Oficiālais Vēstnesis L 323 , 28/11/2002 Lpp. 0001 - 0020



Padomes Regula (EK) Nr. 2093/2002 (2002. gada 26. novembris), ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē uzlikto pagaidu maksājumu attiecībā uz Indijas izcelsmes teksturētu poliestera pavedienu (TPP) importu EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 384/96 (1995. gada 22. decembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis [1], jo īpaši tās 9. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, kas iesniegts pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju, tā kā: A. PAGAIDU PASĀKUMI | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Indijas imports | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 | 1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 | Tirgus daļas | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % | Cenas | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 | 1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Ražošanas apjoms | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 | Ražošanas jauda. | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 | Jaudas izmantošana | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Krājumi. | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Pārdošanas apjoms | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Tirgus daļas | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Vidējā pārdošanas cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Rentabilitāte | 100 | 125 | 106 | 40 | – 223 | – 254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Ieguldījumi | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Peļņa no aktīviem | 100 | 170 | 130 | 25 | – 5 | – 45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Naudas plūsma | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Darbinieki | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Algas | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktivitāte | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (1) Komisija ar Regulu (EK) Nr. 1412/2002 [2] (pagaidu regula) uzlika pagaidu antidempinga maksājumu par Indijas izcelsmes teksturētu poliestera pavedienu (turpmāk tekstā "TPP") importu Kopienā. (2) Vienlaicīgi Komisija ar Regulu (EK) Nr. 1411/2002 [3] uzlika arī pagaidu kompensācijas maksājumu par Indijas izcelsmes TPP importu. (3) Atgādina, ka dempinga un zaudējumu izmeklēšanas laika posms (ILP) aptvēra laiku no 2000. gada 1. oktobra līdz 2001. gada 30. septembrim. Pagaidu regulā atrada pārrakstīšanās kļūdu, un, kā parāda dažādas tabulas turpmāk, ir apstiprināts, ka ar zaudējumu analīzi saistīto tendenču izpēte aptvēra laika posmu no 1996. gada 1. janvāra (un nevis 1997. gada 1. oktobra, kā noteikts pagaidu regulā) līdz ILP beigām (pārskata laika posms). Šādu laika posmu izvēlējās, ņemot vērā vispārējo Kopienas ražošanas nozares kopējās ekonomiskās situācijas attīstību, apsverot antidempinga pasākumu piemērošanas ietekmi uz Indonēziju, Malaiziju, Taivānu un Taizemi. B. TURPMĀKĀ PROCEDŪRA | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Indijas imports | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 | 1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 | Tirgus daļas | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % | Cenas | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 | 1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Ražošanas apjoms | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 | Ražošanas jauda. | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 | Jaudas izmantošana | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Krājumi. | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Pārdošanas apjoms | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Tirgus daļas | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Vidējā pārdošanas cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Rentabilitāte | 100 | 125 | 106 | 40 | – 223 | – 254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Ieguldījumi | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Peļņa no aktīviem | 100 | 170 | 130 | 25 | – 5 | – 45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Naudas plūsma | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Darbinieki | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Algas | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktivitāte | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (4) Pēc antidempinga pagaidu maksājuma uzlikšanas Indijas izcelsmes TPP importam dažas ieinteresētās puses iesniedza rakstiskas piezīmes Personām, kas to pieprasīja, bija iespēja izteikties mutiski. (5) Komisija turpināja ievākt un pārbaudīt visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu galīgajiem atzinumiem. (6) Visas puses bija informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, kurus ņēma vērā, iesakot galīgo antidempinga maksājumu uzlikšanu un to summu galīgo iekasēšanu, kas nodrošinātas ar pagaidu maksājumu. Tām arī deva laiku, kurā tās pēc minētās informācijas saņemšanas varēja iesniegt piezīmes. (7) Papildus apmeklējumiem pārbaudes nolūkā, ko Komisija jau veica pagaidu posmā, pēc pagaidu pasākumu piemērošanas, tā apmeklēja arī uzņēmējsabiedrību Unifi Textured yarns Ltd, Kopienas TPP ražotāju, kas atrodas Īrijā. (8) Pušu iesniegtās mutiskās un rakstiskās piezīmes izskatīja, un vajadzības gadījumā attiecīgi mainīja pagaidu secinājumus. C. IZSKATĀMAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGI RAŽOJUMI | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Indijas imports | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 | 1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 | Tirgus daļas | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % | Cenas | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 | 1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Ražošanas apjoms | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 | Ražošanas jauda. | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 | Jaudas izmantošana | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Krājumi. | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Pārdošanas apjoms | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Tirgus daļas | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Vidējā pārdošanas cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Rentabilitāte | 100 | 125 | 106 | 40 | – 223 | – 254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Ieguldījumi | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Peļņa no aktīviem | 100 | 170 | 130 | 25 | – 5 | – 45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Naudas plūsma | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Darbinieki | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Algas | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktivitāte | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (9) Indijas ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka Komisija savā analīzē neņēma vērā trīs atšķirīgus TPP tirgus segmentus Kopienā, par ko liecinot būtiski atšķirīgi vidējo pārdošanas cenu līmeņi attiecībā uz Indijas izcelsmes TPP, citu trešo valstu TPP un TPP, ko ražojusi Kopienas ražošanas nozare. Saskaņā ar ražotāju eksportētāju apgalvojumiem to apstiprina fakts, ka Kopienas ražošanas nozares vidējā cena ILP laikā bija vairāk kā par 50 % augstāka kā Indijas importa cena, kas it kā norādot, ka Kopienā ražotais TPP visos aspektos neatbilst Indijas izcelsmes TPP. (10) Jāatgādina, ka provizoriski konstatēja, ka starp dažāda veida un īpašību TPP fiziskajām pamatīpašībām un lietojuma nav būtisku atšķirību un ka šādā gadījumā šajā procesā visa veida TPP jāuzskata par vienu ražojumu. Tāpat arī provizoriski secināja, ka Indijā ražotajam un uz Kopienu eksportētajam TPP ir līdzīgas fiziskās pamatīpašības un lietojumi kā tai, ko ražojuši Kopienas ražotāji, kas tādēļ jāuzskata par līdzīgiem ražojumiem Regulas (EK) Nr. 384/96 (pamatregula) izpratnē. Šajā sakarā pārdošanas cenu atšķirības pašas par sevi nevar uzskatīt par kritēriju, lai noteiktu līdzīgu izstrādājumu. (11) Turklāt attiecībā uz tirgus segmentēšanas argumentu netika izvirzīti vai atrasti pierādījumi par skaidru sadales līniju, kas balstīta uz objektīvu kritēriju, kas varētu pamatot secinājumu, ka imports no Indijas un ražojumi, ko ražojusi Kopienas ražošanas nozare, ir dažādas preces. Pārdošanas cena kā tāda nav uzskatāma par pietiekamu faktoru, lai noteiktu tirgus segmentus, jo īpaši ņemot vērā dempinga un subsidēšanas praksi. Attiecībā uz konstatētajām atšķirībām ražojumu veidu starpā, kas tiešām ir saistītas ar atšķirīgiem cenu noteikšanas faktoriem, to ņem vērā cenu samazinājuma un zaudējumu novēršanas aprēķinos, kā paskaidrots turpmāk šīs regulas 48. apsvērumā. (12) Iepriekšminēto iemeslu dēļ argumentu noraidīja un apstiprināja secinājumus, ka TPP jāuzskata par vienu ražojumu un ka šajā līmenī jāveic vispārēja analīze. (13) Tā kā nebija turpmāku piezīmju, attiecīgā ražojuma un līdzīgā ražojuma definīcija ir apstiprināta, kā noteikts pagaidu regulas 11. līdz 13. apsvērumā. D. IEKĻAUŠANA PARAUGĀ | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Indijas imports | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 | 1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 | Tirgus daļas | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % | Cenas | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 | 1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Ražošanas apjoms | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 | Ražošanas jauda. | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 | Jaudas izmantošana | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Krājumi. | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Pārdošanas apjoms | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Tirgus daļas | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Vidējā pārdošanas cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Rentabilitāte | 100 | 125 | 106 | 40 | – 223 | – 254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Ieguldījumi | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Peļņa no aktīviem | 100 | 170 | 130 | 25 | – 5 | – 45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Naudas plūsma | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Darbinieki | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Algas | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktivitāte | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (14) Attiecībā uz iekļaušanu paraugā, Indijas ražotāji eksportētāji neiesniedza nevienu piezīmi, un tādēļ ar šo apstiprina secinājumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 14. līdz 23. apsvērumā. E. DEMPINGS | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Indijas imports | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 | 1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 | Tirgus daļas | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % | Cenas | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 | 1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Ražošanas apjoms | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 | Ražošanas jauda. | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 | Jaudas izmantošana | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Krājumi. | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Pārdošanas apjoms | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Tirgus daļas | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Vidējā pārdošanas cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Rentabilitāte | 100 | 125 | 106 | 40 | – 223 | – 254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Ieguldījumi | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Peļņa no aktīviem | 100 | 170 | 130 | 25 | – 5 | – 45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Naudas plūsma | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Darbinieki | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Algas | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktivitāte | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | 1. Normālā vērtība | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Indijas imports | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 | 1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 | Tirgus daļas | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % | Cenas | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 | 1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Ražošanas apjoms | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 | Ražošanas jauda. | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 | Jaudas izmantošana | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Krājumi. | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Pārdošanas apjoms | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Tirgus daļas | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Vidējā pārdošanas cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Rentabilitāte | 100 | 125 | 106 | 40 | – 223 | – 254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Ieguldījumi | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Peļņa no aktīviem | 100 | 170 | 130 | 25 | – 5 | – 45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Naudas plūsma | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Darbinieki | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Algas | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktivitāte | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (15) Pēc pagaidu pasākumu pieņemšanas trīs Indijas ražotāji eksportētāji, attiecībā uz kuriem veica izmeklēšanu, dažādu iemeslu dēļ apstrīdēja secinājumus attiecībā uz ražošanas un pārdošanas izmaksu noteikšanu, vispārējiem un administratīviem (PV un A) izdevumiem, ko lieto parastās tirdzniecības gaitas pārbaudē, un lai aprēķinātu normālo vērtību. (16) Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka attiecībā uz patēriņa daļu un individuālo izejvielu gadījuma dubulto uzskaiti bija radušās zināmas pārrakstīšanās kļūdas, kas ietekmēja attiecīgā ražojuma ražošanas izmaksas. (17) Šo prasījumu daļēji noraidīja, ņemot vērā, ka ražotājs eksportētājs neiesniedza attiecīgo informāciju par noteiktiem izejmateriāliem savlaicīgi – tā, lai to varētu pārbaudīt. Daļu informācijas saņēma tikai pēc pārbaudes apmeklējuma. Turklāt un jebkurā gadījumā Komisija balstīja savu secinājumu uz informāciju, ko iesniedza pirms pārbaudes uz vietas. (18) Tas pats ražotājs eksportētājs strīdējās, ka viņš ir pienācīgi sniedzis PV un A ziņas par attiecīgo ražojumu, bet tomēr Komisija uzskata par pārspīlētiem šos izdevumus, jo atsevišķi "uzņēmuma izdevumi" (t.i. administratīvie izdevumi), kā bija minēts uzņēmējsabiedrības gada pārskatā, faktiski attiecās uz ražošanas izmaksām. Tāpat ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka, aprēķinot PV un A izmaksas, nav ņemta vērā ārvalstu valūtas peļņa. (19) Regulas 2. panta 5. punkts paredz, ka "(…) jāapsver iesniegtie pierādījumi par izmaksu pienācīgu sadalījumu ar noteikumu, ka ir parādīta šāda sadalījuma izmantošana vēsturiskā aspektā". Aprēķinot PV un A izmaksas, Komisija balstījās uz pārbaudītu informāciju, kas iekļauta uzņēmējsabiedrības gada pārskatā, jo pēdējā tikai daļēji aizpildīja attiecīgās aptaujas lapas daļas. Tādēļ nebija pieejama informācija, kas ļautu apsvērt atšķirīgu sadalījumu. Uzņēmuma izdevumi gada pārskatā veidoja daļu no pārskata grupas, kas bija patstāvīga un atšķirīga no ražošanas izdevumiem. Tādēļ secināja, ka visi šie uzņēmuma izdevumi nav iekļauti uzņēmējsabiedrības ražošanas izmaksās, par kurām informējusi uzņēmējsabiedrība, un ka tie jāiekļauj TV un A izmaksās. Attiecībā uz ienākumiem no ārvalstu valūtas, šo summu iekļāva uzņēmējsabiedrības gada pārskata ražošanas izdevumos. Tādēļ secināja, ka šī summa jau bija iekļauta ražošanas izmaksās, par kurām uzņēmējsabiedrība informējusi. Tādējādi šo prasījumu noraidīja un attiecībā uz šo jautājumu ar šo apstiprina sākotnējo aprēķinu. (20) Cits ražotājs eksportētājs prasīja atšķirīgu finansēšanas izmaksu sadales metodi attiecībā uz izmaksām, kas iekļautas PV un A izmaksās. Ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka apgrozāmā kapitāla aprites metode bija pareizā sadales metode, bet tādu termiņa aizdevumu gadījumā, kurus ņēma, lai ieguldītu ražošanas iekārtās, piemērotākā sadales metode būtu attiecīgo preču ražošanas metode. Turklāt tas apgalvoja, ka, ņemot vērā secīgo preču virkni, ko ražoja tajās pašās ražošanas iekārtās, jārīkojas pienācīgi, lai izvairītos no dubultās uzskaites. (21) Pirmo prasījumu attiecībā uz aprēķina metodi pieņēma, jo pierādīja, ka tā patiešām šīm izmaksām ir piemērotāka. Tādēļ PV un A izmaksas pārskatīja, pirms tās izmantot parastās tirdzniecības gaitas pārbaudē un normālās vērtības aprēķināšanā. Otrais prasījums bija jānoraida, jo pārbaudē uz vietas apstiprinātā informācija nenorādīja uz dubulto uzskaiti, un tādēļ šādu prasījumu nevar pamatot. (22) Visi ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka nebija pareizi vietējā tirgus pārdošanas izdevumos ietvert summu par jūras pārvadājumu, jo šādu pārvadājumu izdevumi neradās. (23) Šo prasījumu pieņēma, un PV & A izdevumus pārskatīja, pirms izmantot tās parastās tirdzniecības gaitas pārbaudē un normālās vērtības aprēķināšanā. (24) Cits ražotājs eksportētājs sūdzējās, ka: 1) Komisija bija uzskaitījusi dubulti un tādēļ proporcionāli palielinājusi finanšu izmaksas PV & A izdevumos; 2) Komisija atkāpās no sadalījuma pēc ražojuma vai tirgus PV un A izdevumiem un izmantoja nodaļas mēroga PV un A izdevumus, tādējādi ietverot ražojumus, uz ko neattiecas sadalījums; 3) Komisija atkāpās no ILP un izmantoja pēdējo finanšu gadu, kas beidzas ar ILP gan ražošanas izmaksu, gan PV un A izdevumu aprēķinam; un 4) Komisija sagrupēja atsevišķus ražojumu veidus un tādējādi atkāpās no savas preču kontroles cipariem, ko lieto, lai nodrošinātu godīgu salīdzinājumu. (25) Attiecībā uz pirmo jautājumu prasījumu pieņēma un tādēļ mainīja PV un A izdevumus attiecībā uz šīm izmaksām. Attiecībā uz otro jautājumu, atkal atgādina pamatregulas 2. panta 5. punkta noteikumu, kā minēts 19. apsvērumā. Pārbaudes uz vietas laikā Komisijas uzmanību nevērsa uz ierakstiem, kas demonstrētu, ka uzņēmējsabiedrība būtu vēsturiski izmantojusi ražojumu vai izmaksu sadalīšanu. Tādēļ šo prasījumu noraidīja un apstiprināja PV un A izmaksu sadalījumu pa nodaļām. Attiecībā uz trešo jautājumu un attiecībā uz PV un A izdevumiem, prasījumu daļēji pieņēma un Komisija, saņēmusi pārbaudītu informāciju attiecībā uz pēdējo finanšu gadu, kas veidoja otro ILP pusi, turpināja jaunu šo izdevumu aprēķinu, ietverot pēdējo pieejamo attiecīgo informāciju. Prasījumu attiecībā uz ražošanas izmaksām noraidīja, jo Komisijas aprēķins bija pamatots ar kopējo starpproduktu ražošanu, kamēr ražotājs eksportētājs bija sniedzis datus tikai attiecībā uz daļu no kopējā ražošanas apjoma. Tādēļ uzskatīja, ka Komisijas aprēķins radies, aptverot visu ražošanas apjomu. Attiecībā uz ceturto jautājumu prasījumu noraidīja, jo Komisija nebija veikusi dažādu ražojumu veidu grupēšanu, izņemot ražojumu kontroles numurus, ko lietoja, lai nodrošinātu godīgu salīdzinājumu. Tikai noteikta veida starpproduktu grupas, ko lietoja pārbaudāmā ražojuma ražošanā, izveidoja saskaņā ar tabulu, ko sniedza pats ražotājs eksportētājs, lai aprēķinātu ražošanas izmaksas, ko lietoja parastās tirdzniecības gaitas pārbaudē un normālās vērtības aprēķināšanā. 2. Eksporta cena | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Indijas imports | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 | 1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 | Tirgus daļas | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % | Cenas | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 | 1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Ražošanas apjoms | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 | Ražošanas jauda. | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 | Jaudas izmantošana | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Krājumi. | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Pārdošanas apjoms | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Tirgus daļas | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Vidējā pārdošanas cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Rentabilitāte | 100 | 125 | 106 | 40 | – 223 | – 254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Ieguldījumi | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Peļņa no aktīviem | 100 | 170 | 130 | 25 | – 5 | – 45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Naudas plūsma | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Darbinieki | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Algas | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktivitāte | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (26) Attiecībā uz eksporta cenas noteikšanu prasījumusneizteica. Uz šī pamata apstiprina secinājumus, kas noteikti pagaidu regulas 32. apsvērumā. 3. Salīdzinājums | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Indijas imports | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 | 1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 | Tirgus daļas | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % | Cenas | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 | 1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Ražošanas apjoms | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 | Ražošanas jauda. | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 | Jaudas izmantošana | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Krājumi. | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Pārdošanas apjoms | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Tirgus daļas | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Vidējā pārdošanas cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Rentabilitāte | 100 | 125 | 106 | 40 | – 223 | – 254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Ieguldījumi | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Peļņa no aktīviem | 100 | 170 | 130 | 25 | – 5 | – 45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Naudas plūsma | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Darbinieki | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Algas | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktivitāte | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (i) Nodokļu atmaksāšana saskaņā ar nodokļu tiesību reģistra grāmatu (DEPBS) | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Indijas imports | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 | 1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 | Tirgus daļas | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % | Cenas | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 | 1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Ražošanas apjoms | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 | Ražošanas jauda. | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 | Jaudas izmantošana | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Krājumi. | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Pārdošanas apjoms | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Tirgus daļas | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Vidējā pārdošanas cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Rentabilitāte | 100 | 125 | 106 | 40 | – 223 | – 254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Ieguldījumi | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Peļņa no aktīviem | 100 | 170 | 130 | 25 | – 5 | – 45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Naudas plūsma | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Darbinieki | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Algas | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktivitāte | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (27) Visi Indijas ražotāji eksportētāji atkārtoti pauda savu prasījumu, ka būtu bijis jāpiešķir pielāgojums, ko pieprasīja atbilstoši 2. panta 10. punkta b) apakšpunktam vai saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta k) apakšpunktu, par normālo vērtību par saskaņā ar pēc eksportēšanas DEPB shēmu saņemto palīdzību (pagaidu regulas 34. apsvērums). (28) Jāpatur prātā, ka 2. panta 10. punkta ievadteikums atsaucas uz to "…ka katrā gadījumā attiecībā uz saturu jāņem vērā atšķirības faktoros, par kuriem apgalvo un attiecībā uz kuriem pierāda, ka tie ietekmē cenu salīdzināmību…". Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta b) apakšpunktu piešķir pielāgojumu, ja vienlaicīgi ir izpildīti divi nosacījumi: pirmais – importa maksājumus maksā par līdzīgiem ražojumiem un par tajās fiziski iestrādātajiem materiāliem, ja tie paredzēti patēriņam eksportējošā valstī un otrais – šos importa maksājumus atmaksā vai neiekasē, ražojumus eksportējot uz Kopienu. Šie nosacījumi paredz veidu, kādā tiek noteikta starpība, kas ietekmē attiecīgo faktoru cenu salīdzināmību. Pagaidu posmā attiecībā uz pirmo prasību neatrada neapgāžamus pierādījumus. Tādējādi nodokļu atmaksas korekciju nevar piešķirt. Saskaņā ar 2. panta 10. punkta k) apakšpunktu "pielāgojumu var izdarīt arī par atšķirībām citos faktoros […], ja pierāda, ka tie ietekmē cenu salīdzināmību kā prasa šis punkts, jo īpaši, ka pircēji atšķirību šādos faktoros dēļ pastāvīgi maksā atšķirīgas cenas iekšējā tirgū". Konkrētajā gadījumā neizpildīja nevienu no iepriekšminētajiem prasījumiem, jo ražotāji eksportētāji neiesniedza neapgāžamus pierādījumus, kas pamatotu to prasību. Tādēļ nevar arī piešķirt pielāgojumu par starpību citos faktoros, un ar šo apstiprina secinājumus, kas noteikti pagaidu regulas 34. apsvērumā. ii) Nodokļu atmaksa pēc iepriekšējās licencēšanas shēmas (ALS) | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Indijas imports | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 | 1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 | Tirgus daļas | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % | Cenas | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 | 1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Ražošanas apjoms | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 | Ražošanas jauda. | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 | Jaudas izmantošana | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Krājumi. | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Pārdošanas apjoms | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Tirgus daļas | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Vidējā pārdošanas cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Rentabilitāte | 100 | 125 | 106 | 40 | – 223 | – 254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Ieguldījumi | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Peļņa no aktīviem | 100 | 170 | 130 | 25 | – 5 | – 45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Naudas plūsma | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Darbinieki | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Algas | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktivitāte | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (29) Divi Indijas ražotāji eksportētāji atkārtoti pauda savu prasījumu, ka būtu bijis jāpiešķir pielāgojums, ko pieprasīja atbilstoši 2. panta 10. punkta b) apakšpunktam vai saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta k) apakšpunktu, par normālo vērtību par saskaņā ar ALS shēmu saņemto palīdzību (pagaidu regulas 34. apsvērums). Turklāt abi ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka paralēlās antisubsidēšanas procedūras kontekstā Komisija bija izpētījusi sīkāk un pieņēmusi minēto shēmu kā nekompensējamu. Tādēļ un lai labotu šo it kā pretrunu starp diviem procesiem, minētais jāņem vērā. Ražotāji eksportētāji papildus apgalvoja, ka prasība pierādīt, ka neapstrādātie izejmateriāli ražošanai eksportējošā valstī ietver nodevas sastāvdaļu, uzlika neatbilstošu pierādījuma pienākumu. (30) Atgādina, ka katru antidempinga procedūru novērtē pēc tās satura un izvērtē, balstoties uz tās faktiskiem un juridiskiem aspektiem, kuri var atšķirties no citu procedūru faktiskiem un juridiskiem aspektiem. Tādēļ argumentu attiecībā uz paralēlismu starp divām atšķirīgām procedūrām uzskatīja par nebūtisku. Jebkurā gadījumā Komisijas Regulas (EK) Nr. 1411/2002 66. apsvērumā bija noteikts, ka "… abas shēmas (iepriekšēju licencēšanu un iepriekšēju licencēšanu par pagaidu piegādi) var uzskatīt par nekompensējamām. Tomēr pārbaudītās uzņēmējsabiedrības varēja pierādīt, ka no ievedmuitas nodokļiem atbrīvoto ievesto materiālu daudzumi nepārsniedza daudzumus, ko lietoja eksportētajām precēm". Tomēr šis citāts tikai nosaka pamatprincipu. Šajā sakarā atgādina pamatregulas 2. panta 10. punkta ievadteikumu, 2. panta 10. punkta b) apakšpunkta un 2. panta 10. punkta k) apakšpunkta prasības, kā minēts 28. apsvērumā. Atkal tāpat kā pagaidu regulas gadījumā, pamatregulas prasības nepierādīja, jo ražotāji eksportētāji neiesniedza nevienu neapgāžamu pierādījumu, kas pamatotu to attiecīgos prasījumus pilnā apmērā. Tāpat atzīmē, ka prasība ražotājiem eksportētājiem parādīt, ka neapstrādātie izejmateriāli ražošanai eksportētājvalstī ietver nodokļu sastāvdaļu, neuzlika pierādījuma liekus apgrūtinājumus. Pagaidu pasākumu pieņemšanas laikā attiecībā uz šādiem maksājumiem piešķīra pienācīgusatvieglojumus, ja tos pamatoja ar ražotāju eksportētāju uzskaites dokumentiem; citādā ziņā prasījumus noraidīja. Tas norādīja, ka uzņēmējsabiedrības atbilstoši pieprasījumam varēja aptaujas anketā pierādīt importa maksājumu pastāvēšanu, ko piemēro līdzīgiem ražojumiem un materiāliem, kas tajās fiziski iestrādāti, ja tie paredzēti patēriņam Indijā. Tādējādi un pagaidu regulas 28. apsvērumā minēto iemeslu dēļ nodokļu atmaksas korekciju nevar piešķirt un apstiprina secinājumus, kas noteikti pagaidu regulas 34. apsvērumā. iii) Akcīzes nodoklis | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Indijas imports | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 | 1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 | Tirgus daļas | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % | Cenas | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 | 1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Ražošanas apjoms | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 | Ražošanas jauda. | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 | Jaudas izmantošana | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Krājumi. | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Pārdošanas apjoms | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Tirgus daļas | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Vidējā pārdošanas cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Rentabilitāte | 100 | 125 | 106 | 40 | – 223 | – 254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Ieguldījumi | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Peļņa no aktīviem | 100 | 170 | 130 | 25 | – 5 | – 45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Naudas plūsma | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Darbinieki | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Algas | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktivitāte | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (31) Viens ražotājs eksportētājs atkārtoti pauda savu prasījumu par pielāgojumu atbilstoši 2. panta 10. punkta b) apakšpunktam attiecībā uz daudzumu, kas atbilst netiešajam nodoklim, ko piemēro līdzīgam ražojumam, ja tas paredzēts patēriņam Indijā un atmaksāts attiecībā uz ražojumu, kas eksportēts uz Kopienu. (32) Pagaidu pasākumu pieņemšanas laikā konstatēja, ka uzņēmējsabiedrībai tiešām atmaksāja akcīzes nodokli, eksportējot attiecīgo ražojumu. Tomēr tā kā uzņēmējsabiedrība neapliecināja, ka šo netiešo nodokli neatmaksāja pilnā apmērā, prasījumu pielāgoja samazinot. Pēc pagaidu pasākumu pieņemšanas attiecīgais ražotājs eksportētājs pēc Komisijas pieprasījuma iesniedza turpmāku papildu informāciju un dokumentus, lai pamatotu pārbaudāmo prasījumu. Konkrētās lietas sakarā šo informāciju uzskatīja par izšķirošu un tādēļ prasījumu apmierināja pilnā apmērā. Tādējādi mainīja pagaidu regulas 35. apsvērumā noteiktos secinājumus. iv) Tirdzniecības nodoklis | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Indijas imports | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 | 1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 | Tirgus daļas | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % | Cenas | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 | 1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Ražošanas apjoms | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 | Ražošanas jauda. | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 | Jaudas izmantošana | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Krājumi. | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Pārdošanas apjoms | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Tirgus daļas | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Vidējā pārdošanas cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Rentabilitāte | 100 | 125 | 106 | 40 | – 223 | – 254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Ieguldījumi | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Peļņa no aktīviem | 100 | 170 | 130 | 25 | – 5 | – 45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Naudas plūsma | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Darbinieki | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Algas | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktivitāte | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (33) vēl viens ražotājs eksportētājs atkārtoja prasījumu, ka Indijas valdības politikas rezultātā, lai veicinātu rūpnīcu darbības sākšanu mazāk attīstītos reģionos, uzņēmējsabiedrības būtu atbrīvotas no tirdzniecības nodokļa samaksas, un šajā sakarā pieprasīja piemērot pielāgojumu. Iesniegtā informācija un pārbaude uz vietas parādīja, ka visi vietējās tirdzniecības rēķini noteica, ka attiecīgais ražotājs eksportētājs bija atbrīvots no šī nodokļa maksāšanas, ko rēķinosneatguva atsevišķi. Tāpēc nepierādīja, ne ka uzņēmējsabiedrība par tirdzniecību vietējā tirgū iekasēja minēto nodokli un deponēja to Valsts kasē, ne arī pašu pārdošanu vietējā tirgū ar tirdzniecības nodokli "līdzīga ražojuma radīts". Tādējādi apstiprināja pagaidu regulas 36. apsvērumā noteiktos secinājumus. v) Tirdzniecības līmenis | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Indijas imports | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 | 1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 | Tirgus daļas | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % | Cenas | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 | 1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Ražošanas apjoms | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 | Ražošanas jauda. | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 | Jaudas izmantošana | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Krājumi. | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Pārdošanas apjoms | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Tirgus daļas | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Vidējā pārdošanas cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Rentabilitāte | 100 | 125 | 106 | 40 | – 223 | – 254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Ieguldījumi | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Peļņa no aktīviem | 100 | 170 | 130 | 25 | – 5 | – 45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Naudas plūsma | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Darbinieki | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Algas | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktivitāte | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (34) Viens Indijas ražotājs eksportētājs vairākkārt pieprasīja koriģēt atšķirības tirdzniecības līmenī starp attiecīgā ražojuma pārdošanu tirgotājiem vietējā un eksporta tirgū (pagaidu regulas 37. apsvērums). (35) Tomēr aptaujas lapā sniegtā informācija un pārbaudes uz vietas apmeklējums norādīja, ka nebija funkciju un cenu stabilas un nozīmīgas atšķirības dažādos tirdzniecības līmeņos Indijas vietējā tirgū. Netika iesniegta jauna informācija. Tādējādi apstiprina secinājumus, kas noteikti pagaidu regulas 37. apsvērumā. 4. Dempinga starpība | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Indijas imports | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 | 1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 | Tirgus daļas | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % | Cenas | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 | 1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Ražošanas apjoms | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 | Ražošanas jauda. | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 | Jaudas izmantošana | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Krājumi. | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Pārdošanas apjoms | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Tirgus daļas | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Vidējā pārdošanas cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Rentabilitāte | 100 | 125 | 106 | 40 | – 223 | – 254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Ieguldījumi | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Peļņa no aktīviem | 100 | 170 | 130 | 25 | – 5 | – 45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Naudas plūsma | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Darbinieki | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Algas | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktivitāte | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (36) Tā kā nav iesniegtas piezīmes vai jauna informācija, apstiprina pagaidu regulas 39. līdz 44. apsvērumā izklāstīto metodoloģiju. (37) Attiecīgi pārskatītās vidējās svērtās normālās vērtības salīdzinājums ar vidējo svērto eksporta cenu pēc ražojuma veida, pamatojoties uz ražotāja cenu, parādīja dempinga esamību visiem pārbaudītajiem ražotājiem eksportētājiem. Rezultātā, pārskatīja arī vidējo svērto dempinga starpību, ko aprēķināja uzņēmējsabiedrībām, kuras sadarbojās, bet nebija iekļautas paraugā, ievērojot pamatregulas 9. panta 6. punktu. Pārskatītais aprēķins ietekmēja arī atlikušo dempinga starpība. Ņemot vērā augsto sadarbības līmeni, atlikušo dempinga starpību nosaka pēc augstākā dempinga starpības līmeņa, kas noteikts ražotājam eksportētājam, kas sadarbojas. (38) Galīgās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF importa cenas pirms nodokļa nomaksas, ir šādas: Indo Rama Synthetics Limited | 10,7 % | Reliance Industries Limited | 6,1 % | Welspun Syntex Limited | 17,0 % | Ražotāji eksportētāji, kas sadarbojas un kas nav iekļauti paraugā | 8,9 % | Dempinga starpība pārējiem ražotājiem | 17,0 % | F. KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZARE | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Indijas imports | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 | 1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 | Tirgus daļas | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % | Cenas | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 | 1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Ražošanas apjoms | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 | Ražošanas jauda. | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 | Jaudas izmantošana | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Krājumi. | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Pārdošanas apjoms | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Tirgus daļas | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Vidējā pārdošanas cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Rentabilitāte | 100 | 125 | 106 | 40 | – 223 | – 254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Ieguldījumi | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Peļņa no aktīviem | 100 | 170 | 130 | 25 | – 5 | – 45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Naudas plūsma | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Darbinieki | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Algas | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktivitāte | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (39) Drīz pēc pagaidu pasākumu piemērošanas Dupont SA, viens no Kopienas ražotājiem, kas sadarbojas un ko pagaidu posmā iekļāva Kopienas ražošanas nozares definīcijā, noteikti izbeidza TPP ražošanu Kopienā, kā apgalvots, jo importam Kopienas tirgū ir zema cena. Ņemot vērā šī notikuma galīgo dabu, vairāk neuzskatīja par piemērotu attiekties pret Dupont SA kā pret daļu no Kopienas ražošanas nozari. Sekojoši – lai noteiktu galīgos secinājumus, uzskatīja, ka Kopienas ražošanas nozari jādefinē kāsastāvošu no diviem atlikušajiem Kopienas ražotājiem, proti, no UNIFI Textured yarns Ltd un Sinterama Spa. (40) Tādēļ pārbaudīja, vai šīs divas uzņēmējsabiedrības joprojām veido lielāko daļu no Kopienas ražotājiem, kā noteikts pamatregulas 5. panta 4. punktā. Noskaidroja, ka divu atlikušo Kopienas ražotāju, kas sadarbojas, kopējais ražošanas apjoms ILP laikā veido 30 % no kopējā Kopienas līdzīgas preces ražošanas apjoma. Tas ir vairāk nekā 25 % robeža, kas noteikta iepriekšminētajā pantā. Sekojoši, šīs divas uzņēmējsabiedrības veido visu Kopienas ražošanas nozari saskaņā ar pamatregulas 4. panta 1. punktu. (41) Indijas ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka pagaidu zaudējumu analīzi pamatoja tikai ar Kopienas ražotāju nenozīmīgu aizsardzību. Viņi pamatoja savus apgalvojumus ar faktu, ka Kopienas ražotāji, kas sūdzējās un faktiski sadarbojās izmeklēšanā, nepārstāvēja lielāko daļu no Kopienas ražošanas apjoma. (42) Šis arguments ir nepareizs un tas tika noraidīts, jo divas atlikušās uzņēmējsabiedrības pārstāv vairāk kā 25 % no kopējā Kopienas ražošanas apjoma. Tādēļ apstiprina, ka šie divi Kopienas ražotāji, kas sadarbojas, veido Kopienasražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta izpratnē. G. ZAUDĒJUMI | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Indijas imports | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 | 1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 | Tirgus daļas | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % | Cenas | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 | 1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Ražošanas apjoms | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 | Ražošanas jauda. | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 | Jaudas izmantošana | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Krājumi. | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Pārdošanas apjoms | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Tirgus daļas | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Vidējā pārdošanas cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Rentabilitāte | 100 | 125 | 106 | 40 | – 223 | – 254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Ieguldījumi | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Peļņa no aktīviem | 100 | 170 | 130 | 25 | – 5 | – 45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Naudas plūsma | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Darbinieki | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Algas | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktivitāte | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | 1. Kopienas patēriņš | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Indijas imports | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 | 1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 | Tirgus daļas | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % | Cenas | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 | 1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Ražošanas apjoms | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 | Ražošanas jauda. | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 | Jaudas izmantošana | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Krājumi. | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Pārdošanas apjoms | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Tirgus daļas | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Vidējā pārdošanas cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Rentabilitāte | 100 | 125 | 106 | 40 | – 223 | – 254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Ieguldījumi | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Peļņa no aktīviem | 100 | 170 | 130 | 25 | – 5 | – 45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Naudas plūsma | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Darbinieki | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Algas | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktivitāte | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (43) Tā kā jauna informācija nav iesniegta, apstiprina pagaidu regulas 54. līdz 55. apsvērumā aprakstītos pagaidu secinājumus par Kopienas patēriņu. Izskatīšanas laika posmā Kopienas patēriņš attīstījās šādi: | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | ES patēriņš | 285640 | 341660 | 369031 | 353376 | 360176 | 339352 | 1996 = 100 | 100 | 120 | 129 | 124 | 126 | 119 | 2. Imports no Indijas | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Indijas imports | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 | 1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 | Tirgus daļas | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % | Cenas | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 | 1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Ražošanas apjoms | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 | Ražošanas jauda. | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 | Jaudas izmantošana | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Krājumi. | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Pārdošanas apjoms | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Tirgus daļas | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Vidējā pārdošanas cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Rentabilitāte | 100 | 125 | 106 | 40 | – 223 | – 254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Ieguldījumi | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Peļņa no aktīviem | 100 | 170 | 130 | 25 | – 5 | – 45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Naudas plūsma | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Darbinieki | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Algas | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktivitāte | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (44) Absolūtos skaitļos Indijas importa apjoms izskatīšanas laika posmā trīskāršojās no 7583 tonnām 1996. gadā līdz 22683 tonnām ILP. Jāatzīmē, ka laika periodā no 1999. gada līdz ILP, kad Kopienas kopējais patēriņš samazinājās, Indijas importa apjoms gandrīz divkāršojās. (45) Indijas imports palielināja daļu Kopienas tirgū no 2,7 % 1996. gadā līdz 6,7 % ILP. Paralēli straujam importa apjomu pieaugumam starp 1999. gadu un ILP to tirgus daļa palielinājās no 3,3 % līdz 6,7 %, kamēr Kopienas kopējais patēriņš samazinājās. (46) Attiecībā uz vidējo importa cenu jāatzīmē, ka sākumā tā pieauga laika posmā no 1996. gadam līdz 1997. gadam un tad vēlāk samazinājās. Zemāko cenu līmeni sasniedza 1999. gadā. (47) Tā kā nav iesniegtas piezīmes par importa no Indijas cenu, apstiprina pagaidu regulas 56. līdz 58. apsvērumā izklāstītos pagaidu secinājumus. (48) Attiecībā uz cenas samazinājumu, ņemot vērā iepriekšminētās izmaiņas attiecībā uz Kopienas ražošanas nozares uzbūvi, aprēķini ir tikuši pārskatīti. Cenu starpības aprēķina metode, kā paskaidrots saskaņā ar pagaidu regulas 59. un 61. apsvērumu, tomēr palika nemainīga. Atgādina, ka cenu samazinājuma analīzes nolūkā atšķirīgu TPP cenas, kuru izcelsme ir Indijā, salīdzināja ar līdzīga veida TPP, ko ražoja un pārdeva Kopienas ražošanas nozare. Kopējo vidējo cenu salīdzināšana, kā to ieteica Indijas ražotāji eksportētāji, neņemtu vērā dažādu preču viedu pastāvēšanu un novestu pie maldinošiem rezultātiem. (49) Uz šī pamata pārskatītā cenas samazinājuma starpība, kas izteikta kā procenti no Kopienas ražošanas nozares cenām, attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās izmeklēšanā, sasniedza no 23 % līdz 28 %. 3. Kopienas ražošanas nozares stāvoklis | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Ražošanas apjoms | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 | Ražošanas jauda. | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 | Jaudas izmantošana | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Krājumi. | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Pārdošanas apjoms | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Tirgus daļas | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Vidējā pārdošanas cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Rentabilitāte | 100 | 125 | 106 | 40 | – 223 | – 254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Ieguldījumi | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Peļņa no aktīviem | 100 | 170 | 130 | 25 | – 5 | – 45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Naudas plūsma | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Darbinieki | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Algas | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktivitāte | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (50) Pēc iepriekšminētās viena Kopienas ražotāja, kas sadarbojas, izslēgšanas no Kopienas ražošanas nozares definīcijaspagaidām noteiktie zaudējumu rādītāji attiecīgi ir mainīti. Tālāk norādītie dati liecina par zaudējumu rādītāju attīstību izskatīšanas laika posmā attiecībā uz diviem atlikušajiem Kopienas ražotājiem. Konfidenciālu apsvērumu dēļ, jo Kopienas ražošanas nozarē ietilpst tikai divi Kopienas ražotāji, skaitļi ir indeksēti. Ražošana, ražošanas jauda un jaudas izmantošana (1996 = 100) | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Ražošanas apjoms | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 | Ražošanas jauda. | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 | Jaudas izmantošana | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Krājumi. | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Pārdošanas apjoms | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Tirgus daļas | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Vidējā pārdošanas cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Rentabilitāte | 100 | 125 | 106 | 40 | – 223 | – 254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Ieguldījumi | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Peļņa no aktīviem | 100 | 170 | 130 | 25 | – 5 | – 45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Naudas plūsma | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Darbinieki | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Algas | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktivitāte | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (51) Kopienas ražošanas nozares ražošanas apjoms izskatīšanas laika posmā pieauga par 18 %. Jāatzīmē, ka lielākais pieaugums notika starp 1996. un 1998. gadu. Pēc tam ražošanas apjoms veidoja nestabilu līkni un ILP sasniedza ar 1998. gada līmeni salīdzināmu līmeni. (52) Ražošanas jaudu noteica, pamatojoties uz uzstādīto iekārtu teorētisko maksimālo stundas izlaidi, kas reizināta ar ikgadējām teorētiskajām darba stundām, ņemot vērā pārtraukumus apkopei un citus līdzīgus ražošanas pārtraukumus. (53) Ražošanas jaudas pieaugums notika divās kārtās. Pirmais pieaugums notika starp 1996. un 1998. gadu, t.i., pieaugums par 16 %. Atzīmē, ka Kopienas ražošanas nozares ražošanas apjoms šajā laika posmā arī līdzvērtīgi pieauga, kā rezultātā jaudas izmantošana kļuva stabila un sasniedza augstu līmeni. Otrs pieaugums notika starp 1999. gadu un ILP baigām, kad ražošanas jauda pieauga par apmēram 14 %. Šī posma laikā ražošanas līmenis palika relatīvi stabils, kas izskaidro jaudas izmantošanas likmes pazemināšanos. Krājumi (1996 = 100) | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Krājumi. | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Pārdošanas apjoms | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Tirgus daļas | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Vidējā pārdošanas cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Rentabilitāte | 100 | 125 | 106 | 40 | – 223 | – 254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Ieguldījumi | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Peļņa no aktīviem | 100 | 170 | 130 | 25 | – 5 | – 45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Naudas plūsma | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Darbinieki | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Algas | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktivitāte | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (54) Krājumu samazināšanās laika posmā no 1996. līdz 1999. gadam izskaidro būtisks pārdošanas apjomu pieaugums, proti, ja salīdzina ar ražošanas apjomu tajā pašā laika posmā. Pēc tam krājumu līmenis palielinājās būtiskaspārdošanas apjomu samazināšanās dēļ, kamēr ražošana nedaudz palielinājās. Pārdošanas apjoms, tirgus daļa un izaugsme (1996 = 100) | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Pārdošanas apjoms | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Tirgus daļas | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Vidējā pārdošanas cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Rentabilitāte | 100 | 125 | 106 | 40 | – 223 | – 254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Ieguldījumi | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Peļņa no aktīviem | 100 | 170 | 130 | 25 | – 5 | – 45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Naudas plūsma | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Darbinieki | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Algas | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktivitāte | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (55) Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms izskatīšanas laika posmā pieauga par 6 %. Tas sasniedza augstāko punktu 1998. gadā (pieaugums par 21 % salīdzinājumā ar 1996. gadu) un tad nākamajā laika posmā samazinājās par 13 %. (56) Laika posmā no 1996. līdz 1998. gadam Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms palielinājās mazāk nozīmīgi salīdzinājumā ar kopējā patēriņa attīstību Kopienā. Pēc tam tā samazināšanās bija izteiktāka kā vispārējā pieprasījuma pēc TPP samazinājums, kas Kopienā bija vērojams starp 1998. gadu un ILP. Tas izskaidro faktu, ka tirgus daļas pastāvīgi samazinājās. (57) Indijas ražotāji eksportētāji aizrādīja, ka Komisijai izskatīšanas laika posmā bija jāņem vērā visu Kopienas ražotājutirgus daļas attīstība, un ne tikai Kopienas ražošanas nozares tirgus daļas attīstība. Tas būtu parādījis kopējās tirgus daļas pieaugumu. (58) Jāatzīmē, ka saskaņā ar pamatregulas 3. panta 1. punktu zaudējumu noteikšana jāsaprot kā būtisks zaudējums Kopienas ražošanas nozarei. Tādēļ zaudējumu noteikšana ir ierobežota ar tādu Kopienas ražotāju kopējo saimniecisko situāciju, kas sadarbojas un kas veido Kopienas ražošanas nozari kā definēts 42. apsvērumā. Papildus minētajam tabula 86. apsvērumā parāda, ka citu Kopienas ražotāju tirgus daļa izskatīšanas laika posmā arī nozīmīgi samazinājās. Faktiski citu Kopienas ražotāju loma ir novērtēta cēloņsakarības jautājuma sakarā. Tādēļ šo argumentu noraidīja. Pārdošanas cena (1996 = 100) | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Vidējā pārdošanas cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Rentabilitāte | 100 | 125 | 106 | 40 | – 223 | – 254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Ieguldījumi | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Peļņa no aktīviem | 100 | 170 | 130 | 25 | – 5 | – 45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Naudas plūsma | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Darbinieki | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Algas | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktivitāte | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (59) vidējā Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cena palika stabila 1996. un 1998. gadā un samazinājās par 5 % turpmākajā laika posmā. Atgādina, ka šāds līdzīga preču veiducenu salīdzinājums, ko tirgo Kopienas tirgū ILP laikā, noteica samazinājuma starpību no 23 % līdz 28 %. Rentabilitāte (1996 = 100) | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Rentabilitāte | 100 | 125 | 106 | 40 | – 223 | – 254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Ieguldījumi | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Peļņa no aktīviem | 100 | 170 | 130 | 25 | – 5 | – 45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Naudas plūsma | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Darbinieki | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Algas | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktivitāte | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (60) Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte, kas izteikta kā ienākums no tīrā apgrozījuma Kopienas tirgū, izskatīšanas laika posmā strauji saruka no pozitīva līmeņa 1996. gadā līdz būtiski negatīvam līmenim ILP laikā. Ieguldījumi un spēja piesaistīt kapitālu (1996 = 100) | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Ieguldījumi | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Peļņa no aktīviem | 100 | 170 | 130 | 25 | – 5 | – 45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Naudas plūsma | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Darbinieki | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Algas | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktivitāte | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (61) Ieguldījumu līmenis bija īpaši augsts no 1996. līdz 1998. gadam, un tas ir saistāms ar ražošanas jaudaspieaugumu. ILP laikā ieguldījumi bija ļoti ierobežoti salīdzinājumā ar šiem gadiem. (62) Kopienas ražošanas nozares spēja piesaistīt kapitālu vai nu no ārējiem finansētājiem, vai no mātessabiedrībām izskatīšanas laika posmā sākumā nebija nopietni ietekmēta.Tomēr ņemot vērā zaudējumu līmeni ILP, iespēja piesaistīt kapitālu ILP laikā bija nopietni apdraudēta. Peļņa no ieguldītā kapitāla (1996 = 100) | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Peļņa no aktīviem | 100 | 170 | 130 | 25 | – 5 | – 45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Naudas plūsma | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Darbinieki | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Algas | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktivitāte | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (63) Peļņu no neto aktīviem (kas izsaka rentabilitāti kā procentus no Kopienas ražošanas nozares aktīvu kopsummas) šajā gadījumā uzskatīja par atbilstošu rādītāju. (64) Peļņas no neto aktīviem attīstība bija saskaņā ar rentabilitātes skaitļiem un parādīja skaidru Kopienas ražošanas nozares stāvokļa pasliktināšanos īpaši pēc 1998. gada. (65) Indijas ražotāji eksportētāji apšaubīja peļņas no aktīviem līmeni, pamatojoties uz TPP attiecīgo cenas attīstību un galveno izejmateriālu, ko lieto TPP ražošanā (proti, POY). Apgalvoja, ka vidējās TPP pārdošanas cenas palielinājāsvairāk kā POY pirkuma maksa, un tādēļ tam būtu jāizraisa pozitīva peļņas no aktīviem attīstība. (66) Vispirms jāatzīmē, ka laika posmā no 1999. gada līdz ILP vidējās TPP un POY cenas attīstījās līdzīgi. Otrkārt, jāņem vērā citas izmaksu sastāvdaļas, t.i., citi lietotie materiāli, kā arī ražošanas izmaksas. Visas šīs sastāvdaļas ir pārbaudītas un ņemtas vērā, izskatīšanas laika posmā nosakot rentabilitāti un peļņu no ieguldītā kapitāla. Šajā sakarā ir jāņem vērā arī aktīvu vērtības attīstība. Tādēļ šo argumentu noraidīja. Naudas plūsma (1996 = 100) | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Naudas plūsma | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Darbinieki | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Algas | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktivitāte | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (67) Skaitļi attiecībā uz naudas plūsmu apstiprināja Kopienas ražošanas nozares finanšu situācijas pasliktināšanos. Tomēr tā palika pozitīva visā izskatīšanas laika posmā un sasniedza augstāko punktu 1999. gadā. Šis augstākaispunkts galvenokārt ir saistīts ar ienākošo naudu 1999. gadā par būtisku skaitu tirdzniecības darījumu, kurus reģistrēja 1998. gadā un faktiski apmaksāja 1999. gadā. Nodarbinātība, algas un produktivitāte (1996 = 100) | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Darbinieki | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Algas | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktivitāte | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (68) Izskatīšanas laika posmā darbinieku skaits pieauga par 23 %. Tajā pašā laika posmā darbaspēka izmaksas pieauga par 45 %. (69) Izskatīšanas laika posmā produktivitāte samazinājās par 5 %. Atgūšanās no iepriekšējā dempinga (70) Laika posmā no 1996. līdz 1998. gadam Kopienas ražošanas nozares finanšu rezultāti bija apmierinoši, kas rādīja, ka vismaz daļēji tā bija atguvusies no tāda importa dempinga ietekmes, kura izcelsme ir trešās valstīs un kuram piemēroja antidempinga pasākumus 1996. gadā. Pēc tam starp 1999. gadu un ILP, ņemot vērā Indijas importa dempinga palielināšanos, Kopienas ražošanas nozares stāvoklis atkal kļuva nedrošs. Faktiskā dempinga starpība (71) Galīgā dempinga starpība ir acīmredzami būtiska. Ņemot vērā importa dempinga apjomu un cenu, šī dempinga starpības ietekmi nevar uzskatīt par niecīgu. 4. Secinājums par zaudējumu (72) Ar šo apstiprina pagaidu secinājumu, ka Kopienas ražošanas nozare cieta nozīmīgus zaudējumus ILP laikā pamatregulas 3. panta izpratnē. Kopienas ražošanas nozares nedrošais stāvoklis kļuva acīmredzams laika posmā pēc 1998. gada. Patiešām starp 1996. un 1998. gadu Kopienas ražošanas nozares ražošanas apjoms pieauga par (+ 17 %) un jaudas izmantošanas likme bija augsta, pārdošanas apjoms arī pieauga (+ 21 %), kamēr pārdošanas cenas kļuva stabilas un ražošanas nozare joprojām bija rentabla. Sekojoši Kopienas ražošanas nozare spēja palielināt savus ieguldījumus, darbinieku skaits un naudas plūsma šajā laika posmā palika labvēlīga. Šo pozitīvo attīstību izskaidro antidempinga pasākumu pret Indonēziju, Taizemi, Taivānu un Malaiziju, brīvas tirdzniecības Kopienas tirgū atjaunošanas un Kopienas TPP patēriņa paplašināšanās kopīgā pozitīvā ietekme. (73) Pēc 1998. gada stāvoklis Kopienas ražošanas nozarē sākabūtiski pasliktināties. Pat ja ražošanas apjoms palika stabils, ražošanas jaudu izmantošana samazinājās par septiņiem procenta punktiem, pārdošanas apjoms samazinājās par 13 %, kamēr pārdošanas cenas arī samazinājās par 5 %. Sekojoši Kopienas ražošanas nozare sāka ciest būtiskus zaudējumus un ietekmēja arī ieguldījumu līmeni. (74) Indijas ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka daži no iepriekšminētajiem sīkajiem zaudējumu indikatoriem attīstījās pozitīvi izskatīšanas laika posmā un sekojoši nenorādīja uz zaudējumu. (75) Pirmkārt, jāatzīmē, ka saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu neviens no ekonomiskajiem faktoriem, kas uzskaitīti šajā pantā, noteikti nav izšķiroši ietekmējis to, vai Kopienas ražošanas nozare cieta lielus zaudējumus. Vēl svarīgāk, lai tikmēr, kamēr ekonomikas stāvoklis Kopienas ražošanas nozarē uzlabojās laika posmā no 1996. gada līdz 1998. gadam, cipari un iepriekšminētie secinājumi sekojošā posmā skaidri parādītu nozīmīgu stāvokļa pasliktināšanos Kopienas ražošanas nozarē un lielus zaudējumus Kopienas ražošanas nozarē ILP. Tādēļ argumentu noraidīja un apstiprināja iepriekšminētos secinājumus, t.i., ka Kopienas ražošanas nozare cieta lielus zaudēJUMUS. H. CĒLOŅSAKARĪBA 1. Ievads (76) Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. punktu atkārtoti pārbaudīja, vai lielos zaudējumus, ko cieta Kopienas ražošanas nozare, atbilstoši definīcijai 42. apsvērumā, radīja importa dempings no Indijas. Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 7. punktu Komisija atkārtoti pārbaudīja arī citus zināmus faktorus, kas varēja ietekmēt Kopienas ražošanas nozari, lai pārliecinātos, ka šo faktoru radītie zaudējumi nav nepareizi attiecināti uz importa dempingu. 2. Importa dempinga sekas (77) Starp 1996. gadu ILP tāda importa apjoms, kura izcelsme ir Indijā, trīskāršojās no 7583 tonnām līdz 22638 tonnām. Tas pieauga divās kārtās: pirmoreiz no 1996. gada līdz 1998. gadam, pieaugot par 138 % un tad – no 1999. gada līdz ILP, pieaugot par 92 % no 11824 tonnām līdz 22683 tonnām, t.i., pieaugums par 10800 tonnām. Jāatzīmē, ka pirmais pieaugums notika laikā, kad Kopienas tirgus joprojām paplašinājās, bet otrais laikā, kad Kopienas patēriņš piedzīvoja lielu lejupslīdi (– 14000 tonnu). Tā paša posma laikā, t.i., no 1999. gada līdz ILP, Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms samazinājās par aptuveni 13 %. (78) To pašu var novērot relatīvā izteiksmē. Indijas tirgus daļa pieauga no 2,7 % 1996. gadā līdz 6,7 % ILP laikā. Šis pieaugums notika divas kārtās: starp 1996. gadu un 1998. gadu no 2,7 % līdz 4,9 % un starp 1999. gadu un ILP no 3,3 % līdz 6,7 %. (79) Indijas importa cena 1999. gadā sasniedza zemu līmeni – vidēji 1,4 eiro par tonnu, kas bija par 17 % mazāk salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu un par 26 % mazāk salīdzinājumā ar 1996. gadu. Ar šo zemo cenu politikas palīdzību viņi spēja palielināt savu pārdošanas apjomu un atgūt savu zaudēto tirgus daļu 2000. gadā un ILP. Cenas tad sasniedza 1998. gada līmeni, bet joprojām vidēji bija zemākas par cenu līmeni 1996. un 1997. gadā. (80) Jāatgādina, ka ILP laikā konstatēja lielu cenu samazinājuma starpību, kas bija robežās no 23 % līdz 28 %. Tas skaidri parāda stipro cenu spiedienu, ko izdarīja Indijas imports ILP laikā. Patiesi, ILP laikā, aizņemot 6,7 % lielu tirgus daļu, šādam cenu samazinājuma līmenim bija negatīva ietekme uz šo pārskatāmo un nomākto Kopienas tirgu un uz preci, kas ir ārkārtīgi jūtīga pret cenas izmaiņām. (81) Vienlaicīgi Kopienas ražošanas nozare pieredzēja tirgusdaļas samazināšanos par vienu procenta punktu laikā no 1996. gada līdz 1998. gadam un par vēl vienu procenta punktu laikā starp 1999. gadu un ILP. Šis samazinājums ir jāaplūko, ņemot vērā Kopienas ražošanas nozares cenu attīstība. Tai patiešām 1999. gadā, salīdzinājumā ar 1998. gadu, bija jāsamazina cenas par 7 %, lai saglabātu savu pozīciju tirgū. Jāatgādina, ka tai pašā laika posmā Indijas importa cena samazinājās par 17 %. Turpmāk Kopienas ražošanas nozares cena palika relatīvi stabila, tomēr līmenī, kas nebija pietiekams, lai uzturētu pozitīvu finanšu situāciju. Kopienas ražošanas nozare atšķirībā no Indijas ražošanas nozares nespēja palielināt tās vidējo pārdošanas cenu Kopienā laikā no 2000. gada līdz ILP. (82) Laika posmā no 1996. gada līdz 1998. gadam, neskatoties uz Indijas importa pieaugumu, Kopienas ražošanas nozare attīstījās labvēlīgi, jo Kopienas tirgū, kas paplašinājās, pēc antidempinga nodokļa piemērošanas TPP importam, kura izcelsme bija dažādās valstīs (skatīt turpmāk), atjaunoja godīgu tirdzniecību. Tomēr, sākot no 1999. gada, Kopienas ražošanas nozares finanšu situācija būtiski pasliktinājās. Kā paskaidrots iepriekš, pārdošanas apjoms un cenas sāka pazemināties un nopietni ietekmēja rentabilitāti, peļņu no ieguldījumiem, kā arī naudas plūsmu. Šis sakrīt ar laika posmu, kad Indijas cenas būtiski pazeminājās un importa apjoms sāka būtiski palielināties, t.i., viņi dubultoja savu importa apjomu laika posmā no 1999. gada līdz ILP. 3. Citu zināmo faktoru ietekme Imports ar izcelsmi citās trešās valstīs (83) Tā kā neviena no ieinteresētajām pusēm neiesniedza papildu informāciju vai piezīmes, tādēļ ir apstiprināti secinājumi, kas izdarīti pagaidu regulas 91. apsvērumā, ka imports, kura izcelsme ir Indonēzijā un Taivānā, visdrīzāk arī ir veicinājuši Kopienas ražošanas nozarei radīto zaudējumu ILP laikā. (84) Šajā ļoti pārredzamajā tirgū nozīmīgs TPP imports par zemu cenu no jebkuras izcelsmes valsts visdrīzāk radītu zaudējumus Kopienas ražošanas nozarei tādā apmērā, ko var uzskatīt par būtisku. Tomēr, ja Indijas importu izteiktu skaitļos pret Indonēzijas un Taivānas importu, būtu jāapsver būtisks Indijas importa pieaugums laika posmā no 1999. gada līdz ILP, gan absolūtos, gan relatīvos skaitļos, kā arī Indijas vidējā importa cena ILP laikā, kas vidēji bija zemāka nekā Indonēzijas un Taivānas importa cenas, proti, uzskatot, ka šis importam daļēji piemēroja antidempinga nodokli. Šādā gadījumā var secināt, ka Indijas importa ietekme noteikti bija ne mazāk svarīga kā Indonēzijas un Taivānas importa ietekme, un ka tādēļ bija patiesaun būtiska saistība starp importu no Indijas un Kopienas ražošanas nozares nedrošo stāvokli. (85) Attiecībā uz importu no atlikušajām trešajām valstīm, tā kā nav iesniegtas piezīmes, apstiprina arī pagaidu secinājumu, ka nevar uzskatīt, ka šis imports būtu radījis zaudējumus Kopienas ražošanas nozarei. Citi Kopienas ražotāji (86) tālāk norādītā tabula, kas balstīta uz informāciju, ko saņēma no atsevišķām uzņēmējsabiedrībām un kas ietverta sūdzībā, parāda pārdošanas apjoma attīstību un citu Kopienas ražotāju tirgus daļu. | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | ILP | Tonnas | 134366 | 144831 | 150544 | 136097 | 142797 | 131924 | Tirgus daļa | 47,0 % | 42,4 % | 40,8 % | 38,5 % | 39,6 % | 38,9 % | (87) No iepriekšminētajiem datiem var redzēt, ka citu Kopienas ražotāju TPP pārdošanas apjoms laika posmā no 1996. gada līdz ILP būtiski samazinājās gan absolūtā, gan relatīvā izteiksmē; papildus šim jāatgādina, ka nozīmīga šo citu Kopienas ražotāju daļa faktiski bija daļa no sākotnējiem sūdzības iesniedzējiem. Šīs uzņēmējsabiedrības nespēja pilnībā sadarboties ar šo izmeklēšanu resursu trūkuma dēļ, bet pilnībā atbalstīja procesu un pilnībā vai daļēji sadarbojās citos līdzīgos procesos pēdējā laikā. (88) ņemot vērā augstākminēto, secina, ka citi Kopienas ražotāji nav veicinājuši zaudējumus, ko cieta Kopienas ražošanas nozare ILP laikā. Kopienas ražošanas nozares ieguldījumi (89) Atsevišķas ieinteresētās puses apgalvoja, ka lielie ieguldījumi, ko veica Kopienas ražošanas nozare izskatīšanas laika posmā, faktiski arī radīja tās finanšu stāvokļa pasliktināšanos. (90) Kā paskaidrots iepriekš, ieguldījumi, ko izdarījusi Kopienas ražošanas nozare, bija saistīti ar tās ražošanas jaudas pieaugumu. Pirmo jaudas palielināšanu veica laikā no 1996. gada līdz 1998. gadam, kad Kopienas patēriņš pieauga. Tādēļ Kopienas ražošanas nozare palielināja savu ražošanas apjomu un spēja arī palielināt pārdošanas apjomu saskaņā ar Kopienas tirgus paplašināšanos. Ņemot vērā šo pozitīvo attīstību, Kopienas ražošanas nozare laikā starp 1999. gadu un ILP otrreiz paplašināja savu ražošanas jaudu. Palielinājums veidoja apmēram 10000 tonnu. Tomēr šoreiz Kopienas ražošanas nozare nevarēja palielināt savu ražošanu un pārdošanas apjomu, lai izmantotu tās no jauna uzstādīto jaudu, un tādēļ jaudas izmantošanas likme būtiski samazinājās. Tā kā TPP ražošanas nozare prasa kapitāla ieguldījumus, un ka tādēļ pastāvīgās izmaksas ir būtiskas, ražošanas un pārdošanas apjomu samazināšanās laika posmā no 1999. gada līdz ILP bija tieša negatīva ietekme uz Kopienas ražošanas nozares finanšu stāvokli. Atzīmēja, ka tajā pašā laika posmā cena par izejmateriāliem palika stabila. (91) Jaudas pieauga laika posmā no 1999. gada līdz ILP, tādēļ tiešām negatīvi ietekmēja Kopienas ražošanas nozares finanšu stāvokli. Tas notika tādēļ, ka tas sakrita ar Kopienas ražošanas nozares ražošanas un pārdošanas apjoma samazināšanos. Tomēr pēdējo samazinājumu izraisīja Indijas TTP importa spiediens uz Kopienas tirgu. Kaut arī laika posmā no 1999. gada līdz ILP Kopienas patēriņš samazinājās par aptuveni 14000 tonnu, Indijas TPP importa apjoms tajā pašā laika posmā agresīvas cenu politikas dēļ palielinājās par aptuveni 10000 tonnu. Patiešām, Indijas TPP importa cenas ILP laikā bija būtiski mazākas par Kopienas ražošanas nozares cenām, un attiecīgais importa apjoms palielinājās tādā mērā, ka Kopienas ražošanas nozare nespēja palielināt vai pat ierobežot savu pārdošanas un ražošanas apjomu samazināšanos, un sekojoši ierobežot uzstādītās jaudas pārsnieguma negatīvo ietekmi. (92) Uzskata, ka gadījumā, ja ar ieguldījumiem saistītām izmaksām un tādēļ ražošanas jaudas palielināšanās tiešām bija negatīva ietekme uz Kopienas ražošanas nozares finanšu stāvokli laika posmā no 1999. gada līdz ILP, tad tomēr šo ietekmi pastiprināja fakts, ka Kopienas ražošanas nozarei bija jāsamazina savas pārdošanas, ražošanas apjomu un pārdošanas cenas. Tas savukārt bija Indijas importa zemo cenu spiediena dēļ, kura apjoms tajā pašā laika posmā, kad kopējais Kopienas patēriņš samazinājās, palielinājās vairāk kā divas reizes. (93) Tādēļ ir skaidrs, ka gadījumā, ja nebūtu importa dempinga no Indijas, Kopienas ražošanas nozare būtu varējusi saglabāt savas pārdošanas cenas 1998. gada līmenī un palielināt savu ražošanas un pārdošanas apjomu. Tas arī radītu pietiekamu ekonomiju un saskaņā ar godīgas tirdzniecības apstākļiem Kopienas ražošanas nozare būtu spējusi līdzsvarot, ja ne visas, tad lielāko daļu papildu fiksētās izmaksas, kas saistītas ar tās ieguldījumiem. Pieprasījuma samazināšanās (94) Lai gan Kopienas patēriņš izskatīšanas laika posmā kopumā pieauga, tas samazinājās laika posmā no 1999. gada līdz ILP. Kaut arī šī samazināšanās tendence sakrita ar Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoma samazināšanos, vispirms jāatzīmē, ka Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms proporcionāli samazinājās vairāk kā Kopienas patēriņš. Otrkārt, tajā pašā laika posmā Indijas izcelsmes preču ievešana pieauga vairāk nekā divas reizes. Tādēļ, lai gan nevar izslēgt, ka šis pieprasījuma samazinājums izraisīja zaudējumus Kopienas ražošanas nozarei, tomēr to var uzskatīt par nelielu salīdzinājumā ar importa dempinga ietekmi. Pasaules ekonomikas lejupslīde (95) Indijas ražotāji eksportētāji sūdzējās, ka Kopienas ražošanas nozare ir cietusi zaudējumus kopš 2000. gada pasaules vispārējās ekonomikas lejupslīdes dēļ un ka tas cēloņsakarību analīzes nolūkā jāņem vērā un jāizsaka skaitļos. (96) Iesākumā jāatzīmē, ka iepriekšminētā analīze parāda, ka Kopienas ražošanas nozares ekonomikas situācija jau sāka pasliktināties pirms 2000. gada beigām. Otrkārt, ņemot vērā pasaules ekonomikas lejupslīdi, varētu sagaidīt līdzīgu ietekmi uz visiem Kopienas uzņēmumiem. Tomēr laikā, kad tirgū valdīja lejupslīde, Indijas ražotāji eksportētāji spēja būtiski palielināt savus pārdošanas apjomus Kopienā. Kā paskaidrots iepriekš, Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms proporcionāli samazinājās vairāk nekā Kopienas patēriņu. Turklāt pasaules ekonomikas lejupslīdes ietekme jau atspoguļo, ka iepriekš minētais pieprasījums samazinās. (97) Ņemot vērā iepriekš minēto, pat neizslēdzot, ka ekonomikas lejupslīde arī ietekmēja stāvokli Kopienas ražošanas nozarē, secināja, ka salīdzinājumā ar cenu samazināšanās ietekmi uz importa dempingu, tai ir neliela ietekme. Kopienas ražošanas nozares eksporta rādītāji (98) Indijas ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka Kopienas ražošanas nozares tirgus daļas zaudēšana notika dēļ tā, ka tā izvēlējās eksporta preču pārdošanu un nevis vietējo preču pārdošanu. Kopienas ražošanas nozares eksporta apjoma pieaugums parāda, ka tā ir konkurētspējīga tirgos, kur gūst virsroku godīga tirdzniecība. Jāatgādina, ka kaut arī izskatīšanas laika posmā patiešām eksporta apjoms četrkāršojās, tas palika minimāls, ja salīdzina ar kopējiem Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjomiem. Beidzot atzīmē, ka Kopienas ražošanas nozares rentabilitāti noteica, ņemot vērā tikai tās pārdošanas apjomu Kopienas tirgū. Tā kā šajos punktos nav iesniegtas piezīmes, apstiprina pagaidu regulas 96. līdz 98. apsvērumā izklāstītos pagaidu atzinumus. Izejmateriālu cena (99) šajā sakarā nesaņēma piezīmes, un tādēļ apstiprina secinājumus saskaņā ar pagaidu regulas 93. līdz 95. apsvērumu, ka Kopienas ražošanas nozares izejmateriālu cena nevar būt atbildīga par zaudējumiem, ko cieta Kopienas ražošanas nozare. Citi argumenti, ko izvirzīja ieinteresētās puses (100) Indijas ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka ražošanas apjoma samazināšanās ILP laikā ir attiecināma uz apzinātu rūpnīcas aizvēršanu, ko veicis viens no diviem Kopienas ražotājiem, kuri veido Kopienas ražošanas nozari. Tomēr izmeklēšana parādīja, ka ILP laikā rūpnīcas neslēdza. Attiecīgais ražotājs apstiprināja, ka rūpnīcas neslēdza un apgalvoja, ka viņu ražošanas apjoma samazināšanās ILP laikā bija zemas cenas TPP palielināšanās Kopienas tirgū dēļ. Tādēļ šo argumentu noraidīja. 4. Secinājums par cēloņsakarību (101) Secinājumā tiek apstiprināts, ka importa dempings, jo īpaši laika posmā no 1999. gada līdz ILP, ir radījis Kopienas ražošanas nozarei zaudējumu jeb situāciju, ko raksturo samazināti pārdošanas apjomi, pazeminātas pārdošanas cenas, tirgus daļas zaudēšana un būtiska finanšu situācijas pasliktināšanās, jo īpaši rentabilitātes un ienākumu no ieguldījumiem ziņā. Patiešām, tajā pašā laika posmā Indijas importa apjoms būtiski palielinājās gan absolūtā, gan relatīvā izteiksmē par cenām, kas, kā tika konstatēts, bija būtiski mazākas par Kopienas ražošanas nozares cenām. (102) Izpētīja šādus citus zināmus faktorus: citu trešo valstu izcelsmes imports, citu Kopienas ražotāju noiets, Kopienas ražošanas nozares ieguldījumi, pieprasījuma samazināšanās, pasaules ekonomikas lejupslīde, izejmateriālu cena un Kopienas ražošanas nozares noiets. Konstatēja, ka daži no šiem faktoriem ir radījuši zaudējumus Kopienas ražošanas nozarei. Šo faktoru ietekmi pasliktināja būtiskā negatīvā ietekme uz situāciju Kopienas ražošanas nozarē, ko izraisīja straujš tāda importa pieaugums, kura izcelsme ir Indijā, kas pats par sevi arī radīja būtisku zaudējumu Kopienas ražošanas nozarei. (103) Ņemot vērā iepriekšminēto analīzi, kas pienācīgi nošķīra un atdalīja visu zināmo faktoru ietekmi vienu no otras un to ietekmi uz Kopienas ražošanas nozares stāvokli no importa dempinga ietekmes, kurš rada zaudējumus, un pēc citu faktoru izraisīto zaudējumu neattiecināšanas uz importa dempingu nodrošināšanas, ar šo apstiprina, ka šie faktori kā tādi neatceļ faktu, ka eksistē patiesa un būtiska cēloņsakarība starp importa dempingu un konstatētiem materiāliem zaudējumiem. I. KOPIENAS INTERESES (104) Ņemot vērā notikumus, kas notika pēc pagaidu secinājumu noteikšanas, t.i., Dupont SA rūpnīcas slēgšana, tika atkārtoti pārbaudīts, vai, neskatoties uz secinājumiem par dempingu, kas rada zaudējumus, pastāv pārliecinoši iemesli, kas novestu pie secinājuma, ka uzlikt galīgos antidempinga pasākumus nav Kopienas interesēs. 1. Kopienas ražošanas nozare un citi Kopienas ražotāji (105) Kā izskaidrots pagaidu regulā, nav iemesla apšaubīt Kopienas ražošanas nozares dzīvotspēju un konkurētspēju situācijā, kad piemēro normālus tirgus nosacījumus. Tomēr fakti ir parādījuši, ka pietrūkstot godīgas tirdzniecības nosacījumiem, Kopienas ražošanas nozares pastāvēšana ir noteikti apdraudēta. Patiešām, negodīga tirdzniecība Kopienas tirgū jau ir novedusi pie Dupont SA slēgšanas, kas nevarēja izdzīvot pašreiz nomāktajā tirgus stāvokli. Ja pasākumus nepiemērotu, tad nevarētu izslēgt, ka citi Kopienas ražotāji pieredzētu tādu pašu attīstību. (106) Jāatgādina, ka, neskatoties uz to, ka tikai divi Kopienas ražotāji bija spējīgi sadarboties ar izmeklēšanu, procesu pilnībā atbalstīja Kopienas ražotāji, kas pārstāv 75 % no Kopienas ražošanas apjoma. Kā izskaidrots iepriekš, Kopienas ražotāji arī redzēja, ka to tirgus daļas un pārdošanas apjoms Kopienas tirgū samazinājās. (107) Tādēļ apstiprina pagaidu secinājumus, ka Kopienas ražošanas nozares un citu Kopienas ražotāju interesēs būtu piemērot pasākumus. 2. Importētāji (108) Pagaidu posmā nesaņēma atbildes no importētājiem vaitirgotājiem. Pagaidu regulā secināja, ka pasākumu piemērošana būtiski neietekmētu viņu stāvokli. (109) Tā kā ieinteresētās puses neiesniedza turpmākas piezīmes, pēc pagaidu pasākumu piemērošanas apstiprina iepriekš minētos secinājumus. 3. Izejmateriālu piegādātāji (110) Tā kā neiesniedza piezīmes, ar šo apstiprina pagaidu secinājumus, ka pasākumu piemērošana ir iepriekšējo nozaru interesēs. 4. Lietotāji (111) Pagaidu posmā sadarbojās tikai viens posms. Tā kā nesaņēma piezīmes vai reakciju pēc pagaidu pasākumu piemērošanas, ar šo apstiprina secinājumu, ka pasākumu piemērošana neietekmēs lietotāju dzīvotspēju un konkurētspēju. 5. Secinājumi (112) Antidempinga pasākumu piemērošana nopietni apdraudētu Kopienas ražošanas nozares un citu Kopienas ražotāju pastāvēšanu. Šo apstiprina fakts, ka negodīgu tirdzniecības nosacījumu Kopienas tirgū dēļ vienam Kopienas ražotājām pēdējā laikā bija jāaizver sava rūpnīca Kopienā. (113) Gluži otrādi, ja galīgos pasākumus nepiemērotu, Kopienas ražošanas nozares rentabilitātes nepārtrauktā samazināšanās, ko novēroja izskatīšanas laika posmā, būtu turpmāk apdraudēta TPP Kopienas rūpnīcu slēgšanas riska dēļ. (114) Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secināja, ka nepastāv pārliecinoši iemesli nepiemērot galīgos antidempinga pasākumus. J. GALĪGIE ANTIDEMPINGA PASĀKUMI 1. Zaudējumu novēršanas pakāpe (115) Pamatojoties uz pagaidu regulas 122. līdz 125. apsvērumā izskaidroto metodoloģiju, zaudējumu novēršanas līmenis ir aprēķināts, lai noteiktu galīgi piemērojamo pasākumu līmeni. (116) Indijas ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka peļņas līmenis, ko lietoja aprēķinot cenas, kas būtu, ja nebūtu zaudējumu, bija patvaļīgi izvēlēts, jo tas balstījās uz maksimālo peļņas normu, ko ievēroja izskatīšanas laika posmā. (117) Jāatgādina, ka peļņas līmenim, ko ņēma vērā tādas cenas aprēķinā, kas būtu, ja nebūtu zaudējumu, jāatbilst līmenim, ko Kopienas ražošanas nozare varētu pamatoti sasniegt dempinga, kas radīja zaudējumus, neesamība gadījumā. 1998. gadu uzskatīja par pamatotu atskaites gadu, jo uzskatīja, ka šajā gadā imports no Indijas vēl neradīja nomācošu ietekmi uz Kopienas ražošanas nozares cenām, un ka imports no citām valstīm, kurām piemēro pasākumus, jau bija līmenī, kas līdzīgs tam, ka guva virsroku ILP. Apstāklis, ka viens Kopienas ražotājs bija jāizslēdz no Kopienas ražošanas nozares definīcijas, un tādēļ rentabilitātes skaitļus noteica izskatīšanas laika posmā, nemainīja pagaidu secinājumus, ka šāda ražošanas nozare godīgos tirgus apstākļos varētu pamatoti sasniegt 8 % peļņas līmeni, ja nebūtu importa dempinga. (118) Ņemot vērā iepriekšminēto, apstiprina pagaidu regulas 122. līdz 125. apsvērumā aprakstīto metodi, pēc kuras nosaka zaudējumu novēršanas līmeni. (119) Kā jau minēts, attiecībā uz cenu samazinājuma normu, pārskatītas un grozītas arī zaudējumu normas. 2. Galīgie pasākumi (120) Ņemot vērā iepriekšminēto un saskaņā ar pamatregulas9. panta 4. punktu, galīgs antidempinga nodoklis būtu jāievieš atbilstoši konstatētajām dempinga starpībām, jo tās visos gadījumos ir bijušas zemākas par zaudējumu apmēru. (121) Tomēr ņemot vērā paralēlo antisubsidēšanas procedūru attiecībā uz Indiju saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2026/97 (1997. gada 6. oktobris) par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis [4] (turpmāk tekstā "antisubsidēšanas pamatregula") 24. panta 1. punktu un pamatregulas 14. panta 1. punktu, nevienam ražojumam neuzliek gan antidempinga, gan kompensācijas maksājumus, lai risinātu vienu situāciju, kas radusies sakarā ar dempingu vai eksporta subsidēšanu. Tādēļ jānoskaidro vai, un cik lielā mērā, subsīdijas un dempinga normas radās vienas situācijas rezultātā. (122) Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2094/2002 [5] piemēro galīgu kompensācijas maksājumu, kas atbilst subsīdijas lielumam, kurš attiecībā uz visiem eksportētājiem bija zemāks par zaudējuma lielumu. Visas izmeklētās subsīdiju shēmas, kuras atzina par kompensējamām, veidoja eksporta subsīdijas antisubsidēšanas pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunkta izpratnē. Tādēļ galīgās dempinga starpības, ko konstatēja attiecībā uz tādiem ražotājiem eksportētājiem Indijā, kas sadarbojās, tādējādi daļēji ir šo eksporta subsīdiju pastāvēšanas dēļ. Šādos apstākļos neuzskata par lietderīgu uzlikt gan kompensācijas, gan antidempinga maksājumus pilnā attiecīgās eksporta subsīdijas un galīgi noteiktās dempinga starpības apmērā. Tādēļ galīgo antidempinga maksājumu vajag koriģēt, lai atspoguļotu faktisko dempinga starpību, kura saglabājas pēc galīgā kompensācijas maksājuma uzlikšanas, novēršot eksporta subsīdiju ietekmi. (123) Pamatojoties uz iepriekš minēto, galīgie maksājumi ir šādi: Uzņēmējsabiedrības nosaukums | Dempinga starpība | Galīgi kompensējamu eksporta subsīdijas maksājumu likme | Galīgu antidempinga maksājumu likme | Indo Rama Synthetics Limited | 10,7 % | 4,1 % | 6,6 % | Reliance Industries Limited | 6,1 % | 0 % | 6,1 % | Welspun Syntex Limited | 17,0 % | 9,1 % | 7,9 % | Uzņēmējsabiedrības, kas sadarbojas un kas nav iekļautas paraugā | 8,9 % | 5,2 % | 3,7 % | Visas pārējās uzņēmējsabiedrības | 17,0 % | 9,1 % | 7,9 % | (124) Individuālās uzņēmējsabiedrības antidempinga maksājuma likmes, kas precizētas šajā regulā, noteica, pamatojoties uz minētās izmeklēšanas gaitā izdarītajiem secinājumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas laikā konstatēto stāvokli attiecībā uz šīm uzņēmējsabiedrībām. Šīs nodokļu likmes (atšķirībā no valsts vienotā nodokļa, ko piemēro "visām pārējām uzņēmējsabiedrībām") līdz ar to piemēro tikai to ražojumu ievešanai, kuru izcelsme ir attiecīgajā valstī un ko ražojuši šie uzņēmumi, tātad – minētās juridiskās personas. Importētie ražojumi, ko ražojusi jebkura cita vienība, kuras nosaukums un adrese nav norādīta šās regulas rezolutīvajā daļā, to skaitā vienības, kas saistītas ar norādītajām uzņēmējsabiedrībām, nevar izmantot minētās likmes, un uz tiem attiecina maksājumu likmi, ko piemēro "visām pārējām uzņēmējsabiedrībām". (125) Jebkurš prasījums piemērot minētās individuālās uzņēmējsabiedrības antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai pēc jaunu ražošanas vai tirdzniecības uzņēmumu izveidošanas) tūlīt jāadresē Komisijai [6], pievienojot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par izmaiņām uzņēmuma darbībā saistībā ar ražošanu, pārdošanu vietējā tirgū un pārdošanu eksportam, kas saistītas, piemēram, ar minēto nosaukuma maiņu vai minētajām izmaiņām ražošanas un tirdzniecības uzņēmumos. Komisija vajadzības gadījumā pēc konsultēšanās ar padomdevēju komiteju, izdarīs attiecīgus grozījumusregulā, papildinot to uzņēmējsabiedrību sarakstu, kas gūst labumu no atsevišķām maksājuma likmēm. (126) Tā kā dempinga izmeklēšanā izmantoja iekļaušanu paraugā, pārskatīšanu attiecībā uz jaunajiem eksportētājiem, lai noteiktu individuālās dempinga starpības saskaņā ar pamatregulas 11. panta 4. punktu, šajā gadījumā nevar sākt. Tomēr, lai nodrošinātu vienlīdzīgu režīmu jebkuram faktiskam jaunam Indijas eksportējošam ražotājam un uzņēmējsabiedrībām, kas sadarbojas, bet nav iekļautas paraugā, uzskata par vajadzīgu paredzēt, ka vidējo svērto maksājumu, kurš noteikts šīm minētajām uzņēmējsabiedrībām, piemēro visiem jaunajiem Indijas ražotājiem eksportētājiem, uz kuriem pretējā gadījumā attiektos pamatregulas 11. panta 4. punkts. 3. Pagaidu maksājumu iekasēšana (127) Ņemot vērā konstatēto dempinga starpību lielumu un Kopienas ražošanas nozarei nodarītā zaudējuma apmēru, ir atzīts par vajadzīgu galīgi iekasēt summas, kas iegrāmatotas kā pagaidu antidempinga maksājums saskaņā ar pagaidu regulu, t.i., Regulu (EK) Nr. 1412/2002, atbilstoši galīgā maksājuma līmenim, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants 1. Ar šo piemēro galīgu antidempinga maksājumu Indijas izcelsmes teksturētu poliestera pavedienu importam, kas atbilst KN kodam 54023300. 2. Antidempinga galīgā maksājuma likme, kas piemērojama turpmāk minēto uzņēmējsabiedrību izgatavoto ražojumuKopienas brīvas robežpiegādes neto cenai pirms nodokļa nomaksāšanas, ir šāda: Uzņēmējsabiedrība | Maksājuma likme (%) | TARIC papildu kods | Chhabria Polyester Corporation Mehta House, 1st Floor, 91, Bombay Samachar Marg, Mumbai 400 023, India | 3,7 % | A 388 | Indo Rama Synthetics Limited 51–A, Industrial Area, Sector III, Pithampur, 453 001, Distt. Dhar, Madhya Pradesh, India | 6,6 % | A 389 | Microsynth Fabrics Limited 6, Jai Tirath Mansion, Barrack Road, Behind Metro Cinema, Mumbai 400 020, India | 3,7 % | A 390 | Modern Petrofils NH No 8, Baman Gam, Taluka: Karjan, Distt: Baroda 391 210, India | 3,7 % | A 391 | Nova Petrochemicals Limited 402, Trividh Chambers, Ring Road, Surat, India | 3,7 % | A 392 | Parasrampuria Industries Limited 208, Nariman Point, Mumbai 400 021, India | 3,7 % | A 393 | Reliance Industries Limited Maker Chambers IV, Nariman Point, Mumbai, 400 021, India | 6,1 % | A 394 | Sarla Polyester Limited 304, Arcadia, 195 Nariman Point, Mumbai 400 021, India | 3,7 % | A 395 | Supertex Industries Limited Balkrishna Krupa, 2nd Floor, 45/49, Babu Genu Road, Princess Stree, Mumbai 400 002, India | 3,7 % | A 396 | Welspun Syntex Limited Kamani Wadi, 1st Floor, 542, Jaganath Shankar Sheth Road, Chira Bazar, Mumbai 400 002, India | 7,9 % | A 397 | Visas pārējās uzņēmējsabiedrības | 7,9 % | A 999 | 3. Ja nav noteikts citādi, tad piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem. 2. pants Ja jebkurš jauns Indijas ražotājs eksportētājs iesniedz Komisijai pietiekamus pierādījumus par to, ka: - tas izmeklēšanas laika posmā (no 2000. gada 1. oktobra līdz 2001. gada 30. septembrim) neeksportēja uz Kopienu ražojumu, kas aprakstīts 1. panta 1. punktā, - tas nav saistīts ne ar vienu eksportētāju vai ražotāju Indijā, uz kuru attiecas ar šo regulu noteiktie antidempinga pasākumi, - ka tas faktiski eksportējis attiecīgo ražojumu uz Kopienu pēc izmeklēšanas laika posma, kurš ir pasākumu pamatā, vai ka tas uzņēmies neatceļamas līgumsaistības eksportēt ievērojamu ražojumu daudzumu uz Kopienu, tad Padome, pieņemot lēmumu ar vienkāršu balsu vairākumu pēc Komisijas iesniegta priekšlikuma, ko tā pieņēmusi pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju, var grozīt 1. panta 2. punktu, iekļaujot jauno eksportējošo ražotāju to uzņēmējsabiedrību sarakstā, uz kurām attiecas vidējā svērtā maksājuma likme 3,7 %, un kuras uzskaitītas minētajā pantā. 3. pants Summas, kas nodrošinātas kā antidempinga pagaidu maksājums atbilstoši Regulai (EK) Nr. 1412/2002 par Indijas izcelsmes teksturētu poliestera pavedienu importu, kas atbilsts KN kodam 54023300, galīgi jāiekasē pēc tādas maksājuma likmes, kas galīgi uzlikta ar šo regulu. Atmaksā summas, kas nodrošinātas virs antidempinga galīgā antidempinga maksājuma likmes. 4. pants Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 2002. gada 26. novembrī Padomes vārdā — priekšsēdētājs B. Bendtsen [1] OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1972/2002 (OV L 305, 7.11.2002., 1. lpp.) [2] OV L 205, 2.8.2002., 50. lpp. [3] OV L 205, 2.8.2002., 26. lpp. [4] OV L 288, 21.10.1997., 1. lpp. [5] OV L 323, 28.11.2002., 21. lpp. [6] European Commission, Directorate General for Trade, Directorate B, J-79 5/17, B-1049 Brussels. --------------------------------------------------