2)

iekļauj šādu sadaļu: “IIIa SADAĻA APVIENOTĀS KARALISTES ZVEJAS KUĢU ZVEJAS DARBĪBAS SAVIENĪBAS ŪDEŅOS 38.a pants Darbības joma Atkāpjoties no III sadaļas, šo sadaļu līdz 2019. gada 31. decembrim piemēro zvejas darbībām, ko Apvienotās Karalistes zvejas kuģi veic Savienības ūdeņos. 38.b pants Apvienotās Karalistes zvejas kuģu zvejas darbības Apvienotās Karalistes zvejas kuģi drīkst veikt zvejas darbības Savienības ūdeņos saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti Padomes Regulā (ES) 2019/124 (*1) un (ES) 2018/2025 (*2), ar ko nosaka zvejas iespējas. 38.c pants Vispārīgi principi 1. Apvienotās Karalistes zvejas kuģis neiesaistās zvejas darbībās Savienības ūdeņos, ja vien tam nav Komisijas izdotas zvejas atļaujas. Tam šādu atļauju izdod vienīgi tad, ja tas ir izpildījis 2. punktā noteiktos atļaujas izdošanas kritērijus. 2. Komisija zvejas atļauju Apvienotās Karalistes zvejas kuģiem var izdot, ja: a) zvejas kuģim ir derīga Apvienotās Karalistes iestādes izdota zvejas licence; b) Apvienotā Karaliste zvejas kuģi ir iekļāvusi flotes reģistrā, kas pieejams Komisijai; c) zvejas kuģis un ikviens ar to saistīts atbalsta kuģis piemēro attiecīgo SJO kuģu identifikācijas numuru shēmu, ja tas prasīts Savienības tiesību aktos; d) zvejas kuģis nav iekļauts NNN zvejas kuģu sarakstā, ko pieņēmusi RZPO un/vai Savienība, ievērojot NNN zvejas regulu; e) Apvienotā Karaliste nav iekļauta sarakstā kā nesadarbīga, ievērojot NNN zvejas regulu, vai kā valsts, kas atļauj neilgtspējīgas zvejas iespējas, ievērojot Regulu (ES) Nr. 1026/2012; f) Apvienotajai Karalistei ir pieejamas zvejas iespējas. 3. Apvienotās Karalistes zvejas kuģis, kam ir atļauts zvejot Savienības ūdeņos, ievēro noteikumus, kas reglamentē Savienības zvejas kuģu zvejas darbības zvejas apgabalā, kurā tas darbojas. 38.d pants Procedūra zvejas atļauju saņemšanai 1. Apvienotā Karaliste nosūta Komisijai pieteikumu vai sarakstu ar pieteikumiem uz tās zvejas kuģu atļaujām. 2. Komisija var Apvienotajai Karalistei prasīt papildu informāciju, kas vajadzīga, lai pārbaudītu, vai ir izpildīti 38.c panta 2. punktā paredzētie nosacījumi. 3. Kad ir konstatēts, ka 38.c panta 2. punktā paredzētie nosacījumi ir izpildīti, Komisija var izdot zvejas atļauju un nekavējoties par to informēt Apvienoto Karalisti un attiecīgās dalībvalstis. 38.e pants Zvejas atļauju pārvaldība 1. Ja kāds no 38.c panta 2. punktā izklāstītajiem nosacījumiem vairs netiek izpildīts, Komisija attiecīgi rīkojas, tostarp groza vai anulē atļauju, un informē par to Apvienoto Karalisti un attiecīgās dalībvalstis. 2. Komisija var atteikties izdot atļaujas vai apturēt vai anulēt jebkuru atļauju, kas izdota Apvienotās Karalistes zvejas kuģim, jebkurā no šādiem gadījumiem: a) gadījumā, kad ir būtiski mainījušies apstākļi; b) nopietna jūras bioloģisko resursu izmantošanas, pārvaldības un saglabāšanas apdraudējuma gadījumā; c) gadījumā, kad tas ir būtiski, lai novērstu vai apkarotu NNN zveju; d) gadījumā, kad Komisija to uzskata par lietderīgu, pamatojoties uz saviem konstatējumiem, kas izdarīti tās veiktajos uzraudzības pasākumos saskaņā ar 18.d pantu; e) gadījumā, kad Apvienotā Karaliste nepamatoti atsaka, aptur vai anulē Savienības zvejas kuģu atļauju Apvienotās Karalistes ūdeņos. 3. Gadījumā, kad Komisija atsaka, aptur vai anulē atļauju saskaņā ar 2. punktu, tā nekavējoties informē Apvienoto Karalisti. 38.f pants Zvejas darbību slēgšana 1. Kad Apvienotajai Karalistei piešķirtās zvejas iespējas tiek uzskatītas par pilnībā apgūtām, Komisija par to tūlīt paziņo Apvienotajai Karalistei un dalībvalstu kompetentajām inspekcijas iestādēm. Lai nodrošinātu to zvejas darbību nepārtrauktību, kas attiecas uz neapgūtajām zvejas iespējām, bet var ietekmēt arī apgūtās zvejas iespējas, Komisija lūdz Apvienoto Karalisti tai paziņot tehniskus pasākumus, ar kuriem tiek novērsta nelabvēlīga ietekme uz pilnībā apgūtajām zvejas iespējām. 2. No 1. punktā minētās paziņošanas dienas zvejas atļaujas, kas izdotas Apvienotās Karalistes karoga kuģiem, uzskata par apturētām attiecībā uz konkrētajām zvejas darbībām, un kuģiem vairs nav atļauts iesaistīties minētajās zvejas darbībās. 3. Zvejas atļaujas uzskata par anulētām, ja saskaņā ar 2. punktu veiktā zvejas atļauju apturēšana attiecas uz visām darbībām, par kurām tās bija piešķirtas. 38.g pants Kvotu pārzveja Savienības ūdeņos Kad Komisija konstatē, ka Apvienotā Karaliste ir pārsniegusi kvotas, kas tai iedalītas attiecībā uz krājumu vai krājumu grupu, Komisija veic atvilkumus no citām Apvienotajai Karalistei iedalītajām kvotām. Komisija cenšas nodrošināt to, lai atvilkumu apmērs atbilstu dalībvalstīm uzliktajiem atvilkumiem līdzīgos apstākļos. 38.h pants Kontrole un noteikumu izpilde 1. Apvienotās Karalistes zvejas kuģis, kam ir atļauts zvejot Savienības ūdeņos, ievēro kontroles noteikumus, kas reglamentē Savienības zvejas kuģu zvejas darbības zvejas apgabalā, kurā tas darbojas. 2. Apvienotās Karalistes zvejas kuģis, kam ir atļauts zvejot Savienības ūdeņos, sniedz Komisijai vai tās izraudzītajai struktūrai un vajadzības gadījumā piekrastes dalībvalstij datus, ko Savienības zvejas kuģiem ir prasīts nosūtīt karoga dalībvalstij saskaņā ar Kontroles regulu. 3. Komisija vai tās izraudzītā struktūra datus, kas saņemti saskaņā ar 2. punktu, nosūta piekrastes dalībvalstij. 4. Apvienotās Karalistes zvejas kuģis, kam ir atļauts zvejot Savienības ūdeņos, pēc pieprasījuma iesniedz Komisijai vai tās izraudzītajai struktūrai novērotāju pārskatus, kas sagatavoti saskaņā ar piemērojamajām novērotāju programmām. 5. Visus pārkāpumus, ko izdarījuši Apvienotās Karalistes zvejas kuģi, kā arī ar tiem saistītās sankcijas piekrastes dalībvalsts reģistrē valsts reģistrā, kas paredzēts Kontroles regulas 93. pantā. 38.i pants Kvotu nodošana un apmaiņa 1. Dalībvalstis drīkst neformāli apspriesties ar Apvienoto Karalisti un vajadzības gadījumā izstrādāt iespējamu iecerētas kvotu nodošanas vai apmaiņas plānu. 2. Komisija pēc attiecīgās dalībvalsts sniegta paziņojuma var veikt attiecīgo kvotu nodošanu vai apmaiņu. 3. Komisija informē dalībvalstis par kvotu nodošanu vai apmaiņu, par ko panākta vienošanās. 4. Zvejas iespējas, kas saskaņā ar kvotu nodošanu vai apmaiņu ir saņemtas no Apvienotās Karalistes vai ir tai nodotas, par kvotām, kas attiecīgajai dalībvalstij ir iedalītas vai atvilktas no tai iedalītajām kvotām, tiek uzskatītas no brīža, kad kvotu nodošana vai apmaiņa ir stājusies spēkā. Šāds kvotu iedalījums vai atvilkums negroza spēkā esošo zvejas iespēju sadales mehānismu, ar kura palīdzību zvejas iespējas starp dalībvalstīm sadala saskaņā ar zvejas darbību relatīvās stabilitātes principu.” (*1) Padomes Regula (ES) 2019/124 (2019. gada 30. janvāris), ar ko 2019. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi (OV L 29, 31.1.2019., 1. lpp.)." (*2) Padomes Regula (ES) 2018/2025 (2018. gada 17. decembris), ar ko 2019. un 2020. gadam nosaka Savienības zvejas kuģu zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem (OV L 325, 20.12.2018., 7. lpp.)."