ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(6)

Turklāt ECB Padome nolēma arī turpmāk atļaut NCB kā atbilstošu nodrošinājumu pieņemt Grieķijas Republikas centrālās valdības emitētus tirgojamus parāda vērtspapīrus, kas neatbilst Eurosistēmas kredītkvalitātes prasībām, bet atbilst visiem pārējiem tirgojamiem aktīviem piemērojamiem atbilstības kritērijiem, vismaz tik ilgi, kamēr turpinās atkārtoti ieguldījumi šajos vērtspapīros pandēmijas ārkārtas aktīvu iegādes programmas (PĀAIP) (3) ietvaros, ievērojot īpašu diskontu grafiku. Šis būs pagaidu pasākums, un tā pamatā ir šādi papildu apsvērumi: a) vajadzība turpināt novērst piekļuves Eurosistēmas monetārās politikas operācijām sadrumstalotību, kas traucētu Grieķijas ekonomikai piemērotā monetārās politikas transmisijas mehānisma pienācīgu darbību, kamēr tā joprojām atgūstas no pandēmijas sekām; b) saistības, ko Grieķijas Republika uzņēmusies saistībā ar pastiprināto uzraudzību saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 472/2013 (4), un to izpildes kontroli, ko veic Savienības iestādes; c) to, ka vidēja termiņa parāda atvieglošanas pasākumi Grieķijas Republikai, ko īsteno ar Eiropas Finanšu stabilitātes instrumenta un Eiropas Stabilizācijas mehānisma palīdzību, ir atkarīgi no šo saistību turpmākas izpildes; d) ECB pieejamo informāciju par Grieķijas Republikas ekonomikas un finanšu stāvokli, kas izriet no ECB iesaistes pastiprinātas uzraudzības sistēmā; e) to, ka pat pēc pastiprinātās uzraudzības beigām: i) Grieķijas Republikas ekonomiskais, fiskālais un finansiālais stāvoklis tiks regulāri pārskatīts pēcprogrammas uzraudzības kontekstā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 472/2013 14. pantu un Eiropas Stabilizācijas mehānisma ceturkšņa agrīnās brīdināšanas sistēmas kontekstā, ii) Grieķijas Republikai paredzētie parāda atvieglošanas pasākumi arī turpmāk būs saistīti ar pēcprogrammas uzraudzību un iii) plānotās izmaksas Grieķijas Republikai saistībā ar Atveseļošanas un noturības mehānismu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/241 (5) ir atkarīgas no tā, vai tiks sekmīgi izpildīti saskaņotie starpposma mērķrādītāji un mērķi saskaņā ar minētās regulas 24. pantu; f) Eiropas Stabilizācijas mehānisms, Eiropas Komisija un ECB veiks regulārus valsts parāda ilgtspējas novērtējumus; g) to, ka ECB arī pēc pastiprinātās uzraudzības beigām joprojām būs pieejama informācija par Grieķijas Republikas ekonomisko un finansiālo stāvokli, izmantojot e) apakšpunkta i) un iii) punktā aprakstītos mehānismus.
2.

Pieteikšanās procesa pirmajā stadijā KRA pierāda atbilstību attiecīgajām tvēruma prasībām, kas noteiktas šīs pamatnostādnes 120. pantā, IXa pielikumā un šajā pielikumā, un, ja Eurosistēma iepriekš ir noraidījusi KRA pieteikumu atzīšanai ECAF ietvaros, to, kā tā ir novērsusi savu iepriekšējo neatbilstību. Šajā pirmajā stadijā ir šādi atsevišķi posmi. a) KRA sniedz ECB tālāk II iedaļas 1. punktā minēto dokumentāciju un informāciju. KRA var arī sniegt jebkādu citu informāciju, ko tā uzskata par būtisku, lai pierādītu savu atbilstību attiecīgajām tvēruma prasībām un attiecīgā gadījumā to, kā KRA ir novērsusi savu iepriekšējo neatbilstību. b) ECB novērtē, vai saskaņā ar II iedaļas 1. punktu sniegtā dokumentācija un informācija ir pilnīga. Ja informācija nav pilnīga, ECB lūdz KRA sniegt papildu informāciju. c) Saskaņā ar II iedaļas 2. punktu ECB var pieprasīt jebkādu papildu informāciju, kas nepieciešama, lai sāktu novērtēt KRA atbilstību attiecīgajām tvēruma prasībām un attiecīgā gadījumā to, kā KRA ir novērsusi savu iepriekšējo neatbilstību. d) Pēc tam, kad ECB ir novērtējusi pieteikumu kā pilnīgu, un pēc tam, kad tā vajadzības gadījumā ir pieprasījusi un saņēmusi jebkādu papildu informāciju, ECB attiecīgi informē KRA. e) ECB novērtē, vai KRA atbilst attiecīgajām tvēruma prasībām, kas noteiktas šīs pamatnostādnes 120. pantā, IXa pielikumā un šajā pielikumā, pamatojoties uz informāciju, kas sniegta saskaņā ar II iedaļas 1. un 2. punktu, ņemot vērā tvēruma jēdziena kvantitatīvo un kvalitatīvo perspektīvu, kā sīkāk noteikts III iedaļas 2. punktā. f) Novērtējot KRA atbilstību attiecīgajām tvēruma prasībām, ECB var pieprasīt KRA piešķirt tai piekļuvi reitingu ziņojumiem, lai parādītu reitingu atbilstību ECAF prasībām. g) ECB jebkurā brīdī, kad tā novērtē KRA atbilstību attiecīgajām tvēruma prasībām un attiecīgā gadījumā to, kā KRA ir novērsusi savu iepriekšējo neatbilstību, var pieprasīt KRA, lai tā sniedz papildu skaidrojumus vai informāciju. h) Eurosistēma pieņem pamatotu lēmumu par KRA atbilstību attiecīgajām tvēruma prasībām un attiecīgā gadījumā par to, kā KRA ir novērsusi savu iepriekšējo neatbilstību. Tā paziņo savu lēmumu attiecīgajai KRA. Ja Eurosistēma nolemj, ka KRA neatbilst attiecīgajām tvēruma prasībām un/vai attiecīgā gadījumā nav novērsusi savu iepriekšējo neatbilstību, tā paziņojumā norāda sava lēmuma iemeslus. i) Vienlaikus ar jebkuru lēmumu, kas paziņots KRA saskaņā ar h) apakšpunktu, Eurosistēma informē KRA par to, vai Eurosistēma izmanto tai paredzētās tiesības pieņemt lēmumu neuzsākt procedūru atzīšanai ECAF ietvaros saskaņā ar šīs pamatnostādnes 120. panta 2. punktu, t. i., lēmumu neatļaut KRA sākt pieteikšanās procesa otro stadiju. Eurosistēma paziņojumā norāda sava lēmuma iemeslus. Lai pamatotu šādu lēmumu, Eurosistēma var ņemt vērā arī to, vai informācija, ko sniegusi KRA vai kas iegūta no citiem avotiem, rada būtiskas bažas, ka KRA atzīšana ECAF ietvaros kavētu ECAF efektīvu īstenošanu vai neatbilstu ar ECAF riska kontroles funkcijas principiem Eurosistēmas nodrošinājuma regulējumā.
4)

iekļauj šādu 11.a pantu: “11.a pants Tirgojami ieguldījumu fondi 1. Šo pantu piemēro tirgojamiem ieguldījumu fondiem, kas atbilst šādiem kritērijiem: a) tie iegūti vienīgi ieguldījumu nolūkā, neradot ietekmi uz pirkšanas un pārdošanas lēmumiem ikdienā; b) ieguldījumu stratēģija un fonda pilnvaras noteiktas iepriekš, un visi noteikumi un nosacījumi ir paredzēti līgumā; c) ieguldījuma atdeve tiks vērtēta kā viens ieguldījums atbilstoši fonda ieguldījumu stratēģijai; d) fonds ir atsevišķa struktūra neatkarīgi no tā juridiskās formas, un tas tiek pārvaldīts neatkarīgi, t. sk. pieņemot ieguldījumu lēmumus ikdienā. Ņemot vērā a)–d) apakšpunktā minētos kritērijus, šis pants var attiekties arī uz darbinieku ilgtermiņa pabalstu fondiem, ja vien tiem nav piemērojama atšķirīga grāmatvedības sistēma. Ņemot vērā a)–c) apakšpunktā minētos kritērijus un ievērojot 3. panta 1. punktā minēto kvalitatīvo raksturojumu, šo pantu var piemērot arī pašu kapitāla portfeļiem, kas nav atsevišķa juridiska persona, bet tiek ārēji pārvaldīti un strikti replicē indeksētā fonda darbību. Šī panta vajadzībām šādus pašu kapitāla portfeļus uzskata par tirgojamiem ieguldījumu fondiem. 2. Tirgojamus ieguldījumu fondus ārvalstu valūtās, kas norādīti pie “Pārējiem aktīviem”, neveido daļu no vispārējās valūtas pozīcijas, bet ir daļa no atsevišķa valūtas turējuma. Ieteicams attiecīgās ārvalstu valūtas guvumu un zaudējumu aprēķinu izdarīt saskaņā ar neto vidējo izmaksu metodi vai saskaņā ar vidējo izmaksu metodi. 3. Tirgojamu ieguldījumu fondu pārvērtēšanu veic pēc neto principa, nevis ņemot vērā pamatā esošos aktīvus. Ieskaits starp dažādiem tirgojamiem ieguldījumu fondiem netiek veikts. 4. Darījumus norāda bilancē pēc darījuma cenas. 5. Starpniecības maksu norāda kā darījuma izmaksas, kas jāiekļauj aktīva izmaksās, vai kā izdevumus peļņas un zaudējumu aprēķinā. 6. Iegādātās dividendes summu iekļauj tirgojamu ieguldījumu fondu izmaksās. Bezdividenžu dienā, kamēr dividenžu maksa vēl nav saņemta, iegādāto dividenžu summu var uzskatīt par atsevišķu posteni. 7. Tirgojamu ieguldījumu fondu dividenžu uzkrātos procentus perioda beigās neiegrāmato, jo tie jau ir atspoguļoti tirgojamu ieguldījumu fondu tirgus cenā, izņemot akcijas, kas kotētas bez dividendēm.”;
(2)

Kompetento iestāžu lēmumi piešķirt atļaujas un nepiemērot prasības Regulas (ES) Nr. 575/2013 8. panta 4. punkta, 49. panta 3. punkta, 113. panta 7. punkta, 422. panta 8. punkta un 425. panta 4. punkta un Deleģētās regulas (ES) 2015/61 33. panta 2. punkta b) apakšpunkta izpratnē, kā arī jebkuri lēmumi, kuri izriet no IAS kontroles, ir vērsti pret individuālām kredītiestādēm. Eiropas Centrālā banka (ECB) kā kompetentā iestāde, kas vienotā uzraudzības mehānisma (VUM) ietvaros veic tādu kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību, kuras klasificētas kā nozīmīgas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1024/2013 6. panta 4. punktu, kā arī Eiropas Centrālās bankas Regulas (ES) Nr. 468/2014 (ECB/2014/17) (4) IV daļu un 147. panta 1. punktu, atbild par to pieteikumu izvērtēšanu, kurus iesniegušas nozīmīgas kredītiestādes, un to IAS kontroli, kurās iekļautas nozīmīgas kredītiestādes, bet nacionālās kompetentās iestādes (NKI) atbild par to pieteikumu izvērtēšanu, kurus iesniegušas mazāk nozīmīgas kredītiestādes, un to IAS kontroli, kurās iekļautas mazāk nozīmīgas kredītiestādes.
(4)

Pamatnostādnē ECB/2012/27 (2) ir precizēta atlīdzība par maksājumu moduļa kontiem un to subkontiem, kas var ietekmēt vispārējos principus attiecībā uz atlīdzību par valdības noguldījumiem, kā to apstiprinājusi ECB Padome un kas apstiprināts ar 1. apsvērumā minēto ECB Padomes lēmumu samazināt noguldījumu iespējas likmi, nosakot to zemāku par nulle procentu.
“banknošu turēšanas pasūtījuma (notes-held-to-order) shēma” jeb “NHTO shēma” ir shēma, ko veido atsevišķi līgumi starp NCB un dažām kredītiestādēm (NHTO bankām) NCB iesaistītajā dalībvalstī, saskaņā ar kuriem NCB: i) piegādā NHTO iestādēm euro banknotes, kuras tās glabā ārpus NCB telpām laišanai apgrozībā, un ii) tieši kreditē vai debetē NHTO iestāžu vai kredītiestāžu, kas ir NHTO iestāžu klienti, kontus nacionālajā centrālajā bankā (NCB) atbilstoši euro banknošu apjomam, ko NHTO iestādes vai to klienti novieto vai izņem no glabāšanas telpām, paziņojot par to NCB. Banknotes, ko NCB nodevušas NHTO iestādēm, veido daļu no NCB izgatavotajām banknotēm (1.1. datu postenis). Banknotes, ko glabāšanā tur NHTO iestādes, nav daļa no NCB nacionālā euro banknošu neto emisijas apjoma;
4.

Pamatnostādnes 2. pielikumu groza šādi: a) pamatnostādnes 2. pielikuma nosaukumu aizstāj ar šādu: “Savstarpēju prasījumu dzēšanas pamatlīgums, kuram piemēro Anglijas tiesību aktus (izmantošanai attiecībās ar visiem darījumu partneriem, izņemot darījumu partnerus: i) kas reģistrēti Amerikas Savienotajās Valstīs, ii) kas reģistrēti Francijā un Vācijā un kas ir tiesīgi tikai attiecībā uz noguldījumiem, un iii) ar kuriem ECB parakstījusi FBE Finanšu darījumu pamatlīgumu (2004. gada izdevumu) un kuri ir reģistrēti vai izveidoti saskaņā ar kādas no šo jurisdikciju tiesību aktiem: Austrija, Beļģija, Dānija, Somija, Francija, Vācija, Grieķija, Itālija, Luksemburga, Nīderlande, Portugāle, Spānija, Apvienotā Karaliste (tikai Anglija un Velsa) vai Šveice; sastādīts angļu valodā).” ; b) pamatnostādnes 2.b pielikuma nosaukumu aizstāj ar šādu: “Savstarpēju prasījumu dzēšanas pamatlīgums, kuram piemēro Francijas tiesību aktus (izmantošanai attiecībās ar darījumu partneriem, kas reģistrēti Francijā un kas ir tiesīgi tikai attiecībā uz noguldījumiem; sastādīts franču valodā)” ; c) pamatnostādnes 2.c pielikuma nosaukumu aizstāj ar šādu: “Savstarpēju prasījumu dzēšanas pamatlīgums, kuram piemēro Vācijas tiesību aktus (izmantošanai attiecībās ar darījumu partneriem, kas reģistrēti Vācijā un kas ir tiesīgi tikai attiecībā uz noguldījumiem; sastādīts vācu valodā)” ; d) savstarpēju prasījumu dzēšanas pamatlīgumu sarakstu 2.a, 2.b, 2.c un 2.d pielikuma 1. papildinājumā aizstāj ar šādu: “1. FBE Master Agreement for Financial Transactions (Edition 2004) 2. ISDA Master Agreement (Multi-currency – Cross border 1992) 3. TBMA/ISMA Global Master Repurchase Agreement (2000 version) 4. The Bond Market Association Master Repurchase Agreement”
Eiropas Klimata, infrastruktūras un vides izpildaģentūras ieņēmumu un izdevumu pārskats par 2021. finanšu gadu – Budžeta grozījumi Nr. 1

(2021/C 408/03)

IEŅĒMUMI

Sadaļa Nodaļa Pozīcija 2021. gada budžets Budžeta grozījums Nr. 1 Jaunā summa 1 EIROPAS SAVIENĪBAS IEMAKSA 1 0 EIROPAS SAVIENĪBAS IEMAKSA 21 952 000 21 952 000 1. sadaļa – Kopā 21 952 000 21 952 000 2 TREŠO VALSTU PIEDALĪŠANĀS 2 0 TREŠO VALSTU PIEDALĪŠANĀS 4 960 000 4 960 000 2. sadaļa – Kopā 4 960 000 4 960 000 KOPSUMMA 26 912 000 26 912 000

IZDEVUMI

Sadaļa Nodaļa Pozīcija 2021. gada budžets Budžeta grozījums Nr. 1 Jaunā summa 1 PERSONĀLA IZDEVUMI 1 1 ALGAS, PABALSTI UN IZMAKSAS 23 385 900 23 385 900 1 2 SOCIĀLIE, MEDICĪNISKIE UN APMĀCĪBAS IZDEVUMI 869 400 869 400 1. sadaļa – Kopā 24 255 300 24 255 300 2 INFRASTRUKTŪRA UN DARBĪBAS IZDEVUMI 2 1 CELTNIECĪBAS IZDEVUMI 1 263 215 1 263 215 2 2 IKT 606 535 606 535 2 3 KUSTAMAIS ĪPAŠUMS UN KĀRTĒJĀS DARBĪBAS IZMAKSAS 50 250 50 250 2. sadaļa – Kopā 1 920 000 1 920 000 3 PROGRAMMU ATBALSTA IZDEVUMI 3 1 PROGRAMMU ATBALSTA IZDEVUMI 736 700 736 700 3. sadaļa – Kopā 736 700 736 700 KOPSUMMA 26 912 000 26 912 000

Štatu saraksts 1

Funkciju grupa un pakāpe (1) 2021 2020 Atļautas saskaņā ar Savienības budžetu Faktiski aizpildītas (stāvoklis 2019. gada 31. decembrī) Atļautas saskaņā ar Savienības budžetu Pastāvīgās amata vietas Pagaidu amata vietas Pastāvīgās amata vietas Pagaidu amata vietas Pastāvīgās amata vietas Pagaidu amata vietas AD 16 — — — — — — AD 15 — — — — — — AD 14 — 7 — 7 — 7 AD 13 — 10 — 9 — 9 AD 12 — 5 — 5 — 5 AD 11 — 5 — 5 — 5 AD 10 — 5 — 5 — 5 AD 9 — 11 — 7 — 9 AD 8 — 12 — 10 — 12 AD 7 — 11 — 10 — 10 AD 6 — 2 — 2 — 2 AD 5 — 3 — — — 3 starpsumma AD — 71 — 60 — 67 AST 11 — — — — — — AST 10 — — — — — — AST 9 — — — — — — AST 8 — — — — — — AST 7 — 1 — 1 — 1 AST 6 — 2 — 2 — 2 AST 5 — 3 — 3 — 3 AST 4 — 3 — 3 — 3 AST 3 — 2 — 1 — 2 AST 2 — — — — — — AST 1 — — — — — — starpsumma AST — 11 — 10 — 11 AST/SC 6 — — — — — — AST/SC 5 — — — — — — AST/SC 4 — — — — — — AST/SC 3 — — — — — — AST/SC 2 — — — — — — AST/SC 1 — — — — — — starpsumma AST/SC — — — — — — Kopā — 82 — 70 — 78 Kopsumma 82 70 78 (1)

Līgumdarbinieku skaita (pilnas darba slodzes ekvivalenta izteiksmē) un valstu norīkoto ekspertu skaita aplēse

Līgumdarbinieku amati 2021 2020 FG IV 163 144 FG III 74 72 FG II 33 33 FG I — — Kopā 270 249

(1) Pending the finalisation of the delegation process to the executive agencies of operational programmes for the period 2021-2027, the delegation related to the completion of the legacy programmes prior to 2021 will continue in 2021. Therefore, until this finalisation this establishment plan, which reflects a staffing level corresponding to the authorized level of 2020, continues to apply.
—

noteiktu pabalstu ierēdņiem, kuri dienesta pienākumu izpildei regulāri izmanto reprezentācijas izdevumus, un izmaksu kompensāciju pilnvarotajiem ierēdņiem Komisijas un/vai EĀDD pārstāvēšanai to interesēs un dienesta pienākumu izpildē (delegācijām Savienības teritorijā daļa no uzturēšanās izdevumiem tiks segta no reprezentācijas pabalsta),
13.

norāda, ka, neraugoties uz 2011. gadā uzsāktajām ex post pārbaudēm, lai novērtētu piešķirto dotāciju īstenošanas likumību un pareizību, Kopuzņēmumam nav vispārējas ex post kontroles stratēģijas, kas aptvertu dotācijas līgumu un iepirkuma līgumu izpildi; mudina Kopuzņēmumu noteikt un īstenot vispārēju ex post kontroles stratēģiju, kas pilnā apmērā ietvertu budžeta resursu izdevumus;
2.

vienlaikus pauž nožēlu par to, ka atcelto apropriāciju īpatsvars ir pieaudzis dubultā apmērā no 4 % 2010. gadā līdz 8 % (EUR 1,3 miljoniem) 2011. gadā, liecinot par to, ka Aģentūrai ir grūti īstenot gada darba programmā paredzētās darbības un ievērot budžeta gada pārskata principu; prasa turpmāk veidot reālistiskāku un realizējamāku darba programmu;
6.

pieņem zināšanai, vadoties no gada darbības pārskata, ka III sadaļai “Pamatdarbības izdevumi” no kopējā budžeta EUR 4 063 000 apmērā apropriācijas bija 93,31 % salīdzinājumā ar 99,56 % 2010. gadā un ka tika izlietoti 55,98 % no maksājumu apropriācijām salīdzinājumā ar 45,20 % 2010. gadā;
7.

no gada pārskatiem konstatē, ka vispārējās grāmatvedības uzskaites veikšanai Institūts no 2011. gada 8. jūnija sāka izmantot SAP – sistēmu, ko izmanto Komisija un kas ir tieši saistīta ar ABAC; turklāt atzīmē, ka no 2011. gada 1. janvāra līdz 7. jūnijam Institūts izmantoja sava partnera – Izglītības un kultūras ģenerāldirektorāta – grāmatvedības sistēmu;
3.

pauž bažas, ka Kopuzņēmums par gada pārskatos iekļauto pakārtoto darījumu likumību un pareizību saņēmis Revīzijas palātas atzinumu ar piezīmēm – tas tādēļ, ka Kopuzņēmums nespēja novērtēt, vai ex post revīzijas stratēģija sniedz pietiekamu pārliecību par pakārtoto darījumu likumību un pareizību; atkārtoti norāda, ka Kopuzņēmumam nekavējoties jāuzlabo ex ante pārbaužu kvalitāte, jo īpaši saistībā ar dotāciju pārvaldību, un prasa informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par Kopuzņēmuma vēlāk veikto ex post revīziju rezultātiem; pauž cerību, ka Revīzijas palāta, pamatojoties uz neatkarīgām revīzijām, spēs sniegt budžeta izpildes apstiprinātājiestādei savu atzinumu par Kopuzņēmuma ex post revīzijas stratēģijas efektivitāti;
8.

no pārskata par budžeta un finanšu pārvaldību konstatē, ka Aģentūras budžeta izpildes līmenis sasniedza 97 % izdevumiem, ko finansē ar darbības subsīdiju no Savienības, un 89 % pamatdarbībai, ko finansē no iezīmētiem ieņēmumiem; jo īpaši norāda, ka Aģentūras budžeta izpilde sasniedza: — 96 % saistībām un 89 % maksājumiem I sadaļā (personāla izdevumi), — 99 % saistībām un 78 % maksājumiem II sadaļā (administratīvie izdevumi), — 99 % saistībām un 60 % maksājumiem III sadaļā (pamatdarbības izdevumi); pauž bažas par to, ka III sadaļā Aģentūras budžeta izpildes līmenis maksājumiem bija tikai 60 % salīdzinājumā ar 97 % 2009. gadā; atzinīgi vērtē to, ka Aģentūra ir veikusi nepieciešamos pasākumus, lai uzlabotu situāciju, un tā rezultātā izpildīto maksājumu līmenis 2011. gadā ir augsts (90 % III sadaļā un 94 % budžetā kopumā);
13.

iepazīstoties ar gada darbības pārskatu, pieņem zināšanai, ka Kopuzņēmuma 2010. gada uzaicinājumu publicēja 2010. gada 26. februārī un ka pētniecības projektiem minētā uzaicinājuma projektu izklāsta posmā tika iesniegti 73 priekšlikumi, no kuriem 72 atbilda atbilstības kritērijiem; secina, ka 11 izvēlētie priekšlikumi ir par summu no EUR 45 000 000 līdz EUR 3 400 000 un no tiem četri projekti ir par summu EUR 15 000 000 apmērā vai vairāk, kas atbilst 66 % kopējo ieguldījumu; tomēr norāda, ka no sākotnēji 11 projektiem, kurus izpilddirektors bija pilnvarots apspriest, viens bija jāuzskata par nerealizējamu, tādējādi kopumā sekmīgi tika apspriesti 10 projekti;
7.

mudina Aģentūru pareizi piemērot iepirkuma procedūras un sniegt gada darba programmā atbilstīgu informāciju par plānotajiem publiskajiem iepirkumiem; īpaši pauž bažas par to, ka gada darba programmā nav skaidri norādīta visa informācija, kas minēta Finanšu regulā un tās īstenošanas noteikumos; atgādina Aģentūrai – ja tās lēmums par plānotā iepirkuma finansēšanu netiek pienācīgi pamatots, var tikt apstrīdēta Aģentūras lēmuma spēkā esamība; ņem vērā Aģentūras sniegto informāciju par to, ka no 2011. gada galīgajai darba programmai tiek pievienots īpašs pielikums, kurā norāda kopējo budžeta finansējumu, kas rezervēts gada laikā plānoto iepirkumu veikšanai, aptuveno līgumu skaitu un katras darbības aptuvenos izpildes termiņus;
4.

konstatē, ka piecus mēnešus, proti, no 2010. gada 22. maija līdz 2010. gada oktobrim, Aģentūra bija izdekorējusi zaļā krāsā savas ēkas fasādi, kas izmaksāja EUR 294 641, un ka šo līgumu izpildīja uzņēmums Ramboll, kas bija galvenais līgumslēdzējs, un uzņēmums Green Fortune; ir pārsteigts, ka netika rīkots publiskā iepirkuma konkurss; prasa Aģentūras direktorei sniegt detalizētu informāciju par to, kā šie uzņēmumi tika izraudzīti par līgumslēdzējiem; konstatē, iepazīstoties ar Aģentūras direktores 2012. gada 11. aprīļa vēstuli, ka šīs izmaksas sedza no budžeta posteņiem “2 1 4 0 – Telpu aprīkojums” (EUR 180 872) un “3 3 2 3 – Komunikācija” (EUR 113 769); uzsver, ka saistību apropriācijas budžeta postenī 2 1 4 0 ir palielinātas no EUR 85 000 līdz EUR 271 049, neņemot vērā Aģentūras administrācijas vadītāja iebildumus; norāda arī, ka 2010. gada maijā administrācijas vadītājs devās slimības atvaļinājumā un kopš tā laika viņu aizvieto pienākumu pagaidu izpildītājs; konstatē, iepazīstoties ar direktores 2012. gada 30. aprīļa vēstuli, ka uz budžeta posteni 2 1 4 0 pārvietoja budžeta līdzekļus EUR 180 872 apmērā no budžeta posteņa “2 1 0 0 – Īre”; atgādina, ka 2009. gada decembrī Aģentūra maksāja īri par 2010. gada 1. ceturksni, tādējādi izvairoties no Komisijai atmaksājamās summas samazināšanas; tāpēc aicina Aģentūru paskaidrot budžeta izpildes apstiprinātājiestādei, kāpēc Aģentūra ir pārvietojusi EUR 180 872 no budžeta posteņa “Īre”, lai gan īre ir līgumā fiksēta summa, kā arī sniegt informāciju un rakstiskus pierādījumus par procedūrām, kas saistītas ar budžeta līdzekļu pārvietošanu; cer, ka Aģentūra visas prasītās darbības veiks līdz 2012. gada augustam;
2.

uzsver, ka 2009. gada budžeta procedūras laikā budžeta lēmējinstitūcija iekļāva rezervē kopumā EUR 4 546 000 no Iestādes budžeta; atzinīgi vērtē to, ka 2009. gada novembrī EUR 2 000 000 no rezervē iekļautajiem līdzekļiem tika atļauts izmantot Iestādes IT attīstības un infrastruktūras projektu īstenošanai, jo tā attiecīgajai komitejai bija iesniegusi darbinieku aptaujas rezultātus, kas bija priekšnoteikums līdzekļu izņemšanai no rezerves;
8.

atzinīgi vērtē to, ka Tiesā pastāvīgi samazinās tiesvedības procesa ilgums, un jo īpaši to, ka tiesvedības procesa ilgums ievērojami samazinājies prejudiciālu nolēmumu gadījumos; uzskata, ka šis samazinājums vēl nav apmierinošs; konstatē, ka samazinājies pabeigto lietu skaits (333 spriedumi un 161 rīkojums salīdzinājumā ar attiecīgi 379 spriedumiem un 172 rīkojumiem 2007. gadā), taču ņem vērā, ka prejudiciālo nolēmumu lietu skaits bija ievērojami lielāks; ņem vērā arī to, ka 2008. gadā iesniegto lietu skaits (592) bija lielākais kopš 1979. gada un ka tādēļ 2008. gada beigās tika konstatēts neliels nepabeigto lietu pieaugums (767 lietas salīdzinājumā ar 741 lietu 2007. gada beigās);
5.

pauž bažas par to, ka, lai gan saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 683/2008 Komisija kopš 2009. gada 1. janvāra ir atbildīga par Eiropas satelītnavigācijas programmu (EGNOS un Galileo) īstenošanu un līdzekļu pārvaldību, līdz 2008. gada beigām Komisijai nebija nodotas ne darbības, ne aktīvi un ne Komisijas, ne Iestādes attiecīgajos gada pārskatos jaunais pienākumu sadalījums nebija atspoguļots; ir uzzinājis no Revīzijas palātas, ka Iestādei EUR 58 400 000 vajadzēja uzskatīt par parādu Komisijai, nevis par priekšfinansējumu no Komisijas; turklāt konstatē, ka pārskatos nebija jāiekļauj EUR 55 600 000, kas jāmaksā Eiropas Kosmosa aģentūrai, jo šī summa bija Kopienu iemaksas programmām Galileo un EGNOS un par to atbildīga bija Komisija;
8.

atzīmē, ka, veicot IT sistēmas modernizāciju, ir jānodrošina pāreja no EAF īpašās IT sistēmas (OLAS) uz Komisijas centrālo IT sistēmu (ABAC) un EuropeAid iekšējo sistēmu (CRIS); konstatē, ka sākotnēji modernizāciju bija plānots veikt 2006. gadā, taču tā ir ieilgusi, un tagad to pilnībā plānots īstenot līdz 2008. gada beigām; atzīmē, ka EuropeAid ģenerāldirektors nesen ir sniedzis Budžeta kontroles komitejai informāciju par modernizācijas procesa īstenošanas gaitu;
M.

tā kā Parlamenta Budžeta kontroles komitejas darbs kopumā un jo īpaši budžeta izpildes apstiprināšanas procedūra ir daļa no procesa, kura mērķis ir: 1) saskaņā ar Līgumu no Komisijas kopumā un no komisāriem, kā arī no visiem citiem iesaistītajiem dalībniekiem panākt pilnīgu atbildību par ES finanšu pārvaldību; 2) īstenot ikgadēju procedūru, kas sekmētu šā mērķa sasniegšanu un dotu Parlamentam iespēju pastāvīgi tieši sazināties ar galvenajām par šo pārvaldību atbildīgajām pusēm; 3) uzlabot finanšu pārvaldību ES, ņemot vērā Revīzijas palātas revīzijas rezultātus, un tādējādi izveidot stabilāku pamatu lēmumu pieņemšanai;