Oficiālais Vēstnesis L 335 , 28/12/1999 Lpp. 0015 - 0021



Padomes Lēmums (1999. gada 6. decembris) par principiem, prioritātēm, starpposma mērķiem un nosacījumiem, kas iekļauti Rumānijas Pievienošanās partnerībā (1999/852/EK) EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 622/98 (1998. gada 16. marts) par palīdzību kandidātvalstīm atbilstīgi pirmspievienošanās stratēģijai un īpaši par pievienošanās partnerību izveidi [1], jo īpaši tās 2. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, tā kā: (1) Eiropadome Luksemburgā paziņoja, ka Pievienošanās partnerība ir uzlabotās pirmspievienošanās stratēģijas jauns instruments un tās galvenais elements; (2) Regula (EK) Nr. 622/98 nosaka, ka Padome pēc Komisijas priekšlikuma ar kvalificētu balsu vairākumu lemj par principiem, prioritātēm, sasniedzamajiem starpposma mērķiem un nosacījumiem atsevišķās pievienošanās partnerībās, kurus iesniedz katrai kandidātvalstij, kā arī par to nozīmīgiem grozījumiem, kurus veiks nākotnē; (3) Kopienas palīdzības nosacījums ir svarīgāko elementu izpilde un jo īpaši Eiropas nolīgumu saistību ievērošana, kā arī progress Kopenhāgenas kritēriju izpildē; ja trūkst kāda būtiska elementa, Padome pēc Komisijas priekšlikuma ar kvalificētu balsu vairākumu var veikt vajadzīgos pasākumus attiecībā uz jebkuru pirmspievienošanās palīdzību; (4) Luksemburgā notikušajā Eiropadomes sēdē nolēma, ka pievienošanās partnerības īstenošanu un progresu acquis communautaire pieņemšanā izskatīs Eiropas nolīguma iestādēs; (5) Komisijas 1999. gada kārtējais pārskats ietvēra objektīvu analīzi par Rumānijas Republikas gatavošanos dalībai un norādīja vairākas prioritārās jomas turpmākajam darbam; (6) lai sagatavotos dalībai, Rumānijai jāuzlabo tās valsts programma acquis communautaire pieņemšanai; šai programmai jāietver Pievienošanās partnerībā noteikto prioritāšu un starpposmu mērķu sasniegšanas grafiks, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 622/98 2. pantu Rumānijas Pievienošanās partnerībā ietvertie principi, prioritātes, starpposma mērķi un nosacījumi ir izklāstīti pielikumā, kas ir šā lēmuma sastāvdaļa. 2. pants Pievienošanās partnerības īstenošanu pārbauda Eiropas Līguma iestādēs un attiecīgās Padomes iestādes, kurām Komisija regulāri ziņo. 3. pants Šis lēmums stājas spēkā trešajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. Briselē, 1999. gada 6. decembrī Padomes vārdā — priekšsēdētāja T. Halonen [1] OV L 85, 20.3.1998., 1. lpp. -------------------------------------------------- PIELIKUMS RUMĀNIJA: 1999. gada PIEVIENOŠANĀS PARTNERĪBA 1. MĒRĶI Pievienošanās partnerības mērķis ir izveidot vienotu prioritāro jomu sistēmu turpmākajam darbam, kas paredzēts Komisijas 1999. gada kārtējā pārskatā par Rumānijas progresu ceļā uz dalību Eiropas Savienībā, pieejamajiem finanšu līdzekļiem, lai palīdzētu Rumānijai īstenot šīs prioritātes, un nosacījumiem, ko piemēros šai palīdzībai. Pievienošanās partnerība ir pamatā vairākiem politikas līdzekļiem, kurus izmantos, lai palīdzētu kandidātvalstīm sagatavoties dalībai. Pie tiem tai skaitā pieder pārskatītā valsts programma acquis communautaire pieņemšanai, vidējā termiņa ekonomikas politikas prioritāšu kopīga izvērtēšana, pakts pret organizēto noziedzību, valsts attīstības plāni un citi nozaru plāni, kas vajadzīgi, lai piedalītos struktūrfondos pēc pievienošanās, kā arī, lai īstenotu ISPA un SAPARD programmas laikposmā pirms pievienošanās. Šie līdzekļi pēc būtības ir atšķirīgi un tos sagatavo un īsteno īpašā kārtībā. Tie nav šīs partnerības sastāvdaļa, bet tajos ietvertās prioritātes ir saskaņā ar to. 2. PRINCIPI Galvenās prioritārās jomas, kas ir noteiktas katrai kandidātvalstij, ir saistītas ar valstu spēju uzņemties Kopenhāgenas kritēriju izpildes saistības, kas nosaka, ka līdzdalībai vajadzīgi turpmāk norādītie priekšnoteikumi: - kandidātvalsts nodrošināta to iestāžu stabilitāti, kas garantē demokrātiju, tiesiskumu, cilvēktiesību aizsardzību un cieņu pret mazākumtautībām un to aizsardzību, - funkcionējošas tirgus ekonomikas pastāvēšana, kā arī spēja izturēt konkurences spiedienu un tirgus konjunktūru visā Savienībā, - spēja uzņemties dalības pienākumus, tostarp politisko, saimniecisko un monetārās savienības mērķu stingru ievērošanu. Eiropadome tās sanāksmē Madridē uzsvēra, ka kandidātvalstīm ir jāpielāgo savas administratīvās struktūras, lai nodrošinātu Kopienas politikas saskaņotu darbību pēc pievienošanās, un tās sanāksmē Luksemburgā tā uzsvēra, ka acquis communautaire iekļaušana tiesību aktos ir vajadzīga, bet iekļaušana pati par sevi nav pietiekama; jānodrošina acquis communautaire faktiska piemērošana. 3. PRIORITĀTES UN STARPPOSMA MĒRĶI Komisijas kārtējos pārskatos ir uzsvērts, kādi pasākumi kandidātvalstīm vēl jāveic noteiktās jomās, lai sagatavotu to pievienošanos. Šādā gadījumā ir jānosaka starpposmi attiecībā uz prioritātēm, katram no tiem sadarbībā ar attiecīgajām valstīm izvirzot precīzus mērķus, no kuru sasniegšanas būs atkarīga palīdzības pakāpe, kā arī progress jau uzsāktās sarunās ar dažām valstīm un jaunu sarunu uzsākšana ar citām valstīm. Pārskatītajās Pievienošanās partnerībās prioritātes un starpposmu mērķus iedala divās grupās – īstermiņa un vidējā termiņa grupā. Īstermiņa sarakstā iekļautos prioritāros uzdevumus izvēlējās, balstoties uz to, ka ir pamatoti uzskatīt, ka Rumānija tos var izpildīt vai paveikt ievērojamu to daļu līdz 2000. gada beigām. Plānotie vidējā termiņā iekļautie prioritārie uzdevumi ir izpildāmi laika posmā, kas ir ilgāks par gadu, kaut gan, ja ir iespējams, arī tie jāsāk veikt 2000. gadā. Progresu 1998. gada Pievienošanās partnerības prioritāšu īstenošanā novērtēja 1999. gada kārtējā pārskatā. Šāds novērtējums ir izmantots, formulējot pašreizējās partnerības prioritātes. Rumānija iesniedza savas valsts programmas acquis communautaire pieņemšanai (NPAA) pārskatīto variantu 1999. gada 14. jūnijā. Tajā ir noteikts prioritāšu un starpposmu mērķu sasniegšanas grafiks, kas pamatojas uz pirmās pievienošanās partnerību, kā arī vajadzīgās administratīvās struktūras un finanšu resursi. Pievienošanās partnerība norāda Rumānijas gatavošanās dalībai prioritārās jomas. Tomēr Rumānijai jārisina visi jautājumi, kas norādīti kārtējā ziņojumā. Svarīgi ir arī, lai Rumānija pildītu visas saistības tiesību aktu tuvināšanas un acquis communautaire īstenošanā atbilstīgi saistībām, kas izriet no noslēgtā Eiropas Līguma, skrīninga īstenošanas un sarunām. Ir jāatceras, ka acquis communautaire iekļaušana tiesību aktos pati par sevi nav pietiekama; ir jānodrošina, lai acquis communautaire iekļaušana tiesību aktos faktiski atbilstu tiem standartiem, ko piemēro visā Savienībā. Visās turpmāk minētajās jomās ir vajadzīga ticama un efektīva acquis communautaire īstenošana un piemērošana. Pamatojoties uz Komisijas kārtējā ziņojuma analīzi, Rumānijai ir noteiktas turpmāk minētās īstermiņa un vidēja termiņa prioritātes un starpposmu mērķi. 3.1. Īstermiņa prioritātes un starpposma mērķi (2000) Politiskie kritēriji: - garantēt atbilstošus budžeta noteikumus aprūpē esošo bērnu atbalstam un uzsākt bērnu aprūpes sistēmas pilnīgu reformu, kā arī veikt pasākumus ārstēšanas noteikumu pilnveidošanā to bērnu un pieaugušo ārstēšanā, kuri slimo hroniskām slimībām un traucējumiem, - stiprināt dialogu starp valdību un čigānu kopienu, lai izstrādātu un ieviestu stratēģiju čigānu ekonomisko un sociālo apstākļu uzlabošanai, un nodrošināt atbilstīgu finansiālo atbalstu minoritāšu programmām. Ekonomiskie kritēriji: - atjaunot makroekonomikas stabilitāti, īstenojot strukturālo reformu, un ieviest vidēja termiņa stratēģiju; vienoties ar Eiropas Komisiju par kopīgu novērtējumu, - atbalstīt ar Starptautisko valūtas fondu, Pasaules banku un Eiropas Savienību noslēgto nolīgumu īstenošanu, - turpināt valsts finanšu pārstrukturēšanu, - veikt pasākumus, lai nodrošinātu zemes tirgus funkcionēšanu un visas valsts zemes un īpašuma reģistra izveidi, - veicināt konkurenci, veicot uz tirgu orientētu uzņēmumu pārstrukturēšanu (tai skaitā mazo un vidējo uzņēmumu pārstrukturēšanu), veikt pasākumus, lai stimulētu iekšzemes un ārvalstu ieguldījumu veikšanu, jo īpaši vienkāršojot juridiskās un administratīvās procedūras un stabilizējot noteikumus, kas reglamentē privatizāciju un saimniecisko darbību; ieviest jaunas bankrota procedūras, - pieņemt plānu tērauda nozares pārstrukturēšanai atbilstīgi Eiropas Savienības prasībām. Iekšējais tirgus: - valsts iepirkums: īstenot tiesību aktus attiecībā uz valsts iepirkumu, - intelektuālā un rūpnieciskā īpašuma tiesības: saskaņot un piemērot tiesību aktus attiecībā uz preču zīmēm, autortiesībām un blakustiesībām; pastiprināt administratīvo kapacitāti un cīņu pret viltošanu, jo īpaši stiprinot robežu kontroli, - datu aizsardzība: pieņemt valsts tiesību aktus, paredzot neatkarīgas uzraudzības iestādes izveidi, - preču brīva aprite: pieņemt pamata tiesību aktus, pārņemot jaunus un vispārējas pieejas principus, un radīt saderīgu administratīvo infrastruktūru; pieņemt vispārējus likumus attiecībā uz ķīmiskām vielām un pārtikas produktiem; turpināt tehnisko noteikumu transponēšanu automašīnu nozarē, - pakalpojumu brīva aprite: pieņemt tiesību aktus, pārņemot i) direktīvu par apdrošināšanas uzņēmumiem un apdrošināšanas uzraudzību, ii) direktīvas par vērtspapīriem un regulētiem tirgiem, iii) direktīvas par pārvedamo vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem; stiprināt finanšu nozares pārraudzības resoru kompetenci, - konkurence: pieņemt sekundārus tiesību aktus, lai turpinātu tuvināt konkurences un valsts atbalsta pamata tiesību aktus, stiprināt konkurences padomi un konkurences biroju, turpināt sniegt plašus gada ziņojumus par valsts atbalstu, sagatavot valsts atbalsta uzskaiti, - audiovizuālā joma: pabeigt tiesību aktu saskaņošanu, - aplikšana ar nodokli: saskaņot tiesību aktus PVN jomā un akcīzes jomā, īpaši pievēršot uzmanību diskriminācijas novēršanai attiecībā uz ievestajām un vietējām cigaretēm; nodrošināt, lai jaunie nodokļu jomā veicamie pasākumi atbilstu principiem rīcības kodeksā uzņēmējdarbības aplikšanai ar nodokļiem, - muita: veikt pasākumus, lai cīnītos ar krāpšanu un korupciju. Lauksaimniecība: - turpināt saskaņot tiesību aktus veterinārijas un fitosanitārijas jomā un uzlabot pārbaudes noteikumus nākotnē, jo īpaši pie ārējām Eiropas Savienības robežām, - turpināt veidot valsts līmeņa dzīvnieku identifikācijas sistēmu, - pieņemt likumu par pesticīdu kontroli lauksaimniecībā un sākt veidot sistēmu pesticīdu atlikumu līmeņa kontrolēšanai lauksaimniecības produktos, - izveidot vīna dārzu reģistru un stiprināt vadības un kontroles sistēmu vīna nozarē. Transports: - saskaņot tiesību aktus attiecībā uz drošības standartiem jūras transportā. Nodarbinātība un sociālie jautājumi: - atbalstīt darba tirgus partneru centienus resursu palielināšanai, jo īpaši divpusējā dialogā, lai attīstītu un īstenotu acquis communautaire, - sagatavot valsts nodarbinātības stratēģiju, izmantojot vienotās nodarbinātības politikas pārskatu, lai vēlāk piedalītos Eiropas Nodarbinātības stratēģijā. Vide: - izstrādāt detalizētas tuvināšanas un īstenošanas programmas attiecībā uz konkrētām direktīvām, - transponēt pieeju tiesību aktiem informācijas regulēšanā, dabas aizsardzībā un radiācijas drošības jomā, - sagatavot vispārējus likumus attiecībā uz gaisa, atkritumu, ūdens kvalitātes industriālo piesārņojumu (IPPC, lielas sadedzināšanas iekārtas, Seveso II), - stiprināt vides pārvaldi gan valsts, gan reģionu līmenī, - izstrādāt investīciju finansēšanas plānu (katrai direktīvai konkrētu), pamatojoties uz saskaņošanas izmaksu novērtējumu un ikgadējiem reāliem valsts un privātajiem finansējuma avotiem, - pabeigt transponēšanu un piemērot direktīvu par ietekmes uz vidi novērtējumu. Tieslietas un iekšlietas: - īstenot likumu par Rumānijas valsts robežām, tai skaitā par Robežsardzes un Robežpolicijas apvienošanos; paātrināt Iekšlietu ministrijas pakļautībā esošo institūciju demilitarizāciju; stiprināt robežu kontroli, lai novērstu nelikumīgu imigrāciju, un veicināt pilnvērtīgu līdzdalību Šengenas Informācijas sistēmā, - pilnveidot tiesībaizsardzības iestādes un tiesu iestādes, lai turpinātu cīņu pret organizēto noziedzību, narkotiku tirdzniecību un korupciju; nodrošināt labāku sadarbību starp tiesībaizsardzības iestādēm, - pieņemt likumu par korupcijas novēršanu un tās apkarošanu un par neatkarīga korupcijas novēršanas departamenta izveidi; stiprināt prasmes, kas vajadzīgas darbā ar nelikumīgi iegūto līdzekļu legalizēšanu; ratificēt Eiropas Konvenciju par noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un Eiropas Krimināltiesību konvenciju par korupciju, parakstīt ESAO Konvenciju par uzpirkšanu, - pieņemt likumu par ārvalstniekiem un likumu par bēgļiem; palielināt caurskatāmību un paātrināt patvēruma procedūru piemērošanu. Administratīvās un tiesu kapacitātes stiprināšana, tostarp attiecībā uz Eiropas Savienības fondu vadību un kontroli: - pieņemt un īstenot civildienesta likumu, - Phare [1], ISPA [2]un SAPARD [3]: turpināt valsts attīstības plāna un lauku attīstības plāna izstrādi; pieņemt tiesisko regulējumu, administratīvo un budžeta sistēmu (revīzijas rokasgrāmatu un revīzijas liecību) ISPA un SAPARD plānošanai un vadībai, tostarp mehānismu, kas nepieciešams ietekmes uz vidi sistemātiskai novērtēšanai, un ES atbilstošus valsts iepirkuma noteikumus tiem projektiem, kas saņem līdzfinansējumu no Kopienas fondiem; izveidot funkcionējošu maksātājaģentūru SAPARD programmai, - uzlabot tiesu varas funkcijas: i) pieņemt jaunu sodu kodeksu, ii) pieņemt jaunu kriminālprocesa likumu, iii) ierobežot pirmstiesas apcietinājuma piemērošanu, iv) darīt pieejamākas juridiskās konsultācijas un pārstāvību, v) paplašināt tiesas informācijas sistēmu visām tiesām, vi) uzlabot civiltiesisko lēmumu izpildi, - sākt ieviest programmai atbilstošu budžeta sistēmu, paredzot ilggadējas saistības, stiprināt budžeta izpildes procesu, uzlabot ieņēmumu iekasēšanu un fiskālo mobilizāciju; stiprināt Valsts iepirkuma departamentu Finanšu ministrijā, - pabeigt iekšējās un ārējās finansiālās kontroles likumiskā pamata izstrādi; stiprināt Finanšu ministrijas centrālo organizāciju, lai saskaņotu iekšējās revīzijas/kontroles struktūrvienības darbību centros, un ieviest valsts iekšējo revidentu/auditoru "funkcionālo neatkarību" centra un vietējā līmenī, tostarp iepriekšēju finanšu kontroli, - sākt sagatavošanos Revīzijas palātas revīzijas darbības un revīzijas metodikas ieviešanai, - apmācīt tiesībaizsardzību pārstāvjus jautājumos, kas attiecas uz konkurenci, intelektuālo un rūpniecisko īpašumu un patērētāju aizsardzību. 3.2. Vidēja termiņa prioritātes un starpposmu mērķi Politiskie kritēriji: - stiprināt reformu un uzlabot aprūpē esošo bērnu apstākļus, - turpināt īstenot stratēģiju čigānu ekonomiskā un sociālā stāvokļa uzlabošanai; īstenot pasākumus, kuru mērķis ir cīņa ar diskrimināciju (tostarp valsts pārvaldē); sekmēt darba iespēju pieaugumu un palielināt iespējas iegūt izglītību, - pabeigt policijas un Iekšlietu ministrijas pakļautībā esošo institūciju demilitarizāciju. Ekonomiskie kritēriji: - nostiprināt tiesisko un politisko regulējumu pastāvīgas ekonomikas izaugsmes atjaunošanai un pabeigt privatizācijas procesu, - izstrādāt ikgadēju fiskālās uzraudzības procedūru, lai ziņotu par valsts finansēm, uzraudzītu un kontrolētu tās, jo īpaši fiskālo situāciju atbilstīgi Eiropas Savienības procedūrām, - sekmēt privātuzņēmumu veidošanas un attīstības apstākļu uzlabošanu, pievēršot īpašu uzmanību mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, - īstenot tērauda pārstrukturēšanas programmu. Iekšējais tirgus: - intelektuālā un rūpnieciskā īpašuma tiesības: pabeigt saskaņošanu un pastiprināt īstenošanas struktūras, - preču brīva aprite: sākt jaunas pieejas direktīvu īstenošanu, pieņemt jaunus tiesību aktus farmaceitisko līdzekļu jomā, sākt spēkā esošo tradicionālo tehnisko tiesību aktu saskaņošanu, ieviest tirgus uzraudzības sistēmu, - personu brīva pārvietošanās: pabeigt saskaņot diplomu savstarpēju atzīšanu, - konkurence: nodrošināt cenu kontroles prakses atbilstību konkurences noteikumiem; stiprināt antimonopola un valsts atbalsta iestādes, - patērētāju aizsardzība: turpināt saskaņot un stiprināt tirgus uzraudzības un izpildu iestādes, - telekomunikācijas: garantēt regulatīvās iestādes neatkarību un stiprināt tās kompetenci, - aplikšana ar nodokli: pabeigt PVN un akcīzes nodokļa saskaņošanu; pārskatīt esošos tiesību aktus un nodrošināt saderību ar rīcības kodeksu uzņēmumu nodokļu jomā; stiprināt administratīvo sadarbību un savstarpējo palīdzību; uzlabot nodokļu administrācijas (organizācijas, cilvēkresursu un datorizācijas) efektivitāti, - muita: piemērot vienkāršotākas procedūras; pastiprināt administratīvo un operatīvo kapacitāti, tostarp robežu kontroli; pabeigt integrēto tarifu. Lauksaimniecība: - pastiprināt kopējās lauksaimniecības politikas pārvaldības mehānismus un pārvaldes struktūras (uzraudzīt lauksaimniecības tirgus un īstenot strukturālos un lauku attīstības pasākumus, izveidot iestādes un kontroles mehānismus), - pārtikas kontroles iestāžu stiprināšana; turpināt modernizēt lauksaimniecības pārtikas nozari, lai sasniegtu Eiropas Savienības higiēnas un sabiedrības veselības standartus, - pabeigt dzīvnieku identifikācijas sistēmu; īstenot kvalitātes kontroles sistēmu (riska analīzes kritisko kontrolpunktu noteikšanu), dzīvnieku atkritumu apstrādi, modernizēt gaļas un piena uzņēmumu atlieku un zoonozes kontroles programmas; nākotnē pilnveidot inspekcijas sistēmas pie ārējām robežām. Zivsaimniecība: - attīstīt kompetenci kopējas zivsaimniecības politikas īstenošanai un piemērošanai. Enerģētika: - sagatavoties iekšējam enerģijas tirgum, jo īpaši sagatavojot tiesību aktus, lai īstenotu direktīvas par elektroenerģiju un gāzi, - saskaņot enerģijas cenu veidošanu, enerģijas efektivitāti un degvielas kvalitātes standartus; īstenot acquis communautaire attiecībā uz naftas krājumiem, - turpināt nodrošināt augsta līmeņa kodoldrošību Černavodes kodolspēkstacijā, - stiprināt kodoldrošības un pretradiācijas aizsardzības reglamentējošās struktūras. Transports: - atbilstīgi acquis communautaire jo īpaši saskaņot jūras transporta, aviācijas (jo īpaši lidojumu drošības un gaisa satiksmes vadības), dzelzceļu, kravas autotransporta nozares (noteikumi bīstamām precēm, drošības noteikumi un aplikšana ar nodokli) un iekšējo ūdensceļu (tehniskie noteikumi kuģiem) nozari. Nodarbinātība un sociālie jautājumi: - transponēt un īstenot Eiropas Savienības tiesību aktus arodveselības un darba drošības (tai skaitā pamatdirektīvu), darba tiesību, vienādas attieksmes pret vīriešiem un sievietēm un veselības aizsardzības jomā; stiprināt saistītas administratīvās struktūras un struktūras sociālā nodrošinājuma koordinēšanai, - izveidot neatkarīgu garantijas fondu darbiniekiem darba devēja maksātnespējas gadījumā. Ekonomiska un sociāla kohēzija: - izstrādāt valsts politiku ekonomiskajai un sociālajai kohēzijai; sagatavoties reģionālās attīstības programmu un Kopienas ierosinājumu īstenošanai; uzlabot ministriju koordināciju attiecībā uz struktūrfondiem un ieviest budžeta sistēmu un procedūras, kas paredz daudzgadu saistības, kā arī vadīt to saskaņā ar struktūrfondu standartiem, tostarp kalkulāciju un novērtējumu. Vide: - turpināt tuvināšanas programmu ieviešanu, jo īpaši pilnīgu transponēšanu gaisa, atkritumu un ūdens jomā un pabeigt transponēšanu trokšņu, ķīmisko vielu un ģenētiski modificēto organismu jomā, - integrēt noturīgas attīstības principus, nosakot un īstenojot visu pārējo nozaru politiku, - attīstīt uzraudzības un izpildes kompetenci, jo īpaši decentralizēti iesaistot vides aizsardzības iestādes. Tieslietas un iekšlietas: - turpināt pakāpenisku vīzu regulējošo tiesību aktu un vīzu režīma prakses saskaņošanu ar Eiropas Savienībā pieņemto, - pieņemt un piemērot starptautiskos dokumentus, kas attiecas uz cīņu pret narkotiku tirdzniecību, jo īpaši Vienošanos par nelikumīgu tirdzniecību, izmantojot jūras satiksmi, īstenojot 17. pantu Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijai pret narkotisko un psihotropo vielu nelikumīgu tirdzniecību, - pastiprināt tiesu varas neatkarību; ieviest objektīvus kritērijus pieņemšanai darbā un karjeras attīstībai, - turpināt cīņu pret sieviešu un bērnu tirdzniecību. Administratīvās un tiesu kapacitātes, tostarp kapacitātes attiecībā uz Eiropas Savienības fondu pārvaldīšanu un kontroli, nostiprināšana: - īstenot vispārēju valsts pārvaldes reformas programmu, lai uzlabotu valsts pārvaldes spēju īstenot un vadīt acquis communautaire, - nodrošināt prokuroru, tiesnešu un advokātu apmācību par Eiropas Kopienas tiesībām, - stiprināt valsts finanšu kontroles funkcijas, nodrošinot atbilstošu personālu, apmācību un aprīkojumu, - stiprināt Rumānijas statistikas sistēmu, lai panāktu atbilstību Eiropas Kopienas normām un standartiem. 4. PROGRAMMAS IZSTRĀDE Phare asignējums laikā no 1995. gada līdz 1999. gadam kopā veido 649 miljonus eiro. Atbilstoši Eiropadomes 1999. gada 24. un 25. marta Berlīnes sanāksmes nolīgumam, finanšu palīdzība kandidātvalstīm laika posmā no 2000. gada līdz 2006. gadam ietvers arī palīdzību pirmspievienošanās pasākumiem lauksaimniecības un lauku attīstības jomā, izmantojot pirmspievienošanās programmu SAPARD (Padomes Regula (EK) Nr. 1268/1999, OV L 161, 26.6.1999., 87. lpp.) un struktūras programmu ISPA (Padomes Regula (EK) Nr. 1267/1999, OV L 161, 26.6.1999., 73. lpp.), kas dos priekšroku kohēzijas fonda pasākumiem pirmspievienošanās periodā. Saņemot šos valstij piešķirtos līdzekļus, Rumānija arī var piešķirt līdzekļus, lai apmaksātu daļu no savas līdzdalības Kopienas programmās, tai skaitā 5. Pētniecības un tehnoloģiju attīstības pamatprogrammā (OV L 26, 1.2.1999., 1. lpp.). Turklāt Rumānijai būs pieejams arī finansējums, ko nodrošina daudzvalstu programmas, kuras ir tieši saistītas ar acquis communautaire. Kandidātvalstīm regulāri kopīgi jāfinansē visi investīciju projekti. Kopš 1998. gada Komisija sadarbojas ar Eiropas Investīciju banku un starptautiskām finanšu iestādēm, jo īpaši Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banku un Pasaules banku, lai veicinātu tādu projektu līdzfinansēšanu, kas attiecas uz pirmspievienošanās prioritātēm. 5. NOSACĪTĪBA Kopienas palīdzība projektu finansēšanā, izmantojot trīs pirmspievienošanās programmas Phare, ISPA un SAPARD, ir atkarīga no tā, kā Rumānija ievēro Eiropas Līguma saistības, turpmākos pasākumus atbilstībai Kopenhāgenas kritērijiem, jo īpaši šīs pievienošanās partnerības īpašo prioritāšu sasniegšanā 2000. gadā. Šo vispārīgo nosacījumu neievērošanas gadījumā Padome var pieņemt lēmumu apturēt finanšu palīdzības sniegšanu, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 622/98 4. pantu. 6. UZRAUDZĪBA Pievienošanās partnerības īstenošanu pārrauga atbilstoši Eiropas Līgumam. Kā Luksemburgā uzsvēra Eiropadome, ir svarīgi, ka Eiropas Līguma iestādes turpina veidot sistēmu acquis communautaire pārņemšanas pārbaudei saskaņā ar vienādām procedūrām neatkarīgi no tā, vai sarunas ir uzsāktas. Pievienošanās partnerības attiecīgās iedaļas apspriež atbilstošā apakškomitejā. Asociācijas komiteja apspriež vispārējo attīstību, progresu un problēmas savu prioritāšu un starpposmu mērķu sasniegšanā, kā arī konkrētākus jautājumus, ko tai nodod apakškomitejas. Phare pārvaldības komiteja nodrošina, lai finanšu lēmumi saistībā ar visām trim pirmspievienošanās programmām – Phare, ISPA un SAPARD – ir savstarpēji saskaņoti, kā arī lai tie ir saskaņoti ar Pievienošanās partnerībām, kā noteikts Koordinācijas regulā (Padomes Regula (EK) Nr. 1266/1999 (OV L 161, 26.6.1999., 68. lpp.)). Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 622/98 2. pantu Pievienošanās partnerībā turpinās veikt vajadzīgos grozījumus. [1] Phare = Rīcības plāns koordinētas palīdzības sniegšanai Polijai un Ungārijai. [2] ISPA = Pirmspievienošanās struktūrpolitikas instruments. [3] Sapard = Īpaša pievienošanās programma lauksaimniecības un lauku attīstībai. --------------------------------------------------