LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 281/1

FINANŠU REGULA, KO PIEMĒRO EIROPOLAM

2010/C 281/01

SATURA RĀDĪTĀJS

Apsvērumi

I DAĻA PRIEKŠMETS

II DAĻA BUDŽETA PRINCIPI

1. NODAĻA Vienotības un budžeta precizitātes principi

2. NODAĻA Gada pārskata princips

3. NODAĻA Līdzsvara princips

4. NODAĻA Norēķinu vienības princips

5. NODAĻA Universāluma princips

6. NODAĻA Specifikācijas princips

7. NODAĻA Pareizas finanšu vadības princips

8. NODAĻA Pārredzamības princips

III DAĻA BUDŽETA IZVEIDE UN UZBŪVE

1. NODAĻA Budžeta izveide

2. NODAĻA Budžeta uzbūve un izklāsts

IV DAĻA BUDŽETA IZPILDE

1. NODAĻA Vispārīgi noteikumi

2. NODAĻA Finanšu dalībnieki

1. sadaļa Pienākumu nošķiršanas princips

2. sadaļa Kredītrīkotājs

3. sadaļa Grāmatvedis

4. sadaļa Sīkizdevumu pārzinis

3. NODAĻA Finanšu dalībnieku atbildība

1. sadaļa Vispārīgi noteikumi

2. sadaļa Noteikumi, ko piemēro kredītrīkotājam un deleģētam vai tālāk deleģētam kredītrīkotājam

3. sadaļa Noteikumi, ko piemēro grāmatvedim un sīkizdevumu pārzinim

4. NODAĻA Ieņēmumu operācijas

1. sadaļa Vispārīgi noteikumi

2. sadaļa Saņemamo summu aplēses

3. sadaļa Saņemamo summu noteikšana

4. sadaļa Atgūšanas pilnvarojums

5. sadaļa Atgūšana

6. sadaļa Īpaši noteikumi par maksu un atlīdzību

5. NODAĻA Izdevumu operācijas

1. sadaļa Izdevumu saistības

2. sadaļa Izdevumu apzināšana

3. sadaļa Izdevumu apstiprināšana

4. sadaļa Izdevumu nomaksa

5. sadaļa Izdevumu operāciju termiņi

6. NODAĻA Informācijas tehnoloģiju sistēmas

7. NODAĻA Iekšējais revidents

V DAĻA IEPIRKUMI

VA DAĻA PROJEKTI AR BŪTISKU IETEKMI UZ BUDŽETU

VB DAĻA EKSPERTI

VI DAĻA EIROPOLA PIEŠĶIRTĀS DOTĀCIJAS

VII DAĻA PĀRSKATU UN UZSKAITES IZKLĀSTS

1. NODAĻA Pārskatu izklāsts

2. NODAĻA Uzskaite

1. sadaļa Kopīgi noteikumi

2. sadaļa Vispārējā uzskaite

3. sadaļa Budžeta uzskaite

3. NODAĻA Īpašuma uzskaite

VIII DAĻA ĀRĒJĀ REVĪZIJA UN BUDŽETA IZPILDES APSTIPRINĀŠANA

1. NODAĻA Ārējā revīzija

2. NODAĻA Budžeta izpildes apstiprināšana

IX DAĻA PĀREJAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

VALDE,

ņemot vērā Padomes Lēmumu Nr. 2009/371/JHA (2009. gada 6. aprīlis), ar ko izveido Eiropas Policijas biroju (Eiropolu), lai pastiprinātu cīņu pret smagiem noziegumiem (8706/3/08) (1), un jo īpaši tā 37. panta 3. punktu un 9. punkta e) apakšpunktu un 44. pantu;

ņemot vērā Komisijas Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 (2) (2002. gada 23. decembris) par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (3) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, kas grozīta ar Komisijas Regulu (EK, Euratom) Nr. 652/2008 (4);

tā kā:

(1) pēc Finanšu pamatregulas grozīšanas ar Komisijas Regulu (EK, Euratom) Nr. 652/2008 (2008. gada 9. jūlijs) ir nepieciešams pielāgot Eiropola finanšu noteikumus, lai saskaņotu tos ar grozīto Finanšu pamatregulu;

(2) Eiropols ir juridiska persona, un tam ir pilna atbildība par sava budžeta izveidi un izpildi;

(3) lai izveidotu un izpildītu Eiropola budžetu, ir jāievēro četri budžeta tiesību pamatprincipi (vienotības, universāluma, specifikācijas un gada pārskata), kā arī atkārtoti jāuzsver budžeta precizitātes, līdzsvara, norēķinu vienības, pareizas finanšu vadības un pārredzamības principi;

(4) pareizas finanšu vadības principam jābūt formulētam, atsaucoties uz saimnieciskuma, lietderības un efektivitātes principiem, un atbilstība šiem principiem jāpārbauda, izmantojot snieguma rādītājus, kas noteikti atbilstoši darbības veidiem un ir izmērāmi tā, ka ir iespējams izvērtēt rezultātus;

(5) lai ievērotu pārredzamības un pareizas finanšu vadības principus, Eiropolam ir jābūt pārredzamām publiskā iepirkuma procedūrām, efektīvai iekšējai kontrolei, sistēmai, kā veidot pārskatus atsevišķi no citām tā darbībām, kā arī ārējai revīzijai;

(6) jāizveido efektīvas kontroles sistēmas, lai aizsargātu Eiropas Kopienas finanšu intereses;

(7) saskaņā ar vispārējās Finanšu regulas 14. pantu Eiropolam, tāpat kā Kopienas iestādēm, nav atļauts ņemt aizņēmumus;

(8) jāizstrādā noteikumi, kā veidot un izpildīt Eiropola budžetu, kā arī noteikumi, kas regulē pārskatu veidošanu un revīziju;

(9) nepieciešams arī noteikt Eiropola valdes, kredītrīkotāju, grāmatveža, sīkizdevumu pārziņa, Komisijas un Eiropola iekšējo revidentu pilnvaras un pienākumus. Kredītrīkotāji, tostarp kredītrīkotājs, deleģētie kredītrīkotāji un tālāk deleģētie kredītrīkotāji, pilnā mērā atbild par visām ieņēmumu un izdevumu operācijām, kas veiktas ar viņu pilnvarojumu, un ir saucami pie atbildības par visām viņu darbībām, tostarp nepieciešamības gadījumā ierosinot disciplinārlietas;

(10) Eiropola budžeta izveides, pārskatu iesniegšanas un budžeta izpildes apstiprināšanas termiņiem jābūt pielīdzinātiem līdzvērtīgiem noteikumiem vispārējā Finanšu regulā;

(11) tā kā Eiropols tiek finansēts ar ikgadēju dotāciju no Kopienas budžeta, Eiropolam publisko līgumtiesību un dotāciju piešķiršanā stingri jāievēro tādas pašas prasības kā Kopienas iestādēm, ciktāl tādas līgumtiesības un dotācijas atļautas ar Eiropola izveides aktiem; šajā nolūkā atsauce uz vispārējās Regulas attiecīgajiem noteikumiem ir pietiekama;

(12) Finanšu regulā ir jāatspoguļo Eiropola kā policijas sadarbības struktūras īpašās prasības. Tai pilnībā jāņem vērā jutīgās operācijas, ko īsteno Eiropols, jo īpaši attiecībā uz operatīvo, stratēģisko un klasificēto informāciju;

(13) Eiropas Komisija ir saskaņojusi šo regulu, tostarp atkāpes no Finanšu pamatregulas,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

I DAĻA

PRIEKŠMETS

1. pants

Šajā regulā ir izklāstīti pamatprincipi un noteikumi par Eiropas Policijas biroja budžeta izveidi un izpildi.

2. pants

Šajā regulā:

1) “Eiropola lēmums” ir Padomes Lēmums Nr. 2009/371/JHA (2009. gada 6. aprīlis), ar ko izveido Eiropas Policijas biroju;

2) “Eiropols” ir Eiropas Policijas birojs, kas izveidots ar Eiropola lēmumu, ar ko izveido Eiropolu kā Eiropas Savienības struktūru;

3) “valde” ir institūcija, kas minēta Eiropola lēmuma 36. un 37. pantā;

4) “direktors” ir persona, kas minēta Eiropola lēmuma 36. un 38. pantā;

5) “personāls” ir direktors un personāls, kas minēts Eiropola lēmuma 39. pantā;

6) “budžets” ir Eiropola budžets, kas minēts Eiropola lēmuma 42. pantā;

7) “budžeta lēmējinstitūcija” ir Eiropas Parlaments un Eiropas Savienības Padome;

8) “vispārējā Finanšu regula” ir Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam;

9) “Finanšu pamatregula” ir Komisijas Regula (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 (2002. gada 23. decembris) par Finanšu pamatregulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, kas grozīta ar Komisijas Regulu (EK, Euratom) Nr. 652/2008;

10) “vispārējās Finanšu regulas īstenošanas noteikumi” ir detalizēti noteikumi, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, kas izklāstīti Komisijas Regulā (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 (2002. gada 23. decembris);

11) “Eiropola finanšu īstenošanas noteikumi” ir šīs finanšu regulas īstenošanas noteikumi;

12) “Eiropola finanšu noteikumi” ir šī finanšu regula un Eiropola finanšu īstenošanas noteikumi;

13) “Civildienesta noteikumi” ir regulas un noteikumi, ko piemēro Eiropas Kopienu ierēdņiem un pārējiem darbiniekiem;

14) “Eiropola operatīvā, stratēģiskā un klasificētā informācija” ir jāizprot šādi: — operatīva informācija ir jebkura informācija jebkurā veidā, kas attiecas uz Eiropola tiešo pienākumu izpildi, kā norādīts Eiropola lēmuma 5. pantā, tostarp, bet ne tikai aprobežojoties ar datiem, kas savākti, uzglabāti, apstrādāti un/vai apmainīti Eiropola informācijas apstrādes sistēmās, kā norādīts Eiropola lēmuma 10. pantā, un indeksa funkciju, kas definēta Eiropola lēmuma 15. pantā, — stratēģiska informācija ir jebkura informācija jebkurā veidā, kas attiecas uz Eiropola tiešo pienākumu izpildi, kā norādīts Eiropola lēmuma 5. pantā, un kur nav iekļauti personas dati, un kas ir saistīta ar noziedzību vai izlūkošanu, — klasificēta informācija ir jebkura informācija un materiāli jebkurā veidā, kuras neatļauta atklāšana var dažādās pakāpēs apdraudēt Eiropola vai vienas vai vairāku dalībvalstu būtiskas intereses un kurai jāpiemēro atbilstīgi drošības pasākumi, kā paredzēts Noteikumu par Eiropola informācijas konfidencialitāti 7. panta 2. punkta b) apakšpunktā.

II DAĻA

BUDŽETA PRINCIPI

3. pants

Budžeta izveide un izpilde atbilst vienotības un budžeta precizitātes, gada pārskata, līdzsvara, norēķinu vienības, universāluma, specifikācijas un pareizas finanšu vadības principiem, kam nepieciešama iedarbīga un efektīva iekšējā kontrole un pārredzamība, kā noteikts šajā regulā.

1. NODAĻA

Vienotības un budžeta precizitātes principi

4. pants

Budžets ir akts, ar kuru katram saimnieciskajam gadam prognozē un apstiprina ieņēmumus un izdevumus, ko uzskata par Eiropolam nepieciešamiem.

5. pants

Budžets ietver:

a) pašu ieņēmumus, ko veido visas maksas un atlīdzība, ko Eiropols ir tiesīgs iekasēt atbilstīgi uzticētajiem uzdevumiem, kā arī jebkādus citus ieņēmumus;

b) ieņēmumus, kurus veido jebkādas finanšu iemaksas, ko maksā dalībvalsts, kurā Eiropols atrodas;

c) Eiropas Kopienu piešķirto dotāciju;

d) ieņēmumus, kas piešķirti konkrētām izdevumu pozīcijām saskaņā ar 19. panta 1. punktu;

e) Eiropola izdevumus, tostarp administratīvos izdevumus.

6. pants

1. Ieņēmumus neiekasē un izdevumus neapmaksā, ja tie nav iegrāmatoti kādā no budžeta pozīcijām.

2. Apropriāciju nedrīkst iekļaut budžetā, ja tā nav paredzēta izdevumu postenim, kurš tiek uzskatīts par nepieciešamu.

3. Nevar uzņemties saistības vai dot rīkojumus par izdevumiem, pārsniedzot budžetā apstiprinātās apropriācijas.

2. NODAĻA

Gada pārskata princips

7. pants

Apropriācijas, kuras iekļauj budžetā, ir piešķirtas vienam saimnieciskajam gadam, kas ilgst no 1. janvāra līdz 31. decembrim.

8. pants

1. Budžetā iekļauj nediferencētas apropriācijas un arī diferencētas apropriācijas, ja tās pamato operatīvās vajadzības. Diferencētās apropriācijas veido saistību apropriācijas un maksājumu apropriācijas.

2. Saistību apropriācijas sedz visas to juridisko saistību izmaksas, kas radušās kārtējā saimnieciskā gada laikā.

3. Maksājumu apropriācijas sedz maksājumus, ko izdara, lai pildītu kārtējā saimnieciskajā gadā un/vai iepriekšējos saimnieciskajos gados radušās juridiskās saistības.

4. Administratīvās apropriācijas ir nediferencētas. Administratīvus izdevumus, kuri jāizdara saskaņā ar līgumiem, kas attiecas uz laikposmiem, kuri pārsniedz saimniecisko gadu saskaņā ar vietējām paražām vai praksi attiecībā uz iekārtu piegādēm, maksā no tā saimnieciskā gada budžeta, kurā tie tiek izdarīti.

9. pants

1. Eiropola ieņēmumus, kas minēti 5. pantā, iekļauj saimnieciskā gada kontos, pamatojoties uz summām, kas iekasētas saimnieciskā gada laikā.

2. Eiropola ieņēmumi rada pamatu līdzvērtīga lieluma maksājumu apropriācijām.

3. Apropriācijas, kas budžetā piešķirtas attiecīgajam gadam, var izlietot tikai tādu izdevumu segšanai, par kuriem radušās saistības un kas apmaksāti šajā saimnieciskajā gadā, un, lai samaksātu summas, kas maksājamas saskaņā ar iepriekšējos saimnieciskajos gados radītām saistībām.

4. Saistības iegrāmato kontos, pamatojoties uz juridiskajām saistībām, par kurām līgumi noslēgti līdz 31. decembrim.

5. Maksājumus iegrāmato saimnieciskā gada kontos, pamatojoties uz maksājumiem, kurus grāmatvedis izdarījis ne vēlāk kā attiecīgā gada 31. decembrī.

10. pants

1. Apropriācijas, kas nav izlietotas līdz tā saimnieciskā gada beigām, kuram tās bijušas iekļautas budžetā, atceļ.

Tomēr ar valdes lēmumu, kas pieņemts ne vēlāk kā 15. februārī, tos var pārgrāmatot uz nākamo saimniecisko gadu, bet tikai saskaņā ar 2.–7. punktu.

2. Apropriācijas, kas attiecas uz personāla izdevumiem, nevar pārgrāmatot.

3. Saistību apropriācijas un nediferencētas apropriācijas, par kurām saimnieciskā gada beigās vēl nav radušās saistības, var pārgrāmatot par summām, kas atbilst saistību apropriācijām, par kurām lielākā daļa sagatavošanas posmu, kas noteikti saistību uzņemšanas procedūrā, kura jāparedz Eiropola finanšu īstenošanas noteikumos, ir pabeigti līdz 31. decembrim; tādā gadījumā par šīm summām var uzņemties saistības līdz nākamā gada 31. martam.

4. Maksājumu apropriācijas var pārgrāmatot par summām, kas vajadzīgas, lai segtu esošās saistības vai saistības, kuras attiecas uz saistību apropriācijām, kas pārgrāmatotas, ja apropriācijas, kas paredzētas attiecīgajām pozīcijām nākamā saimnieciskā gada budžetā, nenosedz pieprasījumus. Eiropols vispirms izlieto apropriācijas, kas piešķirtas kārtējam saimnieciskajam gadam, un neizmanto pārnestās apropriācijas, pirms šīs pirmās nav izlietotas.

5. Nediferencētās apropriācijas, kas atbilst saistībām, par kurām līgumi ir pienācīgi noslēgti saimnieciskā gada beigās, automātiski pārgrāmato vienīgi uz nākamo saimniecisko gadu.

6. Pārgrāmatotās apropriācijas, par kurām nav radušās saistības līdz n+1 gada 31. martam, automātiski atceļ. Tādā veidā pārgrāmatotās apropriācijas kontos iezīmē.

7. Apropriācijas, kas 31. decembrī ir pieejamas no 19. pantā minētajiem piešķirtajiem ieņēmumiem, pārgrāmato automātiski. Pieejamās apropriācijas, kas atbilst pārgrāmatotajiem piešķirtajiem ieņēmumiem, ir jāizlieto vispirms.

Ne vēlāk kā līdz n+1 gada 1. jūnijam Eiropols informē Komisiju par pārgrāmatoto piešķirto ieņēmumu izlietošanu.

11. pants

Ja summas, par kurām radušās saistības, atceļ tādēļ, ka darbības, kurām tās paredzētas, nav izpildītas pilnīgi vai daļēji jebkurā saimnieciskajā gadā, kas ir pēc tā gada, kurā par apropriācijām radušās saistības, attiecīgās apropriācijas atceļ.

12. pants

Par budžetā iekļautajām apropriācijām var uzņemties saistības no 1. janvāra, ja budžets ir pieņemts galīgajā variantā.

13. pants

1. Katru gadu no 15. novembra parasto administratīvo izdevumu saistības var uzņemties iepriekš no apropriācijām, kas paredzētas nākamajam saimnieciskajam gadam. Šādas saistības tomēr nevar pārsniegt vienu ceturtdaļu apropriāciju, par kurām valde lēmusi attiecīgajai budžeta pozīcijai par kārtējo saimniecisko gadu. Tās nevar attiecināt uz tāda veida jauniem izdevumiem, kas pēdējā pieņemtajā budžetā vēl nav bijuši apstiprināti principā.

2. Izdevumi, kas jāmaksā avansā, piemēram, nomas maksa, var būt par pamatu tam, ka maksājumus no 1. decembra un vēlāk maksā no budžeta apropriācijām nākamajam saimnieciskajam gadam. Šādā gadījumā 1. punkta noteikumus nepiemēro.

14. pants

1. Ja saimnieciskā gada sākumā budžets nav pieņemts galīgajā variantā, tad tādu izdevumu saistību izveidei un apmaksai, kuras bijis iespējams iegrāmatot konkrētā budžeta pozīcijā, īstenojot pēdējo pienācīgi pieņemto budžetu, piemēro turpmāk izklāstītos noteikumus.

2. Saistības par vienu nodaļu var uzņemties ne vairāk kā vienas ceturtdaļas apmērā no kopējās apropriācijas, kas attiecīgajai nodaļai piešķirta par iepriekšējo saimniecisko gadu, plus vienas divpadsmitdaļas apmērā par katru aizritējušo mēnesi. Maksājumus par katru nodaļu ik mēnesi var izdarīt ne vairāk kā vienas divpadsmitdaļas apmērā no apropriācijas, kas attiecīgajai nodaļai bijusi piešķirta iepriekšējā saimnieciskajā gadā. Nevar pārsniegt apropriāciju limitu, kas noteikts ieņēmumu un izdevumu tāmē.

3. Pēc direktora pieprasījuma, ja tas nepieciešams Eiropola darbības nepārtrauktībai un pārvaldes vajadzībām, valde var vienlaikus piešķirt divas vai vairākas provizoriskās divpadsmitdaļas gan saistībām, gan maksājumiem, pārsniedzot summas, kas automātiski ir pieejamas saskaņā ar 1. un 2. punktu. Papildu divpadsmitdaļas apstiprina pilnīgi, un tās nav dalāmas.

3. NODAĻA

Līdzsvara princips

15. pants

1. Budžeta ieņēmumiem un maksājumu apropriācijām jābūt līdzsvarā.

2. Saistību apropriācijas nevar pārsniegt Kopienas dotācijas summu plus pašu ieņēmumus un jebkādus citus ieņēmumus, kas minēti 5. pantā.

3. Eiropols nevar ņemt aizdevumus.

4. Kopienas līdzekļi, kurus maksā Eiropolam, veido tā budžeta līdzsvarojošo dotāciju, ko uzskata par iepriekšēju finansējumu vispārējās Finanšu regulas 81. panta 1. punkta b) apakšpunkta i) punkta nozīmē.

5. Eiropols īsteno stingru naudas līdzekļu pārvaldi, pienācīgi ņemot vērā piešķirtos ieņēmumus, lai nodrošinātu, ka tā naudas līdzekļu bilances nepārkāpj pienācīgi pamatotās prasības. Līdz ar maksājumu pieprasījumiem Eiropols iesniedz arī detalizētas un atjauninātas prognozes par savām reālajām naudas līdzekļu vajadzībām visa gada garumā, tostarp informāciju par piešķirtajiem ieņēmumiem.

16. pants

1. Ja budžeta izlietojuma pārskatā 81. panta nozīmē ir pozitīvs saldo, to atmaksā Komisijai līdz pat gada laikā samaksātās Kopienas dotācijas apmēram. Saldo daļu, kas pārsniedz Kopienas dotācijas summu, kura samaksāta gada laikā, iekļauj nākamā saimnieciskā gada budžetā kā ieņēmumu.

Eiropols ne vēlāk kā līdz n gada 31. martam iesniedz aplēses par operatīvo pārpalikumu n-1 gadā, kas jāatdod Kopienas budžetā vēlāk n gadā, lai varētu pabeigt informāciju, kas jau ir pieejama attiecībā uz pārpalikumu n-2 gadā. Komisija šo informāciju pienācīgi ņem vērā, novērtējot Eiropola finansiālās vajadzības n+1 gadam.

Starpību starp Kopienas dotāciju, kas iekļauta vispārējā budžetā, un struktūrai faktiski samaksāto summu atceļ.

2. Ja 81. pantā noteiktā budžeta izlietojuma pārskata saldo ir negatīvs, to iekļauj nākamā saimnieciskā gada budžetā.

3. Ieņēmumu vai maksājumu apropriācijas iekļauj budžetā budžeta procedūras gaitā, izmantojot labojumu procedūru, vai arī budžeta izpildes laikā, izdarot budžetā grozījumus.

4. NODAĻA

Norēķinu vienības princips

17. pants

Budžetu izstrādā un izpilda eiro un pārskatus veido eiro. Tomēr, lai nodrošinātu naudas plūsmu, grāmatvedim un sīkizdevumu kontu gadījumā sīkizdevumu pārziņiem ir atļauts veikt operācijas valstu valūtās, kā noteikts Eiropola finanšu noteikumos.

5. NODAĻA

Universāluma princips

18. pants

Kopējie ieņēmumi nosedz kopējās maksājumu apropriācijas saskaņā ar 19. pantu. Saskaņā ar 21. pantu visus ieņēmumus un izdevumus iegrāmato pilnā apmērā, neizdarot to starpā nekādas korekcijas.

19. pants

1. Šādas ieņēmumu pozīcijas izmanto, lai finansētu īpašas izdevumu pozīcijas:

a) ieņēmumus, kas atvēlēti īpašiem mērķiem, piemēram, ienākumus no fondiem, subsīdijas, dāvanas un novēlējumus;

b) dalībvalstu, trešo valstu vai dažādu organizāciju iemaksas Eiropola darbībām, ciktāl tas paredzēts nolīgumā, kas noslēgts starp Eiropolu un dalībvalstīm, trešām valstīm vai attiecīgajām organizācijām;

c) ieņēmumus no trešām personām attiecībā uz precēm, pakalpojumiem vai darbu, kas nodrošināts pēc to lūguma, izņemot maksas un atlīdzību, kas minēta 5. panta a) apakšpunktā;

d) ieņēmumus no preču piegādēm, pakalpojumu sniegšanas un darbu veikšanas Kopienas iestādēm vai citām Kopienas struktūrām;

e) ieņēmumus no nepareizi samaksātu summu atmaksas;

f) ieņēmumus, kas rodas, pārdodot transportlīdzekļus, aprīkojumu, iekārtas, materiālus un zinātniskiem un tehniskiem mērķiem domātu aparatūru, ko maina vai nodod lūžņos, kad to iegrāmatotā vērtība ir pilnībā amortizēta;

g) saņemtos apdrošināšanas maksājumus;

h) ieņēmumus no maksājumiem, kas saistīti ar izīrēšanu;

i) ieņēmumus no publikāciju un filmu pārdošanas, tostarp arī elektroniskajos nesējos.

1a. Piemērojamais pamatakts arī var atvēlēt ieņēmumus, kurus tas paredz, konkrētām izdevumu pozīcijām.

2. Visas ieņēmumu pozīcijas 1. punkta a) līdz d) apakšpunkta nozīmē nosedz visus tiešos vai netiešos izdevumus, kas rodas saistībā ar attiecīgo darbību vai mērķi.

3. Budžetā izveido pozīcijas, kur kārtot piešķirto ieņēmumu kategorijas, kas minētas 1. un 1a. punktā, un, kur vien iespējams, norāda summas.

20. pants

Direktors var pieņemt jebkuru ziedojumu Eiropolam, piemēram, ienākumus no fondiem, subsīdijas, dāvanas un novēlējumus, ja to vispirms ir atļāvusi valde, kas pieņem lēmumu divu mēnešu laikā no dienas, kad tai iesniegts pieprasījums. Ja valde šajā termiņā nepieņem lēmumu, ziedojumu uzskata par pieņemtu.

21. pants

1. Var veikt šādus atskaitījumus no maksājumu pieprasījumiem, rēķiniem vai aprēķiniem, ko pēc tam iesniedz, lai izmaksātu neto summu:

a) līgumsodus, kas piemēroti publiskā iepirkuma līgumu pusēm vai dotāciju saņēmējiem;

b) atlaides, atmaksājumus un rabatus par atsevišķiem rēķiniem un maksājumu pieprasījumiem;

c) procentu maksājumus, kas radušies no iepriekšējas samaksas maksājumiem.

2. Samaksu par produktiem vai pakalpojumiem, ko piegādā vai sniedz Eiropolam, sedz no budžeta pilnā apmērā par summu bez nodokļiem, ja minētajā summā iekļauti nodokļi, kurus atmaksā:

a) dalībvalstis atbilstīgi Protokolam par privilēģijām un imunitāti Eiropas Kopienās vai uzņēmēja valsts, pamatojoties uz Eiropola izmitināšanas nolīgumu vai saskaņā ar citu attiecīgu vienošanos;

b) vai dalībvalsts vai trešā valsts, pamatojoties uz citiem attiecīgiem nolīgumiem. Jebkādus valstu nodokļus, kurus Eiropols ir pagaidām samaksājis saskaņā ar pirmo apakšpunktu, iekļauj pagaidu kontā, līdz attiecīgā valsts tos atmaksā.

3. Negatīvu saldo iekļauj budžetā kā izdevumus.

4. Korekcijas var izdarīt par atšķirībām, kas, izpildot budžetu, rodas valūtas apmaiņas rezultātā. Galīgos ieņēmumus vai zaudējumus iekļauj gada saldo.

6. NODAĻA

Specifikācijas princips

22. pants

Apropriācijas pilnīgi atvēl konkrētiem mērķiem, iedalot pa sadaļām un nodaļām; nodaļas sīkāk iedala pantos un pozīcijās.

23. pants

1. Direktors var neierobežoti pārvietot līdzekļus no vienas nodaļas uz citu un no viena panta uz citu, kā arī no vienas sadaļas uz citu, nepārsniedzot 10 % no apropriācijas par saimniecisko gadu, kas parādīta pozīcijā, no kuras pārvietojums tiek veikts.

2. Pārsniedzot 1. punktā minēto limitu, direktors var iesniegt valdei priekšlikumu pārvietot apropriācijas no vienas sadaļas uz citu. Valde trīs nedēļu laikā var izteikt iebildumus pret tādu pārvietošanu. Pēc šā termiņa pārvietojumus uzskata par pieņemtiem.

3. Pārvietošanas priekšlikumiem un pārvietojumiem, ko izdara saskaņā ar 1. un 2. pantu, pievieno attiecīgus sīki izstrādātus apliecinošus dokumentus, kur norādīta apropriāciju izmantošana un pieprasījumu tāmes līdz saimnieciskā gada beigām gan par kreditējamām pozīcijām, gan pozīcijām, no kurām apropriācijas saņem.

4. Direktors iespējami drīz informē valdi par visiem veiktajiem līdzekļu pārvietojumiem. Direktors informē budžeta lēmējinstitūciju par visiem līdzekļu pārvietojumiem, kas veikti saskaņā ar 2. punktu.

24. pants

1. Apropriācijas drīkst pārvietot tikai uz tām budžeta pozīcijām, kurām budžetā ir apstiprinātas apropriācijas vai pielikti atgādinājumi (p. m. (pro memoria)).

2. Apropriācijas, kas atbilst piešķirtajiem ieņēmumiem, drīkst pārvietot vienīgi tad, ja tās izlieto mērķim, kuram ieņēmumi piešķirti.

7. NODAĻA

Pareizas finanšu vadības princips

25. pants

1. Budžeta apropriācijas izlieto saskaņā ar pareizas finanšu vadības principu, tas ir, ievērojot saimnieciskuma, lietderības un efektivitātes principus.

2. Saimnieciskuma princips prasa, lai resursi, ko Eiropols lieto savas darbības veikšanai, būtu pieejami noliktajā laikā, pienācīgā apjomā un kvalitātē un par labāko cenu. Lietderības princips ir saistīts ar labāko attiecību starp izmantotajiem resursiem un sasniegto rezultātu. Efektivitātes princips ir saistīts ar konkrētu izvirzīto mērķu un paredzēto rezultātu sasniegšanu.

3. Visām darbības nozarēm, uz kurām attiecas budžets, nosaka konkrētus, izmērāmus, sasniedzamus, atbilstīgus mērķus ar noteiktiem termiņiem. Šo mērķu sasniegšanu uzrauga pēc darbības rādītājiem katrai darbībai, un direktors sniedz informāciju valdei. Šo informāciju sniedz ik gadu, vēlākais, to iekļauj dokumentos, kas pievienoti provizoriskajam budžeta projektam.

4. Lai uzlabotu lēmumu pieņemšanu, Eiropols regulāri izdara programmu vai darbību iepriekšēju novērtēšanu un paveiktā novērtēšanu (ex ante un ex post). Tādu vērtēšanu piemēro visām programmām un darbībām, kas saistītas ar lieliem izdevumiem, un novērtēšanas rezultātus nosūta valdei.

5. Ja šajā pantā paredzētā uzraudzība vai pārskatu sniegšana attiecas uz “Eiropola operatīvo, stratēģisko un klasificēto informāciju”, Direktors var likt šo informāciju izmērīt un paziņot valdei atsevišķi, un valdei ir tiesības pieņemt galīgo lēmumu par to, vai šī informācija ir iekļaujama kādā publiskā dokumentā.

25a. pants

1. Budžetu izpilda, nodrošinot lietderīgu un efektīvu iekšējo kontroli.

2. Budžeta izpildes izpratnē iekšējā kontrole ir definēta kā process, ko piemēro visos pārvaldes līmeņos un kas paredzēts, lai saprātīgā mērā nodrošinātu šādu mērķu sasniegšanu:

a) operāciju efektivitāte, lietderība un saimnieciskums;

b) sniegto pārskatu ticamība;

c) aktīvu un informācijas aizsardzība;

d) krāpšanas un pārkāpumu profilakse un atklāšana;

e) atbilstoša risku pārvaldība saistībā ar pamatā esošo transakciju likumīgumu un pareizību, ņemot vērā šo programmu daudzgadu raksturu, kā arī attiecīgo maksājumu raksturu.

8. NODAĻA

Pārredzamības princips

26. pants

1. Budžetu veido un izpilda un pārskatus izklāsta, ievērojot pārredzamības principu.

2. Budžeta un budžeta grozījumu, kad tie pieņemti galīgajā variantā, kopsavilkumus publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī trīs mēnešu laikā pēc to pieņemšanas.

Kopsavilkumā izklāsta piecas galvenās ieņēmumu budžeta pozīcijas, galvenās izdevumu budžeta pozīcijas attiecībā uz administratīvo un operāciju budžetu, štatu sarakstu un aplēses par līgumdarbinieku skaitu, kas izteiktas pilnas slodzes ekvivalentos, kuriem šīs apropriācijas ir iekļautas budžetā, un norīkoto valstu ekspertu skaitu. Tajā norāda arī rādītājus par iepriekšējo gadu.

3. Budžetu, tostarp štatu sarakstu un budžeta grozījumus pēc to galīgās pieņemšanas, kā arī norādes par līgumdarbinieku skaitu, kas izteikts pilnas slodzes ekvivalentos, kuriem šīs apropriācijas ir iekļautas budžetā, un norīkoto valstu ekspertu skaitu iesniedz zināšanai budžeta lēmējinstitūcijai, Revīzijas palātai un Komisijai, un to publicē Eiropola tīmekļa vietnē četru nedēļu laikā pēc pieņemšanas.

4. Eiropols savā tīmekļa vietnē publisko informāciju par līdzekļu saņēmējiem no Eiropola budžeta, tostarp par ekspertiem, ar kuriem noslēgti līgumi saskaņā ar 74b. pantu. Publicētā informācija ir viegli pieejama, pārredzama un izsmeļoša. Šī informācija tiek publiskota, pienācīgi ievērojot konfidencialitātes un drošības prasības, jo īpaši attiecībā uz personas datu aizsardzību, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 45/2001 (5).

Ja informāciju publicē tikai anonīmā veidā, Eiropols pēc pieprasījuma attiecīgā veidā iesniedz šo informāciju par attiecīgajiem saņēmējiem Eiropas Parlamentam.

III DAĻA

BUDŽETA IZVEIDE UN UZBŪVE

1. NODAĻA

Budžeta izveide

27. pants

1. Budžetu izveido saskaņā ar Eiropola lēmumu.

2. Saskaņā ar Eiropola lēmumu Eiropols ik gadu līdz 10. februārim iesniedz Komisijai savu ieņēmumu un izdevumu provizorisko tāmes projektu un galvenās pamatnostādnes, kas ir šo aplēšu pamatā, un galīgo tāmes projektu ik gadu vēlākais līdz 31. martam.

3. Eiropola ieņēmumu un izdevumu tāme ietver:

a) štatu sarakstu, nosakot pastāvīgo un pagaidu štata vietu skaitu budžeta apropriācijas ietvaros, iedalot tās pēc pakāpēm un kategorijām;

b) ja ir izmaiņas amatos esošo personu skaitā – pārskatu par to, pamatojot pieprasījumu pēc jaunām štata vietām;

c) naudas līdzekļu izmaksu un saņemšanas ceturkšņa aplēses;

d) informāciju par dažādu darbību ietvaros visu iepriekš izvirzīto mērķu sasniegšanu, kā arī jauniem mērķiem, kas raksturoti ar atbilstošiem rādītājiem.

Novērtēšanas rezultātus ņem vērā un uz tiem atsaucas, minot kā pierādījumu gaidāmajam labumam, kādu dos ierosinātais Eiropola budžeta palielinājums vai samazinājums, salīdzinot ar budžetu n gadā.

4. Eiropols ik gadu ne vēlāk kā līdz 31. martam nosūta Komisijai un budžeta lēmējinstitūcijai turpmāk minēto:

a) darba programmas projektu;

b) atjauninātu personāla politikas daudzgadu plānu, kas izstrādāts saskaņā ar Komisijas norādījumiem;

c) informāciju par ierēdņu, pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku skaitu, kas paredzēts Civildienesta noteikumos un Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtībā (turpmāk tekstā “Eiropas Civildienesta noteikumi”), par n-1 un n gadu, kā arī aplēses par n+1 gadu;

d) informāciju par ieguldījumiem materiālā izteiksmē, ko Eiropolam piešķīrusi uzņēmēja dalībvalsts, ja vien šīs informācijas izpaušana neļauj izpaust “Eiropola operatīvo, stratēģisko un/vai klasificēto informāciju”;

e) aplēses par budžeta izlietojuma konta bilanci 81. panta nozīmē attiecībā uz n-1 gadu.

5. Vispārējā budžeta pieņemšanas procedūras ietvaros Komisija nosūta Eiropola tāmju pārskatu budžeta lēmējinstitūcijai un iesniedz priekšlikumu par Eiropolam piešķiramās dotācijas apmēru un darbinieku skaitu, kāds, pēc tās ieskata, ir Eiropolam vajadzīgs. Komisija nodrošina Eiropola štatu sarakstu un veic aplēses par līgumdarbinieku skaitu, izsakot to pilnas slodzes ekvivalentos, kuriem ierosina apropriācijas.

6. Budžeta lēmējinstitūcija pieņem Eiropola štatu sarakstu un jebkādus turpmākus grozījumus tajā saskaņā ar 32. panta 1. punktu. Štatu sarakstu publicē vispārējā budžeta III sadaļas “Komisija” pielikumā.

7. Budžetu un štatu sarakstu apstiprina valde. Tie kļūst galīgi pēc vispārējā budžeta pieņemšanas galīgajā variantā, kas nosaka dotācijas summu un štatu sarakstu, bet nepieciešamības gadījumā budžetu un štatu sarakstu attiecīgi pielāgo.

28. pants

Jebkādi grozījumi budžetā, tostarp štatu sarakstā, ir izdarāmi ar budžeta grozījumiem, kurus pieņem ar tādu pašu procedūru kā sākotnējo budžetu, un saskaņā ar Eiropola lēmuma un 27. panta noteikumiem.

2. NODAĻA

Budžeta uzbūve un izklāsts

29. pants

Budžetā ietver ieņēmumu pārskatu un izdevumu pārskatu.

30. pants

Ciktāl tas pamatots ar Eiropola darbību raksturu, izdevumu pārskats jāizklāsta, pamatojoties uz nomenklatūru, kas paredz klasifikāciju pēc mērķa. Šo nomenklatūru nosaka Eiropols, un tā skaidri nošķir administratīvās apropriācijas no darbības apropriācijām.

31. pants

Budžetā uzrāda:

1) ieņēmumu pārskatā: a) Eiropola paredzamos ieņēmumus attiecīgajā saimnieciskajā gadā; b) paredzētos ieņēmumus iepriekšējā saimnieciskajā gadā un ieņēmumus n–2 gadā; c) attiecīgas piezīmes par katru ieņēmumu pozīciju;

2) izdevumu pārskatā: a) saistību un maksājumu apropriācijas attiecīgajam saimnieciskajam gadam; b) saistību un maksājumu apropriācijas iepriekšējam saimnieciskajam gadam, kā arī radušās izdevumu saistības un izdarītos maksājumus n-2 gadā; c) kopsavilkuma pārskatu par grafiku tiem maksājumiem, kas jāizdara turpmākos saimnieciskajos gados, lai izpildītu budžeta saistības, kas noslēgtas agrākos saimnieciskajos gados; d) attiecīgas piezīmes par katru apakšnodalījumu.

32. pants

1. Štatu sarakstā, kas minēts 27. pantā, kopā ar štata vietu skaitu, kāds atļauts kārtējam saimnieciskajam gadam, norāda skaitu, kāds bija atļauts iepriekšējā gadā, un faktiski aizpildīto štata vietu skaitu. Eiropolam šis skaits veido absolūto robežvērtību; nevienu nevar iecelt amatā, pārsniedzot šo robežu. Tomēr valde var mainīt štatu sarakstu līdz 10 % apmērā no atļautajām štata vietām, izņemot attiecībā uz AD16, AD15, AD14 un AD13 pakāpēm, ievērojot divus nosacījumus:

a) ka netiek skarts personāla apropriāciju apjoms, kas atbilst visam saimnieciskajam gadam;

b) ka netiek pārsniegta kopējā štata vietu skaita robeža, kas atļauta štatu sarakstā.

2. Atkāpjoties no 1. punkta otrā apakšpunkta nosacījumiem, sekas, ko izraisa nepilnas slodzes darbinieku nodarbināšana, ko atļāvusi iestāde, kas kompetenta iecelt amatā saskaņā ar Civildienesta noteikumiem, var kompensēt, ieceļot amatā citus darbiniekus. Ja darbinieks lūdz atsaukt šo atļauju, pirms beidzas piešķirtais periods, Eiropols veic atbilstošus pasākumus, lai iespējami drīz varētu ievērot robežvērtību, kas minēta 1. punkta b) apakšpunktā.

IV DAĻA

BUDŽETA IZPILDE

1. NODAĻA

Vispārīgi noteikumi

33. pants

Kredītrīkotāja pienākumus pilda direktors. Viņš izpilda budžeta ieņēmumus un izdevumus saskaņā ar Eiropola finanšu noteikumiem uz savu atbildību un piešķirto apropriāciju ietvaros.

Neierobežojot kredītrīkotāja pienākumus attiecībā uz krāpšanas un pārkāpumu profilaksi un atklāšanu, Eiropols piedalās krāpšanas novēršanas darbībās, ko veic Eiropas Krāpšanas apkarošanas birojs.

34. pants

1. Direktors var deleģēt savas budžeta izpildes pilnvaras Eiropola darbiniekiem, uz kuriem attiecas “Civildienesta noteikumi”, saskaņā ar nosacījumiem, kas iekļauti valdes apstiprinātajos Eiropola finanšu noteikumos. Pilnvarotie var rīkoties tikai tiem nepārprotami doto pilnvaru robežās.

2. Deleģētais var deleģēt sev piešķirtās pilnvaras tālāk tā, kā paredzēts Eiropola finanšu īstenošanas noteikumos, kas minēti 99. pantā. Katram tālākas deleģēšanas aktam nepieciešama direktora skaidra piekrišana.

35. pants

1. Visiem finanšu dalībniekiem šīs daļas 2. nodaļas nozīmē un jebkurai citai personai, kas iesaistīta budžeta izpildē, pārvaldībā, revīzijā vai kontrolē, ir aizliegts veikt jebkādus pasākumus, kas var izraisīt interešu konfliktu starp viņu pašu un Eiropolu. Ja izveidojas šāda situācija, attiecīgajam dalībniekam ir jāatturas no minēto darbību veikšanas un jānodod jautājums kompetentai iestādei.

2. Interešu konflikts veidojas, ja 1. punktā minētās personas pienākumu godīgu un objektīvu pildīšanu apdraud iemesli, kas saistīti ar ģimeni, jūtu dzīvi, politisko vai valstisko piederību, mantiskajām vai jebkādām citām interesēm, kas tam ir kopīgas ar labuma saņēmēju.

3. Kompetentā iestāde, kas minēta 1. punktā, ir attiecīgā darbinieka tiešais priekšnieks. Ja darbinieks ir direktors, tad kompetentā iestāde ir valde.

36. pants

1. Budžetu izpilda direktors viņa pakļautībā nodotajās struktūrvienībās.

2. Ja nepieciešams, tehniskās kompetences uzdevumus un administratīvos, sagatavošanas vai palīguzdevumus, kas nav saistīti ar publisku varu vai diskrecionāro varu, drīkst uzticēt piesaistītiem ārējiem privātā sektora uzņēmumiem vai struktūrām saskaņā ar līgumu.

2. NODAĻA

Finanšu dalībnieki

1. sadaļa

Pienākumu nošķiršanas princips

37. pants

Kredītrīkotāja un grāmatveža pienākumi ir nošķirti un nav savstarpēji savienojami.

2. sadaļa

Kredītrīkotājs

38. pants

1. Kredītrīkotājs atbild par ieņēmumu un izdevumu izpildi saskaņā ar pareizas finanšu vadības principiem, kā arī par to, lai būtu nodrošināts, ka tiek ievērotas prasības attiecībā uz likumību un pareizību.

2. Lai izpildītu izdevumus, kredītrīkotājs uzņemas budžeta saistības un juridiskās saistības, apzina izdevumus un apstiprina maksājumus, kā arī veic priekšdarbus, lai izpildītu apropriācijas.

3. Ieņēmumu izpilde izpaužas kā saņemamo līdzekļu aplēšu sagatavošana, atgūstamo prasījumu noteikšana un iekasēšanas rīkojumu izdošana. Vajadzības gadījumā tā ietver atteikšanos no apzinātajiem prasījumiem.

4. Kredītrīkotājs saskaņā ar standartu minimumu, ko noteikusi valde, pamatojoties uz līdzvērtīgiem standartiem, ko Komisija noteikusi savām struktūrvienībām, kā arī pienācīgi ievērojot riskus, kas saistīti ar vadības apstākļiem un finansējamās darbības raksturu, izveido organizatorisko struktūru un iekšējās vadības un kontroles sistēmas un procedūras, kas piemērotas viņa pienākumu izpildei, tostarp vajadzības gadījumā ietverot paveiktā novērtējumu (ex post). Kredītrīkotājs savās struktūrvienībās izveido amatu, kas paredzēts speciālo zināšanu un konsultāciju sniegšanai, lai palīdzētu viņam kontrolēt riskus, kas saistīti ar viņa darbību.

5. Pirms darbības apstiprināšanas tās darbības un finansiālos aspektus pārbauda darbinieki, kuri nav uzsākuši šo darbību. Darbības uzsākšana, tās iepriekšēja pārbaude un paveiktā pārbaude ir atsevišķi amatpienākumi.

6. Kredītrīkotājs piecus gadus, skaitot no dienas, kad pieņemts lēmums par budžeta izpildes apstiprināšanu, saglabā apstiprinošus dokumentus, kuri attiecas uz veiktajām darbībām.

Personas datus, kas iekļauti apstiprinošajos dokumentos, dzēš, kad tas ir iespējams, ja šie dati nav vajadzīgi budžeta slēgšanas, kontroles un revīzijas nolūkiem. Jebkurā gadījumā attiecībā uz pārvadāšanas datu saglabāšanu jāievēro Regulas (EK) Nr. 45/2001 37. panta 2. punkta noteikumi.

39. pants

1. Ar darbības uzsākšanu, kas minēta 38. panta 5. punktā, saprot visas darbības, ar kurām sagatavo to aktu pieņemšanu, ar kuriem atbildīgie kredītrīkotāji, kas minēti 33. un 34. pantā, izpilda budžetu.

2. Ar darbības iepriekšēju pārbaudi, kas minēta 38. panta 5. punktā, saprot visas iepriekšējās pārbaudes, ko ieviesis atbildīgais kredītrīkotājs, lai pārbaudītu darbības un finansiālos aspektus.

3. Katrai darbībai veic vismaz vienu iepriekšēju pārbaudi. Šīs pārbaudes mērķis ir pārliecināties, ka:

a) izdevumi ir pareizi un atbilst attiecīgajiem noteikumiem;

b) ir piemērots 25. pantā minētais pareizas finanšu vadības princips.

Iepriekšējās pārbaudes nolūkiem atbildīgais kredītrīkotājs var atzīt vairākas līdzīgas atsevišķās transakcijas, kas saistāmas ar parastajiem izdevumiem algām, pensijām, komandējumu izdevumu atlīdzinājumiem un medicīniskajiem izdevumiem, par vienu operāciju.

Gadījumā, kas minēts otrajā apakšpunktā, atbildīgais kredītrīkotājs, atkarībā no riska novērtējuma, veic atbilstošu pārbaudi par paveikto saskaņā ar 4. punktu.

4. Dokumentu pārbaudi pēc paveiktā un vajadzības gadījumā arī pārbaudes uz vietas izdara ar nolūku pārbaudīt, vai darbības, kuras finansē no budžeta, ir pareizi īstenotas, jo īpaši – vai ir ievēroti kritēriji, kas noteikti 3. punktā. Tādas pārbaudes var rīkot izlases veidā, izmantojot risku analīzi.

5. Ierēdņi vai citi darbinieki, kas atbild par 2. un 4. punktā noteiktajām pārbaudēm, nav tie paši, kuri veic 1. punktā minētos uzdevumus, nedz arī viņu padotie.

6. Visiem darbiniekiem, kuri ir atbildīgi par finanšu operāciju vadības kontroli, jābūt nepieciešamajai profesionālajai kvalifikācijai. Viņi ievēro īpašu profesionālo standartu kodeksu, ko pieņēmis Eiropols un kas balstīts uz standartiem, kādus Komisija noteikusi savām struktūrvienībām.

40. pants

1. Kredītrīkotājs ziņo valdei par savu pienākumu izpildi gada darbības pārskata veidā kopā ar finanšu un vadības informāciju, apliecinot, ka pārskatā iekļautā informācija ir pareiza un objektīva, izņemot gadījumus, kad citādi norādīts jebkurās atrunās, kas saistāmas ar konkrētām ieņēmumu un izdevumu jomām.

Gada darbības pārskatā izklāsta viņa veikto darbību rezultātus, atsaucoties uz izvirzītajiem mērķiem, ar šīm darbībām saistītajiem riskiem, piešķirto resursu izlietojumu un iekšējās kontroles sistēmas iedarbīgumu un efektivitāti. Eiropola iekšējās revīzijas nodaļa un Komisijas iekšējais revidents 71. panta nozīmē pieņem zināšanai gada darbības pārskatu un jebkurus citus zināmos informatīvos materiālus.

2. Valde ik gadu ne vēlāk kā līdz 15. jūnijam nosūta budžeta lēmējinstitūcijai un Revīzijas palātai kredītrīkotāja pārskata analīzi un novērtējumu par iepriekšējo saimniecisko gadu. Šo analīzi un novērtējumu ietver Eiropola gada pārskatā saskaņā ar noteikumiem, kas minēti Eiropola izveides dokumentos. Ja šajā pantā paredzētā pārskatu sniegšana attiecas uz “Eiropola operatīvo, stratēģisko un klasificēto informāciju”, kredītrīkotājs var likt šo informāciju paziņot valdei atsevišķi, un valdei ir tiesības pieņemt galīgo lēmumu par to, vai šī informācija ir iekļaujama kādā publiskā dokumentā.

41. pants

Jebkurš darbinieks, kas iesaistīts finanšu vadībā un transakciju kontrolē, uzskatot, ka lēmums, kuru viņa priekšnieks liek piemērot vai par kuru pieprasa, lai viņš tam piekristu, ir nelikumīgs vai neatbilst pareizas finanšu vadības principiem vai dienesta noteikumiem, kas viņam jāievēro, rakstveidā informē par to direktoru un, ja tas pieņemamā termiņā neveic nekādus pasākumus, tad informē par to komisiju, kas minēta 47. panta 4. punktā, kā arī valdi. Ja ir kādas nelikumīgas darbības, krāpšana vai korupcija, kas var kaitēt Kopienas interesēm, viņš informē par to iestādes un struktūras, kas šādam nolūkam izveidotas ar piemērojamajiem tiesību aktiem.

42. pants

Ja budžeta izpildes pilnvaras ir deleģētas vai tālāk deleģētas saskaņā ar 34. pantu, tad kredītrīkotājiem, kam tieši vai pastarpināti deleģētas pilnvaras, pēc analoģijas piemēro 38. panta 1., 2. un 3. punktu.

3. sadaļa

Grāmatvedis

43. pants

1. Valde ieceļ grāmatvedi, uz kuru attiecas Civildienesta noteikumi un kurš funkcionāli ir neatkarīgs, pildot savus pienākumus. Viņš Eiropolā ir atbildīgs par:

a) pienācīgu maksājumu veikšanu, ieņēmumu iekasēšanu un noteikto saņemamo summu atgūšanu;

b) pārskatu sagatavošanu un izklāstu saskaņā ar VII daļu;

c) uzskaites kārtošanu saskaņā ar VII daļu;

d) grāmatvedības noteikumu un metožu, kā arī kontu plāna izpildi saskaņā ar VII daļu, ievērojot noteikumus, ko pieņēmis Komisijas grāmatvedis;

e) uzskaites sistēmu izveidi un apstiprināšanu un, ja nepieciešams, to sistēmu apstiprināšanu, ko izveidojis kredītrīkotājs, lai sniegtu vai pamatotu uzskaites informāciju; grāmatvedis ir tiesīgs pārbaudīt apstiprināšanas kritēriju ievērošanu;

f) finanšu līdzekļu pārvaldīšanu.

2. Visu informāciju, kas nepieciešama, lai izveidotu pārskatus, kuri dod patiesu priekšstatu par Eiropola aktīviem un budžeta izpildi, grāmatvedis iegūst no kredītrīkotāja, kas galvo par tās ticamību.

2a. Pirms direktors apstiprina pārskatus, grāmatvedis tos paraksta, šādi apliecinot, ka viņam ir pamatota pārliecība par to, ka šie pārskati pareizi un objektīvi atspoguļo Eiropola finanšu situāciju.

Šim nolūkam grāmatvedim ir jābūt drošam, ka pārskati ir sagatavoti saskaņā ar grāmatvedības noteikumiem, metodēm un izveidotajām uzskaites sistēmām un ka pārskatos ir iekļauti visi ieņēmumi un izdevumi.

Kredītrīkotājs nodod grāmatvedim visu informāciju, kas tam nepieciešama pienākumu pildīšanai.

Kredītrīkotājs arī turpmāk ir pilnībā atbildīgs par pārvaldīto naudas līdzekļu pienācīgu izlietošanu, kā arī viņa kontrolē esošo izdevumu likumīgumu un pareizību.

2b. Grāmatvedis ir tiesīgs pārbaudīt saņemto informāciju, kā arī veikt jebkuras papildu pārbaudes, ko uzskata par nepieciešamām, lai varētu pabeigt šos pārskatus.

Vajadzības gadījumā grāmatvedis ieraksta atrunas, precīzi izskaidrojot šo atrunu raksturu un apmēru.

2c. Eiropola grāmatvedis paraksta šos gada pārskatus un nosūta Komisijas grāmatvedim.

3. Saskaņā ar šā panta 4. punktu un 44. pantu vienīgi grāmatvedis ir pilnvarots pārvaldīt naudas līdzekļus un naudas ekvivalentus. Grāmatvedis atbild par to drošu uzglabāšanu.

4. Grāmatvedis, pildot savus pienākumus un ja tas nepieciešams viņa pienākumu izpildei, var deleģēt konkrētus uzdevumus saviem padotajiem, uz kuriem attiecas Civildienesta noteikumi.

5. Deleģēšanas dokumentā nosaka uzdevumus, ko uztic deleģētajiem, kā arī viņu tiesības un pienākumus.

4. sadaļa

Sīkizdevumu pārzinis

44. pants

Ja tas nepieciešams nelielu summu apmaksai un tādu citu ieņēmumu iekasēšanai, kas minēti 5. pantā, var izveidot sīkizdevumu kontus, kuriem līdzekļus piešķir grāmatvedis un par kuriem atbild grāmatveža iecelti sīkizdevumu pārziņi.

Maksimālā summa, kādu sīkizdevumu pārzinis var maksāt trešām personām par katru izdevumu vai ieņēmumu pozīciju, nedrīkst pārsniegt noteiktu apmēru, kuru nosaka Eiropols katrai izdevumu vai ieņēmumu pozīcijai.

Maksājumus no sīkizdevumu kontiem var veikt ar bankas kredīta pārskaitījumu, tostarp tiešā debeta sistēmu, kas minēta 66. panta 1a. punktā, čekiem vai citiem maksāšanas līdzekļiem, ievērojot grāmatveža dotos norādījumus.

3. NODAĻA

Finanšu dalībnieku atbildība

1. sadaļa

Vispārīgi noteikumi

45. pants

1. Neskarot disciplināro atbildību, deleģēto vai tālāk deleģēto kredītrīkotāju pilnvaras, kas tiem tieši vai pastarpināti deleģētas, attiecīgā iestāde jebkurā brīdī var uz laiku vai galīgi atsaukt. Kredītrīkotājs var jebkurā brīdī atsaukt savu piekrišanu konkrētai tālākai deleģēšanai.

2. Neskarot disciplināro atbildību, valde var jebkurā laikā atstādināt grāmatvedi no pienākumu pildīšanas uz laiku vai galīgi. Valde ieceļ pagaidu grāmatvedi.

3. Neskarot disciplināro atbildību, grāmatvedis var jebkurā laikā atstādināt sīkizdevumu pārziņus no pienākumu pildīšanas uz laiku vai galīgi.

46. pants

1. Šīs nodaļas noteikumi neskar krimināltiesisko atbildību, pie kuras var saukt kredītrīkotāju un personas, kas minētas 45. pantā, saskaņā ar piemērojamiem valsts tiesību aktiem un spēkā esošajiem noteikumiem par Kopienu finanšu interešu aizsardzību un cīņu pret korupciju, kurā iesaistītas Kopienu vai dalībvalstu amatpersonas.

2. Ikviens kredītrīkotājs, grāmatvedis vai sīkizdevumu pārzinis ir saucams pie disciplināras atbildības, un tam jāmaksā kompensācija, kā paredzēts Civildienesta noteikumos, neskarot 47., 48. un 49. pantu. Ja ir nelikumīgas darbības, krāpšana vai korupcija, kas var kaitēt Kopienas interesēm, jautājumu nodod iestādēm un struktūrām, kas šādam nolūkam izveidotas ar piemērojamajiem tiesību aktiem.

2. sadaļa

Noteikumi, ko piemēro kredītrīkotājam un deleģētam vai tālāk deleģētam kredītrīkotājam

47. pants

1. Kredītrīkotājam ir jāsamaksā kompensācija tā, kā noteikts Civildienesta noteikumos.

1a. Pienākumu samaksāt kompensāciju jo īpaši piemēro, ja:

a) kredītrīkotājs ar nodomu vai rupjas nolaidības dēļ nosaka atgūstamos prasījumus vai izdod iekasēšanas rīkojumus, uzņemas izdevumu saistības vai izdod maksāšanas rīkojumus, neievērojot šo regulu un tās īstenošanas noteikumus;

b) kredītrīkotājs ar nodomu vai rupjas nolaidības dēļ nesagatavo dokumentu, ar kuru konstatē saņemamo summu, vai neizdod iekasēšanas rīkojumu, vai nokavē tā izdošanu, vai nokavē maksājuma rīkojuma izdošanu, šādi radot pamatu trešo personu civilprasībai pret Eiropolu.

2. Kredītrīkotājs, kam tieši vai pastarpināti deleģētas pilnvaras un kas uzskata, ka lēmums, kura pieņemšana ietilpst viņa pienākumos, ir nelikumīgs vai neatbilst pareizas finanšu vadības principiem, rakstveidā par to informē deleģētāju iestādi. Ja tādā gadījumā deleģētāja iestāde kredītrīkotājam, kam tieši vai pastarpināti deleģētas pilnvaras, rakstveidā dod pamatotu norādījumu īstenot minēto lēmumu, kredītrīkotājam tas jāīsteno un viņu nevar saukt pie atbildības.

3. Deleģēšanas gadījumā kredītrīkotājs aizvien atbild par izveidoto iekšējās vadības un kontroles sistēmu lietderību un efektivitāti, kā arī par to, kura persona ir izraudzīta par deleģēto kredītrīkotāju.

4. Specializētā finanšu pārkāpumu komisija, kuru Komisija izveidojusi saskaņā ar vispārējās Finanšu regulas 66. panta 4. punktu, var izmantot attiecībā pret Eiropolu tādas pašas pilnvaras kā attiecībā pret Komisijas struktūrvienībām. Kā alternatīvu iepriekš minētajai komisijai, kas izveidota saskaņā ar vispārējo Finanšu regulu (“vispārējā komisija”), valde var nolemt ad hoc izveidot funkcionāli neatkarīgu komisiju, lai izmeklētu konkrētus finanšu pārkāpumus, vai piedalīties kopīgā komisijā, ko izveidojušas vairākas Kopienas struktūras. Attiecībā uz lietām, ko iesniegušas Kopienas struktūras, Komisijas izveidotajā specializētajā finanšu pārkāpumu komisijā ir jāiekļauj viens attiecīgās Kopienas struktūras darbinieks.

Pamatojoties uz šīs komisijas atzinumu (vispārējās komisijas vai iepriekš minētās ad hoc komisijas), Direktors izlemj, vai uzsākt disciplinārlietu vai lietvedību par kompensācijas samaksu. Ja komisija atklāj sistemātiskas problēmas, tā iesniedz kredītrīkotājam un Komisijas iekšējam revidentam ziņojumu ar ieteikumiem. Ja atzinumā norādīts, ka pārkāpumos iesaistīts direktors, komisija nosūta šo atzinumu valdei, Eiropola iekšējās revīzijas nodaļai un Komisijas iekšējam revidentam. Direktors anonīmā veidā atsaucas uz šīs komisijas atzinumiem savā gada darbības pārskatā un norāda, kādi turpmākie pasākumi ir veikti.

5. Jebkuram darbiniekam var pieprasīt, lai viņš pilnīgi vai daļēji atlīdzinātu jebkurus zaudējumus, kas Eiropolam radušies smaga pārkāpuma rezultātā, ko viņš nodarījis savu pienākumu izpildes gaitā vai saistībā ar tiem.

Amatpersona, kas iecēlusi šo darbinieku amatā, pieņem pamatotu lēmumu pēc tam, kad izpildītas formalitātes, kas Civildienesta noteikumos paredzētas attiecībā uz disciplinārlietām.

3. sadaļa

Noteikumi, ko piemēro grāmatvedim un sīkizdevumu pārzinim

48. pants

Grāmatvedis saucams pie disciplināratbildības un kompensācijas samaksas tā, kā noteikts Civildienesta noteikumos, jo īpaši gadījumos, kad:

a) viņš pazaudē naudas līdzekļus, aktīvus un dokumentus, kas ir viņa glabāšanā, vai nodara tiem kaitējumu, vai nolaidības dēļ izraisa situāciju, ka tie tiek nozaudēti vai tiem tiek nodarīts kaitējums;

b) viņš maina bankas kontus vai pasta žiro kontus, iepriekš par to nepaziņojot kredītrīkotājam;

c) viņš atgūst vai samaksā summas, kas neatbilst attiecīgajiem iekasēšanas vai maksājumu rīkojumiem;

d) pienācīgi neiekasē ieņēmumus.

49. pants

Sīkizdevumu pārzinis saucams pie disciplināratbildības un kompensācijas samaksas tā, kā noteikts Civildienesta noteikumos, jo īpaši gadījumos, kad:

a) viņš pazaudē naudas līdzekļus, aktīvus un dokumentus, kas ir viņa glabāšanā, vai nodara tiem kaitējumu, vai nolaidības dēļ izraisa situāciju, ka tie tiek nozaudēti vai tiem tiek nodarīts kaitējums;

b) nespēj iesniegt pienācīgus pavaddokumentus par viņa izdarītajiem maksājumiem;

c) izdara maksājumus personām, kam tie nepienākas;

d) pienācīgi neiekasē ieņēmumus.

4. NODAĻA

Ieņēmumu operācijas

1. sadaļa

Vispārīgi noteikumi

50. pants

Eiropols saskaņā 15. panta 5. punktu un ar tādiem noteikumiem un tādos termiņos, par kādiem ir vienošanās ar Komisiju, iesniedz Komisijai maksājuma pieprasījumus par visu vai daļu Kopienas dotācijas.

51. pants

Līdzekļi, kurus Eiropolam maksā Komisija kā dotāciju, rada procentus vispārējā budžeta labā.

2. sadaļa

Saņemamo summu aplēses

52. pants

Saņemamo summu aplēses vispirms sagatavo atbildīgais kredītrīkotājs attiecībā uz katru pasākumu vai situāciju, kura dēļ var rasties parāds par labu Eiropolam vai kura dēļ šis parāds mainās.

3. sadaļa

Saņemamo summu noteikšana

53. pants

1. Saņemamo summu noteikšana ir darbība, ar kuru kredītrīkotājs vai kredītrīkotājs, kam deleģētas pilnvaras:

a) apzina parāda esamību;

b) nosaka vai pārbauda parāda ticamību un summu;

c) pārbauda nosacījumus, kuriem iestājoties, parāds jāatmaksā.

2. Ikviena saņemamā summa, kas atzīta par drošu, noteikta lieluma un kurai pienācis atmaksas termiņš, ir jākonstatē ar iekasēšanas rīkojumu, ko iesniedz grāmatvedim, pievienojot parādzīmi, kas iesniegta parādniekam. Abus šos dokumentus sagatavo un iesniedz atbildīgais kredītrīkotājs.

3. Eiropola noslēgtie līgumi un dotāciju nolīgumi paredz, ka ikviens parāds, kas nav atmaksāts parādzīmē noteiktajā termiņā, rada procentus saskaņā ar Komisijas Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 (6). Nosacījums, saskaņā ar kuru Eiropolam pienākas procenti par novēlotiem maksājumiem, tostarp kavējuma procentu likme, ir nepārprotami jānorāda līgumos un dotāciju nolīgumos.

4. Attiecīgi pamatotos gadījumos dažas regulārās ieņēmumu pozīcijas var noteikt provizoriski. Provizoriskie konstatējumi nosedz dažu atsevišķu summu atgūšanu, kas tādēļ nav jānosaka atsevišķi. Kredītrīkotājs līdz saimnieciskā gada beigām izlabo provizoriski noteiktās summas, lai nodrošinātu, ka tās atbilst faktiski noteiktajām saņemamajām summām.

4. sadaļa

Atgūšanas pilnvarojums

54. pants

Atgūšanas pilnvarojums ir darbība, ar kuru atbildīgais kredītrīkotājs, izdodams iekasēšanas rīkojumu, dod norādījumu grāmatvedim atgūt saņemamo summu, kuru noteicis kredītrīkotājs.

5. sadaļa

Atgūšana

55. pants

1. Nepareizi samaksātās summas ir atgūstamas.

2. Grāmatvedis rīkojas, pamatojoties uz iekasēšanas rīkojumiem attiecībā uz saņemamajām summām, ko pienācīgi noteicis kredītrīkotājs vai atbildīgais kredītrīkotājs. Viņš veic rūpīgu izpēti, lai nodrošinātu, ka Eiropols saņem savus ieņēmumus, un raugās, lai tiktu aizsargātas Eiropola tiesības.

3. Ja atbildīgais kredītrīkotājs gatavojas atteikties vai daļēji atteikties no noteiktās saņemamās summas atgūšanas, viņš nodrošina, ka tāda atteikšanās ir pareiza un atbilst pareizas finanšu vadības un proporcionalitātes principam.

Šādu atteikšanos īsteno ar kredītrīkotāja lēmumu, kuram jābūt pienācīgi pamatotam. Kredītrīkotājs var deleģēt šāda lēmuma pieņemšanu tikai attiecībā uz saņemamajām summām, kas mazākas par 5 000 euro.

Atteikšanās lēmumā norāda, kāda darbība veikta, lai nodrošinātu atgūšanu, un likuma pantus un faktus, uz kuriem tas pamatojas.

4. Atbildīgais kredītrīkotājs atceļ noteiktu saņemamo summu, ja atklāta kļūda attiecībā uz likuma pantu vai faktu apliecina, ka summa nav noteikta pareizi. Tādu atcelšanu veic ar atbildīgā kredītrīkotāja lēmumu un attiecīgi pamato.

5. Atbildīgais kredītrīkotājs koriģē noteiktā parāda summu augšup vai lejup, ja faktu kļūdas atklāšanas rezultātā mainās parāda summa, ar nosacījumu, ka Eiropols šādas korekcijas dēļ nezaudē noteikto prasījumu. Tādu koriģēšanu veic ar atbildīgā kredītrīkotāja lēmumu un attiecīgi pamato.

56. pants

1. Faktiski atgūstot pienākošos summu, grāmatvedis to iegrāmato uzskaitē un informē par to atbildīgo kredītrīkotāju.

2. Par visām grāmatveža saņemtajām skaidras naudas iemaksām izraksta kvītis.

57. pants

1. Ja faktiskā atgūšana nav notikusi līdz parādzīmē norādītajam samaksas datumam, grāmatvedis par to informē atbildīgo kredītrīkotāju un nekavējoties uzsāk procedūru atgūšanas īstenošanai jebkādiem likumā pieļautiem līdzekļiem, tostarp attiecīgos gadījumos izmantojot kompensēšanu un, ja tas nav iespējams, piespiedu atgūšanu.

2. Grāmatvedis atgūst summas, kompensējot Eiropola līdzvērtīgus un drošus prasījumus pret parādniekiem, kuriem pašiem ir prasījumi pret Eiropolu, par fiksētām summām, kuru atmaksai pienācis termiņš, ja tāda kompensēšana ir likumīgi iespējama.

58. pants

Grāmatvedis, sadarbojoties ar atbildīgo kredītrīkotāju, var piešķirt maksājuma termiņa pagarinājumu vienīgi pēc parādnieka rakstveida pieprasījuma, kurā pienācīgi norādīti iemesli, ja ir ievēroti šādi divi nosacījumi:

a) parādnieks apņemas maksāt procentus par visu piešķirto termiņa pagarinājumu, sākot no parādzīmē noteiktā datuma, atbilstoši likmei, kas noteikta Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 86. pantā;

b) lai aizsargātu Eiropola tiesības, parādnieks sniedz finansiālu nodrošinājumu, kas nosedz gan pamatsummu, gan procentus.

58a. pants

Grāmatvedis administrē pienākošos atgūstamo summu sarakstu, kurā Eiropola prasījumi ir sagrupēti saskaņā ar iekasēšanas rīkojuma izdošanas datumu. Viņš arī norāda lēmumus par atteikšanos vai daļēju atteikšanos no noteikto summu atgūšanas. Šo sarakstu pievieno Eiropola ziņojumam par budžeta un finanšu vadību.

Eiropols izveido Eiropola prasījumu sarakstu, norādot parādnieku vārdus/nosaukumus un parāda summas, gadījumos, kad parādniekam ir uzdots samaksāt ar tādu Tiesas nolēmumu, kuram ir res judicata spēks, un vienu gadu pēc šā nolēmuma pieņemšanas nav saņemts nekāds maksājums vai maksājums būtiskā apmērā. Šo sarakstu publicē, ņemot vērā attiecīgos tiesību aktus par datu aizsardzību.

58b. pants

Eiropola prasījumiem pret trešām personām un trešo personu prasījumiem pret Eiropolu piemēro piecu gadu ierobežojuma periodu, kas nosakāms Eiropola noslēgtajos līgumos un dotāciju nolīgumos.

6. sadaļa

Īpaši noteikumi par maksu un atlīdzību

59. pants

Ja Eiropols iekasē maksu un atlīdzību, kas minēta 5. panta a) apakšpunktā, katra saimnieciskā gada sākumā sagatavo vispārēju provizorisku aplēsi par šādu maksu un atlīdzību.

Ja maksu un atlīdzību pilnībā regulē tiesību akti vai valdes lēmumi, kredītrīkotājs var atturēties no iekasēšanas rīkojumu izdošanas un tiešā veidā izrakstīt parādzīmes pēc saņemamās summas noteikšanas. Šādā gadījumā reģistrē visu informāciju par attiecīgo Eiropola prasījumu. Grāmatvedis uztur visu parādzīmju sarakstu un iekļauj ziņas par parādzīmju skaitu un kopējo summu Eiropola ziņojumā par budžeta un finanšu vadību.

Ja Eiropols izmanto atsevišķu rēķinu izrakstīšanas sistēmu, grāmatvedis regulāri un vismaz vienu reizi mēnesī ieraksta pārskatos saņemto maksu un atlīdzību uzkrāto summu.

Saskaņā ar vispārīgu noteikumu Eiropols sniedz pakalpojumus atbilstīgi tam uzticētajiem uzdevumiem vienīgi pēc tam, kad attiecīgā maksa vai atlīdzība ir samaksāta pilnīgi. Ja izņēmuma kārtā pakalpojums sniegts, iepriekš par to nesaņemot attiecīgo atlīdzību vai maksu, piemēro šīs nodaļas 3., 4. un 5. sadaļu.

5. NODAĻA

Izdevumu operācijas

60. pants

1. Par katru izdevumu pozīciju uzņemas saistības, izdevumus apzina, tos akceptē un apmaksā.

2. Pirms katras izdevumu saistības uzņemšanās pieņem lēmumu par finansēšanu.

3. Eiropola darba programma ir līdzvērtīga lēmumam par finansēšanu attiecībā uz aptvertajām darbībām, ja tās ir skaidri apzinātas un ir precīzi izklāstīti to pamatā esošie kritēriji. Darba programmā iekļauj detalizētus mērķus un darbības rādītājus. Šajos mērķos un darbības rādītājos neiekļauj Eiropola operatīvo, stratēģisko un klasificēto informāciju.

4. Administratīvās apropriācijas var īstenot bez iepriekšēja lēmuma par finansēšanu.

1. sadaļa

Izdevumu saistības

61. pants

1. Saistību uzņemšanās budžetā ir darbība, ar kuru rezervē apropriāciju, kas nepieciešama, lai segtu turpmākus maksājumus, pildot juridiskas saistības.

2. Juridiska saistība ir dokuments, ar kuru atbildīgais kredītrīkotājs noslēdz vai nodibina saistību, kas rada maksājumu no budžeta.

3. Budžeta saistība ir atsevišķa, ja saņēmējs un izdevumu summa ir zināmi.

4. Budžeta saistība ir vispārēja, ja vismaz viens no elementiem, kas nepieciešams, lai noteiktu atsevišķu saistību, joprojām nav zināms.

5. Budžeta saistība ir provizoriska, ja tā paredzēta, lai segtu regulārus administratīvos izdevumus, un summa vai galīgie ieguvēji nav pilnībā zināmi. Provizorisku budžeta saistību izpilda, noslēdzot vienu vai vairākas atsevišķas juridiskas saistības, kas rada tiesības uz turpmākiem maksājumiem, vai arī izņēmuma gadījumos, kas attiecas uz personāla vadības izmaksām, tieši samaksājot.

62. pants

1. Attiecībā uz pasākumiem, kas var būt par pamatu izdevumiem, ko maksā no budžeta, atbildīgajam kredītrīkotājam ir vispirms jāuzņemas budžeta saistības pirms juridisku saistību noslēgšanas ar trešām personām.

2. Vispārējās budžeta saistības sedz kopējās izmaksas par atbilstošām atsevišķām juridiskajām saistībām, kas noslēgtas līdz n+1 gada 31. decembrim.

Atsevišķas juridiskas saistības, kas attiecas uz atsevišķām vai provizoriskām budžeta saistībām, noslēdz līdz n gada 31. decembrim.

Šā panta pirmajā un otrajā punktā minēto periodu beigās atbildīgais kredītrīkotājs šo budžeta saistību neizlietoto atlikumu atceļ.

3. Juridiskajām saistībām, kas noslēgtas par darbībām, kuras ilgst vairāk nekā vienu saimniecisko gadu, un atbilstošajām budžeta saistībām, izņemot attiecībā uz personāla izdevumiem, ir galīgais izpildes termiņš, kas noteikts saskaņā ar pareizas finanšu vadības principu.

Jebkuru tādu saistību daļu, kas nav izlietota sešus mēnešus pēc šā galīgā termiņa, atceļ saskaņā ar 11. pantu.

Budžeta saistību summu, kas atbilst juridiskai saistībai, par kuru trīs gadu laikā pēc juridiskās saistības parakstīšanas nav izdarīts maksājums 67. panta nozīmē, atceļ.

63. pants

Pieņemot budžeta saistības, atbildīgais kredītrīkotājs nodrošina, ka:

a) izdevumus sedz no pareizas budžeta pozīcijas;

b) apropriācijas ir pieejamas;

c) izdevumi atbilst Eiropola finanšu noteikumiem;

d) ir ievērots pareizas finanšu vadības princips.

2. sadaļa

Izdevumu apzināšana

64. pants

Izdevumu apzināšana ir darbība, ar kuru atbildīgais kredītrīkotājs:

a) pārliecinās par kreditora prasījuma esamību;

b) pārbauda nosacījumus, kuriem iestājoties, ir jāizdara maksājums;

c) nosaka vai pārbauda prasījuma īstumu un tā summu.

65. pants

1. Jebkuru izdevumu apzināšana ir balstīta uz apstiprinošiem dokumentiem, kuri apliecina kreditora prasījumu, pamatojoties uz pārskatu par faktiski sniegtajiem pakalpojumiem, faktiski izpildītajām piegādēm vai faktiski veiktajiem darbiem, vai pamatojoties uz citiem dokumentiem, kas pamato maksājumu.

2. Lēmumu par apzināšanu pieņem, atbildīgajam kredītrīkotājam parakstot vīzu “nodots samaksai”.

3. Ja izmanto sistēmu, kas nav datorizēta, vīzu “nodots samaksai” pieņem, uzspiežot zīmogu, kurā iekļauts atbildīgā kredītrīkotāja paraksts. Ja izmanto datorizētu sistēmu, izdevumu apzināšanu ar vīzu “nodots samaksai” izdara, izmantojot atbildīgā kredītrīkotāja personisko paroli.

3. sadaļa

Izdevumu apstiprināšana

66. pants

1. Izdevumu apstiprināšana ir darbība, ar kuru atbildīgais kredītrīkotājs, izdodot maksājuma rīkojumu, uzdod grāmatvedim apmaksāt izdevumu pozīciju, ko atbildīgais kredītrīkotājs ir apzinājis.

1a. Ja veic periodiskus maksājumus par sniegtajiem pakalpojumiem, tostarp nomas pakalpojumiem, vai piegādātajām precēm un ir veikta riska analīze, kredītrīkotājs var izdot rīkojumu par tiešas debeta sistēmas piemērošanu.

2. Maksājuma rīkojumu datē, to paraksta atbildīgais kredītrīkotājs un pēc tam to nosūta grāmatvedim. Atbildīgais kredītrīkotājs glabā apliecinošos dokumentus saskaņā ar 38. panta 6. punktu.

3. Attiecīgos gadījumos maksājuma rīkojumam, kas nosūtīts grāmatvedim, pievieno dokumentu, kurš apliecina, ka preces ir iekļautas 90. panta 1. punktā minētajos inventāra sarakstos.

4. sadaļa

Izdevumu nomaksa

67. pants

1. Maksājumu izdara, ja tiek uzrādīti pierādījumi, ka attiecīgā darbība ir veikta saskaņā ar Eiropola lēmuma noteikumiem vispārējās Finanšu regulas 49. panta nozīmē, vai arī saskaņā ar līgumu vai dotācijas nolīgumu, un tas nosedz vienu no šādām operācijām:

a) visas pienākošās summas apmaksu;

b) tādas summas apmaksu, kas pienākas kā: i) iepriekšējs finansējums, ko var sadalīt vairākos maksājumos; ii) viens vai vairāki starpposma maksājumi; iii) atlikušo pienākošos summu apmaksa. Iepriekšējo finansējumu pilnīgi vai daļēji ieskaita starpposma maksājumos.

Visu iepriekšējo finansējumu un visus starpposma maksājumus ieskaita atlikušo summu maksājumos.

2. Izdarot maksājumus, kontos nošķir dažādos maksājuma veidus, kas minēti 1. punktā.

68. pants

Izdevumu apmaksu izdara grāmatvedis pieejamo līdzekļu robežās.

5. sadaļa

Izdevumu operāciju termiņi

69. pants

Izdevumu apzināšana, apstiprināšana un apmaksa jāizdara termiņos, kas noteikti Eiropola finanšu īstenošanas noteikumos un saskaņā ar šiem noteikumiem.

6. NODAĻA

Informācijas tehnoloģiju sistēmas

70. pants

Ja ieņēmumu un izdevumu operācijas vada, izmantojot datorsistēmas, dokumentus var parakstīt, izmantojot datorizētu vai elektronisku procedūru.

7. NODAĻA

Iekšējais revidents

71. pants

1. Eiropolā ir iekšējās revīzijas nodaļa, kurai jāstrādā saskaņā ar attiecīgiem starptautiskajiem standartiem.

2. Ja valde Eiropolā izveido iekšējās revīzijas nodaļu, tas neietekmē Komisijas iekšējā revidenta tiesības, kurš izmanto tādas pašas pilnvaras attiecībā uz Eiropolu, kā attiecībā uz Komisijas struktūrvienībām, izņemot to, ka valde, pamatojoties uz Eiropola lēmuma 5. pantu, var mainīt revīzijas plānu, ko iesniedzis Komisijas iekšējais revidents. Direktors attiecībā uz revīzijas plāna īstenošanu var ierobežot revīzijas jomu, liedzot piekļuvi stratēģiskai, operatīvai un klasificētai informācijai, kā noteikts Finanšu regulas 2. panta 14. punktā. Ja direktors, pamatojoties uz minēto, izvēlas ierobežot revīzijas jomu, Komisijas iekšējam revidentam iesniedz rakstveida pamatojumu.

3. Eiropola iekšējās revīzijas nodaļa un Komisijas iekšējais revidents veic savus pienākumus, neierobežojot 38. panta 4. punktu.

72. pants

1. Eiropola iekšējās revīzijas nodaļa un Komisijas iekšējais revidents konsultē Eiropolu par risku pārvaldīšanu, sniedzot atzinumus par vadības un kontroles sistēmu kvalitāti, kā arī sniedzot ieteikumus, kā uzlabot darbību izpildes nosacījumus un veicināt pareizu finanšu vadību.

Eiropola iekšējās revīzijas nodaļa un Komisijas iekšējais revidents atbild par:

a) iekšējās vadības sistēmu piemērotības un efektivitātes un struktūrvienību snieguma novērtējumu programmu un darbību izpildē, minot ar tām saistītos riskus; un

b) to iekšējās kontroles un revīzijas sistēmu piemērotības un efektivitātes novērtējumu, ko piemēro visām budžeta izpildes operācijām.

2. Eiropola iekšējās revīzijas nodaļa un Komisijas iekšējais revidents veic savus pienākumus attiecībā uz visām Eiropola darbībām un struktūrvienībām. Eiropola iekšējās revīzijas nodaļai ir pilnīga un neierobežota piekļuve visai informācijai, kas nepieciešama šo pienākumu izpildei. Neskarot 71. panta 2. punktu, Komisijas iekšējam revidentam arī ir tāda pati pilnīga un neierobežota piekļuve visai informācijai, kas nepieciešama šo pienākumu izpildei.

3. Eiropola iekšējās revīzijas nodaļas vadītājs un Komisijas iekšējais revidents ziņo valdei un direktoram par saviem atzinumiem un ieteikumiem. Tie nodrošina, ka tiek veikti pasākumi atbilstoši ieteikumiem, kas sniegti pēc revīzijas.

4. Eiropola iekšējās revīzijas nodaļas vadītājs un Komisijas iekšējais revidents iesniedz valdei un direktoram iekšējās revīzijas gada pārskatu, cita starpā norādot veikto iekšējo revīziju skaitu un veidu, kā arī sniegtos ieteikumus. Šajā gada pārskatā min arī visas sistēmiskās problēmas, kuras atklājusi specializētā komisija, kas izveidota saskaņā ar vispārējās Finanšu regulas 66. panta 4. punktu.

4a. Direktors iesniedz valdei rakstveida piezīmes par pasākumiem, kas veikti saistībā ar ieteikumiem, kurus sniegusi Eiropola iekšējās revīzijas nodaļa un Komisijas iekšējais revidents.

5. Valde katru gadu iesniedz iestādei, kas atbild par budžeta izpildes apstiprināšanu, un Komisijai ziņojumu, ko sagatavojusi Eiropola iekšējās revīzijas nodaļa un Komisijas iekšējais revidents, tostarp direktora piezīmes, kas minētas 4a. punktā.

73. pants

1. Iekšējās revīzijas nodaļas atbildība par pasākumiem, kas veikti, tai pildot savus pienākumus, atbilst īpašajiem noteikumiem, ko piemēro Komisijas iekšējam revidentam, izdarot vajadzīgos grozījumus. Īpašie noteikumi nodrošina, lai iekšējās revīzijas nodaļa, pildot savus pienākumus, būtu pilnīgi neatkarīga, kā arī paredz tās atbildību. Papildus ir jāievēro arī tie noteikumi, ko pieņēmusi valde saskaņā ar Eiropola lēmuma 37. panta 9. punkta f) apakšpunktu.

2. Komisijas iekšējā revidenta atbildību nosaka saskaņā ar vispārējās Finanšu regulas 87. pantu.

V DAĻA

IEPIRKUMI

74. pants

1. Attiecībā uz iepirkumiem piemēro vispārējās Finanšu regulas un Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 attiecīgus noteikumus, ievērojot šā panta 4. līdz 7. punktu.

2. Eiropols var pieprasīt tiesības iesaistīties kā līgumslēdzējai iestādei Komisijas vai starpiestāžu līgumu un citu Kopienas struktūru līgumu piešķiršanā.

3. Eiropols piedalās kopīgajā centrālajā datu bāzē, ko Komisija izveido un izmanto saskaņā ar vispārējās Finanšu regulas 95. pantu.

4. Eiropols var slēgt līgumu, neizmantojot publiskā iepirkuma procedūru, ar Komisiju, starpiestāžu birojiem un Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centru, kas izveidots ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2965/94 (7), par preču piegādi, pakalpojumu sniegšanu vai darbu veikšanu, ko nodrošina minētās iestādes.

5. Eiropols var izmantot apvienotas iepirkuma procedūras kopā ar uzņēmējas dalībvalsts līgumslēdzējām iestādēm, lai apmierinātu savas administratīvās vajadzības. Šādos gadījumos Komisijas Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 125c. pantu piemēro, izdarot vajadzīgos grozījumus.

5a. Eiropols var izmantot apvienotas iepirkuma procedūras kopā ar starptautiskām organizācijām, ja tās iepirkuma procedūrām piemēro standartus, kuri piedāvā starptautiski pieņemtajiem standartiem līdzvērtīgas garantijas, jo īpaši attiecībā uz pārredzamību, nediskrimināciju un interešu konflikta novēršanu. Direktors ir tiesīgs vienpersoniski atzīt šo garantiju līdzvērtību starptautiski pieņemtajiem standartiem.

6. Piemērojot vispārējās Finanšu regulas 101. pantu, konkursa uzaicinājums paredz, ka pirms līguma parakstīšanas Eiropols var atteikties no iepirkuma vai atcelt piešķiršanas procedūru, par ko kandidātiem vai pretendentiem nav tiesību pieprasīt nekādu kompensāciju.

7. Piemērojot vispārējās Finanšu regulas 103. pantu, Eiropola izsludinātais konkursa uzaicinājums paredz, ka Eiropols var apturēt procedūru un veikt visus nepieciešamos pasākumus, tostarp atcelt procedūru saskaņā ar minētajā pantā iekļautajiem nosacījumiem.

Piemērojot vispārējās Finanšu regulas 103. pantu, Eiropola ar uzņēmumiem noslēgtie līgumi paredz, ka Eiropols var veikt minētajā pantā noteiktos pasākumus saskaņā ar tajā iekļautajiem nosacījumiem.

VA DAĻA

PROJEKTI AR BŪTISKU IETEKMI UZ BUDŽETU

74a. pants

Iespējami īsā laikā valde paziņo budžeta lēmējinstitūcijai par saviem nodomiem īstenot kādu projektu, kam var būt būtiska finansiāla ietekme uz administratīvā budžeta finansējumu, jo īpaši par visiem projektiem, kuri saistīti ar īpašumiem, piemēram, ēku nomu vai iegādi. Valde par to informē Komisiju.

Ja kāda budžeta lēmējinstitūcijas struktūra paredz sniegt atzinumu, tā par savu nodomu sniegt šādu atzinumu informē Eiropolu divu nedēļu laikā pēc informācijas saņemšanas par projektu. Ja atbildes nav, Eiropols var turpināt paredzēto darbību.

Šis atzinums jānosūta Eiropolam četru nedēļu laikā pēc otrā rindkopā minētā paziņojuma.

VB DAĻA

EKSPERTI

74b. pants

Ekspertu atlasei, izdarot vajadzīgos grozījumus, piemēro Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 265a. pantu. Šiem ekspertiem maksā fiksētas summas par palīdzību Eiropolam, jo īpaši par priekšlikumu un dotāciju pieprasījumu vai iepirkumu konkursu piedāvājumu novērtēšanu, kā arī par tehniskās palīdzības sniegšanu turpinājuma darbībās un projektu galīgo novērtēšanu. Eiropols var izmantot Komisijas vai citu Kopienas struktūru sagatavotos sarakstus.

VI DAĻA

EIROPOLA PIEŠĶIRTĀS DOTĀCIJAS

75. pants

1. Ja Eiropols var piešķirt dotācijas saskaņā ar Eiropola lēmumu vai Komisijas uzdevumā saskaņā ar vispārējās Finanšu regulas 54. panta 2. punkta b) apakšpunktu, piemēro attiecīgus vispārējās Finanšu regulas un Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 noteikumus, ievērojot šā panta 2. un 3. punktu.

2. Dotācijas piešķir, slēdzot rakstveida nolīgumus starp Eiropolu un saņēmēju.

3. Piemērojot vispārējās Finanšu regulas 119. panta 2. punktu, Eiropola noslēgtie dotāciju nolīgumi paredz, ka Eiropols var apturēt, samazināt vai izbeigt dotācijas izmaksu gadījumos, kas paredzēti Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 183. pantā, pēc tam, kad saņēmējam ir dota iespēja izteikt viedokli.

VII DAĻA

PĀRSKATU UN UZSKAITES IZKLĀSTS

1. NODAĻA

Pārskatu izklāsts

76. pants

Eiropola gada pārskatos ietilpst:

a) Eiropola finanšu pārskati;

b) ziņojumi par budžeta izpildi.

Eiropola pārskatiem pievieno ziņojumu par budžeta un finanšu vadību gada laikā, sniedzot pārskatu inter alia par apropriāciju izpildes pakāpi un kopsavilkuma informāciju par apropriāciju pārvietošanu starp dažādām budžeta pozīcijām.

77. pants

Pārskatiem ir jāatbilst noteikumiem, tiem jābūt precīziem un visaptverošiem un jāsniedz patiess un godīgs ieskats:

a) finanšu pārskatiem – par aktīviem un pasīviem, maksājumiem un ieņēmumiem, prasījumiem un saistībām, kas nav uzrādīti kā aktīvi un pasīvi, kā arī par naudas plūsmu;

b) pārskatiem par budžeta izpildi – par ieņēmumu un izdevumu operācijām.

78. pants

Finanšu pārskatus sagatavo, ievērojot vispārpieņemtos grāmatvedības principus, kas norādīti vispārējās Finanšu regulas detalizētajos īstenošanas noteikumos, un, proti:

a) nepārtraukta darbība;

b) piesardzība;

c) viendabīgas uzskaites metodes;

d) datu salīdzināmība;

e) būtiskums;

f) saldo neaprēķināšana;

g) būtības atspoguļojums;

h) uzkrājumu grāmatvedība.

79. pants

1. Saskaņā ar uzkrājumu grāmatvedības principu finanšu pārskatos uzrāda izdevumus un ieņēmumus par saimniecisko gadu neatkarīgi no to maksāšanas vai iekasēšanas datuma.

2. Aktīvu un pasīvu vērtību nosaka saskaņā ar novērtēšanas noteikumiem, ko paredz uzskaites metodes, kas noteiktas vispārējās Finanšu regulas 132. pantā.

80. pants

1. Finanšu pārskatus izsaka euro, un tie ietver:

a) bilanci un ekonomisko rezultātu pārskatu, kurā uzrāda aktīvus un pasīvus, finansiālo situāciju un ekonomiskos rezultātus iepriekšējā gada 31. decembrī; tos izklāsta, ievērojot struktūru, kas noteikta Padomes direktīvā par noteikta veida uzņēmumu gada pārskatiem, tomēr ņemot vērā Eiropola darbību īpašo raksturu;

b) naudas plūsmas tabulu, kurā uzrāda gada laikā iekasētās un izmaksātas summas un kases galīgo stāvokli;

c) pārskatu par kapitāla izmaiņām, kurā sīki izklāsta palielinājumus un samazinājumus ikvienā kapitāla konta pozīcijā gada laikā.

2. Finanšu pārskatu pielikumā iekļauj papildinājumus un piezīmes par informāciju, kas ietverta pārskatos, kuri minēti 1. punktā, un sniedz visu papildu ziņas, kas jāsniedz saskaņā ar starptautiski atzītu grāmatvedības praksi, ja tādas ziņas ir būtiskas attiecībā uz Eiropola darbībām.

81. pants

Budžeta izpildes pārskatus izsaka eiro. Tie ietver:

a) budžeta izlietojuma pārskatu, kurā uzrāda visas budžeta darbības gada laikā ieņēmumu un izdevumu izteiksmē; šā pārskata izklāsta uzbūve ir tāda pati kā budžeta uzbūve;

b) budžeta izlietojuma pārskata pielikumu, kurā iekļauj papildinājumus un piezīmes par informāciju, kas ietverta šajā pārskatā.

82. pants

Grāmatvedis ne vēlāk kā līdz nākamā gada 1. martam nosūta Komisijas grāmatvedim un Revīzijas palātai savus provizoriskos pārskatus kopā ar 76. pantā minēto ziņojumu par budžeta un finanšu vadību gada laikā, lai Komisijas grāmatvedis var konsolidēt pārskatus tā, kā noteikts vispārējās Finanšu regulas 128. pantā.

Grāmatvedis arī ne vēlāk kā nākamā gada 31. martā nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei pārskatu par budžeta un finanšu vadību.

83. pants

1. Revīzijas palāta saskaņā ar vispārējās Finanšu regulas 129. panta 1. punktu vēlākais līdz nākamā gada 15. jūnijam izsaka savus apsvērumus par Eiropola provizoriskajiem pārskatiem.

2. Saņēmis Revīzijas palātas apsvērumus par Eiropola provizoriskajiem pārskatiem, direktors uz savu atbildību sagatavo Eiropola galīgos pārskatus saskaņā ar 43. pantu un iesniedz tos valdei, kas izsaka savu atzinumu par šiem pārskatiem.

3. Direktors vēlākais līdz nākamā gada 1. jūlijam nosūta Komisijas grāmatvedim, Revīzijas palātai, Eiropas Parlamentam un Padomei galīgos pārskatus līdz ar valdes atzinumu.

4. Eiropola galīgos pārskatus pēc konsolidēšanas ar Komisijas galīgajiem pārskatiem publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī līdz nākamā gada 15. novembrim.

5. Direktors vēlākais līdz nākamā gada 30. septembrim iesniedz Revīzijas palātai atbildi par apsvērumiem, kas izteikti par gada pārskatu. Arī Eiropola atbildes vienlaicīgi nosūta Komisijai.

2. NODAĻA

Uzskaite

1. sadaļa

Kopīgi noteikumi

84. pants

1. Eiropola grāmatvedības sistēma ir sistēma, ar kuru budžeta un finanšu informāciju organizē tā, lai rādītājus var ievadīt, iekļaut lietās un reģistrēt.

2. Uzskaiti veido vispārējā uzskaite un budžeta uzskaite. Šo uzskaiti kārto eiro, pamatojoties uz kalendāro gadu.

3. Rādītājus, ko iekļauj vispārējā uzskaitē un budžeta uzskaitē, pieņem neilgi pirms budžeta gada beigām, lai varētu sagatavot 1. nodaļā minētos pārskatus.

4. Neatkarīgi no 2. un 3. punkta kredītrīkotājs var kārtot analītisko uzskaiti.

85. pants

Grāmatvedības noteikumus un metodes, kā arī saskaņoto kontu plānu, kas Eiropolam jāpiemēro, pieņem Komisijas grāmatvedis saskaņā ar vispārējās Finanšu regulas 133. pantu.

2. sadaļa

Vispārējā uzskaite

86. pants

Vispārējā uzskaite, izmantojot divkāršā ieraksta metodi, hronoloģiskā secībā iegrāmato visus notikumus un operācijas, kas iespaido Eiropola saimniecisko un finansiālo stāvokli un tā aktīvus un pasīvus.

87. pants

1. Kontu apgrozījumu un atlikumus iegrāmato uzskaites grāmatās.

2. Visus grāmatvedības ierakstus, ieskaitot kontu korekcijas, izdara, pamatojoties uz pavaddokumentiem, uz kuriem tajos jābūt norādei.

3. Grāmatvedības sistēmai jābūt tādai, lai tajā varētu izsekot visiem uzskaites grāmatojumiem.

88. pants

Eiropola grāmatvedis pēc budžeta gada noslēgšanas un līdz galīgo pārskatu iesniegšanas dienai var izdarīt jebkuras korekcijas, kas nav saistītas ar līdzekļu izmaksu vai iekasēšanu par šo gadu, bet kuras ir nepieciešamas, lai patiesi un godīgi atspoguļotu noteikumiem atbilstošu uzskaiti.

3. sadaļa

Budžeta uzskaite

89. pants

1. Budžeta uzskaite detalizēti iegrāmato budžeta izpildi.

2. 1. punkta vajadzībām budžeta uzskaitē iegrāmato visas budžeta ieņēmumu un izdevumu operācijas, kas norādītas šīs regulas IV daļā.

3. NODAĻA

Īpašuma uzskaite

90. pants

1. Eiropols, ievērojot paraugu, ko izveidojis Komisijas grāmatvedis, kārto inventāra sarakstus, kuros norādīts visu to materiālo, nemateriālo un finanšu aktīvu daudzums un vērtība, kas veido Eiropola īpašumu. Eiropols pārbauda, vai ieraksti inventāra sarakstā atbilst faktiskajai situācijai.

2. Kustamas mantas pārdošanu izsludina pienācīgā veidā.

VIII DAĻA

ĀRĒJĀ REVĪZIJA UN BUDŽETA IZPILDES APSTIPRINĀŠANA

1. NODAĻA

Ārējā revīzija

91. pants

Revīzijas palāta pārbauda Eiropola pārskatus saskaņā EK līguma 248. pantu.

92. pants

1. Eiropols iesniedz Revīzijas palātai budžetu, kad tas pieņemts galīgajā variantā. Tas iespējami drīzāk informē Revīzijas palātu par visiem lēmumiem un aktiem, kas pieņemti saskaņā ar 10., 14., 19. un 23. pantu.

2. Eiropols iesniedz Revīzijas palātai iekšējos finanšu noteikumus, kad tie ir pieņemti.

3. Revīzijas palātu informē par kredītrīkotāju, grāmatvežu un sīkizdevumu pārziņu iecelšanu un deleģēšanas lēmumiem, kas pieņemti saskaņā ar 34. pantu, 43. panta 1. un 4. punktu un 44. pantu.

93. pants

Pārbaudes, ko veic Revīzijas palāta, regulē vispārējās Finanšu regulas 139. līdz 144. pants. Šīs pārbaudes veic tā, lai nodrošinātu “Eiropola operatīvās, stratēģiskās un klasificētās informācijas” aizsardzību.

2. NODAĻA

Budžeta izpildes apstiprināšana

94. pants

1. Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma līdz n+2 gada 30. aprīlim sniedz direktoram apstiprinājumu par n gada budžeta izpildi. Direktors informē valdi par Eiropas Parlamenta apsvērumiem rezolūcijā, kas pievienota lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu.

2. Ja nav iespējams ievērot 1. punktā noteikto termiņu, Eiropas Parlaments vai Padome informē direktoru par termiņa pagarināšanas iemesliem.

3. Ja Eiropas Parlaments atliek lēmumu par budžeta izpildes apstiprināšanu, direktors sadarbībā ar valdi veic visus vajadzīgos pasākumus, lai iespējami drīz novērstu šķēršļus šā lēmuma pieņemšanai vai nodrošinātu šo šķēršļu novēršanu.

95. pants

1. Lēmums par budžeta izpildes apstiprināšanu attiecas uz visiem Eiropola ieņēmumu un izdevumu kontiem, bilances atlikumu un Eiropola aktīviem un pasīviem, kas atspoguļoti finanšu pārskatā.

2. Nolūkā sniegt budžeta izpildes apstiprinājumu Eiropas Parlaments pārbauda Eiropola pārskatus un finanšu pārskatus pēc tam, kad tādu pārbaudi veikusi Padome. Tas arī pārbauda gada pārskatu, ko sagatavojusi Revīzijas palāta, līdz ar direktora atbildēm, visus atbilstošos Revīzijas palātas īpašos ziņojumus par attiecīgo saimniecisko gadu, kā arī Revīzijas palātas apliecinājumu par uzskaites ticamību un to pamatā esošo darījumu likumību un pareizumu.

3. Direktors tādā veidā, kā noteikts vispārējās Finanšu regulas 146. panta 3. punktā, iesniedz Eiropas Parlamentam pēc tā pieprasījuma jebkuru informāciju, kas nepieciešama, lai netraucēti piemērotu budžeta izpildes apstiprināšanas procedūru par attiecīgo gadu.

96. pants

1. Direktors veic visus attiecīgos pasākumus, lai rīkotos, ņemot vērā apsvērumus, kas pievienoti Eiropas Parlamenta lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu, kā arī piezīmes, kas pievienotas Padomes pieņemtajam ieteikumam apstiprināt budžeta izpildi.

2. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes pieprasījuma direktors ziņo par pasākumiem, kas veikti, ņemot vērā šos apsvērumus un piezīmes. Direktors iesniedz ziņojuma kopiju Komisijai un Revīzijas palātai.

IX DAĻA

PĀREJAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

97. pants

Eiropas Parlaments, Padome un Komisija ir pilnvaroti saņemt jebkādu nepieciešamu informāciju vai paskaidrojumus par to kompetences jomā esošajiem budžeta jautājumiem.

98. pants

Valde pēc direktora priekšlikuma, cik drīz vien nepieciešams un ar Komisijas iepriekšēju piekrišanu, pieņem Eiropola finanšu īstenošanas noteikumus.

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Pirms spēkā stāšanās šo regulu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Hāgā, 2010. gada 30. jūlijā Valdes vārdā — priekšsēdētājs Francisco José ARANDA

(1) OV L 121, 15.5.2009., 37. lpp.

(2) OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

(3) OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

(4) OV L 181, 10.7.2008., 23. lpp.

(5) OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

(6) OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp.

(7) OV L 314, 7.12.1994., 1. lpp.