ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2)

panta 7. punktu groza šādi: a) punkta b) apakšpunktam pievieno šādu teikumu: “Īrija, apspriežoties ar Komisiju, SVF un ECB, var veikt iepriekš minēto konkrēto pasākumu budžeta izmaiņas, lai pilnībā realizētu efektivitātes uzlabojumus, ko paredzēts noteikt visaptverošajā izdevumu un valdības programmas prioritāšu pārskatā, kas atbilst vispārējam mērķim nodrošināt, ka 2012. gada budžetā fiskālā konsolidācija ir vismaz EUR 3,6 miljardi;”; b) punkta e) apakšpunktu aizstāj ar šādu: “e) pieņem pasākumus, kas nostiprina ticamu budžeta stratēģiju un stiprina budžeta pamatnostādnes. Īrija pieņem un īsteno fiskālo noteikumu, ka visi papildu neplānotie ieņēmumi 2011.–2015. gadā tiks novirzīti budžeta deficīta un parāda samazināšanai. Īrija izveido fiskālo jautājumu konsultatīvo padomi, kura sniegs valdības budžeta stāvokļa un prognožu neatkarīgu novērtējumu. Īrija pieņem fiskālās atbildības likumu, ar kuru ievieš vidēja termiņa izdevumu programmu ar saistošām daudzgadu robežvērtībām izdevumiem katrā jomā. To veic, ņemot vērā visas pārskatītās ekonomikas pārvaldības reformas Savienībā un izmantojot par pamatu jau esošās reformas;”; c) punkta g) apakšpunktu aizstāj ar šādu: “g) rekapitalizē vietējās bankas līdz 2011. gada jūlija beigām (ar atbilstīgu pielāgojumu saistībā ar paredzamo aktīvu pārdošanu Irish Life & Permanent gadījumā) saskaņā ar 2011. gada PLAR un PCAR secinājumiem, kā 2011. gada 31. martā paziņoja Īrijas Centrālā banka;”; d) punkta l) apakšpunktu aizstāj ar šādu: “l) uzlabo konkurenci atvērtos tirgos. Šajā nolūkā reformē tiesību aktus, lai radītu ticamāku preventīvu efektu, paredzot efektīvu sankciju iespējamu piemērošanu gadījumos, kad tiek pārkāpti konkurenci reglamentējošie Īrijas tiesību akti un Līguma 101. un 102. pants, kā arī nodrošina konkurences iestādes efektīvu darbību. Turklāt programmas darbības laikposmā valsts iestādes nodrošina, ka netiek piešķirti turpmāki atbrīvojumi no reglamentējošiem noteikumiem konkurences tiesību jomā, izņemot gadījumā, ja tie pilnībā atbilst Savienības finanšu palīdzības programmas mērķiem un ekonomikas vajadzībām;”; e) pievieno šādus apakšpunktus: “n) samazina vietējo banku parādsaistības, lai sasniegtu 2011. gada PLAR noteikto aizdevumu un noguldījumu attiecības mērķi; o) sagatavo kredītapvienību nozares nepietiekami kapitalizēto iestāžu maksātspējas un dzīvotspējas atbalsta plānu, tostarp piešķirot nepieciešamās pilnvaras Īrijas Centrālajai bankai, lai veicinātu lielāku nozares konsolidāciju, attiecīgos gadījumos izmantojot apvienošanos, ar valdības finanšu atbalstu, ja tas ir pamatots; p) iesniedz tiesību aktus Oireachtas, lai palīdzētu kredītapvienībām, nostiprinot tiesiskā regulējuma sistēmu, tostarp efektīvāku pārvaldību un reglamentējošas prasības.”;
(4)

Daudzums, ko iegūst pēc tam, kad daudzumus, kas piešķirti uzņēmumiem, kuri saskaņā ar licenci no 2007. gada līdz 2009. gadam ražoja vai importēja kontrolējamās vielas, atskaitot no maksimālā daudzuma 110 ONP apmērā, ir jāpiešķir uzņēmumiem, kuriem atsauces periodā no 2007. gada līdz 2009. gadam ražošanas vai importa licences netika izdotas. Piešķiršanas mehānismam jānodrošina, ka visi uzņēmumi, kuri pieprasa jaunu kvotu, saņem pienācīgu piešķiramā daudzuma daļu.
(6)

No otras puses, Kopienas nozīmes teritoriju saraksta ceturtais atjauninājums boreālajam bioģeogrāfiskajam reģionam ir vajadzīgs, lai atspoguļotu to informāciju par pārmaiņām teritorijā, kuru dalībvalstis iesniegušas pēc Kopienas sākotnējā saraksta un pirmo trīs atjaunināto sarakstu pieņemšanas. No šāda viedokļa Kopienas nozīmes teritoriju ceturtais atjauninātais saraksts boreālajam bioģeogrāfiskajam reģionam ir Kopienas nozīmes teritoriju saraksta konsolidēta versija boreālajam bioģeogrāfiskajam reģionam. Tomēr jāuzsver, ka pienākumi, kas izriet no Direktīvas 92/43/EEK 4. panta 4. punkta un 6. panta 1. punkta, piemērojami iespējami drīz, bet ne vēlāk kā sešu gadu laikā no dienas, kad pieņemts Kopienas nozīmes teritoriju sākotnējais saraksts vai pirmie trīs atjauninātie saraksti boreālajam bioģeogrāfiskajam reģionam atkarībā no tā, kurā Kopienas nozīmes teritoriju sarakstā minētā teritorija tika iekļauta pirmo reizi.
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 18/1

PADOMES LĒMUMS

(2010. gada 8. novembris)

par to, lai noslēgtu Protokolu Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses, par Pamatnolīgumu starp Eiropas Savienību un Ukrainu par vispārējiem principiem Ukrainas dalībai Savienības programmās

(2011/33/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114., 168., 169., 172. pantu, 173. panta 3. punktu, 188. un 192. pantu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu un 8. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu,

tā kā:

(1) Protokols Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses (1), par Pamatnolīgumu starp Eiropas Savienību un Ukrainu par vispārējiem principiem Ukrainas dalībai Savienības programmās (turpmāk “protokols”) Savienības vārdā tika parakstīts 2010. gada 22. novembrī.

(2) Lisabonas Līgumam stājoties spēkā 2009. gada 1. decembrī, Eiropas Savienība ir aizstājusi Eiropas Kopienu un ir tās pēctece.

(3) Protokols būtu jānoslēdz,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Eiropas Savienības vārdā tiek apstiprināts Protokols Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses, par Pamatnolīgumu starp Eiropas Savienību un Ukrainu par vispārējiem principiem Ukrainas dalībai Savienības programmās (2) (turpmāk “protokols”).

2. pants

Padomes priekšsēdētājs Savienības vārdā sniedz protokola 10. pantā paredzēto ziņojumu.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2010. gada 8. novembrī Padomes vārdā – priekšsēdētājs M. WATHELET

(1) OV L 49, 19.2.1998., 3. lpp.

(2) Sk. šo 3. lpp. OV.
1.

Visiem kuģiem, kam saskaņā ar Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē ir atļauts zvejot Seišelu salu ūdeņos, ir pienākums paziņot savu nozveju Seišelu salu kompetentajai iestādei, ievērojot šādu kārtību. 1.1. Eiropas Savienības kuģi, kuri ir saņēmuši licenci zvejai Seišelu salu ūdeņos, katru dienu aizpilda 2. un 3. papildinājumā iekļauto nozvejas deklarācijas veidlapu par katru zvejas reisu, ko tie veic Seišelu salu ūdeņos. Veidlapu aizpilda arī tad, ja nozveja nav gūta. Veidlapu aizpilda salasāmi, un to paraksta kuģa kapteinis vai viņa pārstāvis. 1.2. Ciktāl tas attiecas uz 1.1. un 1.3. punktā minētās nozvejas deklarācijas veidlapas nosūtīšanu, Eiropas Savienības kuģi rīkojas šādi: — ja tie ierodas Viktorijas ostā, aizpildīto veidlapu Seišelu salu iestādēm iesniedz piecu (5) dienu laikā no ierašanās ostā vai katrā ziņā pirms iziešanas no ostas, atkarībā no tā, kas notiek vispirms; — visos citos gadījumos aizpildīto veidlapu Seišelu salu iestādēm nosūta četrpadsmit (14) dienu laikā no ierašanās citā ostā, nevis Viktorijas ostā. 1.3. Nozvejas deklarācijas veidlapu kopijas vienlaikus nosūta I nodaļas 2. iedaļas 6. punktā minētajiem zinātniskajiem institūtiem tajos pašos termiņos, kas paredzēti 1.2. punktā.
8.

Satelītnovērošanas sistēmas aparatūras un programmatūras komponenti ir droši, t. i., ir izslēgta jebkāda atrašanās vietas datu sagrozīšanas un tehnisku manipulāciju iespēja. Sistēma darbojas pilnīgi automātiski un vienmēr ir darba kārtībā neatkarīgi no vides apstākļiem. Satelītnovērošanas sistēmu ir aizliegts iznīcināt, bojāt, padarīt neekspluatējamu vai iejaukties tās darbībā. 8.1. Kapteinis jo īpaši nodrošina to, ka: — dati netiek sagrozīti, — satelītnovērošanas iekārtu antenas vai antenu uztveršanas laukā nav fizisku šķēršļu, — nekādā veidā netiek pārtraukta elektroenerģijas padeve satelītnovērošanas iekārtām, — kuģa satelītnovērošanas iekārta nav aizvākta no kuģa vai vietas, kurā tā bija sākotnēji uzstādīta, — par ikvienu kuģa satelītnovērošanas iekārtas nomaiņu tūlīt paziņo Komoru salu kompetentajām iestādēm. 8.2. Par ikvienu iepriekš minēto noteikumu pārkāpumu kapteini var saukt pie atbildības saskaņā ar Komoru salu normatīvajiem aktiem, ja vien kuģis darbojas Komoru salu ūdeņos.
(1)

2008. gada 15. oktobrī parakstīja Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp CARIFORUM valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (1) (“nolīgums”), un to provizoriski piemēro no 2008. gada 29. decembra.
(22)

Taču šos tirgus nevar uzskatīt par neatkarīgiem konkrētajiem tirgiem saistībā ar šo lēmumu, jo patērētāji var pāriet no vienas tirgus apakškategorijas uz citu un cenu noteikšana visās trīs tirgus apakškategorijās ir balstīta uz tirgu (22). Tomēr saskaņā ar AEEG 2009. gada pārskatu tā sauktais “ierobežotais tirgus”, kas ietver “pastiprinātas aizsardzības pakalpojuma tirgu” un “aizsargāta pakalpojuma tirgu”, veido 36 % no kopējā mazumtirdzniecības tirgus. Turklāt saskaņā ar šo pašu ziņojumu pastiprinātas aizsardzības pakalpojuma tirgū ļoti liela tirgus daļa (84,3 %) pieder vienam konkrētam piegādātājam, kas aktīvi darbojas arī brīvajā tirgū. Saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegto informāciju patērētāji uzskata, ka piegādātāja maiņas izmaksas ir augstas un ieguvumi no šādas maiņas – nelieli. Šis apstāklis, kā arī zemās cenas pastiprinātas aizsardzības pakalpojuma tirgū lielā mērā apgrūtina iespēju jaunajiem operatoriem iegūt pietiekami lielu patērētāju bāzi šajā tirgus apakškategorijā. Tādējādi pastiprinātas aizsardzības pakalpojuma tirgus operatori, kas darbojas arī brīvajā tirgū, faktiski gūst konkurences priekšrocību, ņemot vērā to, ka patērētāji, kas vēlas pāriet no pastiprinātas aizsardzības pakalpojuma tirgus uz brīvo tirgu vai otrādi, nereti to dara, nemainot piegādātāju.
(2)

Saskaņā ar Lēmuma 2009/872/EK 3. panta 4. punktu Komisija ieceļ šādus locekļus no šā 51 locekļa: četrus pārstāvjus no pacientu organizācijām, četrus pārstāvjus no farmācijas rūpniecības, deviņus pārstāvjus no pašlaik notiekošiem un/vai jau īstenotiem Kopienas projektiem reto slimību jomā, ko finansē Kopienas rīcības programmas veselības aizsardzības jomā (2), ieskaitot trīs pārstāvjus no izmēģinājuma projektiem, ko īsteno Eiropas references tīklos reto slimību jomā, un sešus pārstāvjus no pašlaik notiekošiem un/vai jau īstenotiem projektiem reto slimību jomā, ko finansē Kopienas pamatprogrammas pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai (3). 27 pārstāvjus no dalībvalstīm ieceļ attiecīgās dalībvalstis. Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra (ECDC) pārstāvi ieceļ ECDC.
(6)

Lēmuma 2009/470/EK 3. panta 6. punkta pirmajā ievilkumā paredzēti noteikumi par to, cik lielu procentuālo daļu no konkrētām dalībvalstu izmaksām atļauts segt no Savienības finansiālā atbalsta.
(3)

Komisijas 2006. gada 21. jūnija Regulas (EK) Nr. 885/2006, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 1290/2005 attiecībā uz maksājumu aģentūru un citu struktūru akreditāciju un ELGF un ELFLA grāmatojumu noskaidrošanu (4), 10. panta 2. punkta pirmajā daļā ir noteikts, ka summu, kas saskaņā ar minētās regulas 10. panta 1. punkta pirmajā daļā minēto lēmumu par grāmatojumu noskaidrošanu ir atgūstama no katras dalībvalsts vai izmaksājama katrai dalībvalstij, nosaka, atskaitot attiecīgajā finanšu gadā, t. i., 2007. gadā, veiktos avansa maksājumus no izdevumiem, kas saskaņā ar 1. punktu atzīti attiecīgajam finanšu gadam. Šīs summas jāatvelk no avansa maksājumiem vai jāpieskaita tiem, grāmatojot pret izdevumiem otrajā mēnesī pēc tā mēneša, kurā ir pieņemts grāmatojumu noskaidrošanas lēmums.
(3)

Lai nodrošinātu nepārtrauktu importu no ĀKK valstīm uz Savienību, kā arī netraucētu pāreju no ĀKK un EK partnerattiecību nolīguma uz nolīgumu, ar kuru izveido sistēmu pagaidu ekonomisko partnerattiecību nolīgumam (AĀK un ES pagaidu partnerattiecību nolīgums), jāpiešķir jauna atkāpe ar atpakaļejošu spēku no 2010. gada 1. janvāra.
1.

ECB Padome pirms finanšu gada beigām lemj par ECB ienākumu no VTP vērtspapīriem vai to daļas un, vajadzības gadījumā, ECB ienākumu no euro banknotēm apgrozībā vai to daļas paturēšanu, ciktāl tas vajadzīgs, lai nodrošinātu, ka sadalīto ienākumu summa nav lielāka par ECB tīro peļņu šajā gadā. Šādus lēmumus pieņem, ja, balstoties uz ECB valdes pamatotu aplēsi, ECB Padome sagaida, ka ECB gadā kopā būs zaudējumi vai ka tai būs gada tīrā peļņa, kas ir mazāka nekā ECB ienākumu no euro banknotēm apgrozībā aplēstā summa vai ECB ienākumu no VTP vērtspapīriem aplēstā summa.
12.

pauž bažas par 2008. gadā piedzīvotajām grūtībām, pārejot no vecās grāmatvedības sistēmas uz uzkrājumu grāmatvedību, un kavēšanos ar pienācīgu grāmatvedības sistēmas ieviešanu, kas vēl joprojām rada risku, ka finanšu informācija par pārnesumiem no iepriekšējā gada, piešķirto ieņēmumu izmantošanu un saikni ar atsevišķām summām 2007. gada bilancē varētu nebūt kvalitatīva; pauž nopietnas bažas par to, ka Akadēmijas veicamie pasākumi ir atlikti uz 2011. gadu, jo no amata atkāpušies divi svarīgi, par finansēm atbildīgi darbinieki – grāmatvedis un finanšu un budžeta pārzinis;
(2)

Ar Komisijas 2004. gada 6. janvāra Lēmumu 2004/211/EK, kurā izstrādāts to trešo valstu un ar tām saistīto teritoriju daļu saraksts, no kurām dalībvalstis atļauj ievest dzīvus zirgu dzimtas dzīvniekus un to spermu, olšūnas un embrijus (2), izveidots tādu trešo valstu un to daļu saraksts, no kurām dalībvalstis atļauj importēt preces. Savienības tiesību aktu skaidrības un konsekvences labad minētais saraksts jāņem vērā šajā lēmumā.
(10)

Amerikas Savienoto Valstu Vērtspapīru un biržu darījumu komisijas (The Securities and Excahnge Commission of the United States of America) kompetencē ir izmeklēšanas veikšana attiecībā uz revidentiem un revīzijas uzņēmumiem. Šim lēmumam jāattiecas tikai uz Vērtspapīru un biržu darījumu komisijas kompetenci veikt izmeklēšanu attiecībā uz revidentiem un revīzijas uzņēmumiem. Amerikas Savienoto Valstu Vērtspapīru un biržu darījumu komisija īsteno atbilstošus drošības pasākumus, aizliedzot saviem esošajiem un bijušajiem darbiniekiem izpaust konfidenciālu informāciju jebkurai trešai personai vai iestādei un nosakot sodus par šā aizlieguma pārkāpšanu. Tā izmantotu nodotos revīzijas darba dokumentus vai citus dokumentus, kas ir apstiprināto revidentu vai revīzijas uzņēmumu rīcībā, tikai mērķiem, kas saistīti ar publisko uzraudzību, ārējo kvalitātes nodrošināšanu un izmeklēšanu attiecībā uz revidentiem un revīzijas uzņēmumiem. Saskaņā ar Amerikas Savienoto Valstu normatīvajiem aktiem Vērtspapīru un biržu darījumu komisija drīkst nodot revīzijas darba dokumentus, kas ir ASV obligāto revidentu vai revīzijas uzņēmumu rīcībā saistībā ar izmeklēšanu, ko tā var veikt attiecībā uz revidentiem un revīzijas uzņēmumiem, vai citus svarīgus dokumentus dalībvalstu kompetentajām iestādēm. Pamatojoties uz šo, Amerikas Savienoto Valstu Vērtspapīru un biržu darījumu komisija jāuzskata par atbilstīgu Direktīvas 2006/43/EK 47. panta 1. punkta nozīmē.
(4)

Ķīna 2009. gada 29. septembrī iepazīstināja ar virkni pasākumu, kas varētu uzlabot Anoplophora chinensis (Forster) kontroli, audzējot minētos augus, kurus paredzēts eksportēt uz Savienību. Konkrēti Ķīna ir veikusi to audzēšanas vietu reģistrācijas procedūru, kuru produkcija tiks eksportēta uz Savienību. Tā ir ierobežojusi to audzēšanas vietu skaitu, no kurām minētos augus var eksportēt uz Savienību, un iekļāvusi tikai tās audzēšanas vietas, kuras ir reģistrējusi valsts augu aizsardzības organizācija saskaņā ar grozītā Lēmuma 2008/840/EK I pielikuma I iedaļas B daļas 1. punkta b) apakšpunktu. Šis reģistrs tika paziņots Komisijai tajā pašā dienā. Ķīna arī paziņoja par pasākumiem, kas tiks pieņemti, ja Anoplophora chinensis (Forster) konstatēs kādā no reģistrētajām audzēšanas vietām, tostarp par attiecīgās audzēšanas vietas izslēgšanu no reģistra konkrētos apstākļos. Komisija izplatīja dalībvalstīm no Ķīnas saņemto informāciju.
(6)

Lai vienkāršotu darbības praktiskās sadarbības atbalstam patvēruma jomā un ciktāl Atbalsta birojam būtu jāuztic daži no uzdevumiem, kurus pašreiz finansē no Eiropas Bēgļu fonda, atbildība par dažām Kopienas darbībām, kas paredzētas Lēmuma Nr. 573/2007/EK (2) 4. pantā, no Eiropas Bēgļu fonda jānodod Atbalsta birojam, lai nodrošinātu optimālu praktisko sadarbību patvēruma jomā.
(7)

Atbilstīgi Slovākijas iestāžu 2009. gada oktobrī paziņotajiem datiem plānots, ka valsts budžeta deficīts Slovākijā sasniegs 6,3 % no IKP 2009. gadā, tādējādi aizvien pārsniedzot atsauces vērtību – 3 % no IKP – un netuvinoties tai. Var uzskatīt, ka atsauces vērtība ir pārsniegta izņēmuma kārtā Līgumā un Stabilitātes un izaugsmes paktā paredzētajā nozīmē. Konkrēti, apsverot citus jautājumus, tas ir ekonomikas nopietnas lejupslīdes rezultāts Līguma un Stabilitātes un izaugsmes pakta izpratnē. Saskaņā ar Komisijas dienestu 2009. gada rudens prognozi faktiskais IKP 2009. gadā samazināsies par 5,8 %. Lai gan atsauces vērtības (3 % no IKP) pārsniegšana galvenokārt atspoguļo ekonomikas lejupslīdes nopietnību, tā ir arī rezultāts tam, ka kopš 2005. gada strukturālā bilance ir nopietni pasliktinājusies. Turklāt nevar uzskatīt, ka plānotā atsauces vērtība pārsniegta ir tikai uz laiku, jo saskaņā ar Komisijas dienestu 2009. gada rudens prognozi valsts budžeta deficīts sasniegs 6 % no IKP 2010. gadā, pieņemot, ka politika nemainīsies. Līgumā minētais deficīta kritērijs nav izpildīts.
(12)

Pamatojoties uz EFSA atzinumu, pārtikai, pārtikas sastāvdaļām un barībai, kas satur kukurūzu MON863xMON810, sastāv vai ir ražota no tās, nav vajadzīgas īpašas marķēšanas prasības, izņemot tās, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 1829/2003 13. panta 1. punktā un 25. panta 2. punktā. Tomēr, lai nodrošinātu, ka produktus izmanto atbilstīgi ierobežojumiem, kas noteikti šajā lēmumā paredzētajā atļaujā, marķējot barību, kas satur ĢMO vai sastāv no tiem, un citus produktus, kas nav pārtika un barība un kas satur ĢMO vai sastāv no tiem, un attiecībā uz ko ir pieprasīta atļauja, ir skaidri jānorāda, ka minētos produktus nedrīkst izmantot audzēšanai.
2)

Lēmuma 24. pantā pievieno šādu 4. punktu: “4. Ņemot vērā pamatdokumenta 37. panta 3. un 4. punktu, dalībvalstij veikto avansa maksājumu kumulatīvā summa nepārsniedz 90 % no kopējās summas, kāda šai dalībvalstij piešķirta ar finansēšanas lēmumu, ar kuru apstiprina gada programmu. Ja dalībvalsts no saviem līdzekļiem piešķīrusi mazāku summu, nekā noteikts finansēšanas lēmumā, ar kuru apstiprina gada programmu, avansa maksājumu kumulatīvā summa nepārsniedz 90 % no summas, kādu dalībvalsts piešķīrusi no saviem līdzekļiem.”
(1)

Ar Padomes Lēmumu 2004/738/EK (2) Portugāles Republikai (turpmāk “Portugāle”) tiešās tirdzniecības (preču tirdzniecība klientu mājās) nozarē ir atļauts līdz 2009. gada 31. decembrim piemērot īpašu un fakultatīvu shēmu, saskaņā ar kuru, pirmkārt, – atkāpjoties no 21. panta 1. punkta a) apakšpunkta Padomes Sestajā direktīvā 77/388/EEK (1977. gada 17. maijs) par to, kā saskaņojami dalībvalstu tiesību akti par apgrozījuma nodokļiem – Kopēja pievienotās vērtības nodokļu sistēma: vienota aprēķinu bāze (3), – uzņēmumam, kas veic komercdarbību minētajā nozarē un kam ir atļauja izmantot šo shēmu, ir jāmaksā pievienotās vērtības nodoklis (PVN) par tā mazumtirgotāju veiktajām preču piegādēm galapatērētājiem. Otrkārt, atkāpjoties no minētās direktīvas 22. panta, mazumtirgotāji ir atbrīvoti no minētā panta prasībām attiecībā uz šīm piegādēm. Lai saņemtu šādu atļauju, kopējam uzņēmuma apgrozījumam jāveidojas no preču pārdošanas klientu mājās, ko veic savā vārdā un uz sava rēķina strādājošie mazumtirgotāji. Turklāt visām pārdotajām precēm jābūt norādītām iepriekš noteiktā galapatēriņa cenu sarakstā, uzņēmumam tās jāpārdod tieši mazumtirgotājiem, savukārt mazumtirgotājiem tās jāpārdod tieši galapatērētājam.
(14)

Ar Bestandsleistungen līgumā saprot tādu autobusu transporta pakalpojumu sniegšanu, par kuriem ir paredzēta kompensācija, ko veido summa no trim daļām. Līguma IV daļas 3. punktā noteikts, ka Bestandsleistungen ir 952 761 km. X daļas 2. punkts par Bestandsleistungen 2002. gadam nosaka atlīdzību EUR 1 690 000 apmērā. X daļas 3. punkts paredz, ka minētā atlīdzība veidojas šādi: a) kompensācija par integrētiem satiksmes savienojumiem (Verbundabgeltung), un tās summa katru gadu tiek noteikta attiecībā uz katru maršrutu, pamatojoties uz pasažieru skaitu; b) ieņēmumi no biļešu pārdošanas, kuri atbrīvoti no apgrozījuma nodokļa bez PVN, ko Postbus saņem atpakaļ; c) ieņēmumi no kompensācijas, kas saskaņota ar Federālo Vides ministriju, no jauniešu un ģimenes kompensācijām, kas paredzētas, ieviešot samazinātos tarifus skolniekiem un audzēkņiem saskaņā ar ÖPNRV-G 29. pantu, un no līgumiem, kas noslēgti starp ministriju un Postbus saskaņā ar Familien Lasten Ausgleichs Gesetz (FLAG) 30. panta f) un j) apakšpunktu.
(1)

Lēmuma 2008/839/TI 11. panta 2. punktā paredzēta to dalībvalstu, kas piedalās SIS 1+, migrēšana no N.SIS uz N.SIS II, izmantojot migrēšanas pagaidu arhitektūru, saņemot atbalstu no Francijas un Komisijas, vēlākais līdz 2009. gada 30. septembrim. Vajadzības gadījumā šo datumu var mainīt saskaņā ar procedūru, kas noteikta minētā lēmuma 17. panta 2. punktā.
—

ANEC – European Association for the Co-ordination of Consumer Representation in Standardisation (Eiropas patērētāja balss standartizācijā).
(55)

Līdz 2008. gada 1. janvārim shēmu izmantoja 2 015 uzņēmumi ar 6 313 strādājošiem, kas atbilda 16,6 % no nozares uzņēmumiem un 4,5 % no nozarē strādājošiem. 56 % no saņēmējiem uzņēmumiem bija tikai viens strādājošais, 30 % bija 2, 3 vai 4 strādājošie un 13 % bija no 5 līdz 30 strādājošiem; tikai 1 % uzņēmumu bija vairāk par 30 strādājošiem. 1 428 uzņēmumi saņēma prēmiju, kas mazāka par EUR 500. Paredzētais budžets šim pasākumam bija 15 miljoni EUR gadā. Vidējais atbalsts par katru strādājošo vecumā no 55 līdz 58 gadiem bija EUR 151 mēnesī, kas atbilst 8,3 % no darbaspēka izmaksām. Atbalsts strādājošiem 59 gadu vecumā sasniedza EUR 44 mēnesī, kas atbilst 2,6 % no darbaspēka izmaksām. Tikai 5,2 % no nozarē strādājošiem atbilda šim pasākumam. Vidējā ietekme uzņēmumam bija aptuveni 0,3 % no darbaspēka izmaksām.
(7)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1290/2005 33. panta 7. punktu dalībvalstis var pieņemt lēmumu izbeigt atgūšanas procedūru pēc lauku attīstības programmas slēgšanas. Šādu lēmumu var pieņemt vienīgi tādos gadījumos, ja līdzekļu atgūšanas izmaksas, kas jau radušās vai kas varētu rasties, pārsniedz atgūstamo līdzekļu summu vai ja atgūšana izrādās neiespējama debitora vai juridiski par pārkāpumu atbildīgās personas maksātnespējas dēļ, kas ir konstatēta un apstiprināta saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem. Ja šādu lēmumu pieņem četros gados pēc pirmās administratīvās vai tiesas konstatācijas vai – gadījumos, kad atgūšanai veic tiesvedību attiecīgas valsts tiesā, – astoņos gados pēc tās, 100 % no neatgūšanas finansiālajām sekām sedz no Kopienas budžeta. Regulas (EK) Nr. 1290/2005 33. panta 4. punktā minētajā kopsavilkuma ziņojumā norāda summas, attiecībā uz kurām dalībvalsts ir pieņēmusi lēmumu neturpināt atgūšanu, un šāda lēmuma pamatojumu. Šīs summas nesedz attiecīgās dalībvalstis, tāpēc tās jāsedz no Kopienas budžeta. Šis lēmums neskar turpmākos lēmumus par atbilstību, ko pieņem saskaņā ar minētās regulas 33. panta 5. punktu.
(55)

Ņemot vērā Tiesas judikatūru (15), Komisija uzskata, ka ar to vien, ka valstij piedēvējamu pasākumu daļēji finansē no iemaksām, kas iekasētas no attiecīgajiem uzņēmumiem, nepietiek, lai tam atņemtu valsts atbalsta statusu, ņemot vērā, ka tas ir atkarīgs no shēmas noteikumiem un ietekmes. Piemērojot šo principu, nav nekādas nozīmes tam, vai iemaksas ir obligātas vai brīvprātīgas. Līdz ar to FEDECOM apgalvojums par to, ka pasākumi, kas īstenoti saskaņā ar “ārkārtas rīcības plāniem”, nebija valsts atbalsts, pamatojoties uz nozares iemaksu privāto raksturu, ir jānoraida.