2)

iekļauj šādus pantus: “6.a pants Piepildījuma mērķrādītāji un piepildījuma trajektorijas 1. Saskaņā ar 2. līdz 5. punktu dalībvalstis līdz katra gada 1. novembrim ievēro turpmāk norādītos piepildījuma mērķrādītājus attiecībā uz visu to teritorijā esošo un ar to tirgus zonu tieši savienoto pazemes gāzes krātuvju un Ib pielikumā uzskaitīto krātuvju agregēto jaudu: a) 2022. gadā: 80 %; b) sākot ar 2023. gadu: 90 %. Šā punkta ievērošanā dalībvalstis ņem vērā mērķi garantēt gāzes piegādes drošību Savienībā saskaņā ar 1. pantu. 2. Neatkarīgi no 1. punkta un neskarot citu dalībvalstu pienākumus piepildīt attiecīgās pazemes gāzes krātuves, piepildījuma mērķrādītāju katrai dalībvalstij, kurā atrodas pazemes gāzes krātuves, samazina līdz apjomam, kas atbilst 35 % apjomam no gada vidējā gāzes patēriņa attiecīgajā dalībvalstī iepriekšējo piecu gadu laikā. 3. Neatkarīgi no 1. punkta un neskarot citu dalībvalstu pienākumus piepildīt attiecīgās pazemes gāzes krātuves, piepildījuma mērķrādītāju katrai dalībvalstij, kurā atrodas pazemes gāzes krātuves, samazina par apjomu, kas 2016. līdz 2021. gada atsauces periodā piegādāts trešām valstīm, ja vidējais piegādātais apjoms gāzes krātuvju izsūknēšanas periodā (no oktobra līdz aprīlim) bija lielāks par 15 TWh gadā. 4. Ib pielikumā uzskaitītajām pazemes gāzes krātuvēm piemēro piepildījuma mērķrādītājus, ievērojot 1. punktu, un piepildījuma trajektorijas, ievērojot 7. punktu. Katras dalībvalsts pienākumu sīkāku izklāstu noteiks divpusējā līgumā saskaņā ar Ib pielikumu. 5. Dalībvalsts drīkst piepildījuma mērķrādītāju sasniegt daļēji, saskaitot SDG, kas tiek fiziski uzglabāta un ir pieejama tās SDG iekārtās, ja ir izpildīti abi turpmāk minētie nosacījumi: a) gāzes sistēma ietver ievērojamu SDG uzglabāšanas jaudu, kas gadā veido vairāk nekā 4 % no valsts vidējā patēriņa iepriekšējo piecu gadu laikā; b) dalībvalsts gāzes piegādātājiem ir noteikusi pienākumu uzglabāt minimālus gāzes apjomus pazemes gāzes krātuvēs un/vai SDG iekārtās saskaņā ar 6.b panta 1. punkta a) apakšpunktu. 6. Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai sasniegtu starpposma mērķrādītājus vai nodrošinātu, ka tie tiek sasniegti, šādā kārtībā: a) 2022. gadā: kā noteikts Ia pielikumā; un b) sākot ar 2023.gadu: saskaņā ar 7. punktu. 7. Attiecībā uz 2023. gadu un turpmākajiem gadiem katra dalībvalsts, kurai ir pazemes gāzes krātuves, līdz iepriekšējā gada 15. septembrim apkopotā veidā iesniedz Komisijai piepildījuma trajektorijas projektu ar februāra, maija, jūlija un septembra starpposma mērķrādītājiem, tostarp tehnisko informāciju, attiecībā uz pazemes gāzes krātuvēm, kas atrodas tās teritorijā un ir tieši savienotas ar tās tirgus zonu. Piepildījuma trajektorijas un starpposma mērķrādītāju pamatā ir vidējais piepildījuma rādītājs iepriekšējos piecos gados. Dalībvalstīm, kurām piepildījuma mērķrādītājs ir samazināts līdz 35 % no to vidējā ikgadējā gāzes patēriņa, ievērojot 2. punktu, attiecīgi samazina piepildījuma trajektorijas starpposma mērķrādītājus. Pamatojoties uz katras dalībvalsts sniegto tehnisko informāciju un ņemot vērā GKG novērtējumu, Komisija pieņem īstenošanas aktus, nosakot piepildījuma trajektoriju katrai dalībvalstij. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 18.a panta 2. punktā. Vajadzības gadījumā, tostarp, ja dalībvalsts ir iesniegusi atjauninātu piepildījuma trajektorijas projektu, tos pieņem līdz iepriekšējā gada 15. novembrim. To pamatā ir novērtējums par gāzes piegādes vispārējās drošības situāciju un gāzes pieprasījuma un piedāvājuma attīstību Savienībā un atsevišķās dalībvalstīs, un tos nosaka tā, lai garantētu gāzes piegādes drošību, vienlaikus izvairoties no nevajadzīga sloga dalībvalstīm, gāzes tirgus dalībniekiem, uzglabāšanas sistēmas operatoriem un lietotājiem, kā arī nepamatotas konkurences kropļošanas starp uzglabāšanas objektiem kaimiņos esošās dalībvalstīs. 8. Ja kādā no gadiem dalībvalsts nav spējīga līdz 1. novembrim sasniegt savu piepildījuma mērķrādītāju viena vai vairāku tās teritorijā esošo pazemes gāzes krātuvju īpašo tehnisko raksturlielumu, piemēram, īpaši zema iesūknēšanas ātruma, dēļ, tai atļauj to sasniegt līdz 1. decembrim. Dalībvalsts līdz 1. novembrim informē Komisiju par kavēšanās iemesliem. 9. Piepildījuma mērķrādītāju nepiemēro, ja un kamēr Komisija ir izsludinājusi reģionālu vai Savienības mēroga ārkārtas stāvokli, ievērojot 12. pantu, attiecīgā gadījumā pēc vienas vai vairāku dalībvalstu lūguma, kuras ir izsludinājušas valsts mēroga ārkārtas stāvokli. 10. Katras dalībvalsts kompetentā iestāde pastāvīgi uzrauga piepildījuma trajektorijas izpildi un regulāri ziņo GKG. Ja piepildījuma līmenis attiecīgajā dalībvalstī vairāk par pieciem procentpunktiem noslīd zem piepildījuma trajektorijas līmeņa, kompetentā iestāde nekavējoties veic iedarbīgus pasākumus tā paaugstināšanai. Dalībvalstis par veiktajiem pasākumiem informē Komisiju un GKG. 11. Ja dalībvalsts būtiski un ilgstoši novirzās no piepildījuma trajektorijas, kas apdraud piepildījuma mērķrādītāja sasniegšanu, vai ja ir novirze no piepildījuma mērķrādītāja, Komisija pēc apspriešanās ar GKG un attiecīgajām dalībvalstīm izdod ieteikumu attiecīgajai dalībvalstij vai pārējām dalībvalstīm par tūlītēji veicamiem pasākumiem. Ja viena mēneša laikā no Komisijas ieteikuma saņemšanas novirze netiek būtiski samazināta, Komisija pēc apspriešanās ar GKG un attiecīgo dalībvalsti kā galējo līdzekli pieņem lēmumu, kas prasa attiecīgajai dalībvalstij veikt pasākumus, ar kuriem iedarbīgi novērš novirzi, tostarp attiecīgā gadījumā vienu vai vairākus pasākumus, kas paredzēti 6.b panta 1. punktā, vai jebkuru citu pasākumu, lai nodrošinātu, ka tiek sasniegts piepildījuma mērķrādītājs, ievērojot šo pantu. Lemjot par pasākumiem, kas jāpieņem, ievērojot otro daļu, Komisija ņem vērā attiecīgo dalībvalstu konkrēto situāciju, piemēram, pazemes gāzes krātuvju lielumu salīdzinājumā ar iekšzemes gāzes patēriņu, pazemes gāzes krātuvju nozīmīgumu gāzes piegādes drošībai reģionā un visas pastāvošās SDG uzglabāšanas iekārtas. Jebkādos pasākumos, ko Komisija veic, lai novērstu novirzes no 2022. gada piepildījuma trajektorijas vai piepildījuma mērķrādītāja, ņem vērā to, ka novirzei no 2022. gada trajektorijas vai piepildījuma mērķrādītāja par iemeslu var būt tas, ka šā panta īstenošanai valsts līmenī bija atvēlēts īss laiks. Komisija nodrošina, ka pasākumi, kas veikti ievērojot šo punktu: a) nepārsniedz to, kas vajadzīgs, lai garantētu gāzes piegādes drošību; b) nerada nesamērīgu slogu dalībvalstīm, gāzes tirgus dalībniekiem, uzglabāšanas sistēmas operatoriem vai lietotājiem. 6.b pants Piepildījuma mērķrādītāju īstenošana 1. Dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, tostarp nodrošina finansiālus stimulus vai kompensācijas tirgus dalībniekiem, lai sasniegtu piepildījuma mērķrādītājus, kas noteikti ievērojot 6.a pantu. Piepildījuma mērķrādītāju sasniegšanas nodrošināšanā dalībvalstis, ja iespējams, prioritāti piešķir uz tirgu balstītiem pasākumiem. Ciktāl jebkuri no šajā pantā paredzētajiem pasākumiem ir valsts regulatīvās iestādes pienākumi un pilnvaras, ievērojot 41. pantu Direktīvā 2009/73/EK, valsts regulatīvās iestādes ir atbildīgas par minēto pasākumu veikšanu. Pasākumi, kas veikti ievērojot šo punktu, var jo īpaši ietvert: a) prasību gāzes piegādātājiem uzglabāšanas objektos uzglabāt minimālus gāzes apjomus, tostarp pazemes gāzes krātuvēs un/ vai SDG uzglabāšanas iekārtās; attiecīgie apjomi jānosaka, pamatojoties uz gāzes daudzumu, ko gāzes piegādātāji piegādā aizsargājamiem lietotājiem; b) prasību uzglabāšanas sistēmas operatoriem piedāvāt savas jaudas tirgus dalībniekiem; c) prasību pārvades sistēmu operatoriem vai dalībvalsts izraudzītām struktūrām pirkt un pārvaldīt balansēšanas krājumus vienīgi, lai veiktu savas kā pārvades sistēmu operatoru funkcijas, un vajadzības gadījumā nosakot pienākumu citām izraudzītajām struktūrām gāzes piegādes drošības garantēšanas nolūkā ārkārtas stāvokļa gadījumā, kā minēts 11. panta 1. punkta c) apakšpunktā; d) saskaņotu instrumentu, piemēram, SDG iegādes platformu, izmantošanu ar citām dalībvalstīm, lai maksimāli izmantotu SDG un samazinātu infrastruktūras un regulatīvos šķēršļus SDG kopīgai izmantošanai pazemes gāzes krātuvju piepildīšanai; e) brīvprātīgu mehānismu dabasgāzes kopīgam iepirkumam izmantošanu, attiecībā uz kura piemērošanu Komisija vajadzības gadījumā līdz 2022. gada 1. augustam var izdot norādījumus; f) finansiālu stimulu nodrošināšanu tirgus dalībniekiem, tostarp uzglabāšanas sistēmas operatoriem, tādu kā cenu starpības līgumi, vai kompensācijas nodrošināšanu tirgus dalībniekiem par ieņēmumu iztrūkumu vai izmaksām, kas tiem radušās tādu tirgus dalībnieku, tostarp uzglabāšanas sistēmas operatoru, saistību dēļ, kuras nevar segt no ieņēmumiem; g) prasību uzglabāšanas jaudas turētājiem izmantot vai atbrīvot neizmantoto rezervēto jaudu, vienlaikus joprojām piemērojot pienākumu uzglabāšanas jaudas turētājam, kas neizmanto uzglabāšanas jaudu, maksāt nolīgto cenu par visu uzglabāšanas līguma termiņu; h) stratēģiskas nozīmes krātuves pirkšanai un pārvaldīšanai, ko veic publiskas vai privātas struktūras, paredzētu efektīvu instrumentu pieņemšanu, ar noteikumu, ka šādi instrumenti nekropļo konkurenci vai iekšējā tirgus pienācīgu darbību; i) tādas īpašas struktūras iecelšanu, kurai uzticēts uzdevums sasniegt piepildījuma mērķrādītāju gadījumā, kad citādi piepildījuma mērķrādītājs netiktu sasniegts; j) uzglabāšanas tarifu atlaižu nodrošināšanu; k) tādu ieņēmumu iekasēšanu, kas vajadzīgi, lai atgūtu ar regulētiem uzglabāšanas objektiem saistītos kapitāla un darbības izdevumus – kā uzglabāšanas tarifus un īpašu maksu, kas iekļauta pārvades tarifos un kas jāiekasē tikai no izejas punktiem galalietotājiem, kuri atrodas tajās pašās dalībvalstīs, ar noteikumu, ka ieņēmumi, ko iekasē tarifu veidā, nav lielāki par atļautajiem ieņēmumiem. 2. Pasākumi, ko dalībvalstis veic, ievērojot 1. punktu, nepārsniedz to, kas vajadzīgs, lai sasniegtu piepildījuma trajektorijas un piepildījuma mērķrādītājus. Tie ir skaidri definēti, pārredzami, samērīgi, nediskriminējoši un pārbaudāmi. Tie nepamatoti nekropļo konkurenci vai iekšējā gāzes tirgus pienācīgu darbību un neapdraud gāzes piegādes drošību citās dalībvalstīs vai Savienībā. 3. Dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu esošās infrastruktūras efektīvu izmantošanu valsts un reģionālā līmenī gāzes piegādes drošības veicināšanai. Minētie pasākumi nekādā gadījumā nebloķē un neierobežo uzglabāšanas objektu vai SDG iekārtu pārrobežu izmantošanu un neierobežo pārrobežu pārvades jaudas, kas iedalītas saskaņā ar Komisijas Regulu (ES) 2017/459 (*1). 4. Veicot pasākumus saskaņā ar šo pantu, dalībvalstis piemēro principu “energoefektivitāte pirmajā vietā”, vienlaikus joprojām sasniedzot savu attiecīgo pasākumu mērķus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1999 (*2). 6.c pants Uzglabāšanas kārtība un sloga sadales mehānisms 1. Dalībvalsts, kurā nav pazemes gāzes gāzes krātuvju, nodrošina, ka tirgus dalībniekiem attiecīgajā dalībvalstī ir vienošanās ar pazemes uzglabāšanas sistēmas operatoriem vai citiem tirgus dalībniekiem dalībvalstīs, kurās ir pazemes gāzes krātuves. Minētie pasākumi paredz, ka līdz 1. novembrim tiek izmantoti uzglabāšanas apjomi, kas atbilst vismaz 15 % no gada vidējā iepriekšējo piecu gadu gāzes patēriņa dalībvalstī, kurā nav pazemes gāzes krātuvju. Tomēr, ja pārrobežu pārvades jauda vai citi tehniski ierobežojumi neļauj dalībvalstij, kurā nav pazemes gāzes krātuvju, pilnībā izmantot 15 % no minētajiem uzglabāšanas apjomiem, attiecīgā dalībvalsts glabā vienīgi tos apjomus, kas ir tehniski iespējami. Gadījumā, ja tehniskie ierobežojumi neļauj dalībvalstij izpildīt pirmajā daļā noteikto pienākumu un ja dalībvalsts ir ieviesusi pienākumu uzglabāt citu kurināmo, lai aizstātu gāzi, pirmajā daļā noteikto pienākumu izņēmuma kārtā var izpildīt ar līdzvērtīgu pienākumu uzglabāt citu kurināmo, nevis gāzi. Pasākuma tehniskos ierobežojumus un līdzvērtību pierāda attiecīgā dalībvalsts. 2. Atkāpjoties no 1. punkta, dalībvalsts, kurā nav pazemes gāzes krātuvju, kopīgi ar vienu vai vairākām dalībvalstīm, kurās ir pazemes gāzes krātuves, drīkst izstrādāt sloga sadales mehānismu (“sloga sadales mehānisms”). Sloga sadales mehānisma pamatā ir attiecīgie dati, kas iegūti jaunākajā riska novērtējumā saskaņā ar 7. pantu, un tajā ņem vērā visus šos parametrus: a) piepildījuma mērķrādītāja sasniegšanai nepieciešamā finansiālā atbalsta izmaksas, neņemot vērā izmaksas, kas saistītas ar jebkādu stratēģisko uzglabāšanas saistību izpildi; b) gāzes apjomi, kas vajadzīgi, lai apmierinātu aizsargājamo lietotāju pieprasījumu saskaņā ar 6. panta 1. punktu; c) jebkādi tehniskie ierobežojumi, tostarp pieejamā pazemes uzglabāšanas jauda, tehniskā pārrobežu pārvades jauda un izsūknēšanas ātrumi. Dalībvalstis paziņo sloga sadales mehānismu Komisijai līdz 2022. gada 2. septembrim. Ja minētajā termiņā vienošanās par sloga sadales mehānismu nav panākta, dalībvalstis, kurās nav pazemes gāzes krātuvju, uzrāda, ka tās ievēro 1. punktu, un attiecīgi paziņo par to Komisijai. 3. Kā pārejas pasākumu, dalībvalstis, kurās nav pazemes gāzes krātuvju, bet kurām ir pazemes gāzes krātuves, kas ir iekļautas pēdējā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2022/869 (*3) minētajā kopīgu interešu projektu sarakstā, 1. punktu drīkst daļēji izpildīt, ieskaitot SDG krājumus esošajās peldošās uzglabāšanas vienībās, līdz to pazemes gāzes krātuves sāk darbību. 4. Lai nodrošinātu to pienākuma uzglabāt gāzi citās dalībvalstīs izpildi, ievērojot 1. punktu, vai sloga sadales mehānisma īstenošanu, dalībvalstis, kurās nav pazemes gāzes krātuvju, drīkst sniegt stimulus vai finansiālu kompensāciju tirgus dalībniekiem vai attiecīgā gadījumā pārvades sistēmu operatoriem par ieņēmumu samazinājumu vai par izmaksām, kas tiem radušās to uzglabāšanas pienākumu, ievērojot šo pantu, izpildes rezultātā, un ja šādu ieņēmumu samazinājumu vai šādas izmaksas nevar segt no ieņēmumiem. Ja stimulu vai finansiālu kompensāciju finansē ar nodevu, šo nodevu nepiemēro pārrobežu starpsavienojuma punktiem. 5. Neatkarīgi no 1. punkta, ja dalībvalstij ir tās teritorijā izvietotas pazemes gāzes krātuves un minēto pazemes gāzes krātuvju agregētā jauda ir lielāka nekā gāzes gada patēriņš minētajā dalībvalstī, dalībvalstis, kurās nav pazemes gāzes krātuvju un kurām ir piekļuve minētajām krātuvēm vai nu: a) nodrošina, ka līdz 1. novembrim uzglabāšanas apjomi atbilst vismaz vidējam uzglabāšanas jaudas izmantojumam iepriekšējo piecu gadu laikā, kas noteikts, cita starpā ņemot vērā plūsmas izsūknēšanas sezonā iepriekšējos piecos gados no dalībvalstīm, kurās atrodas krātuves; vai b) parāda, ka uzglabāšanas jauda, kas līdzvērtīga apjomam, uz kuru attiecas a) apakšpunktā noteiktais pienākums, ir rezervēta. Ja dalībvalsts, kurai nav pazemes gāzes krātuvju, var parādīt, ka uzglabāšanas jauda, kas līdzvērtīga apjomam, uz kuru attiecas pirmās daļas a) apakšpunktā noteiktais pienākums, ir rezervēta, piemēro 1. punktu. Pienākums, kas noteikts šajā punktā, ir ierobežots līdz 15 % no gada vidējā gāzes patēriņa attiecīgajā dalībvalstī iepriekšējo piecu gadu laikā. 6. Ja vien Ib pielikumā nav noteikts citādi, gadījumā, ja vienā dalībvalstī atrodas pazemes gāzes krātuves, uz kurām neattiecas 5. punkts, bet kuras ir tieši savienotas ar citas dalībvalsts tirgus zonu, šī cita dalībvalsts nodrošina, ka līdz 1. novembrim uzglabāšanas apjomi atbilst vismaz vidējai uzglabāšanas jaudai, kas attiecīgajā pārrobežu punktā rezervēta iepriekšējo piecu gadu laikā. 6.d pants Uzraudzība un izpilde 1. Uzglabāšanas sistēmas operatori paziņo uzpildes līmeni kompetentajai iestādei katrā dalībvalstī, kurā atrodas attiecīgās pazemes gāzes krātuves, un attiecīgā gadījumā –attiecīgās dalībvalsts izraudzītai struktūrai (“izraudzītā struktūra”): a) attiecībā uz 2022. gadu: par katru no Ia pielikumā noteiktajiem starpposma mērķrādītājiem; un b) sākot ar 2023. gadu: kā noteikts, ievērojot 6.a panta 4. punktu. 2. Katras dalībvalsts kompetentā iestāde un attiecīgā gadījumā izraudzītā struktūra uzrauga to teritorijā esošo pazemes gāzes krātuvju piepildījuma līmeni katra mēneša beigās un bez liekas kavēšanās ziņo par rezultātiem Komisijai. Komisija vajadzības gadījumā var aicināt Eiropas Savienības Energoregulatoru sadarbības aģentūru (ACER) piedalīties šādā uzraudzībā. 3. Pamatojoties uz katras dalībvalsts kompetentās iestādes un attiecīgā gadījumā izraudzītās struktūras sniegto informāciju, Komisija regulāri ziņo GKG. 4. GKG palīdz Komisijai piepildījuma trajektoriju un piepildījuma mērķrādītāju uzraudzībā un izstrādā norādījumus Komisijai par pienācīgiem pasākumiem, kā nodrošināt atbilstību gadījumā, ja dalībvalstis novirzās no piepildījuma trajektorijām vai nesasniedz piepildījuma mērķrādītājus. 5. Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai sasniegtu piepildījuma trajektorijas un piepildījuma mērķrādītājus un lai panāktu tirgus dalībnieku to uzglabāšanas pienākumu izpildi, kas vajadzīgi, lai tos sasniegtu, tostarp piemērojot minētajiem tirgus dalībniekiem pietiekami atturošas sankcijas un naudas sodus. Dalībvalstis nekavējoties informē Komisiju par izpildes pasākumiem, kas veikti ievērojot šo punktu. 6. Ja jāapmainās ar komerciāli sensitīvu informāciju, Komisija drīkst sasaukt GKG sanāksmes ierobežotā sastāvā, kurā ietilpst tikai Komisija un dalībvalstis. 7. Jebkāda informācija, ar kuru apmainās, attiecas tikai uz to, kas ir nepieciešams, lai uzraudzītu atbilstību šai regulai. Komisija, valstu regulatīvās iestādes un dalībvalstis ievēro to pienākumu īstenošanas vajadzībām saņemtās komerciāli sensitīvās informācijas konfidencialitāti. (*1) Komisijas Regula (ES) 2017/459 (2017. gada 16. marts), ar ko izveido gāzes pārvades sistēmu jaudas piešķiršanas mehānismu tīkla kodeksu un atceļ Regulu (ES) Nr. 984/2013 (OV L 72, 17.3.2017., 1. lpp.)." (*2) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1999 (2018. gada 11. decembris) par enerģētikas savienības un rīcības klimata politikas jomā pārvaldību un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 663/2009 un (EK) Nr. 715/2009, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/22/EK, 98/70/EK, 2009/31/EK, 2009/73/EK, 2010/31/ES, 2012/27/ES un 2013/30/ES, Padomes Direktīvas 2009/119/EK un (ES) 2015/652 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 525/2013 (OV L 328, 21.12.2018., 1. lpp.)." (*3) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2022/869 (2022. gada 30. maijs) par Eiropas energoinfrastruktūras pamatnostādnēm un ar ko groza Regulas (EK) Nr. 715/2009, (ES) 2019/942 un (ES) 2019/943 un Direktīvas 2009/73/EK un (ES) 2019/944 un atceļ Regulu (ES) Nr. 347/2013 (OV L 152, 3.6.2022., 45. lpp.).”;"