Oficiālais Vēstnesis L 204 , 04/08/1999 Lpp. 0003 - 0012



Padomes Regula (EK) Nr. 1728/1999 (1999. gada 29. jūlijs), ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu par Taivānas izcelsmes poliestera sintētiskās šķiedras importu un ar ko pārtrauc procedūru attiecībā uz Korejas Republikas izcelsmes poliestera sintētiskās šķiedras importu EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 384/96 (1995. gada 22. decembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis [1], un jo īpaši tās 9. un 11. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, kas iesniegts pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju, tā kā ir šādi apsvērumi: A. PROCEDŪRA 1. Iepriekš veiktās izmeklēšanas a) Taivāna (1) 1988. gada decembrī Padome ar Regulu (EEK) Nr. 3946/88 [2] ieviesa galīgus antidempinga maksājumus par, cita starpā, Taivānas izcelsmes poliestera sintētiskās šķiedras (turpmāk - "PSŠ") importu. Pēc tam, 1990. gada septembrī, pēc lūguma, ko iesniedza Poliestera sintētiskās šķiedras importētāju asociācija, kā arī pēc dažu attiecīgo valstu eksportētāju lūguma Komisija saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2433/88 [3] 14. pantu uzsāka Regulas (EEK) Nr. 3946/88 pārskatīšanu. Pārskatīšanas rezultātā 1992. gada oktobrī Padome ar Regulu (EEK) Nr. 3017/92 [4] grozīja spēkā esošos antidempinga maksājumus, cita starpā, attiecībā uz Taivānu. b) Korejas Republika (2) 1993. gada janvārī Padome ar Regulu (EEK) Nr. 54/93 [5] ieviesa galīgus antidempinga maksājumus par PSŠ importu, kura izcelsme, cita starpā, ir Korejas Republikā (turpmāk - "Koreja"). c) pasākumi pret citām valstīm (3) Padome ar Regulu (EEK) Nr. 3017/92 grozīja antidempinga pasākumus, cita starpā, pret Rumāniju, Turciju, Serbijas un Montenegro Republiku un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku un atcēla pasākumus attiecībā uz importu no Meksikas un Amerikas Savienotajām Valstīm. Antidempinga pasākumi attiecībā uz atlikušajām iepriekš minētajām valstīm zaudēja spēku 1997. gada 23. oktobrī. Visbeidzot, Padome ar Regulu (EK) Nr. 1490/96 [6] ieviesa galīgus antidempinga pasākumus pret Baltkrievijas izcelsmes PSŠ importu. Tādējādi antidempinga pasākumi, kas pašlaik ir spēkā, attiecas uz importu, kura izcelsme ir Taivānā, Korejā un Baltkrievijā. 2. Pārskatīšanas lūgums (4) Pēc divu paziņojumu publicēšanas attiecībā uz gaidāmo termiņa beigšanos antidempinga pasākumiem, kas ir spēkā pret PSŠ importu, kura izcelsme, cita starpā, ir Taivānā [7] un Korejā [8], Komisija saņēma lūgumus, attiecīgi 1997. gada augustā un jūlijā, saskaņā ar 11. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 384/96 (turpmāk - "pamatregula") pārskatīt pasākumus, kas attiecas uz šīm divām iepriekšminētajām valstīm. Rīkojoties Kopienas ražotāju vārdā, kuru kopējais produkcijas apjoms veido lielāko daļu no attiecīgā ražojuma kopējās produkcijas Kopienā, lūgumus iesniedza Starptautiskā Viskozes un sintētisko šķiedru komiteja (SRSŠK). (5) Lūgumus pamatoja ar to, ka pasākumu termiņa beigšanās, iespējams, izraisīs dempinga gadījumu turpināšanos vai atkārtošanos un radīs zaudējumus Kopienas ražošanas nozarei. Pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju, konstatējot, ka ir pietiekams pamatojums uzsākt pārskatīšanu, Komisija uzsāka izmeklēšanu [9] saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu. Lai gan lūgumus veikt termiņa beigu pārskatīšanu iesniedza, pamatojoties uz divām atšķirīgām procedūrām, tie attiecas uz viena un tā paša izstrādājuma importu. Tādēļ, lai nodrošinātu labu administratīvo vadību, abas pārskatīšanas apvienotas vienā izmeklēšanā. 3. Izmeklēšana (6) Komisija oficiāli informēja Kopienas ražotājus, kas atbalstīja pārskatīšanas lūgumu, eksportējošos ražotājus, importētājus un lietotājus, par kuriem zināms, ka tie ir ieinteresēti, kā arī eksportētājvalstu pārstāvjus, un nodrošināja tieši iesaistītajām pusēm iespēju rakstiski izklāstīt savu viedokli un lūgt, lai tās uzklausa. (7) Komisija nosūtīja anketas ieinteresētajām personām un saņēma atbildes no astoņiem Kopienas ražotājiem, četriem Taivānas un pieciem Korejas eksportējošiem ražotājiem. Komisija nosūtīja arī anketas lielam skaitam uzņēmēju, kas uzskatāmi par PSŠ pircējiem, lietotājiem un importētājiem Kopienā vai par to pārstāvjiem. Atbildēja tikai divas lietotāju asociācijas. (8) Komisija meklēja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu dempinga, kaitējuma un Kopienas interešu noteikšanas nolūkiem. Pārbaudes veica šādu uzņēmējsabiedrību telpās: a) eksportējošie ražotāji: - TAIVĀNA - Nan Ya Plastics Corporation, Taibeja, - Shingkong Synthetic Fibres Corporation, Taibeja, - Tuntex Distinct Corporation, Taibeja, - Far Eastern Textile Corporation, Taibeja, - KOREJA - Saehan Industries Inc. (agrāk Chiel Synthetics Textiles Inc.), Seula, - Daehan Synthetic Fiber Corporation, Ltd, Seula, - Kohap Ltd, Seula, - Samyang Corporation, Seula, - Sunkyong Industries Ltd, Seula; b) Kopienas ražotāji: - Hoechst AG, Frankfurte/Maina, Vācija, - Tergal, Gošī, Francija, - Montefibre Spa, Milāna, Itālija, - Catalana de Polimers, Barselona, Spānija. (9) Dempinga izmeklēšana attiecās uz laika posmu no 1996. gada 1. oktobra līdz 1997. gada 30. septembrim (turpmāk - "izmeklēšanas laiks" jeb "IL"). Kopienas ražošanas nozares situācijas izmeklēšana attiecās uz laika posmu no 1994. gada līdz izmeklēšanas laika beigām. (10) Izmeklēšanas sarežģītības, un jo īpaši grūtību dēļ, iegūstot un novērtējot datus par valūtas devalvāciju Tālajos Austrumos un tās ietekmi uz iespējamību, ka zaudējumus radošais dempings turpināsies vai atkārtosies, tagadējā pārskatīšana pārsniedza viena gada termiņu, kura laikā tā parasti būtu jāpabeidz atbilstīgi pamatregulas 11. panta 5. punktam. (11) Visas ieinteresētās puses tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem plānoja ieteikt saglabāt pašreizējos pasākumus attiecībā uz Taivānas izcelsmes importu un pārtraukt procesu attiecībā uz Korejas izcelsmes importu. Tām arī deva laiku, kurā tās pēc minētās informācijas saņemšanas varēja aizstāvēt savas intereses. Pušu piezīmes ņēma vērā, un vajadzības gadījumā secinājumos izdarīja izmaiņas. B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGI RAŽOJUMI 1. Attiecīgā ražojuma apraksts (12) Šajā izmeklēšanā apskatītais produkts ir tas pats, kas iepriekšējās izmeklēšanās, proti, poliestera sintētiskās štāpeļšķiedras, kas nav kārstas, ķemmētas vai citādi apstrādātas vērpšanai; tās parasti dēvē par poliestera sintētiskām šķiedrām (PSŠ) un pašlaik klasificē ar KN kodu 55032000. Šis ražojums ir pamatmateriāls, ko atkarībā no attiecīgā tekstilmateriāla veida izmanto dažādās tekstilpreču ražošanas procesa stadijās. Pēc sajaukšanas ar citām šķiedrām, kā, piemēram, kokvilnu vai vilnu, vai bez tās, apmēram 60 % no PSŠ Kopienas patēriņa izmanto vērpšanai, t. i., pavedienu izgatavošanai, kurus izmanto tekstilmateriālu ražošanā. Apmēram 25 % izmanto pildīšanai, t. i., dažu tekstila izstrādājumu (piemēram, spilvenu, automašīnas sēdekļu, jaku) pildīšanai vai polsterēšanai, kamēr atlikušos 15 % izmanto līdzīgi citos neaustos izstrādājumos, jo īpaši paklāju ražošanā. Attiecīgo ražojumu pārdod ar dažādām kvalitātes specifikācijām: A kategorija atbilst standarta kvalitātei, bet standartam neatbilstošas kvalitātes ražojumi attiecas uz B un C kategoriju. Izmeklēšanā noskaidrojās, ka uz Kopienu importēja tikai A kategorijas kvalitātes PSŠ. PSŠ ražotāji ražojumu klasificē dažādos veidos saskaņā ar saviem kritērijiem, kas galvenokārt pamatojas uz šķiedras pielietojumu, biezumu un šķiedras garumu. (13) Taivānas eksportējošie ražotāji lūdza neaustās un speciālās šķiedras, t. i., tādas PSŠ kā konjugāta dobās šķiedras, zemā kausējuma šķiedras un melnās šķiedras, kam piemīt īpašas iezīmes, uzskatīt par ražojumu, kas ir atšķirīgs no iepriekš definētā ražojuma, un to neiekļaut pašreizējā izmeklēšanā. Izmeklēšanā noskaidrojās, ka, lai gan ir vairāki PSŠ veidi, kam piemīt atšķirīgas īpašības, lai apmierinātu īpašas prasības, tomēr tām ir tādas pašas galvenās fiziskās īpašības. Turklāt šā ražojuma tirgus patiesībā sastāv no PSŠ veidiem, kuri savstarpēji pārklājas un kuru starpā nav skaidri definētas robežas. Tādējādi tika konstatēts, ka jebkāda viena specifiska iezīme nepadara šādu īpašo PSŠ atšķirīgu un ka tādēļ pašreizējā izmeklēšana attiecas uz tām visām. Tādēļ šajā izmeklēšanā visus PSŠ veidus uzskatīja par vienu ražojumu. 2. Līdzīgi ražojumi (14) Izmeklēšanā noskaidrojās, ka dažādie PSŠ veidi, kas ražoti un pārdoti Taivānas un Korejas tirgū, neraugoties uz nelielām garuma, biezuma un kvalitātes atšķirībām, pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē līdzinās PSŠ veidiem, ko eksportēja no šīm valstīm uz Kopienu. (15) Taivānas eksportējošie ražotāji apgalvoja, ka to eksportu veido galvenokārt neaustas vai speciālas šķiedras, ko Kopienas ražošanas nozare plaši neražo un kas no visiem viedokļiem acīm redzami atšķiras no Kopienas nozares ražotās PSŠ, kas galvenokārt sastāv no vērpšanas un dobās šķiedras. Izmeklēšana pierādīja, ka speciālās šķiedras sastāda tikai nelielu daļu no Taivānas eksporta Kopienā, bet lielākais šā eksporta apjoms sastāv no vērpšanas un dobām šķiedrām. Turklāt arī Kopienā ražo ievērojamu daudzumu speciālo un neausto šķiedru. Jebkurā gadījumā, kā izklāstīts 13. apsvērumā, šajā izmeklēšanā ir konstatēts, ka neaustās un speciālās šķiedras kopā ar pārējām PSŠ veido vienu ražojumu. Tādējādi PSŠ veidi, ko eksportēja no Taivānas un Korejas uz Kopienu, pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē bija līdzīgi PSŠ veidiem, ko ražoja Kopienas ražotāji un pārdeva Kopienas tirgū. C. DEMPINGS UN DEMPINGA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA 1. Iepriekšējas piezīmes (16) Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu šīs pārskatīšanas mērķis bija noteikt, vai pasākumu izbeigšanās izraisītu dempinga turpināšanos vai atkārtošanos, jo īpaši, pārbaudot, vai dempings turpinājās pēc antidempinga pasākumu pieņemšanas. a) Taivāna (17) No pieciem Taivānas eksportējošiem ražotājiem, kas atbildēja uz anketu, viens paziņoja par eksporta pārtraukšanu uz Kopienu uz izmeklēšanas laiku un deklarēja savu pieejamību sadarbībai izmeklēšanā. Turklāt izmeklēšanas laikā divu eksportējošo ražotāju, Tuntex Distinct Corporation un Shingkong Synthetic Fibres Corporation, eksports uz Kopienu bija mazāks nekā 100 tonnu katram. Ņemot vērā mazo eksporta apjomu, ko veica divas minētās Taivānas uzņēmējsabiedrības, un grūtības reprezentatīvo eksporta cenu noteikšanā, ko tas izraisīja, nav uzskatīts par lietderīgu aprēķināt dempinga starpību šīm divām uzņēmējsabiedrībām. b) Koreja (18) Izmeklēšanas laikā ievērojamu PSŠ eksportu uz Kopienu ir veikuši visi pieci Korejas eksportējošie ražotāji, kas sniedza atbildi uz anketu. 2. Normālvērtība a) Taivāna (19) 17. apsvērumā minēto iemeslu dēļ izmeklēšanas laikā normālvērtības noteica tikai diviem eksportējošiem ražotājiem, kuri nodrošināja praktiski visu Taivānas PSŠ eksportu uz Kopienu. Abos gadījumos normālvērtību noteica katram PSŠ veidam, ko ražoja attiecīgās uzņēmējsabiedrības un ko eksportēja uz Kopienu. Vienam eksportējošam ražotājam normālvērtība par produkcijas veidu pilnībā pamatojās uz parastās tirdzniecības gaitas cenām, ko vietējā tirgū maksāja neatkarīgi klienti attiecība uz pārdošanu, kas veikta reprezentatīvos apjomos, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. un 2. punktu. Otrajam eksportējošam ražotājam konstatēja, ka līdzīgu ražojumu pārdošana vietējā tirgū nebija veikta vai bija veikta nepietiekamā apjomā attiecībā uz dažiem PSŠ veidiem, ko eksportēja uz Kopienu. Šajos gadījumos un tā kā citu eksportējošo ražotāju, kas sadarbojās, cenas nevarēja izmantot, normālo vērtību noteica, par pamatu ņemot šo PSŠ veidu ražošanas izmaksas un pieskaitot samērīgu summu par pārdošanu, vispārējiem un administratīviem izdevumiem un peļņu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu. Lai noteiktu samērīgu summu par pārdošanu, vispārējiem un administratīviem izdevumiem un peļņu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punktu izmantoja faktiskos datus par līdzīga ražojuma ražošanu un pārdošanu parastā tirdzniecības gaitā, ko veic šis eksportējošais ražotājs. Normālvērtību pārējiem eksportētiem ražojuma veidiem saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. un 2. punktu noteica, pamatojoties uz cenām, ko parastā tirdzniecības gaitā maksāja neatkarīgi klienti vietējā tirgū, jo pārdošana vietējā tirgū gan kopumā, gan pa attiecīgajiem veidiem tika veikta reprezentatīvos apjomos. b) Koreja (20) Normālvērtību noteica, pamatojoties uz cenām, ko parastā tirdzniecības gaitā vietējā tirgū maksāja neatkarīgi klienti attiecībā uz pirkumiem, kas izdarīti reprezentatīvos apjomos, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. un 2. punktu. Normālvērtību ražojuma veidiem, kuru pārdošanas apjomi nebija reprezentatīvi vai kuru pārdošana vietējā tirgū nenoritēja parastā tirdzniecības gaitā, noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu, jo citu eksportējošo ražotāju, kas sadarbojās, cenas nevarēja izmantot. Šajā ziņā pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas un peļņu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punktu tādā pašā veidā kā Taivānai. 3. Eksporta cena (21) Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu abu valstu eksportējošo ražotāju eksporta cenas noteica, pamatojoties uz cenām, ko faktiski maksāja neatkarīgi pircēji Kopienā. 4. Salīdzinājums (22) Lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu starp normālo vērtību un eksporta cenu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu ņēma vērā atšķirības faktoros, par kuriem apgalvoja, ka tie ietekmē salīdzināmību, un kuru ietekmi nodemonstrēja. Šajā ziņā labojumus veica attiecībā uz sauszemes un okeāna pārvadājumu fraktu, apdrošināšanu, sagatavošanu, ielādes un papildu izmaksām, kredīta izmaksām, komisijas maksām un ievedmuitas maksājumiem. Divi Taivānas eksportējošie ražotāji izteica viedokli un nodemonstrēja, ka daudzuma atlaide tika sniegta vietējiem klientiem, kas pērk vairāk par noteiktu PSŠ apjomu gadā. Šie eksportējošie ražotāji apgalvoja, ka visi Kopienas klienti guva labumu no tādas pašas, lai gan rēķinā nenorādītas, atlaides, jo to iepirkšanas daudzumi pārsniedza daudzumu, virs kura tiek piešķirta atlaide. Tādēļ, lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu, mazajiem vietējiem klientiem piemēroja korekciju, kas atbilst lieliem vietējiem klientiem piešķirtajai atlaidei. Šajā ziņā korekciju par daudzumiem saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta c) apakšpunktu var veikt vienīgi attiecībā uz jebkuriem cenas samazinājumiem, kas faktiski piešķirti citādu daudzumu pirkumiem. Turklāt izmeklēšanā tika konstatēts, ka ne visi Kopienas klienti iegādājās tādus attiecīgā ražojuma daudzumus, kas pārsniedz atlaides saņemšanai nepieciešamo daudzumu. Tieši otrādi, eksporta pārdošanas daļa mazajiem klientiem Kopienā bija ļoti tuva vietējās produkcijas pārdošanas daļai mazajiem klientiem, kas norāda, ka vietējam un eksporta tirgum patērētāju ziņā ir līdzīga struktūra. Tāpēc, ņemot vērā taisnīgu salīdzinājumu, pamatots ir vienīgi atvieglojums par daudzuma atlaidi, ko eksportējošie ražotāji faktiski piešķīra saviem lielajiem klientiem. 5. Dempinga starpība (23) Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu, pamatojoties uz ražotāja cenu, vidējo svērto normālo vērtību par PSŠ veidu salīdzināja ar attiecīgā veida vidējo svērto eksporta cenu, nemainot tirdzniecības apjomu. Salīdzinot konstatēja dempingu no divu Taivānas un četru Korejas izmeklēšanā pārbaudīto eksportējošo ražotāju puses; dempinga starpība bija vienāda ar summu, par kādu normālvērtība pārsniedz cenu eksportam uz Kopienu. (24) Ievērojama vidējā svērtā dempinga starpība, izteikta procentos no CIF Kopienas robežpiegādes importa cenas, ir diviem Taivānas eksportējošiem ražotājiem, Far Eastern Textile Corporation un Nan Ya Plastics Corporation, kas veic praktiski visu Taivānas eksportu uz Kopienu. Ņemot vērā cenu politiku, kuru īsteno šie divi eksportējošie ražotāji, var secināt, ka, ja pasākumus atceltu, dempings turpinātos vai pat pastiprinātos. Regulas 17. apsvērumā minēto iemeslu dēļ dempinga starpību neaprēķināja pārējiem trijiem Taivānas eksportējošiem ražotājiem. Tomēr Komisija pārbaudīja dempinga atkārtošanās iespējamību gadījumā, ja pasākumus atceltu. Pamatojoties uz informāciju, kas saņemta no divām Taivānas uzņēmējsabiedrībām, kuru produkcija veido lielāko daļu no kopējā pārdošanas apjoma, tika konstatēts, ka to eksports uz valstīm, kas nav Kopienā, tiek veikts par dempinga cenām. Tā kā šis eksports ir minēto kompāniju pārdošanas būtiska daļa, var secināt, ka pasākumu pārtraukšanas gadījumā, ņemot vērā to eksporta cenu politiku, eksports uz Kopienas tirgu par dempinga cenām varētu atsākties. (25) Taivānas eksportējošie ražotāji apgalvoja, ka jebkādu dempinga starpību kompensē Taivānas valūtas (jaunais Taivānas dolārs) devalvācija attiecībā pret USD, kas izveidojās pēc izmeklēšanas. Turklāt apgalvoja, ka tiek sagaidīts, ka 1998. gada pirmā kvartāla jaunā Taivānas dolāra līmenis pret USD saglabāsies stabils turpmākajos gados un ka cenas samazināšanās tīrajai tereftalskābei, kas ir galvenā PSŠ ražošanas izejviela, ko uzņēmējsabiedrības pērk par ASV dolāriem, ir vairāk nekā kompensējusi Taivānas valūtas vērtības krišanos attiecībā pret ASV dolāru. Jautājumu izskatīja. Tik tiešām, 1998. gada pirmajā kvartālā jaunā Taivānas dolāra vērtības krišanās attiecībā pret ASV dolāru, t. i., to valūtu, kurā parasti izsaka cenas eksportam uz Kopienu, bija gandrīz 17 % attiecībā pret vidējo vērtību, ko konstatēja izmeklēšanā. Tomēr atlikušajā 1998. gada daļā bija vērojama jaunā Taivānas dolāra atgūšanās, tādējādi 1999. gada sākumā reģistrētā vērtības krišanās aprobežojās ar 14 %. Turklāt saskaņā ar finanšu prognozēm, ko iesnieguši eksportējošie ražotāji, 2000. gadā ir paredzams turpmāks vērtības krišanās samazinājums līdz mazāk nekā 10 % (salīdzinot ar līmeni, kas dominēja izmeklēšanas laikā). Saskaņā ar tām pašām prognozēm šā jaunā Taivānas dolāra atlabšanas tendence varētu turpināties arī nākamajos gados. Tādēļ, ņemot vērā jaunā Taivānas dolāra vērtības krišanās svārstības, Taivānas eksportējošo ražotāju izvirzīto argumentu nevar pieņemt. Jebkurā gadījumā ir jāatzīmē, ka, ņemot vērā to, kā norisinās valūtas kursa izmaiņas, tās nevar paredzēt ar pietiekošu ticamības pakāpi, un pagātnē notikušās izmaiņas ne vienmēr var izmantot nākotnes noteikšanai. (26) Attiecībā uz Koreju ir jāatzīmē, ka pārskatāmie pasākumi ir pamatoti uz dempinga starpībām, ko noteica iepriekšējā izmeklēšanā, un šīs starpības, izņemot atlikušo dempinga starpību, saskaņā ar pašreizējo pamatregulu uzskatāmas par minimālām. Sākotnējo starpību līmenis bija zems, un šis stāvoklis nav mainījies. Tik tiešām, šajā izmeklēšanā vidējā svērtā dempinga starpība, izsakot procentos no CIF Kopienas robežpiegādes importa cenas, bija 1,8 %. Visbeidzot, netika atrasts nekas tāds, kas norādītu, ka esošo pasākumu atcelšana izraisītu izmaiņas šajā stāvoklī pārredzamā nākotnē. Tādēļ secināja, ka dempinga atkārtošanās iespējamība nepastāv. D. KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZARE (27) Divi no deviņiem Kopienas ražotājiem, kas atbalstīja pārskatīšanas lūgumu, izmeklēšanā nesadarbojās. Izmeklēšana parādīja, ka Kopienas ražošanas daļa, ko pārstāvēja septiņi Kopienas ražotāji, kas sadarbojās un atbalstīja pārskatīšanas lūgumu, izmeklēšanas laikā sasniedza vairāk nekā 65 % no Kopienā saražotā attiecīgā ražojuma apjoma. Tādēļ šie ražotāji pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē veido Kopienas ražošanas nozari. Turpmāk šie Kopienas ražotāji, kas sadarbojās, tiek saukti par "Kopienas ražošanas nozari". E. KOPIENAS TIRGUS STĀVOKĻA ANALĪZE 1. Patēriņš Kopienā (28) Kopienas patēriņu veido kopējais pārdošanas apjoms, ko veica Kopienas ražošanas nozare Kopienas tirgū, citi Kopienas ražotāji, kas nesadarbojās, un Eiropas Kopienu Statistikas biroja informācija par kopējā importa apjomu. Pamatojoties uz pieejamo informāciju, noteica, ka to Kopienas ražotāju, kas nesadarbojās izmeklēšanā, pārdošanas apjoms ir ap 30 % no Kopienas ražotāju pārdošanas kopapjoma. Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto, PSŠ patēriņam Kopienā apskatāmajā laika posmā kopumā bija neliela samazināšanās tendence: tas izmainījās no 540000 tonnām 1994. gadā līdz 490000 tonnām 1995. gadā un pēc īslaicīgas samazināšanās līdz 460000 tonnām 1996. gadā atkal pieauga līdz 520000 tonnām izmeklēšanas laikā, kas kopumā veido 3 % pazeminājumu apskatāmajā laika posmā. 2. Imports Kopienā no Taivānas un Korejas a) imports no Korejas (29) ņemot vērā izdarītos secinājumus par dempingu un dempinga atkārtošanās iespējamību attiecībā uz Korejas izcelsmes importu, secināja, ka Kopienas PSŠ tirgus stāvokli attiecībā uz šo importu nevajadzētu analizēt. b) importa no Taivānas apjoms, vērtība un tirgus daļa (30) Importa apjoms no Taivānas palielinājās no apmēram 8000 tonnām 1994. gadā līdz 27000 tonnām izmeklēšanas laikā, veidojot apmēram 240 % pieaugumu. Importa vērtība no Taivānas palielinājās no 9,9 miljoniem ECU 1994. gadā līdz 29,3 miljoniem ECU izmeklēšanas laikā, veidojot 196 % pieaugumu. Tirgus daļas izteiksmē, pamatojoties uz kopējo Kopienas patēriņu, Taivānas importa apjoms par dempinga cenām tirgū izmeklēšanas laikā pieauga no 1,5 % līdz 5,3 %, kas veido 253 % pieaugumu. c) cenas importam no Taivānas (31) cenas importam no Taivānas no 1994. gada līdz izmeklēšanas laikam samazinājās par 14 %. Būtu jāatzīmē, ka visā izmeklēšanas laikā šīs cenas bija zemākas nekā tās, kas ir Kopienas ražošanas nozarei. d) cenu samazinājums importam no Taivānas (32) Lai noteiktu cenu samazinājumu, analizēja izmeklēšanā iegūtos datus. Cenu samazinājumu konstatēja, pamatojoties uz salīdzinājumu starp eksporta cenu un cenām, kuras tādā pašā tirdzniecības līmenī iekasēja Kopienas ražošanas nozare. Attiecīgās Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenas bija tās, ko piedāvāja neatkarīgiem klientiem un ko vajadzības gadījumā pielāgoja ražotāja cenas līmenim, t. i., neiekļaujot transporta izmaksas. Lai ņemtu vērā izdarītos muitas un antidempinga maksājumus, eksportējošo ražotāju pārdošanas cenas (CIF cenas uz Kopienas robežas) koriģēja: pēc atlaižu atskaitīšanas visas cenas salīdzināja. (33) Salīdzinājuma rezultāti (vidējā svērtā cena pret vidējo svērto cenu) liecināja, ka vidējā svērtā cenas samazinājuma starpība importam no Taivānas, izsakot procentos no Kopienas ražošanas nozares vidējās pārdošanas cenas, bija 167 %. Šo jāsalīdzina ar iepriekšējā izmeklēšanā konstatēto samazinājumu, kas Taivānai svārstījās no 22 % līdz 30 %. Eksportējošo ražotāju samazinājuma līmenis vidēji saglabājās nozīmīgs, neraugoties uz noteiktu importa cenu kāpumu, ko izraisīja spēkā esošie antidempinga pasākumu. 3. Kopienas ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis a) iepriekšējas piezīmes (34) Kopienas ražošanas nozares stāvokļa pārbaude attiecas uz periodu no 1994. gada līdz izmeklēšanas beigām. Jāatzīmē, ka šajā periodā antidempinga pasākumi, kā minēts 1. un turpmākos apsvērumos, bija spēkā un ietekmēja Kopienas ražošanas nozari; b) ražošanas apjoms, jauda un tās izmantošana (35) Kopienas ražošanas nozares ražošana apskatāmajā laika posmā samazinājās, izmainoties no apmēram 374000 tonnām 1994. gadā līdz apmēram 343000 tonnām izmeklēšanas laikā. Šis samazinājums atspoguļoja ražotņu aizvēršanu, ko veica vairākas Kopienas ražošanas nozares uzņēmējsabiedrības. Tas kopumā veido 8 % samazinājumu. Ražošanas līmeņi samazinājās straujāk nekā Kopienas patēriņš, kas apskatāmajā laika posmā samazinājās par 3 %. (36) Attiecībā uz jaudu būtu jāatzīmē, ka PSŠ ražotnes izmanto arī citu, ar pašreizējo izmeklēšanu nesaistītu, preču ražošanā, piemēram, kabeļu un vāku ražošanā. Tādējādi tika aprēķināta jauda, kuru parasti saista ar apskatāmā ražojuma ražošanu, ko veic Kopienas ražošanas nozare. Noskaidrojās, ka jauda ir samazinājusies no 432300 tonnām 1994. gadā līdz 401500 tonnām izmeklēšanas laikā, kas veido 7 % samazinājumu. Tas kopumā saskan ar ražošanas samazinājumu, kas izklāstīts iepriekšējā apsvērumā. Jaudas izmantošanas līmenis apskatāmajā periodā nedaudz samazinājās, izmainoties no 86,6 % 1994. gadā līdz 85,7 % izmeklēšanas laikā; c) Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms (37) Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms Kopienas tirgū apskatāmajā laika posmā samazinājās, pārdošanas līmeņiem samazinoties no 330000 tonnām 1994. gadā līdz 295000 tonnām izmeklēšanas laikā. Tas kopumā veido 11 % samazinājumu. Šī tendence parāda, ka Kopienas ražošanas nozares pārdošana nesakrita ar tendenci patēriņā, kas attiecīgajā periodā samazinājās par 3 %. d) tirgus daļa (38) pārdošanas apjoma attīstība salīdzinājumā ar Kopienas patēriņa apjomu parāda, ka Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa apskatāmā periodā samazinājās. Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās no 61 % 1994. gadā līdz 60 % 1995. gadā, 59 % 1996. gadā un 56 % izmeklēšanas laikā. Kopējais tirgus daļas zaudējums starp 1994. gadu un izmeklēšanas laiku bija pieci procentu punkti. e) krājumi (39) No 1994. gada līdz izmeklēšanas laikam ievērojami, par 33 %, pieauga krājumi. f) vidējā pārdošanas cena un cenu attīstība (40) vidējās svērtās cenas attiecīgajam ražojumam, ko Kopienas ražošanas nozare pārdod Kopienas tirgū, izmeklēšanas laikā svārstījās, un kopumā tās pieauga par 3 %. Jāatzīmē, ka visiem tirgus dalībniekiem PSŠ cenas ietekmēja attīstība pamata izejvielu - tīrās tereftalskābes, dimetiltereftalāta un glikola - cenās, kas sastāda apmēram 60 līdz 70 % no gatavā ražojuma ražošanas izmaksām. Šo izejvielu pasaules mēroga trūkuma dēļ, sākot ar 1993. gada beigām un turpinoties 1994. un 1995. gadā, cenas pieauga, kas atspoguļojās atbilstošā ražošanas izmaksu pieaugumā. Tomēr, sākot no 1995. gada, šo izejvielu cenu tendence mainīja virzienu. g) rentabilitāte (41) 1994. gadā Kopienas ražošanas nozare cieta vidējos svērtos zaudējumus 3,5 % apmērā, izteiktus procentos no neto apgrozījuma. Vēlāk finansiālais stāvoklis uzlabojās, īpaši 1995. gadā (7,5 % peļņa). To daļēji izraisīja fakts, ka visi tirgus dalībnieki Kopienas tirgū varēja pacelt savas cenas pēc izejvielu izmaksu pieauguma (sk. 40. apsvērumu), un pieskaitāmo izmaksu samazinājuma dēļ Kopienas ražošanas nozare varēja uzlabot tās finansiālo stāvokli. Tomēr jāatzīmē, ka Kopienas ražošanas nozare, sākot no 1995. gada, uzrādīja savu finanšu rezultātu lejupslīdes tendenci, 7,5 % peļņai samazinoties līdz 5,6 % izmeklēšanas laikā; h) investīcijas (42) Ikgadējās investīcijas, ko veica Kopienas ražošanas nozare, bija nozīmīgas izmeklēšanas laikā, izmainoties no 58 miljoniem ECU 1994. gadā līdz 44 miljoniem ECU 1995. gadā, sasniedzot lielāko apjomu, 81 miljonu ECU, 1996. gadā. Izmeklēšanas laikā investīcijas sasniedza 14 miljonus ECU. Jāatzīmē, ka šo nozīmīgo ieguldījumu galvenokārt veido investīcijas iekārtu nomaiņā kā daļa no vispārējās pārstrukturēšanas programmas. i) nodarbinātība (43) Ņemot vērā zināmu ražošanas jaudas samazināšanos un pārstrukturēšanu, nodarbinātība saruka no apmēram 2300 1994. gadā līdz 2000 izmeklēšanas laikā, t. i., par 9,2 %. 4. Secinājumi par Kopienas ražošanas nozares stāvokli (44) Iepriekš izklāstītā analīze atklāj, ka tādi ekonomiskie rādītāji kā ražošana, jaudas izmantošana, pārdošana un krājumi, turpināja uzrādīt negatīvas tendences. Lai gan minētais ir jāapskata saistībā ar nedaudz samazināto patēriņu, ir jāpatur prātā tas, ka šajā laika posmā Kopienas ražošanas nozare zaudēja tirgus daļu. Turklāt izmeklēšana parādīja, ka Kopienas ražošanas nozare ir cietusi nozīmīgu cenu spiedienu, un ir konstatēts ievērojams cenu samazinājums importam, kura izcelsme ir Taivānā. (45) Attiecībā uz Kopienas ražošanas nozares finansiālo stāvokli, ir jāatzīmē, ka 1995. gadā tika gūta peļņa pēc izejmateriālu cenu palielinājuma un pēc antidempinga izmeklēšanas uzsākšanas importam no Baltkrievijas. Tomēr Kopienas ražošanas nozare, sākot no 1995. gada, uzrādīja savu finanšu rezultātu lejupslīdes tendenci, kura sakrīt ar Taivānas importa pastiprinātu klātbūtni, kas aizpildīja vakuumu, ko izraisīja importa samazināšanās no Baltkrievijas; (46) Ņemot vērā turpmāko analīzi, secināja, ka Kopienas ražošanas nozare turpina atrasties vājā ekonomiskā stāvoklī; F. ZAUDĒJUMU ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA (47) Pēc analīzes par to, vai pastāv dempings, kā arī pēc dempinga atkārtošanās iespējamības analīzes attiecībā uz Taivānas izcelsmes importu un pēc Kopienas ražošanas nozares analīzes pētīja, vai, atceļot Taivānas importam piemērojamos pasākumus, pastāv zaudējumu atkārtošanās iespējamība. 1. Attiecīgo eksportējošo valsts ražotāju stāvokļa analīze (48) Konstatēja, ka no 1995. gada līdz izmeklēšanas laikam kopējā ražošanas jauda Taivānā palielinājās par 21,3 %, t. i., par 135000 tonnām. Taivānas eksportējošie ražotāji paredz turpināt ražošanas jaudas un jaudas izmantošanas palielināšanu virs 90 % līmeņa 1998. gadā, kas izraisīs turpmāku ražošanas pieaugumu par 30000 tonnām. (49) Konstatēja arī, ka Taivānas izcelsmes importa apjoms ievērojami palielinājās laikā no 1994. gada līdz izmeklēšanas laikam (par 242 %), neraugoties uz spēkā esošiem antidempinga pasākumiem. Jāatzīmē, ka laikā no 1995. gada līdz 1996. gadam šā importa apjoms Kopienā pieauga gandrīz divas reizes un laikā no 1994. gada līdz izmeklēšanas laika posmam pieauga vairāk nekā trīs reizes. Attiecīgā tirgus daļa ievērojami palielinājās, no 1,5 % līdz 5,3 %, no 1994. gada līdz izmeklēšanas laikam. Turklāt konstatēja, ka izmeklēšanas laikā šo importu veica par cenām, kas bija ievērojami mazākas (par 167 %) par Kopienas ražošanas nozares cenām. 2. Taivānas importa ietekme, neveicot antidempinga pasākumus (50) Attiecībā uz zaudējumus izraisošā dempinga atkārtošanos uzskatīja, ka cenas, kas rastos, ja nebūtu antidempinga pasākumu, izraisītu 24,5 % cenas samazinājumu. Metodoloģija, kuru izmantoja, lai aprēķinātu šo skaitli, bija tāda pati kā tā, kas izklāstīta 32. apsvērumā, izņemot to, ka importa cenai nepieskaitīja nekādus antidempinga maksājumus. (51) Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, ir paredzams, ka spēkā esošo antidempinga pasākumu atcelšanas gadījumā imports Kopienā no Taivānas turpinās palielināties un tā cenas samazināties. Tika konstatēts, ka pat ar spēkā esošajiem pasākumiem Taivānas importa apjoms palielinājās. Turklāt nevar izslēgt to, ka, ja nebūtu nekādu pasākumu, relatīvi augstāka cena Kopienas tirgū veicinātu tā Taivānas eksporta pārorientēšanu uz Kopienas tirgu, kuru pašlaik sūta uz citām trešām valstīm. (52) Attiecībā uz Kopienas ražošanas nozares rentabilitātes līmeni ir paredzamas divas galvenās hipotēzes gadījumā, ja atceļ antidempinga pasākumus pret Taivānas izcelsmes importu. Pirmkārt, Kopienas ražošanas nozare turpinātu pārdot par tādām pašām cenām, kas rezultātā samazinātu tās tirgus daļu un atstātu tiešu ilgtermiņa ietekmi uz tās rentabilitāti. Otrkārt, Kopienas ražošanas nozare pazeminās cenas daļai savas produkcijas, kur Taivānas konkurence būs visintensīvākā, kas savukārt samazinās tās rentabilitāti. Ir aprēķināts, ka pirmajā attīstības modelī Kopienas ražošanas nozare turpmāk zaudētu 2,5 % no tirgus daļas, ko pavadītu 9,5 % īstermiņa rentabilitātes kritums. Ja Kopienas ražošanas nozare sekotu cenu samazinājuma tendencei, tad rentabilitāte kristos no 5,6 % līdz 2,7 %. Tādējādi katrā attīstības modelī Kopienas ražošanas nozare ciestu no zaudējumus radošā Taivānas izcelsmes importa par dempinga cenām. 3. Secinājumi par zaudējumus radoša dempinga atkārtošanos (53) Izmeklēšanas laikā Taivānas dempinga importa cenas samazinājās par 14 %, bet Kopienas ražošanas nozares cenas tajā pašā laikā palielinājās par 3 %. Tā ietekmē Taivānas importa tirgus daļa palielinājās no 1,5 % 1994. gadā līdz 5,3 % izmeklēšanas laikā, t. i., par 253 %. Turklāt, kad Taivānas imports sāka aizpildīt vakuumu, ko izraisīja Baltkrievijas importa samazināšanās, Kopienas ražošanas nozarē sakās lejupslīde. (54) Ievērojamās Taivānas ražošanas jaudas, no kurām dažas ir tikai nesen izveidotas, Kopienas tirgū dominējošo cenu pievilcība un ar to saistītais eksporta pieauguma risks nepārprotami liecina par to, ka spēkā esošie antidempinga pasākumi attiecībā uz Taivānu ir jāsaglabā, lai novērstu zaudējumus radoša dempinga atkārtošanos. G. KOPIENAS INTERESES 1. Ievads (55) Jāatgādina, ka iepriekšējās izmeklēšanās neatzina, ka aizsardzības pasākumu pieņemšana būtu pretrunā Kopienas interesēm. Turklāt būtu jānorāda, ka pašreizējā izpēte ir pārskatīšana, kas analizē situāciju, kurā antidempinga pasākumi jau ir bijuši spēkā. Tādējādi pašreizējās izmeklēšanas laiks un raksturs ļauj novērtēt jebkuru nevēlamu negatīvu ietekmi, kādu uz attiecīgajām pusēm atstāj ieviestie antidempinga pasākumi. Ievērojot to, pārbaudīja, vai, neraugoties uz secinājumiem par zaudējumus radošā dempinga turpināšanās un atkārtošanās iespējamību, var nepārprotami secināt, ka pasākumu turpināšana šajā konkrētajā gadījuma nav Kopienas interesēs. Šajā nolūkā un saskaņā ar pamatregulas 21. panta 1. punktu izvērtēja pasākumu ietekmi uz visām izmeklēšanā iesaistītajām pusēm, kā arī sekas, kas rastos, ja pasākumi pret Taivānu netiktu turpināti. 2. Kopienas ražošanas nozares intereses (56) Kopienas ražošanas nozare gandrīz desmit gadus ir cietusi no PSŠ importa par zemām/dempinga cenām. Pārskatāmo antidempinga pasākumu mērķis - atjaunot godīgu konkurenci Kopienas tirgū starp Kopienas ražotājiem un viņu eksporta darījumu partneriem ārpuskopienas valstīs - kā norādīts iepriekš, nav pilnībā sasniegts. Pēdējos gados Kopienas ražošanas nozare pielikusi vērā ņemamas pūles, lai uzlabotu savu produktivitāti, mēģinot samazināt savas ražošanas izmaksas un paaugstināt savu konkurētspēju šajā tirgū, kas strauji reaģē uz cenu izmaiņām. Kopienas ražošanas nozare pielika īpašas pūles attiecībā uz racionalizāciju izmeklēšanas laikā. Viens Kopienas ražotājs slēdza divas ražotnes, cenšoties samazināt izmaksas un uzlabot savu produktivitāti. Ņemot vērā stāvokli Kopienas ražošanas nozarē, jo īpaši faktu, ka tika aizkavēta pilnīga tās atgūšanās pēc saimnieciskām grūtībām, ko izraisīja imports par dempinga cenām, uzskata, ka, ja nebūtu aizsardzības pasākumu, ir pilnīgi iespējama Kopienas ražošanas nozares stāvokļa turpmāka pasliktināšanās. Tas varētu izraisīt nopietnu nodarbinātības samazinājumu un galu galā var izraisīt ražotāju skaita samazināšanos Kopienā. Turklāt pārstrukturēšanas mēģinājumi, ko turpina Kopienas ražošanas nozare, norāda, ka tā nav gatava pamest šo ražošanas segmentu. Antidempinga pasākumu turpināšana tādējādi būtu Kopienas ražošanas nozares interesēs. 3. Ietekme uz lietotājiem (57) Neviens Kopienas lietotājs neatsaucās uz anketu, ko izmeklēšanas laikā nosūtīja Komisija. Netika sniegts neviens pierādījums par spēkā esošo pasākumu ietekmi uz to ražošanas izmaksām. Tādējādi nevarēja veikt analīzi par spēkā esošo pasākumu ietekmi uz lietotāju ražošanas izmaksām. (58) Divas Kopienas lietotāju asociācijas iesniedza informāciju un lūdza atcelt aizsardzības pasākumus. Šajos iesniegumos bija apgalvots, ka Kopienas ražošanas nozare nespēja apmierināt pieprasījumu. Turklāt daži viena PSŠ veida, t. i., šķiedras pildījuma, lietotāji informēja Komisiju, ka šā veida lielākais Kopienas ražotājs nespēja apmierināt to vajadzības. Tomēr šķiet, ka Kopienas tirgū neradās īpašs iztrūkums apskatāmajā laika posmā. Antidempinga pasākumu mērķis nav slēgt Kopienas tirgu importam, bet drīzāk izlīdzināt negodīgu tirdzniecības praksi un novērst dempinga un zaudējumus radoša importa kaitīgās sekas. Šajā konkrētajā gadījumā šķiet, ka pasākumi neaizkavēja importa ienākšanu Kopienas tirgū. Kā jau minēts, imports no Taivānas ievērojami palielinājās izmeklēšanas laikā. Turklāt konstatēja, ka, ņemot vērā to, ka Kopienas ražošanas nozarei ir ievērojama ražošanas jauda, un ievērojot citu ražotāju, kas atrodas ārpus Kopienas, klātbūtni, vispārēja piegādes iztrūkuma risks ir ļoti zems, ja tāds vispār pastāv. (59) Turklāt dažas ieinteresētās puses apgalvoja, ka antidempinga pasākumu turpināšana vai atkārtota ieviešana apdraud starptautisko konkurētspēju Kopienas ražojumiem, kuru sastāvā ir PSŠ. Šo argumentu nevar pieņemt, jo saskaņā ar aktīvās apstrādes procedūrām PSŠ, ko izmanto eksportam paredzēto izstrādājumu ražošanā Kopienā, var ievest Kopienā bez jebkādiem nodokļiem. Turklāt, ņemot vērā to, ka pārskatāmie antidempinga pasākumi ir spēkā vismaz piecus gadus, šīm ieinteresētām pusēm bija iespēja iesniegt pierādījumus par aizsardzības pasākumu ietekmi uz to ražošanas izmaksām un to starptautisko konkurētspēju, bet nekāda informācija šajā saistībā netika saņemta. Pamatojoties uz iepriekšminēto un tā kā pasākumi ir bijuši spēkā noteiktu laika posmu un tie tiks saglabāti tādā pašā līmenī, var secināt, ka tie nepasliktinās lietotāju stāvokli. 4. Sekas attiecībā uz konkurenci Kopienas tirgū (60) Ir apgalvots, ka konkurences līmeni Kopienas PSŠ tirgū ietekmētu antidempinga pasākumu turpināšana, jo tā radītu stiprāku pozīciju Kopienas ražošanas nozarei. Attiecībā uz konkurences vidi Kopienas tirgū spēkā esošie pasākumi nav tādi, kas slēgtu Kopienas tirgu pārskatīšanā iekļautajiem eksportējošiem ražotājiem. Tādējādi tie atļaus turpmāku šo eksportējošo ražotāju klātbūtni tirgū. Ir jāatceras, ka lietotāju ražošanas nozares un citi uzņēmēji ir vienmēr guvuši labumu no plaša konkurentu loka klātbūtnes tirgū. Tādējādi attiecīgā ražojuma lietotājiem joprojām būs pieejama priekšrocība, ko sniedz tirgus, kurā darbojas vairāki piegādātāji. 5. Secinājums (61) Pamatojoties jo īpaši uz iepriekšminētajiem faktiem un apsvērumiem un pēc Kopienas ražošanas nozares un attiecīgā ražojuma lietotāju asociāciju iesniegto argumentu izskatīšanas, secināja, ka nebija pārliecinošu iemeslu, lai nesaglabātu spēkā esošos pasākumus attiecībā uz importu no Taivānas. H. PROCEDŪRAS IZBEIGŠANA ATTIECĪBĀ UZ KOREJU (62) Ņemot vērā atzinumus, kas izklāstīti 26. apsvērumā, pašlaik spēkā esošie antidempinga pasākumi pret Koreju vairs nav pamatoti. Saskaņā ar pamatregulas 11. pantu saistībā ar 9. pantu, ja pēc apspriešanās nolemj, ka aizsardzības pasākumi nav nepieciešami un padomdevēja komiteja neizsaka iebildumus, izmeklēšanu vai procedūru izbeidz. (63) Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, Komisija ir secinājusi, ka pašlaik spēkā esošo aizsardzības pasākumu turpināšana pret Koreju nav nepieciešama un ka procedūra ir jāizbeidz. I. ANTIDEMPINGA PASĀKUMI (64) No iepriekš izklāstītā izriet, ka Regulas (EEK) Nr. 3017/92 noteiktie antidempinga maksājumi par Taivānas izcelsmes PSŠ importu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam būtu jāsaglabā. IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants 1. Ar šo ievieš galīgo antidempinga maksājumu Taivānas izcelsmes importētām poliestera sintētiskajām šķiedrām, kas nav kārstas, ķemmētas vai citādi apstrādātas vērpšanai un kuras pašlaik klasificē ar KN kodu 55032000. 2. Maksājums, kas aprēķināts pamatojoties uz ražojuma Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenu pirms nodokļa, ir 13 % Taivānas izcelsmes poliestera sintētiskai šķiedrai (papildu Taric kods 8195), izņemot poliestera sintētisko šķiedru, ko ražo turpmāk uzskaitītās uzņēmējsabiedrības, uz kurām attiecas šādas likmes: —Far Eastern Textile Ltd, Taibeja(papildu Taric kods 8192) | 6,8 % | —Nan Ya Plastics Corporation, Taibeja(papildu Taric kods 8193) | 5,9 % | —Shingkong Synthetic Fibres Co., Taibeja(papildu Taric kods 8194) | 13,0 % | 2. pants Ar šo izbeidz antidempinga procedūru attiecībā uz Korejas Republikas izcelsmes poliestera sintētiskās šķiedras importu. 3. pants Ja nav noteikts citādi, tad piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem. 4. pants Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 1999. gada 29. jūlijā Padomes vārdā — priekšsēdētājs S. Hassi [1] OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 905/1998 (OV L 128, 30.4.1998., 18. lpp.). [2] OV L 348, 17.12.1988., 49. lpp. [3] OV L 209, 2.8.1988., 1. lpp. [4] OV L 306, 22.10.1992., 1. lpp. [5] OV L 9, 15.1.1993., 2. lpp. [6] OV L 189, 30.7.1996., 13. lpp. [7] OV C 125, 22.4.1997., 4. lpp. [8] OV C 213, 15.7.1997., 4. lpp. [9] OV C 321, 22.10.1997., 12. lpp. --------------------------------------------------