LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 412/44

LĒMUMU Nr. 1983/2006/EK PAR PARLAMENTA UN PADOMES

2006. gada 18. decembrī

starpkultūru dialoga gadu (2008. gads)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 151. panta 5. punkta pirmo ievilkumu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (3),

tā kā:

(1) Eiropas Kopienas dibināšanas līgumā tai izvirzīts mērķis veidot arvien ciešāku savienību starp Eiropas tautām un piedalīties dalībvalstu kultūras uzplaukumā, respektējot to nacionālās un reģionālās atšķirības un vienlaikus pievēršot uzmanību arī kopīgajam kultūras mantojumam.

(2) Apvienotais efekts, ko rada Eiropas Savienības (ES) secīgās paplašināšanās, vienotā tirgus radītā paaugstinātā mobilitāte, senās un jaunās migrācijas plūsmas, plašāka apmaiņa ar pārējām pasaules valstīm saistībā ar tirdzniecību, izglītību, izklaidi un globalizāciju kopumā, palielina mijiedarbību starp Eiropas pilsoņiem un visiem ES dzīvojošajiem un Eiropas, kā arī citu valstu dažādajām kultūrām, valodām, etniskajām grupām un reliģijām.

(3) Eiropas pilsoņiem un visiem, kas uz laiku vai pastāvīgi dzīvo ES, tādēļ vajadzētu būt iespējai piedalīties kultūru dialogā un pilnībā realizēt savas spējas daudzveidīgā, plurālistiskā, solidārā un dinamiskā sabiedrībā ne tikai Eiropā, bet arī visā pasaulē.

(4) Eiropas projekta pamatā ir svarīgi nodrošināt iespējas starpkultūru dialogam un dialogam pilsoņu starpā, lai labāk ievērotu kultūru dažādību, kā arī lai pārvaldītu mūsu sarežģīto sabiedrību un dažādu kultūras identitāšu un pārliecību līdzāspastāvēšanu. Turklāt ir svarīgi uzsvērt ieguldījumu, ko dažādas kultūras sniedz dalībvalstu kultūras mantojumā un dzīvesveidā, kā arī atzīt, ka kultūra un starpkultūru dialogs ir būtiski, lai apgūtu harmonisku līdzāspastāvēšanu.

(5) Starpkultūru dialogs tādējādi veicina vairāku ES stratēģisku prioritāšu īstenošanu, jo īpaši: — respektējot un veicinot Eiropas kultūru daudzveidību, uzlabojot līdzāspastāvēšanu un rosinot aktīvu Eiropas pilsonību, kas ir atvērta pasaulei un sakņojas ES kopīgajās vērtībās, — veicinot vienlīdzīgas iespējas un nediskrimināciju ES, ietverot atjaunoto Lisabonas stratēģiju, kuras uz zināšanām balstītai ekonomikai ir nepieciešami cilvēki, kas ir spējīgi piemēroties pārmaiņām un efektīvi izmantot visus iespējamos jauninājumu avotus, lai tādējādi paaugstinātu labklājību, — uzsverot atjaunotās Lisabonas stratēģijas kultūras un izglītības dimensiju un tādējādi veicinot tādu uz kultūru un jaunradi balstītu ekonomiku ES, kas sekmē izaugsmi un rada jaunas darba vietas, — atbalstot saistības, ko ES ir uzņēmusies, lai īstenotu solidaritāti, sociālo taisnīgumu, sociālās tirgus ekonomikas izveidi, sadarbību, un pastiprinātu kohēziju, respektējot Eiropas Savienības kopīgās vērtības, — ļaujot ES savu balsi darīt labāk dzirdamu pasaulē un veidot efektīvas partnerattiecības ar valstīm, kas atrodas tai kaimiņos, tādējādi paplašinot stabilitātes, demokrātijas un kopējās labklājības telpu ārpus ES un līdz ar to vairojot Eiropas pilsoņu un visu ES iedzīvotāju labklājību un drošību.

(6) Starpkultūru dialogs ir svarīga dimensija daudzos Kopienas instrumentos un politikā struktūrfondu, izglītības, mūžizglītības, jaunatnes, kultūras, pilsonības, sporta, dzimumu vienlīdzības, nodarbinātības un sociālo lietu, cīņas pret diskrimināciju un sociālo atstumtību, cīņas pret rasismu un ksenofobiju, patvēruma un imigrantu integrācijas, cilvēktiesību un ilgtspējīgas attīstības, audiovizuālās un pētniecības politikas jomā.

(7) Tas ir arī aizvien svarīgāks faktors ES ārējās attiecībās, īpaši attiecībā uz pievienošanos un kandidātvalstīm, Rietumbalkānu valstīm, valstīm, kuras vēlas noslēgt asociācijas nolīgumus ar ES, un Eiropas kaimiņattiecību politikas partnervalstīm un citām trešām valstīm, jo īpaši jaunattīstības valstīm.

(8) Balstoties uz Kopienas pieredzes un iniciatīvu bāzes, ir būtiski starpkultūru dialoga gaitā veicināt visu pilsoņu, līdztiesīgu vīriešu un sieviešu, visu dalībvalstu un Eiropas sabiedrības kopumā līdzdalību, jo īpaši, īstenojot strukturētu sadarbību ar pilsonisko sabiedrību. Tas veicina Eiropas identitātes radīšanu, pieņemot atšķirības un veidojot dažādus aspektus attiecībā uz piederību kopienai.

(9) Šajā lēmumā jēdzienam “aktīva Eiropas pilsonība” nebūtu jāattiecas tikai uz ES pilsoņiem, kā tas noteikts EK līguma 17. pantā, bet uz visiem cilvēkiem, kas uz laiku vai pastāvīgi dzīvo ES.

(10) Eiropas Savienības kopīgās vērtības definētas ES līguma 6. pantā.

(11) Ir būtiski nodrošināt papildināmību un horizontālu pieeju visiem Kopienas, valsts, reģionālajiem un vietējiem pasākumiem, kas ietver nozīmīgu starpkultūru dialoga aspektu, ņemot vērā, ka Eiropas starpkultūru dialoga gads palīdzēs palielināt to pārredzamību un konsekvenci. Plānojot Kopienas un dalībvalstu līmeņa pasākumus, vajadzības gadījumā ņem vērā pieredzi, kas gūta, īstenojot pasākumus saistībā ar Eiropas gadu vienlīdzīgām iespējām visiem (2007. gads).

(12) Eiropas starpkultūru dialoga gadam būtu jāveicina starpkultūru dialoga integrēšana Kopienas politikā, darbībās un programmās kā viena no prioritātēm horizontālajā un starpnozaru jomā, kā arī jāapkopo un jāizplata šā gada paraugprakse. Paraugprakses un projektu publiska atzīšana starpkultūru dialoga jomā iedrošinās ieinteresētās personas un veicinās šīs idejas attīstību pilsoniskajā sabiedrībā.

(13) Vajadzības gadījumā varētu attīstīt sadarbību ar citām starptautiskajām iestādēm, piemēram, Eiropas Padomi un UNESCO, jo īpaši nolūkā izmantot šo iestāžu pieredzi un zināšanas starpkultūru dialoga veicināšanā.

(14) Tāpat būs svarīgi nodrošināt papildināmību starp Eiropas starpkultūru dialoga gadu un to starpkultūru dialoga iniciatīvu veicināšanas ārējiem aspektiem, kas ir izvērstas gan ar EBTA valstīm, kas ir puses EEZ līgumā, gan Rietumbalkānu valstīm un Eiropas kaimiņattiecību politikas partnervalstīm. Tāpat būs svarīgi nodrošināt papildināmību ar visām tām sadarbības iniciatīvām ar trešām valstīm, īpaši ar jaunattīstības valstīm, kuras atbilst mērķiem, kas noteikti Eiropas starpkultūru dialoga gadam.

(15) Starpkultūru dialoga darbībām, kas īstenojamas saistībā ar attiecīgajiem ārējo attiecību instrumentiem, inter alia būtu jāatspoguļo savstarpējā interese, kas saistīta ar pieredzes un vērtību apmaiņu ar trešām valstīm, un jāsekmē savstarpējās zināšanas, cieņa un izpratne par to attiecīgajām kultūrām.

(16) Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm. Neatkarīgi no tā kandidātvalstis būtu cieši jāiesaista Eiropas starpkultūru dialoga gada pasākumos, izmantojot starpkultūru dialoga veicināšanas iniciatīvas, ko izvērsīs attiecīgā sadarbībā un dialogā, īpaši ES un šo valstu pilsoniskās sabiedrības dialogā (4).

(17) Ar šo lēmumu visam darbības laikam paredz finansējumu, kas budžeta lēmējinstitūcijai ir galvenā atsauce, ikgadējās budžeta procedūras laikā, saskaņā ar 37. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīgumā (1999. gada 6. maijs) par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (5).

(18) Šā lēmuma īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jānosaka saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko paredz Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (6). Tādējādi par atbilstīgu paredzētās darbības veidam un apmēram uzskata padomdevējas komitejas izveidi.

(19) Ņemot vērā to, ka šā lēmuma mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs un to, ka daudzpusējo attiecību un starptautiskās apmaiņas vajadzību dēļ šos mērķus var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Priekšmets

Ar šo 2008. gadu pasludina par “Eiropas starpkultūru dialoga gadu”, lai palīdzētu īstenot un padarīt svarīgāku starpkultūru dialoga pastāvīgo procesu, kas turpināsies vēl pēc šā Eiropas gada.

2. pants

Mērķi

1. Eiropas starpkultūru dialoga gada vispārējie mērķi palīdz

— veicināt starpkultūru dialogu kā procesu, kurā visi ES iedzīvotāji var uzlabot savas spējas dzīvot atvērtākā, bet arī sarežģītākā kultūras vidē, kur dažādās dalībvalstīs, kā arī katrā dalībvalstī atsevišķi, līdzās pastāv dažādas kultūras identitātes un pārliecības;

— izcelt starpkultūru dialogu kā iespēju sekmēt un gūt labumu no daudzveidīgas un dinamiskas sabiedrības ne tikai Eiropā, bet arī visā pasaulē;

— veicināt visu ES iedzīvotāju, jo īpaši jauniešu, izpratni par to, cik svarīgi ir izveidot aktīvu un pasaulei atvērtu Eiropas pilsonību, kas ievēro kultūru daudzveidību un balstās uz tādām ES kopīgām vērtībām, kas noteiktas ES Līguma 6. pantā un Eiropas Savienības Pamattiesību hartā;

— uzsvērt dažādu kultūru un kultūru daudzveidības izpausmju ieguldījumu dalībvalstu kultūras mantojumā un dzīvesveidā.

2. Eiropas starpkultūru dialoga gada īpašie mērķi:

— censties veicināt visu ES iedzīvotāju, jo īpaši jauniešu, izpratni par to, cik svarīgi ir ikdienā iesaistīties starpkultūru dialogā;

— apkopot paraugpraksi starpkultūru dialoga veicināšanā visā ES, kā arī izplatīt un skaidri atzīt šo praksi Eiropas mērogā, jo īpaši jauniešu un bērnu vidū;

— palielināt izglītības nozīmi, kas ir svarīgs instruments, lai izprastu daudzveidību, labāk iepazītu citas kultūras un attīstītu prasmes un vislabāko sociālo praksi, kā arī lai palīdzētu uzsvērt plašsaziņas līdzekļu centrālo nozīmi vienlīdzības un savstarpējās sapratnes principu veicināšanā;

— pievērst uzmanību Kopienas programmām un darbībām, kas veicina starpkultūru dialogu, un palielināt to saskaņotību un veicināt tās, kā arī nodrošināt to nepārtrauktību;

— veicināt izpēti attiecībā uz jaunām pieejām starpkultūru dialogam, kas ietvertu sadarbību plašā ieinteresēto pušu lokā no dažādām jomām.

3. pants

Pasākumu saturs

Pasākumi, kas veicami 2. pantā definēto mērķu sasniegšanai, ir izklāstīti pielikumā.

Tie ietver šādu darbību īstenošanu vai atbalsta piešķiršanu tām:

a) Eiropas mēroga pasākumi un iniciatīvas, kuru mērķis ir sekmēt starpkultūru dialogu, tieši iesaistot vai citādi aptverot pēc iespējas vairāk cilvēku, un popularizēt Eiropas starpkultūru dialoga gada pasākumos sasniegto un iegūto pieredzi;

b) Eiropas nozīmes valsts un reģiona līmeņa pasākumi un iniciatīvas Eiropas starpkultūru dialoga gada popularizēšanai, tieši iesaistot vai citādi skarot pēc iespējas vairāk cilvēku, īpašu uzmanību pievēršot pasākumiem saistībā ar iedzīvotāju pilsonisko izglītošanu un mācīšanos novērtēt citus cilvēkus un to atšķirības;

c) informācijas un veicināšanas kampaņas, jo īpaši sadarbojoties ar plašsaziņas līdzekļiem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām Kopienas un valsts līmenī, lai izplatītu Eiropas starpkultūru dialoga gada mērķu galvenos vēstījumus un atzītu paraugprakses, jo īpaši jauniešu un bērnu vidū;

d) aptaujas un pētījumi Kopienas un valsts līmenī un apspriešanās ar starptautiskām struktūrām un ieinteresētajām personām no pilsoniskās sabiedrības, lai izvērtētu un sagatavotu ziņojumu par starpkultūru dialogam veltītā Eiropas gada sagatavošanu, efektivitāti un ietekmi, lai liktu pamatu ilgtermiņa pasākumiem nākotnē.

4. pants

Dalībvalstu sadarbība

Katra dalībvalsts nosaka valsts koordinācijas organizāciju vai līdzvērtīgu pārvaldības struktūru, kuras uzdevums ir organizēt šīs valsts līdzdalību Eiropas starpkultūru dialoga gadā. Tā informē Komisiju par savu izvēli viena mēneša laikā pēc šā lēmuma pieņemšanas.

Katra dalībvalsts nodrošina, ka šajā organizācijā pienācīgā veidā apvienotas dažādas starpkultūru dialoga puses valsts, reģionālā un vietējā līmenī.

Iepriekšminētā organizācija nodrošina ar Eiropas starpkultūru dialoga gadu saistīto darbību koordināciju valsts līmenī.

5. pants

Īstenošana

1. Pasākumus, kas vajadzīgi šā lēmuma īstenošanai, nosaka saskaņā ar 6. panta 2. punktā minēto kārtību.

2. Īpašu uzmanību velta sadarbībai ar Eiropas iestādēm, jo īpaši ar Eiropas Parlamentu.

6. pants

Komiteja

1. Komisijai palīdz komiteja.

2. Atsaucoties šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 3. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. panta noteikumus.

3. Komiteja pieņem savu reglamentu.

4. Valstu pārstāvjus komitejā, vēlams, izvirza valsts koordinācijas organizācija, kas minēta 4. pantā.

7. pants

Finanšu noteikumi

1. Kopienas mēroga pasākumus, kas minēti pielikuma A daļā, var līdzfinansēt no Eiropas Savienības vispārējā budžeta, nepārsniedzot 80 % no to kopējām izmaksām.

2. Kopienas mēroga pasākumus, kas minēti pielikuma B daļā, var līdzfinansēt no Eiropas Savienības vispārējā budžeta, nepārsniedzot 50 % no to kopējām izmaksām, saskaņā ar 8. pantā paredzēto kārtību.

3. Kopienas mēroga pasākumos, kas minēti pielikuma C daļā, izmantojami atklātie konkursi vai no Eiropas Savienības vispārējā budžeta piešķirtas dotācijas.

8. pants

Pieteikšanās un atlases kārtība

1. Lēmumu par dotāciju piešķiršanu pieņem Komisija saskaņā ar 6. panta 2. punktā noteikto kārtību. Komisija nodrošina līdzsvarotu un taisnīgu sadalījumu starp dalībvalstīm un dažādām attiecīgām darbības jomām, ņemot vērā ierosināto projektu kvalitāti.

2. Dotāciju piešķīruma pieteikumus, kas iesniegti saskaņā ar 7. panta 2. punktu, Komisijai iesniedz 4. pantā minētā organizācija.

9. pants

Starptautiskās organizācijas

Eiropas starpkultūru dialoga gada mērķiem Komisija var sadarboties ar attiecīgām starptautiskām organizācijām, jo īpaši ar Eiropas Padomi un UNESCO, lielu uzmanību pievēršot tam, lai nodrošinātu pamanāmu ES dalību.

10. pants

Komisijas uzdevums

1. Komisija nodrošina saskaņotību starp šajā lēmuma paredzētajiem pasākumiem un citām Kopienas darbībām un iniciatīvām.

2. Komisija Eiropas starpkultūru dialoga gadā cenšas iesaistīt kandidātvalstis, pamatojoties uz viņu dalību daudzās Kopienas programmās ar starpkultūru dialoga dimensiju un īstenojot īpašas iniciatīvas, īpaši ES un kandidātvalstu pilsonisko sabiedrību dialogā.

3. Komisija nodrošina papildināmību starp pasākumiem, kas īstenoti Eiropas starpkultūru dialoga gada mērķu sasniegšanai, un pasākumiem, kurus varētu izvērst attiecīgajos sadarbības dialogos gan ar EBTA valstīm, kas ir puses EEZ līgumā, gan Rietumbalkānu valstīm un Eiropas kaimiņattiecību politikas partnervalstīm.

4. Komisija nodrošina papildinamību arī ar tām visām sadarbības iniciatīvām ar trešām valstīm, īpaši ar jaunattīstības valstīm, kuras atbilst Eiropas starpkultūru dialoga gada mērķiem.

11. pants

Budžets

1. Šā lēmuma īstenošanai paredzētais finansējums laikposmam no 2007. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 31. decembrim ir EUR 10 miljoni. Sagatavošanas darbībām atvēlētie līdzekļi nepārsniedz 30 % no kopējā budžeta.

2. Gada apropriācijas piešķir budžeta lēmējinstitūcija atbilstīgi finanšu shēmai.

12. pants

Kopienas finanšu interešu aizsardzība

1. Komisija nodrošina, ka, īstenojot saskaņā ar šo lēmumu finansētas darbības, ir aizsargātas Kopienas finanšu intereses, piemērojot aizsargpasākumus pret krāpniecību, korupciju un visām citām prettiesiskām darbībām, veicot efektīvas pārbaudes un atgūstot nepamatoti izmaksātas summas, un nelikumību gadījumā piemērojot iedarbīgus, samērīgus un preventīvus sodus saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (7), Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (8), un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 (1999. gada 25. maijs) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (9).

2. Attiecībā uz Kopienas darbībām, ko finansē atbilstīgi šim lēmumam, pārkāpuma jēdziens, kas minēts Regulas (EK, Euratom) Nr. 2988/95 1. panta 2. punktā, nozīmē jebkuras Kopienas tiesību normas vai līgumsaistību pārkāpumu, ko rada kāda saimnieciskās darbības subjekta rīcība vai nolaidība, kas kaitē vai varētu kaitēt Eiropas Savienības vispārējam budžetam vai Kopienu pārvaldītiem budžetiem, izdarot nepamatotus izdevumus.

3. Komisija samazina, aptur vai atgūst finanšu palīdzības summas, kas piešķirtas kādai darbībai, ja tā konstatē pārkāpumus, tostarp neatbilstību šā lēmuma noteikumiem vai atsevišķam lēmumam vai nolīgumam, ar ko piešķir attiecīgo atbalstu, vai ja tā atklāj, ka bez Komisijas apstiprinājuma pieprasīšanas darbībā ir veiktas nozīmīgas izmaiņas, kas neatbilst minētās darbības būtībai vai īstenošanas nosacījumiem.

4. Ja nav ievēroti termiņi vai ja darbības īstenošanā sasniegtais attaisno tikai daļu piešķirtā finansiālā atbalsta, Komisija lūdz atbalsta saņēmējam konkrētā laikposmā iesniegt apsvērumus. Ja atbalsta saņēmējs nesniedz apmierinošu atbildi, Komisija var atcelt atlikušo finansiālo atbalstu un prasīt atmaksāt jau izmaksātās summas.

5. Komisijai atmaksā visus nepamatotos maksājumus. Summām, kas nav atmaksātas laikā, piemēro procentu likmi saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (10).

13. pants

Uzraudzība

1. Par visām darbībām, ko finansē saskaņā ar šo lēmumu, saņēmējs iesniedz tehnisko un progresa ziņojumu par darba gaitu. Turklāt trijos mēnešos pēc darbības pabeigšanas sniedz galīgo pārskatu. Pārskatu formu un saturu nosaka Komisija.

2. Piecus gadus pēc pēdējā maksājuma finansiālās palīdzības saņēmējs saglabā Komisijai pieejamus visus darbības izdevumu apliecinošos dokumentus.

3. Komisija veic visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai pārliecinātos, ka finansētie projekti ir veikti pienācīgi un atbilstīgi noteikumiem, kas paredzēti šajā lēmumā un Regulā (EK/Euratom) Nr. 1605/2002.

14. pants

Uzraudzība un novērtēšana

Vēlākais līdz 2009. gada 31. decembrim Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai ziņojumu par 3. pantā paredzēto pasākumu īstenošanu, rezultātiem un vispārīgu novērtējumu, lai tas kalpotu par pamatu turpmākajiem ES politikas virzieniem, pasākumiem un darbībām šajā jomā.

15. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

16. pants

Adresāti

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2006. gada 18. decembrī Eiropas Parlamenta vārdā priekšsēdētājs J. BORRELL FONTELLES Padomes vārdā priekšsēdētājs J.-E. ENESTAM

(1) OV C 185, 8.8.2006., 42. lpp.

(2) OV C 206, 29.8.2006., 44. lpp.

(3) Eiropas Parlamenta 2006. gada 1. jūnija Atzinums un Padomes … Lēmums.

(4) Skatīt Komisijas 2005. gada 29. jūnija paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par Eiropas Savienības un kandidātvalstu pilsonisko sabiedrību dialogu.

(5) OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

(6) OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/512/EK (OV L 22.7.2006., 11. lpp.)

(7) OV L 312, 23. 12.1995., 1. lpp.

(8) OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.

(9) OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp.

(10) OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.