija pierādījumu, kas liecinātu par efektīvas sistēmas vai procedūras esamību, lai apstiprinātu, kuras no muitas nodokļa atbrīvotās izejvielas faktiski izmantotu eksportētā galaprodukta ražošanā, vai kādos daudzumos. Turklāt ir atklāts, ka kompensāciju, kas var notikt, ja preces eksportē, neveic, pamatojoties uz ievesto izejvielu, kas atbrīvotas no muitas nodokļa, faktiskajiem daudzumiem, bet drīzāk, pamatojoties uz pieņēmumiem par standarta vērtību attiecībā uz eksportētā ražojuma izejvielām. (25) Pat tad, ja DEPB priekšeksporta pamats būtu uzskatāms par nodokļu atmaksas sistēmu, kā tika apgalvots, pamatregulas II pielikuma II iedaļas 5. punktā un III pielikuma II iedaļas 3. punktā ir noteikts, ka gadījumā, kad ir konstatēts, ka eksportētājas valsts valdībai nav pārbaudes sistēmas, parasti vajadzēs veikt turpmāku eksportētājas valsts pārbaudi, pamatojoties uz faktiskajās izejvielām vai faktiskajiem darījumiem, lai konstatētu, vai ir noticis pārlieku liels maksājums. Tā kā, saskaņā ar iepriekš paskaidroto, šāda ievesto izejvielu faktisko daudzumu pārbaudes sistēma nepastāv, IV pieprasīja uzņemties pārbaudi. IV neveica minēto izpēti. Tāpēc Komisija nepārbaudīja, vai faktiski ir notikusi pārmērīgi liela to importa maksājumu atmaksāšana, ko piemēro izejvielām, kuras patērē eksportētā ražojuma ražošanā. (26) Katrā ziņā pārmērīgi lieli importa maksājumu atvieglojumi ir pamatā labuma apjoma aprēķināšanai tikai bona fide atmaksas shēmas un atmaksas shēmas attiecībā uz aizvietojumu gadījumā. Tā kā ir konstatēts, ka DEPB priekšeksporta shēma nav atmaksas shēma un atmaksas shēma attiecībā uz aizvietojumu pamatregulas I pielikuma I iedaļas un II pielikuma, un III pielikuma nozīmē, labums ir kopējie ievedmuitas nodokļu atvieglojumi, ja tos neuzskata par pārmērīgi lieliem atvieglojumiem. (27) Tā kā DEPB priekšeksporta shēma ietver valsts ieņēmumus, kuri citādi netiktu gūti, uzskata, ka shēma paredz subsīdijas piešķiršanu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļu. Tā kā saskaņā ar shēmu paredzēto labumu nevar iegūt bez eksporta saistībām, shēma pēc likuma ir atkarīga no eksporta rezultātiem pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunkta nozīmē un tādēļ ir īpaša. Subsīdijas apjoma aprēķināšana (28) Labums ražotājiem eksportētājiem ir aprēķināts, kā paskaidrots pagaidu maksājuma regulas 23. apsvērumā, papildus ņemot vērā maksas par pieteikumu iesniegšanu, par kurām apgalvoja ražotāji eksportētāji. Tomēr šīs papildu summas neietekmēja provizoriski aprēķinātās subsīdiju normas. (29) Šo shēmu izmeklēšanas laika posmā izmantoja divi uzņēmumi un saņēma subsīdijas attiecīgi 1,31 % un 6,84 % apmērā. 3.2.3. DEPB shēma – pēc eksportēšanas (30) IV un ražotāji eksportētāji izteica iebildumus attiecībā uz šo shēmu, kas bija aprakstīta pagaidu maksājuma regulas 37. līdz 39. apsvērumā. (31) Jo īpaši apgalvoja, ka DEPB shēma pēc eksportēšanas būtu pieļaujama nodokļu atmaksas shēma attiecībā uz aizvietojumu, tā kā DEPB kredītus pēc eksportēšanas piešķirtu tikai saskaņā ar paziņotām Standarta izejvielu/ražojumu normām. Saskaņā ar pamatregulas I pielikuma I punktu nodokļu atmaksas shēma var atļaut izmantot vietējā tirgū iegūtu izejvielu daudzumu, kas ir vienāds ar ievesto izejvielu daudzumu un ar tādu pašu kvalitāti un īpašībām, kā ievestās izejvielas. Tika arī apgalvots, ka akcīzes iestādes varētu pārbaudīt, kuras importētās izejvielas eksportētais ražojums satur. Attiecīgi DEPB shēma pēc eksportēšanas būtu atļaujama nodokļu atmaksas shēma attiecībā uz aizvietojumu saskaņā ar pamatregulas II pielikumu. (32) Jāatceras, ka pretēji DEPB shēmai pirms eksportēšanas, nav cita "faktiskā izmantotāja nosacījuma". Kredītus DEPB shēmai pēc eksportēšanas aprēķina kā eksportēto galaproduktu vērtības procentus. Šādi iegūtus kredītus izmanto, lai kompensētu muitas nodevas, kas parasti jāmaksā par jebkādu preču importu (izņemot to, kas ir iekļauts "Negative list of imports"). Precēm nav ierobežojumu izmantošanai eksportētā ražojuma izgatavošanā. Ievestās preces var pārdot vietējā tirgū vai izmantot jebkurā citā veidā. Turklāt licences un līdz ar to arī kredīti ir brīvi nododami citām personām. (33) Līdz ar to var secināt, ka DEPB shēma pēc eksportēšanas nav nodokļu atmaksas shēma vai nodokļu atmaksas shēma attiecībā uz aizvietojumu pamatregulas I pielikuma I iedaļas un II pielikuma, un III pielikuma nozīmē. (34) IV arī apgalvoja, ka šī shēma veido eksporta subsīdiju tikai tiktāl, ciktāl tā paredz importa maksājumu atmaksu, kas pārsniedz faktiski uzliekamos maksājumus ievestām izejvielām, kuras izmanto eksporta ražošanā, un ka Komisija nav izpildījusi savas saistības konstatēt šā pārsnieguma līmeni. (35) Prasība bija jānoraida tādu pašu iemeslu dēļ, kā minēts 26. apsvērumā. Subsīdijas apjoma aprēķināšana (36) IV iebilda, ka licenču pārdošanas gadījumā Komisijai vajadzētu noteikt labuma patieso vērtību, kādu ražotāji eksportētāji ieguvuši šajos pārdošanas darījumos, nevis pamatojoties uz licencē paredzēto kredīta apjomu. (37) Kā jau paskaidrots pagaidu maksājuma regulas 43. apsvērumā, šo prasību nevar apmierināt, jo labums, ko IV piešķīrusi ražotājam eksportētājam nesaņemto ieņēmumu ziņā, ir pienācīgi atspoguļots licences vērtībā. Licences pārdošana par cenu, kas atšķiras no tās vērtības (proti, ir augstāka vai zemāka), ir tīri komerciāls darījums, kas nemaina labuma apjomu, kas sākotnēji saņemts no šīs shēmas. (38) Ražotāju eksportētāju ieguvums ir aprēķināts tā, kā paskaidrots pagaidu maksājuma regulas 41. līdz 44. apsvērumā. Šajā ziņā jāpiebilst, ka četri ražotāji eksportētāji iesniedza un Komisija pieņēma vairākas prasības. Līdz ar to vērā ir ņemtas papildu izmaksas, kas ir nepieciešamas licences iegūšanai. Labojumi ir izdarīti arī piešķirtā kredīta apjomos. Šo labojumu rezultātā ir notikušas nelielas subsīdiju normu izmaiņas. (39) Šo shēmu izmeklēšanas laika posmā izmantoja četri uzņēmumi un saņēma subsīdijas attiecīgi 2,34 % līdz 17,68 % apmērā. 3.2.4. Ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma (EPCG) (40) IV iebilda, ka EPCG shēmas mērķis, kas ir aprakstīts pagaidu maksājuma regulas 46. līdz 50. apsvērumam, būtu atļaut uzņēmumiem veikt ražotņu un iekārtu uzlabošanu visā ekonomikā, vienlaicīgi saglabājot Indijas ierobežotos ārvalstu valūtas resursus. Tika apgalvots, ka EPCG atbalsts nav atkarīgs no eksporta rezultātiem, jo EPCG licences ir pieejamas neatkarīgi no iepriekšējiem eksporta rezultātiem. Turklāt EPCG licences īpašnieks vienmēr var izvēlēties pirkt vietējos, nevis ievestos ražošanas līdzekļus. (41) Attiecībā uz šo apgalvojumu jāatzīmē, ka, lai izmantotu EPCG shēmu, uzņēmumam jāapņemas konkrētā laikposmā eksportēt preces par konkrētu vērtību. Šī shēma tātad pēc likuma ir atkarīga no eksporta darījumiem, jo labumu nevar gūt, neapņemoties eksportēt preces. Kā tādu to jāuzskata par konkrētu saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunktu un, tādējādi, par kompensējamu. (42) Ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka saskaņā ar EPCG shēmu valsts ieņēmumi nav nesaņemti, bet ir tikai atlikti. Ja ražošanas līdzekļu importētājs neizpilda savas eksportēšanas saistības līdz shēmā noteiktā laikposma beigām, jebkādus atšķirīgus maksājumus iekasēs ar procentiem. Līdz ar to jautājums par to, vai importētājs vispār ir guvis labumu no jebkādiem nodokļu atvieglojumiem un vai valsts ieņēmumi nav gūti un tādēļ ir piešķirts pabalsts, radīsies tikai attiecīgā laikposma beigās, kas paredzēts eksportēšanas saistību izpildei saskaņā ar šo shēmu. Tādēļ būtu priekšlaicīgi aplūkot ražošanas līdzekļu importu saskaņā ar shēmu izmeklēšanas laika posmā. (43) Ņemot vērā šo prasību, uzskata, ka tad, ja uzņēmums piesakās uz šo shēmu un līdz ar to uzņemas preču eksportēšanas saistības, jāpieņem, ka eksportēšanas saistības tiks izpildītas un tiks panākts galīgs atbrīvojums no ievedmuitas nodokļu maksāšanas. Protams, uzņēmumi noteikti sagaida, ka viņiem visbeidzot nebūs jāmaksā nodokļi. Cits pieņēmums padarītu šo shēmu bezjēdzīgu. (44) Turklāt izmeklēšanā ir apstiprinājies, ka IV patiesībā piešķir eksportēšanas saistību izpildes termiņa pagarinājumus uzņēmumiem, kuri nespēj izpildīt savas eksportēšanas saistības sākotnēji noteiktajā laikposmā. (45) Šo iemeslu dēļ uzskata, ka valsts ieņēmumi netiek saņemti ražošanas līdzekļu importēšanas brīdī, un importētājs uzņēmums saņem labumu nesamaksāto nodokļu kopapjoma veidā. Subsīdijas apjoma aprēķināšana (46) Ražotāju eksportētāju ieguvums ir aprēķināts tā, kā paskaidrots pagaidu maksājuma regulas 53. apsvērumā. Šajā sakarā jāatzīmē, ka visi ražotāji eksportētāji iesniedza vairākas prasības, ko Komisija daļēji pieņēma. Īpaši jāatzīmē, ka vērā ņēma izmaksas, kas nepieciešamas, lai varētu pretendēt uz subsīdiju vai to saņemt, un par ko sniedza pamatotus pierādījumus. Šīs izmaksas bija īpaši saistītas ar maksu par pieteikuma iesniegšanu un banku garantijām. Pieteikuma iesniegšanas maksa ir vienreizēja darbība, savukārt banku garantijas var būt vienreizējas darbības, kas attiecas uz vairāku gadu laika posmu bankas garantijai, vai arī to var veidot vairākas ikgadējas iemaksas, kas maksājamas visā bankas garantijas derīguma termiņā. (47) Jāatzīmē, ka viens no šiem uzņēmumiem, MTZ Polyesters Ltd, apgalvoja, ka pagaidu maksājuma regulā piemērotā metode šajā konkrētajā gadījumā nav piemērota, jo izmeklēšanas laika posmā tas ir bijis pilnīgi atšķirīgā situācijā, nekā citi izmeklēšanā iesaistītie uzņēmumi. Jo īpaši tika apgalvots, ka neparedzētu notikumu, tostarp dabas katastrofas, dēļ ražošana pārdošanai sākās tikai 1998. gada oktobrī. Tā rezultātā gan pārdošana vietējā tirgū, gan pārdošana eksportam izmeklēšanas laika posmā bija ļoti niecīga, un līdz ar to – subsīdiju norma bija augsta. Tādēļ uzņēmums ierosināja un pieprasīja citas aprēķinu metodes izmantošanu. (48) Jāatzīmē, ka Komisijai izmeklēšanas laikā šāda prasība nebija iesniegta līdz provizorisko secinājumu atklāšanai. Tomēr uzņēmums līdz ar savu pieprasījumu iesniedza sīki izstrādātus un pamatotus pierādījumus par ražošanas pārdošanai uzsākšanu un šāda vēla iesākuma ietekmi uz tā darbībām. (49) Pēc šā iesnieguma rūpīgas pārbaudes Komisija secināja, ka uzņēmuma ierosinājums pieņemt atšķirīgas aprēķinu metodes nav pamatots. Tomēr Komisija uzskatīja, ka, ņemot vērā īpašos un ārkārtējos apstākļus, kas ietekmēja šo uzņēmumu, tāda paša saucēja (proti, faktiskais eksports) piemērošana šim uzņēmumam, kādu piemēroja uzņēmumiem ar normālu ražošanu pārdošanai, radīja tik nesamērīgus rezultātus, ka tie pienācīgi neatspoguļoja labumu, ko šis uzņēmums ieguvis no kompensējamās subsīdijas saskaņā ar šo shēmu. Lai noteiktu subsīdijas radīto labumu izmeklēšanas laika posmā, Komisija attiecīgi, vienlaicīgi saglabājot to pašu aprēķinu metodi, veica korekciju šā uzņēmuma ražošanas un eksporta preču pārdošanas apjomu skaitļos, pamatojoties uz pārbaudītām ziņām no uzņēmumiem ar normālu ražošanu pārdošanai. (50) Izmeklēšanas laika posmā kopumā šo shēmu ir izmantojuši seši uzņēmumi un ieguvuši subsīdijas 1,42 % līdz 8,75 % apmērā. 3.3. EKSPORTA VEICINĀŠANAS ZONAS/UZ EKSPORTU ORIENTĒTAS STRUKTŪRAS (EPZ/EOU) (51) IV iebilda, ka tā saskaņā ar šo shēmu nezaudē nekādus ieņēmumus, kuri bija aprakstīti pagaidu maksājuma regulas 55. līdz 58. apsvērumā, jo muitas nodokļus ražošanas līdzekļiem aptur tikai muitošanas laikposmā. Tas nozīmē, ka importētājam nav jāmaksā muitas nodoklis par ražošanas līdzekļiem, kas paredzēti izmantošanai EPZ/EOU struktūrās. Tomēr, ja ražošanas līdzekļi tiek pārdoti vai atmuitoti, muitas nodoklis ir jāmaksā pēc likmes, kas proporcionāla ražošanas līdzekļu samazinātajai vērtībai pārdošanas vai atmuitošanas brīdī. (52) Šī prasība līdzinās tai prasībai, ko ražotāji eksportētāji iesniedza par EPCG shēmu, proti, ieņēmumi nebūtu zaudēti, bet tikai atlikti. Tomēr pieņēmums, ka ražošanas līdzekļus ieved bez muitas nodokļa un tad atkārtoti pārdod vietējā tirgū, samaksājot nodokli, paradītu shēmu bezjēdzīgu. Katrā ziņā, pat ja ražošanas līdzekļi būtu atkārtoti jāpārdod kādā konkrētā brīdī nākotnē, ieņēmumi būtu zaudēti apjomā, kas proporcionāls uzkrātajai amortizācijai. Vai un kad šādus ražošanas līdzekļus pārdod, ir tikai komerciāls lēmums, ko pieņem uzņēmums. (53) Šo iemeslu dēļ uzskata, ka valsts ieņēmumi netiek saņemti ražošanas līdzekļu importēšanas brīdī, un importētājs uzņēmums iegūst labumu nesamaksāto nodokļu kopapjoma veidā. (54) Ražotājs eksportētājs iesniedza līdzīgu prasību un papildus iesniedza argumentus saistībā ar izejvielu importu eksportētajiem ražojumiem. Tā kā EPZ/EOU shēmu izmantoja vienīgi ražošanas līdzekļu importam, šos papildu argumentus nav vajadzīgs aplūkot. (55) Šī subsīdija pēc likuma ir atkarīga no eksporta darbības rezultātiem pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunkta nozīmē, jo to nevar saņemt, ja uzņēmums neuzņemas saistības attiecībā uz eksportēšanu, un tāpēc to uzskata par specifisku. Subsīdijas apjoma aprēķināšana (56) Ražotāja eksportētāja labums ir aprēķināts tā, kā paskaidrots pagaidu maksājuma regulas 63. līdz 65. apsvērumā. Viens uzņēmums saskaņā ar šo shēmu ieguva labumu pēc 0,7 % likmes. 3.3.1. Ienākuma nodokļa atbrīvojuma shēma (57) Kā jau konstatēts pagaidu maksājuma regulā, neviens ražotājs eksportētājs neizmantoja šo shēmu. Līdz ar to netika veikti pasākumi un izmeklēšanas sakarā nav nepieciešams galīgais atzinums. 3.4. REĢIONĀLĀS SHĒMAS 3.4.1. Tirdzniecības nodoklis (58) Ražotāji eksportētāji iebilda, ka labums, ko sniedz atbrīvojums no pārdošanas nodokļa Gudžaratas un Maharaštras štatos, un tirdzniecības nodokļa veicināšanas pasākumu shēma Utarpradešas štatā, tiek piešķirts preču pircējam, nevis pārdevējam. (59) Pārdošanas vai tirdzniecības nodoklis šajos štatos ir nodoklis, ar ko apliek preču pārdošanas apjomus un pievieno pārdošanas cenai rēķinā. Līdz ar to pārdevējs darbojas kā nodokļu iekasētājs. Pārdošanas/tirdzniecības nodokļa sistēma atšķiras no PVN sistēmām ar to, ka samaksāto pārdošanas/tirdzniecības nodokli nevar kompensēt ar iekasēto pārdošanas/tirdzniecības nodokli. (60) Ir ticis apgalvots, ka uzņēmumi nav izmantojuši atbrīvojumus no tirdzniecības nodokļa vienīgi pārdošanas darījumiem, kā arī jebkādiem būtiskiem preču iepirkumiem. (61) Komisija pārbaudes apmeklējuma laikā nav atradusi pretējus pierādījumus. Tika arī konstatēts, ka visi galvenie izejvielu piegādātāji ražotājiem eksportētājiem atrodas ārpus attiecīgajiem štatiem. Tādēļ pārdošanas nodoklis bija jāmaksā ražotājiem eksportētājiem, pērkot preces. (62) Tādēļ var secināt, ka Gudžaratas un Maharaštras štatu piešķirtie atbrīvojumi no pārdošanas nodokļa un Utarpradešas štata piešķirtā tirdzniecības nodokļa veicināšanas pasākumu shēma ražotājam eksportētājam nedeva nekādu labumu. (63) Netiks veikti nekādi pasākumi un tādēļ nav vajadzīgi galīgie apsvērumi par šīm shēmām. Visbeidzot jāatzīmē, ka šie apsvērumi neierobežo apsvērumus par šo shēmu izmantošanu pirkumu darījumiem. 3.4.2. Reģionālās shēmas – atbrīvojums no elektroenerģijas nodokļa (64) IV un viens ražotājs eksportētājs, MTZ Polyesters Ltd, iebilda, ka šīs shēma, kas bija aprakstīta pagaidu maksājuma regulas 80. un 81. apsvērumā, nebūtu konkrēta, jo tā būtu pieejama visiem jaunajiem uzņēmumiem Gudžaratā neatkarīgi no tā, kur tie atrodas. (65) Komisija analizēja pierādījumus, kas bija iesniegti, lai pamatotu šo prasību. Pēc rūpīgas pārbaudes var secināt, ka, lai gan attiecīgajos tiesību aktos, šķiet, ir izmantota neskaidra redakcija, īpaši "pakalpojumu uzņēmumu" definēšanas un atšķirīgu maksājumu likmju noteikšanas sakarā, šī shēma patiešām vienlīdzīgi un piecu gadu laika posmā ir pieejama visiem jaunajiem rūpniecības uzņēmumiem štatā. (66) Pamatregulas 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā ir noteikts, ka tad, ja piešķīrēja iestāde vai tiesību akti, atbilstīgi kuriem šī piešķīrēja iestāde darbojas, nosaka objektīvus kritērijus vai nosacījumus, kas reglamentē tiesības uz subsīdiju un tās apjomu, tad īpašu iezīmju nav, ar noteikumu, ka tiesības ir automātiskas un ka tiek stingri ievēroti šādi kritēriji un nosacījumi. Šādi objektīvi kritēriji, inter alia, ir horizontāli izmantojami un nedod priekšrocības dažiem uzņēmumiem, salīdzinot ar citiem. (67) Ņemot vērā saņemtos apsvērumus un izmeklēšanā pārbaudītos pierādījumus, uzskata, ka shēma atbilst pamatregulas 3. panta 2. punkta b) apakšpunkta kritērijiem, ciktāl tā ir horizontāli piemērojama, tā kā tā ir pieejama uzņēmumiem visā štatā, un pamatota uz objektīviem kritērijiem, proti, jaunu rūpniecības uzņēmumu radīšanu. (68) Tādēļ secina, ka šī shēma nav specifiska un tādēļ nav kompensējama. 3.4.3. Reģionālās shēmas – "octroi" atmaksāšana (69) Attiecībā uz "octroi" atmaksāšanu, kas bija aprakstīta pagaidu maksājuma regulas 88. līdz 89. apsvērumā, IV iebilda, ka "octroi" ir netiešs nodoklis, ko Indijas vietējās varas iestādes uzliek precēm, ko ieved pilsētas vai rajona teritoriālajās vienībās. Tika apgalvots, ka ASCM II pielikumā minētās nostādnes par izejvielu patēriņu ražošanas procesā atļautu izmantot netiešu nodokļu atlaižu shēmas progresīviem iepriekšējo posmu netiešajiem nodokļiem, ko uzliek importam, kuru patērē eksportēto ražojumu izgatavošanā. Tādēļ šī shēma nebūtu kompensējama. (70) Šis arguments ir jānoraida, jo "octroi" atlīdzības sistēmai nav nekādas saistības ar eksporta ražošanu. (71) Nav iesniegtas pamatotas prasības par šīs shēmas īpašajām iezīmēm. Tādēļ apstiprina, ka šīs shēma ir specifiska saskaņā ar pamatregulas 3. panta 2. punkta a) un c) apakšpunktu, tā kā tā nepārprotami attiecas tikai uz dažiem uzņēmumiem, kuri atrodas noteiktos apgabalos piešķīrējas iestādes jurisdikcijā. (72) Viens ražotājs eksportētājs, Garware Polyester Ltd, iebilda, ka tas izmeklēšanas laika posmā nebija guvis labumu no šīs shēmas, tā kā Maharaštras štata iestādes vēl nebija faktiski izpildījušas tā atmaksas saistības. (73) Šis arguments ir jānoraida, jo gūtais labums ir uzkrātā prasība pret Maharaštras štatu, uz ko uzņēmumam ir likumīgas tiesības. (74) IV ar ražotāju eksportētāju atbalstu atkārtoti pauda vispārēju pieprasījumu atzīt par pieļaujamu un izteica apsvērumu, ka Komisijai, jo īpaši attiecībā pret jaunattīstības valstīm, būtu pienākums noteikt, ka atpalikušajiem reģioniem nav pamatregulas 4. panta 3. punktā paredzēto tiesību, nevis izdarīt secinājumu, pamatojoties uz pieejamiem faktiem. (75) Šajā sakarā jāatzīmē, ka ciktāl tas attiecas uz šo shēmu, ko izmantoja tikai viens uzņēmums, kurš atrodas Maharaštras štata Aurangabatas apgabalā, IV vai jebkura cita puse šim procesam noteiktajā termiņā neiesniedza pierādījumus saistībā ar pamatregulas 4. panta 3. punktā minēto prasību izpildi. Ievērojami pēc norādītā termiņa iesniedza noteiktus pierādījumus, kuru pamatā bija tikai 1981./1982. gada dati. Šādos apstākļos Komisijai nav ne pienākuma, ne iespējas konstatēt, ka šīs shēmas gadījumā ir izpildīti kritēriji noteikšanai saskaņā ar pamatregulas 4. panta 3. punktu, tostarp kritēriji, kas saistīti ar ekonomiskās attīstības novērtējumu, pamatojoties uz statistiskiem pierādījumiem. (76) Šādos apstākļos Komisijas pienākums ir apstiprināt secinājumus, kas minēti pagaidu maksājuma regulas 93. apsvērumā. Tādēļ galīgi secina, ka šīs shēma ir kompensējama. Subsīdijas apjoma aprēķināšana (77) Ražotāju eksportētāju ieguvums ir aprēķināts tā, kā paskaidrots pagaidu maksājuma regulas 94. apsvērumā. Tomēr uzņēmums sniedza pierādījumus, ka tam nebija tiesību saņemt pilnas nodokļa summas atmaksu, kas attiecīgi izraisīja zemāku subsīdijas normu. (78) Viens uzņēmums izmantoja priekšrocības, ko nodrošina šī shēma, un izmeklēšanas laikā saņēma subsīdijas 1,08 % apmērā. 3.4.4. Kapitāla veicināšanas shēma (79) IV un ražotāji eksportētāji izteica iebildumus attiecībā uz šo shēmu, kas ir aprakstīta pagaidu regulas 96. līdz 97. apsvērumā. Šos iebildumus nav nepieciešams apskatīt, ņemot vērā to, ka saskaņā ar šo gūtais labums nebija iekļauts provizoriski konstatētajos maksājuma apjomos pagaidu regulas 24. apsvērumā norādīto iemeslu dēļ. Līdz ar to labumam, kas iegūts saskaņā ar šo shēmu, nepiemēros pasākumus, un līdz ar to nav nepieciešams galīgs atzinums. Kompensējamo subsīdiju apjoms (80) Kompensējamo eksporta subsīdiju apjoms saskaņā ar pamatregulas noteikumiem, kas izteikts ad valorem , katram izpētītajam eksportētājam ir šāds: | PBS | DEPB | EPCGS | EPZ/EOU | Štatu shēmas | KOPĀ | | Priekšeksports | Pēc eksportēšanas | Tirdzniecības nodoklis | Īpaša veicināšanas shēma | "Octroi" atmaksa | Elektrības atmaksa | Ester Industries Ltd | 6,84 | 2,34 | 2,87 | | | | | 12,0 | Flex Industries Ltd | | | 10,44 | 2,13 | | | | | | 12,5 | Garware Polyester Ltd | | 1,31 | | 1,48 | | | | 1,08 | | 3,8 | India Polyfilms Ltd & Jindal Polyester Ltd | | | 4,82 | 1,52 | 0,70 | | | | | 7,0 | MTZ Polyester Ltd | | | | 8,75 | | | | | | 8,7 | Polyplex Corporation Ltd | | | 17,68 | 1,42 | | | | | | 19,1 | 4. KAITĒJUMS 4.1. KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA (81) Pagaidu maksājuma regulas 106. apsvērumā ir minēts, ka četri ražotāji, kas iesniedza sūdzību, pilda pamatregulas 10. panta 8. punkta prasības, tā kā tie veido vairāk nekā 80 % no attiecīgā ražojuma Kopienas produkcijas un tādēļ uzskata, ka tie veido Kopienas ražošanas nozari minētās regulas 9. panta 1. punkta nozīmē. (82) Indijas ražotāji eksportētāji ir apgalvojuši, ka procesu nav vajadzējis uzsākt, jo sūdzībā nebija iekļauti pietiekami pierādījumi, ka ir izpildītas 10. panta 8. punkta prasības. Viņi apgalvoja, ka fakts, ka sūdzībā nebija minēta PET plēves specializētā ražošana, nozīmē, ka Komisija, pamatojoties uz sūdzību nevarēja aplēst kopējo PET plēves ražošanu Kopienā. Šo apgalvojumu uzskatīja par nepamatotu, jo specializēti ražoto PET plēvi nekad nelaida atvērtā Kopienas tirgū kā PET plēvi, bet kā tālāk pārstrādātu pakārtotas nozares ražojumu. Katrā ziņā ražošanas brīvam tirgum līmenis ražotājiem, kas iesniedza sūdzību, pamatā bija pietiekams, lai izveidotu nostāju. (83) Tāpēc apstiprina atzinumus, kas izklāstīti pagaidu maksājuma regulas 105. un 106. apsvērumā. 4.2. KOPIENAS PATĒRIŅŠ, IMPORTA APJOMI UN TIRGUS DAĻA (84) Apstiprinājās secinājumi, ko Komisija bija izdarījusi pagaidu posmā, jo īpaši par attiecīgā ražojuma Indijas kopējā eksporta ievērojamo pieaugumu un tā daļas būtisko pieaugumu Kopienas tirgū. (85) Līdz ar to apstiprina pagaidu maksājuma regulas 107. līdz 110. apsvērumā paustos secinājumus. 4.3. SUBSIDĒTĀ IMPORTA CENAS (86) Indijas ražotāji eksportētāji ir apgalvojuši, ka pagaidu maksājuma regulā minētais cenu salīdzinājums izraisa pret viņiem vērstus negodīgus rezultātus, jo tajā nav ņemta vērā atšķirība starp standarta un īpašā veida PET plēvēm. Viņi ir apgalvojuši, ka Indijas eksportu galvenokārt veido standarta PET plēve, savukārt Kopienas ražošanas nozares izgatavotā PET plēve ir īpašā veida. Šo argumentu nācās noraidīt, jo cenu salīdzinājumam izmantotajā ražojumu grupēšanā tika ņemti vērā standarta un īpašā veida PET plēvju aspekti. (87) Indijas ražotāji eksportētāji tālāk ir iebilduši, ka dažu produktu grupēšanas struktūras daļu izslēgšana, kā noteikts aptaujas lapā, ir viņiem radījusi lielākas pazeminājuma starpības. Viņi pēc provizorisko secinājumu nodošanas atklātībā iebilda pret produktu veidu grupēšanas vienkāršošanu, apgalvojot, ka vienkāršošanas rezultātā ir nepareizi salīdzinātas dažādas kvalitātes PET plēves. Viņi apgalvoja, ka Indijas ražojumam ir lielāks rukums termisko īpašību ziņā, šaurāks platums, un tā ir aptumšotāka, salīdzinot ar Kopienas ražojumu, un tādēļ Indijas ražojums ir zemākas kvalitātes un lētāks. (88) Pamatojoties uz izmeklēšanā saņemto informāciju, Komisija pagaidu posmā bija nolēmusi vienkāršot dažādu PET plēvju grupēšanu pēc veidiem, salīdzinot ar to, kā bija paredzēts ieinteresētajām pusēm nosūtītajās aptaujas lapās. Tādēļ netika aplūkots platums, termiskās īpašības un atšķirība starp aptumšotu un dzidru plēvi. Šajā sakarā jāatzīmē, ka tāpat kā visās izmeklēšanās, jo īpaši ņemot vērā informācijas apkopošanas pakāpi, aptaujas lapā izklāstītais ražojumu veidu grupējums šajā gadījumā bija norādošs un atvērts izmaiņām. Šajā izmeklēšanā ir atklājies, ka ražojumu grupēšanas diferenciācija pēc PET plēves platuma būtu ievērojami palielinājusi salīdzināmo ražojumu veidu skaitu, īpaši neietekmējot cenu salīdzinājumu. Turklāt termisko īpašību un nodalījuma starp aptumšotu un dzidru plēvi iekļaušana nebija iespējama, jo attiecībā uz aptumšojumu izrādījās, ka šai īpašībai nav skaidras definīcijas, savukārt attiecībā uz termiskajām īpašībām ieinteresētās puses konsekventi neievēroja aptaujas lapā doto definīciju. Tā rezultātā izveidojās situācija, kur gan Kopienas ražotāji, gan Indijas ražotāji tām bija izmantojuši atšķirīgas un nesalīdzināmas definīcijas. (89) Iepriekš minēto Indijas ražošanas uzņēmumu apgalvojumu neņēma vērā ne tikai tādēļ, ka ražojumu grupēšanas vienkāršošana bija neizbēgama, lai garantētu viegli kontrolējamu samazinājuma noteikšanu, kur abas ieinteresētās personas ir deklarējušas ražojumu grupējumu reprezentatīvus salīdzinājumus (faktiski salīdzināja apmēram 400 Kopienas ražošanas nozares ražojumu grupējumu kodus ar apmēram 160 Indijas ražotāju eksportētāju PCN kodiem), bet arī tādēļ, ka samazinājuma konstatējums jau vienkāršotā veidā pietiekami atspoguļo atšķirības fizisko īpašību ziņā starp Indijas ražotāju eksportētāju un Kopienas ražošanas nozares ražotajiem veidiem. (90) Visi Indijas ražotāji eksportētāji arī pieprasīja noteikt tirdzniecības korekcijas līmeni. Viņi apgalvoja, ka sakarā ar to, ka viņi pārdod lielāko daļu PET plēves importētājiem Kopienā, Kopienas ražošanas nozare to pārdod galvenokārt tieši PET plēves pārveidotājiem. Tādēļ viņi pieprasīja, ka salīdzinājums samazinājuma nolūkā ir jāizdara starp importētāju tālākpārdošanas cenām pārveidotājiem un cenām, ko piedāvā Kopienas ražošanas nozare. Viņi apgalvoja, ka starpība, ko importētājs saņem no pārdošanas pārveidotājiem, ir apmēram 25 %, kas veido prasīto tirdzniecības posma korekciju. (91) Šajā sakarā jāatzīmē, ka aptaujas lapā Komisija definēja šādus tirdzniecības posmus: 1) izplatītāji, 2) pārveidotāji, 3) oriģināliekārtu ražotāji, 4) gala patērētāji un 5) pārējie. Indijas ražotāji eksportētāji aptaujas lapās ir deklarējuši, ka lielākā daļa viņu pārdotās PET plēves apjoma saņem piektā grupa, proti, "pārējie", nesniedzot nekādus sīkākus paskaidrojumus. Pēc provizorisko secinājumu nodošanas atklātībai Indijas ražotāji eksportētāji ir apstiprinājuši, ka viņu veiktā pārdošana importētājiem, kas deklarēti pie "pārējiem", ir jāuzskata par pārdošanu izplatītājiem. Tomēr izmeklēšanā ir atklājies, ka daži no šiem izplatītājiem arī pārveido ražojumu, liecinot par to, ka Indijas ražotāju iesniegtie skaidrojumi par tirdzniecības posmu nav precīzi. Tālāk izmeklēšanā neapstiprinājās 25 % cenas atšķirība starp abiem tirdzniecības posmiem. Patiesībā, ciktāl tas attiecas uz Kopienas ražošanas nozari, vidējā pārdošanas cena izplatītājiem ir augstāka nekā no pārveidotājiem iekasētā cena. Indijas ražotāju eksportētāju apstākļos tas faktiski nozīmētu noteikto cenu samazinājuma starpību palielinājumu. Tas, ka cenas izplatītājiem ir augstākas nekā cenas pārveidotājiem, ir skaidrojams ar to, ka pārveidotāji pērk lielākus daudzumus un tādēļ saņem atlaidi par daudzumu. Indijas ražotāju eksportētāju gadījumā, saskaņā ar viņu iesniegtajām ziņām, pieci uzņēmumi no sešiem pārdeva pārveidotajiem par augstākām cenām nekā izplatītājiem. Tomēr viens uzņēmums veica pārdošanu izplatītājiem par redzami augstākām cenām, un cenu atšķirība starp abiem tirdzniecības posmiem pārējiem uzņēmumiem bija stipri zem 25 %. (92) Izmeklēšanā ir atklājies arī tas, ka abi galvenie tirdzniecības posmi nav skaidri nodalīti, jo daži lielākie uzņēmumi darbojas gan kā izplatītāji, gan pārveidotāji. Tālāk nebija atzīmēts, ka nav skaidras cenu atšķirības starp abiem līmeņiem, jo pasūtītais daudzums šķiet svarīgāks cenu faktors nekā tirdzniecības posms. Visbeidzot, pretēji Indijas ražotāju eksportētāju apgalvojumam, izmeklēšanā ir atklājies, ka Kopienas ražošanas nozare arī pārdod attiecīgo ražojumu izplatītājiem, kā arī pārveidotājiem. Tādēļ secināja, ka nav pamata piešķirt Indijas ražotājiem eksportētājiem tirdzniecības posma korekciju. (93) Viens no Indijas ražotājiem eksportētājiem, MTZ, arī lūdza kvalitātes atšķirības korekciju. Viņi paziņoja, ka savā darījumu uzskaitē, kas izmantots samazinājuma aprēķināšanai, ir iekļāvuši zemākas kvalitātes plēvi un ka par zemākas kvalitātes plēvi ir jāpiešķir korekcija, palielinot viņu pārdošanas cenu par 100 %. Šajā ziņā jāatzīmē, ka MTZ aptaujas lapā ir teikts, ka uzņēmums ražo trīs kvalitātes pakāpju plēves: A kvalitātes, B kvalitātes un zemākas kvalitātes. Tomēr darījumu uzskaitē nebija atsauces uz dažādām kvalitātēm. Pēc pagaidu pasākumu nodošanas atklātībai MTZ sniedza tālāku informāciju par to, kā identificēt zemākas kvalitātes ražojumus darījumu uzskaitē. Pēc šīs informācijas saņemšanas Komisija salīdzināja cenas iespējamo zemākas kvalitātes ražojumu veidu starpā un secināja, ka abu veidu grupu starpā cenu atšķirības nav. Tādēļ MTZ pieprasījumu par kvalitātes korekciju nevarēja pieņemt. (94) Visbeidzot Indijas ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka Komisijai to samazinājuma aprēķinos vajadzējis kompensēt jebkādu negatīvu cenu samazinājuma starpību ar pozitīvām starpībām. Tā kā tas netika darīts, viņi apgalvoja, ka vajadzējis noteikt augstāku kaitējuma novēršanas līmeni. Jāatzīmē, ka pagaidu maksājuma regulas 112. līdz 114. apsvērumā aprakstītajā cenu samazinājuma starpību aprēķināšanas metodē Kopienas ražošanas nozares vidējās svērtās neto pārdošanas cenas Kopienas tirgū salīdzināja paraugu pret paraugu. Tādēļ šī metode ļāva noteikt summu, par kādu ražotāju eksportētāju cena eksporta darījumā pārsniedza Kopienas ražošanas nozares vidējo svērto cenu, kas jāņem vērā katram paraugam. Tādēļ šo argumentu noraidīja. (95) No iepriekš minētā izriet, ka apstiprina pagaidu maksājuma regulas 114. apsvērumā izteikto pagaidu secinājumu par samazinājumu 28,2 % līdz 50,5 % diapazonā. 4.4. KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZARES STĀVOKLIS (96) IV vispārīgi apgalvoja, pamatojoties uz sūdzību iesniedzēju nekonfidenciālām atbildēm, ka Kopienas ražošanas nozarei nemaz netiek nodarīts kaitējums. Šajā ziņā, kā izteikts pagaidu maksājuma regulas 115. līdz 125. apsvērumā, izmeklēšanā ir apstiprinājies, ka Kopienas vispārīgās tendences ir negatīvas, jo īpaši saistībā ar tirgus daļu un cenām, kā arī rentabilitāti, dodot skaidru norādi par būtisku kaitējumu. Šī tendence ir pietiekami pierādīta Kopienas ražošanas nozares nekonfidenciālās atbildēs. (97) Indijas ražotāji eksportētāji ir apgalvojuši, ka 1995. gada kā sākuma gada izvēle ir izkropļojusi analīzi, kuras nolūks bija konstatēt Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Viņi ir apgalvojuši, ka, tā kā 1995. gads augstā pieprasījuma dēļ bija ārkārtīgi labs gads, ir tikai dabīgi, ka zaudējumu indikatori pēc tā uzrāda negatīvu tendenci. Indijas ražotāji eksportētāji apgalvo, ka 1993. gada kā sākuma gada noteikšana būtu devusi godīgāku ieskaitu kaitējuma faktoru attīstībā. Tomēr izmeklēšanas mērķis ir novērtēt kompensējamā importa ietekmi uz Kopienas ražošanas nozares stāvokli izmeklēšanas laika posmā. Lai veiktu šādu analīzi, konstatē tendences vairākiem rādītājiem, pamatojoties uz informāciju attiecībā uz vairākiem gadiem (parasti trim) pirms izmeklēšanas laika posma. Šīs analīzes mērķis tādēļ ir nevis salīdzināt sākuma gadu ar izmeklēšanas laika posmu, bet drīzāk izvērtēt gada tendences visā aplūkojamā laika posmā. Katrā ziņā jāatzīmē, ka brīdī, kad pieņēma lēmumu par aplūkojamo laika posmu, nebija pieejama informācija par iespēju, ka zaudējumu indikatori būtu liecinājuši par citu modeli, ja būtu izvēlēts agrāks sākuma gads. Visbeidzot jāatzīmē, ka agrāka gada izvēle nebūtu bijusi labvēlīga Indijas eksporta uzņēmumiem, tā kā laikā, tuvojoties izmeklēšanas laika posmam, spēcīgi pieauga to tirgus daļa. (98) Apstiprina pagaidu maksājuma regulas 115. līdz 125. apsvērumā paustos secinājumus. 4.5. SECINĀJUMS PAR KAITĒJUMU (99) Pamatojoties uz iepriekš minētajiem apsvērumiem, tiek izdara provizorisku secinājumu, ka Kopienas rūpniecības nozare ir cietusi būtisku kaitējumu pamatregulas 8. panta 1. punkta nozīmē. 5. CĒLOŅSAKARĪBA 5.1. SUBSIDĒTA IMPORTA IETEKME (100) Indijas ražotāji eksportētāji un IV apgalvoja, ka nav redzamas saistības starp Indijas subsidēto eksportu un Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Viņi apgalvoja, ka PET plēvei nav bijis vispārīgi negatīvas cenu attīstības, ko izraisījusi ražojuma pārprodukcija kopā ar galveno izejvielu cenu kritumu. Indijas ražotāji eksportētāji turpmāk apgalvoja, ka PET plēves cenas Kopienā ir tikai sekojušas negatīvajai cenu tendencei, un faktam, ka Kopienas ražotāju vidējās cenas 1996. gadā, kad sarukusi Indijas ražotāju eksportētāju tirgus daļa, ir samazinājušās, ir jāpierāda šī prasība. Tomēr jāatceras, ka Indija ir viena no lielākajām PET plēves pārprodukcijas veicinātājām pasaules tirgū un ka pēc Statistikas biroja ziņām Indija samazināja savas cenas Eiropas tirgū jau 1996. gadā, savukārt pārējās lielākās eksportētājvalstis – ASV, Japāna un Dienvidkoreja, savas cenas palielināja. Tas, ka viņi 1996. gadā zaudēja tirgus daļu, nenozīmē, ka viņi neradīja kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei, palielinot cenu spiedienu, kā rezultātā par 3 % samazinājās Kopienas ražošanas nozares vidējā cena. Visbeidzot, jāatceras, ka kaitējuma analīzi izdara, pamatojoties uz izmeklēšanas laika posmu, un iepriekšējos gadus galvenokārt izmanto tendenču noteikšanai. Līdz ar to Indijas ražotāju eksportētāju un IV izvirzītie argumenti ir jānoraida. 5.2. CITU FAKTORU IETEKME (101) ar šo apstiprina izdarītos secinājumus, kas izklāstīti pagaidu maksājuma regulas 134. līdz 144. apsvērumā, ar šādiem papildinājumiem. 5.2.1. Imports no citām trešām valstīm (102) Indijas ražotāji eksportētāji un IV paturēja spēkā savu argumentu par diskriminējošo aspektu, veicot izmeklēšanu tikai Indijas izcelsmes importam, kamēr attiecīgajā laika posmā importa apjomi no Dienvidkorejas ir pieauguši un Korejas vidējās cenas ir samazinājušās. Indijas ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka importa apjomu pieaugumi no Dienvidkorejas, iespējams, ir lielāki nekā oficiāli ziņo Statistikas birojs, jo Korejas PET plēves importētāji, iespējams, veic atmuitošanu ar KN kodu 39206900 (citi poliesteri), – līdzīgi kā noticis ar Indijas izcelsmes PET plēvi. (103) Komisija patur spēkā pagaidu maksājuma regulā paustos argumentus, proti, ka Dienvidkorejas tirgus daļas absolūtais un relatīvais tirgus daļas pieaugums ir bijis mazāks nekā Indijai un ka Dienvidkorejas PET plēves cenas sistemātiski ir palikušas augstākā līmenī nekā Indijas cenas. Turklāt Korejas ražotāji eksportētāji samazināja savas cenas tikai vienu gadu vēlāk nekā Indijas ražotāji. Kas attiecas uz importu ar KN kodu citiem poliesteriem, Komisija nav saņēmusi nekādus pierādījumus, kas liecinātu, ka Korejas PET plēve varētu būt atmuitota ar šādu kodu. (104) Visbeidzot un vissvarīgāk, jāatzīmē, ka Komisija nav saskatījusi iemeslu uzsākt izmeklēšanu attiecībā uz Dienvidkoreju, jo tās uzmanību nav piesaistījuši pierādījumi par Korejas ražotāju eksportētāju piekoptu negodīgu tirdzniecību dempinga vai subsidēta importa veidā. (105) Pamatojoties uz iepriekš minēto, situācijas attiecībā uz Indijas un Dienvidkorejas izcelsmes importu ir atšķirīgas, un diskriminācija nav varējusi notikt. 5.2.2. Izejvielu cenas svārstības (106) Indijas ražotāji eksportētāji ir apgalvojuši, ka, pamatojoties uz nekonfidenciālām Kopienas ražošanas nozares aptaujas lapu atbildēm, var secināt, ka vidējais izejvielu cenu kritums attiecīgajā laika posmā drīzāk ir bijis viena trešdaļa, nevis 17 %, kā minēts pagaidu maksājuma regulā. To, kā viņi apgalvo, apstiprina publiski pieejama informācija par izejvielu cenu attīstību. Viņi atkārtoja savu iepriekšējo argumentu, ka izejvielu cenu samazinājums par vienu trešdaļu ļauj Kopienas ražošanas nozarei samazināt savas cenas bez atbilstoša rentabilitātes samazinājuma un ka tādēļ imports no Indijas neizraisa Kopienas ražošanas nozares cenu samazināšanos. (107) Jāatzīmē, ka Komisija, pamatojoties uz konfidenciālām aptaujas lapu atbildēm, izpētīja visu PET plēvju izejvielu cenu attīstību, kā minēts pagaidu maksājuma regulas 140. apsvērumā, nonākot pie samazinājuma par 17 %. Turklāt ir patiesība, ka nekonfidenciālās Kopienas ražošanas nozares atbildes bija koncentrētas uz dimetiltereftalāta (DMT) jeb tereftalskābes (ESP) cenu attīstību. Tā kā šo izejvielu cenas samazinājās vairāk nekā citu izejvielu cenas, izejvielu kopējo izmaksu kritums par 17 % atbilst lielākam DMT un ESP izmaksu samazinājumam. Tāpēc pagaidu maksājuma regulas 140. apsvēruma secinājumi atbilst aptaujas lapu atbildēm, kas saņemtas no Kopienas ražošanas nozares, un tādēļ tos apstiprina. 5.2.3. Vispārējas grūtības poliestera nozarē (108) Indijas ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka biaksiāli orientēta polipropilēna (BOPP) plēves lejupslīdošajām cenām būtu tieša ietekme uz PET plēves cenām iesaiņošanas nozarē, jo šie ražojumi no PET plēves izmantotāju viedokļa ir savstarpēji aizvietojami. Tādēļ tie apgalvoja, ka cenas katrā ziņā būtu samazinājušās neatkarīgi no PET plēves palielinātā importa Kopienā. (109) Komisijai bija jānoraida šis arguments, jo prasības apstiprināšanai netika iesniegti pierādījumi. 5.3. SECINĀJUMS PAR CĒLOŅSAKARĪBU (110) Ievērojot iepriekš minēto, apstiprina pagaidu maksājuma regulas 145. apsvēruma secinājumu. 6. KOPIENAS INTERESES 6.1. IEPRIEKŠĒJA PIEZĪME (111) neviena no pusēm neiesniedza jaunus faktus vai argumentus attiecībā uz Kopienas ražošanas nozares interesēm, pārējiem Kopienas PET plēves ražotājiem vai importētājiem. Ar šo apstiprina pagaidu maksājuma regulas secinājumus, jo īpaši secinājumus, ka pasākumu ietekme uz minētajām grupām būtu vai nu labvēlīga (Kopienas ražošanas nozare un pārējie Kopienas ražotāji, kas ražo brīvam tirgum), neitrāla (specializētie ražotāji) vai pat zināmā mērā negatīva (importētāji). 6.2. ATTIECĪGĀ RAŽOJUMA IZMANTOTĀJU INTERESES (112) Kā minēts 2. apsvērumā, Komisija saņēma piezīmes no diviem attiecīgā ražojuma izmantotājiem pēc tam, kad secinājuma nodošana atklātībai noveda līdz pagaidu pasākumiem. Izmantotāju iesniegumos tika apgalvots, ka pretēji pagaidu secinājumiem, PET plēve viņiem ir nozīmīgs izejvielu izmaksu faktors un ka sekojošu produktu ražošana uz PET plēves bāzes veido nozīmīgu daļu no to kopējās produkcijas. Viņi tālāk apgalvoja, ka Kopienas ražošanas nozares cenu pieaugums viņiem apgrūtinātu konkurenci sekojošu produktu tirgū blakus importam no Dienvidkorejas, Ķīnas Tautas Republikas un ASV. Tika tālāk apgalvots, ka ir bijuši gadījumi, kad Kopienas ražošanas nozare ir atteikusies piegādāt noteiktus PET plēves daudzumus, norādot uz jaudas trūkumu. Apgalvoja arī, ka Kopienas ražošanas nozare ir atteikusies izstrādāt nestandarta plēvi viena izmantotāja īpašajām vajadzībām, savukārt Indijas ražotājs piekritis to darīt. Tādēļ viņi apgalvo, ka izmantotāju interesēs ir saglabāt alternatīvu PET plēves avotu ar izcelsmi Indijā. (113) Komisija patur spēkā pagaidu maksājuma regulas 153. apsvērumā izteiktos argumentus un secinājumus, ciktāl tas attiecas uz vispārējo PET plēves daļu izmantotāju vispārējās ražošanas izmaksās un izmantotāju vispārējo uz PET plēvi balstītās sekojošās ražošanas īpatsvaru kopējā ražošanā. Tā kā attiecīgā analīze atspoguļo vispārējo analīzi, var būs atsevišķi gadījumi, kādos PET plēve var būt izmantotājam ļoti svarīga izejviela. Tomēr tas nemaina izmeklēšanas kopējos vidējos rezultātus. Turklāt izmeklēšanā ir atklājies, ka pat dažiem izmantotājiem, kam PET plēve ir svarīgs izmaksu faktors, Indijas izcelsmes PET plēve veidoja mazu daļu viņu kopējos PET plēves iepirkumos. Turklāt izmantotāju bažas par alternatīva importa avota pazušanu nepietiekamas jaudas gadījumā vai nepieciešamību attīstīt jaunu plēves veidu nav pamatoti, jo kompensācijas maksājumi neizslēgs Indijas ražotājus eksportētājus no Kopienas tirgus. Maksājumi tikai kompensēs nelegālas, kaitējumu radošas subsidēšanas sekas. 6.3. SECINĀJUMS PAR KOPIENAS INTERESĒM (114) Pārbaudot dažādās iesaistītās intereses un visus iepriekš minētos aspektus, Komisija var apstiprināt, ka nav nepārvaramu iemeslu neveikt pasākumus pret attiecīgo importu. 7. GALĪGIE MAKSĀJUMI (115) Pamatojoties uz secinājumiem par subsidēšanu, kaitējumu, cēloņsakarību un Kopienas interesēm, Komisija uzskata par nepieciešamu veikt galīgus kompensācijas pasākumus. 7.1. KAITĒJUMA NOVĒRŠANAS LĪMENIS (116) Kopienas ražošanas nozare ieteica, ka ir nepieciešama augstāka peļņas starpība nekā 6 % (kādu Komisija noteikusi pagaidu maksājuma regulas 156. apsvērumā). Tomēr šajā gadījumā nav svarīgi noteikt izšķirošu procentuālo apjomu, jo pat Komisijas izmantotajam zemākajam skaitlim kaitējuma starpība ir lielāka nekā subsīdiju norma. Indijas ražotāji eksportētāji iesniedza pieprasījumus tirdzniecības posma korekcijai samazinājuma normu aprēķināšanas metodē, kas nepieciešama kaitējuma novēršanas līmeņa noteikšanai. Turklāt MTZ pieprasīja kvalitātes atšķirību korekciju. Kā izklāstīts 92. un 93. apsvērumā, šos pieprasījumus vajadzēja noraidīt. 7.2. MAKSĀJUMA VEIDS UN APMĒRS (117) Vajadzības gadījumā ir veiktas izmaiņas kompensējamo subsīdiju apjoma pagaidu noteikšanā. Galīgā kompensācijas maksājuma likme attiecīgi ir zemāka nekā pagaidu maksājuma līmenis visiem Indijas ražotājiem eksportētājiem. (118) Saskaņā ar pamatregulas 15. panta 1. punktu kompensācijas maksājuma likmei ir jāatbilst subsīdiju apmēram, ja vien kaitējuma apmērs nav mazāks. Tādēļ ražotājiem, kas sadarbojās, piemēro šādas maksājuma likmes: Ester Industries Ltd | 12,0 % | Flex Industries Ltd | 12,5 % | Garware Polyester Ltd | 3,8 % | India Polyfilms Ltd | 7,0 % | Jindal Polyester Ltd | 7,0 % | MTZ Polyesters Ltd | 8,7 % | Polyplex Corporation Ltd | 19,1 %. | (119) Ņemot vērā labo sadarbību, kas attiecās uz 80 % no Indijas izcelsmes attiecīgā ražojuma importu Kopienā, uzskatīja par vajadzīgu noteikt maksājuma likmi uzņēmumiem, kas nesadarbojās, visaugstākās likmes apmērā, kas noteikta uzņēmumiem, kuri sadarbojas, t.i., 19,1 %. Šis līmenis nodrošinās to, ka par nesadarbošanos netiek piešķirta piemaksa un ka tiks minimizēta izvairīšanās. (120) Apstiprina pagaidu maksājuma regulas 159. un 160. apsvērumu. 8. PAGAIDU MAKSĀJUMA IEKASĒŠANA (121) Ņemot vērā ražotāju eksportētāju kompensējamo subsīdiju apjomu, kā arī Kopienas ražošanas nozarei nodarīto ievērojamo kaitējumu, uzskata par nepieciešamu uzlikto galīgo maksājumu apmērā galīgi iekasēt summas, kas nodrošinātas ar pagaidu kompensācijas maksājumiem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1810/1999. 9. IEROSINĀJUMI PAR SAISTĪBĀM (122) Visbeidzot jāatzīmē, ka Komisijas dienesti arī saņēma piedāvājumus par saistībām attiecībā uz cenām no pieciem Indijas eksportētājuzņēmumiem. Komisijas dienesti izpētīja minētos piedāvājumus un secināja, ka tos nevar pietiekami uzraudzīt vai vadīt ražojuma sarežģītības dēļ: būtu vajadzīgas apmēram 160 minimālās cenas, lai aptvertu visus Indijas ražojumu grupējumus, un nebija garantijas, ka ieteiktajai uzņēmumu uzraudzības organizācijai, Export Inspection Agency of India, ir pilnvarojums vai tehniskie līdzekļi, lai veiktu šādu sīku kontroli. Tādēļ Komisijas dienestiem bija jānoraida saņemtie saistību piedāvājumi, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants 1. Ar šo uzliek galīgos kompensācijas maksājumus Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) plēves ar KN kodiem ex39206219 (TARIC kodi 39206219*10, 39206219*15, 39206219*25, 39206219*30, 39206219*35, 39206219*40, 39206219*45, 39206219*50, 39206219*55, 39206219*60, 39206219*65, 39206219*70, 39206219*75, 39206219*80, 39206219*85 19*81, 392062 , 39206219*87, 39206219*89, 39206219*91) un ex39206290 (TARIC kodi39206290*30, 39206290*91) importam. 2. Maksājuma likme, ko piemēro Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenai pirms nodokļu nomaksas ir šāda: Ražotājs | Maksājuma likme (%) | TARIC papildu kods | Ester Industries Ltd 75–76, Amrit Nagar, Behind N.D.S.E. Part–1,New Delhi –110 003, India | 12,0 % | A026 | Flex Industries Ltd A–1, Sector–60,Noida –201 301 (U.P.), India | 12,5 % | A027 | Garware Polyester Ltd 50–A Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai –400 057, India | 3,8 % | A028 | India Polyfilms Ltd 112, Indra Prakash Building21, Barakhamba Road,New Delhi –110 001, India | 7,0 % | A029 | Jindal Polyester Ltd 115–117, Indra Prakash Building21, Barakhamba Road,New Delhi – 110 001, India | 7,0 % | A030 | MTZ Polyesters Ltd Sarnath Centre,Upvan Area, Upper Govind Nagar, Malad (E), Mumbai– 400 097, India | 8,7 % | A031 | Polyplex Corporation Ltd 2 Ring Road, Kilokri,Opposite Maharani Bagh, New Delhi – 110014, India | 19,1 % | A032 | Visi pārējie Indijas uzņēmumi | 19,1 % | A999 | 3. Ja nav noteikts citādi, tad piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem. 2. pants Summu, ko saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1810/1999 nodrošina ar pagaidu kompensācijas maksājumu, galīgi iekasē pēc maksājuma galīgās likmes. Summas, kas nodrošinātas virs galīgās kompensācijas maksājuma likmes, atmaksā. 3. pants Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 1999. gada 6. decembrī Padomes vārdā — priekšsēdētājs T. Halonen [1] OV L 288, 21.10.1997., 1. lpp. [2] OV L 219, 19.8.1999., 14. lpp. [3] OV C 394, 17.12.1998., 7. lpp. --------------------------------------------------