Official Journal L 006 , 10/01/1998 P. 0001 - 0017



PADOMES REGULA (EK) Nr. 66/98 (1997. gada 18. decembris), ar ko nosaka konkrētus saglabāšanas un kontroles pasākumus, kurus piemēro zvejai Antarktikā, un atceļ Regulu (EK) Nr. 2113/96 EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 43. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu 1, ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu 2, tā kā saskaņā ar Padomes 1992. gada 20. decembra Regulas (EEK) Nr. 3760/92, ar ko izveido Kopienas sistēmu zvejniecībai un akvakultūrai 3, 4. pantu Padome var noteikt konkrētus nosacījumus attiecībā uz Kopienas zvejas kuģu piekļuvi ūdeņiem un resursiem; tā kā zvejai un ar to saistītām darbībām ūdeņos, uz kuriem attiecas dalībvalstu suverenitāte vai jurisdikcija, un visām ar to saistītām Kopienas zvejas kuģu darbībām trešo valstu ūdeņos un atklātā jūrā piemēro Padomes 1993. gada 12. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2847/93, ar ko izveido kontroles sistēmu, kuru piemēro kopējai zivsaimniecības politikai 4, neskarot īpašos to zvejas nolīgumu noteikumus, kurus Kopiena ir noslēgusi ar trešām valstīm, vai starptautiskās konvencijas, kurās Kopiena ir līgumslēdzēja puse; tā kā 1982. gada 21. maijā Kopienā stājās spēkā Konvencija par Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanu, še turpmāk "Konvencija", kas apstiprināta ar Lēmumu 81/691/EEK 5; ievērojot 1980. gada 19. maija Konferences par Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanu Nobeiguma aktam pievienoto priekšsēdētāja paziņojumu un jo īpaši tā 5. punktu; tā kā saskaņā ar Konvenciju izveidotā Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanas komisija, še turpmāk "CCAMLR", pēc Zinātniskās komitejas ieteikuma pieņēma konkrētus saglabāšanas pasākumus, kas īpaši piemērojami zivju krājumiem ūdeņos pie Dienviddžordžijas; tā kā CCAMLR locekļi ir paziņojuši, ka gatavojas pagaidām piemērot jaunākos saglabāšanas pasākumus, kas pieņemti 1996. gada 1. novembrī, negaidot, kad tie kļūst saistoši, ņemot vērā to, ka daži saglabāšanas pasākumi attiecas uz zvejas sezonām, kuras sākas 1997. gada 1. jūlijā vai pēc tam; tā kā Kopienai kā Konvencijas līgumslēdzējai pusei ir jānodrošina, ka Kopienas zvejas kuģi izpilda CCAMLR noteiktos pasākumus, sākot ar atbilstīgiem datumiem; tā kā ir jāparedz mehānisms, kas ļauj Padomei ar vienkāršotu procedūru ieviest turpmākus saglabāšanas pasākumus, kurus pēc Komisijas ieteikuma pieņem CCAMLR; tā kā Padomes 1996. gada 25. oktobra Regula (EK) Nr. 2113/96, ar ko nosaka konkrētus saglabāšanas un kontroles pasākumus, kurus piemēro zvejai Antarktikā 6, paredz konkrētus tehniskus pasākumus zivju krājumu saglabāšanai Antarktikā, kas bija spēkā attiecīgajā laikā; tā kā nolūkā īstenot saglabāšanas pasākumus, kas noteikti CCAMLR sanāksmē 1996. gadā, šajā regulā ir veiktas lielas izmaiņas; tā kā tādēļ teksta skaidrības labad ir lietderīgi atcelt Regulu (EK) Nr. 2113/96 un to aizstāt ar jaunu, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Darbības joma un piemērošanas teritorija 1. Šī regula attiecas uz Kopienas zvejas kuģiem, kas iegūst un patur zivis uz kuģa no to jūras ūdeņu floras un faunas resursiem rajonos uz dienvidiem no 60° dienvidu platuma un rajonos starp šo platumu un Antarktikas saplūšanas līniju, kuri veido daļu no Antarktikas ūdeņu ekosistēmas, izņemot tos ūdeņus, kas saskaņā ar starptautisko tiesību normām ir piekrastes valstu jurisdikcijā. 2. Šī regula neskar Konvencijas noteikumus, un to piemēro, lai īstenotu mērķus, principus un noteikumus, kas paredzēti konferences nobeiguma aktā. 3. Par 1. punktā minēto Antarktikas saplūšanas līniju uzskata līniju, kas savieno punktus pa šādām platuma paralēlēm un šādiem garuma meridiāniem: 50° dienvidu platuma, 0° - 50° dienvidu platuma, 30° austrumu garuma - 45° dienvidu platuma, 30° austrumu garuma - 45° dienvidu platuma, 80° austrumu garuma - 55° dienvidu platuma, 80° austrumu garuma - 55° dienvidu platuma, 150° austrumu garuma - 60° dienvidu platuma, 150° austrumu garuma - 60° dienvidu platuma, 50° rietumu garuma - 50° dienvidu platuma, 50° rietumu garuma - 50° dienvidu platuma, 0°. 2. pants Zvejas tiesības 1. Tiesības zvejot 1. pantā definētajā rajonā ir tikai tiem kuģiem, kas norādīti 2. punktā minētajā sarakstā. 2. Katru gadu līdz 15. aprīlim un pēc tam 30 dienas pirms zvejas sākšanas dalībvalstis paziņo Komisijai to kuģu sarakstu, kas peld ar šo valstu karogiem, ir reģistrēti Kopienā un kuri gatavojas zvejot 1. pantā definētajā rajonā. 3. Saskaņā ar Komisijas 1994. gada 19. janvāra Regulas (EK) Nr. 109/94 par Kopienas zvejas kuģu reģistru7 1. pantu šajā Komisijai nosūtītajā sarakstā norāda flotes iekšējā reģistra numuru, kam pievienots kuģa piederības ostas nosaukums, kuģa īpašnieka vai fraktētāja vārdi un paziņojums par to, ka kuģa kapteinis ir informēts par pasākumiem, kādi ir spēkā rajonā vai rajonos, ja kuģis zvejos Konvencijas rajonā. 4. Katru gadu līdz 1. maijam Komisija nosūtīs CCAMLR visus vajadzīgos datus. 3. pants 1. Dalībvalstis paziņo Komisijai par zvejas kuģu nodomu zvejot krabjus FAO Antarktikas apakšrajonā 48.3. Šo paziņojumu iesniedz četrus mēnešus pirms zvejas sākuma dienas un tajā iekļauj flotes iekšējā reģistra numuru un attiecīgā kuģa veicamo pētījumu un zvejas darbību plānu. 2. Komisija izskata ziņojumu, pārbauda, vai tas atbilst piemērojamiem noteikumiem, un informē dalībvalsti par saviem secinājumiem. Dalībvalsts drīkst izsniegt īpašu zvejas atļauju pēc Komisijas secinājumu saņemšanas vai desmit dienas pēc paziņošanas. Komisija atbilstīgi paziņo CCAMLR, vēlākais trīs mēnešus pirms zvejas sākuma dienas. 4. pants Zvejas aizliegums 1. Ir aizliegta tieša Notothenia rossii zveja FAO Antarktikas apakšrajona 48.1 pussalas rajonā, FAO Antarktikas apakšrajonā 48.2 ap Dienvidorkneju salām un FAO Antarktikas apakšrajonā 48.3 apkārt Dienviddžordžijai. 2. Ir aizliegta tieša zivju zveja FAO Antarktikas apakšrajonos 48.1 un 48.2, izņemot zveju zinātnisku pētījumu nolūkā. 3. Līdz 1997. gada 7. novembrim ir aizliegta tieša Gobionotothen gibberifrons, Chaenocephalus aceratus, Pseudochaenichthys georgianus, Lepidonotothen squamifrons un Patagonotothen guntheri zveja FAO Antarktikas apakšrajonā 48.3. 5. pants Nozvejas ierobežojumi 1. Ir noteikta šāda Euphausia superba kopējā pieļaujamā nozveja (KPN) jebkurā zvejas sezonā: a) 1,5 miljoni tonnu FAO Antarktikas rajonā 48; b) 450 000 tonnu FAO Antarktikas daļā 58.4.2; c) 775 000 tonnu FAO Antarktikas daļā 58.4.1. Zvejas sezonas sākums ir noteikts 1. jūlijā un beigas - nākamā gada 30. jūnijā. 2. Ir noteikta šāda Dissostichus eleginoides KPN: a) 5 000 tonnu FAO Antarktikas apakšrajonā 48.3 laikā no 1997. gada 1. marta līdz 31. augustam; b) 28 tonnas FAO Antarktikas apakšrajonā 48.4 laikā no 1997. gada 1. marta līdz 31. augustam vai, kamēr ir sasniegta a) apakšpunktā norādītā KPN; c) 3 800 tonnu FAO Antarktikas daļā 58.5.2 laikā no 1996. gada 2. novembra līdz 1997. gada 31. augustam. Paziņo par Dissostichuseleginoides kopējo skaitu un masu, ieskaitot arī tās, kas ir želejveida stāvoklī. Šīs zivis ieskaitīs KPN. 3. Ir noteikta šāda Champsocephalus gunnari KPN: a) 311 tonnas FAO Antarktikas daļā 58.5.2 laikā no 1996. gada 2. novembra līdz 1997. gada 31. augustam; b) 1 300 tonnu FAO Antarktikas apakšrajonā 48.3 laikā no 1996. gada 2. novembra līdz 1997. gada 31. martam. Ja, tieši zvejojot Champsocephalus gunnari FAO Antarktikas zonā 58.5.2, jebkurā lomā vairāk nekā 10 % Champsocephalus gunnari kopējais garums ir mazāks nekā 28 cm, tad zvejas kuģim vismaz uz piecām dienām jādodas uz citu zvejas vietu ne tuvāk par piecām jūras jūdzēm. Tiešu Champsocephalus gunnari zveju FAO Antarktikas apakšrajonā 48.3 un Šegrokas rajonā pārtrauc, ja jebkuru 5. punkta i) apakšpunktā minēto sugu piezveja pārsniedz noteiktos ierobežojumus. Ja, tieši zvejojot Champsocephalus gunnari, jebkuru 5. punkta i) apakšpunktā minēto sugu piezveja jebkurā lomā pārsniedz 5 % no kopējā loma masas, tad zvejas kuģim jādodas uz citu zvejas vietu ne tuvāk kā piecu jūras jūdžu attālumā. Zvejas kuģis nedrīkst zvejot tuvāk kā piecas jūras jūdzes no vietas, kur piecas dienas piezveja pārsniedz 5 %. 4. Krabjiem, Paramolis spp. (kārta Decapoda, apakškārta Reptantia), KPN ir noteikta 1 600 tonnu FAO Antarktikas apakšrajonā 48.3 laikā no 1996. gada 2. novembra līdz 1997. gada 7. novembrim. Electrona carlsbergi KPN ir noteikta 109 000 tonnu FAO Antarktikas apakšrajonā 48.3 laikā no 1996. gada 2. novembra līdz 1997. gada 7. novembrim, maksimums ir 14 500 tonnu Šegrokas rajonā, kas definēts kā rajons, ko ierobežo 52° 30' dienvidu platuma 40° rietumu garuma; 52° 30' dienvidu platuma 44° rietumu garuma; 54° 30' dienvidu platuma 40° rietumu garuma un 54° 30' dienvidu platuma 44° rietumu garuma. Tiešu Electrona carlsbergi zveju FAO Antarktikas apakšrajonā 48.3 un Šegrokas rajonā pārtrauc, ja jebkuru 5. punkta i) apakšpunktā minēto sugu piezveja pārsniedz noteiktos ierobežojumus. Ja, tieši zvejojot Electrona carlsbergi, jebkuru 5. punkta i) apakšpunktā minēto sugu piezveja jebkurā lomā pārsniedz 5 % no kopējās nozvejas masas, tad zvejas kuģim jādodas uz citu zvejas vietu ne tuvāk kā piecu jūras jūdžu attālumā. Zvejas kuģis nedrīkst zvejot tuvāk kā piecas jūras jūdzes no vietas, kur piecas dienas piezveja pārsniedz 5 %. 5. i) Zvejas FAO Antarktikas apakšrajonā 48.3 Gobionotothen gibberifrons piezvejas ierobežo līdz 1 470 tonnām; Chaenocephalus aceratus piezvejas ierobežo līdz 2 200 tonnām; un katrai no sugām Pseudochaenichthys georgianus, Notothenia rossii un Lepidonotothen squamifrons piezveju nosaka 300 tonnu. ii) Ja, tieši zvejojot Dissostichus eleginoides vai Champsocephalus gunnari FAO Antarktikas zonā 58.5.2, jebkuras sugas Lepidonotothen squamifrons, Notothenia rossii, Channichthys rhinoceratus vai Bathyrajjaspp. piezveja jebkurā no lomiem pārsniedz 5 % no kopējās nozvejas masas, tad zvejas kuģim jādodas uz citu zvejas vietu ne tuvāk kā piecu jūras jūdžu attālumā. Zvejas kuģis vismaz piecas dienas nedrīkst atgriezties zvejas vietā, kur piezveja ir pārsniegusi 5 %. Iepriekš nenorādīto sugu nozveja nedrīkst pārsniegt 50 tonnas. 6. Lepidonotothen squamifrons KPN laikā no 1996. gada 2. novembra līdz 1997. gada 7. novembrim FAO Antarktikas daļā 58.4.4 (Obas un Ļenas sēkļi) ir noteikta 715 tonnas Ļenas sēklī un 435 tonnas Obas sēklī. 7. Kopienas kuģa veikto iepriekšminēto sugu nozveju zinātnisku pētījumu nolūkā uzskata par nozvejas daļu, uz kuru attiecas spēkā esošie ierobežojumi, kas uzskaitīti 1. līdz 6. punktā. 6. pants Zvejas rīki 1. Dissostichus eleginoides zveja Antarktikas daļā 58.5.2 ir aizliegta, izņemot zveju ar trali. 2. Šīs regulas 5. panta 4. punktā noteiktā krabju zveja ir atļauta tikai ar krabju murdiem. Zvejot drīkst tikai seksuāli nobriedušus krabju tēviņus; visas mātītes un mazizmēra krabju tēviņus atlaiž jūrā neskartus. Lomā var atstāt Paralomis spinosissima un P. formosa tēviņus, kam minimālais čaulas platums ir attiecīgi 102 mm un 90 mm. Jūrā apstrādāto krabju daļas sasaldē (izmantojot krabju daļas, var noteikt krabju minimālo izmēru). 3. Antarktikas apakšrajonā 48.3 un 48.4 ir aizliegta Dissostichus eleginoides zveja, izņemot zveju ar āķu jedām. 4. FAO Antarktikas apakšrajonā 48.3 ir aizliegta Champsocephalus gunnari zveja ar grunts trali. 7. pants Kontroles pasākumi Uz Kopienas kuģiem attiecas trīs dažādas nozvejas un zvejas intensitātes atskaites sistēmas. 1. Ikmēneša nozvejas un zvejas intensitātes atskaites sistēmai par atskaites laikposmu nosaka mēnesi. 2. Desmit dienu nozvejas un zvejas intensitātes atskaites sistēmas nolūkā katru mēnesi sadala trijos posmos, kurus apzīmē ar burtiem A, B un C un kas ilgst attiecīgi no mēneša 1. dienas līdz 10. dienai, no 11. dienas līdz 20. dienai un no 21. dienas līdz mēneša pēdējai dienai. 3. Piecu dienu nozvejas un zvejas intensitātes atskaites sistēmas nolūkā katru mēnesi sadala sešos posmos, kurus apzīmē ar burtiem A, B, C, D, E un F un kas ilgst attiecīgi no mēneša 1. dienas līdz 5. dienai, no 6. dienas līdz 10. dienai, no 11. dienas līdz 15. dienai, no 16. dienas līdz 20. dienai no 21. dienas līdz 25. dienai un no 26. dienas līdz mēneša pēdējai dienai. 8. pants 1. Piecu dienu nozvejas un zvejas intensitātes atskaites sistēmu piemēro: i) Dissostichus eleginoides zvejai FAO Antarktikas apakšrajonā 48.3 un 48.4, sākot no 1997. gada 1. marta; ii) Champsocephalus gunnari zvejai FAO Antarktikas apakšrajonā 48.3; iii) Lepidonotothen squamifrons zvejai FAO Antarktikas daļā 58.4.4, sākot no 1996. gada 2. novembra. 2. Desmit dienu nozvejas un zvejas intensitātes atskaites sistēmu piemēro: i) krabju Paramolisspp. (kārta Decapoda, apakškārta Reptantia) zvejai FAO Antarktikas apakšrajonā 48.3. Datus par lomiem laikā starp 1997. gada 31. jūliju un 25. augustu paziņo Komisijai līdz 1997. gada 25. septembrim; ii) Champsocephalus gunnari, Dissostichus eleginoides un citu dziļūdens sugu zvejai FAO Antarktikas daļā 58.5.2. 3. Ikmēneša nozvejas atskaites sistēmu piemēro: i) Electrona carlsbergi zvejai FAO Antarktikas apakšrajonā 48.3; ii) Euphausia superba zvejai FAO Antarktikas rajonā 48 un FAO Antarktikas daļā 58.4.2 un 58.4.1. 4. Nozvejas un zvejas intensitātes atskaites sistēmu piemēro visu sugu zvejai zinātnisku pētījumu nolūkā, ja nozveja norādītajā laikposmā pārsniedz piecas tonnas. 9. pants 1. Kopienas zvejas kuģu kapteiņi sniedz nozvejas un zvejas intensitātes atskaiti karoga dalībvalsts kompetentajām iestādēm vēlākais vienu dienu pēc attiecīgā atskaites laikposma beigām. 2. Nosūtot elektroniski, izmantojot datoru, dalībvalstis dara Komisijai zināmu katra zvejas kuģa, kas peld ar tās karogu un ir reģistrēts Kopienā, sniegto ziņojumu par nozveju un zvejas intensitāti vēlākais trijās dienās pēc katra atskaites laikposma beigām. Katrā ziņojumā par nozveju un zvejas intensitāti norāda attiecīgā nozvejas atskaites laikposmu. 3. Komisija dara CCAMLR zināmus saskaņā ar 2. punktu saņemtos ziņojumus par nozveju un zvejas intensitāti vēlākais piecās dienās pēc katra atskaites laikposma beigām. 10. pants Nozvejas un zvejas intensitātes atskaišu sistēmā attiecībā uz iepriekšējo laikposmu iekļauj šādu informāciju: - kuģa nosaukums, - attiecīgā kuģa ārējās identifikācijas zīmes, - attiecīgo sugu kopējā nozveja, - kopējais zvejas dienu un stundu skaits, - visu sugu un piezvejas sugu uz kuģa paturētais loms atskaites laikposmā, - āķu skaits, ja notikusi zveja ar āķu jedām. 11. pants 1. Dalībvalstis paziņo Komisijai kopējo nozveju, kas iedalīta pa zvejas kuģiem, kas peld ar to karogiem un ir reģistrēti Kopienā, laika posmā starp 1997. gada 1. jūliju un pirmā mēneša beigām pēc tā mēneša, kad stājas spēkā šī regula. Šādu paziņojumu veic 10 dienās pēc minētā laikposma beigām. 2. Visi kuģi, kas zvejo krabjus FAO Antarktikas apakšrajonā 48.3, līdz 1997. gada 25. augustam paziņo Komisijai par krabjiem, kuri nozvejoti līdz 1997. gada 31. jūlijam, šādus datus: - zvejas vieta (paziņo pēc iespējas precīzāk, bet vismaz ar 0,5° ģeogrāfiskā platuma un 1,0° ģeogrāfiskā garuma precizitāti), datums, dziļums, murdu skaits, izvietojums un iegremdēšanas laiks, kā arī komerciāla izmēra krabju nozveja (skaits un svars) katrā 10 dienu laikposmā, - reprezentatīvā parauga, kas ņemts saskaņā ar I pielikumā norādīto kārtību (katru dienu paraugam ņem 35 līdz 50 krabjus no loma, kas nozvejots tieši pirms dienas vidus), krabju suga, izmērs un dzimums, kā arī piezveja, kas nozvejota murdos, un - pēc iespējas citi būtiski dati saskaņā ar I pielikumā noteiktajām prasībām. 12. pants Sīka mēroga ikmēneša zvejas intensitātes un bioloģisko datu atskaišu sistēma zvejai ar trali un āķu jedām. 1. Ne vēlāk kā katra nākamā mēneša 15. datumā, kurš seko mēnesim, kurā zvejo, Kopienas zvejas kuģi paziņo sava karoga dalībvalsts kompetentajai iestādei nepieciešamos datus par katru lomu, lai noformētu CCAMLR sīka mēroga nozvejas un zvejas intensitātes datu formu (C1 forma zvejai ar trali un C2 forma zvejai ar āķu jedām), ja zvejo: a) Dissostichus eleginoides FAO Antarktikas daļā 58.5.2 laikā no 1996. gada 2. novembra līdz 1997. gada 31. augustam un FAO Antarktikas apakšrajonos 48.3 un 48.4, sākot ar 1997. gada 1. martu; b) Champsocephalus gunnari FAO Antarktikas apakšrajonā 48.3 laikā no 1996. gada 2. novembra līdz 1997. gada 1. martam; c) Champsocephalus gunnari FAO Antarktikas daļā 58.5.2 laikā no 1996. gada 2. novembra līdz 1997. gada 31. augustam; d) Lepidonotothen squamifrons FAO Antarktikas daļā 58.4.4 un veic Dissostichus eleginoides piezveju 1996./97. gada sezonā, kas sākas 1996. gada 2. novembrī; e) Electrona carlsbergi kā mērķa sugu FAO Antarktikas apakšrajonā 48.3 un veic jebkuras citas sugas galvkāju, vēžveidīgo vai zivju piezveju. Šajā gadījumā reprezentatīvajā paraugā ir vismaz 500 eksemplāru. 2. Visus mērķa un piezvejas lomus jānorāda pa sugām. Ietver datus par katras sugas jūras putnu vai zīdītāju skaitu, kas noķerti un atbrīvoti vai nogalināti. 3. Kopienas zvejas kuģi paziņo arī nozvejoto mērķa un piezvejas sugu reprezentatīvo paraugu garuma sastāva mērījumu rezultātus (B2 formas jaunākā versija). Zivs garuma mērījums ir tās kopējais garums ar precizitāti līdz centimetram, noapaļojot uz leju, tās reprezentatīvos paraugus zivju garuma sastāva noteikšanai ņem vienā sīka mēroga koordinātu tīkla taisnstūrī (0,5° ģeogrāfiskā platuma un 1° ģeogrāfiskā garuma). Ja kuģis attiecīgā mēnesī pārvietojas no viena sīka mēroga koordinātu tīkla taisnstūra uz otru, tad garuma sastāvi katrā sīka mēroga koordinātu tīkla taisnstūrī jāsniedz atsevišķi. 4. Saskaņā ar minēto paziņojumu, dalībvalstis katra mēneša beigās nosūta informāciju Komisijai. Komisija nekavējoties nosūta minētos datus CCAMLR. 5. Kopienas zvejas kuģi ievāc un paziņo karoga valstij Lepidonotothen squamifrons vecuma biežumu, garuma biežumu un vecuma/garuma attiecību (B2 un B3 formas, katram sēklim atsevišķi), Dissostichus eleginoides un ikvienai citai sugai, kas veido ievērojamu daļu no Lepidonotothen squamifrons nozvejas FAO Antarktikas daļā 58.4.4 (Obas un Ļenas sēkļi). Dalībvalstis nosūta šo informāciju Komisijai, kas savlaicīgi nosūtīs šos datus CCAMLR Zivju krājumu novērtēšanas darba grupas gadskārtējai sanāksmei. 13. pants Zvejas darbību apturēšana Pēc tam, kad CCAMLR paziņo Komisijai par 5. pantā noteikto krājumu vai to grupu KPN izsmelšanu, kā arī pēc 5. pantā noteiktās zvejas sezonas beigām, Kopienas zvejas kuģiem ir aizliegts zvejot šos krājumus vai to grupas, turēt uz kuģa, pārkraut vai izkraut krastā zivis, kas noķertas pēc minētā datuma. 14. pants Acu izmēri 1. Notothenia rossii, Dissostichus eleginoides, Gobionotothen gibberifrons, Notothenia kempi, Lepidonotothen squamifrons un Champsocephalus gunnari sugu vai sugu grupu tiešai zvejai nedrīkst izmantot nevienu trali, dāņu vadu vai līdzīgu tīklu, kam acu izmērs jebkurā daļā ir mazāks, nekā noteikts III pielikumā. Ir aizliegts izmantot jebkurus līdzekļus vai ierīces, kas var aizsprostot acis vai samazināt to izmēru. 2. Tīkliem, kas norādīti 1. punktā, III pielikumā paredzēto minimālo acu izmēru nosaka saskaņā ar tālāk norādītiem noteikumiem. A. Mērierīču apraksts a) Mērierīces, ko izmanto tīkla acu lieluma noteikšanai, ir 2 mm biezas, plakanas, izgatavotas no izturīga materiāla, kas saglabā savu formu. Tām ir vai nu paralēli izvietotas malas, kas ar starpā esošu konusveida skaldņu palīdzību ir savienotas ar vienu līdz astoņiem konusiem katrā pusē, vai tikai konusveidīgas skaldnes, kas ir savienotas ar iepriekšminētajiem konusiem. Pie visšaurākā gala tām ir atvērums. b) Katra mērītāja priekšpusē platums milimetros ir atzīmēts gan uz paralēli novietotās daļas, ja tāda ir, gan uz konusveidīgās daļas. Pēdējā gadījumā platums ir iezīmēts ik pēc 1 mm, un tas ir norādīts pēc noteiktiem intervāliem. B. Mērierīces izmantošana a) Tīklu izstiepj acu garās diagonāles virzienā. b) Mērierīci, kas aprakstīta 1. pantā, ar tās visšaurāko galu ievieto acī perpendikulāri tīkla plaknei. c) Mērierīci ievieto acī vai nu ar rokām, vai izmantojot atsvariņu vai dinamometru, kamēr tā apstājas pie konusveidīgajām skaldnēm acs pretestības dēļ. C. Mērāmo acu izvēle a) Par mērāmām acīm ņem 20 secīgi izvietotas acis tīkla gareniskās ass virzienā. b) Nav jāmēra acis, kas atrodas tuvāk par 50 cm no šuvēm, trosēm vai galvenās stropes. Šo attālumu mēra perpendikulāri šuvēm, trosēm vai galvenajai stropei, kad tīkls ir izstiepts mērīšanas virzienā. Nemēra acis, uz kurām ir ielāpi, kuras ir saplēstas vai pie kurām ir kādi stiprinājumi. c) Ja ievēro b) apakšpunkta nosacījumus, tad, atkāpjoties no a) apakšpunkta, ir jāmēra secīgi izvietotas acis. d) Mēra tikai slapjus un nesasalušus tīklus. D. Katras tīkla acs mērīšana Katras acs izmērs ir vienāds ar mērierīces platumu vietā, kur mērierīce apstājas, kad to izmanto tā, kā norādīts B punktā. E. Tīkla acs izmēra noteikšana Tīkla acs izmērs ir saskaņā ar C un D punktu izvēlēto un izmērīto acu mērījumu rezultātu kopējā skaita vidējais aritmētiskais, kas izteikts milimetros, noapaļojot līdz milimetram uz augšu. Kopējais mērāmo acu skaits ir norādīts F punktā. F. Pārbaudes darbību secība a) Inspektors mēra vienu 20 acu sēriju, kas izvēlēta saskaņā ar C punktu, mērierīci ievietojot ar roku, neizmantojot atsvariņu vai dinamometru. Pēc tam tīkla acu izmēru nosaka saskaņā ar E punktu. Ja, aprēķinot acu izmēru, izrādās, ka to lielums neatbilst spēkā esošajām normām, izmēra papildus divas 20 acu sērijas, kas ir izvēlētas saskaņā ar C punktu. Tad saskaņā ar E punktu acu izmēru pārrēķina, ņemot vērā 60 acis, kas jau ir izmērītas. Ciktāl tas nav pretrunā ar b) apakšpunktu, šis ir tīkla acu izmērs. b) Ja kuģa kapteinis apstrīd saskaņā ar a) apakšpunktu noteikto acu izmēru, šo mērījumu neņem vērā, nosakot acu izmēru, un tīklu pārmēra. Pārmērīšanai izmanto pie mērierīces piestiprinātu atsvariņu vai dinamometru. Inspektors pēc saviem ieskatiem izvēlas atsvariņu vai dinamometru. Atsvariņu piestiprina pie mērierīces šaurākajā galā esošās atveres, izmantojot āķi. Dinamometru var piestiprināt pie mērierīces šaurākajā galā esošās atveres vai pie mērierīces platākā gala. Attiecīgā valsts iestāde sertificē atsvariņa vai dinamometra precizitāti. Tīkliem, kuru acu izmērs, ko nosaka saskaņā ar a) apakšpunktu, nepārsniedz 35 mm, pieliek 19,61 ņūtonu lielu spēku (ekvivalents divu kilogramu masai), citiem tīkliem pieliek 49,03 ņūtonu lielu spēku (ekvivalents piecu kilogramu masai). Acu izmēra noteikšanai saskaņā ar E punktu (izmantojot atsvariņu vai dinamometru) izmēra tikai vienu 20 acu sēriju, neatkarīgi no tā, vai izmantots atsvariņš vai dinamometrs. 3. Pasākumi jūras putnu mirstības samazināšanai, zvejojot ar āķu jedām, norādīti IV pielikumā. 15. pants Jaunas zvejas pieteikums 1. Šā panta nozīmē jauna zveja ir tāda zveja FAO Antarktikas apakšrajonā, izmantojot īpašu zvejas metodi, par kuru: a) CCAMLR nekad nav sniegta informācija par izplatību, apjomu, demogrāfiju, potenciālo ieguvi un krājumu raksturojumu, ko iegūst, veicot vispusīgu izpēti/apsekošanu vai zveju pētnieciskos nolūkos, vai b) CCAMLR nekad nav bijuši iesniegti dati par nozveju un zvejas intensitāti, vai c) CCAMLR nav bijuši iesniegti dati par nozveju un zvejas intensitāti divās pēdējās sezonās, kurās ir veikta zveja. 2. Jauna zveja CCAMLR konvencijas rajonā ir aizliegta, ja vien tā nav atļauta saskaņā ar 6. punktu. 3. Tā Kopienas kuģa operators, kas nolēmis veikt jaunu zveju CCAMLR konvencijas rajonā, par šo nodomu informē kompetentās karoga dalībvalsts iestādes un iesniedz šīm iestādēm cik iespējams pilnīgu 4. punktā noteikto informāciju. 4. Dalībvalsts, kas ir informēta par nodomu veikt jaunu zveju CCAMLR konvencijas rajonā, nekavējoties dara to zināmu Komisijai un ne vēlāk kā četrus mēnešus pirms CCAMLR gadskārtējās sanāksmes. Dalībvalsts iespējami lielākā apmērā pieteikumam pievieno šādu informāciju: a) paredzētās zvejas raksturs, ieskaitot mērķa sugas, zvejas veidus, attiecīgo reģionu un minimālo nozvejas apmēru, kas vajadzīgs, lai attīstītu dzīvotspējīgu zvejas veidu; b) bioloģiska informācija, kas iegūta vispusīgas izpētes/pārskata reisos, piemēram, izplatība, bagātīgums, demogrāfiskie dati un informācija par krājumu identitāti; c) sīkas ziņas par atkarīgām un saistītām sugām un paredzētā zvejas veida iespējamo ietekmi uz tām; d) informācija par cita veida zveju reģionā vai par līdzīga veida zveju citur, kas var palīdzēt novērtēt potenciālo guvumu. 5. Komisija nosūta CCAMLR izskatīšanai saskaņā ar 4. punktu iesniegto informāciju un jebkuru citu svarīgu informāciju, kas ir tās rīcībā. 6. Tiklīdz CCAMLR ir pieņēmusi attiecīgu lēmumu, jaunu zveju atļauj: - Komisija, ja CCAMLR nav noteikusi nekādus saglabāšanas pasākumus attiecībā uz jauno zveju, vai - visos citos gadījumos - Padome, lemjot ar kvalificētu balsu vairākumu pēc Komisijas priekšlikuma. 16. pants Pētnieciskā zveja Pētnieciskā zveja ir zveja, kas atbilstīgi 15. pantam iepriekš kvalificēta kā jauna zveja. Pētniecisko zveju turpina kvalificēt kā tādu, līdz ir pieejama pietiekama informācija lai: a) novērtētu mērķa sugas izplatību, bagātīgumu un demogrāfiju, kas ļauj novērtēt potenciālo ieguvumu no zvejas; b) pārbaudītu zvejas iespējamo ietekmi uz atkarīgām un saistītām sugām un c) ļautu CCAMLR Zinātniskajai komitejai sniegt konsultācijas par atbilstīgo nozvejas apmēru, kā arī par zvejas intensitāti un, ja vajadzīgs, par zvejas rīkiem. Par pētniecisko zveju sniedzamā informācija ir norādīta V pielikumā. 17. pants Zinātniskās pētniecības zvejai piemērojamie saglabāšanas pasākumi 1. Dalībvalstis, kuru kuģi gatavojas veikt pētniecības zveju, kur novērtētā sagaidāmā nozveja ir mazāka par 50 tonnām, iesniedz tieši CCAMLR (kopija Komisijai) šādus datus: - kuģa nosaukums, - kuģa ārējās identifikācijas zīmes, - daļa un apakšrajons, kur veiks pētniecību, - paredzamie datumi iebraukšanai CCAMLR konvencijas rajonā un izbraukšanai no tās, - pētniecības mērķis, - zvejas aprīkojums, ko varētu izmantot. 2. Kopienas kuģus, kas norādīti 1. punktā, atbrīvo no saglabāšanas pasākumu ievērošanas attiecībā uz tīkla acu izmēra reglamentāciju, zvejas rīku veidu aizliegumu, slēgtām teritorijām, zvejas sezonām un zivju izmēra ierobežojumiem, kā arī paziņojumu sistēmu prasībām, kuras nav ietvertas 5. panta 8. punktā un 8. panta 4. punktā. 3. Dalībvalstis, kuru kuģi gatavojas veikt pētniecības zveju, kuras novērtētā paredzamā nozveja ir mazāka par 50 tonnām, iesniedz CCAMLR, pievienojot kopiju Komisijai, novērtēšanai pētniecības darbu plānus CCAMLR noteiktajā formā vismaz sešus mēnešus pirms plānotās pētniecības sākuma dienas. Paredzētā zveja pētniecības nolūkā nevar sākties, kamēr CCAMLR nav beigusi vērtēšanu un paziņojusi savu lēmumu. 4. Dalībvalstis paziņo CCAMLR, pievienojot kopiju Komisijai, nozvejas un zvejas intensitātes datus, kurus iegūst, veicot zinātniskās pētniecības zveju, ievērojot 1., 2. un 3. punkta noteikumus, saskaņā ar pētniecības kuģu secīgo lomu paziņošanas formu (C4 forma). Dalībvalsts CCAMLR iesniedz rezultātu kopsavilkumu, pievienojot kopiju Komisijai, 180 dienās pēc izpētes pabeigšanas. Pilnīgu izpētes rezultātu pārskata ziņojumu CCAMLR iesniedz, pievienojot kopiju Komisijai, divpadsmit mēnešos. 18. pants Eksperimentālais režīms krabju zvejai FAO Antarktikas apakšrajonā 48.3 1996./97. gada sezonā un atļautie zvejas rajoni noteikti II pielikumā. 19. pants Uz Kopienas zvejas kuģiem jāatrodas vismaz vienam CCAMLR nozīmētam zinātniskam novērotājam, minētajiem kuģiem zvejojot: a) Lepidonotothen squamifrons FAO Antarktikas apakšrajonā 58.4.4 laikā no 1996. gada 2. novembra līdz 1997. gada 7. novembrim; b) Dissostichus eleginoides FAO apakšrajonā 48.3 un 48.4 laikā no 1997. gada 1. marta līdz 31. augustam; c) Champsocephalus gunnari FAO Antarktikas apakšrajonā 48.3 laikā no 1996. gada 2. novembra līdz 1997. gada 31. martam. Katram kuģim, kas nolēmis piedalīties šādā zvejā, jāapņemas veikt zinātniskos pētījumus saskaņā ar pētījumu plānu, kurš norādīts CCAMLR grunts traļu pētniecības projektu rokasgrāmatā. Vismaz vienu mēnesi pirms pētījumu sākšanas attiecīgā dalībvalsts nosūta CCAMLR, pievienojot kopiju Komisijai, piedāvāto traļu pētniecības staciju sarakstu; d) Dissostichus eleginoides FAO Antarktikas daļā 58.5.2 laikā no 1996. gada 2. novembra līdz 1997. gada 31. augustam; e) Champsocephalus gunnari FAO Antarktikas daļā 58.5.2 laikā no 1996. gada 2. novembra līdz 1997. gada 31. augustam. 20. pants Noteikumi par plastmasas iesaiņojuma saišu izmantošanas samazināšanu uz zvejas kuģiem Zvejas kuģiem ir aizliegts izmantot plastmasas iesaiņojuma saites, lai nostiprinātu ēsmas kastes. Zvejas kuģiem, uz kuriem nav atkritumu dedzināmās krāsns (slēgtas sistēmas), ir aizliegts izmantot cita veida iesaiņojuma saites citiem nolūkiem. Katra iesaiņojuma saite pēc noņemšanas no iesaiņojuma ir jāsagriež, lai tā neveidotu nepārtrauktu cilpu, un pie pirmās izdevības jāsadedzina atkritumu dedzināmā krāsnī. Visus plastmasas atlikumus glabā uz kuģa, kamēr sasniedz ostu, un nekādā gadījumā neizmet jūrā. 21. pants Padome groza šo regulu, lai ieviestu CCAMLR pieņemtos ieteikumus, un pēc Komisijas priekšlikuma pieņem lēmumu ar kvalificētu balsu vairākumu. 22. pants Ar šo atceļ Regulu (EK) Nr. 2113/96 un aizstāj ar šīs regulas noteikumiem. 23. pants Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 1997. gada 18. decembrī Padomes vārdā priekšsēdētājs F. BODEN 1 OV C 189, 20.6.1997., 10. lpp. 2 OV C 371, 8.12.1997. 3 OV L 389, 31.12.1992., 1. lpp. 4 OV L 261, 20.10.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2870/95 (OV L 301, 14.12.1995., 1. lpp.). 5 OV L 252, 5.9.1981., 26. lpp. 6 OV L 283, 5.11.1996., 1. lpp. 7 OV L 19, 22.1.1994., 5. lpp. I PIELIKUMS PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ DATIEM PAR PĒTNIECISKO KRABJU ZVEJU FAO ANTARKTIKAS APAKŠRAJONĀ 48.3 Nozvejas un zvejas intensitātes dati Reisa apraksts: reisa kods, kuģa kods, atļaujas numurs, gads. Murdu apraksts: diagrammas un cita informācija, ieskaitot murda formu, izmērus, tīkla acu izmēru, piltuves stāvokli, atvērumu un orientāciju, kameru skaitu, izlaišanas lūku esamību. Zvejas intensitātes apraksts: datums, laiks, rīka sākuma atrašanās vietas ģeogrāfiskais platums un garums, rīka apkārtmērs, ielikto murdu kopējais skaits, murdu izvietojums rindā, zaudēto murdu skaits, dziļums, iegremdēšanas laiks, ēsmas tips. Nozvejas apraksts: paturētais loms pēc skaita un masas, visu sugu piezveja (skatīt 1. tabulu), papildu reģistra numurs salīdzinājumam ar parauginformāciju. 1. tabula Pieprasītie dati par piezvejas sugām krabju zvejā FAO Antarktikas apakšrajonā 48.3 Suga Pieprasītie dati Dissostichus eleginoides Skaits un kopējā aprēķinātā masa Notothenia rossii Skaits un kopējā aprēķinātā masa Pārējās sugas Kopējā aprēķinātā masa Bioloģiskie dati Šo datu iegūšanai krabju paraugus ņem no loma, kas iegūts tieši pirms dienas vidus, savācot visu saturu no murdiem, kas izvietoti līnijā ar atstarpēm, tā, lai izlases grupa sastāv no 35 līdz 50 eksemplāriem. Reisa apraksts: reisa kods, kuģa kods, atļaujas numurs. Parauga apraksts: datums, rīka sākuma atrašanās vieta, rīka apkārtmērs, virknes numurs. Dati: suga, dzimums, vismaz 35 krabju garums, rhizocephalan parazīti ir/nav, norāde par to, kā rīkojas ar krabjiem (paturēti, izlaisti atpakaļ jūrā, likvidēti), tā murda numurs, no kura krabis ņemts. II PIELIKUMS KRABJU ZVEJAS EKSPERIMENTĀLAIS REŽĪMS FAO ANTARKTIKAS APAKŠRAJONĀ 48.3 1996./97. GADA SEZONĀ Šādus pasākumus piemēro visu veidu krabju zvejai FAO Antarktikas apakšrajonā 48.3 1996./97. gada zvejas sezonā. Katrs kuģis, kas zvejo krabjus FAO Antarktikas apakšrajonā 48.3, veic zvejas darbības atbilstīgi turpmāk norādītajam eksperimentālajam zvejas režīmam. 1. Eksperimentālajam režīmam ir vismaz divas fāzes. Katrs kuģis, kas veic zveju, izpilda abas fāzes. 1. fāzi kuģis izpilda pirmajā zvejas sezonā, kurā kuģis piedalās eksperimentālajā zvejas režīmā. Nākamajā zvejas sezonā izpilda 2. fāzi un jebkuru papildfāzi. 2. Kuģi izpilda eksperimentālā režīma 1. fāzi savas pirmās krabju zvejas sezonas sākumā. Režīma 1. fāzē izpilda šādus nosacījumus: i) režīma 1. fāze ir kuģa veikums pirmajās 200 000 murda stundās pirmās zvejas sezonas sākumā; ii) katrs kuģis, izpildot 1. fāzi, sava veikuma pirmās 200 000 murda stundas pavada kopējā rajonā, ko veido divpadsmit 0,5° ģeogrāfiskā platuma un 1° ģeogrāfiskā garuma kvadrāti. Šie kvadrāti ir apzīmēti ar burtiem no A līdz L. Šīs regulas II pielikuma papildinājumā (1. zīmējums) attēloti kvadrāti, un ģeogrāfisko atrašanās vietu norāda koordinātes kvadrāta ziemeļaustrumu stūrī. Katras rindas murda stundas aprēķina, ņemot katras rindas murdu kopējo skaitu un reizinot ar rindas iegremdēšanas laiku (stundās). Katras rindas iegremdēšanas laiks ir laiks starp ielikšanas sākumu un izvilkšanas sākumu; iii) līdz 1. fāzes beigām kuģi nedrīkst zvejot ārpus rajona, ko veido divpadsmit 0,5° ģeogrāfiskā platuma un 1° ģeogrāfiskā garuma kvadrāti; iv) izpildot 1. fāzi, kuģi nedrīkst iztērēt vairāk nekā 30 000 murda stundas jebkurā vienā 0,5° ģeogrāfiskā platuma un 1° ģeogrāfiskā garuma kvadrātā; v) ja kuģis atgriežas ostā pirms 1. fāzes 200 000 murda stundu iztērēšanas, tad 1. fāzi var uzskatīt par izpildītu tikai pēc tam, kad kuģis ir iztērējis atlikušās murda stundas; vi) pēc 200 000 murda stundu eksperimentālās zvejas beigām uzskata, ka kuģi 1. fāzi ir pabeiguši un uzsāk normālu zveju. 3. Normālās zvejas darbības veic saskaņā ar 3. pantā, 5. panta 4. punktā, 6. panta 2. punktā un 8. panta 2. punktā izklāstītajiem noteikumiem. 4. Pēc eksperimentālā zvejas režīma 1. fāzes pabeigšanas normālo zvejas darbību ieviešanai piemēro desmit dienu nozvejas un zvejas intensitātes atskaites sistēmu, kas izklāstīta 7. panta 2. punktā. 5. Kuģi izpilda eksperimentālā zvejas režīma 2. fāzi un jebkuru papildu fāzi savas otrās krabju zvejas sezonas sākumā. Ja kuģis uzsāk eksperimentālā zvejas režīma 1. fāzi 1996./97. vai 1997./98. gada zvejas sezonā, tad CCAMLR Zinātniskā komiteja un tās Zivju krājumu novērtēšanas darba grupa konsultē CCAMLR par piemērotu eksperimentālās zvejas stratēģiju nākamajā zvejas sezonā, 2. fāzi. Šajā paziņojumā iekļauj noteikumus: i) kas pieprasa katram kuģim pavadīt aptuveni vienu mēnesi, veicot eksperimentālo zveju, otro sezonu piedaloties eksperimentālajā zvejas režīmā, un ii) ieteikto datu vākšanas un iesniegšanas politiku, kas atbilst ieteiktajai eksperimentālās zvejas stratēģijai. 6. Datus, kas ievākti eksperimentālajā zvejas režīmā kā 1., tā arī 2. fāzē līdz jebkuras zvejas sezonas 30. jūnijam, iesniedz CCAMLR līdz 31. augustam nākamajā zvejas sezonā. 7. Kuģiem, kas pabeiguši visas eksperimentālā zvejas režīma fāzes, neprasa veikt eksperimentālo zveju turpmākās sezonās. Tomēr kuģi ievēro 3. pantā, 5. panta 4. punktā, 6. panta 2. punktā un 8. panta 2. punktā izklāstītās vadlīnijas. 8. Eksperimentālajā zvejas režīmā zvejas kuģi piedalās neatkarīgi (piemēram, kuģi nedrīkst sadarboties, lai pabeigtu eksperimenta fāzes). 9. Eksperimentālajā režīmā nozvejotos krabjus uzskata par daļu no pašreizējās zvejas sezonas KPN (piemēram, 1996./97. gada eksperimentālos lomus uzskata par daļu no 1 600 tonnu KPN, kas minēta 5. panta 4. punktā). 10. Uz katra kuģa, kas piedalās eksperimentālajā zvejas režīmā, visā zvejas laikā jāatrodas vismaz vienam zinātniskajam novērotājam. 11. Eksperimentālais zvejas režīms ir ieviests uz divām zvejas sezonām (1996./97. gadā un 1997./98. gadā), šajā laikā Komisija var pārskatīt režīma detaļas. Zvejas kuģiem, kas uzsāk eksperimentālo zveju 1997./98. gada sezonā, režīms jāpabeidz 1998./99. gada sezonā. Pievienots papildinājums. II pielikuma papildinājums PĒTNIECISKĀS KRABJU ZVEJAS EKSPERIMENTĀLĀ ZVEJAS REŽĪMA ZVEJAS RAJONU ATRAŠANĀS VIETAS [INSERT FIGURE 1 FROM ORIGINAL] 1. zīmējums. Krabju zvejas eksperimentālā režīma 1. fāzes darbības FAO Antarktikas apakšrajonā 48.3. III PIELIKUMS MINIMĀLAIS TĪKLA ACU IZMĒRS, KĀ PAREDZĒTS 14. PANTĀ Suga Tīkla tips Minimālais tīkla acu izmērs Notothenia rossii Traļi, dāņu vadi un līdzīgi tīkli 120 mm Dissostichus eleginoides Traļi, dāņu vadi un līdzīgi tīkli 120 mm Gobionotothen gibberifrons Traļi, dāņu vadi un līdzīgi tīkli 80 mm Notothenia kempi Traļi, dāņu vadi un līdzīgi tīkli 80 mm Lepidonotothen squamifrons Traļi, dāņu vadi un līdzīgi tīkli 80 mm Champsocephalus gunnari Traļi, dāņu vadi un līdzīgi tīkli 90 mm IV PIELIKUMS PASĀKUMI JŪRAS PUTNU MIRSTĪBAS SAMAZINĀŠANAI, ZVEJOJOT AR ĀĶU JEDĀM CCAMLR KONVENCIJAS RAJONĀ, UN PASĀKUMI ATTIECĪBĀ UZ TĪKLU KONTROLES TROŠU IZMANTOŠANU 1. Zvejas darbības veic tā, lai āķi ar ēsmu nogrimtu tūlīt pēc iemešanas ūdenī. Kuģiem, kas zvejai ar āķu jedām izmanto spāņu metodi, atsvari būtu jānomet pirms auklas nostiepšanās; ja iespējams, būtu jāizmanto atsvari ar masu vismaz 6 kg, kas novietoti 20 metru attālumā viens no otra. Izmanto tikai atkausētu ēsmu. 2. Āķu jedas izmet tikai naktī (t.i., tumsas stundās starp jūras krēslām). Ja iespējams, jedas būtu jāieliek vismaz trīs stundas pirms saullēkta, lai samazinātu vētrasputnu izraisītos ēsmas zudumus. Zvejojot ar āķu jedām naktī, izmanto tikai minimālo kuģa apgaismojumu, kas vajadzīgs drošībai. 3. Āķu jedas iemetot vai izvelkot, būtu jānovērš subproduktu izmešana; ja subproduktu izmešana nav novēršama, to jāveic pretējā kuģa pusē, nevis tajā, kur āķu jedas iemet vai izvelk. 4. Būtu jāpieliek visas pūles, lai nodrošinātu, ka tos putnus, kas, zvejojot ar āķu jedām, ir notverti dzīvi, atbrīvotu dzīvus un izņemtu āķus, neapdraudot šo putnu dzīvību. 5. Lai atturētu putnu nosēšanos uz ēsmas, izvietojot āķu jedas, velk karekļu virkni. Šā pielikuma papildinājumā sniegtas karekļu virknes specifikācijas un izvietošanas metode. Grozekļu uzbūves un izvietojuma detaļas var mainīties tādā mērā, lai jūras virsma, kuru karekļi efektīvi aizsargā, nav mazāka par pašlaik pieņemto. Var mainīt arī detaļas ierīcei, kuru ūdenī velk virknes nostiepšanai. 6. Citus karekļu virkņu konstrukcijas variantus var pārbaudīt kuģi, uz kuriem ir divi novērotāji, un viens no tiem ir iecelts saskaņā ar CCAMLR starptautiskās zinātniskās novērošanas shēmu, ar noteikumu, ka ir izpildīti visi pārējie saglabāšanas pasākumu elementi. 7. Kuģiem, kas zvejo CCAMLR konvencijas rajonā, ir aizliegts izmantot tīklu kontroles troses. 8. Paziņo arī datus par to katras sugas jūras putnu skaitu, kas nogalināti vai ievainoti, saduroties ar tīklu kontroles trosi, tiešā Lepidonotothensquamifrons zvejā FAO Antarktikas apakšrajonā 58.4.4 1996./97. gada sezonā. Pievienots papildinājums. IV pielikuma papildinājums 1. Karekļu virkni piekar pie kuģa pakaļgala apmēram 4,5 m virs ūdens tā, lai virkne atrodas tieši virs vietas, kur ēsma iekrīt ūdenī. 2. Karekļu virknes diametrs ir apmēram 3 mm, minimālais garums 150 m, un tās galā ir ierīce, kas to nostiepj tā, ka virkne pat sānvējā pamatā plīvo taisni aiz kuģa. 3. Sākot no stiprinājuma vietas pie kuģa, ar 5 m atstarpēm būtu jāpiestiprina pieci atzarojuma karekļi, kas katrs sastāv no divām auklām apmēram 3 mm diametrā. Karekļu garums ir apmēram no 3,5 m (tuvākais pie kuģa) līdz 1,25 m (piektais kareklis). Pēc karekļu virknes izvietošanas atzarojuma karekļi sasniedz jūras virsma un, kuģim šūpojoties, periodiski iegrimst. Karekļu virknē būtu jāievieto grozekļi stiprinājuma vietā, pirms un pēc katra atzarojuma karekļa piestiprināšanas vietas un tieši pirms jebkura atsvara karekļu virknes galā. Grozeklis būtu jāievieto arī katra atzarojuma karekļa stiprinājuma vietā pie karekļu virknes. [INSERT FIGURE FROM ORIGINAL] [1.] Stiprinājuma vieta [2.] Atsvars [3.] Karekļi [4.] Karekļu virkne [5.] Atsvars vai cita ierīce virknes nostiepšanai V PIELIKUMS PAR PĒTNIECISKO ZVEJU SNIEDZAMĀ INFORMĀCIJA 1. Lai nodrošinātu, ka CCAMLR Zinātniskajai komitejai izvērtēšanai ir pieejama pietiekama informācija, laika posmā, kurā zveju kvalificē kā pētniecisku: i) Zinātniskā komiteja izveido un katru gadu atjauno datu ievākšanas plānu, ar ko nosaka datus, kas ir vajadzīgi, un apraksta to iegūšanu, veicot pētniecisko zveju; ii) katra dalībvalsts, kas piedalās zvejā, ik gadu (līdz norādītam datumam) iesniedz CCAMLR datus, kas norādīti Zinātniskās komitejas izveidotajā datu ievākšanas plānā; iii) katra dalībvalsts, kas piedalās zvejā vai gatavojas kuģiem atļaut iesaistīties zvejā, ik gadu līdz norādītam datumam sagatavo pētniecības un zvejas darbību plānu un iesniedz CCAMLR skatīšanai Zinātniskajā komitejā un Komisijā; iv) dalībvalsts, pirms atļauj saviem kuģiem iesaistīties jau norisošā pētnieciskā zvejā, informē Komisiju ne vēlāk kā trīs mēnešus pirms Komisijas nākamās regulārās sanāksmes un nesāk pētniecisko zveju līdz šīs sanāksmes beigām; v) ja par pēdējo sezonu, kurā zvejots, datu ievākšanas plānā norādītie dati nav iesniegti CCAMLR, tad, kamēr tas nav izdarīts un Zinātniskajai komitejai nav bijis ļauts pārlūkot datus, attiecīgās dalībvalsts kuģiem ir aizliegts turpināt pētniecisko zveju; vi) zvejas piesardzības ierobežojumi nosaka zvejas jaudu un intensitāti tādā līmenī, kas būtiski nepārsniedz to, kas vajadzīgs, lai iegūtu datu ievākšanas plānā norādīto informāciju un veiktu Regulas 16. pantā minēto novērtējumu; vii) katra kuģa, kas piedalās pētnieciskajā zvejā, nosaukumu, tipu, lielumu, reģistrācijas numuru un radioizsaukuma signālu reģistrē CCAMLR sekretariātā vismaz trīs mēnešus pirms katras zvejas sezonas sākuma, un viii) uz katra kuģa, kas piedalās pētniecības zvejā, atrodas zinātniskais novērotājs, lai nodrošinātu, ka datus ievāc saskaņā ar plānu, un palīdzētu savākt bioloģiskos un citus vajadzīgos datus. 2. Zinātniskās komitejas izveidotajā un koriģētajā datu ievākšanas plānā vajadzības gadījumā iekļauj: i) nozvejas intensitātes aprakstu un attiecīgos bioloģiskos, ekoloģiskos un apkārtējās vides datus, kas ir vajadzīgi, lai veiktu regulas 16. pantā izklāstītos novērtējumus, un datumu, līdz kuram saskaņotos datus ik gadu paziņo CCAMLR; ii) tiešās zvejas intensitātes plānu pētnieciskās zvejas fāzē, kas ļautu iegūt būtiskus datus un novērtēt zvejas potenciālu, kā arī ekoloģiskās attiecības starp nozvejotām atkarīgām un saistītām populācijām un iespējamo kaitīgo ietekmi, un iii) aprēķināto laiku, kas nepieciešams, lai noteiktu nozvejoto atkarīgo un saistīto populāciju reakciju uz zvejas darbībām. 3. Dalībvalstis, kas piedalās vai gatavojas piedalīties pētnieciskajā zvejā, sagatavo pētniecības un zvejas darbību plānus, kuros pēc iespējas iekļauj šādu informāciju: i) aprakstu par to, kā dalībvalstu rīcība atbildīs Zinātniskās komitejas izveidotajam datu ievākšanas plānam; ii) pētnieciskās zvejas raksturu, ieskaitot mērķa sugas, zvejas veidus, paredzamo zvejas reģionu un nākamajā sezonā paredzamo maksimālo nozvejas apmēru; iii) bioloģisko informāciju par vispusīgas izpētes/pārskata reisiem, tādu kā izplatība, bagātīgums, demogrāfiskie dati un informācija par krājumu identitāti; iv) sīkas ziņas par atkarīgām un saistītām sugām un paredzētā zvejas veida iespējamo ietekmi uz tām, un v) informāciju par cita veida zveju reģionā vai par līdzīga veida zveju citur, kas var palīdzēt novērtēt potenciālo guvumu.