1.

32004 R 0883: Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 883/2004 (2004. gada 29. aprīlis) par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu (OV L 166, 30.4.2004., 1. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar: — 32009 R 0988: Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 988/2009 (2009. gada 16. septembris) (OV L 284, 30.10.2009., 43. lpp.). Regulas (EK) Nr. 883/2004 noteikumus šā Līguma vajadzībām pielāgo šādi: a) regulas 87. panta 10. punktam pievieno šādu daļu: “Attiecībā uz Lihtenšteinu 65. panta 2. un 3. punkta otrā teikuma noteikumus piemēro vēlākais no 2012. gada 1. maija.”; b) regulas I pielikuma I nodaļai pievieno šādu tekstu: “ISLANDE Uztura maksājumu avansi saskaņā ar Likumu Nr. 100/2007 par sociālo nodrošinājumu. LIHTENŠTEINA Uztura maksājumu avansi saskaņā ar 1989. gada 21. jūnija Likumu par uztura avansu piešķiršanu, ar grozījumiem. NORVĒĢIJA Bērna uztura maksājumu avansi saskaņā ar 1989. gada 17. februāra Bērnu uztura maksājumu avansu likumu Nr. 2.”; c) regulas I pielikuma II nodaļai pievieno šādu tekstu: “ISLANDE Vienreizēji maksājumi, kas paredzēti, lai segtu starptautiskās adopcijas izmaksas saskaņā ar Likumu Nr. 152/2006 par adopcijas maksājumiem. NORVĒĢIJA Vienreizēji maksājumi, kas izmaksājami pēc bērna piedzimšanas saskaņā ar Valsts apdrošināšanas aktu. Vienreizēji maksājumi, kas izmaksājami pēc bērna adopcijas saskaņā ar Valsts apdrošināšanas aktu.”; d) regulas II pielikumam pievieno šādu tekstu: “ISLANDE – DĀNIJA 7. pants 2003. gada 18. augusta Ziemeļvalstu Konvencijā par sociālo nodrošinājumu (attiecas uz papildu ceļa izdevumu segšanu slimības gadījumā, uzturoties citā ziemeļvalstī, saistībā ar ko izmaksas par atgriešanos mītnes valstī ir lielākas). ISLANDE – SOMIJA 7. pants 2003. gada 18. augusta Ziemeļvalstu Konvencijā par sociālo nodrošinājumu (attiecas uz papildu ceļa izdevumu segšanu slimības gadījumā, uzturoties citā ziemeļvalstī, saistībā ar ko izmaksas par atgriešanos mītnes valstī ir lielākas). ISLANDE – ZVIEDRIJA 7. pants 2003. gada 18. augusta Ziemeļvalstu Konvencijā par sociālo nodrošinājumu (attiecas uz papildu ceļa izdevumu segšanu slimības gadījumā, uzturoties citā ziemeļvalstī, saistībā ar ko izmaksas par atgriešanos mītnes valstī ir lielākas). ISLANDE – NORVĒĢIJA 7. pants 2003. gada 18. augusta Ziemeļvalstu Konvencijā par sociālo nodrošinājumu (attiecas uz papildu ceļa izdevumu segšanu slimības gadījumā, uzturoties citā ziemeļvalstī, saistībā ar ko izmaksas par atgriešanos mītnes valstī ir lielākas). NORVĒĢIJA – DĀNIJA 7. pants 2003. gada 18. augusta Ziemeļvalstu Konvencijā par sociālo nodrošinājumu (attiecas uz papildu ceļa izdevumu segšanu slimības gadījumā, uzturoties citā ziemeļvalstī, saistībā ar ko izmaksas par atgriešanos mītnes valstī ir lielākas). NORVĒĢIJA – SOMIJA 7. pants 2003. gada 18. augusta Ziemeļvalstu Konvencijā par sociālo nodrošinājumu (attiecas uz papildu ceļa izdevumu segšanu slimības gadījumā, uzturoties citā ziemeļvalstī, saistībā ar ko izmaksas par atgriešanos mītnes valstī ir lielākas). NORVĒĢIJA – ZVIEDRIJA 7. pants 2003. gada 18. augusta Ziemeļvalstu Konvencijā par sociālo nodrošinājumu (attiecas uz papildu ceļa izdevumu segšanu slimības gadījumā, uzturoties citā ziemeļvalstī, saistībā ar ko izmaksas par atgriešanos mītnes valstī ir lielākas).”; e) regulas III pielikumam pievieno šādu tekstu: “ISLANDE NORVĒĢIJA”; f) regulas IV pielikumam pievieno šādu tekstu: “ISLANDE LIHTENŠTEINA”; g) regulas VIII pielikuma 1. daļai pievieno šādu tekstu: “ISLANDE Visi pieteikumi no vecuma pamata pensiju sistēmas un valsts darbinieku fiksēto pabalstu sistēmas. LIHTENŠTEINA Visi pieteikumi vecuma pensijām un apdrošināšanas maksājumiem no tiesību aktos paredzētās pensiju shēmas apgādnieka zaudējuma un invaliditātes gadījumā, kā arī sociālās arodnodrošinājuma shēmas vecuma, apgādnieka zaudējuma un invaliditātes pensijām, ciktāl attiecīgā pensiju fonda nolikumi nesatur noteikumus attiecībā uz samazinājumu. NORVĒĢIJA Visi pieteikumi vecuma pensijām, izņemot tām pensijām, kas minētas IX pielikumā.”; h) regulas VIII pielikuma 2. daļai pievieno šādu tekstu: “ISLANDE Vecuma darba pensijas shēma. LIHTENŠTEINA Vecuma, apgādnieka zaudējuma un invaliditātes pensijas no sociālā arodnodrošinājuma shēmas.”; i) regulas IX pielikuma I nodaļai pievieno šādu tekstu: “ISLANDE Bērna pensija saskaņā ar Likumu Nr. 100/2007 par sociālo nodrošinājumu un bērna pensija saskaņā ar Likumu Nr. 129/1997 par obligāto pensiju apdrošināšanu un pensiju fondu darbībām.”; j) regulas IX pielikuma II nodaļai pievieno šādu tekstu: “ISLANDE Invaliditātes pensija pamata pensijas, pensijas piemaksas vai ar vecumu saistītas pensijas piemaksas veidā saskaņā ar Likumu Nr. 100/2007 par sociālo nodrošinājumu. Invaliditātes pensija saskaņā ar Likumu Nr. 129/1997 par obligāto pensiju apdrošināšanu un pensiju fondu darbībām. NORVĒĢIJA Norvēģijas invaliditātes pensija, arī – ja tā, sasniedzot pensijas vecumu, tiek pārvērsta vecuma pensijā, un visas pensijas (apgādnieka zaudējuma un vecuma pensijas), kuru pamatā ir mirušas personas pensiju ieņēmumi.”; k) regulas X pielikumam pievieno šādu tekstu: “LIHTENŠTEINA a) Pabalsti neredzīgajiem (1970. gada 17. decembra Likums par pabalstu piešķiršanu neredzīgajiem, ar grozījumiem); b) maternitātes piemaksas (1981. gada 25. novembra Likums par maternitātes piemaksu piešķiršanu, ar grozījumiem); c) papildu piemaksas vecuma, apgādnieka zaudējuma un invaliditātes apdrošināšanai (1965. gada 10. decembra Likums par papildu piemaksām vecuma, apgādnieka zaudējuma un invaliditātes apdrošināšanai, ar grozījumiem). NORVĒĢIJA a) Garantēta minimālā papildu pensija personām, kas ir piedzimušas ar invaliditāti vai kļuvušas par invalīdiem agrā vecumā saskaņā ar Valsts apdrošināšanas aktu; b) īpaši pabalsti saskaņā ar 2005. gada 29. aprīļa Aktu Nr. 21 par papildu pabalstiem personām, kuras īslaicīgi uzturas Norvēģijā.”; l) regulas XI pielikumam pievieno šādu tekstu: “ISLANDE 1. a) Neatkarīgi no 6. panta personas, kas nav strādājušas algotu darbu vienā vai vairākās dalībvalstīs vai EBTA dalībvalstīs, ir tiesīgas saņemt Islandes sociālo pensiju tikai tad, ja tās ir vai iepriekš ir bijušas Islandes pastāvīgie iedzīvotāji vismaz trīs gadus saskaņā ar Islandes tiesību aktu noteiktajiem vecuma ierobežojumiem. b) Iepriekš minētos noteikumus nepiemēro tiesībām Islandes sociālo pensiju saņemt to personu ģimenes locekļiem, kas strādā vai ir strādājušas algotu darbu Islandē, vai studentiem vai to ģimenes locekļiem. 2. Ja nodarbinātība vai pašnodarbinātība Islandē tiek pārtraukta un tas notiek nodarbinātības vai pašnodarbinātības laikā citā valstī, uz kuru attiecas šī regula, un ja ne sociālās nodrošināšanas programmas, ne papildpensijas shēmas invaliditātes pensija vairs neietver laikposmu starp notikumu un pensijas vecumu (nākotnē), tad saistībā ar nākotnes datuma prasību ņem vērā apdrošināšanas periodu saskaņā ar citas valsts, uz kuru attiecas šī regula, likumiem, it kā tie būtu apdrošināšanas periodi Islandē. LIHTENŠTEINA 1. Obligātā apdrošināšana saskaņā ar Lihtenšteinas slimības apdrošināšanas shēmu attiecībā uz pabalstiem natūrā (“Krankenpflegeversicherung”) un iespējamie izņēmumi: a) Lihtenšteinas tiesību normas, kas reglamentē obligāto slimības apdrošināšanu attiecībā uz pabalstiem natūrā, piemēro šādām personām, kuras nedzīvo Lihtenšteinā: i) personām, uz kurām saskaņā ar regulas II sadaļu attiecas Lihtenšteinas tiesību normas; ii) personām, kuru pabalstu izmaksas saskaņā ar regulas 24., 25. un 26. pantu sedz Lihtenšteina; iii) personām, kas saņem Lihtenšteinas bezdarbnieka pabalstus; iv) to personu, kas minētas i) un iii) punktā, vai nodarbinātu vai pašnodarbinātu personu, kuras uzturas Lihtenšteinā un ir apdrošinātas saskaņā ar Lihtenšteinas slimību apdrošināšanas shēmu, ģimenes locekļiem; v) to personu, kas minētas ii) punktā, vai pensionāra, kas uzturas Lihtenšteinā un ir apdrošināts saskaņā ar Lihtenšteinas slimību apdrošināšanas shēmu, ģimenes locekļiem. Par ģimenes locekļiem uzskata personas, kas atbilst ģimenes locekļu definīcijai dzīvesvietas valsts tiesību aktos; b) šā punkta a) apakšpunktā minētās personas pēc to pieprasījuma var atbrīvot no obligātās apdrošināšanas saistībā ar pabalstiem natūrā, ja šīs personas dzīvo Austrijā un var pierādīt, ka tām ir tiesības uz apdrošināšanas segumu slimības gadījumā saskaņā ar tiesību aktos paredzētu vai līdzvērtīgu apdrošināšanu slimības gadījumā. Šo atbrīvojumu nevar atsaukt, izņemot gadījumā, ja mainās darba devējs. Šis pieprasījums: i) jāiesniedz trīs mēnešos no dienas, kad stājas spēkā obligātā apdrošināšana Lihtenšteinā; ja pamatotos gadījumos pieprasījumu iesniedz pēc šā termiņa, atbrīvojums stājas spēkā no obligātās apdrošināšanas sākuma dienas. Personas, kas regulas spēkā stāšanās EEZ brīdī jau ir apdrošinātas Austrijā, tiek uzskatītas par atbrīvotām no Lihtenšteinas obligātās apdrošināšanas attiecībā uz pabalstiem natūrā; ii) attiecas uz visiem ģimenes locekļiem, kuri dzīvo tajā pašā valstī. 2. Regulas 19. pantā paredzētās priekšrocības var izmantot personas, kas strādā Lihtenšteinā, bet tur nedzīvo un kam saskaņā ar 1. punkta b) apakšpunktu ir tiesību aktos paredzēts vai līdzvērtīgs apdrošināšanas segums dzīvesvietas valstī, kā arī šo personu ģimenes locekļi, uzturoties Lihtenšteinā. 3. Piemērojot regulas 18., 19., 20. un 27. pantu Lihtenšteinā, visas rēķinos uzrādītās izmaksas sedz kompetentais apdrošinātājs. 4. Ja uz personām, uz kurām saskaņā ar regulas II sadaļu attiecas Lihtenšteinas tiesību normas, slimības apdrošināšanas gadījumā piemērojot 1. punkta b) apakšpunktu, attiecas kādas citas šā nolīguma valsts tiesību normas, izmaksas par pabalstiem natūrā attiecībā uz negadījumiem ārpus darba savā starpā vienādi sadala Lihtenšteinas apdrošinātājs, kas veic negadījumu darbā un ārpus darba un arodslimību apdrošināšanu, un kompetentā slimības apdrošināšanas iestāde, ja personai ir tiesības uz pabalstiem natūrā no abām iestādēm. Lihtenšteinas apdrošinātājs, kas veic negadījumu darbā un ārpus darba un arodslimību apdrošināšanu, sedz visas ar negadījumiem darbā, negadījumiem ceļā uz darbu un arodslimībām saistītās izmaksas arī tad, ja personai ir tiesības uz dzīvesvietas valsts slimības apdrošināšanas iestādes pabalstiem. NORVĒĢIJA 1. Norvēģijas tiesību aktu pārejas noteikumus, kuri paredz apdrošināšanas perioda samazināšanu, kas nepieciešams pilnas papildpensijas saņemšanai pirms 1937. gada dzimušajām personām, par tik gadiem, cik nepieciešams pēc to sešpadsmitās dzimšanas dienas un pirms 1967. gada 1. janvāra, piemēro personām, uz kurām attiecas šī regula, ar noteikumu, ka tās ir bijušas Norvēģijas pastāvīgi iedzīvotāji vai Norvēģijā ir strādājušas algotu darbu vai bijušas pašnodarbinātas personas. Šī prasība ir viens gads par katru gadu no attiecīgā laikposma starp personas dzimšanas gadu un 1937. gadu. 2. Personai, kas ir apdrošināta saskaņā ar Valsts apdrošināšanas aktu un kas aprūpē vecus cilvēkus, invalīdus vai slimus cilvēkus, saskaņā ar paredzētajiem nosacījumiem par šādiem laikposmiem piešķir pensijas punktus. Līdzīgi, un neskarot Regulas (EK) Nr. 987/2009 44. pantu, personai, kura aprūpē mazus bērnus, piešķir pensijas punktus, tai uzturoties citā valstī, uz kuru attiecas šī regula, ar noteikumu, ka attiecīgā persona atrodas bērna kopšanas atvaļinājumā saskaņā ar Norvēģijas darba likumu. 3. a) Neatkarīgi no 6. panta personas, kas nav strādājušas algotu darbu vienā vai vairākās EK dalībvalstīs vai EBTA dalībvalstīs, ir tiesīgas saņemt Norvēģijas sociālo pensiju tikai tad, ja tās ir vai iepriekš ir bijušas Norvēģijas pastāvīgie iedzīvotāji vismaz trīs gadus saskaņā ar Norvēģijas tiesību aktu noteiktajiem vecuma ierobežojumiem. b) Iepriekš minētos noteikumus nepiemēro tiesībām Norvēģijas sociālo pensiju saņemt to personu ģimenes locekļiem, kas strādā vai ir strādājušas algotu darbu Norvēģijā, vai studentiem vai to ģimenes locekļiem.” KĀRTĪBA EBTA VALSTU DALĪBAI ADMINISTRATĪVAJĀ KOMISIJĀ SOCIĀLĀS NODROŠINĀŠANAS SISTĒMU KOORDINĀCIJAI, KĀ ARĪ DATU APSTRĀDES TEHNISKAJĀ KOMISIJĀ UN REVĪZIJAS PADOMĒ, KURAS IR PIEVIENOTAS ADMINISTRATĪVAJAI KOMISIJAI, SASKAŅĀ AR LĪGUMA 101. PANTU Islande, Lihtenšteina un Norvēģija katra var nosūtīt pārstāvi, kurš padomdevēja (novērotāja) statusā piedalās Eiropas Komisijai pievienotās Administratīvās komisijas sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai sanāksmēs, kā arī Datu apstrādes tehniskās komisijas un Revīzijas padomes, kuras savukārt ir pievienotas Administratīvajai komitejai, sanāksmēs.