LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 250/208

KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2015/1587

(2015. gada 7. maijs)

par valsts atbalstu SA.35546 (2013/C) (ex 2012/NN), ko Portugāle sniegusi Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A.

(izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 3036)

(Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

ņemot vērā lēmumu, ar kuru Komisija nolēma sākt procedūru, kas minēta Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 2. punktā, attiecībā uz atbalstu SA.35546 (2013/C) (ex 2012/NN) (1),

pēc uzaicinājuma ieinteresētajām personām iesniegt piezīmes saskaņā ar minētajiem pantiem,

tā kā:

1. PROCEDŪRA

(1) Ar 2012. gada 3. oktobra vēstuli Portugāles iestādes neformāli iesniedza Komisijai īsu rakstveida ziņojumu par valsts pasākumiem ar mērķi palielināt ienākumus no Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. (turpmāk – “ENVC”) privatizācijas. Pamatojoties uz iesniegto informāciju, Komisija 2012. gada 5. oktobrī nolēma pēc savas iniciatīvas uzsākt lietu, kas reģistrēta ar numuru SA.35546 (2012/CP). Portugāle par lietas sākšanu tika informēta ar 2012. gada 11. oktobra vēstuli.

(2) Komisija pieprasīja papildu informāciju ar 2012. gada 12. oktobra vēstuli, uz kuru Portugāle atbildēja ar 2012. gada 9. novembra e-pasta vēstuli un 2012. gada 20. novembra vēstuli. Šī informācija ļāva secināt, ka ENVC iepriekš ir guvusi labumu no vairākiem pasākumiem, kas varētu būt valsts atbalsts. Konferences zvans ar Portugāles iestādēm notika 2012. gada 16. oktobrī. Pēc Portugāles iestāžu pieprasījuma Komisijas un Portugāles iestāžu pārstāvju tikšanās norisinājās 2012. gada 11. decembrī. Papildu informāciju Portugāle iesniedza ar 2012. gada 28. decembra vēstuli un 2013. gada 18. janvāra e-pasta vēstuli.

(3) Komisija ar 2013. gada 23. janvāra vēstuli informēja Portugāli, ka tā attiecībā uz atbalstu ir nolēmusi sākt procedūru, kas minēta Līguma par Eiropas Savienības darbību (turpmāk “LESD”) 108. panta 2. punktā (turpmāk “lēmums par procedūras sākšanu”).

(4) Komisijas lēmums sākt procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2), aicinot ieinteresētās personas iesniegt piezīmes par šiem pasākumiem. Portugāle savas piezīmes attiecībā uz lēmumu par procedūras sākšanu iesniedza ar 2013. gada 12. marta vēstuli. Komisija no ieinteresētajām personām nekādas piezīmes nesaņēma.

(5) Formālas izmeklēšanas procedūras laikā, atbildot uz Komisijas informācijas pieprasījumiem, Portugāle informāciju iesniedza vairākkārt. Turklāt 2013. gada 27. maijā, 2013. gada 29. jūlijā, 2013. gada 13. novembrī un 2015. gada 20. janvārī Komisija un Portugāles iestādes piedalījās telefonsakaru konferencē. Tāpat 2014. gada 17. martā norisinājās Komisijas un Portugāles iestāžu pārstāvju tikšanās.

(6) Ar 2015. gada 27. februāra vēstuli Portugāle lūdza Komisijai apstiprināt, ka iespējamais atgūšanas pienākums netiks piemērots WestSea. Tajā pašā vēstulē Portugāle piekrita atteikties no savām tiesībām, kas izriet no LESD 342. panta saistībā ar Regulas Nr. 1/1958 (3) 3. pantu, kā arī tam, ka šis lēmums tiek pieņemts un paziņots angļu valodā.

2. VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA

2.1. Atbalsta saņēmējs

(7) ENVC bija portugāļu kuģu būvētava, kas dibināta 1944. gadā un nacionalizēta 1975. gadā. Tā pilnībā atradās valsts īpašumā, ko pārvaldīja EMPORDEF – Empresa Portuguesa de Defesa (SGPS), S.A. (turpmāk – “EMPORDEF”), 100 % valsts kontrolakciju sabiedrība, kas kontrolē vairākus valstij piederošus uzņēmumus aizsardzības nozarē.

(8) Laikā, kad tika izdots Komisijas lēmums par procedūras sākšanu (sk. 3. apsvērumu), ENVC bija aptuveni 638 darbinieki, un tā bija vienīgā kuģu būvētava Portugālē, kurā bija iespējams būvēt militāros kuģus (4). ENVC kuģu būves darbu sarakstā tobrīd bija divu kuģu-asfaltvedēju (turpmāk – “asfaltvedēji”) būvniecība, ko bija pasūtījusi Petróleos de Venezuela S.A. (turpmāk – “PDVSA”), 100 % Venecuēlas valstij piederoša sabiedrība.

(9) ENVC darbojās uz zemes, par kuru bija noslēgts koncesijas līgums. Koncesija ENVC pirmo reizi tika piešķirta 1946. gadā un pēc tam grozīta 1948., 1949. un 1974. gadā. Koncesijas platība un ilgums tika palielināts 1989. gadā – sākotnēji līdz 2006. gadam, bet pēc tam līdz 2031. gadam (5).

2.2. Privatizācijas procedūra

(10) Laikā, kad tika izdots Komisijas lēmums par procedūras sākšanu, ENVC vēl aktīvi darbojās tirgū. Ar 2012. gada 13. augusta Dekrētlikumu Nr. 186/2012 valdība nolēma sabiedrību pārprivatizēt (6).

(11) Privatizācijas procedūra bija jāveic saskaņā ar Portugāles Privatizācijas likumu (7). Procedūru reglamentējošie noteikumi, t. i., Dekrētlikums Nr. 186/2012 un Ministru padomes Rezolūcija Nr. 73/2012, tika publicēti Portugāles Oficiālajā Vēstnesī attiecīgi 2012. gada 13. un 29. augustā (8). Ministru padomes Rezolūcijā Nr. 73/2012 tika precizēts, ka privatizācijai jānotiek tiešas pārdošanas ceļā, nevis konkursa kārtībā, pārdodot līdz 95 % ENVC akciju kapitāla.

(12) Portugāle norādīja, ka EMPORDEF un tās finanšu konsultants identificēja vairāk nekā 70 iespējamos ieguldītājus. Līdz noteiktajam termiņam — 2012. gada 5. novembrim — saistošus piedāvājumus iesniedza trīs ieguldītāji, taču par piemērotiem tika atzīti tikai divi: Brazīlijas Rio Nave Serviços Navais un Krievijas JSC River Sea Industrial Trading (9).

(13) Ar Ministru padomes 2013. gada 17. aprīļa Rezolūciju 27/2013 Portugāles valdība nolēma noraidīt vienīgo derīgo JSC River Sea Industrial Trading piedāvājumu (Rio Nave Serviços Navais piedāvājums tajā brīdī jau bija zaudējis spēku), pamatojot to ar pārāk sarežģītiem nosacījumiem, kurus nav iespējams izpildīt.

(14) Ar 2013. gada 24. jūlija Dekrētlikumu Nr. 98/2013 Portugāles valdība piešķīra ENVC apakškoncesijas tiesības uz zemi, uz kuras sabiedrība darbojās. Procedūra apakškoncesijas piešķiršanai tika sākta 2013. gada 31. jūlijā. Piedāvājumus iesniedza divi solītāji, taču tikai Martifer-Energy Systems SGPS, S.A. kopā ar Navalria-Docas, Construções e Reparações Navais, S.A. (caur to meitasuzņēmumu WestSea) tika atzīts par derīgu. To, ka ir izvēlēts WestSea piedāvājums, Portugāle apstiprināja 2013. gada 11. oktobrī.

(15) Ņemot vērā ENVC finansiālo stāvokli ar zaudējumiem EUR 264 miljonu apmērā līdz 2013. gada vidum, Portugāles valdība ar Ministru padomes 2013. gada 5. decembra Rezolūciju Nr. 86/2013 nolēma likvidēt ENVC. Tajā pašā laikā valdība uzdeva ENVC valdei sākt pārdot sabiedrības aktīvus un palielināt to vērtību pārredzamas tirdzniecības ceļā.

(16) ENVC2014. gada 4. martā sasauca kopsapulci, kurā EMPORDEF kā vienīgais ENVC akcionārs apstiprināja lēmumu turpināt ENVC aktīvu tirdzniecību, kā arī atlaist tobrīd strādājošos aptuveni 607 darbiniekus, lai pēc iespējas ātrāk likvidētu un slēgtu sabiedrību.

(17) Kad tika veikti nepieciešamie darbi atbilstoši ENVC kopsapulces lēmumam, pārdoti aktīvi un atlaisti darbinieki, Portugāles valdība pieprasīja Comissão de Recrutamento e Selecção para a Administração Pública – CRESAP (Portugāles Aģentūra augstākā līmeņa administrācijas darbinieku atlasei un pieņemšanai darbā) iecelt likvidācijas komandu, kas atbildīga par ENVC likvidāciju. Portugāles iestādes apstiprināja, ka ENVC tiks likvidēta tuvāko mēnešu laikā.

3. PASĀKUMU APRAKSTS

(18) Ņemot vērā Portugāles sniegto informāciju formālās izmeklēšanas procedūras laikā, šķiet, ka ENVC ir guvusi labumu no vairākiem iepriekš veiktiem atbalsta pasākumiem (“iepriekš veiktie pasākumi”).

(19) Dažus iepriekš veiktos pasākumus nodrošināja EMPORDEF vai Portugāles Valsts kase, lai segtu ENVC pamatdarbības izdevumus un/vai zaudējumus laikposmā no 2006. līdz 2013. gadam. Pasākumi apkopoti 1. tabulā. 1. tabula Iepriekš veiktie pasākumi ENVC pamatdarbības izdevumu/zaudējumu segšanai Datums Pasākums Nodrošinātājs Summa (EUR) 2006. gada 11. maijs ENVC kapitāla palielināšana EMPORDEF 24 875 000 2012./2013. gads Aizdevumi ar procentiem pamatdarbības izdevumu segšanai – sīkāka informācija I pielikumā EMPORDEF 101 118 066,03 i) 2006. gada 31. janvāris ii) 2008. gada 11. decembris iii) 2010. gada 28. aprīlis iv) 2011. gada 27. aprīlis Aizdevumi pamatdarbības izdevumu segšanai Direção-Geral do Tesouro e Finanças (DGTF) i) 30 000 000 ii) 8 000 000 iii) 5 000 000 iv) 13 000 000

(20) ENVC (kuras vienīgais akcionārs bija EMPORDEF) kopsapulce 2006. gada 11. maijā nolēma turpināt ENVC kapitāla palielināšanu par EUR 24,875 miljoniem (“kapitāla palielināšana 2006. gadā”) (10). Portugāle apgalvo, ka kapitāla palielināšana 2006. gadā bija nepieciešama, lai ENVC varētu izpildīt savas finansiālās un komerciālās saistības (jo īpaši attiecībā uz Portugāles Jūras spēkiem), un tika veikta, ņemot vērā 2005. gada 17. augustaENVC pārstrukturēšanas plānu (sk. 47. apsvērumu). Portugāle arī atzīmē, ka kapitāla palielināšana 2006. gadā bija nepieciešama, lai nodrošinātu atbilstību Portugāles Komercsabiedrību likuma (“Código das Sociedades Comerciais”) 35. pantam, citādi būtu jāsamazina ENVC kapitāls vai jālikvidē sabiedrība.

(21) Vairākas bankas 2012. gadā un 2013. gada sākumā pārstāja piešķirt aizdevumus ENVC un bija gatavas tos piešķirt tikai EMPORDEF. Rezultātā, lai nodrošinātu ENVC darbības turpināšanu, EMPORDEF – kā vienīgais akcionārs – sniedza ENVC finansiālu atbalstu, piešķirot vairākus aizdevumus ar procentiem par kopējo summu EUR 101 118 066,03 (“2012. un 2013. gada aizdevumi”) (11). Portugāle skaidro, ka šie aizdevumi tika piešķirti, lai segtu pamatdarbības izdevumus un nodrošinātu esošo banku aizdevumu pārjaunošanu. 2012. un 2013. gada aizdevumiem piemērojamās procentu likmes ir atkarīgas no konkrētajiem līgumiem. Portugāle apgalvo, ka procentu likmes, kuras EMPORDEF piemēroja ENVC, atbilda attiecīgajām EMPORDEF piešķirtajiem aizdevumiem piemērotajām banku procentu likmēm. Kopš 2014. gada februāra ENVC nav atmaksājusi ne 2012. un 2013. gada aizdevumus, ne samaksājusi procentu maksājumus.

(22) Visbeidzot, 2006., 2008., 2010. un 2011. gadā ENVC saņēma finansējumu EUR 56 miljonu apmērā no Portugāles Valsts kases (Direção-Geral do Tesouro e Finanças – DGTF) vairāku aizdevuma līgumu formā (“ DGTF aizdevumi”). Portugāle apgalvo, ka aizdevumiem tika piemērota EURIBOR likme un mainīga procentu likmju starpība atkarībā no līguma. DGTF aizdevumi tika piešķirti, lai nokārtotu neizpildītās finansiālās saistības un nodrošinātu naudas līdzekļus, kas bija nepieciešami ENVC pamatdarbības izdevumu segšanai. Portugāle apstiprināja, ka DGTF aizdevumi nav atmaksāti (12).

(23) Portugāle arī informēja par vairākiem citiem iepriekš veiktiem pasākumiem ENVC labā. Pasākumi apkopoti 2. tabulā. 2. tabula Citi iepriekš veiktie pasākumi ENVC labā (13) Datums Pasākums Nodrošinātājs Summa (EUR) 2011. gada 29. novembris Apstiprinājuma vēstule Banco Comercial Português (BCP) piešķirtajam aizdevumam EMPORDEF 990 000 2011. gada 3. novembris Apstiprinājuma vēstule BCP piešķirtajam aizdevumam EMPORDEF 400 000 2010. gada 30. septembris Apstiprinājuma vēstule BCP piešķirtajam aizdevumam EMPORDEF 12 500 000 2010. gada 31. augusts Apstiprinājuma vēstule diviem rezerves akreditīviem, kurus izsniedza Caixa Geral de Depósitos (CGD) EMPORDEF 12 890 000 (14) 2010. gada 24. jūnijs Apstiprinājuma vēstule BCP piešķirtajam aizdevumam EMPORDEF 5 000 000 2009. gada 25. novembris Apstiprinājuma vēstule CGD piešķirtajam atjaunojamam aizdevumam EMPORDEF 15 000 000 2009. gada 7. septembris Apstiprinājuma vēstule Banco Espírito Santo (BES) piešķirtajam atjaunojamam aizdevumam EMPORDEF 4 500 000 2008. gada 26. jūnijs Apstiprinājuma vēstule BCP kā saistību izpildes garantija attiecībā uz diviem kuģubūves līgumiem EMPORDEF 14 512 500 2007. gada 8. janvāris Apstiprinājuma vēstule CGD piešķirtajam atjaunojamam aizdevumam EMPORDEF 5 000 000 — Atbalsts kuģubūvei no 2000. līdz 2005. gadam (15) – sīkāka informācija II pielikumā DGTF 27 129 933,20 — Atbalsts profesionālajai apmācībai 2005. un 2006. gadā (16) DGTF 257 791 2009. gada 23. decembris Aizdevums kuģa Atlântida būvniecībai EMPORDEF 37 000 000

(24) ENVC 2010. gadā noslēdza līgumu ar PDVSA par divu asfaltvedēju būvniecību. Līguma summa par katru kuģi bija EUR 64,45 miljoni, kopsumma – EUR 128,9 miljoni. Saskaņā ar būvniecības līgumu PDVSA bija jāsamaksā ENVC avansa maksājums 10 % apmērā no kopējās līguma summas, t. i., EUR 12,89 miljoni, ar priekšnoteikumu, ka tiek izsniegti divi rezerves akreditīvi, kuru mērķis bija garantēt PDVSA sākotnējo iemaksu, ja ENVC nespētu izpildīt savas līgumsaistības. Abus rezerves akreditīvus izsniedza CGD, pamatojoties uz EMPORDEF apstiprinājuma vēstuli, un atsauca 2014. gada 28. februārī un 2014. gada 31. martā.

(25) Portugāle arī skaidro, ka laikposmā no 2007. līdz 2011. gadam EMPORDEF izsniedza vairākas apstiprinājuma vēstules un garantijas finansēšanas līgumu starp ENVC un komercbankām atbalstam (apstiprinājuma vēstules, kas minētas 24. apsvērumā un šajā apsvērumā, turpmāk – “apstiprinājuma vēstules” –, to kopējā vērtība EUR 70 792 500). Portugāle atzīmē, ka EMPORDEF nekad nav prasījusi samaksu no ENVC par apstiprinājuma vēstulēm.

(26) Laikposmā no 2000. līdz 2005. gadam ENVC saņēma vairākas subsīdijas par kuģubūves darbībām, kuru vērtība bija EUR 27 129 933,20 (“kuģu būves subsīdijas”). Šī summa atbilst vairākām neatmaksājamām subsīdijām vairāku kuģu un tankkuģu būvniecībai, kuras, kā apgalvo Portugāle, tika piešķirtas saskaņā ar Dekrētlikumu Nr. 296/89, ar kuru īsteno Padomes Direktīvu 87/167/EEK (17).

(27) ENVC saņēma finansiālu atbalstu EUR 257 791 apmērā arī par profesionālo apmācību (“profesionālās apmācības subsīdijas”) 2005. un 2006. gadā darbības programmas “Nodarbinātība, apmācība un sociālā izaugsme” (POEFDS) ietvaros, kuru sponsorēja Eiropas Sociālais fonds.

(28) Attiecībā uz kuģi Atlântida Portugāle skaidro, ka tā būvniecībai 2006. gadā tika organizēts atklāts starptautiska mēroga konkurss, kurā piedalījās tikai ENVC un vēl viens uzņēmums. Tomēr abi piedāvājumi tika noraidīti, jo tie neatbilda konkursa prasībām. Vēlāk pēc pārrunām ar Atlanticoline – valsts uzņēmumu, kas ir atbildīgs par okeāna transportu Azoru salās – kuģu būves tiesības tika piešķirtas ENVC. Kuģa Atlântida būvniecības līguma sākotnējā vērtība bija EUR 39,95 miljoni, bet vēlāk tā tika palielināta līdz EUR 45,35 miljoniem. Vēlāk Atlanticoline lauza līgumu ar ENVC, apgalvojot, ka kuģis Atlântida nespēj sasniegt noteikto ātrumu.

(29) Lai izbeigtu Atlanticoline un ENVC konfliktu, EMPORDEF2009. gada 23. decembrī saņēma aizdevumu no CGD EUR 37 miljonu apmērā. Aizdevuma līgumā bija noteikts, ka EMPORDEF ir jāizmanto aizdevums, lai nodrošinātu ENVC ar nepieciešamajiem līdzekļiem, lai ENVC varētu izbeigt tiesvedību ar Atlanticoline. Noteiktā procentu likme bija sešu mēnešu EURIBOR plus 2 % starpība (“aizdevums kuģim Atlântida ”).

(30) Konkurss par kuģi tika izsludināts 2014. gadā. Pārdošanas procedūra tika publicēta vietējos un starptautiskos laikrakstos, un cena bija vienīgais konkursa uzvarētāja izvēles kritērijs. Pārdošanas līgums ar pircēju (Mystic Cruises SA) par EUR 8,75 miljoniem tika parakstīts 2014. gada 30. septembrī.

4. LĒMUMS PAR PROCEDŪRAS SĀKŠANU

(31) Komisija 2013. gada 23. janvārī nolēma sākt formālu izmeklēšanas procedūru. Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija sākotnēji uzskatīja, ka 2004. gada Kopienas pamatnostādņu par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (18) (“2004. gada GP pamatnostādnes”) izpratnē ENVC var uzskatīt par grūtībās nonākušu uzņēmumu, jo īpaši ņemot vērā ievērojamos ENVC zaudējumus kopš vismaz 2000. gada.

(32) Lai arī Komisija lēmumā par procedūras sākšanu atzīmēja, ka tai ir sniegta ierobežota informācija par iepriekš veiktajiem pasākumiem, tā sākotnēji uzskatīja, ka tie visi ir saistīti ar valsts resursiem un attiecināmi uz valsti (19). Komisija arī sākotnēji uzskatīja, ka iepriekš veiktie pasākumi sniedza ENVC nepienācīgu priekšrocību, jo bija maz ticams, ka kāds racionāls privātais uzņēmums būtu nodrošinājis ENVC iepriekš veiktus pasākumus, ņemot vērā ENVC grūtības tajā laikā. Šāda priekšrocība būtu uzskatāma par selektīvu, jo vienīgais atbalsta saņēmējs bija ENVC.

(33) Komisija arī atzīmēja, ka bija iespējamība, ka iepriekš veiktie pasākumi var ietekmēt dalībvalstu savstarpējo tirdzniecību, jo ENVC konkurēja ar kuģu būvētavām citās Eiropas Savienības dalībvalstīs, kā arī citur pasaulē. Tādējādi iepriekš veiktie pasākumi ļāva ENVC turpināt darbību tā, lai nebūtu jāsaskaras ar sliktu finansiālo rezultātu izraisītajām sekām, kā tas ir citiem konkurentiem.

(34) Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija sākotnēji uzskatīja, ka iepriekš veiktie pasākumi LESD 107. panta 1. punkta izpratnē ir valsts atbalsts. Turklāt, tā kā iepriekš veiktie pasākumi būtu nodrošināti, neievērojot LESD 108. panta 3. punktā minētos paziņošanas un pārtraukšanas pienākumus, Komisija atzīmēja, ka tie ir uzskatāmi par nelikumīgu valsts atbalstu.

(35) Komisija arī izteica šaubas par iepriekš veikto pasākumu saderību ar iekšējo tirgu, jo īpaši tādēļ, ka Portugāles iestādes nekādā veidā nepamatoja to saderību.

(36) Komisija tik un tā izvērtēja, vai jebkāds iespējamais saderības pamatojums, kas minēts LESD, pirmšķietami būtu piemērojams iepriekš veiktajiem pasākumiem. Izslēdzot LESD 107. panta 2. punktā minēto izņēmumu piemērošanu, Komisijas sākotnējais novērojums bija tāds, ka būtu iespējams piemērot tikai LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā noteikto izņēmumu.

(37) Komisija atzīmēja, ka tai nešķiet, ka iepriekš veiktie pasākumi ir nodrošināti atbilstoši noteiktajiem valsts atbalsta nosacījumiem, kas bija piemērojami kuģubūves nozarei laikā, kad pasākumi tika īstenoti, t. i., Nostādnēm par valsts atbalstu kuģu būvei (20) vai iepriekš spēkā esošiem noteikumiem (21). Ņemot vērā, ka laikā, kad tika nodrošināti iepriekš veiktie pasākumi, 2004. gada GP pamatnostādņu izpratnē ENVC tika uzskatīts par grūtībās nonākušu uzņēmumu, Komisija atzīmēja, ka vienīgais saderības pamatojums bija saistīts ar atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, t. i., 2004. gada GP pamatnostādnēm.

(38) Komisija atzīmēja, ka tai nešķiet, ka ir izpildīti 2004. gada GP pamatnostādņu 3.1. punktā minētie glābšanas nosacījumi. Arī attiecībā uz 2004. gada GP pamatnostādņu 3.2. punktā minēto pārstrukturēšanu Komisija nonāca pie secinājuma, ka Portugālei neizdevās nodemonstrēt, ka ir izpildīts kāds no nepieciešamajiem elementiem, lai iepriekš veiktie pasākumi būtu uzskatāmi par saderīgu pārstrukturēšanas atbalstu (pārstrukturēšanas plāns, pašu ieguldījums, kompensācijas pasākumi u. c.). Tādējādi Komisijai trūka pierādījumu par to, vai kāds no iepriekš veiktajiem pasākumiem saskaņā ar GP pamatnostādnēm ir uzskatāms par saderīgu kā glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalsts.

(39) Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija izteica šaubas par iepriekš ENVC labā veikto pasākumu saderību ar iekšējo tirgu.

(40) Papildus Komisija nonāca pie vairākiem secinājumiem par Portugāles plānotajiem pasākumiem saistībā ar ENVC privatizāciju. Lai arī plānotie pasākumi ENVC privatizācijas ietvaros nav saistīti ar lēmumu par procedūras sākšanu, ņemot vērā ENVC ekonomisko situāciju un plānoto pasākumu veidu, Komisija pieņēma, ka šie pasākumi, visticamāk, ietver valsts atbalstu. Taču Komisija novērojusi, ka Portugāle noraidīja vienīgo derīgo ENVC privatizācijas piedāvājumu un tā vietā nolēma likvidēt sabiedrību (sk. 14. un 15. apsvērumu). Pamatojoties uz to, Komisija saprot, ka plānotie pasākumi saistībā ar ENVC privatizāciju netika nodrošināti, tādēļ šajā lēmumā tie netiks apskatīti.

5. PORTUGĀLES PIEZĪMES ATTIECĪBĀ UZ LĒMUMU PAR PROCEDŪRAS SĀKŠANU

(41) Portugāle savās piezīmēs attiecībā uz Komisijas lēmumu par procedūras sākšanu atzīmēja, ka, neraugoties uz ENVC uzkrātajiem zaudējumiem kopš 2000. gada un jo īpaši kopš 2009. gada, lēmums ļaut sabiedrībai turpināt darbību, piešķirot tai pietiekami daudz līdzekļu, bija racionāla EMPORDEF izvēle, kas atbilst tirgus ekonomikas dalībnieka (“TED”) principam.

(42) Attiecībā uz ENVC grūtībām Portugāle atzīmēja, ka sabiedrības finansiālā stāvokļa nopietnība kļuva acīmredzama tikai 2009./2010. gadā un ka tā neatgriezeniskums tika atklāts tikai sabiedrības gada pārskatos par 2012. gadu.

(43) Portugāle arī paskaidroja, ka kapitāla palielināšana 2006. gadā bija saistīta ar juridisku pienākumu, pamatojoties uz Portugāles Komercsabiedrību likuma 35. pantu. Tajā teikts, ka brīdī, kad ir zaudēta puse no noteiktas sabiedrības akciju kapitāla, i) sabiedrība ir jāslēdz, ii) akciju kapitāls ir jāsamazina tādā apmērā, kas nav zemāks par pašu kapitālu (“capital próprio”), vai iii) sabiedrības akcionāriem ir jāiegulda akciju kapitālā. Pamatojoties uz to, ENVC akcionāri 2006. gadā nolēma iepludināt sabiedrības kapitālā EUR 24,875 miljonus.

(44) Portugāle apgalvo, ka šāds lēmums tika pieņemts, uzskatot, ka Portugāles Komercsabiedrību likuma 35. pantā minētās alternatīvas neļautu ENVC izpildīt tās finansiālās un komerciālās saistības (jo īpaši attiecībā uz Portugāles Jūras spēkiem). Kopš 2006. gada ENVC pasūtījumu portfelī ir 15 būvniecības projekti, kuru kopējā vērtība ir EUR 386 miljoni.

(45) Portugāle apgalvo, ka arī tirgus ekonomikas ieguldītājs būtu izvēlējies palielināt ENVC kapitālu un turpināt tās darbību, tādējādi stiprinot konkurētspēju kuģubūves tirgū.

(46) Portugāle savā 2014. gada 14. februāra iesniegumā norādīja, ka lēmums veikt kapitāla palielināšanu 2006. gadā tika pieņemts, ņemot vērā ne tikai sabiedrības darbu mapi, bet arī 2005. gada augusta ENVC pārstrukturēšanas plānu.

(47) Pārstrukturēšanas plānu, kuram tika iesniegts projekts, sagatavoja Banco Português de Investimento S.A. (BPI), un tas aptvēra laikposmu no 2005. līdz 2009. gadam. Saskaņā ar pārstrukturēšanas plānu ENVC būtu jākoncentrējas uz militāro jomu, lai atgūtu dzīvotspēju, lai gan tika atzīts, ka ENVC finansiālā un ekonomiskā ilgtspējība bija atkarīga no vadības spējām, esošo līgumu izpildes un kuģubūves tirgus attīstības.

(48) Pārstrukturēšanas plānā netika uzskaitītas izmaksas, kas saistītas ar tobrīd ENVC pieejamo līgumu nosacījumu neizpildi. Taču tika aprēķināts, ka ar uzņēmuma slēgšanu saistītās izmaksas (tostarp darbinieku atlaišana un saistību nokārtošana) tiek lēstas EUR 175 miljonu apmērā. Kā apgalvo Portugāle, tā kā likvidācija bija sarežģītāka par kapitāla palielināšanu, tā nenotika.

(49) Portugāle arī skaidro, ka pārstrukturēšanas plānā tika apliecināts ENVC nepieciešamais atbalsts, jo sabiedrība pati nespēja turpināt savu darbību laikposmā no 2005. līdz 2007. gadam. Taču Portugāle ir secinājusi, ka Inspecção-Geral de Finanças – IGF (iestāde, kuras pārziņā ir Portugāles valsts uzņēmumu uzraudzība) 2009. gada ziņojumā ir atzīmēts, ka ENVC pārstrukturēšanas plāns nav īstenots atbilstoši un ka finansiālās un ekonomiskās prognozes laika periodam no 2008. līdz 2011. gadam ir pārāk optimistiskas.

(50) Attiecībā uz 2012. un 2013. gada aizdevumiem Portugāle apgalvo, ka ENVC piemērotās procentu likmes bija tādas pašas, kādas EMPORDEF izdevās iegūt tirgū. Tas nozīmē, ka procentu likmes būtu jāapskata atbilstoši tirgus nosacījumiem un tām nav jāpiemēro atbalsts. Portugāle uzskata, ka, tā kā EMPORDEF bija vienīgais ENVC akcionārs, tā ir pēdējā atbildīgā par ENVC parādiem un saistībām. Tādēļ Portugāle apgalvo, ka EPMORDEF nepaaugstināja savu risku, to pakļaujot ENVC ar 2012. un 2013. gada aizdevumiem.

(51) Portugāle savā 2014. gada 14. februāra iesniegumā precizēja, ka kopš 2014. gada februāra ENVC nav atmaksājusi ne 2012. un 2013. gada aizdevumus, ne procentu maksājumus. Portugāle arī atzīmēja, ka aizdevumiem ENVC, kad tas bija nepieciešams, nebija pievienotas EMPORDEF izsniegtas apstiprinājuma vēstules.

(52) Attiecībā uz DGTF aizdevumiem, kas piešķirti 2006., 2008., 2010. un 2011. gadā, Portugāle uzskata, ka tie tika piešķirti atbilstoši tirgus nosacījumiem, jo tiem tika piemērota EURIBOR procentu likme un mainīga procentu likmju starpība atkarībā no katra aizdevuma līguma. Portugāle arī atzīmē, ka DGTF aizdevumi tika piešķirti, ņemot vērā ENVC pasūtījumu portfeli, kas radīja pamatotas cerības, ka ENVC spēs aizdevumus atmaksāt.

(53) Portugāle arī uzsver, ka apstiprinājuma vēstuļu izmantošana ir ierasta prakse privāto uzņēmumu vidū kā mehānisms, kas sabiedrībām ar zemāku kredītspēju nodrošina piekļuvi finanšu tirgiem. Portugāle atzīmē, ka EMPORDEF jebkurā gadījumā tiktu uzskatīts par pēdējo atbildīgo par ENVC parādiem kā tās vienīgais akcionārs. Jebkurā gadījumā Portugāle atzīmē, ka EMPORDEF nekad nav prasījis samaksu no ENVC par apstiprinājuma vēstulēm.

(54) Attiecībā uz kuģu būves subsīdijām Portugāle apgalvo, ka tās tika piešķirtas saskaņā ar Dekrētlikumu Nr. 296/89, ar kuru īsteno Direktīvu 87/167/EEK, turklāt tās ir uzskatāmas par saderīgu atbalstu kuģubūves nozarei. Attiecībā uz profesionālās apmācības subsīdijām Portugāle apgalvo, ka tās tika piešķirtas visām sabiedrībām, kas atbilda reglamentējošajiem nosacījumiem, un tādējādi nav sniegušas ENVC nepienācīgu selektīvu priekšrocību.

(55) Attiecībā uz kuģi Atlântida Portugāle secina, ka kopš 2012. gada jūnija tā tirgus vērtība ir EUR 29,24 miljoni, cita starpā ņemot vērā tā ekonomisko novecošanos, kā arī fizisko un funkcionālo nolietojumu. Šajā saistībā Portugāle apgalvo, ka nav iemesla uzskatīt, ka kuģa būvniecība sniedza ENVC nepienācīgu priekšrocību, ņemot vērā, ka būvniecības cena pārsniedza līguma cenu.

6. PASĀKUMU NOVĒRTĒJUMS

(56) Lēmumā galvenokārt tiek izskatīts, vai ENVC 2004. gada GP pamatnostādņu izpratnē ir uzskatāms par grūtībās nonākušu uzņēmumu (22). Pēc tam tiek analizēts, vai izvērtētie pasākumi ietver valsts atbalstu ENVC LESD 107. panta 1. punkta izpratnē un vai šāds atbalsts, ja tāds ir sniegts, ir likumīgs un saderīgs ar iekšējo tirgu.

6.1. ENVC grūtības

(57) Kā jau minēts 42. apsvērumā, Portugāle apgalvo, ka sabiedrības finansiālā stāvokļa nopietnība kļuva acīmredzama tikai 2009./2010. gadā un ka tā neatgriezeniskums tika atklāts tikai sabiedrības gada pārskatos par 2012. gadu.

(58) Komisija vēlreiz atkārto savu nostāju, ko tā paudusi lēmumā par procedūras sākšanu. Saskaņā ar 2004. gada GP pamatnostādņu 9. punktu Komisija uzskata uzņēmumu par nonākušu grūtībās, ja tas no saviem resursiem vai ar līdzekļiem, ko tas spēj iegūt no sava īpašnieka/akcionāriem vai kreditoriem, nespēj apturēt zaudējumus, kuri bez valsts iestāžu ārējas iejaukšanās īstermiņā vai vidējā termiņā gandrīz noteikti novedīs to līdz nespējai turpināt darbību.

(59) Kā minēts 2004. gada GP pamatnostādņu 10. punktā, sabiedrība ar ierobežotu atbildību tiek uzskatīta par nonākušu grūtībās, ja ir zudusi vairāk nekā puse tās statūtkapitāla un vairāk nekā ceturtdaļa no šā kapitāla ir zaudēta iepriekšējos 12 mēnešos, vai ja tā atbilst kritērijiem saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem, lai tai piemērotu kolektīvās maksātnespējas procedūras.

(60) Saskaņā ar 2004. gada GP pamatnostādņu 11. apsvērumu pat tad, ja neviens no gadījumiem, kas norādīti 10. punktā, nepastāv, uzņēmumu tomēr var uzskatīt par grūtībās esošu uzņēmumu, jo īpaši, ja novērojamas parastās grūtībās nonākuša uzņēmuma pazīmes, tādas kā zaudējumu pieaugums, apgrozījuma samazināšanās, gatavās produkcijas krājumu pieaugšana, jaudas pārpalikums, naudas plūsmas samazināšanās, parāda pieaugums, procentu likmju celšanās un krītoša vai nulles neto aktīvu vērtība.

(61) Komisija secina, ka ENVC ir sabiedrība ar ierobežotu atbildību, kas ir reģistrējusi ievērojamus zaudējumus kopš 2000. gada (sk. 3. tabulu). 3. tabula ENVC neto rezultāti no 2000. līdz 2013. gadam Neto rezultāti (miljonos EUR) 2000. g. – 2,72 2001. g. – 4,98 2002. g. – 11,12 2003. g. – 26,87 2004. g. – 27,02 2005. g. – 14,38 2006. g. – 5,26 2007. g. – 8,04 2008. g. – 12,07 2009. g. – 22,26 2010. g. – 41,90 2011. g. – 22,70 2012. g. – 8,78 2013. g. – 52,42 Avots: EMPORDEF gada pārskati par 2006., 2007., 2008., 2012. un 2013. gadu (pieejami tīmekļa vietnē http://www.empordef.pt/main.html), ENVC gada pārskati par 2001., 2002., 2003., 2009., 2010. un 2011. gadu.

(62) Papildus būtiskajiem ENVC zaudējumiem, kas ir pirmais grūtībās esoša uzņēmuma rādītājs, ir redzamas arī citas grūtībās nonākušam uzņēmumam raksturīgas pazīmes 2004. gada GP pamatnostādņu izpratnē. Piemēram, ENVC apgrozījums pastāvīgi samazinās kopš vismaz 2008. gada, proti, no EUR 129,62 miljoniem 2008. gadā līdz EUR 55,58 miljoniem 2009. gadā, EUR 20,22 miljoniem 2010. gadā un EUR 15,11 miljoniem 2011. gadā. Lai arī 2012. gadā apgrozījums palielinājās (EUR 30,38 miljoni) saistībā ar papildu darbu pie materiāltehniskā atbalsta kuģa (23), tas bija vienreizējs notikums, un 2013. gadā apgrozījums atkal nokritās līdz EUR 3,79 miljoniem.

(63) ENVC kopš vismaz 2009. gada ir arī negatīvs pašu kapitāls: EUR – 25,62 miljoni 2009. gadā, EUR – 74,49 miljoni 2010. gadā, EUR – 129,63 miljoni 2011. gadā, EUR – 142,45 miljoni 2012. gadā un EUR – 193,46 miljoni 2013. gadā (24).

(64) Portugāle apgalvo (sk. 43. apsvērumu), ka kapitāla palielināšana 2006. gadā bija nepieciešama, lai nodrošinātu atbilstību Portugāles Komercsabiedrību likuma 35. pantam, citādi būtu jāsamazina ENVC kapitāls vai jālikvidē sabiedrība. Turklāt BPI sagatavotajā 2005. gada augusta pārstrukturēšanas plānā (sk. 47. apsvērumu) ir minēts, ka ENVC kopš 2003. gada beigām bija tehniska bankrota (“falência técnica”) situācijā. Visbeidzot, Komisija ņem vērā, ka IGF 2009. gada ziņojumā ir norādīts, ka no 2005. gada 31. decembra un 2008. gada beigās ENVC atkal bija tehniska bankrota situācijā. Tādēļ var secināt, ka brīžos, kad ENVC bija tehniska bankrota situācijā, tajā bija vērojamas visas bankrota pazīmes, izņemot to, ka kompetentā tiesa nebija to oficiāli atzinusi par bankrotējušu. Tas liecina, ka sabiedrība saskaņā ar 2004. gada GP pamatnostādņu 10. punktu atbilda valsts tiesību aktos noteiktajiem kritērijiem, lai tai piemērotu kolektīvās maksātnespējas procedūras vismaz 2003., 2005. un 2008. gada beigās.

(65) Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka 2004. gada GP pamatnostādņu izpratnē ENVC bija grūtībās nonācis uzņēmums, kad tam tika nodrošināti visi iepriekš veiktie pasākumi.

6.2. Atbalsta esība

(66) Saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu ar iekšējo tirgu nav saderīgs atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.

(67) Tādēļ, lai secinātu, vai valsts atbalsts tika nodrošināts, ir jāizvērtē, vai attiecībā uz konstatētajiem pasākumiem ir izpildīti LESD 107. panta 1. punktā minētie kumulatīvie kritēriji (t. i. valsts līdzekļu nodošana, selektīva priekšrocība, iespējami konkurences kropļojumi un ietekme uz tirdzniecību starp ES dalībvalstīm).

(68) Šajā ziņā Komisija jau atzīmē, ka Portugāle neatbilst valsts atbalsta piešķiršanas nosacījumiem attiecībā uz kuģu būves subsīdijām, jo tās – kā apgalvo Portugāles iestādes – tika piešķirtas saskaņā ar Dekrētlikumu Nr. 296/89, ar kuru īsteno Direktīvu 87/167/EEK. Komisija to saderību ar iekšējo tirgu izvērtēs 6.4. punktā.

(69) Attiecībā uz 2005. un 2006. gadā piešķirtajām profesionālās apmācības subsīdijām EUR 257 791 apmērā Portugāle apgalvo, ka tās tika nodrošinātas darbības programmas “Nodarbinātība, apmācība un sociālā izaugsme” (POEFDS) ietvaros, kuru sponsorēja Eiropas Sociālais fonds. Komisija norāda, ka šādi līdzekļi paši par sevi ir uzskatāmi par valsts atbalstu, jo dalībvalsts tos ir piešķīrusi 2000.–2006. gada struktūrfondu ietvaros. Tādēļ Komisija tieši novērtēs to saderību ar iekšējo tirgu 6.4. punktā.

6.2.1. Valsts resursi un attiecināmība

(70) Portugāle neapstrīd Komisijas sākotnējos secinājumus lēmumā par procedūras sākšanu attiecībā uz valsts resursu esamību un attiecināmību.

(71) Pirmkārt, Komisija uzsver, ka DGTF aizdevumi, kuģu būves subsīdijas un profesionālās apmācības subsīdijas tika piešķirtas tieši no valsts budžeta (galvenokārt caur DGTF), tādēļ nav šaubu, ka šie iepriekš veiktie pasākumi ir saistīti ar valsts resursiem un attiecināmi uz valsti.

(72) Attiecībā uz EMPORDEF Komisija uzskata, ka arī tās darbības ir saistītas ar valsts resursiem (ņemot vērā, ka EMPORDEF budžetu nodrošina valsts) un ka šīs darbības ir attiecināmas uz valsti Stardust Marine judikatūras izpratnē (25). Pirmkārt, Komisija atzīmē, ka tā ir valstij 100 % piederoša kontrolakciju sabiedrība: vienīgais EMPORDEF akcionārs no valsts puses ir DGTF. Turklāt EMPORDEF ir tiešā Finanšu un valsts administrācijas ministrijas pakļautībā attiecībā uz finanšu uzraudzību un Valsts aizsardzības ministrijas pakļautībā attiecībā uz nozaru uzraudzību (26).

(73) Tāpat arī EMPORDEF tīmekļa vietnē iekļautā informācija liecina, ka tās darbības atbilst sabiedrības vienīgā akcionāra, proti, valsts, noteiktajiem uzdevumiem, politikas jomām un mērķiem (27). Turklāt EMPORDEF prezidentu un izpilddirektorus izvirza tieši valsts aizsardzības ministrs (28).

(74) Papildus iepriekš minētajam noteikumos attiecībā uz plānoto ENVC privatizāciju (sk. 2.2. punktu) ir skaidri norādīts, ka galīgais lēmums bija jāpieņem Portugāles valdībai, nevis EMPORDEF. Komisijas novērojumi attiecībā uz netiešiem pierādījumiem liecina, ka 2012. gada 4. janvārī Portugāles Valsts aizsardzības ministrija publicēja paziņojumu presei ar šādu tekstu: “2011. gada 2. jūlijā Valsts aizsardzības ministrija nolēma atlikt [ENVC] darbības pārtraukšanu. Augustā Valsts aizsardzības ministrija iecēla jauno EMPORDEF vadību, lai atrastu veidu, kā izvairīties no ENVC darbības pārtraukšanas un slēgšanas.” (29) Turklāt valsts aizsardzības ministrs ir vairākkārt minējis veicamās darbības attiecībā uz plānoto ENVC privatizāciju (30). Kad privatizācijas plāni atkrita, Portugāles valdība pilnvaroja EMPORDEF veikt nepieciešamos pasākumus attiecībā uz ENVC (31).

(75) Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka EMPORDEF darbības ir attiecināmas uz valsti un iepriekš veiktie pasākumi ENVC labā ir saistīti ar valsts resursiem.

6.2.2. Selektīva priekšrocība

(76) Attiecībā uz to, vai iepriekš veiktie pasākumi sniedza ENVC nepienācīgu selektīvu priekšrocību, Komisija secina, ka Portugāle uzskata, ka lielākajā daļā iepriekš veikto pasākumu tā nav, jo tie atbilst TED principam.

(77) Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka, lai arī tobrīd pieejamā informācija bija ierobežota, bija maz ticams, ka kāds racionāls privātais uzņēmums varētu nodrošināt ENVC iepriekš veiktos pasākumus. Ņemot vērā ENVC grūtības tajā laikā, Komisijas sākotnējais uzskats patiešām bija tāds, ka racionāls tirgus dalībnieks, kas darbojas saskaņā ar tirgus nosacījumiem, nebūtu piešķīris šādu finansējumu tādai sabiedrībai kā ENVC. Komisija arī sākotnēji secināja, ka šāda priekšrocība būtu uzskatāma par selektīvu, jo vienīgais atbalsta saņēmējs bija ENVC.

(78) Attiecībā uz kapitāla palielināšanu 2006. gadā Komisija nepiekrīt Portugāles viedoklim par to, ka TED būtu izvēlējies palielināt ENVC kapitālu likvidācijas vietā, lai ļautu sabiedrībai turpināt darboties kuģubūves tirgū, jo īpaši ņemot vērā, ka pasūtījumu portfelī tobrīd bija 15 būvniecības projekti, kuru kopējā vērtība bija EUR 386 miljoni (sk. 44. apsvērumu).

(79) Pirmkārt, Komisija atzīmē, ka racionāls tirgus dalībnieks būtu izvērtējis, vai ekonomiski pamatotāks lēmums nebūtu sabiedrības likvidācija vai papildu kapitāla nodrošināšana, ņemot vērā slikto ENVC finansiālo stāvokli laikposmā no 2000. līdz 2006. gadam, kā arī izvērtējot valsts nodrošinātos pasākumus ENVC pirms kapitāla palielināšanas 2006. gadā (t. i., vienu no 2006. gada janvārī/februārī piešķirtajiem DGTF aizdevumiem EUR 30 miljonu apmērā, kuģu būves subsīdijas vairāk nekā EUR 27 miljonu apmērā un profesionālās apmācības subsīdijas).

(80) Lai arī šķita, ka pasūtījumu portfeļa summa pārsniedz iepriekš veikto pasākumu summu, Komisija uzskata, ka racionāls tirgus dalībnieks būtu ņēmis vērā arī varbūtību, ka ENVC būtu varējis veikt būvniecību ar peļņu un/vai līgumos noteiktajos termiņos, lai izvairītos no soda maksājumiem (32). Portugāles sniegtā informācija liecina, ka nekas nenorāda uz to, ka EMPORDEF izdarīja šos apsvērumus, kad tika veikta kapitāla palielināšana 2006. gadā.

(81) Turklāt Portugāle atzīmē, ka saskaņā ar 2005. gada augustā BPI sagatavoto pārstrukturēšanas plānu izmaksas saistībā ar ENVC slēgšanu tika lēstas EUR 175 miljonu apmērā. Kā apgalvo Portugāle, tā kā likvidācija bija sarežģītāka par kapitāla palielināšanu, tā nenotika.

(82) Šajā ziņā Komisija atzīmē, ka BPI aplēsēm pārstrukturēšanas plānā nav pamatotu pierādījumu. Šā iemesla dēļ Komisija nevar novērtēt šo aplēšu precizitāti un izsecināt, vai ekonomiski pamatotāks lēmums EMPORDEF tiešām bija palielināt kapitālu, nevis likvidēt sabiedrību.

(83) Tāpat Komisija atzīmē, ka BPI sagatavotajā pārstrukturēšanas plānā ir minēts, ka ENVC pati ar saviem spēkiem nespēja atgūt dzīvotspēju un ka tai bija nepieciešami ārējie līdzekļi EUR 45–50 miljonu apmērā pamata gadījumā un EUR 70–80 miljoni sliktākajā gadījumā. Kapitāla palielinājums 2006. gadā (EUR 24,875 miljoni) ievērojami atpalika no šīm aplēsēm un nebūtu ļāvis ENVC atgūt dzīvotspēju.

(84) Visbeidzot, Komisija atzīmē, ka ENVC bija nepieciešama padziļināta pārstrukturēšana, ko apstiprināja arī BPI sagatavotais pārstrukturēšanas plāns. Lai arī pārstrukturēšanas plāns ir tikai projekta stadijā, tajā jau ir norādītas ENVC grūtības un ārējo līdzekļu nepieciešamība. Taču pārstrukturēšanas plānā ir norādīts, ka ENVC dzīvotspējas atgūšana lielā mērā ir atkarīga no sabiedrības vadības spējas izpildīt tās līgumsaistības un no kuģubūves tirgu attīstības. Šajā ziņā Komisija atzīmē, ka Portugāle nav sniegusi pierādījumus par to, ka EMPORDEF ņēma vērā šos faktorus, veicot kapitāla palielināšanu 2006. gadā, kas jebkurā gadījumā bija mazāk nekā pārstrukturēšanas plānā lēstā summa, kas ļautu sabiedrībai atgūt dzīvotspēju.

(85) Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka piesardzīgs tirgus ekonomikas dalībnieks nebūtu nodrošinājis kapitāla palielināšanu 2006. gadā, tādēļ tā ir uzskatāma par nepienācīgu priekšrocību ENVC.

(86) Attiecībā uz EMPORDEF piešķirtajiem 2012. un 2013. gada aizdevumiem, kuru kopējā vērtība bija EUR 101 118 066,03, Portugāles sniegtā informācija liecina, ka 2012. gadā EMPORDEF ar ENVC parakstīja 70 līgumus, lielākoties īstermiņa ar 90 dienu termiņu. Aizdevumi tika piešķirti dažādos apmēros, un tiem bija atšķirīgas procentu likmes, lielākoties triju mēnešu EURIBOR un starpība. Tomēr dažiem līgumiem bija noteikta fiksētā procentu likme, īpaši līgumiem, kas parakstīti, sākot no 2012. gada oktobra (sk., piemēram, 2012. gada 30. marta līgumu par EUR 16,7 miljoniem ar 2 % likmi, 2012. gada 2. novembra līgumu par EUR 10,570 miljoniem ar 5,871 % likmi vai 2012. gada 1. decembra līgumu par EUR 1 miljonu ar tādu pašu – 5,871 % – likmi). Izskatās, ka aizdevuma līgumiem arī nebija nodrošinājuma.

(87) Portugāle apgalvo, ka atbalsts ar DGTF aizdevumiem netika sniegts, ņemot vērā, ka EMPORDEF piemēroja ENVC tādas pašas procentu likmes, kādas tika piemērotas tirgū. Tā kā jebkurā gadījumā EMPORDEF tiktu uzskatīta par atbildīgo par ENVC parādiem un saistībām kā tās vienīgais akcionārs, Portugāle apgalvo, ka EMPORDEF nepalielināja risku, tam pakļaujot arī ENVC.

(88) Pirmkārt, nešķiet, ka EMPORDEF būtu atbildīga par visiem ENVC parādiem un saistībām, jo EMPORDEF un ENVC ir sabiedrības ar ierobežotu atbildību (“sociedade anónima”). Parasti saskaņā ar Portugāles Komercsabiedrību likuma 271. pantu sabiedrībās ar ierobežotu atbildību dalībnieku (iesaistīto dalībnieku) atbildība ir ierobežota līdz to daļu nominālvērtībai (33). Pamatojoties uz to, piešķirot ENVC 2012. un 2013. gada aizdevumus, EMPORDEF būtu radījis papildu riskus, pārsniedzot savu kapitāla daļu sabiedrībā.

(89) Jebkurā gadījumā, neņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka EMPORDEF, piešķirot ENVC 2012. un 2013. gada aizdevumus, nerīkojās kā racionāls tirgus ieguldītājs. Tobrīd ENVC finansiālais stāvoklis bija kritisks: tās zaudējumi iepriekšējā gadā bija sasnieguši EUR 22,70 miljonus (sk. 3. tabulu), un tās negatīvais pašu kapitāls bija EUR –129,63 miljoni (sk. 63. apsvērumu). Ņemot vērā ENVC grūtības, Komisija uzskata, ka tirgus ekonomikas ieguldītājs būtu izvērtējis ENVC finansiālo stāvokli un izanalizējis sabiedrības spēju atmaksāt aizdevumus un procentus. Šajā ziņā Komisija secina, ka vairākas finanšu iestādes – par kurām Komisijai nav iemesla uzskatīt, ka tās nav darbojušās kā tirgus ieguldītāji – bija atteikušās piešķirt aizdevumus tieši ENVC. Tas pats par sevi liecina, ka tirgi vairs neticēja, ka ENVC spēs atmaksāt aizdevumus.

(90) Piemērojot tādas pašas procentu likmes, kādas tika piemērotas aizdevumiem tirgū, EMPORDEF sniedza ENVC nepienācīgu priekšrocību, jo ENVC nespēja izpildīt šos nosacījumus – patiesībā ENVC nevienu aizdevumu nesaņēma no tirgus. Lai arī dažas procentu likmes, kuras EMPORDEF piemēroja ENVC, varētu šķist salīdzinoši augstas (piemēram, triju mēnešu EURIBOR un 8,431 % līgumam, kas tika parakstīts 2012. gada 30. maijā), Komisija uzskata, ka neviena privāta finanšu iestāde nebūtu piešķīrusi šādu aizdevumu bez nodrošinājuma uzņēmumam, kas nepārprotami ir nonācis grūtībās.

(91) Komisija arī atzīmē, ka tad, kad pirmajiem līgumiem beidzās to 90 dienu termiņš, EMPORDEF būtu varējusi pamanīt, ka ENVC nav samaksājusi ne pamatsummu, ne procentus (sk. 51. apsvērumu). Pamatojoties uz to, Komisija secina, ka racionāls tirgus dalībnieks nebūtu piešķīris ENVC papildu aizdevumus.

(92) Tādēļ Komisija secina, ka 2012. un 2013. gada aizdevumi sniedza ENVC nepienācīgu priekšrocību.

(93) Tagad Komisija izvērtēs, vai DGTF aizdevumi EUR 56 miljonu apmērā sniedza ENVC nepienācīgu priekšrocību. Portugāle norāda, ka šo aizdevumu procentu likme bija sešu mēnešu EURIBOR un mainīga procentu likmju starpība atkarībā no līguma. Portugāle apgalvo, ka šāds atalgojums ieguldītājam būtu apmierinošs, tādējādi izslēdzot nepienācīgu priekšrocību un valsts atbalstu. Portugāle arī atzīmē, ka DGTF aizdevumi tika piešķirti, ņemot vērā ENVC pasūtījumu portfeli.

(94) Komisija nepiekrīt Portugāles viedoklim par to, ka procentu likme, kas atbilst sešu mēnešu EURIBOR un mainīgai procentu likmju starpībai, padara DGTF aizdevumus saderīgus ar tirgu. Turpmāk 4. tabulā ir attēlota DGTF aizdevumiem piemērotā kopējā procentu likme to līgumu parakstīšanas dienā. 4. tabula DGTF aizdevumiem piemērotā kopējā procentu likme Līguma parakstīšanas datums Summa (EUR) 6 mēnešu EURIBOR (a) (%) Procentu likmju starpība (34) (b) Kopējā procentu likme (a) + (b) (%) 2006. gada 31. janvāris 30 000 000 2,698 150 b. p. 4,198 (35) 2008. gada 11. decembris 8 000 000 3,417 100 b. p. 4,417 2010. gada 28. aprīlis 5 000 000 0,964 100 b. p. 1,964 2011. gada 27. aprīlis (izmaksāts divās daļās 2011. gada aprīlī un 2011. gada jūnijā) 13 000 000 1,661 3,907 % (2011. gada aprīlis) 3,580 % (2011. gada jūnijs) 5,568 (2011. gada aprīlis) 5,24 (2011. gada jūnijs)

(95) Lai pārliecinātos par DGTF aizdevumiem piemēroto procentu likmju saderību ar tirgu, Komisija par labāko pieejamo aizstājējvērtību izmantos atsauces likmes tolaik piemērojamiem noteikumiem.

(96) Pirmkārt, kā norādīts 6.1. punktā, Komisija uzskata, ka 2006. un 2008. gadā ENVC būtu kvalificējams kā uzņēmums, kas nonācis grūtībās. Attiecībā uz 2006. gada DGTF aizdevumu Komisija uzskata, ka saskaņā ar IGF 2009. gada ziņojumu ENVC, sākot no 2005. gada 31. decembra, bija tehniska bankrota situācijā. Attiecībā uz 2008. gada DGTF aizdevumu šajā pašā ziņojumā ir norādīts, ka, sākot no 2008. gada beigām, ENVC atkal bija tehniska bankrota situācijā (sk. 64. apsvērumu).

(97) Jo īpaši saistībā ar 2006. gada DGTF aizdevumu tobrīd piemērojamajā 1997. gada Komisijas paziņojumā par atsauces likmes un diskonta likmes noteikšanas metodes pārskatīšanu (36) bija noteikts, ka ar īpašu risku saistītās situācijās bāzes likme (Portugālē 2006. gada janvārī 3,70 %) (37) bija jāpalielina par prēmiju 400 vai vairāk bāzes punktu apmērā. Šajā saistībā Komisija uzsver ENVC grūtības tajā laikā un faktu, ka tā bija tehniska bankrota situācijā. Tāpat saskaņā ar 2006. gada DGTF aizdevuma līgumu ENVC piekrita, ka tās nodrošinājums būs ienākumi, kas gūti no noteiktu kuģu būvniecības Portugāles Jūras spēkiem. Tomēr nav skaidrs, vai uz tirgu orientēts aizdevējs būtu pieņēmis šādu nodrošinājumu, ņemot vērā ENVC problēmas veikt būvniecību ar peļņu un/vai līgumos noteiktajos termiņos (sk. 80. apsvērumu un 28. zemsvītras piezīmi). Jebkurā gadījumā Komisijai nav sniegti pierādījumi, kas ļauj pārbaudīt šos būvniecības līgumus. Tādēļ Komisija uzskata, ka ir pamatoti piemērot starpību 400 vai vairāk bāzes punktu apmērā. Rezultātā piemērojamā atsauces likme būtu vismaz 7,70 %, kas ir vairāk nekā 4,198 % likme, ko piemēroja DGTF.

(98) Attiecībā uz 2008. gada DGTF aizdevumu tobrīd piemērojamā 2008. gada Komisijas paziņojumā par atsauces likmes un diskonta likmes noteikšanas metodes pārskatīšanu (38) bija noteikts, ka bāzes likmei (Portugālē 2008. gada decembrī 2,05 %) (39) atkarībā no attiecīgā uzņēmuma reitinga un piedāvātā nodrošinājuma apmēra bija jāpiemēro procentu likmes starpība. Ņemot vērā ENVC grūtības tajā laikā un mazo nodrošinājumu (sk. 97. apsvērumu, kas piemēro mutatis mutandis), piemērojamā starpība būtu vismaz 1 000 b. p. Rezultātā piemērojamā atsauces likme būtu vismaz 12,05 %, kas ir ievērojami vairāk nekā 4,417 % likme, ko piemēroja DGTF.

(99) Attiecībā uz 2010. un 2011. gada DGTF aizdevumiem Komisija atkārtoti pauž savu nostāju, ka aizdevumu piešķiršanas brīdī ENVC bija kvalificējama kā grūtībās nonācis uzņēmums (sk. 6.1. punktu). Saskaņā ar tobrīd piemērojamo 2008. gada Komisijas paziņojumu par atsauces likmes un diskonta likmes noteikšanas metodes pārskatīšanu Portugālei noteiktā procentu likme bija 1,24 % 2008. gada aprīlī un 1,49 % 2011. gada aprīlī.

(100) Attiecībā uz 2010. gada DGTF aizdevumu Komisija secina, ka nav precīza nodrošinājuma, bet tikai ENVC solījums aizdevuma atmaksai izmantot ienākumus no pamatlīguma ar Valsts aizsardzības ministriju. Pamatojoties uz to un ņemot vērā ENVC grūtības tajā laikā, Komisija uzskata, ka piemērojamajai starpībai vajadzētu būt vismaz 1 000 b. p. Tādējādi piemērojamā atsauces likme būtu vismaz 11,24 %, kas ir daudz vairāk par DGTF noteikto 1,964 %.

(101) Visbeidzot, attiecībā uz 2011. gada DGTF aizdevumu Komisija secina, ka, tāpat kā ar 2010. gada DGTF aizdevumu, nav precīza nodrošinājuma, bet tikai ENVC solījums aizdevuma atmaksai izmantot ienākumus no pamatlīguma ar Valsts aizsardzības ministriju, kas turklāt bija jāapliecina ENVC administratīvajai valdei un jāapstiprina Valsts aizsardzības ministrijai. Tādēļ ir maz ticams, ka uz tirgu orientēts aizdevējs šāda līmeņa nodrošinājumu varētu uzskatīt par adekvātu. Ņemot vērā, ka tajā laikā ENVC bija grūtībās nonācis uzņēmums, Komisija uzskata, ka piemērojamai starpībai bija jābūt vismaz 1 000 b. p., kas nozīmētu, ka atsauces likme ir vismaz 11,49 % – daudz augstāka nekā reāli ENVC piemērotās procentu likmes (5,568 % 2011. gada aprīlī un 5,241 % 2011. gada jūnijā).

(102) Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka DGTF aizdevumi sniedza ENVC nepienācīgu priekšrocību.

(103) Attiecībā uz EMPORDEF izsniegtajām apstiprinājuma vēstulēm laikposmā no 2007. līdz 2011. gadam Komisija secina, ka to raksturs šķiet ļoti līdzīgs garantijai, jo lielākajā daļā šo vēstuļu EMPORDEF apgalvoja, ka darīs visu nepieciešamo, lai nodrošinātu, ka ENVC ir visi nepieciešamie līdzekļi attiecīgā aizdevuma līguma nosacījumu izpildei. Taču 2007. gada 8. janvāra un 2008. gada 26. jūnija vēstulei ir cits formulējums. Šajās vēstulēs EMPORDEF atzīmē, ka tai 100 % pieder ENVC un ka akciju pakete netiks samazināta, citādi aizdevumu piešķīrusī banka ir tiesīga pieprasīt ENVC atmaksāt aizdevumu pirms līguma termiņa beigām. Šis apgalvojums vien neļauj Komisijai uzskatīt, ka EMPORDEF ir atbildīga par ENVC maksātnespēju attiecībā uz attiecīgajiem aizdevumiem, tādēļ nešķiet adekvāti pielīdzināt tās garantijām. Tādējādi nav konstatēts, ka šīs vēstules ir sniegušas ENVC nepienācīgu priekšrocību.

(104) Attiecībā uz pārējām apstiprinājuma vēstulēm (piemēram, 2009., 2010, un 2011, gadā izsniegtajām), ņemot vērā, ka EMPORDEF apgalvo, ka ir gatava iesaistīties, ja ENVC neizpilda attiecīgā līguma nosacījumus, šķiet skaidrs, ka tās ir pielīdzināmas garantijai, jo EMPORDEF, apņemoties darīt visu nepieciešamo, lai nodrošinātu līdzekļus ENVC aizdevumu atmaksai, apliecina aizdevumu piešķirošajai finanšu iestādei, ka spēs tos atmaksāt. Normāls tirgus dalībnieks apmaiņā pret šāda veida “garantijas” piešķiršanu būtu pieprasījis prēmiju, ko EMPORDEF nekad nav darījusi, kaut arī bija ievērojams risks, ka, ņemot vērā ENVC grūtības, tā nespēs atmaksāt aizdevumus.

(105) Saskaņā ar 2.2. punktu Komisijas paziņojumā par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu valsts atbalstam garantiju veidā (40) (“Garantiju paziņojums”) “riska uzņemšanos parasti vajadzētu atlīdzināt, maksājot atbilstīgu prēmiju. Aizņēmējs iegūst priekšrocību, ja tam nav jāmaksā prēmija vai jāmaksā neliela prēmija. Salīdzinājumā ar situāciju, kad garantija netiek sniegta, valsts garantija dod iespēju aizņēmējam saņemt labākus finanšu nosacījumus aizdevumam nekā finanšu tirgos parasti pieejamie aizdevumu nosacījumi. Parasti, pateicoties valsts garantijai, aizņēmējs var saņemt zemākus procentus un/vai piedāvāt mazāku nodrošinājumu. Dažos gadījumos, ja nebūtu valsts garantijas, aizņēmējs nevarētu atrast finanšu iestādi, kas vispār būtu gatava tam aizdot”. Tādēļ ir jāpārbauda, vai garantiju no finanšu tirgiem vispār bija iespējams iegūt saskaņā ar tirgus nosacījumiem un vai tirgus prēmija par garantiju tika samaksāta (41).

(106) Komisija secina, ka apstiprinājuma vēstules netika atlīdzinātas un ENVC nesamaksāja EMPORDEF nekādu prēmiju. Tas nozīmē, ka EMPORDEF radītais risks netika atlīdzināts. Ar to pietiek, lai secinātu, ka apstiprinājuma vēstules, kuras ir ļoti atgādina garantiju, sniedza ENVC nepienācīgu priekšrocību.

(107) Attiecībā uz Portugāles apgalvojumu, ka EMPORDEF jebkurā gadījumā būtu uzskatāma par pēdējo atbildīgo par ENVC parādiem kā vienīgais sabiedrības akcionārs, Komisija uz tā pamatojumu atsaucas 88. apsvērumā, kas piemēro mutatis mutandis.

(108) Tādēļ Komisija uzskata, ka 2009., 2010. un 2011. gada apstiprinājuma vēstules sniedza ENVC nepienācīgu priekšrocību.

(109) Attiecībā uz aizdevumu kuģim Atlântida Komisija secina, ka 2009. gada decembrī EMPORDEF piešķīra ENVC EUR 37 miljonus, kurus tā saņēma no CGD par tiesvedības izbeigšanu ar Atlanticoline. Tajā laikā, kad ENVC jau bija grūtībās nonācis uzņēmums, racionāls tirgus dalībnieks būtu izvērtējis sabiedrības stāvokli un spēju atmaksāt aizdevumu, nevis vienkārši pārskaitījis līdzekļus ENVC. Tāpat arī racionāls tirgus dalībnieks būtu izvērtējis riskus, kas saistīti ar sabiedrības darbību, un iespēju pārdot kuģi citam pircējam – to, kas galu galā notika 2014. gada septembrī (sk. 30. apsvērumu). Tāpat Komisija secina, ka aizdevums EMPORDEF tika piešķirts ar sešu mēnešu EURIBOR un 2 % likmi, kas līguma noslēgšanas brīdī bija 2,993 %. Taču tobrīd piemērojamā 2008. gada Komisijas paziņojumā par atsauces likmes un diskonta likmes noteikšanas metodes pārskatīšanu Portugālei 2009. decembrī piemērotā bāzes likme bija 1,45 %, kurai, ņemot vērā ENVC grūtības un precīza nodrošinājuma neesamību, bija jāpievieno vismaz 1 000 b. p. starpība. Tādējādi atsauces likmei bija jābūt vismaz 11,45 %.

(110) Komisija saprot, ka ENVC neatmaksāja EMPORDEF EUR 37 miljonu aizdevumu kuģim Atlântida un nesamaksāja arī procentus par šo summu, izņemot EUR 840 480,54 EUR procentu maksājumu 2010. gadā. Pamatojoties uz to un ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka DGTF aizdevums kuģim Atlântida sniedza ENVC nepienācīgu priekšrocību.

6.2.3. Konkurences izkropļojums un ietekme uz tirdzniecību starp ES dalībvalstīm

(111) Iespējams, ka iepriekš veiktie pasākumi var ietekmēt dalībvalstu savstarpējo tirdzniecību, jo ENVC konkurē ar kuģu būvētavām citās Eiropas Savienības dalībvalstīs, kā arī citviet pasaulē. Tādējādi iepriekš veiktie pasākumi ļāva ENVC turpināt darbību tā, lai nebūtu jāsaskaras ar sliktu finansiālo rezultātu izraisītajām sekām, kā tas ir citiem konkurentiem Tāpēc iepriekš veiktie pasākumi arī kropļoja konkurenci.

6.2.4. Secinājums par valsts atbalsta esību un apmēru

(112) Pamatojoties uz iepriekš veikto novērtējumu, Komisija secina, ka iepriekš veiktie pasākumi ir uzskatāmi par valsts atbalstu, jo tie atbilst valsts atbalsta definīcijai, kas minēta LESD 107. panta 1. punktā, izņemot 2007. gada 8. janvāra un 2008. gada 26. jūnija apstiprinājuma vēstules (sk. 103. apsvērumu).

(113) Kā norādīts 68. un 69. apsvērumā, kuģu būves subsīdijas un profesionālās apmācības subsīdijas kopumā veido valsts atbalstu attiecīgi EUR 27 129 933,20 un EUR 257 791 apmērā.

(114) Attiecībā uz citiem iepriekš veiktajiem pasākumiem Komisija vēlreiz atkārto, ka, ņemot vērā ENVC grūtības tajā laikā, neviens uz tirgu orientēts dalībnieks nebūtu tos nodrošinājis šai sabiedrībai. Tādēļ Komisija uzskata, ka ENVC saņēma valsts atbalstu, kura kopējais apmērs atbilst kapitāla palielināšanai 2006. gadā (EUR 24,875 miljoni).

(115) Attiecībā uz 2009., 2010. un 2011. gada apstiprinājuma vēstulēm Komisija atkārto, ka to raksturs atgādina garantijas (sk. 103. un 104. apsvērumu). Šajā saistībā Garantiju paziņojuma 4.1. punktā ir teikts šādi: “Komisija atzīmē, ka grūtībās nonākušiem uzņēmumiem tirgus garantijas devējs, ja tāds ir, garantijas izsniegšanas laikā prasa augstu prēmiju, ņemot vērā saistību paredzamo nepildīšanu. Ja iespēja, ka aizņēmējs nevarēs atmaksāt aizdevumu, kļūst īpaši augsta, šī tirgus likme var nepastāvēt un īpašos gadījumos garantijas atbalsta elements var izrādīties tikpat liels, cik summa, kuru faktiski sedz garantija.”

(116) Komisija secina, ka bankas piešķīra ENVC aizdevumus tikai tāpēc, ka šo EMPORDEF“garantiju” (apstiprinājuma vēstuļu formā) esība pārliecināja bankas, ka tiks darīts viss nepieciešamais, lai nodrošinātu, ka ENVC aizdevumus atmaksās. Turklāt Komisija atzīmē, ka apstiprinājuma vēstules tika izsniegtas par brīvu laikā, kad ENVC bija grūtībās, lai arī pastāvēja būtisks risks, ka tā nespēs izpildīt savas saistības. Tāpat Komisija novēro, ka ENVC ir bijusi tehniska bankrota situācijā vismaz trīs reizes (sk. 64. apsvērumu) un neatkarīgi no tā EMPORDEF nolēma izsniegt apstiprinājuma vēstules bez prēmijas. Šajā kontekstā Komisija secina, ka nav tādas tirgus likmes, kuru būtu iespējams izmantot pamatotam salīdzinājumam, un tādēļ uzskata, ka ENVC saņēma valsts atbalstu tādā apmērā, kas atbilst 2009., 2010. un 2011. gada apstiprinājuma vēstulēs norādītajai kopsummai (t. i., EUR 51 280 000).

(117) Līdzīga loģika tiek piemērota ENVC piešķirtajiem aizdevumiem, t. i., 2012. un 2013. gada aizdevumiem, DGTF aizdevumiem un aizdevumam kuģim Atlântida . EMPORDEF un DGTF piešķīra ENVC šos aizdevumus laikā, kad sabiedrība bija grūtībās un neviens racionāls tirgus dalībnieks tos nebūtu piešķīris. Jo īpaši skaidrs tas ir attiecībā uz 2012. un 2013. gada aizdevumiem, jo, kā norādīts 21. apsvērumā, bankas bija pārstājušas piešķirt ENVC aizdevumus un bija gatavas tos piešķirt tikai EMPORDEF. Tāpat Komisija secina, ka DGTF aizdevumi un aizdevums kuģim Atlântida tika piešķirts laikposmā no 2006. līdz 2011. gadam: šo gadu laikā privātās bankas bija gatavas aizdot ENVC, pamatojoties tika uz garantiju (apstiprinājuma vēstules formā) no EMPORDEF. Tas norāda, ka neviens tirgus dalībnieks negribēja piešķirt aizdevumu tikai ENVC. Tādēļ, ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka ENVC saņēma valsts atbalstu, kura kopējā vērtība atbilda 2012. un 2013. gada aizdevumiem (EUR 101 118 066,03), DGTF aizdevumiem (attiecīgi EUR 30 miljoni, EUR 8 miljoni, EUR 5 miljoni un EUR 13 miljoni) un aizdevumam kuģim Atlântida (EUR 37 miljoni).

6.3. Nelikumīgs atbalsts

(118) LESD 108. panta 3. punktā ir norādīts, ka dalībvalsts nedrīkst īstenot atbalstu, kamēr nav pieņemts Komisijas lēmums atbalstu atļaut.

(119) Komisija secina, ka Portugāle nodrošināja ENVC iepriekš veiktos pasākumus, nepaziņojot par tiem Komisijai to apstiprināšanai (izņēmumi minēti 125. apsvērumā). Komisija pauž nožēlu par to, ka Portugāle neizpildīja pārtraukšanas nosacījumu un tādējādi neievēroja savu pienākumu saskaņā ar LESD 108. panta 3. punktu.

6.4. Iepriekš veikto pasākumu saderība ar iekšējo tirgu

(120) Ciktāl LESD 107. panta 1. punkta izpratnē iepriekš izklāstītie pasākumi ir uzskatāmi par valsts atbalstu, to saderība ir jāizvērtē, ņemot vērā izņēmumus, kas minēti attiecīgā panta 2. un 3. punktā.

(121) Saskaņā ar Tiesas judikatūru dalībvalstij ir pienākums sniegt iespējamo saderības pamatojumu un pierādīt, ka ir izpildīti šādas saderības nosacījumi (42). Portugāles iestādes uzskata, ka lielākā daļa iepriekš veikto pasākumu nav valsts atbalsts un tādējādi nepamato iespējamo saderību.

(122) Komisija tik un tā ir izvērtējusi, vai jebkāds LESD minētais iespējamais saderības pamatojums būtu piemērojams iepriekš veiktajiem pasākumiem.

(123) Attiecībā uz kuģu būves subsīdijām Portugāle apgalvo, ka tās tika nodrošinātas saskaņā ar Dekrētlikumu Nr. 296/89, ar kuru īsteno Direktīvu 87/167/EEK (sk. 68. apsvērumu). Tomēr, kā jau Komisija atzīmēja lēmumā par procedūras sākšanu, šī direktīva nav piemērojama kopš 1990. gada 31. decembra (sk. tās 13. pantu).

(124) Turklāt Portugāle nav sniegusi nekādus pierādījumus par to, ka kuģu būves subsīdijas ir saderīgas ar kādu no tiesiskajiem pamatiem to pasludināšanai par saderīgu atbalstu kuģu būvei.

(125) Vienīgais izņēmums attiecas uz divām kuģu būves subsīdijām, kas piešķirtas ENVC 2003. un 2005. gadā par divu kuģu būvniecību (līgumi C224 un C225 – sk. II pielikumu). Šīs subsīdijas tika atļautas ar Komisijas lēmumu lietā C-33/2004 (43), pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 1540/98. Tādējādi Komisija secina, ka saskaņā ar sniegto informāciju subsīdijas par līgumiem C224 un C225 EUR 2 675 275 apmērā par katru (kopā EUR 5 350 550) ir uzskatāmas par atbalstu kuģu būvei, kas ir saderīgs ar iekšējo tirgu.

(126) Tomēr Komisija secina, ka pārējās kuģu būves subsīdijas (EUR 21 779 383,21 apmērā) – kuru valsts atbalsta raksturu Portugāle neapspriež – nav saderīgas ar iekšējo tirgu.

(127) Attiecībā uz citiem iepriekš veiktajiem pasākumiem (izņemot 2007. gada 8. janvāra un 2008. gada 26. jūnija apstiprinājuma vēstules), kā jau norādīts lēmumā par procedūras sākšanu, ņemot vērā pasākumu veidu un ENVC grūtības, vienīgie būtiskie saderības kritēriji, pamatojoties uz 2004. gada GP pamatnostādnēm, ir tie, kas saistīti ar atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšana un pārstrukturēšanai saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu (44).

(128) Pirmkārt, Komisija atkārtoti pauž savus konstatējumus lēmumā par procedūras sākšanu, kuros teikts, ka nosacījumi glābšanas atbalstam ir minēti 2004. gada GP pamatnostādņu 3.1. punktā. Saskaņā ar 2004. gada GP pamatnostādņu 25. punktta a) apakšpunktu glābšanas atbalstam ir jābūt likviditātes atbalstam aizdevuma garantiju vai aizdevumu veidā; abos gadījumos aizdevums jāpiešķir ar tādu procentu likmi, kas ir vismaz salīdzināma ar procentu likmēm aizdevumiem dzīvotspējīgiem uzņēmumiem. Piemēram, jau kapitāla palielināšana 2006. gadā neatbilst šai prasībai.

(129) Papildus 25. punkta a) apakšpunktā ir teikts, ka visi aizdevumi jāatmaksā un visām garantijām jābeidzas laika posmā, kas nepārsniedz sešus mēnešus pēc pirmā maksājuma veikšanas uzņēmumam. Kā skaidrots iepriekš, nešķiet, ka tā ir noticis ar jebkuru no iepriekš veiktajiem pasākumiem, kas tika izvērtēti.

(130) Pamatnostādņu 25. punkta b) apakšpunktā ir teikts, ka glābšanas atbalstu pamato nopietnas sociālās grūtības un tas neizraisa nekādas nesamērīgi negatīvas sekas citās dalībvalstīs. Portugāle nav sniegusi pierādījumus par to nevienā no iepriekš veiktajiem pasākumiem.

(131) Tāpat nepaziņota atbalsta gadījumā saskaņā ar 25. punkta c) apakšpunktu dalībvalstij ne vēlāk kā pēc sešiem mēnešiem pēc glābšanas atbalsta pasākuma pirmās īstenošanas jāpaziņo pārstrukturēšanas plāns vai likvidācijas plāns, vai apliecinājums, ka aizdevums ir pilnā mērā atmaksāts un/vai ka garantija ir atcelta. Jau atkal Portugāle nav ievērojusi nepieciešamo saderības nosacījumu.

(132) Saskaņā ar 25. punkta d) apakšpunktu glābšanas atbalsts nedrīkst pārsniegt tādu apjomu, kas vajadzīgs, lai uzņēmums varētu turpināt darboties tajā laika posmā, kurā atbalsts ir atļauts. Ņemot vērā iespaidīgos atbalsta apmērus iepriekš veikto pasākumu ietvaros, Komisija secina, ka arī šī prasība netika izpildīta.

(133) Visbeidzot, 2004. gada GP pamatnostādņu 25. punkta e) apakšpunktā ir teikts, ka ir jāievēro nosacījums (“vienreiz un pēdējoreiz”). Saskaņā ar šo nosacījumu, ja pagājis mazāk nekā 10 gadu kopš glābšanas atbalsta piešķiršanas vai pārstrukturēšanas perioda beigām, Komisija neatļauj piešķirt turpmāku glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalstu. Ņemot vērā vairākkārtēju valsts iejaukšanos iepriekš veikto pasākumu laikā, ir skaidrs, ka nav ievērots nosacījums “vienreiz un pēdējoreiz” un ka ENVC ir vairākkārt guvusi labumu no nelikumīga valsts atbalsta.

(134) Attiecībā uz pārstrukturēšanas atbalstu, kas definēts 2004. gada GP pamatnostādņu 3.2. punktā, Komisija secina, ka Portugāle nepaziņoja Komisijai par nevienu no iepriekš izklāstītajiem pasākumiem kā par pārstrukturēšanas atbalstu un tādējādi nespēja pierādīt kādu no nepieciešamajiem elementiem, lai to par tādu uzskatītu (pārstrukturēšanas plāns, pašu ieguldījums, kompensācijas pasākumi u. c.).

(135) Īpaši 2004. gada GP pamatnostādņu 34. punktā ir teikts, ka pārstrukturēšanas atbalsta piešķiršanai jābūt ar nosacījumu, ka tiks īstenots Komisijas vīzēts pārstrukturēšanas plāns attiecībā uz visiem individuālā atbalsta gadījumiem. Papildus jebkurā pārstrukturēšanas plānā ir jāiekļauj pasākumi, lai novērstu pārmērīgu konkurences kropļošanu (“kompensācijas pasākumi” – sk. 38.–42. punktu), un jāparedz pašu ieguldījums no atbalsta saņēmēja, kuram ENVC gadījumā vajadzēja būt vismaz 50 % apmērā no pārstrukturēšanas izmaksām, jo tas bija liels uzņēmums (sk. 38.–45. punktu). Papildus attiecībā uz glābšanas atbalstu ir jāievēro nosacījums “vienreiz un pēdējoreiz”.

(136) Komisija atkārto, ka nav ievērots nosacījums “vienreiz un pēdējoreiz” (sk. 133. apsvērumu). Komisija patiešām redz, ka vairāki iepriekš veiktie pasākumi ir nodrošināti ārpus plānotā pārstrukturēšanas perioda no 2005. līdz 2009. gadam. Tādējādi nosacījums “vienreiz un pēdējoreiz” tiek pārkāpts, un ar to pietiek, lai uzskatītu, ka iepriekš veiktie pasākumi nav saderīgi ar pārstrukturēšanas atbalstu saskaņā ar 2004. gada GP pamatnostādnēm.

(137) Jebkurā gadījumā Komisija uzsver, ka Portugāle iesniedza BPI sagatavoto pārstrukturēšanas plānu tikai 2014. gadā, t. i., piecus gadus pēc tam, kad plānotais pārstrukturēšanas periods (2005.–2009. gads) bija beidzies. Papildus Komisija norāda, ka BPI sagatavotais plāns izskatās pēc projekta, kas iesniegts apspriedei. Jebkurā gadījumā, lai arī izskatās, ka pārstrukturēšanas plānā ir iekļauti daži elementi, kas nepieciešami saskaņā ar 2004. gada GP pamatnostādnēm, tajā nav iekļauti kompensācijas pasākumi un nav paredzēts ENVC pašu ieguldījums. Tādējādi nevar uzskatīt, ka BPI sagatavotajā pārstrukturēšanas plānā ir izpildītas visas 2004. gada GP pamatnostādnēs minētās prasības.

(138) Neierosināto kompensācijas pasākumu un ENVC pašu ieguldījuma trūkuma dēļ, kā arī ņemot vērā, ka nav ievērots nosacījums “vienreiz un pēdējoreiz”, Komisija secina, ka pārējos iepriekš veiktos pasākumus saskaņā ar 2004. gada GP pamatnostādnēm nevar uzskatīt par saderīgiem ar pārstrukturēšanas atbalstu.

6.5. Secinājums par saderību

(139) Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka kuģu būves subsīdijas par līgumiem C224 un C225, kuru vērtība bija EUR 2 675 275 par katru (sk. 125. apsvērumu), ir uzskatāmas par atbalstu kuģubūvei, kas ir saderīgs ar iekšējo tirgu.

(140) Komisija arī uzskata, ka citi iepriekš veiktie pasākumi (t. i., kapitāla palielināšana 2006. gadā, 2012. un 2013. gada aizdevumi, DGTF aizdevumi, 2009., 2010. un 2011. gada apstiprinājuma vēstules, profesionālās apmācības subsīdijas, aizdevums kuģim Atlântida un pārējās kuģu būves subsīdijas) neatbilst 2004. gada GP pamatnostādņu nosacījumiem. Nekādu citu saderības pamatojumu Komisija nav konstatējusi. Tādēļ Komisija uzskata, ka citi iepriekš veiktie pasākumi ir saistīti ar valsts atbalstu, kas nav saderīgs ar iekšējo tirgu.

6.6. Atbalsta atgūšana

(141) Saskaņā ar Līgumu un Tiesas iedibināto judikatūru Komisijai ir tiesības pieņemt lēmumu par to, ka attiecīgajai dalībvalstij ir jāatceļ vai jāmaina atbalsts, ja tiek konstatēts, ka tas nav saderīgs ar iekšējo tirgu (45). Tiesa arī konsekventi norādījusi, ka dalībvalsts pienākums atcelt atbalstu, kuru Komisija uzskata par nesaderīgu ar iekšējo tirgu, ir noteikts tādēļ, lai atjaunotu iepriekš pastāvējušo situāciju (46).

(142) Šajā saistībā Tiesa ir noteikusi, ka mērķis ir sasniegts, kad atbalsta saņēmējs ir atmaksājis tam piešķirtās nelikumīgā atbalsta summas, tādējādi atsakoties no priekšrocībām, kādas tam bijušas salīdzinājumā ar konkurentiem tirgū, un tiek atjaunota situācija, kāda bija pirms atbalsta maksājuma (47).

(143) Saskaņā ar judikatūru Padomes Regulas (EK) Nr. 659/1999 (48) 14. panta 1. punktā ir teikts, ka tad, “kad nelikumīga atbalsta gadījumos tiek pieņemti negatīvi lēmumi, Komisija izlemj, ka attiecīgā dalībvalsts veic visus vajadzīgos pasākumus, lai atgūtu atbalstu no saņēmēja […]”. Tās pašas regulas 15. pantā ir precizēts, ka “uz Komisijas tiesībām atgūt atbalstu attiecas desmit gadu noilguma periods”, kas “sākas dienā, kad nelikumīgais atbalsts piešķirts saņēmējam […]. Visas darbības attiecībā uz nelikumīgu atbalstu, kuras veic Komisija vai dalībvalsts pēc Komisijas lūguma, pārtrauc noilguma periodu”. Tā kā pirmais Komisijas solis lietā SA.35546 tika sperts 2012. gada 11. oktobrī (sk. 1. apsvērumu), nesaderīga atbalsta atgūšana nedrīkst ietvert nekāda veida atbalstu, kas piešķirts līdz 2002. gada 11. oktobrim.

(144) Šajā saistībā Komisija secina, ka dažas kuģu būves subsīdijas tika piešķirtas pirms 2002. gada 11. oktobra, jo īpaši attiecībā uz līgumiem C206, C211, C217, C218, C219, C220, C221 un C222 (sk. II pielikumu). Tas nozīmē, ka uz nesaderīgo atbalstu šiem līgumiem, kas ir EUR 11 297 009,19, attiecas desmit gadu noilguma periods, un tādēļ to nav iespējams atgūt.

(145) Pārējie iepriekš veiktie pasākumi, kas saistīti ar nelikumīgu un nesaderīgu valsts atbalstu (sk. 5. tabulu), ir jāatgūst, lai atjaunotu iepriekš tirgū pastāvējušo situāciju. Atbalsta atgūšanai ir jāaptver laiks no brīža, kad atbalsta saņēmējs ir guvis priekšrocību, proti, kad atbalsts nonācis saņēmēja rīcībā, līdz tā faktiskai atgūšanai, un atgūtajai summai ir jāietver atgūšanas procenti līdz faktiskas atgūšanas brīdim. 5. tabula Atgūstamās summas (EUR) Datums Pasākums Atgūstamā summa (49) 2006. gada 11. maijs Kapitāla palielināšana 2006. gadā 24 875 000 2012./2013. gads 2012. un 2013. gada aizdevumi 101 118 066,03 i) 2006. gada 31. janvāris ii) 2008. gada 11. decembris iii) 2010. gada 28. aprīlis iv) 2011. gada 27. aprīlis DGTF aizdevumi i) 30 000 000 ii) 8 000 000 iii) 5 000 000 iv) 13 000 000 2011. gada 29. novembris Apstiprinājuma vēstules BCP piešķirtajam aizdevumam 990 000 2011. gada 3. novembris Apstiprinājuma vēstule BCP piešķirtajam aizdevumam 400 000 2010. gada 30. septembris Apstiprinājuma vēstule BCP piešķirtajam aizdevumam 12 500 000 2010. gada 31. augusts Apstiprinājuma vēstule diviem rezerves akreditīviem, kurus izsniedza CGD 12 890 000 2010. gada 24. jūnijs Apstiprinājuma vēstule BCP piešķirtajam aizdevumam 5 000 000 2009. gada 25. novembris Apstiprinājuma vēstule CGD piešķirtajam atjaunojamam aizdevumam 15 000 000 2009. gada 7. septembris Apstiprinājuma vēstule BES piešķirtajam atjaunojamam aizdevumam 4 500 000 — Kuģubūves subsīdijas (līgums C212, C213, C214 un C223) 10 482 374,01 (50) — Atbalsts profesionālajai apmācībai 2005. un 2006. gadā 257 791 2009. gada 23. decembris Aizdevums kuģim Atlântida 37 000 000

7. SAIMNIECISKĀS PĒCTECĪBAS STARP ENVC UN WESTSEA NOVĒRTĒJUMS

(146) ENVC2014. gada 4. martā sasauca kopsapulci, kurā EMPORDEF kā vienīgais tās akcionārs apstiprināja lēmumu turpināt ENVC aktīvu tirdzniecību, kā arī atlaist darbiniekus, lai pēc iespējas ātrāk likvidētu un slēgtu sabiedrību.

(147) Ņemot vērā nākotnē plānoto ENVC likvidāciju, Portugāle 2015. gada 27. februārī iesniedza Komisijai divkāršu pieprasījumu: “a) Ņemot vērā, ka negatīva Komisijas lēmuma gadījumā, uzliekot ENVC par pienākumu atmaksāt nesaderīgo atbalstu saskaņā ar LESD 107. un 108. pantu, lielākā daļa ENVC aktīvu būs pārdoti un ENVC likvidācijas process būs praktiski noslēdzies, Portugāles valsts lūdz Komisijai apstiprināt, ka saskaņā ar iepriekš izklāstītajiem nosacījumiem minēto aktīvu pārdošana netiks uzskatīta par atbalstu pircējiem. b) Ņemot vērā arī to, ka negatīva Komisijas lēmuma gadījumā, uzliekot ENVC par pienākumu atmaksāt nesaderīgo atbalstu saskaņā ar LESD 107. un 108. pantu, Portugāles valstij būtu jāatmaksā nesaderīgais atbalsts, Portugāles iestādes lūdz Komisijai apstiprināt, ka šāds atgūšanas pienākums netiks piemērots WestSea, lai arī tā pārņems dažus ENVC aktīvus.”

(148) Negatīva Komisijas lēmuma gadījumā attiecībā uz nesaderīga atbalsta atgūšanu saskaņā ar LESD 107. un 108. pantu attiecīgajai dalībvalstij parasti ir jāatgūst nesaderīgais atbalsts. Atgūšanas pienākumu var piemērot jaunai sabiedrībai, kurai attiecīgā sabiedrība ir nodevusi vai pārdevusi daļu savu aktīvu, ja šāda nodošanas vai pārdošanas shēma noved pie secinājuma par saimniecisko pēctecību starp divām sabiedrībām. Turklāt pat saimnieciskās pēctecības neesamības gadījumā (jaunais) valsts atbalsts pircējam tiktu nodrošināts ar aktīvu pārdošanu par cenu, kas ir zemāka par tirgus vērtību.

(149) Ar šo lēmumu Komisija nevērtē divu asfaltvedēju būvniecības līgumu nodošanu (51), kas vēl nav notikusi.

(150) Lai konstatētu, vai pastāv valsts atbalsts, kas sniedz priekšrocību aktīvu pircējam(-iem), Komisijai ir: a) jānosaka, vai aktīvu pārdošana notiek par to tirgus cenu; un b) jāņem vērā arī citi kritēriji, kas minēti nākamajā apsvērumā.

(151) Saskaņā ar Tiesas lēmumu lietā Itālija un SIM 2 pret Komisiju (52), kurā Komisija balstīja savus lēmumus uz Olympic Airlines, Alitalia un SERNAM (53), saimnieciskās pēctecības starp iepriekšējo (atbalstīto) uzņēmumu un pircēju novērtējums ir balstīts uz rādītāju kopumu. Var ņemt vērā šādus faktorus: i) pārdoto aktīvu apjoms (aktīvi un pasīvi, darbaspēka uzturēšana, aktīvu kopums), ii) pārdošanas cena, iii) pircēja(-u) identitāte, iv) pārdošanas brīdis (pēc sākotnējā novērtējuma uzsākšanas, formālās izmeklēšanas procedūras vai galīgā lēmuma) un v) procesa ekonomiskais pamatojums. Šo rādītāju kopumu ir apstiprinājusi Vispārējā tiesa savā 2012. gada 28. marta lēmumā Ryanair pret Komisiju (54) ar kuru tika apstiprināts Alitalia lēmums.

7.1. Pārdoto aktīvu apmērs

(152) Lai novērstu saimniecisko pēctecību, Komisijai ir jākonstatē, ka nodotās uzņēmējdarbības aktīvi un citi elementi ir tikai daļa no iepriekšējās sabiedrības vai tās darbībām. Jo lielāka sākotnējās uzņēmējdarbības daļa tiek nodota jaunam uzņēmumam, jo lielāka ir iespējamība, ka ar šiem aktīviem saistītā saimnieciskā darbība turpinās gūt labumu no priekšrocības, kas saistīta ar iepriekšējam uzņēmumam sniegtu nesaderīgu atbalstu.

(153) Galvenie ENVC aktīvi bija i) Viana do Castelo Port Administration piešķirtā koncesija par zemi, uz kuras atrodas kuģu būvētava un ii) dažāda veida aprīkojums un izejmateriāli. Visi šie aktīvi tika pārdoti pārredzamu, nediskriminējošu un beznosacījumu konkursu kārtībā, piedāvājot tos solītājiem Portugālē un ārpus tās, kuros labākā cena bija vienīgais kritērijs, pēc kura izvēlēties solītājus.

(154) Attiecībā uz apakškoncesiju par zemi, uz kuras atrodas kuģu būvētava, ievērojot konkursa kārtību, līdz 2031. gadam tā tika piešķirta WestSea, kas ir Portugāles kontrolakciju sabiedrības Martifer un Portugāles kuģu būvētavas Navalria kopīga meitassabiedrība. WestSea par to maksās gada nomas maksu EUR 419 233,95 apmērā un garantiju EUR 435 500 apmērā.

(155) Attiecībā uz dažāda veida aprīkojumu un izejmateriāliem, tostarp transportlīdzekļiem un lielo pacēlāju/krānu, tie tika pārdoti 120 nelielos konkursos un 884 daļās. Rezultātā no EUR 3 358 905,13 par pārdotajām precēm pircēji tās iegādājās par vidēji EUR 55 981,75, cenām svārstoties no EUR 10 līdz EUR 1,035 miljoniem. Ministério dos Transportes e Comunicações de Timor bija vissvarīgākais pircējs, kas iegādājās 31 % aktīvu. WestSea ieguva mazāk nekā 20 % no pārdotajiem aktīviem.

(156) Visbeidzot, attiecībā uz darbiniekiem neviens darba līgums netika nodots nevienam pircējam: 596 darba līgumi jau ir izbeigti, un pārējie 13 darbinieki ir atlaišanas procesā. Konkursos nebija iekļauts konkrēts nosacījums par ENVC darba līgumu vai darbinieku nodošanu pircējiem.

(157) Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka WestSea iegūto vai iegūstamo aktīvu apmērs ievērojami samazināsies salīdzinājumā ar ENVC un tās iepriekšējo darbību.

7.2. Pārdošanas cena

(158) Lai novērstu saimniecisko pēctecību starp ENVC un WestSea, Komisijai ir jākonstatē, ka nodotās uzņēmējdarbības aktīvi un citi elementi ir vai tiks pārdoti par tirgus cenu. Tirgus cena ir cena, kādu noteiktu privātais ieguldītājs, kas darbojas saskaņā ar tirgus nosacījumiem (55).

(159) Apakškoncesija zemei, uz kuras atrodas kuģu būvētavas, un dažāda veida aprīkojums un izejmateriāli ir pārdalīti atklātu, pārredzamu, nediskriminējošu un beznosacījumu konkursu kārtībā, kuros labākā cena bija vienīgais kritērijs, pēc kura izvēlēties solītājus.

(160) Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka apakškoncesijas piešķiršana zemei, uz kuras atrodas kuģu būvētavas, un dažāda veida ENVC aprīkojuma un izejmateriālu pārdošana WestSea tika veikta atklātu, pārredzamu, nediskriminējošu un beznosacījumu konkursu kārtībā augstākās cenas solītājam, tātad par tirgus cenu.

7.3. Pircēju identitāte

(161) Lai novērstu saimniecisko pēctecību, Komisijai ir jākonstatē, ka nodotās uzņēmējdarbības aktīviem un citiem elementiem nav ekonomiskas vai korporatīvas saiknes ar ENVC.

(162) Attiecībā uz koncesiju par zemi, uz kuras atrodas kuģu būvētava, Portugāles iestādes apstiprina, ka WestSea nav nekādas ekonomiskas vai korporatīvas saiknes ar ENVC vai Portugāles valsti.

(163) Attiecībā uz dažāda veida aprīkojumu un izejmateriāliem, kas jau ir pārdalīti, Portugāles iestādes apstiprina, ka nevienam no galvenajiem pircējiem nav ekonomiskas vai korporatīvas saiknes ar ENVC vai tās akcionāru.

(164) Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka WestSea ir no ENVC un tās akcionāra neatkarīgs uzņēmums.

7.4. Pārdošanas brīdis

(165) Lai novērstu saimniecisko pēctecību, Komisijai ir jākonstatē, ka nodotās uzņēmējdarbības aktīvu un citu elementu pārdošanas brīdis nenoved pie tā, ka tiktu apiets Komisijas lēmums atgūt nesaderīgo valsts atbalstu.

(166) Komisija atzīmē, ka konkursa process apakškoncesijas zemei, uz kuras atrodas kuģu būvētavas, kā arī aktīvu un aprīkojuma ieguvei ir uzsākts un noslēgts, pirms Komisija ir pieņēmusi galējo lēmumu šajā lietā.

(167) Turklāt, kā minēts 1. apsvērumā, Portugāle bija pirmā, kas vērsās pie Komisijas, lai pienācīgi noorganizētu ENVC privatizāciju saskaņā ar ES valsts atbalsta noteikumiem. Tādējādi šī notikumu virkne liecina, ka privatizācija netika uztverta kā mehānisms, ar kuru apiet esošos Komisijas negatīvos lēmumus vai notiekošos izmeklēšanas procesus.

(168) Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka fakts, ka apakškoncesijas piešķiršana zemei, uz kuras atrodas kuģu būvētavas, kā arī dažāda veida ENVC aprīkojuma un izejmateriālu ieguve notika pirms Komisijas galējā lēmuma pieņemšanas, neliecina par to, ka ir apiets iespējamais Komisijas lēmums par atgūšanu.

7.5. Procesa ekonomiskais pamatojums

(169) Lai novērstu saimniecisko pēctecību, Komisijai ir jākonstatē, ka nodotās uzņēmējdarbības aktīvu un citu elementu pircēji neizmantos šos aktīvus tādā pašā veidā kā iepriekšējais īpašnieks, bet gan izmantos tos, lai izveidotu citādu darbību vai stratēģiju.

(170) Daži WestSea iegūtie ENVC aktīvi var tikt izmantoti tās pašas vispārējās darbības (kuģu būves) nolūkā, jo īpaši zeme, uz kuras atrodas kuģu būvētava. Taču tas vien, ka pircējs darbosies tajā pašā ekonomikas nozarē kā iepriekšējais uzņēmums, nebūt neliecina par saimniecisko pēctecību. WestSea nav pienākums pārņemt ENVC darbiniekus vai darba līgumus. Turklāt WestSea iekļaus kuģu būvētavu savā uzņēmējdarbības stratēģijā, lai nodrošinātu sinerģiju ar citām kuģu būvētavām. WestSea būs iespēja pārvaldīt savu darbību citādos apstākļos nekā ENVC un brīvi izvēlēties savu uzņēmējdarbības modeli.

(171) Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka WestSea iekļaus šos elementus savā uzņēmējdarbības stratēģijā un izmantos tos, lai īstenotu savu ekonomisko pamatojumu.

7.6. Secinājums par saimniecisko pēctecību starp ENVC un WestSea

(172) Pirmkārt, WestSea iegūto aktīvu apmērs ir ievērojami mazāks salīdzinājumā ar ENVC un tās iepriekšējo darbību. Otrkārt, apakškoncesijas piešķiršana zemei, uz kuras atrodas kuģu būvētavas, kā arī dažāda veida aprīkojuma un izejmateriālu iegāde tika veikta atklātu, pārredzamu, nediskriminējošu un beznosacījumu konkursu kārtībā. Treškārt, WestSea ir no ENVC un tās akcionāra neatkarīgs uzņēmums. Ceturtkārt, brīdis, kurā tika piešķirta apakškoncesija zemei, uz kuras atrodas kuģu būvētava, kā arī iegūts dažāda veida aprīkojums un izejmateriāli, neliecina par to, ka ir apiets iespējamais Komisijas lēmums par atgūšanu. Piektkārt, WestSea iekļaus ENVC aktīvus savā uzņēmējdarbības stratēģijā un izmantos tos, lai īstenotu savus ekonomiskos apsvērumus.

(173) Tādējādi Komisija secina, ka saimnieciskā pēctecība starp ENVC un WestSea nepastāv.

8. SECINĀJUMS

(174) Komisija uzskata, ka iepriekš veiktie pasākumi, izņemot 2007. gada 8. janvāra un 2008. gada 26. jūnija apstiprinājuma vēstules, LESD 107. panta 1. punkta izpratnē ir uzskatāmi par valsts atbalstu ENVC.

(175) Iepriekš veiktie pasākumi, kas uzskatāmi par valsts atbalstu, nav saderīgi ar iekšējo tirgu (izņemot divas kuģu būves subsīdijas, kas tika atļautas ar Komisijas lēmumu lietā C-33/2004), jo netika izpildīti attiecīgie 2004. gada GP pamatnostādņu nosacījumi un netika konstatēts cits saderības pamatojums.

(176) Komisija arī secina, ka Portugāle ir nelikumīgi īstenojusi iepriekš izklāstītos pasākumus, pārkāpjot LESD 108. panta 3. punktu.

(177) Nesaderīgais valsts atbalsts ir jāatgūst no atbalsta saņēmēja, kā norādīts 6.6. punktā.

(178) Atgūšana neattieksies uz WestSea, jo netika konstatēta saimnieciskā pēctecība starp ENVC un WestSea.

(179) Visbeidzot, Komisija atzīmē, ka Portugāle piekrita, ka šis lēmums tiek pieņemts un paziņots angļu valodā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1. LESD 107. panta 1. punkta izpratnē 2007. gada 8. janvāra un 2008. gada 26. jūnija apstiprinājuma vēstules nav uzskatāmas par valsts atbalstu.

2. Kuģu būves subsīdijās ietvertais valsts atbalsts, kas atbilst līgumiem C224 un C225 (EUR 5 350 550 apmērā), ir saderīgs ar iekšējo tirgu.

3. Turpmāk tabulā minētais valsts atbalsts, ko Portugāle ir īstenojusi nelikumīgi, pārkāpjot 108. panta 3. punktu Līgumā par Eiropas Savienības darbību, nav saderīgs ar iekšējo tirgu.

Datums Pasākums Summa 2006. gada 11. maijs Kapitāla palielināšana 2006. gadā 24 875 000 2012./2013. gads 2012. un 2013. gada aizdevumi 101 118 066,03 i) 2006. gada 31. janvāris ii) 2008. gada 11. decembris iii) 2010. gada 28. aprīlis iv) 2011. gada 27. aprīlis DGTF aizdevumi i) 30 000 000 ii) 8 000 000 iii) 5 000 000 iv) 13 000 000 2011. gada 29. novembris Apstiprinājuma vēstules BCP piešķirtajam aizdevumam 990 000 2011. gada 3. novembris Apstiprinājuma vēstule BCP piešķirtajam aizdevumam 400 000 2010. gada 30. septembris Apstiprinājuma vēstule BCP piešķirtajam aizdevumam 12 500 000 2010. gada 31. augusts Apstiprinājuma vēstule diviem rezerves akreditīviem, kurus izsniedza CGD 12 890 000 2010. gada 24. jūnijs Apstiprinājuma vēstule BCP piešķirtajam aizdevumam 5 000 000 2009. gada 25. novembris Apstiprinājuma vēstule vēstule CGD piešķirtajam atjaunojamam aizdevumam 15 000 000 2009. gada 7. septembris Apstiprinājuma vēstule vēstule BES piešķirtajam atjaunojamam aizdevumam 4 500 000 — Kuģu būves subsīdijas (līgumi C212, C213, C214 un C223) 10 482 374,01 — Kuģu būves subsīdijas (līgumi C206, C211, C217, C218, C219, C220, C221 un C222) 11 279 009,01 — Atbalsts profesionālajai apmācībai 2005. un 2006. gadā 257 791 2009. gada 23. decembris Aizdevums kuģim Atlântida 37 000 000

2. pants

1. Portugāle atgūst no atbalsta saņēmēja 1. panta 2. punktā minēto nesaderīgo atbalstu (tostarp attiecīgos gadījumos ENVC uzkrātos un nesamaksātos procentu maksājumus), izņemot kuģu būves subsīdijas, kas saistītas ar līgumiem C206, C211, C217, C218, C219, C220, C221 un C222 (ar kopējo vērtību EUR 11 279 009,01), jo tām ir piemērojams desmit gadu noilguma periods, kas noteikts ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 15. pantu.

2. Nesaderīgā valsts atbalsta atgūšana neattiecas uz WestSea.

3. Atgūstamajām summām ir piemērojama procentu likme no dienas, kad tās nonākušas atbalsta saņēmēja rīcībā, līdz tās ir faktiski atgūtas.

4. Procentus aprēķina, pamatojoties uz saliktajiem procentiem saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 794/2004 (56) V nodaļu un Komisijas Regulu (EK) Nr. 271/2008 (57), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 794/2004.

5. Ar šā lēmuma pieņemšanas dienu Portugāle atceļ visus nokavētos atbalsta maksājumus, ja tādi ir.

3. pants

1. Lēmuma 1. panta 2. punktā minētā atbalsta atgūšanu veic nekavējoties un efektīvi.

2. Portugāle nodrošina šā lēmuma īstenošanu četru mēnešu laikā pēc lēmuma paziņošanas.

4. pants

1. Divu mēnešu laikā pēc šā lēmuma paziņošanas Portugāle iesniedz šādu informāciju:

a) kopējo summu (pamatsumma un atgūšanas procenti), kas ir jāatgūst no katra atbalsta saņēmēja;

b) jau veikto un plānoto pasākumu izklāstu atbilstīgi šim lēmumam;

c) dokumentus, kas apliecina, ka atbalsta saņēmējam ir pieprasīts atbalstu atmaksāt.

2. Portugāle informē Komisiju par veikto valsts pasākumu gaitu, lai īstenotu šo lēmumu, līdz tiek pilnībā atgūts 1. panta 2. punktā minētais atbalsts. Tā pēc vienkārša Komisijas pieprasījuma nekavējoties iesniedz informāciju par jau veiktajiem un plānotajiem pasākumiem atbilstīgi šim lēmumam. Tā sniedz arī detalizētu informāciju par atbalsta summām un atgūšanas procentiem, kas jau ir atgūti no atbalsta saņēmējiem.

5. pants

Šis lēmums ir adresēts Portugāles Republikai.

Briselē, 2015. gada 7. maijā Komisijas vārdā – Komisijas locekle Margrethe VESTAGER

(1) Valsts atbalsts – Portugāle – Valsts atbalsts SA.35546 (2013/C) (ex 2012/NN) – Iepriekš veiktie pasākumi Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. labā – Aicinājums iesniegt piezīmes saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 2. punktu (OV C 95, 3.4.2013., 118. lpp.).

(2) Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

(3) Regula Nr. 1, ar ko nosaka Eiropas Ekonomikas kopienā lietojamās valodas (OV 17, 6.10.1958., 385./58. lpp.).

(4) Ņemot vērā Portugāles sniegto informāciju, var secināt, ka darbaspēka jauda militārām vajadzībām paredzētu kuģu būvniecībā visaugstākajā līmenī bija 2005. gadā, sasniedzot 33 % no kopējās ENVC darbības (tostarp būvniecības, remonta u. c.). No 2006. līdz 2011. gadam militārām vajadzībām paredzētu kuģu būvniecības jauda bija aptuveni 11 %, taču 2012. gadā tā samazinājās līdz nullei, jo tika atcelts Portugāles armijas militāro kuģu būvniecības pasūtījums.

(5) Koncesijas līgums tika grozīts arī 2005. un 2007. gadā, lai ļautu ENVC noslēgt apakškoncesijas līgumu par daļu zemes vēja ģeneratoru ražošanai.

(6) Šī procedūra netika iekļauta Saprašanās memorandā par īpašiem ekonomikas politikas nosacījumiem, ko noslēdza Portugāle, Komisija, Starptautiskais Valūtas fonds un Eiropas Centrālā banka.

(7) Lei Quadro das Privatizações, pieņemts ar 1990. gada 5. aprīļa Likumu Nr. 11/90 un pārpublicēts ar 2011. gada 13. septembra Likumu Nr. 50/2011.

(8) Attiecīgi Diário da República Nr. 156, 13.8.2012., 4364. lpp., un Diário da República Nr. 167, 29.8.2012., 4838. lpp.

(9) Lai arī Volstad Maritime2012. gada 5. novembrī iesniedza saistošu piedāvājumu, tas tika atzīts par nederīgu, jo tika iesniegts pēc noteiktā termiņa, kas bija plkst. 10.00.

(10) Portugāle savā 2012. gada 28. decembra iesniegumā runāja par kapitāla palielināšanu, kas, acīmredzot, notika 2009. gadā. Taču formālās izmeklēšanas procedūras laikā Portugāle apstiprināja, ka 2009. gadā kapitāls netika palielināts.

(11) Pasākuma ietvaros EMPORDEF pārņēma ENVC parādu sabiedrībai Parvalorem EUR 5 111 910,08 apmērā, kā arī uzkrātos un neatmaksātos procentus EUR 5 281 882,02 apmērā.

(12) Portugāle atzīmēja, ka laikā no 2006. līdz 2010. gadam ENVC atmaksāja procentus par 2006. un 2008. gada DGTF aizdevumiem piecās daļās, kopā samaksājot EUR 3 291 293,50.

(13) Lēmumā par procedūras sākšanu līdz ar citiem pasākumiem tika iekļauta arī EMPORDEF apstiprinājuma vēstule attiecībā uz CGD izsniegtajām kredītvēstulēm EUR 12 890 000 apmērā. Formālās izmeklēšanas procedūras laikā Portugāle precizēja, ka šis pasākums ir aprakstīts 24. apsvērumā.

(14) Formālās izmeklēšanas laikā Portugāle precizēja, ka rezerves akreditīvu summa bija EUR 12 890 000, t. i., 10 % no divu asfaltvedēju būvniecības izmaksām (EUR 128 900 000). Tāpat Portugāle precizēja, ka līgums par rezerves akreditīvu izsniegšanu tika noslēgts 2010. gadā, nevis 2012. gadā, kā norādīts lēmumā par procedūras sākšanu.

(15) Portugāles sniegtā informācija liecina, ka atbalsts kuģubūvei tika nodrošināts subsīdiju formā, kas saistītas ar 14 līgumiem laikposmā no 2000. līdz 2005. gadam, nevis no 2000. līdz 2007. gadam, kā norādīts lēmumā par procedūras sākšanu.

(16) Portugāle precizēja arī to, ka atbalsts profesionālajai apmācībai tika piešķirts 2005. un 2006. gadā, nevis laikposmā no 2000. līdz 2007. gadam, kā norādīts lēmumā par procedūras sākšanu.

(17) Padomes 1987. gada 26. janvāra Direktīva 87/167/EEK par atbalstu kuģu būvei (OV L 69, 12.3.1987., 55. lpp.).

(18) OV C 244, 1.10.2004., 2. lpp. Pamatnostādnes par valsts atbalstu grūtībās nonākušu nefinanšu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (OV C 249, 31.7.2014., 1. lpp.) (“2014. gada GP pamatnostādnes”) stājās spēkā 2014. gada 1. augustā. Saskaņā ar 2014. gada GP pamatnostādņu 135. punktu Komisija šīs pamatnostādnes piemēro no 2014. gada 1. augusta līdz 2020. gada 31. decembrim. Taču saskaņā ar 2014. gada GP pamatnostādņu 138. punktu iepriekš veiktie pasākumi attiecībā uz šo lēmumu ir jāizvērtē, pamatojoties uz pamatnostādnēm, kas ir piemērojamas atbalsta piešķiršanas laikā, t. i., 2004. gada GP pamatnostādnēm (vai attiecīgos gadījumos uz Kopienas 1999. gada pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (OV C 288, 9.10.1999., 2. lpp. – “1999. gada GP pamatnostādnes”).

(19) Attiecībā uz EMPORDEF Komisija no 46. līdz 48. apsvērumam lēmumā par procedūras sākšanu izsecināja, ka tās lēmumi Stardust Marine judikatūras izpratnē šķiet attiecināmi uz Portugāles valsti (spriedums lietā Francija/Komisija, C-482/99, EU:C:2002:294).

(20) OV C 364, 14.12.2011., 9. lpp.

(21) Proti, 2004. gada Nostādnes par valsts atbalstu kuģu būvei (OV C 317, 30.12.2003., 11. lpp.) un Padomes 1998. gada 29. jūnija Regula (EK) Nr. 1540/98, ar ko paredz jaunus noteikumus par atbalstu kuģu būves nozarei (OV L 202, 18.7.1998., 1. lpp.).

(22) Sk. 14. zemsvītras piezīmi.

(23) Avots: EMPORDEF gada pārskati par 2012. gadu.

(24) Avots: EMPORDEF gada pārskati par 2012. un 2013. gadu. Spriežot pēc ENVC gada pārskatiem par 2001., 2002. un 2003. gadu, var secināt, ka ENVC bija negatīvs kopējais kapitāls arī 2000. gadā (EUR –5,99 miljoni), 2001. gadā (EUR –10,97 miljoni), 2002. gadā (EUR –22,09 miljoni) un 2003. gadā (EUR –48,97 miljoni).

(25) Spriedums Francija/Komisija, C-482/99, EU:C:2002:29.

(26) Avots: http://www.empordef.pt/main.html.

(27) Avots: http://www.empordef.pt/uk/main.html.

(28) Izvirzīto personu saraksts ir redzams Valsts aizsardzības ministrijas tīmekļa vietnē (http://www.portugal.gov.pt/pt/o-governo/nomeacoes/ministerio-da-defesa-nacional.aspx). Tas apskatāms arī EMPORDEF tīmekļa vietnē (http://www.empordef.pt/main.html), kā arī vairākos paziņojumos presei, piemēram, http://www.dn.pt/inicio/portugal/interior.aspx?content_id=1768612 vai http://www.dn.pt/inicio/portugal/interior.aspx?content_id=1950754.

(29) Oriģinālteksts portugāļu valodā ir šāds: “[…] no passado dia 2 de julho de 2011 o Ministério da Defesa Nacional decidiu suspender o desmantelamento dos Estaleiros Navais de Viana do Castelo. Em agosto, o Ministério da Defesa Nacional mandatou a nova administração da Empordef para que fosse encontrada uma solução que evitasse esse desmantelamento e encerramento dos ENVC.” Sk. http://www.portugal.gov.pt/pt/os-ministerios/ministerio-da-defesa-nacional/mantenha-se-atualizado/20120104-mdn-envc.aspx.

(30) Sk., piemēram, http://www.portugal.gov.pt/pt/os-ministerios/ministerio-da-defesa-nacional/mantenha-se-atualizado/20120319-mdn-modelo-reprivatizacao.aspx, http://www.portugal.gov.pt/pt/os-ministerios/ministerio-da-defesa-nacional/mantenha-se-atualizado/20120502-mdn-envc.aspx un http://www.portugal.gov.pt/pt/os-ministerios/ministerio-da-defesa-nacional/mantenha-se-atualizado/20120713-seamdn-envc.aspx.

(31) Sk., piemēram, http://www.portugal.gov.pt/pt/os-ministerios/ministro-da-presidencia-e-dos-assuntos-parlamentares/documentos-oficiais/20131205-comunicado-cm.aspx. Par valsts iesaisti šajās EMPORDER darbībās liecina arī šis Portugāles valdības paziņojums presei: http://www.portugal.gov.pt/pt/os-ministerios/ministerio-da-defesa-nacional/mantenha-se-atualizado/20140205-mdn-comunicado-estaleiros.aspx.

(32) Šajā ziņā Komisija par ex post pierādījumiem uzskata IGF 2009. gada ziņojumu (sk. 49. apsvērumu), kurā teikts, ka laikposmā no 2005. līdz 2007. gadam ENVC piegādāja 11 kuģus, kuru būvniecības izmaksas par 15,4 % pārsniedza līgumā saskaņotās izmaksas (jāņem vērā, ka jau ENVC segtās izmaksas pārsniedza līgumā saskaņotās izmaksas par 4,1 %, kas nozīmēja, ka sabiedrība jebkurā gadījumā būvētu kuģus ar zaudējumiem).

(33) Avots: http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/business-environment/files/annexes_accounting_report_2011/portugal_en.pdf.

(34) Līgumam, kas tika parakstīts 2011. gada 27. aprīlī, piemērojamā procentu likmju starpība bija Portugāles valsts parāda aktīvu mijmaiņas starpība ar tādu pašu termiņu (datumu noteica Portugāle).

(35) No 2010. gada procentu likme tika pielīdzināta 2008. gada 11. decembra aizdevumam.

(36) OV C 273, 9.9.1997., 3. lpp.

(37) Avots: http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/reference_rates_eu25_en.pdf.

(38) OV C 14, 19.1.2008., 6. lpp.

(39) Avots: http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/base_rates_eu27_en.pdf.

(40) OV C 155, 20.6.2008., 10. lpp. Sk. arī 2000. gada Komisijas paziņojumu par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu valsts atbalstam garantiju veidā (OV C 71, 11.3.2000., 14. lpp.).

(41) Sk., piemēram, 249. un 250. apsvērumu Komisijas 2008. gada 23. jūlija Lēmumā 2008/948/EK par Vācijas Federatīvās Republikas pasākumiem par labu DHL un Leipcigas/Halles lidostai C 48/06 (ex N 227/06) (OV L 346, 23.12.2008., 1. lpp.).

(42) Spriedums lietā Itālija/Komisija, C-364/90, EU:C:1993:157.

(43) Komisijas 2005. gada 6. septembra Lēmums 2006/946/EK par valsts atbalstu; Portugāle – piegādes termiņa pagarinājums diviem tankkuģiem ķimikāliju pārvadāšanai, kas būvēti Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. (OV L 383, 28.12.2006., 16. lpp.).

(44) Attiecībā uz profesionālās apmācības subsīdijām Komisija secina, ka tobrīd piemērojamās Valstu reģionālā atbalsta pamatnostādnēs 2000.–2006. gadam (OV C 74, 10.3.1998., 9. lpp.) nav iekļauts noteikums par reģionālo atbalstu grūtībās nonākušiem uzņēmumiem.

(45) Spriedums lietā Komisija/Vācija, C-70/72, EU:C:1973:87, 13. punkts.

(46) Spriedums lietā Spānija/Komisija, C-278/92, C-279/92 un C-280/92, EU:C:1994:325, 75. punkts.

(47) Spriedums lietā Beļģija/Komisija, C-75/97, EU:C:1999:311, 64. un 65. punkts.

(48) Padomes 1999. gada 22. marta Regula (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.).

(49) Attiecīgos gadījumos atgūšanas pienākums ir attiecināms arī uz ENVC nokavētajiem un nesamaksātajiem procentu maksājumiem.

(50) Šāda summa iegūta, no kopējās kuģu būves subsīdiju summas (i) atņemot subsīdijas, kurām piemērojams desmit gadu noilguma periods (ii), un subsīdijas, kas atzītas par saderīgu atbalstu (iii), t. i., (i) EUR 27 129 933,20 – (ii) EUR 11 279 009,19 – (iii) EUR 5 350 550 = EUR 10 482 374,01.

(51) Sk. 24. apsvērumu. Sākotnēji noslēgtais līgums starp PDVSA un ENVC par divu asfaltvedēju būvniecību ir nodots EMPORDEF. Portugāle ir apņēmusies, ka līguma apakšlīgumā paredzētās daļas tiks izsolītas pārredzamu, nediskriminējošu un beznosacījumu konkursu kārtībā, piedāvājot tās solītājiem Portugālē un ārpus tās, kuros labākā cena būs vienīgais kritērijs, pēc kura izvēlēties piegādātājus un pakalpojumu sniedzējus, kā arī izslēgt ENVC no šī procesa, ja to izsludināšanas laikā sabiedrība vēl nav likvidēta vai slēgta.

(52) Spriedums lietā Itālija un SIM 2 Multimedia SpA pret Komisiju, C-328/99 un C-399/00, EU:C:2003:252.

(53) Komisijas 2008. gada 17. septembra Lēmums par valsts atbalstu N 321/2008, N 322/2008 un N 323/2008 – Grieķija – Vente de certains actifs d'Olympic Airlines/ Olympic Airways Services; Komisijas 2008. gada 12. novembra Lēmums par valsts atbalstu N 510/2008 – Itālija – Alitalia aktīvu pārdošana; Komisijas 2012. gada 4. aprīļa Lēmums SA.34547 – Francija – Reprise des actifs du groupe SERNAM dans le cadre de son redressement judiciaire.

(54) 2012. gada 28. marta spriedums lietā Ryanair Ltd pret Komisiju, T-123/09, Krājums, EU:T:2012:164, kas apelācijas kārtībā apstiprināts ar 2013. gada 13. jūnija spriedumu lietā Ryanair Ltd pret Komisiju, C-287/12 P, Krājums, EU:C:2013:395.

(55) Spriedums lietā Seydaland, C-239/09, EU:C:2010:778, 34. rindkopa.

(56) Komisijas 2004. gada 21. aprīļa Regulas (EK) Nr. 794/2004, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 659/1999, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK Līguma 93. panta piemērošanai (OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp.).

(57) Komisijas 2008. gada 30. janvāra Regulu (EK) Nr. 271/2008 ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 794/2004, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 659/1999, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (OV L 82, 25.3.2008., 1. lpp.).

I PIELIKUMS 2012. UN 2013. GADA AIZDEVUMI Parakstīšanas datums Summa Piemērotā procentu likme 2012. gada 6. janvāris 970 000,00 7,108 % 2012. gada 9. janvāris 175 000,00 3 mēnešu EURIBOR + 7,108 % 2012. gada 31. janvāris 3 445 258,51 3 mēnešu EURIBOR + 6,62 % 2012. gada 8. februāris 64 741,49 3 mēnešu EURIBOR + 6,62 % 2012. gada 30. marts 1 026 647,44 3 mēnešu EURIBOR + 7,887 % 2012. gada 30. marts 16 700 000,00 2 % 2012. gada 30. aprīlis 1 268 536,13 3 mēnešu EURIBOR + 5 % 2012. gada 2. maijs 48 997,82 3 mēnešu EURIBOR + 7,887 % 2012. gada 30. maijs 1 100 000,00 3 mēnešu EURIBOR + 8,431 % 2012. gada 31. maijs 5 375 000,00 3 mēnešu EURIBOR + 8,5 % 2012. gada 31. maijs 834 830,96 3 mēnešu EURIBOR + 8,451 % 2012. gada 1. jūnijs 12 844 000,00 3 mēnešu EURIBOR + 4,976 % 2012. gada 5. jūnijs 281 000,00 3 mēnešu EURIBOR + 4,976 % 2012. gada 6. jūnijs 345 000,00 3 mēnešu EURIBOR + 7,682 % 2012. gada 8. jūnijs 1 449 714,00 3 mēnešu EURIBOR + 7,682 % 2012. gada 11. jūnijs 696 481,42 3 mēnešu EURIBOR + 7,682 % 2012. gada 21. jūnijs 177 979,74 3 mēnešu EURIBOR + 7,682 % 2012. gada 21. jūnijs 4 785 000,00 3 mēnešu EURIBOR + 8,1509 % 2012. gada 22. jūnijs 118 070,71 3 mēnešu EURIBOR + 7,682 % 2012. gada 25. jūnijs 83 694,43 3 mēnešu EURIBOR + 4,976 % 2012. gada 26. jūnijs 1 163 308,28 3 mēnešu EURIBOR + 4,976 % 2012. gada 29. jūnijs 664 537,83 3 mēnešu EURIBOR + 4,976 % 2012. gada 3. jūlijs 272 811,37 3 mēnešu EURIBOR + 8,5 % 2012. gada 11. jūlijs 71 104,02 3 mēnešu EURIBOR + 4,976 % 2012. gada 11. jūlijs 1 742 275,55 3 mēnešu EURIBOR + 8,1509 % 2012. gada 13. jūlijs 40 000,00 3 mēnešu EURIBOR + 8,431 % 2012. gada 19. jūlijs 45 000,00 3 mēnešu EURIBOR + 4,956 % 2012. gada 27. jūlijs 1 000 000,00 3 mēnešu EURIBOR + 5,78 % 2012. gada 31. jūlijs 400 000,00 3 mēnešu EURIBOR + 8,182 % 2012. gada 31. jūlijs 1 450 000,00 3 mēnešu EURIBOR + 4,756 % 2012. gada 2. augusts 100 000,00 3 mēnešu EURIBOR + 8,182 % 2012. gada 14. augusts 275 000,00 3 mēnešu EURIBOR + 8,151 % 2012. gada 17. augusts 180 000,00 3 mēnešu EURIBOR + 8,1509 % 2012. gada 20. augusts 1 186 322,44 3 mēnešu EURIBOR + 8,1509 % 2012. gada 20. augusts 400 000,00 3 mēnešu EURIBOR + 5,624 % 2012. gada 24. augusts 600 000,00 3 mēnešu EURIBOR + 5,624 % 2012. gada 13. septembris 365 000,00 3 mēnešu EURIBOR + 5,624 % 2012. gada 19. septembris 5 111 910,08 ENVC parāds Parvalorem, ko uzņēmās EMPORDEF 2012. gada 21. septembris 19 000,00 3 mēnešu EURIBOR + 5,624 % 2012. gada 25. septembris 1 180 491,65 3 mēnešu EURIBOR + 4,668 % 2012. gada 27. septembris 1 050 000,00 3 mēnešu EURIBOR + 5,624 % 2012. gada 28. septembris 48 000,00 3 mēnešu EURIBOR + 5,624 % 2012. gada 12. oktobris 120 000,00 5,871 % 2012. gada 16. oktobris 15 000,00 8,1509 % 2012. gada 19. oktobris 566 000,00 3 mēnešu EURIBOR + 4,64 % 2012. gada 26. oktobris 1 000 000,00 3 mēnešu EURIBOR + 4,64 % 2012. gada 29. oktobris 84 685,34 8,151 % 2012. gada 30. oktobris 120 000,00 8,1509 % 2012. gada 2. novembris 10 570 971,04 5,871 % 2012. gada 9. novembris 5 227,50 4,459 % 2012. gada 27. novembris 250 000,00 5,871 % 2012. gada 28. novembris 250 000,00 8,1509 % 2012. gada 29. novembris 200 000,00 7,915 % 2012. gada 29. novembris 120 000,00 5,871 % 2012. gada 30. novembris 84 685,12 5,871 % 2012. gada 3. decembris 300 000,00 4,459 % 2012. gada 3. decembris 35 000,00 7,915 % 2012. gada 7. decembris 1 500,00 8,151 % 2012. gada 11. decembris 100 000,00 4,459 % 2012. gada 14. decembris 180 000,00 4,459 % 2012. gada 19. decembris 200 000,00 4,459 % 2012. gada 20. decembris 29 159,75 4,459 % 2012. gada 21. decembris 1 000 000,00 5,871 % 2012. gada 28. decembris 5 000 000,00 7,915 % 2012. gada 31. decembris 16 500,00 4,459 % 2013. gada 4. janvāris 120 000,00 4,459 % 2013. gada 9. janvāris 84 756,80 4,459 % 2013. gada 11. janvāris 260 000,00 7,911 % 2013. gada 17. janvāris 200 000,00 8,15 % 2013. gada 8. februāris 5 767 984,59 4,165 % 2013. gada 31. maijs 5 281 882,02 Procenti, kas ENVC jāmaksā EMPORDEF par 2012. gada aizdevumiem Kopā:101 118 066,03