Eiropas Parlamenta, Eiropas Savienības Padomes un Eiropas Komisijas kopīgie secinājumi

“Politikas mērķi un prioritātes 2020.–2024. gadam”

(2021/C 18 I/02)

Sasaukuma periodā līdz 2024. gadam trīs iestādes vienojas īstenot vērienīgu politisku un likumdošanas programmu, lai panāktu atlabšanu un atjaunotu vitalitāti. Tā ir pozitīva programma noturīgākai Savienībai, kas cenšas atgūties no Covid-19 pandēmijas sekām, vienlaikus izmantojot iespējas, ko sniedz zaļā un digitālā pāreja, un palielinot Eiropas atvērto stratēģisko autonomiju. Lai Savienību un tās partnerus virzītu uz atlabšanu un sagatavotu minētās pārkārtošanās, mēs nākamo četru gadu laikā par prioritāti izvirzīsim šādus mērķus.

1. Mēs darīsim visu iespējamo, lai nodrošinātu pilnīgu atlabšanu no Covid-19 pandēmijas, neatstājot nevienu novārtā. Mēs turpināsim aizsargāt dzīvību un iztikas līdzekļus, atbalstīt medicīnas personālu un nodrošināt medicīnas preču pieejamību ES un ārpus tās, un par prioritāti noteiksim vakcīnas izstrādi un ieviešanu visā pasaulē. Mēs turpināsim koncentrēt savus centienus uz pasākumiem, lai mazinātu ekonomikas krīzes sekas. Mēs izmantosim mūsu vērienīgo daudzgadu budžetu, ko pastiprina Next Generation EU, lai stimulētu atlabšanu un veidotu nākotnes ekonomiku, vienlaikus īstenojot ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai. Mēs padziļināsim vienoto tirgu, lai stiprinātu spēcīgu atlabšanu un veidotu konkurētspējīgāku un ilgtspējīgāku Eiropu. Mēs pievērsīsimies no veselības krīzes gūtajai pieredzei un tās atklātajai neaizsargātībai, īstenojot vērienīgāku sadarbību veselības un civilās aizsardzības jomā, veidojot Eiropas veselības savienību, vienlaikus ievērojot valstu kompetences.

2. Papildus saskaņotai pandēmijas pārvaldībai mēs pastiprināsim darbu pie nākotnes Savienības izveides. Šajā nolūkā mēs par prioritāti izvirzīsim darbības, kas paātrina pārkārtošanos uz taisnīgāku, veselīgāku, videi nekaitīgāku un digitālāku sabiedrību ES un pasaules mērogā. Mēs veicināsim pētniecību un izstrādi, kā arī mūsu inovācijas spējas, lai paātrinātu zaļo un digitālo pārkārtošanos, jo īpaši tādās svarīgās jomās kā enerģētika, augstas veiktspējas datošana un uzticams mākslīgais intelekts.

3. ES vadošā pozīcija pasaulē cīņā ar klimata pārmaiņām joprojām ir viena no galvenajām prioritātēm, jo straujš emisiju samazinājums un efektīvāka resursu izmantošana visās ekonomikas nozarēs ir kļuvusi par steidzamu prasību. Tajā pašā laikā zaļā pārkārtošanās sniedz plašas iespējas ekonomikas izaugsmei un darbvietu radīšanai, vienlaikus uzlabojot mūsu klimatnoturību. Turpmākajos četros gados mēs īstenosim savus mērķus – klimatneitralitāti līdz 2050. gadam, sociāli taisnīgu pārkārtošanos uz konkurētspējīgu, ilgtspējīgu aprites ekonomiku, bioloģiskās daudzveidības aizsardzību un ANO 2030. gada ilgtspējīgas attīstības mērķu īstenošanu.

4. Covid-19 krīze ir paātrinājusi hipersavienojamību un tādu jaunu tehnoloģiju integrāciju, kas veido to, kā mēs dzīvojam, un pārveido to, kā mēs mācāmies, strādājam, socializējamies un patērējam. Krīze atklāja arī ievainojamību, ar ko saskaras Eiropa – no kiberdrošības līdz jaudas jautājumiem un nepietiekamai platjoslas infrastruktūrai daudzos reģionos. Lai stiprinātu mūsu vietu pasaules ekonomikā un aizstāvētu savas vērtības, mēs veidosim savus digitālos risinājumus un nostiprināsim Eiropas digitālo suverenitāti. Mūsu centieni vienlaikus ir jākoncentrē uz piekļuvi datiem un to aizsardzību, inovatīvu tehnoloģiju izstrādi un mūsu infrastruktūras uzlabošanu. Lai izmantotu pašreizējo impulsu un nodrošinātu Eiropai vērienīgu virzību uz turpmāku digitalizāciju, mēs noteiksim skaidrus digitālos mērķus 2030. gadam un kopīgi strādāsim, lai tos īstenotu. Krīzes ekonomiskā ietekme un atlabšanas ātrums nebūs vienādi visām sabiedrības grupām un visiem ES reģioniem. Krīze ir palielinājusi bezdarbu, jo īpaši attiecībā uz jauniešiem un sievietēm, kas strādā neaizsargātos nodarbinātības veidos. Tāpēc mēs pieņemsim pasākumus, lai turpinātu īstenot Eiropas sociālo tiesību pīlāru, jo īpaši, lai aizsargātu darba ņēmēju tiesības digitālajā ekonomikā, nodrošinātu vienlīdzīgas iespējas visiem, izstrādātu sistēmu pienācīgai minimālajai algai un padarītu atalgojumu pārredzamāku.

5. Lai mūsu ekonomika kļūtu noturīgāka un stabilāka, mēs vēl vairāk nostiprināsim tās pamatus. Mēs nodrošināsim brīvu pārvietošanos, pateicoties pareizai Šengenas zonas darbībai, īstenosim, padziļināsim un atdzīvināsim vienoto tirgu, atbalstīsim valstu reformu un ieguldījumu programmas un stimulēsim privātos ieguldījumus, lai atjaunotu ekonomikas darbību. Mēs īstenosim vērienīgu Eiropas rūpniecības politiku, lai mūsu rūpniecību padarītu ilgtspējīgāku, videi nekaitīgāku, konkurētspējīgāku pasaules mērogā un noturīgāku. Mums ir jāstiprina mūsu vienotā valūta, jānodrošina lielāka finanšu stabilitāte un jāaizsargā sevi pret finanšu noziegumiem, krāpšanu nodokļu jomā, nodokļu apiešanu, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju. Eiropas uzņēmumi un iedzīvotāji ir jāaizsargā pret negodīgu konkurenci no ārvalstīm. Lai to panāktu, mēs ieviesīsim atbilstošu pasākumu kopumu nodokļu jomā un pievērsīsimies kropļojošajai ietekmei, ko mūsu vienotajā tirgū rada atsevišķas ārvalstu subsīdijas. Lai izvairītos no piedāvājuma trūkuma un atkarības attiecībā uz precēm, kas ir būtiskas mūsu iedzīvotāju drošībai vai mūsu ekonomikas darbībai, mēs konstatēsim stratēģiskās atkarības un rīkosimies, lai tās samazinātu. Mēs stiprināsim savu atvērto stratēģisko autonomiju un noturību un saglabāsim savu nelokāmo apņemšanos veicināt atvērtu un uz noteikumiem balstītu tirdzniecību.

6. Pieaug autoritāro režīmu mēģinājumi izplatīt maldinošus vēstījumus par Covid-19 pandēmiju un graut mūsu demokrātisko sabiedrību. Mūsu Savienības nākotne būs atkarīga no mūsu spējas aizstāvēt mūsu kopīgās vērtības un stiprināt mūsu demokrātijas modeli. Mēs esam cieši apņēmušies ievērot tiesiskuma principu, kas ir mūsu demokrātiskās sistēmas pamatā. Mēs rīkosimies izlēmīgi, lai garantētu Eiropas iedzīvotāju drošību. Mēs arī stiprināsim mūsu kopējās spējas reaģēt uz terorismu un hibrīddraudiem, jauniem un esošiem starpnozaru, pārrobežu un hibrīddraudiem un noziegumiem. Cilvēki ir mūsu demokrātijas sirds. Mēs risināsim aktuālos sabiedrības jautājumus, kas saistīti ar demogrāfiskajām pārmaiņām. Mēs turpināsim aizstāvēt pamattiesību ievērošanu un nediskriminēšanu gan ES, gan ārpus tās. Mēs cīnīsimies pret rasismu un strādāsim pie vienlīdzības Savienības, kurā visiem ir vienlīdzīgas tiesības un iespējas. Mēs pabeigsim darbu pie mūsu migrācijas un patvēruma sistēmas visaptverošas reformas, lai nodrošinātu efektīvu un humānu pieeju un sniegtu mums instrumentus nākotnes problēmu risināšanai.

7. Mēs stiprināsim ES kā pasaules mēroga dalībnieces lomu: sadarbība ir būtiska, lai ietekmētu globālās norises, kas veido mūsu nākotni, un saglabātu mūsu planētas veselību. Tāpēc mēs veicināsim un reformēsim uz noteikumiem balstītu, daudzpusēju pasaules kārtību. Lai sasniegtu šos mērķus, mēs cieši sadarbosimies ar mūsu stratēģiskajiem partneriem un līdzīgi domājošām valstīm, jo īpaši ar jauno ASV administrāciju. Mēs turpināsim stiprināt paplašināšanās politiku, īpašu uzmanību pievērsīsim mūsu partneriem austrumu un dienvidu kaimiņreģionā un veicināsim dinamisku partnerību ar Āfriku. Spēcīgākas transatlantiskās alianses ietvaros mēs uzlabosim aizsardzības spējas spēcīgākai Eiropai. Mēs strādāsim, lai panāktu spēcīgu PTO un vienlīdzīgus konkurences apstākļus, vienlaikus nodrošinot mūsu spēju reaģēt uz negodīgu praksi un savstarpīguma trūkumu.

Šie politikas mērķi un prioritātes iedvesmos un virzīs mūsu rīcību turpmākajos gados. Politikas veidošanā mēs iestrādāsim stratēģisko perspektīvu, lai labāk izprastu šodienas politikas izvēles turpmāko ietekmi, gūtu panākumus zaļās un digitālās pārkārtošanas laikā un lai uzlabotu mūsu spēju ietekmēt globālās norises. Mēs strādāsim kopā, lai gūtu labumu mūsu iedzīvotājiem. Šajā sakarībā mēs nodrošināsim iespējas paust savu viedokli ES politikas veidošanā, tostarp ar Konferences par Eiropas nākotni starpniecību. Mēs vadīsimies pēc Eiropas pievienotās vērtības, subsidiaritātes un proporcionalitātes principiem un izmantosim visu potenciālu, ko piedāvā Līgumi.

Съставено в Брюксел на десети декември две хиляди и двадесета година.

Hecho en Bruselas, el diez de diciembre de dos mil veinte.

V Bruselu dne desátého prosince dva tisíce dvacet.

Udfærdiget i Bruxelles den tiende december to tusind og tyve.

Geschehen zu Brüssel am zehnten Dezember zweitausendzwanzig.

Kahe tuhande kahekümnenda aasta detsembrikuu kümnendal päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα Δεκεμβρίου δύο χιλιάδες είκοσι.

Done at Brussels on the tenth day of December in the year two thousand and twenty.

Fait à Bruxelles, le dix décembre deux mille vingt.

Arna dhéanamh sa Bhruiséil, an deichiú lá de mhí na Nollag an bhliain dhá mhíle fiche.

Sastavljeno u Bruxellesu desetog prosinca godine dvije tisuće dvadesete.

Fatto a Bruxelles, addì dieci dicembre duemilaventi.

Briselē, divi tūkstoši divdesmitā gada desmitajā decembrī.

Priimta du tūkstančiai dvidešimtų metų gruodžio dešimtą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-huszadik év december havának tizedik napján.

Magħmul fi Brussell, fl-għaxar jum ta’ Diċembru fis-sena elfejn u għoxrin.

Gedaan te Brussel, tien december tweeduizend twintig.

Sporządzono w Brukseli dnia dziesiątego grudnia roku dwa tysiące dwudziestego.

Feito em Bruxelas, em dez de dezembro de dois mil e vinte.

Întocmit la Bruxelles la zece decembrie două mii douăzeci.

V Bruseli desiateho decembra dvetisícdvadsať.

V Bruslju, dne desetega decembra leta dva tisoč dvajset.

Tehty Brysselissä kymmenentenä päivänä joulukuuta vuonna kaksituhattakaksikymmentä.

Som skedde i Bryssel den tionde december år tjugohundratjugo.