LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 170/1

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 718/2007

(2007. gada 12. jūnijs),

ar kuru īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 1085/2006, ar ko izveido Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA)

SATURS

I daļa Kopējie noteikumi

I sadaļa Palīdzības principi un vispārējās pamatnostādnes

I nodaļa Priekšmets un principi

II nodaļa Vispārējās īstenošanas pamatnostādnes

II sadaļa Kopējie īstenošanas noteikumi

I nodaļa Principi

II nodaļa Vadības un kontroles sistēmas

1. iedaļa Decentralizēta pārvaldība

2. iedaļa Citas pārvaldības formas

III nodaļa Eiropas Kopienas finanšu ieguldījums

IV nodaļa Finanšu pārvaldība

1. iedaļa Budžeta saistības

2. iedaļa Decentralizētas pārvaldības noteikumi

3. iedaļa Centralizētas un kopīgas pārvaldības noteikumi

V nodaļa Novērtēšana un uzraudzība

VI nodaļa Publicitāte, redzamība

II daļa Īpašie noteikumi

I sadaļa Pārejas palīdzības un iestāžu veidošanas komponents

I nodaļa Palīdzības objekts un atbilstīgums

II nodaļa Programmu plānošana

III nodaļa Īstenošana

1. iedaļa Īstenošanas pamatnostādnes un principi

2. iedaļa Finanšu pārvaldība

3. iedaļa Novērtēšana un uzraudzība

II sadaļa Pārrobežu sadarbības komponents

I nodaļa Palīdzības objekts un atbilstīgums

II nodaļa Programmu plānošana

1. iedaļa Programmas

2. iedaļa Darbības

III nodaļa Īstenošana

1. iedaļa Vispārīgie noteikumi

2. iedaļa Pārrobežu programmas starp saņēmējvalstīm un dalībvalstīm

3. iedaļa Pārrobežu programmas starp saņēmējvalstīm

III sadaļa Reģionālās attīstības komponents un cilvēkresursu attīstības komponents

I nodaļa Palīdzības objekts un atbilstīgums

1. iedaļa Reģionālās attīstības komponents

2. iedaļa Cilvēkresursu attīstības komponents

II nodaļa Programmu plānošana

III nodaļa Īstenošana

1. iedaļa Vispārējie noteikumi

2. iedaļa Finanšu pārvaldība

3. iedaļa Novērtēšana un uzraudzība

IV sadaļa Lauku attīstības komponents

I nodaļa Palīdzības objekts un atbilstīgums

1. iedaļa Palīdzības objekts

2. iedaļa Vispārējās prasības attiecībā uz atbilstīgumu un atbalsta intensitāte

3. iedaļa Atbilstīgums un īpašas prasības attiecībā uz palīdzību, kas minēta prioritārajā virzienā Nr. 1

4. iedaļa Atbilstīgums un īpašas prasības saskaņā ar prioritāro virzienu Nr. 2

5. iedaļa Atbilstīgums un īpašas prasības saskaņā ar prioritāro virzienu Nr. 3

6. iedaļa Tehniskā palīdzība

II nodaļa Programmu plānošana

III nodaļa Īstenošana

1. iedaļa Principi un finanšu pārvaldība

2. iedaļa Novērtēšana un uzraudzība

III daļa Nobeiguma noteikumi

Pielikums Akreditācijas kritēriji

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 17. jūlija Regulu (EK) Nr. 1085/2006, ar ko izveido Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA) (1), un jo īpaši tās 3. panta 3. punktu,

tā kā:

(1) Regulas (EK) Nr. 1085/2006 (turpmāk – IPA regula) mērķis ir nodrošināt pirmspievienošanās palīdzību saņēmējvalstīm un atbalstīt tās pārejas periodā no Regulas I pielikuma uz II pielikumu un ceļā uz dalību Eiropas Savienībā.

(2) Ņemot vērā to, ka IPA regula ir vienīgais pirmspievienošanās instruments laika posmam no 2007. gada līdz 2013. gadam, palīdzības plānošanas un sniegšanas noteikumi šīs regulas ietvaros jāapvieno un jāiekļauj vienā īstenošanas regulā, kas aptvertu visus piecus IPA regulu veidojošos komponentus (turpmāk – IPA komponenti).

(3) Lai nodrošinātu saskaņotību, koordinēšanu un efektivitāti, jo īpaši Komisijas integrētu iekšējās kontroles pamatnostādņu rīcības plāna kontekstā, saskaņā ar IPA regulu visiem pieciem IPA komponentiem nepieciešami kopēji palīdzības īstenošanas noteikumi. Tomēr jāņem vērā katram IPA komponentam raksturīgās īpašības.

(4) Jāņem vērā arī atšķirības sociālekonomikas, kultūras un politikas kontekstā katrā saņēmējvalstī, jo šīs atšķirības rada vajadzību pēc īpašas pieejas un diferencēta atbalsta atkarībā no valsts statusa – kandidātvalsts vai potenciāla kandidātvalsts, politikas un ekonomikas konteksta, vajadzībām, spējām apgūt un pārvaldīt.

(5) Palīdzība, ko piešķir saskaņā ar IPA regulu, atbilst Kopienas politikai un rīcībai ārējās palīdzības jomā.

(6) Palīdzība ietilpst IPA regulas 2. pantā noteiktajā darbības jomā. Tās mērķis ir atbalstīt plašu iestāžu veidošanas pasākumu spektru visās saņēmējvalstīs. Palīdzība šajās valstīs stiprina demokrātiskos institūtus un likuma varu, reformē valsts pārvaldi, īsteno ekonomikas reformas, ievēro cilvēktiesības un minoritāšu tiesības, veicina dzimumu līdztiesību un nediskrimināciju, sekmē pilsoņa tiesību ievērošanu un pilsoniskās sabiedrības attīstību, atbalsta progresīvu reģionālo sadarbību, izlīdzināšanu un atjaunošanu, kā arī veicina ilgtspējīgu attīstību, nabadzības samazināšanos un vides aizsardzību augstā līmenī.

(7) Palīdzība kandidātvalstīm vēl jākoncentrē uz visa acquis communautaire pieņemšanu un īstenošanu, atbilstību pievienošanās kritērijiem, un tai jāpalīdz kandidātvalstīm sagatavoties Eiropas Reģionālās attīstības fonda, Kohēzijas fonda, Eiropas Sociālā fonda un Lauku attīstības fonda programmu plānošanai, pārvaldībai un īstenošanai, jo šie fondi būs šīm valstīm pieejami pēc pievienošanās.

(8) Palīdzība potenciālajām kandidātvalstīm sekmē pielīdzināšanos acquis communautaire un tuvināšanos pievienošanās kritērijiem, kā arī līdzīgas darbības tām darbībām, kas būs pieejamas kandidātvalstīm saskaņā ar IPA komponentiem attiecībā uz reģionālo attīstību, cilvēkresursiem un lauku attīstību.

(9) Lai garantētu palīdzības saskaņotību, papildināmību un koncentrāciju, saskaņā ar dažādiem IPA komponentiem veikto darbību saskaņošanu un koordināciju attiecīgajā valstī nodrošina vairāku gadu plānošanas līmenī saskaņā ar IPA regulas 6. pantu.

(10) Komisija un saņēmējvalstis paraksta pamatnolīgumus, kuros noteikti regulā paredzētie sadarbības principi.

(11) Jāprecizē, kuras Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, (2) noteiktās pārvaldības metodes saskaņā ar IPA regulu attiecināmas uz katru komponentu.

(12) Tā kā IPA regula īpaši nodrošina palīdzību pirmspievienošanās procesa kontekstā, tās īstenošanā, ja iespējams, izmanto decentralizētu fondu pārvaldību, lai tādējādi palielinātu saņēmējvalstu atbildību par palīdzības pārvaldīšanu. Tomēr, ja nepieciešams, iespējams izmantot centralizētu, kopīgu un dalītu pārvaldību.

(13) Decentralizētas pārvaldības gadījumā attiecīgi noskaidro Komisijas un saņēmējvalstu lomas un prasības. Noteikumus, kuri attiecas uz saņēmējvalstīm, iekļauj pamatnolīgumos, nozaru vai finansēšanas nolīgumos.

(14) Jānosaka sīki izstrādāti noteikumi fondu finanšu pārvaldībai saskaņā ar IPA regulu, atbilstoši kuriem pārvaldības metode jāpiemēro palīdzības īstenošanai. Saņēmējvalstu attiecīgās saistības nosaka pamatnolīgumos, nozaru vai finansēšanas nolīgumos.

(15) Papildus IPA regulas vispārējam novērtējumam, kas paredzēts tās 22. pantā, palīdzību, ko sniedz saskaņā ar minēto regulu, regulāri uzrauga un novērtē. Īpašas uzraudzības komitejas novērtē programmas, un regulāri uzrauga saskaņā ar IPA regulu saņemtās palīdzības vispārējo īstenošanu.

(16) Ir svarīgi, lai IPA palīdzības programmas un to ietekme uz saņēmējvalstu pilsoņiem būtu redzamas, jo tādējādi tiek nodrošināta sabiedrības informētība par ES darbībām un radīts saskaņots tēls par attiecīgajiem pasākumiem saņēmējvalstīs atbilstoši Komisijas rīcības plānam “Iepazīsti Eiropu”, kas ir Komisijas Baltā grāmata par komunikācijas politiku un paplašināšanās komunikācijas stratēģiju 2005. –2009. gadam.

(17) Tā kā IPA regulu piemēro ar 2007. gada 1. janvāri, tad Komisijas noteikumus par šīs regulas īstenošanu arī piemēro ar 2007. gada 1. janvāri.

(18) Šajā regulā paredzētie noteikumi atbilst IPA komitejas viedoklim,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

I DAĻA

KOPĒJIE NOTEIKUMI

I SADAĻA

PALĪDZĪBAS PRINCIPI UN VISPĀRĒJĀS PAMATNOSTĀDNES

I NODAĻA

Priekšmets un principi

1. pants

Priekšmets

Šī regula nosaka īstenošanas noteikumus, kas regulē Kopienas sniegto pirmspievienošanās palīdzību, kas paredzēta Padomes Regulā (EK) Nr. 1085/2006 (IPA) jeb IPA regulā.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas.

1. “Saņēmējvalsts” – ikviena valsts, kas minēta IPA regulas I vai II pielikumā.

2. “Paplašināšanās pakete” – dokumentu kopums, ko Komisija katru gadu iesniedz Padomei un Eiropas Parlamentam un kura stratēģijas un politikas daļu vajadzības gadījumā veido pārskati par pievienošanās partnerību un Eiropas partnerību, valsts izveidoti regulāri ziņojumi un Komisijas stratēģijas dokuments. Paketē ietilpst arī indikatīvas daudzgadu finanšu shēmas.

3. “Pamatnolīgums” – nolīgums starp Komisiju un saņēmējvalsti, kuru piemēro visiem IPA komponentiem un kurā paredzēti saņēmējvalsts un Komisijas sadarbības principi saskaņā ar šo regulu.

4. “Nozaru nolīgums” – nolīgums, kas attiecas uz konkrētu IPA komponentu un kas vajadzības gadījumā noslēgts starp Komisiju un saņēmējvalsti, un kurā paredz svarīgus obligātus noteikumus, kuri nav ietverti konkrētas valsts pamatnolīgumā vai finansēšanas nolīgumos.

5. “Finansēšanas nolīgums” – nolīgums starp Komisiju un saņēmējvalsti uz vienu vai vairākiem gadiem, kas noslēgts pēc Komisijas lēmuma par finansējumu pieņemšanas, ar ko apstiprina Kopienas ieguldījumu programmā vai darbībā, kas atbilst šīs regulas darbības jomai.

6. “Pārkāpums” – jebkurš piemērojamo noteikumu un līgumu pārkāpums, kas noticis saimnieciskās darbības subjekta darbības vai bezdarbības dēļ un kas rada vai varētu radīt kaitējumu Eiropas Savienības vispārējam budžetam, prasot segt no vispārējā budžeta nepamatotu izdevumu daļu.

7. “Finanšu gads” – no 1. janvāra līdz 31. decembrim.

8. “Galīgais atbalsta saņēmējs” – valsts vai privāta iestāde vai uzņēmums, kas ir atbildīgs par darbību sākšanu vai to sākšanu un īstenošanu. Attiecībā uz atbalsta shēmām galīgie atbalsta saņēmēji ir valsts vai privāti uzņēmumi, kas īsteno atsevišķu projektu un saņem valsts atbalstu.

9. “Kopienas ieguldījums” – atbilstīgo izdevumu daļa, ko finansē Kopiena.

10. “Euro konts” – bankas konts, kas dod procentus un ko valsts fonds atver finanšu iestādē vai Valsts kasē saņēmējvalsts vārdā un tās atbildībā, lai saņemtu maksājumus no Komisijas.

11. “Valsts izdevumi” – ikviens valsts ieguldījums tādu darbību finansēšanā, kas rodas Eiropas Kopienā vai no saņēmējvalsts iestādes budžeta, un ikviens ieguldījums tādu darbību finansēšanā, kas rodas no vienas vai vairāku reģionālu vai vietējo valdību publisko tiesību struktūru vai asociāciju vai publisko tiesību struktūru budžeta.

12. “Kopējie izdevumi” – valsts izdevumi un ikviens privāts ieguldījums darbību finansēšanā.

3. pants

Palīdzības principi

Komisija nodrošina šādu principu piemērošanu attiecībā uz palīdzību saskaņā ar IPA regulu:

— piešķirtā palīdzība atbilst saskaņotības, papildināmības, koordinēšanas, partnerības un koncentrācijas principam,

— palīdzība ir saskaņota ar ES politiku un atbalsta pielīdzināšanos acquis communautaire,

— palīdzība atbilst budžeta principiem, kas noteikti Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002,

— palīdzība ir saskaņota ar paplašināšanās procesa gaitā noteiktajām vajadzībām un saņēmējvalsts spējām apgūt līdzekļus. Tā ņem vērā arī gūto pieredzi,

— tiek veicināta saņēmējvalsts atbildība par palīdzības programmu plānošanu un īstenošanu, kā arī nodrošināta ES intervences atbilstoša redzamība,

— darbības tiek labi sagatavotas, tām ir skaidri un pārbaudāmi mērķi, kas ir sasniedzami norādītajā periodā,

— dažādos palīdzības īstenošanas posmos nav pieļaujama diskriminācija dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, ticības vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ,

— pirmspievienošanās palīdzības mērķus tiecas sasniegt, ņemot vērā ilgtspējīgu attīstību un Kopienā veicināto mērķi aizsargāt un uzlabot vidi.

4. pants

Palīdzības prioritātes

Palīdzība konkrētai saņēmējvalstij pamatojas uz prioritātēm, kas norādītas šādos dokumentos (ja tādi pastāv):

— Eiropas partnerībā,

— pievienošanās partnerībā,

— valsts programmā acquis pieņemšanai,

— ziņojumos un stratēģijas dokumentos, kas ietverti Komisijas ikgadējā paplašināšanās paketē,

— stabilizācijas un asociācijas nolīgumā,

— pārrunu nolīgumā.

Ņem vērā arī tās prioritātes, kas noteiktas valstu stratēģijās, ja tās atbilst IPA regulā noteiktajiem pirmspievienošanās mērķiem un darbības jomai.

II NODAĻA

Vispārējās īstenošanas pamatnostādnes

5. pants

Indikatīvi daudzgadu plānošanas dokumenti

1. Indikatīvs daudzgadu plānošanas dokuments nodrošina nepieciešamo saskaņotību un papildināmību starp IPA komponentiem konkrētā saņēmējvalstī. Īpaši tas atspoguļo 9. pantā noteiktos principus.

2. Saskaņā ar IPA regulas 20. panta 3. punkta noteikumiem un saistībā ar šīs regulas 6. panta 1. punktā noteiktajām konsultācijām Komisija cenšas nodrošināt pietiekami daudz laika, lai nozīmīgās ieinteresētās personas, tostarp dalībvalstis, var sniegt savas piezīmes par dokumentu.

3. Indikatīvos daudzgadu plānošanas dokumentos par katru attiecīgo valsti ietver šādu informāciju:

a) vispārēju pamatinformāciju, tostarp vispārēju aprakstu par konsultāciju procesu gan ar saņēmējvalsti, gan pašā saņēmējvalstī;

b) aprakstu par Eiropas Savienības sadarbības mērķiem attiecīgajās valstīs;

c) konsolidētu novērtējumu par palīdzības prioritāšu problēmām, vajadzībām un relatīvo nozīmi;

d) pārskatu par iepriekšējo un pašreizējo Eiropas Savienības sadarbību, tostarp analīzi par vajadzībām un apgūšanas spēju, kā arī gūto pieredzi, un par citu ekonomiskās palīdzības sniedzēju attiecīgajām darbībām, ja šāda informācija ir pieejama;

e) par katru komponentu – aprakstu par to, kā c) punktā minētais konsolidētais novērtējums iekļaujas stratēģijas izvēlē, un aprakstu par nozīmīgākajām palīdzībai izvēlētajām jomām attiecīgajā valstī un par gaidāmajiem rezultātiem;

f) indikatīvu finanšu asignējumu lielākajās intervenču jomās saskaņā ar katru IPA komponentu.

4. Reģionālas un horizontālas programmas var aptvert atsevišķos un konkrētos vairāku atbalsta saņēmēju indikatīvos daudzgadu plānošanas dokumentos.

6. pants

Daudzgadu vai gada programmas

1. Indikatīvus daudzgadu plānošanas dokumentus īsteno saskaņā ar IPA regulas 7. pantu, izmantojot daudzgadu vai – atkarībā no komponenta – gada programmas.

2. Daudzgadu programmas vai gada programmas veido saņēmējvalsts iesniegti dokumenti vai Komisijas sagatavoti dokumenti, ja tas saistīts ar reģionālām un horizontālām programmām, un pieņem Komisija. Programmas sniedz saskaņotu prioritāro virzienu kopumu, visus atbilstīgos pasākumus vai darbības un nepieciešamā finanšu ieguldījuma aprakstu, lai tādējādi īstenotu indikatīvajā daudzgadu plānošanas dokumentā noteiktās stratēģijas.

Programmas ir sadalītas atbilstoši prioritāriem virzieniem, un katrs šāds virziens paredz sasniegt globālu mērķi, ko atkarībā no katra attiecīgā IPA komponenta īsteno, izmantojot pasākumus, kurus tālāk var iedalīt darbībās, vai tieši veicot darbības.

Darbības veido projektu vai projektu grupu, ko vai nu īsteno Komisija, vai arī uzsāk vai uzsāk un īsteno viens vai vairāki galīgie atbalsta saņēmēji, ļaujot sasniegt pasākuma mērķi un/vai prioritāro virzienu, uz kuru tas attiecas.

3. Saskaņā IPA regulas 20. pantu plānošanas procesā atbilstīgi noteikumiem, ko paredz II daļa, apspriežas ar nozīmīgajām ieinteresētajām personām, tostarp dalībvalstīm. Komisija un/vai saņēmējvalsts cenšas nodrošināt pietiekami daudz laika, lai ieinteresētās personas var sniegt savas piezīmes šajā saistībā.

7. pants

Pamatnolīgumi un nozaru nolīgumi

1. Komisija un saņēmējvalsts noslēdz pamatnolīgumu, kurā paredz un vienojas par sadarbības noteikumiem attiecībā uz EK finanšu palīdzību saņēmējvalstij. Ja nepieciešams, pamatnolīgumu var papildināt viens vai vairāki nozaru nolīgumi, kas aptver komponentam raksturīgus noteikumus.

2. Palīdzību saskaņā ar IPA regulu var piešķirt saņēmējvalstij tikai pēc tam, kad noslēgts un stājies spēkā 1. punktā minētais pamatnolīgums.

Ja ar saņēmējvalsti noslēgts nozaru nolīgums, palīdzību saskaņā ar IPA regulu var piešķirt saskaņā ar nozaru nolīgumā minēto attiecīgo IPA komponentu tikai pēc tam, kad stājies spēkā pamatnolīgums un nozaru nolīgums.

Atkāpjoties no pirmā apakšpunkta, ja nav noslēgts pamatnolīgums vai ja spēkā esošais pamatnolīgums, kas noslēgts saskaņā ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 3906/89 (3), (EK) Nr. 1267/1999 (4), (EK) Nr. 1268/1999 (5), (EK) Nr. 2500/2001 (6) vai (EK) Nr. 2666/2000 (7), neparedz 3. punktā uzskaitītos minimālos noteikumus, šos minimālos noteikumus paredz finansēšanas nolīgumos.

3. Pamatnolīgumā jo īpaši paredz noteikumus, kas attiecas uz:

a) Kopienas finanšu palīdzības vispārīgiem noteikumiem;

b) tādu struktūru un iestāžu izveidi, kas nepieciešamas pārvaldībai un minētas 21., 32. un 33. pantā, un jebkuru citu attiecīgu īpašo iestādi;

c) minēto struktūru un iestāžu kopīgos pienākumus saskaņā ar 22., 23., 24., 25., 26., 28. un 29. pantā noteiktajiem principiem;

d) kontroles prasībām un nosacījumiem attiecībā uz: i) valsts kredītrīkotāja akreditāciju un akreditācijas pārraudzību, ko veic kompetents akreditācijas ierēdnis atbilstoši 11., 12. un 15. punktā noteiktajiem principiem; ii) funkcionālās struktūras akreditāciju un akreditācijas pārraudzību, ko veic valsts kredītrīkotājs saskaņā ar 11., 13. un 16. pantā minētajiem principiem; iii) pārvaldības pilnvarām, kuras Komisija nodod saskaņā ar 11., 14. un 17. pantā minētajiem principiem;

e) gada ziņojumu par apliecinājumu, ko izveido valsts kredītrīkotājs saskaņā ar 27. pantu;

f) Komisijas iepirkuma noteikumiem atbilstoši Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 un Komisijas Regulai (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 (8), ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002;

g) programmu slēgšanu saskaņā ar 47. un 56. pantu;

h) pārkāpumu definīciju saskaņā ar 2. pantu, krāpšanas definīciju un aktīvās un pasīvās korupcijas definīciju, lai nodrošinātu atbilstību Kopienas tiesību aktiem; saņēmējvalsts pienākumu veikt atbilstīgus preventīvus pasākumus aktīvās un pasīvās korupcijas un krāpšanas apkarošanai un korektīvas darbības; noteikumus attiecībā uz līdzekļu atgūšanu pārkāpuma vai krāpšanas gadījumā;

i) līdzekļu atgūšanu un finanšu labojumiem un koriģējumiem atbilstoši 49. un 50. pantam;

j) noteikumiem attiecībā uz uzraudzību, kontroli un revīziju, ko veic Komisija un Eiropas Revīzijas palāta;

k) noteikumiem par nodokļiem, muitas nodevām un citām finanšu maksām;

l) informācijas un publicitātes prasībām.

4. Ja iespējams, slēdz nozaru nolīgumu, kas attiecas uz noteiktu IPA komponentu un papildina pamatnolīgumu. Neierobežojot pamatnolīgumā ietvertos režīmus, tajā iekļauj sīki izstrādātus un īpašus noteikumus par attiecīgā komponenta pārvaldību, novērtēšanu un kontroli.

5. Konkrētajā saņēmējvalstī pamatnolīgumu piemēro visiem finansēšanas nolīgumiem saskaņā ar 8. pantu.

Ja pastāv nozaru nolīgums, tad attiecībā uz konkrētu komponentu to piemēro visiem finansēšanas nolīgumiem, kas noslēgti šā komponenta ietvaros.

8. pants

Finansēšanas lēmumi un nolīgumi

1. Komisijas lēmumi, ar kuriem pieņem daudzgadu vai gada programmas, atbilst prasībām, kuras nepieciešamas finansēšanas lēmumam saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 75. panta 2. punktu.

2. Ja finansēšanas lēmums to prasa, Komisija un saņēmējvalsts slēdz finansēšanas nolīgumu. Finansēšanas nolīgumu saskaņā ar 39. pantu var slēgt uz vienu vai vairākiem gadiem.

3. Ikviena programma ir finansēšanas nolīguma neatņemama sastāvdaļa.

4. Finansēšanas nolīgums paredz:

a) noteikumus, saskaņā ar kuriem saņēmējvalsts pieņem Kopienas palīdzību un piekrīt noteikumiem un procedūrām attiecībā uz izmaksām, kas saistītas ar šo palīdzību;

b) noteikumus palīdzības pārvaldīšanai, tostarp būtiskas metodes un atbildību gada vai daudzgadu programmas un/vai darbību īstenošanai;

c) noteikumus, saskaņā ar kuriem saņēmējvalsts izveido un regulāri atjaunina grafiku, norādot izejas punktus un termiņus, lai panāktu decentralizāciju bez ex ante kontroles izmantošanas, ko saskaņā ar 14. un 18. pantu veic Komisija.

II SADAĻA

KOPĒJIE ĪSTENOŠANAS NOTEIKUMI

I NODAĻA

Principi

9. pants

Saskaņotība palīdzības īstenošanā

1. Palīdzība saskaņā ar IPA regulu ir saskaņota un koordinēta gan katra IPA komponenta ietvaros, gan starp tiem, gan arī plānošanas un programmu izstrādes līmenī.

2. Nav pieļaujama pārklāšanās starp darbībām, kuras aptver dažādie komponenti, un izdevumus finansē tikai vienas darbības ietvaros.

10. pants

Vispārīgi palīdzības īstenošanas principi

1. Ja 2., 3. un 4. punktā nav noteikts citādi, decentralizēto pārvaldību, kad Komisija uztic dažu darbību pārvaldību saņēmējvalstij, saglabājot vispārēju galīgu atbildību par vispārējā budžeta izpildi saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 53.c pantu un EK līgumu atbilstošajiem noteikumiem, piemēro IPA regulā noteiktās palīdzības īstenošanai.

IPA regulā noteiktās palīdzības nolūkā decentralizētā pārvaldība aptver vismaz izsoļu organizēšanu, līgumu slēgšanu un maksājumus.

Decentralizētas pārvaldības gadījumā darbības tiek īstenotas saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 53.c panta noteikumiem.

2. Centralizēto pārvaldību, kas definēta Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 53.a pantā, var izmantot pārejas palīdzības un iestāžu veidošanas komponentam, īpaši reģionālām un horizontālām programmām, un saskaņā ar pārrobežu sadarbības komponentu. To var arī izmantot tehniskajai palīdzībai saskaņā ar ikvienu IPA komponentu.

Saskaņā ar centralizēto pārvaldību darbības īsteno saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 53. panta a) apakšpunktā, 53.a pantā un 54.–57. pantā.

3. Kopīgu pārvaldību, kas definēta Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 53.d pantā, var izmantot saskaņā ar pārejas palīdzības un iestāžu veidošanas komponentu, īpaši reģionālām un horizontālām programmām, un programmām, kurās iesaistītas starptautiskas organizācijas.

Kopīgas pārvaldības ar starptautiskām organizācijām gadījumā darbības īsteno saskaņā ar regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 53. panta c) apakšpunktu un 53.d panta noteikumiem.

4. Dalīto pārvaldību, kas definēta Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 53.b pantā, var izmantot saskaņā ar pārrobežu sadarbības komponentu un pārrobežu programmām, kurās iesaistītas dalībvalstis.

Ja pārvaldību veic dalīti ar dalībvalsti, darbības tiek veiktas saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 53. panta b) apakšpunktu, 53.b pantu un otrās daļas II sadaļas noteikumiem.

II NODAĻA

Vadības un kontroles sistēmas

1. iedaļa

Decentralizēta pārvaldība

1. apakšiedaļa

Pārvaldības pilnvaru akreditācija un nodošana

11. pants

Kopējas prasības

1. Pirms pieņemt lēmumu par vadības pilnvaru nodošanu saņēmējvalstij attiecībā uz komponentu, programmu vai pasākumu, Komisija pārliecinās, vai attiecīgā valsts pilda nosacījumus, kas minēti Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 56. panta 2. punktā, īpaši attiecībā uz izveidotajām vadības un kontroles sistēmām, un vai ir spēkā 12. un 13. pantā noteiktā akreditācija.

2. Šajā nolūkā saņēmējvalstī izveidotās vadības un kontroles sistēmas nodrošina efektīvu kontroli vismaz pielikumā norādītajās jomās. Noteikumus attiecībā uz citām jomām, kas minēti nozaru vai finansēšanas nolīgumos, piemēro papildus šīs regulas noteikumiem.

3. Ja īpašām personām nodota atbildība par darbību, kas attiecas uz programmu pārvaldību, īstenošanu un kontroli, saņēmējvalsts nodrošina, ka šādas personas veic uzdevumus saistībā ar šo pienākumu, tostarp gadījumos, kad nav hierarhiskās sasaistes starp šīm personām un struktūrām, kas piedalās darbībā. Saņēmējvalsts īpaši nodrošina, lai šādām personām, izmantojot oficiālu darba vienošanos starp tām un attiecīgajām struktūrām, ir pilnvaras veidot:

a) atbilstīgu sistēmu informācijas apmaiņai, tostarp pilnvaras pieprasīt informāciju un tiesības piekļūt dokumentiem un darbiniekiem uz vietas, ja nepieciešams;

b) standartus, ko tās pilda;

c) procedūras, ko tās ievēro.

4. Jebkuras citas komponentam raksturīgas prasības, kas noteiktas nozaru nolīgumos vai finansēšanas nolīgumos, piemēro papildus šai regulai.

12. pants

Valsts kredītrīkotāja un valsts fonda akreditācija

1. Kompetentais akreditācijas ierēdnis, kas minēts 24. pantā, atbild par 25. pantā minētā valsts kredītrīkotāja akreditāciju gan kā valsts fonda vadītāju saskaņā ar 25. panta 2. punkta a) apakšpunktu, gan attiecībā uz tā spēju pildīt 25. panta 2. punkta b) apakšpunktā noteiktos pienākumus. Valsts kredītrīkotāja akreditācija attiecas uz 26. pantā minēto valsts fondu.

2. Pirms valsts kredītrīkotāja akreditēšanas kompetentais akreditācijas ierēdnis pārliecinās, vai izpildītas 11. pantā minētās piemērojamās prasības, un to pamato tādu ārējo revidentu sagatavots revīzijas atzinums, kas ir funkcionāli neatkarīgi no visiem vadības un kontroles sistēmu dalībniekiem. Revīzijas atzinuma pamatā ir pārbaudes, kas veiktas saskaņā ar starptautiski atzītiem revīzijas standartiem.

3. Kompetentais akreditācijas ierēdnis informē Komisiju par valsts kredītrīkotāja akreditāciju līdz ar informāciju par pirmās funkcionālās struktūras akreditāciju, kā minēts 13. panta 3. punktā. Kompetentais akreditācijas ierēdnis sniedz visu būtisko Komisijai nepieciešamo pamatinformāciju.

4. Kompetentais akreditācijas ierēdnis nekavējoties informē Komisiju par pārmaiņām, kas skar valsts kredītrīkotāju vai valsts fondu. Ja pārmaiņas skar valsts kredītrīkotāju vai valsts fondu attiecībā uz piemērojamām prasībām, kas minētas 11. pantā, kompetentais akreditācijas ierēdnis nosūta Komisijai novērtējumu par šādu pārmaiņu sekām attiecībā uz akreditācijas derīgumu. Ja šādas pārmaiņas ir nozīmīgas, kompetentais akreditācijas ierēdnis informē arī Komisiju par savu lēmumu attiecībā uz akreditāciju.

13. pants

Funkcionālās struktūras akreditācija

1. Valsts kredītrīkotājs atbild par 28. pantā minētās funkcionālās struktūras akreditāciju.

2. Pirms funkcionālās struktūras akreditēšanas valsts kredītrīkotājs pārliecinās, vai attiecīgā funkcionālā struktūra pilda 11. pantā minētās prasības. Apliecinājumu pamato revīzijas atzinums, ko sagatavo ārēji revidenti, kuri ir funkcionāli neatkarīgi no visiem vadības un kontroles sistēmu dalībniekiem. Revīzijas atzinumu pamato pārbaudes, kuras veic saskaņā ar starptautiski atzītiem revīzijas standartiem.

3. Valsts kredītrīkotājs informē Komisiju par funkcionālo struktūru akreditāciju un sniedz visu svarīgo Komisijas pieprasīto atbalsta informāciju, tostarp vadības un kontroles sistēmu aprakstu.

14. pants

Komisijas nodotās vadības pilnvaras

1. Pirms vadības pilnvaru nodošanas Komisija pārskata 12. un 13. pantā minētās akreditācijas un pārbauda visas saņēmējvalsts attiecīgās struktūras vai iestādes procedūras un struktūru. Tas var nozīmēt pārbaudes uz vietas, ko veic Komisijas dienesti vai par ko slēdz apakšlīgumu ar revīzijas uzņēmumu.

2. Lēmumā par vadības pilnvaru nodošanu Komisija var paredzēt tālākus nosacījumus, lai nodrošinātu 11. pantā minēto prasību izpildi. Šie turpmākie nosacījumi jāpilda termiņā, ko Komisija nosaka, lai vadības pilnvaru nodošana paliktu spēkā.

3. Komisijas lēmumā par vadības pilnvaru nodošanu uzskaita ex ante kontroli, ja tāda ir, kuru veic Komisija, pamatojoties uz līgumu izsolēm, izsludināto aicinājumu izteikt priekšlikumus un līgumu un mērķfinansējumu piešķiršanu. Šis saraksts var atšķirties dažādiem komponentiem vai programmām. Ex ante kontroli piemēro atkarībā no komponenta vai programmas, līdz Komisija atļauj decentralizētu pārvaldību, neveicot 18. pantā minēto ex ante kontroli.

4. Komisijas lēmumā var paredzēt noteikumus par vadības pilnvaru nodošanas apturēšanu vai anulēšanu kādai konkrētai struktūrai vai iestādei.

15. pants

Valsts kredītrīkotāja un valsts fonda akreditācijas anulēšana vai apturēšana

1. Pēc tam, kad Komisija nodevusi vadības pilnvaras, kompetentais akreditācijas ierēdnis uzrauga un atbild par to, lai nepārtraukti tiktu pildītas visas ar akreditācijas saglabāšanu saistītās prasības, un informē Komisiju par jebkurām būtiskām pārmaiņām.

2. Ja kādas 11. pantā piemērojamās prasības vispār vai vairs netiek pildītas, kompetentais akreditācijas ierēdnis vai nu aptur, vai anulē valsts kredītrīkotāja akreditāciju un nekavējoties informē Komisiju par savu lēmumu un tā iemesliem. Kompetentais akreditācijas ierēdnis pārliecinās, vai šīs prasības atkal tiek pildītas pirms akreditācijas atjaunošanas. Šā apliecinājuma pamatā ir 12. panta 2. daļā noteiktais revīzijas atzinums.

3. Ja kompetentais akreditācijas ierēdnis anulē vai aptur valsts kredītrīkotāja akreditāciju, piemēro šajā pantā paredzētās prasības.

Komisija aptur līdzekļu pārvedumus saņēmējvalstij periodā, kad akreditācija nav spēkā.

Laika periodā, kad akreditācija nav spēkā, visi euro konti vai euro konti attiecīgajiem komponentiem tiek bloķēti, un neviens maksājums, ko Valsts fonds veicis no šiem bloķētajiem euro kontiem, nav uzskatāms par atbilstīgu Kopienas finansējumam.

Neierobežojot nevienu citu finanšu korekciju, Komisija var veikt 49. panta noteiktās finanšu korekcijas pret saņēmējvalsti attiecībā uz tās iepriekšēju neatbilstību prasībām par vadības pilnvaru nodošanu.

16. pants

Funkcionālo struktūru akreditācijas anulēšana vai apturēšana

1. Pēc tam, kad Komisija nodevusi vadības pilnvaras, valsts kredītrīkotājs uzrauga un atbild par to, lai nepārtraukti tiktu pildītas visas ar akreditācijas saglabāšanu saistītās prasības, un informē Komisiju un kompetento akreditācijas ierēdni par jebkurām svarīgām pārmaiņām.

2. Ja kādas 11. pantā piemērojamās prasības vispār vai vairs netiek pildītas, valsts kredītrīkotājs vai nu aptur, vai anulē attiecīgās funkcionālās struktūras akreditāciju un nekavējoties informē Komisiju un kompetento akreditācijas ierēdni par savu lēmumu un tā iemesliem.

Valsts kredītrīkotājs pārliecinās, vai šīs prasības atkal tiek pildītas pirms attiecīgās akreditācijas atjaunošanas. Šā apliecinājuma pamatā ir 13. panta 2. daļā noteiktais revīzijas atzinums.

3. Ja valsts kredītrīkotājs anulē vai aptur valsts kredītrīkotāja akreditāciju, piemēro šajā pantā paredzētās prasības.

Komisija neveic līdzekļu pārvedumus saņēmējvalstij par funkcionālās struktūras īstenotām programmām vai darbībām, kamēr akreditācija ir apturēta vai anulēta.

Neierobežojot nevienu citu finanšu korekciju, Komisija var veikt 49. panta noteiktās finanšu korekcijas pret saņēmējvalsti attiecībā uz tās iepriekšēju neatbilstību prasībām un nosacījumiem par vadības pilnvaru nodošanu.

Nekādas jaunas juridiskas saistības, ko uzņēmusies attiecīgā funkcionālā struktūra, nav uzskatāmas par atbilstīgām periodā, kad akreditācija nav spēkā.

Valsts kredītrīkotājs atbild par to, lai attiecīgās funkcionālās struktūras veiktajiem maksājumiem vai parakstītajiem līgumiem tiktu veikti atbilstīgi drošības pasākumi.

17. pants

Vadības pilnvaru nodošanas anulēšana vai apturēšana

1. Komisija uzrauga atbilstību 11. pantā noteiktajām prasībām.

2. Neatkarīgi no kompetentā akreditācijas ierēdņa lēmuma saglabāt, apturēt vai anulēt valsts kredītrīkotāja akreditāciju vai no valsts kredītrīkotāja lēmuma saglabāt, apturēt vai anulēt funkcionālās struktūras akreditāciju Komisija var anulēt vai apturēt vadības pilnvaru nodošanu jebkurā laikā, īpaši tajos gadījumos, kad vispār vai vairs netiek pildītas 11. pantā noteiktās prasības.

3. Ja Komisija anulē vai aptur vadības pilnvaru nodošanu, piemēro šā panta noteikumus.

Komisija pārtrauc veikt līdzekļu pārvedumus saņēmējvalstij.

Neierobežojot nevienu citu finanšu korekciju, Komisija var veikt 49. panta noteiktās finanšu korekcijas pret saņēmējvalsti attiecībā uz tās iepriekšēju neatbilstību prasībām un nosacījumiem par vadības pilnvaru nodošanu.

Komisija īpašā lēmumā var noteikt citas sekas, kādas rada akreditācijas apturēšana vai anulēšana.

18. pants

Decentralizācija bez ex ante kontroles, ko veic Komisija

1. Decentralizācija bez ex ante kontroles, ko veic Komisija, ir visu IPA komponentu īstenošanas mērķis, ja palīdzību īsteno uz decentralizēta pamata saskaņā ar 10. pantu. Šā mērķa sasniegšanai nepieciešamais laiks var būt dažāds atkarībā no attiecīgā IPA komponenta.

2. Pirms izlemt neveikt Komisijas lēmumā par vadības pilnvaru nodošanu paredzēto ex ante kontroli, Komisija pārliecinās par to, vai attiecīgās vadības un kontroles sistēmas darbojas efektīvi saskaņā ar atbilstīgajiem Kopienas un valsts likumiem.

3. Īpaši Komisija uzrauga to, kā saņēmējvalsts īsteno finansēšanas nolīgumā ietverto grafiku saskaņā ar 8. panta 4. punkta c) apakšpunktu, kas var attiekties uz atteikšanos no dažādiem ex ante kontroles veidiem vairākos posmos.

4. Komisija attiecīgi ņem vērā saņēmējvalsts sasniegtos rezultātus šajā kontekstā, īpaši sniedzot palīdzību un pārrunu procesā.

19. pants

Krāpšanas apkarošanas pasākumi

1. Saņēmējvalsts nodrošina izmeklēšanu un efektīvu režīmu gadījumos, kad tiek konstatēta krāpšana un pārkāpumi, un nodrošina funkcionējošu kontroles un ziņošanas mehānismu, kas ir līdzvērtīgs mehānismam, kas minēts Komisijas Regulā (EK) Nr. 1828/2006 (9). Gadījumos, kad pastāv aizdomas par krāpšanu vai pārkāpumu, nekavējoties informē Komisiju.

2. Turklāt saņēmējvalstis veic atbilstošus pasākumus, lai novērstu un apkarotu aktīvo vai pasīvo korupciju visos iepirkumu procedūras vai mērķfinansējumu piešķiršanas procedūras posmos vai attiecīgo līgumu īstenošanas laikā.

20. pants

Revīzijas liecības

Valsts kredītrīkotājs nodrošina, lai būtu pieejama visa būtiskā informācija, kas jebkurā laikā nodrošina pietiekami sīki izstrādātas revīzijas liecības. Šajā informācijā tiek ietverti dokumenti, kas apliecina maksājumu pieteikumu pilnvaras, uzskaiti un apmaksu, un dokumenti par režīmu attiecībā uz avansa maksājumiem, garantijām un parādiem.

2. apakšiedaļa

Struktūras un iestādes

21. pants

Nozīmēšana

1. Saņēmējvalsts nozīmē šādas dažādas struktūras un iestādes:

a) valsts IPA koordinatoru;

b) stratēģisko koordinatoru reģionālās attīstības komponentam un cilvēkresursu attīstības komponentam;

c) kompetento akreditācijas ierēdni;

d) valsts kredītrīkotāju;

e) valsts fondu;

f) funkcionālu struktūru katram IPA komponentam vai programmai;

g) revīzijas iestādi.

2. Saņēmējvalsts nodrošina, lai atbilstīga pienākumu sadale tiktu piemērota struktūrām un iestādēm saskaņā ar 1. punkta a)–g) apakšpunktiem atbilstoši Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 56. panta 2. punktam.

3. Komisija nodod vadības pilnvaras saņēmējvalstij saskaņā ar šīs regulas 14. pantu tikai pēc tam, kad nozīmētas un darbojas 1. punktā minētās struktūras un iestādes.

22. pants

Valsts IPA koordinatora funkcijas un pienākumi

1. Saņēmējvalsts ieceļ valsts IPA koordinatoru. Tā ir augsta ranga amatpersona saņēmējvalsts valdībā vai valsts pārvaldē, kas nodrošina palīdzības vispārēju koordināciju saskaņā ar IPA regulu.

2. Šī amatpersona īpaši:

a) nodrošina partnerību starp Komisiju un saņēmējvalsti un ciešu sasaisti starp vispārīgo pievienošanās procesu un palīdzības izmantošanu saskaņā ar IPA regulu;

b) ir vispārīgi atbildīga par: — šajā regulā noteikto programmu saskaņošanu un koordinēšanu, — gada programmu plānošanu pārejas palīdzības un iestāžu veidošanas komponentam valsts līmenī, — saņēmējvalsts dalības attiecīgās pārrobežu programmās koordinēšanu; tas attiecas gan uz programmām ar dalībvalstīm un citām saņēmējvalstīm, gan starptautiskām, starpreģionālām vai jūras baseinu programmām saskaņā ar citiem Kopienas instrumentiem. Valsts IPA koordinators var deleģēt ar koordinēšanu saistītos uzdevumus pārrobežu sadarbības koordinatoram;

c) sagatavo un pēc tam, kad to pārbaudījusi IPA uzraudzības komiteja, iesniedz Komisijai IPA gada un galīgos īstenošanas ziņojumus, kas definēti 61. panta 3. punktā, nodrošinot vienu eksemplāru valsts kredītrīkotājam.

23. pants

Stratēģiskā koordinatora funkcijas un pienākumi

1. Saņēmējvalsts ieceļ stratēģisko koordinatoru, lai nodrošinātu reģionālās attīstības komponenta un cilvēkresursu attīstības komponenta koordinēšanu, kas atrodas valsts IPA koordinatora pārziņā. Stratēģiskais koordinators ir saņēmējvalsts administrācijas struktūra, kas tieši neiesaistās attiecīgo komponentu īstenošanā.

2. Stratēģiskais koordinators īpaši:

a) koordinē palīdzību, ko piešķir saskaņā ar reģionālās attīstības komponentu un cilvēkresursu attīstības komponentu;

b) sagatavo stratēģiju saskaņotības pamatnostādņu projektu, kas definēts 154. pantā;

c) nodrošina koordināciju starp nozaru stratēģijām un programmām.

24. pants

Kompetentā akreditācijas ierēdņa pienākumi

1. Saņēmējvalsts ieceļ kompetento akreditācijas ierēdni. Tā ir augsta ranga amatpersona saņēmējvalsts valdībā vai valsts administrācijā.

2. Kompetentais akreditācijas ierēdnis saskaņā ar 12. un 15. pantu atbild par akreditācijas izsniegšanu, uzraudzību un apturēšanu vai anulēšanu valsts kredītrīkotājam un valsts fondam.

25. pants

Valsts kredītrīkotāja funkcijas un pienākumi

1. Saņēmējvalsts ieceļ valsts kredītrīkotāju. Tā ir augsta ranga amatpersona saņēmējvalsts valdībā vai valsts pārvaldē.

2. Valsts kredītrīkotājs:

a) kā valsts fonda vadītājs ir vispārīgi atbildīgs par ES fondu finanšu pārvaldību saņēmējvalstī; atbild par pamatā esošo darījumu tiesiskumu un regularitāti;

b) atbild par vadības un kontroles sistēmu efektīvu funkcionēšanu saskaņā ar IPA regulu.

3. Valsts kredītrīkotājs 2. punkta a) apakšpunkta nolūkā īpaši pilda šādus uzdevumus:

a) sniedz apliecinājumu par pamatā esošo darījumu regularitāti un tiesiskumu;

b) sagatavo un iesniedz Komisijai apstiprinātus paziņojumus par izdevumiem un maksājumu pieteikumus; valsts kredītrīkotājs ir vispārēji atbildīgs par maksājumu pieteikumu precizitāti un līdzekļu nodošanu funkcionālajām struktūrām un/vai galīgajiem atbalsta saņēmējiem;

c) pārbauda, vai pastāv līdzfinansēšanas elements un vai tas ir pareizs;

d) nodrošina, ka ikviens pārkāpums tiek identificēts un par to nekavējoties ziņo;

e) veic finanšu pielāgojumus, kas nepieciešami saistībā ar konstatētajiem pārkāpumiem, saskaņā ar 50. panta noteikumiem;

f) darbojas kā kontaktpersona finanšu informācijai, kas tiek sūtīta starp Komisiju un saņēmējvalsti.

4. Valsts pilnvarotais ierēdnis 2. punkta b) apakšpunkta nolūkā īpaši pilda šādus uzdevumus:

a) atbild par akreditācijas izsniegšanu, uzraudzību, apturēšanu vai anulēšanu funkcionālajai struktūrai;

b) nodrošina, ka pastāv un efektīvi funkcionē palīdzības pārvaldības sistēmas saskaņā ar IPA regulu;

c) nodrošina, ka iekšējās kontroles sistēma attiecībā uz līdzekļu pārvaldību ir efektīva un rezultatīva;

d) ziņo par vadības un kontroles sistēmām;

e) nodrošina, ka funkcionē atbilstīga pārskatu sniegšanas un informācijas sistēma;

f) nodrošina papildpasākumus attiecībā uz revīzijas iestādes ziņojumos konstatētajiem faktiem saskaņā ar 30. panta 1. punktu;

g) nekavējoties informē Komisiju par jebkurām būtiskām pārmaiņām attiecībā uz vadības un kontroles sistēmām, vienu informācijas eksemplāru nosūtot kompetentajam akreditācijas ierēdnim.

5. Saskaņā ar 2. punkta a) un b) apakšpunktā noteiktajiem pienākumiem valsts kredītrīkotājs sagatavo gada ziņojumu par apliecinājumu, kā tas definēts 27. pantā.

26. pants

Valsts fonds

Valsts fonds ir struktūra, kas atrodas saņēmējvalsts valsts nozīmes ministrijā, kurai ir galvenā budžeta kompetence. Valsts fonds darbojas kā centrālā valsts kase un atbild par uzdevumiem, kas saistīti ar palīdzības finanšu pārvaldību saskaņā ar IPA regulu, valsts kredītrīkotāja pārraudzībā.

Īpaši tas atbild par bankas kontu organizēšanu, līdzekļu pieprasīšanu no Komisijas, pilnvaru izsniegšanu no Komisijas saņemto līdzekļu pārvedumiem funkcionālajām struktūrām vai galīgajiem atbalsta saņēmējiem un finanšu pārskatu sniegšanu Komisijai.

27. pants

Valsts kredītrīkotāja paziņojums par apliecinājumu

1. Saskaņā ar 25. panta 5. punktu valsts kredītrīkotājs sagatavo gada pārvaldības deklarāciju, ko sniedz kā paziņojumu par apliecinājumu Komisijai līdz katra gada 28. februārim. Paziņojuma par apliecinājuma kopiju nosūta kompetentajam akreditācijas ierēdnim.

2. Paziņojums par apliecinājumu balstās uz valsts kredītrīkotāja veikto vadības un kontroles sistēmu faktisko uzraudzību visa finanšu gada laikā.

3. Paziņojumu par apliecinājumu sagatavo saskaņā ar pamatnolīguma norādījumiem un tajā iekļauj:

a) apstiprinājumu tam, ka vadības un kontroles sistēmas funkcionē efektīvi;

b) apstiprinājumu tam, ka pamatā esošie darījumi ir tiesiski un regulāri;

c) informāciju par pārmaiņām sistēmās un kontrolē, un grāmatvedības informāciju pamatojošus elementus.

4. Ja nav pieejami apstiprinājumi, kurus pieprasa saskaņā ar 3. punkta a) un b) apakšpunktu, valsts kredītrīkotājs informē Komisiju par iemesliem un iespējamajām sekām, kā arī veiktajām darbībām situācijas labošanai un Kopienas interešu aizsardzībai. Šīs informācijas kopiju nosūta kompetentajam akreditācijas ierēdnim.

28. pants

Funkcionālās struktūras funkcijas un pienākumi

1. Katram IPA komponentam vai programmai izveido funkcionālo struktūru, kas darbojas palīdzības pārvaldībai un īstenošanai saskaņā ar IPA regulu.

Funkcionālā struktūra ir struktūra vai struktūru kopums saņēmējvalsts pārvaldē.

2. Funkcionālā struktūra atbild par attiecīgās vienas vai vairāku programmu pārvaldību un īstenošanu saskaņā ar drošas finanšu pārvaldības principu. Šim nolūkam tā veic vairākas funkcijas, tostarp:

a) gada vai daudzgadu programmu projektu sagatavošanu;

b) programmu īstenošanas uzraudzību un 59. pantā minētās nozaru uzraudzības komitejas darba vadīšanu, īpaši nodrošinot dokumentus, kas nepieciešami programmu īstenošanas kvalitātes uzraudzīšanai;

c) nozaru gada un galīgo īstenošanas ziņojumu sagatavošanu, kas definēti 61. panta 1. punktā; pēc tam, kad tos pārbaudījusi nozaru uzraudzības komiteja, tos iesniedz Komisijai, valsts IPA koordinatoram un valsts kredītrīkotājam;

d) nodrošina, ka darbības finansēšanai tiek atlasītas un apstiprinātas saskaņā ar kritērijiem un mehānismiem, ko piemēro programmām, un tās atbilst attiecīgajiem Kopienas un valsts likumiem;

e) izveido procedūras, lai nodrošinātu, ka tiek saglabāti visi dokumenti, kurus pieprasa atbilstīgas revīzijas liecības nodrošināšanai saskaņā ar 20. pantu;

f) organizē izsoles procedūras, mērķfinansējuma piešķiršanas procedūras, tiem sekojošo līgumu slēgšanu, maksājumu veikšanu un līdzekļu atgūšanu no galīgā atbalsta saņēmēja;

g) nodrošina, ka visas struktūras, kas iesaistītas darbību veikšanā, uztur atsevišķu grāmatvedības sistēmu vai atsevišķu grāmatvedības kodu sistēmu;

h) nodrošina, ka valsts fonds un valsts kredītrīkotājs saņem visu nepieciešamo informāciju par procedūrām un pārbaudēm, kas veiktas saistībā ar izdevumiem;

i) izveido, uztur un atjauno pārskatu sniegšanas un informācijas sistēmu;

j) veic pārbaudes, lai nodrošinātu, ka deklarētie izdevumi patiešām radušies saskaņā ar piemērojamiem noteikumiem, ka preces vai pakalpojumi piegādāti saskaņā ar apstiprinājuma lēmumu, galīgā atbalsta saņēmēja maksājuma lūgumi ir pareizi. Šīs pārbaudes pēc vajadzības aptver darbību administratīvo, finanšu, tehnisko un fizisko aspektu;

k) nodrošina dažādo to veidojošo struktūru iekšējo revīziju;

l) nodrošina ziņojumus par pārkāpumiem;

m) nodrošina atbilstību informācijas un publicitātes prasībām.

3. Funkcionālajā struktūrā ietilpstošo iestāžu vadītāji ir nepārprotami nozīmēti un atbild par uzdevumiem, kas jāpilda to vadītajai attiecīgajai iestādei saskaņā ar 11. panta 3. punktu.

29. pants

Revīzijas iestādes funkcijas un pienākumi

1. Saņēmējvalsts nozīmē revīzijas iestādi, kas ir funkcionāli neatkarīga no visiem vadības un kontroles sistēmas dalībniekiem un atbilst starptautiski atzītiem revīzijas standartiem. Revīzijas iestāde pārbauda un atbild par to, vai vadības un kontroles sistēmas funkcionē efektīvi un droši.

2. Revīzijas iestāde atrodas tās vadītāja pakļautībā, un tā īpaši:

a) katra gada laikā izveido un izpilda gada revīzijas darba plānu, kurā ietvertas revīzijas, kuru mērķis ir pārbaudīt: — vadības un kontroles sistēmu efektīvu funkcionēšanu, — Komisijai sniegtās grāmatvedības informācijas drošību. Revīzijas darbs sevī ietver revīziju par darbībām vai darījumiem pēc noteikta parauga un procedūru pārbaudi. Gada revīzijas darba plānu iesniedz valsts kredītrīkotājam un Komisijai pirms attiecīgā gada sākuma;

b) iesniedz šādus dokumentus: — gada revīzijas darbību ziņojumu atbilstoši pamatnolīgumā norādītajam modelim, kurā norādīti revīzijas iestādes izmantotie resursi un apkopoti vadības un kontroles sistēmās konstatētie trūkumi vai fakti, kurus darījumos konstatējusi revīzija, kas veikta saskaņā ar gada revīzijas darba plānu iepriekšējo 12 mēnešu laikā, kas beidzas attiecīgā gada 30. septembrī. Gada revīzijas darbību ziņojumu nosūta Komisijai, valsts kredītrīkotājam un kompetentajam akreditācijas ierēdnim katru gadu līdz 31. decembrim. Pirmais šāds ziņojums aptver laika posmu no šīs regulas spēkā stāšanās brīža līdz 2007. gada 30. novembrim, — gada atzinumu atbilstoši pamatnolīgumā norādītajam modelim par to, vai vadības un kontroles sistēmas funkcionē efektīvi un atbilst šīs regulas prasībām un/vai citiem nolīgumiem starp Komisiju un saņēmējvalsti. Šo atzinumu adresē Komisijai, valsts kredītrīkotājam un kompetentajam akreditācijas ierēdnim. Tas aptver tādu pašu periodu un tam ir tāds pats termiņš kā gada revīzijas darbību ziņojumam, — atzinumu par ikvienu galīgo paziņojumu par izdevumiem, ko Komisijai iesniedz valsts kredītrīkotājs, attiecībā uz programmas vai tās daļas slēgšanu. Ja iespējams, galīgajā paziņojumā par izdevumiem var iekļaut maksājumu pieteikumus, ko sniedz kā rēķinus reizi gadā. Atzinums par ikvienu galīgo paziņojumu par izdevumiem atbilst pamatnolīguma pielikumā norādītajam modelim. Tajā min galīgā maksājumu pieteikuma derīgumu un finanšu informācijas precizitāti un, ja iespējams, to pamato ar galīgo revīzijas darbību ziņojumu. To nosūta Komisijai un kompetentajam akreditācijas ierēdnim, un valsts kredītrīkotājs attiecīgo galīgo paziņojumu par izdevumiem iesniedz vienlaicīgi vai vismaz trīs mēnešus pēc tam, kad iesniegts galīgais paziņojums par izdevumiem.

Turpmākas īpašas prasības attiecībā uz gada revīzijas darba plānu un/vai ziņojumiem un atzinumiem, kas minēti b) apakšpunktā, var būt izklāstītas nozaru vai finansēšanas nolīgumos.

Attiecībā uz šajā pantā noteikto revīzijas darba, ziņojumu un revīzijas atzinumu metodiku revīzijas iestāde atbilst starptautiskajiem revīzijas standartiem, īpaši tādās jomās kā riska novērtēšana, revīzijas būtiskums un paraugu ņemšana. Šīs metodes var papildināt citi Komisijas norādījumi un definīcijas, īpaši attiecībā uz atbilstīgu vispārēju pieeju paraugu ņemšanai, uzticības līmeni un būtiskumu.

30. pants

Papildu pasākumi pēc revīzijas iestādes ziņojumiem

1. Pēc 29. panta 2. punkta b) apakšpunktā minēto ziņojumu un atzinumu saņemšanas valsts kredītrīkotājs:

a) pieņem lēmumu par nepieciešamajiem uzlabojumiem vadības un kontroles sistēmās, reģistrē attiecīgos lēmumus un nodrošina šo uzlabojumu laicīgu ieviešanu;

b) veic nepieciešamās korekcijas Komisijai iesniedzamajos maksājumu pieteikumos.

2. Komisija var pieņemt lēmumu vai nu veikt turpmākus pasākumus pati, lai atbildētu uz ziņojumiem un atzinumiem, piemēram, uzsākt finanšu korekcijas procedūru, vai prasīt, lai rīkojas saņēmējvalsts, par savu lēmumu informējot valsts kredītrīkotāju un kompetento akreditācijas ierēdni.

31. pants

Īpašas struktūras

Kopējās pamatnostādnēs, ko definējušas struktūras un iestādes saskaņā ar 21. pantu, 28. pantā aprakstītās funkcijas var sagrupēt un uzticēt īpašām struktūrām, kas atrodas vai nu sākotnēji izveidoto funkcionālo struktūru sastāvā, vai ārpus tām. Grupējot un uzticot pienākumus, ievēro Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 noteikto pienākumu atbilstīgu sadali un nodrošina, ka galīgā atbildība par minētajā pantā aprakstītajām funkcijām paliek sākotnēji izveidotās funkcionālās struktūras ziņā. Šādu restrukturizāciju apstiprina ar rakstisku nolīgumu un uz to attiecas akreditācija, ko veic valsts kredītrīkotājs, un Komisijas nodotā pārvaldība.

2. iedaļa

Citas pārvaldības formas

32. pants

Struktūras un iestādes centralizētai vai kopīgai pārvaldībai

1. Pastāvot centralizētai vai kopīgai pārvaldībai, saņēmējvalsts ieceļ valsts IPA koordinatoru, kurš attiecībās ar Komisiju darbojas kā saņēmējvalsts pārstāvis. Tas nodrošina ciešu sasaisti starp Komisiju un saņēmējvalsti gan saistībā ar vispārējo pievienošanās procesu, gan ES pirmspievienošanās palīdzību saistībā ar IPA.

Valsts IPA koordinators atbild par saņēmējvalsts dalības koordināciju attiecīgās pārrobežu programmās gan ar dalībvalstīm, gan citām saņēmējvalstīm, kā arī starptautiskās, starpreģionālās vai jūras baseinu programmās saskaņā ar citiem Kopienas instrumentiem. Pēdējo pienākumu var deleģēt pārrobežu sadarbības koordinatoram.

2. Pārrobežu sadarbības komponenta gadījumā saņēmējvalsts nozīmē un izveido funkcionālās struktūras saskaņā ar 139. panta noteikumiem.

33. pants

Struktūras un iestādes dalītai pārvaldībai

Ja pārrobežu programmas īsteno, izmantojot dalītu pārvaldību ar dalībvalsti, vienā dalībvalstī, kas piedalās pārrobežu programmā, izveido šādas struktūras saskaņā ar 102. pantu:

— vienu vadošo iestādi,

— vienu sertifikācijas iestādi,

— vienu revīzijas iestādi.

III NODAĻA

Eiropas Kopienas finanšu ieguldījums

34. pants

Izdevumu atbilstība

1. Decentralizētas pārvaldības gadījumā, neatkarīgi no kompetentā akreditācijas ierēdņa un valsts kredītrīkotāja veiktajām akreditācijām, parakstītie līgumi un papildpielikumi, iestāžu izdevumi un veiktie maksājumi nav atbilstīgi finansējumam saskaņā ar IPA regulu, kamēr Komisija attiecīgajām struktūrām un iestādēm nav nodevusi pārvaldību, ja vien 2. punktā nav noteikts citādi.

Gala termiņu izdevumu atbilstībai nosaka II daļā vai, ja nepieciešams, finansēšanas nolīgumos.

2. Tehniskā palīdzība vadības un kontroles izveides atbalstam var būt atbilstīga pirms pārvaldības sākotnējas nodošanas, bet tas attiecas uz izdevumiem, kas radušies pēc 2007. gada 1. janvāra.

Aicinājums izteikt priekšlikumus un aicinājums pieteikties izsolei arī var būt atbilstīgs pirms pārvaldības sākotnējas nodošanas un pēc 2007. gada 1. janvāra, ja pārvaldība sākotnēji nodota laika periodā, kas definēts rezerves pantā, ko paredz pievienot attiecīgajai darbībai vai aicinājumam, un ja Komisija sākotnēji apstiprinājusi attiecīgos dokumentus. Attiecīgos aicinājumus izteikt priekšlikumus un pieteikties izsolei var anulēt vai pārveidot atkarībā no lēmuma par pārvaldības nodošanu.

3. Šādi izdevumi nav atbilstīgi saskaņā ar IPA regulu:

a) nodokļi, tostarp pievienotās vērtības nodoklis;

b) muitas un importa nodevas vai citas maksas;

c) zemes un esošu ēku pirkšana, īre vai izpirkumnoma;

d) soda naudas, finanšu soda naudas un tiesvedības izdevumi;

e) darbības izmaksas;

f) lietotas iekārtas;

g) banku komisijas nauda, izmaksas par garantijām un līdzīgi maksājumi;

h) izmaksas par valūtu konvertēšanu, tādi maksājumi un zaudējumi valūtu maiņas rezultātā, kas saistīti ar kāda komponenta īpašiem euro kontiem, kā arī citi nepārprotami finanšu izdevumi;

i) iemaksas natūrā.

4. Uz izdevumiem, kurus finansē saskaņā ar šo regulu, neattiecas cits finansējums saskaņā ar Kopienas budžetu.

35. pants

Ieņēmumu režīms

1. Šīs regulas mērķiem ieņēmumos ietilpst ieņēmumi no darbības tās līdzfinansēšanas periodā, no pārdošanas, izīrēšanas, pakalpojumiem, iestāšanās maksām vai citi līdzvērtīgi ieņēmumi, izņemot:

a) ieņēmumus, kas rodas visā līdzfinansēta ieguldījuma ekonomiskās darbības laikā, ja ieguldījumi tiek veikti uzņēmumos;

b) ieņēmumus, kas rodas finansēšanas vadības pasākuma, tostarp riska kapitāla un aizdevumu fondu, garantiju fondu un izpirkumnomas, ietvaros;

c) ja iespējams, privātā sektora ieguldījumu darbību līdzfinansēšanā, kuru programmas finanšu tabulās uzrāda līdz ar valsts ieguldījumu.

2. Ieņēmumus, kas definēti 1. punktā, veido ienākumi, kurus atskaita no atbilstīgo izdevumu summas attiecīgajai darbībai. Līdz programmas slēgšanai šādus ieņēmumus atskaita no attiecīgās darbības atbilstīgajiem izdevumiem vai nu kopumā, vai arī provizoriski pro-rata atkarībā no tā, vai līdzfinansējamā darbība tos radījusi pilnībā vai tikai daļēji.

3. Šo pantu nepiemēro:

— lauku attīstības komponentam,

— infrastruktūrām, kas dod ieņēmumus un kas definētas 150. pantā.

36. pants

Procentu piederība

Jebkuri procenti, kurus nopelna komponentam specifiski euro konti, ir saņēmējvalsts īpašums. Procentus, ko dod Kopienas finansējums programmai, attiecina uz konkrēto programmu un uzskata par saņēmējvalsts resursu, kuru rada valsts publiskais ieguldījums, un deklarē Komisijai tad, kad programma tiek pilnīgi slēgta.

37. pants

Kopienas finansējums

1. Kopienas finanšu ieguldījumu izdevumos saistībā ar daudzgadu vai ikgada programmām nosaka saskaņā ar asignējumiem, kas ieteikti indikatīvajās daudzgadu finanšu shēmās saskaņā ar IPA regulas 5. pantu.

2. Visās darbībās, kas saņem palīdzību saskaņā ar dažādiem IPA komponentiem, nepieciešams valsts un Kopienas ieguldījums.

38. pants

Atbalsta intensitāte un Kopienas ieguldījuma likme

1. Kopienas ieguldījumu aprēķina saistībā ar atbilstīgajiem izdevumiem, kas II daļā noteikti katram IPA komponentam.

2. Finansēšanas lēmumos, ar kuriem pieņem gada vai daudzgadu programmas katram IPA komponentam, nosaka maksimālo indikatīvo Kopienas ieguldījuma apmēru un attiecīgo maksimālo likmi katram prioritārajam virzienam.

IV NODAĻA

Finanšu pārvaldība

1. iedaļa

Budžeta saistības

39. pants

Principi

1. Budžeta saistības atbilstoši juridisko saistību apmēram, kas izpaužas kā finansēšanas nolīgums ar attiecīgo saņēmējvalsti, pieņem, pamatojoties uz finansēšanas lēmumiem, ar kuriem pieņem gada programmas.

2. Finansēšanas lēmumi, ar kuriem pieņem daudzgadu programmas, var nodrošināt daudzgadu juridisku saistību noslēgšanos, kas izpaužas kā finansēšanas nolīgums ar attiecīgo saņēmējvalsti.

Šādos gadījumos budžeta saistības, kas atbilst juridisko saistību apmēram, var sadalīt vairāku gadu garumā gada iemaksās, ja to paredz finansēšanas lēmums un ņemot vērā indikatīvās daudzgadu finanšu shēmas. Attiecīgajā finansēšanas lēmumā un finansēšanas nolīgumā paredz šādu sadalījumu veikt atbilstīgās finanšu tabulās.

2. iedaļa

Decentralizētas pārvaldības noteikumi

40. pants

Maksājumi

1. Komisija veic Kopienas ieguldījuma maksājumu pieejamo finanšu līdzekļu ietvaros. Daudzgadu programmu gadījumā katru maksājumu attiecina uz attiecīgajam IPA komponentam agrāk atvērtajām budžeta saistībām.

2. Maksājumus veic kā iepriekšēja finansējuma, starpposma un noslēguma maksājumus.

3. Katru gadu līdz 28. februārim saņēmējvalsts nosūta Komisijai prognozi par saviem iespējamiem maksājumu pieteikumiem attiecīgajā un nākamajā finanšu gadā par katru IPA komponentu vai programmu. Komisija pēc nepieciešamības var pieprasīt atjaunināt prognozi.

4. Ja iespējams, informācijas apmaiņai par finanšu darījumiem starp Komisiju un 21. pantā minētajām iestādēm un struktūrām lieto elektroniskos līdzekļus, izmantojot procedūras, par kurām vienojusies Komisija un saņēmējvalsts.

5. Iepriekšēja finansējuma un starpposma maksājuma kopsumma nedrīkst pārsniegt 95 % no Kopienas ieguldījuma, kā noteikts finanšu tabulās par katru programmu.

6. Kad ir sasniegts 5. punktā noteiktais maksimālais līmenis, valsts kredītrīkotājs turpina sūtīt Komisijai visus sertificētus paziņojumus par izdevumiem un informāciju par atgūtajām summām.

7. Saņēmējvalstu iesniegtajās programmās, sertificētos paziņojumos par izdevumiem, maksājumu pieteikumos un īstenošanas ziņojumos minētajos izdevumos norādītās summas izteiktas euro. Valsts valūtā radušās izdevumu summas saņēmējvalstis konvertē euro, izmantojot Komisijas noteikto euro mēneša grāmatvedības kursu tajā mēnesī, kurā izdevumi reģistrēti attiecīgās funkcionālās struktūras kontos.

8. Komisija maksājumus valsts fondā veic uz euro kontu saskaņā ar 41., 42., 43., 44. un 45. panta noteikumiem un nozaru, finansēšanas nolīgumiem vai pamatnolīgumiem. Vienu euro kontu atver katrai attiecīgajai IPA programmai vai pēc iespējas IPA komponentam, un to izmanto tikai darījumiem saistībā ar šo programmu vai komponentu.

9. Saņēmējvalstis nodrošina, ka galīgie atbalsta saņēmēji saņem publiskā ieguldījuma kopējo summu attiecīgajā laikā un pilnā apmērā. Netiek uzlikta ne īpaša maksa, ne cita maksa ar līdzīgu ietekmi, kas samazinātu galīgajam atbalsta saņēmējam izmaksājamo summu.

10. Kopienas finansējums var segt izdevumus tikai tad, ja tie radušies un tos veicis galīgais atbalsta saņēmējs. Izdevumus, ko veicis galīgais atbalsta saņēmējs, aizstāj ar rēķinu kvītīm vai līdzvērtīgas pierādījumu vērtības grāmatvedības dokumentiem vai citiem svarīgiem dokumentiem, ja saskaņā ar programmu palīdzība nav izdevumu funkcija. Izdevumus apstiprina valsts kredītrīkotājs.

41. pants

Maksājumu pieteikumu pieņemamība

Lai Komisija apstiprinātu maksājuma pieteikumu, jāpilda 42. panta 1. punktā, 43. panta 1. punktā un 45. panta 1. punktā noteiktās minimālās prasības.

42. pants

Iepriekšējs finansējums

1. Maksājuma pieteikumam iepriekšēja finansējuma gadījumā pastāv šādas 41. pantā noteiktās minimālās prasības:

a) valsts kredītrīkotājs informējis Komisiju par attiecīgā euro konta atvēršanu;

b) ir spēkā kompetentā akreditācijas ierēdņa un valsts kredītrīkotāja piešķirtā akreditācija, un ir derīga Komisijas nodotā pārvaldība;

c) ir stājies spēkā attiecīgais finansēšanas nolīgums.

2. Iepriekšēja finansējuma maksājumi veido noteiktu Kopienas ieguldījuma procentos izteiktu daļu attiecīgajā programmā, kā noteikts šīs regulas II daļā. Daudzgadu programmu gadījumā iepriekšēju finansējumu var sadalīt vairāku finanšu gadu garumā.

3. Kopējo summu, kas izmaksāta kā iepriekšējs finansējums, Komisijai atmaksā, ja neviens maksājumu pieteikums attiecīgajai programmai netiek nosūtīts 15 mēnešu laikā pēc dienas, kurā Komisija samaksā pirmo iepriekšēja finansējuma summu. Šī atmaksa neietekmē Kopienas ieguldījumu attiecīgajā programmā.

4. Kopējo iepriekšēja finansējuma summu samaksā vēlākais programmas slēgšanas laikā. Programmas darbības laikā valsts kredītrīkotājs izmanto iepriekšēja finansējuma maksājumu tikai Kopienas ieguldījuma samaksai izdevumos saskaņā ar šo regulu.

43. pants

Starpposma maksājumi

1. Maksājuma pieteikumam starpposma maksājuma gadījumā 41. pantā minētās minimālās prasības ir šādas:

a) valsts kredītrīkotājs nosūtījis Komisijai maksājuma pieteikumu un paziņojumu par izdevumiem; paziņojumu par izdevumiem apstiprina valsts kredītrīkotājs;

b) ievērots Kopienas palīdzības maksimālais līmenis saskaņā ar katru prioritāro virzienu, kas noteikts Komisijas finansēšanas lēmumā;

c) funkcionālā struktūra nosūtījusi Komisijai nozaru gada īstenošanas ziņojumus, kā minēts 61. panta 1. punktā, tostarp pēdējo pieejamo;

d) saskaņā ar 29. panta 2. punkta b) apakšpunkta pirmo un otro ievilkumu revīzijas iestāde nosūtījusi Komisijai pēdējo pieejamo gada revīzijas darbības ziņojumu un atzinumu par esošo vadības un kontroles sistēmu atbilstību šīs regulas prasībām un/vai nolīgumiem starp Komisiju un saņēmējvalsti;

e) ir spēkā kompetentā akreditācijas ierēdņa un valsts kredītrīkotāja piešķirtā akreditācija, un ir derīga Komisijas nodotā pārvaldība.

Ja nav izpildīts viens vai vairāki šajā punktā minētie nosacījumi, saņēmējvalsts pēc Komisijas lūguma un Komisijas noteiktā laika periodā veic nepieciešamos pasākumus situācijas labošanai.

2. Ja šķiet, ka piemērojamie noteikumi nav ievēroti vai ka Kopienas līdzekļi izmantoti neatbilstoši, Komisija var samazināt starpposma maksājumus saņēmējvalstij vai saskaņā ar 46. panta noteikumiem uz laiku tos apturēt. Tā attiecīgi informē saņēmējvalsti.

3. Starpposma maksājumus aptur vai samazina atbilstoši proporcionalitātes principam, neierobežojot lēmumus par atbilstību, lēmumus par kontu norēķiniem un finanšu korekcijas.

44. pants

Maksājumu aprēķināšana

Maksājumus aprēķina, pamatojoties uz Kopienas ieguldījumu attiecīgo darbību finansēšanā, nepārsniedzot summu, kas iegūta, piemērojot atbilstīgajiem izdevumiem līdzfinansēšanas likmi, kas finansēšanas lēmumā noteikta katram prioritārajam virzienam, ievērojot maksimālo Kopienas ieguldījumu, kas saistīts ar katru prioritāro virzienu.

45. pants

Noslēguma maksājums

1. Attiecībā uz noslēguma maksājumu piemēro Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 166. pantā noteikto termiņu, un 41. pantā noteiktās minimālās prasības ir šādas:

a) valsts kredītrīkotājs nosūtījis Komisijai noslēguma maksājuma pieteikumu un galīgo paziņojumu par izdevumiem; galīgo paziņojumu par izdevumiem apstiprina valsts kredītrīkotājs;

b) funkcionālā struktūra nosūtījusi Komisijai nozaru gada galīgos ziņojumus par attiecīgo programmu, kā minēts 61. panta 1. punktā;

c) saskaņā ar 29. panta 2. punkta b) apakšpunkta trešo ievilkumu revīzijas iestāde nosūtījusi Komisijai atzinumu par visiem tiem galīgajiem paziņojumiem par izdevumiem, kurus pamato galīgais darbību ziņojums;

d) ir spēkā kompetentā akreditācijas ierēdņa un valsts kredītrīkotāja piešķirtā akreditācija, un ir derīga Komisijas nodotā pārvaldība.

2. Tā budžeta saistību daļa, kas attiecas uz daudzgadu programmām un ir atvērta 2017. gada 31. decembrī, un par kuru Komisijai līdz 2018. gada 31. decembrim nav nosūtīti 1. punktā minētie dokumenti, tiek automātiski anulēta.

46. pants

Maksājumu apturēšana

1. Komisija var apturēt visus maksājumus vai kādu to daļu, ja:

a) programmas vadības un kontroles sistēmā ir nopietnas nepilnības, kas ietekmē maksājumu apstiprināšanas procedūras uzticamību, un attiecībā uz tām nav veikti korektīvi pasākumi;

b) izdevumi apstiprinātā paziņojumā par izdevumiem saistīti ar nopietnu pārkāpumu, kas nav novērsts;

c) nepieciešami paskaidrojumi par izdevumu deklarācijā iekļauto informāciju.

2. Saņēmējvalstij dod iespēju sniegt savus novērojumus divu mēnešu laikā, un tikai tad Komisija pieņem lēmumu par apturēšanu saskaņā ar 1. punktu.

3. Komisija izbeidz apturēšanu, kad saņēmējvalsts veikusi nepieciešamos pasākumus un novērsusi 1. punktā minētās nepilnības, pārkāpumus vai neskaidrības.

Ja saņēmējvalsts nav veikusi šos pasākumus, Komisija var pieņemt lēmumu anulēt visu Kopienas ieguldījumu programmā vai tā daļu saskaņā ar 51. pantu.

47. pants

Programmas slēgšana

1. Pēc tam, kad Komisija saņēmusi pieteikumu par noslēguma maksājumu, programmu uzskata par slēgtu, tiklīdz konstatē vienu no šādiem faktiem:

— tiek saņemts Komisijas veiktais noslēguma maksājums;

— Komisija izsniegusi rīkojumu par līdzekļu atgūšanu;

— Komisija veikusi apropriāciju likvidēšanu.

2. Programmas slēgšana neapdraud Komisijas tiesības vēlāk veikt finanšu korekcijas.

3. Programmas slēgšana neietekmē saņēmējvalsts pienākumus turpināt glabāt attiecīgos dokumentus saskaņā ar 48. pantu.

48. pants

Dokumentu glabāšana

Saņēmējvalsts glabā visus ar konkrēto programmu saistītos dokumentus vismaz trīs gadus pēc programmas slēgšanas. Šo periodu pārtrauc vai nu tiesvedības gadījumā, vai saņemot attiecīgi pamatotu Komisijas pieprasījumu.

49. pants

Finanšu korekcijas

1. Lai nodrošinātu, ka līdzekļi tiek izmantoti saskaņā ar piemērojamiem noteikumiem, Komisija piemēro kontu norēķinu procedūras vai finanšu korekcijas mehānismus saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 53.b panta 4. punktu un 53.c panta 2. punktu un sīki izstrādātiem noteikumiem pamatnolīgumos vai, ja tādi pastāv, nozaru nolīgumos.

2. Finanšu korekciju var izraisīt:

a) vai nu tas, ka tiek identificēts īpašs pārkāpums, tostarp krāpšana;

b) vai arī tas, ka tiek identificēts trūkums vai nepilnība saņēmējvalsts vadības un kontroles sistēmās.

3. Ja Komisija konstatē, ka izdevumus saskaņā ar programmām sedz šī regula un tie radušies tādā veidā, ka tiek pārkāpti piemērojamie noteikumi, tā pieņem lēmumu par to, kādas summas izslēdzamas no Kopienas finansējuma.

4. Komisija šādas korekcijas un saistīto līdzekļu atgūšanu aprēķina un konstatē, ievērojot 51., 52. un 53. pantā noteiktos kritērijus un procedūras. Citus noteikumus par finanšu korekcijām, kas noteikti nozaru vai finansēšanas nolīgumos, piemēro papildus šai regulai.

50. pants

Finanšu pielāgojumi

1. Valsts kredītrīkotājs, kas ir pirmā atbildīgā instance par pārkāpumu izmeklēšanu, veic finanšu pielāgojumus, ja darbībās vai darbību programmās tiek konstatēti pārkāpumi vai nolaidība, un pilnībā vai daļēji anulē Kopienas ieguldījumu attiecīgajās darbībās vai darbības programmās. Valsts kredītrīkotājs ņem vērā pārkāpumu raksturu un nopietnību un Kopienas ieguldījumam nodarītos finanšu zaudējumus.

2. Pārkāpuma gadījumā valsts kredītrīkotājs atgūst atbalsta saņēmējam samaksāto Kopienas ieguldījumu saskaņā ar valsts līdzekļu atgūšanas procedūrām.

51. pants

Finanšu korekciju veikšanas kritēriji

1. Komisija var veikt finanšu korekcijas, pilnībā vai daļēji anulējot Kopienas ieguldījumu programmā, 49. panta 2. punktā minētajās situācijās.

2. Ja tiek konstatēti atsevišķi pārkāpumi, Komisija ņem vērā to sistēmisko raksturu, lai noteiktu, vai piemērot finanšu korekciju pēc vienotas likmes vai izmantojot ekstrapolāciju.

3. Pieņemot lēmumu par korekcijas apmēru, Komisija ņem vērā pārkāpuma veidu un nopietnību un/vai attiecīgās programmas vadības un kontroles sistēmā konstatēto trūkumu vai nepilnību apmēru un finanšu ietekmi.

52. pants

Procedūra finanšu korekcijas veikšanai

1. Pirms pieņemt lēmumu par finanšu korekciju, Komisija informē valsts kredītrīkotāju par provizoriskajiem secinājumiem un lūdz sniegt komentārus divu mēnešu laikā.

Ja Komisija iesaka veikt finanšu korekciju, pamatojoties uz ekstrapolāciju vai pēc vienotas likmes, saņēmējvalstij dod iespēju noteikt pārkāpuma patieso apmēru, pārbaudot attiecīgos dokumentus. Ar Komisijas piekrišanu saņēmējvalsts var ierobežot šādas pārbaudes darbības jomu līdz attiecīgo dokumentu atbilstīgai daļai vai paraugam. Izņemot attiecīgi pamatotus gadījumus, pieļaujamais laiks šādas pārbaudes veikšanai nedrīkst pārsniegt divus mēnešus pēc tam, kad beidzies pirmajā apakšpunktā minētais divu mēnešu periods.

2. Komisija ņem vērā ikvienu apliecinājumu, ko saņēmējvalsts sniedz 1. punktā noteiktajā laikā.

3. Komisija cenšas pieņemt lēmumu par finanšu korekciju sešu mēnešu laikā pēc 1. punktā minētās procedūras atvēršanas.

53. pants

Līdzekļu atmaksa

1. Jebkuru līdzekļu atmaksu Eiropas Savienības vispārējā budžetā veic pirms maksājuma termiņa datuma, kas norādīts rīkojumā par līdzekļu atgūšanu, kurš sastādīts saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 72. pantu. Termiņš ir otrā mēneša pēdējā diena pēc rīkojuma izdošanas.

2. Jebkura atmaksas kavēšana dod procentus par novēlotu maksājumu, kas sākas maksājuma termiņa datumā un beidzas faktiskā maksājuma datumā. Šādu procentu likme ir pusotrs procents plus Eiropas Centrālās bankas noteiktā likme galvenajās refinansēšanas operācijās tā mēneša pirmajā darbadienā, kura laikā ir maksājuma termiņa datums.

54. pants

Kopienas ieguldījuma atkārtota izmantošana

1. Kopienas ieguldījuma līdzekļus, kas anulēti saskaņā ar 49. pantu, iemaksā Kopienas budžetā, tai skaitā procentus par šiem līdzekļiem.

2. Ieguldījumu, kas anulēts vai atgūts saskaņā ar 50. pantu, nevar atkārtoti izmantot darbībai vai darbībām, kas bija līdzekļu atgūšanas vai koriģēšanas priekšmets, ne arī tad, ja atgūšana vai koriģēšana veikta sistemātiskam pārkāpumam, pastāvošām darbībām visā prioritārajā virzienā vai kādā tā daļā, kurā sistemātiskais pārkāpums konstatēts.

3. iedaļa

Centralizētas un kopīgas pārvaldības noteikumi

55. pants

Maksājumi

1. Komisija veic Kopienas ieguldījuma iemaksu pieejamo finanšu līdzekļu ietvaros.

2. Saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 81. pantu maksājumu veic tad, kad uzrāda apliecinājumu tam, ka attiecīgā darbība atbilst IPA regulas noteikumiem, šai regulai, līgumam vai mērķfinansējumam.

3. Apropriācijas, kas nepieciešamas izdevumu segšanai, kā norādīts gada programmās, ir pieejami, izmantojot vienu vai vairākas šādas darbības: visas pienākošās summas maksājums; iepriekšējs finansējums; viens vai vairāki starpposma maksājumi; atlikušo pienākošos summu maksājums.

4. Komisija pēc iespējas veic maksājumus euro un uz euro kontu.

56. pants

Programmas slēgšana

1. Programmu slēdz, kad slēdz visus šīs programmas finansētos līgumus un mērķfinansējumu.

2. Pēc noslēguma maksājuma pieteikuma saņemšanas līgumu vai mērķfinansējumu uzskata par slēgtu, tiklīdz konstatē vienu no 47. panta 1. daļā minētajiem faktiem.

3. Līguma vai mērķfinansējuma slēgšana nekaitē Komisijas tiesībām vēlāk veikt finanšu korekcijas.

V NODAĻA

Novērtēšana un uzraudzība

57. pants

Novērtēšana

1. Novērtēšanas mērķis ir uzlabot Kopienas līdzekļu palīdzības kvalitāti, efektivitāti un saskaņotību un programmu stratēģiju un īstenošanu.

2. Uz indikatīviem daudzgadu plānošanas dokumentiem, kas aprakstīti 5. pantā, attiecas Komisijas veikts regulārs ex ante novērtējums.

3. Komisija var arī veikt stratēģisko novērtēšanu.

4. Uz programmām attiecas ex ante novērtējums, kā arī starpposma un, ja iespējams, ex post novērtējums saskaņā ar īpašiem noteikumiem, kas noteikti atbilstoši katram IPA komponentam II daļā un Komisijas Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 21. pantā.

5. Programmas īstenošanas periodā veic vismaz vienu starpposma novērtējumu, īpaši tad, ja programmas uzraudzība atklājusi ievērojamu novirzi no sākotnēji noteiktajiem mērķiem.

6. Par palīdzības īstenošanas ex post novērtējumu atbild Komisija. Ex post novērtējumā ietver identificējamus IPA komponentam raksturīgus rezultātus. Apvienotās pārvaldības gadījumā ex post novērtējumu var veikt kopā ar citiem līdzekļu devējiem.

7. Ex ante un starpposma novērtējuma rezultātus ņem vērā programmu plānošanas un īstenošanas ciklā.

8. Komisija izstrādā novērtēšanas metodes, tostarp kvalitātes standartus, izmantojot objektīvus un izmērāmus rādītājus.

58. pants

Uzraudzība decentralizētas pārvaldības gadījumā

1. Decentralizētas pārvaldības gadījumā saņēmējvalsts sešu mēnešu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā izveido IPA uzraudzības komiteju, vienojoties ar valsts IPA koordinatoru un Komisiju, lai nodrošinātu saskaņotību un koordināciju IPA komponentu īstenošanā.

2. IPA uzraudzības komiteja pārliecinās, vai visas programmas un darbības tiek īstenotas, ievērojot vispārēju efektivitāti, kvalitāti un saskaņotību, lai pildītu finansēšanas nolīgumā un indikatīvajos daudzgadu plānošanas dokumentos paredzētos mērķus. Šim nolūkam tā balstās uz nozaru uzraudzības komiteju nodrošinātajiem elementiem, kā paredzēts 59. panta 3. punktā.

3. IPA uzraudzības komiteja var sagatavot priekšlikumus Komisijai, valsts IPA koordinatoram un valsts kredītrīkotājam par ikvienu darbību, lai nodrošinātu saskaņotību un koordināciju starp programmām un darbībām, kuras īsteno saskaņā ar dažādiem komponentiem, kā arī attiecībā uz korektīviem pasākumiem starp komponentiem, kas nepieciešami, lai nodrošinātu sniegtās palīdzības globālo mērķu sasniegšanu un nodrošinātu vispārēju efektivitāti. Tā var arī sagatavot priekšlikumus attiecīgajai(-ajām) nozares(-u) uzraudzības komitejai(-ām) par lēmumiem veikt korektīvus pasākumus, lai nodrošinātu programmas mērķu sasniegšanu un veicinātu efektīvu palīdzību, ko nodrošina saskaņā ar attiecīgo IPA komponentu.

4. IPA uzraudzības komiteja pieņem iekšēju procedūru noteikumus, kas atbilst Komisijas izveidotajam uzraudzības komiteju mandātam un attiecīgās saņēmējvalsts institucionālajam, juridiskajam un finanšu ietvaram.

5. Ja vien Komisijas izveidotajā uzraudzības komitejas mandātā nav noteikts citādi, piemēro šā punkta noteikumus.

IPA uzraudzības komitejas sastāvā ir Komisijas pārstāvji, valsts IPA koordinators, valsts kredītrīkotājs, funkcionālo struktūru pārstāvji un stratēģiskais koordinators.

IPA uzraudzības komitejas sanāksmes kopīgi vada Komisijas pārstāvis un valsts IPA koordinators.

IPA uzraudzības komiteja sanāk vismaz reizi gadā. Var tikt sasauktas starpsanāksmes, īpaši par atsevišķiem tematiem.

59. pants

Nozaru uzraudzības komitejas decentralizētas pārvaldības gadījumā

1. IPA uzraudzības komitejai palīdz nozaru uzraudzības komitejas, kas izveidotas saskaņā ar IPA komponentiem sešu mēnešu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā, ievērojot II daļā minētos noteikumus. Nozaru uzraudzības komitejas piesaistītas programmām vai komponentiem. Ja nepieciešams, tajās var būt pārstāvēta pilsoniskā sabiedrība.

2. Katra nozaru uzraudzības komiteja pārliecinās, vai attiecīgās darbības un programmas tiek īstenotas efektīvi un kvalitatīvi saskaņā ar īpašiem noteikumiem, kas paredzēti katram komponentam II daļā un atbilstošiem nozaru un/vai finansēšanas nolīgumiem. Tā var sagatavot priekšlikumus Komisijai un valsts IPA koordinatoram, nosūtot kopiju valsts kredītrīkotājam, par lēmumiem veikt ikvienu korektīvu pasākumu, lai nodrošinātu programmas mērķu sasniegšanu un veicinātu sniegtās palīdzības efektivitāti.

3. Nozaru uzraudzības komitejas sniedz ziņojumus IPA uzraudzības komitejai. Īpaši tās nodrošina IPA uzraudzības komiteju ar informāciju par:

a) programmu īstenošanas progresu attiecībā uz katru prioritāro virzienu un, ja iespējams, attiecībā uz katru pasākumu vai darbību; tas nozīmē iekļaut sasniegtos rezultātus, finanšu īstenošanas rādītājus un citus faktorus, un tos nosaka, lai uzlabotu programmu īstenošanu;

b) ikvienu vadības un kontroles sistēmu funkcionēšanas aspektu, par ko jautā revīzijas iestāde, valsts kredītrīkotājs vai kompetentais akreditācijas ierēdnis.

60. pants

Uzraudzība centralizētas un kopīgas pārvaldības gadījumā

Centralizētas un kopīgas pārvaldības gadījumā Komisija var veikt darbības, kuras tā uzskata par nepieciešamām attiecīgo programmu uzraudzībai. Kopīgas pārvaldības gadījumā šīs darbības var veikt ar attiecīgu(-ām) starptautisku(-ām) organizāciju(-ām).

61. pants

Gada un galīgie īstenošanas ziņojumi

1. Funkcionālās struktūras sagatavo nozaru gada ziņojumus un nozaru galīgo ziņojumu par to atbildībā esošo programmu īstenošanu saskaņā ar katra IPA komponenta II daļā definētajām procedūrām.

Nozaru gada īstenošanas ziņojumi aptver finanšu gadu. Nozaru galīgie īstenošanas ziņojumi aptver visu īstenošanas periodu, un tajos var ietvert pēdējo nozaru gada ziņojumu.

2. Ziņojumus, kas minēti 1. punktā, nosūta valsts IPA koordinatoram, valsts kredītrīkotājam un Komisijai pēc tam, kad tos pārbaudījušas nozaru uzraudzības komitejas.

3. Pamatojoties uz 1. punktā minētajiem ziņojumiem, valsts IPA koordinators pēc IPA uzraudzības komitejas pārbaudes nosūta Komisijai un valsts kredītrīkotājam gada un galīgo ziņojumu par palīdzības īstenošanu saskaņā ar IPA regulu.

4. Gada īstenošanas ziņojumu, kas minēts 3. punktā un ko nosūta katru gadu līdz 31. augustam un pirmo reizi 2008. gadā, veido sintēzi starp dažādu nozaru gada ziņojumiem, kurus sagatavo saskaņā ar dažādiem komponentiem, un tajos ietver informāciju par:

a) Kopienas palīdzības īstenošanas progresu attiecībā uz prioritātēm, kuras noteiktas indikatīvajā daudzgadu plānošanas dokumentā un dažādās programmās;

b) Kopienas palīdzības finanšu īstenošanu.

5. Galīgais īstenošanas ziņojums, kas minēts 3. punktā, aptver visu īstenošanas periodu, un tajā var ietvert 4. punktā minēto pēdējo gada ziņojumu.

VI NODAĻA

Publicitāte, redzamība

62. pants

Informācija un publicitāte

1. Centralizētas un kopīgas pārvaldības gadījumā Komisija sniedz informāciju par programmām un darbībām, un tai pēc nepieciešamības palīdz valsts IPA koordinators. Decentralizētas pārvaldības gadījumā un visos to programmu vai programmu daļu gadījumos, kas ietilpst pārrobežu sadarbības komponentā, ko neīsteno izmantojot dalītu pārvaldi, saņēmējvalsts un valsts IPA koordinators sniedz informāciju par programmām un darbībām un publisko to. Dalītas pārvaldības gadījumā dalībvalstis, saņēmējvalstis un 103. pantā minētā vadošā iestāde sniedz informāciju par programmām un darbībām un publisko to. Informāciju adresē pilsoņiem un atbalsta saņēmējiem, un tās mērķis ir izgaismot Kopienas lomu un nodrošināt caurskatāmību.

2. Decentralizētas pārvaldības gadījumā funkcionālās struktūras atbild par to, lai tiktu organizēta tāda saraksta publiskošana, kurā ietverti galīgie atbalsta saņēmēji, darbību nosaukumi un darbībām asignētais Kopienas finansējuma apjoms. Tās nodrošina, ka galīgo atbalsta saņēmēju informē par to, ka finansējuma akceptēšana nozīmē to akceptēšanu iekļaušanai publicētajā atbalsta saņēmēju sarakstā. Jebkurus personas datus, kas iekļauti šajā sarakstā, apstrādā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 45/2001 (10) prasībām.

3. Saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 90. pantu Komisija publicē attiecīgo informāciju par līgumiem. Komisija izsoles procedūras rezultātus publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, EuropeAid tīmekļa vietnē un citos piemērotos medijos saskaņā ar piemērojamām līgumu procedūrām Kopienas ārējām darbībām.

63. pants

Redzamība

1. Komisija un saņēmējvalsts attiecīgās valsts, reģionālās vai pašvaldības iestādes vienojas par saskaņotu pasākumu kopumu, lai padarītu pieejamu un saņēmējvalstī publiskotu informāciju par palīdzību saskaņā ar IPA regulu.

Procedūras šādu darbību īstenošanai precizētas nozaru vai finansēšanas nolīgumos.

2. Par 1. punktā minēto darbību īstenošanu atbild galīgie atbalsta saņēmēji, un piešķirtā summa nodrošina finansējumu attiecīgajām programmām vai darbībām.

II DAĻA

ĪPAŠIE NOTEIKUMI

I SADAĻA

PĀREJAS PALĪDZĪBAS UN IESTĀŽU VEIDOŠANAS KOMPONENTS

I NODAĻA

Palīdzības objekts un atbilstīgums

64. pants

Palīdzības jomas

1. Palīdzību saskaņā ar šo komponentu var piešķirt saņēmējvalstīm īpaši šādās jomās:

a) demokrātisko institūtu un likuma varas stiprināšana;

b) Eiropas pamattiesību hartā minēto pamattiesību un brīvību sekmēšana un aizsardzība;

c) valsts administrācijas reforma;

d) reformas tieslietu un iekšlietu jomā, piemēram, tiesu sistēmā, policijā, prokuratūrā, tiesās, labošanas sistēmās, muitas un robežkontroles sistēmā, īpaši uzsverot nepieciešamību uzlabot cīņu pret korupciju, organizēto noziedzību, terorismu un nelegālo migrāciju, ar šīm jomām saistītas informācijas sistēmas izveidi;

e) regulējošo pamatnostādņu modernizēšana, tostarp atbalsts investīcijām, lai nodrošinātu tās svarīgākās iestādes, kuru infrastruktūru vai spēju uzraudzīt un īstenot tiesību aktus nepieciešams stiprināt;

f) finanšu kontroles sistēmas izveide un īstenošana;

g) tirgus ekonomikas stiprināšana, ievērojami palīdzot ekonomikas spēlētājiem pašorganizēties un tieši atbalstot saimniecisko darbību, tostarp palīdzot privātajam sektoram un rūpniecības restrukturizācijai, kā arī dažādojot ekonomiku, modernizējot svarīgākās nozares un uzlabojot īpašas jomas;

h) pilsoniskās sabiedrības attīstība un dialogs starp valdības un nevalstiskajām iestādēm demokrātijas, tiesiskuma, cilvēktiesību, cieņas pret minoritātēm un minoritāšu aizsardzības, kā arī pilsoniskās sabiedrības dialoga veicināšanai;

i) sociālā dialoga kā labas pārvaldības elementa uzsākšana, lai veicinātu godīgus un taisnīgus darba apstākļus;

j) minoritāšu integrācijas veicināšana, samierināšanas un paļāvības veicināšanas pasākumi visos sabiedrības līmeņos;

k) vides politika, kuras pamatā ir augsta līmeņa aizsardzība, “piesārņotājs maksā” principa veicināšana, dabas resursu ilgtspējīga izmantošana, elektroenerģijas efektivitāte, atjaunojami avoti un Kopienas politikas visās jomās, kas saistītas ar klimata pārmaiņām, secīga pieņemšana;

l) piekļuves finanšu iespējām uzlabošana maziem un vidējiem uzņēmumiem un valsts administrācijai;

m) iestāžu veidošana kodoldrošības, radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas un aizsardzības pret radiāciju jomā atbilstoši acquis communautaire un Eiropas Savienības labākajai praksei;

n) atbalsts dalībai Kopienas programmās, īpaši tajās, kas paredzētas informētības palielināšanai par Eiropas pilsonību, un sagatavošana dalībai Kopienas aģentūrās.

2. Papildus 1. punktā minētajām jomām palīdzību var arī piešķirt saskaņā ar šo komponentu saņēmējvalstīm, kuras uzskaitītas IPA regulas II pielikumā, un attiecībā uz šādām jomām:

a) saskaņā ar IPA regulas 2. panta 3. punkta b) apakšpunktu sociālā, ekonomiskā un teritoriālā attīstība, tostarp inter alia investīcijas tādās jomās kā reģionālā attīstība, cilvēkresursu attīstība un lauku attīstība;

b) sociālā iekļautības šķēršļu likvidēšana un atbalsts iekļaujošam darba tirgum, jo īpaši izmantojot pasākumus, kuru mērķis ir uzlabot dzīves standartus, apkarot bezdarbu un radīt iespējas cilvēkresursiem;

c) atbalsts ražošanas nozarei un pakalpojumiem, uzlabojumiem ar uzņēmējdarbību saistītajā infrastruktūrā;

d) izglītības sistēmu un profesionālās apmācības sistēmu pielāgošana, reforma un, ja iespējams, izveide;

e) uzlabota piekļuve un starpsavienojumi transporta, informācijas, elektroenerģijas un citos tīklos;

f) reforma veselības aprūpes sistēmā;

g) uzlabojumi informācijas un komunikācijas sistēmās.

65. pants

Palīdzības formas

1. Palīdzību saskaņā ar šo komponentu īpaši var nodrošināt, izmantojot:

a) tādus administratīvas sadarbības pasākumus nolūkā apmācīt un apmainīties ar informāciju, kuros iesaistīti valsts sektora eksperti, kurus nosūtījušas dalībvalstis vai starptautiskas organizācijas, īpaši ar mērķsadarbības, neliela apjoma mērķsadarbības un TAIEX palīdzību;

b) tehnisko palīdzību;

c) investīcijas regulējošā infrastruktūrā, tostarp neatkarīgas ārējas daudzpusējas iestādes, īpaši, lai atbalstītu izlīdzināšanos ar Eiropas Savienības normām un standartiem. To mērķis ir svarīgākās regulētājiestādes un pamatojums ir valsts administratīvās reformas skaidra stratēģija un izlīdzināšana ar acquis;

d) mērķfinansējuma shēmas;

e) projektu sagatavošanas iespējas;

f) finanšu iespēju īstenošana sadarbībā ar finanšu iestādēm;

g) budžeta atbalsts saskaņā ar IPA regulas 15. panta 1. punktu.

2. Attiecībā uz IPA regulas II pielikumā uzskaitītajām saņēmējvalstīm palīdzību saskaņā ar šo komponentu var arī sniegt, izmantojot pasākumus un darbības, kas ir līdzīgi reģionālās attīstības, cilvēkresursu attīstības un lauku attīstības komponenta pasākumiem un darbībām, tostarp investīciju tipa darbībām.

3. Palīdzību var arī izmantot, lai segtu izmaksas par Kopienas ieguldījumu starptautiskās misijās, iniciatīvās vai organizācijās, kas aktīvi darbojas saņēmējvalsts vārdā, tostarp administratīvās izmaksas.

66. pants

Izdevumu atbilstība

1. Izdevumi saskaņā ar šo komponentu ir atbilstīgi, ja tie radušies pēc iepirkuma, līgumu un mērķfinansējuma parakstīšanas, izņemot gadījumus, kuri nepārprotami norādīti Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002.

2. Papildus 34. panta 3. punktā izklāstītajiem noteikumiem šādi izdevumi nav atbilstīgi:

a) jebkuras izpirkumnomas izmaksas;

b) nolietojuma izmaksas.

3. Neierobežojot 34. panta 3. punktu, katrā atsevišķā gadījumā pieņem lēmumu par to, vai ir atbilstīgi šādi izdevumi:

a) darbības izmaksas, tostarp īres izmaksas, kas īpaši attiecas uz darbības līdzfinansēšanas periodu;

b) pievienotās vērtības nodoklis, ja tiek izpildīti šādi nosacījumi: i) pievienotās vērtības nodokli nevar atgūt ne ar kādiem līdzekļiem; ii) konstatē, ka tos sedz finanšu saņēmējs; iii) tie ir nepārprotami identificēti projekta priekšlikumā.

67. pants

Atbalsta intensitāte un Kopienas ieguldījuma likme

1. Šā komponenta mērķim 38. panta 1. punktā minētie atbilstīgie izdevumi pamatojas uz valsts izdevumiem decentralizētas pārvaldības gadījumā un uz kopējiem izdevumiem centralizētas un kopīgas pārvaldības gadījumā.

2. Decentralizētas pārvaldības gadījumā papildus vispārējiem 37. un 38. pantā paredzētajiem noteikumiem šo punktu piemēro palīdzībai saskaņā ar šo komponentu.

Mērķfinansējuma gadījumā galīgajam atbalsta saņēmējam var prasīt ieguldījumu darbības atbilstīgajās izmaksās. Investīciju darbības gadījumā Kopienas ieguldījums nedrīkst pārsniegt 75 % no valsts izdevumiem, savukārt atlikušos 25 % nodrošina saņēmējvalsts līdzekļi. Tomēr īpašos un attiecīgi pamatotos gadījumos Kopienas ieguldījums var pārsniegt 75 % no valsts izdevumiem.

Iestāžu veidošanas darbībām nepieciešams galīgā atbalsta saņēmēja un/vai saņēmējvalsts līdzekļu noteikts līdzfinansējums. Tomēr attiecīgi pamatotos gadījumos iestāžu veidošanas darbības var tikt finansētas no Kopienas līdzekļiem 100 % apmērā.

Palīdzība, ko sniedz, izmantojot 65. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētos administratīvās sadarbības pasākumus, var finansēt no Kopienas līdzekļiem 100 % apmērā.

3. Centralizētas un kopīgas pārvaldības gadījumā Komisija pieņem lēmumu par Kopienas ieguldījuma likmi, kas var sasniegt 100 % no atbilstīgajiem izdevumiem.

II NODAĻA

Programmu plānošana

68. pants

Programmu plānošanas ietvars

Palīdzība var būt šādos veidos:

— valsts programmas,

— reģionālas un horizontālas programmas un iespējas.

69. pants

Valsts programmas

1. Komisija pieņem valsts programmas katru gadu, pamatojoties uz saņēmējvalsts projekta priekšlikumiem, ņemot vērā 5. pantā minētajos indikatīvajos daudzgadu plānošanas dokumentos norādītos principus un prioritātes.

2. Projekta priekšlikumos īpaši uzskaita prioritāros virzienus, kuri tiek aptverti attiecīgajā saņēmējvalstī; var ietvert arī 64. pantā noteiktās palīdzības jomas. Projektu priekšlikumu izstrādes laikā apspriežas ar nozīmīgajām ieinteresētajām personām.

3. Katru gadu pēc diskusijām starp Komisiju un saņēmējvalsti par projekta priekšlikumiem saņēmējvalsts iesniedz Komisijai projekta iedaļas. Projekta iedaļas skaidri norāda prioritāros virzienus, paredzētās darbības un to izvēlētās īstenošanas metodes. Komisija sagatavo finansēšanas priekšlikumus, ņemot vērā projekta iedaļas.

4. Finansēšanas priekšlikumus saskaņā ar 8. pantu pieņem ar finansēšanas lēmumu.

5. Finansēšanas nolīgumu, kas minēts 8. pantā, slēdz Komisija un saņēmējvalsts.

70. pants

Dalība Kopienas programmās valsts programmu ietvaros

1. Palīdzību var piešķirt, lai atbalstītu saņēmējvalsts dalību Kopienas programmās. Dalību nosaka valsts programmās.

2. Kopējie līdzekļi, ko dod kā Kopienas atbalstu dalībai Kopienas programmās, nedrīkst pārsniegt valsts programmā noteikto ierobežojumu.

3. Saņēmējvalsts dalība Kopienas programmās notiek saskaņā ar īpašiem noteikumiem un nosacījumiem, kas katrai programmai paredzēti saprašanās memorandā starp Komisiju un saņēmējvalsti, saskaņā ar nolīgumiem, kas nosaka vispārīgus principus saņēmējvalsts dalībai Kopienas programmās. Tajā ietver noteikumus gan par saņēmējvalsts kopējo ieguldījumu, gan summu, ko finansē, izmantojot palīdzību saskaņā ar IPA regulu.

71. pants

Dalība Kopienas aģentūrās valsts programmu ietvaros

1. Palīdzību var piešķirt, lai atbalstītu saņēmējvalsts dalību Kopienas aģentūrās. Dalību nosaka valsts programmās.

2. Saņēmējvalsti var aicināt piedalīties ad hoc dažādu Kopienas aģentūru darbā. Dalības izmaksas var finansēt no palīdzības, ko sniedz saskaņā ar IPA regulu, līdzīgā veidā kā palīdzību, ko piemēro dalībai Kopienas programmās.

72. pants

Reģionālās un horizontālās programmas

1. Komisija sagatavo reģionālās un horizontālās programmas, kas ir pilnīgi saskaņotas un koordinētas ar valsts programmām, pamatojoties uz attiecīgiem indikatīvajiem daudzgadu plānošanas dokumentiem un apspriežoties ar nozīmīgajām ieinteresētajām personām.

2. Reģionālās un horizontālās programmas veido, lai sekmētu reģionālo sadarbību un stiprinātu daudzvalstu apmaiņu saņēmējvalstīs un atbalstītu iniciatīvas, kas veicina saņēmējvalstu sadarbību kopēju interešu jomās.

3. Reģionālā programma aptver Rietumbalkānu saņēmējvalstis. Programma īpaši mērķēta uz samierināšanu, atjaunošanu un politisko sadarbību reģionā, lai atbalstītu Stabilitātes pakta īstenošanu Dienvidaustrumeiropā.

4. Horizontālās programmas aptver visas vai dažas saņēmējvalstis kopēju interešu jomās, kurās palīdzību var īstenot efektīvāk un ekonomiski pamatotāk, izmantojot šādas, nevis valsts programmas.

5. Saskaņā ar reģionālām un horizontālām programmām palīdzību var piešķirt tādās jomās kā projektu sagatavošanas iespējas, atbalsts pilsoniskai sabiedrībai, muita, atbalsts maziem un vidējiem uzņēmumiem, pašvaldību finansēšanas iespējas un pašvaldību infrastruktūra, statistika, kodoldrošība, informācija un komunikācijas.

III NODAĻA

Īstenošana

1. iedaļa

Īstenošanas pamatnostādnes un principi

73. pants

Vispārējie principi

1. Palīdzību saskaņā ar šo komponentu piešķir, izmantojot centralizētu, decentralizētu vai kopīgu pārvaldību saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 53. pantu.

2. Mērķis ir decentralizēta pārvaldība valsts programmu gadījumā.

3. Komisija īsteno reģionālās un horizontālās programmas uz centralizēta pamata vai kopīgas pārvaldības pamata ar starptautiskām iestādēm, kā definēts Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 43.d. pantā.

74. pants

Struktūras un iestādes centralizētas un kopīgas pārvaldības gadījumā

Centralizētas vai kopīgas pārvaldības gadījumā valsts IPA koordinators saskaņā ar 32. pantu ir Komisijas vienīgā kontaktpersona.

75. pants

Struktūras un iestādes decentralizētas pārvaldības gadījumā

1. Ja decentralizētas pārvaldības gadījumā saskaņā ar 22. panta 2. punkta b) apakšpunktu valsts IPA koordinators veic pienākumus, kas saistīti ar šā komponenta programmu plānošanu valsts līmenī, tas veic arī šādus uzdevumus:

a) organizē projekta priekšlikuma sagatavošanu, kā minēts 69. pantā;

b) izstrādā un sniedz Komisijai 69. pantā minētās projekta iedaļas;

c) uzrauga valsts programmu tehnisko izpildi.

2. Saskaņā ar 31. pantu funkcionālo struktūru veido viena vai vairākas īstenošanas aģentūras, ko izveido saņēmējvalsts administrācijas vai funkcionālās struktūras tiešā kontrolē.

Valsts kredītrīkotājs, konsultējoties ar valsts IPA koordinatoru, ieceļ programmas kredītrīkotājus, kuri vada īstenošanas aģentūras.

Programmas kredītrīkotāji ir amatpersonas saņēmējvalsts administrācijā. Tie atbild par darbībām, kuras īstenošanas aģentūras veic saskaņā ar 28. pantu.

3. Programmas kredītrīkotāji ieceļ tās amatpersonas valsts administrācijā, kas darbojas kā vecākie programmas ierēdņi. Saskaņā ar attiecīgā programmas kredītrīkotāja vispārējo atbildību vecākie programmas ierēdņi veic šādus uzdevumus:

a) atbild par darbību tehniskajiem aspektiem līniju ministrijās;

b) palīdz programmas kredītrīkotājiem laikus labi sagatavot un īstenot darbības tehniskā līmenī;

c) atbild par koordinēšanu katra prioritārā virziena ietvaros, kā noteikts saņēmējvalsts projekta priekšlikumā.

76. pants

Funkcionālās struktūras akreditācija un vadības pilnvaru nodošana

1. Ja Kopienas līdzekļus saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 3906/89 vai Regulu (EK) Nr. 2500/2001 pirms šīs regulas stāšanās spēkā pārvalda saņēmējvalstī pastāvošas valsts struktūras, šīs struktūras (turpmāk – “pastāvošas valsts struktūras”) pārvalda līdzekļus saskaņā ar pārejas palīdzības un iestāžu veidošanas komponentu, līdz Komisija pieņem lēmumu par vadības pilnvaru nodošanu.

2. Pastāvošas valsts struktūras nekādā gadījumā nevar pārvaldīt līdzekļus saskaņā ar pārejas palīdzības un iestāžu veidošanas komponentu, ja vairāk nekā gadu pēc šīs regulas stāšanās spēkā nav nodotas vadības pilnvaras saskaņā ar šo regulu.

3. Komisija pieņem lēmumu, vai nodot vadības pilnvaras pastāvošām valsts struktūrām, īpaši ņemot vērā noviržu sarakstu, kas iesniegts saskaņā ar 4. punktu, un lēmumu, ko valsts kredītrīkotājs pieņēmis saskaņā ar 5. punktu.

4. Valsts kredītrīkotājs veic funkcionālo struktūru, tostarp pastāvošo valsts struktūru, novērtējumu attiecībā uz 11. pantā minētajām prasībām. Īpaši tas izveido prasību sarakstu saskaņā ar šo regulu, kā noteikts 11. pantā, kuras funkcionālā struktūra neievēro, pamatojoties uz tāda ārēja revidenta atzinumu, kas ir funkcionāli neatkarīgs no visiem vadības un kontroles sistēmas dalībniekiem.

Noviržu sarakstu nosūta Komisijai vismaz četrus mēnešus pēc šīs regulas stāšanās spēkā.

5. Ja 4. punktā minētā prasību neievērošana tiek uzskatīta par salīdzināmu ar funkcionālo struktūru efektīvu funkcionēšanu, valsts kredītrīkotājs var pieņemt lēmumu akreditēt attiecīgās struktūras saskaņā ar šo regulu.

Vismaz piecus mēnešus pēc šīs regulas stāšanās spēkā tas nosūta Komisijai lēmumu par attiecīgo struktūru akreditāciju. Šajā lēmumā iekļauj grafiku un mērķus ar noteiktu izpildes datumu, nosaka pasākumus, kas veicami 4. punktā minētajā sarakstā iekļauto prasību izpildei. Grafiku saskaņo ar Komisiju.

6. Ja 4. punktā minētā nepildīšana netiek uzskatīta par salīdzināmu ar funkcionālo struktūru efektīvu funkcionēšanu, valsts kredītrīkotājs turpina attiecīgās funkcionālās struktūras akreditāciju saskaņā ar 13. panta noteikumiem.

7. Ja Komisija pieņem lēmumu nodot vadības pilnvaras pastāvošām valsts struktūrām saskaņā ar šo regulu, Komisijas lēmumā var ietvert turpmākus nosacījumus iestādēm. Ja tiek izveidoti turpmāki nosacījumi, Komisija nosaka laika ierobežojumu, kurā iestādes nodrošina atbilstību, lai vadības pilnvaru nodošana paliktu spēkā. Komisijas lēmumā arī paredz ex ante kontroles sarakstu, kas minēts 14. panta 3. punktā.

8. Neatkarīgi no valsts kredītrīkotāja lēmuma Komisija var pieņemt lēmumu saglabāt, apturēt vai anulēt vadības pilnvaru nodošanu attiecīgajām struktūrām jebkurā laikā.

9. Ikvienā posmā valsts kredītrīkotājs nodrošina, ka saņēmējvalsts sniedz visu Komisijai nepieciešamo informāciju.

77. pants

Principu īstenošana mērķsadarbības projektu gadījumā

1. Mērķsadarbības projektus veido kā mērķfinansējumu, saskaņā ar kuriem izvēlētās dalībvalsts administrācija piekrīt sniegt nepieciešamo nozares eksperta konsultāciju apmaiņā pret šādi radušos izdevumu segšanu.

Šādā mērķfinansējumā var īpaši paredzēt amatpersonas ilgtermiņa komandēšanu pilna laika konsultāciju sniegšanai saņēmējvalsts administrācijai, kuru laikā šī amatpersona ir rezidējošs mērķsadarbības konsultants.

Mērķsadarbības finansējumu izveido saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 pirmās daļas VI sadaļas par mērķfinansējumu un Komisijas Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 noteikumiem.

2. Mērķsadarbības rokasgrāmatu, kurā ietverta fiksētu likmju un cenu sistēma atmaksas veikšanai par nodrošināto valsts sektora eksperta konsultāciju, ko veic izvēlētās dalībvalsts administrācija, izveido Komisija un to regulāri atjaunina.

78. pants

Īstenošanas principi, piedaloties Kopienas programmās un aģentūrās

Piedaloties Kopienas programmās un aģentūrās, īstenošanu veido saņēmējvalsts finanšu ieguldījuma daļas maksājums programmas vai aģentūras budžetā, ko finansē saskaņā ar IPA. Maksājumu decentralizētas pārvaldības gadījumā veic valsts fonds un centralizētas pārvaldības gadījumā – Komisija.

2. iedaļa

Finanšu pārvaldība

79. pants

Maksājumi saskaņā ar decentralizētu pārvaldību

1. Atkāpjoties no 40. panta 6. punkta, kad sasniegts maksimālais līmenis jeb 95 %, valsts kredītrīkotājs iesniedz tikai jaunu apstiprinātu paziņojumu par izdevumiem un informāciju par atgūtajām summām, ja lūdz noslēguma maksājumu.

2. Iepriekšējs finansējums faktiski veido 50 % no Kopienas ieguldījuma attiecīgajā programmā. To var maksāt gada iemaksās. Likmi, kas ir 50 %, var palielināt, ja valsts kredītrīkotājs parāda, ka rezultātā iegūtā summa nesegs valsts līmenī parakstīto līgumu un mērķfinansējuma iepriekšēju finansējumu.

3. Iepriekšēja finansējuma summu aprēķina kā aplēšu summu no gada laikā līgumā ietvertās summas un faktisko summu, par kādu pastāv līguma saistības par iepriekšējo gadu. Izņemot iepriekšēju finansējumu, kas attiecas uz dalību Kopienas programmās un aģentūrās, iepriekšēju finansējumu maksā tikai tad, kad izsludināts pirmais uzaicinājums uz konkursu vai aicinājums izteikt priekšlikumus.

4. Maksājums par dalību Kopienas programmās un aģentūrās var veidot līdz 100 % no kopienas ieguldījuma saistībā ar šo dalību.

80. pants

Dokumentu glabāšana

Atkāpjoties no 48. panta, rakstiskos ierakstus par visiem iepirkumiem, mērķfinansējuma piešķiršanu un līgumu slēgšanas procedūru saskaņā ar šo komponentu funkcionālā struktūra glabā vismaz septiņus gadus pēc līguma atlikuma samaksas.

81. pants

Procentu piederība

Atkāpjoties no 36. panta, procentus, kurus rada Kopienas finansējums programmai, deklarē Komisijai tad, kad Komisijai iesniedz maksājuma pieteikumu.

3. iedaļa

Novērtēšana un uzraudzība

82. pants

Novērtēšana

1. Uz visām programmām saskaņā ar pārejas palīdzības un iestāžu veidošanas komponentu attiecas starpposma un/vai ex post novērtējums atbilstoši Komisijas Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 21. pantam.

2. Pirms vadības pilnvaru nodošanas saņēmējvalstij veic gan starpposma, gan ex post novērtējumu. Novērtējumus veic Komisija.

Pēc vadības pilnvaru nodošanas atbildību par starpposma novērtējuma veikšanu uzņemas saņēmējvalsts, neierobežojot Komisijas tiesības veikt ad hoc starpposma novērtējumu tām programmām, kurām tā to uzskata par nepieciešamu.

Ex post novērtējums paliek Komisijas prerogatīva pat pēc vadības pilnvaru nodošanas saņēmējvalstij.

3. Saskaņā ar IPA regulas 22. pantu kopsavilkumus attiecībā uz ziņojumiem par starpposma novērtējumu un ex post novērtējumu nosūta apspriešanai IPA komitejai.

83. pants

Uzraudzība

1. Decentralizētas pārvaldības gadījumā saskaņā ar 59. pantu valsts IPA koordinators izveido nozaru uzraudzības komiteju pārejas palīdzības un iestāžu veidošanas komponentam, turpmāk – “TAIB komiteja”.

2. TAIB komiteja sanāk divas reizes gadā pēc saņēmējvalsts vai Komisijas iniciatīvas. Tā sagatavo savus iekšējās kārtības noteikumus saskaņā ar Komisijas izveidoto nozaru uzraudzības komiteju mandātu un attiecīgās saņēmējvalsts institucionālajām, likumdošanas un finanšu pamatnostādnēm. Tā pieņem šos noteikumus pēc vienošanās ar valsts IPA koordinatoru, valsts kredītrīkotāju un IPA uzraudzības komiteju.

3. TAIB komiteju vada valsts IPA koordinators. Tās locekļi ir valsts kredītrīkotājs, programmu kredītrīkotāji un, ja nepieciešams, citi funkcionālās struktūras pārstāvji, Komisijas pārstāvji, kā arī, ja nepieciešams, starptautisko finanšu iestāžu un pilsoniskās sabiedrības pārstāvji, kurus saņēmējvalsts ieceļ pēc vienošanās ar Komisiju.

4. Saskaņā ar 59. panta 2. punktu TAIB komiteja pārliecinās, vai attiecīgās programmas un darbības ir efektīvas un kvalitatīvas, un īpaši:

a) pārskata īstenošanas statusa ziņojumus, kuros sniegts sīks pārskats par programmu finanšu un darbības progresu;

b) pārskata sasniegtos programmas mērķus un rezultātus;

c) pārskata valsts iepirkuma plānus un attiecīgos novērtēšanas ieteikumus;

d) diskutē par problēmjautājumiem un darbībām;

e) pēc vajadzības iesaka korektīvus pasākumus;

f) pārskata krāpšanas un pārkāpumu gadījumus un uzrāda pasākumus, kas veikti līdzekļu atgūšanai un līdzīgu gadījumu novēršanai nākotnē;

g) pārskata revīzijas iestādes sagatavoto gada revīzijas darba plānu un veikto revīziju laikā konstatētos faktus un revīzijas ieteikumus.

5. TAIB komiteja uzrauga programmas, kas turpinās saskaņā ar šo komponentu. Cita starpā, investīciju darbību, aktīvu pārvedumu vai privatizācijas gadījumā saņēmējvalsts uzrauga programmas līdz to slēgšanai un informē TAIB komiteju par jebkurām pārmaiņām šo programmu rezultātos, kas būtiski ietekmē to ietekmi, ilgtspējību un valsts atbildību.

6. TAIB komitejai var palīdzēt nozaru uzraudzības apakškomitejas, ko saņēmējvalsts izveido komponenta programmu un darbību uzraudzīšanai un kas sagrupētas uzraugāmās nozarēs. Apakškomitejas ziņo TAIB komitejai. Tās sagatavo un pieņem iekšējās kārtības noteikumus saskaņā ar Komisijas izveidoto mandātu.

84. pants

Nozaru gada un galīgie īstenošanas ziņojumi

1. Decentralizētas pārvaldības gadījumā funkcionālā struktūra nosūta Komisijai, valsts IPA koordinatoram un valsts kredītrīkotājam nozaru gada ziņojumu katru gadu līdz 30. jūnijam.

2. Nozaru galīgo ziņojumu iesniedz Komisijai, valsts IPA koordinatoram un valsts kredītrīkotājam vismaz sešus mēnešus pēc programmas slēgšanas. Nozaru galīgais ziņojums aptver visu īstenošanas periodu, un tajā iekļauts pēdējais nozaru gada ziņojums.

3. Nozaru ziņojumus pirms nosūtīšanas Komisijai, valsts IPA koordinatoram un valsts kredītrīkotājam pārbauda TAIB komiteja.

4. Nozaru ziņojumos iekļauj šādu informāciju:

a) kvantitatīvus un kvalitatīvus elementus par programmas īstenošanas progresu, prioritārajiem virzieniem vai darbībām attiecībā uz īpašiem un pārbaudāmiem mērķiem;

b) sīku informāciju par programmas finanšu īstenošan