PIELIKUMS

APSTIPRINĀŠANAS PIETEIKUMS ATTIECĪBĀ UZ PRODUKTA SPECIFIKĀCIJAS GROZĪJUMU, KAS NAV MAZNOZĪMĪGS, AIZSARGĀTA CILMES VIETAS NOSAUKUMA / AIZSARGĀTAS ĢEOGRĀFISKĀS IZCELSMES NORĀDES GADĪJUMĀ

Grozījuma apstiprināšanas pieteikums saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta pirmo daļu

“Crème d’Isigny”

ES Nr.: PDO-FR-0139-AM01 – 18.10.2017.

ACVN ( X ) AĢIN ( )

1. Pieteikuma iesniedzēja grupa un tās likumīgās intereses

Syndicat Professionnel de Défense des Producteurs de Lait et Transformateurs de Beurre et Crème d’Isigny-sur-Mer – Baie des Veys 2, rue du docteur Boutrois 14230 Isigny-sur-Mer FRANCE Tālr. +33 231513310 Fakss +33 231923397 E-pasts: ODG.beurrecremeisigny@isysme.com

Sastāvs: grupu veido piensaimnieki un sviestnieki. Tāpēc tai ir likumīgas tiesības ierosināt grozījumu pieteikumu.

2. Dalībvalsts vai trešā valsts

Francija

3. Produkta specifikācijas punkts, uz kuru attiecas grozījums vai grozījumi

— ☒ Produkta nosaukums — ☒ Produkta apraksts — ☒ Ģeogrāfiskais apgabals — ☒ Izcelsmes apliecinājums — ☒ Ražošanas metode — ☒ Saikne — ☒ Marķēšana — ☒ Citi [dalībvalsts kompetentās iestādes un pieteikuma iesniedzēju grupas kontaktinformācija, kontroles iestādes kontaktinformācija, valsts prasības]

4. Grozījuma vai grozījumu veids

— ☐ Ar reģistrētu ACVN vai AĢIN apzīmēta produkta specifikācijas grozījums, kuru nevar uzskatīt par maznozīmīgu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešo daļu. — ☒ Ar reģistrētu ACVN vai AĢIN apzīmēta produkta specifikācijas grozījums, kuru nevar uzskatīt par maznozīmīgu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešo daļu, ja vienots dokuments (vai tā ekvivalents) attiecībā uz produktu nav publicēts.

5. Grozījums vai grozījumi

5.1. Punkts “Produkta nosaukums”

Vārdi “Crème d’Isigny” aizstāti ar ““Crème d’Isigny” jeb “Crème fraîche d’Isigny””.

Tiek piedāvāts, ka nosaukumam “Crème d’Isigny” ir alternatīvs nosaukums. Proti, var izmantot arī nosaukumu “Crème fraîche d’Isigny”. Šis nosaukums daudzus gadus izmantots, lai apzīmētu produktus, kas atbilst svaiga krējuma definīcijai, kāda tā sniegta normatīvajos aktos. Tātad šis grozījums ļauj kodificēt svaiga krējuma tirdzniecības praksi. Svaigs krējums ir krējums, kas apstrādāts vienīgi ar pasterizāciju, un tā fasēšana ražošanas vietā ir paveikta termiņā, kas nepārsniedz 24 stundas pēc pasterizācijas.

5.2. Punkts “Produkta apraksts”

Attiecībā uz specifikāciju, kas 1996. gadā reģistrēta par diviem produktiem – “Beurre d’Isigny” un “Crème d’Isigny” –, nodaļa, kurā aprakstītas produkta īpašības, ir sagatavota jaunā redakcijā, galveno uzmanību vēršot vienīgi uz krējuma raksturīgajām īpašībām.

Teksta daļu:

“Šiem abiem piena produktiem ir oriģinālas īpašības. Tie ir dabiskā “gundegu” dzeltenā krāsā. Šie produkti ir smaržīgi, un pēc konsistences tie ir krēmīgi.”

aizstāta ar šādu:

“Produkts “Crème d’Isigny” ir pasterizēts salds (douce) vai nogatavināts (maturée) krējums, kas pēc izskata ir spīdīgs, tā krāsa ir no ziloņkaula toņa līdz bāldzeltenam tonim, tā minimālais tauku saturs ir 35 grami 100 gramos produkta. Saldais “Crème d’Isigny” pēc konsistences ir šķidrs, un tam raksturīgas pienam piemītošas un nedaudz saldenas aromāta nianses. Nogatavinātais “Crème d’Isigny” ir pēc konsistences stingrs, un tam raksturīgs svaigums, maigas pienam piemītošas nianses apvienojumā ar vieglu izteiktu skābumu. “Crème fraîche d’Isigny” ir “Crème d’Isigny”, kas apstrādāts vienīgi ar pasterizāciju, un tā fasēšana ražošanas vietā ir paveikta termiņā, kas nepārsniedz 24 stundu laikā pēc pasterizācijas.”

Izdarīta neliela korekcija attiecībā uz produkta ārējo izskatu: pašreiz spēkā esošajā specifikācijā norādītā “gundegu dzeltenā krāsa”, kas ir produkta “Beurre d’Isigny” specifika, ir svītrota.

Pievienots apzīmējums “spīdīgs”, kas ļauj labāk definēt krējuma izskatu.

Turklāt, kā aprakstīts spēkā esošās specifikācijas punktā par iegūšanas metodi (“Izmantotajam krējumam jābūt termiski apstrādātam vienīgi ar pasterizāciju nevēlamo mikroorganismu iznīcināšanai”), produkta aprakstā tagad ir skaidri norādīts, ka tas ir pasterizēts krējums.

Šajā daļā ir arī precizēts, ka minimālais tauku saturs 100 gramos šāda krējuma ir 35 grami; tas norādīts tikai spēkā esošās specifikācijas punktā par ražošanas metodi.

Vienīgais organoleptiskais apraksts, kas sniegts pašreizējā specifikācijā (“krējums ir smaržīgs, un pēc konsistences tas ir patīkami tauks”), šķita pārāk kodolīgs un daļēji nepareizs, jo tajā saldais krējums nebija skaidri nošķirts no nogatavinātā krējuma. Tāpēc teksts papildināts ar organoleptisku aprakstu saldajam krējumam un nogatavinātajam krējumam.

Šis grozījums ir izdarīts arī vienotā dokumenta 3.2. punktā, aizstājot frāzi “Krējumam ir bagātīgas un krēmīgas taukvielas dzeltenā krāsā”.

5.3. Punkts “Ģeogrāfiskais apgabals”

Nodaļa “Ģeogrāfiskā apgabala definīcija” papildināta, norādot visus posmus, kas tiek veikti noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā. Ir atjaunināti arī to dažādo pašvaldību nosaukumi, kuru teritorija pieder pie šā apgabala.

Šie grozījumi precizē dažādus posmus un atjaunina pašvaldību sarakstu, taču negrozot ģeogrāfiskā apgabala robežas.

Produktu drīkst fasēt vienīgi noteiktajā apgabalā. Tādēļ šī darbība ir jāveic drīzi pēc ražošanas procesa beigām, lai nepieļautu ne krāpšanu (krējuma sajaukšanu), ne arī produkta bojāšanos tauku oksidācijas dēļ, kāda bieži vien notiek pārāk ilgas transportēšanas laikā. Tomēr “Crème fraîche d’Isigny” vai “Crème d’Isigny” var transportēt tvertnēs no vienas ražotnes uz citu ģeogrāfiskā apgabala robežās un vienīgi pārstrādei nogatavinātā krējumā vai sviestā.

5.4. Punkts “Izcelsmes apliecinājums”

Ņemot vērā valsts tiesību aktu un noteikumu attīstību, specifikācijas noteikums nodaļā attiecībā uz pierādījumiem par produkta izcelsmi ģeogrāfiskajā apgabalā ir konsolidēts, un tajā apkopotas obligātās paziņošanas prasības un reģistru kārtošana attiecībā uz produkta izsekojamību un ražošanas apstākļu pārraudzību.

Tādēļ ir pievienotas šādas daļas attiecībā uz:

— operatoru identifikācijas deklarāciju un dažādiem citiem paziņošanas pienākumiem, jo īpaši attiecībā uz ražošanas pagaidu pārtraukšanu (“iepriekšēja deklarācija par nodomu neražot” un “iepriekšēja deklarācija par ražošanas atsākšanu”),

— “reģistru kārtošanu”, precizējot lopkopju pienākumus un norādot valsts līmenī spēkā esošos noteikumus krējuma ražotājiem,

— kontroles procedūrām, kas jau ir paredzētas spēkā esošajos valsts noteikumos: “Visu šo procedūru papildina ar analīzēm un organoleptiskiem testiem, kas veikti bez iepriekšēja brīdinājuma un ņemot paraugus no pārdošanai fasētiem produktiem.”

5.5. Punkts “Ražošanas metode”

Specifikācijā ir precizēti daudzi iegūšanas metodes punkti, lai labāk aprakstītu apstākļus piena ražošanai un tā pārstrādei krējumā “Crème d’Isigny”. Šie elementi palīdz stiprināt saikni ar ģeogrāfisko apgabalu.

Lai dokumentētu tradicionālo praksi, ir ieviesti noteikumi par slaucamo govju ganāmpulka turēšanu (šķirne, barība u. c.).

Ganāmpulka turēšana

Teksts papildināts ar slaucamo govju ganāmpulka definīciju: “Šīs specifikācijas izpratnē ganāmpulks ir visu saimniecībā esošo piena ieguvei izmantojamo liellopu ganāmpulks, ko veido laktācijas periodā esošās govis un cietstāvošās govis.”

Šā specifikācijas noteikuma mērķis ir skaidri norādīt, uz kuriem dzīvniekiem tas attiecas, izmantojot vārdus “slaucamo govju ganāmpulks” un “slaucamās govis”, kā arī nodrošināt kontroles sistēmu un nepieļaut pārpratumu rašanos.

pievienotas šādas daļas:

“Ganāmpulks jātur ganībās vismaz septiņus mēnešus.”

“Katras saimniecības galvenajā lopbarības platībā zālāju īpatsvaram jābūt vismaz 50 %. Laktācijas periodā katrai govij ir vismaz 35 āru (dabisko, pagaidu vai viengadīgo) pļavu, kuras noganāmas vismaz 20 āru platībā vai – ja izēdina arī zālaugu papildbarību – vismaz 10 āru platībā.”

Lai stiprinātu saikni starp produktu un ģeogrāfisko apgabalu, teksts papildināts ar norādi par zālaugu patērēšanu barībā (noganīšana, siens utt.) saistībā ar pļavu un ganību lopkopības praksi, kāda pastāv ģeogrāfiskajā apgabalā.

Šķirne

pievienotas šādas daļas:

“Krējuma ražotājam produkta “Crème d’Isigny” pagatavošanai paredzētais katra savākuma piens iegūts no tādiem ganāmpulkiem, kurus kopumā vismaz 30 % apmērā veido Normandijas piena šķirnes govis.”

“Savākums ir viss savāktais piens, ko ražotājs saņem un izmanto 48 stundu laikā.”

Šie elementi ļauj nodrošināt, ka “Crème d’Isigny” ražošanai Normandijas šķirnes govju piens tiek izmantots ievērojamā apjomā.

Šie dažādie elementi sniegti arī vienotā dokumenta 3.3. punktā.

Ganāmpulka ēdināšana

Pievienotas šādas daļas:

“Ganāmpulka pamatbarības deva, izsakot to sausnā, 80 % apmērā iegūta ģeogrāfiskajā apgabalā. To veido šāda svaiga vai konservēta lopbarība: zāle, kukurūza, graudaugi vai proteīnaugi (veseli augi), salmi, lucerna, kā arī lopbarības bietes, sakņu dārzeņi un dehidrēts biešu mīkstums.”

“Ganību periodā, kura minimālais ilgums ir septiņi mēneši, vismaz 40 % sausnā izteiktas lopbarības devas vidēji veido svaiga vai konservēta zāle. Gada pārējā laikā tās proporcija, izteikta sausnā, ikdienas lopbarības devā nedrīkst būt mazāka par 20 %.”

Šīs informācijas mērķis ir izcelt saikni starp produktu un ģeogrāfisko apgabalu, norādot, ka slaucamajām govīm izēdināmās barības izcelsme pārsvarā ir ģeogrāfiskajā apgabalā. Lai labāk definētu izmantoto barības līdzekļu veidu, ir noteikts atļautās lopbarības saraksts.

Šie noteikumi par ganāmpulka ēdināšanu ir norādīti arī vienotā dokumenta 3.3. punktā.

Teksts papildināts ar šādu daļu: “Sausnā izteiktas papildbarības apjoms, ko katrai ganāmpulka govij izēdina kalendārā gada laikā, nedrīkst pārsniegt 1 800 kg.”

Šā ierobežojuma mērķis ir nepieļaut, ka šādu barības līdzekļu nozīme dzīvnieku ēdināšanā ievērojami pieaug, un tādējādi veicināt ģeogrāfiskā apgabala izcelsmes pamatbarības nozīmi.

Šis noteikums pievienots arī vienotā dokumenta 3.3. punktam.

Teksts papildināts ar šādu daļu:

“Pamatbarībā un papildbarībā ir aizliegts izēdināt: kāpostus, rāceņus, ripsi un rapša zaļmasu.

Saskaņā ar klasifikāciju, kas attiecībā uz dzīvnieku barību pieņemta Regulas (ES) Nr. 68/2013 pielikuma C daļā, papildbarībā aizliegtas ir šādas izejvielas:

— neapstrādāta palmu, zemesriekstu, saulespuķu un olīvu eļļa vai šo eļļu izomēri (pieder pie 2.20.1. grupas produktiem),

— piena produkti un no tiem iegūti produkti (pieder pie 8. grupas),

— sauszemes dzīvnieku produkti un no tiem iegūti produkti (pieder pie 9. grupas),

— zivis, citi ūdens dzīvnieki un no tiem iegūti produkti (pieder pie 10. grupas), izņemot mencu aknu eļļu,

— dažādi komponenti (pieder pie 13. grupas), izņemot glikozes melasi.

Visbeidzot, ir aizliegta urīnviela un tās derivāti kā uzturfizioloģiskās piedevas, kas noteiktas 1. pielikumā Regulai (EK) Nr. 1831/2003 par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām.”

Ņemot vērā to, ka vairākiem produktiem un izejvielām ir negatīva ietekme uz piena organoleptiskajām īpašībām, laktācijas periodā esošām govīm tos izēdināt aizliegts.

Šie dažādie elementi sniegti arī vienotā dokumenta 3.3. punktā.

Lai labāk aprakstītu tradicionālo praksi, teksts papildināts ar noteikumiem par dažādiem krējuma ražošanas posmiem.

Piena savākšana un saņemšana

Teksts papildināts ar šādu daļu:

“Savākšanu veic ik reizi, kad pagājušas ne vairāk kā 48 stundas pēc visagrākā slaukuma. Saimniecībās savāktais piens tiek izņemts uz vietas krejotavā bez pārkraušanas. Svaigpienu saņemot, tā skābuma pakāpei jāatbilst 14–16 Dornika (Dornic) skābumgrādiem, t. i., tā pH ir jābūt 6,6–6,85.”

Lai nebūtu problēmu saistībā ar izejvielas bojāšanos saimniecībā, “Crème d’Isigny” vai “Crème fraîche d’Isigny” ražošanai izmantojamā piena uzglabāšanas laiks ir reglamentēts. Turklāt, lai nodrošinātu labāku izsekojamību, ir precizēts, ka piena pārkraušana starp saimniecībām un krejotavu ir aizliegta. Lai nodrošinātu, ka izejviela nebojājas, teksts papildināts ar norādi par svaigpiena skābuma pakāpi.

Šis noteikums pievienots arī vienotā dokumenta 3.3. punktam.

Pagatavošana un fasēšana

Teikums “Krējumam jāatbilst normatīvo aktu prasībām gan attiecībā uz ganāmpulku, gan piena krējumu” ir svītrots, jo tas ietilpst attiecīgā regulējuma jomā.

Krejošana un pasterizēšana

Teksts papildināts ar šādu daļu: “Pirms nokrejošanas pienu drīkst turēt ne ilgāk par 48 stundām pēc tā saņemšanas.”

Šāda norāde vajadzīga tam, lai saglabātu izejvielas kvalitāti.

Teksts papildināts ar šādu daļu:

“Savāktā pilnpiena pirmais apstrādes posms pirms nokrejošanas var būt tā iepriekšēja pasterizēšana 74 °C temperatūrā. Pēc piena nokrejošanas iegūto krējumu 30–180 sekundes pasterizē 86–95 °C temperatūrā.”

Tādējādi ir definēti produkta iegūšanai vajadzīgie pasterizēšanas posmi.

Teksta daļa:

“Šai apstrādei jābūt paveiktai ne vēlāk kā 36 stundas pēc piena nokrejošanas beigām.”

aizstāta ar šādu:

“Lai iegūtu saldo “Crème d’Isigny”, šai pēdējai apstrādei jābūt paveiktai ne vēlāk kā 36 stundas pēc piena nokrejošanas beigām.”

Lai saglabātu izejvielas kvalitāti, ir noteikts tā laika maksimālais ilgums, kāds paiet no piena nokrejošanas beigām līdz tā apstrādei ar pasterizēšanu. Turklāt termiņa noteikšana ražošanas posmu veikšanai attiecībā uz katra veida krējumu ļauj atvieglot kontroli.

Teksta daļa:

“Krējuma “Crème d’Isigny” gatavošanā un tirdzniecībā aizliegts izmantot šādas vielas:

— sūkalu krējumu vai sālījumu, rekonstituētu krējumu, sasaldētu krējumu vai ļoti strauji sasaldētu krējumu,

— krāsvielas vai antioksidantus,

— atskābinošas vielas, kas paredzētas piena vai krējuma skābuma pakāpes pazemināšanai,

— jebkuras citas sastāvdaļas, izņemot specifiskas pienskābes baktēriju kultūras.”

aizstāta ar šādu:

“Krējuma “Crème d’Isigny” ražošanai aizliegts izmantot sūkalu krējumu, paniņas, rekonstituētu krējumu, sasaldētu krējumu vai ļoti strauji sasaldētu krējumu, krāsvielas vai antioksidantus, atskābinošas vielas, kas paredzētas piena vai krējuma skābuma pakāpes pazemināšanai, piedevas, pārstrādes palīglīdzekļus un citas sastāvdaļas, izņemot pienskābes baktēriju kultūras.”

Papildināts un koriģēts ir to vielu saraksts, kuras aizliegts izmantot “Crème d’Isigny” vai “Crème fraîche d’Isigny” iegūšanai, precizējot, ka aizliegtas ir paniņas, turklāt aizliegts pievienot arī piedevas, pārstrādes palīglīdzekļus un jebkādas citas sastāvdaļas, izņemot pienskābes baktēriju kultūras. Tā kā spēkā esošajā specifikācijā ir kļūda, ir svītrots sālījuma izmantošanas aizliegums.

Uzsēšana un nogatavināšana

Teksts papildināts ar šādu daļu:

“Lai ražotu nogatavināto “Crème d’Isigny”, saldo “Crème d’Isigny” ierauga uzsēšanai tajā sasilda temperatūrā no 12 °C līdz 23 °C. Ierauga uzsēšanu saldajā “Crème de Isigny” veic ne vēlāk kā 72 stundas pēc piena nokrejošanas beigām un ne vēlāk kā 96 stundas pēc piena saņemšanas. Nogatavināšana ilgst vismaz 12 stundas un temperatūrā no 12 °C līdz 23 °C.”

Nogatavināšanas posma parametri ir noteikti, lai dokumentētu tradicionālo praksi.

Visbeidzot, teksts papildināts, norādot, ka krējumu drīkst fasēt tikai taras vienībās, kuru ietilpība nepārsniedz 1 000 litru, bet saldo “Crème d’Isigny” var pārvadāt tvertnē no vienas ražotnes uz citu ģeogrāfiskā apgabala robežās un vienīgi tā pārstrādei par nogatavināto “Crème d’Isigny” vai par “Beurre d’Isigny”.

Šie dažādie elementi sniegti arī vienotā dokumenta 3.5. punktā.

5.6. Punkts “Marķēšana”

Teksta daļas:

“Uzlīme, kurā ir vārdi “Crème d’Isigny - Appellation d’Origine Contrôlée”, uz taras vienībām vai fasēšanas tvertnēm ir jāpielīmē vai jāatveido attiecīgā operatora atbildībā. Izmantot ģeogrāfisko nosaukumu “Isigny” vai “Isigny-sur-Mer” vai jebkuru citu nosaukumu, grafisku attēlu vai ilustrāciju, kas atgādina par šo apgabalu, ir aizliegts attiecībā uz tāda sviesta laišanu tirgū, kurš nav ticis ražots, fasēts un netiek piedāvāts tirgū tā, kā noteikts dekrētā, kas izdots par šo nosaukumu.”

aizstāta ar šādu:

“Katra taras vienība, kurā fasēts tirgū piedāvātais ar ACVN “Crème d’Isigny” vai “Crème fraîche d’Isigny” apzīmētais krējums, ir ar individuālu marķējumu, kurā ir norādīts cilmes vietas nosaukums, kas uzrakstīts ar burtiem, kuru izmērs ir vismaz divas trešdaļas no vislielākajiem uz marķējuma lietotajiem burtiem. Uzlīme, kurā ir vārdi ““Crème d’Isigny” ou “Crème fraîche d’Isigny” – Appellation d’Origine Protégée”, uz taras vienībām vai fasēšanas tvertnēm ir jāpielīmē vai jāatveido attiecīgā operatora atbildībā. Eiropas Savienības “ACVN” simbolam un uzlīmei jābūt izvietotiem tā, lai viens ir blakus otram vai viens ir virs otra, neatdalot tos ne ar kādu citu norādi. Noteikums par minimālo izmēru, kādā jābūt atveidotam cilmes vietas nosaukumam, netiek piemērots attiecībā uz uzlīmi, jo šis nosaukums marķējumā jau ir norādīts citviet. Marķējumā konkrēti norādīts tauku saturs 100 gramos produkta.”

Šie elementi precizē prasības attiecībā uz produkta identifikāciju.

Svītrots noteikums par aizliegumu lietot vārdus “Isigny” vai “Isigny-sur-Mer” vai jebkuru citu vārdu, grafisku attēlu vai ilustrāciju, kas par šo apgabalu atgādina saistībā ar produktiem, kuri neatbilst specifikācijā izklāstītajiem nosacījumiem, jo šis noteikums neattiecas uz specifikāciju.

Šie grozījumi veikti arī vienotā dokumenta 3.6. punktā.

5.7. Punkts “Saikne”

Punkts “Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu” pilnībā ir sagatavots jaunā redakcijā, lai skaidrāk izceltu un aprakstītu saikni starp “Crème d’Isigny” un tā ražošanas ģeogrāfisko apgabalu, negrozot saiknes būtību. Šajā aprakstā konkrēti izklāstīti piena ražošanas apstākļi un izcelts jo īpaši tas, ka ēdināšana, kuras pamatā ir zāles optimāla izmantošana apvienojumā ar ilgu ganību periodu, ļauj iegūt pienu ar tādas kvalitātes taukiem, kādi ir piemēroti, lai iegūtu krējumu, kura gatavošanai vajadzīga īpaša zinātība. Šādā sakarā svītrota norāde par “Crème d’Isigny” bagātīgo oleīnskābes saturu, jo tas tiek uzskatīts par nespecifisku.

Punktā “Ģeogrāfiskā apgabala specifika” iekļauts ģeogrāfiskā apgabala dabas faktoru apraksts, kā arī izklāstīti cilvēkfaktori, sniedzot īsu ieskatu vēsturē un uzsverot speciālās zināšanas. Punktā “Produkta specifika” ir izcelti daži elementi, kas ieviesti produkta aprakstā. Visbeidzot, punktā “Saikne” ir izskaidrota mijiedarbība, kādā produkts ir ar dabas faktoriem un cilvēkfaktoriem.

Šis grozījums ir izdarīts arī vienotajā dokumentā.

5.8. Punkts “Citi”

Ir atjaunināta INAO adrese.

Ir atjaunināta grupas kontaktinformācija.

Nodaļā “Atsauces uz kontroles struktūru” ir atjaunināts oficiālo struktūru nosaukums un kontaktinformācija. Šajā punktā ir norādīta kontaktinformācija par šādām Francijas kompetentajām kontroles iestādēm: Valsts institūts izcelsmes un kvalitātes jautājumos (INAO) un Konkurences, patēriņa un krāpšanas apkarošanas ģenerāldirekcija (DGCCRF). Punkts papildināts, norādot, ka sertifikācijas iestādes nosaukums un kontaktinformācija ir pieejami INAO tīmekļvietnē un Eiropas Komisijas datubāzē.

Nodaļas “Valsts prasības” teksts ir papildināts ar tabulu, kurā norādīti galvenie pārbaudāmie punkti un to vērtēšanas metode. Šis papildinājums ir tabulas veidā ar galvenajiem pārbaudāmajiem punktiem, to atsauces vērtībām un novērtēšanas metodi.

VIENOTS DOKUMENTS

“Crème d’Isigny” / “Crème Fraîche d’Isigny”

ES Nr.: PDO-FR-0139-AM01 – 18.10.2017.

ACVN ( X ) AĢIN ( )

1. Nosaukums vai nosaukumi

“Crème d’Isigny” / “Crème fraîche d’Isigny”

2. Dalībvalsts vai trešā valsts

Francija

3. Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1. Produkta veids

1.4. grupa. Citi dzīvnieku izcelsmes produkti (olas, medus, dažādi piena produkti, izņemot sviestu u. c.)

3.2. Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Produkts “Crème d’Isigny” / “Crème fraîche d’Isigny” ir pasterizēts salds (douce) vai nogatavināts (maturée) krējums, kas pēc izskata ir spīdīgs, tā krāsa ir no ziloņkaula toņa līdz bāldzeltenam tonim, tā minimālais tauku saturs ir 35 grami 100 gramos produkta.

Saldais “Crème d’Isigny” / “Crème fraîche d’Isigny” pēc konsistences ir šķidrs, un tam raksturīgas pienam piemītošas un nedaudz saldenas aromāta nianses.

Nogatavinātais “Crème d’Isigny” / “Crème fraîche d’Isigny” pēc konsistences ir stingrs, un tam raksturīgums svaigums, maigas pienam piemītošas nianses apvienojumā vieglu izteiktu skābumu.

“Crème fraîche d’Isigny” ir “Crème d’Isigny”, kas apstrādāts vienīgi ar pasterizāciju, un tā fasēšana ražošanas vietā ir paveikta termiņā, kas nepārsniedz 24 stundas pēc pasterizācijas.

3.3. Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Lai garantētu ciešo saikni, kāda pastāv starp vietējo zemi un šo produktu un tiek nodrošināta ar ģeogrāfiskajā apgabala izcelsmes zālaugu barību, slaucamās govis uzturas ganībās vismaz septiņus mēnešus gadā, un visās saimniecībās katrai slaucamajai govij ir ne mazāk kā 0,35 ha pļavu platības, no kuras vismaz 0,20 ha ir pieejami no slaukšanas vietām vai – ja tiek izēdināta zāles papildbarība – vismaz 0,10 ha ir pieejami no slaukšanas vietām. Katras saimniecības rīcībā ir jābūt galvenajai lopbarības platībai, kurā ir vismaz 50 % zālaugu.

Slaucamo govju barību nav iespējams pilnībā nodrošināt no ģeogrāfiskā apgabala. Tam ir savs pamats, jo slaucamo govju prasības attiecībā uz olbaltumvielām nevar tikt pilnībā apmierinātas ar to, ko šajā apgabalā iegūst no kultivētajām platībām. Turklāt papildbarību veidojošo izejvielu izcelsmi nevar garantēt. Lopbarību, kura veido ganāmpulku pamatbarības devu (kas izteikta sausnā un aprēķināta katram gadam), 80 % apmērā saražo ģeogrāfiskajā apgabalā. Ņemot vērā, ka pamatbarības deva veido aptuveni 70 % no kopējās slaucamajām govīm izēdināmās barības, var lēst, ka noteiktā apgabala izcelsmes barības aptuvenais īpatsvars ir vismaz 56 %.

Ganību periodā, kas ilgst vismaz septiņus mēnešus gadā, noganāmā vai dažādos veidos sagatavotā zāle vidēji aizņem vismaz 40 % no pamatbarības devas, bet gada pārējā laikā – vismaz 20 % ik dienu. Papildbarības deva katrai ganāmpulka govij kalendārajā gadā nedrīkst būt lielāka par 1 800 kg.

Atļautā lopbarība ir šāda: zāle, kukurūza, graudaugi vai proteīnaugi (veselu augu veidā), salmi, lucerna (kas visa var būt svaigā vai konservētā veidā), kā arī lopbarības bietes, sakņu dārzeņi un dehidrēts biešu mīkstums.

Kāposti, rāceņi, ripsis un zaļbarības veidā izēdināts rapsis, urīnviela un tās derivāti ir aizliegti ne tikai pamatbarības devā, bet arī papildbarībā.

Papildbarībā aizliegts izmantot šādas izejvielas:

— neapstrādāta palmu, zemesriekstu, saulespuķu un olīvu eļļa vai šo eļļu izomēri,

— piena produkti un no tiem iegūti produkti,

— sauszemes dzīvnieku produkti un no tiem iegūti produkti,

— zivis, citi ūdens dzīvnieki un no tiem iegūti produkti, izņemot mencu aknu eļļu,

— dažādi komponenti, izņemot glikozes melasi.

Krējuma ražotājam produkta “Crème d’Isigny” / “Crème fraîche d’Isigny” pagatavošanai paredzētais katra savākuma piens iegūts no tādiem ganāmpulkiem, kurus kopumā vismaz 30 % apmērā veido Normandijas piena šķirnes govis; savākums ir viss savāktais piens, ko ražotājs saņem un izmanto 48 stundu laikā.

Savākšanu veic ik pēc 48 stundām pēc visagrākā slaukuma. Saimniecībās savāktais piens tiek izņemts uz vietas krejotavā bez pārkraušanas. Svaigpienu saņemot, tā skābuma pakāpei jāatbilst 14–16 Dornika (Dornic) skābumgrādiem, t. i., tā pH ir jābūt 6,6–6,85.

3.4. Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Piena iegūšanu un krējuma ražošanu veic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā, kas definēts 4. punktā.

3.5. Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

Krējuma fasēšana notiek ģeogrāfiskajā apgabalā. Krējuma fasēšana ir ļoti svarīga darbība produktu kvalitātes pārvaldībai, jo tauki ir jutīgi pret oksidāciju. Tātad fasēšanai jānotiek drīzi pēc pagatavošanas procesa beigām. Tāpēc šī darbība noris 4. punktā noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā, un produkts tiek pildīts fasēšanas tvertnēs, kuru ietilpība nepārsniedz 1 000 litrus.

3.6. Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

“Katra taras vienība, kurā fasēts tirgū piedāvātais ar “Crème d’Isigny” / “Crème fraîche d’Isigny” apzīmētais krējums, ir ar individuālu marķējumu, kurā ir norādīts cilmes vietas nosaukums, kas uzrakstīts ar burtiem, kuru izmērs ir vismaz divas trešdaļas no vislielākajiem marķējumā lietotajiem burtiem.

Uzlīme, kurā ir vārdi ““Crème d’Isigny” / “Crème fraîche d’Isigny” – Appellation d’Origine Protégée”, uz taras vienībām vai fasēšanas tvertnēm ir jāpielīmē vai jāatveido attiecīgā operatora atbildībā.

Eiropas Savienības “ACVN” simbolam un uzlīmei jābūt izvietotiem tā, lai viens ir blakus otram vai viens ir virs otra, neatdalot tos ne ar kādu citu norādi. Noteikums par minimālo izmēru, kādā jābūt atveidotam cilmes vietas nosaukumam, netiek piemērots attiecībā uz uzlīmi, jo šis nosaukums marķējumā jau ir norādīts citviet.

Marķējumā konkrēti norādīts tauku saturs 100 gramos produkta.

4. Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals aptver šādu pašvaldību teritoriju pa departamentiem:

Calvados departamentā (82 pašvaldības):

Bayeux kantonā – visas pašvaldības, izņemot Chouain, Condé-sur-Seulles, Ellon, Esquay-sur-Seulles, Juaye-Mondaye, Le manoir, Manvieux, Ryes, Tracy-sur-Mer, Vaux-sur-Seulles un Vienne-en-Bessin;

Trévières kantonā – visas pašvaldības, izņemot La Bazoque, Cahagnolles, Cormolain, Foulognes, Litteau, Planquery, Sainte-Honorine-de-Drucy un Sallen;

Manche departamentā (93 pašvaldības):

Agon-Coutainville kantonā – šādas pašvaldības: Auxais, Feugères, Gonfreville, Gorges, Marchésieux, Nay, Périers, Raids, Saint-Germain-sur-Sèves, Saint-Martin-d’Aubigny, Saint-Sébastien-de-Raids;

Bricquebec kantonā – šādas pašvaldības: Etienville, Les Moitiers-en-Bauptois, Orglandes;

Carentan-les-Marais kantonā – visas pašvaldības;

Bricquebec kantonā – šādas pašvaldības: Montsenelle (vienīgi kādreizējo pašvaldību Coigny, Prétot-Sainte-Suzanne un Saint-Jores teritorija) un Le Plessis-Lastelle;

Pont-Hébert kantonā – visas pašvaldības, izņemot Bérigny, Saint-André-de-l’Epine, Saint-Georges-d’Elle, Saint-Germain-d’Elle un Saint-Pierre-de-Semilly;

Saint-Lô-1 kantonā – visas pašvaldības, izņemot Agneaux, Le Lorey, Marigny-Le-Lozon (vienīgi kādreizējās Lozon pašvaldības teritorija), Le Mesnil-Amey, Saint-Gilles un Saint-Lô;

Valognes kantonā – visas pašvaldības, izņemot Brix, Huberville, Lestre, Lieusaint, Montaigu-la-Brisette, Saint-Germain-de-Tournebut, Saint-Joseph, Saint-Martin-d’Audouville, Saussemesnil, Tamerville, Valognes, Vaudreville un Yvetot-Bocage.

5. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

“Crème d’Isigny” / “Crème fraîche d’Isigny” ražošanas ģeogrāfiskais apgabals pēc formas atgādina pusmēnesi, tajā ir nogulumiežu veidota augsne, un tas atrodas nelielā augstumā virs jūras līmeņa (< 50 m). Šī teritorija, ko sauc par Col du Cotentin, ir ievērojama ģeoloģiska vienība, ko veidojuši daudzkārt notikuši jūras transgresijas un regresijas procesi. Tajā var izšķirt “Lejaszemi”, ko veido lieli piejūras un aluviālie purvi, kas ir izžuvuši, bet var applūst, un mežaino “Augšzemi”, ko austrumpusē veido plakankalnes un kaļķakmens “saliņas”, un lēzenas pauguraines ar mālainu un oļainu zemi. Viena no augsnes galvenajām raksturiezīmēm ir nozīmīgās jūras sanesas (tangues – smilšainas dūņas) un upju alūviji, kas atrodas galvenokārt plašajā Baie des Veys estuārā un tajā saplūstošo upju ielejās.

Col du Cotentin klimats ar aptuveni 800 mm lielu nokrišņu daudzumu un vairāk nekā 170 lietainām dienām gadā, vēsām vasarām un ne sevišķi skarbām ziemām, ar temperatūras svārstībām, kas nav tik lielas kā Saint-Lô vai Caen, saskaņā ar klasifikāciju ir mērens okeāna tipa klimats. Šis mitrais un maigais klimats, kura veidojošos laikapstākļus ietekmē biežas miglas, reljefa pacēlumu trūkuma dēļ ir viendabīgs. Okeāna ietekme izpaužas arī nozīmē, kāda ir zālājus appludinošā jūras ūdens sāļainajiem izgarojumiem.

Col du Cotentin atrodas viens no galvenajiem Normandijas zālāju centriem, kas pastāvēja pirms tam, kad Normandiju 1800. gadā skāra pārveides vilnis, ar kuru aizsākās aramzemju platību pārstrukturēšana par pļavām. Lopkopji Isigny novadu padarīja par prestižu dabisko zālāju apvidu, ko “Normāņu apvienība” (Association Normande) 1874. gadā aprakstīja kā “leknas pļavas, īsti avoti, no kuriem straumēm vien tek krējums un sviests”.

XIX gadsimta vidū Kotantēnas (Cotentin) lauksaimnieki aizstāvēja Cotentine šķirnes tīrību, kas kļuva par galveno pamatu Normandijas šķirnes ciltsdarbā galvenokārt tāpēc, ka šī vietējā šķirne ir labi piemērota piena lopkopībai. Tomēr šis “šķirnes šūpuļa” statuss nelabvēlīgi ietekmēja vietējos lopkopjus, kas, atskārtuši, ka vajadzīgs ilgs laiks, līdz tie gūs kādu labumu no mākslīgās apsēklošanas sasniegumiem, atgriezās pie produktīvās un viendabīgās Prim’Holstein šķirnes.

Zāles lietderīgu izmantošanu, noganot zālājus ar slaucamo govju ganāmpulkiem, Col du Cotentin iedzīvotāji drīzi vien saistīja ar piena izmantošanu krējuma ieguvei un tirdzniecībai.

Mūsdienās pļavas joprojām ir pamatbarības avots slaucamajām govīm, kas vismaz septiņus mēnešus nogana tajās zāli, bet gada atlikušajā laikā var saņemt to citādi izēdinātā veidā. Ražotāju uzticība Normandijas šķirnes govīm, kas ir lieliski piemērotas sviesta ieguvei, jo no tām iegūtais piens ir bagāts gan ar taukvielām, gan olbaltumvielām, ļauj ģeogrāfiskajā apgabalā saglabāt šo šķirni ievērojamā īpatsvarā. Ražotāji liek lietā zinātību, jo īpaši attiecībā uz krējuma bioloģisko nogatavināšanu.

“Crème d’Isigny” / “Crème fraîche d’Isigny” ir krēmīgs un bez kunkuļiem; pēc konsistences saldais krējums ir šķidrs, bet nogatavinātais krējums ir stingrs. Krējuma minimālais tauku saturs ir vismaz 35 grami 100 gramos produkta, un tajā ir augsts joda un mikroelementu saturs. Pēc izskata krējums ir spīdīgs, un tā krāsa ir no ziloņkaula toņa līdz bāldzeltenam tonim; krējumam ir izsmalcināts aromāts, kurš labi sajūtams un kurā dominē pienam raksturīga smarža. Mutē tas ir šķidrs, ar svaigu garšu, patīkams un maigs, turklāt nogatavinātajam krējumam sajūtams skābenums.

Noteiktā apgabala ģeogrāfiskā atrašanās vieta (tuvums jūrai) un ģeomorfoloģiskās īpatnības (reljefa pacēlumu trūkums) izskaidro nokrišņu vienmērīgo sadalījumu gada laikā un mērenu temperatūru, kāda vērojama pat ziemā. Šie faktori ir labvēlīgi zāles augšanai visu gadu, kā arī ilgajam dzīvnieku ganīšanās periodam. Jaunāko jūras nogulumu veidotajās kaļķainajās māla augsnēs, kas ir minerāliem bagātas, šādi zālāji veido bagātīgu daudzveidīga sastāva zelmeni, savukārt smilšmāls, kas kuplina “Augšzemi”, ir izcils ūdenssatura līdzsvarotājs faktors, kas veicina regulāru un vienmērīgu zāles augšanu.

Ģeogrāfiskajā apgabalā iegūtā piena tauku augstā kvalitāte tiek sasniegta ar kombinētu ēdināšanu – zāli, kas nodrošina, ka ar šo cilmes vietas nosaukumu apzīmētais produkts iegūst tam raksturīgās īpašības un sagaidāmo krēmīgumu, izēdina kombinēti ar citu veidu un enerģētiski bagātāku lopbarību, tādējādi veicinot lielu tauku lodīšu veidošanos, kuras ļauj saistīt aromātiskos savienojumus, kas pienā pāriet no zālaugiem.

Tātad “Crème d’Isigny” / “Crème fraîche d’Isigny” raksturo apgabalā augošās zāles optimāla izmantošana, kā arī ilgais laiks, kādu slaucamo govju ganāmpulks uzturas ganībās, bet ziemā – konservētas lopbarības izēdināšana apvienojumā ar citu veidu lopbarību. Lopbarības pārvadāšana no Lejaszemes uz Augšzemi un tās konservācija ir tradicionāla prakse, kas saistīta ar saimniecību ģeogrāfisko izvietojumu: tās parasti atrodas Augšzemē, bet to rīcībā ir arī ganības Lejaszemē.

Šis veids, kādā ēdina ganāmpulku, kas daļēji veidots no Normandijas šķirnes govīm, nodrošina labo kvalitāti, ar kādu izceļas piens, kurā esošie tauki piešķir produktam tā izcili krēmīgo konsistenci.

Krējuma ražošanas tradicionālo ieražu saglabāšana, saskaņā ar kurām ierauga kultūru uzsēšana krējumā ir obligāta un atļauta ir vienīgi bioloģiskā nogatavināšana, bet, piemēram, rekonstituēta krējuma, atskābinātāju vai jebkādu citu sastāvdaļu vai piedevu izmantošana nav pieļaujama, lielā mērā veicina no slaucamo govju ganāmpulkiem iegūtās izejvielas raksturīgo īpašību izpausmi.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(šīs regulas 6. panta 1. punkta otrā daļa)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-ba1010a1-bc3a-4468-a1d2-7578d8fd5494