KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1170/2009

(2009. gada 30. novembris),

ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/46/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1925/2006 attiecībā uz sarakstiem ar vitamīniem un minerālvielām, kā arī to veidiem, ko drīkst pievienot pārtikas produktiem, tostarp uztura bagātinātājiem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 10. jūnija Direktīvu 2002/46/EK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz uztura bagātinātājiem (1) un jo īpaši tās 4. panta 5. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1925/2006 par vitamīnu un minerālvielu, un dažu citu vielu pievienošanu pārtikai (2) un jo īpaši tās 3. panta 3. punktu,

apspriedusies ar Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi,

tā kā:

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Direktīvas 2002/46/EK I un II pielikumu aizstāj attiecīgi ar šīs regulas I un II pielikuma tekstu.

2. pants

Regulu (EK) Nr. 1925/2006 groza šādi.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

(1) OV L 183, 12.7.2002., 51. lpp.

(2) OV L 404, 30.12.2006., 26. lpp.

II PIELIKUMS

“II PIELIKUMS Vitamīni un minerālvielas, ko var izmantot uztura bagātinātāju ražošanā A. Vitamīni 1. A VITAMĪNS a) retinols b) retinilacetāts c) retinilpalmitāts d) beta-karotīns 2. D VITAMĪNS a) holekalciferols b) ergokalciferols 3. E VITAMĪNS a) D-alfa-tokoferols b) DL-alfa-tokoferols c) D-alfa-tokoferilacetāts d) DL-alfa-tokoferilacetāts e) skābais D-alfa-tokoferilsukcināts f) jauktie tokoferoli (1) g) tokotrienols tokoferols (2) 4. K VITAMĪNS a) filohinons (fitomenadions) b) menahinons (3) 5. B1 VITAMĪNS a) tiamīna hidrohlorīds b) tiamīna mononitrāts c) tiamīna monofosfāta hlorīds d) tiamīna pirofosfāta hlorīds 6. B2 VITAMĪNS a) riboflavīns b) nātrija riboflavīn-5′-fosfāts 7. NIACĪNS a) nikotīnskābe b) nikotīnamīds c) inozitola heksanikotināts (inozitola heksaniacināts) 8. PANTOTĒNSKĀBE a) kalcija D-pantotenāts b) nātrija D-pantotenāts c) dekspantenols d) pantetīns 9. B6 VITAMĪNS a) piridoksīna hidrohlorīds b) piridoksīn-5′-fosfāts c) piridoksāl-5′-fosfāts 10. FOLĀTS a) pteroilmonoglutamīnskābe b) kalcija-L-metilfolāts 11. B12 VITAMĪNS a) ciānkobalamīns b) hidroksokobalamīns c) 5′-dezoksiadenozilkobalamīns d) metilkobalamīns 12. BIOTĪNS a) D-biotīns 13. C VITAMĪNS a) L-askorbīnskābe b) nātrija L-askorbāts c) kalcija L-askorbāts (4) d) kālija L-askorbāts e) L-askorbil-6-palmitāts f) magnija L-askorbāts g) cinka L-askorbāts B. Minerālvielas kalcija acetāts kalcija L-askorbāts kalcija bisglicināts kalcija karbonāts kalcija hlorīds kalcija citrāta malāts citronskābes kalcija sāļi kalcija glikonāts kalcija glicerofosfāts kalcija laktāts kalcija piruvāts ortofosforskābes kalcija sāļi kalcija sukcināts kalcija hidroksīds kalcija L-lizināts kalcija malāts kalcija oksīds kalcija L-pidolāts kalcija L-treonāts kalcija sulfāts magnija acetāts magnija L-askorbāts magnija bisglicināts magnija karbonāts magnija hlorīds citronskābes magnija sāļi magnija glikonāts magnija glicerofosfāts ortofosforskābes magnija sāļi magnija laktāts magnija L-lizināts magnija hidroksīds magnija malāts magnija oksīds magnija L-pidolāts magnija kālija citrāts magnija piruvāts magnija sukcināts magnija sulfāts magnija taurāts magnija acetiltaurāts dzelzs karbonāts dzelzs citrāts dzelzs amonija citrāts dzelzs glikonāts dzelzs fumarāts dzelzs nātrija difosfāts dzelzs laktāts dzelzs sulfāts dzelzs difosfāts (dzelzs pirofosfāts) dzelzs saharāts elementārā dzelzs (karbonil- + elektrolītiski + reducēta ar ūdeņradi) dzelzs bisglicināts dzelzs L-pidolāts dzelzs fosfāts dzelzs (II) taurāts vara karbonāts vara citrāts vara glikonāts vara sulfāts vara L-aspartāts vara bisglicināts vara-lizīna komplekss vara (II) oksīds nātrija jodīds nātrija jodāts kālija jodīds kālija jodāts cinka acetāts cinka L-askorbāts cinka L-aspartāts cinka bisglicināts cinka hlorīds cinka citrāts cinka glikonāts cinka laktāts cinka L-lizināts cinka malāts cinka mono-L-metionīna sulfāts cinka oksīds cinka karbonāts cinka L-pidolāts cinka pikolināts cinka sulfāts mangāna askorbāts mangāna L-aspartāts mangāna bisglicināts mangāna karbonāts mangāna hlorīds mangāna citrāts mangāna glikonāts mangāna glicerofosfāts mangāna pidolāts mangāna sulfāts nātrija bikarbonāts nātrija karbonāts nātrija hlorīds nātrija citrāts nātrija glikonāts nātrija laktāts nātrija hidroksīds ortofosforskābes nātrija sāļi kālija bikarbonāts kālija karbonāts kālija hlorīds kālija citrāts kālija glikonāts kālija glicerofosfāts kālija laktāts kālija hidroksīds kālija L-pidolāts kālija malāts ortofosforskābes kālija sāļi L-selēnmetionīns ar selēnu bagātināts raugs (5) selēnskābe nātrija selenāts nātrija hidrogēnselenīts nātrija selenīts hroma (III) hlorīds hroma (III) laktāta trihidrāts hroma nitrāts hroma pikolināts hroma (III) sulfāts amonija molibdāts (molibdēns (VI)) kālija molibdāts (molibdēns (VI)) nātrija molibdāts (molibdēns (VI)) kalcija fluorīds kālija fluorīds nātrija fluorīds nātrija monofluorfosfāts borskābe nātrija borāts ar holīnu stabilizēta ortosilīcijskābe silīcija dioksīds silīcijskābe (6)

(1) Alfa-tokoferols < 20 %, beta-tokoferols < 10 %, gamma-tokoferols 50–70 % un delta-tokoferols 10–30 %.

(2) Atsevišķu tokoferolu un tokotrienolu raksturīgais līmenis:

— 115 mg/g alfa-tokoferols (101 mg/g minimums)

— 5 mg/g beta-tokoferols (< 1 mg/g minimums)

— 45 mg/g gamma-tokoferols (25 mg/g minimums)

— 12 mg/g delta-tokoferols (3 mg/g minimums)

— 67 mg/g alfa-tokotrienols (30 mg/g minimums)

— < 1 mg/g beta-tokotrienols (< 1 mg/g minimums)

— 82 mg/g gamma-tokotrienols (45 mg/g minimums)

— 5 mg/g delta-tokotrienols (< 1 mg/g minimums).

(3) Menahinons galvenokārt sastopams kā menahinons-7 un retāk kā menahinons-6.

(4) Drīkst saturēt līdz 2 % treonāta.

(5) Ar selēnu bagātināti raugi, ko iegūst no kultūras, pievienojot nātrija selenītu kā selēna avotu, un kas sausā veidā, kādā tos tirgo, satur ne vairāk kā 2,5 mg Se/g. Raugā dominējošais organiskā selēna veids ir selēnmetionīns (60–85 % no kopējā ekstrahētā selēna daudzuma produktā). Citu organiskā selēna savienojumu, ieskaitot selēncisteīnu, saturs nedrīkst pārsniegt 10 % no kopējā ekstrahētā selēna daudzuma produktā. Neorganiskā selēna koncentrācija parasti nedrīkst pārsniegt 1 % no kopējā ekstrahētā selēna daudzuma produktā.

(6) Gela veidā.”