LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 295/1

PADOMES REGULA (ES) 2016/1903

(2016. gada 28. oktobris),

ar ko 2017. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Baltijas jūrā, un groza Regulu (ES) 2016/72

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

(1) Līguma 43. panta 3. punktā ir paredzēts, ka Padomei pēc Komisijas priekšlikuma jāpieņem pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu.

(2) Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1380/2013 (1) paredzēts, ka saglabāšanas pasākumi jāpieņem, ņemot vērā pieejamos zinātniskos, tehniskos un ekonomiskos ieteikumus, tostarp attiecīgā gadījumā arī ziņojumus, ko sagatavojusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja un citas padomdevējas struktūras, kā arī ņemot vērā ieteikumus, kas saņemti no konsultatīvajām padomēm, un kopīgus ieteikumus, ko sniegušas dalībvalstis.

(3) Padomei ir jāpieņem pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu un attiecīgi jāparedz arī daži ar tām funkcionāli saistīti nosacījumi. Zvejas iespējas būtu dalībvalstīm jāiedala tā, lai ikvienai dalībvalstij nodrošinātu ar katru zivju krājumu vai zvejniecību saistīto zvejas darbību relatīvu stabilitāti, pienācīgi ņemot vērā kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) mērķus, kas noteikti Regulā (ES) Nr. 1380/2013.

(4) Regulā (ES) Nr. 1380/2013 ir paredzēts, ka KZP mērķis ir maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu saistībā ar izmantošanas pakāpi, ja iespējams, sasniegt līdz 2015. gadam un pakāpeniski pieaugošā veidā – vēlākais līdz 2020. gadam attiecībā uz visiem krājumiem.

(5) Tāpēc saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1380/2013 kopējā pieļaujamā nozveja (KPN) būtu jānosaka saskaņā ar pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem, ņemot vērā bioloģiskos un sociālekonomiskos aspektus, vienlaikus nodrošinot vienlīdzīgu attieksmi pret visiem zvejas segmentiem, kā arī ņemot vērā viedokļus, kas izteikti, apspriežoties ar ieinteresētajām personām.

(6) Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1139 (2) izveido daudzgadu plānu mencas, reņģes un brētliņas krājumiem Baltijas jūrā un zvejniecībām, kas minētos krājumus izmanto (“plāns”). Plāna mērķis ir nodrošināt, ka dzīvo jūras bioloģisko resursu izmantošana atjauno un uztur zvejoto sugu populācijas virs līmeņa, kas spēj nodrošināt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu. Lai to panāktu, attiecīgo krājumu zvejas izraisītas zivju mirstības mērķapjoms, kas izteikts diapazonos, ir jāsasniedz pēc iespējas drīz un pakāpeniski pieaugošā veidā līdz 2020. gadam. Ir atbilstīgi 2017. gadā piemērojamos nozvejas limitus attiecībā uz mencas, reņģes un brētliņas krājumiem Baltijas jūrā noteikt tā, lai sasniegtu plāna mērķus.

(7) Saskaņā ar plānu – ja zinātniskajā ieteikumā ir konstatēts, ka jebkura attiecīgā krājuma nārsta bara biomasa ir mazāka par Regulas (ES) 2016/1139 II pielikumā izklāstītajiem nārsta bara biomasas references rādītājiem, – ir jāpieņem visi attiecīgie korektīvie pasākumi, lai nodrošinātu attiecīgo krājumu ātru atgriešanos pie līmeņiem, kuri ir augstāki par līmeni, kas spēj nodrošināt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu. Starptautiskā Jūras pētniecības padome (ICES) norādīja, ka Baltijas jūras mencu rietumdaļas krājuma biomasa ir mazāka par minētās regulas II pielikumā izklāstītajiem nārsta bara saglabāšanas references rādītājiem. Tāpēc ir atbilstīgi Regulas (ES) 2016/1139 I pielikuma B ailē Baltijas jūras rietumdaļas mencu zvejas iespējas noteikt zem zvejas izraisītās zivju mirstības mērķapjoma tādā līmenī, kurā būtu ņemts vērā biomasas samazinājums. Šajā nolūkā ir nepieciešams ņemt vērā vispārīgi – KZP mērķu un konkrēti – plāna mērķu sasniegšanas grafiku, veiktu korektīvu pasākumu gaidāmo ietekmi un vajadzību nodrošināt ieguvumus ekonomiskajā, sociālajā un nodarbinātības jomā, kā izklāstīts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. pantā.

(8) Būtu jāveic turpmāki korektīvi pasākumi. Pašreiz spēkā esošā sešu nedēļu slēgšanas laikposma pagarinājums par papildu divām nedēļām vairāk aizsargātu mencu nārsta barus. Saskaņā ar zinātnisko ieteikumu Baltijas jūras rietumdaļas mencas atpūtas zveja būtiski ietekmē minētā krājuma kopējo zvejas izraisīto zivju mirstību. Ņemot vērā minētā krājuma pašreizējo stāvokli, ir atbilstīgi pieņemt dažus pasākumus attiecībā uz atpūtas zveju. Konkrētāk – būtu jāpiemēro dienas individuālais limits vienam zvejniekam, un nārstošanas periodā tam vajadzētu būt stingrāk ierobežotam. Tas neskar relatīvas stabilitātes principu, ko piemēro komerciālas zvejas darbībām.

(9) Sakarā ar izmaiņām Baltijas jūras mencas austrumdaļas krājumu bioloģijā ICES nav varējusi noteikt bioloģiskos references rādītājus un tā vietā ir ieteikusi KPN minētajam mencas krājumam noteikt, pamatojoties uz pieeju, kuru izmanto gadījumos, kad ir pieejami ierobežoti dati. Tādēļ, lai veicinātu plāna mērķu sasniegšanu, ir lietderīgi Baltijas jūras austrumdaļas mencu KPN noteikt, pamatojoties uz pieeju, kuru izmanto gadījumos, kad ir pieejami ierobežoti dati.

(10) Kas attiecas uz Rīgas jūras līča reņģi, pieejamais zinātniskais ieteikums norāda uz ļoti lielu 2015. gada vecuma grupas klātbūtni. KPN noteikšana saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1139 I pielikuma A ailē norādīto zvejas izraisītas zivju mirstības mērķapjomu būtiski palielinās nārsta bara biomasu, kā rezultātā palielināsies konkurence par barību, augšana būs lēnāka, būs mazāks kondīcijas koeficients un kopumā zivju kvalitāte pasliktināsies. Tā kā šā krājuma nārsta bara biomasa pārsniedz minētās regulas II pielikuma A ailē norādīto biomasas references rādītāju, ir atbilstīgi KPN noteikt saskaņā ar minētās regulas I pielikuma B ailē norādīto zvejas izraisītas zivju mirstības diapazonu; tas ir nepieciešams, lai šim krājumam neradītu nopietnu kaitējumu, ko radītu vienas sugas krājuma dinamika minētās regulas 4. panta 4. punkta b) apakšpunkta nozīmē.

(11) Uz šajā regulā noteikto zvejas iespēju izmantošanu būtu jāattiecas Padomes Regulai (EK) Nr. 1224/2009 (3) un jo īpaši tās 33. un 34. pantam par nozvejas un zvejas piepūles reģistrēšanu un par to datu nosūtīšanu Komisijai, kas saistīti ar zvejas iespēju pilnīgu apguvi. Tāpēc šajā regulā būtu jāprecizē, kādi kodi attiecībā uz izkrāvumiem no krājumiem, uz kuriem attiecas šī regula, dalībvalstīm jālieto, kad tās sūta datus Komisijai.

(12) Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 847/96 (4) tika ieviesti papildu nosacījumi ikgadējai KPN pārvaldībai, tostarp 3. un 4. pantā paredzētie elastības noteikumi par piesardzīgu un analītisku KPN. Saskaņā ar minētās regulas 2. pantu Padome, nosakot KPN, nolemj, kuriem krājumiem 3. vai 4. pantu nepiemēro, jo īpaši – pamatojoties uz šo krājumu bioloģisko stāvokli. Ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu nesen tika ieviests ikgadējas elastības mehānisms visiem krājumiem, uz kuriem attiecas izkraušanas pienākums. Tāpēc, lai izvairītos no pārmērīgas elastības, kas apdraudētu dzīvo jūras bioloģisko resursu racionālas un atbildīgas izmantošanas principu, kavētu KZP mērķu sasniegšanu un pasliktinātu krājumu bioloģisko stāvokli, būtu jānosaka, ka Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu analītiskai KPN piemēro tikai tad, ja nav izmantota ikgadējā elastība, kas paredzēta Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktā.

(13) Pamatojoties uz jauniem zinātniskajiem ieteikumiem, Esmarka mencas sākotnējā KPN ICES IIIa apgabalā un ICES IIa un IV apgabala Savienības ūdeņos būtu jānosaka laikposmam no 2016. gada 1. novembra līdz 2017. gada 31. oktobrim. Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (ES) 2016/72. Lai nepieļautu zvejas darbību pārtraukumu, noteikumi attiecībā uz Esmarka mencu būtu jāpiemēro no 2016. gada 1. novembra.

(14) Lai nepieļautu zvejas darbību pārtraukumu un lai nodrošinātu Savienības zvejnieku iztikas līdzekļus, šī regula būtu jāpiemēro no 2017. gada 1. janvāra. Steidzamības dēļ šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

I NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets

Ar šo regulu nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas Baltijas jūrā 2017. gadam.

2. pants

Darbības joma

1. Šo regulu piemēro Savienības zvejas kuģiem, kas darbojas Baltijas jūrā.

2. Šo regulu piemēro arī atpūtas zvejai, kad attiecīgajos noteikumos uz to ir konkrēti norādīts.

3. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro Regulas (ES) Nr. 1380/2013 4. pantā minētās definīcijas. Turklāt piemēro šādas definīcijas:

1) “apakšrajons” ir Baltijas jūras ICES apakšrajons, kas noteikts Padomes Regulas (EK) Nr. 2187/2005 (5) I pielikumā;

2) “kopējā pieļaujamā nozveja” jeb KPN ir daudzums, kādu no katra krājuma drīkst nozvejot gada garumā;

3) “kvota” ir KPN daļa, kas iedalīta Savienībai, dalībvalstij vai trešai valstij;

4) “atpūtas zveja” ir nekomerciālas zvejas darbības, kurās jūras bioloģiskos resursus izmanto tādos nolūkos kā atpūta, tūrisms vai sports.

II NODAĻA

ZVEJAS IESPĒJAS

4. pants

KPN un tās iedalījums

KPN, kvotas un attiecīgā gadījumā ar tām funkcionāli saistīti nosacījumi ir noteikti pielikumā.

5. pants

Īpaši noteikumi par zvejas iespēju iedalījumu

Šajā regulā paredzētais zvejas iespēju iedalījums dalībvalstīm neskar:

a) apmaiņu, kas veikta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 8. punktu;

b) atvilkumus un pārdali, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37. pantu;

c) papildu izkrāvumus, kas atļauti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu vai Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu;

d) daudzumus, kas ieturēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu vai nodoti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu;

e) atvilkumus, kas veikti, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105. un 107. pantu.

6. pants

Nozvejas un piezvejas izkraušanas nosacījumi

1. Uz to sugu nozvejām, uz kurām attiecas nozvejas limiti un kuras ir nozvejotas Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktā minētajās zvejniecībās, attiecas izkraušanas pienākums, kas noteikts minētajā pantā.

2. Šīs regulas pielikumā ir norādīti Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 8. punktā minētie nemērķa sugu krājumi drošās bioloģiskās robežās, lai varētu noteikt minētajā pantā paredzēto atkāpi no pienākuma atskaitīt nozveju no attiecīgajām kvotām.

7. pants

Pasākumi attiecībā uz mencu atpūtas zveju 22.–24. apakšapgabalā

1. Atpūtas zvejā 22.–24. apakšapgabalā viens zvejnieks drīkst paturēt ne vairāk kā piecus mencu īpatņus dienā.

2. Atkāpjoties no šā panta 1. punkta, periodā no 2017. gada 1. februāra līdz 2017. gada 31. martam 22.–24. apakšapgabalā viens zvejnieks drīkst paturēt ne vairāk kā trīs mencu īpatņus dienā.

3. Šā panta 1. un 2. punkts neskar stingrākus valsts pasākumus.

III NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

8. pants

Datu nosūtīšana

Kad dalībvalstis, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 33. un 34. pantu, nosūta Komisijai datus par daudzumiem, kas nozvejoti vai izkrauti no krājumiem, tās izmanto šīs regulas pielikumā noteiktos krājumu kodus.

9. pants

Elastība

1. Ja vien šīs regulas pielikumā nav norādīts citādi, krājumiem, kam noteikta piesardzīga KPN, piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu, un krājumiem, kam noteikta analītiska KPN, piemēro minētās regulas 3. panta 2. un 3. punktu un 4. pantu.

2. Ja dalībvalsts izmanto Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktā paredzēto ikgadējo elastību, Regulas (EK) Nr. 847/96 3. panta 2. un 3. punktu un 4. pantu nepiemēro.

10. pants

Regulas (ES) 2016/72 grozījums

Regulas (ES) 2016/72 IA pielikumā dati par Esmarka mencu IIIa zonā un Savienības ūdeņos IIa un IV zonā tiek aizstāti ar šādiem:

“Suga: Esmarka menca un ar to saistītās piezvejas sugas Trisopterus esmarkii Zona: IIIa; Savienības ūdeņi IIa un IV zonā (NOP/2A3A4.) Gads 2016 2017 Dānija 128 880 (6) (8) 99 907 (6) (11) Vācija 25 (6) (7) (8) 19 (6) (7) (11) Nīderlande 95 (6) (7) (8) 74 (6) (7) (11) Savienība 129 000 (6) (8) 100 000 (6) (11) Norvēģija 15 000 (9) Fēru Salas 6 000 (10) KPN Nepiemēro Nepiemēro Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

11. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2017. gada 1. janvāra, izņemot 10. pantu, ko piemēro no 2016. gada 1. novembra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 2016. gada 28. oktobrī Padomes vārdā – priekšsēdētājs M. LAJČÁK

(1) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013 (2013. gada 11. decembris) par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.).

(2) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1139 (2016. gada 6. jūlijs), ar kuru izveido daudzgadu plānu mencas, reņģes un brētliņas krājumiem Baltijas jūrā un zvejniecībām, kas šos krājumus izmanto, un ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2187/2005 un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1098/2007 (OV L 191, 15.7.2016., 1. lpp.).

(3) Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009 (2009. gada 20. novembris), ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, un groza Regulas (EK) Nr. 847/96, (EK) Nr. 2371/2002, (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 768/2005, (EK) Nr. 2115/2005, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007, (EK) Nr. 676/2007, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 1300/2008 un (EK) Nr. 1342/2008, un atceļ Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94 un (EK) Nr. 1966/2006 (OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.).

(4) Padomes Regula (EK) Nr. 847/96 (1996. gada 6. maijs), kas ievieš papildu nosacījumus ikgadējai kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotu pārvaldei (OV L 115, 9.5.1996., 3. lpp.).

(5) Padomes Regula (EK) Nr. 2187/2005 (2005. gada 21. decembris), ar ko nosaka tehniskus pasākumus zvejas resursu saglabāšanai Baltijas jūrā, Beltos un Zunda šaurumā un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1434/98, un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 88/98 (OV L 349, 31.12.2005., 1. lpp.).

(6) Neskarot izkraušanas pienākumu, merlanga nozveju drīkst ne vairāk kā 5 % apmērā atskaitīt no kvotas (OT2/*2A3A4) ar noteikumu, ka šī nozveja un tādu sugu piezveja, kas noteiktas Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 8. punktā, kopumā neveido vairāk kā 9 % no šīs Esmarka mencas kvotas.

(7) Šo kvotu drīkst apgūt tikai Savienības ūdeņos ICES IIa, IIIa un IV zonā.

(8) Savienības kvotas nozveju var veikt vienīgi no 2016. gada 1. janvāra līdz 31. oktobrim.

(9) Izmanto šķirotājrežģi.

(10) Izmanto šķirotājrežģi. Ietver ne vairāk kā 15 % nenovēršamu piezveju (NOP/*2A3A4), kas jāatskaita no šīs kvotas.

(11) Savienības kvotas nozveju var veikt vienīgi no 2016. gada 1. novembra līdz 2017. gada 31. oktobrim.”