32004R0583
30.3.2004. L 91/1 EIROPAS SAVIENĪBAS OFICIĀLAIS VĒSTNESIS
PADOMES REGULA (EK) Nr. 583/2004
(2004. gada 22. marts),
ar kuru groza Regulas (EK) Nr. 1782/2003, ar ko izveido kop īgus tie šāatbalsta sh ēmu noteikumus
saska ņā ar kop ējo lauksaimniec ības politiku un izveido dažas atbalsta sh ēmas lauksaimniekiem,
(EK) Nr. 1786/2003 par ž āvētās rupj ās lopbar ības tirgus kop īgo organiz āciju un (EK) Nr. 1257/
1999 par lauku att īstības atbalstu no Eiropas Lauksaimniec ības virz ības un garantiju fonda (ELVGF)
sakar āarČehijas, Igaunijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Ung ārijas, Maltas, Polijas, Slov ēnijas un Slov ā-
kijas pievieno šanos Eiropas Savien ībai
EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME,
ņemot v ērāEiropas Kopienas dibin āšanas l īgumu,
ņemot v ērāLīgumu par Čehijas, Igaunijas, Kipras, Latvijas,
Lietuvas, Ung ārijas, Maltas, Polijas, Slov ēnijas un Slov ākijas
pievieno šanos Eiropas Savien ībai (1), kas parakst īts 2003. gada
16. apr īlīAtēnās, un jo īpašitā2. panta 3. punktu,
ņemot v ērāAktu par Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas,
Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas,Ung ārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas,
Slov ēnijas Republikas un Slov ākijas Republikas pievieno šanās
nosac ījumiem un piel āgojumiem L īgumos, kas ir Eiropas Savie-
nības pamat ā(
2)(še turpm āk — “Pievieno šanās akts”), un jo īpai
tā57. panta 2. punktu,
ņemot v ērāKomisijas priek šlikumu,
tākā:
(1) Ar Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK)
Nr. 1782/2003 (3) ir izveidoti kop īgi tie šā atbalsta
shēmu noteikumi saska ņā ar kop ējo lauksaimniec ības
politiku un izveidotas dažas atbalsta sh ēmas lauksaimnie-
kiem.
(2) Min ētie kop īgie noteikumi un atbalsta sh ēmas j āgroza,
lai t āsbūtu iesp ējams īstenot Čehijā, Igaunij ā, Kipr ā,
Latvij ā, Lietuv ā, Ung ārijā, Malt ā, Polij ā, Slov ēnijāun
Slov ākijā(še turpm āk — “jaun ās dal ībvalstis”).
(3) Lai piel āgojumus ieviestu jaunaj ās dal ībvalst īs, Komisijai
jānosaka jaunaj ām dal ībvalst īm paredz ētāpapildu
atbalsta maksim āli pie ļaujamais daudzums.
(4) Lauksaimnieki jaunaj ās dal ībvalst īss aņems tie šos maks ā-
jumus saska ņāar pak āpeniskas ievie šanas meh ānismu.
Lai pan āktu pien ācīgu l īdzsvaru starp politikas instru-
mentiem, kuru nol ūks ir veicin āt notur īgu lauksaimnie-cību, un tiem, kuru nol ūks ir veicin āt lauku att īstību,
pielāgojumu sist ēmu jaunaj ās dal ībvalst īs nevajadz ētu
piem ērot, iekams tie šo maks ājumu apjoms nav vismaz
vien āds ar to apjomu, k āds piem ērojums Kopien ā
2004. gada 30. apr īlī.
(5) Ievērojot pak āpeniski ievie šamo tie šo maks ājumu
apjomus lauksaimniekiem jaunaj ās dal ībvalst īs, jāparedz,
ka saska ņāar 143.a pant āparedz ētās pieaugumu sh ēmas
piem ērošanu visiem tie šajiem maks ājumiem, kas pie šķirti
jaunaj ām dal ībvalst īm, finan šu discipl īnas instruments
nav j āattiecina uz jaunaj ām dal ībvalst īm, iekams
jaunaj ām dal ībvalst īm piem ērojamo tie šo maks ājumu
apjoms neb ūs vismaz vien āds ar apjomu, k āds piem ēro-
jams Kopien ā2004. gada 30. apr īlī.
(6) Tiešie maks ājumi saska ņā ar vienreiz ējo maks ājumu
shēmu ir balst īti uz iepriek šsaņemto tie šo maks ājumu
pamatsumm ām vai uz re ģionālajiem maks ājumiem par
hekt āru. Lauksaimnieki jaunaj ās dal ībvalst īs Kopienas
tiešos maks ājumus nav sa ņēmuši, un vi ņiem nav v ēstu-
risko pamatsummu 2000., 2001. un 2002. kalend ārajam
gadam. T ādēļvienreiz ējo maks ājumu sh ēmai jaunaj ās
dalībvalst īsjābūt balst ītai uz re ģionālajiem maks ājumiem
par hekt āru, kas atbilst īgi objekt īviem krit ērijiem sadal īti
reģioniem un s īkāk iedal īti tiem lauksaimniekiem, kuru
saimniec ības atrodas attiec īgajāreģionāun kuri izpilda
atbilst ības krit ērijus.
(7) Tiešo maks ājumu summai, kas izteikta valst īm noteik-
tajos maksim āli pie ļaujamos daudzumos, saska ņā ar
jaunaj ām dal ībvalst īm paredz ēto vienreiz ējo maks ājumu
shēmu j ābūt balst ītai uz to kvotu, tiem ierobežojumiem
un daudzumiem, par k ādiem ir pan ākta vieno šanās
pievieno šanās sarun ās, kas pareizin āti ar attiec īgajām
atbalsta summ ām par hekt āru, par dz īvnieku vai par
tonnu.03/43. sēj. 295 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis LV
(1) OV L 236, 23.9.2003., 17. lpp.
(2) OV L 236, 23.9.2003., 33. lpp.
(3) OV L 270, 21.10.2003., 1. lpp.
(8) No 2005. gada 1. apr īļa groza tirgus regul ējumu, kas
veicina ž āvētas rupj ās lopbar ības ražo šanu, k āparedz ēts
Padomes 2003. gada 29. septembra Regul ā (EK)
Nr. 1786/2003 par ž āvētās rupj ās lopbar ības tirgus
kop īgo organiz āciju (1). No min ētās dienas šītirgus atbal-
stīšana da ļēji izpaužas tie šāmaks ājuma veid ā,a rk o
atbalst īs lauksaimniekus. Lai izvair ītos no jaunaj ām
dalībvalst īm paredz ētākop ējāatbalsta samazin ājuma
2005. gad ā,i rj āizdara atk āpe no tie šo maks ājumu pak ā-
peniskas ievie šanas visp ārējāprincipa. T ādēļattiec ībāuz
vienreiz ējo maks ājumu sh ēmas sast āvdaļu, kas saist īta ar
žāvētu rupjo lopbar ību, valstij noteiktais maksim āli
pieļaujamais daudzums j āaprēķina no 100 % atbalsta
apm ēra nevis no pak āpenisk ās ievie šanas atbalsta
apm ēra.
(9) Pateicoties vienreiz ējo maks ājumu sh ēmas re ģionaliz ā-
cijas iesp ējai, jaunaj ām dal ībvalst īmj āļauj kori ģēt
piemaksu par hekt āru, pamatojoties uz objekt īviem
kritērijiem, lai nodro šinātu vienl īdzīgu attieksmi pret
visiem lauksaimniekiem un lai izvair ītos no trauc ēju-
miem tirg ū.
(10) Jaunaj ām dal ībvalst īmj ādod iesp ēja da ļējiīstenot vien-
reizējo maks ājumu sh ēmu un/vai dažas nozares atbr īvot
no t ās piem ērošanas.
(11) Nozaru ierobežojumiem attiec ībāuz da ļējuīsteno šanu
un/vai dažu nozaru izsl ēgšanai no vienreiz ējo maks ā-
jumu sh ēmas j ābūt balst ītiem uz kvotu, ierobežojumiem
un daudzumiem, par k ādiem ir pan ākta vieno šanās
pievieno šanās sarun ās.
(12) Pārejot no vienoto plat ībmaks ājumu sh ēmas uz vien-
reizējo maks ājumu sh ēmu un cit ām atbalsta sh ēmām,
var rasties piel āgošanāsg r ūtības, kuras nav apl ūkotas
šajāregul ā. Lai nov ērstu šo iesp ējamību, Regul ā(EK)
Nr. 1782/2003 j āiekļauj visp ārīgs noteikums, kas ļauj
Komisijai noteikt p ārejas posma pas ākumus, kuri nepie-
ciešami k ādu laika posmu.
(13) Ņemot v ērāplānošanas periodu īsumu, ar Pievieno šanās
aktu ir ieviesta iesp ēja integr ēt“LEADER + (Kopienas
lauku att īstības iniciat īva) tipa pas ākumu” galvenaj ās
programm ās, nevis izstr ādāt atsevi šķu LEADER +
programmu. T ādēļjaunaj ām dal ībvalst īm nav vajadz īgs
pasākums “integr ētu lauku att īstības strat ēģiju p ārvald ība
ar viet ēju person ālsabiedr ību starpniec ību”, kas ieviests
Padomes 1999. gada 17. maija Regul ā(EK) Nr. 1257/1999 par lauku att īstības atbalstu no Eiropas Lauksaim-
niec ības virz ības un garantiju fonda (ELVGF) (2), jo uz to
attiecas LEADER + tipa pas ākums.
(14) Tādēļattiec īgi jāgroza Regulas (EK) Nr. 1782/2003, (EK)
Nr. 1786/2003 un (EK) Nr. 1257/1999,
IR PIE ŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Padomes Regulu (EK) Nr. 1782/2003 groza šādi:
1. Regulas 5. panta 2. punkta pirm āsd a ļas beig ās pievieno
šādu teikumu:
“Jaun ās dal ībvalstis nodro šina, ka zeme, kuru izmantoja
past āvīgajām gan ībām 2004. gada 1. maij ā, tiek saglab āta
past āvīgajām gan ībām.”
2. Regulas 12. pant āiekļaujšādu punktu:
“5. Attiec ībāuz jaunaj ām dal ībvalst īm 2. punkt ā
min ētos ierobežojumus Komisija nosaka atbilsto ši
144. panta 2. punkt āmin ētajai proced ūrai.”
3. P ēc 12. panta iek ļaujšādu pantu:
“12.a pants
Piem ērošana jaunaj ām dal ībvalst īm
1. Uz jaunaj ām dal ībvalst īm neattiecas 10. un 12. pants
līdz t ākalend ārāgada s ākumam, kur ājaunaj ām dal īb-
valst īm piem ērojamo tie šo maks ājumu apjoms ir vismaz
vien āds ar Kopien āpiem ērojamo maks ājumu apjomu
2004. gada 30. apr īlī.
2. Saska ņā ar 143.a pant āparedz ētās pieaugumu
shēmas piem ērošanu visiem tie šajiem maks ājumiem, kas
piešķirti jaunaj ās dal ībvalst īs, uz jaunaj ām dal ībvalst īm
neattiecas 11. pants l īdz t ākalend ārāgada s ākumam, kur ā
jaunaj ās dal ībvalst īs piem ērojamo tie šo maks ājumu apjoms
ir vismaz vien āds ar Kopien āpiem ērojamo maks ājumu
apjomu 2004. gada 30. apr īlī.”
4. Regulas 54. panta 2. punkta pirm āsd a ļas beig ās pievieno
šādu teikumu:
“Attiec ībāuz jaunaj ām dal ībvalst īm nor ādi uz datumu, kas
paredz ēts plat ībatkar īgāatbalsta pieteikumu iesnieg šanai
2003. gad ā, uzskata par nor ādi uz 2003. gada
30. j ūniju.”03/43. sēj. 296 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis LV
(1) OV L 270, 21.10.2003., 114. lpp.(2) OV L 160, 26.6.1999. 80. lpp. Regul ājaun ākie groz ījumi izdar īti
ar Regulu (EK) Nr. 1783/2003 (OV L 270, 21.10.2003., 70. lpp.).
5. Regulas III sada ļāiekļaujšādu noda ļu:
“6. NODA ĻA
ĪSTENO ŠANA JAUNAJ ĀS DAL ĪBVALST ĪS
71.a pants1. Ja vien šajānoda ļānav paredz ēts cit ādi,šīs sada ļas
noteikumi attiecas uz jaunaj ām dal ībvalst īm.
Nepiem ēro 33., 34., 37., 38., 39. pantu, 40. panta 1., 2.,
3. un 5. punktu, 41., 42., 43., 47. l īdz 50., 53. un 58. l īdz
63. pantu.
2. Ikviena jaun ādalībvalsts, kas piem ēro vienoto plat īb-
maks ājumu sh ēmu, pie ņem 64. panta 1. punkt āun
71. panta 1. punkt āmin ētos l ēmumus l īdz t āgada
1. augustam, kas ir pirms gada, kur ātāpirmo reizi
piem ēros vienoto plat ībmaks ājumu sh ēmu.
71.b pants
Atbalsta pieteikums1. Lauksaimnieki iesniedz pieteikumus par atbalsta
saņem
šanu saska ņāar vienreiz ējo maks ājumu sh ēmu l īdz
datumam, ko nosaka jaun ās dal ībvalstis, bet ne v ēlākkā
līdz 15. maijam.
2. Iz ņemot nep ārvaramas varas gad ījumus un
izņēmuma apst ākļus 40. panta 4. punkta noz īmē, ties ības
nepie šķir tiem lauksaimniekiem, kuri uz vienreiz ējo maks ā-
jumu sh ēmu nav pieteiku šies l īdz pirm āvienreiz ējo maks ā-
jumu sh ēmas piem ērošanas gada 15. maijam.
3. Summas, kas atbilst min ētajām nepie šķirtaj ām
tiesībām, ieskaita atpaka ļ71.d pant āmin ētajāvalsts
rezerv ē,u nt ās ir pieejamas p ārdalei.
71.c pants
Maksimums
Katrai jaunajai dal ībvalstij noteiktais maksim āli pie ļauja-
mais daudzums ir min ēts VIIIa pielikum ā.
71.d pants
Valsts rezerve1. Katra jaun ādalībvalsts veic tai noteikt āmaksim āli
pieļaujam ādaudzuma line āru procentu ālu samazin āšanu,
lai veidotu valsts rezervi. Šis samazin ājums nav liel āks par
3 %, neskarot 71.b panta 3. punkta piem ērošanu.2. Jaun ās dal ībvalstis izmanto valsts rezervi, lai atbilst īgi
objekt īviem krit ērijiem un t ādāveid ā, lai nodro šinātu vien-
līdzīgu attieksmi pret lauksaimniekiem un lai izvair ītos no
trauc ējumiem tirg ūun konkurences izkrop ļojumiem,
piešķirtu ties ības uz maks ājumu lauksaimniekiem, kuri
atrodas īpašāsituācijā, kas j ādefin ēKomisijai saska
ņāar
144. panta 2. punkt āmin ēto proced ūru.
3. Pirmaj āgadā, kad piem ēro vienreiz ējo maks ājumu
shēmu, jaun ās dal ībvalstis var izmantot valsts rezervi, lai
atbilst īgi objekt īviem krit ērijiem un t ādāveid ā, lai nodro ši-
nātu vienl īdzīgu attieksmi pret lauksaimniekiem un lai
izvair ītos no trauc ējumiem tirg ūun konkurences izkrop ļo-
jumiem, ties ības uz maks ājumiem pie šķirtu tiem lauksaim-
niekiem īpašās nozar ēs, kuri atrodas īpašāsituācijāsakar ā
ar p āreju uz vienreiz ējo maks ājumu sh ēmu. Šādas ties ības
uz maks ājumiem pie šķir saska ņāar noteikumiem, kas j āpa-
redz Komisijai atbilst īgi 144. panta 2. punkt āmin ētajai
proced ūrai.
4. Piem ērojot 2. un 3. punktu, jaun ās dal ībvalstis var
palielin āt ties ību vien ības v ērtību EUR 5 000 robež ās un/
vai ties ību skaitu, kas pie šķiramas lauksaimniekiem.
5. Jaun ās dal ībvalstis veic ties ību line āru samazin āšanu,
ja to valsts rezerve nav pietiekama 2. un 3. punkt āmin ēta-
jiem gad ījumiem.
6. Iz ņemot faktiska vai sagaid āma mantojuma
nodo šanas gad ījumu un atk āpjoties no 46. panta, ties ības,
kas noteiktas, izmantojot valsts rezervi, nenodod piecusgadus p ēc to pie šķiršanas.
Atkāpjoties no 45. panta 1. punkta, visas ties ības, kas nav
izmantotas katru gadu piecu gadu laika posm ā,tūlīt tiek
ieskait ītas atpaka ļvalsts rezerv ē.
71.e pants
Reģionā
lā71.c pant āmin ētāmaksimuma pie šķiršana
1. Jaun ās dal ībvalstis vienreiz ējo maks ājumu sh ēmu
piem ēro re ģionu l īmen ī.
2. Šos re ģionus jaun ās dal ībvalstis nosaka atbilst īgi
objekt īviem krit ērijiem.
Tās jaun ās dal ībvalstis, kam ir maz āk nek ātrīs miljoni
hekt āru, par kuriem ir ties ības pretend ēt uz atbalstu, var
uzskat īt par vienu atsevi šķur e ģionu.
3. P ēc 71.d pant āparedz ētāsamazin ājuma katra jaun ā
dalībvalsts atbilst īgi objekt īviem krit ērijiem sadala tai
noteikto maksim āli pie ļaujamo daudzumu, kas min ēts
71.c pant ā, starp re ģioniem.03/43. sēj. 297 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis LV
71.f pants
Vienreiz ējo maks ājumu sh ēmas re ģionaliz ācija
1. Visi lauksaimnieki, kuru saimniec ības atrodas attiec ī-
gajāreģionā,s aņem ties ības, kuru vien ības v ērtība apr ēķi-
nāta, re ģionālo maksim āli pie ļaujamo daudzumu, kas
noteikts saska ņāar 71.e pantu, dalot ar re ģionu l īmen ī
noteiktu to hekt āru skaitu, par kuriem 44. panta
2. punkta noz īmēir ties ības pretend ēt uz atbalstu.
2. Ties ību skaits vienam lauksaimniekam ir vien āds ar
hekt āru skaitu, ko vi ņš deklar ēsaska ņā ar 44. panta
2. punktu pirmajam vienreiz ējo maks ājumu sh ēmas
piem ērošanas gadam, iz ņemot nep ārvaramas varas gad ī-
jumus vai iz ņēmuma apst ākļus 40. panta 4. punkta
nozīmē.
3. Ties ības uz maks ājumu par hekt āru negroza, ja vien
nav paredz ēts cit ādi.
71.g pants
Zemes izmanto šana
1. Lauksaimnieki, atk āpjoties no 51. panta, saska ņāar
šāpanta noteikumiem var ar īizmantot zemes gabalus, kas
deklar ēti atbilst īgi 44. panta 3. punktam, lai ražotu
produktus, kuri min ēti Regulas (EK) Nr. 2200/96 (*)
1. panta 2. punkt āun Regulas (EK) Nr. 2201/96 (**)
1. panta 2. punkt ā,kāarīkartupe ļus, kas nav paredz ēti
kartupe ļu cietes ražo šanai, par ko atbalstu pie šķir saska ņā
aršīs regulas 93. pantu, iz ņemot ilggad īgās kult ūras.
2. Jaun ās dal ībvalsts nosaka hekt āru skaitu, ko var
izmantot saska ņāar 1. punktu, atbilst īgi objekt īviem krit ē-
rijiem sadalot hekt āru vid ējo skaitu, kurus izmantoja
1. punkt āmin ēto produktu ražo šanai valsts l īmen ītrīs
gadu laika posm āno 2000. l īdz 2002. gadam, p ēcr e ģio-
niem, kas noteikti saska ņā ar 71.e panta 2. punktu.
Hekt āru vid ējo skaitu valsts l īmen īun hekt āru skaitu
reģionu l īmen īnosaka Komisija saska ņā ar 144. panta
2. punkt āmin ēto proced ūru, pamatojoties uz datiem, ko
pazi ņojusi jaun ādalībvalsts.
3. Robež ās, kas attiec īgam re ģionam noteiktas atbilst īgi
2. punktam, lauksaimniekam at ļauj izmantot 1. punkt ā
min ēto iesp ēju:
a) hekt āru skaita robež ās, ko vi ņšizmantoja 1. punkt ā
min ēto produktu ražo šanai 2003. gad ā;
b) atk āpjoties no 71.a panta 1. punkta otr āsd a ļas, ja,
mutatis mutandis , piem ēro 40. panta un 42. panta
4. punktu, tad hekt āru skaita robež ās, kas j ānosakaatbilst īgi objekt īviem krit ērijiem un t ādāveid ā, lai
nodro šinātu vienl īdzīgu attieksmi pret lauksaimniekiem
un lai izvair ītos no trauc ējumiem tirg ūun konkurences
izkrop ļojumiem.
4. To hekt āru skaita robež ās, kas v ēl ir pieejami p ēc
3. punkta pras ību piem ērošanas, lauksaimnieki var ražot
1. punkt āmin ētos produktus, izmantojot t ādu skaitu
hekt āru, uz kuriem neattiecas 3. punkts, to hekt āru skaita
robež ās, ko izmanto 1. punkt āmin ēto produktu ražo šanai
2004. un/vai 2005. gad ā, priek šroku dodot lauksaimnie-
kiem, kuri produktus 2004. gad ājau ražoja to hekt āru
skaita robež ās, ko izmantoja 2004. gad ā.
Ja piem ēro 71. panta vai 143.b panta pras ības, tad 2004.
un 2005. gadu aizst āj attiec īgi ar gadu pirms vienreiz ējo
maks ājumu sh ēmas piem ērošanas gada un ar pa šu piem ē-
rošanas gadu.
5. Lai noteiktu 3. un 4. punkt āmin ētās individu ālās
robežas, jaun ās dal ībvalstis izmanto lauksaimnieka indivi-
duālos datus, ja t ādi ir pieejami, vai jebkurus citus pier ādī-
jumus, ko iesniedz lauksaimnieks.
6. Hekt āru skaits, par ko at ļaujas noteiktas saska ņāar 3.
un 4. punktu, nek ādāziņānepārsniedz pirmaj āvienreiz ējo
maks ājumu sh ēmas piem ērošanas gad ādeklar ēto to
hekt āru skaitu, par kuriem saska ņāar 44. panta 2. punktu
ir ties ības pretend ēt uz atbalstu.
7. At ļauju attiec īgajāreģionāizmanto kop āar atbil-
stošajām ties ībām uz maks ājumu.
8. Zi ņojums, kas min ēts 60. pant ā, attiecas ar īuzīste-
nošanu jaunaj ās dal ībvalst īs.
71.h pants
Zālaugu plat ības
Jaun ās dal ībvalstis atbilst īgi objekt īviem krit ērijiem re ģio-
nālāmaksim āli pie ļaujam ādaudzuma vai t ādaļas robež ās
var noteikt ar īatšķirīgas vien ības v ērtības t ām ties ībām,
kas pie šķiramas 71.f panta 1. punkt āmin ētajiem lauk-
saimniekiem, par z ālaugu pat ību hekt āriem, kuri noteikti
2003. gada 30. j ūnijā, un par jebkuru citu hekt āru, par
kuru ir ties ības pretend ēt uz atbalstu, vai alternat īvi par
hekt āriem, kuros atrodas past āvīgās gan ības, kas noteiktas
2003. gada 30. j ūnijā, un par jebkuru citu hekt āru, par
kuru ir ties ības pretend ēt uz atbalstu.03/43. sēj. 298 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis LV
71.i pants
Piena ražo šanas piemaksa un papildmaks ājumi
Summas, kas atbilst piena ražo šanas piemaks ām un papild-
maks ājumiem saska ņāar 95. un 96. pantu un kas pie šķi-
ramas 2007. gad ā, no 2007. gada iek ļauj vienreiz ējo
maks ājumu sh ēmā.
Taču jaun ās dal ībvalstis var nolemt, ka summas, kas atbilst
piena ražo šanas piemaks ām un papildmaks ājumiem
saska ņā ar 95. un 96. pantu, vienreiz ējo maks ājumu
shēmādaļēji vai piln āapm ērāiekļauj no 2005. gada.
Attiec īgi groza ties ības, kas noteiktas saska ņāaršo punktu.
Summa, ko izmanto ties ību noteik šanai saist ībāar min ēta-
jiem maks ājumiem, ir vien āda ar summ ām, kuras j āpiešķir
atbilst īgi 95. un 96. pantam un kuras apr ēķinātas, pamato-
joties uz individu ālo references daudzumu pienam, kur š
pieejams saimniec ībātāgada 31. mart ā, kad min ētos
maks ājumus piln ībāvai da ļēji iek ļāva vienreiz ējo maks ā-
jumu sh ēmā.
Atkāpjoties no 71.a panta 1. punkta, mutatis mutandis ,
piem ēro 48., 49. un 50. panta pras ības.
71.j pants
Ties ības atst āt zemi atmat ā
1. Lauksaimnieki da ļu savu ties ību uz maks ājumiem
saņem k ātiesības atst āt zemi atmat ā.
2. Ties ību atst āt zemi atmat āskaitu nosaka, reizinot
lauksaimnieka zemi, par kuru ir ties ības pretend ētu z
atbalstu 54. panta 2. punkta noz īmēun kura deklar ēta
vienreiz ējo maks ājumu sh ēmas piem ērošanas pirmaj āgadā,
ar piem ērojamo atmatas koeficientu.
Atmatas koeficientu apr ēķina, oblig ātās atmatas 10 %
pamatkoeficientu pareizinot ar attiec ību starp 101. panta
trešajādaļāmin ēto re ģionu pamatplat ību vai pamatpla-
tībām attiec īgajāreģionāun zemi, par kuru 54. panta
2. punkta noz īmēir ties ības pretend ēt uz atbalstu.
3. Ties ību atst āt zemi atmat āvērtība ir re ģionālāvērtība
tiesībām uz maks ājumu, kas noteikta atbilst īgi 71.f panta
1. punktam.4. Šāpanta 1. l īdz 3. punkts neattiecas uz lauksaimnie-
kiem, kuri deklar ēmaz āk par to hekt āru skaitu 54. panta
2. punkta noz īmē,kāds b ūtu vajadz īgs, lai saražotu t ādu
tonnu skaitu, kas vien āds ar 92 tonn ām graudaugu
produktu, k ānoteikts IX pielikum ā, pamatojoties uz XI b
pielikum āmin ēto references raž ību, k āda piem ērojama
jaunaj ām dal ībvalst īm, kur atrodas saimniec ības, dalot ar
2. punkta otraj ādaļāmin ēto attiec ību.
71.k pants
Nosac ījumi attiec ībāuz ties ībām
1. Atk āpjoties no 46. panta 1. punkta pras ībām,
saska ņāaršo noda ļu noteikt ās ties ības var nodot tikai taj ā
pašāreģionāvai starp tiem re ģioniem, kuros ir identiskas
tiesības par hekt āru.
2. Jaun ās dal ībvalstis, v ēlākais, l īdz t āgada 1. augustam,
kas ir pirms pirm āvienreiz ējo maks ājumu sh ēmas piem ē-
rošanas gada, var pie ņemt l ēmumu atbilst īgi Kopienu
tiesību visp ārējam principam ar īpar to, ka saska ņāaršo
noda ļu noteikt ās ties ības ir pak ļautas pak āpeniskiem groz ī-
jumiem atbilst īgi iepriek šnoteiktiem pas ākumiem un
objekt īviem krit ērijiem.
71.l pants
Fakultat īvāizpilde
1. Uz jaunaj ām dal ībvalst īm attiecas 5. noda ļas 2., 3.
un 4. ieda ļas pras ības saska ņāaršajāpant āparedz ētajiem
nosac ījumiem. Ta ču 4. ieda ļas pras ības neattiecas uz
jaunaj ām dal ībvalst īm, kas piem ēro 143.b pant āmin ēto
vienot āplatībmaks ājuma sh ēmu.
2. Jebkuru nor ādi 5. noda ļas 2. un 3. ieda ļā uz
41. pantu, jo īpaši attiec ībāuz valstij noteikto(-ajiem)
maksim āli pie ļaujamo(-ajiem) daudzumu(-iem), uzskata par
norādi uz 71.c pantu.
3. Zi ņojum ā, kas min ēts 64. panta 3. punkt ā, iek ļauj
šajānoda ļāparedz ētās izv ēles iesp ējas.
(*) OV L 297, 21.11.1996., 1. lpp.
(**) OV L 297, 21.11.1996., 29. lpp.”03/43. sēj. 299 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis LV
6. Regulas 74. panta 1. punktu aizst āja r šādu punktu:
“1. Atbalstu pie šķir par valsts pamatplat ībām tradicion ā-
lajās ražo šanas zon ās, kas uzskait ītas X pielikum ā.
Pamatplat ības ir šādas:
Grie ķija 617 000 ha
Spānija 594 000 ha
Francija 208 000 haItālija 1 646 000 ha
Kipra 6 183 ha
Ung ārija 2 500 ha
Austrija 7 000 ha
Portug āle 118 000 ha.”
7. Regulas 78. panta 1. punktu aizst āja r šādu punktu:
“1. Ar šo nosaka maksim ālo garant ēto plat ību
1 600 000 ha apjom ā, par kuru var pie šķirt atbalstu.”
8. Regulas 80. panta 2. punktu aizst āja r šādu punktu:
“2. Atbalsts atbilst īgi raž ām attiec īgajās dal ībvalst īsi r
šāds:
2004./2005.
Tirdzniec ības
gadāun gad ī-
jum ā, ja piem ēro
71. pantu
(EUR/ha)Sākot no 2005./
2006. tirdznie-
cības gada
(EUR/ha)
Grie ķija 1 323,96 561,00
Spānija 1 123,95 476,25
Francija
— valsts pamatteritorija 971,73 411,75
— Fran ču Gvi āna 1 329,27 563,25
Itālija 1 069,08 453,00
Ung ārija 548,70 232,50
Portug āle 1 070,85 453,75”
9. Regulas 81. pantu aizst āja r šādu pantu:
“81. pants
Plat ības
Ar šo nosaka katras ražot ājas dal ībvalsts pamatplat ību.
Tom ēr Francijai nosaka divas pamatplat ības. Pamatplat ības
iršādas:Grie ķija 20 333 ha
Spānija 104 973 ha
Francija:— valsts pamatteritorija 19 050 ha
— Fran ču Gvi āna 4 190 ha
Itālija 219 588 ha
Ung ārija 3 222 ha
Portug āle 26 667 ha
Dalībvalsts savu pamatplat ību vai pamatplat ības var s īkāk
sadal īt pamata apak šplatībās atbilst īgi objekt īviem krit ēri-
jiem.”
10. Regulas 84. pantu aizst āja r
šādu pantu:
“84. pants
Plat ības
1. Dal ībvalsts pie šķir Kopienas atbalstu t āmaksim āli
pieļaujam ādaudzuma robež ās, ko apr ēķina, tai garant ētās
platības hekt āru skaitu, k ānoteikts 3. punkt ā, pareizinot
ar vid ējo summu EUR 120,75.
2. Ar šo nosaka maksim ālo garant ēto plat ību 812 400
ha apjom ā.
3. Maksim ālo garant ēto plat ību, kas min ēta 2. punkt ā,
sadala šādās valstij garant ētajās plat ībās:
Valst īm garant ētās plat ības
Beļģija 100 ha
Vācija 1 500 ha
Grie ķija 41 100 ha
Spānija 568 200 ha
Francija 17 300 haItālija 130 100 ha
Kipra 5 100 ha
Luksemburga 100 haUng ārija 2 900 ha
Nīderlande 100 ha
Austrija 100 ha
Polija 1 000 ha
Portug āle 41 300 ha
Slov ēnija 300 ha
Slov ākija 3 100 ha
Apvienot āKaraliste 100 ha03/43. sēj. 300 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis LV
4. Dal ībvalsts var savu valstij garant ēto plat ību s īkāk
sadal īt apak šplatībās atbilst īgi objekt īviem krit ērijiem, jo
īpašir eģionu l īmen īvai atkar ībāno ražo šanas.”
11. Regulas 90. pantu aizst āja r šādu pantu:
“90. pants
Nosac ījumi, kas attiecas uz ties ībām pretend ētu z
atbalstu
Atbalstu pie šķir tikai par t ām plat ībām, uz kuru produkciju
attiecas l īgums starp lauksaimnieku un p ārstrādes uz ņē-
mumu, iz ņemot gad ījumus, kad p ārstrādi veic pats lauk-
saimnieks sav āsaimniec ībā.
Platības, attiec ībāuz kur ām piem ērota kult ūraugu ar
augstu ener ģētisko v ērtību sh ēma, nevar uzskat īt par
atstātām atmat āRegulas (EK) Nr. 1251/1999 6. panta
1. punkt āunšīs regulas 54. panta 2. punkt ā, 63. panta
2. punkt ā, 71.j pant āun 107. panta 1. punkt ānorādīto
atmatas pras ību noz īmē.”
12. Regulas 94. pantu aizst āja r šādu pantu:
“94. pantsNosac ījumi
Atbalstu maks ātikai par kartupe ļu daudzumu, uz ko
attiecas audz ēšanas l īgums starp kartupe ļu ražot āju un
cietes ražot āju, t ās kvotas ietvaros, kura pie šķirta attie-
cīgam uz ņēmumam, k āmin ēts Regulas (EK) Nr. 1868/94
2. panta 2. vai 4. punkt ā.”
13. Regulas 99. panta 3. punktu aizst āja r šādu punktu:
“3. Piepras ītāatbalsta apjoms nep ārsniedz maksimumu,
ko noteikusi Komisija saska ņā
ar 64. panta 2. punktu,
atbilsto ši atbalsta par attiec īgo sugu s ēklām sast āvdaļai
41. pant āmin ētajāvalstij noteiktaj āmaksim āli pie ļauja-
majādaudzum ā.T a ču jaunaj ām dal ībvalst īmšis maksi-
mums atbilst XI a pielikum āmin ētajiem apjomiem.
Ja piepras ītāatbalsta kop ējāsumma p ārsniedz noteikto
maksimumu, tad attiec īgajāgadāproporcion āli samazina
atbalstu katram lauksaimniekam.”
14. P ēc otr āsd a ļas 101. pant āiekļaujšādu da ļu:
“Tačur e ģiona pamatplat ību vai pamatplat ības jaunaj ās
dalībvalst īs Komisija nosaka saska ņā ar 144. panta
2. punkt āmin ēto proced ūru un XI b pielikum āuzskait īto
valsts pamatplat ību robež ās.”15. P ēc pirm āsd a ļas 103. pant āiekļaujšādu da ļu:
“Jebkura jaun ādalībvalsts, kas 2004. gad āpiem ēro 143.b
pant āmin ēto vienot āplatībmaks ājuma sh ēmu un izv ēlas
piem ērot 66. pantu, re ģionaliz ācijas pl ānu var atbilst īgi
objekt īviem krit ērijiem noteikt ar īne v ēlākk ātāgada
1. august ā, kad vienoto plat ībmaks ājumu sh ēmu piem ēroja
pēdējo reizi. Šādāgadījum ākop ējāsr eģionu pamatplat ības
un vid ējāsvērtāreferences raž ība nep ārsniedz valsts
pamatplat ības un references raž ības robežas saska ņāar XI
b pielikumu.”
16. Regulas 105. pantu aizst āja r šādu pantu:
“105. pants
Piemaksa par cietajiem kvie šiem
1. Piemaksu plat ībatkar īgajam maks ājumam
— 291 EUR/ha apm ērāpar 2005./2006. tirdzniec ības
gadu,
— 285 EUR/ha apm ērāpar 2006./2007. tirdzniec ības
gadu un turpm ākajiem gadiem
maks āpar plat ību, kas paredz ēta cietajiem kvie šiem tradi-
cion ālajās audz ēšanas zon ās, kuras uzskait ītas X pieli-
kum ā, nep ārsniedzot šādus plat ības ierobežojumus:
Grie ķija 617 000 ha
Spānija 594 000 ha
Francija 208 000 ha
Itālija 1 646 000 ha
Kipra 6 183 haUng ārija 2 500 ha
Austrija 7 000 ha
Portug āle 118 000 ha.
2. Ja tirdzniec ības gad ākop ējais to plat ību apjoms, par
kurām papildus plat ībatkar īgajam maks ājumam ir piepra-
sīta piemaksa, ir liel āks par 1. punkt āmin ēto ierobežo-
jumu, tad proporcion āli samazina katram lauksaimniekam
piedero šo plat ību, par kuru var veikt piemaksu.03/43. sēj. 301 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis LV
Taču atkar ībāno 1. punkt āparedz ētajiem ierobežojumiem
katrai dal ībvalstij, dal ībvalstis var sadal īt min ētajāpunkt ā
norādītās plat ības ražo šanas zon ās, k ānoteikts X pieli-
kum ā, vai attiec ībāuz Kopienas dal ībvalstu sast āvu
2004. gada 30. apr īlī, ja vajadz īgs, re ģionaliz ācijas pl āna
ražo šanas zon ās atkar ībāno cieto kvie šu audz ēšanas apjo-
miem laika posm āno 1993. l īdz 1997. gadam. Šādāgadī-
jum ā, ja kop ējās plat ības re ģionā, par kuru ir piepras īta
piemaksa plat ībatkar īgajam maks ājumam, ir liel ākas par
atbilsto šor e ģiona plat ības ierobežojumu tirdzniec ības
gadā, tad proporcion āli samazina plat ību katram lauksaim-
niekam šajāražo šanas re ģionā, par kuru var veikt
piemaksu. Plat ību samazina tad, ja dal ībvalst īesošās
platības, kas atrodas re ģionos, kuros nav sniegti re ģioniem
noteiktie ierobežojumi, ir sadal ītas pa re ģioniem, kur šie
ierobežojumi ir p ārsniegti.
3. Re ģionos, kur ir labi organiz ēta cieto kvie šu audz-
ēšana, iz ņemot X pielikum āmin ētos re ģionus, pie šķirīpau
atbalstu — 46 EUR/ha par 2005./2006. tirdzniec ības
gadu, nep ārsniedzot šādu hekt āru skaitu.
Vācija 10 000 ha
Spānija 4 000 ha
Francija 50 000 ha
Itālija 4 000 ha
Ung ārija 4 305 ha
Slov ākija 4 717 ha
Apvienot āKaraliste 5 000 ha.”
17. Regulas 108. pantu aizst āja r šādu pantu:
“108. pants
Zeme, par kuru ir ties ības pretend ēt uz atbalstu
Maks ājumu pieteikumus nevar iesniegt par zemi, uz kuras
datum ā, kas paredz ēts plat ībatkar īgāatbalsta pieteikumiem
par 2003. gadu, bija past āvīgas gan ības, tika audz ētas
ilggad īgās kult ūras vai koki vai kura tika izmantota ar lauk-
saimniec ību nesaist ītiem m ērķiem.
No jaunaj ām dal ībvalst īm maks ājumu pieteikumus nevar
iesniegt par zemi, uz kuras 2003. gada 30. j ūnijābija
past āvīgās gan ības, tika audz ētas ilggad īgās kult ūras vai
koki vai kura tika izmantota ar lauksaimniec ību nesaist ī-
tiem m ērķiem.
Dalībvalstis, iev ērojot noteikumus, kas j āparedz saska ņāar
144. panta 2. punkt āmin ēto proced ūru, var atk āpties no
šāpanta pirm ās vai otr āsd a ļas pras ībām, ja t ās veic pas ā-
kumus, lai nov ērstu jebk ādu iev ērojamu kop ējāstās lauk-
saimniec ības zemes pieaugumu, par kuru ir ties ības
pretend ēt uz atbalstu.”
18. Regulas 116. panta 2. punktu aizst āja r šādu punktu:
“2. Dal ībvalstis veic vajadz īgos pas ākumus, lai nodro ši-
nātu, ka piemaksu ties ību summa to teritorij ānepārsniedz
valstij noteiktos maksim āli pie ļaujamos daudzumus, kas iz-
klāstīti 4. punkt ā, un ka var saglab āt valsts rezerves, kas
min ētas 118. pant ā.Izņemot gad ījumus, kad piem ēro 143.b pantu, jaun ās
dalībvalstis ražot ājiem pie šķir individu ālos maksim āli
pieļaujamos daudzumus un izveido valsts rezerves no
katrai jaunajai dal ībvalstij rezerv ēto piemaksas ties ību
kop ējāskaita, k ānorādīts 4. punkt ā,n ev ēlākkāgada laik ā
pēc pievieno šanās dienas.
Pēc vienot āplatībmaks ājuma sh ēmas piem ērošanas perioda
beig ām atbilst īgi 143.b pantam un, ja piem ēro 67. panta
pras ības, individu ālo maksim āli pie ļaujamo daudzumu pie-
šķiršanu ražot ājiem un valsts rezerves izveido šanu, k ā
min ēts otraj ādaļā, veic ne v ēlākkālīdz pirm āvienreiz ējo
maks ājumu sh ēmas piem ērošanas gada beig ām.”
19. Regulas 116. panta 4. punktu aizst āja r šādu punktu:
“4. Piem ērošādus maksim āli pie ļaujamos daudzumus:
Dalībvalsts Ties ības (× 1000)
Beļģija 70
Čehija 66,733
Dānija 104
Vācija 2 432
Igaunija 48Grie ķija 11 023
Spānija 19 580
Francija 7 842
Īrija 4 956
Itālija 9 575
Kipra 472,401
Latvija 18,437
Lietuva 17,304
Luksemburga 4
Ung ārija 1 146
Malta 8,485
Nīderlande 930
Austrija 206
Polija 335,88
Portug āle (*) 2 690
Slov ēnija 84,909
Slov ākija 305,756
Somija 80
Zviedrija 180
Apvienot āKaraliste 19 492
Kop ā: 81 667,905
(*)Jākori ģē, kad beidzas Regulas (EK) Nr. 1017/94 termi ņš.”03/43. sēj. 302 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis LV
20. Regulas 119. panta 3. punktu aizst āja r šādu punktu:
“3. Piem ērošādas kop ējās summas:
(EUR 1 000)
Beļģija 64
Čehija 71
Dānija 79
Vācija 1 793
Igaunija 51Grie ķija 8 767
Spānija 18 827
Francija 7 083Īrija 4 875
Itālija 6 920
Kipra 441Latvija 19Lietuva 18Luksemburga 4Ung ārija 1 212
Malta 9Nīderlande 743
Austrija 185Polija 355Portug āle 2 275
Slov ēnija 86
Slov ākija 323
Somija 61Zviedrija 162Apvienot āKaraliste 20 162”
21. Regulas 119. pantam pievieno šādu punktu:
“4. Jaunaj ās dal ībvalst īs kop ējās summas piem ēro
saska ņāar pieaugumu sh ēmu, kas izkl āstīta 143.a pant ā.”
22. Regulas 123. panta 8. punktu aizst āja r šādu punktu:
“8. Piem ēro šādus re ģionālos maksim āli pie ļaujamos
daudzumus:Beļģija 235 149
Čehija 244 349
Dānija 277 110
Vācija 1 782 700
Igaunija 18 800Grie ķija 143 134
Sp
ānija 713 999 (*)
Francija 1 754 732 (**)
Īrija 1 077 458
Itālija 598 746
Kipra 12 000Latvija 70 200Lietuva 150 000Luksemburga 18 962Ung ārija 94 620
Malta 3 201
Nīderlande 157 932
Austrija 373 400Polija 926 000Portug āle 175 075 (***) (****)
Slov ēnija 92 276
Slov ākija 78 348
Somija 250 000
Zviedrija 250 000
Apvienot āKaraliste 1 419 811 (*****)
(*) Neierobežojot īpašās normas, kas paredz ētas Regul ā(EK)
Nr. 1454/2001.
(**) Neierobežojot īpašās normas, kas paredz ētas Regul ā(EK)
Nr. 1452/2001.
(***) Neierobežojot īpašās normas, kas paredz ētas Regul ā(EK)
Nr. 1453/2001.
(****) Jākori ģē, kad beidzas Regulas (EK) Nr. 1017/94 termi ņš.
(*****) Šo maksimumu uz laiku palielina par 100 000 l īdz 1 519
811 l īdz laikam, kad var eksport ētd z īvus dz īvniekus, kas
jaun āki par se šiem m ēnešiem.”
23. Regulas 126. panta 1. punktu aizst āja r šādu punktu:
“1. Katram z īdītājgovju lauksaimniekam pie šķir atbalstu
individu ālo maksim āli pie ļaujamo daudzumu robež ās, kas
noteiktas, piem ērojot Regulas (EK) Nr. 1254/1999
7. pantu vai 2. punkta otro da ļu.”
24. Regulas 126. panta 2. punktu aizst āja r šādu punktu:
“2. Dal ībvalstis veic vajadz īgos pas ākumus, lai nodro ši-
nātu, ka ties ību uz piemaksu summa to teritorij ānepār-
sniedz valstij noteikto maksim āli pie ļaujamo daudzumu,
kuršnorādīts 5. punkt ā, un ka var saglab āt valsts rezerves,
kas min ētas 128. pant ā.03/43. sēj. 303 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis LV
Izņemot gad ījumus, kad piem ēro 143.b pantu, jaun ās
dalībvalstis ražot ājiem pie šķir individu ālos maksim āli
pieļaujamos daudzumus un izveido valsts rezerves no
katrai jaunajai dal ībvalstij rezerv ēto piemaksas ties ību
kop ējāskaita, k ānorādīts 5. punkt ā,n ev ēlākkāgada laik ā
pēc pievieno šanās dienas.
Pēc vienot āplatībmaks ājuma sh ēmas piem ērošanas perioda
beig ām atbilst īgi 143.b pantam un, ja piem ēro 68. panta
2. punkta a) apak špunkta i) da ļu, individu ālo maksim āli
pieļaujamo daudzumu pie šķiršanu ražot ājiem un valsts
rezerves izveido šanu, k āmin ēts otraj ādaļā, veic ne v ēlāk
kālīdz pirm āvienreiz ējo maks ājumu sh ēmas piem ērošanas
gada beig ām.”
25. Regulas 126. panta 5. punktu aizst āja r šādu punktu:
“5. Piem ērošādus valst īm noteiktos maksim āli pie ļau-
jamos daudzumus:
Beļģija 394 253
Čehija (*) 90 300
Dānija 112 932
Vācija 639 535
Igaunija (*) 13 416
Grie ķija 138 005
Spānija (**) 1 441 539
Francija (***) 3 779 866
Īrija 1 102 620
Itālija 621 611
Kipra (*) 500Latvija (*) 19 368
Lietuva (*) 47 232
Luksemburga 18 537
Ung ārija (*) 117 000
Malta (*) 454Nīderlande 63 236
Austrija 375 000
Polija (*) 325 581
Portug āle (****) (*****) 416 539
Slov ēnija (*) 86 384
Slov ākija (*) 28 080
Somija 55 000
Zviedrija 155 000
Apvienot āKaraliste 1 699 511
(*) Piem ēro no pievieno šanās dienas.
(**) Neierobežojot īpašās normas, kas paredz ētas Regul ā(EK)
Nr. 1454/2001.
(***) Neierobežojot īpašās normas, kas paredz ētas Regul ā(EK)
Nr. 1452/2001.
(****) Neierobežojot īpašās normas, kas paredz ētas Regul ā(EK)
Nr. 1453/2001.
(*****) Pēc Regulas (EK) Nr. 1017/94 termi ņa beig āmjāpalielina ar
piemaks ām, kas rodas, min ēto regulu piem ērojot 2003. un
2004. gad ā.”
26. Regulas 130. panta 3. punkt āiekļaujšādu da ļu:
“Jaunaj ām dal ībvalst īm noteiktie maksim ālie daudzumi ir
ietverti šajātabul ā:Buļļi, vērši, govis
un telesTeļi, kuri vec āki
par vienu m ēnesi,
bet jaun āki par
asto ņiem
mēnešiem, un kuru
kautsvars
nepārsniedz
185 kg
Čehija 483 382 27 380
Igaunija 107 813 30 000
Kipra 21 000 —
Latvija 124 320 53 280Lietuva 367 484 244 200
Ung ārija 141 559 94 439
Malta 6 002 17
Polija 1 815 430 839 518
Slov ēnija 161 137 35 852
Slov ākija 204 062 62 841”
27. Regulas 133. panta 3. punktu aizst āja r šādu punktu:
“3. Piem ērošādas kop ējās summas:
(miljoni EUR)
Beļģija 39,4
Čehija 8,776017
Dānija 11,8
Vācija 88,4
Igaunija 1,13451
Grie ķija 3,8
Spānija 33,1
Francija 93,4Īrija 31,4
Itālija 65,6
Kipra 0,308945
Latvija 1,33068
Lietuva 4,942267Luksemburga 3,4
Ung ārija 2,936076
Malta 0,0637
Nīderlande 25,3
Austrija 12,0Polija 27,3
Portug āle 6,2
Slov ēnija 2,964780
Slov ākija 4,500535
Somija 6,2Zviedrija 9,2
Apvienot āKaraliste 63,8”03/43. sēj. 304 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis LV
28. Regulas 135. panta 1. punkta pirmo da ļu papildina ar
šādu ievilkumu:
“— attiec ībāuz jaunaj ām dal ībvalst īm: ir vien āds ar
123. panta 8. punkt ānorādītajiem ierobežojumiem
vai vien āds ar nokauto v īriešukārtas liellopu vid ējo
skaitu 2001., 2002. un 2003. gad ā, kas izriet no
Eurostat datiem par min ētajiem gadiem vai no jebku-
riem citiem public ētiem ofici āliem statistikas datiem
par min ētajiem gadiem, ko atz īst Komisija.”
29. Regulas 135. panta 4. punktu papildina ar šādu teikumu:
“Jaunaj ām dal ībvalst īm atskaites gadi ir 2001., 2002. un
2003. gads.”
30. Regulas 136. panta 2. punkta otro da ļu papildina ar šādu
teikumu:
“Jaunaj ām dal ībvalst īm atskaites gadi ir 1999., 2000. un
2001. gads.”
31. P ēc 136. panta iek ļaujšādu pantu:
“136.a pants
Piem ērošanas nosac ījumi jaunaj ām dal ībvalst īm
Jaunaj ās dal ībvalst īs kop ējās summas, kas min ētas
133. panta 3. punkt ā, un maksim ālo plat ībatkar īgo
maks ājumu par hekt āru EUR 350 apm ērā, kas min ēts
136. panta 3. punkt ā, piem ēro atbilst īgi pieaugumu
shēmai, kas izkl āstīta 143.a pant ā.”
32. Regulas 139. panta pirmo da ļu papildina ar šādu teikumu:
“Taču maksimums, ko Komisija saska ņā ar 64. panta
2. punktu noteikusi jaunaj ām dal ībvalst īm, atbilst katra
tiešā maks ājuma sast āvdaļai maksimum ā, kas min ēts
71.c pant ā.”
33. Regulas 143. pantu aizst āja r šādu pantu:
“143. pants
Maksimums
Piepras ītāatbalsta summa nep ārsniedz maksimumu, ko
Komisija noteikusi saska ņāar 64. panta 2. punktu, atbil-
stoši VI pielikum āmin ēto p ākšaugu plat ībatkar īgo maks ā-
jumu sast āvdaļai valstij noteiktaj āmaksim āli pie ļaujam ā
daudzum ā, kur šmin ēts 41. pant ā.T a ču maksimums, ko
Komisija saska ņā ar 64. panta 2. punktu noteikusi
jaunaj ām dal ībvalst īm, atbilst VI pielikum ā min ēto
pākšaugu plat ībatkar īgo maks ājumu sast āvdaļai valstij
noteiktaj āmaksim āli pie ļaujamaj ādaudzum ā, kur šmin ēts
71.c pant ā.Ja piepras ītāatbalsta kop ējāsumma p ārsniedz noteikto
maksimumu, tad proporcion āli samazina atbalstu katram
lauksaimniekam attiec īgajāgadā.”
34. Regulas 145. panta d) punktu aizst āja r šādu punktu:
“d) attiec ībāuz vienreiz ējo maks ājumu sh ēmu — s īki
izstr ādāti noteikumi jo īpaši par valsts rezerves izveidi,
tiesību nodo šanu, ilggad īgo kult ūru, past āvīgo gan ību,
lauksaimniec ības zemes un z ālaugu pat ības defin īcijām,
iesp ējām, kas paredz ētas III sada ļas 5. un 6. noda ļā,
un to kult ūraugu sarakstu, kurus at ļauts audz ēt atmat ā
atstātajāzem ē,kāarīsīki izstr ādāti noteikumi par atbil-
stību Eiropas Ekonomikas kopienas un Amerikas Savie-
noto Valstu Sapra šanās memorandam VVTT strukt ūrā
par daž āme ļļas augu s ēklām, kas apstiprin āts ar
Lēmumu 93/355/EEK (*).
(*) OV L 147, 18.6.1993., 25. lpp.”
35. Regulas 145. panta i) punktu aizst āja r šādu punktu:
“i) t ādi II, VI, VII, IX, X un XI pielikuma groz ījumi, kas var
izrādīties vajadz īgi,ņemot v ērājoīpaši jaunos Kopienas
tiesību aktus un, cikt āl tas attiecas uz VIII un VIII a
pielikumu, piem ērojot attiec īgi 62. un 71.i panta
pras ības, un attiec īgāgadījum āņemot v ērāinform āciju,
kuru dal ībvalstis pazi ņojušas saist ībāar to pamat-
summu da ļu, kas atbilst maks ājumiem par laukaugiem,
kāarīmaksimumu summ āmk ātādām, kas j āpalielina,
ņemot v ērāstarp ību starp faktiski noteikto plat ību un
platību, par kuru piemaksas par laukaugiem ir samak-
sātas 2000. un 2001. gad ā, piem ērojot Komisijas
Regulas (EEK) Nr. 3887/92 (**) 9. panta 2. un3. punktu (vai maksim ālās garant ētās plat ības cietajiem
kvie šiem) robež āsu n ņemot v ērāvalsts vid ējo raž ību,
ko izmantoja VIII pielikum āparedz ētajam apr ēķinam.
(**) OV L 327, 12.12.2001., 11. lpp.”
36. Regulas 145. panta q) punktu aizst āja r šādu punktu:
“q) pas ākumi, kas ir gan vajadz īgi, gan attiec īgi pamatoti,
laiārkārtas situ ācijārisin ātu praktiskus un specifiskus
sarež ģījumus, jo īpaši tos, kas saist īti ar II sada ļas
4. noda ļas un III sada ļas 5. un 6. noda ļasīsteno šanu.
Tādos pas ākumos var b ūt atk āpes no daž āmšīs regulas
daļām, bet tikai tikt ālu nt ādu laika posmu, cik tas
noteikti vajadz īgs.”03/43. sēj. 305 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis LV
37. Regulas 146. pantu aizst āja r šādu pantu:
“146. pantsInform ācijas nodo šana Komisijai
Dalībvalstis s īki inform ēKomisiju par pas ākumiem, kas veikti, lai īstenotu šīs regulas pras ības, un jo
īpaši par tiem pas ākumiem, kuri attiecas uz 5., 13., 42., 58. 71.d un 71.e pantu.”
38. P ēc 154. panta iek ļaujšādu pantu:
“154.a pantsPārejas pas ākumi jaunaj ām dal ībvalst īm
1. Ja ir vajadz īgi p ārejas pas ākumi, lai jaunaj ās dal ībvalst īs sekm ētu p āreju no vienot ās plat ībmaks ā-
juma sh ēmas un cit ām atbalsta sh ēmām, kas min ētas III un IV sada ļā, tos nosaka saska ņā ar
144. panta 2. punkt āparedz ēto proced ūru.
2. Pas ākumus, kas min ēti 1. punkt ā, var noteikt laika posm ā
, kas s ākas 2004. gada 1. maij āun
beidzas 2009. gada 30. j ūnijā,u np ēc min ētādatuma tie nav sp ēkā.Pēc Komisijas priek šlikuma
Padome šo laika posmu var pagarin āt, lemjot ar kvalific ētu balsu vair ākumu.”
39. P ēc VIII pielikuma iek ļaujšādu pielikumu:
“VIII.a PIELIKUMS
Valstij noteiktais maksim āli pie ļaujamais daudzums, kas min ēts 71.c pant ā
Maksim āli pie ļaujamie daudzumi ir apr ēķināti, iev ērojot 143.a pant āparedz ēto pieaugumu sh ēmu, un
tādēļtie nav j āsamazina.
(miljoni EUR)
Kalend ārais gads ČehijaIgauni-
jaKipra LatvijaLietuv-
aUng ār-
ijaMalta PolijaSlov ē-
nijaSlov ā-
kija
2005. 227,9 23,4 8,9 33,9 92,0 350,8 0,67 724,3 35,5 97,6
2006. 265,7 27,3 10,4 39,6 107,3 408,7 0,78 845,0 41,4 113,62007. 342,4 40,4 13,9 55,6 146,9 495,1 1,59 1 098,8 55,5 144,52008. 427,8 50,5 17,4 69,5 183,6 618,5 1,99 1 373,4 69,4 180,52009. 513,2 60,5 20,9 83,4 220,3 741,9 2,38 1 648,0 83,3 216,6
2010. 598,5 70,6 24,4 97,3 257,0 865,2 2,78 1 922,5 97,2 252,6
2011. 683,9 80,7 27,8 111,2 293,7 988,6 3,18 2 197,1 111,0 288,62012. 769,3 90,8 31,3 125,1 330,4 1 111,9 3,57 2 471,7 124,9 324,6turpm ākie gadi 854,6 100,9 34,8 139,0 367,1 1 235,3 3,97 2 746,3 138,8 360,6”
40. Regulas X pielikumu papildina ar šādiem ierakstiem:
“KIPRA
UNG ĀRIJA
Reģioni
Dél Dunamenti síkság03/43. sēj. 306 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis LV
Dél-Dunántúl
Közép-Alföld
Mez őföld
Berettyó-K őrös-Maros vidéke
Győri medence
Hajdúság.”
41. P ēc XI pielikuma iek ļaujšādus pielikumus:
“XI a PIELIKUMS
Maksim ālie pie ļaujamie daudzumi atbalstam par s ēklām jaunaj ās dal ībvalst īs, kas min ēti
99. panta 3. punkt ā
(miljoni EUR)
Kalend ārais gads ČehijaIgauni-
jaKipra LatvijaLietuv-
aUng ār-
ijaMalta PolijaSlov ē-
nijaSlov ā-
kija
2005. 0,87 0,04 0,03 0,10 0,10 0,78 0,03 0,56 0,08 0,04
2006. 1,02 0,04 0,03 0,12 0,12 0,90 0,03 0,65 0,10 0,042007. 1,17 0,05 0,04 0,14 0,14 1,03 0,04 0,74 0,11 0,052008. 1,46 0,06 0,05 0,17 0,17 1,29 0,05 0,93 0,14 0,062009. 1,75 0,07 0,06 0,21 0,21 1,55 0,06 1,11 0,17 0,072010. 2,04 0,08 0,07 0,24 0,24 1,81 0,07 1,30 0,19 0,082011. 2,33 0,10 0,08 0,28 0,28 2,07 0,08 1,48 0,22 0,09
2012. 2,62 0,11 0,09 0,31 0,31 2,33 0,09 1,67 0,25 0,11
turpm ākie
gados2,91 0,12 0,10 0,35 0,35 2,59 0,10 1,85 0,28 0,12
XI b PIELIKUMS
Valsts laukaugu pamatplat ības un references raž ība jaunaj ās dal ībvalst īs saska ņā ar 101. un
103. pantu
Pamatplat ība
(hekt āri)References raž ība
(t/ha)
Čehija 2 253 598 4,20
Igaunija 362 827 2,40
Kipra 79 004 2,30
Latvija 443 580 2,50Lietuva 1 146 633 2,70Ung ārija 3 487 792 4,73
Malta 4 565 2,02Polija 9 454 671 3,00Slov ēnija 125 171 5,27
Slov ākija 1 003 453 4,06”03/43. sēj. 307 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis LV
2. pants
Regulas (EK) Nr. 1786/2003 5. panta 2. punktu aizst āja r šādu punktu:
“2. Maksim ālo garant ēto daudzumu, kas paredz ēts 1. punkt ā, dal ībvalst īm sadala šādi.
Valst īm garant ētie daudzumi (tonn ās)
Beļģijas un Luksemburgas Ekonomikas savien ība (BLEU ) 8 000
Čehija 27 942
Dānija 334 000
Vācija 421 000
Grie ķija 37 500
Spānija 1 325 000
Francija 1 605 000
Īrija 5 000
Itālija 685 000
Lietuva 650
Ung ārija 49 593
Nīderlande 285 000
Austrija 4 400
Polija 13 538
Portug āle 30 000
Slov ākija 13 100
Somija 3 000
Zviedrija 11 000
Apvienot āKaraliste 102 000”
3. pants
Regulas (EK) Nr. 1257/1999 33. pantu papildina ar šādu da ļu:
“Otr āsd a ļas p ēdējāievilkum āparedz ētais pas ākums nav attiecin āms uz Čehiju, Igauniju, Kipru, Latviju,
Lietuvu, Ung āriju, Maltu, Poliju, Slov ēniju un Slov ākiju.”
4. pants
Šīregula st ājas sp ēkā2004. gada 1. maij ā,j as t ājas sp ēkāLīgums par Čehijas Republikas, Igaunijas Repub-
likas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ung ārijas Republikas, Maltas Republikas,
Polijas Republikas, Slov ēnijas Republikas un Slov ākijas Republikas pievieno šanos Eiropas Savien ībai.
Šīregula uzliek saist ības kopum āun ir tie ši piem ērojama vis ās dal ībvalst īs.
Brisel ē, 2004. gada 22. mart ā
Padomes v ārdā—
priek šsēdētājs
B. COWEN03/43. sēj. 308 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis LV