Oficiālais Vēstnesis L 122 , 08/05/1976 Lpp. 0001 - 0014

Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 13 Sējums 5 Lpp. 0003

Speciālizdevums grieķu valodā Nodaļa 13 Sējums 3 Lpp. 0206

Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 13 Sējums 5 Lpp. 0003

Speciālizdevums spāņu valodā: Nodaļa 13 Sējums 5 Lpp. 0005

Speciālizdevums portugāļu valodā Nodaļa 13 Sējums 5 Lpp. 0005



Padomes Direktīva (1976. gada 6. aprīlis) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz lauksaimniecības un mežsaimniecības riteņtraktoru bremžu iekārtām (76/432/EEK) EIROPAS KOPIENU PADOME, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 100. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [1], ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [2], tā kā tehniskās prasības, kas, ievērojot dalībvalstu likumus, attiecas uz traktoriem, jāattiecina, inter alia, arī uz to bremžu iekārtām; tā kā šīs prasības dažādās dalībvalstīs atšķiras, tā kā tāpēc visās dalībvalstīs papildus esošajiem noteikumiem vai to vietā būtu jāpieņem vienādas prasības, jo īpaši, lai dotu iespēju visiem traktoru tipiem piemērot EEK tipa apstiprināšanas procedūru, kas ir noteikta ar Padomes 1974. gada 4. marta Direktīvu 74/150/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz lauksaimniecības un mežsaimniecības riteņtraktoru tipa apstiprinājumu [3]; tā kā saskaņotās prasības ir paredzētas, galvenokārt, lai uzlabotu drošību uz ceļiem un darba vietās visā Kopienā; tā kā to dalībvalstu tiesību aktu tuvināšana, kas attiecas uz traktoriem, ir saistīta ar dalībvalstīs izdarīto pārbaužu savstarpēju atzīšanu, pamatojoties uz kopējām prasībām; tā kā, lai šāda sistēma veiksmīgi darbotos, minēto prasību piemērošana visās dalībvalstīs jāsāk vienlaicīgi, IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU. 1. pants 1. "Lauksaimniecības vai mežsaimniecības traktors" ir jebkurš mehāniskais transportlīdzeklis, kam ir riteņi vai kāpurķēdes un vismaz divas asis un kura galvenā funkcija ir vilces spēka radīšana, un kurš ir īpaši projektēts, lai vilktu, stumtu, pārvietotu vai darbinātu noteiktus lauksaimniecības vai mežsaimniecības darbarīkus, mehānismus vai piekabes. Tas var būt aprīkots kravu un pasažieru pārvadāšanai. 2. Šī direktīva attiecas tikai uz iepriekšējā punktā definētajiem traktoriem, kuri aprīkoti ar pneimatiskām riepām un kuriem ir divas asis, un kuru maksimālais projektētais ātrums ir no 6 līdz 25 km/h. 2. pants Neviena dalībvalsts nedrīkst atteikt traktora EEK tipa vai valsts tipa apstiprinājumu, atsaucoties uz traktora bremžu iekārtu, ja minētais traktors ir aprīkots ar iekārtām, kas precizētas I līdz IV pielikumā, un ja minētās iekārtas atbilst tur noteiktajām prasībām. 3. pants Neviena dalībvalsts nedrīkst atteikt traktoru reģistrāciju vai aizliegt to pārdošanu, nodošanu ekspluatācijā vai lietošanu, atsaucoties uz to bremžu iekārtu, ja minētie traktori ir aprīkoti ar iekārtām, kas precizētas I līdz IV pielikumā, un ja minētās iekārtas atbilst tur noteiktajām prasībām. 4. pants Dalībvalsts, kas traktoram ir piešķīrusi tipa apstiprinājumu, veic pasākumus, kuri vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka tā saņem informāciju par jebkuru I pielikuma 1.1. punktā minēto detaļu vai parametru modifikāciju. Minētās dalībvalsts kompetentās iestādes izlemj, vai modificētā tipa traktoriem būtu jāizdara jauni testi un par tiem jāsastāda jauns ziņojums. Ja minētajos testos konstatē neatbilstību šīs direktīvas prasībām, modifikāciju neapstiprina. 5. pants Grozījumus, kas vajadzīgi, lai pielikumu prasības pielāgotu tehnikas attīstībai, pieņem saskaņā ar Padomes Direktīvas 74/150/EEK 13. pantā izklāstīto procedūru. 6. pants 1. Dalībvalstis pieņem un publicē noteikumus, kas vajadzīgi, lai līdz 1977. gada 1. janvārim izpildītu šīs direktīvas prasības, un tūlīt par to informē Komisiju. Tās piemēro minētos noteikumus, sākot ar 1977. gada 1. oktobri. 2. Pēc šīs direktīvas paziņošanas dalībvalstis veic pasākumus, lai informētu Komisiju tik savlaicīgi, ka tā var sagatavot atsauksmes, par visiem normatīvo un administratīvo aktu projektiem, ko dalībvalstis paredz pieņemt jomā, uz kuru attiecas šī direktīva. 7. pants Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm. Luksemburgā, 1976. gada 6. aprīlī Padomes vārdā — priekšsēdētājs G. Thorn [1] OV C 5, 8.1.1975., 54. lpp. [2] OV C 62, 15.3.1975., 29. lpp. [3] OV L 84, 28.3.1974., 10. lpp. -------------------------------------------------- I PIELIKUMS DEFINĪCIJAS, PIETEIKUMS EEK TIPA APSTIPRINĀJUMAM, EEK TIPA APSTIPRINĀJUMS, UZBŪVES UN MONTĀŽAS PRASĪBAS 1. DEFINĪCIJAS 1.1. Traktoru tips attiecībā uz bremžu iekārtām "Traktoru tips attiecībā uz bremžu iekārtām" ir traktori, kas neatšķiras pēc tādiem būtiskiem raksturlielumiem kā: 1.1.1. svars bez kravas, kāds noteikts 1.18. punktā, 1.1.2. maksimālais svars, kāds noteikts 1.16. punktā, 1.1.3. šā svara sadalījums pa asīm, 1.1.4. tehniski pieļaujamais maksimālais svars uz katras ass, 1.1.5. maksimālais projektētais ātrums, 1.1.6. atšķirīga tipa bremžu iekārta (īpaši, ciktāl tas attiecas uz piekabes bremžu iekārtu), 1.1.7. bremzējamo asu skaits un novietojums, 1.1.8. motora tips, 1.1.9. kopējā pārnesuma attiecība, kas atbilst maksimālajam ātrumam, 1.1.10. riepu izmēri (uz bremzējamām asīm). 1.2. Bremžu iekārta "Bremžu iekārta" ir tādu daļu kopums, kuru funkcija ir pakāpeniski samazināt braucoša traktora ātrumu, apturēt traktoru vai noturēt nekustīgi jau apturētu traktoru. Šīs funkcijas ir precizētas 4.1.2. punktā. Iekārta sastāv no bremžu vadības un transmisijas ierīcēm un pašām bremzēm. 1.3. Pakāpeniska bremzēšana "Pakāpeniska bremzēšana" ir bremzēšana, kuras laikā, iekārtas normālas darbības diapazonā iedarbinot vai atlaižot bremzes: 1.3.1. vadītājs var jebkurā laikā palielināt vai samazināt bremzētājspēku, darbinot vadības ierīci, 1.3.2. bremzētājspēks darbojas tajā pašā virzienā, kurā iedarbība uz vadības ierīci (monotoniska funkcija), 1.3.3. bremzētājspēku var viegli un pietiekami precīzi regulēt. 1.4. Vadība "Vadības ierīce" ir tā daļa, ko tieši iedarbina vadītājs, lai transmisijai nodrošinātu enerģiju, kura vajadzīga bremzēšanai vai tās vadībai. Minētā enerģija var būt vadītāja muskuļu enerģija vai cita avota enerģija, ko kontrolē vadītājs, vai šo dažādo enerģijas veidu apvienojums. 1.5. Transmisija "Transmisija" ir to detaļu kopums, kas atrodas starp vadības ierīci un bremzi un operatīvi tās savieno. Transmisija var būt mehāniska, hidrauliska, pneimatiska, elektriska vai jaukta. Ja bremzētājspēku iegūst no enerģijas avota, kas ir neatkarīgs no vadītāja, bet kas ir vadītāja kontrolē, vai to papildina no šāda enerģijas avota, tad enerģijas rezervi iekārtā līdzīgi uzskata par transmisijas daļu. 1.6. Bremze "Bremze" ir tas komponents, kurā rodas spēki, kas vērsti pretēji traktora kustības virzienam. Tā var būt berzes bremze (ja minētos spēkus rada berze starp divām traktora detaļām, kas kustas viena pret otru), elektriskā bremze (ja minētos spēkus rada elektromagnētiska darbība starp divām traktora detaļām, kas kustas viena pret otru, bet savstarpēji nesaskaras), bremze ar hidraulisko piedziņu (ja minētos spēkus rada tāda šķidruma darbība, kas atrodas starp divām traktora detaļām, kuras kustas viena pret otru) vai bremzēšanas motors (ja minētos spēkus rada kontrolēts motora bremzēšanas darbības pieaugums, ko pārvada uz riteņiem). Ierīci, kas mehāniski bloķē traktora transmisiju, bet ko nevar izmantot, kad traktors pārvietojas, uzskata par stāvbremzi. 1.7. Dažādu tipu bremžu iekārtas "Dažādu tipu bremžu iekārtas" ir iekārtas, kas atšķiras pēc tādiem būtiskiem aspektiem kā: 1.7.1. vienas vai vairāku detaļu parametri, piemēram, materiāls, forma vai izmēri, 1.7.2. detaļu izkārtojums. 1.8. Bremžu sistēmas detaļa "Bremžu sistēmas detaļa" ir viena no atsevišķajām daļām, kas samontējot veido bremžu iekārtu. 1.9. Nepārtraukta bremzēšana "Nepārtraukta bremzēšana" ir apvienotu transportlīdzekļu bremzēšana, izmantojot instalāciju, ko raksturo tas, ka: 1.9.1. ir viena vadības ierīce, ko vadītājs no savas vietas pakāpeniski iedarbina ar vienu kustību, 1.9.2. transportlīdzekļu sastāvā ietilpstošo transportlīdzekļu bremzēšanai vajadzīgo enerģiju pievada no viena avota (tā var būt arī vadītāja muskuļu enerģija), 1.9.3. bremžu instalācija nodrošina vienlaicīgu vai attiecīgi saskaņotu katra transportlīdzekļu sastāvā esošā transportlīdzekļa bremzēšanu atbilstīgi tā novietojumam. 1.10. Daļēji pārtraukta bremzēšana "Daļēji pārtraukta bremzēšana" ir sakabināto transportlīdzekļu bremzēšana, izmantojot instalāciju, ko raksturo tas, ka: 1.10.1. ir viena vadības ierīce, ko vadītājs no savas vietas var pakāpeniski iedarbināt ar vienu kustību, 1.10.2. transportlīdzekļu sastāvā ietilpstošo transportlīdzekļu bremzēšanai vajadzīgo enerģiju pievada no vairākiem avotiem (viens no tiem var būt vadītāja muskuļi), 1.10.3. bremžu instalācija nodrošina vienlaicīgu vai attiecīgi saskaņotu katra transportlīdzekļu sastāvā esošā transportlīdzekļa bremzēšanu atbilstīgi tā novietojumam. 1.11. Neatkarīga bremzēšana ar mehānisko piedziņu "Neatkarīga bremzēšana ar mehānisko piedziņu" ir sakabināto transportlīdzekļu bremzēšana ar ierīcēm, ko raksturo tas, ka: 1.11.1. traktora bremžu vadības ierīce ir neatkarīga no velkamā transportlīdzekļa bremžu vadības ierīces; pēdējā visos gadījumos ir piestiprināta pie traktora tā, lai vadītājs no savas vietas to var viegli iedarbināt, 1.11.2. vadītāja muskuļu enerģiju neizmanto velkamo transportlīdzekļu bremzēšanai. 1.12. Neatkarīga bremzēšana "Neatkarīga bremzēšana" ir sakabināto transportlīdzekļu bremzēšana ar ierīcēm, ko raksturo tas, ka: 1.12.1. traktora bremžu vadības ierīce ir neatkarīga no piekabes bremžu vadības ierīces, un pēdējā visos gadījumos ir piestiprināta pie traktora tā, lai vadītājs no savas vietas to var viegli iedarbināt, 1.12.2. vadītāja muskuļu enerģiju neizmanto velkamo transportlīdzekļu bremzēšanai. 1.13. Automātiskā bremzēšana "Automātiskā bremzēšana" ir velkamā transportlīdzekļa vai transportlīdzekļu bremzēšana, kas notiek automātiski, ja sakabināti transportlīdzekļi atdalās, arī, ja tāda atdalīšanās notiek sakabes lūzuma dēļ; pārējā transportlīdzekļu sastāva bremzēšanas efektivitāte būtiski nemazinās. 1.14. Inerces bremzēšana "Inerces bremzēšana" ir bremzēšana, izmantojot spēkus, kas rodas, ja piekabe grūžas virsū traktoram. 1.15. Traktors ar kravu "Traktors ar kravu" ir līdz "maksimālajam svaram" piekrauts traktors, ja nav noteikts citādi. 1.16. Maksimālais svars "Maksimālais svars" ir izgatavotāja norādītais tehniski pieļaujamais maksimālais svars (tas var būt lielāks par "atļauto maksimālo svaru"). 1.17. Traktors bez kravas "Traktors bez kravas" ir traktors darba kārtībā ar pilnām tvertnēm un radiatoriem, vadītāju, kura masa ir 75 kg, bet bez pasažieriem, papildu aprīkojuma vai kravas. 1.18. Svars bez kravas "Svars bez kravas" ir nepiekrauta traktora svars. 2. PIETEIKUMS EEK TIPA APSTIPRINĀJUMAM 2.1. Pieteikumu traktoru EEK tipa apstiprinājumam, kas attiecas uz bremžu iekārtām, iesniedz transportlīdzekļa izgatavotājs vai viņa pilnvarots pārstāvis. 2.2. Tam pievieno šādus dokumentus trijos eksemplāros: 2.2.1. traktora tipa aprakstu, kas attiecas uz raksturlielumiem, kuri minēti 1.1.1. līdz 1.1.10. punktā. Jānorāda numuri un/vai simboli, ko traktoram piešķīris izgatavotājs vai viņa pilnvarots pārstāvis, 2.2.2. bremžu iekārtas daļu sarakstu, kurā katra daļa ir pareizi identificēta, 2.2.3. bremžu iekārtas shēmu, kurā redzams katras daļas novietojums traktorā, lai dažādās detaļas varētu atrast un identificēt. 2.3. Jāpiegādā arī: 2.3.1. traktors, kas pārstāv apstiprināmo traktoru tipu, 2.3.2. tādi rasējumi, ko var pieprasīt, maksimāli A4 formātā (210 x 297 mm), vai kuri ir salocīti līdz tādam formātam un izgatavoti attiecīgā mērogā. 3. EEK TIPA APSTIPRINĀJUMS V pielikumā parādīto veidlapu aizpilda un pievieno EEK tipa apstiprinājuma sertifikātam. 4. UZBŪVES UN MONTĀŽAS PRASĪBAS 4.1. Vispārīgi noteikumi 4.1.1. Bremžu iekārta. 4.1.1.1. Bremžu iekārtai jābūt projektētai, izgatavotai un uzstādītai tā, lai, traktoru normāli lietojot, tā atbilst še turpmāk minētajām prasībām neatkarīgi no jebkādas vibrācijas, kas uz to var iedarboties. 4.1.1.2. Īpaši bremžu iekārtai jābūt projektētai, izgatavotai un uzstādītai tā, lai tā iztur koroziju un ekspluatācijas radītās novecošanās sekas, kas varētu izraisīt pēkšņu bremzēšanas efektivitātes zudumu. 4.1.2. Bremžu iekārtas funkcijas. Bremžu iekārtai, kas definēta 1.2. punktā, jāatbilst šādiem nosacījumiem: 4.1.2.1. Darba bremzes. 4.1.2.1.1. Darba bremzei jānodrošina iespēja regulēt traktora kustību un droši, ātri un efektīvi apturēt traktoru neatkarīgi no paredzētā ātruma un atļautās kravas gan augšup, gan lejup vērstos ceļa slīpumos. Jābūt iespējai regulēt tās darbību. Šos nosacījumus uzskata par izpildītiem, ja bremzes atbilst II pielikuma prasībām. Vadītājam jābūt iespējai darbināt darba bremzi no savas vietas, saglabājot stūres ierīces vadību vismaz ar vienu roku. Traktora darba bremzei var būt labās un kreisās rokas vadības ierīce. Jābūt iespējai tās savienot tā, ka tās var darbināt ar vienu operāciju, un iespējai tās atkal atvienot. Katrai labās vai kreisās rokas vadības ierīcei jābūt aprīkotai ar regulēšanas sistēmu, kas var būt ar roku darbināma vai automātiska un kas ļauj viegli atjaunot bremžu līdzsvaru. 4.1.2.2. Stāvbremzes. 4.1.2.2.1. Stāvbremzei traktors jānotur nekustīgi gan augšup, gan lejup vērstā ceļa slīpumā pat vadītāja prombūtnē, tādā gadījumā darba daļas noturot bloķētā stāvoklī ar tīri mehānisku ierīci. To var panākt ar bremzi, kas iedarbojas uz transmisiju. Vadītājam jābūt iespējai iedarbināt stāvbremzi no savas vietas; ir pieļaujama atkārtota darbība, lai panāktu vajadzīgo rezultātu. 4.2. Bremžu iekārtu parametri 4.2.1. Bremžu iekārtām, ar ko aprīko traktorus, jāatbilst prasībām, kuras noteiktas darba bremzēm un stāvbremzēm. 4.2.2. Darba bremžu un stāvbremžu iekārtām var būt kopīgas detaļas, ja tās atbilst šādiem nosacījumiem: 4.2.2.1. jābūt vismaz divām savstarpēji neatkarīgām un no vadītāja vietas viegli pieejamām vadības ierīcēm; šai prasībai jābūt izpildāmai pat tad, ja vadītājs lieto drošības jostu, 4.2.2.2. jebkuras tādas bremžu iekārtas detaļas lūzuma gadījumā, kas, saskaņā ar definīciju 1.6. punktā, nav bremzes, vai jebkura cita darba bremžu iekārtas defekta (disfunkcijas, enerģijas rezerves daļēja vai pilnīga izsīkuma) gadījumā jābūt iespējai samazināt traktora ātrumu līdz apturēšanai ar palēninājumu, kas vienāds vismaz ar 50 % no II pielikuma 2.1.1. noteiktā lieluma. Šie nosacījumi ir izpildīti, ja panāk paliekošu to riteņu bremzēšanu, kas atrodas abās pusēs no garenvirziena vidusplaknes, traktoram nenovirzoties no sākotnējā braukšanas virziena. Šajā iedaļā sviru un izciļņu mezglus vai līdzīgus mezglus, ar kuru palīdzību darbina bremzes, neuzskata par mezgliem, kuros var būt defekts. 4.2.3. Ja izmanto enerģiju, kas nav vadītāja muskuļu enerģija, tad nav vajadzīgs vairāk par vienu šādas enerģijas avotu, piemēram, hidraulisko sūkni, gaisa kompresoru, u.tml., ja ir izpildītas 4.2.2. punktā paredzētās prasības. 4.2.4. Darba bremžu iekārtai jāiedarbojas vismaz uz vienas ass abiem riteņiem. 4.2.5. Darba bremžu iekārtas darbība jāsadala vienas ass riteņiem simetriski attiecībā pret traktora garenvirziena vidusplakni. 4.2.6. Darba bremžu iekārtai un stāvbremzes iekārtai jādarbojas uz bremzētājvirsmām, kas pastāvīgi savienotas ar riteņiem, izmantojot pietiekamas stiprības detaļas. Bremzētājvirsma nedrīkst būt atvienojama no riteņiem. Ja bremzē vienu asi, tad starp darba bremzi un attiecīgās ass riteņiem nedrīkst būt diferenciālis. Ja bremzē divas asis, tad starp darba bremzi un vienas ass riteņiem drīkst būt diferenciālis. 4.2.7. Bremžu nodilumam jābūt viegli kompensējamam ar rokas vai automātisku regulēšanas sistēmu. Turklāt vadības ierīcei, transmisijas detaļām un bremzēm jābūt tādai gājiena rezervei, ka, bremzēm sakarstot vai bremžu uzliku nodilumam sasniedzot noteiktu pakāpi, efektīva bremzēšana ir nodrošināta bez tūlītējas regulēšanas. 4.2.8. Hidraulisko bremžu iekārtās šķidruma cilindru uzpildes atverēm jābūt viegli pieejamām; turklāt rezerves šķidruma traukiem jābūt izgatavotiem tā, lai rezerves šķidruma līmeni var viegli pārbaudīt, neatverot traukus. 4.2.9. Gadījumam, kad paredzētā bremzēšana nav iespējama bez akumulētas enerģijas, visiem traktoriem, kas aprīkoti ar bremzi, kuru darbina no kāda enerģijas avota, jābūt aprīkotiem ne tikai ar manometru, bet arī ar brīdinājuma ierīci, kas dod skaņas vai gaismas signālu, ja enerģija kādā instalācijas daļā līdz kontrolvārstam nokrītas līdz 65 % no normālās vērtības vai zemāk. Šai ierīcei jābūt tieši un pastāvīgi savienotai ar vadības ķēdi. 4.2.10. Neierobežojot 4.1.2.1. punkta prasības, ja bremžu iekārtai ir paredzēts papildu enerģijas avots, tad enerģijas rezervei jābūt tādai, lai motora apstāšanās gadījumā nodrošinātu tādu bremžu darbība, kas ir pietiekama, lai traktoru apturētu. 4.2.11. Jebkurš papildu aprīkojums enerģiju akumulē tikai tā, ka tā darbība pat enerģijas avota bojājuma gadījumā nevar izraisīt bremžu iekārtas enerģijas rezervju samazināšanos līdz līmenim, kas ir zemāks par 4.2.9. punktā norādīto. -------------------------------------------------- II PIELIKUMS BREMŽU TESTI UN BREMŽU IEKĀRTU DARBĪBAS RĀDĪTĀJI 1. BREMŽU TESTI 1.1. Vispārīgi noteikumi 1.1.1. Darba bremžu iekārtām darbības rādītāji ir paredzēti, pamatojoties uz vidējo palēninājumu, ko aprēķina atbilstīgi bremzēšanas ceļam. Bremzēšanas ceļš ir attālums, ko traktors veic no brīža, kad vadītājs sāk darbināt iekārtas vadības ierīci, līdz brīdim, kad traktors apstājas. Stāvbremžu iekārtām paredzētie darbības rādītāji pamatojas uz spēju noturēt traktoru nekustīgi augšup vai lejup vērstā ceļa slīpumā. 1.1.2. Jebkura traktora tipa apstiprinājuma iegūšanas nolūkā bremžu darbības rādītājus mēra braukšanas testos ar šādiem nosacījumiem: 1.1.2.1. traktora svaram jābūt tādam, kāds noteikts attiecīgā veida testam un kāds jānorāda testa ziņojumā, 1.1.2.2. spēks, ko testa laikā pieliek bremžu vadības ierīcei, lai panāktu paredzēto darbību, nedrīkst pārsniegt 60 daN uz vadības pedāļiem un 40 daN uz rokas vadības ierīcēm, 1.1.2.3. ceļa virsmai jāpieļauj laba saķere, 1.1.2.4. testus izdara, kad nav vēja, kas var ietekmēt rezultātus, 1.1.2.5. testu sākumā riepām jābūt aukstām un spiedienam tajās jābūt tādam, kāds noteikts atbilstīgi faktiskajai slodzei uz stāvoša traktora riteņiem, 1.1.2.6. paredzētā darbība jāpanāk, nebloķējot riteņus, traktoram nenovirzoties no sākotnējā braukšanas virziena, un bez anormālas vibrācijas. 1.1.3. Testu laikā traktorus aprīko ar visām daļām, ko izgatavotājs paredzējis velkamā transportlīdzekļa bremžu iekārtu darbināšanai, kā minēts I pielikuma 1.9., 1.10., 1.11. un 1.12. punktā. 1.2. Parastā aukstu bremžu darbības tests (0 tipa tests) 1.2.1. Vispārīgi noteikumi. 1.2.1.1. Testa sākumā bremzēm jābūt aukstām. Bremzi uzskata par aukstu, ja tā atbilst kādam no šiem nosacījumiem: 1.2.1.1.1. temperatūrai uz diska vai trumuļa ārpusē jābūt zemākai par 100 °C, 1.2.1.1.2. pilnīgi slēgtu bremžu, to skaitā eļļas imersijas bremžu, korpusa ārpusē temperatūrai jābūt zemākai par 50 °C, 1.2.1.1.3. bremzes nedrīkst būt darbinātas vienu stundu pirms testa. 1.2.1.2. Bremžu testa laikā nebremzējama ass, ko var atvienot, nedrīkst būt savienota ar bremzējamu asi. 1.2.1.3. Testu veic šādos apstākļos: 1.2.1.3.1. traktoram jābūt piekrautam līdz maksimālajam svaram, arī nebremzējamo asi noslogojot līdz tehniski pieļaujamam maksimālajam svaram; uz bremzējamās ass riteņiem jābūt lielākajām riepām, kādas izgatavotājs paredzējis attiecīgā tipa traktoriem. Ja visi traktora riteņi ir bremzējami, tad priekšējā ass jānoslogo līdz tehniski pieļaujamam maksimālajam svaram, 1.2.1.3.2. tests jāatkārto ar traktoru bez kravas, kurā ir tikai vadītājs un vajadzības gadījumā par testa rezultātu novērošanu atbildīgā persona; traktoram jābūt aprīkotam ar lielākajām riepām, kādas ieteicis izgatavotājs, 1.2.1.3.3. darbības rādītāju minimuma robežas, kas attiecas gan uz nepiekrauta traktora testiem, gan uz piekrauta traktora testiem, ir noteiktas 2.1.1. punktā, 1.2.1.3.4. ceļam jābūt horizontālam. 1.2.2. Minēto 0 tipa testu veic: 1.2.2.1. neitrālā transmisijas režīmā ar maksimālo projektēto ātrumu, 1.2.2.2. testa ātrumam ir pieļaujama ± 10 % pielaide, 1.2.2.3. jāpanāk noteiktais darbības rādītāja minimums. 1.3. Efektivitātes samazināšanās tests (I tipa tests) 1.3.1. Traktorus ar kravu pārbauda tā, lai enerģijas patēriņš ir līdzvērtīgs tam, kāds tikpat ilgā laikā ir reģistrēts traktoram ar kravu, kura vienmērīgs ātrums ir 80 % ± 5 % no 0 tipa testā noteiktā uz 10 % lejupvērsta ceļa slīpuma 1 km garumā, transmisijai paliekot neitrālā režīmā. 1.3.2. Testa beigās darba bremzes iekārtas paliekošo darbību izmēra tādos pašos apstākļos kā 0 tipa testā, transmisijai paliekot neitrālā režīmā (temperatūras nosacījumi atšķiras). 2. BREMŽU IEKĀRTU DARBĪBAS RĀDĪTĀJI 2.1. Darba bremžu iekārtas 2.1.1. Traktoru darba bremzēm: 2.1.1.1. tādos pašos apstākļos kā 0 tipa testā jāsasniedz vismaz 2,74 m/s2 vidējais palēninājums, ko aprēķina pēc bremzēšanas ceļa, 2.1.1.2. pēc I tipa testa jābūt paliekošai darbībai, kas ir vismaz 75 % no paredzētās un vismaz 60 % no vērtības, kura ir reģistrēta 0 tipa testā, transmisijai paliekot neitrālā režīmā. 2.2. Stāvbremžu iekārtas 2.2.1. Stāvbremžu iekārtai pat tad, ja tā ir apvienota ar kādu citu bremžu iekārtu, jānotur traktors ar kravu nekustīgi 18 % augšup vai lejup vērstā ceļa slīpumā. 2.2.2. Tādu traktoru stāvbremžu iekārtai, kam atļauts piekabināt vienu vai vairākas piekabes, jānotur sakabinātie transportlīdzekļi, to skaitā traktors bez kravas un nenobremzēta piekabe ar tādu pašu svaru (nepārsniedzot trīs metriskās tonnas) nekustīgi 12 % augšup vai lejup vērstā ceļa slīpumā. 2.2.3. Ir pieļaujama tāda stāvbremžu iekārta, kas jāiedarbina vairākkārt, lai sasniegtu paredzēto darbības rādītāju. -------------------------------------------------- III PIELIKUMS ATSPERU BREMZES 1. DEFINĪCIJA "Atsperu bremzes" ir bremžu iekārtas, kurām vajadzīgo enerģiju dod viena vai vairākas atsperes, kas darbojas kā enerģijas akumulators. 2. ĪPAŠAS PRASĪBAS 2.1. Atsperes bremzi nedrīkst lietot par darba bremzi. 2.2. Kādas spiediena robežas nelielas svārstības, kādas var notikt bremžu barošanas ķēdes saspiešanas kamerā, nedrīkst radīt būtiskas bremzētājspēka svārstības. 2.3. Barošanas ķēdē līdz atsperes saspiešanas kamerai jābūt enerģijas rezervei, kas nenodrošina nevienu citu iekārtu vai aprīkojumu. Šo prasību nepiemēro, ja atsperes var uzturēt saspiestā stāvoklī, izmantojot divas vai vairākas neatkarīgas sistēmas. 2.4. Iekārta jāprojektē tā, lai bremzes var iedarbināt un atlaist vismaz trīs reizes ar tādu sākuma spiedienu atsperes saspiešanas kamerā, kas ir vienāds ar maksimālo paredzēto spiedienu. Šī prasība jāizpilda, ja bremzes ir noregulētas, cik cieši vien iespējams. 2.5. Spiediena līmenis saspiešanas kamerā, zem kura atsperes sāk darbināt bremzes, kas noregulētas, cik cieši iespējams, nedrīkst būt lielāks par 80 % no normāli iegūstamā spiediena zemākā līmeņa. 2.6. Ja spiediens atsperes saspiešanas kamerā nokrītas līdz līmenim, kurā bremzes daļas sāk kustēties, jāiedarbojas gaismas vai skaņas brīdinājuma signālam. Šīs prasības izpildei var lietot brīdinājuma ierīci, kas aprakstīta I pielikuma 4.2.9. punktā. 2.7. Traktoriem, kas ir aprīkoti ar atsperes bremzēm un kam ir atļauts vilkt piekabes ar nepārtrauktas vai daļēji pārtrauktas bremzēšanas bremzēm, atsperes bremžu automātiskai iedarbināšanai jāizraisa piekabes bremžu iedarbināšana. 3. ATLAIŠANAS SISTĒMA 3.1. Atsperes bremzes jāprojektē tā, lai bojājuma gadījumā tās var atlaist, nelietojot parasto vadības ierīci. To var panākt, lietojot pneimatisku, mehānisku vai citādu papildu ierīci. 3.2. Ja 3.1. punktā minētās papildu ierīces darbināšanai ir vajadzīgs instruments vai uzgriežņatslēga, tad instruments vai uzgriežņatslēga jātur traktorā. -------------------------------------------------- IV PIELIKUMS STĀVBREMZES AR BREMŽU CILINDRU MEHĀNISKO BLOĶĒTĀJU (BLOĶĒTĀJU PIEDZIŅA) 1. DEFINĪCIJA "Bremžu cilindru mehāniskais bloķētājs" ir ierīce, kas nodrošina stāvbremzes darbību, mehāniski ieķīlējot bremzes virzuļa kātu. Mehāniskā bloķēšana notiek, kad no bloķētāja kameras izplūst saspiestais gaiss; mehāniskās bloķēšanas ierīci projektē tā, lai to var izslēgt, kad uz bloķētāja kameru no jauna iedarbojas spiediens. 2. ĪPAŠAS PRASĪBAS 2.1. Ja spiediens bloķētāja kamerā tuvojas līmenim, kas atbilst mehāniskajai bloķēšanai, jāieslēdzas gaismas vai skaņas brīdinājuma sistēmai. 2.2. Ja bremžu piedziņa ir aprīkota ar mehāniskās bloķēšanas ierīci, tad bremzes piedziņa jānodrošina ar vienu no divām enerģijas rezervēm. 2.3. Bloķēto bremžu cilindru var atbloķēt tikai tad, ja pēc tādas atbloķēšanas bremzi noteikti var iedarbināt no jauna. 2.4. Ja bloķētāja kameras enerģijas avots ir bojāts, tad jābūt, piemēram, mehāniskai vai pneimatiskai, papildu atbloķēšanas ierīcei, ko darbina, piemēram, ar kādas traktora riepas gaisu. -------------------------------------------------- V PIELIKUMS PARAUGS +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ --------------------------------------------------