Oficiālais Vēstnesis L 204 , 21/07/1998 Lpp. 0029 - 0036



Eiropas Parlamenta Un Padomes Direktīva 98/33/EK (1998. gada 22. jūnijs), ar ko groza Padomes Direktīvas 77/780/EEK par kredītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu 12. pantu, Padomes Direktīvas 89/647/EEK par kredītiestāžu maksātspējas koeficientu 2., 5., 6., 7., 8. pantu, kā arī II un III pielikumu, un Padomes Direktīvas 93/6/EEK par ieguldījumu sabiedrību un kredītiestāžu kapitāla pietiekamību 2. pantu un II pielikumu EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 57. panta 2. punkta pirmo un trešo teikumu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [1], ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [2], pieņemot lēmumu saskaņā ar Līguma 189.b pantā paredzēto procedūru [3], (1) tā kā Padomes Pirmā direktīva 77/780/EEK (1977. gada 12. decembris) par normatīvo un administratīvo aktu saskaņošanu attiecībā uz kredītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu [4] ļauj kompetentām iestādēm un dažām citām iestādēm vai organizācijām apmainīties ar informāciju dalībvalstī vai dalībvalstu starpā; tā kā minētā direktīva ļauj dalībvalstīm slēgt sadarbības līgumus, kas paredz informācijas apmaiņu ar trešo valstu kompetentām iestādēm; tā kā saskaņotības labad šī atļauja slēgt līgumus par informācijas apmaiņu ar trešām valstīm jāattiecina arī uz informācijas apmaiņu ar dažām citām varas iestādēm vai organizācijām šajās valstīs ar nosacījumu, ka uz sniegto informāciju attiecas pienācīgas profesionālā noslēpuma garantijas; (2) tā kā Padomes Direktīva 89/647/EEK (1989. gada 18. decembris) par kredītiestāžu maksātspējas koeficientu [5] piešķir svērumu aktīviem un ārpusbilances posteņiem atbilstīgi to kredīta riska pakāpei; (3) tā kā baznīcām un draudzēm, kas ir juridiskas personas saskaņā ar publiskajām tiesībām un vāc nodokļus saskaņā ar likumiem, kas tām piešķir tiesības to darīt, ir kredītrisks, kas ir līdzīgs reģionālo un vietējo pašvaldības iestāžu riskam; tā kā saskaņā ar to ir pareizi kompetentām iestādēm dot iespēju rīkoties ar prasībām pret baznīcām un draudzēm tāpat kā ar prasībām pret reģionālām valdībām un vietējām iestādēm, ja šīs baznīcas un draudzes vāc nodokļus; tā kā iespēja piemērot 0 % svērumu prasībām pret reģionālām un vietējām pašvaldībām tomēr nav attiecināma uz prasībām pret baznīcām un draudzēm, pamatojoties vienīgi uz tiesībām vākt nodokļus; (4) tā kā Komisijas Direktīva 94/7/EK (1994. gada 15. marts), ar ko Padomes Direktīvu 89/647/EEK par kredītiestāžu maksātspējas koeficientu pielāgo attiecībā uz daudzpusējas attīstības bankas tehnisko definīciju [6], šajā definīcijā iekļāva Eiropas Investīciju fondu; tā kā Fonds Eiropā ir jauna un unikāla sadarbības struktūra, kuras mērķis ir stiprināt iekšējo tirgu, sekmēt ekonomikas atveseļošanu Eiropā un padziļināt ekonomisku un sociālu kohēziju; (5) tā kā Direktīvas 89/647/EEK 6. panta 1. punkta d) apakšpunkta 7. punkta izpratnē neapmaksātai kapitāla daļai, ko kredītiestādes paraksta Eiropas Investīciju fondam, jāpiemēro 100 % svērums; (6) tā kā Eiropas Investīciju fonda kapitāls, kas ir paredzēts, lai to parakstītu finanšu iestādes, ir ierobežots līdz 30 %, no kuriem sākumā jāapmaksā 20 % četrās gada iemaksās — 5 % apmērā katra; tā kā attiecīgi 80 % nav jāiemaksā un ir fonda dalībnieku nosacīti pasīvi; tā kā, ņemot vērā Eiropadomes, fondu dibinot, izvirzīto mērķi veicināt komercbanku dalību, par šādu dalību nedrīkst sodīt un tā kā līdz ar to piemērotāk būtu 20 % svērumu piemērot parakstītā kapitāla neapmaksātai daļai; (7) tā kā Direktīvas 89/647/EEK I pielikums, kas attiecas uz ārpusbilances posteņu klasifikāciju, klasificē dažus posteņus kā pilnīgu risku un attiecīgi piemēro 100 % svērumu; tā kā minētās direktīvas 6. panta 4. punkts nosaka, ka "ārpusbilances posteņiem, kam ir tiešas garantijas, svērumi piešķirami tā, it kā tās būtu galvotājam, nevis otrai darījuma pusei. Ja iespējamais risks, ko nosaka ārpusbilances darījumi, ir pilnībā nodrošināts, lai apmierinātu kompetentās iestādes, ar jebkuru no aktīvu posteņiem, ko atzīst par nodrošinājumu 1. punkta a) apakšpunkta 7. punktā vai 1. punkta b) apakšpunkta 11. punktā, atkarībā no konkrētā nodrošinājuma piemēro 0 % vai 20 % svērumu"; (8) tā kā dažās dalībvalstīs norēķiniem par ārpusbiržas atvasinātiem (OTC) instrumentiem, ko veic ieskaita iestāde kā darījumā iesaistīta puse, ir nozīmīga loma; tā kā, apdomīgi izturoties pret kredīta risku, ir jāatzīst šādu norēķinu priekšrocība attiecībā uz kredīta riska un saistītā sistēmas riska samazinājumu; tā kā esošajam un iespējamam riskam nākotnē, kas rodas atvasinātu darījumu dēļ, par kuriem norēķini veikti nestandartizētā tirgū, jābūt pilnībā nodrošinātam, un sakarā ar risku, ko rada ieskaita iestādes riska uzkrājums, kas pārsniedz sūtītā nodrošinājuma tirgus vērtību, novērstam tālab, lai uz laiku piešķirtu atļauju ar atvasinātiem finanšu darījumiem, par kuriem norēķini veikti nestandartizētā tirgū, rīkoties piesardzīgi tāpat kā ar biržā tirgojamiem atvasinātiem instrumentiem; tā kā prasītam sākotnējo drošības depozītu un izmaiņu drošības depozītu līmenim un aizsardzības kvalitātei un līmenim, ko nodrošina ar iegrāmatotu nodrošinājumu, jābūt tādam, kas apmierina kompetentās iestādes; (9) tā kā, ja attiecībā uz ārpusbilances posteņiem garantija ir nodrošināta ar reālu nodrošinājumu 6. panta 1. punkta c) apakšpunkta 1. punkta izpratnē, kas ir galvojumi vai garantijas, kuri aizstāj kredītu, tas ir jāņem vērā; (10) tā kā Direktīvas 89/647/EEK 6. panta 1. punkta a) apakšpunkta 2., 4. un 7. punkta izpratnē nulles svērumu piemēro aktīviem, kas ir prasības pret A zonas centrālām valdībām un centrālām bankām vai prasības, ko tās tieši garantē, un aktīviem, ko nodrošina ar A zonas centrālo valdību vai centrālo banku vērtspapīriem; tā kā minētās direktīvas 7. panta 1. punkta izpratnē dalībvalstis ar dažiem nosacījumiem var piemērot nulles svērumu aktīviem, kas ir prasības pret dalībvalstu reģionālajām valdībām un vietējām iestādēm un prasības pret trešām personām un ārpusbilances posteņiem, ko tur trešās personas vārdā un ko reģionālās un vietējās pašvaldības garantē; (11) tā kā Direktīvas 89/647/EEK 8. panta 1. punkts nosaka, ka dalībvalstis var piemērot 20 % svērumu aktīvu posteņiem, kas ir nodrošināti, lai apmierinātu kompetento iestāžu prasības, ar A zonas reģionālo vai vietējo pašvaldību izdotu nodrošinājumu vērtspapīros; tā kā dalībvalstu A zonas reģionālo vai vietējo pašvaldību izdots nodrošinājums vērtspapīros jāuzskata par tādu, ko šīs reģionālās un vietējās pašvaldības garantē 7. panta 1. punkta izpratnē, lai ļautu kompetentajām iestādēm piemērot nulles svērumu aktīviem un ārpusbilances posteņiem, ko apgādā ar šādu nodrošinājumu, tāpat ievērojot minētajā punktā noteiktos nosacījumus; (12) tā kā Direktīvas 89/647/EEK II pielikums nosaka, kā rīkoties ar ārpusbilances posteņiem, ko sauc par ārpusbiržas atvasinātiem instrumentiem, attiecībā uz procentu un valūtas likmēm sakarā ar kredītiestāžu kapitāla normatīvu aprēķinu; (13) tā kā minētās direktīvas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkts, 2. panta 2. punkts, 2. panta 3. punkta b) apakšpunkts un 2. panta 6. punkts, un 3. panta 1. un 2. punkts un tās pielikums ir saskaņā ar banku uzraudzītāju starptautiskaforuma darbu par ārpusbiržas atvasinātu instrumentu kredīta riska uzlabotu un dažosaspektos stingrāku uzraudzību, jo īpaši obligātā kapitāla seguma attiecināšanu uz ārpusbiržas atvasinātiem instrumentiem, kuru pamatā nav procentu likmes un valūtas maiņas likmes, un, aprēķinot kapitāla normatīvus attiecībā uz ārpusbiržas atvasinātu instrumentu nākotnē iespējamu kredīta risku, iespēju ņemt vērā riska samazinājumu, ko nodrošina saldo aprēķina nolīgumi, ko atzīst kompetentas iestādes; (14) tā kā daudzu trešo valstu kredītiestādēm un kredītiestāžu grupām, kas darbojas starptautiski un konkurē ar Kopienas kredītiestādēm, normas, kas pieņemtas plašākā starptautiskā līmenī, noteiks labāku ārpusbiržas atvasinātu instrumentu pārraudzību; tā kā šie uzlabojumi nosaka piemērotāku kapitāla segumu, ņemot vērā riska samazinājumu, ko nodrošina atzīti saldo aprēķina nolīgumi attiecībā uz nākotnē iespējamu kredīta risku; (15) tā kā Kopienas kredītiestādēm līdzīgu ārpusbiržas atvasinātu instrumentu pārraudzības uzlabošanu, ieskaitot iespēju ņemt vērā riska samazinājumu, ko nodrošina atzīti saldo aprēķina nolīgumi attiecībā uz nākotnē iespējamu kredīta risku, var panākt tikai, grozot Direktīvu 89/647/EEK; (16) tā kā, lai nodrošinātu līdzvērtīgas darbības noteikumus Kopienā konkurējošām kredītiestādēm un ieguldījumu sabiedrībām, ir vajadzīga saskaņotība attiecīgu darbību pārraudzībā ārpusbiržas atvasinātu instrumentu jomā, un to var panākt, pielāgojot Padomes Direktīvu Nr. 93/6/EEK (1993. gada 15. marts) par ieguldījumu un kredītiestāžu kapitāla pietiekamību [7]; (17) tā kā šī direktīva ir piemērotākais līdzeklis, kā sasniegt izvirzītos mērķus, un ir samērā ar šo mērķu sasniegšanai vajadzīgo, IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU. 1. pants Direktīvas 77/780/EEK 12. panta 3. punktu aizstāj ar šādu: "3. Dalībvalstis var slēgt sadarbības līgumus, kas paredz informācijas apmaiņu, ar trešo valstu kompetentām iestādēm vai trešo valstu iestādēm vai organizācijām, kā definēts 5. un 5.a punktā, tikai tad, ja uz sniegto informāciju attiecas profesionālā noslēpuma garantijas, kas ir vismaz vienādas ar tām, kas minētas šajā pantā. Šādai informācijas apmaiņai jākalpo minēto iestāžu vai organizāciju pārraudzības uzdevuma veikšanai. Ja informācija nāk no citas dalībvalsts, to nedrīkst atklāt bez to kompetento iestāžu skaidras piekrišanas, kas šo informāciju sniegušas, un vajadzības gadījumā tikai nolūkiem, kam minētās iestādes devušas piekrišanu" . 2. pants Direktīvu 89/647/EEK groza šādi: 1. Direktīvas 2. pantā: a) 1. punktu papildina ar šādu nodalījumu: "— "atzītas biržas". ir biržas, ko ir atzinušas kompetentās iestādes un kam ir: i) regulāra darbība; ii) noteikumi, ko ir izdevušas vai apstiprinājušas attiecīgas tās valsts iestādes, kurā šī birža atrodas, un kuros ir biržas darbības nosacījumi, nosacījumi, kā iekļūt biržā, kā arī nosacījumi, kam līgumam jāatbilst, lai ar to varētu efektīvi darboties biržā; iii) ieskaita mehānisms, kas III pielikumā uzskaitītajiem līgumiem paredz dienas normatīva prasību piemērošanu, nodrošinot kompetentu iestāžu atzītu piemērotu aizsardzību". b) 2. punktu papildina ar šādu daļu: "Reģionālo un vietējo pašvaldību jēdzienā kompetentās iestādes var iekļaut arī baznīcas un draudzes, kas ir juridiskas personas atbilstīgi publiskajām tiesībām, ciktāl tās vāc nodokļus saskaņā ar likumiem, kas tām piešķir tiesības to darīt. Tomēr šajā gadījumā nepiemēro 7. pantā izklāstīto iespēju". 2. Direktīvas 5. panta 3. punkta pirmo teikumu aizstāj ar šādu: "3. Ja 6. panta 3. punktā minēto ārpusbilances posteņu gadījumā darījuma otra puse nepilda līgumsaistības, aizstājošu līgumu iespējamās cenas aprēķina, izmantojot vienu no divām II pielikumā izklāstītajām metodēm". 3. Direktīvas 6. pantā tiek izdarīti šādi grozījumi: a) 2. punktu papildina ar šādu teikumu: "Neapmaksātai kapitāla daļai, ko kredītiestādes paraksta Eiropas Investīciju fondam, var būt 20 % svērums". b) 3. punktu aizstāj ar šādu tekstu: "3. II pielikumā izklāstītās metodes piemēro ārpusbilances posteņiem, kas uzskaitīti III pielikumā, izņemot: - līgumus, kas tiek tirgoti atzītās biržās, - valūtas līgumus (izņemot līgumus par zeltu) ar 14 kalendāra dienu vai īsāku sākotnējo termiņu. Līdz 2006. gada 31. decembrim dalībvalstu kompetentās iestādes var atbrīvot no II pielikumā izklāstīto metožu piemērošanas ārpusbiržas darījumus (OTC), par kuriem norēķinu kā juridiska darījuma puse veikusi ieskaita iestāde un kuros visi dalībnieki ik dienas pilnībā nodrošina risku, ko tie rada ieskaita iestādei, tādējādi nodrošinot aizsardzību, kas aptver gan tā brīža, gan nākotnē iespējamo risku. Kompetentajām iestādēm jāpārliecinās par to, ka iegrāmatotais nodrošinājums sniedz tāda paša līmeņa aizsardzību kā nodrošinājums, kas atbilst 1. punkta a) apakšpunkta 7. punktam, un ir novērsts risks, ko rada ieskaita iestādes riska uzkrājums, kas pārsniedz iegrāmatotā nodrošinājuma tirgus vērtību. Dalībvalstis informē Komisiju par to, kā tās izmanto šo iespēju." c) 4. punktu papildina ar šādu daļu: "Dalībvalstis var piemērot 50 % svērumu ārpusbilances posteņiem, kas ir galvojumi vai garantijas, ar ko aizstāj kredītus, un kas, apmierinot kompetento iestāžu prasības, ir pilnībā garantētas ar ķīlām, kas atbilst nosacījumiem, kas ir izklāstīti 1. punkta c) apakšpunkta 1. punktā, ievērojot galvotāja tiešas tiesības uz šādu nodrošinājumu". 4. Direktīvas 7. pantu groza šādi: a) 1. punktā aiz vārdiem "vietējās pašvaldības" pievieno šādus:"vai apgādātas, apmierinot attiecīgo kompetento iestāžu prasības, ar nodrošinājumu šo reģionālo vai vietējo pašvaldību izdotos vērtspapīros"; b) 2. punktā aiz vārda "pēdējais" pievieno šādus:", ieskaitot nodrošinājumu vērtspapīros". 5. Direktīvas 8. panta 1. punktu aizstāj ar šādu: "1. Neatkarīgi no 7. panta 1. punkta dalībvalstis var 20 % svērumu piemērot aktīvu posteņiem, kas, apmierinot kompetento iestāžu prasības, ir apgādāti ar nodrošinājumu A zonas reģionālo vai vietējo pašvaldību izdotos vērtspapīros, ar A zonas kredītiestādēm, kas nav aizdevējas iestādes, iesniegtu depozītu nodrošinājumu, vai šādu kredītiestāžu izdotu depozīta sertifikātu vai līdzīgu instrumentu nodrošinājumu". 6. Direktīvas II un III pielikumu groza vai aizstāj saskaņā ar šās direktīvas pielikuma A un B daļu. 3 pants Direktīvu 93/6/EEK groza šādi: 1. Direktīvas 2. panta 10. punktu aizstāj ar šādu: "10. "ārpusbiržas atvasināti instrumenti (OTC)". ir ārpusbilances posteņi, kam saskaņā ar Direktīvas 89/647/EEK 6. panta 3. punktu piemēro minētās direktīvas pielikumā izklāstītās metodes". 2. Direktīvas II pielikuma 5. punktu aizstāj ar šādu: "5. Lai aprēķinātu kapitāla normatīvus to ārpusbiržas atvasinātiem instrumentiem, iestādes piemēro Direktīvas 89/647/EEK II pielikumu. Riska svērumus, kas jāpiemēro attiecīgajām pusēm, nosaka saskaņā ar šīs direktīvas 2. panta 9. punktu. Līdz 2006. gada 31. decembrim dalībvalstu kompetentās iestādes var atbrīvot no II pielikumā izklāstīto metožu piemērošanas ārpusbiržas darījumus, par kuriem norēķinu kā darījuma juridiska puse veikusi ieskaita iestāde un kuros visi dalībnieki ik dienas pilnībā nodrošina risku, ko tie rada ieskaita iestādei, tādējādi nodrošinot aizsardzību, kas aptver gan tā brīža, gan nākotnē iespējamo risku. Kompetentajām iestādēm jāpārliecinās par to, ka iegrāmatotais nodrošinājums sniedz tāda paša līmeņa aizsardzību kā nodrošinājums, kas atbilst Direktīvas 89/647/EEK 6. panta 1. punkta a) apakšpunkta 7. punktam, un ir novērsts risks, ko rada ieskaita iestādes riska uzkrājums, kas pārsniedz iegrāmatotā nodrošinājuma tirgus vērtību. Dalībvalstis informē Komisiju par to, kā tās izmanto šo iespēju." 4. pants 1. Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas tām vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības ne vēlāk kā 24 mēnešus pēc to spēkā stāšanās. Par to tās tūlīt informē Komisiju. Nosakot šos pasākumus, dalībvalstis tajos izdara atsauci uz šo direktīvu vai pievieno atsauci to oficiālai publikācijai. Metodi, kā izdarīt atsauces, nosaka dalībvalstis. 2. Dalībvalstis dara Komisijai zināmus galvenos tiesību aktus, ko tās pieņem jomā, kuru reglamentē šī direktīva. 5. pants Šī direktīva stājas spēkā tajā dienā, kad tā tiek publicēta Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. 6 pants Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm. Luksemburgā, 1988. gada 22. jūnijā Eiropas Parlamenta vārdā — priekšsēdētājs J. M. Gil-robles Padomes vārdā — priekšsēdētājs J. Cunningham [1] OV C 208, 19.7.1996., 8. lpp. un OV C 259, 26.8.1997., 1. lpp. [2] OV C 30, 30.1.1997, 13. lpp. [3] Eiropas Parlamenta 1997. gada 10. aprīļa atzinums (OV C 132, 28.4.1997., 234. lpp.), Padomes 1998. gada 9. marta kopīgā nostāja (OV C 135, 30.4.1998., 32. lpp.) un Eiropas Parlamenta 1998. gada 30. aprīļa lēmums (OV C 152, 18.5.1998.). Padomes 1998. gada 19. maija lēmums. [4] OV L 322, 17.12.1977., 30. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 96/13/EK (OV L 66, 16.3.1996., 15. lpp.). [5] OV L 386, 30.12.1989., 14. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/32/EK (OV L 204, 21.7.1998., 29. lpp.). [6] OV C 89, 6.4.1994., 17. lpp. [7] OV C 141, 11.6.1993., 1. lpp. -------------------------------------------------- PIELIKUMS A. Ar šo Direktīvas 89/647/EEK II pielikumu groza šādi: 1. Virsrakstu aizstāj ar šādu virsrakstu: "II PIELIKUMS DARBĪBAS AR ĀRPUSBILANCES POSTEŅIEM" 2. Pielikuma 1. punktu aizstāj ar šādu: "1. Metodes izvēle Lai aprēķinātu kredīta risku, kas saistīts ar III pielikuma 1. un 2. punktā uzskaitītajiem darījumiem, kredītiestādes ar kompetentu iestāžu piekrišanu var izvēlēties vienu no tālāk izklāstītajām metodēm. Kredītiestādēm, kurām jāizpilda Direktīvas 93/6/EEK 6. panta 1. punkts, jāizmanto 1. metode, kas izklāstīta tālāk. Lai aprēķinātu kredīta risku, kas saistīts ar III pielikuma 3. punktā uzskaitītajiem darījumiem, visām kredītiestādēm jāizmanto 1. metode, kas izklāstīta tālāk" 3. Pielikuma 2. punktā 1. tabulu aizstāj ar šādu: "TABULA [1] [2] Atlikušais termiņš | Procentu likmju līgumi: | Līgumi, kas attiecas uz ārzemju valūtas maiņas kursu un zeltu | Līgumi, kas attiecas uz pašu kapitālu | Līgumi, kas attiecas uz dārgmetāliem, izņemot zeltu | Līgumi, kas attiecas uz precēm, kas nav dārgmetāli | Viens gads vai mazāk | 0 % | 1 % | 6 % | 7 % | 10 % | Vairāk par gadu, mazāk par pieciem gadiem | 0,5 % | 5 % | 8 % | 7 % | 12 % | Vairāk par pieciem gadiem | 1,5 % | 7,5 % | 10 % | 8 % | 15 % | Lai aprēķinātu nākotnē iespējamo risku saskaņā ar b) soli, kompetentās iestādes var ļaut kredītiestādēm līdz 2006. gada 31. decembrim piemērot 1. tabulā paredzēto procentu vietā šādus procentus, ar nosacījumu, ka iestādes darījumiem III pielikuma 3. punkta b) un c) apakšpunkta izpratnē izmanto Direktīvas 93/6/EEK 11.a punktā izklāstīto iespēju: 1.a tabula Atlikušais termiņš | Dārgmetāli (izņemot zeltu) | Pamatmetāli | Lauksaimniecības produkti (nekonvertējami) | Pārējie, ieskaitot enerģētikas produktus | viens gads vai mazāk | 2 % | 2,5 % | 3 % | 4 % | vairāk par gadu, mazāk par pieciem gadiem | 5 % | 4 % | 5 % | 6 % | vairāk par pieciem gadiem | 7,5 % | 8 % | 9 % | 10 %" | 4. Pielikuma 2. tabulā trešās slejas pirmajā rindā virsrakstu aizstāj ar šādu: "Darījumi ar valūtas likmēm un zeltu" 5. Pielikuma 2. punktam beigās pievieno šādu daļu: "1. un 2. metodes vajadzībām kompetentajām iestādēm jānodrošina, ka nosacītā summa, ko ņem vērā, ir piemērots attiecīga līguma riska mērs. Ja, piemēram, līgums paredz naudas plūsmu reizinājumu, nosacītā summa jāpiemēro, lai ņemtu vērā to, kā reizinājums ietekmē līguma riska struktūru." 6. Pielikuma 3. punkta b) apakšpunktu papildina ar šādu daļu: "Kompetentās iestādes var atzīt par riska mazinātājiem saldo aprēķina nolīgumiem, kas sedz valūtas darījumus ar sākotnējo termiņu 14 kalendāra dienas vai mazāk, rakstītus iespēju līgumus vai līdzīgus ārpusbilances posteņus, kam šo pielikumu nepiemēro tāpēc, ka tiem ir tikai niecīgs kredīta risks vai tā vispār nav. Ja atkarībā no tā, vai šo līgumu tirgus vērtība ir pozitīva vai negatīva, to iekļaušana citā saldo aprēķina nolīgumā var izsaukt kapitāla normatīvu palielināšanu vai samazināšanu, kompetentajām iestādēm jāliek kredītiestādēm izmantot konsekventu pieeju." 7. Pielikuma 3. punkta c) apakšpunkta ii) apakšpunkta pirmo daļu un ievada formulējumu un pirmā nodalījuma otro daļu aizstāj ar šādu tekstu: "ii) Pārējie saldo aprēķina nolīgumi Izmantojot 1. metodi: saldo aprēķina nolīguma līgumu kārtējo aizstājējcenu a) solī var iegūt, ņemot vērā faktisko varbūtējo tīro aizstājējcenu, ko nosaka nolīgums; gadījumos, kad saldo aprēķins nosaka tīro saistību kredītiestādei, kas aprēķina tīro aizstājējcenu, kārtējā aizstājējcena ir "0"; visiem saldo aprēķina nolīguma darījumiem nākotnē iespējama kredīta riska izskaitļojumu b) solī var samazināt pēc šāda vienādojuma: PCEredred = 0,4 * PCEgross + 0,6 * NGR * PCEgross kur: PCEred = nākotnē iespējama kredīta riska samazinātais izskaitļojums visiem līgumiem ar konkrētu spēkā esoša divpusēja saldo aprēķina nolīguma pusi, PCEgross = nākotnē iespējama kredīta riska izskaitļojumu summa visiem spēkā esošajiem divpusēja saldo aprēķina nolīguma darījumiem ar konkrēto pusi, ko aprēķina, reizinot to nosacītās pamatsummas ar 1. tabulā norādītajiem procentiem, NGR i) atsevišķs aprēķins — tīrās aizstājējcenas koeficients visiem spēkā esošiem divpusēja saldo aprēķina nolīguma darījumiem ar konkrētu partneri (skaitītājā) un bruto aizstājējcena visiem spēkā esošiem divpusēja saldo aprēķina nolīguma darījumiem ar šo partneri (saucējā); vai ii) kopsummas aprēķins — visām pusēm abpusēji aprēķinātās, ņemot vērā spēkā esošu saldo aprēķina nolīgumu darījumus, tīrās aizstājējcenas (skaitītājā) un visu spēkā esošu saldo aprēķina nolīgumu darījumu bruto aizstājējcenas (saucējā) kopsummas koeficients. Ja dalībvalstis kredītiestādēm ļauj metodi izvēlēties, konsekventi jāizmanto izraudzītā metode. Lai aprēķinātu nākotnē iespējamo kredīta risku pēc iepriekš norādītās formulas, pilnīgi saskanīgus saldo aprēķina nolīgumu darījumus var ņemt vērā kā vienu līgumu ar nosacītu pamatsummu, kas ir vienāda ar tīriem ieņēmumiem. Pilnīgi saskanīgi darījumi ir nestandartizēti nākotnes darījumi ar valūtu vai līdzīgi darījumi, kuros nosacīta pamatsumma ir vienāda ar naudas plūsmām, ja naudas plūsmu norēķinu datumi sakrīt un tos pilnībā vai daļēji veic vienā valūtā. Izmantojot 2. metodi, a) solī - saldo aprēķina nolīguma pilnīgi saskanīgi darījumi aprēķinos var tikt ņemti vērā kā viens darījums ar nosacītu pamatsummu, kas ir vienāda ar tīriem ieņēmumiem, nosacītās pamatsummas reizina ar 2. tabulā norādītajiem procentiem." B Direktīvas 89/647/EEK III pielikumu aizstāj ar šādu: " III PIELIKUMS ĀRPUSBILANCES POSTEŅU TIPI 1. Procentu likmju darījumi: a) procentu likmju mijmaiņas vienā valūtā; b) fiksētas un mainīgas cenas saistību mijmaiņa; c) nestandartizētas likmes nākotnes darījumi; d) standartizēti procentu likmes nākotnes darījumi; e) iegādāti procentu likmes iespēju līgumi; f) citi līdzīgi līgumi. 2. Valūtas darījumi un darījumi ar zeltu: a) procentu likmju mijmaiņas dažādā valūtā; b) nestandartizēti nākotnes darījumi ar valūtu; c) standartizēti nākotnes darījumi ar valūtu; d) iegādāti valūtas iespēju līgumi; e) citi līdzīgi darījumi; f) darījumi ar zeltu, kas ir līdzīgi a) — e) apakšpunktā minētajiem. 3. Darījumi, kas ir līdzīgi 1. punkta a) — e) apakšpunktā un 2. punkta a) — d) apakšpunktā minētajiem darījumiem ar bāzes posteņiem vai indeksiem attiecībā uz: a) akcijām; b) dārgmetāliem, izņemot zeltu; c) precēm, izņemot dārgmetālus; d) citiem līdzīgiem darījumiem. " --------------------------------------------------