Official Journal L 134 , 17/05/2001 P. 0001 - 0017



PADOMES REGULA (EK) Nr. 950/2001 (2001. gada 14. maijs), ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu dažu veidu Ķīnas Tautas Republikas un Krievijas izcelsmes alumīnija folijas importam EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 384/96 (1995. gada 22. decembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[1], un jo īpaši tās 9. pantu, ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju, tā kā: A. PROCEDŪRA 1. Uzsākšana (1) 2000. gada 18. februārī Komisija sniedza paziņojumu ("paziņojums par procedūras uzsākšanu"), kas publicēts Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī[2], par antidempinga procedūras uzsākšanu attiecībā uz tādas noteiktas alumīnija folijas importu Kopienā, kuras izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā (turpmāk tekstā "ĶTR") un Krievijā. (2) Procedūru ierosināja pēc kādas sūdzības iesniegšanas, ko 2000. gada janvārī iesniedza Eiropas Metālu asociācija ("Eurometaux") Alcan Europe, Elval, Eurofoil, Lawson Mardon Star Ltd, Pechiney Rhenalu un VAW Aluminium Business Unit Foil vārdā, kas kopā pārstāv lielāko daļu, t.i., 71 % Kopienas alumīnija folijas ražošanas. Sūdzībā sniedza pierādījumus par minēto produktu dempingu un tā dēļ radītajiem zaudējumiem, kas tika atzīti par pietiekamiem, lai uzsāktu antidempinga procedūru. 2. Pārbaudes (3) Komisija oficiāli paziņoja par procedūras uzsākšanu zināmajiem attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem, importētājiem un lietotājiem, attiecīgo eksportētājvalstu pārstāvjiem, sūdzības iesniedzējiem un citiem Kopienas ražotājiem. Ieinteresētajām personām bija iespēja izteikt savu viedokli rakstiski un lūgt uzklausīšanu termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras uzsākšanu. (4) Vairākas personas rakstiski izteica savu viedokli. Uzklausīja visas personas, kuras savlaicīgi to prasīja un parādīja, ka ir īpaši iemesli, kāpēc tās būtu jāuzklausa. (5) Komisija izsūtīja aptaujas anketas zināmajām attiecīgajām personām un visiem pārējiem uzņēmumiem, kas pieteicās termiņā, kurš noteikts paziņojumā par procedūras uzsākšanu. Lai ļautu ražotājiem eksportētājiem no Ķīnas un Krievijas iesniegt prasību tirgus ekonomikas režīmam vai atsevišķam režīmam, ja viņi to vēlētos, Komisija nosūtīja attiecīgajiem Ķīnas un Krievijas uzņēmumiem tirgus ekonomikas režīma un atsevišķa režīma atzīšanas iesniegumu. Viens Ķīnas uzņēmums un viens Krievijas uzņēmums sniedza atbildi uz atzīšanas iesniegumu. (6) Atbildes saņēma no sešiem sūdzības iesniegušiem Kopienas ražotājiem, diviem nesaistītiem importētājiem Kopienā, sešiem lietotājiem, viena ražotāja eksportētāja Ķīnā, viena ražotāja eksportētāja Krievijā un viena ražotāja analogajā valstī. Informāciju saņēma arī no vēl viena Kopienas ražotāja un trim izejvielas piegādātājiem. (7) Komisija vāca un pārbaudīja visas ziņas, ko uzskatīja par vajadzīgām dempinga, zaudējumu un Kopienas interešu noteikšanas nolūkā, un veica pārbaudi uz vietas šādos uzņēmumos: a) ražotājam eksportētājam ĶTR - Bohai Aluminium Industries Ltd, Kinhuangdao (Qinhuangdao); b) ražotājam eksportētājam Krievijā - akciju sabiedrībā apvienotajā sabiedrībā "Siberian Aluminium", Maskavā (to skaitā saistītajos uzņēmumos Metcare Management SA, kas reģistrēts Panamā, un Eximal Ltd, kas reģistrēts Belizā, un saistītajā pārdošanas uzņēmumā Sibirsky Aluminium Foil Corp. (iepriekš Hover Commercial Corp.), kas reģistrēts Britu Virdžīnu salās; c) nesaistītam importētājam Kopienā - Countinho Caro + Co International Trading GmbH, Hamburgā, Vācijā; d) analogajam ražotājam - Alcan Klīvlendā, Ohaio, Amerikas Savienotajās Valstīs; e) sūdzību iesniegušajiem Kopienas ražotājiem - Alcan Europe, Rodžerstounā (Rogerstone), Apvienotajā Karalistē, - Elval, Inofita Viotia, Grieķijā, - Eurofoil, Dudelanžā (Dudelange), Luksemburgā, - Lawson Mardon Star Ltd, Bridžnortā (Bridgnorth), Apvienotajā Karalistē, - Pechiney Rhenalu, Francijā, - VAW Aluminium Business Unit Foil Bonnā,Vācijā VAW Grevenbroich Grēvenbroihā, Vācijā, vārdā, VAW SLIM SpA Čisternā di Latinā (Cisterna di Latina), Itālijā, un VAW INASA SA Irurzunā (Irurzun), Spānijā; f) Kopienas lietotājiem - Fora Folienfabrik GmbH Radolfcellā (Radolfzell), Vācijā, - ITS Foil and Film Rewinding bv Apeldornā (Apeldoorn), Nīderlandē. (8) Pārbaudes attiecībā uz dempingu un zaudējumiem aptvēra periodu no 1999. gada 1. janvāra līdz 1999. gada 31. decembrim (še turpmāk "pārbaudes laika posms"). Analizēja datus par procesiem, kas ir būtiski zaudējumu noteikšanai, kuri aptvēra laika posmu no 1996. gada 1. janvāra līdz pārbaudes laika posma beigām (še turpmāk "pārskata laika posms"). 3. Pagaidu pasākumi (9) Ņemot vērā nepieciešamību turpmāk pārbaudīt dažus dempinga aspektus, kā arī tā ietekmi uz attiecīgā importa nozari Kopienā, neveica nekādus antidempinga pasākumus, pieprasīja papildu informācija, un turpināja pārbaudes. Veica pārbaudes uz vietas Krievijas ražotāja eksportētāja nesaistītā importētāja telpās Hamburgā, un aizsūtīja papildu aptaujas lapu par to pašu vispārīgo preču kategoriju tam pašam Krievijas ražotājam eksportētājam. B. ATTIECĪGAIS PRODUKTS UN LĪDZĪGI PRODUKTI 1. Attiecīgais produkts (10) Attiecīgais produkts ir alumīnija folija, kuras biezums ir 0,009 mm vai vairāk, līdz ne vairāk kā 0,018 mm, bez pamata, tālāk citādi neapstrādāta, kā vien velmēta, noformēta spolēs, kuru platums nepārsniedz 650 mm, pašreiz klasificējama ar KN kodu ex 7607 11 10. Attiecīgo produktu parasti pazīst kā alumīnija foliju mājsaimniecības vajadzībām ("aluminium household foil", še turpmāk "AHF"). (11) Alumīnija foliju mājsaimniecības vajadzībām izgatavo, velmējot alumīnija lietņus vai folijas izejvielas līdz vēlamajam biezumam. Pēc velmēšanas foliju rūda termiskā procesā, lai padarītu to lokāmu. Pēc velmēšanas un rūdīšanas AHF noformē spolēs, kuru platums nepārsniedz 650 mm. Spoles izmērs nosaka tās izmantošanu, jo šā produkta lietotāji ("spolētāji" jeb "pārtinēji") pārliks AHF uz maziem rullīšiem, kas paredzēti mazumtirdzniecībai. Uz mazākiem rullīšiem pārtītu AHF izmanto dažādiem mērķiem paredzētai īslaicīgai ietīšanai (galvenokārt mājsaimniecībā, ēdināšanā, pārtikas un floristikas mazumtirdzniecībā). (12) Pārbaudes ir parādījušas, ka pastāv skaidrs iedalījums AHF un pārveidotā alumīnija folijā ("aluminium converted foil", še turpmāk "ACF"), ņemot vērā galveno fizikālo īpašību atšķirības un produktu galveno pielietojumu. (13) Attiecībā uz galvenajām fizikālajām īpašībām, būtu jānorāda, ka AHF biezums parasti ir no 0,009 mm līdz 0,018 mm, savukārt ACF biezums parasti ir mazāks par 0,009 (standarts 0,0065 mm) vai ir lielāks par 0,018 mm (standarts 0,020 mm līdz 0,040 mm), un folijas biezums ir būtiskākais elements produkta izmantošanā tā pārveidošanas iespēju ziņā. Turklāt AHF ir noformēta spolēs ar platumu, kas nepārsniedz 650 mm, savukārt ACF ir noformēta spolēs ar platumu 700 - 1 200 mm. Ieinteresēto personu sniegtā informācija liecina, līdzko folija ir norūdīta, spoļu platumu vairs nevar izmainīt. Abos gadījumos būtu jānorāda, ka spoļu platums ir arī noteicošais elements produkta izmantošanā: AHF pārtīs uz mazākiem gala rullīšiem ar tādu pašu platumu, kā spolēm, savukārt ACF pēc tam pārveidos (t.i., apdrukās, laminēs, locīs u.c.) un sagriezīs vajadzīgajā izmērā, un tādā gadījumā lielāks spoles izmērs ļaus produktu izmantot efektīvāk. (14) Minētās biezuma un platuma atšķirības lielā mērā nosaka produkta galveno izmantošanu. AHF izmanto dažādiem mērķiem paredzētai īslaicīgai ietīšanai (galvenokārt mājsaimniecībā, ēdināšanā, pārtikas un floristikas mazumtirdzniecībā). ACF pārveido tālāk un tad sagriež pēc vēlamā izmēra un formas izmantošanai šķidrumu (piena, ultrasterilizētā piena, augļu sulu) ilgtermiņa saglabāšanai un ilgtermiņa iesaiņošanai (pārtikai, kosmētikai, šokolādei, cigaretēm, farmācijas produktiem u.c.). (15) Noslēgumā AHF un ACF pārbaužu nolūkā uzskata par diviem dažādiem produktiem. (16) Turklāt secināja arī, ka AHF ir tās pašas galvenās fizikālās, tehniskās un ķīmiskās īpašības, un to izmanto tam pašam mērķim. Tādēļ AHF ir viens produkts. 2. Līdzīgi produkti (17) Pārbaudēs ir atklājies, ka AHF, ko ražo ĶTR un Krievijā un eksportē uz Kopienu, un AHF, ko ražo un pārdod Kopienā un Kopienas ražošanas nozarē, ir tās pašas galvenās fizikālās un ķīmiskās īpašības, t.i., folija, ko izgatavo no alumīnija, kuras biezums ir no 0,009 mm līdz 0,018 mm, un ko noformē spolēs, kuru biezums nepārsniedz 650 mm. Turklāt gala pielietojums ir tāds pats, t.i., to izmanto dažādiem mērķiem paredzētai īslaicīgai ietīšanai. (18) To pašu atklāja attiecībā uz AHF, ko ražo un pārdod Amerikas Savienotajās Valstīs (ASV), kura kalpoja par analogo valsti. Būtu jāpiebilst, ka Krievijā nenotika AHF pārdošana vietējā tirgū. (19) Ņemot vērā iepriekš minēto, secina, ka minētās AHF ir līdzīgas Padomes Regulas (EK) Nr. 384/96 (še turpmāk "pamatregula") 1. panta 4. punkta nozīmē. C. DEMPINGS 1. Ievadpiezīmes (20) Konstatēja, ka pārbaudes laika posmā katrā no valstīm tikai viens ražotājs veica eksportu uz Kopienu. Viņi veica gandrīz visu eksportu uz Kopienu no attiecīgajām valstīm. 2. Tirgus ekonomikas režīms ("market economy treatment", še turpmāk "MET") (21) Ievērojot pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu, normālo vērtību ĶTR un Krievijā nosaka, pamatojoties uz to ražotāju cenām vai salikto vērtību, kuri var parādīt, ka viņi atbilst minētajā 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem, t.i., ka viņi var darboties tirgus ekonomikas apstākļos. Vienīgie ražotāji eksportētāji ĶTR un Krievijā pieprasīja MET, un viņiem lūdza aizpildīt atzīšanas iesniegumu, kurā norādīta visa attiecīgā prasītā informācija. Šo pārbaužu rezultātus nodeva padomdevējai komitejai un pēc apspriešanās nolēma piešķirt MET tikai ražotājam eksportētājam Krievijā. a) ĶTR (22) Iesniegtā informācija liecināja, ka vienīgais Ķīnas ražotājs eksportētājs pieder galvenokārt valstij, un direktoru padomes priekšsēdētāju ieceļ valstij piederoša juridiska persona. Tādēļ secināja, ka šajā gadījumā nevar garantēt, ka nav ievērojamas valsts iejaukšanās, un tādējādi nav izpildīti pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta pirmajā ievilkumā minētie kritēriji. Tādēļ secināja, ka šim uzņēmumam nevar piešķirt tirgus ekonomikas režīmu. (23) Attiecīgais uzņēmums iebilda pret slēdzienu nepiešķirt tam tirgus ekonomikas režīmu galvenokārt, pamatojoties uz to, ka tas ir ASV partneris kopuzņēmumā, kas ir vienpusīgi atbildīgs par darbības vadību, un līdz ar to ir garantēta neatkarība no valsts iejaukšanās. Tomēr, jo īpaši ņemot vērā to, ka direktoru padomes priekšsēdētāju ieceļ valstij piederoša juridiska persona, šo argumentu neuzskatīja par pietiekamu, lai minētos secinājumus atzītu par nepamatotiem. b) Krievija (24) Pārbaudes liecināja, ka lēmumus attiecībā uz izmaksām un ražošanas resursiem pieņem, reaģējot uz tirgus signāliem, bez ievērojamas valsts iejaukšanās, un galveno ražošanas resursu izmaksas atspoguļo tirgus vērtības. Uzņēmumam bija viens skaidrs grāmatvedības pamatdokumentu kopums, kuram veica neatkarīgu auditu saskaņā ar starptautiskām grāmatvedības prasībām. Ražošanas izmaksas un uzņēmuma finansu stāvokli neskāra pārmērīgi sagrozījumi, kas būtu pārņemti no iepriekšējās sistēmas, kurā nebija tirgus ekonomikas, un uz uzņēmumu attiecās bankrota un īpašuma likumi, kuri garantēja stabilitāti. Visbeidzot, maiņas kursa pārveide notika pēc tirgus likmes. Ņemot vērā iepriekšminēto, secināja, ka ir izpildīti pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta kritēriji un ka šim uzņēmumam tādēļ būtu jāpiešķir tirgus ekonomikas režīms. 3. Atsevišķais režīms (25) Vienīgais Ķīnas ražotājs eksportētājs arī prasīja atsevišķu režīmu, t.i., atsevišķas dempinga starpības noteikšanu, pamatojoties uz atsevišķām uzņēmuma eksporta cenām. (26) Attiecīgais uzņēmums nevarēja parādīt, ka tas ir pietiekami neatkarīgs no Ķīnas iestādēm un ka tas atbilst izvirzītajiem kritērijiem. Jo īpaši, tā kā uzņēmums piederēja galvenokārt valstij, tas nevarēja garantēt valsts neiejaukšanos tā eksporta cenās, daudzumos un pārdošanas nosacījumos. Tādēļ nolēma minētajam uzņēmumam atsevišķu režīmu nepiešķirt. (27) Tomēr, tā kā pārbaudēs atklājās, ka eksporta pārdošana uz Kopienu, ko veica Ķīnas ražotājs eksportētājs, veidoja visu ĶTR eksportu uz Kopienu pārbaudes laika posmā, jautājumam par atsevišķu režīmu šajās pārbaudēs bija maza nozīme, jo ieviesa valsts vienoto nodokli, pamatojoties uz ziņām saistībā ar šo vienīgo ražotāju eksportētāju. 4. Analogā valsts (28) Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu, lai noteiktu normālo vērtību Ķīnas uzņēmumam, kas neatbilst MET prasībām, normālās vērtības noteikšanai bija jāizvēlas analogā valsts ar tirgus ekonomiku. Bija jāizvēlas arī analogā valsts pārbaudēm, ko veica attiecībā uz importu ar izcelsmi Krievijā. Tas bija vajadzīgs, lai iegūtu ziņas gadījumā, ja Krievijas ražotājs eksportētājs nevarētu attiecīgās ziņas sagādāt. (29) Šim nolūkam sūdzības iesniedzēji bija ieteikuši Turciju. Turciju kā analogo valsti paziņojumā par procedūras uzsākšanu paredzēja arī Komisija, un ieinteresētajām personām lūdza sniegt atsauksmes. (30) Termiņā, kas bija precizēts paziņojumā par procedūras uzsākšanu, Ķīnas un Krievijas ražotāji eksportētāji iebilda pret šo izvēli, norādot vairākus iemeslus. Ķīnas uzņēmums iebilda, ka Turcija nav piemērota kā analogā valsts pieejas izejvielām, enerģijas resursu, izmantoto tehnoloģiju, ražošanas apjoma, pārdošanas apjoma vietējā tirgū un konkurences situācijas ziņā. Tā apgalvoja, ka tikai Krievija atbilstu šiem kritērijiem, salīdzinot ar ĶTR, saistībā ar attiecīgo produktu. Alternatīvi, Ķīnas ražotājs eksportētājs uzskatīja, ka Venecuēla ir piemērotāka analogā valsts nekā Turcija enerģijas izmaksu, ražošanas iekārtu un jaudas ziņā. Krievijas uzņēmums pats apgalvoja, ka starp Turciju un Krieviju ir ievērojamas atšķirības ražošanas procesa, konkurences un enerģijas izmaksu ziņā. (31) Ciktāl tas attiecas uz Turciju, secināja, ka ražotājs, kas sadarbojās, neveic nekādu pārdošanu vietējā tirgū nesaistītiem klientiem. Tādēļ, lai atrastu piemērotāku analogo valsti, Komisija sazinājās ar dažiem zināmiem ražotājiem vairākās alternatīvās analogajās valstīs. (32) Ķīnas ražotāja eksportētāja lūgumu izmantot Krieviju kā analogo valsti nevarēja izpildīt vairāku iemeslu dēļ. Attiecīgo produktu nepārdeva vietējā tirgū, un Krievijā bija tikai viens aktīvs ražotājs. Turklāt un kā paskaidrots tālāk, arī attiecībā uz Krieviju lielā mērā bija jāizmanto pieejamā informācija un ziņas no analogas valsts. (33) Notika saziņa ar ražotājiem Venecuēlā un Indijā, bet neviens no tiem nesadarbojās. (34) Notika saziņa arī ar diviem ražotājiem ASV. Viens atteicās sadarboties, bet otrs sadarbībai piekrita. Secināja, ka šā uzņēmuma noteiktās cenas atbilst parastajai tirdzniecības praksei un pienācīgi atspoguļo ASV tirgus cenas. Ņemot vērā to, ka ASV vietējais tirgus ir vislielākais pasaulē, ka tas ir atvērts importam relatīvi zemās ievedmuitas dēļ un ka tajā konkurē vairāki vietējie ražotāji, ASV izvēli par analogo valsti uzskatīja par nepamatotu. 5. ĶTR a) Normālā vērtība (35) Normālo vērtību noteica, ņemot vērā ASV analogā ražotāja, kuru uzskatīja par reprezentatīvu, cenas vietējā tirgū. Patiešām secināja, ka tā pārdošanas apjoms ir lielāks nekā eksporta apjoms no ĶTR uz Kopienu. (36) Turklāt secināja, ka līdzīga produkta pārdošanu ASV veica saskaņā ar parasto tirdzniecības praksi atbilstoši pamatregulas 2. panta 4. punktam. Normālo vērtību tādēļ noteica, pamatojoties uz vidējām svērtajām cenām, ko faktiski maksā par visu pārdošanu vietējā tirgū nesaistītiem klientiem. b) Eksporta cena (37) Pārbaudes liecināja, ka visu attiecīgā eksportētā produkta pārdošanu Ķīnas ražotājs eksportētājs veica nesaistītiem klientiem Kopienā. Tādēļ eksporta cenas aprēķināja saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, t.i., ņemot vērā cenas, ko faktiski maksā šie neatkarīgie klienti, vai kas tiem jāmaksā. c) Salīdzinājums (38) Lai nodrošinātu pienācīgu salīdzinājumu, vērtību attiecīgi koriģēja, ņemot vērā atšķirības, kas varētu ietekmēt cenu salīdzināmību, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu. Ievērojot to, korekcijas veica attiecībā uz transportu, apdrošināšanu, iesaiņošanu un kredītiem. d) Dempinga starpība (39) Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. un 11. punktu dempinga starpību noteica, pamatojoties uz salīdzinājumu starp vidējo svērto normālo vērtību un vidējo svērto eksporta cenu no ražotāja un tajā pašā tirdzniecības posmā. (40) Dempinga starpība, kas izteikta kā procentuālā daļa no CIF cenas uz Kopienas robežas, ir: Ķīnas Tautas Republika: 26,8 % 6. Krievija a) Normālā vērtība (41) Ievērojot pamatregulas 2. panta 3. un 4. punktu, un tā kā vietējā tirgū nepārdod nevienu līdzīgu produktu, normālā vērtība bija jānosaka, pamatojoties uz salikto vērtību. Normālo vērtību noteica, ņemot vērā izgatavošanas izmaksas, kādas rodas ražotājam eksportētājam par attiecīgo eksportēto produktu, un saprātīgu pārdošanas, vispārējo un administratīvo izmaksu summu ("PV un A") un peļņu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktu. (42) Tā kā attiecīgais Krievijas ražotājs eksportētājs vai jebkāds cits ražotājs Krievijā neveic pārdošanu vietējā tirgū, Komisija paredzēja noteikt PV un A izmaksas un peļņu, pamatojoties uz tajā pašā vispārējā kategorijā ietilpstošu produktu, t.i., parastās folijas, precīzāk, ACF, ražošanu un pārdošanu attiecīgajam uzņēmumam vietējā tirgū, kā prasīts pamatregulas 2. panta 6. punkta b) apakšpunktā. (43) Uzņēmumam prasīja sniegt informāciju vispirms pārbaudē uz vietas un pēc tam - papildu aptaujas lapā. Tomēr uzņēmums atteicās sniegt šo informāciju, pamatojoties uz iespējamo lielo darba apjomu, kas jāveic, šādu informāciju sagatavojot. Turklāt pārbaudēs atklāja vairākus pārkāpumus (kas sīkāk izskaidroti turpmāk), to skaitā grūtības noteikt enerģijas izmaksu cenas, kas ir viens no galvenajiem izmaksu elementiem, un uzņēmuma aktīvu novērtējumu. Ņemot vērā būtiskos trūkumus un atteikšanos sniegt jebkādu informāciju par tās pašas vispārīgās kategorijas produktiem, normālo vērtību noteica saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, kā izklāstīts turpmāk. (44) Salikto normālo vērtību noteica, pēc iespējas vairāk izmantojot paša uzņēmuma informāciju. Tomēr uzņēmuma sniegtajās ziņās bija jāveic šādas korekcijas turpmāk norādīto iemeslu dēļ. (45) Attiecībā uz enerģijas izmaksām, atklāja, ka elektroenerģijas ražotājs, kas pieder galvenokārt valstij, no uzņēmuma iekasē neparasti zemu cenu, un nevarēja secināt, ka šī cena pienācīgi atspoguļotu izmaksas saistībā ar elektrības ražošanu. Uzņēmums nevarēja parādīt, ka elektrības rēķini ir apmaksāti pilnībā, ņemot vērā atvērtās maksājumu sistēmas izmantošanu. Tādēļ secināja, ka enerģijas izmaksas nav uzticamas, un tādēļ nolēma izmantot vidējo elektrības tarifu, ko izmanto alumīnija ražotāji pasaulē, kas publicēti nozares presē. (46) Attiecībā uz amortizāciju, atklāja, ka lielākā daļa aktīvu ir iegūti par ļoti zemu cenu izsolē, kas sekoja iepriekšējās juridiskās personas bankrotam 1998. gadā. Nolūkā saskaņot uzņēmuma grāmatvedību ar vispārpieņemto grāmatvedības praksi uzņēmuma auditors pieprasīja neatkarīgu īpašuma, ražotnes un iekārtu novērtējumu. Šā novērtējuma rezultātā ieguva pārskatītu vērtību, kura tagad atbilst uzņēmuma faktiskajai situācijai. Uzņēmuma amortizācijas summu attiecīgi koriģēja, lai tā atbilstu vispārpieņemtajai grāmatvedības praksei. (47) Attiecībā uz PV un A izmaksām un peļņu, nolēma, tā kā nav neviena cita Krievijas ražotāja eksportētāja, attiecībā uz kuru veic pārbaudes, un nav nekādu citu uzticamu ziņu par tās pašas vispārīgās kategorijas produktu ražošanu un pārdošanu vietējā tirgū, noteikt tās saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punkta c) apakšpunktu. Tādējādi PV un A izmaksas un peļņa balstījās uz reprezentatīvu pārdošanu vietējā tirgū, ko saskaņā ar parasto tirdzniecības praksi veica analogais ASV ražotājs. Peļņas starpība balstījās uz ziņām par metāllietuves un folijas velmētavas darbību, lai atspoguļotu pilno peļņu, kas iegūta no attiecīgā produkta ražošanas un pārdošanas. b) Eksporta cena (48) Visa attiecīgā produkta pārdošana, ko veica Krievijas uzņēmums Kopienas tirgū, notika ar saistīta tirdzniecības uzņēmuma, kas reģistrēts Britu Virdžīnu salās, starpniecību, kurš savukārt atkārtoti pārdeva AHF nesaistītam importētājam Kopienā. Tādēļ eksporta cenu noteica, pamatojoties uz cenām, kuras maksā neatkarīgs klients Kopienā, vai kuras tam jāmaksā Britu Virdžīnu salu uzņēmumam. c) Salīdzinājums (49) Lai nodrošinātu pienācīgu salīdzinājumu, vērtību attiecīgi koriģēja, ņemot vērā atšķirības, kas atklājās kā tādas, kas ietekmē cenu salīdzināmību, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu. Šajā sakarā korekcijas veica transporta, apdrošināšanas, papildu izmaksām, kredītu izmaksām, izmaksām pēc pārdošanas un komisijas maksām. d) Dempinga starpība (50) Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. un 11. punktu dempinga starpības noteica, ņemot vērā salīdzinājumu starp vidējo svērto normālo vērtību un vidējo svērto eksporta cenu no ražotāja un tajā pašā tirdzniecības posmā. (51) Tā kā Krievijā bija zināms tikai viens attiecīgā produkta ražotājs, Komisija uzskatīja, ka būtu lietderīgi noteikt atlikušo dempinga starpību atbilstoši atsevišķajām dempinga starpībām, kas attiecīgajā valstī noteiktas ražotājam eksportētājam, kurš sadarbojas. (52) Dempinga starpības, kas izteiktas kā procentuālā daļa no CIF cenas uz Kopienas robežas, ir šādas: - akciju sabiedrībai apvienotajam uzņēmumam "Siberian Aluminium" - 14,9 %, - visiem pārējiem uzņēmumiem - 14,9 %. D. KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZARE 1. Kopienas ražošanas definīcija (53) Lai noteiktu, vai Kopienas ražošanas nozarei ir nodarīti zaudējumi, un šajā sakarā noteiktu patēriņu un dažādus ekonomiskos rādītājus saistībā ar Kopienas ražošanas nozares stāvokli, bija jāpārbauda, vai zaudējumus un patēriņu var novērtēt saistībā ar Kopienas kopējo produkciju, vai arī šo analīzi vajadzētu attiecināt uz produkciju Kopienā, kas paredzēta atvērtam tirgum. (54) Daļu produkcijas Kopienā nepiedāvā pārdošanai tirgū, bet drīzāk uzņēmumi to iekšēji pārveido savos pārstrādes vai tirdzniecības uzņēmumos. Tādēļ uzskata, ka šī produkcija paliek ierobežotā tirgū. Tāpēc pārbaudīja, vai pastāv skaidrs nodalījums starp brīvu un ierobežotu tirgu. Secināja, ka AHF, ko iekšēji pārved uz pārtīšanas rūpnīcām pārstrādei, nekonkurē ar AHF, ko importē no ĶTR un Krievijas, vai ar AHF, ko Kopienas ražotāji pārdod brīvajā tirgū. Pamatojoties uz iepriekš minēto, secināja, ka, pārbaudot importa par dempinga cenām ietekmi uz Kopienas ražošanas nozares stāvokli, lielākā uzmanība būtu jāpievērš brīvajam tirgum. Jāpiebilst, ka neatklājās, ka kāds no sūdzību iesniegušajiem Kopienas ražotājiem darbotos ierobežotajā tirgū. (55) Kopienas brīvajā tirgū AHF ražo šādi uzņēmumi: - seši Kopienas ražotāji, kuru vārdā bija iesniegta sūdzība un kuri sadarbojās pārbaudēs, - divi citi ražotāji, kuri nebija sūdzību iesniedzēji, no kuriem viens sniedza vispārīgu informāciju, atbalstot sūdzību, un no kuriem neviens neiebilda pret procedūru (ILA Group (I) un Laminazione Sottile (I)). (56) Visi šie ražotāji tādēļ veido kopējo Kopienas ražošanu pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē. 2. Kopienas ražošanas nozares definīcija (57) Pārbaudīja, vai sūdzības iesniegušie Kopienas ražotāji, kas sadarbojās, pārstāv lielāko daļu attiecīgā produkta kopējās ražošanas Kopienā. Tā kā sūdzības iesniegušie Kopienas ražotāji pārbaudes laika posmā veidoja 82 % no AHF neierobežotās ražošanas Kopienā, secināja, ka viņi veido Kopienas ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē. Še turpmāk viņus apzīmē kā "Kopienas ražošanas nozari". Būtu jāpiebilst, ka sūdzības iesniegušie Kopienas ražotāji arī veidotu galveno visas Kopienas ražošanas daļu, t.i., arī AHF, kas paredzēta ierobežotai izmantošanai. E. ZAUDĒJUMI 1. Kopienas patēriņš (58) Kopienas patēriņu noteica, pamatojoties uz informāciju, ko sniedza Kopienas ražošanas nozare par saviem pārdošanas apjomiem Kopienas tirgū, informāciju, ko sniedza cits ražotājs, kurš sadarbojās, un aprēķiniem, kas bija norādīti sūdzībā par cita Kopienas ražotāja pārdošanas apjomiem Kopienas tirgū; informāciju, ko sniedza ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās, attiecībā uz savu eksporta apjomu uz Kopienu, Eurostat informāciju un informāciju, ko sniedza AHF importētāji un lietotāji Kopienā. (59) Patēriņš palielinājās no 71 300 tonnām 1996. gadā līdz 80 742 tonnām 1997. gadā, un līdz 88 032 tonnām 1998. gadā. Pēc tam patēriņš samazinājās līdz 86117 tonnām pārbaudes laika posmā. Pārskata laika posmā patēriņš palielinājās par 21 %. 2. Imports Kopienā no attiecīgajām valstīm a) Attiecīgo importu ietekmes kumulatīvais novērtējums (60) Pārbaudīja, vai attiecīgo importu ietekme būtu jānovērtē kopumā, ņemot vērā pamatregulas 3. panta 4. punktā izklāstītos nosacījumus. (61) Atklāja, ka dempinga starpība abām valstīm nav lielāka par minimālo, kas noteikta pamatregulas 9. panta 3. punktā, un importa apjoms no katras no šīm valstīm ir vērā ņemams. Turklāt kumulatīvo novērtējumu arī atzina par atbilstīgu, ņemot vērā konkurences nosacījumus starp attiecīgajiem ievestajiem produktiem un konkurences nosacījumus starp ievestajiem produktiem un līdzīgajiem Kopienas produktiem. Pārbaudēs patiešām atklājās, ka no abām attiecīgajām valstīm ievestā AHF ir pilnīgi līdzīga savstarpēji un, salīdzinot arī ar AHF, ko ražo un pārdod Kopienā. Importa apjoms no abām attiecīgajām valstīm bija ievērojams un abām valstīm palielinājās laika posmā no 1996. gada līdz pārbaudes laika posmam. Tajā pašā laika posmā palielinājās arī to atbilstošās tirgus daļas. Turklāt atklāja, ka gan no Ķīnas, gan no Krievijas ievesto produktu cenas pārskata laika posmā ir zemākas nekā Kopienas ražošanas nozarē, lai gan tos pārdod, izmantojot tos pašus vai līdzīgus tirdzniecības kanālus un ar tādiem pašiem komercnosacījumiem. (62) Šo iemeslu dēļ secināja, ka attiecīgā importa sekas būtu jāizvērtē kopumā. b) Importa dempinga apjoms un tirgus daļa (63) AHF importa apjoms no attiecīgajām valstīm pakāpeniski palielinājās no 622 tonnām 1996. gadā līdz 9149 tonnām 1997. gadā, 16922 tonnām 1998. gadā un 16387 tonnām pārbaudes laika posmā. (64) Kopienas tirgus daļa, ko veido imports no attiecīgajām valstīm, palielinājās no 0,9 % 1996. gadā līdz 11,3 % 1997. gadā, līdz 19,2 % 1998. gadā, un mazliet samazinājās līdz 19,0 % pārbaudes laika posmā. c) Cenas importam par dempinga cenām i) Cenu attīstība (65) No 1996. līdz 1997. gadam vidējā vienības cena AHF, kas ievesta no attiecīgajām valstīm, piegādājot klientam, palielinājās no EUR 1,83 par kilogramu līdz EUR 2,02 par kilogramu, t.i., pieaugums bija 10 %. No 1997. gada līdz 1998. gadam cenas turpināja pieaugt līdz EUR 2,57 par kilogramu. No 1998. gada līdz pārbaudes laika posmam attiecīgo ievesto preču cenas ir palikušas zemākas nekā cenas Kopienas ražošanas nozarē visā pārbaudes laika posmā. ii) Cenas samazinājums (66) Lai analizētu cenas samazinājumu, Kopienas ražošanas nozares pārdotās AHF cenas salīdzināja ar Ķīnas un Krievijas importa preču cenām Kopienas tirgū pārbaudes laika posmā. (67) No Ķīnas un Krievijas ievesto preču cenas ir tās, kuras aptaujas lapās norādījuši ražotāji eksportētāji, kas sadarbojas, un kuras ir pēc vajadzības atbilstoši pielāgotas ievedmuitai un izmaksām pēc ievešanas pirmajam nesaistītajam klientam kā piegādes cenas. Kopienas ražošanas nozares cenas ir tās, kuras norādītas aptaujas lapās par pārdošanu Kopienā pirmajam nesaistītajam klientam kā piegādes cenas. (68) Krievijas ražotājs eksportētājs iebilda, ka Krievijas cenas būtu jākoriģē, ņemot vērā Krievijas uz Kopienu eksportētās AHF zemāko kvalitāti. Apgalvoja, ka Krievijas AHF ražo no zemākas kvalitātes sakausējuma (sakausējums 8011), savukārt Kopienā ražotā AHF būtu izgatavota no augstākas kvalitātes sakausējuma (sakausējums 8006). Pārbaudēs izrādījās, ka visi Kopienas ražotāji, izņemot vienu, AHF ražošanā izmantoja sakausējumu 8011. Tomēr, pamatojoties uz informāciju, ko saņēma no lietotājiem, secināja, ka sakausējuma veids lietotājiem nenosaka AHF izvēli. Turklāt nevarēja pārbaudīt, vai pastāv kvalitātes atšķirība starp AHF, kura ražota, izmantojot dažādus sakausējumus, kas noteica cenu diferenciāciju. Ņemot vērā iepriekš minēto, korekciju nevarēja noteikt. (69) Pamatojoties uz to, cenu samazinājuma normas, ko konstatēja katrai valstij un kuras izsaka kā Kopienas ražošanas nozares procentuālo daļu, ir 1 % ĶTR un 6 % Krievijai. Iepriekš minētās cenu samazinājuma normas tomēr būtu jāaplūko, ņemot vērā ievērojamo cenu kritumu, kas Kopienas ražošanas nozarē bija vērojams pārbaudes laika posmā, par ko liecina Kopienas rūpniecības nozarei radušies zaudējumi. 3. Kopienas ražošanas nozares stāvoklis a) Ražošana, jauda un jaudas izmantošana (70) No 1996. līdz 1997. gadam ražošana saglabājās apmēram 59 000 tonnu apjomā, neraugoties uz patēriņa pieaugumu par 13 %. No 1997. līdz 1998. gadam ražošana samazinājās par 9 % līdz apmēram 54 000 tonnām, savukārt patēriņš tajā pašā laika posmā palielinājās vēl par 9 %. No 1998. gada līdz pārbaudes laika posmam ražošanas līmenis saglabājās stabils. (71) No 1996. gada līdz pārbaudes laika posmam Kopienas ražošanas nozares jauda saglabājās relatīvi stabila apmēram 70 500 tonnu līmenī, izņemot 1997. gadu, kad ražošanas jauda sasniedza 72 000 tonnu. Ražošanas jauda ir aprēķināta, ņemot vērā iekārtas, kas paredzētas AHF ražošanai. Lai gan tehniski gan AHF, gan ACF ražošanai var izmantot vienas un tās pašas ražošanas iekārtas, praksē Kopienas ražotāji paredz iekārtas tikai viena vai otra produkta ražošanai, ņemot vērā izmaksas, ko rada pārslēgšanās no viena produkta ražošanas uz otru. (72) Jaudas izmantošana samazinājās kopš 1997. gada ražošanas apjoma samazināšanās rezultātā. Būtu jāatzīmē, ka, ņemot vērā AHF ražošanas fiksētās izmaksas, jaudas izmantošanas līmeņa samazinājumam ir ievērojama ietekme uz ražošanas izmaksām. b) Inventāra saraksti (73) Analizējot inventāra sarakstus, būtu jānorāda, ka AHF ražo pēc pasūtījuma. Jebkādi inventāra saraksti faktiski paredzēja daudzumus, kas gaida piegādi klientam. Šajā sakarā krājumu novērtējums nešķiet svarīgs Kopienas ražošanas nozares saimnieciskā stāvokļa izvērtējumam. c) Pārdevumu apjoms, tirgus daļa un izaugsme (74) No 1996. līdz 1997. gadam, neraugoties uz patēriņa pieaugumu par 13 %, pārdošanas apjoms samazinājās no 49 386 tonnām līdz 48 700 tonnām. No 1997. līdz 1998. gadam pārdošanas apjoms samazinājās par 7 % līdz 45 402 tonnām, lai gan patēriņš pieauga vēl par 9 %. No 1998. gada līdz pārbaudes laika posmam pārdošanas apjoms samazinājās līdz 45 241 tonnai, savukārt patēriņš samazinājās par 2 %. (75) Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās no 69,3 % 1996. gadā līdz 60,3 % 1997. gadā, tad nedaudz palielinājās līdz 51,6 % 1998. gadā un atkal mazliet samazinājās līdz 52,5 % pārbaudes laika posmā. d) Cenas un faktori, kas ietekmē cenas (76) No 1996. līdz 1997. gadam cenas palielinājās par 8 % no EUR 2,25 par kilogramu līdz EUR 2,44 par kilogramu, savukārt Kopienas ražošanas nozares vienības kopējās izmaksas palielinājās par 7 %. No 1997. līdz 1998. gadam cenas palielinājās vēl par 8 % līdz EUR 2,64 par kilogramu, savukārt vienības kopējās izmaksas palielinājās tikai par 4 %. No 1998. gada līdz pārbaudes laika posmam cenas samazinājās par 14 % līdz EUR 2,28 par kilogramu, savukārt vienības kopējās izmaksas samazinājās tikai par 5 %. (77) Jo īpaši no 1996. līdz 1997. gadam ražošanas pilnās izmaksas palielinājās galvenokārt izejvielu izmaksu pieauguma dēļ, kas veido apmēram 55 % no kopējām ražošanas izmaksām. Tā kā pārdošanas cenu pieaugums bija lielāks nekā pilno ražošanas izmaksu pieaugums, Kopienas ražošanas nozares zaudējumi samazinājās. (78) Tomēr no 1997. līdz 1998. gadam, neraugoties uz izejvielu izmaksu samazināšanos (- 2 %), kopējās ražošanas izmaksas palielinājās par 4 % sakarā ar fiksēto vienības ražošanas izmaksu pieaugumu, kas radās ražošanas samazināšanās rezultātā (- 9 %). Tomēr Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenas palielinājās par 8 %, tādēļ Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte pieauga. (79) No 1998. gada līdz pārbaudes laika posmam Kopienas ražošanas nozares pilnās vienības ražošanas izmaksas samazinājās par 5 % galvenokārt sakarā ar izejvielu izmaksu samazināšanos (- 9 %). Tajā pašā laika posmā Kopienas ražošanas nozarē notika ievērojams cenu kritums, cenām samazinoties krietni vairāk par kopējām izmaksām. (80) Būtu jānorāda, ka izejvielu izmaksas atbilst jēlalumīnija cenām, kas kotētas Londonas metālu biržā (turpmāk tekstā "LME"). e) Rentabilitāte, naudas plūsma, peļņa no kapitālieguldījuma un spēja piesaistīt kapitālu (81) No 1996. līdz 1997. gadam Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte pēc peļņas no tīrā apgrozījuma Kopienas tirgū mazliet pieauga no - 2,2 % līdz - 1,3 %, ko izsaka no apgrozījuma. Šis nelielais uzlabojums bija saistīts ar Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenu pieaugumu virs vienības kopējo izmaksu pieauguma. No 1997. līdz 1998. gadam Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte turpināja pieaugt līdz 3 %, paceļot cenas virs kopējām izmaksām. No 1998. gada līdz pārbaudes laika posmam Kopienas ražošanas nozare cieta zaudējumus - 7,3 % apmērā ievērojama cenu krituma dēļ. (82) Attiecībā uz naudas plūsmu un peļņu no kapitālieguldījuma, šos rādītājus varēja sniegt tikai kopumā par katru no attiecīgajiem uzņēmumiem. Tā kā attiecīgais produkts veido tikai daļu no uzņēmumu kopējās darbības, šie rādītāji nevarēja būtiski raksturot situāciju AHF nozarē. (83) Neviens no Kopienas ražotājiem nenorādīja, ka būtu bijušas kādas grūtības, piesaistot kapitālu. Šķiet, ka tas ir saistīts ar faktu, ka vairums Kopienas ražotāju pieder globāli organizētām uzņēmumu grupām. Tomēr jāpiebilst, ka lielākais Kopienas AHF ražotājs ir paziņojis par plānoto ražotnes slēgšanu Kopienā, inter alia, sakarā ar tā finansu situācijas pasliktināšanos. f) Ieguldījumi (84) Visā pārskata laika posmā veiktie ieguldījumi palielinājās no apmēram EUR 3 miljoniem 1996. un 1997. gadā līdz apmēram EUR 17 miljoniem 1998. gadā, un apmēram EUR 10 miljoniem pārbaudes laika posmā. Ieguldījumi veidoja apmēram 2,5 % no Kopienas ražošanas nozares apgrozījuma 1996. gadā, 14,5 % 1998. gadā un 9,9 % pārbaudes laika posmā. Tas liecina par Kopienas ražošanas nozares nepārtrauktajiem centieniem modernizēt iekārtas un uzlabot savu konkurētspēju. Ieguldījumi galvenokārt tika veikti iekārtu nomaiņā, lai optimizētu ražošanu. Tā kā ieguldījumus šajā nozarē amortizē ilgā laika posmā (vairāk nekā 20 gados), nevar uzskatīt, ka 1998. gadā un pārbaudes laika posmā veikto ieguldījumu apjoms ir samazinājis rentabilitāti tajā pašā laika posmā. g) Nodarbinātība, ražīgums un algas (85) Darbinieku skaits no 1996. līdz 1997. gadam saglabājās stabils - 435, taču 1998. gadā samazinājās līdz 388, un šāds skaits saglabājās pārbaudes laika posmā. Būtu jānorāda, ka, tā kā darbinieki strādā gan AHF, gan citu folijas produktu ražošanā, personāls tika iedalīts, pamatojoties uz ražošanas apjomu. (86) Kopienas ražošanas nozares ražīgums, ko mēra tonnās, kuras saražotas uz vienu darbinieku, apskatītajā laika posmā palielinājās par 3 %. Ražīguma rādītāji lielā mērā atspoguļo iedalījumus, kas veikti, lai noteiktu nodarbinātību. (87) Attiecībā uz algām, no 1996. gada līdz pārbaudes laika posmam kopējais algu apjoms palielinājās par 7 %. h) Dempinga starpības lielums (88) Attiecībā uz faktiskās dempinga starpības lieluma ietekmi uz Kopienas ražošanas nozari, ņemot vērā importa apjomu un cenas no attiecīgajām valstīm, šo ietekmi nevar uzskatīt par nenozīmīgu. 4. Secinājums par zaudējumiem (89) No 1996. gada līdz pārbaudes laika posmam AHF, kuras izcelsme ir attiecīgajās valstīs, importa apjoms palielinājās par 2,600 % no apmēram 600 tonnām līdz vairāk nekā 16 000 tonnām. Rezultātā kopumā pieauga attiecīgo importa preču tirgus daļa par 18 procentu punktiem laikā, kad patēriņš pieauga par 21 %. Attiecīgo importa preču cenas visā pārskata laika posmā saglabājās zemākas par cenām Kopienas ražošanas nozarē. (90) No 1996. gada līdz pārbaudes laika posmam situācija Kopienas ražošanas nozarē pasliktinājās ražošanas (- 8 %) un pārdošanas apjoma (- 8 %) ziņā, neraugoties uz Kopienas patēriņa pieaugumu par 21 %. Rezultātā Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa krasi samazinājās no 69 % līdz 52 %, t.i., par 17 procentu punktiem. (91) Jo īpaši no 1996. līdz 1997. gadam Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte palielinājās, jo tās cenas pieauga vairāk nekā pilnās vienības izmaksas. Tajā pašā laika posmā Kopienas ražošanas nozare zaudēja pārdošanas apjomu un tirgus daļu. No 1997. līdz 1998. gadam Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte turpināja pieaugt, paceļot savas cenas virs pilnajām izmaksām. Rezultātā rentabilitāte pieauga, taču zaudējot turpmākas pārdošanas apjomu un tirgus daļu. No 1998. gada līdz pārbaudes laika posmam Kopienas ražošanas nozare samazināja savas pārdošanas cenas krietni virs pilnajām vienības izmaksām. Šās cenu apspiešanas rezultātā Kopienas ražošanas nozarei radās ievērojami zaudējumi, kas pārbaudes laika posmā sasniedza 7 %. (92) Pēc pārbaudes laika posma viens no Kopienas lielākajiem ražotājiem paziņoja par plānoto AHF ražotnes slēgšanu Kopienā, jo zaudējumi, kas tam bija radušies šajā nozarē, bija pārāk lieli. (93) Ņemot vērā iepriekš minēto, ko apliecina ražošanas un pārdošanas kritums, tirgus daļas zaudējums un cenu samazinājums, kā rezultātā radušies ievērojami zaudējumi, secina, ka pārbaudes laika posmā Kopienas ražošanas nozare cieta lielus zaudējumus pamatregulas 3. panta 1. punkta nozīmē. F. CĒLOŅSAKARĪBA (94) Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu pārbaudīja, vai AHF imports par dempinga cenām ar izcelsmi attiecīgajās valstīs ir radījis zaudējumus Kopienas ražošanas nozarei tādā mērā, ka tos var klasificēt kā būtiskus. Tāpat arī pārbaudīja citus zināmos faktorus, ne tikai importu par dempinga cenām, kas vienlaikus rada zaudējumus Kopienas ražošanas nozarei, lai nodrošinātu to, ka šādu pārējo faktoru radītos zaudējumus nesaista ar importu par dempinga cenām. 1. Importa par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm ietekme (95) Ievērojamais importa ar izcelsmi attiecīgajās valstīs apjoma pieaugums un to iegūtā tirgus daļa pārskata laika posmā par cenām, kas saglabājās zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām, sakrita ar Kopienas ražošanas nozares stāvokļa pasliktināšanos ražošanas, pārdošanas apjoma, tirgus daļas un cenu krituma ziņā, kā rezultātā pārbaudes laika posmā radās ievērojami zaudējumi. (96) Īpaši palielinājās importa apjoms no apmēram 600 tonnām 1996. gadā līdz apmēram 16 000 tonnām pārbaudes laika posmā. Lielākais pieaugums bija no 1997. līdz 1998. gadam, kas sakrita ar Kopienas ražošanas nozares ražošanas un pārdošanas samazināšanos. Kopienas tirgus daļa, ko ieguva ievestās preces, sakrita ar Kopienas ražošanas nozares zaudēto tirgus daļu, kur attiecīgajā laika posmā pārdošanas apjoms samazinājās par 8 %. (97) No 1996. līdz 1998. gadam Kopienas ražošanas nozare palielināja pārdošanas cenas, lai saskaņotu tās ar izmaksu pieaugumu, kā rezultātā samazinājās ražošanas un pārdošanas apjoms un tirgus daļa, taču mazliet palielinājās rentabilitāte. Šis rentabilitātes pieaugums vairāk iezīmējās 1998. gadā, kad vidējā cenu diferenciācija starp attiecīgo ievesto preču cenām un Kopienas ražošanas nozares produktu cenām bija viszemākā. (98) Tomēr no 1998. gada līdz pārbaudes laika posmam Kopienas ražošanas nozarei bija jāsamazina cenas, lai tās pielāgotu attiecīgo ievesto preču cenām nolūkā saglabāt tirdzniecības apjomu, kā rezultātā samazinājās rentabilitāte. Būtu jāpiebilst, ka AHF tirgus ir nobriedis un strauji reaģē uz cenu izmaiņām, un ka importa cenas no attiecīgajām valstīm bija ievērojami samazinājušās no 1998. gada līdz pārbaudes laika posmam un pārbaudes laika posmā tās bija zemākas nekā Kopienas ražošanas nozares cenas. (99) Tādēļ uzskata, ka attiecīgā importa izraisītais spiediens, kas ievērojami palielināja tā apjomu un tirgus daļu par zemām cenām, bija cēlonis cenu kritumam Kopienas rūpniecības nozarē, kā rezultātā pasliktinājās tās finansiālais stāvoklis. (100) Ņemot vērā iepriekš minēto, secina, ka AHF importam par dempinga cenām ar izcelsmi attiecīgajās valstīs ir bijusi nopietna ietekme uz Kopienas ražošanas nozarei radītajiem zaudējumiem pārbaudes laika posmā pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē. 2. Citu faktoru ietekme (101) Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 7. punktu pārbaudīja, vai Kopienas ražošanas nozarei radītos zaudējumus nav pastiprinājuši citi faktori ārpus importa par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm tādā mērā, ka šos zaudējumus varētu saistīt ar importu par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm. Šajā sakarā pārbaudīja šādus faktorus: ievesto preču ar izcelsmi citās trešās valstīs apjomu un cenas, izejvielu cenu attīstību, un to, vai pati Kopienas ražošanas nozare nevarētu būt radījusi sev zaudējumus, pārejot uz ACF ražošanu. a) Imports ar izcelsmi citās trešās valstīs (102) AHF imports ar izcelsmi citās trešās valstīs pārskata laika posmā saglabājās stabils apmēram 11 000 tonnu apjomā, izņemot 1998. gadu, kad imports no šādām valstīm sasniedza 14 000 tonnas. Šis imports tādēļ neguva labumu no patēriņa pieauguma pārskata laika posmā un zaudēja 3 procentu punktus no Kopienas tirgus daļas. (103) Jo īpaši pārbaudes laika posmā importam ar izcelsmi tikai trijās valstīs, kas nav attiecīgās valstis, t.i., Horvātijā, Turcijā un Venecuēlā, Kopienas tirgus daļa pārsniedza 2 %. i) Horvātija (104) AHF imports ar izcelsmi Horvātijā, pamatojoties uz Eurostat statistiku par importu, no 1758 tonnām 1996. gadā noslīdēja līdz 737 tonnām 1997. gadā, tad pieauga līdz 1478 tonnām 1998. gadā un līdz 1 778 tonnām pārbaudes laika posmā. To daļa Kopienas tirgū pārskata laika posmā samazinājās par 0,4 procentu punktiem. Šo ievesto preču cenas, piegādājot klientam, visā laika posmā saglabājās augstākas nekā ĶTR, Krievijas un Kopienas ražošanas nozares cenas, lai gan nevar izslēgt, ka ir iekļauti arī citi produkti papildus AHF (t.i., ACF). (105) Ņemot vērā rūkošo Kopienas tirgus daļu un cenu līmeni, secināja, ka imports ar izcelsmi Horvātijā nebija cēlonis būtiskajiem zaudējumiem Kopienas ražošanas nozarē. ii) Turcija (106) Imports ar izcelsmi Turcijā pieauga no 4935 tonnām 1996. gadā līdz 7 777 tonnām 1998. gadā, un tad kritās līdz 2 446 tonnām pārbaudes laika posmā. Tā daļa Kopienas tirgū pieauga no 6,9 % 1996. gadā līdz 8,8 % 1998. gadā, un tad samazinājās līdz 2,8 % pārbaudes laika posmā. Informācija, ko sniedza lietotāji, kuri sadarbojās un kuri pārstāv vairāk nekā 80 % no kopējā AHF importa ar izcelsmi Turcijā pārbaudes laika posmā, liecina, ka no 1997. gada līdz pārbaudes laika posmam Turcijas importa cenas bija ievērojami augstākas nekā importam no attiecīgajām valstīm un atbilstošas Kopienas ražošanas nozares cenām. (107) Ņemot vērā Turcijas importa apjoma un tirgus daļas samazināšanos pārbaudes laika posmā un tās cenas, var secināt, ka imports ar izcelsmi Turcijā nemainīja cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un būtiskajiem zaudējumiem, kas radās Kopienas ražošanas nozarei. iii) Venecuēla (108) Imports ar izcelsmi Venecuēlā kritās no 2 210 tonnām 1996. gadā līdz 1 533 tonnām 1997. gadā, un tad pieauga līdz 2 779 tonnām 1998. gadā, un līdz 3 843 tonnām pārbaudes laika posmā. Tajā pašā laika posmā tā Kopienas tirgus daļa pieauga no 3,1 % līdz 4,5 %. Šā importa cenas saskaņā ar Eurostat ziņojumu saglabājās augstākas nekā attiecīgo valstu importa un Kopienas ražošanas nozares cenas, izņemot 1998. gadu. Būtu jāatzīmē, ka Eurostat sniegtā informācija atbilda tai, ko sniedza nesaistīts importētājs, kas sadarbojās, kurš pārstāv apmēram 15 % no kopējā importa apjoma Kopienā no Venecuēlas pārbaudes laika posmā. (109) Ņemot vērā no Venecuēlas ievesto preču cenas, AHF imports no Venecuēlas nemainīja cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un būtiskajiem zaudējumiem, kas pārbaudes laika posmā radās Kopienas ražošanas nozarei. b) Izejvielu cenu attīstība (110) Apsvēra arī, vai Kopienas ražošanas nozarei radītos zaudējumus nevar saistīt ar primārā alumīnija, galvenās izejvielas, cenu attīstību, kas veido apmēram 55 % no Kopienas ražošanas nozares kopējām ražošanas izmaksām. (111) No 1996. līdz 1998. gadam Kopienas ražošanas nozares cenas varēja atspoguļot izejvielu cenu attīstību. Tomēr no 1998. gada līdz pārbaudes laika posmam Kopienas ražošanas nozares cenas samazinājās vairāk nekā par tās kopējo izmaksu kritumu, tai skaitā izejvielu cenu kritumu, tādējādi radot zaudējumus 7,3 % apmērā. Tādēļ uzskata, ka izejvielu cenu attīstība neradīja būtiskos zaudējumus, kas pārbaudes laika posmā radās Kopienas ražošanas nozarei. c) Pašas nozares radīti zaudējumi, dodot priekšroku ACF ražošanai (112) Ir apgalvots, ka AHF ražošanas un pārdošanas apjoma kritumu ir radījis tas, ka Kopienas ražošanas nozare deva priekšroku ACF ražošanai, ko uzskatīja par ienesīgāku nekā AHF. Apgalvoja, ka, tā kā iekārtas var izmantot, lai ražotu vai nu AHF, vai arī ACF, Kopienas ražošanas nozare labāk izvēlējās ražot ACF, kam ir lielāka pievienotā vērtība. (113) AHF ražošana Kopienas ražošanas nozarē no 1996. gada līdz pārbaudes laika posmam samazinājās par 8 %. Tajā pašā laika posmā ACF ražošana pieauga par 18 %. No 1996. gada līdz pārbaudes laika posmam AHF ražošanas daļa kopējā foliju ražošanā kritās no 25 % līdz 21 %. (114) Pirmkārt, lai gan vispār gan AHF, gan ACF tehniski var izgatavot ar vienām un tām pašām iekārtām, praksē ražotāji paredz iekārtas vienam vai otram folijas produktam, lai panāktu efektivitāti un samazinātu iekārtu struktūras nomaiņas izmaksas. Otrkārt, ACF ražošana nav pieaugusi proporcionāli AHF ražošanas pieaugumam, bet ir sekojusi ACF patēriņa pieaugumam. Treškārt, Kopienas ražošanas nozares nozīmīgie ieguldījumi 1998. gadā un pārbaudes laika posmā liecina par Kopienas ražošanas nozares apņemšanos turpināt ražot AHF. Visbeidzot, Kopienas ražošanas nozarei ir pietiekama rezerves jauda, lai palielinātu AHF ražošanu, taču tā neizmantoja šo rezerves jaudu sakarā ar ievērojamo importa par dempinga cenām pieaugumu. (115) Ņemot vērā iepriekš minēto, secināja, ka Kopienas ražošanas nozare nebija radījusi zaudējumus pati, pārejot uz ACF produktiem. d) Secinājumi par cēloņsakarību. (116) Pārbaudes laika posmā atklātajam importa no attiecīgajām valstīm apjoma un tirgus daļas būtiskajam pieaugumam un būtiskajam cenu pazeminājumam, un cenu kritumam bija nopietnas negatīvas sekas attiecībā uz Kopienas ražošanas nozares apjomiem un cenām, kas savukārt nelabvēlīgi ietekmēja vairākus ekonomiskos rādītājus un it sevišķi rentabilitāti. Turklāt neatklāja citus faktorus, kas varētu būt radījuši zaudējumus Kopienas ražošanas nozarei. (117) Tādēļ secina, ka būtiskos zaudējumus Kopienas ražošanas nozarei ir izraisījis AHF imports ar izcelsmi ĶTR un Krievijā pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē. G. KOPIENAS INTERESES (118) Lai konstatētu, vai Kopienas intereses prasa iejaukšanos, veica pārbaudes attiecībā uz iespējamām antidempinga pasākumu piemērošanas/nepiemērošanas attiecīgajiem uzņēmējiem sekām. Šajā nolūkā pieprasīja informāciju no visām ieinteresētajām personām, to skaitā attiecīgajiem Kopienas ražotājiem, izejvielu piegādātājiem, importētājiem/tirgotājiem un lietotājiem. 1. Kopienas ražošanas nozare a) Kopienas ražošanas nozares iezīmes un struktūra (119) Kopienas ražošanas nozarē ir seši uzņēmumi, kas ražo alumīnija foliju, kur AHF veido apmēram 21 % no to kopējās produkcijas pārbaudes laika posmā. Dažādu veidu foliju ražošana ir savstarpēji atkarīga, jo tā paplašina pamatu fiksēto izmaksu un papildu izmaksu sadalei visā foliju nozarē. Četri no sešiem Kopienas ražotājiem ir pretplūsmas integrācijas uzņēmumi, t.i., tie iegūst alumīnija folijas izejvielas no uzņēmumiem, kas pieder tai pašai grupai; (120) AHF ražošana ir kapitāla ietilpīga un ievērojami automatizēta. Secināja, ka Kopienas ražošanas nozare paredz iekārtas AHF ražošanai, lai palielinātu efektivitāti un samazinātu izmaksas, kas rodas iekārtu struktūras nomaiņā. Kopienas ražošanas nozares darbinieku skaits, kas ir tieši saistīti ar AHF, pārbaudes laika posmā bija apmēram 388. Šo uzņēmumu kopējais darbinieku skaits bija apmēram 4 400. b) Kopienas ražošanas nozares dzīvotspēja (121) Šķiet, ka Kopienas ražošanas nozare ir dzīvotspējīga un konkurētspējīga. To parāda, pirmkārt, tās vieta Kopienas tirgū, kur tā ir dalībniece un lietotāju nozares partnere ar cieši nostiprinātām pozīcijām; otrkārt, ieguldījumu un iekārtu nomaiņas līmenis; treškārt, tās nesenā pārstrukturēšana un iegūtā efektivitāte, racionalizējot ražošanu un modernizējot iekārtas, un visbeidzot, tās eksporta rezultāti, ņemot vērā to, ka Kopienas ražošanas nozares AHF eksports pārskata laika posmā veidoja no 13 % līdz 15 % no kopējā pārdošanas apjoma. (122) Tādējādi Kopienas ražošanas nozare ir pierādījusi, ka tā ir no struktūras viedokļa dzīvotspējīga nozare, kas ir pārstrukturējusi attiecīgā produkta ražošanu, lai saglabātu ražīgumu un efektivitāti. c) Iespējamās pasākumu veikšanas vai neveikšanas sekas (123) Ja antidempinga pasākumus neievieš, Kopienas ražošanas nozarei būtu arī turpmāk jāsaskaras ar cenu spiedienu no importa par dempinga cenām un tam sekojošo cenu kritumu, kā rezultātā samazinājās tās rentabilitāte. Ja šāds stāvoklis turpinātos, Kopienas ražotāji, iespējams, būtu spiesti slēgt dažas ražošanas līnijas vai pat veselas ražotnes, kas paredzētas AHF ražošanai. (124) Kā jau minēts iepriekš, ņemot vērā AHF ražošanas nozīmi fiksēto izmaksu un papildu izmaksu izdalē visā alumīnija folijas ražošanā, AHF ražošanas līniju slēgšana varētu izraisīt pat visas alumīnija folijas ražošanas izbeigšanu uzņēmumos. To ilustrē viena Kopienas ražotāja paziņojums 2000. gada decembrī par plāniem slēgt savas ražotnes Apvienotajā Karalistē. (125) No otras puses, ja veic antidempinga pasākumus, varētu gaidīt divu veidu sekas. Pirmkārt, Kopienas ražošanas nozare varētu palielināt pārdošanas apjomu, tādējādi labāk izmantojot jaudu un tirgus daļas pieaugumu. Otrkārt, cenas arī varētu mēreni pieaugt, lai gan, visticamāk, ne antidempinga maksājuma apmērā, tādēļ, ka joprojām saglabātos konkurence starp Kopienas ražotājiem, importu ar izcelsmi attiecīgajās valstīs un importu ar izcelsmi citās trešās valstīs. (126) Tādēļ ir sagaidāms, ka vienības izmaksu kritums palielinātā izmantošanas rādītāja rezultātā kopā ar mēreno cenu pieaugumu ļaus Kopienas ražošanas nozarei atgūt rentabilitāti un tirgus daļu. 2. Izejvielu piegādātāji Kopienas ražošanas nozarei (127) Kā jau minēts iepriekš, četri no sešiem Kopienas ražotājiem ir pretplūsmas integrācijas uzņēmumi, t.i., tie iegūst izejvielas (alumīnija folijas izejvielu) no uzņēmumiem, kas pieder tai pašai grupai. (128) Informāciju par antidempinga pasākumu veikšanas/neveikšanas sekām sniedza trīs izejvielu piegādātāji: - Alcan Rolled Products UK, Ņūportā, Apvienotajā Karalistē, - Lawson Mardon Star Ltd, Bridžnortā, Apvienotajā Karalistē, - Pechiney Rhenalu Neuf Brisach, Bīzheimā (Biesheim), Francijā. (129) Pamatojoties uz šo uzņēmumu sniegto informāciju, secināja, ka Kopienas AHF ražotājiem pārdotā folijas izejviela veido apmēram 20 % no to kopējā pārdošanas apjoma Kopienā. Kopējais folijas izejvielas pārdošanas apjoms Kopienas ražotājiem no 1997. gada līdz pārbaudes laika posmam samazinājās par 2 %, savukārt peļņa samazinājās par 5 %. Darbinieku, kas saistīti ar attiecīgās folijas izejvielas ražošanu, skaits pārbaudes laika posmā bija apmēram 380. (130) Izejvielu piegādātāji norādīja, ka gadījumā, ja Kopienas ražotāji pārtrauktu ražot AHF, viņi, iespējams, nevarētu atrast alternatīvus klientus. Viens no izejvielu piegādātājiem arī norādīja, ka Kopienas ražošanas nozares slēgšana varētu apdraudēt tā pārstrādes līniju, jo šī līnija ir atkarīga no lūžņiem, kas rodas AHF ražošanā. (131) Ņemot vērā kopējās darbības saistībā ar folijas izejvielu, kas paredzēta Kopienas AHF ražotājiem, ir iespējams, ka pārdošanas apjoma kritumam vai pat izbeigšanai būtu ievērojama ietekme uz piegādātāju saimniecisko darbību. No otras puses, Kopienas AHF ražotāju stāvokļa uzlabošanās, iespējams, dos labumu Kopienas piegādātājiem, liekot pieaugt folijas izejvielas pārdošanas apjomam, tādējādi veicinot kopējo nodarbinātību. 3. Nesaistīti importētāji/tirgotāji Kopienā (132) Šajā ziņā aptaujas lapu aizpildīja divi no trim nesaistītajiem importētājiem/tirgotājiem. Tikai viens no viņiem sniedza informāciju, kas bija noderīga, lai izvērtētu antidempinga pasākumu veikšanas/neveikšanas iespējamās sekas. Tomēr šis uzņēmums neimportē AHF no attiecīgajām valstīm, bet tikai no citas trešās valsts. Turklāt AHF imports veido mazsvarīgu daļu no tā kopējās darbības, t.i., mazāk nekā 3 % no tā kopējā apgrozījuma. Ņemot vērā iepriekš minēto, secina, ka antidempinga pasākumu veikšana neietekmētu Kopienas importētāju/tirgotāju stāvokli. 4. AHF lietotāji Kopienā a) Lietotāju nozares iezīmes un struktūra (133) Kopienas lietotāji ("pārtinēji" vai "spolētāji") iepērk AHF spolēs un pārtin tās beigu formas ruļļos mājsaimniecības patēriņam. AHF pārtīšana ir vienkārša darbība, kur AHF pievienotā vērtība ir zema. Šajā nozarē neatklāja būtiskus ievešanas šķēršļus. (134) Aptaujas lapu aizpildīja septiņi no 15 zināmajiem Kopienas lietotājiem. Pieteicās vēl divi lietotāji, taču nesniedza vajadzīgo informāciju. Tādēļ, veicot antidempinga pasākumu ietekmes uz lietotājiem analīzi, tos neņēma vērā. (135) Lietotāji, kas aizpildīja aptaujas lapu, bija šādi: - CeDo Household Products Ltd., Telfordā, Apvienotajā Karalistē, arī Poly-lina un Paclan vārdā, - Childwood Ltd, Aštona Meikerfīldā (Ashton-in-Makerfield), Apvienotajā Karalistē, - Comital Cofresco SpA, Volpiano, Itālijā, - Ecopla France, Sanvensānā de Merkūza (Saint Vincent de Mercuze), Francijā, - Fora Folienfabrik GmbH, Radolfcellā (Radolfzell), Vācijā, - ITS Foil and Film Rewinding bv, Apeldornā (Apeldoorn), Nīderlandē, - Vita Emballage A/S, Rudovrē, Dānijā. (136) Lieluma ziņā viens no pārtinējiem, kas sadarbojās, ir liels uzņēmums, kas ražo visu veidu vienreizējās lietošanas mājsaimniecības produktus, kā, piemēram, alumīnija foliju, plastmasas foliju, cepamo papīru, saldētavas maisiņus un atkritumu maisus. Cits pārtinējs, kas sadarbojās, ir pretplūsmas integrācijā ar AHF ražotāju, kas veic iekšējo piegādi pārtīšanas veicējam. Citi pieci lietotāji ir mazi un vidēji pārtinēji, kas ražo dažādus mājsaimniecībā lietojamus produktus ietīšanai. b) Dati, kas apkopoti no lietotājiem, kuri sadarbojās (137) Izrādījās, ka AHF veido apmēram vidēji 33 % no kopējā apgrozījuma lietotājiem, kas sadarbojās. Apgrozījums alumīnija folijas nozarē, par kuru ziņoja lietotāji, kas sadarbojās, no 1997. līdz 1998. gadam pieauga par 8 % un no 1998. gada līdz pārbaudes laika posmam pieauga vēl par 3 %. Šie lietotāji pārbaudes laika posmā nodarbināja apmēram 2 300 cilvēkus, no kuriem apmēram 470 bija tieši vai netieši nodarbināti alumīnija folijas nozarē. (138) Lietotāji, kas sadarbojās, no 1997. gada līdz pārbaudes laika posmam palielināja AHF iepirkuma apjomu par 57 %, t.i., no 23 000 tonnām 1997. gadā līdz 35 500 tonnām pārbaudes laika posmā. Pārbaudes laika posmā to iepirkums veidoja 40 % no Kopienas ražotāju kopējā pārdošanas apjoma, 64 % no kopējā importa ar izcelsmi ĶTR un 72 % no kopējā importa ar izcelsmi Krievijā. (139) attiecībā uz produktu pārdošanas rentabilitāti, iekļaujot AHF Kopienā, pārbaudes laika posmā tā bija no 0,1 % līdz 6 % ar vidējo svērto peļņu apmēram 3 %. Pārtinēju vidējā rentabilitāte no 3,5 % 1997. gadā noslīdēja līdz 3,3 % 1998. gadā un līdz 2,9 % pārbaudes laika posmā. Būtu jāpiebilst, ka šī vidējā svērtā peļņa atspoguļo dažu lietotāju situāciju tirgū, kur, kā ziņots, pastāv zināms jaudas pārpalikums. (140) Pārbaudēs atklājās, ka AHF veido no 72 % līdz 85 % no gala produktu kopējām ražošanas izmaksām, kas veido vidēji 80 % no kopējām izmaksām. c) Pasākumu veikšanas/neveikšanas sekas (141) Ja antidempinga pasākumus veiktu, tā kā atklājās, ka AHF veido 80 % no pārtinēju kopējām ražošanas izmaksām, ierosināto antidempinga maksājumu rezultātā, iespējams, nedaudz pieaugtu lietotāju izmaksas. (142) Šajā sakarā būtu jāatzīmē, ka pat tad, ja attiecīgie ražotāji eksportētāji palielinātu savas cenas par pilnu maksājuma summu, šā importa cenas joprojām saglabātos zemākas nekā cenas, kas šajās valstīs bija 1998. gadā, kad šo ievesto preču cenas bija visaugstākās. (143) Ja pasākumus neveic, iespējamā Kopienas ražošanas nozares ražošanas pārtraukšana varētu izraisīt piegādes ierobežojumus, kam būtu negatīva ietekme uz lietotājiem. d) Argumenti, ko minējuši lietotāji, kuri sadarbojās, par antidempinga pasākumu veikšanas sekām i) Neiespējamība novirzīt uz klientiem jebkādu izmaksu pieaugumu (144) Daži lietotāji apgalvoja, ka izmaksu pieaugumu, kas radies antidempinga pasākumu rezultātā, nevarēs novirzīt uz klientiem, galvenokārt lieliem mazumtirdzniecības veikaliem, kuri diktē cenas savas lielās pirktspējas dēļ. (145) No informācijas, ko sniedza lietotāji, kuri sadarbojās, secināja, ka lietotāju pārdošanas cenas svārstās, galvenokārt sekojot alumīnija cenu attīstībai LME un AHF cenām. Šajā sakarā alumīnija cenas LME attiecīgajā laika posmā ievērojami svārstījās, sasniedzot maksimālo gada pieaugumu 11 % un maksimālo gada kritumu 9 % apmērā. Lietotāju cenas attīstījās no rādītāja 100 1997. gadā līdz rādītājam 107 1999. gadā, un tad līdz rādītājam 96 pārbaudes laika posmā. Tādēļ lietotāju cenu svārstības varēja atspoguļot pārdošanas cenās. (146) Līdz ar to nevar izslēgt, ka lietotāji var novirzīt uz saviem klientiem nelielus cenu pieaugumus, kas rodas antidempinga pasākumu veikšanas rezultātā. ii) Piegādes deficīts (147) Apgalvoja, ka Kopienas ražošanas nozare nelabprāt piegādā lietotājiem AHF un labprātāk koncentrē savu ražošanu uz produktiem ar augstāku pievienoto vērtību, piemēram, ACF. Apgalvoja arī, ka Kopienas ražošanas nozares lielais jaudas izmantojums neļauj tai palielināt ražošanu sakarā ar antidempinga pasākumu veikšanu. Apgalvoja, ka tas līdz ar antidempinga pasākumu veikšanu izraisītu AHF piegādes deficītu Kopienas tirgū. (148) Kā jau minēts 114. apsvērumā, Kopienas ražošanas nozare ir apņēmusies ražot AHF. Turklāt informācija, kuru sniedza lietotāji, kas sadarbojās, atklāja, ka to AHF iepirkums no Kopienas ražošanas nozares no 1997. gada līdz pārbaudes laika posmam pieauga par 62 %. Turklāt atklājās, ka Kopienas ražošanas nozares AHF ražošanai paredzētajām iekārtām ir pietiekama rezerves jauda, lai palielinātu šā produkta ražošanu. (149) Turklāt, pat ja antidempinga pasākumus veiktu, iespējams, attiecīgie ražotāji eksportētāji turpinātu eksportēt AHF uz Kopienu, kaut gan attiecīgi ne par dempinga cenām vai cenām, kas rada zaudējumus. Turklāt atklāja, ka ir vairāki alternatīvi piegādes avoti, uz kuriem neattiecas antidempinga pasākumi un kas pārbaudes laika posmā veidoja apmēram 13 % no Kopienas tirgus. (150) Ņemot vērā iepriekš minēto, maz ticams, ka antidempinga pasākumu veikšanas rezultātā Kopienas tirgū rastos piegādes deficīts. iii) Produktu aizvietošana (151) Apgalvoja, ka antidempinga pasākumu veikšanas rezultātā pieaugs gala produkta cena, kas savukārt liks klientiem pāriet uz citiem mājsaimniecības produktiem ietīšanai, piemēram, plastmasas foliju un/vai papīra foliju. (152) Pārbaudēs atklājās, ka pieprasījumu pēc AHF maz ietekmē cenu izmaiņas, ņemot vērā iesaiņojumam un ietīšanai paredzētās AHF raksturīgās īpašības. Protams, AHF saglabā savas īpašības jebkurā temperatūrā; tā darbojas kā ūdensnecaurlaidīga barjera, kas neļauj pārtikai uzsūkt vai zaudēt mitrumu, smaržu un garšu; tā ir lielā mērā higiēniska un aizsargā pret mikroorganismiem; tā ir viegli lokāma un ir īpaši piemērota izmantošanai pārtikai, ņemot vērā tās vieglumu un izturību. (153) To arī atspoguļoja fakts, ka alumīnija, AHF ražošanas izejvielas cenas pārskata laika posmā ievērojami svārstījās, tomēr AHF patēriņš attiecīgajā laika posmā palielinājās par 21 %. (154) Visbeidzot, ir maz ticams, ka antidempinga pasākumu veikšanas rezultātā rastos ievērojama pāreja no alumīnija folijas uz citiem mājsaimniecības produktiem ietīšanai. 5. Konkurenci un tirdzniecību kropļojoša ietekme (155) Attiecībā uz iespējamo pasākumu ietekmi uz konkurenci Kopienā, dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka maksājumu rezultātā attiecīgie ražotāji eksportētāji pazudīs no Kopienas tirgus, tādējādi ievērojami vājinot konkurenci un palielinot Kopienas pārtinēju, kas ir pretplūsmas integrācijā ar Kopienas AHF piegādātājiem, jau tā vadošo pozīciju. (156) Tomēr attiecīgie ražotāji eksportētāji, visticamāk, turpinātu eksportēt AHF uz Kopienu, kaut gan ne par cenām, kas rada zaudējumus, jo viņi ir ieguvuši stipru tirgus pozīciju Kopienā, un Kopienas ražošanas nozarei nav nepieciešamās jaudas, lai pilnībā apgādātu Kopienas tirgu. No otras puses, ja antidempinga pasākumus neveiktu, nevar izslēgt, ka Kopienas ražošanas nozare ievērojami ierobežotu vai izbeigtu AHF ražošanu Kopienā, tādējādi nostiprinot AHF ražotāju eksportētāju pozīcijas un ievērojami vājinot konkurenci Kopienas tirgū. (157) Turklāt atklājās, ka neintegrētajiem pārtinējiem ir vairāki alternatīvi AHF piegādes avoti, kas nav attiecīgās valstis. Pārbaudes laika posmā imports no šīm trešajām valstīm veidoja apmēram 13 % no kopējā patēriņa. (158) Visbeidzot, attiecībā uz argumentu par integrēto Kopienas pārtinēju iespējamo vadošo pozīciju, pārbaudēs atklājās, ka patērētāju izvēli nenosaka tikai preču zīme, kā arī tas, ka nav nozīmīgu ievešanas šķēršļu, jo īpaši tehnoloģiska rakstura šķēršļu. Tādēļ maz ticams, ka jebkāds pārtinējs drīkstēs rīkoties ļoti neatkarīgi no klientiem un konkurentiem. (159) Ņemot vērā to, ka neatklājās, ka Kopienas ražošanas nozares jauda būtu pietiekama, lai apgādātu visu Kopienas tirgu, un, kā minēts iepriekš, visticamāk, imports ar izcelsmi attiecīgajās valstīs turpināsies, pēc jebkādu antidempinga pasākumu veikšanas saglabāsies liela konkurence. Tādējādi antidempinga maksājumu, ja tādi būs, piemērošana neierobežotu lietotāju nozaru izvēli, un nemazinātu konkurenci. 6. Secinājums attiecībā uz Kopienas interesēm (160) Ņemot vērā iepriekš minētos iemeslus, secina, ka nav neviena ar Kopienas interesēm saistīta iemesla, kura dēļ nevajadzētu veikt antidempinga pasākumus šajā konkrētajā gadījumā. H. GALĪGIE ANTIDEMPINGA PASĀKUMI 1. Zaudējumu novēršanas pakāpe (161) Lai noteiktu galīgā maksājuma apmēru, ņēma vērā konstatēto dempinga starpību un to, kāda apmēra maksājums ir vajadzīgs, lai novērstu zaudējumus, kuri radušies Kopienas ražošanas nozarei. (162) Lai noteiktu maksājuma apmēru, kas ir pietiekams, lai novērstu dempinga izraisītos zaudējumus, vispirms bija jānosaka saprātīga minimālā peļņas norma pirms nodokļu nomaksas, ko Kopienas ražošanas nozare būtu panākusi, ja nebūtu importa par dempinga cenām. Ir atklāts, ka peļņas norma 5 % apmērā ir piemērots minimums, ņemot vērā rentabilitāti, kas panākta saistībā ar ACF, blakus esošu produktu, kurš nav pakļauts dempingam, un ilgtermiņa ieguldījumu nepieciešamību Kopienas ražošanas nozarē. (163) Lai noteiktu vajadzīgo cenu palielinājumu, par pamatu izmantoja salīdzinājumu starp vidējo svērto importa cenu, ko izmantoja, lai noteiktu cenu samazinājumu, un cenu, kas nerada zaudējumus, AHF, kuru Kopienas ražošanas nozare pārdevusi Kopienas tirgū pārbaudes laika posmā. Cenu, kas nerada zaudējumus, ieguva, Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenai pievienojot summu, kas vienāda ar tās vidējiem faktiskajiem zaudējumiem pārbaudes laika posmā, kā arī iepriekš minēto 5 % peļņas normu. Starpību, kas rodas no minētā salīdzinājuma, tad izsaka kā procentuālo daļu no kopējās CIF importa vērtības, t.i., zaudējumu apmēru. 2. Galīgie maksājumi (164) Ņemot vērā iepriekš minēto, un saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu, uzskata, ka galīgie antidempinga maksājumi būtu jāpiemēro atklāto dempinga starpību līmenī, ja vien neatklājas, ka zaudējumu apmērs ir zemāks; tādā gadījumā piemēro tās. (165) Attiecīgā produkta importam no Krievijas atlikušais maksājums būtu jānosaka, pamatojoties uz maksājuma likmi, kas noteikta vienīgajam ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās. (166) Pamatojoties uz iepriekš minēto, piedāvātie galīgie maksājumi ir šādi. Valsts Uzņēmums AD maksājuma likme ĶTR Visi ražotāji eksportētāji 15,0 % Krievija Akciju sabiedrība "United Company Siberian Aluminium" Visi pārējie ražotāji eksportētāji 14,9 % 14,9 % (167) Atsevišķās uzņēmuma antidempinga maksājuma likmes, kas precizētas šajā regulā, noteica, ņemot vērā pārbaužu gaitā izdarītos secinājumus. Līdz ar to tās atspoguļo situāciju, kas pārbaudes laika posmā konstatēta attiecībā uz minētajiem uzņēmumiem. Minētās maksājumu likmes (atšķirībā no valsts vienotā nodokļa, ko piemēro "visiem pārējiem uzņēmumiem") līdz ar to piemēro tikai to produktu importam, kuru izcelsme ir attiecīgajā valstī un ko ražojuši minētie uzņēmumi jeb minētās specifiskās juridiskās vienības. Importētie produkti, ko ražojis jebkurš cits uzņēmums, kura nosaukums un adrese nav īpaši minēta šīs regulas rezolutīvajā daļā, to skaitā vienības, kas saistītas ar īpaši minētajiem uzņēmumiem, nevar gūt labumu no minētajām likmēm, un uz tiem attiecina maksājumu likmi, ko piemēro "visiem pārējiem uzņēmumiem". (168) Jebkurš lūgums piemērot minētās individuālās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc vienības nosaukuma maiņas vai pēc jaunu ražošanas vai tirdzniecības vienību izveidošanas) būtu tūlīt jāadresē Komisijai[3], pievienojot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par izmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistīta ar ražošanu, pārdošanu vietējā tirgū un pārdošanu eksportam, kuras saistītas, piemēram, ar minēto nosaukuma maiņu vai minētajām izmaiņām ražošanas un tirdzniecības vienībās. Komisija, vajadzības gadījumā, pēc konsultēšanās ar padomdevēju komiteju, izdarīs attiecīgus grozījumus regulā, papildinot to uzņēmumu sarakstu, kas gūst labumu no atsevišķām maksājuma likmēm. 3. Saistības (169) Ražotājs eksportētājs gan Ķīnā, gan Krievijā piedāvāja saistības pamatregulas 8. panta 1. punkta nozīmē. Attiecībā uz Ķīnas ražotāju eksportētāju, ņemot vērā to, ka MES nepiešķīra, šīs saistības nevarēja pieņemt, jo tajās nebija vajadzīgās Ķīnas iestāžu atļaujas veikt pienācīgu uzraudzību. Šajos apstākļos būtu jāpiemēro antidempinga maksājums atbilstoši noteiktajai galīgajai dempinga starpībai. (170) Krievijas ražotājs eksportētājs piekrita pārdot attiecīgo produktu par tādu cenu, kas novērš dempinga nelabvēlīgās sekas, vai par augstāku cenu. Turklāt regulārie un detalizētie ziņojumi, ko uzņēmums apņēmās sūtīt Komisijai, ļaus veikt efektīvu uzraudzību. Turklāt produkta īpašības un šā uzņēmuma pārdošanas struktūra ir tāda, ka Komisija uzskata, ka apiešanas risks ir ierobežots. (171) Lai turpmāk ļautu Komisijai efektīvi uzraudzīt, kā uzņēmums ievēro saistības, atbrīvojumu no antidempinga maksājuma, iesniedzot pieprasījumu laišanai brīvā apgrozībā attiecīgā muitas iestādē, piešķir, ja uzrāda rēķinu, kurā ir vismaz pielikumā minētie elementi. Šis informācijas līmenis ir vajadzīgs arī tāpēc, lai ļautu muitas iestādēm pietiekami precīzi noteikt, ka sūtījumi atbilst tirdzniecības dokumentiem un ka uz tiem attiecas saistības. Ja šādu rēķinu neuzrāda, vai ja tas neatbilst attiecīgajam produktam, kas uzrādīts muitai, jāmaksā atbilstoša antidempinga maksājuma likme. (172) Būtu jāpiebilst, ka saistību pārkāpuma vai atsaukšanas, vai aizdomu par pārkāpumu gadījumā var piemērot antidempinga maksājumu, ievērojot pamatregulas 8. panta 9. un 10. punktu, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants 1. Ar šo piemēro galīgo antidempinga maksājumu importētai alumīnija folijai, kuras biezums ir no 0,009 mm līdz 0,018 mm, bez pamata, kas nav tālāk citādi apstrādāta, kā vien velmēta, spolēs ar platumu, kurš nepārsniedz 650 mm, ar KN kodu ex 7607 11 10 (TARIC kods 7607 11 10 10), kuras izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā un Krievijā. 2. Galīgā antidempinga maksājuma likme, ko piemēro Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenai pirms maksājuma, produktiem, kuru izcelsme ir šajās valstīs, ir šāda. Valsts Uzņēmums AD maksājuma likme % TARIC papildu kods ĶTR Visi ražotāji eksportētāji 15,0 % - Krievija Akciju sabiedrība "United Company Siberian Aluminium", Studencheskaya Street, 33/4, Moscow, Russia Visi pārējie ražotāji eksportētāji 14,9 % 14,9 % A255 A999 3. Neatkarīgi no 1. panta 1. punkta galīgais antidempinga maksājums neattiecas uz importu, kas laists brīvā apgrozībā saskaņā ar 2. pantu. 4. Ja vien nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem. 2. pants 1. Importu, ko deklarē laišanai brīvā apgrozībā ar TARIC papildu kodu A256, atbrīvo no antidempinga maksājumiem, kurus piemēro saskaņā ar 1. pantu, ja to ražojis un transportējis Siberian Aluminium (Sayan Foil, Sayanagorsk), un par ko rēķinu Sibirsky AluminiumGmbH, Graf-Adolf-Platz 1-2, D-40213, Düsseldorf tieši izrakstījis Rual Trade Limited, Suites 7B ... 8B, 50 Town Range, Gibraltar, ar noteikumu, ka šādam importam ir pievienots rēķins, kurā ir vismaz pielikumā uzskaitītie elementi. 2. Nākamā prasība, lai saņemtu atbrīvojumu no maksājuma, ir, lai preces, kas deklarētas un iesniegtas muitai, precīzi atbilstu aprakstam rēķinā. 3. pants Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. Regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 2001. gada 14. maijā Padomes vārdā - priekšsēdētāja A. Lindh PIELIKUMS Nepieciešamā informācija rēķiniem, kas attiecas uz pārdevumiem, kurus veic saskaņā ar saistībām 1. Rēķina numurs. 2. TARIC papildu kods, ar kuru rēķinā minētās preces var muitot uz Kopienas robežas. 3. Precīzs preču apraksts, to skaitā: - produkta koda numurs (kāds noteikts attiecīgā ražotāja eksportētāja piedāvātajās saistībās), - KN kods, - daudzums (jānorāda kilogramos). 4. Tirdzniecības noteikumu apraksts, to skaitā: - cena par kilogramu, - piemērojamie maksāšanas noteikumi, - piemērojamie piegādes noteikumi, - kopējās atlaides un rabati. 5. Uzņēmuma, kas darbojas kā importētājs un kam uzņēmums ir tieši izrakstījis rēķinu, nosaukums. 6. Uzņēmuma amatpersonas, kas izsniedza saistību rēķinu, nosaukums un šāda parakstīta deklarācija: "Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka šajā rēķinā norādīto preču pārdošanu tiešam importam uz Eiropas Kopienu veic saskaņā ar to saistību darbības jomu un noteikumiem, ko [uzņēmums] piedāvājis un ko Eiropas Komisija pieņēmusi saskaņā ar Lēmumu 2001/381/EK. Es apliecinu, ka informācija, kas sniegta rēķinā, ir pilnīga un pareiza." [1] OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regula, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu Nr. 2238/2000 (OV L 257, 11.10.2000., 2. lpp.) [2] OV C 45, 18.2.2000., 2. lpp. [3] Eiropas Komisija, Tirdzniecības ģenerāldirektorāts, Direktorāts C, Terv 0/13, Rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Brussels