PADOMES REGULA (ES) 2018/511

(2018. gada 23. marts),

ar ko Regulu (ES) 2018/120 groza attiecībā uz dažām zvejas iespējām

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

Regulā (ES) 2018/120 paredzētie nozvejas limiti ir piemērojami no 2018. gada 1. janvāra. Tāpēc arī noteikumi par nozvejas limitiem, kas ieviesti ar šo regulu, būtu jāpiemēro no minētās dienas. Šāda piemērošana ar atpakaļejošu spēku neskar juridiskās noteiktības un tiesiskās paļāvības aizsardzības principus, jo attiecīgās zvejas iespējas vēl nav pilnībā izmantotas,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (ES) 2018/120 IA, IB un IV pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2018. gada 1. janvāra.

(1) Padomes Regula (ES) 2018/120 (2018. gada 23. janvāris), ar ko 2018. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi, un ar ko groza Regulu (ES) 2017/127 (OV L 27, 31.1.2018., 1. lpp.).

PIELIKUMS

1. Regulas IA pielikumu groza šādi: a) zvejas iespēju tabulu attiecībā uz tūbītēm un saistītajām piezvejas sugām Savienības ūdeņos 2.a, 3.a un 4. zonā aizstāj ar šādu: “Suga: Tūbītes un saistītās piezvejas sugas Ammodytes spp. Zona: Savienības ūdeņi 2.a, 3.a un 4. zonā (1) Dānija 195 875 (2) Apvienotā Karaliste 4 282 (2) Vācija 300 (2) Zviedrija 7 193 (2) Savienība 207 650 KPN 207 650 Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. b) zvejas iespēju tabulu attiecībā uz Ziemeļatlantijas argentīnu Savienības ūdeņos 3.a un 4. zonā aizstāj ar šādu: “Suga: Ziemeļatlantijas argentīna Argentina silus Zona: Savienības ūdeņi 3.a un 4. zonā (ARU/3A4-C) Dānija 1 093 Vācija 11 Francija 8 Īrija 8 Nīderlande 51 Zviedrija 43 Apvienotā Karaliste 20 Savienība 1 234 KPN 1 234 Piesardzīga KPN”; c) zvejas iespēju tabulu attiecībā uz brosmi 3.a zonā aizstāj ar šādu: “Suga: Brosme Brosme brosme Zona: 3.a (USK/03A.) Dānija 15 Zviedrija 8 Vācija 8 Savienība 31 KPN 31 Piesardzīga KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.”; d) zvejas iespēju tabulu attiecībā uz brosmi Savienības un starptautiskajos ūdeņos 5., 6. un 7. zonā aizstāj ar šādu: “Suga: Brosme Brosme brosme Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi 5., 6. un 7. zonā (USK/567EI.) Vācija 17 Spānija 60 Francija 705 Īrija 68 Apvienotā Karaliste 340 Citi 17 (4) Savienība 1 207 Norvēģija 2 923 (5) (6) (7) (8) KPN 4 130 Piesardzīga KPN Piemēro šīs regulas 12. panta 1. punktu. Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. e) zvejas iespēju tabulu attiecībā uz pikšu 3.a zonā aizstāj ar šādu: “Suga: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: 3.a (HAD/03A.) Beļģija 12 Dānija 2 070 Vācija 132 Nīderlande 2 Zviedrija 245 Savienība 2 461 KPN 2 569 Analītiska KPN”; f) zvejas iespēju tabulu attiecībā uz heku 3.a zonā aizstāj ar šādu: “Suga: Heks Merluccius merluccius Zona: 3.a (HKE/03A.) Dānija 2 890 (9) Zviedrija 246 (9) Savienība 3 136 KPN 3 136 (10) Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. g) zvejas iespēju tabulu attiecībā uz putasu Savienības un starptautiskajos ūdeņos 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8.a, 8.b, 8.d, 8.e, 12. un 14. zonā aizstāj ar šādu: “Suga: Putasu Micromesistius poutassou Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8.a, 8.b, 8.d, 8.e, 12. un 14. zonā (WHB/1X14) Dānija 61 277 (11) Vācija 23 825 (11) Spānija 51 949 (11) (12) Francija 42 644 (11) Īrija 47 451 (11) Nīderlande 74 720 (11) Portugāle 4 826 (11) (12) Zviedrija 15 158 (11) Apvienotā Karaliste 79 513 (11) Savienība 401 363 (11) (13) Norvēģija 110 000 Fēru Salas 10 000 KPN Nepiemēro Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. h) zvejas iespēju tabulu attiecībā uz zilo jūras līdaku Savienības un starptautiskajos ūdeņos 3.a zonā aizstāj ar šādu: “Suga: Zilā jūras līdaka Molva dypterygia Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi 3.a zonā (BLI/03A-) Dānija 3 Vācija 2 Zviedrija 3 Savienība 8 KPN 8 Piesardzīga KPN”; i) zvejas iespēju tabulu attiecībā uz jūras līdaku Savienības un starptautiskajos ūdeņos 3.a zonā aizstāj ar šādu: “Suga: Jūras līdaka Molva molva Zona: Savienības ūdeņi 3.a zonā (LIN/03A.) Beļģija 6 Dānija 50 Vācija 6 Zviedrija 19 Apvienotā Karaliste 6 Savienība 87 KPN 87 Piesardzīga KPN”; j) zvejas iespēju tabulu attiecībā uz jūras līdaku Savienības un starptautiskajos ūdeņos 6., 7., 8., 9., 10., 12. un 14. zonā aizstāj ar šādu: “Suga: Jūras līdaka Molva molva Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi 6., 7., 8., 9., 10., 12. un 14. zonā (LIN/6X14.) Beļģija 48 (14) Dānija 8 (14) Vācija 173 (14) Spānija 3 498 Francija 3 730 (14) Īrija 935 Portugāle 8 Apvienotā Karaliste 4 296 (14) Savienība 12 696 Norvēģija 7 500 (15) (16) (17) Fēru Salas 200 (18) (19) KPN 20 396 Piesardzīga KPN Piemēro šīs regulas 12. panta 1. punktu. k) zvejas iespēju tabulu attiecībā uz Norvēģijas omāru 3.a zonā aizstāj ar šādu: “Suga: Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus Zona: 3.a (NEP/03A.) Dānija 8 626 Vācija 25 Zviedrija 3 087 Savienība 11 738 KPN 11 738 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.”; l) zvejas iespēju tabulas 3. zemsvītras piezīmē attiecībā uz rajveidīgām zivīm Savienības ūdeņos 6.a, 6.b, 7.a–c un 7.e–k zonā ziņošanas kodu “(RJE/7FG)” aizstāj ar “(RJE/7FG.)”; m) zvejas iespēju tabulu attiecībā uz parasto jūrasmēli 3.a zonā un Savienības ūdeņos 22.–24. apakšrajonā aizstāj ar šādu: “Suga: Parastā jūrasmēle Solea solea Zona: 3.a; Savienības ūdeņi 22.–24. apakšrajonā (SOL/3ABC24) Dānija 376 Vācija 22 (20) Nīderlande 36 (20) Zviedrija 14 Savienība 448 KPN 448 Analītiska KPN n) zvejas iespēju tabulu attiecībā uz stavridām un saistītajām piezvejas sugām Savienības ūdeņos 4.b, 4.c un 7.d zonā aizstāj ar šādu: “Suga: Stavridas un ar tām saistītās piezvejas sugas Trachurus spp. Zona: Savienības ūdeņi 4.b, 4.c un 7.d zonā (JAX/4BC7D) Beļģija 14 (21) Dānija 5 985 (21) Vācija 529 (21) (22) Spānija 111 (21) Francija 497 (21) (22) Īrija 376 (21) Nīderlande 3 604 (21) (22) Portugāle 13 (21) Zviedrija 75 (21) Apvienotā Karaliste 1 425 (21) (22) Savienība 12 629 Norvēģija 2 550 (23) KPN 15 179 Piesardzīga KPN

2. Regulas IB pielikumu groza šādi: a) zvejas iespēju tabulu attiecībā uz mencu 1. un 2.b zonā aizstāj ar šādu: “Suga: Menca Gadus morhua Zona: 1. un 2.b (COD/1/2B.) Vācija 5 409 (26) Spānija 12 047 (26) Francija 2 461 (26) Polija 2 359 (26) Portugāle 2 472 (26) Apvienotā Karaliste 3 552 (26) Citas dalībvalstis 390 (24) (26) Savienība 28 690 (25) KPN Nepiemēro Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. b) zvejas iespēju tabulu attiecībā uz sarkanasariem (pelaģiskajiem) Grenlandes ūdeņos NAFO 1.F zonā un Grenlandes ūdeņos 5., 12. un 14. zonā aizstāj ar šādu: “Suga: Sarkanasari (pelaģiskie) Sebastes spp. Zona: Grenlandes ūdeņi NAFO 1.F zonā un Grenlandes ūdeņi 5., 12. un 14. zonā (RED/N1G14P) Vācija 858 (27) (28) (29) Francija 4 (27) (28) (29) Apvienotā Karaliste 6 (27) (28) (29) Savienība 868 (27) (28) (29) Norvēģija 628 (27) (28) Fēru Salas 0 (27) (28) (30) KPN Nepiemēro Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

3. Regulas IV pielikuma 4. punktā A tabulu aizstāj ar šādu: “A tabula Zvejas kuģu skaits (31) Kipra (32) Grieķija (33) Horvātija Itālija Francija Spānija Malta (34) Kuģi zvejai ar riņķvadu 1 1 16 12 20 6 1 Kuģi zvejai ar āķu jedām 20 (35) 0 0 30 8 31 54 Laivas zvejai ar ēsmu 0 0 0 0 37 60 0 Rokas āķu rindas 0 0 12 0 33 (36) 2 0 Traleri 0 0 0 0 57 0 0 Citi nerūpnieciskās zvejas kuģi (37) 0 42 0 0 118 184 0

(1) Izņemot ūdeņus līdz sešu jūras jūdžu attālumam no Apvienotās Karalistes bāzes līnijām pie Šetlandes, Fēras un Fūlas.

(2) Merlanga un makreles piezvejas drīkst būt ne vairāk kā 2 % apmērā no kvotas (OT1/*2A3A4). Merlanga un makreles piezvejas, ko atskaita no kvotas saskaņā ar šo noteikumu, un sugu piezvejas, ko atskaita no kvotas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 8. punktu, kopumā nepārsniedz 9 % no kvotas.

Īpašs nosacījums:

ievērojot minēto kvotu limitus, turpmāk norādītajos tūbīšu pārvaldības apgabalos, kas noteikti IID pielikumā, nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

Zona : Savienības ūdeņi tūbīšu pārvaldības apgabalos 1r 2r (3) 3r 4 5r 6 7r (SAN/234_1R) (SAN/234_2R) (SAN/234_3R) (SAN/234_4) (SAN/234_5R) (SAN/234_6) (SAN/234_7R) Dānija 126 837 4 717 8 177 55 979 0 165 0 Apvienotā Karaliste 2 772 103 179 1 224 0 4 0 Vācija 194 7 13 86 0 0 0 Zviedrija 4 658 173 300 2 056 0 6 0 Savienība 134 461 5 000 8 669 59 345 0 175 0 Kopā 134 461 5 000 8 669 59 345 0 175 0

(3) 2.r pārvaldības apgabalā KPN drīkst apgūt tikai kā uzraudzības KPN, ievērojot ar attiecīgo zvejniecību saistītu paraugošanas protokolu.”;

(4) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.

(5) Jāzvejo Savienības ūdeņos 2.a, 4., 5.b, 6. un 7. zonā (USK/*24X7C).

(6) Īpašs nosacījums: no tās 5.b, 6. un 7. zonā vienam kuģim jebkurā laikā ir atļauta citu sugu nejauša nozveja 25 % apmērā. Tomēr pirmajās 24 stundās pēc zvejas sākuma konkrētā zvejas vietā šo procentuālo daļu drīkst pārsniegt. Kopējā citu sugu nejauša nozveja 5.b, 6. un 7. zonā nedrīkst pārsniegt šādu apjomu tonnās (OTH/*5B67-): 3 000. Mencas piezveja saskaņā ar šo noteikumu 6.a apgabalā nedrīkst pārsniegt 5 %.

(7) Ieskaitot jūras līdaku. Turpmāk norādītās Norvēģijas kvotas apgūst tikai zvejā ar āķu jedām 5.b, 6. un 7. zonā:

Jūras līdaka (LIN/*5B67-) 7 500 Brosme (USK/*5B67-) 2 923

(8) Norvēģijai iedalītās brosmes un jūras līdakas kvotas ir savstarpēji aizstājamas līdz šādam apjomam tonnās: 2 000.”;

(9) Šo kvotu var pārcelt uz Savienības ūdeņiem 2.a un 4. zonā. Tomēr par šādiem pārcēlumiem iepriekš jāpaziņo Komisijai.

(10) Nepārsniedzot šādu kopējo KPN heka ziemeļu krājumam: 111 785.”;

(11) Īpašs nosacījums: ievērojot Savienībai paredzēto kopējo piekļuves daudzumu 21 500 tonnu apmērā, dalībvalstis Fēru Salu ūdeņos drīkst nozvejot ne vairāk kā šādu procentuālo daļu no savām kvotām (WHB/*05-F.): 9,2 %.

(12) Šo kvotu var pārcelt uz 8.c, 9. un 10. zonu; Savienības ūdeņiem CECAF 34.1.1. zonā. Tomēr par šādiem pārcēlumiem iepriekš jāpaziņo Komisijai.

(13) Īpašs nosacījums: no ES kvotām Savienības un starptautiskajos ūdeņos 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8.a, 8.b, 8.d, 8.e, 12. un 14. zonā (WHB/*NZJM1) un 8.c, 9. un 10. zonā; Savienības ūdeņos CECAF 34.1.1. zonā (WHB/*NZJM2), zvejojot Norvēģijas Ekonomikas zonā vai zvejas zonā ap Jana Majena salu, drīkst nozvejot šādu daudzumu: 227 975.”;

(14) Īpašs nosacījums: Savienības ūdeņos 4. zonā (LIN/*04-C) drīkst apgūt ne vairāk kā 15 % no šīs kvotas.

(15) Īpašs nosacījums: no tās 5.b, 6. un 7. zonā vienam kuģim jebkurā laikā ir atļauta citu sugu nejauša nozveja 25 % apmērā. Tomēr pirmajās 24 stundās pēc zvejas sākuma konkrētā zvejas vietā šo procentuālo daļu drīkst pārsniegt. Kopējā citu sugu nejauša nozveja 5.b, 6. un 7. zonā nedrīkst pārsniegt šādu apjomu tonnās (OTH/*6X14.): 3 000. Mencas piezveja saskaņā ar šo noteikumu 6.a apgabalā nedrīkst pārsniegt 5 %.

(16) Ieskaitot brosmi. Norvēģijas kvotas apgūst tikai zvejā ar āķu jedām 5.b, 6. un 7. zonā, un to apjoms ir šāds:

Jūras līdaka (LIN/*5B67-) 7 500 Brosme (USK/*5B67-) 2 923

(17) Norvēģijai iedalītās jūras līdakas un brosmes kvotas ir savstarpēji aizstājamas līdz šādam apjomam tonnās: 2 000.

(18) Ieskaitot brosmi. Jāzvejo 6.b un 6.a zonā uz ziemeļiem no 56° 30′ N (LIN/*6BAN.).

(19) Īpašs nosacījums: no tās 6.a un 6.b zonā vienam kuģim jebkurā laikā ir atļauta citu sugu nejauša nozveja 20 % apmērā. Tomēr pirmajās 24 stundās pēc zvejas sākuma konkrētā zvejas vietā šo procentuālo daļu drīkst pārsniegt. Kopējā citu sugu nejauša nozveja 6.a un 6.b zonā nedrīkst pārsniegt šādu apjomu tonnās (OTH/*6AB.): 75.”;

(20) Šo kvotu drīkst apgūt tikai Savienības ūdeņos 3.a zonā, 22.–24. apakšrajonā.”;

(21) Kaproīdu, pikšas, merlanga un makreles piezvejas drīkst būt ne vairāk kā 5 % apmērā no kvotas (OTH/*4BC7D). Kaproīdu, pikšas, merlanga un makreles piezvejas, ko atskaita no kvotas saskaņā ar šo noteikumu, un sugu piezvejas, ko atskaita no kvotas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 8. punktu, kopumā nepārsniedz 9 % no kvotas.

(22) Īpašs nosacījums: līdz 5 % no šīs kvotas, kas apgūta 7.d rajonā, drīkst uzskaitīt kā tādus, kas nozvejoti saskaņā ar šādas zonas kvotu: Savienības ūdeņi 2.a, 4.a, 6., 7.a–c,7.e–k, 8.a, 8.b, 8.d un 8.e zonā; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā (JAX/*2A-14).

(23) Drīkst zvejot Savienības ūdeņos 4.a zonā, bet nedrīkst zvejot Savienības ūdeņos 7.d zonā (JAX/*04-C.).”

(24) Izņemot Vāciju, Spāniju, Franciju, Poliju, Portugāli un Apvienoto Karalisti.

(25) Savienībai pieejamā mencas krājuma daļas iedalīšana Špicbergenā un Lāču salā, kā arī saistītā pikšas piezveja neskar tiesības un saistības, kas izriet no 1920. gada Parīzes līguma.

(26) Katrā zvejas rīka iemetienā pikšas piezveja drīkst būt līdz 14 %. Pikšas piezvejas apjomu rēķina papildus mencas kvotai.”;

(27) Drīkst zvejot vienīgi no 10. maija līdz 31. decembrim.

(28) Drīkst zvejot vienīgi Grenlandes ūdeņos sarkanasaru aizsardzības apgabalā, kuru norobežo līnijas, kas savieno šādas koordinātas:

Punkts Ģeogrāfiskais platums Ģeogrāfiskais garums 1 64° 45′ N 28° 30′ W 2 62° 50′ N 25° 45′ W 3 61° 55′ N 26° 45′ W 4 61° 00′ N 26° 30′ W 5 59° 00′ N 30° 00′ W 6 59° 00′ N 34° 00′ W 7 61° 30′ N 34° 00′ W 8 62° 50′ N 36° 00′ W 9 64° 45′ N 28° 30′ W

(29) Īpašs nosacījums: šo kvotu drīkst apgūt arī iepriekš minētā sarkanasaru aizsardzības apgabala (RED/*5-14P) starptautiskajos ūdeņos.

(30) Drīkst nozvejot tikai Grenlandes ūdeņos 5. un 14. zonā (RED/*514GN).”

(31) Skaitļus, kas norādīti 1., 2. un 3. punktā, var samazināt, lai izpildītu Savienības starptautiskās saistības.

(32) Vienu vidēja lieluma kuģi zvejai ar riņķvadu var aizstāt ar ne vairāk kā 10 kuģiem zvejai ar āķu jedām vai vienu mazu kuģi zvejai ar riņķvadu un ne vairāk par trim kuģiem zvejai ar āķu jedām.

(33) Vienu vidēja lieluma kuģi zvejai ar riņķvadu var aizstāt ar ne vairāk kā 10 kuģiem zvejai ar āķu jedām vai vienu mazu kuģi zvejai ar riņķvadu un trim citiem nerūpnieciskās zvejas kuģiem.

(34) Vienu vidēja lieluma kuģi zvejai ar riņķvadu var aizstāt ar ne vairāk kā 10 kuģiem zvejai ar āķu jedām.

(35) Daudzfunkcionāli kuģi, kas aprīkoti ar dažādiem zvejas rīkiem.

(36) Kuģi zvejai ar āķu rindām, kuri darbojas Atlantijas okeānā.

(37) Daudzfunkcionāli kuģi, kas aprīkoti ar dažādiem zvejas rīkiem (āķu jedām, rokas āķu rindām, velcējamām āķu rindām).”