ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
I PIELIKUMS

VIENOTĀ ES PCD VEIDLAPA

Vienotā ES PCD veidlapa atbilst turpmāk sniegtajām specifikācijām.

1. Forma un izmērs

Vienotajai ES PCD veidlapai ir trīsdaļīgs dizains (viena no abām pusēm apdrukāta loksne, kas salocīta trīs daļās). Salocītā veidā veidlapas izmērs atbilst ISO/IEC 7810 ID-3 standartam.

2. Pirmā lapa: titullapa

Vienotās ES PCD veidlapas titullapā šeit sniegtajā secībā ir norādīti šādi vārdi: “EIROPAS SAVIENĪBA” visās Savienības oficiālajās valodās un vārdi “EMERGENCY TRAVEL DOCUMENT” un “TITRE DE VOYAGE PROVISOIRE”. Tajā tiek attēlotas arī divpadsmit aplī izvietotas zelta zvaigznes.

3. Otrā lapa: vienotās ES PCD uzlīmes ielīmēšana

Vienoto ES PCD uzlīmi stingri ielīmē vienotās ES PCD veidlapas otrajā lapā tā, lai nepieļautu tās vieglu noņemšanu. Vienotās ES PCD uzlīmes malu nolīdzina līdz ar lapas malu un pielīmē tai. Vienotās ES PCD uzlīmes mašīnlasāmo zonu nolīdzina līdz ar lapas ārmalu. Izdevējiestāžu spiedogu uzspiež vienotajai ES PCD uzlīmei tā, lai tas sniegtos uz lapas.

4. Trešā un ceturtā lapa: informācija

Trešajā un ceturtajā lapā ir sniegts vārdu “Pagaidu ceļošanas dokuments”, kā arī vienotās ES PCD uzlīmes virsrakstu tulkojums visās Savienības oficiālajās valodās, izņemot angļu un franču valodu. Ir arī šāds teksts:

“This EU Emergency Travel Document is a travel document issued by a Member State of the European Union for a single journey to the holder's Member State of nationality or residence or, exceptionally, to another destination. Authorities of non-EU countries are hereby requested to allow the holder to pass freely without hindrance.

Le présent titre de voyage provisoire de l'UE est un titre de voyage délivré par un État membre de l'Union européenne aux fins d'un trajet unique vers l'État membre de nationalité ou de résidence du détenteur, ou, à titre exceptionnel, vers une autre destination. Les autorités des pays tiers sont priées d'autoriser le détenteur du titre de voyage provisoire à circuler sans entraves.”
2.b Jūras vidē notiekošas vai to ietekmējošas izmantošanas veidi un cilvēka darbības, jo īpaši saistībā ar saistībā ar 8. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktu (uz 8. panta 1. punkta c) apakšpunktu attiecas tikai tās darbības, kas atzīmētas ar zvaigznīti (*)) un 10. un 13. pantu
2)

pēc 18.3. pozīcijas iekļauj šādu 18.3.1. pozīciju: “18.3.1. Solanum tuberosum L. sēklas, izņemot 18.4. pozīcijā minētās. Jābūt oficiālam apliecinājumam, ka: sēklas ir iegūtas no augiem, kuri atbilst attiecīgi 18.1., 18.1.1., 18.2. un 18.3. pozīcijā norādītajām prasībām; kā arī: a) sēklas ir no teritorijām, par kurām ir zināms, ka tās ir brīvas no Synchytrium endobioticum (Schilbersky) Percival, Clavibacter michiganensis ssp. sepedonicus (Spieckermann un Kotthoff) Davis et al., Ralstonia solanacearum (Smith) Yabuuchi et al. un kartupeļu vārpstveida bumbuļu viroīda; vai b) sēklas atbilst visām šādām prasībām: i) tās ir iegūtas vietā, kur kopš pēdējā veģetācijas cikla sākuma nav novēroti a) apakšpunktā minēto kaitīgo organismu izraisītu slimību simptomi; ii) tās ir iegūtas vietā, kurā ir veikti visi šie pasākumi: 1) vieta ir nodalīta no citiem nakteņu dzimtas augiem un citiem kartupeļu vārpstveida bumbuļu viroīda saimniekaugiem; 2) ir novērsta saskare ar personālu un priekšmetiem, piemēram, darbarīkiem, agregātiem, transportlīdzekļiem, traukiem un iepakojuma materiālu, no citām vietām, kurās iegūst nakteņu dzimtas augus un citus vārpstveida bumbuļu viroīda saimniekaugus, vai tiek veikti atbilstoši higiēnas pasākumi attiecībā uz personālu vai priekšmetiem no citām vietām, kurās iegūst nakteņu dzimtas augus un citus vārpstveida bumbuļu viroīda saimniekaugus, lai novērstu inficēšanu; 3) tiek izmantots tikai tāds ūdens, kurā nav neviena šajā pozīcijā minētā kaitīgā organisma.”
a)

vienības nesadalītos ienākumus vai pastāvīgās iestādes ienākumus, ko iegūst no šādām kategorijām: i) procenti vai jebkādi citi ienākumi, ko rada finanšu aktīvi; ii) autoratlīdzības vai citi ienākumi, ko rada intelektuālais īpašums; iii) dividendes un ienākumi no akciju atsavināšanas; iv) ienākumi no finanšu līzinga; v) ienākumi no apdrošināšanas, banku un citas finanšu darbības; vi) ienākumi no uzņēmumiem, no kuriem saņemti rēķini un kuri saņem ienākumus no tādu preču pārdošanas un pakalpojumu sniegšanas, kas iepirkti no saistītajiem uzņēmumiem un pārdoti tiem un kas nepievieno nekādu vai pievieno nelielu ekonomisko vērtību; Šo punktu nepiemēro, ja kontrolēts ārvalstu uzņēmums veic būtisku saimniecisko darbību, izmantojot personālu, aprīkojumu, aktīvus un telpas, par ko liecina attiecīgie fakti un apstākļi. Ja kontrolētais ārvalstu uzņēmums ir trešās valsts, kas nav EEZ līguma puse, rezidents vai atrodas tajā, dalībvalstis var nolemt nepiemērot iepriekšējo daļu. vai
(25)

Šādās prasībās kā minimums būtu jāietver iespēja ierobežot to personu loku, kurām ir tiesības piekļūt pierādījumiem vai tiesas sēdēm, paturot prātā, ka visām šīm personām būtu jāpiemēro šajā direktīvā noteiktās konfidencialitātes prasības, un publicēt tikai tādus tiesu nolēmumu elementus, kas nav konfidenciāli. Šajā sakarā, ņemot vērā to, ka viens no galvenajiem tiesvedības procesa nolūkiem ir izvērtēt tās informācijas būtību, kura ir strīdus priekšmets, ir īpaši svarīgi nodrošināt komercnoslēpumu konfidencialitātes efektīvu aizsardzību un to, ka tiek ievērotas minētā tiesvedības procesa pušu tiesības uz tiesību efektīvu aizsardzību un taisnīgu tiesu. Ierobežotajā personu lokā tāpēc vajadzētu būt vismaz vienai fiziskai personai no katras puses, kā arī attiecīgajiem pušu advokātiem un attiecīgā gadījumā – citiem pārstāvjiem, kas saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir atbilstīgi kvalificēti, lai tiesvedības procesos, uz kuriem attiecas šī direktīva, aizsargātu un pārstāvētu puses intereses vai kalpotu tām, un visām šīm personām būtu pilnīga piekļuve šādiem pierādījumiem vai tiesas sēdēm. Ja kāda no pusēm ir juridiska persona, minētajai pusei būtu jāspēj ieteikt fizisku personu vai fiziskas personas, kurai(-ām), lai nodrošinātu minētās juridiskās personas pienācīgu pārstāvību, vajadzētu būt minētajā personu lokā, ievērojot pienācīgu tiesas īstenotu kontroli nolūkā nodrošināt, ka netiek vājināts mērķis ierobežot piekļuvi pierādījumiem un tiesas sēdēm. Šādi aizsardzības pasākumi nebūtu jāsaprot kā tādi, ar kuriem tiek prasīts, lai puses tiesvedības procesa gaitā pārstāvētu advokāts vai cits pārstāvis, ja šāda pārstāvība nav prasīta valsts tiesību aktos. Tāpat tos nevajadzētu saprast kā tādus, ar kuriem tiek ierobežota tiesu kompetence atbilstīgi piemērojamiem attiecīgās dalībvalsts noteikumiem un praksei lemt par to, vai un cik lielā mērā attiecīgiem tiesas ierēdņiem pienākumu pildīšanas nolūkā arī būtu jādod pilnīga piekļuve pierādījumiem un tiesas sēdēm.
2.

Iedaļā par maksu saistībā ar aizdevuma pirmstermiņa atmaksu kreditors vērš patērētāja uzmanību uz jebkādu maksu par aizdevuma pirmstermiņa atmaksu vai citiem izdevumiem saistībā ar pirmstermiņa atmaksu, lai nodrošinātu kompensāciju kreditoram, un, ja iespējams, norāda to summu. Ja kompensācijas summa ir atkarīga no vairākiem faktoriem, piemēram, no jau atmaksātās summas vai pirmstermiņa atmaksas brīdī spēkā esošās procentu likmes, kreditors norāda, kādā veidā tiks aprēķināta kompensācija, un norāda, kāda varētu būt maksas maksimālā summa vai arī – ja tas nav iespējams – ilustratīvu piemēru, lai patērētājam parādītu kompensācijas apjomu dažādu varbūtējo scenāriju gadījumā.
1.

Vilciena vadītāja darbs, darba vide, vilciena vadītāja uzdevums un pienākumi dzelzceļa pārvadājumu darbības procesā, profesionālās un personiskās prasības, ko ietver vadītāja pienākumi: a) pārzināt dzelzceļa pārvadājumu un drošības jomā piemērojamo tiesību aktu un noteikumu pamatnostādnes (prasības un procedūras attiecībā uz vilcienu vadītāju sertifikāciju, bīstamajām kravām, vides aizsardzību, ugunsdrošību utt.); b) saprast īpašās prasības un profesionālās un personiskās prasības (darbs galvenokārt vienatnē, diennakts maiņu darbs, individuālā aizsardzība un drošība, dokumentu lasīšana un atjaunināšana utt.); c) saprast, kāda uzvedība ir pieļaujama, pildot svarīgus ar drošību saistītus pienākumus (zāles, alkohols, narkotiskās un citas psihoaktīvās vielas, saslimšana, stress, nogurums utt.); d) spēt identificēt atsauces un darba dokumentus (piemēram, priekšrakstus, maršruta aprakstu, vadītāja rokasgrāmatu u. c.); e) spēt identificēt iesaistīto personu pienākumus un funkcijas; f) saprast to, ka, pildot darba pienākumus un izmantojot darba metodes, ir ļoti svarīgi ievērot precizitāti; g) saprast arodveselības un drošības jautājumus (piemēram, rīcības kodekss par rīcību uz sliežu ceļiem un to tuvumā, rīcības kodekss par to, kā droši iekāpt vilces vienībā un izkāpt no tās, ergonomika, darbinieku drošības noteikumi, individuālie aizsardzības līdzekļi utt.); h) pārzināt uzvedības prasmes un principus (stresa pārvaldība, ārkārtas situācijas utt.); i) pārzināt vides aizsardzības principus (ilgtspējīga vilciena vadība utt.).
9.

Direktīvas 2009/156/EK 4. panta 6. punkta pirmās daļas ievadfrāzi aizstāj ar šādu: “Ja dalībvalsts veido vai ir izveidojusi brīvprātīgas vai obligātas kontroles programmu attiecībā uz slimībām, pret ko ir uzņēmīgi zirgu dzimtas dzīvnieki, tā sešu mēnešu laikā var iesniegt programmu Komisijai: Beļģija, Dānija, Vācija, Īrija, Grieķija, Spānija, Francija, Itālija, Luksemburga, Nīderlande, Portugāle un Apvienotā Karaliste – no 1990. gada 4. jūlija, Austrija, Somija un Zviedrija – no 1995. gada 1. janvāra, Čehija, Igaunija, Kipra, Latvija, Lietuva, Ungārija, Malta, Polija, Slovēnija un Slovākija – no 2004. gada 1. maija, Bulgārija un Rumānija – no 2007. gada 1. janvāra un Horvātija – no 2013. gada 1. jūlija, konkrēti norādot uz:”.
(5)

Šajā direktīvā paredzētie pasākumi nekādā veidā neietekmē Direktīvā 2008/57/EK noteikto pakāpeniskas īstenošanas principu, it sevišķi to, ka SITS norādītās mērķa apakšsistēmas var sasniegt pakāpeniski samērīgā laikā un ka katrā SITS būtu jānorāda īstenošanas stratēģija, lai veiktu pakāpenisku pāreju no esošā stāvokļa uz galīgo stāvokli, kad atbilstība SITS būs kļuvusi par normu.
(7)

EKS 95 datu pieejamībai un kvalitātei ir būtiska nozīme Savienības fiskālās uzraudzības sistēmas pienācīgas darbības nodrošināšanā. EKS 95 ir atkarīga no informācijas, ko sniedz, balstoties uz uzkrājumiem. Tomēr šī uzkrājumu fiskālā statistika ir atkarīga no skaidras naudas datu vai to ekvivalenta iepriekšējas apkopošanas. Tiem var būt svarīga nozīme savlaicīgas budžeta uzraudzības stiprināšanā, lai varētu novērst nozīmīgu budžeta kļūdu novēlotu atklāšanu. Skaidras naudas datu laika rindu pieejamība par budžeta norisēm var atklāt tendences, kam vajadzīga ciešāka uzraudzība. Publicējamajiem fiskālajiem datiem, kas balstīti uz skaidru naudu (vai ekvivalentiem skaitļiem no publiskās uzskaites, ja uz skaidru naudu balstīti dati nav pieejami), būtu jāietver vismaz kopējā bilance, kopējie ieņēmumi un kopējie izdevumi. Pamatotos gadījumos, piemēram, ja ir liels skaits vietējās valdības struktūru, datu savlaicīga publicēšana varētu balstīties uz piemērotām novērtēšanas metodēm, kuru pamatā ir struktūru paraugs, un turpmāku pārskatīšanu, izmantojot pilnīgus datus.
b)

to pasākumu aprakstu, kas paredzēti, lai izvairītos no būtiskas negatīvas ietekmes, samazinātu to un, ja iespējams, to kompensētu;
(11)

Pirms aktīvās vielas iekļaušanas Direktīvas 98/8/EK I pielikumā jāparedz pietiekami ilgs laiks, kurā dalībvalstis un citas ieinteresētās aprindas varētu sagatavoties ar to saistīto jauno prasību ievērošanai un varētu nodrošināt, ka pieteikumu iesniedzējiem, kas sagatavojuši dokumentāciju, ir iespējams pilnībā izmantot datu aizsardzībai noteikto 10 gadu termiņu, kas saskaņā ar Direktīvas 98/8/EK 12. panta 1. punkta c) apakšpunkta ii) punktu sākas no iekļaušanas dienas.
(10)

Lai ietaupītu darījuma izmaksas un izvairītos no negatīvām nodokļu sekām, galvenais PVKIU un pakārtotais PVKIU var vēlēties vienoties par aktīvu nodošanu natūrā, ja to atļauj valsts tiesību akti un tas atbilst fonda nolikumam vai galvenā PVKIU vai pakārtotā PVKIU dibināšanas dokumentiem. Iespējai galvenajam PVKIU nodot aktīvus natūrā jo īpaši vajadzētu palīdzēt tiem pakārtotajiem PVKIU, kuri jau veic darbības kā PVKIU, tostarp kā pakārtotais PVKIU citā galvenajā PVKIU, lai izvairītos no darījumu izmaksām, kas rodas no tādu aktīvu pārdošanas, kuros ir ieguldījis gan pakārtotais PVKIU, gan galvenais PVKIU. Pakārtotajam PVKIU, ja tas vēlas, arī vajadzētu būt iespējai saņemt aktīvus natūrā no galvenā PVKIU, jo tas varētu palīdzēt samazināt darījuma izmaksas un izvairīties no negatīvām nodokļu sekām. Aktīvu nodošanu natūrā pakārtotajam PVKIU nav jāattiecina tikai uz galvenā PVKIU likvidācijas, apvienošanas vai sadalīšanas gadījumiem, bet tai jābūt pieejamai arī citos apstākļos.
(2)

Slovēnijas Republikas Finanšu ministrija ir lūgusi iekļaut SID-Slovenska izvozna in razvojna banka, d.d. Ljubljana (turpmāk “SID banka”) to iestāžu sarakstā, kas izslēgtas no Direktīvas 2006/48/EK piemērošanas jomas, kā noteikts minētās direktīvas 2. pantā.
(8)

Darbs augstumā darba ņēmējiem var būt saistīts ar sevišķi lielu risku viņu veselībai un darba drošībai, it īpaši ar risku nokrist no augstuma vai ciest citos nopietnos nelaimes gadījumos darbā, kas veido ievērojamu procentuālu daļu no visiem nelaimes gadījumiem, sevišķi no fatāliem nelaimes gadījumiem.
2.2.

Par zonas robežām pieņem: 2.2.1. vertikālas plaknes, kas atrodas 300 mm virs sēdekļa atskaites punkta 250 mm uz katru pusi no atskaites plaknes; 2.2.2. paralēlas plaknes, kas no 2.2.1. punktā minēto plakņu augšējās malas turpinās ne augstāk kā līdz 900 mm virs sēdekļa atskaites punkta un ir tik slīpas, ka sānu trieciena pusē esošās plaknes augšējā mala ir vismaz 100 mm no atskaites plaknes; 2.2.3. horizontālu plakni 900 mm virs sēdekļa atskaites punkta; 2.2.4. slīpu plakni, kas ir perpendikulāra atskaites plaknei un kurā atrodas punkts, kurš ir 900 mm tieši virs sēdekļa atskaites punkta, un sēdekļa konstrukcijas galēji aizmugurējais punkts, ieskaitot atsperojumu; 2.2.5. vertikālu plakni, kas ir perpendikulāra atskaites plaknei, kura atrodas uz leju no sēdekļa galēji aizmugurējā punkta; 2.2.6. atskaites plaknei perpendikulāru 120 mm rādiusa liektu virsmu, kas ir 2.2.3. un 2.2.4. punktā noteikto plakņu pieskare; 2.2.7. atskaites plaknei perpendikulāru 900 mm rādiusa liektu virsmu, kas turpinās 400 mm uz priekšu no 2.2.3. punktā noteiktās plaknes un 150 mm uz priekšu no sēdekļa atskaites punkta pieskaras šai plaknei; 2.2.8. atskaites plaknei perpendikulāru slīpu plakni, kas robežojas ar 2.2.7. punktā noteikto virsmu pa tās priekšējo malu un atrodas 40 mm no stūres rata. Ja stūres rats ir augstākajā stāvoklī, šo plakni aizstāj ar plakni, kas ir 2.2.7. punktā noteiktās virsmas pieskare; 2.2.9. atskaites plaknei perpendikulāru vertikālu plakni, kas atrodas 40 mm uz priekšu no stūres rata; 2.2.10. horizontālu plakni, kurā atrodas sēdekļa atskaites punkts; 2.2.11. attiecībā uz traktoru ar grozāmo vadītāja vietu (t. i., ar grozāmo sēdekli un stūres ratu) atstarpi veido divu brīvo atstarpju summa, kas atbilst stūres rata un sēdekļa diviem stāvokļiem; 2.2.12. attiecībā uz traktoru, kuru var aprīkot ar papildu sēdekļiem, testus balsta uz summāro atstarpi starp sēdekļu atskaites punktiem visiem iespējamiem sēdekļu stiprinājuma variantiem. Apgāšanās aizsargkonstrukcija nedrīkst iespiesties summārajā atstarpē no dažādiem sēdekļa atskaites punktiem; 2.2.13. ja pēc testa veikšanas piedāvā jaunu sēdekļu izvietojumu, veic aprēķinus, lai noteiktu, vai atstarpe no jauno sēdekļa atskaites punkta pilnībā iekļaujas iepriekš noteiktajā summārajā atstarpē. Ja tas tā nav, jāveic jauns tests.
“b)

iekļauj šādus punktus: “3.a Neskarot 4. un 5. punkta noteikumus, valsts pārvaldes iestādes, kas ir atbildīgas par ex ante tirgus regulēšanu vai uzņēmumu domstarpību atrisināšanu saskaņā ar šās direktīvas 20. vai 21. pantu, rīkojas neatkarīgi un neprasa un nepieņem norādījumus no citas iestādes, īstenojot tai uzticētos uzdevumus saskaņā ar valsts tiesību aktiem, ar ko īsteno Kopienas tiesības. Tas neliedz veikt pārraudzību saskaņā ar valsts konstitucionālajām tiesībām. Tikai pārsūdzības iestādes, kas izveidotas saskaņā ar 4. pantu, ir pilnvarotas apturēt vai atcelt valsts pārvaldes iestāžu lēmumus. Dalībvalstis nodrošina to, ka šā punkta pirmajā daļā minēto valsts pārvaldes iestādes vadītāju vai, (..)” ”
1.

I pielikumu groza šādi. a) Ar šādu tekstu aizstāj 1. iedaļu: “1. Šo direktīvu piemēro, kontrolējot gāzveida un daļiņveida piesārņotājus, emisijas kontroles ierīču lietošanas laiku, lietojamo transportlīdzekļu/dzinēju atbilstību un visu mehānisko transportlīdzekļu iebūvētās diagnostikas sistēmas (OBD), kā arī to piemēro 1. pantā minētajiem dzinējiem, izņemot M1, N1, N2 un M2 kategorijas transportlīdzekļus, kuru tips apstiprināts saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 715/2007 (1). No 2009. gada 3. janvāra N1, N2 un M2 kategorijas transportlīdzekļiem ar atskaites masu mazāku nekā 2 610 kg var piešķirt tipa apstiprinājumus saskaņā ar šo direktīvu – jaunus apstiprinājumus līdz Regulas (EK) Nr. 715/2007 10. panta 2. punktā norādītajai dienai un apstiprinājuma attiecinājumus līdz minētās regulas 10. panta 3. punktā norādītajai dienai. b) 2.1. iedaļā pievieno šādas definīcijas: ““atskaites masa” ir braukšanas kārtībā esoša transportlīdzekļa masa, atņemot vienotu vadītāja masu, kas ir 75 kg, un pievienojot vienotu masu 100 kg, “transportlīdzekļa masa braukšanas kārtībā” ir masa, kas noteikta Direktīvas 2007/46/EK I pielikuma 2.6. iedaļā.”; c) pievieno šādu 4.5. punktu: “4.5. Pēc ražotāja pieprasījuma pabeigta transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu, kas saņemts saskaņā ar šo direktīvu, attiecina uz tā nepabeigtu transportlīdzekli ar atskaites masu mazāku nekā 2 610 kg. Tipa apstiprinājumu attiecina, ja ražotājs var pierādīt, ka visas virsbūves kombinācijas, ko plāno montēt nepabeigtajam transportlīdzeklim, palielinās transportlīdzekļa atskaites masu virs 2 610 kg.”; d) šā panta 6.2. punktā pēc ceturtā apakšpunkta iestarpina šādus apakšpunktus: “Benzīna motoriem piemērojamās testu procedūras noteiktas Direktīvas 2005/78/EK VII pielikumā. Dīzeļmotoriem piemērojamās izplūdes gāzu dūmainības testu procedūras noteiktas Direktīvas 2005/78/EK VI pielikumā.”
3.

2. punktā augu materiālu indeksē uz kaitīgajiem organismiem (pārbaudot un identificējot) saskaņā ar šādu kārtību: 3.1. Fragaria L. gadījumā neatkarīgi no augu materiāla izcelsmes valsts testēšanā izmanto attiecīgas laboratorijas metodes un vajadzības gadījumā arī indikatoraugus, to skaitā Fragaria vesca, F. virginiana un Chenopodium spp., lai atklātu vismaz šādus kaitīgus organismus: a) Arabis mozaīkas vīrusu; b) aveņu gredzenplankumainības vīrusu; c) zemeņu lapu čokurošanās vīrusu; d) zemeņu latento “C” vīrusu; e) zemeņu latento gredzenplankumainības vīrusu; f) zemeņu lapu apmaļu dzeltēšanas vīrusu; g) zemeņu lapu dzīslu balēšanas vīrusu; h) zemeņu raganslotu mikoplazmu; i) tomātu melnās gredzenplankumainības vīrusu; j) tomātu gredzenplankumainības vīrusu; k) Colletotrichum acutatum Simmonds; l) zemeņu sakņu puves ierosinātāja sēne Phytophthora fragariae Hickman var. fragariae Wilcox & Duncan; m) zemeņu bakteriālās puves ierosinātājs Xanthomonas fragariae Kennedy & King. 3.2. Ābelēm Malus Mill. gadījumā: i) ja augu materiāla izcelsme ir valstī, kura nav atzīta par brīvu no šādiem kaitīgiem organismiem: a) ābeļu proliferācijas vīrusa vai b) (Amerikas) ķiršu aslapainības vīrusa, testēšanā izmanto attiecīgas laboratorijas metodes un vajadzības gadījumā indikatoraugus attiecīgo kaitīgo organismu atklāšanai; un ii) neatkarīgi no augu materiāla izcelsmes valsts testēšanā izmanto attiecīgas laboratorijas metodes un vajadzības gadījumā indikatoraugus, lai atklātu vismaz šādus kaitīgos organismus: a) tabakas gredzenplankumainības vīrusu; b) tomātu gredzenplankumainības vīrusu; c) bakteriālo iedegu ierosinātāju Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. 3.3. Prunus L. gadījumā atbilstīgi katrai Prunus sugai: i) ja augu materiāla izcelsme ir valstī, kura nav atzīta par brīvu no šādiem kaitīgiem organismiem: a) aprikožu hlorotiskās lapu ritināšanās mikoplazmas; b) (Amerikas) ķiršu aslapainības vīrusa vai c) persiku bakteriālās kalšanas ierosinātāja Pseudomonas syringae pv. persicae (Prunier et al.) Young et al., testēšanā izmanto attiecīgas laboratorijas metodes un vajadzības gadījumā indikatoraugus attiecīgo kaitīgo organismu atklāšanai; un ii) neatkarīgi no augu materiāla izcelsmes valsts testēšanā izmanto attiecīgas laboratorijas metodes un vajadzības gadījumā indikatoraugus, lai atklātu vismaz šādus kaitīgos organismus: a) sīko ķiršu patogēnu (ārpus Eiropas esošos izolātus); b) (Amerikas) persiku mozaīkas vīrusu; c) persiku neīsto riketsiju; d) persiku rozešu mozaīkas vīrusu; e) persiku rozešu mikoplazmu; f) persiku X-slimības mikoplazmu; g) persiku dzeltēšanas mikoplazmu; h) (Amerikas) plūmju joslu mozaīkas vīrusu; i) plūmju virālo baku vīrusu; j) tomātu gredzenplankumainības vīrusu; k) bakteriālās puves ierosinātāju Xanthomonas campestris pv. pruni (Smith) Dye. 3.4. Cydonia Mill. un Pyrus L. gadījumā neatkarīgi no augu materiāla izcelsmes valsts testēšanā izmanto attiecīgas laboratorijas metodes un vajadzības gadījumā arī indikatoraugus, lai atklātu vismaz šādus kaitīgus organismus: a) bakteriālo iedegu ierosinātāju Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al.; b) bumbieru nīkulības mikoplazmu.
(10)

Tiesa ar 2006. gada 28. novembra Spriedumu lietā C-413/04, Parlaments/Padome (6), anulēja Direktīvu 2004/85/EK, ciktāl tā piešķīra Igaunijai atkāpi no Direktīvas 2003/54/EK 21. panta 1. punkta b) un c) apakšpunkta piemērošanas pēc 2008. gada 31. decembra, un uzlika attiecīgu pienākumu nodrošināt tikai daļēju tirgus atvēršanu – 35 % no patēriņa 2009. gada 1. janvārī – un pienākumu ik gadus ziņot par patēriņa robežvērtībām, paplašinot pieejamību tiešo patērētāju interesēs.
2)

Direktīvas 4.a pantu groza šādi: a) minētā panta 3. un 4. punktu aizstāj ar šādu tekstu: “3. To piedevu pagaidu sarakstu, kuras iestāde pašlaik vērtē, Komisija publicē ne vēlāk kā 2008. gada 11. aprīlī. To regulāri atjaunina. 4. Atkāpjoties no 4. panta 1. punkta trešās daļas, piedevas, kas nav iekļautas attiecīgajā pantā minētajā Kopienas sarakstā, var turpināt izmantot pēc 2010. gada 1. janvāra saskaņā ar nacionālajiem normatīvajiem aktiem, ja tās iekļautas pagaidu sarakstā.”; b) pievieno 6. punktu: “6. Piedevu svītro no pagaidu saraksta: a) ja tā iekļauta Kopienas piedevu sarakstā; vai b) ja Komisija pieņēmusi lēmumu to neiekļaut Kopienas piedevu sarakstā; vai c) ja pārbaudes laikā iestāde pieprasa papildu informāciju un šī informācija netiek iesniegta iestādes noteiktajā termiņā.”
4.

Pielikuma 4. punktu “Atļautās piedevas” aizstāj ar šādu punktu: “4. Atļautās piedevas un izejvielas a) Vitamīni un minerālvielas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1925/2006 (2006. gada 20. decembris) par vitamīnu un minerālvielu, un dažu citu vielu pievienošanu pārtikai (2). b) Izejvielas, ar ko ir atļauts koriģēt 3. punkta c) apakšpunktā minēto olbaltumvielu saturu, ir šādas: i) piena koncentrāts Piena koncentrāts ir produkts, ko iegūst, ultrafiltrācijā koncentrējot piena, daļēji nokrejota piena vai vājpiena olbaltumvielas; ii) piena filtrāts Piena filtrāts ir produkts, ko iegūst, ultrafiltrācijā no piena, daļēji nokrejota piena vai vājpiena atdalot olbaltumvielas un piena taukus; un iii) laktoze Laktoze ir dabīga piena sastāvdaļa, ko parasti iegūst no sūkalām, kurās ir vairāk nekā 99,0 % m/m bezūdens laktozes, ko aprēķina sausnei. Laktoze var būt bezūdens laktoze, vai tajā var būt viena ūdens kristalizācijas molekula, vai arī tā var būt abu minēto formu maisījums.
b)

pakalpojumu sniedzēja pienākums saņemt atļauju no to kompetentajām iestādēm, tostarp būt iekļautam reģistrā vai reģistrēties profesionālā organizācijā vai apvienībā to teritorijā, izņemot gadījumos, ja to paredz šī direktīva vai citi Kopienas tiesību akti;