I PIELIKUMS

Statistikas jēdzienu definīcijas

1. BRUTO IENĀKUMU SASTĀVDAĻAS

1.1. Darba ņēmēja ienākumi

Darba ņēmēja ienākumus definē kā kopējo atlīdzību naudā vai natūrā, ko darba devējs maksā darba ņēmējam par darba ņēmēja paveikto darbu ienākumu pārskata periodā.

Darba ņēmēja ienākumus iedala šādi:

1) Darba ņēmēja naudas vai kvazinaudas bruto ienākumi (PY010G);

2) Darba ņēmēja nenaudas bruto ienākumi (PY020G);

3) Darba devēju sociālās apdrošināšanas iemaksas (PY030G).

1.1.1. Darba ņēmēja naudas vai kvazinaudas bruto ienākumi (PY010G)

Tie attiecas uz darba ņēmēju atalgojuma monetāro sastāvdaļu, kas darba devējam jāmaksā naudā darba ņēmējam. Tie ietver visu sociālo iemaksu un ienākuma nodokļu vērtību, kas darba ņēmējam vai darba devējam darba ņēmēja vārdā jāmaksā sociālās apdrošināšanas shēmām vai nodokļu iestādēm.

Darba ņēmēja naudas vai kvazinaudas bruto ienākumi ietver šādus posteņus:

— darba algas, kas izmaksātas naudā par nostrādāto laiku vai paveikto darbu pamatdarbā un visos papilddarbos vai gadījuma darbos,

— atlīdzība par nenostrādāto laiku (piemēram, atvaļinājuma samaksa),

— paaugstinātas samaksas likmes par virsstundu darbu,

— inkorporētu uzņēmumu vadībai izmaksāta samaksa,

— samaksa par gabaldarbu,

— maksājumi par bērnu audzināšanu,

— komisijas maksas, dzeramnaudas un naudas balvas,

— papildu maksājumi (piemēram, 13. mēnešalga),

— sadalītā peļņa un prēmijas, kas izmaksātas naudā,

— papildu maksājumi, balstoties uz ražīgumu,

— piemaksas par darbu attālās vietās (uzskatāms par darba nosacījumu daļu),

— piemaksas par ceļa izdevumiem uz darbu vai no tā,

— darba devēju papildu maksājumi darba ņēmējiem vai bijušajiem darba ņēmējiem un citām atbilstīgām personām, lai papildinātu sociālās apdrošināšanas shēmu maksājumus slimības, nespējas, grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma vai apgādnieka zaudējuma pabalsta gadījumos, ja šos maksājumus nevar atsevišķi skaidri noteikt kā sociālos pabalstus,

— darba devēju maksājumi darba ņēmējam darba algas vietā, izmantojot sociālās apdrošināšanas shēmu, kad šis darba ņēmējs nespēj strādāt slimības, nespējas vai grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma dēļ, ja šo maksājumu nevar atsevišķi skaidri noteikt kā sociālo pabalstu,

— naudas subsīdijas, kas par mājokļa izmaksām saņemtas no darba devēja.

Darba ņēmēja naudas vai kvazinaudas bruto ienākumi neietver:

— darba devēja maksājumus, lai atlīdzinātu ar darbu saistītus izdevumus (piemēram, komandējumiem),

— atlaišanas un darba attiecību izbeigšanas maksājumus, lai kompensētu darba ņēmējiem nodarbinātības izbeigšanos, pirms darba ņēmējs sasniedzis parasto pensionēšanās vecumu šim darbam, un štata samazināšanas maksājumus (ietver postenī “Bezdarbnieka pabalsti” (PY090G)),

— piemaksas par izdevumiem, kas saistīti tikai ar darbu, piemēram, ceļa un uzturēšanās izdevumiem vai aizsargtērpiem,

— vienreizējus maksājumus parastajā pensionēšanās datumā (ietver postenī “Vecuma pabalsti” (PY100G)),

— arodbiedrību streiku maksājumus,

— darba devēju sociālās apdrošināšanas iemaksas.

1.1.2. Darba ņēmēja nenaudas bruto ienākumi (PY020G)

Tie attiecas uz nemonetārām ienākumu sastāvdaļām, ko darba devējs darba ņēmējam var nodrošināt bez maksas vai par samazinātu cenu kā darbavietas doto labumu paketes daļu. (Ja jebkādas preces vai pakalpojumi tiek nodrošināti gan privātai, gan darba lietošanai, ir jānovērtē un kopējai vērtībai jāpiemēro privātā lietošana kā daļa no kopējās lietošanas.)

Darba ņēmēja nenaudas bruto ienākumi ietver:

— uzņēmuma automašīnu un ar to saistītos izdevumus (piemēram, bezmaksas degvielu, automašīnas apdrošināšanu, piemērojamos nodokļus un nodevas), kas nodrošināta privātai lietošanai vai privātai un darba lietošanai (PY021G),

— bezmaksas vai subsidētas maltītes, pusdienu talonus,

— ar mājokli saistīto izdevumu atlīdzinājumu vai samaksu (piemēram, gāzes, elektroenerģijas, ūdens, telefona vai mobilā tālruņa rēķini),

— izmitināšanu, ko bez maksas vai par samazinātu īres maksu darba ņēmējam nodrošina kā mājsaimniecības galveno vai sekundāro dzīvesvietu,

— citas preces un pakalpojumus, ko darba devēji bez maksas vai par samazinātu cenu nodrošina darba ņēmējiem, ja tie veido ienākumu nozīmīgu sastāvdaļu valsts līmenī vai veido mājsaimniecību konkrētu grupu ienākumu nozīmīgu sastāvdaļu.

Bez maksas nodrošināto preču un pakalpojumu vērtību aprēķina atbilstīgi to tirgus vērtībai. Par samazinātu cenu nodrošināto preču un pakalpojumu vērtību aprēķina kā starpību starp tirgus vērtību un darba ņēmēja samaksāto summu.

Darba ņēmēja nenaudas bruto ienākumi neietver:

— jebkādu šo preču un pakalpojumu nodrošināšanas izmaksas, kas radušās darba devējam, ja šīs preces un pakalpojumi ir nepieciešami, lai darba ņēmēji varētu veikt savu darbu,

— izmitināšanas pakalpojumus darbavietā, ko nevar izmantot mājsaimniecības, pie kurām pieder darba ņēmēji,

— piemaksas darba ņēmējiem instrumentu, iekārtu vai apģērba iegādei u. tml., kas nepieciešami tikai vai galvenokārt darbam,

— speciālus ēdienus vai dzērienus, kuri nepieciešami īpašos darba apstākļos,

— jebkādas preces vai pakalpojumus, kas darba ņēmējiem nodrošināti darbavietā vai kas nepieciešami darba apstākļu dēļ (piemēram, darbam nepieciešamā medicīniskā pārbaude).

1.1.3. Darba devēju sociālās apdrošināšanas obligātās/likumiskās iemaksas (PY030G)

Darba devēju iemaksas ir maksājumi apdrošinātājiem (sociālās nodrošināšanas fondiem un privāti finansētām shēmām), ko ienākumu pārskata periodā darba devēji veikuši darba ņēmēju labā. Šis termins ietver tiesību aktos, vienošanās dokumentos vai līgumos paredzētās iemaksas, lai nodrošinātu apdrošināšanu pret sociāliem riskiem. Tradicionāli tās attiecas uz tiesību aktos paredzētajām vecuma pensiju shēmām, tiesību aktos paredzēto veselības apdrošināšanu un bezdarbnieka pabalstiem. Darba devēju iemaksas tiek veiktas par lielāko daļu nodarbināto, un saskaņā ar publicētajiem noteikumiem tās var atskaitīt no darba algām, ko viņi saņem.

Mainīgais lielums ietver:

— darba devēju iemaksas valdības apdrošināšanas (sociālās nodrošināšanas) shēmās (ieskaitot atalgojuma nodokļus, kas noteikti sociālās apdrošināšanas nolūkiem),

— darba devēju iemaksas privātos pensionēšanās (pensiju) plānos, kas ir kādas noteiktas apdrošināšanas sistēmas sastāvdaļa valstī (piemēram, pensiju apdrošināšanas otrais līmenis),

— darba devēju tiesību aktos paredzētās iemaksas citos privātos pensionēšanās (pensiju) plānos,

— darba devēju tiesību aktos vai vienošanās dokumentos paredzētās privātās veselības apdrošināšanas iemaksas,

— darba devēju tiesību aktos vai vienošanās dokumentos paredzētās dzīvības apdrošināšanas iemaksas,

— darba devēju tiesību aktos vai vienošanās dokumentos paredzētās iemaksas citās darba devēju apdrošināšanas shēmās (piemēram, nespējas).

Mainīgais lielums neietver darba devēju brīvprātīgas iemaksas.

1.2. Ienākumi no pašnodarbinātības

Ienākumi no pašnodarbinātības ir ienākumi, ko ienākumu pārskata periodā personas gūst sev vai par saviem ģimenes locekļiem no pašreizējās vai iepriekšējās iesaistīšanās pašnodarbinātībā. Pašnodarbinātība attiecas uz darbiem, kuros atlīdzība ir tieši atkarīga no peļņas (vai peļņas potenciāla), kas iegūta par saražotajām precēm un sniegtajiem pakalpojumiem (pašu patēriņš uzskatāms par peļņas daļu). Pašnodarbināta persona pieņem darbības lēmumus, kas skar šīs personas uzņēmumu, vai deleģē šos lēmumus, vienlaikus saglabājot atbildību par uzņēmuma labklājību. (Šajā kontekstā “uzņēmums” ietver vienas personas darbības). Ja par nodarbošanos ar vaļasprieku tiek maksāta atlīdzība, tā uzskatāma par pašnodarbinātību.

Ja savāktie vai apkopotie ienākumi atbilst agrākam periodam nekā pārskata periods, piemēro pamatkorekcijas, lai datus atjauninātu atbilstīgi ienākumu pārskata periodam.

Ienākumus no pašnodarbinātības iedala šādi:

1) Bruto peļņa vai zaudējumi naudā no pašnodarbinātības (ietverot autoratlīdzību) (PY050G);

2) Pašu patēriņam saražoto preču vērtība (HY170G).

1.2.1. Bruto peļņa vai zaudējumi naudā no pašnodarbinātības (ietverot autoratlīdzību) (PY050G)

Tas ietver:

— pamatdarbības neto peļņu vai zaudējumus, ko uzkrāj neinkorporētu uzņēmumu strādājošie īpašnieki vai partneri, atskaitot procentus par uzņēmuma aizņēmumiem,

— tādu autoratlīdzību par rakstīšanu, izgudrojumiem u. tml., kas nav iekļauta neinkorporētu uzņēmumu peļņā/zaudējumos,

— tādu nomas maksu no uzņēmuma telpu, transportlīdzekļu, iekārtu u. tml. iznomāšanas, kas nav ietverta neinkorporētu uzņēmumu peļņā/zaudējumos, pēc tādu saistīto izdevumu atskaitīšanas kā procenti par saistītajiem aizņēmumiem, remonts un apkope un apdrošināšanas izmaksas.

Tas neietver:

— vadības maksas, ko nopelnījuši neinkorporētu uzņēmumu īpašnieki (ietvertas postenī “Darba ņēmēja naudas vai kvazinaudas bruto ienākumi” (PY010G)),

— neinkorporētu uzņēmumu izmaksātās dividendes (ietvertas postenī “Procenti, dividendes, peļņa no kapitālieguldījumiem neinkorporētā uzņēmumā” (HY090G)),

— peļņu no kapitāla, kas ieguldīts neinkorporētā uzņēmumā, kurā attiecīgā persona nestrādā (“pasīvi līdzdalībnieki”) (šī peļņa ietverta postenī “Procenti, dividendes, peļņa no kapitālieguldījumiem neinkorporētā uzņēmumā” (HY090G)),

— zemes nomas maksu un ieņēmumus no pansionāriem un īrniekiem (ietverti postenī “Ienākumi no īpašuma vai zemes nomas” (HY040G)),

— tādu nomas maksu no mājokļu iznomāšanas, kas nav ietverta neinkorporētu uzņēmumu peļņā/zaudējumos (ietverta postenī “Ienākumi no īpašuma vai zemes nomas” (HY040G)).

Ienākumus no pašnodarbinātības aprēķina šādi:

— tirgus izlaide (bruto ieņēmumi attiecībā pret apgrozījumu, ietverot uzņēmuma saražoto preču vērtību, ko patērējusi pašnodarbinātā persona vai šīs personas mājsaimniecība),

— plus to preču un pakalpojumu tirgus vērtība, ko iegādājies neinkorporēts uzņēmums, bet patērējis uzņēmējs un šā uzņēmēja mājsaimniecības locekļi,

— plus īpašuma ienākums, kas gūts saistībā ar uzņēmumam piederošiem finanšu aktīviem un citiem aktīviem,

— mīnus starppatēriņš (izejvielu izmaksas, pārdošanas izmaksas, izplatīšanas izmaksas, apkopes izmaksas, administratīvie izdevumi utt.),

— mīnus darba ņēmēju atalgojums (darba algas un sociālās nodrošināšanas iemaksas par darba ņēmējiem),

— mīnus ražošanas nodokļi un importa nodokļi,

— mīnus samaksātie procenti par uzņēmuma aizņēmumiem,

— mīnus samaksātā nomas maksa par zemi un citiem neražotiem materiāliem aktīviem, ko nomā uzņēmums,

— mīnus pamatkapitāla patēriņš,

— plus subsīdijas.

Praksē, ja pašnodarbināta persona vai uzņēmums sagatavo gada pārskatus nodokļu vajadzībām, bruto ienākumu peļņu/zaudējumus aprēķina kā neto pamatdarbības peļņu/zaudējumus, kas uzrādīti šajā nodokļu pārskatā par pēdējo 12 mēnešu periodu pirms ienākuma nodokļu un obligāto sociālās apdrošināšanas iemaksu atskaitīšanas.

Ja nav gada pārskatu nodokļu vajadzībām vai uzņēmuma pārskatu, alternatīva pieeja, lai novērtētu ienākumus no pašnodarbinātības, ir apkopot no uzņēmuma izņemto naudas (un preču) summu personiskām vajadzībām (patēriņam vai uzkrājumiem, ietverot to preču tirgus vērtību, ko saražojis vai iegādājies uzņēmums, bet kas izmantoti personiskām vajadzībām).

1.2.2. Pašu patēriņam saražoto preču vērtība (HY170G)

Pašu patēriņam saražoto preču vērtība attiecas uz pārtikas un dzērienu vērtību, kas saražoti un patērēti tajā pašā mājsaimniecībā.

Pašu patēriņam saražoto preču vērtību aprēķina kā saražoto preču tirgus vērtību, atskaitot visus izdevumus, kas saistīti ar ražošanu.

Pārtikas un dzērienu vērtību iekļauj, ja tā veido ienākumu nozīmīgu sastāvdaļu valsts līmenī vai veido mājsaimniecību konkrētu grupu ienākumu nozīmīgu sastāvdaļu.

Šī vērtība neietver:

— mājsaimniecības pakalpojumu vērtību,

— jebkādu produkciju pārdošanai un jebkādu produkciju, ko pašnodarbināta persona izņem no uzņēmuma (šīs vērtības ir ietvertas postenī “Bruto ienākumu peļņa vai zaudējumi no pašnodarbinātības (ietverot autoratlīdzību)” (PY050G)).

1.3. Īpašuma ienākums

Īpašuma ienākums ir ienākums ienākumu pārskata periodā, ko finanšu aktīva vai materiāla neražota aktīva (zemes) īpašnieks saņem apmaiņā pret līdzekļu sniegšanu vai materiāla neražota aktīva nodošanu citas institucionālas vienības rīcībā, atskaitot uzkrātos izdevumus.

Īpašuma ienākumu iedala šādi:

1) Procenti, dividendes, peļņa no kapitālieguldījumiem neinkorporētā uzņēmumā (HY090G);

2) Ienākumi no īpašuma vai zemes nomas (HY040G);

3) Pensijas, kas saņemtas no individuāliem privātiem plāniem (izņemot tos, uz ko attiecas Eiropas Integrētās sociālās aizsardzības statistikas sistēma (ESSPROS)) (PY080).

1.3.1. Procenti, dividendes, peļņa no kapitālieguldījumiem neinkorporētā uzņēmumā (HY090G)

Procenti (nav ietverti neinkorporēta uzņēmuma peļņā/zaudējumos), dividendes un peļņa no kapitālieguldījumiem neinkorporētā uzņēmumā attiecas uz procentu summu no tādiem aktīviem kā banku konti, noguldījumu sertifikāti, obligācijas utt., dividendēm un peļņu no kapitālieguldījumiem neinkorporētā uzņēmumā, kurā persona nestrādā, kas saņemti ienākumu pārskata periodā, atskaitot radušos izdevumus.

1.3.2. Ienākumi no īpašuma vai zemes nomas (HY040G)

Ienākumi no īpašuma vai zemes nomas attiecas uz ienākumu pārskata periodā gūtajiem ienākumiem no īpašuma iznomāšanas (piemēram, mājokļa iznomāšanas, kas nav iekļauta neinkorporētu uzņēmumu peļņā/zaudējumos, ieņēmumiem no pansionāriem un īrniekiem vai zemes nomas) pēc tādu izmaksu atskaitīšanas kā hipotēkas procentu atmaksa, nelielu remontu, apkopes, apdrošināšanas un citas maksas.

1.3.3. Pensijas, kas saņemtas no individuāliem privātiem plāniem (izņemot tos, uz ko attiecas ESSPROS) (PY080).

Regulāras pensijas no privātiem plāniem (izņemot tos, uz ko attiecas ESSPROS) attiecas uz ienākumu pārskata periodā saņemtajām pensijām un anuitātēm procentu vai dividenžu ienākumu veidā no individuāliem privātiem apdrošināšanas plāniem, t. i., pilnībā organizētām shēmām, kurās iemaksas ir iemaksu veicēja ziņā neatkarīgi no darba devējiem vai valdības.

Šis termins ietver:

— vecuma, apgādnieka zaudējuma, nespējas un bezdarba pensijas, kas saņemtas kā procenti vai dividendes no individuāliem privātiem apdrošināšanas plāniem.

Tas neietver:

— pensijas no obligātām valdības shēmām,

— pensijas no obligātām darba devēja shēmām.

1.4. Saņemtie kārtējie pārvedumi

1.4.1. Sociālie pabalsti

Sociālie pabalsti (1) ir definēti kā kārtējie pārvedumi, ko mājsaimniecības saņem ienākumu pārskata periodā (2) un kas paredzēti, lai tām atvieglotu konkrētu risku vai vajadzību radīto finansiālo slogu, un tos sniedz, izmantojot kolektīvi organizētas shēmas vai – ārpus šādām shēmām – valdības vienības un mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas organizācijas.

Sociālie pabalsti ietver visu sociālo iemaksu vērtību un ienākuma nodokļa vērtību, kas pabalsta saņēmējam par pabalstu jāmaksā sociālās apdrošināšanas shēmām vai nodokļu iestādēm.

Lai pārvedumu klasificētu par sociālo pabalstu, tam jāatbilst vienam no diviem kritērijiem:

— attiecīgajai grupai apdrošināšana ir obligāta (saskaņā ar likumu, noteikumu vai darba koplīgumu),

— tā pamatā ir sociālās solidaritātes princips (t. i., ja tā ir pensija, kuras pamatā ir apdrošināšana, prēmija un tiesības nav proporcionālas aizsargāto cilvēku individuālajai pakļautībai riskiem).

Sociālos pabalstus iedala šādi:

1) Ar ģimeni/bērniem saistīti pabalsti (HY050G);

2) Mājokļa pabalsti (HY070G);

3) Bezdarbnieka pabalsti (PY090G);

4) Vecuma pabalsti (PY100G);

5) Apgādnieka zaudējuma pabalsti (PY110G);

6) Slimības pabalsti (PY120G);

7) Nespējas pabalsti (PY130G);

8) Ar izglītību saistīti pabalsti (PY140G);

9) Citur neklasificēti ar sociālo atstumtību saistīti pabalsti (HY060G).

Sociālie pabalsti tiek klasificēti kā pabalsti ar līdzekļu pārbaudi un pabalsti bez līdzekļu pārbaudes un kā iemaksu un beziemaksu pabalsti.

Iemaksu shēmas ir sociālās aizsardzības shēmas, kurās aizsargātajām personām vai citām personām viņu vārdā jāveic iemaksas, lai nodrošinātu individuālas tiesības uz pabalstiem.

Beziemaksu shēmas ir sociālās aizsardzības shēmas, kurās tiesības uz pabalstiem nav atkarīgas no aizsargāto personu vai citu personu viņu vārdā veiktajām iemaksām.

Sociālie pabalsti ar līdzekļu pārbaudi ir sociālie pabalsti, kas ir tieši vai netieši atkarīgi no pabalsta saņēmēja ienākumiem un/vai labklājības līmeņa, kas ir zemāks par kādu konkrētu līmeni.

Sociālie pabalsti bez līdzekļu pārbaudes ir sociālie pabalsti, kas nav atkarīgi no pabalsta saņēmēja ienākumiem un/vai labklājības līmeņa, kas ir zemāks par kādu konkrētu līmeni.

Sociālie pabalsti neietver:

— pabalstus, kas izmaksāti no shēmām, kurās saņēmējs veicis tikai brīvprātīgas iemaksas neatkarīgi no darba devēja vai valdības (ietverti postenī “Pensijas, kas saņemtas no individuāliem privātiem plāniem (izņemot tos, uz ko attiecas ESSPROS)” (PY080G)).

1.4.1.1. Ar ģimeni/bērniem saistīti pabalsti (HY050G)

Ar ģimeni/bērniem saistīti pabalsti attiecas uz pabalstiem, kas:

— sniedz finansiālu atbalstu mājsaimniecībām bērnu audzināšanai,

— sniedz finansiālu palīdzību cilvēkiem, kas atbalsta citus radiniekus, izņemot bērnus.

Tas ietver:

— ienākumu saglabāšanas pabalstu bērna piedzimšanas gadījumā: maksājumus pēc vienotas likmes vai atkarībā no ieņēmumiem, kuru mērķis ir kompensēt ieņēmumu zudumu kādam no vecākiem sakarā ar prombūtni no darba, kas saistīta ar bērna piedzimšanu periodā pirms dzemdībām un/vai pēc dzemdībām vai ar adopciju,

— bērna piedzimšanas pabalstu: pabalstus, ko bērna piedzimšanas vai adopcijas gadījumā izmaksā kā vienreizēju maksājumu vai pa daļām,

— vecāku atvaļinājuma pabalstu: pabalstu, ko izmaksā mātei vai tēvam darba pārtraukšanas vai darba laika samazināšanas gadījumā, lai audzinātu bērnu, parasti mazu bērnu,

— ģimenes vai bērna pabalstu: periodiskus maksājumus loceklim mājsaimniecībā ar apgādībā esošiem bērniem, lai palīdzētu segt bērnu audzināšanas izmaksas,

— vai atbalstu, ko izmaksā valdība (centrālā vai vietējā), ja laulātais kāda iemesla dēļ nemaksā alimentus vai bērna uzturnaudu. Valdības izmaksāto summu ieraksta mainīgajos lielumos HY080 un HY081,

— citus naudas pabalstus: pabalstus, ko izmaksā neatkarīgi no ģimenes pabalstiem, lai atbalstītu mājsaimniecības un palīdzētu tām segt īpašas izmaksas, piemēram, izmaksas, kas rodas ģimenēm, kurās vecāki bērnus audzina vieni, vai ģimenēm, kurās ir bērni ar nespēju. Šos pabalstus var izmaksāt periodiski vai kā vienreizēju maksājumu.

Šis termins neietver:

— darba devēju maksājumus darba ņēmējam darba algas vietā, izmantojot sociālās apdrošināšanas shēmu, kad darba ņēmējs nespēj strādāt grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma dēļ, ja šo maksājumu nevar atsevišķi skaidri noteikt kā sociālo pabalstu (šie maksājumi ietverti postenī “Darba ņēmēja naudas vai kvazinaudas bruto ienākumi” (PY010G)),

— darba devēju papildu maksājumus darba ņēmējam darba algas vietā, lai papildinātu grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma maksājumu no sociālās apdrošināšanas shēmām, ja šo maksājumu nevar atsevišķi skaidri noteikt kā sociālo pabalstu (šie maksājumi ietverti postenī “Darba ņēmēja naudas vai kvazinaudas bruto ienākumi” (PY010G)).

1.4.1.2. Mājokļa pabalsti (HY070G)

Mājokļa pabalsti attiecas uz publisko iestāžu iesaistīšanos, lai palīdzētu mājsaimniecībām segt mājokļa izmaksas. Būtisks kritērijs, lai definētu mājokļa pabalsta tvērumu, ir līdzekļu pārbaude, lai varētu pretendēt uz pabalstu.

Mājokļa pabalsti ietver:

— īres pabalstu: kārtējo pārvedumu, uz ko attiecas līdzekļu pārbaude un kuru publiska iestāde uz laiku vai ilgtermiņā piešķir īrniekiem, lai palīdzētu segt īres izmaksas,

— pabalstus, kas maksājami īpašniekiem, kuri apdzīvo mājokli: pārvedumus, uz ko attiecas līdzekļu pārbaude un kurus veic publiska iestāde īpašniekiem, kuri apdzīvo mājokli, lai atvieglotu kārtējās mājokļa izmaksas (praksē bieži vien, lai palīdzētu segt hipotēkas un/vai procentu maksājumus).

Šis termins neietver:

— sociālo mājokļu politiku, ko organizē ar fiskālās sistēmas starpniecību (t. i., nodokļu priekšrocības),

— visus kapitāla pārvedumus (jo īpaši ieguldījumu dotācijas).

1.4.1.3. Bezdarbnieka pabalsti (PY090G)

Bezdarbnieka pabalsti attiecas uz pabalstiem, kas pilnībā vai daļēji aizstāj ienākumus, ko darba ņēmējs zaudējis, zaudējot algotu darbu; nodrošina ienākumu minimumu (vai labākus ienākumus) personām, kas iesaistās vai atkārtoti iesaistās darba tirgū; kompensē ieņēmumu zudumu daļēja bezdarba dēļ; pilnībā vai daļēji aizstāj ienākumus, ko zaudējis gados vecāks darba ņēmējs, kurš štatu samazināšanas dēļ, kam ir ekonomiski iemesli, pirms likumā noteiktā pensionēšanās vecuma pensionējas no algota darba; sniedz ieguldījumu darba meklētāju apmācības un pārkvalifikācijas izmaksu segšanā; vai palīdz bezdarbniekiem segt ceļa vai pārvākšanās izdevumus, lai iegūtu darbu.

Šis termins ietver:

— pilnīgus bezdarbnieka pabalstus: pabalstus, kas kompensē ienākumu zudumu, ja persona spēj strādāt un var sākt darbu, bet nespēj atrast piemērotu darbu, ietverot personas, kas iepriekš nav bijušas nodarbinātas,

— daļējus bezdarbnieku pabalstus: pabalstus, kas kompensē darba algas zudumu oficiāla saīsināta darbalaika režīma dēļ un/vai periodiska darba grafika dēļ neatkarīgi no to iemesla (uzņēmējdarbības lejupslīde vai palēnināšanās, iekārtu sabojāšanās, klimatiskie apstākļi, avārijas u. tml.), un ja darba devēja/darba ņēmēja attiecības turpinās,

— priekšlaicīgu pensionēšanos darba tirgus iemeslu dēļ: periodiskus maksājumus gados vecākiem darba ņēmējiem, kas pensionējas pirms parastā pensionēšanās vecuma sasniegšanas bezdarba vai štatu samazināšanas dēļ, ko izraisījuši ekonomiski pasākumi, piemēram, rūpniecības nozares vai uzņēmuma pārstrukturēšana. Šos maksājumus parasti pārtrauc, kad saņēmējs iegūst tiesības saņemt vecuma pensiju,

— arodmācību pabalstu: sociālās nodrošināšanas fondu vai publisko aģentūru maksājumus darbaspēka mērķgrupām, kas piedalās apmācību programmās, kuras paredzētas nodarbinātības potenciāla attīstīšanai,

— mobilitātes un pārcelšanās maksājumus: sociālās nodrošināšanas fondu vai publisko aģentūru maksājumus bezdarbniekiem, lai rosinātu viņus pārcelties uz citu vietu vai mainīt profesiju, lai meklētu vai iegūtu darbu,

— atlaišanas un darba attiecību izbeigšanas maksājumus (pabalstus, kas darba ņēmējiem kompensē nodarbinātības izbeigšanos, pirms darba ņēmējs sasniedzis parasto pensionēšanās vecumu attiecīgajam darbam),

— atlaišanas kompensāciju: kapitāla summas, kas izmaksātas darba ņēmējiem, kurus ne viņu pašu vainas dēļ atlaidis uzņēmums, kas pārtrauc savu darbību vai ierobežo to,

— citus naudas pabalstus: citu finansiālu palīdzību, īpaši maksājumus ilgstošiem bezdarbniekiem.

Tas neietver:

— ģimenes pabalstus, ko izmaksā par apgādājamiem bērniem (ietverti postenī “Ar ģimeni/bērniem saistīti pabalsti” (HY050G)).

1.4.1.4. Vecuma pabalsti (PY100G)

Vecuma pabalsti attiecas uz sociālās aizsardzības nodrošināšanu pret riskiem, kas saistīti ar vecumu: ienākumu zudumu, nepietiekamiem ienākumiem, patstāvības trūkumu, veicot ikdienas uzdevumus, samazinātu līdzdalību sociālajā dzīvē un tā tālāk.

Vecuma pabalsti aptver pabalstus, kas nodrošina ienākumu aizstāšanu, kad vecāka gadagājuma persona atstāj darba tirgu, lai pensionētos, vai nodrošina zināmus ienākumus, kad vecāka gadagājuma persona sasniegusi noteikto vecumu.

Šis termins ietver:

— vecuma pensijas: periodiskus maksājumus, kuru mērķis ir saglabāt saņēmēja ienākumus pēc pensionēšanās, pārtraucot algotu darbu parastajā vecumā, vai atbalstīt vecu cilvēku ienākumus,

— priekšlaicīgas vecuma pensijas: periodiskus maksājumus, kuru mērķis ir saglabāt to saņēmēju ienākumus, kas pensionējas pirms attiecīgajā shēmā vai pārskata shēmā noteiktā parastā vecuma. Tas var notikt, samazinot vai nesamazinot parasto pensiju,

— pensijas daļējas pensionēšanās gadījumā: periodisku pilnīgas izdienas pensijas daļas maksājumu gados vecākiem darba ņēmējiem, kas turpina strādāt, taču samazina savu darba laiku, vai kuru profesionālās darbības ienākumi ir mazāki par noteikto robežu,

— aprūpes pabalstus: pabalstu, ko izmaksā veciem cilvēkiem, kam vajadzīga bieža vai pastāvīga palīdzība, lai palīdzētu viņiem segt papildu izmaksas par aprūpes saņemšanu, kura viņiem nepieciešama palīdzības saņemšanai vecumā (izņemot medicīnisko aprūpi), ja pabalsts nav apliecināto izdevumu atlīdzinājums,

— nespējas naudas pabalstus, ko izmaksā pēc parastā pensionēšanās vecuma sasniegšanas,

— vienreizējus maksājumus parastajā pensionēšanās datumā,

— citus naudas pabalstus: citus periodiskus vai vienreizējus pabalstus, ko izmaksā, kad pensionējas vai vecuma dēļ, piemēram, kapitāla summas, kuras izmaksā cilvēkiem, kuri pilnībā neatbilst periodiskas izdienas pensijas prasībām vai kuri ir tādas shēmas locekļi, kura, ja persona pensionējas, izmaksā tikai kapitāla summu.

Vecuma pabalsti neietver:

— ģimenes pabalstus par apgādājamiem bērniem (ietverti postenī “Ar ģimeni/bērniem saistīti pabalsti” (HY050G)),

— priekšlaicīgas pensionēšanās pabalstus, ko izmaksā darba tirgus iemeslu dēļ vai samazinātas darbspējas gadījumā (tie ietverti attiecīgi postenī “Bezdarbnieku pabalsti” (PY090G) vai “Nespējas pabalsti” (PY130G)),

— pabalstus, ko izmaksā veciem cilvēkiem, kam vajadzīga bieža vai pastāvīga palīdzība, lai palīdzētu viņiem segt aprūpes papildu izmaksas, ja pabalsti ir apliecināto izdevumu atlīdzinājums.

1.4.1.5. Apgādnieka zaudējuma pabalsti (PY110G)

Apgādnieka zaudējuma pabalsti attiecas uz pabalstiem, kas nodrošina pagaidu vai pastāvīgus ienākumus cilvēkiem pirmspensijas vecumā pēc laulātā, partnera vai tuvākā radinieka nāves, parasti gadījumos, ja šī persona bijusi galvenais apgādnieks.

Apgādnieka zaudētāji, kas tiesīgi saņemt pabalstu, var būt mirušās personas laulātais vai bijušais laulātais, šīs personas bērni, mazbērni, vecāki vai citi radinieki. Dažos gadījumos pabalsts var tikt izmaksāts arī personai ārpus ģimenes.

Apgādnieka zaudējuma pabalstu parasti piešķir, ņemot vērā atvasinātās tiesības, tas ir, tiesības, kas sākotnēji piederēja citai personai, kuras nāve ir pabalsta piešķiršanas nosacījums.

Apgādnieka zaudējuma pabalsts ietver:

— apgādnieka zaudējuma pensiju: periodiskus maksājumus – pat pēc parastā pensionēšanās vecuma sasniegšanas – cilvēkiem, kuru tiesības izriet no viņu attiecībām ar mirušo personu, ko aizsargā shēma (atraitnēm, atraitņiem, bāreņiem un tamlīdzīgi),

— piešķīrumu nāves gadījumā: vienreizēju maksājumu cilvēkam, kura tiesības izriet no attiecībām ar mirušo personu (atraitnēm, atraitņiem, bāreņiem un tamlīdzīgi),

— citus naudas pabalstus: citus periodiskus vai vienreizējus maksājumus, ko izmaksā saskaņā ar apgādnieka zaudētāja atvasinātajām tiesībām.

Tas neietver:

— ģimenes pabalstus par apgādājamiem bērniem (šie pabalsti ietverti postenī “Ar ģimeni/bērniem saistīti pabalsti” (HY050G)),

— bēru izdevumus,

— darba devēju papildu maksājumus citām atbilstīgām personām, lai papildinātu apgādnieka zaudējuma pabalsta maksājumus no sociālās apdrošināšanas shēmas, ja šos maksājumus nevar atsevišķi skaidri noteikt kā sociālos pabalstus (šie maksājumi ietverti postenī “Darba ņēmēja naudas vai kvazinaudas bruto ienākumi” (PY010G)).

1.4.1.6. Slimības pabalsti (PY120G)

Slimības pabalsti attiecas uz naudas pabalstiem, kas pilnībā vai daļēji aizstāj ienākumu zudumu īslaicīgas darbnespējas laikā slimības vai traumas dēļ.

Slimības pabalsti ietver:

— apmaksātu slimības atvaļinājumu: tādus maksājumus pēc vienotas likmes vai atkarībā no ieņēmumiem, kuru mērķis ir aizsargātajai personai pilnībā vai daļēji kompensēt ieņēmumu zudumu, ko radījusi īslaicīga darbnespēja slimības vai traumas dēļ. Šos pabalstus var izmaksāt autonomas sociālās aizsardzības shēmas, bet var arī nodrošināt darba devējs nepārtrauktas darba algas izmaksas veidā slimības laikā,

— apmaksātu atvaļinājumu apgādājama bērna slimības vai traumas gadījumā,

— citus naudas pabalstus: dažādus maksājumus aizsargātiem cilvēkiem saistībā ar slimību vai traumu.

Šis termins neietver:

— naudas pabalstus, kas aizstāj ieņēmumu zudumu īslaicīgas darbnespējas laikā grūtniecības dēļ (šie pabalsti ietverti postenī “Ar ģimeni/bērniem saistīti pabalsti” (HY050G)),

— naudas pabalstus, kas aizstāj ieņēmumu zudumu īslaicīgas darbnespējas laikā nespējas dēļ (šie pabalsti ietverti postenī “Nespējas pabalsti” (PY130G)),

— darba devēju maksājumus darba ņēmējam darba algas vietā, izmantojot sociālās apdrošināšanas shēmu, kad darba ņēmējs nespēj strādāt slimības dēļ, ja šo maksājumu nevar atsevišķi skaidri noteikt kā sociālo pabalstu (šie maksājumi ietverti postenī “Darba ņēmēja naudas vai kvazinaudas bruto ienākumi” (PY010G)),

— darba devēju papildu maksājumus darba ņēmējam darba algas vietā, lai papildinātu slimības atvaļinājuma maksājumus no sociālās apdrošināšanas shēmas, ja šos maksājumus nevar atsevišķi skaidri noteikt kā sociālos pabalstus (šie maksājumi ietverti postenī “Darba ņēmēja naudas vai kvazinaudas bruto ienākumi” (PY010G)).

1.4.1.7. Nespējas pabalsti (PY130G)

Nespējas pabalsti attiecas uz pabalstiem, kas nodrošina ienākumus parasto pensionēšanās vecumu nesasniegušām personām, kuru darbspēja un spēja gūt ienākumus fiziskas vai garīgas nespējas dēļ ir zemāka par tiesību aktos noteikto minimālo līmeni.

Nespēja ir pilnīga vai daļēja nespēja iesaistīties saimnieciskajā darbībā vai normāli dzīvot fiziska vai garīga traucējuma dēļ, kas var būt pastāvīgs vai turpināties ilgāk par noteikto minimālo periodu.

Nespējas pabalsti ietver:

— nespējas pensiju: periodisku maksājumu, kura mērķis ir saglabāt vai atbalstīt tādas personas ienākumus, kas nav sasniegusi pensionēšanās vecumu un cieš no nespējas, kuras dēļ tās darbspēja un spēja gūt ienākumus ir zemāka par tiesību aktos noteikto minimālo līmeni,

— priekšlaicīgu pensionēšanos samazinātas darbspējas gadījumā: periodiskus maksājumus gados vecākiem darba ņēmējiem, kas samazinātas darbspējas dēļ pensionējas pirms parastā pensionēšanās vecuma sasniegšanas. Šīs pensijas parasti pārtrauc maksāt, kad saņēmējs iegūst tiesības saņemt vecuma pensiju,

— aprūpes pabalstu: pabalstu, ko izmaksā tādām personām ar nespēju pirms parastā pensionēšanās vecuma sasniegšanas, kam vajadzīga bieža vai pastāvīga palīdzība, lai palīdzētu viņām segt aprūpes (izņemot medicīnisko aprūpi) papildu izmaksas. Pabalsts nedrīkst būt apliecināto izdevumu atlīdzinājums,

— personu ar nespēju ekonomisko integrāciju: pabalstus, ko izmaksā personām ar nespēju, kad viņas uzņemas to stāvoklim pielāgotu darbu, parasti īpaši aizsargātās darbnīcās, vai kad viņas apgūst arodmācības,

— nespējas pabalstus pilntiesīgiem bērniem ar nespēju, neatkarīgi no apgādības,

— citus naudas pabalstus: periodiskus un vienreizējus maksājumus, uz ko neattiecas iepriekš minētās pozīcijas, piemēram, ienākumu neregulāru atbalstu.

Nespējas pabalsti neietver:

— pabalstus, ko nodrošina, lai daļēji vai pilnīgi aizstātu ieņēmumus īslaicīgas darbnespējas laikā slimības vai traumas dēļ (šie pabalsti ietverti postenī “Slimības pabalsti” (PY120G)),

— ģimenes pabalstus, ko izmaksā nespējas pabalstu saņēmējiem (šie pabalsti ietverti postenī “Ar ģimeni/bērniem saistīti pabalsti” (HY050G)),

— pabalstus, ko izmaksā personu ar nespēju apgādnieka zaudētājiem, piemēram, pensijas (šie pabalsti ietverti postenī “Apgādnieka zaudējuma pabalsti” (PY110G)),

— pabalstus, kas ir apliecināto izdevumu atlīdzinājums,

— nespējas naudas pabalstus, ko izmaksā pēc parastā pensionēšanās vecuma sasniegšanas (šie pabalsti ietverti postenī “Vecuma pabalsti” (PY100G)),

— darba devēju maksājumus darba ņēmējam vai bijušajam darba ņēmējam darba algas vietā, izmantojot sociālās apdrošināšanas shēmu, kad darba ņēmējs vai bijušais darba ņēmējs nespēj strādāt nespējas dēļ, ja šo maksājumu nevar atsevišķi skaidri noteikt kā sociālo pabalstu (šie maksājumi ietverti postenī “Darba ņēmēja naudas vai kvazinaudas bruto ienākumi” (PY010G)),

— darba devēju papildu maksājumus darba ņēmējam vai bijušajam darba ņēmējam darba algas vietā, lai papildinātu nespējas atvaļinājuma maksājumu no sociālās apdrošināšanas shēmas, ja šos maksājumus nevar atsevišķi skaidri noteikt kā sociālos pabalstus (šie maksājumi ietverti postenī “Darba ņēmēja naudas vai kvazinaudas bruto ienākumi” (PY010G)).

1.4.1.8. Ar izglītību saistīti pabalsti (PY140G)

Izglītības pabalsti attiecas uz pabalstiem, stipendijām un citu ar izglītību saistītu palīdzību, ko saņem izglītojamie.

1.4.1.9. Citur neklasificēti ar sociālo atstumtību saistīti pabalsti (HY060G)

Sociālie pabalsti saistībā ar “citur neklasificētu sociālo atstumtību” attiecas uz “sociāli atstumtajiem” un “sociālās atstumtības apdraudētajiem”. Vispārējā mērķgrupa ietver trūcīgos cilvēkus, migrantus, bēgļus, narkomānus, alkoholiķus un noziedzīgos nodarījumos cietušos.

Šis termins ietver:

— ienākumu atbalstu: periodiskus maksājumus cilvēkiem ar nepietiekamiem līdzekļiem. Tiesību piešķiršanas priekšnosacījumi var būt saistīti ne tikai ar personiskajiem līdzekļiem, bet arī ar valstspiederību, dzīvesvietu, vecumu, pieejamību darbam un ģimenes statusu. Pabalstus var piešķirt uz ierobežotu vai neierobežotu laiku; tos var izmaksāt personai vai ģimenei un tos var nodrošināt centrālā vai vietējā valdība,

— citus naudas pabalstus: atbalstu trūcīgām un neaizsargātām personām, lai palīdzētu mazināt nabadzību vai palīdzētu grūtās situācijās. Šos pabalstus var maksāt privātas bezpeļņas organizācijas.

1.4.2. Regulāri saņemtie naudas pārvedumi starp mājsaimniecībām

Regulāri saņemtie naudas pārvedumi starp mājsaimniecībām attiecas uz ienākumu pārskata periodā regulāri saņemtām naudas summām no citām mājsaimniecībām vai personām.

Jēdziens “regulāri” nenozīmē precīzu grafiku un neparedz izteiktu periodiskumu. Tas var atbilst vienai no divām dažādām laika skalām:

— tas varētu attiekties uz ikgadēju summu, ko saņem katru gadu vai vairāku gadu laikā,

— alternatīvi tas varētu attiekties uz periodiskajiem (piemēram, mēneša) ieņēmumiem īsā periodā, kas iekļauts ienākumu pārskata periodā (piemēram, seši mēneši).

1.4.2.1. Regulāri saņemtie naudas pārvedumi starp mājsaimniecībām (HY080G).

Regulāri saņemtie naudas pārvedumi starp mājsaimniecībām attiecas uz regulāri saņemtiem maksājumiem – pat ja tikai vienreiz gadā –, kas ir pieejami, lai finansētu (regulārus) patēriņa izdevumus.

Termins ietver:

— obligātos alimentus un bērna uzturnaudu,

— regulāri saņemtos brīvprātīgos alimentus un bērna uzturnaudu,

— regulāru naudas atbalstu no personām, kas nav mājsaimniecības locekļi,

— regulāru naudas atbalstu no mājsaimniecībām citās valstīs.

Tas neietver:

— bezmaksas vai subsidētu mājokli, ko nodrošina cita mājsaimniecība (tas ir iekļauts jēdzienā “Nosacītā īres maksa”),

— mantojumus un citus kapitāla pārvedumus, t. i., no citām mājsaimniecībām saņemtos pārvedumus, kurus mājsaimniecība neuzskata par pilnīgi pieejamiem patēriņam ienākumu pārskata periodā,

— dāvanas un citas lielas, vienreizējas un negaidītas naudas plūsmas, piemēram, vienreizējus maksājumus, lai iegādātos automašīnu, māju vai tamlīdzīgi, vai uzkrājumu veidošanai ilgtermiņa patēriņam (vairāk nekā vienam gadam),

— alimentus vai atbalstu, ko izmaksā valdība (centrālā vai vietējā), ja laulātais kāda iemesla dēļ nemaksā alimentus/bērna uzturnaudu. Valdības izmaksāto summu ieraksta mainīgajā lielumā “Ģimenes pabalsti” (HY050).

1.4.2.2. Saņemtie alimenti (HY081G)

Alimenti ietver:

— obligātos alimentus un bērna uzturnaudu,

— regulāri saņemtos brīvprātīgos alimentus un bērna uzturnaudu.

Alimenti attiecas uz tādiem ieņēmumiem par bērniem un/vai bijušo laulāto, kas var tikt gūti tajā pašā valstī vai citā valstī.

Alimenti neietver:

— regulāru naudas atbalstu (izņemot alimentus) no personām, kas nav mājsaimniecības locekļi,

— regulāru naudas atbalstu (izņemot alimentus) no mājsaimniecībām citās valstīs,

— bezmaksas vai subsidētu mājokli, ko nodrošina cita mājsaimniecība (tas ir iekļauts jēdzienā “Nosacītā īres maksa”),

— mantojumus un citus kapitāla pārvedumus, t. i., no citām mājsaimniecībām saņemtos pārvedumus, kurus mājsaimniecība neuzskata par pilnīgi pieejamiem patēriņam ienākumu pārskata periodā,

— dāvanas un citas lielas, vienreizējas un negaidītas naudas plūsmas, piemēram, vienreizējus maksājumus, lai iegādātos automašīnu, māju vai tamlīdzīgi, vai uzkrājumu veidošanai ilgtermiņa patēriņam (vairāk nekā vienam gadam),

— alimentus vai atbalstu, ko izmaksā valdība (centrālā vai vietējā), ja laulātais kāda iemesla dēļ nemaksā alimentus/bērna uzturnaudu. Valdības izmaksāto summu ieraksta mainīgajā lielumā “Ģimenes pabalsti” (HY050).

1.5. Citi saņemtie ienākumi

1.5.1. Personu vecumā līdz 16 gadiem saņemtie ienākumi (HY110G)

Personu vecumā līdz 16 gadiem saņemtie ienākumi ir definēti kā bruto ienākumi, kurus ienākumu pārskata periodā saņēmuši visi mājsaimniecības locekļi vecumā līdz 16 gadiem.

Tie neietver:

— pārvedumus starp mājsaimniecības locekļiem,

— mājsaimniecības līmenī iekasētos ienākumus (t. i., mainīgos lielumus HY040G, HY050G, HY060G, HY070G, HY080G un HY090G).

1.6. Procentu maksājumi

1.6.1. Hipotēkas procentu maksājumi (HY100G)

Hipotēkas procentu maksājumi attiecas uz mājsaimniecības galvenās dzīvesvietas hipotēkas procentu kopējo bruto summu ienākumu pārskata periodā pirms visu nodokļu kredītu un nodokļu atlaižu atskaitīšanas.

Tas neietver:

— jebkādus hipotēkas maksājumus, ne procentu, ne pamatsummas, kas veikti tajā pašā laikā, piemēram, hipotēkas aizsardzības apdrošināšanu vai mājokļa un mājas mantas apdrošināšanu,

— maksājumus par pārķīlāšanu, lai iegūtu naudu ar mājokli saistītām vajadzībām (piemēram, remontiem, renovācijai vai uzturēšanai) vai ar mājokli nesaistītām vajadzībām,

— pamatsummas vai kapitāla summas atmaksājumus.

1.7. Samaksātie kārtējie pārvedumi

Samaksātos kārtējos pārvedumus iedala šādi:

1) Ienākuma nodoklis un sociālās apdrošināšanas iemaksas (HY140G);

2) Regulāri mantas nodokļi (HY120G);

3) Darba devēju sociālās apdrošināšanas iemaksas (PY030G);

4) Regulāri samaksātie naudas pārvedumi starp mājsaimniecībām (HY130G).

1.7.1. Ienākuma nodoklis un sociālās apdrošināšanas iemaksas (HY140G)

Ienākuma nodoklis attiecas uz ienākuma, peļņas un kapitāla pieauguma nodokļiem. Tos novērtē, par pamatu ņemot privātpersonu, mājsaimniecību vai taksācijas vienību faktiskos vai paredzamos ienākumus. Tie ietver nodokļus, kas aprēķināti par īpašuma, zemes vai nekustama īpašuma turējumiem, ja šādus turējumus izmanto par pamatu to īpašnieku ienākuma aplēsēm. Ņem vērā arī nodokļus, kuri saistīti ar pensijām, kas saņemtas no individuāliem privātiem plāniem (izņemot tos, uz ko attiecas ESSPROS).

Ienākuma nodokļi ietver:

— privātpersonas, mājsaimniecības vai taksācijas vienības ienākuma nodokļus (ienākumi no nodarbinātības, īpašuma, uzņēmējdarbības, pensijām utt.), ietverot darba devēju atskaitītos nodokļus (nodokļus, ko maksā nopelnīšanas brīdī), citus nodokļus ienākumu izcelsmes vietā un neinkorporētu uzņēmumu īpašnieku ienākuma nodokļus, kas samaksāti ienākumu pārskata periodā,

— visu nodokļu atmaksu, kas saņemta ienākumu pārskata periodā saistībā ar samaksāto ienākuma nodokli ienākumu pārskata periodā vai iepriekšējos gados. Šo vērtību ņem vērā kā samaksāto nodokļu samazinājumu,

— visus procentus, kas jāmaksā par nenokārtotajiem nodokļu parādiem, un visas soda naudas, kuras uzlikušas nodokļu iestādes.

Izņēmuma kārtā dalībvalstis, kas izmanto reģistru datus, un citas dalībvalstis, kurām šī ir vispiemērotākā pieeja, var ziņot par nodokļiem par “saņemto ienākumu” ienākumu pārskata gadā, ja tas tikai minimāli ietekmē salīdzināmību.

Ienākuma nodokļi neietver:

— par medību, šaušanas un zvejas tiesībām samaksātās nodevas.

Sociālās apdrošināšanas iemaksas attiecas uz darba ņēmēju, pašnodarbināto, bezdarbnieku, pensiju un visām citām iemaksām (ja piemērojams), kas ienākumu pārskata periodā veiktas obligātās valdības vai darba devēja sociālās apdrošināšanas shēmās (pensiju, veselības utt.).

1.7.2. Regulāri mantas nodokļi (HY120G)

Regulāri mantas nodokļi attiecas uz nodokļiem, kuri īpašniekiem periodiski jāmaksā par īpašumā esošo zemi vai ēkām vai to izmantošanu, un kārtējiem nodokļiem par neto mantu un citiem aktīviem (juvelierizstrādājumiem, citām ārējām bagātības pazīmēm). Regulāri mantas nodokļi, par kuriem jāziņo, ir nodokļi, kas samaksāti ienākumu pārskata periodā.

Regulāri mantas nodokļi ietver:

— regulārus nodokļus par mājsaimniecības īpašumā esošo galveno mājokli,

— regulārus nodokļus par citiem īpašumā esošajiem nekustamajiem īpašumiem,

— visus procentus, kas jāmaksā par nenokārtotajiem nodokļu parādiem, un visas soda naudas, kuras uzlikušas nodokļu iestādes,

— īpašuma nodokļus, ko īrnieki maksā tieši nodokļu iestādei.

Regulāri mantas nodokļi neietver:

— periodiskus nodokļus, piemēram, mantojuma nodokļus, mantošanas nodevas vai nodokļus par dāvinājumiem inter vivos,

— nodokļus, kas aprēķināti par īpašuma, zemes vai nekustamā īpašuma turējumiem, ja tādus turējumus izmanto par pamatu to īpašnieku ienākuma aprēķināšanai (šie nodokļi ietverti postenī “Ienākuma nodoklis un sociālās apdrošināšanas iemaksas” (HY140G)),

— nodokļus par zemi, ēkām vai citiem aktīviem, kas ir uzņēmumu īpašumā vai nomā un ko tie izmanto ražošanai (šos nodokļus uzskata par ražošanas nodokļiem un tos atskaita no pašnodarbinātības ienākumu tirgus izlaides, lai izveidotu sastāvdaļu “Bruto peļņa vai zaudējumi naudā no pašnodarbinātības (ietverot autoratlīdzību)” (PY050G)).

1.7.3. Regulāri nodokļi par mājsaimniecības īpašumā esošo galveno mājokli (HY121G)

Šis termins attiecas uz nodokļiem, kas periodiski maksājami par īpašumā esošo zemi vai ēkām vai to izmantošanu, ja mājoklī mīt mājokļa īpašnieki. Regulāri nodokļi, par kuriem jāziņo, ir nodokļi, kas samaksāti ienākumu pārskata periodā.

1.7.4. Darba devēju sociālās apdrošināšanas iemaksas (PY030G)

Darba devēju sociālās apdrošināšanas iemaksas ir definētas darba ņēmēja ienākumos.

1.7.5. Regulāri samaksātie naudas pārvedumi starp mājsaimniecībām

Šis termins attiecas uz ienākumu pārskata periodā citām mājsaimniecībām regulāri samaksātām naudas summām.

Jēdziens “regulāri” nenozīmē precīzu grafiku un neparedz izteiktu periodiskumu. Tas var atbilst divām dažādām laika skalām:

— tas varētu attiekties uz ikgadēju summu, ko saņem katru gadu vai vairāku gadu laikā,

— vai tas varētu attiekties uz periodiskajiem (piemēram, mēneša) ieņēmumiem īsā periodā, kas iekļauts ienākumu pārskata periodā (piemēram, seši mēneši).

1.7.5.1. Regulāri samaksātie naudas pārvedumi starp mājsaimniecībām (HY130G)

Šis termins attiecas uz ienākumu pārskata periodā citām mājsaimniecībām regulāri samaksātām naudas summām. Tās attiecas uz regulāriem – pat vienreiz gadā – veiktiem maksājumiem no ienākumiem.

Regulāri samaksātie naudas pārvedumi starp mājsaimniecībām ietver:

— obligātos alimentus un bērna uzturnaudu,

— regulāri samaksātos brīvprātīgos alimentus un bērna uzturnaudu,

— regulāru naudas atbalstu, ko sniedz personām, kas nav mājsaimniecības locekļi,

— regulāru naudas atbalstu, ko sniedz mājsaimniecībām citās valstīs.

Šis termins neietver kapitāla pārvedumus un no ietaupījumiem iegūto naudu.

1.7.5.2. Samaksātie alimenti (HY131G)

Alimenti attiecas uz maksājumiem par bērniem un/vai bijušo laulāto tajā pašā valstī vai citā valstī.

Alimenti ietver:

— obligātos alimentus un bērna uzturnaudu,

— regulāri samaksātos brīvprātīgos alimentus un bērna uzturnaudu,

Alimenti neietver:

— regulāru naudas atbalstu (izņemot alimentus), ko sniedz personām, kas nav mājsaimniecības locekļi,

— regulāru naudas atbalstu (izņemot alimentus), ko sniedz mājsaimniecībām citās valstīs,

— kapitāla pārvedumus un no ietaupījumiem iegūto naudu.

2. NETO IENĀKUMU SASTĀVDAĻAS

Neto ienākumu sastāvdaļas izriet no attiecīgajām bruto ienākumu sastāvdaļām pēc tam, kad ir atskaitīts ienākuma nodoklis ienākumu izcelsmes vietā un sociālās apdrošināšanas iemaksas.

Datus par neto sastāvdaļām var sniegt šādi:

1) atskaitot ienākuma nodokli ienākumu izcelsmes vietā un sociālās iemaksas;

2) atskaitot ienākuma nodokli ienākumu izcelsmes vietā;

3) atskaitot sociālās iemaksas.

3. MĀJSAIMNIECĪBAS KOPĒJIE BRUTO UN IZMANTOJAMIE IENĀKUMI

3.1. Mājsaimniecības kopējos bruto ienākumus (HY010) aprēķina šādi.

Visu mājsaimniecības locekļu personisko bruto ienākumu sastāvdaļu summa (Darba ņēmēja naudas vai kvazinaudas bruto ienākumi (PY010G); Uzņēmuma automašīna (PY021G); Bruto peļņa vai zaudējumi naudā no pašnodarbinātības (ietverot autoratlīdzību) (PY050G); Pensijas no individuāliem privātiem plāniem (izņemot tos, uz ko attiecas ESSPROS) (PY080G); Bezdarbnieka pabalsti (PY090G); Vecuma pabalsti (PY100G); Apgādnieka zaudējuma pabalsti (PY110G); Slimības pabalsti (PY120G); Nespējas pabalsti (PY130G) un Ar izglītību saistīti pabalsti (PY140G)) plus bruto ienākumu sastāvdaļas mājsaimniecības līmenī (Ienākumi no īpašuma vai zemes nomas (HY040G); Ar ģimeni/bērniem saistīti pabalsti (HY050G); Citur neklasificēti ar sociālo atstumtību saistīti pabalsti (HY060G). Mājokļa pabalsti (HY070G); Regulāri saņemtie naudas pārvedumi starp mājsaimniecībām (HY080G); Procenti, dividendes, peļņa no kapitālieguldījumiem neinkorporētā uzņēmumā (HY090G); un Personu vecumā līdz 16 gadiem saņemtie ienākumi (HY110G))

3.2. Mājsaimniecības kopējos izmantojamos ienākumus (HY020) aprēķina šādi.

Visu mājsaimniecības locekļu personisko bruto ienākumu sastāvdaļu summa (Darba ņēmēja naudas vai kvazinaudas bruto ienākumi (PY010G); Uzņēmuma automašīna (PY021G); Bruto peļņa vai zaudējumi naudā no pašnodarbinātības (ietverot autoratlīdzību) (PY050G); Pensijas no individuāliem privātiem plāniem (izņemot tos, uz ko attiecas ESSPROS) (PY080G); Bezdarbnieka pabalsti (PY090G); Vecuma pabalsti (PY100G); Apgādnieka zaudējuma pabalsti (PY110G); Slimības pabalsti (PY120G); Nespējas pabalsti (PY130G) un Ar izglītību saistīti pabalsti (PY140G)) plus bruto ienākumu sastāvdaļas mājsaimniecības līmenī (Ienākumi no īpašuma vai zemes nomas (HY040G); Ar ģimeni/bērniem saistīti pabalsti (HY050G); Citur neklasificēti ar sociālo atstumtību saistīti pabalsti (HY060G). Mājokļa pabalsti (HY070G); Regulāri saņemtie naudas pārvedumi starp mājsaimniecībām (HY080G); Procenti, dividendes, peļņa no kapitālieguldījumiem neinkorporētā uzņēmumā (HY090G); un Personu vecumā līdz 16 gadiem saņemtie ienākumi (HY110G)); mīnus Regulāri mantas nodokļi (HY120G); Regulāri samaksātie naudas pārvedumi starp mājsaimniecībām (HY130G). un Ienākuma nodoklis un sociālās apdrošināšanas iemaksas (HY140G).

Tas nozīmē, ka HY020 = HY010 – HY120G – HY130G – HY140G.

Mainīgais lielums HY140G ietver ienākuma nodokļa atmaksu/ieņēmumus nodokļu korekciju dēļ, ienākuma nodokli ienākumu izcelsmes vietā un sociālās apdrošināšanas iemaksas (ja piemērojams).

3.3. Mājsaimniecības kopējie izmantojamie ienākumi pirms sociāliem pārvedumiem, kas nav vecuma pabalsti un apgādnieka zaudējuma pabalsti (HY022), ir definēti kā:

Kopējie izmantojamie ienākumi (HY020) mīnus kopējie neto pārvedumi, plus Vecuma pabalsti (PY100N) un Apgādnieka zaudējuma pabalsti (PY110N) (t. i., Kopējie izmantojamie ienākumi (HY020) mīnus Bezdarbnieka pabalsti (PY090N); Slimības pabalsti (PY120N); Nespējas pabalsti (PY130N); Ar izglītību saistīti pabalsti (PY140N); Ar ģimeni/bērniem saistīti pabalsti (HY050N); Citur neklasificēti ar sociālo atstumtību saistīti pabalsti (HY060N); un Mājokļa pabalsti (HY070N)).

3.4. Mājsaimniecības kopējie izmantojamie ienākumi pirms sociāliem pārvedumiem, ieskaitot vecuma pabalstus un apgādnieka zaudējuma pabalstus (HY023), ir definēti kā:

Kopējie izmantojamie ienākumi (HY020) mīnus kopējie neto pārvedumi (Bezdarbnieka pabalsti (PY090N); Vecuma pabalsti (PY100N); Apgādnieka zaudējuma pabalsti (PY110N); Slimības pabalsti (PY120N); Nespējas pabalsti (PY130N); Ar izglītību saistīti pabalsti (PY140N); Ar ģimeni/bērniem saistīti pabalsti (HY050N); Citur neklasificēti ar sociālo atstumtību saistīti pabalsti (HY060N); un Mājokļa pabalsti (HY070N)).

3.5. Ekvivalentos izmantojamos ienākumus definē kā:

mājsaimniecības kopējos izmantojamos ienākumus, kas dalīti ar to “ekvivalento lielumu”.

3.6. Ekvivalentais lielums

“Ekvivalentais lielums” attiecas uz ESAO modificēto ekvivalences skalu (kas piešķir svaru 1,0 pirmajam pieaugušajam, 0,5 – citām personām vecumā no 14 gadiem, kuras dzīvo mājsaimniecībā, un 0,3 – katram bērnam vecumā līdz 14 gadiem).

4. CITI POSTEŅI, KAS NAV UZSKATĀMI PAR IENĀKUMU DAĻU

4.1. Iemaksas individuālos privātos pensiju plānos (PY035G)

Iemaksas, kas ienākumu pārskata periodā veiktas individuālos privātos pensiju plānos, attiecas uz pensiju polisēm, ko iegādājušās individuālas mājsaimniecības un kas ir iegādātas pēc pašu mājsaimniecību iniciatīvas un to pašu labumam, neatkarīgi no to darba devējiem vai valdības un ārpus jebkuras sociālās apdrošināšanas shēmas.

Šīs iemaksas veido pretvērtību Pensijām, kas saņemtas no individuāliem privātiem plāniem (izņemot tos, uz ko attiecas ESSPROS) (PY080G).

Šis termins ietver iemaksas individuālos pensiju plānos saistībā ar vecumu, apgādnieka zaudējumu, slimību, nespēju un bezdarbu.

(1) Sociālie pabalsti, kas iekļauti EU-SILC, izņemot mājokļa pabalstus, ir tikai naudas pabalsti.

(2) Lai iegūtu precīzāku mājsaimniecības labklājības mērījumu, vienreizējus pabalstus, kas saņemti ienākumu pārskata periodā, apstrādā atbilstīgi Eurostat tehniskajiem ieteikumiem. Tāpat vienreizējus maksājumus, kas saņemti pirms ienākumu pārskata perioda, var ņemt vērā un aprēķināt atbilstīgi Eurostat ieteikumiem.