PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2015/1837

(2015. gada 12. oktobris)

par Savienības atbalstu Līguma par kodolizmēģinājumu vispārējo aizliegumu organizācijas (CTBTO) sagatavošanas komisijas darbībām, lai nostiprinātu tās uzraudzības un pārbaudes spējas, kā arī īstenojot ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 26. panta 2. punktu un 31. panta 1. punktu,

ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,

tā kā:

Eiropadome 2003. gada 12. decembrī pieņēma ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai (“stratēģija”), kuras III nodaļā ir iekļauts to pasākumu saraksts, kas jāveic gan ES, gan trešās valstīs, lai apkarotu šādu izplatīšanu.

Padome 2003. gada 17. novembrī pieņēma Kopējo nostāju 2003/805/KĀDP (1) par daudzpusēju nolīgumu masveida iznīcināšanas ieroču neizplatīšanas un ieroču nogādes līdzekļu jomā vispārināšanu un pastiprināšanu. Viens no minētās kopējās nostājas mērķiem ir inter alia veicināt Līguma par kodolizmēģinājumu vispārējo aizliegumu (CTBT) parakstīšanu un ratifikāciju.

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1. Lai nepārtraukti un praktiski īstenotu dažus elementus, ko paredz stratēģija, Savienība atbalsta CTBTO sagatavošanas komisijas darbības, lai veicinātu šādu mērķu sasniegšanu:

2. Savienības atbalstītajiem projektiem ir šādi konkrēti mērķi:

atbalstīt uzraudzības sistēmas uzturēšanu, lai uzlabotu iespējamu kodolsprādzienu noteikšanu, jo īpaši atbalstot izvēlētas seismiskās palīgstacijas (AS stacijas), kā arī globālā radioaktīvā ksenona fona raksturošanu un ksenona mazināšanu; atbalstīt Virtuālā datu izmantojuma centra (vDEC) pārvaldības un ar to saistīto darbību uzlabošanu; atbalstīt to, lai īstenotu Starptautiskā datu centra (SDC) seismiskās, hidroakustiskās un infraskaņas (SHI) pārstrukturizācijas programmas 2. posmu; un atbalstīt SDC lietotņu testa aptvēruma palielināšanu;

c)

Ar projektiem ir paredzēts arī nodrošināt Savienības atpazīstamību, atbalstot iepriekšminētās darbības, un pienācīgu programmas pārvaldību, īstenojot šo lēmumu.

Šos projektus īsteno, lai ieguvējas būtu visas CTBT parakstītājvalstis.

Projektu sīks apraksts ir sniegts pielikumā.

2. pants

1. Par šā lēmuma īstenošanu atbild Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos (Augstais pārstāvis).

2. Lēmuma 1. panta 2. punktā minēto projektu tehnisko īstenošanu veic CTBTO sagatavošanas komisija. Tā veic šo uzdevumu Augstā pārstāvja kontrolē. Šajā nolūkā Augstais pārstāvis ar CTBTO sagatavošanas komisiju noslēdz vajadzīgās vienošanās.

3. pants

1. Finanšu atsauces summa 1. panta 2. punktā minēto darbību īstenošanai ir EUR 3 024 756.

2. Izdevumus, ko finansē no 1. punktā noteiktās summas, pārvalda saskaņā ar procedūrām un noteikumiem, ko piemēro Savienības budžetam.

3. Eiropas Komisija uzrauga 1. punktā minētās finanšu atsauces pareizu pārvaldību. Minētajā nolūkā tā ar CTBTO sagatavošanas komisiju noslēdz finansējuma nolīgumu. Finansējuma nolīgumā paredz, ka CTBTO sagatavošanas komisijai jānodrošina Savienības ieguldījuma publiskums, kas atbilst tā apjomam.

4. Eiropas Komisija cenšas noslēgt 3. punktā minēto finansēšanas nolīgumu cik drīz vien iespējams pēc šā lēmuma stāšanās spēkā. Tā ziņo Padomei par jebkādām grūtībām minētajā procesā, kā arī par finansēšanas nolīguma noslēgšanas dienu.

4. pants

1. Augstais pārstāvis ziņo Padomei par šā lēmuma īstenošanu, pamatojoties uz CTBTO sagatavošanas komisijas sagatavotiem regulāriem ziņojumiem. Padome veic izvērtēšanu, pamatojoties uz minētajiem ziņojumiem.

2. Eiropas Komisija sniedz informāciju par 1. panta 2. punktā minēto projektu īstenošanas finanšu aspektiem.

5. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Šis lēmums zaudē spēku 24 mēnešus pēc 3. panta 3. punktā minētā finansējuma nolīguma noslēgšanas dienas. Tomēr, ja sešu mēnešu laikā pēc lēmuma stāšanās spēkā finansēšanas nolīgums nav noslēgts, šis lēmums zaudē spēku.

(1) Padomes Kopēja nostāja 2003/805/KĀDP (2003. gada 17. novembris) par daudzpusēju nolīgumu masveida iznīcināšanas ieroču neizplatīšanas un ieroču nogādes līdzekļu jomā vispārināšanu un pastiprināšanu (OV L 302, 20.11.2003., 34. lpp.).

(2) Padomes Vienotā rīcība 2006/243/KĀDP (2006. gada 20. marts) par atbalstu Līguma par kodolizmēģinājumu vispārējo aizliegumu organizācijas (CTBTO) sagatavošanas komisijas darbībām, ko veic apmācību un pārbaudes spēju palielināšanas jomās, kā arī īstenojot ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai (OV L 88, 25.3.2006., 68. lpp.).

(3) Padomes Vienotā rīcība 2007/468/KĀDP (2007. gada 28. jūnijs) par atbalstu Līguma par kodolizmēģinājumu vispārējo aizliegumu organizācijas (CTBTO) sagatavošanas komisijas darbībām, lai nostiprinātu tās uzraudzības un pārbaudes spējas, kā arī īstenojot ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai (OV L 176, 6.7.2007., 31. lpp.).

(4) Padomes Vienotā rīcība 2008/588/KĀDP (2008. gada 15. jūlijs) par atbalstu Līguma par kodolizmēģinājumu vispārējo aizliegumu organizācijas (CTBTO) sagatavošanas komisijas darbībām, lai nostiprinātu tās uzraudzības un pārbaudes spējas, kā arī saskaņā ar ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai (OV L 189, 17.7.2008., 28. lpp.).

(5) Padomes Lēmums 2010/461/KĀDP (2010. gada 26. jūlijs) par atbalstu Līguma par kodolizmēģinājumu vispārējo aizliegumu organizācijas (CTBTO) sagatavošanas komisijas darbībām, lai nostiprinātu tās uzraudzības un pārbaudes spējas, kā arī īstenojot ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai (OV L 219, 20.8.2010., 7. lpp.).

(6) Padomes Lēmums 2012/699/KĀDP (2012. gada 13. novembris) par Savienības atbalstu Līguma par kodolizmēģinājumu vispārējo aizliegumu organizācijas sagatavošanas komisijas darbībām, lai nostiprinātu tās uzraudzības un pārbaudes spējas, kā arī īstenojot ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai (OV L 314, 14.11.2012., 27. lpp.).

PIELIKUMS

Savienības atbalsts CTBTO sagatavošanas komisijai, lai stiprinātu tās uzraudzības un pārbaudes spējas, palielinātu izredzes, ka CTBT varētu drīzumā stāties spēkā, lai atbalstītu tā vispārināšanu, kā arī īstenojot ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai

I. IEVADS

1. Izveidot labi funkcionējošu CTBTO sagatavošanas komisijas (sagatavošanas komisija) uzraudzības un pārbaudes sistēmu ir būtisks elements, lai sagatavotu CTBT īstenošanu, kad tas būs stājies spēkā. Sagatavošanas komisijas darbība, attīstot spējas cēlgāzu uzraudzības jomā, ir svarīgs līdzeklis, lai varētu spriest, vai novērots sprādziens ir kodolizmēģinājums vai ne. Turklāt CTBT uzraudzības un pārbaudes sistēmas spēja darboties un tās sniegums ir atkarīgs no visu CTBT parakstītājvalstu ieguldījuma. Tādēļ ir svarīgi radīt iespēju CTBT parakstītājvalstīm pilnībā piedalīties un dot ieguldījumu CTBT uzraudzības un pārbaudes sistēmā. Darbs šā lēmuma īstenošanā būs svarīgs arī tam, lai palielinātu izredzes, ka CTBT varētu drīz stāties spēkā, kā arī tā vispārināšanai.

Šajā lēmumā aprakstītais projekts sniegs nozīmīgu ieguldījumu, lai palīdzētu sasniegt mērķus, kas pausti ES Stratēģijā masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai.

2. Minētajā nolūkā Eiropas Savienība atbalstīs turpmāk norādītos deviņus projektus:

a) IMS AS staciju, kas ir izvietotas valstīs, kurām ir vajadzīgs atbalsts, uzturēšana;

b) globālā radioaktīvā ksenona fona raksturošanas projekts;

c) vDEC pārvaldība un ar to saistītas darbības;

d) atbalsts SDC SHI pārstrukturizācijas 2. posmam;

e) ksenona mazināšana;

f) SDC lietotņu testa aptvēruma palielināšana;

g) aparatūras izvēršana attiecībā uz OSI MSIR sistēmu;

h) apmācība un semināri Dienvidaustrumāzijas, Klusā okeāna reģiona un Tālo Austrumu valstīs, kā arī Tuvajos Austrumos un Dienvidāzijā, spēju veidošanas sistēmas uzturēšana un saziņa ar zinātnes un politikas veidošanas/diplomātijas kopienām; un

i) paplašināta VDC programmatūra.

Izredzes, ka CTBT varētu stāties spēkā, ir uzlabojušās labvēlīgākas politiskās vides dēļ, ko pierāda arī tas, ka nesen CTBT parakstīja un ratificēja vairākas jaunas valstis, tostarp Indonēzija, kas ir viena no CTBT 2. pielikumā iekļautajām valstīm. Ņemot vērā šo labvēlīgo notikumu attīstību, turpmākajos gados vēl lielākā mērā un steidzami jāpievēršas gan CTBT pārbaudes režīma attīstības pabeigšanai, gan tā gatavības un darbības spēju nodrošināšanai, kā arī jāturpina strādāt, lai CTBT varētu stāties spēkā un lai panāktu tā vispārināšanu. Korejas Tautas Demokrātiskās Republikas 2006. gada oktobrī, 2009. gada maijā un 2013. gada februārī veiktie kodolizmēģinājumi ne tikai parādīja to, cik svarīgs ir vispārējs kodolizmēģinājumu aizliegums, bet tie arī uzsvēra, ka ir nepieciešams efektīvs pārbaudes režīms, lai kontrolētu šāda aizlieguma ievērošanu. Pilnībā darboties spējīgs un uzticams CTBT pārbaudes režīms starptautiskajai sabiedrībai sniegs drošu un neatkarīgu līdzekli, lai nodrošinātu to, ka šis aizliegums tiek ievērots. Turklāt CTBTO datiem ir būtiska nozīme arī, lai sniegtu agrīnu brīdinājumu par cunami, kā arī lai izvērtētu radioaktīvo vielu emisiju izplatību pēc Fukušimas kodolkatastrofas 2011. gada martā.

Minēto projektu atbalstīšana stiprina kopējās ārpolitikas un drošības politikas mērķus. Minēto komplekso projektu īstenošana sniegs nozīmīgu ieguldījumu, lai uzlabotu efektīvu daudzpusēju atbildes rīcību, risinot pašreizējās drošības problēmas. Ar minētajiem projektiem jo īpaši veicinās mērķus, kas izklāstīti ES Stratēģijā masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai, tostarp vēl vairāk vispārinot un stiprinot CTBT iekļautās normas, kā arī tā pārbaudes režīmu. Sagatavošanas komisija veido IMS, lai nodrošinātu to, ka neviens kodolsprādziens nevarētu notikt nemanīti. Ņemot vērā tās unikālo zinātību, ko dod pasaules mēroga IMS AS tīkls ar vairāk nekā 280 iekārtām 85 valstīs un SDC, sagatavošanas komisija ir vienīgā organizācija, kas spēj īstenot minētos projektus, kurus var finansēt vienīgi ar tādu maksājumu sagatavošanas komisijai, ko veic ārpus budžeta.

Ar Vienoto rīcību 2006/243/KĀDP, Vienoto rīcību 2007/468/KĀDP, Vienoto rīcību 2008/588/KĀDP, kā arī Lēmumu 2010/461/KĀDP un Lēmumu 2012/699/KĀDP Savienība ir atbalstījusi e-mācību programmas izstrādi, Integrēto lauka izmēģinājumu 2008 attiecībā uz OSI un Integrēto lauka izmēģinājumu 2014 (IFE 14), radioaktīvā ksenona novērtējumus un mērījumus, raksturojumu un mazināšanu, tehnisko palīdzību un spēju veidošanu, nākamo paaudžu CTBT ekspertu spēju attīstīšanu, pārneses atmosfērā modelēšanas (ATM) metodikas pilnveidošanu; AS stacijas, sadarbības stiprināšanu ar zinātnes aprindām, OSI spēju stiprināšanu, izstrādājot cēlgāzu noteikšanas sistēmu, kā arī izmēģinājuma projektu, ar ko atbalsta jaunattīstības valstu ekspertu dalību sagatavošanas komisijas tehniskajās un politikas veidošanas sanāksmēs. Projekti saskaņā ar šo lēmumu balstās uz iepriekšējo vienoto rīcību projektiem un panākumiem, kas gūti, tos īstenojot. Projekti saskaņā ar šo lēmumu ir tādi, lai izvairītos no iespējamas pārklāšanās ar Lēmumu 2012/699/KĀDP. Daži no šiem projektiem saskaņā ar šo lēmumu satur elementus, kas ir līdzīgi saskaņā ar iepriekšējām vienotajām rīcībām veiktajām darbībām, taču tie atšķiras materiālās piemērošanas jomas ziņā vai ir vērsti uz citām saņēmējvalstīm vai reģioniem.

Papildus citiem brīvprātīgiem ieguldījumiem un ieguldījumiem natūrā, ko savu darbību atbalstam CTBTO saņēma no līdzekļu devējiem, piemēram, ES un trešām valstīm, iestādēm un citiem, iepriekšminētos deviņus sagatavošanas komisijas darbību atbalsta projektus īstenos un pārvaldīs PTS.

II. PROJEKTU APRAKSTS

1. kategorija. Uzraudzības sistēmas uzturēšana

Šajā kategorijā ietilpst šādi seši komponenti:

— 1. komponents. Uzturēt IMS AS stacijas, kas ir izvietotas valstīs, kurām ir vajadzīgs atbalsts — 2. komponents. Globālā radioaktīvā ksenona fona raksturošanas projekts — 3. komponents. vDEC pārvaldība un ar to saistītās darbības — 4. komponents. Atbalsts SDC SHI pārstrukturizācijas 2. posmam — 5. komponents. Ksenona mazināšana — 6. komponents. SDC lietotņu testa aptvēruma palielināšana

1. komponents. Uzturēt IMS AS stacijas, kas ir izvietotas valstīs, kurām ir vajadzīgs atbalsts

1. Vispārīga informācija

Ar šo projektu jāturpina nodrošināt palīdzību vietējām iestādēm, lai uzlabotu tādu IMS papildu seismiskā tīkla sertificēto staciju darbību un ilgtspēju, kas ir izvietotas valstīs, kurām ir vajadzīgs atbalsts.

2. Darbības jomas projekts

Dažām valstīm ir diezgan sarežģīti nodrošināt tādu augstu datu līmeņa kvalitāti un pieejamību, kāda tiek prasīta no IMS AS stacijām. Konkrētu vietējo apstākļu sīki novērtējumi, mērķtiecīgi uzlabojumi staciju infrastruktūrā (ņemot vērā iepriekšējo pieredzi darbības jomā), gaidāmu nolietojuma problēmu risināšana, un palīdzība, veidojot piemērotu iekšēju kārtību un vienošanās darbības un uzturēšanas atbalstam, nodrošinās staciju vispārējo ilgtspēju un palīdzēs vietējiem staciju operatoriem turpmāk nodrošināt prasīto staciju veiktspēju.

Tādēļ saskaņā ar šo projektu veiktajā darbā ietilpst inter alia turpināt ievākt vajadzīgos faktus un pārskatīt ilgtspējas nosacījumus tām AS staciju tīkla iekārtām, uz kurām attiecas šis projekts, veikt staciju apmeklējumus, tostarp sistēmas kalibrēšanu, nelielu remontu un operatoru apmācību, papildu apmācību vietējo staciju operatoriem, infrastruktūras un drošības atjauninājumus, rezerves energoapgādes sistēmu atjauninājumus, un novecojušu iekārtu atjauninājumus vai nomaiņu.

Papildus minētajam – saskaņā ar šo projektu tiks turpināta arī mērķtiecīgu apmeklējumu sērija uz to valstu vietējām iestādēm, kurās ir izvietotas AS stacijas, tādējādi palielinot to informētību, kā arī to IMS iekārtu darbības un uzturēšanas pienākumu atzīšanu saskaņā ar CTBT, lai novērtētu spēkā esošos staciju darbības un uzturēšanas mehānismus un mudinātu vajadzības gadījumā izveidot vai uzlabot valsts atbalsta struktūru un resursus.

3. Ieguvumi un rezultāts

Uzturēt un uzlabot datu pieejamību AS stacijām.

2. komponents. Globālā radioaktīvā ksenona fona raksturošanas projekts

1. Vispārīga informācija

Sagatavošanas komisija mēra radioaktīvo ksenonu vidē ar ļoti jutīgām sistēmām, un šie mērījumi ir būtiska CTBT pārbaudes režīma sastāvdaļa. Ar ieguldījumu, kas saņemts no Savienības saistībā ar Vienoto rīcību 2008/588/KĀDP, CTBTO ir iegādājusies divas pārvietojamas sistēmas cēlgāzu radioaktīvo izotopu 133Xe, 135Xe, 133mXe un 131mXe mērīšanai. Minētās sistēmas tiek izmantotas, lai mērītu radioaktīvā ksenona fona līmeni Indonēzijā, Japānā un Kuveitā. Šajā nolūkā ir izveidoti sadarbības nolīgumi ar partneriestādēm.

2. Darbības jomas projekts

Lai turpinātu minētās mērījumu kampaņas, ir nepieciešami līdzekļi cēlgāzu mērīšanas mobilo sistēmu nogādāšanai uz jaunām vietām un sistēmu lietošanai katrā vietā vismaz 12 mēnešus, lai iekļautu sezonālas izmaiņas.

Atrašanās vieta Kuveitā ir reģionā, kur nav IMS cēlgāzu mērīšanas sistēmu. No tīkla pārklājuma viedokļa pārvietojamai stacijai Kuveitā ir liela nozīme Persijas līča reģionā. Tā kā šī vieta sniedz ievērojamu informāciju par globālā ksenona fona līmeņa raksturojumu, mērķis, pirmkārt, ir paildzināt mērīšanas kampaņas Kuveitā šā projekta īstenošanas laikposmā.

Otra sistēma saskaņā ar Padomes Lēmumu 2012/699/KĀDP sāks veikt mērījumus Manado, Indonēzijā. Mērīšanas kampaņas paildzināšana dotu iespēju raksturot šo vietu visā 12 mēnešu ciklā, aptverot visu gadalaiku apstākļus. Pēc šīs kampaņas beigām CTBTO plāno izdarīt papildu mērījumus vietās, kur globālais radioaktīvā ksenona fons nav pilnībā zināms un izprasts. Vēlamās vietas ir ekvatoriālās teritorijas Latīņamerikā, Āzijā un Āfrikā.

3. Ieguvumi un rezultāts

Ieguvumi ir labāk izprast globālā cēlgāzu fona līmeņa atšķirības un iegūt labāku cēlgāzu uzraudzības tīkla pārklājumu. Pēc šīm mērījumu kampaņām sistēmas būs pieejamas CTBTO lietošanai cēlgāzu fona papildu pētījumiem dažādos ģeogrāfiskos mērogos un kā rezerves un/vai kā apmācības sistēmas.

3. komponents. vDEC pārvaldība un ar to saistītās darbības

1. Vispārīga informācija

SDC uztur vDEC, kas ļauj ārējiem pētniekiem, VDC un PTS darbuzņēmējiem piekļūt IMS datiem, SDC produktiem un SDC programmatūrai. vDEC tika izveidots ar Lēmumu 2010/461/KĀDP.

2. Darbības jomas projekts

Mērķis ir turpināt vDEC atbalstīt kā sadarbības pētniecības platformu, izmantojot IMS datus un SDC produktus un programmatūru.

3. Ieguvumi un rezultāts

Ar vDEC atbalsta progresīvu tehnoloģiju pētniecību un attīstību uzraudzībai saskaņā ar CTBT. To darot, tiek dotas pētniecības iespējas jaunajiem zinātniekiem un inženieriem, kā arī pētniekiem mazāk attīstītajās valstīs, kurās ir mazāk resursu.

4. komponents. Atbalsts SDC SHI pārstrukturizācijas 2. posmam

1. Vispārīga informācija

Pamatojoties uz atlasītu SHI sistēmas daļu pārstrukturizācijas sākotnējo posmu un ņemot vērā ievērojamo ASV ieguldījumu natūrā, PTS ir sācis tā dēvēto SDC SHI pārstrukturizācijas programmas 2. posmu. Šīs programmas mērķis ir izveidot visaptverošu programmatūras arhitektūru, lai virzītu projektus attiecībā uz jaunu izstrādi un atjauninājumiem esošajā programmatūrā nākamajos 5 –7 gados. Pārstrukturizācijas programmas 2. posms atkal tiek iedalīts vairākos īsākos posmos pēc programmatūras izstrādes racionālā vienotā procesa (RUP). Sākotnējo RUP posmu, kas pazīstams kā uzsākšanas posms, bija paredzēts pabeigt 2014. gadā, kad tiks pabeigtas sistēmas prasības un sistēmas specifikāciju dokumenti. Nākamais RUP posms – izstrāde –notiks 2016. un 2017. gadā un ietvers programmatūras arhitektūras dizaina izstrādi un pietiekamu prototipu izstrādi, lai mazinātu lielākos dizainā apzinātos riskus. Svarīgs visaptverošas programmatūras arhitektūras noteikšanas mērķis ir dot PTS iespēju paredzēt uzturēšanas darbību prioritātes. Lai gan ASV ieguldījums natūrā ir ievērojama šā projekta daļa, visām CTBTO dalībvalstīm ir obligāti jāiesaistās šajā procesā. To panāks ar regulāru informācijas sniegšanu darba grupām un ar tehniskām sanāksmēm.

2. Darbības jomas projekts

Mērķis ir: 1) atbalstīt divas tehniskas sanāksmes par programminženieriju; un 2) nodrošināt līgumpakalpojumus/īstermiņa personāla norīkošanu prototipu izstrādei.

3. Ieguvumi un rezultāts

Šā projekta galvenais mērķis ir nodrošināt modernāku un pielāgojamāku satvaru programmatūras izstrādei un uzturēšanai nākamo 20 gadu laikā. Tā rezultātam vajadzētu būt sistēmai un atbalsta organizācijai, kas būtu izturīgākas pret pārmaiņām un lētākas darbības un uzturēšanas izmaksu ziņā.

5. komponents. Ksenona mazināšana

1. Vispārīga informācija

Sagatavošanas komisija mērī radioaktīvo ksenonu vidē ar ļoti jutīgām cēlgāzu sistēmām, un šie mērījumi ir būtiska CTBT pārbaudes režīma sastāvdaļa. Pašreizējās radioaktīvā ksenona emisijas no radiofarmaceitiskajām ražotnēm (RPF) ievērojami ietekmē fona līmeņus CTBTO IMS cēlgāzu stacijās.

Ar ieguldījumu, ko Savienība devusi saskaņā ar Lēmumu2012/699/KĀDP, CTBTO ir noslēgusi līgumu par pētījumu, lai izstrādātu tehnisku risinājumu, ko varētu izmantot RPF radīto radioaktīvā ksenona emisiju samazināšanai. Pētījumu veica SCKߦCEN (Beļģija), un tas ļāva izstrādāt uztvērējsistēmas prototipu, kā pamatā ir sudraba ceolīta materiāls, gūstot daudzsološus rezultātus.

2. Darbības jomas projekts

Lai atbalstītu pašlaik notiekošos ksenona mazināšanas centienus un lai veiktu turpmākos pasākumus pēc rezultātiem, kas gūti darbā saskaņā ar Lēmumu 2012/699/KĀDP, ir vajadzīgi līdzekļi, lai turpinātu izstrādāt ksenona uztvērējsistēmu, ņemot vērā šādus galvenos mērķus:

a) Saskaņā ar Lēmumu 2012/699/KĀDP veikt lielāka mēroga pētījumu par SCKߦCEN (Beļģija) izstrādāto uz sudraba ceolītiem balstīto uztvērējsistēmas prototipu, to attiecinot uz plašāku darbības apstākļu spektru, lai sīkāk izvērtētu sistēmas veiktspēju.

b) Veikt plašāku papildu RPF testēšanu, īstenojot konkrētus izstrādes pētījumus un demonstrējumus dažādās darbības vidēs. Gaidāmā KAERI RPF Busanā (Koreja) ir piemērota kandidāte šādu pētījumu veikšanai sadarbībā ar SCKߦCEN (Beļģija).

c) Izvērtēt izvēlētu materiālu ilgtermiņa reakciju attiecībā uz izturību pret augsta līmeņa apstarojumu reālā darbības vidē. Tas ietilps testēšanā, ko veic saskaņā ar darbības apstākļiem.

d) Aktīvu dūmeņu radīto emisiju novērošanas sistēmu integrācija RPF ļaus veidot kvalitatīvus dūmeņu emisiju datus un dalīties tajos ar CTBTO un CTBTO parakstītājvalstīm. Noteikšanas sistēmu pamatā būs augstas tīrības germānija detektors ar augstu veiktspēju radioaktīvā ksenona analīzē dažādos aktivitātes līmeņos.

e) Uzlabotu ATM līdzekļu izstrāde ticamam RPF radītā radioaktīvā ksenona emisiju novērtējumam IMS stacijās. Līdzekļus izmantos CTBTO, un tos darīs pieejamus CTBTO parakstītājvalstīm, lai ļautu veikt neatkarīgu novērtējumu, kā pamatā ir dūmeņu radīto emisiju novērošanas dati. Ar līdzekļiem atbalstīs arī pielāgojamu IMS cēlgāzu tīkla konfigurāciju.

3. Ieguvumi un rezultāts

Ksenona samazināšanas sistēmas pilna mēroga testēšana dažādos darbības apstākļos ļaus galīgi izstrādāt konkrētu tehnisko risinājumu, lai mazinātu RPF radītās ksenona emisijas. Labāka IMS cēlgāzu tīkla veiktspēja CTBT parakstītājvalstīm dos uzraudzības datus, kuri būs kvalitatīvāki attiecībā uz CTBT pārbaudes vērtību.

6. komponents. SDC lietotņu testa aptvēruma palielināšana

1. Vispārīga informācija

Vienību, integrācijas un regresijas testēšana ir atkārtots, ļoti specializēts un laikietilpīgs SDC uzdevums viļņa formu un radionuklīdu lietotņu uzturēšanas jomā. Plaša testēšana ir vajadzīga, lai sāktu jaunas operētājsistēmas versijas darbību, nāktu klajā ar jaunu lietotnes versiju vai mainītu esošās programmatūras konfigurāciju.

Tā kā programmatūra ir visnotaļ sarežģīta, to var palaist tūkstošiem dažādās konfigurācijās un, lai varētu pildīt funkcijas, tā bieži ir atkarīga no piekļuves gan diskiem, gan datubāzēm, arī testu izstrāde ir sarežģīta. Lielāko daļu testēšanas līdz šim ir veicis domēna eksperts, kurš programmatūru palaiž kopīgās konfigurācijās, izskata rezultātus un salīdzina tos ar iepriekšējiem un gaidītajiem rezultātiem. Šis manuālais process reti ir atkārtojams, un tas ir ļoti atkarīgs no cilvēkresursu pieejamības un zinātības domēnu jomā.

Lai risinātu šīs problēmas, 2013. gada novembrī sagatavošanas komisija sāka projektu, ar ko apzināt un īstenot atklātā pirmkoda testēšanas satvaru, kas ļautu veikt testus nepārtrauktā automātiskā režīmā. Šis ir trīs gadu līgums, ko sāka 2013. gada novembrī un ir paredzēts beigt 2016. gada novembrī. Sagatavošanas komisija jau ir noslēgusi līgumu par programmatūras izstrādes pakalpojumiem attiecībā uz šo darbu. Tiek paredzēts izmantot Savienības līdzekļus, lai segtu pēdējo šā spēkā esošā līguma fakultatīvu pagarinājumu, kas ilgs no 2016. gada janvāra līdz novembrim. Nepārtrauktais automātiskais testēšanas satvars (CATS) ir paredzēts, lai atvieglotu arī testa kompleksu izstrādi un uzturēšanu un izstrādātu integrācijas testu sākotnējo kopu automātiskiem viļņa formas apstrādes komponentiem.

Projekta virzība šobrīd norisinās pēc plāna. Ir pabeigts sistēmas prasību dokuments, un ir apzinātas divas atklātā pirmkoda programmatūras pakotnes (Jenkins un FitNesse), kas kopā apmierina sagatavošanas komisijas prasības.

2. Darbības jomas projekts

Šā projekta mērķis ir veikt turpmākos pasākumus pēc CATS īstenošanas, palielinot koda pārklājumu, ko panāk, izstrādājot vienību, regresijas un integrācijas testus jo īpaši viļņa formas tīkla apstrādes, radionuklīdu programmatūras un produktu un datu izplatīšanas jomās.

3. Ieguvumi un rezultāts

Šis darbs palīdzēs izveidot atkārtojamus kvalitātes kontroles procesus un uzlabos SDC programmatūras izvietošanas darbību efektivitāti. Tā rezultāts būs kvalitatīvāka automātiskā viļņa formas un radionuklīdu programmatūra un galu galā – labāki pakalpojumi CTBTO dalībvalstīm, jo īpaši attiecībā uz datu, produktu un programmatūras izplatīšanu.

2. kategorija. OSI MSIR sistēmas aparatūras un programmatūras uzlabojumi

1. Vispārīga informācija

MSIR sistēmu ir izstrādājis PTS, izmantojot saskaņā ar Lēmumu 2012/699/KĀDP piešķirto finansējumu, ko papildina ieguldījums natūrā saistībā ar IFE14, un tā no gaisā esošas platformas spēj iegūt spektrālo informāciju no redzamā līdz termālajam infrasarkanajam diapazonam. Sistēma ir sensoru izkārtojums uz stabilas pamatnes, atbalsta instrumenti, kā arī apstrādes līdzekļi, lai iegūtu ar OSI saistītu informāciju.

Papildus tam sistēmas elementi, tostarp misijas plānošanas programmatūra, inerces mērīšanas vienība, sistēmas regulators, pilotēšanas un operatora navigācijas palīgsistēma un video kamera, ir integrēti un testēti PTS lidojošajā gamma starojuma spektrometra sistēmā, ar ko var iegūt datus iepriekš noteiktās lidojuma trajektorijās. Šie elementi ir pieejami arī citām OSI gaisā veiktām operācijām, tostarp sākotnējam pārlidojumam un gaisā veiktai magnētiskajai izpētei.

2. Darbības jomas projekts

Mērķi ir paplašināt MSIR sistēmas spējas un tā rezultātā palielināt inspekciju komandas spējas noteikt ar OSI saistītas pazīmes. MSIR ir veidota kā modulāra sistēma, un papildu komponentus var pievienot kad vien līdzekļi to atļauj. PTS veikta testēšana ir pierādījusi citu MSIR sensoru vērtību, kas papildinātu esošo sistēmas sensoru klāstu. Ar šo priekšlikumu tiecas papildināt sistēmu, pievienojot specializētus sensorus:

a) Multispektrāls sensoru instruments

PTS veiktā testēšana, izmantojot sistēmu attiecībā uz ieguldījumu natūrā, ir parādījusi to, kāda vērtība piemīt datu iegūšanai diskrētās spektra joslās gan tuvā, gan īsviļņu infrasarkanajā diapazonā. Papildus tam divu 2011. un 2012. gadā rīkotu OSI ekspertu sanāksmju dalībnieki noteikšanas spējas šajā spektra daļā uzsvēra kā būtisku lidojošas MSIR sistēmas prasību. Tādēļ šis ir ļoti būtisks priekšlikuma elements.

IFE14 laikā izmantotā aparatūra, kas bija ieguldījums natūrā, nav PTS aizdota uz ilgu laiku, un, ņemot vērā to, ka šādas ierīces tiek izmantotas gandrīz visu gadu, ir maz iespēju, ka ar aizdevuma vienošanos no CTBT parakstītājvalstīm varētu saņemt līdzīgu ierīci. Attiecīgi priekšlikums ir iegādāties standarta multispektra instrumentu, kurā būtu pilnībā integrēti esošie komponenti un ar ko būtu iespējams noteikt ar OSI saistītas pazīmes tuvajā un īsviļņu infrasarkanajā diapazonā.

b) Attāluma mērinstruments

Kā apliecināts dažādos laukizmēģinājumos, inspekcijas komandai ievērojamas priekšrocības nodrošina lāzera attāluma mērinstruments, kura skenēšanas funkcijas ir instalētas lidojošā platformā. Pašlaik MSIR sistēmai nav iespēju ģenerēt datus par reljefu, bet ar to varētu veiksmīgi sniegt šādus datus, ja tiktu pievienots skenēšanas lāzera attāluma mērinstruments. Ar šādu instrumentu varētu:

— ātri ģenerēt virszemes un reljefa pacēlumu datus, ar ko varētu noteikt ar OSI saistītas pazīmes, kuras aizsedz veģetācija,

— atvieglot citu MSIR datu labošanu un sekmēt ortokoriģētu attēlu produktu ģenerēšanu,

— ģenerēt 3D modeļus, ar ko vēl vairāk atvieglotu lēmumu pieņemšanas procesu OSI inspekcijas komandā un atbalstītu misijas plānošanu.

Papildus MSIR sistēmas vajadzībām šādu instrumentu varētu izmantot arī kā papildkomponentu radionuklīdu mērījumu sistēmā, lai nodrošinātu precīzus līdzzemes attāluma datus, lai koriģētu gamma datus, kas iegūti pārlidojumu laikā. Šāds instruments būtu īpaši vērtīgs teritorijā ar augstu reljefu (kā pieredzēts IFE14 laikā).

3. Ieguvumi un rezultāts

Efektīvāka un lietderīgāka MSIR sistēma uzlabos inspektoru darbu OSI laikā. Attiecīgi ar to tiek atbalstīta Savienības politika un Savienības apņēmība panākt CTBT stāšanos spēkā. Papildus tam ar projektu varēs papildināt un vēl vairāk paplašināt lidojošo sensoru nozari Eiropā. Vairāki uzņēmumi Savienībā piedāvā produktus šajā jomā.

3. kategorija. Saziņa un valsts līmeņa spēju veidošana

Šajā kategorijā ietilpst šādi divi komponenti:

1. komponents. Apmācība un semināri Dienvidaustrumāzijas, Klusā okeāna reģiona un Tālo Austrumu valstīs (SEAPFE), kā arī Tuvajos Austrumos un Dienvidāzijā (MESA), spēju veidošanas sistēmas uzturēšana un saziņa ar zinātnes un politikas veidošanas/diplomātijas kopienām 2. komponents. Paplašināta VDC programmatūra

1. komponents. Apmācība un semināri SEAPFE un MESA valstīs, spēju veidošanas sistēmas uzturēšana un saziņa ar zinātnes un politikas veidošanas/diplomātijas kopienām

1. Vispārīga informācija

PTS ir veiksmīgi darbojies, lai veidotu spējas VDC un autorizētu lietotāju sistemātiskam atbalstam Āfrikas, Latīņamerikas un Karību jūras reģionos, Austrumeiropā un SEAPFE daļās. Panāktos pozitīvos rezultātus būtiski palielināja ar Savienības sniegto atbalstu. Šādas valsts līmeņa spēju veidošanas paplašināšana, to attiecinot uz vēl vairāk SEAPFE valstīm un uz MESA reģioniem, būtu loģisks iznākums. Papildus tam vairākās valstīs instalētās spēju veidošanas sistēmas (40 sistēmas un 20 sagatavošanas posmā esošas instalācijas) ir ļoti būtiskas, lai saglabātu spējas, tomēr tās bieži skar tehniskas problēmas – bieži vien skarbu vietējo klimata vai infrastruktūras apstākļu dēļ. Ir vajadzīga šo sistēmu zināma uzturēšana, lai pilnībā izmantotu valsts līmeņa spēju veidošanas sniegtos ieguvumus. Ekspertu līmeņa mijiedarbība ar sagatavošanas komisiju ir būtisks līdzeklis, lai saglabātu gan politisko atbalstu, gan tehniskās zināšanas attiecībā uz visiem CTBT aspektiem. Regulāru konferenču sērijas un akadēmiski, diplomātiski un zinātniski saziņas pasākumi (piemēram, reizi divos gados rīkotā CTBT zinātnes un tehnoloģiju konference, reģionāli CTBT semināri un konferences, CTBT sabiedriskās politikas kursi un zinātnieku sadarbības semināri) ir ļāvuši veidot un saglabāt ticību pārbaudes režīmam un uzsvēruši CTBT kā vispārējā neizplatīšanas un atbruņošanās režīma pamatakmens nozīmi. Minētās darbības arī kalpo par noderīgu pamatu, lai iesaistītu CTBT 2. pielikumā uzskaitītās, bet CTBT neratificējušās valstis, ar mērķi panākt virzību CTBT spēkā stāšanās procesā.

2. Darbības jomas projekts

Ar šo apakšprojektu nostiprinās agrāk veiktos centienus veidot valsts līmeņa tehniskās spējas, atbalstot apmācību un seminārus SEAPFE un MESA reģionos, lai sekmētu šo reģionu valstu efektīvu iesaisti CTBT. Īpašs uzsvars ir likts uz radionuklīdu analītiķu apmācību, pamatojoties uz 2013. gadā Valsts datu centra pievienoto programmatūru. Minētajiem diviem reģioniem tiks veltīta pienācīga uzmanība, izvēloties saņēmējus saskaņā ar darbībām, kas iekļautas devītajā projektā par paplašinātu Valsts datu centra programmatūru un tās pamatelementu SeisComp3. Viens no galvenajiem mērķiem ir atbalstīt CTBT parakstītājvalstu centienus integrēt IMS apstrādi valstu un reģionālos seismiskajos tīklos un apvienot parastas, regulāras darbības, piemēram, vietēju un reģionālu seismiskā apdraudējuma novērošanu ar kodolsprādzienu novērošanu, ko veic iestādes, kas uzņem VDC. Tiks meklētas saiknes ar pārējiem diviem šā priekšlikuma apakšprojektiem, piemēram, izmantojot piemērotus kopīgus materiālus apmācībā un semināros, kā arī apkopojot gūto pieredzi valsts līmenī.

Tiks nodrošināts noregulēts to spēju veidošanas sistēmu tehniskais atbalsts, kuras efektīvi izmanto valsts līmenī, bet kuras nedarbojas nebūtisku tehnisku šķēršļu dēļ, tostarp piemērota interneta pieejamība.

Šis apakšprojekts arī palielinās informētību un izpratni par CTBT akadēmiskajās aprindās un starp politikas praktiķiem un lēmumu pieņēmējiem, jo īpaši CTBT 2. pielikumā uzskaitītajās, bet CTBT neratificējušās valstīs, nodrošinot kursus un apmācības programmas par CTBT jautājumiem, konkrēti par CTBT zinātniskajiem un tehniskajiem aspektiem. Īpaša mērķgrupa būs jaunattīstības valstis un CTBT 2. pielikumā uzskaitītās, bet CTBT ratifikāciju neveikušās valstis saskaņā ar PTS stratēģijām attiecībā uz CTBT spēkā stāšanos un vispārināšanu.

3. Ieguvumi un rezultāts

Darbības atbilst Savienības mērķiem sekmēt lielāku vispārējo drošību, palielinot informētību un izpratni par CTBT un atbalstot Kopējo nostāju 2003/805/KĀDP, un veicot intensīvāku saziņu ar CTBT 2. pielikumā uzskaitītajām valstīm, valsts līmeņa spēju veidošanu, tostarp veicot pasākumus SEAPFE un MESA reģionos.

2. komponents. Paplašināta Valsts datu centra programmatūra

1. Vispārīga informācija

Sagatavošanas komisija 2013. gadā iesaistījās centienos paplašināt esošo Valsts datu centra programmatūras piedāvājumu, pievienojot papildu programmatūru, ar ko lietotāji var vieglāk kombinēt IMS tīkla datus ar datiem no vietējām un reģionālām stacijām, kā arī ievērojami uzlabot VDC apstrādes spējas. Šajos centienos ietilpa vienošanās par licenci, ko 2013. gada decembrī parakstīja ar Helmholtz-Centre Potsdam GFZ – Vācijas Ģeozinātņu pētniecības centru –, ļaujot sagatavošanas komisijai SeisComp3 programmatūru, kas ietilpa Valsts datu centra programmatūras piedāvājumā, izplatīt autorizētiem lietotājiem, lai veiktu IMS datu apstrādi un analīzi. Šobrīd ir galīgi izstrādāts paplašinātās VDC programmatūras pirmais laidiens alfa testētājiem un notiek testēšana VDC. VDC semināra DPSS sesijās, kas notika Vīnē 2014. gada 12. Līdz 16. maijā, VDC pārstāvji apsprieda paplašinātā VDC programmatūras satvaru, precizēja prasības un atzina tās par pieņemamām. Projekta beigās tiem pašiem VDC pārstāvjiem, kas būs alfa testētāji, tiks dota iespēja testēt jauno izplatīto programmatūru savās vietnēs. CTBTO dalībvalstu interese par prasību definēšanu un testēšanu ir bijusi ļoti liela, neskatoties uz ar laiku un ekipējumu saistītajām prasībām, kas tika piemērotas VDC pārstāvjiem, kas piedalās projektā.

2. Darbības jomas projekts

Ar šo apakšprojektu arī konsolidēs jauno paplašināto VDC programmatūras paketi, lai atvieglotu tās pieņemšanu valsts datu centros, vienlaikus nodrošinot konsekvenci ar SDC programmatūras pārstrukturizāciju. To veido šādas sastāvdaļas: a) izskatīt no alfa testēšanas saņemtās atsauksmes, atrisinot identificētās problēmas un veicot nelielus uzlabojumus programmatūrā atbilstīgi alfa testētāju lūgumam. Šā darba rezultātam vajadzētu būt pirmajam oficiālajam paplašinātā VDC programmatūras izplatīšanas laidienam; un b) risināt VDC apmācības vajadzības, jo īpaši attiecībā uz tikko izstrādātiem rīkiem, ko iekļaus paplašinātajā VDC programmatūrā, kā arī attiecībā uz SeisComP3 paketi. To panāks ar diviem VDC viļņa formas analītiķu apmācības kursiem un diviem apmācību kursiem, kas veltīti SeisComp3, kā arī attiecīgās jomas ekspertu misijām uz tiem VDC, kam ir vajadzīgs atbalsts uz vietas.

3. Ieguvumi un rezultāts

Darbības atbilst Savienības mērķiem, jo ar tām sekmē lielāku vispārējo drošību, palielinot informētību un izpratni par CTBT un atbalstot Kopējo nostāju 2003/805/KĀDP, un veicot intensīvāku saziņu ar CTBT 2. pielikumā uzskaitītajām valstīm, valsts līmeņa spēju veidošanu, tostarp uzturot spēju veidošanas sistēmas, kā arī plašāk izmantojot VDC programmatūru.

III. TERMIŅŠ

Kopējais paredzētais projektu īstenošanas ilgums ir 24 mēneši.

IV. SAŅĒMĒJI

Saņēmēji saistībā ar projektiem, ko atbalsta saskaņā ar šo lēmumu, ir visas CTBT parakstītājvalstis, kā arī sagatavošanas komisija.

V. ĪSTENOTĀJVIENĪBA

Projektu tehnisko īstenošanu uzticēs sagatavošanas komisijai. Projektus tieši īstenos sagatavošanas komisijas darbinieki, CTBT parakstītājvalstu eksperti un darbuzņēmēji. Ir paredzēts, ka finansējumu izmantos, lai nolīgtu projekta vadības konsultantu, kura pienākumos būs sniegt palīdzību sagatavošanas komisijai šā lēmuma īstenošanā, veicot ziņošanas pienākumus visā īstenošanas laikposmā, tostarp sagatavojot galīgo rakstisko ziņojumu un galīgo finanšu ziņojumu, uzglabāt visus ar šo lēmumu saistītos dokumentus arhīvā, jo īpaši ņemot vērā iespējamas pārbaudes misijas; nodrošināt Savienības publicitāti visos tās aspektos un nodrošināt, ka visas darbības, kas saistītas ar finansēm, tiesību aktiem un iegādi, atbilst finansējuma nolīgumam, kas minēts šā lēmuma 3. panta 3. punktā, un nodrošināt, ka visa informācija, tostarp budžeta informācija, ir pilnīga, precīza un tiek sniegta savlaicīgi.

Projektu īstenošana notiek saskaņā ar Finanšu un administratīvās sistēmas nolīgumu (FAFA) un finansējuma nolīgumu, kas minēts šā lēmuma 3. panta 3. punktā un kas jānoslēdz starp Eiropas Komisiju un sagatavošanas komisiju.

VI. IESAISTĪTĀS TREŠĀS PERSONAS

Sagatavošanas komisijas un CTBT parakstītājvalstu ekspertus var uzskatīt par iesaistītajām trešām personām. Viņi strādās saskaņā ar sagatavošanas komisijas ekspertu darbības standarta noteikumiem.