II PIELIKUMS

1. tabula

Atkritumu rašanās rādītāji MARPOL konvencijas I, IV un V pielikuma vajadzībām (1)

Atkritumu veids Rašanās rādītājs Noteicošais faktors Apstrāde uz kuģa Naftu saturoši sateces ūdeņi 0,01–13 m3 dienā, lielāki kuģi rada lielāku daudzumu. Kondensācija un noplūdes mašīntelpā; kuģa lielums. Daudzumu var samazināt par 65–85 %, izmantojot naftas–ūdens separatoru un ūdens frakciju novadot jūrā. Naftu saturošas atliekas (dūņas) 0,01–0,03 m3 dūņu uz tonnu smagās degvieleļļas. 0 un 0,01 m3 uz tonnu flotes gāzeļļas. Degvielas veids; degvielas patēriņš. Iztvaicēšana dūņu daudzumu var samazināt par līdz pat 75 % (2). Incinerācija dūņu daudzumu var samazināt par 99 % vai vairāk. Tanku mazgāšanas ūdeņi (nosēdumi) 20 līdz simtiem m3 Tanku tīrīšanas reižu skaits; kravnesības lielums. Pēc nostādināšanas ūdens frakciju var novadīt jūrā. Kanalizācijas ūdeņi 0,01–0,06 m3 uz cilvēku dienā. Kanalizācijas ūdeņus dažkārt sajauc ar citiem notekūdeņiem. Kopējais daudzums variē no 0,04 līdz 0,45 m3 dienā uz cilvēku. Cilvēku skaits uz kuģa; tualešu veidi; reisa ilgums; apstrādes veids: kanalizācijas ūdeņu attīrīšanas stacijas vai sasmalcināšanas un dezinfekcijas sistēmas izmantošana rada atšķirīgu atkritumu daudzumu. Efluentu no attīrīšanas stacijām bieži novada jūrā, ja to atļauj MARPOL konvencijas IV pielikums. Plastmasa 0,001–0,008 m3 plastmasas uz cilvēku dienā. Cilvēku skaits uz kuģa. Bieži vien netiek incinerēta. Netīra plastmasa (plastmasa, kas ir bijusi saskarē ar pārtiku) bieži tiek apstrādāta kā atsevišķa atkritumu plūsma. Pārtikas atkritumi 0,001–0,003 m3 uz cilvēku dienā. Cilvēku skaits uz kuģa; provīzija. Ja to atļauj MARPOL konvencijas V pielikums, pārtikas atkritumus bieži novada jūrā. Mājsaimniecības atkritumi 0,001–0,02 m3 dienā uz cilvēku. Cilvēku skaits uz kuģa; izmantoto produktu veids. Cepamā eļļa 0,01–0,08 litri uz cilvēku dienā. Cilvēku skaits uz kuģa; pagatavotās pārtikas veids. Lai gan tas nav atļauts, dažkārt cepamā eļļa joprojām tiek ievadīta dūņu tankā. Incineratora pelni 0,004 un 0,06 m3 mēnesī. Incineratora izmantojums; incineratora izmantošanas izmaksas. Incineratoru neizmanto visu veidu atkritumiem, to izmanto galvenokārt papīram, dažkārt naftu saturošām dūņām. Ekspluatācijas atkritumi 0,001–0,1 m3 uz cilvēku dienā. Kuģa lielums; kravas veids. Kravu atliekas 0,001–2 % no iekrautās kravas. Kravas veids; kuģa lielums.





2. tabula

Atkritumu rašanās rādītāji MARPOL konvencijas par atkritumiem VI pielikuma vajadzībām (izplūdes gāzu attīrīšanas sistēmas (EGCS))

EGCS veids Koeficients Mērvienība Piemēri (10 MW dzinējs vai smagās degvieleļļas patēriņš 40 t/dienā) Izgatavotājs Nr. 1 Dūņu daudzums atvērta loka sistēmā 0,1 kg/MWh 0,1 × 10 MW × 24 = 24 kg dienā Dūņu daudzums slēgta loka sistēmā (DAF-BOTU) 3,5 –7,0 kg/MWh atkarībā no īpatnējā degvieleļļas patēriņa (SFOC), ilgstošas maksimālās noslodzes (MCR) un degvielas kvalitātes 3,5 × 10 MW × 24 = 840 kg dienā Dūņu daudzums slēgta loka sistēmā (BOTU-M) 3,0 l/MWh/S% atkarībā no SFOC, MCR un degvielas kvalitātes 3,0 × 10 MW × 24 × S2,5 % = 1800 l dienā Izgatavotājs Nr. 2 Dūņu daudzums slēgta loka sistēmā 2,5 –3,0 Kg/tonnas patērētās smagās degvieleļļas 2,5 × 40 t dienā = 100 kg dienā

NB! Izplūdes gāzu attīrīšanas sistēmas radīto dūņu daudzums galu galā ir atkarīgs arī no konkrētās iekārtas specifikas: tāpēc būtu jāiepazīstas ar izgatavotāja nodrošināto izplūdes gāzu attīrīšanas sistēmas rokasgrāmatu. Tabulās norādīto informāciju iesnieguši ieinteresētie uzņēmumi.

(1) Izgūti no EMSA 2017. gada janvāra pētījuma The Management of Ship-Generated Waste On-board Ships.

(2) Naftas dūņu ūdens frakcijas iztvaicēšana ir process, kas rūpīgi jāuzrauga, un tas būtu jādara tikai tādā mērā, lai nodrošinātu incinerācijai paredzēto dūņu degtspēju.