PIELIKUMS

“DEHESA DEL CARRIZAL”

PDO-ES-A0054-AM02

Piemērošanas diena: 27.6.2014.

PRODUKTA SPECIFIKĀCIJAS GROZĪJUMA PIETEIKUMS

1. Grozījumam piemērojamie noteikumi

Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. pants – grozījums, kas nav maznozīmīgs.

2. Grozījuma apraksts un pamatojums

2.1. Maksimālās faktiskās spirta tilpumkoncentrācijas svītrošana

Ir svītrota norāde par vīnu maksimālo spirta koncentrāciju, kāda noteikta patlaban, t. i., 15 tilp. %, jo šāds līmenis ierobežo iespēju iegūt vairāk nogatavojušos vīnogu ražu un neļauj izmantot pieejamo šķirņu un augsnes potenciālu.

Produkta specifikācijas 2.1. punktā “VĪNU ANALĪTISKĀS ĪPAŠĪBAS” frāzes “Spirta faktiskā koncentrācija (tilp. %): 12 ≤ tilp. % ≤ 15” vietā jābūt “≥ 12 %”. Vienotais dokuments nav grozīts.

2.2. Jaunas šķirnes iekļaušana

Šķirne “Petit Verdot” ir ieviesta, ņemot vērā gan tās spēju pielāgoties ražošanas apgabala īpatnībām, gan no tās iegūto vīnogu īpašības, jo tās dod iespēju nodrošināt kvalitāti un raksturīgās īpašības, kādas piemīt un tiek prasītas unikālajiem “Dehesa del Carrizal” vīniem. Tas nozīmē, ka no šīs šķirnes vīnogām var ražot vienšķirnes vīnus un ka no “Petit Verdot” iegūtu vīnu var iekļaut tādu vīnu maisījumā, kas iegūts no dažādu šķirņu vīnogām.

Produkta specifikācijas 2.2. punktā par īpašībām, kas jānosaka ar organoleptisko analīzi, pievienots 2.2.3. punkts par “Petit Verdot” šķirnes “Tinto” vīniem un to organoleptiskajām īpašībām; turklāt “Petit Verdot” iekļauta arī 2.2.4. un 2.2.5. punktā norādītajā šķirņu maisījumu sarakstā. Tā iekļauta arī 3.1. punktā par vienšķirnes vīniem.

“Petit Verdot” ir iekļauta arī 6. punktā “Vīna vīnogu šķirnes”.

Tā iekļauta kā papildu šķirne. Tātad vienoto dokumentu šis grozījums neietekmē.

2.3. “Tempranillo” šķirnes iekļaušana visos maisījumos

“Tempranillo” šķirne ir iekļauta visos iespējamajos atļauto šķirņu maisījumos, lai palielinātu šādu maisījumu potenciālo dažādību, izmantojot katras šķirnes specifiskās īpašības, taču nemainot šo vīnu analītiskās un organoleptiskās īpašības, kas noteiktas specifikācijā.

“Tempranillo” šķirne tagad attiecīgi iekļauta produkta specifikācijas 2.2.4. punktā, kas ietilpst tās 2.2. punktā par īpašībām, kuras nosakāmas ar organoleptisko analīzi. Vienotais dokuments nav grozīts.

2.4. Minimālais izturēšanas laiks

Specifikācijā norādītais maksimālais izturēšanas laiks ir svītrots, ņemot vērā to, ka ir veiktas izmaiņas attiecībā uz mucu ietilpību, – tajās esošā vīna dažādos maksimālā izturēšanas laika periodus vajadzīgs pagarināt. Tāpēc ierobežots ir tikai minimālais izturēšanas laiks, jo vīns tiek kontrolēts ar degustāciju.

Produkta specifikācijā izdarīti grozījumi šādos punktos: 2.2.4., 2.2.5., 3.1. un 3.2. Vienotais dokuments nav grozīts.

2.5. Spirta rūgšanas temperatūras pieaugums

Temperatūras diapazons, kāds norādīts spirta rūgšanas procesiem, ir svītrots, un ir noteikta maksimālā temperatūra. Ar to tiek atzīts, ka spirta rūgšana sākas zemākā temperatūrā, kas nozīmē, ka tā sākas lēnāk, tādējādi aizsargājot vīnu primārās aromāta nianses.

Produkta specifikācijas 3.1. punktā, kur bija norādīts, ka spirta rūgšanas norises temperatūra ir “no 22 °C līdz 30 °C”, turpmāk ir “līdz 35 °C”.

Vienotajā dokumentā ir grozīts 2.5.1. punkts “Īpašās vīndarības metodes”.

2.6. Minimālais macerācijas ilgums

Ir svītrots macerācijas dienu skaita diapazons, un ir noteikts minimālais dienu skaits, lai atsevišķās produkta partijās iegūtu vairāk primāro aromāta nianšu un piedotu galaproduktam lielāku organoleptisko dažādību.

Produkta specifikācijas 3.1. punktā, kur teikts, ka produkta iepildīšanai traukos vajag “10–30” macerācijas dienas, ir jābūt “ne mazāk par septiņām” macerācijas dienām.

Vienotajā dokumentā ir grozīts 2.5.1. punkts “Īpašās vīndarības metodes”.

2.7. Presēšanas iznākuma palielināšana

Ir pieprasīts presēšanas iznākumu visiem vīniem no 60–70 litriem no 100 kg palielināt līdz 75 litriem no 100 kg ražas, jo iepriekš tika ņemta vērā tikai ražas novākšana ar rokām, bet ražas mehanizētas novākšanas gadījumā ražība palielinās no 4 % līdz 6 % – šādā gadījumā vīndarītavā nonāk tikai vīnogas, bet ne gremzdi.

Produkta specifikācijas 3.1. punktā norādes “60–70 litri no 100 kg ražas” vietā jābūt “75 litri no 100 kg ražas”.

Vienotajā dokumentā ir grozīts 2.5.1. punkts “Īpašās vīndarības metodes”.

2.8. Malolaktiskās fermentācijas temperatūras pieaugums

Temperatūras diapazons, kāds norādīts malolaktiskās fermentācijas procesiem, ir svītrots, un ir noteikta maksimālā temperatūra. Ar to tiek atzīts, ka malolaktiskā fermentācija sākas zemākā temperatūrā, un tas nozīmē, ka tā sākas lēnāk, tādējādi piedodot galaproduktam lielāku organoleptisko dažādību.

Produkta specifikācijas 3.1. punktā, kur bija norādīts, ka malolaktiskās fermentācijas norišu temperatūra ir “no 20 °C līdz 22 °C”, ir jābūt “līdz 25 °C”.

Vienotajā dokumentā ir grozīts 2.5.1. punkts “Īpašās vīndarības metodes”.

2.9. Minimālais malolaktiskās fermentācijas ilgums

Ir svītrots malolaktiskās fermentācijas dienu skaita diapazons, un ir noteikts minimālais dienu skaits, jo atsevišķās produkta partijās malolaktiskās fermentācijas norišu sākumā ir zemāki ābolskābes līmeņi, un tāpēc šis process var beigties agrāk.

Produkta specifikācijas 3.1. punktā, kur teikts, ka malolaktiskā fermentācija ilgst “10–30 dienas”, ir jābūt norādītam, ka tā “ilgst vismaz septiņas dienas”.

Vienotajā dokumentā ir grozīts 2.5.1. punkts “Īpašās vīndarības metodes”.

2.10. Mucu un kublu ietilpība

Ir svītrota norāde par ozolkoka mucu un koka kublu ietilpību litros, jo dažādu tilpumu mucu un kublu izmantošana ļauj pielāgot dažādu šķirņu vīnogu vīnu izturēšanas laiku atkarībā no to īpašībām.

Produkta specifikācijas 3.1. punktā teikuma “Izturēšana 12–24 mēnešus 225–300 litru ozolkoka mucās, kas nav vecākas par pieciem gadiem, un 4 000 litru koka kublos, izturēšanas laiku kontrolējot ar degustāciju” vietā jābūt “Izturēšana vismaz 12 mēnešus Francijas un/vai Amerikas, un/vai Eiropas ozolkoka mucās un/vai koka kublos, izturēšanas laiku kontrolējot ar degustāciju.”

Produkta specifikācijas 3.2. punktā teksta “Izturēšana pavisam ilgst 12–24 mēnešus, un tā noris 225–300 litru Francijas ozolkoka mucās un 4 000 litru koka kublos. Mucas, ko produkta izturēšanai izmanto pirmajos mēnešos, nedrīkst būt vecākas par 2–3 gadiem, bet pēc tam izmantojamas jaunas vai gadu vecas mucas. Nogatavināšanas laiku kontrolē ar degustāciju.” vietā jābūt tekstam “Tiek ražots divu veidu vīns atkarībā no kopējā izturēšanas laika, kura ilgums var būt dažāds – no vismaz 3 mēnešiem vīnam, kas aprakstīts šīs specifikācijas 2.2.4. punktā, līdz vismaz 12 mēnešiem vīnam, kas aprakstīts šīs specifikācijas 2.2.5. punktā. Izturēšana Francijas un/vai Amerikas, un/vai Eiropas ozolkoka mucās un/vai koka kublos, izturēšanas laiku kontrolējot ar degustāciju.”

Vienotajā dokumentā ir grozīts 2.5.1. punkts “Īpašās vīndarības metodes”.

2.11. Grozījumi “Chardonnay” baltvīna ražošanā

Aukstās macerācijas maksimālā temperatūra ir ierobežota ar mērķi panākt lielāku aromāta nianšu dažādību, lai primārās aromāta nianses būtu labāk izteiktas. Svītrota norāde par tās misas maksimālo procentuālo daudzumu, kuru fermentē uz tajā esošajām nogulsnēm, un par tā laika ilgumu, kādu produkts tiek turēts mucās; šāda grozījuma mērķis ir fermentēt ozolkoka mucās lielāku misas daudzumu ilgāku laika sprīdi, lai iegūtu vairāk trešēju aromāta nianšu. Pagarināts arī fermentācijas procesa ilgums, lai iegūtu vairāk otrēju aromāta nianšu. Tā tiek iegūts kompleksāks vīns, kam vajadzīga minimāla filtrēšana vai tādas nevajag vispār.

Attiecīgi grozīts produkta specifikācijas 3.3. punkts un vienotā dokumenta 2.5.1. punkts.

2.12. Ģeogrāfiskā apgabala paplašināšana

Pieprasīts platību palielināt par 5,03 hektāriem, jo šī papildu platība atrodas blakus zemesgabaliem, kas produkta specifikācijā jau ir iekļauti. Tā kā šie zemesgabali ir saistīti ar tādiem zemesgabaliem, kuri patlaban ietilpst ar šo ACVN apzīmētā produkta ražošanas ģeogrāfiskajā apgabalā un kurus atdala tikai ceļš, tajos valda tādi paši klimatiskie, reljefa un augsnes apstākļi. Sākotnēji minētajā apgabalā tie neietilpa, jo nebija apstādīti ar vīnogulājiem.

Produkta specifikācijas 4. punktā “Ģeogrāfiskā apgabala demarkācija” pievienots teksts “un 23. kadastrālā rajona 860.a, 860.b un 860.c zemesgabals”, un apgabala platība palielināta līdz “26,2764 hektāriem”.

Vienotajā dokumentā ir grozīts 2.6. punkts “Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals”.

2.13. Jauna maksimālā ražas apjoma iekļaušana

Attiecībā uz jauno “Petit Verdot” šķirni ir iekļauts maksimālais ražas apjoms, jo, pievienojot jaunu šķirni, specifikācijas tekstā ir jāiekļauj norāde par maksimālo ražu, kāda noteikta šai jaunajai šķirnei.

Produkta specifikācijas 5. punktā “Maksimālā raža” pievienota šāda informācija: “– “Petit Verdot”: 84 hl no hektāra un 12 000 kg no hektāra.”

Vienotajā dokumentā ir grozīts 2.5.2. punkts “Maksimālā raža”.

2.14. Atjauninājumi apstiprināto sertifikācijas struktūru sarakstā attiecībā uz produkta “Dehesa del Carrizal” specifikāciju

Norādīts pašreizējās apstiprinātās sertifikācijas struktūras nosaukums un adrese.

Produkta specifikācijas 9.1. punktā “Kontroles struktūra” ir pievienota šāda sertifikācijas struktūra:

LIEC AGROALIMENTARIA, S.L. Pol. Industrial Calle XV, Parcela R-113 13200 Manzanares (Ciudad Real) ESPAÑA

Ir iekļauta arī jauna saite, kurā uzskaitītas sertifikācijas struktūras, kas ir pilnvarotas pārbaudīt produkta specifikāciju attiecībā uz šo ACVN.

Vienotais dokuments nav grozīts.

VIENOTS DOKUMENTS

1. Reģistrējamais nosaukums

“Dehesa del Carrizal”

2. Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

ACVN – aizsargāts cilmes vietas nosaukums

3. Vīnkopības produktu kategorijas

1. Vīns

4. Vīna vai vīnu apraksts

VĪNS

Sarkanvīns un baltvīns

Vienšķirnes un jauktu šķirņu sarkanvīni morello ķiršu, ķiršu vai skābo ķiršu krāsā atkarībā no vīna, ar vidēji izteiktu līdz vidēji augstu krāsas intensitāti. Augļainuma aromāta nianses ar kalnu apgabalu augiem raksturīgām notīm. Kompotu atgādinoša garša ar ilgu un bagātīgu pēcgaršu.

Baltvīnam ir iezaļgani salmdzeltena krāsa ar viegli izteiktu spīdīgumu. Eksotisku augļu un kauleņaugļu aromāts. Sviestam, krējumam, raugam raksturīgas nianses. Sauss, krēmīgs, gandrīz eļļains. Tanīni, ko piedod jauna koksne. Piemīt nianses, kas atgādina tropu augļus, vīnogu izspaidas un grauzdējumus. Pēcgarša spēcīgi izteikta un svaiga.

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) 12 Minimālais kopējais skābums 4 grami uz litru (izteikts vīnskābē) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā) 16,7 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā) 120

Attiecībā uz ierobežojumiem, kas nav atsevišķi norādīti, jāievēro vispārīgais tiesiskais regulējums.

5. Vīndarības metodes

a) Galvenās vīndarības metodes

Presēšana, nepārsniedzot 1,5 kg/cm2, kas ļauj iegūt ne vairāk kā 75 litrus no 100 kg ražas. Sarkanvīniem: spirta rūgšana temperatūrā, kas nekad nepārsniedz 35 °C. Malolaktiskās fermentācijas maksimālā temperatūra ir 25 °C vismaz septiņas dienas. Izturēšana Francijas un/vai Amerikas, un/vai Eiropas ozolkoka mucās un/vai koka kublos. Baltvīniem: aukstā macerācija 6–12 stundas temperatūrā, kas nepārsniedz 16 °C. Iegūtā misa vismaz 25 % apmērā fermentējama uz tās nogulsnēm mucās.

b) Maksimālās ražas

“Cabernet Sauvignon” un “Tempranillo”

10 000 kg vīnogu no hektāra

“Cabernet Sauvignon” un “Tempranillo”

70 hektolitru no hektāra

“Syrah” un “Petit Verdot”

12 000 kg vīnogu no hektāra

“Syrah” un “Petit Verdot”

84 hektolitri no hektāra

“Merlot”

8 500 kg vīnogu no hektāra

“Merlot”

59,5 hektolitri no hektāra

“Chardonnay”

9 000 kg vīnogu no hektāra

“Chardonnay”

63 hektolitri no hektāra

6. Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Apgabalā ietilpst šādi zemesgabali Retuerta del Bullaque (Ciudad Real) pašvaldības teritorijā: 9. kadastrālā rajona 449.a, 449.ec, 449.ea, 449.eb, 449.ada, 449.adb, 449.adc un 449.eca zemesgabals un 23. kadastrālā rajona 860.a, 860.b un 860.c zemesgabals.

Vīndārza platība ir 26,2764 hektāri.

7. Galvenā(-ās) vīna vīnogu šķirne(-es)

“CHARDONNAY”

“SYRAH”

“CABERNET SAUVIGNON”

8. Saiknes vai saikņu apraksts

1. Sīka informācija par ģeogrāfisko apgabalu (dabas faktori un cilvēkfaktori) Ģeogrāfisko apgabalu raksturo akmeņaina zeme un šauras ūdensteces. Tas atrodas ieplakā uz ziemeļu vērsuma nogāzes; šo apvidu aizsargā pakalns, kas apēno vīndārzu vakara pirmajās stundās, un teritoriju šķērso Carrizal. Šis strauts nodrošina mitrumu, un miglas rodas pat vasarā, kā rezultātā apgabalā iegūtajiem vīniem ir gandrīz tādas īpašības, kādas raksturīgas Atlantijas piekrastes zemēs iegūtiem vīniem, pretstatā Vidusjūras piekrastes apvidiem raksturīgiem vīniem, kas ražoti apkaimes apgabalos. Augstums virs jūras līmeņa, kas sasniedz gandrīz 800 metrus, ir par iemeslu lielām diennakts temperatūras svārstībām un nosaka lēnu ienākšanos – izņēmuma gados vīnogu nogatavošanās var ilgt līdz pat 60 dienām no gatavības sākuma līdz ražas novākšanai. Arī temperatūras svārstības nogatavošanās laikā ir lielākas nekā apkaimē. Augsnei raksturīgs rupjš granulometriskais sastāvs, un ir platības, kuru augsnē tādas frakcijas īpatsvars, kuras daļiņu izmērs ir lielāks par 2 mm, sasniedz pat 80 %. Ilgajā augsnes veidošanās laikā straumes sanesušas kvarcītu, kam bijusi primāra nozīme, jo tas veidojis rupjgraudainu kārtu uz mālainas apakškārtas. Tā ir kvarcīta augsne ar skābu reakciju – tās pH ir no 4,7 līdz 6, kas ir daudz zemāks par apkaimes augšņu pH. Ģeogrāfisko apgabalu aizsargā Vidusjūras kalnainais reljefs, kas aizšķērso ceļu karstiem dienvidvējiem, nepieļaujot augstāku temperatūru iestāšanos. Apgabalam raksturīgas tādas augu sugas kā akmeņozols, priede, virši, klinšrozes, rozmarīns un timiāns.

2. Informācija par vīna kvalitāti vai raksturīgajām īpašībām, kuras atkarīgas galvenokārt vai vienīgi no ģeogrāfiskās vides Ražotajiem vīniem pēc dabas piemīt Atlantijas piekrastei raksturīgas īpašības, kas kontrastē ar Vidusjūras piekrastes apvidu vīniem, kuri nāk no apkaimes apgabala. Tiem raksturīgs siltu nianšu trūkums, aromāts, kas atgādina krūmāju augus (timiānu, rozmarīnu un viršus), kā arī sveķu un balzāma notis (priede un eikalipts) vai – baltvīniem – eksotisku augļu un kauleņaugļu aromāts. Vīni ir svaigi un līdzsvaroti, ar labi sabalansētu skābenumu. Sarkanvīnos ir tāda tanīnu koncentrācija, kas piešķir tiem labu nogatavinājumu, šie vīni ir maigi un eleganti, bet baltvīni – svaigi un ar skābenumu, kas ir izteiktāks nekā tas, kāds parasti piemīt vīniem no apkaimes apvidiem. Gan sarkanvīni, gan baltvīni ir piemēroti ilgai izturēšanai pudelēs.

3. Saikne starp ģeogrāfiskā apgabala īpatnībām un vīna kvalitāti Ģeogrāfiskā apgabala augstums virs jūras līmeņa un vērsums, aizsargājot šo apvidu no karstiem, sausiem vējiem, kā arī vīndārza apēnojums vakaros un strauta nodrošinātais mitrums rada tādu temperatūras diapazonu, kas ļauj tanīniem nodrošināt vīnam pietiekamu nogatavinājumu. Tas rada vīnus, kuros nav siltu nianšu un kuriem ir izteiktas Atlantijas piekrastes apvidos iegūtu vīnu īpašības. Sarkanvīniem raksturīga maiga garša, ar pabeigtu tanīnu veidošanās procesu un ilgu un bagātīgu pēcgaršu, savukārt baltvīniem ir spēcīga un svaiga pēcgarša. Augsnes rupjgraudainums un straumes sanestais kvarcīts paaugstina augsnes skābumu, kā rezultātā vīni veidojas svaigi, sabalansēti, ar augstākas pakāpes skābenumu, kāds ir tipisks apkaimes apgabala vīniem. Tas dara šos vīnus piemērotus ilgākai izturēšanai pudelēs. Vīndārzu ieskaujošie krūmāji ar tiem tipiskām augu sugām (klinšrozes, virši, timiāns, lavanda, rozmarīns u. c.) piedod vīna aromātam raksturīgas krūmāju notis un balzāma nianses vai – baltvīniem – eksotisku augļu un kauleņaugļu notis.

9. Būtiski papildu nosacījumi

—

Saite uz produkta specifikāciju

http://pagina.jccm.es/agricul/paginas/comercial-industrial/consejos_new/pliegos/3_PLIEGO_DEHESA_CARRIZAL_20180628.pdf