KOMISIJAS LĒMUMS

(2020. gada 25. februāris)

par kopējā uzkrājumu fonda aktīvu pārvaldības pamatnostādnēm

(2020/C 131/03)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (1), un jo īpaši tās 213. panta 5. punktu,

apspriedusies ar Komisijas grāmatvedi,

tā kā:

(1) Finanšu instrumentu, budžeta garantiju un finansiālās palīdzības izmantošana ļauj efektīvi un lietderīgi izmantot Savienības budžeta resursus. Līdz ar to ir nepieciešama garantiju fondu uzkrājumu veidošana, lai vajadzības gadījumā varētu nosegt ievērojamas maksājumu apropriāciju summas.

(2) Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/1017 (2) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/1601 (3) Komisija pārvalda Eiropas Stratēģisko investīciju fonda garantiju fonda un Eiropas Fonda ilgtspējīgai attīstībai garantiju fonda aktīvus. Eiropas Investīciju banka (EIB) saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 480/2009 (4) pārvalda Garantiju fonda ārējai darbībai aktīvus.

(3) Komisija ierosina, ka no dienas, kad sāk piemērot daudzgadu finanšu shēmu laikposmam pēc 2020. gada, sāk darboties divas jaunas visaptverošas budžeta garantijas: InvestEU garantija, kas paredzēta likumdevēju daļējā kopējā vienošanās par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido programmu InvestEU (5), un Ārējās darbības garantija, kas paredzēta priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko izveido Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu (NDICI) (6). Saskaņā ar 9. panta 1. punktu likumdevēju daļējā kopējā vienošanās par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido programmu InvestEU, uzkrājumus InvestEU garantijai cita starpā var nodrošināt ar dalībvalstu iemaksām. Pamatojoties uz pašreizējo EFIA garantiju un Garantiju fondu ārējai darbībai, būtu jāizveido Ārējās darbības garantija, ar ko atbalsta darbības, uz kurām attiecas budžeta garantijas, makrofinansiālā palīdzība un aizdevumi trešām valstīm saskaņā ar Padomes Lēmumu 77/270/Euratom (7). Līdz 2020. gada 31. decembrim EFIA garantiju fonda un Garantiju fonda ārējai darbībai neto aktīvu atlikums būtu jāpārvieto uz kopējo uzkrājumu fondu.

(4) Uzkrājumi, kas veikti, lai segtu finanšu saistības, kuras rodas no finanšu instrumentiem, budžeta garantijām vai finansiālās palīdzības, būtu jātur kopējā uzkrājumu fondā. Saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 (“Finanšu regula”) 211. panta 4. punktu un 212. panta 1. punktu kopējā uzkrājumu fondā būtu jāietver šādi resursi: iemaksas no Savienības vispārējā budžeta saskaņā ar piemērojamām regulām un jo īpaši regulu, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu, pēc tam, kad ir izskatītas pārdales iespējas; ienākumi no to resursu investīcijām, kas tiek turēti kopējā uzkrājumu fondā; summas, kas atgūtas no saistības neizpildījušiem debitoriem saskaņā ar garantijas vai aizdevuma līgumā noteikto atgūšanas procedūru; ieņēmumi un jebkuri citi maksājumi, ko Savienība saņēmusi saskaņā ar garantijas vai aizdevuma līgumu; attiecīgā gadījumā dalībvalstu un trešo personu iemaksas naudā Savienības finanšu instrumentos, budžeta garantijās vai finansiālajā palīdzībā.

(5) Kopējā uzkrājumu fonda resursi būtu jāizvieto nodalījumos, kas atbilst katram attiecīgajam instrumentam. Pamatā esošo nodalījumu līdzekļu kā viena liela aktīvu portfeļa pārvaldībai ir vairākas priekšrocības. Tas nodrošina apjomradītus operatīvos ietaupījumus aktīvu pārvaldībā. Tas ļauj gūt lielākus labumus no aktīvu diversifikācijas, un ir jātur mazāk naudas un tās ekvivalentu saskaņā ar Finanšu regulas 213. pantā minēto efektīvo uzkrājumu likmi.

(6) Noteikumiem, ko piemēro uzkrājumu veidošanai un kopējam uzkrājumu fondam, būtu jānodrošina stabila iekšējās kontroles sistēma, lai panāktu ES budžeta resursu efektīvu un lietderīgu izmantošanu un nodrošinātu līdzekļu efektīvu pārvaldību un sadali.

(7) Kopējā uzkrājumu fonda aktīvu pārvaldības pamatnostādnēm ar augstu ticamības līmeni būtu jānodrošina nepieciešamā likviditāte, lai pilnībā un nekavējoties nodrošinātu visas nepieciešamās izejošās plūsmas, piemēram, garantijas pieprasījumus, un kapitāla līmeņa uzturēšana fonda investīciju periodā. Aktīvi finanšu pārvaldniekam būtu jāpārvalda, pamatojoties uz investīciju stratēģiju, kas izteikta stratēģiskā aktīvu izvietojuma veidā, atspoguļojot investīciju mērķus un riska pielaidi. Investīciju stratēģija būtu jāatspoguļo stratēģiskā etalonā (“etalons”). Etalons būtu jānosaka saskaņā ar labu nozares praksi.

(8) Ievērojot noteiktus ierobežojumus, aktīvu izvietojuma un/vai portfeļa riska raksturlielumu ziņā būtu jāpieļauj novirzes no etalona nolūkā palielināt paredzamo ienesīgumu. Tomēr tiek ņemts vērā, ka būtiskas izmaiņas tirgus apstākļos vai citi faktori, kas ietekmē investīciju vidi, var izraisīt novirzes no paredzamās portfeļa vērtības.

(9) Aktīvu pārvaldība būtu jāveic, izmantojot investīciju spektru, kas nodrošina atbilstošu riska un ienesīguma līdzsvaru un nepieciešamo portfeļa likviditāti. Atvasinātos instrumentus nedrīkstētu izmantot spekulatīvā nolūkā. Aktīvu atlases kritērijos būtu pilnībā jāņem vērā Komisijas mērķi, kas saistīti ar ilgtspējīgas finanšu sistēmas un sociālā taisnīguma stiprināšanu. Arvien svarīgāka kļūst investīciju prakse, kas atbilst vidiskajiem, sociālajiem un pārvaldības (VSP) kritērijiem, īpaši ņemot vērā Komisijas paziņojumu par Eiropas zaļo kursu (8), un Komisijai būtu jārāda piemērs šajā jomā.

(10) Saskaņā ar Finanšu regulas 212. pantu un 213. panta 2. punkta otro daļu finanšu pārvaldniekam noteikts fonda resursu minimums būtu jātur naudā vai tās ekvivalentos (“likviditātes rezerve”) saskaņā ar prudenciālajiem noteikumiem, ņemot vērā maksājumu prognozes, ko sniedz finanšu instrumentu, budžeta garantiju vai finansiālās palīdzības kredītrīkotājdienesti.

(11) Investīciju stratēģijas pieņemšana un īstenošana būtu jāuztic pārvaldības struktūrai, kas nodrošina riska pārvaldības funkcijas neatkarību. Ir skaidri jānodala finanšu pārvaldnieka un grāmatveža pienākumi, kā arī to Komisijas dienestu pienākumi, kuri īsteno finanšu instrumentus, budžeta garantijas vai finansiālo palīdzību attiecībā uz dažādiem kopējā uzkrājumu fonda nodalījumiem un kuros darbinieki deleģēti veikt kredītrīkotājam deleģētos attiecīgos pienākumus (turpmāk “kredītrīkotājdienesti”).

(12) Finanšu pārvaldniekam būtu jāpārrauga investīciju stratēģijas īstenošana saskaņā ar noteikumiem un procedūrām, ko nosaka grāmatvedis, prudenciālajiem noteikumiem un pareizu finanšu pārvaldību. Saskaņā ar Finanšu regulas 213. panta 3. punktu finanšu pārvaldniekam arī jāaprēķina efektīvā uzkrājumu likme un reizi gadā jāsagatavo ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par kopējo uzkrājumu fondu saskaņā ar minētās regulas 214. pantu.

(13) Komisija ir iesniegusi Eiropas Parlamentam un Padomei paziņojumu (9) saskaņā ar neatkarīgo izvērtējumu, kas noteikts Finanšu regulas 212. pantā. Paziņojumā apstiprināts, ka kopējā uzkrājumu fonda aktīvu finansiālo pārvaldību veiks Komisija.

(14) Finanšu pārvaldniekam nedrīkstētu būt nekādi ar Finanšu regulu nesaderīgi pienākumi, proti, tiem vajadzētu būt nošķirtiem no pienākumiem, ko veic attiecīgo instrumentu kredītrīkotājdienesti vai grāmatvedis.

(15) Budžeta ģenerāldirektorāts ir uzkrājis pieredzi vairāku investīciju portfeļu pārvaldībā, un tam ir atbilstošs pārvaldības satvars un iekšējie noteikumi, lai nodrošinātu kopējā uzkrājumu fonda aktīvu efektīvu finansiālo pārvaldību. Tos pašus uzdevumus līdz 2019. gada 31. decembrim veica Ekonomikas un finanšu lietu ģenerāldirektorāts (“ECFIN ĢD”). Saskaņā ar Komisijas priekšsēdētājas 2019. gada 1. decembra lēmumu par Komisijas locekļu pienākumu organizāciju (P(2019)1) ECFIN ĢD L direktorāts “Kase un finanšu operācijas” no ECFIN ĢD tiek pārvietots uz Budžeta ģenerāldirektorātu, izņemot grupu, kas strādā pie ekonomiskās un monetārās savienības padziļināšanas un kas paliek ECFIN ĢD. Tādēļ ir nepieciešams skaidri nodalīt finanšu pārvaldnieka lomu Komisijā un finanšu pārvaldnieka pienākumus un uzdevumus deleģēt Budžeta ĢD ģenerāldirektoram.

(16) Saskaņā ar Finanšu regulas 212. panta 3. punktu grāmatvedim jāizveido procedūras, kas jāpiemēro ieņēmumu un izdevumu operācijām un – vienojoties ar finanšu pārvaldnieku – aktīviem un saistībām, kas saistīti ar kopējo uzkrājumu fondu.

(17) Finanšu instrumentu, budžeta garantiju vai finansiālās palīdzības kredītrīkotājdienestiem būtu aktīvi jāuzrauga to atbildībā esošās finanšu saistības un par norisēm jāinformē finanšu pārvaldnieks reizi gadā, bet būtisku izmaiņu gadījumā – nekavējoties.

(18) Komisijai būtu jāprecizē, kā finanšu pārvaldniekam, grāmatvedim un kredītrīkotājdienestiem jāpilda savi uzdevumi un pienākumi, kas noteikti šajā lēmumā, un būtu jānosaka kārtība, kas piemērojama kopējā uzkrājumu fonda pārvaldības struktūras darbībai. Papildu noteikumi, kas vajadzīgi šā lēmuma piemērošanai, būtu jāparedz iekšējā administratīvajā aktā un pakalpojumu līmeņa vienošanās starp finanšu pārvaldnieku un kredītrīkotājdienestiem.

(19) Resursi no esošā Eiropas Stratēģisko investīciju fonda un Eiropas Fonda ilgtspējīgai attīstībai, kuriem pastāvēja attiecīgi garantiju fondi, būtu jāiekļauj divos kopējā uzkrājumu fonda nodalījumos. Tādēļ ir jāatceļ atbilstošās aktīvu pārvaldības pamatnostādnes attiecībā uz minētajiem garantiju fondiem.

(20) Saskaņā ar Finanšu regulas 282. panta 3. punkta g) apakšpunktu noteikumus, ar kuriem izveido kopējo uzkrājumu fondu, piemēro no dienas, kad sāk piemērot daudzgadu finanšu shēmu laikposmam pēc 2020. gada. Tāpēc šis lēmums būtu jāpiemēro no tās pašas dienas,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1.pants 2. Kopējā uzkrājumu fonda aktīvi un attiecīgie instrumenti 1. Ņemot vērā Finanšu regulas 211. panta 4. punktu un 212. panta 1. punktu, kopējā uzkrājumu fondā jo īpaši tur šādu attiecīgo instrumentu uzkrājumus, kas paredzēti leģislatīvajos aktos, ar kuriem nosaka šādas budžeta garantijas un finansiālo palīdzību: a) Eiropas Stratēģisko investīciju fonda garantija; b) Eiropas Fonda ilgtspējīgai attīstībai garantija un Garantiju fonds ārējai darbībai. 2. Kopējā uzkrājumu fondā tur arī turpmāku attiecīgo instrumentu uzkrājumus, ja stājas spēkā attiecīgie noteikumi, kas paredzēti ierosinātajos tiesību aktos, ar kuriem izveido konkrētās budžeta garantijas, finanšu instrumentus un finansiālo palīdzību. 3. Turklāt, ņemot vērā Finanšu regulas 279. panta 3. punktu, uz kopējo uzkrājumu fondu naudā vai kā atbilstīgu finanšu aktīvu īpašumtiesības var pārvietot uzkrājumus par vēl citiem attiecīgajiem instrumentiem, jo īpaši: a) esošajiem finanšu instrumentiem ar lielu apgrozībā esošo aktīvu portfeli, kas pieder pie tā paša investīciju spektra kā kopējais uzkrājumu fonds, kā paredzēts šīs regulas 8. pantā, ja tas atbilst Finanšu regulas 279. panta 3. punktam; b) citiem Komisijas politikas instrumentiem, kuriem ir izveidojušies lieli apgrozībā esošo aktīvu portfeļi, kas pieder pie tā paša investīciju spektra kā kopējais uzkrājumu fonds, kā noteikts 8. pantā; c) dalībvalstis pieprasa pārvaldīt iespējamo iemaksu no fondiem dalītās pārvaldības ietvaros, kā paredzēts dalībvalsts nodalījuma nolūkā programmas InvestEU ietvaros. 4. Par 3. punktā minēto papildu uzkrājumu pārvietošanu uz kopējo uzkrājumu fondu kredītrīkotājdienests iepriekš paziņo finanšu pārvaldniekam un vienojas ar to. 5. Attiecībā uz visām esošajām saistībām, kas paliek ārpus kopējā uzkrājumu fonda saskaņā ar Finanšu regulas 279. panta 3. punktu, paliek spēkā iepriekš saskaņotās aktīvu pārvaldības pamatnostādnes un norādījumi.

2. pants Kopējā uzkrājumu fonda pārvaldības vispārīgais mērķis 1. Kopējo uzkrājumu fondu pārvalda tā, lai ar augstu ticamības līmeni nodrošinātu nepieciešamo likviditāti nolūkā pilnībā un nekavējoties apmierināt visas nepieciešamās izejošās plūsmas un garantijas pieprasījumus un uzturētu kapitāla līmeni fonda investīciju periodā. 2. Lai sasniegtu 1. punktā noteikto vispārīgo mērķi, kopējā uzkrājumu fonda finanšu pārvaldnieks pārvalda aktīvus saskaņā ar prudenciālajiem noteikumiem un pareizas finanšu pārvaldības principiem, kā arī saskaņā ar noteikumiem un procedūrām, ko noteicis Komisijas grāmatvedis. 3. Kopējā uzkrājumu fonda portfeli veido tā, lai nodrošinātu augstu diversifikācijas pakāpi starp atbilstīgo aktīvu klasēm, ģeogrāfiskajiem apgabaliem, emitentiem un termiņiem nolūkā pārvaldīt portfeļa vērtības svārstības.

3. pants Kopējā uzkrājumu fonda struktūra un darbība 1. Kopējā uzkrājumu fonda resursus izvieto nodalījumos, kas atbilst katram 1. pantā minētajam attiecīgajam instrumentam. 2. Nodalījumu daļas nosaka proporcionāli, atspoguļojot katra attiecīgā instrumenta iemaksas kopējā uzkrājumu fonda aktīvos un maksājumus no tiem. 3. Visas saistības, kas radušās par attiecīgajiem instrumentiem, sedz, izmantojot kopējā uzkrājumu fonda aktīvus lielākais tās daļas apmērā, kas atbilst attiecīgajam nodalījumam. Izmaksātā summa var radīt pārsniegumu tikai izņēmuma kārtā un uz laiku, un attiecīgais instruments to atmaksā nominālvērtībā. 4. Ja kopējā uzkrājumu fonda aktīvi, kas atbilst attiecīgā nodalījuma daļai, ir izsmelti, Komisija pieprasa budžeta lēmējinstitūcijai apropriācijas, kas vajadzīgas, lai izpildītu uzņemtās saistības. 5. Izņēmuma gadījumos saskaņā ar Finanšu regulas 30. panta 1. punkta g) apakšpunktu Komisija savas budžeta iedaļas ietvaros var pārvietot apropriācijas no vienas budžeta garantijas budžeta posteņa uz citas budžeta garantijas budžeta posteni, ja izņēmuma gadījumos kopējā uzkrājumu fondā uzkrātie resursi nav pietiekami garantijas pieprasījuma segšanai, ar noteikumu vēlāk atjaunot pārvietoto summu saskaņā ar Finanšu regulas 30. panta 1. punkta g) apakšpunktā un 212. panta 4. punktā noteikto procedūru. 6. Saskaņā ar Finanšu regulas 211. panta 7. punktu Komisija nekavējoties informē budžeta lēmējinstitūciju, ja kāda nodalījuma daļu vērtība samazinās zem 50 % no paredzētajām summām pēc efektīvās uzkrājumu likmes piemērošanas, un vēlreiz, ja šī vērtība samazinās zem 30 % no minētajām paredzētajām summām.

4. pants Garantijas pieprasījumu izpilde 1. Norēķini par garantijas pieprasījumiem attiecībā uz finanšu instrumentiem, budžeta garantijām un finansiālo palīdzību, ko sedz kopējais uzkrājumu fonds (“garantijas pieprasījumi”), nodrošina minēto pārvietojumu izsekojamību un uzskaiti Komisijas grāmatvedības sistēmā. 2. Garantijas pieprasījumus un citus attiecīgus maksājuma pieprasījumus var izpildīt naudā un/vai pārdodot kopējā uzkrājumu fonda aktīvus, un/vai ar repo līgumiem, ievērojot piemērojamos riska ierobežojumus. 3. Ja Komisijas centrālajā kasē saņemts garantijas pieprasījums vai attiecīgs maksājuma pieprasījums no īstenošanas partnera vai ja nepieciešams uzturēt resursu minimumu naudā vai tās ekvivalentos likviditātes rezervei saskaņā ar Finanšu regulas 212. pantu un 213. panta 2. punkta otro daļu, par attiecīgo instrumentu atbildīgais kredītrīkotājdienests izdod papildināšanas rīkojumu, lai atjaunotu attiecīgās likviditātes rezerves pozīcijas vērtību. Pamatojoties uz minētajiem papildināšanas rīkojumiem, Komisijas kase pieprasa pārvietot summas uz īpaši izveidotu kontu šo garantijas pieprasījumu vai maksājuma pieprasījumu apstrādei, no kurienes tās dara pieejamas kredītrīkotājdienestiem, kas tās var izmantot, lai veiktu maksājumus īstenošanas partneriem. 4. Kredītrīkotājdienesti paziņo iepriekšēju informāciju par visiem garantijas pieprasījumiem vai attiecīgajiem maksājuma pieprasījumiem, tiklīdz tā kļūst pieejama, lai finanšu pārvaldnieks varētu pienācīgi sagatavoties reaģēt uz šiem garantijas pieprasījumiem un maksājuma pieprasījumiem. Attiecīgo instrumentu kredītrīkotājdienesti aktīvi uzrauga to atbildībā esošās finanšu saistības, lai sniegtu ieņēmumu prognozes un, ciktāl tā pieejama, agrīnu informāciju par paredzamajiem garantijas pieprasījumiem. 5. Gada ziņojumā par kopējā uzkrājumu fonda darbību iekļauj informāciju par kopējā uzkrājumu fonda izpildītajiem garantijas pieprasījumiem un attiecīgajiem maksājuma pieprasījumiem.

5. pants Investīciju stratēģija 1. Finanšu pārvaldnieks sagatavo investīciju stratēģiju, lai virzītu kopējā uzkrājumu fonda aktīvu pārvaldību nolūkā sasniegt 2. pantā noteiktos investīciju mērķus. Šo investīciju stratēģiju izsaka stratēģiskā aktīvu izvietojuma veidā, kas nosaka indikatīvo mērķizvietojumu dažādām portfeļa atbilstīgo finanšu aktīvu kategorijām. 2. Finanšu pārvaldnieks stratēģisko aktīvu izvietojumu atspoguļo stratēģiskā etalonā (“etalons”), ar kuru salīdzina kopējā uzkrājumu fonda sniegumu. 3. Investīciju stratēģiju un etalonu ierosina finanšu pārvaldnieks un apstiprina grāmatvedis pēc apspriešanās un saziņā ar kredītrīkotājdienestiem. 4. Investīciju stratēģiju un etalonu var grozīt, ja notiek pienācīgi dokumentētas un pamatotas izmaiņas ekonomiskajos apstākļos, būtiskas izmaiņas attiecīgo instrumentu vajadzībās un stāvoklī vai būtiskas izmaiņas ienākošo un izejošo plūsmu aplēsēs. Investīciju stratēģijas grozīšanas procedūra ir tāda pati kā tās sākotnējai pieņemšanai. Investīciju stratēģiju izstrādā, ņemot vērā kopējā uzkrājumu fonda investīciju periodu un riska pielaidi. 5. Kopējā uzkrājumu fonda investīciju periods atspoguļo dažādo attiecīgo instrumentu apvienotos investīciju periodus, ņemot vērā budžeta iemaksu laika profilu un ienākošo un izejošo plūsmu aplēses, ko par attiecīgajiem instrumentiem atbildīgie kredītrīkotājdienesti snieguši pirms sākotnējās investīciju stratēģijas izveides un katru gadu attiecīgā instrumenta darbības laikā vai gadījumā, ja ir paredzamas būtiskas izmaiņas. 6. Finanšu pārvaldnieks kopējā uzkrājumu fonda riska pielaidi nosaka kā no tā aktīvu pārvaldības darbībām radušos zaudējumu maksimālo summu, ko kopējais uzkrājumu fonds var pieņemt. Riska pielaidi izsaka ar tādiem riska parametriem kā riskam pakļautā vērtība, kas noteikta ar ļoti augstu ticamības pakāpi tā, lai būtu ļoti neliela varbūtība, ka faktiskie zaudējumi pārsniedz maksimālos paredzētos zaudējumus.

6. pants Investīciju stratēģijas īstenošana, ko veic finanšu pārvaldnieks 1. Finanšu pārvaldnieks īsteno investīciju stratēģiju, ņemot vērā aktīvu pārvaldības pamatnostādnes un attiecīgos noteikumus un procedūras. 2. Finanšu pārvaldnieks pārrauga šajā lēmumā noteikto procesu darbību. 3. Finanšu pārvaldnieks sniedz ziņojumus saskaņā ar 11. pantu. 4. Finanšu pārvaldnieka riska pārvaldības dienests ziņo grāmatvedim par jebkādām būtiskām bažām saistībā ar aktīvu pareizu un prudenciālu finansiālo pārvaldību. 5. Finanšu pārvaldnieks pārrauga visu attiecīgo atbalsta pakalpojumu (grāmatvedības, analīzes, tirdzniecības risinājumu) iepirkumu, kas nepieciešami, lai nodrošinātu investīciju stratēģijas efektīvu īstenošanu. 6. Lai nodrošinātu investīciju stratēģijas efektīvu un lietderīgu īstenošanu, finanšu pārvaldnieks ir pilnvarots deleģēt konkrētas funkcijas vai procesus akreditētiem pakalpojumu sniedzējiem, kuriem ir visas nepieciešamās atļaujas uzticēto pakalpojumu veikšanai. Darbības, kuras var deleģēt, ir šādas: a) kopējā uzkrājumu fonda nodalījumu aktīvu un daļu novērtēšana un uzskaite; b) kopējā uzkrājumu fonda aktīvu glabāšana, turēšana un pārvaldīšana; c) etalonindeksu izstrādāšana, novērtēšana un uzturēšana, tirgus dati.

7. pants Snieguma mērīšana un vērtēšana 1. Finanšu pārvaldnieks vismaz reizi mēnesī uzrāda kopējā uzkrājumu fonda neto aktīvu vērtību (NAV). Visus darījumus (ienākošās/izejošās plūsmas) novērtē NAV mēneša beigās. 2. Kopējo peļņu vai zaudējumus no aktīvu investīcijām, ko atspoguļo kopējā uzkrājumu fonda NAV, sadala proporcionāli attiecīgo finanšu instrumentu, budžeta garantiju un finansiālās palīdzības nodalījumu daļām. 3. Portfeļa vērtējumu nosaka, izmantojot finanšu pārvaldnieka ierosinātās un grāmatveža apstiprinātās vērtēšanas metodes un procedūras. Minētās metodes un procedūras var ietvert tirgus noslēguma cenas, ārēji novērtētas cenas, aktīvā tirgū kotētās cenas un, ja tās nav pieejamas, iekšējos vai ārējos vērtēšanas modeļus. Ja ir pirkti vai pārdoti aktīvi, izmanto darījuma cenas. 4. Portfeļa sniegumu novērtē pēc patiesās vērtības, ņemot vērā instrumentu tirgus cenas. Portfeļa sniegumu aprēķina gan absolūtā izteiksmē, gan attiecībā pret etalonu, kas minēts 5. pantā. 5. Kopējā uzkrājumu fonda tiešās aktīvu pārvaldības izmaksas sedz no kopējā uzkrājumu fonda aktīviem. Minētās aktīvu pārvaldības izmaksas ietver turēšanas maksu, ārējās revīzijas izmaksas, tirdzniecības un riska ierobežošanas izmaksas, banku maksas un izmaksas, kas saistītas ar vērtspapīru aizdevumu darījumiem un citām operācijām, kuras ir atbilstīgas saskaņā ar 8. pantu. 6. No fonda aktīviem var atskaitīt tirdzniecības infrastruktūras izmaksas, tajā skaitā datu pakalpojumu izmaksas, kas tieši saistītas ar kopējā uzkrājumu fonda aktīvu pārvaldību.

8. pants Atbilstīgais investīciju spektrs 1. Kopējais uzkrājumu fonds veic investīcijas tikai: a) euro denominētos naudas tirgus aktīvos; b) fiksēta ienākuma vērtspapīros; c) regulētos kolektīvos ieguldījumos parāda un pašu kapitālā. 2. Kopējais uzkrājumu fonds iegūst riska darījumus ar šīm aktīvu klasēm, veicot investīcijas šādos instrumentos vai iesaistoties šādās operācijās: a) noguldījumi; b) naudas tirgus instrumenti un naudas tirgus fondi, kas piedāvā dienas likviditāti, uz kuriem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/1131 (10); c) parāda instrumenti, piemēram, obligācijas, vekseļi un parādzīmes, un vērtspapīroti instrumenti saskaņā ar vienkāršiem, pārredzamiem un standartizētiem (VPS) kritērijiem, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2017/2402 (11); d) kolektīvo ieguldījumu uzņēmumi, uz kuriem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/65/EK (12), tajā skaitā biržā tirgoti fondi, kas veic investīcijas pašu kapitālā vai parāda instrumentos, kuru maksimālie zaudējumi nevar pārsniegt investētās summas; e) repo līgumi saskaņā ar Finanšu regulas 212. panta 2. punktu; f) reversie repo līgumi; g) vērtspapīru aizdevumu operācijas ar atzītām tīrvērtes sistēmām, piemēram, Clearstream un Euroclear, vai ar vadošajām finanšu iestādēm, kas specializējas šāda veida operācijās. 3. Atvasinātos instrumentus regulētā tirgū netirgotu un tirgotu nākotnes līgumu un mijmaiņas līgumu veidā izmanto tikai efektīvai portfeļa pārvaldībai, nevis spekulācijas vai pozīciju stiprināšanas nolūkā. Atvasinātos instrumentus var izmantot, lai koriģētu ilgumu, mazinātu kredītrisku vai citu būtisku risku vai mainītu aktīvu izvietojumu atbilstīgi investīciju politikai. 4. Kopējā uzkrājumu fonda aktīvus var investēt ierobežota riska augsti likvīdās obligācijās, kas denominētas ASV dolāros un ko emitējušas valsts un pārvalstiskas struktūras, vienīgi tāpēc, lai panāktu diversifikāciju un pakļautību citas procentu likmju līknes riskiem. Valūtas risku ierobežo, pienācīgi izmantojot mijmaiņas līgumus vai citus ārvalstu valūtas riska ierobežošanas instrumentus, kā noteikts 3. punktā. 5. Finanšu pārvaldnieks, vienojoties ar grāmatvedi, var paplašināt atbilstīgo investīciju tvērumu, iekļaujot citas aktīvu klases un investīciju operācijas, kas atbilst investīciju stratēģijai un mērķiem, kā arī citu attīstīto valstu valūtas, ko ik pa laikam norāda Starptautiskais Valūtas fonds, ar nosacījumu, ka tiek ierobežots valūtas risks. Ikvienu lēmumu par jaunu aktīvu klašu, investīciju operāciju vai attīstīto valstu valūtu iekļaušanu attaisno ar argumentētu pamatojumu par katru aktīvu klasi, operāciju vai valūtu par to, kā paplašinātās investīciju iespējas uzlabos kopējā uzkrājumu fonda riska un ienesīguma rādītājus. Tas ietver novērtējumu par operatīvajām spējām, kas vajadzīgas, lai izmantotu šīs jaunās investīciju iespējas.

9. pants Ētisku vai morālu apsvērumu dēļ izslēgto investēšanas darbību saraksts 1. Finanšu pārvaldnieks apzināti neinvestē kopējā uzkrājumu fonda aktīvus vērtspapīros, ko emitējuši uzņēmumi, par kuriem ar galīgu spriedumu vai galīgu administratīvu lēmumu ir konstatēts, ka tie veic darbības: a) kuras tiek uzskatītas par nelikumīgām vai aizliegtām ētisku vai morālu apsvērumu dēļ saskaņā ar Savienības tiesisko regulējumu un starptautiskām konvencijām un nolīgumiem; b) kuras ir saistītas ar tādas munīcijas vai ieroču izstrādi, ražošanu un tirdzniecību, ko aizliedz piemērojamie starptautiskie tiesību akti. 2. Kopējā uzkrājumu fonda aktīvus neinvestē vērtspapīros, ko emitējuši uzņēmumi, kuri, cik zināms finanšu pārvaldniekam, vairāk nekā 25 % no saviem kopējiem gada ieņēmumiem gūst no turpmāk uzskaitītajām darbībām: a) azartspēļu darbībām (ar ražošanu, būvniecību, izplatīšanu, apstrādi, tirdzniecību vai programmatūru saistītām darbībām); b) ar tabaku saistītiem produktiem un darbībām (ražošana, izplatīšana, pārstrāde un tirdzniecība); c) tirdzniecības ar seksuālās ekspluatācijas mērķi un saistītās infrastruktūras, pakalpojumiem un medijiem.

10. pants Vidiskie, sociālie un pārvaldības apsvērumi 1. Kopējā uzkrājumu fonda investīciju stratēģiju īsteno saskaņā ar Savienības politikas mērķi maksimāli veicināt ilgtspējīgu finansējumu un sociālo taisnīgumu, ciktāl tas atbilst kopējā uzkrājumu fonda kapitāla līmeņa uzturēšanai. 2. Kopējā uzkrājumu fonda investīciju politikas īstenošanā nodrošina atbilstību visiem attiecīgajiem tiesību aktiem, kas veicina vidiskajiem, sociālajiem un pārvaldības (VSP) kritērijiem atbilstīgos finanšu instrumentus, un ievēro attiecīgos standartus, sistēmas, kritērijus un procesus, kas noteikti Savienības tiesiskajā regulējumā. 3. Finanšu pārvaldnieks apspriežas ar ES Tehnisko ekspertu grupu ilgtspējīga finansējuma jautājumos vai tās pēcteci par VSP faktoru īstenošanu kopējā uzkrājumu fonda investīciju stratēģijā. 4. Finanšu pārvaldnieks uzrauga kopējā uzkrājumu fonda VSP profilu un regulāri sniedz ziņojumu par to, tajā skaitā izmantojot 11. pantā minēto gada pārskatu.

11. pants Kopējā uzkrājumu fonda ziņojumi un pārskati 1. Gada ziņojumā saskaņā ar Finanšu regulas 214. panta 2. punktu iekļauj pamatinformāciju par vispārējo portfeļa sastāvu, pieprasījumu skaitu, darījumu skaitu un sniegumu salīdzinājumā ar etalonu. 2. Gada ziņojumā sniedz piezīmes par kopējā uzkrājumu fonda vispārējo sniegumu un visām nozīmīgajām norisēm saistībā ar kopējā uzkrājumu fonda rezultātiem un operācijām gada laikā. 3. Grāmatvedis nodrošina kopējā uzkrājumu fonda turēto aktīvu gada pārskatu savlaicīgu sagatavošanu un to konsolidēšanu Savienības gada pārskatos. 4. Finanšu pārvaldnieks pēc pieprasījuma sniedz grāmatvedim visu informāciju un palīdzību šīs prasības izpildei. 5. Finanšu pārvaldnieks sagatavo ikmēneša ziņojumus par riskiem un sniegumu. 6. Finanšu pārvaldnieks pēc grāmatveža, Eiropas Parlamenta vai Padomes un Eiropas Revīzijas palātas pieprasījuma sniedz informāciju par kopējā uzkrājumu fonda stāvokli un sniegumu.

12. pants Atcelšana Komisijas Lēmumu C(2016) 165 (13) un Komisijas Lēmumu C(2017) 7693 (14) atceļ.

13. pants Finanšu pārvaldnieka pienākumu deleģēšana Komisija deleģē finanšu pārvaldnieka pienākumus un uzdevumus Budžeta ģenerāldirektorāta ģenerāldirektoram, izņemot Finanšu regulas 214. panta 2. punktā minētos ziņošanas pienākumus. Budžeta ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors pastāvīgi veic minētos pienākumus un uzdevumus un iesniedz komisāru kolēģijai visus ieteikumus un ziņojumus par kopējā uzkrājumu fonda darbību.

14. pants Piemērošanas diena Šo lēmumu piemēro no dienas, kad sāk piemērot daudzgadu finanšu shēmu laikposmam pēc 2020. gada.

Briselē, 2020. gada 25. februāris Komisijas vārdā – Komisijas loceklis Johannes HAHN

(1) OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.

(2) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/1017 (2015. gada 25. jūnijs) par Eiropas Stratēģisko investīciju fondu, Eiropas Investīciju konsultāciju centru un Eiropas Investīciju projektu portālu, ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1291/2013 un (ES) Nr. 1316/2013 – Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (OV L 169, 1.7.2015., 1. lpp.).

(3) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/1601 (2017. gada 26. septembris), ar ko izveido Eiropas Fondu ilgtspējīgai attīstībai (EFIA), EFIA garantiju un EFIA garantiju fondu (OV L 249, 27.9.2017., 1. lpp).

(4) Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 480/2009 (2009. gada 25. maijs), ar ko izveido Garantiju fondu ārējai darbībai (OV L 145, 10.6.2009., 10. lpp.).

(5) Likumdevēju daļēja kopēja vienošanās par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido programmu InvestEU (COM(2018) 439 final, 2018. gada 6. jūnijs).

(6) COM(2018) 460, final, 2018. gada 14. jūnijs.

(7) Padomes Lēmums 77/270/Euratom (1977. gada 29. marts), ar ko Komisiju pilnvaro piešķirt Euratom aizdevumus, lai veicinātu kodolelektrostaciju finansēšanu (OV L 88, 6.4.1977., 9. lpp.).

(8) COM(2019) 640, final, 2019. gada 11. decembris.

(9) COM(2020) 130.

(10) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/1131 (2017. gada 14. jūnijs) par naudas tirgus fondiem (OV L 169, 30.6.2017., 8. lpp.).

(11) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/2402 (2017. gada 12. decembris), ar ko nosaka vispārēju regulējumu vērtspapīrošanai un izveido īpašu satvaru attiecībā uz vienkāršu, pārredzamu un standartizētu vērtspapīrošanu, un groza Direktīvas 2009/65/EK, 2009/138/EK un 2011/61/ES un Regulas (EK) Nr. 1060/2009 un (ES) Nr. 648/2012 (OV L 347, 28.12.2017., 35. lpp.).

(12) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/65/EK (2009. gada 13. jūlijs) par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU) (pārstrādāta versija) (OV L 302, 17.11.2009., 32. lpp.).

(13) Commission Decision C(2016) 165 of 21 January 2016 approving the asset management guidelines of the guarantee fund of the European Fund for Strategic Investments.

(14) Commission Decision C(2017) 7693 of 22 November 2017 approving the asset management guidelines of the guarantee fund of the European Fund for Sustainable Development and amending Decision C(2005) 2992 concerning the management of the non-budget financial operations of the European Community (EC), the European Atomic Energy Community (Euratom), the European Coal and Steel Community (ECSC) in liquidation and subsequently the Assets of the Research Fund for Coal and Steel.