ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(2)

Pamatojot savu lūgumu, Portugāle ir paskaidrojusi, ka iespējas, ko piedāvā 4. pants Padomes Direktīvā 92/83/EEK (1992. gada 19. oktobris) par to, kā saskaņojams akcīzes nodoklis spirtam un alkoholiskajiem dzērieniem (3), nav pietiekamas, lai kompensētu grūtības, kas rodas Madeiras alus darītavām to attāluma, teritorijas sadrumstalotības un mazu vietējo tirgu dēļ. Saskaņā ar minēto pantu alus darītavas, kuru ikgadējais alus produkcijas apjoms nepārsniedz 200 000 hektolitru, var izmantot pazeminātās akcīzes nodokļa likmes ar nosacījumu, ka attiecīgās likmes nav noteiktas zemākas par 50 % no valsts standarta likmes. Portugāle ir izmantojusi šo noteikumu, piemērojot 50 % samazinājumu alus darītavām, kuru gada produkcijas apjoms nepārsniedz 200 000 hektolitru. Tomēr tas nenozīmē, ka alus darītavas, kas atrodas Madeirā un kas sasniedz produkcijas apjomu, kurš minēto slieksni pārsniedz, būtu pietiekami stipras, lai stātos pretī konkurencei, ko rada alus no kontinentālās Portugāles (vai kontinentālās Eiropas). Šo alus darītavu tirgus daļu vietējā tirgū turpinātu samazināt ievestā alus izraisītā stiprā konkurence, ar kuru tām joprojām būtu jāsaskaras, jo attāluma dēļ tām rodas papildu izmaksas, kas saistītas ar vajadzību uzglabāt lielus krājumus un transportēt izejvielas, palīgmateriālus un iepakojumu no kontinentālās Portugāles. Tādējādi, pat ja tādas alus darītavas pēc 200 000 hektolitru ikgadējā produkcijas apjoma sasniegšanas netiktu uzskatītas par “mazām” atbilstīgi Direktīvas 92/83/EEK 4. pantam, tās tomēr joprojām būtu mazas salīdzinājumā ar lielajām valsts un starptautiskajām alus darītavām, ar kurām tās konkurētu. Tādēļ vietējo ražošanas uzņēmumu turpmākai izdzīvošanai ir būtiski, lai alus darītavas izmantotu pazemināto likmi gadījumā, ja to ikgadējais produkcijas apjoms pārsniedz 200 000 hektolitru, tomēr nepārsniegtu 300 000 hektolitru.
2)

lēmuma 26. pantu aizstāj ar šādu pantu: “26. pants Šā lēmuma 25. pantā minētās valstis savas finanšu iemaksas veic ģenerālsekretāram. To iemaksu sadalījumu, kas jāmaksā 25. pantā minētajām valstīm, no vienas puses, un Islandei, Norvēģijai un Šveicei, no otras puses, aprēķina katru gadu, pamatojoties uz katras iesaistītās dalībvalsts un Islandes, Norvēģijas un Šveices īpatsvaru no 25. pantā minēto valstu kopējā iekšzemes kopprodukta (IKP) iepriekšējā finanšu gadā. Attiecīgo dalībvalstu iemaksu sadalījumu aprēķina katru gadu, ņemot vērā Islandes, Norvēģijas un Šveices iemaksas, pamatojoties uz katras šīs dalībvalsts samaksāto PVN resursu attiecību pret Eiropas Kopienu kopējiem PVN resursiem, kā noteikts Savienības budžeta pēdējā grozījumā iepriekšējā finanšu gada laikā. Īrija un Apvienotā Karaliste nesedz papildu izmaksas, ko rada komunikāciju infrastruktūras Čehijā, Igaunijā, Latvijā, Lietuvā, Maltā, Polijā, Slovākijā, Slovēnijā un Ungārijā”;
PIELIKUMS

Grozījumi Protokolā, ar kuru laikposmam no 2005. gada 18. janvāra līdz 2011. gada 17. janvārim nosaka zvejas iespējas un finanšu ieguldījumu, kas paredzēts Eiropas Ekonomikas kopienas un Seišelu Salu Republikas nolīgumā par zveju pie Seišelu salām

Protokola 2. pantu aizstāj šādi:

“2. pants

Finanšu ieguldījums un maksāšanas kārtība

1. Nolīguma 7. pantā minētais finanšu ieguldījums laikposmam, kas minēts 1. pantā, ir EUR 24 750 000. No 2008. gada 18. janvāra finanšu ieguldījuma apmērs tiek grozīts, un protokola piemērošanas laikposmā tas ir EUR 28 440 000.

2. Šā panta 1. punktu piemēro atbilstīgi šā protokola 4., 5., 6., 7. un 8. pantam.

3. Šā panta 1. punktā minētā finanšu ieguldījuma ikgadējais apjoms, kuru Kopiena maksā pirmajos trijos šā protokola piemērošanas gados, ir EUR 4 125 000. Šā panta 1. punktā minētā finanšu ieguldījuma ikgadējais apjoms, kuru Kopiena maksā no 2008. gada 18. janvāra, ir EUR 5 355 000. No 2008. gada 18. janvāra piemērojamo finanšu ieguldījumu veido – no vienas puses – ikgadēja summa EUR 4 095 000 apmērā, kas gadā atbilst 63 000 tonnu lielam atskaites daudzumam, un – no otras puses – īpaša ikgadēja summa EUR 1 260 000 apmērā, kas paredzēta Seišelu salu zivsaimniecības nozares politikas atbalstam un īstenošanai. Šī īpašā summa ir nolīguma 7. pantā definētā finanšu ieguldījuma neatņemama daļa.

4. Ja kopējais tunzivju daudzums, kuru Kopienas kuģi nozvejojuši Seišelu salu ūdeņos, pārsniedz 63 000 tonnu gadā, katra nozvejotā papildu tonna ikgadējā finanšu ieguldījuma apmēru palielina par EUR 65. Tomēr Kopienas šādi samaksātā kopējā ikgadējā summa nedrīkst būt lielāka par divkāršotu 3. punktā minēto summu jeb par EUR 10 710 000. Ja Kopienas kuģu nozvejotais daudzums pārsniedz daudzumu, kas atbilst divkāršotai kopējai ikgadējai summai, tad summu, kura jāmaksā par pārsniegto daudzumu, izmaksā nākamajā gadā.

5. Attiecīgo maksājumu veic vēlākais 2005. gada 30. septembrī par pirmo gadu, 2008. gada 30. septembrī par ceturto gadu un ne vēlāk kā šā protokola parakstīšanas gadadienā par turpmākajiem gadiem.

6. Ievērojot 7. pantu, Seišelu salām ir tiesības brīvi lemt par šā finanšu ieguldījuma izlietošanu.

7. Finanšu ieguldījumu ieskaita Seišelu salu Valsts kases kontā, kas atvērts Seišelu salu centrālajā bankā. Seišelu salu iestādes paziņo šā konta numuru.”
a)

apstiprinājums no pārtikas apritē iesaistītā tirgus dalībnieka, kurš atbild par sūtījumu, ka produkti satur tikai rīsus no 2007. gada vai turpmākām ražām, uz ko attiecas The US Rice federation plāns, kura mērķis ir izņemt “LL RICE 601” no ASV eksporta kanāliem; un
(5)

Tiek lēsts, ka šo atkāpi var piemērot aptuveni 500 saimniecībām, kas veido 5,6 % no to kopējā saimniecību skaita zonās, kas ir jutīgas attiecībā uz nitrātiem, un 3 % no lauksaimniecībā izmantotās zemes.
a)

Reģionu komitejas loceklis Gediminas PAVIRŽIS kungs, member of the council of Vilnius district municipality (pilnvaru maiņa); un
Labojums Padomes Lēmumam 2008/79/EK, Euratom (2007. gada 20. decembris) par grozījumiem Protokolā par Tiesas statūtiem

( “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 24, 2008. gada 29. janvāris )

42. lappuse, Protokola par Tiesas statūtiem 1. pants, jaunā 23.a panta trešā daļa

Teksts:

“Turklāt var paredzēt steidzamības procedūrā ierobežot to 23. pantā minēto lietas dalībnieku un citu ieinteresēto personu skaitu, kuras var iesniegt procesuālus rakstus vai rakstiskus apsvērumus, un īpaši steidzamos gadījumos var atteikties no tiesvedības rakstiskās daļas.”

jālasa:

“Turklāt steidzamības procedūrā var paredzēt ierobežot to, kuri no 23. pantā minētajiem lietas dalībniekiem un citām ieinteresētajām personām var iesniegt procesuālus rakstus vai rakstiskus apsvērumus, un īpaši steidzamos gadījumos var atteikties no tiesvedības rakstiskās daļas.”.
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 105/20

Labojums Komisijas Lēmumā 2008/97/EK (2008. gada 30. janvāris), ar kuru groza Lēmumu 93/52/EEK attiecībā uz noteiktu Itālijas administratīvo reģionu pasludināšanu par oficiāli brīviem no brucelozes (B. melitensis) un Lēmumu 2003/467/EK attiecībā uz noteiktu Itālijas administratīvo reģionu pasludināšanu par oficiāli brīviem no govju tuberkulozes un govju brucelozes un par noteiktu Polijas administratīvo reģionu pasludināšanu par oficiāli brīviem no govju enzootiskās leikozes

( Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 32, 2008. gada 6. februāris )

28. lappusē II pielikuma 2. punktā:

tekstu:

“2. NODAĻA No brucelozes oficiāli brīvi dalībvalstu reģioni Itālijā: — Abruco reģions: Peskaras province, — Emīlijas Romanjas reģions: Boloņas, Ferrāras, Forli-Čezenas, Modenas, Parmas, Pjačencas, Ravennas, Redžo Emīlijas, Rimini province, — Friuli-Venēcijas Džūlijas reģions, — Lacijas reģions: Rjeti province, — Ligūrijas reģions: Impērijas, Savonas province, — Lombardijas reģions: Bergamo, Brešas, Komo, Kremonas, Leko, Lodi, Mantujas, Milānas, Pāvijas, Sondrio, Varēzes province, — Markes reģions: Askoli Pičeno province, — Pjemontas reģions: Alesandrijas, Asti, Bjellas, Novaras, Torino, Verbanjas, Verčelli province, — Apūlijas reģions: Brindisi province, — Sardīnijas reģions: Kaljari, Nuoro, Oristano, Sasari province, — Toskānas reģions, — Trentīno-Alto Adidžes reģions: Bolcano, Trento province, — Umbrijas reģions: Perudžas, Terni province, — Veneto reģions.”

lasīt šādi:
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 132/22

Labojums Padomes Lēmumā 2008/373/EK (2008. gada 28. aprīlis) par to, lai noslēgtu nolīgumu, ar kuru groza Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas tika parakstīts Kotonū 2000. gada 23. jūnijā

( Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 129, 2008. gada 17. maijs )

Vāka 2. lappusē satura rādītājā un 44. lappusē virsrakstā:

tekstu:

“… (2008. gada 28. aprīlis) …”

lasīt šādi:

“… (2008. gada 29. aprīlis) …”.

45. lappusē noslēguma formulējumā:

tekstu:

“… 2008. gada 28. aprīlī”

lasīt šādi:

“… 2008. gada 29. aprīlī”.
(18)

Priekšroka, ko Eiropas pircēji dod produktiem, kas nav ģenētiski modificēti, Eiropā rada citus tirgus nosacījumus; tas attiecas vienīgi uz Eiropu. 80 % no visa ģenētiski nemodificēta lecitīna pārdod EEZ, lai gan no kopā pārdotā lecitīna apjoma tikai 45 % pārdod EEZ. Turklāt vienīgi retos gadījumos klienti pērk tieši no piegādātāja ārpus Eiropas; tas izskaidrojams ne tikai ar augstajām transporta izmaksām, bet arī ar to, ka daudziem klientiem savlaicīga piegāde un atbalsts, kas sniegts saistībā ar produktu un produkcijas zinātībām, ir būtiski svarīgs. Tālab lecitīna pieprasījuma struktūra EEZ ievērojami atšķiras no pieprasījuma struktūras parējās pasaules daļās.
(18)

Atkarībā no klienta atrašanās vietas iekšzemes pārvadājumu izmaksas arī var būtiski ietekmēt termināļa izvēli. Iekšzemes pārvadājumu vidējo izmaksu salīdzinājums dažādiem reģioniem no Antverpenes un Roterdamas rāda, ka Antverpene ir būtiski izdevīgāka Beļģijai un zināmā mērā arī Ziemeļfrancijai. No otras puses, Roterdama ir izdevīgāka Vācijai – Rūras apgabals, Vācijai – Zāras apgabals, Dienvidvācijai un zināmā mērā Nīderlandei. Izmaksu starpība starp Antverpeni un Roterdamu šiem reģioniem ir robežās no 20 % līdz 50 % no vidējās termināļa maksas. Tas klientiem ierobežo ekonomisko stimulu mainīt termināli starp Antverpeni un Roterdamu, ja termināļa maksa palielinās par 10 %. Tas arī sakrīt ar Sea-Invest paziņojumu un ar izpētē aptaujāto respondentu atbildēm, ka Antverpene un Roterdama lielā mērā apkalpo dažādus reģionus un ka termināļa izvēli jau iepriekš būtiski nosaka klienta atrašanās vieta.
(9)

Itālija apgalvoja, ka tā par atbalsta pasākumu paziņoja tikai juridiskās noteiktības nolūkā, jo ierosinātais pasākums neietver valsts atbalstu divu iemeslu dēļ: a) Kopienas iekšējā tirdzniecība netiek ietekmēta, jo Kopienas piedāvājums sedz labi ja 30 % no pieprasījuma. Līdz ar to vienīgās projekta iespējamās sekas varētu būt tas, ka samazinātos imports no trešām valstīm un tiktu iegrožots cenu pieaugums; b) RAS rīkojas kā tirgus ekonomikas ieguldītājs, jo i) fluorīta eksports no Ķīnas, kas veido aptuveni 50 % no pasaulē saražotā kopapjoma, pamazām samazinās iekšējā pieprasījuma pieauguma dēļ, un tam, iespējams, būs pozitīva ietekme uz fluorīta cenām, ii) NMS ir sagatavojis jaunu ražošanas plānu nākamajiem 8 gadiem, kurā paredzēts, ka, pat ja saglabājas pašreizējie tirgus apstākļi, jau ceturtajā gadā visi ieguldījumi būs atpelnīti un tiks gūta peļņa, iii) turpinot komercdarbību, akcionārs novērstu uzņēmumā iepriekš veikto ieguldījumu zaudēšanu un, iespējams, virkni juridisku strīdu ar klientiem. Pretējā gadījumā, ja Komisija secinātu, ka ierosinātais pasākums ietver valsts atbalstu, Itālija apgalvo, ka atbalsta elements aprobežotos ar to ieņēmumu daļu, kas gūta, pateicoties ieguldījumu projektam. Saskaņā ar Itālijas aprēķiniem šī daļa nebūtu lielāka par 26 % no ieguldījumiem, tādējādi nepārsniedzot konkrētajai teritorijai noteikto reģionālā atbalsta maksimālo apjomu (4).
(30)

Atbildot uz bažām par to, ka apakšprojekts SP 01, SP 02 un SP 03 bija paredzēts kuģu būvētavas tehniskās jaudas palielināšanai, atbalsta saņēmējs iebilda, ka tehniskās jaudas palielināšana ir tikai produktivitātes paaugstināšanas sekas, ko panāk ar šo ieguldījumu palīdzību. Atbalsta saņēmējs apstiprināja, ka kopējā jauda 2009. gadā palielinātos no 24 000 CGT līdz 28 500 CGT, kas atbilstu palielinājumam vidēji par diviem kuģiem gadā atkarībā no kuģa lieluma un tipa. Teorētiski tērauda pārstrādes jauda palielinātos no 12 450 t līdz 15 700 t. Tomēr faktiski tērauda pārstrādes jauda paliktu 12 450 t iepriekšējās ražošanas fāzēs esošo sastrēgumu dēļ, kurus varētu novērst tikai ar ļoti lieliem ieguldījumiem, bet kuģu būvētava vidējā termiņā tādus neplāno.
(6)

Komisija 2005. gada 20. oktobrī uzsāka trīs iespējamo valsts atbalstu formālo izmeklēšanas procedūru. Tajā pašā lēmumā Komisija konstatēja, ka vairāki citi šķietami prettiesiski veiktie valsts atbalsta pasākumi vai nu nav uzskatāmi par valsts atbalstu, vai arī ir veikti, pamatojoties uz apstiprinātiem valsts atbalsta piešķiršanas noteikumiem. Minētais Komisijas lēmums ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2). Komisija uzaicināja visas ieinteresētas personas izteikt apsvērumus par iespējamo valsts atbalstu. Apsvērumi tika saņemti no šādām ieinteresētajām personām: 2006. gada 27. janvāra vēstulē, kas reģistrēta 2006. gada 30. janvārī, saņemti apsvērumi no ieinteresētās personas, kas vēlējās palikt anonīma, 2006. gada 6. februāra vēstulēs, kas reģistrētas tajā pašā dienā, saņemti apsvērumi no Prophete GmbH & Co KG, Rheda-Wiedenbrück, un Pantherwerke AG, Löhne, 2006. gada 6. februāra un 2007. gada 27. februāra vēstulēs, kas reģistrētas tajā pašā dienā, saņemti Vaterland-Verke GmbH & Co KG, Neuenrade apsvērumi.
(5)

Šīs darbīgās vielas novērtēšanas gaitā radās bažas par vairākiem aspektiem. Karbosulfāna lietošanas rezultātā veidojas bīstami metabolīti. Tādējādi rodas bažas par iedarbību uz patērētājiem un gruntsūdeņu piesārņojuma iespējamību. Tomēr informācija, ko pieteikuma iesniedzējs iesniedza oficiālā termiņā, minētās bažas nemazināja. Turklāt tehniskais materiāls (proti, darbīgā viela, kā to pārdod tirgū) satur attiecīgus piemaisījumus, no kuriem vismaz viens (N-nitrozodibutilamīns) ir kancerogēns. Bažas rada šā piemaisījuma daudzums tehniskajā materiālā. Dati, ko pieteikuma iesniedzējs iesniedza oficiālā termiņā, nesniedza pietiekamu informāciju šīs problēmas risināšanai. Tādēļ apdraudējumu lietotājiem nevar atbilstoši novērtēt. Visbeidzot, informācija, ko pieteikuma iesniedzējs iesniedza oficiālā termiņā, neietvēra pienācīgus datus par apdraudējumu putniem, zīdītājiem, ūdens organismiem, bitēm, posmkājiem, kas nav šīs apstrādes mērķis, zemes tārpiem, kā arī augsnes mikroorganismiem un augiem, kas nav šīs apstrādes mērķis. Tādēļ aizvien pastāv bažas par šo sugu apdraudējuma novērtējumu. Tādējādi, pamatojoties uz pieejamo informāciju, nevarēja konstatēt, ka karbosulfāns atbilst kritērijiem, lai to iekļautu Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā.
“PIELIKUMS

I DAĻA

1. Vācija

A. Reinzeme-Pfalca

a) Kreis Ahrweiler: Adenau un Altenahr pašvaldības;

b) Kreis Daun: pašvaldības Obere Kyll un Hillesheim, apdzīvotās vietas Betteldorf, Dockweiler, Dreis-Brück, Hinterweiler un Kirchweiler (Daun pašvaldībā), apdzīvotās vietas Beinhausen, Bereborn, Bodenbach, Bongard, Borler, Boxberg, Brücktal, Drees, Gelenberg, Kelberg, Kirsbach, Mannebach, Neichen, Nitz, Reimerath un Welcherath (Kelberg pašvaldībā), apdzīvotās vietas Berlingen, Duppach, Hohenfels-Essingen, Kalenborn-Scheuern, Neroth, Pelm un Rockeskyll (Gerolstein pašvaldībā), kā arī Gerolstein pilsēta;

c) Kreis Bitburg-Prüm: apdzīvotās vietas Büdesheim, Kleinlangenfeld, Neuendorf, Olzheim, Roth bei Prüm, Schwirzheim un Weinsheim (Prüm pašvaldībā).

B. Ziemeļreina-Vestfālene

a) Kreis Euskirchen: Bad Münstereifel, Mechernich, Schleiden pilsētas un apdzīvotas vietas Billig, Euenheim, Euskirchen, Flamersheim, Kirchheim, Kuchenheim, Kreuzweingarten, Niederkastenholz, Palmersheim, Rheder, Roitzheim, Schweinheim, Stotzheim, Wißkirchen (Euskirchen pilsētā), un pašvaldības Blankenheim, Dahlem, Hellenthal, Kall un Nettersheim;

b) Kreis Rhein-Sieg: Meckenheim un Rheinbach pilsētas, Wachtberg pašvaldība, apdzīvotas vietas Witterschlick, Volmershofen, Heidgen (Alfter pašvaldībā) un apdzīvotas vietas Buschhoven, Morenhoven, Miel un Odendorf (Swisttal pašvaldībā);

c) Aachen pilsēta: uz dienvidiem no autoceļa A4, A544 un valsts nozīmes ceļa B1;

d) Bonnas pilsēta: uz dienvidiem no valsts nozīmes ceļa 56 un autoceļa A565 (no Bonn-Endenich uz Bonn-Poppelsdorf) un uz dienvidrietumiem no valsts nozīmes ceļa 9;

e) Kreis Aachen: Monschau un Stolberg pilsētas, Simmerath un Roetgen pašvaldības;

f) Kreis Düren: Heimbach un Nideggen pilsētas, Hürtgenwald un Langerwehe pašvaldības.

2. Francija

Lejasreinas un Mozeles departamenta teritorija uz rietumiem no Reinas un Reinas–Marnas kanāla, uz ziemeļiem no autoceļa A4, uz austrumiem no Sāres upes un uz dienvidiem no robežas ar Vāciju un Holtzheim, Lingolsheim un Eckbolsheim pašvaldības.

II DAĻA

1. Ungārija

Nógrád apgabala teritorija un Peštas apgabala teritorija, kas atrodas uz ziemeļiem un uz austrumiem no Donavas, uz dienvidiem no Slovākijas robežas, uz rietumiem no Nógrád apgabala robežas un uz ziemeļiem no autoceļa E71.

2. Slovākija

Veterinārijas un pārtikas pārvalžu teritorijas šādos rajonos: Žiar nad Hronom (kas ietver Žiar nad Hronom un Žarnovica un Banská Štiavnica rajonus), Zvolen (kas ietver Zvolen, Krupina un Detva rajonus), Lučenec (kas ietver Lučenec un Poltár rajonus), Veľký Krtíš (kas ietver Veľký Krtíš rajonu), Komárno (kas ietver teritoriju uz austrumiem no 64. autoceļa, uz ziemeļiem no Ungārijas robežas un uz rietumiem no Nové Zámky rajona), Nové Zámky (kas ietver teritoriju uz austrumiem no Komárno rajona un uz austrumiem 64. autoceļa, uz dienvidiem no 75. autoceļa un uz ziemeļiem no Ungārijas robežas) un Levice (kas ietver teritoriju uz austrumiem no Nové Zámky rajona un uz austrumiem no 66. autoceļa (E77), uz dienvidiem no 75. autoceļa un uz ziemeļiem no Ungārijas robežas un uz rietumiem no Veľký Krtíš rajona).

III DAĻA

1. Bulgārija

Visa Bulgārijas teritorija.”
c)

gaļa ir iegūta no mājas nagaiņiem vai no saimniecībās audzētiem medījamiem dzīvniekiem, pieder pie sugām, kas ir uzņēmīgas pret mutes un nagu sērgu, (saimniecībā audzēti medījamie dzīvnieki), kā attiecībā uz konkrēto gaļas kategoriju norādīts III pielikuma attiecīgi 4. līdz 7. slejā, un tā atbilst šādiem nosacījumiem: i) vismaz 90 dienas pirms nokaušanas vai kopš dzimšanas, ja dzīvnieki nav vecāki par 90 dienām, tie audzēti saimniecībās, kas atrodas apgabalos, kuri norādīti III pielikuma 1., 2. un 3. slejā, ja pēdējo 90 dienu laikā pirms kaušanas dienas nav bijis mutes un nagu sērgas slimības uzliesmojuma; ii) 21 dienu pirms nosūtīšanas uz kautuvi vai (attiecībā uz saimniecībā audzētiem medījamiem dzīvniekiem) pirms nokaušanas saimniecībā dzīvnieki ir bijuši kompetento veterināro iestāžu uzraudzībā vienā saimniecībā, kura atrodas vietā, ap kuru 10 km rādiusā vismaz 30 dienu laikā pirms iekraušanas dienas nav bijis mutes un nagu sērgas uzliesmojuma; iii) saimniecībā, kas minēta ii) daļā, 21 dienu pirms iekraušanas dienas vai (attiecībā uz saimniecībā audzētiem medījamiem dzīvniekiem) pirms nokaušanas saimniecībā nav ievesti pret mutes un nagu sērgu uzņēmīgu sugu dzīvnieki, izņemot cūkas no piegādātājas saimniecības, kas atbilst ii) daļā noteiktajiem kritērijiem, šajā gadījumā 21 dienas laikposmu var samazināt līdz 7 dienām; Tomēr kompetentā iestāde var atļaut ievest ii) daļā minētajā saimniecībā pret mutes un nagu sērgu uzņēmīgu sugu dzīvniekus, kas atbilst i) un ii) daļā izklāstītajiem nosacījumiem, un — kas ir no saimniecības, kurā 21 dienas pirms nosūtīšanas uz ii) daļā minēto saimniecību nav ievesti pret mutes un nagu sērgu uzņēmīgu sugu dzīvnieki, izņemot cūkas no piegādātājas saimniecības, šajā gadījumā 21 dienas laikposmu var samazināt līdz 7 dienām, vai — kam veikti testi, lai noteiktu antivielas pret mutes un nagu sērgas vīrusu, un to rezultāti ir negatīvi; šie testi veikti asins paraugam, kas ņemts 10 dienas pirms transportēšanas uz ii) daļā minēto saimniecību, vai — kas ir no saimniecības, kurā atbilstīgi paraugu veikšanas procedūrai, kas ir piemērota, lai ar vismaz 95 % ticamību noteiktu mutes un nagu sērgas 5 % izplatību, veikta seroloģiskā pārbaude un tās rezultāti ir negatīvi; iv) dzīvnieki vai (attiecībā uz saimniecībā audzētiem medījamiem dzīvniekiem) liemeņi ir transportēti no ii) daļā minētās saimniecības uz izraudzīto kautuvi, veicot oficiālu kontroli, un tādā transportlīdzeklī, kas pirms iekraušanas ir iztīrīts un dezinficēts; v) dzīvnieki ir nokauti mazāk nekā 24 stundu laikā pēc to ierašanās kautuvē un atsevišķi no dzīvniekiem, kuru gaļu nedrīkst nosūtīt ārpus I pielikumā minētā apgabala;
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 281/23

PADOMES UN KOMISIJAS LĒMUMS

(2007. gada 9. oktobris),

lai noslēgtu Protokolu Partnerības un sadarbības nolīgumam (PSN) starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses, par Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos PSN

(2007/681/EK, Euratom)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME UN EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 44. panta 2. punktu, 47. panta 2. punkta pēdējo teikumu, 55. pantu, 57. panta 2. punktu, 71. pantu, 80. panta 2. punktu, 93., 94., 133. un 181.a pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta otro teikumu un 300. panta 3. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 101. pantu,

ņemot vērā Bulgārijas un Rumānijas Pievienošanās aktu un jo īpaši tā 6. panta 2. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu,

ņemot vērā Padomes apstiprinājumu saskaņā ar Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 101. pantu,

tā kā:

(1) Protokols Partnerības un sadarbības nolīgumam (PSN) starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses, par Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos PSN (1) tika parakstīts 2007. gada 17. aprīlī Eiropas Kopienas un dalībvalstu vārdā saskaņā ar Padomes Lēmumu 2007/546/EK (2).

(2) Pirms protokola stāšanās spēkā to piemēro provizoriski no 2007. gada 1. janvāra.

(3) Protokols būtu jāapstiprina,

IR PIEŅĒMUŠAS ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Eiropas Kopienas, Eiropas Atomenerģijas kopienas un dalībvalstu vārdā tiek apstiprināts Protokols Partnerības un sadarbības nolīgumam (PSN) starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses, par Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos PSN.

2. pants

Padomes priekšsēdētājs Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu vārdā sniedz protokola 3. panta 2. punktā paredzēto paziņojumu. Komisijas priekšsēdētājs vienlaikus sniedz šādu paziņojumu Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā.

Luksemburgā, 2007. gada 9. oktobrī Padomes vārdā — priekšsēdētājs F. TEIXEIRA DOS SANTOS Komisijas vārdā — priekšsēdētājs José Manuel BARROSO

(1) OV L 202, 3.8.2007., 21. lpp.

(2) OV L 202, 3.8.2007., 19. lpp.
(5)

Komisijas 2005. gada 3. jūnija Lēmumā 2005/432/EK, ar ko paredz veterināros noteikumus un veterināro sertifikātu paraugus to gaļas produktu ievešanai no trešām valstīm, kas paredzēti lietošanai pārtikā, un atceļ Lēmumus 97/41/EK, 97/221/EK un 97/222/EK (5), iekļauts to trešo valstu saraksts, no kurām atkarībā no trešās valsts dzīvnieku veselības stāvokļa dalībvalstis atļauj ievest šādus produktus, ja ievēroti noteikti apstrādes režīmi.