LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 157/1

PADOMES REGULA (EK) Nr. 676/2007

(2007. gada 11. jūnijs),

ar ko izveido daudzgadu plānu zivsaimniecībām, kas izmanto jūras zeltplekstes un jūrasmēles krājumus Ziemeļjūrā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 37. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),

tā kā:

(1) Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) nesen sniegtajā zinātniskajā atzinumā norādīts, ka Ziemeļjūrā jūras zeltplekstes un jūrasmēles krājumu zvejas izraisītās mirstības līmenis ir pārsniedzis ICES atbilstīgi piesardzības pieejai noteikto līmeni un pastāv risks, ka minēto krājumu nozveja nav ilgtspējīga.

(2) Ieteikumā, ko izstrādājusi ekspertu komiteja, kas pēta daudzgadu apsaimniekošanas stratēģijas, ir norādīts, ka vislielāko jūrasmēles lomu var iegūt, ja divus līdz sešus gadus vecu zivju zvejas izraisītās mirstības līmenis ir 0,2.

(3) Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (STEFC) ir atzinusi, ka Ziemeļjūras jūras zeltplekstes krājumu drošam biomasas līmenim vajadzētu būt 230 000 tonnu, ka zvejas izraisītās mirstības līmenis, kas jāievēro, lai no zeltplekstes krājuma Ziemeļjūrā ilgstoši gūtu vislielāko lomu, ir 0,3 un ka Ziemeļjūras jūrasmēles krājumu drošam biomasas līmenim vajadzētu būt 35 000 tonnu.

(4) Nepieciešams veikt pasākumus, lai izveidotu daudzgadu zivsaimniecības apsaimniekošanas plānu jūras zeltplekstes un jūrasmēles krājumiem Ziemeļjūrā. Tādus pasākumus attiecībā uz Ziemeļjūras jūras zeltplekstes krājumiem būtu jānosaka, ņemot vērā konsultācijas ar Norvēģiju.

(5) Plāna mērķis ir nodrošināt, lai pirmajā posmā jūras zeltplekstes un jūrasmēles krājumus Ziemeļjūrā atjaunotu drošās bioloģiskās robežās un lai otrajā posmā, Padomei pienācīgi izvērtējot attiecīgās īstenošanas metodes, tos izmantotu, pamatojoties uz maksimālo ilgtspējīgo produktivitāti un ievērojot ilgtspējīgus ekonomiskos, vides un sociālos nosacījumus.

(6) Padomes Regulā (EK) Nr. 2371/2002 (2002. gada 20. decembris) par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (2) inter alia noteikts, ka Kopiena minētā mērķa sasniegšanai, veicot zivju krājuma aizsargāšanas un saglabāšanas pasākumus, izmanto piesardzības pieeju, lai nodrošinātu ilgtspējīgu krājumu izmantošanu un lai samazinātu zvejas ietekmi uz jūras ekosistēmām.

(7) Ar šo regulu būtu jātiecas pakāpeniski īstenot ekosistēmu pieeju zivsaimniecības pārvaldībai un būtu jāveicina efektīvas zvejas darbības ekonomiski stabilā un konkurētspējīgā zivsaimniecības nozarē, nodrošinot pietiekami augstu dzīves līmeni tiem, kas ir atkarīgi no jūras zeltplekstes un jūrasmēles zvejas Ziemeļjūrā, un ņemot vērā patērētāju intereses. Kopienas politikas pamatā daļēji ir attiecīgās Reģionālās konsultatīvās komitejas (RKK) ieteiktā politika. Lielu daļu jūras zeltplekstes loma Ziemeļjūrā iegūst kopā ar jūrasmēles lomu. Jūras zeltplekstes krājumu pārvaldību nevar risināt neatkarīgi no jūrasmēles krājumu pārvaldības.

(8) Tādējādi, izstrādājot ilgtermiņa plānu, būtu jāņem vērā arī tas, ka augstais zvejas izraisītās mirstības līmenis jūras zeltplekstei ir cieši saistīts ar lielo izmetumu apjomu no rāmja traļiem ar linuma acs izmēru 80 mm, kurus izmanto jūrasmēles zvejai Ziemeļjūras dienvidu daļā.

(9) Šādu zvejas izraisītās mirstības līmeņa kontroli var panākt, ieviešot atbilstīgu metodi, ar ko noteiktu attiecīgo krājumu kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) līmeni, un ieviešot sistēmu, kas cita starpā paredzētu jūrā pavadīto dienu skaita ierobežošanu, lai attiecīgo krājumu zvejas piepūli ierobežotu līdz apjomam, kuru ievērojot maz ticams ir tas, ka pārsniedz KPN un paredzēto zvejas izraisītas mirstības līmeni, tomēr šis apjoms ir pietiekams, lai nozvejotu KPN, kas atļauts, pamatojoties uz plānā noteikto zvejas izraisītās mirstības līmeni.

(10) Plānam būtu jāaptver visas tās plekstveidīgo zivju zivsaimniecības, kas ievērojami ietekmē zvejas izraisīto mirstību attiecīgajos jūras zeltplekstes un jūrasmēles krājumos. Dalībvalstīm, kuru kvotas attiecībā uz katru no krājumiem ir mazākas par 5 % no KPN Eiropas Kopienas daļas, tomēr nebūtu jāpiemēro plāna noteikumi par piepūles pārvaldību.

(11) Šim plānam vajadzētu būt galvenajam instrumentam plekstveidīgo zivju krājumu pārvaldībai Ziemeļjūrā, un tam būtu jāpalīdz atjaunot citus krājumus, piemēram, mencu krājumus.

(12) Lai nodrošinātu atbilstību šajā regulā paredzētajiem pasākumiem, tajos vajadzētu ietvert kontroles pasākumus papildus tiem, kas paredzēti Padomes Regulā (EEK) Nr. 2847/93 (1993. gada 12. oktobris), ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai (3).

(13) Komisija 2006. gadā sāka pārrunas par Kopienas stratēģiju pakāpeniskai zivju mirstības samazināšanai visās lielajās zivsaimniecībās, izmantojot paziņojumu par maksimālās ilgtspējīgās produktivitātes mērķu sasniegšanu līdz 2015. gadam. Komisija ir pieprasījusi RKK atzinumu par minēto paziņojumu.

(14) Komisija lūgusi STECF ziņot par pamatelementiem ietekmes novērtējumā saistībā ar jūras zeltplekstes un jūrasmēles krājumu pārvaldību, kam būtu jābalstās uz precīzu, objektīvu un vispusīgu bioloģisko un finansiālo informāciju. Ietekmes novērtējumu pievienos Komisijas priekšlikumam par daudzgadu plāna otro posmu.

(15) Daudzgadu plāns tā pirmajā posmā būtu jāuzskata par atjaunošanas plānu un – otrajā posmā – par apsaimniekošanas plānu Regulas (EK) Nr. 2371/2002 5. un 6. panta nozīmē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

I NODAĻA

PRIEKŠMETS UN MĒRĶIS

1. pants

Priekšmets

1. Ar šo regulu izveido daudzgadu plānu zivsaimniecībām, kas izmanto Ziemeļjūrā dzīvojošo jūras zeltplekstes un jūrasmēles krājumus.

2. Šajā regulā “Ziemeļjūra” ir jūras apgabals, ko Starptautiskā Jūras pētniecības padome ir iezīmējusi kā IV apakšapgabalu.

2. pants

Drošas bioloģiskās robežas

1. Jūras zeltplekstes un jūrasmēles krājumi drošās bioloģiskās robežās šīs regulas nozīmē ir tikai tajos gados, kad tie saskaņā ar Zivsaimniecības zinātnes, ekonomikas un tehnikas komitejas (STECF) atzinumu atbilst šādiem kritērijiem:

a) jūras zeltplekstes krājuma nārstojošo zivju biomasa pārsniedz 230 000 tonnu;

b) jūras zeltplekstes krājumā zvejas izraisītās mirstības līmenis divus līdz sešus gadus vecām zivīm ir mazāks par 0,6 gadā;

c) jūrasmēles krājuma nārstojošo zivju biomasa pārsniedz 35 000 tonnu;

d) jūrasmēles krājumā zvejas izraisītās mirstības līmenis divus līdz sešus gadus vecām zivīm ir mazāks par 0,4 gadā.

2. Ja STECF atzīst, ka drošu bioloģisko robežu noteikšanai izmantojami citi biomasas un zvejas izraisītās mirstības līmeņi, Komisija ierosina grozīt 1. punktu.

3. pants

Daudzgadu plāna pirmā posma mērķi

1. Daudzgadu plāna pirmajā posmā nodrošina jūras zeltplekstes un jūrasmēles krājumu atjaunošanu drošās bioloģiskajās robežās.

2. Panta 1. punktā minēto mērķi panāk, samazinot zvejas izraisīto jūras zeltplekstes un jūrasmēles mirstības līmeni par 10 % gadā un pieļaujot 15 % lielu maksimālo KPN svārstību gadā, līdz abos krājumos ir sasniegtas drošas bioloģiskās robežas.

4. pants

Daudzgadu plāna otrā posma mērķi

1. Daudzgadu plāna otrajā posmā nodrošina jūras zeltplekstes un jūrasmēles krājumu izmantošanu, pamatojoties uz maksimālo ilgtspējīgo produktivitāti.

2. Panta 1. punktā paredzēto mērķi sasniedz, saglabājot divus līdz sešus gadu vecu jūras zeltplekstes zvejas izraisītās mirstības līmeni vienādu ar vai ne mazāku par 0,3.

3. Panta 1. punktā paredzēto mērķi sasniedz, saglabājot tādu jūrasmēles zvejas izraisītās mirstības līmeni vecumā no diviem līdz sešiem gadiem, kas vienāds ar vai nav mazāks par 0,2.

5. pants

Pārejas noteikumi

1. Ja divus gadus pēc kārtas uzskata, ka jūras zeltplekstes un jūrasmēles krājumi atjaunojušies un ir drošās bioloģiskās robežās, Padome, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu, lemj par grozījumiem 4. panta 2. un 3. punktā un grozījumiem 7., 8. un 9. pantā, kas, ņemot vērā STECF jaunākos atzinumus, ļauj izmantot minētos krājumus tādā zvejas izraisītās zivju mirstības līmenī, kas ir saderīga ar maksimālo ilgtspējīgo produktivitāti.

2. Komisijas pārskatīšanas priekšlikumam pievieno pilnu ietekmes novērtējumu un tajā ņem vērā Ziemeļjūras reģionālās konsultatīvās padomes atzinumu.

II NODAĻA

KOPĒJĀ PIEĻAUJAMĀ NOZVEJA

6. pants

Kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) noteikšana

Padome saskaņā ar šīs regulas 7. un 8. pantu katru gadu, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu, ar kvalificētu balsu vairākumu pieņem lēmumu par jūras zeltplekstes un jūrasmēles krājumu KPN Ziemeļjūrā nākamajam gadam.

7. pants

Jūras zeltplekstes KPN noteikšanas procedūra

1. Padome nosaka jūras zeltplekstes KPN līmenī, kas saskaņā ar STECF veikto zinātnisko novērtējumu ir augstākais no:

a) KPN, kuras piemērošanas rezultātā piemērošanas gadā zvejas izraisītās mirstības līmenis salīdzinājumā ar iepriekšējā gada zvejas izraisītās mirstības līmeņa aplēsi samazinās par 10 %;

b) KPN, kuras piemērošanas rezultātā piemērošanas gadā zvejas izraisītās mirstības līmenis divus līdz sešus gadu vecām zivīm ir 0,3.

2. Ja 1. punkta piemērošanas rezultātā KPN pārsniedz iepriekšējā gada KPN vairāk nekā par 15 %, Padome nosaka KPN, kas ir par 15 % lielāka nekā minētā gada KPN.

3. Ja 1. punkta piemērošanas rezultātā KPN ir vairāk nekā par 15 % mazāka nekā iepriekšējā gada KPN, Padome nosaka KPN, kas ir par 15 % mazāka nekā minētā gada KPN.

8. pants

Jūrasmēles KPN noteikšanas procedūra

1. Padome nosaka KPN jūrasmēlei nozvejas līmenī, kas saskaņā ar STECF veikto zinātnisko novērtējumu ir augstākais no:

a) KPN, kuras piemērošanas rezultātā piemērošanas gadā zvejas izraisītās mirstības līmenis divus līdz sešus gadus vecām zivīm ir 0,2;

b) KPN, kuras piemērošanas rezultātā piemērošanas gadā zvejas izraisītās mirstības līmenis salīdzinājumā ar iepriekšējā gada zvejas izraisītās mirstības līmeņa aplēsi samazinās par 10 %.

2. Ja 1. punkta piemērošanas rezultātā KPN pārsniedz iepriekšējā gada KPN vairāk nekā par 15 %, Padome nosaka KPN, kas ir par 15 % lielāka nekā minētā gada KPN.

3. Ja 1. punkta piemērošanas rezultātā KPN ir vairāk nekā par 15 % mazāka nekā iepriekšējā gada KPN, Padome nosaka KPN, kas ir par 15 % mazāka nekā minētā gada KPN.

III NODAĻA

ZVEJAS PIEPŪLES IEROBEŽOJUMI

9. pants

Zvejas piepūles ierobežojumi

1. Šīs regulas II nodaļā minēto KPN papildina ar Kopienas tiesību aktos noteikto zvejas piepūles ierobežojumu sistēmu.

2. Padome katru gadu, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu, ar kvalificētu balsu vairākumu lemj par to flotes izmantojamā maksimālā zvejas piepūles līmeņa pielāgojumu, kuru izkrāvumu būtisku daļu veido jūras zeltplekstes vai jūrasmēles, vai abas sugas vai kurām ir ievērojami nozveju izmetumi un uz kurām attiecas 1. punktā minētā zvejas piepūles ierobežojumu sistēma.

3. Komisija lūdz STECF paredzēt maksimālo zvejas piepūles līmeni, kas nepieciešams jūras zeltplekstes un jūrasmēles nozvejai, kura atbilst saskaņā ar 6. pantu noteiktās KPN Eiropas Kopienas daļai. Minēto pieprasījumu formulē, ņemot vērā citus atbilstīgus Kopienas tiesību aktus, ar kuriem paredz nozvejas kvotu izmantošanas nosacījumus.

4. Maksimālās zvejas piepūles ikgadējo pielāgojumu, kā norādīts 2. punktā, veic, ievērojot saskaņā ar 3. punktu sniegto STECF atzinumu.

5. Komisija katru gadu lūdz STECF sniegt ziņojumu par ikgadējo zvejas piepūles līmeni, ko izmanto kuģi, kas zvejo jūras zeltplekstes un jūrasmēles, kā arī ziņojumu par zvejas rīkiem, ko izmanto tādās zivsaimniecībās.

6. Neskarot 4. punktu, zvejas piepūle nepārsniedz 2006. gadā noteikto līmeni.

7. Dalībvalstīm, kuru jūras zeltplekstes un jūrasmēles kvotas ir mazākas par 5 % no KPN Eiropas Kopienas daļas, piepūles pārvaldības sistēmu nepiemēro.

8. Dalībvalstij, uz ko attiecas 7. punkta nosacījumi un kas, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktu, izmanto jebkādu jūras zeltplekstes un jūrasmēles kvotu apmaiņu, kuras rezultātā šai dalībvalstij piešķirto kvotu summa un nodoto jūras zeltplekstes un jūrasmēles daudzums pārsniedz 5 % no KPN Eiropas Kopienas daļas, piemēro piepūles pārvaldības sistēmu.

9. Kuģiem, kuru veiktās nozvejas ievērojama daļa ir jūras zeltplekste un jūrasmēle un kas peld ar tādas dalībvalsts karogu, uz ko attiecas 7. punkts, zvejas piepūle nepārsniedz 2006. gadā atļauto līmeni.

IV NODAĻA

KONTROLE, INSPEKCIJAS UN UZRAUDZĪBA

10. pants

Ziņojumi par zvejas piepūli

1. Regulas (EEK) Nr. 2847/93 19.b, 19.c, 19.d, 19.e un 19.k pants attiecas uz kuģiem, kas darbojas attiecīgajā apgabalā. Kuģiem, kas aprīkoti ar kontroles sistēmām atbilstīgi 5. un 6. pantam Komisijas Regulā (EK) Nr. 2244/2003 (2003. gada 18. decembris), ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz kuģu satelītnovērošanas sistēmām (4), ziņošanas prasības nepiemēro.

2. Lai nodrošinātu 1. punktā noteikto saistību ievērošanu, dalībvalstis drīkst īstenot alternatīvus kontroles pasākumus, kas ir tikpat efektīvi un pārredzami kā šie ziņošanas pienākumi. Pirms šādus alternatīvus pasākumus īsteno, par tiem informē Komisiju.

11. pants

Pielaides robeža

1. Atkāpjoties no 5. panta 2. punkta Komisijas Regulā (EEK) Nr. 2807/83 (1983. gada 22. septembris), kas nosaka sīki izstrādātus noteikumus par to, kā reģistrēt informāciju par dalībvalstu veikto zivju nozveju (5), pieļaujamā pielaides robeža, novērtējot dzīvsvara kilogramu daudzumus atsevišķi jūras zeltplekstei un jūrasmēlei, kas ir kuģos, kuri ir bijuši Ziemeļjūrā, ir 8 % no zvejas žurnālā ievadītā skaitļa. Ja Kopienas tiesību aktos nav noteikts konversijas koeficients, piemēro konversijas koeficientu, ko pieņēmusi dalībvalsts, ar kuras karogu kuģis peld.

2. Šā panta 1. punktu nepiemēro ūdens organismiem, ja attiecīgās sugas īpatņu daudzums, kas ir uz klāja, ir mazāks par 50 kg.

12. pants

Izkrauto lomu svēršana

Dalībvalsts kompetentās iestādes nodrošina, lai katrs Ziemeļjūrā nozvejotas jūrasmēles daudzums, kas pārsniedz 300 kg, vai katrs jūras zeltplekstes daudzums, kas pārsniedz 500 kg, pirms pārdošanas tiktu nosvērts ar sertificētiem svariem.

13. pants

Iepriekšēja paziņošana

Tāda Kopienas zvejas kuģa kapteinis, kas bijis Ziemeļjūrā un kas vēlas izkraut jebkādu jūras zeltplekstes vai jūrasmēles daudzumu trešās valsts ostā vai izkraušanas vietā, vismaz 24 stundas pirms izkraušanas trešajā valstī karoga dalībvalsts kompetentajām iestādēm sniedz šādu informāciju:

a) ostas vai izkraušanas vietas nosaukumu;

b) laiku, kad paredzēta ienākšana minētajā ostā vai izkraušanas vietā;

c) ja uz kuģa ir vairāk nekā 50 kg kādas sugas īpatņu, katras šīs sugas īpatņu daudzumu dzīvsvara kilogramos.

Ziņojumu var sniegt arī zvejas kuģa kapteiņa pārstāvis.

14. pants

Atsevišķa jūras zeltplekstes un jūrasmēles uzglabāšana

1. Uz Kopienas zvejas kuģa ir aizliegts turēt jebkādu jūras zeltplekstes daudzumu vai jebkādu jūrasmēles daudzumu, kas konteineros sajauktas ar kādām citām jūras organismu sugām.

2. Kopienas zvejas kuģu kapteiņi sniedz vajadzīgo palīdzību dalībvalstu inspektoriem, lai viņi varētu veikt žurnālā reģistrēto daudzumu un uz kuģa esošo jūras zeltplekstes un jūrasmēles lomu kontrolpārbaudi.

15. pants

Jūrasmēles un jūras zeltplekstes transportēšana

1. Dalībvalsts kompetentās iestādes var pieprasīt, lai jebkāds 1. panta 2. punktā minētajā ģeogrāfiskajā apgabalā nozvejots jūras zeltplekstes daudzums, kas pārsniedz 500 kg, vai jebkāds jūrasmēles daudzums, kas pārsniedz 300 kg, ja to vispirms izkrauj attiecīgajā dalībvalstī, pirms transportēšanas no pirmās izkraušanas ostas tiktu nosvērts ar sertificētiem svariem.

2. Atkāpjoties no Regulas (EEK) Nr. 2847/93 13. panta, jūras zeltplekstes daudzumu, kas pārsniedz 500 kg, un jūrasmēles daudzumu, kas pārsniedz 300 kg, transportējot uz vietu, kas nav izkraušanas vieta, ir vajadzīga Regulas (EEK) Nr. 2847/93 8. panta 1. punktā paredzētā deklarācija. Regulas (EEK) Nr. 2847/93 13. panta 4. punkta b) apakšpunktā paredzēto atbrīvojumu nepiemēro.

16. pants

Liegums jūras zeltpleksti un jūrasmēli pārkraut jūrā

Kopienas zvejas kuģis, kas atrodas Ziemeļjūrā, nedrīkst jūrā pārkraut uz citu kuģi nekādu jūras zeltplekstes vai jūrasmēles daudzumu.

V NODAĻA

TURPMĀKIE PASĀKUMI

17. pants

Pārvaldības pasākumu novērtējums

1. Komisija, pamatojoties uz STECF ieteikumu, otrajā šīs regulas piemērošanas gadā un pēc tam katru gadu novērtē pārvaldības pasākumu ietekmi uz attiecīgajiem zivju krājumiem un šo krājumu nozveju.

2. Komisija trešajā šīs regulas piemērošanas gadā un pēc tam katru trešo šīs regulas piemērošanas gadu lūdz no STECF zinātnisku ieteikumu par sasniegtajiem panākumiem daudzgadu plāna mērķu izpildē. Attiecīgā gadījumā Komisija ierosina atbilstīgus pasākumus, un Padome ar kvalificētu balsu vairākumu lemj par alternatīviem pasākumiem, lai sasniegtu 3. un 4. pantā izklāstītos mērķus.

18. pants

Īpaši apstākļi

Ja STECF atzīst, ka vai nu jūras zeltplekstes vai jūrasmēles nārstojošo zivju krājuma, vai abu krājumu lielums liecina par samazinātu atražošanas spēju, Padome, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu, ar kvalificētu balsu vairākumu lemj par KPN jūras zeltplekstei, kas ir zemāka par 7. pantā noteikto, un par KPN jūrasmēlei, kas ir zemāka par 8. pantā noteikto, un par zvejas piepūles līmeņiem, kas ir mazāki par 9. pantā noteiktajiem.

VI SADAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

19. pants

Eiropas Zivsaimniecības fonda sniegtā palīdzība

1. Pirmajā posmā, kas paredzēts 3. pantā, daudzgadu plānu uzskata par atjaunošanas plānu Regulas (EK) Nr. 2371/2002 5. panta nozīmē un saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1198/2006 (2006. gada 27. jūlijs) par Eiropas Zivsaimniecības fondu (6) 21. panta a) apakšpunkta i) daļu.

2. Otrajā posmā, kas paredzēts 4. pantā, daudzgadu plānu uzskata par apsaimniekošanas plānu Regulas (EK) Nr. 2371/2002 6. panta nozīmē un saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1198/2006 21. panta a) apakšpunkta iv) daļu.

20. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Luksemburgā, 2007. gada 11. jūnijā Padomes vārdā — priekšsēdētājs H. SEEHOFER

(1) Eiropas Parlamenta Atzinums sniegts 2006. gada 28. septembrī (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

(2) OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.

(3) OV L 261, 20.10.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1967/2006 (OV L 409, 30.12.2006., 11. lpp.).

(4) OV L 333, 20.12.2003., 17. lpp.

(5) OV L 276, 10.10.1983., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1804/2005 (OV L 290, 4.11.2005., 10. lpp.).

(6) OV L 223, 15.8.2006., 1. lpp.