I PIELIKUMS

Tehniskās pārbaudes kritēriji, pēc kuriem nosaka, ar kādiem nosacījumiem saimnieciskā darbība ir uzskatāma par tādu, kas būtiski sekmē klimata pārmaiņu mazināšanu, un to, vai konkrētā saimnieciskā darbība nenodara būtisku kaitējumu kādam no pārējiem vidiskajiem mērķiem

SATURS

1. Mežsaimniecība 16

1.1. Pirmreizējā apmežošana 16

1.2. Mežu atveseļošana un atjaunošana, tostarp atkārtota apmežošana un meža dabiskā reģenerācija pēc ekstrēma notikuma 21

1.3. Meža apsaimniekošana 27

1.4. Saglabājošā mežsaimniecība 32

2. Vides aizsardzības un atjaunošanas darbības 37

2.1. Mitrāju atjaunošana 37

3. Ražošana 40

3.1. Atjaunīgās enerģijas tehnoloģiju ražošana 40

3.2. Ūdeņraža ražošanas un izmantošanas aprīkojuma izgatavošana 41

3.3. Mazoglekļa transporta tehnoloģiju ražošana 42

3.4. Bateriju ražošana 45

3.5. Ēku energoefektivitātes aprīkojuma ražošana 46

3.6. Citu mazoglekļa tehnoloģiju ražošana 48

3.7. Cementa ražošana 49

3.8. Alumīnija ražošana 50

3.9. Dzelzs un tērauda ražošana 51

3.10. Ūdeņraža ražošana 53

3.11. Tehniskā oglekļa ražošana 54

3.12. Kalcinētās sodas ražošana 55

3.13. Hlora ražošana 56

3.14. Organisko pamatķimikāliju ražošana 57

3.15. Bezūdens amonjaka ražošana 59

3.16. Slāpekļskābes ražošana 60

3.17. Pirmējās plastmasas ražošana 61

4. Enerģētika 62

4.1. Elektroenerģijas ražošana, izmantojot saules fotoelementu tehnoloģiju 62

4.2. Elektroenerģijas ražošana, izmantojot saules enerģijas koncentrēšanas tehnoloģiju 63

4.3. Elektroenerģijas ražošana, izmantojot vēja enerģiju 63

4.4. Elektroenerģijas ražošana, izmantojot okeāna enerģijas tehnoloģijas 64

4.5. Elektroenerģijas ražošana, izmantojot hidroenerģiju 65

4.6. Elektroenerģijas ražošana, izmantojot ģeotermālo enerģiju 68

4.7. Elektroenerģijas ražošana no atjaunīga, nefosila gāzveida un šķidrā kurināmā 69

4.8. Elektroenerģijas ražošana no bioenerģijas 70

4.9. Elektroenerģijas pārvade un sadale 72

4.10. Elektroenerģijas uzkrāšana 75

4.11. Termiskās enerģijas uzkrāšana 76

4.12. Ūdeņraža uzkrāšana 77

4.13. Transportā izmantojamas biogāzes un biodegvielu, kā arī bioloģiskā šķidrā kurināmā ražošana 77

4.14. Atjaunīgo un mazoglekļa gāzu pārvades un sadales tīkli 79

4.15. Centralizētā siltumapgāde/aukstumapgāde 79

4.16. Elektrisko siltumsūkņu uzstādīšana un ekspluatācija 80

4.17. Siltuma/aukstuma un elektroenerģijas koģenerācija, izmantojot saules enerģiju 81

4.18. Siltuma/aukstuma un elektroenerģijas koģenerācija, izmantojot ģeotermālo enerģiju 82

4.19. Siltuma/aukstuma un elektroenerģijas koģenerācija, izmantojot atjaunīgus, nefosilus gāzveida un šķidros kurināmos 83

4.20. Siltuma/aukstuma un elektroenerģijas koģenerācija, izmantojot bioenerģiju 84

4.21. Siltuma/aukstuma ražošana, izmantojot saules siltumenerģiju 85

4.22. Siltuma/aukstuma ražošana, izmantojot ģeotermālo enerģiju 86

4.23. Siltuma/aukstuma ražošana no atjaunīgiem, nefosiliem gāzveida un šķidriem kurināmiem 87

4.24. Siltuma/aukstuma ražošana, izmantojot bioenerģiju 88

4.25. Siltuma/aukstuma ražošana, izmantojot atlikumsiltumu 89

5. Ūdensapgāde, kanalizācija, atkritumu apsaimniekošana un remediācija 90

5.1. Ūdens savākšanas, attīrīšanas un apgādes sistēmu būvniecība, paplašināšana un ekspluatācija 90

5.2. Ūdens savākšanas, attīrīšanas un apgādes sistēmu atjaunošana 91

5.3. Notekūdeņu savākšanas un attīrīšanas sistēmu būvniecība, paplašināšana un ekspluatācija 92

5.4. Notekūdeņu savākšanas un attīrīšanas sistēmu atjaunošana 93

5.5. Nebīstamo atkritumu savākšana un transportēšana avotā segregētās frakcijās 95

5.6. Notekūdeņu dūņu anaerobā noārdīšana 96

5.7. Bioatkritumu anaerobā noārdīšana 96

5.8. Bioatkritumu kompostēšana 97

5.9. Materiālu atgūšana no nebīstamiem atkritumiem 98

5.10. Poligonu gāzes uztveršana un izmantošana 99

5.11. CO 2 transportēšana 100

5.12. CO 2 pastāvīga ģeoloģiskā uzglabāšana pazemē 100

6. Transports 101

6.1. Starppilsētu dzelzceļa pasažieru pārvadājumi 101

6.2. Dzelzceļa kravas pārvadājumi 102

6.3. Pilsētas un piepilsētas pasažieru pārvadājumi un pasažieru autopārvadājumi 103

6.4. Personiskās mobilitātes ierīču ekspluatācija, veloloģistika 104

6.5. Pārvadājumi ar motocikliem, vieglajiem automobiļiem un mazas noslodzes komerciālajiem transportlīdzekļiem 105

6.6. Kravas autopārvadājumu pakalpojumi 107

6.7. Pasažieru pārvadājumi iekšzemes ūdeņos 108

6.8. Kravas pārvadājumi iekšzemes ūdeņos 109

6.9. Iekšzemes ūdensceļos izmantoto pasažieru un kravas kuģu pāraprīkošana 110

6.10. Kuģi, ko izmanto kravas pārvadājumos jūrā un piekrastes ūdeņos, ostas operācijās un palīgdarbībās 111

6.11. Pasažieru pārvadājumi jūrā un piekrastes ūdeņos 114

6.12. Jūras un piekrastes ūdeņos izmantoto kravas un pasažieru kuģu pāraprīkošana 116

6.13. Personiskās mobilitātes infrastruktūra, veloloģistika 117

6.14. Dzelzceļa transporta infrastruktūra 119

6.15. Mazoglekļa autotransportam un sabiedriskajam transportam paredzēta infrastruktūra 120

6.16. Mazoglekļa ūdenstransportam paredzēta infrastruktūra 121

6.17. Mazoglekļa lidostu infrastruktūra 123

7. Būvniecība un nekustamais īpašums 124

7.1. Jaunu ēku būvniecība 124

7.2. Esošu ēku renovācija 126

7.3. Energoefektivitātes aprīkojuma uzstādīšana, apkope un remonts 128

7.4. Elektrotransportlīdzekļu uzlādes staciju uzstādīšana, uzturēšana un remonts ēkās un ēkām piesaistītās stāvvietās 129

7.5. Ēku energoefektivitātes mērīšanas, regulēšanas un kontroles instrumentu un ierīču uzstādīšana, uzturēšana un remonts 130

7.6. Atjaunīgās enerģijas tehnoloģiju uzstādīšana, uzturēšana un remonts 131

7.7. Ēku iegāde un turēšana īpašumā 132

8. Informācija un komunikācija 132

8.1. Datu apstrāde, mitināšana un ar to saistītās darbības 132

8.2. Datvirzīti SEG emisiju samazināšanas risinājumi 134

9. Profesionālās, zinātniskās un tehniskās darbības 135

9.1. Tirgum tuvināta pētniecība, izstrāde un inovācija 135

9.2. Pētniecība, izstrāde un inovācija saistībā ar CO 2 uztveršanu tieši no gaisa 137

9.3. Profesionālie pakalpojumi, kas saistīti ar ēku energoefektivitāti 138

A papildinājums. Vispārīgie kritēriji: būtiska kaitējuma nenodarīšana mērķim “pielāgošanās klimata pārmaiņām” 140

B papildinājums. Vispārīgie kritēriji: būtiska kaitējuma nenodarīšana mērķim “ilgtspējīga ūdeņu un jūras resursu izmantošana un aizsardzība” 142

C papildinājums. Vispārīgie kritēriji: būtiska kaitējuma nenodarīšana mērķim “piesārņojuma novēršana un kontrole” attiecībā uz ķimikāliju izmantošanu un klātbūtni 143

D papildinājums. Vispārīgie kritēriji: būtiska kaitējuma nenodarīšana mērķim “biodaudzveidības un ekosistēmu aizsardzība un atjaunošana” 144

E papildinājums. Ūdens ierīču tehniskās specifikācijas 145

1. MEŽSAIMNIECĪBA

1.1. Pirmreizējā apmežošana

Darbības apraksts

Meža izveidošana, to stādot, apzināti sējot vai dabiski atjaunojot uz zemes, kam iepriekš bijis cits izmantojums vai kas iepriekš netika izmantota. Pirmreizējā apmežošana nozīmē zemes izmantojuma maiņu no nemeža zemes uz meža zemi saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) pirmreizējās apmežošanas definīciju (1), kur mežs ir zeme, kas atbilst valsts tiesību aktos izmantotajai meža definīcijai, vai, ja tādas nav, atbilst FAO meža definīcijai (2). Pirmreizējā apmežošana var aptvert arī agrāk notikušu apmežošanu ar nosacījumu, ka tā notiek laikā starp koku stādīšanu un brīdi, kad zemes izmantojums tiek atzīts par mežu.

Pie šīs kategorijas piederošās saimnieciskās darbības var saistīt ar NACE kodu A2 saskaņā ar saimniecisko darbību statistisko klasifikāciju, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 1893/2006. Pie šīs kategorijas piederošās saimnieciskās darbības ir tikai NACE 2. red. darbības 02.10 (mežkopība un citas mežsaimniecības darbības), 02.20 (mežizstrāde), 02.30 (meža produktu vākšana) un 02.40 (mežsaimniecības palīgdarbības).

Tehniskās pārbaudes kritēriji

Tiek būtiski sekmēta klimata pārmaiņu mazināšana 1. Pirmreizējās apmežošanas plāns un tālākas meža apsaimniekošanas plāns vai līdzvērtīgs instruments 1.1. Teritorija, kurā notiek darbība, ir iekļauta pirmreizējās apmežošanas plānā, kura ilgums ir vai nu vismaz pieci gadi, vai valsts tiesību aktos noteiktais minimālais periods, un kurš izstrādāts pirms darbības sākšanas un tiek pastāvīgi atjaunināts līdz brīdim, kad šī platība atbilst meža definīcijai valsts tiesību aktos vai, ja tādas nav, FAO meža definīcijai. Pirmreizējās apmežošanas plāns satur visus elementus, kas prasīti valsts tiesību aktos saistībā ar pirmreizējās apmežošanas vides ietekmējuma novērtējumu. 1.2. Vai nu pirmējās apmežošanas plānā, vai — ja informācijas trūkst — kādā citā dokumentā ir sniegta detalizēta informācija par šādiem punktiem: (a) teritorijas apraksts saskaņā ar tās reģistrāciju zemesgrāmatā; (b) teritorijas sagatavošana un tās ietekme uz jau pastāvošiem oglekļa uzkrājumiem, tostarp augsni un virszemes biomasu, nolūkā aizsargāt zemes platības ar lielu oglekļa uzkrājumu (3); (c) apsaimniekošanas mērķi, tostarp būtiski ierobežojumi; (d) vispārīgās stratēģijas un plānotās darbības, ar ko iecerēts sasniegt apsaimniekošanas mērķus, tostarp paredzamās operācijas visā meža ciklā; (e) meža dzīvotnes konteksta definīcija, tostarp galvenās esošās un plānotās meža koku sugas, kā arī to izplatība un sadalījums; (f) meža nogabali, ceļi, servitūta tiesības un cita publiskā piekļuve, fiziskie faktori, tostarp ūdensceļi, teritorijas, uz kurām attiecas juridiski un citi ierobežojumi; (g) pasākumi, kas veikti, lai izveidotu un saglabātu labu meža ekosistēmu stāvokli; (h) sabiedriski apsvērumi (t. sk. ainavas saglabāšana, apspriešanās ar ieinteresētajām personām saskaņā ar valsts tiesību aktos paredzētajiem noteikumiem); (i) ar mežu saistīto risku, tostarp meža ugunsgrēku, kaitēkļu un slimību uzliesmojumu novērtējums ar mērķi novērst, samazināt un kontrolēt riskus, kā arī pasākumi, kas veikti, lai nodrošinātu aizsardzību pret atlikušajiem riskiem un pielāgošanos tiem; (j) novērtējums par ietekmi uz nodrošinātību ar pārtiku; (k) visi pirmreizējai apmežošanai relevantie DNSH kritēriji. 1.3. Kad zemes platība ir kļuvusi par mežu, pirmreizējās apmežošanas plāna vietā stājas meža apsaimniekošanas plāns vai līdzvērtīgs instruments, kā noteikts valsts tiesību aktos, vai, ja valsts tiesību aktos meža apsaimniekošanas plāns vai līdzvērtīgs instruments nav definēts, kā minēts FAO“meža platības ar ilgtermiņa meža apsaimniekošanas plānu” definīcijā (4). Meža apsaimniekošanas plāns vai līdzvērtīgs instruments aptver 10 gadus vai vairāk un tiek pastāvīgi atjaunināts. 1.4. Tiek sniegta informācija par šādiem punktiem, ja tie nav jau dokumentēti meža apsaimniekošanas plānā vai līdzvērtīgā sistēmā: (a) apsaimniekošanas mērķi, tostarp būtiski ierobežojumi (5); (b) vispārīgās stratēģijas un plānotās darbības, ar ko iecerēts sasniegt apsaimniekošanas mērķus, tostarp paredzamās operācijas visā meža ciklā; (c) meža dzīvotnes konteksta definīcija, tostarp galvenās esošās un plānotās meža koku sugas, kā arī to izplatība un sadalījums; (d) teritorijas definīcija saskaņā ar tās reģistrāciju zemesgrāmatā; (e) meža nogabali, ceļi, servitūta tiesības un cita publiskā piekļuve, fiziskie faktori, tostarp ūdensceļi, teritorijas, uz kurām attiecas juridiski un citi ierobežojumi; (f) pasākumi, kas veikti, lai saglabātu meža ekosistēmas labā stāvoklī; (g) sabiedriski apsvērumi (t. sk. ainavas saglabāšana, apspriešanās ar ieinteresētajām personām saskaņā ar valsts tiesību aktos paredzētajiem noteikumiem); (h) ar mežu saistīto risku, tostarp meža ugunsgrēku, kaitēkļu un slimību uzliesmojumu novērtējums ar mērķi novērst, samazināt un kontrolēt riskus, kā arī pasākumi, kas veikti, lai nodrošinātu aizsardzību pret atlikušajiem riskiem un pielāgošanos tiem; (i) visi meža apsaimniekošanai relevantie DNSH kritēriji. 1.5. Darbība atbilst pirmreizējās apmežošanas paraugpraksēm, kas noteiktas valsts tiesību aktos, vai, ja šādas pirmreizējās apmežošanas paraugprakses valsts tiesību aktos nav noteiktas, darbība atbilst vienam no šādiem kritērijiem: (a) darbība atbilst Komisijas Deleģētajai regulai (ES) Nr. 807/2014 (6); (b) darbība atbilst Eiropas mēroga Pamatnostādnēm par pirmreizējo un atkārtoto apmežošanu, īpaši saskaņā ar UNFCCC prasībām (7). 1.6. Darbībā netiek degradēta zeme ar lielu oglekļa uzkrājumu (8). 1.7. Ar attiecīgo darbību saistītā apsaimniekošanas sistēma atbilst likumības pārbaudes pienākumam un likumības prasībām, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 995/2010 (9). 1.8. Pirmreizējās apmežošanas plāns un pēcākais meža apsaimniekošanas plāns vai līdzvērtīgs instruments paredz monitoringu, kas nodrošina plānā ietvertās informācijas pareizību, jo īpaši attiecībā uz datiem par skarto teritoriju. 2. Klimatieguvumu analīze 2.1. Ja teritorija meža ieguves apgabala līmenī atbilst prasībai nodrošināt, ka ilgtermiņā tiek saglabāts vai palielināts oglekļa uzkrājumu un piesaistītāju līmenis mežā saskaņā ar Direktīvas (ES) 2018/2001 29. panta 7. punkta b) apakšpunktu, darbība atbilst šādiem kritērijiem: (a) klimatieguvumu analīze apliecina, ka SEG emisiju un piesaistījumu neto bilance, ko darbība radītu 30 gadu periodā kopš darbības uzsākšanas, ir mazāka par bāzlīniju, kas atbilst SEG emisiju un piesaistījumu neto bilancei 30 gadu periodā kopš darbības uzsākšanas, ja attiecīgajā teritorijā darbība nenotiktu un tiktu piekopta ierastā prakse; (b) uzskata, ka ilgtermiņa klimatieguvumus apliecina pierādījumi par saskaņotību ar Direktīvas (ES) 2018/2001 29. panta 7. punkta b) apakšpunktu. 2.2. Ja teritorija meža ieguves apgabala līmenī neatbilst prasībai nodrošināt, ka ilgtermiņā tiek saglabāts vai palielināts oglekļa uzkrājumu un piesaistītāju līmenis mežā saskaņā ar Regulas (ES) 2018/2001 29. panta 7. punkta b) apakšpunktu, darbība atbilst šādiem kritērijiem: (a) klimatieguvumu analīze apliecina, ka SEG emisiju un piesaistījumu neto bilance, ko darbība radītu 30 gadu periodā kopš darbības uzsākšanas, ir mazāka par bāzlīniju, kas atbilst SEG emisiju un piesaistījumu neto bilancei 30 gadu periodā kopš darbības uzsākšanas, ja attiecīgajā teritorijā darbība nenotiktu un tiktu piekopta ierastā prakse; (b) darbības projicētā ilgtermiņa vidējā neto SEG bilance ir mazāka nekā 2.2. punktā minētā bāzlīnijas projicētā ilgtermiņa vidējā neto SEG bilance; šeit ar “ilgtermiņu” jāsaprot vai nu 100 gadi, vai visa meža cikla ilgums, atkarībā no tā, kurš laika sprīdis ir garāks. 2.3. Klimatieguvuma aprēķins atbilst visiem šiem kritērijiem: (a) analīze ir saskanīga ar 2019. gada precizējumu 2006. gada IPCC vadlīnijām par nacionālajiem siltumnīcefekta gāzu inventarizācijas pārskatiem (10). Klimatieguvumu analīze balstās uz pārredzamu, precīzu, konsekventu, pilnīgu un salīdzināmu informāciju, tā aptver visas darbības ietekmētās oglekļa krātuves, t. sk. virszemes biomasu, pazemes biomasu, atmirušo koksni, meža nobiras un augsni, tajā ir izmantoti konservatīvi pieņēmumi un tajā ir pienācīgi apsvērti riski, kas saistīti ar oglekļa sekvestrēšanas nepastāvīgumu un apvērsi, piesātinājuma risku un noplūžu risku. (b) ierastā prakse, t. sk. mežizstrādes prakse, ir viena no šīm: i) apsaimniekošanas prakse, kas dokumentēta meža apsaimniekošanas plāna vai līdzvērtīgs dokumenta pēdējā versijā pirms darbības uzsākšanas, ja tāds ir; ii) pati jaunākā ierastā prakse pirms darbības uzsākšanas; iii) prakse, kas atbilst tādai apsaimniekošanas sistēmai, kas nodrošina, ka ilgtermiņā tiek saglabāts vai palielināts oglekļa uzkrājumu un piesaistītāju līmenis meža apgabalā saskaņā ar Regulas (ES) 2018/2001 29. panta 7. punkta b) apakšpunktu. (c) Analīzes detalizētība ir proporcionāla attiecīgā apgabala lielumam, un tiek izmantotas šim apgabalam specifiskas vērtības; (d) emisijas un piesaistījumi, kuru cēlonis ir dabiski iztraucējumi, piemēram, kaitēkļi un slimības, meža ugunsgrēki, vējš, vētras nodarīti postījumi, un kuri ietekmē apgabalu un izraisa pazeminātu sniegumu, nav skaitāmi kā neatbilstība Regulai (ES) 2020/852, ar nosacījumu, ka klimatieguvumu analīze ir saskanīga ar 2019. gada precizējumu 2006. gada IPCC vadlīnijām par nacionālajiem siltumnīcefekta gāzu inventarizācijas pārskatiem attiecībā uz dabisku iztraucējumu radītām emisijām un piesaistījumiem. 2.4. Meža saimniecībām, kuru platība ir mazāka par 13 ha, klimatieguvumu analīze nav jāveic. 3. Pastāvīguma garantija 3.1. Saskaņā ar valsts tiesību aktiem to, ka apgabalam, kurā darbība notiek, ir meža statuss, garantē kāds no šādiem pasākumiem: (a) apgabals ir klasificēts kā pastāvīgs meža rajons saskaņā ar FAO definīciju (11); (b) teritorija ir klasificēta kā aizsargājama teritorija; (c) uz teritoriju attiecas jebkāda juridiska vai līgumiska garantija, kas nodrošina, ka tā tiks saglabāta kā mežs. 3.2. Saskaņā ar valsts tiesību aktiem darbības veicējs apņemas nodrošināt, ka arī pirmreizējās apmežošanas plāna, kā arī pēcākā meža apsaimniekošanas plāna vai līdzvērtīga instrumenta turpmākie atjauninājumi, kas attiecas uz norisēm ārpus finansētās darbības, būs orientēti uz 2. punktā minēto klimatieguvumu sasniegšanu. Bez tam darbības veicējs apņemas jebkādu 2. punktā minētā klimatieguvuma samazināšanos kompensēt ar līdzvērtīgu klimatieguvumu, ko rada tādas darbības veikšana, kas uzskatāma par kādu no šajā regulā definētajām mežsaimniecības darbībām. 4. Audits Divu gadu laikā kopš darbības uzsākšanas un pēc tam reizi 10 gados to, vai darbība atbilst klimata pārmaiņu mazināšanas būtiskas sekmēšanas kritērijam un DNSH kritērijam, verificē kāds no tālāk minētajiem: (a) relevantās valsts kompetentās iestādes; (b) sertificētājs, kas ir neatkarīga trešā puse, pēc valsts iestāžu vai darbības operatora pieprasījuma. Izmaksu samazināšanas labad auditus var veikt kopā ar meža sertifikācijas, klimatsertifikācijas vai kādu citu auditu. Sertificētājs, kas ir neatkarīga trešā puse, nedrīkst būt nekādā interešu konfliktā nav ar īpašnieku vai finansētāju un nedrīkst būt iesaistīts darbības izstrādē vai īstenošanā. 5. Grupas novērtējums To, vai ir izpildīti klimata pārmaiņu mazināšanas būtiskas sekmēšanas kritēriji un DNSH kritēriji, var pārbaudīt: (a) Direktīvas (ES) 2018/2001 2. panta 30. punktā definētā meža ieguves apgabala (12) līmenī; (b) tādu saimniecību grupas līmenī, kuras ir pietiekami viendabīgas, lai būtu iespējams izvērtēt mežsaimniecības darbības ilgtspējas risku, ar nosacījumu, ka starp visām šīm saimniecībām pastāv ilgstoša saikne un kas tās piedalās darbībā, un ka šo saimniecību grupas sastāvs arī turpmāko auditu laikā nebūs mainījies. Netiek nodarīts būtisks kaitējums (DNSH) 2) Pielāgošanās klimata pārmaiņām Darbība atbilst šā pielikuma A papildinājumā izklāstītajiem kritērijiem. 3) Ilgtspējīga ūdeņu un jūras resursu izmantošana un aizsardzība Darbība atbilst šā pielikuma B papildinājumā izklāstītajiem kritērijiem. Šīs iedaļas 1.2.k) punktā minētā detalizētā informācija satur noteikumus, kā ievērot šā pielikuma B papildinājumā izklāstītos kritērijus. 4) Pāreja uz aprites ekonomiku Neattiecas 5) Piesārņojuma novēršana un kontrole Pesticīdu izmantošana ir samazināta, un saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/128/EK (13) priekšroka tiek dota alternatīvām pieejām vai paņēmieniem, kas var ietvert neķīmiskas alternatīvas pesticīdiem, izņemot gadījumus, kad pesticīdu lietošana ir vajadzīga kaitēkļu un slimību uzliesmojumu kontrolei. Darbības ietvaros ir līdz minimumam samazināta mēslošanas līdzekļu izmantošana un netiek izmantoti kūtsmēsli. Darbība atbilst Regulas Eiropas Parlamenta un Padomes (ES) 2019/1009 (14) vai valsts noteikumiem par mēslošanas līdzekļu vai augsnes ielabotāju izmantošanu lauksaimniecībā. Tiek veikti pienācīgi dokumentēti un verificējami pasākumi, lai izvairītos no tādu aktīvo vielu izmantošanas, kas uzskaitītas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/1021 I pielikuma A daļā (15) (16), Roterdamas konvencijā par procedūru, saskaņā ar kuru starptautiskajā tirdzniecībā dodama iepriekš norunāta piekrišana attiecībā uz dažām bīstamām ķīmiskām vielām un pesticīdiem (17), Minamatas konvencijā par dzīvsudrabu (18), Monreālas protokolā par ozona slāni noārdošām vielām (19), un tādu aktīvo vielu izmantošanas, kuras PVO rekomendētajā pesticīdu bīstamības klasifikācijā (20) ir iekļautas I.a klasē (“ārkārtīgi bīstamas”) vai I.b klasē (“ļoti bīstamas”). Darbība atbilst attiecīgajiem valsts tiesību aktiem par aktīvajām vielām. Tiek novērsts ūdens un augsnes piesārņojums, un, ja piesārņojums ir radies, tiek veikti attīrīšanas pasākumi. 6) Biodaudzveidības un ekosistēmu aizsardzība un atjaunošana Kompetentās iestādes noteiktajās saglabājamās teritorijās vai aizsargājamās dzīvotnēs darbība ir saskaņā ar šo teritoriju saglabāšanas mērķiem. Netiek pārveidotas dzīvotnes, kas ir īpaši jutīgas pret biodaudzveidības zudumu vai kurām ir augsta saglabāšanas vērtība, vai teritorijas, kas saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir atstātas atmatā tāpēc, lai šādas dzīvotnes atjaunotu. Šīs iedaļas 1.2.k) punktā (Pirmreizējās apmežošanas plāns) un 1.4.i) punktā (Meža apsaimniekošanas plāns vai līdzvērtīga sistēma) minētā detalizētā informācija paredz noteikumus, kā uzturēt un potenciāli vairot biodaudzveidību saskaņā ar valsts un vietējiem noteikumiem, tostarp: (a) nodrošināt dzīvotņu un sugu labu aizsardzības statusu, uzturēt tipiskās dzīvotnes sugas; (b) izslēgt invazīvu svešzemju sugu izmantošanu vai izplatīšanu; (c) izslēgt svešzemju sugu izmantošanu, ja vien nevar pierādīt, ka: i) meža reproduktīvā materiāla izmantošana rada labvēlīgus un piemērotus ekosistēmas apstākļus (piemēram, klimatu, augsnes kritērijus un veģetācijas zonu, meža ugunsizturību); ii) vietējās sugas, kas pašlaik sastopamas šajā teritorijā, vairs nav pielāgojušās paredzamajiem klimatiskajiem, augsnes un hidroloģiskajiem apstākļiem; (d) nodrošināt augsnes fiziskās, ķīmiskās un bioloģiskās kvalitātes uzturēšanu un uzlabošanu; (e) veicināt biodaudzveidībai labvēlīgu praksi, kas pastiprina dabiskos procesus mežos; (f) izslēgt ļoti biodaudzveidīgu ekosistēmu pārveidošanu par mazāk biodaudzveidīgām ekosistēmām; (g) nodrošināt ar mežu saistīto dzīvotņu un sugu daudzveidību; (h) nodrošināt mežaudžu struktūru daudzveidību un nobriedušu mežaudžu un atmirušas koksnes uzturēšanu vai uzlabošanu.

1.2. Mežu atveseļošana un atjaunošana, tostarp atkārtota apmežošana un meža dabiskā reģenerācija pēc ekstrēma notikuma

Darbības apraksts

Valsts tiesību aktos definēta mežu atveseļošana un atjaunošana. Ja valsts tiesību aktos šādas definīcijas nav, atveseļošanas un atjaunošanas definīcija ir vai nu definīcija attiecīgo valstu plaši atzītā, zinātniski recenzētā zinātniskajā literatūrā, vai definīcija, kas atbilst FAO“meža atjaunošanas” (21) jēdzienam, vai definīcija, kas atbilst kādai no mežam piemērojamām ekoloģiskās atjaunošanas (22) definīcijām, vai meža atveseļošanas (23) definīcijai saskaņā ar Bioloģiskās daudzveidības konvenciju (24). Pie šīs kategorijas piederošās saimnieciskās darbības ietver arī ar mežu saistītās darbības, kas atbilst definīcijām “atkārtota apmežošana” (25) un “dabiski reģenerējies mežs” (26) pēc ekstrēma notikuma, ja ekstrēmais notikums ir vai nu definēts valsts tiesību aktos vai, ja valsts tiesību aktos šādas definīcijas nav, atbilst IPCC ekstrēma laikapstākļu notikuma (27) definīcijai; vai pēc dabas ugunsgrēka, ja dabas ugunsgrēks ir vai nu definēts valsts tiesību aktos, vai, ja valsts tiesību aktos šādas definīcijas nav, atbilst definīcijai Eiropas Dabas ugunsgrēku un meža ugunsgrēku glosārijā (28).

Pie šīs kategorijas piederošās saimnieciskās darbības neietver zemes izmantojuma maiņu un tiek īstenotas uz degradētas zemes, kas atbilst vai nu meža definīcijai valsts tiesību aktos, vai, ja tādas nav, FAO meža definīcijai (29).

Pie šīs kategorijas piederošās saimnieciskās darbības var saistīt ar NACE kodu A2 saskaņā ar saimniecisko darbību statistisko klasifikāciju, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 1893/2006. Pie šīs kategorijas piederošās saimnieciskās darbības ir tikai NACE 2. red. darbības 02.10 (mežkopība un citas mežsaimniecības darbības), 02.20 (mežizstrāde), 02.30 (meža produktu vākšana) un 02.40 (mežsaimniecības palīgdarbības).

Tehniskās pārbaudes kritēriji

Tiek būtiski sekmēta klimata pārmaiņu mazināšana 1. Meža apsaimniekošanas plāns vai līdzvērtīgs instruments 1.1. Darbība notiek teritorijā, uz kuru attiecas meža apsaimniekošanas plāns vai līdzvērtīgs instruments, kā noteikts valsts tiesību aktos, vai, ja valsts tiesību aktos meža apsaimniekošanas plāns vai līdzvērtīgs instruments nav definēts, kā minēts FAO“meža platības ar ilgtermiņa meža apsaimniekošanas plānu” definīcijā (30). Meža apsaimniekošanas plāns vai līdzvērtīgs instruments aptver 10 gadus vai vairāk un tiek pastāvīgi atjaunināts. 1.2. Tiek sniegta informācija par šādiem punktiem, ja tie nav jau dokumentēti meža apsaimniekošanas plānā vai līdzvērtīgā sistēmā: (a) apsaimniekošanas mērķi, tostarp būtiski ierobežojumi (31); (b) vispārīgās stratēģijas un plānotās darbības, ar ko iecerēts sasniegt apsaimniekošanas mērķus, tostarp paredzamās operācijas visā meža ciklā; (c) meža dzīvotnes konteksta definīcija, tostarp galvenās esošās un plānotās meža koku sugas, kā arī to izplatība un sadalījums; (d) teritorijas definīcija saskaņā ar tās reģistrāciju zemesgrāmatā; (e) meža nogabali, ceļi, servitūta tiesības un cita publiskā piekļuve, fiziskie faktori, tostarp ūdensceļi, teritorijas, uz kurām attiecas juridiski un citi ierobežojumi; (f) pasākumi, kas veikti, lai saglabātu meža ekosistēmas labā stāvoklī; (g) sabiedriski apsvērumi (t. sk. ainavas saglabāšana, apspriešanās ar ieinteresētajām personām saskaņā ar valsts tiesību aktos paredzētajiem noteikumiem); (h) ar mežu saistīto risku, tostarp meža ugunsgrēku, kaitēkļu un slimību uzliesmojumu novērtējums ar mērķi novērst, samazināt un kontrolēt riskus, kā arī pasākumi, kas veikti, lai nodrošinātu aizsardzību pret atlikušajiem riskiem un pielāgošanos tiem; (i) visi meža apsaimniekošanai relevantie DNSH kritēriji. 1.3. Iepriekš 1.1. punktā minētajā plānā dokumentēto meža apsaimniekošanas sistēmu ilgtspēju nodrošina, izvēloties vērienīgāko no šādām pieejām: (a) meža apsaimniekošana atbilst piemērojamajai valsts ilgtspējīgas meža apsaimniekošanas definīcijai; (b) meža apsaimniekošana atbilst Forest Europe ilgtspējīgas meža apsaimniekošanas definīcijai (32) un Eiropas kopējām ilgtspējīgas mežu apsaimniekošanas pamatnostādnēm (33); (c) pastāvošā apsaimniekošanas sistēma atbilst meža ilgtspējas kritērijiem, kas noteikti Direktīvas (ES) 2018/2001 29. panta 6. punktā, un — no tā piemērošanas dienas — īstenošanas aktam par darbības pamatnostādnēm attiecībā uz enerģiju, kas iegūta no meža biomasas, kurš pieņemts saskaņā ar minētās direktīvas 29. panta 8. punktu. 1.4. Darbībā netiek degradēta zeme ar lielu oglekļa uzkrājumu (34). 1.5. Ar attiecīgo darbību saistītā apsaimniekošanas sistēma atbilst likumības pārbaudes pienākumam un likumības prasībām, kas noteiktas Regulā (ES) Nr. 995/2010. 1.6. Meža apsaimniekošanas plāns vai līdzvērtīgs instruments paredz monitoringu, kas nodrošina plānā ietvertās informācijas pareizību, jo īpaši attiecībā uz datiem par skarto teritoriju. 2. Klimatieguvumu analīze 2.1. Ja teritorija meža ieguves apgabala līmenī atbilst prasībai nodrošināt, ka ilgtermiņā tiek saglabāts vai palielināts oglekļa uzkrājumu un piesaistītāju līmenis mežā saskaņā ar Direktīvas (ES) 2018/2001 29. panta 7. punkta b) apakšpunktu, darbība atbilst šādiem kritērijiem: (a) klimatieguvumu analīze apliecina, ka SEG emisiju un piesaistījumu neto bilance, ko darbība radītu 30 gadu periodā kopš darbības uzsākšanas, ir mazāka par bāzlīniju, kas atbilst SEG emisiju un piesaistījumu neto bilancei 30 gadu periodā kopš darbības uzsākšanas, ja attiecīgajā teritorijā darbība nenotiktu un tiktu piekopta ierastā prakse; (b) uzskata, ka ilgtermiņa klimatieguvumus apliecina pierādījumi par saskaņotību ar Direktīvas (ES) 2018/2001 29. panta 7. punkta b) apakšpunktu. 2.2. Ja teritorija meža ieguves apgabala līmenī neatbilst prasībai nodrošināt, ka ilgtermiņā tiek saglabāts vai palielināts oglekļa uzkrājumu un piesaistītāju līmenis mežā saskaņā ar Regulas (ES) 2018/2001 29. panta 7. punkta b) apakšpunktu, darbība atbilst šādiem kritērijiem: (a) klimatieguvumu analīze apliecina, ka SEG emisiju un piesaistījumu neto bilance, ko darbība radītu 30 gadu periodā kopš darbības uzsākšanas, ir mazāka par bāzlīniju, kas atbilst SEG emisiju un piesaistījumu neto bilancei 30 gadu periodā kopš darbības uzsākšanas, ja attiecīgajā teritorijā darbība nenotiktu un tiktu piekopta ierastā prakse; (b) darbības projicētā ilgtermiņa vidējā neto SEG bilance ir mazāka nekā 2.2. punktā minētā bāzlīnijas projicētā ilgtermiņa vidējā neto SEG bilance; šeit ar “ilgtermiņu” jāsaprot vai nu 100 gadi, vai visa meža cikla ilgums, atkarībā no tā, kurš laika sprīdis ir garāks. 2.3. Klimatieguvuma aprēķins atbilst visiem šiem kritērijiem: (a) analīze ir saskanīga ar 2019. gada precizējumu 2006. gada IPCC vadlīnijām par nacionālajiem siltumnīcefekta gāzu inventarizācijas pārskatiem (35). Klimatieguvumu analīze balstās uz pārredzamu, precīzu, konsekventu, pilnīgu un salīdzināmu informāciju, tā aptver visas darbības ietekmētās oglekļa krātuves, t. sk. virszemes biomasu, pazemes biomasu, atmirušo koksni, meža nobiras un augsni, tajā ir izmantoti konservatīvi pieņēmumi un tajā ir pienācīgi apsvērti riski, kas saistīti ar oglekļa sekvestrēšanas nepastāvīgumu un apvērsi, piesātinājuma risku un noplūžu risku. (b) ierastā prakse, t. sk. mežizstrādes un ievākšanas prakse, ir viena no šīm: i) apsaimniekošanas prakse, kas dokumentēta meža apsaimniekošanas plāna vai līdzvērtīgs dokumenta pēdējā versijā pirms darbības uzsākšanas, ja tāda ir; ii) pati jaunākā ierastā prakse pirms darbības uzsākšanas; iii) prakse, kas atbilst tādai apsaimniekošanas sistēmai, kas nodrošina, ka ilgtermiņā tiek saglabāts vai palielināts oglekļa uzkrājumu un piesaistītāju līmenis meža apgabalā saskaņā ar Regulas (ES) 2018/2001 29. panta 7. punkta b) apakšpunktu. (c) Analīzes detalizētība ir proporcionāla attiecīgā apgabala lielumam, un tiek izmantotas šim apgabalam specifiskas vērtības; (d) emisijas un piesaistījumi, kuru cēlonis ir dabiski iztraucējumi, piemēram, kaitēkļi un slimības, meža ugunsgrēki, vējš, vētras nodarīti postījumi, un kuri ietekmē apgabalu un izraisa pazeminātu sniegumu, nav skaitāmi kā neatbilstība Regulai (ES) 2020/852, ar nosacījumu, ka klimatieguvumu analīze ir saskanīga ar 2019. gada precizējumu 2006. gada IPCC vadlīnijām par nacionālajiem siltumnīcefekta gāzu inventarizācijas pārskatiem attiecībā uz dabisku iztraucējumu radītām emisijām un piesaistījumiem. 2.4. Meža saimniecībām, kuru platība ir mazāka par 13 ha, klimatieguvumu analīze nav jāveic. 3. Pastāvīguma garantija 3.1. Saskaņā ar valsts tiesību aktiem to, ka apgabalam, kurā darbība notiek, ir meža statuss, garantē kāds no šādiem pasākumiem: (a) apgabals ir klasificēts kā pastāvīgs meža rajons saskaņā ar FAO definīciju (36); (b) teritorija ir klasificēta kā aizsargājama teritorija; (c) uz teritoriju attiecas jebkāda juridiska vai līgumiska garantija, kas nodrošina, ka tā tiks saglabāta kā mežs. 3.2. Saskaņā ar valsts tiesību aktiem darbības veicējs apņemas nodrošināt, ka meža apsaimniekošanas plāna vai līdzvērtīga instrumenta turpmākie atjauninājumi, kas attiecas uz norisēm ārpus finansētās darbības, būs orientēti uz 2. punktā minēto klimatieguvumu sasniegšanu. Bez tam darbības veicējs apņemas jebkādu 2. punktā minētā klimatieguvuma samazināšanos kompensēt ar līdzvērtīgu klimatieguvumu, ko rada tādas darbības veikšana, kas uzskatāma par kādu no šajā regulā definētajām mežsaimniecības darbībām. 4. Audits Divu gadu laikā kopš darbības uzsākšanas un pēc tam reizi 10 gados to, vai darbība atbilst klimata pārmaiņu mazināšanas būtiskas sekmēšanas kritērijam un DNSH kritērijam, verificē kāds no tālāk minētajiem: (a) relevantās valsts kompetentās iestādes; (b) sertificētājs, kas ir neatkarīga trešā puse, pēc valsts iestāžu vai darbības operatora pieprasījuma. Izmaksu samazināšanas labad auditus var veikt kopā ar meža sertifikācijas, klimatsertifikācijas vai kādu citu auditu. Sertificētājs, kas ir neatkarīga trešā puse, nedrīkst būt nekādā interešu konfliktā nav ar īpašnieku vai finansētāju un nedrīkst būt iesaistīts darbības izstrādē vai īstenošanā. 5. Grupas novērtējums To, vai ir izpildīti klimata pārmaiņu mazināšanas būtiskas sekmēšanas kritēriji un DNSH kritēriji, var pārbaudīt: (a) Direktīvas (ES) 2018/2001 2. panta 30. punktā definētā meža ieguves apgabala (37) līmenī; (b) tādu saimniecību grupas līmenī, kuras ir pietiekami viendabīgas, lai būtu iespējams izvērtēt mežsaimniecības darbības ilgtspējas risku, ar nosacījumu, ka starp visām šīm saimniecībām pastāv ilgstoša saikne un kas tās piedalās darbībā, un ka šo saimniecību grupas sastāvs arī turpmāko auditu laikā nebūs mainījies. Netiek nodarīts būtisks kaitējums (DNSH) 2) Pielāgošanās klimata pārmaiņām Darbība atbilst šā pielikuma A papildinājumā izklāstītajiem kritērijiem. 3) Ilgtspējīga ūdeņu un jūras resursu izmantošana un aizsardzība Darbība atbilst šā pielikuma B papildinājumā izklāstītajiem kritērijiem. Šīs iedaļas 1.2.i) punktā minētā detalizētā informācija satur noteikumus, kā ievērot šā pielikuma B papildinājumā izklāstītos kritērijus. 4) Pāreja uz aprites ekonomiku Paredzams, ka darbības ierosinātās mežkopības izmaiņas darbības aptvertajā teritorijā būtiski nesamazinās tādas primārās meža biomasas ilgtspējīgu piedāvājumu, kura ir piemērota tādu koksnes produktu ražošanai, kam piemīt apritīguma potenciāls ilgtermiņā. Šā kritērija izpildi var pierādīt ar 2. punktā minēto klimatieguvumu analīzi. 5) Piesārņojuma novēršana un kontrole Pesticīdu izmantošana ir samazināta, un saskaņā ar Direktīvu 2009/128/EK priekšroka tiek dota alternatīvām pieejām vai paņēmieniem, kas var ietvert neķīmiskas pesticīdu alternatīvas, izņemot gadījumus, kad pesticīdu lietošana ir vajadzīga kaitēkļu un slimību uzliesmojumu kontrolei. Darbības ietvaros ir līdz minimumam samazināta mēslošanas līdzekļu izmantošana un netiek izmantoti kūtsmēsli. Darbība atbilst Regulas (ES) 2019/1009 vai valsts noteikumiem par mēslošanas līdzekļu vai augsnes ielabotāju izmantošanu lauksaimniecībā. Tiek veikti pienācīgi dokumentēti un verificējami pasākumi, lai izvairītos no tādu aktīvo vielu izmantošanas, kas uzskaitītas Regulas (ES) 2019/1021 I pielikuma A daļā (38), Roterdamas konvencijā par procedūru, saskaņā ar kuru starptautiskajā tirdzniecībā dodama iepriekš norunāta piekrišana attiecībā uz dažām bīstamām ķīmiskām vielām un pesticīdiem, Minamatas konvencijā par dzīvsudrabu, Monreālas protokolā par ozona slāni noārdošām vielām, un tādu aktīvo vielu izmantošanas, kuras PVO rekomendētajā pesticīdu bīstamības klasifikācijā ir iekļautas I.a klasē (“ārkārtīgi bīstamas”) vai I.b klasē (“ļoti bīstamas”). Darbība atbilst attiecīgajiem valsts tiesību aktiem par aktīvajām vielām. Tiek novērsts ūdens un augsnes piesārņojums, un, ja piesārņojums ir radies, tiek veikti attīrīšanas pasākumi. 6) Biodaudzveidības un ekosistēmu aizsardzība un atjaunošana Kompetentās iestādes noteiktajās saglabājamās teritorijās vai aizsargājamās dzīvotnēs darbība ir saskaņā ar šo teritoriju saglabāšanas mērķiem. Netiek pārveidotas dzīvotnes, kas ir īpaši jutīgas pret biodaudzveidības zudumu vai kurām ir augsta saglabāšanas vērtība, vai teritorijas, kas saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir atstātas atmatā tāpēc, lai šādas dzīvotnes atjaunotu. Šīs iedaļas 1.2.i) punktā minētā detalizētā informācija paredz noteikumus, kā uzturēt un potenciāli vairot biodaudzveidību saskaņā ar valsts un vietējiem noteikumiem, tostarp: (a) nodrošināt dzīvotņu un sugu labu aizsardzības statusu, uzturēt tipiskās dzīvotnes sugas; (b) izslēgt invazīvu svešzemju sugu izmantošanu vai izplatīšanu; (c) izslēgt svešzemju sugu izmantošanu, ja vien nevar pierādīt, ka: i) meža reproduktīvā materiāla izmantošana rada labvēlīgus un piemērotus ekosistēmas apstākļus (piemēram, klimatu, augsnes kritērijus un veģetācijas zonu, meža ugunsizturību); ii) vietējās sugas, kas pašlaik sastopamas šajā teritorijā, vairs nav pielāgojušās paredzamajiem klimatiskajiem, augsnes un hidroloģiskajiem apstākļiem; (d) nodrošināt augsnes fiziskās, ķīmiskās un bioloģiskās kvalitātes uzturēšanu un uzlabošanu; (e) veicināt biodaudzveidībai labvēlīgu praksi, kas pastiprina dabiskos procesus mežos; (f) izslēgt ļoti biodaudzveidīgu ekosistēmu pārveidošanu par mazāk biodaudzveidīgām ekosistēmām; (g) nodrošināt ar mežu saistīto dzīvotņu un sugu daudzveidību; (h) nodrošināt mežaudžu struktūru daudzveidību un nobriedušu mežaudžu un atmirušas koksnes uzturēšanu vai uzlabošanu.

1.3. Meža apsaimniekošana

Darbības apraksts

Meža apsaimniekošana saskaņā ar definīciju valsts tiesību aktos. Ja valsts tiesību aktos šādas definīcijas nav, meža apsaimniekošana nozīmē jebkādu saimniecisko darbību, kas izriet no mežam piemērojamas sistēmas, kura ietekmē meža ekoloģiskās, ekonomiskās vai sociālās funkcijas. Meža apsaimniekošana paredz, ka nenotiek zemes izmantojuma maiņa, un tiek īstenota uz zemes, kas atbilst vai nu meža definīcijai valsts tiesību aktos, vai, ja tādas nav, FAO meža definīcijai (39).

Pie šīs kategorijas piederošās saimnieciskās darbības var saistīt ar NACE kodu A2 saskaņā ar saimniecisko darbību statistisko klasifikāciju, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 1893/2006. Pie šīs kategorijas piederošās saimnieciskās darbības ir tikai NACE 2. red. darbības 02.10 (mežkopība un citas mežsaimniecības darbības), 02.20 (mežizstrāde), 02.30 (meža produktu vākšana) un 02.40 (mežsaimniecības palīgdarbības).

Tehniskās pārbaudes kritēriji

Tiek būtiski sekmēta klimata pārmaiņu mazināšana 1. Meža apsaimniekošanas plāns vai līdzvērtīgs instruments 1.1. Darbība notiek teritorijā, uz kuru attiecas meža apsaimniekošanas plāns vai līdzvērtīgs instruments, kā noteikts valsts tiesību aktos, vai, ja valsts tiesību aktos meža apsaimniekošanas plāns vai līdzvērtīgs instruments nav definēts, kā minēts FAO“meža platības ar ilgtermiņa meža apsaimniekošanas plānu” definīcijā (40). Meža apsaimniekošanas plāns vai līdzvērtīgs instruments aptver 10 gadus vai vairāk un tiek pastāvīgi atjaunināts. 1.2. Tiek sniegta informācija par šādiem punktiem, ja tie nav jau dokumentēti meža apsaimniekošanas plānā vai līdzvērtīgā sistēmā: (a) apsaimniekošanas mērķi, tostarp būtiski ierobežojumi (41); (b) vispārīgās stratēģijas un plānotās darbības, ar ko iecerēts sasniegt apsaimniekošanas mērķus, tostarp paredzamās operācijas visā meža ciklā; (c) meža dzīvotnes konteksta definīcija, tostarp galvenās esošās un plānotās meža koku sugas, kā arī to izplatība un sadalījums; (d) teritorijas definīcija saskaņā ar tās reģistrāciju zemesgrāmatā; (e) meža nogabali, ceļi, servitūta tiesības un cita publiskā piekļuve, fiziskie faktori, tostarp ūdensceļi, teritorijas, uz kurām attiecas juridiski un citi ierobežojumi; (f) pasākumi, kas veikti, lai saglabātu meža ekosistēmas labā stāvoklī; (g) sabiedriski apsvērumi (t. sk. ainavas saglabāšana, apspriešanās ar ieinteresētajām personām saskaņā ar valsts tiesību aktos paredzētajiem noteikumiem); (h) ar mežu saistīto risku, tostarp meža ugunsgrēku, kaitēkļu un slimību uzliesmojumu novērtējums ar mērķi novērst, samazināt un kontrolēt riskus, kā arī pasākumi, kas veikti, lai nodrošinātu aizsardzību pret atlikušajiem riskiem un pielāgošanos tiem; (i) visi meža apsaimniekošanai relevantie DNSH kritēriji. 1.3. Iepriekš 1.1. punktā minētajā plānā dokumentēto meža apsaimniekošanas sistēmu ilgtspēju nodrošina, izvēloties vērienīgāko no šādām pieejām: (a) meža apsaimniekošana atbilst piemērojamajai valsts ilgtspējīgas meža apsaimniekošanas definīcijai; (b) meža apsaimniekošana atbilst Forest Europe ilgtspējīgas meža apsaimniekošanas definīcijai (42) un Eiropas kopējām ilgtspējīgas mežu apsaimniekošanas pamatnostādnēm (43); (c) pastāvošā apsaimniekošanas sistēma atbilst meža ilgtspējas kritērijiem, kas noteikti Direktīvas (ES) 2018/2001 29. panta 6. punktā, un — no tā piemērošanas dienas — īstenošanas aktam par darbības pamatnostādnēm attiecībā uz enerģiju, kas iegūta no meža biomasas, kurš pieņemts saskaņā ar minētās direktīvas 29. panta 8. punktu. 1.4. Darbībā netiek degradēta zeme ar lielu oglekļa uzkrājumu (44). 1.5. Ar attiecīgo darbību saistītā apsaimniekošanas sistēma atbilst likumības pārbaudes pienākumam un likumības prasībām, kas noteiktas Regulā (ES) Nr. 995/2010. 1.6. Meža apsaimniekošanas plāns vai līdzvērtīgs instruments paredz monitoringu, kas nodrošina plānā ietvertās informācijas pareizību, jo īpaši attiecībā uz datiem par skarto teritoriju. 2. Klimatieguvumu analīze 2.1. Ja teritorija meža ieguves apgabala līmenī atbilst prasībai nodrošināt, ka ilgtermiņā tiek saglabāts vai palielināts oglekļa uzkrājumu un piesaistītāju līmenis mežā saskaņā ar Direktīvas (ES) 2018/2001 29. panta 7. punkta b) apakšpunktu, darbība atbilst šādiem kritērijiem: (a) klimatieguvumu analīze apliecina, ka SEG emisiju un piesaistījumu neto bilance, ko darbība radītu 30 gadu periodā kopš darbības uzsākšanas, ir mazāka par bāzlīniju, kas atbilst SEG emisiju un piesaistījumu neto bilancei 30 gadu periodā kopš darbības uzsākšanas, ja attiecīgajā teritorijā darbība nenotiktu un tiktu piekopta ierastā prakse; (b) uzskata, ka ilgtermiņa klimatieguvumus apliecina pierādījumi par saskaņotību ar Direktīvas (ES) 2018/2001 29. panta 7. punkta b) apakšpunktu. 2.2. Ja teritorija meža ieguves apgabala līmenī neatbilst prasībai nodrošināt, ka ilgtermiņā tiek saglabāts vai palielināts oglekļa uzkrājumu un piesaistītāju līmenis mežā saskaņā ar Regulas (ES) 2018/2001 29. panta 7. punkta b) apakšpunktu, darbība atbilst šādiem kritērijiem: (a) klimatieguvumu analīze apliecina, ka SEG emisiju un piesaistījumu neto bilance, ko darbība radītu 30 gadu periodā kopš darbības uzsākšanas, ir mazāka par bāzlīniju, kas atbilst SEG emisiju un piesaistījumu neto bilancei 30 gadu periodā kopš darbības uzsākšanas, ja attiecīgajā teritorijā darbība nenotiktu un tiktu piekopta ierastā prakse; (b) darbības projicētā ilgtermiņa vidējā neto SEG bilance ir mazāka nekā 2.2. punktā minētā bāzlīnijas projicētā ilgtermiņa vidējā neto SEG bilance; šeit ar “ilgtermiņu” jāsaprot vai nu 100 gadi, vai visa meža cikla ilgums, atkarībā no tā, kurš laika sprīdis ir garāks. 2.3. Klimatieguvuma aprēķins atbilst visiem šiem kritērijiem: (a) analīze ir saskanīga ar 2019. gada precizējumu 2006. gada IPCC vadlīnijām par nacionālajiem siltumnīcefekta gāzu inventarizācijas pārskatiem (45). Klimatieguvumu analīze balstās uz pārredzamu, precīzu, konsekventu, pilnīgu un salīdzināmu informāciju, tā aptver visas darbības ietekmētās oglekļa krātuves, t. sk. virszemes biomasu, pazemes biomasu, atmirušo koksni, meža nobiras un augsni, tajā ir izmantoti konservatīvi pieņēmumi un tajā ir pienācīgi apsvērti riski, kas saistīti ar oglekļa sekvestrēšanas nepastāvīgumu un apvērsi, piesātinājuma risku un noplūžu risku. (b) ierastā prakse, t. sk. mežizstrādes un ievākšanas prakse, ir viena no šīm: i) apsaimniekošanas prakse, kas dokumentēta meža apsaimniekošanas plāna vai līdzvērtīgs dokumenta pēdējā versijā pirms darbības uzsākšanas, ja tāds ir; ii) pati jaunākā ierastā prakse pirms darbības uzsākšanas; iii) prakse, kas atbilst tādai apsaimniekošanas sistēmai, kas nodrošina, ka ilgtermiņā tiek saglabāts vai palielināts oglekļa uzkrājumu un piesaistītāju līmenis meža apgabalā saskaņā ar Regulas (ES) 2018/2001 29. panta 7. punkta b) apakšpunktu. (c) Analīzes detalizētība ir proporcionāla attiecīgā apgabala lielumam, un tiek izmantotas šim apgabalam specifiskas vērtības; (d) emisijas un piesaistījumi, kuru cēlonis ir dabiski iztraucējumi, piemēram, kaitēkļi un slimības, meža ugunsgrēki, vējš, vētras nodarīti postījumi, un kuri ietekmē apgabalu un izraisa pazeminātu sniegumu, nav skaitāmi kā neatbilstība Regulai (ES) 2020/852, ar nosacījumu, ka klimatieguvumu analīze ir saskanīga ar 2019. gada precizējumu 2006. gada IPCC vadlīnijām par nacionālajiem siltumnīcefekta gāzu inventarizācijas pārskatiem attiecībā uz dabisku iztraucējumu radītām emisijām un piesaistījumiem. 2.4. Meža saimniecībām, kuru platība ir mazāka par 13 ha, klimatieguvumu analīze nav jāveic. 3. Pastāvīguma garantija 3.1. Saskaņā ar valsts tiesību aktiem to, ka apgabalam, kurā darbība notiek, ir meža statuss, garantē kāds no šādiem pasākumiem: (a) apgabals ir klasificēts kā pastāvīgs meža rajons saskaņā ar FAO definīciju (46); (b) teritorija ir klasificēta kā aizsargājama teritorija; (c) uz teritoriju attiecas jebkāda juridiska vai līgumiska garantija, kas nodrošina, ka tā tiks saglabāta kā mežs. 3.2. Saskaņā ar valsts tiesību aktiem darbības veicējs apņemas nodrošināt, ka meža apsaimniekošanas plāna vai līdzvērtīga instrumenta turpmākie atjauninājumi, kas attiecas uz norisēm ārpus finansētās darbības, būs orientēti uz 2. punktā minēto klimatieguvumu sasniegšanu. Bez tam darbības veicējs apņemas jebkādu 2. punktā minētā klimatieguvuma samazināšanos kompensēt ar līdzvērtīgu klimatieguvumu, ko rada tādas darbības veikšana, kas uzskatāma par kādu no šajā regulā definētajām mežsaimniecības darbībām. 4. Audits Divu gadu laikā kopš darbības uzsākšanas un pēc tam reizi 10 gados to, vai darbība atbilst klimata pārmaiņu mazināšanas būtiskas sekmēšanas kritērijam un DNSH kritērijam, verificē kāds no tālāk minētajiem: (a) relevantās valsts kompetentās iestādes; (b) sertificētājs, kas ir neatkarīga trešā puse, pēc valsts iestāžu vai darbības operatora pieprasījuma. Izmaksu samazināšanas labad auditus var veikt kopā ar meža sertifikācijas, klimatsertifikācijas vai kādu citu auditu. Sertificētājs, kas ir neatkarīga trešā puse, nedrīkst būt nekādā interešu konfliktā nav ar īpašnieku vai finansētāju un nedrīkst būt iesaistīts darbības izstrādē vai īstenošanā. 5. Grupas novērtējums To, vai ir izpildīti klimata pārmaiņu mazināšanas būtiskas sekmēšanas kritēriji un DNSH kritēriji, var pārbaudīt: (a) Direktīvas (ES) 2018/2001 2. panta 30. punktā definētā meža ieguves apgabala (47) līmenī; (b) tādu saimniecību grupas līmenī, kuras ir pietiekami viendabīgas, lai būtu iespējams izvērtēt mežsaimniecības darbības ilgtspējas risku, ar nosacījumu, ka starp visām šīm saimniecībām pastāv ilgstoša saikne un kas tās piedalās darbībā, un ka šo saimniecību grupas sastāvs arī turpmāko auditu laikā nebūs mainījies. Netiek nodarīts būtisks kaitējums (DNSH) 2) Pielāgošanās klimata pārmaiņām Darbība atbilst šā pielikuma A papildinājumā izklāstītajiem kritērijiem. 3) Ilgtspējīga ūdeņu un jūras resursu izmantošana un aizsardzība Darbība atbilst šā pielikuma B papildinājumā izklāstītajiem kritērijiem. Šīs iedaļas 1.2.i) punktā minētā detalizētā informācija satur noteikumus, kā ievērot šā pielikuma B papildinājumā izklāstītos kritērijus. 4) Pāreja uz aprites ekonomiku Paredzams, ka darbības ierosinātās mežkopības izmaiņas darbības aptvertajā teritorijā būtiski nesamazinās tādas primārās meža biomasas ilgtspējīgu piedāvājumu, kura ir piemērota tādu koksnes produktu ražošanai, kam piemīt apritīguma potenciāls ilgtermiņā. Šā kritērija izpildi var pierādīt ar 2. punktā minēto klimatieguvumu analīzi. 5) Piesārņojuma novēršana un kontrole Pesticīdu izmantošana ir samazināta, un saskaņā ar Direktīvu 2009/128/EK priekšroka tiek dota alternatīvām pieejām vai paņēmieniem, kas var ietvert neķīmiskas alternatīvas pesticīdiem, izņemot gadījumus, kad pesticīdu lietošana ir vajadzīga kaitēkļu un slimību uzliesmojumu kontrolei. Darbības ietvaros ir līdz minimumam samazināta mēslošanas līdzekļu izmantošana un netiek izmantoti kūtsmēsli. Darbība atbilst Regulas (ES) 2019/1009 vai valsts noteikumiem par mēslošanas līdzekļu vai augsnes ielabotāju izmantošanu lauksaimniecībā. Tiek veikti pienācīgi dokumentēti un verificējami pasākumi, lai izvairītos no tādu aktīvo vielu izmantošanas, kas uzskaitītas Regulas (ES) 2019/1021 I pielikuma A daļā (48), Roterdamas konvencijā par procedūru, saskaņā ar kuru starptautiskajā tirdzniecībā dodama iepriekš norunāta piekrišana attiecībā uz dažām bīstamām ķīmiskām vielām un pesticīdiem, Minamatas konvencijā par dzīvsudrabu, Monreālas protokolā par ozona slāni noārdošām vielām, un tādu aktīvo vielu izmantošanas, kuras PVO rekomendētajā pesticīdu bīstamības klasifikācijā (49) ir iekļautas I.a klasē (“ārkārtīgi bīstamas”) vai I.b klasē (“ļoti bīstamas”). Darbība atbilst attiecīgajiem valsts tiesību aktiem par aktīvajām vielām. Tiek novērsts ūdens un augsnes piesārņojums, un, ja piesārņojums ir radies, tiek veikti attīrīšanas pasākumi. 6) Biodaudzveidības un ekosistēmu aizsardzība un atjaunošana Kompetentās iestādes noteiktajās saglabājamās teritorijās vai aizsargājamās dzīvotnēs darbība ir saskaņā ar šo teritoriju saglabāšanas mērķiem. Netiek pārveidotas dzīvotnes, kas ir īpaši jutīgas pret biodaudzveidības zudumu vai kurām ir augsta saglabāšanas vērtība, vai teritorijas, kas saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir atstātas atmatā tāpēc, lai šādas dzīvotnes atjaunotu. Šīs iedaļas 1.2.i) punktā minētā detalizētā informācija paredz noteikumus, kā uzturēt un potenciāli vairot biodaudzveidību saskaņā ar valsts un vietējiem noteikumiem, tostarp: (a) nodrošināt dzīvotņu un sugu labu aizsardzības statusu, uzturēt tipiskās dzīvotnes sugas; (b) izslēgt invazīvu svešzemju sugu izmantošanu vai izplatīšanu; (c) izslēgt svešzemju sugu izmantošanu, ja vien nevar pierādīt, ka: i) meža reproduktīvā materiāla izmantošana rada labvēlīgus un piemērotus ekosistēmas apstākļus (piemēram, klimatu, augsnes kritērijus un veģetācijas zonu, meža ugunsizturību); ii) vietējās sugas, kas pašlaik sastopamas šajā teritorijā, vairs nav pielāgojušās paredzamajiem klimatiskajiem, augsnes un hidroloģiskajiem apstākļiem; (d) nodrošināt augsnes fiziskās, ķīmiskās un bioloģiskās kvalitātes uzturēšanu un uzlabošanu; (e) veicināt biodaudzveidībai labvēlīgu praksi, kas pastiprina dabiskos procesus mežos; (f) izslēgt ļoti biodaudzveidīgu ekosistēmu pārveidošanu par mazāk biodaudzveidīgām ekosistēmām; (g) nodrošināt ar mežu saistīto dzīvotņu un sugu daudzveidību; (h) nodrošināt mežaudžu struktūru daudzveidību un nobriedušu mežaudžu un atmirušas koksnes uzturēšanu vai uzlabošanu.

1.4. Saglabājošā mežsaimniecība

Darbības apraksts

Meža apsaimniekošanas darbības, kuru mērķis ir saglabāt vienu vai vairākas dzīvotnes vai sugas. Saglabājošā mežsaimniecība paredz, ka netiek mainīta zemes izmantojuma kategorija, un tiek īstenota uz zemes, kas atbilst vai nu meža definīcijai valsts tiesību aktos, vai, ja tādas nav, FAO meža definīcijai (50).

Pie šīs kategorijas piederošās saimnieciskās darbības var saistīt ar NACE kodu A2 saskaņā ar saimniecisko darbību statistisko klasifikāciju, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 1893/2006. Pie šīs kategorijas piederošās saimnieciskās darbības ir tikai NACE 2. red. darbības 02.10 (mežkopība un citas mežsaimniecības darbības), 02.20 (mežizstrāde), 02.30 (meža produktu vākšana) un 02.40 (mežsaimniecības palīgdarbības).

Tehniskās pārbaudes kritēriji

Tiek būtiski sekmēta klimata pārmaiņu mazināšana 1. Meža apsaimniekošanas plāns vai līdzvērtīgs instruments 1.1. Darbība notiek teritorijā, uz kuru attiecas meža apsaimniekošanas plāns vai līdzvērtīgs instruments, kā noteikts valsts tiesību aktos, vai, ja valsts tiesību aktos meža apsaimniekošanas plāns vai līdzvērtīgs plāns nav definēts, kā minēts FAO“meža platības ar ilgtermiņa meža apsaimniekošanas plānu” definīcijā (51). Meža apsaimniekošanas plāns vai līdzvērtīgs instruments aptver 10 gadus vai vairāk un tiek pastāvīgi atjaunināts. 1.2. Tiek sniegta informācija par šādiem punktiem, ja tie nav jau dokumentēti meža apsaimniekošanas plānā vai līdzvērtīgā sistēmā: (a) apsaimniekošanas mērķi, tostarp būtiski ierobežojumi; (b) vispārīgās stratēģijas un plānotās darbības, ar ko iecerēts sasniegt apsaimniekošanas mērķus, tostarp paredzamās operācijas visā meža ciklā; (c) meža dzīvotnes konteksta definīcija, tostarp galvenās esošās un plānotās meža koku sugas, kā arī to izplatība un sadalījums, atkarībā no vietējās meža ekosistēmas konteksta; (d) teritorijas definīcija saskaņā ar tās reģistrāciju zemesgrāmatā; (e) meža nogabali, ceļi, servitūta tiesības un cita publiskā piekļuve, fiziskie faktori, tostarp ūdensceļi, teritorijas, uz kurām attiecas juridiski un citi ierobežojumi; (f) pasākumi, kas veikti, lai saglabātu meža ekosistēmas labā stāvoklī; (g) sabiedriski apsvērumi (t. sk. ainavas saglabāšana, apspriešanās ar ieinteresētajām personām saskaņā ar valsts tiesību aktos paredzētajiem noteikumiem); (h) ar mežu saistīto risku, tostarp meža ugunsgrēku, kaitēkļu un slimību uzliesmojumu novērtējums ar mērķi novērst, samazināt un kontrolēt riskus, kā arī pasākumi, kas veikti, lai nodrošinātu aizsardzību pret atlikušajiem riskiem un pielāgošanos tiem; (i) visi meža apsaimniekošanai relevantie DNSH kritēriji. 1.3. Meža apsaimniekošanas plāns vai līdzvērtīgs instruments: (a) atspoguļo primāro paredzēto apsaimniekošanas mērķi (52), proti, augsnes un ūdens aizsardzību (53), biodaudzveidības saglabāšanu (54) vai sociālos pakalpojumus (55), pamatojoties uz FAO definīcijām; (b) veicina biodaudzveidībai labvēlīgu praksi, kas pastiprina dabiskos procesus mežos; (c) ietver analīzi par: i) ietekmi un slogu uz dzīvotņu saglabāšanu un saistīto dzīvotņu daudzveidību; ii) nosacījumu, ka mežizstrādei jāsamazina ietekme uz augsni; iii) citām darbībām, kas ietekmē saglabāšanas mērķus, piemēram, medībām un zvejniecību, lauksaimniecības, ganību un mežsaimniecības darbībām, rūpnieciskajām, kalnrūpniecības un komerciālajām darbībām. 1.4. Iepriekš 1.1. punktā minētajā plānā dokumentētās meža apsaimniekošanas sistēmas ilgtspēju nodrošina, izvēloties vērienīgāko no šādām pieejām: (a) meža apsaimniekošana atbilst valsts ilgtspējīgas meža apsaimniekošanas definīcijai, ja tāda ir; (b) meža apsaimniekošana atbilst Forest Europe ilgtspējīgas meža apsaimniekošanas definīcijai (56) un Eiropas kopējām ilgtspējīgas mežu apsaimniekošanas pamatnostādnēm (57); (c) pastāvošā apsaimniekošanas sistēma atbilst meža ilgtspējas kritērijiem, kas noteikti Direktīvas (ES) 2018/2001 29. panta 6. punktā, un — no tā piemērošanas dienas — īstenošanas aktam par darbības pamatnostādnēm attiecībā uz enerģiju, kas iegūta no meža biomasas, kurš pieņemts saskaņā ar minētās direktīvas 29. panta 8. punktu. 1.5. Darbībā netiek degradēta zeme ar lielu oglekļa uzkrājumu (58). 1.6. Ar attiecīgo darbību saistītā apsaimniekošanas sistēma atbilst likumības pārbaudes pienākumam un likumības prasībām, kas noteiktas Regulā (ES) Nr. 995/2010. 1.7. Meža apsaimniekošanas plāns vai līdzvērtīgs instruments paredz monitoringu, kas nodrošina plānā ietvertās informācijas pareizību, jo īpaši attiecībā uz datiem par skarto teritoriju. 2. Klimatieguvumu analīze 2.1. Ja teritorija meža ieguves apgabala līmenī atbilst prasībai nodrošināt, ka ilgtermiņā tiek saglabāts vai palielināts oglekļa uzkrājumu un piesaistītāju līmenis mežā saskaņā ar Direktīvas (ES) 2018/2001 29. panta 7. punkta b) apakšpunktu, darbība atbilst šādiem kritērijiem: (a) klimatieguvumu analīze apliecina, ka SEG emisiju un piesaistījumu neto bilance, ko darbība radītu 30 gadu periodā kopš darbības uzsākšanas, ir mazāka par bāzlīniju, kas atbilst SEG emisiju un piesaistījumu neto bilancei 30 gadu periodā kopš darbības uzsākšanas, ja attiecīgajā teritorijā darbība nenotiktu un tiktu piekopta ierastā prakse; (b) uzskata, ka ilgtermiņa klimatieguvumus apliecina pierādījumi par saskaņotību ar Direktīvas (ES) 2018/2001 29. panta 7. punkta b) apakšpunktu. 2.2. Ja teritorija meža ieguves apgabala līmenī neatbilst prasībai nodrošināt, ka ilgtermiņā tiek saglabāts vai palielināts oglekļa uzkrājumu un piesaistītāju līmenis mežā saskaņā ar Regulas (ES) 2018/2001 29. panta 7. punkta b) apakšpunktu, darbība atbilst šādiem kritērijiem: (a) klimatieguvumu analīze apliecina, ka SEG emisiju un piesaistījumu neto bilance, ko darbība radītu 30 gadu periodā kopš darbības uzsākšanas, ir mazāka par bāzlīniju, kas atbilst SEG emisiju un piesaistījumu neto bilancei 30 gadu periodā kopš darbības uzsākšanas, ja attiecīgajā teritorijā darbība nenotiktu un tiktu piekopta ierastā prakse; (b) darbības projicētā ilgtermiņa vidējā neto SEG bilance ir mazāka nekā 2.2. punktā minētā bāzlīnijas projicētā ilgtermiņa vidējā neto SEG bilance; šeit ar “ilgtermiņu” jāsaprot vai nu 100 gadi, vai visa meža cikla ilgums, atkarībā no tā, kurš laika sprīdis ir garāks. 2.3. Klimatieguvuma aprēķins atbilst visiem šiem kritērijiem: (a) analīze ir saskanīga ar 2019. gada precizējumu 2006. gada IPCC vadlīnijām par nacionālajiem siltumnīcefekta gāzu inventarizācijas pārskatiem (59). Klimatieguvumu analīze balstās uz pārredzamu, precīzu, konsekventu, pilnīgu un salīdzināmu informāciju, tā aptver visas darbības ietekmētās oglekļa krātuves, t. sk. virszemes biomasu, pazemes biomasu, atmirušo koksni, meža nobiras un augsni, tajā ir izmantoti konservatīvi pieņēmumi un tajā ir pienācīgi apsvērti riski, kas saistīti ar oglekļa sekvestrēšanas nepastāvīgumu un apvērsi, piesātinājuma risku un noplūžu risku. (b) ierastā prakse, t. sk. mežizstrādes prakse, ir viena no šīm: i) apsaimniekošanas prakse, kas dokumentēta meža apsaimniekošanas plāna vai līdzvērtīgs dokumenta pēdējā versijā pirms darbības uzsākšanas, ja tāda ir; ii) pati jaunākā ierastā prakse pirms darbības uzsākšanas; iii) prakse, kas atbilst tādai apsaimniekošanas sistēmai, kas nodrošina, ka ilgtermiņā tiek saglabāts vai palielināts oglekļa uzkrājumu un piesaistītāju līmenis meža apgabalā saskaņā ar Regulas (ES) 2018/2001 29. panta 7. punkta b) apakšpunktu. (c) Analīzes detalizētība ir proporcionāla attiecīgā apgabala lielumam, un tiek izmantotas šim apgabalam specifiskas vērtības; (d) emisijas un piesaistījumi, kuru cēlonis ir dabiski iztraucējumi, piemēram, kaitēkļi un slimības, meža ugunsgrēki, vējš, vētras nodarīti postījumi, un kuri ietekmē apgabalu un izraisa pazeminātu sniegumu, nav skaitāmi kā neatbilstība Regulas (ES) 2020/852 kritērijiem, ar nosacījumu, ka klimatieguvumu analīze ir saskanīga ar 2019. gada precizējumu 2006. gada IPCC vadlīnijām par nacionālajiem siltumnīcefekta gāzu inventarizācijas pārskatiem attiecībā uz dabisku iztraucējumu radītām emisijām un piesaistījumiem. 2.4. Meža saimniecībām, kuru platība ir mazāka par 13 ha, klimatieguvumu analīze nav jāveic. 3. Pastāvīguma garantija 3.1. Saskaņā ar valsts tiesību aktiem to, ka apgabalam, kurā darbība notiek, ir meža statuss, garantē kāds no šādiem pasākumiem: (a) apgabals ir klasificēts kā pastāvīgs meža rajons saskaņā ar FAO definīciju (60); (b) teritorija ir klasificēta kā aizsargājama teritorija; (c) uz teritoriju attiecas jebkāda juridiska vai līgumiska garantija, kas nodrošina, ka tā tiks saglabāta kā mežs. 3.2. Saskaņā ar valsts tiesību aktiem darbības veicējs apņemas nodrošināt, ka meža apsaimniekošanas plāna vai līdzvērtīga instrumenta turpmākie atjauninājumi, kas attiecas uz norisēm ārpus finansētās darbības, būs orientēti uz 2. punktā minēto klimatieguvumu sasniegšanu. Bez tam darbības veicējs apņemas jebkādu 2. punktā minētā klimatieguvuma samazināšanos kompensēt ar līdzvērtīgu klimatieguvumu, ko rada tādas darbības veikšana, kas uzskatāma par kādu no šajā regulā definētajām mežsaimniecības darbībām. 4. Audits Divu gadu laikā kopš darbības uzsākšanas un pēc tam reizi 10 gados to, vai darbība atbilst klimata pārmaiņu mazināšanas būtiskas sekmēšanas kritērijam un DNSH kritērijam, verificē kāds no tālāk minētajiem: (a) relevantās valsts kompetentās iestādes; (b) sertificētājs, kas ir neatkarīga trešā puse, pēc valsts iestāžu vai darbības operatora pieprasījuma. Izmaksu samazināšanas labad auditus var veikt kopā ar meža sertifikācijas, klimatsertifikācijas vai kādu citu auditu. Sertificētājs, kas ir neatkarīga trešā puse, nedrīkst būt nekādā interešu konfliktā nav ar īpašnieku vai finansētāju un nedrīkst būt iesaistīts darbības izstrādē vai īstenošanā. 5. Grupas novērtējums To, vai ir izpildīti klimata pārmaiņu mazināšanas būtiskas sekmēšanas kritēriji un DNSH kritēriji, var pārbaudīt: (a) Direktīvas (ES) 2018/2001 2. panta 30. punktā definētā meža ieguves apgabala (61) līmenī; (b) tādu meža saimniecību grupas līmenī, kuras ir pietiekami viendabīgas, lai būtu iespējams izvērtēt mežsaimniecības darbības ilgtspējas risku, ar nosacījumu, ka starp visām šīm saimniecībām pastāv ilgstoša saikne un kas tās piedalās darbībā, un ka šo saimniecību grupas sastāvs arī turpmāko auditu laikā nebūs mainījies. Netiek nodarīts būtisks kaitējums (DNSH) 2) Pielāgošanās klimata pārmaiņām Darbība atbilst šā pielikuma A papildinājumā izklāstītajiem kritērijiem. 3) Ilgtspējīga ūdeņu un jūras resursu izmantošana un aizsardzība Darbība atbilst šā pielikuma B papildinājumā izklāstītajiem kritērijiem. Šīs iedaļas 1.2.i) punktā minētā detalizētā informācija satur noteikumus, kā ievērot šā pielikuma B papildinājumā izklāstītos kritērijus. 4) Pāreja uz aprites ekonomiku Paredzams, ka darbības ierosinātās mežkopības izmaiņas darbības aptvertajā teritorijā būtiski nesamazinās tādas primārās meža biomasas ilgtspējīgu piedāvājumu, kura ir piemērota tādu koksnes produktu ražošanai, kam piemīt apritīguma potenciāls ilgtermiņā. Šā kritērija izpildi var pierādīt ar 2. punktā minēto klimatieguvumu analīzi. 5) Piesārņojuma novēršana un kontrole Darbībā neizmanto pesticīdus vai mēslošanas līdzekļus. Tiek veikti pienācīgi dokumentēti un verificējami pasākumi, lai izvairītos no tādu aktīvo vielu izmantošanas, kas uzskaitītas Regulas (ES) 2019/1021 I pielikuma A daļā (62), Roterdamas konvencijā par procedūru, saskaņā ar kuru starptautiskajā tirdzniecībā dodama iepriekš norunāta piekrišana attiecībā uz dažām bīstamām ķīmiskām vielām un pesticīdiem, Minamatas konvencijā par dzīvsudrabu, Monreālas protokolā par ozona slāni noārdošām vielām, un tādu aktīvo vielu izmantošanas, kuras PVO rekomendētajā pesticīdu bīstamības klasifikācijā (63) ir iekļautas I.a klasē (“ārkārtīgi bīstamas”) vai I.b klasē (“ļoti bīstamas”). Darbība atbilst attiecīgajiem valsts tiesību aktiem par aktīvajām vielām. Tiek novērsts ūdens un augsnes piesārņojums, un, ja piesārņojums ir radies, tiek veikti attīrīšanas pasākumi. 6) Biodaudzveidības un ekosistēmu aizsardzība un atjaunošana Kompetentās iestādes noteiktajās saglabājamās teritorijās vai aizsargājamās dzīvotnēs darbība ir saskaņā ar šo teritoriju saglabāšanas mērķiem. Netiek pārveidotas dzīvotnes, kas ir īpaši jutīgas pret biodaudzveidības zudumu vai kurām ir augsta saglabāšanas vērtība, vai teritorijas, kas saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir atstātas atmatā tāpēc, lai šādas dzīvotnes atjaunotu. Šīs iedaļas 1.2.i) punktā minētā detalizētā informācija paredz noteikumus, kā uzturēt un potenciāli vairot biodaudzveidību saskaņā ar valsts un vietējiem noteikumiem, tostarp: (a) nodrošināt dzīvotņu un sugu labu aizsardzības statusu, uzturēt tipiskās dzīvotnes sugas; (b) izslēgt invazīvu svešzemju sugu izmantošanu vai izplatīšanu; (c) izslēgt svešzemju sugu izmantošanu, ja vien nevar pierādīt, ka: i) meža reproduktīvā materiāla izmantošana rada labvēlīgus un piemērotus ekosistēmas apstākļus (piemēram, klimatu, augsnes kritērijus un veģetācijas zonu, meža ugunsizturību); ii) vietējās sugas, kas pašlaik sastopamas šajā teritorijā, vairs nav pielāgojušās paredzamajiem klimatiskajiem, augsnes un hidroloģiskajiem apstākļiem; (d) nodrošināt augsnes fiziskās, ķīmiskās un bioloģiskās kvalitātes uzturēšanu un uzlabošanu; (e) veicināt biodaudzveidībai labvēlīgu praksi, kas pastiprina dabiskos procesus mežos; (f) izslēgt ļoti biodaudzveidīgu ekosistēmu pārveidošanu par mazāk biodaudzveidīgām ekosistēmām; (g) nodrošināt ar mežu saistīto dzīvotņu un sugu daudzveidību; (h) nodrošināt mežaudžu struktūru daudzveidību un nobriedušu mežaudžu un atmirušas koksnes uzturēšanu vai uzlabošanu.

2. VIDES AIZSARDZĪBAS UN ATJAUNOŠANAS DARBĪBAS

2.1. Mitrāju atjaunošana

Darbības apraksts

Mitrāju atjaunošana ir saimnieciskās darbības, kas veicina mitrāju atgriešanos sākotnējā stāvoklī, un saimnieciskās darbības, kas uzlabo mitrāju funkcijas, lai gan ne vienmēr veicina atgriešanos stāvoklī, kāds tas bija pirms iztraucējuma; ar mitrājiem saprot zemi, kas atbilst starptautiskajai mitrāja (64) vai kūdrāja (65) definīcijai Konvencijā par starptautiskas nozīmes mitrājiem, īpaši kā ūdensputnu dzīves vidi (Rāmsaras konvencija) (66). Attiecīgā teritorija atbilst Savienības mitrāju definīcijai, kas sniegta Komisijas paziņojumā par mitrāju racionālu izmantošanu un saglabāšanu (67).

Ar Regulu (EK) Nr. 1893/2006 izveidotajā saimniecisko darbību statistiskajā klasifikācijā šīm darbībām nav piešķirts īpašs NACE kods, bet tās ir saistītas ar 6. klasi vides aizsardzības darbību statistiskajā klasifikācijā (CEPA), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 691/2011 (68).

Tehniskās pārbaudes kritēriji

Tiek būtiski sekmēta klimata pārmaiņu mazināšana 1. Atjaunošanas plāns 1.1. Sākumā teritoriju aptver atjaunošanas plāns, kas ir saskanīgs ar Rāmsaras konvencijas mitrāju atjaunošanas principiem un vadlīnijām (69), līdz brīdim, kad tā tiek klasificēta kā mitrājs, un tad to aptver mitrāja apsaimniekošanas plāns, kas ir saskanīgs ar Rāmsaras konvencijas vadlīnijām par Rāmsaras konvencijas teritoriju un citu mitrāju apsaimniekošanas plānošanu (70). Attiecībā uz kūdrājiem apsaimniekošanas plānā ir ievērotai ieteikumi, kas iekļauti relevantajās Rāmsaras konvencijas rezolūcijās, t. sk. rezolūcijā XIII/13. 1.2. Atjaunošanas plānā ir pārdomāti apsvērti vietējie hidroloģiskie un pedoloģiskie apstākļi, t. sk. augsnes piesātinātības dinamika un aerobisko un anaerobisko apstākļu izmaiņas. 1.3. Visi mitrāju apsaimniekošanai relevantie DNSH kritēriji ir aplūkoti atjaunošanas plānā. 1.4. Atjaunošanas plāns paredz monitoringu, kas nodrošina plānā ietvertās informācijas pareizību, jo īpaši attiecībā uz datiem par skarto teritoriju. 2. Klimatieguvumu analīze 2.1. Darbība atbilst šādiem kritērijiem: (a) klimatieguvumu analīze apliecina, ka SEG emisiju un piesaistījumu neto bilance, ko darbība radītu 30 gadu periodā kopš darbības uzsākšanas, ir mazāka par bāzlīniju, kas atbilst SEG emisiju un piesaistījumu neto bilancei 30 gadu periodā kopš darbības uzsākšanas, ja attiecīgajā teritorijā darbība nenotiktu un tiktu piekopta ierastā prakse; (b) darbības projicētā ilgtermiņa vidējā neto SEG bilance ir mazāka nekā 2.2. punktā minētā bāzlīnijas projicētā ilgtermiņa vidējā neto SEG bilance; šeit ar “ilgtermiņu” jāsaprot 100 gadi. 2.2. Klimatieguvuma aprēķins atbilst visiem šiem kritērijiem: (a) analīze ir saskanīga ar 2019. gada precizējumu 2006. gada IPCC vadlīnijām par nacionālajiem siltumnīcefekta gāzu inventarizācijas pārskatiem (71). Konkrētāk, ja analīzē izmantotā mitrāja definīcija atšķiras no nacionālajā SEG pārskatā izmantotās mitrāja definīcijas, analīzē ir identificētas dažādās zemes kategorijas, kas ietilpst apskatītajā teritorijā. Klimatieguvumu analīze balstās uz pārredzamu, precīzu, konsekventu, pilnīgu un salīdzināmu informāciju, tā aptver visas darbības ietekmētās oglekļa krātuves, t. sk. virszemes biomasu, pazemes biomasu, atmirušo koksni, meža nobiras un augsni, tajā ir izmantoti konservatīvi pieņēmumi un tajā ir pienācīgi apsvērti riski, kas saistīti ar oglekļa sekvestrēšanas nepastāvīgumu un apvērsi, piesātinājuma risku un noplūžu risku. Attiecībā uz piekrastes mitrājiem klimatieguvumu analīzē ir ņemta vērā arī projicētā relatīvā jūras līmeņa celšanās un mitrāju migrācijas iespējamība. (b) ierastā prakse, t. sk. mežizstrādes un ievākšanas prakse, ir viena no šīm: i) apsaimniekošanas prakse, kas dokumentēta pirms darbības uzsākšanas, ja tāda ir; ii) pati jaunākā ierastā prakse pirms darbības uzsākšanas. (c) Analīzes detalizētība ir proporcionāla attiecīgā apgabala lielumam, un tiek izmantotas šim apgabalam specifiskas vērtības; (d) emisijas un piesaistījumi, kuru cēlonis ir dabiski iztraucējumi, piemēram, kaitēkļi un slimības, ugunsgrēki, vējš, vētras nodarīti postījumi, un kuri ietekmē apgabalu un izraisa pazeminātu sniegumu, nav skaitāmi kā neatbilstība Regulas (ES) 2020/852 kritērijiem, ar nosacījumu, ka klimatieguvumu analīze ir saskanīga ar 2019. gada precizējumu 2006. gada IPCC vadlīnijām par nacionālajiem siltumnīcefekta gāzu inventarizācijas pārskatiem attiecībā uz dabisku iztraucējumu radītām emisijām un piesaistījumiem. 4. Pastāvīguma garantija 4.1. Saskaņā ar valsts tiesību aktiem to, ka apgabalam, kurā darbība notiek, ir mitrāja statuss, garantē kāds no šādiem pasākumiem: (a) teritoriju paredzēts saglabāt kā mitrāju un to nedrīkst pārvērst citādi izmantojamā zemē, (b) teritorija ir klasificēta kā aizsargājama teritorija; (c) uz teritoriju attiecas jebkāda juridiska vai līgumiska garantija, kas nodrošina, ka tā tiks saglabāta kā mitrājs. 4.2. Saskaņā ar valsts tiesību aktiem darbības veicējs apņemas nodrošināt, ka atjaunošanas plāna turpmākie atjauninājumi, kas attiecas uz norisēm ārpus finansētās darbības, būs orientēti uz 2. punktā minēto klimatieguvumu sasniegšanu. Bez tam darbības veicējs apņemas jebkādu 2. punktā minētā klimatieguvuma samazināšanos kompensēt ar līdzvērtīgu klimatieguvumu, ko rada tādas darbības veikšana, kas uzskatāma par kādu no šajā regulā definētajām vides aizsardzības un atjaunošanas darbībām. 5. Audits Divu gadu laikā kopš darbības uzsākšanas un pēc tam reizi 10 gados to, vai darbība atbilst klimata pārmaiņu mazināšanas būtiskas sekmēšanas kritērijam un DNSH kritērijam, verificē kāds no tālāk minētajiem: (a) relevantās valsts kompetentās iestādes; (b) sertificētājs, kas ir neatkarīga trešā puse, pēc valsts iestāžu vai darbības operatora pieprasījuma. Izmaksu samazināšanas labad auditus var veikt kopā ar meža sertifikācijas, klimatsertifikācijas vai kādu citu auditu. Sertificētājs, kas ir neatkarīga trešā puse, nedrīkst būt nekādā interešu konfliktā nav ar īpašnieku vai finansētāju un nedrīkst būt iesaistīts darbības izstrādē vai īstenošanā. 6. Grupas novērtējums Atbilstību klimata pārmaiņu mazināšanas būtiskas sekmēšanas kritērijiem DNSH kritērijiem var pārbaudīt tādu saimniecību grupas līmenī, kuras ir pietiekami viendabīgas, lai būtu iespējams izvērtēt mežsaimniecības darbības ilgtspējas risku, ar nosacījumu, ka starp visām šīm saimniecībām pastāv ilgstoša saikne un kas tās piedalās darbībā, un ka šo saimniecību grupas sastāvs arī turpmāko auditu laikā nebūs mainījies. Netiek nodarīts būtisks kaitējums (DNSH) 2) Pielāgošanās klimata pārmaiņām Darbība atbilst šā pielikuma A papildinājumā izklāstītajiem kritērijiem. 3) Ilgtspējīga ūdeņu un jūras resursu izmantošana un aizsardzība Darbība atbilst šā pielikuma B papildinājumā izklāstītajiem kritērijiem. 4) Pāreja uz aprites ekonomiku Kūdras ieguve ir samazināta līdz minimumam. 5) Piesārņojuma novēršana un kontrole Pesticīdu izmantošana ir samazināta līdz minimumam, un saskaņā ar Direktīvu 2009/128/EK priekšroka tiek dota alternatīvām pieejām vai paņēmieniem, kas var ietvert neķīmiskas pesticīdu alternatīvas, izņemot gadījumus, kad pesticīdu lietošana ir vajadzīga kaitēkļu un slimību uzliesmojumu kontrolei. Darbības ietvaros ir līdz minimumam samazināta mēslošanas līdzekļu izmantošana un netiek izmantoti kūtsmēsli. Darbība atbilst Regulas (ES) 2019/1009 vai valsts noteikumiem par mēslošanas līdzekļu vai augsnes ielabotāju izmantošanu lauksaimniecībā. Tiek veikti pienācīgi dokumentēti un verificējami pasākumi, lai izvairītos no tādu aktīvo vielu izmantošanas, kas uzskaitītas Regulas (ES) 2019/1021 I pielikuma A daļā (72), Roterdamas konvencijā par procedūru, saskaņā ar kuru starptautiskajā tirdzniecībā dodama iepriekš norunāta piekrišana attiecībā uz dažām bīstamām ķīmiskām vielām un pesticīdiem, Minamatas konvencijā par dzīvsudrabu, Monreālas protokolā par ozona slāni noārdošām vielām, un tādu aktīvo vielu izmantošanas, kuras PVO rekomendētajā pesticīdu bīstamības klasifikācijā (73) ir iekļautas I.a klasē (“ārkārtīgi bīstamas”) vai I.b klasē (“ļoti bīstamas”). Darbība atbilst attiecīgajiem valsts īstenošanas tiesību aktiem par aktīvajām vielām. Tiek novērsts ūdens un augsnes piesārņojums, un, ja piesārņojums ir radies, tiek veikti attīrīšanas pasākumi. 6) Biodaudzveidības un ekosistēmu aizsardzība un atjaunošana Kompetentās iestādes noteiktajās saglabājamās teritorijās vai aizsargājamās dzīvotnēs darbība ir saskaņā ar šo teritoriju saglabāšanas mērķiem. Netiek pārveidotas dzīvotnes, kas ir īpaši jutīgas pret biodaudzveidības zudumu vai kurām ir augsta saglabāšanas vērtība, vai teritorijas, kas saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir atstātas atmatā tāpēc, lai šādas dzīvotnes atjaunotu. Šīs iedaļas 1. punktā minētais plāns (atjaunošanas plāns) ietver noteikumus, kā uzturēt un potenciāli vairot biodaudzveidību saskaņā ar valsts un vietējiem noteikumiem, tostarp: (a) nodrošināt dzīvotņu un sugu labu aizsardzības statusu, uzturēt tipiskās dzīvotnes sugas; (b) izslēgt invazīvu sugu izmantošanu vai izplatīšanu.

3. RAŽOŠANA

3.1. Atjaunīgās enerģijas tehnoloģiju ražošana

Darbības apraksts

Atjaunīgās enerģijas tehnoloģiju ražošana, kur ar atjaunīgo enerģiju saprot Direktīvas (ES) 2018/2001 2. panta 1. punktā definēto atjaunojamo energoresursu enerģiju.

Pie šīs kategorijas piederošās saimnieciskās darbības var saistīt ar vairākiem NACE kodiem, jo īpaši C25, C27, C28, saskaņā ar saimniecisko darbību statistisko klasifikāciju, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 1893/2006.

Pie šīs kategorijas piederoša darbība ir veicinoša darbība saskaņā ar Regulas (ES) 2020/852 10. panta 1. punkta i) apakšpunktu, ja tā atbilst šajā iedaļā noteiktajiem tehniskās pārbaudes kritērijiem.

Tehniskās pārbaudes kritēriji

Tiek būtiski sekmēta klimata pārmaiņu mazināšana Saimnieciskās darbības ietvaros tiek ražotas atjaunīgās enerģijas tehnoloģijas. Netiek nodarīts būtisks kaitējums (DNSH) 2) Pielāgošanās klimata pārmaiņām Darbība atbilst šā pielikuma A papildinājumā izklāstītajiem kritērijiem. 3) Ilgtspējīga ūdeņu un jūras resursu izmantošana un aizsardzība Darbība atbilst šā pielikuma B papildinājumā izklāstītajiem kritērijiem. 4) Pāreja uz aprites ekonomiku Darbības ietvaros tiek novērtēts, vai ir pieejami paņēmieni, un, ja iespējams, tiek ieviesti paņēmieni, kas sekmē: (a) sekundāro izejvielu atkalizmantošanu un izmantošanu un atkalizmantotu komponentu iestrādāšanu ražojumos; (b) īpaši ilgizturīgu, reciklējamu, viegli demontējamu un pielāgojamu ražojumu konstruēšanu; (c) atkritumu apsaimniekošanu, kas paredz, ka ražošanas procesā prioritāra ir reciklēšana, nevis likvidēšana; (d) informācijas pieejamību par bažas radošām vielām un šo vielu izsekojamību visā saražoto produktu aprites ciklā. 5) Piesārņojuma novēršana un kontrole Darbība atbilst šā pielikuma C papildinājumā izklāstītajiem kritērijiem. 6) Biodaudzveidības un ekosistēmu aizsardzība un atjaunošana Darbība atbilst šā pielikuma D papildinājumā izklāstītajiem kritērijiem.

3.2. Ūdeņraža ražošanas un izmantošanas aprīkojuma izgatavošana

Darbības apraksts

Ūdeņraža ražošanas un izmantošanas aprīkojuma izgatavošana

Pie šīs kategorijas piederošās saimnieciskās darbības var saistīt ar vairākiem NACE kodiem, jo īpaši C25, C27, C28, saskaņā ar saimniecisko darbību statistisko klasifikāciju, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 1893/2006.

Pie šīs kategorijas piederoša saimnieciska darbība ir veicinoša darbība saskaņā ar Regulas (ES) 2020/852 10. panta 1. punkta i) apakšpunktu, ja tā atbilst šajā iedaļā noteiktajiem tehniskās pārbaudes kritērijiem.

Tehniskās pārbaudes kritēriji

Tiek būtiski sekmēta klimata pārmaiņu mazināšana Saimnieciskās darbības ietvaros tiek izgatavots ūdeņraža ražošanas aprīkojums, kas atbilst šā pielikuma 3.10. iedaļas kritērijiem, un ūdeņraža izmantošanas aprīkojums. Netiek nodarīts būtisks kaitējums (DNSH) 2) Pielāgošanās klimata pārmaiņām Darbība atbilst šā pielikuma A papildinājumā izklāstītajiem kritērijiem. 3) Ilgtspējīga ūdeņu un jūras resursu izmantošana un aizsardzība Darbība atbilst šā pielikuma B papildinājumā izklāstītajiem kritērijiem. 4) Pāreja uz aprites ekonomiku Darbības ietvaros tiek novērtēts, vai ir pieejami paņēmieni, un, ja iespējams, tiek ieviesti paņēmieni, kas sekmē: (a) sekundāro izejvielu atkalizmantošanu un izmantošanu un atkalizmantotu komponentu iestrādāšanu ražojumos; (b) īpaši ilgizturīgu, reciklējamu, viegli demontējamu un pielāgojamu ražojumu konstruēšanu; (c) atkritumu apsaimniekošanu, kas paredz, ka ražošanas procesā prioritāra ir reciklēšana, nevis likvidēšana; (d) informācijas pieejamību par bažas radošām vielām un šo vielu izsekojamību visā saražoto produktu aprites ciklā. 5) Piesārņojuma novēršana un kontrole Darbība atbilst šā pielikuma C papildinājumā izklāstītajiem kritērijiem. 6) Biodaudzveidības un ekosistēmu aizsardzība un atjaunošana Darbība atbilst šā pielikuma D papildinājumā izklāstītajiem kritērijiem.

3.3. Mazoglekļa transporta tehnoloģiju ražošana

Darbības apraksts

Mazoglekļa transportlīdzekļu, mazoglekļa ritošā sastāva un mazoglekļa kuģu ražošana, remonts, apkope, pāraprīkošana, pārprofilēšana un modernizācija.

Pie šīs kategorijas piederošās saimnieciskās darbības var saistīt ar vairākiem NACE kodiem, jo īpaši C29.1, C30.1, C30.2, C30.9, C33.15, C33.17, saskaņā ar saimniecisko darbību statistisko klasifikāciju, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 1893/2006.

Pie šīs kategorijas piederoša saimnieciska darbība ir veicinoša darbība saskaņā ar Regulas (ES) 2020/852 10. panta 1. punkta i) apakšpunktu, ja tā atbilst šajā iedaļā noteiktajiem tehniskās pārbaudes kritērijiem.

Tehniskās pārbaudes kritēriji

Tiek būtiski sekmēta klimata pārmaiņu mazināšana Saimnieciskās darbības ietvaros tiek ražoti, remontēti, apkopti, pāraprīkoti (74), pārprofilēti vai modernizēti: (a) vilcieni, pasažieru vagoni un kravas vagoni, kuri nerada nekādas tiešās (izpūtēja) CO2 emisijas; (b) vilcieni, pasažieru vagoni un kravas vagoni, kuri nerada nekādas tiešās izpūtēja CO2 emisijas, ja tos ekspluatē uz sliežu ceļa ar vajadzīgo infrastruktūru un izmanto parasto dzinēju, ja šāda infrastruktūra nav pieejama (bimodāla tehnoloģija); (c) pilsētas, piepilsētas un pasažieru transportlīdzekļi, ja tie nerada nekādas tiešās (izpūtēja) CO2 emisijas; (d) līdz 2025. gada 31. decembrim —M2 un M3 kategorijas transportlīdzekļi (75), kam ir “CA” (vienstāva transportlīdzeklis), “CB” (divstāvu transportlīdzeklis), “CC” (vienstāva posmainais transportlīdzeklis) vai “CD” (divstāvu posmainais transportlīdzeklis) tipa virsbūve (76) un kas atbilst jaunākajam EURO VI standartam, t. i., gan Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 595/2009 (77) prasībām, gan minēto regulu grozošo aktu prasībām — turklāt no brīža, kad šie grozījumi stājas spēkā, vēl pirms tie ir piemērojami —, gan EURO VI standarta jaunākajam posmam, kas aprakstīts Komisijas Regulas (ES) Nr. 582/2011 (78) I pielikuma 9. papildinājuma 1. tabulā, ja šo posmu reglamentējošie noteikumi ir stājušies spēkā, bet vēl nav piemērojami šā tipa transportlīdzekļiem (79). Ja šāds standarts nav pieejams, transportlīdzekļu tiešās CO2 emisijas ir nulle; (e) personiskās mobilitātes ierīces, kuru dzinējspēks ir lietotāja fiziskā aktivitāte, bezemisiju motors vai bezemisiju motora un fiziskās aktivitātes kombinācija; (f) M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļi, kas klasificēti kā mazas noslodzes transportlīdzekļi (80): i) līdz 2025. gada 31. decembrim: kuru Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/631 (81) 3. panta 1. punkta h) apakšpunktā definētās īpatnējās CO2 emisijas ir mazākas par 50 g CO2/km (mazemisiju un bezemisiju mazas noslodzes transportlīdzekļi); ii) no 2026. gada 1. janvāra: kuru Regulas (ES) 2019/631 3. panta 1. punkta h) apakšpunktā definētās īpatnējās CO2 emisijas ir vienādas ar nulli; (g) L kategorijas transportlīdzekļi (82), kuru izpūtēja CO2 emisijas, kas aprēķinātas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 168/2013 (83) paredzēto emisiju testu, ir 0 g CO2e/km; (h) N2, N3 un N1 kategorijas transportlīdzekļi, kuri klasificēti kā lielas noslodzes transportlīdzekļi un kuri nav paredzēti fosilā kurināmā/degvielu pārvadāšanai, un kuru tehniski pieļaujamā maksimālā masa nepārsniedz 7,5 tonnas, un kuri ir Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/1242 (84) 3. panta 11. punktā definētie “bezemisiju lielas noslodzes transportlīdzekļi”; (i) N2 un N3 kategorijas transportlīdzekļi, kuri nav paredzēti fosilā kurināmā/degvielu pārvadāšanai, kuru tehniski pieļaujamā maksimālā masa nepārsniedz 7,5 tonnas un kuri ir Regulas (ES) 2019/1242 3. panta 11. punktā definētie “ bezemisiju lielas noslodzes transportlīdzekļi” vai 3. panta 12. punktā definētie “mazemisiju lielas noslodzes transportlīdzekļi”; (j) tādi kuģi, ar ko veic pasažieru pārvadājumus iekšzemes ūdeņos: i) kuri nerada nekādas tiešās (izpūtēja) CO2 emisijas; ii) līdz 2025. gada 31. decembrim — kuri ir hibrīdkuģi un duālās degvielas kuģi, kuri vismaz 50 % no to normālai ekspluatācijai nepieciešamās enerģijas iegūst vai nu no degvielas, kas nerada nekādas tiešās (izplūdes) CO2 emisijas, vai uzlādē no elektrotīkla; (k) kuģi, ar ko veic kravas pārvadājumus iekšzemes ūdeņos un kas nav paredzēti fosilā kurināmā/degvielu pārvadāšanai un: i) kuri nerada nekādas tiešās (izpūtēja) CO2 emisijas; ii) kuriem līdz 2025. gada 31. decembrim tiešās (izpūtēja) CO2 emisijas uz tonnkilometru (g CO2/tkm), kas aprēķinātas (vai, ja runa ir par jauniem kuģiem, aplēstas), izmantojot energoefektivitātes operacionālo rādītāju (85), ir par 50 % mazākas nekā CO2 emisiju vidējā atsauces vērtība, kas saskaņā ar Regulas (ES) 2019/1242 11. pantu noteikta lielas noslodzes transportlīdzekļiem (transportlīdzekļu apakšgrupa 5-LH); (l) kuģi, ar ko veic kravas pārvadājumus jūras un piekrastes ūdeņos, un ostas darbībām un palīgdarbībām nepieciešamie kuģi, kuri nav paredzēti fosilā kurināmā/degvielu transportēšanai un i) kuri nerada nekādas tiešās (izpūtēja) CO2 emisijas; ii) līdz 2025. gada 31. decembrim — kuri ir hibrīdkuģi un duālās degvielas kuģi, kas vismaz 25 % no to normālai ekspluatācijai jūrā vai ostās nepieciešamās enerģijas iegūst vai nu no degvielas, kas nerada nekādas tiešās (izpūtēja) CO2 emisijas, vai uzlādē no elektrotīkla; iii) kuriem līdz 2025. gada 31. decembrim un tikai tādā gadījumā, ja var pierādīt, ka kuģus izmanto tikai tādu piekrastes un tuvsatiksmes pakalpojumu sniegšanai, kuru mērķis ir pašlaik pa sauszemi transportētās kravas novirzīt uz jūras transportu, tiešās (izpūtēja) CO2 emisijas, kas aprēķinātas, izmantojot Starptautiskās jūrniecības organizācijas (IMO) projektētās energoefektivitātes indeksu (EEDI) (86), ir par 50 % mazākas nekā CO2 emisiju vērtība, kas saskaņā ar Regulas (ES) 2019/1242 11. pantu noteikta lielas noslodzes transportlīdzekļiem (transportlīdzekļu apakšgrupa 5-LH); iv) līdz 2025. gada 31. decembrim — kuģi, kuru projektētās energoefektivitātes indeksa (EEDI) vērtība ir par 10 % zemāka, nekā paredzēts EEDI prasībās, kas piemērojamas 2022. gada 1. aprīlī (87), ja kuģus var darbināt ar degvielu, kas nerada nekādas tiešās (izpūtēja) CO2 emisijas, vai ar degvielu no atjaunīgiem avotiem (88); (m) kuģi, ar ko veic pasažieru pārvadājumus jūras un piekrastes ūdeņos un kas nav paredzēti fosilā kurināmā/degvielu transportēšanai un: i) kuri nerada nekādas tiešās (izpūtēja) CO2 emisijas; ii) līdz 2025. gada 31. decembrim — kuri ir hibrīdkuģi un duālās degvielas kuģi, kuri vismaz 25 % no to normālai ekspluatācijai jūrā vai ostās nepieciešamās enerģijas iegūst vai nu no degvielas, kas nerada nekādas tiešās (izpūtēja) CO2 emisijas, vai uzlādē no elektrotīkla; iii) līdz 2025. gada 31. decembrim — kuģi, kuru projektētās energoefektivitātes indeksa (EEDI) vērtība ir par 10 % zemāka, nekā paredzēts EEDI prasībās, kas piemērojamas 2022. gada 1. aprīlī, ja kuģus var darbināt ar degvielu, kas nerada nekādas tiešās (izpūtēja) CO2 emisijas, vai ar degvielu no atjaunīgiem avotiem (89); Netiek nodarīts būtisks kaitējums (DNSH) 2) Pielāgošanās klimata pārmaiņām Darbība atbilst šā pielikuma A papildinājumā izklāstītajiem kritērijiem. 3) Ilgtspējīga ūdeņu un jūras resursu izmantošana un aizsardzība Darbība atbilst šā pielikuma B papildinājumā izklāstītajiem kritērijiem. 4) Pāreja uz aprites ekonomiku Darbības ietvaros tiek novērtēts, vai ir pieejami paņēmieni, un, ja iespējams, tiek ieviesti paņēmieni, kas sekmē: (a) sekundāro izejvielu atkalizmantošanu un izmantošanu un atkalizmantotu komponentu iestrādāšanu ražojumos; (b) īpaši ilgizturīgu, reciklējamu, viegli demontējamu un pielāgojamu ražojumu konstruēšanu; (c) atkritumu apsaimniekošanu, kas paredz, ka ražošanas procesā prioritāra ir reciklēšana, nevis likvidēšana; (d) informācijas pieejamību par bažas radošām vielām un šo vielu izsekojamību visā saražoto produktu aprites ciklā. 5) Piesārņojuma novēršana un kontrole Darbība atbilst šā pielikuma C papildinājumā izklāstītajiem kritērijiem. Attiecīgā gadījumā transportlīdzekļi nesatur svinu, dzīvsudrabu, sešvērtīgo hromu un kadmiju saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/53/EK (90). 6) Biodaudzveidības un ekosistēmu aizsardzība un atjaunošana Darbība atbilst šā pielikuma D papildinājumā izklāstītajiem kritērijiem.

3.4. Bateriju ražošana

Darbības apraksts

Transportam, stacionārajai un ārpustīkla enerģijas uzkrāšanai un citām rūpnieciskām vajadzībām izmantojamu atkārtoti uzlādējamu bateriju, bateriju pakešu un akumulatoru ražošana. Attiecīgo komponentu (aktīvo materiālu, elementu, korpusu un elektronisko komponentu) ražošana.

Nolietoto bateriju reciklēšana.

Pie šīs kategorijas piederošās saimnieciskās darbības var saistīt ar NACE kodiem C27.2 un E38.32 saskaņā ar saimniecisko darbību statistisko klasifikāciju, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 1893/2006.

Pie šīs kategorijas piederoša saimnieciska darbība ir veicinoša darbība saskaņā ar Regulas (ES) 2020/852 10. panta 1. punkta i) apakšpunktu, ja tā atbilst šajā iedaļā noteiktajiem tehniskās pārbaudes kritērijiem.

Tehniskās pārbaudes kritēriji

Tiek būtiski sekmēta klimata pārmaiņu mazināšana Saimnieciskās darbības ietvaros tiek ražotas atkārtoti uzlādējamas baterijas, bateriju paketes un akumulatori (un to attiecīgie komponenti), t.sk. no otrreizējām izejvielām, kā rezultātā ievērojami samazinās SEG emisijas transportā, stacionārajā un ārpustīkla enerģijas uzkrāšanā un citās rūpnieciskās darbībās. Saimnieciskās darbības ietvaros tiek reciklētas nolietotas baterijas. Netiek nodarīts būtisks kaitējums (DNSH) 2) Pielāgošanās klimata pārmaiņām Darbība atbilst šā pielikuma A papildinājumā izklāstītajiem kritērijiem. 3) Ilgtspējīga ūdeņu un jūras resursu izmantošana un aizsardzība Darbība atbilst šā pielikuma B papildinājumā izklāstītajiem kritērijiem. 4) Pāreja uz aprites ekonomiku Jaunu bateriju, komponentu un materiālu ražošanas kontekstā tiek novērtēts, vai ir pieejami paņēmieni, un, ja iespējams, tiek ieviesti paņēmieni, kas sekmē (a) sekundāro izejvielu atkalizmantošanu un izmantošanu un atkalizmantotu komponentu iestrādāšanu ražojumos; (b) īpaši ilgizturīgu, reciklējamu, viegli demontējamu un pielāgojamu ražojumu konstruēšanu; (c) informācijas pieejamību par bažas radošām vielām un šo vielu izsekojamību visā saražoto produktu aprites ciklā. Reciklēšanas procesi atbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2006/66/EK (91) 12. panta un III pielikuma B daļas prasībām, tostarp par jaunāko relevanto labāko pieejamo tehnisko paņēmienu izmantošanu un par to, ka jāsasniedz efektivitātes rādītāji, kas noteikti svina-skābes baterijām/akumulatoriem, niķeļa-kadmija baterijām/akumulatoriem un citu ķīmisko sastāvu baterijām/akumulatoriem. Šie procesi nodrošina metāla satura reciklēšanu pēc iespējas augstākā līmenī, ciktāl tas tehniski iespējams, neradot pārmērīgas izmaksas. Attiecīgā gadījumā objekti, kuros notiek reciklēšanas procesi, atbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2010/75/ES (92) prasībām. 5) Piesārņojuma novēršana un kontrole Darbība atbilst šā pielikuma C papildinājumā izklāstītajiem kritērijiem. Baterijas/akumulatori atbilst ilgtspējas noteikumiem, kas piemērojami bateriju laišanai tirgū, t. sk. bīstamu vielu lietošanas ierobežojumiem, tostarp tiem, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1907/2006 (93) un Direktīvā 2006/66/EK. 6) Biodaudzveidības un ekosistēmu aizsardzība un atjaunošana Darbība atbilst šā pielikuma D papildinājumā izklāstītajiem kritērijiem.

3.5. Ēku energoefektivitātes aprīkojuma ražošana

Darbības apraksts

Ēku energoefektivitātes aprīkojuma ražošana

Pie šīs kategorijas piederošās saimnieciskās darbības var saistīt ar vairākiem NACE kodiem, jo īpaši C16.23, C23.11, C23.20, C23.31, C23.32, C23.43, C.23.61, C25.11, C25.12, C25.21, C25.29, C25.93, C27.31, C27.32, C27.33, C27.40, C27.51, C28.11, C28.12, C28.13, C28.14, saskaņā ar saimniecisko darbību statistisko klasifikāciju, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 1893/2006.

Pie šīs kategorijas piederoša saimnieciska darbība ir veicinoša darbība saskaņā ar Regulas (ES) 2020/852 10. panta 1. punkta i) apakšpunktu, ja tā atbilst šajā iedaļā noteiktajiem tehniskās pārbaudes kritērijiem.

Tehniskās pārbaudes kritēriji

Tiek būtiski sekmēta klimata pārmaiņu mazināšana Saimnieciskās darbības ietvaros ražo vienu vai vairākus no šādiem izstrādājumiem vai to galvenajām sastāvdaļām (94): (a) logi, kuru U vērtība ir mazāka par vai vienāda ar 1,0 W/m2K; (b) durvis, kuru U vērtība ir mazāka par vai vienāda ar 1,2 W/m2K; (c) ārsienu sistēmas, kuru U vērtība ir mazāka par vai vienāda ar 0,5 W/m2K; (d) jumtu sistēmas, kuru U vērtība ir mazāka par vai vienāda ar 0,3 W/m2K; (e) izolācijas produkti, kuru lambda vērtība ir mazāka par vai vienāda ar 0,06 W/mK; (f) mājsaimniecības ierīces, kas pieder pie divām augstākajām aizņemtajām energoefektivitātes klasēm saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/1369 (95) un minētās regulas deleģētajiem aktiem; (g) gaismas avoti, kas pieder pie divām augstākajām aizņemtajām energoefektivitātes klasēm saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1369 un minētās regulas deleģētajiem aktiem; (h) telpas apsildes un mājsaimniecības karstā ūdens sistēmas, kas pieder pie divām augstākajām aizņemtajām energoefektivitātes klasēm saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1369 un minētās regulas deleģētajiem aktiem; (i) dzesēšanas un ventilācijas sistēmas, kas pieder pie divām augstākajām aizņemtajām energoefektivitātes klasēm saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1369 un minētās regulas deleģētajiem aktiem; (j) klātbūtnes un dienasgaismas kontrolierīces apgaismes sistēmām; (k) siltumsūkņi, kas atbilst šā pielikuma 4.16. iedaļā noteiktajiem tehniskās pārbaudes kritērijiem; (l) fasādes un jumta seguma elementi ar saules ēnojuma vai saules gaismas kontroles funkciju, tostarp elementi, uz kuriem var augt veģetācija; (m) energoefektīvas dzīvojamo un nedzīvojamo ēku automatizācijas un vadības sistēmas; (n) zonēti termostati un ēku galvenās elektroenerģijas slodzes vai siltumslodzes viedajam monitoringam paredzētas ierīces, kā arī sensoru ierīces; (o) ražojumi, kas domāti siltumenerģijas uzskaitei un termostatiskai regulēšanai gan atsevišķās mājās, kas pieslēgtas pie centralizētās siltumapgādes sistēmām, gan dzīvokļos, kas pieslēgti pie visas ēkas centrālapsildes sistēmām, gan ēkās, kas pieslēgtas centrālapsildes sistēmām; (p) centralizētās siltumapgādes siltummaiņi un apakšstacijas, kas atbilst prasībām, kuras šī pielikuma 4.15. iedaļā noteiktas centralizētās siltumapgādes/aukstumapgādes darbībai; (q) izstrādājumi, kas paredzēti apsildes sistēmas viedajam monitoringam un regulēšanai, kā arī sensoru ierīces. Netiek nodarīts būtisks kaitējums (DNSH) 2) Pielāgošanās klimata pārmaiņām Darbība atbilst šā pielikuma A papildinājumā izklāstītajiem kritērijiem. 3) Ilgtspējīga ūdeņu un jūras resursu izmantošana un aizsardzība Darbība atbilst šā pielikuma B papildinājumā izklāstītajiem kritērijiem. 4) Pāreja uz aprites ekonomiku Darbības ietvaros tiek novērtēts, vai ir pieejami paņēmieni, un, ja iespējams, tiek ieviesti paņēmieni, kas sekmē: (a) sekundāro izejvielu atkalizmantošanu un izmantošanu un atkalizmantotu komponentu iestrādāšanu ražojumos; (b) īpaši ilgizturīgu, reciklējamu, viegli demontējamu un pielāgojamu ražojumu konstruēšanu; (c) atkritumu apsaimniekošanu, kas paredz, ka ražošanas procesā prioritāra ir reciklēšana, nevis likvidēšana; (d) informācijas pieejamību par bažas radošām vielām un šo vielu izsekojamību visā saražoto produktu aprites ciklā. 5) Piesārņojuma novēršana un kontrole Darbība atbilst šā pielikuma C papildinājumā izklāstītajiem kritērijiem. 6) Biodaudzveidības un ekosistēmu aizsardzība un atjaunošana Darbība atbilst šā pielikuma D papildinājumā izklāstītajiem kritērijiem.

3.6. Citu mazoglekļa tehnoloģiju ražošana

Darbības apraksts

Tādu tehnoloģiju ražošana, kuru mērķis ir būtiski samazināt SEG emisijas citos ekonomikas sektoros, ja šīs tehnoloģijas nav iztirzātas šā pielikuma 3.1. līdz 3.5. iedaļā.

Pie šīs kategorijas piederošās saimnieciskās darbības var saistīt ar vairākiem NACE kodiem, jo īpaši C22, C25, C26, C27 un C28, saskaņā ar saimniecisko darbību statistisko klasifikāciju, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 1893/2006.

Pie šīs kategorijas piederoša saimnieciska darbība ir veicinoša darbība saskaņā ar Regulas (ES) 2020/852 10. panta 1. punkta i) apakšpunktu, ja tā atbilst šajā iedaļā noteiktajiem tehniskās pārbaudes kritērijiem.

Tehniskās pārbaudes kritēriji

Tiek būtiski sekmēta klimata pārmaiņu mazināšana Saimnieciskās darbības ietvaros tiek ražotas tehnoloģijas, kuru mērķis ir panākt un demonstrēt būtiskus aprites cikla SEG emisiju aiztaupījumus salīdzinājumā ar tirgū pieejamām efektīvākajām alternatīvajām tehnoloģijām, produktiem vai risinājumiem. Aprites cikla SEG emisijas aprēķina, izmantojot Komisijas Ieteikumu 2013/179/ES (96) vai arī ISO 14067:2018 (97) vai ISO 14064-1:2018 (98). Kvantificētos aprites cikla SEG emisiju aiztaupījumus verificē neatkarīga trešā persona. Netiek nodarīts būtisks kaitējums (DNSH) 2) Pielāgošanās klimata pārmaiņām Darbība atbilst šā pielikuma A papildinājumā izklāstītajiem kritērijiem. 3) Ilgtspējīga ūdeņu un jūras resursu izmantošana un aizsardzība Darbība atbilst šā pielikuma B papildinājumā izklāstītajiem kritērijiem. 4) Pāreja uz aprites ekonomiku Darbības ietvaros tiek novērtēts, vai ir pieejami paņēmieni, un, ja iespējams, tiek ieviesti paņēmieni, kas sekmē: (a) sekundāro izejvielu atkalizmantošanu un izmantošanu un atkalizmantotu komponentu iestrādāšanu ražojumos; (b) īpaši ilgizturīgu, reciklējamu, viegli demontējamu un pielāgojamu ražojumu konstruēšanu; (c) atkritumu apsaimniekošanu, kas paredz, ka ražošanas procesā prioritāra ir reciklēšana, nevis likvidēšana; (d) informācijas pieejamību par bažas radošām vielām un šo vielu izsekojamību visā saražoto produktu aprites ciklā. 5) Piesārņojuma novēršana un kontrole Darbība atbilst šā pielikuma C papildinājumā izklāstītajiem kritērijiem. 6) Biodaudzveidības un ekosistēmu aizsardzība un atjaunošana Darbība atbilst šā pielikuma D papildinājumā izklāstītajiem kritērijiem.

3.7. Cementa ražošana

Darbības apraksts

Cementa klinkera, cementa vai alternatīvu saistvielu ražošana.

Pie šīs kategorijas piederošās saimnieciskās darbības var saistīt ar NACE kodu C23.51 saskaņā ar saimniecisko darbību statistisko klasifikāciju, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 1893/2006.

Pie šīs kategorijas piederoša darbība ir pārejas darbība, kā minēts Regulas (ES) 2020/852 10. panta 2. punktā, ja tā atbilst šajā iedaļā noteiktajiem tehniskās pārbaudes kritērijiem.

Tehniskās pārbaudes kritēriji

Tiek būtiski sekmēta klimata pārmaiņu mazināšana Darbības ietvaros ražo vienu no turpmāk uzskaitītajiem ražojumiem: (a) pelēkā cementa klinkers, kur īpatnējās SEG emisijas (99) ir zemākas par 0,722 (100) tCO2e uz tonnu pelēkā cementa klinkera; (b) cements no pelēkā klinkera vai alternatīva hidrauliskā saistviela, kur īpatnējās SEG emisijas (101) no klinkera un cementa vai alternatīvās saistvielas ražošanas ir zemākas par 0,469 (102) tCO2e uz tonnu saražotā cementa vai alternatīvās saistvielas. Ja CO2, kas tiktu emitēts ražošanas procesā, tiek uztverts, lai to pēc tam uzglabātu pazemē, šis CO2 tiek transportēts un uzglabāts pazemē saskaņā ar šā pielikuma 5.11. un 5.12. iedaļā izklāstītajiem tehniskās pārbaudes kritērijiem. Netiek nodarīts būtisks kaitējums (DNSH) 2) Pielāgošanās klimata pārmaiņām Darbība atbilst šā pielikuma A papildinājumā izklāstītajiem kritērijiem. 3) Ilgtspējīga ūdeņu un jūras resursu izmantošana un aizsardzība Darbība atbilst šā pielikuma B papildinājumā izklāstītajiem kritērijiem. 4) Pāreja uz aprites ekonomiku Neattiecas 5) Piesārņojuma novēršana un kontrole Darbība atbilst šā pielikuma C papildinājumā izklāstītajiem kritērijiem. Emisijas nepārsniedz emisiju līmeni, kas saistīts ar labāko pieejamo tehnisko paņēmienu (LPTP SEL) diapazoniem, kuri izklāstīti jaunākajos relevantajos secinājumos par labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem (LPTP), t. sk. secinājumos par labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem (LPTP) cementa, kaļķu un magnija oksīda ražošanas nozarē (103). Nav būtiskas šķērsvidiskās ietekmes (104). Ja cementa ražošanā kā alternatīvu kurināmo izmanto bīstamos atkritumus, ir ieviesti pasākumi, kas nodrošina drošu apiešanos ar atkritumiem. 6) Biodaudzveidības un ekosistēmu aizsardzība un atjaunošana Darbība atbilst šā pielikuma D papildinājumā izklāstītajiem kritērijiem.

3.8. Alumīnija ražošana

Darbības apraksts

Alumīnija ražošana primārā alumīnija oksīda (boksīta) procesā vai otrreizējā alumīnija reciklēšanā.

Pie šīs kategorijas piederošās saimnieciskās darbības var saistīt ar NACE kodiem C24.42, C24.53 saskaņā ar saimniecisko darbību statistisko klasifikāciju, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 1893/2006.

Pie šīs kategorijas piederoša darbība ir pārejas darbība, kā minēts Regulas (ES) 2020/852 10. panta 2. punktā, ja tā atbilst šajā iedaļā noteiktajiem tehniskās pārbaudes kritērijiem.

Tehniskās pārbaudes kritēriji

Tiek būtiski sekmēta klimata pārmaiņu mazināšana Darbības ietvaros ražo vienu no turpmāk uzskaitītajiem ražojumiem: (a) primārais alumīnijs, ja saimnieciskā darbība līdz 2025. gadam atbilst diviem no tālāk uzskaitītajiem kritērijiem, bet pēc 2025. gada visiem tālāk uzskaitītajiem kritērijiem (105): i) SEG emisijas (106) nepārsniedz 1,484 (107) tCO2e uz tonnu saražotā alumīnija (108); ii) netiešo SEG emisiju (109) vidējā oglekļa intensitāte nepārsniedz 100 g CO2e/kWh; iii) ražošanas procesa elektroenerģijas patēriņš nepārsniedz 15,5 MWh/t Al. (b) sekundārais alumīnijs. Netiek nodarīts būtisks kaitējums (DNSH) 2) Pielāgošanās klimata pārmaiņām Darbība atbilst šā pielikuma A papildinājumā izklāstītajiem kritērijiem. 3) Ilgtspējīga ūdeņu un jūras resursu izmantošana un aizsardzība Darbība atbilst šā pielikuma B papildinājumā izklāstītajiem kritērijiem. 4) Pāreja uz aprites ekonomiku Neattiecas 5) Piesārņojuma novēršana un kontrole Darbība atbilst šā pielikuma C papildinājumā izklāstītajiem kritērijiem. Emisijas nepārsniedz emisiju līmeni, kas saistīts ar labāko pieejamo tehnisko paņēmienu (LPTP SEL) diapazoniem, kuri izklāstīti jaunākajos relevantajos secinājumos par labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem (LPTP), t. sk. secinājumos par labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem (LPTP) attiecībā uz krāsaino metālu ražošanu (110). Nav būtiskas šķērsvidiskās ietekmes. 6) Biodaudzveidības un ekosistēmu aizsardzība un atjaunošana Darbība atbilst šā pielikuma D papildinājumā izklāstītajiem kritērijiem.

3.9. Dzelzs un tērauda ražošana

Darbības apraksts

Dzelzs un tērauda ražošana.

Pie šīs kategorijas piederošās saimnieciskās darbības var saistīt ar vairākiem NACE kodiem, jo īpaši C24.10, C24.20, C24.31, C24.32, C24.33, C24.34, C24.51 un C24.52, saskaņā ar saimniecisko darbību statistisko klasifikāciju, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 1893/2006.

Pie šīs kategorijas piederoša darbība ir pārejas darbība, kā minēts Regulas (ES) 2020/852 10. panta 2. punktā, ja tā atbilst šajā iedaļā noteiktajiem tehniskās pārbaudes kritērijiem.

Tehniskās pārbaudes kritēriji

Tiek būtiski sekmēta klimata pārmaiņu mazināšana Darbības ietvaros ražo vienu no turpmāk uzskaitītajiem ražojumiem: (a) dzelzs un tērauds, ja SEG emisijas (111), no kurām atskaitīts to emisiju daudzums, kuras attiecinātas uz atlikumgāzu radīšanu saskaņā ar Regulas (ES) 2019/331 VII 10.1.5.a) punktu, nepārsniedz šādas vērtības dažādos ražošanas procesa posmos: i) karstais metāls = 1,331 (112) tCO2e/t produkta; ii) aglomerēta rūda = 0,163 (113) tCO2e/t produkta; iii)