PIELIKUMS

1. SECINĀJUMI PAR LABĀKAJIEM PIEEJAMAJIEM TEHNISKAJIEM PAŅĒMIENIEM (LPTP) TEKSTILRŪPNIECĪBAS NOZARĒ

TVĒRUMS

Šie LPTP secinājumi attiecas uz šādām Direktīvas 2010/75/ES I pielikumā norādītajām darbībām:

6.2. Tekstilšķiedru vai tekstilmateriālu pirmapdare (piemēram, mazgāšana, balināšana, merserizācija) vai krāsošana, ja tās jauda ir lielāka par 10 tonnām dienā.

6.11. Tādu notekūdeņu neatkarīgi veikta attīrīšana, uz kuriem neattiecas Direktīva 91/271/EEK, ja galvenais piesārņotāju slodzes avots ir darbības, uz kurām attiecas šie secinājumi par LPTP.

Šie LPTP secinājumi aptver arī šādus procesus, darbības un elementus:

— šādas darbības, ja tās ir tieši saistītas ar Direktīvas 2010/75/ES I pielikuma 6.2. punktā minētajām darbībām: — pārklāšana, — ķīmiskā tīrīšana, — audumu ražošana, — apretēšana, — laminēšana, — apdrukāšana, — svilināšana, — vilnas karbonizācija, — vilnas velšana, — šķiedru vērpšana (izņemot ķīmiskās šķiedras), — mazgāšana vai skalošana, kas saistīta ar krāsošanu, apdrukāšanu vai apretēšanu,

— kombinētu dažādas izcelsmes notekūdeņu attīrīšana, ja galvenais piesārņotāju slodzes avots ir šo LPTP secinājumu aptvertās darbības un ja uz šo notekūdeņu attīrīšanu neattiecas Padomes Direktīva 91/271/EEK,

— objektā esošas sadedzināšanas iekārtas, kas ir tieši saistītas ar šo LPTP secinājumu aptvertām darbībām, ar nosacījumu, ka sadegšanas gāzveida produkti nonāk tiešā saskarē ar tekstilšķiedrām vai tekstilizstrādājumiem (piemēram, tieša karsēšana, žāvēšana, termofiksācija) vai izstarotais un/vai vadītais siltums tiek pārvadīts caur sienu bez atverēm (netiešā karsēšana), neizmantojot siltumpārneses fluīdu.

Šie LPTP secinājumi neaptver šādus procesus, darbības un elementus:

— pārklāšana un laminēšana ar organisko šķīdinātāju, ja jauda ir lielāka par 150 kg stundā vai 200 t gadā. Uz to attiecas secinājumi par labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem attiecībā uz virsmas apstrādi ar organiskajiem šķīdinātājiem, arī koksnes un koksnes produktu konservēšanu ar ķimikālijām (STS),

— ķīmisko šķiedru un dziju ražošana. Uz to var attiekties LPTP secinājumi, kas attiecas uz polimēru ražošanas nozari,

— ādu atmatošana. uz to var attiekties LPTP secinājumi par ādu miecēšanu (TAN).

Citi secinājumi par LPTP un LPTP atsauces dokumenti, kuri varētu būt relevanti darbībām, kas aplūkotas šajos secinājumos par LPTP:

— virsmas apstrāde ar organiskajiem šķīdinātājiem, arī koksnes un koksnes produktu konservēšana ar ķimikālijām (STS),

— atkritumu incinerācija (WI),

— atkritumu apstrāde (WT),

— ar glabāšanu saistītās emisijas (EFS),

— energoefektivitāte (ENE),

— rūpnieciskās aukstumapgādes sistēmas (ICS),

— no RED iekārtām gaisā un ūdenī emitēto piesārņotāju monitorings (ROM),

— ekonomika un šķērsvidiskā ietekme (ECM),

Šos secinājumus par LPTP piemēro, neskarot citus relevantus tiesību aktus, piem., par ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH), par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu (CLP), par biocīdiem (BPR) vai par energoefektivitāti (princips “energoefektivitāte pirmajā vietā”).

DEFINĪCIJAS

Šajos LPTP secinājumos izmanto šādas definīcijas:

Vispārīgie jēdzieni Termins Definīcija Gaisa un tekstilmateriāla attiecība Attiecība starp kopējo atgāzu tilpumplūsmu (izteiktu Nm3/h) no tekstilapstrādes bloka emisijas punkta (piemēram, platumošanas mašīnas) un attiecīgo apstrādājamā tekstilmateriāla caurlaidspēju (sauss tekstilmateriāls, izteikts kg/h). Celulozes materiāli Pie celulozes materiāliem pieder kokvilna un viskoze. Virzītās emisijas Piesārņotāju emisijas pa dažādiem kanāliem, caurulēm, dūmeņiem utt. Nepārtraukta mērīšana Mērīšana ar automātisku mērīšanas sistēmu, kas pastāvīgi uzstādīta objektā. Atsmitēšana Tekstilmateriālu pirmapdare, kuras laikā austus audumus atbrīvo no smites. Difūzās emisijas Nevirzītās emisijas gaisā. Tiešā novadīšana Novadīšana uz saņēmēju ūdensobjektu bez papildu notekūdeņu attīrīšanas lejasposmā. Ķīmiskā tīrīšana Tekstilmateriālu tīrīšana ar organisku šķīdinātāju. Esoša stacija/cehs Stacija/cehs, kas nav jauna stacija/cehs. Audumu ražošana Audumu ražošana, piemēram, aušana vai adīšana. Nobeiguma apdare Fizikāla un/vai ķīmiska apstrāde, kuras mērķis ir piešķirt tekstilmateriālam vēlamās galalietojuma īpašības, piemēram, izskatu, sajūtas pēc taustes, ūdensnecaurlaidību vai neuzliesmojamību. Laminēšana ar liesmu Audumu sasaistīšana, izmantojot termoplastisku putu plāksni, uz kuru iedarbojas liesma, kura atrodas pirms laminēšanas veltņiem. Bīstama viela Direktīvas 2010/75/ES 3. panta 18. punktā definētā bīstamā viela. Bīstamie atkritumi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/98/EK (1) 3. panta 2. punktā definētie bīstamie atkritumi. Netiešā novadīšana Novadīšana, kas nav tiešā novadīšana. Tehniskā šķidruma attiecība Periodiskā procesā tā ir masas attiecība starp sausajiem tekstilmateriāliem un izmantoto tehnisko šķidrumu. Oktanola-ūdens sadalījuma koeficients Izšķīdušas vielas līdzsvara koncentrāciju attiecība divfāžu sistēmā, kas sastāv no lielā mērā nesajaucamiem šķīdinātājiem: n-oktanola un ūdens. Ievērojama stacijas/ceha modernizācija Tādas ievērojamas izmaiņas stacijas/ceha konstrukcijā vai tehnoloģijā, kuru gaitā tiek ievērojami pielāgoti vai nomainīti procesi un/vai pretpiesārņojuma paņēmieni un saistītais aprīkojums. Masas plūsma Konkrētas vielas vai parametra masa, kas tiek emitēta noteiktā periodā. Jauna stacija/cehs Stacija/cehs, kam ekspluatācijai iekārtā pirmā atļauja izdota pēc šo LPTP secinājumu publicēšanas, vai stacija/cehs, kas pēc šo LPTP secinājumu publicēšanas pilnīgi nomainīta(-as). Organisks šķīdinātājs Organisks šķīdinātājs, kas definēts Direktīvas 2010/75/ES 3. panta 46. punktā. Periodiska mērīšana Mērīšana noteiktos laika intervālos ar manuālām vai automātiskām metodēm. Uzsūkšanās Nepārtrauktā procesā tā ir masas attiecība starp tekstilmateriālu uzsūkto šķidrumu un sausiem tekstilmateriāliem. Tehniskās ķimikālijas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1907/2006 (2) 3. pantā definētās vielas un/vai maisījumi, ko izmanto tehniskajos procesos, tostarp smites, balinātāji, krāsvielas, drukas pastas un apretes. Tehniskās ķimikālijas var saturēt bīstamas vielas un/vai vielas, kas rada ļoti lielas bažas. Tehniskais šķidrums Tehniskās ķimikālijas saturošs šķīdums un/vai suspensija. Atlikusī uzsūktspēja Mitru tekstilmateriālu atlikusī spēja uzsūkt papildu šķidrumu (pēc sākotnējās uzsūkšanas). Priekšmazgāšana Tekstilmateriālu pirmapdare, kuras laikā ienākošie tekstilmateriāli tiek mazgāti. Svilināšana Šķiedru atdalīšana no auduma virsmas, audumu laižot caur liesmām vai uzkarsētām plāksnēm. Smitēšana Dzijas piesūcināšana ar tehniskajām ķimikālijām nolūkā dziju aizsargāt un nodrošināt lubricēšanu aušanas laikā. Vielas, kas rada ļoti lielas bažas Vielas, kas atbilst 57. pantā minētajiem kritērijiem un to vielu kandidātsarakstā, kas rada ļoti lielas bažas, saskaņā ar REACH regulu ((EK) Nr. 1907/2006). Sintētiskie materiāli Pie sintētiskajiem materiāliem pieder poliesters, poliamīds un akrils. Tekstilmateriāli Tekstilšķiedras un/vai tekstilizstrādājumi. Termoapstrāde Tekstilmateriālu termoapstrāde ir termofiksācija, termostabilizācija vai šajos LPTP secinājumos aptverto darbību (piem., pārklāšana, krāsošana, pirmapdare, nobeiguma apdare, apdruka, laminēšana) procesa posms (piem., žāvēšana, cietināšana).





Piesārņotāji un parametri Termins Definīcija Antimons Antimons, izteikts kā Sb; ietver visus neorganiskos un organiskos antimona savienojumus, gan izšķīdušus, gan piesaistījušos daļiņām. AOH Adsorbējami organiski saistītie halogēni, izteikti kā Cl; ietver adsorbējamu organiski saistītu hloru, bromu un jodu. BSP n Bioķīmiskais skābekļa patēriņš. Skābekļa daudzums, kas vajadzīgs organiskā materiāla bioķīmiskai oksidācijai par oglekļa dioksīdu n dienās (n parasti ir 5 vai 7). BSP ir bionoārdāmu organisko savienojumu masas koncentrācijas indikators. Hroms Hroms, izteikts kā Cr; ietver visus neorganiskos un organiskos hroma savienojumus, gan izšķīdušus, gan piesaistījušos daļiņām. CO Oglekļa monoksīds ĶSP Ķīmiskais skābekļa patēriņš. Skābekļa daudzums, kas vajadzīgs organiskā materiāla pilnīgai ķīmiskai oksidācijai par oglekļa dioksīdu, izmantojot dihromātu. ĶSP ir organisko savienojumu masas koncentrācijas indikators. Varš Varš, izteikts kā Cu; ietver visus neorganiskos un organiskos vara savienojumus, gan izšķīdušus, gan piesaistījušos daļiņām. CMR Kancerogēnisks, mutagēnisks vai toksisks reproduktīvajai sistēmai Te ietilpst 1A, 1B un 2. kategorijas CMR vielas, kas definētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1272/2008 (3) ar grozījumiem, t. i., ar bīstamības apzīmējumiem H340, H341, H350, H351, H360 un H361. Putekļi Visas daļiņas (gaisā). HOI Ogļūdeņražu indekss. Visu to savienojumu summa, kas ekstrahējami ar ogļūdeņražu šķīdinātāju (arī garķēdes un sazarotie alifātiskie, alicikliskie, aromātiskie vai alkilaizvietotie aromātiskie ogļūdeņraži). NH3 Amonjaks Niķelis Niķelis, izteikts kā Ni; ietver visus neorganiskos un organiskos niķeļa savienojumus, gan izšķīdušus, gan piesaistījušos daļiņām. NOX Slāpekļa monoksīds (NO) un slāpekļa dioksīds (NO2) kopā, izteikti kā NO2 SOX Sēra dioksīds (SO2), sēra trioksīds (SO3) un sērskābes aerosoli kopā, izteikti kā SO2 Vieglizdalīgie sulfīdi Izšķīdušie sulfīdi un tie neizšķīdušie sulfīdi, kas viegli izdalās paskābināšanās gadījumā, kopā, izteikti kā S2- KOO Kopējais organiskais ogleklis, izteikts kā C (ūdenī); ietver visus organiskos savienojumus. TN Kopējais slāpeklis, izteikts kā N; ietver brīvo amonjaku un amonija slāpekli (NH4-N), nitrītu slāpekli (NO2-N), nitrātu slāpekli (NO3-N) un organiski saistīto slāpekli. TP Kopējais fosfors, izteikts kā P; ietver visus neorganiskos un organiskos fosfora savienojumus, gan izšķīdušus, gan piesaistījušos daļiņām. KSC Kopējās suspendētās cietvielas. Visu suspendēto cietvielu masas koncentrācija (ūdenī), kas mērīta ar gravimetriju pēc filtrācijas caur stiklšķiedras filtriem. KGOO Kopējais gaistošais organiskais ogleklis, izteikts kā C (gaisā). GOS Direktīvas 2010/75/ES 3. panta 45. punktā definētie gaistošie organiskie savienojumi Cinks Cinks, izteikts kā Zn; ietver visus neorganiskos un organiskos cinka savienojumus, gan izšķīdušus, gan piesaistījušos daļiņām.

AKRONĪMI

Šajos LPTP secinājumos izmantoti šādi akronīmi:

Akronīms Definīcija ĶPS Ķimikāliju pārvaldības sistēma DTPA Dietilēntriamīnpentaetiķskābe EDTA Etilēndiamīntetraetiķskābe EMS Vidiskās pārvaldības sistēma ESP Elektrostatiskais precipitators RED Rūpniecisko emisiju direktīva (2010/75/ES) ĀEA Ārpusnormāli ekspluatācijas apstākļi PFAS Perfluoralkilvielas un polifluoralkilvielas

VISPĀRĪGI APSVĒRUMI

Labākie pieejamie tehniskie paņēmieni

Šajos secinājumos par LPTP uzskaitītie un aprakstītie tehniskie paņēmieni nav ne obligāti ievērojami, ne izsmeļoši. Drīkst izmantot citus tehniskos paņēmienus, kas nodrošina vismaz līdzvērtīgu vides aizsardzības līmeni.

Ja vien nav norādīts citādi, secinājumi par LPTP ir vispārizmantojami.

Ar labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) emisijām gaisā

Šajos secinājumos norādītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) ir norādīti kā koncentrācijas (emitēto vielu masa atlikumgāzu tilpuma vienībā) šādos standartapstākļos: sausa gāze 273,15 K temperatūrā un pie 101,3 kPa spiediena (bez korekcijām pēc skābekļa satura); tos izsaka, lietojot mērvienības mg/Nm3.

Uz gaisā emitēto vielu emisijas LPTP SEL vidējošanas periodiem attiecināma šāda definīcija:

Mērīšanas veids Vidējošanas periods Definīcija Periodiska Paraugošanas perioda vidējā vērtība Vidējā vērtība no trim secīgiem paraugojumiem/mērījumiem, kas katrs ildzis vismaz 30 minūtes (4)

Lai aprēķinātu masas plūsmas 9., 26. un 27. LPTP un 1.5. un 1.6. tabulas vajadzībām, ja atlikumgāzes no viena veida avota (piemēram, platumošanas mašīnas), ko novada pa diviem vai vairākiem atsevišķiem emisiju punktiem, kompetentās iestādes ieskatā varētu novadīt pa kopīgu emisiju punktu, šos emisiju punktus uzskata par vienu emisiju punktu (sk. arī 23. LPTP). Kā alternatīvu var izmantot masas plūsmas stacijas/iekārtas līmenī.

Ar labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) emisijām ūdenī

Šajos LPTP secinājumos dotie LPTP SEL, kas attiecas uz emisijām ūdenī, ir koncentrācijas (emitēto vielu masa uz ūdens tilpumu), izteiktas kā mg/l.

Ar LPTP SEL saistītie vidējošanas periodi atbilst vienam no šiem diviem gadījumiem:

— pastāvīgas novadīšanas gadījumā tās ir dienas vidējās vērtības, t. i., 24 stundu plūsmproporcionālie apvienotie paraugi,

— partijveida novadīšanas gadījumā tās ir vidējās vērtības, kas iegūtas vai nu ar plūsmproporcionālajiem apvienotajiem paraugiem visā novadīšanas laikā, vai, ja efluents ir pienācīgi samaisīts un homogēns, ar punktparaugu, kas ņemts pirms novadīšanas.

Ja ir pierādīts, ka plūsma ir pietiekami nemainīga, var izmantot arī laikproporcionālus apvienotos paraugus. Ja efluents ir pienācīgi sajaukts un homogēns, var izmantot arī punktparaugus.

Kas attiecas uz kopējo organisko oglekli (KOO) un ķīmisko skābekļa patēriņu (ĶSP), šajos LPTP secinājumos minēto (sk. 1.3. tabulu) vidējo attīrīšanas efektivitāti aprēķina, pamatojoties uz notekūdeņu attīrīšanas stacijas influenta un efluenta slodzi.

Šie LPTP SEL ir piemērojami punktā, kurā notiek emisija no iekārtas.

Citi vidiskā snieguma līmeņi

Īpatnējā enerģijas patēriņa indikatīvie līmeņi

Indikatīvie vidiskā snieguma līmeņi, kas saistīti ar īpatnējo enerģijas patēriņu, ir gada vidējās vērtības, ko aprēķina ar šādu vienādojumu:

L3252022LV8710120221208LV0011.0001891891PROJEKTSEK UN FARĒRU SALU APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. …/2023(... gada ...),ar ko pieņem tās reglamentuEK UN FARĒRU SALU APVIENOTĀ KOMITEJA,ņemot vērā Nolīgumu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Farēru salu autonomijas valdību, no otras pusesOV L 53, 22.2.1997., 2. lpp., un jo īpaši tā 31. panta 3. punktu,tā kā:(1)Ar Nolīguma starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Farēru salu autonomijas valdību, no otras puses (nolīgums), 31. panta 1. punktu ir izveidota Apvienotā komiteja, kurai cita starpā ir jānodrošina nolīguma pareiza īstenošana.(2)Nolīguma 31. panta 3. punktā paredzēts, ka Apvienotajai komitejai jāpieņem savs reglaments.(3)Tādēļ, lai reglamentētu Apvienotās komitejas darbību, būtu jāpieņem reglaments, kas izklāstīts šā lēmuma pielikumā,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsAr šo tiek pieņemts Apvienotās komitejas reglaments, kas izklāstīts šā lēmuma pielikumā.2. pantsŠis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.…,Apvienotās komitejas vārdā –priekšsēdētājs

kur:

enerģijas patēriņa rādītājs : kopējais siltumenerģijas un elektroenerģijas daudzums gadā, kas patērēts termoapstrādē, atskaitot no termoapstrādes atgūto siltumu, izteikts MWh gadā; aktivitātes līmenis : termoapstrādāto tekstilmateriālu kopējais daudzums, izteikts t gadā.

Īpatnējā ūdens patēriņa indikatīvie līmeņi

Indikatīvie vidiskā snieguma līmeņi, kas saistīti ar īpatnējo ūdens patēriņu, ir gada vidējās vērtības, ko aprēķina ar šādu vienādojumu:

L3252022LV8710120221208LV0011.0001891891PROJEKTSEK UN FARĒRU SALU APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. …/2023(... gada ...),ar ko pieņem tās reglamentuEK UN FARĒRU SALU APVIENOTĀ KOMITEJA,ņemot vērā Nolīgumu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Farēru salu autonomijas valdību, no otras pusesOV L 53, 22.2.1997., 2. lpp., un jo īpaši tā 31. panta 3. punktu,tā kā:(1)Ar Nolīguma starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Farēru salu autonomijas valdību, no otras puses (nolīgums), 31. panta 1. punktu ir izveidota Apvienotā komiteja, kurai cita starpā ir jānodrošina nolīguma pareiza īstenošana.(2)Nolīguma 31. panta 3. punktā paredzēts, ka Apvienotajai komitejai jāpieņem savs reglaments.(3)Tādēļ, lai reglamentētu Apvienotās komitejas darbību, būtu jāpieņem reglaments, kas izklāstīts šā lēmuma pielikumā,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsAr šo tiek pieņemts Apvienotās komitejas reglaments, kas izklāstīts šā lēmuma pielikumā.2. pantsŠis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.…,Apvienotās komitejas vārdā –priekšsēdētājs

kur:

ūdens patēriņa rādītājs : kopējais ūdens daudzums, ko gadā patērē konkrētā procesā (piemēram, balināšanā), ieskaitot ūdeni, ko izmanto tekstilmateriālu mazgāšanai un skalošanai un iekārtu tīrīšanai, atskaitot procesā atkalizmantoto un/vai reciklēto ūdeni, izteikts m3 gadā; aktivitātes līmenis : konkrētajā procesā (piem., balināšanā) apstrādāto tekstilmateriālu kopējais daudzums, izteikts t gadā.

Ar labākajiem tehniskajiem paņēmieniem saistītais īpatnējais vilnas tauku atgūšanas līmenis

Vidiskā snieguma līmeņi, kas saistīti ar īpatnējo vilnas tauku atgūšanu, ir gada vidējā vērtība, ko aprēķina ar šādu vienādojumu:

L3252022LV8710120221208LV0011.0001891891PROJEKTSEK UN FARĒRU SALU APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. …/2023(... gada ...),ar ko pieņem tās reglamentuEK UN FARĒRU SALU APVIENOTĀ KOMITEJA,ņemot vērā Nolīgumu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Farēru salu autonomijas valdību, no otras pusesOV L 53, 22.2.1997., 2. lpp., un jo īpaši tā 31. panta 3. punktu,tā kā:(1)Ar Nolīguma starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Farēru salu autonomijas valdību, no otras puses (nolīgums), 31. panta 1. punktu ir izveidota Apvienotā komiteja, kurai cita starpā ir jānodrošina nolīguma pareiza īstenošana.(2)Nolīguma 31. panta 3. punktā paredzēts, ka Apvienotajai komitejai jāpieņem savs reglaments.(3)Tādēļ, lai reglamentētu Apvienotās komitejas darbību, būtu jāpieņem reglaments, kas izklāstīts šā lēmuma pielikumā,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsAr šo tiek pieņemts Apvienotās komitejas reglaments, kas izklāstīts šā lēmuma pielikumā.2. pantsŠis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.…,Apvienotās komitejas vārdā –priekšsēdētājs

kur:

atgūto vilnas tauku daudzums : vilnas jēlšķiedru priekšmazgāšanā atgūtais vilnas tauku kopējais daudzums, izteikts kg gadā; aktivitātes līmenis : kopējais priekšmazgātais vilnas jēlšķiedru daudzums, izteikts t gadā.

Ar labākajiem tehniskajiem paņēmieniem saistītais kaustiskās sodas atgūšanas līmenis

Vidiskā snieguma līmeņi, kas saistīti ar kaustiskās sodas atgūšanu, ir gada vidējā vērtība, ko aprēķina ar šādu vienādojumu:

L3252022LV8710120221208LV0011.0001891891PROJEKTSEK UN FARĒRU SALU APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. …/2023(... gada ...),ar ko pieņem tās reglamentuEK UN FARĒRU SALU APVIENOTĀ KOMITEJA,ņemot vērā Nolīgumu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Farēru salu autonomijas valdību, no otras pusesOV L 53, 22.2.1997., 2. lpp., un jo īpaši tā 31. panta 3. punktu,tā kā:(1)Ar Nolīguma starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Farēru salu autonomijas valdību, no otras puses (nolīgums), 31. panta 1. punktu ir izveidota Apvienotā komiteja, kurai cita starpā ir jānodrošina nolīguma pareiza īstenošana.(2)Nolīguma 31. panta 3. punktā paredzēts, ka Apvienotajai komitejai jāpieņem savs reglaments.(3)Tādēļ, lai reglamentētu Apvienotās komitejas darbību, būtu jāpieņem reglaments, kas izklāstīts šā lēmuma pielikumā,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsAr šo tiek pieņemts Apvienotās komitejas reglaments, kas izklāstīts šā lēmuma pielikumā.2. pantsŠis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.…,Apvienotās komitejas vārdā –priekšsēdētājs

kur:

atgūtās kaustiskās sodas daudzums : kopējais kaustiskās sodas daudzums, kas gadā atgūts no nostrādātā merserizācijas skalošanas ūdens, izteikts kg gadā; kaustiskās sodas daudzums pirms atgūšanas : kopējais kaustiskās sodas daudzums nostrādātajā merserizācijas skalošanas ūdenī, izteikts kg gadā.

1.1. Vispārīgie LPTP secinājumi

1.1.1. Vispārējais vidiskais sniegums

1. LPTP. LPTP, kā uzlabot vispārējo vidisko sniegumu, ir izstrādāt un ieviest tādu vidiskās pārvaldības sistēmu ( EMS ), kas aptver visus šos aspektus: i) vadības, arī augstākā līmeņa vadītāju, atbalsts rezultatīvas EMS īstenošanai, vadošās lomas uzņemšanās un pārskatatbildība; ii) analīze, kas ietver organizācijas situācijas novērtēšanu, ieinteresēto pušu vajadzību un ekspektāciju noskaidrošanu, to iekārtas raksturlielumu apzināšanu, kuri saistīti ar iespējamiem riskiem videi (vai cilvēka veselībai), kā arī piemērojamo ar vidi saistīto tiesisko prasību noskaidrošanu; iii) tādas vidiskās politikas izstrāde, kas paredz pastāvīgi uzlabot iekārtas vidisko sniegumu; iv) mērķu un snieguma rādītāju noteikšana attiecībā uz būtiskiem vidiskiem aspektiem, arī rūpes par atbilstību piemērojamajām tiesiskajām prasībām; v) to procedūru un darbību (vajadzības gadījumā arī korektīvo un preventīvo pasākumu) plānošana un īstenošana, kas vajadzīgi, lai sasniegtu vidiskos mērķus un izvairītos no vidiskajiem riskiem; vi) ar vidiskiem aspektiem un mērķiem saistītu struktūru, funkciju un pienākumu noteikšana un vajadzīgo finansiālo resursu un cilvēkresursu nodrošināšana; vii) rūpes, lai darbiniekiem, kuru darbs var ietekmēt iekārtas vidisko sniegumu, būtu vajadzīgā kompetence un izpratne (piem., nodrošinot informāciju un apmācību); viii) iekšējā un ārējā saziņa; ix) darbinieku mudināšana uz labu vidiskās pārvaldības praksi; x) pārvaldības rokasgrāmatas un rakstisku procedūru izstrāde un uzturēšana tādu darbību kontrolei, kam ir būtiska ietekme uz vidi, kā arī relevantā uzskaite; xi) funkcionāla operacionālā plānošana un procesu kontrole; xii) pienācīgu apkopes programmu īstenošana; xiii) protokoli gatavībai ārkārtas situācijām un reaģēšanai uz tām, arī ārkārtas situāciju nelabvēlīgās (vidiskās) ietekmes novēršana un/vai mazināšana; xiv) (jaunas) iekārtas vai tās daļas (pār)projektēšanas posmā – apdomāta ietekme uz vidi visa tās darbmūža laikā, arī būvniecības, uzturēšanas, ekspluatācijas un dezekspluatācijas ietekme uz vidi; xv) monitoringa un mērījumu programmas īstenošana; vajadzības gadījumā informācija atrodama atsauces ziņojumā “No RED iekārtām gaisā un ūdenī emitēto piesārņotāju monitorings”; xvi) regulāra nozares procesu salīdzinošā novērtēšana; xvii) periodiskas neatkarīgas (ciktāl praktiski iespējams) iekšējas revīzijas un periodiskas neatkarīgas ārējas revīzijas ar mērķi novērtēt vidisko sniegumu un noteikt, vai EMS atbilst plānam un vai tā ir pienācīgi ieviesta un ievērota; xviii) neatbilstību cēloņu izvērtēšana, korektīvo pasākumu īstenošana neatbilstību novēršanai, korektīvo pasākumu iedarbīguma izskatīšana, kā arī izvērtēšana, vai ir vai varētu rasties vēl citas līdzīgas neatbilstības; xix) EMS un tās pastāvīgas piemērotības, pietiekamības un rezultativitātes izskatīšana, kuru periodiski veic augstākā līmeņa vadītāji; xx) sekošana līdzi tīrāku tehnisko paņēmienu izstrādei un to ņemšana vērā. Konkrēti tekstilrūpniecības nozarē LPTP ir EMS iekļaut arī šādus elementus: xxi) ielaides un izlaides inventarizācija (sk. 2. LPTP); xxii) ĀEA pārvaldības plāns (sk. 3. LPTP); xxiii) ūdensefektivitātes plāns un ūdens auditi (sk. 10. LPTP); xxiv) energoefektivitātes plāns un energoauditi (sk. 11. LPTP); xxv) ķimikāliju pārvaldības sistēma (sk. 14. LPTP); xxvi) atkritumu apsaimniekošanas plāns (sk. 29. LPTP).

Piezīme

Regula (EK) Nr. 1221/2009 izveido Savienības vides vadības [ekopārvaldības] un audita sistēmu (EMAS), kas ir šim LPTP atbilstošas EMS piemērs.

Izmantojamība

EMS detalizācijas līmenis un formalizācijas pakāpe parasti ir atkarīgi no iekārtas veida, lieluma un sarežģītības un tās iespējamās vidiskās ietekmes.

2. LPTP. LPTP, kā uzlabot vispārējo vidisko sniegumu, ir vidiskās pārvaldības sistēmas ietvaros (sk. 1. LPTP) ieviest, uzturēt un regulāri izskatīt (arī būtisku pārmaiņu gadījumā) tādu ielaides un izlaides inventarizācijas pārskatu, kurā ietverti visi šie elementi: I. informācija par ražošanas procesiem, arī: a) vienkāršotas procesu blokshēmas, kas uzrāda emisiju izcelsmi; b) procesā integrēto tehnisko paņēmienu apraksts un notekūdeņu/atlikumgāzu attīrīšanas paņēmienu apraksts, tostarp to rezultativitātes rādītāji (piem., attīrīšanas efektivitāte); II. informācija par izmantoto materiālu daudzumu un īpašībām, tostarp tekstilmateriāliem (sk. 5. LPTP a) punktu) un tehniskajām ķimikālijām (sk. 15. LPTP); III. informācija par ūdens patēriņu un izmantošanu (piem., plūsmas diagrammas un ūdens masas bilances); IV. informācija par enerģijas patēriņu un izmantošanu; V. informācija par notekūdeņu plūsmu daudzumu un īpašībām, piem.: a) plūsmas, pH, temperatūras un vadītspējas vidējās vērtības un mainīgums; b) relevanto vielu/parametru vidējā koncentrācija un masas plūsmas vērtības, kā arī to mainīgums (piem., ĶSP/KOO, slāpekļa ķīmiskā suga, fosfors, metāli, prioritāras vielas/mikroplastmasas); c) dati par toksicitāti, bioeliminējamību un bionoārdāmību (piem., BSP n , BSP/ĶSP attiecība, Cāna–Vellensa testa rezultāti, bioloģiskās inhibēšanās potenciāls (piem., aktīvo dūņu inhibēšanās)); VI. informācija par atlikumgāzu plūsmām, piem.: a) plūsmas un temperatūras vidējās vērtības un mainīgums; b) relevanto vielu/parametru vidējā koncentrācija un masas plūsmas vērtības, kā arī to mainīgums (piem., putekļi, organiskie savienojumi); lai novērtētu emisiju gaisā mainīgumu, var izmantot emisijas faktorus (sk. 1.9.1. iedaļu); c) uzliesmojamība, sprāgstamības apakšējā un augšējā robeža, reaģētspēja, bīstamās īpašības; d) citu tādu vielu klātbūtne, kas var ietekmēt atlikumgāzu attīrīšanas sistēmu vai iekārtas drošumu (piem., ūdens tvaika, putekļu klātbūtne); VII. informācija par radušos atkritumu daudzumu un īpašībām.

Izmantojamība

Inventarizācijas pārskata piemērošanas joma (piem., detalizācijas līmenis) un raksturs parasti ir atkarīgi no iekārtas veida, lieluma un sarežģītības un tās iespējamās vidiskās ietekmes.

3. LPTP. LPTP, kā mazināt ĀEA biežumu un mazināt emisijas ĀEA laikā, ir izstrādāt un EMS (sk. 1. LPTP) ietvaros ieviest risku izvērtēšanā balstītu ĀEA pārvaldības plānu, kurā ir visi šie elementi: i) iespējamu ĀEA (piem., tāda aprīkojuma atteice, kam ir kritiski svarīga nozīme vides aizsardzībā (“kritiski svarīgs aprīkojums”)), to pamatcēloņu un iespējamo seku apzināšana un regulāra apzināto ĀEA saraksta izskatīšana un atjaunināšana pēc tālāk minētās periodiskās novērtēšanas; ii) atbilstoša kritiski svarīgā aprīkojuma konstrukcija (piemēram, notekūdeņu attīrīšana, atlikumgāzu attīrīšanas paņēmieni); iii) kritiski svarīgā aprīkojuma uzturēšanai paredzēta inspekcijas un preventīvas apkopes plāna izstrāde un ieviešana (sk. 1. LPTP xii) punktu); iv) monitorings (t. i., emisiju aplēšana vai, ja iespējams, mērīšana) un emisiju reģistrēšana ĀEA laikā, kā arī situatīvo apstākļu reģistrēšana; v) ĀEA radušos emisiju periodiska novērtēšana (piem., gadījumu biežums, ilgums, emitētais piesārņotāju daudzums) un – vajadzības gadījumā – korektīvu pasākumu īstenošana. vi) saskaņā ar i. punktu apzināto ĀEA saraksta regulāra izskatīšana un atjaunināšana pēc v. punktā minētās periodiskās novērtēšanas; vii) regulāra rezerves sistēmu testēšana.

Izmantojamība

ĀEA pārvaldības plāna detalizācijas līmenis un formalizācijas pakāpe parasti ir atkarīgi no iekārtas veida, lieluma un sarežģītības un tās iespējamās vidiskās ietekmes.

4. LPTP. LPTP, kā uzlabot vispārējo vidisko sniegumu, ir izmantot modernas procesu monitoringa un kontroles sistēmas.

Apraksts

Procesu monitoringu un kontroli veic ar automatizētām tiešsaistes sistēmām, kas aprīkotas ar sensoriem un kontrolleriem, izmantojot atgriezeniskās saites savienojumus, lai būtu iespējams ātri izanalizēt un pielāgot galvenos procesa parametrus tā, lai sasniegtu optimālus procesa apstākļus (piemēram, tehnisko ķimikāliju optimālu izmantošanu).

Galvenie procesa parametri ir šādi:

— tehniskā šķidruma tilpums, pH un temperatūra,

— apstrādāto tekstilmateriālu daudzums,

— tehnisko ķimikāliju dozēšana,

— žāvēšanas parametri (sk. arī 13. LPTP d) punktu).

5. LPTP. LPTP, kā uzlabot vispārējo vidisko sniegumu, ir izmantot abus tālāk norādītos tehniskos paņēmienus. Tehniskais paņēmiens Apraksts Izmantojamība a) Tādu tekstilmateriālu izmantošana, kas satur pēc iespējas mazāk kontaminantu Ienākošo tekstilmateriālu (tostarp reciklētu tekstilmateriālu) atlases kritēriji ir definēti tā, lai līdz minimumam samazinātu kontaminantu (t. sk. bīstamu vielu, vāji bioloģiski noārdāmu vielu un vielu, kas rada ļoti lielas bažas) saturu. Šo kritēriju pamatā var būt sertifikācijas shēmas vai standarti. Tiek veiktas regulāras kontroles, lai pārliecinātos, ka ienākošie tekstilmateriāli atbilst iepriekšnoteiktajiem kritērijiem. Šīs kontroles var izpausties kā mērījumi un/vai tekstilmateriālu piegādātāju un/vai ražotāju sniegtās informācijas verifikācija. Šīs kontroles var attiekties uz šādu vielu saturu: — ektoparazīticīdi (veterinārās zāles) un biocīdi ienākošajās vilnas jēlšķiedrās vai daļēji apstrādātās šķiedrās, — biocīdi ienākošajās kokvilnas šķiedrās, — ražošanas atliekvielas ienākošajās sintētiskajās šķiedrās (piemēram, monomēri, polimēru sintēzes blakusprodukti, katalizatori, šķīdinātāji), — minerāleļļas (piem., ko izmanto uztīšanā uz konusspolēm, spolēšanā, vērpšanā vai adīšanā) ienākošajos tekstilmateriālos, — smites ienākošajos tekstilmateriālos. Vispārizmantojams. b) Tādu tekstilmateriālu izmantošana, kas prasa mazāk apstrādes Tādu tekstilmateriālu izmantošana, kuriem piemītošo īpašību dēļ ir nepieciešama mazāka apstrāde. Tie ir, piemēram, šādi: — masā krāsotas ķīmiskās šķiedras, — šķiedras, kam piemīt antipirēnu īpašības, — elastāna šķiedras vai elastāna šķiedras sajaukumā ar citām polimēru šķiedrām, kas satur mazāku daudzumu silikona eļļu un šķīdinātāju atlikumu, — sintētisko šķiedru sajaukums ar termoplastiskiem elastomēriem, — poliestera šķiedras, kas krāsojamas bez krāsas nesējiem. Izmantojamību var ierobežot produkta specifikācijas.

1.1.2. Monitorings

6. LPTP. LPTP ir vismaz reizi gadā veikt šādu monitoringu: — ūdens, enerģijas un izmantoto materiālu (t. sk. tekstilmateriālu un tehnisko ķimikāliju) patēriņš gadā, — radušos notekūdeņu daudzums gadā, — atgūto vai atkalizmantoto materiālu daudzums gadā, — radušos un uz likvidēšanu nosūtīto katra veida atkritumu daudzums gadā.

Apraksts

Monitoringā priekšroka dodama tiešiem mērījumiem. Var izmantot arī aprēķinus vai ierakstus, piemēram, izmantojot piemērotus skaitītājus vai rēķinus. Monitoringu iespēju robežās veic procesu līmenī, un ņem vērā jebkādas vērā ņemamas izmaiņas procesā.

7. LPTP. Attiecībā uz ielaides un izlaides inventarizācijas pārskatā (sk. 2. LPTP) identificētajām notekūdeņu plūsmām LPTP ir monitorēt pamatparametrus (piem., pastāvīgi monitorēt notekūdeņu plūsmu, pH, temperatūru) svarīgos punktos (piem., notekūdeņu priekšattīrīšanas ievadpunktā un/vai izvadpunktā, galīgās attīrīšanas ievadpunktā, punktā, kur notiek emisija no iekārtas).

Apraksts

Ja pamatparametri ir bioeliminējamība/bionoārdāmība un inhibējošā ietekme (piemēram, sk. 19. LPTP), pirms bioloģiskās attīrīšanas veic šādu monitoringu:

— bioeliminējamība/bionoārdāmība (standarti EN ISO 9888 vai EN ISO 7827),

— inhibējoša ietekme uz bioloģisko attīrīšanu (standarti EN ISO 9509 vai EN ISO 8192); minimālo monitoringa biežumu nosaka pēc efluenta raksturošanas.

Efluenta raksturošanu veic pirms stacijas darbības uzsākšanas vai pirms atļaujas atjaunināšanas pirmoreiz pēc šo LPTP secinājumu publicēšanas un pēc katras izmaiņas (piemēram, “receptūras” maiņas), kas var palielināt piesārņotāju slodzi.

8. LPTP. LPTP ir monitorēt emisijas ūdenī vismaz tālāk norādītajā biežumā un saskaņā ar EN standartiem. Ja EN standarti nav pieejami, LPTP ir izmantot ISO , valsts vai citus starptautiskos standartus, kas nodrošina, ka iegūtajiem datiem ir līdzvērtīga zinātniskā kvalitāte. Viela/parametrs Standarti Darbības/procesi Minimālais monitoringa biežums Monitorings saistīts ar Adsorbējami organiski saistītie halogēni (AOH) (5) EN ISO 9562 Visas darbības/procesi Reize mēnesī (6) 20. LPTP Bioķīmiskais skābekļa patēriņš (ĶSP n ) (7) Pieejami dažādi EN standarti (piem., EN 1899-1, EN ISO 5815-1) Reize mēnesī Bromēti antipirēni (5) Ir pieejami EN standarti par dažiem bromdifenilēteriem (piem., EN 16694) Nobeiguma apdare ar antipirēniem Reize 3 mēnešos Ķīmiskais skābekļa patēriņš (ĶSP) (8) EN standarta nav Visas darbības/procesi Reize dienā (9) (10) Krāsa EN ISO 7887 Krāsošana Reize mēnesī (6) Ogļūdeņražu indekss (HOI) (5) EN ISO 9377-2 Visas darbības/procesi Reize 3 mēnešos (11) Metāli un pusmetāli Antimons (Sb) Pieejami dažādi EN standarti (piem., EN ISO 11885, EN ISO 17294-2, EN ISO 15586) Poliestera tekstilmateriālu pirmapdare un/vai krāsošana Reize mēnesī (6) Nobeiguma apdare ar antipirēniem, izmantojot antimona trioksīdu Hroms (Cr) Krāsošana ar hroma kodinātājiem vai hromu saturošām krāsvielām (piemēram, metālkompleksām krāsvielām) Varš (Cu) Krāsošana Apdrukāšana ar krāsvielām Niķelis (Ni) Cinks (Zn) (5) Visas darbības/procesi Sešvērtīgais hroms (Cr(VI)) Pieejami dažādi EN standarti (piem., EN ISO 10304-3, EN ISO 23913) Krāsošana ar hroma kodinātāju Reize mēnesī Pesticīdi (5) Pieejami EN standarti par dažiem pesticīdiem (piem., EN 12918, EN 16693, EN ISO 27108) Vilnas jēlšķiedru priekšmazgāšana Tiks noteikts pēc efluenta raksturošanas (12) Perfluoralkilvielas un polifluoralkilvielas (PFAS) (5) EN standarta nav Visas darbības/procesi Reize 3 mēnešos Vieglizdalīgie sulfīdi (S2-) EN standarta nav Krāsošana ar sēra krāsvielām Reize nedēļā vai reize mēnesī (6) Virsmaktīvās vielas Alkilfenoli un alkilfenola etoksilāti (5) Pieejami EN standarti par dažiem nejoniskām virsmaktīvām vielām, piem., alkilfenoliem un alkilfenola etoksilātiem (piem., EN ISO 18857-1 un EN ISO 18857-2) Visas darbības/procesi Reize 3 mēnešos Citas virsmaktīvās vielas EN 903 par anjoniskām virsmaktīvām vielām Reize 3 mēnešos (11) Par katjoniskām virsmaktīvām vielām EN standartu nav Kopējais slāpeklis (KN) Pieejami dažādi EN standarti (piem., EN 12260, EN ISO 11905-1) Reize dienā (9) (10) Kopējais organiskais ogleklis (KOO) (8) EN 1484 Reize dienā (9) (10) Kopējais fosfors (KP) Pieejami dažādi EN standarti (piem., EN ISO 6878, EN ISO 15681-1, EN ISO 15681-2, EN ISO 11885) Reize dienā (9) (10) Kopējās suspendētās cietvielas (KSC) EN 872 Reize dienā (9) (10) Toksicitāte (13) Zivju ikri (Danio rerio) EN ISO 15088 Tiks noteikts, pamatojoties uz riska novērtējumu pēc efluenta raksturošanas (12) Dafnijas (Daphnia magna Straus) EN ISO 6341 Luminiscējošās baktērijas (Vibrio fischeri) Pieejami dažādi EN standarti (piem., EN ISO 11348-1, EN ISO 11348-2, EN ISO 11348-3) Mazie ūdensziedi (Lemna minor) Pieejami dažādi EN standarti (piem., EN ISO 20079, EN ISO 20227) Aļģes Pieejami dažādi EN standarti (piem., EN ISO 8692, EN ISO 10253, EN ISO 10710)

9. LPTP. LPTP ir monitorēt virzītās emisijas gaisā vismaz tālāk norādītajā biežumā un saskaņā ar EN standartiem. Ja EN standarti nav pieejami, LPTP ir izmantot ISO , valsts vai citus starptautiskos standartus, kas nodrošina, ka iegūtajiem datiem ir līdzvērtīga zinātniskā kvalitāte. Viela/parametrs Standarti Darbības/procesi Minimālais monitoringa biežums (14) Monitorings saistīts ar CO EN 15058 Svilināšana Reize 3 gados — Dedzināšana Laminēšana ar liesmu Putekļi EN 13284-1 Svilināšana Reize gadā (15) BAT 27 Dedzināšana Termoapstrāde, kas saistīta ar priekšapdari, krāsošanu, apdrukāšanu un nobeiguma apdari CMR (izņemot formaldehīdu) (16) EN standarta nav Pārklāšana (17) Reize gadā — Laminēšana ar liesmu (17) Nobeiguma apdare (17) Termoapstrāde, kas saistīta ar pārklāšanu, laminēšanu un nobeiguma apdari (17) Formaldehīds (16) EN standarts ir izstrādes stadijā Pārklāšana (17) Reize gadā BAT 26 Laminēšana ar liesmu Apdruka (17) Svilināšana Nobeiguma apdare (17) Termoapstrāde (17) NH3 (16) EN ISO 21877 Pārklāšana (17) Reize gadā BAT 28 Apdruka (18) Nobeiguma apdare (17) Termoapstrāde, kas saistīta ar pārklāšanu, apdrukāšanu un nobeiguma apdari (17) NOX EN 14792 Svilināšana Reize 3 gados — Dedzināšana SO2 (18) EN 14791 Dedzināšana Reize 3 gados — Kopējie GOS (16) EN 12619 Pārklāšana Reize gadā (19) BAT 26 Krāsošana Nobeiguma apdare Laminēšana Apdruka Svilināšana Termofiksācija jeb termostabilizācija Termoapstrāde, kas saistīta ar pārklāšanu, krāsošanu, laminēšanu, apdrukāšanu un nobeiguma apdari

1.1.3. Ūdens patēriņš un notekūdeņu rašanās

10. LPTP. LPTP, kā samazināt ūdens patēriņu un notekūdeņu rašanos, ir izmantot a), b) un c) punktā norādītos paņēmienus un kādu piemērotu d)–j) punktā norādīto tehnisko paņēmienu kombināciju. Tehniskais paņēmiens Apraksts Izmantojamība Pārvaldības paņēmieni a) Ūdensefektivitātes plāns un ūdens auditi Ūdensefektivitātes plāns un ūdens auditi ir EMS (sk. 1. LPTP) daļa, un tam ir šādi elementi: — stacijas/ceha un procesu plūsmas diagrammas un ūdens masas bilances ir daļa no 2. LPTP minētā ielaides un izlaides inventarizācijas pārskata, — ūdensefektivitātes mērķu nospraušana, — ūdens apsaimniekošanas optimizācijas paņēmienu (piem., ūdens izmantojuma kontrole, ūdens atkalizmantošana/reciklēšana, noplūžu atklāšana un novēršana) ieviešana. Ūdens auditus veic vismaz reizi gadā, lai nodrošinātu ūdensefektivitātes plāna mērķu sasniegšanu un ūdens audita ieteikumu izpildi un īstenošanu. Ūdensefektivitātes plānu un ūdens auditus var integrēt lielāka industriāla objekta kopējā ūdensefektivitātes plānā. Ūdensefektivitātes plāna un ūdens auditu detalizācijas līmenis parasti ir atkarīgs no stacijas/ceha veida, lieluma un sarežģītības. b) Ražošanas optimizācija Šis paņēmiens paredz: — optimizēt procesu kombināciju (piem., kombinēt pirmapdares procesus, pirms tekstilmateriālu krāsošanas tumšos toņos izvairīties no to balināšanas), — optimizēt periodisko procesu grafiku (piem., tajā pašā krāsošanas agregātā tekstilmateriālus vispirms krāso gaišos toņos un tikai pēc tam – tumšos). Vispārizmantojams. Konstrukcijas un ekspluatācijas paņēmieni c) Piesārņotu un nepiesārņotu ūdens plūsmu segregēšana Ūdens plūsmas savāc atsevišķi atkarībā no piesārņotāju satura un vajadzīgajiem attīrīšanas paņēmieniem. Piesārņota ūdens plūsmas (piemēram, nostrādāti tehniskie šķidrumi) un nepiesārņota ūdens plūsmas (piemēram, dzesēšanas ūdeņi), ko var atkalizmantot bez attīrīšanas, nošķir no notekūdeņu plūsmām, kam nepieciešama attīrīšana. Izmantojamību esošās stacijās/cehos var ierobežot ūdens savākšanas sistēmas konfigurācija un vietas trūkums pagaidu cisternās. d) Procesi, kuros ūdens izmanto maz vai neizmanto vispār Pie tādiem procesiem pieder apstrāde ar plazmu vai lāzeru un procesi, kuros ūdeni izmanto nelielos daudzumos, piemēram, apstrāde ar ozonu. Izmantojamību var ierobežot tekstilmateriālu īpašības un/vai produkta specifikācijas. e) Izmantotā tehniskā šķidruma daudzuma optimizācija Periodiskie procesi norit sistēmās, kurās tehniskā šķidruma attiecība pret apstrādājamo materiālu ir zema (sk. 1.9.4. iedaļu). Nepārtrauktie procesi norit sistēmās, kurās tehnisko šķidrumu materiālam uznes mazos tilpumos (sk. 1.9.4. iedaļu). Vispārizmantojams. f) Optimizēta aprīkojuma tīrīšana Te ietilpst: — bezūdens tīrīšana (piemēram, tvertņu iekšējo virsmu slaucīšana vai birstēšana, drukas pastas mehāniska notīrīšana no rakeļiem, cilindriskajiem sietiem un veltņiem (sk. 44. LPTP)), — vairāki tīrīšanas etapi, kuros izmanto nelielu ūdens daudzumu; ūdeni no pēdējā tīrīšanas etapa var atkalizmantot citas agregāta daļas tīrīšanai. Bezūdens tīrīšanu esošos cehos var apgrūtināt tas, cik viegli ir piekļūt agregātiem (piemēram, slēgtām un daļēji slēgtām sistēmām). g) Optimizēta tekstilmateriālu apstrāde, mazgāšana un skalošana periodiskā procesā Šis paņēmiens paredz: — izmantot palīgtvertnes, kurās īslaicīgi uzglabā: — nostrādāto mazgāšanas vai skalošanas ūdeni, — svaigu vai nostrādātu tehnisko šķidrumu, — skalošanā un mazgāšanā ar mazu ūdens daudzumu izmantot vairākus ūdens izliešanas un pieliešanas etapus. Esošu staciju/cehu gadījumā palīgtvertņu izmantošanas iespējas var ierobežot vietas trūkums. h) Optimizēta tekstilmateriālu apstrāde, mazgāšana un skalošana nepārtrauktā procesā Šis paņēmiens paredz: — laicīgi sagatavot tehnisko šķidrumu, pamatojoties uz darba gaitā veiktajiem uzsūkšanas mērījumiem, — automātiski noslēgt mazgāšanas ūdens ieplūdi brīdī, kad mazgāšanas mašīna pārtrauc darbu, — izmantot pretplūsmas skalošanu un mazgāšanu, — starpposmā mehāniski atūdeņot tekstilmateriālus (sk. 13. LPTP a) punktu), lai samazinātu tehnisko ķimikāliju pārnesi. Vispārizmantojams. Atkalizmantošanas un reciklēšanas paņēmieni i) Ūdens atkalizmantošana un/vai reciklēšana Ūdens plūsmas var segregēt (sk. 10. LPTP c) punktu) un/vai priekšattīrīt (piemēram, ar membrānfiltrāciju, iztvaicēšanu) pirms atkalizmantošanas un/vai reciklēšanas, piemēram, tīrīšanā, skalošanā, dzesēšanā vai tekstilmateriālu apstrādē. Ūdens atkalizmantošanas/reciklēšanas apmēru ierobežo piemaisījumu saturs ūdens plūsmās. Ūdens atkalizmantošanu un/vai reciklēšanu no vairākām stacijām/cehiem, kas darbojas vienā un tajā pašā objektā, var integrēt lielāka rūpnieciska objekta kopējā ūdens resursu apsaimniekošanā (piemēram, izmantojot kopīgu notekūdeņu attīrīšanu). Vispārizmantojams. j) Tehniskā šķidruma atkalizmantošana Tehnisko šķidrumu, t.sk. tehnisko šķidrumu, kas mehāniskas atūdeņošanas ceļā izdalīts no tekstilmateriāliem (sk. 13. LPTP a) punktu), analizē, vajadzības gadījumā papildina un tad izmanto atkal. Tehniskā šķidruma atkalizmantošanas/reciklēšanas apmēru ierobežo tā ķīmiskā sastāva modifikācijas, piemaisījumu saturs un ātrbojīgums. Vispārizmantojams. 1.1. tabula Īpatnējā ūdens patēriņa indikatīvie vidiskā snieguma līmeņi Specifiskais(-ie) process(-i) Indikatīvie līmeņi (gada vidējā vērtība) (m3/t) Balināšana Periodisks 10 –32 (20) Nepārtraukts 3 –8 Celulozes materiālu mazgāšana Periodisks 5 –15 (20) Nepārtraukts 5 –12 (20) Celulozes materiālu atsmitēšana 5 –12 (20) Celulozes materiālu kombinēta balināšana, mazgāšana un atsmitēšana 9 –20 (20) Merserizācija 2 –13 (20) Sintētiska materiāla mazgāšana 5 –20 (20) Krāsošana periodiskā procesā Audums 10 –150 (20) Dzija 3 –140 (20) (21) Irdena šķiedra 13 –60 Krāsošana nepārtrauktā procesā 2 –16 (20) (22) Attiecīgais monitorings ir aprakstīts 6. LPTP.

1.1.4. Energoefektivitāte

11. LPTP. LPTP, kā efektīvi izmantot enerģiju, ir izmantot a), b), c) un d) punktā norādītos paņēmienus un kādu piemērotu e)–k) punktā norādīto tehnisko paņēmienu kombināciju. Tehniskais paņēmiens Apraksts Izmantojamība Pārvaldības paņēmieni a) Energoefektivitātes plāns un auditi Energoefektivitātes plāns un auditi ir EMS (sk. 1. LPTP) daļa, un tam ir šādi elementi: — cehu un procesu plūsmas diagrammas, kas ir daļa no ielaides un izlaides inventarizācijas pārskata sk. 2. LPTP), — nospraustie energoefektivitātes mērķi (piemēram, MWh/t pārstrādāto tekstilmateriālu), — īstenošanas pasākumi šo mērķu sasniegšanai. Auditus veic vismaz reizi gadā, lai nodrošinātu energoefektivitātes plāna mērķu sasniegšanu un energoaudita ieteikumu izpildi un īstenošanu. Energoefektivitātes plāna un auditu detalizācijas līmenis parasti ir atkarīgs no ceha veida, lieluma un sarežģītības. b) Ražošanas optimizācija Termoapstrādājamo auduma partiju optimizēta plānošana nolūkā samazināt aprīkojuma dīkstāvi. Vispārizmantojams. Procesu un aprīkojuma izvēle un optimizācija c) Vispārējo energotaupīšanas paņēmienu izmantošana Te ietilpst: — degļu uzturēšana un kontrole, — energoefektīvi motori, — energoefektīvs apgaismojums, — tvaika sadales sistēmu optimizācija, piemēram, izmantojot katlus in-situ, — tvaika sadales sistēmu regulāra inspicēšana un uzturēšana nolūkā novērst vai samazināt tvaika noplūdes, — procesu kontroles sistēmas, — regulējama ātruma piedziņa, — gaisa kondicionēšanas un ēku apsildes optimizācija. Vispārizmantojams. d) Siltuma pieprasījuma optimizācija Šis paņēmiens paredz: — samazināt siltuma zudumus, izolējot aprīkojuma komponentus un ar vākiem nosedzot tvertnes vai kublus, kur ir silts tehniskais šķidrums, — optimizēt skalošanas ūdens temperatūru, — nepieļaut tehnisko šķidrumu pārkarsēšanu. Vispārizmantojams. e) Krāsošana un nobeiguma apdare ar paņēmienu “mitrs uz mitra” Krāsošanas šķīdumus vai apretes klāj tieši uz mitra auduma, proti, audumu pa starpām nežāvē. Jāapsver pienācīga ražošanas etapu plānošana un ķimikāliju dozēšana. Var nebūt izmantojams, ja audums nespēj uzņemt ķimikālijas, jo atlikusī uzsūktspēja ir nepietiekama. f) Koģenerācija Siltuma un elektroenerģijas koģenerācija, kurā, izmantojot siltumu (galvenokārt no tvaika, kas atstāj turbīnu), ražo karsto ūdeni/tvaiku izmantošanai rūpnieciskos procesos/darbībās vai centralizētās siltumapgādes/aukstumapgādes tīklā. Izmantojamību esošos cehos var ierobežot konstrukcija un/vai ekspluatācijas īpatnības. Siltuma atgūšanas paņēmieni g) Uzsiluša dzesēšanas ūdens reciklēšana Sk. 10. LPTP i) punktu. Tas nozīmē, ka nav vajadzīgs uzsildīt aukstu ūdeni. Vispārizmantojams. h) Uzsiluša tehniskā šķidruma atkalizmantošana Sk. 10. LPTP j) punktu. Tas nozīmē, ka nav vajadzīgs uzsildīt aukstu tehnisko šķidrumu. i) Siltuma atgūšana no notekūdeņiem Siltumu no notekūdeņiem atgūst ar siltummaiņiem un izmanto, lai, piem., uzsildītu tehnisko šķidrumu. j) Siltuma atgūšana no atlikumgāzēm Siltumu no atlikumgāzēm (piem., no tekstilmateriālu termoapstrādes, tvaika katliem) atgūst ar siltummaiņiem un izmanto, lai, piem., uzsildītu tehnisko ūdeni vai iepriekš uzkarsētu sadedzināšanas gaisu. k) Siltuma atgūšana no tvaika izmantošanas Atgūst siltumu no, piem., karstā kondensāta un izlaistā katlūdens.

12. LPTP. LPTP, kā saspiesta gaisa izmantošanas gaitā palielināt energoefektivitāti, ir izmantot kādu tālāk norādīto paņēmienu kombināciju. Tehniskais paņēmiens Apraksts Izmantojamība a) Saspiestā gaisa sistēmas optimāla konstrukcija Vairāki saspiestā gaisa bloki padod gaisu ar atšķirīgu spiediena līmeni. Tas nozīmē, ka nav nepieciešams lieki ražot gaisu ar augstu spiedienu. Izmantojams tikai jaunos vai ievērojami modernizētos cehos. b) Saspiestā gaisa sistēmas optimāla izmantošana Saspiesta gaisa ražošana tiek apturēta tad, kad aprīkojums uz ilgu laiku tiek izslēgts vai ir dīkstāvē, un ir iespējams atsevišķas zonas izolēt (piemēram, ar vārstiem) no pārējās sistēmas, jo īpaši, ja tās tiek izmantotas reti. Vispārizmantojams. c) Saspiestā gaisa sistēmas noplūžu kontrole Tiek regulāri pārbaudīti un apkopti izplatītākie gaisa noplūžu avoti (piemēram, savienojumi, šļūtenes, caurules, savienotājelementi, spiediena regulatori). d) Gaisa kompresoru uzsilušā dzesēšanas ūdens vai uzsilušā dzesēšanas gaisa atkalizmantošana un/vai reciklēšana Uzsilušo dzesēšanas gaisu (piemēram, no gaisdzeses gaisa kompresoriem) izmanto atkal un/vai reciklē (piemēram, vajadzības gadījumā izmanto spoļu un šķeteru žāvēšanai). Par uzsilušā dzesēšanas ūdens atkalizmantošanu un/vai reciklēšanu sk. 11. LPTP g) punktu.

13. LPTP. LPTP, kā uzlabot termoapstrādes energoefektivitāti, ir izmantot visus tālāk norādītos tehniskos paņēmienus. Tehniskais paņēmiens Apraksts Izmantojamība Paņēmieni, kā samazināt siltumenerģijas izmantošanu a) Tekstilmateriālu mehāniska atūdeņošana Tekstilmateriālu ūdens saturu samazina ar mehāniskiem paņēmieniem (piemēram, centrifūgā, ar spiedveltņiem un/vai vakuumatūdeņotājā). Vispārizmantojams. b) Tekstilmateriālu nepāržāvēšana Tekstilmateriāli netiek izžāvēti sausāki par dabisko mitruma līmeni. Konstrukcijas un ekspluatācijas paņēmieni c) Gaisa cirkulācijas optimizācija platumošanas mašīnās Šis paņēmiens paredz: — appūšanas sprauslu skaitu pielāgot auduma platumam, — nodrošināt, ka attālums starp sprauslām un audumu ir pēc iespējas mazāks, — nodrošināt, ka platumošanas mašīnas iekšējo detaļu izraisītais spiediena kritums ir pēc iespējas mazāks. Izmantojams tikai jaunos vai ievērojami modernizētos cehos. d) Uzlabots procesu monitorings un žāvēšanas kontrole Žāvēšanas parametrus monitorē un kontrolē (sk. 4. LPTP). Tie ir, piemēram, šādi: — ielaides gaisa mitruma saturs un temperatūra, — tekstilmateriālu un gaisa temperatūra žāvētājā, — izplūdes gaisa mitruma saturs un temperatūra; žāvēšanas efektivitāti optimizē, iestatot pienācīgu mitruma saturu (piemēram, virs 0,1 kg ūdens uz kg sausa gaisa), — atlikušā mitruma saturs audumā. Izplūdes gaisa plūsmu pielāgo tā, lai optimizētu žāvēšanas efektivitāti, un samazina žāvētāja dīkstāves periodos. Vispārizmantojams. e) Mikroviļņu vai radiofrekcences žāvētāji Tekstilmateriālu žāvēšana augstefektīvos mikroviļņu vai radiofrekvences žāvētājos. Nav izmantojams tekstilmateriāliem, kas satur metāla detaļas vai šķiedras. Izmantojams tikai jaunos vai ievērojami modernizētos cehos. Siltuma atgūšanas paņēmieni f) Siltuma atgūšana no atlikumgāzēm Sk. 11. LPTP j) punktu. Izmantojams tikai tad, ja atlikumgāzu plūsma ir pietiekama. 1.2. tabula Īpatnējā enerģijas patēriņa indikatīvie vidiskā snieguma līmeņi Process Indikatīvais līmenis (gada vidējā vērtība) (MWh/t) Termoapstrāde 0,5 –4,4 Attiecīgais monitorings ir aprakstīts 6. LPTP.

1.1.5. Ķimikāliju pārvaldība, patēriņš un aizstāšana

14. LPTP. LPTP, kā uzlabot vispārējo vidisko sniegumu, ir vidiskās pārvaldības sistēmas ( EMS ) (sk. 1. LPTP) ietvaros izstrādāt un ieviest tādu ķimikāliju pārvaldības sistēmu (ĶPS) kas aptver visus tālāk minētos aspektus. I. Politika, kas paredz samazināt tehnisko ķimikāliju patēriņu un ar tām saistītos riskus, arī sagādes politika, kas paredz izvēlēties mazāk kaitīgas tehniskās ķimikālijas un to piegādātājus tā, lai minimalizētu bīstamo vielu un ļoti lielas bažas radošu vielu izmantojumu un ar tām saistītos riskus un izvairītos no pārmērīga tehnisko ķimikāliju daudzuma sagādes. Izvēloties tehniskās ķimikālijas, var balstīties uz šādiem aspektiem: a) salīdzinošā analīze par to bioeliminējamību/bionoārdāmību, ekotoksicitāti un potenciālu nonākt vidē (ja runa ir par emisijām gaisā, to var noteikt, piemēram, izmantojot emisijas faktorus (sk. 1.9.1. iedaļu); b) ar tehniskajām ķimikālijām saistīto risku raksturojums pēc ķimikālijas bīstamības klasifikācijas, aprites ceļa cehā, iespējamās emisijas un ekspozīcijas līmeņa; c) atgūšanas un atkalizmantošanas potenciāls (sk. 16. LPTP f) un g) punktu, kā arī 39. LPTP); d) regulāra (piem., ikgadēja) aizstāšanas iespēju analīze, kuras mērķis ir apzināt potenciāli jaunas pieejamas un drošākas alternatīvas bīstamām vielām un ļoti lielas bažas radošām vielām (un to grupām), piemēram, PFAS, ftalātiem, bromētiem antipirēniem, sešvērtīgo hromu saturošām vielām; to var panākt, vai nu mainot procesu(-us), vai izmantojot citas procesu tehniskās ķimikālijas, kas vidi neietekmē vai ietekmē mazāk; e) apsteidzoša analīze par izmaiņām, kas saistītas ar bīstamām ķimikālijām un ļoti lielas bažas radošām vielām, un rūpes par piemērojamo tiesisko prasību izpildi. Tehnisko ķimikāliju izvēlei vajadzīgo informāciju var smelties un saglabāt tehnisko ķimikāliju inventarizācijas pārskatā (sk. 15. LPTP). Tehnisko ķimikāliju un to piegādātāju atlases kritēriju pamatā var būt sertifikācijas shēmas vai standarti. Tādā gadījumā regulāri verificē tehnisko ķimikāliju un to piegādātāju atbilstību šīm shēmām un standartiem. II. Bīstamo vielu un sevišķi lielas bažas radošo vielu izmantojuma un ar tām saistīto risku novēršanas vai mazināšanas mērķi un rīcības plāni. III. Tādu procedūru izstrāde un ieviešana, kuru nolūks ir novērst vai mazināt emisijas vidē un kuras tālab reglamentē tehnisko ķimikāliju sagādi, rīkošanos ar tām, to glabāšanu un izmantošanu (sk. 21. LPTP), tehniskās ķimikālijas saturošu atkritumu likvidēšanu un neizlietotu tehnisko ķimikāliju atpakaļnodošanu (piem., sk. 29. LPTP d) punktu).

Izmantojamība

ĶPS detalizācijas līmenis parasti ir atkarīgs no ceha veida, lieluma un sarežģītības.

15. LPTP. LPTP, kā uzlabot vispārējo vidisko sniegumu, ir ĶPS (sk. 14. LPTP) ietvaros izstrādāt un īstenot ķimikāliju inventarizāciju

Apraksts

Ķīmisko vielu inventarizācijas saraksts ir datorizēts un satur šādu informāciju:

— tehnisko ķimikāliju identitāte,

— iepirkto, atgūto (sk. 16. LPTP g) punktu), uzglabāto, izmantoto un piegādātājiem atpakaļnodoto tehnisko ķimikāliju daudzums, atrašanās vietu un ātrbojība,

— tehnisko ķimikāliju sastāvs un fizikāli ķīmiskās īpašības (piemēram, šķīdība, tvaika spiediens, oktanola/ūdens sadalījuma koeficients), tostarp īpašības, kas nelabvēlīgi ietekmē vidi un/vai cilvēka veselību (piemēram, ekotoksicitāte, bioeliminējamība/bionoārdāmība).

Šādu informāciju var iegūt no drošības datu lapām, tehnisko datu lapām vai citiem avotiem.

16. LPTP. LPTP, kā samazināt ķimikāliju patēriņu, ir izmantot visus tālāk norādītos tehniskos paņēmienus. Tehniskais paņēmiens Apraksts Izmantojamība a) Mazāka vajadzība pēc tehniskajām ķimikālijām Šis paņēmiens paredz: — regulāri pārskatīt un optimizēt tehnisko ķimikāliju un šķidrumu sastāva formulu, — optimizēt ražošanu (sk. 10. LPTP b) punktu. Vispārizmantojams. b) Mazāka kompleksveidotāju izmantošana Mīksta/mīkstināta ūdens izmantošana samazina kompleksveidotāju daudzumu tehniskajos šķidrumos, ko izmanto, piem., krāsošanā vai balināšanā (sk. 38. LPTP b) punktu). Nav izmantojams mazgāšanā un skalošanā. c) Tekstilmateriālu tīrīšana ar enzīmiem Tiek izvēlēti (sk. 14. LPTP I punkta d) apakšpunktu) enzīmi, kurus izmanto, lai katalizētu reakcijas ar tekstilmateriāliem nolūkā samazināt tehnisko ķimikāliju patēriņu (piem., atsmitēšanā, balināšanā un/vai mazgāšanā). Izmantojamību var ierobežot piemērotu enzīmu pieejamība. d) Tehnisko ķimikāliju un tehnisko šķidrumu sagatavošanas un dozēšanas automātiskās sistēmas Automātiskas svēršanas, dozēšanas, šķīdināšanas, mērīšanas un padeves sistēmas, kas nodrošina tehnisko ķimikāliju un tehnisko šķidrumu precīzu padevi ražošanas mašīnām. Sk. 4. LPTP. Izmantojamību esošos cehos var ierobežot vietas trūkums, atstatums starp sagatavošanas un ražošanas mašīnām vai bieža tehnisko ķimikāliju vai tehnisko šķidrumu maiņa. e) Izmantoto tehnisko ķimikāliju daudzuma optimizācija Sk. 10. LPTP e) punktu. Vispārizmantojams. f) Tehnisko šķidrumu atkalizmantošana Sk. 10. LPTP j) punktu. Vispārizmantojams. g) Pārpalikušo tehnisko ķimikāliju atgūšana un izmantošana Atlikušās tehniskās ķimikālijas tiek atgūtas (piemēram, rūpīgi iztīrot caurules vai pilnīgi iztukšojot iepakojumu) un izmantotas procesā. Atkalizmantošanas pakāpi ierobežo piemaisījumu saturs tehniskajās ķimikālijās un šo ķimikāliju ātrbojīgums. Vispārizmantojams.

17. LPTP. LPTP, kā novērst vai mazināt grūti bionoārdāmu vielu emisijas ūdenī, ir izmantot visus tālāk norādītos tehniskos paņēmienus. Tehniskais paņēmiens Apraksts Izmantojamība a) Alkilfenolu un alkilfenola etoksilātu aizstāšana Alkilfenolus un alkilfenola etoksilātus aizstāj ar bionoārdāmām virsmaktīvām vielām, piemēram, spirta etoksilātiem. Vispārizmantojams. b) Grūti bionoārdāmu fosforu vai slāpekli saturošu kompleksveidotāju aizstāšana Kompleksveidotājus, kas satur fosforu (piemēram, trifosfātus) vai slāpekli (piem., aminopolikarbonskābes, kā EDTA vai DTPA), aizstāj ar bionoārdāmām/bioeliminējamām vielām, piemēram, šādām: — polikarboksilāti (piem., poliakrilāti), — hidroksikarbonskābju sāļi (piem., glikonāti, citrāti), — akrilskābes kopolimēri uz cukura bāzes, — metilglicinedietiķskābe (MGDA), L-glutamīnskābe N,N-dietiķskābe (GLDA) un iminodisukcīnskābe (IDS), — fosfonāti (piem., (aminotris)metilēnfosfonskābe (ATMP), dietilēntriamīna pentametilēna fosfonskābe (DTPMP) un 1-hidroksiletilēn-1,1-difosfonskābe (HEDP)). Vispārizmantojams. c) Pretputošanas līdzekļu uz minerāleļļu bāzes aizstāšana Pretputošanas līdzekļus uz minerāleļļu bāzes aizstāj ar bionoārdāmām vielām, piem., pretputošanas līdzekļiem uz sintētisku estereļļu bāzes. Vispārizmantojams.

1.1.6. Emisijas ūdenī

18. LPTP. LPTP, kā samazināt notekūdeņu daudzumu, novērst vai samazināt notekūdeņu attīrīšanas stacijā novadīto piesārņotāju slodzi un emisijas ūdenī, ir izmantot integrētu notekūdeņu apsaimniekošanas un attīrīšanas stratēģiju, kas ietver piemērotu tālāk norādīto tehnisko paņēmienu kombināciju šādā prioritārā secībā: — procesā integrēti tehniskie paņēmieni (sk. 10. LPTP un LPTP secinājumus 1.2. līdz 1.7. iedaļā), — tehniskie paņēmieni, ar ko atgūst un atkalizmanto tehniskos šķidrumus (sk. 10. LPTP j) un 39. LPTP), tādu notekūdeņu plūsmu un pastu (piem., apdrukāšanas un pārklāšanas pastu) dalīta savākšana, kas satur lielus daudzumus piesārņotāju, ko nav iespējams pienācīgi attīrīt bioloģiskajā attīrīšanā; notekūdeņu plūsmas un pastas tiek vai nu priekšattīrītas (sk. 19. LPTP), vai arī ar tām apietas kā ar atkritumiem (sk. 30. LPTP), — notekūdeņu (galīgās) attīrīšanas paņēmieni (sk. 20. LPTP).

Apraksts

Notekūdeņu apsaimniekošanas un attīrīšanas integrētās stratēģijas pamatā ir ielaides un izlaides inventarizācijas pārskatā dotā informācija (sk. 2. LPTP).

19. LPTP. LPTP, kā samazināt emisijas ūdenī, ir tādu (dalīti savāktu) notekūdeņu plūsmu un pastu (piem., no apdrukāšanas un pārklāšanas) priekšattīrīšana, kas satur lielus daudzumus piesārņotāju, ko nav iespējams pienācīgi attīrīt bioloģiskajā attīrīšanā.

Apraksts

Šādas notekūdeņu plūsmas un pastas ir:

— nostrādāti krāsošanas, pārklāšanas vai apretēšanas šķidrumi no nepārtrauktiem un/vai daļēji nepārtrauktiem procesiem,

— atsmitēšanas šķidrumi,

— izlietotas drukas un pārklājuma pastas.

Priekšattīrīšanu veic kā daļu no integrētās notekūdeņu apsaimniekošanas un attīrīšanas stratēģijas (sk. 18. LPTP), un tā parasti ir nepieciešama, lai:

— pasargātu (lejupējo) notekūdeņu bioloģisko attīrīšanu no inhibējošiem vai toksiskiem savienojumiem,

— atdalītu savienojumus, kuru klātbūtne notekūdeņu bioloģiskās attīrīšanas laikā nav pietiekami samazināta (piemēram, toksiskus savienojumus, vāji bionoārdāmus organiskos savienojumus, organiskos savienojumus lielos daudzumos vai metālus),

— atdalītu savienojumus, kas pretējā gadījumā varētu nonākt gaisā vai nu no savākšanas sistēmas, vai notekūdeņu bioloģiskās apsaimniekošanas laikā (piem., sulfīdus),

— atdalītu savienojumus, kam ir cita negatīva ietekme (piem., iekārtu korozija, nevēlama reakcija ar citām vielām; notekūdeņu dūņu kontaminēšana).

Iepriekšminētie atdalāmi savienojumi ir, piemēram, fosfororganiskie un bromētie antipirēni, PFAS, ftalāti un sešvērtīgo hromu saturoši savienojumi.

Šo notekūdeņu plūsmu priekšattīrīšanu parasti veic pēc iespējas tuvāk avotam, lai nepieļautu atšķaidīšanos. Izmantotie priekšattīrīšanas paņēmieni ir atkarīgi no attiecīgajiem piesārņotājiem, un tie var ietvert adsorbciju, filtrāciju, izgulsnēšanu, ķīmisko oksidāciju vai ķīmisko reducēšanu (sk. 20. LPTP).

Pirms notekūdeņu plūsmu un pastu nonākšanas lejupējā bioloģiskajā attīrīšanā to bioeliminējamība/bionoārdāmība ir vismaz šāda:

— 80 % pēc 7 dienām (adaptētām dūņām), ja to nosaka saskaņā ar standartu EN ISO 9888, vai

— 70 % pēc 28 dienām, ja to nosaka saskaņā ar standartu EN ISO 7827.

Attiecīgais monitorings ir aprakstīts 7. LPTP.

20. LPTP. LPTP, kā mazināt emisijas ūdenī, ir izmantot tālāk norādīto tehnisko paņēmienu piemērotu kombināciju. Tehniskais paņēmiens (23) Tipiski mērķpiesārņotāji Izmantojamība Atsevišķu notekūdeņu plūsmu priekšattīrīšana a) Adsorbcija Adsorbējami izšķīduši bionenoārdāmi vai inhibējoši piesārņotāji (piem., AHO krāsvielās, fosfororganiski antipirēni) Vispārizmantojams. b) Izgulsnēšana Izgulsnējami izšķīduši bionenoārdāmi vai inhibējoši piesārņotāji, (piem., metāli krāsvielās) c) Koagulācija un flokulācija Suspendētas cietvielas un daļiņām piesaistīti bionenoārdāmi vai inhibējoši piesārņotāji (piem., metāli krāsvielās) d) Ķīmiskā oksidācija (piemēram, oksidācija ar ozonu, ūdeņraža peroksīdu vai UV gaismu) Oksidējami izšķīduši bionenoārdāmi vai inhibējoši piesārņotāji, (piem., optiskie balinātāji un azokrāsvielas, sulfīdi) e) Ķīmiskā reducēšana Reducējami izšķīduši bionenoārdāmi vai inhibējoši piesārņotāji, (piem., sešvērtīgais hroms (Cr(VI)) f) Anaerobiskā priekšattīrīšana Bionoārdāmi organiskie savienojumi (piem., azokrāsvielas, drukas pastas) g) Filtrācija (piem., nanofiltrācija) Suspendētas cietvielas un daļiņām piesaistīti bionenoārdāmi vai inhibējoši piesārņotāji Kombinētu notekūdeņu plūsmu priekšattīrīšana h) Fiziska separācija, piem., ar sietiem, sijātavām, smelknes separatoriem, tauku separatoriem, eļļas–ūdens separatoriem vai pirmējās nostādināšanas tvertnēm) Rupjās cietvielas, suspendētās cietvielas, eļļas/taukvielas Vispārizmantojams. i) Izlīdzināšana Visi piesārņotāji j) Neitralizēšana Skābes, sārmi Pirmējā attīrīšana, piem., k) Nostādināšana Suspendētas cietvielas un daļiņām piesaistīti metāli vai bionenoārdāmi vai inhibējoši piesārņotāji Vispārizmantojams. l) Izgulsnēšana Izgulsnējami izšķīduši bionenoārdāmi vai inhibējoši piesārņotāji, (piem., metāli krāsvielās) m) Koagulācija un flokulācija Suspendētas cietvielas un daļiņām piesaistīti bionenoārdāmi vai inhibējoši piesārņotāji (piem., metāli krāsvielās) Vispārizmantojams. Otrējā attīrīšana (bioloģiskā attīrīšana), piem., n) Aktīvo dūņu process Bionoārdāmi organiskie savienojumi Vispārizmantojams. o) Membrānu bioreaktors p) Nitrifikācija/denitrifikācija (ja attīrīšana ietver bioloģisku attīrīšanu) Kopējais slāpeklis, amonijs/amonjaks Nitrifikācija var nebūt izmantojama, ja ir augsta hlorīdu koncentrācija (piem., virs 10 g/l). Nitrifikācija var nebūt izmantojama, ja notekūdeņu temperatūra ir zema (piem., zem 12 °C). Trešējā attīrīšana, piem., q) Koagulācija un flokulācija Suspendētas cietvielas un daļiņām piesaistīti bionenoārdāmi vai inhibējoši piesārņotāji (piem., metāli krāsvielās) Vispārizmantojams. r) Izgulsnēšana Izgulsnējami izšķīduši bionenoārdāmi vai inhibējoši piesārņotāji, (piem., metāli krāsvielās) s) Adsorbcija Adsorbējami izšķīduši bionenoārdāmi vai inhibējoši piesārņotāji, (piem., AOH krāsvielās) t) Ķīmiskā oksidācija (piemēram, oksidācija ar ozonu, ūdeņraža peroksīdu vai UV gaismu) Oksidējami izšķīduši bionenoārdāmi vai inhibējoši piesārņotāji, (piem., optiskie balinātāji un azokrāsvielas, sulfīdi) u) Flotācija Suspendētas cietvielas un daļiņām piesaistīti bionenoārdāmi vai inhibējoši piesārņotāji v) Filtrācija (piem., filtrācija caur smiltīm) Uzlabota notekūdeņu attīrīšana reciklēšanas vajadzībām, piem. (24) w) Filtrācija (piem., filtrācija caur smiltīm vai membrānfiltrācija) Suspendētas cietvielas un daļiņām piesaistīti bionenoārdāmi vai inhibējoši piesārņotāji Vispārizmantojams. x) Ietvaicēšana/iztvaicēšana Šķīstoši kontaminanti (piem., sāļi) 1.3. tabula Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) tiešiem novadījumiem Viela/parametrs Darbības/procesi LPTP SEL (25) (mg/l) Adsorbējami organiski saistītie halogēni (26) Visas darbības/procesi 0,1 –0,4 (27) Ķīmiskais skābekļa patēriņš (ĶSP) (28) 40 –100 (29) (30) Ogļūdeņražu indekss (HOI) (26) 1 –7 Metāli un pusmetāli Antimons (Sb) Poliestera tekstilmateriālu pirmapdare un/vai krāsošana 0,1 –0,2 (31) Nobeiguma apdare ar antipirēniem, izmantojot antimona trioksīdu Hroms (Cr) Krāsošana ar hroma kodinātājiem vai hromu saturošām krāsvielām (piemēram, metālkompleksām krāsvielām) 0,01 –0,1 (32) Varš (Cu) Krāsošana Apdrukāšana ar krāsvielām 0,03 –0,4 Niķelis (Ni) 0,01 –0,1 (33) Cinks (Zn) (26) Visas darbības/procesi 0,04 –0,5 (34) Vieglizdalīgie sulfīdi (S2-) Krāsošana ar sēra krāsvielām < 1 Kopējais slāpeklis (KN) Visas darbības/procesi 5 –15 (35) Kopējais organiskais ogleklis (KOO) (28) 13 –30 (30) (36) Kopējais fosfors (KP) 0,4 –2 Kopējās suspendētās cietvielas (KSC) 5 –30 Attiecīgais monitorings ir aprakstīts 8. LPTP. 1.4. tabula Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) netiešiem novadījumiem Viela/parametrs Darbības/procesi LPTP SEL (37) (38) (mg/l) Adsorbējami organiski saistītie halogēni (39) Visi procesi 0,1 –0,4 (40) Ogļūdeņražu indekss (HOI) (39) Visi procesi 1 –7 Metāli un pusmetāli Antimons (Sb) Poliestera tekstilmateriālu pirmapdare un/vai krāsošana 0,1 –0,2 (41) Nobeiguma apdare ar antipirēniem, izmantojot antimona trioksīdu Hroms (Cr) Krāsošana ar hroma kodinātājiem vai hromu saturošām krāsvielām (piemēram, metālkompleksām krāsvielām) 0,01 –0,1 (42) Varš (Cu) Krāsošana Apdrukāšana ar krāsvielām 0,03 –0,4 Niķelis (Ni) Krāsošana Apdrukāšana ar krāsvielām 0,01 –0,1 (43) Cinks (Zn) (39) Visi procesi 0,04 –0,5 (44) Vieglizdalīgie sulfīdi (S2-) Krāsošana ar sēra krāsvielām < 1 Attiecīgais monitorings ir aprakstīts 8. LPTP.

1.1.7. Emisijas augsnē un pazemes ūdeņos

21. LPTP. LPTP, kā novērst vai mazināt emisijas augsnē un pazemes ūdeņos un uzlabot vispārējo sniegumu darbībās darbojoties ar tehniskajām ķimikālijām un to glabāšanā, ir izmantot visus tālāk norādītos tehniskos paņēmienus. Tehniskais paņēmiens Apraksts Izmantojamība a) Paņēmieni, kas mazina varbūtību, ka procesos vai tvertnēs radīsies pārplūdes vai sūces, un kas mazina šādu gadījumu vidisko ietekmi Šis paņēmiens paredz: — tekstilmateriālus tehniskajā šķidrumā iegremdēt un no tā izņemt lēni, lai nepieļautu izšļakstīšanos, — automātiski pielāgot tehniskā šķidruma līmeni (sk. 4. LPTP), — izvairīties no tieši ievadīt ūdeni, lai uzsildītu vai atdzesētu tehnisko šķidrumu, — izmantot pārplūdes detektorus, — pārplūdes novirzīt uz citu tvertni, — šķidrumu (tehnisko šķidrumu vai šķidro atkritumu) tvertnes ievietot piemērotā sekundārā lokalizācijas sistēmā; tilpumam jābūt tādam, lai tā varētu uzņemt vismaz visu šķidrumu, kas izplūdis no sekundārajā lokalizācijas sistēmā esošās lielākās tvertnes, — izolēt tvertnes un sekundāro lokalizācijas sistēmu (piem., aizvērt vārstus), — nodrošināt, ka procesu un glabāšanas zonu virsmas ir attiecīgo šķidrumu necaurlaidīgas. Vispārizmantojams. b) Regulāra ceha un aprīkojuma inspicēšana un apkope Cehs un aprīkojums tiek regulāri inspicēts un uzturēts, lai nodrošinātu pienācīgu darbību; tā ietvaros, piemēram, pārliecinās, ka vārsti, sūkņi, caurules, tvertnes, norobežojumi/apvaļņojumi ir veseli un/vai nepieļauj noplūdes un ka brīdinājuma sistēmas (piem., pārplūdes detektori) darbojas pareizi. c) Optimizēta tehnisko ķimikāliju glabātava Glabātavas ir izvietotas tā, lai novērstu vai līdz minumam samazinātu tehnisko ķimikāliju lieku pārvietošanu cehā (piem., objektā ir līdz minimumam samazināti pārvietošanas attālumi). Izmantojamību esošos cehos var ierobežot vietas trūkums. d) Īpaša zona bīstamas vielas saturošu tehnisko ķimikāliju izkraušanai Bīstamas vielas saturošas tehniskās ķimikālijas izkrauj apvaļņotā zonā. Iespējamos izlijumus savāc un nosūta apstrādei. Vispārizmantojams. e) Segregēta tehnisko ķimikāliju glabāšana Nesaderīgas tehniskās ķimikālijas glabā atsevišķi. Segregācijas pamatā ir fiziska separācija un ķimikāliju inventarizācija (sk. 15. LPTP). f) Apiešanās ar tehniskās ķimikālijas saturošu iepakojumu un tā glabāšana Šķidras tehniskās ķimikālijas saturošu iepakojumu iztukšo pilnībā vai nu izmantojot smaguma spēku, vai ar mehāniskiem paņēmieniem (piem., birstēšanu, slaucīšanu), neizmantojot ūdeni. Pulverveida tehniskās ķimikālijas saturošu nelielus iepakojumus iztukšo, izmantojot smaguma spēku, bet lielus iepakojumus izsūc. Tukšu iepakojumu uzglabā tam paredzētā vietā.

1.1.8. Emisijas gaisā

22. LPTP. LPTP, kā mazināt difūzās emisijas gaisā (piem., GOS no organisko šķīdinātāju izmantošanas), ir difūzās emisijas savākt un atlikumgāzes nosūtīt attīrīšanai.

Izmantojamība

Esošos cehos izmantojamību var ierobežot ekspluatācijas īpatnības vai tas, ka izsūknējamā gaisa tilpums ir ļoti liels.

23. LPTP. LPTP, kā veicināt enerģijas atgūšanu un to, ka tiek samazinātas virzītās emisijas gaisā, ir ierobežot emisijas punktu skaitu.

Apraksts

Ja atlikumgāzes ar līdzīgām īpašībām apstrādā kombinēti, apstrāde ir lietderīgāka un efektīvāka salīdzinājumā ar atlikumgāzu plūsmu atsevišķu apstrādi. Tas, cik lielā mērā emisijas punktu skaitu var ierobežot, ir atkarīgs no tehniskiem (piem., atsevišķu atlikumgāzu plūsmu savietojamība) un ekonomiskiem faktoriem (piem., attālums starp dažādiem emisijas punktiem). Jāraugās, lai emisijas punktu ierobežošana nenovestu pie emisiju atšķaidīšanās.

24. LPTP. LPTP, kā novērst organisko savienojumu emisijas gaisā no ķīmiskās tīrīšanas un mazgāšanas ar organiskiem šķīdinātājiem, ir no šiem procesiem ekstrahēt gaisu, to attīrīt, adsorbējot ar aktīvo ogli (sk. 1.9.2. iedaļu) un pilnībā recirkulēt.

25. LPTP. LPTP, kā mazināt organisko savienojumu emisijas gaisā no sintētisku trikotāžas tekstilmateriālu pirmapdares, ir pirms termofiksācijas vai termostabilizācijas tos izmazgāt.

Izmantojamība

Izmantojamību var ierobežot auduma konstrukcija.

26. LPTP. LPTP, kā novērst vai mazināt organisko savienojumu virzītās emisijas gaisā, kas rodas svilināšanā, termoapstrādē, pārklāšanā un laminēšanā, ir izmantot kādu no tālāk norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju. Tehniskais paņēmiens Tipiski mērķpiesārņotāji Apraksts Prevencijas paņēmieni a) Tādu ķimikāliju maisījumu (“receptūras”) izvēle un izmantošanu, kas rada mazas organisko savienojumu emisijas Organiskie savienojumi Maisījumus, kas rada mazas organisko savienojumu emisijas, izvēlas un izmanto, ņemot vērā produkta specifikāciju (sk. 14. LPTP, 17. LPTP, 50. LPTP, 51. LPTP). Piemēram, izvēlē var vadīties no emisijas faktoriem (sk. 1.9.1. iedaļu). Samazināšanas paņēmieni b) Kondensēšana Organiskie savienojumi, izņemot formaldehīdu Sk. 1.9.2. iedaļu. c) Termiskā oksidācija Organiskie savienojumi d) Attīrīšana slapjajā skruberī Organiskie savienojumi e) Adsorbcija Organiskie savienojumi, izņemot formaldehīdu 1.5. tabula Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) virzītajām organisko savienojumu un formaldehīda emisijām gaisā Viela/parametrs Darbības/procesi (ieskaitot saistīto termoapstrādi) LPTP SEL (paraugošanas perioda vidējā vērtība) (mg/Nm3) Formaldehīds Pārklāšana (45) 1 –5 (46) (47) Laminēšana ar liesmu Apdruka (45) Svilināšana Nobeiguma apdare (45) KGOO Pārklāšana 3 –40 (46) (48) (49) Krāsošana Nobeiguma apdare Laminēšana Apdruka Svilināšana Termofiksācija jeb termostabilizācija Attiecīgais monitorings ir aprakstīts 9. LPTP.

27. LPTP. LPTP, kā novērst vai mazināt virzītās putekļu emisijas gaisā, kas rodas svilināšanā un termoapstrādē (izņemot termofiksāciju un termostabilizāciju), ir izmantot kādu no tālāk norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju. Tehniskais paņēmiens Apraksts a) Ciklons Sk. 1.9.2. iedaļu. Ciklonus galvenokārt izmanto priekšapstrādē pirms tālākas atputekļošanas (piemēram, rupjiem putekļiem). b) Elektrostatiskais precipitators (ESP) Sk. 1.9.2. iedaļu. c) Attīrīšana slapjajā skruberī 1.6. tabula Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) virzītām putekļu emisijām gaisā, kas rodas svilināšanā un termoapstrādē (izņemot termofiksāciju un termostabilizāciju) Viela/parametrs LPTP SEL (paraugošanas perioda vidējā vērtība) (mg/Nm3) Putekļi < 2 –10 (50) Attiecīgais monitorings ir aprakstīts 9. LPTP.

28. LPTP. LPTP, kā novērst vai mazināt virzītās amonjaka emisijas gaisā, kas rodas pārklāšanā, apdrukāšanā un nobeiguma apdarē, t. sk. ar šiem procesiem saistītajā termoapstrādē, ir izmantot kādu no tālāk norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju. Tehniskais paņēmiens Apraksts Prevencijas paņēmieni a) Tādu ķimikāliju maisījumu (“receptūras”) izvēle un izmantošanu, kas rada mazas amonjaka emisijas Maisījumus, kas rada mazas amonjaka emisijas, izvēlas un izmanto, ņemot vērā produkta specifikāciju (sk. 14. LPTP, 17. LPTP, 46. LPTP, 47. LPTP, 50. LPTP, 51. LPTP). Piemēram, izvēlē var vadīties no emisijas faktoriem (sk. 1.9.1. iedaļu). Samazināšanas paņēmieni b) Attīrīšana slapjajā skruberī Sk. 1.9.2. iedaļu. 1.7. tabula Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) virzītām putekļu emisijām gaisā, kas rodas pārklāšanā, apdrukāšanā un nobeiguma apdarē, t. sk. ar šiem procesiem saistītajā termoapstrādē Viela/parametrs LPTP SEL (51) (paraugošanas perioda vidējā vērtība) (mg/Nm3) NH3 3 –10 (52) Attiecīgais monitorings ir aprakstīts 9. LPTP.

1.1.9. Atkritumi

29. LPTP. LPTP, kā samazināt vai novērst atkritumu rašanos un samazināt uz likvidēšanu nosūtīto atkritumu daudzumu, ir izmantot visus tālāk norādītos tehniskos paņēmienus. Tehniskais paņēmiens Apraksts Izmantojamība a) Atkritumu apsaimniekošanas plāns Atkritumu pārvaldības plāns ir daļa no EMS (sk. 1. LPTP), un tam ir šādi elementi, kuru mērķis ir: — līdz minimumam samazināt atkritumu rašanos, — optimizēt atkritumu atkalizmantošanu, reģenerāciju, reciklēšanu un/vai atgūšanu, — nodrošināt atkritumu pienācīgu likvidēšanu. Atkritumu apsaimniekošanas plāna detalizācijas līmenis parasti ir atkarīgs no ceha veida, lieluma un sarežģītības. b) Savlaicīga tehnisko ķimikāliju izmantošana Ir skaidri noteikti kritēriji, kas saistīti, piemēram, ar tehnisko ķimikāliju maksimālo glabāšanas laiku, un tiek sekots līdzi attiecīgajiem parametriem, lai nepieļautu tehnisko ķimikāliju sabojāšanos. Vispārizmantojams. c) Iepakojuma atkalizmantošana/reciklēšana Tehnisko ķimikāliju iepakojumu izvēlas tā, lai atvieglotu tā pilnīgu iztukšošanu (piem., ņemot vērā tādus faktorus kā iepakojuma atvēruma lielums vai iepakojuma materiāla raksturs). Pēc iztukšošanas (sk. 21. LPTP) iepakojumu atkalizmanto, atdod atpakaļ piegādātājam vai nosūta materiālu reciklēšanai. d) Neizlietotu tehnisko ķimikāliju atpakaļatdošana Neizlietotās tehniskās ķimikālijas (t. i., oriģinālajā iepakojumā) atdod atpakaļ piegādātājiem. Vispārizmantojams.

30. LPTP. LPTP, kā uzlabot atkritumu apsaimniekošanas vispārējo vidisko sniegumu, jo īpaši novērst vai samazināt emisijas vidē, ir pirms atkritumu nosūtīšanas likvidēšanai izmantot tālāk norādīto paņēmienu. Tehniskais paņēmiens Apraksts Ar bīstamām vielām un/vai ļoti lielas bažas raisošām vielām kontaminētu atkritumu dalīta vākšana un glabāšana. Ar bīstamām vielām un/vai ļoti lielas bažas raisošām vielām kontaminētus atkritumus (piem., apdares ķimikālijas, kā antipirēni vai pretūdens, preteļļu un pretnetīrumu apretes), savāc un uzglabā atsevišķi. Šie atkritumi var būt ar lielu piesārņotāju slodzi, proti, saturēt fosfororganiskos un bromētos antipirēnus, PFAS, ftalātus un sešvērtīgo hromu saturošus savienojumus (sk. 18. LPTP), un ir šādi: — šķidrie atkritumi (piemēram, pirmais skalošanas ūdens apretēšanā ar antipirēniem), pārklāšanas un drukas pastas, — papīra, auduma, absorbējoša materiāla atkritumi, — laboratorijas atkritumi, — notekūdeņu dūņas no attīrīšanas iekārtām.

1.2. LPTP secinājumi par vilnas jēlšķiedru priekšmazgāšanu

Šajā iedaļā iekļautie secinājumi par LPTP attiecas uz vilnas jēlšķiedru priekšmazgāšanu un ir piemērojami papildus 1.1. iedaļā izklāstītajiem vispārīgajiem secinājumiem par LPTP.

31. LPTP. LPTP, kā efektīvi izmantot resursus, samazināt ūdens patēriņu un atkritumu rašanos, ir atgūt vilnas taukus un reciklēt notekūdeņus.

Apraksts

Vilnas priekšmazgāšanas notekūdeņus attīra (piem., ar centrifugēšanu un nogulsnēšanu), lai atdalītu taukus, netīrumus un ūdeni. Taukus atgūst, ūdeni daļēji reciklē atpakaļ mazgāšanas procesā un netīrumus nosūta tālākai attīrīšanai.

1.8. tabula

Ar LPTP saistītie vidiskā snieguma līmeņi (LPTP SVSL) vilnas tauku atgūšanai vilnas jēlšķiedru priekšmazgāšanā

Vilnas veids Mērvienība LPTP SVSL (gada vidējā vērtība) Rupjvilna (t. i., vilnas šķiedras diametrs parasti lielāks par 35 μm) kg atgūto tauku uz tonnu priekšmazgāto vilnas jēlšķiedru 10 –15 Smalkvilna un pussmalkvilna (t. i., vilnas šķiedras diametrs parasti mazāks par 20 μm) 50 –60

Attiecīgais monitorings ir aprakstīts 6. LPTP.

32. LPTP. LPTP, kā efektīvi izmantot enerģiju, ir izmantot visus tālāk norādītos tehniskos paņēmienus. Tehniskais paņēmiens Apraksts Izmantojamība a) Mazgāšanas kubli ar vāku Mazgāšanas kubliem uzliek vāku, lai novērstu siltuma zudumus konvekcijas vai iztvaikošanas ceļā (sk. 11. LPTP c) punktu). Izmantojams tikai jaunos vai ievērojami modernizētos cehos. b) Optimizēta temperatūra pēdējā mazgāšanas kublā Temperatūra pēdējā mazgāšanas kublā ir optimizēta, lai palielinātu vilnas mehāniskās atūdeņošanas (sk. 13. LPTP a) punktu) un žāvēšanas efektivitāti. Vispārizmantojams. c) Tiešā sildīšana Mazgāšanas kublus un žāvētāju sildīšana ir tieša, lai nepieļautu siltuma zudumus, kas rodas tvaika ražošanā un sadalē. Izmantojams tikai jaunos vai ievērojami modernizētos cehos.

33. LPTP. LPTP, kā efektīvi izmantot resursus un samazināt uz likvidēšanu nosūtāmo atkritumu daudzumu, ir bioloģiski apstrādāt organiskās atliekas, kas rodas vilnas jēlšķiedru priekšmazgāšanā (piem., netīrumus, notekūdeņu dūņas).

Apraksts

Organiskās atliekas apstrādā, piemēram, kompostē.

1.3. LPTP secinājumi par šķiedru vērpšanu (izņemot ķīmiskās šķiedras) un auduma ražošanu

Šajā iedaļā iekļautie secinājumi par LPTP attiecas uz šķiedru (izņemot ķīmiskās šķiedras) vērpšanu un ir piemērojami papildus 1.1. iedaļā izklāstītajiem vispārīgajiem secinājumiem par LPTP.

34. LPTP. LPTP, kā samazināt emisijas ūdenī no smitēm, ir izmantot visus tālāk norādītos tehniskos paņēmienus. Tehniskais paņēmiens Apraksts Izmantojamība a) Smites izvēle Tiek izvēlētas un izmantotas smites ar uzlabotu vidisko sniegumu tādos aspektos kā nepieciešamais daudzums, mazgājamība, atgūstamība un/vai bioeliminējamība/bionoārdāmība (piem., modificētas cietes, daži galaktomannāni un karboksimetilceluloze) (sk. 14. LPTP). Vispārizmantojams. b) Kokvilnas dzijas iepriekšēja samitrināšana Kokvilnas dzijas pirms smitēšanas iegremdē karstā ūdenī. Tas ļauj samazināt izmantoto smitēšanas ķimikāliju daudzumu. Izmantojamību var ierobežot produkta specifikācijas (piem., ja aušanas laikā dzija ir stipri jānospriego). c) Kompaktvērpšana Atsevišķās šķiedras vai nu sapresē ar sūkšanas paņēmienu, vai sablīvē ar mehāniskiem vai magnētiskiem paņēmieniem. Tas ļauj samazināt izmantoto smitēšanas ķimikāliju daudzumu. Izmantojamību var ierobežot produkta specifikācijas (piem., dzijas pūkainība vai tehniskās īpašības).

35. LPTP. LPTP, kā uzlabot vērpšanas un adīšanas vispārējos vidiskos rādītājus, ir izvairīties no minerāleļļu izmantošanas.

Apraksts

Minerāleļļas aizstāj ar sintētiskām eļļām un/vai estereļļām, kas nodrošina labāku vidisko sniegumu tādos aspektos kā mazgājamība un bioeliminējamība/bionoārdāmība.

36. LPTP. LPTP, kā efektīvi izmantot enerģiju, ir izmantot a) punktā norādīto paņēmienu un vienu vai abus no b) punktā un c) punktā norādītajiem paņēmieniem. Tehniskais paņēmiens Apraksts Izmantojamība a) Vispārējo energotaupīšanas paņēmienu izmantošana vērpšanā un aušanā Šis paņēmiens paredz: — pēc iespējas samazināt ražošanas telpas kubatūru (piem., uzstādot piekaramos griestus), lai samazinātu enerģijas daudzumu, kas vajadzīgs apkārtējā gaisa mitrināšanai, — izmantot progresīvus sensorus, kas detektē pavedienu pārtrūkšanu, kā rezultātā vērpšanas vai aušanas mašīnas tiek apturētas. Vispārizmantojams. b) Energotaupīšanas paņēmienu izmantošana vērpšanā Šis paņēmiens paredz: — gredzenvērpšanas mašīnās izmantot vieglākas vārpstas un spoles, — izmantot optimālas viskozitātes vārpstiņeļļu, — uzturēt optimālu dzijas eļļošanas līmeni, — gredzenvērpšanas mašīnās optimizēt gredzena diametru attiecībā pret dzijas diametru, — gredzenvērpšanas mašīnas iedarbināt pakāpeniski, — izmantot virpuļvērpšanu, — optimizēt tukšo spoļu konveijera kustību konusspoļu uztīšanas mašīnās. Vispārizmantojams. c) Energotaupīšanas paņēmienu izmantošana aušanā Šis paņēmiens paredz: — pneimatisko bezatspoļu steļļu izmantošanā izvairīties no pārmērīga gaisa spiediena, — lielām partijām izmantot dubultplatuma stelles. Dubultplatuma stelles var būt iespējams izmantot tikai jaunos vai ievērojami modernizētos cehos.

1.4. LPTP secinājumi par tekstilmateriālu (izņemot vilnas jēlšķiedru) priekšapdari

Šajā iedaļā iekļautie secinājumi par LPTP attiecas tekstilmateriālu (izņemot vilnas jēlšķiedru) priekšapdari un ir piemērojami papildus 1.1. iedaļā izklāstītajiem vispārīgajiem secinājumiem par LPTP.

37. LPTP. LPTP, kā efektīvi izmantot resursus un enerģiju, samazināt ūdens patēriņu un notekūdeņu rašanos, ir izmantot a) un b) paņēmienu kombinācijā ar c) vai d) paņēmienu. Tehniskais paņēmiens Apraksts Izmantojamība a) Kokvilnas tekstilizstrādājumu kombinētā pirmapstrāde Dažādas kokvilnas tekstilizstrādājumu pirmapstrādes operācijas (piemēram, mazgāšana, atsmitēšana, balināšana) tiek veiktas vienlaikus. Vispārizmantojams. b) Kokvilnas tekstilizstrādājumu pirmapstrāde ar auksto piesūcināšanas un uztīšanas paņēmienu Atsmitēšanu un/vai balināšanu veic ar auksto piesūcināšanas un uztīšanas paņēmienu (sk. 1.9.4. iedaļu). Vispārizmantojams. c) Tikai viena vai nedaudzu atsmitēšanas šķidrumu izmantošana Tekstilmateriāla atbrīvošanai no dažāda veida smitēm izmanto ierobežotu skaitu atsmitēšanas šķidrumu. Dažos gadījumos, piem., darbā ar dažādiem celulozes materiāliem, var izmantot tikai vienu oksidējošu atsmitēšanas šķidrumu. Vispārizmantojams. d) Ūdenī šķīstošu smišu atgūšana un atkalizmantošana Tekstilizstrādājumus atsmitē, mazgājot ar karstu ūdeni, tad ūdenī šķīstošas ķimikālijas (piem., polivinilspirtu un karboksimetilcelulozi) ultrafiltrācijas ceļā atgūst no mazgāšanas ūdens. Koncentrātu atkalizmanto smitēšanai, bet permeātu atkalizmanto mazgāšanai. Izmantojams tikai tad, ja smitēšana un atsmitēšana notiek tajā pašā cehā. Var nebūt izmantojams sintētiskām smitēm (piem., kas satur poliestera poliolus, poliakrilātus vai polivinilacetātu).

38. LPTP. LPTP, kā novērst vai samazināt hloru saturošu savienojumu un kompleksveidotāju emisijas ūdenī, ir izmantot vienu vai abus no tālāk norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem. Tehniskais paņēmiens Apraksts Izmantojamība a) Bezhlora balināšana Balināšanu veic ar bezhlora balināšanas ķimikālijām (piemēram, ūdeņraža peroksīdu, peroksietiķskābi vai ozonu), bieži vien kombinējot ar priekšapdari ar enzīmiem (sk. 16. LPTP c) punktu). Var nebūt izmantojams lina un citu lūksnes šķiedru balināšanai. b) Optimizēta balināšana ar ūdeņraža peroksīdu No kompleksveidotāju izmantošanas var pilnībā izvairīties vai to samazināt līdz minimumam, samazinot hidroksilradikāļu koncentrāciju balināšanas laikā. To panāk: — izmantojot mīkstu/mīkstinātu ūdeni, — no tekstilmateriāliem iepriekš atdalot metāla piemaisījumus (piem., ar magnētisko separāciju, ķīmisku apstrādi vai priekšmazgāšanu), — kontrolējot pH un ūdeņraža peroksīda koncentrāciju balināšanas laikā. Vispārizmantojams.

39. LPTP. LPTP, kā efektīvi izmantot resursus un samazināt notekūdeņos novadīto sārmu daudzumu, ir atgūt merserizācijā izmantoto kaustisko sodu.

Apraksts

Kaustisko sodu no skalošanas ūdens atgūst ar iztvaicēšanu un vajadzības gadījumā pēc tam vēl attīra. Pirms iztvaicēšanas skalošanas ūdenī esošos piemaisījumus atdala, izmantojot, piemēram, sietus un/vai mikrofiltrāciju.

Izmantojamība

Izmantojamību var ierobežot piemērota atgūtā siltuma trūkums un/vai mazi kaustiskās sodas daudzumi.

1.9. tabula

Ar LPTP saistītais vidiskā snieguma līmenis (LPTP SVSL) merserizācijā izmantotās kaustiskās sodas atgūšanai

Mērvienība LPTP SVSL (gada vidējā vērtība) Atgūtā kaustiskā soda % 75 –95

Attiecīgais monitorings ir aprakstīts 6. LPTP.

1.5. LPTP secinājumi par krāsošanu

Šajā iedaļā iekļautie secinājumi par LPTP attiecas krāsošanu un ir piemērojami papildus 1.1. iedaļā izklāstītajiem vispārīgajiem secinājumiem par LPTP.

40. LPTP. LPTP, kā efektīvi izmantot resursus un samazināt emisijas ūdenī no krāsošanas, ir izmantot kādu no tālāk norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju. Tehniskais paņēmiens Apraksts Krāsošana ar periodisko un nepārtraukto paņēmienu a) Krāsvielu izvēle Izvēlas krāsvielas ar bionoārdāmiem disperģētājiem (piem., uz taukskābju esteru bāzes). b) Krāsošana ar krāsojuma izlīdzinātājiem, kas izgatavoti no reciklētas augu eļļas No reciklētas augu eļļas izgatavotus izlīdzinātājus izmanto poliestera krāsošanā augstā temperatūrā un olbaltumvielu šķiedru un poliamīdu šķiedru krāsošanā. Krāsošana ar periodisko paņēmienu c) Krāsošana ar pH kontroli Tekstilmateriālus, kam piemīt cviterjoniskas īpašības, krāso konstantā temperatūrā, un krāsošanu kontrolē, pakāpeniski pazeminot krāsošanas šķidruma pH līmeni zem tekstilmateriāla izoelektriskā punkta. d) Nefiksētās krāsvielas optimizēta atdalīšana reaktīvās krāsošanas procesā Nefiksētās krāsvielas no tekstilmateriāliem atdala, izmantojot enzīmus (piemēram, lakāzi, lipāzi) (sk. 16. LPTP c) punktu) un/vai vinilpolimērus. Tas samazina nepieciešamo skalošanas etapu skaitu. Krāsošana ar periodisko paņēmienu e) Sistēmas, kurās ir zema tehniskā šķidruma attiecība pret apstrādājamo materiālu Sk. 1.9.4. iedaļu. Krāsošana ar nepārtraukto paņēmienu f) Sistēmas, sistēmās, kurās tehnisko šķidrumu materiālam uznes mazos tilpumos Sk. 1.9.4. iedaļu.

41. LPTP. LPTP, kā efektīvi izmantot resursus un samazināt emisijas ūdenī no celulozes materiālu krāsošanas, ir izmantot kādu no tālāk norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju. Tehniskais paņēmiens Apraksts Izmantojamība Krāsošana ar sēra un kublu krāsvielām a) Minimāla reducētāju uz sēra bāzes izmantošana Krāsošana notiek bez nātrija sulfīda vai hidrosulfīta kā reducētājiem. Ja tas nav iespējams, izmanto ķīmiski daļēji reducētas krāsvielas (piemēram, indigo krāsvielas), lai krāsošanai vajadzētu pievienotu mazāk nātrija sulfīda vai hidrosulfīta. Izmantojamību var ierobežot produkta specifikācijas (piem., vajadzīgais tonis). Krāsošana ar kublu krāsvielām, izmantojot nepārtraukto paņēmienu b) Kublu krāsvielu izvēle Izvēlas tādas kublu krāsvielas, kas izmantošanas laikā parasti nerada emisijas. Izmanto palīgvielas (piem., poliglikolus), lai pēc krāsošanas tvaicēšana, oksidēšana un mazgāšana nebūtu vajadzīga vispār vai būtu vajadzīga mazākā mērā, un lai nodrošinātu pienācīgu krāsas noturību. Paņēmiens var nebūt izmantojams krāsošanai tumšos toņos. Krāsošana ar reaktīvajām krāsvielām c) Daudzfunkcionālo reaktīvo krāsvielu izmantošana Lai nodrošinātu augstu fiksācijas līmeni periodiskajā krāsošanā, izmanto daudzfunkcionālas reaktīvās krāsvielas, kam ir vairākas reaktīvās funkcionālās grupas. Vispārizmantojams. d) Krāsošana ar auksto piesūcināšanas un uztīšanas paņēmienu Krāsošanu veic ar auksto piesūcināšanas un uztīšanas paņēmienu (sk. 1.9.4. iedaļu). Vispārizmantojams. e) Optimizēta skalošana Skalošanu pēc krāsošanas ar reaktīvām krāsvielām veic augstā temperatūrā (piemēram, līdz 95 °C) un neizmantojot mazgāšanas līdzekļus. No skalošanas ūdens atgūst siltumu (sk. 11. LPTP i) punktu). Vispārizmantojams. Nepārtrauktā krāsošana ar reaktīvajām krāsvielām f) Koncentrēta sārma šķīduma izmantošana Krāsošanā ar auksto piesūcināšanas un uztīšanas paņēmienu (sk. 1.9.4. iedaļu) krāsvielu fiksācijai izmanto koncentrētus sārma-ūdens šķīdumus bez nātrija silikāta. Paņēmiens var nebūt izmantojams krāsošanai tumšos toņos. g) Reaktīvo krāsvielu fiksācija ar tvaiku Reaktīvās krāsvielas fiksē ar tvaiku, kas nozīmē, ka fiksācijā nav jāizmanto ķimikālijas. Izmantojamību var ierobežot tekstilmateriālu īpašības un/vai produkta specifikācijas (piem., poliestera/kokvilnas melanžu kvalitatīva krāsošana).

42. LPTP. LPTP, kā samazināt emisijas ūdenī no vilnas krāsošanas, ir izmantot ir izmantot kādu tālāk norādīto tehnisko paņēmienu kombināciju šādā prioritārā secībā. Tehniskais paņēmiens Apraksts Izmantojamība a) Optimizēta krāsošana ar reaktīvajām krāsvielām Vilnu krāso ar reaktīvām krāsvielām bez hroma kodinātāja. Vispārizmantojams. b) Optimizēta krāsošana ar metālkompleksajām krāsvielām Krāso ar metālkompleksajām krāsvielām optimizētos apstākļos (pH, palīgvielas, skābe), lai kāpinātu krāsvielas šķīduma maksimālu izlietošanos un krāsvielu fiksāciju. Paņēmiens var nebūt izmantojams krāsošanai tumšos toņos. c) Minimāla hromātu izmantošana Ja ir atļauts par kodinātāju izmantot nātrija vai kālija dihromātu, dihromātus dozē atkarībā no vilnas uzņemtās krāsvielas daudzuma. Krāsošanas parametrus (piemēram, krāsošanas šķidruma pH un temperatūru) optimizē, lai nodrošinātu krāsvielas šķīduma maksimālu izlietošanos. Vispārizmantojams.

43. LPTP. LPTP, kā samazināt emisijas ūdenī no poliestera krāsošanas ar dispersajām krāsvielām, ir izmantot kādu no tālāk norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju. Tehniskais paņēmiens Apraksts Izmantojamība a) Krāsošana periodiskas darbības agregātos bez nesējiem Poliestera un vilnu nesaturošu poliestera melanžu krāsošana periodiskas darbības agregātos notiek augstā temperatūrā (piemēram, 130 °C), neizmantojot nesējus. Vispārizmantojams. b) Videi draudzīgu nesēju izmantošana krāsošanai periodiskas darbības agregātos Poliestera un vilnas- poliestera melanžu krāsošana periodiskas darbības agregātos notiek ar hloru nesturošiem un bionoārdāmiem nesējiem. c) Nefiksētās krāsvielas optimizēta desorbcija krāsošanā periodiskas darbības agregātos Šis paņēmiens paredz: — izmantot desorbcijas paātrinātāju uz karbonskābes atvasinājumu bāzes, — izmantot reducētāju, ko var izmantot nostrādātā krāsošanas šķīduma skābajā vidē, — izmantot dispersās krāsvielas, ko var desorbēt sārmainā vidē ar hidrolīzi, nevis reducēšanu. Skābā vidē izmantojamu reducētāju var nebūt iespējams izmantot poliestera-elastāna melanžām. Sārmainā vidē desorbējamu krāsvielu izmantojamību var ierobežot produkta specifikācijas (piem., krāsas noturība un tonis).

1.6. LPTP secinājumi par apdruku

Šajā iedaļā iekļautie secinājumi par LPTP attiecas apdruku un ir piemērojami papildus 1.1. iedaļā izklāstītajiem vispārīgajiem secinājumiem par LPTP.

44. LPTP. LPTP, kā samazināt ūdens patēriņu un notekūdeņu rašanos, ir optimizēt drukas mašīnu tīrīšanu.

Apraksts

Šis paņēmiens paredz:

— drukas pastu noņemt mehāniski,

— tīrīšanas ūdens padevi iedarbināt un apstādināt automātiski,

— tīrīšanas ūdeni atkalizmantot un/vai reciklēt (sk. 10. LPTP g) punktu).

45. LPTP. LPTP, kā efektīvi izmantot resursus, ir izmantot kādu tālāk norādīto paņēmienu kombināciju. Tehniskais paņēmiens Apraksts Izmantojamība Drukas tehnoloģijas izvēle a) Digitālā druka ar strūklu Datorvadīta krāsvielas uzsmidzināšana uz tekstilmateriāliem. Izmantojams tikai jaunos vai ievērojami modernizētos cehos. b) Pārneses druka uz sintētiskiem tekstilmateriāliem Rakstu vispirms drukā uz starpsubstrāta (piemēram, papīra), izmantojot izvēlētās dispersās krāsvielas, un pēc tam to pārnes uz auduma augstā temperatūrā un spiedienā. Konstrukcijas un ekspluatācijas paņēmieni c) Optimizēta drukas pastas izmantošana Šis paņēmiens paredz: — līdz minimumam samazināt drukas pastas padeves sistēmas tilpumu (piem., samazinot cauruļu garumu un diametru), — nodrošināt vienmērīgu pastas izkliedēšanu visā drukas mašīnas platumā, — apstādināt drukas pastas padevi īsi pirms drukāšanas pabeigšanas, — ja drukā nelielos apjomos, drukas pastu pievienot manuāli. Vispārizmantojams. Drukas pastas atgūšana un atkalizmantošana d) Atlikušās drukas pastas atgūšana, ja apdrukā izmanto rotācijas sietspiedi Padeves sistēmā atlikušo drukas pastu novirza atpakaļ uz sākotnējo tvertni. Izmantojamību esošās stacijās/cehos var ierobežot izmantotās mašīnas. e) Atlikušās drukas pastas atkalizmantošana Atlikušo drukas pastu savāc, sašķiro pēc veida, uzglabā un izmanto atkal. Drukas pastas atkalizmantošanas apmēru ierobežo tās ātrbojīgums. Vispārizmantojams.

46. LPTP. LPTP, kā novērst amonjaka emisijas gaisā un novērst urīnvielu saturošu notekūdeņu veidošanos celulozes materiālu apdrukāšanā ar reaktīvām krāsvielām, ir izmantot kādu no tālāk norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem. Tehniskais paņēmiens Apraksts a) Urīnvielas satura samazināšana drukas pastās Drukāšanā izmanto drukas pastas ar mazāku urīnvielas saturu un kontrolē tekstilmateriālu mitruma saturu. b) Divetapu drukāšana Drukāšana notiek bez urīnvielas divos piesūcināšanas etapos, kuru starplaikā notiek žāvēšana un fiksatoru (piem., nātrija silikātu) pievienošana.

47. LPTP. LPTP, kā samazināt organisko savienojumu (piem., formaldehīda) un amonjaka emisijas gaisā no drukāšanas ar pigmentiem, ir izmantot drukas ķimikālijas ar labāku vidisko sniegumu.

Apraksts

Šis paņēmiens paredz:

— izmantot biezinātājus, kuros nav gaistošu organisko savienojumu vai to ir maz,

— izmantot fiksatorus ar zemu formaldehīda izdalīšanās potenciālu,

— izmantot saistītājus ar zemu amonjaka saturu un zemu formaldehīda izdalīšanās potenciālu.

1.7. LPTP secinājumi par nobeiguma apdari

Šajā iedaļā iekļautie secinājumi par LPTP attiecas nobeiguma apdari un ir piemērojami papildus 1.1. iedaļā izklāstītajiem vispārīgajiem secinājumiem par LPTP.

1.7.1. Kopšanas atvieglošanas apdare

48. LPTP. LPTP, kā samazināt formaldehīda emisijas gaisā, kas rodas, no celulozes šķiedrām un/vai celulozes un sintētisko šķiedru melanžas izgatavotus tekstilmateriālus apretējot ar kopšanas atvieglošanai domātām apretēm, ir izmantot šķērssaišu aģentus, kuru formaldehīda izdalīšanās potenciāls ir mazs vai nekāds.

1.7.2. Mīkstināšana

49. LPTP. LPTP, kā uzlabot mīkstināšanas vispārējo vidisko sniegumu, ir izmantot kādu no tālāk norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem. Tehniskais paņēmiens Apraksts a) Sistēmas, kurās mīkstinātājus materiālam uznes mazos tilpumos Sk. 1.9.4. iedaļu. Mīkstinātājus nepievieno krāsošanas šķīdumam, bet uznes atsevišķā procesa etapā ar piesūcināšanu, apsmidzināšanu vai uzputošanu. b) Kokvilnas tekstilmateriālu mīkstināšana ar enzīmiem Sk. 16. LPTP c) punktu. Mīkstināšanā izmanto enzīmus, iespējams, kombinācijā ar mazgāšanu vai krāsošanu.

1.7.3. Pretuguns apdare

50. LPTP. LPTP, kā uzlabot pretuguns apdares vispārējo vidisko sniegumu, jo īpaši novērst vai samazināt emisijas vidē un atkritumus, ir izmantot vienu vai abus no tālāk norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem, priekšroku dodot a) paņēmienam. Tehniskais paņēmiens Apraksts Izmantojamība a) Tādu tekstilmateriālu izmantošana, kam piemīt antipirēniskas īpašības Izmanto tekstilizstrādājumus, ko nav vajadzīgs apstrādāt ar antipirēniem. Izmantojamību var ierobežot produkta specifikācijas (piem., ugunsizturība). b) Antipirēnu izvēle Antipirēnus izvēlas, ņemot vērā šādus faktorus: — ar tiem saistītie riski, jo īpaši noturības un toksicitātes ziņā, tostarp aizstāšanas potenciāls (piemēram, bromēti antipirēni, sk. 14. LPTP I punkta d) apakšpunktu), — apstrādājamo tekstilmateriālu sastāvs un forma, — produkta specifikācijas (piemēram, kombinētā ugunsizturība, pretūdens, preteļļu un pretnetīrumu noturība, mazgāšanas ilgizturība). Vispārizmantojams.

1.7.4. Apdare ar pretūdens, preteļļu un pretnetīrumu apretēm

51. LPTP. LPTP, kā uzlabot pretūdens, preteļļu un pretnetīrumu apretēšanas vispārējo vidisko sniegumu, jo īpaši novērst vai samazināt emisijas vidē un atkritumus, ir izmantot pretūdens, preteļļu un pretnetīrumu apretes ar labāku vidisko sniegumu.

Apraksts

Pretūdens, preteļļu un pretnetīrumu apretes izvēlas, ņemot vērā šādus faktorus:

— ar tām saistītie riski, jo īpaši noturības un toksicitātes ziņā, tostarp aizstāšanas potenciāls (piemēram, PFAS, sk. 14. LPTP I punkta d) apakšpunktu),

— apstrādājamo tekstilmateriālu sastāvs un forma,

— produkta specifikācijas (piemēram pretūdens, preteļļu un pretnetīrumu noturība, ugunsizturība).

1.7.5. Vilnas pretsaraušanās apdare

52. LPTP. LPTP, kā samazināt emisijas ūdenī no vilnas pretsaraušanās apdares, ir izmantot bezhlora pretsavelšanās ķimikālijas.

Apraksts

Vilnas pretsaraušanās apdarē izmanto peroksimonosērskābes neorganiskos sāļus.

Izmantojamība

Izmantojamību var ierobežot produkta specifikācijas (piem., saraušanās).

1.7.6. Pretkožu apstrāde

53. LPTP. LPTP, kā samazināt pretkožu līdzekļu izmantošanu, ir izmantot kādu no tālāk norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju. Tehniskais paņēmiens Apraksts Izmantojamība a) Krāsošanas palīgvielu izvēle Ja pretkožu līdzekļus krāsošanas šķīdumā pievieno tieši, izvēlas tādas krāsošanas palīgvielas (piem., izlīdzinātājus), kas nekavē pretkožu līdzekļu uzņemšanu. Vispārizmantojams. b) Pretkožu līdzekļu uznešana mazos tilpumos Sk. 1.9.4. iedaļu. Ja pretkožu līdzekli izsmidzina, pārpalikušo šķīdumu no tekstilmateriāla atgūst centrifugējot un atkalizmanto. Vispārizmantojams.

1.8. LPTP secinājumi par laminēšanu

Šajā iedaļā iekļautie secinājumi par LPTP attiecas laminēšanu un ir piemērojami papildus 1.1. iedaļā izklāstītajiem vispārīgajiem secinājumiem par LPTP.

54. LPTP. LPTP, kā mazināt organisko savienojumu emisijas gaisā no laminēšanas, ir laminēt ar kausēšanu, nevis ar liesmu.

Apraksts

Polimērus tekstilmateriāliem uzkausē, neizmantojot liesmu.

Izmantojamība

Var nebūt izmantojams plāniem tekstilizstrādājumiem, un izmantošanu var ierobežot tas, cik stipra ir salipe starp laminātu un tekstilmateriālu.

1.9. Tehnisko paņēmienu apraksts

1.9.1. Paņēmieni, ar ko izvēlas tehniskās ķimikālijas, novērš vai mazina emisijas gaisā

Tehniskais paņēmiens Apraksts Emisijas faktori Emisijas faktori ir reprezentatīvas vērtības, kas apraksta attiecību starp emitētās vielas masu un procesu, kas saistīts ar šīs vielas emisiju. Emisijas faktorus iegūst emisiju mērījumos saskaņā ar iepriekšnoteiktu protokolu, ņemot vērā tekstilmateriālus un standarta procesa apstākļus (piemēram, cietēšanas laiks un temperatūra). Tos izsaka kā emitētās vielas masu, kas dalīta ar standarta apstākļos apstrādāto tekstilmateriālu masu (piem., emitētais organiskais ogleklis (g), ko emitē tekstilmateriāli (kg), kas apstrādāti pie atlikumgāzes plūsmas 20 m3/h). Ņem vērā tehnisko ķimikāliju maisījuma daudzumu, bīstamās īpašības un sastāvu, kā arī to, kā tās uzsūcas tekstilmateriālā.

1.9.2. Paņēmieni, kā mazināt emisijas gaisā

Tehniskais paņēmiens Apraksts Adsorbcija Piesārņotāju atdalīšana no atlikumgāzu plūsmas, tos aizturot uz cietvielas virsmas (par adsorbentu parasti izmanto aktivēto ogli). Adsorbcija var būt reģeneratīva vai nereģeneratīva. Ja adsorbcija ir nereģeneratīva, tad izlietotais adsorbents netiek reģenerēts, bet gan likvidēts. Reģeneratīvās adsorbcijas gadījumā adsorbātu pēc tam desorbē, piem., ar tvaiku (bieži vien turpat objektā), atkalizmantošanai vai likvidēšanai, bet adsorbentu atkalizmanto. Nepārtrauktas darbības režīmā parasti paralēli izmanto vairāk par diviem adsorbētājiem un vienu no tiem darbina desorbcijas režīmā. Kondensēšana Kondensēšana ir paņēmiens, ar kuru no atlikumgāzu plūsmas atdala organisko un neorganisko savienojumu tvaikus, samazinot plūsmas temperatūru zem rasas punkta. Ciklons Ierīce, kurā no atlikumgāzu plūsmas atdala putekļus, izmantojot centrbēdzes spēku, parasti – konusveida kamerā. Elektrostatiskais precipitators (ESP) Elektrostatiskajos precipitatoros (ESP) daļiņas elektrizē un separē ar elektrisko lauku. Elektrostatiskos precipitatorus var ekspluatēt ļoti dažādos apstākļos. Efektivitāte var būt atkarīga no lauku skaita, rezidences laika (aprīkojuma lieluma) un tā, kādas atputekļošanas ietaises uzstādītas pirms ESP. ESP parasti ir divi līdz pieci lauki. Atkarībā no tā, ar kādu tehnisko paņēmienu savāc putekļus no elektrodiem, elektrostatiskie precipitatori var būt vai nu sausā tipa, vai slapjā tipa. Termiskā oksidācija Atlikumgāzes plūsmas deggāzu un odorantu oksidēšana, kontaminantu un gaisa vai skābekļa maisījumu degkamerā sakarsējot līdz temperatūrai, kas pārsniedz tā pašaizdegšanās punktu, un šo augsto temperatūru saglabājot tik ilgi, līdz tas ir pilnīgi sadedzis, aiz sevis atstājot oglekļa dioksīdu un ūdeni. Attīrīšana slapjajā skruberī Gāzveida vai daļiņveida piesārņotāju atdalīšana no gāzu plūsmas, tos masas pārneses ceļā pārvadot uz ūdeni vai ūdens šķīdumu. Tas var notikt arī ķīmiskā reakcijā (piem., skābskruberī vai sārmskruberī).

1.9.3. Paņēmieni, kā samazināt emisijas ūdenī

Tehniskais paņēmiens Apraksts Aktīvo dūņu process Izšķīdušu organisku piesārņotāju bioloģiskā oksidēšana ar skābekli mikroorganismu vielmaiņas ceļā. Izšķīduša skābekļa klātbūtnē (kas ievadīts kā gaiss vai tīrs skābeklis) organiskie komponenti pārveidojas oglekļa dioksīdā, ūdenī vai citos metabolītos un biomasā (t. i., aktīvajās dūņās). Mikroorganismus notekūdeņos tur suspendētus un visu maisījumu mehāniski aerē. Aktīvo dūņu maisījumu nogādā uz separācijas mezglu, no kurienes dūņas reciklē uz aerācijas tvertni. Adsorbcija Separācijas metode, ar kuru šķidrumā (t. i., notekūdeņos) esošos savienojumus atdala, tos aizturot uz cietvielas virsmas (parasti tā ir aktivētā ogle). Anaerobiskā attīrīšana Izšķīdušu organisku un neorganisku piesārņotāju bioloģiska transformācija bezskābekļa vidē mikroorganismu vielmaiņas ceļā. Transformācijas produkti ietver metānu, oglekļa dioksīdu un sulfīdu. Process notiek hermētiski noslēgtā reaktorā ar maisītāju. Visbiežāk izmantotie reaktoru veidi ir šādi: — anaerobiskais kontaktreaktors, — augšupplūsmas anaerobiskais dūņu slāņa reaktors, — reaktors ar stacionāru slāni, — reaktors ar kustīgu slāni. Ķīmiskā oksidācija Organiskie savienojumi tiek oksidēti, iegūstot mazāk kaitīgus un vieglāk bionoārdāmus savienojumus. Attiecīgie tehniskie paņēmieni ir, piem., slapjā oksidācija vai