(5)

Pamatojoties uz Komisijas (Eurostat) datiem, kas sniegti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 479/2009 14. pantu, pēc Austrijas 2014. gada aprīļa paziņojuma, kā arī pamatojoties uz Stabilitātes programmu 2014.–2018. gadam un Komisijas dienestu 2014. gada pavasara prognozi, var izdarīt šādus secinājumus: — pēc tam, kad 2010. gadā Austrijas vispārējās valdības deficīts sasniedza maksimālo apmēru, proti, 4,5 % no IKP, tas jau 2011. gadā samazinājās līdz 2,5 %, kas ir mazāk par Līgumā noteikto atsauces vērtību 3 % no IKP. Šis uzlabojums salīdzinājumā ar sākotnēji plānoto fiskālo rezultātu daļēji bija saistīts ar to, ka valdības izdevumu pasākumi “sliktās bankas”KA Finanz rekapitalizācijai (aptuveni 0,4 % no IKP) tika atspoguļoti 2012. gada valdības kontos, kad radītā ietekme bija apstiprināta, pamatojoties uz bankas finanšu pārskatiem. Mazākā mērā deficīta samazinājumu izraisīja izdevumi, kas visos valdības līmeņos bija mazāki par plānoto, un labvēlīgākie ekonomikas apstākļi, kuru rezultātā ieņēmumu pieaugums bija lielāks par prognozēto. Pretstatā gan valsts, gan Komisijas prognozēm 2012. gadā vispārējās valdības deficīts 2,6 % no IKP saglabājās mazāks nekā 3 % no IKP. Tomēr, ņemot vērā draudošos riskus, kas bija saistīti ar iespējamiem turpmākiem finanšu sektora nostiprināšanas pasākumiem, kuri varēja izraisīt deficītu apmērā virs 3 % no IKP nākamajos gados, Komisija neieteica priekšlaicīgi izbeigt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru. Tomēr minētie riski īstenojās tikai daļēji, un 2013. gadā Austrija ir paziņojusi par deficītu 1,5 % apmērā no IKP. Šī turpmākā deficīta samazināšanās lielākoties notika, pateicoties ar mobilo tālruņu frekvenču spektra pārdošanu saistīto vienreizējo pasākumu negaidītajam apmēram, kas veidoja gandrīz 0,6 % no IKP, — Stabilitātes programmā 2014.–2018. gadam, ko Austrijas valdība pieņēma 2014. gada 29. aprīlī, plānota vispārējās valdības deficīta palielināšanās līdz 2,7 % no IKP 2014. gadā un pēc tam – samazināšanās līdz 1,4 % no IKP 2015. gadā. Saskaņā ar Komisijas dienestu 2014. gada pavasara prognozi deficīts 2014. gadā būs 2,8 % no IKP un 2015. gadā tas būs 1,5 % no IKP. Tādējādi ir gaidāms, ka prognozes periodā budžeta deficīts saglabāsies zem Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % no IKP. Turklāt atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 473/2013 (5) valdība, lai izvairītos no plānotas būtiskas atkāpes no nepieciešamās korekcijas vidējā termiņa budžeta mērķa (VTM) sasniegšanai, paziņoja par un Komisijai adresētā vēstulē apstiprināja papildu ietaupījumu un lielāku ieņēmumu pasākumu kopumu, kas saskaņā ar Komisijas novērtējumu atbilst 0,2 % no IKP, — vispārējās valdības deficīta pieaugumu 2014. gadā izraisīja aktīvu pārvaldības struktūras izveide (likvidācijas struktūra, Abbaueinheit), lai likvidētu Hypo Alpe Adria samazinātas vērtības aktīvus. Valdības norīkota ārējo ekspertu padomdevēju grupa lēš, ka Hypo Alpe Adria likvidācijas struktūras izveidošanas ietekme ir līdz pat 4 miljardiem euro (1,2 % no IKP), ieskaitot ietekmi, ko radīja 2014. gadā jau uzsāktā 750 miljonu euro vērtā kapitāla iepludināšana. Galīgais deficītu palielinošās ietekmes aprēķins būs atkarīgs no Hypo Alpe Adria aktīvu kvalitātes neatkarīgas pārskatīšanas, ko uzsāks vēlāk šajā gadā, lai ļautu Eurostat novērtēt šīs operācijas statistisko ietekmi. Pašreizējais novērtējums, ko sagatavojusi ekspertu grupa, šķiet, ir pietiekami piesardzīgs, un tādējādi to var uzskatīt par ticamu. Tomēr nevar izslēgt, ka šī operācija radīs lielāku ietekmi uz deficītu. Tas ir galvenais negatīvais risks saistībā ar 2014. gada deficīta prognozēm. Vienlaikus, arī ņemot vērā papildu diskrecionāros pasākumus, par kuriem valdība paziņojusi pēc Komisijas dienestu 2014. gada pavasara prognozes publicēšanas un kuriem būtu vēl vairāk jāsamazina nominālais deficīts, šķiet, ka ar 2014. gada deficītu saistītie riski kopumā ir līdzsvaroti, — strukturālā bilance, t. i., vispārējās valdības bilance pēc korekcijām saistībā ar ekonomikas ciklu un vienreizēju un citu pagaidu pasākumu atņemšanas, laikposmā no 2011. līdz 2013. gadam katru gadu ir vidēji uzlabojusies par gandrīz 0,7 % no IKP, atbilstoši Padomes ieteikumiem. Saskaņā ar Komisijas dienestu 2014. gada pavasara prognozi, tās novērtējumu, kas sniegts par 2014. gada 29. aprīlī iesniegto atjaunināto budžeta plāna projektu un papildu pasākumiem, par kuriem valdība paziņoja 2014. gada 12. maijā, ir gaidāms, ka 2014. gadā strukturālā bilance nedaudz uzlabosies. Šajā ziņā šķiet, ka pašlaik veidojas starpība 0,5 % apmērā no IKP salīdzinājumā ar strukturālās bilances korekciju, kas virzībai uz VTM nepieciešama 2014. gadā; tas liecina, ka Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvās daļas pilnīgai ievērošanai ir nepieciešams nostiprināt budžeta pasākumus, ņemot vērā pieaugošo risku, ka notiks būtiska atkāpe no nepieciešamās korekcijas, — parāda attiecība pret IKP laikposmā no 2009. līdz 2013. gadam palielinājās no 69,2 % līdz 74,5 %. Tiek prognozēts, ka valdības bruto parāds 2014. gadā palielināsies līdz aptuveni 80 % no IKP, galvenokārt tāpēc, ka vispārējās valdības parādā tiek iekļautas saistības, kas radušās Hypo Alpe Adria samazinātas vērtības aktīvu pārvešanas uz likvidācijas struktūru rezultātā.