Official Journal L 044 , 14/02/2002 P. 0001 - 0011



PADOMES LĒMUMS (2002. gada 28. janvāris) par principiem, prioritātēm, starpposma mērķiem un nosacījumiem, kas iekļauti Bulgārijas Republikas pievienošanās partnerībā (2002/83/EK) EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 622/98 (1998. gada 16. marts) par palīdzību kandidātvalstīm atbilstīgi pirmspievienošanās stratēģijai un īpaši par pievienošanās partnerību izveidi[1], un jo īpaši tās 2. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, tā kā: (1) Eiropadome Luksemburgas sanāksmē paziņoja, ka pievienošanās partnerība ir jauns instruments un uzlabotās pirmspievienošanās stratēģijas galvenais elements. (2) Regula (EK) Nr. 622/98 nosaka, ka Padomei ar kvalificētu balsu vairākumu un pēc Komisijas priekšlikuma jālemj par principiem, prioritātēm, sasniedzamajiem starpposma mērķiem un nosacījumiem atsevišķās pievienošanās partnerībās, kuras tiks iesniegtas katrai kandidātvalstij, kā arī Padomei jālemj par attiecīgiem nozīmīgiem grozījumiem, kurus izdarīs nākotnē. (3) Kopienas palīdzības nosacījums ir būtisku elementu izpilde, Eiropas Līgumu saistību ievērošana un progress Kopenhāgenas kritēriju izpildē. Ja trūkst būtiska elementa, Padome pēc Komisijas priekšlikuma ar kvalificētu balsu vairākumu var pieņemt lēmumu par pasākumiem attiecībā uz jebkuru piešķirto pirmspievienošanās palīdzību. (4) Eiropadome Luksemburgas sanāksmē ir nolēmusi, ka Eiropas Līguma institūcijās tiks izskatīta pievienošanās partnerības īstenošana un progress acquis pieņemšanā. (5) 2001. gada Komisijas regulārais ziņojums sniedz objektīvu analīzi par Bulgārijas gatavošanos dalībai un nosaka vairākas prioritārās jomas turpmākam darbam. (6) Lai sagatavotos dalībai, Bulgārijai jāturpina atjaunināt sava nacionālā programma acquis pieņemšanai. Šai programmai jānosaka grafiks to prioritāšu un starpposma mērķu sasniegšanai, kas noteikti pievienošanās partnerībā. (7) Bulgārijai jānodrošina, ka tiek ieviestas attiecīgas tiesiskās un administratīvās struktūras, kas ir vajadzīgas Kopienas pirmspievienošanās fondu programmu izstrādei, koordinācijai, pārvaldībai, kontrolei un novērtēšanai, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 622/98 2. pantu pievienošanās partnerības principi, prioritātes, starpposma mērķi un nosacījumi Bulgārijai ir noteikti pielikumā, kas ir šā lēmuma sastāvdaļa. 2. pants Pievienošanās partnerības īstenošanu izskata Eiropas Līguma iestādēs, un to dara attiecīgās Padomes iestādes, kurām Komisija regulāri iesniedz ziņojumus. 3. pants Šis lēmums stājas spēkā trešajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. Briselē, 2002. gada 28. janvārī Padomes vārdā - priekšsēdētājs J. Piqué I Camps PIELIKUMS 1. Ievads Eiropadome savā 1997. gada decembra sanāksmē Luksemburgā nolēma, ka, mobilizējot visas palīdzības formas kandidātvalstīm vienā sistēmā, pievienošanās partnerība būtu uzlabotās pirmspievienošanās stratēģijas galvenais elements. Šādā veidā Kopienas palīdzība ir vērsta uz katras kandidātvalsts īpašajām vajadzībām, lai pievienošanās nolūkā sniegtu atbalstu īpašo problēmu pārvarēšanai. Par Bulgārijas pirmo pievienošanās partnerību tika lemts 1998. gada martā. Ņemot vērā Bulgārijas turpmāko attīstību, saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 622/98 (2. pants) pirmo reizi pievienošanās partnerība tika atjaunināta 1999. gadā decembrī. Pēc apspriešanās ar Bulgāriju regulārais ziņojums balstās uz Komisijas priekšlikumu, un tā pamatā ir Komisijas 2001. gada regulārais ziņojums par Bulgārijas progresu pievienošanās sakarā. 2. Mērķi Pievienošanās partnerības nolūks ir noteikt prioritāro jomu vienotu pamatu turpmākam darbam, kas noteikts Komisijas 2001. gada regulāros ziņojumos par Bulgārijas paveikto ceļā uz Savienības dalībvalstu statusu, pieejamos finanšu līdzekļus, lai palīdzētu Bulgārijai īstenot tās prioritātes un nosacījumus, kas attiecas uz šo palīdzību. Pievienošanās partnerība sniedz atbalstu virknei politisku instrumentu, kurus izmantos, lai palīdzētu dalībvalstīm sagatavoties dalībai. Tie ietver, inter alia, atjauninātu valsts programmu, ko Bulgārija sagatavojusi acquis pieņemšanai, pirmspievienošanās fiskālas uzraudzības procedūru, pirmspievienošanās ekonomikas programmu, pirmspievienošanās paktu par organizētu noziedzību, kā arī valsts attīstības plānus, lauku attīstības plānus, valsts nodarbinātības stratēģiju saskaņā ar Eiropas nodarbinātības stratēģiju un nozaru plānus, kas ir vajadzīgi, lai piedalītos struktūrfondos pēc pievienošanās un lai pirms pievienošanās īstenotu ISPA un SAPARD. Visi šie instrumenti atšķiras pēc būtības, un tos sagatavo un īsteno saskaņā ar īpašām procedūrām, un tiem var sniegt pirmspievienošanās atbalstu. Tie nav šīs partnerības būtiska sastāvdaļa, bet tajos ietvertās prioritātes ir saskaņā ar šo partnerību. 3. Principi Katrai kandidātvalstij ir noteiktas galvenās prioritārās jomas atbilstoši tās spējai uzņemties saistības, kas atbilst Kopenhāgenas kritērijiem, kuri nosaka dalības prasības: - lai kandidātvalstī būtu stabilas tās iestādes, kas garantē demokrātiju, tiesiskumu, cilvēktiesības, kā arī respektē un aizsargā minoritātes, - funkcionējošas tirgus ekonomikas pastāvēšana, kā arī spēja tikt galā ar konkurences spiedienu un tirgus konjuktūru Eiropas Savienībā, - spēja uzņemties dalības saistības, ieskaitot politiskās, ekonomiskās un monetārās savienības mērķu stingru ievērošanu. Eiropadome savā sanāksmē Madridē 1995. gadā uzsvēra, ka dalībvalstīm nepieciešams pielāgot savas administratīvās struktūras, lai pēc pievienošanās nodrošinātu saskaņotu Kopienas politikas virzienu darbību, bet 1997. gadā Luksemburgas sanāksmē tā uzsvēra, ka acquis iekļaušana likumdošanā ir vajadzīga, bet ar to vien nepietiek; ir jāpārliecinās, ka tā tiešām tiek piemērota. Eiropadome sanāksmēs Feirā un Gēteborgā 2000. un 2001. gadā attiecīgi apstiprināja, ka kandidātvalstu spēja īstenot un ieviest acquis ir ārkārtīgi svarīga, un piebilda, ka kandidātvalstīm bija jāpieliek lielas pūles, lai stiprinātu un pārveidotu savu administratīvo un juridisko struktūru. 4. Prioritātes un starpposma mērķi Komisijas regulārajos ziņojumos ir uzsvērts, ka papildus gūtajiem panākumiem, lai sagatavotos pievienošanai, kandidātvalstīm dažās jomās ir vēl daudz darba. Šajā situācijā jānosaka starpposmu definīcija attiecībā uz prioritātēm, katrai prioritātei minot precīzus mērķus, kuri jānosaka sadarbībā attiecīgajām valstīm un kuru sasniegšana noteiks piešķirtās palīdzības apmēru un to sarunu gaitu, kas pašlaik notiek Bulgārijā. Pārskatītā pievienošanās partnerībā minētās prioritātes ir izraudzītas, pamatojoties uz to, ka ir reāli gaidīt, ka nākamajos divos gados (no 2002. līdz 2003. gadam) Bulgārija spēs tās īstenot vai būtiski pavirzīsies uz priekšu šajā jomā. Šajā sarakstā ir uzsvērti jautājumi, kas prasa īpaši steidzamu rīcību. 2001. gada regulārajā ziņojumā ir novērtēts progress, kas panākts, izpildot 1998. gada pievienošanās partnerības prioritātes. Šis novērtējums tiek izmantots, lai noteiktu prioritātes pašreizējām partnerattiecībām. 2001. gada 2. jūlijā Bulgārija iesniedza atjauninātu savas valsts programmas redakciju acquis (NPAA) pieņemšanai. NPAA nosaka grafiku prioritāšu un starpposmu mērķu sasniegšanai, kas balstās uz 1999. gada pievienošanās partnerību, kā arī vajadzīgās administratīvās struktūras un finanšu resursus. Pievienošanās partnerība norāda prioritārās jomas, lai Bulgārija varētu sagatavotos dalībai. Tomēr Bulgārijai būs jāpievērš uzmanība visiem tiem jautājumiem, kas noteikti 2001. gada regulārajos ziņojumos. Ir svarīgi, lai Bulgārija izpildītu tiesību aktu tuvināšanas saistības un acquis īstenošanu, ievērojot Eiropas Līguma saistības un sarunu gaitu. Jāatgādina, ka nepietiek tikai ar acquis iekļaušanu tiesību aktos; būs jānodrošina arī faktiska piemērošana tām pašām normām, kuras piemēro Eiropas Savienībā. Visās turpmāk uzskaitītajās jomās ir vajadzīga uzticama un efektīva acquis īstenošana un piemērošana. Pamatojoties uz Komisijas regulāro ziņojumu analīzi,Bulgārijai ir noteiktas šādas prioritātes un starpposmu mērķi. Šīs prioritātes noformē atbilstoši regulāro ziņojumu struktūrai[2]. Politiskie kritēriji Demokrātija un tiesiskums - turpināt veikt valsts pārvaldes reformu. Nodrošināt efektīvu civildienesta tiesību aktu noteikumu un attiecīgo noteikumu īstenošanu. Veikt pasākumus, lai nodrošinātu valsts dienesta atbildību, atvērtību un atklātību. Valdībā un nozaru ministrijās stiprināt stratēģiskās plānošanas, politikas analīzes un novērtēšanas spēju, un attiecībā uz jaunu tiesību aktu sagatavošanu uzlabot konsultāciju kvalitāti ar iesaistītām pusēm (piemēram, ekonomiskās sadarbības un sociālajiem partneriem, pilsonisko sabiedrību un privāto sektoru), - vajadzīga īpaši steidzama rīcība: sākt īstenot tiesu sistēmas reformas stratēģiju, īpašu uzmanību pievēršot: - galveno iestāžu administratīvās kapacitātes stiprināšanai; Augstākās tiesas padomei un Tieslietu ministrijai, veidojot budžetu, uzraudzību, plānošanu un cilvēkresursu pārvaldības jaudu, - pārskatīt tiesnešu imunitātes pakāpi, lai nodrošinātu tās atbilstību starptautiskajiem standartiem, - kriminālprocesos nodrošināt pilnīgu pamattiesību ievērošanu, piemēram, juridisko palīdzību, - vajadzīga īpaši steidzama rīcība: sākt īstenot valsts stratēģiju korupcijas apkarošanā sabiedriskajā dzīvē, īpašu uzmanību pievēršot zināšanu iegūšanai, aizsardzībai un korupcijas gadījumu kriminālvajāšanai. Cilvēktiesības un mazākumtautību aizsardzība - nodrošināt tādas efektīvas sistēmas izveidi, kas nodarbotos ar policijas amatpārkāpumu risināšanu, - turpināt īstenot Romas pamatprogrammu, īpašu uzmanību pievēršot, nepieciešamā finansiālā atbalsta sniegšanai, Nacionālās etnisko un demogrāfisko jautājumu padomes būtiskai stiprināšanai, nodrošinot vienādas iespējas veselības, mājokļu, izglītības un sociālai drošībai, - pieņemt un īstenot sekundāros tiesību aktus, lai nodrošinātu efektīvu Bērnu aizsardzības likuma darbību. Nodrošināt to, lai turpmāk tiktu veikti pasākumi, kas uzlabotu sabiedrības aprūpes pakalpojumus bērniem. Nodrošināt pilnīgu Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijas par bērnu tiesībām īstenošanu. Ekonomiskie kritēriji - saglabāt makroekonomikas stabilitāti, lai nodrošinātu valsts finanšu stabilitāti vidējā termiņā, un turpināt veicināt ekonomikas attīstību un konkurenci, pārstrukturējot uz tirgu balstītos uzņēmumus un sekmējot privātā sektora attīstību, - veikt pasākumus, lai uzlabotu finanšu sektora darbību un jo īpaši stiprinātu banku nozari, - turpināt privatizācijas procesu tā, lai privatizētos uzņēmumus varētu pārstrukturēt un tie varētu attīstīties, - sekmēt enerģētikas nozares pārstrukturēšanu. Attīstīt un sākt īstenot energoefektivitātes stratēģiju un censties piesaistīt palielinātus ieguldījumus, - nodrošināt tērauda nozares pārstrukturēšanu, lai tā būtu dzīvotspējīga un turpmāk nesaņemtu valsts atbalstu, kas ir pretrunā ar Kopienas valsts atbalsta noteikumiem tērauda nozarei, - turpmāk uzlabot un paātrināt bankrota un likvidācijas procedūras, samazināt procedūru pabeigšanai vajadzīgo laiku un uzlabot lēmumu izpildi, - izveidot darboties spējīgu zemes tirgu un pabeigt zemes un īpašumtiesību reģistru, - veikt turpmākos pasākumus, lai uzlabotu uzņēmējdarbības vidi un stimulētu vietējos un iekšējos ieguldījumus. Nodrošināt uzņēmējdarbību atbalstošu juridisko, nodokļu, normatīvo un administratīvo sistēmu (ietverot uzlabotu līgumu izpildi un licencēšanas procedūras), kas nodrošina līdzvērtīgus nosacījumus visu veidu uzņēmējdarbībai, - attīstīt labvēlīgāku uzņēmējdarbības vidi mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), vēršoties pret tiem šķēršļiem, kas kavē MVU attīstību, ietverot MVU vadītāju uzņēmējdarbības zināšanu trūkumu, un noteikumiem atbilstošu piekļuvi finansējumam. Spēja uzņemties dalības pienākumus Brīva preču aprite - grozīt ietvarlikumu par tehniskām prasībām, kas īsteno jaunus un vispārējus pieejas principus, lai nodrošinātu tā atbilstību acquis, - pastiprināt horizontālo administratīvo infrastruktūru, kā arī nodalīt standartizācijas un sertifikācijas funkcijas. Īstenot "jaunās pieejas" direktīvas, pamatojoties uz grozītajiem pamattiesību aktiemun attiecīgās administratīvās kapacitātes stiprināšanu (atbilstības novērtējuma iestādes un laboratorijas). Paātrināt saskaņoto EN standartu pieņemšanu, - turpināt pielīdzināt tradicionālo nozaru tiesību aktus, jo īpaši farmaceitisko līdzekļu, ķīmisko vielu, pārtikas produktu un mehānisko transporta līdzekļu nozarēs. Pastiprināt tirgus uzraudzības sistēmas un sagatavot pārvaldes un pārtikas jomas uzņēmējus atbilstīgi Kopienas pārtikas nekaitīguma principiem, - pieņemt un piemērot grozījumus tiesību aktos valsts iepirkuma jomā, lai nodrošinātu pareizu acquis piemērošanu un pilnīgu atbilstību acquis. Nodrošināt pārredzamas valsts iepirkuma procedūras centrālā un reģionu līmenī, - turpināt tiesību aktu caurskatīšanu nesaskaņotajā jomā, lai nodrošinātu to atbilstību Līguma 28., 29. un 30. pantam un pabeigtu administratīvos pasākumus šīs jomas turpmākai uzraudzībai. Personu brīva pārvietošanās - turpināt profesionālās kvalifikācijas un diplomu savstarpēju atzīšanu un pielīdzināšanu un ieviest vajadzīgās administratīvās struktūras, kā arī izglītības un mācību programmas. Pakalpojumu sniegšanas brīvība - pastiprināt finanšu pakalpojumu uzraudzību, - pieņemt un īstenot valsts tiesību aktus un izveidot neatkarīgu valsts uzraudzības iestādi, kas ir atbildīga par datu aizsardzības noteikumu atbilstošas piemērošanas uzraudzīšanu. Kapitāla brīva aprite - veikt turpmākus pasākumus, lai aizkavētu finanšu sistēmas izmantošanu naudas "atmazgāšanai". Stiprināt Finanšu izlūkošanas pārvaldes spēju novērst naudas "atmazgāšanu" un nodrošināt visu attiecīgo profesiju pārstāvju sadarbību. Pabeigt tiesību aktu pielīdzināšanu Otrajai direktīvai pret naudas "atmazgāšanu", - nodrošināt atbilstību finanšu darba grupas priekšlikumiem. Tiesību akti par uzņēmējdarbību - uzlabot grāmatvedības un revīzijas standartus un praksi, un turpmāk reglamentējošos noteikumus saskaņot ar acquis, - vajadzīga īpaši steidzama rīcība: nostiprināt intelektuālā un rūpnieciskā īpašuma tiesību ieviešanu, uzsverot cīņu pret pirātismu un viltošanu, kā arī robežkontroles pasākumu stiprināšanu. Uzlabot tiesībaizsardzības iestāžu sadarbību, pastiprināt tiesībaizsardzības iestāžu, tostarp tiesnešu un prokuroru, apmācību. Konkurences politika - papildināt likumīgo pamatu gan antimonopola, gan valsts atbalsta jomā, stiprināt administratīvo kapacitāti (jo īpaši valsts atbalsta kontrolei); nodrošināt pilnīgu valsts atbalsta un antimonopola noteikumu izpildi; uzturēt izsmeļošu valsts atbalsta pasākumu sarakstu un sagatavot izsmeļošu valsts atbalsta gada ziņojumu; palielināt izpratni starp tirgus dalībniekiem un atbalsta piešķīrējiem par antimonopolu un valsts atbalsta noteikumiem; pastiprināt tiesu iestāžu izglītošanu antimonopola un valsts atbalsta jautājumos. Lauksaimniecība - sagatavot administratīvās struktūras, kas ir vajadzīgas Kopienas finansēto lauku attīstības programmu izstrādei, ieviešanai, vadībai, uzraudzībai, kontrolei un novērtēšanai, - uzlabot lauksaimniecības vadības kapacitāti, lai praktiski īstenotu un ieviestu kopējās lauksaimniecības politikas pārvaldības mehānismus, jo īpaši integrētu vadības un kontroles sistēmu, un pilnvaroto maksātāju kopējo lauksamniecības politikas fondu pārvaldībai, kā arī īstenot un ieviest tiesību aktus veterinārijas, fitosanitārijas un pārtikas nekaitīguma jomā, - ieviest vajadzīgos nosacījumus efektīvai zemes, darba un kapitāla tirgus veidošanai un stiprināšanai lauku attīstības un lauksaimniecības nozarēs, - turpināt pārtikas pārstrādes uzņēmumu modernizāciju, lai tie patiešām atbilstu Kopienas standartiem attiecībā uz pārtikas nekaitīgumu, - turpināt stiprināt pārtikas uzraudzības iestādes, - turpināt vīna dārzu reģistra gatavošanu, - turpināt veterinārijas un fitosanitārijas tiesību aktu pielīdzināšanu un modernizēt inspekcijas kārtību, jo īpaši pie turpmākām ārējām robežām, - pabeigt to tiesību aktu pārņemšanu, kas attiecas uz transmisīvajām sūkļveida encefalopātijām, augu pasēm, maksimāli pieļaujamajiem atlieku daudzumiem, dzīvnieku ēdināšanu, kā arī saskaņā ar acquis nodrošināt to īstenošanu un ieviešanu, ietverot dzīvnieku slimību testēšanu, jo īpaši attiecībā uz transmisīvajām sūkļveida encefalopātijām. Zivsaimniecība - pabeigt atbilstošās organizācijas, attiecīgo iestāžu resursu, kā arī pārbaudes un kontroles iekārtu izveidi centrālā un reģionu līmenī; pabeigt zvejas kuģu reģistru, lai tas pilnīgi atbilstu Kopienas prasībām. Transporta politika - turpināt tiesību aktu pielīdzināšanu un pastiprināt administratīvo kapacitāti autotransporta jomā, jo īpaši pielāgojot autoparkus tehniskajām un drošības prasībām un maksājumiem/nodokļiem, - turpināt tiesību aktu pielīdzināšanu un pastiprināt administratīvo kapacitāti dzelzceļa transportā nolūku ieviest pielāgotu dzelzceļa acquis. Veikt Bulgārijas dzelzceļu pārstrukturēšanu, - turpināt pielīdzināt un īstenot tiesību aktus jūras transporta jomā, ņemot vērā jaunākos sasniegumus, un jo īpaši stiprināt administratīvo kapacitāti, lai uzlabotu karoga valsts sniegumu kuģošanas drošības jomā. Nodokļu uzlikšana - turpināt tiesību aktu pielīdzināšanu PVN jomā, jo īpaši attiecībā uz neapliekamiem darījumiem, tiesībām uz nodokļu atskaitījumu un īpašām shēmām. Pamazām pielīdzināt tiesību aktus par akcīzes nodokļiem, īpaši attiecībā uz piemērojamajām likmēm, - nodrošināt to, ka esošie un turpmākie tiesību akti atbilstu rīcības kodeksa principiem uzņēmumu nodokļu jomā, - turpināt modernizēt un stiprināt nodokļu administrāciju, lai nodrošinātu likumu efektīvu ieviešanu un īstenošanu, jo īpaši attiecībā uz ieņēmumu iekasēšanu, administratīvo sadarbību un savstarpējo palīdzību, - izstrādāt informācijas un komunikāciju sistēmas elektroniskai datu apmaiņai ar Kopienu un tās dalībvalstīm, - īstenot Glabāšanas un pārvadāšanas direktīvu. Statistika - turpmāk uzlabot statistikas kvalitāti un jomas, ko tā aptver; - gādāt par atbilstošu resursu pieejamību, lai turpmāk stiprinātu statistikas kapacitāti arī reģionu līmenī. Nodarbinātība un sociālā politika - turpināt acquis pielīdzināšanu sociālajā jomā, jo īpaši attiecībā uz vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm, drošību un veselības aizsardzību darbā, un attīstīt izpildes kapacitāti, tostarp stiprināt darba inspekcijas. Pieņemt tiesību aktus, kas vērsti pret diskrimināciju, un izstrādāt grafiku to ieviešanai, - turpināt tiesību aktu pielīdzināšanu un attīstīt acquis izpildes kapacitāti sabiedrības veselības jomā; paātrināt pasākumu attīstību uzraudzības jomā, kā arī infekcijas slimību, veselības uzraudzības un informācijas kontroli, - turpināt atbalstīt sociālo partneru kapacitātes palielināšanas centienus, jo īpaši, ņemot vērā viņu turpmāko lomu Kopienas nodarbinātības un sociālās politikas attīstībā un īstenošanā, ietverot arī Eiropas Sociālo fondu, un veicināt sociālo partneru strukturētu iesaistīšanu, jo īpaši ar autonoma divpusēja sociālā dialoga starpniecību, - sagatavot valsts stratēģiju, ietverot datu vākšanu, lai turpmāk piedalītos Eiropas stratēģijā sociālās integrācija jomā. Enerģētika - steidzami sagatavot jaunu enerģētikas stratēģiju, pievēršot īpašu uzmanību vajadzībai uzlabot energoefektivitāti (un īstenot stingru pieprasījuma pārvaldības politiku), un pārskatīt prognozēto elektroenerģijas pieprasījumu, pamatojoties uz reālākiem tā pieauguma un energointensitātes modeļiem. Jāņem vērā 1999. gada "Vienošanās" saistības attiecībā uz Kozloduja atomelektrostaciju, - īstenot ar 1999. gada "Vienošanos" uzņemtās saistības galīgi slēgt Kozloduja atomelektrostacijas 1. un 2. reaktoru līdz 2003. gadam, un 2002. gadā nolemt par konkrētu dienu - ne vēlāk kā 2006. gadā -, kad tiks slēgts 3. un 4. reaktors, - saistībā ar paplašināšanos īstenot Padomes ziņojumā ietvertās rekomendācijas par kodoldrošību, pienācīgi ievērojot ziņojumā noteiktās prioritātes, - pievērsties valsts pārvaldes iestādes neatkarības, resursu un kapacitātes stiprināšanai attiecībā uz kodolenerģiju, - turpināt nodrošināt augsta līmeņa kodoldrošību Kozloduja atomelektrostacijas 5. un 6. reaktorā, kā arī saglabāt augsta līmeņa kodoldrošību ekspluatācijas pārtraukšanas fāzē 1. līdz 4. reaktorā, - vajadzīga īpaši steidzama rīcība: pieņemt ietvarlikumu un grafiku, lai ievērotu acquis attiecībā uz naftas krājumu uzglabāšanas prasībām, - uzlabot radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanu, - sākt īstenot energoefektivitātes pasākumus un palielināt neizsīkstošo enerģijas avotu izmantošanu. Nodrošināt, lai par energoefektivitāti atbildīgajai iestādei būtu pietiekami resursi, - lai tirgu atvērtu konkurencei, ieviest caurredzamus tirgus noteikumus ar precīzu shēmu. Palielināt Valsts enerģētikas regulatīvās komisijas lomu šo noteikumu piemērošanā. Pabeigt cietā kurināmā nozares pārstrukturēšanu, - sagatavoties dalībai iekšējā elektroenerģijas un dabas gāzes tirgū, tostarp attiecībā uz pielīdzināšanu; izveidot neatkarīgu pārvades sistēmas operatoru (elektroenerģija); likvidēt atlikušos traucējumus cenu jomā; stiprināt nozares regulatoru un pieņemt grafikus tirgus atvēršanai. Rūpniecības politika - attīstīt un īstenot uz tirgu orientētu konkurētspējīgu stratēģiju, pēc vajadzības ietverot nozaru stratēģijas. Telekomunikācijas un informācijas tehnoloģijas - pabeigt acquis transponēšanu, - ar noteikumiem nodrošināt attiecīgo iestāžu (Valsts telekomunikāciju komisijas, Pasta pakalpojumu uzraudzības iestādesun ministrijas) neatkarību no operatīvām darbībām, un stiprināt šo iestāžu spēju līdz 2003. gada 1. janvārim sagatavoties šo nozaru plānotai pilnīgai liberalizācijai. Kultūra un audiovizuālā politika - stiprināt valsts pārvaldes iestādes administratīvo kapacitāti apraides jomā. Reģionālā politika un strukturālo instrumentu saskaņošana - stiprināt vadošo ministriju administratīvo kapacitāti, jo īpaši centrālā līmenī, lai izstrādātu stratēģijas, īstenotu un novērtētu reģionālās attīstības, kā arī ekonomiskās un sociālās kohēzijas projektus, kurus finansē no Kopienas un valsts fondiem, - sagatavot saskaņotu attīstības plānu, kā to paredz struktūrfondu regulas. Iekļaut šo attīstības plānu valsts budžetā un politikas veidošanas sistēmā tā, lai tas kalpotu par integrētu un operatīvu attīstības līdzekli, - precizēt piedāvāto institucionālo kārtību, lai pēc pievienošanās pārvaldītu struktūrfondus, ietverot attiecīgus kontroles, uzraudzības un novērtēšanas mehānismus, kā arī sākt veidot nepieciešamās administratīvās struktūras, kas atbilst šai kārtībai, - būt gatavībā izpildīt finanšu vadības un kontroles pamatnoteikumus, kā noteikts attiecīgajās struktūrfondu regulās. Vide - turpināt acquis transponēšanu, īpaši uzsverot ietekmes uz vidi novērtējumu, gaisa kvalitāti, atkritumu apsaimniekošanu, ūdens kvalitāti, dabas aizsardzību, rūpnieciskā piesārņojuma kontroli, risku pārvaldību un pretradiācijas aizsardzību, - turpināt acquis īstenošanu, īpaši uzsverot ietekmes uz vidi novērtējumu, gaisa kvalitāti, atkritumu apsaimniekošanu, ūdens kvalitāti, dabas aizsardzību, rūpnieciskā piesārņojuma kontroli, risku pārvaldību un pretradiācijas aizsardzību. Turpināt instruktīvu īstenošanas plānu sagatavošanu un izstrādāšanu, ieskaitot finansēšanas plānus, īpaši uzsverot atkritumu apsaimniekošanu (tostarp atkritumu apsaimniekošanas plānus), ūdens kvalitāti un dabas aizsardzību, kā arī sākt to izpildi, - turpināt stiprināt administratīvu, uzraudzības un izpildes kapacitāti valsts un reģionālā līmenī. Īpaša uzmanība jāpievērš Vides un ūdens ministrijas, kā arī reģionālo inspekciju, kas saistītas ar atkritumu apsaimniekošanu un dabas aizsardzību, stiprināšanai, - turpināt vides aizsardzības prasību integrāciju visu pārējo nozaru politikas definēšanā un īstenošanā, tādejādi veicinot noturīgu attīstību. Patērētāju un veselības aizsardzība - turpināt tiesību aktu pielīdzināšanu un veikt pasākumus, lai nodrošinātu Patērētāju aizsardzības likuma efektīvu īstenošanu, jo īpaši, izmantojot neatkarīgu un efektīvu tirgus uzraudzības mehānismu. Sadarbība tieslietu un iekšlietu jomā - iesniegt Šengenas rīcības plānu, - turpināt uzlabot un modernizēt infrastruktūru pie turpmākajām Eiropas Savienības ārējām robežām, - saskaņot pašreizējo Bēgļu aktu ar attiecīgo acquis un nodrošināt tā pienācīgu īstenošanu, - uzlabot iekšējo sadarbību ar policiju un ar citām tiesību aizsardzības iestādēm, kā arī ar tiesu iestādēm, jo īpaši tādēļ, lai palielinātu iespējas apkarot organizētu noziedzību, - sadarbībā ar Tieslietu ministriju, Iekšlietu ministriju un citām attiecīgām iestādēm atjaunināt un īstenot integrētu stratēģiju, lai cīnītos pret organizētu noziedzību, sākot no profilakses līdz kriminālvajāšanai, - attīstīt valsts narkotiku apkarošanas stratēģiju un stiprināt to iestāžu administratīvo kapacitāti un koordināciju, kuras ir iesaistītas šīs stratēģijas īstenošanā, - attiecīgi rīkoties, lai nodrošinātu Kopienas instrumentu īstenošanu tiesiskās sadarbības civillietu jomā, - attiecīgi rīkoties, lai panāktu tiesību aktu atbilstību Kopienas finanšu interešu aizsardzības konvencijai un tās protokoliem. Muitas savienība - pilnībā īstenot Bulgārijas muitas kodeksu un tā izpildes noteikumus, garantēt stabilitāti un stiprināt muitas pārvaldes administratīvo un operatīvo kapacitāti, lai dotu tam iespēju piemērot tiesību aktus un uzlabot sadarbību ar citām tiesībaizsardzības iestādēm. Turpināt uzlabot infrastruktūru pie robežām, - vajadzīga īpaši steidzama rīcība: turpināt īstenot Bulgārijas muitas pārvaldes informācijas tehnoloģijas stratēģiju. Izstrādāt tādas informācijas tehnoloģijas sistēmas, lai varētu apmainīties ar elektroniskiem datiem starp Kopienu un Bulgāriju, - pielikt nopietnas pūles, lai īstenotu muitas ētikas politiku. Finanšu kontrole - īstenot jaunu likumīgo pamatu valsts iekšējo finanšu kontrolei, kā arī stiprināt attiecīgo iestāžu administratīvo kapacitāti un funkcionālo neatkarību, - īstenot revīzijas struktūru, kas pamatojas uz sistēmām un izpildi; attīstīt vadības politiskās atbildības kultūru, - izstrādāt saskaņotas un visaptverošas normas ārējai revīzijai, ko atbalsta ar attiecīgām metodēm un aprakstiem; stiprināt valsts revīzijas iestādes kapacitāti, - vajadzīga īpaši steidzama rīcība: pabeigt ārējās revīzijas likumīgā pamata izstrādi, - izraudzīties kontaktpunktu Kopienu finanšu interešu aizsardzībai, un caur šo kontaktpunktu sākt efektīvi sadarboties ar Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanai (OLAF), - pastiprināt cīņu pret krāpšanu, - pastiprināt centienus, lai nodrošinātu ES pirmspievienošanās finansējuma pareizu izmantošanu, kontroli, uzraudzību un novērtēšanu, lai tas būtu pamatrādītājs Bulgārijas spējām īstenot finanšu kontroles acquis. 5. Programmas izstrāde Papildus Phare, laika posmā no 2000. līdz 2006. gadam, finanšu palīdzība Bulgārijai ietver atbalstu pirmspievienošanās pasākumiem lauksaimniecības un lauku attīstībai ar pirmspievienošanās instrumenta SAPARD starpniecību (Padomes Regula (EK) Nr. 1268/1999, (OV L 161, 26.6.1999., 87. lpp.);un atbalstu infrastruktūras projektiem vides un transporta jomā ar strukturālo instrumentu ISPA (Padomes Regula Nr. 1267/1999, (OV L 161, 26.6.1999., 73. lpp.), kas nosaka prioritāti tiem pasākumiem, kuri līdzīgi Kohēzijas fonda pirmspievienošanās periodā atbalstītajiem pasākumiem. Saskaņā ar šo papildu resursu piešķiršanu valstīm Bulgārija var arī finansēt daļu no savas dalības Kopienas programmās, ietverot zinātniskās izpētes un tehnoloģijas attīstības pamatprogrammas, kā arī programmas izglītības un uzņēmējdarbības jomās. Bez tam Bulgārijai būs pieejams finansējums no daudzvalstu un horizontālajām programmām, kas ir tieši saistītas ar acquis. Kandidātvalstīm regulāri kopīgi jāfinansē visi investīciju projekti. Kopš 1998. gada Komisija ir strādājusi ar Eiropas Investīciju banku un starptautiskām finanšu iestādēm, jo īpaši Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banku un Pasaules banku, lai atvieglotu projektu līdzfinansēšanu saistībā ar pirmspievienošanās prioritātēm. 6. Nosacījumi Kopienas palīdzība projektu finansēšanai ar trīs pirmspievienošanās instrumentu - Phare, ISPA un SAPARD - starpniecību ir atkarīga no tā, kā Bulgārija ievēro savas saistības saskaņā ar Eiropas Līgumu, turpmākiem pasākumiem, lai atbilstu Kopenhāgenas kritērijiem, un jo īpaši centieniem atbilst šīs pārskatītās pievienošanās partnerības konkrētām prioritātēm. Šo vispārīgo nosacījumu neievērošana var novest pie Padomes lēmuma pārtraukt finansiālo palīdzību, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 622/98 4. pantu. 7. Pārraudzība Pievienošanās partnerības īstenošana tiek pārraudzīta saskaņā ar Eiropas Līgumu. Kā Luksemburgā uzsvēra Eiropadome, ir svarīgi, lai Eiropas Līguma institūcijas turpinātu veidot pamatu acquis pieņemšanas un īstenošanas izskatīšanai. Pievienošanās partnerības attiecīgās iedaļas tiek apspriestas atbilstošā apakškomitejā. Asociācijas komiteja apspriež kopējās attīstības panākumu un problēmu atbilstību partnerības prioritātēm un starpposma mērķiem, kā arī vispārīgākus jautājumus, kurus ir norādījušas apakškomitejas. Phare pārvaldības komiteja nodrošina, lai pasākumi, ko finansē saskaņā ar visiem trim pirmspievienošanās instrumentiem - Phare, ISPA un SAPARD -, ir saderīgi cits ar citu, kā arī ar pievienošanās partnerībām, kā noteikts koordinācijas regulā (Padomes Regula (EK) Nr. 1266/1999, OV L 161, 26.6.1999., 68. lpp.). Pievienošanās partnerība tiks grozīta pēc vajadzības saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 622/98 2. pantu. [1] OV L 85, 20.3.1998., 1. lpp. [2] Noformējuma kārtība ir tāda, kā 2000. gada regulārajā ziņojumā.