Oficiālais Vēstnesis L 086 , 03/04/2002 Lpp. 0007 - 0010



Komisijas Regula (EK) Nr. 564/2002 (2002. gada 2. aprīlis), ar ko groza divu nosaukumu specifikāciju, kuri iekļauti pielikumā Regulai (EK) Nr. 1107/96 par ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu reģistrāciju saskaņā ar procedūru, kas noteikta 17. pantā Padomes Regulā (EEK) Nr. 2081/92 par lauksaimniecības produktu un pārtikas ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību, un ar ko groza tā nosaukuma specifikāciju, kurš minēts pielikumā Regulai (EK) Nr. 2400/96 par konkrētu nosaukumu iekļaušanu Aizsargāto cilmes vietu nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā, kas paredzēts Padomes Regulā (EEK) Nr. 2081/92 (Marchfeldspargel/Baena/Lammefjordsgulerod) EIROPAS KOPIENU KOMISIJA, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 1992. gada 14. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2081/92 par lauksaimniecības produktu un pārtikas ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību [1], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2796/2000 [2], un jo īpaši tās 9. pantu, tā kā: (1) Attiecībā uz nosaukumu Marchfeldspargel, kas reģistrēts kā aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1263/96 [3], ar ko papildina Komisijas 1996. gada 12. jūnija pielikumu Regulai (EK) Nr. 1107/96 par ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu reģistrāciju saskaņā ar procedūru, kas noteikta 17. pantā Padomes Regulā (EEK) Nr. 2081/92 [4], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1778/2001 [5], Austrijas valdība saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2081/92 9. pantu prasa grozīt produkta aprakstu un papildus iekļaut vairākas sparģeļu šķirnes. (2) Attiecībā uz nosaukumu Baena, kas reģistrēts kā aizsargāts cilmes vietas nosaukums Regulā (EK) Nr. 1107/96, Spānijas valdība saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2081/92 9. pantu prasa grozīt ģeogrāfiskā apgabala definīciju, proti, papildināt to ar ciematu Castro del Río, un apgabala aprakstu. (3) Attiecībā uz nosaukumu Lammefjordsgulerod, kas reģistrēts kā aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde ar Komisijas 1996. gada 17. decembra Regulu (EK) Nr. 2400/96 par konkrētu nosaukumu iekļaušanu Aizsargāto cilmes vietu nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā, kā paredzētsPadomes Regulā (EEK) Nr. 2081/92 [6], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 245/2002 [7], Dānijas valdība saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2081/92 9. pantu prasa grozīt ģeogrāfiskā apgabala definīciju, proti, papildināt to ar trīs nelieliem apgabaliem Sidinge Fjord, Klintsø un Svinninge Vejle, kā arī izcelsmes un saiknes pierādījumiem. (4) Izskatot trīs prasības par grozījumu izdarīšanu, nolēma, ka attiecīgie grozījumi nav maznozīmīgi. (5) Saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2081/92 9. pantā noteikto procedūru un, tā kā šie grozījumi nav maznozīmīgi, 6. pantā minēto procedūru piemēro mutatis mutandis. (6) Nolēma, ka minētajos trijos gadījumos izdarāmie grozījumi atbilst Regulai (EEK) Nr. 2081/92. Pēc minēto nosaukumu publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī [8] Komisija nav saņēmusi nevienu iebildumu minētās regulas 7. panta nozīmē. (7) Tādēļ šie grozījumi jāreģistrē un jāpublicē Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Šīs regulas pielikumā izklāstītos grozījumus reģistrē un publicē saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2081/92 6. panta 4. punktu. 2. pants Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 2002. gada 2. aprīlī Komisijas vārdā — Komisijas loceklis Franz Fischler [1] OV L 208, 24.7.1992., 1. lpp. [2] OV L 324, 21.12.2000., 26. lpp. [3] OV L 163, 2.7.1996., 19. lpp. [4] OV L 148, 21.6.1996., 1. lpp. [5] OV L 240, 7.9.2001., 6. lpp. [6] OV L 327, 17.12.1996., 11. lpp. [7] OV L 39, 9.2.2002., 12. lpp. [8] OV C 60, 24.2.2001., 15. lpp. (Lammefjordsgulerod) un OV C 63, 28.2.2001., 5. lpp. (Marchfeldspargel un Baena). -------------------------------------------------- PIELIKUMS AUSTRIJA Marchfeldspargel Grozījumi. Apraksta 2. pielikums. - 5. punktā "Īpašību apraksts" tekstu | "Baltie un violetie sparģeļi nedrīkst būt garāki par 21 cm, violeti zaļie un zaļie sparģeļi nedrīkst būt garāki par 25 cm". | aizstāj ar tekstu: | "Baltie un violetie sparģeļi nedrīkst būt garāki par 22 cm, violeti zaļie un zaļie sparģeļi nedrīkst būt garāki par 25 cm". | - 5. punktu "Izejvielu apraksts" papildina ar šādām šķirnēm: Vācija: Eposs, Ravel, Ramos, Francija: Viola, Amerikas Savienoto Valstu šķirnes: Mary Washington. - 5. punktā "To īpašību apraksts, ar ko produkts atšķiras no tam pielīdzinātiem produktiem" jāsvītro teikumi "Baltie un violetie sparģeļi nedrīkst būt garāki par 21 cm. Pielīdzinātie produkti ir 22 cm gari." SPĀNIJA Baena - Punktā "Apraksts" tekstu | "Eļļas ar šādu nosaukumu iedala šādos veidos:A veids.Maksimālais skābums: 0,5o. Patīkami salda augļu buķete.B veids.Maksimālais skābums: 0,9o. Patīkami salda augļu buķete.C veids.Maksimālais skābums: 1,3o. Vienmērīgi salda buķete.D veids.Maksimālais skābums: 1o. Spēcīga augļu un rūgtena mandeļu buķete.Šo eļļu krāsas diapazons: zeltaini dzeltena līdz tumši zaļa. Tām ir šāds tehniskais raksturojums:Peroksīda skaitlis: maksimāli 0,15.K270: maksimāli 0,1 %.Mitrums: maksimāli 0,1 %.Piemaisījumi: maksimāli 0,1 %" | aizstāj ar tekstu: | "Eļļas ar šādu nosaukumu iedala šādos veidos:A veids. Maksimālais skābums: 0,4o. Spēcīgs augļu un viegli rūgtens mandeļu aromāts un buķete.B veids. Maksimālais skābums: 1o. Patīkams un salds gatavu augļu aromāts un buķete.Abu neapstrādātās eļļas veidu krāsas diapazons: zaļgani dzeltena līdz zeltaini dzeltena.Šāds tehniskais raksturojums:Peroksīda skaitlis: maksimāli 15 miliekvivalenti aktīvā skābekļa uz kg eļļas.Absorbcija ultravioletajā gaismā K270: maksimāli 0,1 %.Mitrums: maksimāli 0,1 %.Piemaisījumi: maksimāli 0,1 %." | - Eļļas ar šādu nosaukumu iedala šādos veidos: tekstu | "Baena, Luque, Doña Mencía, Nueva Carteya un Zuheros" | papildina ar | "Castro del Río". | DĀNIJA Lammefjordsgulerod - Attiecībā uz ģeogrāfisko apgabalu tekstu | "Lammefjord burkānu izcelsme ir jūrai atkarotajā Lammefjord apgabalā, ko norobežo Ringkanalun Audebo dambis. Lammefjord atrodas Odsherred, Zēlandē, Dānijā" | aizstāj ar tekstu: | "Lammefjord burkānu izcelsme ir jūrai atkarotajā Lammefjord apgabalā, ko norobežo Ringkanal un Audebo dambis. Lammefjord atrodas Odsherred Zēlandē, Dānijā. Svinninge Vejle ir Lammefjord visattālākā nosusinātā daļa. Šo teritoriju nosusināja pirms Lammefjord drenāžas galvenokārt tās šauruma un sekluma dēļ. Sidinge Fjord arī ir daļa no jūrai atkarotā Isefjord, kas atrodas uz ziemeļiem no Lammefjord. Klintsø atrodas vistālāk uz ziemeļiem. Sākotnēji tas bija fjords, bet tā ieeja jūrā aizsērēja dabīgā ceļā. Šo teritoriju arī apjož drenāžas kanāli." | - Attiecībā uz izcelsmes pierādījumiem tekstu | "Lammefjord burkāni jānoskalo un jāiepako atzītos Lammefjord mazgāšanas uzņēmumos, kuros glabā dokumentārus izcelsmes pierādījumus. Atzītajam mazgāšanas uzņēmumam jāievēro viens no šādiem nosacījumiem: tas garantē saņemto burkānu uzskaiti attiecībā uz audzēšanas vietu, ievērojot Lammefjord burkānu nepārprotami fizisku nodalīšanu no citiem burkāniem, kurus audzē parastā smilšainā augsnē ārpus nosauktajiem apgabaliem. Plantedirektorat IP pārbauda, vai šo nosacījumu ievērošana tiek papildus ievērota." | aizstāj ar tekstu: | "Lammefjord burkāni jānoskalo un jāiesaiņo Lammefjord atzītos mazgāšanas uzņēmumos, kur glabā dokumentārus izcelsmes pierādījumus. Atzītajam mazgāšanas uzņēmumam jāievēro viens no šādiem nosacījumiem: tas garantē saņemto burkānu uzskaiti attiecībā uz audzēšanas vietu, ievērojot Lammefjord burkānu nepārprotami fizisku nodalīšanu no citiem burkāniem, kurus audzē parastā smilšainā augsnē ārpus nosauktajiem apgabaliem. Plantedirektorat IP pārbauda, vai šo nosacījumu ievērošana tiek papildus ievērota." | - Attiecībā uz saikni tekstu | "Lammefjord atkarošana jūrai sākās 1873. gadā. Ieguva īpaši labu lauksaimniecības zemi, jo bijušā fjorda gultnē bija galvenokārt nogulumi un tādēļ tā bija bagātīgi apgādāta ar barības vielām. Barības vielas veidoja bojā gājušie augi un dzīvnieki, kas tūkstošiem gadu bija krājušies jūras dibenā, pārvēršoties par nogulumiem (dažās vietās slāņa biezums pārsniedz 20 metrus). Nogulumi saturēja smiltis un arī māla daļiņas. Lammefjord lielākajā daļā gandrīz nav akmeņu, un lielais veco ēdamgliemeņu un austeru čaulu skaits nodrošina dabīgi augstu kalcija saturu.Bijušajās krasta zonās ir smilšaina augsne; smilšu graudi ir nogludināti, un tie ir gludāki un apaļāki nekā parasto smilšaino augšņu daļiņas. Visi minētie nosacījumi ir nozīmīgi Lammefjordburkānu audzēšanā." | aizstāj ar tekstu: | "Sidinge Fjordbija pirmais apgabals, ko nosusināja Lammefjord reģionā. Pēc tam nosusināja Svinninge Vejle un 1873. gadā sākās vislielākā apgabala Lammefjord atkarošana jūrai. Pēdējo nosusināja Klintsø. Ieguva īpaši labu lauksaimniecības zemi, jo bijušā fjorda gultnē bija galvenokārt nogulumi, un tādēļ tā bija bagātīgi apgādāta ar barības vielām. Barības vielas veidoja bojā gājušie augi un dzīvnieki, kas tūkstošiem gadu bija krājušies jūras dibenā, pārvēršoties par nogulumiem (dažās vietās slāņa biezums pārsniedz 20 metrus). Nogulumi saturēja smiltis un arī māla daļiņas. Lammefjord lielākajā daļā gandrīz nav akmeņu, un lielais veco ēdamgliemeņu un austeru čaulu skaits nodrošina dabīgi augstu kalcija saturu.Bijušajās krasta zonās ir smilšaina augsne; smilšu graudi ir nogludināti, un tie ir gludāki un apaļāki nekā parasto smilšaino augšņu daļiņas, tādēļ novāktie burkāni ir bez plīsumiem. Tādēļ tie nav blāvi pelēcīgās krāsās, kas raksturīga burkāniem, kuri auguši parastā smilšainā augsnē. Visi minētie apstākļi ir nozīmīgi Lammefjordburkānu audzēšanā." | --------------------------------------------------