KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1127/2013

(2013. gada 7. novembris),

ar ko apstiprina maznozīmīgu specifikācijas grozījumu attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Montasio (ACVN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 53. panta 2. punkta otro daļu,

tā kā:

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar aizsargāto cilmes vietas nosaukumu Montasio apzīmētā produkta specifikāciju groza saskaņā ar šīs regulas I pielikumu.

2. pants

Šīs regulas II pielikumā sniegts konsolidēts vienotais dokuments, kurā izklāstīti specifikācijas galvenie elementi.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

(1) OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

(2) OV L 148, 21.6.1996., 1. lpp.

(3) OV L 98, 13.4.2011., 6. lpp.

I PIELIKUMS

Ar aizsargāto cilmes vietas nosaukumu Montasio apzīmētā produkta specifikācijā apstiprina šādus grozījumus:

1. grozījums

Teikumu: “Piens jāsavāc no vakara un rīta slaukuma, lielākais, četrās secīgās slaukšanas reizēs.” aizstāj ar šādu teikumu: “Piens jāsavāc no secīgām slaukšanas reizēm četrdesmit astoņu stundu laikā pēc pirmās slaukšanas reizes.”

Sākumā piens, ko savāca 48 stundu laikā, tika iegūts tikai no tradicionālajām slaukšanas reizēm, kas bija četras. Pēc automatizētās slaukšanas ieviešanas secīgo slaukšanas reižu skaits var būt lielāks. Tātad ir saglabāts 48 stundu laika intervāls, grozīts tikai slaukšanas reižu skaits. No tehniskā un zinātniskā viedokļa automātiskās slaukšanas sistēmas neietekmē piena īpašības, proti, piena sastāvs attiecībā uz tauku un olbaltumvielu saturu ir līdzīgs tradicionālas slaukšanas rezultātā iegūta piena sastāvam. Uzlabojas pat govju veselība, jo šo sistēmu izmantošana ļauj izvairīties no stresa, ko paaugstinātas laktācijas periodos rada slaukšana tikai divas reizes. Slaucot lielus piena daudzumus vairāk nekā divas reizes dienā, tesmenis un pupi ir pakļauti mazākam stresam, uzlabojas piena mikrobioloģiskās īpašības un samazinās saslimšana ar mastītu.

Šo sistēmu izmantošana ļauj arī uzlabot piena reoloģiskās īpašības, kas nosaka tā recēšanas spēju, gan straujāk reaģējot uz recekļa fermentiem, gan padarot recekli izturīgāku graizītāja mehāniskās iedarbības laikā.

2. grozījums

Pašreizējā redakcija: “Ar aizsargāto cilmes vietas nosaukumu Montasio apzīmēto pienu nedrīkst pasterizēt, un tam veiktai fosfatāzes analīzei jābūt nepārprotami pozitīvai.”

Grozītā redakcija: “Pienu, kas tiks izmantots ACVN Montasio ražošanā, nedrīkst pasterizēt. Termiski apstrādāta, ACVN Montasio ražošanai paredzēta piena analīzēm jāuzrāda nepārprotama pozitīva reakcija uz fosfatāzes testu.”

Jau vairākus gadus sierotavas, kurās tiek veikta paškontrole, pienu sistemātiski kontrolē, katru dienu pierakstot piena pārejas temperatūru. Tādējādi fosfatāzes pārbaude ir kontroles iestādes izmantota analīzes metode, lai pārbaudītu specifikācijā paredzēto nosacījumu izpildi. Šo kontroli veic, pamatojoties uz riska analīzi.

3. grozījums

Pašreizējā redakcija: “Ar ACVN Montasio apzīmētā siera ražošanu veic šādā kārtībā:

06) 20 līdz 30 minūšu ilga karsēšana 42–48 °C un izveltnēšana pēc noņemšanas no uguns;”.

Ierosinātā redakcija:

06) “vismaz 10 minūšu ilga karsēšana 42–48 °C un notecināšana pēc noņemšanas no uguns;”.

Tika konstatēts, ka šie divi posmi (karsēšana un tai sekojoša notecināšana pēc noņemšanas no uguns) var lielā mērā atšķirties atkarībā no tehniskajiem un tehnoloģiskajiem apstākļiem.

Runājot par iekārtām – siernīcas, kurās izgatavo sieru Montasio, ir aprīkotas vai nu ar vara tvertnēm (no 1 līdz 1,5 tonnas), vai ar dažādām vajadzībām izmantojamām tērauda tvertnēm, kuru tilpums ir no 3,5 līdz 8 tonnām.

Sarecējušās piena masas karsēšanas laiku nosaka tas, kurš no šiem diviem tvertņu veidiem tiek izmantots, jo ātrums, karsējot ar tvaiku, ļoti atšķiras no ātruma, kādā notiek transformācijas process.

Laikā, kad notiek notecināšana pēc noņemšanas no uguns, daļa no sūkalām tiek izdalīta no recekļa, liela nozīme ir augstākajai sasniegtajai temperatūrai, recekļa masas atdzesēšanas ātrumam, kurš savukārt ir atkarīgs no izmantotās tvertnes veida, no katrā tvertnē apstrādātā apjoma, siera graudu lieluma un no ūdens daudzuma, kas tiks izdalīts sildīšanas un recekļa maisīšanas rezultātā.

Turklāt recekļa masas izņemšana, lai to liktu veidnēs, var notikt agrāk vai vēlāk, atkarībā gan no tā, cik laika ir vajadzīgs šīs darbības veikšanai, gan arī no tās automatizācijas pakāpes.

Piemēram, ja recekli izņem no daudzfunkcionālas tvertnes, kas atrodas virs veidņu galda, laiks, kas vajadzīgs, lai iepildītu veidnēs tādu pašu daudzumu recekļa masas, ir daudz īsāks nekā laiks, kas vajadzīgs, lai recekli manuāli izlietu no vara tvertnes, izmantojot linu audeklu.

Ja ņem vērā, ka katrs siera meistars nosaka optimālo brīdi recekļa izņemšanai, balstoties uz ikdienas novērtējuma kritērijiem, pieredzi, paša zināšanām utt., ir jānosaka minimālais ilgums karsēšanai un notecināšanai pēc noņemšanas no uguns.